description: Üleriigilisele aasta õpetaja auhinnagalale “Eestimaa õpib ja tänab” on tänavu kutsutud kolm Saaremaa õpetajat ning saarelt on üles antud ka aasta haridusteo nominent. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Kolm õpetajat püüavad tiitlit

maintext:
Uudised
UUS! Kolm õpetajat püüavad tiitlit
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 08. september 2016. Salme põhikooli õpetaja Merle Lepik koos oma “neljandikega”. Õpilased iseloomustavad teda kui ranget, aga samas väga sõbralikku. FOTO: Valmar Voolaid Üleriigilisele aasta õpetaja auhinnagalale “Eestimaa õpib ja tänab” on tänavu kutsutud kolm Saaremaa õpetajat ning saarelt on üles antud ka aasta haridusteo nominent.
Tunnustusüritusel kandideerib põhikooliõpetajate kategoorias SÜG-i bioloogiaõpetaja Inge Vahter, klassiõpetajate hulgas Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik ning KG klassijuhataja ja õppealajuhataja Maidu Varik. Aasta haridusteo nominendiks on SÜG-i korraldatavad Saaremaa miniteatripäevad.
Salme kooli õpetaja Merle Lepiku kohta on öeldud, et ta kasutab hindamismudeleid, mida on ise loonud selleks, et õpilased mõistaksid, mida nad omandavad ja kuidas kujuneb nende hinne.
Innovaatilise õpetajana on tema tundides tähtsal kohal digivahendid. Samuti väärtustab ta tänapäevase kõrval pärimuskultuuri. Tema klassi õppetöö on lõimitud Sõrvega – räägitakse Sõrve murrakus, uuritakse rahvariideid ja mängitakse kohalikke mänge.
Merle Lepik oli nominendiks saamise üle üllatunud, kuna ümberringi on tema meelest teisigi väga häid õpetajaid. “Olen meelitatud ja tore on minna, sest ma pole varem Jõhvis käinud,” sõnas ta.
Juba algklassides Torgu koolis käies oli ta kindel, et soovib saada samasuguseks pedagoogiks kui toonane klassijuhataja Virve Kipper. “Olen püüdnud alati teha asju samamoodi kui tema, aga tänapäevases võtmes,” selgitas ta.
Range, aga sõbralik
Oma karjääri alustas Lepik 1996. aastal Keila algkoolist, siis tuli oma kodukooli, vahetades välja oma kunagise algklassijuhataja. Salme põhikoolis alustas ta 2005. aastal tööd huvijuhina.
“Olen nii õpetaja kui noorsootöötaja, mistõttu võin ka huvijuht olla,” rääkis Lepik, lisades, et südames on ta ikkagi algklassiõpetaja.
Praegu Salme kooli 8. klassis õppiva Marleen Juhandi jaoks oli Merle Lepik 2.–4. klassi juhataja ja nüüd annab meediaõpetust.
“Ta on range, aga samas sõbralik. Oskab olla õpetaja, kes paneb sind ennast kuulama ja hindama,” tõdes ta ja lisas, et Merle Lepiku tundides on lahendatud väga palju põnevaid ülesandeid.
Kädi Õun õpib Merle Lepiku juhatatavas 4. klassis. Ka tema meelest on Merle väga tore õpetaja. “Temaga saab mõnikord nalja ja teeme hästi vahvaid asju. Tahvelarvutites proovime palju erinevaid keskkondi kasutada,” lisas ta.
Kooli huvijuht Mariliis Lazarev peab Merle Lepikut oma mentoriks. “Ta on kolleegide jaoks alati olemas. Pole olemas rumalat küsimust, kui tema juurde lähed,” seletas ta. “Kui tahan ausat arvamust, siis ta ütleb. Merle ei karda otse ja ausalt välja öelda, isegi, kui see teeb haiget.”
Lazarev peab auhinnagalale kutsutud kolleegi innovaatiliseks, sihikindlaks ja loovaks – täpselt selliseks, nagu peaks iga tänapäeva õpetaja olema.
Õpilased hindavad
KG-ga pikki aastaid seotud olnud Maidu Variku kohta on öeldud, et teda hindavad õpilased ülivõrdes. Klassi kui terviku ühtsuse loomise kõrval leiab ta aega tegeleda vajadusel iga õpilasega individuaalselt.
Iga tegevuse või ürituse lõpus analüüsib Varik koos õpilastega, mis olid tugevused ja mida võiks järgmine kord paremini teha.
Samuti oli Maidu Varikul oluline roll KG-le “digipöörde kooli” tiitli saamisel.
SÜG-is õpetav Inge Vahter on pedagoog, kes märkab laste potentsiaali ning suudab neid innustada õppima ja ennast arendama. Samuti peetakse teda õpilasi toetavaks ja julgustavaks õpetajaks. Tema õpilased on aastakümneid vabariiklikel teadustööde konkurssidel väga edukad olnud.
Saaremaa miniteatripäevad on olnud Eesti teatri järelkasvu oluliseks motivaatoriks ning andnud kogemusi nii osalejatele kui korraldajatele. Üritusel annab erinevate valdkondade esindajatest koosnev professionaalne žürii juhendajatele põhjalikku tagasisidet.
Aasta õpetaja auhinnagala toimub 8. oktoobril Jõhvi kontserdimajas. Tänavu esitati kandidaate üle Eesti kokku enam kui 900, kelle hulgast valiti lõplikud nominendid. Tunnustusüritusel kandideerib põhikooliõpetajate kategoorias SÜG-i bioloogiaõpetaja Inge Vahter, klassiõpetajate hulgas Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik ning KG klassijuhataja ja õppealajuhataja Maidu Varik. Aasta haridusteo nominendiks on SÜG-i korraldatavad Saaremaa miniteatripäevad.Salme kooli õpetaja Merle Lepiku kohta on öeldud, et ta kasutab hindamismudeleid, mida on ise loonud selleks, et õpilased mõistaksid, mida nad omandavad ja kuidas kujuneb nende hinne.Innovaatilise õpetajana on tema tundides tähtsal kohal digivahendid. Samuti väärtustab ta tänapäevase kõrval pärimuskultuuri. Tema klassi õppetöö on lõimitud Sõrvega – räägitakse Sõrve murrakus, uuritakse rahvariideid ja mängitakse kohalikke mänge.Merle Lepik oli nominendiks saamise üle üllatunud, kuna ümberringi on tema meelest teisigi väga häid õpetajaid. “Olen meelitatud ja tore on minna, sest ma pole varem Jõhvis käinud,” sõnas ta.Juba algklassides Torgu koolis käies oli ta kindel, et soovib saada samasuguseks pedagoogiks kui toonane klassijuhataja Virve Kipper. “Olen püüdnud alati teha asju samamoodi kui tema, aga tänapäevases võtmes,” selgitas ta.Oma karjääri alustas Lepik 1996. aastal Keila algkoolist, siis tuli oma kodukooli, vahetades välja oma kunagise algklassijuhataja. Salme põhikoolis alustas ta 2005. aastal tööd huvijuhina.“Olen nii õpetaja kui noorsootöötaja, mistõttu võin ka huvijuht olla,” rääkis Lepik, lisades, et südames on ta ikkagi algklassiõpetaja.Praegu Salme kooli 8. klassis õppiva Marleen Juhandi jaoks oli Merle Lepik 2.–4. klassi juhataja ja nüüd annab meediaõpetust.“Ta on range, aga samas sõbralik. Oskab olla õpetaja, kes paneb sind ennast kuulama ja hindama,” tõdes ta ja lisas, et Merle Lepiku tundides on lahendatud väga palju põnevaid ülesandeid.Kädi Õun õpib Merle Lepiku juhatatavas 4. klassis. Ka tema meelest on Merle väga tore õpetaja. “Temaga saab mõnikord nalja ja teeme hästi vahvaid asju. Tahvelarvutites proovime palju erinevaid keskkondi kasutada,” lisas ta.Kooli huvijuht Mariliis Lazarev peab Merle Lepikut oma mentoriks. “Ta on kolleegide jaoks alati olemas. Pole olemas rumalat küsimust, kui tema juurde lähed,” seletas ta. “Kui tahan ausat arvamust, siis ta ütleb. Merle ei karda otse ja ausalt välja öelda, isegi, kui see teeb haiget.”Lazarev peab auhinnagalale kutsutud kolleegi innovaatiliseks, sihikindlaks ja loovaks – täpselt selliseks, nagu peaks iga tänapäeva õpetaja olema.KG-ga pikki aastaid seotud olnud Maidu Variku kohta on öeldud, et teda hindavad õpilased ülivõrdes. Klassi kui terviku ühtsuse loomise kõrval leiab ta aega tegeleda vajadusel iga õpilasega individuaalselt.Iga tegevuse või ürituse lõpus analüüsib Varik koos õpilastega, mis olid tugevused ja mida võiks järgmine kord paremini teha.Samuti oli Maidu Varikul oluline roll KG-le “digipöörde kooli” tiitli saamisel.SÜG-is õpetav Inge Vahter on pedagoog, kes märkab laste potentsiaali ning suudab neid innustada õppima ja ennast arendama. Samuti peetakse teda õpilasi toetavaks ja julgustavaks õpetajaks. Tema õpilased on aastakümneid vabariiklikel teadustööde konkurssidel väga edukad olnud.Saaremaa miniteatripäevad on olnud Eesti teatri järelkasvu oluliseks motivaatoriks ning andnud kogemusi nii osalejatele kui korraldajatele. Üritusel annab erinevate valdkondade esindajatest koosnev professionaalne žürii juhendajatele põhjalikku tagasisidet.Aasta õpetaja auhinnagala toimub 8. oktoobril Jõhvi kontserdimajas. Tänavu esitati kandidaate üle Eesti kokku enam kui 900, kelle hulgast valiti lõplikud nominendid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval, 17. septembril kell 11 antakse Kuressaare lossihoovis start esimesele Ultima Thule maratonile. Kuressaare linnas ja Lääne-Saare vallas kulgeval rajal on võimalik joosta nii maratoni kui ka poolmaratoni ning 21,1 kilomeetrit saab läbida ka käies või kepikõndi tehes. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
Ultima Thule maraton toob starti üle 150 osaleja
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: KS Neljapäev, 15. september 2016. Laupäeval, 17. septembril kell 11 antakse Kuressaare lossihoovis start esimesele Ultima Thule maratonile. Kuressaare linnas ja Lääne-Saare vallas kulgeval rajal on võimalik joosta nii maratoni kui ka poolmaratoni ning 21,1 kilomeetrit saab läbida ka käies või kepikõndi tehes.
Kuressaare linnapea Madis Kallase sõnul on korraldajate esimene eesmärk ehk 100 osalejat tänaseks 1,5-kordselt saavutatud. See, kas jooksurajal on kiirem maratoni idee autor Rasmus Kagge või linnapea, selgub 17. septembril, kui mõlemad mehed jooksevad poolmaratoni.
“Sportlase hing ei ole kusagile kadunud ning loodan finišisse jõuda vähemalt koos Rasmusega,” rääkis Kallas ja lisas: “Tegelikult oleme mõlemad võitnud juba enne starti asumist, sest Rasmuse idee on ellu viidud ning Kuressaare ja Saaremaa on Ultima Thule maratoni näol juurde saanud uue ürituse.”
Rasmus Kagge sõnul on ta ääretult tänulik Kuressaare linna juhtidele, kes maratoni idee teoks tegid. “Nüüd on kõik saarlaste kätes, sest nendest sõltub, kui suureks Ultima Thule maraton Eestis ja maailmas mängitakse,” rääkis Kagge ja lisas, et loodetavasti ei taha keegi piirduda sellega, et Ultima Thule maraton jääb ühekordseks ettevõtmiseks. Rasmus Kagge: “Spordituristide arv maailmas kasvab ning erinevad liikumisüritused meelitavad ligi tuhandeid osalejaid, kuid Saaremaal ei ole veel oma suurt massispordiüritust. Minu arvates võiks selleks saada just Ultima Thule maraton.”
Kagge sõnul on esimese aasta eesmärk käivitada arutelu, millal võiks Ultima Thule maraton toimuda, et see sobituks maailma spordikalendrisse, ja kuidas teha seda nii, et maraton meelitaks Saaremaale külalisi mitte ainult Tallinnast ja
Jõgevalt, vaid ka Uus-Meremaalt ja Kanadast.
14. septembri hommikuks oli esimesele Ultima Thule maratonile registreerunud 155 osalejat: 34 maratonile, 64 poolmaratonile ja 57 21,1 km käimisele/kepikõnnile. Registreerumislingi ja rajakaardid leiab Ultima Thule maratoni Facebooki lehelt https://www.facebook.com/UltimaThuleMaraton. Eelregistreerimine kestab 15. septembri hilisõhtuni (osavõtutasu 15 eurot), kuid ennast saab kirja panna ka laupäeval enne starti lossihoovis (osavõtutasu 20 eurot on võimalik kohapeal maksta vaid sularahas).
Kõik lõpetajad saavad diplomi ja medali (pildil, logo kujundas Raul Vinni), mis on valmistatud Kuressaares Sporrong Eesti OÜ-s, ning maratoni ja poolmaratoni kolme kiiremat mees- ja naisjooksjat autasustatakse meenega. Auhindu loositakse välja ka kõigi startijate vahel ning samuti on eraldi loosiauhinnad vähemalt nelja osalejaga asutuse, ettevõtte või spordiklubi esindustele.
Ultima Thule maratoni rada kulgeb peamiselt Kuressaare ja linna lähiümbruse kergliiklusteedel, tervisepargis, Kudjape-Upa terviserajal, Mereranna teel ja Lillekülas, samuti joostakse Roomassaare poolsaarel, Lilbi, Kärdu ja Vaivere külasid läbivatel ning Muratsi sadamasse viival teel.
Kõik saarlased ja saarlaste sõbrad on laupäeval oodatud nii lossihoovi kui ka raja äärde maratonist osavõtjatele kaasa elama ning neid ergutama.
Kergliiklejatel ja autojuhtidel paluvad korraldajad 17. septembril kell 11–17 olla tavapärasest veelgi tähelepanelikum ning arvestada teedel liikuvate jooksjate ja kõndijatega. Samuti palutakse hoida jooksurajal ja selle läheduses koerad rihma otsas.
Ultima Thule maratoni korraldab MTÜ Karujärve Tervisespordi Keskus koostöös Kuressaare Linnavalitsuse ja MTÜ-ga Visit Saaremaa. Ultima Thule maratoni korraldamist toetavad Coop Saaremaa, Saaremaa Omavalitsuste Liit, Rademar, S-Link OÜ, Saaremaa Muuseum ja Securitas ning appi tulevad kümned vabatahtlikud. Kuressaare linnapea Madis Kallase sõnul on korraldajate esimene eesmärk ehk 100 osalejat tänaseks 1,5-kordselt saavutatud. See, kas jooksurajal on kiirem maratoni idee autor Rasmus Kagge või linnapea, selgub 17. septembril, kui mõlemad mehed jooksevad poolmaratoni.“Sportlase hing ei ole kusagile kadunud ning loodan finišisse jõuda vähemalt koos Rasmusega,” rääkis Kallas ja lisas: “Tegelikult oleme mõlemad võitnud juba enne starti asumist, sest Rasmuse idee on ellu viidud ning Kuressaare ja Saaremaa on Ultima Thule maratoni näol juurde saanud uue ürituse.”Rasmus Kagge sõnul on ta ääretult tänulik Kuressaare linna juhtidele, kes maratoni idee teoks tegid. “Nüüd on kõik saarlaste kätes, sest nendest sõltub, kui suureks Ultima Thule maraton Eestis ja maailmas mängitakse,” rääkis Kagge ja lisas, et loodetavasti ei taha keegi piirduda sellega, et Ultima Thule maraton jääb ühekordseks ettevõtmiseks. Rasmus Kagge: “Spordituristide arv maailmas kasvab ning erinevad liikumisüritused meelitavad ligi tuhandeid osalejaid, kuid Saaremaal ei ole veel oma suurt massispordiüritust. Minu arvates võiks selleks saada just Ultima Thule maraton.”Kagge sõnul on esimese aasta eesmärk käivitada arutelu, millal võiks Ultima Thule maraton toimuda, et see sobituks maailma spordikalendrisse, ja kuidas teha seda nii, et maraton meelitaks Saaremaale külalisi mitte ainult Tallinnast jaJõgevalt, vaid ka Uus-Meremaalt ja Kanadast.14. septembri hommikuks oli esimesele Ultima Thule maratonile registreerunud 155 osalejat: 34 maratonile, 64 poolmaratonile ja 57 21,1 km käimisele/kepikõnnile. Registreerumislingi ja rajakaardid leiab Ultima Thule maratoni Facebooki lehelt https://www.facebook.com/UltimaThuleMaraton. Eelregistreerimine kestab 15. septembri hilisõhtuni (osavõtutasu 15 eurot), kuid ennast saab kirja panna ka laupäeval enne starti lossihoovis (osavõtutasu 20 eurot on võimalik kohapeal maksta vaid sularahas).Kõik lõpetajad saavad diplomi ja medali (pildil, logo kujundas Raul Vinni), mis on valmistatud Kuressaares Sporrong Eesti OÜ-s, ning maratoni ja poolmaratoni kolme kiiremat mees- ja naisjooksjat autasustatakse meenega. Auhindu loositakse välja ka kõigi startijate vahel ning samuti on eraldi loosiauhinnad vähemalt nelja osalejaga asutuse, ettevõtte või spordiklubi esindustele.Ultima Thule maratoni rada kulgeb peamiselt Kuressaare ja linna lähiümbruse kergliiklusteedel, tervisepargis, Kudjape-Upa terviserajal, Mereranna teel ja Lillekülas, samuti joostakse Roomassaare poolsaarel, Lilbi, Kärdu ja Vaivere külasid läbivatel ning Muratsi sadamasse viival teel.Kõik saarlased ja saarlaste sõbrad on laupäeval oodatud nii lossihoovi kui ka raja äärde maratonist osavõtjatele kaasa elama ning neid ergutama.Kergliiklejatel ja autojuhtidel paluvad korraldajad 17. septembril kell 11–17 olla tavapärasest veelgi tähelepanelikum ning arvestada teedel liikuvate jooksjate ja kõndijatega. Samuti palutakse hoida jooksurajal ja selle läheduses koerad rihma otsas.Ultima Thule maratoni korraldab MTÜ Karujärve Tervisespordi Keskus koostöös Kuressaare Linnavalitsuse ja MTÜ-ga Visit Saaremaa. Ultima Thule maratoni korraldamist toetavad Coop Saaremaa, Saaremaa Omavalitsuste Liit, Rademar, S-Link OÜ, Saaremaa Muuseum ja Securitas ning appi tulevad kümned vabatahtlikud.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Sel pühapäeval avavad Kuressaares Saaremaa toidufestivali raames kolmandat aastat järjest uksed õunakohvikud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Toidufestival täidab aiad ja hoovid õunakohvikutega
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 09. september 2016. Liiva 8 a avatud olnud kohvik Suur Öun ootab kliente ka sel aastal. Möödunud aastasel pildil on kliente valmis teenindama Jürje Koert. FOTO: Valmar Voolaid Sel pühapäeval avavad Kuressaares Saaremaa toidufestivali raames kolmandat aastat järjest uksed õunakohvikud.
Röömus Öunake avab uksed päikselise ilmaga Saaremaa kaubamaja ees aadressil Raekoja 1 SEB panga poolsel alal (kaubamajja sisenemisel Konsumi poe poolt) vasakul, vihmase ilmaga all aatriumi osas sees. “Oleme avatud esmakordselt ja seega natuke tunneme ennast vette hüpates tundmatus kohas,“ ütles kohviku üks eestvedajaid Ülle Puppart, lisades muiates, et nad on samas kindlad, et vesi on ikka olemas. Nime “Röömus Öunake“ pakkus välja Coopi juhtkond. Röömus Öunake pakubki rõõmsat meelt, lõõtspillimuusikat ja võimalust proovida koorida õunu koorimismasinaga. Ja muidugi Saare Köögi ning Saare Pagari poolt tehtavaid tooteid.
Õunamaius avab tänavu uksed Hariduse tänaval maja number 2 koduhoovis. “Meie kohvik oli ka eelmisel aastal, kuid kesklinnas Komandandi tänaval. Seekord otsustasime teha minu õe koduhoovis Hariduse tänaval,“ selgitas kohvikupidaja Lea Avent, kelle sõnul pakutakse seekord kindlasti ka eelmise aasta lemmikuid õunakringlit, õunapomme, ka õuna-rabarberi- ja lihapirukaid. Samuti päris mitut õunakooki ning soovi korral tehakse ka mahlakokteile, smuutit ning pisut ka soolaseid suupisteid.
Möödunud aastal külastas Õunamaiuse kohvikut umbes kakssada inimest, lisaks kohalikele ka soomlasi, lätlasi, sakslasi. “Kõik nad väga kiitsid meie küpsetisi. Oli päris põnev, üsna väsitav, kokkuvõttes jäime rahule,“ meenutas Lea Avent.
Esmakordselt avab uksed Ida tn 7 õuekohvik Akord.Külalistele pakutakse heade maitseelamuste, elava akordionimuusika ja hubase õunaaia harmooniat, mis loob sobiva kontseptsiooni õuekohvikule Akord. Pakutakse koduseid grillburgereid, minipitsasid, vürtsikiluvõileibu, õunapurukooki vaniljekreemiga, Kass Arthurit, õuna-kohupiimabiskviidirulli, suussulavat küpsisetorti. Samuti rabarberilimonaadi ja kuumi jooke. Päev läbi on muusikaprogramm ning akordionil esinevad Julius Koppel Pärnust, Triin Tisler ja Bruno Tisler. Taustamuusika eest hoolitseb DJ Madis Vaher.
Kohviku üks korraldajaid Triin Tisler märkis, et kohviku nime väljamõtlemine ei olnud keeruline. “Valida oli küll mõne variandi vahel, kuid Akord osutus valituks, sest see maja ja hoov on omavahel harmoonias ning muusika on selle südames,“ selgitas Triin, kelle sõnul on kohviku nimi Akord kui akordion samuti selle kohviku märksõnaks, sest selle instrumendi hääli kuuleb sealt hoovist tihti.
Tehakse pai ka hingele
Samuti avab esmakordselt uksed Uus tn 45 kohvik Önneöun. “Kuna pühapäevaks lubatakse ilusat päikesepaistelist ja sooja ilma, siis loodame, et rahvast tuleb palju ning me saame neile kõigile rõõmu valmistada toreda olemise ja mõnusate maitsete näol,“ ütles kohviku eestvedaja Külli Keel, kelle sõnul on nende kohviku üks eesmärkidest viljeleda järjest tervislikumat elustiili. Sellest tulenevalt pakutakse toitu, mis on valmistatud ainult taimset päritolu toorainest ja on lisaks sellele võimalikult kohalik. Suurem osa toite sisaldavad õuna. Kuid kuna tervislik elustiil ei hõlma ainult füüsilist keha, siis pakutakse pisut ka vaimutoitu ning püütakse teha hingele pai. Nimi “Önneöun“ tuleb õnneloosist ja selle väljamõtlemiseks tegid kohviku korraldajaid pisikese ajurünnaku.
Rivitantsijatest kohvikupersonal
Monika Raud, üks Suure Öuna perenaistest, ütles, et nemad pakuvad klientidele nii eelmise aasta lemmikuid kui ka uusi hõrgutisi – heeringa-õunaleivakesi, Ameerika-pärast õunakooki ja ka juustukooki. Lisaks sellele on neil Leena rikkalik pirukas, õunamahla, õunaampse, pulgakooke, jäätisekokteili jne. Kõige selle taustaks mängib mõnus kantrimuusika ning saab tantsida.
Liiva 8a asuvas kohvikus leiavad korraldajate kinnitusel tegevust ka lapsed. “Meie maskoti, kantri-Jane’iga pildi tegijate ning selle kohviku lehele postitajate vahel toimub ka loosimine, kus fortuuna poolt valitu saab endale ühe suure õunakoogi,“ rääkis Monika.
Kohvik on avatud juba teist aastat ning nime “Suur Öun“ välja mõelda väga keeruline ei olnud. Kuna kohviku personal koosneb rivitantsijatest, siis on kohvik kantri- ja Ameerika-hõnguline ning Suur Öun tulenebki omakorda New Yorgi hüüdnimest Big Apple. Möödunud aastal saadi päevast ülimalt positiivne emotsioon. Külastajaid oli üle kahesaja, kliendid rõõmsad ja rahulolevad ning kohvik suutis terve lahtiolekuaja pakkuda kõiki menüüs algselt olnud toite.
Kogu pere ja suguvõsa ettevõtmine
Õunakohvik Südamest Südamesse (Ida 23) avab oma õuevärava sel aastal esimest korda. Tegemist on kogu pere ettevõtmisega. “Oma panuse annavad abivalmis sõbranna ja tublid naabrinaised,“ ütles TheaTreu, kelle sõnul tulenes kohviku nimi sellest, et oma tegemisi tehakse alati suure südamega.
Pühapäeval pakutavas menüüs on ampse pere argipäevastest küpsetamistest, vindi keerab nats üle perepoja sushikunst. Ampsamata ei pea jääma ka kaalujälgijad ja mahetoidu armastajad. Menüüs pakutakse pere pesamuna vahvleid, õuna ja porgandi täisteramuffineid, tatrajahu-kohupiimakooki õuntega, tatrajahupannkooki õunamoosiga jpm.
Ladvaöuna kohvik (Koidu 47) osaleb õunakohvikute päeval esimest korda. “Mõtlesime end proovile panna ning oma lemmikküpsetisi pakkuda,“ ütles Maarja Kirss. Nende kohviku teeb eriliseks see, et kokku on neid seda vedamas neli nõbu – Annelii, Katrin, Aire ja Maarja, lisaks on kaasatud nende vanemad ja abikaasad ning mõni kaugemalt sugulanegi. Seega tõeline suguvõsa ettevõtmine.
Kohvikus pakutav valik on tõeliselt lai – magusaid küpsetisi on kümmekond erinevat sorti, alates õuna tarte tatin’ist ja suussulavast beseerullist, lõpetades šokolaadidesserdi ja Napoleoni koogiga. Soolaseid suupisteid planeeritakse ka kümmekond sorti –prantsusepärastest quiche’dest kuni koduste kiluvõileibadeni. Samuti on neil eraldi lastekohvik koos mängualaga.
Kuna tegemist on koguperekohvikuga, siis loomulikult ei saa ära unustada ka isasid, neile pakutakse käsitööõllede degusteerimist. Käsitööõlled on valmistanud nende enda pere liige. “Mis on (õunapuu) tipus, särab rõõsalt ning on eriti isuäratav? Nii nagu ladvaõun, nii ka meie kohvik,“ ütlevad korraldajad.
Kohvik Kuldrenett pakub kohviku ühe korraldaja, Küllike Kanniku sõnul kindlasti värskeid pannkooke erinevate täidistega, huvitavaid koduseid õunamoose, magusaid kooke-torte, kodust pitsat ja erinevaid soolaseid pirukaid ja küpsetisi. Kui meri annab, siis pakutakse ka suitsukala. Saaremaa Teater pakub meelelahutust kolmel korral päevas- kell 13.00,15.00 ning 17.00 ja lastele kogu päeva näomaalinguid.
Riinude Öunakohvikus tuleb pakkumisele lõhe uhhaa- saarerahvale kohaselt, peremehe heeringa salat näkileivaga, peretütarde rukkijahu vahvlid, öunapommid, Evveliinu muffinid- midagi jätaks ka üllatuseks. Kohviku nimi on seotud peretütarde Laura Riinu ja Eleriinu nimedega.
Kuressaare linnuse hoovis on taas avatud Emanda Õunakoda. Tänavu teeb Emand koostööd hilissuviste kägudega ehk sõpradega restoranist Ku-kuu, appi tulevad kokad Juss (Lindmäe) ja Timo (Pärn). Nauditavaid jooke-sööke valmistavad Peeter ja Juss. Lisaks on menüüs veel Pepe (Peetri) legendaarne Napoleoni kook ning Emand ise (Maila Juns-Veldre) küpsetab pannkooke. Röömus Öunake avab uksed päikselise ilmaga Saaremaa kaubamaja ees aadressil Raekoja 1 SEB panga poolsel alal (kaubamajja sisenemisel Konsumi poe poolt) vasakul, vihmase ilmaga all aatriumi osas sees. “Oleme avatud esmakordselt ja seega natuke tunneme ennast vette hüpates tundmatus kohas,“ ütles kohviku üks eestvedajaid Ülle Puppart, lisades muiates, et nad on samas kindlad, et vesi on ikka olemas. Nime “Röömus Öunake“ pakkus välja Coopi juhtkond. Röömus Öunake pakubki rõõmsat meelt, lõõtspillimuusikat ja võimalust proovida koorida õunu koorimismasinaga. Ja muidugi Saare Köögi ning Saare Pagari poolt tehtavaid tooteid.Õunamaius avab tänavu uksed Hariduse tänaval maja number 2 koduhoovis. “Meie kohvik oli ka eelmisel aastal, kuid kesklinnas Komandandi tänaval. Seekord otsustasime teha minu õe koduhoovis Hariduse tänaval,“ selgitas kohvikupidaja Lea Avent, kelle sõnul pakutakse seekord kindlasti ka eelmise aasta lemmikuid õunakringlit, õunapomme, ka õuna-rabarberi- ja lihapirukaid. Samuti päris mitut õunakooki ning soovi korral tehakse ka mahlakokteile, smuutit ning pisut ka soolaseid suupisteid.Möödunud aastal külastas Õunamaiuse kohvikut umbes kakssada inimest, lisaks kohalikele ka soomlasi, lätlasi, sakslasi. “Kõik nad väga kiitsid meie küpsetisi. Oli päris põnev, üsna väsitav, kokkuvõttes jäime rahule,“ meenutas Lea Avent.Esmakordselt avab uksed Ida tn 7 õuekohvik Akord.Külalistele pakutakse heade maitseelamuste, elava akordionimuusika ja hubase õunaaia harmooniat, mis loob sobiva kontseptsiooni õuekohvikule Akord. Pakutakse koduseid grillburgereid, minipitsasid, vürtsikiluvõileibu, õunapurukooki vaniljekreemiga, Kass Arthurit, õuna-kohupiimabiskviidirulli, suussulavat küpsisetorti. Samuti rabarberilimonaadi ja kuumi jooke. Päev läbi on muusikaprogramm ning akordionil esinevad Julius Koppel Pärnust, Triin Tisler ja Bruno Tisler. Taustamuusika eest hoolitseb DJ Madis Vaher.Kohviku üks korraldajaid Triin Tisler märkis, et kohviku nime väljamõtlemine ei olnud keeruline. “Valida oli küll mõne variandi vahel, kuid Akord osutus valituks, sest see maja ja hoov on omavahel harmoonias ning muusika on selle südames,“ selgitas Triin, kelle sõnul on kohviku nimi Akord kui akordion samuti selle kohviku märksõnaks, sest selle instrumendi hääli kuuleb sealt hoovist tihti.Samuti avab esmakordselt uksed Uus tn 45 kohvik Önneöun. “Kuna pühapäevaks lubatakse ilusat päikesepaistelist ja sooja ilma, siis loodame, et rahvast tuleb palju ning me saame neile kõigile rõõmu valmistada toreda olemise ja mõnusate maitsete näol,“ ütles kohviku eestvedaja Külli Keel, kelle sõnul on nende kohviku üks eesmärkidest viljeleda järjest tervislikumat elustiili. Sellest tulenevalt pakutakse toitu, mis on valmistatud ainult taimset päritolu toorainest ja on lisaks sellele võimalikult kohalik. Suurem osa toite sisaldavad õuna. Kuid kuna tervislik elustiil ei hõlma ainult füüsilist keha, siis pakutakse pisut ka vaimutoitu ning püütakse teha hingele pai. Nimi “Önneöun“ tuleb õnneloosist ja selle väljamõtlemiseks tegid kohviku korraldajaid pisikese ajurünnaku.Monika Raud, üks Suure Öuna perenaistest, ütles, et nemad pakuvad klientidele nii eelmise aasta lemmikuid kui ka uusi hõrgutisi – heeringa-õunaleivakesi, Ameerika-pärast õunakooki ja ka juustukooki. Lisaks sellele on neil Leena rikkalik pirukas, õunamahla, õunaampse, pulgakooke, jäätisekokteili jne. Kõige selle taustaks mängib mõnus kantrimuusika ning saab tantsida.Liiva 8a asuvas kohvikus leiavad korraldajate kinnitusel tegevust ka lapsed. “Meie maskoti, kantri-Jane’iga pildi tegijate ning selle kohviku lehele postitajate vahel toimub ka loosimine, kus fortuuna poolt valitu saab endale ühe suure õunakoogi,“ rääkis Monika.Kohvik on avatud juba teist aastat ning nime “Suur Öun“ välja mõelda väga keeruline ei olnud. Kuna kohviku personal koosneb rivitantsijatest, siis on kohvik kantri- ja Ameerika-hõnguline ning Suur Öun tulenebki omakorda New Yorgi hüüdnimest Big Apple. Möödunud aastal saadi päevast ülimalt positiivne emotsioon. Külastajaid oli üle kahesaja, kliendid rõõmsad ja rahulolevad ning kohvik suutis terve lahtiolekuaja pakkuda kõiki menüüs algselt olnud toite.Õunakohvik Südamest Südamesse (Ida 23) avab oma õuevärava sel aastal esimest korda. Tegemist on kogu pere ettevõtmisega. “Oma panuse annavad abivalmis sõbranna ja tublid naabrinaised,“ ütles TheaTreu, kelle sõnul tulenes kohviku nimi sellest, et oma tegemisi tehakse alati suure südamega.Pühapäeval pakutavas menüüs on ampse pere argipäevastest küpsetamistest, vindi keerab nats üle perepoja sushikunst. Ampsamata ei pea jääma ka kaalujälgijad ja mahetoidu armastajad. Menüüs pakutakse pere pesamuna vahvleid, õuna ja porgandi täisteramuffineid, tatrajahu-kohupiimakooki õuntega, tatrajahupannkooki õunamoosiga jpm.Ladvaöuna kohvik (Koidu 47) osaleb õunakohvikute päeval esimest korda. “Mõtlesime end proovile panna ning oma lemmikküpsetisi pakkuda,“ ütles Maarja Kirss. Nende kohviku teeb eriliseks see, et kokku on neid seda vedamas neli nõbu – Annelii, Katrin, Aire ja Maarja, lisaks on kaasatud nende vanemad ja abikaasad ning mõni kaugemalt sugulanegi. Seega tõeline suguvõsa ettevõtmine.Kohvikus pakutav valik on tõeliselt lai – magusaid küpsetisi on kümmekond erinevat sorti, alates õuna tarte tatin’ist ja suussulavast beseerullist, lõpetades šokolaadidesserdi ja Napoleoni koogiga. Soolaseid suupisteid planeeritakse ka kümmekond sorti –prantsusepärastest quiche’dest kuni koduste kiluvõileibadeni. Samuti on neil eraldi lastekohvik koos mängualaga.Kuna tegemist on koguperekohvikuga, siis loomulikult ei saa ära unustada ka isasid, neile pakutakse käsitööõllede degusteerimist. Käsitööõlled on valmistanud nende enda pere liige. “Mis on (õunapuu) tipus, särab rõõsalt ning on eriti isuäratav? Nii nagu ladvaõun, nii ka meie kohvik,“ ütlevad korraldajad.Kohvik Kuldrenett pakub kohviku ühe korraldaja, Küllike Kanniku sõnul kindlasti värskeid pannkooke erinevate täidistega, huvitavaid koduseid õunamoose, magusaid kooke-torte, kodust pitsat ja erinevaid soolaseid pirukaid ja küpsetisi. Kui meri annab, siis pakutakse ka suitsukala. Saaremaa Teater pakub meelelahutust kolmel korral päevas- kell 13.00,15.00 ning 17.00 ja lastele kogu päeva näomaalinguid.Riinude Öunakohvikus tuleb pakkumisele lõhe uhhaa- saarerahvale kohaselt, peremehe heeringa salat näkileivaga, peretütarde rukkijahu vahvlid, öunapommid, Evveliinu muffinid- midagi jätaks ka üllatuseks. Kohviku nimi on seotud peretütarde Laura Riinu ja Eleriinu nimedega.Kuressaare linnuse hoovis on taas avatud Emanda Õunakoda. Tänavu teeb Emand koostööd hilissuviste kägudega ehk sõpradega restoranist Ku-kuu, appi tulevad kokad Juss (Lindmäe) ja Timo (Pärn). Nauditavaid jooke-sööke valmistavad Peeter ja Juss. Lisaks on menüüs veel Pepe (Peetri) legendaarne Napoleoni kook ning Emand ise (Maila Juns-Veldre) küpsetab pannkooke.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeval kella 12.34 paiku laekus politseile info, et Pihtla vallast Räimaste külast tee äärest on leitud vägivallatundemärkideta naisterahva surnukeha, kelle kõrval oli kott seentega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Seeneline leiti surnult

maintext:
Uudised
Seeneline leiti surnult
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 10. september 2016. Foto on illustratiivne. Neljapäeval kella 12.34 paiku laekus politseile info, et Pihtla vallast Räimaste külast tee äärest on leitud vägivallatundemärkideta naisterahva surnukeha, kelle kõrval oli kott seentega.
“Surma põhjuste väljaselgitamiseks saadeti surnukeha lahangule,” ütles politsei- ja piirivalveameti ennetus- ja menetlustalituse juht Kaido Vahter, kelle sõnul oli tegemist 1939. aastal sündinud naisterahvaga. Naise leidis juhuslik mööduja. “Surma põhjuste väljaselgitamiseks saadeti surnukeha lahangule,” ütles politsei- ja piirivalveameti ennetus- ja menetlustalituse juht Kaido Vahter, kelle sõnul oli tegemist 1939. aastal sündinud naisterahvaga. Naise leidis juhuslik mööduja.
Veel artikleid samast teemast »


description: Augustikuu lõpus Nasva klubis toimunud pidžaamapeole tuli kohale 76 last, neist ööbima jäi 64. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nasval liikusid ringi kummitused

maintext:
Noored
Nasval liikusid ringi kummitused (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Hiie Mook Laupäev, 03. september 2016. Sellised kummitused hõljusid ringi Nasval. Foto: Andres Mook Augustikuu lõpus Nasva klubis toimunud pidžaamapeole tuli kohale 76 last, neist ööbima jäi 64.
Oli õudust äratav ja hirmu tekitav pidu ning lapsi tuli peole palju. Pidu algas filmi “Sipelgapoiss 3“ näitamisega. Lapsed istusid haudvaikselt. Pärast filmi vaatamist sõid lapsed Koduranna kohvikus pastarooga. Suuremate poiste abiga pandi toolid seina äärde ära ja seejärel võis pidu alata.
Diskoriks oli meil palutud Urmas Rämmal. Tema abiga oli üles pandud vägev värvimuusika ja videodisko. Lapsed said tellida soovilugusid ja toimus tantsuvõistlus. Mõnigi laps lausa tilkus tantsuhigist. Tantsida neile meeldis.
Peeti ka padjasõda, kuid seejuures tuli jälgida, et keegi haiget ei saaks. Õues oli meil padjaviskevõistlus, kes kõige kaugemale viskab. Pärast seda hakkasime valmistama valgest linast kummitusi. Siin jäi mul käsi puudu, aga hakkama saime.
Kummitused hakkasid jooksma mööda õue ja saali. Nad olid nii ägedad, neil olid ju lina all veel taskulambid. Siis panin ma nad terrassi trepile istuma ja nad pidid minu ettenäitamisel tegema kummituse liigutusi. Oli naljakas ja vahva vaadata.
Voodid tehtud, said julgemad õudusjutte rääkida. Ja magama minnes võttis igaüks nokitsemiseks kotis kaasa toodud näksimist. Küll oli tore kuulda seda krabistamist ja nosimist! See on ju nii tore, sest kodus voodis seda teha ei tohi.
Kurjade nõidade aeg
Nostalgia tuli minulgi peale. Nüüd hakkas siis kurjade nõidade aeg. Olime neljakesi, mina ja Andres Mook, õpetaja Tiina Käen ja kohviku töötaja Helen Kaert. Kõndisime ringi ja nõidusime: magama, magama, magama… Teised jäid magama, aga mina, närviline inimene, käisin öö otsa ringi ja vaatasin, kas kõik ja kõigil on ikka korras. Sellest kõndimisest sain targemaks ka, kui jubedad need kummimadratsid on. See on nii jube, kui 64 last unes nende peal keeravad ja kumm krudiseb.
Hommik algas kuidagi liiga vara. Punt tüdrukuid tegi pool seitse äratuse. Vaikselt hakkasid kõik tõusma ja oma asju pakkima. Pean endalegi üllatuseks ütlema, kui tublid lapsed olid. Askeldasid igaüks ise oma madratsite ja riietega.
Vanust oli neil ju 7–13. Mõni üksik kutsus suuremaid inimesi appi.
Hommikune vaba aeg kulus meil joonistamise ja niisama õues jooksmise peale. Siis kohvikusse putru sööma ja koju.
Vanemad tänasid ja arvasid, et selliseid pidusid võiks korrata. Kordan! Mõtlesin veel, et kui samasuguse ürituse teen, siis peab tegema väiksemale arvule lastele ja mitu korda. Kuidas saab jätta kedagi peole kutsumata, kui huvi on! Oli õudust äratav ja hirmu tekitav pidu ning lapsi tuli peole palju. Pidu algas filmi “Sipelgapoiss 3“ näitamisega. Lapsed istusid haudvaikselt. Pärast filmi vaatamist sõid lapsed Koduranna kohvikus pastarooga. Suuremate poiste abiga pandi toolid seina äärde ära ja seejärel võis pidu alata.Diskoriks oli meil palutud Urmas Rämmal. Tema abiga oli üles pandud vägev värvimuusika ja videodisko. Lapsed said tellida soovilugusid ja toimus tantsuvõistlus. Mõnigi laps lausa tilkus tantsuhigist. Tantsida neile meeldis.Peeti ka padjasõda, kuid seejuures tuli jälgida, et keegi haiget ei saaks. Õues oli meil padjaviskevõistlus, kes kõige kaugemale viskab. Pärast seda hakkasime valmistama valgest linast kummitusi. Siin jäi mul käsi puudu, aga hakkama saime.Kummitused hakkasid jooksma mööda õue ja saali. Nad olid nii ägedad, neil olid ju lina all veel taskulambid. Siis panin ma nad terrassi trepile istuma ja nad pidid minu ettenäitamisel tegema kummituse liigutusi. Oli naljakas ja vahva vaadata.Voodid tehtud, said julgemad õudusjutte rääkida. Ja magama minnes võttis igaüks nokitsemiseks kotis kaasa toodud näksimist. Küll oli tore kuulda seda krabistamist ja nosimist! See on ju nii tore, sest kodus voodis seda teha ei tohi.Nostalgia tuli minulgi peale. Nüüd hakkas siis kurjade nõidade aeg. Olime neljakesi, mina ja Andres Mook, õpetaja Tiina Käen ja kohviku töötaja Helen Kaert. Kõndisime ringi ja nõidusime: magama, magama, magama… Teised jäid magama, aga mina, närviline inimene, käisin öö otsa ringi ja vaatasin, kas kõik ja kõigil on ikka korras. Sellest kõndimisest sain targemaks ka, kui jubedad need kummimadratsid on. See on nii jube, kui 64 last unes nende peal keeravad ja kumm krudiseb.Hommik algas kuidagi liiga vara. Punt tüdrukuid tegi pool seitse äratuse. Vaikselt hakkasid kõik tõusma ja oma asju pakkima. Pean endalegi üllatuseks ütlema, kui tublid lapsed olid. Askeldasid igaüks ise oma madratsite ja riietega.Vanust oli neil ju 7–13. Mõni üksik kutsus suuremaid inimesi appi.Hommikune vaba aeg kulus meil joonistamise ja niisama õues jooksmise peale. Siis kohvikusse putru sööma ja koju.Vanemad tänasid ja arvasid, et selliseid pidusid võiks korrata. Kordan! Mõtlesin veel, et kui samasuguse ürituse teen, siis peab tegema väiksemale arvule lastele ja mitu korda. Kuidas saab jätta kedagi peole kutsumata, kui huvi on!
Veel artikleid samast teemast »


description: Korsika ralli testikatsel näitas Ott Tänak üheksandat aega. Fordidel sõitvate rallimeeste võrdluses oli ta parim. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tänak Korsika testikatsel Fordidest parim
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 30. september 2016. Korsika ralli testikatsel näitas Ott Tänak üheksandat aega. Fordidel sõitvate rallimeeste võrdluses oli ta parim.
Korsika ralli 5,4 kilomeetri pikkuse testikatse läbis kõige kiiremini Volkswageniga sõitev Sebastien Ogier (3.51,7), teine oli tema meeskonnakaaslane Jari-Matti Latvala (3.52,5), kolmas Citroënil sõitev Kris Meeke (3.53,1).
Tänak läbis testikatset kolm korda ning sai parima aja (3.56,0) kirja teisel läbimisel. Temast kiiremat minekut näitasid veel Thierry Neuville (Hyundai), Craig Breen (Citroën), Dani Sordo (Hyundai), Hayden Paddon (Hyundai) ning Andreas Mikkelsen (Volkswagen).
Korsika ralli algab täna kell 7.58. Kokku sõidetakse kümme kiiruskatset, millest koguni kolm on üle 50 km pikad. Lisaks on kahe kiiruskatse pikkus veel 49,72 km. Korsika ralli 5,4 kilomeetri pikkuse testikatse läbis kõige kiiremini Volkswageniga sõitev Sebastien Ogier (3.51,7), teine oli tema meeskonnakaaslane Jari-Matti Latvala (3.52,5), kolmas Citroënil sõitev Kris Meeke (3.53,1).Tänak läbis testikatset kolm korda ning sai parima aja (3.56,0) kirja teisel läbimisel. Temast kiiremat minekut näitasid veel Thierry Neuville (Hyundai), Craig Breen (Citroën), Dani Sordo (Hyundai), Hayden Paddon (Hyundai) ning Andreas Mikkelsen (Volkswagen).Korsika ralli algab täna kell 7.58. Kokku sõidetakse kümme kiiruskatset, millest koguni kolm on üle 50 km pikad. Lisaks on kahe kiiruskatse pikkus veel 49,72 km.
Veel artikleid samast teemast »


description: 1. oktoobrist Sõru–Triigi parvlaevaliini teenindama asuv Rein Kilgi ettevõte AS Kihnu Veeteed saab seitsmekuulise lepinguperioodi eest pisut alla 850 000 euro. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kihnu Veeteed teenib ligi 850 000 eurot

maintext:
Uudised
Kihnu Veeteed teenib ligi 850 000 eurot
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
1. oktoobrist Sõru–Triigi parvlaevaliini teenindama asuv Rein Kilgi ettevõte AS Kihnu Veeteed saab seitsmekuulise lepinguperioodi eest pisut alla 850 000 euro.
“Lepingu täpne maksumus sõltub teostatavate reiside lõplikust arvust ja kujuneb seitsmekuulisel perioodil kokku pisut alla 850 000 euro,” ütles AS Kihnu Veeteed juhatuse liige Andres Laasma Meie Maale.
“Vaatamata sellele, et riigil oli hanke korraldamisega muret palju, ei kasutanud Kihnu Veeteed olukorda ära, mistõttu riigile ei lähe teenus maksma rohkem, kui eelarvelisi vahendeid plaanitud oli,” lisas Laasma.
Viimased kolm riigihanget Sõru-Triigi liini operaatori leidmiseks nurjusid. Kihnu Veeteed varasematel hangetel pakkumist ei esitanud, kuna puudus hanke tingimustele vastav laev.
“Viimases hankes muudeti parvlaevale esitatavaid nõudeid, see andiski meile võimaluse hankes osalemiseks, rentides sobiliku laeva välismaalt,” selgitas Laasma.
“Mitte vähetähtis ei ole ka soov riigile appi tulla, kuna leping praeguse vedajaga lõpeb 30. septembril. Et varasemad hanked ebaõnnestusid, oli reaalne oht, et laevaliiklus liinil peatub. Praegune vedaja ei soovinud meie andmetel enam liini teenindamise hankes osaleda.”
Põhiliseks liini teenindavaks laevaks saab Ahvenamaalt pärit A1 jääklassiga reisiparvlaev Subsea Seven, kuid alguses peaks selle asemel sõitma asenduslaev Reet. “Subsea Seven on oma mõõtmetelt väiksem kui praegu liini teenindav Kõrgelaid, aga sügistalvisel perioodil on ka nõudlus veoteenuse järele väiksem,” ütles Laasma.
“Kuna ühekuuline ettevalmistusaeg on väga lühike, võib juhtuda, et alustame 1. oktoobrist liini teenindamist siiski parvlaevaga Reet.”
Kihnu Veeteed teenindab Sõru-Triigi liini kuni uue parvlaeva Soela valmimiseni ehk praeguste plaanide järgi 1. maini 2017. Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 07. september 2016.“Lepingu täpne maksumus sõltub teostatavate reiside lõplikust arvust ja kujuneb seitsmekuulisel perioodil kokku pisut alla 850 000 euro,” ütles AS Kihnu Veeteed juhatuse liige Andres Laasma Meie Maale.“Vaatamata sellele, et riigil oli hanke korraldamisega muret palju, ei kasutanud Kihnu Veeteed olukorda ära, mistõttu riigile ei lähe teenus maksma rohkem, kui eelarvelisi vahendeid plaanitud oli,” lisas Laasma.Viimased kolm riigihanget Sõru-Triigi liini operaatori leidmiseks nurjusid. Kihnu Veeteed varasematel hangetel pakkumist ei esitanud, kuna puudus hanke tingimustele vastav laev.“Viimases hankes muudeti parvlaevale esitatavaid nõudeid, see andiski meile võimaluse hankes osalemiseks, rentides sobiliku laeva välismaalt,” selgitas Laasma.“Mitte vähetähtis ei ole ka soov riigile appi tulla, kuna leping praeguse vedajaga lõpeb 30. septembril. Et varasemad hanked ebaõnnestusid, oli reaalne oht, et laevaliiklus liinil peatub. Praegune vedaja ei soovinud meie andmetel enam liini teenindamise hankes osaleda.”Põhiliseks liini teenindavaks laevaks saab Ahvenamaalt pärit A1 jääklassiga reisiparvlaev Subsea Seven, kuid alguses peaks selle asemel sõitma asenduslaev Reet. “Subsea Seven on oma mõõtmetelt väiksem kui praegu liini teenindav Kõrgelaid, aga sügistalvisel perioodil on ka nõudlus veoteenuse järele väiksem,” ütles Laasma.“Kuna ühekuuline ettevalmistusaeg on väga lühike, võib juhtuda, et alustame 1. oktoobrist liini teenindamist siiski parvlaevaga Reet.”Kihnu Veeteed teenindab Sõru-Triigi liini kuni uue parvlaeva Soela valmimiseni ehk praeguste plaanide järgi 1. maini 2017.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Kuressaare ametikooli tänavust aastat iseloomustab kooli
teabejuhi Taavi Tuisu sõnul väljastpoolt oma maakonda tulevate õpilaste osakaalu suurenemine. Esimese kursuse kutsekeskhariduse ehk “amet ja keskharidus korraga” erialadel õppijatest on 31% väljastpoolt Saare maakonda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ametikool on popp ka mandri noorte seas

maintext:
Noored
Ametikool on popp ka mandri noorte seas (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 03. september 2016. Sel sügisel on ametikooli päevaste õppijate hulgas väljastpoolt Saare maakonda tulijate osakaal mullusest suurem. Milena Gamzina (vasakul) tuli Tallinnast õppima liikuva graafika kujundajaks ning Arina Jakovleva Narvast kujundaja-stilistiks. Foto: Lauri Saluveer Kuressaare ametikooli tänavust aastat iseloomustab kooli teabejuhi Taavi Tuisu sõnul väljastpoolt oma maakonda tulevate õpilaste osakaalu suurenemine. Esimese kursuse kutsekeskhariduse ehk “amet ja keskharidus korraga” erialadel õppijatest on 31% väljastpoolt Saare maakonda.
“Me elame endiselt ajas, kus on hea olla põhikoolilõpetaja ja valida endale õppekohta, sest noorte arv on väike ja koole, kus nende jaoks õppekohad ootamas, palju,” ütles Taavi Tuisk. Ta lisas, et nende koolis oli tänavu suurimaks noori puudutavaks muudatuseks uute disainierialade tulek ning disainiõpilaste osakaalu suurenemine.
Seni on ametikoolis põhiharidusejärgselt saanud õppida dekoraator-stilisti erialal, nüüd on ka kujundaja (stilist) ja liikuva graafika kujundaja eriala.
“Oleme üks kahest disaini-erialasid õpetavast ametikoolist Eestis ja väljastpoolt meie maakonda tulevate noorte avalduste osakaal on olnud varem ka pool või rohkem,” rääkis Taavi Tuisk, kelle sõnul kõik nendest ei jõudnud küll õppima, aga näiteks stilisti erialal on täpselt pooled 12 õppijast väljastpoolt Saare maakonda.
Kutsekeskhariduse erialadel on Kuressaare ametikoolis alati noormehi olnud rohkem kui neidusid. “Tänavu on üllatav see, et ehitusviimistluse erialal on neidusid juba rohkem kui noormehi,” tõi Taavi Tuisk välja huvitava fakti, viidates samas, et kuigi see on ehituseriala, kus igas õpperühmas on alati ka mõned neiud õppinud.
Stilisti eriala on teine, kus on naissoo ülekaal. Samas õpib Kuressaare ametikoolis neidusid ka sõiduautotehniku erialal. Tuisu sõnul on samuti rõõmustav, et ka ametikooli tarkvaraarendaja eriala, kuhu ka teistes maailma arenenud riikides naisi rohkem oodatakse, on neiud enda jaoks avastanud.
“Aga meil on mõtteid, kuidas tarkvaaraarendust sel aastal neidudele ka rohkem tutvustada,” märkis ta.
Teabejuhi sõnul on samas kahju kivi- ja betoonkonstruktsioonide ning majutusteeninduse erialast, mida kool huviliste vähesuse tõttu tänavu avada ei saanud. Mõlema eriala puhul on töö- ja arenguvõimalused tulevikus olemas nii oma maakonnas kui ka väljaspool.
Taavi Tuisk käis esimese kursuse õppijatega esmaspäevast kolmapäevani Karujärvel riigikaitselaagris ja noored jätsid talle hea mulje.” Ei olnud palju virisemist ja hoolimata vihma kätte jäämisest esimesel päeval pidas enamus kenasti vastu,” kinnitas Taavi Tuisk.
Miks valisid Kuressaare ametikooli?
Milena Gamzina: “Liikuva graafika kujundaja on eriala, mida ma õppida tahtsin. Mul üks sõbranna õpib ka siin koolis. Temalt sain kooli kohta infot, lisaks internet.”
Arina Jakovleva: “Tahan õppida eesti keelt ja mulle meeldib see linn siin. Narvas ei ole tulevikku.” “Me elame endiselt ajas, kus on hea olla põhikoolilõpetaja ja valida endale õppekohta, sest noorte arv on väike ja koole, kus nende jaoks õppekohad ootamas, palju,” ütles Taavi Tuisk. Ta lisas, et nende koolis oli tänavu suurimaks noori puudutavaks muudatuseks uute disainierialade tulek ning disainiõpilaste osakaalu suurenemine.Seni on ametikoolis põhiharidusejärgselt saanud õppida dekoraator-stilisti erialal, nüüd on ka kujundaja (stilist) ja liikuva graafika kujundaja eriala.“Oleme üks kahest disaini-erialasid õpetavast ametikoolist Eestis ja väljastpoolt meie maakonda tulevate noorte avalduste osakaal on olnud varem ka pool või rohkem,” rääkis Taavi Tuisk, kelle sõnul kõik nendest ei jõudnud küll õppima, aga näiteks stilisti erialal on täpselt pooled 12 õppijast väljastpoolt Saare maakonda.Kutsekeskhariduse erialadel on Kuressaare ametikoolis alati noormehi olnud rohkem kui neidusid. “Tänavu on üllatav see, et ehitusviimistluse erialal on neidusid juba rohkem kui noormehi,” tõi Taavi Tuisk välja huvitava fakti, viidates samas, et kuigi see on ehituseriala, kus igas õpperühmas on alati ka mõned neiud õppinud.Stilisti eriala on teine, kus on naissoo ülekaal. Samas õpib Kuressaare ametikoolis neidusid ka sõiduautotehniku erialal. Tuisu sõnul on samuti rõõmustav, et ka ametikooli tarkvaraarendaja eriala, kuhu ka teistes maailma arenenud riikides naisi rohkem oodatakse, on neiud enda jaoks avastanud.“Aga meil on mõtteid, kuidas tarkvaaraarendust sel aastal neidudele ka rohkem tutvustada,” märkis ta.Teabejuhi sõnul on samas kahju kivi- ja betoonkonstruktsioonide ning majutusteeninduse erialast, mida kool huviliste vähesuse tõttu tänavu avada ei saanud. Mõlema eriala puhul on töö- ja arenguvõimalused tulevikus olemas nii oma maakonnas kui ka väljaspool.Taavi Tuisk käis esimese kursuse õppijatega esmaspäevast kolmapäevani Karujärvel riigikaitselaagris ja noored jätsid talle hea mulje.” Ei olnud palju virisemist ja hoolimata vihma kätte jäämisest esimesel päeval pidas enamus kenasti vastu,” kinnitas Taavi Tuisk.Milena Gamzina: “Liikuva graafika kujundaja on eriala, mida ma õppida tahtsin. Mul üks sõbranna õpib ka siin koolis. Temalt sain kooli kohta infot, lisaks internet.”Arina Jakovleva: “Tahan õppida eesti keelt ja mulle meeldib see linn siin. Narvas ei ole tulevikku.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Roheline stantsimismasin Sporrongi tehases Kuressaares vermib juba nädal aega metallist nööpe, millel on mõõk, lõvi ja mastaapsed kindluseväravad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kuressaares tehtud nööp reetis Rootsi riigisaladuse
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM, Eesti Ekspress Neljapäev, 22. september 2016. Sporrong Eesti OÜ tegevjuht Hendrik Karlson lõi Rootsi armee esindajatega käed vaid paar nädalat tagasi. FOTO: Valmar Voolaid Roheline stantsimismasin Sporrongi tehases Kuressaares vermib juba nädal aega metallist nööpe, millel on mõõk, lõvi ja mastaapsed kindluseväravad.
Nööbid on vasesulamist, lakitud, kaaluvad olenevalt suurusest 2,5 grammist 6 grammini, ja nende tellija on Rootsi sõjavägi, mis peagi kohustuslikule ajateenistusele üle läheb. Ainult et rootslased ise seda veel ei tea, kirjutab Eesti Ekspress.
Kuus aastat tagasi, kui elu Euroopas veel turvaline tundus, lõpetas Rootsi Kuningriik kohustusliku ajateenistuse ja võttis kasutusele palgaarmee.
Pärast Krimmi annekteerimist Venemaa poolt 2014 on kohustuslik ajateenistus Rootsis pidevalt jutuaineks olnud, kuigi ametlikku otsust Rootsi võimud selle kohta teinud ei ole. Kaks nädalat tagasi olid Rootsi armee esindajad Saaremaal kohal ja lepiti kokku, et Sporrong hakkab Rootsi ajateenijate mundritele nööpe ja eraldusmärke tootma.
Tellimus tuli juunis
“Esimene tellimus tehti juunis ja kokku toodab Sporrong Rootsi ajateenijate mundrite tarvis 34 eri artiklit tooteid,” ütles Sporrong Eesti OÜ tegevjuht Hendrik Karlson.
Sealsamas valmistatakse ka mundrinööpe Leedu Vabariigile. 2008. aastal läks ka Leedu Vabariik palgaarmeele üle, aga Vene agressiooni hirmus taastati kohustuslik ajateenistus 2015. aastal. Aastapäevad tagasi saigi Sporrong vastava tellimuse aksessuaaride valmistamiseks.
Iga nädal on Sporrongi vabrikus töös 100–150 tellimust. Nööpe toodab Sporrong aastas 700 000. Lisaks nööpidele ja eraldusmärkidele, mis mundrite juurde käivad, valmistatakse firmasümboolikat, riiklikke teenetemärke ja spordiauhindu.
Näiteks on hõbemedal, mis maadleja Martin Kleinile Stockholmi olümpial 1912. aastal pärast maratonmatši kaela riputati, Sporrongis tehtud. Melbourne’i olümpiamängude ajal 1956. aastal, kui Austraalias möllas suu- ja sõrataud ja ratsavõistlused peeti Stockholmis, said ratsavõistluste võitjad kaela Sporrongis valmistatud medalid, tõi Eesti Ekspress välja.
Tootmine Kuressaares
1974. aastal andsid Stockholmi eestlased välja Konstantin Pätsi sajandale sünniaastapäevale pühendatud hõbedast medali – teostaja jällegi Sporrong.
Kui Rootsi kuningas Karl XII Norras 1716 maha lasti, olnud püssikuul valatud Karl XII enda mundri nööbist ja nööp mõistagi Sporrongi toode.
Eesti riiklikke teenetemärke on Sporrong teinud neli aastat koostöös Roman Tavasti tehasega.
Põhiliselt Skandinaavia ja Balti riikide turule orienteerunud Sporrong on üks Rootsi vanimaid ettevõtteid ja tähistas hiljaaegu 350. aastapäeva.
Seitsmekümnendatel viis Sporrong oma vabrikud Rootsist Soome, üheksakümnendatel Soomest Eestisse. Praeguseks on Sporrong kogu oma tootmistegevuse Kuressaarde üle toonud. Nööbid on vasesulamist, lakitud, kaaluvad olenevalt suurusest 2,5 grammist 6 grammini, ja nende tellija on Rootsi sõjavägi, mis peagi kohustuslikule ajateenistusele üle läheb. Ainult et rootslased ise seda veel ei tea, kirjutab Eesti Ekspress.Kuus aastat tagasi, kui elu Euroopas veel turvaline tundus, lõpetas Rootsi Kuningriik kohustusliku ajateenistuse ja võttis kasutusele palgaarmee.Pärast Krimmi annekteerimist Venemaa poolt 2014 on kohustuslik ajateenistus Rootsis pidevalt jutuaineks olnud, kuigi ametlikku otsust Rootsi võimud selle kohta teinud ei ole. Kaks nädalat tagasi olid Rootsi armee esindajad Saaremaal kohal ja lepiti kokku, et Sporrong hakkab Rootsi ajateenijate mundritele nööpe ja eraldusmärke tootma.“Esimene tellimus tehti juunis ja kokku toodab Sporrong Rootsi ajateenijate mundrite tarvis 34 eri artiklit tooteid,” ütles Sporrong Eesti OÜ tegevjuht Hendrik Karlson.Sealsamas valmistatakse ka mundrinööpe Leedu Vabariigile. 2008. aastal läks ka Leedu Vabariik palgaarmeele üle, aga Vene agressiooni hirmus taastati kohustuslik ajateenistus 2015. aastal. Aastapäevad tagasi saigi Sporrong vastava tellimuse aksessuaaride valmistamiseks.Iga nädal on Sporrongi vabrikus töös 100–150 tellimust. Nööpe toodab Sporrong aastas 700 000. Lisaks nööpidele ja eraldusmärkidele, mis mundrite juurde käivad, valmistatakse firmasümboolikat, riiklikke teenetemärke ja spordiauhindu.Näiteks on hõbemedal, mis maadleja Martin Kleinile Stockholmi olümpial 1912. aastal pärast maratonmatši kaela riputati, Sporrongis tehtud. Melbourne’i olümpiamängude ajal 1956. aastal, kui Austraalias möllas suu- ja sõrataud ja ratsavõistlused peeti Stockholmis, said ratsavõistluste võitjad kaela Sporrongis valmistatud medalid, tõi Eesti Ekspress välja.1974. aastal andsid Stockholmi eestlased välja Konstantin Pätsi sajandale sünniaastapäevale pühendatud hõbedast medali – teostaja jällegi Sporrong.Kui Rootsi kuningas Karl XII Norras 1716 maha lasti, olnud püssikuul valatud Karl XII enda mundri nööbist ja nööp mõistagi Sporrongi toode.Eesti riiklikke teenetemärke on Sporrong teinud neli aastat koostöös Roman Tavasti tehasega.Põhiliselt Skandinaavia ja Balti riikide turule orienteerunud Sporrong on üks Rootsi vanimaid ettevõtteid ja tähistas hiljaaegu 350. aastapäeva.Seitsmekümnendatel viis Sporrong oma vabrikud Rootsist Soome, üheksakümnendatel Soomest Eestisse. Praeguseks on Sporrong kogu oma tootmistegevuse Kuressaarde üle toonud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare Linnavalitsuse, Eesti Loomakaitse Seltsi ja Varjupaikade MTÜ koostöös jõuab üleriigiline lemmikloomade kiibistamise ja registreerimise kampaania “Kiibi või kaota!” ka sel aastal Kuressaarde. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
Kiibista ja registreeri lemmikloom tasuta
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: KS Neljapäev, 15. september 2016. Kuressaare Linnavalitsuse, Eesti Loomakaitse Seltsi ja Varjupaikade MTÜ koostöös jõuab üleriigiline lemmikloomade kiibistamise ja registreerimise kampaania “Kiibi või kaota!” ka sel aastal Kuressaarde.
Kampaaniaüritusel, mis toimub 24. septembril kell 12–15 reisibusside parklas (A. Kitzbergi 2a), saavad 100 esimest kohaletulnud linnakodanikku oma lemmiklooma tasuta kiibistada ja kaugemalt tulnutele kehtib soodushind 5 eurot. Lisaks registreeritakse värskete kiibisaajate andmed üleriigilisse lemmikloomaregistrisse. Tavapäraselt maksab kiibistamine keskmiselt 20 eurot.
Riisitera suurune mikrokiip paigaldatakse süstlatorkega looma naha alla ja see on võrreldes kaelarihma külge kinnitatava infosedeliga oluliselt püsivam variant. Kiip on väike elektronseade, mis on inertne, ei kiirga midagi ega erita kahjulikke aineid ning sellele on kantud 11-kohaline kordumatu numbrikombinatsioon, mida saab lugeda spetsiaalse lugejaga.
Kiibi paigaldamine on kiire, valutu ja loomale täiesti ohutu ja seda olenemata looma vanusest ja tervislikust seisundist. Vastavalt Kuressaare linna koerte ja kasside pidamise eeskirjale on looma märgistamine mikrokiibiga Kuressaare lemmikloomapidajale kohustuslik.
“Iga vähegi liikuvam lemmikloom, nagu näiteks koer, kass, tuhkur või küülik, peaks olema varustatud nahaaluse kiibiga, mis kestab terve looma eluea ja aitab eksinud lemmiku tagasi koju. Viimast muidugi juhul kui kiibi ja loomaomaniku andmed on kantud vähemalt ühte üleriigilisse registrisse,” ütles Eesti Loomakaitse Seltsi hädajuhtumite juht Maaja Mäll ning tõdes: “Kahjuks ootavad oma saatust varjupaikades mitmed tänavalt ära toodud loomad, kellel puudub kiip või kelle kiibi andmeid üleriigilistest lemmikloomaregistritest ei leia.”
Eestis on üle saja lemmikloomaregistri, millest vaid kolm on üleriigilised: Eesti lemmikloomaregister, kohalike omavalitsuste lemmikloomade register ja Eesti Kennelliidu register.
Kampaania kohta saab lisainfot Eesti Loomakaitse Seltsi kodulehelt www.loomakaitse.ee ja infotelefonilt 526 7117 (tööpäeviti kell 9-17). Kampaaniaüritusel, mis toimub 24. septembril kell 12–15 reisibusside parklas (A. Kitzbergi 2a), saavad 100 esimest kohaletulnud linnakodanikku oma lemmiklooma tasuta kiibistada ja kaugemalt tulnutele kehtib soodushind 5 eurot. Lisaks registreeritakse värskete kiibisaajate andmed üleriigilisse lemmikloomaregistrisse. Tavapäraselt maksab kiibistamine keskmiselt 20 eurot.Riisitera suurune mikrokiip paigaldatakse süstlatorkega looma naha alla ja see on võrreldes kaelarihma külge kinnitatava infosedeliga oluliselt püsivam variant. Kiip on väike elektronseade, mis on inertne, ei kiirga midagi ega erita kahjulikke aineid ning sellele on kantud 11-kohaline kordumatu numbrikombinatsioon, mida saab lugeda spetsiaalse lugejaga.Kiibi paigaldamine on kiire, valutu ja loomale täiesti ohutu ja seda olenemata looma vanusest ja tervislikust seisundist. Vastavalt Kuressaare linna koerte ja kasside pidamise eeskirjale on looma märgistamine mikrokiibiga Kuressaare lemmikloomapidajale kohustuslik.“Iga vähegi liikuvam lemmikloom, nagu näiteks koer, kass, tuhkur või küülik, peaks olema varustatud nahaaluse kiibiga, mis kestab terve looma eluea ja aitab eksinud lemmiku tagasi koju. Viimast muidugi juhul kui kiibi ja loomaomaniku andmed on kantud vähemalt ühte üleriigilisse registrisse,” ütles Eesti Loomakaitse Seltsi hädajuhtumite juht Maaja Mäll ning tõdes: “Kahjuks ootavad oma saatust varjupaikades mitmed tänavalt ära toodud loomad, kellel puudub kiip või kelle kiibi andmeid üleriigilistest lemmikloomaregistritest ei leia.”Eestis on üle saja lemmikloomaregistri, millest vaid kolm on üleriigilised: Eesti lemmikloomaregister, kohalike omavalitsuste lemmikloomade register ja Eesti Kennelliidu register.Kampaania kohta saab lisainfot Eesti Loomakaitse Seltsi kodulehelt www.loomakaitse.ee ja infotelefonilt 526 7117 (tööpäeviti kell 9-17).
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval avastas Kihelkonna kooli õpetaja oma klassist uinunud nahkhiire. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Nahkhiir seadis end lillepotis sisse
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 21. september 2016. Elevust tekitanud “uinuv kaunitar“ ei lasknud ennast koolisaginast segada. FOTOD: Liise Kallas Teisipäeval avastas Kihelkonna kooli õpetaja oma klassist uinunud nahkhiire.
Hommikul kooli tulles katsus 1. ja 2. klassi juhataja Liise Kallas oma klassi lille mulda, kas oleks vaja kasta. “Järsku tundsin, et midagi pehmet on sõrmede all, lehti kergitades leidsin eest magava nahkhiire,” kirjeldas Kallas, lisades, et üllatus oli sel hetkel suur.
Nahkhiir tekitas Kallase sõnul elevust koolis ja lasteaias kogu päevaks. “Esimeses tunnis oli seetõttu paslik rääkida nahkhiirtest ning loomade talvitumisest,” sõnas ta.
“Mine võta nüüd kinni, kas põhjuseks on see, et klassi seinal on metsiku loodusega tapeet või on mu tundides lihtsalt nii hea olla, aga täna hommikul leidsin oma töölaual olevast lillepotist uue “õpilase”,” kirjeldas Kallas juhtunut oma sotsiaalmeedia lehel.
Õhtul pani õpetaja lillepoti aknalaua peale ning jättis akna lahti, hommikuks oli loom kadunud. “Loodetavasti leidis endale sobivama elukoha,” pakkus Kallas. Hommikul kooli tulles katsus 1. ja 2. klassi juhataja Liise Kallas oma klassi lille mulda, kas oleks vaja kasta. “Järsku tundsin, et midagi pehmet on sõrmede all, lehti kergitades leidsin eest magava nahkhiire,” kirjeldas Kallas, lisades, et üllatus oli sel hetkel suur.Nahkhiir tekitas Kallase sõnul elevust koolis ja lasteaias kogu päevaks. “Esimeses tunnis oli seetõttu paslik rääkida nahkhiirtest ning loomade talvitumisest,” sõnas ta.“Mine võta nüüd kinni, kas põhjuseks on see, et klassi seinal on metsiku loodusega tapeet või on mu tundides lihtsalt nii hea olla, aga täna hommikul leidsin oma töölaual olevast lillepotist uue “õpilase”,” kirjeldas Kallas juhtunut oma sotsiaalmeedia lehel.Õhtul pani õpetaja lillepoti aknalaua peale ning jättis akna lahti, hommikuks oli loom kadunud. “Loodetavasti leidis endale sobivama elukoha,” pakkus Kallas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval toimus Kuressaare Titerannas tippkokkade heategevuslik jalgpalliturniir Chefs’ Cup, mis leidis esmakordselt aset Saaremaal. Eestis kuuendat korda peetud võistlusel osales neliteist kokkadest koosnenud võistkonda, kelle ühiseks eesmärgiks oli toetada noorte kokkade praktikat mõnes välismaa restoranis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Nädalavahetus tõi saarele kulinaaria tipptegijad
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ann Katarina Meri Laupäev, 17. september 2016. Esmakordselt Saaremaal toimunud heategevuslik jalgpalliturniir Chefs’ Cup. FOTO: Meriliis Metsamäe Laupäeval toimus Kuressaare Titerannas tippkokkade heategevuslik jalgpalliturniir Chefs’ Cup, mis leidis esmakordselt aset Saaremaal. Eestis kuuendat korda peetud võistlusel osales neliteist kokkadest koosnenud võistkonda, kelle ühiseks eesmärgiks oli toetada noorte kokkade praktikat mõnes välismaa restoranis.
“Turniir läks väga hästi, nagu igal aastal,” nentis üritust korraldanud Priit Pruul. “Idee niisuguseks ettevõtmisest tuli Kopenhaagenist, kus kokad omavahel samamoodi mõõtu võtavad. Tuleb aga tõdeda, et Eestis on see üks vähestest üritustest, kus restoranitöötajad saavad kokku tulla ja kolleegidega tutvust teha.”
Eelnevatel aastatel on kokkade jalgpalliturniir toetanud väikesi maakoole ning aidanud neil koostöös Electroluxiga soetada köögitehnikat – ikka selleks, et võimaldada õpilastele kohalikust toorainest tehtud head Eesti toitu. Tänavu aga muudeti pisut heategevuslikku fookust.
“Sel aastal otsustasime toetada Kuressaare Ametikooli kaht kokandusõpilast, et saata nad praktikale mõnesse väga heasse välismaa tipprestorani. Kes täpselt valituteks osutuvad ja millises restoranis töö toimuma hakkab, selgub lähima paari kuu jooksul,” sõnas Pruul.
Hakkajate noorte jaoks aitas raha koguda heategevusloterii, mille auhinnad olid välja pannud turniiril osalenud restoranid. Võita võis kinkekaarte nii õhtu- kui ka lõunasöökidele ning Pruuli hinnangul kogunes viieeurostest loosidest kokku 1400 eurot toetust.
Kuursaalis pakuti hõrgutisi
Kulinaariaga seotud sündmused jätkusid õhtul Kuressaare Kuursaalis, kus leidis aset tipptasemel õhtusöök nimega Saaremaa Saladused. Kohale olid tulnud kulinaariaeksperdid nii Eestist kui ka välismaalt ning kohalikust toorainest valmistati hõrgutisi kahesajale külalisele.
Ühe õhtusöögi organiseerija, Gospa peakoka Alar Aksalu sõnul oli tegemist esimese sedalaadi üritusega Saaremaal. “Niivõrd kõrvalise koha puhul on väga eriline, et sellised tegijad kokku tulid,” sõnas ta ja lootis, et õhtusöök ei jäänud viimaseks omataoliseks. Oma kokakunsti olid tulnud näitama Taani, Soome ja Venemaa meistrid ning kaugeimalt tulnud külaliseks osutus Austraaliast pärit Lennox Hastie, kelle leivanumbriks on söögitegemine elaval tulel.
Külalisi tervitati Soome tippkoka Filip Langhoffi valmistatud käsitöökrõpsude ja -majoneesiga ning esimeseks eelroaks pakuti Taanist pärit James Bond-Kennedy koha, mida kaunistasid Pöide pruulikojast ja Karmeli talust pärit teraviljad.
Teise eelroana serveeris Andrei Korobjak Moskvast Saaremaa kadakasuitsujuustu- ja suitsulestakreemsuppi, mille juurde pakuti Rautsi talu varajast kartulit ja sibulat. Pearoana toodi lauale Filip Langhoffi valmistatud hirve sisefilee Rautsi talu juurselleri ja Saaremaa metsaseente-hirvepuljongi kastmega. Desserdi, kohupiima rabarberi ja biskviidiga, lõi kokku Soome tippkokk Sasu Laukkonen, kelle tehtud käsitöökommid õuna, piparmündi ja karamelliga ka õhtu lõpetasid.
Pärast õhtusööki said külalised nautida teistlaadi Saaremaist toodangut, nimelt esinesid noor lauljatar Grete Paia ja DJ Sander Mölder. “Meie peamine eesmärk oli, et kõik oleks kohalik,” muheles Aksalu.
Põhjanaabritel meilt nii mõndagi õppida
Magustoitu valmistanud Sasu Laukkose sõnul läks kogu õhtu väga korda. “Kui jätta kõrvale formaalsused, pean lihtsalt ütlema, et väga lõbus oli,” tunnistas ta, “ja see on söögitegemise juures põhiline. Suur au ja kiitus kuulub ka kelneritele, sest just nagu taksojuht ei saa inimesi sõidutada ilma autota, ei jõua ka kokad ilma ettekandjateta kuigi kaugele.”
Laukkonen lisas, et ehkki Soome ja Eesti köögikultuurid on üpris sarnased, saavad soomlased lõunanaabritelt nii mõneski osas šnitti võtta. “Meie pole näiteks veel kunagi selle peale tulnud, et heeringat võiks kuivatada!” naeris ta, “ja teravilja kasvatate te siin samuti paremini.” “Turniir läks väga hästi, nagu igal aastal,” nentis üritust korraldanud Priit Pruul. “Idee niisuguseks ettevõtmisest tuli Kopenhaagenist, kus kokad omavahel samamoodi mõõtu võtavad. Tuleb aga tõdeda, et Eestis on see üks vähestest üritustest, kus restoranitöötajad saavad kokku tulla ja kolleegidega tutvust teha.”Eelnevatel aastatel on kokkade jalgpalliturniir toetanud väikesi maakoole ning aidanud neil koostöös Electroluxiga soetada köögitehnikat – ikka selleks, et võimaldada õpilastele kohalikust toorainest tehtud head Eesti toitu. Tänavu aga muudeti pisut heategevuslikku fookust.“Sel aastal otsustasime toetada Kuressaare Ametikooli kaht kokandusõpilast, et saata nad praktikale mõnesse väga heasse välismaa tipprestorani. Kes täpselt valituteks osutuvad ja millises restoranis töö toimuma hakkab, selgub lähima paari kuu jooksul,” sõnas Pruul.Hakkajate noorte jaoks aitas raha koguda heategevusloterii, mille auhinnad olid välja pannud turniiril osalenud restoranid. Võita võis kinkekaarte nii õhtu- kui ka lõunasöökidele ning Pruuli hinnangul kogunes viieeurostest loosidest kokku 1400 eurot toetust.Kulinaariaga seotud sündmused jätkusid õhtul Kuressaare Kuursaalis, kus leidis aset tipptasemel õhtusöök nimega Saaremaa Saladused. Kohale olid tulnud kulinaariaeksperdid nii Eestist kui ka välismaalt ning kohalikust toorainest valmistati hõrgutisi kahesajale külalisele.Ühe õhtusöögi organiseerija, Gospa peakoka Alar Aksalu sõnul oli tegemist esimese sedalaadi üritusega Saaremaal. “Niivõrd kõrvalise koha puhul on väga eriline, et sellised tegijad kokku tulid,” sõnas ta ja lootis, et õhtusöök ei jäänud viimaseks omataoliseks. Oma kokakunsti olid tulnud näitama Taani, Soome ja Venemaa meistrid ning kaugeimalt tulnud külaliseks osutus Austraaliast pärit Lennox Hastie, kelle leivanumbriks on söögitegemine elaval tulel.Külalisi tervitati Soome tippkoka Filip Langhoffi valmistatud käsitöökrõpsude ja -majoneesiga ning esimeseks eelroaks pakuti Taanist pärit James Bond-Kennedy koha, mida kaunistasid Pöide pruulikojast ja Karmeli talust pärit teraviljad.Teise eelroana serveeris Andrei Korobjak Moskvast Saaremaa kadakasuitsujuustu- ja suitsulestakreemsuppi, mille juurde pakuti Rautsi talu varajast kartulit ja sibulat. Pearoana toodi lauale Filip Langhoffi valmistatud hirve sisefilee Rautsi talu juurselleri ja Saaremaa metsaseente-hirvepuljongi kastmega. Desserdi, kohupiima rabarberi ja biskviidiga, lõi kokku Soome tippkokk Sasu Laukkonen, kelle tehtud käsitöökommid õuna, piparmündi ja karamelliga ka õhtu lõpetasid.Pärast õhtusööki said külalised nautida teistlaadi Saaremaist toodangut, nimelt esinesid noor lauljatar Grete Paia ja DJ Sander Mölder. “Meie peamine eesmärk oli, et kõik oleks kohalik,” muheles Aksalu.Magustoitu valmistanud Sasu Laukkose sõnul läks kogu õhtu väga korda. “Kui jätta kõrvale formaalsused, pean lihtsalt ütlema, et väga lõbus oli,” tunnistas ta, “ja see on söögitegemise juures põhiline. Suur au ja kiitus kuulub ka kelneritele, sest just nagu taksojuht ei saa inimesi sõidutada ilma autota, ei jõua ka kokad ilma ettekandjateta kuigi kaugele.”Laukkonen lisas, et ehkki Soome ja Eesti köögikultuurid on üpris sarnased, saavad soomlased lõunanaabritelt nii mõneski osas šnitti võtta. “Meie pole näiteks veel kunagi selle peale tulnud, et heeringat võiks kuivatada!” naeris ta, “ja teravilja kasvatate te siin samuti paremini.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile anti Kuressaare kultuurikeskuses üle sünnikirjad Kuressaare kõige noorematele kodanikele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Värsked kodanikud said sünnikirjad

maintext:
Uudised
Värsked kodanikud said sünnikirjad
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 29. september 2016. Krõõt Kolter ja Rain Rahumägi oma esimese tütrega, kellel nimeks Saara Rahumägi. FOTO: Valmar Voolaid Eile anti Kuressaare kultuurikeskuses üle sünnikirjad Kuressaare kõige noorematele kodanikele.
Ajavahemikus 1. juuni kuni 8. september registreeriti Kuressaare linna kodanikeks 23 last. Neist üheksa olid tüdrukud ja 14 poisid. Sünnitoetuste väljamaksmiseks eraldati 5980 eurot ehk ühe lapse kohta 260 eurot.
Jaanika Niit ja Kaarel Kütt said oma perre lisa Krisi näol, kes ema sõnul vaid sööb ja magab ning laseb vanematelgi puhata. Jaanika sõnul on teise lapsega kogemust rohkem ja ta ei pabista enam nii palju. “Esimene laps nõudis rohkem tähelepanu, aga Kris saab väga hästi ise ka hakkama,” ütles ta.
Krõõt Kolter ja Rain Rahumägi olid sünnikirja vastu võtma tulnud koos oma esimese tütre Saaraga, kes sündis 23. juunil. “Tunne on väga hea. Meil on väga rahulik ja rõõmus laps,” tõdes isa, lisades, et ka sünnitusel läks kõik hästi ja oli ka väga hea ämmaemand.
Krõõt ja Rain on saanud varem piisavalt praktikat, olles mitmekordsed tädi ja onu. “Oma lapsega tuleb kõik väga loomulikult ja kartust küll ei ole. Eks kõik on uus, aga väga hästi saame hakkama,” lausus Krõõt, lisades, et ööd ei ole küll vennad, aga laps laseb magada ja väsimust pole. Ajavahemikus 1. juuni kuni 8. september registreeriti Kuressaare linna kodanikeks 23 last. Neist üheksa olid tüdrukud ja 14 poisid. Sünnitoetuste väljamaksmiseks eraldati 5980 eurot ehk ühe lapse kohta 260 eurot.Jaanika Niit ja Kaarel Kütt said oma perre lisa Krisi näol, kes ema sõnul vaid sööb ja magab ning laseb vanematelgi puhata. Jaanika sõnul on teise lapsega kogemust rohkem ja ta ei pabista enam nii palju. “Esimene laps nõudis rohkem tähelepanu, aga Kris saab väga hästi ise ka hakkama,” ütles ta.Krõõt Kolter ja Rain Rahumägi olid sünnikirja vastu võtma tulnud koos oma esimese tütre Saaraga, kes sündis 23. juunil. “Tunne on väga hea. Meil on väga rahulik ja rõõmus laps,” tõdes isa, lisades, et ka sünnitusel läks kõik hästi ja oli ka väga hea ämmaemand.Krõõt ja Rain on saanud varem piisavalt praktikat, olles mitmekordsed tädi ja onu. “Oma lapsega tuleb kõik väga loomulikult ja kartust küll ei ole. Eks kõik on uus, aga väga hästi saame hakkama,” lausus Krõõt, lisades, et ööd ei ole küll vennad, aga laps laseb magada ja väsimust pole.
Veel artikleid samast teemast »


description: September, Eesti toidu kuu, mis tänavu avati pühapäeval Muhus Koguva sadamas, on ühtlasi ka kõige suurem valmivate viljade ja kultuuride koristamise aeg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Miks me ei söö suppi?

maintext:
Arvamus
Miks me ei söö suppi?
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
September, Eesti toidu kuu, mis tänavu avati pühapäeval Muhus Koguva sadamas, on ühtlasi ka kõige suurem valmivate viljade ja kultuuride koristamise aeg.
Niisiis on just nüüd kõige õigem aeg mõelda söögile kui kehakütusele, mis tagaks võimalikult pikaaegse töös püsimise ja hea tervise. Minu mõte liikus kuidagi iseenesest laste söömisharjumustele, sest kurss tundub olevat õigelt rajalt kõrvale kaldunud. Miks tänapäeva lapsed ei söö piisavalt sageli suppi? Miks ei taheta suu sissegi võtta putrusid ega salateid? Need toidud on ju tervena püsimise olulisi alustalasid.
Küllap peitub söömisharjumuste muutumise üks põhjusi kirevates ja ahvatlevates poelettides, mistõttu n-ö lihtsat kodutoitu enam ei taheta.
Jah, üksikuid erandeid suppide või putrude osas siiski on, mida tänapäevalgi veel süüakse, nagu leidub veel ka lapsi ja noori, kes toituvad ilmselt vägagi tervislikult. Üldine hoiak on aga ometi muret tekitav – ka seetõttu, et meid jääb aina vähemaks ja inimesed peavad tööturul kauem vastu pidama. Hea enesetunne ja korras tervis on suured väärtused, kahjuks osatakse neid aga hinnata alles siis, kui kumbagi enam pole.
Minu lapsepõlveaastatel ei olnud poest midagi saada ja söödi kodus kasvatatut, mida emad omal moel valmistasid. Kuna võimalused olid ahtad, on siiani meeles näiteks liharohke (rõngas)vorsti maitse ja lõhngi. Pirtsutamist ei tuntud, oldi rõõmsad, kui kõhu täis sai.
Tollal keesid pliidil sageli potid supi ja pudruga, liha oli pigem pidupäevatoit. Juurviljade ja teraviljade osakaal toidulaual oli palju suurem kui nüüd – just nende tarbimine on statistika põhjal tänapäeval kõige enam vähenenud.
Noored emad-isad on küllaltki teadlikud toitumise alal, aga kuidas see teadlikkus praktikasse viia, on neile ilmselt keeruline ja nõuab liialt suurt tahtejõudu. Paraku on ju nii, et kui ollakse noor, siis arvatakse, et nii on ja nii jääbki – kuid ei jää ju, kui pidevalt ebakvaliteetset kütust paaki panna! Autor: Vilma Rauniste Teisipäev, 06. september 2016.Niisiis on just nüüd kõige õigem aeg mõelda söögile kui kehakütusele, mis tagaks võimalikult pikaaegse töös püsimise ja hea tervise. Minu mõte liikus kuidagi iseenesest laste söömisharjumustele, sest kurss tundub olevat õigelt rajalt kõrvale kaldunud. Miks tänapäeva lapsed ei söö piisavalt sageli suppi? Miks ei taheta suu sissegi võtta putrusid ega salateid? Need toidud on ju tervena püsimise olulisi alustalasid.Küllap peitub söömisharjumuste muutumise üks põhjusi kirevates ja ahvatlevates poelettides, mistõttu n-ö lihtsat kodutoitu enam ei taheta.Jah, üksikuid erandeid suppide või putrude osas siiski on, mida tänapäevalgi veel süüakse, nagu leidub veel ka lapsi ja noori, kes toituvad ilmselt vägagi tervislikult. Üldine hoiak on aga ometi muret tekitav – ka seetõttu, et meid jääb aina vähemaks ja inimesed peavad tööturul kauem vastu pidama. Hea enesetunne ja korras tervis on suured väärtused, kahjuks osatakse neid aga hinnata alles siis, kui kumbagi enam pole.Minu lapsepõlveaastatel ei olnud poest midagi saada ja söödi kodus kasvatatut, mida emad omal moel valmistasid. Kuna võimalused olid ahtad, on siiani meeles näiteks liharohke (rõngas)vorsti maitse ja lõhngi. Pirtsutamist ei tuntud, oldi rõõmsad, kui kõhu täis sai.Tollal keesid pliidil sageli potid supi ja pudruga, liha oli pigem pidupäevatoit. Juurviljade ja teraviljade osakaal toidulaual oli palju suurem kui nüüd – just nende tarbimine on statistika põhjal tänapäeval kõige enam vähenenud.Noored emad-isad on küllaltki teadlikud toitumise alal, aga kuidas see teadlikkus praktikasse viia, on neile ilmselt keeruline ja nõuab liialt suurt tahtejõudu. Paraku on ju nii, et kui ollakse noor, siis arvatakse, et nii on ja nii jääbki – kuid ei jää ju, kui pidevalt ebakvaliteetset kütust paaki panna!
Veel artikleid samast teemast »


description: Riigikogu Reformierakonna fraktsioonis osutus tänavu esimesel poolaastal suurimaks kuluhüvitiste kasutajaks Imre Sooäär ning Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsioonis Raivo Aeg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Sooäär ja Aeg uljad kuluhüvitiste kasutajad


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michal kinnitas riigikogulase Jaanus Karilaiu arupärimisele vastuseks, et igale neljast ehitatavast reisiparvlaevast on paigaldatud täiesti uus peamasin, mis on toodetud eelmisel aastal Saksamaal, kirjutab Õhtuleht. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Minister: praamid saavad uue peamasina

maintext:
Uudised
Minister: praamid saavad uue peamasina
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 06. september 2016. Majandus- ja taristuminister Kristen Michal kinnitas riigikogulase Jaanus Karilaiu arupärimisele vastuseks, et igale neljast ehitatavast reisiparvlaevast on paigaldatud täiesti uus peamasin, mis on toodetud eelmisel aastal Saksamaal, kirjutab Õhtuleht.
Kõik paigaldatud mootorid on läbinud katsetused ja saanud klassiühingu sertifikaadi, teatas Kristen Michal.
Keskerakondlane Karilaid saatis Michalile järelepärimise, sest levivad kuuldused, nagu paigaldataks Saaremaa ja Hiiumaa vahel sõitma hakkavatele uutele laevadele vanad mootorid. Kõik paigaldatud mootorid on läbinud katsetused ja saanud klassiühingu sertifikaadi, teatas Kristen Michal.Keskerakondlane Karilaid saatis Michalile järelepärimise, sest levivad kuuldused, nagu paigaldataks Saaremaa ja Hiiumaa vahel sõitma hakkavatele uutele laevadele vanad mootorid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kahe nädala pärast, 17. septembril peetakse esimene Ultima Thule maraton. Kuressaare linnapea Madis Kallase sõnul on poolmaratonil esindatud kogu linnavalitsus ning mõned volikogu liikmed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ultima Thule maratonil on esindatud kogu linnavalitsus (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 03. september 2016. Kahe nädala pärast, 17. septembril peetakse esimene Ultima Thule maraton. Kuressaare linnapea Madis Kallase sõnul on poolmaratonil esindatud kogu linnavalitsus ning mõned volikogu liikmed.
MTÜ Karujärve Tervisespordi Keskuse esindaja Raili Rüütel ütles, et praeguseks on end maratonile kirja pannud umbes 60 inimest. Sel kolmapäeval joosti treeningu mõttes läbi maratoni rada ning homme jookseb ta kohaletulnutega läbi ka poolmaratoni, mida alustatakse pool kümme lossi hoovist. Rüütel rõhutas, et joostakse kõigile sobiva rahuliku tempoga.
Ta kinnitas, et kuigi pole end veel kirja pannud, võtab ta maratonist osa. “Kohe kindlasti võtan pikema maa ette, sest rada saab põnev olema,” ütles Rüütel, kes on praeguseks eluetapiks läbinud juba 14 maratoni.
Rüütel ütles, et kuigi nüüd sai läbitud 42 km rada, siis pigem treenitakse 20–25 km ringe tehes. Ta lisas, et enne maratoni plaanib ta teha veel mõned lühemad trennid.
Linnavalitsusest osalevad maratonil linnapea Madis Kallas, abilinnapead Tiia Leppik ja Mart Mäeker, projektijuht Simmo Kikkas ning sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe. Kui suve algul jäi Kallas tagasihoidlikuks ning ütles, et võtab asja rahulikult, siis võistluspäeva lähenedes on suhtumine juba teine.
Pythease reisiteekond
“Meil endal tekib üha suurem hasart ja aina enam inimesi registreerib end maratonile,” ütles Kallas, põhjendades, et kui juunis pani end tema mäletamist mööda kirja umbes kümme inimest, siis nüüd registreerutakse juba jõudsalt.
Sel pühapäeval proovijooksule ta minna ei plaani. “Ma eelmisel nädalal just jooksin ühe poolmaratoni ja sellest treeningust mulle piisab. Nüüd jooksen lühemaid distantse enne võistlust ja nii palju trenni ei tee kui viimased kolm kuud,” lisas ta.
Mõlema maratonidistantsi start ja finiš on Kuressaare lossi hoovis. Esialgu suundutakse Roomassaare sadamasse, kuna Pytheas tuli Saaremaale veeteed kaudu. “See on ainus võimalus, kus saab rajal sadamat külastada,” selgitas Raili Rüütel.
Edasi minnakse Kudjape terviseparki ja sealt pöördub poolmaraton tagasi. Samuti läbitakse Kuressaare tervisepark, edasi suundutakse Upale. MTÜ Karujärve Tervisespordi Keskuse esindaja Raili Rüütel ütles, et praeguseks on end maratonile kirja pannud umbes 60 inimest. Sel kolmapäeval joosti treeningu mõttes läbi maratoni rada ning homme jookseb ta kohaletulnutega läbi ka poolmaratoni, mida alustatakse pool kümme lossi hoovist. Rüütel rõhutas, et joostakse kõigile sobiva rahuliku tempoga.Ta kinnitas, et kuigi pole end veel kirja pannud, võtab ta maratonist osa. “Kohe kindlasti võtan pikema maa ette, sest rada saab põnev olema,” ütles Rüütel, kes on praeguseks eluetapiks läbinud juba 14 maratoni.Rüütel ütles, et kuigi nüüd sai läbitud 42 km rada, siis pigem treenitakse 20–25 km ringe tehes. Ta lisas, et enne maratoni plaanib ta teha veel mõned lühemad trennid.Linnavalitsusest osalevad maratonil linnapea Madis Kallas, abilinnapead Tiia Leppik ja Mart Mäeker, projektijuht Simmo Kikkas ning sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe. Kui suve algul jäi Kallas tagasihoidlikuks ning ütles, et võtab asja rahulikult, siis võistluspäeva lähenedes on suhtumine juba teine.“Meil endal tekib üha suurem hasart ja aina enam inimesi registreerib end maratonile,” ütles Kallas, põhjendades, et kui juunis pani end tema mäletamist mööda kirja umbes kümme inimest, siis nüüd registreerutakse juba jõudsalt.Sel pühapäeval proovijooksule ta minna ei plaani. “Ma eelmisel nädalal just jooksin ühe poolmaratoni ja sellest treeningust mulle piisab. Nüüd jooksen lühemaid distantse enne võistlust ja nii palju trenni ei tee kui viimased kolm kuud,” lisas ta.Mõlema maratonidistantsi start ja finiš on Kuressaare lossi hoovis. Esialgu suundutakse Roomassaare sadamasse, kuna Pytheas tuli Saaremaale veeteed kaudu. “See on ainus võimalus, kus saab rajal sadamat külastada,” selgitas Raili Rüütel.Edasi minnakse Kudjape terviseparki ja sealt pöördub poolmaraton tagasi. Samuti läbitakse Kuressaare tervisepark, edasi suundutakse Upale.
Veel artikleid samast teemast »


description: Praamiliikluse üleminek talvisele sõidugraafikule paneb muutma Kuressaarest Tallinna sõitvate varahommikuste busside väljumisaegu nädalavahetustel hilisemaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Praamigraafik paneb muutma busside väljumisaegu
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 30. september 2016. Praamiliikluse üleminek talvisele sõidugraafikule paneb muutma Kuressaarest Tallinna sõitvate varahommikuste busside väljumisaegu nädalavahetustel hilisemaks.
Praegu väljub praam hommikul laupäeval-pühapäeval Kuivastust kell 7, aga homsest ehk 1. oktoobrist kell 7.20. Seetõttu nihutab Lux Express bussi väljumisaega laupäeval-pühapäeval Kuressaarest kahekümne minuti võrra hilisemaks. Kui seni väljus Lux Expressi buss nädalavahetustel Kuressaarest Tallinna hommikul kell 5.40, siis alates 1. oktoobrist hakkab buss väljuma kell 6. Sõidugraafik Tallinna-Kuressaare suunal jääb samaks.
Lux Expressi juhatuse esimehe Hannes Saarpuu sõnul oli Lux Express seni sunnitud väljuma Kuressaarest Tallinnasse nädalavahetustel isegi varem kui tööpäevadel.
“Kui nädala sees soovitakse jõuda Tallinnasse võimalikult vara, siis nädalavahetustel eelistatakse mõnevõrra hilisemat aega. Samas polnud meil praamide graafiku tõttu hilisemat väljumist võimalik olemasoleva liiniloa raames pakkuda,” selgitas Saarpuu.
Ebamugava sõidugraafiku mure sai Saarpuu väitel hetkel küll lahendatud, kuid mis saab tuleval aastal, ei osanud ta praegu öelda. “Arutasime olukorda maanteeametiga ja avaldasime eelkõige reisijate mugavust silmas pidades soovi väljuda olemasoleva liiniloa raames nädalavahetustel hiljem, kuid sooviavaldusest keelduti,” ütles Saarpuu.
Sareta esimene buss väljub praegu hommikuti kell 5.35. AS Sareta juhatuse liikme Ivar Liivi sõnul muutuvad ka Sareta busside väljumised, kuid siiski minimaalselt ja mitte kohe 1. oktoobrist. Kui palju ja millal täpselt väljumisaegu korrigeeritakse, ei osanud ta eile veel öelda.
“Ilmselt peame muutma, kuid praegu on vara öelda. Vaatame, kuidas asi üldse käima läheb,” lausus Liiv. Tõenäoliselt kavandab ka Sareta bussi väljumist laupäeval-pühapäeval edaspidi ligi 20 minutit hilisemaks viia. “Võibolla tõstame liini hoopis muudmoodi ringi, vaatame. Niikaua, kui liin ära muudetakse, väljub buss ikka kell 5.35,” rahustas Liiv. Ta leidis, et praegu tuleks pigem 20–30 minutit varu jätta, et üldse praami peale jõuda.
AS-i GoBus hommikune buss väljub kell 7. “Seda aega ei muudeta, sest meid puudutav praam väljub ka 1. oktoobrist Kuivastust kell 8.30,” kinnitas AS GoBus Saaremaa osakonna töödejuhataja Nikolai Jakovets. Muutmisele ei lähe ka GoBusi reedene Kuressaarest kell 5.50 väljumine. See buss sõidab nagu senigi tööpäeviti kell 7.20 Kuivastust väljuvale praamile. Praegu väljub praam hommikul laupäeval-pühapäeval Kuivastust kell 7, aga homsest ehk 1. oktoobrist kell 7.20. Seetõttu nihutab Lux Express bussi väljumisaega laupäeval-pühapäeval Kuressaarest kahekümne minuti võrra hilisemaks. Kui seni väljus Lux Expressi buss nädalavahetustel Kuressaarest Tallinna hommikul kell 5.40, siis alates 1. oktoobrist hakkab buss väljuma kell 6. Sõidugraafik Tallinna-Kuressaare suunal jääb samaks.Lux Expressi juhatuse esimehe Hannes Saarpuu sõnul oli Lux Express seni sunnitud väljuma Kuressaarest Tallinnasse nädalavahetustel isegi varem kui tööpäevadel.“Kui nädala sees soovitakse jõuda Tallinnasse võimalikult vara, siis nädalavahetustel eelistatakse mõnevõrra hilisemat aega. Samas polnud meil praamide graafiku tõttu hilisemat väljumist võimalik olemasoleva liiniloa raames pakkuda,” selgitas Saarpuu.Ebamugava sõidugraafiku mure sai Saarpuu väitel hetkel küll lahendatud, kuid mis saab tuleval aastal, ei osanud ta praegu öelda. “Arutasime olukorda maanteeametiga ja avaldasime eelkõige reisijate mugavust silmas pidades soovi väljuda olemasoleva liiniloa raames nädalavahetustel hiljem, kuid sooviavaldusest keelduti,” ütles Saarpuu.Sareta esimene buss väljub praegu hommikuti kell 5.35. AS Sareta juhatuse liikme Ivar Liivi sõnul muutuvad ka Sareta busside väljumised, kuid siiski minimaalselt ja mitte kohe 1. oktoobrist. Kui palju ja millal täpselt väljumisaegu korrigeeritakse, ei osanud ta eile veel öelda.“Ilmselt peame muutma, kuid praegu on vara öelda. Vaatame, kuidas asi üldse käima läheb,” lausus Liiv. Tõenäoliselt kavandab ka Sareta bussi väljumist laupäeval-pühapäeval edaspidi ligi 20 minutit hilisemaks viia. “Võibolla tõstame liini hoopis muudmoodi ringi, vaatame. Niikaua, kui liin ära muudetakse, väljub buss ikka kell 5.35,” rahustas Liiv. Ta leidis, et praegu tuleks pigem 20–30 minutit varu jätta, et üldse praami peale jõuda.AS-i GoBus hommikune buss väljub kell 7. “Seda aega ei muudeta, sest meid puudutav praam väljub ka 1. oktoobrist Kuivastust kell 8.30,” kinnitas AS GoBus Saaremaa osakonna töödejuhataja Nikolai Jakovets. Muutmisele ei lähe ka GoBusi reedene Kuressaarest kell 5.50 väljumine. See buss sõidab nagu senigi tööpäeviti kell 7.20 Kuivastust väljuvale praamile.
Veel artikleid samast teemast »


description: Salmele plaanitakse ehitada päikeseelektrijaam, mis toodaks energiat otse Elektrilevi võrku. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Salmele võib tulla päikeseelektrijaam

maintext:
Uudised
Salmele võib tulla päikeseelektrijaam
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 15. september 2016. Foto on illustratiivne. Salmele plaanitakse ehitada päikeseelektrijaam, mis toodaks energiat otse Elektrilevi võrku.
Solen Projekt OÜ juhatuse liige Priit Pikk ütles, et plaan on Salme alajaama juurde ühendada kuni 200 kW võimsusega päikeseelektrijaam. Projektile pole küll veel rahastust saadud, aga selle nimel tehakse tööd.
“Plaan peab olema. Kui rahastuse leiame, siis me selle sinna ka ehitame, kuna see on sobiv koht,“ selgitas ta. “Kui jaam käiku läheb, toodab see eeldatavalt 200 MW/h elektrienergiat aastas, mis on umbes 100–150 pere aastane elektrivajadus.“
Hiljuti läks käiku Solen Projekt OÜ omanike teise firma poolt ehitatud Saaremaa suurim päikeseelektrijaam Saiklas. “Mõtted liiguvad ja inimesed on päikeseenergiast huvitatud ning järjest arendame, kui vähegi võimalik,“ kinnitas Pikk.
Salme valla sisemaa ja Salme aleviku üldplaneeringu kohaselt ei asu Mardipõllu katastriüksus detailplaneeringu kohustusega alal ega väärtuslikul põllumaal. Samas piirneb ehitatav päikeseelektrijaam vahetult tootmismaa sihtotstarbega kinnistutega, kus asuvad endise Sõrve sovhoosi tootmishooned.
Tulenevalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse määrusest, leiab Salme vallavalitsus, et päikeseelektrijaama rajamine ei ole energeetika valdkonda kuuluvate tegevuste hulgas, mis nõuaks keskkonnamõju eelhinnangut. Solen Projekt OÜ juhatuse liige Priit Pikk ütles, et plaan on Salme alajaama juurde ühendada kuni 200 kW võimsusega päikeseelektrijaam. Projektile pole küll veel rahastust saadud, aga selle nimel tehakse tööd.“Plaan peab olema. Kui rahastuse leiame, siis me selle sinna ka ehitame, kuna see on sobiv koht,“ selgitas ta. “Kui jaam käiku läheb, toodab see eeldatavalt 200 MW/h elektrienergiat aastas, mis on umbes 100–150 pere aastane elektrivajadus.“Hiljuti läks käiku Solen Projekt OÜ omanike teise firma poolt ehitatud Saaremaa suurim päikeseelektrijaam Saiklas. “Mõtted liiguvad ja inimesed on päikeseenergiast huvitatud ning järjest arendame, kui vähegi võimalik,“ kinnitas Pikk.Salme valla sisemaa ja Salme aleviku üldplaneeringu kohaselt ei asu Mardipõllu katastriüksus detailplaneeringu kohustusega alal ega väärtuslikul põllumaal. Samas piirneb ehitatav päikeseelektrijaam vahetult tootmismaa sihtotstarbega kinnistutega, kus asuvad endise Sõrve sovhoosi tootmishooned.Tulenevalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse määrusest, leiab Salme vallavalitsus, et päikeseelektrijaama rajamine ei ole energeetika valdkonda kuuluvate tegevuste hulgas, mis nõuaks keskkonnamõju eelhinnangut.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maavanem Kaido Kaasik kaalub järelevalvemenetluse alustamist Ruhnu vallavolikogu tänavu mais tehtud otsusele, mis vahetas välja osa vallavalitsuse liikmeid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Kas vallavalitsuse liikmed vabastati ebaseaduslikult?
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 21. september 2016. Menetluse algatamiseks pöördumise saatnud Kaarel Lauk (paremal) soovib selgitust, kas volikogu otsused valitsuse koosseisu kinnitamisel ikka vastavad seadusele. Ruhnu vallavanem Jaan Urvet (vasakul) ei soovinud teemat kommenteerida. FOTOD: Valmar VOolaid Saare maavanem Kaido Kaasik kaalub järelevalvemenetluse alustamist Ruhnu vallavolikogu tänavu mais tehtud otsusele, mis vahetas välja osa vallavalitsuse liikmeid.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme algusega kl 11 toimub Valjala põhikooli õuel juba kuuendat korda heategevuslik mihklilaat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Valjala kool kutsub mihklilaadale

maintext:
NÄDALALÕPP
Valjala kool kutsub mihklilaadale
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 30. september 2016. Valjala mihklilaat on kujunenud populaarseks ürituseks. FOTO: Valjala vald Homme algusega kl 11 toimub Valjala põhikooli õuel juba kuuendat korda heategevuslik mihklilaat.
“Laadale on oodatud kõik,“ ütles laada peakorraldaja, Valjala põhikooli hoolekogu esimees Tea Pajula, lisades, et lapsed on kõvasti vaeva näinud ja ootavad kauplemist väga. Nagu igal aastal, müüakse laadal isetehtut, -kasvatatut, -küpsetatut. Toimub mahevahetus ning laadamelusse on lubanud tulla oma uue traktoriga talunik Toomas Tänav.
Tea Pajula märkis, et kuna eelmisel aastal osutus Kaido Kirstu kombain nii menukaks atraktsiooniks, siis otsustati ka sel aastal tehnikat näidata. “Üks põnev masin tuleb veel, aga selle jätaksin üllatuseks,“ ütles Pajula, viidates, et üllatusi on kindlasti veel.
Nagu igal aastal, on kohal laadamuusikud, laadapiltnik ja toimub heategevuslik loterii. Laata juhib kooli tugiisik, endine Valjala rahvamaja juhataja Viktor Martel. Ka sel aastal läheb loterii tulu MTÜ-le Meie Laste Tuleviku Heaks. Fond toetab vähemkindlustatud lapsi, kas siis nende teatriskäike, laagreid või ekskursioone. Vihmase ilma korral toimub laat kooli sööklas. “Laadale on oodatud kõik,“ ütles laada peakorraldaja, Valjala põhikooli hoolekogu esimees Tea Pajula, lisades, et lapsed on kõvasti vaeva näinud ja ootavad kauplemist väga. Nagu igal aastal, müüakse laadal isetehtut, -kasvatatut, -küpsetatut. Toimub mahevahetus ning laadamelusse on lubanud tulla oma uue traktoriga talunik Toomas Tänav.Tea Pajula märkis, et kuna eelmisel aastal osutus Kaido Kirstu kombain nii menukaks atraktsiooniks, siis otsustati ka sel aastal tehnikat näidata. “Üks põnev masin tuleb veel, aga selle jätaksin üllatuseks,“ ütles Pajula, viidates, et üllatusi on kindlasti veel.Nagu igal aastal, on kohal laadamuusikud, laadapiltnik ja toimub heategevuslik loterii. Laata juhib kooli tugiisik, endine Valjala rahvamaja juhataja Viktor Martel. Ka sel aastal läheb loterii tulu MTÜ-le Meie Laste Tuleviku Heaks. Fond toetab vähemkindlustatud lapsi, kas siis nende teatriskäike, laagreid või ekskursioone. Vihmase ilma korral toimub laat kooli sööklas.
Veel artikleid samast teemast »