description: Eile toimus Kuressaares Lääne regiooni politsei, pääste ja vabatahtlike navigatsioonihooaja lõpetamise seminar, mille raames räägiti nii tehtust kui arutleti tuleviku võimaluste üle. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Lääne regioon lõpetas navigatsioonihooaja
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 07. detsember 2016. Politsei- ja piirivalveameti juhtivametnik Jaanus Müür rääkis lennu- ja merepäästest. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimus Kuressaares Lääne regiooni politsei, pääste ja vabatahtlike navigatsioonihooaja lõpetamise seminar, mille raames räägiti nii tehtust kui arutleti tuleviku võimaluste üle.
Päeva alustati kommunikatsioonikoolitusega, kuidas peaks politsei- ja piirivalveameti (PPA) töötaja, päästeametnik või vabatahtlik merepäästja suhtlema avalikkusega.
Selle raames tehti kolme vabatahtliku osalejaga ka filmivõtted, kus nad pidid näitlikult andma meediale intervjuu.
Teine osa päevast algas Eesti päästepiirkonna mere- ja lennupääste plaani tutvustamisega ja räägiti üle sündmustel osalemise põhitõed. Sellele järgnes paneeldiskussioon teemal “Meri, ressursid ja võimalused”.
“Eesmärk oli saada selgem pilt, kuidas kõik osapooled koostööd teevad ja kuidas abivajajani jõuda,” selgitas Kuressaare ja Ruhnu piirkonnapolitseinik Žanna Kreštšenko.
Kolmandas osas anti ülevaade Lääne regioonis juhtunud sündmustest ja meenutati aasta jooksul toimunud ennetustegevusi. Päeva lõpus said tunnistuse 11 uut vabatahtlikku merepäästjat.
Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanem Meelis Juhandi tõdes, et üldiselt keegi olukorraga paneeldiskussioonis päris rahul ei olnud – alati saaks paremini. “Ressursse, võimekust ja koordineerimist oleks võibolla rohkem vaja,” seletas Juhandi.
Teise teemana arutleti, kas mõjusam on ennetus või karistamine näiteks päästevesti puudumise korral. Kolmandaks lahati ühte toimunud sündmust.
“Jõudsime taas selleni, et koostöö võiks toimida natuke paremini. Kui praegu näiteks saab esimesena kõne häirekeskus, siis tegelikult lahendab meresündmusi merekeskus.”
Palju üritusi
Lääne prefektuuri teabebüroo vanemkorrakaitseametnik Karet Akkaja andis ülevaate viimase kahe aasta merealastest juhtumitest.
“Arvan, et lisaks lastele ja noortele peab siiski ka kaluritele ennetusest rohkem rääkima,” oli ta tulemuste põhjal kindel.
Samuti tegi ta kokkuvõtte kogu regioonis toimunud koolitustest, õppustest ja üritustest.
“Aasta-aastalt on suurenenud vabatahtlike merepäästjate kaasamine merepääste sündmustesse,” nentis Akkaja, lisades, et selle aasta pea 100 sündmusele olid 27 korral kaasatud ka vabatahtlikud.
Kreštšenko andis seejärel ülevaate sel aastal toimunud merepääste ennetustöödest. “Jõuti väga paljude koolide ja lasteaedade lasteni,” selgitas ta.
TTÜ Eesti mereakadeemia turundus- ja kommunikatsioonispetsialist Tanita Tammeri rääkis lähemalt haridusprogrammi “Näoga mere poole” eesmärkidest.
Tema andmetel esines kokku 174 külalisõpetajat, kes jõudsid 10 500 nooreni.
Anti 330 külalistundi 147 koolis üle Eesti. Saaremaal käidi kümnes koolis ja ühes asutuses, jagades mereharidust 22 tunni jagu.
Mereakadeemia mereveonduse ja sadamatöö tudeng Helena Rattus rääkis projekti raames saadud kogemustest.
“Kui algul kartsin, mida ma ise üliõpilasena klassi ees noortele uut anda suudan, sain juba pärast esimese kooli külastamist tugevasti julgustust,” tõdes ta.
Tunnistuse saanud vabatahtlikud
Dairi Alliku
Andres Keskpaik
Aivar Kirs
Kaupo Kongas
Risto Lapin
Manuel Lember
Sander Lember
Sander Mai
Marten Riisenberg
Kalmar Suuster
Silver Roostik Päeva alustati kommunikatsioonikoolitusega, kuidas peaks politsei- ja piirivalveameti (PPA) töötaja, päästeametnik või vabatahtlik merepäästja suhtlema avalikkusega.Selle raames tehti kolme vabatahtliku osalejaga ka filmivõtted, kus nad pidid näitlikult andma meediale intervjuu.Teine osa päevast algas Eesti päästepiirkonna mere- ja lennupääste plaani tutvustamisega ja räägiti üle sündmustel osalemise põhitõed. Sellele järgnes paneeldiskussioon teemal “Meri, ressursid ja võimalused”.“Eesmärk oli saada selgem pilt, kuidas kõik osapooled koostööd teevad ja kuidas abivajajani jõuda,” selgitas Kuressaare ja Ruhnu piirkonnapolitseinik Žanna Kreštšenko.Kolmandas osas anti ülevaade Lääne regioonis juhtunud sündmustest ja meenutati aasta jooksul toimunud ennetustegevusi. Päeva lõpus said tunnistuse 11 uut vabatahtlikku merepäästjat.Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanem Meelis Juhandi tõdes, et üldiselt keegi olukorraga paneeldiskussioonis päris rahul ei olnud – alati saaks paremini. “Ressursse, võimekust ja koordineerimist oleks võibolla rohkem vaja,” seletas Juhandi.Teise teemana arutleti, kas mõjusam on ennetus või karistamine näiteks päästevesti puudumise korral. Kolmandaks lahati ühte toimunud sündmust.“Jõudsime taas selleni, et koostöö võiks toimida natuke paremini. Kui praegu näiteks saab esimesena kõne häirekeskus, siis tegelikult lahendab meresündmusi merekeskus.”Lääne prefektuuri teabebüroo vanemkorrakaitseametnik Karet Akkaja andis ülevaate viimase kahe aasta merealastest juhtumitest.“Arvan, et lisaks lastele ja noortele peab siiski ka kaluritele ennetusest rohkem rääkima,” oli ta tulemuste põhjal kindel.Samuti tegi ta kokkuvõtte kogu regioonis toimunud koolitustest, õppustest ja üritustest.“Aasta-aastalt on suurenenud vabatahtlike merepäästjate kaasamine merepääste sündmustesse,” nentis Akkaja, lisades, et selle aasta pea 100 sündmusele olid 27 korral kaasatud ka vabatahtlikud.Kreštšenko andis seejärel ülevaate sel aastal toimunud merepääste ennetustöödest. “Jõuti väga paljude koolide ja lasteaedade lasteni,” selgitas ta.TTÜ Eesti mereakadeemia turundus- ja kommunikatsioonispetsialist Tanita Tammeri rääkis lähemalt haridusprogrammi “Näoga mere poole” eesmärkidest.Tema andmetel esines kokku 174 külalisõpetajat, kes jõudsid 10 500 nooreni.Anti 330 külalistundi 147 koolis üle Eesti. Saaremaal käidi kümnes koolis ja ühes asutuses, jagades mereharidust 22 tunni jagu.Mereakadeemia mereveonduse ja sadamatöö tudeng Helena Rattus rääkis projekti raames saadud kogemustest.“Kui algul kartsin, mida ma ise üliõpilasena klassi ees noortele uut anda suudan, sain juba pärast esimese kooli külastamist tugevasti julgustust,” tõdes ta.Dairi AllikuAndres KeskpaikAivar KirsKaupo KongasRisto LapinManuel LemberSander LemberSander MaiMarten RiisenbergKalmar SuusterSilver Roostik
Veel artikleid samast teemast »


description: Eelmisel laupäeval Tallinna jõudnud parvlaev Leiger saab liinile minekuks viimast lihvi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Toitlustaja pakub Leigri esimesel tööpäeval üllatusi
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 15. detsember 2016. Eelmisel laupäeval Tallinna jõudnud parvlaev Leiger saab liinile minekuks viimast lihvi.
“Plaani kohaselt peaks laev Rohuküla-Heltermaa vahet sõitma hakkama 22. detsembril ja selleks ajaks peab toitlustamiseks kõik valmis olema,” märkis Arensburg OÜ tegevjuht Terje Nepper.
Praegu paigutatakse laeva oma tehnikat, aga samas käib juba pühapäevast saadik ka meeskonna toitlustamine ning laevas tegutseb paar kokka.
“Hästi läheb, töö käib, ebameeldivaid üllatusi pole ette tulnud, kõik on nii nagu lubatud,” hindas olukorda Nepper.
Osa pliite on juba tehases sisse pandud, osa tuleb juurde osta, sest pole päris arvestatud nii suurte toidukogustega, mida valmistama hakatakse. Ka kõik väikevahendid ostab Arensburg ise.
Esimene suurem tuleproov saadakse juba 19. detsembril, kui toimub Leigri ristimine ja sellel üritusel toitlustab samuti Arensburg.
Kuna St Ola jäi nüüd seisma, siis tuli personal sealt ära Leigrile ja Regulale.
“Mingil hetkel, kui kõik neli uut laeva on kohal, tuleb meil inimesi veel juurde võtta. Oleme igale laevale arvestanud tööle 15 inimest,” lisas Nepper.
Nepperi sõnul on uus laev mugav ja ilusam kui kõik eelmised.
“Minu meelest on Türgist tulevad laevad sisekujunduselt isegi ilusamad kui Poola omad,” leidis Nepper.
Kuna Leiger jõuab liinile enne pühi, siis pakub toitlustaja jõulumenüüd ning hiidlastele, kes esimesel päeval ülesõidu teevad, on teenindajad välja mõelnud ka mõned üllatused. “Plaani kohaselt peaks laev Rohuküla-Heltermaa vahet sõitma hakkama 22. detsembril ja selleks ajaks peab toitlustamiseks kõik valmis olema,” märkis Arensburg OÜ tegevjuht Terje Nepper.Praegu paigutatakse laeva oma tehnikat, aga samas käib juba pühapäevast saadik ka meeskonna toitlustamine ning laevas tegutseb paar kokka.“Hästi läheb, töö käib, ebameeldivaid üllatusi pole ette tulnud, kõik on nii nagu lubatud,” hindas olukorda Nepper.Osa pliite on juba tehases sisse pandud, osa tuleb juurde osta, sest pole päris arvestatud nii suurte toidukogustega, mida valmistama hakatakse. Ka kõik väikevahendid ostab Arensburg ise.Esimene suurem tuleproov saadakse juba 19. detsembril, kui toimub Leigri ristimine ja sellel üritusel toitlustab samuti Arensburg.Kuna St Ola jäi nüüd seisma, siis tuli personal sealt ära Leigrile ja Regulale.“Mingil hetkel, kui kõik neli uut laeva on kohal, tuleb meil inimesi veel juurde võtta. Oleme igale laevale arvestanud tööle 15 inimest,” lisas Nepper.Nepperi sõnul on uus laev mugav ja ilusam kui kõik eelmised.“Minu meelest on Türgist tulevad laevad sisekujunduselt isegi ilusamad kui Poola omad,” leidis Nepper.Kuna Leiger jõuab liinile enne pühi, siis pakub toitlustaja jõulumenüüd ning hiidlastele, kes esimesel päeval ülesõidu teevad, on teenindajad välja mõelnud ka mõned üllatused.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Türgis Istanbulis plahvatas eile õhtul Beşiktaşe jalgpalliareeni lähedal kaks pommi, plahvatustele oli väga lähedal ka inimõiguslane ja ajakirjanik Hille Hanso (pildil), kelle sõnul on sellised rünnakud demoraliseerivad. Sarnaste juhtumite ärahoidmiseks peaks Türgi valitsus jätkama läbirääkimisi kurdidega, kuid seda Hanso hinnangul lähiaastatel ei juhtu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlane Hille Hanso oli pommiplahvatuse lähedal
Esmaspäev, 12. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 12. detsember 2016. Hille Hanso. Türgis Istanbulis plahvatas eile õhtul Beşiktaşe jalgpalliareeni lähedal kaks pommi, plahvatustele oli väga lähedal ka inimõiguslane ja ajakirjanik Hille Hanso (pildil), kelle sõnul on sellised rünnakud demoraliseerivad. Sarnaste juhtumite ärahoidmiseks peaks Türgi valitsus jätkama läbirääkimisi kurdidega, kuid seda Hanso hinnangul lähiaastatel ei juhtu.
“Laupäevane sündmus toimus minu kodust umbes kahe kilomeetri kaugusel ja umbes pool tundi varem murdsin ma seal rahvasummast läbi, et koju pääseda. Plahvatuse hetkel olin ma bussis, plahvatust ma ei kuulnud, sest bussimürin oli üle, aga ma olin sellele väga lähedal,” nentis Hanso.
Hanso lausus, et on väga demoraliseeriv, kui sellised asjad kodulinnas juhtuvad.
“Aga ma annan endale aru, et Istanbulis on tegelikult suurem võimalus auto alla jääda, kui terroriaktis kannatada saada. See on väga suur ebaõnn ja külvab proportsionaalselt palju rohkem viha ja hirmu, kui tegelikult inimestele otsest kahju loob. See ongi terrori iseloom, et ühest sündmusest saab hästi palju moraalselt kahju luua,” sõnas Hanso.
Terrorirünnaku tõttu Hanso oma elus midagi ei muuda ja enamik Istanbuli elanikke naaseb tema kinnitusel paari päeva jooksul normaalse elu juurde.
“Küll aga on järjest rohkem inimesi, kes esitavad endale küsimust, miks me oleme sinna jõudnud, miks Türgi on sellises olukorras, et niisugused terrorirünnakud aset leiavad, ja juba regulaarselt. Surve valitsusele naasta kurdidega rahuläbirääkimiste juurde on vähemalt teatud ühiskonnagruppides aina kasvav,” kommenteeris Hanso.
Kurdi mässulised võtsid vastutuse
BNS-i teatel võtsid kurdi mässulised võtsid eile vastutuse kahe enesetapurünnaku eest, mis nõudsid laupäeval Istanbulis 38 inimese elu.
Kurdistani Töölisparteiga (PKK) seotud uudisteagentuur teatas, et vastutuse võttis PKK-st lahku löönud Kurdistani Vabaduspistrikud (TAK).
“TAK-i kättemaksurühm korraldas üheaegsed rünnakud Istanbuli Vodafone Arena staadioni juures ja Macka pargis kella 22.30 paiku,” ütles TAK oma veebiküljel avaldatud teates. TAK ütles, et kaksikrünnaku korraldasid kaks rühmituse liiget.
Türgi valitsusametnikud viitasid varem PKK seotusele rünnakutega. Türgi president Recep Tayyip Erdoğan ütles pühapäeval, et Ankara võitleb terrorismiga “kuni lõpuni”.
“Mu riik ja rahvas võivad olla kindlad: me võitleme terrorismikatkuga kuni lõpuni. Me ei jäta (rünnakuid) vastuseta. Nad (ründajad) maksavad selle eest kõrget hinda,” ütles ta pressikonverentsil Istanbulis. “Laupäevane sündmus toimus minu kodust umbes kahe kilomeetri kaugusel ja umbes pool tundi varem murdsin ma seal rahvasummast läbi, et koju pääseda. Plahvatuse hetkel olin ma bussis, plahvatust ma ei kuulnud, sest bussimürin oli üle, aga ma olin sellele väga lähedal,” nentis Hanso.Hanso lausus, et on väga demoraliseeriv, kui sellised asjad kodulinnas juhtuvad.“Aga ma annan endale aru, et Istanbulis on tegelikult suurem võimalus auto alla jääda, kui terroriaktis kannatada saada. See on väga suur ebaõnn ja külvab proportsionaalselt palju rohkem viha ja hirmu, kui tegelikult inimestele otsest kahju loob. See ongi terrori iseloom, et ühest sündmusest saab hästi palju moraalselt kahju luua,” sõnas Hanso.Terrorirünnaku tõttu Hanso oma elus midagi ei muuda ja enamik Istanbuli elanikke naaseb tema kinnitusel paari päeva jooksul normaalse elu juurde.“Küll aga on järjest rohkem inimesi, kes esitavad endale küsimust, miks me oleme sinna jõudnud, miks Türgi on sellises olukorras, et niisugused terrorirünnakud aset leiavad, ja juba regulaarselt. Surve valitsusele naasta kurdidega rahuläbirääkimiste juurde on vähemalt teatud ühiskonnagruppides aina kasvav,” kommenteeris Hanso.BNS-i teatel võtsid kurdi mässulised võtsid eile vastutuse kahe enesetapurünnaku eest, mis nõudsid laupäeval Istanbulis 38 inimese elu.Kurdistani Töölisparteiga (PKK) seotud uudisteagentuur teatas, et vastutuse võttis PKK-st lahku löönud Kurdistani Vabaduspistrikud (TAK).“TAK-i kättemaksurühm korraldas üheaegsed rünnakud Istanbuli Vodafone Arena staadioni juures ja Macka pargis kella 22.30 paiku,” ütles TAK oma veebiküljel avaldatud teates. TAK ütles, et kaksikrünnaku korraldasid kaks rühmituse liiget.Türgi valitsusametnikud viitasid varem PKK seotusele rünnakutega. Türgi president Recep Tayyip Erdoğan ütles pühapäeval, et Ankara võitleb terrorismiga “kuni lõpuni”.“Mu riik ja rahvas võivad olla kindlad: me võitleme terrorismikatkuga kuni lõpuni. Me ei jäta (rünnakuid) vastuseta. Nad (ründajad) maksavad selle eest kõrget hinda,” ütles ta pressikonverentsil Istanbulis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Avalikustati ülemaailmse rahvusvahelise õpitulemuste uuringu PISA 2015 tulemused, kus eestlased on jõudsalt paremuse poole liikunud, saarlased aga maakondade lõikes langenud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlased PISA testis ühtlaselt üheksandad
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 08. detsember 2016. Avalikustati ülemaailmse rahvusvahelise õpitulemuste uuringu PISA 2015 tulemused, kus eestlased on jõudsalt paremuse poole liikunud, saarlased aga maakondade lõikes langenud.
Iga kolme aasta tagant läbi viidavas uuringus hinnatakse 15-aastaste õpilaste teadmisi ja oskusi funktsionaalses lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes. Uuring vaatles, kuidas noored on võimelised õpitud oskusi ja teadmisi reaalses igapäevaelus rakendama, samuti õpitut üldistama ja seostama.
PISA 2015 uuringusse kaasati üle poole miljoni noore 72 riigist ning selleaastaseks keskseks hindamisvaldkonnaks olid loodusteadused. Eesti osales PISA uuringus neljandat korda. Testi tegi iga teine ehk 5587 õpilast 206 koolist. Nendest 2788 olid tüdrukud ja 2799 poisid. Õpilastest 78% sooritas testi eesti ja 22% vene keeles. Saaremaalt osales 137 noorukit.
Riikide võrdluses keskmiste tulemuste järgi loodusteadustes paigutusid Eesti õpilased uuringus Singapuri ja Jaapani järel 3. kohale. Euroopa riikide seas oli Eesti koos Soomega 1.-2. kohal.
Maakondade lõikes platseerusid Saaremaa õpilased mullu 535 punktiga üheksandaks. Kümme aastat tagasi jäädi aga 561 punktiga Hiiumaa 564 punkti järel teiseks.
Eesti keskmine tulemus matemaatikas oli 520 punkti, mis paigutab meid 7.–10. positsioonile koos Hongkongi ja Macauga. OECD riikide pingereas ollakse aga 2.–5. positsioonil. Euroopa riikide hulgas jagame esimest ja teist kohta koos Šveitsiga.
Saare maakonna tulemuste põhjal jäid siinsed noored 513 punktiga samuti üheksandale kohale. Samas 2006. aastal oldi 537-punktise keskmisega kolmandad.
Eesti õpilased saavutasid PISA 2015 uuringus lugemises keskmiselt 519 punkti, saavutades sellega maailmas 6. koha. Euroopas on Eesti Soome ja Iirimaa järel kolmas. Lugemises oli Saaremaa keskmise tulemusega 517 samuti üheksandal kohal.
Võrreldes Eesti keskmisega oli saarlaste tulemuse erinevus väike: matemaatikas oli Eesti keskmine tulemus 520, lugemises 519 ja loodusteadustes 534 punkti. Iga kolme aasta tagant läbi viidavas uuringus hinnatakse 15-aastaste õpilaste teadmisi ja oskusi funktsionaalses lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes. Uuring vaatles, kuidas noored on võimelised õpitud oskusi ja teadmisi reaalses igapäevaelus rakendama, samuti õpitut üldistama ja seostama.PISA 2015 uuringusse kaasati üle poole miljoni noore 72 riigist ning selleaastaseks keskseks hindamisvaldkonnaks olid loodusteadused. Eesti osales PISA uuringus neljandat korda. Testi tegi iga teine ehk 5587 õpilast 206 koolist. Nendest 2788 olid tüdrukud ja 2799 poisid. Õpilastest 78% sooritas testi eesti ja 22% vene keeles. Saaremaalt osales 137 noorukit.Riikide võrdluses keskmiste tulemuste järgi loodusteadustes paigutusid Eesti õpilased uuringus Singapuri ja Jaapani järel 3. kohale. Euroopa riikide seas oli Eesti koos Soomega 1.-2. kohal.Maakondade lõikes platseerusid Saaremaa õpilased mullu 535 punktiga üheksandaks. Kümme aastat tagasi jäädi aga 561 punktiga Hiiumaa 564 punkti järel teiseks.Eesti keskmine tulemus matemaatikas oli 520 punkti, mis paigutab meid 7.–10. positsioonile koos Hongkongi ja Macauga. OECD riikide pingereas ollakse aga 2.–5. positsioonil. Euroopa riikide hulgas jagame esimest ja teist kohta koos Šveitsiga.Saare maakonna tulemuste põhjal jäid siinsed noored 513 punktiga samuti üheksandale kohale. Samas 2006. aastal oldi 537-punktise keskmisega kolmandad.Eesti õpilased saavutasid PISA 2015 uuringus lugemises keskmiselt 519 punkti, saavutades sellega maailmas 6. koha. Euroopas on Eesti Soome ja Iirimaa järel kolmas. Lugemises oli Saaremaa keskmise tulemusega 517 samuti üheksandal kohal.Võrreldes Eesti keskmisega oli saarlaste tulemuse erinevus väike: matemaatikas oli Eesti keskmine tulemus 520, lugemises 519 ja loodusteadustes 534 punkti.
Veel artikleid samast teemast »


description: TS Laevad loobus kavast võtta Poolas Remontowa laevatehases asuv parvlaev Tõll vastu veel sellel aastal ning juba kohapeale sõitnud laevameeskond sõidab jõulupühade ja aastavahetuse ajaks Eestisse tagasi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tõll jõuab uuel aastal

maintext:
Uudised
Tõll jõuab uuel aastal
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 23. detsember 2016. TS Laevad loobus kavast võtta Poolas Remontowa laevatehases asuv parvlaev Tõll vastu veel sellel aastal ning juba kohapeale sõitnud laevameeskond sõidab jõulupühade ja aastavahetuse ajaks Eestisse tagasi.
Seni lootis TS Laevad, et Tõll õnnestub vastu võtta veel sellel aastal ja asjaolude soodsal kokkulangemisel jõudnuks laev Eestisse aasta lõpus. Nüüd on kindel, et sellel aastal seda ei juhtu, ütles TS Laevade juhatuse esimees Kaido Padar.
Laeva meeskond tuleb neil päevil Eestisse tagasi ja läheb uue aasta alguses uuesti Poolasse. Tagasisõidu kuupäev ei ole praegu veel selge.
Praegu käivad Tõllu pardal inspektsioonid, et likvideerida veel viimaseid märkusi.
“Parem oodata veel nädal või kaks ja teha asjad korda Poolas, kui hakata tee peal või kodusadamas midagi parandama,” lausus Padar. Seni lootis TS Laevad, et Tõll õnnestub vastu võtta veel sellel aastal ja asjaolude soodsal kokkulangemisel jõudnuks laev Eestisse aasta lõpus. Nüüd on kindel, et sellel aastal seda ei juhtu, ütles TS Laevade juhatuse esimees Kaido Padar.Laeva meeskond tuleb neil päevil Eestisse tagasi ja läheb uue aasta alguses uuesti Poolasse. Tagasisõidu kuupäev ei ole praegu veel selge.Praegu käivad Tõllu pardal inspektsioonid, et likvideerida veel viimaseid märkusi.“Parem oodata veel nädal või kaks ja teha asjad korda Poolas, kui hakata tee peal või kodusadamas midagi parandama,” lausus Padar.
Veel artikleid samast teemast »


description: Merekultuuri aasta on lõpule jõudmas. Siin-seal tehakse kokkuvõtteid ja korraldatakse viimaseid üritusi. Saaremaa Raamatuklubi tähistas seda mereluule lugemisega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Merd ülistades


description: Eile korraldas Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskus Osilia oma 20 aasta juubeli puhul täiskasvanuhariduse konverentsi “Jätkusuutlik elukestev õpe Saare maakonnas”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Koolituskeskus Osilia pidas juubelit

maintext:
Uudised
Koolituskeskus Osilia pidas juubelit
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 02. detsember 2016. Monica Marfeldt (keskel) ja juhatuse liige Ade Sepp andsid Osilia 20 aasta juubeli puhul koolituskeskuse juhatajale Margit Düünale (vasakul) üle tänukirja ja kingi. FOTO: Valmar Voolaid Eile korraldas Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskus Osilia oma 20 aasta juubeli puhul täiskasvanuhariduse konverentsi “Jätkusuutlik elukestev õpe Saare maakonnas”.
Konverentsi eesmärk oli tutvustada ja jagada täiskasvanuhariduse ja täiskasvanute koolitajate kogemusi ning praktikaid elukestva õppe arendamisel. Lisaks räägiti, milline on kaasahaarav koolitus ning kuulati õppijate kogemuslugusid.
Avasõna ütles Kuressaare gümnaasiumi direktor ja koolituskeskuse Osilia looja Toomas Takkis, kes tutvustas keskuse saamislugu. Seejärel võttis sõna Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni (ANDRAS) koordinaator Monica Marfeldt, kes rääkis täiskasvanute koolitaja tähendusest ja mõjust täiskasvanuhariduses.
Ta tutvustas kohalolijatele nii Euroopa Liidu kui Eesti viie aasta plaani, kus aastaks 2020 püütakse kaasata Euroopas tööealistest ehk 20–64-aastastest inimestest elukestvasse õppesse 15 protsenti ja Eestis tõsta see arv 20 protsendi peale.
Viisaastaku plaan peaaegu täidetud
Alates 1997. aastast, mil Eestis hakati elukestvas õppes osalejate arvu monitoorima, on see aastatega kasvanud toonaselt 4,3-lt mulluse 12,4 protsendi peale.
“Enesetäiendamist täiskasvanute osas on vägagi palju ja tendents on jätkuv. Ilmselt on see seotud sellega, et haridus, mis on mingil ajal omandatud, ja oskused, mida töökohal vaja läheb, ei ole omavahel kooskõlas ning tekib vajadus ennast täiendada,” arvas Marfeldt.
ANDRAS-e katusorganisatsioonis on koos Osiliaga 37 liiget ning kutsetunnistusega koolitajaid kokku 428.
Koolituskeskuse juhataja Margit Düüna jätkas päeva tõdemusega, et Osilia on olnud läbi aegade päris populaarne nimi. Praegusel ajal tegutsevad peale koolituskeskuse veel OÜ-d Osilia Takso ja Osilia Jahutus. Lisaks avastas Düüna, et 1873. aastal asutati laevaühing Osilia ja kunagi oli Kuressaares Osilia veinitehas.
Lisaks teatas Düüna rõõmsalt, et novembri viimasel päeval sai ta teada, et SA Archimedes rahastas neil ühe kevadel esitatud projekti. “Nüüd tekkis suurepärane võimalus, et KG õpetajad saavad kahe aasta jooksul täiendkoolitusi läbida.”
Järgmisena jagas oma elukestvas õppes koolitajana saadud kogemusi omanimelise koolituskeskuse juht ja koolitaja Heli Maajärv. Seejärel võttis teemal “Koolitaja – kas ainult teadjamees?” sõna täiskasvanute koolitaja, Ruhnu vallavanem Jaan Urvet.
Pärast lõunat jätkati arutelu elukestva õppe tähendusest ja mõjust Saare maakonnas. Seejärel rääkis Tartu ülikooli majandusteaduskonna turunduse õppetooli juht Andres Kuusik atraktiivsest koolitusest, pärast mida tehti konverentsist kokkuvõtteid.
Ülikoolide Keskus Saaremaal tegevjuht Maie Meius meenutas, kuidas ta koolituskeskuse esimesel kahel aastal juhatajana töötanud Helje Reinmetsa järel aastatel 1998–2008 keskuse eesotsas oli.
“See oli igati huvitav, paljude võimalustega ja sisukas aeg. Mul on väga hea meel, et keda toona lektoriteks ja koolitajateks kutsusin, tegutsevad ka praegu,” lausus ta. Konverentsi eesmärk oli tutvustada ja jagada täiskasvanuhariduse ja täiskasvanute koolitajate kogemusi ning praktikaid elukestva õppe arendamisel. Lisaks räägiti, milline on kaasahaarav koolitus ning kuulati õppijate kogemuslugusid.Avasõna ütles Kuressaare gümnaasiumi direktor ja koolituskeskuse Osilia looja Toomas Takkis, kes tutvustas keskuse saamislugu. Seejärel võttis sõna Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni (ANDRAS) koordinaator Monica Marfeldt, kes rääkis täiskasvanute koolitaja tähendusest ja mõjust täiskasvanuhariduses.Ta tutvustas kohalolijatele nii Euroopa Liidu kui Eesti viie aasta plaani, kus aastaks 2020 püütakse kaasata Euroopas tööealistest ehk 20–64-aastastest inimestest elukestvasse õppesse 15 protsenti ja Eestis tõsta see arv 20 protsendi peale.Alates 1997. aastast, mil Eestis hakati elukestvas õppes osalejate arvu monitoorima, on see aastatega kasvanud toonaselt 4,3-lt mulluse 12,4 protsendi peale.“Enesetäiendamist täiskasvanute osas on vägagi palju ja tendents on jätkuv. Ilmselt on see seotud sellega, et haridus, mis on mingil ajal omandatud, ja oskused, mida töökohal vaja läheb, ei ole omavahel kooskõlas ning tekib vajadus ennast täiendada,” arvas Marfeldt.ANDRAS-e katusorganisatsioonis on koos Osiliaga 37 liiget ning kutsetunnistusega koolitajaid kokku 428.Koolituskeskuse juhataja Margit Düüna jätkas päeva tõdemusega, et Osilia on olnud läbi aegade päris populaarne nimi. Praegusel ajal tegutsevad peale koolituskeskuse veel OÜ-d Osilia Takso ja Osilia Jahutus. Lisaks avastas Düüna, et 1873. aastal asutati laevaühing Osilia ja kunagi oli Kuressaares Osilia veinitehas.Lisaks teatas Düüna rõõmsalt, et novembri viimasel päeval sai ta teada, et SA Archimedes rahastas neil ühe kevadel esitatud projekti. “Nüüd tekkis suurepärane võimalus, et KG õpetajad saavad kahe aasta jooksul täiendkoolitusi läbida.”Järgmisena jagas oma elukestvas õppes koolitajana saadud kogemusi omanimelise koolituskeskuse juht ja koolitaja Heli Maajärv. Seejärel võttis teemal “Koolitaja – kas ainult teadjamees?” sõna täiskasvanute koolitaja, Ruhnu vallavanem Jaan Urvet.Pärast lõunat jätkati arutelu elukestva õppe tähendusest ja mõjust Saare maakonnas. Seejärel rääkis Tartu ülikooli majandusteaduskonna turunduse õppetooli juht Andres Kuusik atraktiivsest koolitusest, pärast mida tehti konverentsist kokkuvõtteid.Ülikoolide Keskus Saaremaal tegevjuht Maie Meius meenutas, kuidas ta koolituskeskuse esimesel kahel aastal juhatajana töötanud Helje Reinmetsa järel aastatel 1998–2008 keskuse eesotsas oli.“See oli igati huvitav, paljude võimalustega ja sisukas aeg. Mul on väga hea meel, et keda toona lektoriteks ja koolitajateks kutsusin, tegutsevad ka praegu,” lausus ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile avasid Kuressaare gümnaasiumi õpilased taas heategevusliku supiköögi, kus pakuti hernesuppi, leiba, teed, mandariine, komme ja piparkooke. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Supiköök tõi jõulutunde

maintext:
Uudised
Supiköök tõi jõulutunde
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 20. detsember 2016. FOTO: Valmar Voolaid Eile avasid Kuressaare gümnaasiumi õpilased taas heategevusliku supiköögi, kus pakuti hernesuppi, leiba, teed, mandariine, komme ja piparkooke.
Sel aastal korraldas üritust 12. klass ja seda juba kolmandat aastat järjest. Tuleval aastal võtavad traditsioonilise ürituse enda vedada praegused 10. klassi õpilased, kes ettevõtmise korraldamist kõrvalt jälgisid.
“Sellele eelnes pikka eeltöö – sponsorite otsimine, supi valmistamine kooli poolt, materjal, avaliku ürituse luba jms. Meil olid kiired ajad, eriti viimased paar-kolm nädalat,” rääkis 12. klassi õpilane Maris Bachman. Ta tõdes, et on väga meeldiv tunne teha midagi head ja luua jõulutunnet.
“See on mõeldud kõigile, kuid eelkõige neile, kes seda kõige rohkem vajavad,” ütles Maris.
10. klassi õpilane Chrisanne Prei kinnitas, et sellises heategevusprojektis kaasa löömine teeb endale väga hea tunde. “Jõuludel on see kuidagi eriti oluline,” lausus Chrisanne. Sel aastal korraldas üritust 12. klass ja seda juba kolmandat aastat järjest. Tuleval aastal võtavad traditsioonilise ürituse enda vedada praegused 10. klassi õpilased, kes ettevõtmise korraldamist kõrvalt jälgisid.“Sellele eelnes pikka eeltöö – sponsorite otsimine, supi valmistamine kooli poolt, materjal, avaliku ürituse luba jms. Meil olid kiired ajad, eriti viimased paar-kolm nädalat,” rääkis 12. klassi õpilane Maris Bachman. Ta tõdes, et on väga meeldiv tunne teha midagi head ja luua jõulutunnet.“See on mõeldud kõigile, kuid eelkõige neile, kes seda kõige rohkem vajavad,” ütles Maris.10. klassi õpilane Chrisanne Prei kinnitas, et sellises heategevusprojektis kaasa löömine teeb endale väga hea tunde. “Jõuludel on see kuidagi eriti oluline,” lausus Chrisanne.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeva hommikul Kieli kanali läbinud parvlaev Leiger jõuab Eestisse eeldatavalt sel nädalavahetusel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Leiger jõuab Eestisse eeldatavalt nädalavahetusel (1)
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 09. detsember 2016. Neljapäeva hommikul Kieli kanali läbinud parvlaev Leiger jõuab Eestisse eeldatavalt sel nädalavahetusel.
Parvlaev Leiger jõudis kolmapäeva hilisõhtul Kieli kanali ääres asuvasse Brunsbütteli sadamasse, eile hommikul läbis Leiger kanali ning võttis suuna Eestisse.
Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro ütles, et eeldatavalt jõuab Leiger Eestisse nädalavahetusel, kuid samas on Läänemerel oodata keerulisi ilmaolusid, mis võivad laeva liikumist aeglustada.
“Loodame Leigeri jõuludeks liinile saada,“ ütles Arro.
Arro sõnul loodab ettevõte, et Poolas ehitatav parvlaeva Tõll jõuab Eestisse veel detsembris, eeldatavalt pärast jõule. Sel juhul jõuab Tõll liinile arvatavalt jaanuari alguses.
Leiger alustas koduteed Türgist Sefine laevatehasest 5. novembril. Parvlaev Leiger jõudis kolmapäeva hilisõhtul Kieli kanali ääres asuvasse Brunsbütteli sadamasse, eile hommikul läbis Leiger kanali ning võttis suuna Eestisse.Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro ütles, et eeldatavalt jõuab Leiger Eestisse nädalavahetusel, kuid samas on Läänemerel oodata keerulisi ilmaolusid, mis võivad laeva liikumist aeglustada.“Loodame Leigeri jõuludeks liinile saada,“ ütles Arro.Arro sõnul loodab ettevõte, et Poolas ehitatav parvlaeva Tõll jõuab Eestisse veel detsembris, eeldatavalt pärast jõule. Sel juhul jõuab Tõll liinile arvatavalt jaanuari alguses.Leiger alustas koduteed Türgist Sefine laevatehasest 5. novembril.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maavalitsuses ühinemisnõunikuna töötava Taavi Kurisoo ametiaeg saab aasta lõpuga ümber. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ühinemisnõuniku töö saab otsa

maintext:
Uudised
Ühinemisnõuniku töö saab otsa (1)
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 03. detsember 2016. Taavi Kurisoo. Saare maavalitsuses ühinemisnõunikuna töötava Taavi Kurisoo ametiaeg saab aasta lõpuga ümber.
“Praeguse seisuga selle ametikoha rahastamiseks enam raha ei ole, mis edasi saab, ma ei tea,” ütles Kurisoo. Oma tulevasi väljavaateid tööpõllul ei osanud ta kommenteerida.
Kurisoo mainis, et päris kõike, mis oli plaanitud, ühinemisnõunikuna siiski ära teha ei õnnestunud, sest Pöide vald liitumisläbirääkimistega ei ühinenud.
“Siin võib veel muutusi tulla. Praegu on nii, et ametisse nimetamise korralduse järgi lõpeb tema tööaeg 31. detsembriga,” kinnitas puhkusel viibiva Saare maavanema ülesandeid täitev maasekretär Jaan Leivategija Taavi Kurisoo kohta.
Taavi Kurisoo alustas ühinemisnõunikuna tööd 2015. aasta 16. märtsil, valituks osutus ta konkursi tulemusena. “Praeguse seisuga selle ametikoha rahastamiseks enam raha ei ole, mis edasi saab, ma ei tea,” ütles Kurisoo. Oma tulevasi väljavaateid tööpõllul ei osanud ta kommenteerida.Kurisoo mainis, et päris kõike, mis oli plaanitud, ühinemisnõunikuna siiski ära teha ei õnnestunud, sest Pöide vald liitumisläbirääkimistega ei ühinenud.“Siin võib veel muutusi tulla. Praegu on nii, et ametisse nimetamise korralduse järgi lõpeb tema tööaeg 31. detsembriga,” kinnitas puhkusel viibiva Saare maavanema ülesandeid täitev maasekretär Jaan Leivategija Taavi Kurisoo kohta.Taavi Kurisoo alustas ühinemisnõunikuna tööd 2015. aasta 16. märtsil, valituks osutus ta konkursi tulemusena.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlane Jaan Sepp jõudis Siberisse jäänud isa jälgi ajades Venemaal Tšeljabinski oblastisse Neprjahino külla, kuhu tööpataljonides surnud ligi 1000 eestlase auks on paigaldatud kohalike võimude poolt mälestusmärk. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlane jõudis Siberis eestlaste mälestusmärgini
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 08. detsember 2016. Mälestusmärk 930 surnud eestlasele Neprjahinos. FOTO: Jaan Sepp. Jaan Sepp hakkas oma isa jälgi ajama ja otsustas Venemaal ära käia. FOTO: Priit Rauniste Saarlane Jaan Sepp jõudis Siberisse jäänud isa jälgi ajades Venemaal Tšeljabinski oblastisse Neprjahino külla, kuhu tööpataljonides surnud ligi 1000 eestlase auks on paigaldatud kohalike võimude poolt mälestusmärk.
Edaspidi tahetakse kõigi sinna maetud eestlaste nimed kivisse raiuda.
Jaan Sepp kuulis isa Joanni kohta oma ema käest. Nii nagu paljud teisedki saarlased, mobiliseeriti 1912. aastal sündinud Joann Sepp Salmelt 1941. aasta 1. augustil, täpselt oma sünnipäeval, tööpataljoni koosseisus Siberisse.
Kui Jaan Sepp oli alles koolipoiss, kuulis ta Siberist tööpataljonist eluga pääsenud ja Saaremaale tagasi tulnud mehelt, et tema isa olevat maetud ühte surnuaia nurka.
Saaremaa Muuseumi töötaja abil õnnestus tal kindlaks teha, et isa suri 1942. aasta augustis haiguse tagajärjel ja maeti Neprjahinosse.
2012. aastal, isa 100. sünniaastal sõitis Jaan Sepp turismigrupiga Venemaale Uuralitesse külastamaks Neprjahinot, kus käis vaatamas Eesti meeste auks püstitatud mälestusmärki.
“Süda on rahul, et sai seal ära käidud. Ilmselt on ka minu isa sinna maetud,” arvas Jaan Sepp.
Vastutulelik külanõukogu esimees
Harjumaal Hüüru Veski trahterit pidav ettevõtja Arno Pavel käis sel suvel üksi vana villisega sõites Venemaal reisimas. Ta külastas ka neid paiku, kus tegutsesid aastatel 1941–1942 tööpataljonid, sealhulgas Tšeljabinskist 80 km kaugusel asuvat Neprjahino küla.
Neprjahino külanõukogu esimees Valeri Lobin suhtus surnud eestlastesse austusega ja organiseeris ligi 1000 maetud eestlasele mälestusmärgi. “Külanõukogu toetas selle rajamist 50 000 rublaga, oblasti saadik Aleksandr Žuravljov 50 000 rublaga,” kirjutas Lobin oma blogis.
Külanõukogu, kus on andmed kõigi maetute kohta, tahab mälestusmärki täiendada kivist tahvliga, kus oleks ära märgitud kõigi surnud eestlaste nimed koos kuupäevadega. Selleks oleks vaja umbes miljon rubla (praegune kurss: 1 euro = umbes 70 rubla).
Aeti suurde hauda
1942. aastal paiknes Neprjahinos 249. Eesti diviis. Sõdurid olid metsatöödel, kaevasid kanaleid, ehitasid sillutatud teid. Haigused murdsid mehi. Peamiselt vaevasid neid tüüfus, düsenteeria ja muud sooltenakkused.
Kahe elus oleva sõjaaegse sanitari jutust sai Arno Pavel teada – suremus olnud nii suur, et kaevati suur kraav. Hommikul tassiti sinna öösel surnud sõdurid, kinni hauda ei aetud, see kattus lumekirmega. Järgmisel hommikul toodi uued laibad ja nii kokku 930 surnut.
Arno Pavel hoiab sidet Neprjahino külanõukogu esimehega ning pöördus toetuse saamiseks Eesti Muinsuskaitse Seltsi poole.
“Eesti võiks ka seda ettevõtmist aidata, sinna on ju maetud meie noored poisid, paljud olid 18-aastased,” ütles Pavel. Valeri Lobin valiti hiljuti järgmiseks viieks aastaks külanõukogu esimeheks, see annab lootust taoline mälestusmärk püstitada.
Kümmekond kilomeetrit Neprjahinost, Tšebarkulis asub veel üks mälestusmärk eestlastele. Sinna on maetud 12 sõdurit.
Tööpataljonis olnud ja hiljem Eesti Laskurkorpuses võidelnud Vladimir Ranna poeg Enos Rand teadis isa jutu põhjal rääkida, et Siberis keedeti surnud hobuste vett. Kes seda vett jõid ja kasepungi suhu pistsid, jäid ellu,” vahendas Rand. Tema isa tuli Hiievälja külast ainukesena tagasi, kuid suri siis, kui poeg sai 11-aastaseks. Edaspidi tahetakse kõigi sinna maetud eestlaste nimed kivisse raiuda.Jaan Sepp kuulis isa Joanni kohta oma ema käest. Nii nagu paljud teisedki saarlased, mobiliseeriti 1912. aastal sündinud Joann Sepp Salmelt 1941. aasta 1. augustil, täpselt oma sünnipäeval, tööpataljoni koosseisus Siberisse.Kui Jaan Sepp oli alles koolipoiss, kuulis ta Siberist tööpataljonist eluga pääsenud ja Saaremaale tagasi tulnud mehelt, et tema isa olevat maetud ühte surnuaia nurka.Saaremaa Muuseumi töötaja abil õnnestus tal kindlaks teha, et isa suri 1942. aasta augustis haiguse tagajärjel ja maeti Neprjahinosse.2012. aastal, isa 100. sünniaastal sõitis Jaan Sepp turismigrupiga Venemaale Uuralitesse külastamaks Neprjahinot, kus käis vaatamas Eesti meeste auks püstitatud mälestusmärki.“Süda on rahul, et sai seal ära käidud. Ilmselt on ka minu isa sinna maetud,” arvas Jaan Sepp.Harjumaal Hüüru Veski trahterit pidav ettevõtja Arno Pavel käis sel suvel üksi vana villisega sõites Venemaal reisimas. Ta külastas ka neid paiku, kus tegutsesid aastatel 1941–1942 tööpataljonid, sealhulgas Tšeljabinskist 80 km kaugusel asuvat Neprjahino küla.Neprjahino külanõukogu esimees Valeri Lobin suhtus surnud eestlastesse austusega ja organiseeris ligi 1000 maetud eestlasele mälestusmärgi. “Külanõukogu toetas selle rajamist 50 000 rublaga, oblasti saadik Aleksandr Žuravljov 50 000 rublaga,” kirjutas Lobin oma blogis.Külanõukogu, kus on andmed kõigi maetute kohta, tahab mälestusmärki täiendada kivist tahvliga, kus oleks ära märgitud kõigi surnud eestlaste nimed koos kuupäevadega. Selleks oleks vaja umbes miljon rubla (praegune kurss: 1 euro = umbes 70 rubla).1942. aastal paiknes Neprjahinos 249. Eesti diviis. Sõdurid olid metsatöödel, kaevasid kanaleid, ehitasid sillutatud teid. Haigused murdsid mehi. Peamiselt vaevasid neid tüüfus, düsenteeria ja muud sooltenakkused.Kahe elus oleva sõjaaegse sanitari jutust sai Arno Pavel teada – suremus olnud nii suur, et kaevati suur kraav. Hommikul tassiti sinna öösel surnud sõdurid, kinni hauda ei aetud, see kattus lumekirmega. Järgmisel hommikul toodi uued laibad ja nii kokku 930 surnut.Arno Pavel hoiab sidet Neprjahino külanõukogu esimehega ning pöördus toetuse saamiseks Eesti Muinsuskaitse Seltsi poole.“Eesti võiks ka seda ettevõtmist aidata, sinna on ju maetud meie noored poisid, paljud olid 18-aastased,” ütles Pavel. Valeri Lobin valiti hiljuti järgmiseks viieks aastaks külanõukogu esimeheks, see annab lootust taoline mälestusmärk püstitada.Kümmekond kilomeetrit Neprjahinost, Tšebarkulis asub veel üks mälestusmärk eestlastele. Sinna on maetud 12 sõdurit.Tööpataljonis olnud ja hiljem Eesti Laskurkorpuses võidelnud Vladimir Ranna poeg Enos Rand teadis isa jutu põhjal rääkida, et Siberis keedeti surnud hobuste vett. Kes seda vett jõid ja kasepungi suhu pistsid, jäid ellu,” vahendas Rand. Tema isa tuli Hiievälja külast ainukesena tagasi, kuid suri siis, kui poeg sai 11-aastaseks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kolmapäeval avati pea kaks kuud ehitatud Torni tn 9 parkla ja tõepoolest oli pilt kooli ees parkijate jaoks parem. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Torni tänava parkla on avatud

maintext:
Uudised
Torni tänava parkla on avatud
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 16. detsember 2016. FOTO: Valmar Voolaid Kolmapäeval avati pea kaks kuud ehitatud Torni tn 9 parkla ja tõepoolest oli pilt kooli ees parkijate jaoks parem.
Kui veel möödunud nädalal võis iga päev näha kooli ees keelualas parkivaid autosid, siis eile olid autojuhid oma sõidukitele õiguspärase parkimiskoha leidnud.
OÜ Klotoid ehitatud parklas on 33 parkimiskohta ja selle ehitus läks maksma ca 105 000 eurot. Eile lõunaajal oli hinnanguliselt kolmveerand parklat sõidukeid täis. Kui veel möödunud nädalal võis iga päev näha kooli ees keelualas parkivaid autosid, siis eile olid autojuhid oma sõidukitele õiguspärase parkimiskoha leidnud.OÜ Klotoid ehitatud parklas on 33 parkimiskohta ja selle ehitus läks maksma ca 105 000 eurot. Eile lõunaajal oli hinnanguliselt kolmveerand parklat sõidukeid täis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sõrves elav publitsist Kaupo Vipp on valmis saanud raamatu “Lokaalravitsus“, mis on järg tema varem ilmunud raamatule “Globaalpohmelus“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Anna hoogu Kaupo Vipi uuele raamatule

maintext:
Uudised
Anna hoogu Kaupo Vipi uuele raamatule
Kolmapäev, 21. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 21. detsember 2016. Sõrves elav publitsist Kaupo Vipp on valmis saanud raamatu “Lokaalravitsus“, mis on järg tema varem ilmunud raamatule “Globaalpohmelus“.
Raamat “Lokaalravitsus“ võiks poodidesse jõuda 2017. a kevadel. Selle kirjastamise ja trükkimise juures loodab raamatu autor ka inimeste toetusele Hooandjas.
Eilse päeva seisuga oli oma rahalise toetuse andnud 36 inimest kogusummas 860 eurot. Kokku oleks vaja 30. jaanuariks saada 3959 eurot, sel juhul projekti toetatakse.
“Aastal 2012 ilmus raamat “Globaalpohmelus“ (GP), kuhu püüdsin koondada ülevaate tööstustsivilisatsiooni piinava globaalse heaolupohmeluse tagamaadest. Lugejate huvi selle vastu osutus üllatavalt suureks ja paberraamat on poodidest otsa saanud,” märkis Vipp.
Lisaks on meest sadakond korda kutsutud GP teemadel loenguid pidama, mis on olnud talle huvitav kogemus.
“Eriti, kui inimesed astuvad ligi ning soojalt tänavad selle eest, et pärast GP läbilugemist moodustas maailmas toimuv nende jaoks uuesti mõtestatud terviku ja päevauudistest kostev muutus korraga loogiliseks.
Nende üheksa aasta jooksul, mil otsisin ja uurisin lõpuks GP-sse koondatud materjale, elasin ka ise üle täpselt samasuguse selguse tekkimise. Mäletan hästi seda tunnet, kui varem segaseks jäänud globaalsed protsessid ja motiivid asetusid korraga loogiliselt ja süsteemselt oma kohtadele,” selgitas Vipp.
Vipi sõnul oleks nagu ootamatult kokku saanud lootusetult kirju ja piinavalt suur pusle. Tulemusena esialgu tekkinud masendus hajus raamatu autoril õnneks paari kuuga, nagu ka paljud GP lugejad on kirjeldanud.
Nõuti raamatule järge
Vipi kinnitusel on loenguil ja kirjades mitmed lugejad ja GP-d õppematerjalina kasutavad õppejõud lausa nõudnud GP-le järje koostamist. Nad on seda põhjendanud nii, et probleemide kirjeldusega ei tohi piirduda, tuleb näidata ka konkreetseid väljapääse. See on muidugi palju raskem ja tähendab ühtlasi teatava vastutuse võtmist.
Mulle tundus, et ainus võimalus taolise raamatu kokkupanemiseks on lähtumine metodoloogilisest põhimõttest – olukordi ei saa muuta, saab muuta ainult nende tekkimise eeldusi, aga selleks tuleb eeldused kõigepealt välja selgitada.
Nii püüangi uues raamatus lühidalt kokku võtta need eeldused, mida me peaksime arvesse võtma ning neist lähtuvalt siis analüüsida maailmas ja Eestis välja pakutud lahendusi. See on olnud ootamatult pingutav, nõudes tohutu hulga materjalide läbitöötamist,” analüüsis Vipp uut raamatut.
Kõige lihtsamaks asjaks uue raamatu juures osutus pealkiri.
“Mitmes Eestimaa nurgas on inimesed selle hämmastavalt ühtmoodi välja pakkunud – kuna eelmine oli “Globaalpohmelus“, sobib järjeks “Lokaalravitsus!“.
Ma poleks ise selle peale tulnud, aga kui juba neljandat korda sama pakkumist kuulsin, hakkas see lõpuks päris loogiline, tabav ja ka sobivalt sarkastiline tunduma. Seega aituma soovitajaile,” naljatas Vipp. Raamat “Lokaalravitsus“ võiks poodidesse jõuda 2017. a kevadel. Selle kirjastamise ja trükkimise juures loodab raamatu autor ka inimeste toetusele Hooandjas.Eilse päeva seisuga oli oma rahalise toetuse andnud 36 inimest kogusummas 860 eurot. Kokku oleks vaja 30. jaanuariks saada 3959 eurot, sel juhul projekti toetatakse.“Aastal 2012 ilmus raamat “Globaalpohmelus“ (GP), kuhu püüdsin koondada ülevaate tööstustsivilisatsiooni piinava globaalse heaolupohmeluse tagamaadest. Lugejate huvi selle vastu osutus üllatavalt suureks ja paberraamat on poodidest otsa saanud,” märkis Vipp.Lisaks on meest sadakond korda kutsutud GP teemadel loenguid pidama, mis on olnud talle huvitav kogemus.“Eriti, kui inimesed astuvad ligi ning soojalt tänavad selle eest, et pärast GP läbilugemist moodustas maailmas toimuv nende jaoks uuesti mõtestatud terviku ja päevauudistest kostev muutus korraga loogiliseks.Nende üheksa aasta jooksul, mil otsisin ja uurisin lõpuks GP-sse koondatud materjale, elasin ka ise üle täpselt samasuguse selguse tekkimise. Mäletan hästi seda tunnet, kui varem segaseks jäänud globaalsed protsessid ja motiivid asetusid korraga loogiliselt ja süsteemselt oma kohtadele,” selgitas Vipp.Vipi sõnul oleks nagu ootamatult kokku saanud lootusetult kirju ja piinavalt suur pusle. Tulemusena esialgu tekkinud masendus hajus raamatu autoril õnneks paari kuuga, nagu ka paljud GP lugejad on kirjeldanud.Vipi kinnitusel on loenguil ja kirjades mitmed lugejad ja GP-d õppematerjalina kasutavad õppejõud lausa nõudnud GP-le järje koostamist. Nad on seda põhjendanud nii, et probleemide kirjeldusega ei tohi piirduda, tuleb näidata ka konkreetseid väljapääse. See on muidugi palju raskem ja tähendab ühtlasi teatava vastutuse võtmist.Mulle tundus, et ainus võimalus taolise raamatu kokkupanemiseks on lähtumine metodoloogilisest põhimõttest – olukordi ei saa muuta, saab muuta ainult nende tekkimise eeldusi, aga selleks tuleb eeldused kõigepealt välja selgitada.Nii püüangi uues raamatus lühidalt kokku võtta need eeldused, mida me peaksime arvesse võtma ning neist lähtuvalt siis analüüsida maailmas ja Eestis välja pakutud lahendusi. See on olnud ootamatult pingutav, nõudes tohutu hulga materjalide läbitöötamist,” analüüsis Vipp uut raamatut.Kõige lihtsamaks asjaks uue raamatu juures osutus pealkiri.“Mitmes Eestimaa nurgas on inimesed selle hämmastavalt ühtmoodi välja pakkunud – kuna eelmine oli “Globaalpohmelus“, sobib järjeks “Lokaalravitsus!“.Ma poleks ise selle peale tulnud, aga kui juba neljandat korda sama pakkumist kuulsin, hakkas see lõpuks päris loogiline, tabav ja ka sobivalt sarkastiline tunduma. Seega aituma soovitajaile,” naljatas Vipp.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlased võistlevad järgmise aasta 24.–30. juunini Gotlandil toimuvatel Saarte mängudel kokku kaheksal alal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlased võistlevad juunis Gotlandil kaheksal alal
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 28. detsember 2016. Saarlased võistlevad järgmise aasta 24.–30. juunini Gotlandil toimuvatel Saarte mängudel kokku kaheksal alal.
Esindatud on golf, tennis, meeste jalgpall, jalgrattasõit, kergejõustik, meeste korvpall, meeste ja naiste võrkpall ning rannavolle.
“Kokku on praeguse seisuga arvestatud saarlaste delegatsiooni koosseisu 109 liiget. Neist 88 on sportlased, ülejäänu moodustavad treenerid, meedia esindajad ja teenindav personal,” ütles Saaremaa Saarte Mängude Assotsiatsiooni (SSMA) juht Mati Mäetalu. Kes saarlastest nimeliselt ja mis alal võistleb, sellest tuleb SSMA-l teada anda kolm kuud enne mängude avatseremooniat.
Praeguseks on ära tellitud ligi pooletunnine tšarterlend Kuressaare lennujaamast Gotlandile. Kuna lennuk on 88-kohaline, tuleb osal delegatsiooni liikmetel minna mängudele muud võimalust kasutades. Delegatsioon majutatakse kohalikus koolimajas.
Lähemal kui eelmised
Kuna seekordsed Saarte mängud toimuvad palju lähemal kui eelmised, mis leidsid aset Jerseyl, tähendab see ka väiksemaid kulutusi. Esialgsete arvutuste kohaselt läheb saarlastele Gotlandi mängudel osalemine maksma ligi 80 000 eurot.
Kui Jerseyl tuli mängudel käik ühe saarlase kohta 1300 eurot ilma kompensatsioonideta, siis Gotlandi puhul moodustab see ligi 730 eurot.
Mäetalu rõhutas, et tegemist on esialgse kalkulatsiooniga, sest juhul, kui delegatsiooni arvuline koosseisu muutub, tähendab see ka summa muutust. Esindatud on golf, tennis, meeste jalgpall, jalgrattasõit, kergejõustik, meeste korvpall, meeste ja naiste võrkpall ning rannavolle.“Kokku on praeguse seisuga arvestatud saarlaste delegatsiooni koosseisu 109 liiget. Neist 88 on sportlased, ülejäänu moodustavad treenerid, meedia esindajad ja teenindav personal,” ütles Saaremaa Saarte Mängude Assotsiatsiooni (SSMA) juht Mati Mäetalu. Kes saarlastest nimeliselt ja mis alal võistleb, sellest tuleb SSMA-l teada anda kolm kuud enne mängude avatseremooniat.Praeguseks on ära tellitud ligi pooletunnine tšarterlend Kuressaare lennujaamast Gotlandile. Kuna lennuk on 88-kohaline, tuleb osal delegatsiooni liikmetel minna mängudele muud võimalust kasutades. Delegatsioon majutatakse kohalikus koolimajas.Kuna seekordsed Saarte mängud toimuvad palju lähemal kui eelmised, mis leidsid aset Jerseyl, tähendab see ka väiksemaid kulutusi. Esialgsete arvutuste kohaselt läheb saarlastele Gotlandi mängudel osalemine maksma ligi 80 000 eurot.Kui Jerseyl tuli mängudel käik ühe saarlase kohta 1300 eurot ilma kompensatsioonideta, siis Gotlandi puhul moodustab see ligi 730 eurot.Mäetalu rõhutas, et tegemist on esialgse kalkulatsiooniga, sest juhul, kui delegatsiooni arvuline koosseisu muutub, tähendab see ka summa muutust.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kolmapäeva öösel sai Kuressaares Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilaskodus voodi alla pandud puhurist ja spiraalist tekkinud madratsipõlengus vingu üks õpilane. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Õpilaskodus süttis madrats

maintext:
Uudised
Õpilaskodus süttis madrats
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 02. detsember 2016. Kahjustada saanud voodi raamistik, mille all asus puhur ja lisasoojenduseks paigaldatud spiraal. FOTO: Lääne päästekeskus Kolmapäeva öösel sai Kuressaares Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilaskodus voodi alla pandud puhurist ja spiraalist tekkinud madratsipõlengus vingu üks õpilane.
30. novembril kell 2.20 sai häirekeskus teate tulekahjust Kingu tänava majas. Teataja sõnul kärssas õpilaskodus madrats ning koridor oli suitsu täis.
Sündmuskohal selgus, et hoone teise korruse toas põles madrats.
Selles majaosas elanud inimesed evakueeriti hoone teise tiiba ja turvafirma Securitas töötaja koos administraatoriga kustutasid madratsi. Kiirabi viis vingu sisse hinganud õpilase haiglasse. Toa laes olnud suitsuandur oli kinni teibitud, ilmselt sellepärast, et andur suitsetamise peale tööle ei hakkaks. Päästjate hinnangul sai tulekahju tõenäoliselt alguse voodi alla paigutatud puhurist.
Päästjad tuletavad meelde, et elektrilised kütteseadmed tuleb asetada kergesti süttivatest materjalidest eemale. Laes olevat suitsuandurit ei tohi kohe kindlasti mitte kinni teipida või sellelt
eemaldada patareid, sest andur on siiski pandud sinna põhjusega. Valesti paigaldatud, tühja patareiga või kaetud suitsuandur ei tuvasta ohtu ning ei anna sellest kellelegi ka märku. 30. novembril kell 2.20 sai häirekeskus teate tulekahjust Kingu tänava majas. Teataja sõnul kärssas õpilaskodus madrats ning koridor oli suitsu täis.Sündmuskohal selgus, et hoone teise korruse toas põles madrats.Selles majaosas elanud inimesed evakueeriti hoone teise tiiba ja turvafirma Securitas töötaja koos administraatoriga kustutasid madratsi. Kiirabi viis vingu sisse hinganud õpilase haiglasse. Toa laes olnud suitsuandur oli kinni teibitud, ilmselt sellepärast, et andur suitsetamise peale tööle ei hakkaks. Päästjate hinnangul sai tulekahju tõenäoliselt alguse voodi alla paigutatud puhurist.Päästjad tuletavad meelde, et elektrilised kütteseadmed tuleb asetada kergesti süttivatest materjalidest eemale. Laes olevat suitsuandurit ei tohi kohe kindlasti mitte kinni teipida või sellelteemaldada patareid, sest andur on siiski pandud sinna põhjusega. Valesti paigaldatud, tühja patareiga või kaetud suitsuandur ei tuvasta ohtu ning ei anna sellest kellelegi ka märku.
Veel artikleid samast teemast »


description: Veel ühe mängijana selleks hooajaks välismaale siirdunud saarlane Timo Tammemaa on Edela-Prantsusmaal Toulouse’is kenasti kohanenud ning klubi põhitegijate seas korralikult kanda kinnitanud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Timo Tammemaa tunneb ennast Toulouse’is igati hästi
Esmaspäev, 05. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Aldo Maksimov Esmaspäev, 05. detsember 2016. Kui Toulouse meeskonnas on Timo Tammemaa temporündajana põhimees, siis Eesti koondises tuleb tal koha pärast võidelda väga tugevate konkurentidega. FOTO: spacerstoulouse.fr Veel ühe mängijana selleks hooajaks välismaale siirdunud saarlane Timo Tammemaa on Edela-Prantsusmaal Toulouse’is kenasti kohanenud ning klubi põhitegijate seas korralikult kanda kinnitanud.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eva on Leisi vallas elava Ülle ja Enos Ranna paljulapselise pere esimene laps. Aastaid oli ta vanematel kodutalus abiks, mistõttu pole tööd, mida Eva teha ei oskaks või ei tahaks. Niisama olla kohe kuidagi ei oska. Meie vestluse arenedes selgus näiteks seegi, et metsas puude tegemise, lõhkumise ja lappimise juurde ta elukaaslast ei lubagi, selle töö on ta ainuisikuliselt enda jaoks hoidnud, et füüsilist koormust saada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Eva Rand – tõeline saare naine!

maintext:
Maaelu
Eva Rand – tõeline saare naine!
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 08. detsember 2016. Eva: patt oleks kvaliteetseid nahku lasta raisku minna. FOTO: Valmar Voolaid Eva on Leisi vallas elava Ülle ja Enos Ranna paljulapselise pere esimene laps. Aastaid oli ta vanematel kodutalus abiks, mistõttu pole tööd, mida Eva teha ei oskaks või ei tahaks. Niisama olla kohe kuidagi ei oska. Meie vestluse arenedes selgus näiteks seegi, et metsas puude tegemise, lõhkumise ja lappimise juurde ta elukaaslast ei lubagi, selle töö on ta ainuisikuliselt enda jaoks hoidnud, et füüsilist koormust saada.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Meelis Juhandi hobimaailm on väga lai ja kirev. Tema kohta saab öelda, et mees on nagu hunt Kriimsilm, ainult ameteid on tal mõneti rohkem. Huvitav on see, et hobid tulid tema ellu just ametitöö kaudu, kui jätta kõrvale kooliaja pisikesed taidlemised. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Politseikapten on kui hunt Kriimsilm

maintext:
Aastalõpp
Politseikapten on kui hunt Kriimsilm
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 31. detsember 2016. Meelis Juhandi lavastaja rollis Salme vallateatri etenduses L.Kadak “Kuidas sörulased näitemänguproovi tegid...” M.Eiseni “Alkoholi õnnistuse” ainetel. FOTO: erakogu Meelis Juhandi hobimaailm on väga lai ja kirev. Tema kohta saab öelda, et mees on nagu hunt Kriimsilm, ainult ameteid on tal mõneti rohkem. Huvitav on see, et hobid tulid tema ellu just ametitöö kaudu, kui jätta kõrvale kooliaja pisikesed taidlemised.
“Kooliajal osalesin põhiliselt näitemängus. Kuid kui politseis tööd alustasin, töötas siin uurija Birgit, kes oli Saaremaa rahvateatri näitleja. 1993. aasta algul küsisin temalt, et kas teatris on inimesi juurde vaja. Parasjagu hakkas Tõnis Kipper lavastama “Perekonnavalssi”. See oli lauluetendus, kus mina pidin Saksa mundris laulma “Lily Marleeni“. Esinesime sellega üle saja korra. See oli esimene etendus, kuhu mind mängima võeti,” meenutas Meelis.
“Mäletan veel, et Kipper kutsus kohale ühe ooperilaulja, et otsustada, kas sellest mehest, st minust, saab asja. Kõrgelt koolitatud laulja tegi mulle enne otsuse langetamist tunnise koolituse. Laulsin loo ära ja nii see pihta hakkas.” 90-ndate keskel sai Meelisest ka segakoori Helin laulja.
Jõuluvana, laulu-mees, pulmaisa, näitleja...
“Aastat ma enam ei mäleta, kuid olen lavastanud ka ühe lasteetenduse, “Karupoeg Puhh”, mille stsenaariumi kirjutas mu naisevend. Seda etendasime kahel korral. Mu teatrielu hakkas neist asjust pihta. Üsna kohe sattusin ka Kuressaare kultuurikeskuses jõuluvanade kontorisse. Selle ametiga olen olnud seotud juba enam kui kahekümnel jõuluajal. Riburadapidi on juurde tulnud Salme vallateater, ansambel Sõstrad ja tantsuks Jäävaba.
Viimati nimetatu on Meelise hobidest üks nooremaid. “Viis aastat tagasi, kui Anita Kangur Punaste Sõstardega lõpetas, oli meil aasta-kaks pausi. Aga laulmine oli endiselt nahavahel, seda jätta ei tahtnud. Salmel on aeg-ajalt tegutsenud instrumentaalansambel, kus olnud erinevaid lauljaid. Enamasti noored naised, kes mõne aja pärast koju jäävad lapsi kasvatama. Läksin ansambli juhendajalt küsima, kas neil lauljat vaja pole. Olen selles kollektiivis nüüd viis aastat solistina laulnud, sünnipäevakontsertki juba toimunud.”
Kõige pullim pillimees
Instrumentaalansambel on paaril aastal osalenud ka Viljandi bändide konkursil, tänavu tuli selleks kutse. “Mind pärjati sellel kõige “pullima” pillimehe tiitliga.”
Meelise õhtuid täidab veel palju muud – pulmavanema ja õhtujuhi roll, ja alles hiljuti oli ta kutsutud Rahva Raamatusse raamatuesitlusele lugema raamatust lõigukesi ette.
“Esimene pulmavanema roll oli 1996. aastal. Aasta varem abiellusin ise, meie pulmavanemaks oli Urmas Lehtsalu. Eks ma esimesel korral võtsin temalt šnitti. Sel aastal olen juhtinud kaheksat pulma, järgmiseks aastaks on neli-viis pulma juba broneeritud. Kui mulle mingi väljakutse tuleb, ei hakka ma kunagi mõtlema, et kas ma oskan ja tahan seda teha, tahan igal juhul proovida. Ekstreemset benij-hüpet ma ei läheks proovima, aga kuidas üht või teist üritust huvitavaks muuta ja korraldada, see on väljakutse. Asi on ju enesehinnangus. Kui juba ise enda kohta arvata, et mis nüüd mina, siis ei saagi hakkama. Ma lihtsalt võtan kätte ja teen ära.”
Laulmise, tantsimise ja näitlemise on Meelis enda sõnul saanud isalt, emalt aga valju hääle. Ema õpetanud poja ka valssi tantsima. “Kõik need tegevused tulevad kasuks ka politseitöös, kus tuleb olla väga erinevates rollides ja olukordades.” “Kooliajal osalesin põhiliselt näitemängus. Kuid kui politseis tööd alustasin, töötas siin uurija Birgit, kes oli Saaremaa rahvateatri näitleja. 1993. aasta algul küsisin temalt, et kas teatris on inimesi juurde vaja. Parasjagu hakkas Tõnis Kipper lavastama “Perekonnavalssi”. See oli lauluetendus, kus mina pidin Saksa mundris laulma “Lily Marleeni“. Esinesime sellega üle saja korra. See oli esimene etendus, kuhu mind mängima võeti,” meenutas Meelis.“Mäletan veel, et Kipper kutsus kohale ühe ooperilaulja, et otsustada, kas sellest mehest, st minust, saab asja. Kõrgelt koolitatud laulja tegi mulle enne otsuse langetamist tunnise koolituse. Laulsin loo ära ja nii see pihta hakkas.” 90-ndate keskel sai Meelisest ka segakoori Helin laulja.“Aastat ma enam ei mäleta, kuid olen lavastanud ka ühe lasteetenduse, “Karupoeg Puhh”, mille stsenaariumi kirjutas mu naisevend. Seda etendasime kahel korral. Mu teatrielu hakkas neist asjust pihta. Üsna kohe sattusin ka Kuressaare kultuurikeskuses jõuluvanade kontorisse. Selle ametiga olen olnud seotud juba enam kui kahekümnel jõuluajal. Riburadapidi on juurde tulnud Salme vallateater, ansambel Sõstrad ja tantsuks Jäävaba.Viimati nimetatu on Meelise hobidest üks nooremaid. “Viis aastat tagasi, kui Anita Kangur Punaste Sõstardega lõpetas, oli meil aasta-kaks pausi. Aga laulmine oli endiselt nahavahel, seda jätta ei tahtnud. Salmel on aeg-ajalt tegutsenud instrumentaalansambel, kus olnud erinevaid lauljaid. Enamasti noored naised, kes mõne aja pärast koju jäävad lapsi kasvatama. Läksin ansambli juhendajalt küsima, kas neil lauljat vaja pole. Olen selles kollektiivis nüüd viis aastat solistina laulnud, sünnipäevakontsertki juba toimunud.”Instrumentaalansambel on paaril aastal osalenud ka Viljandi bändide konkursil, tänavu tuli selleks kutse. “Mind pärjati sellel kõige “pullima” pillimehe tiitliga.”Meelise õhtuid täidab veel palju muud – pulmavanema ja õhtujuhi roll, ja alles hiljuti oli ta kutsutud Rahva Raamatusse raamatuesitlusele lugema raamatust lõigukesi ette.“Esimene pulmavanema roll oli 1996. aastal. Aasta varem abiellusin ise, meie pulmavanemaks oli Urmas Lehtsalu. Eks ma esimesel korral võtsin temalt šnitti. Sel aastal olen juhtinud kaheksat pulma, järgmiseks aastaks on neli-viis pulma juba broneeritud. Kui mulle mingi väljakutse tuleb, ei hakka ma kunagi mõtlema, et kas ma oskan ja tahan seda teha, tahan igal juhul proovida. Ekstreemset benij-hüpet ma ei läheks proovima, aga kuidas üht või teist üritust huvitavaks muuta ja korraldada, see on väljakutse. Asi on ju enesehinnangus. Kui juba ise enda kohta arvata, et mis nüüd mina, siis ei saagi hakkama. Ma lihtsalt võtan kätte ja teen ära.”Laulmise, tantsimise ja näitlemise on Meelis enda sõnul saanud isalt, emalt aga valju hääle. Ema õpetanud poja ka valssi tantsima. “Kõik need tegevused tulevad kasuks ka politseitöös, kus tuleb olla väga erinevates rollides ja olukordades.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna saab Pöide riigikohtult vastuse, kas nad saavad jääda iseseisvaks või ootab neid ees suure Saaremaa vallaga üheks sulandumine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pöide ooteaeg saab läbi

maintext:
Uudised
Pöide ooteaeg saab läbi
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 20. detsember 2016. Täna saab Pöide riigikohtult vastuse, kas nad saavad jääda iseseisvaks või ootab neid ees suure Saaremaa vallaga üheks sulandumine.
Pöide vallavanem Andres Hanso tõdes, et kuupäev, millal oli tagumine aeg teada anda, kas ühinetakse liitumiskõnelustega või mitte, on möödas. Samuti jõuab kohe kätte 1. jaanuar, mil liitumiskõnelused ja lepingud peavad olema alla kirjutatud. “Ega meie selle rongi peale enam mitte kuidagi moodi ei jõua,” nentis Hanso.
“Kuidas valitsus otsustab, ei tea – nad võivad ju sundliita, aga võivad jätta ka suure valla kõrvale pilootprojektina ühe väikese valla, et võrrelda toimetulekuid ja arenguid,” arvas ta lootusrikkalt.
Pöide vallavanem Andres Hanso tõdes, et kuupäev, millal oli tagumine aeg teada anda, kas ühinetakse liitumiskõnelustega või mitte, on möödas. Samuti jõuab kohe kätte 1. jaanuar, mil liitumiskõnelused ja lepingud peavad olema alla kirjutatud. “Ega meie selle rongi peale enam mitte kuidagi moodi ei jõua,” nentis Hanso.“Kuidas valitsus otsustab, ei tea – nad võivad ju sundliita, aga võivad jätta ka suure valla kõrvale pilootprojektina ühe väikese valla, et võrrelda toimetulekuid ja arenguid,” arvas ta lootusrikkalt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile algas kaks päeva kestev suur jõululaat Kuressaare spordikeskuses, kus tänavu on väljas rekordiliselt 60–70 müüjat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Suurel jõululaadal rekordiliselt müüjaid
Laupäev, 17. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 17. detsember 2016. Vello Kaasen võttis laadast osa, et toetada kohalikke väikeettevõtjaid, sealjuures Siiri Hansenit, kelle käest ta ostis pühadeks hapukapsast. Vello kiitis väga ka Siiri kasvatatud sibulaid. Foto: Valmar Voolaid Eile algas kaks päeva kestev suur jõululaat Kuressaare spordikeskuses, kus tänavu on väljas rekordiliselt 60–70 müüjat.
Traditsiooniliselt on laadal saadaval väga erinevat kaupa – ilutoodetest ja toidukaubast kuni riiete ja käsitöödeni välja. Käsitöölettide arv on võrreldes möödunud aastatega suures osas täienenud.
“See aasta on pinna mõttes juba üsna kriitiline, aga mahutasime ära kõik. Keegi ukse taha ei jäänud. Aga piir on käes. Kergejõustikuhall on otsast lõpuni täis ja rohkem kasvada ei ole meil ruumi,” rääkis korraldaja Margo Haljaste.
Vello Kaasen ütles, et ei pea end tihedaks laadakülastajaks, kuid eile viis teda laadale kindel soov osta mett. Lisaks soetas ta pühadelauale hapukapsast.
“Mõtlesin siia tulles, et toetan kohalikke väiketootjaid. Olen ise ka ettevõtja ja hea on sarnaseid toetada,” rääkis Kaasen.
Siiri Hansen Tahula külast Kaali talust on igal aastal laadal osalenud. Tagasi toob teda see, et on müügitulemustega rahule jäänud. Ta tõdes, et kes laadale ei jõua, võib enne pühi ka turuhoonest läbi astuda, kus ta müüb kõike seda, mida laadalgi – alates kõrvitsatest ja õuntest hapukapsa ja ubadeni välja.
Pime salvimeister Pavel Kadõkov ütles, et on oma salve laadal müümas juba vähemalt kolmandat aastat. Laadal osalemisest on tal head kogemused.
Kadõkovi sõnul on see hea koht, kus oma tooteid tutvustada ja klientidega otse suhelda.
Haigestumise tõttu jäi tema abikaasa lapsega koju ja müügiga tegeleb ta tänavu üksi.
“Päris üksi olen esimest korda. See on omamoodi huvitav kogemus. Mõned küsivad, kuidas ma raha võtan ja kuidas inimesed mind ei peta. Ma ei muretse selle pärast. Olen häälestanud end kohe alguses nii, et inimesed on ausad. Mulle meeldivad, kui inimesed arvestavad sellega, et ma täpset raha palun,” rääkis salvimeister.
Lisaks traditsioonilisematele kaupadele saab tänavu laadalt soetada ka näiteks akvaariumikalu. Sagimist leti juures jagus, sest kõik tahtsid elusaid olendeid oma silmaga vaadata ja nii mõnigi sai neist juba eile ka uue kodu.
Täna on laat avatud kella üheksast kolmeni. Traditsiooniliselt on laadal saadaval väga erinevat kaupa – ilutoodetest ja toidukaubast kuni riiete ja käsitöödeni välja. Käsitöölettide arv on võrreldes möödunud aastatega suures osas täienenud.“See aasta on pinna mõttes juba üsna kriitiline, aga mahutasime ära kõik. Keegi ukse taha ei jäänud. Aga piir on käes. Kergejõustikuhall on otsast lõpuni täis ja rohkem kasvada ei ole meil ruumi,” rääkis korraldaja Margo Haljaste.Vello Kaasen ütles, et ei pea end tihedaks laadakülastajaks, kuid eile viis teda laadale kindel soov osta mett. Lisaks soetas ta pühadelauale hapukapsast.“Mõtlesin siia tulles, et toetan kohalikke väiketootjaid. Olen ise ka ettevõtja ja hea on sarnaseid toetada,” rääkis Kaasen.Siiri Hansen Tahula külast Kaali talust on igal aastal laadal osalenud. Tagasi toob teda see, et on müügitulemustega rahule jäänud. Ta tõdes, et kes laadale ei jõua, võib enne pühi ka turuhoonest läbi astuda, kus ta müüb kõike seda, mida laadalgi – alates kõrvitsatest ja õuntest hapukapsa ja ubadeni välja.Pime salvimeister Pavel Kadõkov ütles, et on oma salve laadal müümas juba vähemalt kolmandat aastat. Laadal osalemisest on tal head kogemused.Kadõkovi sõnul on see hea koht, kus oma tooteid tutvustada ja klientidega otse suhelda.Haigestumise tõttu jäi tema abikaasa lapsega koju ja müügiga tegeleb ta tänavu üksi.“Päris üksi olen esimest korda. See on omamoodi huvitav kogemus. Mõned küsivad, kuidas ma raha võtan ja kuidas inimesed mind ei peta. Ma ei muretse selle pärast. Olen häälestanud end kohe alguses nii, et inimesed on ausad. Mulle meeldivad, kui inimesed arvestavad sellega, et ma täpset raha palun,” rääkis salvimeister.Lisaks traditsioonilisematele kaupadele saab tänavu laadalt soetada ka näiteks akvaariumikalu. Sagimist leti juures jagus, sest kõik tahtsid elusaid olendeid oma silmaga vaadata ja nii mõnigi sai neist juba eile ka uue kodu.Täna on laat avatud kella üheksast kolmeni.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval toimunud Salme jõululaadal oli tavapärase müümise ja ostmise kõrval muudki huvitavat – juba teist korda Sörvemaa kuninglik jõuluküpsetiste konkurss. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jõululeib ja sigrimigri parimad Sörves


description: Reedel Sandla kultuurimajas toimunud maleva aastalõpupeol saadi heategevusloteriiga kokku 588 eurot, mis on suurim summa seni kogututest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Naiskodukaitsjad kogusid rekordsumma

maintext:
Uudised
Naiskodukaitsjad kogusid rekordsumma
Kolmapäev, 14. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Kolmapäev, 14. detsember 2016. Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna padjaklubi tuumik, kes sisustas esmaspäevaõhtuid auhindade meisterdamisega loterii jaoks. Vasakult: Anni Murd, Evely Aavik, Eve Tuisk ja Kadri Paomees. Pildil on ka nende valmistatud lapitehnikas padjad. Foto: erakogu Reedel Sandla kultuurimajas toimunud maleva aastalõpupeol saadi heategevusloteriiga kokku 588 eurot, mis on suurim summa seni kogututest.
“Sel aastal on meie huviorbiidis lasteaiad,” ütles Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna aseesinaine Eve Tuisk, kelle sõnul soovitakse eelkõige jõulude eel, kui vähegi jõutakse, üllatada neid lasteaedu, kus Naiskodukaitse jaoskonnad ja Kaitseliidu rühmad toimetavad või kellega neil on muudmoodi side olemas.
“Aga kuna eeltöö kingituste osas alles käib, siis mine tea, kui rahasumma võimaldab, üllatame rohkemaid lapsi,” rääkis Eve.
Idee orissaarlastelt
Ka on lasteaedade toetamine eesmärgiks just seetõttu, et kuna soov on oma kogukonnas jõulisemalt enda olemasolust märku anda ja koostöövõimalusi leida, siis see on alustuseks hea võimalus. Idee toetada just lasteaedu tuli Orissaare naistelt.
Ka sel õhtul said kõik õnneloosid otsa. Varasematel aastatel on neid puudu jäänud, seega panustati seekord eriti hoolega. Kui esialgu jäi mulje, et osa pileteid jääb sel korral siiski alles, siis õhtu jooksul hasart kasvas ja kõik ostetigi ära.
Nimeliselt tõi Eve välja Naiskodukaitse liikme Anni Murru, kes heategevusloterii väga tõsiselt oma südameasjaks võttis ja iga nädal padjaklubis toimetamas käis õilsa eesmärgi nimel. “Ja see kõik kandis vilja, oleme selle üle tõeliselt rõõmsad,” kinnitas ta.
Saaremaa ringkonna Naiskodukaitse instruktor Piret Paomees ütles, et loteriisse panustasid väga paljud omaenda tehtud käsitööga meie ringkonna naised, aga jaoskonnapõhiselt tegid seda Pihtla, Leisi ja Orissaare.
Saaremaa naiskodukaitsjad korraldasid heategevusloterii juba mitmendat aastat. “Sel aastal on meie huviorbiidis lasteaiad,” ütles Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna aseesinaine Eve Tuisk, kelle sõnul soovitakse eelkõige jõulude eel, kui vähegi jõutakse, üllatada neid lasteaedu, kus Naiskodukaitse jaoskonnad ja Kaitseliidu rühmad toimetavad või kellega neil on muudmoodi side olemas.“Aga kuna eeltöö kingituste osas alles käib, siis mine tea, kui rahasumma võimaldab, üllatame rohkemaid lapsi,” rääkis Eve.Ka on lasteaedade toetamine eesmärgiks just seetõttu, et kuna soov on oma kogukonnas jõulisemalt enda olemasolust märku anda ja koostöövõimalusi leida, siis see on alustuseks hea võimalus. Idee toetada just lasteaedu tuli Orissaare naistelt.Ka sel õhtul said kõik õnneloosid otsa. Varasematel aastatel on neid puudu jäänud, seega panustati seekord eriti hoolega. Kui esialgu jäi mulje, et osa pileteid jääb sel korral siiski alles, siis õhtu jooksul hasart kasvas ja kõik ostetigi ära.Nimeliselt tõi Eve välja Naiskodukaitse liikme Anni Murru, kes heategevusloterii väga tõsiselt oma südameasjaks võttis ja iga nädal padjaklubis toimetamas käis õilsa eesmärgi nimel. “Ja see kõik kandis vilja, oleme selle üle tõeliselt rõõmsad,” kinnitas ta.Saaremaa ringkonna Naiskodukaitse instruktor Piret Paomees ütles, et loteriisse panustasid väga paljud omaenda tehtud käsitööga meie ringkonna naised, aga jaoskonnapõhiselt tegid seda Pihtla, Leisi ja Orissaare.Saaremaa naiskodukaitsjad korraldasid heategevusloterii juba mitmendat aastat.
Veel artikleid samast teemast »


description: 2017. aasta on naiste tugikeskustele nukker: riigi jagatavaid toetusi kärbitakse kaheksas Eesti maakonnas. Sellega seoses lõpetavad tegevuse Järva-, Viru-, Viljandi-, Rapla- ja Läänemaa tugikeskus ning neisse laienevad teiste piirkondade teenusepakkujad. Näiteks hakkab MTÜ Eluliin lisaks Tallinnale tegutsema ka Lääne- ja Hiiumaal ning Raplas ja Paides. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tugikeskus seisab kärbetest hoolimata

maintext:
Uudised
Tugikeskus seisab kärbetest hoolimata
Reede, 30. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
2017. aasta on naiste tugikeskustele nukker: riigi jagatavaid toetusi kärbitakse kaheksas Eesti maakonnas. Sellega seoses lõpetavad tegevuse Järva-, Viru-, Viljandi-, Rapla- ja Läänemaa tugikeskus ning neisse laienevad teiste piirkondade teenusepakkujad. Näiteks hakkab MTÜ Eluliin lisaks Tallinnale tegutsema ka Lääne- ja Hiiumaal ning Raplas ja Paides.
Lääne- ja Hiiumaale antav toetus väheneb 66 277 eurolt 27 000 eurole ning Viljandimaale jagatakse senise 48 322 euro asemel 29 820. Seevastu antakse Saaremaal asuva Pärnu naiste tugikeskuse filiaalile tulevast aastast 1088 euro võrra rohkem raha ning nii saab filiaal 2017. aastal 27 200 eurot toetust.
“Niivõrd väikesest lisatoetusest siiski midagi ei muutu,” kommenteeris Pärnu naiste tugikeskuse juhataja Margo Orupõld. “Pigem tuleks keskenduda küsimusele, miks saavad Jõgevamaa ja Valgamaa, kus rahvast on vähem kui Saaremaal, viimasest kaks korda rohkem raha? See on ressursi ebaõiglane jaotamine,” väljendas ta nördimust ega teadnud, kuidas olukord laheneb.
Tuleval aastal saavad naiste tugikeskused kokku ligi 641 000 eurot toetust, mida on 113 000 eurot vähem kui tänavu. Üheks ressursside vähenemise põhjuseks on Norrast tulnud toetuste lõppemine. Autor: Ann Katarina Meri Reede, 30. detsember 2016.Lääne- ja Hiiumaale antav toetus väheneb 66 277 eurolt 27 000 eurole ning Viljandimaale jagatakse senise 48 322 euro asemel 29 820. Seevastu antakse Saaremaal asuva Pärnu naiste tugikeskuse filiaalile tulevast aastast 1088 euro võrra rohkem raha ning nii saab filiaal 2017. aastal 27 200 eurot toetust.“Niivõrd väikesest lisatoetusest siiski midagi ei muutu,” kommenteeris Pärnu naiste tugikeskuse juhataja Margo Orupõld. “Pigem tuleks keskenduda küsimusele, miks saavad Jõgevamaa ja Valgamaa, kus rahvast on vähem kui Saaremaal, viimasest kaks korda rohkem raha? See on ressursi ebaõiglane jaotamine,” väljendas ta nördimust ega teadnud, kuidas olukord laheneb.Tuleval aastal saavad naiste tugikeskused kokku ligi 641 000 eurot toetust, mida on 113 000 eurot vähem kui tänavu. Üheks ressursside vähenemise põhjuseks on Norrast tulnud toetuste lõppemine.
Veel artikleid samast teemast »


description: Novembri lõpus ilmus Gerli Paju esimene lasteraamat “Kassiparadiis”. Lugu jutustab Gerli enda varalahkunud kassist Timmist ning tema põnevast, võluvärki täis elust pilve peal. Rahva Raamatus jõudis see möödunud nädalal lausa kolme enim müüdud raamatu hulka. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
“Kassiparadiis” osutus väga populaarseks
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 07. detsember 2016. “Kassiparadiis“ jõudis möödunud nädalal Rahva Raamatus kolme enim müüdud raamatu hulka. FOTO: Gerli Paju Novembri lõpus ilmus Gerli Paju esimene lasteraamat “Kassiparadiis”. Lugu jutustab Gerli enda varalahkunud kassist Timmist ning tema põnevast, võluvärki täis elust pilve peal. Rahva Raamatus jõudis see möödunud nädalal lausa kolme enim müüdud raamatu hulka.
“Laupäeval oli mul Viru keskuse Rahva Raamatus esmaesitlus ja siis osteti väga palju raamatuid. Kuna unustasin laupäeval oma salli sinna poodi, läksin täna sellele järele ja juhuslikult nägin TOP-i riiulit – minu raamat oligi kolmandal kohal. See on kirjeldamatu tunne sellist asja kogeda,“ rääkis Gerli. Näiteks Mihkel Raua uus raamat “Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda“ oli samas 8. kohal.
Tuleb Kuressaarde raamatut esitlema
“Kassiparadiisi“ esitlus tuleb Kuressaare Rahva Raamatus juba sel laupäeval kell 13. Mõned peatükid raamatust loeb ette Meelis Juhandi.
“Mul oli paar mõtet veel, kes võiks lugeda, aga siis lõi pirn peas põlema, et Meelis Juhandi on ju Saaremaal teada-tuntud muhe mees, kellel võiks see lugemine hästi välja tulla. Sain temaga kiirelt kontakti ja ta oligi lahkesti nõus.
Esimese esitluse, kui Ott Sepp käis lugemas, pealt nägin, et on palju parem, kui keegi teine loeb, siis on endal pinget vähem ja publikul põnevam ka,“ rääkis Gerli.
Kirjanik tõdes, et eriti hea meel on tal selle üle, et raamatu kohta on tulnud palju positiivset tagasisidet. Ehkki tegemist on lasteraamatuga, on päris mitmed täiskasvanudki Gerlile öelnud, et see raamat läks neile hinge, kuna tuletas meelde omaenda lapsepõlves üle elatud lemmikloomade surma ning selle raamatu lugemine andis nüüd rahu.
“Ise arvan, et siis on ju kordaläinud raamat, kui see emotsioone tekitab,“ kinnitas Gerli.
Raamatu lugu on elust enesest. See jutustab loo Gerli kassist, kes väga noorelt ära suri. Et tütar seda raskelt üle elas, otsustas Gerli kirjutada raamatu, mis last leinas aitaks.
Raamatu esmane tiraaž on 800 eksemplari.
Gerli on alustanud juba ka uue raamatu kirjutamist, mis on samuti lasteraamat. Ka selleks on ta saanud inspiratsiooni oma perelt. “Laupäeval oli mul Viru keskuse Rahva Raamatus esmaesitlus ja siis osteti väga palju raamatuid. Kuna unustasin laupäeval oma salli sinna poodi, läksin täna sellele järele ja juhuslikult nägin TOP-i riiulit – minu raamat oligi kolmandal kohal. See on kirjeldamatu tunne sellist asja kogeda,“ rääkis Gerli. Näiteks Mihkel Raua uus raamat “Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda“ oli samas 8. kohal.“Kassiparadiisi“ esitlus tuleb Kuressaare Rahva Raamatus juba sel laupäeval kell 13. Mõned peatükid raamatust loeb ette Meelis Juhandi.“Mul oli paar mõtet veel, kes võiks lugeda, aga siis lõi pirn peas põlema, et Meelis Juhandi on ju Saaremaal teada-tuntud muhe mees, kellel võiks see lugemine hästi välja tulla. Sain temaga kiirelt kontakti ja ta oligi lahkesti nõus.Esimese esitluse, kui Ott Sepp käis lugemas, pealt nägin, et on palju parem, kui keegi teine loeb, siis on endal pinget vähem ja publikul põnevam ka,“ rääkis Gerli.Kirjanik tõdes, et eriti hea meel on tal selle üle, et raamatu kohta on tulnud palju positiivset tagasisidet. Ehkki tegemist on lasteraamatuga, on päris mitmed täiskasvanudki Gerlile öelnud, et see raamat läks neile hinge, kuna tuletas meelde omaenda lapsepõlves üle elatud lemmikloomade surma ning selle raamatu lugemine andis nüüd rahu.“Ise arvan, et siis on ju kordaläinud raamat, kui see emotsioone tekitab,“ kinnitas Gerli.Raamatu lugu on elust enesest. See jutustab loo Gerli kassist, kes väga noorelt ära suri. Et tütar seda raskelt üle elas, otsustas Gerli kirjutada raamatu, mis last leinas aitaks.Raamatu esmane tiraaž on 800 eksemplari.Gerli on alustanud juba ka uue raamatu kirjutamist, mis on samuti lasteraamat. Ka selleks on ta saanud inspiratsiooni oma perelt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Novembris välja kuulutatud konkursi tulemusel valis Eesti ornitoloogiaühing 2018. aasta linnuks metsise. Seoses samal aastal toimuva Eesti sajanda sünnipäevaga otsiti kandidaati põlislooduse sümbolite seast. Metsis, meie metsade au ja uhkus, on Eestimaa suurim kanaline. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Metsis valiti juubeliaasta linnuks

maintext:
Uudised
Metsis valiti juubeliaasta linnuks
Kolmapäev, 21. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 21. detsember 2016. Novembris välja kuulutatud konkursi tulemusel valis Eesti ornitoloogiaühing 2018. aasta linnuks metsise. Seoses samal aastal toimuva Eesti sajanda sünnipäevaga otsiti kandidaati põlislooduse sümbolite seast. Metsis, meie metsade au ja uhkus, on Eestimaa suurim kanaline.
Lisaks metsisele kandideerisid lõppvoorus tiitlile kaljukotkas ja pöialpoiss.
Metsis on loodusmetsade põlisasukas, ta veedab kogu oma elu Eestis ja on väga paikne. Tema mängupaigad asuvad valdavalt samuti ühe põlislooduse sümboli, raba servametsades.
Kahjuks meie metsade järjest aktiivsemaks muutuvale majandamisele ja raieringi lühenemisele näitab selle linnu arvukus kindlat langust. Iidse liigina ei suuda ta muutuvate oludega kohaneda.
“Saaremaa metsised lasti maha umbes 1800-ndate lõpus ja Hiiumaal 1900-ndate alguses. Väidetavalt olla Kihelkonna mehed näinud raja kaameras eelmisel aastal ühte metsise moodi lindu, aga kindlaid vaatlusandmeid pole, see võis olla ka teder,” ütles linnuvaatleja Mati Martinson.
Metsiste pesitsemist ohustavad nii metssead kui ka kährikud ja rebased, kes maapinnal asuvast pesast metsise munad nahka panevad.
Martinsoni sõnul pole ta kunagi kuulnud plaanist metsised Saaremaale tagasi asustada ja võibolla polekski neile siin sobivaid metsi. Lisaks metsisele kandideerisid lõppvoorus tiitlile kaljukotkas ja pöialpoiss.Metsis on loodusmetsade põlisasukas, ta veedab kogu oma elu Eestis ja on väga paikne. Tema mängupaigad asuvad valdavalt samuti ühe põlislooduse sümboli, raba servametsades.Kahjuks meie metsade järjest aktiivsemaks muutuvale majandamisele ja raieringi lühenemisele näitab selle linnu arvukus kindlat langust. Iidse liigina ei suuda ta muutuvate oludega kohaneda.“Saaremaa metsised lasti maha umbes 1800-ndate lõpus ja Hiiumaal 1900-ndate alguses. Väidetavalt olla Kihelkonna mehed näinud raja kaameras eelmisel aastal ühte metsise moodi lindu, aga kindlaid vaatlusandmeid pole, see võis olla ka teder,” ütles linnuvaatleja Mati Martinson.Metsiste pesitsemist ohustavad nii metssead kui ka kährikud ja rebased, kes maapinnal asuvast pesast metsise munad nahka panevad.Martinsoni sõnul pole ta kunagi kuulnud plaanist metsised Saaremaale tagasi asustada ja võibolla polekski neile siin sobivaid metsi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Keegi humorist rääkis kord taskutelefonist. Ehk oli ta seda taskutelefoni ise näinud või sellest vähemalt kuulnud, näiteks Ameerikas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Eluratas
Juba esimese klassi juntsul on nutitelefon
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Keegi humorist rääkis kord taskutelefonist. Ehk oli ta seda taskutelefoni ise näinud või sellest vähemalt kuulnud, näiteks Ameerikas.
Aga võib-olla oli tal lihtsalt hea fantaasia – unistas niisama. Igatahes oli humorist arvamusel, et taskutelefon ei oleks üldsegi hea asi. Sinul kallimaga baaris meeldiv olemine pooleli. Istud leti ääres puki otsas kohvi ja konjakiga, meeldiv muusika mängib – äkki taskus tirr! tirr!
Proua küsib: kus sa oled – tule aita lapsel matemaatikaülesandeid lahendada, tal endal õhtusöögi tegemine pooleli. Kogu õhtu rikutud. Kui hea, et taskutelefoni pole veel leiutatud!
Aga karta on, et juba ongi leiutatud. Kui olin 1989. aastal Porvoos oma soomlastest sõprade Tytti ja Jukka juures külas, pakkus Jukka õde, et nende firmas on autotelefon – ma võin koju helistada, kui tahan. Tyttil ja Jukkal endal autotelefoni ei ole – liiga kallis!
Loomulikult tekkis mul huvi – kui kallis siis? Mis mobiiltelefon maksab? 14 000! Oh! Ei mäletagi enam, mis rahas. Vist ikka rublades. Ei olnudki põhjust mäletada. Kui minu palk oli 100 rubla kuus, siis mitu kuud või mitu aastat oleks minul kulunud, et see imeasi hankida?
Mõnel paistis siiski raha olevat. Üks noor poiss seisis turu värava juures ja rääkis päris kaua mobiiltelefoniga. Ega jõukus ole häbiasi – küllap mingi tähtsa papa rikas võsuke! Aga sel momendil juhtus nii, et turu värava juures tänaval üks pensionär komistas, kukkus ja jäigi lamama.
Teine mammike jooksis abi paluma: kas noormees võiks nii hea olla ja korraks oma kõne katkestada ning kiirabi kutsuda. Poiss katkestaski ja vastas punastades: “Vabandust, ei saa aidata – mängutelefon!” Tore poiss siiski – kui asi läks tõsiseks, ei kavaldanud enam. Eks tema oleks ka ihaldanud seda hirmkallist asjakest, aga mis teed, kui rahakott ei ole nii paks.
Ei läinudki väga palju aega, kui tavaline inimenegi jaksas mobla osta. Pisut kallivõitu oli, aga ostetud sai. Esialgu pani osa inimesi ikka veel pahaks – miks inimesed peaksid tänaval oma telefonidega uhkeldama. Aga kellel see oli, unustas uhkeldamise ära ja pidas taskutelefoni hädavajalikuks, reisibüroo töötajad ja grupisaatjad eriti. Tallinna sadamas oli hea bussijuhilt küsida, kus täpselt buss seisab; teatada reisibüroole, et üks turist on puudu; paluda kaptenilt, kas oleks võimalik praami pool minutit või 100 meetrit oodata; öelda, et me hilineme lõunale veerand või koguni pool tundi...
Nüüd on igal koolijütsil juba nutitelefon. Minul ei ole, sest ma ei ole nii nutikas. Telefon on mul helistamiseks, teised asjad katsun arvutiga korda ajada.
Aga huvitav oleks näha, mis aasta-paari-viie pärast juhtub, kui nuti see nutitelefon siis on ja kui palju nutti peab olema, et osata seda käsitseda. Autor: Maria Peep Reede, 02. detsember 2016.Aga võib-olla oli tal lihtsalt hea fantaasia – unistas niisama. Igatahes oli humorist arvamusel, et taskutelefon ei oleks üldsegi hea asi. Sinul kallimaga baaris meeldiv olemine pooleli. Istud leti ääres puki otsas kohvi ja konjakiga, meeldiv muusika mängib – äkki taskus tirr! tirr!Proua küsib: kus sa oled – tule aita lapsel matemaatikaülesandeid lahendada, tal endal õhtusöögi tegemine pooleli. Kogu õhtu rikutud. Kui hea, et taskutelefoni pole veel leiutatud!Aga karta on, et juba ongi leiutatud. Kui olin 1989. aastal Porvoos oma soomlastest sõprade Tytti ja Jukka juures külas, pakkus Jukka õde, et nende firmas on autotelefon – ma võin koju helistada, kui tahan. Tyttil ja Jukkal endal autotelefoni ei ole – liiga kallis!Loomulikult tekkis mul huvi – kui kallis siis? Mis mobiiltelefon maksab? 14 000! Oh! Ei mäletagi enam, mis rahas. Vist ikka rublades. Ei olnudki põhjust mäletada. Kui minu palk oli 100 rubla kuus, siis mitu kuud või mitu aastat oleks minul kulunud, et see imeasi hankida?Mõnel paistis siiski raha olevat. Üks noor poiss seisis turu värava juures ja rääkis päris kaua mobiiltelefoniga. Ega jõukus ole häbiasi – küllap mingi tähtsa papa rikas võsuke! Aga sel momendil juhtus nii, et turu värava juures tänaval üks pensionär komistas, kukkus ja jäigi lamama.Teine mammike jooksis abi paluma: kas noormees võiks nii hea olla ja korraks oma kõne katkestada ning kiirabi kutsuda. Poiss katkestaski ja vastas punastades: “Vabandust, ei saa aidata – mängutelefon!” Tore poiss siiski – kui asi läks tõsiseks, ei kavaldanud enam. Eks tema oleks ka ihaldanud seda hirmkallist asjakest, aga mis teed, kui rahakott ei ole nii paks.Ei läinudki väga palju aega, kui tavaline inimenegi jaksas mobla osta. Pisut kallivõitu oli, aga ostetud sai. Esialgu pani osa inimesi ikka veel pahaks – miks inimesed peaksid tänaval oma telefonidega uhkeldama. Aga kellel see oli, unustas uhkeldamise ära ja pidas taskutelefoni hädavajalikuks, reisibüroo töötajad ja grupisaatjad eriti. Tallinna sadamas oli hea bussijuhilt küsida, kus täpselt buss seisab; teatada reisibüroole, et üks turist on puudu; paluda kaptenilt, kas oleks võimalik praami pool minutit või 100 meetrit oodata; öelda, et me hilineme lõunale veerand või koguni pool tundi...Nüüd on igal koolijütsil juba nutitelefon. Minul ei ole, sest ma ei ole nii nutikas. Telefon on mul helistamiseks, teised asjad katsun arvutiga korda ajada.Aga huvitav oleks näha, mis aasta-paari-viie pärast juhtub, kui nuti see nutitelefon siis on ja kui palju nutti peab olema, et osata seda käsitseda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval Astesse jõudnud Kanal 2 “Kodutunde” remondibrigaadil läheb põlengus hävinud kortermaja trepikoja taastamistöödega prognoositust kauem aega ja valmis loodetakse jõuda homme. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Kodutundel“ läheb Astes arvatust kauem

maintext:
Uudised
“Kodutundel“ läheb Astes arvatust kauem
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 03. detsember 2016. Aivar Sipelgas näitab saarlase Riivo Mesila meisterdatud uut treppi. FOTO: Valmar Voolaid Teisipäeval Astesse jõudnud Kanal 2 “Kodutunde” remondibrigaadil läheb põlengus hävinud kortermaja trepikoja taastamistöödega prognoositust kauem aega ja valmis loodetakse jõuda homme.
Algselt taheti töödega ühele poole jõuda täna, kuid vaja läheb veel ühte lisapäeva. Kõige selle põhjuseks on ettearvatust suuremamahulised tööd.
“Seinte ületegemiseks liivapritsiga kulus viis tundi. Kolmapäeval proovisime, kuidas uus trepp kohale istub. Sinna läks ka kaks tundi ära,” loetles “Kodutunde” tegevprodutsent Aivar Sipelgas.
Põlengust tekkinud kärsahaisu peletamiseks seintel kasutati soodapritsi. Kokku pidid töömehed trepikojast ämbritega välja vedama tonni jagu ehitusjäätmeid. Sellest poole moodustas vana sodi ja ülejäänu liiv.
Lisaks tuli ehitada täiesti uued puidust trepimademed koos alustaladega, sest eelmised olid põlengus nii palju kahjustada saanud, et neid ei oleks olnud võimalik kasutada.
“Mustust taladelt oleks väga halb olnud maha saada. Need oleks jäänud lõhnama. Lihtsamaks osutus teha tervenisti uued mademed,” selgitas Sipelgas.
Eile pärastlõunaks olid trepikoja seinad sooda ja liivapritsiga üle tehtud, seinad soojustusmaterjali ning kipsplaatidega kaetud. Parajasti käisid pahteldustööd.
Neljapäeval jõudis kohale ka “Kodutunde” saatejuht Signe Lahtein, kes saate jaoks vajalikel võtetel osales. Kui algselt sai välja öeldud, et “Kodutunne” läheb Kanal 2 eetrisse 19. detsembril, siis nüüdseks on selgunud, et see saab olema nädal varem ehk 12. detsembril.
“Kodutunde” remondibrigaadil on praktikas mõne objekti puhul ette tulnud sedagi, et vahel on öö läbi töötatud ning magamisele kulutatud ainult kaks tundi. Ka Astes ollakse valmis vajadusel öö otsa töötama. Kuna Saare 4 kortermajas keegi alaliselt praegu sees ei ela, on võimalik seal ka öö läbi segamatult tööd teha. Algselt taheti töödega ühele poole jõuda täna, kuid vaja läheb veel ühte lisapäeva. Kõige selle põhjuseks on ettearvatust suuremamahulised tööd.“Seinte ületegemiseks liivapritsiga kulus viis tundi. Kolmapäeval proovisime, kuidas uus trepp kohale istub. Sinna läks ka kaks tundi ära,” loetles “Kodutunde” tegevprodutsent Aivar Sipelgas.Põlengust tekkinud kärsahaisu peletamiseks seintel kasutati soodapritsi. Kokku pidid töömehed trepikojast ämbritega välja vedama tonni jagu ehitusjäätmeid. Sellest poole moodustas vana sodi ja ülejäänu liiv.Lisaks tuli ehitada täiesti uued puidust trepimademed koos alustaladega, sest eelmised olid põlengus nii palju kahjustada saanud, et neid ei oleks olnud võimalik kasutada.“Mustust taladelt oleks väga halb olnud maha saada. Need oleks jäänud lõhnama. Lihtsamaks osutus teha tervenisti uued mademed,” selgitas Sipelgas.Eile pärastlõunaks olid trepikoja seinad sooda ja liivapritsiga üle tehtud, seinad soojustusmaterjali ning kipsplaatidega kaetud. Parajasti käisid pahteldustööd.Neljapäeval jõudis kohale ka “Kodutunde” saatejuht Signe Lahtein, kes saate jaoks vajalikel võtetel osales. Kui algselt sai välja öeldud, et “Kodutunne” läheb Kanal 2 eetrisse 19. detsembril, siis nüüdseks on selgunud, et see saab olema nädal varem ehk 12. detsembril.“Kodutunde” remondibrigaadil on praktikas mõne objekti puhul ette tulnud sedagi, et vahel on öö läbi töötatud ning magamisele kulutatud ainult kaks tundi. Ka Astes ollakse valmis vajadusel öö otsa töötama. Kuna Saare 4 kortermajas keegi alaliselt praegu sees ei ela, on võimalik seal ka öö läbi segamatult tööd teha.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna räägib oma tegemistest ja mõtetest Meie Maa üks staažikamaid kirjasaatjaid Milgete Pihl Lääne-Saare vallast Lahekülast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuidas läheb?

maintext:
Maaelu
Kuidas läheb?
Neljapäev, 29. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 29. detsember 2016. Täna räägib oma tegemistest ja mõtetest Meie Maa üks staažikamaid kirjasaatjaid Milgete Pihl Lääne-Saare vallast Lahekülast.
Kuidas lükkad, nõnda läheb! Saan hakkama. Nördima paneb aga see, et puudega inimeste laadal jääb ostjaid iga aastaga aina vähemaks. Võtsin laadale mitukümmend kilo koduaia õunu kaasa, ainult viis kilo osteti. Kõik tuli koju tagasi tassida.
Põhjus on selles, et tuuakse sisse 33 senti kilost maksvaid õunu. Mu tuttav tegi katse kevadel ostetud importõunaga, mis püsib siiani mädanemata, on ainult veidi kipra tõmbunud. Mis õunad need küll on? Aga inimesed ostavad, ei vaata puhta koduõuna poolegi. Muud ma ei kurda, ehkki aastad teevad oma töö. Sorteerisin just õunad üle ja viisin metsa veerde notsudele.
Jõulude ajal oli kogu pere koos. Ka Jüri on Tallinnast igal jõululaupäeval siin olnud, istusime perega ühises jõululauas. Tore oli. Tema käis jõululaupäeval omaste haudu külastamas, mina esimesel pühal. Saia surnuaial oli veel pühapäeval väga palju rahvast ja põlevaid küünlaid. See on väga tore komme, et inimesed võtavad aja külastada kalmistuid, et meenutada neid, kes kunagi olid meie keskel. Kuidas lükkad, nõnda läheb! Saan hakkama. Nördima paneb aga see, et puudega inimeste laadal jääb ostjaid iga aastaga aina vähemaks. Võtsin laadale mitukümmend kilo koduaia õunu kaasa, ainult viis kilo osteti. Kõik tuli koju tagasi tassida.Põhjus on selles, et tuuakse sisse 33 senti kilost maksvaid õunu. Mu tuttav tegi katse kevadel ostetud importõunaga, mis püsib siiani mädanemata, on ainult veidi kipra tõmbunud. Mis õunad need küll on? Aga inimesed ostavad, ei vaata puhta koduõuna poolegi. Muud ma ei kurda, ehkki aastad teevad oma töö. Sorteerisin just õunad üle ja viisin metsa veerde notsudele.Jõulude ajal oli kogu pere koos. Ka Jüri on Tallinnast igal jõululaupäeval siin olnud, istusime perega ühises jõululauas. Tore oli. Tema käis jõululaupäeval omaste haudu külastamas, mina esimesel pühal. Saia surnuaial oli veel pühapäeval väga palju rahvast ja põlevaid küünlaid. See on väga tore komme, et inimesed võtavad aja külastada kalmistuid, et meenutada neid, kes kunagi olid meie keskel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juba mitu kuud seadistajat oodanud Ruhnu saarel asuv väiketankla sai viimaks töökorda ning saareelanikud saavad nüüdsest sealt bensiini ja diislikütust tankida. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Väiketankla Ruhnus hakkas viimaks tööle

maintext:
Uudised
Väiketankla Ruhnus hakkas viimaks tööle
Esmaspäev, 05. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: BNS Esmaspäev, 05. detsember 2016. Juba mitu kuud seadistajat oodanud Ruhnu saarel asuv väiketankla sai viimaks töökorda ning saareelanikud saavad nüüdsest sealt bensiini ja diislikütust tankida.
“Tankla oli plaanis avada juba tänavu augustis, kuid ootasime pikalt lõplikku häälestamist ja elektriliinide paigaldamist, kuid nüüd on õnneks kõik tööd tehtud,” ütles Ruhnu vallavanem Jaan Urvet BNS-ile.
Uus Ruhnu väiketankla on kahekambriline, mahutades korraga 2000 liitrit diislikütust ja 3000 liitrit bensiini. Urveti sõnul aitab see neil talve üle elada ja tankla tuleb uuesti täis laadida ilmselt järgmise aasta mais.
Kütuse eest maksmine hakkab toimuma kiipkaardiga, mis on igal saare elanikul. “Kiipkaart registreerib tangitud koguse ja kuupäeva ning kuu lõpus esitatakse inimesele arve, mis maksta tuleb,” lisas Urvet.
Ruhnu väiketankla soetamismaksumus oli ligi 17 000 eurot ja seda hakkab saarel kasutama kuni 30 mootorsõidukit. “Tankla oli plaanis avada juba tänavu augustis, kuid ootasime pikalt lõplikku häälestamist ja elektriliinide paigaldamist, kuid nüüd on õnneks kõik tööd tehtud,” ütles Ruhnu vallavanem Jaan Urvet BNS-ile.Uus Ruhnu väiketankla on kahekambriline, mahutades korraga 2000 liitrit diislikütust ja 3000 liitrit bensiini. Urveti sõnul aitab see neil talve üle elada ja tankla tuleb uuesti täis laadida ilmselt järgmise aasta mais.Kütuse eest maksmine hakkab toimuma kiipkaardiga, mis on igal saare elanikul. “Kiipkaart registreerib tangitud koguse ja kuupäeva ning kuu lõpus esitatakse inimesele arve, mis maksta tuleb,” lisas Urvet.Ruhnu väiketankla soetamismaksumus oli ligi 17 000 eurot ja seda hakkab saarel kasutama kuni 30 mootorsõidukit.
Veel artikleid samast teemast »