title: Aasta Muusik 2016 on Robert Jürjendal

maintext:
Ilmekas näide Robert Jürjendali poeetilistest helimaastikest on tema südamlikku soojust kiirgavad hiljutised sooloalbumid “Rõõmu Allikas” ja “Valguse palsam”.
Äsja ilmus ka Valdur Mikita, Robert Jürjendali ja Kaido Kirikmäe ühise sõna ja heli album “Iluküsija”.
Jürjendali loomingu tuumiku moodustavad elektroakustilised teosed kitarridele.
Robert Jürjendali loometee algas 1980. aastatel elektroakustiliste katsetustega Eesti Raadio ja Tallinna Linnahalli stuudiotes.
Ta oli kitarrist ja laululooja legendaarses ärkamisaegses ansamblis 777, mille vokaalsolist oli Tõnis Mägi. Jürjendal on ka ansamblite Weekend Guitar Trio, Fragile ning UMA asutaja.
Suurt mõju on talle avaldanud Robert Frippi minimalistlik loomingustiil ja ranged struktuurid. Aastatel 1992−1997 osales Robert Jürjendal Frippi “Guitar Crafti” kursustel Saksamaal, mis andis olulise loomingulise tõuke.
Robert Jürjendali tegevus rohkem kui kolmekümne loominguaasta vältel on olnud erakordselt mitmekesine. Ta on salvestanud arvukalt heliplaate, kirjutanud filmi- ja teatrimuusikat, loonud muusikat eri ansamblikoosseisudele mitmes žanris. Arvukate koostööpartnerite seas on nii kodu- kui välismaiseid artiste.
Aasta Muusiku tiitli on varem pälvinud Paavo Järvi (2012), Ivo Linna (2009), Tiia-Ester Loitme (2008), Anu Tali (2006), Kalle Randalu (1982), Alo Mattiisen (1988), Valter Ojakäär (1993), Erkki-Sven Tüür (1996), Tõnu Kaljuste (1998), Rein Rannap (2002) jt.
Aasta Muusiku aunimetuse saab muusik, kelle loomingulised saavutused on edendanud Eesti muusikakultuuri ja kes on teinud koostööd Eesti Rahvusringhäälinguga.
Tiitli saaja valivad ERRi muusikatoimetajad.
Pidulik kontsert “Aasta Muusik 2016” toimub värskelt renoveeritud vana raadiomaja ajaloolises 1. stuudios (Kreutzwaldi tn 14), pühapäeval 8. jaanuaril kell 16.
Kontserti saab otseülekandes jälgida ETV, Klassikaraadio ja Vikerraadio kanalitelt.


title: Delta 28. detsembril

maintext:
Kammerkoor Voces Musicales laulab Johann Sebastian Bachi loomingut; Arhiiviminutid: Aare Allikvee 95. sünniaastapäev; koorijuht Kuno Kerge pälvis Gustav Ernesaksa nimelise stipendiumi; Stuudiokülaline on helilooja Pärt Uusberg. Saatejuht on Miina Pärn.
Kell 12:
* Kammerkoor Voces Musicalese traditsioonilisel aastalõpukontserdil on kavas Johann Sebastian Bachi looming: “Magnificat”, Orkestrisüit nr. 3 ja “Gloria in excelsis Deo”.
Kava tutvustab dirigent Toomas Siitan.
* Arhiiviminutid.
Homme, 29. detsembril on 95. sünniaastapäev muusikateadlasel ja pedagoogil Aare Allikveel (1921-1994).
Kuulame katkendit saatest “Muusika meid kokku toonud” aastast 1969.
See oli Aare Allikvee saade Elleri Muusikakooli ajaloost. (Liina Vainumetsa)
* Gustav Ernesaksa nimelise õppestipendiumi pälvis koorijuht Kuno Kerge.
Kõneleme väärikatest õpetajatest ja kodumaiste meeskooride käekäigust, mille laureaat on oma südameasjaks võtnud.
Kell 13:
* Stuudiokülaline on helilooja Pärt Uusberg.
Vaatame tagasi möödunud aastale, millest pool sai elatud võõrsil, arutame preemiate tähenduse üle ühe inimese elus ning mõtiskleme selle üle, miks põlevad tihti läbi just vabakutselised loomeinimesed, kellel peaks olema võimalus pühenduda täielikult oma kutsumusele.
Millise mõtte soovib helilooja kuulajatele kaasa anda algavaks aastaks, sellest kõigest kuulete tema aastalõpuintervjuus.
Saatejuht on Miina Pärn.
Kell 14:
Kooskõla
Pärt Uusberg – “… ka üleval on külm …”
“Vaikus ise on niivõrd täiuslik, ilus ja rahu pakkuv, et iga sellele lisatud heli peaks olema põhjendatud, lõpuni läbitunnetatud. Igasse helisse peaks suhtuma kui elusorganismi – aukartuse ja armastusega,” ütleb Pärt Uusberg.
Indrek Hirve ja Rabindranath Tagore tekstile loodud teos sai esiettekande 2014. aastal Pärt Uusbergi autorikontserdil.
Pastelsetes toonides teos viib kuulaja omalaadsesse kõlailma, milles helilooja vaatab tõtt vaikusega.
Esitavad Marten Altrov (bassklarnet), Joosep Ahun (vioola), Johanna Randvere (tšello), Kadri Kukk (kontrabass), löökpilliansambel koosseisus Maarja Nuut, Vambola Krigul, Madis Metsamart ja Csaba Zoltan Marjan ning projektkammerkoor, solist Sirlen Rekkor. Dirigeerib Kaspar Mänd.
Salvestus on tehtud 20. mail 2014 Niguliste muuseum-kontserdisaalis, helirežissöör Tanel Klesment.

fasttext_language: et


title: EBU jõulumuusikapäev. Eesti Rahvusmeeskoori jõulukontsert

maintext:
Eesti Rahvusmeeskoorile lisaks on laval Celia Roose (vokaal, torupill), Tuule Kann (vokaal, kannel), Robert Jürjendal (kitarr, elektroonika) ja Ka Bo Chan (kontratenor). Kaastegev on puhkpilliansambel: Kristi Volmer, Reet Käärik, Aleksander Hännikäinen (oboe), Kristjan Kungla, Kadri-Ann Nuut (fagott), Chris Sommer, Samuel Jalakas (trompet), Johannes Kiik, Ivar Kiiv, Guido Kongas (tromboon).
Kontserdi avanumber on uudisteos Tõnu Kõrvitsalt "Laulud Dolorese lauluvihikust".
Kohas kus on Tõnu Kõrvitsa maamaja, asub küla servas üks mahajäetud maja. Majal on küll omanik, aga see seisab ja laguneb juba peaaegu 40 aastat. Kunagi aga elas seal Dolores, kes olevat rääkinud lindudega ja teadis palju taimedest. Dolores oskas ka pilli mängida - vana, täiesti lagunenud harmoonium on seal siiamaani alles. Helilooja leidis selles vanas majas kolades kolihunniku alt mitmeid raamatuid ja noote, ka Dolorese käsitsi kirjutatud lauluraamatu - ilusa ja selge käekirjaga kirja pandud kogumik, kus oli palju rahvalikke viise ning vanu Põhja-Eesti rahvalaule.
Seitsmeosalise tsükli aluseks on Dolorese lauluvihikust leitud vanad tekstid ja rahvaviiside töötlused.
Toivo Tulevi "O Oriens” on saanud oma pealkirja ühelt neist seitsmest ootusest tulvil tekstist, mida tuntakse O-antifoonide nime all. Tegemist on Magnificati antifoonidest koosneva tsükliga, kõiki seitset antifooniteksti lauldakse vespritel alates 17. detsembrist kuni jõululaupäevani. Tulevi tsüklis on need kasutatud tervikuna, mõnest kõlavad aga vaid üksikud lausekatked.
EBU (European Broadcasting Union) traditsioonilise jõulumuusika päev on rahvusraadiote üks oodatuimaid ühisettevõtmisi, kus Euroopa eri paigus toimuvad kontserdid jõuavad enam kui kümne miljoni kuulajani üle terve maailma. Eesti Rahvusmeeskoori jõulukontsert esindas tänavu Eestit.
Salvestatud Tallinna Metodisti kirikus 18. detsembril 2016.
Helirežissöör Tanel Klesment, toimetaja Marge-Ly Rookäär.


title: Kontserdisaalis. Rasmus Puuri talvine muusika

maintext:
Rasmus Puuri "Talvekantaat" on kirjutatud Rahvusooper Estonia poistekoorile ja noorteorkestrile Reaalmažoor, teose kirjutamise ettepaneku tegi noorele heliloojale koorijuht Hirvo Surva. 14-osalises teoses on kasutatud eesti luuletajate Leelo Tungla, Kersti Merilaasi, Hando Runneli, Ernst Enno, Juhan Liivi jt tekste.
Rasmus Puur on ise samuti Rahvusooper Estonia poistekoori kasvandik ja pikaaegne laulja, koori vilistlasena leiab Puur, et teosega on tal võimalus sellelt imeliselt kollektiivilt saadu eest midagi tagasi anda. "Ja mis oleks selleks sobivam aeg kui jõulud - andmise ja kinkimise aeg," ütleb Puur.
Kontsert on salvestatud Estonia kontserdisaalis 21. detsembril 2016, helirežissöör Ats Treimaa, toimetaja Marge-Ly Rookäär.


title: Kontserdisaalis: Rasmus Puuri “Talvekantaat”

maintext:
21. detsembril kell 15 on Klassikaraadio mikrofonid Estonia kontserdisaalis, kus kõlab jõulude päästmiseks kirjutatud Rasmus Puuri uudisteos. Esitavad Rahvusooperi poistekoor ja Reaalmažoor. Vahendab Marge-Ly Rookäär.
“Jõulupühi väga oluliseks pidava inimesena tundsin kõige enam lähedust ideega luua heakõlaline teos, mis rõhutaks jõulude juures neid n-ö päris väärtusi, mis meie kirjus ja pöörases info- ja tarbimisühiskonnas mattuvad kord-korralt üha sügavamale”, ütles Rasmus Puur.
Rasmus Puuri “Talvekantaat” on kirjutatud Rahvusooper Estonia poistekoorile ja noorteorkestrile Reaalmažoor, teose kirjutamise ettepaneku tegi noorele heliloojale koorijuht Hirvo Surva.
14-osalises teoses on kasutatud kodumaiste luuletajate Leelo Tungla, Kersti Merilaasi, Hando Runneli, Ernst Enno, Juhan Liivi jt tekste.
Rasmus Puur on ise samuti Rahvusooper Estonia poistekoori kasvandik ja pikaaegne laulja, koori vilistlasena leiab ta, et teosega on tal võimalus sellelt imeliselt kollektiivilt saadu eest midagi tagasi anda.
“Ja mis oleks selleks sobivam aeg kui jõulud – andmise ja kinkimise aeg,” ütleb Puur.
Rahvusooper Estonia poistekoor alustas tegevust 1971. aastal RAM-i poistekoorina ja kandis üle kümne aasta Eesti Poistekoori nime.
Koori asutajaks oli professor Venno Laul, kes juhtis koori tegevust 30 aastat.
2001. aastast asus kunstilise juhi ja peadirigendina ametisse Hirvo Surva.
Rahvusooper Estonia poistekoor töötab kooristuudiona, millel on kolm koosseisu: põhikoor ja kaks õppekoori, kus vokaalkunsti omandavad kokku 150 noort lauljat.
Rasmus Puur on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia cum laude kompositsiooni erialal (2014) ning ta on tulevasuvise noorte laulupeo “Noored juured” üks autoritest.
Helilooja räägib oma uudisteose sünni tagamaades kolmapäeval kell 12 saates “Delta”.
Ülekanne Estonia kontserdisaalist algab kolmapäeval, 21. detsembril kell 15. Kordusena on kontserdi salvestus eetris reedel, 23. detsembril kell 10.
Kohapealt vahendavad sündmust helirežissöör Ats Treimaa ja toimetaja Marge-Ly Rookäär.
Kuula ka teisi kontserte:
http://klassikaraadio.err.ee/l/kontserdisaalis


title: Delta 29. detsembril

maintext: Põhjamaade Sümfooniaorkester ja dirigent Anu Tali on taas Tallinnas kontserdilaval; Tõnu Karjatse Filmikomm; Ansambel U: vana-aasta uue muusika kontsert EMTA kammersaalis; saatekülaline on kultuuriajakirjanik Joonas Hellerma. Saatejuht on Jaan Leppik


title: Sven Grünbergi unenäoline autoriõhtu

maintext:
Armastatud helilooja 60. sünnipäevaks toimunud kontsert on kuulajate soovil taas eetris reedel, 30. detsembril kell 19. Sündmus ise toimus Estonia kontserdisaalis 26. novembril 2016 ja seal kõlasid nii uued kui vanad teosed.
Sven Grünbergi nimi ei vaja tutvustamist. Nii akadeemilisse kunstmuusikasse kui ka populaarmuusika-kaanonisse end suurte tähtedega kirjutanud Sven Grünberg moodustab kodumaises muusikaelus omamoodi pretsedendi.
Laiemale üldsusele 1970ndate keskel oma ansambliga tuntuks saanud helilooja-instrumentalist oli omas žanris teerajajaks terves kunagises Nõukogude Liidus.
Grünberg on elektroonilise muusika esmalooja Eestis, kellele kuulub esimene elektronmuusika autoriplaat (“Hingus”, 1981). Sellel albumil põimuvad elektrooniliste helidega naturaalhelid löökpillidelt, harfilt ja akustiliselt orelilt. Nii see kui ka järgmine album “OM” (1988) äratasid rahvusvahelist tähelepanu.
1993. aastal valmis Saksa plaadifirmas “Erdenklang” album “Milarepa” ja kaks aastat hiljem “Prana Symphony”, mille muusika ja laulude ainuesitajaks-loojaks on Sven Grünberg.
Rohkem kui sajale filmile on muusika loonud Sven Grünberg. Neist märgilisemad on “Hukkunud Alpinisti hotell”, “Wikmani poisid”, “Leiutajateküla Lotte” ja “Õlimäe õied”.
2012. aasta Klassikaraadio kuulajate küsitluse tulemuste põhjal saab pidada just Grünbergi Eesti filmisajandi parimaks muusikaloojaks.
Juubelikontserdil kõlas Sven Grünbergi muusika: uudisteos meeskoorile ja orkestrile, tekst “Dhammapada” ainetel (esiettekanne); teosed kammerkoosseisudele ning filmimuusika.
Esitasid Eesti Rahvusmeeskoor (dirigent Mikk Üleoja), keelpillikvartett Prezioso, Vambola Krigul, Liis Viira, Mihkel Mälgand, Taavi Kerikmäe, Tammo Sumera, Riivo Kallasmaa, Arno Kalbus, Krista Citra Joonas, Ott Lepland, Sven Grünberg jt.
Sven Grünbergi sünnipäevakontserdi salvestus on eetris aasta eelviimasel päeval kell 19.
Kontsert on salvestatud Estonia kontserdisaalis 26. novembril 2016
Helirežissöör Tanel Klesment ja toimetaja Marge-Ly Rookäär.
Toimetaja mõtted kuuldust on ERR kultuuriportaalis:
Kuula ka teisi kontserte: http://klassikaraadio.err.ee/l/kontserdisaalis


title: Delta 22. detsembril

maintext:
Eesti Filharmoonia Kammerkoori jõulukontsert Estonia kontserdisaalis; Tõnu Karjatse Filmikomm; milline oli tänavune kirjandusaasta; Vanemuise sümfooniaorkestri advendikontsert; stuudiokülaline on helilooja Erkki-Sven Tüür. Saatejuht on Johanna Mängel.
Kell 12:
* Täna õhtul on Klassikaraadios otseülekanne Eesti Filharmoonia Kammerkoori jõulukontserdilt Estonia kontserdisaalist.
Dirigent Kaspars Putninš räägib jõulupühadest Lätis. (Anne Prommik)
* Filmikomm.
Maren Ade film ‟Toni Erdmann”. (Tõnu Karjatse)
* Tänavune kirjandusaasta on olnud edukas.
Luulelaviini kõrval on ilmunud palju häid proosateoseid ning mitmed hinnatud autorid on nüüdseks kirjanikupalgal.
Kirjanduse hetkeseisust räägib Eesti Kirjanike Liidu esimees Tiit Aleksejev. (Kärt Kelder)
* Vanemuise sümfooniaorkester annab täna õhtul Tartu Jaani kirikus traditsioonilise advendikontserdi, kaastegevad on solistid ja Vanemuise ooperikoor.
Kontserdist räägib dirigent Endel Nõgene. (Hedvig Lätt)
Kell 13:
* Saatekülaline on helilooja Erkki-Sven Tüür, kes räägib oma lõppeva aasta suurematest muusikaelamustest ja inspireerivatest kokkusaamistest vaimustavate interpreetidega.
Saatejuht on Johanna Mängel.


title: Album. Joseph Calleja

maintext:
Malta päritolu Joseph Calleja on 38-aastane, kuid kõlab nagu vana kooli tenor, kelle häält on võrreldud nii noore Caruso kui Jussi Björlingiga. Albumil aastast 2011 kuuleb nii tema hääle kergust kui äärmuslikku dramatismi - Prantsuse ooperi lüüriliste osade kõrval kuuleme Puccini igihaljaid tenoriaariaid ning Verdi spinto-rolle.
Joseph Calleja on pühendanud end suurtele lüürilistele prantsuse ooperirollidele. Tema album kaunite tenoriaariatega sisaldab ka Puccini maailmakuulsaid tenoriaariaid ning muidugi Verdi loomingut, aga ka duetti Bizet´varasest ooperist "Pärlipüüdjad", mida koos poolatar Aleksandra Kurzakiga Frankfurdis kontserdil esitades tabasid muusikuid pooletunnised ovatsioonid. Tenoriga koos musitseerib Šveitsi-Romaani orkester dirigent Marco Armiliato juhatusel. Bel cantole pühendunud Calleja suureks eeskujuks on tenorilegend Mario Lanza ja 20. sajandi suurkujude mõjusid on tunda ka tema laulutehnikas. Calleja tunnistab, et tema eesmärgiks pole publikule pakkuda midagi haruldaselt intellektuaalset - eeskätt soovib ta laulda nii kaunilt kui vähegi võimalik.
Albumit (Decca 2011) tutvustab Anne Prommik.


title: Sooviklassika. III

maintext:
Sooviklassika. III
III
* Giuseppe Verdi - Triumfimarss "Gloria all' Egitto" ooperist "Aida" (Rahvusooper Estonia sümfooniaorkester, Rahvusooper Estonia Ooperikoor, dirigent Vello Pähn) * Bob Dylan - Blowin in the Wind (Bob Dylan) * Kuldar Sink - Ave Maria (Kaie Konrad, Ene Salumäe) * Gaetano Donizetti - Malatesta ja Don Pasquale duett ooperist "Don Pasquale" (Ott Raukas, Georg Ots, Eesti Raadio Sümfooniaorkester, dirigent Kirill Raudsepp) * Jevgeni Martõnov - Sõdur unes näeb kodu (Aleksandrovi koor) * George Gershwin - Fascinating rhythm (Siim Aimla, Raivo Tafenau, Nils Landgren, Joel Remmel, Mihkel Mälgand, Petteri Hasa, Ricardo Padilla, Liisi Koikson) * Veljo Tormis / Paul-Eerik Rummo - Eesti meeste laulud: Tasase maa laul (Tallinna Kammerorkester, Kadri Voorand, Tõnu Kõrvits, dirigent Tõnu Kaljuste) * tundmatu - Santa Maria, strela do dia (Rondellus) * Sven Grünberg - Laviin filmist "Hukkunud Alpinisti Hotell" (Sven Grünberg) * Lepo Sumera - Pala aastast 1981 (Kalle Randalu) Kuulajate muusikasoove ja tervitusi vahendavad stuudios Anne Prommik ja Henry Tiisma.


title: Kontserdisaalis: pidulik aastalõpp Magnificatiga

maintext:
Esinevad Suurbritanniast vokaalansambel Eboracum Baroque ja dirigent Christopher Parsons ning Eestist särav sopran Arete Teemets.
Neid saadab oma 10. sünnipäeva tähistav Corelli Barokkorkester ajastu pillidel.
Kirikuvõlvide all saab nautida kolme “Magnificati” ehk Maarja laulu, mille autorid on Antonio Vivadi, Marc-Antoine Charpentier ja Johann Sebastian Bach.
Kontserdi Tallinna Jaani kirikust vahendavad toonmeister Tanel Klesment ja toimetaja Kersti Inno.
Magnificat ehk Maarjalaul kuulub kaheksa sagedamini lauldud kristliku laulu hulka ja võib-olla on tegemist koguni kõige varasema Maarjast jutustava lauluga.
Ehkki algselt oli see tekst vanakreeka keeles nagu ka Uus Testament, tuleb pealkiri “Magnificat” laulu ladinakeelsest tekstist, mis oli hiljem sagedamini kasutusel. ‘
Tekst on pärit Luuka evangeeliumist (1:46–55).
Maarja külastab oma sugulast Eliisabeti, kes ootab Ristija Johannese last. Kui Eliisabet kuuleb Maarja tervitust, liigutab laps Eliisabeti kõhus. Seepeale õnnistab Eliisabet Maarjat ja tema last.
Maarja vastus ongi Magnificat’i sisu.
Lääne kristlikus kirikus kasutatakse Magnificat’i kõige sagedamini katoliku ja luteri õhtuteenistusel või ka anglikaani kiriku õhtupalvusena. Idakristluses lauldakse seda harilikult pühapäevasel lõunateenistusel.
Teatud protestantlikes usulahkudes on Magnificat’il roll hoopis ülistusteenistustel, näiteks loetakse neid salme traditsiooniliselt advendi ajal.
Kavas:
* Antonio Vivadi – “Magnificat”
neljale häälele, koorile, kahele oboele, keelpillidele ja continuo’le, RV 610
* Marc-Antoine Charpentier – “Magnificat”
motett kolmele häälele, kahele kõrgele instrumendile ja continuo’le, H 73
* Johann Sebastian Bach – “Magnificat”
viiele häälele, viiehäälsele koorile, orkestrile ja continuo’le, BWV 243


maintext:
Muusikatuba. Muusikutedünastia lähe: dirigent Vallo Järvi
Muusikutedünastia lähe: dirigent Vallo Järvi
Võimsale muusikutedünastiale aluse pannud dirigent Vallo Järvi on toonud välja üle saja lavastuse Estonia teatris. Tantsukunsti armastanud dirigent on kirjutanud ka balleti "Eesti ballaad". Vallo Järvi vanemad olid muusikalembesed juuksurid, kes pidasid töökoda Tallinnas Tõnismäel. Nende poeg hakkas varakult pillidega tutvust tegema. Neljakümnendatel sai Vallo Järvist Eesti parim jazzkitarrist ja hiljem Estonia teatri esimene ja ainus professionaalne dirigent. Oma karjääri alustas ta menukalt Juri Miljutini operetiga "Rahutu õnn", mis püsis laval kümme aastat. Tema lavatee lõppes aga Tsaikovski "Luikede järvega" aastal 1994. Ta on dirigeerinud tuhandeid etendusi, nende hulgas arvukalt Eesti algupärandeid. Kõige arvukamalt, enam kui 60, tõi Vallo Järvi välja balletiuuslavastusi. Maestro sünniaastapäeval meenutame etendusi, mida Järvi juhatas ligi poole sajandi jooksul. Stuudios on Anne Prommik.


maintext:
Muusikatuba. Muusikatuba. Päev, mil 90-aastane Neville Marriner kutsus raadio saatejuhi koju külla.
Muusikatuba. Päev, mil 90-aastane Neville Marriner kutsus raadio saatejuhi koju külla.
Pärast dirigent Neville Marrineri surma 2. oktoobril 2016 saatis BBC Euroraadio partneritele saate "Sean Rafferty at Home", mis oli esmakordselt BBC eetris 3. jaanuaril 2014. Neville Marrineri intervjueerib Sean Rafferty ja nende vestluse vahel kõlavad Marrineri juhatatud salvestused. Sir Neville Marriner oli 90-aastane, kui ta kutsus Sean Rafferty oma Londoni koju, kohta, kus orkester Academy of Saint Martin in the Fields on korduvalt proove teinud. Koos vaadati tagasi elule täis muusikat ja kultuurihuve. Saate toimetab Liina Vainumetsa.


maintext:
Eesti Klassikaplaat. Sven Grünberg "Hukkunud Alpinisti Hotell" (hyper.records, 2001)
Sven Grünberg "Hukkunud Alpinisti Hotell" (hyper.records, 2001)
Filmimuusika kogumikul "Hukkunud Alpinisti Hotell" kõlab valik paljudele linateostele loodud muusikast. Helilooja Sven Grünberg on tänaseks loonud muusikat enam kui sajale filmile, ent kõik sai alguse vendade Strugatskite jutustusel põhineva režissöör Grigori Kromanovi 1979. aasta müstilisest ulmefilmist "Hukkunud Alpinisti hotell". Kultusfilmiks kujunenud linateose heliriba lõi juhuse tahtel noor, kõigest 22-aastane helilooja. Sven Grünberg on hiljem meenutanud: "Õhtul läks rong Moskvasse, salvestasin pool päeva ja ülejärgmisel hommikul olin Tallinnas tagasi. Muusika loomiseks polnud muidugi aega, osa sellest sai rongis Moskva poole vurades välja mõeldud." Sven Grünbergi kinomuusika kogumik "Hukkunud Alpinisti Hotell" on ilmunud 2001. aastal plaadifirmalt hyper.records ning sellel on valik helilooja 25 tegutsemisaasta jooksul loodud rikkalikust filmimuusikast. Kolmik-CD kogumikul kõlab teiste hulgas muusika filmidest "Corrida" (1982), "Hundiseaduste aegu" (1985), "Metsa maagia" (1985), "Näkimadalad" (1987-88), "Wikmani poisid" (1994-95), "Madude oru needus" (1987) ja paljudest teistest linateostest. Plaati tutvustab Johanna Mängel.


maintext:
Kontserdisaalis. Sven Grünbergi unenäoline juubeliõhtu
Sven Grünbergi unenäoline juubeliõhtu
Sven Grünberg - mees kahel pool kallast. Nii akadeemilisse kunstmuusikasse kui ka populaarmuusika-kaanonisse end suurte tähtedega kirjutanud Sven Grünberg moodustab kodumaises muusikaelus omamoodi pretsedendi. Kuulajate soovil esitame uuesti salvestise ühe kaunima õhtu tänavu toimunud kontsertide reast. Kontserdil kõlas Sven Grünbergi muusika: uudisteos meeskoorile ja orkestrile, tekst "Dhammapada" ainetel (esiettekanne); uus teos kammerorkestrile (esiettekanne) ja teosed kammerkoosseisudele ning filmimuusikat. Esinesid Eesti Rahvusmeeskoor (dirigent Mikk Üleoja), keelpillikvartett Prezioso, Vambola Krigul, Liis Viira, Mihkel Mälgand, Taavi Kerikmäe, Tammo Sumera, Riivo Kallasmaa, Arno Kalbus, Krista Citra Joonas, Ott Lepland, Sven Grünberg jt. Laiemale üldsusele 1970ndate keskel oma ansambliga tuntuks saanud Grünberg oli omas žanris teerajajaks terves kunagises Nõukogude Liidus. Grünberg on elektroonilise muusika esmalooja Eestis, kellele kuulub esimene elektronmuusika autoriplaat ("Hingus, 1981). Mainitud albumil põimuvad elektrooniliste helidega naturaalhelid löökpillidelt, harfilt ja akustiliselt orelilt. Nii see kui ka järgmine album "OM" (1988) äratasid rahvusvahelist tähelepanu. 1993. aastal valmib Saksa plaadifirmas "Erdenklang" album "Milarepa" ja kaks aastat hiljem "Prana Symphony", mille muusika ja laulude ainuesitajaks-loojaks on Grünberg.


maintext:
Kontserdisaalis. G. F. Händeli "Messias"
G. F. Händeli "Messias"
Georg Friedrich Händeli "Messias" on kõige sagedamini esitatav Händeli suurvorm, mis kõlab sageli just jõuluajal üle kogu Euroopa. Teos võitis publiku südame kohe pärast esiettekannet, mis toimus 1742 Dublinis. Kolmenädalase töö- ja inspiratsioonipalangu tulemusena valminud "Messiases" võluvad publikut kaunid aariad, võimsad koorid ja eelkõige muidugi teose sõnum lunastaja imelisest sünnist ja igavese elu tõotusest. Piiblitekst uuest testamendist jutustab prohvetite suu läbi Kristuse tulemise, tema sünniloo Petlemmas, tema surma ja ülestõusmise ja lõpeb viimase kohtupäevaga. Esitavad solistid Maureen McKay (sopran), Anna Stephany (metsosopran), Mauro Peter (tenor), Christof Fischesser (bass), Taani Rahvusorkester- ja koor Fabio Luisi juhatusel. Salvestatud 3. detsembril 2015 Taani Raadio Kontserdimajas. Stuudios on Tiina Kuningas.


maintext:
Kooskõla. Georg Friedrich Haas "Dark Dreams"
Georg Friedrich Haas "Dark Dreams"
Austria helilooja ja spektraalmuusika elava klassiku Georg Friedrich Haasi "Dark Dreams" köidab kuulaja tähelepanu erakordselt tundliku kõlakäsitluse ja kõlade järkjärgulise muutumisega. Teos on valminud Berliini Filharmoonikute ja Carnegie Halli ühistellimusel ning seda on võrreldud põnevusfilmi soundtrack"iga. Esineb Eesti Riiklik Sümfooniaorkester dirigent Michael Wendebergi juhatusel. Ettekanne on salvestatud 21. oktoobril 2016 Estonia kontserdisaalis rahvusvahelisel nüüdismuusikafestivalil AFEKT. Stuudios on Johanna Mängel.


title: Delta 24. Miina Pärn, I

maintext:
Delta 24. Miina Pärn, I
Miina Pärn, I
* Kammerkoor Voces Musicalese traditsioonilisel aastalõpukontserdil on kavas Johann Sebastian Bachi looming: "Magnificat", Orkestrisüit nr. 3 ja "Gloria in excelsis Deo". Kava tutvustab dirigent Toomas Siitan. (Miina Pärn) * Arhiiviminutid. Homme, 29. detsembril on 95. sünniaastapäev muusikateadlasel ja pedagoogil Aare Allikveel (1921-1994). Kuulame katkendit saatest "Muusika meid kokku toonud" aastast 1969, see oli Aare Allikvee saade Elleri Muusikakooli ajaloost. (Liina Vainumetsa) * Gustav Ernesaksa nimelise õppestipendiumi pälvis koorijuht Kuno Kerge. Kõneleme väärikatest õpetajatest ja kodumaiste meeskooride käekäigust, mille laureaat on oma südameasjaks võtnud. (Miina Pärn)


maintext:
Kontserdisaalis. EBU jõulumuusikapäev. Jõulumuusika Freibergi katedraali orelil.
EBU jõulumuusikapäev. Jõulumuusika Freibergi katedraali orelil.
Euroopa orelimuusikat jõuluajaks mängib Freibergi katedraali kantor Albrecht Koch Silbermanni suurel orelil. Kavas: * Johann Sebastian Bach - Nun komm, der Heiden Heiland, BWV 659 * Dietrich Buxtehude - Magnificat noni toni, BuxWV 203 * Matthias Weckmann - Gelobet seist du, Jesu Christ * Petrus de Drusina - Resonet in laudibus (Joseph, lieber Joseph mein) * Franz Xaver Murschhauser - Partite sopra "Laßt uns das Kindlein wiegen" per imitationem * Johann Sebastian Bach - Prelude and Fugue in C, BWV 531 * Johann Sebastian Bach - In dulci jubilo * Jean-François Dandrieu - Three works * Niels W. Gade - Wie schön leucht uns der Morgenstern * Joseph Gabriel Rheinberger - Orelisonaat nr. 4 G-duur op. 88 (Pastoraalne) (Albrecht Koch) Salvestatud Freibergi katedraalis 18. detsembril 2016. Toimetaja Kersti Inno, stuudios on Marius Peterson.


title: Muusikatuba. Amsterdami Barokkorkester

maintext:
Muusikatuba. Amsterdami Barokkorkester
Amsterdami Barokkorkester
Amsterdami Barokkorkestri ja -koori esituses kõlavad pühalikud Bachi kantaadid. Ton Koopman juhatab ja mängib orelit. Tunnustatud varase muusika interpreedid esitavad Johann Sebastian Bachi kantaate. Esimesena kõlab palmipuudepühaks loodud "Ole tervitatud, taevane Kuningas" BWV 182. Kuuleme ka teiseks jõulupühaks loodud teost "On ilmunud Jumala poeg" BWV 40 ja kolmekuningapäeval aastal 1724 Leipzigis esiettekandele jõudnud kantaati "Kõik tulevad Seebast" BWV 65. Solistid on sopran Martha Bosch, kontratenor Maarten Engeltjes, tenor Tilman Lichdi ja bass Klaus Mertens. Amsterdami barokkorkestrit ja koori juhatab oreli taga Ton Koopman. Kontsert toimus Utrechti Tivolis. Stuudios on Anne Prommik.


maintext:
Delta. Tiit Aleksejev tänavusest kirjandusaastast
Tiit Aleksejev tänavusest kirjandusaastast
Tänavune kirjandusaasta on olnud edukas. Luulelaviini kõrval on ilmunud palju häid proosateoseid ning mitmed hinnatud autorid on nüüdseks kirjanikupalgal. Kirjanduse hetkeseisust räägib Eesti Kirjanike Liidu esimees Tiit Aleksejev. (Kärt Kelder)


maintext:
Eesti Klassikaplaat. Hugo Lepnurm, Rudolf Tobias (Melodija, 1968)
Hugo Lepnurm, Rudolf Tobias (Melodija, 1968)
Hugo Lepnurm oli eelkõige tunnustatud orelimängija ja -aktivist. Tema eestvedamisel restaureeriti hulk oreleid ja seejuures alustati plaadisarja "Eesti orelid" Melodija väljaandes. Vähemtuntud on fakt, et Lepnurm oli ka õppinud helilooja, kes kirjutas sümfoonilist-, kammer-, aga eelkõige kirikumuusikat. 1968. aastal ilmunud 10-tollise heliplaadi esimesele poolele on salvestatud Hugo Lepnurme loomingu varasesse perioodi kuuluvad "Variatsioonid viiulile ja orelile" aastast 1942. Plaadi teisel küljel kõlavad aga Rudolf Tobiase elu lõpuosas loodud kolm koraaliprelüüdi vihikust "12 koraaliprelüüdi" ja "Ciaconna". Teoseid esitavad Ines Rannap viiulil ja Rolf Uusväli orelil. Albumit tutvustab Lauri Kaldoja.


title: Kontserdisaalis. Jõuluoratoorium, pühadeaja armastatuim teos pea 300 aastat

maintext:
"Jõuluoratooriumi" teksti aluseks on kirjakohad Luuka ja Matteuse evangeeliumist, millele on lisatud Piiblis kirjeldatud sündmuste üle mõtisklevat poeetilist teksti.
Kantaadid "Jauchzet, frohlocket, auf, preiset die Tage" / "Hõisates ülistage neid päevi"
"Und es waren Hirten"/" Ja seal paigus oli karjaseid väljal"
"Herrscher des Himmels, erhöre das Lallen" / "Taevane kuningas, kuule me häält"
Bachi "Jõuluoratoorium" on jõuluajal maailmas üks armastatumaid muusikateoseid, mille helilooja nimetas küll ooratooriumiks”, kuid pigem on tegemist kantaaditsükliga.
“Jõuluoratoorium” koosneb kuuest kantaadist, mille esiettekanded toimusid Leipzigis ajavahemikul 24. detsembrist 1734 kuni 6. jaanuarini 1735.
Sellesse 13-päevasesse ajaperioodi mahtusid esimene jõulupüha, teine jõulupüha, kolmas jõulupüha, Jeesuse ümberlõikamise päev (tänapäeval tuntud rohkem Jeesuse nimepäevana, mis langeb kokku 1. jaanuariga), pühapäev pärast uusaastat ja kolmekuningapäev).
Teose iga osa on mõeldud toimima iseseisva muusikalise üksusena ning jutustab eraldi osa jõululoost. Ometi võib aimata, et Bach plaanis kantaate ühtse tervikuna: "Jõuluoratooriumi" narratiiv on justkui Piiblitekstidel põhinev järjejutt, mis ka muusikaliselt keerleb ümber D-duuri.
Tähelepanuväärne on fakt, et Bachi eluajal ei olnud "Jõuluoratooriumist" tervikpartituuri ning kuut kantaati ei kantud kunagi ka ühiselt ette.
Teose esitavad Dresdeni Kreuzchor, Dresdeni Filharmooniaorkester ja solistid Ute Selbig (sopran), Anette Markert (metsosopran), Andreas Weller (tenor), Henryk Böhm (bass) Roderich Kreile juhatusel.
Kontsert toimus 13. detsembril 2015 Dresdeni Ristikirikus.
Stuudios on Tiina Kuningas.


title: Delta 24. Kersti Inno, II

maintext:
Delta 24. Kersti Inno, II
Kersti Inno, II
Külaline on dirigent Erki Pehk, kel on seljataga tegus aasta. Enamik tema juhatatud kontseridest on toimunud väljaspool Eestit: Valgevenes, Ukrainas jm. Promfesti kunstilise juhina on käsil ettevalmistused Klaudia Taevi nimeliseks Rahvusvaheliseks Ooperilauljate konkursiks ning eelkuulamised Euroopa linnades. Vestluses heidame pilgu nii lõppevale kui saabuvale aastale. (Kersti Inno)


description: Vaba Eesti Sõna

maintext:
Eesti skaut- ja gaidmalevate juhid kogunesid Järvemetsal
Skautide ja gaidide aastakoosolekutest osavõtjad. Foto: Rein Linask
Ilusas sügismetsas 15.-16. oktoobril kogunesid eesti gaid- ja skautjuhid Järvemetsale (Jackson, NJ-is) pidama korralisi ja aastakoosolekuid. EGM USAs ja ESM USAs aastakoosolekute avamine toimus J. Kaivu-nimelise Peamaja ees lippude heiskamise ning palvega, mille luges nskm. AJ Laupa. Juhte tervitasid kohapeal Välis-Eesti Gaidide Liidu peagaid gdr Ingrid Kütt ja Eesti Skautide Liidu peaskaut skm. Rein Linask, kes soovisid juhtidele head koostöö- vaimu ja tugevat pilku tulevikku. Avasõnad ütlesid skautide maleva juht nskm Mart Kuhn ja Eesti gaiderkogu USA koondise juht gdr. Tiina Ets. Kirjalikke tervitusi saatsid Eesti Gaidide Liidu peagaid ngdr. Liina Siniver Eestist, Eesti Skautide Ühingu peaskaut skm. Kristjan Pomm Eestist, gdr Siiri Puust, gdr. Aet Sandström ja ngdr. Kaie Põhi Latterner.
Koosolekutel (gaidid Peamajas sinises saalis ja skaudid hubases Skaudimajas) anti aru 2015-2016 aasta tegevustest ja kogemustest ning plaaniti ka 2017. a. tegevusi ja kava. Üksusi on gaididel viis: Tormitütred (Baltimore), Põhjatütred (Connecticut), Kungla ( New Jersey) ja Üksikgaidid. Skautidel on kaks tegevüksust, mis võtavad oma tiibade alla ka skaute teistest piirkondadest: Vikerlased (Connecticutist) ja Viiking (New York). Üksused andsid ka ülevaated tegevustest ning tõdeti, et noortel on endiselt seikluste ja skautluse/gaidluse vastu huvi, kui vaid leidub muude tegevuste kõrvalt aega vahemaade ületamiseks: peeti nädalalõpulaagreid, väljasõite ja palju koondusi, kus tehti eesti katseid (ja skautidel/hundudel ka ameerika skautide katseid, planeeriti heategevust ning arendati oskusi ja sõprusi. Muidugi valmistati ka kõrgpunktideks: laagriteks. Maleva juhtkonnad tänasid üksuste juhte ja abilisi kohusetundliku ja pühendunud töö eest. Koosolekutel arutati skautlike ja gaidlike programmide arendamist, uuendusi ja ka uute liikmete kaasahaaramisest.
Pärast eraldi koosolekuid kogunesid malevate juhid mõnusaks lõunasöögiks, millele järgnes töökas ühiskoosolek. Tõdeti, et augustis peetud suurlaager, kus kokku osales üle 200 laagrilise USAst, Kanadast ja Eestist, läks edukalt ja lõbusalt korda sujuva koostööga ning tänati kõiki juhte ja abilisi – eesotsas laagrijuhid ngdr. Linda Kangro ja skm. Gunnar Tamm. Tänati ka talgulisi ja toetajaid. Arutati möödunud aasta ühistegevusi, nt. Metsajõulupuud, Jüripäeva ja kevadel peetud tutvustuslaagrit, kuhu tuli kokku üle 100 osaleja ning tuleviku- sümbolina istutati ka 100 puud.
Tutvustuslaagri osalejate hulgast tuli uusi laagrilisi ja tunti huvi ka aastaringse tegevuse vastu. Malevad loodavad, et ka teistes piirkondades hakkab taas elustuma organiseeritud gaidlik ja skautlik tegevus. Huvilistel võtta ühendust ( This email address is being protected from spambots. You need JavaScript enabled to view it. ). Koos õppida ja seigelda on lõbus! Ühiskoosolekul pandi paika ka tuleva aasta tegevuskava, kuhu lisati võimalus osaleda Eesti suurlaagris “Seiklusratas.”
ESM ja EGM USAs ühine 2016-2017 tegevuskalender
Jüripäev 22.-23. aprill 2017
Eesti suurlaager “Seiklusratas” 8.-15. juuli 2017
ESM ja EGM USAs suvelaager 12.-20. august 2017
Malevate aastakoosolekud 14.-15. oktoober 2017
Malevad andsid teada ka staapide koosseisust:
EGM USAs juht:
gdr. Leena Kangro This email address is being protected from spambots. You need JavaScript enabled to view it. ,
ESM USAs juht nskm. Mart Kuhn This email address is being protected from spambots. You need JavaScript enabled to view it. .
Gaidmaleva juhatus:
abijuht ngdr. Hillevi Ets, sekretär ngdr. Marika Lampi, abisekretär ngdr. Lea Kiik, laekur ngdr. Kadi Pillion, tegevusjuht ngdr. Linda Kangro, üksikgaidid ngdr. Anne Holda, juhatuse liige ngdr. Karin Ashford, juhatuse liige ja vahendaja v-EGLu- Ja ESGSS Liiduga gdr. Urve Põhi. Eesti gaiderkogu Koondis USAs juhataja on gdr. Tiina Ets.
ESM USAs staap:
Maleva auvanem skm. Elmar Saarniit, maleva vanem nskm. Veeliks Ling, malevajuht nskm. Mart Kuhn, abijuht skm. Gunnar Tamm, laekur skm Toomas Kilm, kirjatoimetaja skm Leelo Linask, varustusjuhid nskm AJ Laupa ja sj Neema Markus, laagri hooldaja skm. Mart Kobin, liikmed nskm. Silver Laur ja nksm. Ivan Kavoleff. Eesti Skautmasterite Kogu USAs koondise juhiks on skm. Gunnar Tamm.
Koosolekul anti sõna ka Eesti Skautide ja Gaidide Sõprade Seltsi Liit USAs esimehele skm. Mati Kobinale, kes andis ülevaate möödunud aastal tehtud uuendustest ja suurlaagri ettevalmistustest ning kutsus malevaid ka tuleval aastal tihedalt kasutama ja korras hoidma Järvemetsa ala. Tänati ka kõiki talgulisi, üksikannetajaid ja organisatsioone lahkete annetuste ja toetuste eest, ilma nendeta ei oleks teoks saanud kõik vajalikud ettevalmistused ja remondid, sh. Metsakiriku uuendamine, peaköögi kapitaalremont ja hädavajalik uus peaköögi katus. Koosolekule üllatuseks teatas Eesti Abistamiskomittee President Toomas Kilm, et EAK oli vastu võtnud ESGSSL hiljutise toetuspalve ning andis Liidu esimehele üle toetussumma. Sellised lahked toetused aitavad kindlustada, et laagrialal saab läbi viia harivat ning eesti kultuuri ja traditsioone edasi viivat skautliku-gaidliku programmi!
Abistamiskomitee esindajad Kaarel Laev (vasakul), president Toomas Kilm (paremalt teine) ja pr Virve Vaher annavad Eesti Skaudi- ja Gaidi-Sõprade Seltside Liidu esimehele skm Mati Kobinale (keskel) üle lahke toetussumma. Foto: Rein Linask
Erilist tänu avaldati organisatsioonidele Eesti Abistamiskomitee Ühendriikides, Eesti Üliõpilaste Toetusfond USAs, Eesti Rahvuskomitee Ühendrikiides, Baltimore’i Eesti Maja ja EELK Baltimore Markuse kogudus. Kutsuti kohalolijaid reklaamima Järvemetsa toetusfondi “Järvemetsa Preservation Fund” ka oma üksustele ja tutvusringkondadele, et saaks ka tulevastele põlvedele hoida seda kaunist paika lõhnavate mändide, majesteetlike seedrite ja maagilise valge liivaga. (www.jarvemetsa.org), ning annetused saata: nimele FAAEY (ESGSSL), c/o Laupa: 479 Township Line Rd., Belle Mead, NJ 08502-4210.
Kui ametlikult lõpetati koosolekud sõprusringiga, lauldes “Laulu Lakewoodi liivast”, mindi veel edasi skaumasterite kogu ja gaiderkogu koosolekutele. Tuleb ka õnnitleda ngdr. Virve Jõks Lane’i, kes kaitses edukalt oma väitekirja. Hästi tehtud!
Tänud hoolitsevale köögirahvale: pr. Virve-Kai Bulla, pr. Linda Linask, hr. Niels Puström ja Helvi Kiik, ja samuti kiidusõnad Mati Kobinale mõnusa ja kuuma sauna eest!
Järvemetsa kutsub ikka ja jälle koju tagasi ja ühinema gaidide-skautide sõprusringis ja tegevuses!
Leelo Linask
Urve Põhi
Details Published: 14 December 2016


authors:
Piret Kooli
Soome Toimkond
Foto

description: Aastavahetusel algab Soome iseseisvuse 100. juubeliaasta. Tulemas on kümneid tuhandeid sündmusi nii Soomes kui ka välismaal. Eestis on juubeliaasta kulminatsiooniks Soome-Eesti suurkontsert, mis toimub 10. juunil Tallinnas.

title: Soome 100 pidustused jõuavad ka Vabaduse platsile

maintext:
Soome 100. juubeliaastat tähistatakse suurelt ka Eestis
“Tulemas on meie sugupõlve olulisim juubeliaasta, mida tähistatakse aastaringselt kogu Soomes,” ütleb Soome Vabariigi suursaadik Eestis Kirsti Narinen.
“Soome juubeliaasta teemaks on “Üheskoos”. Seda aastat valmistati ette ja ka tähistatakse koostöös soomlaste ja Soome sõpradega. Seetõttu on mul väga hea meel, et Postimees avab oma veebikeskkonnas Soome 100 teemaportaali, kus kogu aasta jooksul kirjutame sellest, mis meile – soomlastele – tähtis on. Nii minevikus, olevikus kui ka tulevikus. Tähistame koos!”
Lisaks Eestile ja teistele Soome naabermaadele korraldatakse üritusi pea sajas riigis üle kogu maailma. Pidustused algavad vana-aastaõhtul suure avaüritusega Helsingis.
Suur pidupäev 10. juuni
Eestis on Soome juubeliaasta peasündmus 10. juunil Tallinnas Vabaduse väljakul toimuv Soome 100 suurkontsert. Laval on mõlema riigi tuntud artistid ja kavas on muusikaline segu nostalgiast ning uutest trendidest, soomlaste ja eestlaste ühisesinemistest. Kontserdi ja mitmete teiste juubelisündmuste korraldaja Eestis on Soome Instituut.
Samal päeval avatakse Tallinnas näitus ”100 Soome asja”.
“Näitus kirjeldab argiste ja humoorikate asjade kaudu seda teed, mida mööda soomlased on tänasesse päeva jõudnud: vaesest riigist üheks maailma arenenuimaks maaks,” ütleb Soome Instituudi juhataja Anu Laitila.
Veel mahub sellesama juunikuu laupäeva kavva Eesti ja Soome ühise sünnipäevapeo auks korraldatud suur jalgpalli maavõistlus, kus samal ajal toimuvate kümnete jalgpallimatšide käigus püütakse välja selgitada, kumb maa vutis parem on.
“Jagatud rõõm on mõõtmatu ja on siiralt hea meel, et saame rahvana tähistada seda erakordset juubelit koos naabritega. Soojad tervitused üle lahe juubeliaasta alguse puhul!”' ütleb Eesti Vabariigi 100. aastapäeva korraldustoimkonna juht Jaanus Rohumaa.
Soomega seotud sündmusi toimub Eestis palju kogu 2017. aasta vältel – olgu nimetatud või fotovõistlus “100 hetke”, kus eestlased pildistavad Soomet ja soomlased jäädvustavad Eesti hetki, aga Eestis saab proovida ka Soome tänavatoitu, näha ja kuulda Soome tsirkuseartiste, kirjanikke, muusikuid jpt.
Soome 100 meediapartner Eestis on Eesti Meedia.


maintext:
Uus aasta toob ekraanile "Laulukarusselli" ja põnevad lastesaated
2017. aasta on laste ja noorte kultuuriaasta ning see kajastub ka ERRi telekanalite programmides.
1. jaanuaril kell 20.00 algab ETVs "Laulukarusselli" uus, 14. hooaeg. 1992. aastal alustanud võistlussari toob vaatajate ette parimad laululapsed kogu Eestist. Need lapsed on olnud oma linna või maakonna lauluvõistluste edukamad ja nüüd on aeg kokku saada teleekraanil. Muidugi ei puudu vahvast saatest üllatused ja laulvad külalised. Lapsed esinevad kolmes vanuserühmas, žürii valib igast saatest välja vanuserühma parimad. Aga televaatajate lemmik kõigist saadetest jõuab otse finaalkontserdile! Oma lemmiku poolt võib hääletada telefoni teel kogu nädala jooksul.
Esimeses saates esinevad kõige nooremad lauljad Eha Merin Nõmm, Kristelle Krooni, Celia Peterson, Lucas Christopher Varema; keskmises vanuserühmas Meribel Ebber, Jessica Buusmann, Georg Paomees, Maria Bianca Kiiler ning vanemas vanuserühmas Vaiko Aasaküla, Oliver Leppik, Elinor Luik ja Helen Alp.
"Laulukarusselli" saatejuhid on sel hooajal Mai Palling, Kristel Aaslaid ja Märten Matsu. Muusikajuht on Urmas Lattikas. Toimetajad Laura Kõrvits ja Birgit Rae, režissöör Elo Selirand, produtsent Kadi Katarina Priske.
Alates aasta esimesest päevast saab ETV ja ETV2 ekraanil näha ka muhedaid klipikesi värskelt valminud minisarjast "Mina ka", kus lapsed annavad lihtsad, kuid tabavad vastused küsimustele, missugune on meie elu tulevikus, kuidas teenida raha ja miks me näiteks pimedust kardame. Minisarja režissöör on Liis Mehine, toimetaja Kadri Tiisel. Samuti saab teleekraanil näha videolõike, kus tuntud inimesed, näiteks Ivo Linna, Lenna Kuurmaa, Urmas Vaino jt. meenutavad oma lapsepõlve.
ETV2 jätkab ka uuel aastal traditsiooni pakkuda nädalavahetuseti vaatamiseks rohkesti südamlikke ja põnevaid lastefilme. Samuti saab ETV2 vahendusel nautida hommikuti rohkesti multifilme ning pärastlõunatel ka pikemaid lastele mõeldud sarju ja saateid. Algav laste ja noorte kultuuriaasta annab inspiratsiooni ka igapäevasarjale "Lastetuba", mis veebruaris jõuab juba oma tuhandenda eetriõhtuni.
2017. aasta sügishooajal jõuavad aga ETV eetrisse "Lotte lood". Uudishimuliku koeratüdruku ja tema sõprade elu jõuab laste ette esmakordselt telesarjana. "Lotte" autorite Heiki Ernitsa, Janno Põldma ja Andrus Kivirähki kirjutatud lood lavastab armastatud tippnäitlejatega Ain Mäeots, režissöör on Elo Selirand.
Juuli alguses toob ERR vaatajateni noorte laulu- ja tantsupeo kontserdid ja etendused.
Kõiki rahvusringhäälingu ettevõtmisi laste ja noorte kultuuriaastal kajastab ka veebileht lastejaam.ee.


maintext:
12-aastane Mia annetas oma taskuraha vähihaigetele
"Ringvaade" tegi juttu 12-aastase Miaga, kes annetas koolilaadalt kogutud taskuraha vähiravifondile "Kingitud elu".
Mia klassis otsustati teha heategusid.
"Meid jagati gruppidesse ja me saime ise valida, mida me teeme," rääkis Mia.
Tüdruku sõnul oli õpilaste seas palju ideid, näiteks annetada raha koertele ja kassidele, aga Mia pakkus välja idee annetada raha vähihaigetele. "Keegi ei olnud sellega väga nõus," tõdes ta.
Mia selgitas, et koolis korraldati laat, kus õpilased müüsid õnneküpsiseid – sellest kogunes päris suur hulk raha.
"Kuna kõik tahtsid annetada koertele ja kassidele, aga mina tahtsin annetada vähihaigetele, siis ma läksin grupist ära. Aga kuna suurem osa rahast oli minu kogutud, siis ma saingi seda teha," jutustas Mia.
Vähiravifondi "Kingitud elu" juht Toivo Tänavsuu ütles, et me oleme harjunud arvama, et vähiravimid on väga kallid.
"Kõigile justkui raha ei jaguks, aga lihtne arvutus ütleb, et kui iga eestlane annetab ka ühe euro aastas, siis meie eelarve ajab üle." Sel aastal on fond vähiravisse panustanud üle 700 000 euro.


title: USA näitlejanna Debbie Reynolds suri päev pärast tütre surma

maintext:
Ema Debbie Reynolds ja tütar Carrie Fisher (Foto: Reuters/Scanpix)
Reynolds toimetati pärast tütre surma haiglasse.
TMZ kirjutas, et 84-aastane Debbie oli endast väljas alates reedest, kui tema 60-aastane tütar Carrie Fisher lennukis südamerabanduse sai.
Carrie suri teisipäeval teadvusele tulemata. Debbie oli poja Todd Fisheri kodus matuseid planeerimas, kui kiirabi toimetas ekraanilegendi insuldikahtlusega lähedalasuvasse haiglasse.
"Ta tahtis olla koos Carriega," ütles Todd väljaandele Variety.
Kuigi Carrie Fisher on tuntud just tänu Leia rollile "Tähesõdade" saagas, oli ta ka andekas kirjanik ja stsenarist.
Debbie Reynolds mängis 1952. aastal legendaarseks saanud muusikalis "Lauldes Vihmas" ("Singin' in the Rain") ja veel umbes sajas täispikas filmis ja teleseriaalis ning tegutses ka lauljana. Reynolds kandideeris 1964. aastal naispeaosa Oscarile rolli eest filmis "Uppumatu Molly Brown" ("The Unsinkable Molly Brown") ja sai elutööpreemia 2015. aastal.


title: Suri prantsuse näitlejanna Michéle Morgan

maintext: New Yorgis elav teleprodutsent Ene Riisna on mõjuvõimas eesti naine, kes ohjas üle 20 aasta üht Ameerika vaadatumat telesaadet ja võitis koguni kaks Emmyt. Aga võimalik, et oma olulisima panuse Ameerika ajalukku jättis Riisna sellega, et tõi naised teleekraanile ja saavutas meessaatejuhtide lugupidamise. "Pealtnägija" jutustas, kuidas USA-s muljetavaldavat karjääri teinud Riisna paar aastat tagasi Haapsalust oma poolvenna avastas. Selleks osutus armastatud Eesti näitleja Ago-Endrik Kerge.


maintext:
Tartus avati fotonäitus lasterikastest peredest
Kui jõulud on perega koosolemise aeg, siis lasterikastel peredel võib muul ajal olla küllaltki keeruline kõiki pereliikmeid kokku tuua. Just seepärast jäädvustas fotograaf Grethe Rõõm suvel Lõuna-Eesti lasterikkamaid peresid.
Tartus AHHAA-keskuses avatud näitusel on väljas kümme perepilti, millel on kokku 94 last, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Fotograaf Grethe Rõõmu inspireeris näitust pildistama see, kui palju armastust on lasterikastes peredes. Samuti soovis ta õdesid-vendi kokku tuua, kuivõrd suurperedes on osa pereliikmetest juba täiskasvanud ja kõigil on keeruline ühel ajal kokku saada.


maintext:
ETV ekraanil on täna dokumentaalfilm "India - teel tippu"
14. detsembri õhtul kell 22.40 näitab ETV järjekordset dokfilmi sarjas "Meie Maailm" ning seekordne film "India - teel tippu" räägib sellest, kuidas kiirelt arenev IT- sektor on India elanikke aidanud.
"Nad ise ütlevad, et neil on riigis miljon probleemi, aga miljard inimest, kes võivad nendele probleemidele lahendusi leida. Need lahendused on läbi tehnoloogia saanud võimalikuks. Seal on tänavatel näha väga palju vaeseid inimesi, aga enamusel neist on käes nutitelefonid," kommenteeris filmi autor Eva Esse.
Nutitelefonide abil õpetatakse slummis elavatale lastele kirjutamist, matemaatikat ja üldisi baasteadmisi.
"India - teel tippu" autor on Eeva Esse, režissöör Rahel Selge.
Kõik "Meie Maailma" sarja seni linastunud filmid on üleval ETV koduleheküljel.


title: Prantsuse linnake pani koledale tupikteele nimeks Brexit

maintext:
Rue du Brexit (Foto: Google Earth)
Nimevaliku algatas paremäärmuslikuks peetud Prantsuse Rahvusrindesse kuuluv linnapea Julien Sanchez, kelle sõnul on tegu austusavaldusega brittidele, kes otsustasid juunis Euroopa Liidust lahku lüüa, vahendas ajaleht L'Express.
Rahvusrinde presidendikandidaat Marine Le Pen on lubanud valimisvõidu korral viia ka Prantsusmaal läbi referendumi Euroopa Liitu kuulumise asjus ning EL-i vastaste võitu suvisel Briti referendumil on erakonna poliitikud nimetanud korduvalt innustavaks eeskujuks.
33-aastane Sanchez teatas esmaspäeval, et linnavolikogu on tema ettepaneku heaks kiitnud 23 poolthäälega. Idee vastu oli üheksa saadikut. Linnapea nimetas seda austusavalduseks sõltumatute inimeste otsusele.
Linnapea Sanchez lisas, et Euroopa Liidu algatajate nime kandvaid tänavaid on Prantsusmaal juba piisavalt ning seega on Brexiti-nimelise tänava näol tegu ka olukorda tasakaalustava sammuga. Kohalikule raadiole rääkis meer, et on juba saanud Suurbritanniast õnnitlussõnumeid.
Brexiti tänav ei vii kuhugi ning algab ja lõpeb Schumani tänaval
Sotsiaalses meedias on Beaucaire'i tööstuspiirkonnas asuv uus tänav ehk Rue du Brexit pälvinud aga humoorikat tähelepanu sellega, et tänav ei vii tegelikult mitte kuhugi. Lühike tänav pöörab saja meetri pärast tagasi ja lõpeb üsna lähedal alguspunktile.
Lisaks on märkimisväärne, et Rue du Brexit algab ja lõpeb Robert Schumani nimelisel tänaval. Schuman oli Prantsuse riigimees, keda peetakse Euroopa Liidu idee üheks peamistest algatajatest ning 1950. aasta Schumani deklaratsiooni tõttu tähistatakse 9. maid praegu Euroopa päevana.
See this picture of "Rue du Brexit". pic.twitter.com/zaVuRFHhX9 — George Peretz QC (@GeorgePeretzQC) December 26, 2016


title: Täna on esmakordselt ETV eetris dokfilm Saaremaa sokujooksust

maintext:
Sokujooksmine (Foto: MTÜ Saaremaailm)
Saaremaal on paiguti tänini elujõus sokujooksmise komme, mis pärit kristluse-eelsest ajast ning seotud talvise pööripäeva uskumuste ja rituaalidega. Sarvedega sokupäid ja pahupidi pööratud kasukaid kandvad mehed käivad majast majja uusaastaööl pärast keskööd, et peredele head uut aastat ja õnne soovida.
Sokud puksivad pererahvast, tantsivad, teevad ulakust ja nalja. Kui eri peredest tulnud sokud kohtuvad, minnakse omavahel sarvipidi kokku. Filmis on näha uusaastaöine sokujooks Metskülas, Haeskas ja Randveres, mille vahele vanemad ja nooremad sokutegijad räägivad muhedaid juhtimisi oma sokujooksudest, näitavad uhkeid sokumaskeeringuid ja mõtisklevad selle kombe tähenduse ja tuleviku üle.
"Kuidas teha Saaremaal sokku" on esimene nii pikk avalikkuse ette jõudev film, kus lisaks filmitiimile on sokutegijad ise amatöörkaameratega oma tegemisi filminud. Seni ainus avalikkusele kättesaadav filmimaterial Saaremaa näärisokkude traditsioonist on Eesti Rahvaluule Arhiivis folklorist Ingrid Rüütli poolt 1960ndatel aastatel suvel filmitud mõneminutilised lõigud.
Filmi autor on MTÜ Saaremaailm, telele aitasid kohandada Märten Vaher ja Andres Lepasar. Film linastub ETVs laupäeval kell 10.05.


title: Endrik Üksvärav "Jõulutunneli" kontserdist: teeme hingele rõõmsa jõulupai

maintext:
Endrik Üksvärav (Foto: Pressimaterjalid)
Kontserdil kõlab nii Bachi, Pärti kui Ehalat, samuti tuntud ja armastatud jõululaule. Sopran Katrin Targo ja tenor Endrik Üksvärav laulavad duetti ja soleerivad ka eraldi. "Teeme kontserdikülastajate ja televaatajate hingele ühe rõõmsa jõulupai. Usun, et laulmine teeb meid tervemaks ja loodan väga, et meie laul aitab ka liikumispuudega inimestel tänu treeningsaalile tervemaks saada," rääkis tenor ja dirigent Endrik Üksvärav. "On suurepärane, et koos meiega astub kontserdil üles sopran Katrin Targo, keda kodupubliku ees tihti just ei näe," lisas ta.
Katrin Targo (sopran) on õppinud Tallinna muusikakeskkoolis ja Eesti muusika- ja teatriakadeemias. Esimene magistrikraad on tal 2006. aastast Eestist, teine 2012 Viinist (Viini muusika ja esitluskunsti ülikool). Alates 2012. aastast töötab ta vabakutselise lauljana andes kontserte üle Euroopa, kuid põhiliselt Viinis. Samuti on ta pälvinud mitmetel lauluvõistlustel hinnalisi kohti, sh tänavu aprillis New York Carnegie Hallis esimese naisterahvana kolmanda preemia konkursil 39. Lyndon Woodside Oratori Competition. Pidevalt leiavad tunnustamist ka tema interpretatsioonid.
Endrik Üksvärav on lõpetanud Eesti muusika- ja teatriakadeemia kooridirigeerimise erialal ning omandanud samal erialal ka magistrikraadi. Õppinud lisaks trompetit ja metsasarve. 2010. aasta sügisel pani ta aluse kammerkoorile Collegium Musicale. 2012. aasta sügisest õpib Endrik Üksvärav vanamuusika laulu Haagi kuninglikus konservatooriumis, alates 2014. aastast magistriõppes. Viimase kolme aasta jooksul on Endrik Üksvärav astunud regulaarselt solistina üles nii Eestis kui ka Hollandis.
Eesti tippkoor, kammerkoor Collegium Musicale, on tuntud ja tunnustatud oma kõla ja kõrgetasemeliste esituste poolest. Koori repertuaar ulatub renessansist kaasaega, olulisel kohal on Eesti heliloojate teosed: Arvo Pärt, Veljo Tormis, Erkki-Sven Tüür, Helena Tulve, Tõnu Kõrvits, Mirjam Tally, Galina Grigorjeva, Pärt Uusberg jt. Lisaks a cappella teostele esitatakse suurvorme. Eesti kooriühing on pärjanud koori lausa kahel korral aasta koori tiitliga (aasta koor 2011 ja 2014).
Tänavune ETV heategevusprogramm "Jõulutunnel" aitab kaasa liikumispuudega inimeste tervisliku seisundi parandamisele. Kogutud annetuste eest on kavas avada treeningsaal ning osta sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivad seadmed. Annetustelefonid on avatud 26. detsembri südaööni. Helistades numbrile 900 7701 saab annetada 5 eurot, numbrile 900 7702 annetatakse 10 eurot ja numbrile 900 7703 annetatakse 25 eurot.
Esmakordselt "Jõulutunneli" ajaloos tullakse saadet salvestama stuudiost välja ning korraldatakse avalik kontsert, kuhu müüakse piiratud arv pileteid. Collegium Musicale kontsert toimub 25. detsembril kell 14.00.


title: Homme selgub Aastahiti võitja

maintext: Go Away Bird esitles äsja oma debüütalbumit "Sleep On It". Muusika autor ja bändimees Stanislav Bulganin tunnistas, et tegelikult ei sündinud debüütplaat üldse kergelt.


title: ETV toob televaatajateni filmi "Perekonnavaled"

maintext:
Tambet Tuisk filmis "Perekonnavaled" (Foto: ERR/Ringvaade)
Filmi tegevus toimub linnas, kus on professionaalne sümfooniaorkester, mille eesotsas seisab autoritaarne ja kindla käega dirigent Paul Levald, kes on juba aastaid ohjanud nii orkestrit kui ka suhteid peres. Dramaatiliste sündmuste tõttu tuleb Pauli tütremehel Egon Reil ootamatult juhtimine üle võtta. Lisaks orkestrisisestele pingetele pärandab äi Egonile koos dirigendikepi, võimu ja vastutusega ka oma keerulise minevikuga seotud saladused ning kohustused. Vanadest valedest kasvavad välja uued ja ühel hetkel Egon mõistab, et tõe väljatulek tooks kaasa tõelise kaose.
Valentin Kuigi ja Manfred Vainokivi "Perekonnavaled" on suhtedraama elevantidest magamistoas ja luukeredest kapis, väikestest ning suurtest pettustest, pooltõdedest ja kokkumängudest, mida leidub iga perekonna salakroonikates.
Stsenarist Valentin Kuik, režissöörid Valentin Kuik ja Manfred Vainokivi, operaator ja kunstnik Manfred Vainokivi, kostüümikunstnik Anu Lensment, grimmikunstnik Kristel Kärner, helirežissöör Mart Kessel-Otsa, monteerija Kersti Miilen, produtsent Marju Lepp, tootja Filmivabrik. Filmi valmimist toetasid Eesti kultuurkapital, Eesti filmi instituut ja Pärnu linn.
"Perekonnavaled" on ETV eetris täna õhtul kell 21.30.


maintext:
Marko Reikop sai jõulukingiks koprasaba maitsta
Saatejuht Grete Lõbu kinkis Marko Reikopile otse-eetris koprasaba, mida gurmaan Reikop maitsta sai.
"See näeb palju ilusam välja, sa siin öökisid, et koprasaba on jälk," meenutas Reikop mõne aasta tagust klippi, kui Lõbu otse-eetris kobrast maitses, vahendas ETV saade "Ringvaade".
Reikop, kes on maitsnud ka mäkra, tõdes, et kobras on selle kõrval väga maitsev. "Ma olen maailmas söönud nüüd absoluutselt kõiki asju," naeris Reikop.


title: Eesti parim koolikokk 2016 on Leelo Reha

maintext: ETV ja ETV2 on pühadeks varunud hulga uusi saateid, kontserte ja põnevaid filme. Heategevuslik "Jõulutunnel" on tänavu laienenud lisaks ETV-le ka Raadio 2, annetustelefonid liikumispuudega inimestele mõeldud treeningsaali sisseseadmise toetamiseks on avatud 26. detsembri südaööni.


title: Euroopa kultuuripealinna segakoor esines "Terevisioonis"

maintext: Zebra Islandi produtsent, ka Kosmofonist tuttav Rasmus Lill, on aasta jagu loonud muusikat säravate ja mitmekülgselt andekate lauljate, kaksikõdede Vivi ja Viveli Maariga. Girls In Pearlsi kolmas singel "Real You" sillutab teed bändi esimestele kontsertidele kevadel.


maintext:
Filmis "Assasin's Creed" astusid kaskadööridena üles kaks Eesti meest
Sel nädalal Eesti kinodes esilinastunud Hollywoodi kassahitis "Assassin's Creed" on oma roll ka kahel Eesti noormehel, kes olid filmis kaskadööridena peaosatäitjate teisikud.
Menuka arvutimängu "Assassin`s Creed" järgi valminud Justin Kurzeli samanimeline film on eriline, kuna tavapärase arvutigraafika kasutamise asemel on filmis olevad trikid tehtud päriselt. See tähendab, et filmitegijatel tuli leida omaala parimad trikitajad kaskadöride rolli - tänu sellele jõudsid linateosesse ka köietrikitajad Jaan Roose ja Tauri-Viljar Vahesaar.
Jaan Roose selgitas "Aktuaalses kaameras," et trikikoordinaator võttis temaga ühendust ning ütles, et oleks vaja slackline kasutada. "Ta oli juba kolm aastat mõelnud, kus filmis võiks seda kasutada ning "Assassin's Creed" oli see õige film," ütles Roose.
Roose ja Vahesaare sponsoril ei olnud vaja pikalt mõelda - alles hiljuti Red Bull Airlines võistluse võitmise ning Madonna tuuriga endale kuulusust kogunud Roose pakuti esimesena välja. Tema tõmbas endaga omakorda ühes võitluskaaslase Tauri Vahesaare. "Londonis oli esimene proovinädal ja vaadati üle, kas meie trikid üldse sobivad sinna filmi ja lõpuks saime jaatava vastuse," ütles Tauri-Viljar Vahesaar.
Edasi suundusid Roose ja Vahesaare kaheks nädalaks Maltale, kus neid ootas spetsiaalselt nende jaoks ehitatud 30- meetri pikkune ja 20-meetri laiune tunnel, mis pidi meenutama tänavat, kus on slackline liinid risti-rästi üle tõmmatud. "Kokku oli siis vist kaheks stunt'i, mis me pidime kolme päeva jooksul üles filmima," selgitas Vahesaar.
Filmilevitaja Lauri Kaare selgitas, et See sama tagaajamine, mis algab inkvisitsiooni tuleriidalt ja jõuab kiiresti siis kõrgele tänavate ja katuste kohale, on filmi üks kõige meelejäävamaid stseene. "Selles suhtes au ja kiitus - nad on filmi kõrghetke juures tegevad," kinnitas Kaare.
Roose ja Vahesaar ise enda osalemist Hollywoodi filmis ülemäära kõrgeks ei hinda, nimetades seda pigem heaks linnukeseks, mida portfoolios näidata.


title: Avalikustati Eesti Laulu teise poolfinaali kõik võistluslood

maintext: Eesti Laul on jõudnud sellesse punkti, et kõik poolfinalistid jõuavad kuulajate kõrvadesse. Saatejuhid Piret Järvis ja Mai Palling, kes on kõiki võistluslugusid kuulnud, kinnitasid, et Eesti Laul 2017 laulud on väga head.


maintext:
Mai Palling leidis kodust võimaliku Konrad Mägi maali
30. novembril rääkis "Pealtnägija", et tänaseks päevaks on teadmata kadunud veerand Konrad Mägi teostest. "Ringvaate" toimetaja Mai Palling leidsid aga enda kodu seinalt teose, mille autoriks võibki olla Konrad Mägi.
"Minul on juba aastaid kodus rippunud maal, mille alla on kirjutatud K. Mägi," selgitas Mai Palling "Ringvaates" ja lisas, et selle maali kinkis talle kunstihuvilisest isa, kes ostis selle 2004. aastal kõigest 4000 krooni eest. "Juba ostmise hetkel oli ta üsna kindel, et selle maali autor ei ole päriselt Konrad Mägi ja et allkiri on võltsitud." Kõigele vaatamata otsustas Mai Palling "Pealtnägija" üleskutse peale teose KUMUsse kaasa võtta ja uurida, kas tegu on originaaliga.
Kuraator Liis Pählapuu tõdes, et tänaseks on nendega pea kümmekond inimest ühendust võtnud, väites, et neil on kodus Konrad Mägi teos. Mitmega neist on olnud põhjust ka edasi tegeleda. "Kui me näeme, et esialgsest fotost on põhjust edasi uurida, siis me läheme ise kohale vaatama või vajaduse koral saab ka teose otse muuseumisse tuua," kinnitas ta.
Esimese asjana otsustas Pählapuu teost lähemalt uurida, kuid ta tõdes koheselt, et erinevalt enamikest Konrad Mägi maalidest on sellel taiesel hooned väga suurelt kujutatud. "Enamasti on taluhooned tema maalidel tillukeste detailidena," ütles ta.
Sellele vaatamata otsustasid nad tööga edasi tegeleda. "Kõige parem oleks, kui see töö jääks mõneks ajaks muuseumisse ja ma konsulteeriks spetsialistidega, ma proovin leida ka kõike dokumenteerivat materjali, mis Konrad Mägiga seostub," lisas Pählapuu.
Pählapuu selgitas ka, et kui pildi dateering 1924. aastal peab paika, siis oleks see üpris Konrad Mägi elu lõpujärgus tehtud. "Võrreldes tema teiste töödega on see ikkagi üpris tüüne, ega siin mingit Mägile omast jõulisust ei ole."
Kui see osutubki olema Konrad Mägi teos, siis oleks Pählapuu sõnul tegemist suure väärtusega. "Kõigepealt toimub aga ekspertiis ja siis saab edasi rääkida."


title: "Jõulutunnelis" esinesid Toomas ja Inga Lunge

maintext: "Jõulutunnelis" oli külas ka sel aastal Panso preemia pälvinud noor näitleja Teele Pärn, kes tõdes, et tema jaoks on elus eriti tähtsad just õpetajad.


maintext:
Mart Laar rääkis "Jõulutunnelis" enda unistustest
"Jõulutunnel" tõi vaatajate ette ka loo Mart Laarist, keda tabas neli aastat tagasi ootamatult insult ning kes liigub samm sammult paranemise poole.
"Ma unistan sellest, et mind poleks tarvis enam järgi vaadata, see oleks eriti mõnus," ütles Mart Laar "Jõulutunnelis" ja kinnitas, et see kõik vajab tööd. "Seda me siin koos teemegi, sest kunagi ma tahaksin teha samme ka ilma selle toetava kepita."
Mart Laar on insuldi järel käinud igal aastal Haapsalu Neuroloogilises Rehabilitatsioonikeskuses, kus ta on tavaliselt kümme päeva korraga. Seal veedetud aega sisustatakse erinevate protseduuridega alustades massaažist lõpetades jõusaalitreeninguga.
Laar selgitas, et sellest treeningust on palju abi. "Kui te enne mind nägite, siis ma ei oleks suutnud ise siia kõndida, aga nüüd suutsin," ütles endine peaminister, kes suudab tänaseks juba enda jõul liikuda erinevatel korrustel oleva palati ja jõusaali vahel. "See nõuab suurt tahtejõudu."
Samuti tõi ta välja, et ka rõõmus personal mõjub väga positiivselt. "Nad on kõik sellised rõõmurullid."
Füsioterapeut Siret Põldur tõdes, et kuigi algul võib patsientidele tunduda, et mis ma 70-aastasena ikka sinna jõusaali lähen, siis tegelikult minnakse sinna varsti rõõmuga. "Kui tullakse juba teiseks teraapiaperioodiks tagasi, siis oodatakse juba jõusaali minemist."
"Jõulutunnelis" tutvustasid nad ka tarku trenažööre, mille ostmiseks kogutakse sel aastal ka annetusi. Mart Laar tõi välja, et eriti meeldiv on nende masinate süsteem, kus uuesti aparaadi taha istudes ütleb ta: "Tere, Mart!"


title: "Aastavahetus Kinoteatriga" loojad: me ei mõelnud sellele, mida publik arvab

maintext:
"Enda asja vaatame ikka iga kord. Huvitav oleks näha küll, kuidas see siis ikkagi telekast tuleb ja mis see otsene tagasiside publiku poolt on, kas on naljakas või ei ole," rääkisid Kõpper ja Arun "Vikerhommikus", et on ka ise homme õhtul telerite ees.
Saade "Aastavahetus Kinoteatriga" valmis Tamme, Kõpperi ja Kinoteatri näitlejatega koostöös. "Esimene eesmärk oli ikkagi see, et endale meeldiks, kui aus olla. Me ei mõelnud selle peale, mida publik sellest nii väga arvab," selgitas Tamm. Kõpper usub aga, et publiku tagasiside on tugevalt varieeruv. "See on täpselt selline asi, et kas väga meeldib või üldse ei saa aru," tõdes Kõpper.
Tamm lisas, et tempo on selle aasta saatel aeglasem kui aastavahetusprogrammis muidu harjutud. "Ta tuleb hästi dialoogipõhine, situatsioonipõhine ja vajab natuke aega ja rohkem tähelepanu," tõdes Tamm.
"Aastavahetus Kinoteatriga" on ETV eetris 31. detsembri õhtul kell 22.10. Karmil ja halastamatul pühadeajal saab ühest üksikust Nuustaku lumiste küngaste vahel peidus olevast kõrtsist tormivari kaheksale salapärasele rändurile. Need mehed juba nalja ei mõista, eriti üksteise vastu. Üks maja, üks õhtu, üks suur küsimus, kaheksa meest ja paar nalja. Osades Tõnis Niinemets, Märt Avandi, Ott Sepp, Priit ja Märt Pius, Peeter Oja, Henrik Kalmet, Andrus Vaarik jt.


title: "Ringvaate" toimetajad testisid oma koerte peal rahustavaid videoid

maintext: Eesti meditsiinist tuleb tihti murelikke teateid, mille kõrval kipub ununema, et tegelikult saadab meditsiin iga jumala päev korda imesid. Üks selline koht paljudest on Ida-Tallinna keskhaigla enneaegsete intensiivravi osakond. Laulja Nele-Liis Vaiksoo, kellel on selle teemaga väga isiklik puude, läks sinna töövarjuks.


maintext:
Tõnis Niinemets: meie jõulukott oli küllaltki pilliderohke
"Jõulutunneli" stuudiosse jõuavad ka mitmed tuntud Eesti inimesed, kes räägivad enda möödunud aastast ja rahulikust pühadeperioodist. Esimesena oli "Jõulutunnelis" külas näitleja Tõnis Niinemets koos abikaasa Liis Ilula-Niinemetsa ning lastega.
Tõnis Niinemets kinnitas "Jõulutunnelis", et nende laste jõulukott oli üpris pilliderohke. "Üks lastest sai ksülofoni, teine melodica, aga päkapikk tõi enne seda veel ka suupille," ütles ta ja lisas, et ise nad eriti musikaalsed ei ole. "Elame seda laste peal välja, varsti hakkab see toimuma ka spordiga," ütles Niinemets ja selgitas, et varsti jõuab kingikotti ilmselt võrkpall.
"Tööalaselt on mul ikkagi hea meel, et Von Krahl mind siiani tööl hoiab," tõdes Tõnis Niinemets ja lisas, et teatrialaselt hea meel ka esimese stand-up lavastuse üle. "Hea sõnaga meenutan ka Naissaarel toimunud "Aadama õuna" lavastust."
Tõnis Niinemetsa abikaasa Liis Ilula-Niinemets tõdes, et kodus teeb Tõnis laulmise ja näitlemise asemel ise luuletusi, niiviisi lunastas ta jõuluõhtul näiteks ka kingitusi. "Tal on väga päevakajalised, isegi poliitilised luuletused."
Abikaasa Liis on ameti poolest kehalise kasvatuse õpetaja, kus tema sõnul on kõige olulisem muuta see lapse jaoks meeldivaks. "Minu missioon on see, et lapsed näeksid, et liikumine on tore ning nad tahaksid tundi tulla ja neil oleks lõbus," ütles ta ja nentis, et neil tohiks tekkida halba emotsiooni. "Sealt edasi tuleb see, et kui kiiresti ta ikkagi 60 meetrit jookseb."
Saates tuli ka välja, et Tõnis Niinemets on enda abikaasat ka vahel kehalise kasvatuse tunnis asendanud. "Ma õpetasin neile asju, mida ma ise koolis õppisin liikumisest," ütles Tõnis Niinemets ja selgitas, et tema näitas gümnaasiumitüdrukutele võitluskunstist tulenevat gata't. "See on võitluskunst ilma vastaseta."


title: Suri "Tähtede sõjast" printsess Leiana tuntud Carrie Fisher

maintext:
Fisher sai eelmisel nädalal lennureisil Los Angelesest Londonisse südameinfarkti ja ta viidi haiglasse. Arstidel tema elu päästa ei õnnestunud, kuigi vahetult pärast terviseriket teatati, et olukord on stabiilne.
Tänavu veebruaris teatati, et Fisher osaleb ka "Tähtede sõja" uues osas, mis ei jõua kinopubliku ette enne 2017. aasta lõppu.
Carrie Fisher, "Star Wars" actress, screenwriter and author, has died at 60 https://t.co/bCuHGAfQgP pic.twitter.com/xH65gXpx72


maintext:
Tambet Tuisk diktoritööst: ma proovin sel hetkel olla Eesti Televisiooni nägu
ETV ja näitlejate liidu koostöös jõuavad alates 2017. aasta alguses ETV ekraanile taas telediktorid - juba mõnda aega on saateid tutvustanud kaadritaguseid diktorid, kuid varsti on nad teleekraanil meie ees. "Ringvaade" käis vaatamas, kuidas esimesi vahetekste filmiti.
Seni ETV ekraanil vaid kaadri tagant saateid tutvustanud Sandra Uusberg kinnitas, et kaamera ees vahetekstide lugemine on kindlasti keerulisem. "Kui seal boksis üksi istudes ma tundsin end turvaliselt, siis kaamera ees mõtlen palju enam detailidele," ütles Uusberg "Ringvaates" ja leidis, et näitleja jaoks on vahel isegi kergem, kui roll ette antakse. "Iseendana esinemine on kõige haavatavam."
Uusberg tõdes, et ta pabistas väga diktorivõtete eel, kuid kohapeal ei olnudki tema sõnul enam nii hull. "Soojad inimesed võtsid mind vastu," nentis ta ja lisas, et igaüks on siin oma mõtete ja oma isikuga.
Tambet Tuisu sõnul võtame me paratamatult elus pidevalt igasugu erinevaid rolle, kuid diktorina on tal enda roll väga selge. "Sel hetkel pean ma olema Eesti Televisiooni nägu," lisas ta. "Ma ootan diktoriametis eriti neid inimesi, kes ei ole igapäevaselt kaamerate ees, neid, keda laiem publik ei ole näinudki."
"Diktor peab televaataja jaoks kandma edasi usaldust," ütles Margus Tabor ja nentis, et kui keegi ikkagi ütleb sulle, et sa peaksid seda saadet vaatama, siis peab ta olema usaldusväärne. "Tegelikult oli aastaid tagasi juba Lavakunstikoolis ülesanne, kus pidime harjutuse korras ette lugema telekava."
Näitleja Gert Raudsep selgitas, et 100. sünnipäeva tähistavast näitlejate liidust oleks igav niisama rääkida, seega otsustasid nad lasta kõneleda hoopis näitlejatel endil. "Mis oleks parem, kui lasta neil esineda iseendana," ütles ta. "Ma loodan, et see projekt meeldib nii vaatajatele kui ka ETV-le ning see jätkub aasta lõpuni."


title: Aastahiti tiitli pälvisid Shanon ja Alan Walker

maintext: Eesti Autorite Ühingu 25. sünnipäeva puhul toimunud suurkontsert on pühendatud lugudele, mida iga eestlane teab ja mis on meile igiomaseks saanud. Mikk Targo käivitatud suurprojekt sai alguse kahjutundest, et aastatel 1945-1980 loodud armastatud Eesti poplaulud ei jõudnud raudse eesriide tõttu laia maailma. 18 hitti sellest perioodist on nüüd saanud uue kuue.


maintext:
Leelo Tungal astus "Mamma Mia!" laule tõlkides keeldudest üle
ABBA kuulsad laulud kõlavad Vanemuise muusikalis "Mamma Mia!" eesti keeles. Laulutekstide autor on Leelo Tungal, kes tunnistas, et laulude tõlkimine ei olnudki väga raske, kuigi mitmete sõnade eestikeelseks muutmine keelati talle agentuuri poolt ära.
"Eesti keel on pikkade ilusate sõnade keel. Siis tuleb teha nagu ristsõna, et sa pead ära mahutama informatsiooni sellesse rütmi," kirjeldas Tungal ETV saates "Ringvaade", kuidas ta laule eesti keelde tõlkis. Tungal tunnistas, et astus keeldudest üle, sest "honey, honey", mida tal tõlkida ei lubatud, sai siiski sõnaks "kullakallis". Tungal lisas, et tõlkida keelati ka väljendit "dancing queen".
Säravast ja tempokast muusikast tulvil lavastuses kõlavad näiteks lood "Super Trouper", "Lay All Your Love on Me", "Dancing Queen", "Knowing Me, Knowing You", "Take a Chance on Me", "Thank You for the Music", "Money, Money, Money", "The Winner Takes It All", "Voulez-Vouz" jt. "Ma ei tahaks neid inglise keeles laulda, sest nad on nii omaks saanud eesti keeles," kiitis Birgit Sarrap tõlget.
"Mamma Mia!" libreto autor on Catherine Johnson, lavastaja on Ain Mäeots, muusikajuhid Martin Sildos ja Ele Sonn, kunstnik Riina Degtjarenko, kostüümikunstnik Gerly Tinn, koreograaf Andre Laine, valguskujundaja Meelis Lusmägi.


maintext:
Pärnu noored tahavad vanasse ujulasse ekstreemspordikeskuse rajada
Pärnu kaasava eelarve hääletusel konkureerib kuus ideed, millest üks on noorte plaan rajada vanasse ujulasse ekstreemspordikeskus. Siiani pole Pärnus talvel kohta, kus rula ja rattaga sõita.
Noorte hulgas ülipopulaarne pump track ehitati selle aasta kaasava eelarve raha eest. Talvel on aga kindlasti sisehalli vaja, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Sellist ilma talve jooksul ilmselt väga tihti ei ole. Kindlasti oleks vaja kohta, kus saaks ka talvel sõita," ütles Pärnu spordikooli jalgrattatreener Margo Märtsoo.
Pump trackil julgevad noored täna sõita, aga skatepargis ei hakata isegi isegi proovima, sest väga libe on. Muid kohti pole ka.
"Praegu me käime põhiliselt Tihemetsas või heal juhul Tallinnas. Siin lähedal ei ole kuskil sõita," ütles rulahuviline Rivo Ringmaa, kelle sõnul oleks sisehall väga hea.
Sisehall tuleks vanasse ujulasse, mis pandi juba eelmise aasta kevadel kinni. Noortel on juba plaanid valmis, kuidas bassein ümber ehitada.
Kõigepealt tuleb võita aga kaasava eelarve hääletus. 40 000 euroga saaks plaanid juba teoks teha. Praegu noored lihtsalt proovivad, kuidas BMX ja rula basseinipõhjas käituvad.
"Me oleme igasuguse toetuse eest ülimalt tänulikud ja loodame, et varsti on võimalik meil rajada Raba ujulasse üks Eesti ägedamaid siserulaparke, kus saavad treenida nii Pärnu maakonna noored, Eesti noored kui ka noored Baltimaadest, Soomest ja igalt poolt mujalt. Esimeses etapis on võimalik see rulapark valmis ehitada ja keskus tööle saada. Hiljem lähevad keskusega plaanid edasi. Plaan on teha sellest ekstreemspordikeskus, kus on lisatud street workout, slackline, on võimalik pinksi mängida ja tegeleda aktiivse spordiga," rääkis ekstreemspordiedendaja Rasmus Paimre.
Tegelikult tuli ekstreemspordikeskuse idee Pärnu noorte vabaajakeskuselt.
"Meie pakume noortele sisemist tegevust. Siin on meil erinevad pallimänguid, spordisaal, aga kui näeme, mida noored tänaval tahavad teha, siis seda meil pakkuda ei ole. Oleks aeg," rääkis Pärnu noorte vabaajakeskuse juhataja Annely Reile.


maintext:
Raatuse kooli õpilased kinkisid Helliku lasteaiale isetehtud mänguasju
Tartu Raatuse kooli õpilased kinkisid Tartu Helliku lasteaiale hulgaliselt isetehtud puidust mänguasju, istesõidukeid, tumbasid ja väikese liikluslinnaku. Kokku valmis nii palju kingitusi, et neile tuli järele minna lausa kahe sõiduautoga.
Raatuse kooli tehnoloogiaõpetaja Tiiu Laidi tunnis tegid õpilased Helliku lasteaiale papirullidest pehmete istmetega tumbad, puidust kalastusmängu ja kabe. Viienda klassi õpilased ehitasid puitklotsidest majad ja liiklusmärgid, millest Helliku lapsed saavad kokku panna päris liikluslinnaku, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Need tööesemed on valmistatud meie kooli poolt, osaliselt õpilaste endi välja mõeldud ja osaliselt ka Helliku lasteaia soove arvestades. Lapsed lähevad üsna kähku selle liini peale, et nüüd me teeme ja nad teevad hoopis teisiti kui endale," selgitas Laid.
Reede hommikul nägid Helliku lasteaia lapsed neile meisterdatud kingitusi esimest korda.
"Meile toodi autorada, kus on autod ka. Kolm autot. Rallikas ka. Ja seal on autolinn ka," kirjeldas Johannes.
"Kabe, male. Linn, seal laua peal on suur linn," loetlesid Lenna ja Grete.
Helliku lapsed arvavad, et mõne aasta pärast võiks ka ise puidust ehitama hakata. Puidust just seepärast, et puit on vastupidav.
"Puuonni, puuautot ja puuehitist, millega saab õues mängida," rääkis Joosep enda ideedest.
"Nendega saab mängida ja need on tugevad," ütles Johannes.


maintext:
Väike-Maarja jõulumitmevõistlusel võeti mõõtu kümnel alal
Samal ajal kui suur osa spordihooneid on Eestimaal pühade ajal suletud, korraldati sportlikus Väike-Maarja vallas teist korda jõulumitmevõistlus.
Kokku võisteldi Lääne-Virumaal kümnel alal, alates ratta aeglussõidust lõpetades korvpallivisetega, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Võistluste eestvedaja Jane Kooli sõnul olid alad valitud nii, et tulla sai koos peredega ja sportlikust vormist sõltumata.
" Valisimegi need alad niimoodi, et saaks tulla pintsaku ja lipsuga tegema. Kui sul ongi kõht silmini täis, siis on sõudmine ainu, mis võib esile kutsuda teatud reflekse," selgitas Kool.
Helge Alt oli Väike-Maarjasse sportimas koos perega.
"Me oleme väga harva Väike-Maarjas, aga täna olime. Eile söödi palju. Ja lastega saab koos olla üks päev - mis saab veel toredamat olla," ütles Alt.
Vallavanem Indrek Kesküla ütles, et jõulumitmevõistluse mõnu seisneb alade laias spektris. "Veidi spordi kõrvale õnne, mitte ainult rassimist ja higi - see teebki selle ürituse mõnusaks," selgitas Kesküla, kes loodab, et osalejaid motiveerib ka see, et vallavanem võistleb.
"Ma loodan, et motiveerib - ole vallavanemast parem. See võiks küll olla väga hea loosung," ütles ta.
Kui alade lõikes said osalejad vallavanemast paremad olla, siis kokkuvõttes pälvis esikoha just Indrek Kesküla. Naistest osutus parimaks Geidi Kruusmann.


title: ETV aastavahetusprogrammi huumoriosa pahandas pilatavaid juba enne eetrit

maintext:
Ärapanija 2016. (Foto: Ülo Josing/ERR)
ETV aastavahetusprogrammi huumoriosa on pahandanud pilaobjektiks sattunud tegelasi juba enne eetrissejõudmist - nii pole enda mainimisega "Ärapanijas" rahul kriminaaluurimise all olevad Toomas Lepp ja Mart Ummelas.
Lepp tegi enda ja Ummelase nimel avaliku pöördumise, et neid puudutav osa meelelahutussaatest välja jääks ning on andnud märku, et asjaga tegelevad advokaadid, kirjutab Õhtuleht.
Ummelas tunnistas lehele, et pöördumine sai tehtud Lepa mahitusel. "Ei minul pole küll plaanis kuskile kohtusse minna, mul pole selleks rahagi," tunnistas Ummelas.
Erinevaid reaktsioone on tekitanud ka ETV otsus lasta teha aastalõpu intervjuu peaminister Jüri Ratasega koomikute Märt Avandi ja Ott Sepa poolt meelelahutuslikus formaadis.
"Otsuse ja ettepaneku aastalõpu intervjuu formaati muuta tegi ERR ja me võtsime selle vastu. Igaüks saab seda hinnata 31. detsembril," ütles valitsuse pressiesindaja Rasmus Kagge.
ERR-i juhatuse liige Ainar Ruussaar ütles ajalehele, et poliitikud ja ühiskonnategelased ei peaks riigitelevisiooni naljasaateid võtma surmtõsiselt, sest tegemist on poliitilise satiiriga. "See on terve ja vaba ühiskonna tunnus," märkis ta.


title: Täna selgub, kes on Eesti parim koolikokk

maintext:
Eesti parim koolikokk (Foto: Renee Altrov)
Kätte on jõudnud suur finaal ja võistlevad kolme kooli kokad - Kaidi Oksaar Surju põhikoolist, saatesse "musta hobusena" pääsenud Urmas Lindlo Aseri koolist ja Leelo Reha Palupera põhikoolist.
Finalistid saavad ülesandeks rabada žürii jalust maha jõulumenüüga. Kindel on see, et verivorsti ja hapukapsast koolikokkade meeskonnad pakkuma ei hakka. Žürii üllatusliige on finaalsaates ettevõtja Rasmus Rask. Saadet juhivad Kaidor Kahar ja Eero Reinu.
"Eesti parim koolikokk" finaal on ETV eetris täna kell 20.00.


title: Lõppeva aasta raadioapsud toovad naeru suule

maintext:
Taavi Libe ja Margitta Otsmaa Vikerhommiku stuudios (Foto: Ülo Josing)
"Sellepärast ongi raadio äge, et seal on kõik otse. Meil ei ole mitte kunagi aega ette valmistada tohutult suuri pompöösseid reportaaže ja lugusid, sest meil on kiire igal täistunnil," ütles toimetaja Margitta Otsmaa ETV saates "Terevisioon".
Otsmaa lisas, et tal on tihti juhtunud nii, et kombineerib vahetult enne eetrit ülipikki lauseid ja nii sünnivadki kummalised kooslused. "Siis tulevadki sellised kombinatsioonid, et näiteks suitsiidiplahvatuses hukkus tank," tõi Otsmaa näite ja naeris, et ka oma nimi tuleb alati paberile üles kirjutada, muidu ununeb see lihtsalt ära.
Kindlasti on kokkuvõte raadiapsudest ka 31. detsembril eetrisse jõudvas aastat kokku võtvas "Päevakaja" saates.


title: ERRi raadiokanalites tuleb rikkalik jõulu- ja aastalõpuprogramm

maintext:
Stuudiomikrofon (Foto: Arne Holm, Raadio 2)
Vikerraadio jõulu- ja aastalõpuprogrammis on rõhk muusikal, tehakse aasta kokkuvõtteid, loetakse ette Tõnis Erilaiu soovisaatest välja jäänud kirjad ning jagatakse heategevusalast nõu.
Kultussaade "Soovid, soovid, soovid" tõi Vikerraadiosse nii suure hulga kirju, et kahjuks ei olnud võimalik neid kõiki saatesse mahutada. Kuid kirjutajad ei pea kurvastama, sest 31. detsembril kell 15.05 loevad Maian Kärmas ja Taavi Otsus välja jäänud kirjad ette.
Aasta lõpuni on tööpäeviti kell 12.35 eetris "Heategevuskool", kus võetakse ette annetamisega seotud dilemmad ja seatakse kahtluse alla mitmed levinud arvamused. Sarja autor on presidendi vabakonnanõunikuna töötav Urmo Kübar.
Pühade ajal ja aasta lõpus kõlab Vikerraadios palju head muusikat. 24.-26. detsembril on eetris "Kuulajate Kauamängiv". Vikerraadio kodulehel saab hääletada jõulu- ja talvelaule või kirjutada kommentaariumisse oma lemmiku pealkiri. Ainus tingimus on, et laul peab olema eelmisest sajandist. Muusikaprojekt "Muinaslugu Sinilinnust" pole unikaalne tähis pelgalt aastal 2016, vaid kogu meie muusikaajaloos. Saksa bigbändi esituses kõlavad tänapäevases seades 18 igihaljast pala. Nende valimisest, esitajate leidmisest ning kogu ettevõtmise köögipoolest räägib idee autor ja produtsent Mikk Targo 26. detsembril kell 12.05.
Muusikasaade "Lood ja laulud" tuleb eetrisse kolme erisaatega. 24. detsembril on külas viiuldaja ja pärimusmuusik Eeva Talsi, 25. detsembril Ewert Sundja ansamblist Ewert And The Two Dragons ning 26. detsembril helilooja Priit Pajusaar. Kõneldakse muusikute senise loometee nendest lauludest, mis on just neile endile armsad ning nende laulude tagamaadest. Saate autor on Maian Kärmas, saated on eetris kell 14.05.
26. detsembril kell 16.05 kõlab Jõulujazzi kontsert "Tribute to David Bowie. Marten Kuningas & Band". Vana-aasta õhtul alates kella 20.00 valivad kuni hommikuni muusikat Vikerraadio toimetajad ja saatejuhid.
27.-31. detsembril on kokkuvõtete tegemise aeg. Teadusaasta parimad palad valib välja Priit Ennet, kirjanduse ülevaate teeb Peeter Helme, olulisemad spordisündmused paneb ritta raadio sporditoimetus ning märkimisväärsemad filmid toob välja Tõnu Karjatse. Saated on eetris kell 14.05.
Aastalõpu "Rahva teenrid" on eetris 31. detsembril kell 11.05, mille järel kell 12.05 võtab raadio uudistetoimetus saates "Aastalõpu Päevakaja" kokku tähtsamad sündmused Eestis ja välismaal. Kell 16.05 teeb Sten Teppan ülevaate muusika-aastast. Vana aasta viimase ja uue aasta esimese tunni sisustab Jaan Elgula. Enne südaööd on eetris Eesti Vabariigi presidendi kõne.
Raadio 2 on võtnud jõulude eel koha sisse Vabaduse väljaku pop-up stuudios, kus möödujatel on muuhulgas võimalus valida ka Aastahitti. Tänavu on Raadio 2 ühendanud jõu ETV "Jõulutunneli" kampaaniaga ja nii on lisaks tavapärastele Aastahiti hääletusviisidele võimalik soovi korral ka liikumisraskustega inimestele treeningsaalide loomiseks annetada.
Klassikaraadios jätkub ilusaima jõululaulu valimine. Koduleheküljelt saab kuulata ja vaadata Eesti kooride ja ansamblite esituses ETV videotelt valikut populaarseid jõululaulule ning anda hääl oma lemmikutele. Jõululaulude mängu kokkuvõte on eetris teisel jõulupühal, 26. detsembril, kell 12-14. Pühadeprogramm on tulvil kauneid jõulukontserte ja klassikalisi jõululaule, pühadeprogrammis jõuavad eetrisse ka Tartu laste jõulujutud.
Raadio 4 eetris on juba 24. korda Eesti elektroonilise meedia vanim heategevusprogramm "Jõulurõõmu kuulutus". Sel aastal kogutakse toetust Narva lastele MTÜ pereprojektis, et aidata soetada rippuvaid liikumisvahendeid. Kõnede vastuvõtmine annetusetelefonidele algas 18. detsembril. Saade on eetris 24. detsembrist kuni 8. jaanuarini.
Esmakordselt oli saade Raadio 4 eetris aastal 1993 ning toona toetati verevähki põdevaid lapsi. Aastate jooksul on raha kogutud meditsiinitehnika soetamiseks Tallinna Kliinilise Lastehaigla, samuti Tartu, Nõmme ning Narva lastehaigla tarvis. "Jõulurõõmu Kuulutus" on toetanud Tartu, Viljandi, Jõhvi, Narva, Tallinna, Imastu, Kohtla-Järve, Pärnu, Narva-Jõesuu, Haapsalu lastekodusid, Sillamäe Vanalinna kooli puudega lapsi ning Tartu Emajõe koolis õppivaid nägemispuudega lapsi. Annetada saab telefoni teel, helistades numbrile 9007008 maksumusega 5 eurot või 9007009 maksumusega 15 eurot. Saade "Jõulurõõmu kuulutus" on eetris iga päev kell 16.00–18.00.


title: Reimo Sildvee õppis ära gorillade keele

maintext:
Reimo Sildvee õppis ära gorillade keele
"Terevisiooni" vastutav toimetaja Reimo Sildvee käis Ida-Aafrikas Rwandas vulkaanide rahvuspargis, kus sündis film "Gorillamajandus".
Film räägib Rwandast, kus kodusõjajärgse ülesehituse peamine rahastusallikas on haruldased mägigorillad, kelle nägemise eest turistid on nõus palju maksma. Filmis jälgiti ühe turismigrupi teekonda mägidžunglisse, kus kohtuti ühe mägigorilla perekonnaga. "Neid on alles mõnisada isendit, vulkaanide rahvuspargis on ainult 300. Nad on väga huvitavad loomad, majesteetlikud," kirjeldas filmi autor Reimo Sildvee ETV saates "Ringvaade".
Filmimiseks loa saamine võttis Sildvee sõnul aega kuid, sest lubade taotlemine nõuab palju paberimajandust ja raha. Gorillade seltsis võib rahvuspargis veeta vaid tund aega, seda mõõdetakse lausa stopperiga. Hoolimata sellest jõudis Reimo Sildvee õppida ära gorillade suhtluskeele ning demonstreeris seda ka televaatajatele. "Praktikavõimalust oli väga vähe, mulle see väga külge ei jäänud," oli Sildvee siiski tagasihoidlik.
"Gorillamajandus" on kaheksas osa rahvusringhäälingu dokumentaalsarjast "Meie Maailm" ning jõuab ETV ekraanile täna õhtul kell 22.25. Filmi autor on Reimo Sildvee ja režissöör Märten Vaher.


maintext:
Galerii: ETV toob eetridiktorid tagasi ekraanile
Uuest aastast hakkavad ETV ekraanil vaatajaid rõõmustama Eesti näitlejad, kes astuvad eetridiktori kingadesse. Igat näitlejat näeb selles ametis vaid ühel päeval.
"Iga päev on ühe Eesti näitleja nägu. Me ei näe telekas mitte klassikalist diktorit, vaid ühe näitleja lühiportreed. Et saada teada, kuidas juhatab uudiseid sisse näiteks Tambet Tuisk või kuidas tutvustab mängufilmi Merle Palmiste, tuleb iga päev telekat vaadata," selgitas ETV pearežissöör René Vilbre.
1. jaanuaril näeb ekraanil diktorina siiani saateid kaadri tagant sisse juhatanud Sandra Uusbergi. Seejärel kohtab juba Jaan Rekkorit, Margus Taborit, Merle Palmistet, Priit Piusi, Evelin Võigemasti, Anne Veesaart, Tambet Tuisku jt.
Ettevõtmises osalevad kõikide Eesti suuremate teatrite näitlejad ja ka vabakutselised. Eetridiktori amet taaskäivitati koostöös Eesti näitlejate liiduga, kes tähistab uuel aastal oma sajandat sünnipäeva.


title: Pannjärvele jagus suusatajaid ka jõululaupäeval

maintext:
Suusatajad Pannjärvel. (Foto: ERR)
Lagendikul asuval Pannjärve suusastaadionil on rohkem jääd kui lund, kuid mõnisada meetrit eemal metsade vahel leiab suusatamiseks erinevaid ringe, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Laura Kuusemets ja Ainar Elberg ütlesid, et tingimused on neljakilomeetrisel ringil veel küllalt head, kuid vihm ja tuul teevad iga päevaga ka Pannjärve radadele kurja. Nad nentisid, et suusatajaid on metsa all meeldivalt palju.
"Eks nad kasutavad ka viimast võimalust ära, sest suure tõenäosusega homme enam sõita ei kannata. Kui siin vihma tuleb, siis läheb rada kiiresti. Drastiline muutus on ikka olnud 24 tunniga. Eile käisime, siis oli ikka oluliselt parem," rääkisid nad.
Triatlonist Jaanus Mägi taastub vigastusest ning tema sõnul on suusatamine väga mõnus tegevus.
"Suusatamine on väga hea ala, kus kõik lihased töötavad - ei põruta väga kõvasti ja koordinatsioon on paigas. Arendab ühtlaselt tervet keha," ütles Mägi.
Kuna õigeusklikel on jõulud alles paari nädala pärast, siis jõudis suusakilomeetreid koguma ka Kohtla-Järve apostliku õigeusu kogudust teeniv isa Dionissi, kodanikunimega Sergei Borissov.
"Soovin kõigile edu ning seda, et inimesed käiksid kirikus ja palvetaksid, aga leiaksid aega tegeleda ka kehakultuuriga. Tänu Jumalale on meil siin Pannjärvel lund, tulge ja suusatage. Soovin kõikidele tervist ja toredat perekondlikku püha," ütles Borissov.
Suusatamist oma peres talipühade lahutamatuks osaks pidaval Moonika Lehtmaal oli intervjuu andmiseks seljataga juba üle 16 suusakilomeetri. "Tulime elukaasalasega koos. Ma olen kohalik, Ida-Virumaalt ja tulime lihtsalt vorsti allapoole laskma," ütles Lehtmaa.


title: Kolm peamist nippi kutsika kasvatamisel

maintext:
Kolm peamist nippi kutsika kasvatamisel
Koerakoolitaja Urve Lageda andis välja raamatu "Kutsika kasvatamise tarkusi", mis annab nippe koerte kasvatamisel.
See on algajale koeraomanikule praktilisi ja selgeid soovitusi jagav raamat kutsika arengut, tervist, kohtlemist ja algkoolitust puudutavatel teemadel koos näidetega elust. "Koer on nagu inimene, eluaeg saab õpetada," rahustas Lageda koeraomanikke ETV saates "Ringvaade".
Raamatu autor ütles, et esmane asi kutsika võtmisel on temaga koos magamine esimestel õhtutel. Teiseks tuleb koerale selgeks teha, kuidas oma hädad väljas teha ning kolmas hea nipp on see, et kutsikat ei tohi üle sööta.
Urve Lageda on koeraarmastuse andnud edasi ka oma kolmele lapsele ning tütar Karin Lageda ütles, et raamat seob kokku kõik eelnevad teadmised ning pakub uusi. Kokku annab raamat 200 vastust, mis koera kasvatamisel tekivad.


maintext:
Nele-Liis Vaiksoo emotsionaalne reportaaž enneaegsete laste osakonnast
Eesti meditsiinist tuleb tihti murelikke teateid, mille kõrval kipub ununema, et tegelikult saadab meditsiin iga jumala päev korda imesid. Üks selline koht paljudest on Ida-Tallinna keskhaigla enneaegsete intensiivravi osakond. Laulja Nele-Liis Vaiksoo, kellel on selle teemaga väga isiklik puude, läks sinna töövarjuks.
Viimati oli Vaiksoo keskhaigla sünnitusmaja intensiivraviosakonnas 13 aastat tagasi, kui tema poeg Ron Jonathan otsustas siia ilma tulla kolm kuud plaanitust varem. Toona võideldi koos arstidega haiglas Roni elu eest mitu kuud. Nüüd on ta juba suur iseseisev mees, terve nagu purikas, kuuenda klassi poiss, kes armastab muusikat, vahendas ETV saade "Pealtnägija".
Vaiksoo ülemuseks sai haiglas veedetud päevaks lasteõde Darja Zarudnjaja. "Meil on siin praegu kuus või seitse titat. Konkreetselt meie sinuga tegeleme täna kahe lapsega. Meie patsiendid on niivõrd kobedad täna, juba saavad ise hingata kenasti meie väikse toetusega," kirjeldas Zarudnjaja haigla eluolu. Kõigest 15 minutit sünnitusmajas olemist võttis Vaiksool juba kergelt silma märjaks.
Kui tavaline rasedus kestab 38 kuni 40 nädalat, siis pisike tütarlaps Karmella sündis 29. rasedusnädalal. Enneaegseks lapseks nimetatakse beebit, kes on kasvanud ema kõhus vähemalt viis kuud, saabunud siia ilma 22. ja 37. rasedusnädala vahel ning tema sünnikaaluks on üle 500 grammi. Väikeseid enneaegseid, kes kaaluvad sündides alla 1500 grammi, on Eestis igal aastal umbes üks protsent kõikidest sündidest ehk suurusjärgus umbes 140 beebit aastas, see on viis-kuus klassitäit lapsi.
Enneagse Karmella ema on 29-aastane Sille Jagant, kes elab juba viimased kaks nädalat oma tütre kõrvalpalatis. Karmella on Sillele juba kolmas enneaegne laps. Sille rääkis, et kui tema esimene laps sündis enneaegselt, siis oli see väga ootamatu ja emotsionaalselt keeruline, kolmandat korda sama rada kõndida on palju lihtsam. "Esmakordselt saanud vanemaks ja tuleb enneaegne laps, siis ütleksin nii palju, et see võib esmalt tunduda väga õudne, aga tegelikult see ei ole üldse nii õudne. Tuleb usaldada lihtsalt haiglas olevaid arste ja mõelda ainult positiivselt, et kõik läheb hästi," soovitas ta.
Arstid siiski rõhutavad, et enneaegsete laste puhul ei ole tegemist lihtsalt pisut varem sündinud beebidega, vaid neil on olenevalt rasedusnädalast, mil laps sündis, omad riskid ja ettenähtud ravi. "Otseselt koju siit me selliseid enneaegseid ikkagi ei saada. Nad lähevad meil nii-öelda kasvama lastehaiglasse. Laps peab teatud rasedusnädalaid saavutama või siis teatud kaalu. Nad vajavad ikka spetsiaalset keskkonda veel," selgitas Zarudnjaja.
Emotsioonide virr-varr
Zarudnjaja on korduvalt koos arstidega aidanud elule 500-grammiseid vastsündinuid, keda 20 aastat tagasi poleks olnud võimalik päästa. Praegu suudavad osavad arstid ja õed moodsa meditsiini abiga elule aidata umbes 70 protsenti alla 1500-grammise sünnikaaluga titasid.
"Ma mäletan seda esimest emotsiooni, kui ma nägin seda beebit seal kuvöösis, ja siis mulle õed ütlesid, et puuduta ja vaheta nüüd ise mähkmeid, ja siis näha, et see nahk on kõik läbipaistev ja sa näed neid sõrmi läbi ja need veresooned kõik paistavad, siis ma mõtlesin, et ma ei julge teda puudutada, et ma olen selline hiidinimene selle imetillukese inimese kõrval," meenutas Vaiksoo oma kogemust.
Darja Zarudnjaja on keskhaigla sünnitusmajas enneaegsetele beebidele esimestel nädalatel justkui teise ema eest. Ta söödab, hoolitseb, kontrollib titasid nagu oma lapsi. Tegelikult Darjal endal veel lapsi ei ole, aga nagu muuseas ütles ta, et kunagi oleks tore saada lausa kaksikud. Arvestades, kui hästi tal beebide eest hoolitsemine välja tuleb, poleks probleem, kui ta saaks ka kuuikud.
Päev keskhaigla sünnitusmajas oli Vaiksoo jaoks üks tõeline emotsioonide virr-varr. "Lähen koju ja kallistan kõvasti oma poega Roni ja olen tänulik, et ta mul olemas on," tõdes lauljatar pärast "Pealtnägija" debüüti.


maintext:
Marynel Marju Kuut: ma olen täiesti üksik, elan eraklikku elu
Laulja ning helilooja Marju Kuut elab küll alates 1980. aastast Stockholmis, kuid "Ringvaade" kohtus temaga siiski siseraadiote diskorite erapeol, et teha temaga üks väheseid intervjuusid viimaste aastate jooksul.
Marynel Marju Kuut kinnitas "Ringvaatele", et ta ei kirjuta noote, sest ta ei mängi noodist. "Kõik tuleb peast, kuigi ma ei saagi otseselt seda muusikat kirjeldada," ütles Kuut ja lisas, et ta ei ole selline artist, kes tuleks õhtul esinema ja mängiks ise koha peal klaverit.
"Ma olen avastanud, et minu lood koosnevad detailidest, millest kujunebki lõpuks vajalik meloodia," kinnitas muusik ja nentis, et tema lugudes peab samas olema alati ka midagi imelikku, mis paneks inimesi mõtlema. "Selleks ma Eestist ära kolisingi, et jõuaks kõigega tegeleda."
"Minu puhul oli nii, et kui mind lauljana ei innustanud bänd, siis ma olin ise see kõige viletsam liige," ütles Marynel Marju Kuut ja tõdes, et teda peab innustama, et ta tööle hakkaks.
Samuti tõi muusik välja, et ta elab praeguseks hetkeks üpriski eraklikku elu. "Ma ei ole juba neli aastat inimestega kokku puutunud, suhtlen nendega ainult interneti teel," kinnitas Kuut ja nentis, et ta on täiesti üksik.
Nime muutust põhjendas Marynel Marju Kuut sellega, et ta lihtsalt liikus edasi. "See vana Eesti laulja on tõesti Marju Kuut, ja seda ma võtangi nii," tõdes ta.
Stockholmis elades koosnebki tema igapäev muusika tegemisest. "Ärkan üles ja hakkan pidžaamas kohe muusikaga tegelema, vahel olen isegi 37 tundi järjest muusikat teinud," ütles Kuut ja lisas, et muud ta ei teegi. "Kõik poed on mul ka samas majas, seega ma ei peagi kodust välja minema," selgitas ta ja nentis, et vahel on ta käinud aasta jooksul vaid kolm-neli korda Stockholmi linna peal.


title: BBC: George Michael oli aktiivne annetaja, osa abi saanud inimesi sai heategija nime alles nüüd teada

maintext:
George Michaeli pilt ja leinajate poolt toodud lilled laulja kodu ees. (Foto: AFP/Scanpix)
Näiteks telesaate "Deal or No Deal" kunagine produtsent Richard Osman meenutas, kuidas üks telesaates osalenud mängija tunnistas, et tal ja tema elukaaslasel on vaja 15 000 naelsterlingit lastetusraviks ehk in vitro viljastamiseks. Juba järgmisel päeval oli Michael salaja helistanud ja öelnud, et annetab vajamineva summa, vahendas BBC.
Praegu 38-aastane Lynette Gillard tunnistas ajalehele Daily Telegraph, et ta ise ja tema elukaaslane Steve Davies on aastaid mõelnud, kes võis olla see tundmatu lahke inimene, kes neid toetas. "Mis ma muud oskan nüüd öelda, kui et, tänan sind, George!"
BBC toob oma ülevaates välja, et Michael annetas nii suurtele heategevusorganisatsioonidele kui ka erinevate üksikjuhtumite puhul oma isiklikul initsiatiivil.
Näiteks tulud, mille ta sai oma 1991. aastal koos Elton Johniga salvestatud dueti ehk laulu "Don't Let the Sun Go Down On Me" eest, annetas ta AIDS-i haigeid ja lapsi toetavatele organisatsioonidele. Ansambli Wham! laulu "Last Christmas" eest saadud rahaga toetas ta Etioopia näljahäda leevendamiseks. Laulu "Jesus to a Child" tulusid kasutas laulja laste abitelefoni Childline toetamiseks.
Capital Radio saatejuht Mick Brown omakorda tunnistas, et Michael oli nende lastele suunatud heategevusprojekti regulaarseks toetajaks. "Iga kord lihavõttepühade ajal, kui ma olin koos Chris Tarrantiga eetris, et toetada Londoni lapsi, helistas George kell 15.30 ning annetas 100 000 naela," kirjutas Brown Twitteris.
Michaeli ema suri 1997. aastal vähki ning seetõttu olid ka vähihaiged ja meditsiinitöötajad laulja heategevusplaanides olulisel kohal. Näiteks 2006. aastal korraldas ta Londonis eraldi heategevuskontserdi, et sellega tänada Suurbritannia Riikliku Terviseameti (NHS) meditsiiniõdesid tema ema eest hoolitsemise eest.
Ajakirjanik Sali Hughes meenutas, et omal ajal kirjutas ta ühest tuntud anonüümseks jääda soovinud popstaarist, kes oli andnud ühele medõeks õppivale ning võlgades olevale baaridaamile 5000 naela jootrahaks. Nüüd saab ta kinnitada, et tegu oli George Michaeliga.
Samuti jõudis nüüd avalikkuse ette informatsioon selle kohta, kuidas Michael käis salaja abitöödel ühes kodutute varjupaigas.


description: Riiklik ilmateenistus andis täna hommikul kogu Eestile tugeva tuule tõttu esimese astme hoiatuse.

title: Ilmateenistus hoiatab tugeva tuule eest

maintext:
Soome ja Baltimaade idapiiri taga laiub sajupilvi kandev kaheosaline madalrõhuala. Skandinaavia kohale ulatub aga Kesk-Euroopast kuivema ilmaga kõrgrõhuhari. Kahe erineva rõhuvälja kokkupuutepiir kulgeb üle Läänemere ja hoiab tuule puhangulisena.
Puhub loode- ja põhjatuul puhanguti 17, rannikul 20-23 m/s. Tuulisem on Harjumaal, Hiiumaal, Saaremaal, Läänemaal, Pärnumaal, Ida-Virumaal ja Lääne-Virumaal. Õhtu eel peaks tuul tasapisi rahunema.
Ennelõunal sajab ka kohati lund ja lörtsi. Õhutemperatuur on –2 kuni +2 kraadi, pärastlõunal termomeetrinäit langeb.
Teedel võib esineda libedaid lõike
Hommikutundidel on sõiduolud suurematel riigiteedel head, kuid kohati võib teedel lumesaju ja miinuskraadide tõttu esineda libedaid lõike, teatas maanteeamet.
Amet tuletab sõidukijuhtidele meelde, et ka väiksed temperatuurimuutused null kraadi ümber tekitavad liiklusoludes suuri muutusi.


description: Ilmateenistuse prognoosi kohaselt tuleb aastavahetus küll soe ja vihmane, kuid uue aasta esimesel nädalal on oodata esimesi külmakraade.

title: Ilm keerab uuel aastal külmaks

maintext:
Pühapäeval, 1. jaanuaril liigub aktiivne madalrõhkkond edasi üle Botnia põhjatipu Venemaale ja selle serva mööda lisandub niiskust. Uusaastaööl on Eesti kohal soe õhumass ja siin-seal sajab vihma. Puhub tugev edela- ja läänetuul. Päeval algab aeglane jahedama õhu sissetung ning pärastlõunal tulevad sajud sisemaal juba lörtsina, saartel ja rannikul ning ka Eesti lõunaosas veel vihmana. Tuul nõrgeneb ja puhub valdavalt läänekaarest. Õhutemperatuur on 0..+5°C, pärastlõunal langeb.
Esmaspäeval koondub madalrõhkkond Venemaale ja selle lääneserva mööda tungib Eestisse külm õhumass. Öösel sajab aeg-ajalt lörtsi ja vihma, päeval muutub sadu lumiseks. Tuul pöördub põhjakaarde ja päeval tugevneb. Õhutemperatuur on -2..+2°C, pärastlõunal langeb.
Teisipäeval eemaldub madalrõhkkond kaugemale Kesk-Venemaale ja Läänemere idarannikul tugevneb kõrgrõhuvöönd. Kohati sajab lund. Põhjakaare tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on -3..-8°C, õhtu poole ilm külmeneb.
Kolmapäeval (4.01.) tugevneb Põhja-Euroopa kohal kõrgrõhkkond. Samal ajal liigub Lõuna-Rootsist üle Läänemere Leedu suunas madalrõhkkond. Eesti jääb kahe rõhuala piirimaile. Tänastel andmetel tihe sajuala meile ei ulatu ja lund sajab põhiliselt põhjarannikul. Madalrõhkkonna liikumistrajektoori ja sellest tulenevalt ka saju ulatust täpsustame järgnevatel päevadel. Õhutemperatuur on -7..-12, selgema öö korral ka uuesti õhtul võib -15°C ümbrusse langeda. Tuul pöördub idakaarde ja tugevneb ning muudab enesetunde veel kõledamaks.
Neljapäeval jääb Läänemere ümbrus mitme rõhuala piirimaile. Kohati sajab lund. Tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on -8..-13, päeval -6..-11°C, õhtupoole ilm külmeneb.


title: Neljapäev tuleb vihmane ja tuuline

maintext:
Ilmaolud muutuvad homme kiiresti. Öine külmema õhu ja vaikse ilmaga kõrgrõhuhari on päevaks taandunud Venemaale.
Tulekul on taas soojem õhumass, sest Teravmägede lähedal on kaks madalrõhkkonda, millede lõunaservas kihutavad vihmapilved ühes soojema õhumassiga üle Skandinaavia ja Läänemeremaade ida poole.
Homme ennelõunal hakkab lääne poolt alates pilvisus tihenema, saartel ja rannikul võib veidi sadada. Pärastlõunal on nõrka sadu laialdasemalt, sajab vihma ja lörtsi, Ida-Eestis ka lund.
Puhub edelatuul 5 kuni 12, saartel ja rannikul puhanguti kuni 17 m/s, õhtul veidi nõrgeneb. Õhutemperatuur tõuseb 0 kuni +5 kraadi.


title: Jõulu esimesel pühal püsib temperatuur soe

maintext:
Öösel on pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab vähest lörtsi ja vihma. Puhub edela- ja lõunatuul 5-11, rannikul puhanguti 15, saartel hommikuks kuni 20 m/s. Õhutemperatuur on vahemikus 0 kuni +3 kraadi.
Peipsi järvel puhub edela- ja lõunatuul 7-12 m/s. Ilm on olulise sajuta. Nähtavus on hea mõõdukas. Sooja on 1-2 kraadi.
Päeval on pilves selgimistega ilm. Õhtupoolikul sajab Ida-Eestis kohati lörtsi. Puhub edelatuul 7-12, puhanguti 15, ennelõunal saartel ja rannikul puhanguti 17-20 m/s, õhtul veidi nõrgeneb. Sooja on 1-4 kraadi.
Peipsi järvel puhub edela- ja lõunatuul 7-12 m/s. Õhtupoolikul sajab kohati lörtsi. Nähtavus on hea või mõõdukas, sajus piiratud. Sooja on 1-2 kraadi.