description: Kuressaare gümnaasiumis 27.–28. jaanuaril toimuvale Eesti noorte lauljate konkursi Solistica lõppvõistlusele pääses neli saarlast, kes kõik õpivad KG-s. Noorimas vanuserühmas (4.–6. klassid) esindab Saaremaad Oliver Leppik, kes on varem laulukonkurssidel […]

title: Solistica lõppvooru jõudis neli KG õpilast

maintext:
Kuressaare gümnaasiumis 27.–28. jaanuaril toimuvale Eesti noorte lauljate konkursi Solistica lõppvõistlusele pääses neli saarlast, kes kõik õpivad KG-s.
Noorimas vanuserühmas (4.–6. klassid) esindab Saaremaad Oliver Leppik, kes on varem laulukonkurssidel häid kohti saavutanud nii kodusaarel kui ka mandril. Teda juhendab Helle Rand. “Ikka tahaks võita, kes ei tahaks. Aga kui ei võida, ei ole ka hullu, siis proovin järgmine aasta uuesti,” lausus Leppik. Ta lisas, et Solistica on vägev konkurss, mille kontserte on ta eelmistel aastatel vaatamas-kuulamas käinud.
Keskmises vanuserühmas (7.–9. klassid) astuvad lõppvõistlusel üles Merilin Mälk, keda juhendavad Helle Rand ja Tuuli Rand, ning Sten-Erik Liiv, kelle juhendaja on Laine Lehto. Mälgu sõnul on Solistica hea koht lavakogemuse saamiseks ja enda näitamiseks, kuna kohal on parimad noored lauljad ja nende juhendajad üle Eesti. Temagi leidis, et võita oleks suurepärane, kuid see pole peamine. Laulmist võtab 15-aastane neiu siiski väga tõsiselt. “Tahan proovida [lauljaks saada], mulle on soovitatud ka superstaarisaadet,” märkis ta. Möödunud aastal pälvis Mälk Solistica lõppvõistlusel keskmises vanuserühmas 4. koha.
Sten-Erik Liiv ütles, et lauluvõistlustest osa võtta on talle alati meeldinud. “Eelnevad aastad on proovitud lõppvõistlusele saada ja nüüd seekord õnnestus,” oli noormees rahul. Ta lisas, et konkurents tõotab tihedaks kujuneda ja hea koht lihtsalt kindlasti ei tule. “Hetkel on aga peaasi see, et üldse osaleda saan.”
Nii nagu teisedki saarlastest finalistid, laulab ka Liiv kooris. Lisaks on ta KG huvikooli Inspira poisteansambli Õunaraks liige ja mängib ühes noortebändis kitarri. Laulmine ja muusikategemine on tema sõnul osa eluviisist, mis on temaga kaasas käinud väikesest saadik ja ei kao kuhugi ka pärast kooli lõpetamist. “Kui laulmine meeldib, siis tuleb seda palju ette,” kinnitas ta, et kollektiividest ja kohtadest, kus laulda, puudust pole.
Vanemas vanuserühmas (10.–12. klassid) astub üles Greete Paaskivi, keda juhendab Pilvi Karu. “Eelmisel aastal ma ei osalenud, aga kuna käin 12. klassis, siis mõtlesin, et see on viimane võimalus taas proovida,” ütles Paaskivi, kes on varemgi lõppvõistlusel laulnud. Ta kinnitas, et demovoorust edasi pääsemine on juba suur asi. “Vabariigi parimad lauljad on seal koos ja palju tuttavaid nimesid, kes on varem vabariiklikel konkurssidel osalenud,” märkis abiturient.
Lauljaks saada on Paaskivi soovinud algklassidest saadik. “Aga samas saad vanemaks ja näed, et hästi palju õnne läheb selleks vaja, ja nüüd ma enam ei teagi,” tõdes ta ja lisas, et kõrgkoolidesse, kus saab laulmist õppida, ei ole just lihtne sisse pääseda.
Möödunud aastatel on Paaskivi laulnud Inspira tütarlaste ansamblis Särts, millega on vabariiklikelt konkurssidelt mitmeid häid kohti koju toodud. “Sel aastal Särts kahjuks enam koos ei käi, kuna kõik on laiali lennanud,” selgitas ta, lisades, et endised bändikaaslased on nüüdseks gümnaasiumi juba lõpetanud.
Solistica 2017 demovooru registreerisid end rekordilised 185 solisti. Lõppvõistlusele pääsesid 16 lauljat 4.–6. klassidest, 18 lauljat 7.–9. klassidest ja 21 lauljat 10.–12. klassidest. Valiku tegi demode põhjal žürii, mille koosseisu kuulusid produtsent ja laulukirjutaja Sven Lõhmus, vokaalpedagoog Helen Kirsi ja laulja Rasmus Rändvee.


description: “Võiksime siin ju niisama olla, üldse mitte midagi teha. Ümberringi on aga kõik nii põnev. Loodus on kaunis ja pakub nii palju võimalusi,” ütles tänane juubilar, Abula küla Uustlu talu […]

title: Tiiu Kauber 75

maintext:
“Võiksime siin ju niisama olla, üldse mitte midagi teha. Ümberringi on aga kõik nii põnev. Loodus on kaunis ja pakub nii palju võimalusi,” ütles tänane juubilar, Abula küla Uustlu talu perenaine Tiiu Kauber Saarte Häälele seitse aastat tagasi.
Tol ajal kasvatasid Kuressaarest Abulasse kolinud Tiiu ja Raivo Kauber oma talus piimalambaid. Uustlu talu oli Saare maakonnas ainus, kus piimalambaid kasvatati. Varem vaid linnades, nii Kohtla-Järvel, Tallinnas kui ka Kuressaares elanud perest said maainimesed. On seda tänaseni, ainult selle vahega, et loomakasvatusega nad enam ei tegele.
“Nüüd elame rohkem endale. Aastad tulevad ja pidasime õigeks koormust natuke vähendada. Oleme võtnud seisukoha, et käime seal, mis meile endile huvi pakub, olgu siis tegu merekultuuri seltsiga või millega iganes,” märkis juubilar.
Tallinna polütehnilise instituudi keemia erialal lõpetanud Tiiu Kauber (neiupõlvenimega Lambakahar) on erialaseid oskusi ja teadmisi saanud rakendada nii Kirde-Eestis töötades kui ka Saaremaal õlletööstustes.
Abulas on aga keemiku teadmisi ilmselt tarvis läinud loodusvärvide kasutamisel. Kui palju on meil üldse inimesi, kes värvivad seentega? Tõsi, Tiiu on seda kunsti kursustel saarlastelegi õpetanud ja küllap on oskajaid juurde tulnud.
“Saada ühest seenest kätte erinevaid värve, see on vahest mõne jaoks müstika, aga siin tuleb ka keemiaga arvestada. Vanarahva hulgas pole seentega värvimine nii populaarne olnud. Ometi võib ajaloost ka sellekohaseid näiteid tuua,” teab Tiiu Kauber.
Pensionieas on Uustlu talu perenaine end ka hoolsa õppurina proovile pannud. Viis aastat tagasi tunnustati teda aasta õppija tiitliga.
Kuigi maaelu paelub Tiiut ka praegu, ei saa ta ütlemata jätta, et nüüd võib talvist elu maal võrrelda ellujäämiskursusega.
Välismaareise pole reisihuviline juubilar sel aastal ette võtnud, küll aga käis abikaasaga mandrimaal sõpradel külas. “Kosutav aasta oli. Jõulukuul on rohkem tegemisi. Eks juubelipäeval saame sõprade ja sõbrannadega kokku. See teebki selle päeva meeldivaks,” rääkis täna 75-aastaseks saav Tiiu Kauber.
Saarte Hääl ja Kadi raadio soovivad juubilarile erku meelt ja kordaminekuid edasiseks.

fasttext_language: et


description: Oma aia sünni ja loomise loo räägib Oma Kodule Jelena Sakel. Kui 2008. aastal Tallinna korterist Saaremaale kolisime, ei teadnud ma midagi ei oma majas elamisest, vana talu renoveerimisest ja […]

title: Ühe aia lugu

maintext:
Oma aia sünni ja loomise loo räägib Oma Kodule Jelena Sakel.
Kui 2008. aastal Tallinna korterist Saaremaale kolisime, ei teadnud ma midagi ei oma majas elamisest, vana talu renoveerimisest ja ammugi mitte aia loomisest. Kõik tundus uus ja põnev, isegi see, et esimesel aastal pidime vett kaevust ämbriga tooma, ahju kütma ja kummikutega läbi pori autost majani jõudma. Õnneks saime ehitamisega kiirelt alustada, muidu oleks vist entusiasm otsa saanud.
See oli põnev aeg – otsida põnevaid lahendusi ja kujundada oma maja just nii, nagu perele sobib. Vahepeal sai maja ümbrust ka võsast puhastatud, puid eriti ei olnudki. Lagedal põllul võsa sees – ei osanud ma siis veel midagi sellest arvata, tundus, et maad on meeletult palju ja just sellist, mida pole kunagi haritud ega kasutatud, Võsa, võsa…
Kui minu armas hubane kodu valmis sai, tahtsin seda hubasust ka väljas luua. Kogemusi mul aianduses ei olnud, alustasin nii, kuidas süda käskis. Teadsin kohe alguses, et tahan aias kogeda samasugust hubasust ja mõnusat tunnet. Sellepärast mul ongi aiatoad, eraldatud, istumiskohtadega, kust ma õhtuti oma kohvitasse kokku korjan.
Loe edasi Oma Kodu talvenumbrist


description: Tänavu kevadel pankrotistunud Kehtna Rey lihatööstuse hooned ostnud Saaremaa ettevõte Urra Assets OÜ on hoonetes taasalustanud sigade kasvatamist, kirjutab Raplamaa Sõnumid. Seda, kui palju täpsemalt farmis loomi on, Urra Assets […]

title: Saarlased taasalustasid Kehtnas seakasvatust

maintext:
Tänavu kevadel pankrotistunud Kehtna Rey lihatööstuse hooned ostnud Saaremaa ettevõte Urra Assets OÜ on hoonetes taasalustanud sigade kasvatamist, kirjutab Raplamaa Sõnumid.
Seda, kui palju täpsemalt farmis loomi on, Urra Assets juhatuse liige Raul Maripuu (pildil) täpsustada ei soovinud, öeldes vaid, et vorsti ja liha nendes hoonetes praegu ei toodeta. “Kõik tuleb omal ajal ja kui meil on midagi ajakirjandusele rääkida, siis räägime,” ütles ta novembri algul.
Pankrotistunud lihatootja AS Rey ostis kevadel 300 000 euroga Saaremaa ettevõtja Avo Maasik. Maasikule kuulub OÜ Teetormaja, mis osutab interneti püsiühenduse teenust Saare maakonna suuremates asustatud punktides ja nende lähiümbruses. Rey AS-i ostis Teetormaja tütarfirma Urra Assets OÜ.


description: Sarnaselt õpiraskustega lapsega vajab ka andekas laps teistsugust lähenemist. Seaduse silmis ongi andekad lapsed ametlikult haridusliku erivajadusega. Saaremaal suunatakse laste andekus olümpiaadidesse ja uurimistöödesse. Hiljuti lõppenud Saaremaa miniteaduspäevad näitasid selgelt, […]

title: Saarel Einsteine jagub, nad tuleb vaid üles leida

maintext:
Sarnaselt õpiraskustega lapsega vajab ka andekas laps teistsugust lähenemist. Seaduse silmis ongi andekad lapsed ametlikult haridusliku erivajadusega. Saaremaal suunatakse laste andekus olümpiaadidesse ja uurimistöödesse.
Hiljuti lõppenud Saaremaa miniteaduspäevad näitasid selgelt, et andekate laste kasvulava on täiesti olemas. Saarlased noppisid laureaaditiitleid ja esitasid huvitavaid töid. Sarnaseid näiteid võib lähiminevikust tuua veelgi – saarlased on pälvinud rahvusvahelisi auhindu ning on ka neid andekaid õpilasi, kes teevad kaks klassikursust ühe aastaga.
“Nad on minustki targemad,” kinnitab Saaremaa ühisgümnaasiumi õpetaja Inge Vahter, rääkides bioloogiahuvilistest põhikooliealistest õpilastest. See ei ole kõrgelt tunnustatud andekate lastega töötava pedagoogi suust pelgalt sõnakõlks. Nii ongi. Mõni noor inimene on teinud kooli ajal uurimistöid, mis annavad ka vanematele tegijatele silmad ette.
Andeka lapse “diagnoos” on lihtsustatult öeldes hea peaga uudishimulik ja töökas noor inimene. Andekate laste jaoks on riiklikus õppekavas kirja pandud pädevused pahatihti liiga kerged saavutada ning seetõttu võib vajalik olla koostada neile individuaalne õppekava, mis sisaldab tavalisest kõrgemaid nõudeid.
Saarte Hääl rääkis mitme Saaremaa haridusinimesega, ent kõik tunnistasid, et vähemalt suuremates koolides pole ühelegi õpilasele eraldi õppekava koostatud. Seda asendavad needsamad olümpiaadid ja uurimistööd.
Samas pole saladus, et lapsevanema või õpetaja vale suhtumine võib andekalt lapselt võtta igasuguse õpiisu ja motivatsiooni. Halvemal juhul lõpeb kõik korraliku vaimse traumaga.
Väga palju edulugusid bioloogias on suuresti just SÜG-i õpetaja Inge Vahteri töö vili. “See on minu kiiks. Ma tegelen andekate lastega isegi ehk liiga palju,” tunnistab põhikooliastmes bioloogiat õpetav Vahter. “See arendab ka mind ennast.”
Ta ütleb, et andekus hakkab vähemalt bioloogias esile tulema juba põhikooli esimestel aastatel. Kuid mitte kõigil. Viiendas klassis on üldiselt veel kõik õpilased aktiivsed ja tõstavad tunnis kätt. Samas ei ole see iseenesest mingi näitaja. “Mitte alati pole andekas see laps, kes viitele õpib ja tunnis hoolsasti kätt tõstab,” kinnitab Vahter.
Tema jaoks on oluline tunnusmärk näiteks see, kui laps esitab küsimusi, vaidleb ja on energiline. Samuti hea huumorimeelega, suhtlemisaldis.
Andekale lapsele ei saa Vahteri sõnul öelda, et asjad on nii, kuna õpik ütleb nii. “Talle tuleb asi korralikult ära seletada,” teab Vahter. Samuti ei tohi öelda, et ära päri või “ma ei tea”. Kui ei tea, siis tuleb lubada asi välja uurida ja seda ka teha.
Õpetaja ütleb, et on ka ette tulnud, et noored leiavad õpikust isegi vigu. Seda lihtsal põhjusel: nad teavad teemast juba rohkem.
Koostöö saabki Vahteri sõnul alata siis, kui õpetaja mõistab õpilase andekust ning kui õpetajal on õpilasega hea läbisaamine ja mõistmine.
Eraldi õppekava Vahter kellegi puhul kasutanud ei ole. Ta usub, et olümpiaadidest-uurimistöödest piisab täiesti. Samas kinnitab ta, et kui näeb, et antud ülesanded õpilast liialt koormavad, tuleb teha valik. Ei pea alati tegema nii uurimistööd kui ka käima olümpiaadil. Saab teha kordamööda, erinevatel aastatel.
Õpetaja Vahter ütleb, et bioloogia on põhikoolis üks raskemaid aineid üldse. Seda just materjali mahu poolest. “Bioloogia ei ole vaid lilled ja liblikad,” muigab Vahter. Arvestades, et olümpiaadidel osalejad peavad osaliselt teadma ka näiteks klass eespool õpitavaid asju, on koormused ikka väga suured.
Inge Vahter ütleb, et vahel tuleb andekat last märgates teda tasapisi suunata ja ergutada ning sugugi mitte kõik andekad ei ole kohe hirmus teotahtelised. Juhul kui andekas laps on näiteks üksi keskmisest nõrgemas klassis, sulab ta massi ja saab keskmike seas lihtsalt läbi.
“Kui teda ei avastata, siis tema anne kaobki,” räägib Vahter. “Kahjuks paljud andekad lasevad n-ö liugu. Tunnis jääb neile palju meelde, kodus saab seetõttu muude asjadega tegeleda ja õppida polegi eriti vaja.”
Vahter toonitab veel kord, et andekat last tuleb märgata ja toetada. Tähelepanematusega võidakse lapsele karuteene osutada. “Mul on olnud see õnn ja rõõm tegeleda andekate lastega,” tunnistab Inge Vahter.
Sundimist ei ole
SÜG-i õppealajuhataja Marek Schapeli sõnul ei saa ühtegi last sundida olümpiaadidel osalema. Ei sunnita ka, sest sellest head nahka ei tule. Lapsed on tänapäeval ka ise teadlikumad ja ütlevad, kui ei taha kuskil osaleda.
Kord juba “olümpiaadiree” peale saanud lapsed üldjuhul sinna ka jäävad. Esimene suurem olümpiaadi moodi üritus on kuuenda klassi laste õpioskuste olümpiaad. SÜG-is õpioskuste olümpiaadile minejatega tegelev õpetaja ja psühholoog Mia Rand tunnistab, et tavaliselt käivad kuuendas klassis tema käe all alustanud noored edukalt olümpiaadidel ka gümnaasiumis.
Öeldakse, et andekate laste tähelepanuta jätmine võib koolides tekitada probleemseid lapsi. Õpilasel hakkab tunnis igav ja kõrvalised tegevused muutuvad tema jaoks olulisemaks. “Talle hakkabki külge lollitajaroll,” ütleb Kuressaare gümnaasiumi psühholoog Kaja Puck (pildil). See omakorda paneb õpetaja temasse teistmoodi suhtuma ning tekitab õpilases trotsi ja protesti. Puck lisab, et kui õpilane võtab endale sellise rolli, ei teki tal ka õpiharjumust ja kaob motivatsioon.
Ta toob näiteid andekate ja hiljem kuulsaks saanud inimeste kohta, kelle päevikud olid punased märkustest. Kasvõi Albert Einstein, kes olla põhikoolis olnud suisa lootusetu.
Teistmoodi tähelepanuta jätmine on see, kui andekusele antakse hinnang vaid ühe omaduse või oskuse põhjal. “Kui laps joonistab teistmoodi kuusepuu, kui õpetaja eeldab, siis ongi juba jama lahti,” toob ta ühe näite. Niikaua, kui õpetaja õpetab vaid õpikust, õppekavast ja faktikesksusest kramplikult kinni hoides, on andeka lapse areng lootusetu. Ande äratundmine eeldab Pucki sõnul õpetaja puhul raamidest ja oma ainest väljamõtlemist.
Andekust tuleb aidata
Puck on kindel, et iga laps on milleski andekas. See andekus tuleb üles leida. Kindlasti ei tasu kõigilt oodata akadeemilist andekust, mõni laps võib olla hoopiski sotsiaalselt andekas – hea suhtleja ja esineja. Samamoodi võib ilmneda andekus sportimises. “Ei ole nii, et andekus on vaid see, kui koolis hästi läheb,” kinnitab ta.
Üks pärssiv asjaolu andeka lapse jaoks on liigne nõudlikkus, seda nii koolis kui ka kodus. Pole saladus, et väga paljud lapsevanemad suunavad oma lapsi lisaks koolile lugematutesse huviringidesse ja seetõttu venivad lapse tööpäevad pikemaks kui täiskasvanutel. Pahatihti püüab lapsevanem lapse kaudu ellu viia ka oma täitumata jäänud unistusi. Siia võiks veel lisada tänapäeval nii tavalise “naabrist parem” suhtumise. Käib võistlus, kelle laps on edukaim, aktiivseim, andekaim jne.
Samamoodi nõutakse vahel liiga palju ka koolis. Näiteks on andekal lapsel vaja mängida nii pilli, laulda, teha sporti kui ka esineda edukalt mitmetel olümpiaadidel. Kui osapooled koostööd ei tee, siis tekitatakse lapsele sellega lihtsalt trauma ning oma andekuse tõttu pigem kiituse ärateeninud laps istub kodus diivanil ja valab kibedaid pisaraid.
Inge Vahter ütleb samal teemal arutledes, et neil on koolis omavahelised suhted õnneks paigas ja tehakse valikuid.
Kaja Puck ütleb, et ka tema poole on pöördunud õpilased, kes räägivad, kuidas nad lihtsalt ei jaksa. Nõudmised ja ootused on liiga suured. Hea näide on alles hiljuti riiklikus meedias ilmunud ühe Tallinna eliitkooli õpilase ülestunnistus, et sealsetes koolides on liigsetest ootustest ja kohustustest tuleneva depressiooni tõttu alkoholi või suisa narkootikumide kasutamine mitte eriti ebatavaline käitumine.


description: Saare ratsakeskuses toimunud Eesti Lääne regiooni takistussõidu talvekarika esimene etapp kirjutati Eesti ratsaspordi ajalukku, kuna esmakordselt oli rahvuslikul võistlusel kasutusel sekretariaaditarkvara Equipe, kus võistlustulemused ja paremusjärjestus kajastusid reaalajas internetis ja […]

title: Saare ratsakeskuses tehti Eesti ajalugu

maintext:
Saare ratsakeskuses toimunud Eesti Lääne regiooni takistussõidu talvekarika esimene etapp kirjutati Eesti ratsaspordi ajalukku, kuna esmakordselt oli rahvuslikul võistlusel kasutusel sekretariaaditarkvara Equipe, kus võistlustulemused ja paremusjärjestus kajastusid reaalajas internetis ja võistluspaigas suurel ekraanil.
Lääne regiooni takistussõidusarjas osalevad Saaremaa, Hiiumaa ja Lääne-Eesti sportlased, kelle hulgast selgitatakse nelja etapi jooksul kevadeks karikavõitja. Ainsal Saaremaa etapil, mis on ühtlasi meie suurim talvine ratsutamisvõistlus, tehti rekordarv starte, kokku 76.
50–60 cm parkuuri algajatele ratsudele ja ratsutajatele Taluapteegi auhindadele võitis Eeva Helga Kupits Saaremaa RSK-st, teiseks sõitis end Emeli Pikner Mon Teril (Saare ratsakeskus) ja kolmanda koha saavutas taas Saaremaa RSK-d esindav Anni Liisi Lauk Wiktoorial.
Talvekarika arvestuses annavad sportlastele punkte kolm võistlusklassi, millest madalaim on 70–80 cm parkuur poniratsanikele ja avatud klassile Aadama mesindustalu auhindadele. Seekord sai poniklassis võidurõõmu tunda ja asus sarja juhtima Eeva Helga Kupits Wild Beautyl. Ka teine koht läks Kupitsale, kes seekord ratsutas Vollil. Kolmanda koha ja karikasarja teise koha punktid napsas Danii Marii Sillamägi Red Rose’il. Sõidus neljanda, kuid karikasarjas kolmanda koha punktid läksid Airi Saarmale ja Shoobie-Doobie-Doo-Wopile, kõik Saaremaa RSK esindajad.
Samal kõrgusel, kuid avatud klassis, haaras karikasarja liidripositsiooni hiidlane Eliise Kaups hobusel Royal Harri, teisele kohale sõitis end noore 4-aastase Emperoriga Saare ratsakeskuse ratsutaja Jaagup Kallas ja kolmandale kohale jõudis Märjamaa klubi esindaja Vaike Reinmaa Lassega. Saarlastest pääses autasustamisele ka Maigret Mõru Saaremaa RSK-st, saavutades 4. koha.
Karikasarja kõrgem klass, 90–100 cm parkuur Bürootaeva auhindadele kujunes jällegi saarlastele edukaks. Kaksikjuhtimisega asusid karikasarja etteotsa Saare ratsakeskuse sportlased. Liidriks tõusis Luise Vevers hobusel Ruudi ja teisele kohale Martina Rihkrand Fedinand A-l. 27 osalejaga parkuuris jõudsid saarlastest veel auhinnalistele kohadele Mihkel Ait Patronsil (6.) ja Jaagup Kallas Emperoril (7.)
Päeva kõrgeim sõit oli 110 cm takistustega parkuur ilusalongi Fiore auhindadele, kus võistlustules oli 11 startijat. Rajameister Maarja Berkmanni ülesseatud rada oli küllaltki raske ja esikohale pretendeerijad eksimusi endale lubada ei saanud. Seekord läks kaksikvõit hiidlasele Maris Suusterile. Saarlaste rõõmuks saavutas ühe eksimusega süsteemi esimesel tõkkel, kuid päeva parima ajaga, kolmanda koha Luise Vevers Ruudil.
Jaagup Kallas


description: “Aidakem taas leida parim meie maakonda esindav küla!” kutsub üles Saaremaa Kodukandi juhatuse liige, Aasta Küla komisjoni esimees Reet Viira. Liikumine Kodukant on kuulutanud Aasta Küla konkursi avatuks. Igast maakonnast […]

title: Aidakem leida Saaremaa parim küla!

maintext:
“Aidakem taas leida parim meie maakonda esindav küla!” kutsub üles Saaremaa Kodukandi juhatuse liige, Aasta Küla komisjoni esimees Reet Viira.
Liikumine Kodukant on kuulutanud Aasta Küla konkursi avatuks. Igast maakonnast oodatakse üht toredat küla suurele külade mõõduvõtmisele. Aasta küla 2017 kuulutatakse välja Viljandimaal Vana-Võidus toimuval liikumise Kodukant XII maapäeval, mis leiab aset 4.–6. augustini. Saare maakonnas kuulutab konkursi avatuks Saaremaa Kodukant koostöös Saare maavalitsuse, Saarte koostöökogu ja Saaremaa omavalitsuste liiduga.
Konkursi eesmärk on avaldada avalikku tunnustust küladele tulemusliku tegutsemise eest ning teadvustada üldsusele maa- ja külaelu olulisust Saare maakonnas.
Aasta külaks kandideerivas külas või külade piirkonnas peab olema nähtav kogukonna positiivne areng ja külasisene koostöö viimase kolme aasta jooksul. Samuti on tingimus külaarenduslike ja kogukonda liitvate projektide/initsiatiivide edukas algatamine ja elluviimine, ajaloo talletamine, ühistegevus külas ja koostöö kohaliku omavalitsusega. Oluline on ka avatus ja tuntus maakondlikul ja/või üleriigilisel tasandil ning kehtiv või koostamisel olev küla või külade piirkonna arengukava.
Kandidaadiks saab iga vald (Lääne-Saare vallast kolm piirkonda: Lümanda, Kaarma, Kärla) esitada ühe küla või külade piirkonna, kes on välja selgitatud valla tasandil. Omavalitsused saavad oma ettepanekud esitada MTÜ-le Saaremaa Kodukant reedeks, 30. detsembriks kella 16-ks.
Saare maakonna aasta küla 2017 selgub reedel, 3. veebruaril pidulikul Saare maakonna Aasta Küla 2017 galaõhtul Tornimäe rahvamajas.
Toimub ka Saare maakonna lemmikküla hääletus. Saare maakonna aasta küla 2017 esitatakse Eesti külaliikumise Kodukant Aasta Küla 2017 konkursi nominendiks. 2013. aastal sai meie nominent Karala küla “Terevisiooni” lemmikküla tiitli ja mullu kuulutati Leedri küla Lääne-Saare vallast kogu Eesti aasta külaks. Lisaks pälvisime taas “Terevisiooni” lemmikküla tiitli.
Tänu toredate külade esiletoomisele maakonnas oleme oma külaliikumisega kogu riigis kenasti esiplaanil.


description: Kuressaare muusikakooli õpilastest ja õpetajatest koosnev sümfionettorkester annab neljapäeval kaks kontserti – Saaremaa ühisgümnaasiumis ja Kärla põhikoolis. Üles astutakse ka reedesel muusikakooli kontserdil “Jõulude ootel” Kuressaare Laurentiuse kirikus ja 15. […]

title: Noori julgustatakse orkestris mängima

maintext:
Kuressaare muusikakooli õpilastest ja õpetajatest koosnev sümfionettorkester annab neljapäeval kaks kontserti – Saaremaa ühisgümnaasiumis ja Kärla põhikoolis. Üles astutakse ka reedesel muusikakooli kontserdil “Jõulude ootel” Kuressaare Laurentiuse kirikus ja 15. detsembril Kultuurkapitali aastapreemiate jagamise tseremoonial Kuressaare kultuurikeskuses.
Orkestri- ja klaveriõpetaja Edoardo Narbona ütles, et praegu on orkestris nii nooremaid kui ka vanemaid õpilasi, samuti mõned muusikakooli lõpetanud ning ka õpetajaid. Eesmärk on aga rohkem õpilasi orkestrisse mängima saada, et noortele enam koosmängimise ja ka esinemise kogemust anda.
Tšelloõpetaja Annikki Aruväli ütles, et noori hoiab muusika juures paljuski see, kui nad saavad teistega koos mängida. Seetõttu tahavadki õpetajad järjest nooremaid muusikalistesse kollektiividesse suunata. “Väikestega saab väikeseid ansambleid teha ja edaspidi orkestrisse saamine peaks olema selline “komm”. Praegune mentaliteet on siiski veel see, et orkester on nagu jama natuke,” tõdes Aruväli ja lisas, et tegemist on nõukogude aja pärandiga, mil eelistati pigem soolopille. Suunitlus võiks Aruväli hinnangul liikuda aga selle poole, et järjest enam sisse tuua ka orkestripillide õpet.


description: “Mis on Mihkel Kunnuse teooriast lähtudes perevägivald? Kriteeriumiks on vähemalt kümme rusikahoopi korraga iga jumala päev? Või kord nädalas? Kas kord kahe kuu jooksul ikka läheb arvesse?” küsib Muhus elav […]

title: Mitmest löögist algab perevägivald?

maintext:
“Mis on Mihkel Kunnuse teooriast lähtudes perevägivald? Kriteeriumiks on vähemalt kümme rusikahoopi korraga iga jumala päev? Või kord nädalas? Kas kord kahe kuu jooksul ikka läheb arvesse?” küsib Muhus elav kirjanik ja ajakirjanik Katrin Pauts.
Päris hea siiski, et Mihkel Kunnuse vägivallasaaga meedias ilmus. Mida me siis lugesime? Kõigepealt neutraalselt sõnastatud uudist, et arvamusliidri staatuses semiootik Kunnus on mõistetud perevägivalla eest tingimisi vangi. Seejärel ilmus Kunnuse elukaaslase essee, kuidas ta tegelikult ei olevatki mingi ohver. Sõnastatud oli see lugu ometi selliselt, nagu perevägivalla teabematerjalid kirjeldavad ohvri tüüpkäitumist (salgamine, õigustused, süütunne).
Naine kirjeldab juhtunut siiras usus, et tema on erand. Ka tema mees olevat erand – mitte naisepeksja, vaid hoopis alkohoolik, kes joomahoos on vahetevahel vägivaldne. Sedagi ainult siis, kui teda provotseerida (seista uksel ees, visata vett näkku). Kui kõik need korrad välja arvata, on ta maailma armastusväärseim mees.
Naine jutustab oma lugu –loodetavasti!– kogenematusest, aimamata, kui tüüpiline tema juhtum ja ka tema jutt tegelikult on. Need, kes on teemaga kursis ja kuulnud sadadest taolistest juhtumitest, oleksid võinud selle arvamusloo kirja panna ohvri endaga vestlematagi, tema põhjendusi ja õigustusi pimesi dikteerida. Niivõrd etteaimatav oli see “erandjuhtum”. Nagu tuttav ajakirjanik me vestluses kommenteeris – tüüpprojekti järgi ehitatud maja.
Vägivalla kriteerium?
Peagi järgnes Kunnuse oma selgitus, mida eristab keskmise naisepeksja põhjenduste jadast ainult tõsiasi, et tegemist on kirjasõnas, demagoogias ja manipuleerimises osava inimesega. Ta on haritud ja intelligentne. Ta üritab vajutada “õigetele” nuppudele ja ennäe imet, paljud lähevadki õnge.
Olen sama lugu kuulnud oma lapsepõlves. Olen kuulnud ema abikaasat põhjendamas, et tegelikult olevat ta löönud ainult paar korda – enesekaitseks. Ka see mees oli alkohoolik ja peksis ainult purjuspäi, kaineks saades alati kahetses, väljendas uskumatust, mõnikord poetas krokodillipisara.
Alati kõik kordus – paari päeva, mõne nädala või aasta pärast. Meie peres juhtunu polnudki Kunnuse teooriast lähtudes perevägivald? Kriteeriumiks on vähemalt kümme rusikahoopi korraga iga jumala päev? Või kord nädalas? Kas kord kahe kuu jooksul ikka läheb arvesse? Aga viis hoopi? Kahest ju ometi ei piisa? Või on kõik lahtrid täidetud alles sel juhul, kui rusikahoobiga kaasneb räme sõimurahe?
Olen kuulnud ema korduvalt mehele andestamas, teda õigustamas, iseennast needmas, et oli nii rumal ja teatud olukorrad esile kutsus. Ta oleks pidanud käituma nii, oleks pidanud naa Ja mees oleks ju täiesti normaalne inimene, kui ta ainult kaine püsiks. Mehel oli raske lapsepõlv. Ta nii väga elab oma tegu üle, kahetseb, nutab! Ega paar rusikahoopi ju armastust tapa?
Taolistest juhtumitest lugedes tabab mind alati jõuetu äng. Kui uudis on ilmunud, tean juba ette, mis järgneb – inimeste reaktsioongi on tüüpprojekti järgi ehitatud.
Vägivallajüngrite tüübid
Igal naisepeksjal leidub šokeeritud tuttavaid, kes avaldavad lootust, et tegu on eksitusega. Ehk ikka polnud nii? Loevad Kunnuse selgitust ja hingavadki kergendatult, sest see vastab nende soovmõtlemisele – minu tuttav pole ometigi mingi “selline”.
Varsti ilmub välja “vihane valge ürgmees”, kes tunneb läbi “Kunnuste” kannatuste ka iseennast rõhutuna. Jälle need naised! Jälle kiuslikud feministid! Meessugu õõnestatakse, rünnatakse isasuse aluseid! Kas siis mehel pole õigust end kaitsta, kohe võetakse tal munad maha? Aga kes siis meie riiki kaitseb, kui nii tehakse? Selle kohta kasutas üks tuntud feminist Facebooki-lõimes päris asjakohast sõna – meeshüsteeria.
Tulevad ultratolerandid, kes tahaksid alati kõiki mõista, kaaluda kõiki asjaolusid, kuulata ära vastaspoolt, põhjalikult süveneda – nagu kohus poleks seda juba teinud, vaid tuletanud otsuse täringut veeretades või kristallkuuli jõllitades.
Platsis on kristlased ja muud usujüngrid, kelle vaimsus käsib kõigile kõik andeks anda. Maapealne kohus polevatki pädev mehe ja naise vaheliste asjade üle otsustama. Kes on patuta, visaku esimene kivi.
Ning kõige jälgim grupp on naised, kes – nagu mulle tundub – “ürgmeestelt” tähelepanu ja heakskiitu lunides takka kiidavad, et on ka õigustatud rusikahoope ja mõni libu olevatki oma käitumisega keretäie välja teeninud.
Tõtt öelda ajab kommentaaride lugemine sageli rohkem vihale kui vägivallategu ise. Suhtumisi paistab olevat ka väga raske muuta, igas leeris kipuvad alati lärmama ühed ja samad näod-nimed. Lahmitakse pimesi, keegi ei kuula, aga kõigil on arvamus.
Inetud lood need perevägivallalood. Hea on selliste saagade avalikustamine mitte selleks, et vägivallatsejat ja tema ohvrit paremini mõistma õpiksime, vaid et samas olukorras ohvrid mõistaksid: nende lood pole erandjuhtumid.
Lugu ilmus 22. detsembril Postimehe arvamusportaalis.


description: Päevakeskus täitus eile pidulikult üleslöödud härrade ja prouadega, kes olid tulnud osa saama toredast jõulupeost. Meelelahutusprogrammi eest kandsid hoolt Leisi valla aktiivsed naised, kes üritusele laulude ja tantsudega hoogu andsid. […]

title: Kuressaare päevakeskuses tähistati jõulupühi (+GALERII)

maintext:
Päevakeskus täitus eile pidulikult üleslöödud härrade ja prouadega, kes olid tulnud osa saama toredast jõulupeost. Meelelahutusprogrammi eest kandsid hoolt Leisi valla aktiivsed naised, kes üritusele laulude ja tantsudega hoogu andsid.
Saal sai rahvast täis. Peo avasõnad ütles neile Kuressaare linna sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe, kes kinnitas oma heameelt selle üle, et keskuse ruumid on taas inimestega täitunud.
Lisaks jõulutervitusele ja pühadesoovidele meenutas Lindmäe oma vanavanemate räägitud lugusid ja lauldud laule ning ärgitas kõiki pidulisi samasuguseid mälestusi jagama ka oma järeltulijatele. “Rääkige lastele oma jõuludest. Olgu need siis soojad, külmad, lumised või mitte. Need on vahvad mälestused, mis nendele jäävad eluks ajaks,” ütles ta.
Meelelahutajad olid seekord tulnud Leisi vallast Pärsamalt. Memmede laulu-, pilli-, ja tantsuansambli Muigud juhendaja Aina Tomson ütles, et Muigud tegutsevad kuuendat aastat, kuid päevakeskuses ollakse esimest korda. Etteaste avati palaga, mis kandis pealkirja “Pensionäride ood laulule”. Muigud ei piirdunud aga pelgalt lauludega, vaid tegid üheskoos ka mõned tantsud, mis publiku lausa plaksutama panid.


description: Kaunistame igal aastal jõulude eel kontorit, nii ka sel aastal. Juhtus aga nii, et kui ma kaunistusi üles riputasin, hakkas tool kõikuma ja kukkusin. Kukkudes sain põrutada ja perearst andis […]

title: LUGEJA KÜSIB

maintext:
Kaunistame igal aastal jõulude eel kontorit, nii ka sel aastal. Juhtus aga nii, et kui ma kaunistusi üles riputasin, hakkas tool kõikuma ja kukkusin. Kukkudes sain põrutada ja perearst andis mulle haiguslehe. Tööandja ütles, et see ei ole tööõnnetus, sest ma ei teinud oma tööd. Olen sekretär ja ametijuhendis ei ole tõesti töökohustusena kirjas jõulukaunistuste ülespanemine. Kas see ei olegi siis tööõnnetus?
Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant:
Tegemist on tööõnnetusega juhul, kui tööandja teadis ja oli nõus, et jõulukaunistused üles riputatakse.
Seaduse kohaselt on tööõnnetus töötaja tervisekahjustus või surm, mis toimus tööandja antud tööülesannet täites või muul tema loal tehtaval tööl, tööaja hulka arvataval vaheajal või muul tööandja huvides tegutsemise ajal. Tööõnnetusena ei käsitata juhtumeid, mis ei ole põhjuslikus seoses töötaja töö või töökeskkonnaga.
Kuigi jõulukaunistuste üles panemine ei ole otseselt teie töökohustus, tegite te seda tööandja loal. Alati ei pea luba olema suuliselt või kirjalikult otsesõnu antud, vaid selle võib anda ka vaikides.
Näiteks kui tööandja on aktsepteerinud jõulukaunistuste ostmise, on ta ju teadlik sellest, et need kuidagi kellegi poolt ka üles riputatakse. Samuti võib tööandja loa välja lugeda sellest, kui ta eelnevatel aastatel ei ole keelanud kaunistusi üles panna, st ta on näinud, et kontor on kaunistatud, aga ei ole kuidagi märku andnud, et see ei ole lubatud.
Jõulukaunistuste ülespanek ei ole tavaliselt kellegi otsene tööülesanne ja seda tehakse ühel korral aastas. Siiski tuleb ka siin lähtuda ohutusest. Kontorisse jõulukaunistusi ostes või varemalt kasutusel olnuid kapist välja võttes peaks tööandja töötajatega läbi arutama, kes, kuhu ja kuidas kaunistused välja paneb.


description: Täna toimub Kuressaare Gümnaasiumi 25. võimlemisvõistlus. Kliki siia, et vaadata OTSEÜLEKANNET! Print PDF

title: OTSE: Vaata KG suure võimlemispeo otseülekannet!


description: Energiaettevõte Adven Eesti investeeris ligi 400 000 eurot E-piimale ja Põltsamaa linna kaugküttevõrku soojust tootvasse katlasse, mis soetati Saaremaalt EstAgarist. AS-i EstAgar juhatuse liige Urmas Pau ütles Saarte Häälele, et […]

title: EstAgari katel kütab Põltsamaad

maintext:
Energiaettevõte Adven Eesti investeeris ligi 400 000 eurot E-piimale ja Põltsamaa linna kaugküttevõrku soojust tootvasse katlasse, mis soetati Saaremaalt EstAgarist.
AS-i EstAgar juhatuse liige Urmas Pau ütles Saarte Häälele, et ettevõttel oli üle katel, mis oli oma tootmise tarbeks liiga võimas. Selle asemel paigaldati väiksem, aga suurem sobis hästi kaugküttemeestele, nii et kaks erinevat huvi said õnneliku juhuse tõttu kokku.
“Katel käivitus edukalt ja tänaseks on tehtud kõik vajalikud korrektuurid, et tagada tootmisel kõrgeim võimalik kasutegur ja kindel töörežiim,” märkis Adven Eesti tootmise ja jaotuse valdkonna juht Mati Tatar ja lisas, et tänu uue katla paigaldamisele on soojuse tootmine nüüd varasemast märksa efektiivsem. Kütusena on katlamajas kasutusel praeguses turuolukorras stabiilseimat ja soodsaimat hinda võimaldav biomass.


description: Kuressaare spordihoones mängiti 3. Saaremaa saalihoki jõuluturniir. Võitis tiim Remi koosseisus Juha Petri Arola, Semy Morgun, Karli Aau, Ramon Paukson, Ain Koplimäe ja väravas Ergo Saar ning Sander Lember. Pildil […]

title: Saalihoki jõuluturniir (+GALERII)


description: Reede ennelõunal Kuressaarest Sääre poole sõites saab nautida tuttavaid vaateid. Uusehitised tee ääres annavad märku maaelu kasuks otsustanud saarlastest. On´s neil uusasukatel maal ka tööd? Kuidas nad endale leiva lauale […]

title: Seal pisikeses külapoes nii mõnus, hubane ja soe

maintext:
Reede ennelõunal Kuressaarest Sääre poole sõites saab nautida tuttavaid vaateid. Uusehitised tee ääres annavad märku maaelu kasuks otsustanud saarlastest.
On´s neil uusasukatel maal ka tööd? Kuidas nad endale leiva lauale saavad? Küsimus on aktuaalne juba seepärast, et töökohti maal napib ja kenad pisikesed maapoedki on viimastel aastatel ridamisi uksed sulgenud. Niisugune on Eesti elu.
Viis aastat tagasi oli Rahuste poe omanik Ave Kaal optimistlik, öeldes Saarte Häälele, et Sõrve imeline loodus ja inimesed on just need, mis teda kui Tallinna tüdrukut selle mereäärse paigaga seovad.
Üksnes loodus pole see, mis ettevõtja Rahustesse meelitas, kuigi väikepoodnikel pole kerge kusagil. “Eks suvi toidab meid ka talvel. Seni, kuni see nii toimib, saame poodi hoida,” jätkas Ave tookord lootusrikastes toonides.
Kas suvi 2016 oli teistsugune või andis Sõrve loodusesse ja inimestesse kiindunud Avele tõuke miski muu, et ta viinakuu lõpus otsustas poe kinni panna? “Otsisin endale järglase. Usun, et kevadel on Rahuste pood taas avatud. Elukohamuutus tingis selle, et lõpetasin – Kuressaarest Rahustes tööl käimist ei pidanud mõistlikuks,” tuleb Avelt kiire vastus.
Tosin aastat Rahustes poodi pidanud Ave on tundma õppinud nii sõrulasi kui ka sissesõitnuid ja imestanud, mida kõike küll turistid tähele panevad, millest huvituvad.
“Turist imetleb eelkõige väikepoe miljööd. Astub sisse mitte suuri asju ostma, vaid just vaatama, kuidas saab pood nii väikesel pinnal üldse tegutseda, tema jaoks on sel oma võlu. Siin nad rõdu peal istuvad ja ajavad külameestega juttu, mõni kohalik mees pursib inglise keelt ja kui muidu ei saa, siis võetakse käte ja jalgade keel appi. See on vahva,” meenutab Ave unustamatuid hetki.
Küllap on ka teised külapoodide müüjad samasuguseid tähelepanekuid talletanud.
Laadla pood ja külakeskus
Teada-tuntud Laadla leivapäevadele on tuldud nii Saare- kui ka Muhumaalt, Mandri-Eestist ja välismaaltki. Tänavu augustis peetud leivapäev kandis 10. järjenumbrit. Leivapäevade peakorraldaja on Laadla poe omanik Jone Koppel, keda võib nimetada Sõrve patrioodiks, külaelu eestvedajaks.
Viis aastat tagasi kerkis kaupluse kõrvale külakeskus, kus nüüd agarasti seltsielu edendatakse. Argipäeviti täidab külakeskuse rolli pood, kus sisseoste tegema tulnud inimesed kokku saavad ja sealsamas laua taga istudes maailma asju arutavad ja külajutte puhuvad.
22 aastat on Laadlas müüjaametit pidanud Marju Õunpuu. Haapsalus sündinud naine peab ennast sõrulaseks.
“Ema oli Sõrvest pärit. Minagi olen siin Kargis nüüd 33 aastat elanud, alguses olin karjafarmis tööl. 22 aastat tagasi kutsus Jone mind poodi ja siia olengi jäänud,” võtab Marju kokku.
Enam kui kahe aastakümnega on Sõrves palju muutunud. Marju meenutab, et algusaastatel käis poes palju rohkem ostjaid. Praeguse ajaga ei anna võrreldagi. “Talvel elavad siinkandis peamiselt pensionärid. Neile on seda poodi väga vaja, nooremaid inimesi satub sisseoste tegema harvem,” räägib Marju.
Ju siis oli reedene päev üks nendest harvadest, kus ka üks noormees poodi sisenes. Marju ütleb, et Peep Priske on kohalik mees ja tema on küll sage külaline, lisab veel, et Mõntu kalatööstuse töölised käivad ka toidupoolist ostmas.
“Näete, kauba sortiment on üsna rikkalik, kui meil parasjagu seda kaupa pole, mida inimene soovib, siis saame ju tellida. Ainult jah, inimesi on vähe,” ohkab staažikas müüja.
Praegu polegi poeomanikul müüjale täiskohaga tööd pakkuda. Marju ütleb, et on poole kohaga tööl, kella 11-st kella kolmeni. Pärastlõunase aja kuni kella seitsmeni on leti taga kaupluse omanik Jone ise.
Täispikk reportaaž ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Täna jõuavad lõpule telesaate “Kodutunne” ehitustööd Aste kortermajas, kus ülemöödunud aasta suvel kuritegeliku süütamise tõttu tulekahjus kaks inimest hukkusid. “Seal majas elas ema, mina ise linnas. Kui see kõik juhtus, […]

title: “Kodutunne” tõi kogukonna kokku

maintext:
Täna jõuavad lõpule telesaate “Kodutunne” ehitustööd Aste kortermajas, kus ülemöödunud aasta suvel kuritegeliku süütamise tõttu tulekahjus kaks inimest hukkusid.
“Seal majas elas ema, mina ise linnas. Kui see kõik juhtus, olin väikese õe puhtjuhuslikult ööseks enda juurde võtnud ning see oli vedamine, et ta ei pidanud seda läbi elama,” rääkis Marili Kesküla, kes Kodutunde Astesse kutsus.
Pärast põlengut oli Marili perekond mõnda aega sisuliselt kodutu. Kirja saatis ta saatesse eelmise aasta suvel ja hinges oli kahtlus, et küllap jääb see paljude abivajajate varjus tähelepanuta. Mitu ehitusfirmat oli tahmast trepikoda nähes tööst loobunud ning lootus, et maja lähiajal uue ilme võiks saada, hakkas tuhmuma.
“Suvel andis ema teada, et temaga on ühendust võetud. Rõõm oli muidugi piiritu!” kinnitas Marili.
Esialgu oli palve taastada vaid Marili ema Koidu Kesküla elamine “Kuna olime selle aja peale oma korteris tegelikult juba töödega alustanud, siis mõtlesime, et saame oma elamises ise hakkama, palju suurem mure oli ikkagi trepikoda,” rääkis Koidu Kesküla.
Koidu Kesküla lisas, et remont teeb head kogu selle maja korteriomanikele, kes pärast põlengut on laiali olnud.
“Kortereid on remonditud küll, aga trepikoda oli veel see puuduv lüli, mis meid uuesti kokku toob, sest kortereid võid ju remontida, aga trepikotta sisse astudes tabas ikkagi masendus,” nentis ta.
“Kodutunde” saatejuht Signe Lahtein ütles, et kui tavaliselt on neil ühe projekti jaoks ette nähtud aeg kolm päeva, siis sellise suurema ettevõtmise jaoks pikendati aega kahe päeva võrra.
Saatejuht rääkis, see on äärmiselt ennastohverdav ja harukordne, et inimene, kes oleks võinud lasta korda teha vaid oma elamise, pakkus välja, et korrastataks hoopis trepikoda. Ta lisas, et perenaine on väga äge naine, kelle idee põhjal projekt uue suuna sai.
Saarlased on saatemeeskonda lahkesti vastu võtnud ja neile igati toetust avaldanud. “Uus kogukonnatunne on majas küll alles tekkimas, kuid on näha, et see läheb korda mitte ainult majarahvale, vaid kogu külale ning saarlastele üleüldiselt,” rääkis Lahtein.
“Oleme Astes väga palju tähelepanu saanud ning nagu tõelisel jõuluajal ümbritsevad meid tõelised haldjad. Kes toob süüa, kes tuleb lihtsalt kallistama – tunne on väga kodune ja et meid on oodatud,” kiitis saatejuht.
Uuendatud maja üleandmine peaks kõikide eelduste kohaselt toimuma täna.
“Oleme kenasti graafikus ning kuigi alati võib ette tulla mingisuguseid viimase hetke üllatusi, peaksid tööd õigeks ajaks lõpule jõudma ning majarahvas uuenduskuuri läbinud maja laupäeval kätte saama,” ütles Signe Lahtein.
Astes ülesvõetud saade jõuab Kanal2 ekraanile 12. detsembril.


description: Saare maakonna 26 519 elektriarvestist on vaja kaugloetava vastu välja vahetada veel 81. Kogu maakonna arvestipargist moodustab see 0,2 protsenti. Elektrilevi kommunikatsioonispetsialist Maret Reinumägi ütles, et 19 arvestit paigaldatakse veel […]

title: Vahetamata on veel vaid 81 arvestit

maintext:
Saare maakonna 26 519 elektriarvestist on vaja kaugloetava vastu välja vahetada veel 81. Kogu maakonna arvestipargist moodustab see 0,2 protsenti.
Elektrilevi kommunikatsioonispetsialist Maret Reinumägi ütles, et 19 arvestit paigaldatakse veel selle aastanumbri sees ja 62 puhul pole seda seni teha saanud Elektrilevist sõltumatutel põhjustel.
“Valdavalt on põhjuseks see, et arvestivahetuseks pole leitud kliendile sobivat aega, kuna enamasti on tegemist kohaga, kus püsivalt ei elata,” märkis ta.


description: LAUPÄEV, 31. detsember ÜRITUS Jäääär kl 21 Arensburgi lounge-restoranis Muusa. Aastavahetuspidu kl 20 spaahotelli Meri restoranis Marine. Esineb bänd IZ-58. Õhtujuht Andres Karu. Aastavahetuspidu kl 20 spaahotelli Rüütel restoranis Ritter. […]

title: KUHU MINNA


description: 28. novembri Postimehes ilmus kindlustusfirmade esindaja Mart Jesse arvamuslugu “Sõidujagamine või segiajamine?”. Vastuseks sellele selgitab Taxify kaasasutaja Martin Villig erajuhtide hoolsust liikluses. Alustuseks tuleb paika panna õige terminoloogia. Nüüdseks on […]

title: Taxify kogemus: tehnoloogia parandab juhtide liikluskäitumist

maintext:
28. novembri Postimehes ilmus kindlustusfirmade esindaja Mart Jesse arvamuslugu “Sõidujagamine või segiajamine?”. Vastuseks sellele selgitab Taxify kaasasutaja Martin Villig erajuhtide hoolsust liikluses.
Alustuseks tuleb paika panna õige terminoloogia. Nüüdseks on nii poliitikud kui ka teised turuosalised aru saanud, et “sõidujagamine” kui sõna ei peegelda uut teenust õigesti ja seetõttu ongi seaduseelnõus sobivam mõiste “kokkuleppevedu”. Meie kasutame oma ettevõtte terminoloogias ka sõna “erajuht”.
Kui rääkisime suve alguses teiste platvormide, takso- ja kindlustusfirmade ning poliitikutega kindlustuse teemadest, oli üks peamisi küsimusi kokkuleppeveo platvormide ja teiste osaliste infovahetus. Majanduskomisjon arutab lähiajal ettepanekut, et kõik kokkuleppeveo juhid oleksid registreeritud majandusministeeriumi juures majandustegevuste registris, mis annab infopäringu võimaluse kõigile huvitatud osalistele: maksuametile, kindlustusfirmadele, maanteeametile jt. See lahendus pole Taxify eelistus, kuid kindlustusfirmade jaoks peaks see lahendama infovahetuse mure.
Vahetu tagasiside
Suures plaanis hakkavad turuosalised jõudma arusaamisele, et turul võiks olla kaks regulatsiooni: kokkuleppevedu ja litsentsitud taksoteenus.
Kokkuleppeveo puhul võib tellimusi vastu võtta vaid elektrooniliste platvormide vahendusel, majandustegevuse registri kaudu tehakse juhtidele juhiloa kehtivuse ja karistusregistrist taustakontroll ning vajalik infovahetus osalistega. Ülejäänud osa kohustustest (juhtide koolitus, teenuse kvaliteedi tagamine, hinnastamine, elektroonilised sõiduväljavõtted, klienditugi jms) täidavad platvormid. Platvormidel on kohustus investeerida tehnoloogiasse, samas pole kokkuleppevedudel eriõigusi liikluses.
Litsentsitud taksoteenus on vajalik tänavalt/hotellist/kõnekeskusest/ ametlikest peatustest takso tellimiseks, sest sellisel juhul on vaja tagada kliendile hinnastamine (taksomeeter), üldine kvaliteet (taksolitsents/teenindajakaart) ja klienditugi (tarbijakaitse). Olulise erinevusena ei pea taksod investeerima tehnoloogiasse ning neile on liiklusseaduses ette nähtud ühissõiduki eriõigused.
Eraldi on oluline kommenteerida kahte Jesse artiklis kõlanud oletust. Esiteks küsimus, kas paremat teenust pakuvad takso- või erajuhid. Taxify on selles mõttes unikaalses olukorras, et meil on olemas väga head võrreldavad andmed mõlema teenuse kohta. Paraku näeme, et paljud taksojuhid teevad ülipikki (tihti kuni 14 tundi kestvaid) tööpäevi. Statistika näitab, et ainult litsentsi olemasolu ei taga puhkeaega ning taksojuhtide töötundide üle ei ole ametlikku järelevalvet.
Kõige olulisemaks pean aga seda, et ükski kolmas osaline ei suuda anda juhile adekvaatsemat hinnangut kui kõik need kliendid, kes autos iga päev sõidavad. Võrreldes taksojuhte erajuhtidega, mida me näeme? Taxify tehnoloogia annab sõitjatele võimaluse pärast igat sõitu anda vahetult tagasisidet. Kui juhi reiting langeb alla 4,5 tärni viiest, blokeerib süsteem juhi konto automaatselt.
Vaatame reitingud koos juhiga läbi ja vajadusel suhtleme madala reitingu jätnud klientidega. Erajuhtide puhul on madala reitingu tõttu blokeeringuid harva (1–2%), kuid taksode puhul oleme kolme aasta jooksul pidanud platvormilt madala kvaliteedi tõttu eemaldama sadu taksojuhte. Kahjuks on vahe olnud mäekõrgune.
Tarvis on seadust
Täiskohaga taksojuhi amet ongi raske ja praegu turul väljakujunenud taksohindade juures eeldab auto kulude ja mõistliku kuupalga väljateenimiseks pikki töötunde. Erajuhid on siin paremas olukorras, sest teenust pakutakse vabatahtlikult, pigem lühikest aega ja lisasissetuleku saamiseks mõne teise töö kõrvalt – seega on nii juhid kui ka autod otseses ja kaudses tähenduses puhanumad.
Teiseks jäi kõlama oletus, justkui põhjustaksid erajuhid taksojuhtidest kindla osakaalu võrra rohkem õnnetusi. Kontrollisime pisteliselt oma kokkuleppeveo juhtide autosid Liikluskindlustuse Fondi andmebaasist ega leidnud ühtegi autot, mis oleks kokkuleppeveo teenuse osutamise ajal osalenud erajuhi süül avariis. Mitte ühtegi.
Seetõttu ei saa Taxify erajuhtide andmete põhjal sellist väidet avalikkusele kindlasti esitada. Pigem tõestavad meie kogemus ja kuuldud tagasiside, et kui autojuht sõidab kliendiga ja soovib head reitingut, siis parandab kokkuleppeveo platvormi kasutamine juhi liikluskäitumist olulisel määral.
Taxify on selle aasta algusest olnud dialoogis kindlustusfirmade, teiste platvormide, taksoettevõtete, ministeeriumi ja riigikogu esindajatega. Oleme kõik näinud vaeva, et jõuda erinevaid osalisi võimalikult suurel määral rahuldava lahenduseni. Ning vältimaks stagnatsiooni selles küsimuses, tasub peagi hakata otsustama, et võtta vastu seadus, mis reguleerib kokkuleppeveod Eestis.
Ilmus 30. novembri Postimehes.


description: Lambakasvatajad taotlevad maaeluministeeriumilt lammastele makstava aretustoetuse ühikumäära olulist tõstmist. “Praegused ühikumäärad ei anna võimalust lammaste tõuaretuse ja jõudluskontrolliga tegelemiseks määral, mis tagaks valdkonna arengu,” öeldakse Kihnu maalambakasvatajate seltsi ning Eesti […]

title: Lambakasvatajad tahavad suuremat toetust

maintext:
Lambakasvatajad taotlevad maaeluministeeriumilt lammastele makstava aretustoetuse ühikumäära olulist tõstmist.
“Praegused ühikumäärad ei anna võimalust lammaste tõuaretuse ja jõudluskontrolliga tegelemiseks määral, mis tagaks valdkonna arengu,” öeldakse Kihnu maalambakasvatajate seltsi ning Eesti lamba- ja kitsekasvatajate liidu ühispöördumises.
Pöördumises toodud ettepaneku kohaselt tuleks tõuraamatu pidamise toetuse ühikumäära tõsta 12,50 eurolt 20 eurole lamba kohta ja jõudluskontrolli läbiviimise eest ettenähtud toetuse ühikumäära 13,50 eurolt 28 eurole lamba kohta. Ettepaneku aluseks on aretusorganisatsiooni tegelik kulu tõuraamatu pidamisel, seni kehtinud määradel puudub lambakasvatajate hinnangul igasugune tõuaretustegevust sisuliselt arvestav analüüs ja põhjendus.
Lambakasvatajad tõdevad, et seni ei ole maaeluministeeriumis aretustoetuse määruse muutmisega seoses toimunud nõupidamistel arvestatud mitte ühtegi lambakasvatajatelt tulnud ettepanekut.
Maaeluministeeriumi pressiteate kohaselt selguvad aretustoetuste lõplikud määrad pärast seda, kui on teada aretuskarjade täpsed suurused ja võetud vastu 2017. aasta riigieelarve, kuhu on tõuaretuse jaoks lisaraha planeeritud.


description: 5. detsembril möödus kaks aastat päevast, mil üks last südame all kandev noor naine sai kätte lapsevankri, valmistudes vaikselt veebruari lõpus sündiva poja tulekuks. Kui ta õndsas meeleolus toas uut […]

title: HOMSES LEHES: Läbipaistva naha all peksles tilluke süda

maintext:
5. detsembril möödus kaks aastat päevast, mil üks last südame all kandev noor naine sai kätte lapsevankri, valmistudes vaikselt veebruari lõpus sündiva poja tulekuks.
Kui ta õndsas meeleolus toas uut käru katsetas, lipsas mõtetest läbi tõdemus “Vanker olemas, nüüd ainult poiss veel puudu!”.
Samaks õhtuks oli käes ka poiss, kaaluks vaid 660 grammi.
Tol hetkel ei teadnud keegi, mis toimub, ega oleks ealeski suutnud ette kujutada, mis ees ootab.
Loe juba homsest Saarte Häälest!


description: Neljapäeval Saaremaa valla ühinemislepingu allkirjastamisel viibinud riigihalduse minister Mihhail Korb väisas ka lepingust eemale jäänud Pöide valda, kus kinnitas, et valitsus jätkab haldusreformiga kehtiva seaduse järgi. “Mõistan Pöide vallajuhtide muret […]

title: jätkame kehtiva reformiseadusega

maintext:
Neljapäeval Saaremaa valla ühinemislepingu allkirjastamisel viibinud riigihalduse minister Mihhail Korb väisas ka lepingust eemale jäänud Pöide valda, kus kinnitas, et valitsus jätkab haldusreformiga kehtiva seaduse järgi.
“Mõistan Pöide vallajuhtide muret piirkonna edasise arengu pärast ja tunnustan nende pingutusi kohaliku elu edendamisel,” kommenteeris minister kohtumist ja lisas, et haldusreformiga liigub uus valitsus edasi kehtiva haldusreformi seaduse järgi.
Valdade ühendamist puudutavad otsused teeb valitsus kollektiivselt. Seejuures lähtutakse kolme koalitsioonipartneri sõlmitud valitsusliidu leppest.
“Haldusreformi seadust ei ole meil kavas muuta. Küll aga soovime täita haldusreformi sisuga: anname omavalitsustele juurde õigusi ja ülesandeid ning ühtlasi suurendame rahastust, et omavalitsused saaksid uusi ülesandeid täita,” sõnas minister.
Ta pidas ebatõenäoliseks, et riigikohus tunnistaks haldusreformi seaduse tervikuna kehtetuks, kuna see sisaldab ka kohalike omavalitsuste ühinemist soodustavaid sätteid, mis omavalitsuste põhiseaduslikke tagatisi kuidagi ei riku.
Pöide volikogu esimees Marina Treima ütles, et minister oli haldusreformi suhtes valla esindajatega sarnastel seisukohtadel, ning tõdes, et jäi oma tulekuga Saaremaale hiljaks ja kujunenud olukorda enam tagasi pöörata ei saa.
“Üheskoos leiti, et parem variant oleks Saaremaa jaoks olnud jätkamine kolme haldusstruktuurse üksusega, kus eraldi oleks Kuressaare linn ning Lääne- ja Ida-Saaremaa vallad. Nii oleks otsustustasand rahvale lähemal ja säiliks paremini ka osalusdemokraatia,” rääkis ta.
Treima märkis, et ministri sõnul tahetakse reformi käigus tekkivaid erandeid käsitleda põhjalikult ja nende puhul kaalutlusotsust rakendada. Oluline roll on sealjuures riigikohtu otsusel.
“Hoolimata sellest, et minister mingeid konkreetseid lubadusi anda ei saanud, oli kohtumine meie jaoks toetav ja julgustav. Minister Mihhail Korb lubas küll seda, et külastab Pöide valda juba järgmise aasta jaanuaris,” rääkis Treima.
Koplimäe mahetalus toimunud mitteametlikul kohtumisel osalesid lisaks volikogu esimehele volikogu liige Priit Lulla ja vallasekretär Maire Käärid.


description: Salme lõhestunud koolipere kogunes eile pärastlõunal koos vallavanema ja lapsevanematega koosolekule, et leida leevendust lõkkele löönud konfliktile ja lahendada nii matemaatikaõpetaja kui ka koolidirektori küsimus. Salme kooli kodundusklassi uksest astusid […]

title: Salme koolipere kogunes rahuläbirääkimistele

maintext:
Salme lõhestunud koolipere kogunes eile pärastlõunal koos vallavanema ja lapsevanematega koosolekule, et leida leevendust lõkkele löönud konfliktile ja lahendada nii matemaatikaõpetaja kui ka koolidirektori küsimus.
Salme kooli kodundusklassi uksest astusid eile kella poole kolme paiku välja tusaste nägudega pedagoogid, et kohe alustada uut koosolekut koos hoolekogu ja vallavalitsusega. Saarte Hääle ajakirjanikke sellele koosolekule ei lubatud.
Kooli õppealajuhataja Marina Maasik sõnas, et tahaks eesootavalt koosolekult eelkõige lahendust ja tülikirve mahamatmist, kuid kahtleb, et see nii ka tõesti läheb. “Kokkuleppele jõudmine oleks ime, sest nii lapsevanemate seas kui ka hoolekogus on selgelt välja kujunenud kaks vastasleeri,” lausus ta.
Õppealajuhataja ütles, et vallavanemale on tehtud pöördumine, milles direktoriks pakutakse käsitööõpetaja Tiia Kobinit. “See peab olema keegi neutraalne inimene, et üldse mingit vaherahu lootust oleks, sest neile, kellele eelmine direktor ei sobinud, ei saa ka mina olla aktsepteeritav variant.”
Marina Maasik on ühtlasi kooli inglise keele õpetaja ning levinud on kuuldused, et ta plaanib ametist loobuda. “Ma ei ole veel sellele mõelnud, aga kindlasti peab seda kaaluma, kui juhiks valitakse keegi vastasleerist,” märkis Maasik. Praegu on tema arvates siiski peamine eesmärk taastada koolis sõbralik õhkkond.
Maasiku nimetatud vastasleeri esindaja, endist direktorit Marika Pütseppa suhtlemisprobleemides süüdistanud huvijuht Mariliis Lazarev sõnas, et kuigi ajad on pingelised, ei saa öelda, et see oleks iga keharakuga tuntav.
“Ausalt öelda ei oskagi seda koolis valitsevat olukorda kuidagi hinnata, aga kindlasti ei ole asi nii hull, kui võib näida,” nentis ta.
Lazarevi hinnangul sobiks käsitööõpetaja Tiia Kobin direktori “kingadesse” hästi ning ta lisas, et tegemist on “tõelise inimeste inimesega”. “Marika oli direktorina paberil väga hea, vajaka jäi sisekliimale tähelepanu pööramisest,” lausus Lazarev. “Praegu tahaks väga, et koosolekul õnnestuks kokkuleppele jõuda.”
Vallavanem Kalmer Poopuu ütles enne koosolekut, et tema on siin eelkõige lepitaja rollis. “Selge on see, et asjad on vaja paika saada, ning selle kallal me hetkel vaeva näeme,” kinnitas Poopuu.
Tema sõnul täienevad õppealajuhataja tööülesanded nüüd erinevate projektidega, mis varem olid direktori ülesanne. Vaheajal hakatakse kokku panema uut tunniplaani, kus tööjaotus üle vaadatakse.
“Loogiline jätk oleks muidugi olnud see, kui õppealajuhataja oleks direktori kohale asunud, aga anname endast parima, et olukord lahendada,” lausus Salme vallavanem.
Lapsevanemad tahavad matemaatikaõpetajat tagasi
7. klassi lapsevanemad kirjutasid pöördumise, milles palusid matemaatikatundide jätkamist endise õpetaja käe all.
“Ma ei tea, kuidas on teiste klassidega, aga meie lapsed tahavad küll, et nendele jätkaks matemaatika õpetamist Marika Pütsep,” ütles kirja koostanud lapsevanem. “Õpetaja tööleping ei ole lõppenud ja see oli meie laste soov. Direktori tööd ei saa lapsed ja vanemad hinnata.”


description: Pärnu maakohus kuulutas reedel välja Saaremaa golfiklubi presidendina tegutseva ettevõtja Kaupo Pastaku pankroti. Kaupo Pastaku pankrotihalduriks nimetati Martin Pärn. Ametliku teadaande kohaselt toimub esimene võlausaldajate koosolek 20. detsembril kell 11 […]

title: Golfiklubi juht pankrotis


description: On aasta kõige pimedam aeg. Juba terve nädal pole meil päevavalgust olnud kauem kui kuus tundi ja mõnikümmend minutit peale. Alles pühapäeval hakkab päev uuesti minuti kaupa pikemaks minema. Ajal, […]

title: JUHTKIRI: Pööripäevapööritus

maintext:
On aasta kõige pimedam aeg. Juba terve nädal pole meil päevavalgust olnud kauem kui kuus tundi ja mõnikümmend minutit peale. Alles pühapäeval hakkab päev uuesti minuti kaupa pikemaks minema.
Ajal, kui aastaring on jõudnud kõige madalamasse punkti, ühtaegu nii lõppu kui algusse, kus päike uue tõusmise ootel oma talvepesas tukub, tasub võtta aega iseendale ja mõelda pööripäevale. Teha rahu iseendaga ja pöörduda ära sellest, mida uue tõusuga kaasa võtta ei taha. Ning lõpuks mõelda sellele, et ring võib tunduda küll ühesugune, kuid ennast ei korda ta mitte kunagi. Vastasel juhul tooks ta õige kiiresti endaga kaasa südamepöörituse.


description: Pähklas tegutsev talunik Aivar Lember on viimaste aastatega kujunenud Saaremaa viljakasvajatest kõige enam kohapeal toorainet väärindavaks põlluharijaks. Kui valdavalt läheb Saaremaal toodetud teravili kas loomasöödaks või saadetakse hobuste kõhutäiteks Araabia […]

title: Tudraõlitootja hakkab tegema ka kinoajahu

maintext:
Pähklas tegutsev talunik Aivar Lember on viimaste aastatega kujunenud Saaremaa viljakasvajatest kõige enam kohapeal toorainet väärindavaks põlluharijaks.
Kui valdavalt läheb Saaremaal toodetud teravili kas loomasöödaks või saadetakse hobuste kõhutäiteks Araabia riikidesse, siis Aivar Lember püüab teravilja kõrvalt kasvatada kultuure, millest saab kohapeal ise mitmesuguseid tooteid valmistada.
Sel aastal hakkas Lember oma kasvatatud toorainest pressima ja pudelisse villima tudraõli, mis on muuhulgas jõudnud vabariigi presidendi kantselei peakoka toorainevalikusse. Uue aasta algul lisandub taluniku toodangusortimenti kanepiõli ja plaanis on hakata kasvatama kinoad ehk Tšiili hanemaltsa.
Valmistub tatraleivaks
Esimese kõrvalekalde peajoone teraviljakasvatusest tegi Lember 2014. aastal, mil ta külvas maha tatart ja hakkas tootma erinevaid tatratooteid (toortatar, tatrajahu ja tatratang). Sellega Pähkla põllumees aga ei piirdu, vaid teeb ettevalmistusi tatraleiva müügile toomiseks. Naturaalselt kääritatud juuretisega leib valmib 100% tatrajahust. Leivale on lisatud kõrvitsa-, päevalille-, kanepi- ja linaseemneid. Peale on puistatud kas seesamiseemneid või kanepiteri. “Maitseb nagu päris leib, mingit kõrvalmaitset ei ole,” kinnitas Lember.
Suhkrut on leivas minimaalselt ja see on sobilik ka gluteenitalumatusega inimestele.
Puhastatud tatrakestadest teeb talunik patju ja koertele tatrakestadega täidetud madratseid, mis taluniku hundikoera poolt testituna igati kiitva hinnangu osaliseks sai. “Esimene päev lamas koer seitse tundi ega keeranud külge ka, et järsku võetakse alt ära,” meenutas Aivar Lember. “Õudselt meeldis, no uskumatu.”
Sel suvel Pähkla külavahele hulga “botaanikuid” meelitanud 5 ha suurune kanepipõld on ka esimese saagi andnud, mis ootab õliks pressimist. Saak ise jäi kogenematuse ja tuhandete värvuliste suure söögiisu tõttu kehvapoolseks, ent Võrumaal tegutseva koostööpartneri abiga peaksid varsti Saaremaale jõudma 250 mm pudelid ja siis läheb 1,2 tonnist saagina koristatud seemneist suurem jagu pudeleisse.
Lember möönis, et ka tudrasaak kujunes sel aastal viletsaks – eelmise aasta ligemale 1 t/ha asemel oli tänavu saagikus 0,6 t/ha. “Saak jäi põua kätte ja esmakordselt tuli kirp kallale,” viitas põllumees, kes kasvatab tutra umbes 10 ha suurusel pinnal. Ehkki Lember pole ametlikult mahetootja, ei kasutanud ta taimekaitsemürke, mistõttu polnud umbrohust pääsu. Et eraldada umbrohuseemned tudraseemnetest, kasutab Lember mitut sorteeri.
Selleks tarbeks, kui mõni soovimatu seeme peaks ikkagi pressimismaterjali hulka sattuma, on press häälestatud selliselt, et see purustab vaid tudraseemet. Niimoodi tuleb küll vähem toodangut, ent see on puhas.
Eelseisval aastal külvab Aivar Lember esmakordselt maha kinoa, mis on Lõuna-Ameerikast pärit söödavate seemnetega rohttaim. Internetis leiduva info kohaselt on kinoaseemned äärmiselt valgurikkad ja sisaldavad mitmeid olulisi aminohappeid, mida taimetoidus on enamasti vähevõitu.
Äärmiselt maitsev
Tuuakse esile, et kinoa on õigesti valmistatuna äärmiselt maitsev, olles viimasel ajal toidublogides ja restoranimenüüdes üha sagedasem külaline. Kinoal on meeldiv, pähklit meenutav lõhn ning seda kasutatakse sageli Mehhiko ja India toitudes. Toiduaine üha kasvavat populaarsust tõestab ka fakt, et 2013. aasta kuulutas ÜRO rahvusvaheliseks kinoa-aastaks.
Lember plaanib esimese hooga kinoa alla panna 1–2 hektarit ning hakata seda pakkuma jahuna ja terana.
“Praegu on mujalt sisse toodud väiksed pakid üsna kallid, ehk saab odavamalt,” sõnas Lember, kelle väitel on kinoa hea valik gluteenitalumatuse ja muude tervisehädade korral.


description: Kaubamärgi ÖDE all on valminud Saaremaa kadakast minimalistlike kõrvarõngaste kollektsioon. Ettevõtte käima lükanud õed Kristi Roog ja Kateriin Aljas kutsuvad oma tooteid hellitavalt puukateks. Vanema õe Kristi (33) sõnul alustasid […]

title: Õed tõid turule kadakased kõrvakad

maintext:
Kaubamärgi ÖDE all on valminud Saaremaa kadakast minimalistlike kõrvarõngaste kollektsioon. Ettevõtte käima lükanud õed Kristi Roog ja Kateriin Aljas kutsuvad oma tooteid hellitavalt puukateks.
Vanema õe Kristi (33) sõnul alustasid nad kõrvarõngaste tegemist selle aasta alguspooles. Täpsemalt kevadel.
“Kuna oleme mõlemad sellise minimalistliku ja lihtsama ehtedisaini austajad – seda ennekõike just kõrvarõngaste osas –, tundus, et sellistest kõrvarõngastest on Eesti käsitöömaastikul puudus,” selgitas Kristi Roog puukate sündi.
Õed + saarlased = ÖDE
Kristi õde Kateriin on temast täpselt kümme aastat noorem – 23. Seetõttu on neil ka hea teineteise vanust meeles pidada. “Nii sai ka meie bränd tuletatud – õed pluss saarlased võrdub ÖDE,” selgitas Kristi.
Kaubamärgi ÖDE esimene kollektsioon Little Woodies ehk eesti keeli Väiksed Puukad on valmistatud puitvineerist. “Suvel tekkis mõte, et miks mitte oma päritolu rõhutada ja Saaremaa kadakat mängu tuua,” rääkis Kristi.
Kadakas on noorte Orissaarest pärit naiste oma Saaremaa kodust pärit. “Kui ausalt ütlen, siis palusin oma ema, et ta valiks välja ilusad kuivad ja parajalt peenikesed oksad ning saadaks need siis mulle,” rääkis Tallinnas elav Kristi.
Oksad tuli koorida ja liivapaberiga puhastada. “Ise ma neid seibideks ei saaginud, vaid lasin seda teadlikumal mehel teha, oma ohutuse mõttes,” muheles Kristi. “Seibid lihvisime jälle liivapaberiga üle ja sorteerisime paaridesse.”
Edasi ootas puukaid servade põletamine, nende tagustele süvendite puurimine, taguste liimimine ja mesilasvahaga viimistlemine. “Tagused, muide, on ÖDE kadaka-woodies’tel hõbedast!” kinnitas vanem õde.
Praegu saab saaremaiseid puukaid osta vaid ÖDE Facebooki lehe kaudu, kuid välistatud ei ole, et need ühel hetkel mujalgi müügile ei võiks tulla. “Kuna see on rohkem n-ö oma ja pisut ka teiste rõõmuks käsitöö tegemine ja oleme ju alles “lapsekingades”, siis tootmise äratasumisest on praegu veel vara rääkida,” arvas Kristi Roog.
Ostjad ja kõrvarõngaste kiitjad on samas suurepärane boonus ja õdedel on hea meel, et ÖDE puukate vastu huvi tuntakse. “Mine sa tea, mis tulevik toob!” arvas Kristi.
Tootering on laienemas
Kuigi praegu on Juniper Woodies õdede ainus toode, ei tähenda see, et nende tootering nii ahtakeseks jääkski. “Kõrvarõngaste osas on uut disaini tulemas küll, millal täpsemalt, seda ei julge praegu lubada. Kindlasti jääme aga ka edaspidi ÖDE-le omase lihtsa joone juurde,” kinnitas Kristi Roog.
Kristi ja Kateriin julgustavad teisigi oma ideid teoks tegema ja sedapidi väikeettevõtlusega alustama. “Muidugi tuleb end proovile panna! Kui ikka mingi idee ajusopis vedeleb, tuleb see teoks teha,” kinnitasid nad.
Vastasel juhul võib paari kuu pärast avastada oma idee kellegi teise poolt teostatuna. “Praegusel ajal on ju käsitöö väga popp. Miks mitte oma õhtust telekavaatamist natuke vähendada ja hoopis midagi muud põnevat teha,” arvas Kristi Roog.


description: Eesti läänerannikul ja saartel sügisese linnurände ajal peetava massilise ja ebaeetilise linnujahi ohjeldamiseks on vaja seada täiendavaid nõudeid välismaiste jahitunnistuste tunnustamisele ja kontrollida tõhusamalt, kuidas võõrriigi jahimehed nõudeid täidavad, leidis […]

title: Komisjon: linnujahi piiramiseks on vaja turiste tõhusamalt kontrollida

maintext:
Eesti läänerannikul ja saartel sügisese linnurände ajal peetava massilise ja ebaeetilise linnujahi ohjeldamiseks on vaja seada täiendavaid nõudeid välismaiste jahitunnistuste tunnustamisele ja kontrollida tõhusamalt, kuidas võõrriigi jahimehed nõudeid täidavad, leidis riigikogu keskkonnakomisjon.
Üks lisameede võiks olla näiteks jahiturismi ettevõtete litsentseerimine, et välismaised jahituristid ei saaks tegutseda koordineerimatult, ütles BNS-ile riigikogu keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra.
Vakra sõnul puudutab massiline küttimine just rändveelinde, kes sügisrände ajal peatuvad Eestis ja keda lühikese perioodi jooksul jahitakse suurel hulgal.
“Selle nädala alguses olnud keskkonnakomisjoni istungil leiti, et probleem ei ole niivõrd lindude arvu vähenemises seoses küttimise suurenemisega, kuivõrd probleem on eetiline ning küttida ei tohiks rohkem linde, kui jahimees jõuab ise ära tarvitada. Erilise tähelepanu all oli jahiturism ja välismaalt saabuvad linnukütid, kes ei austa ega pea kinni Eesti jahieetikast,” rääkis Vakra.
Eesti jahimeeste seltsi (EJS) tegevjuht Tõnis Korts ütles BNS-ile, et selts on kaalunud võimalust panna vastutama jahiturismi korraldaja.
“Praegu ei vastuta korraldaja praktiliselt millegi eest ja nii võibki igaüks, ka jahi- ja looduskauge inimene, olla jahiturismi korraldaja,” rääkis Korts. “Ka ei ole nõutud, et jahikorraldaja turisti saadaks. Selline olukord loob võimalused seaduste ja jahinduse hea tava rikkumiseks. Jahiseltsidel ja maaomanikel ei ole võimalik jahituristi kõrval seista ja teda kontrollida. See õigus ja kohustus peab olema jahikorraldajal, kellele kuulub ka jahi eest teenitav tulu.”


description: Novembri jaotusvooru esitati 84 taotlust, kokku summas 74 757,93  eurot. Jaotamisele läks aga 34 257 eurot. aasta neljandasse vooru esitatud taotluste tulemused avalikustatakse 2017. aasta jaanuaris Kultuurkapitali koduleheküljel. Järgmisse vooru […]

title: Kultuurkapital jagab raha


description: Eesti Päevaleht jätkab mõjukate edetabelite avaldamist ning sportlaste osas on kolmandal kohal Ott Tänak. Esimene on Gerd Kanter ja teine Ragnar Klavan. Saarlasi on kõrgel kohal ka kultuuritegelaste seas. Minister […]

title: Tänak üks mõjukamaid sportlasi

maintext:
Eesti Päevaleht jätkab mõjukate edetabelite avaldamist ning sportlaste osas on kolmandal kohal Ott Tänak. Esimene on Gerd Kanter ja teine Ragnar Klavan. Saarlasi on kõrgel kohal ka kultuuritegelaste seas. Minister Indrek Saar on Andrus Kiviräha järel suisa teisel kohal.
Uudistetoietus


description: Saaremaa muuseumi toimetiste sarjas ilmunud monograafia “Kastellist kindluseks” nimetati nominendiks Eesti muuseumide aasta teadusauhinna trükiste kategoorias. “Meil on hea meel ja lootsime ka, et see nii kõrgele võib tõusta,” ütles […]

title: Kuressaare kindluse raamat aastaauhinna nominent

maintext:
Saaremaa muuseumi toimetiste sarjas ilmunud monograafia “Kastellist kindluseks” nimetati nominendiks Eesti muuseumide aasta teadusauhinna trükiste kategoorias.
“Meil on hea meel ja lootsime ka, et see nii kõrgele võib tõusta,” ütles Saarte Häälele Saaremaa muuseumi direktor Endel Püüa. “Eeltööd olid ju tõsised, raamatu kokkupanemisse olid haaratud oma ala paremad asjatundjad,” lisas ta.
Raamatu “Kastellist kindluseks. Kuressaare linnus-kindluse ehituslugu uute väliuuringute valguses. Saaremaa muuseumi toimetised nr 9” autorid on Garel Püüa, Tõnu Sepp, Ragnar Nurk, kujundaja Kaspar Ehlvest.
Püüa nentis, et konkurendid on trükiste kategoorias väärikad, aga kindluse monograafial peaksid siiski olema auhinna saamiseks head väljavaated. Kaks teist nominenti on Viljandi muuseumi väljaantud “Eesti Vabaduse Risti kavalerid” (autorid Jaak Pihlak, Mati Strauss ja Ain Krillo, kujundajad Herki Helves ja Kristjan Mändmaa) ning Tartu ülikooli muuseumi ja Eesti Rahva Muuseumi koostöös valminud “Unistuste Raadi – Liphartite kunstikogu Eestis” (toimetaja Inge Kukk, autorid Juta Keevallik, Inge Kukk, Juhan Maiste, Ingrid Sahk, Piret Õunapuu, kujundaja Tiina Viirelaid).


description: Saaremaa merispordi selts (SMS) on koostöös Läti purjespordiklubidega algatamas uut rahvusvahelist regatti Liivi lahel. “Lätlased on väga huvitatud koostööst meiega,“ kinnitas Saarte Häälele SMS-i kommodoor Margus Männik. Ta lisas, et […]

title: Saaremaale tuleb uus regatt

maintext:
Saaremaa merispordi selts (SMS) on koostöös Läti purjespordiklubidega algatamas uut rahvusvahelist regatti Liivi lahel.
“Lätlased on väga huvitatud koostööst meiega,“ kinnitas Saarte Häälele SMS-i kommodoor Margus Männik. Ta lisas, et tegu on samade klubidega, kes praegu organiseerivad purjespordivõistlust Baltic Open Regatta ehk BOR, mis on ühtlasi ka Läti meistrivõistlused purjetamises.
2017. aasta suvel toimubki võistlus veel Baltic Open Regatta nime all, kuid see läbib juba ka Ruhnut ja Roomassaaret. 17.–22. juulini kestva regati marsruut on järgmine: Riia ring, Riia–Roja, Roja–Ruhnu, Ruhnu–Roomassaare ja Roomassaare ring. Lõpetatakse Roomassaares.
Regatile on tuleval suvel oodata vähemalt 40 alust, igal jahil kuus kuni kaheksa purjetajat, märkis Männik. “Täiesti arvestatava hulga inimesi toome Kuressaarde,” lisas ta, viidates, et regatil on arvestatav majanduslik pool sihtkohtade jaoks.
Edaspidi ehk 2018. aastast alates on plaanis nimetada võistlus Liivi lahe regatiks või Liivi lahe meistrivõistlusteks. Uus rahvusvaheline võistlus on kavas muuta traditsiooniks, kinnitas Männik. Ta lisas, et tulevikus soovitakse regati marsruuti haarata ka Pärnu.
Samuti näeb praegune plaan ette, et igal aastal oleksid start ja finiš n-ö järgmises paigas. “Need on kohalikule piirkonnale kõige magusamad,” sõnas Männik, selgitades, et stardis ja finišis on purjetajad kõige kauem kohapeal.


description: Eelmisest nädalast on rahvakultuuri keskuse veebilehel Eesti vaimse kultuuripärandi nimistus ka Saaremaa sokud ja sokujooksmine. Sissekande koostas MTÜ Saaremaailm juhatuse liige Merit Karise, kelle sõnul on teda selleks juba mitu […]

title: Sokud kultuuripärandi nimistus

maintext:
Eelmisest nädalast on rahvakultuuri keskuse veebilehel Eesti vaimse kultuuripärandi nimistus ka Saaremaa sokud ja sokujooksmine.
Sissekande koostas MTÜ Saaremaailm juhatuse liige Merit Karise, kelle sõnul on teda selleks juba mitu aastat utsitanud rahvakultuurispetsialist Krista Lember. Karise tänas kõiki, kes sokkude kohta infot ja materjale andsid, mõni aasta tagasi dokumentaalfilmi aitasid teha ja selles osalesid. Hetkel saab veebilehel lugeda tekste Saaremaa sokkude kohta, vaadata fotosid ja kuulata helilõike. Videod peaksid lisanduma lähipäevil.
Saaremaa sokkude kõrval on Eesti vaimse kultuuripärandi nimistus võru keel, suitsusaun, Muhu pätid, Haapsalu sallid jt nähtusi, kombeid ja tavasid. Saaremaalt olid seni ainukesed sissekanded pannileiva ja käkkide tegemine.
Vaimse kultuuripärandi nõukogu, kes koostatud sissekandeid enne avalikustamist hindab, kiitis Karise sõnul Saaremaa sokkude sissekande põhjalikkust ning tõstis seda esile eeskujuna tulevastele sissekannete tegijaile.
Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu juhindub UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni põhimõtetest ja on üks elava pärandi hoidmise ja mõtestamise vahendeid. Vaimse kultuuripärandi nimistu abil saab tutvuda põlvest põlve edasiantud teadmiste, oskuste, kommete ja tavadega, mida peetakse oluliseks ka tänapäeval.


description: Nädal tagasi käisin Tallinnas silmapolikliinikus silmaoperatsioonil. Selleks kasutasin Siinori taksoteenust. Ei oleks küll oodanud nii tähelepanelikku käitumist juhilt! Ta võttis mind (ja ka teised haiged) koduukse juurest peale ja õhtul  […]

title: Tahaksin tänada perekond Siinori taksofirmat

maintext:
Nädal tagasi käisin Tallinnas silmapolikliinikus silmaoperatsioonil. Selleks kasutasin Siinori taksoteenust. Ei oleks küll oodanud nii tähelepanelikku käitumist juhilt! Ta võttis mind (ja ka teised haiged) koduukse juurest peale ja õhtul tõi samuti tagasi. Tallinnas võttis käealt kinni ja viis arstikabineti ukse taha, kus õde võttis minu dokumendid ja pani mind ootama. Pärast õnnestunud operatsiooni ja väikest puhkust tuldi mulle järele. Siinor võttis minu rohuretseptid ja käis ise ka apteegis ning viis mind siis lausa kavaleri kombel autosse, et tagasi Saaremaale sõita. Ja see kõik toimus nii loomulikult ja humoorikalt, et võttis minult eesootava operatsiooni hirmud.
Aitäh Siinori perele!
Pensionär Aino Sepp


description: Transaviabaltika andis teada, et ilmastikuolude tõttu Tallinna lennujaamas lükkusid nii Tallinna–Kuressaare–Tallinna kui ka Tallinna–Kärdla–Tallinna eilehommikused reisid kuni kolm tundi edasi. Mis puudutab Kuressaare–Tallinna lende, siis tõi lennuettevõtte esindaja Rene Must […]

title: Lendamist segasid ilm ja rike

maintext:
Transaviabaltika andis teada, et ilmastikuolude tõttu Tallinna lennujaamas lükkusid nii Tallinna–Kuressaare–Tallinna kui ka Tallinna–Kärdla–Tallinna eilehommikused reisid kuni kolm tundi edasi.
Mis puudutab Kuressaare–Tallinna lende, siis tõi lennuettevõtte esindaja Rene Must välja, et Tallinna–Kuressaare tavapärase kella 8.35 väljalennu uus aeg oli 9.10 ja Kuressaare–Tallinna kella 9.30 väljalennu uus aeg 10.05.
Neljapäevaõhtune pealinnalend jäi aga üldse ära. Seda mitte ilmast, vaid rikkest tingituna. Kuressaarest kell 19.30 Tallinna väljuma pidanud lennu ärajäämise põhjus oli lennuki JS32 tehniline rike.
Rene Musta sõnul oli tegu lennuki reisijateukse sulgumise signalisatsiooni häirega. “Häiret tuli kohapeale kõrvaldama mehaanik, kes vahetas välja ukse sulgemise signaallambi, mis oli häire põhjustaja,” selgitas Must lennureisi takistanud tehnilist riket.
Reisijad toimetati Tallinna tasuta. Neile reisijatele, kes ei kasutanud lennuettevõtte korraldatud tasuta bussisõitu Tallinna, tagastatakse piletiraha.


description: Mercedes-Benz Kuressaare tennisekeskus lõpetas hooaja, autasustades parimaid harrastustennisiste. Naiste arvestuses toimus aasta jooksul 12 turniiri, millest läks arvestusse kaheksa paremat tulemust. Edasijõudnute naiste üksikmängu võit kuulub Kristel Gullile, teine koht […]

title: Tennisekeskus lõpetas hooaja

maintext:
Mercedes-Benz Kuressaare tennisekeskus lõpetas hooaja, autasustades parimaid harrastustennisiste.
Naiste arvestuses toimus aasta jooksul 12 turniiri, millest läks arvestusse kaheksa paremat tulemust. Edasijõudnute naiste üksikmängu võit kuulub Kristel Gullile, teine koht Katrin Tuisule ja kolmas koht Maire Leedole.
Algajate naiste üksikmängus saavutas esimese koha Kaire Brant, teine oli Evelin Oikimus ja kolmas Geiu Luiga.
Naiste paarismängu paremik on järgmine: võit kuulub Maire Leedole, teine koht Sirje Lemberile ja kolmas koht Krista Tammeaidile. Aasta jooksul võttis turniiridest osa 26 naist.
Meeste üksikmängu turniiri Saku Kuld esikoht kuulub Silvar Saadule, teine koht Veiko Vaherile ja kolmas koht Hendrek Kelderile. Aasta jooksul osales sellel turniiril 33 meest.
Algajate meeste üksikmängu parim on Manfred Puck. Ühepunktilise vahega saavutas teise koha Sergei Näälik ja kolmas oli Raivo Alt.
Aasta jooksul toimus Saarte Hääle 12 segapaarismängu turniiri. Parimad naised olid Maire Leedo, Sirje Lember ja Merike Miller. Parimad mehed olid Mihkel Kangur, Gunnar Siiner ja Anvar Tõnsau.
Meeste üksikmängu arvestuses läks arvesse 17 turniiri. Selles grupis osales üle 40 mehe. Lõppvõistlusele pääses kaheksa paremat tennisisti. Esimese koha saavutas Andre Sõrm, teise koha Taavi Tuisk ja kolmanda Hendrek Kelder.Poolfinaalide ja finaali mängud oli väga tasavägised.
Tennisekeskus soovib kõigile rahulikke jõule ja head vana aasta lõppu.


description: Maakonna välkmalemeistrivõistluste teine üheksa osavõtjaga osavõistlus kulges nelja eeldatava peakonkurendi tasavägises heitluses esikohale. Kuni kuuenda vooruni juhtis võistlust Hendrek Kelder, kuid siis hakkasid konkurendid temast järgemööda mööduma. Lõpuks kujunes esinelik […]

title: Parimate välkmaletajate tasavägine heitlus


description: 25. novembri õhtul täitus Kihelkonna koolimaja rõõmsate kilgete ja pillihelidega – kohal oli Kärla muusikakooli traditsiooniline pillilaager. Sügise jooksul omandatud palad olid kuulajatele ette kantud hiljuti toimunud õpilaskontserdil, seega oli […]

title: Traditsiooniline pillilaager Kärla muusikakoolis

maintext:
25. novembri õhtul täitus Kihelkonna koolimaja rõõmsate kilgete ja pillihelidega – kohal oli Kärla muusikakooli traditsiooniline pillilaager. Sügise jooksul omandatud palad olid kuulajatele ette kantud hiljuti toimunud õpilaskontserdil, seega oli kätte jõudnud aeg asuda tegelema talve- ja jõulumuusikaga.
Kui viimased kallid olid emmedele-issidele tehtud, lugesime laagrilised kokku ja saime ilusa numbri 30. Muusikakooli sügisene pillilaager toimus juba kaheksandat korda, eelnevalt on “laagerdatud” Kihelkonna rahvamajas, Kärla pastoraadimajas, Võhma külamajas ja mitmel korral Mustjala koolimajas.
Ka Kihelkonna kool oli meie laagripaigaks juba teist korda. Kui kodukord läbi arutatud ja olulised kellaajad kokku lepitud, läkski pilliharjutuseks lahti. Üle suure koolimaja kõlasid kitarri-, kandle-, karmoška-, akordioni- ja plokkflöödihelid, mis kokku sulandudes toreda laagrisümfoonia moodustasid.
Küll oli tore, et kogu tegevus kulges vabalt ja sunnita, kedagi ei tulnud taga otsida ega korrale kutsuda. Keegi ei püüdnud kõrvale hiilida, pigem vastupidi – tundi ootavatest õpilastest tekkis järjekord. Kes aga parasjagu pilli ei mänginud, võis joonistada laagrilehte või ilmatu suures spordisaalis jõu- ja ilunumbreid sooritada.
Pärast maitsvat õhtusööki jätkasime laagrimuusikaga ning edasine tegevus oli seotud eelkõige ansambli-orkestrimänguga. Kõik pillipoisid ja -tüdrukud said kaasa lüüa ja oma võimete kohase koosmängu panuse anda. Nii need minutid lendasid ja tunnid kulusid, veel südaöö paikugi oli siit-sealt mahedat musitseerimist kuulda.
Kui ägedad lauatennise- ja rahvastepallilahingud peetud, langes laagriseltskond nagu loogu mattidele ja unenäod ei lasknud end kaua oodata…
Uus hommik tervitas meid kosutava hommikusöögiga, millele järgnes paaritunnine töö pillidega, küll üksi, küll ansamblis. Uskumatu, aga kõik eelmisel õhtul-ööl õpitu oli kenasti meeles ning sealt edasi sai pillimäng ju ainult paremaks minna!
Autode katkematu voor maja juurde andis märku, et aeg on hüvasti jätta ja lapsed jälle vanematele üle anda.
Aitäh, head vanemad, toredate, tegusate, sõbralike ja viisakate laagriliste eest! Suur tänu Kihelkonna kooliperele sooja maja ja sõbraliku vastuvõtu ning kokatädidele maitsvate roogade eest!
Imbi Kolk


description: Kanal 2 „Suure komöödiaõhtu“ finaalis kuulutati rahvahääletuse tulemusel võitjaks Saaremaa juurtega Juss Haasma kehastatud Reet Pull. Tulises duellis olid vastamisi örn Saare naine Reet Pull ja üliaktiivne lapspoliitik Kevin-Christian. Kui üks […]

title: Passida armastav Reet Pull võttis Suure Komöödiaõhtu võidu

maintext:
Kanal 2 „Suure komöödiaõhtu“ finaalis kuulutati rahvahääletuse tulemusel võitjaks Saaremaa juurtega Juss Haasma kehastatud Reet Pull.
Tulises duellis olid vastamisi örn Saare naine Reet Pull ja üliaktiivne lapspoliitik Kevin-Christian.
Kui üks kahest finalistist, Tõnis Niinemetsa kehastatud Kevin-Christian, ei suutnud pudeliski paigal püsida, siis teine, Reet Pull, eelistas valdavalt niisama passida ja mitte muhvigi teha.
Televaatajad valisid võitjaks Viidumäe näitsiku Reeda.
Vaata meenutuseks, millega Reet Pull kodukandis peale passimise tegeleb:


description: Lääne-Saare volikogu otsustas kolmapäeval toetada eelnõu, millega vald võtab järgmise kahe aasta jooksul investeeringuteks laenu 4,4 miljonit eurot. Volikogu andis loa võtta pikaajalist investeerimislaenu limiidiga kuni 4,4 miljonit eurot, millest […]

title: Lääne-Saare vald laenab 4,4 miljonit

maintext:
Lääne-Saare volikogu otsustas kolmapäeval toetada eelnõu, millega vald võtab järgmise kahe aasta jooksul investeeringuteks laenu 4,4 miljonit eurot.
Volikogu andis loa võtta pikaajalist investeerimislaenu limiidiga kuni 4,4 miljonit eurot, millest järgmise aasta limiit on kuni 2,6 miljonit ja 2018. aastal 1,8 miljonit.
“Eesmärk on alustada Lääne-Saare valla ühinemislepingus kokkulepitud objektide korrastamist, sealhulgas Aste klubi ja staadioni remonti ning Lümanda keskusehoone renoveerimist, mis on Saaremaa valla ühinemislepingus investeeringuobjektidena nimetatud. Need on ka suuremad investeeringuvajadused meie piirkondades,” selgitas vallavanem Tiina Luks (pildil). Lisaks on järgmisel aastal kavas investeerida valla teedesse veidi enam kui pool miljonit eurot.
Luks märkis, et 2017. aasta lõpuks tõuseb valla netovõlakoormus uue laenuga ligikaudu 74 protsendini ja 2018. aasta lõpuks 87,7 protsendini.
Volikogu andis ka nõusoleku võtta täiendavalt laenu kuni 3,44 miljonit eurot varasemate laenude refinantseerimiseks. Valla finantsjuht Helle Alas selgitas, et vallal on praegu kümme laenulepingut, neist kuuel intress üle 1,3 protsendi. Viimati võetud laenu intress oli aga 0,84. Vald loodab hankega vähendada varasemate laenude teenindamise kulusid.


description: Saaremaal mitut õigeusu kiriku kogudust teeninud isa Roman ehk Roland Tõnisson (pildil) asub uuel aastal tööle Tapal kaitseväe brigaadikaplanina. “Koht vabanes ja seda pakuti Eesti apostlik-õigeusu kirikule,” selgitas preester, lisades, […]

title: Isa Roman siirdub kaitseväe kaplaniks

maintext:
Saaremaal mitut õigeusu kiriku kogudust teeninud isa Roman ehk Roland Tõnisson (pildil) asub uuel aastal tööle Tapal kaitseväe brigaadikaplanina.
“Koht vabanes ja seda pakuti Eesti apostlik-õigeusu kirikule,” selgitas preester, lisades, et töökohavahetust toetab ka tema eelnev töökogemus ja nõuetele vastav koolitus ning keelteoskus. “Praegusel ajal vajab Eesti riik oma kodanike enamat panust sise- ja välisjulgeolekusse. Seda siis üritan minagi oma võimaluste piires,” tõi preester kaplaniameti vastuvõtmisse ka patriootliku mõõtme.
Tõnisson teenis Kuressaare Püha Nikolai, samuti Ööriku, Lümanda ja Piila õigeusu kiriku kogudust, kus tema aset hakkab täitma isa Kristoforos ehk Kristo Parts. “Sain saare inimestega hästi läbi ja kuna jään Pärnu-Saare piiskopkonna vikaarvaimulikuks, siis hakkan perioodiliselt ka Saaremaal olema – vastavalt vajadusele ja minu võimalustele,” sõnas Tõnisson, kes koguduste pärast mures ei ole. “Preester Kristoforos on haritud vaimulik ja kolleegina olnud hea,” märkis ta.


description: * Sigu jahtinud võsavillem jäi kuuli ette * “Kodutunne” tõi kogukonna kokku * Laimjala leidis silma riivanud hoonele peremehe * Rein Rannap tuleb saarele oma ooperit tutvustama! Print PDF

title: Homses, 3. detsembri Saarte Hääles!


description: Täiesti ootamatult olen paari viimase päevaga sattunud sündmuste keerisesse, mis on mind ruttu vette visanud. Kui esialgu tundus koolikiusamise teema tõstatamine pisut ennatlik, siis täna mõistan, et see on seda […]

title: TÄNUAVALDUS: Aitäh, kaasamõtlejad!

maintext:
Täiesti ootamatult olen paari viimase päevaga sattunud sündmuste keerisesse, mis on mind ruttu vette visanud. Kui esialgu tundus koolikiusamise teema tõstatamine pisut ennatlik, siis täna mõistan, et see on seda kindlasti väärt.
Olen tuhandest tänulik kogu tagasiside eest, mis on tulnud nii minule kui ka koolile. Sellist hulka kiidusõnu teema püstitamise eest ning kaasamõtlemist ja abi pakkumist sõprade ja tuttavate ning vähem tuttavate inimeste poolt ei oleks nii raske teema puhul julenud eeldada. (Pigem ikka sõimu ja kirumist.)
On hea alustada hoolekogu tööd sellise kaasamõtlemise foonil. Tundub, et uus meeskond ületab koolimaja piirid. Tänu ka tugikeskuse juhatajale Piret Tennole operatiivse koostöö eest. Õnneks oleme ühel lainel ka selles osas, et näeme arenguruumi.
Kui elu ise on mulle sellised kaardid kätte mänginud, siis tunnen vastutust sellega tõsiselt tegeleda.
Otse loomulikult läheb koolikiusamine mulle väga korda, olen sellega ka ise kokku puutunud. Kuna mul endal on õnnestunud sellest elutervelt välja tulla, siis usun, et alati on lootust leida lahendusi.
Seega, kui on veel kedagi, kes soovib aidata või oma südant puistata, võib seda jätkuvalt teha maris.rebel@gmail.com või KG tugikeskuse aadressil.
Aitäh, Raul Vinni, ja aitäh, armas rahvas!
Maris Rebel


description: Eile keskpäeval sõitis Nasva ja Mändjala vahelisel teelõigul teelt välja sõiduauto Mercedes. Pealtnägija sõnul kaotas auto teel juhitavuse, hakkas vänderdama ning paiskus libedalt teelt kraavi. Saarte Häälele teadaolevalt võis tegu […]

title: Suverehvidel mersu sõitis libedaga kraavi

maintext:
Eile keskpäeval sõitis Nasva ja Mändjala vahelisel teelõigul teelt välja sõiduauto Mercedes. Pealtnägija sõnul kaotas auto teel juhitavuse, hakkas vänderdama ning paiskus libedalt teelt kraavi.
Saarte Häälele teadaolevalt võis tegu olla Sõnajalgade perekonda kuuluva naisega. Seda kinnitas ka asjaolu, et üsna pea maandus sündmuskohal kopteriga Andres Sõnajalg.
Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk ütles, et liiklusõnnetusest teatati kell 13.38, kui Kuressaare–Sääre maantee 8,8-ndal kilomeetril sõitis teelt vasakule poole välja sõiduauto Mercedes-Benz ning rullus üle katuse. Sõidukis viibis vaid 82-aastane naine, kelle kiirabi Kuressaare haiglasse toimetas.
Leidis kinnitust ka asjaolu, et sõiduautol olid all suverehvid, mis võisid põhjustada juhitavuse kaotamise. “Suverehvide kasutamine praeguste teeolude juures kindlasti ohutust ei taga, seda enam, et 1. detsembrist on talverehvide kasutamine kohustuslik,” lisas Sikk.


description: Saarlasest torupillimängija Leana Vapper-Dhoore (pildil) ja tema Saaremaale kolinud belglasest abikaasa Hartwini osalusega folkgrupp Estbel ootab plaadi väljaandmiseks toetust Hooandja keskkonnas. 2015. aastast tegutsev Estbel on Eesti-Belgia ühisprojekt, kus löövad […]

title: Indie-folkbänd Estbel kutsub oma esikplaadile hoogu andma

maintext:
Saarlasest torupillimängija Leana Vapper-Dhoore (pildil) ja tema Saaremaale kolinud belglasest abikaasa Hartwini osalusega folkgrupp Estbel ootab plaadi väljaandmiseks toetust Hooandja keskkonnas.
2015. aastast tegutsev Estbel on Eesti-Belgia ühisprojekt, kus löövad kaasa Saaremaal elavad rahvamuusikud Leana Vapper-Dhoore ja Hartwin Dhoore ning lisaks mängivad bändis veel Eesti pärimusmaastikult tuntud laulja ja viiuldaja Sänni Noormets ja belglasest kitarrist Ward Dhoore.
Eesti folgimaastikul on nad end juba tõestanud. Estbel on andnud mitmeid menukaid kontserte nii Eestis kui ka piiri taga ja olnud ka aasta uustulnuka nominent pärimusmuusika auhindade jagamisel.
Saaremaal torupilli õpetav ja Saarte Häälelegi oma loo rääkinud Leana ütles, et aeg on küps nende esimese täispika albumi jaoks. Selleks toetust otsitaksegi. “Plaadiga loodame läbi murda nii Eestis kui ka välismaal,” märkis ta, lisades, et juba suvel küsisid huvilised neilt plaadi kohta. “Kuulamisrõõmu jagub nii pärimuse- kui ka indie-sõpradele, noortele ja vanematele kuulajatele,” kinnitas Leana ja innustas huvilisi hooandja.ee keskkonnas Estbeli plaadi toetamiskohta üles otsima. Loomulikult on igale toetajale ette nähtud ka tänuauhind. Kasvõi sellesama plaadi või suisa ainult talle tehtud loo näol. Estbelil on ka oma koduleht http://www.estbel.ee.


description: Eile tähistati pidulikult Kaitseliidu Saaremaa maleva aastapäeva ning kuulutati välja Saaremaa aasta kaitseliitlane ja naiskodukaitsja. Pidulikul üritusel võeti kokku peagi lõppev aasta ja piiluti ka juba uude aastasse. Aasta kaitseliitlase […]

title: Kaitseliit kuulutas välja aasta kaitseliitlase ja naiskodukaitsja

maintext:
Eile tähistati pidulikult Kaitseliidu Saaremaa maleva aastapäeva ning kuulutati välja Saaremaa aasta kaitseliitlane ja naiskodukaitsja. Pidulikul üritusel võeti kokku peagi lõppev aasta ja piiluti ka juba uude aastasse.
Aasta kaitseliitlase väärika tiitli pälvis Kaitseliidus 19 aastat tegutsenud Kert Humal (fotol), kes on olnud ka kaadrikaitseväelane ja teeninud nii maa- kui ka mereväes, osalenud kolmel rahvusvahelisel missioonil ning rakendab saadud kogemusi nüüd edukalt Kaitseliidus.
Saaremaa maleva pealiku kolonelleitnant Gunnar Havi sõnul on Kert Humal rühma pealik ja aktiivne instruktor, kes juhendab noori ja lööb ise nende tegemistes kaasa. “Iseloomult aus ja avala südamega, kohusetundlik ja abivalmis noormees, kelle kogemused ja pealehakkamine on põhjus, miks ta ka kohalikus kogukonnas suurt autoriteeti omab,” rääkis Havi.
Aasta naiskodukaitsjaks tunnistati Saaremaa ringkonna Orissaare jaoskonna aseesinaine Ülla Sülla (fotol).
“Sellel aastal läks tiitel Orissaare jaoskonna aseesinaisele Ülle Süllale, kellel on seljataga 17-aastane tööstaaž. Ülle on äärmiselt toimekas ja tegus naine, kes on õiglane enda ja teiste vastu. Samas nõudlik ja kaasatõmbav ning olemata sellest, et tal ei ole vastavat väljaõpet, on ta palju mentorlusega tegelenud,” ütles naiskodukaitse Saaremaa ringkonna esinaine Mare Kirr.
Orissaare jaoskonna esinaine Anneli Pitk ja 2015. aastal sama väärika tiitliga pärjatud Maidi Tilk panid kirja ka 2016. aasta naiskodukaitsja iseloomustuse: Ülle on aktiivne kogukonna liige, kes ei karda väljakutseid ja omab kindlaid põhimõtteid. Ta hindab ausust ja korrektsust, seda nii organisatsioonis kui ka inimsuhetes.
Iseloomustuses märgiti ära, et enamiku organisatsiooni kuulumise ajast on ta olnud jaoskonna aseesinaine, kes kindlalt oma arvamusi jagab. Ülle on ka üks Orissaare jaoskonna asutajaliikmeid.
Möödunud aastal pälvis Ülle Sülla naiskodukaitse Orissaare jaoskonna tegusa tegija tiitli.
Üritusel tehti kokkuvõte peagi otsi kokku tõmbava 2016. aasta tegemistest ja anti lühiülevaade järgmise aasta olulisematest ettevõtmistest.


description: Peamiselt konveiereid tootva Eesti masinatööstusettevõtte Technobalt omanikud ostsid detsembris poole nafta- ja avameretuuleparkide seadmeid valmistavast aktsiaseltsist E-Profiil, kirjutas Ärileht. Äriregistri andmeil on enne jõule omandanud 25% E-Profiilist Technobalti valdusfirma Technobalt […]

title: Eesti konveieritootja ostis poole E-Profiilist

maintext:
Peamiselt konveiereid tootva Eesti masinatööstusettevõtte Technobalt omanikud ostsid detsembris poole nafta- ja avameretuuleparkide seadmeid valmistavast aktsiaseltsist E-Profiil, kirjutas Ärileht.
Äriregistri andmeil on enne jõule omandanud 25% E-Profiilist Technobalti valdusfirma Technobalt Holding ja teise 25% samade omanike teine valdusfirma Mettech Holding. Mõlema valdusfirma omanikud on 75 protsendiga Tarmo Männasalu ja 25 protsendiga Rain Helde.
Ülejäänud 50 protsenti E-Profiilist kuulub endiselt senistele omanikele Lembit Soele, Martin Mehilasele ja Toomas Jõgile.
Eesti kahe juhtiva masinaehitus- ja tööstusettevõtte E-Profiil ja Technobalt aktsionärid on otsustanud oma jõud ühendada, teatasid ettevõtted ühises pressiteates.
Teate kohaselt moodustub ühinemise tulemusel Baltimaade üks juhtivaid ekspordile suunatud masinaehituse ja tööstusettevõtete gruppe, mis annab tööd enam kui viiesajale inimesele ja mille käive ületab 50 miljonit eurot.


description: Kuressaare linnavalitsuse eilsel istungil tunnistati nurjunuks Õie tn 3–11 korteri enampakkumine, sest ainus pakkumus oli väiksem kui alghinnaks seatud 45 000 eurot. Samas otsustati korraldada uus enampakkumine alghinnaga 40 000 […]

title: Õie tänava korteri müük nurjus taas

maintext:
Kuressaare linnavalitsuse eilsel istungil tunnistati nurjunuks Õie tn 3–11 korteri enampakkumine, sest ainus pakkumus oli väiksem kui alghinnaks seatud 45 000 eurot.
Samas otsustati korraldada uus enampakkumine alghinnaga 40 000 eurot.
Sama korteriomandi müügiks korraldas linnavalitsus enampakkumise ka oktoobris ja alghind oli siis 50 000 eurot. Neljatoalise korteri üldpind on 84,6 m².
Enampakkumise tähtaeg on 9. jaanuar 2017.


description: * Saaremaa on haldusreformi hea näide * Kooli jätab aastas pooleli mitu klassitäit õpilasi * Lastekaitsetöötajaid ei maksa peljata * Ühendvallale sümboolika leidmiseks tuleb konkurss! Homme ka Põhjatäht! Print PDF

title: Homses, 15. detsembri Saarte Hääles!


description: 4. detsembril toimus Randvere endises koolimajas taignategu. Kohal oli üheksa täiskasvanut pluss lapsed, täpselt paras arv tegijaid. Õpituba algas kell 11 ja kestis kella 13-ni. Juhendaja Tiina abiga valmistasime imemaitsva […]

title: Randveres toimus piparkoogitaigna ja piparkookide õpituba

maintext:
4. detsembril toimus Randvere endises koolimajas taignategu. Kohal oli üheksa täiskasvanut pluss lapsed, täpselt paras arv tegijaid. Õpituba algas kell 11 ja kestis kella 13-ni.
Juhendaja Tiina abiga valmistasime imemaitsva piparkoogitaigna, millest osa tegid lapsed kohapeal piparkookideks valmis ja ülejäänu võeti kodus küpsetamiseks kaasa. Kaks tundi möödus linnulennul ning korraldajatel on juba uusi ideid, kuidas ka edaspidi lastega kvaliteetaega veeta.
Õpitoa läbiviimist toetas Lääne-Saare vald.
Jälgi meie Facebooki lehte www.facebook.com/Randvere, siis oled esimesena uudistega kursis.
Hanna Saar, MTÜ Randvere Heaks


description: Tänavu 11 kuuga sündis Saare maakonda vähem inimesi kui suri, mujalt aga saabus meie saartele elama rohkem inimesi, kui siit lahkus. 1. detsembri seisuga elab Saare maakonnas rahvastikuregistri järgi 34 […]

title: Maakonna vanim sünnitaja oli 43, noorim 16-aastane

maintext:
Tänavu 11 kuuga sündis Saare maakonda vähem inimesi kui suri, mujalt aga saabus meie saartele elama rohkem inimesi, kui siit lahkus.
1. detsembri seisuga elab Saare maakonnas rahvastikuregistri järgi 34 132 inimest.
Saare maavalitsuse statistika näitab, et loomulik iive on maakonnas jätkuvalt negatiivne: jaanuarist novembrini registreeriti 271 lapse sünd, suri aga 391 inimest ehk 120 inimest rohkem. Nii suur pole negatiivne iive viie varasema aasta jooksul kordagi olnud.
Samas pole rändesaldo nende aastate jooksul positiivne olnud, ent tänavu saabus maakonda elama 15 inimest rohkem, kui siit lahkus. Näiteks mullu jaanuarist novembrini oli rändesaldo näitaja koguni –129.
Siiski on maakond lõppeval aastal jäänud kokkuvõttes 105 elaniku võrra vaesemaks. Enim, 51 inimese võrra vähenes Kuressaare elanikkond. 27 inimese võrra vähenes Pöide valla rahvaarv, 19 võrra Lääne-Saare oma.
Kõige rohkem on aga 11 kuuga kasvanud Muhu valla elanike arv, lausa 34 inimese võrra. Teine koht jääb Leisi vallale – sealne rahvastik suurenes 12 inimese võrra.
Kolmes vallas iive positiivne
Positiivne oli loomulik iive Salme, Valjala ja Ruhnu vallas. Viimases sündis küll vaid üks laps, seevastu ei lahkunud elavate kirjast ühtki ruhnlast.
Laimjala ja Mustjala vallas ei sündinud 11 kuu jooksul aga ainsatki last.
Kõige rohkem uusi ilmakodanikke on tänavu registreeritud muidugi Kuressaares. Üks vastsetest kuressaarlastest on kolmekuune Karl Jalak, kes kolmapäeval linnavalitsuselt sünnikirja sai.
“Karl on tore rahulik laps,” iseloomustas pisipoega ema Kelly Juhanson. Muide, 17. septembril sündinud Karl on pere neljas laps – tal on seitsmeaastane suur vend ja kaks õde, neljane ja kolmene. Ema kinnitusel võtsid suuremad lapsed pesamuna väga hästi vastu. “Kõige vanem laps oli eriti rõõmus,” märkis Kelly.
Saaremaal pole just palju peresid, kus kasvab neli last. “Kuna ise olen suurest perest, soovisin ka endale palju lapsi,” lausus Kelly.
Kelly ise on pärit mandrilt, Järvamaalt. Saaremaal on ta elanud juba kaheksa aastat – tema elukaaslane Märt Jalak on saarlane. “Saaremaa on elamiseks ja laste kasvatamiseks ideaalne koht,” leidis Kelly. “Ma pole kordagi mõelnud, et võiks mandrile tagasi minna.”
Kolm paari kaksikuid
Kuressaare haigla vastutava ämmaemanda Mari-Liis Ausi andmeil on haiglas tänavu 30. novembri seisuga olnud 224 sünnitust.
Ilmavalgust nägi aga 227 last, sest sündis ka kolm paari kaksikuid: üks paar tüdrukuid, üks paar poisse ja üks kaksikute paar, kuhu kuuluvad poiss ja tüdruk.
Esmassünnitajaid on tänavu olnud 73. Vanim sünnitaja oli sel aastal 43, noorim aga 16-aastane.
Lõppeva aasta 11 kuuga on maakonnas sõlmitud 136 abielu: 97 maavalitsuse ametnike, 25 notarite, 14 vaimulike poolt. Lahutati aga 45 abielu – 31 maavalitsuses, 11 kohtus ja kolm notarite juures.
Kuigi naisi elab maakonnas jätkuvalt rohkem kui mehi, on nende arvu vahe aasta-aastalt väiksem. 2012. aasta 1. jaanuari seisuga oli see statistikaameti andmeil 1297, tänavu aga 643.
2016. aasta algul elas Saare maakonnas 17 062 naist ja 16 419 meest.
98% Saare maakonna elanikest on eestlased
Lõppeva aasta 1. jaanuari seisuga moodustasid lõviosa Saare maakonna elanikest eestlased.
Teiste rahvuste esindajate arv jäi alla 700.
Kokku oli maakonnas elanikke statistikaameti andmeil 33 481
Eestlasi 32 795, muust rahvusest aga 686. Nende osakaal oli 2 protsenti rahvastikust. Muude rahvuste esindajaist rohkem kui kolmandiku– 284 – moodustasid venelased. Teisi mitte-eesti rahvusest inimesi elas maakonnas 300. Kõige arvukamalt olid nende seas esindatud soomlased (97). Ukrainlasi oli 74 ja valgevenelasi 17. Lätlasi ja sakslasi elas maakonnas elanikeregistri järgi 15, leedulasi kümme, poolakaid seitse ja juute kaks. 102 inimese rahvus oli teadmata.
Eestlaste järel arvukaima rahvusrühma esindajate, venelaste arv on aasta-aastalt kahanenud. Veel 2012. aastal oli see 302. Muude rahvuste esindajate koguarv on aga toonasega võrreldes tosina jagu kasvanud, 288-lt 300-ni. Ukrainlase arv on suurenenud viie võrra, nii valgevenelaste kui ka soomlaste arv on aga kolme võrra vähenenud.


description: Eile sai Kuressaare kohtumajas karistuse elukaaslase kallal vägivallatsemises süüdi mõistetud mees, kellele kohus määras ühe aasta pikkuse vangistuse tingimisi kaheaastase katseajaga. Tänavu sügisel lõi Rainis Muruvee oma elukohas elukaaslasele korduvalt […]

title: Elukaaslase peksja teenis tingimisi karistuse


description: JÄÄR Võimalik, et äratad täna ümbritsevate tähelepanu oma erilise aktiivsuse ja entusiasmiga. Seda hinnatakse ja võid teenida väärilise tasu. SÕNN Hindad täna ilu ja turvalisust. Hea päev omaette olemiseks ja […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Võimalik, et äratad täna ümbritsevate tähelepanu oma erilise aktiivsuse ja entusiasmiga. Seda hinnatakse ja võid teenida väärilise tasu.
SÕNN
Hindad täna ilu ja turvalisust. Hea päev omaette olemiseks ja kodusteks toimetusteks. Materiaalne olukord ja partnerlussuhted võivad paraneda.
KAKSIKUD
Võimalik, et puutud täna kokku kadedusega seotud probleemidega. Oled tavalisest umbusklikum ja eeldad inimestest pigem halba kui head.
VÄHK
Tänased tööülesanded võivad sul sootuks üle pea kasvada ja sind täielikult endasse mässida. Tee üks samm korraga ja leia kindlasti aega ka puhkamiseks.
LÕVI
Tõmbad täna tähelepanu oma ekstravagantsusega. See võib olla nii positiivne kui ka negatiivne. Kõik oleneb sinu enese suhtumisest.
NEITSI
Kipud söögi ja joogiga liialdama. Täna oleks sobiv päev pigem puhkamiseks kui ametlike asjade ajamiseks. Ettevaatust liikluses!
KAALUD
Võimalik, et keegi püüab luua sinuga usalduslikku ja isiklikku suhet. Võid avastada, et sul on sarnased probleemid kui mõnel su tuttaval.
SKORPION
Naudid nüüd eelkõige seda, kui võid unustada oma positsiooni ja kohustused. Hea päev külastada ilusalongi ja massööri või teha joogat.
AMBUR
Võimalik, et puutud täna kokku inimestega, kellega sa tavaliselt ei suhtle. Saavutad kergesti hea kontakti ja suudad väga lihtsalt ennast avada.
KALJUKITS
Suudad täna mängleva kergusega inimesi enda heaks tööle panna. Võimalik, et kohtud mõne vana tuttavaga, kes pakub oma teeneid.
VEEVALAJA
Oled täna unistavas meeleolus ja hajameelne. Oht kaotada oma asju või langeda varaste ohvriks! Hea päev religioosseteks või filosoofilisteks tegevusteks.