description: Peaministri kohuseid täitev tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ei soovinud anda hinnangut riigihaldusminister Mihhail Korbi öeldule, et haldusreformiga võinuks Saaremaale tekkida kolm valda. Reformierakondlane Urve Tiidus juhtis eile riigikogu infotunnis […]

title: Minister Ossinovski: Saaremaa on haldusreformi hea näide

maintext:
Peaministri kohuseid täitev tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ei soovinud anda hinnangut riigihaldusminister Mihhail Korbi öeldule, et haldusreformiga võinuks Saaremaale tekkida kolm valda.
Reformierakondlane Urve Tiidus juhtis eile riigikogu infotunnis tähelepanu Saarte Hääles ilmunud artiklile, milles väidetakse, et minister Korb olevat kahetsenud, et ta jäi hiljaks ja õigem olnuks Saaremaa ikkagi kolmeks jagada.
Ossinovski vastas, et valitsus on selgelt ja ühemõtteliselt öelnud, et haldusreformi tegemine läheb edasi. “Neid seaduses sätestatud kriteeriume muutma ei hakata, see puudutab nii elanikukriteeriume kui ka ajalist graafikut, ütlen seda loomulikult kohtulikku reservatsiooni silmas pidades. Teatavasti teeb riigikohus 20. detsembril haldusreformi kohta oma otsuse ja loomulikult võib see otsus mõjutada nii valitsuse, riigikogu kui ka kohalike omavalitsuste tegevust,” rääkis ta.
Ministri sõnul on tal hea meel, et Saaremaal on üldiselt leitud ühist meelt ja tahet maakonnasuuruseks omavalitsuseks ühineda. “Ma arvan, et see on hea ja mõistlik. Ja üldiselt on see, ma arvan, üks paremaid näiteid vabatahtliku haldusreformi protsessist. Mina igal juhul tunnustan neid omavalitsusi selle töö eest, mis nad on teinud,” tõdes ta.
Ossinovski tunnistas, et on ajalehest lugenud selle kohta, et eravestlustes on üks vabariigi valitsuse liige arvanud midagi muud. “Aga ma ei pea võimalikuks seda täpsemalt kommenteerida, sest ma tõesti ei oska kontrollida selle fakti usaldusväärsust ega laiemat tausta, konteksti. Saan rääkida vabariigi valitsuse nimel, et haldusreformiga minnakse edasi varem kokkulepitud raamides,” kinnitas ta.


description: Valdav osa Saaremaal viimase kahe aasta jooksul algatatud töövaidlustest on seotud töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamise või saamata jäänud töötasu nõudega, kusjuures keskmine nõudesumma jääb 2700 euro kanti. Saaremaal registreeriti eelmisel […]

title: Saaremaa töövaidluste keskmine nõue 2700 eurot

maintext:
Valdav osa Saaremaal viimase kahe aasta jooksul algatatud töövaidlustest on seotud töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamise või saamata jäänud töötasu nõudega, kusjuures keskmine nõudesumma jääb 2700 euro kanti.
Saaremaal registreeriti eelmisel aastal 37 töövaidlust ja tänavu 9. detsembri seisuga 38 töövaidlust. Valdavalt on töövaidluste algatajad olnud töötajad, kuid ka tööandjad esitasid eelmisel aastal neli avaldust ning on käesoleval aastal esitanud töövaidluse algatamiseks seitse avaldust.
“Lahendeid töötajate ja tööandjate lõikes vaadates võib üldistatult ütelda, et ca 70% tööandjate avaldustest on rahuldamata jäetud,” ütles tööinspektsiooni meedianõunik Kristel Abel Saarte Häälele. “Töötajate nõuetest ligi pooled on rahuldatud osaliselt ja ligi veerand nõuetest on rahuldatud täielikult. Iga viienda avalduse puhul on menetlus lõpetatud, mis tähendab, et avaldaja on kas loobunud nõudest, ei tule istungile kohale või on selleks olnud mõni muu põhjus,” lisas ta.
Kui vaadata suurima töövaidluste algatamise avalduste arvuga seotud ettevõtteid Saaremaal, siis tänavu on enim töövaidlusavaldusi esitatud seoses Saaremaa Ökoküla AS-iga. Kuuest avaldusest pooled on esitatud töötajate poolt ja pooled tööandja poolt.
Hüvitised ja viivised
Kõnealuse ettevõtte töötajate nõuded on seotud töölepingu ülesütlemise hüvitise ja viivisega. Tööandja nõuded on seotud töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamise ja töölepingu teisel alusel ülesöelduks lugemisega. Kui lahendeid vaadata, siis kaks töötajate nõuet on rahuldatud ja kaks tööandja esitatud nõuet rahuldamata jäetud. Kaks Saaremaa Ökokülaga seotud töövaidlusasja on veel menetluses.
Kolm avaldust on tööinspektsioonile tänavu esitanud Moekasti OÜ töötajad. Kõik olid seotud töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamise ja hüvitise nõuetega. Kõik kolm nõuet on rahuldatud osaliselt.
2015. aastal esitati kõige rohkem avaldusi – neli – Azeltor OÜ töötajate poolt jällegi töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks. Komisjon rahuldas töötajate nõuded osaliselt.
Kolm avaldust
Meisterberg OÜ-st laekus kolm avaldust tööandja poolt seoses töölepingu ülesütlemise ja konkurentsikeelu rikkumise leppetrahvi nõuetega, mille aga komisjon rahuldamata jättis. Ühe avalduse esitas sama ettevõtte töötaja seoses saamata jäänud lõpparve ja hüvitiste nõuetega. See avaldus rahuldati osaliselt.
Kolm avaldust laekus MegaPlaan OÜ töötajatelt saamata jäänud töötasu nõudes, millest kaks rahuldati osaliselt ja üks täielikult.

fasttext_language: et


description: Neh, mis sa sii pühade vahelt oskad. Ilm oo nüid küll masu kakstesn kuud voastas ühesugune. Jõululaupa laulukuoriga kirku minnes sai aru pietud, et kumma korra aegas võis külmem olla, […]

title: MUHU UUDISSED: Terit seevoasta viimast korda siis koa

maintext:
Neh, mis sa sii pühade vahelt oskad. Ilm oo nüid küll masu kakstesn kuud voastas ühesugune. Jõululaupa laulukuoriga kirku minnes sai aru pietud, et kumma korra aegas võis külmem olla, kas jõululaupa või siis, kui 11. juunil Lõunarandas seda televiisuri saadet sai tehtud. Miele oo kül jäen, et sui olli ikka ullem külm. Neh, sui ep aa ju kiegid omale niipalju riidid ülissuti kut talve. Nõuke arjumus oo külge jäen, justkut piaks sui tüki moad lahama riidega läbi aama.
Aga jõulud said pietud, olga ete ilm mõuke tahes. Muhu valla voasta ää lõpetamise pidu oo riede õhta Liiva spordiallis. Pihta akkab kellu kahessast ja pileti innaks oo kümme eurut. Kis põle omale viel kohta kindi jõudn panna, siis oo just viimne aeg Annelile elista.
Ja mis siis viel enne voasta lõppu ütelda, et ep jäeks inge piale mitte. Katsuge tuleva voasta rohkem aega võtta, et inimestega lihtsalt niisamma seltsis olla ja juttu aada. Riakige üheteesega. Uurige, mesmoudi lähäb ja kui oo muret, siis kurtke ää. Voasta lõppus oo ikka nõuke aeg, kus miele tulavad nie inimesed, kis oo meite juurest ää läin, teise ilma. Ja üks asi, mis siis oo, oo tuline kahuvalu, et es ossan õiged aegu juttu aada, sest ühepääva äkist änam teist põlegid.
Ja katsuge rohkem nõukste asidega tegelda, mis omale miele järgi oo. Terve ilma tahtmist ikka ep soa ja mis sa tied või tegemata jätad, sie põle nagunii kõikide mielest õige mitte. Ja kui kiegid näeb, et kuskil oo miskit ullusti, siis oleks ju tulisema tarbline uurida, et misepärast mõni asi ukkas oo. Omast mielest akata seljataga toodutama põle mõtet. Sellega asju ep paranda, aga võib kole kergeste ühe ukkas jutu ilmarahvale laiali veereta nõnna, et ise koa ep tia, kui valeste oo asidest aru suadud, sest põle ossan ennasimi asidega kurssi viiagid. Ja sõukest irmu põle, et Muhu soare pial üks takkaselja riagitud jutt saladuseks jäeb.
Aga neh, katsub selle voasta siis kenaste ää lõpeta ja tuleva voasta olla viel munuksem kut siiamoani ja nähe ja kuulda teisi inimesi koa, kis sii soare pial elavad või külas köivad. Ja kui aga kuskilt ilmast-moast tuleb mõni, kis kangest tahab koa muhulaseks akata, siis kullapaikest, las tema tulla ja olla. Ruumi oo sii ometiks kõikidele.
Kenad voasta lõppu, kulla munuksed!


description: Seeriajookse toimus üheksa. Aasta kokkuvõttes läks arvesse kuus edukamat võistlust. Kuue alavõiduga oli võimalik saada kokku 60 punkti. Edukamad mehed: 1. Ando Õitspuu (pildil), JK Sarma 60; 2. Mairo Mändla, […]

title: Kokkuvõte jooksuklubi Sarma seeriajooksudest


description: Lastekaitse poole kiputakse pöörduma alles viimases järjekorras, kuigi seda tuleks probleemi märgates teha kohe, leiavad Kuressaare linnavalitsuse lastekaitsetöötajad Karin Oinberg ja Katrin Keso-Vares ning sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe. Kui palju […]

title: Lastekaitsetöötajaid ei maksa peljata

maintext:
Lastekaitse poole kiputakse pöörduma alles viimases järjekorras, kuigi seda tuleks probleemi märgates teha kohe, leiavad Kuressaare linnavalitsuse lastekaitsetöötajad Karin Oinberg ja Katrin Keso-Vares ning sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe.
Kui palju on Kuressaares neid peresid, kes on oma probleemide tõttu lastekaitse jälgimise all?
Kairit Lindmäe (K. L.): Pered tulevad meie huviorbiiti ja lähevad sealt – kord on neid rohkem, kord vähem.
Katrin Keso-Vares (K. K.-V.): Neid, kellega teeme tihedamalt tööd, kellele oleme määranud tugiisikud või mingid teenused, on praegu kolmekümne ringis.
Kuidas info probleemsete perede kohta teieni jõuab?
K. K.-V.: Lastega seotud probleemidest annab meile teada politsei, samuti lasteaiad-koolid, eraisikud.
Karin Oinberg (K. O.): Meil on kohustus sekkuda iga märguande peale.
Kas probleemidest ollakse varmad teatama?
K. L.: Oleme üleskutseid, et märgake lapsi, oleme lastekaitse-alast teavet jaganud. Ometi tundub, et liiga vähe reageeritakse. Ikka öeldakse, et märkasin juba kaks kuud tagasi ja sestsaadik olen jälginud. Aga niipea kui märgatakse, tuleb kohe reageerida, mitte oodata.
K. K.-V.: Inimesed tavaliselt tõesti ei söanda pöörduda, enne tükk aega mõtlevad ja ootavad. Sest kardavad näiteks naabriga suhteid rikkuda või loodavad, et probleem laheneb ise. Kui nad lõpuks pöörduvad, siis ütlevad, et see oli tõesti äärmine abinõu. Ometi peaks see olema esimene abinõu – võtta meiega ühendust ning rääkida oma tähelepanekutest ja kahtlustest, kui miski tundub pere või laste juures ebaharilik. Isegi lasteaiaõpetajad ei tihka eriti otse meie poole pöörduda. Aga nende asjadega on nii, et kui meile ei teatata, siis me ei tea.
K. L.: Lastekaitsetöötajaid miskipärast peljatakse. Ilmselt on põhjuseks minevikust pärit kuvand, et lastekaitsetöötaja on see, kes võtab lapsed ära. Tegelikult on tänapäeva lastekaitse ülesanne seda peret ja lapsevanemaid eeskätt abistada, et olukorraga hakkama saada.
K. K.-V.: Eriti tähtis on, et lasteaedadega oleks tõhusam koostöö – väikeste laste puhul saab probleemidele kiiremini jälile. Ja mida varem sekkuda, seda parem.
K. L.: Koostöö politseiga on väga hea, ka ennetuse osas. Nüüd, kui meil on kaks lastekaitsetöötajat, jõuame ennetustööd ehk rohkem teha. Varem tegelesime peamiselt tagajärgedega. Valdkond on ju lai, lastekaitse peab tegelema ka kohtulugudega, mis on väga töömahukas ja aeganõudev.
Mis puhkudel on lasteaedadest ja koolidest teie poole pöördutud?
K. K.-V.: Kui laps käitub kummaliselt või on tema kehal näha jälgi vägivallast. Osa laste käitumine reedab, et miski on valesti.
K. O.: Sellest, kui lapsed on hooletusse jäetud või peavad ise toime tulema, kuna vanemad on näiteks välismaal tööl, on meile harva teatatud. See ei tähenda muidugi, et niisuguseid olukordi ei ole.
K. L.: Maal, väiksemas kogukonnas tulevad sellised asjad kiiremini ilmsiks. Linnas ei pruugi aga naabrid üksteise elust midagi teada.
Kui palju tuleb tänapäeval ette seda, et lapsi füüsiliselt karistatakse?
K. O.: Et lapsi tänapäeval peksta ei tohi, on üheselt selge. Uus lastekaitseseadus keelab igasuguse füüsilise väärkohtlemise. Tihtipeale vanemad tunnistavad, et nad on last tutistanud, vitsa andnud või vastu kätt löönud. Selliseid juhtumeid jääb õnneks aina vähemaks. Saame aru, millisest ühiskonnast me tuleme ja millised on olnud varasemad kasvatusmeetodid. Meie ülesanne on teha selgitusööd, et niimoodi enam ei saa ega tohi.
K. L.: Oleme oma riskiperesid koolitanud, et saab ka sõnaga hakkama. Sel aastal on toimunud üsna mitu koolitust ja programmi. Ka perelepitaja käib meil kohapeal.
Mis on kõige äärmuslikumad juhtumid, millega Kuressaare lastekaitsel on tulnud tegeleda?
K. O.: Laste seksuaalse väärkohtlemisega seotu. Õnneks on seda siin Saaremaal harva olnud. Sellisel juhul pöördutakse loomulikult politseisse ja vanematele on ka reaalseid karistusi määratud.
K. K.-V.: Kõik sellised juhtumid paraku vist ei tulegi päevavalgele. Just sellepärast on väga oluline varane märkamine, koostöö lasteaedade ja koolidega, et nad annaksid teada, kui laps hakkab teistmoodi käituma. Lasteaiaõpetajatele oli sel teemal väga hea koolitus, kuidas niisuguseid asju märgata.
Millised võimalused on lastekaitsel probleemset peret aidata?
K. O.: Hindame olukorda ja laste heaolu põhjalikult, et teaksime, kuidas kõige paremini aidata. Juhtumid on väga eriilmelised ning see, mis me ette võtame, sõltub konkreetsest olukorrast. Kas vestleme vanemaga, kutsume välja, teeme kodukülastuse, koolitame vanemaid.
Kas vanemad võtavad õppust?
K. L.: Ikka võtavad – nad ei jää meie jälgimisele ja käehoidmisele. Saanud õpetussõnad kaasa, püüavad nad oma lapsi õige mustri järgi kasvatada.
K. K.-V.: Tõsi, see mustri muutmine ja õpitud abitusest üle saamine on vahel üsna keeruline.
K. L.: Tuleb ette sedagi, et mõni pere satub mingi aja pärast meie huviorbiiti tagasi.
Kui sageli on juhtunud, et lapsed on nende turvalisuse huvides tarvis vanematelt ära võtta?
K. O: Laste äravõtmine on äärmuslik abinõu. Minu praktikas pole ühtki sellist juhtumit õnneks olnud. Lapse loomulik kasvukeskkond on pere – teeme kõik, et seda peret toetada, alates veenmisest teenuste ja toetuse pakkumiseni. Et lapsed saaksid kodus kasvada.
K. L.: Lastekaitset ei tasu peljata: kui on mure, siis me aitame. Kui keegi tunneb, et ei saa hakkama näiteks kohtuprobleemidega või elatisabi kättesaamisega, pöördugu julgesti lastekaitse poole. Anname nõu, mida teha – et inimene ei jääks oma murega üksi.


description: Kas kümme aastat on vähe, palju või just parasjagu? Kümneaastane inimeselaps on juba päris asjalik tegelane – lugemine-kirjutamine ammugi selge, korrutustabel ka, või nii enam-vähem. Ümbritsevast maailmast ta juba üht-teist […]

title: JUHTKIRI: Kümme? Kümme!

maintext:
Kas kümme aastat on vähe, palju või just parasjagu? Kümneaastane inimeselaps on juba päris asjalik tegelane – lugemine-kirjutamine ammugi selge, korrutustabel ka, või nii enam-vähem. Ümbritsevast maailmast ta juba üht-teist teab, õppimisvõime on suur ja uudishimu samuti.
Kuigi Eesti meediamaastikul leidub hulganisti “küpsemas eas” väljaandeid, kümneaastast päevalehte algklassimudilasega vist enam võrrelda ei saa. Kasvuraskused on ületatud ning positsioon ajakirjandusturul ja lugejate eelistustes saavutatud.
Kelle nägu on Saarte Hääl? Nii oma tegijate kui ka lugejate nägu. Tegijate koondportree leiate tänaselt esileheküljelt. Lugejaid me aga ühe mütsiga lüüa ei soovi – te kõik olete erinevad ja erilised oma mõtete, arvamuste ja ootustega. Meie püüame teie lootusi täita ja pakkuda põnevat lugemist igaühele. Seda paljuski teie oma abiga.
Suur tänu teile nende kümne aasta eest! Head lugemist ka edaspidi!


description: Saarte Häälega samal päeval pidas 10. sünnipäeva Dublinis sündinud Lauren Lilly Valgma Fitzpatrick, kes aprillikuust alates Saaremaal elab. Kuressaare gümnaasiumis õppiv tütarlaps on elanud nii Iirimaal kui ka Portugalis ja […]

title: Saarte Häälega ühevanune Lauren Lilly valmistub võimlemispeoks

maintext:
Saarte Häälega samal päeval pidas 10. sünnipäeva Dublinis sündinud Lauren Lilly Valgma Fitzpatrick, kes aprillikuust alates Saaremaal elab.
Kuressaare gümnaasiumis õppiv tütarlaps on elanud nii Iirimaal kui ka Portugalis ja räägib kolme keelt – inglise, portugali ja eesti. Kooliteed alustas ta Iirimaal ja jätkas Portugalis.
Lauren Lilly ema Maris Valgma on Saaremaalt pärit. Tema sõnul valmistub Lauren Lilly praegu hoolega võimlemisklubi Pärl jõulupeoks.


description: Erihooldekodu plaanitakse rajada Kuressaare haigla kõrval asuvale kinnistule, mis kuulub Tullio Liblikule. “Võimalik asukoht on tõesti Kuressaare haigla kõrval asuv kinnistu, mille kaasarendamise osas oleme kinnistu omaniku Energiamaja Konsultatsioonid OÜ-ga […]

title: Tullio Libliku krundile plaanitakse erihooldekodu

maintext:
Erihooldekodu plaanitakse rajada Kuressaare haigla kõrval asuvale kinnistule, mis kuulub Tullio Liblikule.
“Võimalik asukoht on tõesti Kuressaare haigla kõrval asuv kinnistu, mille kaasarendamise osas oleme kinnistu omaniku Energiamaja Konsultatsioonid OÜ-ga läbirääkimisi pidamas,” kinnitas AS-i Hoolekandeteenused kinnisvaradirektor Karl Mänd, et ettevõte on teenusüksuse rajamisest Kuressaarde endiselt huvitatud.
AS Hoolekandeteenused on Kuressaares kinnisvara soetamisega kimpus.
Esialgne plaan rajada Ida-Niidu piirkonda erihooldel olevate klientide eluhoone on piirkonna elanike vastuseisu tõttu tahaplaanile jäänud.
Tullio Liblik kinnitas Saarte Häälele, et AS Hoolekandeteenused on tema kinnisvaraarenduse vastu huvi tundnud. Liblik märkis, et jutt on käinud paarikümnele inimesele mõeldud hoonest.
Liblikul on plaan rajada Kuressaare haigla kõrval paiknevale Aia 29 krundile eakate kodu. Ajalehed kirjutasid sellest esmakordselt kaks ja pool aastat tagasi. Sinna mahuks ära ka erihoolt vajavate inimeste eluase. Liblik kinnitas, et eakate kodu rajamise plaan on jätkuvalt jõus.
Karl Mänd ütles, et niinimetatud kogukonnas elamise teenusekohad plaanitakse rajada soetatavatesse korteritesse või majadesse. Saarte Häälele teadaolevalt on aktsiaselts üritanud Kuressaares kortereid soetada, kuid seni tulemusetult.
Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks ütles uute majade rajamise kohta, et vald on pakkunud lahendust ehitada peremajad Sõmerale. Sellele on vastatud, et Sõmeral ei ole kättesaadavad teenused, mis on olemas linnalises keskkonnas. Luksi sõnul oleneb kõik muidugi teenusest, kuid kõik Sõmera Kodu elanikud linnas kõiki teenuseid kasutama ei hakka.
Kõigele lisaks jääb küsimus, mis saab üsna värskelt ja miljonite eest remonditud Sõmera Kodu hoonetest. “Veel üht lagunevat linnakut valla territooriumile vaja ei ole,” kinnitas vallavanem.
Mänd märkis, et Sõmera hooned plaanitakse maha müüa ning tema arvates on võimalik kompleksile ka ostja leida.
Mida on vallavalitsus Sõmera kodu kaitseks ette võtnud, loe http://www.saartehaal.ee/2016/12/06/somera-tulevik-k…r-tsahkna-vassis


description: Eesti Päevalehe korraldatud mõjukuse uuringu ettevõtjate alamkategoorias oli parima saarlasena 27. kohal soojaärimees Kristjan Rahu. Ta on ka OÜ Utilitas suuromanik. Ärimeeste edetabeli esimene oli Urmas Sõõrumaa, teine Armin Karu […]

title: Saarlastest mõjukaim Kristjan Rahu

maintext:
Eesti Päevalehe korraldatud mõjukuse uuringu ettevõtjate alamkategoorias oli parima saarlasena 27. kohal soojaärimees Kristjan Rahu. Ta on ka OÜ Utilitas suuromanik. Ärimeeste edetabeli esimene oli Urmas Sõõrumaa, teine Armin Karu ja kolmas Tiit Vähi.
Edetabel koostamisel on arvesse võetud nii arvamusküsitlust, levikut sotsiaalmeedias, mõjuvõrgustikku, meedias esinemise sagedust kui ka mõju oma elualal.


description: Laimjala vallavalitsus müüb Randvere külas asuva elamu koos abihoonetega 15 558 euro eest oma valla elanikule. Novembri lõpuni ootas vallavalitsus 1,1743 ha suurusele Arni katastriüksusele kirjalikke pakkumisi. Tähtajaks laekus kolm pakkumist, […]

title: Laimjala leidis silma riivanud hoonele peremehe

maintext:
Laimjala vallavalitsus müüb Randvere külas asuva elamu koos abihoonetega 15 558 euro eest oma valla elanikule.
Novembri lõpuni ootas vallavalitsus 1,1743 ha suurusele Arni katastriüksusele kirjalikke pakkumisi. Tähtajaks laekus kolm pakkumist, millest parim oli 15 558 eurot.
Laimjala vallavanem Vilmar Rei ütles, et tegu oli peremehetu varaga, mis oli juba kümneid aastaid keset küla silma riivanud ja mille vald sel aastal seadustas. “Valla eesmärk oli enampakkumise kaudu leida kinnistule uus heatahtlik peremees ja see ka õnnestus,” lisas ta.
Alghind 6000 eurot sisaldas tema sõnul kõiki menetluskulusid ja toiminguid ning piirkonna minimaalset kinnisvara väärtust. “Kinnistu omandas oma valla elanik, mille üle on eriti hea meel,” märkis Rei.


description: Saaremaa bussifirma Sarbuss langetab uuest aastast piletihindasid. Kui praegu maksab Kuressaare–Tallinna liini tavapilet 17 eurot, siis jaanuarist on hind 12 eurot. Sooduspilet õpilastele, üliõpilastele, õpetajatele ja eakatele üle 60 eluaasta […]

title: Sarbuss langetab piletihinda

maintext:
Saaremaa bussifirma Sarbuss langetab uuest aastast piletihindasid. Kui praegu maksab Kuressaare–Tallinna liini tavapilet 17 eurot, siis jaanuarist on hind 12 eurot.
Sooduspilet õpilastele, üliõpilastele, õpetajatele ja eakatele üle 60 eluaasta maksab jaanuarist 9.60.
Soodsam pilet on seejuures reisidel, mis väljuvad Kuressaarest kell 8.20 ja 12 ning Tallinnast kell 16.30.


description: Kuressaare linnavalitsus saatis volikogusse linna 2017. aasta eelarve, millest 5,36 miljonit eurot ehk ligemale veerand läheb erinevateks investeeringuteks. 2017. aasta eelarve kogumaht on 22 268 048 eurot. Investeerimistegevuse kulud on […]

title: Linnaeelarvest veerand kulub investeeringuteks

maintext:
Kuressaare linnavalitsus saatis volikogusse linna 2017. aasta eelarve, millest 5,36 miljonit eurot ehk ligemale veerand läheb erinevateks investeeringuteks.
2017. aasta eelarve kogumaht on 22 268 048 eurot. Investeerimistegevuse kulud on kokku 5 358 563 eurot ja finantseerimistegevusele kulub 1 842 038 eurot. Investeerimistegevuse kulud moodustavad eelarvest 23,3%.
Näiteks kavandatakse raekoja hoone ruumide renoveerimiseks 180 000 eurot, teekatendite ehituseks kokku 2 478 700 eurot, Tuule, Staadioni ja Vana-Roomassaare tänava vahelise parkla ehitamiseks 260 000 eurot, tervispargi parkla ehituseks 95 000 eurot, kesklinna kaasajastamise projekti teostamiseks Lossi tänaval miljon eurot (millest 850 000 eurot on EAS-i toetus ja linna omaosalus 150 000 eurot), kultuurikeskuse heli- ja esitlustehnika soetamiseks 120 000 eurot, Pargi lasteaia renoveerimiseks 250 000 eurot jpm.
Eelarve põhitegevuse tuludeks on plaaanitud 17 311 599 eurot, millest maksutulud moodustavad 9 415 000 eurot, tulud kaupade ja teenuste müügist 3 431 594 eurot, tegevuskulude toetused 4 382 788 eurot ja muud tulud 82 217 eurot. Investeerimistegevuse tuludeks on 1 102 500 eurot ja kohustusi on kavas võtta 3 00 000 euro ulatuses.
Põhitegevuse kuludeks on 15 067 447 eurot, millest 65,2% on tööjõukulud. Töötasumäärade üldist tõusu ei ole 2017. aasta eelarves kavandatud, küll aga on arvestatud töötasu alammäära muutusega. Majandamiskulud moodustavad linna põhitegevuse kuludest 28%, toetused tegevuskuludeks 5,75% ja muud kulud 1,04%.
Võrreldes 2016. aasta eelarvega on kavas tõsta kaasava eelarve suurus senise 30 000 euro asemel 50 000 euroni, ranitsatoetus lapse kohta senise 175 euro asemel 200 euroni, sünnitoetus lapse kohta senise 260 euro asemel 300 euroni ning eraspordiklubide ja erahuvikoolide tegevustoetuse kasvuks on kavandatud 20 000 eurot.


description: Kuressaares asuva restorani La Perla töökas kollektiiv pakkis novembri lõpus kohvrid ja põrutas taas Ameerikasse. Sedakorda oli sihtkohaks Nevada osariigis keset Mojave kõrbe asuv USA kasiinopealinn Las Vegas. La Perla […]

title: La Perla omanik lennutas kollektiivi Las Vegasesse

maintext:
Kuressaares asuva restorani La Perla töökas kollektiiv pakkis novembri lõpus kohvrid ja põrutas taas Ameerikasse. Sedakorda oli sihtkohaks Nevada osariigis keset Mojave kõrbe asuv USA kasiinopealinn Las Vegas.
La Perla omanik Bill Moschella rääkis, et restorani kollektiivi jaoks oli see juba neljas ühine reis. Enne seda on nad käinud Roomas, Himosel suusatamas ja eelmine kord, 2015. aasta jaanuaris, käidi samuti USA-s, Floridas.
“Kuna kõigile USA-s väga meeldis, eriti seal ostelda, siis valisid töötajad sel korral Las Vegase,” põhjendas Moschella reisisihtkohta. Kohapeal renditi suur maja ja 15-kohaline buss, millega oli mugav kõrbelinnas ja selle ümbruses ringi sõita.
Ligi 11 aastat La Perlas kokk olnud Karli Raamat on kõik senised kollektiivsed reisid kaasa teinud ja tema sõnul on igaüks neist omamoodi mõnus olnud. Reisiseltskond saab tema sõnul tavaliselt kokku nii, et Bill lihtsalt ütleb: nüüd lähme – kes tahab tulla! “Ta ise on rohkem reisinud ja teab täpselt, kuhu minna võiks. Tema pakub variandid ja siis otsustame,” rääkis Raamat.
Maarja Saksakulm, kes enam küll La Perlas ei tööta, kuid aitab laperlakaid vajadusel ikka ja kuulub seega nende perre, kinnitas, et temalegi meeldis reis väga. “Ajavahe kannatab ära, aga elamus on täiesti super,” nentis ta.
Las Vegases ja selle ümbruses oli teha ja näha palju. Moschella mainis, et ümbruskonnas on nt palju kuulsaid rahvusparke. “Käisime nii Red Rock Canyoni kui ka Valley of Fire matkaradadel,” rääkis restoraniomanik. Koos külastati ka kuulsamaid kasiinosid ja mõnes nendest söödi õhtust.
“Meie rahvale meeldis väga Fremont Experience, mis on Las Vegase kesklinna üks tänava osa, kus õhtuti on igal täistunnil valgussõu ja kolmel laval annavad samaaegselt kontserdi erinevad bändid. Seal võis kohata väga koloriitseid kujusid,” pajatas Moschella.
Koos käidi ka Hooveri tammil, mis asub Arizona ja Nevada piiril ja kus tammi ühel pool olevast Meadi järvest tuleb Las Vegase kraanivesi ning teisel pool tammi asuvast elektrijaamast elekter.
“Käisime ka Count´s Kustoms´is, mis on History kanalil näidatava tõsieluseriaali “Counting Cars” võtteplatsil asuv muuseum, kus on võimalik tutvuda Danny “The Count” Kokeri isiklikus kollektsioonis olevate restaureeritud haruldaste autode ja mootorratastega,” lisas Moschella.
Ka seekordset reisi võib lugeda kordaläinuks. Nagu La Perla kliendid märkasid, oli restoran lahti ka valdava osa kollektiivi äraolekul. “Siin lähevad tänusõnad eelkõige Katrin Skeberile ja Kristo Putnikule, kes restorani juhtimise selleks ajaks enda peale võtsid,” märkis Bill Moschella.
Sisuliselt on kõik senised reisid olnud ikkagi tööandja poolt, vaid nipet-näpet asju on töötajad ise tasunud. “Kui keegi suveniire tahab, siis need ostab ta ikka ise,” naljatas Karli Raamat. Maarja Saksakulm lisas aga, et Bill Moschella moodi häid ülemusi on teisigi, kuid siiski vähe.


description: Ehk on lehm Triinu näguripäevad möödas, avaldas Eesti loomakaitse liidu juht Heiki Valner eile lootust – enne, kui üle Eesti kuulsaks saanud Triinut uude koju sõidutama hakati. Vaevalt on Eestis […]

title: JUHTKIRI: Õnneliku lõpuga lugu

maintext:
Ehk on lehm Triinu näguripäevad möödas, avaldas Eesti loomakaitse liidu juht Heiki Valner eile lootust – enne, kui üle Eesti kuulsaks saanud Triinut uude koju sõidutama hakati.
Vaevalt on Eestis lähiajal olnud lehma, kelle saatus on loomadest hoolivatele inimestele nii palju korda läinud. Nigelates tingimustes hoitud eakale lehmale oldi valmis kodu pakkuma koguni mandril. Peaasi, et näguripäevi näinud veis kombinaati minekust päästa.
Õnneks polnud tundide pikkust reisi üle Väikese ja Suure väina siiski tarvis – Triinu võttis oma tallu Tõnija külas elav Edna Nook.
Miskipärast tundub ajalehti lugedes ja sotsiaalmeediat jälgides, et hädas olevaid loomi on praegusel ajal kohe eriti palju. Rohkem kui aastaid tagasi. Tahaks loota, et nii see siiski ei ole ning hädasolijaid lihtsalt märgatakse rohkem.
Ilmselt leidub Triinu helgemast “pensionipõlvest” lugejate seas neid, kes säärast lehmapidamist õigeks ei pea: kui on põllumajandusloom, olgu temast midagi kasu ka. Triinu ise on aga uue kodu ja ninaesisega rahul. Uus perenaine Triinuga ka.


description: MTÜ Saarte Koostöökogu (SKK) võtab 30. jaanuarist kuni 6. veebruarini 2017 vastu taotlusi meetmesse 2 – elujõuliste kogukondade arendamiseks ja elukeskkonna parendamiseks. Taotlusvooru maht on 586 000 eurot ning taotleja võib […]

title: LEADER-raha taotlusi ootab 586 000 eurot

maintext:
MTÜ Saarte Koostöökogu (SKK) võtab 30. jaanuarist kuni 6. veebruarini 2017 vastu taotlusi meetmesse 2 – elujõuliste kogukondade arendamiseks ja elukeskkonna parendamiseks.
Taotlusvooru maht on 586 000 eurot ning taotleja võib olla Saare maakonnas tegutsev ettevõtja, mittetulundusühing, sihtasutus või kohalik omavalitsus.
Toetuse piirmäär tegevustega seotud projektide puhul on 2000–10 000 eurot ja investeeringuprojektide puhul 2000–50 000 eurot.
SKK nõustaja Ivar Ansper selgitas, et meede on üles ehitatud lähtuvalt soovist anda toetuse taotlemise võimalus paljudele maaelu valdkondadele. Meetme kaudu toetatakse projekte, millel on suurim positiivne mõju maapiirkonna arengule. Valdkonna arendamise tulemusena tõuseb elanike sotsiaalne kaasatus, luuakse uusi kogukonnavajadustel põhinevaid teenuseid, väärtustatakse ajalugu ja piirkondlikku eripära ning saadakse juurde vajalikke teadmisi.
Huvilistel ja potentsiaalsetel taotlejatel palutakse võimalusel minna enne taotluse esitamist nõustamisele. “Nõustamise käigus vaadatakse kavandatud projektiidee ja tegevused üle ning jagatakse soovitusi ja nõuandeid, milliseid taotlusdokumente ja kuidas täita,” selgitas Ansper. “Nõustamise aja palume SKK nõustajatega enne kindlasti kokku leppida.”
Näiteks võib tulenevalt projektimaksumuse suurusest projekti elluviimisel ilmneda vajadus läbi viia riigihange. Riigihangete teemadel toimub enne taotlusvooru avanemist ka koolitus, kus teavet jagab PRIA hankespetsialist. See toimub 26. jaanuaril kell 15 SKK kontoris.
Taotluste esitamine SKK-le toimub ainult e-pria portaali kaudu. Projektitaotluste hindamine ja paremusjärjestuse ettepaneku koostamine PRIA-le toimub märtsis 2017.


description: Ken Värat tunnistati süüdi suures koguses narkoaine käitlemises ja väikeses koguses edasiandmises, mille eest määrati talle liitkaristuseks üle nelja aasta reaalset vanglakaristust. Teenitud karistuse tõi talle kaela korduv amfetamiini müümine, […]

title: Narkoärikas neljaks aastaks vangi

maintext:
Ken Värat tunnistati süüdi suures koguses narkoaine käitlemises ja väikeses koguses edasiandmises, mille eest määrati talle liitkaristuseks üle nelja aasta reaalset vanglakaristust.
Teenitud karistuse tõi talle kaela korduv amfetamiini müümine, samuti Ecstasy müük.
2013. aastal karistati Väratit röövimise, vägivallatsemise, varguse ja avaliku korra rikkumise eest 3,5 aastase vangistusega, millest ta kandis ära viis kuud ja 14 päeva. Ülejäänud aeg jäi kandmisele tingimisi kolmeaastase katseajaga. Jõhkrate rünnakute hulka kuulus näiteks viinapudeli vastu pead puruks löömine.
Kuna Ken Värat pani katseajal toime uusi kuritegusid, tuleb tal rootsi kardinate taga veeta 4,5 aastat ja 16 päeva. Aeg hakkas jooksma kinnipidamise päevast ehk 30. septembrist.
Menetluskuludeks läheb Värati taskust riigile 1075 eurot sundraha, samuti peab ta maksma 48 eurot kaitsjatasu ja 510 eurot ekspertiisitasu, seega tuleb süüdimõistetul oma rahakotti kergendada 1633 euro võrra.


description: * Lionsid täitsid kooli unistuse * Soojapuhur süütas õpilaskodus madratsi * Suverehvidel Sõnajalg sõitis libedaga kraavi * Lääne-Saare vald laenab 4,4 miljonit! Print PDF

title: Homses, 2. detsembri Saarte Hääles!


description: Saaremaalt pärit ning aastaid juba Taanis elanud saksofonist ja helilooja Maria Faust salvestas sügisel Pühajärve lähistel Ilmjärve õigeusu kirikus erilise uue albumi koos maailmakuulsa produtsendi Mark Howardi ja taani poplaulja […]

title: Maria Faust salvestas plaadi

maintext:
Saaremaalt pärit ning aastaid juba Taanis elanud saksofonist ja helilooja Maria Faust salvestas sügisel Pühajärve lähistel Ilmjärve õigeusu kirikus erilise uue albumi koos maailmakuulsa produtsendi Mark Howardi ja taani poplaulja Kira Skoviga.
Album jäädvustati Eestis teadaolevalt esimest korda 360-kraadise virtuaalreaalsusena. Tühjalt seisvas Ilmjärve õigeusu kirikus tuli kõik nullist üles ehitada. Kohale toodi suur generaatorbuss, tugevad prožektorid, helitehnika, gaasilambid, bändibuss ning lõpuks ka seitsmeliikmeline rahvusvaheline bänd ja kuueliikmeline Eesti koor, vahendas ERR.
Eesti muusika seisukohalt tehakse plaadiga ajalugu, kuna terve plaadi salvestus ja selle juurde kuuluvad protsessid filmiti üles 12 kaameraga nii, et sellest tehakse pärast virtuaalreaalsuse muusikavideod. “Inimesed saavad olla kirikus meiega koos,” kinnitas Maria Faust ETV saates “Pealtnägija”.
Albumi nimi on “In the Beginning” ehk “Alguses” ja see ilmub märtsikuus. Plaadil on üheksa lugu, millele arranžeeringu on teinud Faust ja sõnad kirjutanud Skov. Meloodiaid lõid naised plaadi tarbeks umbes võrdselt, vahendas ERR. Tegu on järjega Fausti eelmisele stuudioalbumile, mis jutustas eesti folkloorist. Seekordse albumiga on Faust jõudnud religioonini.


description: Kõige suurema dividenditulu teenis Eestis Oleg Ossinovski, kes võttis oma ettevõttest Skinest Grupp eelmisel aastal 17 miljonit eurot, selgus eile avaldatud Äripäeva eriväljaandest Dividendide TOP. Kes on aga saarlased ja […]

title: Dividendide TOP-ist leiab terve rea saarlasi

maintext:
Kõige suurema dividenditulu teenis Eestis Oleg Ossinovski, kes võttis oma ettevõttest Skinest Grupp eelmisel aastal 17 miljonit eurot, selgus eile avaldatud Äripäeva eriväljaandest Dividendide TOP.
Kes on aga saarlased ja Saaremaaga seotud ettevõtjad, kes on sedakorda tabelisse jõudnud? Kõrgeimal, 20. kohal on kinnisvarafirma Arco Vara üks asutajatest Arti Arakas, kes pärast firma börsile tulekut oma osaluse maha müüs. Tema teenis tabeli andmeil omanikutuluna 1,5 miljonit eurot. Ruhnu rikkaim elanik, ehitusettevõtja Aivar Tuulberg on 27. kohal ja tema teenis dividendidena 1,24 miljonit eurot. 27. kohta jagab ta oma äripartneri Raivo Rannaga.
Tabelis edasi liikudes leiab kohalt 29 elektroonikat müüva Euronicsi ühe omanikest Jaan Koppeli, kes sai dividendituluna 1,22 miljonit eurot.
42. kohal on tabelis Baltic Workboatsi omanikud Märten Vaikmaa ja Margus Vanaselja. Nende dividendituluks on märgitud 915 000 eurot.
Saarlasest ärimehe Toomas Tooli abikaasa Mari Tool teenis dividenditulu 800 000 eurot ja tema on tabeli 51. kohal. Suvevilsandlase, Silberauto omaniku Väino Kaldoja dividendituluks on märgitud üle 592 000 euro ja see on andnud talle 76. koha.
450 000 euro suuruse dividendituluga on 111. kohal GOSPA hotelli haldav Tarmo Sumberg, 115. kohalt leiab aga kinnisvara, põllumajanduse ja tootmise valdkonnas tegutseva saarlase Kaido Jõelehe. Tema teenis dividendina üle 444 000 euro.
143. kohal on Luksusjahi omanik Sven Lennart Alpstål, kes sai dividendituluna üle 362 000 euro.
Värske dividendide edetabel on koostatud 2015. aasta majandusaasta aruannete alusel ja näitab, kui palju laekus ettevõtjatele omanikutulu eelmisel aastal. Eriväljaandes on reastatud 264 ettevõtjat, kelle teenitud omanikutulu oli 230 000 eurot või rohkem.
454. kohalt leiab ettevõtja Kirbu Rendi omaniku, endise Lääne-Saare vallavanema Andres Tinno. Tinno võttis dividendidena välja 157 500 eurot. IT-firma KonceptFormi omaniku Kristian von Wowerni päralt on tabelis aga 463. koht, tema dividenditulu oli täpselt 154 000 eurot.


description: Eesti keeles on palju imekauneid sõnu: kodu, õnn, rõõm, naeratus. Minu ja minu venna jaoks, kes me veel siin maa peal tatsume, on kauneim ja tähtsaim sõna “ema”. Mu ema […]

title: KÕNE IFFILE: Täna räägime Iffiga tema emast ja jõuludest

maintext:
Eesti keeles on palju imekauneid sõnu: kodu, õnn, rõõm, naeratus. Minu ja minu venna jaoks, kes me veel siin maa peal tatsume, on kauneim ja tähtsaim sõna “ema”.
Mu ema Helenel oli teisipäeval 100. sünniaastapäev.
Mida rohkem on aega möödas lapsepõlvest ja ema lahkumisest, seda rohkem ta peale mõtlen ja mõistan, kui suur inimene ta oli. See hea, mis minus ja minu vennas on, on kõige rohkem pärit just meie emalt.
Ka lapsepõlves oli mu ema minu jaoks kõige ilusam, kõige targem, kõige tähtsam. Seda, kui haruldane inimene ta oli, hakkasin mõistma aga hiljem, kui hakkasin ise elust midagi aru saama. Kõige selgemalt siis, kui ema enam meie keskel polnud.
Mu ema oli malbe, tasane, väga-väga töökas. Hoolimata sellest, et ta oli elanud läbi väga raskeid aegu. Sõda, vaesus, pidev mure selle pärast, kuidas oma peret toita – peres oli ju meid, lapsi, kolm.
Iial ei kuulnud me tema käest kurja sõna, tänitamist ega näägutamist. Ta ütles asju vaid ühe korra, tegi seda vaikselt ja rahulikult. Ta ei käsutanud meid kunagi. Tegime, mis ta meilt palus.
Kui ta nägi, et olime oma ülemeelikushoogudes piirid ületanud, siis ta tihtipeale ei öelnud midagi. Lihtsalt vaatas meile otsa. Tundsime end tema pilgu all justkui häbipostis.
Lapsena sa ei saa aru, kui palju valu ja muret oma vanematele teed. Talitad võib-olla oma parema arusaamise järgi, aga hiljem mõistad, et tegelikult oli see kõik vale. Ema jagas selle muidugi kohe ära.
Tagantjärele ei saa enam midagi muuta, aga nii mõnegi seiga pärast on mul tõsiselt piinlik. Teadmatusest, et põhjustasin oma emale hingevalu ja muret, mida tal niigi palju oli.
Tunnen oma ema soojust iga päev. Tunnen ja usun ka, et tema on minu – ja ka mu venna – kaitseingel, kes vaatab meie tegemisi kuskilt teisest mõõtmest, teisest ruumist pealt. Juhatab ja hoiab meid nii palju, kui see võimalik on.
Nüüd, aastaid hiljem, mõtlen oma ema peale iga päev. Iga kord, kui seda teen või tema pilti vaatan, tunnen ennast paremini, tugevamana. Tunnen, et mul on veel jõudu – kuidas teisiti, kui ema, õbluke naisterahvas, kõike jaksas. Jaksas eluraskusi taluda, neile vastu panna ja võita.
Oleme oma emale tohutult tänulikud. Arvan, et ka meie lapsepõlvekaaslased, kes teda veel mäletavad, on meiega ühel nõul.
Kohe on taas jõulud. Minu jaoks ei seostu see aeg punasekuuelise jõulumehe või kingipakkide hunniku või kontsertidega, vaid ema tehtud piparkookide ja verivorstiga. Meenuvad mu lapsepõlve pühad, mil olime emaga koos köögis. Kuigi jõulude tähistamist ei peetud heaks tooniks, oli meil kuusk toas ja pühadelaud kaetud.
Ema oli Eesti ajal lõpetanud Virumaa rahvaülikooli kodumajanduse alal ja suurepärane kokk. Kuna piparkooke ja verivorsti tehti meil kodus vaid kord aastas, oli sel ühisel askeldamisel meie jaoks pühalik varjund. Kui verivorstitainas valmis oli, sain vastu näppe, sest mulle maitses see toores segu ka väga.
Need lapsepõlvemälestused on nii tugevasti talletunud, et kui kuulen sõna “jõulud”, tunnen kohe ema tehtud piparkookide ja verivorsti lõhna ning maitset.


description: Kuressaare Lions-klubi liikmed viisid jõulude ajal linna üksikvanuritele 30 pakki. Enne jõule korraldatud kuusemüügiga teenitud tulust pandi kokku üle kahekümne-eurose maksumusega pakid ja koostöös linnavalitsusega leiti ka pakisaajad. Pakis oli […]

title: Lionsid tegid jõuluüllatusi

maintext:
Kuressaare Lions-klubi liikmed viisid jõulude ajal linna üksikvanuritele 30 pakki. Enne jõule korraldatud kuusemüügiga teenitud tulust pandi kokku üle kahekümne-eurose maksumusega pakid ja koostöös linnavalitsusega leiti ka pakisaajad. Pakis oli nii söögikraami kui ka näiteks igapäevaelus vajalikke hügieenitarbeid.
Jõulupaki sai sel aastal ka 86-aastane Õie Tabri, kellel ei jätkunud tänamiseks piisavalt sõnu. “Au ja kiitus neile, kes seda teevad,” ütles Tabri. Ta lisas, et ehk tasuks otsida rohkem selliseid vanureid, kes üldse endaga hakkama ei saa. “Mul pole kõht tühjaks veel jäänud,” sõnas Õie, kuid oli jõuluüllatuse eest väga-väga tänulik.


description: Hea lugeja, 2016 aasta suvenumbris said lugeda Mardi talust ja minu tegemistest seal. Nüüd talvenumbris on mul au sulle ise kirjutada. Kuid ma ei taha sulle kirjutada otseselt ei endast […]

title: Mardi talu lambalugu

maintext:
Hea lugeja, 2016 aasta suvenumbris said lugeda Mardi talust ja minu tegemistest seal. Nüüd talvenumbris on mul au sulle ise kirjutada. Kuid ma ei taha sulle kirjutada otseselt ei endast ega Mardi talust, vaid rääkida hoopis lammastest. Nimelt Kihnu maalambast.
Kes on Kihnu maalammas?
Eesti maalambaid oli eelmise sajandi algul üle poole miljoni. Selle sajandi alguseks oli nende arvukus vähenenud rohkem kui tuhat korda ja ainuke arvestatav populatsioon oli säilinud Kihnus, kus geograafiline ja kultuuritraditsiooniline eraldatus ning konservatiivsus oli neid suutnud veel alles hoida. Siit austav tänapäeva nimetus Kihnu maalammas.
Õnneks on nüüdseks MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Selts, eelkõige seltsi presidendi Anneli Ärmpalu-Idvandi initsiatiivil need lambad päästetud ja taas tõuna olemas, oma tõuraamatu ja jõudluskontrolliga. Tänavu 20. jaanuaril tunnustas veterinaar- ja toiduamet oma otsusega Kihnu maalambakasvatajate seltsi tõuaretusorganisatsioonina, kes loob pretsedendi uuel Eesti ajal praegu ainukese tunnustatud tõuga, kelle kohta ei ole varem tõuraamatut peetud.
Kaks aastat on mu Saaremaa maakodus olnud rendilambad. Küsid, miks lambad või kust minul see lambaarmastus? On “süü” vanaemal? Tema juures oli mul lapsena mängimiseks must mängulammas. Miskipärast on mind alati erutanud mõte: meri, kadakad, kiviaiad, lambad. Olen ikka vastu vaielnud, et kes on koerainimene, kes kassi-, mina olen öelnud: on koer, on kassid, igatsen lambaid.
Ja millised lambad sobivad ühte pärandtallu – ja seda vana rehielamu ju on – veel paremini kui mitte meie oma pärandloomad!
Loe edasi Oma Kodu talvenumbrist


description: 5. detsembril möödus kaks aastat päevast, mil üks last südame all kandev noor naine sai kätte lapsevankri, valmistudes vaikselt veebruari lõpus sündiva poja tulekuks. Kui ta õndsas meeleolus toas uut […]

title: Läbipaistva naha all peksles tilluke süda

maintext:
5. detsembril möödus kaks aastat päevast, mil üks last südame all kandev noor naine sai kätte lapsevankri, valmistudes vaikselt veebruari lõpus sündiva poja tulekuks. Kui ta õndsas meeleolus toas uut käru katsetas, lipsas mõtetest läbi tõdemus “Vanker olemas, nüüd ainult poiss veel puudu!”. Samaks õhtuks oli käes ka poiss, kaaluks vaid 660 grammi.
“Mu rasedus kulges täiesti normaalselt, ei olnud oksendamist ega hullemat iiveldamist,” alustab Kertu Ruttu. Poisil, kelle tähtajaks oli esialgu määratud 19. veebruar, avastati 15. nädala rutiinse kontrolli käigus kasvupeetus. Selle tõttu nihutati sünnikuupäeva veel edasi märtsikuusse.
“Tallinna arst ütles, et tuleb olla rahulik ning ämmaemandale lisaks peaks arst mul rohkem silma peal hoidma. Poiss ei olnud nii palju väiksem, et oleks pidanud asja suureks puhuma, võtsingi pigem rahulikult,” räägib ema.
Mingit ohtu ta sel ajal tajuda ei osanud. “Sain 5. detsembril oma lapse vankri kätte ja lappisin seda kenasti kokku, tiirutasin uhkelt mööda tuba ja mõtlesin, et noh, nüüd veel poiss puudu,” meenutab Kertu.
“Istusin diivanil ja vaatasin rahulikult telekat, kui tundsin, et ninast voolab verd. Mu vererõhul oli ka eelnevalt silma peal hoitud, seega mõtlesin, et küllap mingist vererõhumuutusest läks ninas kraan lahti,” märgib ta.
Kertu tõusis püsti, et ninaverejooksu peatada, ja arvas hetkeks, et on just kogeda saanud veel ühte rasedusaegset kõrvalmõju nõrgenenud põie näol, kui avastas lekkiva põie asemel hoopis verejooksu. “Helistasin ämmaemandale, panin pleedi istumise alla ja sõitsime erakorralisse, kus mind üle vaadati ja hakati lapse elunäitajaid tuvastama,” meenutab ta saatuslikku päeva.
Tol hetkel ei teadnud keegi, mis toimub ega oleks ealeski suutnud ette kujutada, mis ees ootab.
“Mul oli peas vaid üks mõte, kui haiglasse saabusin. Ma arvasin, et mu laps on surnud,” meenutab Kertu Ruttu oma elu kõige raskemat hetke. Kohale kutsuti arst, kes oli just päevale punkti panemas ja koju suundumas.
Kertu pandi masinate külge, mis tema kergenduseks tuvastasid lapse südamelöögid. Raskem kivi oli sellega oma elu eest võitleva lapse ema südamelt langenud, kuid finišijoon ei olnud veel ületatud.
Mõne aja pärast teatati noorele lennuhirmu põdevale emale, et tellitud on kopter, mis ta peagi pealinna transpordib. “Arvasin tegelikult, et saan juba järgmisel päeval koju, ja teatasin, et ma ei lähe ühegi kopteri peale. Õnneks uimastati mind piisavalt ära ja lõpuks olin vaat et omal jalal valmis sinna tiivikusse ronima,” räägib Kertu.
Ida-Tallinna keskhaiglasse saabunud noor naine võeti vastu sõnadega: “Teeme kähku, mul saab kohe tööpäev läbi!” “See oli mõnes mõttes nagu murdepunkt ja ma hakkasin mõtlema, et mille pagana pärast mind siia üldse toodi, sest stressiuduse peaga sellise suhtumise osaliseks saada oli tol hetkel ikka väga raske,” ütleb Kertu.
“Edasi viidi mind jälgimisele ning ühel hetkel hakkasid lapse elunäidud langema. Tõusnud kisa saatel, kus ümberringi kõik jooksid ja “kiire keiser” karjusid, kargasin mina ka sooja peaga püsti ja hakkasin teadmata suunas liduma.” Õed talutasid noore ema tagasi voodisse ja käskisid tal seal püsida.
Näidud stabiliseerusid ja olukord rahunes, kuid üsna pea kiirustas arstide ja õdede brigaad koos Kertuga operatsioonitoa poole. “Selgitati, et läheb keisriks, mind pannakse narkoosi alla ja kogu lugu.
Siis juhtus aga selline lugu, et opitoas oli arusaamatus ja kirurg lõikas mulle kõhtu sisse enne, kui narkoos oli jõudnud mõjuma hakata. Tundsin, kuidas skalpell üle kõhu libises, kuid õnneks jäin üsna kohe magama. See tunne on aga siiamaani meeles,” meenutab Kertu.
660 grammi eluvaimu
Narkoosist toibunud värsket ema õnnitleti poisslapse sünni puhul. Laps tuli ilmale 27. rasedusnädalal, kaaludes vaid 660 grammi. “Esimene mõte oli, et arstid panevad küll puusse, see pole võimalik, et üks laps kõigest ligi 700 grammi kaalub,” nendib ema. Enneaegne beebi viidi Ida-Tallinna keskhaigla laste intensiivravi osakonda ja sealt Mustamäe haiglasse. Väike ilmaime sai nimeks Oskar.
Kuuendal päeval läbis pisike poiss südameoperatsiooni, mis langetas ta kaalu 575 grammile. Selleks puhuks toodi Tartust kohale vastav kirurg, kes operatsiooni mikroskoobi ja pintsettidega ära tegi.
“Südameopist saime teada alles hiljem, sest haiglas ei saanud tol hetkel lapse juures olla. Helistasime iga päev kaks korda intensiivi, nädalas korra käisime teda vaatamas. Korraks ajas raevu, aga hiljem sain mõistusega aru, et see teadmine ei oleks mulle midagi juurde andnud – esimene reaktsioon oli muidugi äkiline, kuid tagantjärele hinnates oli see õige käitumine,” arvab noor ema.
“Poissi nägin esimest korda kolmanda päeva õhtul ja sülle sain ta alles siis, kui ta oli 15-päevane. Ta oli niivõrd imepisike! Aga ta oli minu poiss ja hoolimata sellest, et mul endal oli raske, mõtlesin sellele, et pean tema nimel vastu pidama.”
Lõpp hea, kõik hea
Väikese Oskari esimesed jõulud möödusid intensiivravi osakonnas arstide valvsa hoole all. Vanemad sõitsid Saaremaalt pealinna haiglasse, et pojaraasukesega esimestel jõuludel koos olla. “Õhtul istusime perega ühises lauas, kuid mõte sellest, et poeg haiglas on, käis varjuna järel,” meenutab ema Oskari esimesi jõule.
Õnneks tuli jaanuaris haiglast kõne, kus teatati, et väike Oskar on tublisti kosunud ja viiakse üle teise intensiivi, kuhu on lubatud ka vanemad. Seal viibiti kuni 22. veebruarini, kui võeti ette esimene sõit Saaremaale.
“Kuna tal olid enneaegsusest tingitud songad, siis pidime hiljem ikka arstide ja operatsioonide vahet sõitma, aga see oli hindamatu, et esimest korda sain tõelist emadust kogeda ja teda süles hoida,” räägib Kertu.
Ees ootas pikk periood tihedaid sõitmisi Tallinna vahet, kuid nüüdseks on elu stabiliseerunud ja kulgeb rahulikult, ehkki poisi arenguks tehakse pidevalt tööd ja hoitakse silm peal, et kõik sujuks ootuspäraselt, sest kõik üleelatu on jätnud oma jälje.
“Mitte üks ületatud raskus ei ole võrreldav selle rõõmuga, mida laps endaga kaasa toob. See pidev abituse tunne oma kõige tähtsama väikese inimese ees võttis vahel üüratud mõõtmed ja hakkas sisemust õõnestama, aga see on emaks olemise ilu ja valu,” leiab Kertu. “Kõige rohkem olemegi õnnelikud selle üle, et me üheskoos vastu pidasime, ja oleme tänulikud, et saame kuusealust mänguasjadega täita.”


description: Kümme aastat saarlaste teenistuses olnud Saarte Hääle toimetus on ühes rütmis hingava organismina saanud julgemaks, küpsemaks ja tugevamaks. Lüües Saarte Hääles töötavate inimeste parameetrid kokku ja arvutades neist keskmise, tuleb […]

title: Saarte Hääl alustab uut aastat parimas vormis

maintext:
Kümme aastat saarlaste teenistuses olnud Saarte Hääle toimetus on ühes rütmis hingava organismina saanud julgemaks, küpsemaks ja tugevamaks.
Lüües Saarte Hääles töötavate inimeste parameetrid kokku ja arvutades neist keskmise, tuleb välja, et Saarte Hääl kui persoon on kõrgharitud aktiivne naine. Ta on 172 cm pikk ja kaalub keskmiselt umbkaudu 63 kg – ilmselgelt heas vormis.
Saarte Hääl on üldiselt brünett, kuid sekka viskab tugevalt blondi. Mõne halli juuksekarva leiab ka. Silmavärv on Saarte Häälel kassilikult roheline, ent siin pole midagi imestada – Saarte Hääl on suur kassilemb. Kokku on tal 11 kassi.
Saarte Hääl on ka ise tubli tööloom – üleüldist tööstaaži on tal 15 aastat. Haige on ta keskmiselt olnud vaid 1,6 päeva.
Sündinud on Saarte Hääl detsembris – täna ongi sünnipäev!
Saarte Hääle vastutav väljaandja ja peatoimetaja Gunnar Siiner tõdes, et inimesi, kes on olnud ühe ajalehe sünni juures on Eestis väga vähe.
“Meil on see õnn olnud ja ma usun, et Saarte Hääle tegijad hindavad seda kõrgelt,” sõnas Siiner. “See start oli pöörane ja seda vedas toona Kaie Rõõm-Laanet, keda võib pidada Saarte Hääle emaks.”
Siinerile meenutas kõnealune periood veidi taasiseseisvunud Eesti algusaastaid, kus kõik oli võimalik ja olukord muutus minutitega. Normaalne oli, kui hommikul alustatust oli õhtuks saanud midagi sootuks vastupidist planeeritule.
Kõige suurem rõõm on tal aga selle üle, et lugejad on Saarte Häält selle kümne aasta jooksul hoidnud ja elavad meile jätkuvalt kaasa. “Saarlased on üks uhke seltskond inimesi ning me vist oleme harjunud ujuma vastuvoolu ja tegema asju teistmoodi,” leidis ta. “Kuidas muidu seletada seda, et Saarte Hääle lugejanumbrid ja trükiarv jätkuvalt kasvavad ja seda situatsioonis, kus kõigil teistel numbrid vähenevad.”
Saarte Hääle “ema” Kaie Rõõm-Laanet märkis, et uue ajalehe loomine on tähendanud tohutut vastutuskoormat. “See tähendab 24 tundi tööd ööpäevas ja kümne aasta sees on ehk nädala jagu päevi, mil ei ole mõttega lehe juures,” tõdes ta.
Kui on aga piisavalt mõttekaaslasi, sealhulgas nii lehe töötajaid kui ka lugejaid, kes on valmis tundmatule ja riskantsele reisile kaasa minema, muutub võimatu asja tegemine võimalikuks. “Oleme lehega läbi käinud inimeluea mõistes vähemalt 25 aastat. Oli õnnelik beebiiga, kus iga järgmine samm oli ime, isegi puberteet on möödas – nüüd on tegemist intelligentse inimesega, kes on ka kõrghariduse kätte saanud,” arutles Rõõm-Laanet.
Lugejad on aga kõik need aastad olnud tema hinnangul arusaajad, hoolivad ja toetavad. “Ja kui kolleegid ei oleks oma hinge sellesse lehte pannud, siis seda lehte ilmselgelt ei oleks,” leidis ta. Saarte Häälele soovis Rõõm-Laanet uudishimu, uudishimu ja veel kord uudishimu. Lugejatele aga võimalust veeta Saarte Häälega veel kümneid aastaid.


description: TS Laevad teatas oma veebilehel Praamid.ee, et pühade ajal jäävad ära Kuivastust 24. ja 31. detsembril kell 23 ning Virtsust 25. detsembril ja 1. jaanuaril südaööl väljuvad reisid. TS Laevade […]

title: TS Laevad muutis graafikut

maintext:
TS Laevad teatas oma veebilehel Praamid.ee, et pühade ajal jäävad ära Kuivastust 24. ja 31. detsembril kell 23 ning Virtsust 25. detsembril ja 1. jaanuaril südaööl väljuvad reisid.
TS Laevade müügi- ja teenusevaldkonna juhi Pille Kauberi sõnul tõsteti eeldatavalt vähese nõudlusega reisid ümber nendele aegadele, mil nõudlus reiside osas suurem.
Seega tõsteti reisid, mis pidid toimuma 24. detsembril Kuivastust kell 23 ja 25. detsembril Virtsust kell 24, ümber 26. detsembrile Väljumisega Virtsust kell 10.30 ja Kuivastust kell 11.15. Reisid, mis pidid toimuma 31. detsembril Kuivastust kell 23 ja 1. jaanuaril Virtsust kell 24, tõsteti ümber 1. jaanuarile väljumisega Virtsust kell 10.30 ja Kuivastust kell 11.15.


description: Muinsuskaitseamet tunnustas Saaremaa vaneminspektorit Keidi Saksa kui aasta parimat maakonnainspektorit tänukirjaga. Muinsuskaitseameti peadirektor Siim Raie ütles Saarte Häälele, et Keidi Saksa valisid parimaks maakonnainspektoriks tema kolleegid. “Selle põhjuseks on tema […]

title: Keidi Saks on parim maakonnainspektor

maintext:
Muinsuskaitseamet tunnustas Saaremaa vaneminspektorit Keidi Saksa kui aasta parimat maakonnainspektorit tänukirjaga.
Muinsuskaitseameti peadirektor Siim Raie ütles Saarte Häälele, et Keidi Saksa valisid parimaks maakonnainspektoriks tema kolleegid.
“Selle põhjuseks on tema asjatundlik suhtumine muinsuskaitsesse ning alati positiivne ja sõbralik suhtlemine nii ameti sees kui ka mälestiste omanikega,” lisas ta.
Keidi Saksa sõnul on tema töö juures väga oluline, et ka mälestiste omanikud ise tunneksid huvi nende valduses oleva pärandi heaolu vastu.
“Meie eesmärk on inimesi harida ja teadvustada, et pärand on oluline mitte ainult muinsuskaitseametile, vaid ka inimestele endile,” selgitas ta.
Üldine tendents ongi Saksa sõnul pigem selles suunas liikunud, et inimesed püüavad üha enam eeltööd teha ning tulevad ja küsivad nõu, kui mingit laadi ehitustööd kavas on.
“Väga palju on neid, kes on tulnud ja kõigepealt uurinud, mida tohib teha ja mida mitte. Tavaliselt oleme alati konsensusele jõudnud,” lisas Saks.
Saare maakonnas on veidi üle tuhande kinnismälestise ja ligi 1400 vallasmälestist. Lisaks on Kuressaare vanalinna muinsuskaitsealal üle tuhande kinnistu.
“Selle haldamiseks kulub parajalt energiat, aga samas kui omanikud ise ka huvi tunnevad, siis oleme selle võrra kõik rikkamad,” märkis Saks.
Olulisemate ja huvitavamate objektidena, millega muinsuskaitseamet on Saare maakonnas sel aastal kokku puutunud, tõi Saks välja Tõlluste kiviaja matmispaiga ja mitu kirikut.
“Ei saa öelda, et kirikud restaureeritud või valmis saavad, aga tööd käivad,” kinnitas ta.
Erinevaid töid on väga palju tehtud ka Kuressaare hoonetel, mis muinsuskaitsealale jäävad. Saksa sõnul ongi temale tulnud tunnustus teatud moel tunnustus kogu maakonnale.
Muinsuskaitseametis töötab Keidi Saks 2014. aasta märtsist. Samal aastal lõpetas ta Eesti kunstiakadeemias bakalaureuseõppe restaureerimise ja muinsuskaitse erialal.
Tema lõputöö “Mantelkorstnad Saare maakonnas” juhendaja oli Rita Peirumaa, kes on samuti muinsuskaitseameti Saaremaa vaneminspektor.
Praegu on Saksal kunstiakadeemias lõpetamisel magistrantuur.


description: Reede, 2. detsember ÜRITUS Kihelkonna VII talvelaulupidu kl 19 Kihelkonnal. 13 koori meilt ja mujalt; laternate-kellukeste rongkäik läbi aleviku; lauldakse kirikus, kellakoja jalamil, laululaval, kuusetulede süütamisel ja rahvamajas; tantsuks mängib […]

title: KUHU MINNA


description: TS Laevad teatab praamid.ee veebilehel, et tugeva tuule tõttu ei välju parvlaev Ionas Virtsust kell 16.15 ning Kuivastust kell 17.15. Samamoodi pole Ionas väljunud hommikust saati. Kuidas läheb Ionasel edasiste […]

title: Tuul ei lase Ionasel väljuda

maintext:
TS Laevad teatab praamid.ee veebilehel, et tugeva tuule tõttu ei välju parvlaev Ionas Virtsust kell 16.15 ning Kuivastust kell 17.15.
Samamoodi pole Ionas väljunud hommikust saati.
Kuidas läheb Ionasel edasiste graafikujärgsete väljumistega täna, saab silma peal hoida praamid.ee veebilehel.


description: Lümanda põhikooli õpilane Tõnis Reitalu sai üleeile president Kersti Kaljulaidilt kätte noore leiutaja konkursil võidetud III koha preemia. Tõnis Reitalu leiutis “Hoolitse oma silmade eest” konkureeris 1.–4. klassi arvestuses. Tunnustusega […]

title: Lümanda noor leiutaja Tõnis Reitalu sai auhinna

maintext:
Lümanda põhikooli õpilane Tõnis Reitalu sai üleeile president Kersti Kaljulaidilt kätte noore leiutaja konkursil võidetud III koha preemia.
Tõnis Reitalu leiutis “Hoolitse oma silmade eest” konkureeris 1.–4. klassi arvestuses. Tunnustusega kaasnes 200 euro suurune rahaline preemia.
Tõnis Reitalu leiutis kaitseb tema oma sõnul liigselt ekraane vaatavate inimeste silmi. Kui inimene vaatab liiga palju ekraane, siis ta ei pilguta ega niisuta silmi piisavalt. Tõnis mõtles välja, et pilgutamise meeldetuletamiseks on vaja kaamerat, mis inimese silmi jälgib. “Kui inimene 20 sekundi jooksul silmi ei pilguta, läheb ekraan mustaks ja seal on silmadepilgutusmärk,” kirjeldas noor leidur oma ideed. Kui inimene on aga juba üle poole tunni järjest ekraani vaadanud, siis lülitub see välja või annab range käsu midagi muud teha.
Tõnis Reitalu isa Janno Tuuliku sõnul huvitub noormees teadusest väga. Teadmisi tal juba jagub.
Eesti teadusagentuuri, Eesti rahvusringhäälingu ja “Eesti Vabariik 100” korralduskomitee korraldatud riiklikule konkursile esitas tänavu oma ideed 996 noort leiutajat 109 koolist Eestis ja kahest eesti koolist välismaal, üheksast lasteaiast ja kolmest huvikoolist. Ideid ja leiutisi tuli kõigist Eesti maakondadest. Konkurss toimus juba üheksandat aastat ja selle aja jooksul on noored konkursile saatnud ligi 6300 ideed.


description: Lümanda jahimeeste seltsi liige Jüri Liblik läks reede hommikul sigu luurama ja sattus peale hallivatimehele. Liblik oli parajasti Atla küla lähistel oleva söödapuki juures, kui metsast jooksid välja kaks metssiga. […]

title: Sigu jahtinud võsavillem jäi kuuli ette

maintext:
Lümanda jahimeeste seltsi liige Jüri Liblik läks reede hommikul sigu luurama ja sattus peale hallivatimehele.
Liblik oli parajasti Atla küla lähistel oleva söödapuki juures, kui metsast jooksid välja kaks metssiga. “Vaatan, kaks põrsast tulevad igavese vilega. Jäin ootama, püss selja peal. Käis raksatus ja siis tuli kolmas põrsas ja selle järel hunt,” kirjeldas Liblik. “Niisiis trehvas sedasi see asi mul,” lisas ta ja märkis, et tõenäoliselt ajas hunt parajasti sigu taga või vähemalt selline mulje jäi.
Liblik tundis heameelt, et tal vanas eas veel selline juhus ette tuli. Nimelt oli see esimene hunt, kelle ta oma elus lasknud on. Tõenäoliselt tehakse hundist topis.


description: Tallinna jõuluturul Raekoja platsil pakuvad saaremaiseid tooteid Kaali trahter ja Pöide valla Puka küla Järmuti perefirma Artwood OÜ. Rahvarõivais muhe memm Mahe Järmut, keda on selle sajandi alguses tunnustatud Tornimäel […]

title: Tallinnas lähevad kadakamarjad nagu soojad saiad

maintext:
Tallinna jõuluturul Raekoja platsil pakuvad saaremaiseid tooteid Kaali trahter ja Pöide valla Puka küla Järmuti perefirma Artwood OÜ.
Rahvarõivais muhe memm Mahe Järmut, keda on selle sajandi alguses tunnustatud Tornimäel muide supervanaema tiitliga, müüb pealinnas Saaremaa kadakast tooteid ja vitamiinirikkaid kadakamarju. Mahel läheb Tallinna jõuluturul juba 14. aastavahetus.
“Inimesed tulevad, uudistavad ja ostavad. Näete, sortiment meil üsna rikkalik. Oleme oma kaubaga siin 7. jaanuarini. Päevad on küll väsitavad, aga seejuures huvitavad. Laval toimuvad toredad kontserdid. Ma küll esinejaid oma leti tagant eriti ei näe, aga kuulen,” annab Mahe pealinnas kauplemisest ülevaate.
Kadakamarju ostetakse üsna palju. Pildi tegemiseks haarab humoorika jutuga saarlane marjakarbi kätte, öeldes, et kadakamarjad lähevad mõnel päeval kaubaks nagu soojad saiad.
Mahe teab kadakast kõike. “Talvise vitamiinivajaduse saab viiest-kuuest kadamarjast kätte,” selgitab ta huvilistele.
Jätkuvalt hinnas on kadakapuit. Enamik kundesid tahab enne lõpliku valiku tegemist teada, kas ühel või teisel käsitöömeistrite tehtud esemel on ikka see imepärane kadakalõhn juures. “Lõhnab mitukümmend aastat, teie elupäevade lõpuni ja rohkem ka veel,” julgustab Mahe laadalisi Saaremaa kadakast tooteid ostma.


description: Niisiis, lipud ja fanfaarid! Saaremaa saab üheks omavalitsuseks, mis senisel haldusreformi teel on kahtlemata kirkamaid verstaposte. Haldusreform, haldusterritoriaalne reform, riigireform… Iga mõiste sisaldab oma nüansse ja detaile, kuid suures pildis […]

title: SUUR MAA, SUURED ASJAD: Kas ühinemise õhin jõuab ka kogukonnani?

maintext:
Niisiis, lipud ja fanfaarid! Saaremaa saab üheks omavalitsuseks, mis senisel haldusreformi teel on kahtlemata kirkamaid verstaposte. Haldusreform, haldusterritoriaalne reform, riigireform… Iga mõiste sisaldab oma nüansse ja detaile, kuid suures pildis keerutame me kassidena ühe ja sama tulise ninaesise ümber.
Ühiskonnaelu vaatleva ajakirjanikuna olen seda meelt, et muutuv maailm nõuab ka uutmoodi riigikorraldust. Piltlikustades – ajal, mil erasektor kinnitab randmele nutika aktiivsusmonitori, ei saa avalik sektor enam sõrmede peal kehamassiindeksit arvutada. Riik ei saa jääda aeglaseks ja tuimaks, vastasel korral muutub kogu senine demokraatiamudel varsti naeruväärseks ning tulemusi me juba paraku näeme.
Usun, et nimelt siin on üks põhjus, miks kerkivad esile poliitikud, keda tõde eriti ei morjenda. Neid, kes oskavad olukorda järjest värvikamalt kirjeldada, leidub. Lahendusi pakutakse tunduvalt vähem.
Saaremaa ühinenud omavalitsus paistab arvudes vägev. Ligi 40 miljoni euroni ulatuv eelarve pakub enneolematuid võimalusi, aga kasvatab tohutult ka juhtide vastutust. Eelkõige tähendab see esindusdemokraatia tingimustes, et kodaniku – valija – häälel saab olema märkimisväärselt suurem kaal. Õieti peaks kodanik juba praegu palju häälekam olema. Vastasel korral on lihtne näha juhtumas seda, kuidas keskus ehitab üles uue mitmekihilise bürokraatia ning elab oma senist elu edasi. Veel paksema ja inertsemana.
Suurema omavalitsuse haldussüsteem peabki olema keerukam, nagu paistab välja valdade ühinemise dokumentidest. Kuid ärgem takerdugem üksikutesse punktidesse. Keskus peab tunnetama, kui oluline on iga saarlane, iga küla, iga abajas. Need, kellele rahvas annab mandaadi end esindada, peaksid seda tunnetama pigem loovalt kui administratiivselt.
Pelgalt ametnikega mehitatud teenuskeskustest ei piisa nii-öelda valla kohalolekuks. Uue riigikorralduse võtmeks peab eeskätt tunnetuslikult saama “kodanikuühiskond”. Kõigile tuttavas “Midsomeri mõrvade” sarjas idealiseeritakse ja romantiseeritakse tugevat kogukonda (hästi toimivale turvalisele sidusale keskkonnale ehitatakse üles ka krimimüsteeriumid). Peainspektor Barnaby ei kanna kunagi relva. See on äärmiselt põhimõtteline asjaolu. Kogukonnas piisab kohaliku politseiniku autoriteedist.
Kodanikke tuleb usaldada, paraku meil seda usaldust tihtipeale napib. Kohaliku võimu ülesanne ei peaks olema munitsipaaläri tegemine ja ürituste korraldamine, vaid selleks võimaluse loomine. Tallinnas näiteks on valdavalt vabatahtlike entusiasmil ja annetustel püsivad Kalamaja päevad ja teised kogukondade üritused, mis justkui ei olegi linna asi. Aga linn korraldab näiteks merepäevi. Ülalt alla korraldatud ürituse ja kodanikualgatuste erinevus on mäekõrgune. Üks on läbinisti normeeritud, teine lahe ja loominguline. Mulle igatahes meeldib see viimane variant.
Saaremaa ühendomavalitsus ei tohi kapselduda Kuressaare kabinettidesse, vaid peab toetama kogukondades sündinud ideid ja aitama omalt poolt igati kaasa uute rakukeste sünnile. Hoolitsema, et saare kõigis soppides oleks elu ja tegevust. Ainult oma ninaesisele ja häältele mõeldes saab kirkast ühinemise õhinast üsna pea porine tasapaks paigalseis.
Neeme Korv, Postimehe ajakirjanik


description: Selle aasta lõpuks on projekti “LIFE to alvars” raames Saaremaal, Muhus ja Hiiumaal taastatud ja karjatamisega taasalustatud kokku 800 hektaril loopealsetel ehk kadakastel karjamaadel. “Need võsastunud alast tagasivõidetud karjamaad on […]

title: Alvarite projekt suurendab loomakasvatust

maintext:
Selle aasta lõpuks on projekti “LIFE to alvars” raames Saaremaal, Muhus ja Hiiumaal taastatud ja karjatamisega taasalustatud kokku 800 hektaril loopealsetel ehk kadakastel karjamaadel.
“Need võsastunud alast tagasivõidetud karjamaad on traditsioonilise maastiku ilme säilitamise seisukohalt suur võit,” ütles “LIFE to alvars” projektikoordinaator Annely Esko (pildil). Seoses uute karjamaade kasutusele võtmisega on soetatud juurde ka loomi. Näiteks Keskkonnainvesteeringute Keskuse keskkonnaprogrammi ja avatud vooru toetuste raames on taastatud aladele ostetud 382 lammast, 88 lihaveist ja kaks hobust. Projekti raames on kaks inimest loobunud oma tööst linnas ja naasnud kodukohta loomakasvatusega tegelema. Taastamistööde läbiviimisel ja karjaaedade ehitamisel on tööd saanud paljud kohalikud ettevõtted.
Annely Esko sõnul jätkub alvarite taastamine ka 2017. aastal. Suurimad taastamistööd on planeeritud Kõruse, Tammese ja Kübassaare piirkonnas. Tulevikku vaadates on Esko sõnul oluline, et looduskaitsealadel karjatamist osataks paremini ära kasutada oma hüvanguks ja seal kasvavat väga kõrge kvaliteediga liha väärilise hinna eest ka turustada. “On rõõm näha, et loomakasvatus on Eesti saartel jõudu kogunud ja oluliselt laienenud,” lausus Esko. See annab suurepärase võimaluse taastada ka traditsioonilist maakasutust ja kasutusele võtta vahepeal loomade puudusest võsastunud või pillirooga kinnikasvanud karjamaad.
Projekt “LIFE to alvars” ehk “Elu alvaritele” on ellu kutsutud looduskaitsealadel asuvate kinnikasvanud kadakaste karjamaade taastamiseks. Taastamise käigus raiutakse pealekasvanud võsa, kadakad ja puud ning rajatakse karjatamiseks vajalik (aiad, jooturid, varjualused).


description: Sotsiaalmeedias hoiatati inimesi noorte poiste kamba eest, kes möödakäijaid lumekuulide ja jääga loobivad. Selgub, et sama kamp on linnas võimutsenud juba mõnda aega ja täiskasvanute autoriteedile ei allu. Esmaspäeval jagas […]

title: Noored pätid kimbutavad linlasi

maintext:
Sotsiaalmeedias hoiatati inimesi noorte poiste kamba eest, kes möödakäijaid lumekuulide ja jääga loobivad. Selgub, et sama kamp on linnas võimutsenud juba mõnda aega ja täiskasvanute autoriteedile ei allu.
Esmaspäeval jagas Facebooki kommuun Märgatud: Saaremaal anonüümset postitust, kus võttis sõna inimene, kes oli sattunud lume- ja jääkuulide rahe alla. “Mind loobiti ikka südamest. Samas oli mul kaasas hinnaline kaamera, mis oleks võinud ka ühe kuulitabamusega hukka minna,” kirjutas ta.
Sõna võttis veel mitu inimest, kes on selle noortekambaga kokku puutunud. Lumekuulid on tabanud ka mitme inimese autot. Üks lapsevanem rääkis, et sama kamp 13–15-aastasi poisse suitsetab, joob ja maksab Rae poe juures aega veetvatele asotsiaalidele, et nood neile poest suitsu ja alkoholi tooksid.
Jõlguvad mitmel pool
Lapsevanem Kerli, kes on kambaga pikalt sõdinud, teadis rääkida, et jõuk tegutseb peamiselt Rae keskuse juures, Smuulis ja Rohu lasteaia territooriumil. “Alles pühapäeval andsid need noormehed minu pojale jalaga kõhtu ja kui neid linnas otsisin, põgenesid eest ära. Suvel nägin seda punti pargis laste mänguväljakul. Kui pojad sinna mängima läksid, hakati neid sõimama. Sekkumise peale öeldi mulle, et olgu ma vait, kui ise ei taha peksa saada,” rääkis murelik lapsevanem.
Väidetavalt käivad noormehed pärast tundide lõppu Rae poe parklas keelatud kraami nuiamas. “Mingi osa neist peaks käima Kuressaare gümnaasiumis. Olen korduvalt käinud õpetaja jutul ja seletanud, et poisid kiusavad koolis endast nooremaid. Olen kaalunud ka politseisse pöördumist. Sellele tuleb lõpp teha,” ütles Kerli.
Kuressaare gümnaasiumi direktor Toomas Takkis ütles, et selliste probleemidega tegelevad üldjuhul klassijuhatajad ning tema noortekamba tegemistest teadlik ei ole. “Kui tegemist on ikkagi avaliku korra rikkumisega, peaks pöörduma politsei poole,” lisas ta.
Politseile teateid pole
Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk ütles, et sel nädalal politseini teateid kirjeldatud juhtumitest jõudnud ei ole. “Soovitame kindlasti politseile teada anda, kui keegi märkab häirivat tegevust, olgu selleks kasvõi tahtlik lumekuulidega loopimine. Meie edasine tegutsemine sõltub teo iseloomust. Kergematel juhtudel me kindlasti vestleme lapsega ja anname juhtunust teada vanematele. Raskematel juhtudel on võimalik kaaluda ka süüteomenetluse alustamist karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb avaliku korra rikkumist.”
Ta lisas, et patrullid on viimastel päevadel teinud selliseid tähelepanekuid, et lapsed loobivad linnas üksteist üle tänava lumekuulidega. Üks juhtum oli Kaevu tänaval, mida mööda Kuressaare gümnaasiumi õpilased iga päev liiguvad. “Selline tegevus võib häirida mööduvate sõidukite juhte ja mõni võib tunda end isegi ohustatuna. Kindlasti tuleks lapsevanematel lastele kodus üle rääkida, milline tegevus on avalikus ruumis korrektne ja mis võib teisi häirida,” ütles Sikk.


description: Kahekümnendat korda toimunud üleriigilisel noorte etluskonkursil “Koidulauliku valgel” Pärnus võidutsesid saarlased Laura-Maria Jõgi Kuressaare gümnaasiumist (juh Merle Rekaya) ja Uku Pokk Orissaare gümnaasiumist (juh Maret Aardam). Uku Pokk saavutas esikoha […]

title: Saarlased etluskonkursil võidukad

maintext:
Kahekümnendat korda toimunud üleriigilisel noorte etluskonkursil “Koidulauliku valgel” Pärnus võidutsesid saarlased Laura-Maria Jõgi Kuressaare gümnaasiumist (juh Merle Rekaya) ja Uku Pokk Orissaare gümnaasiumist (juh Maret Aardam).
Uku Pokk saavutas esikoha nooremas ja Laura-Maria Jõgi vanemas vanuseastmes. Jõgi pälvis ka konkursi üldvõidu ehk grand prix´.
Etluskonkursist võtsid osa Eesti maakondade ja linnade parimad noored etlejad, kel kõigil tuli läbida eelvoor. Konkursil tuli esitada Lydia Koidula ja ühe vabalt valitud eesti autori loomingut.


description: Näitlejate palkamine on Kuressaare linnateatri arengus uus etapp ning selleks riigilt ja linnalt saadud lisarahastus kinnitab, et asutuse senine töö ja loometegevus väärib tõhusamat tuge. Neli noort näitlejat toovad teatrisse […]

title: JUHTKIRI: Uus hingamine

maintext:
Näitlejate palkamine on Kuressaare linnateatri arengus uus etapp ning selleks riigilt ja linnalt saadud lisarahastus kinnitab, et asutuse senine töö ja loometegevus väärib tõhusamat tuge. Neli noort näitlejat toovad teatrisse kindlasti uut hingamist ja nooruslikku elujõudu. Mitte et praegu sellest puudust oleks, aga teatrijuhid ise tunnistavad samuti, et mingeid muudatusi oli vaja ning seniselt rajalt mõni samm välja astuda või suisa käänak teha mõjub kindlasti värskendavalt.
Esialgse plaani järgi hakkaksid noored näitlejad linnateatris vahetuma paari aasta tagant – ühes rütmis sellega, kuidas lavakunstikool oma järjekordse lennu välja laseb. Samas pole välistatud, et juba kahe aasta pärast on olukord muutunud ja tänased noored näitlejad leiavad, et Saaremaaga oleks lahe end palju pikemalt siduda.
Igal juhul tasub linnateatri uue loomingulise rusika esimest lööki huviga oodata. Selle tabavusest ja järgneva aistingu iseloomust võib ehk trupi tuleviku kohta juba üht-teist välja lugeda.


description: AS-i Saare Kalur nõukogu otsustas oma tänavuse stipendiumi anda Artur Loorpuule (fotol). Taotlused laekusid seitsmelt tublilt Saaremaalt pärit tudengilt, kes omandavad kõrgharidust majandus- või reaalainete erialadel. Nagu alati, oli valiku […]

title: Saare Kalur annab täna üle stipendiumi Artur Loorpuule

maintext:
AS-i Saare Kalur nõukogu otsustas oma tänavuse stipendiumi anda Artur Loorpuule (fotol).
Taotlused laekusid seitsmelt tublilt Saaremaalt pärit tudengilt, kes omandavad kõrgharidust majandus- või reaalainete erialadel. Nagu alati, oli valiku tegemine keeruline, sest stipendiumi väärivad kõik kandidaadid.
Väljavalituks osutunud Artur Loorpuu on Tallinna tehnikaülikooli mehhatroonika eriala kolmanda kursuse üliõpilane. Tegu on bakalaureuseõppega, kus omandatakse mitmekülgseid teoreetilisi teadmisi alates matemaatikast kuni robotite programmeerimiseni välja.
Kaalukausi langetas Loorpuu kasuks tema väga hea õppeedukus ning noormehe kindel visioon oma kohast tulevikus ja usk, et tulevikus saab ta oma teadmistega panustada ka Saaremaa arengusse.
Noorte saarlaste kõrghariduse omandamise toetamiseks mõeldud Saare Kaluri stipendiumi suurus on 1500 eurot. Täna pidulikult üleantav stipendium on järjekorras juba 17.


description: Täna kell 20.30 jõuab Kanal 2  ekraanile „Suure komöödiaõhtu“ finaal, kus võitja otsustab televaatajate hääletus. Tulises duellis lähevad vastamisi örn Saare naine Reet Pull ja üliaktiivne poisike Kevin-Christian. Juss Haasma […]

title: Reet Pull vs Kevin-Christian: kelle valivad televaatajad võitjaks? (VIDEO)

maintext:
Täna kell 20.30 jõuab Kanal 2 ekraanile „Suure komöödiaõhtu“ finaal, kus võitja otsustab televaatajate hääletus. Tulises duellis lähevad vastamisi örn Saare naine Reet Pull ja üliaktiivne poisike Kevin-Christian.
Juss Haasma kehastatud Saare naine ja Tõnis Niinemetsa sõnakas lapspoliitik on need kaks allesjäänud naljategelast, kes tänases finaalis võitu püüdma lähevad. Üks ei suuda pudeliski paigal püsida, teine eelistab vastupidiselt niisama passida. Nii on televaatajatel võimalus valida kahe täiesti erineva karakteri vahel.
Finaalile kohaselt on oodata tuliseid sõnavõtte ja ohtralt üllatusi, aga ka lõbusaid videolugusid. Tänased päevakangelased kutsuvad televaatajad kaasa enda kodukanti ja annavad aru, kuidas nad oma päevi mööda saadavad. Kui Saaremaalt pärit Reet Pull viib televaataja Viidumäele ja tutvustab parimaid passimise kohti, siis Peetri koolis käiv Kevin-Christian võtab kaamerad hoopis endaga klassiruumi kaasa.
Ent kuigi finaalis lähevad televaatajate hääli püüdma vaid need kaks tegelast, siis publiku rõõmuks näeb taas ekraanil ka kõiki teisi komöödiategelasi. Samuti jõuavad viimast korda ekraanile sketšid, ülesanded ja kuulsad külalised.
Viimaseid on lõppsaates seekord eriti rohkearvuliselt, sest „Suure komöödiaõhtuga“ on käed löönud palavalt armastatud Kukerpillid ja Noorkuu.


description: Kuressaare kohtumajas arututati eile paljudele saarlastele metsa eest võlgu jäänud ettevõtte Sikassaare Metsad OÜ pankrotiavaldust. Firma esindaja sai pahandada ka kohtus, kuna neil oli vajalik dokumentatsioon esitamata. Sikassaare Metsad OÜ […]

title: Kohtunik Undrest noomis äpardunud metsaettevõtjat

maintext:
Kuressaare kohtumajas arututati eile paljudele saarlastele metsa eest võlgu jäänud ettevõtte Sikassaare Metsad OÜ pankrotiavaldust. Firma esindaja sai pahandada ka kohtus, kuna neil oli vajalik dokumentatsioon esitamata.
Sikassaare Metsad OÜ juhatuse liige Elvis Kavak esitas kohtule avalduse firma pankroti väljakuulutamiseks, tuues põhjuseks puiduturu madalseisu.
“Hinnad ei ole enam samad, mis need veel aasta-kaks tagasi olid,” väitis ta. Kavaku sõnul ei ole firmal õnnestunud sõlmida vajalikus ulatuses lepinguid, mis võimaldaksid tehnikat, masinaid ja inimesi tööl hoida ning tekkinud olukorras on töölisi koondatud ja võlad on järjest kasvanud.
Ajutine pankrotihaldur Veli Kraavi tõdes, et maksejõuetus on ilmne ka ilma kõikide vajalike dokumentideta. Firma, mille aastakäive ulatus seitsmekohalisse summani, olles vahepeal 4 miljonit eurot, on nüüd üle 700 000 euro võlgu.
Firma varade nimistus on 430 hektarit metsamaad, veoautod ja kinnistud, mille realiseerimisest loodavad oma väljamaksmata tasu saada ka mitmed metsaomanikud, kes on ka kohtumajja helistanud ja mahavõetud metsa eest saamata tasu kohta uurinud.
Kohtunik Reena Undrest ütles, et pankrotihaldurile pole esitatud vajalikku dokumentatsiooni, sealhulgas näiteks raamatupidamispabereid, mis võimaldaksid asjast põhjalikku ülevaadet saada.
Ta lisas, et säärane tegevusetus on lubamatu ning oli pettunud ja pahane, et Kavak ei ole oma kohustusi täitnud.
Elvis Kavak põhjendas dokumentide esitamisega viivitamist sellega, et on sellises olukorras esmakordselt ega tunne kõiki protsessi etappe. Samuti töötavat firma endine raamatupidaja nüüd täiskohaga uues kohas ja tegeleb Sikassaare Metsade paberimajandusega väljaspool oma põhitööaega.
“Tahan ka ise asjale lahendust ega ürita seda kuidagi takistada,” kinnitas Elvis Kavak eile kohtus.
Dokumendid lubas Kavak pankrotihaldurile esitada 10. jaanuariks, vastasel korral trahvitakse teda seadusest tulenevate sanktsioonide alusel.
Kõigele lisaks hämmastas kohtunikku Kavaku esitatud pankrotiavaldus, mis piirdus vaid ühe reaga, ja Undrest märkis, et tema jaoks on arusaamatu, kuidas firma juhatuse liige raamatupidamisest ülevaadet ei oma.
Pankrotimääruse kuulutab kohus välja täna. Uus istung toimub tõenäoliselt jaanuaris ja siis on kohal ka võlausaldajad.


description: Kiusavad ka täiskasvanud ja suhtuvad mõnikord üksteisesse veel hullemini. Miks? Hiljuti telesaates „Plekktrumm“ rääkis jurist ja antropoloog Heli Sepp inimese hinge terviklikkusest, mis koosneb kahest poolest – heast ja halvast. […]

title: LUGEJA KIRI: Mitte ainult koolikiusamisest

maintext:
Kiusavad ka täiskasvanud ja suhtuvad mõnikord üksteisesse veel hullemini. Miks?
Hiljuti telesaates „Plekktrumm“ rääkis jurist ja antropoloog Heli Sepp inimese hinge terviklikkusest, mis koosneb kahest poolest – heast ja halvast. Piiriks on südametunnistus, mis on kaasa sündinud. Ta võrdles sõna „süü“ puusüüga e. puusäsiga.
Südametunnistusele vastukäiva teoga kaasneb süü- ja häbitunne. Südametunnistust mõjutavad kaasinimesed, ühiskonnas valitsevad suhtumised ja enesekontrolli puudus.
Drastilisema näitena tõi Sepp Juhan Smuuli ilkuva ja mõnitava 1950. aasta teksti Marie Underi 1941. aastal kirjutatud luuletuse „Ikka mõtlen neile, kes siit viidi!“ vastu.
Muidugi on teada, et nõukogude kirjanikud-kultuuritegelased olid korrumpeerunud, võtsid omaks südametunnistuse vastase suhtumise kuni represseerimiseni.
Kuidas on praegu? Meediast võib sageli lugeda ka kõrgel kohal töötavate inimeste korrumpeerumisest. Et poleks süümerüüstet, mida teha?
Arvan, et alates lasteaiast ja koolist oleks vastav kasvatus, et mis on südametunnistus ja selle virge hoidmine, et poleks süümerüüstet. Usuõpetus muidugi!
Süütunne kurnab inimese psüühika kaudu ka füüsiliselt. Mitmesugused psühhosomaatilised haigused ei allu tavalisele ravile. Seda on pandud tähele kurjategijate juures.
Süüst vabaneb inimene süü tunnetamise, andeks palumise abil. Selle peab läbi elama kannatades. Rudolf Kallas on öelnud:“Kannatus on Issanda suur salaasi.“
Aadu Hint kannatas enne surma väga, et oli olnud vaimselt pidalitõbine. Palus end matta Audaku pidalitõbiste surnuaeda. Usun, et ta sai hingeliselt süüst puhtaks. Ta puhkab Kihelkonna surnuaias.
Heli Sepa arvamus oli – elus valitseb õiglus. Muidugi mitte alati, aga inimene on oma loomult kahepoolne… ja süüme on põhiline.
Urve Kirss


description: Tuleva aasta Saaremaa ooperipäevadele müüdi kahe päeva jooksul Orissaares, Kihelkonnal ja Kuressaares kokku umbes 750 sooduspiletit. Eesti Kontserdi meediajuht Lauri Aav ütles, et kõige rohkem osteti tänavusel saarlastele mõeldud salamüügil […]

title: Piletimüügijärjekord ulatus uksest välja

maintext:
Tuleva aasta Saaremaa ooperipäevadele müüdi kahe päeva jooksul Orissaares, Kihelkonnal ja Kuressaares kokku umbes 750 sooduspiletit.
Eesti Kontserdi meediajuht Lauri Aav ütles, et kõige rohkem osteti tänavusel saarlastele mõeldud salamüügil pileteid Rein Rannapi “Nurjatu saare” etendustele, lastegalale ja Giuseppe Verdi “Maskiballile”. Viimase pääsmed hakkavad tasapisi juba otsa saama ka Piletimaailmas.
Saaremaa ooperipäevade piletite salamüük toimus esmakordselt möödunud talvel. Toona müüdi kahe päevaga umbes 700 pääset. Sooduspiletite müügi peamine eesmärk on, et ka võimalikult palju kohalikke inimesi suve suurimast muusikasündmusest osa saaks. Piletite hinnad olid soodsamad olenevalt etendusest kuni 50 protsenti.
Tänavu võttis Eesti Kontserdi meeskond Saaremaale kaasa helilooja ja pianisti Rein Rannapi, kes üleeile Kuressaares Pöide Pruulikojas oma loomingut ja 2017. aasta ooperipäevadel esietenduva ooperi “Nurjatu saar” valmimist tutvustas. Rannap ütles, et Eesti Kontserdi tellitud ooperi stsenaariumi autor on Andrus Kivirähk, kelle teksti on luulevormi seadnud Jaak Urmet (pseudonüüm Wimberg). Pikemalt saab ooperi “Nurjatu saar” valmimise käigust lugeda Saarte Hääle järgmise nädala kultuuriküljelt.
Eesti Kontserdi juhatuse liige Jüri Leiten kinnitas Pruulikojas toimunud üritusel, et ettevalmistustööd 10. Saaremaa ooperipäevadeks on täies hoos. Saksamaalt tuleva külalisteatri Krefeld-Mönchengladbachi kunstiline juht, Eesti juurtega Mihkel Kütson on samuti vägevat eeltööd teinud, lisas Leiten.
“Ta tutvustab Saksamaal nii Saaremaad kui ka festivali. Saavad olema rahvarohked ooperipäevad,” rõõmustas Eesti Kontserdi juht.


description: REEDE, 16. detsember ÜRITUS Suur jõululaat kl 12–19 Kuressaare spordikeskuses. Kohal on kauplejaid üle Eesti! Täpsem info tel 51 48 703. Ida-Saaremaa Jõulumaa kl 10-16 Kõrkveres. Lääne-Saare valla Kaarma piirkonna […]

title: KUHU MINNA


description: Valjala vallas Ariste külas elanud eakas lehm Triinu, kes veterinaarkeskuse otsusega endiselt omanikult ära võeti, sai uue kodu samas vallas Tõnijal. Eile ajasid MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu esindajad Liina Vaher, […]

title: Lehm Triinu sai Tõnijal uue kodu

maintext:
Valjala vallas Ariste külas elanud eakas lehm Triinu, kes veterinaarkeskuse otsusega endiselt omanikult ära võeti, sai uue kodu samas vallas Tõnijal.
Eile ajasid MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu esindajad Liina Vaher, Marge Kaju ja Edit Annusver 12-aastase veise endise pererahva abiga treileri peale ja sõit uude koju Tõnija külas võis alata.
Edit Annusveri sõnul pakuti eakale loomale kodu ka Valgamaal ja Viljandimaal, õnneks ei olnud Triinut siiski vaja mandrile viia. “See, et Triinu sai uue kodu just Saaremaal, on super!” leidis Annusver. “Mandrile sõit oleks looma jaoks ikka väga kurnav olnud.”
Kuigi turvakodu vabatahtlikud kartsid, et lehma treilerisse saamisega võib probleeme tulla, õnnestus see üle ootuste lihtsalt – looma meelitati rokaämbriga. Uude koju jõudnud, teadis lehm täpselt, kus ta koht laudas on. Lehm jõi ära kolm ämbritäit vett ja asus isukalt sööma.
“Kui mõni joodik on tee ääres hädas, siis ma teda ei kohenda, aga kui loom on hädas, siis ma pean aitama,” põhjendas Alga talu perenaine Edna Nook otsust vana loom endale võtta.
Nook tunnistas, et vallavanem Aare Martinsonil tuli teda selleks enne üksjagu veenda. Viimaks andis Edna, kes on eluaeg loomi pidanud, oma jah-sõna.
“Arvasin, et ju see loom on kõhna ja hullu väljanägemisega, aga temaga võib täiesti rahule jääda,” leidis Triinu uus perenaine. Tema hinnangul annavad looma sõrad ja sõnnikune karv siiski tunnistust, et senised elamistingimused pole just kiita olnud. “Kui ajalehest selle lehma kohta lugesin ja pilte nägin, käis mu südamest nii läbi, et täitsa lõpp kohe,” ütles Edna.
Lehma pole Alga talus olnud enam aastaid. “Tegin lehmapidamisele lõpu siis, kui piimaautod küla vahel enam ei sõitnud,” ütles Nook. See-eest elab talus “terve armaada” kitsesid. Üks lahtiselt hoitav kits tegi uue naabriga kohe tutvust – pani oma nina vastu lehma oma. Triinu vaatas tulijat ja asus taas oma jahunõust sööma.
Uude perenaisesse suhtub Triinu aga nii, nagu oleksid nad ammused tuttavad. Aastaringselt vaid laudas elanud Triinu pääseb kevadeks-suveks karjamaale rohtu sööma.
“Edna lubas, et poputab looma hea toidu, jõusööda ja vitamiinidega üles ning Triinu võiks isegi vasika ilmale tuua,” avaldas Edit Annusver.


description: Nädalaleht Eesti Ekspress on sellenädalases numbris esile tõstnud tänavu ilmunud silmapaistvamaid raamatuid. Ilmunud kriminullidest on ära märgitud ka Katrin Pautsi “Politseiniku tütar” ja “Tulekandja”. Äramärkimist on leidnud ka Mustjala kandiga […]

title: Saaremaa-raamatud Ekspressi TOPis

maintext:
Nädalaleht Eesti Ekspress on sellenädalases numbris esile tõstnud tänavu ilmunud silmapaistvamaid raamatuid.
Ilmunud kriminullidest on ära märgitud ka Katrin Pautsi “Politseiniku tütar” ja “Tulekandja”.
Äramärkimist on leidnud ka Mustjala kandiga seotud Maimu Bergi novellikogu “Hitler Mustjalas”. “Bergi Hitler ja Stalin on inimesed, kes on kujutatud elusalt ja usutavalt. Seos tegelikkusega, vahel ootamatult järsk hüpe fantaasiast reaalsusesse on viimistletud lohaka elegantsiga. Lugedes tahaks jääda just Bergi fantaasiamaailma elama, püsida selles gogollikult lennukas tekstis terve mahuka romaani aja,” kirjutab Ekspress.


description: JÄÄR Kui tunned, et vajad täna rohkem aega, siis tegutse julgelt selle nimel, et oma töö rahulikult ära lõpetada. Kiirustamine ei tõota head! SÕNN Püüad enese ümber luua müstilist salapära […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Kui tunned, et vajad täna rohkem aega, siis tegutse julgelt selle nimel, et oma töö rahulikult ära lõpetada. Kiirustamine ei tõota head!
SÕNN
Püüad enese ümber luua müstilist salapära aurat, et oma salajase sümpaatia tähelepanu pälvida. Ära sellega ainult üle pinguta!
KAKSIKUD
Tänane päev tuleb toimekas ja kiire. Võimalikud uued suhted ja palju uut informatsiooni. Oled ka ise suhtlemisaldis ja tavalisest jutukam.
VÄHK
Peamised probleemid võivad täna tekkida sellest, kui hakkad teisi kamandama ja püüad iga hinna eest oma ideid peale suruda. Keskendu enese arendamisele!
LÕVI
Soodne päev pühendamaks aega perekonnale, kodukoldele ja kodustele töödele. Otsid täna sisemist rahu ja kindlustunnet. Head suhted lastega.
NEITSI
Täna paeluvad sind suurejoonelised ja nooblid üritused. Otsid ideaalmaailma ja püüad seda oma kujutlustes luua. Reaalsus on sinu jaoks igav.
KAALUD
Võid täna kokku puutuda inimestega, kes kunagi olid sulle lähedased. Ootamatud kohtumised toovad päevaplaani muudatusi.
SKORPION
Täna valitsevad pealiskaudsed meeleolud. Kipud kergekäeliselt lubadusi andma ja raha raiskama. Samas on täna hea päev lõõgastumiseks.
AMBUR
Sinu eneseväljendus on täna tunduvalt värvikam kui tavaliselt. Suudad oma meeleolu ja mõtteid väga hästi teistele selgeks teha, samas kipud liialdama.
KALJUKITS
Täna on päev, mil puutud kokku elu magusama ja meeldivama poolega. Tõenäoliselt kohtad inimesi, kes sind inspireerivad.
VEEVALAJA
Oled täna hajameelsem kui tavaliselt. Kui pead mingeid ametiasju ajama, kipud olulisi asju kahe silma vahele jätma. Ettevaatust liikluses!


description: Leisi vallas tegutsev mesinik ja meekaupmees Janar Suuster (pildil) võtab esimese Saaremaa mesinikuna kasutusele meepastöriseerija. “Põhiline eesmärk selle asja ostmisel on müügiargumendid,” ütles Janar Suuster, kelle sõnul võimaldab uus seade […]

title: Janar Suuster hakkab mett pastöriseerima

maintext:
Leisi vallas tegutsev mesinik ja meekaupmees Janar Suuster (pildil) võtab esimese Saaremaa mesinikuna kasutusele meepastöriseerija.
“Põhiline eesmärk selle asja ostmisel on müügiargumendid,” ütles Janar Suuster, kelle sõnul võimaldab uus seade suurendada tootevalikut ja tõsta ettevõtte konkurentsivõimet. Kui paljudel juhtudel hakkab mesi mõne aja möödudes meenutama pigem searasva, siis pastöriseerimine hoiab mee viskoossena 1–1,5 aastat.
Janar Suusteri ettevõte Hany OÜ sai pastöriseerija ostuks mikro- ja väikeettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetuse II taotlusvoorust 11 228 eurot.
Eesti mesinike liidu juhatuse esimees Aleksander Kilk ütles, et Hany OÜ on eelkõige meepakendusettevõte ja eks iga kaupmees otsi võimalusi, kuidas oma kaubale paremaid turustamistingimusi luua. Selleks, et muuta mesi ostja jaoks isuäratavaks, püütakse see muuta vedelaks. “Näiteks paljudel USA suurte poekettide ostjatel on moeasjaks, et mesi oleks lusikaga hästi kättesaadav, selline vedel ja voolav,” rääkis Kilk. “Selline mesi on ka ilus kuldkollakas ja pilgule meelepärane.”
Kilgi sõnul kaasneb mee kuumutamisega alati risk, et mee bioaktiivsus väheneb ja mesi muutub oluliselt vähema kasulikkusega magusaineks. Pastöriseerimise tehnoloogia võimaldab aga mett soojendada ja jahutada selliselt, et mee kvaliteet ja bioaktiivsus oluliselt ei kannata.
Aleksander Kilk ütles, et praegu on Eesti mee-ettevõtetel vähemalt 4–5 meepastöriseerijat.
Ain Lember


description: Üle pika aja on Kuressaare külje alla Põlluväljale kerkimas uus rajatis – kaubamärgi Ferm nime all tegutseva OÜ Raudrohi tootmiskompleks. Ettevõtte ostujuht Aarne Brokmann ütles Saarte Häälele uue kompleksi rajamist […]

title: Põlluvälja tehnoparki on kolimas uus ettevõte

maintext:
Üle pika aja on Kuressaare külje alla Põlluväljale kerkimas uus rajatis – kaubamärgi Ferm nime all tegutseva OÜ Raudrohi tootmiskompleks.
Ettevõtte ostujuht Aarne Brokmann ütles Saarte Häälele uue kompleksi rajamist põhjendades, et firma senised tootmisruumid Kudjapel on kitsaks jäänud.
Uues kohas on plaan kopp juba tuleval aastal maasse lüüa, praegused tootmisruumid jäävad tulevikus tõenäoliselt kasutusse laopinnana.
Lääne-Saare valla väljastatud projekteerimistingimused Põlluvälja tee 7 kinnistule lubavad projekteerida kuni kaks tootmis- ja/või ärihoonet kokku maksimaalselt kuni 3300 m² ehitusaluse pinnaga.
Hooned võib kavandada maksimaalselt kolmekorruselised, maksimaalse kõrgusega kuni 12 m maapinnast. Katusekalle on vaba, kuid harjajoon või hoonete pikem külg peab kulgema paralleelselt Põlluvälja teega. Hooned peavad kuju, konstruktsiooni ja välimuse poolest sobima ümbritsevasse keskkonda.
Tehnopargi Ringtee-äärsetel kruntidel peaksid olema kaubanduskeskused ja äripinnad, nende taha jäävatele kruntidele on kavandatud laopinnad ja logistikaettevõtted ning pargi kaugemasse ossa jäävatele kruntidele tootmisettevõtted.
LVM Kinnisvara maakler Kaiti Enno ütles, et tema kaudu on praegu aktiivses müügis kaheksa Põlluvälja tehnopargi kinnistut.


description: Vene gaasiettevõte LNG Gorskaya LLC kavandab Mõntu sadamasse vedelgaasi (LNG) punkerdamise terminali, mis oleks osa suuremast, ligi 33 miljonit eurot maksvast projektist, kirjutab Portnews.ru. “Meil on praegu, nagu ütleb vanasõna, […]

title: Mõntu plaanitakse LNG-terminali

maintext:
Vene gaasiettevõte LNG Gorskaya LLC kavandab Mõntu sadamasse vedelgaasi (LNG) punkerdamise terminali, mis oleks osa suuremast, ligi 33 miljonit eurot maksvast projektist, kirjutab Portnews.ru.
“Meil on praegu, nagu ütleb vanasõna, hanguga vee peale kirjutatud. On koostatud lihtsalt selline plaan, mingeid pabereid pole keegi allkirjastanud. Kui on asjal jumet, siis Mõntu sadam ei ole selle vastu,” ütles OÜ Mõntu Sadam juhatuse liige Mihkel Undrest BNS-ile.
Undrest ütles, et 33 miljonit eurot jaotub laiali kogu projekti peale ega puuduta kindlasti ainult Mõntu sadamat. “See ei puuduta ainult sadamat. Selles suurusjärgus hakatakse seda Euroopas ajama,” rääkis ta. “See terminal võib ka mujale tulla. Küsiti, kas te olete huvitatud, vastasime: jah, oleme huvitatud. Me oleme kohtunud spontaanselt, eile oli esimene kohtumine, helistati, et saame kokku ja arutame. Kui nad uuesti helistavad, siis kohtume võib-olla jälle. Aga võib-olla nad enam meile ei helista, helistavad kellelegi teisele.”
Keskusse kavandatakse Portnewsi andmetel 5000-kuupmeetrist ujuvat LNG-hoidlat ja kaid punkerdatavate laevade jaoks. Laevu hakataks plaanide kohaselt punkerdama 1300-kuupmeetrise mahutavusega tankerlaevast.
Projekti rahastatakse osaliselt Euroopa Liidu (EL) transpordiinfrastruktuuri programmidest, sealhulgas programmist CEF-T.


description: LUTERLIKUD KOGUDUSED JAANI 24.12 kl 14.30 – jõuluõhtu jumalateenistus. JÄMAJA 24.12 kl 15 – püha jõuluõhtu jumalateenistus. 25.12 kl 11 – I jõulupüha armulauaga jumalateenistus Jämaja kirikus. Pärast teenistust kirikukohv […]

title: Jõuluaeg maakonna kirikutes


description: Lääne-Saare vald sõlmis järgnevaks kolmeks aastaks 22 piirkonna lumetõrjelepingud, mille käibemaksuga tunnihind jääb 42 ja 70 euro vahele.   Rohkem kui üks pakkumine tehti viies piirkonnas (Maleva, Haamse, Randvere, trassid, […]

title: Lääne-Saare sõlmis lumetõrjelepingud

maintext:
Lääne-Saare vald sõlmis järgnevaks kolmeks aastaks 22 piirkonna lumetõrjelepingud, mille käibemaksuga tunnihind jääb 42 ja 70 euro vahele.
Rohkem kui üks pakkumine tehti viies piirkonnas (Maleva, Haamse, Randvere, trassid, kergliiklusteed), ülejäänutes tunnistati edukaks ainsa pakkumuse tegija.
Vallavalitsus tunnistas riigihankel edukaks järgnevad ettevõtjad: Mereranna piirkonnas FIE Margus Pruul töötunni hinnaga 35 eurot (lumepuhur) ja 40 eurot (traktor) käibemaksuta; Maleva piirkonnas FIE Margus Pruul hinnaga 40 eurot käibemaksuta; Loona piirkonnas Malteh OÜ hinnaga 54 eurot käibemaksuga; Aste piirkonnas Saare Varahaldus OÜ hinnaga 50 eurot käibemaksuta; Eikla piirkonnas FIE Ivo Lepik hinnaga 62,40 eurot (sahk) ja 69,60 eurot (lumepuhur) käibemaksuga; Haamse piirkonnas Saare Varahaldus OÜ hinnaga 50 eurot käibemaksuta; Randvere piirkonnas Malteh OÜ hinnaga 54 eurot käibemaksuga; Kudjape piirkonnas Kaubi Tehnika Teenused OÜ hinnaga 54 eurot käibemaksuga; Nasva-Mändjala piirkonnas Tinurek OÜ hinnaga 54 eurot käibemaksuga; Pähkla piirkonnas osaühing Viire hinnaga 42 eurot käibemaksuga; Abrukal Ablam OÜ hinnaga 49,20 eurot käibemaksuga; Kärla piirkonnas Kärla põllumajandusühistu hinnaga 48 eurot käibemaksuga; Sauvere piirkonnas Agrinate OÜ hinnaga 60 eurot käibemaksuga; Käesla-Kõrkküla piirkonnas Rixmarc OÜ hinnaga 64,80 eurot (tera) ja 70 eurot (lumepuhur) käibemaksuga; Kogula-Paevere piirkonnas Level AS hinnaga 45,60 eurot käibemaksuga; Karala piirkonnas FIE Jalmar Raud hinnaga 45 eurot käibemaksuta; Leedri-Pilguse piirkonnas FIE Kristjan Lüüding hinnaga 54 eurot käibemaksuga; Lümanda-Kuusnõmme piirkonnas Ranna Reisid OÜ hinnaga 54 eurot käibemaksuga; Kipi-Varpe-Viidu piirkonnas Ranna Reisid OÜ hinnaga 54 eurot käibemaksuga; Koimla-Taritu piirkonnas FIE Margus Pink hinnaga 45 eurot käibemaksuta; trassidel (Unimäe–Munessoo tee, Mullutu külatee, Randvere–Irase tee, Kiratsi–Kaarma tee, Asuküla–Kuke tee, Ametikooli tee) Malteh OÜ hinnaga 57,60 eurot käibemaksuga; Kuressaare–Upa ja Kuressaare–Vaivere kergliiklusteedel FIE Margus Pruul hinnaga 35 eurot käibemaksuta.


description: 26. detsembril toimus Torgu vallas Laadla seltsimajas traditsiooniline lahtine mälumäng “Torgu jõulud”, kus osales kaheksa võistkonda. Mäng koosnes 48 küsimusest, millest 8 olid muusika- ja videoküsimused. 2,5-tunnise tõsise mõttetöö järel […]

title: Mälumängu võitis Kuressaare

maintext:
26. detsembril toimus Torgu vallas Laadla seltsimajas traditsiooniline lahtine mälumäng “Torgu jõulud”, kus osales kaheksa võistkonda.
Mäng koosnes 48 küsimusest, millest 8 olid muusika- ja videoküsimused. 2,5-tunnise tõsise mõttetöö järel selgus paremusjärjestus. Esimeseks ja karikavõitjaks tuli 49 punktiga võistkond Kuressaarest, kes mängis koosseisus Anders Vrager ja Kaarel Eero. Teiseks tuli 43 punktiga Torgu naiskond koosseisus Riina Mällo ja Kaire Lei, kolmanda koha sai 42 punktiga Kaitseliidu võistkond, kuhu kuulusid Kristjan Moora ja Timmo Saarestik. Mullused võitjad Gunnar Usin ja Jaan Truu jäid seekord neljandaks.
Tõsiseks pähkliks osutus pealtnäha lihtne küsimus: millises maakonnas asub Sutlepa kabel?
Järgmine sarnane lahtine mälumäng “Torgu kevad” toimub 2017. aasta aprillis.
Tiit Pruul


description: Kuressaares Pihtla tänava nurka “kaunistava” kolemaja jaoks, mis politsei- ja päästeameti hoone kõrval tühjana seisab, on juba mõnda aega tagasi välja antud lammutusluba. Seega on lootust, et laguneva lobudiku asemele […]

title: Rullkatusega maja asemele tuleb parkla

maintext:
Kuressaares Pihtla tänava nurka “kaunistava” kolemaja jaoks, mis politsei- ja päästeameti hoone kõrval tühjana seisab, on juba mõnda aega tagasi välja antud lammutusluba. Seega on lootust, et laguneva lobudiku asemele tuleb parkla.
Aastaid tühjana seisnud Pihtla tee 9 maja on pinnuks silmas nii turvalisuse kui ka väljanägemise koha pealt. Selle omanik Richard Tomingas ütles, et maja lammutusluba on olemas, kuid seni ei ole veel paigas ühtegi kuupäeva ega kindlat plaani, millal lammutustöödega alustatakse.
Lammutusloa on linnavalitsus väljastanud juba möödunud aasta 31. märtsil, kui maja omanik oli veel Altam Konsultatsioonide OÜ. 12. veebruarist kuulub hoone suurärimees Richard Tomingase Novus Green-oil OÜ-le.
Abilinnapea Mart Mäekeri andmeil on praeguse kolemaja asemele planeeringu järgi ette nähtud parkla, mis on osaliselt mõeldud politsei ja päästeameti klientidele. Saarte Hääle andmeil just selline plaan nurgapealse majaga praegu ka on.


description: Nädalavahetusel anti politseile teada 17 erinevast juhtumist. Kainenema toimetati kaks inimest. Laupäeval kella 1 ajal teatati Kuressaare linnas asuvas korteris toimuvast peost, kus teataja sõnul lärmasid joobes alaealised. Politseinikud kontrollisid […]

title: UUS: Alaealised panid pidu ja purjus juht pages politsei eest

maintext:
Nädalavahetusel anti politseile teada 17 erinevast juhtumist. Kainenema toimetati kaks inimest.
Laupäeval kella 1 ajal teatati Kuressaare linnas asuvas korteris toimuvast peost, kus teataja sõnul lärmasid joobes alaealised. Politseinikud kontrollisid korteris viibinud seltskonda ja kümnel alaealisel tuvastati alkoholitarvitamise tunnused. Juhtunu osas alustati väärteomenetlust, et selgitada, kuidas ja kelle vahendamisel alkohol noorte kätte jõudis.
Laupäeval kella 5 ajal eiras Kuressaares Tallinna tänaval politsei peatumismärguannet kahtlase sõidustiiliga autojuht, kes proovis politseinike eest ära sõita.
Juht sõitis autoga tupiktänavasse. Seejärel püüdis sõidukis olnud viieliikmeline seltskond politsei eest põgeneda, kuid peeti kinni. Teiste seas oli seltskonnas kaks joobes alaealist.
„Võin politseiametnike kogemustele toetudes kinnitada, et katsed politsei eest ära sõita lõppevad enamasti sellega, et juht saadakse kätte ja teo eest tuleb vastutada seadusega ette nähtud korras,“ ütles Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar. „Soovitan igal juhul end ega kaasreisijad mitte täiendavalt ohtu panna. Politsei korraldusele sõiduk peatada tuleb alluda ka siis, kui olete toime pannud rikkumise.“
Antsaar paneb kõigile südamele, et joobes juhiga sõidukis kaasreisijana viibimine on väga ohtlik ja mõtlematu tegu.
„Arusaadavalt ei ole alkoholi tarvitanud inimene võimeline liiklusolukordi õigesti hindama, aga kahjuks ei pruugi pärast traagilist õnnetust olla enam võimalust isegi tehtut kahetseda,“ tõdes ta. „On õnnelik juhus, et seekord keegi viga ei saanud.“
Lisaks mainitud 12le alkoholi tarvitanud alaealisele, kontrolliti laupäeva varahommikul veel kolme alaealist, kellel tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused ning kes anti üle lapsevanematele.
„Loodan, et lapsevanemad leiavad aega ja võimaluse, et rääkida lastele alkoholist ja selle tarbimise kahjulikkusest noores eas,“ lausus politseijuht.


description: JÄÄR Oled eksperimenteerimise meelolus. Asud innukalt kõige uue ja huvitava kallale. Võid tulla originaalsetele ideedele, mida saab ka praktikas ellu viia. SÕNN Sinu lootused võivad täna ootamatult täituda ning anda […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Oled eksperimenteerimise meelolus. Asud innukalt kõige uue ja huvitava kallale. Võid tulla originaalsetele ideedele, mida saab ka praktikas ellu viia.
SÕNN
Sinu lootused võivad täna ootamatult täituda ning anda sulle uue impulsi tegutsemiseks ja aktiivseks suhtlemiseks. Hea päev reisimiseks.
KAKSIKUD
Võimalik, et puutud täna kokku ebasiiraste motiividega inimestega, kes püüavad sulle külje alla pugeda. Ära lase end mesikeeltel eksitada.
VÄHK
Vaata tähelepanelikult ringi ja tegele vaid sellega, mis sulle esmatähtis on. Ära lase teistel sinu elu korraldama hakata. Rohkem enesekindlust!
LÕVI
Kui toetud täna oma sisetundele, siis teed tõenäoliselt ka kõige õigemad otsused. Inimestega suhtlemine läheb ladusamalt kui tavaliselt.
NEITSI
Tänase päeva märksõna on suhtlemine. Oled tavalisest jutukam ja leiad kergesti ühise keele ka peaaegu võõrastega. Hea aeg läbirääkimisteks.
KAALUD
Täna valitsevad eelkõige rahulikud meeleolud. Suudad ka pingelistes olukordades säilitada kindlat meelt. Hea aeg finantstehinguteks ja kodusteks töödeks.
SKORPION
Võimalikud probleemid või takistused seoses liiklusega või liikumisega ühest paigast teise. Püüa olla tähelepanelik ja kontrolli oma plaanid üle.
AMBUR
Materialistlike mõjudega päev. Oskad hinnata ilusaid asju ja püüad luua enda ümber meeldiva atmosfääri. Hea aeg kodu kaunistamiseks.
KALJUKITS
Hea keskendusvõime ja tahtejõud. Soodne aeg enesetäiustamiseks ja kauakestvate programmidega alustamiseks. Muutused isiklikus elus.
VEEVALAJA
Hea aeg õpingute alustamiseks. Sinu mõte liigub kiiresti ja konstruktiivselt. Samas kaldud lobisema ja sellega oma energiat raiskama.