title: Niinemets: tahtsin teha rolli, kus olla lapsesuu

maintext:
"Üks mu "fänn" kirjutab pidevalt, et miks seda vastikut väikest poissi kogu aeg ekraanile lastakse," ütleb Tõnis Niinemets. Hüperaktiivset väänkaela kehastav näitleja tõdeb ka ise: sellist poega küll ei tahaks. "Aga ühel hetkel on ta paratamatult kodus olemas."
Kevin-Christian oma kärsituse, püsimatuse ning äkiliste nutimaailma ärakadumistega on Tõnise sõnul väheke utreeritud versioon tavalisest tänapäevalapsest. "Ta on infotehnoloogia-ühiskonna produkt, kes on kaotamas sidet reaalsusega ning elab interneti- ja fantaasiamaailmas."
Nagu Reet Pullil, ei ole ka Kevin-Christianil prototüüpi. "Ma teadsin, et tahan teha väikest poissi, kes saab rääkida lapsesuu-ei-valeta-positsioonilt – ausalt ja kohati julmalt," räägib Tõnis.
"Ta sündis hopsti! Alguses mõtlesin, et äge oleks teha veel väiksemat poissi, nii umbes nelja-aastast, aga kuidagi kujunes nii, et temast sai pisut vanem tegelane. Keegi ütles, et Kevin-Christian käitub nagu kuueaastane tüdruk või nagu kaheksa-aastane poiss – sest poisid teadupärast arenevad aeglasemalt. Ja eks ta nii ongi, 2. klass."


authors: Nuujahh Kui Kreeklaste Penskaritel Tuh. Pension Jõulukuul

title: Top 5 | Eesti aitab Kreekal jõulutoetust maksta?

maintext:
Erki Savisaar ei saanud Martin Repinski järel uueks maaeluministriks ega ka Keskfraktsiooni juhiks. Savisaar sai fraktsioonijuhi valimisel kaheksa häält. Lihtne matemaatika ütleb, et kui uuel võimuliidul on riigikogus 56 häält, siis ilma nn Savisaare toetajate häälteta läheb võimulpüsimine enam kui raskeks. Kas Jüri Ratas peab savisaarlasi enne kriitilisi hääletusi iga kord ära ostma? See präänik, mis suudaks moosida juba mitu korda pikalt saadetud savisaarlasi, peab küll õige magus olema.
Mitte üksnes puruvaene, vaid ka kõrvuni võlgades Kreeka hoolib oma inimestest, kui maksab pensionäridele 13. pensioni jõulutoetuseks. Alla 850eurose pensioni saajad saavad jõulude puhul lisaks kuni 830 eurot. Mida on sellele vastu panna Eestis, kus eelmise aasta keskmine pension oli vaid 322 eurot? Tallinn maksab pensionärile toetuseks küll 77 eurot aastas, kuid see on ka kõik. Kas Eesti riik aitab Kreekal jõulutoetust maksta meie pensionäride arvelt?
Eksib see, kes arvab, et looduse mastaapne ümberkujundamine on jäänud nõukaaegadesse. Valitsusel on plaanis Linnamäe hüdroelektrijaama likvideerimine, et kala saaks jões ujuda sinna, kuhu tahab. Kui nõukaajal kuivendati suure optimismiga soid, siis praegu räägitakse juba vastupidist juttu – kraavid tuleb kinni ajada ja kuivendatud aladel uuesti soostuda lasta. Inimene ei malda istuda, käed rüpes.
Miks te trügite rongile?
Kuna rongireisijaid on liiga palju, siis on rongifirmal tüütutest sõitjatest vabanemiseks võluvits – tuleb tõsta piletihindu. Tõeline kapitalist paneks enama raha teenimiseks rohkem ronge käiku, mitte ei sooviks hinna kergitamisega sõitjaid eemale peletada. Me elaks endiselt nagu nõukaajal, kui liiga suur nõudlus on teenuse osutajaile nuhtluseks ning uute rongide liiniletoomine on hoopis järgmises viisaastakuplaanis.
Ööistungi terviseks!

fasttext_language: et


title: City24 Aasta Täht Imre Hardõkainen: Ida-Virumaal omaette väljakutse leida ostjaid

maintext:
2. detsembril klubis Teater toimunud Eesti Kinnisvaramaaklerite Koja aastalõpupeol andis kinnisvaraportaal City24.ee esmakordselt välja Aasta Tähe autasud. Alljärgnevalt lühiintervjuu ühe laureaadi ja Pindi Kinnisvara maakleri Imre Hardõkaineniga.
Miks ja mis asjaoludel valisite maakleri elukutse?
Vajasin vaheldust ning uusi väljakutseid ja nii otsisin müügitööd. Osutusin valituks ühes kinnisvarafirmas ning olen nüüdseks maaklerina töötanud pea kümme aastat.
Kui oleksite algaja maakleri mentoriks, siis mida te talle kõigepealt soovitaksite?
Haarata kohe uusi kliente leides härjal sarvist ning varuda veidi kannatust, sest esimesed tehingud ei pruugi kohe tulla.
Millised on praegusel kinnisvaraturul maakleri kõige suuremad väljakutsed?
Eestis võivad need regiooniti olla erinevad. Ida-Virumaal on näiteks omaette väljakutse leida ostjaid – pakkumisi on palju, aga nõudlus tunduvalt väiksem. Siiski olen veendunud, et igale objektile on ostja olemas, küsimus on ainult ajas ja hinnas. Ka kõige kummalisemale ja lootusematule näivale kinnisvarale on ostja leidunud.
Kas oskate põhjendada, miks City24 kasutajad just teid on kiitnud?
Kõige paremini oskab vastata kindlasti kiitja ise, aga olen kuulutustesse püüdnud lisada kvaliteetsemad fotod, rohkem infot objekti kohta, mis on ilmselt kasutajatele silma jäänud.
Kes on üldse maakleri jaoks ideaalne klient?
Kõik kliendid on ideaalsed, tuleb leida ainult õige lähenemis- ja arusaamisviis.
Tutvu ka teiste „City24 Aasta Täht 2016“ laureaatidega.


title: Volinik Hanno Matto: Tallinn põletab Ühistupangas järgmised 4,2 miljonit eurot!

maintext:
“Tule-Jüri-appi,” ohkas sotsist linnavolinik Hanno Matto ahastusest kohe, kui Tallinna linnavolikogu rahanduskomisjon oli eilsel istungil heaks kiitnud Keskerakonna fraktsiooni esimehe Toivo Tootseni ettepaneku eraldada linnaeelarvest Ühistupangale järjekordsed miljonid.
Keskerakondalased kütavad Matto sõnul Tallinna eelarvest järjekordsed 4,2 miljonit eurot maksumaksja raha Ühistupanka, kokku on tegevusloata libapangale välja kirjutatud juba üle 12 miljoni euro.
"Ühistupangale täiendava finantsgarantii andmine on umbes sama süüdimatu, kui ühele reklaamiärimehele partei nimel jagatud garantiikirjad, mis on ajanud Keskerakonna talle kuuluvaid varasid müüma. Kahjuks on antud juhul tegemist meie kõigi ühise rahaga,“ lisas Tallinna linnavolikogu endine revisjonikomisjoni esimees, sotsiaaldemokraat Hanno Matto murelikult.
Ühistupanga asutajaliikmete hulka kuuluvad teiste hulgas Priit Toobal, Villu Reiljan, Ester Tuiksoo ja Alar Nääme. Lisaks ka Tallinna linnavolikogu esimees Kalev Kallo ja aseesimees Lauri Laats.
„Kaalun tõsiselt pöördumist õiguskaitseorganite poole, et saada selgust, kas Ühistupangale antud garantii puhul võib olla tegemist huvide konflikti ja erakonna varjatud rahastamisega,“ lisas Matto.


authors:
Mint Images Rex
Kokkuvõte Aastale
Muud Midagi

description: Milliste vallatuste poolest jääb meelde 2016. aasta?

title: Seksiaasta 2016: noored naised põlgavad kondoome, mehed vaatavad geipornot

maintext:
2. Paarid, kes usuvad, et hea sekselu nimel peab vaeva nägema, naudivadki armurõõme rohkem. N ii väidavad Toronto ülikooli psühholoogid.
1. Heteromehed vaatavad geipornot. Just seda näitas ajakirjas Archives of Sexual Behavior ilmunud uurimus. Meestevahelist rõõmlemist vaatab vähemalt viiendik heteromeestest.
3. Kui istuda väga kaua televiisori ees, kahandab see sperma kvaliteeti. Tõsi, seemnerakkude kahjustamiseks peab teleri eest veedetud aeg olema igapäevaselt vähemalt viis tundi.
4. Seksikad sõnumid ei ole omavaheline asi. Indiana ülikooli uurimus näitas, et vallatu sõnumi saanud inimesed jagavad seda keskmiselt kolme sõbraga.
5. Pulmaööl seksib vaid pool noorpaaridest. Pesufirma Bluebella tehtud küsitluse järgi tormab vaid 48 protsenti vast abiellunud paaridest armurõõme nautima.
6. Üha rohkem inimesi proovib seksi oma sugupoolega. Ajakirjas Archives of Sexual Behavior ilmunud uuringu kinnitusel on võrreldes 1990. aastatega kahekordistunud nende hulk, kes julgevad gei- ja lesbiseksi proovida. Samuti on kogu ühiskond homoseksuaalsete suhtes aina tolerantsem.
7. Närvilised naised saavad vähem seksi. Florida osariigi ülikoolis tehtud uuringu kinnitusel on naiste puhul seos neurootilisuse ja vahekordade sageduse vahel.
8. Süütuse kaotamise aja dikteerivad geenid. Ajakirjas Nature Genetics ilmunud uuringu põhjal on olemas üks kindel geenivariant, mis paneb inimesed varasemas eas enda seksuaalsust avastama ja vahekorras olema.
9. Noored naised põlgavad kondoome. Journal of Sex Research avaldas artikli, mis tekitab suurt muret. Vaid kümnendik noortest naistest usub, et on oluline uue partneriga kondoomi kasutada.


description: Päevavideo näitab antiloopi, kes saab edaspidi kahte sünnipäeva pidada, sest pääses teda varitsenud ja rünnanud krokodilli lõugade vahelt ülinapilt!

title: PÄEVAVIDEO: ülinapp pääsemine kiskja lõugade vahelt


title: Seisukoht | Armastuse hind

maintext:
“Appi, kui kallis on pulmi pidada!” See mõte hoiab ilmselt paljusid noormehi käepalumisel tagasi. Kõik algab juba kihlasõrmusest. Tean inimesi, kes on sellele kulutanud kõik oma säästud (ligi 10 000 eurot) ning võtnud seejärel laenu, et pulmi pidada ja teha remonti… üürikorteris.
Ent pole midagi imestada, kui müüjanna teeb juveelipoes kihlasõrmust valivale mehele selgeks, et kui ta ei pane sõrmuse alla vähemalt kolme kuupalka, pole naine talle järelikult oluline. Ja kui mees vaidleb, et tunneb oma teistpoolt ja teab, et too rõõmustaks hiigelkiviga metallrõnga asemel pigem vägeva pulmareisi üle, siis nähvatakse leti tagant, et reisi saab ju laenuga teha. Taas tõestisündinud lugu.
Hiljutine kogemus ütleb, et mehed ei pääse kinosaaliski filmilinale ilmuvast ehteäri reklaamist, mis innustab neid väljendama oma tõelist armastust, kinkides südamedaamile juveele. Nagu oleks see ainus ja parim viis hoolimist näidata! Pealegi eeldab ja nõuab kalleid kinke pigem pealiskaudne inimene.
Abiellumise juurde tagasi tulles – tähtsaim on ju see, et mees ettepanekuks südame rindu võtab ja püüab seda tehes lähtuda väljavalitu maitsest. Iga naine ehk sõrmusest ei vaimustugi, kuid elegantse briljantsõrmuse saab ka mõnesaja euroga.


authors:
Jorgen Norkroos
Õnnitlused

title: ROOSA GALERII | The Ilves Sisters esitles uut plaati

maintext:
Viiest õest koosnev ansambel The Ilves Sisters, koosseisus Liidia, Silvia, Damaris, Aleksandra ja Gloria Ilves, esitles Hilton Park hotellis oma uut plaati, mis sedapuhku kannab nime "The best of ABBA".
Esimene plaat, Liidia ja Silvia klassikalise muusika album, ilmus mõned kiid tagasi ja tüdrukud naersid, et kahe plaadi aasta jooksul ilmutamine on väga produktiivne. "Järgmisel aastal ole rahulikumad," lubas Liidia plaadiesitlusel.
(Jorgen Norkroos)
Thr Ilves Sisters sai alguse neljaliikmelise instrumentaalansamblina, varsti lisandus ka viies, laulev õde. "Inimesed hakkasid küsima, kas ABBA lugusid ka lauluga saab," muigab Liidia.
Plaadil on kokku 13 lugu. Kõigepealt valis iga õde välja kümme lemmikut ja siis vaadati, kui paljud lemmikud kattuvad.
(Jorgen Norkroos)
Tüdrukud soovisid, et plaadi lood oleks positiivsed ja pakuksid midagi hingele. "Plaat on roosa, rõõmus ja tüdrukulik," ütlevad tüdrukud.


authors:
Stanislav Moškov
René Velli Presidendi Kantselei
Afp
Scanpix
Vida Press

title: Millist kingitust sobiks ulatada presidendile?

maintext:
Üks ekstravagantne näide: president Barack Obama kinkis president Ilvesele Ameerika Ühendriikide New Jersey osariigi kaardi aastast 1796, mis on originaaleksemplar ja käsitsi koloreeritud.
Täna tähistab 47. sünnipäeva Eesti president Kersti Kaljulaid. Presidendile kingituse valimine on tõenäoliselt paras pähkel. Aga fantaseerigem.
2014. aastal külastas Venemaa president Vladimir Putin Hiina riigijuhti Xi Jinpingi. Ka temal oli kaasas "kodukootud" asi. Selleks oli Venemaal valmistatud mobiiltelefoni YotaPhone2, millest maailmas keegi kuulnudki polnud.
Võrdluseks: 2009. aastal kinkis president Obama kuninganna Elizabeth II-le iPodi.
(AFP / Scanpix)
Vastukingituseks sai Obama traditsioonilise hõberaamis kuninganna portree.
Siit võib järeldada, et presidendile võib kinkida vabalt oma portree. Seda juhul, kui sa oled kuninganna. Kui sinus aga tilkagi sinist verd ei voola, siis tuleb edasi mõelda. Kuna Eestil ka enda Nokiat pole, siis jääb nutitelefongi kinkimata.
President Kaljulaid mainis pikas intervjuus Õhtulehele, et tema lemmikjuust on Mont d’Or – Prantsusmaal talvisest piimast valmistatav ahjujuust, mida süüakse koos kartulite ja suitsulihatoodete ning ohtra salatiga. Ehk passiks see hõrk maitseelamus ka kingipakki sokutada? Veebilehekülje Formages.com andmetel maksaks 400 grammi selle juustu Eestisse tellimine 16 eurot ja 80 senti.
Aga ainult juustukera kinkimine jääks viletsaks. Tuleb veel natuke mõelda. Kuivõrd Kaljulaid lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli bioloogina, siis ehk sobiks kingiks midagi elusloodusega seotut?
(Vida Press)
Või hoopiski...?


authors:
Teet Malsroos
Mulle Kaljurand Meeldib

title: Marina Kaljurand pettumustest presidendivalimistel ning enda tulevikuväljavaadetest

maintext:
Kaljurand rääkis ETV „Ringvaates“, et pärast presidendivalimisi on paljud erakonnad käinud tema juures parteisse astumise pakkumisega. „Nimetama ma ei hakka, aga mõned on käinud, neid on rohkem kui üks, aga mitte kõik, kes on parlamendis esindatud,“ rääkis Kaljurand. „No mõned parlamendierakonnad ei ole käinud. On ka sellised, kellele ma olen selgelt öelnud, et pole mõtet tulla.“
Tänavu Eesti Vabariigi Presidendiks kandideerinud Marina Kaljurand on endiselt parteitu, ehkki ühinemiskutseid ja ahvatlevaid pakkumisi on enne kohalikke valimisi tulnud nii mõnestki parlamendierakonnast. Kaljurand aga jääb endale kindlaks, et lähtub nii praegu kui ka tulevikus sisetundest ning oma tulevikku kohaliku omavalitsuse poliitikuna ta ei näe. Ühtlasi rääkis endine välisminister, mis talle valimiskampaanias kõige suuremat pettumust valmistas.
On tehtud ka ahvatlevaid pakkumisi. „On pakutud nii mõndagi. Aga oluline ei olegi pakkumine, vaid oluline on see, et sa tunnetad ise, et sa tahad minna poliitikasse, astuda erakonda ja osaleda kohalikel valimistel,“ rääkis Kaljurand. „Ma olen lähtunud oma sisetundest. Ma ei ole teinud mingisugust võistlust, kes pakub rohkem, sinna ma lähen, ja ma ei tee seda mitte kunagi.“
Kaljuranna sõnul ei ole talle erakonna esimehe kohta pakutud, mida ta peab ka loogiliseks ja õigeks. „Ma arvan, et erakonna esimehed peavad kasvama erakonna seest.“
Naiste võrdõiguslikkus, noored, integratsioon on Kaljuranna sõnul talle südamelähedased teemad ja nendega ta tegeleb ka praegu.
Kaljurand kinnitas, et tal on praegu ka väga palju pakkumisi välismaalt. Ta on pidanud Ameerika Ühendriikides, Ukrainas ja Gruusias loenguid. Eelmisel nädalal viibis ta Gruusia presidendi julgeoleku ümarlaual.
Kaljurand ütles, et ta ei näe oma tulevikku kohaliku omavalitsuse poliitikuna. Ta rääkis, et presidendivalimiste ajal kohtus ta väga paljude kohalike omavalitsuste poliitikutega ja ta nägi, kui tublid nad on, aga „see ei ole see“. Poliitik tunnistas, et talle on tehtud ka ettepanek kandideerida kohalike omavalitsuste valimistel Tallinna linnapeaks.
Euroopa Parlamendi valimistel osalemise kohta ütles Kaljurand, et praegu on ta leidnud oma niši ja ta tegeleb sellega. „Mis tulevik toob, räägime aasta pärast,“ sõnas Kaljurand ja lisas: „Ma ei välista seda võimalust.“
Marina Kaljurand ütles, et kui ta presidendivalimistel otsustas osaleda, teadis ta, et laual on kõik valikud ning seepärast ei tundnud ta kaotuse korral ka viha. „Jah, ma töötasin selle nimel ja ma tõesti tegin kõik endast oleneva, et saada valitud Eesti Vabariigi presidendiks. Valijad tegid teistsuguse otsuse,“ rääkis Kaljurand ja tunnistas, et oli kaotuse pärast pettunud.
Ta selgitas, et õppis valimiste ajal seda, mis talle poliitikas ei meeldi. „Mulle ei meeldi, kui kaamerate juuresolekul öeldakse mulle ühte, ja kui kaamera läheb kinni, siis sama inimene patsutab õlale, ütleb, et „saad sa aru, see on poliitika“,“ rääkis Kaljurand ja lisas: „Ei saa. Ja sellega ma ei lepi mitte kunagi.“
„Muidugi ma olen pettunud, sest ma kohtusin väga paljude kohalike omavalitsuse juhtidega ja valijameestega ja see tulemus, mis oli pärast Estonia kontserdisaalis, ei olnud see, mis nad mulle rääkisid. Muidugi ma olin ka selles pettunud. Aga viha ei olnud kordagi.“
Marina Kaljurand ütles, et Siim Kallasega nad nägid viimati Estonia Kontserdisaalis. „Rohkem ma temaga kohtunud ei ole ja rääkinud ei ole.“ Kaljurand lisas, et nad ei ole kunagi Kallasega perekonnatuttavad olnud ega temaga tihedalt suhelnud. „Ma ei näe ka põhjust, miks ma peaksin praegu hakkama seda tegema.“
President Kersti Kaljulaidile soovis Marina Kaljurand õnne ja edu. „Ta sai väga suure usalduskrediidi rahva ja poliitikute poolt. Praegu on kõik tema kätes ehk tema teha on see, milline Eesti president ta saab olema – kas ta saab olema Eestile parim president, kas teda mäletatakse parima presidendina, tal on kõik võimalused olemas.“


authors: Sellepärast Siis Eriti Eestimeelsed Reformaatorid

description: Põllumeeste sõnul on möödas ajad, kus põllumajandusega saab igaüks nullist alustada. Eesti vabad põllumaad kuuluvad jõukatele kinnisvara- ja metsafirmadele ning põllumehel ei jää üle muud kui maksta pakutavat rendihinda, sest väljaostmiseks raha ei jagu.

title: Põllumees: maa läheb selle kätte, kellel on rohkem raha

maintext:
Praegu on peamised põllumaade kokkuostjad metsa- ja kinnisvarafirmad, kellel jagub vaba raha, et maadesse investeerida. Harjumaal teravilja- ja kartulikasvatusega tegutseva Ralf Vilba sõnul ei näe ta endal võimalust lähiajal maad juurde osta. Praegu kuulub talle 300 hektarit, kuigi toimetab kokku kolm korda suuremal alal. Tema ümbruses asuvad nii kinnisvara- kui metsameeste maad, vabu kinnistuid enam Lõuna-Harjumaal ei ole.
Laienemisvõimalus on ainult siis, kui suudad kusagilt konkurentsist mõne jupi osta. Kui midagi müüki läheb, siis on vaba konkurents. Maa läheb selle kätte, kellel on rohkem raha, nii nagu metsas süüakse ära nõrgim loom,“ märgib Vilba.
Aasta põllumees 2015 Romet Rässa tegutseb Tartumaal ning harib samuti rohkem kui tuhandet hektarit. Tema on võtnud suuna osta võimalusel maad juurde. Viimati tegi ta seda eelmisel nädalal, kui ostis väikese maalapi enda naabruses. Numbrid jätab ta enda teada. „Põllumehel on valikuküsimus: kes investeerib maasse, kes tehnikasse,“ selgitab Rässa enda otsust.
Tema sõnul on Eestis maade suuromanikeks metsafirmad, kes ostavad maad koos põldudega. „Selles äris on niipalju muutunud, et kui varem osteti ainult metsa, siis praegu püüavad nad osta kõike ja seda põllumeestele tagasi rentida,“ selgitab Rässa.
Põllumehele tähendab rentimine enamasti põllumajandustoetustest loobumist. “Firmad annavad maa rendile põllumajandustoetuste hinna eest. Kui tahad toota, pead toetused neile maksma,“ ütleb Vilba. Toetused jäävad 50–150 eurot hektari kohta.
Tartumaa Põllumeeste Liidu juhatuse esimehe Jaan Sõrra sõnul on Euroopas tava, et kolmandik kuni pool põllumehe maast on renditud. „Eestis on kuni pool rendimaa ja mis puutub vabadesse maadesse, siis sellega on jama,“ räägib Sõrra.
Iseenesest on lugu lühike: vaba maa on otsas, kõik kuulub kellelegi. Maad, mis pannakse müüki, lähevad hinnalt nii kõrgeks, et ärimehed astuvad lihtsalt vahele ja võtavad omale.
Teine võimalus põllumehel maad saada on osaleda riigimaa rendioksjonil, kuid ka seal kipuvad hinnad ebamõistlikult kõrgeks minema ning põllumehed lähevad omavahel maade pärast tülli. Pealegi ei anna rendilepingud kellelegi kindlust, et maa jääb tema kasutusse. Oleks igati mugav ja muretu, kui leping kehtiks kindlalt 30 aastat. Aga põllumeeste sõnul kokkulepped suures osas ei pea. Omanik võib maa ühel päeval maha müüa ja ongi kõik.
Nii Vilba, Rässa kui Sõrra tõdevad üheskoos, et ajad, mil igaüks võis põllumajandusega nullist alata, on möödas. Ka pangad aitavad vaid teatud piirini. „Võib paaril hektaril kasvatada küüslauku, aga kui tahad alustada, peab rahakott puuga seljas olemas, et müügis olevat firmat osta,“ märgib Sõrra.
Veel üks küsimus, mis aeg-ajalt tõstatub, on välismaalaste roll Eesti põllumaa omanike ringis. Ideaalis võiks kogu maa kuuluda Eesti põllumeestele, kuid reaalsuses ei suude nad konkureerida teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega. „Välismaalastel on rohkem vaba kapitali, mida mitmesugustesse äridesse ja riikidesse paigutada, Eestil on need ajad veel ees,“ usub Rässa.
Välismaalaste kohalolu ei pea kohe tähendama midagi halba: maad nad kaasa ei võta ja ka töötajad on enamasti omakandi inimesed. „Lõuna-Eestis on välisfirmasid omajagu, soomlasi, austerlasi, venelasi jne. Põllumehel ei ole selle vastu midagi, kui hakatakse maad harima ja kasvatama. Just selle vastu ollakse, kui oksjonilt ostetakse maad, mida siis hinge hinnaga rendile antakse,“ ütleb Sõrra.
„Austerlased on teatud piirkondades ostnud terved ettevõtted üles. Etteheiteid ei saa väga palju teha, sest nad on suhteliselt head peremehed,“ lisab Vilba.


title: Toomas Hendrik Ilvest tabanud haigus on hilisel avastamisel eluohtlik

maintext:
Ehkki president Toomas Hendrik Ilves on avalikult välja öelnud, et taastub kõhuaordi ja vasaku iliakaalarteri aneurüsmi tõttu tehtud operatsioonist, ei soostu arstid selgitama, mis keerulise nimetusega haiguse taga peitub.
Õhtuleht uuris kliinikutest ja arstidelt, kas keegi neist oleks valmis rääkima haiguse olemusest. Rõhutasime, et ei soovi lahata Toomas Hendrik Ilvese haiguslugu ja mõistame, et haiguse kulg on igal inimesel individuaalne.
Soovisime vaid teada, mismoodi haigus avaldub, kes kuuluvad riskirühma, kuidas ravitakse, kui pikk on taastumisprotsess ja kas on vaja edaspidist jälgimist, kuid paraku ei soostu arstid sel teemal kommentaare jagama. Hoolimata sellest jääb kõlama lause, mis viitab sellele, et kui üldse, oleks korrektne jagada kommentaare arstidel, kes selle konkreetse haigusjuhu detailidega kursis on, sest haigus on igal patsiendil veidi erinev. Kõige konkreetsema eitava vastuse saamegi just Põhja-Eesti regionaalhaiglast, kus Toomas Hendrik Ilvest opereeriti. "Meie poolt jääb see lugu kommenteerimata," vastatakse napisõnaliselt.
(Alar Truu)
Vastust küsimusele, miks teema kohta kommentaare ei jagata, kui see ei puuduta konkreetset isikut, loo trükkimineku ajaks ei tule. Google’i abiga õnnestub tuvastada, et aneurüsm on arteriaalse ehk hapnikurikka veresoone paikne laiend. Aort on aga inimese kõige suurem arter ja kõhuaort aordi alumine osa. "Kõhuaordi laienemine ehk aneurüsm tähendab aordi laienemist ristimõõdus ja aordi laienemisel võib selle sein lõhkeda ning sellisel juhul on tegemist juba eluohtliku olukorraga. Seda isegi siis, kui lõhkenud aordiga patsient siiski lõikusele jõuab – tõenäosus ellu jääda on ühel inimesel kümnest," kirjutas Eesti Päevaleht 2013. aasta 18. aprillil. Just nii õnnetult läks Maie (nimi muudetud) tuttaval. Läbi suure valu ja vaeva jõudis ta küll haiglasse, kuid paraku ei olnud teha enam midagi. Maie sõnul oli tegemist vaid tunni-paariga, kui tuttava elukaaslane nagu ta ise ütleb, ära läks.


authors: Panthermedia Scanpix

description: Jäär

title: PÄEVAHOROSKOOP: neljapäev, 15. detsember

maintext:
Kuu kvadraat Jääras oleva Uraaniga võib päeva teises pooles tekitada rahutuid ja närvilisi olukordi, samuti on võimalikud üllatused ja ootamatused. Kuid õhtu sobib suurepäraselt eksperimentideks ja katsetusteks.
Päevas on palju sellist, mida sa esmapilgul haaata ei suuda. Kui oled teinud kindlaid plaane, siis ei õnnestu sul neist kinni pidada. Liikluses ja kõrgustes erilist ettevaatust!
Kaksikud
Ära vii oma juttu teemadele, mis seotud kellegi varandusliku seisu või positsiooniga. Valitseva üldmõju tõttu on inimesed üsna kadedad - kergesti võidakse kellegi suhtes vimma pidama hakata.
Vähk
Vähis liikuv Kuu on opositsioonis Pluutoga ning kvadraadis Uraaniga. Niisiis võib juhtuda, et asjad ei lähe sugugi nii, nagu sa kavandasid. Kõikides üks-ühele suhetes on pinget, mis võib väljenduda nii iha kui vihana.
Lõvi
Kuigi sul on suur soov riskida ja panna kõik munad ühte korvi, tuleks nüüd kõige sellega äärmiselt ettevaatlik olla. Sul ei pruugi kõigest olla objektiivset informatsiooni.
Neitsi
Võimalik, et oled teinud ülipõhjalikke ja detailseid plaane, kuid paraku kulgeb elu oma rada... Täna näed, et üllatusmoment on tegelikult tore asi, mis ei lase elul igavasse rutiini sumbuda.
Kaalud
Hetk muudab sind kergesti solvuvaks. Samas oled äärmiselt intuitiivne ja võid tulla geniaalse idee peale. Ka romantilised suhted ja eriti füüsiline armastus pakub sulle tavalisest enam.
Skorpion
Kuu ja Pluuto vastasseis võib tuua päeva sellist intensiivsust, mis muudab sinu suhted teistega kas pingeliseks või siis sügavalt tähendusrikkaks. Sinu ja kellegi vahel võib tekkida müstiline sünkroonsus.
Ambur
Ideaalne aeg mõne suurema muudatuse tegemiseks – kuid kõik peab olema juba varem läbi mõeldud ja ette valmistatud. Kiirustamine on hetkel lubamatu. Ettevaatust nii liikluses kui ka ümberkäimisel ohtliku tehnikaga!
Kaljukits
Päevast võib kujuneda oluliste suhete päev. Võimalik, et täna alguse saanud tutvus või sõlmitud leping mängib hiljem olulist rolli – seda nii positiivses kui ka negatiivses võtmes.
Veevalaja
Igapäevatöö või mõne muu kohustusega seoses olev võib jõuda mingisse murdepunkti, kus toimub oluline pööre. Hoolitse siis selle eest, et see pööre oleks ikka positiivne!
Kalad


description: Kes osanuks arvata, et metroos ringi siblivad rotid harrastavad postitantsu.

title: NO MIDA VÄRKI: rott, kes võrgutab postitantsuga...


authors:
Mida Teeb Taavi Aas Tallinnas
Linnapeaks Tahab Olla Hr.Pevkur
Kas Meil Siis Linnapead Ei Olegi

title: FOTOD | Taavi Aas kuulutas Tallinnas välja jõulurahu

maintext:
Täna, jõululaupäeva keskpäeval, kuulutas Tallinna linnapea ülesannetes abilinnapea Taavi Aas välja jõulurahu, lugedes traditsiooni kohaselt Raekoja aknalt linnarahvale ajaloolise jõulurahusõnumi.
Taavi Aas luges ette esmakordselt üle 360 aasta tagasi Raekoja platsil kõlanud kuninganna Kristiina käsusõnad: „Homme , kui see Jumalale on meelepärane, jõuab kätte meie Issanda ja Lunastaja armurikas sünnipäev. Ja sellepärast olgu nüüd välja kuulutatud üleüldine Jõulurahu, ja olgu kõik asjaosalised üles kutsutud seda püha pühitsema sobiliku hardusega, ja ka muidu ennast üleval pidama rahulikult ja viisakal kombel. Kes aga selle rahu vastu eksib ja Jõulurahu seadusevastase või ka ebasobiva käitumisega rikub, seab ennast sellega raskendavate asjaolude kätte süüdi ja langeb karistuse alla, nagu seda igaühe kohta Seadus ja korraldused ette näinud on. Ja lõpetuseks olgu kogu riigi elanikkonnale soovitud rõõmurikkaid Jõulupühi ja Jõulurahu, mis kestku terves riigis Kanutipäevani 13. jaanuaril.“
Jõulurahu tava ulatub juba 17. sajandisse ning kuulub Eesti, Soome ja Rootsi õigusriikluse ühisaega. Traditsioon sai alguse Rootsi kuninganna Kristiina valitsusajal aastail 1632-1654.
Jõulurahu väljakuulutajaks on linnapea või raesekretär, kohaks linn, kus asub peapiiskopi katedraal ning paigaks tsiviilhoone rõdu. Väljakuulutamise aeg on traditsiooniliselt jõululaupäeva keskpäeva eelsed ja järgsed minutid.


authors:
Vida Press
Jõrgen Norkroos

title: Muusika parandab mälu ja vähendab stressi

maintext:
"Ükski teine stiimul ei mõjuta aju nii ulatuslikult, kui seda teeb muusika," avaldab muusikateraapia keskuse muusikaterapeut, õppejõud ja koolitaja Alice Pehk.
Alice Pehk (Jõrgen Norkroos)
Meeldiv muusika alandab Alice Pehki sõnul stressihormoonide taset ja tõstab samal ajal niinimetatud organismisiseste mõnuainete kontsentratsiooni.
Tänu sellele saab inimene muusikat kuulates kogeda kiiret enesetunde ja meeleolu paranemist, ärevuse ja pinge taandumist. Huvitava tõsiasjana toob Pehk välja, et aktiivselt musitseerides, näiteks koorilaulu harrastades, paraneb inimese immuunsus.
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia teadur Marju Raju ütleb, et meeldiv muusikakogemus tekitab kehas oksütotsiini, mida nimetatakse ka armu-, õnne- ja emadushormooniks, sest see tekib ka armudes, rõõmustades ja on seotud rinnapiima tekkega pärast sünnitust.


description: Meeleolukas etteaste, kus jõulumees jälgib snegurotška vallatut tantsu - seda suisa rööbastel!

title: TEKIB JÕULUTUNNE KÜLL: raudteel poolpaljalt keksiv snegurotška ja imetlev jõulumees


title: Kas mõni neist asendaks ehtsat jõuluvana?

maintext:
Kuna päris õige jõuluvana jõululaupäeval kõikide juurde ei jõua, tuleb jõulumehe abilistel ise jõulutaadi osa üheks õhtuks üle võtta. Kuid milline poes müüdavatest kuubedest on see kõige õigem?
Kui sinugi koju see pärisjõuluvana tulla ei jõua, siis tuleb kiiresti seada sammud poodi ja võtta endale jõulumehe abilise vastutusrikas roll.
Käisime poodides ja vaatasime, milliseid jõulumehekostüüme saada on ja kas on ka pärisjõuluvana ei tee vahet, et tegemist on tema kaksikvenna või hoopis mõne hea abilisega.
Küsisime jõuluvana Äffylt, mida tema kostüümide kohta arvab.


description: Viking Lotto loosimisel võitis eile Eesti kohaliku 5+1 võidutasandiga 219 327,50 eurot Lääne-Virumaal elav kolme lapse ema, kes on praegu kodune.

title: Viking Lottoga 219 327 eurot võitnud noor pereema on unistanud oma majast


description: 6. jaanuaril jõuab Eestis kinoekraanile tunnustatud režissööri Peter Bergi film "Patriootide päev".

title: MÄLUMÄNG | Vasta küsimustele ja võida kinopiletid filmile "Patriootide päev"!


authors:
Rene Suurkaev
Vabariigi Presidendi Kantselei
Velvetpükstega Vanaisa

title: FOTOUUDIS | President Kaljulaid ehtis jõulukuuske

maintext:
Presidendi kantseleis pandi täna jõuluehteisse kuusepuu, mille kinkis neile RMK.
"Ehtisime täna koos presidendi kantselei töötajatega jõulukuuske. Tänavune kuusk on RMK kingitus ning see on kasvanud Anija vallas Vetla külas," rääkis Eesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid oma Facebooki lehel.
Nagu piltidelt näha võime, ehtis president jõulupuud talle omase särtsu, pühendumuse ja õhinaga.


authors: Reuters Scanpix

description: Itaalias põhiseadust reformida soovinud peaminister Matteo Renzi sai pühapäevasel rahvahääletusel raske kaotuse osaliseks.

title: Renzi nutab ja Grillo rõõmustab


title: Kinnisvaraturgu mõjutab uus maksupakett vähe

maintext:
Üle aastate on uue valitseva kolmikliidu maksupoliitika läbinud muudatuse, mida ei saa enam kosmeetiliseks pidada ning mis on sundinud kinnisvarasektorit varasemast terasemalt uurima uute maksude ja majanduspoliitika sisu. Ärevuseks pole siiski põhjust, uue maksupaketi mõju saab kinnisvaraturule olema eeldatavalt marginaalne, kirjutab Domus Kinnisvara juhatuse liige Raul Reino ettevõtte ajaveebis.
Kuigi uue valitsusliidu maksupoliitika kokkulepped pole veel seadusesse raiutud, võime eeldada, et kolmikliit püsib ja muudatused maksupoliitikas on tõsiasi. Mis siis muutub? Kinnisvaraturgu puudutab enim plaan piirata eluasemelaenude intresside tulust mahaarvamist, vähendades piirmäära 300 euroni, ja kaotada võimalus esitada abikaasadel ühine tuludeklaratsioon. Kinnisvaramaksust oleme seekord pääsenud, aga mida aasta edasi, seda tõenäolisemaks antud maksu rakendumine tundub kujunevat. Oht, et ühel hetkel kinnisvarasektorit aastakümneid saatnud halb unenägu tõeliseks saab, on aastatega pigem kasvanud. Aga seniks, kuniks kinnisvaramaksust räägitakse rohkem tagatubades ja käsitletakse seda kui intellektuaalselt huvitavat ideed, võivad kinnisvara omavad isikud kergendatult ohata.
Ühisdeklaratsioonide kaotamine või tõsiasi, et eluasemelaenuintresse enam tagasi ei saa, on juba tekitanud hulga pahameelt ja kindlasti tunnevad paljud end petetuna. Neid inimesi ja perekondi on palju, kes on harjunud juba pikki aastaid saama kevadeti Maksuameti käest tagasi raha, mis valdavalt pärineb eluasemelaenu intressidest. Paljude perede eelarvesse tekib juurde auk, mis neid kindlasti ei rõõmusta ja mis võtab uuelt valitsusliidult ära nii mõnegi toetushääle. Iga-aastane rahasüst Maksuameti kaudu on olnud kui riiklik jõulukingitus kevadkuul. Ja kellelegi ei meeldi, kui jõuluvana enam kui käi.
Samas ei suuda ma meenutada ühtegi inimest, kes oleks ostnud laenuga kinnisvara vaid sellepärast, et saada aasta hiljem osa eluasemelaenuintressidest tagasi. See on tore boonus, mis aga uut kodu ostes ja laenu võttes vähestel meeles on. Uut kodu ostetakse ikka reaalsest vajadusest tulenevalt, vastavalt rahalistele võimalustele ning usule riigi, majanduse ja iseenda leibkonna finantsvõimekuse tulevikku.
Seega tulevasi kinnisvara ostjaid mõjutab uus maksupakett vähe. Nemad vaatavad rohkem ikka seda, mida teeb keskmine kinnisvara ja laenuraha hind, millised on uute arendusprojektide pakkumised, kas pankades laenuraha üldse on ja kui varmad ollakse seda jagama, milliseks jääb uute ja järeturu korterite hinnavahe ja siis ikka asukoht, asukoht, asukoht. Ehk nö keskmine inimene vaatab ikka seda, mida üks tavaline inimene uut kodu ostma hakates võikski vaadata ning võrrelda pakutavat kaupa iseenda sissetulekutega.
Valitsusliidu otsused on küll olulised, kuid samavõrra tähtsad on otsused, mida teevad Trump, Putin ja Merkel ning Põhjamaades asuvate pankade nõukogud. Maksupaketi mõju oleks märkimisväärne juhul, kui hüpoteetiline kinnisvaramaks oleks suurusjärgus, mis paneks inimesi tõsiselt kaaluma seda, kas üldse on mõistlik kinnisvara osta või oleks kavalam ja majanduslikult otstarbekam jääda hoopis üürikorterisse. Kuniks aga kinnisvaramaksust pikemalt rääkida ei tundu olevat põhjust, siis ootame ära uute maksude kehtestamise ning veendume lõplikult, milliseks nende mõju ostjate käitumisele tegelikult kujunes.
Foto: Scanpix


authors: Imelik Küsimine Miks Kardavad Eestlasi Mõnuga Hävitavad Purupunased

title: Kaja Kallas | Miks kardab Reformierakond demokraatiat?

maintext:
Reformierakonna juhatuse ja erakonna uue juhi valimised toimuvad 7. jaanuaril 2017. Üldkogu ajastus tekitab küsimusi, sest kandideerijatele jääb enda tutvustamiseks veidi üle kahe nädala, kuhu sisse jäävad jõulupühad ja aastavahetus. Kui me korraldame oma juhi valimisi selliselt, siis ei anna see erilist lootust suuremale avatusele ja demokraatiale erakonnas. Lühike kandidaatide tutvustamise aeg ei võimalda kandideerida juhatusse erakonnaliikmetel üle Eestimaa ning ikka ja jälle osutuvad valituks vaid üleriigiliselt tuntud näod. Tundub nagu me kardaks demokraatiat, aga meil ei ole ju mingit põhjust seda karta!
Tasub silmas pidada, et erakonna põhikirja järgselt valime juhi ja juhatuse kuni kaheks aastaks, mis tähendab seda, et järgmised juhi valimised peaksid toimuma täpselt enne riigikogu valimisi, hiljemalt jaanuaris 2019. Selge on see, et keegi ei hakka erakonna juhti kaks kuud enne valimisi vahetama, mistõttu on praegu valitav esimees ka meie peaministrikandidaat, kelle juhtimisel me läheme järgmistele riigikogu valimistele.
Ma ei ole nõus Kristen Michaliga, kes ütleb, et erakonna sisevalimised on erakonna siseasi. Eesti poliitiline süsteem on ehitatud erakondlikule demokraatiale. Reformierakonnal on parlamendis suurim fraktsioon. Kui meie valimised jätavad mulje, et asjad on juba ette ära otsustatud ja uutel inimestel ei olegi võimalust, siis see annab tooni ühiskonnas tervikuna, sest inimesed ei usu, et oma võimetele tuginedes on võimalik riigis edeneda, kui sul ei ole vajalikke sidemeid.
Ma toetan Hanno Pevkurit erakonna esimehe kohale, sest arvan, et tema esindab avatumat ja demokraatlikumat valitsemisstiili, mis tooks endaga kaasa muutuse, mida me vajame. Usun, et erakonna juhina on ta ka teistele erakondadele valitsuskoostöö mõttes vastuvõetavam.
Palju on küsitud, miks mina juhiks ei kandideeri. Põhjuseid on mitmeid, kuid oluliseim põhjus on selles, et mul ei ole riigikogu mandaati. Olen praegu seotud oma tööga Euroopa Parlamendis ja valituks osutumisel oleks erakonda väga keeruline Brüsselist juhtida.


authors:
Teet Malsroos
Siret Siresäär
Kuidas Usaldada Õiguskaiteorganeid

title: Juhtkiri | Mida teha Savisaare toimiku lekitajaga?

maintext:
Õigusemõistmine Edgar Savisaare üle ähvardab muutuda farsiks veel enne, kui kohus kokkugi on jõudnud tulla. Kellegi poolt ajakirjandusse toimikute lekitamine on käivitanud nii hukkamõistulaine kui ka soovidejada algatada lekitaja väljaselgitamiseks erinevaid uurimisi. Kui riigikogu õiguskomisjoni juht soovib riigiprokuratuuris ja kapos juurdluse läbiviimist ning peab vajalikuks kutsuda peaprokurör riigikokku aru andma; kui siseminister soovib lekitaja väljaselgitamist ning justiitsminister räägib menetluse alustamisest, siis on skandaali juba eos haaratud kogu riigivõimu absoluutne tipp.
Kindlasti on Savisaare toimikud huvitav lugemismaterjal. Kuid enne kohtuistungeid avaldatuna aitab see kujundada avalikku arvamust, naeruvääristada isikliku elu seikade selektiivse väljatoomisega nii kohtualuseid kui ka toimikute koostajaid. Siit kerkib loogiline küsimus, kas avaldamiseks mineva materjali valisid välja ajakirjanikud või tegi selle töö nende eest lekitaja. Viimasel juhul kasutatakse ajakirjandust kellegi tööriistana ning sellist rolli meedia endale lubada küll ei tohiks, kui avalikkusele pole teada, kelle asja nad ajada aitavad. Jõulisel uurimisel oleks kindlasti ka ennetav mõju, sest allikad räägiksid ajakirjandusele vähem või üldse mitte, kui peaksid riskima võimalusega, et riik nad ühel hetkel paljastada võib.
Kuigi prokuratuur on varemgi silma paistnud info tahtmatu või sihiliku avalikkuse ette paiskamisega, oleks antud juhul pelgalt näpuviga üsna raske kahtlustada. Kui nüüd riik käivitab uurimise, siis kas tõesti avalikustataks uurimistulemused ka siis, kui lekitajaks on osutunud riigistruktuurid? Tahaks siseministri kombel siiski uskuda, et lekkijaks pole riik või veel hullem, et riik ei lekita sihilikult.
Aga mida teha siis, kui lekitajatena tuvastatakse kaitsjad? Nendele surve avaldamine või isegi karistamine oleks ju riigipoolne otsene sekkumine kohtupidamise käiku. Pelgalt juba uurimise alustaminegi tähendab psühholoogilist survet kõigile asjaosalistele. See aga tähendaks omakorda kasvõi kaudset kohtupidamise mõjutamist.
Nüüd on kogu lootus kohtunikul, kes ei tohiks end lasta mõjutada avalikust arvamusest isegi siis, kui seda on aktiivselt kujundatud valitud palade selektiivse avaldamisega ajakirjanduses.


description: Kaja Kallas uurib Facebookis, kuidas lahendada dilemmat, kui päkapikk tõi juba jõulukalendri - kas sellest piisab või peab ikka sussi sisse ka midagi poetama.

title: KAJA KALLAS MURETSEB: kas jõulukalendrist lapsele piisab? Või peab päkapikk sussi edasi täitma...


authors:
Teet Malsroos
Oli Seda Vaja

title: Yana Toom kohtus taas Süüria presidendiga

maintext:
Neljapäeval kohtus grupp Venemaa föderatsiooninõukogu ja Euroopa Parlamendi saadikuid, nende seas ka Keskerakonna poliitik Yana Toom, Damaskuses Süüria presidendi Bashar al-Assadiga.
Varem Süüria presidendiga kohtunud Yana Toom ütles "Aktuaalsele kaamerale", et Assad oli seekord konstruktiivsem ja rahulikum, vahendas ERRi uudisteportaal.
Toom ütles "Aktuaalsele kaamerale" antud telefoniintervjuus, et Süürias oodatakse vaherahu pikisilmi ning loodetakse, et see võibki nüüd sõja lõpetada, ning tema loodab, et seekordne relvarahu peab.
Peamine põhjus, miks ta Süüriasse sõitis, on Toomi sõnul põgenikekriis.
Toom kinnitas, et reisi ja elamiskulude eest maksis ta ise ning "mingit pistmist Kremli, Assadi või kellegi teisega“ tema reisi puhul ei ole.


authors:
Puha Issand
Inimesed Peavad Sellist

title: KÕIGE PAREM KINGITUS: kass poegis jõulukuuse all

maintext:
Danielle Lopezi jaoks tulid tänavused jõulud eriti varakult. "Ma kuulsin mjäugumist ja arvasin, et see on meie teine kass, aga nägin siis kassipoegi nutmas," kirjeldab 17-aastane Lopes Buzzfeed.com`ile.
"Ma olin šokeeritu," vahendab portaal Bored Panda.
Lopez jagas fotot pisikestest Twitteris ja seda postitust jagati terves maailmas.
Kassipoegade ema võeti alles kolme kuu eest varjupaigast. Toona oli kassike olnud kondine tegelane, kes varjupaika jäädes poleks ehk täna enam isegi elus.
Vaata SIIT!


description: "Mul on au olla EESTI MUUSIKAAUHINNAD 2017 auhinnagala saate/õhtujuht. Koos oma ägeda abikaasaga!" kilkab lauljatar Tanja Mihhailova Instagramis.

title: Eesti Muusikaauhindade galat juhivad tänavu Tanja ja Mikk Saar!

maintext:
Mul on au olla EESTI MUUSIKAAUHINNAD 2017 auhinnagala saate/õhtujuht 🎉 Koos oma ägeda abikaasaga 🤓 Kohtume siis 26.01 Nordea Kontserdimajas!!! Pilt: Kalle Veesaar Stiil: Zenja Fokin Kleit: Liina Stein Muah: Mammu 💋
A photo posted by ✨TANJA (@tanjamihhailova) on Dec 23, 2016 at 4:49am PST


title: 5 soovitust palgalisa küsimiseks!

maintext:
Värske palgasaajate küsitluse tulemusel plaanib aga koguni 84,3% töövõtjatest küsida uuest aastast endale palgalisa. Kuidas teha seda kõige mõistlikumal moel?
CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt annab nõu:
Uuri tööturgu!
Töövõtja seisukohast on oluline koguda enne läbirääkimisi nii palju informatsiooni kui vähegi võimalik ja seeläbi tasakaalustada läbirääkimised.Infot saab koguda nii keskmiste palgatasemete ja palgatrendide kohta kui ka konkureerivate ettevõtete palgatasemetest. See aitab välja selgitada, kas töötaja saab turuhindadest suuremat või väiksemat tasu.
Võimalik, et tutvusringkonnas on ka mõni värbamiskonsultant, kelle käest oleks võimalik uurida, kui suur on antud positsioonil konkurentsivõimeline töötasu.
Põhjenda oma palgatõus!
Asudes palgaläbirääkimistesse, on töötaja roll teha tööandjale selgeks, miks ta palgakõrgendust väärib. Võibolla on selleks kasvanud vastutus või lisaväärtus, mida ta tööandjale loob? Ehk on viimase aasta tulemused olnud üle ootuste head, mis on kaasa aidanud ettevõtte arengule. Võibolla on aga kasvanud ka värbamiskonsultantide huvi töötaja vastu ja tema oskused ning teadmised on tööturul kõrgelt hinnas?
Palgatõus peab alati olema põhjendatud – lihtsalt niisama äriettevõte palka ei tõsta ja kindlasti ei ole piisavaks argumendiks see, et töötaja on võtnud uue autoliisingu.
Tunne vastaspoolt!
Nii nagu müügiprotsessiski, tuleb ka palgaläbirääkimistel mõista, kes istub teisel pool lauda. Kas tegemist on ettevõtte juhi või personalijuhiga? Kas tal on võimu palgataset muuta või peab ta omakorda seda mõtet edasi müüma?
Tasub meeles pidada, et kui juht on huvitatud ettevõtte tulemustest, siis keskastmejuht on huvitatud eelkõige talle seatud eesmärkide saavutamisest. Seda teades oskab töötaja läbirääkimistel vestluspartnerit survestada.
Valmistu rasketeks küsimusteks!
Kui selgub, et tööandja pakutav ei ole piisav, ei tasu veel läbirääkimisi pooleli jätta. Oma nõudmiste eest tuleb seista. Arvatavasti ei möödu mitte ükski palgaläbirääkimine nii, et töötaja küsib ja tööandja vastab „Olgu, ikka saab“. Taolise juhtimisstiiliga ettevõte satuks ilmselt üsna kiiresti raskustesse ja lõpetaks tegevuse.
Seepärast peab töötaja olema läbirääkimistele astudes valmis ka rasketeks küsimusteks. Selleks tasub läbi mõelda, mis küsimused tekitavad ebamugavust ja kuidas neile vastata. Ette valmistumata tekib taolises olukorras kaks ohtu – kas valetatakse või lepitakse vähemaga. Oma soovide saavutamiseks peab aga vastama ausalt ja enesekindlalt.
Ära ähvarda!
Aastas vahetab tööd pea iga neljas töövõtja ja iga teine töötaja on valmis vastu võtma parema mainega tööpakkumise konkureerivalt ettevõttelt. Niivõrd liikuval tööturul peab tööandja läbirääkimistel tunnetama, et töötaja on lojaalne ja plaanib ettevõttes teha pikka karjääri.
Tööandja on valmis tegema vaid pikaajalisi investeeringuid. Seepärast ei tohiks kindlasti välja käia argumenti, et kui palka ei tõsteta, lähen ära. Taoline olukord lõhuks läbirääkimised ja tekitaks vaid pingeid.Läbirääkimised on mõnevõrra lihtsamad uue töökoha otsingutel, kuna siis on töötajal kergem keelduda pakkumisest, kui ta tunneb, et väärib enamat ja otsida edasi.
Tööpakkumist vastu võttes peab aga suutma rääkida endale tingimused, millega on töötaja ka päriselt rahul. Seda seepärast, et palgaläbirääkimisteks avaneb uus võimalus tavaliselt aasta või alles kahe pärast.


title: Miks naistele ei meeldi tätoveeritud mehed? Sest nad on truudusetud

maintext:
Lihaselises ja tätoveeritud kehas on enamasti rahutu hing, kes ei suuda truu olla. Just see peletab naisi neist eemale, väidab ajakirjas Personality and Individual Differences ilmunud Poola teadlaste uurimus.
Teadlased palusid 2500 vabtahtlikul vaadata palja ülakehaga meeste fotosid. Mehed hindasid tätoveeritud sookaaslasi atraktiivsemateks kui neid mehi, kel ühtegi tätoveeringut polnud. Seevastu naiste seas olid tätoveeritud mehed vähem hinnas.
Varem on leitud, et tätoveeritud mehed on tervemad ja ka dominatsema ning agressiivsema käitumisega. Selle põhjuseks on meessuguhormoon testosteroon, mis paneb ka rohkem seiklusi otsima.
Tõenäoliselt on just see põhjuseks, miks võib naistel tätoveeritud aadamapoegade juures ebakindlus tekkida.


description: Pärnu Uue Kunsti Muuseum kutsub neljapäeva pärastlõunal mekkima soome jõulutoite ja uurima põhjanaabrite retsepte koos Mikko Savikkoga, kes osaleb rahvusvahelisel näitusel "KOGU, HOIA, JAGA!".Mikko Savikko esitleb oma eestikeelsete kokaraamatute kogu, kus esimene museaal on pärit aastast 1864. Neis leiduv retseptide valik  on üllatavalt lai: alates  taimetoidust, toortoidust, õlleretseptidest kuni eksootiliste magustoitudeni välja. Kohtumisele tasub kaasa võtta vanu kokaraamatuid, et võrrelda neid Savikko kogus leiduvatega.Koos Savikkoga õpitakse tundma soomlaste jõulukombeid ning valmistama traditsioonilisi pühadetoite. Jutuks tuleb lipeäkala- mida enam ei palju sööda, see on soomerootslaste vana lemmik. Samuti avaldatakse, kuidas joulukinkku tehakse. Seda muuseas süüakse külmalt ja mõnes peres pistetakse pühade jooksul pintslisse lausa kaks 10-kilost tükki!Kohapeal saab maitsta ka paari iseloomulikumat laadikot ning

title: Uue Kunsti Muuseumis saab traditsioonilist soome kohvi ja laadikot mekkida

maintext:
Pärnu Uue Kunsti Muuseum kutsub neljapäeva pärastlõunal mekkima soome jõulutoite ja uurima põhjanaabrite retsepte koos Mikko Savikkoga, kes osaleb rahvusvahelisel näitusel "KOGU, HOIA, JAGA!".
Mikko Savikko esitleb oma eestikeelsete kokaraamatute kogu, kus esimene museaal on pärit aastast 1864. Neis leiduv retseptide valik on üllatavalt lai: alates taimetoidust, toortoidust, õlleretseptidest kuni eksootiliste magustoitudeni välja. Kohtumisele tasub kaasa võtta vanu kokaraamatuid, et võrrelda neid Savikko kogus leiduvatega.
Koos Savikkoga õpitakse tundma soomlaste jõulukombeid ning valmistama traditsioonilisi pühadetoite. Jutuks tuleb lipeäkala- mida enam ei palju sööda, see on soomerootslaste vana lemmik. Samuti avaldatakse, kuidas joulukinkku tehakse. Seda muuseas süüakse külmalt ja mõnes peres pistetakse pühade jooksul pintslisse lausa kaks 10-kilost tükki!
Kohapeal saab maitsta ka paari iseloomulikumat laadikot ning juua traditsioonilist soome kohvi.


title: Juhtkiri | Milleks erakondadele katuseraha?

maintext:
Riigikogu fraktsioonide vahel katuseraha jagamise tulemusena võib pikalt viletsas seisus olnud valla lasteaed saada uue ilme või kohalik vabatahtlik päästekomando hädavajaliku varustuse. Justkui polekski midagi valesti, kuid ometi tuleb küsida, miks ei leia selleks raha hoopis kohalik omavalitsus. Veel vähem peaks üleriigilisi asju otsustama valitud rahvasaadik jagelema erakonnakaaslastega selle pärast, kelle valimisringkond sel aastal enim uut lumesaani väärib, millised külavanemad uusi ametimärke vajavad ning kelle kodukandi perenaiste seltsi võiks välismaale motivatsioonikoolitusele saata.
Põhiseadus ütleb selgelt, et riigikogu liige ei ole seotud mandaadiga ja kommenteeritud väljaanne lisab, et riigikogu liige ei esinda parlamendis mitte üksnes oma valijate või valimisringkonna huve, vaid ta teostab riigivõimu kogu rahva esindajana. Riigikogulane, pea seda meeles või tuleta meelde. On viimane aeg.
Katuserahad on riigikogulase jaoks kindlaim viis näidata oma valimisringkonna inimestele, et poliitikud teevad ära käega katsutavaid asju. Nii ei tule üllatusena, et rahvasaadikud on riigieelarvest erakonnale eraldatud kausist igaüks oma kulbiga tõstmise võimaluse kaotamise suhtes tõrksad – veel eelmisel aastal katuseraha jagamise süsteemi tuliselt kritiseerinud Vabaerakondki teatas nüüd, et kui raha antakse, tuleb see vastu võtta. Näis, kas sel aastal tavapärase katuserahade taotluse asemel hoopis riigieelarve muudatusettepanekud esitanud Reformierakond jätkab ka pikemaks ajaks opositsiooni jäädes samamoodi.
Maksumaksja raha katuserahade kaudu valimisringkondadesse laiali jagamise suurim probleem on selle läbipaistmatus. Lisaraha ei pruugi minna sinna, kus seda kõige enam tarvis, raha saamiseks võib piisata vaid mõne erakonnas mõjukama rahvasaadiku soosingust. Halvemal juhul liigub raha riigikogulase erakonnakaaslase või lähikondlasega seotud ettevõtmisele.
Seda halvem on, et katuserahade jagamise komme pole mitte ainult visa kaduma, vaid ka levib – sel aastal otsustas ka Tallinna linnavolikogu fraktsioonidele katuserahasid jagada. Peaministripartei, kes võimul ka pealinnas, sellise sammuga uut valitsemiskvaliteeti paraku ei näita.


authors:
Sl Öhtulehe Moderaator
Kommenteerivad Need
Kes Ei Vaata

description: 27. detsembri hommik algas üle pika aja ETV ekraanil "Terevisioonita", ent suurem osa Õhtulehe lugejatest väidab, et saatest puudust ei tuntud – nad isegi ei vaata telerit.

title: LUGEJAD "TEREVISIOONIST" PUUDUST EI TUNDNUD: ei vaatagi telerit!


title: Küsimus | Miks ei ole ükski pagulane Eestist lahkunud?

maintext:
Õhtuleht: Mida on Eesti teinud teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest edukamalt, et ükski pagulane pole siit mujale edasi liikunud?
Eero Janson, MTÜ Eesti Pagulasabi juhataja: Tõepoolest, Eestist pole lahkunud ükski siia kvoodikava raames saabunud rahvusvahelise kaitse saaja. Lätis ja Leedus on pilt teistsugune – mõne kuu eest olid Lätist pea kõik tolleks hetkeks ümberpaigutamisprogrammi käigus saabunud pagulased teadaolevalt lahkunud. Põhjusi on kaks.
Esiteks, Läti, nagu ka Leedu, võtab kvoodikava alusel vastu varjupaigataotlejaid, kelle paigutavad riiki jõudes majutuskeskusesse ning hakkavad alles siis nende ütlusi ja taotlusi üle vaatama. Et varjupaigataotlejad ei tohi töötada, peavad nad seal, käed rüpes, istuma keskmiselt kolm kuni kuus kuud, enne kui nende suhtes otsus tehakse. Eesti uurib aga kõike juba enne inimeste siia jõudmist, mis tähendab, et kui nad saabuvad, antakse neile juba lennujaamas rahvusvaheline kaitse ja nad saavad kohe kõik sotsiaalsed õigused, nagu näiteks õiguse töötada ja õppida.
Teiseks, kui Lätti jõudnud inimesed lõpuks oma taotluste kohta positiivsed otsused saavad, peavad nad hakkama otsima endale elukohta, mis on üsna keeruline. Seejuures on Läti sotsiaalsüsteem selline, et toimetulekutoetus, mida nad alguses muu sissetuleku puudumisel saavad, peab ära katma ka elukohaga seotud kulud, mis tähendab, et pärast üüri ja kommunaalkulude maksmist ei jäägi neile eriti enam raha kätte. Eesti vastuvõtusüsteemi puhul on aga korter leitud juba saabumise ajaks ning Eesti sotsiaalsüsteem, kus kehtivad samad reeglid kõigile meie elanikele, näeb ette, et peale toimetulekutoetuse kaetakse ka elamispinnaga seotud kulud, mis tähendab, et saabunu saab esimesed kuud rahulikult oma elu sisse seada, keelt õppida ja tööd otsida. Seega on eelmisel aastal kokku lepitud vastuvõtusüsteem meil üsna hästi välja kukkunud.
Need on osa väga praktilisi, süsteemsetest erinevustest lähtuvad põhjusi, miks Eestis ja Lätis on jõutud erinevate tulemusteni. Samas peame ka aru saama, et tihtilugu on inimestel edasirändamiseks arusaadavad põhjused, näiteks kui neil on mõnes teises riigis sõbrad või sugulased, kelle abiga oleks elu sisseseadmine tunduvalt lihtsam. Seetõttu peaks kogu Euroopa Liidu varjupaigasüsteem liikuma selle poole, et see võtaks pagulaste sidemeid liikmesriikidega paremini arvesse, vähendades sellega hilisemat edasirännet.


title: Tallinna-Pärnu maanteel Ääsmäel on avarii tõttu liiklus häiritud

maintext:
Tallinna-Pärnu maanteel Ääsmäe kandis põrkasid täna õhtul kokku veok ja sõiduauto, liiklus on sündmuskohal häiritud.
Maanteeinfokeskuse teatel juhtus õnnetus Tallinna- Pärnu-Ikla maantee 30. kilomeetril kella 20.40 paiku.
Põhja prefektuuri pressiesindaja ütles Delfile, et avariipaigas on üks sõidusuund suletud, politsei on teel sündmuskohale. Kiirabi on avariipaigal.
Artikkel on refereeritud Delfist.


authors:
Alar Truu
Vana Kommunist

title: Juhtkiri | Keskerakondlik unelm tasuta bussidest

maintext:
Vaevalt on kellelegi vastumeelt, kui maakondlikel bussiliinidel saaks edaspidi sõita täiesti ilma rahata. Keskerakondlik valimislubadus panna kõikides Eesti maakondades bussid tasuta käima, on majandus- ja taristuministri Kadri Simsoni eestvedamisel 2018. aastal teoks saamas. Inimesele, kes käib kodukohast bussiga kaugemale tööle, võiks see tähendada ligikaudu 100eurost säästu kuus.
Tasuta bussisõidust võidaks igaüks, kel asja kaugemasse maakonnakeskusesse: et kulusid hoolega optimeerivad ettevõtjad ja ka riik on viimastel aastatel teeninduspunkte paljudes väiksemates asulates sulgenud, tähendab, et panka, raamatukokku, juuksurisse, arsti juurde ja poodigi jõudmiseks on transpordivahend maainimesele hädavajalik. Tasuta ühistransport on uuele valitsusele hea võimalus näidata, et jutt maaelu edendamisest pole niisama.
Ometi ei piisa rahva autodest bussidesse meelitamiseks ainult tasuta sõidust. Maakonnaliini bussipilet on ju sõitjale praegugi pigem odav – riik maksab omavalitsustele dotatsioonina kaks kolmandikku liinide käigushoidmiseks. Kui buss ei vii soovitud sihtkohta, ei välju sobival ajal ja bussipeatus jääb kodust või töökohast kilomeetrite kaugusele, ei lahenda ka tasuta ühistransport pooltühjade busside probleemi, sest auto jääb endiselt eelistatuimaks liikumisvahendiks. Tallinna kogemust tasuta ühistranspordiga pole aga hea eeskujuks tuua, sest seal jagub inimesi ka iga 10 minuti tagant väljuvatele bussidele-trollidele-trammidele, hajaasustusega maakonnas aga mitte.
Nii peavad maakondade transpordispetsialistid tasuta maakonnaliine küll heaks ideeks, kuid seda vaid juhul, kui sellele eelneb põhjalik inimeste liikumiseelistusi kaardistav uuring. Veelgi enam aga kui Keskerakonna kihk valimislubadust lõpuks ellu viia, tõukab bussivõrgu ümberkorraldamise vajadust tagant haldusreform, mis joonistab ümber omavalitsuste piirid ja loob uusi tõmbekeskusi. Nii on veel vara keskerakondlikule unelmale tasuta bussisõidust takka kiita, kui pole teada, palju see maksma läheb ja kust leitakse kateallikad. Ja ehk olekski tihedamatest bussigraafikutest juba küll, et inimesed bussi eelistaksid?


authors:
Alar Truu
Ei Ka El Toetustele

title: Riigikontroll: Eesti võimekus pagulasi vastu võtta ja lõimida on 2016. aasta jooksul arenenud

maintext:
Tänavu jaanuaris avaldatud auditis leidis Riigikontroll, et valmisolek pagulastega tegeleda vajas olulist edasiarendamist. Riigikontrolli täna avaldatud ülevaatest nähtub, et nüüd tuleb tähelepanu pöörata kaitse saanute kohanemise toetamisele.
Ümberpaigutamise ja -asustamise tegevuskavas planeeritud menetlusprotseduurid on rakendunud nagu kavandatud. Samuti on hanke teel leitud vajalikud partnerid tugiisiku-, tõlke- ning tervisekontrolliteenuse osutamiseks, aga ka eluaseme leidmiseks ja eesti keele õpetamiseks. Kõik ümberpaigutatud ja asustatud rahvusvahelise kaitse saanud elavad jätkuvalt Eestis.
Riigikontroll leiab oma värskes lühiülevaates, et Eesti võimekus võtta vastu rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja saanuid ning neid ühiskonda lõimida on 2016. aasta jooksul kavakohaselt edasi arenenud. Parandamist vajab eesti keele õppe korraldus, mis mõjutab otseselt pagulaste võimalusi saada tulevikus tööd.
Peamiseks probleemiks on seni osutunud kaitse saanute tööturule sisenemine. Väljakutsena on välja toodud ka vajadus parandada eesti keele õppe korraldust, samuti on mureks professionaalsete tõlkide vähesus.


authors:
Teet Malsroos
Mitu On Parem
Õhtulehele Uus Uudis.

title: Jaanus Rohumaad nähti võõra kaaslase seltsis

maintext:
Möödunud reedel esines pealinna rokiklubis Tapper Eesti metal-ansambel Loits, mida väisas kõigi teiste hulgas ka tuntud näitleja, teatrilavastaja ja EV100 korraldustoimkonna juht Jaanus Rohumaa. Õhtulehele anti teada, et üritusel nähti meest lähedaselt aega veetmas võõra naise seltsis, jättes vihjajale mulje, nagu oleks nende vahel olnud rohkemat kui lihtsalt sõprus. Rohumaa lükkab kuulujutu ümber.
Jaanus Rohumaa kommenteerib Õhtulehele, et kontserti külastati seriaali "Viimane võmm" kolleegidega. Ta kinnitab, et klubiskäigu näol oli tegemist töökaaslaste sõbraliku koosviibimsega, kus löödi küll hoogsalt tantsu, ent midagi sündsusetut ei juhtunud. "Käisime seal vaatamas "Viimase võmmi" kunstnikku Ahto-Lembitut (Ahto-Lembit Lehtmets - H.P), kes esines Loitsu solistina. Meid oli päris palju seal klubis koos," kommenteeris Rohumaa.
Kõlakas, nagu oleks teda nähtud võõra naisterahvaga lähedaselt aega veetmas, pani mehe üllatuma. "Minu lähedased suhted on ikka minu enda juures. Meie suhted "Viimases võmmis" on tööalased," sõnas ta.
"Imelik, et inimesed viitsivad selliste asjadega tegeleda," sõnas ta toimetusele läkitatud informatsiooni kohta.
Jaanus Rohumaa elab koos raadio- ja telehäälest riigikogu liikme Heidy Purgaga. 2012. aastal sündis Rohumaa ja Purga perre poeg. Varasemast abielust on Rohumaal kaks last. Rohumaa ja Purga armuloo alguses kirjutasid kodumaised meediakanalid, et paari kooselu sai alguse salasuhtest.


authors:
Afp
Scanpix
Juba Hilja

title: President Kaljulaid kohtus Brüsselis NATO peasekretär Jens Stoltenbergiga

maintext:
President Kersti Kaljulaid kohtus täna Brüsselis NATO peasekretäri Jens Stoltenbergiga. Kohtumisel arutati EL ja NATO koostööd, küberjulgeolekuteemasid ning Varssavi kokkulepete elluviimist.
"Meie jaoks on oluline, et NATO läheks edasi Varssavi tippkohtumisel tehtud otsuste elluviimisega. Meil on tihe suhtlus riikidega, kes panustavad järgmine aasta Eestisse saabuvasse NATO pataljoni ning pingutame, et neile tagada head tingimused. Tugev heidutus ja Varssavi kokkulepete elluviimine on kogu alliansi julgeoleku küsimus, mitte kitsalt ühe või teise riigi mure, sest NATO julgeolek on jagamatu. Meie tagame NATO kirdenurga turvalisust,“ ütles president Kaljulaid pärast kohtumist NATO peasekretäri Jens Stoltenbergiga.
Kohtumisel arutati ka Atlandi-ülest koostööd, dialoogi Venemaaga ning küberjulgeolekuküsimusi. "Küberjulgeolek on valdkond, kus riigi suurus ja rahvaarv ei ole määravad. See on valdkond, kus Eesti on selgelt liidri rollis ning panustab ideedega nii kahepoolselt kui ka läbi Tallinnas asuva NATO küberkaitsekeskuse,“ ütles riigipea.
NATO peasekretär Stoltenberg tänas kohtumisel Eestit järjekindla panuse eest ühise julgeoleku tagamisel, tõstes esile meie kulutusi kaitsele ja rahvusvahelistel missioonidel osalemist.


title: MEELEHEITEL ISA PALVE: palun hoidke mu naist elus kuni jõuludeni, et ta näeks meie poega kingitusi avamas...

maintext:
34-aastane Nina Cusick on vähi kätte suremas ja otsas on raha, mille abil saaks naisele muretseda rohtu, mis võiks ta elu natukenegi pikendada, vahendab Mirror.
Inglismaal elav mees palub, et tema naist hoitaks elus kuni jõuludeni, et nende poeg saaks vanemate juures veel vähemasti korra jõulukingid avada.
Mees tahab, et täituks nende pere unistus, et vähemasti korra veel saaks nad tähistada jõule ja ema näeks, kuidas ta 21kuune poeg Teddy avab kingitusi.
Naisel avastati soolevähk möödunud aasta veebruaris, kuid kahjuks selgus, et see on levinud ka maksa ja luudesse.
Ta loodab, et suudab elus püsida järgmise aastani, mil ta saaks osaleda kliinilistel katsetel, mille abil võidakse tema haigus ravida.
Kuid hetkel ootab naist ees surm, sest raha elupikendava ravimi (Regorafenib) jaoks ei ole.
Üks tablett maksab 6 276 eurot ja see hoiaks naist elus järgmised kolm nädalat.
"Ma tean, et inimestel pole lihtne enne jõule raha annetada, sest kõigil on rahadega sel ajal kitsas käes. Aga ainus, mis ma tahan - tahan, et mu naisel oleks võimalus jääda minu ja me pojaga," palub mees, et kel võimalus - see aidaku.


title: Tänavune suurim liiklusrikkuja jäi politseile vahele 22 KORDA!

maintext:
Tänavu saavad politseilt hoiatava pühadekaardi ligi 800 inimest, kes on aasta jooksul liiklusnõuete vastu eksinud viis või enam korda.
Kaardi saajateks on inimesed, kes on alates möödunud aasta novembrist kaheteist kuu jooksul toime pannud viis või enam liiklusalast rikkumist. Lisaks liiklusseaduse rikkumisele kuulub siia hulka ka eksimine autoveoseaduse, liikluskindlustusseaduse, teeseaduse või ühistranspordiseaduse nõuete vastu või mootorsõiduki juhtimine joobeseisundis, mis on kaasa toonud kriminaalkaristuse.
PPA juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo sõnul tuletab politsei kaardiga rikkujatele meelde, et liiklusnõuetest kinnipidamine on vajalik kõigi liiklejate turvalisuse huvides.


title: Admiraliteedi basseini ääres asuvast teenindushoonest saab restoranihoone

maintext:
Tallinna Sadam kuulutas välja hanke Tallinnas Admiraliteedi basseini ääres, aadressil Lootsi 13/1 asuva endise teenindushoone rekonstrueerimiseks ja laiendamiseks.
Ehitustööde käigus suurendatakse olemasoleva hoone mahtu 1/3 võrra, mille tulemusena tekib kuni kolmekorruseline astmelise mahukompositsiooniga atraktiivne restoranihoone.
Tallinna Sadama ärisuunajuhi Ahto Aderi sõnul saab pikalt tühjana seisnud teenindushoonest mitut erinevat toitlustusvõimalust pakkuv restoranihoone. „Hoone esimesele korrusele on planeeritud lihtsam päevarestoran, teisel korrusel hakatakse pakkuma a’la carte menüüd ning tõelist fine-dining teenust ja kolmandal korrusel saab korraldada erinevaid õhtusööke, seminare, toidukoolitusi ja muid üritusi.“
Antud kontseptsiooni pakkus hoonele välja käesoleva aasta alguses avaliku konkursi teel valitud operaatorina tegutsema hakkav Carmen Grupp.
Tallinna Sadama infrastruktuuriarenduse divisjoni juhi Peeter Nõgu sõnul lammutatakse kavandatud ehitustööde raames teenindushoone amortiseerunud tarindid ning likvideeritakse olemasolev trafoalajaam.
„Hoonele ehitatakse kelder, kus hakkavad paiknema tehnosüsteemid ja vajalikud abiruumid. Koos hoonega rekonstrueeritakse ka hoonet teenindavad tehnovõrgud ja välisruum,“ lisas Nõgu.
Hoone netopind on 1212 m². Tulevase restoranimaja põhiprojekti on koostanud Sweco Projekt AS, millest arhitektuuri osa on projekteerinud Peeter Pere Arhitektid OÜ ja sisearhitektuuri osa on teinud Arro Projekt OÜ.
Hange restoranihoone ehitamiseks kuulutati välja 28.11.2016 ja pakkumuste esitamise tähtaeg on 28.12.2016 kell 11.00 riigihangete registris.
Hankelepingu tähtaeg on 300 (kolmsada) kalendripäeva hankelepingu sõlmimisest. Pärast hoone ehitustööde valmimist antakse ruumid üle operaatorile, kes hakkab tegema ettevalmistusi restoranide avamiseks. Külastajatele avatakse restoran eeldatavalt 2018.aasta alguses.


description: Uurimaks, mis hinnaga hapukapsast ja süldikraami müüakse, tegi Õhtuleht eile keskpäeval väikese turu- ja poetiiru.

title: Turult saab kilo hapukapsast kahe, poest pea ühe euroga


description: Ameerika Ühendriikide suurim ostukeskus - Minnesota osariigis asuv Mall of America - sai esimese mustanahalise jõuluvana, teatas BBC.

title: USA suurimas ostukeskuses tegutseb esimest korda mustanahaline jõuluvana

maintext: Black Santa coming to Mall of America for the first time - Santa Larry Jefferson from Dallas, TX https://t.co/LwyR1PTlDd


description: Looduskaunil Rocca Al Mare pankrannikul, otse mereranna läheduses asuv Rocca Al Mare Hotel on ideaalseks puhkusekohaks, ilma et peaksid innast lahkuma.

title: Soodsa hinnaga romantiline puhkus kallimale!

maintext: Eksamil räägib tudeng õppejõule, et tal on selline pea, et mitte midagi ei jää meelde: "Õppisin terve nädala, aga meelde ei jäänud midagi. Kui te ei usu, võite kontrollida!"


description: Avaldati 59. Grammy auhindade nomindendid, kelle hulka on sel korral jõudnud ka mitmed eestlased.

title: Grammy nominentide seas on mitmeid eesti muusikuid

maintext:
Vestlevad kaks meest: "Vana Jack ei ela enam kaua. Ta on juba ühe jalaga ahjus."
"Sa tahtsid vist öelda, et ühe jalaga hauas."
"Ei, ahjus. Ta tahab, et ta pärast surma kremeeritakse."


description: Esmaspäeval püsib kõrgrõhkkonna ülekaal ja ilm on enamasti sajuta, üksnes põhjarannikul võib veidi lund pudeneda. Õhutemperatuur on öösel -3..-8, selgema taeva all võib -10°C ümbrusse langeda, päeval -1..-6°C.Teisipäeval liigub üle Eesti madalrõhulohk ning siin-seal sajab lund ja lörtsi, saartel ka vihma. Läänekaare tuul võib tugevneda puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur on öö hakul Lääne-Eestis -1..-5, ida pool -6..-10, hommikuks tõuseb saartel ja läänerannikul 0°C ümbrusse, sisemaal -1..-4°C-ni, päeval on -2..+3°C, pärastlõunal langeb. Libeduseoht on suur!Kolmapäeval madalrõhulohk eemaldub ja tõusva õhurõhu foonil on üksikuid sajuhooge. Tuul pöördub põhjakaarde. Õhutemperatuur on öösel -2..-8, meretuulega rannikul 0°C ümbruses, päeval 0..-4°C, Lääne-Eestis võib tõusta üle 0°C.Neljapäev tuleb kõrgrõhkkonna servas suurema sajuta, aga rannikule võivad nõrgad sajuhood siiski jõuda. Tuul pöördub läänekaarde ja on sisemaal mõõdukas, rannikul tugevneb. Külma öö järel tõuseb õhut

title: Uue nädala ilm toob pigem miinus- kui plusskraade

maintext:
Esmaspäeval püsib kõrgrõhkkonna ülekaal ja ilm on enamasti sajuta, üksnes põhjarannikul võib veidi lund pudeneda. Õhutemperatuur on öösel -3..-8, selgema taeva all võib -10°C ümbrusse langeda, päeval -1..-6°C.
Teisipäeval liigub üle Eesti madalrõhulohk ning siin-seal sajab lund ja lörtsi, saartel ka vihma. Läänekaare tuul võib tugevneda puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur on öö hakul Lääne-Eestis -1..-5, ida pool -6..-10, hommikuks tõuseb saartel ja läänerannikul 0°C ümbrusse, sisemaal -1..-4°C-ni, päeval on -2..+3°C, pärastlõunal langeb. Libeduseoht on suur!
Kolmapäeval madalrõhulohk eemaldub ja tõusva õhurõhu foonil on üksikuid sajuhooge. Tuul pöördub põhjakaarde. Õhutemperatuur on öösel -2..-8, meretuulega rannikul 0°C ümbruses, päeval 0..-4°C, Lääne-Eestis võib tõusta üle 0°C.
Neljapäev tuleb kõrgrõhkkonna servas suurema sajuta, aga rannikule võivad nõrgad sajuhood siiski jõuda. Tuul pöördub läänekaarde ja on sisemaal mõõdukas, rannikul tugevneb. Külma öö järel tõuseb õhutemperatuur päeval tõenäoliselt 0°C ümbrusse.
Reedel lisandub kõrgrõhkkonna serva mööda soojemat õhku ja tugevnevas lääne- ja edelatuules püsib õhutemperatuur 0°C ümbruses.


description: Riikliku uudisteagentuuri Anadolu teatel süüdistas Türgi välisminister Mevlüt Cavusoglu Venemaa suursaadiku tapmises islamivaimulik Fethullah Güleni organisatsiooni.

title: Türgi väidab, et Vene suursaadiku tapmise taga on Fethullah Gülen


description: Piilume Tallinn Dollsi looja garderoobi

title: Mari Martin: minu ilunipp on inspiratsioon. Põnevad asjad panevad silmad särama

maintext:
"Kas see on teil piir?"
"On küll!"
"Ja piirivalvekoerad on ka olemas?"
"Muidugi!"
"Kust te koeri saite?"
"Ega ma ei otsinudki! Lihtsalt tegime piiri sinna, kus koerad elasid."


description: Selgi aastal on Pärnakatel võimalik osa saada jõuluajast viisil, nagu seda Kihnus tähistatakse. Üheksa päeva jooksul avaneb võimalus väikesaare käsitöömeistrite käe all õppida kihnu naiste njaputüed, laulda Kihnule omaseid laule ning seada tantsusamme koos saarerahvaga.

title: Ülivahva "Kihnu Jõulupuu" taas Pärnu Uue Kunsti Muuseumis


authors:
Afp
Reuters Scanpix
Noh Jah
Albert Xxi.

description: Rootsi kuninganna Silvia saab täna 73. aastaseks.

title: Rootsi kuninganna tähistab täna 73. sünnipäeva


description: Austraalia politsei terrorismivastane üksus esitas süüdistuse mehele, kes ähvardad Sydney linna uusaastapidustusi, vahendas BBC.

title: Austraalias vahistati Sydney aastavahetuspidustusi terrorirünnakuga ähvardanud mees


title: Inimeste lood: taksojuht, kel hobiks fotograafia

maintext:
Laurus on 31-aastane mees, kellel on südamestimulaator. Ta on töötanud tõstukijuhi ja laotöölisena, kuid südameprobleemide tõttu ei saanud ta neis ametites jätkata.
Kuna Lauruse kirg on fotograafia, pöördus ta töötukassasse, et saada abi ettevõtjaks hakkamisel ja teha fotostuudio. Töötuna vabatahtlikku tööd tehes käis ta pildistamas loomade varjupaiga asukaid. Laurus läbis ka ettevõtluskoolituse, kuid majanduslikel põhjustel tuli tal ettevõtjaks hakkamise asemel leida siiski töö, mis tooks leiva kiiremini lauale.
Nii jäigi talle silma tööpakkumine, kus otsiti taksojuhte. Laurus kandideeris ning taksoettevõtte positiivne suhtumine andis uut indu. Õnneks oli ka südamearstilt otsus positiivne: rütmihäired on kontrolli all ega sega autojuhina töötamist. Töötukassa toel läbis Laurus taksojuhtide ametikoolituse ja asutas teenuse pakkumiseks oma osaühingu. Taksojuhina tööle asudes täitus tema soov ettevõtjaks saada küll kavandatust veidi teisel moel, kuid Lauruse otsus on, et ta jätkab ka fotograafiaga ja avab kunagi kindlasti oma fotostuudio.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Endine tippsõudja Kaisa Pajusalu jäi napilt võiduta: eks võistlustel tekib ikka hasart ja tahaks täiega panna!

maintext:
Spordikuulsuste jõuluturniiril jäid napilt võidust ilma sõudjad Tõnu Endrekson ja Kaisa Pajusalu, kes asusid pärast viimast ala, rippumist, maadlejate kukkumist tähistama. Siiski kaotasid Endrekson ja Pajusalu maadlejatele Epp Mäele ja Ardo Arusaarele ühe punktiga.
"Meil oli kerge loogikaviga. Eesmärk oli hoida kauem kui maadlejad ja nad kukkusidki enne alla. Kui Tõnu seda kuulis, siis lasi ta end ka lõdvaks ja tuli alla, aga pärast hakkasime mõtlema, et üks punkt oli ju ikkagi vahet! Pigem läksid need punktid kaduma siiski fun-alade peale, näiteks kukkusid hokipüksid alla," muigas Pajusalu, kes eelmise aasta septembrikuus tegi tippspordiga lõpparve.
Praegu tegeleb endine mitteametlik sisesõudmise maailmameister oma magistritööga, mängib korvpalli ning aeg-ajalt treenib ka lapsi.
"Vee peale mind ei kisu, aga see-eest teen muid alasid, et toonust hoida. Mängin korvpalli," sõnas ta ning lisas, et üle pika aja oli tore võistelda. "See on ikka nii, et kui on võistlused, siis tekib hasart ja tahaks täiega panna!"
Vaata Õhtulehe videost, mida arvab Pajusalu võistluste formaadist ning mida ootab ta homselt parimate sportlaste galalt.


description: Novembris oli Helsingis keskmine õhutemperatuur vaid üks kraad. Selle asemel, et külma ilma kiruda, otsustas keegi selle hoopis linna kasuks tööle panna.

title: Kes novembris Helsingit külastab, on "badass"!

maintext:
Sildil on ingliskeelne kiri, mis kiidab turiste nende vapruse eest, et nad reisi kõlekülma linna ette võtsid.
Otsetõlkes kõlaks see nii: „Ükski terve mõistusega inimene ei tuleks novembris Helsingisse. Välja arvatud sina, äss. Tere tulemast.“
Tervitusplakat on seotud rahvusvahelise tehnoloogiakonverentsiga Slush. Konverents toimus Helsingis 30. novembrist kuni 1. detsembrini.
Slushi tegevjuht Marianne Vikkula ütles, et "Helsingi on novembris valitseva ilma tõttu ilmselt kõige hullem võimalik sihtkoht, kuna päikesevalgust on vaid mõned tunnid ning maapind on mudane. On pime, märg ja külm. Seetõttu on meie muidu igati armsat pealinna üpris keeruline reklaamida."


title: Õigus abile, kohustus tööd otsida

maintext:
Töötukassa aitab kõigil soovijail leida tööd. Töötu või tööotsijana registreerinud inimene saab endale isikliku nõustaja, kes toetab tema tööotsinguid – aitab leida sobivaid tööpakkumisi, täiendada töö otsimise ja tööle kandideerimise oskusi, lahendada tekkinud probleeme.
Töötukassa pakub erinevaid tööle saamist toetavaid teenuseid vastavalt iga inimese vajadustele. Näiteks kui töö leidmiseks on vaja täiendada erialaoskusi või õppida selgeks uus amet, saab töötukassa võimaldada koolitust või tööpraktikat.
Nõustaja koostab koos inimesega tööotsimiskava, kus on kirjas ta tööalased oskused ja kogemused ning töösoovid. Samuti see, mis soodustab ja mis takistab töö leidmist.
Kavas lepitakse kokku tegevused ja nõustajaga kohtumise või ühenduse võtmise aeg. Igal nõustamisel, olgu see silmast silma kohtumine, telefoni teel või iseteeninduse kaudu pöördumine, vaadatakse, kuidas tööotsingud seni on läinud, ja vajadusel lepitakse kokku täiendavaid tegevusi.
Õigus töötukassa abile (rahalistele toetustele ja teenustele) käib käsikäes kohustustega ehk aktiivsusnõuetega, milleks on kokkulepitud ajal ja viisil nõustamisel osalemine, töö leidmiseks kokku lepitud tegevuste täitmine või teenustel osalemine, sobiva tööpakkumise vastuvõtmine. Teisisõnu, töötukassa ootab kõigilt oma klientidelt, et nad otsiksid aktiivselt tööd ning teeksid jõukohaseid pingutusi tööle saamiseks.
Rõhk on siinjuures sõnal „jõukohasus”, sest see, millised tegevused on vajalikud ning võimetekohased ühele kliendile, ei pruugi olla samad teisele. Kindel on aga see, et töö leidmise väljavaated on märgatavalt suuremad, kui tööd otsida.
Tuleb olla aktiivne
Aktiivsusnõuete mõte ongi suunata meie kliente keskenduma tööotsingutele, sest vaid nii on võimalik leida endale sobiv töö. Eesmärk on motiveerida ja toetada tööotsinguid, mitte karistada abist ilmajätmisega.
Töövõimereformiga tekib kohustus tööd otsida osalise töövõimega inimestel, kes taotlevad töövõimetoetust. Seda juhul, kui nad juba ei tööta, õpi ega ole hõivatud muu aktiivse tegevusega (nt laste kasvatamine, pereliikme hooldamine).
Osalise töövõimega inimestelt, kes otsivad töötukassa abiga tööd, ootame sarnaselt kõigi teiste klientidega:
# tööotsimiskavas kokku lepitud tegevustes ja teenustes osalemist. Meie vastutada on, et need tegevused oleksid jõukohased ja aitaksid iga inimest tööle lähemale.
# kokkulepitud ajal nõustamisel osalemist. Seejuures võib nõustamine toimuda ka telefoni teel või töötukassa portaali iseteeninduse vahendusel, kui töötukassasse vastuvõtule tulemine on raskendatud terviseseisundist või puudest tingitud liikumistakistuse või muu erivajaduse tõttu. Ka juhul, kui inimene osaleb teenusel, on ühendust võimalik hoida muul sobival moel.
# sobiva töö vastuvõtmist. Seejuures arvestame tervisest tulenevaid piiranguid, aga ka töö tasuvust, kaugust elukohast, sobivust perekondlike kohustustega jms.
Asjad olgu selged
Kokkuvõtlikult, töötukassa kliendil on õigus töötushüvitistele, töövõimetoetusele ja teenustele, kuid samaaegselt ka kohustus tööd otsida – vastavalt oma võimetele ja võimalustele. Kui osalise töövõimega inimene, kes on registreeritud töötuna, rikub korduvalt ja ilma mõjuva põhjuseta kokkulepitud kohustusi, peatatakse või lõpetatakse talle teatud ajaks töövõimetoetuse maksmine.
Teiselt poolt on aga töötukassal ka kohustus alati selgitada, millised on kliendi õigused ja kohustused, mis on kokku lepitud tegevuste sisu, miks need tegevused on vajalikud ning mis võib kaasneda, kui kokkulepitust mõjuva põhjuseta kinni ei pea.
Seega kui inimene ei saa kokkulepitud nõustamisel või teenusel osaleda, siis on oluline meid sellest võimalikult kohe teavitada.. Kindlasti arvestatakse seejuures alati inimese erivajadustega (näiteks kui ei saanud tulla nõustamisele, sest tervis halvenes; isiklik abistaja jäi tulemata; puude või haiguse tõttu on raskusi asjade meelespidamisega jms).


title: Uus-Meremaa vahetab välja kolm ebasündsa kõlaga kohanime

maintext:
Uus-Meremaa on teatanud, et nimetab ümber kolm kohanime, milleks on Nigger Stream, Niggerhead ja Nigger Hill.
Ametnike sõnul võivad eelpool mainitud nimed olla solvavad, vahendab The Telegraph. Nii saab Nigger Streamist austusväärne Pukio Stream, Niggerheadist Tawhai Hill ja Nigger Hiilist Kanuka Hills.
Sealne maainfosüsteemi minister Louise Upston sõnas, et algsed nimed olid pandud ajal, mil sõna "nigger" ei omanud sellist tähendust nagu tänapäeval. "See on sõna, mis on tänasel päeval väga paljudele selgelt solvav," ütles ta.


title: Norra linn otsustas boikoteerida Iisraeli tooteid Gaza sektorist

maintext:
Norra Tromsø linnavolikogu võttis vastu resolutsiooni, milles kutsutakse linnakodanikke boikoteerima tooteid, mis on valmistatud "okupeeritud Palestiina territooriumil" ehk Läänekaldal, Ida-Jeruusalemmas ja Golani kõrgendikul, kirjutab The Jerusalem Post.
Otsus võeti vastu kolmapäeval ja seda toetas 25 linnavolinikku, vastu oli 17. Eelnõu esitasid kohalikud vasakpoolsed poliitikud, vastu olid aga tsentristid, kes leidsid, et välispoliitika ei kuulu linnavolikogu pädevusse.
Sealjuures kutsub resolutsioon otsesõnu üles Iisraeli valduses oleva territooriumi kaupu boikoteerima, kuid teiste vaidlusalaste alade toodete puhul kutsutakse vaid üles jälgima nende päritolu.
Üks eelnõu esitajatest oli Punase partei liige Mads Gilbert, kes 2009. aastal avaldas raamatu "Eyes in Gaza" ("Silmad Gazas"). Selles väitis ta, et Iisrael armee on sihilikult karistanud Gaza palestiinlasi, tappes halastamatult seal elavaid naisi ja lapsi. Ka on ta avaldanud arvamust, et 9/11 rünnakute läbiviijatel oli selleks "moraalne õigus".


description: Reedel toimus Lasnamäe Centrumis eksootiline Ostuöö, kus ärevust tekitasid ehtne piraat ning rääkiv papagoi.

title: GALERII | Mis toimus Lasnamäe Centrumi Ostuööl?


title: HEA TEADA! Kes saab uuel aastal riigilt rohkem toetust?

maintext:
2017. aastast toimuvad sotsiaalministeeriumi haldusalas mitmed muudatused. Vaatame üle, millised on uued toetused ja hüvitised ning kes neid saama hakkavad!
Lasterikkad pered saavad täiendava toetuse
Perekond, kus kasvab kolm kuni kuus last, saab lisaks olemasolevale lapsetoetusele (esimese kahe lapse eest 50 eurot ja iga järgneva eest 100 eurot) veel 300 eurot kuus. Kui peres on seitse või enam last, annab riik juurde 400 eurot kuus.


title: Väikesed fännid rokkisid Metsatöllu kontserdil

maintext:
"Me teame omast käest, kui oluline on see muusika, mida sa väiksena kuulad ja missuguse jälje see sulle eluks ajaks jätab. Mida sa kuulad nelja-viieaastaselt, neid laule mäletad elu aeg. Meil on väga hea meel, kui 80 aasta pärast meie laule mäletatakse," ütleb Metsatöllu trummar Marko Atso. Seepärast kutsusidki töllud lapsed Rock Cafésse.
Laupäeval avanesid Rock Café uksed veidi tavapäratul ajal ja veidi tavapäratule publikule. Päeval kell kaks tunglesid rokiklubi ukse taga väikesed poisid ja tüdrukud koos vanematega, et pääseda Metsatöllu kontserdile "Ka noore hundi rind on rasvane".
Kaks umbes viieaastatst põngerjat arutasid, et huvitav, kas "Hundi süda sees" tuleb ikka ettekandmisele.
ROKK EI KÜSI VANUST: Nelja-aastane Nelli kuulab Metsatöllu muusikat hea meelega. Teda nakatas mõistagi isa Taavi (keskel taga) eeskuju. (Alar Truu)
Enne kontserti läheb lava ees mölluks


authors: Afp Scanpix

description: Rootsi kuninganna Silvia viidi tugeva peapöörituse tõttu oma sünnipäeval haiglasse, kirjutab Expressen.

title: Rootsi kuninganna Silvia viidi haiglasse


authors:
Jörgen Norkroos
Tölpad Ja Mõhud On Ületamatud.

title: Ratas alustab peaministritööd hindega, millele Rõivas kordagi lähedalegi ei jõudnud

maintext:
Jüri Ratas alustab peaministritööd hindega, millele Taavi Rõivas kordagi lähedalegi ei jõudnud. Rataselt ootavad palju ka opositsiooni toetajad.
Eesti Päevaleht on alates 2015. aasta maist koos Turu-uuringute AS-iga viiepallisüsteemis uurinud, kui rahul ollakse peaministri tööga. Sellel ajavahemikul on varem olnud peaministriks ainult Taavi Rõivas, kelle reiting ei jõudnud 17 küsitluse korral kordagi hindeni 3.
Esimene küsitlus andis Ratasele lausa hinde 3,54.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


authors:
Meie Valitsuse
Liiklus Huligaanid
Vihma Käest Räästa Alla

title: Uus valitsus, vana stiil: maksumuudatused kobarasse kokku ja kiiresti hääletusele

maintext:
Koalitsioon kihutas maksumuudatuste kobareelnõu kolme tunniga rahanduskomisjonist läbi.
„Menetlusse antud maksupakett on lähemal uurimisel tõeline segapundar,” kurjustas kord üks poliitik. „Ma mõistan, et segaduse ja kiirustamise on tinginud valitsuse vajadus maksumuudatused enne esimest juulit läbi suruda, kuid selline kiirkorras tegemine on praagi tootmine, mille käigus lihtsalt sõidetakse opositsioonist üle.”
Ei, see tsitaat ei käi praeguse valitsuse plaanitavate maksumuudatuste kohta ja selle autor ei ole keegi praegusest opositsioonilisest Reformierakonnast. Niimoodi ütles hoopis keskerakondlasest majandus- ja taristuminister Kadri Simson 2015. aasta mais, kui ta ise oli opositsioonis.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


title: Politsei otsib Lasnamäel kadunuks jäänud 86-aastast Kuuno-Frantsi

maintext:
17. detsembri õhtul lahkus Tallinnas Lasnamäel oma kodust prügi välja viima 86-aastane Kuuno-Frants, kes pole aga tänaseni koju naasnud.
Politseinikud on suhelnud sugulastega, kuid praegu teadaolevalt ei viibi mees ravi- ja sotsiaalasutustes. Mehe kadumisest on teavitatud ka kõiki ühistranspordiga tegelevaid ettevõtteid, juhul kui Kuuno-Frants peaks liikuma ühistranspordiga. Mehe mobiiltelefon on välja lülitatud, mistõttu ei ole võimalik tema asukohta positsioneerida. Mees võib liikuda Tallinna kesklinnas.
Kuuno-Frants on 171 cm pikk ja keskmise kehaehitusega. Tal on hallid juuksed ja pruunid silmad. Kodust lahkudes oli tal seljas tumeroheline nahkjakk, hallid püksid, hall soni ja mustad jalanõud. Mehel võib esineda kõnehäiret, tema kehahoiak on küürus.


title: Janice avaldas pühadesse suvesoojust toova loo "Tsunami"

maintext:
Laululooja Allan Kasuk ja Tartu lauljatar Janice avaldasid loo, mis tuletab nende sõnul meelde selle suve kuumemaid hetki, troopilisi suvereise ja parimaid mälestusi.
2015 aastal Eesti Laulul osalenud Janice ütleb, et pole vahet milline on tänane ilm, tähtis on emotsioonis olemine.


title: UURING: viis asja, mis teevad Eesti töötajad õnnelikuks

maintext:
Ettevõtluskõrgkooli Mainor sündmustesarja „Kõrgkoolilt ettevõttele“ seminaril toodi Eesti ettevõtetes hiljuti läbiviidud uuringute põhjal välja, millised tegurid määravad töötajate rahulolu ja motivatsiooni.
Uuringute autorid rõhutasid, et sama tähtis, kui motivatsiooni vähendavate tegurite eemaldamine, on ka tööl positiivset emotsiooni loovate faktorite äratundmine ja arendamine. Samuti ei ole väheoluline töötasu – sellest aga sageli motivatsiooni hoidmiseks ei piisa.
Mida siis veel vaja läheb :
Paindlik tööaeg.
Üheksast viieni tööaeg demotiveerib töötajaid. Oma aja valitsemine annab oluliselt iseseisvust, mis omakorda tõstab motivatsiooni.
Informeeritus organisatsiooni arengutest.
Kiirete muutuste perioodil võib unarusse jääda töötajatele muutuste põhjuste ja eesmärkide selgitamine. Informeeritus annab kindlustunde ja suurendab rahulolu.
Isikliku arengu võimalus.
Mõnikord on võimalus töökohal areneda isegi olulisem kui põhipalk. Töötajate koolitamine täidab seega topeltfunktsiooni, arendades oskusi ning tõstes motivatsiooni.
Bürokraatia puudumine.
Peab olema arusaadav, miks on mõni protsess või reegel just selline. Tekstid peaksid olema sisukad aga lühikesed, koosolekuid pigem vähem ja vajadus iga osaleja järele põhjendatud.
Võimalus näidata välja emotsioone.
Tööl emotsioonide varjamine võib viia kurnatuse ja motivatsioonilanguseni. Töökorraldus peab arvestama inimese emotsionaalsete vajadustega.


title: Kõik, mida sa peaksid selle hooaja kõige luksuslikuma moetrendi kohta teadma!

maintext:
Kuigi sameti kõrgaeg oli väga-väga ammu, pole sellel erinevalt paljudest teistest moeröögatustest õnnestunud kuigi edukalt comeback’i teha – kuni selle hooajani. Samet on nimelt praegu nii kuum moehitt, et sellesse võib ennast lausa pealaest jalatallani mässida.
Samet on selle talvehooaja üks kõige trendikamatest materjalidest, mida võib kanda nii seljas kui ka jalas ja isegi käekotina käevangus. Värvika ajaloo tõttu ja asjaolul, et enamikul meist on mingil eluetapil kindlasti rippunud kapis mõni sametist rõivas, tasub aga selle moeröögatuse kohta aga muudki huvitavat teada.
* Kuigi sametit kiputakse seostama Euroopa aadelkonnaga, pärineb see tegelikult hoopis Ida kultuurist. Näiteks leiti Hiinast sametitükke juba ca 221–206 eKr.
* Iraak ja Egiptus olid samuti ühed esimesed sametitootjad.


authors: No Näedsasiis Madruse Tänava Külas Jälle Jama

description: Lõuna ringkonnaprokuratuur süüdistab ASi Tartu Mill käibedeklaratsioonides valeandmete esitamises, mille tulemusena jäi riigile laekumata käibemaksu summas 1 233 761 eurot, vahendab Ärileht.

title: Tartu Mill sai süüdistuse suures käibemaksupettuses


description: Kolmapäeval suri Hollywooodi staar Debbie Reynolds (84). Reynolds oli teisipäeval meie seast lahkunud Carrie Fisheri ema. Naise surmast teavitas avalikkust tema poeg Todd Fisher.

title: Carrie Fisheri ema suri päev pärast tütart


description: Armastatud telenägu Kristjan Jõekalda rääkis Õhtulehele muu hulgas,  milline on tema eredaim jõulumälestus, kuidas ta koos perekonnaga jõule tähistab ja milline luuletus tagab selle, et ta ei saa jõuluvanalt vitsa, vaid hoopiski kingituse. Vaata videost!

title: ÕHTULEHE JÕULUVIDEO | Mis ei puudu kunagi Kristjan Jõekalda jõululaualt?


authors:
Chaideer Mahyuddin
Usa Geoloogiateenistus
Antara Foto

title: Sumatra saarel hukkus maavärinas vähemalt 50 inimest

maintext:
Merepõhjas toimunud maavärin võttis Indoneesias Acehi provintsis vähemalt 50 inimese elu, teatas BBC.
Maavärin magnituudiga 6,5 tabas Sumatra saarel Sigli linna ümbrust.
(USA geoloogiateenistus)
Palju hooneid on hävinud ja kardetakse, et inimesi on veel rusude all lõksus. Kohalike võimude kinnitusel on hukkunute seas ka lapsi.


description: Riiklikuks lepitajaks võib saada Meelis Virkebau , kellel on ametiühingute toetus ja kes loodavad, et ta saab lähiajal ka kinnitatud.


title: Pedofiil sundis last lehmaga seksima

maintext:
Austraalias Sydneys istub kohtupingis 53aastane Allan Kenneth Brookes, keda süüdistatakse pedofiilias, vahendab Daily Mail.
Lõppeval nädalal esines tunnistajana täiskasvanud mees, kes väitis, et süüalune sundis teda lehmaga seksima. Mehe sõnul oli ta siis vaid 12aastane ning see vahejuhtum rikkus tema elu. Kaaslased naersid tema üle ning ta kannatab juhtunu all tänaseni.
Kohtuprotsess Alaln Kenneth Brookesi üle kestab veebruari lõpuni. Oodata on veel paljude tunnistajate esinemist. Pedofiili ähvardab pikk vanglakaristus.


authors:
Twitter.Com Bizia
Alar Truu

description: Berliini jõuluturul toimunud rünnaku 12 ohvri hulgas võib olla ka 31aastane itaallanna Fabrizia Lorenzo. Naise lähedased pole temaga pärast turul juhtunut ühendust saanud.

title: Berliini veokirünnaku üks ohvritest võib olla 31aastane itaallanna

maintext: #Berlin. my cousin (Fabrizia Di Lorenzo) not replying to us since yesterday night. Some1 found her phone and metro pass on the site. #help


authors: Reuters Scanpix

title: Beckhamid tahavad noorimast pojast uut Justin Bieberit teha

maintext:
Kas Victoria ja David Beckhamil on plaanis kinkida maailmale uus Justin Bieber?
Maailmakuulsa paari noorim poeg, vaid 11aastane Cruz sõlmis lepingu Bieberi mänedžeri Scooter Brauniga, kellele on antud ülesandeks poisist popstaar teha.
Algus on paljutõotav: Cruz, kelle moekunstnikust ema oli nooruses Spice Girlsi stiilseim, kuid nõrgim laulja, tuli esmaspäeval lagedale isikliku Instagrami lehega ning Daily Maili teatel on tal juba üle 114 000 fänni. Valmis on ka Beckhamite võsukese debüütsingel “If Every Day Was Christmas”, mis peaks ilmuma lähiajal.


description: Mila Kunis ja Ashton Kutcher said 30. novembril pisipoja, kellele nad panid nimeks Dimitri Portwood Kutcher.

title: Mila Kunis ja Ashton Kutcher said teise lapse


authors:
Aldo Luud
Masendav

description: Tallinna lähistel Laagris elab üks perekond hirmuvalitsuse all, sest naabrimees üritab juba mitmendat korda nende lemmiklooma ära tappa.

title: TV3 VIDEO | 5-aastase tüdruku karvane sõber pääses napilt eluga naabrimehe põhjustatud mürgistusest


title: VÕTAB SÕNATUKS JA ŠOKEERIB: 17 erilist perepilti jõuludest...

maintext:
Jõulude ajal võtavad pered hetke, et koos kuuse ees perepilt teha. Aga alati ei ole see sugugi traditsiooniline ja selline, mida kõigile ehk näidata sobiks...
Kui pildil on jõuluvana, kelle silm sinine või on terve pere end paljaks võtnud, siis ei seostu see just pühademeeleoluga, vahendab The Sun.
Vaata SIIT!


authors: Kossatšov Seletab Vene Tv-Des Et Õige Kammajaa Toimus Vene Sõjaväebaasis.

title: HVOSTOV SÜÜRIAST: Assadi juures aeti mulli

maintext:
"Maailmas on paralleelselt mitu reaalsust. Üks on praegu siin Lähis-Idas ja teine on Facebookis, mille kaudu osa Eesti meediaväljaandeid õngitseb uudiseid Yana Toomi reisi kohta Süüriasse," kirjutab Andrei Hvostov.
"Ma räägin sellest naljast tagasi tulles pikemalt, aga praegu tahan mainida vaid seda, et mu meelest on veidi koomiline kirjutada ühe käega "tõejärgse ühiskonna" mullistustest ja teise käega võtta Hvostovi Facebookist neidsamasid mulle ja hakata neid mõnuga suureks puhuma," lisab mees,
Hvostov soovis oma sõnade kohaselt minna vaatama olukorda Aleppos, kuid sinna ei jõudnud ei tema ega Yana Toom.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Ekspressis.


title: PEREVÄGIVALLASSÜÜDI MÕISTETUD MEES: võidab see, kes jääb ohvriks!

maintext:
Kohus mõistis 34aastase literaadi süüdi mitmes partneri kehalises väärkohtlemises, millega ta tekitas kannatanule valu. Kõik tundub justkui selge – vägivaldne üliõpilaste raskekaalu poksimeister tümitab kolm korda oma elukaaslast ja saab selle eest tingimisi vanglakaristuse. Elu on kohtuotsusest siiski keerulisem.
Äsja kriminaalkurjategijaks tunnistatud mees tõdeb, et tal on väga kahju, et on oma endisele elukaaslasele tekitanud psühholoogilisi kannatusi, kuid füüsilist vägivalda ta tarvitanud ei ole.
Kõrvakiil näkku
Alustama peaks sellest, et Mihkel Kunnus ja tema endine elukaaslane Kärt ei ole vihavaenlased ja on suhelnud ka pärast süüdimõistvat kohtuotsust. Mihklil on kahju, et suure kella külge läinud lugu muserdab mitte ainult teda, vaid ka talle lähedast inimest. Kärt muretseb, kas Mihklit tagasipöördumatult risti ei lööda ja ta oma alkoholiprobleemist lahti saab.


title: Kaheaastane laps lasi end maha

maintext:
USAs Clevelandis sai kaheaastane poiss kätte oma politseinikust isa relva. Laps tulistas endale pähe ja suri haiglas operatsioonilaual, vahendas CNN
Pere naaber kuulis neljapäeva hommikul vanema lapse karjeid, et tema väikevend on ennast tulistanud. Naine kutsus kiirabi ja haavatu viidi haiglasse kuid arstidel ei õnnestunud lapse elu päästa.
Politsei esindaja Jennifer Ciaccia kinnitas, et lapse isa Jose Pedro on 54-aastane politseiohvitser, kes on politseis töötanud 1993. aastast alates. Surmajuhtumit uuritakse.


authors:
Ülo Josing
Err
Lõpuks Ometi

title: RANNAMÄED MEENUTADES: "Aarne oli valmis olema konfliktis ja see kulutab. Pole lihtne hommikul ärgata ja kohe sõtta minna.“

maintext:
"Ega see käejälg tähenda seda, et best before on möödas, vaatame veel, selles mõttes on väga õnnelik aeg, sest igasugust tööd on saanud teha,“ naeris Rannamäe ka ise "Ringvaate“ saatelõigus, kus näidati mitmete telekuulsuste käejälgede kipsi vormimist.
"Mina panen vasaku käe kipsi, sest olen vasakukäeline,“ algab täna õhtul ETV ekraanile jõudnud saade "Ajakirjaniku ajastu“ tänavu 10. septembril ootamatult meie hulgast lahkunud telelegendist Aarne Rannamäest. On aasta 2014. Keegi ei osanud arvata, et Rannamäele on antud elada veel vaid kaks aastat.
Endine kolleeg Neeme Raud märgib, et kirg ja kirglikkus olid need jooned, mis Rannamäed tema töös ehk kõige enam iseloomustasid.
Raadiokolleeg Mall Mälberg: "Mulle meeldis, et ta oli terav ja ta kunagi ei varjanudki seda, tal oli oma seisukoht ja teine asi – ta oli ikka väga tark.“
Sõna saab veel üks raadiokolleeg, Heidit Kaio. "Ta oli tohutult meeldiv inimene ja seda rohkem mind hämmastab, et tema töö ja olemus oli olla mittemeeldiv ja seda kompromissitult. Ta tegi ju intervjuusid lugupeetud ja armastatud ühiskonnategelastest, ometi polnud tema positsioon selline, et ma olen meeldiv, et ma olen tore, vaid tema olek oli see, et ta on konfliktis, ta oli valmis olema konfliktis ja see kulutab. See pole lihtne, et ärkad hommikul üles ja lähed kohe sõtta.“
Mis tegi Rannamäest suure ajakirjaniku, küsib saatejuht. "Skepsis. Eluterve ja intelligentne skepsis,“ vastab kolleeg Indrek Treufeldt. "Ta oskas küsida neid küsimusi, mis olid rahval hingel.“
Rannamäe ise ütles, et eesti inimesele on väitlemine ja vaidlemine eetris olematu asi. "Kui kaamera läheb käima ja saade hakkab pihta, minnakse viisakaks. See on põhiline probleem, mida mina just ei taha, et inimesed viisakad oleksid.“
Meenutatakse ka seda, kuidas Rannamäed poliitikasse meelitati. Endine poliitik Meelis Atonen mäletab ühte kahe ja poole tunnist vestlust Rannamäega, keelitamaks teda tulema Toompeale ja astuma ministrite ridadesse kaitseministriks. "See oli aastal 2004. Hästi lihtsustades öeldes sain ma korvi. Teisalt Aarne kirjeldas nii ilusasti, miks ta ei saa seda tööd tegema tulla.“
Endine kolleeg Astrid Kannel: "Tal oli raske teinekord näidata välja inimlikke tundeid. Miks see nii oli, ma ei tea, aga kui ta seda tegi, siis teises võtmes, teistmoodi. Mis mulle tohutult meeldis, et Aarne oskas kiita. Seda ta oskas.“
"Et ta hakkas maratoni jooksma, näitab temas ühte teist külge,“ lisab saate lõpus Peeter Kaldre. "Tegelikult oli ta äärmuste inimene, sest kui mina televisiooni tulin 2000. aastate alguses, oli ta paks mees, ta oli üle saja kilo, tal oli kõht ees ja ta ei liigutanud ennast absoluutselt. Siis kõigepealt otsustas ta hakata paastuma, ühes sellega hakkas ta jooksma.“


description: Šveitsis algas pühapäeval regulaarne rongiliiklus 57 kilomeetri pikkuses Gotthardi raudteetunnelis.

title: Pikimas raudteetunnelis algas regulaarne liiklus


authors:
Kas Natuke Hilja Pole
Austin Baker

description: Lastele anti võimalus valida, kas nad täidavad oma unistuse või ema-isa oma. Mida arvate - millise valiku nad teevad?

title: KUI PEAD VALIMA: kas unistuste kingitus sulle või su vanematele?


title: ASI KINDEL | Rohkem filmile "Röövitud" järge ei tule

maintext:
Need, kes soovisid salaja taas näha Liam Neesoni poolt kehastatud Bryan Mills’i tütre röövimisest rääkivat filmi, peavad pettuma, kuna näitleja sõnul filmile "Röövitud" ("Taken") rohkem järjeosi ei tule.
Neeson vastas saates "The Late Show" saatejuhi Stephen Colberti küsimusele, kas on mingitki võimalust, et tulemas on "Röövitud" sarjale uut filmi, eitavalt. "Kui palju kordi ikka su tütart saadakse röövida," naeris ta ning naljatles, et kui "Röövitud" filmid peaks järje saama, saab pealkirjas olema "Kas te palun rööviks mu tütre?"


description: Veeteede Amet tuletab kõigile meelde, et punaste signaalrakettide kasutamine uusaastapidustustel või mistahes muul ajal ilutulestikuks, lõbu pärast ei ole lubatud ning on karistatav.

title: Veeteede Amet: punase raketi kasutamine ilutulestikuks on keelatud ja karistatav!


title: Glögi: vürtse lisa pigem vähem

maintext:
"Glögi on kodune gemüüse, see ei eelda ühtki kallist napsi ega peent mahla," ütleb tänavu Eesti parimaks noorbaarmeniks tunnistatud Merlyn Blumfeldt. "Seejuures võid kuuma jooki miksida just nende maitseainetega, mille järele endal parasjagu isu on, sest kusagil pole kirjas, et üks või teine vürts teeb glögist glögi."
"Suurepäraseid jõuluvürtse on palju: kaneel, muskaat, nelk, piprad… Tegelikult võib miksida kõike, mis endale vähegi maitseb," ütleb restorani PM20 baarmen Merlyn Blumfeldt. Küll peetakse Eestis tema sõnul hästi oluliseks, et glögiklaasi põhjas oleksid rosinad ja mandlid.
Tumepunane jook on asendumas valgega
Samas on glögi tarbimisharjumused meil 15–20 aastaga oluliselt muutunud. Kui algul osteti seda poest, siis mõne aja pärast hakati pigem kodus ise katsetama. "Punane vein kuumutati ära, mõni lisas ka natuke konjakit ja muidugi vürtse.


title: ARVUSTUS: "Rogue One" - siiani kõige kurvem "Star Warsi" film

maintext:
Selleks et armastatud kolmik saaksid galaktikat päästa, peab keegi neile teed sillutama. Kui ühe lasuga planeete hävitava Surmatähe kavandid impeeriumivastaste mässuliste kätte ei jõuaks, ei teaks Luke IV osas „Uus lootus“, kuhu on vaja sihtida, et superrelv õhku lendaks.
„Star Warsi“ saaga sõsarfilm „Rogue One: Tähesõdade lugu“ toob ükskord ammu kaugel, kaugel galaktikas hargnevad sündmused vaatajale lähemale ja süstib need sügavamale naha alla kui ükski senine tähesõjafilm. Linalugu, mille tegevustik paigutub põhifilmisarja III ja IV osa vahele, paneb Luke Skywalkeri, Leia Organa ja Han Solo kangelastegusid vaatama hoopis teise pilguga.
„Rogue One’i“ Jyn on põhisaaga uue kangelanna Reyga (Daisy Ridley) mitmeti sarnane. Temagi on väikse tüdrukuna kõvasti haiget saanud ja jäänud ilma vanemlikust hoolest. Nagu Rey, kes ootab, et ta hüljanud vanemad talle järele tuleksid, loodab ka Jyn uuesti kohata oma insenerist isa, kelle julm impeerium on vastu tahtmist oma tööriistaks muutnud (ulme võib olla küllaltki eluline – eks ole meiegi ajaloos diktaatorid ikka helgeimad ajud enda heaks tööle sundinud). Nii Reyd kui Jyni on raske lapsepõlv karastanud ja õpetanud enda eest seisma, nad on tõrksad ja kangekaelsed.
Kangelannasid eristab aga see, et Jynil pole jedidele omaseid üleloomulikke võimeid, mistõttu on vaatajal ehk lihtsam temaga samastuda. Kui Rey on paljude fännide meelest algusest peale pisut liiga täiuslik, siis Jyn „meenutab pisut haavatud looma, kui vaataja temaga tuttavaks saab“, nagu osatäitja Felicity Jones on ajakirjas Glamour teda äärmiselt tabavalt iseloomustanud. Jyn on küll ülimalt osav, nutikas ja julge, ent talle ei lenda valgussaabel õigel hetkel iseenesest pihku. Ja ta toetub rohkem teiste vastuhakkajate meeskonnale, kes teda ümbritseb.
Õnnestunud näitlejaansambel
Jones, kes on ennast kinolinal juba väga heast küljest näidanud ja pälvinud „Kõiksuse teooria“ naispeaosa eest ka Oscari nominatsiooni, on ka Jyn Ersona veenev. Mässulistele peetud kihutuskõned on Jonesi esituses nii jõulised ja mõjusad, et ilmselt astuks suurem osa kinopublikustki mõtlemata tema selja taha.
Positiivselt üllatab seni Ameerika filmides peamiselt kõrvalrolle teinud mehhiko näitleja Diego Luna „Rogue One’i“ meespeaosas kapten Cassian Andori rollis. Roll isegi on sümpaatne ja elutruu – mitte mängleva kergusega raskustest läbi lendav ja sealjuures nalja viskav kaunismees, vaid tõsine, morn ja veidi karune, justkui ehtne võitluses karastunud ja kripeldava südametunnistusega sõdur.
Kindlasti õigustas ennast ka režissöör Edwardsi valik kasutada kandvates kõrvalosades lisaks kuulsamatele nimedele Mads Mikkelsenile ja Forest Whitakerile maailma mastaabis tundmatuid näitlejaid – värsked näod mõjuvad rohkem kui inimesed meie hulgast ning kõik nad saavad hakkama emotsionaalse sooritusega. Huumorit lisab linaloole eelkõige impeeriumi droid K-2SO (Alan Tudyk), mis on ümber programmeeritud mässuliste heaks töötama.
Kuigi valgusmõõga sähvimist näeb selles filmis õige vähe ja võitluskaadrid mõjuvad seetõttu tõetruumalt (eriti arvestades kiiret tehnika arengut ja seda, et sõjatehnika on nagunii aastakümneid ees sellest, mida tavainimene aimata oskab), ei puudu ka kõik ehttähesõjalik – erinevate planeetide kirevad asukad ja ahhetamapanevad kosmosevaated. Näeb isegi Darth Vaderit – selleks puhuks on mikrofoni taha naasnud legendaarne James Earl Jones – ja printsess Leiat, kes on originaaltriloogiast pärit kaadrite abil tagasi filmilinale toodud.
Hiina näitlejad Jiang Wen (vasakul) ja Donnie Yen, kellest viimane kehastab filmi ainsat head tegelast, kel on üleloomulikud võimed, sest ta suudab kontrollida Jõudu. (Outnow.ch)
Kindlasti mitte lõbus koguperefilm
„Rogue One“ kruvib põnevust üles alguskaadritest viimase hetkeni. Puhkust vaatajale ei anta. Ja lõpp, hoolimata sellest et on ette teada, et Surmatähe kavand õnnestub varastada, suudab ikkagi raputada. Parajalt rusuv oli ka „Star Wars: Osa III – Sithi kättemaks“, kuid sealne traagika oli hoopis etteaimatavam.
Müts maha, et filmitegijad ei läinud ninnu-nännu-teed ega säästa vaatajaid pisarate lahistamisest. Päris elu ongi halastamatu ja vapraimgi kangelane ei tule igast olukorrast puhta nahaga välja.
Impeeriumi kurikuulus superrelv Surmatäht (Outnow.ch)
Kui lõpuks järele mõelda, siis on kõik ekraanil nähtu nii realistlik ja inimlik. Iga vastuhakk diktaatoreile nõuab kuhjaga ohvreid ja ohverdusi. Kui mäss ei ole ülim eesmärk, mille nimel ollakse valmis loobuma kõigest muust, ei saada seda ka edu. Mässuline – ehkki ta teab, et võitleb heade poolel – tunneb end patusena ja püüab unustada kõiki suure eesmärgi nimel võetud elusid. Parim sõdur on see, kel pole midagi kaotada. Ja ka hirmsas kuritöös võib peituda heategu.
Nii et kui põhisaaga filmid, iseäranis osad I–III, olid vahvad koguperefilmid, siis „Rogue One’i“ puhul tasuks tõsiselt võtta märget „alla 12aastastele mittesoovitatav“. Kinosaalis minu kõrval istunud algkooliealist last pidi ema igatahes vahepeal rahustama.