description: Vjatšeslav Leedo andis oma esimese põhjaliku teleintervjuu “Pealtnägija” ajakirjanikule Mihkel Kärmasele. Saarte Hääl avaldab selle autori loal neljapäeval. “Kuninga roll mulle eriti ei sobi. Ma oleks parem siuke varahoidja, kes […]

title: HOMSES LEHES: Vjatšeslav Leedo: kuninga roll mulle ei sobi

maintext:
Vjatšeslav Leedo andis oma esimese põhjaliku teleintervjuu “Pealtnägija” ajakirjanikule Mihkel Kärmasele. Saarte Hääl avaldab selle autori loal neljapäeval.
“Kuninga roll mulle eriti ei sobi. Ma oleks parem siuke varahoidja, kes nii-kui võtmetega kolistab ja rahakaste liigutab keldris,” ütleb ettevõtja vastuseks ajakirjaniku küsimusele, mida ta arvab kroonimata kuningaks või vähemalt praamikuningaks tituleerimisest.
“Pealtnägija” märgib, et Leedo palgal on kuni 1000 inimest, alates kohalikust lehest ja raadiost, lõpetades transpordifirma ning pullikasvatusega. Kiirel tuuril kappame läbi tema kohvikust, ehitus- ja puidutööstusest ning lihatööstusest, mis uhkeldab Eesti suuruselt teise päikesepargiga.
Muu hulgas räägib Leedo Pealtnägijas äriga alustamisest, kadedusest, poliitikast ja loomulikult praamidest. Kuid ka näiteks sellest, mille poolest haruldast telefoni Leedo helistamiseks kasutab ja mis “sekelduse” see talle maksuametiga kaasa tõi.
Vaata “Pealtnägijat” kell 20 Eesti Televisioonist ja loe pikka lugu homsest Saarte Häälest!


description: Kuressaaret peetakse turvaliseks linnaks, kus võib ka õhtusel ajal üsna julgelt ringi liikuda. Öeldakse, et erandid kinnitavat reeglit. Kuressaare turvalisuse meepotis on tõrvatilgaks möödujate kallal jõhkrutsev teismeliste kamp. Pole just […]

title: JUHTKIRI: Kaakide terror

maintext:
Kuressaaret peetakse turvaliseks linnaks, kus võib ka õhtusel ajal üsna julgelt ringi liikuda. Öeldakse, et erandid kinnitavat reeglit. Kuressaare turvalisuse meepotis on tõrvatilgaks möödujate kallal jõhkrutsev teismeliste kamp.
Pole just meeldiv pahaaimamatult jalutades lume- ja jääkuulide märklauaks sattuda. Või saada kaela sõimu-, roppuste ja ähvarduste valing. Lapsed ei pruugi nii kergelt pääseda, kui kaagid parasjagu poksikotte vajavad.
Kellegi lapsed on ka need, paljude poolt pättideks peetavad noored. Tahtmatult tekib küsimus, milline on nende laste kodu ja mis on nende kasvatamises viltu läinud.
Leidub vanemaid, kes väidavad end pooldavat vabakasvatust. Pigem siiski kasvatamatust – ei viitsita oma järglastega piisavalt tegelda ja piire paika panna, mida tohib ja mida mitte.
Vägisi meenub – ilmselt tõsielust võetud – anekdoot noormehest, kes bussiistmel poriste saabastega trampiva jõnglase mammakesele näritud nätsu pähe surus, teatades: “Mul on ka vabakasvatus!”

fasttext_language: et


description: Saarlaste dokfilm “Kuidas teha Saaremaal sokku” jõuab ETV kaudu ekraanile 24. detsembril kell 10. Sokud on ühed viguritega tegelased, kes ammustel aegadel ringi jooksid ja talvise pööripäeva paiku puksisid, et […]

title: ETV näitab jõuluajal saarlaste sokufilmi

maintext:
Saarlaste dokfilm “Kuidas teha Saaremaal sokku” jõuab ETV kaudu ekraanile 24. detsembril kell 10.
Sokud on ühed viguritega tegelased, kes ammustel aegadel ringi jooksid ja talvise pööripäeva paiku puksisid, et tähistada valguse võitu ja uue elu, viljaka aasta algust. See aeg on näiteks soome keeles talletunud jõuluvana nimetusse joulupukki, mis sõna-sõnalt tähendab jõulusokku.
ETV-s juhtuski nii, et film läks telekavasse pealkirjaga “Kuidas teha Saaremaal jõulusokku”, juures selgitus, et ammu enne jõuluvana tulekut jooksid ringi jõulusokud. Filmi tegijad saatsid ETV-le kohe meeldetuletuse, et dokumentaalfilm on pealkirjaga “Kuidas teha Saaremaal sokku” ja räägib sellest, et Saaremaal teatakse sokkusid näärisokkudena, kes jooksevad ringi uusaastaööl, kuid parandus on jõudnud ainult veebis avaldatud kavadesse.


description: „Lugu sündis esmakordselt koostöös rootslasest produtsendi ja laulukirjutajatega. Koostöö rahvusvahelise tiimiga oli minu jaoks huvitav ja kogemusterikas juba seetõttu, et lugu ise on oma stiililt suuresti erinev sellest, mida ma […]

title: KUULA! Kati Laev avaldas uue singli koostöös rahvusvahelise tiimiga

maintext:
„Lugu sündis esmakordselt koostöös rootslasest produtsendi ja laulukirjutajatega. Koostöö rahvusvahelise tiimiga oli minu jaoks huvitav ja kogemusterikas juba seetõttu, et lugu ise on oma stiililt suuresti erinev sellest, mida ma seni kirjutanud ja laulnud olen,“ ütles Kati Laev, kes on ka ise loo sõnade ja muusika autor.
„Lugu räägib võimatust armastusest ja inimestest, kes on jätnud meie hinge sügava jälje, kuid ei ole määratud jääma,“ kommenteeris laulu „Wake Up“ sõnumit Kati Laev. Loo autoriteks on J. Lundin, V. Nordmark, Kati Laev, Kaidi Laev.
Kati Laev sai avalikkusele tuntuks tänu Eesti Laul 2016 konkursile, kus tal õnnestus koos ansambliga Noorkuu pääseda edukalt ka finaali. Eesti rahva suur poolehoid saatis Kati Laeva nii Eesti Laulu poolfinaalis kui ka finaalis telefonihääletuse näol.


description: Fotod: Egon Ligi Print PDF

title: SUUR GALERII: Võimlemisklubi Pärl jõulupidu “Salasoovid”


description: Millised on olnud lõppeva aasta säravamad mõttekäigud Saarte Hääle veergudel? Kahjuks saame neist siinkohal ära tuua vaid väikese valiku. “Ettearvamatu, ekstravagantne, pöörane ja agar nagu nimekaim, Walt Disney koomiksikangelane Piilupart […]

title: Vaikimine hõbe, rääkimine kuld

maintext:
Millised on olnud lõppeva aasta säravamad mõttekäigud Saarte Hääle veergudel? Kahjuks saame neist siinkohal ära tuua vaid väikese valiku.
“Ettearvamatu, ekstravagantne, pöörane ja agar nagu nimekaim, Walt Disney koomiksikangelane Piilupart Donald,” kirjeldab Postimehe ajakirjanik NEEME KORV Donald Trumpi (SH 18.03).
“Me ei küsi väikse varba käest, kui palju see ressurssi võtab, et veri sealt läbi käib.” Laimjala rahvamaja juhataja, Kinobussi eestvedaja MIKK RAND peab oluliseks, et ühistransport säiliks ka ääremaal (SH 30.03).
“Iseendale kolli silme ette maalida ja sellega võitlema hakata on mõttetu tegevus,” ütleb majandushuviline AIVAR SÕRM soolise palgalõhe kohta (SH 5.05).
“Nutiseadmed koolides ära keelata oleks sama kui nõuda, et põllumehed lõikaksid põllul rukist sirbiga,” leiab Kuressaare gümnaasiumi direktor TOOMAS TAKKIS (SH 14.05).
“Mida see “nii vana” peab ütleja arvates tegema: laskma haua valmis kaevata ja minema haua äärele istuma, et kui hinge heidab, kukub sisse?” paneb kuressaarlane MARIA PEEP pahaks inimesele tema vanuse nina alla hõõrumist (SH 25.05).
“Oli tuline õigus viidata teatud kehaosale, millega lennuhanke korraldajad mõtlesid,” arvab endine Saaremaa arendusjuht TARMO PIKNER (SH 8.06).
“Mu kallis kodumaa. Kuidas seda sulle nüüd ilusasti öelda? Sul on sitt leivakotis.” MARIA FAUST, saarlasest saksofonist ja helilooja kodumaad ohustavast ahnusest ja ignorantsusest (SH 28.06).
“Mida on sellise kõneviisiga noorel emal oma lapsele õpetada? Kas ta karjub ka oma tite peale, et “sa kuradi t.., oled pampersi märjaks teinud”?” Orissaarlane Ingrid Holm ropu suuga tüdrukutest (SH 19.07).
“Laps mõtleb: “Oi, ma tahan ka seda jooki, mis paneb kõik inimesed naeratama ja tantsima!”.” Ivo Linna alkoholireklaami mõjust (SH 22.07).
“Kalamehed on ainukesed mehed, kes võivadki ennast meremeesteks nimetada,” leiab Kindral Kurvitsa kapten KAAREL TÜÜR (SH 30.07).
“Me pole kunagi väitnud, et lähme Saksamaale kohe pudrumägesid tühjaks kaevandama.” VJATŠESLAV LEEDO, Elb-Link Reederei GmbH üks omanikke (SH 13.08).
“Kui sa oled nii kõva mees ja sul on õigus, siis ei võbise sa nagu kõige haledam moosivaras!” Kogenud kriminaalpolitseinik Ants Raik kunagiste riigipöörajate juhist Gennadi Janajevist (SH 19.08).
“Kahju, et Skype´i loojad maale elama ei sattunud, oleksid ehk veel parema asja kokku pannud!” leiab Leisi Lapikoja omanik Maire Forsel (SH 26.08).
“Kui ei ole just mingi kaabakaga tegemist, siis reeglina valitakse valijameheks volikogu esimees.” Pihtla vallavanem JÜRI SAAR valijamehe isikuomadustest (SH 9.09).
“Näen suures protestimises olulist sõnumit naabritele Saaremaal: “Teised Saaremaa omavalitsused ei sobi meile!”.” Kuressaare linnavalitsuse projektijuht Simmo Kikkas kirjas Pöide vallavolinikele (SH 29.09).
“Ma pole iialgi näinud nii palju meeste pisaraid kui sellistes olukordades.” Patrullpolitseinik Robert Vahter meestest politseiauto kongis teel jaoskonna poole (SH 1.10).
“Igasugu arvamusuuringud ja edetabelid kuuluvad vähemalt meie maal rubriiki “Selgeltnägijate tuleproov”,” kirjutab poliitikahuviline saarlane Tarmo Pikner (SH 6.10).
“Sellistele aga, kes on mitu inimest tapnud, poleks minul küll kuulist kahju,” tõdeb endine Kuressaare konstaabel LEMBIT RÄTSEP (SH 18.10).
“Igasugustest kampaaniatest ja reklaamidest pole kasu olnud ega ole ka tulevikus, sest need mõjuvad võib-olla mõne minuti.” Saaremaa ühisgümnaasiumi 11. klassi õpilane CARLOS LIIV alkovastastest kampaaniatest (SH 1.11).
“Uus valitsus stardib, seljakott vanade muredega turjal, taustaheliks esimese uue Eestisse saabuva parvlaeva Leiger sireen.” Ettevõtja MEELIS KUBITS valitsuse vahetusest (SH 24.11).
“Kuressaare linna 453-aastast ajalugu ei ole katkestanud erinevad linnanimed, erinevad riigikorrad ega katkesta ka praegune haldusreform.” Kuressaare linnapea MADIS KALLAS kinnitab, et linn on linn ka ilma linnavõimuta (SH 25.11).
“Ulukid on nagu indiaanlased Ameerika uusasukatele,” toob Pärsama jahiseltsi juhatuse liige TOIVO LEMPU võrdluse (SH 25.11).
“Enne saab raha Panga pangalt kui Elektrilevist!” Saare Leiva juht JANAR VAIMA võimalusest esitada nõue elektrikatkestuse kahju hüvitamiseks (SH 17.11).
“Ei koole ta midagi kohe maha, sest piimaandjal on rammu ja elutahet niipalju, et õue pääsedes kepsutas ta ringi nagu noor varss ning suur mehehakatis lohises järel nagu tühi kott!” Eestimaa loomakaitse liidu juhatuse esimees HEIKI VALNER Ariste külas näguripäevi näinud lehm Triinust (SH 1.12).
“Veel on siin kogukond, keda oskavad meie juhid ja siin elavad inimesed ise “näo järgi koju ajada”. Paremat hästi toimiva omavalitsuse mõõdet ei teagi tahta.” Pöide valla elanik KERTU SILLA-KUUT Saaremaa ühendvallaga liitumist õigeks ei pea (SH 6.12).
“Mõlemal kaldal elavate kogukondade appikarjed Eesti otsustajate poole riigikogus ja valitsuse tasandil, aktsioonid ja allkirjade kogumised on kui hane selga vesi,” muretseb muhulane JAAN TAMM Väikese väina halva seisukorra pärast (SH 10.12).
“Paremad inimesed teevad kamba peale kokku vähem head kui normaalsed.” Elu üle mõtiskleda armastav Anseküla elanik OLIVER PARREST heategevusest (SH 21.12).


description: Kaheksa kodumaist filmi said vaegkuuljate tarbeks subtiitrid, nende hulgas ka Ilmar Raagi ja Veiko Õunpuu linateosed. Eesti vaegkuuljate liidu ja Eesti filmi instituudi koostöös on valminud eestikeelsed subtiitrid Raagi filmidele […]

title: Saare filmimeeste teostele subtiitrid

maintext:
Kaheksa kodumaist filmi said vaegkuuljate tarbeks subtiitrid, nende hulgas ka Ilmar Raagi ja Veiko Õunpuu linateosed.
Eesti vaegkuuljate liidu ja Eesti filmi instituudi koostöös on valminud eestikeelsed subtiitrid Raagi filmidele “Eestlanna Pariisis” ja “Kertu”, samuti Õunpuu filmile “Free Range”. Lisaks said tiitrid “Elavad pildid”, “Kirsitubakas”, “Mandariinid”, “Mina olin siin” ja “Nullpunkt”.


description: Politsei sai eelmisel nädalal Saaremaal 30 väljakutset. Piirkonnavanem Meelis Juhandi sõnul alustati kolme kriminaalmenetlust ja 21 väärteomenetlust.  Kriminaalmenetlused algatati kelmuse, varguse ja avaliku korra raske rikkumise paragrahvi järgi. novembril kell […]

title: MIS JUHTUS: Politsei pidi sekkuma lapse pärast tekkinud peretülisse

maintext:
Politsei sai eelmisel nädalal Saaremaal 30 väljakutset. Piirkonnavanem Meelis Juhandi sõnul alustati kolme kriminaalmenetlust ja 21 väärteomenetlust. Kriminaalmenetlused algatati kelmuse, varguse ja avaliku korra raske rikkumise paragrahvi järgi.
novembril kell 11.22 kõrvaldati Kuressaare linnas sõiduauto Suzuki roolist 69-aastane joobeseisundis juht, kelle suhtes alustati väärteomenetlust.
detsembri õhtul varastas 49-aastane mees kauplusest SuperAlko kaks pudelit viina. Kaupluse müüjad pidas mehe kinni ja kutsusid politsei. Alustati väärteomenetlust.
Väärteomenetlus algatati ka kahe alaealise noormehe suhtes, kes Kuressaare linnas jalgrattaga sõites ei kandnud jalgratturi kiivrit. Ühele neist noormeestest oli juba eelmisel päeval sama asja pärast märkus tehtud.
3. detsembril kell 12.54 teatati peretülist Kuressaare linnas, kus naine ja mees tülitsesid omavahel lapse pärast ja lõhuti ära välisukse klaas. Alustatud on väärteomenetlust.
4. detsembri öösel kella 2 paiku kõrvaldati Lääne-Saare vallas Kuivastu–Kuressaare mnt 140. kilomeetril sõiduauto BMW juhtimiselt esmase juhiloaga joobeseisundis 18-aastane mootorsõidukijuht, kelle suhtes alustati väärteomenetlust.


description: Kuressaare gümnaasiumi lapsevanemad soovivad, et koolikiusamise tõttu taastataks näiteks kooli turvameeste süsteem. “Koolikiusamine eksisteerib, oleks mõttetu seda eitada,” tunnistab KG hoolekogu vastvalitud juht Maris Rebel. Tema sõnul pole aga kindlasti […]

title: KG võitleb kiusamisega

maintext:
Kuressaare gümnaasiumi lapsevanemad soovivad, et koolikiusamise tõttu taastataks näiteks kooli turvameeste süsteem.
“Koolikiusamine eksisteerib, oleks mõttetu seda eitada,” tunnistab KG hoolekogu vastvalitud juht Maris Rebel. Tema sõnul pole aga kindlasti tegu eriolukorraga.
Hoolekogu viimasel istungil tuli koolikiusamise teema siiski eraldi päevakorrapunktina arutusele. Peamiselt väljendub kiusamine selles, et vanemate klasside õpilased käituvad kiuslikult endast noorematega.
“Garderoobide juures olevatesse klassidesse minek on väiksematele ebamugav – III kooliastme poisid panevad jala taha, hirmutavad, kiusavad. All tundi oodates tekib konflikte ka II kooliastme klassides,” seisab hoolekogu protokollis.
Maris Rebeli sõnul ei tulnud teema üles mitte niipalju kiusamise vaatevinklist, kui hoopiski kooli tugikeskuse töö ja teenuste aruteluna. Tugikeskus on saanud Rebeli sõnul palju head tähelepanu.
Tugikeskuse juht Piret Tenno oli Rebeliga sama meelt, et probleemi eitada ei saa. “Kool on suur ja lapsi on palju, mis teeb kiusamise kiusajaile lihtsamaks,” nentis Tenno. “Usun, et Kuressaare gümnaasium ei ole ainus kool, kus selline teema päevakorral on,” lisas ta. Tenno sõnul on kiusamine loomulikult taunitav tegevus, mida ei tohiks ideaalis üheski kollektiivis eksisteerida.
Tenno ja Rebel ütlevad, et politsei otsest sekkumist ei ole koolis vaja olnud. Rebeli sõnul on politseiga hea koostöö ning pärast mõnda lahendatud vahejuhtumit on tehtud ka selgitustööd.
Maris Rebeli sõnutsi on turvateenuse taastamine päevakorrale tõusnud eelkõige garderoobide pärast, mille pimeda nurgataguse asukoha tõttu kannatab sealne heakord. Lõhutakse kappe ja kustutakse tulesid, et teisi kiusata. Selle vastu aitab valgustilülitite asendamine lampe tööle panevate liikumisanduritega.
Samas oleks ikkagi vaja inimest, kes jälgiks kaamerapilti ja liiguks ringi. “Kunagi on selline teenus koolis ka olnud. Hoolekogu arvates võiks selle taastada. Kool tegutseb selle nimel,” kinnitas Rebel. Piret Tenno lisas, et praegusest olukorrast, kus nii juhtkond, tugi-
spetsialistid kui ka õpetajad püüavad garderoobis toimuval päeva jooksul silma peal hoida, paraku ei piisa.
Koolijuht Toomas Takkis märkis hoolekogu protokolli kohaselt, et linn ei ole kahjuks tugikeskusele turvatöötaja jaoks raha eraldanud. Huvitaval kombel ütles linna pressiesindaja Kristiina Maripuu, et KG pole kunagi sellist taotlust teinudki, seega pole linnavalitsus saanud ka keelduda.
Saarte Häälele ütles Takkis, et kool ei ole tõepoolest linnavalitsuse poole turvateenuse sooviga pöördunud. “Siin on mingi infomüra,” lisas ta.
KOMMENTAARID
Piret Tenno, KG tugikeskuse juhataja: “Oleme püüdnud teemaga tegeleda nii klassiti kui ka individuaalselt, vajadusel koos kõikide asjasse puutuvate laste vanematega jne. Oluline on märkamine ja kindlasti sellele järgnev tegutsemine, et nii kiusamises süüdistatav kui ka kiusaja saaks aru, et tegu on tõsise probleemiga, millele ei saa läbi sõrmede vaadata. Teeme omalt poolt kõik, mis meie võimuses, et iga juhtum leiaks positiivse lahenduse. Siinkohal on olulisel kohal ka koostöö kodu ja perega, kellel on samuti märkimisväärne roll lapse hoiakute kujunemisel.”
Maris Rebel, KG hoolekogu juht: “Meil on hoolekogus ka mandri koolist tulnud laste vanemaid ja nende kommentaar meie hoolekogus käsitletavatele probleemidele on olnud pigem, et millega te siin tegelete!? Jumal, kui hästi teil siin kõik on. Ilmselt on asjad veidi parema kontrolli all tänu pidevale kooskäimisele, kohtume neli korda aastas ja ehk aitab kaasa ka suhteliselt pisikese kogukonna üksteise tundmine.”


description: Lihunikuamet pole töö, mida häbeneda. Ehkki see ei pruugi päris igaühele sobida, on iga töö jaoks kuskil siiski õige inimene olemas. Saaremaa lihatööstusel ongi parasjagu veel üht tragi esmastöötlejat oma […]

title: Saaremaa lihatööstus otsib esmastöötlejat

maintext:
Lihunikuamet pole töö, mida häbeneda. Ehkki see ei pruugi päris igaühele sobida, on iga töö jaoks kuskil siiski õige inimene olemas.
Saaremaa lihatööstusel ongi parasjagu veel üht tragi esmastöötlejat oma usinasse meeskonda juurde tarvis.
Tapa- ja lihalõikuse osakonna juhataja Illimar Poopuu tõdes, et esmastöötleja ongi teiste sõnadega lihunik, kes väga üldsõnaliselt öeldes tapab lihaks mineva looma. Tema tööülesannete hulka kuulub ka sellele järgnev käitlemine.
Otsitakse noort meest
Poopuu sõnul otsivad nad uut töötajat seepärast, et üks töökoht lihtsalt vabanes. Otsitav töötaja võiks soovitavalt olla 20–30-aastane meesterahvas.
Kes esmastöötleja tööd ei karda ja mõtleb, et see ehk ongi tema jaoks see õige amet, ei pea pelgama, kui tal varasemad kogemused puuduvad. “Väljaõpe toimub kohapeal,” kinnitas Poopuu. Seda väga lihtsal põhjusel, kuna tapa- ja lihalõikuse osakonna juhataja sõnul Eestis lihunikke eraldi välja ei õpetata.
Mis puutub esmastöötleja tööaega, siis tapamaja poolel alustatakse tööpäeva kell 8 hommikul ja lõpetatakse siis, kui töö lõpeb.
“Kuna inimesed töötavad tapavabadel päevadel teistes osakondades, siis seal on juba teised kellaajad töö alustamiseks ja lõpetamiseks,” selgitas Illimar Poopuu. “Tapamaja tootlikkus on nii suur, et jõuame ühel päeval rohkem tappa, kui lõikus lõigata,” lisas ta.
Esmastöötlejaid ehk lihunikke on Saaremaa lihatööstuses praegu 11. Et saabumas on kibekiire jõuluaeg, saab uus töötaja kindlasti anda oma panuse, et kõik jõulupraed õigeks ajaks valmis ja kauplustesse jõuaks.
Tahtmist peab olema
Kõneldes esmastöötleja töötasust, on töötasu Poopuu sõnul vastavuses inimese võimetega. “Peab olema tahtmist tööd teha, siis tuleb ka töötasu!” kinnitas ta.
Tööstuslik lihatootmine sai Saaremaal alguse 1803. aastal. Tänaseks on Saaremaa lihatööstusest saanud maakonna üks juhtivaid ettevõtteid, mis töötleb kuus ligi 400 veist ja 3000 siga. Kuus turustatakse ligi 500 tonni toodangut.
Toodetakse roavalmistusvorste, keeduvorste nii säilekestas kui ka suitsutatuna, poolsuitsu- ja täissuitsuvorste, vere- ja tangutooteid, pasteete, sülte. Samuti on valikus saaremaine värske sea- ja veiseliha. Enamik toodetest läheb turule pakendatult.


description: Kirjandusminister ja Postimehe huumoritoimetaja Mart Juur otsis raamatupoodidest välja lõppeva aasta parimad palad ning nende hulgast leiab ka muhulase Katrin Pautsi krimilood. Postimehe veergudel ütleb Juur, et Eesti roimakirjandus on […]

title: Juur kiitis Katrin Pautsi

maintext:
Kirjandusminister ja Postimehe huumoritoimetaja Mart Juur otsis raamatupoodidest välja lõppeva aasta parimad palad ning nende hulgast leiab ka muhulase Katrin Pautsi krimilood.
Postimehe veergudel ütleb Juur, et Eesti roimakirjandus on “Politseiniku tütre” ja hiljuti ilmunud “Tulekandja” näol tublit täiendust saanud.
“Pautsi viljeldavat žanri võiks nimetada Muhu tumedaks, sest teoste tegevus toimub Muhumaal ja Saaremaal. Õudselt põnev ja kohati õudselt naljakas ka,” märgib Juur.
Katrin Pauts ütles, et tal on peas juba uued projektid ning oma ilmunud raamatutest on ta juba eemaldunud. Tagasisidet ta “Tulekandja” kohta veel saanud polegi.
“Lugeja arvamus teosest kajastub kõige paremini mitte kriitikute sõnavõttudes, vaid järgmise teose müüginumbrites. Praegu naudin oma palka esimese raamatu eest ja loodan, et sellega saadud krediiti kohe ära ei raiska,” rääkis Pauts.
Mart Juure kiituse kohta ütles ta, et Juurega on nad vanad tuttavad ja kirjandusminister on teada-tuntud krimisõber. “Ta küll ilmaaegu ei kiida ja muidugi läheb see mulle korda. Mulle isiklikult ütles ta, et raamat oleks võinud palju paksem olla,” on Pauts heade sõnade eest tänulik.
Nagu mainitud, mõtleb Katrin Pauts praegu juba uutele plaanidele. “Võimalik, et proovin vahepeal kätt mõnes teises žanris,” märkis ta.


description: Ikka terit neh. Uijee kus mineva laupa üöse panni nõuke killavoor Kuivastu poole, et ma olli ühna kohkun, et misse lahti oo. Nii ilisel aal ju raamisid ep köi ja […]

title: MUHU UUDISSED: Pidunädal akkab pihta

maintext:
Ikka terit neh. Uijee kus mineva laupa üöse panni nõuke killavoor Kuivastu poole, et ma olli ühna kohkun, et misse lahti oo. Nii ilisel aal ju raamisid ep köi ja kas ikka paergu oo selle ülesoamisega nii ullusti, et piab juba õhta sabase passima minema. Age neh, soarlased ja muhulased põrutasid tükkis Kuivastu, et iidlaste Leigeril soaks uie korra pialt ää voadata. Ja kui omingu sie jutt Liiva linnas lahti läks, siis üks elu näin Muhu naene arvas tulisema õieti – nie TS Laevade asjakarbid oo ikka päris targad, et nad muhulase kapteniks valisid. Sest muhulased tulavad ju just igast moailma otsast koa kojo tagasi.
Aga neh, meitel köib ülemoa vahet voorimine ikka viel Hiiumaaga ja põle ete ullu ühtid sest. Igatahes muhulased ja roamatupakid tulavad teenepoolt väina küll kenasti ää. Manala Katrini “Tulekandja” jõudis mineva neljabe Liiva puodi ja Ingrid Rüütli “Muhumaa laule ja lugusid” olli juba kahe nädali iest Kuresare roamatupuodis müükis. Aga Ingrid Rüütel ise tuleb seda roamatud muhulastele esitlema laupa, 17. detsembril kellu ühest ja kokkusoamine oo Liiva koolimajas.
Veart roamatud oo just mõlemad. Kui ikka juba korra lahti lüödud, siis ep soa kindi panna enne, kut tagumine koan oo viel paljast üksi parama käe vahel.
Kis oo juhtun kalendri voatama, siis kohutab ikka päris ää, et tuleva nädali lõppus oogid juba jõulud ju. Ja neh, neid jõulupidusid akkab sii nüid tulema jälle üheteese järges. Lasteaa pissiksed Siilid akkavad juba täna kellu poolest neljast oma pidu pidama. Jäneste rühma pidu oo esmasbe, ühessateistmendal kellu poolest viiest ja Oravate oma teisibe, kahekümendal kellu viiest. Ja teisibe omingust poolt, kellu ühestteistmest, pietse lasteaa saalis koduste laste jõulupuud koa. Neh, Muhu vallal oo päkapikkudega nõuke kange koostüö leping tehtud, et kõik lapsed, kis oo valla ingekirjas, soavad omale jõuluks kena vekikoti. Ja nie, kis ep köi koolis ega lasteaidas mitte, nie soavad omad vekikotid just selle pidu aegas jõuluvana kääst kätte. Nõnna et kulla munuksed, kukkuge nüid nobesti salmisid õppema. Pidud põle änam kaugel!
Ja Liiva koolimajas oo suur pidu neljabe, 22. detsembri õhta. Kellu neljast akkab sial pihta laste kontsert, midast kõiki voatama ja kuulama oodetse. Kontserdi nimeks oo “Jõuluõhtu metsas” ja esinevad kõik Liiva kooli lapsed. Voatama piaseb tuimuidu.
Neh sõuksed siis ollid nie meite pühade ielsed jutud. Olge munuksed!


description: Täna kell 15 kirjutasid Kuressaare raekojas Saaremaa valla ühinemislepingule alla 11 valla vanemad ja volikogu esimehed. Kohal viibinud riigihladuse minister Mihhail Korb ütles tervituses et kindlasti on saarlased muule Eestile eeskujuks. […]

title: UUS! Saaremaa vallaks ühinemine sai kinnituse


description: Ööl vastu reedet sai politsei teate Mustjala külas teelt välja vastu puud sõitnud autost. Politsei õnnetuspaigale jõudes oli juht sündmuskohalt pagenud ja auto kraavi jätnud. Pealtnägija sõnul võis auto trajektoori […]

title: Avarii teinud juht pages sündmuskohalt

maintext:
Ööl vastu reedet sai politsei teate Mustjala külas teelt välja vastu puud sõitnud autost. Politsei õnnetuspaigale jõudes oli juht sündmuskohalt pagenud ja auto kraavi jätnud. Pealtnägija sõnul võis auto trajektoori põhjal oletada, et juht võis olla purjus.
Reedel, 30. detsembril pärast südaööd anti politseile teada, et Mustjala külas on sõiduauto juht teelt välja ja vastu puud sõitnud. Politsei asus välja selgitama õnnetuse asjaolusid ja juhi isikut.
“Sõitsime tuletõrjeauto järel kuni Mustjala külani. Kohale jõudsime ligikaudu 1.25 ja nägime, et BMW oli sujuvalt kraavi libisenud, niitnud maha elektriposti ja siis puude rägastikus lõpetanud. Kuulsime, et juht oli jooksu pannud ja politsei asus teda otsima,” rääkis pealtnägija Indro Kottise.
Ta ütles, et juhiluba oli autosse jäetud, ja lisas, et arvestades, kui lauge koha peal oli auto kraavi sõitnud, võib järeldada, et juht võis olla purjus.
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesment nentis, et sõiduki numbrimärgi järgi saab küll tuvastada auto omaniku ja selle kasutajad, kuid selleks, et välja selgitada, kes tegelikult roolis oli, tuleb kasutada teisi meetodeid.


description: Kas kirjutad avalduse ametist lahkumiseks omal soovil isiklikel põhjustel või tuleb vallandamine, pani Salme vallavanem Kalmer Poopuu esmaspäeval Salme põhikooli direktori Marika Pütsepa valiku ette. “Piltlikult öeldes pandi näpud sahtli […]

title: HOMSES LEHES: vallajuhid vabanesid päevapealt koolidirektorist


description: Politsei ajas 25. detsembri ööl taga joobetunnustega autojuhti, kes oli eiranud peatumismärguannet. Kuressaare ringteelt alguse saanud tagaajamine päädis juhi kinnipüüdmisega alles Muhus. Piirkiirust ületanud BMW juht võttis suuna Kuivastu maanteele […]

title: Joobes juhti jälitati Muhuni

maintext:
Politsei ajas 25. detsembri ööl taga joobetunnustega autojuhti, kes oli eiranud peatumismärguannet. Kuressaare ringteelt alguse saanud tagaajamine päädis juhi kinnipüüdmisega alles Muhus.
Piirkiirust ületanud BMW juht võttis suuna Kuivastu maanteele ja kihutas Muhusse välja, kus ta lõpuks kinni peeti. Kontrollimise käigus avastati, et 21-aastasel juhul puudus juhiluba ja ta oli tarvitanud alkoholi. Autojuhile määrati kohtus kriminaalkaristus, mis ei ole veel jõustunud ja mida on veel õigus vaidlustada.
Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar sõnas, et rikkumise toime pannud inimene peab mõistma oma vastutust. “See, et inimene ei istu rooli purjus peaga ja juhiluba omamata, peab olema iseenesest mõistetav.” Politsei andmetel on tegu seni pikima tagaajamisega Saare maakonnas.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse rahvusvaheliste pereturismi atraktsioonide toetusele esitas 1. detsembriks taotluse kokku 34 ettevõtet, kokku küsiti ligi 60 miljonit eurot. “Saare maakonnast tuli kaks projekti, kuid täpsemat infot saame jagada […]

title: Saaremaal taotleb atraktsioonitoetust kaks ettevõtet

maintext:
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse rahvusvaheliste pereturismi atraktsioonide toetusele esitas 1. detsembriks taotluse kokku 34 ettevõtet, kokku küsiti ligi 60 miljonit eurot.
“Saare maakonnast tuli kaks projekti, kuid täpsemat infot saame jagada siis, kui otsused on tehtud,” ütles EAS-i kommunikatsioonijuht Kadri Kütt.
Saarte Hääl on varem kirjutanud Suure Tõllu puhkeküla plaanidest rajada Lilbi külla meelelahutuslik teemapark.
Ühe projekti toetus on 750 000 kuni 2,75 miljonit eurot. Toetust on võimalik anda ligi 6–10 projektile, millega arendatakse olemasolevaid või rajatakse uusi peredele mõeldud atraktsioone.
Atraktsioon peab olema avatud vähemalt kuus kuud aastas ja teisel aastal pärast valmimist oodatakse toetust saanud atraktsioonilt minimaalselt 10 000 väliskülastajat.
Toetusele kandideerivad lõbustuspargid, veepargid, erineva temaatikaga muuseumid ja erinevate tegevustega elamuskeskused, sh ka vähem või rohkem kombineeritud kujul virtuaalreaalsust pakkuvad atraktsioonid.


description: Georg Gross tuleb ralliradadele tagasi – tal on kavas osta WRC-ralliauto ja oma kaardilugejana näeb ta viimased hooajad koos Ott Tänakuga MM karussellil tiirelnud Raigo Mõlderit. Raigoga on ta varemgi koos […]

title: HOMSES LEHES: Raigo Mõlder naaseb Grossi kaardilugejaks

maintext:
Georg Gross tuleb ralliradadele tagasi – tal on kavas osta WRC-ralliauto ja oma kaardilugejana näeb ta viimased hooajad koos Ott Tänakuga MM karussellil tiirelnud Raigo Mõlderit.
Raigoga on ta varemgi koos sõitnud ja Saaremaa ralligi võitnud. “Raigo on supermees igas mõttes!” kiitis Gross ning Mõlder võttis pakkumise kohe vastu.
Lähemalt loe juba homsest Saarte Häälest!


title: MÄSS SALMEL: vallajuhid vabanesid koolijuhist päevapealt

maintext:
Kas kirjutad avalduse ametist lahkumiseks omal soovil isiklikel põhjustel või tuleb vallandamine, pani Salme vallavanem Kalmer Poopuu esmaspäeval Salme põhikooli direktori Marika Pütsepa valiku ette.
“Piltlikult öeldes pandi näpud sahtli vahele ja kästi lahkumisavaldus kirjutada,” ütles üks asjaga kursis olev maakonna põhikooli direktor Saarte Häälele.
Koolijuhtide e-postilisti kaudu levis uudis Marika Pütsepa lahkumisest kulutulena ja terve eilse hommiku pidi ta asjaolusid selgitama hämmastunud kolleegidele igast maakonna servast.
Kolmapäeva pärastlõunal kutsuti koolijuht uuesti vallavalitsusse. Pärast mitmetunnilist vestlust, kus osalesid lisaks vallavanemale volikogu esimees ja õpetajate ametiühingu esindaja, otsustas Marika Pütsep avaldusele alla kirjutada. Sellele lisaks keelas vallavanem lahkumise põhjustest avalikkusele rääkida.
Sel põhjusel Marika Pütsep Saarte Häälele konflikti kohta sisulisi kommentaare ei anna. Küll aga tegid seda nimetuks jäädes mitu tema alluvat, kellele koolijuhist vabanemise moodus ei sobi. Nimelt allus vallavanem Pütsepa lahkumist nõudes koolist saadetud nn esimese korruse pöördumisele. Allkorrusel on algklassid ja sealt koolijuhi kangutamine juba mõned kuud tagasi alguse sai.
Lammutamine ei vii edasi
“Ma ei ütle, et ma midagi valesti ei teinud, kuid töölepingu tingimusi, ametijuhendit olen alati täitnud. Aga praegusel juhul panid kolleegid vallavalitsuse valiku ette, kas lahkuvad nemad või mina. Nende võit, kuid selline lammutamine kooli edasi ei vii,” lausub Marika Pütsep, kelle juhtimisel on kool, selle õpilased ja õpetajad saavutanud mitmeid tunnustusi ja seda mitte ainult Saaremaal, vaid vabariiklikul tasemel.
Noorte kolleegide etteheidete sisuks pole seejuures koolijuhi sisuline töö, vaid tema mõnikord konarlik või järsk suhtlemisstiil ja sellest sündinud konfliktid. Üks Poopuule saadetud pöördumisele alla kirjutanutest, kooli huvijuht Mariliis Lazarev selgitab: “Tekkinud olukord ei andnud võimalust senisel viisil jätkamiseks, tuli leida lahendus ning asi lahendati poolte kokkuleppel.”
“See olukord on meie koolis värske ja hell teema. Hetkel ei soovi ma küll kõigi nimel rääkida või kommenteerida. Kindlasti palume asjale lähenemisel delikaatsust, kõigi osapooltega arvestamist,” räägib Lazarev Saarte Häälele.
Seevastu “teise korruse” rahvas ehk umbes kaks kolmandikku 18-liikmelisest kollektiivist on Marika Pütsepa selja taga. “Kool on kildudeks lõhutud,” ei hoia üks õpetajatest Saarte Häälega suheldes värve kokku. Teine ütleb, et oponentidele pakuti kompromissi, direktor lubas omalt poolt “kolm sammu tagasi võtta”, kuid solvatud õpetajate sõnum oli selge: kas lahkub direktor või läheme meie.
Marika Pütsep tunnistab, et tal on kahju lahkuda ja jätta tosina aasta töö keset õppeveerandit, kooliaastat ja valdade liitmisele vastu minnes. Märtsikuus on tulemas Salme kooli välishindamine. Marika Pütsep pakubki, et vallavalitsus võinuks ära oodata maavalitsuse spetsialisti Meelis Kaubi tehtava auditi. Kui selle tulemusel oleks temale kui koolijuhile jätkuvalt etteheiteid, siis poleks millegi üle vaielda.
Koolipidaja esindaja, Salme vallavanem Kalmer Poopuu kinnitas, et viimane tööpäev on Marika Pütsepal täna. Pütsep ei jätka ka matemaatika- ja füüsikaõpetajana, kellena ta on Salme põhikoolis töötanud kauemgi kui direktorina.
Kollektiivisisene teema
Kooli töötajatelt koolipidajale läkitatud pöördumise üksikasju ei saanud vallavanem kommenteerida ja seda pöördujate soovil. Nimelt on pöördumises mainitud, et arvestades probleemi delikaatsust, oodatakse koolipidajalt lahendit, mis ei kahjustaks kooli mainet. Tegemist on kollektiivisisese isikliku teemaga, mida laiema avalikkuse ees lahata poleks eetiline. “Koolipidaja roll oli olla osapoolte lepitaja, ta leidis lahenduse ja leping lõpeb poolte kokkuleppel,” nentis Poopuu.
Tema sõnul ei juhtunud asi päevapealt. Pöördumine saabus kooli töötajatelt mõne aja eest ja probleemile ongi vahepealsel ajal lahendust otsitud.
Valla dokumendiregistris ei ole pöördumist näha olnud, kuna pöördumine tuli otse Poopuule kui koolipidaja esindajale ning lahendust oodati temalt. “Seepärast ei ole seda sinna ka üles pandud, see on olnud minu käes,” põhjendas vallavanem.
Kalmer Poopuu kinnitusel ei ole probleemid osapoolte vahel olnud otseselt tööga seoses, vaid suhete tasandil. Pütsep on olnud väga hea õpetaja ja tugev administraator. Selle nädala lõpuni on Pütsep veel tööl ja osapoolte vahel kehtib n-ö koolirahu.
Andres Sepp, Kertu Kalmus
Salmel veri vemmeldab
Salmele on see juba teine kord suure käraga ja keerulist teed pidi koolile direktorit valida. 2005. aastal lõppes Salme kooli looja ja toonase direktori Arno Vinni tööleping ning korraldati konkurss. Esimese konkursi ta ka võitis, kuid segastel põhjustel konkurss tühistati. Teisel konkursil osalemiseks tegi vallavanem Kalmer Poopuu ettepaneku maavalitsuse haridusametnikule Meelis Kaubile, kes pärast vaagimist ka kandideeris. Kaubi võitis konkursi, kuid loobus kohe väidetavalt seetõttu, et alguses räägitud ja pärast selgunud tingimused ei klappinud.
Seega toimus uus direktori valimine ja selleks sai Marika Pütsep. Ühe esimese personalimuudatusena tõi ta tööle nüüd tema vastu protesteerinud Merle Lepiku, kes valiti sel aastal Eesti parimaks klassiõpetajaks.
Lähemal ajal on aga oodata konkurssi uue koolidirektori leidmiseks.


description: Lääne-Saare vald pidas laupäeval Kärlal oma teist ja viimast sünnipäeva. Teiste kutsutud külaliste hulgas oli ka Esna vallavanem Paavel Koosaar. Rahvast tantsitas igihaljas Apelsin. Print PDF

title: SUUR GALERII: Vaata, kes käisid Lääne-Saare valla teisel sünnipäeval!


description: Kuressaare linnapea Madis Kallas annetab osa volikogu määratud erakorralisest preemiast erinevate projektide toetamiseks. Linnavolikogu otsustas oma viimasel istungil maksta linnapea Madis Kallasele Saaremaa omavalitsuste ühinemise protsessi eestvedamisel kahe aasta jooksul […]

title: Linnapea loovutab osa preemiast

maintext:
Kuressaare linnapea Madis Kallas annetab osa volikogu määratud erakorralisest preemiast erinevate projektide toetamiseks.
Linnavolikogu otsustas oma viimasel istungil maksta linnapea Madis Kallasele Saaremaa omavalitsuste ühinemise protsessi eestvedamisel kahe aasta jooksul tehtud töö eest lisatasu kahe kuu ametipalga ulatuses. Linnapea ametipalk on praegu 2454 eurot.
Ettepaneku preemia maksmiseks tegi linnavolikogu esimees Toomas Takkis.
Madis Kallase sõnul on ta ühtse Saaremaa ja kogu piirkonna parema käekäigu nimel töötanud südamega ning ta lisas, et tal on volikogu liikmete tehtud otsuse üle siiralt hea meel. “Nagu ütlesin ka volikogu istungil, olen aastate jooksul igakuiselt toetanud erinevaid projekte, ühinguid ja inimesi ning makstav lisatasu annab mulle võimaluse teha seda veel suuremas mahus,” märkis ta.
Seni on linnapea toetanud näiteks ajaloo-, spordi-, kultuuri-, haridus- ja sotsiaalvaldkonna ettevõtmisi.


description: Pressinõukogu arutas kaebust Saarte Hääles 9. novembril 2016 ilmunud artikli “Mehed krattisid põllufirmadelt mitu tonni kütet” peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava. Artikkel räägib sellest, et Kuressaare kohtumajas […]

title: Saarte Hääl rikkus head ajakirjandustava

maintext:
Pressinõukogu arutas kaebust Saarte Hääles 9. novembril 2016 ilmunud artikli “Mehed krattisid põllufirmadelt mitu tonni kütet” peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava.
Artikkel räägib sellest, et Kuressaare kohtumajas toimus eelistung nelja noormehe üle. Artiklis on kirjas, et Lääne ringkonnaprokuratuur esitas noormeestele süüdistuse korduvates sissetungimistes põllumajandusühistute tanklatesse ja sealt kütuse varastamises.
Üks noormeestest kaebas pressinõukogule, et artiklis on nimetatud tema täisnimi. Samuti ei ole kaebaja rahul, et teda on seotud kuriteoga, milles kohus ei ole teda süüdi mõistnud.
Saarte Hääl vastas pressinõukogule, et artiklis ei ole kirjas, et kaebaja on süüdi mõistetud. Leht edastas kohtu ja prokuratuuri avalikku infot süüdistuse esitamise kohta ilma toimetuse kommentaarita. Info kohtumenetluse kohta koos asjaosaliste täisnimedega on kõigile internetis avalikult kättesaadav.
Pressinõukogu otsustas, et Saarte Hääl rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.4., mis näeb ette, et ajakirjandus ei või inimest käsitleda kurjategijana enne sellekohast kohtuotsust. Pressinõukogu hinnangul on kaebuse esitaja mõistetud süüdi loo pealkirjas.
Pressinõukogu esimees Andrus Karnau


description: Kuressaare linnapea Madis Kallas teatas üleeile “Aktuaalses kaameras” uudise, mis mõjus kui välk selgest taevast, et järgmisel aastal kavatseb Kuressaare end päikesepealinnaks nimetada. Päikesepealinna tiitli sobivuses pole kahtlustki. See, et […]

title: Kuressaare linnapea Madis Kallas üllatas päikesepealinna ideega

maintext:
Kuressaare linnapea Madis Kallas teatas üleeile “Aktuaalses kaameras” uudise, mis mõjus kui välk selgest taevast, et järgmisel aastal kavatseb Kuressaare end päikesepealinnaks nimetada.
Päikesepealinna tiitli sobivuses pole kahtlustki. See, et siin paistab Eestis enim päikest, pole suur uudis. Saarte Hääl kirjutas sellega seoses päikesepealinna ideest juba 2012. aastal. Toona kiitis selle heaks ka linnapea Mati Mäetalu, kuid sinnapaika see jäi.
Nüüd on selle idee üles nop-pinud linnapea Madis Kallas. Linnapea äkkotsused pole muidugi mingi üllatus, 2015. aastal võttis ta samamoodi kinni Rasmus Kagge pakkumisest korraldada Ultima Thule maraton. Linnavalitsuse kaasabil seda ka tehti.
Kuigi Kuressaare on end juba pikalt reklaaminud pulmapealinnana ning seda teemat kannavad ka tuleva aasta messikujundus ja trükised, võetakse nüüdsest käsile ka teine pealinna teema. Linnapea ja kohalikud turismitegelased selles midagi eriskummalist ei näe. Heale lapsele sobivat ka mitu nime.
Kallase ootamatu avalduse järel toimus kohe hommikul vestlus Visit Saaremaa juhi Ergo Oolupiga, kes on linnapea väljaöelduga päri. “Aasta alguses koguneme siis linnavalitsuses ja paneme paika plaanid, kuidas seda teemat paremini turundada nii oma linna inimestele kui ka külalistele,” ütles Oolup ja lisas, et sama teemaga haakub ka rajatav linna oma ilmajaam.
“Head asjad sünnivad tihti järsku ning idee on välja käidud ja nüüd saab hakata juba sisu looma,” arvas Madis Kallas. “Kõige kurvem oleks see, kui headele algatustele ei anta isegi võimalust ennast tõestada.”
Kallas tõdes, et päikesepealinn on ka tema jaoks alles värske idee ja tegelema hakatakse sellega uuel aastal.
“Seda, kas sellest ka midagi suurt tuleb, näitab aeg, aga loodan, et tuleb – kuna päike on lihtsalt niivõrd positiivne kuvand,” märkis Kallas, lisades, et ei tea, kas asjast saab asja aastal 2017 või alles 2018.
Otsust tervitas ka Terje Nepper, kes on pulmapealinna projekti üks eestvedajaid. “Tore, et jõuame tegudeni,” sõnas Nepper. Mis puutub pulmapealinna nimetusse, siis Nepper selles osas probleemi ei näe.
“See teema on plaanitud vaid paariks nädalaks aastas,” ütles ta, lisades, et igasugused head algatused tulevad vaid kasuks.


description: “Mis saab sellest turvalisest ja edukast ja pika ajalooga Euroopast, kus mitte ainult pagulus, vaid ka intensiivistuv agressiivne parempoolsus hakkab ennast mitmel pool näitama,” küsib homse Saarte Hääle arvamusküljel kirjanik […]

title: ÜLO TUULIK homses lehes: pikk, väsitav, monotoonne, segane ja ärev aasta

maintext:
“Mis saab sellest turvalisest ja edukast ja pika ajalooga Euroopast, kus mitte ainult pagulus, vaid ka intensiivistuv agressiivne parempoolsus hakkab ennast mitmel pool näitama,” küsib homse Saarte Hääle arvamusküljel kirjanik Ülo Tuulik.
Sõnaosav Abruka mees ei jäta oma kolumnis tögamata hiidlasi. Kuidas täpselt, saab lugeda homsest saarlaste päevalehest!


description: Esimese nädalaga tõid Eesti suurimas heategevuslikus kingikampaanias osalevad inimesed Kuressaare Maxima kauplusesse 18 kingitust, mis on tehtud vastavalt vähekindlustatud peredes elavate laste jõulusoovidele. Inglipuudel on veel 1 kingisoov, mis ootab oma […]

title: Inglipuu täitis Saaremaal 18 lapse jõuluunistused

maintext:
Esimese nädalaga tõid Eesti suurimas heategevuslikus kingikampaanias osalevad inimesed Kuressaare Maxima kauplusesse 18 kingitust, mis on tehtud vastavalt vähekindlustatud peredes elavate laste jõulusoovidele. Inglipuudel on veel 1 kingisoov, mis ootab oma inglit.
Veel 26 lapse kingisoovid on juba Inglipuudelt võetud ja jaekett ootab kuni neid võtnud inglid kingitused ära toovad. “Ühtekokku teeb Inglipuu Kuressaares ja Lääne-Saare vallas kingitused 45 lapsele. Suur tänu igaühele, kes on juba ingliks hakanud – meile kingituse ära toonud. Loodame, et sama kergesti teevad heateo nii need, kes on juba kingisoovi täitmiseks valinud, kui ka need, kes alles kaaluvad ingliks hakkamist,“ ütles Maxima Eesti peadirektor Vygintas Šapokas.
Kingi tegemiseks tuleks minna Kuressaare Maximasse, mis asub Tallinna maantee 64, osta soovitud ese ükskõik millisest kauplusest ning tuua see tagasi samasse Maximasse hiljemalt 19. detsembril.
“Seejärel pakime kõik kingid „Inglipuu“ temaatikaga kottidesse ning toimetame kohalike sotsiaaltöötajate abiga jõulude- ja aastavahetuse perioodil lasteni,“ selgitas Maxima Eesti avalike suhete juht Katja Ljubobratets. “Need kingisoovid, mis Eesti elanike seast oma inglit ei leia, täidab meie jaekett ja ükski laps jõulukingita ei jää,“ kinnitas ta.


description: Luuletajal ja laulukirjutajal Doris Peuckeril ilmus esimene heliplaat – “Mõtisklus”. Saarte Häälele ütles Peucker, et plaadist, kus peal oleksid tema laulud, unistas ta juba kümme aastat tagasi. Idee elluviimiseks tuli […]

title: Doris Peuckeril ilmus plaat

maintext:
Luuletajal ja laulukirjutajal Doris Peuckeril ilmus esimene heliplaat – “Mõtisklus”.
Saarte Häälele ütles Peucker, et plaadist, kus peal oleksid tema laulud, unistas ta juba kümme aastat tagasi. Idee elluviimiseks tuli tal aga leida head inimesed, kes laulaksid ja aitaksid muusikat arranžeerida. “Otsisin ja leidsin,” on Peucker rahul.
Plaadil laulavad Marju Saar, Riivo Saar ja Väino Uibo. Muusika arranžeerisid Avo Levisto, Rein Rand ja Riivo Saar ning luuletusi loevad Andres Ots, Väino Uibo ja Doris Peucker ise. Nimelt on plaadil lisaks üheteistkümnele laulule kaheksa luuletust, mis on põimitud lugude vahele.
Peuckeri sõnul on tegemist helge mõtisklusega, kuid siiski leiab plaadilt ka mõned nukramad lood. Kirjutatud on need peaasjalikult viimase kümne aasta jooksul. “On nii uuemaid kui ka vanemaid,” märkis Peucker. CD ümbrise kujundas Ain Vares, kasutades selleks Dorise poja Karl-Mihkel Truu tehtud fotosid.
Plaat on müügil Saaremaa puuetega inimeste kojas. Samuti on plaati võimalik soetada autori enda käest.


description: Eilsel istungil otsustas Kuressaare linnavalitsus korraldada lihthanke raekoja I ja II korruse ruumide, eelkõige saali uue sisustuse ja nüüdisaegse tehnilise varustuse projekteerimiseks. Sama hanke raames lahendatakse ka mitme muu ruumi […]

title: Linn alustab raekoja ümberehitust suurvalla tarbeks

maintext:
Eilsel istungil otsustas Kuressaare linnavalitsus korraldada lihthanke raekoja I ja II korruse ruumide, eelkõige saali uue sisustuse ja nüüdisaegse tehnilise varustuse projekteerimiseks. Sama hanke raames lahendatakse ka mitme muu ruumi varustamine nüüdisaegse ventilatsioonisüsteemiga. Tegu on ettevalmistustega Saaremaa vallavolikogu tööruumide sisseseadmiseks raekojas.
Hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 25 000 eurot.


description: Olen mõelnud, rääkinud ja ka teinud oma lugusid aasta lõppemisest, kuuse koju toomisest, selle ehtimisest, soovide lausumisest ja laulmisest, valgest habemest, kümnest meetrist pakipaelast ja rohkemast hulgast paberist, millesse me […]

title: Saab pimedusest võitu valgus ja midagi jääb

maintext:
Olen mõelnud, rääkinud ja ka teinud oma lugusid aasta lõppemisest, kuuse koju toomisest, selle ehtimisest, soovide lausumisest ja laulmisest, valgest habemest, kümnest meetrist pakipaelast ja rohkemast hulgast paberist, millesse me kõik end mässime aasta viimasel kuul.
Juba eelnevalt öeldut silmas pidades teen seda kõike ise ka kaasa, jagan ja võtan vastu rõõmu, ehk kurbustki, teatava kohusetunde ja kummalise lootuse ootuse tundes, et kõik muutub natukene paremaks, kui mööduv aasta kätte andnud. Ja jälle jään mõttesse.
Mis on see jõulutunne, mis meid valdama peab või kas üldse peaks? Kus see on või kus ta end peidab, ehk kuhu see võib-olla isegi kadunud on? Kas tõesti kümnesse meetrisse pakipaela või kirjusse paberisse või ehk kuusepuu okste varju, mis kuskil metsas tähtede poole küündib, võib-olla usku?
Tahaks nii väga vahel uskuda seda lugu, kus ootusärevus viimase piirini mind käsi kokku suruma sundis ja sõnad “ta tulebki” tõeks muutusid. Tuli, oli, läks. Kordi ja kordi, kuni usk harjumuseks muutus. Mis on see aasta viimase kuu tunne? Sõbralikumad sõnad ja tänulikum pilk, saamise ja andmise rõõm tehtust. Mulle on see tänases päevas ehk selgemaks saanud. Ja see on see, et olen juba paarkümmend aastat jälle seda tunnet õppima pidanud, jah, õppima. Ja see ongi see tunne praegu, milles on väike hetk minu lapseeast.
See esimene päris tunne kestis ehk minu elu algusest kümme aastat. Siis sai üks päris lugu otsa ja nüüd kestab see kelleski ikka, juba vahelduvalt, paarkümmend aastat järgemööda, ühes veidi vanemas tüdrukus küll vähem ja väiksemas poisis pisut enam, loodetavalt veel aastat paar. Ja siis vahest tuleb kolmas lugu, mis selle kellegi jaoks on esimene, ja siis loodetavalt neljaski lugu, mis minu jaoks võib olla juba viimane.
Aasta lõpp on ilus aeg, nagu paljud teisedki hetked aastas. Tasub lihtsalt märgata, ehk ise vaevagi näha otsimise, leidmise ja andmise näol. Ja siis läheb ta jälle. Aga valgemaks hakkab minema, rõõm üllatusi saades jääb vargsi argipäeva ja aasta esimesi päevi ootame sellisena, et oleks juba tuba targu uue aasta esimese nädala lõpuks kenasti korda seatud.
Edasi on kõik juba kenam. Uskuge, nii lihtne see ongi.
Aarne Mägi, Kuressaare linna kodanik aastast 1966


description: Kord aastas, jõulude eel, võtab Kaie Traumann Koikla külas asuvas maakodus ette sülditeo. Ikka samamoodi, nagu ema omal ajal õpetanud. Kaie on jõulusülti teinud üle kahekümne aasta. “Esialgu tegi […]

title: Omatehtud sült on kõige parem!

maintext:
Kord aastas, jõulude eel, võtab Kaie Traumann Koikla külas asuvas maakodus ette sülditeo. Ikka samamoodi, nagu ema omal ajal õpetanud.
Kaie on jõulusülti teinud üle kahekümne aasta. “Esialgu tegi sülti ema,” ütleb Kaie. “Mina jälgisin kõrvalt ning jätsin tema toimetamised ja näpunäited meelde.”
Kui ema haigeks jäi, võttis tütar sülditeo oma õlule, sõites selleks linnast maale. Ka praegu teeb Kaie sülti ainult maakodus ja puuküttega pliidil. “See maitse ja tuppa tekkiv lõhn on omaette elamus,” leiab Kaie. Ikka hoopis midagi muud, kui keeta sülti linnakodus ja elektripliidil.
Ema kasutas ka seapead
“Vanasti tapeti meil jõuluks siga ja tehti sülti – see oli meie pere traditsioon,” räägib Kaie. Tänapäeval on see traditsioon pisut muutunud – kuna pere sigu ei kasvata, tuleb süldimaterjal linnast kauplusest osta.
Kui ema kasutas sülditeoks ka seapead, siis Kaie mitte. Lisaks puhtale lihale ja seakoodile on tal tarvis neerusid ja südant, kallerdise saamiseks aga seajalgu, -sabu ja -kõrvu.
“Ega ma siis seakõrvasid süldi sisse tükelda!” kinnitab Kaie. “Süldi sisse läheb ainult puhas korralik liha.” Muide, poest ostetud või kellegi teise keedetud sülti Kaie heameelega ei söö – ei tea ju, millest ja kuidas see tehtud on.
Rangelt retsepti järgi Kaie ei toimeta. Seda, et kõik oleks grammi pealt täpne, ta oluliseks ei pea – sülditegu käib tal ikka tunde järgi.
Süldikeetmisest pikemalt loe 23. detsembri Saarte Häälest.


description: Oma 1939. aasta reisikirjas Ruhnu saarelt (avaldatud sama aasta Rahvalehes) kirjutab loo autor, noor ajakirjanik Evald Voitk muu hulgas ka suvisest angerjapüügist. Allpool katkendeid reisikirjast koos mõningate tähelepanekutega. “Ühel õhtupoolikul […]

title: Angerjapüügist Ruhnu saarel

maintext:
Oma 1939. aasta reisikirjas Ruhnu saarelt (avaldatud sama aasta Rahvalehes) kirjutab loo autor, noor ajakirjanik Evald Voitk muu hulgas ka suvisest angerjapüügist. Allpool katkendeid reisikirjast koos mõningate tähelepanekutega.
“Ühel õhtupoolikul tuli väike paat Ruhnu randa. See oli peagu lootsik, lühike ja kerge ning hüples kui pähklikooreke lainete lükatult rannakividele. Paadis istus tüse jässakas mees, soni peas, pruuni ülikonna püksisääred põlvini üles keeratud. Kui mees paadi kaldale tõmbab, võib igaüks selle päralaualt lugeda silti “Juljus – Pärnu”.
Naised, kes parajasti lüpsilt tulevad, plekist piimaämbrid seljas ja sukavardad näppude vahel klõbisemas, jäävad rannale peatuma ja vaatama. Niipea kui nad on näinud, et “Juljus – Pärnu” paat on kohal, jätavad nad silmapilk oma kudumistöö ja topivad vardad koos lõnga ja kootava esemega oma lüpsiundruku suurisse külgtaskuisse. Kiiresti hakkavad nad küla poole sibama. “Juljus – Pärnu” tulek on sõnum, mida maksab teatama rutata ja mis toob naistele veel rohkem tööd ja närvitsemist kaela.
“Juljus – Pärnu” nimeline paat on Pärnust pärit oleva sumplaeva hädaabisõiduk ja selle saabumine tähendab Ruhnul angerjapüügi haripunkti. Teda on oodatud juba kevadest saadik, kuid ta tuleb ikka siis, kui saak kõige rikkalikum ja läheb jälle nädala pärast ning ootama hakatakse teda jälle järgmisel kevadel. On ju varakevadest alates siin lonkinud kihnlaste seltsis sumplaeva mehi – aga kui tuleb Juljus, siis tuleb ka õige angerjahind.
Puhas raha toob külla uut elu
“Palju te saate tänavu oma angerjate eest?” pärib Juljus rannal kätte juhtuvate meeste käest. “Sada kakskümmend viis senti,” vastavad mehed tõsiselt, kuigi teavad väga hästi, et nad viis senti Juljusele valetavad, kuna nad saanud on ainult sada kakskümmend.
“Homsest peale on angerjakilo 140 senti,” hüüab Juljus, toob oma merevaigust varrega piibu esile, topib tubakat täis, lööb tule otsa ja astub asjalikult ning kiiresti meeste juurest minema.
Kaarel Lauk
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Viimased mehed 16-liikmelisest pundist, kes põhiliselt narkokuritegude eest kohtu alla anti, jõudsid eile küll kohtuniku ette, kuid kohtupidamine nende üle lükati edasi. Kuna süüdistatavate seas oli ka neid, kes alles […]

title: Narkoprotsessi “saba” lükati märtsikuusse

maintext:
Viimased mehed 16-liikmelisest pundist, kes põhiliselt narkokuritegude eest kohtu alla anti, jõudsid eile küll kohtuniku ette, kuid kohtupidamine nende üle lükati edasi.
Kuna süüdistatavate seas oli ka neid, kes alles ootavad muude tegude eest mõistetud karistuse jõustumist, ja neid, kes esitasid avalduse kokkuleppemenetluseks, otsustas kohus istungi edasi lükata ja tulla teema juurde tagasi märtsikuus.
Ringo Koppel sai süüdistuse varguses ja suures koguses narkootilise aine käitlemises, Leo Pulst suureulatusliku väljapressimise eest ning Aleksander Õunpuu samuti narkootilise aine käitlemise ja lisaks selle alaealistele edasiandmise eest.
Ken Värat toodi kohtusse vahi all. Ka Väratit süüdistatakse narkootilise aine suures koguses ebaseaduslikus käitlemises.
Eile toimunud kohtuistungil esitas prokurör kohtule taotluse menetluse edasilükkamiseks, sest kaks noormeest olid esitanud avalduse asja lahendamiseks kokkuleppemenetluses, teistel on veel jõustumata karistusi.
Ringo Koppeli kontol on kuus, Aleksander Õunpuul seitse kriminaalmenetlust ja neli väärteokaristust.
Ken Värati suhtes on algatatud kaks kriminaalasja ning viimase kuriteo sooritas noormees katseajal. Lisaks on tema nimel 26 väärtegu. Leo Pulstil on kehtivaid kriminaalkaristusi viis.
Kristina Kretova


description: Pühadejärgse parvlaevajärjekorra Kuivastu sadamas põhjustas tugev tuul, mistõttu ei saanud kolmest laevast kaks esmaspäeval sõita. “See oli tingitud suurest tuulest, mistõttu terve päeva sõitis ainult laev Hiiumaa, Ionas sai liinile […]

title: Tugev tuul põhjustas Kuivastus laevajärjekorrad

maintext:
Pühadejärgse parvlaevajärjekorra Kuivastu sadamas põhjustas tugev tuul, mistõttu ei saanud kolmest laevast kaks esmaspäeval sõita.
“See oli tingitud suurest tuulest, mistõttu terve päeva sõitis ainult laev Hiiumaa, Ionas sai liinile õhtul, kui tuul vaibus,” ütles Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsioonijuht Sirle Arro teisipäeval BNS-ile. “Meil oli küll valmis ka Kõrgelaid, aga ka see ei saanud suure tuule tõttu sõita,” lisas Arro, kuid rõhutas, et õhtuks said kõik soovijad üle veetud.
Arro sõnul on tugev tuul laevadele probleem, kuna sellega kahaneb nende manööverdamisvõime. “Tasub ka meeles pidada, et sadamais, mis ongi ehitatud varjulisematesse kohtadesse, on tuul alati nõrgem kui mere peal,” märkis Arro.
Tema sõnul teevad merelemineku otsuse kaptenid, lähtudes eelkõige ohutusest. “Kaptenid otsustavad vastavalt olukorrale merel, ei tasu arvata, et nad ei tahaks sõita. Kapten vastutab laeva ja inimeste turvalisuse eest ning ei saa võtta liigseid riske,” rääkis Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht.
Arro avaldas kahetsust, et inimesed pidid esmaspäeval Kuivastus kaua ootama. “Siin langes kokku kaks ebasoodsat tegurit – tuuline ilm ja pühadeaegne suurem liiklus – ning see tegi olukorra pingelisemaks,” ütles Arro.
Esmaspäeval, kui oli jõulupühade viimane vaba päev, tekkis Kuivastu sadamas pikk järjekord sõidukitest, kes pidid laevale pääsemist ootama.


description: Ööl vastu 12. detsembrit varastati Kuressaares Rohu tänaval asuvast majast käekell ja rahakott sularahaga. Tekitatud kahju suurus on 1020 eurot. Toimunu uurimiseks on algatatud kriminaalmenetlus. Lääne ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Annely Erm […]

title: Pikanäpumees võttis kella ja rahakoti

maintext:
Ööl vastu 12. detsembrit varastati Kuressaares Rohu tänaval asuvast majast käekell ja rahakott sularahaga. Tekitatud kahju suurus on 1020 eurot. Toimunu uurimiseks on algatatud kriminaalmenetlus.
Lääne ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Annely Erm ütles, et esialgsetel andmetel varastati tuttavatel külas olnud mehelt esemed ajal, mil ta magas. Juhtumi täpsemad asjaolud on alles selgitamisel.


description: LAUPÄEV, 17. detsember ÜRITUS Suur jõululaat kl 9–15 Kuressaare spordikeskuses. Jõululaat kl 10–15 Salme rahvamajas. Jõulupidu kl 15 Kõrkvere koolimajas. Muhu jõululaat kl 9–13 Muhu spordihoones. “Muhumaa laule ja lugusid” […]

title: KUHU MINNA


description: Ott Tänak sõlmis uueks hooajaks lepingu M-Spordi meeskonnaga ja tema kaardilugejaks saab Martin Järveoja. M-Sport teatas, et uuel hooajal võistlevad meeskonnas Ott Tänak ja kaardilugeja Martin Järveoja ning neljakordne autoralli […]

title: Tänak jätkab M-Spordis uue kaardilugejaga

maintext:
Ott Tänak sõlmis uueks hooajaks lepingu M-Spordi meeskonnaga ja tema kaardilugejaks saab Martin Järveoja.
M-Sport teatas, et uuel hooajal võistlevad meeskonnas Ott Tänak ja kaardilugeja Martin Järveoja ning neljakordne autoralli maailmameister Sebastien Ogier ühes kaardilugeja Julien Ingrassiaga.
Lõppenud hooajal DMACKi esindanud Tänak on varem M-Spordis sõitnud ka aastatel 2012 ja 2015.
Siiani Raigo Mõlderiga paaris olnud Tänaku uus kaardilugeja, Elvast pärit Martin Järveoja sõitis tänavu WRC2 sarjas Sander Pärnaga.
Tegu on Eesti ühe parima ja kogenuima kaardilugejaga, kes varem sõitis rallit Karl Kruudaga.


description: JÄÄR Intellektuaalsete meeleoludega päev. Võid kokku puutuda religioosse maailmatunnetusega. Suureneb huvi müstika ja filosoofia  vastu. SÕNN Kipud täna tegutsema enne, kui mõelda jõuad. Tänu kiirele reaktsioonile võid uisapäisa tehtud otsustest […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Intellektuaalsete meeleoludega päev. Võid kokku puutuda religioosse maailmatunnetusega. Suureneb huvi müstika ja filosoofia vastu.
SÕNN
Kipud täna tegutsema enne, kui mõelda jõuad. Tänu kiirele reaktsioonile võid uisapäisa tehtud otsustest isegi probleemideta välja tulla.
KAKSIKUD
Võimalik, et täna tuleb sul hakata enda eest rohkem seisma kui siiani. Selleks, et saavutada mingeid eesmärke, pead veidi vaeva nägema.
VÄHK
Täna tõusevad päevakorrale sinu terviseprobleemid. Ole tähelepanelik oma keha märkide suhtes, väldi aga musta maagiat ja posimist.
LÕVI
Võimalik, et tunned end maa küljest lahti rebituna ja kindel pind on jalge alt kadunud. Vaadates minevikku, võid oma küsimustele vastused saada.
NEITSI
Soodne aeg oma tundeid ilmutada. Oled romantilises meeleolus. Ülemäärane lõbutsemine ja alkoholi tarvitamine võib aga depressiooni põhjustada.
KAALUD
Püüad iga hinna eest olukorra peremees olla ja lähed endast välja, kui keegi püüab sulle vastu hakata. Sa ei talu täna provotseerimist.
SKORPION
Tänased planeediseisud soosivad romantilisi suhteid. Samas võivad ametlikud asjaajamised ja läbirääkimised lõppeda suurte vaidluste ja erimeelsustega.
AMBUR
Hea päev aktiivseks tegutsemiseks suhete vallas. Üsna tõenäoliselt satud olukorda, kus pead kahe poole vahemeheks hakkama.
KALJUKITS
Täna kipuvad suhted inimestega pingeliseks, mistõttu konfliktid on kerged tulema. Head teeks üks lõõgastav saunaskäik.
VEEVALAJA
Võimalik, et täna laheneb mõni kaua vindunud probleem. Oled entusiastlik ning valmis vastu minema uuele ja põnevale.


description: Terviseameti andmeil on Saare maakonnas tänavu 2. detsembri seisuga registreeritud neljas HI-viiruse kandja. Kolmel varem diagnoositud inimesel on tuvastatud nii HIV kui ka aids. Kogu Eestis on sel aastal registreeritud […]

title: Aastaga neli HIV-i juhtu maakonnas

maintext:
Terviseameti andmeil on Saare maakonnas tänavu 2. detsembri seisuga registreeritud neljas HI-viiruse kandja.
Kolmel varem diagnoositud inimesel on tuvastatud nii HIV kui ka aids.
Kogu Eestis on sel aastal registreeritud 205 HIV-nakkuse kandjat. HIV-tõve ehk aidsi diagnoosi on saanud 37 inimest.


description: Maailmameister Sebastien Ogier leiab, et Saaremaa rallimees Ott Tänak on “kena inimene” ja ta plaanib ühes Otiga M-Spordi täielikku tippu viia. Ilusti öeldud, ent Ott ise naerab: “Ma ei oska […]

title: enne võitu tuleb kaotada

maintext:
Maailmameister Sebastien Ogier leiab, et Saaremaa rallimees Ott Tänak on “kena inimene” ja ta plaanib ühes Otiga M-Spordi täielikku tippu viia.
Ilusti öeldud, ent Ott ise naerab: “Ma ei oska öelda, mis mõttes ta mõtles, et ma kena inimene olen…”
Aastalõpu-usutluses Tõnis Kipperile rääkis Ott oma tänavustest tipphetkedest nii isiklikus kui tööelus, aga ka ootustest algavale aastale.


description: Eestimaa loomakaitse liit (ELL) edastas Saaremaa veterinaarkeskusele pöördumise palvega kontrollida Mustjala vallas kuudita peetava koera olukorda. Väidetavalt on koera omanik alkoholilemb, kes ei hoolitse looma eest piisavalt. Saaremaa veterinaarkeskusele edastatud […]

title: Külamees jättis koera hooletusse

maintext:
Eestimaa loomakaitse liit (ELL) edastas Saaremaa veterinaarkeskusele pöördumise palvega kontrollida Mustjala vallas kuudita peetava koera olukorda. Väidetavalt on koera omanik alkoholilemb, kes ei hoolitse looma eest piisavalt.
Saaremaa veterinaarkeskusele edastatud pöördumises palub ELL kontrollida Saaremaal Mustjala vallas Võhma küla elava koera olukorda, kellel väidetavalt puudub kuut, loomale ei anta piisavalt süüa ja ta on üleüldiselt hooletusse jäetud.
Enamasti on ELL-i teatel koera eest hoolt kandnud isik, kes vihje edastas ja soovis jääda anonüümseks. Tänu võõraste sekkumisele, kes koera toitnud on, ei näe too nüüd enam nii nälginud välja kui enne.
Pärast seda, kui loomakaitseliit hakkas koera vastu huvi tundma, on peni ketti pandud. Üleeile ütles Saaremaa veterinaarkeskuse peaspetsialist Andro Jürisson, et olukorraga pole veel tegeleda jõutud, kuid kindlasti on see lähiajal plaanis.


description: Fidel Castro noorem õde Juanita Castro, kes on juba üle poole sajandi elanud USA-s Miamis, ei sõida homme Kuubale oma venna matustele. Seda ütles ta Miami hispaaniakeelsele ajalehele El Nuevo […]

title: Fidel Castro õde Juanita Castro venna matustele ei lähe

maintext:
Fidel Castro noorem õde Juanita Castro, kes on juba üle poole sajandi elanud USA-s Miamis, ei sõida homme Kuubale oma venna matustele. Seda ütles ta Miami hispaaniakeelsele ajalehele El Nuevo Herald.
Ajalehele antud intervjuus väitis Juanita Castro, et kuuldused tema sõidust Kuubasse pole midagi muud kui “haiglased kuulujutud”. “51 aastat tagasi tulin ma pagulasena Miamisse, nagu paljud teised kuubalased, kes lahkusid kodumaalt, et leida endale paik, kus nad saaksid võidelda oma isamaa vabaduse eest… Täpsustuseks tahan vaid öelda, et mul pole kunagi olnud kavatsust Kuuba saarele naasta ja ma ei kavatse seda teha ka nüüd.”
Juanito Castro toonitas, et vaatamata ideoloogilistele lahkhelidele võttis ta teate venna surmast vastu suure kurbusega. “Praegu elan ma üle inimese kaotust, kelle soontes voolas sama veri, mis minu soontes. Täpselt samasugune tunne valdas mind ka siis, kui sain teada oma teise venna Ramóni ja oma õe (tegelikult vist lähisugulase – toim) Angelita surmast,” ütles ta. Samas väljendas Juanita Castro lootust, et pärast vend Fideli surma suudavad kuubalased lõpuks leida tee, mis ühendaks kogu rahva.
Juanita Castro lahkus Kuuba saarelt 1964. aastal pärast seda, kui oli korduvalt avalikult kritiseerinud Kuuba kommunistlikke võime. Hiljem on ta tunnistanud, et 1961. aastast tegi ta koostööd USA Luure Keskagentuuriga.
Fidel Castro oli läänepoolkera esimese sotsialistliku riigi looja. Ta suri 90-aastasena 25. novembri hilisõhtul. Homme, 4. detsembril toimuvad Santiago de Cuba linnas tema matused. Seda linna võib pidada Castro algatatud revolutsiooni hälliks.
Fidel Castro tuli võimule 1. jaanuaril 1959. aastal. Tal on kaks venda – Ramón (1924 – veebr 2016) ja Raúl (sünd 1931, praegune Kuuba liider) – ning õde Juanita (sünd 1933).


description: Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaan loeb eestpalveid Tallinnas elava suurannetaja eest, kelle abita oleks kirikul keeruline pastoraadihoone korrastamiseks võetud võlga kustutada. “Mõtlemapanev on peamiselt ühe Tallinnas elava inimese isiklik […]

title: Linnakoguduse laenu aitas tasuda saladuslik annetaja

maintext:
Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaan loeb eestpalveid Tallinnas elava suurannetaja eest, kelle abita oleks kirikul keeruline pastoraadihoone korrastamiseks võetud võlga kustutada.
“Mõtlemapanev on peamiselt ühe Tallinnas elava inimese isiklik panus, kes on kogudust toetanud juba mitmeid aastaid. Ilma selle toeta oleks koguduse majanduslik toimetulek laenumakse perioodil keeruline. See näide toob esile ka ühe inimese olulist rolli ja pühendumist koguduse elu toetamisel,” märgib Toplaan koguduse eelmise aasta tegevuse aruandes.
Koguduse 3433 liikmest tegi liikmeannetuse ehk sisuliselt maksis koguduse liikmemaksu 625 inimest. Majandusaasta aruande järgi laekus neilt 22 185 eurot, mis teeb liikmeannetuse keskmiseks suuruseks 35 eurot. Koguduse maja ja hoovi väljaehitamiseks võetud pangalaenu tagastamise kulu oli 18 620 eurot aastas.
Kuid lisaks liikmeannetuse reale on koguduse majandusaruandes ka annetuste ja toetuste tulurida suurusega 204 950 eurot. Toplaane sõnul jaguneb ka see suur summa laias laastus kaheks. 148 136 eurot on kohaliku omavalitsuse ja riigi lepingulised toetused. Sealt leiab näiteks kultuuriministeeriumi investeeringu kiriku siseremondi lõpetamiseks, Kuressaare linna kaasinvesteeringu, naiste ja laste varjupaiga toetuse linnalt ja omavalitsuste liidult ning Kultuurkapitali lepingud kooriga.
Ülejäänud summa 56 184 eurot on annetused. Tundmatuks jääda sooviva annetaja panus peaks peituma nendes numbrites, täpset osa Toplaan avalikustada ei saa.
“Ta ootab koguduselt vaid eestpalveid tema ja tema pere eest. See on ka koguduse otsene kohustus. Palvetada, kuulutada evangeeliumi ja talitada pühi sakramente,” ütles Toplaan Saarte Häälele. Kirikuõpetaja sõnul oli aruandes märgitud näide välja toodud selleks, et osundada, kuidas ühe inimese vabatahtlik panus võib osutuda selleks kaalukeeleks, ilma milleta oleks kogudusel keeruline oma kohustustega hakkama saada.
“Annetaja nime ja summasid ei saa ma loomulikult avalikustada, aga kuigi meil on ka teisi suuremaid annetajaid, on konkreetse isiku panus selgelt eristuv. Ega need summad nüüd teab mis suured ei ole, kuid annetuste summad koondina on koguduse aruannetes kirjas. Küsimus ei ole ühe annetaja annetuse suuruses, vaid pigem nendes inimestes, kes vabatahtliku annetuse otsest mõju koguduse elule ei ole endale seni teadvustanud,” rääkis ta.
Toplaan nentis, et kogudused peaksidki toime tulema oma liikmete annetuste varal.
“Muu koguduse profiiliga sobituv majandustegevus, nagu näiteks ruumide või maade rentimine, majutusteenuse pakkumine või metsamaade majandamine, on alati seotud koguduse põhieesmärkide toetamisega, milleks on suures plaanis kristliku kultuuripärandi elavana hoidmine. Koguduse sisuline töö ja hoonete korrashoid on siiski kaks eraldi asja, mis ei ole omavahel tasakaalus,” märkis ta.
Toplaan viitas, et Eesti kogudustel lasub raske koormana ajalooliste kirikuhoonete korrashoiu ja remondi kohustus. Neid suudetakse hallata, aga investeeringute tegemine alates 10 000 eurost käib enamikul üle jõu. “Nii sõltub oma kihelkonna või linna vanima hoone ja tavaliselt ka peamise vaatamisväärsuse remontimine kohaliku omavalitsuse ja riigi tahtest või tahtmatusest. Õnnestunud projektid on alati teostunud kolme osapoole ehk koguduse, omavalitsuse ja riigi koostöös,” tõdes Toplaan.
Kirikõpetaja vibutas näppu ka rahvasaadikute poole. “Saaremaal oli poliitikute arvates sümboolse katuseraha, 5000 euro vääriline vaid Valjala kirik, samas kui teised riigikogu liikmed mandrilt pidasid oma kodukirikuid heldemalt meeles,” pahandas ta.
Raul Vinni, Mehis Tulk


description: Maanteeamet paigaldab järgmisel aastal Lihula lähedale kiiruskaamerad, mis on esimesed Lääne maakonna piires. Maanteeameti teatel paigaldatakse politsei ettepanekul kaks kiiruskaamerat Risti–Virtsu maantee 40,6–42,7 kilomeetrile. Vajadusest ohjeldada Risti–Virtsu maanteed mööda parvlaevale […]

title: Risti-Virtsu maanteele tulevad kiiruskaamerad

maintext:
Maanteeamet paigaldab järgmisel aastal Lihula lähedale kiiruskaamerad, mis on esimesed Lääne maakonna piires.
Maanteeameti teatel paigaldatakse politsei ettepanekul kaks kiiruskaamerat Risti–Virtsu maantee 40,6–42,7 kilomeetrile.
Vajadusest ohjeldada Risti–Virtsu maanteed mööda parvlaevale kihutajaid on kohalikud elanikud ja politsei rääkinud juba aastaid. Ühe võimalusena selleks on nähtud kiiruskaamerate paigaldamist.


description: Eile toimus Kuressaare kultuurikeskuses Saarte jahimeeste seltsi 50. sünnipäevale pühendatud pidulik konverents ja seltsi ajalooraamatu esitlus. Saarte Hääle pildile jäid tänavuste trofeede väljapanekut uudistanud Andres Maripuu Metsküla jahiseltsist (vasakul) ja […]

title: Jahimehed pidasid sünnipäevakonverentsi


description: Mägi-Kurdla Reedika talu pererahvas, kelle kodu selle aasta jaanuaris tuleroaks langes, sai tänu kogukonna toetusele jõuludeks oma uude koju. 27. jaanuari öösel praksumist kuulnud perenaine Vaike Plank arvas esiti, et […]

title: Reedika rahvas pääses jõuludeks uude koju

maintext:
Mägi-Kurdla Reedika talu pererahvas, kelle kodu selle aasta jaanuaris tuleroaks langes, sai tänu kogukonna toetusele jõuludeks oma uude koju.
27. jaanuari öösel praksumist kuulnud perenaine Vaike Plank arvas esiti, et keegi krabistab kartulite kallal. Aga praksumine muutus järjest valjemaks ja siis tundis Vaike ka põlemise lõhna.
“Läksin uudistama ja avasin ukse, kust lausleek vastu vaatas, hetk hiljem kukkus meie magamistoa lagi sisse otse sinna voodisse, kus ma just natuke aega tagasi olin pikali olnud,” rääkis Vaike. “Istusime siis sauna ees ja vaatasime, kuidas maja põleb,” meenutas ta.
Pereisa Andi 91-aastane ema Amalia Plank oli veel mõni aeg enne jaanuaripõlengut kindlustuse mõttekuse üle juurelnud ja kahelnud, kas sellest põlengu korral üldse abi on. Et Amalie kindlustussumma siiski ära maksis, saab ta nüüd taas välja vaadata oma toa väikesest aknast, jälgida külarahva sagimist ja uue aasta uues kodus vastu võtta.
“Minu tuba on ehitatud täpselt selliseks, nagu see vanas majas oli. Aknad on samade kohtade peal, kust näen inimeste toimetamist, siis mul ka lõbusam,” rääkis Amalia.
Põlengust päästis kahe kepi najal käiva naise õuest leeke näinud inimene, kes sööstis majja, krabas naise sülle ja tassis põlevast majast välja.
Põlenguõhtu meenutamine on eakale naisele valus mälestus, kuid ta nendib, et õnnetus võinuks palju hullemini lõppeda. Pererahval õnnestus tulest pääseda, kuid kõik peale külmkapi, teleka ja diivani hävis leekides.
“Pärast põlengut läksime elama Amalia sünnikodusse Nõmme külas. Samal ajal hakkasid poeg Andro Plangu head sõbrad juba maja kallal tööd tegema ning tänu vallale ja suurepärastele inimestele, kellelt oleme meeletult palju tuge ja tegutsemistahet saanud, võime uut aastat jälle oma kodus vastu võtta,” märkis Vaike.
Ta lisas, et suureks abiks oli ka kindlustuselt saadud hüvitis, inimesed asusid kohe maja kallal tegutsema ja töötasid teinekord hiliste öötundideni.
Laimjala valla lehes ilmusid traagiliste sündmuste keerisesse sattunud perekonna tänusõnad, milles märgiti, et nüüd, jõulude ajal, ollakse jälle soojas toas ja katus on pea kohal. “Täname südamest kõiki, kes abistasid ja toetasid meid sellel teel! Eriline, suur-suur tänu teile, ehitusmehed, külarahvas, sõbrad, tuttavad ja lihtsalt head inimesed, kes te meile toeks ja abiks olite nii nõu kui jõuga!” kõlasid Reedika pererahva tänusõnad.


description: Lääne prefektuuri kriisireguleerija Maksim Korzini sõnul oli eilse õppuse eesmärk testida, kui efektiivselt toimivad politsei sisemised teavitussüsteemid ja kui ruttu jõuavad ametnikud tööpostile kriisiolukorras. Õppuse stsenaariumi kohaselt reageerisid kõikide maakondade […]

title: Politsei harjutas kohaleruttamist

maintext:
Lääne prefektuuri kriisireguleerija Maksim Korzini sõnul oli eilse õppuse eesmärk testida, kui efektiivselt toimivad politsei sisemised teavitussüsteemid ja kui ruttu jõuavad ametnikud tööpostile kriisiolukorras.
Õppuse stsenaariumi kohaselt reageerisid kõikide maakondade politseijõud teatele, mis nõudis maakonna suurimate linnade peamistele teedele mehitatud kontrollposte. Lisaülesandena kontrollisid politseinikud mootorsõidukite juhtide kainust ja dokumente. Kokku mõõdeti 1330 juhi kainust, avastati kaks vintis juhti, üks neist oli kriminaalses joobes.
Lääne prefektuuris kuues maakonnas töötab kokku üle viiesaja inimese, kes harjutavad regulaarselt erinevate juhtumite lahendamist. Nii suuremahulist isikkooseisu kokkukutsumist viimastel aastatel Lääne prefektuuris korraldatud pole. Iga politseijaoskond on varem harjutanud sarnasel põhimõttel oma maakonna piires.


description: Sel suvel sai Sõrves Tammunas satelliitsaatja sookure poeg Mati, kes praeguseks talvitub kenasti Hispaanias. Mati talvekorter asub Lääne-Hispaanias Extremaduras. Ent Mati polnud ainus, kes saatja sai. Eesti maaülikooli teadlased koos […]

title: Kurepoeg Mati talvitub Hispaanias

maintext:
Sel suvel sai Sõrves Tammunas satelliitsaatja sookure poeg Mati, kes praeguseks talvitub kenasti Hispaanias. Mati talvekorter asub Lääne-Hispaanias Extremaduras.
Ent Mati polnud ainus, kes saatja sai. Eesti maaülikooli teadlased koos abilistega paigaldasid satelliitsaatja ka Ahjal ühele kahest pesakonnas olnud kurepojale, kes sai nimeks Ahja 5. Tema tegi sel sügisel kurerände ajalugu, kasutades talikorterisse jõudmiseks trans-Sahara rändeteed, samuti püstitas ta oma lennuga uue Eesti sookurgede ränderekordi.
Eesti maaülikooli juhtivteadur Aivar Leito rääkis, et Ahja 5 tegi täiesti uut kurerände ajalugu, rännates Ahjalt läbi Valgevene, Ukraina, Ungari, Serbia ja Horvaatia ning Vahemerel piki Kreeka läänerannikut. Sealt edasi liikus ta üle mere lõunasse Liibüa rannikule ja sealt juba üle Sahara kõrbealade Sudaani kagurannikule, kust lõpuks jõudis Etioopiasse, kus ka kevadel hukka saanud Ahja 4 oma kaks talve veetis.
2016. aasta suvel panid maaülikooli teadlased koos abilistega satelliitsaatjad neljale kurepojale. Soitsjärve ääres Elistveres said saatjad kaks kurepoega Aivar ja Ivar.


description: Eesti meeste korvpallimeistrivõistluste esiliigas võitis Kuressaare BC Hundid/ ASSA Abloy Vasara meeskonna 86 : 75. Mängu algus huntidele midagi head ei tõotanud ja esimene poolaeg oli kohutav. Kiirelt jäädi taha […]

title: BC Hundid said teise võidu

maintext:
Eesti meeste korvpallimeistrivõistluste esiliigas võitis Kuressaare BC Hundid/ ASSA Abloy Vasara meeskonna 86 : 75.
Mängu algus huntidele midagi head ei tõotanud ja esimene poolaeg oli kohutav. Kiirelt jäädi taha 0 : 10 ja kaotati 38 : 53. “Kodutöö oli tehtud, aga vastastel oli õnne, kui meil ei tulnud midagi välja,” tunnistas treener Andres Lehesalu. “Lasime neil peo püsti panna, kuigi võitlesime ja püüdsime vastast pidurdada.”
Lõpuks otsustasid Hundid ikkagi hambaid näidata. Teisel poolajal näitasid mehed üles võitlusvaimu ja tulid 20-punktilisest kaotusseisust välja, hoides vastase 20 punkti peal.
“Hakkasime pressima ja kasutasime erinevaid formatsioone,” selgitas Lehesalu. “Mäng oli pingeline ja närviline. Kui vahe hakkas vähenema, läksid vastased endast välja, meie hoidsime distsipliini ja emotsiooni üleval. Lõpus olid nad juba väsinud ja viimastel minutitel olin meie võidus juba kindel.”
Parimatena viskasid meeskonna kasuks Jonas Põlluveer ja Taavi Tõnus 18 ning Raigo Sooär 15 punkti.


description: 2.–4. detsembril toimus TTÜ spordihoones maailma suurim robootikavõistlus Robotex. Seekordsel võistlusel osalesid esimest korda Lümanda kooli robootikaringi õpilased Martin Trumann, Juhan Tuulik, Erik Ignatovitš, Hendri Lindau ja Karl Priido Hoogand. […]

title: Lümanda lapsed Robotexil edukad

maintext:
2.–4. detsembril toimus TTÜ spordihoones maailma suurim robootikavõistlus Robotex. Seekordsel võistlusel osalesid esimest korda Lümanda kooli robootikaringi õpilased Martin Trumann, Juhan Tuulik, Erik Ignatovitš, Hendri Lindau ja Karl Priido Hoogand. Lümanda meeskonda kuulusid Juhan Tuulik ja Erik Ignatovitš robotiga Lymm1, et võistelda LEGO sumos.
LEGO sumo on kõige populaarsem võistlusala Robotexil, kus sel aastal osales 232 robotit. Läksime eesmärgiga võistluskogemusi omandada ja lootsime, et kõiki matše ei kaota. Tehnilise kontrolli läbisime viperusteta ja saime loosiga koha viimases, 24. alagrupis. Seega oli ligi neli tundi aega enne võistlust ringi vaadata ja tutvuda Robotexi tegevustega. Rahvast oli palju ja poistel ka huvitavat tegemist.
LEGO sumo võistlus algas Lümanda meeskonnale positiivselt, sest esimene võit tuli suhteliselt lihtsalt. Tuli ka teine võit ja nii kaheksa võitu järjest. Võitsime oma alagrupis ühegi kaotuseta ja see tundus uskumatu. Edasi läksime finaalidesse, kus vastu astusid juba kraad kõvemad vastased ja kus igal pisiasjal oli suur tähtsus. Meie robot ei olnud selliseks katsumuseks enam valmis. Robot Lymm1, ühest silmast pime ja kummid tolmused, pidi alla vanduma kahele järgnevale robotile (tulemused vastavalt 0 : 2 ja 1 : 2). Lõpuks jagasime 17.–24. kohta.
Jäime võistlusega väga rahule. Läheme järgmisel aastal kindlasti jälle ja siis juba uute eesmärkidega.
Oleme tänulikud KG robootikutele, et lisaks toetusele Robotexil saime nädal varem testida oma robotit Kuressaare gümnaasiumis.
Janno Tuulik, robootikaringi juhendaja


description: Kuressaare muusikakooli õpetajate Annikki Aruvälja ja Eduardo Narbona initsiatiivil on loomisel saarlastest muusikute kammerorkester, mis astub avalikult üles juba jaanuari lõpus. “Suvel ürituste plakateid vaadates jäi silma, et kõik koosseisud, […]

title: Saaremaa saab uue kammerorkestri

maintext:
Kuressaare muusikakooli õpetajate Annikki Aruvälja ja Eduardo Narbona initsiatiivil on loomisel saarlastest muusikute kammerorkester, mis astub avalikult üles juba jaanuari lõpus.
“Suvel ürituste plakateid vaadates jäi silma, et kõik koosseisud, mis esinevad, on mujalt sisse tulnud,” rääkis orkestri projektijuht Annikki Aruväli Kadi raadio saates “Keskpäev” ja lisas, et suvi läbi on vahvaid festivale, aga nii kui suvi lõpeb, on vaikus. Sellest tekkiski idee tuua kokku elukutselised saarlastest muusikud nii Saaremaalt kui ka kaugemalt ja teha päris oma orkester – Läänesaarte kammerorkester. Seltskonna kokkusaamine läks üsna sujuvalt ja Aruvälja arvates võiks see olla märgiks, et niisuguse asja ettevõtmiseks on just paras aeg.
Orkestri tuumik koosneb umbes 15 inimesest ja tegevus toimub projektipõhiselt. Muusikute esimene kokkusaamine on kavandatud 28. jaanuarile, mil tehakse pikk proovipäev. Proovi tehakse ka 29. jaanuari hommikul ja õhtul järgneb kontsert.
Läänesaarte kammerorkestri dirigendil Eduardo Narbonal on paarkümmend aastat kogemust erinevate Euroopa kammer- ja sümfooniaorkestritega. Aruvälja sõnul on plaan arendada orkestri kaudu ka ühist tegevust ja koostööd teiste Läänemere saartega.


description: Hinnavõitlus on Saaremaa ettevõtte OÜ Kalle Bussid kommertsliiniveo maastikult välja surunud. Kalle Bussid teenindab Kuressaare ja Tallinna vahelist liini täna viimast korda. Edaspidi on ettevõtte busse võimalik tellida Eesti-sisesteks ja […]

title: Kalle bussid uuest aastast Kuressaarest Tallinna ei sõida

maintext:
Hinnavõitlus on Saaremaa ettevõtte OÜ Kalle Bussid kommertsliiniveo maastikult välja surunud.
Kalle Bussid teenindab Kuressaare ja Tallinna vahelist liini täna viimast korda. Edaspidi on ettevõtte busse võimalik tellida Eesti-sisesteks ja rahvusvahelisteks reisideks. Kuressaare–Tallinna liinil väljus Kalle Bussid seni iga päev kell 12.05 ja Tallinna–Kuressaare liinil kell 19.
“Ütleme ausalt, kui suurfirmad teevad dumpinghinda, pole ju mõtet enam tegutseda,” tõdes OÜ Kalle Bussid juhatuse liige Kalle Aus, et bussipileti hinnad on aetud liiga madalaks. Veel novembri lõpus läks Kalle Bussid nn hinnasulaga kaasa, kui lasi täispileti hinna 16 eurolt 13 euro peale. Uue teenusena hakati bussis kasutamiseks pakkuma tahvelarvutit.
Hinnalangus ettevõttele siiski kasuks ei tulnud. “Miinusega pole ju mõtet firmat pidada,” märkis Aus, viidates, et 16 eurot oli veel normaalne hind, aga 13 eurot enam mitte. Ta lisas, et küsimus on ka reisijates, keda Saaremaal lihtsalt ei jagu kõigile, kui suurettevõtted hinna nii alla lasevad.
“Eks ma olen esimene, aga mitte viimane,” leiab Aus, kelle hinnangul jääb praeguse olukorra jätkudes Kuressaare ja Tallinna vahet sõitma ehk paar ettevõtet. Ta viitas, et teisedki firmad on liine vähendanud. Näiteks ei sõida uuest aastast enam AS-i GoBus Kuressaare–Tallinna buss, mis väljus hommikul kell 7.
Bussiga sõitis Kalle Aus põhiliselt ise. Kuressaare ja pealinna vahelist liini teenindas ta umbes kümme aastat. “Pole hullu midagi,” oli Aus siiski positiivne ja lisas, et jääb nüüd n-ö juhusõitude peale. Tema ettevõttel on kolm suurt ja üks väiksem buss. Tallinna vahet sõitnud buss on 50-kohaline.


description: * Rullkatusega maja asemele tuleb parkla * Pargi lasteaed ei saa siiski Pardi nime * Maria Faust salvestas erakordse plaadi * Kultuuriaasta lõpetamisel andis tooni ühinemine! Print PDF

title: Homses, 16. detsembri Saarte Hääles!


description: Uue valitsuse põllumehesõbralikkusest julgustust saanud mesinikud soovivad riigilt mesilasperede pidamise toetust ja taimekaitsevahendite kasutamise nõudeid rikkuvate põllumeeste karistamist kuni toetuste äravõtmiseni. “Nüüd, kus valitsus on otsustanud maaelu ja põllumajandust senisest […]

title: Mesinikud tahavad mesilaste mürgitajatelt toetused ära võtta

maintext:
Uue valitsuse põllumehesõbralikkusest julgustust saanud mesinikud soovivad riigilt mesilasperede pidamise toetust ja taimekaitsevahendite kasutamise nõudeid rikkuvate põllumeeste karistamist kuni toetuste äravõtmiseni.
“Nüüd, kus valitsus on otsustanud maaelu ja põllumajandust senisest suurema tähelepanuga toetada, on aeg see positiivne suhtumine ka mesinikele nähtavaks ja tuntavaks muuta,” märgib Eesti mesinike liidu juhatuse esimees Aleksander Kilk maaeluministeeriumile saadetud pöördumises.
Avatud turul konkurentsis püsimiseks vajavad siinsed mesinikud riigilt toetust talvesööda osaliseks hüvitamiseks, nagu see toimib näiteks Soomes ja Lätis. Talvesöödakulu on Eestis kliimatingimuste tõttu mesinikele suur lisakulu, mida kolleegid Euroopa Liidu lõunapoolsetes liikmesmaades kandma ei pea.
Riigi toetus mesilaspere kohta peaks olema 20 eurot ja selle taotlemiseks peab mesinik ise olema kindlasti registreeritud PRIA registris. “See nõue koos toetuse saamise stiimuliga aitaks korrastada Eesti mesindust ja muuta mesinikud seadusekuulekamaks,” viitab Aleksander Kilk.
Suur murekoht mesinikele on taimekaitsemürkide kasutamine põllumajanduses. Pestitsiidide vildakas kasutamine tapab mesilasi, ohustab mee kvaliteeti ja tekitab mesinikele suurt majanduslikku kahju.
Et vähendada pestitsiidide kasutamist, tuleks jõulisemalt sekkuda, kuni selleni välja, et taimekaitsetööde nõudeid rikkunud põllumehelt võetakse ära või vähendatakse PRIA kaudu makstavaid toetusi. Mürkide kasutajatele tuleb teha kohustuslikuks fikseerida taimekaitsetööde andmed põlluraamatus tööde teostamise päeval (või hiljemalt järgmisel päeval), aga mitte 10 päeva jooksul, nagu on Eestis seni nõutav olnud.
Mesinike liit teeb ettepaneku luua taimekaitsetööde käigus mesinikele või teistele isikutele tekitatud kahjude hüvitamiseks kaitsefond (näiteks MES-i juurde). Ettepaneku kohaselt tuleb kaitsefondi raha taimekaitsevahendite maaletoojate ja hulgimüügifirmade tehtavatest sissemaksetest, millele lisandub riiklik osamakse. Mesinikele või teistele isikutele tekitatud kahju korral nõuaks fond taimekaitsetööde teostajatelt sisse kahjutasu.
Et tagada põllust kuni 2 km kaugusel asuva mesila omaniku informeerimine plaanitavast taimekaitsetööst, tuleb põllumehele muuta kohustuslikuks põllulähedaste mesilate ja mesiniku kontaktandmete kohta info hankimine PRIA mesilate registri kaardirakenduse abil. Praegu peab mesinik otsima kontakti põllu kasutajaga, kelle kontaktandmeid pole sageli võimalik leida. Eriti terav on probleem juhul, kui mesilaspered paiknevad paljudes korjekohtades.
Mesinike liit teeb ka ettepaneku hakata mesilasperede arvu registreerima lisaks kevadele ka sügisel, näiteks 15. novembriks (talvituma läinud mesilasperede arv 1. novembri seisuga). Sügisene loendus võimaldab saada andmeid mesilasperede talvekadude suuruse kohta.
Viimastel aastatel on talvitumisel hukkuvate mesilasperede arv tõusnud 15–25% tasemele. Mesilasperede hukkumine tekitab mesinikele aastas kahju 1–1,2 miljoni euro väärtuses. Mesinike liit ootab, et riik täiustaks mesilaste hea tervise huvides seadusesätteid ja parandaks veterinaarset võimekust. Näiteks kehtestaks Soome eeskujul Ameerika haudmemädaniku kui eriti ohtliku mesilashaiguse riikliku tauditõrje eeskirja ning looks seire- ja tõrjesüsteemi. Samuti tuleks vastava täiendusõppe saanud mesinikest luua piirkondade usaldusmesinike võrgustik ja kaasata neid veterinaarspetsialistide abilistena mesilashaiguste seiretegevusse.


description: Eile jõudis lõpule naiskodukaitse (NKK) Saaremaa ringkonna, Kadi raadio ja ajalehe Saarte Hääl üleskutsel juba kaheksandat korda toimunud sokikudumise kampaania – kõik kootud sokid jõudsid mandrile, et rõõmustada Saaremaa sõdurpoisse. […]

title: Sokid tegid Saaremaa ajateenijatele rõõmu

maintext:
Eile jõudis lõpule naiskodukaitse (NKK) Saaremaa ringkonna, Kadi raadio ja ajalehe Saarte Hääl üleskutsel juba kaheksandat korda toimunud sokikudumise kampaania – kõik kootud sokid jõudsid mandrile, et rõõmustada Saaremaa sõdurpoisse.
Saarte Hääle tegevtoimetaja Andres Sepp tõdes, et temale meenub igal aastalõpul sõdurpoistele sokkide kogumisega seoses hea kolleeg Rita Loel, kes naiskodukaitse juhina aastaid neid kampaaniaid vedas. “Kuri haigus viis Rita meie hulgast neli aastat tagasi, aga jube hea meel on, et tema algatus on elujõulisena püsinud,” tähendas ta. “Meenutame Ritat tema 50. sünniaastapäeval 29. detsembril. Ja suur tänu kõigile kudujatele!”
Tänavu oli tarvis kokku saada 150 paari villaseid sokke ning selle hulga kokkusaamisega probleemi ei tekkinud.
Orissaare jaoskonna liige Raili Nõgu ütles eile pärastlõunal, et sokid viidi vahipataljoni, kus kohtuti ka Admiral Cowani esindajaga, ja Ämari lennuväebaasi, kus pesitsevad Saaremaalt pärit logistikapoisid.
Saare noormehi on ka mujal aega teenimas, kuid neile saadetakse sokid edasi ning enne jõule peaks neil kodusoojusest tulvil villasokid kindlasti käes olema. “Ämaris oli väga meeldiv vastuvõtt – kohtusime 24 saarlasega,” rääkis Nõgu. “Meid ootas väga soe ja tore vastuvõtt,” kinnitas ta.
Nõgu sõnul olid noormehed sokkide eest tänulikud ja näha oli, et selline meelespidamine valmistas neile rõõmu.
Nõgu on ka varasematel aastatel käinud Saare noormeestele enne jõule sokke üle andmas ning tema sõnutsi on igal aastal midagi teistmoodi ja erilist. “Kui kaks aastat tagasi tegi mereväe kaplan meile kontserdi – ise laulis ja mängis kitarri –, siis on meil olnud ka ekskursioon vahipataljonis ja mida kõike veel,” lausus Nõgu.
Naiskodukaitsjatest olid sokke poistele viimas peale Raili Nõgu ka Orissaare jaoskonna liige Gärolyn Saar, Orissaare jaoskonna esinaine Anneli Pitk ning Eimar Truu ja Reena Ley.


description: See, et väljaspool maakondagi tunnustust pälvinud Salme kooli direktor lausa päevapealt ametist lahkuma sunniti, tekitab küsimusi ilmselt paljudel. Vastuseid teavad vaid asjaosalised – avalikult neist põhjustest ei räägita. Head tööalased […]

title: JUHTKIRI: Mõru maik

maintext:
See, et väljaspool maakondagi tunnustust pälvinud Salme kooli direktor lausa päevapealt ametist lahkuma sunniti, tekitab küsimusi ilmselt paljudel. Vastuseid teavad vaid asjaosalised – avalikult neist põhjustest ei räägita.
Head tööalased suhted on olulised, see on ütlematagi selge. Paraku on inimesi igasuguseid – nii neid, kes lobedate suhtlejatena kõigiga hästi läbi saavad, kui ka teisi, kes sellega nii hästi toime ei tule. Kes kipuvad ütlema asju, mis kuulajale meeldida ei pruugi ning kelle iseloom ja väljenduslaad ei pruugi kaugeltki teistele meeltmööda olla. Konfliktide tekkimine on sel juhul aja küsimus.
Isegi, kui Salme koolijuht on keerukas natuur ja käitunud andestamatult, siis kas tõesti polnud teravaks muutunud olukorra lahendamiseks teisi võimalusi kui kooli heaks palju teinud direktor sisuliselt vallandada? Päevapealt, keset kooliaastat? Eks igaüks vaata asja oma mättas otsast – kes kibeduse, kes rahuloluga. Ilmselt on vähemalt mõne inimese rahulolul siiski mõrkjas maik man.


description: Neljapäeval oli AK-s uudis, et Kuressaare päikesepealinnaks. Sellega meenus samadelt alustelt –päikeserohkuselt – võrsunud mõte, mida sai MTÜ-ga Saaremaailm hautud siis, kui Saaremaa brändi tehti ja asi eriti ei edenenud: […]

title: REPLIIK: Päike ja Saaremaa

maintext:
Neljapäeval oli AK-s uudis, et Kuressaare päikesepealinnaks. Sellega meenus samadelt alustelt –päikeserohkuselt – võrsunud mõte, mida sai MTÜ-ga Saaremaailm hautud siis, kui Saaremaa brändi tehti ja asi eriti ei edenenud: Saaremaa bränd peaks lähtuma päikesest (ka Kaali meteoriit on magama läinud päike) tunnuslausega “Saaremaa – Eesti päikseline pool”, “Saaremaa – the Sunny Side of Estonia”. Joonistasime tollal märgile ka kavandi, kus tunnuslause peal. See päikseline pool saaks hõlmata ka muud peale taevatähe, näiteks spaade mõnu, head teenindust, toidu nautimist ja muidugi saare huumorit.
Merit Karise


description: Kuressaare külje all elav ettevõtja Aavo Tamm unistab oma meremuuseumist. “Neid asju on juba nii palju, et pole kusagil hoida. Üksnes roolirattaid on 70-80 ringis. Kellelgi teisel Eestis ei tohiks […]

title: AAVO TAMM unistab oma meremuuseumist

maintext:
Kuressaare külje all elav ettevõtja Aavo Tamm unistab oma meremuuseumist.
“Neid asju on juba nii palju, et pole kusagil hoida. Üksnes roolirattaid on 70-80 ringis. Kellelgi teisel Eestis ei tohiks neid nii palju olla. Täpselt ma muidugi ei tea, see pole ametlik info,” arutleb igasuguse merelise kraami koguja oma eksponaate näidates.
Aavo elamu on juba praegu pooleldi muuseum. Igas toas on midagi merelist. Igast esemest võib Aavo üht-teist pajatada.
Loe juba homsest Saarte Häälest!


description: Koolijuhid leiavad, et kui jätta laste hambaarsti juurde kontrolli viimine nende vanemate hooleks, osa lapsi tohtri juurde ei jõuakski. Orissaare hambaarst Terje Peedu, kes aastaid Orissaare, Pöide ja Laimjala valla […]

title: Koolijuhid: hambaarst tulgu parem kohale

maintext:
Koolijuhid leiavad, et kui jätta laste hambaarsti juurde kontrolli viimine nende vanemate hooleks, osa lapsi tohtri juurde ei jõuakski.
Orissaare hambaarst Terje Peedu, kes aastaid Orissaare, Pöide ja Laimjala valla koolilaste hambaid kontrollinud ja ravinud, läks 1. detsembrist pensionile.
“Enne pensionile jäämist käis ta meil kohapeal ja vaatas laste hambad üle,” ütles Laimjala vallas asuva Kahtla kooli direktor Helle Rüütel. “Ta ütles, et lapsed ravita ei jää ning edaspidi korraldab seda Kuressaare hambapolikliinik.”
Samas tõdes Rüütel, et selles osas, kuidas Kahtla kooli lapsi edaspidi kontrollima ja ravima hakatakse, jääb ta praegu vastuse võlgu.
Direktor lisas, et kuna viimasest kontrollist on nii vähe aega möödas, pole kool dr Peedu asendajat veel otsinud. “Eks me varsti pea otsima hakkama – kas leidub keegi, kes oleks huvitatud siin kohapeal käimisest.” Kuna Kahtla kool asub linnast kaugel, on Rüütli sõnul ainumõeldav, et laste hammaste kontrollimiseks tuleb hambaarst kohapeale. Ka jääksid tema sõnul osa laste hambad kontrollimata ja ravimata, kui vanemad peaksid ise lapsi tohtri juurde sõidutama.
Rüütel avaldas lootust, et olukord laheneb ja lapsed hambaravita ei jää. “On ju lubatud, et see teenus mitte ei halvene, vaid paraneb,” lausus Helle Rüütel.
Ka Pöide vallas asuva Tornimäe kooli õpilaste hambaid käis dr Peedu kontrollimas sel sügisel. “Kuna doktor Peedu käis lapsi üle vaatamas kaks korda aastas – kevadel ja sügisel –, ei ole me praegu veel midagi korraldanud,” ütles Tornimäe põhikooli direktor Raili Nõgu.
Ka tema leiab, et tohter peaks laste hambaid kontrollima koolis. “Muidu võib tõesti juhtuda, et paljud lapsed hambaarsti juurde ei jõuagi, kuna lapsevanemad on liiga hõivatud või ei pääse lapsed mõnel muul põhjusel hambaarsti juurde.”
“Kuigi üks kabinet suleti, kinnitame, et Saaremaa inimesed ei pea muretsema hambaravi kättesaadavuse pärast,” ütles haigekassa tervise edenduse ja kommunikatsiooni talituse spetsialist Taisi Kõiv. Tema sõnul saavad Orissaare, Pöide ja Laimjala valla lapsed alates detsembrist külastada hambaarsti Muhus ja Kuressaares.
“Kui hambaarst käib kohapeal, on see koolide oma kokkulepe hambaarstiga,” märkis ta, lisades, et kooli ja hambaarsti koostööd haigekassa ei koordineeri.
Haigekassa lepingupartnerid, kes osutavad lastele hambaravi, on Muhus Anneli Randmets Hambaravi, Kuressaares aga Anne Illaku Hambaravi OÜ, Eva Tamkivi Hambaravi OÜ, Hammas AR OÜ, Hanvar AS, Heli Hiie Hambaravi OÜ, Kuressaare Hambapolikliinik SA, Luukas K. K. OÜ ja Seemo A. P. OÜ.


description: Oli 1926. aasta novembrikuu teise pühapäeva hommik. Piila õigeusu kiriku juures ootab rahvas jumalateenistuse algust. Paraku asjatult, kuna kirikus on vargil käidud ja et kuritöö jälgi mitte enne politsei saabumist […]

title: Kuidas “pimedusrüütel” Alma Saaremaa kirikuid röövis

maintext:
Oli 1926. aasta novembrikuu teise pühapäeva hommik. Piila õigeusu kiriku juures ootab rahvas jumalateenistuse algust. Paraku asjatult, kuna kirikus on vargil käidud ja et kuritöö jälgi mitte enne politsei saabumist hävitada, jääb jumalateenistus sedakorda pidamata.
Toonane ajaleht Meie Maa teatas kaks päeva hiljem, et Piila kirik on paljaks röövitud. Varga saagiks oli langenud hulk hõbeasju ja umbes 15 000 Eesti marka. Muu hulgas oli ära viidud hõbedast kastike, mille sees hõbekarikas ja hõbelusikas, üle poole meetri kõrgune seitsmeharuline küünlalühter ja altariseina vahetekk. Kiriku põrandalt leiti aga rohkesti põlenud tuletikke, mis röövel oli endast maha jätnud.
Ajavahemiku pikkus, mil rööv võis aset leida, oli tervelt seitse päeva. Kirikuõpetaja maja asus jumalakojale küll kaunis lähedal, kuid lõunapoolsel küljel. Röövel oli aga sisse tunginud põhjapoolse akna kaudu, kust avanes vaade põllule.
Saagis end aknast sisse
Selleks oli ta läbi saaginud ühe kahest neljakandilisest tollijämedusest akna ees olnud raudpulgast. Pelgalt klaasi lõhkumisest poleks piisanud. Ning ei märganud ei preester ega ka ükski kohalikest enne pühapäeva, et kahe puhkepäeva vahelisel ajal kirikut röövitud oli.
Veel päeva võrra hiljem ehk 17. novembril ilmunud ajaleht Saaremaa teatas samalaadsest juhtumist Reomäe õigeusu kirikus. Röövel oli altariakna alumise ruudu lõhkunud, selle seestpoolt avanud ja hakanud siis mingi terariistaga akna küljelenki raiuma. Sedasi üritas ta aknaavauses olevat raudtrelli kõrvaldada. Sisse ta aga ei pääsenud, kuna oli mingil põhjusel raiumise pooleli jätnud.
Täispikk lugu ilmus 23. detsembri Saarte Hääles.


description: Saaremaa puuetega inimeste koja (SPIKi) eestvedamisel toimus Kuressaare kultuurikeskuses eile heategevuslik laat “Oma asi”. SPIK-i rahvas oli laadale toonud oma kujutlusvõime ja näpuosavuse koostöös valminud meisterdusi. Müüdi ka küpsetisi, ehteid […]

title: Käsitöölaat “Oma asi” möödus meeleolukalt

maintext:
Saaremaa puuetega inimeste koja (SPIKi) eestvedamisel toimus Kuressaare kultuurikeskuses eile heategevuslik laat “Oma asi”.
SPIK-i rahvas oli laadale toonud oma kujutlusvõime ja näpuosavuse koostöös valminud meisterdusi. Müüdi ka küpsetisi, ehteid ja jõulukaarte.
Veel möödunud aastal laadal mett müünud Juta Metshein oli tänavu väljas käsitööpitsidega ja küüslauguga, mis sooja talve tõttu tahab tema sõnul kangesti kasvama hakata.
“Sel aastal lihtsalt ei olegi mett, pole midagi teha. Võtsin aasta jooksul valminud käsitööd ja küüslauku, veidi olen müünud ka,” rääkis Juta.
Kõrvallaual on väljas Kristina Riisaare ja Meril Mägi kaup: kaardid, õnnistusega jõuluinglid, piparkoogid ja palju muud vahvat. Materjalina on suures osas kasutatud looduslikku kraami, aga kasutusse on võetud ka tapeeti, veinikorke ja ajalehepaberit.
Magusalõhnalised nõukaaegses legendaarses Esta masinas küpsenud vahvlid ahvatlesid maiasmokki lausa mitmel laual. Üks vahvlimeistritest Ester Labo sõnas, et mõtles pikalt vahvlimasina mahamüümisele, et tasuda kallite ravimite eest, kuid lapsed olid teda keelitanud küpsetajat alles jätma.
“Nendele mu vahvlid meeldivad. Ma olen tähele pannud, et teinekord kipuvad vahvlid veidi imalmagusad olema, kuigi ma ei pane sinna üldse nii palju suhkrut sisse,” rääkis Ester.
Käsitöömeister Aivo Aadami ees laual oli ka puidutööd ja punutud korve. Meister ise sõnas, et puidutööd ta kusagil otseselt õppinud ei ole, sellises asjas saab hakkama ka tahtmisega ise õppida ja luua.
Doris Peuckeri laual oli lisaks vahvlitele ka CD-sid ning selgus, et taustaks mängiski tema värske plaat, mis oli talle vaid päev varem kätte toimetatud.
“Plaadil olevate laulude sõnad ja viisid on minu kirjutatud ning mu poeg Karl-Mihkel Truu, kes tegeleb fotograafiaga, on plaadi ümbrisekaane autor,” märkis ta.


description: “Tänases Postimehes langevad viimased maskid: idarahaskandaalist alates on viimased kuus aastat jäetud avalikkusele mulje, et Keskerakonna ja Ühtse Venemaa suhted seisavad külmutatuna,” kirjutab Postimehe uuriva toimetuse juht Risto Berendson. Nüüd […]

title: Maskide langemine

maintext:
“Tänases Postimehes langevad viimased maskid: idarahaskandaalist alates on viimased kuus aastat jäetud avalikkusele mulje, et Keskerakonna ja Ühtse Venemaa suhted seisavad külmutatuna,” kirjutab Postimehe uuriva toimetuse juht Risto Berendson.
Nüüd selgub, et tegelikult pidas Keskerakonna endine juhtkond alles kaks aastat tagasi Putini partei vahemeestega Tallinnas salakohtumisi ja uuris, kuidas oleks võimalik Venemaalt Keskerakonna valimiskampaaniat rahastada.
See peaks olema punane joon. Eesti Vabariigi kodanikuna ootan ma peaministrilt ja erakonna esimehelt Jüri Rataselt selgeid seisukohti seoses kuramaaži ja võimumängudega Venemaa võimuparteiga, kes on Baltimaade iseseisvumist pidanud suureks strateegiliseks veaks.
Jutt, et las see leping seisab sahtlis, enam ei kehti. See võib olla Keskerakonnale strateegiliselt vajalik tagamaks endale Lasnamäe hääli, kuid see on eluliselt vastuolus Eesti omariikluse huvidega.
Ma olen aus ja otsekohene: olukorras, kus Venemaa on pärast Savisaare erakonna juhtimisest kõrvaldamist asunud Eestis otsima võimalusi uue poliitilise liikumise rahastamiseks, ja seda aprillirahutustega tuntuks saanud Dmitri Linteri kaudu, pole peaministriparteil mingisugust ratsionaalset põhjust edasist koostööd jätkata. Sest partner haub niigi ise lahutusplaani.
Seetõttu tuleb Jüri Ratasel teha erakonna juhina selged otsused. See ei ole olnud seni Ratase tugevaim külg, kuid kuskilt tuleb hakata otsustama. Kultuspoliitik Savisaarega peaks niigi kõik selge olema. Seda nii erakonna kui ka Eesti avalikkuse jaoks.
See, et rahahädas Savisaar läks pärast 2010. aasta idarahaskandaali aastaid hiljem Ühtse Venemaa vahemeestelt taas raha manguma, on sõna otseses mõttes uskumatu sigadus. Seda pole võimalik tagantjärele õigeks rääkida.
Ka peamiselt läbirääkimisi pidanud erakonna endise finantsjuhi Kalev Kalloga peaks olema selge sott: Kallo ei tohiks jätkata Tallinna linnavolikogu juhina. Nende pealtnäha lihtsate otsuste tegemisest sõltub Keskerakonna maine ausa Eesti elaniku silmis.
Savisaare jaoks on peaosad Eesti poliitikamaastikul suure tõenäosusega otsa saanud. Ma ei ole siin kohtumõistja kapos koostatud kriminaaltoimikusse kogutud Savisaare väidetavate kuritegude üle, vaid pean silmas Savisaart inimesena.
Uurimistoimikus sisalduv on tegelikult kurb lugemine: võimu külge klammerdunud vana mees ajab Tallinna linnavõimu kaudu taga raha ja mõjukust. Kuid ta unustab ära enamiku räägitud asjadest ja kokkulepetest, tegeleb suure osa ajast noorte naiste tagaajamise ning muu tühja-tähjaga.
Seda lugedes jääb mulje: tõenäoliselt pole tervisega kimpus poliitik võimeline täispikka ja aastaid kestvat kohtuprotsessi läbi tegema ei füüsiliselt ega vaimselt. Savisaart vähegi alavääristamata tuleb nentida, et tema kummardajatel on seda teadmist raske taluda.
Ilmus eilses Postimehes


description: Lääne prefektuur määras ametisse uue kaplani, kelleks sai saarlasest kirikuõpetaja Tuuli Raamat (fotol). Tuuli Raamat on varem töötanud Helsingi eestikeelse koguduse õpetajana. Pool aastat on ta veetnud Kanadas Montreali Jaani […]

title: Lääne prefektuur sai saarlasest kaplani

maintext:
Lääne prefektuur määras ametisse uue kaplani, kelleks sai saarlasest kirikuõpetaja Tuuli Raamat (fotol).
Tuuli Raamat on varem töötanud Helsingi eestikeelse koguduse õpetajana. Pool aastat on ta veetnud Kanadas Montreali Jaani kogudust teenides ja töötanud mõne nädala ka Toronto Peetri koguduses.
Raamat on pärit Saaremaalt, ta lõpetas siin keskkooli ja jätkas õpinguid Tallinna EELK usuteaduse instituudis, saades sealt usuõpetaja kutse. Ta on õppinud ka Soome Rautaskylä kristlikus koolis, pärast mida töötas Tallinna linnavalitsuses noorsootöö spetsialistina. Mõne aasta pärast jätkas Raamat õpinguid Soome humanitaarinstituudis, töötades samal ajal Helsingi linnavalitsuse noorsooametis. 2004. aastal ordineeriti ta Helsingi eestikeelse koguduse õpetajaks.