description: Tartu kunstimuuseumi ehk Tartmuse direktor Rael Artel võitis tänavu kevadel Eesti kaasaegse kunsti arenduskeskuse korraldatud avaliku konkursi, mis võimaldab tal viibida kaks kuud New Yorgis maailmamainekas ISCP residentuuris, et keskenduda kuratoorsele uurimistööle ja käia sealsetes kunstiasutustes. Küsimused ja vastused liikusid Tartu ja New Yorgi vahet meilitsi.

title: Tartu kunstimuuseumi direktor uurib New Yorgi kunstielu

maintext:
Kuidas on läinud New Yorgis esimesed kolm nädalat?
Väga intensiivselt! Eripalgelise kultuuripärandi ja elavate loojate kontsentratsioon on siin tohutu, nii et nende nädalatega olen näinud kindlasti rohkem kunsti kui Tartus kahe aasta jooksul.
Lisaks näitustele olen käinud galeriides ja performance´itel. Ka kahel seminaril, näiteks viimane oli mittekoloniaalse muuseumi teemal. Ning loomulikult olen käinud lugematul hulgal näituseavamistel, mida on siin igal õhtul vähemalt 10–20.
Millistes muuseumides on juba olnud võimalik käia?
Olen jõudnud külastada vaid põhilisi suuremaid kunstimuuseume Manhattanil ja Brooklynis. Ega rohkem kui üks-kaks päevaga ei jõuagi, ekspositsioonide maht on väga suur ja igal pool muidugi ka järjekorrad.
Samas tahan ka alati süveneda köögi- või korralduslikku poolde: kuidas näitused on koostatud, kommunikeeritud, kuidas kõnetatakse erinevaid sihtrühmi, millised on muuseumipoed, publikuprogrammid.
Suurte massimuuseumide kõrval tahan kindlasti jõuda ka äärelinnade muuseumidesse, mitte-kunstimuuseumidesse, alternatiivsetele pindadele, non-profit-näitusepaikadesse, ülikoolide galeriidesse ja puhtalt kommertsgaleriidesse. Uurida ja avastada on väga palju.
ISCP residentuuri ühe osana tuleb kureerida näitus enne naasmist Tartusse detsembri algul. Mis on selle näituse sisu, kus ja millal saab seda vaadata?
Jah, see on väike väljapanek residentuuri ruumides sellise ettevõtmise nagu Open Studios raames. Kavandan praegu seda väljapanekut, tuleb midagi visandlikku, pigem arhiiviprojekt. Tahan teha isikunäitust oma tööst ja tegemistest viimase kolme aasta jooksul Tartus – vaadata tagasi, mõtestada toimunut ja võib-olla selle põhjal midagi uut kokku panna.
Nii et näitus tuleb Tartu kunstimuuseumi tegemistest viimastel aastatel ja see põhineb arhiivimaterjalidel.
Kuidas sealt kaugelt paistab: kas Tartu kunstimuuseum on seni saanud ilma direktori silmast silma juhtimiseta hakkama?
Muuseumis läheb kõik super hästi! Meil on väga profid ja motiveeritud töötajad, kes saavad ideaalselt hakkama ajutiselt muutunud töökorralduses. Osakondade juhid korraldavad tööd oma osakondades ja neil on mõned lisakohustused. Ma pole ka juhet totaalselt seinast välja tõmmanud, iga päev suhtlen kolleegidega meilitsi, arutame asju, kui tarvis, panen digiallkirju jms.
Igaüks, kel vaja Tartu kunstimuuseumiga asju ajada, helistagu üldnumbrile ja ta suunatakse vajaliku inimese juurde.
ISCP on New Yorgi tunnustatuim residentuuriprogramm, mis edendab kunstnike ja kuraatorite loomingulist arengut ning riikidevahelist koostööd. Rael Arteli stipendiumi toetavad Eesti kaasaegse kunsti arenduskeskus ja Eesti kultuuriministeerium.


description: Muidugi ei mahuks Vudila mängumaa Jääaja keskusesse ära, küll aga osake sellest, mis pakub koolivaheajal lisaks keskuse enda ekspositsioonile mängimisvõimalusi nii lastele kui suurtele.

title: Vudila kolib koolivaheajaks Jääaja keskusesse

maintext:
Sel sügisvaheajal, 25. – 30. oktoobrini, on Jääaja keskuses eriprogramm, et lisaks harivale poolele pakkuda lastele lõbusaid tegevusi. Selleks tuleb keskusesse külla hea sõber Vudila mängumaa, kellel on plaan vallutada killuke igal keskuse korrusel.
Lisaks ootavad huvilisi reedel, 28. oktoobril kell 14 - 16 lumekuninganna Elsa ja Anna, kes mängivad ja tegelevad lastega üle terve keskuse. Laupäeval on kavas sügiseteemaline meisterdamistöötuba ja võimalik on koos sõprade või terve perega proovida uut Lotte interaktiivset loodusteemalist lauamängu.

fasttext_language: et


description: Käimas on kuues Maxima Eesti poolt ellukutsutud stipendiumikonkurss «Tulevikutalent 2016», kuhu oodatakse ka kõigi Tartumaa 5. - 12. klasside õpilaste taotlusi.

title: Tartumaa andekaid noori oodatakse tulevikutalendi konkursile

maintext:
Varasemal viiel aastal on tulevikutalendi konkursil tunnustatud kokku 125 võimekat õpilast Eesti eri paigust ja nende seas 25 noort tartumaalast.
«Igal aastal oleme kogenud, kuivõrd pühendunud ja innukad on noored enda arendamisel. Rõõm on näha nende püüdlusi areneda igapäevase koolitöö kõrvalt enda valitud valdkonnas tipu poole. Nüüd on taas käes aeg märgata noori talente ja suunata neid konkursil osalema, et seeläbi aidata tulevikutalendid nende unistustele lähemale,» kõneles Maxima jaeketi peadirektor Vygintas Šapokas.
Tänavu on konkursile oodatud noored, kellel on silmapaistvaid saavutusi mõnes neljast stipendiumikonkursi kategooriast: teadus, sport, kultuur ja ettevõtlikkus.
Igas kategoorias tunnustatakse žürii poolt valitud võitjat 1000-eurose stipendiumiga. Teise ja kolmanda koha stipendium on vastavalt 700 ja 500 eurot.
Selle aasta tulevikutalente valivad teadusvõistlussaate Rakett69 saatejuht ja kohtunik Aigar Vaigu, tippjalgrattur ja Eesti jalgratta maanteesõidu koondise peatreener Jaan Kirsipuu, ETV+ peatoimetaja Darja Saar ning Eesti näitleja, laulja ja tantsija Kristel Aaslaid.
Tänavu saab tulevikutalendiks kandideerida kodulehel www.tulevikutalent.ee 18. oktoobrini.


description: Kunstihuviline, kes on sattunud oktoobris Tartmuse teisele korrusele, ei ole leidnud eest maale, graafikat, fotosid ja skulptuure, vaid seisab silmitsi hoopiski igapäevaste asjadega, mis on kodus ja kontoris kasutamist leidnud eri aastakümnetel. Nende asjade välimus on disainerite looming.

title: Näitusekülastaja kohtub uute ja vanade igapäevaste asjadega

maintext:
Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseum on tartlaste ette toonud ülevaatenäituse kodumaise disaini ajaloost. Väljapaneku «Tunne Eesti disaini. Sissejuhatus» kuraator Kai Lobjakas on võtnud näiteid mitmetest aegadest ja suundadest ning jaganud need kolmeks.
Kõigepealt kohtub huviline 20. sajandi alguse disainiloominguga, kus väljapaistval kohal on Lutheri mööblivabriku taburet 1930. aastatest ja tool, mida toodeti aastail 1890–1940.
Teises osas ja ühtlasi teises saalis on Teise maailmasõja järgse disaini parimaid näiteid. Valgustite, lauanõude, moeajakirjade ja muu huvitava kõrval on Punase RET-i toodetud radioola Estonia-4 aastast1965, mille on disaininud Erik-Arne Uustalu.
Näituse kolmas osa jaguneb kahte ruumi. Mõlemas on näiteid taasiseseisvunud Eesti disainerite loomingust, sealhulgas Jaanus Orgusaare kujundatud ja Borealise toodetud riiul Comb aastast 2010.
Näitus on hästi üles seatud ja kujundatud (graafiline disain Indrek Sirkel, ruumilahendus Edina Dufala-Pärn). Kasutatud on arhitektuuribüroo 3+1 poolt Tallinna rakenduskunsti triennaali 2006. aasta näitusele loodud eksponeerimismooduleid.
Tartu kunstimuuseumi loengusarjas «Muuseumi akadeemia» tuleb 20. oktoobril kell 18 kuulajate ette disaini- ja arhitektuuriajaloo uurija, kriitik ja õppejõud Karin Paulus, et kõnelda teemal «Nõukogude Eesti disainimaastik: müüdid ja tegelikkus».
Tartmuse teatel annab ta sissevaate toonasesse disaini, mille taasavastamine ja väärtustamine on 21. sajandil järjest enam moodi läinud. Ta tutvustab olulisemaid ettevõtteid ja klassikuid ning peatub Nõukogude Eesti lääneliku oaasi kuvandil. Loengusse pääseb muuseumipiletiga.
Näitust «Tunne Eesti disaini. Sissejuhatus» Tartmuse teisel korrusel (Raekoja plats 18) saab vaadata 1. jaanuarini.


description: Suure Auhinna esimesel etapil Tallinnas Lasnamäe sulgpallihallis osales 136 pallurit Soomest, Lätist ja Eesti erinevatest klubidest. Kokku mängiti neljas erinevas liigas.

title: Sulgpallurid alustasid Suure auhinnasarja turniiri

maintext:
Pärast olümpiamänge Rios tegi Raul Must (sulgpalliklubi Triiton) oma esimese koduse etteaste, võites Tallinnas Eesti GP sarja esimese etapi meistriliiga üksikmängu. Must ei loovutanud vastastele ühtegi geimi, kinnitas Triitoni treener Rainer Kaljumäe. Raskeimaks kujunes finaal, kus Must alistas soomlase Tommi Saksa 21:18 ja 21:11.
Novembri alguses toimuvaks juunioride MMiks valmistuv Marcus Lõo (sulgpalliklubi Triiton) jõudis heade võitudega poolfinaali, kuid pidi seal tunnistama sama soomlase paremust.
Naisüksikmängu võitis paljude koduste konkurentide puudumisel samuti juunioride MMiks valmistuv Mari-Ann Karjus (Tondiraba sulgpallikool), alistades finaalis Heili Ihalaineni Soomest 21:7 ja 21:19.
Meespaarismängus ei jätnud teistele sõnaõigust valitsevad Eesti meistrid Kristjan Kaljurand ja Raul Käsner (Tartu ülikooli akadeemiline spordiklubi), võites kõik mängud kahe geimiga. Finaalivastasteks olid Heiko Zoober ja Mikk Õunmaa (sulgpalliklubi Triiton).
Naispaarismängus ei jätnud teistele sõnaõigust Kristin Kuuba ja Helina Rüütel (Nõo sulgpalliklubi), kes olles liitunud sulgpalliklubi Triiton treeningutega, on seadnud endale kõrged eesmärgid ja tahavad kindlasti koos ülejäänud Eesti koondisega hästi esineda novembris toimuvatel võistkondlikel Euroopa meistrivõistlustel.
Kõige tasavägisemaks kujunes segapaarismängu finaal, kus mõne aasta tagused Eesti meistrid Mihkel Laanes ja Kristin Kuuba taasühinesid ja alistasid valitsevad Eesti meistrid Raul Käsneri ja Helina Rüütli kolmandas otsustavas geimis 21:16.
Võistlus oli heaks ülevaateks mängijate vormist eesseisvateks tiitlivõistlusteks. Täiskasvanute koondisel seisavad novembri keskel ees võistkondlikud Euroopa meistrivõistlused Bulgaaris, kus alagrupi vastasteks on Bulgaaria, Leedu ja Fääri saared. Juuniorid sõidavad maailmameistrivõistlustele Hispaaniasse juba novembri alguses.
Intervjuud Raul Mustaga saab vaadata TriitonTV Youtube kanalist.


description: Hobifotograaf Kersti Rüütli, kes elab Võnnu kultuurimaja naabruses, saatis mõned pildid suure tantsupeo uutest osalejatest.

title: Võnnu tantsumaratonile koguneb uusi tantsijaid

maintext:
Võnnu kultuurimaja töötajad on otsustanud just talveajale ülemineku nädalavahetusel korraldada 24-tunnise tantsumaratoni koos ansambliga Jeti.
Põrand on tantsijatest üsna kirju. Piltidel paistab rahvatantsupaar Mihkel Mait Veske ja Laura Kalam, kes täna keskpäeval tantsimisega alustasid ja uskusid, et peavad lõpuni ehk homme kuni kella 11ni vastu küll.
Sündmus on äratanud ka mitme telekanali tähelepanu.
Oma telelugu Võnnu tantsusündmusest teeb seal TV3 reporter Katrin Lust.
Katrin Lust intervjueerimishoos. / Kersti Rüütli
Maratoni on oma telekaameraga külastanud Kanal 2 reporter Jürgen Puistaja. Sündmuse salvestab ALO TV.
Pidu näeb välja nii, et tantsitakse 40 minutit järjest ja siis puhatakse 20 minutit. Alustati täna keskpäeval ja maratoni lõpp on homme kell 11. Ansambli solist ja pillimees Aivar Juuse on öelnud, et ühtegi lugu nad kahte korda selle aja jjooksul ei laula ega mängi.
Võnnu kultuurimaja on seni kuulsust kogunud Kaerajaani võistutantsimise korraldamisega, kuid seltskonnatantsumaratone pole seal varem ette võetud.
Kultuurimaja direktor Peep Puis märkis, et eks nad proovivad ühes väikses kohas ette võtta midagi tavatut ning eks niisugune sündmus ole üks visaduse näitamise ja proovilepaneku koht ka.
See on hea vaheldus poliitilisele palaganile, lisas Puis.


description: Täna kell 11 sai Võnnu kultuurimajas läbi tavatu sündmus, tantsupidu, mis kestis 24 tundi ühtejutti.

title: Tantsumaratoni sangarid on Laura Kalam ja Mihkel Mait Veske

maintext:
Kõik 24 tundi olid kohal ega jätnud ühtegi tantsusetti vahele Mihkel Mait Veske ja Laura Kalam, kes tantsivad koos rahvatantsuansamblis Vassakule.
16 ja pool tundi viibis tantsupõrandal Jõgeva paar - Kersti ja Toivo Vadi.
14 tundi näitasid maratonil oma ladinaameerika ja standardtantsuoskusi Väino ja Leida Peets, kes elavad Tartus, aga on pärit Võnnust.
Tegelikult olid tublid kõik 51 inimest, kes pileti Võnnu kultuurimajas aset leidnud tantsumaratonile lunastasid ja kohal viibisid.
Tõeline jõuproov oli see sündmus ansamblile Jeti ehk Aivar Juusele ja Aare Varuskile, kes tulid lavale 24 korda, mängides igas tunnis 40 minutit nii, et ükski lugu ööpäeva jooksul ei kordunud.
Peo korraldaja oli Võnnu kultuurimaja direktor Peep Puis kogu oma meeskonnaga, kes usub, et niisugune maraton ei jää viimaseks.


description: Tartu linnavolikogu arutab täna uue bussivedaja hanke väljakuulutamist.

title: Kas bussihange on kooskõlas tehnoloogia arenguga?

maintext:
Vedaja peaks tööd alustama 2019. aasta suvel ja lepingu pikkus oleks kümme aastat. Seadus näeb ette võimaluse lepingut veel kahe aasta võrra pikendada.
Volikogu linnamajanduskomisjonis tekitas aga lepingutähtaja pikkus küsimusi, sest tehnoloogia areng on kiire ning lepingut sõlmides otsustatakse asi volikogu mitme järgmise koosseisu eest ära.
Komisjoni liige, endine Tartu abilinnapea Argo Annuk (IRL) pani ette teha leping seitsmeks aastaks, aga see ei läinud läbi.
Tema erakonnakaaslane Ants Kask nentis, et muidugi on pikem leping linnavalitsusele mugav, kuid kui mõtelda sellele, milline oli tehnoloogia tosina aasta eest, milline on see nüüd ja milline võib olla tosina aasta pärast, tekitab linnavalitsuse ettepandud ajavahemiku pikkus vähemalt küsimusi.
«See teema on ikka kerkinud, kas see kümme aastat on optimaalne, aga me oleme seda meelt, et on,» sõnas vastuses Tartu abilinnapea Valvo Semilarski.
Ta kinnitas, et linn on hanke pikkuse kohta veel küsinud Norras ja Rootsis gaasibusse kasutavate ettevõtete käest, seal oli öeldud, et busside mõistlik kasutusaeg võiks olla 10–14 aastat.
Semilarski ütles, et kui lisada arvestusse ka depoo ja tankimistaristu rajamise kulud, siis lühema perioodi korral tõstaks see kilomeetri hinda rohkem.
«Me läheme volikogusse siiski selge sõnumiga, et tahame hanke teha kümneks aastaks, aga me ei nõua üksnes gaasibusse, vaid lubame pakkuda teisi keskkonnasäästlikumaid lahendusi,» sõnas Semilarski.
Silmas on peetud gaasi ja elektri hübriidi või ka elektribussi.
Kuna välja ei ole nimetusi toodud, sobib ka vesinikuga töötav sõiduk.
«Me ütleme nii, et tagumine piir on gaasibussid, välistatud on bensiin ja diislikütus,» lausus Valvo Semilarski. «Me ei näe, et muudatused selles maailmas siiski nii jõulised on. Jõukamad naabrid lähevad tasapisi üle elektribussidele.»


description: Neljapäeval, 27. oktoobril leiab Tartu ülikooli haridusteaduste instituudis aset üheksandat korda Peeter Põllu päev, mis on pühendatud haridusteaduse valdkonna üliõpilaste teadustegevusele.

title: Peeter Põllu päeval räägitakse teistmoodi koolist ja antakse üle stipendium

maintext:
Endise rektori, haridusministri ja õpetaja Peeter Põllu mälestuspäeval peetakse ettekandeid, mille keskmes on teistmoodi kool. Muu hulgas räägitakse õuelasteaiast, avatud klassiruumist, ettevõtlikkusõppest ja projektõppest, aga ka sellest, kuidas algklasside õpilased õpetavad õpetajaid.
Pärast ettekandeid antakse üle tänavune Peeter Põllu stipendium, millega aidatakse kaasa õpetajakutse tunnustamisele Eesti ühiskonnas ning toetatakse õpetajakoolituse üliõpilasi nende õppe- ja uurimistöös. Stipendiumi väärtus on 1920 eurot.
Lisaks saavad tudengid osaleda töötubades, mille teemad on seotud lõputöö valmimise murede ja rõõmudega. Päeva lõpetab teemalaat, kus tudengitel on võimalus tutvuda õppejõudude poolt väljapakutavate uurimisvaldkondadega ning leida lõputöö teema ja juhendaja.
Terve päeva jooksul on Jüri Parijõe nimelises haridusteaduste instituudi raamatukogus avatud õppejõudude kooliasjade näitus «Teistmoodi kooliaeg».


description: Tartu kunstimuuseum näitab raeplatsi viltuse maja ülemise korruse kõige tillemas kambris pisikeste piltide väikest näitust, mille sisu on palju suurem kui pealtnäha välja paistab. Ülo Soosteri (1924–1970) illustratsioonide näitust «Lähedane ja kauge füüsika» saab vaadata 9. oktoobrini. Aga Moskvas aastal 1963 avaldatud aimeartiklite kogumiku «Füüsika: lähedane ja kauge» pildid on ka Tartmus pannud nüüd kaante vahele.

title: Füüsik kommenteerib kunstniku illustratsioone

maintext:
Raamatu «Lähedane ja kauge füüsika Ülo Soosteri illustratsioonidega» esitlus oli viltuses majas 1. oktoobril. Lehitsedes ilmneb, et illustratsioone on rohkemgi neist, mis olid näha Kadri Mäe kureeritud väljapanekus. Ta on ühtlasi nimetatud raamatu koostaja.
Tartmusi kirjastatud 158-leheküljelise kõvakaanelise trükise üks autoreid on Tartu ülikooli füüsikainstituudi direktor professor Jaak Kikas. Raamat on üles ehitatud nõnda, et põhilises osas on igal leheküljel Soosteri üks illustratsioon, selle juures omaaegse pildiallkirja tõlge ning sealsamas professor Kikase kommentaar.
Professori selgitavaid ridu oli vaja seepärast, et aastast 1963 (ja veidi hilisemastki ajast, kui alguses Moskvas vene keeles avaldatud aimeraamat ilmus Poolas samade Soosteri illustratsioonidega) kuni tänaseni on füüsika jõudsasti edasi rühkinud.
Parim kommenteerija
Minu meelest on Soosteri füüsikateemaliste piltide paremat kommenteerijat kui Jaak Kikas raske leida. Esiteks seepärast, et ta on teaduse populariseerijana leidnud head tunnustust. Teiseks seepärast, et osa temast on samuti kunstnik: mullu ja tänavu on ta galeriides välja pannud kaks oma fotode näitust.
Raamatus leidub mõni üksik valesti ümber pandud nimi (ajakiri Znanije-Zila, peaks aga olema Znanije-Sila, kunstnikud Miro ja Dali tuleb kirjutada siiski Miró ja Dalí jm). Need ei ole aga kommenteerija ja raamatu koostaja puudulik töö ega riku füüsika ja kunsti koostöös sündinud teaberohket ja meeleliselt nauditavat tervikut.


description: Eesti juunioride sulgpallikoondis, kuhu kuuluvad kuus mängijat Tartumaalt ja üks Harjumaalt, paneb end esmaspäeval proovile Hispaanias peetavail maailmameistrivõistlustel.

title: Sulgpallijuuniorid sõitsid tähtsale turniirile

maintext:
Kolmapäeval panid sulgpallilootused Annelinna spordimajas ühise treeninguga ettevalmistusele punkti. Võistkonda aitas peale Triitoni juhi Mart Siliksaare ette valmistada Eesti esisulgpallur Raul Must. Treeningutel osalesid ka häid mängupartnereid Tartusse otsima tulnud Läti juuniorid.
Eile olid sportlased juba Soomes, kus justkui MMi soojenduseks lüüakse kaasa maailmakarikaetapil.
Suurvõistlus annab kahtlemata hea ülevaate sellest, millisel tasemel on Eesti parimad maailma tippudega võrreldes.
Hooaja üks tähtsamaid eesmärke on siiski esmaspäeval Hispaanias Bilbaos algav MM, kus esmalt võisteldakse riikide turniiril, seejärel asutakse võistlustulle individuaalarvestuses.
Eestist sõidavad võistlema Tartu Triitoni klubi poisid Marcus Lõo, Karl Kert ja Matis Kaart. Tüdrukutest Kati-Kreet Marran Nõost, Mari Ann Karjus Tallinnast, Hannaliina Piho Tartust TÜ ASK klubist ning samuti tartlane Liisa Tannik Triitonist.
Võistkonda juhendab peatreener Indrek Küüts.
Kaks trenni päevas
Tartus noori treeninud Mart Siliksaar rääkis, et avaringis on vastasteks Prantsusmaa ja Costa Rica. Kui Kariibi mere ääres asuva riigi sportlasi võiksid Eesti noored võita, siis prantslastega läheb raskeks, hindas Triitoni juht.
Eesmärk on siiski avaringist edasi pääseda. Seejärel võib oodata vastasseise aga Aasia riikidega, kus selle ala tase on ülikõva.
«Tahame hästi mängida ja Eestit väärikalt esindada. Motivatsioon on tugev,» ütles koondise koosseisus Hispaaniasse sõitev Kati-Kreet Marran. Suurvõistlus annab kahtlemata hea ülevaate sellest, millisel tasemel on Eesti parimad maailma tippudega võrreldes.
Maailma edetabelis eestlastel praegu märkimisväärseid kohti ei ole, kui välja arvata Mari Ann Karjuse kümnes koht Euroopa juunioride edetabelis. See on tingitud paljuski ka asjaolust, et Eesti noored valivad turniire selle järgi, kuhu sõiduks leitakse odavaid lennupileteid ehk siis kuhu rahakott sõita kannatab.
Kõrgel tasemel mängimisel on oma hind. Paljutki tuleb enda elus kõrvale jätta ja spordialale pühenduda.
Enne Soome ja Hispaaniasse reisimist tehti trenni kaks korda päevas. Kati-Kreet Marran tõdes, et kuna ta käib gümnaasiumi viimases klassis, saab ta hommikuti trennis käia vaid kahel korral nädalas. Õhtud kuuluvad aga sulgpallile.
Marcus Lõo rääkis, et kõik koondislased on sulgpalli mänginud juba kaheksa kuni kümme aastat ning nad on treeningute rutiiniga harjunud. Tema sõnul on tihti ka nädalalõpud hõivatud, sest siis mängitakse võistlustel.
«Vahel võiks puhata küll, aga selleks pole lihtsalt eriti aega,» sekundeeris Matis Kaart.
Täiskasvanud EMile
Kui juunioridel algavad kohe-kohe tiitlivõistlused, siis täiskasvanud alustavad novembri keskel Bulgaarias Euroopa meistrivõistluste alaturniiri. Vastasteks on korraldajamaa Bulgaaria, Leedu ja Fääri saared.
Bulgaaria on Siliksaare sõnul väga tugev vastane. Teised veidi nõrgemad, kuid suurvõistlustel lihtsaid vastaseid ei kohtagi. Eesmärk on jõuda finaalturniirile Euroopa 12 parima sekka, märkis Siliksaar.
Eesti täiskasvanute koondisse kuuluvad sel korral Kristin Kuuba, Helina Rüütel, Getter Saar, Raul Must, Kristjan Kaljurand, Raul Käsner ja Mihkel Laanes.


description: Politsei palub avalikkuse abi, et selgitada välja täna pärastlõunal Tartus kadunuks jäänud 56-aastase Elleni asukoht.

title: Politsei otsib Tartus kadunuks jäänud naist

maintext:
Ellen lahkus täna kella 14 ajal meedikute loal Tartus raviasutusest ning talle pidi järele tulema lähedane, kes naise koju toimetaks. Mingil põhjusel ei oodanud Ellen aga tulijat ära ning lahkus haigla juurest teadmata suunas. Lähedastel ei ole õnnestunud pärast naise lahkumist temaga kontakti saada ning nad pöördusid abi saamiseks politseisse.
Politsei on kogunud Elleni lähedastelt infot naise võimalike liikumissuundade kohta ning kontrollinud teekondi tema praegusesse elukohta Tartu vallas Sootaga külas, endist elupaika Tartu linnas ja teisi naisele olulisi kohti, kuid paraku tulemusteta. Õhtul kontrollitakse piirkondi raviasutuse ümbruses.


description: Tänase kolmekilomeetrise raske tõusuga Elva mäejooksu võitis heasse hoogu tõusnud jooksja Keio Kits ajaga 10.54,9. Naistest näitas kiireimat minekut suusatajana tuntud Tatjana Mannima, kes püstitas ka uue naiste rajarekordi 12.46.

title: Elva mäejooksu võitsid Keio Kits ja Tatjana Mannima

maintext:
Valgusfestivali korraldajad kutsuvad tartlasi partisanideks
Festivali Tartu Valgus korraldajad teatasid, et täna südaööl lõpeb festivali põhiprogramm, enne seda on aga kõik oodatud kell 18 raekoja ette geriljavalgustuse ühisaktsiooni. Gerilja on Hispaaniast ja Ladina-Ameerikast käibele läinud sõna, mis tähendab partisani.


description: Tartu ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed otsivad üle Eesti õpilasi, kes oleksid valmis järgmisel suvel oma kodukohas koguma huvitavaid taimi ja koostama neist herbaariumi. Sellest taimekogust saab kingitus Eesti 100. aastapäevaks.

title: Õpilased loovad Eesti sünnipäevaks herbaariumi

maintext:
Selleks et valida soovijate seast välja 15 võistkonda, kes asuvad herbaariume koostama, toimub esmalt videokonkurss. Kuni 12 õpilasest ja kahest juhendajast koosnevatel rühmadel tuleb saata loodusmuuseumile videoläkitus, milles võib jutustada näiteks loo oma kodukandi eriskummalistest taimedest või etendada sketši sellest, kuidas õpilased plaanivad herbaariumi kokku panna.
TÜ loodusmuuseumi projektijuht Kelli Hanschmidt rääkis, et võistlusele on oodatud eelkõige 7.–9. klassi õpilased, kes on juba piisavalt iseseisvad, et omal käel herbaariumiks vajalikke taimi koguda, ent kelles saab veel tekitada huvi ja kellele anda juhiseid taimede tundma õppimiseks.
Selleks et herbaariumikogu tuleks võimalikult eripalgeline, valitakse eelvoorus välja igast maakonnast üks võistkond. Valiku tegemisel on abiks internetis korraldatav rahvahääletus, nii et võistlusel edasipääsu tagamiseks tuleb osalejatel teha tööd ka selle nimel, et endale rahva seas poolehoidjaid leida.
Hanschmidti sõnul on eesmärk koguda iga rühma kohta 80–100 taime, millest koostatakse järgmise aasta septembris loodusmuuseumis näitus. Seejärel kogud digitakse.
«Eesti vabariigi 100. sünnipäevaks on meil ära kaardistatud Eestimaa praegune taimestik ja see võiks olla kingitus meie tulevastele põlvedele,» lisas Hanschmidt. Ta tõdes, et kindlasti on kogutavad taimed vaid osa kogu Eesti taimestiku liigirikkusest.
Võistlusega saab lähemalt tutvuda TÜ loodusmuuseumi veebilehel www.natmuseum.ut.ee.


description: Kaitseliidu lahingüksus otsib uusi liikmeid ning kel selle vastu lähem huvi, saab osaleda Tartu maleva korraldataval laskepäeval.

title: Kaitseliit korraldab huvilistele laskepäeva

maintext:
Laskepäev leiab aset Tartu maleva hiljuti renoveeritud lasketiirus aadressil Nooruse 9, kus saab proovida kätt nii sportrelvadest laskmises kui tutvuda Tartu malevaga lahingüksuste tegemistega, teatas Tartu malev.
«Ootame Tartu maleva lahingüksustega liituma nii mehi kui naisi, nii ajateenistuse läbinuid kui ka neid, kes soovivad saada just kaitseliidus sõjalise väljaõppe,» lausus Tartu maleva pealik major Kalle Köhler. Lahingüksused on Kaitseliidu kiirreageerimisüksused, mille liikmetele tagatakse hea varustus ja professionaalne väljaõpe, lisas ta.
Tartu lahingkompanii ülema abi Janek Haara sõnul annab kaitseliit militaaroskused ja teadmistepagasi, kuidas käituda kriisi korral. «Riigikaitse algabki eelkõige oma kodu ja lähedaste kaitsest ning tänapäeva kriisiderohkes maailmas muutuvad järjest olulisemaks oskused, kuidas keerulisel ajal hakkama saada,» ütles ta.
Haara hinnangul annavad kaitseliidus pakutavad koolitused, eriti ohvitserikursused, lisaoskusi ka eraeluks. Veel on kaitseliitlased märganud, et ka tööandjad eelistavad palgata inimesi, kes on militaartaustaga, kuna nende suhtumine ja lojaalsus on reeglina üle keskmise. Haar lisas, et vähetähtis pole ka sotsiaalne võrgustik, mida kaitseliit pakub, kuna sõpruskonda kuulumine annab teadmise, et alati võib omadele loota.
Laskepäev Nooruse 9 majas (Tartu Tamme gümnaasium, sissepääs hoovi poolt) kestab laupäeval, 5. novembril kell 10 – 15. Osalemiseks tuleb end eelnevalt registreerida aadressil http://bit.ly/2eAA1Ac või e-posti teel sander.silm@kaitseliit.ee.


description: Täna leiab Tartu, Jõgeva ja Põlva maakonnas aset Lõuna-Eesti regionaalne kriisiõppus, mille käigus harjutatakse samaaegselt kuue erineva pääste- ja korrakaitsesündmuse lahendamist.

title: Operatiivteenistused korraldavad täna Lõuna-Eestis suurõppuse

maintext:
Ajaliselt kattuvatel osaõppustel tuleb operatiivteenistustel reageerida haigla põlengule ja koolimajale tehtud pommiähvardusele Tartus, vahendas Lõuna prefektuur. Samal ajal teatatakse äkkrünnakust ja pantvangiolukorrast Põlva kultuurikeskuses, mida asuvad lahendama tavapatrullide kõrval ka kiirreageerijad ning läbirääkijad. Sellele kõrval teatatakse Peipsil juhtunud laevaõnnetusest ning raskest liiklusõnnetusest Jõgevamaal, millele omakorda järgneb inimeste otsing maastikul.
Õppuse juht, politseileitnant Ottomar Virk ütles, et seni on koostööõppustel lahendatud peamiselt üksteisele järgnevaid kriisiolukordi, et mõõta operatiivüksuste valmisolekut ajaliselt pikemas perspektiivis, näiteks ööpäeva vältel. «Tänasel õppusel kontrollime operatiivteenistuste juhtimis- ja reageerimisvõimekust olukorras, kus samaaegselt tuleb lahendada kokku kuus mahukamat vahejuhtumit kolmes Lõuna-Eesti maakonnas korraga,» kirjeldas ta pressiesindaja vahendusel.
Ühesõnaga pannakse operatiivteenistuste võimekus proovile olukorras, kus olemasolev ressurss on juba hõivatud kriisiolukordade lahendamisega. Samas tagatakse kodanikele ka tavapäraste väljakutsete teenindamine.
Suurõppusi korraldatakse Lõuna-Eestis igal aastal tagamaks operatiivteenistuste pidev valmisolek suurematele vahejuhtumitele reageerimisel. «Valmisolek ei sünni pelgalt teadmisest või tarkusest iseendast, seda ongi vaja päriselt läbi harjutada,» leidis Virk.
Õppus kohalike elanike argitoimetusi ei sega ning olulisi muudatusi liikluses kaasa ei too. Arvestada võib siiski sellega, et Põlva kultuurimaja osaõppusel on linnas operatiivjõude näha tavapärasest näha.
Politsei eestvedamisel korraldataval õppusel teeb kaasa 180 osalejat Lõuna prefektuurist, päästeameti Lõuna päästekeskusest, Lõuna-Eesti pommigrupist, TÜ kliinikumist, haridusministeeriumist ning häirekeskuse Lõuna-Eesti keskusest.


description: Sel kolmapäeval kell 15 esitletakse Tartu ülikooli kunstimuuseumis Euripidese tragöödiate tõlkekogumikku, kui TÜ klassikalise filoloogia emeriitprofessori Anne Lille eestinduses ilmuvad ühtede kaante vahel  «Iphigeneia Aulises» ja «Iphigeneia tauride juures».

title: Euripidese tragöödiate tõlked ilmuvad ühtede kaante vahel

maintext:
Iphigeneia-tragöödiad on Trooja sõja lood, millest esimene näitab sündmusi vahetult enne sõda ja teine pärast sõja lõppu. Konflikti põhjustavad eetilised probleemid: meeste jaoks au ja kuulsus, naistele humaansus ja pereväärtused. Isiklik auahnus ja pettus vastanduvad lojaalsusele ja aususele. Kas eduka sõjakäigu nimel suudab isa ohverdada oma tütre? Kas patriotism õigustab ebainimlikkust? Kõlama jääb idee sõja ebainimlikkusest ja julmusest.
Uue antiigitõlke esitlus on ühtlasi pühendatud professor Anne Lille 70. sünnipäevale, mis on 15. oktoobril.


description: Reedel saatis politsei meediakanalitesse levitamiseks abipalve, kus otsiti neljapäeval, 20. oktoobri õhtul Tartus Kroonuaia tänaval juhtunud liiklusõnnetuse tunnistajaid. Nimelt sõitis tasakaaluliikurit Segway juhtinud mees otsa jalgrattaga liigelnud 43-aastasele naisele ning lahkus pärast vahejuhtumit sündmuskohalt.

title: Reformierakonna Segway-tuur Tartus päädis liiklusõnnetusega

maintext:
Naine vigastada ei saanud, küll aga on ratas rikutud ja vajab remonti. Sestap helistas ta ka politseisse ning teatas juhtunust, soovides kahju tekitaja tuvastamist ning et ta remondi hüvitaks.
Õnnetus juhtus kella 17.30 ajal õhtul. Täpselt samal ajal korraldas aga Tartu linnapea Urmas Klaas oma parteikaalsastest riigikogu liikmetele linnas Segway-ekskursiooni. Kell 17 starditi Raekoja platsilt ning suunduti üle vaatama linnas valminud või kohe valmivaid objekte, mis on seotud partei valimislubadusega rajada Tartusse nelja aasta jooksul 100 kilomeetrit uusi kõnni- ja jalgrattateid. Tuurile kutsus riigikogu Reformierakonna fraktsioon kaasa ka ajakirjanikke. Taolisi poliitilise reklaamimaiguga üritusi meediakanalid aga reeglina väldivad.
Mehe juhitud tasakaalusõiduki ja jalgratturi vaheline kokkupõrge leidis aset Kroonuaia sillal. Kannatanu väitel sõitis talle otsa välimuselt umbes 60-aastane meesterahvas, kes avarii põhjustamise järel lahkus. Naine rääkis politseile, et tundis seltskonnas ära Reformierakonna poliitikuid, mitte aga talle otsa sõitnud meest.
Tartu Postimehele teadaolevalt ei ole avariisse sattunud riigikogu liige siiski 60-aastane, vaid kõigest neljakümnendates aastates mees. Tema isik on toimetusele teada. Politsei kinnitas Tartu Postimehele, et avarii arvatav põhjustaja on nendega ühendust võtnud ning käsil on juhtumi lõplik lahendamine.


description: Vastavatud Eesti Rahva Muuseum rõõmustab külastajaid suurepärase ja detailideni läbi mõeldud ekspositsiooniga, kuid mõningad tehnilised nüansid tekitavad inimestes küsimusi. Näiteks kurtis üks 50-aastane näitust külastanud kodanik, et eksponaatide selgitavad tekstid on nii halvasti valgustatud, et lugemisprillide kasutaja peab kõvasti vaeva nägema, et sealt midagi välja lugeda saaks.

title: Kaarel Tarand: ERMi valgustus on sundkompromiss

maintext:
ERMi avalike suhete juht Kaarel Tarand möönis, et igaüks, kes on näitusel käinud, on ilmselt kogenud, et mõne koha peal tuleb tekstiekraanide lugemiseks tõesti natuke rohkem pingutada, näiteks võib seda põhjustada vitriiniklaasilt peegelduv valgus. Kuid põhipõhjus on ikkagi selles, et külastajatele võib tõepoolest tunduda, et valgust on vähe, tõdes Tarand.
Tema sõnul tegeleb muuseum pidevalt näituse nii-öelda peenhäälestusega ning selles suhtes arvestatakse mõistagi ka külastajate tagasisidet. Kuid ta rõhutas, et tehniliste nüansside – lisaks valgustusele näiteks ka helidega seonduva – puhul on paljus tegemist kompromissiga.
«Valgustuse puhul on see isegi teatud sundkompromiss,» nentis Tarand, et nad tahaks hea meelega panna rohkem valgust, aga see tähendaks seda, et rohkem valgust saaksid ka haruldased eksponaadid, kuid nende jaoks ei pruugi see olla just väga hea.
«Kui ekraanid on kohe vanade museaalide läheduses, siis seal ongi maksimaalne lubatud valgustus, mida saame kasutada, et see ei kiirgaks vana museaali peale,» selgitas Kaarel Tarand. See tähendab seda, et museaalidel omad piirangud, mis tulenevad nende materjalist ja loomusest.
«Oleme püüdnud valgusteid niimoodi suunata, et nad suunaksid oma valguse täpselt selle koha peale, mida meil on vaja välja valgustada ning valgustid said ekstra valitud niisugused, et need oleks museaalidele võimalikult vähe ohtu kujutavad, aga teatud kompromissid on seal paratamatud,» tõdes Tarand lõpetuseks.


description: Valgamaal Helme vallas Patküla külas läks inimene metsa jalutuskäigule ning leidis 76 mm mürsu ja 82 mm miinipildujamiini.

title: Fotod: jalutaja leidis mürsu ja miini

maintext:
Ala kontrollimisel leidsid Lõuna-Eesti pommigrupi demineerijad veel kaks 20 mm mürsku. Esemed viidi hävitamiseks hävituskohta.
Demineerijad tuletavad meelde, et lõhkekeha leides ei tohi seda puudutada. Leiust tuleb minna eemale ning teavitada numbril 112.
Kõik lõhkekehad on toodetud sõjapidamise eesmärgil ning mõeldud tapmiseks, vigastuste või suurte purustuste tekitamiseks


description: Sügisesel koolivaheajal korraldatakse Tartu lastele linnalaagreid. Skatetowni rulluisukeskusesse oli täna hommikul kella kümneks kogunenud paarkümmend last, kes saavad neljapäevani kestvas laagris tutvuda rulluisutamise algtõdedega.

title: Galerii: lapsed sisustavad vaheaega laagris rulluisutamist õppides

maintext:
Skatetown korraldas niisuguse laagri ka suvisel vaheajal ning et kõik osalised jäid sellega väga rahule, otsustati üritust sügisel korrata.
Rulluisukeskuse treener Karl Väster rääkis, et laagris osalevad 8–17-aastased lapsed, kusjuures paljudele on see üldse elu esimesi rulluisusõite. Tema sõnul võib laste arengut näha lausa tundidega: esimene tund läheb sõitma õppimiseks, edasi tunnevad lapsed end üha kindlamalt ning proovitakse ka lihtsamaid trikke.
Ka rulluisuväljakul lastele õpetussõnu jaganud treener Pauliina Ranne kinnitas, et kuigi suurem osa laagrilistest on päris algajad, on kõik tahtmist täis ning muudkui küsivad, mida järgmisena tehakse.
Ühe laagripäeva pikkus on neli tundi ning Ranne sõnul on see just paras aeg. «Võrreldes tavaliste treeningutega on siin natuke vabam õhkkond: kui laps tunneb end väsinuna, siis ta puhkab, kui soovib, sõidab niisama. Nad on tulnud siia ju rulluisutama ja ma arvan, et neile on ka niisama sõitmine lõbus,» rääkis Ranne, kes on ise tegelenud rulluisutamisega üle kümne aasta.
Ta lisas, et üritusega võib eriti rahule jääda siis, kui laagri lõppedes tahavad mõned lapsed liituda päris treeningutega. Just nõnda talitas Tamme kooli kolmanda klassi õpilane Miiu Liivamägi, kes osales ka suvises laagris: seal oli nii tore, et ta otsustas trenni minna.
Kuigi rulluisutamisega käivad ikka kaasas kukkumised, ei lase Miiu end nendest eriti häirida. «Selleks on ju kaitsmed,» teatas ta enesekindlalt. Ta lisas, et ka trikkide õppimine pole ohtlik, sest alustatakse lihtsamatest. Just trikkide õppimine ongi talle rulluisutamises kõige ägedam.
Rulluisulaagris on kohad täis, kuid mitmetes Tartu noortekeskuste korraldatavates linnalaagrites üksikuid vabu kohti veel leidub. Nii Lille majast, Tähe noorteklubist kui ka Annelinna lastekeskusest kinnitati, et kui nendega kärmelt ühendust võtta, võivad mõned lapsed nende laagritesse veel koha saada.


description: Tartu Tervishoiu Kõrgkool allkirjastab täna koostööleppe Tallinna haiglatega, et koolitada järgneval viiel aastal bioanalüütikuid pealinnas.

title: Bioanalüütikute õpe kolib Tartust viieks aastaks Tallinnasse

maintext:
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli bioanalüütiku ja radioloogiatehniku õppekava juht Zinaida Läänelaid selgitas, et kõrgkool kolib bioanalüütikute õppe haiglate ettepanekul Tallinnasse, et koolitada sealsetele haiglatele vajalikke spetsialiste.
«Tartu Tervishoiu Kõrgkooli lõpetajad on kõikidel õppekavadel tööturule väga oodatud ning eesseisev õpe on kõrgkoolipoolne enda panus tervishoiuasutustes bioanalüütikute puuduse vähendamiseks,» lisas ta.
Bioanalüütikuid koolitab Eestis vaid Tartu Tervishoiu Kõrgkool.
Aastail 2017-2022 avab kõrgkool Tallinnas bioanalüütikute õppe vähemalt kahele õppegrupile. Koostöölepe õppetöö läbiviimiseks sõlmitakse Ida-Tallinna Keskhaigla, Lääne-Tallinna Keskhaigla, Põhja-Eesti Regionaalhaigla ja Tallinna Lastehaiglaga.
Nõudlus erialase kõrgharidusega bioanalüütikute järele on haiglates väga suur, kinnitas ka Lääne-Tallinna Keskhaigla õendusjuht Aivi Kabur. Põhja-Eesti Regionaalhaigla laboratooriumi arendusjuht, Eesti Laborimeditsiini Ühingu juhatuse esimees doktor Karel Tomberg lisas, et bioanalüütikute koolitamine Tallinnas loob parema eelduse Tallinna laborite mehitamiseks kvalifitseeritud bioanalüütikutega.
Praegu on enam kui pooled töötavatest laborantidest erialase hariduseta, mitmetes haiglates on probleemiks bioanalüütikute kõrge vanus. Bioanalüütiku rolli laienemine, analüüside mahu suurenemine ning tehnoloogia areng eeldab samuti uusi erialaseid teadmisi ja oskusi.
Aivi Kabur viitas, et kuna osa praktikumidest hakkab toimuma töökeskkonnas ehk haiglates kohapeal, saavad üliõpilased juba õppe alguspäevil hea ülevaate laboritööst.
«Haiglatel on uute bioanalüütikute üle üksnes hea meel ja seepärast tunneme suurt rõõmu, et koostööprojekt Tartu Tervishoiu Kõrgkooli ja Tallinna haiglate vahel on saanud tugeva tuule tiibadesse,» kinnitas ta.
Koostööleppe allkirjastamine toimub täna, 4. oktoobril kell 12 Ida-Tallinna Keskhaigla H-korpuses.


description: Seekordne kaasava eelarve hääletus käib nii veebis kui ka raekoja infokeskuses ja kestab 12. oktoobri kella 18ni. Ideedega saab tutvuda Kaarsilla näitusel, raekoja infokeskuses ja Tartu linna kodulehel.

title: Kaasava eelarve rahale konkureerib tänavu 25 ettepanekut

maintext:
Hääletada saab kuni kolme idee poolt. 2017. aastal viiakse ellu vähemalt kaks enim hääli saanud ideed. Hääletusõigus on igal vähemalt 16-aastasel isikul, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Tartu linn. Hääletada on võimalik nii elektrooniliselt kohalike omavalitsuste infosüsteemis Volis kui ka raekoja infokeskuses.
Kaasava eelarve tänavune protsess sai alguse kevadel, kui 15. aprillist 8. maini võis esitada ideid. Tähtajaks laekus 87 ideed, seejärel hindasid eksperdid nende teostatavust ning jätkata sai neist 42 ideed. Juunikuistel aruteludel, millest võtsid osa ideede autorid ja eksperdid, selgusid need 25 ideed, mis pääsesid hääletusele.
Linna avalike suhete osakonna kommunikatsioonijuht Lilian Lukka ütles lõpphääletusele jõudnud ideid kommenteerides, et tänavune valik on täitsa tore. «Mulle meeldib, et ka linnaosaseltsid on aktiivsemaks muutunud ja oma ideid esitanud. On palju kehalist aktiivsust suurendavaid ideid ja ka lõbusamaid asju,» lausus ta.
Nii mõnegi idee esitajad katsetavad kaasava eelarve kaudu raha saamist juba mitmendat aastat. «Näiteks dendropark on proovinud minu mäletamist mööda algusest peale ja seda reeglit me pole ka pannud, et kui kord on osalenud, siis enam ei tohi,» selgitas Lukka.
Kaasava eelarve ideeks saab olla investeeringuobjekt, mille maksumuse ülempiir on
75 000 eurot. Linna eesmärk on 150 000 euro eest viia järgmisel aastal ellu vähemalt kaks ideed.
Täna kell 17 on huvilised oodatud Sisevete Saatkonda, kus autorid tutvustavad oma ideid.
-----------------------
Rahvahääletus
• Tartu kaasava eelarve hääletus algab 6. oktoobri hommikul kell 10.
• Hääletus lõpeb 12. oktoobril kell 18.
• Täpsem info www.tartu.ee/kaasaveelarve.
-----------------------
1. Aasta ringi kasutatav emotsionaalne rekreatsiooniala Emajõe kaldapealsele
Ülejõe linnaosas Ujula-Lubja-Ranna tee kvartalis asuvale isetekkinud palliplatsile võiks rajada aasta ringi kasutatava vabaajaväljaku, et avardada just nende inimeste aktiivse puhkamise võimalust, kes ei soovi kuuluda treeningurühmadesse või -klubidesse, aga tahavad siiski sportlikult aktiivset tegevust ja sotsiaalset suhtlust värskes õhus. See loodusliku kattega palliplats tuleks muuta ilmakindlaks, viia avalikku linnaruumi sobivasse seisukorda.
2. Ajaloolise tallihoone katusekatte rekonstrueerimine
Jänese 23 asuva 1913. aastal valminud tallihoone on projekteerinud Tartu linnaarhitekt Arved Eichhorn, see on Eestis ja Baltikumis ainuke omalaadne säilinud ehitis. Tallihoone kuulub üksikobjektina linna üldplaneeringuga kehtestatud ajalooliste militaarehitiste miljööväärtusega hoonestusalale ja on tähtis kultuuri-, sõja- ja spordiajaloos. Talli katusekatte rekonstrueerimine päästab hoone hävimisohust ja ilmestaks edaspidi kogu Raadi linnakut ja Tartut.
3. Aparaaditehase taskupark
Taskupark on nagu park ikka. Siin on rohelust nautimiseks, pinke puhkamiseks, keksukastid lastele ja terrassid, kust saab tassi kohvi või toekama eine, on valgus ja vari, kiik ja liivakast, päike ja oliivid. Ei puudu ka kogukonnalava etteasteteks ja kontsertideks. Kõik tegevused, teenused, rohelus, käigurajad ja mängud peavad mahtuma aga 2000 m2 piiresse, mis nõuab loovat lähenemist. Pargi kavandamisse kaasatakse elukutselised maastikuarhitektid ja huvirühmade esindajad.
4. Emajõe kallas linlastele lähemale
Emajõe parempoolset kallast Turusillast Ihaste poole ei saa eriti kasutada, Turu tänava katlamaja juurest pole üldse ligipääsu Emajõe äärde. Ettepanek on korrastada kallasrada Emajõe paremkaldal ning tuua inimesed Emajõe äärde jalutama, sportima ja mõnusalt aega veetma. Sadamaturust Karlova sadamani võiks olla valgustatud kergliiklustee puhkealade ja platvormidega, nagu on Fortuuna tänava ääres. Miinimumprogrammina võiks rajada teelõigu Emajõe kaldal katlamaja ja Karlova sadama vahel.
5. Georg Hackenschmidti ausammas
1. augustil 2017 täitub 140 aastat läbi aegade kuulsaima Tartust pärit sportlase, spordimaailma suurkuju ja filosoofi Georg Hackenschmidti sünnist. Ettepanek on püstitada ausammas tema sünnikohale, mis asus Hackenschmidti villavabriku majas turuhoone ja Riia tänava vahelisel alal. Hackenschmidt oli üks maailma spordi esimesi supertähti. Hacken-schmidt on maailmas siiani ainus elukutseliste maailmameister nii Kreeka-Rooma maadluses kui ka vabamaadluses.
6. Helisillad
Idee on paigaldada Kaarsillale andurid, mis jälgiksid autode liiklust tänaval, pilvede lendu taevas, puude sahinat pargis ja silla alt mööduvaid objekte. Signaalid muudetakse helideks – kalad kajaloodi, autod liikumisandurite, puud ja põõsad mikrofonide ning pilved pilvekaamera abil –, mille arvuti salvestab helipostkaardina. Kaardi saadab arvuti soovi korral e-posti aadressile. Lisaks helipostkaardile on võimalik ekraanilt jälgida ka kalade liikumist jões.
7. Kaks turvalist ja mahukat rattaparklat bussi- ja raudteejaama
Et muuta jalgrataste kasutamist linnas veelgi atraktiivsemaks, võiks luua Euroopa eeskujul bussi- ja raudteejaama turvalised ja mahukad rattaparklad. Pikaajaliseks jalgrataste hoidmiseks mõeldud vandaalikindlad parklad suurendaks veelgi jalgrattakasutust. See oleks selge sõnum, et Tartu on endiselt Eesti suurim jalgrattalinn.
8. Karlova puhkeala
Ettepanek on luua Karlovasse Emajõe äärde väike puhkeala. Randa võiks paigutada ka lastele ja spordihimulistele mõne treenimis- või mänguvahendi. Selline avalik koht on väga sobilik karlovlastele, kes tahavad suvel päikest võtta, jalgu vette pista või jõe ääres aega veeta. Puhkeala rajamise eesmärk on luua mitmekesiseid vaba aja veetmise ja aktiivse puhkamise võimalusi. Karlova kasuks räägib rahulik ja vaikne piirkond, puhas ja puutumatu loodus.
9. Kartuli karussell
Karussellidel on kujutatud Tartu ja esimese iseseisvusaja suurmehi ja inimesi, kes on oma tegemistega toonud rõõmu meile kõigile. Karussellid paikneksid Tartu eri piirkondades ja toimiksid teeviitadena punktist A punkti B, näiteks raeplatsilt mööda Roosi tänavat Raadile kuni ERMi uue peahooneni. Puitkonstruktsiooniga karussell on kaetud veekindla vineeriga. Pöörlevale osale kinnituvad veekindlast vineerist figuurid, mis on kaetud fotokleebistega.
10. Keerdtrepp Sõpruse sillalt jõe äärde
Uue Ihaste silla pealt saab kohe pärast silla lõppemist minna alla jõe äärde. Selline võimalus võiks olla ka Sõpruse silla Annelinna-poolsel kaldal. Praegu peab Karlovast vastaskaldale jõudmiseks tegema ligi poolekilomeetrise haagi Eedeni juurde, enne kui jõe äärde saab. Trepp peaks olema nii lai, et tõusjad ja laskujad pääsevad teineteisest mööda, ka jalgratast kandes. Nii saaksid karlovlased kesklinna sõita kanaliäärseid rattateid pidi.
11. Koerte jalutusplats
Tartus pole aiaga piiratud koerajalutusplatse, kus saaks oma lemmiku rihma otsast lahti lasta ning lasta tal ringi joosta ja mängida. Koerte jalutusplatsi võiks rajada Narva maantee ja Kruusamäe tänava ristmiku kõrval asuvale Narva mnt 126d haljasalale. Aiaga piiratud ala suurus oleks umbes 960 ruutmeetrit. Suurte ja väikeste koerte ala tuleks eraldada. Platsile võiks tulla ka koerasporditarbeid, näiteks tunnel, kaks tõket ja poom.
12. Kõnniteed Tamme puiesteele
Tamme kooli lähiümbruses pole kõnniteid Suure kaare ja Soinaste tänava ning osaliselt ka Kesk ja Suure kaare lõigus. Väga palju lapsi kasutab neid tänavaid hommikul kooli jõudmiseks. Eriti halb on olukord lumerohketel talvedel, kui laste koolitee kulgeb mööda sõiduteeäärseid lumevalle. Et nende tänavalõikude tegemiseks ei piisa kaasava eelarve rahast, võiks esimesena ehitada kõnnitee Suurest kaarest Soinaste tänava raudteepoolse haruni.
13. Linnadžungel koos parkuuriväljakuga
Kalda tee, Anne tänava ja Sõpruse puiestee vahel elumajade läheduses olev suur haljasala vajaks korrastamist ning uut kõnniteesillutist. Kuna linnavalitsusel on lähiajal niikuinii plaanis sealseid kõnniteid remontida, võiks kaasava eelarve piires panustada selle ala arendamisse. Et sealse haljasala liigniiskuse tõttu ei saa rajada mänguväljakut, sobib sinna hästi parkuuriväljak, mida Tartus veel ei ole. Paigaldada võiks istepinke ning rajada moodsa ja keskkonda sobituva kõnniteevalgustuse.
14. Linnaosapiiride tähistamine
Tartus on 17 linnaosa, kuid linnapildis ei ole näha, kuidas need paiknevad ja milliste tänavatega piirnevad. Tartu on nagu perekond, kus on unustatud mainida pereliikmete nimed.
Seega võiks linnaosade piirid märgistada infotahvliga. Asukohad tuleks valida sellised, mis on vaadeldavad nii jalgsi liikujatele kui ka autoga sõitjatele. Informatiivsed tahvlid annaksid linnarahvale ja turistile teavet linna suuruse ja struktuuri kohta.
15. Aasta läbi kasutatava mitmeotstarbelise spordipargi rajamine dendroparki
Eesmärk on parandada tartlaste õues sportimise võimalusi kõigil aastaaegadel. 1970. aastatel rajati maaülikooli eestvedamisel Emajõe äärde dendropark, millest on kujunenud tartlastele mitmekülgne sportimiskoht. Paraku on Emajõe kaldad soised ning heade sportimisvõimaluste rajamine eeldab palju tööd. Näiteks sealsele pinnaseteele kruusakattega terviseraja rajamist, suusaraja tõusudele ja laskumistele korraliku aluspõhja tegemist jpm.
16. Pirogovi Avalik Instituut
Tartusse kogunevad tuhanded noored üle Eesti ja Euroopa, et õppida, suhelda ja saata korda ägedaid asju. Seepärast võiks Tartu kesklinnas olla midagi, mis annab aimu tudengite energiast, pealehakkamisest ja erilisusest. Praegu on selleks Pirogovi park, kuid tudengite asemel näeb seal üha rohkem muid inimrühmi. Projekt «Pirogovi Avalik Instituut» tahab seda muuta. Tahame, et see oleks aktiivne avalik ruum ja vabaõhukeskus, kus on võimalik mängida pingpongi või malet ja lugeda raamatut.
17. Platvormid Emajõele kesklinna piirkonnas
Idee on paigaldada ujukitel puitplatvormid kesklinnas Emajõe vasakkaldale, kus on päikest ja ilusaid vaateid kesklinnale. Ideele andis inspiratsiooni ülikooli sõudebaaside platvorm, mis on olnud linlastele tore meelelahutus-, ajaviitmis- ja supluskoht. Kindlasti peaks kesklinna tegema midagi huvitavamat ja elegantsemat kui lihtsalt kandilise ristküliku. Platvorm peaks olema ka suur ning liigendatud, et see pakuks rõõmu võimalikult paljudele.
18. Raudteeäärne inimsõbralikuks ja rõõmsaks
Ettepanek on korrastada kesklinna poole jääv raudteeäärne maariba Riia tänavast Kabeli tänava poole. Tammelinna-poolne maa-ala on korrastatud, saanud turvalised piirdeaiad ning see on pannud ka inimesed korralikumalt käituma. Sama peab nüüd tegema teise poolega, kuid siin võiks olla loomingulisem. Silma võiksid rõõmustada näiteks suured maakivid, mis on maalitud loomadeks ja putukateks. Eemaldada tuleb võsa ning teha lillepeenraid.
19. Spordipark Raadile
Idee on pakkuda tänapäevaseid sportlikke vaba aja veetmise võimalusi Raadi-Kruusamäe piirkonnas. Noored vajavad kohta, kus sõita turvaliselt rula, trikiratta või tõukerattaga ning suhelda eakaaslastega. Spordipargi rajamine laiendaks paljude Raadi piirkonna laste ja noorte sportlikke vaba aja veetmise võimalusi. Asukoht Narva maantee ja Kruusamäe tänava nurk.
20. Suur roosa jänes
Et meelitada turiste linnasüdamest eemale jalutama, võiks rajada sinna pildistamiseks atraktiivse või isegi jabura skulptuuri, nagu seda on Brüsseli Pissiv Poiss. Roosi tänaval ei ole ühtegi huvitavat objekti. Eesti Rahva Muuseumi asukoht on selline, et sinna ei satuta juhuslikult, seetõttu on sinna lähedale hädasti vaja midagi, mis meelitaks ligi uitavaid turiste. Eesti Rahva Muuseumile lähim linnaristmik on Jänese-Roosi, kus on ühes servas metsistunud park. Just sinna sobiks avalik roosa jänese skulptuur.
21. Sõiduteede ristmikud lastele ohutuks
Ettepanek on muuta Tartu liikluskorraldus lastele veel ohutumaks ning luua peredele, kogukonnale ja Tartule kindlustunne, et koolilaps jõuab iseseisvalt ja ohutult Tamme kooli. Idee on paigaldada ohtlikele sõidu- ja kõnniteede ristumisaladele veel liikluskünniseid ja ülekäiguradu, rajada teatud tänavatele veel paremad kõnniteed, muuta mõnel kindlal tänaval liikluskorraldus ühesuunaliseks ning kaaluda asjakohase kergliiklusteede võrgustiku laiendamist.
22. Tamme staadioni parkla
Tamme staadioni suurimaid murekohti on korraliku parkla puudumine. Vajatakse parklat, mis suudaks teenindada kõiki staadioni külastajaid. Et teha parkimine mugavaks nii treeningutel kui ka võistlustel osalejatele ning spordi- ja kultuuriürituste publikule ja Tammelinna elanikele, on ettepanek alustada Tamme staadioni taha Raudtee tänava äärde Tamme staadioni tarvis parkla ehitamist. Esimeses etapis looks see juurde 50 parkimiskohta, hiljem saaks parklat laiendada 150 kohani.
23. Tartu ronimistorn
Idee on pakkuda linnaelanikele huvitav võimalus sportlikuks vaba aja veetmiseks ning ehitada ronimistorn Tähtvere spordiparki. Põnev ronimissein pakuks rohkem tegevusi õues ka suurematele lastele ja noorukitele. Ronimistorn oleks tõmbenumber ka linna külastavatele turistidelegi, kuna see toimiks ühtlasi vaatetornina. Plaan on kasutusele võtta Supilinna servas juba mitu aastat kasutult seisvad vana raudsilla osad ja luua nendest linlastele huvipakkuv atraktsioon – Tartu ronimistorn.
24. Vaba aja veetmise ja sportimisvõimaluste laiendamine Annelinnas
Annelinnas võiks olla rohkem ajaveetmise võimalusi, et noored leiaksid sportlikku tegevust ja elanikel oleks rohkem kohti, kus jalga puhata ning roheluses viibida. Idee on rajada Annelinna vaba aja veetmise platse lauatennise ja võrkpalli mängimiseks ning paigaldada istumispinke mänguväljakute ja kergliiklusteede äärde. Turvalisuse tagamiseks paigaldatakse ka valvekaamerad.
25. Välivõimla Vaksali Karuparki
Välisportimisvõimalusi Tähtvere ja Vaksali linnaosa piirkonnas eriti ei ole. Raudteejaama lähedale Karuparki on mõni aasta tagasi rajatud laste mänguväljak, pandud uued pingid ja lauatenniselauad. Kuid seal võiks olla rohkem sportimisvõimalusi, näiteks treeninguseadmeid, lõuatõmbekange, rööbaspuid jms. Karupark on ideaalne koht sportliku ajaveetmise võimaluste pakkumiseks selle piirkonna inimestele.


description: Tartumaal Võnnus on sellel nädalavahetusel kavas hullumeelne ettevõtmine, nimelt tantsitakse seal 24 tundi järjest. Kuna tantsumuusika on mitmekülgne, saavad oma põhisamme ja paremaidki oskusi kasutada ilmselt ka teadlikumad tantsijad.

title: Tartumaal tuleb 24-tunnine tantsumaraton

maintext:
Maratoni algus on Võnnu kultuurimajas laupäeval, 29. oktoobril kell 12 ja lõpp 30. oktoobril kell 11. Iga 40-minutilise tantsimise järel on 20 minutit pausi. Muusikat teeb ansambel Jeti koos sõpradega. Tantsimise vahele pajatab aga öö läbi anekdoote Valdo Jahilo.
Üritusel osaluse tagab käepael, mis võimaldab ka vahepeal ära käia. Väsimatumatele tantsijatele on lubatud jagada auhindu.


description: Tänasel Tartu linnavalitsuse istungil saadeti volikogule kehtestamiseks Kalda tee 1c ja Ihaste tee 3 kruntide detailplaneering, millega määratakse ehitusõigus Eedeni kaubanduskeskuse laiendamiseks ning parkimis- ja liikluskorralduse lahendamiseks.

title: Eedeni kaubanduskeskuse laiendamine saadeti kehtestamiseks

maintext:
Planeeringuala suurusega 3,7 hektarit asub Annelinna linnaosas. Kalda tee 1c krundil asub kahekorruseline kaubanduskeskus ja parkimisehitis, Ihaste tee 3 krunt on hoonestamata.
Kavandatava juurdeehituse suurim lubatud ehitisealune pind on 14 018 m2. Kõrvalasuvale krundile planeeritakse seitsmekorruselist hoonet, mis esimesest kuni neljanda korruseni on mõeldud parkimismajaks, ülejäänud korrustele nähakse ette büroopinnad või korterid.
Juurdepääsud planeeringualale on Kalda teelt, Sõpruse puiesteelt ning Sõpruse puiestee ja Ihaste tee ühendusteelt.


description: Tartu linn alustab uuesti hanget bussivedaja leidmiseks, uute tingimuste järgi võib gaasibusside kõrval pakkuda ka elektri- või vesinikbusse.

title: Tartu läheb bussihankega uuele ringile

maintext:
Volikogu andis tänasel istungil linnavalitsusele loa korraldada riigihange, et leida Tartu linnaliinidele vedaja kümneks aastaks alates 2019. aasta juulist.
Käesoleva aasta märtsis väljakuulutatud hange tõi kaasa vaidlustused ning seetõttu tuli pikendada kehtivat lepingut senise vedaja Sebega 2019. aasta juuni lõpuni, algselt pidi see lõppema tuleval suvel.
Pakutavad bussid peavad olema uued ja madalapõhjalised. Kütusena on lubatud kasutada gaasi ja teisi keskkonnasäästlikke lahendusi nagu näiteks elektri- või hübriidbussid.
Diiselkütust või bensiini kasutavad bussid ei ole lubatud.
Paralleelselt uue hankeprotsessiga on käimas ka praeguse liinivõrgu analüüsi ettevalmistamine.
Opositsiooni kriitika pälvis just see viimane osa. Näiteks IRLi fraktsiooni juht Jüri Kõre ütles, et hanke keskmes on buss, aga peaks olema inimene. Ta väljendas kartust, et nimetatud analüüsi rakendamine, et pakkuda inimestele sobivamat teenust, võib saada takistatud, kui uue hankega on veomahud lukku löödud.
Peale selle tõstis IRL veelkord teema, kas kavandatud lepinguperiood on ikka linnale parim, võinuks kaaluda lühemat perioodi.


description: Tartu linn otsib nime Optika tänavat Lõunakeskusega ühendavale kõrvaltänavale.

title: Ränilinna tänav vajab nime

maintext:
Linnaplaneerimise ja maakorralduse osakond on saatnud teavituskirja tänavale nime määramise ning hiljem ka katastriüksuste aadresside muutmise kavatsuse kohta kinnistuomanikele, keda see puudutab, e-posti teel 20. aprillil. Laekunud on mitmeid arvamusi.
Näiteks Tartu teaduspark on teinud ettepaneku määrata tänavale nimeks Teaduspargi. OÜ Interspectrum on teinud ettepaneku määrata tänavale nimeks Lõunakeskuse või Innovatsiooni.
Teised kinnistuomanikud pole teavituskirjale vastanud või on teada andnud, et ei soovi nime ettepanekut esitada.
Linnaplaneerimise ja maakorralduse osakond teeb ettepaneku määrata tänavale nimeks Optika põik.
Linnavalitsus on volikogule ette valmistanud tänavale nime määramise eelnõu.


description: 28. oktoobri õhtul kell 19 oodatakse kõiki tartlasi ja külalisi kuulama Tartu uue kõlaga kellamängu, mis avatakse muusika, tulemängu ja tantsuga.

title: Homme avatakse tulemängu ja tantsuga raekoja uus kellamäng

maintext:
Kuulake, kuidas kõlab Raekoja uus kellamäng
Tartu raekoja kellamäng – nii uued kui vanad kellad – on tornis paika seatud, paigaldatud on elektroonika ja timmitud löögimehhanisme.
Galerii: raekoja uued kellad jõudsid Tartusse
Täna keskpäeval jõudsid Tartusse raekoja kellamängu 34 kella. Enne, kui need raekoja torni viidi, pandi kellad linlastele vaatamiseks raekoja trepile.
Raekoja kellamäng asus tagasiteele
Oktoobri lõpus kõlab Tartu raekoja tornis jälle kellamäng, mis laiendamise järel koosneb 34 kellast. Uued kellad valati Hollandi kuninglikus kellatehases, kuhu viidi hooldada ka senised 18 kellamängu kella, mis on valmistatud Saksamaal.
Tartu raekoja kellamäng sõidab Hollandisse hooldusesse
Niikaua kui Tartu raekoja tornis on kõlanud kaunis kellamäng, on leidunud ka kritiseerijaid, kelle meelest ei ole see 18 kellaga instrument hääles ja kõla kriibib kõrva. Nüüd on aga Tartu linn ühes kellamängu laiendamisega 16 uue kella võrra võtnud nõuks ka senised kellad hooldusesse saata.
Tartu kellamängu toetuseks on kogunenud 10 000 eurot
Tartu raekoja kellamängu toetuseks on tänahommikuse seisuga kogunenud 10 190 eurot eraisikute ja ettevõtjate toetusi, teatas linnavalitsus. Sellest nädalast saab kellamängu toetada ka Hooandja keskkonnas.
Raekoja kellamängu uuendamiseks on annetatud üle 5000 euro
Tartul on plaan uuendada raekoja kellamängu ning selleks tahetakse senisele 18 kellale 16 kella juurde tellida. Kellamängu uuendamine läheb maksma umbes 55 000 eurot, sellest summast pool loodetakse kokku saada annetajate abiga.


description: Üleriigilised raamatukogupäevad algasid eile keskpäeval Tartu linnaraamatukogu laste- ja noorteosakonnas neljandate klasside õpilaste ettelugemisvõistlusega. Igal osavõtjal oli käes raamat, mille üks tegelastest on meri.

title: Lapsed lugesid raamatukogupäevade hakatuseks võidu raamatuid

maintext:
Auväärne žürii tunnistas võitjaks tumedate patsidega Grete Magerramovi, kes õpib Kivilinna kooli 4.c klassis. Ta luges teistele ette kolm minutit üht juttu raamatust «Kaka ja kevad», mille on kirjutanud Andrus Kivirähk. Kuidas läheb väikesel tartlannal üleriigilises finaalis, selgub juba sel laupäeval Eesti lastekirjanduse keskuses Tallinnas.
30. oktoobrini kestvate raamatukogupäevade ajal leiab aset mitmeid erialapäevi ja võistlusi raamatukoguhoidjatele endile, aga ennekõike püüab iga Eesti raamatukogu pakkuda midagi põnevat oma lugejatele. Tartu linnaraamatukogu kutsub lugejaid teatrisse, raamatuesitlustele, kirjanduskohvikutesse, reisijutte kuulama ja kirjanikuga kohtuma. Lisaks saavad lugejad osaleda loosimises «Hea raamatu kõrvale hea kohv!».


description: Tartu valla 25. sünnipäeva tähistavad vallakodanikud saavad äsja avatud Eesti Rahva Muuseumi kaema tulla kella kümnest viieni. Selleks tuleb ERMi kassas kirja panna oma nimi ja elukoht ning kinnitada seda allkirjaga.

title: Tartu valla elanikud pääsevad täna ERMi tasuta

maintext:
Siiski ei ole ERM sel ajal teistele külastajatele suletud. Vahe on ainult selles, et vaid Tartu valla sissekirjutusega külastajad saavad imetleda eksponaate piletit ostmata.
Vallavanem Aivar Soop selgitas, et Tartu valla elanikud on tasuta muuseumikülastuse igati ära teeninud. «Vald müüs omal ajal Eesti riigile muuseumi tarbeks ühe krooni eest seitse hektarit maad. Me oleks ju selle võinud samahästi ka äriks müüa,» meenutas Soop ERMi saamisloo algust.
Aivar Soobi arvates pole suur patt küsida valla sünnipäeva puhul töölt terve päev või siis pool päeva vabaks.
Paraku peab vallavalitsus ikkagi oma kodanike tänased muuseumipiletid kinni maksma. Küll ei tule vallal tasuda piletite eest täishinda. Soop selgitas, et nad jõudsid muuseumiga kokkuleppele, et pidupäeva puhul on vallakodanikele piletid letihinnast soodsamad. Täpset piletihinda Aivar Soop ei öelnud.
On ilmselge, et keset tööpäeva pole kõigil Tartu valla inimestel võimalik muuseumisse minna. «Sellist aega, et kõik inimesed saaksid ERMi külastada, pole võimalik leida. Samas on see kuupäev juba pikalt inimestele teada. Hakkasime sellest juba kevadel rääkima,» sõnas Aivar Soop. Tema arvates pole suur patt küsida valla sünnipäeva puhul töölt terve päev või siis pool päeva vabaks.
Valla sünnipäevapidu jätkub ERMis ka õhtul. Alates kella viiest oodatakse sinna umbes viitsada kutsutud külalist. «Kõik, kes vallast palka saavad, on kutsutud õhtusele üritusele,» märkis Soop.
Peo ametlik programm algab kell 18 kontsertetendusega «Mööda koduvälju», mille on lavastanud Lähte ühisgümnaasiumi õppekorraldusjuht Anneli Kumar. «Kõik, kes kontserdil üles astuvad, on meie vallaga seotud,» täpsustas vallavanem.
Kuigi täna õhtul võõrustab ERM valla sünnipäevapeol vaid kutsutud külalisi, teeb RE:TV kontsertetendusest ka ülekande, mis on kõigile nähtav valla veebilehel. Ülekanne lõpeb pärast kontsertetenduse ja vallavanema kõnet.
Siiski ei lõpe sellega pidu ERMis. Kell 21 asub seal peomeeleolu looma Anne Veski. «Tema on ainukene meie sel päeval üles astuvatest esinejatest, kes pole Tartu vallaga otseselt seotud,» muheles Soop. Kümme minutit enne südaööd lastakse ERMi juures õhku ilutulestik ning Väägvere külakapell tantsitab kutsutud külalisi öösel kella üheni.


description: Tartu halduskohus ei rahuldanud kohaliku elaniku kaebust Tartu linnavolikogu otsusele, millega nimetati Ülejõe linnaosas Kvissentali tee loodesuunaline teeharu Madruse tänavaks.

title: Kohus ei rahuldanud elaniku kaebust Madruse tänava nime asjus

maintext:
Kaebaja vaidlustas selle aasta veebruaris tehtud linna otsuse enne kohtusse pöördumist kohanimenõukogus, kuid viimane vaiet ei rahuldanud. Seetõttu taotles kaebaja kohtus ka aprillikuise kohanimenõukogu otsuse tühistamist.
Kaebaja leidis, et Kvissentali tee loodesuunaline haru kandis sama nime juba varem ja linna otsusega ei ole teelõigule nimi antud esimest korda, vaid tegu on teistsugust menetluskorda nõudva nime muutmisega. Samuti leidis kaebaja, et Madruse tänava nimi ei ole neutraalne, vaid on omandanud halvustava tähenduse.
Kohtus leidis tõendamist, et linna otsusega anti vaidlusalusele teelõigule nimi esimest korda. Tartu linn otsustas 1977. aastal nimetada Kvissentali teeks lõigu, mis ulatus sirgjooneliselt Jõgeva maanteelt otse Emajõeni. Tee loodesuunalist haru tolleaegses otsuses aga märgitud ei ole.
Samuti leidis kohus, et Madruse nimi ei ole vastuolus kohanimeseadusega, kuna sel ei ole labast või halvustavat tähendust. Vaidlusalusele lõigule nime andmisel on linn lähtunud sellest, et ka varem on samas piirkonnas määratud mitmed laevandusega seotud tänavanimed.
Kaebaja leidis, et Madruse nimetus on saanud halvustava tähenduse tänavale nime andmise ja selle vaidlustamise protsessis. See aga ei tähenda kohtu hinnangul, et nimel endal oleks halvustav tähendus. Samuti ei välista negatiivseid kommentaare tänavale mõne teise nime andmine.
Kohanimenõukogu selgituste järgi on Eestis kolm Madruse-nimelist tänavat, aga puudub teave, et neis linnades oleks tekkinud küsimust nime sobivuse või halvustavat suhtumist tänava elanike suhtes.
Kohus leidis, et nii linn kui ka kohanimenõukogu on nime määramist menetlenud õiguspäraselt. Linn teavitas kohalikke elanikke tänavale nime andmise menetlusest ja võimalusest esitada omapoolseid ettepanekuid. Elanikud ettepanekuid ei teinud ja leidsid, et teelõik saab kanda ainult Kvissentali tee nime. Linnavalitsus küsis eelnevalt kohanimenõukogult seisukohta nimede sobivuse osas ja esitas volikogule kaks nimevarianti: Madruse ja Uus-Kvissentali. Õigusaktid ei kohusta tänavanimede määramise menetluses saatma elanikele volikogu otsuse eelnõud.
Tänane otsus on vaidlustatav 30 päeva jooksul Tartu ringkonnakohtus.


description: Naabruskonna elanike tormilise vastuseisu pälvinud kava teha Vahile endisesse Tartumaa veterinaarkeskusesse eksvangide ühiskonnaga lõimimise keskus ühes majutusvõimalusega on maha maetud.

title: Endiste vangide keskus jääb Vahile rajamata

maintext:
Keskust plaaninud Johannes Mihkelsoni keskus saatis Riigi Kinnisvarale avalduse üürilepingu lõpetamise kohta, kuna nendes tingimustes ei ole võimalik varjupaigateenust ja tugiteenuseid pakkuda. Nii ütles Mihkelsoni keskuse juhataja Tõnu Ints.
«Vajadus teenuse järele on olemas, teeme katse leida uus paik,» lisas ta. «Millega see lõpeb, seda ei oska veel öelda, õigemini on vara kommenteerida.»
Ints ei olnud nõus nimetama neid kohti, mis on praegu sõelal. Ta ütles, et jutt on Tartu piirkonnast, mis ei pea tähendama Tartu linna või valda.
Ajakava kohta tal midagi teada anda ei olnud.
«Õpetlik on ikkagi see, et tegelik olukord tuleb läbi kaaluda, ettevõtmine on suurema tähelepanu all. Tuleb ka naabrite ja kogukonnaga suhelda nii varakult kui võimalik, leida selleks sobiv vorm,» rääkis Ints.
Keskus oli katseprojektina plaanis luua 30 kuuks, nüüd on sellest järele jäänud 28 kuud.


description: Pühapäeva, 2. oktoobri öösel sai politsei väljakutse Luunja valda Kabina külla, kus esialgse info kohaselt oli 33-aastasel alkoholi tarvitanud naisel tekkinud teda Tartu linnast koju sõidutanud taksojuhiga arusaamatus taksoarve maksmise üle.

title: Sõnelus taksoarve pärast päädis naiskliendile pipragaasi näkku laskmisega

maintext:
Esialgse info kohaselt ei olnud taksoteenust kasutanud naisel arve tasumiseks piisavalt raha ning ka taksojuhil ei olnud kliendile tagasi andmiseks vahetusraha. Raha üle tekkinud sõnelus päädis sellega, et autot juhtinud mees lasi taksost väljunud naisele pipragaasi näkku.
Peale pipragaasi laskmist lahkus taksojuht sündmuskohalt. Kannatanule kutsutud meedikud vaatasid naise tervisliku seisundi üle ning osutasid talle esmaabi.
Sündmuskohale saabunud politseinikud ümbrusest kirjeldustele vastavat taksot ei leidnud, kahjuks ei osanud kannatanu täpselt nimetada ka taksofirmat, mille teenust ta koju jõudmiseks kasutas. Küll aga leidsid politseinikud tänavalt naabrite abiga kannatanu rahakoti, millest oli kadunud 80 eurot ja 19 USA dollarit.
Politseitöö selle juhtumi üksikasjade selgitamisel jätkub ning juhtunu täpseid asjaolusid selgitab politsei kriminaalmenetluse käigus.


description: Tartu lapsevanematel tuleb kuni 1. novembrini kinnitada, et nende laps tõepoolest käib nendes huvikoolides või –ringides, mille eest Tartu linn huvihariduse osutajatele toetust maksab.

title: Lapsevanemal on viimane aeg kinnitada lapse huviringis käimist

maintext:
Linnavalitsuse kultuuriosakonna asejuhataja Marianne Menning selgitas, et lapsevanem saab oma kinnituse esitada kultuuriosakonnas kohapeal, aga ka linna kodulehe või internetipanga kaudu. Sealjuures peaks vanem enda jaoks selgeks tegema, millised huvialad on tema lapse jaoks olulisemad, sest linn toetab neljas valdkonnas iga lapse kohta vaid üht huviala.
Nendeks valdkondadeks on noortesport, seltsitegevus kultuuriühingutes (näiteks koorilaul või näitering), noorte huvitegevus (näiteks noortekeskuste juures tegutsevad huviringid) ning haridus- ja teadusministeeriumi tegevusloaga erahuvikoolid. Nii et kui laps käib näiteks balletitunnis ja muusikakoolis, toetab linnavalitsus neist vaid ühte. Lapsevanema otsustada jääb, kumb neist on tema lapse jaoks olulisem ala. Ent näiteks sporditrennis ja noortekeskuse juures fotoringis käiva lapse puhul maksab linn toetust mõlema huviringi eest.
Marianne Menning sõnas, et muusika- ja balletikoolid saavad linnalt lapse kohta aastas 175 eurot toetust, kuna nendel aladel on palju kulukat individuaalõpet. Teiste valdkondade toetus on 140 eurot.
Menning lisas, et seda, millised on lapsevanema eelistused, näevad ainult linnavalitsuse vastavad ametnikud ning vanem ise. Huvihariduse korraldajani see info ei jõua ning seega ei pea lapsevanem ka kartma, et tema eelistused õppemaksu mõjutaks. Menningu sõnul on linnani jõudnud küll signaale juhtumitest, kus huvikool on õppemaksu suuruse sidunud lapsevanema eelistusega, ent tegelikult peaks õppetasu tema sõnul sõltuma õppekavast ja selle kallidusest, mitte linnalt saadavast toetusest.
Tartu linnavalitsus maksab toetust nende laste eest, kelle elukohaks on rahvastikuregistri järgi Tartu linn. Menningu sõnul osalevad Tartu lapsed valdavalt ühes huviringis või –koolis, umbes 10-15 protsenti lastest jagab ennast kahe huvitegevuse vahel.
Huvihariduses osalemist saab kinnitada veebilehel tartu.ee/kotoetused/kinnitus.


description: Festivali Tartu Valgus ajal loodud valgustelg, mis koosneb üheteistkümnes erinevas paigas kesklinnas elektrist särama pandud objektist, võttis täna õhtul vastu esimese giidituuriseltskonna.

title: Galerii: Emajõelinna valgusfestival pakub tavatuid vaatepilte

maintext:
Valgustelg ulatub linnamuuseumist toomkiriku varemeteni ja pakub tavatuid vaatepilte.
Sellesse kuuluvad arhitektuurse valgustuse töötoa installatsioon linnamuuseumi juures, mis on valminud Dario Nuñezi juhendusel.
Tuuri järgmine peatus on Ülejõe pargis, kus lähestikku on Timo A. Aalto «Arbores Lux», mis näeb välja nagu valgusseentega kaetud lagendik, ning Ingrid Aasoja-Zverevi ja Aleksandr Zverevi «Salalinn», mille teravatipuliste valguskastide juures on salvestiselt kuulda linnamüra.
Kaarsilla raeplatsi poolsest otsast paarkümmend meetrit turuhoone poole asub loomingulise duo Varvara & Mari «Naerata». Et naeratus sillal süttiks, tuleb huvilisel lähendada oma nägu kaldapiirdele kinnitatud masinavärgi juurde. Soovitav on naeratada.
Kui giidituuri seltskond jõudis raeplatsile valgustatud kuubi juurde, olid seal veel ametis Tartu kõrgema kunstikooli esindajad. Neil oli lõpetamisel valgusobjekt «Mõtle kastist välja, kuid näe selle sisu».
Arhitektuurse valgustuse töötoa installatsioon raekoja juures, juhendajad Micaela Pärsdotter Andersson ja Vivi Katarina Henning, ulatus värvilistest tänavalaternatest varjusiluettideni. Nende vahel vulises värviline purskkaev.
Tartu kõrgema kunstikooli «Dimensiooni rännak» Pirogovi platsil koosneb oma põhilises osas sellisest närviliselt vilkuvast valgusest, et vähemalt giidituuri möödumisel ei olnud seal keegi soovinud istuma jääda.
Jenni Pystyneni «A–B» ripub kaarjalt alla tähetornist pargiraja valgustuspostini. Värvilised valgustorud vihjavad Struve kaarele.
Tartu kunstikooli «Tunne(l) läbi Tartu» katab nn aeglase surma jalgraja kõrval Toomel mitmekümne meetrilist sahisevate lehtedega kaetud ala. Paarist kohast paistis valgustoru väänduvat nõnda, et moodustus viiulivõti. Just Elleri muusikakooli kõrval!
Einike Leppiku «Kookon» Morgensterni monumendi lähedal Toomel nõuab vaiksel viisil osalemist. Luminestseeruvatest valgustitest ümbritsetud valget värvi niidistik on keritud kookonina kolme puu ümber. Sellesse alasse siseneja kuuleb vaikseid hääli.
Kõige rohkem valgusallikaid on kulunud arhitektuurse valgustuse töötoa installatsiooni loomiseks toomkiriku varemetes, juhendajad Johan Moritz ja Tina Wikström. Seal tõuseb taeva poole võimsaid valgusjugasid, näha saab ajaloolisi pilte Emajõe Ateenast, ühes tornis on hiiglaslik valgusest ja varjust puuvõra ja teises hõljub suitsus seebimulle, kuid mõnel hetkel heljub seal valgustite säras hõbedane kile. Eriti lõbus oli lastel.
Tasuta giidituurid valgusteljel on täna, laupäeval ja pühapäeval kell 19–20.30 (eesti keeles), kell 20–21.30 (inglise keeles) ja kell 21–22.30 (eesti keeles). Algus on linnamuuseumi õuel.


description: Alatskivil kolm kuud pärast valmimist 2014. aasta veebruaris kevadise suurveega purunenud silda Omedu-Kallaste-Aovere maantee ääres taastama ei hakata, otsustas maanteeamet. Kõnnitee on kavas suunata maantee serva ning lahendada jõeületus truubiga.

title: Maanteeamet loobus Alatskivi silla taastamisest

maintext:
Maanteeameti lõuna regiooni ehitusvaldkonna juht Janar Taal märkis, et uut silda pole enam plaanis rajada ning praegu puuduolev jalgtee osa valmib järgmise aasta kevadel. Juba sel aastal loodetakse rajada turvalisem ülepääs üle järvest väljuva jõe.
Taal lisas, et Alatskivi vald soovib tammiga tõsta järve veetaset, see eeldab aga põhjalikumat projekteerimist ja ehitamist. Hetkel on plaanis lahendada jalakäijate üle jõe saamise küsimus nii, et nad ei peaks maanteel kõndima.
Maanteele ei pea aga kergliiklejad ka praegu astuma, sest silla taastasid kohalikud elanikud käepärastest materjalidest möödunud nädalavahetusel.


description: Põllumeeste ühistu Kevili tähistab 15. oktoobril Rõngu terminali valmimist suure avamispeoga. Tegu on Lõuna-Eesti kaasaegseima ja suurima viljaterminaliga, mis mahutab 50 000 tonni teravilja ning suudab ühe tunni jooksul vastu võtta 16 veoautotäit ehk 400 tonni saaki.

title: Rõngus avatakse Lõuna-Eesti suurim viljaterminal

maintext:
Rõngu viljaterminal alustas tegutsemist tänavu juulis ning on oktoobri seisuga vastu võtnud juba enam kui 36 200 tonni teravilja. Kevili nõukogu esimehe Jaak Läänemetsa sõnul on põhjust tähistamiseks.
«Rõngu terminali valmimine on loonud Kevili liikmete jaoks paremad saagikogumise tingimused. Nüüd saame pakkuda enam tuge just Lõuna-Eesti põllumeestele – siin piirkonnas tegutseb ligikaudu pool meie liikmeskonnast,» selgitas Läänemets.
Rõngu viljaterminal on teine põllumeeste ühistu Kevili püstitatud terminal. Jaak Läänemets märkis, et Rõngu terminali ehitamisel rakendati kogemusi, mis saadud Lääne-Virumaal Roodeväljal tänaseks juba 4 aastat tegutsenud terminalis.
«Kahe viljaterminaliga suudame teenindada suuremat hulka põllumehi ja aidata oma liikmetel toodangut kasumlikult realiseerida, mis just tänavusel keeruka ilmastikuga aastal eriti teravalt esile tõuseb,» rääkis Jaak Läänemets.
Rõngu viljaterminali ehitus läks maksma 8,66 miljonit eurot, millest 1 miljoni moodustas Kevili liikmete omafinantseering, 1,6 miljonit PRIA toetus ning ülejäänu kaeti laenuga Swedbankist.
Viljaterminali avamispidu algab Rõngus 15. oktoobril kell 12.


description: 8. oktoobril keskpäeval sai politsei teate, et Tartus Võru tänava kaupluse parklas tagurdas 34-aastane mees oma sõiduautoga Honda parkimiskohalt väljumisel ette teisele sõiduautole ning blokeeris sellega teise sõiduki liikumise. Honda roolis olnud mees ja teises sõidukis kõrvalistujana viibinud 62-aastase mehe vahel tekkis manööverdamise asjaolude üle sõnelus, mis päädis sellega, et 34-aastane mees lõi 62-aastast meest, nii et viimane pidi pöörduma traumapunkti.

title: Tartu liiklusraevu ohver: suu oli verd täis, süüa ja juua ei saa

maintext:
Liiklusraevu ohvriks langenud mehe kirjeldusel käis kõik väga kiiresti. «Mina istusin autos - naine sõitis - kui ta ajas mulle auto ette. Tuli ja karjus, et kas ma olen loll ja pani paugu ära. Suu oli verd täis alt ja ülevalt, nii et traumapunktis tehti mitu õmblust, süüa ja juua ma praegu ei saa,» rääkis mees.
Samas lisas ta olulise detaili, mis politsei poolt välja saadetud teates puudus - nimelt oli rusikakangelane üritanud löömise järel sündmuskohalt põgeneda, kuid see tal ei õnnestunud, kuna sõitis ühele teisele autole sealsamas parklas otsa.
«Pärast tuli välja, et tal polnud ülevaatust ka, nii et tegelikult läks tal seal seal see asi päris pikalt edasi,» märkis liiklusraevu ohver.


description: Kolm aastat tagasi sai Alatskivi rahvas rõõmustada paisjärve otsa ehitatud jalakäijate silla üle. Paraku kestis rõõm vähem kui kolm kuud – 2014. aasta veebruari alguses purunes koos sillaga rajatud uus regulaator ning sild käks sõna otseses mõttes allavett.

title: Vallarahvas ei jäta jonni: mitu korda allavett läinud sild ehitati uuesti üles

maintext:
Kuna silla tellinud maanteeamet ning selle valmis ehitanud OÜ Tavt objekti taastamise osas aastate jooksul kokkuleppele ei jõudnud, otsustas kohalik rahvas tänavu mais «Teeme ära!» talgupäeva raames ise silla valmis meisterdada.
Paraku ei püsinud seegi ehitis kuigi kaua – juuli alguses haukas kerkinud järvevesi silla juurest ära paar-kolm meetrit kallast ning talguliste sild purunes.
Valllarahvas siiski jonni ei jätnud: uue tagasilöögi järel veeti silla toestuseks ligi sada koormatäit suuri maakive ning möödunud nädalavahetusel taastati ka sild.
Talguline ja silla taastamise juures tegev olnud Peeter Vagula rõhutas, et nende ehitis on mõeldud ikkagi ajutise lahendusena, kuniks maanteeamet silla osas konkreetse otsuse teeb. Kuid ohutuse huvides on sild vägagi vajalik, sest vastasel juhul peavad jalakäijad kõndima otse maanteel, nentis Vagula.
Seda, et sild kolmandat korda allavett läheks, Peeter Vagula ei karda, sest maakividest toestus sai tema hinnangul piisavalt tugev. Samas paisuna need kivid ikkagi ei tööta, vett hoiavad kinni liivakotid, mis regulaatori purunemise järel kohalike elanike poolt kohale toimetati.
Toimekale vallarahvale on viimaks positiivseid sõnumeid ka maanteeametilt. Kuigi silda taastama ei hakata, otsustati, et jalakäijate ohutuse tagamiseks laiendatakse kõnealuses kohas teed. Maanteeameti lõuna regiooni ehitusvaldkonna juht Janar Taal märkis, et lõplikult saab see lahendus valmis järgmisel aastal, kuid kui ilmad vähegi võimaldavad, loodetakse suuremate töödega ühele poole saada juba tänavu.
Janar Taali sõnul on töös ka paisu taastamise teema, kuid sellega on keerulisem, kuna vald soovib järve veetaset võrreldes algse projektiga kõrgemaks saada. Nii ei hakanud Taal pakkuma, millal täpselt paisu taastamisega tegelema saab hakata.


description: Homme on kooliõpilastel viimane tööpäev, seejärel algab selle kooliaasta esimene vaheaeg, mis kestab oktoobri lõpuni. Selleks puhuks on paljud Tartu linna huvikoolid, muuseumid ja noortekeskused kokku pannud mitmekesise programmi, et lapsed saaksid vaba aega veeta harivalt ja kasulikult.

title: Koolivaba nädal aitab avardada silmaringi

maintext:
Tartu loodusmaja ootab 25.–27. oktoobril 1.–3. klassi õpilasi linnalaagrisse, kus kolme päeva jooksul meisterdatakse, mängitakse, joonistatakse ning käiakse õppeprogrammil Eesti põllumajandusmuuseumis.
Loodus ja loomad
Linnalaagri koordinaator Tiina Lilleleht ütles, et laagris on veel vabu kohti ning osalemiseks tuleb end varem registreerida. Enamik tegevusi on nagu ikka loodus- ja keskkonnateemalised. Näiteks töötuba, kus mängitakse keskkonnateemalisi arendavaid lauamänge. Taaskasutuse töötoas saab aga meisterdada endale vahva kommipurgi. Ka õpitakse tundma kivimite maailma.
Kui aeg-ajalt laseb loodusmaja koolivaheajal loomadel puhata, siis seekord saavad lapsed Lillelehe sõnul kindlasti veeta tunnikese loomatoas, et lemmikuid toita, silitada ja kätte võtta.
Loomadega saab sügisvaheajal tutvuda samuti Tartu ülikooli loodusmuuseumis, mis kutsub tuleval neljapäeval, 27. oktoobril 7–14-aastaseid lapsi uurima Eesti kalu ja maailma loomariiki.
Muuseumi looduspäeval saavad lapsed osaleda kahes õpitoas. Bioloog Külli Kalamees-Pani juhendamisel õpivad lapsed tundma Eesti veekogudes elavaid kalu ning neil välimuse järgi vahet tegema. Tartu loodusmuuseumi kommunikatsioonijuhi Eva-Liisa Orula sõnul tuuakse kohale päris kalad, kes lõigatakse lahti, et lapsed saaksid nendest rohkem teada. Muu hulgas selgub, milleks on kaladel ujupõis.
Teises õpitoas tutvustab muuseumipedagoog Aivo Tamm põnevaid loomi kogu maailmast ja ka loodusmuuseumi elavnurga asukaid. Lapsed saavad kätte võtta tarantli või kuningboa ning jälgida kilpkonnade, roheleeguani ja küülik Käbi askeldusi.
Tartu mänguasjamuuseumi koolivaheaja laager «Ohtlikul lainel» ootab aga 26.–28. oktoobril seikluslikke 8–11-aastaseid lapsi. Koos püütakse aru saada, mis on ohtlik ja mis ei ole, õpitakse ohutult kasutama ohtlikke tööriistu ja uuritakse mürgiseid taimi.
Noortekeskustest korraldavad linnas sügislaagreid 24.–28. oktoobril Tähe noorteklubi ja Lille maja. Tähe noorteklubi ootab laagrisse 7–12-aastaseid õpilasi iga päev kell 10–16. Kavas on mitmesugused mängud, meeskonnatöö ülesanded, arutelud ning muuseumi- ja kinokülastused.
Laagrid ja õpitoad
Lille maja linnalaager «Mina ja maailm» on mõeldud algklassiõpilastele ning kestab esmaspäevast neljapäevani kell 9–14 ja reedel kell 10–15. Laagripäevadel keskendutakse mitmesugustele teemadele, nagu «Kes ma olen?», taaskasutus, turvalisus, teadus. Veel on kavas käigud Tartu kunstimajja, päästekeskusesse ja Ahhaa teaduskeskusesse ning palju muud. Laagri lõpetab halloween’i pidu.
Põhikooli- ja gümnaasiuminoortele korraldab Lille maja juba kolmandat korda kunstiprojekti «Omanäoline Tartu – Tartu loodus». See kestab 24.–27. oktoobrini ja selles osalemine on tasuta. Noortel on võimalus õppida trükitehnikaid, luua põnevaid illustratsioone, valmistada küünlaid ning panna kokku installatsioon.
Anne noortekeskuse koolivaheajaprogrammis on 24. oktoobril võistlus- ja ringmängud. 25. oktoobril on noortetuba suletud, kuid kell 13 minnakse üheskoos Tartu rulahalli trikiratturite ja rulatajate ekstreempäevale. 26. oktoober on mõeldud filmisõpradele ja kokandushuvilistele.
Peale kõige selle saab 6. novembrini osaleda muuseumides Avatud Mänguväljade festivalil: lastega peresid oodatakse üheskoos vaatama sealseid tavapäraseid näitusi natukene teise nurga alt.


description: Seitsmeaastane Emma-Lotta Oras pigistas püüdlikult suurest pritskotist helerohelist sefiiri koheva šokolaadimuffini peale. Suhkrust, jahust, munavahust ja šokolaadist koosnevad keeksikesed oli ta varem koos 12 teise tüdruku ja nende juhendaja Olesja Mironjukiga valmis küpsetanud.

title: Pildid: magusalt suhkruvahune koolivaheaeg

maintext:
Enne kolmetunnilist Tartu rahvaülikooli korraldatud muffinikoolitust jõudis Emma-Lotta ka emaga kinos käia, nii et eilne päev oli kaugelt Jõgevamaalt Tartusse tulnud tüdrukule tema elu esimese koolivaheaja üks elamusterohkemaid. Hapukasmagusa sefiirivahu peale ladus ta mõnuga värvilisi suhkrupärleid, šokolaadinööbikesi ja suhkrumassist isetehtud vigureid. Emma-Lotta on kodus ema ja oma nelja õega varemgi küpsetanud, ent siis pole nad kasutanud nii värvilisi kaunistusi.
Oma kaksikõe Miiaga koolitusele tulnud 8-aastane Emma Mölter andis samal ajal enda muffinitele viimast lihvi värvilise suhkrupuru abil. Emma rääkis, et ülejäänud koolivaheaeg möödub tal õega vanatädi pool möllates, kus neile on seltsiks veel kaks last, nii et igavuse üle ta kurta ei saa.
Koolivaheaja muffinikoolituse juhendaja, Myitaly toidustuudio perenaise parem käsi Olesja Mironjuk imetles karpidesse laotud muffineid tuhksuhkru ja suhkrumassi tükikestega kaetud laual ja õhkas, et juba praegu on näha, et nii mõnelgi tüdrukul on kondiitri kätt. «Kas te tahate praegu muffineid süüa ka või kõik koju kaasa võtta?» küsis ta tüdrukutelt. «Ei! Kõik koju kaasa!» kõlas üksmeelne vastus.


description: Eesti sulgpalliliit kutsus Tartu linna ja maakonna kehalise kasvatuse õpetajad tänaseks ülikooli spordihalli reketimängu õppima, et hiljem saaksid nad oma teadmisi õpilastele edasi anda. Peale selle pani liit õpilaste jaoks kaasa ka sulgpallivarustuse.

title: Õpetajad naasevad uute teadmiste ja varustusega

maintext:
Sulgpalliliidu spordikoordinaator Kristiina Kivari tõdes, et Tartumaal juba on sulgpall väga populaarne ala ning seda harrastatakse Triitoni ja Nõo sulgpalliklubis väga kõrgel tasemel.
Nüüd on aga rahvusvaheline sulgpalliliit otsustanud selle ala kandepinda laiendada ning korraldab Eesti alaliidu kaudu treeninguid kooliõpetajatele. Ühe päeva pikkuse treeningu järel peaksid õpetajad suutma ala põhitõdesid juba õpilastele selgitada.
«Teeme algkoolituse alates reketi hoidmisest ja jalgade asendist,» kirjeldas programmi USTA sulgpalliklubi treener ja meistriliiga sulgpallur Karl-Rasmus Pungas. Tema sõnul polnud ükski tänasel koolitusel osalenud õpetaja varem tõsisemalt sulgpalliga kokku puutunud.
Ülikooli spordihallis osales terve päeva kestnud sulgpallikoolitusel 24 õpetajat, mis on Eesti sulgpalliliidu tegevjuhi Renna Undi sõnul optimaalne arv. Peale Tartu õpetajate sõitis kohale kehalise kasvatuse edendajaid ka Võnnust, Elvast, Otepäält ja mujalt.
Pungas teeb koos Pärnu sulgpalliklubi treeneri Anneli Kõrgega tehakse üle Eesti kuus koolitust. Tartust alustati, järgnevad veel Rakvere, Paide, Haapsalu, Põlva ja Tallinn. Huvi nende vastu oli suur ning kohad täitusid kiiresti, kinnitas Unt.
Igale osalenud koolile kingib sulgpalliliit ka varustuskomplekti, kuhu kuulub 16 reketit, neli võrku ja kolm torutäit palle. Peale selle saavad koolid eestikeelsed sulgpalli algõpetuse raamatud, kus on kirjas, millest alustada ja kuidas edasi liikuda.
«Sulgpall kõigile» on rahvusvahelise sulgpalliliidu algatus, mille raames on praeguseks sulgpallikoolitusi korraldatud rohkem kui sajas riigis üle kogu maailma. Eesti liitus programmiga mullu, siis osales koolitustel 145 õpetajat 80 koolist.


description: Tartu kunstimuuseum otsustas pikendada raeplatsi näitustemajas väljapaneku «Lähedane ja kauge füüsika. Ülo Soosteri illustratsioonid» lahtiolekuaega. «Pikendasime näitust publiku nõudmisel,» selgitas näituse kuraator, muuseumi graafika ja joonistuste kogu hoidja Kadri Mägi.

title: Ülo Soosteri illustratsioonide näitust saab vaadata kavandatust kauem

maintext:
Väljapanekut oli kavandatud näidata 2. oktoobrini. Nädalavahetusel võttis muuseum vastu otsuse, et Ülo Soosteri joonistusi, mis on tehtud Moskvas 1963. aastal üllitatud füüsikateemaliste aimeartiklite kogumikule «Füüsika: lähedane ja kauge», saab vaadata 9. oktoobrini.
Näitusega kaasneb Tartmusi üllitatud raamat «Lähedane ja kauge füüsika Ülo Soosteri illustratsioonidega», milles on kunstniku joonistuste juures füüsikaprofessor Jaak Kikase kommentaarid. Esitlus oli 1. oktoobril.


authors: Tartu Raekoja Kariljoni Muusika- Ja Projektijuht

description: Paljukirutud kellamängust sai suurepärane instrument

maintext:
On huvitav fakt, et tänu oma spetsiifilisele kujule muutub kell pronksi mahalihvimise käigus heliliselt madalamaks, kuigi kell ise muutub kergemaks.
Septembri lõpus olin Tartu raekoja kellamängu projektijuhina Hollandi kuninglikus valukojas Astenis, et vastu võtta 18 ümberhäälestatud Saksa kella ja 16 uut Hollandi kella. Protseduuri peamiseks läbiviijaks oli rahvusvaheliselt tunnustatud löögikellade spetsialist Taani kampanoloog Per Rasmus Møller, kes sõltumatu eksperdina tegi 34 kellale kokku 170 mõõtmist.
Professor Møller on käesolevast sügisest ühtlasi minu kampanoloogia õppejõud rahvusvahelises Skandinaavia kariljonistide koolis, seepärast palusin tal tegevust põhjalikult selgitada.
Kellade kõla, omavahelise kokkusobivuse ja häälestamise tulemuse hindamisel nimetas ta väga oluliseks treenitud inimkõrva, millele tuginedes antaksegi lõplik hinnang, kas kellad on hästi häälestatud. Tartu linn töö tellijana oli temalt saanud positiivse tagasiside juba juunis, kui ta oli üle vaadanud Hollandi kellatehase mõõtmistulemuste põhjal koostatud tabeli ettepanekutega Saksa kellade ümberhäälestamiseks ja sellest tulenevalt ka Hollandi kellade häälestamiseks.
Tartu raekoja vanad kellad soovitatigi ümber häälestada eelkõige seetõttu, et need kõlaliselt parimal moel kokku sobitada Hollandis valmistatud uutega, sest Saksa ja Hollandi kellade häälestamise traditsioon ja sellest tulenev kõlaline tulemus on erinev.
Ka kellatehase müügijuht Henk van Blooijs oli juba enne meie kohalejõudmist teada andnud oma hinnangu varasema ja uue häälestuse võrdlusele tuginedes, olles üsna kindel, et ma ei tunne oma kelli enam ära. Eelinfo kaudu oli põnevus krutitud viimse vindini.
Kellade vastuvõtmise protseduur ise oli üle ootuste vaatemänguline. Kellad olid suuruse järjekorras kaarekujuliselt kolme ritta seatud. Alguses jäi mulje, et kellade kolmikud on moodustatud ruumi parima kasutamise eesmärgil, aga tegelikkuses moodustusid neist oktaavide grupid –sama noodi kordus oktaav kõrgemalt, madalamalt.
Esmalt paluski kampanoloog ette mängida oktaavid, siis palus ta moodustada erinevaid akorde. Kelli löödi suure raudvasaraga.
Møller esimene lause oli «Very impressive!» ehk «Väga muljetavaldav!», näoilmest ja oma kõrvaga kuuldud helidest võisin järeldada, et tegemist oli positiivse muljega.
Siis määras kampanoloog kella helikõrguse, milleks oli 435 hertsi. Muusikule võib see tunduda üllatavalt madal, aga et üldse oleks võimalik kahe erineva tehase toodangut sobilikku kooskõlla viia, oli hädavajalik mõlema tehase kellad häälestada tavapäraselt 440lt hertsilt madalamaks.
Selle toiminguga minimeeriti Saksa kellade varasemad liigsed järelhelid, mis andsid laia ja kohati hägusa kooskõla, kuigi kellad üksikult olid iseenesest hääles. On huvitav fakt, et tänu oma spetsiifilisele kujule muutub kell pronksi mahalihvimise käigus heliliselt madalamaks, kuigi kell ise muutub kergemaks.
Järgnes iga kella sees peituva viie häälestatud osaheli määramine, mida olen tänu kellaspetsiifilistele koolitustele nüüd ka ise võimeline tajuma ja määrama. Treenitud inimkõrv suudab madalamaid osahelisid eristada, aga nende määramiseks võetakse siiski appi vastav mõõteriist, kusjuures kõige väiksemate kellade kõrgemaid osahelisid vastav seadeldis enam ei registreeri. Sellest pole midagi, sest kõrv ei kuule neid üksikult nagunii.
Minule usaldati tulemuste ülesmärkimine – 170 plussi ja miinusega arvu, mõned nullid ka, mis näitasid, et kõrvalekalle puudub täielikult. Kuigi Hollandi valukoda suudab valada väga täpse kõlaga kelli, kõikumisega 0 - 2/100 hertsi, oli kahe erineva toodangu kokkusobitamise eesmärgil vajalik tahtlikult tekitada uutele kelladele Saksa kellade osahelide lainetega sarnaseid laineid.
Märkasin, et osadele Saksa kelladele oli sisse viilitud ristipidi sügavamad lõiked – kõlalistel eesmärkidel.
Ekstra demonstreeriti meie kõige alumist Saksa kella, mida oli lihvitud ainsana ka väljastpoolt, kuigi kariljoni kelli häälestatakse reeglina vaid seestpoolt.
Kui kõik kellad olid analüüsitud, andis Per Rasmus Møller oma suulise hinnangu: «Suurepärane töö!»
Näoilmeid ja emotsioone jälgides oli ilmselge, et kõik osapooled olid õnnelikud ja rahul, sest kolme riigi - Eesti, Hollandi ja Taani mahuka ja meeldiva koostöö tulemusena on valminud igati kvaliteetne kariljon.
Tartu raekoja kariljoni avamispidustused toimuvad 28. oktoobril kell 19 Tartu raekoja platsil, kuhu on oodatud kõik linlased ja külalised.


description: Neljapäeval, 6. oktoobril kell 10 algab tänavune Tartu kaasava eelarve hääletus, kus tartlased saavad teha valiku 25 kaaslinlaste esitatud idee vahel.

title: Käesoleval nädalal algab kaasava eelarve hääletus

maintext:
6.-12. oktoobrini toimuval rahvahääletusel saab iga tartlane hääletada kuni kolme idee poolt. Hääletada saab iga vähemalt 16-aastane isik, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Tartu linn. Hääletada saab nii elektrooniliselt kohalike omavalitsuste infosüsteemis volis kui ka raekoja infokeskuses.
Kaasava eelarve tänavune protsess sai alguse kevadel, kui 15. aprillist kuni 8. maini sai esitada ideid. Tähtajaks laekus 87 ettepanekut ning seejärel hindasid eksperdid nende teostatavust ning protsessis said jätkata 42 ideed. Juunikuus toimunud aruteludel ideede autorite ja ekspertide osavõtul selgusid 25 ideed, mis pääsesid hääletusele.
Kaasava eelarve ideeks võib olla investeeringuobjekt maksumuse ülempiiriga 75 000 eurot. Eesmärgiks on 150 000 euro eest viia 2017. aastal ellu vähemalt kaks ideed.
Ideedega saab tutvuda Kaarsilla näitusel, raekoja infokeskuses ja veebis kaasava eelarve kodulehel.
Kolmapäeval, 5. oktoobril kell 17 on huvilised oodatud Sisevete Saatkonda, kus ettepanekute autorid tutvustavad oma ideid ja vastavad küsimusele, kuidas just nende idee muudab Tartu paremaks.


description: 11. oktoobril anti politseile teada, et pererahva eemal viibides oli üht Jõgevamaal Kasepää vallas Nõmme külas asuvat talumaja külastanud keegi kodanik, kes tegi seal endale päris kena äraolemise.

title: Kutsumata külaline jõi ära viina ja küttis kõvasti ahju

maintext:
Nimelt oli sissemurdja (või sissemurdjad) joonud kohapeal ära pool liitrit kanget alkoholi, avanud maja omanikule kuulunud konserve ning kütnud ära pool riita puid.
Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel, kuid võib arvata, et omanik on soojalembese viinanina käitumisest väga heitunud.


description: Eile hommikul veidi enne kella kaheksat sõitis Valga poolt Tartu poole teel  olnud Leedu numbrimärgiga veoauto Elva lähistel täie hooga kraavi. Kummuli kukkunud masina koormaks olnud veetanki luugid avanesid ning selles olnud elusad karpkalad paiskusid puude alla laiali.

title: Suur kalalast pudenes puude alla

maintext:
Väljakutse Jõhvi-Tartu-Valga maanteel Rõngu vallas Käo külas juhtunud õnnetusele saabus häirekeskuse telefonile kell 7.50 hommikul, ütles Lõuna prefektuuri pressiesindaja Kerly Virk. Hooga kraavi sõitnud masinal purunes peale veetanki ka kabiin, kus asusid juht ja kaassõitja. Kaks meest ronisid ise autost välja. Haavade tohterdamiseks ja vigastuste kontrollimiseks viis kiirabi mehed siiski haiglasse.
Ehkki õnnetuse täpne põhjus pole veel teada, viitavad auto jäljed avariipaigal ja ka politsei versioon juhi uinumisele roolis. Nimelt on segi paisatud pinnasest näha, et Renault´ veoauto
sõitis asfaldilt maha sadakond meetrit enne seda, kui ümber läks. Teetamm on kõrge ja kraav sügav, sinna sattunud veoki ümberminek oli paratamatu.
Niidetud teeäärsele paiskus laiali sadu peegelkarpkalu. Ilusad kalad, umbes pooleteisekilosed. Mõned ka suuremad. Osa kalu sattus koos tankis sisaldunud veega kraavi ja näitas veel kolm tundi pärast avariid elumärke.
Peagi pärast õnnetust saabusid sündmuskohale Jõgevamaal tegutseva Härjanurme kalatalu töötajad. Tartu Postimehele selgitasid mehed, et kalu vedas nende Leedu partner, kes kutsus neid õnnetuspaigale appi, ja nad tulid kalu kokku korjama. Pinnasel üsna poriseks saanud karpkalad tõsteti kastidesse, kastid omakorda teise auto peale. Mis kaladest täpsemalt edasi saab, seda mehed enda väitel ei teadnud.
Pärast kalade koristamist tõmmati leedukate veok teele tagasi ja viidi minema. Liiklust avariipaigal sulgeda polnud tarvis.
Nii nagu Härjanurme kalatalu, tegeleb ka Leedu firma Kintai kalakasvatuse ja turismiga. Külalistele pakuvad nad roogi endakasvatatud uimelistest, harrastuspüüki, ööbimisvõimalust ujuvas hotellis jm.


description: Reformatsioon ehk usupuhastus, tänu millele Liivi- ja Eestimaa matsirahvas lugema ning kirjutama õppis, tõi 500 aastat tagasi siin endaga kaasa ka kirikutes pildirüüsted, mille käigus lõhuti vana usu sümboleid.

title: ERMi kirgi küttev eksponaat: jalahoop Neitsi Maarjale

maintext:
Lukas: olen valmis arutama kirgi kütnud eksponaadi vormi muutmist
Eesti Rahva Muuseumi direktori Tõnis Lukase sõnul ei ole muuseumi eesmärk kindlasti kellegi tunnete riivamine ning muuseum on valmis arutama kirgi kütnud Neitsi Maarja kuju purustamise eksponaadi vormi muutma.
President Toomas Hendrik Ilves: see muuseum siin Raadil on loodud Eesti rahva ja maa auks
President Toomas Hendrik Ilves pidas täna õhtul Tartus Raadil Eesti Rahva Muuseumi hoone avamisel kõne, mille Postimees avaldab täismahus.
TÜ raamatukogu kingib ERMile 2260 von Lipharti templiga raamatut
Uue hoone piduliku avamise puhul kingib Tartu ülikooli raamatukogu Eesti rahva muuseumile raamatuid, mis on kuulunud Liphartide suguvõsale – tuntud mõisaomanike perekonnale Lõuna-Eestis ja terves Baltikumis.
Eri ajad ja lood, kaks näitust
Õnnemärgiga uus miniatuur – ERMi mark
Kunstnik Indrek Ilves mäletab hästi üht päeva. See oli umbes viis ja pool aastat tagasi, kui Tartus postimuuseumis esitleti Villem Reimanni 150. sünniaastapäeva marki.
Krista Aru: kõikidest kriitilistest märkustest oli ainult kasu
Kui soovite liigutavalt emotsionaalset algust, siis Krista Aru, Eesti Rahva Muuseumi direktor aastatel 2006–2012, on päris kindel, et muuseumihoone tänasel avamisel hakkab ta nutma. Rõõmust muidugi.
Andrus Ansip: valitsus oli ühel meelel
Eesti Rahva Muuseumi Toome-taguse krundiga oldi täiesti ummikus: tekkisid probleemid muinsuskaitsega ja muuseumi krundile jäävaid maju lammutada ei lubatud, teisaldamine ka ebaõnnestus. See koht oli välistatud. Kui me iseseisvust taastasime, siis rahvas ju nõudis, et ERM tuleb taastada Raadile, ühtlasi oli see iseseisvuse taastamise sümbol.
ERM: Moodne maja sisult ja vormilt
Sajandi ehitiseks tituleeritud Eesti Rahva Muuseumi uues peahoones on kasutusel tänapäevased lahendused, mis peaks tegema selle ülalpidamise võimalikult säästlikuks.
ERM pöörab muuseumide elus uue lehe
Täna avamispidu pidav Eesti Rahva Muuseum (ERM) on oma uut kodu oodanud 107 aastat. Avamispäeval on ERM kogu Euroopa moodsaim muuseum nii sisult kui ka vormilt.


description: Laupäeval ja pühapäeval hõivavad Annelinna spordimaja poksijad. Võistlevad nii amatöörid kui publiku rõõmuks ka profid.

title: Turniirile tuleb poksijaid üheksast riigist

maintext:
Kuu aja pärast on Peterburis poksi noorte MM ja paljud tahavad enne seda oma vormi proovida, põhjendas võistluste populaarsust «Kuldne olümpiakinnas» turniiri üks korraldajaid Ervin Kade. Nii on end Tartu turniirile kirja pannud enam kui 100 sportlast nii Baltimaadest, Venemaalt, Valgevenest, Taanist, Norrast, Soomest ja Walesist. «Nii tugevat turniiri pole Tartus enam ammu nähtud,» tõdes Kade.
Tugevatele külalistele loodavad tugeva lahingu anda kodused nahkkindamehed. Oma debüüdi profipoksijana teeb napilt Rio olümpiamängudelt välja jäänud Kaupo Arro. Noortest Maardu Kalevi poksija Vlad Romanjuk või kasvõi Tartu oma pois Daniel Tedremaa.
Amatöörid alustavad matšidega laupäeval kell 13, profid astuvad publiku ette õhtul kell 19. Pühapäevale jäävad amatöörsportlaste finaalid. Võistlejate kaalumine saab olema omaette šõu reede õhtul kell 18 klubis Tempo.


description: Tänasest kuni 6. novembrini annab Tartus etendusi Zoo Impeeriumi tsirkus. Et tsirkuses on põhirõhk loomatrikkidel, korraldas loomade õiguste eest seisev organisatsioon Loomade Nimel tsirkuseareeni lähedal tunni aja pikkuse meeleavalduse.

title: Fotod: Tartusse jõudnud tsirkus ajas loomakaitsjatel harja punaseks

maintext:
Tsirkuse reklaamis öeldakse, et etendustes astuvad üles maailmatasemel õhuvõimlejad, illusionistid, akrobaadid ja naljakad klounid, kuid ka nelja tõugu ahvid, rebased, polaarsed husky koerad, roosa pelikan, kaks suurt krokodilli, okassiga, punakoaatid ehk ninakarud, valged tuvid, kährikud, tuhkrud, koolitatud puudlid ja sebrad.
Loomakaitsjate arvates on aga neljajalgsete kasutamine tsirkuses täiesti vastuvõetamatu ning selle vastu A. Le Coqi spordimaja juures ka meelt avaldati.
«Soovime näidata, et Eestis ei ole kohta loomi kasutavatele tsirkustele ning loomade väärkohtlemine meelelahutuse nimel peaks jääma ajalukku,» seisis loomakaitsjate sotsiaalmeediasse riputatud avalduses, mis jätkus järgnevalt:
«Loomad ei tee tsirkuses trikke vabatahtlikult. Vägivald on loomade dresseerimise lahutamatu osa. Üha sagedamini ilmneb infot selle kohta, kuidas tsirkustes kasutatakse loomade dresseerimiseks vägivaldseid meetodeid. Loomad sooritavad trikke, kuna kardavad seda, mis juhtub nendega siis, kui nad keelduvad.»
«Lisaks peavad tsirkuseloomad tuuridel taluma kitsaid olusid treilerites või aedikutes, pidevat ja pikaajalist transporti, ebapiisavat ja ebaloomulikku sotsiaalset keskkonda, müra ning muid nende eluolu negatiivselt mõjutavaid tegureid.»
Loomade Nimel kõneisiku Anita Jürsoni sõnul väisas meeleavaldust üle saja inimese, mis teeb sellest üldse kõigi aegade suurima loomakaitselise meelavalduse Tartus. Jürson kinnitas, et meeleavaldus möödus rahumeelselt ja vahejuhtumiteta.


description: Nukuteatri näitleja Mihkel Tikerpalu jooksis möödunud laupäeval Tartus oma teise täispika maratoni ajaga 3.57.06 ja parandas sellega eelmise aasta tulemust enam kui viisteist minutit. Jooksuvõistluse läbimisel oli aga veel üks eesmärk – aidata lapsi. Teatavasti enne mõõduvõttu algatas näitleja ennustusvõistluse, kus sai arvata tema maratoni lõpuaega.

title: Näitleja kogus laupäeval maratonijooksuga vähekindlustatud lastele teatriraha

maintext:
Ennustusvõistlusel osalemiseks tuli teha Tikerpalu pangakontole vähemalt viieeurone annetus, mis ei läinud mitte näitlejale, vaid sihtasutusele Aitan Lapsi, mis aitab lastele pakkuda teatri-, kunsti- ja kirjanduselamusi. Kokku kogunes 28 inimese annetustena 285 eurot. Kõige täpsem ennustaja pakkus Tikerpalule aega 3.58.43.
Tikerpalu sõnul olid ootused veidi suuremad, kuna eelmisel sügisel kogunes annetustena 500 eurot. Ta lootis tänavu sama palju raha koguda. «Samas oli tore, et ennustajate hulgas oli palju uusi nimesid. See näitab, et sõna ikkagi levib ja järgmisel korral võib loota juba uhkemat toetajaskonda,» märkis ta.
Tikerpalu plaanib samasuguse ennustusvõistluse käivitada ka järgmisel sügisel. Näitleja aga usub, et heategevus ei jää unarusse ka vahepealsel ajal, kuna eelmisel kevadel korraldas ta koostöös Eesti jalgpalliliidu ning Seesam kindlustusega heategevusliku perepäeva ja teatrite jalgpalliturniiri, millega toetati liikumispuuetega laste tugiühingut. Ürituse taaskorraldamine on näitleja sõnul praegu õhus.