authors:
Liis Velsker
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Rahvusvahelise organisatsiooni Transparency International täna avaldatud uuringu järgi leiab Eestis 43 protsenti küsitletutest, et mõningaid parlamendiliikmeid võib pidada korrumpeerunuks.

title: Korruptsioonivaba Eesti: kuni pooled inimesed peavad osa riigikogu liikmeid korrumpeerunuks

maintext:
Rahvusvaheline organisatsioon Transparency International avaldas 42 Euroopa ja Kesk-Aasia riiki hõlmava ja 60 000 inimese küsitlemisele rajatud avaliku arvamuse uuringu «Rahvas ja korruptsioon: Euroopa ja Kesk-Aasia. Üleilmne korruptsioonibaromeeter» tulemused, teatas ühing Korruptsioonivaba Eesti.
Korruptsioonibaromeetri uuring viidi esmakordselt läbi aastal 2003. Alates 2013. aastast on andmeid kogutud ka Eesti kohta ja tulemused võimaldavad neid võrrelda teiste riikide vastavate näitajatega.
Uuringust nähtub, et ülemaailmselt on korruptsioon jätkuvalt tõsine probleem: kolmandik vastanutest peab korruptsiooni oma riigis üheks tõsisemaks probleemiks ja üle poole küsitletutest leiab, et riigijuhid ei saa avaliku sektori korruptsiooniga võitlemisel hakkama.
Iga kuues majapidamine on viimase aasta jooksul maksnud altkäemaksu, milles võib näha olukorra paranemist võrreldes 2013. aasta tulemustega, mil altkäemaksu oli maksnud pea iga neljas majapidamine. Samas leiab kolmandik küsitletutest, et korruptsioon on nende riigi jaoks üks olulisematest väljakutsetest. Kolmandik vastanutest ei anna korruptsioonist teada, kuna kardavad teatamisega kaasnevaid tagajärgi. 40 protsenti küsitletutest, kes oli korruptsioonist teatanud, tõdeski, et korruptsioonist teatamine põhjustas tagakiusamist.
Uuringutulemused kinnitavad, et korruptsioon on Euroopas ja Kesk-Aasia piirkonnas oluliseks probleemiks- «Paljudes ELi riikides täheldavad kodanikud, et riigijuhid manipuleerivad kehtiva süsteemiga omakasu eesmärgil ja riigijuhid ei pinguta korruptsiooni vastu võitlemisel piisavalt,» sõnas Transparency Internationali juht José Ugaz.
Eesti osas kinnitab uuring korruptsiooni suhteliselt madalat taset ülemaailmses võrdluses (viimase 12 kuu jooksul on altkäemaksu maksnud 5 protsenti küsitletutest). Samal ajal leiab Eestis ligi 43 protsenti vastanutest, et mõningaid parlamendi liikmeid võib pidada korrumpeerunuks ning 38 protsentivastanutest leiab, et Eesti riigivõimu korruptsioonivastane tegevus on olnud kehv või väga kehv.
«27 protsentivastanutest ei oska riigijuhtide korruptsioonivastase tegevuse kohta hinnangut anda, kuna pole teemast piisavalt kuulnud,» ütles ühingu Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Anni Jatsa ja lisas: «See on oluliseks signaaliks kõikidele korruptsioonivastase tegevusega tegelevatele institutsioonidele, et avalikkus tunneks, et riik tegeleb inimeste jaoks olulise probleemiga.»
Ühingu Korruptsioonivaba Eesti hinnangul on korruptsioonitaseme alandamiseks vaja avalikkuse võimalikult laia ja igakülgset kaasamist korruptsioonivastastesse tegevustesse. Samuti on vaja tegelda korruptsioonivastaste hoiakute kujundamisega, kuna igaüheisiklik panus mängib suurt rolli.
«Eestis peavad korruptsioonist teatamist sotsiaalselt vastuvõetavaks vaid 33 protsenti küsitletutest, kui näiteks Rootsis on vastav näitaja 70 protsentu,» ütles Jatsa. «Seda enam on positiivne, et inimeste usk oma võimalusse olukorda mõjutada on oluliselt kasvanud. Kui 2013. aastal nägid vaid 39 protsenti vastanutest võimalust korruptsioonivastast tegevust mõjutada, siis täna on sama meelt 52 protsenti küsitletuist.»
Ühing Korruptsioonivaba Eesti on ühe tegevussuunana rõhutanud korruptsioonist teatajate kaitse vajadust (nn vilepuhujate kaitse). Pole selge, kui efektiivne on Eestis väärkäitumisest teatajate kaitse regulatsioon, kuna asutusesisesest korruptsioonist teavitamise juhtumeid on väga vähe teada. Sellest tulenevalt on ühing aidanud organisatsioonidel korruptsioonist teatamise mehhanisme välja töötada, et aidata asutustel korruptsiooni vastu võidelda nii, et töötajad ei satuks hiljem tagakiusamise alla.


description: Keskerakonna esimees Edgar Savisaar teatas, et ei osale homme Paides peetaval erakonna kongressil ning kutsub delegaate hääletama esimehe valimisel Yana Toomi poolt. Postimees avaldab Savisaare avalduse täismahus.

title: Savisaar ei osale Keskerakonna kongressil

maintext:
Keskerakonnast, mille me 25 aastat tagasi lõime, on saanud Eesti poliitika kõige olulisem määraja. Täpselt samamoodi on Keskerakonna kongress muutunud kõikide pilkude tulipunktiks. Kutsun kõiki kongressil osalejaid mitte unustama väärtusi, mille eest meie Keskerakond alati seisnud on: oleme kaitsnud inimesi eliidi ebaõigluse vastu, kaitsnud nõrgemaid ja võidelnud nendega, kes oma tugevat positsiooni kurjasti ära kasutavad. Rasked ajad pole meid mitte räsinud, vaid muutnud veelgi ühtehoidvamaks.
Mul on kurb tõdeda, et selle erakorralise kongressi kokkukutsujad – Simson, Reps, Ratas ja mõned teised – on hälbinud keskerakondlikust mõtteviisist, nad püüavad endale koguda punkte ühe isiku ründamisega. Seni on seda alatut võtet kasutanud vaid meie konkurendid, seda valusam on, et nüüd teevad seda need, keda pidasime omadeks.
Ma ei soovi Keskerakonna kongressi farsiks muuta, seega ei näe võimalust homme osaleda. Jüri Ratas tunnistas ka ise eile õhtul Mihkel Raua saates «Kolmeraudne», et saadikud sellele kongressile pole mitte valitud, vaid määratud. Selline stiil on pärit ühest teisest ajastust, mille me juba veerand sajandit tagasi selja taha jätsime. Ma tean, et minu meeskond suudab ka sellises õhkkonnas lippu kõrgel hoida. Ma soovitan kõikidel, kelle jaoks Keskerakond on hinges sügaval ja kes peavad oluliseks meie maailmavaadet ning ei ole nõus seda peenrahaks vahetama, hääletada erakonna esimehe valimistel Yana Toomi poolt ja juhatuse hääletamisel nende poolt, kelle teened on suuremad kui opositsioonilisel kolmikul.
Seekordsel kongressil palun minu esimesel asetäitjal Yana Toomil minu eest esitada erakonna esimehe poliitiline ettekanne.
Keskerakond ei tohi kaotada oma nägu, kaotada oma valijaid. Tühjad sõnad ühtsusest, sõbralikkusest ja sellest, et Keskerakonnas ei ole leere – need ei maksa mitte midagi. Kongressil peab kujunema selge arusaam, kuidas edasi ja millistel tingimustel edasi. Üksnes Keskerakond püüab Eesti poliitikas leida reaalset tasakaalu erinevate sotsiaalsete ja rahvusrühmade huvide vahel. Ärgem unustagem, et Keskerakond on jätkuvalt Eesti populaarseim erakond.
Ma ei kavatse poliitikast kuhugi lahkuda, kuid ma ei pea vajalikuks osaleda Ratase sõprade kongressil, mille tulemus on ette määratud. See, et ma kongressi seekord vahele jätan, ei tähenda, et järgmine kongress peetaks ilma minuta. Tuletan teile meelde, et alles aasta tagasi tõusin ma uuesti jalgele, loodan väga, et järgmisel aastal hakkan taas kahel jalal kõndima. Mõtlen kaasa koos Teiega, elan koos Teiega!
Seekordsel kongressil palun minu esimesel asetäitjal Yana Toomil minu eest esitada erakonna esimehe poliitiline ettekanne. Jõudu meile kõigile!

fasttext_language: et


description: Jätkuv lumesadu Põhja-Eestis tekitab muutlikke teeolusid ning ehkki teehooldajad teevad tänagi tööd täiskoosseisus, võivad teed endiselt lumised ja libedad olla.

title: Maanteeamet: vaatamata teehooldajate pingutustele on teeolud endiselt keerulised

maintext:
Maanteeamet talihoolde tellijana kinnitab, et hooldepartnerid teevad kõigis maakondades jätkuvalt nii lume- kui libedusetõrjet, kuid praegune ilm on muutnud teeolud keeruliseks ja teed võivad järsku libedaks muutuda.
«Praegu on teehooldajate erilise tähelepanu all piiratud nähtavusega lõigud, tuisuohtlikud kohad ning ka suuremad liiklussõlmed põhimaanteedel,» selgitas maanteeameti ida regiooni hooldevaldkonna juht Andres Piibeleht praegust olukorda.
«Tuletame sõidukijuhtidele meelde, et hooldemasinale vastu sõites tuleb hoida tee serva, sest sahad peavad sõitma üle tee telgjoone, et tee keskele ei jääks valli,» lisas Piibeleht.
Maanteeamet tuletab meelde, et talviselt libedat teed tuleb võtta normaalse nähtusena ja liikluses tuleb olla tavapärasest veelgi tähelepanelikum.
Talverehvid on kohustuslikud alates 1. detsembrist, kuid praeguste ilmastikuoldega peab iga juht ise hindama, kas rehvid on ikka väljasõiduks sobivad. Selleks, et ohutult sihtpunkti jõuda, tuleb sõidukijuhtidel valida teeoludele vastav sõidukiirus ning ohutu sõidustiil – lubatud suurim piirkiirus ei ole kohustuslik.
Teehooldustööd piirkonniti
Põhja regioon (Harju- ja Raplamaa)
Tööd käivad mõlemas maakonnas ning hooldeettevõtjad on täiskoosseisus teedel. Liiklejatel tuleb eriti tähelepanelik olla kõrvalteedel, mis võivad olla lumised ja libedad.
Lääne regioon (Lääne-, Pärnu-, Hiiu-, Saare- ja Viljandimaa)
Teehooldajad on esimese suurema lume teedelt lükanud ning põhimaanteed on soolatud. Täna jätkuvad lumekoristuse järeltööd kõrvalteedel, laiendustel ning puhastatakse liikluskorraldusvahendeid.
Lõuna regioon (Tartu-, Võru-, Valga-, Jõgeva- ja Põlvamaa)
Tööd käivad jätkuvalt kõikides maakondades ning toimuvad sahkamised ja puistamised – kogu tehnika on kasutuses. Lörtsi tõttu on kruusateede kandevõime vähenenud ning kui tee külmuma ei hakka, siis tuleb kehtestada koormuspiirangud.
Ida regioon (Ida-Virumaa, Lääne-Virumaa ja Järvamaa)
Intensiivset lumesadu ei esinenud ning olukord oli stabiilne, kuid hooldemasinad teevad jätkuvalt tööd vastavalt vajadusele.
Võib sadada jäävihma ja esineda jäidet
Ilmateenistuse andmetel on täna pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab lund ja lörtsi. Rannikul võib sadada ka jäävihma ning olla jäidet. Puhub kirde- ja põhjatuul 4-10, saartel ja rannikul puhanguti 12- 15 m/s, pärastlõunal nõrgeneb. Õhutemperatuur on 0 kuni +3 kraadi, rannikul kohati kuni üks soojakraad.
Öösel sajab kohati vähest lund ja lörtsi, puhub põhjakaare tuul 3-10 m/s ning külma tuleb 3 kuni 9 kraadi.
Homme päeval tuleb vahelduva pilvisusega ilm. Kohati võib sadada vähest lund ja lörtsi. Puhub põhjakaare tuul 3-10 m/s, päeva jooksul tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on 0 kuni -3, saarte rannikul kuni +3 kraadi.


authors:
Karin Kangro
Liis Treimann

description: Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ütles Postimehele, et kaheksa saadikuga esindatud Vabaerakonna kaasamine koalitsiooni ei ole vajalik, sest Keskerakonna fraktsioon on otsustanud jätkata ühtselt.

title: Karilaid: Vabaerakonda pole koalitsiooni kaasata tarvis

maintext:
Karilaid ütles Postimehele, et eile hilisõhtul toimunud fraktsiooni koosolek kinnitas, et Keskerakonna fraktsioon toetab kui üks mees erakonna esimehe Jüri Ratase saamist peaministriks.
Tema sõnul kaaluti Vabaerakonna koalitsiooni kaasamist siis, kui oli kahtlus, kas Keskerakonna hääled ikka peavad. «Kuna seltskond on ühtne, siis täna langeb ära ka Vabaerakonna küsimus sellises võtmes,» ütles Karilaid.
Vabaerakonna esimees Andres Herkel ütles Postimehele, et kui nii peaks minema, et Keskerakonna Ühtse Venemaa tiiba eelistatakse Vabaerakonnale, siis räägib see üht-teist loodavast koalitsioonist.
Karilaid ütles keskfraktsiooni eileõhtusest koosolekust rääkides, et näiteks oli saadikurühmas küsimus, miks ei vii Keskerakond loodavas koalitsioonis ellu oma lubadust kehtestada astmeline tulumaks. Tema sõnul selgitati, et kui tõstetakse tulumaksuvaba miinimumi, nagu praegu on kokku lepitud, siis oma olemuselt ongi tegu astmelise tulumaksuga. «Parlamendiliikmed maksavad tulevikus rohkem ja need, kes teenivad alla 1700 euro, maksavad vähem. See on astmelise tulumaksu filosoofia sisseviimine maksusüsteemi,» rääkis ta.
Keskerakonna märgiliseks võiduks nimetas ta ka kokkuleppeid, mille kohaselt võimaldatakse kõigis Eesti maakondades elanikele tasuta bussisõitu ning suurendatakse kohalike omavalitsuste osatähtsust riigivalitsemises. «Oleme rääkinud üle 10 aasta Euroopa kohalike omavalitsuste hartast, subsidaarsuse põhimõttest, detsentraliseerimisest, nii et oleme näost punased olnud. Nüüd me lõpuks teemegi ära,» ütles Karilaid, kelle sõnul on taolisi võite veelgi ja loodav koalitsioon on kokkuvõttes tugevalt Keskerakonna nägu.
Erakonnas peetud kirglikud debatid on olnud Karilaidi sõnul aga vajalikud, et kokku hoides edasi minna.


description: Täna liigub üle Eesti lumesadu, nähtavus on sajus piiratud ja teeolud kohati libedad, hoiatas teeilmakeskus.

title: Üle Eesti liigub lumesadu, teed on kohati libedad ja nähtavus piiratud

maintext:
Maanteeinfokeskuse teatel on sõiduolud Lõuna-Eestis ja Ida-Virus lumesaju tõttu muutlikud ning teedel tuleb arvestada lumiste ja libedate lõikudega. Ilmaprognooside kohaselt võib õhtul lumesaju ja tuisu tõttu nähtavus piiratud olla.
Teeilmakeskus avaldas ka kaardi, millel on märgitud kõik kohad, kus parajasti lund sajab või tuiskab.
Allikas: teeilmakeskus
Ilmateenistuse lumekaardi andmed näitavad, et täna hommikul oli kõige paksem lumevaip Saaremaal, kus Uue-Lõve jaamas mõõdeti lumepaksuseks 26 sentimeetrit. Samuti oli lumine Ida-Virumaal Triikojas ja Lääne-Virumaal Tudu alevikus, kus oli maha sadanud 21 sentimeetrit lund.
Täna liikus üle Eesti lõunast põhja madalrõhulohk, mis toob rohkelt lumelisa. Enam sajab lund Eesti idapoolses osas, läänes on sadu hõredam. Tuisusemaks võib kujuneda päev põhjarannikul, kus ida- ja kirdetuule puhangud ulatuvad 15 m/s. Õhutemperatuur püsib miinuspoolel.
Ööl vastu homset sajab vähest lund, õhutemperatuur võib langeda kuni 14 miinuskraadini. Külmale hommikule järgneb talvine päev pilve vahelt piiluva päikesega, kohati ka kerge lumesajuga ning mõõduka põhja- ja loodetuulega. Õhutemperatuur on 0 kuni –6 kraadi.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Ansip: no kuidas ta kriis ei ole!?
Üheksa aastat Eesti riiki juhtinud endise peaministri, nüüdse Euroopa Komisjoni digivoliniku Andrus Ansip hinnangul on valitsus sotsiaaldemokraatide ja IRLi tegevuse pärast sügavas kriisis. Samuti leiab ta, et president Toomas Hendrik Ilves tuleks EASi raha asjas nüüd rahule jätta.


description: Viru ringkonnaprokuratuur saatis üldmenetluses kohtusse kriminaalasja, milles süüdistatakse Narva linnavolikogu esimeest Aleksandr Jefimovit kelmuses.

title: Prokuratuur saatis Narva linnavolikogu esimehe kohtu ette

maintext:
Süüdistuse kohaselt sai Aleksandr Jefimov 2014. ja 2015. aastal linnavolikogu aseesimehena töötamise ajal kuuel korral kokku ligi 5000 euro ulatuses ajutise töövõimetuse hüvitist haigekassalt. Alates 2016. aasta kevadest täidab Jefimov linnavolikogu esimehe ülesandeid, edastas prokuratuuri pressiesindaja.
Ravikindlustuse seaduse kohaselt on ajutise töövõimetuse hüvitis rahaline kompensatsioon, mida haigekassa maksab töövõimetuslehe alusel kindlustatud isikule, kellel jääb töö- või teenistuskohustustest või majandus- või kutsetegevusest ajutise vabastuse tõttu saamata isikustatud sotsiaalmaksuga maksustatav tulu.
Viru ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Kalmer Kase sõnul viitavad kogutud tõendid sellele, et Jefimov ei kavatsenud haiguslehele jääda ning reaalselt ei viibinud ta ka haiguslehel, jätkates kõigil kuuel korral kogu haigusperioodi ajal oma töökohustuste täitmist Narva Linnavolikogu aseesimehena. Samuti jätkas ta tööd juriidiliste ning muude teenuste osutamist FIEna.
«Kriminaalasja materjalidest nähtub, et haigushüvitise väljapetmise eesmärgil esitas Aleksandr Jefimov haigekassale haiguslehtede andmeid, luues haigekassale teadvalt ebaõige ettekujutuse endast kui ajutiselt töövõimetust isikus,» rääkis Kask.
Ta lisas, et nende haiguslehtede alusel määras ja maksis haigekassa Jefimovile välja haigushüvitisi, millele mehel õigust polnud, kuna ta sai samal ajal sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu linnavolikogu liikmele ja aseesimehele makstava hüvitisena.
Kriminaalasja kohtueelset menetlust viis läbi kaitsepolitseiamet Viru ringkonnaprokuratuuri juhtimisel.


description: Valitsus otsustas täna kabinetinõupidamisel siduda alates 2027. aastast pensioniea oodatava elueaga ja võimaldada inimestel ise valida, millal pensionile jääda.

title: Valitsus otsustas siduda pensioniea oodatava elueaga

maintext:
Eesti pensionifondid on kehvimad
Ehkki viimastel aastatel on Eesti pensionifondide olukord paranemismärke ilmutanud, selgub Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) värskest raportist, et meie olukord on vanaviisi täbar.
Tsahkna: pensioniiga oma klassikalisel kujul kaob
Pensionisüsteemi reformiv sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna ütles stuudiointervjuus „Aktuaalsele kaamerale", et pensioniiga kui selline kaob tulevikus ära ning kogu süsteem muutub tänasega võrreldes kordi paindlikumaks.
Tsahkna: ma pole kunagi teinud ettepanekut tõsta pensioniiga 70. eluaastani
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna sõnul ei ole ta kunagi teinud valitsusele ettepanekut tõsta pensioniiga 70. eluaastani ning selleteemaline müra on ilmselt tekkinud sotsiaalministeeriumi tellitud analüüsist. Samas tsiteerisid kõik meediaväljaanded septembri keskel Tsahknat, kes rääkis pressibriifingul kavast tõsta pensioniiga 70. eluaastani.
Rõivas: julgen kahelda, et pensioniiga 70. eluaastani tõuseb
Peaminister Taavi Rõivas rõhutas pensioniea tõstmise plaani kommenteerides, et pensionisüsteemi eesmärk on pakkuda inimestele kindlustunnet ja ühtegi põhimõttelist muudatust ei tohiks teha kiirustades.
Tsahkna soovib pensioni teise samba hüljata
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna leiab, et kui kogumispensioni tootlus lähiaastatel ei kasva, pole riigil mõtet sinna panustada.
Margus Tsahkna plaanib pensionireformi
Ministeeriumid on viimasel ajal hakanud aktiivselt tegelema pensionitemaatikaga. Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna esitab täna valitsuse kabinetiistungil riikliku vanaduspensioni jätkusuutlikkuse analüüsi ja teeb ettepaneku järjekordseks pensionireformiks. Rahandusministeerium esitas eile seaduseelnõu, mis alandab teise samba pensionifondide väljumistasu ja lihtsustab uute pensionifondide tulekut.


description: 2012. aastal EASi juhatusse kuulunud Ülari Alamets ütles, et keegi ei mõjutanud sihtasutust toona president Toomas Hendrik Ilvesele soodsat otsust langetama.

title: EASi toonane juhatuse liige: meile ei antud suuniseid väljastpoolt

maintext:
Alametsa sõnul ei mäleta ta asjaolusid, miks otsustati OÜ-le Ermamaa määrata toetuse mittesihipärase kasutamise korral üksnes 10-protsendine tagasinõue.
«Selle otsuseni jõudmisele eelnevad erinevad etapid ja ma olen küll päris kindel, et seda praktikat ka aastal 2012 või varem sai järgitud. Ma ei usu, et see otsus kuidagimoodi teistmoodi välja näeb võrreldes teiste samasugustega,» lausus ta.
Alamets oli veendunud, et tingimuslik otsus sai tehtud kõiki olulisi asjaolusid arvesse võttes ja ministeeriumidega konsulteerides. «Kindlasti ei ole keegi minu teadmist ja mäletamist mööda väljastpoolt selles osas mingisuguseid suuniseid ega muud mõjutamist ette võtnud,» märkis ta.
Alamets mäletas, et 2012. aastal võttis otsuse tegemine päris palju aega. Ka usub ta, et asjaolud olid toona kindlasti teised. «Nüüd, kui leitakse, et mingid asjaolud on tänases õigusruumis teistsugused, siis ma ei oska seda kuidagi kommenteerida.»
Rahandusministeeriumi ja audiitorfirma KPMG eile ilmunud auditid leidsid, et Ermamaa toetuse saaga põhisüüdlased on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) endised ja praegused juhid: 2012. aastal oldi president Toomas Hendrik Ilvese perekonna vastu põhjendamatult helded. Viga oleks võinud parandada tänavu, ent selle asemel libiseti vana otsuse kriitilisest hindamisest lihtsalt üle.
Rahandusministeerium soovitas EASil endiselt riigipealt Ilveselt OÜ Ermamaale antud toetusest 10 protsendi asemel tagasi nõuda 90 protsenti, sest just selles mahus kasutati toetust ebaseaduslikult.
Ministeeriumi arvutus tuleneb sellest, et Ärma talu oli avatud avalikkusele turismitaluna vaid kuus kuud nõutud viiest aastast ehk 60 kuust. Kui selline nõue esitatakse, tähendaks see, et Ilves peaks 190 000-eurosest toetusest tagasi maksma 171 000 eurot.
2012. aastal EASi juhatuse esimees olnud Maria Alajõe jäi eilse päeva jooksul Postimehele kättesaamatuks.
EASi juhid 2012. aastal
Juhatus: Maria Alajõe, Kristjan Kitvel, Ülari Alamets, Tarmo Leppoja
Nõukogu liikmed: Cinzia Siig (esimees, IRL), Kalev Lillo (RE), Ivi Eenmaa (RE), Andrei Korobeinik (RE), Arvi Altmäe (IRL), Anti Tammeoks (toona IRL, praegu parteitu), Kristina Tauts (toona IRL, praegu parteitu), Ahti Kuningas, Enn Veskimägi, Kairi Teniste, Tea Varrak


description: Tali taeva ei jää ning tänavu saabus ta iseäranis vara. Sahajuhi Avo Kullaku tööpäev algab kell 9. Tema sõnul on sahajuhid  nagu töökad sipelgad, kes päeva alguses kogunevad garaažide juures, panevad marsruutkaardi abil plaani paika ja õhtu lõpuks on näha tulemust.

title: Videoreportaaž: Tallinna tänavatel lund lükkav mees istus saharooli juba 58 aastat tagasi

maintext:
«Kui talv oleks meie jaoks ootamatu, siis valitseks linnas kaos,» nentis Kullak. Kui linnavahel tekib poole tunnine ummik, siis tihti on asi selles, et äsja on hakanud lund sadama. Lumi sõidetakse kinni ning libisemisohu kõrvaldamine võtab aega.
Sahk sõidab ööpäevaringselt, aga mehed roolis vahetuvad. «Sellises liikluses poleks muudmoodi võimalik vastu pidada. Vaadake, praegu on tee tühi, aga õhtul poole viiest poole kuueni ei ole siin tühja kohta. Ometigi me saame kuidagi hakkama. Ootame autode taga, kellestki üle sõita ei saa. Kui on võimalus minna, siis lähme.»
Kui tipptund läbi, võtavad autod kolonni kahe-kolme kaupa ning tõmbavad lumest puhtaks kõik teed, millele tipptunnil oli võimatu ligi pääseda. «Tipptunni ajal töötamine on ajaraisk,» nentis Kullak. Sel ajal minnakse pigem pisematele kõrvaltänavatele.
Täielik rahu ja vaikus ei valda sahajuhti ka öösel. Rahvas pidutseb, taksod sõidavad. Siiski on Kullaku sõnul seda tööd teha hulga mõnusam öösel kui päeval. «Püüame teha oma tööd nii hästi kui võimalik, ka kõige väiksemate vigadega.»
Meid võttis Avo Kullak peale Järvevana teelt surnuaia kõrvalt kelle ühe ajal päeval. Ajal, mil liiklus on võrdlemisi rahulik. Sahajuhil oli aega meile puust ja punaseks selgeks teha, kuidas kulgeb sahajuhi lumerohke tööpäev.
Sahajuhi elu algab garaažist
«Kõik me elu algab garaažist. Võtame autod ja vahendid ning läheme liinile,» räägib Kullak. Hommikul saavad juhid kätte marsruutkaardid, mille järgi iga juhi päevaplaan ka paika pannakse. Korraga sõidab igal hommikul garaaži väravaist välja kaheksa kuni kümme lumesõidukit.
Marsruudi sisse kuulub ka autobussitaskute puhastamine. Samm-sammu haaval selgitab mees ka meile, mida sahk teeb. «Keerame paremale ja võtame lume kaasa – sahka saab igatepidi keerata. Nüüd tõstame selle siia ära, lumi kaob hunnikusse. Tõstan saha siit üles, et mitte uuesti oma teele seda lund tagasi viia. Nüüd püüan keerata nii, et ma kedagi ei häiriks.»
Kaasliiklejad, kellega sahajuhid teekonnal kohtuvad, on enam-jaolt on viisakad inimesed. Nad lubavad lumesahal vahele sõita. Paraku leidub ka neid isendeid, kes hindavad oma võimeid üle ning trügivad vahele. Kuna sahk hõivab oma laiusega tervelt kolm sõidurida, siis ei lõppe sellised trügimised hästi ning mõnikord jääb sõiduk saha otsa kinni. «Kui keegi tahab olla aadlimees ning vahele trügida, siis paraku ei mängi see nii välja ja kellegi jaoks lõppeb see plekimõlkimisega,» nentis Kullak.
Plekimõlkimiste lahendamisele kuluv aeg on sahameeste jaoks kallis tööaeg, mille kaotamist ei taha keegi endale lubada. «Vahel ei saada aru, et me teeme seda tööd inimestele, mitte iseendale.»
Sahajuhid peavad eelkõige olema rahulikud. Enne manöövri tegemist tuleb kaks korda mõelda, kas manööver on üldse vajalik. «Peeglist vaatad, et ei ole kedagi ja korraga on keegi ikka ette pööranud ja hiljem ütleb, et püüdis läbi lipsata. Meil peavad olema silmad nii ees kui ka selja taga.»
Sahasõit meeldis juba lapsena
Sahajuhi töö on Avo Kullakule meeldinud lapsest peale. 5-aastase poisikesena 1958. aastal viis kadunud isa teda tihti sahaga sõitma. «Tolleaegse lapse elu – palitusse mähitud, läki-läki peas. Soojendamata auto, leeklamp põles põrandal.»
Tol ajal ei olnud korraliku elektroonikat – oli vaid käigukang, kolm pedaali ja kaks juhet. «Poisikesele oli huvitav kaasa sõita ja vaadata, mis toimub. Töö sai ka tehtud. Talved oli midagi muud tol ajal – nüüd on sügis ja kevad. Ja nüüd, kui tuleb lumi on sõnakõlks, et tuli ootamatult. Aga olgem ausad – praegu ei ole ju selles mõttes talv.»


description: Keskerakonna kongressil erakonna esimeheks kandideerinud ning Jüri Ratasele alla jäänud Yana Toom ütles, et peamine on saada koalitsiooni, kuid ta loodab seejuures, et n-ö Savisaare leeri inimestele ei hakata liiga tegema.

title: Toom loodab, et Savisaare leeri inimestele ei tehta liiga

maintext:
Toom ütles, et läks valimistele teadmisega, et ta kaotab ning usub, et see tegi teda tugevamaks. «Minu jaoks midagi valesti ei läinud, ma praegu üritan enda sees seda kogemust kuidagi konverteerida,» märkis ta. «Ma pole kunagi läinud valimistele teadmisega, et ma kaotan, seekord ma seda tegin ja see on väga huvitav kogemus. See on selline eneseületamine, aga ma usun, et see tegi mind tugevamaks.»
Toom ei vastanud küsimusele, kas ta plaanib järgmisel kongressil uuesti kandideerida. «Elu näitab, aga tegelikult see häälte suhe on täpselt sama, mis oli Jüri Ratasel aastal 2011.»
Rääkides 2017. aasta kohalikest valimistest ütles Toom, et tal pole plaani oma nimekirja luua ega ühegi teise nimekirjaga ühineda, kuid lisas, et palju sõltub sellest, kuidas hakkab käituma erakonna uus esimees Jüri Ratas ja tema meeskond. «Minuga võib käituda igat moodi, ma olen selles mõttes täitsa sõltumatu inimene, minu töökoht, minu mandaat ei sõltu kuidagi erakonnast ega erakonna juhatusest,» sõnas Toom.
«Ma loodan, et ei hakata tegema liiga Savisaare leeri inimestele, et ei tule mingisugust kättemaksu, mingit vallandamislainet ja muud sellist ning peamine on muidugi see, mille hinnaga on plaan minna koalitsiooni.»
Toom ei nõustu sellega et n-ö Savisaaare tiiva esindajad lükati kongressil kõrvale. «Ma ei ole nõus sellega, et meid lükati kõrvale, sest üks asi on erakonnasisene toetus või erakonna kongressi sisene toetus ja hoopis teine asi on valijate toetus, sest kui vaatame nende leeride valijate arvu valimisel, siis osakaal on hoopis teistsugune.»
Erakonna endist esimeest Edgar Savisaart peab Toomi hinnangul jätkuvalt Keskerakonna poliitikasse kaasama. «Ma arvan, et Savisaarel peab endiselt olema hääleõigus, teda peab kaasama erakonna poliitikasse, sest erakond on see koht, kus tehakse poliitikat ja ei tohi piirduda sellega, et pakkuda talle mingisuguseid n-ö sotsiaalseid hüvesid ja teha nägu, et Savisaar on minevik, kahtlemata ei ole.»
See, kas Savisaare poliitiline karjäär hoolimata tänasest jätkub, on Toomi sõnul tema enda otsustada. «Ta on selleks võimeline kindlasti, aga kas tal soovi on, seda ma ei tea.»


description: Riigikogu põhiseaduskomisjoni liige Kalle Muuli kirjutas sotsiaalmeedias, et ilmselt jätkab Reformierakond peenhäälestusest rääkimist ka opositsiooni jäädes.

title: Muuli: Reformierakond räägib ka opositsiooni jäädes peenhäälestusest

maintext:
«Tundub, et Reformierakond jätkab ka opositsioonis täpselt sama sõnumiga, millega nad viimastel aastatel on riiki valitsenud: valitsus ei tohi teha mitte midagi peale peenhäälestamise,» kirjutas Isamaa ja Res Publica Liitu kuuluv Muuli Facebookis.
Samuti juhtis Muuli tähelepanu asjaolule, et kui Edgar Savisaare juhitud Keskerakonnaga ei tahtnud koostööd teha keegi, siis Jüri Ratase juhitava Keskerakonnaga on valmis valitsust moodustama absoluutselt kõik parlamendierakonnad.
«Lisaks IRLile ja sotsidele nüüd siis ka Vabaerakond ja EKRE. Kõlab juba nagu rahvusliku ühtsuse valitsus,» märkis Muuli. «Reformierakonna valitsusse Vabaerakond tulla ei tahtnud, Keskerakonna valitsusse tahab. Mul on siiralt hea meel, et Vabaerakond on mitte ainult sõnades, vaid ka tegudega valmis meie riigi käekäigu eest vastutama.»


description: 10-aastasel kohtlajärvelasel Dima Tsarinnõil ei kulunud hetkegi mõtlemiseks: viivitamatult tormas ta appi pargijärve külma vette kukkunud sõbrale.

title: 10-aastane Kohtla-Järve poiss päästis läbi järvejää vajunud sõbra

maintext:
Pühapäeval kella 15 paiku suundusid kaks sõpra linnaparki kelgutama. «Meil oli kahe peale üks kelk,» rääkis Dima Põhjarannikule. «Seni, kuni mu sõber kelguga alla lasi, otsisin kohta, kust mina alla võiksin lasta, kui ma aga silmad tõstsin, nägin teda vees siplemas. Jooksin kohe trepist alla ja ulatasin talle käe. Üks vanamemm läks parajasti mööda ja kiirustas samuti meie juurde ning aitas sõpra veest välja tirida,» rääkis poiss.
Dima sõnul nad muidugi teavad, et jää on alles õhuke ja selle peale minna ei tohi, ning nad ei teinudki seda. Ent kui tema sõber mäest alla sõitis, pillas ta midagi maha ja see miski libises jääle. Poiss sirutus seda võtma, kuid järve ümbritsev puidust promenaad osutus niivõrd libedaks, et poiss libises sellelt maha ja sattus jääle, mis tema raskuse all murdus.
Ema on Dima üle uhke, et too ära ei ehmatanud, paanikasse ei sattunud ja sõpra hätta ei jätnud. Tema sõnul on antud lugu hea õppetund ja konkreetne näide selle kohta, miks tuleb ohutusreegleid järgida.


authors:
Nils Niitra
Jelena Gustjakova

description: Kui ekspeaminister ja pikaajaline olümpiakomitee president Mart Siimann elab juba kaks ja pool aastat Peterburis, siis tahab ajakirjanik teada, kuidas ta sinna sattus ja milline näib Vene elu ja poliitika seestpoolt.

title: Ekspeaministri sissepoole elu Peterburis: päris vahva on

maintext:
Mart Siimann juhtis ETVd päevil, mil putšistide väed valmistusid 1991. aasta augustis telemaja ründama, ta oli peaminister aastatel 1997–1999 ning üle kümne aasta olümpiakomitee president. See oli kirkaimate medalite olümpiakomitee. Siimann on Eesti konkurentsitult kõige tagasihoidlikum ekspeaminister, kes pigem väldib meediat. Kui avaldasin augustis soovi teda intervjueerida, soovitas Siimann tulla teema juurde tagasi hilissügisel. Võib-olla lootis ta, et mul läheb ebamäärane lubadus meelest, aga ei läinud.
-Marko Reikop intervjueeris teid ETVs tänavu augustis seoses iseseisvuse taastamise 25. aastapäevaga ja selle vestluse lõppu jäi lause, mis hakkas kripeldama: Eesti Vabariigi endine peaminister elab juba mõnda aega Peterburis. Kuidas nii läks?
Olen diplomaadi abikaasa ja alates 2012. aastast pensionil. Abikaasa töötab Eesti peakonsulaadis Peterburis konsulina. Seetõttu elamegi nüüd ülejärgmise aasta suveni Peterburis.


description: Maanteeameti poolt läbi viidud mobiilsete kiiruskaamerate testperiood näitas selliste kaamerate tõhusust liikluse rahustamisel, kuid nende kasutamise kulukuse tõttu ei ole edasisi samme veel otsustatud.

title: Testperiood näitas mobiilsete kiiruskaamerate tõhusust

maintext:
«Tulemused näitasid, et juba testperioodil oli süsteemil oluline mõju liikluse rahustamisele. Sõidukite keskmine kiirus langes mõõtekohtades reeglina alla lubatud kiiruse: võrreldes eelnevaga oli kiiruste langus kuni 13 km/h,» ütles maanteeameti liikluskorralduse osakonna projektijuht Siim Vaikmaa.
Testimine näitas ka, et mobiilse kiiruskaameraga mõõtmine on otstarbekas eelkõige suure liiklussagedusega kuni kolme pärisuunalise sõidurajaga liiklusohtlikel teelõikudel, selgitas Vaikmaa.
«Mobiilse kiiruskaameraga mõõtmise eelis teiste kiiruse mõõtmise viiside ees avaldub kohtades, kus püsielekter statsionaarse kiiruskaamera jaoks ei ole kättesaadav ning sõidukite peatamine ei ole võimalik või see on ohtlik,» lisas maanteeameti projektijuht.
Samas viitas Vaikmaa ka takistustele, mis mobiilsete kiiruskaamerate kasutamisel tekkivad.
«Võrreldes statsionaarse kiiruskaameraga, kaasnevad mobiilse kiiruskaamera kasutamisega oluliselt suuremad püsikulud, mis tulenevad eelkõige süsteemi kasutamisega seotud tööjõukuludest,» ütles Vaikmaa.
«Kui statsionaarne kiiruskaamera töötab 24 tundi ööpäevas, siis mobiilse kiiruskaamera kasutamise testperiood näitas, et umbes kolmandik vahetuse tööajast, mis on 12 tundi, kulub transpordile, süsteemi ülesseadmisele, mahavõtmisele, ajutiste mõõtmisest teavitavate liiklusmärkide ülesseadmisele ja muule sellisele tegevustele, mil süsteem ei ole mõõterežiimis,» selgitas Vaikmaa.
Mobiilsete kiiruskaamerate testimise mõõteperiood kestis veebruarist aprillini ja selle ajavahemikus oli 47 mõõtepäeva 77 mõõtekohas. 54 protsenti mõõtmistest tehti kolmjalalt, 46 protsenti autost ja 13 protsendil mõõtmistest kasutati teise sõidusuuna mõõtmiseks lisakaamerat. 52 protsenti mõõtmistest tehti asulates, seal hulgas 25 protsenti Tallinnas ja 48 protsenti väljaspool asulat.
Kokku mõõdeti testperioodil 50 000 läheneva sõiduki kiirus ja fikseeriti 3269 kiirust ületanud sõidukit, mis on keskmiselt 6,6 protsenti kõigist sõidukitest. Päevas fikseeriti keskmiselt 70 kiiruseületust, kusjuures rekordpäeval fikseeriti 581 kiiruseületamist.
«Kuidas asjaga edasi minnakse otsustatakse lähiajal koostöös siseministeeriumiga. Täna veel otsuseid ei ole,» tunnistas maanteeameti liikluskorralduse osakonna projektijuht Siim Vaikmaa.


description: Ida prefektuuri politseinikud pidasid oktoobri keskel kinni kolm meest, kes panid kahtlustuse kohaselt süsteemselt toime vargusi nii Eestis kui Soomes.

title: Pätid varastasid Eestis ja Soomes kümneid paadimootoreid

maintext:
11. oktoobril pidasid Ida prefektuuri kriminaalpolitseinikud kinni kolm meest, keda on alust kahtlustada kuulumises kuritegelikku ühendusse. Samad mehed võeti prokuratuuri taotlusel ja Viru maakohtu loal ka vahi alla, teatas prokuratuuri pressiesindaja.
Kahtlustuse kohaselt kuulusid mehed kuritegelikku ühendusse, mis pani süstemaatiliselt toime paadimootorite ja paatide küljest erinevate tehnikaosade varguseid nii Eestis kui ka Soomes. Samuti kahtlustatakse ühendust ka mitmetes tööriistavargustes üle Eesti.
Ida prefektuuri organiseeritud ja raskete kuritegude talituse Rainet Juuse sõnul oli tegemist professionaalsete varastega, kelle põhiliseks elatusallikaks oligi varastatud asjade müügist saadud raha.
«Tegevus oli hästi konspireeritud, hoolikalt läbi mõeldud ja põhjalikult ette valmistatud. On alust arvata, et varastatud paadimootorite identifitseerimistunnustega manipuleeriti ning mootorid müüdi edasi puhastena,» lisas Juuse.
Läbiotsimiste käigus võeti ära 25 paadimootorit ja 22 paadimootortite juhtpulti ning muid nende juurde kuuluvaid seadmeid. Samuti avastati erinevad tööriistu, mis tõenäoliselt on saadud varguste teel, kuid täpsemad asjaolud selguvad uurimise käigus. Käesolevaks momendiks on tuvastatud nelja mootori omanikud ning need on neile tagastatud.
«Kriminaalmenetluse raames on hetkel kokku arestitud konfiskeerimise tagamiseks üle 20 000 euro, kuna on alust arvata, et tulu on saadud kuritegelikul teel,» selgitas Viru ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Marge Voogma.
Kõigil neil, kellelt on üle Eesti varastatud või üritatud varastada paadimootoreid ning muid paatide seadmeid, palutakse sellest teada anda e-posti aadressil rainet.juuse@politsei.ee


description: Eesti Haridustöötajate Liit (EHL) kutsus koalitsiooniläbirääkijaid ehk Keskerakonda, IRL-i ja sotse üles pöörama tähelepanu hariduse murekohtadele ning seadma hariduse ja õpetajad senisest enam prioriteediks.

title: Haridustöötajad: uus valitsus peab hariduse ja õpetajad senisest enam prioriteediks seadma

maintext:
Postimees avaldab haridustöötajate pöördumise koalitsiooniläbirääkijate poole täismahus:
Lp tulevase valitsuserakondade juhid!
Pöördun teie poole Eesti õpetajate esindusorganisatsiooni Eesti Haridustöötajate Liidu nimel. Oleme tänaseks jõudnud olukorda, mis vajab otsustavat tegutsemist. Kui loodav valitsus soovib, et Eesti rahvas jääks kestma jätkuvalt eesrindlikult arenevas ning heal majanduslikul järjel olevas riigis, peab Eestis antav haridus püsima väga heal tasemel. Paraku on praegu Eestis õpetajate järelkasvuga väga kurvad lood – noori õpetajaid napib ja ametikohale on konkurents väike, et mitte öelda olematu.
Eelmine valitsus deklareeris, et Eestis on haridus ja õpetajad üks olulistest prioriteetidest, kuid tegudes selle valitsuse ajal see ei väljendunud. Enne eelmisi riigikogu valimisi lubasid kõik erakonnad, et aastaks 2019 moodustab Eesti õpetaja keskmine töötasu 120% riigi üldisest keskmisest töötasust.
Praegust rahastamissüsteemi arvestades, kus omavalitsusele antakse iga õpetaja ametikoha kohta õpetaja töötasu alammäärale lisaks 20%, tähendab see seda, et õpetajate töötasu miinimum peab 2019. aastal olema võrdne riigi keskmise töötasuga. Paraku peame tõdema, et käesoleval aastal on õpetajate töötasu miinimum hoopis eemaldunud riigi keskmisest töötasust.
Seda iseloomustav tabel on siinkohal ka ära toodud:
Aasta Riigi keskmine töötasu (€) Õpetaja töötasu miinimum (€) Õpetaja töötasu suhe riigi keskmisse (%) 2013 948 715 75 2014 1001 800 80 2015 1065 900 85 2016 1137 958 84
Selline miinimumtöötasu vähenemine võrreldes riigi keskmise palgaga on eriti muret tekitav rahvusvaheliste uuringute valguses. Näiteks toob hiljuti avaldatud «Education at a glance 2016» järjekordselt välja, et Eestis on praktiliselt kõige vanem õpetajaskond ning võrreldes teiste kõrgharidusega töötajate keskmise palgaga riigis on Eesti õpetajate palgad ühed väiksemad. Lisaks on Eestis väga väike meesõpetajate osakaal.
Need kurvakstegevad faktid on kõik väga selgelt seotud töötasuga. Ka näitas kevadel haridus- ja teadusministeeriumi poolt tellitud ja TNS Emori poolt läbiviidud õpetajaameti kuvandi ja atraktiivsuse uuring, et meie ühiskonnas saadakse küll aru õpetajaameti olulisusest, kuid erialaks seda väärt ametit siiski ei valitaks. Ka siin näeme otsest seost konkurentsivõimetu palgaga. Kui lähtume antud lubadusest, et õpetajate keskmine töötasu peab tõusma lubatud 120%-ni riigi keskmisest töötasust (ehk õpetajate töötasu alammäär peab tõusma võrdseks riigi keskmise töötasuga), on vaja järgmistel aastatel oluliselt suuremat palgatõusu, kui oli 2016. aastal.
Toon omapoolsete arvutuste tulemused, milline on vajalik palgatõus, et tagada lubatud töötasu aastaks 2019:
Aasta Riigi keskmine töötasu (€) Õpetaja töötasu miinimum (€) Õpetaja töötasu suhe riigi keskmisse (%) Vajalik töötasu tõus (%) 2016 1137 958 84 2017 1199 1073 89 12 2018 1265 1191 94 11 2019 1332 1334 100 12
Lisaks üldhariduskoolide õpetajate töötasu problemaatikale on väga oluline küsimus meie alus- ja huvihariduse jätkusuutlikkus ja kvaliteet ning nendes asutustes töötavate õpetajate töötingimused. Meil on täna veel väga kõrgel tasemel alus- ja huviharidus. Kahjuks on nii alus- kui ka huvihariduse rahastamine, sellest tulenevalt ka vastavate õpetajate palgatase, üle riigi väga erinev, mis ei motiveeri meie olemasolevaid kõrgharidusega spetsialistidest alus- ja huviharidse õpetajad oma ametis olema ega ka laste- ja kultuurilembelisi noori seda ametit valima.
Peame andma endale aru, et just väga varajases nooruses luuakse edukale ja võimalusterohkele haridusja eluteele kõige olulisem alus. Seega tuleb teadvustada alus- ja huvihariduse problemaatikat ning leida toimiv lahendus nende kõrvaldamiseks, näiteks sarnaselt üldhariduskoolide õpetajatega riikliku miinimutöötasu kehtestamise kaudu.
Viimase punktina tooksin välja tugispetsialistidega seonduvad mured. Tänapäeval on ühelt poolt enesestmõistetav, et haridusasutustes peavad olema tugispetsialistid, kes aitavad ja toetavad nii õpilasi kui ka õpetajaid. Reaalsus on aga selline, et väga paljudes hariduasutustes puuduvad tugispetsialistid või kasutatakse olemasolevaid mittesihtotstarbeliselt (nt pannakse tunde läbi viima). Peamine põhjus on rahastamises, sest tugispetsialistid on kohaliku omavalutsuse (KOV) rahastamisel ning KOV-ide võimekus, aga ka prioriteedid, on paraku väga erinevad.
Palume leida loodaval valitsuskoalitsioonil toimiv lahendus, et kõik Eesti lapsed ja noored saaksid pädevat abi ja tuge õigel ajal, mida tagaks näiteks kogu riigis ühtlaselt tugev ja toimiv tugispetsialistide süsteem. Kahjuks pean Eesti õpetajate esindusorganisatsiooni juhina tõdema, et õpetajatel hakkab usk lubadustesse kaduma. Seega ootame otsustajatelt kvaliteetse hariduse andmise olulisusest arusaamist ning sellele vastavat tegutsemist koalitsioonilepingu sõlmismisel ja järgneva aasta eelarve koostamisel.
Reemo Voltri
Eesti Haridustöötajate Liidu juhatuse esimees


description: Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Artur Talvik ütles pärast kohtumist EAS-i juhatuse esimehe Hanno Tombergiga, et Ermamaa kaasuses on ebaproportsionaalset vähe tähelepanu saanud president Ilvese kantselei, mis oma tegevusega toetuse tagasinõude protsessi tõenäoliselt mõjutanud on.

title: Talvik: presidendi kantselei roll Ärma kaasuses on arvatust laiem

maintext:
«Minu arvates on väga kergelt pääsenud presidendi kantselei. Nende roll selles loos on suurem kui see praeguseks kajastust on saanud, eriti mis puudutab Ermamaad puudutava otsuse tegemise mõjutamist,» rääkis Talvik.
Talviku sõnul sai komisjon Tombergilt esmaspäeval teada, et president Ilvese kantselei uuris EAS-i praeguselt juhatuselt toetuse tagasinõude kohta ka tänavu augustis. «Presidendi kantselei tundis selgelt huvi Ermamaa otsuse vastu. Tänavu augustis toimus juhatuse ja kantselei vahel kirjavahetus,» märkis Talvik.
Seega võib Talviku sõnul rääkida kantselei olulisemast mõjust kui see praeguseks teada on. Lisaks tekitab Talvikus küsimusi president Ilvese kantselei toonase juhi Siim Raie tegevus, kes käis presidendi erafirma rahaasju EAS-is klaarimas.
«Mu isiklik arvamus on selline, et Tombergi on ülekohtuselt karistatud. Ilvese aegne presidendi kantselei on pildist välja jäänud ja edaspidi tuleks rohkem nende tegevust uurida,» ütles Talvik. Ta lisas, et põhjalikumalt tuleks süübida ka EAS-i 2012. aasta otsusesse ja selle tagamaadesse. «Samuti vajaks uurimist, mis olid minister Oviiri tegelikud motiivid, mis viisid Tombergi mahavõtmiseni.»
Kuigi Ermamaa kaasuses on Talviku sõnul väga mitmeid lahtisi otsi ja uurimist vajavaid küsimusi, on erikomisjoni tulevik lahtine, kuna riigikogus on segased ajad. «Komisjonid vahetuvad ja ma ei oska öelda, kas muutused ulatuvad ka korruptsiooni erikomisjonini,» ütles Talvik, lisades, et praegu uus kohtumisi Ermamaa asjus pole kokku lepitud.
Lisaks ei kavatse komisjon praeguse seisuga oma tööst kokkuvõtvat protokolli teha. «Ütlen ausalt, et see komisjoni kokkuvõte tuleks liiga ümmargune mull ja pigem me seda praegu ei teeks,» märkis Talvik.
Riigikogu erikomisjon on lisaks ametist vabastatud Tombergile Ermamaa asjus kohtunud varem ettevõtlusminister Liisa Oviiri, EAS-i nõukogu liikme ja majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi asekantsleri Viljar Lubi, toonase majandus- ja kommunikatsiooniministri Juhan Partsi ja EAS-i toonase juhatuse liikme Maria Alajõega.
EAS teatas tänavu oktoobris, et esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot pärast selle osaniku Toomas Hendrik Ilvese avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud OÜ Ermamaa sihipärast kasutamist. Ilves on tagasinõude riigile tasunud. EAS-i tagasinõue on 10 protsenti summast, mille asutus kunagi toetuseks maksis.
Rahandusministeeriumi novembri alguses avaldatud auditist selgub, et Toomas Hendrik Ilvese ettevõte Ermamaa oleks pidanud maksma EAS-ile tagasi 90 protsenti Ärma talu ehitamiseks saadud toetusest ja EAS on eksinud esitades vaid 10-protsendilise tagasinõude.


description: TÜ Kliinikumi psühhiaatriakliiniku laste ja noorukite vaimse tervise keskuse vanemõe Ruth Tohvre sõnul aitavad vaimse tervise kabineti pakutavad teenused sõeluda välja juhtumeid, mille puhul on vajalik eriarstiabi.

title: Laste vaimse tervise abi on kättesaadav paljudele

maintext:
«Kabinet osutab tervishoiuteenust, mille peamiseks sisuks on lapse või nooruki vaimse tervise probleemi täpsustamine ja seisundi hindamine, nõustamine, pere ja tugivõrgustiku liikmete toetamine. Eesmärgiga pakkuda lapsele abi vaimse tervise probleemide korral elukohale lähemal ning juhtudel, kus spetsialiseeritud psühhiaatriline sekkumine ei ole vajalik või kui pärast psühhiaatrilist sekkumist on abi osutamist elukohajärgselt vajalik jätkata,» selgitas Tohvre.
Laste Vaimse Tervise kabinetid loodi koostöös Põhja-Regionaalhaigla (PERH) ja Tartu Ülikooli Kliinikumiga (TÜK) esialgu Põlva haigla, Valga haigla ja Võrus asuva Lõuna-Eesti haigla juurde – neid nõustab Tartu Ülikooli Kliinikumi juurde loodud keskus. Narva ja Kohtla-Järve haigla keskus asub Põhja-Regionaalhaigla juures Tallinnas.
Vaimse tervise kabinetis töötavad vaimse terviseõde, sotsiaaltöötaja ja kliiniline psühholoog. Oma töös saavad nad pädevat nõustamist nii PERH-i kui TÜK-i poolt ning vajadusel suunata või saata patsiente statsionaarsele ravile.
Sõltuvalt lapse ja pere probleemist ning toimetulekust võivad koostöökohad olla haridus-, sotsiaalsüsteemi- ja tervishoiuasutustega erinevad.
Koostöövaldkondadeks on
• ennetustegevuse läbiviimine varajase märkamise soodustamiseks laste ja noorte vaimse tervise probleemide korral;
• vaimse tervise alase teadlikkuse ühtlustamine spetsialistide vahel;
• ühiselt probleemi välja selgitamine ja lahenduste leidmine;
• vaimse tervise alase teabe levitamine;
• nõustamine raviprotsessi järgselt järjepidevuse tagamisel.
Kogu programmi koordinaator Elis Haan ütles, et enne Norra toetuste saamist olid Ida-Virumaal laste psühhiaatriateenused praktiliselt olematud. Varasemalt tegi kohapealse ravivõimaluse puudumine patsientide olukorra keerukaks, sest pärast diagnoosimisi ja uuringuid tuli laps saata tagasi koju ning edasist ravi oli raske jätkata. Psühhiaatriline ravi on pikaajaline ja lühiajalist nõustamist on hea teha elukoha lähedal. Nüüd on Norra toetused andnud olulise tõuke, et sealses piirkonnas saaks arendada lastepsühhiaatria teenuseid.
«Projekte hakati kavandama 2013. aasta suvel, kui arutati, kuidas niisugust süsteemi võiks üles ehitada. Tartul oli hea koostöö Soomega, kus sarnaste kabinettide süsteem toimis, seal kutsutakse neid madala künnise kabinettideks. Seal diagnoositakse lapse esmased probleemid. Suurusjärk on kümme protsenti, kes Tartusse edasi suunatakse, kohapeal saavad enamik muresid vastuse,» rääkis Haan. «Projekt käivitus aastal 2014, kahe ja poole aastaga on abi saanud üle 5000 lapse. Lisaks on 800 spetsialisti saanud koolitusi. Nende hulgas on võrgustiku liikmed, lasteaia- ja kooliõpetajad, Rajaleidja keskustes töötavad spetsialistid, lastekaitse- ja sotsiaaltöötajad KOVide juures.»
Ida-Viru keskhaigla vanemõde ja projektijuht Alevtina Uustalu:
Ida-Virumaa laste ja noorte vaimse tervise keskus alustas tööd kaks aastat tagasi, selle aja jooksul pöördus vastuvõtule 1160 klienti, tehes kokku 2013 visiiti. Kõiki pöördujaid sai konsulteeritud, nõustatud ja vajadusel saadetud edasi konsultatsioonile või ravile Tartu Ülikooli Laste Psühhiaatria kliinikusse.
Peamised probleemid, millega pöördutakse, on seotud laste arengu kriisiperioodidega – lasteaias üleminek vanemasse rühma, kasvatajate vahetused, algkoolist üleminek põhikooli ja kabinetisüsteemile. Nendel perioodidel tekkida võivaid käitumisprobleeme saab leevendada ning ennetada võimalikke tagasilööke: õpiraskused, koolist puudumine, agressiivsus, probleemid perekonnas, vanemate nõudmiste ignoreerimine, oskamatus luua suhteid eakaaslastega; alanenud meeleolu, üksindustunne ja depressiivsus, enesevigastamine, söömishäired.
Meie poole võivad pöörduda lapsed ja noorukid vanuses 0–18 eluaastat, nende vanemad, hooldajad või eestkostjad ning lastega tegelevad spetsialistid. Keskusesse võib pöörduda, kui muret teevad lapse arengu ja käitumisega seotud iseärasused, eale mittevastavus, lapse probleemne käitumine kollektiivis ja kodus, ärevus, erinevad hirmud, ennast või teisi kahjustav käitumine.
Keskus pakub meeskonnavastuvõttu (vaimse tervise õde + sotsiaaltöötaja). Seda teenust vajavad meil kõik lapsed ja noorukid, kes on suunatud keskusesse KOV sotsiaal- või lastekaitse-spetsialisti poolt ning kelle puhul on teada sotsiaalsete probleemide olemasolu. Õe+ sotsiaaltöötaja teenus tagab mitmekülgse hinnangu, võimaldab anda tõhusamaid soovitusi ning pakkuda seeläbi abi või teenust, mis toetab last ja peret parimal võimalikul viisil.
Tulenevalt sellest, et keskusesse on pöördutud palju kehatajuliste probleemidega, oleks nende probleemide puhul otstarbekas tulevikus rakendada grupitöö põhimõtteid. Samuti oleks vajalik planeerida ümarlauad ja kohtumised vanematele, kelle lastel on sarnased eripärad. Nii toimides võimaldaksime vanematel jagada üksteisele oma kogemusi, rääkida muredest ja ühtlasi pakkuda meie kui spetsialistide nõustamist ning toetust.
Juhtum: õpi- ja käitumisprobleemiga laps
oli suunatud koolist mitterahuldavate õpitulemuste, keskendumisraskuste ning tunnirahu segava käitumise tõttu. Seoses sellega, et eelnevalt oli teada sotsiaalsete probleemide olemasolu, pakkusime esmaselt meeskonnavastuvõttu (õde + sotsiaaltöötaja). Antud olukorras oli meeskonnavastuvõtt oluline ka seetõttu, et lapse abistamiseks oli vaja planeerida pere ja võrgustiku töö. Kohtumisele tuli koos lapse ja emaga kaasa ka lastekaitsespetsialist. Kohtumisel arutlesime, kuidas lapse probleem mõjutab arengut, igapäevast toimetulekut (koolis), kuidas pereliikmed saaksid last paremini toetada ja millised on täiendavad abivõimalused lapsele ning perele haridus- ja sotsiaalhoolekandesüsteemi poolt.
Kohtumise tulemusel planeerisime, lähtudes vanema nõusolekust ja välistamaks probleemi põhjusena arenguprobleeme, suunata laps statsionaarsetele uuringutele TÜ Kliinikumi laste-psühhiaatria osakonda. Lastekaitsespetsialist aitab KOV-il tagada perele transporditoetuse Tartusse ja tagasi.
Kohtumisel selgus, et lapse mured ja probleemid olid seotud ka peresuhetega, pakkusime võimalust nõustamisele keskuse psühholoogi juures, sest vanemate nõustamine, psühhoemotsionaalne toetamine on oluline osa perede abistamisel. Pere sai nõustamist ning toetust ka sotsiaalse toimetuleku osas.
Ema nõusolekul vestlesime kohtumise ajal telefoni teel lapse klassijuhatajaga. Klassijuhataja oli nõus sõlmima lapsega kokkuleppeid mitterahuldavate hinnete parandamise ajagraafiku osas ja järelaitamise planeerimisel.
Lastekaitsespetsialist pöördub KOV poole, et aidata perel taotleda vajalikke abivõimalusi (peres neli last, ema töötu, isa teeb juhutöid).
Tulenevalt sellest, et kohtumine leidis aset septembrikuu lõpus, ei saa esialgu teenuse ja sekkumise tulemuslikkusest veel rääkida. Küll aga helistas lastekaitsespetsialist, kelle sõnul on ema varasemast enam motiveeritud last toetama, ja klassijuhataja sõnul olevat toimunud lapse suhtumises õppetöösse positiivseid muutuseid.''
Abi peab kindlasti otsima siis, kui lapse või nooruki lähedane täiskasvanu märkab, et:
stress mõjutab lapse või nooruki tervist;
laps või nooruk on meeleheitel;
laps või nooruk tunneb end pidevalt õnnetuna, kurvana ja arvab, et elu pole elamist väärt;
laps või nooruk kaotab söögiisu (või sööb tavalisest tunduvalt rohkem);
lapsel või noorukil on uneprobleemid: ei ole võimeline õhtul uinuma ega saa hommikul üles;
laps või nooruk tunneb ja arvab, et ei suuda oma probleeme mitte kellegi teisega jagada, sest keegi ei mõista teda;
laps või nooruk kuuleb hääli, mis ütlevad talle, mida teha või kuidas käituda, aga keegi teine neid hääli ei kuule.
Probleemi osas saab konsulteerida ka vaimse tervise õega (kui mõnda nimetatud probleemi ei ole välja toodud).
Pärnu haigla psühhiaatriakliiniku psühholoog ja projektijuht Toomas Kask:
Pärnumaa laste ja noorte vaimse tervise keskus tegutseb Pärnu haigla psühhiaatriakliiniku juures selleks, et lapsed saaksid õigeaegselt kätte kõik neile vajaliku ja saadaval oleva abi.
Keskusesse saavad pöörduda kõik Pärnumaa elanikud otse ilma suunamiseta, kuid suur osa kliente on ka teiste spetsialistide suunatud. Sageli on suunajaks psühhiaater, omavalitsuse sotsiaaltöötaja või lastekaitsespetsialist, kes on märganud vaimse tervise probleeme või on näinud riski vaimse tervise häirete kujunemiseks.
Keskuses pakutavad teenused:
laste ja noorte vaimse tervise alane nõustamine
grupinõustamine (tugirühmad) lapsevanematele
individuaalne psühholoogiline nõustamine ja loovteraapia
pereteraapia
grupiteraapia
koolituste korraldamine lapsevanematele ja lastega töötavatele spetsialistidele
supervisioonide korraldamine lastega töötavatele spetsialistidele
Koostöö toob muutusi
Näiteks kui lastekaitsetöötaja märkab, et kliendi peres esineb lapse käitumise ja tunnete väljendamisega probleeme, on võimalik suunata perekond keskusesse toetavaid teenuseid saama nii lapse kui ka terve pere huvides. Üks eesmärk on alati toetada lapsevanemat ehk anda talle oskused ja teadmised, et olukorraga paremini toime tulla. Koostöövõrgustikku kuulub sageli ka lapse kool või lasteaed ja Rajaleidja keskus, kus lapse murega tegelnud spetsialistid võivad ära tunda, et lapse eakohase toimetuleku tagamiseks on vajalik lisasekkumine. Kui lapsevanem pöördub keskusesse, on sageli lapse õpetaja andnud kaasa iseloomustuse, kus kirjeldab lapse igapäevast toimetulekut, aidates meil selle kaudu kaardistada lapse hetkeolukorda. Koostame tegevusplaani ja planeerime just sellele lapsele ja perele vajalikud sekkumised (arsti konsultatsioon, teraapiad jms). Kui laps käib teraapias, siis kaasame aktiivselt erinevaid lapsega seotud isikuid (vanemad, vanavanemad, õpetaja, treener, tugiisik jne), kuna saavutatud muutuste säilitamiseks on oluline, et lapse ümber olevad inimesed oskaksid last toetada ja arvestada tema vajadustega.
Projekti elluviija on SA Tallinna Lastehaigla.
Eesmärk on pakkuda kvaliteetseid psühhiaatrilise ravi teenuseid patsientidele ja koolitusvõimalusi spetsialistidele nende pädevuse tõstmiseks.
Projekti kogumaksumus on 6 635 780 €. Norra toetus 4 165 000 € (sh Norra riigi toetus 3 542 179 € ja Eesti riigi kaasfinantseering 624 750 €) ja Tallinna Lastehaigla SA omafinantseering 2 470 780 €.


authors:
Georgi Beltadze
Mati Hiis
Õhtuleht
Sander Ilvest

description: Kuigi riigikogu kantselei praegune juht Maria Alajõe oli 2012. aastal Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse eesotsas, kui võeti vastu president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talu soosiv otsus, ei leia rahvusparlamendi esimees Eiki Nestor (SDE), et ametnikku peaks minevikus tehtud tegude pärast karistama.

title: Nestor toetab Alajõe jätkamist riigikogu kantselei direktorina

maintext:
Kuidas nüüd öelda. Ei puudutada küll otseselt teid, aga siiski võtan vaevuks ja tülitan EASi teemal.
Kardan, et ma ei tea sellest suurt midagi.
Jaa, seda küll. Aga see puudutab Maria Alajõed, kes on praegu riigikogu kantselei direktor. Ja kangutas ju teie erakonnakaaslane, ettevõtlusminister Siiri Oviir Hanno Tombergi EASi juhatuse esimehe kohalt lahti. Peamiselt heideti talle ette seda kurikuulsat otsust Ärma talu suhtes. Küsin nüüd teie kui riigikogu esimehe käest, kas Alajõed peaks ka sellesamuse uudise valguses riigikogu kantselei juhi kohalt vabastama?
Ei näe küll suuremat põhjust. Eks hindame ikkagi selle järgi, mida ta teeb riigikogus. Muudmoodi ma küll ei oska öelda.
Selge. Saan ka mina aru, et üks asi on tegemised EASis ja teine asi on tegemised riigikogu kantseleis. Need on tõesti kaks erinevat asja. Aga…
Nii ta täpselt ongi.
Aga kui ajaloos tuhnida, siis teie erakond heitis pikka aega näiteks Juhan Partsile (IRL) ette, et ta ei sobi Euroopa Kontrollikotta, sest ta kannab suurt minevikutaaka. Iseenesest oleks see argument ju tänagi kehtiv, või?
Vaata, need on küll kaks erinevat asja.
Inimest, kes töötab ühes riigiasutuses, siis teises ja seejärel kolmandas, saab hinnata selle järgi, kuidas ta vastavalt ühes või teises või kolmandas töökohas töötas.
Poliitiku karjäär on aga üks pikk rida. Ta on vahepeal riigikogu liige, siis minister, siis peaminister ja siis on ta jälle riigikogu liige. See on siiski üks ja selge karjäär, mistõttu teda saab hinnata ikkagi ühe jutiga. Ma sellega ei tahtnud kuidagi anda hinnangut, kuidas Juhan Parts on oma elus hakkama saanud. Ja, palun, mitte nii aru saada! Aga hinnanguna on need kaks erinevat suurust.


description: Keskerakondlased nii Edgar Savisaare kui Jüri Ratase leerist toonitavad, et erakond peab praegu kokku hoidma, et saavutada ühine eesmärk ja jätta Reformierakond opositsiooni.

title: Keskerakonna leerid hoiavad kokku: kõige tähtsam on Reformierakond opositsiooni jätta

maintext:
Jaanus Karilaid. Foto: Eduard Laur
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid usub, et erakond on uue koalitsiooni moodustamisel ühtne ning tahe jätta Reformierakond opositsiooni on võrdselt tugev nii Edgar Savisaare kui ka Jüri Ratase toetajate leeris.
«Keskerakonna kongress võttis laupäeval ühehäälselt vastu toetuseavalduse Taavi Rõivase umbusaldamiseks. Kindlasti on Keskerakonnas ja Keskerakonna fraktsioonis nii kogenud poliitikud, et kõik saavad aru, et millise poliitika eest vastutab Reformierakond,» ütles Karilaid Postimehele.
Karilaid meenutas, et Keskerakond on olnud Reformierakonnaga kaks korda koalitsioonis ja lõppmängus on Reformierakond osutunud alati reeturlikuks ja sõnamurdlikuks.
«Praegu valitseb suur tahe proovida teistsuguseid poliitilisi kombinatsioone ja jätta Reformierakond opositsiooni. Kas see õnnestub, on omaette küsimus. Reformierakond on olnud 18 aastat võimul. See nõuab Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) vahel tõsist usaldust ja kokkulepet, et kõik õnnestuks. Täna võin öelda, et Keskerakonna prioriteet number üks on pidada läbirääkimisi sotsiaaldemokraatide ning IRLiga,» rääkis Karilaid.
Tema sõnul on võimalused kokkuleppele jõudmiseks head, mida näitas ka see, et sotsiaaldemokraadid ja IRL alustasid riigimehelikke samme juba päev enne Keskerakonna kongressi, kutsudes riigikogu liikmed tagasi riigiettevõtete nõukogudest.
«See näitas, et neil on tõsised plaanid teha kapitaalsemat laadi valitsusremonti. On suur pluss, et nad on sellise julguse endas leidnud,» lausus ta.
Rääkides Keskerakonna koostööleppest Kremli võimuparteiga Ühtne Venemaa ja tulevaste koalitsioonipartnerite võimalikust vastuseisust sellele, ütles Karilaid, et ta ei pea seda praegu teemaks. «Kõigepealt ootame ära homse Taavi Rõivase valitsuse umbusaldusavalduse, siis hakkame uut poliitilist kokkulepe ehitama,» lausus ta.
Kommenteerides ennast parempoolsena positsioneerinud Isamaa ja Res Publica Liidu sobivust pigem vasakpoolseks nimetatud koalitsiooni, märkis Karilaid, et Eestis on vasak- ja parempoolsus sageli ainult loosung, millega saab valijaid mobiliseerida.
«Kui me vaatame täna olematut regionaalpoliitikat, ääremaastumist ja nõrgukest maaelu, siis kas selle toetamine on vasak- või parempoolne? Majandus seisab, me oleme Baltikumi punane latern, kas majanduse käimatõmbamine on vasak- või parempoolne? Kui vaatame nõrku omavalitsusi, kas nende tulubaasi tugevdamine on vasak- või parempoolne. Kas demokraatiapakett ning kodanike suurem kaasamine poliitikaprotsessi on parem- või vasakpoolne?» küsis Karilaid.
Ta möönis, et koalitsioonilepingu sisus kokku leppimine saab olema kahtlemata suur väljakutse, aga see on võimalik. Ta nentis, et peal on ka ajaline surve, kuna aasta lõpp ja jõulud on lähenemas, ning vastu tuleb võtta järgmise aasta riigieelarve.
«Kui kolm erakonda seda lõpp-punkti ei näeks, kuhu välja jõuda, siis me poleks konsultatsioone alustanud. Ma olen konstruktiivselt positiivne, et Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit saavad uues võimuliidus kokku lepitud,» sõnas Karilaid.
Simson: kõik fraktsiooni liikmed on positiivselt kaasatud
Küsimusele, kas Keskerakonna 27-liikmeline fraktsioon jääb läbirääkimistel
Kadri Simson. Foto: Erik Prozes
ühtseks, vastas ka Keskerakonna aseesimees Kadri Simson, et fraktsioon on viimase 24 tunni jooksul pidanud kolm koosolekut ja talle on jäänud küll mulje, et kõik fraktsiooni liikmed on positiivselt kaasatud ja valmis andma oma panust teemadega, mille eest Keskerakond valitsuses seisma peab.
Tema sõnul pole senimaani signaale, mis annaksid põhjust arvata, et fraktsioon laguneks.
Lenk: traagiline, et Savisaar seda kõike nautida ei saa
Heimar Lenk. Foto: Mihkel Maripuu
Riigikogulase ja Keskerakonna liikme Heimar Lengi sõnul liigutakse praegu samas kursis, mida soovinuks ka endine esimees Edgar Savisaar - võtta maha Reformierakond. «Me oleme vastasleeris (Savisaare pooldajad - toim) ja kuskil kümmekond saadikut sinna ka jääb, sest oleme kogu aeg Savisaart toetanud ja jääme seda ka edaspidi tegema, kuid praegu ei saa me ära rikkuda erakonna kurssi. See on seesama kurss, mida ajas ka Savisaar, et Reformierakond tuleb maha võtta,» rääkis Lenk ja toonitas, et just sel põhjusel ei tohiks praegu lõhet erakonnas süvendada.
Nii ei ole tal ka midagi selle vastu, kui peaministriks peaks saama erakonna uus esimees Jüri Ratas nn vastasleerist.
«Peaksime erakonnana liikuma ühise eesmärgi nimel, sest koalitsiooni minekut on paljude aastate jooksul loodetud ja tahetud,» märkis Lenk. Küll on tema sõnul traagiline, et Savisaar, kes kõike seda pikkade aastate jooksul ette valmistas, ei saa enam ise seda täiel määral nautida.
Ta rääkis, et läbirääkimised erinevate erakondade vahel koalitsiooni loomiseks on kestnud juba mitu kuud, täpsemalt anti kavatsusest IRL-iga läbirääkimisi pidama hakata teada juba suve lõpus Laulasmaal tööseminaril, kus peamiselt arutati presidendivalimistega seonduvat.
Muidu ei ole tal võimaliku koalitsiooni, kuhu kuuluksid Keskerakond, sotsid ja IRL, vastu midagi, sest kõige tähtsam on mitte Reformierakonnaga koostööd teha, nagu ta korduvalt rõhutas, ent maailmavaateliselt peab ta kõige kaugemaks siiski IRL-i.
Seoses IRL-iga meenub talle koheselt omal ajal ellu viidud palju kriitikat saanud omandireform, mille tõttu jäid paljud inimesed koduta. Ent koalitsiooniläbirääkimistel võetakse tema sõnul ka see küsimus arutusele ning loodetavasti jõutakse üldise kokkuleppeni, mis sobib kõigile osapooltele.
«Väga tore, kui uus valitsus tuleb, sest Reformierakonna mahavõtmisest on siin unistatud aastaid,» rõhutas Lenk veelkord.
Kombinatsioonist Keskerakond ja Reformierakond rääkides tõi ta välja, et seda on varasemalt korduvalt arutatud, kuid Reformierakond on aastatega liiga ülbeks ja upsakaks läinud. Seejuures on tema hinnangul peaministergi viimasel ajal upsakas olnud. «Meie arupärimistele vaadati ikka ülevalt alla. Ent eile, pärast umbusaldusavaldust peaministrile riigikogus arupärimist esitades, märkasime, et ta oli viisakas. Tal oli peaaegu pisar silmis, ta oli kurb ja tõsine,» rääkis Lenk.
«Saatuse irooniaks võib aga pidada seda, et Taavi Rõivas, kes ise Savisaare mahavõtmist nõudis, kukub Savisaarega samal nädalal. Oli ju Rõivas see, kes ütles, et Savisaarega ta kuhugi ei lähe ja nüüd kukkus ise auku,» lisas Lenk.
Seda, et Rõivas ei kavatse ilma võitluseta taganeda, pidas ta naljakaks. «Ta oleks võinud seda kohe teha, mitte venitama hakata.»


description: Kahe viimase aasta jooksul on Vene lennukid rikkunud Eesti õhupiiri rohkem kui kümnel korral. Lisaks neile kordadele provotseerisid 11. aprillil kaks Venemaa õhujõudude taktikalist pommitajat Läänemerel rahvusvahelistes vetes asuva USA mereväe fregatti. Tundub, et Venemaad ei huvita, kas ärritatakse eestlasi või maailma suurimat sõjajõudu - Ameerika Ühendriike.

title: Jüri Luik: Oht on isegi suurem kui külma sõja ajal

maintext:
Kanal 2 saade «Radar» käis oktoobri lõpus Poolas Varssavi julgeolekufoorumil, et uurida maailma parematelt spetsialistidelt, millist ohtu Venemaa tegelikult kujutab.
27. oktoober, Poola pealinn Varssavi. Käimas on NATO julgeolekufoorum. Delegaadina on kohal Rahvusvahelise Kaitseuuringute keskuse juht Jüri Luik. Ta tunnistab, et tänapäeval räägitakse põhiliselt Venemaast.
«Eestlased, lätlased, leedukad, poolakad, tšehhid ja teised rääkisid neile aastaid, juba üheksakümnendatel, et vaadake ette, Venemaal ei lähe asjad õiges suunas. Aga Lääs ei tahtnud kuulata,» ütleb The Economisti toimetaja Edward Lucas.
«Ja fakt on see, et mõnel teemal on oht isegi suurem kui Külma sõja ajal,» lisab Jüri Luik.
Küsimusele, kas tegu on külma või jaheda sõjaga, vastab Eesti kaitseminister Hannes Hanso, et olukorda võib nimetada, kuidas tahes.
«Kaitseministrina ma tean, et see, mida Venemaa täna teeb, ükskõik mis nime me sellele anname, ei ole aktsepteeritav. Rahvusvahelise õiguse kõik rikkumised, naaberriikide jõuga või nende osade annekteerimine ja nii edasi ja nii edasi kuni selleni välja, mida Venemaa teeb täna Balkanil näiteks. Montenegro, kindlasti valimiste mõjutamine. Demokraatlikult otsustatud NATO liitumise saboteerimine näiteks. Kust selline õigus: mingi riik arvab, et tal on, et nemad võivad nagu otsustada, vaadata maailmakaarti ja otsustada, mis otsuseid teevad teised riigid,» räägib Hanso.
«Vene välispoliitika oluline instrument ei ole mitte vestlus või dialoog, asja arutamine, vaid pigem ikkagi kõikvõimalikud sõjalised meetodid ja jõu näitamine,» ütleb Jüri Luik.
Venemaa käitumine on Eesti kaitseväge väga palju mõjutanud
Samal ajal, kui Varssavis räägitakse jahedast sõjast, on Tapa linnast saanud Eesti kõige tähtsam militaarkeskus. Radarit võõrustab keskuse kõige tähtsam mees, 1. jalaväebrigaadi ülem kolonelleitnant Palm.
Brigaadiülem Palm on Eesti suurima sõjaväeüksuse juht. 1992. aastast end armeele pühendanud mehe alluvusse kuuluvas brigaadis on enamik ajateenistuses väljaõpetatud üksusi. Lisaks juhib ta ka elukutselistest sõjaväelastest koosnevat Scoutspataljoni ja Tapal olevaid liitlasvägesid. Ehk kokkuvõtvalt on kolonelleitnant Palm see mees, kes peaks oma alluvatega võtma võimaliku Venemaa agressiooni korral Eesti ehk Euroopa Liidu ehk NATO kõige idapoolsemal piiril esimese löögi enda peale.
«Et kui ütelda - lastakse see vile ja esimest jalaväebrigaadi on riigil vaja, siis me kutsume oma reservväelased, kes täna teevad oma igapäevast tööd, siia sisse tagasi ja anname nendele varustuse, relvastuse ja siis nendega läheme sõtta. Piisavalt kiiresti, aga võiks alati kiiremini,» selgitab Veiko-Vello Palm. «Kui sa oled sellise riigi naabruses, mis nö teeb ise reegleid ja otsustab neid reegleid muuta ja on agressiivne oma naabrite suhtes. Ükskõik mis põhjustel, aga ta on agressiivne oma naabrite suhtes, ega see julgeolekut eriti ei tõsta.»
Küsimusele, kuidas Venemaa käitumine meid on mõjutanud, vastab Palm pikalt.
«See on tegelikult Eesti kaitseväge väga palju mõjutanud. Ma julgen öelda, et kuskil 10-15 aastat tagasi me tegime enam-vähem sama asja kõrvalt vaadates, aga ma usun, et see suhtumine oli pigem selline, et noh, aega on. Et me ehitame süsteemi, et meil on aega seda süsteemi üles ehitada ja meil on võimalus teha seda süsteemi nö aukudega. Me küll koolitame üksuse, aga nendel ei ole laskemoona, küll me kunagi tulevikus ostame, kui raha tuleb. Parem koolitame, teeme ühe üksuse veel, ostame nendele ka natukene mingeid asju ka, aga kellelgi ei ole päris kõike. Ja nüüd see 2008 ja loomulikult 2014 näitasid, et sellistest üksustest ei ole mitte midagi kasu.»
Brigaadijuht Palm viitab Venemaa sissetungile Gruusiasse ja kuus aastat hiljem Ukrainasse.
«Ma arvan, et see oli selline põhimõtteline muutus. Et me oleme rohkem fokusseeritud, me tahame näha reaalset käega katsutavaid tulemusi, me tahame seda kohe nüüd. Ei ole kasu mingist väga suurepärasest mõttest, mis teostub 10 aasta pärast, aga täna oled sa nagu põhimõtteliselt paljas, ilma püksata,» sõnab Palm.
Kui lugeda Vabariigi sünnipäeva armeeparaadi internetikommentaare, siis ilgutakse Eesti sõjatehnika kallal mõnuga. Kas Eesti armee vaevleb sõjamasinate puuduses?
«Ma arvan, et tegelikult meie suurimad puudujäägid ei olegi praegu, täna, nüüd ja hetkel isegi mitte sõjatehnikas ja selles relvastuses ja varustuses, vaid pigem koostöövõimes liitlastega. Kuigi NATO on seda aastaid ja aastaid teinud, siis viimaste aegade, ütleme lahinguvälja juhtimise süsteemid, lahing on läinud nii kiireks ja dünaamiliseks, et oleks väga hea teada, kus inimesed on, kus üksused on. Et me suudaksime paremini infot vahetada liitlastega, paremini aru saada, kus keegi lahinguväljal on,» selgitab kolonelleitnant Palm.
Kolonelleitnant Palmi mõtet laiendab kaitseminister Hannes Hanso. Kaitsepoliitikas on samuti küsimus, kus keegi on, sest nagu mainis loo alguses The Economisti hinnatud kolumnist Edward Lucas, siis tuleb Euroopas siiani paljudele üllatuseks, kui mitu korda on Venemaa jämedalt rikkunud 1997. aastal allkirjastatud NATO-Venemaa raamlepet.
«Väga tähtis, et me püsiks nendes küsimustes ühel lehel ja see on ka meie välis- ja julgeolekupoliitika üks kõige suuremaid väljakutseid tegelikult. Hoida meie partnereid, liitlasi, sõpru nagu ühtses pildis kogu aeg, et me saaks asjadest ühte moodi aru,» räägib kaitseminister Hannes Hanso.
Lõviosa kordadest on Venemaa oma hambaid näidanud Läänemere piirkonnas
«Eks see ole ka üks neist kohtadest, kus NATO ja Venemaa siis teiselt poolt kõige otsesemalt kokku puutuvad. Ja muidugi, mis puudutab Balti merd, siis tuleb arvestada seda, et Külma sõja ajal Balti merd nimetati Varssavi pakti sisemereks, ehk siis Venemaa on väga harjunud, et kõik, mis Balti mere ääres on, kuulub tema mõjupiirkonda, rääkimata Balti riikidest,» räägib Luik.
Eesti riigikaitsekomisjoni NATO raportis öeldakse, et Venemaa on eriti pärast 2008. aastat arendanud välja võime paigutada kiiresti NATO piiridele üle 100 000 sõjaväelase ilma USA-d ja Euroopat sellest teavitatakse. Kuidas reageerivad sellele aga läänemereriigid?
Hoolimata pingestunud sõjalisest olukorrast, on piirkonna riikide kaitsekulutused reeglina langenud. See on nüüd koht, kus me saame endale õlale patsutada, sest kolm balti riiki - Eesti, Läti ja Leedu on ühed vähesed, kes oma kaitsekulutusi pidevalt suurendanud. Kuna raha on vähe, siis seda enam peame toetuma NATOle.
USA president Barack Obama on ühes oma kõnes rõhutanud: «Pika Nõukogude okupatsiooni ajal kirjutas suur Eesti poetess Marie Under: «Kes annab abi? Kohe, praegu, nüüd!» NATO liitlased, kaasa arvatud Ameerika Ühendriikide relvajõud. Kohe, praegu, nüüd!»
«Kui ma oleksin läinud 5-6 aastat tagasi NATOsse kaine peaga ja öelnud kõikidele oma kolleegidele, et kuulge, saatke meile siia liitlaste üksused, pataljonid tankide ja kõige muu sellega - mind oleks välja naerdud,» on Hanso kindel.
Hetkel on Tapal nii Eesti ajateenijad kui USA liitlased. Koos saja viiekümne Ameerika õhudessantväelastega on Tapa linnakus ka paarkümmend sloveenlast.
NATO-l on Venemaaga tegelikult kokkulepe, et ei paiguta oma vägesid Venemaa piiridele. Hoolimata sellest, et Venemaa ise kokkulepetele vilistab, hoiab NATO sellest ka kinni. Et liitlased meil olla saaks, nimetatakse nende kohalolu rotatsiooni põhimõttel toimuvaks NATO õppuseks. Rotatsiooni käigus saabub järgmise aasta aprillis Eestisse 1100-pealine Briti lahingugrupp, kuhu kuulub ka prantslasi. Üksus toob endaga kaasa ka tankid, mida on reklaamitud välja kui maailma kõige raskemaid.
«Meie sõjavägi on kaasaegne, lahinguvalmis ja nagu inimesed ütlevad, siis ka viisakas, kuid ähvardav. Meil on piisavalt jõudu, tahet ja julgust, et kaitsta oma vabadust,» on ühes oma kõnes rääkinud aga Venemaa president Vladimir Putin.
25. detsembril 2014 kinnitas Putin Venemaa sõjalise doktriini, milles määratleb ühemõtteliselt, et «Venemaa suurim vaenlane on Lääs tervikuna ja eriti NATO». Putin endal süüd ei oska näha ja kõik, mida teeb lääs, on Venemaa suveräänsuse ohtuseadmine ja provotseerimine.
Venemaa peab aru saama, et Eesti ei ole üksi
«Kõigeks selleks, mida me teeme, on andnud põhjust Venemaa väga ettearvamatu ja agressiivse käitumisega, mida kõik riigid saavad aru, et see ei ole aktsepteeritav ja sellest ka need käigud. Et nimetada seda kuidagi Venemaa provotseerimiseks, on täiesti mõttetu. Seda kõike ei oleks juhtunud, kui Venemaa ei oleks teinud neid asju, mida nad on teinud,» on Hanso kindel.
«See pole lihtsalt lambist tulnud idee paigutada näiteks NATO pataljonid Balti riikidesse. NATO jaoks on see tegelikult väga suur ja raske samm ja täiesti revolutsiooniline arusaam NATO mõtlemises,» räägib Luik.
Jüri Luik ei tee lihtsalt suuri sõnu. Esimesed kümme aastat, kui olime NATO liige, siis ei olnud liitlastest siin rohkem jälgi kui neli lennukit Balti õhuturbe missiooni koosseisus. Alles kümme aastat hiljem, kui Venemaa oli juba Gruusias laamendanud ja annekteerinud Krimmi, jõudis alliansile kohale, et Eestisse kui Venemaa ja NATO piiririiki, tuleb paigutada kasvõi ajutised väed.
«Et ka meie liitlased siin Eestis, nad ei kaitse siin Eestit, britid ei tule siia Eestit kaitsma. Vaid nad kaitsevad iseennast siin,» räägib Luik.
«Üks võtmeprobleeme on see, et Putin arvab, et meie tahame teda rünnata ja seetõttu valmistub vastulöögiks. Ehkki ilmselgelt meie seda ei soovi,» räägib analüütik ja Venemaa ekspert Mark Galeotti.
«Venemaa peab aru saama, et me ei ole siin üksi. Meil on järgmise aasta aprillist britid, prantslased - kaks tuumariiki. No ei ole eriti ratsionaalne tulla siia jaurama, eks,» ütleb kaitseminister Hanso.
Donald Trumpi ei tasuks karta
Uue külma sõja lugu ette valmistades ei osanud me arvestada, et Ameerika presidendiks saab Donald Trump. Pärast valituks osutumist on Trump näidanud end vaoshoitumana kui varem. Kuid veel juulis-augustis rääkis ta, et Ameerika võib kaaluda NATOst lahkumist, kui ülejäänud alliansi liikmesriigid ei panusta NATOsse rahaliselt, nagu kokku on lepitud.
«See kartus, et Trump tuleb ja lepib näiteks Vladimir Putiniga kokku mõjusfäärides ja nii edasi, seda lihtsalt ei ole võimalik ellu viia, arvestades, et Ameerika Ühendriikides lisaks presidendile, isegi kui me ette kujutaksime, et selline teema võiks isegi tõsine olla, on olemas ju kongress, on olemas administratsioon jne,» räägib riigikaitsekomisjoni esimees Marko Mihkelson. «Mina selle pärast nii väga ei muretseks. Mul on selline tunne, et ega tal väga palju võimalusi Ameerika Ühendriikide rahvusvahelises poliitikas, välispoliitikas, esile kutsuda ei ole.»
Mihkelson lisab, et on üpris rahustav ka kuulda näiteks Ühendriikide kaitseministeeriumi ja välisministeeriumi praeguseid seisukohti, et neid kohustusi, mis on juba võetud, näiteks ka Ühendriikide väeüksuste saatmine siis Poola ja roteeruvalt ka meie riikidesse, Balti riikidesse, et need viiakse ellu.
Selleks, et saaksime NATO vägesid vastu võtta, laieneb Tallinnast 79 kilomeetri kaugusel asuv Tapa sõjaväelinnak kiiremini kui buumiaegsed uuselamurajoonid.
«Siia otse meie ette tuleb nüüd veel üks kasarmu, vasakule söökla, tahapoole kaks kasarmut juurde. See kõik saab valmis järgmise aasta lõpuks ja siis meil on kokku 2500 magamiskohta ja 3500 söömiskohta,» näitab kolonelleitnant Palm.
Rahustavatele kommentaaridele tõmbab külma duši peale 2016. aasta riigikaitsekomisjoni raport «NATO heidutus Läänemere piirkonnas». Seal on tsiteeritud NATO Euroopa vägede ülemjuhatajat, kindral Phil Breedlove´i, kes ütleb: «Isegi kui luure oleks täiuslik, muudab juba Euroopa ja eriti Balti riikide geograafia Venemaa sissetungile reageerimise uskumatult raskeks:»
Ja päike läheb veelgi rohkem pilve taha. Sealsamas on järgmises lõigus mustvalgelt kirjas Ameerika eduadmiral James Stavridise lause: «Mis tahes katse Balti riike tagasi vallutada oleks kohutav ja tooks tõenäoliselt kaasa järsu sündmuste eskaleerumise.»
«Ongi keeruline tegelikult Eesti, Läti ja Leedu kaitsmine, arvestades Venemaa sõjajõudu, kui see peaks rakenduma täiel ja maksimaalsel viisil. Ongi väga raske kaitsta. Meie esmane ülesanne on ründevõimaluse ärahoidmine,» räägib Mihkelson.
Aga kui diplomaatia on lahendus, siis ütleb talupojamõistus, et äkki räägiks Venemaaga asjad selgeks, selle asemel, et võidu meestega NATO-Venemaa piiri polsterdada.
Kaitseminister Hannes Hanso tunnistab, et ta ei ole oma Vene kolleege vist isegi näinud.
«Peale Krimmi, peale Ukrainat, ei ole meil mitte mingisugust sõjalist koostööd. Ja kui me seda dialoogi või arutelusid või kohtumisi peame NATO formaadis näiteks, siis me tahame, et päevakorral oleks päris punktid. Ukraina näiteks. Aga mida on mul Vene kolleegiga rääkida? Ausalt öelda ei ole millestki rääkida. Kui palju sõpru on Venemaal päriselt järgi jäänud? Aga päriselt ka, nad on ennast täiesti nurka mänginud, nad on kõik oma sõbrad tegelikult kaotanud,» põrutab Hanso.
Sõpru küll pole, aga kuidas on siiski Venemaal rahadega? Ametlikult ei ole teada, mis on Venemaa kaitsekulutuste eelarve. Niisiis peame küsima Venemaa sõjalise jõukuse kohta ekspertidelt.
«Peame aru saama sellest, et Venemaa on mitmeski mõttes väga-väga nõrk riik. Sealne majandus on varemeis ja tänapäeval väiksem kui Hispaanial. Venemaa sõjalist võimekust ei saa ignoreerida, aga seegi on vaid vari sellest, mis ta kunagi oli. Lähtutakse väga lihtsustatud arusaamast, et sõjaline võimekus võrdub riigi tugevusega. Nii kulutatakse sõjaväele palju raha, rohkem kui tegelikult suudetakse endale lubada. Jah, sõjavägi on viidud teatud tasemele, aga ma arvan, et isegi Putin peab kaaluma militaarkulutustes teatud kärbete tegemist,» räägib Mark Galeotti.
Edward Lucas arvab aga, et Venemaa võimekust ja nutikust ei tohiks ka alahinnata: «Teisalt võib Venemaa teha asju palju efektiivsemalt, kui Nõukogude Liit seda suutis. Mitte ainult raha mõistes, vaid ka propagandasõjas, spionaažis ja muudes trikkides, mida nad kasutavad. Ja meil pole lihtne nendega toime tulla.»
Teeme viimase ringi ja küsime otse meestelt, kes teavad ja vastutavad: «Kas Eestit ähvardab sõjaoht Venemaa poolt?»
«Mina ütlen seda, et Eesti kaitsevägi ega mina isiklikult ei näe täna, nüüd ja praegu otsest sõjalist ohtu,» on kindel kolonelleitnant Palm.
«Venemaa võib olla omab globaalseid ambitsioone aga kindlasti tal pole sellist diplomaatilist, majanduslikku või ka sõjalist haaret, mida me nägime Nõukogude Liidu ajal ja külma sõja ajal,» lisab Hanso.
Raadio Vaba Euroopa Venemaa ekspert Brian Whitmore sõnab: «Ma olen piisavalt vana, et mäletada 1970ndaid, kui arvasime, et Lääs jääb Venemaast, Nõukogude Liidust maha. Tundus, et me oleme kaotamas, ühiskonnas varitses samasugune ärevus ja ebamugavustunne kui praegu. Tundus, et Nõukogude Liit võidab. Nüüd me teame, kuidas see film 10-20 aastat hiljem lõppes. Ja mul on põhjust uskuda, et seekord läheb täpselt samamoodi.»


description: Poliitikavaatleja Ott Lumi sõnul on Jüri Ratase valimine Keskerakonna juhiks väga suur muutus Eesti poliitikas ning see, kas Toom ja Ratas leiavad tasakaalupunkti Eesti ja Vene kogukonna mõjuväljade vahel, on üks olulisemaid küsimusi.

title: Poliitikavaatleja: Keskerakonna edasine käekäik sõltub Ratase ja Toomi võimuvahekorrast

maintext:
«Keskerakond on pikki aastaid olnud venekeelse valija põhiesindaja ning Savisaare poliitilise ärakukkumise järgselt on loogiline eeldada, et venekeelse elanikkonna poliitiliseks liidriks kujuneb Yana Toom,» ütles Lumi. Tema sõnul on Keskerakonna edasise käekäigu võtmeküsimus Jüri Ratase ja Yana Toomi võimuvahekord.
«Kas Toom ja Ratas leiavad tasakaalupunkti Eesti ja Vene kogukonna mõjuväljade vahel, ongi Eesti poliitika üks olulisemaid küsimusi, mis seondub Keskerakonnaga ja see küsimus määrab Eesti lähiaastatel poliitikas väga palju.»
Võimalusi tasakaalupunkti leidmiseks on Lumi hinnangul olemas. «Jüri Ratasel on vaja riigis koalitsiooni moodustamiseks hoida erakonda koos ja Yana Toom, eeldusel, et ta soovib Eesti poliitikas tõsiselt jätkata ja mitte olla mõne teise riigi esindaja Eesti riigis, peab säilitama Eesti poliitilise eliidiga positiivse kokkupuutepinnase,» rääkis ta.
Lumi sõnul on nii Ratasel kui Toomil, mida võita ning kaotada. «Ühel on risk kaotada oma erakonna tagant Vene valijad, teisel risk muutuda marginaalseks etniliseks poliitikuks, kes saab küll alati kindla esindatuse, aga kellega teised ei mängi seetõttu, et flirt Moskvaga ei ole legitiimne Eesti riigis.»
«Eelduslik tasakaalumehhanism on võim Tallinnas, mis baseerub suuresti Keskerakonna Vene valijaskonna baasile. Võib eeldada, et Jüri Ratas annab Tallinna organisatsioonile võrdlemisi laia autonoomia ise oma asju otsustada ja keskendub ise Toompeale.»
Lumi tõdes, et Ratase valimine Keskerakonna juhiks on väga suur muutus Eesti poliitikas ja seda juba seetõttu, et tema sõnul suureneb nüüd oluliselt võimalik koalitsiooni kombinatsioonide hulk. «Sisuliselt on ju alates pronksööst olnud Savisaare juhitud Keskerakond poliitilises isolatsioonis, mis tähendab, et pisut rohkem, kui neljandik parlamendi hääletest on koalitsiooni tegemise mõttes mängust väljas,» märkis Lumi.
«Veel enam, kui me meenutame Eesti poliitika ajalugu, siis on Savisaarega koalitsioone teinud vaid Reformierakond, seda aastatel 2005-2007 ja aastatel 2001-2003, mis tähendab, et ka varem Savisaare-aegse Keskerakonna jaoks avas võimuväravaid vaid Reformierakond,» jätkas ta.
Lumi hinnangul on tõenäoline, et varem või hiljem selline olukord lõpeb. «Ratas on uue põlvkonna poliitik, keda ei kammitse mineviku teemad.»


description: Viru Keemia Grupi (VKG) vaidlus Aidu karjääriväljale plaanitud hiiglasliku püramiidide parklinnaku pärast keskkonnaametiga on jõudnud riigikohtuni.

title: Galerii: VKG vaidleb aheraine püramiidilinnaku pärast riigikohtus

maintext:
«Kuidas teha kohast nimega Eikuskil paik, mis töötab ja elab? Kuidas viia Eesti 20 aastaga maailma juhtivate püramiidiriikide hulka?» küsis arhitektuuribüroo Kadarik, Tüür. Arhitektid «Aidu 2030» nime kandvas eskiislahenduses.
VKG plaanis viis aastat tagasi Ojamaal kaevandades tekkiva aheraine Aidu karjäärivälja 70 hektaril püramiidideks ladestada, et sinna saaks ajapikku rajada kõikvõimalikke põnevaid asju – külastuskeskusest amfiteatrini ja loomaaiast labürindini, kirjutas Põhjarannik.
«Aidu 2030» nime kandvas eskiislahenduses kirjutati, et Ida-Virumaal asuvas Aidu põlevkivikarjääris tekib just nimelt tulevase 20 aastaga nõnda suur hulk kivijäätmeid, et nende lihtsal arhitektuurilisel vormimisel kerkiks täna hallile karjäärialale palavikuliselt tugeva identiteediga keskkond.
VKG alustas püramiidide planeerimist 2011. aastal. Püramiidide parklinnak pidi valmima aastal 2030. Kõrgeim rajatav püramiid pidi kava järgi olema 152 meetri kõrgune.
Püramiide aga kerkimas näha pole. Kadarik, Tüür. Arhitektid arhitekt Tanel Trepp nentis, et tulevikuplaanide kohta nad ei tea. Hetkeseisuga on kätte saadud ehitusluba 1. etapi jaoks.
VKG suhtekorraldusjuht Irina Bojenko nentis, et kahjuks pole nad projektiga veel kaugele jõudnud.
Keskkonnaamet algselt Bojenko selgitusel kooskõlastas ja hiljem vaidlustas kohalike omavalitsuste koostatud puhke- ja virgestusala detailplaneeringu, mille atraktiivsemaks osaks on püramiidlinnak. «Nimelt ei olnud keskkonnaamet nõus meie poolt välja pakutud lahendusega aheraine kasutamiseks püramiidide ehitamisel ning keeldus loa väljastamisest. VKG vaidlustas omalt poolt antud olukorra kohtus,» ütles ta.
Esimese astme kohus langetas otsuse keskkonnaameti kasuks. VKG ei olnud otsusega rahul ja vaidlustas selle apellatsioonkaebusega. Teise astme kohus toetas VKG seisukohta. Keskkonnaamet esitas teise astme kohtu otsusele omakorda kassatsioonikaebuse. Riigikohus võttis asja septembris menetlusse. «Loodame positiivset otsust järgmise aasta jooksul,» sõnas Bojenko.
«Usume, et antud projekt tõstab suletud Aidu karjääri ala atraktiivsust ja loob vaatamisväärsuse nii kohalikele elanikele kui ka karjääri külastavatele turistidele,» lausus Bojenko ja lisas, et endise karjääri territooriumile rajataval püramiidide parklinnakul on lootust saada oluliseks turismiobjektiks.


description: Eesti Koostöö Kogu korraldab täna visioonikonverentsi Pension 2050, millel tulevad arutlusele pensionidega seotud väljakutsed tulevikus, Postimees teeb üritusest otseülekande.

title: Otseülekanne: visioonikonverents Pension 2050

maintext:
Tallinna ülikoolis Euroopa konverentsisaalis toimuva konverentsi eesmärk on jätkata avalikku arutelu pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse tagamise võimalike lahenduste üle.
Konverents kestab kella 10-17.
Päeva esimeses pooles tutvustatakse sotsiaalministeeriumi ja rahandusministeeriumi nägemust vanaduspensioni jätkusuutlikkusest ning rahvusvahelised eksperdid teevad ülevaate Suurbritannia ja Rootsi pensionireformide õppetundidest. Päeva teine pool keskendub isikliku vastutuse suurendamisele oma eakapõlve kujundamisel.
Konverents on mõeldud kõigile, kes soovivad saada uusi mõtteid ja arutleda tuleviku eakuse teemal. Üritus toimub eesti keeles, välisesinejate sõnavõttudel on sünkroontõlge.
Konverentsi ajakava
10.00 Avasõnad. President Kersti Kaljulaid.
10.20 Sotsiaalministeeriumi pensionipoliitika juht Kristiina Selgis, «Mida teha, et riigipensionile saaks loota ka 50 aasta pärast?».
10.50 Rootsi pensioniameti ökonomist Ole Settergren, «Õppetunnid Rootsi pensionireformidest».
11.40 Social Market Foundationi teadusdirektor Nigel Keohane, «Valikud ja vabadus: kas pensionärid peaksid saama ise otsustada, kuidas kulutada oma pensioniraha?».
12.30 Lõunapaus.
13.30 Tallinna ülikooli nooremteadur Tiina Tambaum «Miks on nii, et «mina» olen normaalne, aga «nemad seal» vananevad?».
14.00 Tuleva üks asutajaid ja juhatuse liige Annika Uudelepp «Miks me Tuleva tegime ja kuidas see ühiskonda mõjutab?».
14.30 Rahatarkuse lektor Tartu ülikoolis, tarbijakäitumise lektor ja doktorant EBSis, MTÜ Rahatarkus kaasasutaja Leonore Riitsalu, «Teame, et peaks, aga ei kogu pensioniks raha. Miks?».
15.00 Karjäärinõustaja Tiina Saar-Veelmaa, «Kuidas tirriteerida Y- ja Z-generatsiooni?».
15.40 Vestlusring. Osalevad Annika Uudelepp, Ole Settergren ja sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna. Vestlusringi juhib programmijuht Liisi Uder, «Mida siis ikkagi teha, et tulevikus pensionipõlves hakkama saada?».
16.40 Suupisted ja arutelu vabas õhkkonnas.


description: Riigikogu opositsioonifraktsioonide juhid leppisid täna kokku peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse tekstis, mis soovitakse riigikogu menetlusse anda järgmisel nädalal.

title: Opositsioon hakkab koguma Rõivase umbusaldusele allkirju

maintext:
Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles Postimehele, et opositsioonifraktsioonide juhid kooskõlastasid täna umbusaldusavalduse teksti ja nüüd hakatakse koguma oma liikmetelt sellele allkirju. Umbusaldusavalduse algatamise täpne aeg pole praegu veel teada, kuid seda soovitakse teha järgmisel nädalal. «Me võtame täpselt nii palju aega, et umbusaldusel oleks mõjus arv allkirju,» ütles ta.
Rääkides Rõivasele tehtavatest etteheidetest, ütles Simson, et peaministrina kehastab ta seisakut. «Oma ametisseastumise kõnes ütles ta, et tema narratiiv on peenhäälestamine. Praegusel hetkel, kui Eesti juba mitmendat aastat on peaaegu olematu majanduskasvuga, on selge, et soov ainult peenhäälestada ei vii meid edasi,» lausus ta.
Rõivase teiseks iseloomuomaduseks on Simsoni sõnul võimetus otsustada. «Ta on väga palju olulisi otsuseid kinni hoidnud ja hoiab endiselt. Mitmetes küsimustes, kui ta on piisavalt kaua venitanud ja kinni hoidnud, on ta teinud umbropsu valesid otsuseid ja pole valmis nende eest vastutust kandma,» märkis Simson, kelle sõnul on vastavad punktid umbusaldusavalduses ka eraldi välja toodud. Umbusalduse tekst avalikustatakse tema sõnul tervikuna aga alles siis, kui allkirjad on kokku saadud.
Simson märkis ka, et nagu avalike väljaütlemiste põhjal näha, ei ole ainult opositsioonisaadikud Rõivasega rahulolematud, vaid ka need, kes teda mullu kevadel ametisse saamisel toetasid, on pidanud oma otsuses pettuma. «Rahulolematus on koalitsioonis päris tugev, ma ütleks, et kõigis kolmes koalitsioonierakonnas on palju pettunuid. Kas nad seda väljendavad allkirjaga umbusaldusavaldusel? See oleks valitsuse lõpp, aga ma arvan, et juba moraalne tugi on päris kaalukas,» ütles ta.
Sellest hoolimata tegid opositsioonifraktsioonide juhid täna avalduse, kus kutsusid koalitsiooni kuuluvate Isamaa ja Res Publica Liidu ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna saadikuid umbusaldusavaldusega ühinema.
Opositsioonisaadikud asusid umbusaldusavaldust ette valmistama paari nädala eest, kui valitsus otsustas nimetada Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluva riigikogu liikme Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks. Peale Partsi nimetamise on nende sõnul umbusaldusavalduse algatamiseks veelgi põhjuseid, näiteks nagu parvlaevatehingud.
Umbusaldusavalduse algatamiseks on riigikogus vaja vähemalt 21, avalduse läbiminekuks ehk peaministri ja seega kogu valitsuse umbusaldamiseks aga vähemalt 51 häält. Opositsioonilisel Keskerakonnal on parlamendis 27, samuti opositsiooni kuuluval Vabaerakonnal kaheksa ja Konservatiivsel Rahvaerakonnal (EKRE) seitse kohta.
Viimati arutas parlament umbusaldusavaldust 2015. aasta juunis, kui Rõivase umbusaldamise poolt hääletas 41 opositsiooni- ning selle vastu oli 59 koalitsioonisaadikut.


description: President Kersti Kaljulaid kohtus täna Kadriorus Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu moodustatud uue valitsuse ministritega ning nimetas Jüri Ratase juhitava valitsuse ametisse.

title: President nimetas uue valitsuse ametisse


description: Harju maakohtus algab homme hommikul istung ülemöödunud kuul Lasnamäel joomakaaslase tapmises süüdistatava Põhja prefektuuri endise kiirreageerija Rando üle.

title: Lasnamäel joomakaaslase tapmises süüdistatav kiirreageerija astub kohtu ette


authors:
Ülle Jõemaa
Ilmateenistuse Sünoptik
Dmitri Kotjuh
Järva Teataja

description: Kolmapäeval valitsevad Eestis plusskraadid, sajab lörtsi ja vihma. Teed ja tänavad võivad olla väga libedad.

title: Ilm läheb sulale

maintext:
Üks madalrõhkkond on täna Teravmägedel, teine eemaldub Islandilt Norra merele. Põhja poolt on üle Soome Baltimaadele väljavenitatud madalrõhulohk, mis liigub kirdesse. Õhumass on suhteliselt soe.
Õhutemperatuur tõuseb üle 0 °C. Taevakaar on Eestis madalate pilvedega kaetud. Paljudes kohtades sajab. Nähtavus võib olla halb ning kinni tambitud lumised teed ja tänavad võivad olla väga libedad.
Kolmapäeval on pilves ilm. Mitmel pool sajab lörtsi ja vihma. On jäidet. Puhub lõunakaare tuul 3–10, õhtul rannikul puhanguti 13 m/s. Õhutemperatuur on 0...+3, saartel kuni +6 °C.


description: Reformierakonda kuuluv välisminister Jürgen Ligi ütles valitsuse kukkumist kommenteerides, et märke koalitsioonipartnerite niinimetatud hooramisest on olnud näha juba pikemat aega.

title: Jürgen Ligi valitsuse kukkumisest: hooramist on siin olnud juba pikemat aega

maintext:
Ligi ütles Postimehele, et selliseid sõnavõtte on olnud juba pikemat aega, kuidas IRLi esimees Margus Tsahkna kiidab Jüri Ratase valimist Keskerakonna esimeheks või kuidas IRLi aseesimees Kaia Iva tervitab kongressil uut esimeest.
«Sotsidest ma saan aru. Jevgeni Ossinovski ja Urve Palo juhitav erakond ei jäta kellegagi tülli minemata. Aga Tsahkna puhul ei saa ma aru. Mul tekib Tsahkna puhul kohe hulk küsimusi, mida hakkab ta tegema väikese vennana vasakpoolses valitsuses,» ütles Ligi.
Ligi märkis, et valitsusest lahkumist oleks saanud elegantsemalt välja mängida, kui praegu. «Kõigepealt süüdistati Reformierakonda salaläbirääkimistes iseenda valitsuse vastu. Natuke mage on, kui varas jookseb minema ja ise karjub, et võtke varas kinni. Seda mängu mängisid täna nii sotsid kui ka IRL,» ütles Ligi.
Välisministri sõnul on peaaegu kõigi seniste Eesti valitsuste vahetustes olnud mingi loogika, kui välja arvata Mart Laari tagasiastumine 2001. aastal.
«Praeguses valitsuse kukkumises ei ole mingit loogikat, on lihtsalt tahtmine mängida. Uue valitsuse moodustamine ei ole naljaasi. Me mäletame veel eelmist aastat, kui terve märtsikuu kestsid läbirääkimised valimistel kehva tulemuse saanud sotside ja IRLiga,» rääkis Ligi.
Ligi sõnul on nüüd peaminister Taavi Rõivase otsustada, kuidas valitsuse kukkumisel käituda.
«On võimalik, et peaminister läheb ja peab umbusaldushääletusel kõne valitsuse nimel. Võimalik, et ta laseb lihtsalt sotsidel ja IRLil umbusaldada iseennast. Meie küll ennast umbusaldama ei hakka. Tegelikult oleks mul endal päris huvitav ise umbusaldushääletusel puldis olla ja küsimustele vastata,» lisas Ligi.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Tänak pandi ootele, M-Spordi boss peab Ogieriga läbirääkimisi
M-Spordi rallimeeskonna boss Malcolm Wilson tunnistas intervjuus Autospordile, et ta on valmis tegema kõike, et saada neljakordne maailmameister Sebastien Ogier järgmiseks aastaks enda tiimi.


description: Riigiprokuratuur ei rahulda kriminaaluurimise all oleva Edgar Savisaare taotlust taandada tema suhtes kriminaaluurimist kureerivat juhtivat riigiprokuröri Steven-Hristo Evestust.

title: Savisaarel ei õnnestunud juhtivat riigiprokuröri oma kriminaalasjast taandada

maintext:
Savisaar kirjutas 4. novembril oma sotsiaalmeedia kontol, et lekkinud kirjavahetus kinnitab, et prokuratuur ei lähtu tema asjas mitte seadusest, vaid prokuröri isiklikest seisukohtadest ja tõekspidamistest. «See, et asja menetlemine toimuks seaduslikult ja seaduse alusel, ei ole oluline mitte ainult minule, vaid kogu ühiskonnale,» teatas poliitik ja lisas, et see on seotud ühiskonna usaldusega õigussüsteemi vastu.
Lekkinud kiri ei ole Savisaare väitel ainus põhjus, miks tema kaitsja prokurör Evestuse taandamist taotles. Ka kõvaketta loos kohaldas prokuratuur tema arvates seadust nii nagu endal vaja. «Kui nad ei tahtnud mulle tagasi anda kõvaketast, ütlesid nad, et seal peal olevad kapokate näod on riigisaladus. Kui kerkis küsimus, et kes siis ametnikest vastutab riigisaladuse näitamise eest tervele Eesti rahvale (Hundisilma läbiotsimise ajal oli kapokate nägusid kogu meedia täis), ütlesid nad, et näod ikka ei ole riigisaladus,» märkis Savisaar.
Lekkinud kirjavahetus puudutas seda, kas nõustuda Savisaare kaitsja vandeadvokaat Oliver Nääsi taotlusega. Nääsi sõnul lähtus riigiprokuratuur asjasse mittepuutuvatest asjaoludest, kui jättis rahuldamata tema taotluse pikendada kohtueelses menetluses koostatud toimikuga tutvumise tähtaega.
Juhtiv riigiprokurör Steven-Hristo Evestus kirjutas meilivahetuses riigiprokurör Laura Vaigule jt: «Jätame pikendamise rahuldamata, eriti kui E. Savisaar tuuseldab mööda linnavalitsust ja Venemaad.»
Riigiprokuratuuri kinnitusel ei saa lekkinud kirjavahetust käsitleda prokuratuuri vastusena Nääsi taotlusele. Kuigi nii serveeris seda oma Facebooki kontol Edgar Savisaar ise.
Loe pikemalt siit:


description: Postimees kannab laupäeval kella 10-18 üle Euroopa Liberaalse Foorumi ja Eesti Liberalismi Akadeemia julgeolekukonverentsi.

title: Otseülekanne: Euroopa Liberaalse Foorumi ja Liberalismi Akadeemia julgeolekukonverents

maintext:
Süüria jätkuva konflikti, Euroopa välispiiride hädade ja Ukrainas kestva ebastabiilsuse tõttu leiame end olukorrast, mille sarnast pole olnud külma sõja aegadest. Brittide juunireferendumi, millega otsustati lahkuda Euroopa Liidust, ja Türgis toimunud ebaõnnestunud riigipöörde valguses on õhus mitmeid küsimusi seoses Euroopa kaitsekoostööga.
Kõigi nende väljakutsete keskel toimuvad olulised valimised nii USAs, Saksamaal kui Prantsusmaal.
Kas Euroopa Liit ja NATO suudavad vahetada käiku ja reageerida transatlantilise turvalisuse keskkonna muutustele? Kas hiljutine Varssavi NATO tippkohtumine ja uuendatud Euroopa julgeolekustrateegia on samm õiges suunas? Mis mõju on Brexitil Euroopa kaitse- ja julgeolekukoosööle? Kas populistlike häälte valjem kõlamine Euroopa Liidus ja Ühendriikides teeb meid haavatavamaks hübriidsõjale?
Just nendele küsimustele täna Tallinnas toimuv julgeolekukonverents vastuseid otsibki. Ülekanne on ingliskeelne, tõlge eesti keelde puudub.
Päevakava
10.00
Tervitussõnad
Dr Borek Severa, Fridrich Naumanni Fond
10.15
Julgeolek rahutus Euroopas: kas me oleme muutustega harjumas?
Taavi Rõivas, Eesti Vabariigi peaminister
10.40
Varssavi NATO tippkohtumise järgsed arengud
Jürgen Ligi, Eesti Vabariigi välisminister
John R. Deni, U.S. Army War College, strateegiliste uuringute instituut
Bartlomiej Nowak, rahvusvahelise poliitika ekspert
Moderaator – Karlijn Jans, Haagi Strateegiliste Uuringute Keskus, analüütik
12.00
Paus
12.15
Euroopa Liidu julgeolek ja turvalisus peale Brexitit: kas Saksamaa on valmis juhtima?
John R. Deni, U.S. Army War College, strateegiliste uuringute instituut
Eerik Niiles-Kross, Riigikogu väliskomisjon
Ulrich Speck, Elcano Royal Institute, vanemteadur
Brooks Tigner, Jane`s Defence, EL/NATO julgeolekuanalüütik
Moderaator – Björn Bonsdorff, Euroopa Liberaalne Foorum, teadur
13.45
Paus
14.45
Küberturvalisuse trendid: kas suudame liidritega sammu pidada?
Gert Auväärt, Eesti Vabariigi välisministeerium, küberasjade koordinaator
Patrik Maldre, Retel Partners, juhtivpartner
Moderaator – Vedrana Gujic, PMG delegaat
16.15
Paus
16.30-18.00
Propaganda ja infosõda Euroopa Liidus: kas me teeme piisavalt?
Jessikka Aro, Soome uurivajakirjanik
Todor Yalamov, Bulgaaria Demokraatia Uuringute Instituut, vanemanalüütik
Jakub Janda, Euroopa Väärtuste mõttegrupp, asedirektor
Moderaator – Antoni Wierzejski, Poola Rahvusvaheliste Suhete Keskus, analüütik


authors:
Georgi Beltadze
Ardi Hallismaa

description: Tavapäraselt väga kõrge mainega Eesti kaitseväge on tabanud skandaal, sest miinijahtija Sakala pealt avastati ülisuures koguses salasigarette ja -alkoholi.

title: TV3 video: miinijahtija Sakala pealt avastati ohtralt salasigarette ja -alkoholi


authors:
Tuuli Koch
Liis Treimann

description: Ülehomme täieõiguslikuks valitsusjuhiks tõusev Jüri Ratas peab tähtsaks, et Eesti ei piirduks vaid Tallinna ja Tartuga ning maksusüsteem saaks lõpuks värskendust.

title: Ratas: meie liidus pole kavaldamist

maintext:
Reede pärastlõunal jätsite teised läbirääkimispartnerid, võtsite kaasa SDE ja IRLi juhid, läksite salapärasesse paika ning hakkasite ministrikohti jagama, lõpetades oma töö laupäeva hommikul kell 8.40. Kas magada olete saanud?
Ikka. Aga on olnud kümme päeva tõsiseid läbirääkimisi. Oli päevi, mis kestsid öösel kella kaheni, aga ka päevi, mil lõpetasime poole nelja paiku.
Partnerid hindavad väga teie organiseerimise ja meeskonna kooshoidmise võimet. Kuidas te ise oma meeskonda hindate?
Meeskond on väga asine. Ma pole kunagi varem elus selliseid läbirääkimisi pidanud ja pean tunnistama, et selle kümne päeva jooksul on mulle väga meeldinud, et on olnud võimalus rääkida kõigist asjadest vabalt. Võimalikult vähese ilustamise ja poliitilise retoorikata. See on väga oluline.
Loomulikult moodustatakse valitsusi erinevatest poliitikatest, aga tähtis on see, et kõik saaksid asjadest ühtmoodi aru ning hiljem poleks kavaldamisi. Seda hindan ma väga kõrgelt, et saime asju vabalt arutada. See on väga suur väärtus.