authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Läänlased küsisid rannakalandustoetust kokku 1,3 miljonit eurot
Tarmo Õuemaa
Läänemaa rannakalanduse seltsi tegevjuht Margus Medell. Foto arhiiv
23. septembril lõppenud kalandustoetuste esimesse vooru esitasid Läänemaa rannakalurid 28 taotlust kokku 1,3 miljonile eurole. Toetusraha oli voorus jagada poole vähem.
„Toetust küsitakse 1 346 689 euro ulatuses, toetusvahendeid voorus oli jagada 676 470 eurot,” täpsustas Läänemaa rannakalanduse seltsi tegevjuht Margus Medell.
Kalasadamate arendamise tegevussuunda esitati neli taotlust summas 792 295 eurot, toetusvahendeid teljes oli jagada 202 941 eurot. Taotlused esitati Nõva, Hara, Topu ja Virtsu sadama arendamiseks.
Kalandustoodete töötlemise ja otseturustamise telge esitati kaheksa taotlust summas 201 826 eurot, toetusraha teljes oli jagada 202 941 eurot. „Toetustega soovitakse soetada külmikveokeid, jäämasinad, jahutuskamberid, kaalusid ja muud sellist. Esitati ka üks tervikprojekt mis keskendub kalapoe rajamisele,” ütles Medell.
Majandustegevuste mitmekesistamise telge esitati 16 taotlust kokku 352 567 eurole, toetust oli jagada 182 647 eurot.
„Toetust küsitakse majutusteenuse pakkumisega alustamiseks. Mitu taotlust keskendub keskkonnasäästlikke küttesüsteemide arendamisele, nagu näiteks päikesepatareide soetamine. Soovitakse osta lambakasvatusega seotud seadmeid, tõhustada pilliroovarumist ja rookatuste ehitamist, samuti soovitakse arendada väikelaeva remonti,” loetles Margus Medell.
Kudelalade taastamise ja kalandus/merendus traditsioonide edendamise telge ei esitatud ühtegi taotlust.
Ühtekokku on Läänemaa rannakalanduse seltsil 2019. aastani euroraha jagada 2,245 miljonit eurot.


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Jaanus Karilaid: peaministriga ei saa küll enam arvestada
BNS
Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakond ei soovinud riigikogu kolmapäevases infotunnis peaminister Taavi Rõivasele sõna anda ning adresseerisid seetõttu küsimused tema erakonnakaaslasele, majandusminister Kristen Michalile.
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaidi sõnul on see parlamendi opositsiooni ühine pollitiline žest valitsuskoalitsiooni senisele poliitikale. “Peaminister ei anna sisulisi vastuseid ja tegeleb poliitikate juhtimise asemel ainult vaenlasekuju otsimise ning selleks vajaliku ohutunde loomisega. Haigekassa rahastamine on pikaajalises rahapuuduses, haldusreformi planeeriti 15 aastat, aga ikka jõuti vaid piiride kohendamiseni, iseseisvast kaitsevõimest alles hakatakse rääkima, tsiviilkaitse ehk inimeste kaitse kriisihetkel on täna olematu,” loetles Karilaid teemasid, mida ta nimetas “valitsuse tegematajätmisteks”.
“Kui tähtajaks ei suudeta isegi uusi parvlaevasid liinile tuua, siis pole enam tõesti peaministriga midagi arutada,” ütles Keskerakonna aseesimees. “Taavi Rõivas tegeleb ainult sellega, et võimuliidul oleks riigikogus üle 51 hääle ja see on ka kõik. Peaministriga ei saa küll enam arvestada, aga suursaarte inimesed ootavad parvlaevaühenduse osas siiski selgitusi. Nii keskendume tänases infotunnis Kristen Michalile, kellelt ootame selgesõnalisi vastuseid ning poliitilist vastutust,” lisas Karilaid.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Vormsi liinil rohkem sõidukeid ja rohkem reise
Toimetanud Kaire Reiljan
Mullu liinile tulnud parvlaev Ormsö sobib madala süvise tõttu hästi Vormsi liinile. Foto arhiiv
Tänavu üheksa kuuga on Vormsil liinil tehtud rohkem reise ja veetud üle rohkem sõidukeid kui viimasel viiel aastal sama ajaga.
Selle aasta üheksa kuuga on mandri ja Vormsi saare vahel toimunud 1998 reisi, mida on mullusest 26 võrra rohkem. Halbade ilmastikuolude ja madala mereveetaseme tõttu jäi septembris ära vaid 2 reisi, mis kinnitab parvlaev Ormsö tehnilist sobivust (madal süvis) antud liinile.
Üheksa kuuga on üle veetud 20 378 sõidukit, mida on 14,1% ehk 2 865 sõidukit enam kui eelmise aasta samal perioodil. Sõidukite arvu kasvus on oma osa asjaolul, et sellest aastast alates kajastub arvestuses ka 1euroste piletitega jalgrataste ülevedu. Varem jalgratastelt tasu ei arvestatud.
Ülejäänud näitajatelt jääb tänavune aasta mullusele alla. Kui eelmise aasta 9 kuuga veeti Vormsi liinil 56 281 reisijat, siis selle aasta 9 kuuga 51 351 reisijat, mida on 4 930 reisijat ehk 9,6% vähem. Reisijate vähenemist põhjendas Vormsi vallavalitsus augusti sademeterohkete ilmadega. Võrreldes eelmise aastaga, sõitis augustis liinil 3 045 reisijat vähem.
Et reisijaid oli vähem, jäi ka piletitulu mullusele alla. 2016 üheksa kuuguga teeniti teeniti 178 391 eurot piletitulu, mida on 26 629 eurot (13,0%) vähem kui eelmisel aastal samal ajal.
Kuigi Vormsi liinil tehti sel aastal 26 reisi enam, vähenes riigieelarvest makstav toetus võrreldes sama perioodiga mullu 9 969,97 eurot ehk 2,1%. Riigieelarvest makstav toetus reisija kohta oli Vormsi liinil 6,16 eurot.
Näitaja/aasta 9 kuud 2012 2013 2014 2015 2016 Reisijaid 42 635 41 811 46 689 56 281 51 351 Kasv % võrreldes 2012. aastaga -1,9 9,5 32,0 20,4 Sõidukite ülevedu 14 751 15 114 17 766 17 513 20 738 Kasv % võrreldes 2012. aastaga 2,5 20,4 18,7 40,6 Piletitulu 152 751 149 403 166 809 200 252 178 391 Kasv % võrreldes 2012. aastaga -2,2 9,2 31,1 16,8 Reiside arv liinil 1 496 1 686 1 799 1 972 1 998 Kasv % võrreldes 2012. aastaga 12,7 20,3 31,8 33,6
Liivi Ollino
Lääne maavalitsuse pressiesindaja


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Iloni Imedemaa on sügisesel koolivaheajal iga päev avatud
Toimetas Lemmi Kann
Iloni Imedemaa. Foto: Arvo Tarmula
Sügisvaheajal, 22. – 30. oktoobrini on Iloni Imedemaa külastajaid ootamas mitmekesine eriprogramm. Teemakeskus on avatud iga päev kella 11 – 17.
Iloni Imedemaa juhataja Anne Suislepa sõnul on koolivaheaja igaks päevaks planeeritud erinev töötuba.
„Lapsed saavad selle nädala jooksul nii teatrit teha, illustraatori ametit proovida kui ka aurumasinat uurida või hoopis joogaga tegeleda. Räägitakse ka loomadest, tervisest ja moest. Huvipakkuvaid teemasid jagub igale maitsele.“
Õpitubadest on eelneval kokkuleppel oodatud osa võtma ka lasteaiarühmad.
24. oktoobril on Iloni Imedemaale oodatud 13 – 18-aastased kunstihuvilised. Nimelt toimub siis „Noore illustraatori õpituba“, mille käigus Annely Lember, Krista Kumberg ja Maarja Aaloe avavad noortele illustratsioonimaailma saladusi. Uuritakse üheskoos, kuidas pildi abil lugu jutustada ja kuidas sõna paberile joonistada.
Samuti on Iloni Imedemaa sel sügisel liitunud laste ja noorte muuseumidevahelise festivali „Avatud mänguväljad“ programmiga. Iloni Imedemaal ja teistes Haapsalu muuseumides ning lasteraamatukogus saavad mereteemaliste mänguliste juhiste abil küsimustele lahendusi otsida 7-10-aastased ning 11-14 aastased koolinoored. Mängust pole välja jäetud ka kõige pisemaid. 0-3-aastaste väikelaste saatjate jaoks on Iloni Imedemaal välja töötatud spetsiaalsed tegevusjuhendid.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

title: Notarid annavad 1. novembril tasuta nõu

maintext:
Notarid annavad 1. novembril tasuta nõu
Toimetanud Urmas Lauri
Teisipäeval, 1. novembril kell 14-17 ootavad kõik 64 Eesti notaribürood oma maakonna inimesi külla. Oodatud on kõik huvilised, kes soovivad küsida nõu kinnisvaratehingute, pärimise, abieluvarasuhete, ettevõtluse või teistel notaritööd puudutavatel teemadel. Haapsalus annavad teisipäeval nõu notarid Marika Kiiver ja Eha Naudi.
“See päev on mõeldud eelkõige neile, kes satuvad notaribüroosse harvem või ei tunne ennast juriidilistes küsimustes piisavalt kindlalt,” selgitab Notarite Koja esimees Tarvo Puri. “Päris palju on juurdunud erinevaid müüte ja eksiarvamusi, mis panevad inimesi tegema valikuid, mida nad hiljem kahetsevad. Kõik perekonda ja vara puudutavad tähtsad otsused tuleb teha läbimõeldult ja emotsioonitult, notari roll on inimesi selles osas suunata ja aidata."
Haapsalus annavad teisipäeval nõu notarid Marika Kiiver ja Eha Naudi.
"Ootame kõiki teisipäeval, 1. novembril uudistama, küsima ja uurima,” kutsub Tarvo Puri huvilisi notaribüroodesse. “Muidugi on notaribürood ka teistel päevadel avatud, aga ootame, et sellel päeval tulevad ka inimesed, kes alles kaaluvad mõne tehingu tegemist või tahavad lihtsalt nõu küsida.”
Notaribüroode avatud uste päev toimub Eestis esmakordselt. Tasuta nõustamisega osaletakse üle-euroopalises notarite avatud uste päeva projektis, mida koordineerib Euroopa Liidu Notariaatide Nõukogu.
Kõigi Eesti notaribüroode asukohad ja kontaktid leiab siit.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Lennufirma meelitab Hiiumaale lendama sooduspiletitega
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Foto: Transaviabaltica
Kolm esimest täispikka taastunud lennuühenduse kuud suursaarte ja mandri vahel näitavad paremat lennutäituvust Saaremaa liinil, mistõttu on otsustanud Leedu lennuettevõte Transaviabaltika paisata Kärdla lennutäituvuse ergutamiseks novembri lõpuni müüki sooduspiletid.
Kampaania toimumise perioodil 10. oktoober – 30. november on Tallinn-Kärdla-Tallinn lennuliinile võimalik soetada lennupilet alates 15 euro eest. # „Sisuliselt on kampaania perioodil võimalik lennata Tallinnast Kärdla ja tagasi bussipileti hinna eest,“ ütles Transaviabaltika esindaja Rene Must.
„Septembris teenindasime 1112 lendajat suunal Tallinn-Kuressaare-Tallinn, Kärdla lendude täituvus jäi tagasihoidlikumaks, nimelt 665 lendajat oli meil möödunud kuul Tallinn-Kärdla-Tallinn lennusuunal,“ rääkis Must.
Lennuühenduse taastumisest alates on Kuressaare suunal lendude täituvus ühtlaselt stabiilne, püsides kuni 60% juures.


maintext:
EPL: tehnoülevaatustel jäi korruptsiooniga vahele 150 autoomanikku ja 12 ülevaatajat (2)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Kriminaalpolitsei ja prokuratuur korraldasid tehnoülevaatuste kohta üle-eestilise uurimise. Kokku saadeti prokuratuuri viis kriminaalasja. Süüdistuse on saanud kümme ülevaatajat, neist kaks on süüdi mõistetud, kaks ülevaatajat on saanud ka kahtlustuse, kirjutab Eesti Päevaleht.
Altkäemaksu andnuid tuvastati umbes 150. Summad, mida ülevaatustel altkäemaksuks küsitakse ja pakutakse, on väga väiksed – enamasti kuni 25 eurot.
Keskkriminaalpolitsei ja prokuratuuri sõnul ei tulnud tehnoülevaatusi uurides esile altkäemaksu võtjate ega andjate kindlaid tunnuseid, samuti ei kerkinud esile ükski piirkond. Uurimiste käigus avastati mitmes piirkonnas ka vahendajaid ja ülevaataja usaldusisikuid.


maintext:
Nebokat kritiseeris teravalt Kallase väljaütlemisi (1)
Reimo Nebokat. Foto: Urmas Lauri
Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat nimetas kummaliseks erakonna auesimehe Siim Kallase kriitikat Reformierakonna aadressil ning soovitas Kallasel aeg maha võtta.
“Erakond toetas Siim Kallast nii riigikogus kui valimiskogus. Mõlemas sai Siim Kallas parima tulemuse ja tänas erakonda toe eest. Seetõttu on kummaline tema tänaseid väljaütlemisi lugeda,” teatas Nebokat erakonna pressiesindaja vahendusel.
“Mõistan inimlikult, et Siim Kallas on kibestunud, et ta ei saanud presidendiks. Ütleme siis nii, nagu asjad on – see oleks olnud võimalik vaid Edgar Savisaare juhitava Keskerakonnaga koostöös,” sõnas Nebokat. Ta märkis, et Reformierakond on välistanud koostöö Savisaarega juba 2007. aastast.
“Aga ometigi ihaldab pidevalt keegi seda sõprust Kremli-meelsuse esindajaga. Nimetades seda seejuures rahulolematuseks erakonna juhtimisega. See ongi see põhiline erimeelsus, pole ju ammu saladus, et Siim Kallas, Rein Lang ja mõned veel on Hundisilmal külalised olnud. Erakond seda ei poolda ja nii ka jääb,” sõnas Nebokat.
“Kui Siim [Kallas] sellega rahul ei ole või on pettunud Eesti rahva või valijameeste otsuses, siis soovitan tal kindlasti aja maha võtta, sest kibestumisega saab sündida vaid halbu asju ja ebaõnnestunud ütlemisi,” ütles Nebokat.
Reformierakonna praeguse juhtimise suhtes kriitiline erakonna auesimees Siim Kallas ei välistanud uue partei loomist, kirjutab Äripäev reedel. “See on keeruline asi. Ma ei taha öelda ka, et see täiesti välistatud on, aga on vara veel. Peab mõtlema,” ütles Kallas vastuseks ajalehe küsimusele uue erakonna loomise kohta.
Kallas lisas, et tema jaoks on hetkel võtmekohaks see, kuidas Reformierakond edasi liigub ja kas tunnistatakse suuri lahkhelisid erakonna sees või mitte. Palju sõltub erakonna hoiakust, kui sammutakse edasi ühtse perena, justkui kahte vastasleeri poleks eksisteerinud, siis see pole Kallasele vastuvõetav. “Üks suur seltskond mind ei tahtnud – see oli selge. Ja ka presidendivalimistel oli see ju selge. Kunagi varem pole seda olnud, et on mingi otsus ja nad ei lase ennast sellest segada,” sõnas Kallas.


maintext:
EKRE läheb valimistele 60-70 omavalitsuses
BNS
Mart Helme. Arhiiv
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimehe Mart Helme sõnul läheb erakond järgmisel sügisel kohalike omavalitsuste volikogude valimistele oma nimekirjaga 60-70 omavalitsuses.
"Me arvestame kuskil suurusjärguga kuni 60-70 omavalitsust. Me püüame oma nime all välja minna kõikjal, kus vähegi võimalik," ütles Helme.
Valimised toimuvad tuleva aasta 15. oktoobril.


title: Galerii: eakate päev sotsiaalmajas

maintext:
Galerii: eakate päev sotsiaalmajas
Täna kogunesid eakad Haapsalu sotsiaalmajja tähistama eakate päeva ja andma tänukirju neile, kes on eakate elu edendanud ja neile abiks olnud. Arvo Tarmula fotod


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Paju pääses Tallinna Mõõgal põhiturniirile, Kuusk ja Lehis pääsesid sinna otse (1)
Kristjan Kosk
Nelli Paju. Foto: Arvo Tarmula
Naiste epeevehklemise MK-etapil Tallinna Mõõgal sai En Garde vehkleja Nelli Paju alagrupiturniiril viis võitu ja ühe kaotuse ning tagas koha 64 parema hulgas. Treener Helen Nelis-Naukas, kes viibib turniiril koha peal, ütles, et ainuke kaotus tuli otsustaval torkel venelannale Tatjana Gudkovale torgetega 3:4.
Julia Beljajeva sai alagrupiturniiril kaks võitu ja neli kaotust ning põhiturniirile ei pääse.
Teised En Garde epeevehklejad Kristina Kuusk ja Katrina Lehis tagasid pääsu otse põhiturniirile, sest paiknevad maailma jooksvas edetabelis 32 parema hulgas. Kuusk on edetabelis 24. ja Lehis 28.


maintext:
Valitsus esitab Euroopa kontrollikotta Juhan Partsi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Juhan Parts. Foto Arvo Tarmula
Euroopa kontrollikoja Eesti esindaja kandidaat on Juhan Parts, otsustas valitsus täna peetud erakorralisel telefoniistungil.
Peaminister Taavi Rõivas ütles otsust kommenteerides, et üksmeele saavutamine oli praeguses etapis möödapääsmatu ning tunnustas koalitsioonipartnereid konstruktiivse ja lahendustele orienteeritud suhtumise eest. “Olen ka varem öelnud, et Juhan Parts on sellele ametikohale tugev kandidaat. Tema kasuks räägib ainuüksi fakt, et tegemist on endise peaministriga ning kaalu lisab seegi, et Parts on olnud majandusminister ja riigikontrolör,” ütles peaminister Rõivas.
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna sõnul on oluline, et valitsuses suudeti saavutada üksmeel. „Tunnustan partnereid konstruktiivse suhtumise eest. Nüüd on oluline keskenduda sisupoliitika otsustele,“ ütles ta.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski lisas, et sotsiaaldemokraatidel on Juhan Partsi sobivuse osas jätkuvalt kahtlusi, kuid otsuse venimine oleks seadnud löögi alla Eesti rahvusvahelise usaldusväärsuse. "Vabanenud koht on vaja täita ning tulime siinkohal partneritele vastu," lisas Ossinovski.
Riigikogu Isamaa ja Res Publica fraktsiooni liige Juhan Parts oli aastatel 2003-2005 peaminister ning aastatel 2007-2011 majandus- ja kommunikatsiooniminister. Ajavahemikul 1998-2002 töötas Parts riigikontrolörina ning aastatel 1992-1998 justiitsministeeriumi asekantslerina.
Parts pidi minema Kersti Kaljulaidi asemele Euroopa kontrollikotta juba mullu, kuid jäi esitamata sotsiaaldemokraatide vastuseisu tõttu.
Vastavalt seadusele esitab Euroopa kontrollikoja liikme kandidaadi valitsus rahandusministri ettepanekul, tutvudes eelnevalt riigikontrolöri arvamusega. Pärast valitsuse heakskiitu esitatakse Euroopa kontrollikoja Eesti-poolse esindaja kandidatuur Euroopa Liidu nõukogule. Kontrollikoja liikme kinnitab nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.


maintext:
Madal veetase häirib liiklust Sõru-Triigi ja Vormsi liinil
BNS
Vormsi parvlaev Ormsö. Foto: arhiiv
Seoses madala veetaseme tõttu võib esmaspäeval esineda häireid Sõru-Triigi ja Vormsi laevaliinil.
Sviby-Rohuküla liinil ei saa laev raskeveokeid peale võtta, kui veetase on langenud 38 sentimeetrit või rohkem.
Mereinstituudi andmetel oli esmaspäeva hommikul veetase kukkunud 54 sentimeetrit. Ühtlasi võib madal veetase Kihnu Veeteede teatel häirida laevaliiklust ka Sõru-Triigi liinil.


title: Kõnniteede rekonstrueerimine

maintext:
Kõnniteede rekonstrueerimine
Suur-Lossi tänava kõnniteede rekonstrueerimise tõttu on suletud Suur-Lossi tänav Ehte ja Neidude vahelisel lõigul 18. oktoobrist kl 8 kuni 20. oktoobrini kl 20.
Linnaliinide nr 2 ja 3 bussid ei läbi neil päevadel Suur-Lossi ja Laine peatust. Lähimad peatused on Lahe, Ehte ja Viigi.
Haapsalu Linnavalitsus


authors:
Lääne Elu
Gerli Grünberg

title: Maanteeamet: julge olla silmapaistev!

maintext:
Maanteeamet: julge olla silmapaistev!
Gerli Grünberg, maanteeamet
Eelmisel aastal jättis liikluses elu 24 jalakäijat, kellest 16 sai surma pimedal ajal. Neist vaid kolm kandis helkurit.
Eestlased on küllaltki veendunud helkuri vajalikkuses – viimaste küsitluste järgi peab üle 14aastastest helkurit vajalikuks 91 protsenti ja lastest suisa 99 protsenti. Tegelikult kinnitab oma rõivale mõne nähtavaks tegemise vahendi vaid 66 protsenti täiskasvanuist. Üldjuhul on need naised, üle 65aastased; maakonnakeskuste, väiksemate linnade ja alevite elanikud ning inimesed, kes liiguvad võrdselt nii autoga kui ka jalgsi.
Kuidas aga säästa nende elu, kes ei kanna reflektorit seetõttu, et pole leidnud sobivat või on ostetu kaotanud? Valdavalt on need 19–34aastased, mehed, tallinlased, igapäevased autosõitjad ja suures osas ka muukeelsed kodanikud.
Ilmselt on paljud pimedas liikunud jalakäijad imestanud, miks autojuhid neid ei näe. Roolikeerajad seevastu on üle elanud ehmatushetki, kui ilmub ootamatult tee äärde tume siluett, mis niisama müstiliselt kaob.
Nottinghami teetööline Percy Shaw oli ligi 80 aastat tagasi valgustamata teel sõites samas seisus. Selles abitus ja ebaturvalises situatsioonis tekkis tal aga geniaalne idee, mis viis helkuri leiutamiseni. Nimelt märkas mees teepervel kassi, kelle silmad peegeldasid autotulede valgust. Kassi, aga ka süvaveekalade ja maismaakiskjaliste silmade võime peegeldada silmadele langenud valgust saigi esimese helkuri tehnoloogilise lahenduse aluseks.
Mitmesuguse suuruse ja kujuga jalakäijahelkuri kõrvale on viimastel aastatel lisandunud palju innovatiivseid lahendusi, mis pakuvad iseseisvalt või koos klassikalise helkuriga pimeda ajal liikudes tõhusat kaitset.
Maanteeameti, Prike ning kindlustusseltside Seesam, IF ja PZU koostöös sündinud helkurikampaania „Olen silmapaistev” keskmes ongi nende tutvustamine ja seeläbi inimeste inspireerimine. Valik on lai ning igaühe tarbeks leidub sobiv toode.
Kindlasti tuleb aga arvestada, et kõigil toodetel ei pruugi olla kehtivat sertifikaati. Kuigi kasutatud materjal võib vastata tehnilistele nõudmistele, pole väiketootjal alati põhjust taotleda aja- ja ressursimahukat CE-märgistust. Teisalt kuluvad helkurribadega rõivad ja helkurspreiga üle pihustatud esemed kasutamisel ning aja jooksul nende peegeldavad omadused kahjustuvad. Helkurribadega väliriiete keskmiseks „elueaks” peetakse kuni 25 pesukorda.
Liiklusohutuse seisukohalt on kõik uudsed lisavahendid enda märgatavaks tegemisel väga soositud. Ülekäigurajal, kõnniteel või bussitaskus oodates, aga ka maanteed ületades ei paista vaid ühele kehapoolele kinnitatud reflektor sõidukijuhile küllalt hästi silma ja tal ei jää aega ohuseisule adekvaatselt reageerida. Sestap on soovitav kanda korraga mitmeid eri funktsioonidega valgustpeegeldavaid tooteid, millest üks peaks olema sertifitseeritud.
Nimetame neist kõige põnevamad, mis sobivad noorele ja vanale, tervisesportlasele ja ka pühapäevajalutajale.
10 ägedat võimalust olla märgatav
Helkuraerosool on mugav pihustatav vahend jalgrattaraamile, lapsevankri ratastele, rõivastele, jalatsitele, seljakotile ja kiivrile. Saadaval mitmesugustele materjalidele. Arvestada tuleb, et helkursprei kiht ei püsi igavesti, mistõttu tuleb esemeid regulaarselt aerosooliga värskendada.
Laetav helkur koosneb plasthelkurist ja silikoonkestast, mis helendab pärast loodusliku või tehisliku valguse käes laadimist. Sobib eriti keskkonda, kus on kehv või olematu tänavavalgustus. Mugav paigaldada riiete, selja- või koolikoti külge.
Rattasusside katted on hea nähtavuse tagamiseks enamasti neoontoonis. Pealegi kaitsevad need jalanõusid pori ja mustuse eest ning tagavad lisasoojuse.
Helendav seljakotikate on erksat värvi ja kaetud valgustpeegeldavate ribadega, mis tagavad pimedal ajal nähtavuse kuni 100 m kaugusele. Veekindel materjal kaitseb koti sisu ka vihma eest!
Helkurtraksid on saadaval mitmesuguse lõike ja disainiga. Sobivad nii tervisesportlasele, jalg- kui ka mootorratturile. Efekti tagavad neoonvärv ja helkurribad. Elastset vööd saab oma kehakuju järgi parajaks timmida.
Helkurlõngast ja -niidist tooteid saab osta valmis kujul, kuid käsitööhuvilisele on ka spetsiaalne helkurniiti sisaldav helkurlõng. Saadaval on samuti helkurniit, mida saab koos meelepärase lõngaga kududa mütsidesse, sallidesse ja kinnastesse ning kasutada heegeldamiseks ja tikkimiseks.
Helkurkleebiseid on mitmesuguse kuju ja suurusega, kuid eelistada võiks CE-märgistusega variante. Need tagavad hea nähtavuse nii rõiva selja- kui ka esiosale ja eri kõrgustele paigutatult. Uudse lahendusena pakutakse helkivaid helkurkangast kujundeid, mida saab riietele kinnitada triikrauaga.
Helkurteip on tugeva liimiga peegeldav 3M materjal, mida saab sobivasse suurusesse lõigates kasutada igal pinnal. Eriti lihtne on selle abil teipida oma käimiskepid silmatorkavaks.
Helkurpulgad jalgrattakodaraile on efektsed, lihtsalt paigaldatavad sertifitseeritud pulgad, mis helgivad 360 kraadi.
LED-jalanõud on LED-ribadest tallaga, mida on saada nii lastele kui ka suurtele.
Siinnimetatu on vaid murdosa võimalustest. Helendavad tossupaelad, helkurprossid ja käsitööhelkurid, LED-kõrvarõngad, helkurseljakotid, helkurribadega kodumaine rõivadisain ja palju muud ootab avastamist.
Näita, kuidas sina end nähtavaks teed. Lae üles oma foto lehele silmapaistev.ee ja osale auhinnamängus.
Gerli Grünberg, maanteeamet
Fotod: Laura Arum-Lääts ja maanteeamet


title: Juhtkiri: seaduslik tapaturism

maintext:
Juhtkiri: seaduslik tapaturism
Läänemaa on end alati reklaaminud looduskauni turismipiirkonnana ja küsimus, kuidas selles vallas veelgi edukam olla, on paljude omavalitsuste prioriteet. Üks turismiliike, mida entusiastlikult arendatakse, on loodusturism ja selles vallas on areng olnud viimasel ajal lausa tormiline. Paraku sügavalt morbiidse alatooniga – jutt käib jahiturismist, mis esialgu vargsi, nüüd aga juba suure raginaga käima on läinud, ületades kohati nii mõistlikkuse kui ka seaduse piire. Siinsete looduskaitsealade piirimaile ja saartele tuuakse massiliselt välismaiseid turiste, kes kõmmutavad enda lõbuks alla tuhandeid linde, pelgamata kasutada ka ebaseaduslikke võtteid. On teada, et eelmisel aastal vormistati välisriikide kodanikele Eestis ligikaudu 4200 jahitunnistust. Kui paljud neist linnujahil käisid ja kui palju linde lihtsalt lõbu pärast maha kõmmutati, ei ole teada, sest nagu ütles Eesti jahimeeste seltsi tegevjuhi nõunik bioloog Kaarel Roht, pole jahiturism Eestis litsentseeritud tegevus, mis maakeeli tähendab, et igasugune statistika puudub.
Keskkonnaminister Marko Pomerants leidis Lääne Elule siiski mõned arvud, teatades, et eelmisel aastal kütiti Eestis hanesid ja laglesid kokku 5240. Võrdluseks tõi ta põdrad, keda kütiti 6873. Toodud näite mõte oli selles, et nimetatud liike ei kütita väidetavalt säärases mahus, et peaks nende küttimist piirama või keelama.
Ornitoloogid ja looduskaitsjad on aga tagajalgadel ega ole sugugi nõus kabinettides sündinud seisukohaga, et kõik on kontrolli all.
Teema vastu võiks huvi tunda näiteks maksuamet. Teatakse rääkida, et jahituristid maksavad maaomanikele võimaluse eest nende maa peal päevakese veidi lõbutseda igaüks umbes 100 euro eest. Kes need maaomanikud on ja kas nad seda raha ka tuluna deklareerivad, jäägu maksuametnikele avastamisrõõmuks.


maintext:
Sauna Cupi võitsid 2015. aasta maailmameistrid
Tarmo Õuemaa
Mooste (rohelises) sai Pühapäevaklubist jagu 53:23. Foto Tarmo Õuemaa
Haapsalus peetud korvpalliturniiril kaitses kõige nooremate meeste vanuseklassis esikohta Mooste Mõis.
35+ vanuserühmas mängis 2015 veteranide maailmameistriks tulnud Mooste Mõis finaalis Haapsalu Pühapäevaklubiga. Mooste tegi kohe mängu alguses selgeks, kes on kes ja võitis mängu lõpuks 53:23.
Meeste 40+ vanuserühmas mängisid finaalis Vilniuse ATEA ja Valga BC Ribi. Leedukad võitsid 37:30.
Vanimas meeste võistlusklassis 50+ olid finaalis Läti Tukums ja Eesti Parim Enne. Parim Enne läks väljakule eduseisus (enne mängu viskavad võistkonnad Sauna Cupil vabaviskeid) ja hoidis seda terve esimese pool. Tukums sai esimest korda ette alles paar minutit enne kohtumise lõppu ja võitis lõpuks 26:22. Seejuures sai Parim Enne teisel poolajal ainult kolm punkti.
Kuni 40-aastaste naiste seas tuli võitjaks Kaunase Favorites, kes alistas finaalis Riia Avantise 34:27.
Naiste 40+ vanuseklassis võitis Tallinna Sungate.


maintext:
Keskerakonna volikogu kogunes endale uusi juhte valima, Savisaar asus kohe trikitama
BNS
Edgar Savisaar. Foto: arhiiv
Keskerakonna volikogu kogunes laupäeval Tallinnas Mustamäel asuvasse Mektory keskusesse, et valida volikogule uued juhid ja arutada partei erakorralise kongressi korraldamisega seotud küsimusi.
Lisaks erakonna esimehe Edgar Savisaare ettekandele poliitilisest olukorrast on päevakorras veel Taavi Aasa ettekanne garantiikirjadest ja kohtumäärusest. Presidendiks kandideerinud Mailis Reps ja peasekretäri kohusetäitja Jaak Aab teevad aga kokkuvõtte presidendivalimiste kampaaniast. Lisaks teeb ametist lahkuv volikogu esimees Kalev Kallo ettekande volikogu tegevusest aastatel 2014-2016.
Kallo on teatanud, et tema enam volikogu esimeheks ei kandideeri. Keskerakonna Edgar Savisaare tiib soovib volikogu esimeheks Peeter Ernitsat ja tema asetäitjaks Marika Tuus-Laulu, Kadri Simsoni tiib soovib volikogu esimehena näha aga Kersti Sarapuud.
Savisaare katse kongressi asukohta muuta esialgu luhtus
Keskerakonna esimees Edgar Savisaar üritas laupäeval erakonna volikogu alguses oma poliitilise ettekande lõpus kohe hääletusele panna partei kongressi toomise Tallinnasse, kuid volikogu esimees Kalev Kallo hääletust siiski ei võimaldanud. Savisaar alustas oma kõnet mõttega, et Keskerakonna jaoks on ülimalt oluline säilitada erakonna iseseisvus – palju räägitakse, kellele tuleks meele järele olla, kas meeldida rohkem IRL-ile või olla EKRE soosingus, märkis Savisaar.
"Teeme ühe asja selgeks, kõige tähtsam on erakondadele antud hääled. Meie olemise alus on valijate antud toetus ja kõik muu tuleb pärast. Kui me tahame valida Keskerakonnale juhti, nagu valiti Eestile president, siis võiksime ju kutsuda kohale Eiki Nestori, kes kutsuks kokku vanematekogu ja erakonna juht saaks paika," rääkis Savisaar, kelle sõnul oleks aga see oma näo kaotamine. "Ja seda mängu ma kaasa ei mängi."
Ta avaldas kahetsust, et Keskerakond on pikka aega tegelenud vaid siseasjadega ning samal ajal on fraktsiooni hääl jäänud väga vaikseks. Savisaare sõnul jäi ta nõusse erakonna erakorralise kongressi korraldamisega, sest leidis, et sellele vastu seismine pole olnud seda väärt. Aga kui kongress tuleb erakorraline, siis peab see ka sisult olema erakorraline ning oluline on, et kongress tuleks demokratlik, rõhutas Savisaar.
"Palju on räägitud, et erakonnas peaksid kaduma leerid. Sellel saavutamiseks tuleb alustada kongressist," ütles Savisaar, vihjates asjaolule, et kongressil peaksid saama osaleda kõik Keskerakonna liikmed. "Ma ei usu, et kohale tuleb 15 000 liiget, arvan, et tuleb kolm-neli korda vähem, kuid kõik peavad saama osaleda, kui nad tahavad seda," märkis Savisaar. Ta lisas, et nii suure ürituse korraldamine oleks logistiliselt kõige otstarbekam just Tallinnas ning Paides, kuhu mahuks ära vaid 1000 inimest, pole hea paik. "Oleme teinud julgeid ja uusi asju, see ongi meie nägu," julgustas Savisaar korraldama kõigile liikmetele avatud kongressi.
"Teen ettepaneku panna suure kongressi korraldamine volikogus hääletamisele," üllatas Savisaar laupäeval Keskerakonna volikogu. Volikogu juht Kalev Kalle ütles seepeale, et päevakorra järgi ei saa siiski kohe hääletust korraldada. "Võtan teadmiseks, et erakonna esimehe ettepanekut ei võetud arvesse," lisas seepeale Savisaar ja lõpetas kõne.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Riik kavatseb jahiturismi edendajate meelehärmiks linnutappu piirama hakata
Refereerinud Kristjan Kosk
Riigikogu liige Rainer Vakra.
Õõvastavad lood sadadest rannaniitudel rannaniitudel maha lastud lindudest, metsa alla jäetud linnulaipadest, tapaturismist Eestis ning jahihimuliste sülitamisest Eesti jahiseadustele on harja punaseks ajanud ka võimuladvikus.
Riigikogu liige ja keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra ütles intervjuus Delfile, et hoolimata seadusemuudatustele vastu seisvatest jahimeestest ja jahikorraldustest, on suuremale osale selge, et samamoodi jätkata ei saa ning jahiseadust tuleb muuta.
Linnutapmine väikesaartel sai avalikkuse tähelepanu ka täpselt aasta tagasi: riigipoolsed eestkõnelejad lubasid teha jahiseaduse muudatusi – esialgu vähemalt pilootprojekti tasandil -, mis annaks võimaluse kohalikul omavalitsusel oma sõna sekka öelda näiteks sellele, kus ja mitu lindu võib jahiturist maha lasta. Siiani seda tehtud ei ole.
Loe intervjuud siit.


maintext:
Galerii: Haapsallu jõudis Euroopa Liidu toiduabi
Tarmo Õuemaa
Eile jõudsid Haapsalu toidupanka Euroopa Liidu toiduabi pakid, mis jagatakse toimetulekutoetuse saajatele ja kodututele.
Pakis on 3 kg tatart, 1 kg nisujahu, 1 kg riisi, pool kilo rosinaid, 2 liitrit rapsiõli, 2 kg suhkrut, ligi kilo veiselihakonserve ja sama palju kanakonserve, 1,44 kg sprotte, 2 purki seljankat, 200 g šokolaadi, pool kilo müslit ja pool kilo kohvi. Toidupakk kaalub kokku 15 kilo.
Toiduabi jagab Eestis 2020. aastani toidupank kaks korda aastas. Märtsi lõpust maikuu teise pooleni saavad toiduabipaki jaanuaris ja veebruaris toimetulekutoetust saanud inimesed ning need, kelle sissetulek pärast eluasemekulude maha arvamist ei ületa kehtestatud toimetulekupiiri rohkem kui 15%. Samuti saavad toiduabi kodutute öömajades viibivad elukohata inimesed.
Oktoobri teisest poolest detsembri teise pooleni jagatakse toiduabi augustis ja septembris toimetulekutoetust saanud inimestele ning ka neile, kelle sissetulek pärast eluasemekulude maha arvamist ei ületa kehtestatud toimetulekupiiri rohkem kui 15%. Samuti saavad toiduabi kodutute öömajades viibivad elukohata inimesed.
Koos omafinantseeringuga on Eestil aastani 2020 kasutada kokku ligi 8,9 miljonit eurot toiduabi jagamiseks. Valdav osa sellest summast tuleb FEAD fondist (Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks).
Abifondi toetuse kasutamist koordineerib Eestis sotsiaalministeerium. Igal aastal hangib ja ostab sotsiaalministeerium kindlaks määratud summa eest vajaliku toidukauba ning partnerorganisatsioon – Eesti toidupank – aitab selle jagada abi vajavatele elavatele inimestele.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

title: Nehatu kardab kaevandust

maintext:
Nehatu kardab kaevandust (3)
Kaie Ilves
Liiase talu peremees Lüri Lahe kaevandusega nõus ei ole. Foto Olev Mihkelmaa
Eesti üks aktiivsemaid eraisikust maadevahendajaid Olar Järvloo taotleb keskkonnaametilt uuringuluba, mis võimaldaks rajada Nehatu küla serva dolokivikaevanduse.
Hanila vald selle plaaniga nõus ei ole. Vastu on ka Nehatu küla elanikud. Enne geoloogilise uuringu loa andmist küsis keskkonnaamet Hanila volikogu arvamust ning volikogu otsustas septembris luba mitte anda. Ettevõtja Olar Järvloo taotleb keskkonnaametilt geoloogilise uuringu luba Hanila vallas Nehatus 13 ha maale. Maardla uuringutulemused on vananenud. „Kaks korda on uuritud. Nüüd tuleb kolmas kord veel uurida,” ütles Järvloo Lääne Elule.
Üks kaevandus juba on
Uuring peaks välja selgitama, kui palju ja mis kvaliteediga dolokivi Nehatu külas 13 hektaril leidub ning mis tingimustel on seda võimalik kaevandada. Kui dolokivi leidub, saab Järvloo uuringu järel taotleda kaevandamisluba. Kas ta seda teeb või mitte, Järvloo ei öelnud. „Asi ei ole kaevanduses. Tahan teha uuringud oma maal,” ütles Järvloo.
Seda, et Hanila volikogu on uuringu vastu, Järvloo veel ei teadnud. „Eks tule siis võtta juristid-advokaadid ja asi sirgeks ajada,” ütles Järvloo.
Küsimusele, kas ta kavatseb valla vastu kohtusse minna, vastas Järvloo, et esialgu ootab ta eitava vastuse ära ning otsustab seejärel.
Hanila volikogu põhjendas oma keeldumist sellega, et valla üldplaneering ei näe ette, et seal dolokivi kaevandataks. Üks dolokivikaevandus vallas juba on Esivere külas.
Keskkonnaameti Lääne regiooni juhataja Sulev Vare ütles, et keskkonnaamet volikogu tahte vastaselt uuringuluba ei anna. Seda võib teha valitsus, kui tegemist on riikliku tähtsusega maardlaga. Nehatu aga pole.
Uuritava ala vahetus läheduses paikneb viis majapidamist. Lähim talu asub võimalikust kaevandusest 170 m kaugusel, kaks talu paarisaja ja kaks 400 m kaugusel. „Hirmsasti vastu. Kui uuring on tehtud, küllap siis läheb kaevandamine lahti. Kui nad siin tõesti kaevandama hakkavad, on see lõpp,” ütles Liiase talu peremees Jüri Lahe. „Kaevandus toob tolmu ja müra. Arvestama peab mõjuga põhjaveele ja loodusele,” ütles Lahe.
Üritas maha müüa
Järvloole kuulub Nehatus sadakond hektarit maad. Ta on üritanud seda müüa, sh Jüri Lahele jt külaelanikele. „Keegi ei ostnud,” ütles Lahe. Küll aga on Järvloo Lahe sõnul ümbruskonnas kõvasti metsa maha võtnud.
„Korra juba oli, nüüd hakkab jälle pihta,” märkis Lahe. Ta meenutas, et viis aastat tagasi tuli Nehatu rahval eelmise kaevandajaga võidelda. Toona taotles geoloogilise uuringu luba OÜ Asereston. Ka toona ei olnud volikogu geoloogilise uuringuga nõus. Asereston kaebas 2011. aastal valla kohtusse, kuid kaotas mõlemas astmes. Ettevõte müüs Nehatu maad maha. Nehatu külaseltsi toonase juhatuse liikme, Lihula vallavanema Varje Ojala-Toosi sõnul oli kaevandus põliskülale elu ja surma küsimus.
Hanila vallavanem Arno Peksar oli üsna kindel, et Olar Järvloo ise Nehatus kaevandama hakata ei kavatse. Peksari sõnul on tõenäolisem, et tahetakse teha uuringud ja müüa maa maha
Agar ärimees
Eesti ühe aktiivsema eraisikust maadevahendaja Olar Järvloo tehingute hulk aastas küünib mitmesajast tuhandeni. Tunamullu kauples Järvloo kuni 800 kinnistuga, peamiselt metsamaaga, mida ta müüb enamasti välismaalastele. Järvloo tunamullu vahendatud kinnistute kogupindala oli kaks korda suurem kui Pärnu linn.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Haapsalu katlamaja korsten läheb lammutamisele
Lemmi Kann
Utilitase Haapsalu osakonna juhataja Rein Paju sõnul on lammutatav korsten katlamaja jaoks liiga suur. Foto Arvo Tarmula
Haapsalu katlamajas algavad järgmise suve algul suured ümberehitustööd, mille tulemusena saab katlamaja tänapäevasemaks ja kaob linna kõrgeim ehitis, punastest tellistest korsten.
Haapsalu katlamaja omanik AS Utilitas Eesti kuulutas oktoobri alguspäevil välja hanke, et leida katlamaja suitsugaaside kondensaatori projekteerija ja ehitaja. Pakkumised lähevad lukku 8. novembril. Suitsugaaside kondensaator puhastab põlemise jääke ning eraldab neist enne taevasse laskmist ka soojuse.
„Kui katlamaja rekonstrueerimise põhjused kahe sõnaga kokku võtta, siis need on toota efektiivsemalt ja säästa ka loodust. Selleks uuendamegi tehnoloogilist protsessi,” selgitas Utilitase Haapsalu osakonna juhataja Rein Paju.
Katlamaja uuenduskuuri käigus kaob ajalukku ka Haapsalu kõige kõrgem ehitis ehk 59meetrine katlamaja korsten. Võrdluseks – Haapsalu veetorn on 28 meetrit kõrge.
„See vana korsten on üledimensioneeritud (liiga suur). Kunagi headel aegadel oli võimsuseks ette nähtud 50 megavatti. Tegelikult me anname kõige külmemate ilmadega välja veidi üle 20 megavati tunnis. Me ei suuda seda korstnat iialgi ekspluateerida sellises mahus, milleks see projekteeritud oli,“ rääkis Paju.
Haapsalu katlamaja korsten valmis 1994. aastal. Katlamaja korstna viimased päevad koidavad järgmise suve lõpus – siis hakatakse seda lammutama. Enne seda pannakse aga püsti uus korsten, mis tuleb vanast madalam – umbes 40 meetrit – ja metallist.
Paju selgitas, et uus pannakse enne lammutamist püsti seepärast, et energiatootmine saaks segamatult jätkuda. Üleminek vanalt uuele on planeeritud suveks, kui toasooja pole vaja.
Korstna lammutamiseks tuleb teha eraldi projekt. „Müra ja kolinat tuleb lammutamisega omajagu. Loodame, et ümbruskonna inimesed meie peale siis pahaseks ei saa,” ütles Paju ja lisas, et hankega soovitakse leida lammutamiseks võimalikult inimsõbralik lahendus. Päris mahukas töö saab olema ka korstna lammutamisjärgne utiliseerimine. „Siin on ikka päris mitu kivi,” naeris Paju. Korstna läbimõõt maapinnal on kaheksa, tipus kolm meetrit.


maintext:
Rohuküla sadamas ootajad pääsesid praami peale
Lemmi Kann
Täna pärast kella 15, kui Regula Rohuküla sadamast väljus, oli praamijärjekord kadunud. Foto: Lemmi Kann
Keskpäevase seisuga oli Rohukülas autodest umbes 90-meetrine järjekord, kell 15 väljunud parvlaev Regula mahutas kõik järjekorras ootajad.
Regul jääb Heltermaa sadamasse seisma kuni 17:30, mil väljub sealt sõiduplaani kohaselt.
Rohukülast väljub Regula uuesti kell 19.
Parvlaev Harilaid sõidab endiselt vabagraafikus. TS laevade teatel võttis Harilaid umbes kell 15:15 suuna Rohukülla ja vajadusel teeb ühe ringi veel.
Rohuküla sadamas kinnitati Lääne Elule, et Harilaid on valmis Rohukülast väljuma pärast kella 17.
TS Laevade pressiesindaja ütles kella 14 paiku BNS-ile, et veetase võib veel langeda ja sel juhul peab seisma jääma ka Regula.
Reisijatel palutakse end olukorraga kursis hoida kas ettevõtte kodulehekülje praamid.ee või ettevõtte Facebooki-lehe vahendusel.


maintext:
Leht: Leiger ei jõua 1. jaanuariks liinile
BNS
Parvlaev Leiger Türgi laevatehases. Foto: TS Laevad
Eesti Päevalehe andmetel võib TS Laevad OÜ esimese uue parvlaeva Leiger üleandmine Türgi tehases toimuda kõige varasemalt 15. detsembril, mis juhul ei jõuaks Leiger 1. jaanuariks liinile.
“On teada, et Türgist Sefine laevatehasest sõidab laev Eestisse 21 päeva. Järelikult jõuab Leiger selle plaani järgi kohale 5. jaanuariks ega saa olla liinil 1. jaanuaril, kui asenduslaeva leping lõppeb,” kirjutab leht.
Hetkel rendib TS Laevad Saaremaa Laevakompaniilt kolme asenduslaeva – Hiiumaa, St. Ola ja Harilaid. Päevalehe hinnangul jääks alates 1. jaanuarist nii Virtsu-Kuivastu kui Rohuküla-Heltermaa liinile sõitma ainult üks laev, vastavalt parvlaevad Hiiumaa ning Regula. Hiiumaa liini teenindava St. Ola lepingut on lehe sõnul võimalik pikendada vaid novembri lõpuni, Harilaiu rendileping on sõlmitud oktoobri lõpuni.
“Kõige pikem on Muhu ja mandri vahel sõitva Ionase leping, mis on sõlmitud kaheks kuuks võimalusega pikendada seda ka detsembriks. Ionasel puudub aga jääklass, mistõttu võib külmema talve korral selle jaanuaris ja veebruaris kasutamine raskendatud olla,” kirjutab leht.
Septembri lõpus kirjutas BNS, et ükski TS Laevade uutest parvlaevadest ei jõua oktoobri jooksul liinile, kuna Leigeri üleandmine venib. Sadama turundus- ja kommunikatsioonijuhi Sirle Arro sõnul tegi Türgi Sefine laevatehas endiselt ettevalmistusi, et Leiger üle anda. “Kahjuks võib ilmselt küll juba arvata, et oktoobris laev liinile ei jõua, kuna vastuvõtmist veel ei ole toimunud,” ütles Arro BNS-ile.
“Pärast vastuvõtmist kuluks laevatehases mõned päevad ärasõidu formaalsusteks, laeva Türgist Eestisse tulemine võtab orienteeruvalt 3 nädalat, aga kuna on tegemist sügisilmadega, siis võivad need olla ettearvamatud ja sõiduaeg ka halvemal juhul pikeneda,” rääkis Arro, lisades, et aega läheb ka Eestis enne, kui laev liinile saab asuda.


authors:
Lääne Elu
Heinar Tuulberg

maintext:
Haapsalu võitis tormi tõttu edasi lükatud korvpallilahingus Orissaaret
Heinar Tuulberg
Haapsalu korvpallikooli meeskond koos treener Jaanus Levkoiga mängu eel. Allikas: BC Hundid
Tänavu Eesti meistivõistluste II liigas mängiv Haapsalu korvpallikool pidi hooaja esimese kodumängu pidama reedel, kuid parvlaevaühenduse katkemise peeti mäng Orissaarega alles pühapäeval. Haapsalu võitis 75:70 (20:13; 21:21; 16:10; 18:26).
Esimese veerandaja keskel läks Haapsalu meeskond eest ära ja juhtis kindlalt ka kahe järgmise veerandja jooksul. Viimasel veerandil jõudis vastane järgi. Minut enne mängu lõppu oli seis juba 71:67 ja asi veidi kriitiline.
Viimasel minutil, nagu ka kogu mängu, oli kindel mees Dmitri Tšerepanov, kes realiseeris kõigepealt kaks vabaviset ja andis kohe resultatiivse söödu korvi alla Janek Tettole. Sellele järgnes küll Tšerepanovi viga ja vastaste kaks tabavat vabaviset, kuid mäng oli tehtud.
Ehkki viimase kahe sekundi jooksul võtsid mõlemad meeskonnad minutilise mõtlemisaja, mängu seis suure rabistamisega ei muutunud ja Haapsalu sai küllaltki raske viiepunktilise võidu.
Mängu resultatiivseim oli Tšerepanov 23 punktiga, lisaks sai ta 8 lauda ja andis 6 resultatiivset söötu. Mikk Päeske hankis 13 lauda. Janek Tetto sai kätte 8 lauda ja viskas 12 punkti.
Haapsalu korvpallikool mängib Eesti meistrivõistluste II liigas lääne ehk E-alagrupis koos BC Rapla, Rapla KK, Orissaare Spordi ja KK Paulus/Pärnu Metsaga.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Galerii: madal meri tekitas Rohukülas 16-tunnise laevasaba (1)
Urmas Lauri
Veidi enne kella kümmet hommikul teatas TS Laevad, et parvlaev Regula teeb esimese reisi Rohukülast Heltermaale kell 10:30. Selle järel hindab kapten olukorda ning annab teada, kas edasi saame sõita graafiku kohaselt. Parvlaev Harilaid väljub Rohuküla sadamast vahetult pärast parvlaev Regulat orienteeruvalt kell 10:45.
Regula väljasõit lükkus paarkümmend minutit hilisemaks.
16tunniseks veninud laevasabast mahtus Regulale vaid osa, kui laev sadamast väljuma hakkas, oli kassaputkade taha kogunenud järjekord ooteplatsi uuesti täitnud.
Varahommikul kell pool kuus andis TS Laevad teada, et Hiiumaa liinil on hommikused parvlaevade Regula ja St. Ola reisid tühistatud. “Ootame veetaseme täiendavat tõusu,” seisis pressiteates. “Parvlaev Harilaid väljus 5.08 Heltermaalt ja pardal on 2 reisijat ning 2 sõidukit. Järgmine väljumine on orienteeruvalt kell 7 Rohukülast. Parvlaev Harilaid jätkab reise vabagraafiku alusel.”
“Selline teavitustöö on ikka näkku sülitamine,” viitas kella kümneks õhtul sadamasse jõudnud hiidlane Tiit. Pressiteatest jäi tema sõnul lugejaile mulje, et olukord Hiiumaa liinil on normaale. “Aga pole ju! Inimesed ootasid ju kella poole seitsmest õhtul sabas, ööbisid autodes, infot saada polnud praktiliselt võimalik.”
Hiiumaa liinil oodatakse mereveetaseme tõusu, kuid mõõtmistulemused näitavad, et see on paari tunni jooksul veidike langenud. Mõõdulatt Rohukülas näitab praegu (kell 11.45) -62 cm. Merevee tõusu ennustatakse alles õhtuks.
1. oktoobril, mil TS Laevad liinil toimetama hakkas, oli merevee tase 29 cm üle keskmise. Madalaim oli meri eile kell 20, siis oli tase 70 cm alla keskmise.
Roosiline pole olukord ka Saaremaa liinil. Kell 10.35 teatas laevafirma, et hooldustööde tõttu jäävad ära parvlaev Ionase reisid 11.05 Virtsu-Kuivastu suunal ning 12.25 Kuivastu-Virtsu suunal. Kõik reisijad teenindab ära parvlaev Hiiumaa.
Fotod: Urmas Lauri


authors:
Lääne Elu
Martin Huberg
Eml Juhatuse Liige

title: Martin Huberg: haigekassa miinuse põhjus on haigushüvitise kärpimine - inimesed käivad haigena tööl

maintext:
Martin Huberg: haigekassa miinuse põhjus on haigushüvitise kärpimine – inimesed käivad haigena tööl
Martin Huberg, EML juhatuse liige
Kui tavaliselt jäävad haigeks inimesed ja pudulojused, siis selle suve lõpu suur uudis on seotud abstraktsiooni, juriidilise isiku ühe organi ehk haigekassa tõvega, kirjutab Eesti Maksumaksjate Liidu juhatuse liige Martin Huberg.
Keegi ei tea täpselt, kas aitab mõni leebe ravivõte ja piisab tabletikuurist või tuleb agressiivsem sekkumine sooritada ning amputeerida haigelt kassalt selle külge kasvanud tegevjuht või ehk hoopis liita ja lahutada sutsu ning korraldada selle tegevus rohkem ministeeriumi alla ja hoida kulusid sel viisil kokku. Sest mis tolku on eraldi asutusest, selle juhtimisaparaadi ülalpidamisest, kui niikuinii tuleb ministeeriumis vaibal käia ja aru anda? Mõni kantsler võib selle ameti ise üle võtta ja ka muid kulusid kokku hoida.
Suur miinus või suur pluss?
Kas 33 on suur või väike number? Inimese vanuse puhul võis see sadu aastaid tagasi olla nii-öelda pensioniiga ning oli aeg endale hauaplats valmis vaadata. Tänapäeval on 33-aastane noor inimene, kellel on eeldatavasti mõnel juhul isegi kuni 2/3 elust elamata. 33 miljoniga on sama asi. Kui see on mingi pisikese äriühingu miinus, siis on see väga suur miinus. Mõnel puhul võiks isegi mõnest mõrvatud tegevjuhist lugeda. Kui see on Saksamaa transpordiettevõtja Deutsche Bahni täiendav kulu, siis pole asi sugugi hull. Riiki tervikuna vaadeldes ei ole tegemist samuti kuigi suure summaga, arvestades, et jooksva aasta eelarve kulud kokku on umbes suurusjärgus 8,9 miljardit eurot. Sotsiaalministeeriumi osa kuludest on umbes 3,5 miljardit eurot.
Tegelikult, kui haigele kassale 2012. aastal sügisel tegevjuht paika sätiti, siis hõiskas ta esimese tähelepanuväärse asjana: Kordan veel — eravahendite kaasamine ei ole tingimata asi, mida isiklikult peaksin toetama, aga ütlen, et see on üks võimalus, mida ei saa välistada. Esmane võimalus on dividendide ja muude tulude maksustamine sotsiaalmaksuga ning teine võimalus maksta haigekassale riigieelarvest raha juurde, pensionäride eest näiteks. Kõige aluseks on haigekassa tulude-kulude prognoos, esmalt viieks aastaks ja siis ka natuke pikemaks ajaks.
See tähendab, et ta sai väga hästi aru, et rahastamine on probleem ning pakkus ka võimalikke lahendusi välja, meeldivad need meile või mitte. Kuid Riigikogu ei ole just suurt midagi selles osas ette võtnud ja ilmselt ongi lihtsam alati mõnda mutrit süüdistada kui ise midagi sisulist teha. Samas, organisatsioonisisese kokkuhoiu võimalus ei ole ju piiritu. See tähendab, Siseministeerium küll katsetab seda päästjate ja politseiametnike peal, kuid ainult sellest ei piisa, et Euroopa Liidus isekustuvad sigaretid lettidel on, sest isekustuvat tuld ja iselahenevaid mõrvasid ei ole veel välja töötatud…
Politsei muidugi püüab ka jalakäijaid trahvides eelarvele lisa teenida, kuid ilmselgelt on jalakäijaid varsti liiga vähe ning politseinikud ei kannata kaua seda piinlikkust enam ilmselt ka välja, võiks nagu millegi targema ja olulisemaga tegeleda.
Millest miinus?
Ei läinudki kuigi kaua, kui tegevjuht avastas: Rossi sõnul on suurim miinuse tekitaja haigemad inimesed. Nii veebruaris kui ka mais oli ajutisel töövõimetuslehel prognoositust rohkem inimesi, see tähendas haigekassale loodetud sotsiaalmaksutulu asemel kulusid. Poolaasta jooksul tuli hüvitisi maksta 7,7 miljonit eurot rohkem kui eelmise aasta samal perioodil.
Ja jätkas: Teine suur lisakulu on haiglate ületöö. Kuigi haigekassa analüüsist nähtub, et ületöö on olnud stabiilses kasvus juba viimased kolm aastat, pole prognoos sedavõrd suure töömahuga arvestanud. Sel aastal on ületööd lausa 50% rohkem. Rossi sõnul on enim ravi vajatud kardioloogia ja neuroloogia valdkonnas.
Me jõuame nüüd tagasi selle teemani, mida maksumaksjate liit on juba mõnda aega esile tõstnud.
2009. aastal jõudis mäletatavasti majanduskriis, milles Andrus elada tahtis, Eestisse, täpsemalt Riigikokku, ning poole aasta pealt jõustati rida muudatusi, mille põhjendusi kaunistasid kompartei vaimus loosungid, kuid sisu oli seotud inimestelt ja tööandjatelt raha äravõtmise või soodustustest ilmajätmisega.
Mis puudutab ravikindlustushüvitisi, siis lihtsustatult öeldes, kui 30. juunini 2009 maksis haigekassa haigusraha alates teisest päevast, siis 1. juulist alates maksab haigekassa töötajale haigusraha alates 9. päevast. 4.–8. päevani (k.a) maksab haigusraha tööandja, esimesed kolm päeva on vaja kuidagi ise toime tulla (v.a mõned erandid).
Mis juhtub?
Selle tulemus oli aimatav, sest töötaja haiguse eest pandi vastutama tööandja. Töötajad ei julgenud enam haiguslehte niisama lihtsalt võtta, vaid käisid selle asemel haigena tööl. Väljaravimata haigused, nakkuste levitamine, stressifooni üldine kasv — kuhu see viib?
2014. aastal kirjutab Eesti Päevaleht: Kui 2008. aastal kasutati haiguslehte 470 950 korral, siis 2010. aastal võeti neid 246 737 ja mullu 325 335. Viis aastat tagasi hakati tunduvalt vähem haigusraha maksma ja haiguslehtede arv vähenes peagi märgatavalt. Kummalisel kombel on sama tendentsi näha ka terviseameti statistikas ülemiste hingamisteede ägedatesse nakkustesse haigestumise kohta.
Mõistagi, tolles artiklis kajastatust nähtuvalt ei tihanud ametnikud otsida seost haigushüvitiste maksmise muutmise korrast, kuid mulle tundub siin siiski mingi seos olevat. Kuid läheme väikse sammu võrra ajaloos tagasi. Eesti rahvastik kaotas 2006. aastal 474 521 eluaastat, sellest mehed 224 710 ja naised 249 811 eluaastat. Tervisekaotus jaguneb üsna võrdselt enneaegsetest surmadest (52%) ja haigustest ning vigastustest (48%) tingitud tervisekaotuseks.
Tervise Arengu Instituudi statistikast Eesti rahva tervise kohta nähtub: 2013. aastal kaotas Eesti rahvastik 493 740 eluaastat, mehed 223 190 ja naised 270 550 aastat. 56% aastatest kaotati haiguste ja vigastuste ning 44% enneaegsete surmade tõttu.
Võrreldes 2013. aastaga olime 2006. aastal seega plussis. Ütleme siis teistpidi, 2013. aastal oli kaotus võrreldes 2006. aastaga 19 219 aastat. Pole hullu, Hiina loeks selle statistiliseks veaks. Kindlasti on see kadu mingite joodikute probleem ja pealegi ei võrdle ma rahvaarvu muutust. Niikuinii on kõiges süüdi Eesti ainus Nokia, alkohol, eksole.
Järsku me siiski oleme haigemaks jäänud? Kui Ross viitas, et enim ravi on vajatud kardioloogia ja neuroloogia valdkonnas, siis ütleme banaalsemas keeles, et inimesed on stressi, ületöötamise, haiguste ravimata jätmise ja tont teab mille pärast saanud rohkem infarkte ja insulte. See on vägagi kulukas ravi ning nii mõnigi patsient ei pruugi ellu jääda või täielikult taastuda. See omakorda ahendab esimesel juhul sotsiaalmaksu maksjate hulka ning teisel puhul võib muuta olukorra vastupidiseks, kus riik hakkab inimesele üsna pea toetusi maksma. Mina näen selle taga seda suurepärast riigieelarve muudatust, millega tööandjad nii-öelda rohkem vastutama pandi ja töötajad rahast ilma jäeti.
Riigi see osa, mis tegeleb sotsiaalse valdkonnaga, nii aga ei arva. Nii esitas tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski haigekassa „haiguse“ ühe „ravivõttena“ kaalumiseks valitsusele ettepaneku kehtestada töövõimehüvitisele kolmekordse keskmise lae.
Valitsus seda küll ei toetanud, kuid suund anda inimestele ravikindlustuse eest võimalikult vähe, on läbiv. Läbiv on ka põhjuse ja tagajärje vahelise seose ignoreerimine.
Imperaator õpetab
Ja hoolimata sellest, et riik ise dikteerib suunda, ka haiguste osas, õpetab meid suur imperaator oma enese tarkusest: pikas perspektiivis vajab tervishoid lisaraha, kuid esmalt on vaja analüüsida tervishoiusüsteemi sees olevaid võimalusi vahendite paremaks kasutamiseks.
See tähendab, et nad ei oskagi midagi muud peale Excelis numbrite kokkulugemise. Mõistagi, ka see on väärt oskus ning mööda külgi maha ei jookse, kuid kuidas Excelisse suuremaid numbreid saada? Kas piisab, kui lihtsalt sisestada tabelisse suuremad numbrid? Kas sellest ka tulud suurenevad? Või jäämegi kulu poolt kärpima ning varsti on haige kassa sellises olukorras, kus saab ainult vältimatut arstiabi ja ülejäänu tuleb igalühel ise kinni plekkida? Järsku ikka on nii, et täna kulutamata jäänud raha maksab tulevikus haiguse või lühema eluea näol kätte?
See, et riik elab ammu ainult programmis, nähtub ka uue eelarve märksõnadest — kogu jõud pannakse propagandale ja teatatakse rahandusministri vahendusel, et uus eelarve on „majanduslikku kasvu ja kindlustunnet suurendav eelarve“. Nooh, kas teil hakkas juba parem? Haigus taandub tasapisi?
Kuhu on imperaatori meelest oluline raha suunata? Loomulikult betooni, mõnel puhul hoonetesse, kuid ka selline vältimatu ja mõttetu kulu nagu Tallinnast Tartusse kulgev 4-realine maantee… Oh Jeesus, anna mõistust: Me saame ilma laenurahata ehitada Tallinna-Tartu maantee neljarealiseks — asi, mida kaua on oodatud.
Ja mida on järeldatud senistest tagasilöökidest reaalelus? Ei midagi erilist: „Valitsuse maksupoliitika eesmärk on olnud vähendada tööjõuga seotud makse ning tõsta pahede, tarbimise ja keskkonnaga seotud makse," selgitas Sester. „Kavandatavad aktsiisitõusud on jõus.“
Kui riik elabki ainult tabelis, siis ongi raske midagi sisulist ja suurt ära teha. Ja Tartusse kulgev 4-realine tee on küll viimane asi, mis Eesti majandusmootori täistuuridel käima tõmbab ning nutsu kiiresti eelarvesse voolama paneb.
Ettepanek
Mul on tegelikult parem ettepanek, kuidas maailma asjad Eesti poliitikutele omasel moel korda ajada. Mäletate, kui loodi taevad ja maad ning raiuti kivisse koalitsioonileping? Selles oli punktis 8.17 järgmine kokkulepe: „Seame sisse ettevõtjate päeva tähistamise.“
See on nii muuseas maksutõusude ja muu jama silumiseks. Mõistagi tehti see ka teoks ning juba 2015. aasta 8. oktoobril tähistatigi suursündmust: „Ettevõtlusminister Liisa Oviir ütles, et riigilipu heiskamisega tahame juhtida avalikkuse tähelepanu ettevõtlikele inimestele ja ettevõtjate rollile, et ettevõtjaks olemist senisest enam väärtustada.“
Ma leian, et meil on puudu veel meedikute palgafondi päev, patsiendi päev ja haigekassa päev — kui see ka tehtud saab, siis oleme jälle grammikese tasakaalus eelarvele ja ilusale elule lähemal… Kahju ainult, et neid päevi aastas vaid loetud arv on. Kui näiteks ministeerium võib olla kahe kõrgepalgalise ministri valitseda, miks me ei võiks siis pühade ja tähtpäevade seadust peenhäälestada ja ka öid tähistama hakata? Näiteks prostituudiöö, kuritöö-öö ja politseipäev. Võimalusi saaks duubeldada!
Artikkel ilmus EML ajakirjas MaksuMaksja.


maintext:
Detailplaneeringu vastuvõtmine ja avalikustamine
Noarootsi vallavalitsuse 6.10.2016 korraldusega nr 170 võeti vastu Spithami külas / Spithamnis asuva Künkaserva tee 1 kinnistu (katastriüksus 52001:001:1091; kinnistu registriosa nr 3027932; kinnistu pindala 3510 m²) detailplaneering.
Detailplaneeringu eelnõu järgi on krundi kasutusotstarbeks määratud puhke- ja spordirajatise maa (katastriüksuste sihtotstarve 100% ärimaa); kinnistule on määratud tenniseväljaku ja u 100 m2 ehitisealuse pinnaga tenniseväljakut teenindava hoone (riietus- ning pesemisruumide tarbeks) ehitusõigus ja hoonestustingimused. Samuti on planeeringuga määratud kommunikatsioonide lahendused, servituutide ja keskkonnatingimuste seadmine.
Planeering näeb ette kinnistule juurdepääsu Künkaserva teelt. Detailplaneering ei muuda valla üldplaneeringu põhilahendust, küll aga muutub detailplaneeringu kehtestamisega kehtetuks praegu maaüksusel kehtiv detailplaneering.
Detailplaneeringu avalik väljapanek on Pürksi külas / Birkases Noarootsi vallamajas 25. oktoobrist 8. novembrini 2016. a igal tööpäeval kell 8–16.30 ja valla veebilehel. Väljapaneku ajal on võimalik esitada planeeringulahenduse kohta kirjalikke arvamusi.
Noarootsi Vallavalitsus


authors:
Lääne Elu
Ann Mari Anupõld

title: Ann Mari Anupõld: talvele vastu!

maintext:
Ann Mari Anupõld: talvele vastu!
Ann Mari Anupõld
Kuigi kuu alguses võimutsenud külmad tuuled olid juba selge märk sellest, et oleme nüüd kindlalt sügise haardes, on hiljemalt alates eelmise nädala esimestest miinuskraadidest selge, et ega see talvgi taevasse jää. Viimased välistööd saavad veel kiiruga lõpetatud või hoopis peatatud, kõik tundlikud taimekesed kolitakse soojematesse talvekorteritesse ja iga-aastane debatt lehtede riisumise kasulikkusest või mõttetusest on taas võimust võtnud. Aga mitte ainult maja ja aed ei taha talvekorda tegemist, vaid ka meie vastutusel olevate loomade heaolu peab külmal aastaajal olema tagatud. Ma eeldan, et kliima soojenemisel läheb veel natuke aega, enne kui Eestist saab uus Hispaania ja meil pole üldse enam vaja adekvaatsete ulualuste või joogivee sulatamise üle pead murda.
Sageli lähtume loomade olukorda hinnates liialt iseenda tunnetest. Me tahaks ikka, et keskkond oleks võimalikult soe ja valgusküllane. See kõik on ka õige, aga samas ei ole meil laikade või bernhardiinide vähemalt 10 cm paksust ja mitmekihilist kasukat, millest isegi jäine vihm ei suuda õieti läbi tungida. Välimised kihid võivad küll härma tõmmata, aga naha lähedalt on ikka mõnusalt kuiv ja soe. Koertele, kes on harjunud õues elama, piisab talvel ilusti hakkamasaamiseks kuivast varjualusest, kus puudub tuuletõmme. Soojustatud kuudid on küll moekad, kuid enamikul juhtudel natuke üle pingutatud. Erandiks on väga noored, väga vanad või keskkonnaga mitte harjunud koerad! Koertel peab olema piisavalt aega, et endale korralik kasukas selga kasvatada. Kui koeri on enne pidevalt toas hoitud, siis ei saa neid päevapealt õue jätta. Mõnel vanemal koeral ei pruugi aga lihtsalt liigesed enam niisketele ja külmadele ilmadele nii hästi vastu pidada nagu varem. Neid aitavad pehmemad magamisasemed ja ehk võimalus näiteks ööseks garaaži või katlaruumi pikutama minna.
Lisaks soojustatud kuutidele on sügisele iseloomulik koerte moesõu. Demonstreeritakse erinevaid ebapraktilisi variante sellest, kuidas koera võimalikult kitsastesse mantlitesse toppida. Mantlid on õigustatud ainult väga lühikese karvastikuga, vanematel või piiratud liikumisvõimega loomadel. Koer, kes õues piisavalt liigub ning on hea tervisega ja normaalse karvastikuga, suudab endale igal juhul ise piisavalt sooja toota. Eraldi riietus võib teda sel juhul pigem ahistada kui aidata.
Mis on aga ülejäänud puduloiustega? Kuidas kass, jänes ja kana külmade temperatuuridega hakkama saavad? Kassid üldjuhul eelistavad sooja ning mõnda kodutiigrit on talviste ilmadega peaaegu võimatu uksest välja saada. Nad veedavad tunde sooja ahju ees diivanil lösutades või lähevad lausa soemüüri otsa magama. Ja olgem ausad, eks meiegi teeks seda mõni päev meeleldi, kui meile valik antaks. Ent ka kassid saavad külmade ilmadega suurepäraselt õues hakkama. Piisab sellest, et neil on kuiv ja küllaldase pesamaterjaliga koht, kuhu pikutama minna. Põhk või hein sobivad selleks ideaalselt. Jäneste kohta kehtib muuseas täpselt sama. Ka pisinärilistega ei juhtu miinuskraadidel mitte midagi, kui nad on kuivas kohas varju all. Kanadega on asi natuke keerulisem, just seetõttu, et neil võivad kõva pakasega hari ja lott ära külmuda. Loomade valikul tasuks kindlasti lähtuda oma pidamisvõimalustest. Kui teil on külm laut, siis valige sellised kanad, kellel on võimalikult väike hari ja lott, siis nendega ei juhtu ka –20 kraadi juures mitte kui midagi. Oluline on aga meeles pidada, et kanad tarbivad sööta vaid valgel ajal! Kuna külmade ilmadega läheb väga palju energiat kehasooja hoidmise peale, siis tasub loomadele pakkuda kunstlikku valgust, et neid kauem sööma meelitada, ja valida selline sööt, milles oleks rohkem energiat. Ka kõik teised loomad tarbivad talvel üldjuhul rohkem sööta kui suvel, ja see on külmade ilmadega õigustatud.
Lisaks söödale ja kuivale asemele on iga-aastane peavalu ka joogivee pakkumine. Sama kiiresti, kui meie uusi joogikausse ette tassime, jõuab vesi neis ka juba jäässe minna. Ja huvitav, kas see loom sai sealt üldse mõne lonksu võtta? Kelgukoerte juhid lahendavad probleemi, pakkudes koertele talve jooksul söögiks niinimetatud suppi. Kuivtoit pannakse leige vee sisse, lisaks läheb sinna juurde veel törts liha või konservi, et muuta vett maitsvaks ja meelitada koera kogu kausitäit endale sisse sööma-jooma. Ka teistele loomadele võib pakkuda toite, mis sisaldavad rohkem vedeliku. Professionaalsemalt annab aga probleemile läheneda, kasutades soojendatud jooginõusid ja küttekaableid või ehitades joogikausile ümber soojustatud kastikese.
Head talvitumist!


maintext:
Tallinna Sadam: olukord on kõigile äärmiselt keeruline, Leedoga peetakse läbirääkimisi (1)
Refereerinud Kristjan Kosk
Parvlaev Harilaid saabus Hiiumaalt Rohuküla sadamasse kell 11.45 ja suundus kell 12 taas Hiiumaa poole. Foto: Urmas Lauri
Delfi kirjutab, et Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht Sirle Arro ütles kommentaariks Ärilehe lugeja kirjale, et olukord on kõigile äärmiselt keeruline ja häid lahendusi ei ole.
„Operatiivseid otsuseid võetakse vastu jooksvalt. Parvlaev Harilaid teenindas eile laevaliiklust Hiiumaa liinil ligi 20 tundi. Laeva meeskonna liikmed vajavad puhkust, et alustada uuesti varahommikul. Öötundideks jäi vaid 5 tundi," ütles Arro.
Tema sõnul ei ole laeva meeskondade vahetamine nii lihtne, kui see võiks tunduda.
TS Laevad on alustanud läbirääkimisi SLK-ga parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks.


maintext:
NATO hävitajad teevad Eesti õhuruumis treeninglende
BNS
Möödunud aasta detsembris võisid Kiltsi ümbruse elanikud taevas imetleda kolme USA ründelennuki õhukaari. ARHIIV
Alates esmaspäevast teevad töönädala vältel Eesti kohal madallende kaks Ämari lennubaasis paiknevat Saksa õhuväe hävituslennukit Eurofighter.
Lennukid lendavad üle Eesti madallennualadel ning mitte madalamal kui 152 meetrit ja eelistatavalt asustatud punktidest eemal. Lennud toimuvad päeva esimeses pooles, teatas kaitseväe peastaap.
NATO liikmesriigid eraldavad oma õhuruumi osad õhuväeõppuste ja -harjutuste tegemiseks – nende alla kuuluvad ka madallennud. Ka Balti riikide valitsused on eraldanud oma õhuruumis piirkonnad madallendude sooritamiseks. Madallende sooritatakse kokkuleppel lennuameti ja Lennuliiklusteeninduse aktsiaseltsiga.
Põhja-Atlandi Nõukogu otsuse kohaselt valvavad NATO liikmesriikide õhujõud Eesti, Läti ja Leedu õhuruumi rotatsiooni korras alates 29. märtsist 2004. aastal, mil Balti riigid said NATO liikmeks. Balti riikide õhuturve moodustab osa NATO targa kaitse kontseptsioonist, mille eesmärk on säästa alliansi liikmesriikide ressursse, panustades erinevatesse võimekustesse ühiselt.
Saksa õhuväe lennusalk võttis Balti riikide õhuturbe üle 31. augustil. Šiauliai lennubaasis paikneb praegu Prantsusmaa õhuväe õhuturbesalk, mille relvastuses on hävitajad Mirage 2000.


authors:
Lääne Elu
Mati Seppi

maintext:
Laskur Martten Tiitsma oli Lätis võidukas
Mati Seppi
Martten Tiitsma. Foto: Ahto Kruusamäe
Läti väikelinnas Aizputes kogunesid järjekordselt baltikumi laskurid omavaheliseks mõõduvõtmiseks. Linn, mis oma vanuselt on Haapsalust vanem, asub Kuramaa keskel.
Edukalt esines püssilaskur Martten Tiitsma. Spordipüssi lamadesharjutuses 60 lasku püstitas ta uue isikliku rekordi 582 silmaga ja oli võidukas juunioride arvestuses.
Teine isiklik rekord tuli õhupüssiharjutuses 563 silmaga, mis andis juunioride arvestuses teise koha.
Püstolilaskmises tuli naiste arvestuses teisele kohale Triin Kuusik 367 silmaga ja viiendaks Kerli Neljas 361 silmaga.
Mati Seppi


maintext:
Laupäeval on hõimupäeva puhul Eestis lipupäev
Laupäeval, 15. oktoobril on hõimupäev. Sel puhul heiskavad Eesti lipu kõik riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Ühise soome-ugri kultuuripärandi teadvustamiseks ja teiste hõimuvendade toetuseks võivad Eesti lipu heisata ka kõik teised. Lipud heisatakse päikesetõusul ja langetatakse päikeseloojangul.
Hõimukuul on juba traditsiooniks kujunenud, et toimuvad soome-urgi kultuuripärandit tutvustavad kontserdid, saab vaadata temaatilisi filme ning osaleda kirjandusüritustel. Igal aastal on hõimupäevadeks Eestisse kutsutud ansambleid, kirjanikke, kunstnikke ja teisi külalisi Venemaa soome-ugri aladelt, aga ka Soomest ja Ungarist.


authors:
Lääne Elu
Eesti Vehklemisliit

maintext:
Eesti karikavõitjateks epees tulid Haapsalus Irina Embrich ja Peeter Turnau
Eesti vehklemisliit
Vasakult: Sten Priinits, Juhan Salm, Jüri Salm, Peeter Turnau.
Vasakult: Liza Manajenkova, Kristina Kuusk, Katrina Lehis, Irina Embrich.
Fotod: Arvo Tarmula
Laupäeval Haapsalus Wiedemanni spordihoones peetud Eesti karikavõistlustel epeevehklemises saavutasid esikohad Irina Embrich (Põhjakotkas) ja Peeter Turnau (En Garde).
Naiste epee finaalis alistas Embrich napilt 15:14 Katrina Lehise (En Garde). Kolmandad kohad said Kristina Kuusk (En Garde) ja Liza Manajenkova (SBSK Draakon). Kokku osales 23 vehklejat.
Meeste epee finaalis oli Turnau torgetega 15:10 parem Jüri Salmist (Tallinna Mõõk). Kolmandad kohad teenisid Juhan Salm (Tallinna Mõõk) ja Sten Priinits (En Garde). Osalejaid oli kokku 29.


maintext:
TS Laevad hoiatab: Harilaid sõidab vabagraafiku järgi
Toimetas Lemmi Kann
St. Ola täna madala veetasseme tõttu liinile ei lähe, väiksem Harilaid sõidab nii, kuidas juhtub. Foto: arhiiv
TS Laevad teatas oma Facebooki lehel, et parvlaev St. Ola täna madala veetaseme tõttu enam ei välju ja asendusels liinile toodud parvlaev Harilaid sõidab vabagraafiku järgi.
"Kuna parvlaev Harilaid on väiksema mahutavusega kui St. Ola, siis sadamas teenindatakse sõidukeid nende saabumise järjekorras, eelisega saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiautod ja puudega isikud," teatas Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro.


maintext:
Lääne-Virumaal hukkus mõisavaremete otsa sõitnud autojuht
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Täna kella 15.40 ajal märkasid päästeameti töötajad Sõmeru vallas Andja külas vastu maja seina sõitnud autot. Sõiduki roolis olnud 60-aastane mees hukkus sündmuskohal. Esialgsetel andmetel liikus Toyotat juhtinud 60-aastane mees Põdruselt Kunda suunas, kui kaldus lauges kurvis teelt välja ja põrkas seejärel vastu Andja mõisa varemeid. Sündmuskohal viibinud päästjatel mehe elu päästa ei õnnestunud. Juht viibis autos üksinda.
Politsei selgitas sündmuskohal, et sõiduki rehvid vastasid nõuetele ja nähtavus sõiduteel oli hea. Sõiduki roolis olnud 60-aastane mees ei kasutanud nõuetekohaselt turvavarustust. Esialgsetel andmetel võis meest roolis tabada terviserike, mistõttu sõitis ta teelt välja. Õnnetuse kõik täpsemad asjaolud selgitab politsei välja kriminaalmenetluse käigus.
Ida prefektuuri operatiivjuht Andres Jaggo avaldab kaastunnet hukkunu lähedastele. „Taolised tervise halvenemise tõttu juhtunud avariid on alati rängad just nende ettearvamatuse tõttu. Kui roolis olles peaks enesetunne järsult halvenema, peatuge esimesel võimalusel, võtke hetk taastumiseks ja vajadusel kutsuge abi," lisas Jaggo.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

title: Siim Kallas: mulle löödi nuga selga

maintext:
Siim Kallas: mulle löödi nuga selga
Toimetanud Andrus Karnau
Siim Kallas. ARVO TARMULA
Euroopa Komisjoni endine asepresident Siim Kallas ütles Äripäevale, et ei välista uue partei tegemist, kuid ta ei taha maha jätta inimesi, kellega koos ta asutas Reformierakonna.
„Ma pole niivõrd pettunud selles, et mina ei saanud presidendiks, vaid selles, kuidas asi välja kukkus. See, kuidas presidendi valimine lõpuks riigikogus lahendati, on minu jaoks käsitlematu Väike seltskond inimesi tuleb kokku, otsustab, et valimisi ei toimu ja et keegi neist, kes varem kandideerisid, enam ei kõlba. Kas valimised ei oma tähtust!? Poliitiliselt kõige kõrgem koht riigis täidetakse peaaegu nagu personaliotsingufirma kaudu,” ütles Kallas.
„Valijamehi peteti. Ega kohalik eliit valgeid sedeleid pannud,” märkis Kallas. Kallas ütles, et valimised oleks võinud tagasi minna valimiskogusse, riigikogu oleks võinud valimisseadust kohendada, et lihthäälteenamusega oleks president valitud.
Kallas ütles, et Reformierakonna ülemine ots eesotsas Rain Rosimannusega teda presidendiks ei tahtnud. „Nuga ikka löödi selga ju, see on päris selge. Kuidas selle sealt nüüd kätte saab, on küsimus,” ütles Kallas. „Palju sõltub erakonna hoiakust. Kui see on selline, et läheme edasi ühise suure perena, nagu midagi poleks juhtunud, siis see pole aktsepteeritav.”


title: Algas kohus Nõva vallavanema üle

maintext:
Algas kohus Nõva vallavanema üle (1)
Kaie Ilves
Nõva vallavanem Deiw Rahumägi täna kohtus. Urmas Lauri foto
Täna algas Haapsalu kohtumajas kohtupidamine Nõva vallavanema Deiw Rahumäe üle. Rahumägi on kohtu all süüdistatuna ametiauto sõidupäevikute võltsimises, nende esitamises valla raamatupidamisele, ametiauto kuritarvitamises ja vallale rahalise kahju tekitamises.
Süüdistuse järgi kandis Rahumägi 2014. aastal oma ametiauto sõidupäevikutesse valeandmeid auto kasutamise ja läbitud vahemaade pikkuse kohta ning esitas need valla raamatupidajale.
Deiw Rahumägi sai Nõva vallavanemaks 2013. aasta detsembris ning talle anti kasutada ametiauto Škoda kütuselimiidiga 160 eurot kuus. Rahumägi tohtis autot kasutada ka isiklikeks sõitudeks, kuid nende eest pidi ta maksma ise. Sõidupäevikusse tulnuks need kirja panna isiklike sõitudena. Oma taskust tulnuks vallavanemal kinni maksta ka tööle- ja kojusõit. Rahumägi on sisse kirjutatud küll Nõva valda, kuid elab tegelikult Harku vallas.
Prokurör Küllike Kask ütles kohtuistungil, et Rahumägi esitas 2014. aasta sõidupäevikud alles oktoobris-novembris ja detsembris. Tegelikult tuleb need esitada iga kuu viiendaks kuupäevaks. Süüdistuse järgi ei esitanud Rahumägi sõidupäevikuid ka Nõva valla finantsisti Sirje Laasi kirjaliku küsimise peale, kuigi oli kohustatud sõidupäevikut pidama ja seda esitama. Lõpuks esitatud andmed auto kasutuse ja läbitud vahemaade kohta ei vastanud tegelikkusele terve 2014. aasta jooksul ja sõidupäevikud on väidetavalt täidetud tagantjärele. 160 euro limiiti on ületatud. Valla kütusekaardiga on võetud nii diislit kui ka suurtes kogustes bensiini.
Süüdistuse järgi tekitas Rahumägi aasta jooksul vallale kokku üle 800 euro suuruse kahju, sest ületas kütuselimiiti ega tasunud erasõitude eest.
Deiv Rahumägi ütles istungil, et „põhimõtteliselt” saab ta aru, milles teda süüdistatakse. Süüdi ta ennast ei tunnistanud.
Rahumäe advokaat Toomas Pikamäe sõnul on süüdistused põhjendamatud ja Rahumägi tuleb kõikides punktides õigeks mõista. Midagi kriminaalset pole Rahumägi Pikamäe sõnul korda saatnud, kui üldse, siis võib rääkida väärteost. Ka pole Nõva valla finantsist nõudnud, et Rahumägi maksaks tagasi üle 800 euro. „E-kirjades seda ei nõuta,” märkis Pikamäe. E-kirjades pole Pikamäe sõnul nõutud ka ühtegi teist konkreetset summat, nii et Rahumägi pole saanud keelduda seda tagasi maksmast. Pikamäe sõnul ei saanudki finantsist 800 eurot nõuda, sest konkreetne summa ilmnes alles uurimise käigus. Pikamäe sõnul tuleks väidetavat dokumendi võltsimist ja võltsitud dokumendi esitamist käsitleda ühe, mitte kahe teona, sest loomuliku elukäsitluse järgi on tegemist ühe teoga.
Täna uuris kohus kirjalikke tõendeid Deiw Rahumäe süüteo kohta. Kohus Rahumäe üle jätkub homme ja reedel, mil kohus hakkab üle kuulama tunnistajaid. Tunnistama on kutsutud suur osa Nõva vallaametnikke ja volikogu liikmeid.


title: Leht: Eesti pensionifondid on kehvimad

maintext:
Leht: Eesti pensionifondid on kehvimad (2)
Toimetas Lemmi Kann
Foto: arhiiv
Ehkki viimastel aastatel on Eesti pensionifondide olukord paranemismärke ilmutanud, selgub Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) värskest raportist, et meie olukord on vanaviisi täbar, kirjutab Postimees.
Aastaid on Eesti pensionifonde kritiseeritud kehva töö pärast. Fondide valitsemistasud on üsna kõrged, tootlus aga maailma kehvimate hulgas. Ehkki viimastel aastatel on olukord paranenud – valitsemistasud langevad ja ka tootlus on justkui paremaks läinud –, näitab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) värske pensionifondide raport, et meie olukord on endiselt kehv. Selle raporti järgi oli Eesti teise samba pensionifondide keskmine kümne aasta reaaltootlus nn rikaste riikide klubi kehvim.
Koos inflatsiooniga on meie pensionifondid põletanud kümne aastaga investorite raha 2,2 protsenti aastas. Analüüsitud riikidest (lisaks OECD liikmesriikidele hõlmas raport ka mitut organisatsiooni mitte kuuluvat riiki) oli miinuses kümne aasta reaaltootlusega riike vaid kolm: Eesti, Läti ja Bulgaaria (pensionifondide reaaltootluse arvutamisel lahutatakse nominaaltootlusest maha inflatsioon).
Loe pikemalt Postimehest.


maintext:
Sulev Vare asemel läheb Haapsalu Veevärgi nõukogusse Ülo Kalm (1)
Lemmi Kann
Ülo Kalm. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu linnavalitsus vormistas teisipäeval korralduse esitada neljapäeval toimunud AS’i Haapsalu Veevärk aktsionäride üldkoosolekul ettevõtte nõukogu liikmeks Ülo Kalm. Sama korraldusega kutsutakse Sulev Vare Haapsalu Veevärgi nõukogust tagasi.
Haapsalu linna esindas Haapsalu Veevärgi aktsionäride üldkoosolekul linnapea Urmas Sukles.
„Haapsalu Veevärgi nõukogus tehti muudatus Sulev Vare avalduse alusel. Sulev Vare uus amet keskkonnaameti regioonijuhina ei võimalda tal kuuluda Veevärgi nõukokku huvide konflikti pärast,“ selgitas Haapsalu linna avalike suhete spetsialist Tõnu Parbus.
1. oktoobrist ühendati keskkonnaameti Saare-Lääne-Hiiuregiooniga Pärnu- ja Raplamaa ning selle juhiks on Sulev Vare.
Endine Haapsalu aselinnapea ja Lääne maavanem Sulev Vare juhtis siiani kaht keskkonnaameti regiooni: Pärnu-Viljandi ja 2014. aastast ka Harju-Lääne-Rapla regiooni.


maintext:
Videolugu: vähenenud töövõimega inimesed meie seas
Toimetanud Urmas Lauri
Tänavu käivitunud töövõimereform muudab töövõime hindamise ja toetamise süsteemi ning puudutab enam kui 100 000 inimest. Lähiaastatel tuleb harjuda mitme uuendusega ja osadel inimestel ka senisest aktiivsemalt osaleda näiteks tööturul, vahendatakse sotsiaalministeeriumi ajaveebis.
Videolugu tutvustab kolme vähenenud töövõimega inimest: Valevit, kes on üle võtmas plekitöid tegeva firma juhtimist; magistrikraadiga Kertit, kes töötab juba üle kümne aasta peaspetsialistina Tallinna tervishoiu- ja sotsiaalametis; ning Tarnot, kes tänu komplekteerija tööle puidufirmas on saanud endale korteri.
Neid kõiki ühendab suur soov tööd teha ja tööl püsida – elada aktiivset iseseisvat elu.
Rohkem infot töövõimereformi kohta: www.töövõimereform.ee


maintext:
Kersti Kaljulaid asub täna Vabariigi Presidendi ametisse
BNS
Kersti Kaljulaid. Foto: Peeter Langovits
Vabariigi presidendiks valitud Kersti Kaljulaid asub esmaspäeval ametisse, vahetades sellel kohal välja Toomas Hendrik Ilvese.
Ameti üleandmise tseremoonia algab kell 14.15 Kadriorus, kui Kaljulaid koos abikaasaga saabuvad presidendi kantseleisse, kus neid võtavad vastu Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves ja Ieva Ilves.
Kell 14:40 saabuvad presidendid riigikogu hoone esisele platsile, kus Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves tervitab Vahipataljoni aukompaniid ja presidendid suunduvad Toompea lossi.
Kell 15:00 algab riigikogu istung, kus Toomas Hendrik Ilvese peab kõne. Seejärel annab valitud president Kersti Kaljulaid ametivanne, talle pannakse kaela ametikett ning uus Vabariigi President peab oma kõne.
Kell 15:30 teevad presidendid riigikogu Valges saalis sissekande külalisteraamatusse ja fotograafid saavd võimaluse jäädvustada presidendi pidulikul ühispildil.
Kell 15:45 väljuvad presidendipaarid Lossi platsile, toimub aukompanii rivistus ja mängib orkester. Lossi platsil tervitab Vabariigi President Kersti Kaljulaid aukompaniid.
Õhtul kell 17:00 on Kadrioru kunstimuuseumis Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaidi ja president Toomas Hendrik Ilvese vastuvõtt põhiseaduslike institutsioonide esindajatele, valitsuse liikmetele, kõrgematele riigiametnikele ja diplomaatilisele korpusele.
Kaljulaid valiti presidendiks riigikogus 3. oktoobril toimunud valimistel, kus tema poolt hääletas 81 saadikut.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

title: Elis Saareväli avas Artishoki Biennaali

maintext:
Elis Saareväli avas Artishoki Biennaali
Kaire Reiljan
Elis Saareväli. Foto arhiiv
Tallinnas teatri NO99 kammersaalis algas neljapäeval viies Artishoki Biennaal, kus esimesena astus üles Läänemaa kunstnik ja Haapsalu kunstikooli õpetaja Elis Saareväli.
Klassikalise maali taustaga Elis Saarevälja installatsioon pealkirjaga "Küllaltki hästi" kujutab augulist eesriiet, vahendasid ERRi kultuuriuudised.
Kunstikriitik Kaarin Kivirähk tõdes "Aktuaalses kaameras", et Elis on selline tore kunstnik, keda huvitab kulumine, aga ta näeb selles midagi positiivset. "Aja möödumine võib olla ka mõnus ja turvaline. Kui meil on kiire maailm ja miski pole kindel, siis see on ikka kindel, et aeg möödub."
Artishoki Biennaal on veksperimentaalne näituseformaat, mis koondab kümmet kunstnikku ja kümmet kirjutajat. Iga kunstnik esitab näitusele ühe uue teose ja kriitikud kirjutavad artikli kõigi esitatud teoste kohta. Publik saab kümne päeva jooksul osa kümne kunstniku uutest teostest ja sajast kunstikirjutisest. Lisaks toimub igal õhtul avalik vestlus vastaval päeval üles astuva kunstnikuga.


maintext:
Andres Herkel: Georgia valimiste kolm õppetundi
Süvenemata valimiseelse õhustiku hädadesse ja tulemuste võimalikku manipuleerimisse (mis sai toimuda vähesel, mitte suurel määral), toon esile nende valimiste kolm õppetundi, mis on üldisema sisuga kui ühe maa kogemus, kirjutab Vabaerakonna esimees Andres Herkel (pildil).
Tulemused on suurtes piirides näha ka enne teist vooru. Valimiste proportsionaalse osa võitis suurelt Georgia Unistus (48,7%). Rahvuslik Liikumine (27,1%) kinnitas end tugevuselt teise parteina, ehkki nende välja lülitamiseks tegi Unistus kõik, mis võimalik. Kolmandana sai üle künnise Patriootide Allianss (5,0%) – uus tundmatu suurus, väidetavalt peamiselt Türgi-vastane ja ksenofoobiline. Tuntud suurused jäid alla künnise, kõige lähemale jõudsid Vabad Demokraadid (4,6%). Vt. http://agenda.ge/maps/election2016/# Nende protsentide alusel jagatakse 77 kohta 150-liikmelises parlamendis.
73 mandaati jagatakse ühemandaadilistes ringkondades. 20 mandaati on Unistusel juba käes ning 51-s ringkonnas tuleb teine voor kahe enim hääli saanu vahel, sest võiduks on vaja saada enamushääled. Eeldatakse, et Unistus saab veel üle neljakümne mandaadi.
Süvenemata valimiseelse õhustiku hädadesse ja tulemuste võimalikku manipuleerimisse (mis sai toimuda vähesel, mitte suurel määral), toon esile nende valimiste kolm õppetundi, mis on üldisema sisuga kui ühe maa kogemus.
Majoritaarne süsteem tekitab kallutatud jõu
Selline valimissüsteem, kus ühel sedelil antakse hääl suletud nimekirjadele ja teisel sedelil valitakse majoritaarselt üks kandidaat, juurdus N. Liidu kokkuvarisemisel paljudes nn. uutes riikides. Nüüdseks on seda siin ja seal muudetud, kuid Georgia praegune süsteem on omataoliste seas tüüpiline.
Nagu praegune pilt näitab, viib valimiste majoritaarne osa laeva ühele küljele kaldu. See tekitab tugevalt domineeriva jõu, keda demokraatlike valimiste teel polegi võimalik võimult eemaldada.
Omal ajal suutsid sellist süsteemi päriselt vältida vaid Eesti ja Läti. Meie süsteemi võib keerukuse pärast kritiseerida, kuid see, et üks hääl antakse korraga isikule ja nimekirjale, on geniaalselt lihtne. Keerukas on mandaatide jagamine vähem hääli saanud kandidaatide vahel. See põhjustab võõrandumist, kuid mitte siiski diktatuurialgeid.
Väikesed süüakse suurte kiskjate vahel ära
Võib vaielda selle üle, kas Unistus aitas Georgias Patriootide Alliansile varjatult kaasa või mida Euroopa mõistes paremäärmusliku jõu pildile tulek tähendab. Oluline halb on see, et kahe suure vahel tasakaalukamaid teid otsinud parteid kõrbesid. Eeskätt endise kaitseministri Irakli Alasania vabad demokraadid ja parlamendispiikri Davit Usupašvili vabariiklased.
Käies Georgias kolme aasta eest, kui Unistuse võimuvertikaal oli veel noor, kinnitasid nii vabariiklased kui vabad demokraadid, et kaheparteisüsteemi ei tule. Nad tõesti ei sulandunud oma suure koalitsiooniliitlase hõlma alla. Paraku aga jäi jõudu väheks, et ise poliitikas jätkata.
Nüüd muutub Georgia Unistuse võimufilosoofia ühekülgsemaks, ajupotentsiaali jääb vähemaks, aga arrogantsust tuleb pigem juurde.
Suured Tüürimehed osaku lahkuda
Rahvuslikul Liikumisel võinuks valimistel paremini minna, kui Saakašvili vari poleks nende peale langenud. Kampaania viimastel päevadel saatis ta videotervituse, seda näidati suurel rahvakogunemisel Tbilisis ja see tekitas suurt vastukaja. See oli viga, sest Saakašvili toetajad hääletavad nagunii Rahvuslikku Liikumist, aga kõhklevaid valijaid peletas ekspresidendi jõuline sekkumine pigem eemale.
Nüüd on Rahvuslikus Liikumises meeleolusid, mis kutsuvad ühemandaadiliste ringkondade teist vooru või isegi parlamenditööd tervikuna boikoteerima. Radikaalsuse taga on Saakašvili kompromissitu kuju. Liikumisele tuleks kasuks, kui nad suudaksid oma kunagise liidri varjust välja tulla ning ta ei sekkuks.
Ligilähedaselt sama olukord on Georgia Unistuse ja Bidzina Ivanišviliga. Ta oli lühikest aega peaminister, tõmbus siis kõrvale, kuid kõik teavad, et just tema on hall kardinal Unistuse selja taga. Selline olukord muudab võimupartei juhtimise hägusaks ning ei lase uutel tegijatel iseseisvuda.
***
Praegu vastasseis jätkub. Valitsuse reformivõimekus on enam kui küsitav, see-eest on võimekust Rahvusliku Liikumise tegelaste tagakiusamiseks. Pikemas vaates aitab olukorda muuta tugeva uue jõu teke Georgia poliitikas.


maintext:
Postimees uutest parvlaevadest: poolakad lüpsid Tallinna Sadamat kümnete miljonitega
BNS
Piret läheb Tallinna Sadamale arutult palju maksma. Foto: arhiiv
Poolakad lüpsid Tallinna Sadamat kümnete miljonitega, kirjutab Postimees.
Tallinna Sadam on rahustanud avalikkust faktiga, et iga lepingus ületatud päeva eest maksab Poola Remontowa laevatehas 37 500 eurot trahvi, kuid selle asjaolu nullib teadmine, et laevu tellides maksis sadam paarkümmend miljonit üle turuhinna. Seega on poolakatel aega venitada mõlema laevaga kuni kümme kuud. Alles siis tiksuvad leppetrahvid nende jaoks nulli.
Kuidas poolakad sellise hinna – 31,5 miljonit eurot laeva pealt – endale välja rääkisid?
Väidetavalt käis see kergelt. Esimesed kaks korda olevat Remontowa eestlastele lihtsalt ära öelnud, sest neil olevat tehases tööd ees. Kui nüüdseks sama projektiga seoses miljonite eurode ulatuses altkäemaksu võtmises kahtlustatav sadama eksjuht Allan Kiil kolmandatki korda poolakate ukse taha ilmus, oli ilmselge, et eestlastelt võib küsida ükskõik millist hinda.
Eesti riigifirma oligi valmis poolakad sõna otseses mõttes üle kuldama. 31,5 miljonit eurot tundub arusaamatult kõrge hind, kui arvestada, et analoogsed laevad valmivad Türgis enam kui kaheksa miljonit eurot tükist odavamalt.
Türgi laevaehituse kvaliteedi üle pole praegu mõtet spekuleerida. Näiteks Saksamaal oldi valmis samal ajal ärimees Vjatšeslav Leedole ehitama uut parvlaeva hinnaga 23 miljonit eurot. Kui Leedo ja tema kompanjon Olav Miil tellinuks kaks laeva, langenuks hind 22 miljonile.


title: Meri tõusis, St. Ola pääses liinile

maintext:
Meri tõusis, St. Ola pääses liinile
St. Ola Rohuküla sadamas. Foto: Urmas Lauri
Varahommikul teatas Hiiumaa liinil toimetav TS Laevad, et madala meretaseme tõttu ei saa endiselt liinile tulla parvlaev St. Ola. Kella kaheks pärastlõunal oli merevee tase aga tõusnud ning St. Ola väljus Heltermaa sadamast kell 14.30 väljuda. “Edasised reisid toimuvad graafikujärgselt, teatas laevafirma.
Ennelõunal kurseerisid Hiiumaa liinil parvlaevad Regula ja Harilaid. Laevad sõitsid vabagraafikus ning sadamas teenindati sõidukeid nende saabumise järjekorras.


title: Ann Mari Anupõld: ohtlik ratsasport

maintext:
Ann Mari Anupõld: ohtlik ratsasport
Ann Mari Anupõld
Ann Mari Anupõld. Foto: arhiiv
Eelmisel nädalavahetusel oli taas Eesti ratsaspordi aasta tippsündmus, peeti Tallinn International Horse Show. Suurtes sõitudes oli õnn seekord meie ratsanike vastu ning eestlastel õnnestus saavutada vaid vähesed võidud. Mitu esikohta rändas sedapuhku Leetu, samuti Ukrainasse ja Venemaale.
Põnev oli kogu etendus sellest hoolimata. Ajakirjanduse veergudele jõudsid ratsanikud ka, kuigi sedapuhku mitte positiivses võtmes. Laupäevasel võistlusel nimelt sai pilgeni täis pealtvaajaid Saku suurhall näha, kuidas võistlusväljakul ühe ratsaniku hobune jalaga tagant välja lõi. Takistuse kõrval seisnud abiline sai löögi kabjaga õnnetult pea piirkonda. Tüdruk varises momentaanselt kokku ning kogu publik hoidis hinge, kui nägi, kuidas ta kätega pead ja parema silma piirkonda hoiab ning varjab. Paljugi, mis võib rautatud kabi ja ühe treenitud sporthobuse tugev löök ses õrnas piirkonnas korda saata.
Hiljem mikrofonist tulevalt teadaandelt selgus, et abiline on haiglas stabiilses seisundis ning pea on tal jäänud terveks. Lõhki läks aga kindlasti nii mõnegi hakkaja plikatirtsu unistus esimesest ponisõidust, kui emad tribüünidelt alla kiigates tegid karmi otsuse oma lapsi mitte kunagi nii ohtlikku seisu panna. Ka mitmesuguste artiklite kommentaaridest oli hiljem aru saada absurdset hirmu nende kohutavate loomade, hobuste ees. Ühe korraga oli pühitud kogu mälestus sellest, et juba 14. korda peetava hobuste sõu kogu ajaloo vältel pole ühtegi säärast juhtumit olnud. Kas pole kurb, et meie ajud võimendavad sageli just negatiivseid emotsioone ja toovad need igal võimalusel tugevasti esile? Netiavarustes said tugitoolisportlased endid aga taas täiel määral välja elada. Platsi meeskonnale soovitati kohustuslikuks teha kiivrid, turvavestid, kogu keha turvaülikonnad ja mis kõik veel. Noh, eks vatti pakitult oleks meil kõigil igasugu elujuhtumitel natuke turvalisem olla. Kui paljud meist aga endale sellist luksust lubada saavad või tahavad?
Kui ohtlik on tegelikult liikuda hobuse seljas ja ümber? Mitte märkimisväärselt ohtlikum kui igas muus tegevuses siin maailmas. Saksamaa on Euroopa üks suurimaid ratsaspordi riike, sellest hoolimata pole spordiõnnetuste statistikas ratsutamine sugugi mitte esikohal. Tugevasti jõuavad temast ette jalgpall, mägisuusatamine ja ka rattasõit, kõik spordialad, millel pole ettearvamatute loomadega mingit pistmist.
Mägisuusatamine on täiesti loogiliselt esikolmikus. Kes on kordki käinud mägedes, see teab, mis seal toimub. Kuigi üldjuhul harrastatakse seda sporti vaid kord aastas ja puhkuse ajal, on liikumistempo peadpööritav ja ka kontorirotid ajavad oma olematud lihased pingule, et järgmist kurvi veel natuke teravamalt lõigata. Lisa sinna juurde üks soojendav naps ja küsimus pole enam mitte, kas, vaid millal õnnetus juhtub.
Ratsaspordis juhtuvate õnnetuste raskust mõjutab aga suuresti asjaolu, kas ja millist turvavarustust ratsanik ohtlikes oludes kandis. Hobuseid käsitsedes panen kindlalt rõhku turvalistele jalanõudele, kui aga selga istun, on mulle korralik turvakiiver tähtis. Kuigi puberteediealistele suurte soengutega esimese hobuse omanikele võib kiiver tunduda üks tobe nende isiku ja välimuse kiusamine, on ta tegelikult enam kui hädavajalik. Kes aga väga tahab, sellele leidub kiivrit ka sätendavais ja erksais värvitoonides või hoopis voolujoonelise kujuga. Kindlasti on siinkohal oma osa ka treeneritel ja lapsevanemail, kes peavad head eeskuju näitama ja asja kontrollima. Kiivrit kanda on tegelikult päris lihtne. Ilma kiivrita õnnetusse sattunud pead asendada on aga hoopis keerulisem.
Nagu varemgi mainitud, siis loom on loom. Ta on ettearvamatu ja mitte kunagi täiesti kontrollitav. Aga eks ole inimene samasugune. Tegelikult te ju ei tea, mida see tänava nurgal seisev meeste punt plaanib, kas kassas teie taga nihelev naine on agressiivsete mõtetega või kui palju on sõidukogemust teie ees liikuval autojuhil. Kas ta suudaks kuidagi oma käitumisega ohustada teie tagaistmel naerust kriiskavat väikelast? Aga eks olge vahelduseks lihtsalt natuke tähelepanelikumad! Tehke silmad lahti. Ei, mitte telefoni ekraanile lahti. Seda te oskate küll. Ikka nagu enda ümber lahti, nii inimeste kui ka loomade suhtes. Kehakeelest saab päris palju infot välja lugeda. Võite üllatuda, kui palju paremini te enda ümber liiklevaid olendeid saate mõista, kui neile keskendute. Päriselt keskendute. Rohkem kui viis sekundit. Aeg läks. Nüüd.


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

maintext:
Ridala vald lükkas suurlaenu võtmise aastaks edasi
Lehte Ilves
Uuemõisa Teenuse müügist saadud 1,3 miljonit eurot tahab Ridala vald kasutada Uuemõisa lossi ja pargi korrastamiseks. Et see töö algab hiljem, kasutab vald soojafirma müügiraha Panga küla spordihoone ehituseks. ARVO TARMULA
Ridala volikogu otsustas teisipäeval, et lükkab Panga spordihoone ehitamiseks mõeldud laenu võtmise aasta võrra edasi ja kasutab spordihoone tarvis ära Uuemõisa soojafirma müügist saadud raha, mis seisab praegu jõude.
Volikogu lubas septembris võtta spordihoone tarvis kümneks aastaks 1,7 miljonit eurot laenu. Laenuhanget ette valmistades hakkas vallavalitsus mõtlema, et ehk oleks targem ära kasutada Uuemõisa Teenuse müügist saadud 1,3 miljonit eurot, mis ootab Uuemõisa lossi renoveerimist. Nii saaks kokku hoida laenuintresside pealt ja 2027. aastasse edasi lükata laenu tagastamise tähtaega.
Et enne tuleva aasta suve ei ole vallal vaja lisaraha võtta, võibki laenu võtmise selle ajani katki jätta. Kümneaastast tagasimakset vallavalitsus muuta ei soovinud.


title: PILTUUDIS: Bauhofi ees jalutasid põdrad

maintext:
PILTUUDIS: Bauhofi ees jalutasid põdrad (1)
Kristjan Kosk
Foto: Kaja Ladva
Täna hommikul jalutasid Haapsalus Bauhofi kaupluse ees kolm põtra.
Foto jäädvustanud Kaja Ladva ütles, et sõitis täna hommikul kella 7.50 paiku tööle kui nägi tee ääres seismas ühte põtra. Peatasin auto kinni, et rahulikult jälgida, mida põder teeb, rääkis Ladva. „Hiljem nägin, et tal oli sabas veel kaks põtra,” ütles ta.
„Nii vahva vaatepilt oli ikka, nagu aegluubis jalutasid,” ütles Ladva. Põdrad olid suundunud Bauhofi kaupluse taha.
Ta lisas, et ehkki liiklus oli sellel kellaajal üsna tihe, võtsid kõik autojuhid hoo maha ega hakanud põtru signaalidega minema hirmutama.
Ladva rääkis, et on varem Uuemõisa lossi ümber kitsi näinud, kuid kolme põtra nii lähedalt nägi ta esmakordselt.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Rukkirahu kanali süvendustööd algavad reede õhtul
Toimetanud Kaire Reiljan
Pärast süvendamist saavad Hiiumaa ja mandri vahel sõita ka suuremad laevad. Foto Urmas Lauri
OÜ Meremõõdukeskus alustab juba reede õhtul Rukkirahu kanali süvendamist, teatas TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro.
Rukkirahu kanali süvendamistööd tellis madala veetaseme tõttu Hiiumaa ja mandri vahel parvlaevaliiklust korraldav TS Laevad.
TS Laevad juhatuse esimehe Kaido Padari sõnul on eesmärk puhastada 60-65 meetri laiune Rukkirahu kanal kividest ja kanali keskele kogunenud pinnase vallist. Selle tagajärjel muutub kanal 20-30 sentimeetrit sügavamaks – ulatudes 5,3 meetrini. Süvendamise tulemusena saavad Hiiumaa ja mandri vahel sõita ka suuremad laevad.
Töö läheb koos käibemaksuga maksma 42 000 eurot ja neid teostab Meremõõdukeskus OÜ. Süvendamisega loodetakse valmis saada teisipäevaks, 25.oktoobriks. Parvlaevaliiklust tööd ei takista.
Rukkirahu kanali süvendamine toimub Tallinna Sadama, Saarte Liinide, Hiiu maavalitsuse, Meremõõdukeskus OÜ, Veeteede ameti ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi koostöös.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Kersti Kaljulaid andis riigikogu ees ametivande
Toimetas Lemmi Kann
Kersti Kaljulaid sai kaela Eesti Vabariigi Presidendi ametiketi. Foto: Arvo Tarmula
Kersti Kaljulaid andis esmaspäeval riigikogu ees ametivande ning talle pandi kaela presidendi ametikett.
Riigikogus presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi ametivande andmise ajaks rivistatati Toompeale auvahtkond ja õhtul toimub Kaljulaidi ja ametist lahkuva Toomas Hendrik Ilvese ühine vastuvõtt.
Ilves tänas kogu Eesti rahvast, kelle toel on Eesti viimasel kümnel aastal arenenud ja kasvanud. "President üksi ei suuda midagi. Kõik, mida ta teeb ja saavutab, sünnib tänu Eestit kalliks pidavatele inimestele," ütles riigipea. "Enne, kui siit kõnetoolist lahkun, tänan veelkord Eestit võimaluse eest teenida oma riiki. See on olnud kõigis neis ametis, mida olen läbi aastate pidanud, minu suurim õnn, minu suurim au. Eriti selle viimase aastakümnendi ajal. Ma soovin, et nüüdsest jagate te oma tuge ja toetust järgmisele presidendile, Kersti Kaljulaidile. Proua president, õnnitlen teid kogu Eesti rahva nimel. Soovin teile sihikindlust ja katkematut energiat Eesti eest seismiseks kodus ja kaugemal," lisas Ilves.
Kell 15.15 võeti president Ilvese kaelast ametikett ja see asetatakse president Kaljulaidi kaela. Eestil on uus president.
“Usun ja loodan, et viie aasta pärast on Eestis tänasest rohkem mõistmist ja vähem hukkamõistu. Rohkem abistamist ja vähem häbistamist. Rohkem julgust ja vähem hirme,” ütles Vabariigi President Kersti Kaljulaid täna parlamendis riigipea ametivandele järgnenud kõnes.
Ta rõhutas, et 25 aastat tagasi taastatud Eesti Vabariik on nüüdseks 21. sajandi demokraatlik riik ning tõdes: “Selles on kõigi Eesti inimeste panust hoolimata sellest, milline on nende elukoht, eluala või elujärg.”
“Täna sünnivad juba lapsed, kelle jaoks okupatsioon on vanavanemate mälestustes. Vaba Eesti lapselapsed. Meie asi on hoida nende laste usku Eestisse, iseendasse ja tulevikku,” lisas president Kaljulaid.
Tema sõnul on meie ühiskonnas mitmepalgelised kogukonnad üha tähtsamad: “Meil on kodanikuühiskond Eesti, mida me edendame koos. Igaüks loob endale sellist Eestit, nagu tema tahab. Kokku saame meie kõikide riigi.”
Riigipea tähtsustas Riigikogus ametisse astumise kõnes haridust ja ettevõtlusjulgust, mis tagavad jõukuse ja heaolu. “Enesekindlusele lisaks peame oma lastele andma hariduse. See on nende kõige tähtsam tööriist, millega nemad saavad ehitada oma lastele tuleviku,” ütles president Kaljulaid.
Kaljulaid on sündinud 30. detsembril 1969 Tartus.
Ta lõpetas Tartu Ülikoolis 1992. aastal loodusteaduskonna geneetika erialal ning 2001. aastal majandusteaduskonna magistrantuuri. Aastatel 1994-1999 töötas kaljulaid erinevates Eesti ettevõtetes: algul telefonikeskjaamade müügijuht Eesti Telefonis, hiljem Hoiupank Marketsis ja Hansapank Marketsis ning investeerimispanganduses Associate.
Aastatel 1999-2002 oli Kaljulaid peaminister Mart Laari majandusnõunik. Tema tööülesannete hulka kuulus peaministri büroo koostöö korraldamine Eesti Panga, rahandusministeeriumi ja suuremate eelarvetega ministeeriumidega, samuti suhete koordineerimine Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude finantsasutustega. Kaljulaid osalesin koos rahandusministri ja sotsiaalministriga pensionireformi ettevalmistamisel ning nõustas peaministrit iga-aastastel ministritega peetavatel eelarveläbirääkimistel.
Aastatel 2002-2004 oli Kaljulaid Eesti Energia Iru Elektrijaama finantsdirektor ja direktor.
2004-2016 oli ta Euroopa Kontrollikoja Liige.
Aastatel 2004-2006 korraldas Kaljulaid Euroopa Liidu eelarve teadus-arendustegevuse vahendite finantsauditit, 2007-2010 vastutas ta struktuuripoliitikate auditi eest ning aastatel 2004-2007 oli ta Euroopa Liidu Galileo projekti audiitor. Aastatel 2010-2016 koordineeris Kaljulaid Euroopa Kontrollikoja aastaaruande ja kinnitava avalduse koostamist.
Aastatel 2005-2007 kuulus ta Europoli auditikomiteesse, olles selle komitee esimees 2007. aastal.
Aastatel 2006-2008 oli Kaljulaid Kontrollikoja haldusasjade komitee esimees ning aastatel 2010-2014 vastutas ta Kontrollikoja aastaaruande metoodika ja aastaaruande koostamise eest.
2016. aastal töötas põllumajandusauditi vallas.
Lisaks on Kaljulaid olnud Eesti Geenivaramu Nõukogu liige varamu asutamisest kuni aastani 2002, Tartu Ülikooli kuratooriumi liige aastatel 2009–2011 ning Tartu Ülikooli nõukogu esimees alates 2012. aastast.
Kaljulaid on olnud Kuku raadio Keskpäevatunni saate kaasautor 2002-2004 ja Kuku raadio Eurominutite toimetaja 2007-2016.
Kersti Kaljulaid on abielus ja tal on neli last.