description: Kunstnik, kunstifilosoof ja Hiiumaa, Tartu, Karaganda ning Moskva resident Ülo Sooster (1924–1970) ilmub meie vaatevälja aeg-ajalt mõne isikunäitusega, nagu 2001. aastal Kumus, võis siis mõne kunstinäituse osisena või mõne kunstniku mälestusnuppude tegelasena. Raamatutesse pole ta palju sekkunud, kui, siis vaid näitusekataloogidesse. Vahel on mul tekkinud isegi kahtlus, kas Sooster oli olemas või on see tark väljamõeldis nagu tema kohtumine Nikita Hruštšoviga Moskva Maneeži 1962. aasta näitusel.

title: Ülo Sooster, teaduse mõtestaja

maintext:
Olles hoolikalt läbi vaadanud Tartu kunstimuuseumi kataloogi, mis Soosteri raamatuillustratsioonidest koostatud ja augustis/oktoobris eksponeeritud näituse puhul sel aastal ilmus ning mis vabalt ning ilmselgelt kannab välja ühe omapärase ja nauditava raamatu mõõtme, on minul nüüd selge, et oli ikka küll. Ja veel millisena.
Sooster sai Moskvas tänu sõpradele tööd illustraatorina, eelkõige teadusraamatuid kirjastavas kirjastuses Znanije. Meie ees avaneb Soosteri vaade, õigemini sissevaade tolle aja füüsikasse, sest tegu on illustratsioonidega, mille ta joonistas füüsik Viktor Trostnikovi koostatud ja mitme autori kirjutatud raamatule «Füüsika: lähedane ja kauge», mis ilmus 1963. aastal ja peegeldab äsja Stalini surve alt vabanenud füüsika seisu maailmas.
Mis teeb selle raamatu loetavaks ja huvitavaks, on Tartu Ülikooli füüsikaprofessori ja füüsikainstituudi direktori Jaak Kikase kommentaarid Soosteri illustratsioonidele. Nendeta poleks asi selge, sest on ju füüsika poole sajandiga tublisti edenenud. Kuid nii kummaline kui ei ole, kõlbaksid Soosteri illustratsioonid enamjaolt mõnda praegusaegsessegi füüsikat tutvustavasse raamatusse. Nad on inimlik-teaduslik-igavikulised. Tähtis, et Soosteri illustratsioonid on taastatud, kirjastustes ära nuditud raamid taas nähtavad.
Tol ajal, 1960. aastate alul, oli vene populaarteadus kõrgel tasemel ning füüsikast kirjutasid ka seda masti teadlased nagu selles raamatus hilisem nobelist Aleksei Abrikosov. Kikas võttis kätte, luges raamatu läbi ja kirjutas Soosteri illustratsioonide juurde, mis kaunistasid ja selgitasid iga peatükki, miniesseed, mis selgitavad füüsika tollast ja praegust seisu.
On imekspandav, et Soosteri illustratsioonide mitte ainult kunstiline, vaid ka sisuline tase ületab neid nüüdseid illustratsioone, mida olen näinud kümnetes, võib-olla sadades angloameerika autorite populaarteaduslikes raamatutes, milles kunstiline tase on enamjaolt otse öeldes olematu või hädine. Pole minu asi, kas põhjus on rahas või tahtmatuses.
«See raamat ongi nagu selle ajastu ja reaalteadustele pandud suurte lootuste mälestussammas,» ütles intervjueerijale nüüd juba eakas koostaja Viktor Trostnikov 17. mail. Ta kinnitab, et Soosterile ei olnud vaja midagi selgitada – ta sai käsikirja ja andis vastu joonised, mida muuta polnud vaja. Kuigi tema töö illustreerijana oli eelkõige rahateenimiseks – sest ta oli sündinud maalija –, ei võtnud ta joonistamist kunagi pealiskaudselt. «Tõeline kunstnik, maalija, ei saa hakkama ilma joonistusteta. Joonistus on kogu maalikunsti aluspõhi. Ja sellepärast on ta võrratu joonistaja,» kinnitab Trostnikov. Lisaks tundis Sooster teaduse vastu suurt huvi, mis oli kunstnike seas 1960. ja 1970. aastatel tavapärane – nii nagu ka teadlaste huvi kunsti vastu. Pole vist kunagi olnud meil aega, mil vastastikku oleks valitsenud säherdune huvi, justkui vastukaaluks inglise füüsikalise keemiku ja kirjaniku Charles Percy Snow’ «Kahe kultuuri» kontseptsioonile, mis 1973. aastal ka veekeelses tõlkes ilmus.
Nõnda leiame siit raamatust lisaks Kikase füüsikale ja Soosteri kunstile ka tausta: Kadri Mäe ülevaate Soosterist ja raamatukunstist, Julia Polojanenkova ja Kadri Mäe intervjuu Viktor Trostnikoviga, Ilja Kabakovi kirja Tartu kunstimuuseumile, Rael Arteli saatesõna, Tartu kunstimuuseumis olevate kõnealuste illustratsioonide kokkuvõtva, pisemas formaadis kogumi.
Soosteri pildid ei olnud suured, kümmekonnast kahekümne sentimeetrini. Kuid nende sisu, seotus ainega ja teostus on põnev, siin sai Sooster minna oma hingelähedasse sürrealismi, leidub ka vihjeid OP-kunstile ja konstruktivismile. Ning mis põhiline – ta suutis olla teravmeelne. Toon ühe näite. Pildiallkiri: «Inglise teadlane Thomas Young, valguse interferentsiteooria looja, oskas vabalt lugeda kaheaastasena. Olles juba tuntud teadlane, esines ta korra tsirkuses – köielkõndijana.» Sooster on joonistanud pildile paksu väärikas köites raamatu ja selle ette pooliku lutipudeli.
Mida ütleb sellel peale Kikas? «Tänapäeval ei pea teadlased oma oskuste demonstreerimiseks enam tsirkusesse minema.» Neil on näiteks Tartu AHHAA. «Teadusteatri sõnum on vastupidine: vastavate teadmiste ja vahendite korral saavad sellega kõik hakkama.»
Kuni poes veel on, soovitan neile, keda huvitab füüsika lühilugu ja selle illustreerimise võimalus. Tsiteerides Tõnu Puud: kultuur pole muud kui kunstid ja teadus. Kokkuvõttes: kultuurne värk.
ARVUSTUS
«Lähedane ja kauge füüsika Ülo Soosteri illustratsioonidega» / Raamat
«Lähedane ja kauge füüsika Ülo Soosteri illustratsioonidega»
Joonistusi kommenteerinud Jaak Kikas
Tartmus, 2016, 158 lk


authors:
Chris Reintal
Kaader Filmist

description: Sakslasi nähakse tihti kui tuimi ja jäiku inimesi, kellel puudub huumorimeel ja kirg. Seega on omamoodi loogiline, et Austria film «Kodu on siin» («Home is Here») on armastuslugu, milles peategelased kunagi otseselt kokku ei puutu.

title: PÖFFi arvustus. Lähedus ilma kokkupuuteta

maintext:
Tegelikult ei ole see päris armastusfilm. Tereza Kotyki debüütfilm on lugu sellest, kuidas kahe inimese elud põimuvad ja teineteist mõjutavad. Kahekümnendates Hannah elab koos emaga korterelamus ega ole oma eluga rahul: seda saab välja lugeda tema pidevast tõsisest ilmest.
Keskealine Max elab uhket elu, aga ka teda valdab mingi rahutus. Ühel päeval otsustab Hannah Maxi maja uurida ja siseneb sellesse lahtise tagaukse kaudu. Nii saab alguse «kooselu», kus Hannah elab majas päeval ja Max öösel. Hannah sissemurdmine ei jää Maxile märkamata. Aga kui iga ratsionaalne inimene võtaks sel puhul midagi ette, lubab Max sellel sündida, isegi kui ta aeg-ajalt peab mööblit tagasi õigesse kohta tõstma.
Max ja Hannah on ümbritsetud hallusega: nende riietus on hall, ruumid on hallid, majad on hallid. Ülekaalus on hallid, valged ja mustad toonid. Ka tegelaste siseelus puudub värv ja erksus, kumbki neist ei leia põhjust isegi mitte naeratamiseks. Hannah on kunstiline ja vaba hingega, kuid ta on kinnine, nagu kõik need avamata kingitused tema kapis.
Kogu filmi jooksul ei kuule me temalt rohkem kui paarkümmend sõna. Kuigi me saame mõndagi teada tema tunnetest ja unistustest. Jääb huvitav salapära, mis köidab nii pealtvaatajat kui Maxi.
Inimestevaheline side võib väljenduda väga erineval moel. Filmis «Kodu on siin» on see side küll ebatavaline ja kummaline, kuid siiras. See suhtlus oleks küll võinud olla kahepoolsem. Hannah jätab Maxile lühikesi kirju kleebispabereil ja muid loomingulisi töid, kuid Max jääb rohkem vaatlejaks. Siiski annab see omapärane suhe mõlema elule vajalikku särtsu juurde.
22. novembril Tartus
DEBÜÜTFILMIDE VÕISTLUSKAVA
«Kodu on siin»
Režissöör Tereza Kotyk
Austria-Tšehhi
3/5

fasttext_language: et


description:
«Swedish dicks» teleseriaal, Viaplay omatoodang, esimene hooaeg, kümme osa
Osades: Peter Stormare, Johan Glans, Vivian Bang
Ekraanil Viaplays

title: Rootsi teleseriaalis mõnitatakse eestlasi

maintext:
Antud teleseriaal on näide sellest, kuidas voogedastajad ei lepi vaid teistelt hangitud sisu näitamisega, vaid üritavad ise meelelahutust pakkuda. Algust tegi sellega muidugi Netflix oma «Kaardimaja» ja teiste kvaliteettoodetega. «Swedish dicks» on Viaplay esimene omatoodetud sari ning väärib sellisena arvustamist.
Lavakujundus ja tegelased: Los Angeleses saavad kokku kaks rootslast. Üks on vanakooli macho, sametine alkohoolik, endine kaskadöör, kellele on miskipärast nimeks antud Ingmar Bergmann (Peter Stormare). Praegu peab ta eradetektiivi ametit ning võitleb vanade vaimudega: nimelt hukkus kunagi traagiliselt tema filmipartner Tex (Keanu Reeves, sellest veel edaspidi).
"Swedish Dicks" / Viaplay
Ingmar saab segastel ja mitte eriti veenvatel asjaoludel partneriks hingelise DJ Alexi (Johan Glans). Paneme kaks vastandit kokku ja hästitöötav klounipaar ongi sündinud. Neist kahest jätab Stormare märgatavalt tugevama mulje: kogenum näitleja, uhke hülgevunts, narmastega nahkpintsak ning 1980. aasta veinpunase sisuga Lincoln Continetal. Glans, kes kerkis esile stand-up lavadelt, on Eesti publikule tundmatu suurus. Kui oleks paremini kursis tema varasemate rollidega, oleks tegelane ehk naljakam.
Üks osa kestab 25 minutit, mis on just paras aeg, et tüütuks ei läheks. Rootsi nuhid lahendavad osa jooksul mõne ülesande, lisaks hargneb taustal pikemajalisem narratiiv, mis peaks osi omavahel siduma. Sarja reklaamitakse Keanu Reevesi osalemisega ja tõesti, neljandas osas ta ekraanile jõuabki, umbes kaks korda kümneks sekundiks.
Keanul on vist mingit sorti probleemid. Tema viimased filmirollid pole olnud midagi eriti meeldejäävat ja nüüd võtab ta vastu rolli sellises N järgu teleseriaalis – minu meelest pole ta teles varem mänginudki. Või mis mängimiseks seda saab nimetada. Aga noh, eks igaühel ole liising.
"Swedish Dicks" / Viaplay
Koomiliseks teeb asja hoopis see, kuidas tegelased omavahel, ka ameeriklase juuresolekul suvalisel hetkel rootsi keelt hakkavad rääkima. Tunnistagem, rootsi keel kõlab naljakalt igaühe jaoks, kes just ise peast skandinaavlane ei ole. Stsenaarium lubab kohati ka mustemas toonis nalja visata ja piinlik ei hakka kordagi.
Tegijaid tuleb tunnustada, nad on žanri täpselt ära tabanud. See on just sedasorti sari, mida on hea paar-kolm osa jutti ära vaadata. Kui selle juurde veel mingeid rekreatiivseid vahendeid pruukida, siis hakkab tunduma, et järjest paremaks läheb. Saab hoo sisse, kui mõistate, mida ma öelda tahan.
Aga need lubatud eestlased, kuidas nendega jääb siis? Tõesti, neljandas osas irvitatakse Rootsi dikkide üle, et need on kõige odavam ja viletsam detektiivibüroo terves Los Angeleses. Aga nemad vastu, et ei, on veel odavam büroo, Estonian Dicks. Need on nii lollid, et ei oska isegi inglise keelt.
Eestlased telesarjas "Swedish Dicks" / Kaader sarjast
Teadupärast on Hollywoodi filmimaailmas tegutsemas kaks kuulsat eestlast: endine modell, nüüd filminäitleja Johann Urb ja Viljandist pärit näitleja, filmirežisöör ning muusik Brad Jurjens. Ei saa olla tõsi, et need Eesti säravad pojad on meist niivõrd halva mulje jätnud. Küllap siin on tegemist ikkagi Rootsi stsenaristide ilmselge kadedusega.
Kui teil on aktiivne Viaplay tellimus, siis võib mõnel hetkel, kui soovite aju päevamurdest siledaks lükata, kindlasti Rootsi dikkide seiklusi jälgida. Kas või kümme osa järjest ja siis ei ole küll enam probleemi, et tahaks näiteks elu mõtte või universumi ülevuse teemal juurelda. Igal juhul on teine hooaeg juba tegemises ning tuleb järgmisel aastal ekraanile.
Mis puudutab Viaplayd kui konkurentsivõimelist voogedastusteenust, siis läheb sisu poolest Netflixiga konkureerimine raskeks, olgugi see Netflixi sisu on Eestis kõhnuke. Viaplay tasub aga ära nende jaoks, kes tahavad unustuseni «Kuuuurijat», «Padjaklubi» või «Kättemaksukontorit» vaadata. Siis sobivad Rootsi dikid sinna kui sõrm sinnasamusessegi.


description: Kumu kunstimuuseumi suures saalis avatakse 20. sajandi ühe silmapaistvama sürrealisti Paul Delvaux loomingu näitus. Näitus «Paul Delvaux. Unest ärkaja» kutsub avastama maalikunstniku mõistatuslikku pildimaailma.

title: Avatakse tähelepanuväärse sürrealisti näitus


authors:
Aurelia Aasa
Kaader Filmist

description: «7 päeva» («7 Giorni») on lõunaeuroopaliku bravuuriga vürtsitatud armudraama. Ivan (Bruno Todeschini) hakkab üksildasel Levanzo saarel oma vennale pulmi planeerima. Mehega liitub pruudi parim sõbranna, kostüümidisainer Chiara (Alessia Barela). Pole keeruline aimata, millises suunas lugu tüürib. Sitsiilia kuumus, helesinine meri ja režissöör Ronaldo Colla kiindumus romantiliste stsenaariumite vastu sillutavad teed kirglikule seiklusele.

title: PÖFFi arvustus. Suur Sitsiilia, väikesed armastajad

maintext:
Armudraamast enam avaldab mõju lummav atmosfäär. 26 elanikuga saareküla on kui tühjusega palistatud oaas. Krigisevad, aastate poriga kaetud hotelliaknad, suvekuumuses põlenud Sitsiilia maastik ja vanade saareelanike ühised laulutunnid loovad köitva koosluse. On kurbmänguliselt kaunis, kuidas eakad saarlased korraldavad matuste vahepalana pulmi, löövad akordionile hääled sisse ja seisavad nii õnnes kui leinas teineteise kõrval kui kaljud.
Kahe põlvkonna kõrvutamisega asetatakse kaalukausile eri ajastute traditsioonid ja väärtused. Viis, kuidas eluõhtusse jõudnud vanapaar ennast teineteise silmadesse unustab, vastandub Ivani eluprintsiipidele. Ivan istub nõutuna vanapaari kõrval, toimuvat sõnatult jälgides. Üle pika aja tajub ta enda kõrval armastust ega oska käituda. Ta on lõksus nii saarel, vanapaari kõrval kui iseenese pulbitsevates tunnetes.
Ivani kanda on üksildase hundi, Chiaral temperamentse romantiku roll. Kui Ivani muutumine kulgeb mööda loogilisi radu, siis Chiara on oma olemuselt impulsiivne. Mida rohkem me naise kohta teada saame, seda enam hakkavad tema eluvaated ja unistused põrkuma tehtavate valikutega. Vahel tekib tunne justkui ei oskaks kumbki neist armastada – ainult mõnu tunda. Või on see veelgi selgem kontrasti tõmbamine? Ühed püsivad koos aastakümneid, teised hülgavad kõik vaid paaripäevase tutvuse nimel.
Traditsioonilisele karakterivalikule vaatamata on tegu kauni, lõunamaise armudraamaga, mis toob pimedatesse öödesse romantilist temperamenti. Ükskõik kui paljunähtud või kulunud, võime teatud lugudele üha uuesti ja uuesti kaasa elada. PÖFFi põhivõistlusprogrammi ainsa läbinisti romantilise linateosena, on «7 päeva» täiesti omal kohal. Tundedraama kõrval saab nautida taustamängu. Saarest saab omaette karakter, nimitegelastest pilkupüüdvam ja kõnekamgi. Just see annab filmile lisalihvi, mis moodustab itaallaslikult lüürilise terviku.
18. ja 19. novembril Tallinnas ja 20. novembril Tartus
PÕHIVÕISTLUSKAVA
«7 päeva»
Režissöör Ronaldo Colla
Šveits-Itaalia
3/5


description: Ei tea, kas Peltsebul traavib mööda maailma ringi või on Anti-Kristus valla pääsenud. Alles kuulsime Donald Trumpi võidust, kui juba peame siia otsa kuulma Leonard Coheni surmast. Cohen, kes oli küll juba 82 ja keda nii mõnigi juba ammuilma surnuks pidas, saab võtta ritta tänavuses, pole küll vist viisakas nii öelda, aga rikkalikus legendaarsete lahkunute reas- Lemmy, Bowie, Prince, Eco, Valter Ojakäär jne. Kuid elatud sai pikk elu ja selle jooksul tehtud palju, muu hulgas saadud nimetatud ka «sünguse ristiisaks». Kui Bob Dylan Nobeli pälvis, kostis selle peale nii mõnigi: «Aga miks mitte Leonard Cohen?»

title: sünguse ristiisa lahkumine

maintext:
Möödunud laupäeval Postimehes ilmunud Leonard Coheni viimase plaadi «You Want It Darker» arvustuse pealkirjastas kriitik Lehar Lukjanov «Surm? Vist veel mitte». Veel vist mitte, aga peagi ta tuli. Tahad seda tumedamalt, küsib Coheni plaadi pealkiri. Plaat ise on pälvinud suuremat sorti heakskiitu kogu maailma muusikapressis ja ka Postimees jagas sellele lahkelt maksimumpunktid.
Leonard Cohen sündis Kanadas, Quebecis 21. septembril 1934. Tema vanemate kohta on öeldud: «Olid peened juudid». Tema elu- ja loometeel asus otsustavat rolli mängima õrnas eas toimunud tutvumine Hispaania poeedi Federico Garcia Lorca luulega. Leonard haaras ka ise sule järele.
Pärast ülikooli lõppu ostis Cohen 1500 dollari eest tagasihoidliku maja Hydra saarel Kreeka territooriumil ja hakkas kirjutama. Istus külmades tubades ja kirjutas kurba luulet, on kirjutatud. Nägi toole, mis oleks nagu Van Goghi pildilt maha astunud.
Aastatel 1963-1966 ilmus talt kolm luulekogu, mille müüginumbrid autorit küll ei rahuldanud. Mida teha? Eks ikka minna New Yorki. Linn pakkus hoogsamat seltsielu ja inspiratsiooni edasiseks. Muuhulgas lävis ta tol ajal ka Andy Warholi kuulsa Factory seltskonnaga. Leiva tõi sel põneval perioodil lauale laulude kirjutamine teistele artistidele, teiste hulgas Willie Nelsonile ja James Taylorile. 1967. ilmus ka ta enda esimene plaat, lihtsa pealkirjaga «Songs Of Leonard Cohen». Coheni episoodiline pruut Joni Mitchell lubas ennast tema suhtes väljenduda isegi nii: «buduaaripoeet». Aeg andis veel atra seada. 1970-ndatel oli maailmas energiakriis, kuid Cohenile tuli energiat järjest juurde. Sellega kaasnes arengut nii loometöös kui ka eraelus.
1984. otsustas Cohen, et süntesaatorid on suurepärased, diskograafiasse lisandus «Various Positions», millelt pärinevad sellised lood nagu «Hallelujah» ja «Dance Me To The End Of Love», esimene rääkis seksist, teine Holocaustist.
1995. sai temast buda munk nimega Jikan, mis tähendas vaikust. Tema kohustuste hulka kuulus sel ajal peamiselt oma õpetajale toidu valmistamine. Ta oli juut ja budist samaaegselt. «Budist olen ma depressiivsematel perioodidel,» selgitas ta olukorda.
Coheni karjääri viimase suurema puhangu kutsus esile üks küllaltki kurblooline elufakt. Nimelt oli ta pikaajaline mänedžer pikema aja jooksul tema tagant ka varastada võtnud. Arveametnik võttis summad kokku ja kadunu tulemuseks leiti olevat 5 miljonit dollarit. Donald Trumpi jaoks oleks see võib-olla väike raha, Leonard Cohenile aga suur. Asi lõppes sellega, et aastatel 2008-2013 andis poeet ühtekokku 387 kontserti.
Ühes hiljuti antud intervjuus rääkis ta: «Olen valmis surema, teie jaoks võib see jutt tunduda küll ebamugav, aga nii see on, ärge pange pahaks.» Natukese aja pärast asus ta öeldut küll siluma: «Tegin natuke nalja, mulle meeldib asju üle dramatiseerida, kavatsen elada igavesti.»


description: Uue teatrikompleksi avamisega seoses kuulutas NUKU teater välja publikukutsungi konkursi. Konkursil osales 20 heliloojat, kelle seast valiti võidutööna välja Judith Partsi kutsung «Puhun  nukule elu sisse».

title: Kuula: see on NUKU teatri uus publikukutsung

maintext:
Judith Parts on helikunstnik ja ansambli Nebula Flowers solist, kes on loonud muusikat ka mitmele tantsulavastusele. Praegu õpib ta TÜ Viljandi kultuuriakadeemias helitehnoloogiat.
«Konkursid annavad mulle tähtaja ja sunnivad arenema. NUKU konkurss tiksus mul kuklas tükk aega. Esialgu ei tulnud pähe ühtegi head mõtet, sest olin kinni idees, milline üks publikukutsung olema peaks. Ühel hetkel lasin kõikidel mõtetel minna ja proovisin tabada emotsiooni, kui NUKU teatri peale mõtlen. Lapsepõlvest meenusid põnevus ning rõõm, aga ka mingi sügav ja isegi veidi hirmutav müstika,» kirjeldab Parts konkursile esitatud töö sündi.
Konkursi võidutöö valisid välja teatri kunstiline juht Taavi Tõnisson, lavastaja Vahur Keller, näitleja ja lavastaja Mirko Rajas, teenindusjuht Anna Leiner, kirjandustoimetaja Kati Kuusemets ja heliosakonna juht Mait Visnapuu. Lisaks võidutööle tõi komisjon välja ka Janek Murdi ja Markus Robami loodud kutsungid.
Visnapuu, kes oli ka uue kutsungi loomise idee väljakäija, ütleb, et võidutöö eeliseks sai see, et kasutatud oli naturaalseid instrumente ning ka häält kui instrumenti. «Kõik esitatud tööd olid eriilmelised ja valik väga keeruline. Huvitav oli täheldada, kuidas iga kandidaadi esitatud helilõik mõjus igale komisjoniliikmele täiesti erinevalt. Ise lähtusin valiku tegemisel suuresti ka tehnilisest teostamisest ning sellest, kas kutsungil on piisavalt elemente, mis läbi publikumüra garderoobis ja fuajees hästi läbi kostuks,» kirjeldab Visnapuu komisjoni tööd.
Teatri kunstiline juht Taavi Tõnisson on tänulik, et konkursil osales nii palju loojaid. «Valikut teha oli raske ja see oli loomulikult ka subjektiivne ning isiklik. Aga eks teater ongi väga isiklik asi ja täis isiklikke vaateid. Pidasime silmas, et teos oleks tervilik ja eriline ning et see sobiks meie väga laia vaatajate spektriga – väikestest lastest täiskasvanuteni välja,» kommenteerib Tõnisson.
Uut kutsungit kuuleb edaspidi kõikide NUKU etenduste eel. Esimest korda kõlas kutsung teatri ja muuseumi avapäeval, 13. novembril.


authors:
Margus Haav
Kaader Filmist

description: Vennaste Arkadi ja Boriss Strugatski «Väljasõit rohelisse» on möödunud sajandi üks olulisemaid ulmeraamatuid, mida lugedes üles kasvanud põlvkond on teinud maailma just selliseks, nagu see praegu on.

title: Soojuseotsingud kosmilise külmuse maal


authors:
Eva Kübar
Kaader Filmist

description: Alžeeria päritolu Prantsuse režissöör Lidia Terki pöördub oma debüütfilmis «Paris La Blanche» juurte juurde ning jutustab loo 70-aastasest Alžeeria naisest Rekiast (suurepärane rollisooritus Tassadit Mandilt), kes sõidab ihuüksi ette reisi üle Vahemere, et otsida üles oma abikaasa Nour, kes 48 aastat tagasi Pariisi kolis.

title: PÖFFi arvustus. Üksik alžeerlane Pariisis

maintext:
Sellest, et mees ilmselt elus on, annab tunnistust raha, mida ta iga kuu oma Alžeerias elavale perele saadab. Mingit muud märki Rekial temast aga pole. Ei aadressi ega telefoni. Vaid üks foto ning nimi. Suurlinn haarab naise endasse ning ta tunneb end siin ilmselgelt ebakindlalt. Missioon leida Nour tundub olevat võrdne püüdlusega otsida nõela heinakuhjast. Kuid tänu sellele, et Rekia satub saatuse tahtel kokku Alžeeria kogukonnaga, kes teda aitab, õnnestub tal Nour leida.
«Paris La Blance» on lugu vähemuste kogukonnast suurlinnas. Ühelt poolt sellest, kuidas lisaks Eiffeli tornile (Nour pole muide kogu Pariisis veedetud 48 aasta jooksul kordagi vaatamisväärsuse juurde jõudnud, sest ta on alati olnud tööl, ametis sellega, et Pariisi äärelinna paneelmaju ehitada), Louvre´ile ja Notre Dame´ile on veel palju teisigi Pariise, mille elanikel pole asja ei nimetatud turismiobjektide juurde ega üldse kesklinna.
Jah, alžeerlased on üks neid vähemusi, kes Euroopa moepealinnas tooni annavad. Neil on oma linnajaod ja restoranid, kus süüakse rahvusroogasid ning kus iga võõrast koheldakse kui sissetungijat. Kuid üks on kindel – vähemused hoiavad kokku. Nad leiavad alati koha, kuhu teine alžeerlane majutada, olgu see või kardinaga eraldatud kušetikoht maja keldrikorrusel. Seega on see film inimlikkuse ilmingutest keset kõledat ja anonüümset suurlinna.
Inimsuhete sügavamalt tasandilt vaadates räägib «Paris La Blanche» aga hoopis üksteisest kaugenemisest. Sellest, kuidas möödunud aeg ja lahutavad kilomeetrid ikkagi inimeste vahele lõhe tekitavad, ükskõik kui intiimsed poleks suhted ka kunagi olnud. Rekia ja Nouri taaskohtumine on äärmiselt südamlik. Nad lõkerdavad koos naerda nagu väiksed lapsed ning nosivad maja katusel plastikkarpidest õhtusööki. Neil on lõbus, nagu noortel armunutel. Kuid 48 aastat on pikk aeg ja üks päev ei tee seda olematuks.
Film on pisut melanhoolne, kuid oma elu paratamatuse aktsepteerimise juures siiski küpselt tehtud ja väljapeetud. Mõlemad peaosatäitjad väärivad äramärkimist. Tassadit Mandi oma pruunide lahkete silmadega naelutab iga vaataja ekraanile ning paneb oma raskele saatusele kaasa elama. Nouri kehastav Zahir Bouzerar seevastu on aga tõeline džentelmen, kelle väärikust ei vähenda umbes 10-ruutmeetrises töölisklassi ühikatoas elamine. Nad on mõlemad üksi, kuid kumbki omal moel.
18. novembril Tallinnas ja 20. novembril Tartus
DEBÜÜTFILMIDE VÕISTLUSKAVA
«Paris La Blanche»
Režissöör Lidia Terki
Prantsusmaa
4/5


authors:
Tiit Tuumalu
Kaader Filmist

description: PÖFFi animafilmide festivali Animated Dreams võitis venelase Igor Kovaljovi film «Enne armastust», mis räägib inimeste üksindusest ja eraldatusest tänapäeva maailmas.

title: PÖFFi animafilmide festivali võitis Vene elav klassik

maintext:
Igapäevaelu kirjeldades suudab see oskuslikult ühendada tragöödiat ja komöödiat, resümeeris žürii.
Kovaljov, kelle loomingut on mõjutanud Priit Pärn, on vene animafilmi elav klassik, kelle filmid on võitnud maailma kõige nimekamaid festivale.
Väga erilise žürii auhinna võitis Sloveenia lavastaja Špela Čadeži film «Öökull», erilise žürii auhinna jaapanlase Koji Yamamura film «Satie´ «Paraad»» ja žürii auhinna inglase Phil Mulloy film «Lõppmäng».
Võistles 28 filmi ja žüriisse kuulusid Giannalberto Bendazzi, Pedro Rivero ja Agne Nelk.
Tudengite võistluskava parimaks nimetas žürii Kuningliku Kunstikolledži üliõpilase Sophia Markatatose filmi «Kuidas sul täna läheb?» ja eriauhinna sai Baden-Württembergi filmiakadeemia üliõpilaste Viktor Stickeli ja Iring Freytagi film «Laps».
Ilma dialoogi ja taustatekstita filmide võistluskava «Shut Up» võitis Vessela Dantcheva ja Ivan Bogdanovi film «Reisiv riik», hõbeauhinna sai Rafael Sommerhalderi film «Nägemist, Balthazar» ja pronksauhinna Kristjan Holmi film «Täismaja».


description: Oksjoniportaali Osta.ee on müügile pandud rariteetne raamat: Loomingu Raamatukogus ilmunud Teet Kallase «Verine padi».

title: Müügil rariteet: Kunstnik Richard Kaljo vihakõne kirjanik Teet Kallase vastu


authors:
Rein Veidemann
Tlü Emeriitprofessor

description: P e a a s i  aga, kust ühe rahva vaimuharimise järge ära tunnukse, on tema  k e e l.  K e e l on ühe rahva harimise kandja ja seepärast ka tema kauni korra ja priiuse sünnitaja, on tema k õ i g e kallim pärandus.  K e e l on, mis üht rahvast rahvaks teeb; ta varjab üht lõpmata väge ja pühadust enda sees. Keel ja mõistus käivad käsikäes, sest keel on avalikuks saanud mõistus. Seepärast võime ka sest, kuidas ühe rahva keel haritud on, kõige paremini rahva enese vaimujärge ära tunda.

title: Eesti kultuuri täheatlas: keel kui olemise koda


authors:
Peeter Helme
Vikerraadio Kultuuritoimetaja
Peeter Langovits

description: Tänavu kevadel kolmekümnendat sünnipäeva tähistanud Kaur Riismaa on juba vilunud ja kogenud autor. Kuigi ta debüütluulekogu «Me hommikud, me päevad, õhtud, ööd» ilmus vaid viie aasta eest, 2011. aasta sügisel, on ta loomulikult luuletanud kauem. Nagu vast paljud teismelised, tegi Riismaa esimesi poeesiakatsetusi juba teismelisena. Eks osaliselt see seletabki tema debüütteose hämmastavat küpsust, mille puhul tekkis hetkeks tunne, et kuhu on sellisel autoril üldse võimalik veel liikuda.

title: Luuletaja Kaur Riismaa meheiga


description: Iga koolilapski teab, et Baltimaade kõrgeim mägi asub Kagu-Eesti sopis, Haanjas. Kolmsada kaheksateist meetrit üle merepinna küündivat Suurt Munamäge lahutab lähimatest sama kõrgusklassi mägedest, Põhja-Karjala Ukkokolist ja idas Valdai tipust sajad kilomeetrid. On hõlbus võimendada perimeetri sisse jäävat Suurt Munamäge samasuguseks sümboolseks kohaks maa ja taeva vahel, nagu seda vanas testamendis on Hoorebi ja Siinai mägi ning Purgatooriumi saar ja mägi Dante «Jumalikus komöödias».

title: Meie kirjandusilma Suur Munamägi. Mats Traat - 80


authors:
Hendrik Alla
Kaader Filmist

description: Kolmapäeval esilinastub animafilmide festivali Animated Dreams avamisel režissöör Ülo Pikkovi uus nukufilm «Tühi ruum». Kõigil huvilistel on võimalik filmi näha 16.-20. novembrini kestva Animated Dreamsi programmides «Uus Eesti anima»ja «Suur võistlusprogramm II».

title: Esilinastub Ülo Pikkovi nukufilm "Tühi ruum"


description: Iisraeli režissööri Eitan Anneri külmades värvides minimalistlikus stiilis linateos «Vaikne süda» («Lev Shaket») räägib noorest pianistist Naomist («Troonide mängust» tuntud Ania Bukstein), keda on kasvatatud ranges konservatiivses kodus klassikalise muusika vaimus. Pärast ebaõnnestunud lähisuhet otsustab neiu teha tavatu kannapöörde ja kolida kõigi võimaluste linnast Tel Avivist usumekasse Jeruusalemma, et endas ja oma soovides selgusele jõuda.

title: PÖFFi arvustus. Hallist kassipojast kasvas julge tiiger

maintext:
Kasina majandusliku olukorra tõttu üürib ta koos kass Schumanniga päevinäinud korteri geto korrusmajas, mis aga osutub radikaalsete ortodokside rajooniks. Kogu korteriga seonduv tundub filmi algusest saadik veidi kahtlane ning üsna kohe hakkab filmi siginema ka väike trillerielement. Detaile, mis viitavad sellele, et ka Naomi elu võiks lõpuks halvasti lõppeda (nagu läks samas korteris eelnevalt elanud venelannal), tuleb aina juurde.
Anner kruvib pinget pisidetailidega ning vaoshoitult. Peategelane on vaikne introvert, kes ei taha kellelegi tüli teha. Ometi käivad närvidele nii kuue lapsega naabrinaine, kohalik aktivist Maya, parkimiskontrolör kui turvamees töö juures. Oma suletud olemusega meenutab Naomi veidi Aki Kaurismäki naiskaraktereid tema meelisnäitleja Kati Outineni kehastuses.
Selles mõttes ongi Naomi roll Buksteini jaoks väga ebatüüpiline, et tavaliselt mängib see tumedapäine näitleja eranditult ilusaid, julgeid ja enesekindlaid naisi, kõneles režissöör ise pressikonverentsil. Teatud mõttes on Buksteini enda saatus Naomi omaga sarnane: temagi on õppinud klassikalist klaverit, siis muusikas pettunud, sattunud kriisi ning pärast seda uuelt lehelt, juba ise oma heliloomingut tehes, alustanud.
Mitmed aspektid «Vaikses südames» on ka kultuurispetsiifilised. Näiteks on hea teada, et misjonitegevus on Iisraelis keelatud, mistap saavad teatud grafitid filmis hoopis uue tähenduse. Samuti, et politseisse pole mõtet tagakiusatul pöörduda, sest politsei ei sekku. «Nad teevad kõik, et hoida lihtsalt status quo´d, hoida n-ö kaan kõige selle keeva supi peal. Sest vastasel juhul väljuks olukord lihtsalt kontrolli alt,» selgitas Anner.
Filmiloojale endale on «Vaikne süda» lugu inimesest, kes kaotab usu millessegi, mis varem on hinge toitnud. Teine oluline aspekt on Annerile Jeruusalemm kui sümbol, sest ta on ise sealsamas sündinud ning 28 aastat elanud. «Jeruusalemm on Jeruusalemm. Sa võid olla elanud 20 aastat Tel Avivis, aga oled ikka Jeruusalemmast,» selgitas ta. Seega läheb Bachi, Mozartisse ja Beethovenisse usu kaotanud Naomi režissööri sünnilinna iseend otsima.
Muusika tundub olevat Anneri kirg. PÖFFile tulles palus ta Tiina Lokil endale organiseerida ka kohtumine Arvo Pärdiga. Pärt vaimustas filmiloojat väga, iseäranis imponeeris talle, et ka helilooja elas 1970ndate keskel läbi tugeva loomekriisi. Ning ehitas end siis taas üles. Tugevamana kui varem. Võib juhtuda, et Pärt kirjutab järgmisele Anneri filmile ka muusika.
21. novembril Tallinnas ja 24. novembril Tartus
PÕHIVÕISTLUSKAVA
«Vaikne süda»
Režissöör Eitan Anner
Iisrael
4/5


description: Olgu muuga kuidas on, aga kultuurisidemed Venemaaga toimivad: Moskva kino Zvezda pühendas Mark Soosaare filmidele suure retrospektiivi ja Soosaar ise andis Venemaa riiklikus filmiinstituudis meistriklassi.

title: Mark Soosaar näitas Moskvas oma filme ja õpetas tudengeid

maintext:
Esinduslik kolmepäevane programm andis läbilõike Soosaare loomingust aastail 1973-2012. Kolm temaatilist seanssi pani kokku Soosaar ise. Näitamisele tulid «Eesti talufilm» (1973), «Liblikate kodu» (2003), «Isa, Poeg ja Püha Toorum» (1997), «Härra Vene maailm» (1981), «Jõulud Vigalas» (1980), «La Paloma» (2001), «Jaan Oad» (1982), «Rasmus, kormonaudid ning...» (2012) ja «Kihnu mees» (1985).
Soosaar ise jäi üritusega väga rahule. «Kõigil kolmel päeval oli ajalooline kino Zvezda tulvil eesti filmist ja kultuurist huvitatud inimestest. Väga head ja toetavad arutelud olid nii enne kui pärast filme,» ütles ta.
Filmiinstituudis, mille ta 44 aastat tagasi ise operaatorina lõpetas, rääkis Soosaar filmitegemise eetikast ja näitas ka oma esimest filmi «Hülgepüüdjad», mis on üles võetud 1965. aastal Ruhnus ja avas talle filmiinstituudi ukse. Praeguste tudengitega vaadati ja arutati veel filme «La Paloma», «Jaan Oad», «Elagu Eesti!», «Hullav hollandlane» ja «Liblikate kodu».
Retrospektiiv leidis aset 29.-31. oktoobrini ja selle korraldasid Eesti saatkond Venemaal, kultuuriministeerium, Eisensteini kultuuriuurimise keskus, kinokett Moskva kino ja kino Zvezda.


description: Järgmisel neljapäeval, 17. novembril avatakse Tartu Kunstimaja suures saalis Elmar Kitse legendaarse 1966. aasta isikunäituse taastatud versioon. Poole sajandi järel saab iga vaataja ise veenduda, kas Eesti kunstiloos näitust ümbritsev ülivõrdeline aura ka reaalselt tõele vastab.

title: Elmar Kitse legendaarne näitus uuesti Tartu Kunstimajas

maintext:
Elmar Kitse (1913–1972) loetakse üheks Eesti kunstiajaloo väljapaistvamaks ja viljakamaks loojaks. Tema 1966. aasta isikunäitus, mille 105 teosest enamik valmis sama aasta jooksul, on esimeseks tõeliseks abstraktse kunsti võidukäiguks Eestis ning üheks tähtsaimaks 1960ndate lõpu kunstiuuenduse verstapostiks. 1994. aasta Kitse kataloog kirjutab näituse kohta: «Seda väljapanekut võib nimetada moodsa kunsti manifestatsiooniks ning tippsündmuseks 1960ndatel aastatel.«
Praeguse näituse on teinud võimalikuks kunstiloolase Peeter Talvistu mitme aasta pikkune uurimistöö, mille tulemusena on koostöös Eesti kunstiavalikkusega leitud nii mõnigi aastaid kadunuks peetud teos. Aastal 1966 pildistati tolle aja kohta erakordselt ohtralt saalivaateid ning koostati korralik väljapaneku nimekiri, mis muudab praeguse «taaslavastuse» üleüldse võimalikuks.
Avamaks näituse ja Kitse loomingu tausta, on võimalik vaadata spetsiaalselt valminud pooletunnist intervjuu-filmi, kus erinevad kunstnikud ja kunstiajaloolased vaatlevad nii toonast ajastut, Kitse loomingut kui ka näitust ennast. Üle neljakümne aasta saab taaskord kuulda Elmar Kitse häält.
Näitus jääb avatuks 11. detsembrini.


authors:
Kristiina Davidjants
Kaader Filmist

description: «Lootus võib olla negatiivne emotsioon,» ütleb ameerika aktsendiga giid oma hoolealustele Sergei Loznitsa dokumentaalfilmis «Austerlitz». Giid tutvustab kuulajatele koonduslaagri eluolu ja eelpool mainitud lause mõte on selles, et kuni inimestel on veel lootust, käituvad nad korralikult.

title: Kehade ja brändide paraad koonduslaagri radadel


authors:
Hendrik Alla
Mihkel Maripuu

description: Neljapäeval 17. novembril kell 22 tähistab Animated Dreams kohvik-klubis Sinilind Eesti esimese animakangelase Kutsu Juku 85. sünnipäeva.

title: Eesti animatsiooni grand old dog saab 85-aastaseks


description: Neljapäevast kuni nädala lõpuni Noblessneri Valukojas toimuval haruldaste uunikumbusside näitusel astuvad giididena ülesse legendaarsed bussijuhid ja vanatehnika restaureerijad, kes räägivad külastajatele lõbusaid juhtumisi bussijuhtide elust ning tutvustavad 14 maailmas ainulaadset ja ajastutruult taastatud reisibussi.

title: Uunikumbusside näitusel näeb tõelisi iludusi

maintext:
„Näituse giidideks kaasasime bussijuhid kui mõtlesime, millist näitust ise tahaksime külastada,“ selgitas eripärast giidide valikut näituse ja Eesti Bussiajaloo Seltsi eestvedaja Tõnu Piibur. „Mõnus ajaviide kogu perele, kus kõik küsimused saavad vastuse ja boonusena räägitaks muhedaid lugusid bussijuhitööga paratamatult kaasaskäivatest lõbusatest seikadest.“
Setra S6 1962 / Eesti Bussiajaloo Selts
Setra S6 1962 / Eesti Bussiajaloo Selts
Elav huvi näituse vastu on juba kasvatanud näitust läbiviiva meeskonna suurust ja võrreldes esialgselt planeerituga on näitust tutvustavate bussientusiastide arv kahekordistunud. Piiburi sõnul on astub näitusel giidina ülesse näiteks legendaarne bussijuht Heino Eek, kes on läbinud vähemalt neli miljonit kilomeetrit. Näitusele saabumisest on juba teatanud ka külalised Soomest, Rootsist, Lätist, Venemaalt, Hispaaniast, kelle huvi on ajalooliste busside tipptasemel ja ajastutruult uuendamise ehitusvõtted.
Sellel neljapäeval avatava näituse kõige silmapaistvamad eksponaadid on värskelt täieliku uuenduskuuri läbinud 1938. aasta Volvo B-14 ja Nõukogude Liidu esimene luksusreisibuss ZIS-127, mis on teadaolevalt ainukesed säilinud eksemplarid kogu maailmas.
ZIS 127 1956 / Eesti Bussiajaloo Selts
ZIS 127 1956 / Eesti Bussiajaloo Selts
Isadepäevaeelsel nädalavahetusel toimuvale näitusele soovitame tulla kogu perega. Läbi nädalavahetuse tutvustavad busse endised ja tänased bussijuhid, mis pakub nostalgiaannuse vanematele külastajale ja elamuse noorematele.
Haruldaste reisibusside näitus avatakse neljapäeval 3. novembril kell 11.00 ja jääb avatuks kuni 6. novembri kella 19.00-ni. Näitus on kõigile huvilistele tasuta.
Uunikumbusside näitusel esitletakse: Volvo B14 Autokori 1938, ZIS 127 1956, TA 6-1 1957, Setra S6 1962, Volvo B63508 SKV Katrineholm 1962, Ikarus 55-52 1968, Scania Repstad 1969, Ikarus 55-14 Lux 1972, Setra S80 1972, Setra S80 1976, Ikarus 255 1979, Mercedes-Benz O303/15RHD 1984, RAF 2203 "Latvia" 1986 ja Volvo B12 Carrus Star 602 1994.
Volvo B14 Autokori 1938 / Eesti Bussiajaloo Selts


authors:
Kirke Ert
Lääne Elu

description: Eile lahkus meie hulgast 95. aastasena lavastaja ja Haapsalu linna aukodanik Erich Jaansoo, vahendab Lääne Elu.

title: Lahkus lavastaja ja Haapsalu aukodanik


authors:
Foto
Margus Ansu

description: Möödunud laupäeval lahkus meie hulgast viljakas kirjandus- ja teatriteadlane ja kriitik Ülo Tonts.

title: Meie seast lahkus viljakas kirjandus- ja teatriteadlane

maintext:
ÜLO TONTS
6. V 1931 – 19. XI 2016
Ülo Tonts sündis Valgamaal Laanemetsa talus põllutööliste pojana, õppis Hargla ja Laanemetsa algkoolis ning lõpetas Valga I Keskkooli. Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas õppis ta aastail 1949–1954, lõpetades selle eesti filoloogina. Seejärel oli ta õpetaja Tartu 2. ja 8. Keskkoolis. Alates 1957. aastast avaldas ta ajakirjanduses kirjanduse ja teatriarvustusi ning alates 1960. aastast oli ta üha enam seotud teadustööga: esmalt Keele ja Kirjanduse Instituudi aspirandina Tartus 1960–1962, seejärel vanemteadurina Eesti Kirjandusmuuseumis 1963–1966 ning taas erinevatel ametikohtadel KKI-s kuni aastani 1994, 1998. aastal kuulus Ülo Tonts ka Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse koosseisu. Uurimistöö kõrvalt on ta pidanud aastail 1989–1996 loenguid Tartu Ülikoolis eesti kirjanduse õppetooli lektori ja dotsendina, samuti Viljandi Kultuurikolledžis ja kuulunud Eesti Muusikaakadeemia teatriajaloo rühma. Alates 1966. aastast kuulus Ülo Tonts Eesti Kirjanike Liitu ja Eesti Teatriliitu.
Filoloogiakandidaadiks sai Ülo Tonts 1967. aastal väitekirjaga Rudolf Sirge loomingust. Talle omase pikaajalise süvenemise märgina ilmus lühimonograafia Rudolf Sirgest 1974. aastal ning pälvis Juhan Smuuli nimelise preemia. Arvustanud ja käsitlenud artiklites varakult ka Juhan Smuuli teoseid, jõudis monograafilise ülevaateni seegi (1979). Töö mõlema autori loominguga aga sellega ei lõppenud: Ülo Tontsu koostatud on Rudolf Sirge «Teoste» köited IV–VII (1978–1980) ning Juhan Smuuli «Teosed» I–VII (1986–1990). Samal ajal ilmus tema sulest pidevalt artikleid ja arvustusi, mille paremik on koondatud valimikesse «Poolt ja vastu» (1975) ja «Vaateid ja väiteid» (1982). Samal ajal tegi ta ka ulatuslikku kaastööd «Eesti kirjanduse ajaloo» IV ja V köitele ning avaldas koos Endel Mallese ja abikaasa Reet Krusteniga eesti kirjandust populariseerivat seeriat vene keeles.
Eesti iseseisvumise ja erifondide avanemise ajal süvenes Ülo Tonts pagulaskirjandusse ning temast sai üks pagulasproosa ja memuaristika viljakamaid käsitlejaid: juba 1991. aastal ilmus koos Karl Muru ja Piret Kanguriga kirjutatud ülevaade «Väliseesti kirjandus», 2008. aastal UTKK väljaandel lõpuks kaante vahele jõudnud mahukas «Eesti kirjandus paguluses» sisaldab mitmeid Ülo Tontsu kirjutatud autorikäsitlusi ja ülevaate paguluses ilmunud memuaristikast. Omaette raamatutena nägid ilmavalgust artiklikogumik „Klassikuks kodust kaugel“ (2006) ning Ilmamaa sarjas «Eesti kirjanikke» monograafiad «Valev Uibopuu» (2004), «Pedro Krusten» (2007) ja «Ilmar Talve» (2009). Lõpetamata jäi pikem uurimus Mats Traadi proosast, millest üks peatükk jõudis trükki Loomingu maikuu numbris. Kõiki Ülo Tontsu autorikäsitlusi iseloomustab taktitunne ja hea psühholoogiline intuitsioon ning elu ja loomingu sidus tõlgendus.
Kahte muusat võrdse kiindumusega teeninud Ülo Tonts oli ka viljakas teatrikriitik. Ta vajas ning armastas teatrit. Heatahtlikult ja mõistvalt jälgis ta eesti teatri arengut ligi poole sajandi vältel, kirjutades arvustusi, loomingulisi lähivaatlusi ja ülevaateid. Teatrit nägi Tonts rahvusliku institutsioonina ning hoidis eriti silma peal eesti algupäranditel ja nende uutel tõlgendustel. Ulatuslik valik arvustusi ja mõtisklusi aastatest 1964–2005 ilmus pealkirja all «Liiga palju head teatrit» (2009). Teatriuurimusliku koguteose «Eesti sõnateater 1965–1985» ühe autorina süvenes Ülo Tonts Vanemuise teatri ajalukku, mida ta oli teatri loomenõukogu liikmena lähedalt jälginud 1970. aastatest peale. Selle töö viljaks ja edasiarenduseks on raamat «Kolmkümmend aastat teatriehitamist» (2006), mida autor ise nimetas teatriloo sugemetega jutustuseks Vanemuisest Kaarel Irdi juhtimise all. Ülo Tonts pälvis korduvalt Teatriliidu kriitikapreemia ning 2010. aastal Priit Põldroosi nimelise auhinna pikaaegse teatriuurimusliku ja pedagoogitöö eest nii kirjanduse kui teatriteaduse alal.
Eesti Kirjandusmuuseum
Eesti Kirjanike Liit
Eesti Teatriliit
Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus
Ajakiri Looming


description: Torontos jätkuv dokumentaalfilmide festival EstDocs, mis nimetab end suurimaks (ja parimaks) eesti kultuuriürituseks väljaspool kodumaad, kuulutas oma lühifilmide konkursi võitjaks dokumentaalfilmi «Saaremaale!».

title: Vaata väliseestlaste filmikonkursi võidutööst, milline elu kihab praamijärjekorras

maintext:
Jaak Kilmi ja Aleksandr Heifetsi lugu räägib humoorika varjundiga jaanipäevaeelsest praamijärjekorrast Virtsus nii sabasseisjate eneste kui ka kohalike elanike pilgu kaudu.
Žürii tõstis esile filmi erilist jutustamisviisi, montaaži, huumorit ja tundehoogsust.
Kilmi ja Heifets võitsid sama konkursi ka mullu filmi «Hilda» eest.
Teise koha sai Riho Västriku film «Kõik Tallinna!», mis näitab üht mahajäetud laudahoonet. Žürii nimetas filmi Eesti ajaloo ühe aspekti ilusaks metafooriks ja hindas selle visuaalset poolt.
Kolmas koht läks Sari Sari filmile «In the City», mis kujutab endast visuaalset poeemi linnakeskkonnast, maalides žürii hinnangul sellest väga sugestiivse pildi.
Rahvusvahelisel konkursil osales 12 filmi, mille autoriteks võisid olla nii professionaalsed kui harrastusautorid. Konkursile võis saata filme, millel on seos Eestiga või eestlastega ja filmide pikkus ei tohtinud ületada seitset minutit.
Žüriisse kuulusid Karin Hazé, Eeva Mägi ja Matt Toom.
Festival kestab Torontos 4.-8. novembrini. Selle põhiprogrammis on üheksa filmi, mis kõik puudutavad Eestit ja eestlust.
Vabatahtlike korraldatud festivali direktor on Kristi Sau Doughty.
Kõik lühifilmide konkursi tööd leiad siit.


description: Tänavu juba kolmandat korda toimuval Pärnu Kitarrifestivalil esineb külalisena duo Heiki Mätlik ja Esteban Colucci.

title: Pärnu Kitarrifestival esitleb: duo Heiki Mätlik ja Esteban Colucci

maintext:
Kitarristide Esteban ColucciI ja Heiki Mätliku koostöö algas pool tosinat aastat tagasi kui Esteban Colucci andis esmakordselt kontserte Eestis. See on jätkunud ühiste esinemiste ja salvetustega nii Baltimaades kui Argentiinas.
Heiki Mätlik on solistina ja kammermuusikuna andnud kontserte Euroopas, Venemaal, USAs, Canadas, Austraalias, Jaapanis, Hiinas ja Argentiinas. Tal on ilmunud ca poolsada heliplaati ja DVD sealhulgas koostöös firmade Harmonia Mundi (USA), Warner Music Group (USA), Antes (Saksa) ja Forte (Eesti) sealhulgas J.S. Bachi lautoteoste duubelplaadi. Alates 1990 a. on Heiki Mätlik Eesti Muusikaakadeemias klassikalise kitarri õppejõud.
Esteban Colucci on Argentiina üks tunnustatuima noorema generatsiooni muusikuid, kes on lõpetanud Manuel de Falla nim. Konservatooriumi kiitusega. Tema repertuaar ulatub barokkmuusikast tangoni. Mitmed kaasaegsed heliloojad on kirjutanud oma teosed just temale ning ta on olnud ka nende teoste esmaesitaja. Colucci on salvestanud CD albumi Rene Eespere ja Arvo Pärdi kitarriteostega. Väga tunnustatud interpreedina on Esteban Colucci üles astunud nii solisti kui kammeransamblistina pea kõikides oma maa tähtsamates kontserdisaalides, aga ka paljudes erinevates paikades välismaal. Esteban Colucci annab regulaarselt kontserte Ladina- Ameerikas ja igal aastal on esinenud ka Euroopas. Tema repertuaaris on Ladina Ameerika heliloojate Guastavino, Piazzolla kui ka Euroopa kaasaja heliloojate kitarrimuusikat.
Duo Heiki Mätlik ja Esteban Colucci kontsert toimub Pärnu Kitarrifestivali raames 18.november 2016 kell 19.00 Pärnu Raekoja saalis. Kontserti piletid müügil Piletilevis. Rohkem infot festivali kohta: www.parnukitarr.ee


description: Briti plaadifirma Warp kuulutas välja eksperimentaal / elektroonilise muusika üheks lipulaevaks peetava, ent harva kontserte andva Manchesteri duo Autechre sügisese tuurigraafiku, mis hõlmab pea kogu Euroopat, sealhulgas Eestit. Tuuri ajendiks on tandemi 12. albumile "elseq 1–5" ning kontsertreisi saadab Autechrele omaseks saanud nn. pimeda saali kontseptsioon, kus peamine rõhk on helil ja muusikal.

title: Elektroonilise muusika absoluutne tipp esineb Tallinnas

maintext:
1987. aastal Manchesteris alguse saanud ning 90ndate keskel elektroonilise muusika ringkondades kultusartisti staatuse saavutanud Autechre on tuntud kompromissitu helikeele ning muusikaliste otsingute poolest.
"elseq 1-5" on esimene Autechre album, mis ei ilmu füüsiliselt. Warp teatas, et seda müüakse üksnes digitaalselt, mis on mõneti mõistetav: plaadi pikkus on 248 minutit. Kõik varasemad albumid on tänini saadaval CD, vinüüli ja MP3 formaadis.
Briti duo Autechre koosseisus Rob Brown ja Sean Booth esineb 13. novembril Tallinnas Von Krahli teatris ning kontserdi korraldajaks on Kukemuru Ambient festival.


authors:
Foto
Irina Mägi

description: Veiko Õunpuu uus mängufilm «Viimased» valiti osalema kaastootmisturule Les Arcs, mis toimub 10.-13. detsembril Prantsusmaal.

title: Veiko Õunpuu teeb uut filmi

maintext:
«Viimased» on Eesti ja Soome koostöös valmiv krimilugu kuritööst ja kättemaksust, kust ei puudu ka Õunpuule omane must huumor. Filmi tegevus toimub Lapimaa tundras asuvas kaevanduskülas, kus elavad mehed leiavad lohutust vaid viinast ja harva külla põikavatest prostituutidest. Filmi peategelane on noor kaevur Rupi, kes kaubitseb tablettidega. Ta on sunnitud reetma oma parimat sõpra, kes seejärel tapetakse. Olukorra muudab veelgi hullemaks see, et Rupi armub sõbra kaunisse leske…
«Viimaste» peaosadesse on kinnitatud Pääru Oja Eestist ja Tommi Korpela Soomest.
«Viimaste» võtted toimuvad Lapimaal 2017 aasta sügisel ning 2018 aasta kevadel. Filmi eelarve on 1,6 miljonit eurot ja selle Soome-poolne kaastootja on Bufo, mille seni tuntuimaks filmiks on kuus Jussi auhinda võitnud festivalihitt «Betooniöö».
Eesti Filmi Instituudi turundusjuhi Eda Koppeli sõnul pääses «Viimased» esimese Eesti projektina Les Arcsi kaastootmisturu kahekümne finalisti hulka. «Les Arcs on väga mainekas kaastootmisturg, mille peamine fookus on autorikino, ning sinna pääsemine on filmi tegijatele väga suur tunnustus,» kommenteeris Koppel.
«Sealne turg on üks konkreetsemaid, kus sõlmitakse reaalseid kokkuleppeid. Meie jaoks tuli kutse Les Arcs'i ideaalsel ajal. Soovime filmga võttesse minna 2017 aasta augustis, Eesti ja Soome rahastus katab umbes kaks kolmandikku eelarvest ning selle puuduva osa leidmiseks kohtume seal võimalike kaastootjate ja müügiagentidega,» lisas filmi produtsent Katrin Kissa.
Filmi «Viimased» stsenaariumi kirjutasid Heikki-Huttu Hiltunen, Veiko Õunpuu ja Eero Tammi. «Viimaste» produtsent on Katrin Kissa, operaator Sten Johan Lill, filmile kujundab kostüümid Jaanus Vahtra.


description: Mis võiks olla paremad kui saladused? David Bowie viimane plaat «Blackstar» ja seda ümbritsev on juba loomu poolest salapärane. «Blackstar» kui okultistlik portaal.

title: Uudiseid okultismi vallast ehk David Bowie viimane plaat avaldab järjest enam saladusi

maintext:
Plaadi vinüüliversiooni ilmudes rääkis selle kujundaja Jonathan Barnbrook, et kujundus sisaldab endas veelgi salapäraseid šifreid. Ja seda pärast avastust, et kui plaati valguse poole suunata, paljastub selles galaktika kujutis.
Ning asutigi kaevuma, mida veel leida on- kiht-kihilt, haav-haavalt, joon-joonelt...
Nüüdseks on fännid avastanud järgmisi asjaolusid- kui plaati pimeduses vaadata, muutub sellele jäetud must täht fluorestsents-siniseks.
Ning veel on selgunud, et kui seda valguse käes seintele suunata, heidab see neile samadele seintele valguspeegeldust- ühelt poolelt tähekujulist, teiselt kosmoselaevakujulist.
Veel on selgunud, et plaadi tagakaane info on kirjutatud kasutades tähekuju nimega Terminal, mida sisaldab Lazaruse nimeline programm. Mäletatavasti kannab nii üks plaadi singleid kui ka Bowie enne surma komponeeritud muusikal pealkirja «Lazarus».


description: 8.-9. detsembril toimub Tartus juba viiendat korda Tartu muusikanädal. Tallinn Music Weeki kahepäevane sõsarfestival jätkab mullu alustatud missiooni aidata põneva muusika kõrval avastada ka nutikatest ideedest pulbitsevat Tartut.

title: Muusika- ja tehnoloogiafestival Tartu muusikanädal tuleb taas

maintext:
Lisaks ärifestivali sTARTUp DAY jätkupeona toimuvale kontsertõhtule Eesti Rahva Muuseumi endises hoones kuuleb linna kohvikutes ja start-up ettevõtete kontorites tasuta pop-up kontserte ja muusika- ning tehnoloogia teemalisi vestlusi.
Tartust on viimaste aastate jooksul kujunenud üks regiooni tihedaima asustusega start-up keskus ehk meie oma Silicon Valley. Ka Tartu muusikanädal aitab juba teist aastat järjest kõigil muusika ja nutikate algatuste huvilistel avastada uutmoodi, tempokat ja nutikatest ideedest pulbitsevat Tartut.
Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul inspireerib ülikoolilinna hea ja mitmekesine elukeskkond nii tartlasi kui ka üha enam Tartusse tulevaid noori spetsialiste. „Nutikas otsiv vaim tunneb end meie linnas hästi. Head mõtted saavad kiiresti ellu viidud, sest inimeste vaheline distants on pea olematu.“
Neljapäeval, 8. novembril kuuleb ülikoolilinna idufirmade kontorites muusika- ja tehnoloogia teemalisi avalikke vestlusi ning akustiliste ja eksperimentaalsete kooslustega pop-up kontserte.
Reedel, 9.novembril toimub vastavatud Eesti Rahva Muuseumis rahvusvaheline ärifestival sTARTUp Day 2016 alapealkirjaga „How to earn if there is nothing to burn?“. Rahvusvahelise esinejate nimistuga festivalil räägitakse esinejate kogemustele tuginedes ideede ellu viimisest ning ettevõtluse alustamisest. Kohalikest staaridest räägivad oma loo olümpiasangar Gerd Kanter ning muusik Sandra Vabarna. Rahvusvahelise mõõtme annavad teiste seas üheks maailma parimaks noorettevõtjaks peetav Jamie Dunn ning Youtube-sensatsioon Christian LeBlanc. Ärifestivalile on oodatud osalema kõik huvilised ettevõtjatest tudengite ja teadlasteni.
Samal õhtul toimub Eesti Rahva Muuseumi endises näitusemajas Kuperjanovi tänaval Tartu muusikanädala klubiõhtu, mis on ühtlasi sTARTUp DAY ärifestivali jätkupidu ning avalik hüvastijätt muuseumi vana majaga.
Välisesinejaist astuvad üles Soome-Tšaadi päritolu laulja-laulukirjutaja Suad ning Venemaa spirituaalse techno saadik Moa Pillar. Suad on seni tegutsenud muuhulgas Jaakko-Eino Kalevi taustalaulja ning lugude kaasautorina, tema soololooming on aga valminud koostöös kuulsa „kabaree-tekno“ artisti Jimi Tenoriga. Helidisainer Moa Pillari massiivsete bassiliinidega „taevalikku reivi“ sai Eesti publik esmakordselt kogeda sel kevadel, Tallinn Music Weeki elektroonilise muusika ööl Lennusadamas.
Eesti muusikat esindavad festivaliõhtul tundliku noir-räpi meister reket, Tartu ja Tallinna uulitsatel sirgunud jõuguräpi säravaim kamp Hanf Kung, käreda kitarriroki supergrupp Dead Furies ning hiljuti oma teise albumi "14" üllitanud noor ghostpopi artist Florian Wahl. Oma peagi ilmuva sooloalbumi kraami sisaldava dj-seti sooritab Paul Oja ning live-etteastete ette, vahele ja järele valivad plaate Kersten Kõrge ja Robert Kähr.
Eesti jõudsaimalt kasvava toote- ja tarkvaraarendaja Mooncascade kaasasutaja Priit Salumaa arvates peakski Tartu olema just selline nagu muusikanädala vältel. "Avatud inimesed, uksed ja hoovid, omavahel seotud teadus, tehnoloogia, muusika ja kunst. Tartu muusikanädal pani möödunud aastal mõned nendest olulistest asjadest kokku ning näitas, milline see linn olema peaks. Sellise sünergia ning tugeva kogukonnaga on võimalik suuri asju ära teha."


authors:
Hendrik Alla
Foto
Andres Teiss

description: Kolmapäeval, 7. detsembril esitleb Toomas Rull oma uut, järjekorras kuuendat autoriplaati «Quotes». Valminud plaadi kaks esitluskontserti toimuvad Philly Joe’s jazziklubis.

title: Toomas Rull esitleb oma albumit "Quotes"

maintext:
Plaadil kõlav muusika on Toomas Rulli sõnul inspireeritud kuulsatest tsitaatidest ja vanasõnadest. «Erinevad tsitaadid ja vanasõnad saadavad meid kogu elu. Paljud neist on aktuaalsed läbi aegade,» kirjeldas Toomas Rull oma plaadi ideed. «Kõikide lugude pealkirjadeks on just mõni tsitaat või vanasõna, millele mõeldes muusika sündis,» lisas ta.
Lisaks Toomas Rullile musitseerivad plaadil veel Raun Juurikas, Allan Järve, Mihkel Mälgand, Peedu Kass ja Arkadi Šilkloper.
Plaadiesitluskontserdid toimuvad 7. detsembril kell 19.00 ja 21.30 Philly Joe’s jazziklubis. Ühtlasi salvestatakse mõlemad esitluskontserdid ka live-videona.


description: Aasta on peaaegu läbi ja võib julgelt kinnitada, et Villeneuve’i «Saabumine» on kõige olulisem ulmefilm, mida meil tänavu kinos vaadata saab.

title: Aasta kõige olulisem ulmefilm väärib Oscarit


description: Kultussarja «Elavad surnud» (The Walking Dead) uusimas osas saab kuulda Soome helilooja Jean Sibeliuse legendaarset sümfoonilist poeemi «Finlandia», kirjutavad MTV3 uudised.

title: Zombirünnak Finlandia taustal


description: 20. Pimedate Ööde filmifestivali fookusmaaks on Prantsusmaa ning sel puhul näitab festival spetsiaalselt koostatud, prantsuse komöödiale pühendatud retrospektiivprogrammi, mille 10 filmi jäävad ajavahemikku 1949-2009.

title: Prantsuse komöödiaklassika PÖFFil

maintext:
Koostöös Prantsuse instituudiga Eestis on PÖFF välja valinud kümme populaarset prantsuse komöödiat, mis kõik kuuluvad maailma huumoriklassika kullafondi ja on naerutanud terveid põlvkondi. PÖFFi raames näitamisele tulevad linateosed demonstreerivad ilmekalt seda, et prantslane naerab alati hea meelega iseenda üle ja armastab selleks kasutada nii kontrastseid tegelaskujusid, sõnamänge kui ka hullumeelselt naljakaid dialooge.
Prantsuse instituudi direktriss Anne Chounet-Cambas meenutab, et veel 20. sajandi alguses ei vaadatud komöödiat kui kino tõsiselt võetavat osa, kuid liikuvatest piltidest kasvas arvestatav kunstivorm välja just tänu komöödiafilmidele. «Komöödiafilmide tegelastega oli publikul lihtsam end samastada – koomilistel tegelastel ei läinud sageli kõik ettevõtmised nii nagu plaanitud ja elu ei olnud alati ilus, aga rahva jaoks tegi olemise kergemaks selle kõige üle naermine. Prantsuse komöödiad räägivad ühiskondlikel teemadel ning nende omapäraks on oskus visata nalja klassivahe ja lõimumise üle. Hiilgava koomiku Louis de Funès’ mängitud tegelaskujud on andnud ühiskondlikule koomikale alustalad. Prantsuse komöödiate kullavaramusse kuuluvate filmide peategelaseks on sageli usulisse, etnilisse või geograafilisse kogukonda sattunud «võõras», kes kujutab filmis potentsiaalset probleemide allikat. Kui esimene jahmatus, kohanemisraskused ja viltuvedamised on möödas, jõutakse loo lõpus aga alati järeldusele, et hoolimata erinevustest on kõrvuti elamine täiesti võimalik ja tegelikult isegi väga tore»
Fookuses näitamisele tulevad filmid:
«Suurpäev»
«The Big Day / Jour de fête», 1949
Režissöör Jacques Tati, osades Jacques Tati, Guy Decomble, Paul Frankeur
Jacques Tati (1907-1982) oli prantsuse koomik ja filmimees, kelle teosed tõusid esile oma täiuslikkuseni lihvitud tummfilmiliku situatsioonikoomikaga. Legendaarseks on saanud ka Tati mängitav tegelaskuju, ekraanil alatasa segadust külvav heatahtlik härra Hulot, kelle lahutamatuteks kaaslasteks olid vihmavari ja tossav piip. Härra Hulot’d, kes mängis end publiku südameisse filmidega «Härra Hulot’ puhkus» (1953) ja «Minu onu», (1958) võib pidada maailma kinoajaloos samavõrd oluliseks kui näiteks Charlie Chaplini surematut Hulkurit.
Jacques Tati esimeses täispikas mängufilmilavastuses «Suurpäev» kehastab lavastaja ise prantsuse väikeküla postiljoni François’d, kes saab innustust moderniseeruvast maailmast ja võtab kasutusele oma tööd kiirendavad meetodid. Film pälvis Veneetsia filmifestivalil parima stsenaariumi auhinna.
«Härra gangster»
«Monsieur Gangster / Les tontons flingueurs», 1963
Režissöör Georges Lautner, osades Lino Ventura, Bernard Blier, Francis Blanche
Fernand Naudin (Lino Ventura, üks Prantsusmaa armastatumaid karakterstaare 1950ndatest) annab oma lapsepõlvesõbrale hüüdnimega Mehhiklane viimase surivoodil lubaduse seista tema ärihuvide eest ja hoida tema tütart Patriciat. Fernand avastab aga, et sõbra juhitud ärid on olnud enam kui kahtlased. Kuid uudishimuliku notari ja ihukaitsja kaasabil õnnestub Fernan’il seadused maksma panna. Imekaunil Patricial on aga varuks paar üllatust!
Prantsuse filmiklassikasse kuuluv komöödia, palju tsiteeritud žargoonirohke dialoogiga, mis lisab tegevusele nii pinget kui ka paroodiat.
«Fantoom»
«Fantomas / Fantômas», 1964
Režissöör André Hunebelle, osades Jean Marais, Louis de Funès, Mylène Demongeot
Üks Prantsuse kino suurhitte, populaarse prantsuse koomiku Louis de Funès’ (1914-83) ning näitleja ja kirjaniku Jean Marais’ (1913-98) osalusel vändatud „Fantoom“ põhineb Pierre Souvestre’i ja Marcel Allain’ romaanidel ja nende varasematel ekraniseeringutel ning oli prantsuse vasteks James Bondi fenomenile.
Linateose peategelane on kaval meisterkurjategija Fantoom (Marais), keda püüab tulutult paljastada politseikomissar Paul Juve (de Funès). Komöödia, kuhu Nõukogude kinolevis oli sageli raske kinopiletit hankida, sai kiiresti ka mitu järge, sh «Fantoom tegutseb jälle» (1965) ja «Fantoom Scotland Yardi vastu» (1967), mis olid ka siinsetes kinodes ülipopulaarsed. Ülienergilise näitlemisstiiliga tuntuks saanud de Funès’ tuntumaks rolliks peetakse sandarm Ludovic Cruchot’d «Sandarmi» filmisarjas, mida samuti Nõukogude Liidu kinodes suure eduga näidati.
«Mees Riost»
«That Man from Rio / L’homme de Rio», 1964
Režissöör Philippe de Broca, osades: Jean-Paul Belmondo, Françoise Dorléac, Jean Servais
Euroopa filmimaailma üks kuulsamaid meesnäitlejaid Jean-Paul Belmondo (sai aprillis 83-aastaseks) tegi koos teise hurmuri Alain Deloniga oma debüüdi 1957. aastal filmis „Kui mängus on naine“. Kuulsus saabus Jean-Luc Godard’i märgilise teosega «Viimsel hingetõmbel» (1960), pärast seda hakati Belmondot kutsuma nii autorifilmidesse kui ka kommertslikematesse filmiprojektidesse.
1964. aastal valminud hoogne seiklusfilm «Mees Riost» kuulub viimaste hulka, kus Belmondo hämmastas kõiki oma hulljulgusega teha filmis esinevaid keerulisi filmitrikke ise, ilma dublandita. Linateos oli üks esimesi, mille prantslased tootsid United Artists kaubamärgi all. James Bondi prantsuspärane paroodia sai kodumaal suureks hitiks ning seda käis vaatamas ligikaudu 5 miljonit inimest.
«Suur jalutuskäik»
«La grande vadrouille», 1966
Režissöör Gérard Oury, osades Bourvil, Louis de Funès, Claudio Brook
Prantsuse komöödialavastaja Gérard Oury meelelahutuslik seikluskomöödia, 50 aastat tagasi valminud „Suur jalutuskäik“ oli 42 aastat vaadatuim kodumaine kassafilm.
Kui liitlasvägede lennuk sakslaste poolt alla tulistatakse, suudavad nad end langevarjudega päästa. Kahjuks napib Pariisis sobivaid maandumisplatse ja nii avastab üks inglane end loomaaiast, teine langeb sisuliselt sülle ühele maalrile ja kolmas maandub ooperimaja katusele. Nüüd peavad nad esmalt üksteist üles otsima ja seejärel leidma väljapääsu okupeeritud Prantsusmaalt. Nad saavad abi prantsuse tsiviilisikutelt ja satuvad juhuslikult osalema vastupanuliikumises. Kahtlemata üks suurimaid kultusfilme läbi aegade, kus peaosades hiilgavad prantsuse komöödiahiiud Louis de Funès ja Bourvil.
«Pikk blond mees, must king jalas»
«The Tall Blond Man with One Black Shoe / Le grand blond avec une chaussure noire», 1972
Režissöör Yves Robert, osades Pierre Richard, Bernard Blier, Jean Rochefort
Kes kinosõpradest ei teaks selliseid terveid põlvkondi üles kasvatanud prantsuse komöödiaid nagu «Mängukann», «Vihmavarjutorge» või «Pagejad»! Kõigis nendes kehastab peaosalist võrratu Pierre Richard, kes oma südamliku ja kogeleva mängustiiliga suutis võluda toonast kinopublikut ning teeb seda ka praegu, olles juba 82-aastane.
Üks 1970ndate suurimaid kassahitte «Pikk blond mees, must king jalas» on pööraselt naljakas lugu muusikust nimega François (Richard), kes enesele teadmata satub poliitiliste intriigide keskele, sest teda peetakse salaagendiks, kuna ta vastab samadele tunnustele. Heasüdamlik mees ei oska aimatagi, et agendid soovivad talle surma, ning usub, et talle pakutakse tööd muusikuna.
«Kits»
«Goat / La chèvre», 1981
Režissöör Francis Veber, osades Pierre Richard, Gérard Depardieu, Pedro Armendáriz Jr.
Legendaarsetes prantsuse komöödiates «Pikk blond mees, must king jalas», «Mängukann», «Vihmavarjutorge» ja «Pagejad» alatasa pahandustesse sattuvat nohikust peakangelast kehastanud Pierre Richard mängib selles 1980ndate ühes suurimas menufilmis (seda nii Prantsusmaal kui ka suures Nõukogude Liidus) taas kogelevat äbarikku, kes koos eradetektiiviga (keda kehastab Gerard Depardieu) saadetakse Lõuna-Ameerika džunglisse presidendi tütart otsima.
Depardieu ja Richard moodustavad filmis klassikalise vastandliku paari, kes rõõmustas kinopublikut ennekõike mitmes 1980. aastate komöödias. üks neljast Francis Veberi komöödiast, kus Depardieu ja Richard koos mängivad.
«Lollide pidusöök»
«The Dinner Game / Le dîner de cons», 1998
Režissöör Francis Veber, osades Jacques Villeret, Thierry Lhermitte, Francis Huster
Edukale raamatukirjastajale ja tema sõpradele on kolmapäev tähtis päev: siis toimub lollide pidusöök, kuhu kokku tulnud semud peavad kaasa võtma ühe idioodi, kelle kallal terve õhtu ilkuda saaks. Lõpuks koidab ka tema õnnetund: ta on leidnud sõbra kaudu tõelise idiootide maailmameistri, aga tüüp osutub parajaks pähkliks, sest tema käitumine on täiesti ettearvamatu.
1993. aasta näidendi filmiversioon «Lollide pidusöök» oli 1998. aastal vaadatuim Prantsuse mängufilm, mis linastus menukalt ka Eesti kinodes. Prantsuse komöödiahittide autori Francis Veberi teos pakub sõna- ja situatsioonikoomika tulevärki, mille eest hoolitsevad eelkõige esmaklassilised prantsuse näitlejad Thierry Lhermitte ja tänaseks juba manalateele läinud Jacques Villeret.
«Amélie»
«Amélie / Le fabuleux destin d’Amélie Poulain», 2001
Režissöör Jean-Pierre Jeunet, osades Audrey Tautou, Mathieu Kassovitz, Rufus
Amélie (Audrey Tautou) elab Montmartre’il, Pariisi kvartalis, mis on nagu omaette maailm. Ta töötab bistroos ettekandjana, käib kohalikult aedviljamüüjalt kaupa ostmas ja tervitab naabreid, nagu elaks väikelinnas. Tema elus ei juhtu midagi erilist, kui välja arvata ema surm, mida Amélie isa seniajani väga raskelt üle elab. Amélie isegi lepiks oma üksildase eluga, kuid ühel päeval leiab ta oma korterist peidiku, mis sisaldab vana karpi endise üürniku lapsepõlvemälestustega.
Kes siis ei teaks «Amélie’d» ja selle võrratut naisosatäitjat Audrey Tautoud! Kindlasti algas paljude jaoks tee Euroopa filmi juurde just sellest filmist, mis 2001. aastal PÖFFil linastudes tõi kokku üle tuhande vaataja. Aegumatu maiuspala nii komöödiasõpradele kui ka romantikutele. Filmi on lavastanud legendaarne Jean-Pierre Jeunet («Delikatessid», «Kadunud laste linn», «Mikmakid»)
«OSS 117: Kadunud Rios»
«OSS 117: Lost in Rio / OSS 117: Rio ne répond plus», 2009
Režissöör Michel Hazanavicius, osades Jean Dujardin, Louise Monot, Alex Lutz
«OSS 117» sarja filme peetakse ühtedeks parimateks spiooniparoodia žanris. Esimene raamat «OSS 117» ilmus juba viis aastat enne Ian Flemingu «James Bondi» 1949. aastal, seejärel hakati 1950-60ndatel romaani alusel ka edukaid filme väntama; kokku valmis toona seitse filmi. Pärast mõningast pausi, juba praegusel sajandil, võttis spiooniteema taas üles režissöör Michel Hazanavicius, kes pani sarmika Jean Dujardini (sama paar tegi koostööd ka Oscari võitnud „Artisti“ juures) kehastama superagenti, kes peab vastu astuma teistele spioonidele, natsidele, moslemiäärmuslastele ja muidugi ka ohtlikele kaunitaridele.
«OSS 117: Kadunud Rios» on järg 2006. aastal linastunud filmile «OSS 117: Spioonide võrk». Mõlemad kuuluvad vaieldamatult tänapäeva prantsuse kinokunsti stiilseimate filmide hulka.


description: Ilmunud on Aino Perviku lasteraamat «Hädaoru kuningas».

title: Aino Pervikult uus raamat

maintext:
Ka kuningatega võib juhtuda nii, et neil ei olegi oma kuningriigis mingit võimu. Aino Perviku raamatus on just üks selline lugu.
Kui kuningas oli veel päris väike poiss, kõrvaldasid kurjad jõud ta isa, tollase kuninga, ja võtsid võimu oma kätte. Kuningas kasvas suureks, aga paha regent talle enam võimu tagasi ei andnudki. Kes on regent ja mis sellest kõigest sai, on kõik raamatus «Hädaoru kuningas» kirjas.
NB! Lõpus on igatahes kõik jälle hästi.
Aino Perviku uue raamatu andis välja kirjastus Tänapäev. «Hädaoru kuninga» on illustreerinud ja kujundanud Gerda Märtens.


description: Pühapäeval, 13. novembril avatakse Tartu Mänguasjamuuseumis rohkem kui kaheksakümne autori kaasabil sündinud Lego tööde näitus «Legomaania».

title: Legomaania ehk mida kõike on võimalik teha legodest

maintext:
Näituse kõige suurema töö kõrguseks on poolteist meetrit, kõige pisemad taiesed on vaid kümnekonnast klotsist valminud eriotstarbelised autod ja nutikad robotid.
Näitus «Legomaania» on kokku pandud mänguasjamuuseumi poolt korraldatud Lego võistlusele saabunud laste ja täiskasvanute parimatest töödest. Võistluse eesmärk oli innustada osalejaid Lego klotse kasutades looma ja leiutama ning lugusid jutustama. Lisaks sellele, et sündisid majad ja lossid, punkrid ja politseijaoskonnad, robotid, kristallikorjamismasinad ja ilmajaamad, leidus ka neid, kes oma töödest videojutustuse või koguni animafilmi tegid.
Võistlustööde kõrval on näitusele välja pandud ka Mangus Põllmaa erakollektsioon Lego figuuridest. Spetsiaalses väljapanekus on rohkem kui 550 erinevat pisifiguuri seeriast Star Wars.
Legode näitus jääb mänguasjamuuseumis avatuks kuni 26. märtsini 2017.


description: Nüüdsest on asjad nii: riigieelarvest toetatakse edaspidi otse kunstivaldkonna keskseid asutusi ja valdkonna strateegiliselt olulisi algatusi, projektipõhiseid toetusi saab taotleda Eesti Kultuurkapitalist. Ministeeriumi toetuse maht kunstivaldkonnale tervikuna järgmisel aastal kasvab. Uurisme kultuuriministeeriumi kunstinõunikult Maria-Kristiina Soomrelt, kuidas uus olukord elu paremaks teeb.

title: Kultuuriministeeriumis sätiti kunstivaldkonna rahastamist ümber


description: Näitleja Alec Baldwin esines telesaate Saturday Night Live sketšis, parodeerides USA presidendivalimised võitnud Donald Trumpi.

title: Video: Baldwin parodeerib Trumpi, Trump raevus

maintext:
Baldwini kehastuses nägi Trump välja kui ebakompetentne ülbik, kes ei saa aru kõige elementaarsematest asjadest. Pärast kohtumist armeekindraliga, kes põleb kannatamatusest teada saada, mis on siis Trumpi salajane plaan ISISe alistamiseks, asub Trump guugledama, misasi see ISIS õigupoolest ongi.
Trumpile oli selline ilkumine kõvasti vastukarva, mida ta ei jätnud ka Twitteris märkimata: «Vaatasin eile Saturday Night Live’i. See oli totaalselt ühepoolne ja kallutatud saade. Mitte midagi naljakat. Kuidas oleks võrdse kohtlemisega?»
ABFoundation vastas: «Võrdne kohtlemine? Valimised on läbi, ei mingit võrdset kohtlemist enam!»
...@realDonaldTrump
Equal time?
Election is over. There is no more equal time. Now u try 2 b Pres + ppl respond. That's pretty much it.


authors:
Hendrik Alla
Tõnu Tormis
Arvo Pärdi Keskus

description: Tartu Kõrgema Kunstikooli galeriis Noorus avatakse 22. novembril fotograaf Tõnu Tormise näitus Arvo Pärdist. 2005. aastal valminud näituse eksponeerimine sai teoks Tartu Kõrgema Kunstikooli, Tõnu Tormise ja Arvo Pärdi Keskuse koostöös.

title: Avatakse näitus Pärdi portreedest

maintext:
«Kauaaegse Eesti Filharmoonia Kammerkoori lauljana on mul aastate jooksul olnud palju meeldivaid kokkupuuteid Arvo Pärdiga nii proovides ja kontsertidel kui ka plaadisalvestustel. See on võimaldanud teda fotoaparaadiga jälgida oludes, mis muidu oleks jäänud mulle kättesaamatuks,» ütles Tõnu Tormis.
Fotonäitus «On Pärt» koosneb 30 portreefotost, mis kujutavad helilooja Arvo Pärti aastatel 1978‒2005. Fotode seas on näiteks ülesvõtted heliloojast ja produtsent Manfred Eicherist plaadi «Te Deum» salvestamiselt 1993. aastal Soomes Lohja maakirikus. Tõnu Tormise pildid kujutavad heliloojat ka aastal 1997, mil ECM plaadistas Niguliste kirikus koos Tõnu Kaljuste ja Eesti Filharmoonia Kammerkooriga «Kanon pokajaneni», samuti 1998. aastal pärast teose maailma esiettekannet Kölni katedraalis. Lisaks sisaldab näitus pilte teistelt välisreisidelt ja kaht fotot aastast 1978 koduses ümbruses, ühel neist koos abikaasa Nora Pärdiga.
Esimest korda eksponeeriti näitust aastal 2002 Arvo Pärdi 67. sünnipäeva puhul Rakvere muuseumis. Siis koosnes see 12 fotost. Sama aasta novembris sai 21 fotoni kasvanud näitust seoses Arvo Pärdi festivaliga vaadata Kopenhaagenis Taani Raadio kontserdisaalis. Praeguse mahu ja suuruse saavutas näitus aga 2005. aastaks, mil seda eksponeeriti nii Tallinnas, Tartus kui ka uuesti Rakveres. 2006. aastal jõudis näitus festivali «Culturescapes» raames veel Dornachisse Šveitsis, kus see oli väljas Goetheanumis, ning 2008. aastal eksponeeriti seda muusikafestivali «Marathon XXI» ajal Rennes’i ooperis Prantsusmaal.
Selle aasta oktoobris kinkis Tõnu Tormis fotonäituse Arvo Pärdi Keskusele, mis koondab Arvo Pärdi isiku ja loomingulise tegevusega seotud materjale. Keskuse tegevjuhi Anu Kivilo sõnul on tegemist kvaliteetse terviknäitusega heliloojast, mida võivad kokkuleppel keskuse ja fotograafiga eksponeerimiseks laenata ka teised asutused. «Meil on hea meel, et koostöös Tartu Kõrgema Kunstikooliga saab seda näitust üle kümne aasta taas Tartus vaadata.»
Kui laiemale üldsusele on Tõnu Tormis tuntud Eesti Filharmoonia Kammerkoori staažika lauljana, siis kunsti ja fotograafiaga kursis olijatele on ta eeskätt andekas portretist. „Tormisel on aastate jooksul valminud võrratu seeria Eesti kultuuritegelastest ‒ ta on üks neid väheseid erakordselt vibrantse nägemisega fotograafe, kes suudab oma fotodel arvestatavalt «taasluua» portreteeritu tegevuse iseloomu, mõttemaailma eripära, «hingeelu», käekirja,” sõnas Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia osakonna juhataja Peeter Linnap.
«Kui kujutavaid kunstnikke fotodel palendades on selline representatsioon sarnase ikoonilise märgisüsteemi kasutamise tõttu ilmselt lihtsam, siis kirjanike ja eriti muusikute puhul on teksti või helinditesse kehastatud artikulatsioonidele mõjusate ekvivalentide leidmine visuaalide maailmas komplitseeritud ettevõtmine. Ometi on Tormis ka sellega hästi hakkama saanud. Tulemus on enamat kui nn kujutav/kirjeldav ehk programmiline muusika või sünesteesia-alased eksperimendid pilte loovas maailmas. Otseselt muusika/muusiku kaudu helindeid piltideks tõlkimata on Tormis pigem leidnud oma siinsetes portreedes paralleele, mis lubavad hoomata Arvo Pärdi natuuri ja ilmselt mõnevõrra ka tema helide maailma ‒ vähemalt selle kontseptuaalsetes staadiumites,» lisas Linnap.
Tartu Kõrgem Kunstikool tänab nii autorit kui ka Arvo Pärdi Keskust näituse eksponeerimisvõimaluse eest galeriis Noorus.


description: Hannes Võrno esitles Apollos oma uut intrigeerivat raamatut «Missioon. Afganistani päevikud».

title: Video: Võrno kirjutas lahti oma suhtedraamad ja siseheitlused

maintext:
Suhtedraamad, siseheitlused, keerulised suhted, pikka aega kestev suletud süsteemis viibimine – kõik need varjuküljed, mis missioonil olemisega kaasnevad tuuakse nüüd avalikkuse ette. Taktitunne ja diplomaatiline kõnepruuk on kõrvale jäetud ning lugejal on harukordne võimalus lasta endale asju otse näkku öelda. Kas ta öelduga nõustub või mitte, see on juba tema otsustada.
Vaata videost, mida Võrno oma raamatust rääkis.


description: EMTA sümfooniaorkester, koor ja solistid toovad Tõnu Kaljuste dirigeerimisel kahel päeval publikuni suurejoonelised, enamasti vaid legendina tuntud «Keisrikantaadid» 1790. aastast, Beethoveni karjääri algusaegadest.

title: Beethoveni kantaadid Viljandis ja Tallinnas


authors:
Hendrik Alla
Toni Läänsalu

description: Rahva Raamatu eelmise nädala müügiedetabelisse on ilmunud uus ja jõuline tegelane. Igor mangi raamat «Igor Mangi elu ja astroloogiatarkused» surus koha võrra allapoole Bürklandi, Raua, Võrno ja teised autorid, kes varem publikumenu nautisid.

title: Hallhabe näitas poisikestele koha kätte


authors:
Rait Avestik
Siim Vahur

description: Kui kunagi ammu teadsime tänavu 30. hooaega alustanud VAT Teatrit enamasti lastele ja noortele mängiva teatrina, siis nüüdseks on selle teatri publiku vanus oluliselt tõusnud. See on viinud omakorda selleni (kui nüüd üldistada), et kõige nooremale teatripublikule mõeldud etendusi paraku polegi. Kuid see on ka mõistetav, sest eks ole juba tehtud kah.

title: Koolikiusamine edasijõudnutele


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Külmakraadid ja lumi Haapsallu saabunud sõjapõgenikke ei heiduta
Innar Mäesalu. ARVO TARMULA
Senised päevased 5-6 külmakraadi ei ole Eestisse saabunud pagulastele kuigi rasked üle elada olnud. Kõik sõjapõgenikud on varustatud soojade riiete ja eluasemega ning nii mõnelegi pole lumi ja mõned külmakraadid võõrad, kirjutas Delfi.
Endine Lääne maavanem, koos Haapsalu ettevõtja Koit Uusiga ettevõtte MTÜ Pagula asutanud Innar Mäesalu sõnul on mõnevõrra harjumatu lumi ja külm esimesele kahele Eestisse saabunud Süüria perele. Kolmas pere, kes on Iraagist, on lund ja kuuekraadist külma ka varem kogenud.
"Meil Haapsalus on kõik korras. Kõigile on muretsetud korralikud talveriided ning külm pole kellelgi. Lapsed tunnevad talvest ainult rõõmu, kelgutavad ja on isegi lund süüa proovinud. Elamised on ka kõigil soojad, nii, et nad kohanevad päris hästi talvega," sõnas Mäesalu.
Sotsiaalministeeriumi sotsiaalvaldkonna peaspetsialist Merit Vellemäe ütles, et Eesti on praeguseks Euroopa Liidu rändekava alusel vastu võtnud 77 inimest. Kokku on Eesti tänavu kaitse andnud 144 inimesele, sest osa pagulasi on Eestisse iseseisvalt saabunud.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Galerii: põhikoolis peeti meeleolukat kadrilaata
Kaire Reiljan
Täna peeti Haapsalu põhikoolis meeleolukat kadrilaata, kus põhikooli õpilased pakkusid müügiks enda ja vanemate abiga valmistatud küpsetisi, meisterdusi ja veel palju muud huvitavat.
Müügiletiga oli laadal väljas kõik klassid ja igaüks valmistas laada tarbeks kaupa vastavalt oma vanusele ja võimetele. Kooli koridorides ja klassiruumides üles pandud müügilettidelt sai osta nii soolast kui ka magusat söögipoolist, soetada jõuluehteid ja kingitusi.
Laadal teenitud raha läheb klassile ja seda saavad õpilased kasutada näiteks kevadise ekskursiooni tarbeks.
Fotod Arvo Tarmula


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Siseministeerium soovitab tuleva aasta sisserände piirarvuks 1317 inimest
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Siseministeerium saatis kooskõlastusringile eelnõu, milles teeb ettepaneku kehtestada 2017. aasta sisserände piirarvuks 1317 inimest, mis on 0,1 protsenti Eesti alalisest elanikkonnast.
Ka tänavu on sisserände piirarvuks 1317 inimest. Sisserände piirarvu alla kuuluvad töötamiseks, ettevõtluseks ning välislepingu alusel antavad tähtajalised elamisload. Sisserände piirarv ei puuduta Euroopa rändekava alusel Eestisse ümberpaigutatavaid inimesi ega teisi rahvusvahelise kaitse saajaid.
„Oleme järjepidevalt soodustanud haritud ja tegusate välismaalaste Eestisse elama asumist ning siin kohanemist. Muudmoodi ei saakski – Eesti tööealine elanikkond väheneb ja rahvastik vananeb, mistõttu on tööandjatel järjest keerulisem leida sobilike oskustega töötajaid. Eestis elama ja töötama asuvad välismaalased annavad omapoolse panuse siinsesse arengusse,“ ütles siseminister Hanno Pevkur.
Piirmäär 0,1% Eesti alalisest elanikkonnast tuleneb välismaalaste seadusest. Piirarvu alla ei kuulu Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi, Šveitsi, Ameerika Ühendriikide ja Jaapani kodanikud. Samuti ei kuulu sinna alla välismaalased, kes kolivad abikaasa ja lähedase sugulase juurde, tulevad Eestisse õppima, õppejõuna või teadustööd tegema. Samuti ei kuulu piirarvu alla inimesed, kellele antakse elamisluba püsivalt Eestisse elama asumiseks.
Tänavu võib piirarvu alusel anda kuni 1317 tähtajalist elamisluba, millest 31. oktoobri seisuga on välja antud 1099 – neist ettevõtluseks 14, töötamiseks 1075 ja välislepingu alusel 10 elamisluba.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Hoidisekonkursi võitsid lodjapuumoos ja segasalat
Tarmo Õuemaa
Parimad hoidised. Foto Arvo Tarmula
Eile selgitasid degusteerijad Haapsalu sotsiaalmajas maitsvaima soolase ja magusa hoidise.
Kõige rohkem hääli magusate hoidiste kategoorias kogus Larissa Ivanova lodjapuumarjadest valmistatud moos. Soolastest hoidistest oli mekkijate lemmik Anne-Erika Leikmaa segasalat.
Tavalisemate mooside, marineeritud seente ja segasalatite kõrval oli konkursil ploomitšatni, tšilli-sõstrakaste, ingveri-pirni-õunamoos, ploomi-porgandimoos ja kukeseened magusas tomatimahlas.
„Kõik hoidised said hääli, võitja häälteenamus oli napp,” ütles Haapsalu sotsiaalmaja direktor Serli Küünarpuu. „Kõige raskem oli otsustada, kumba kategooriasse hoidis kuulub, sest suur osa oli vahepealseid.”
Mõlemad võitjad said auhinnaks lõunasöögi kahele sotsiaalmaja kohvikus.
Hoidistevõistluse korraldasid Haapsalu sotsiaalmaja ja Läänemaa pensionäride ühendus.
Konkursi võitja selgitamisele võis kaasa aidata igaüks, kes eile hommikupoolikul sattus sotsiaalmajja, kus peeti lahtiste uste päeva.
Degusteerijatele pakuti maitsta 19 hoidist, mille hulgast tuli igaühel kirja panna maitsvaima soolase ja magusa hoidise nime.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
President kutsub kõigi parlamendierakondade juhid Kadriorgu
Toimetanud Urmas Lauri
President Kersti Kaljulaid. Foto: Peeter Langovits
President Kersti Kaljulaid kutsus kolmapäeva õhtuks kõikide parlamendierakondade juhid Kadriorgu, et arutada igaühega neist kujunenud poliitilist olukorda.
“Rahvas on valimistel andnud parlamendile mandaadi ning parlamendi kohus on seda mandaati kasutada. Parlamendi vastutus on, et Eesti saaks endale kiiresti valitsuse, mis viib Eestit edasi ning peab jätkuvalt oluliseks meie seniseid seisukohti kaitse- ja julgeolekupoliitikas. Öeldakse, et minevikku ei tohi unustada, aga ma panen kõigile parlamendiliikmetele ja erakondade juhtidele südamele, et ka tulevikku ei tohi unustada,” ütles Kaljulaid presidendi kantselei vahendusel.
Kohtumine Reformierakonna esimehe Taavi Rõivasega algab Kadriorus kell 16, Keskerakonna esimehe Jüri Ratasega kell 17, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimehe Jevgeni Ossinovskiga kell 17.30, Isamaa ja Res Publica Liidu esimehe Margus Tsahknaga kell 18, Vabaerakonna esimehe Andres Herkeliga kell 18.45 ning Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimehe Mart Helmega kell 19.15.


authors:
Lääne Elu
Erkki Lass

maintext:
Läänemaa koolide korvpallivõitjad on LÜG ja HKHK
Erkki Lass
Neidude võitjad Läänemaa ühisgümnaasiumist. Foto: Erkki Lass
Läänemaa koolispordi liidu 2016. aasta korvpalli meistrivõistlused peeti 10. novembril Wiedemanni spordihoones. Osales viis poiste võistkonda kolmest koolist ja kolm tüdrukute võistkonda kahest koolist. Mõnevõrra üllatuslikult võtsid noormeeste arvestuses esikoha Haapsalu kutsehariduskeskuse korvpallurid, kes võitsid kõik vastased üsna kindlalt.
Favoriidiks petud Läänemaa ühisgümnaasiumi I võistkond saavutas teise koha ja Läänemaa ühisgümnaasiumi III võistkond kolmanda koha. Neljandale kohale tulnud Lihula gümnaasiumi võistkond on tulevikuvõistkond, kes on kindel medalikonkurent järgmisel aastal. Läänemaa ühisgümnaasiumi II võistkond oli viies.
HKHK võistkonnas mängisid: Walter Saare, Sven Peetersmann, Denis Liivo, Tristen Laansalu, Arko Uukivi, Sten Liivand, Himmo Närep, Andre Kaja, õpetaja Mehis Ehanurm.
Neidude arvestuses võitis seekord suure vahega kõik mängud Läänemaa ühisgümnaasiumi I võistkond. Põhjuseks siin see, et võistkonna põhitegijad on sellest sügisest harjutanud Haapsalusse kolinud Eesti naiste korvpallikoondise peatreeneri Jaanus Levkoi treeningutel.
Teiseks tuli Noarootsi gümnaasium ja kolmas Läänemaa ühisgümnaasiumi II võistkond.
LÜG I võistkonnas mängisid Greete Tikerpuu, Kertu Nõmm, Caryna Bogdanov, Marie Urvik, Maarja Kuuse, Sandra Saarniit, Elina Tammeleht, Lisete Ulla, õpetaja Leelo Paju.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Pühapäeval võivad puhangud ulatuda kuni 25 m/s (1)
Kristjan Kosk
Torm Rohukülas. Foto: Arvo Tarmula
Laupäev tuleb tuuline ja sajune, pühapäev tõotab tulla sootuks talvine. Langevate kraadide tõttu suureneb teedel libeduseoht ja sõiduolusid halvendab ka järjest tugevamaks tõusev tuul.
Homme liigub madalrõhkkond Põhja-Skandinaaviast Soome ja selle lõunaserv laieneb üle Eesti. Aeg-ajalt sajab, öösel valdavalt lörtsi, lääne pool vihma. Päeval on sajuhood enamasti vihmana, aga sekka võib ka lörtsi tulla. Edelatuul on tugev – puhanguid 12, rannikul 15 m/s, õhtul pöördub läände ja loodesse. Õhutemperatuur on öösel -3 kuni +2, saartel ja läänerannikul kuni +5, päeval +3 kuni +7 kraadi.
Pühapäeval suundub aktiivne madalrõhkkond Soomest üle Peterburi Kesk-Venemaale ja Eestit katab selle lääneserv. Öösel sajab vihma ja lörtsi, Kirde-Eestis ka lund. Lääne- ja loodetuul tugevneb järk-järgult, hommikuks on rannikul puhanguid 15, saartel kuni 18 m/s.
Õhutemperatuur langeb hommikuks -1 kuni +2 kraadini. Päeva jooksul tuul tugevneb. Loode- ja põhjatuule puhanguid on rannikul 15, saartel 20 m/s. Õhtul paisub tuul tormiks – sisemaal on puhanguid 12 kuni 15, rannikul 20, saartel kuni 25 m/s. Läänemerel tõuseb torm suisa 28 m/s.
Aeg-ajalt sajab lörtsi ja lund. Tänastel andmetel on sajuhulk sisemaal enamasti nõrk, tugevam võib sadu olla Virumaal. Õhutemperatuur on ennelõunal -1 kuni +1 kraadi, pärastlõunal langeb kuni -3 kraadini.


title: Detailplaneeringu algatamise teade

maintext:
Detailplaneeringu algatamise teade
Haapsalu linnavalitsuse 09.11.2016 istungil algatati korraldusega nr 699 Haapsalus Endla tn 17 krundi detailplaneering ja kinnitati lähteseisukohad.
Krundi omaniku ettepanekul algatati planeering eesmärgiga määrata hoonestatud elamukrundile ehitusõigus ning hoonestus- ja ehitustingimused. Kõrvalhoone mahtu kavandatakse suurendada üle 33% senisest mahust. Krundi pindala on 517 m2.
Algatatud detailplaneeringuga kavandatu on kooskõlas Haapsalu üldplaneeringuga.
Kuna planeeringu algatamisega ei kavandata tegevusi, mis oleks olulise keskkonnamõjuga KeHJS § 33 lg 1 p 3 mõistes, samuti ei sisalda detailplaneeritav tegevus KeHJS § 6 lg 2 loetletud tegevusvaldkondi, mille puhul tuleb kaaluda keskkonnamõju strateegilise hindamise vajadust, otsustati mitte algatada detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist.
Haapsalu Linnavalitsus


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Jüri Ratas: peaministri umbamine kukub läbi
Andrus Karnau
Jüri Ratas. ARVO TARMULA
Keskerakond valib laupäeval esimehe, suure tõenäosusega tõukab Jüri Ratas troonilt Edgar Savisaare.
Riigikogu aseesimees, Keskerakonna esimehe kandidaat Jüri Ratas, mullu novembris hääletasid Läänemaa keskerakondlased Edgar Savisaare poolt. Mis on aastaga muutunud, et nüüd lubavad nad olla nagu üks mees teie poolt?
Ma olin erakorralise Keskerakonna kongressi vastane, aga mu seisukoht muutus, kui selle aasta augusti lõpus tuli info, et erakond on sõlminud vähemalt ühe juhatuse liikme poolt garantiikirjad OÜga Midfield. Praegu vaidleme garantiikirjade üle arbitraažikohtus, aga see on erakonna juhtimise usalduskriis.
Garantiikirjaga lubab Keskerakond osta oma pikaajaliselt reklaamipartnerilt Paavo Pettai OÜ Midfieldilt teenuseid. Mis on garantiikirjade probleem?
Probleem on selles, et erakond peab igal hetkel, kui pikaajaline partner esitab 730 000eurose arve, selle kinni maksma. Midfield on seda juba soovinud. Keskerakonna Tallinna kontori kinnistule on pandud hüpoteek.
Kui suur on Paavo Pettai sisuline mõju olnud Keskerakonnale?
Pettai on olnud aastakümneid Edgar Savisaare väga lähedane inimene, ta on mõjutanud erakonna valimiskampaaniaid, aga erakonna muus poliitikas, ma ei tea, et oleks mõju.
Ühesõnaga, et garantiikirjad sundisid teid kandideerima erakonna esimeheks?
Mind sundis kandideerima erakonna väga keeruline finantsseis.
Kas halvimal juhul tuleb erakonnal maksta 700 000 eurot?
Halvimal juhul tuleb korrutada see summa kolmega. Seda ütleb seadus, kui tegemist on valimiskuludega. Kui erakond on kasutanud finantsvahendeid valesti, siis tuleb korrutada summa kolmega.
Kas teid ähvardab trahv?
Täpselt. Ma loodan väga, et advokaat Paul Varuli abiga võidame protsessi.
Ühesõnaga ütlete, et halvimal juhul võib erakondade rahastamise kontrollikomisjon teha Keskerakonnale trahvi?
Ma ei tea, mis on garantiikirjade taga. Seda ei tea ka juhatus.
Kas see võib olla seotud Keskerakonna ebaseadusliku rahastamisega?
Ma ei tea seda, juhatus ei ole Midfieldiga kohtunud. Minu teada ei Keskerakonna juhatuse liikmed ei tea, millised kokkulepped sõlmiti Midfieldiga 2014. aasta detsembris.
Kui Jüri Ratas võidab, mis saab Edgar Savisaarest?
Egdar Savisaar on olnud ja on erakonnas väga väärikas persoon. Savisaar on oodatud Keskerakonna poliitikameeskonda. Kui võidan, on minu kord temaga silda ehitada.
Kas erakond on pannud Savisaare randmete ümber kuldsed käerauad, makstes elamis- ja kohtukulud?
Erakond peab aitama Edgar Savisaart teatud küsimustes majanduslikult, üks on liikumisvõimalus, kohtukulusid tasub erakond eelarve võimaluste piires, mitte rohkem. Ma soovin, et ta annaks nõu erakonna poliitika kujundamisel.
Kas poleks õigem, et Savisaar lahkuks erakonnast, sest on saanud tõsised korruptsioonikahtlustused?
Kui olin Tallinna abilinnapea, nägin, kuidas abilinnapeal Vladimir Panovil pandi käed raudu telekaamerate ees. Mõned aastad hiljem öeldi, et ta ei ole süüdi. Olen õppinud Tartu ülikooli õigusinstituudis teist kõrgharidust, lähtun süütuse presumptsioonist.
Kes on Keskerakonna linnapea kandidaat 2017?
See on väga tõsine küsimus. Erakonna esimehe koht on riigi tasandi poliitikas. Kohaliku omavalitsuse tasandi poliitikul on oma tee. See ei ole hea märk, kui erakonna esimees ja Tallinna linnapea on üks ja sama persoon.
Te olete olnud ju Tallinna linnapea.
Jah, 2005–2007 oli Tallinna linnapea, aga ei olnud erakonna esimees. Toona oli see mu kirg ja armastus.
Kes on Keskerakonna Tallinna linnapea kandidaat?
Ma ei tea praegu, see sõltub paljust: erakorralisest kongressist, erakonna Tallinna juhtidest ja Keskerakonna juhatusest. Meie eesmärk on võtta Tallinna volikogus absoluutne enamus.
Kui tõenäoline see on, et Savisaar teeb Tallinnas oma nimekirja?
Ma ei näe seda tõenäosust.
Esmaspäeval on riigikogus peaminister Taavi Rõivase umbusaldushääletus. Kas see kukub läbi?
99 juhul sajast kukub umbusaldushääletus läbi.
Mis on teie etteheide Taavi Rõivasele?
Seisak ja dogmadest kinnihoidmine maksupoliitikas, tahtmatus teha ettevõtlussektorile erisusi, näiteks laevanduses. Ma arvan, et laenuvõtmine investeeringuiks ei ole halb, aga meie valitsusel on põhimõte, et laen on halb asi. Küsimus on, millised on suured investeeringud, mida peaks riik tegema. Riik võiks luua elamufondi, et väljaspool Tallinna oleks inimestel kvaliteetseid kortereid. Dogma on see, et kohalikel omavalitsustel ei ole maksubaasi, millega soodustada ettevõtlust.
Kuidas tulete Edgar Savisaare asendamisega toime vene valija hoidmisel?
Usun, et Keskerakonna venekeelsed poliitikud kandideerivad valimistel. Ma olen ka ise olnud venekeelsetes piirkondades edukas.
Teie potentsiaali püüda vene valijaid loetakse suuremaks, kui see on Kadri Simsonil. Kas vene valija on ka põhjus, miks ei ole Simson erakonna esimehe kandidaat?
Mina olen erakonna esimehe kandidaat, sest otsuse teinud meeskond arvas, et Jüri Ratas on kriitilisel hetkel kõige sobivam kandidaat.
Eestil on naispresident, aga pole ühtegi naissoost erakonnajuhti.
Üks on – Kristiina Ojuland.
Mis on Keskerakonna lubadus kohalikele omavalitsustele?
Riiklike kohustuste üleandmine koos rahalise baasiga. Kohalikud omavalitsused suudavad paljusid ülesandeid täita efektiivsemalt kui riigiasutused. Maakonnasisene transport või esmatasandi arstiabi võiks olla vabalt kohaliku omavalitsuse korraldada. Riik on võlgu 2009. aastal ära võetud tulumaksu osa. See tulubaas tuleb omavalitsustele tagasi anda.
Mille arvel omavalitsustele tulumaksu osa tagasi anda, kui riigieelarves on iga euro arvel?
Tuleb kasvatada majandust, aga on ka rakendamata maksupoliitilisi meetmeid. Näiteks kaugsõiduvedusid tegevad välisfirmad ei maksa maanteemaksu. Kui kaubalaevad saaksid maksusoodustuse ja tuleks Eesti lipu alla, siis laekuks riigikassasse rohkem kui praegune null.
Kuidas kavatsete lahti saada Putini-sõbraliku erakonna sildist?
Tegudega.
Pole ju saladus, et teie erakonnakaaslased jätsid riigikogus küüditamise avalduse poolt hääletamata, sest kartsid kaotada valijaid.
Sel teemal oli Keskerakonna fraktsioonis tõsine arutelu. Selgitasime, et küüditamine on olnud paljudele peredele traagiline sündmus.
Kuidas hääletavad teie erakonnakaaslased järgmise selletaolise avalduse puhul?
Siis tuleb vaadata, ma loodan, et selgitustest oli kasu.
Kas see on õige, et kandideerite esimeheks, sest Savisaare tervis on nii vilets, et ei saa enam erakonna juhtimisega hakkama?
Savisaare tervis ei ole kindlasti mitte minu kandideerimise põhjus, vaid juhtimises on olnud suured möödalaskmised. Minu soov on, et 25 aastat tegutsenud Keskerakond kestaks edasi.


maintext:
Haapsalu tüdruk Jennifer Marisse Cohen on noorte tantsupeo üks peategelane
BNS
Jennifer Marisse Cohen esitas 2013. aasta “Laulukarusselli” finaalkontserdil Vanemuises laulu “Pardike ja mooniõis”. Foto: ETV ekraanikuva
Tuleval aastal toimuva XII noorte tantsupeo kahe laulva peategelase, Koidu ja Hämariku osatäitjateks valiti konkursiga neli noort lauljat.
2017. aasta suvel toimuval XII noorte tantsupeol aitavad tuhandete tantsijate kõrval jutustada Koidu ja Hämariku lugu kolm laulvat peategelast – Koit, Hämarik ning Vanaisa.
Koidu ja Hämariku rolle täidavad üleriigilise konkursi käigus välja valitud neli noort osatäitjat: Jaagup Tuisk, Hardo Adamson, Jennifer Marisse Cohen ning Merit Männiste, kes kõik saavad laval üles astuda kahes tantsupeo etenduses, teatas BNS-ile sihtasutuse Eesti Laulu- ja Tantsupidu teabejuht. Vanaisa rollis astub lavale Ivo Linna.
Tantsupeo pealavastaja Margus Toomla sõnul ei ole tantsupeole peategelasi sedalaadi konkursiga kunagi varem valitud. “Eriliseks tegi konkursi ka asjaolu, et kuigi tegemist on tantsupeo peategelastega, siis tantsuoskus ei omanud mingit tähtsust – esimesel kohal olid hea lauluhääl ning näitlejameisterlikkus,” ütles ta.
Vanaisa rolli täitja leidmiseks konkurssi ei korraldatud ning seda pakuti Ivo Linnale. “Ivo on tuntud igas vanuses osalejatele ja publikule. Ja kindlasti sobitub ta oma olemusega sellesse rolli väga hästi,” sõnas Toomla.
Koit ja Hämarik koos Vanaisaga on järgmisel suvel toimuva tantsupeo selgrooks – nad ilmuvad väljakule neljal pööripäeval ning finaalis. Tantsupeo kesksel kohal on ikkagi tantsijad, kes etenduses aastaringi tantsides läbivad.
Tantsupeol kõlab taas lavalt elav muusika. Peale Koidu, Hämariku ja Vanaisa, saab orkestrilaval näha ja kuulda paljusid eesti muusikuid ja lauljaid.
XII noorte tantsupidu toimub 2017. aasta 30. juunil ja 1. juulil Tallinnas Kalevi keskstaadionil. Tantsupeo pealavastaja on Margus Toomla. Noorte laulupidu toimub 2. juulil Tallinna lauluväljakul. Laulupeo peadirigent on Heli Jürgenson.]


authors:
Lääne Elu
Andres Herkel
Vabaerakonna Esimees

maintext:
Andres Herkel: miks me umbusaldame Rõivast?
Andres Herkel, Vabaerakonna esimees
Nii stagnatsioon kui hirmuvalitsus tavatsevad end õigustada ühe argumendiga – alternatiivi ei ole. See argument on alati vale. Muidugi oleks praegu Riigikogus alternatiive lihtsam luua, kui näiteks Vabaerakonna esindus oleks suurem. Kuid eeskätt tuleb tunnistada, et alternatiivid puuduvad paljude poliitikute mõtlemises ja seda kutsehaigust tuleb ravida.
Praeguse koalitsiooni peamine probleem pole see, et peaministri nimi on Taavi Rõivas. Olukord on hullem, sest kogu poliitilise mõtlemise tava, mille pealt koalitsioon kokku pandi, on vale ning Eesti tulevikule kahjulik. Valitsus ei tulnud kokku selleks, et lahendada Eesti ees seisvaid suuri probleeme, vaid esmajoones selleks, et lunastada välja kolme partei valimislubadused. Ei soovitud muutusi, vaid pikka võimulolekut. Sellest lähtus ka nüri arusaam maksudest kui lubaduste täitmise vahendist. Aktsiise tõstes ei mõeldud majanduse käekäigule, vaid see paistis olevat kõige lihtsam vahend raha koguda.
Teiste sõnadega, Vabariigi Valitsus – meie kõigi elu mõjutav mootor – on juurelt valesti kokku pandud. Ta ei vii meid edasi, vaid pillub sihitult sädemeid. Valitsusel puudub üldse edasiviiv käik, sest koalitsiooni kolm osapoolt – Reformierakond, IRL ja sotsid – veavad igaüks eri suunas. Olukorras on kõige enam süüdi Reformierakond, kuid mulle paistab, et neil tegelikult puudub võti selle lahendamiseks. Rõivase asendamine mõne teise Reformierakonna poliitikuga ei muudaks midagi, sest põhimõttelised vead on juba varem tehtud.
Kui samal meetodil pannakse kokku mõni järgmine valitsus, siis korduvad samad hädad. Edasiminekuks peab uus valitsus moodustama meeskonna ja püstitama Eesti ees seisvad põhilised küsimused, et neile lahendust pakkuda. Peamine takistus on siin erakonnakeskne mõtlemine ja poliitikute peades valitsev ajavaade, mis kestab ühtedest valimistest järgmisteni.
Kui sellelt põhialuselt Taavi Rõivase umbusaldamise peenpõhjused kokku võtta, on paslik loetleda veel kord valitsuse peamised ebaõnnestumised ning kõik need probleemid, millega on tarvis tegeleda.
Mõtestatud maksupoliitika puudub. Aktsiisitõusud on viinud tarbimise Lätti. Majanduse ergutamise meetmeid ei ole võetud. Põllumajanduse (aga ka merenduse ja hotellimajanduse) osas puuduvad mõistlikud kaitsemeetmed sektori konkurentsis hoidmiseks naaberriikidega võrreldes. Haldusreform on taandatud tehnokraatlikuks elanike arvukusnõude seadmiseks geograafilistesse piiridesse. Võimu täiendav tsentraliseerimine hoogustab ääremaastumist ning püüab põlistada võimuerakondade positsioone. Riigiettevõtete parteilist juhtimist pole lõpetatud ja parvlaevanduse korraldamisega ei tulda endiselt toime.
Samas ei tegeleta suurte lahendust nõudvate probleemidega. Arvestades rahvastiku vananemist ja töökäte vähenemist on hädas nii pensionisüsteem kui ka tervishoiu rahastamine. Maksupoliitika peab olema majanduse hoogustaja, mitte riigieelarve täitmise vahend. Meil on kõrged tööjõumaksud, mis teeb keeruliseks rikkaks saamise, aga varamakse meil peaaegu ei ole. Mööname, et maksustruktuuri jõuline muutmine võib tekitada vastuseisu, kuid poliitikuil peab olema julgust tegeleda valusate probleemidega, mida edasi lükata ei saa.
Andres Herkel,
Vabaerakonna esimees


maintext:
ERR: maakonnaliinidel tuleb tasuta bussisõit
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Kui valitsus plaani ellu viib, saab Haapsalust Lihulasse edaspidi tasuta. Foto: Arvo Tarmula
Uus valitsus plaanib alates 2018. aastast võimaldada inimestel maakondlikel bussiliinidel sõita tasuta, vahendas “Aktuaalne kaamera”.
Riik maksab praegu omavalitsuste piire ületavate maakondlike bussiliinide käigus hoidmisest kinni kaks kolmandikku. Majandusministeeriumi plaan näeb ette, et alates 2018. aastast hakkab see summa olema oluliselt suurem.
"See on nii suur, et see korvaks ära täna kogutava piletihinna ja lisaks võimaldaks veel tihendada bussiliine lihtsalt sellepärast, et kui ühistransport on kättesaadav, siis võib eeldada, et ka reisijaid on rohkem," selgitas majandusminister Kadri Simson (KE).
Koalitsioonileppesse on piletitulu katmise ning liinide tihendamise ja parandamise jaoks ette nähtud riigieelarvest täiendavad 21 miljonit eurot aastas.
Loe täismahus siit.


maintext:
Riina Raudsik nõuab Nestorilt väidete ümberlükkamist (1)
BNS
Eiki Nestor. Foto: Arvo Tarmula
Endine perearst Riina Raudsik nõuab, et riigikogu esimees Eiki Nestor lükkaks ümber väited, mida viimane Raudsiku kohta ütles.
Raudsik teatas BNS-ile, et teda esindav advokaat esitas taotluse Eiki Nestorile, et viimane lükkaks ümber 17. novembril esitatud andmed, nimetades neid ebaõigeteks.
Raudsik avaldas arvamust, Nestor tugines avalduse tegemisel ajakirjanduses avaldatud kontrollimata andmetele.
"Seda arvestades leiame, et kohane õiguskaitsevahend käesoleval juhul on valeandmete ümberlükkamine ja vabandamine dr Raudsiku ees. Palume Teil viivitamatult avaldada Facebookis, samuti Delfis, Postimehes ja Õhtulehes avaldus, kus lükkate ümber oma väite, et dr Raudsik „soovitab inimestel ravi asemel oma tervist kloori joomisega kahjustada“ ning vabandate eksituse pärast," seisab avalduses.
Raudsik sõnas, et meedias on alates 2015. aastast avaldatud tema kohta erinevaid atikleid, mis Raudsiku hinnangul "sisaldavad ebaõigeid andmeid ja on dr Raudsiku au teotavad".
Raudsiku väitel halvustavad artiklid nii teda kui ka tema ravivõtteid ning sisaldanud ebaõigeid faktiväiteid. Raudsik kinnitas, et "ei ole kunagi soovitanud inimestel kloori joomisega oma tervist kahjustada. Ta [Raudsik] pole kunagi reklaaminud ega propageerinud kloordioksiidi," seisab avalduses.
Raudsiku sõnul tuvastas terviseamet, et "/…/perearst Riina Raudsik kuulus küll Facebooki internetikeskkonnas MMS ja DMSO grupi liikmete hulka, kuid kemikaali MMS ei ole Raudsik kunagi inimestele tutvustanud ega andnud selle kasutamiseks ka soovitusi."
Riigikogu esimees Eiki Nestor loobus osalemast neljapäeval peetaval noortekonverentsil, kuna selle üheks esinejaks oli kutsutud ka söögisoodat ravimiseks propageerinud endine perearst Riina Raudsik.
"Mul on siiralt kahju, kuid olin sunnitud täna ära jätma varem kavas olnud tervituse noortele konverentsil Lahe Koolipäev 2016 – "Kuidas võtta vastutust?"," teatas Nestor sotsiaalmeedia vahendusel.
"Saan aru soovist kutsuda esinema inimesi, kes on tuntud ja tunnustatud. Kõik nad ongi suurepärased peale ühe, kes soovitab inimestel ravi asemel oma tervist kloori joomisega kahjustada. See ei ole mitte ainult rumal, vaid ka ohtlik. Ma arvan, et hakkajad Eesti noored ei peaks sellist jama kuulama," märkis riigikogu esimees.
Samal teemal vt siit: "Nestor loobus sooda-arsti osalemise pärast noortefoorumil kõnelemast"