authors:
Helen Mihelson
Ivika Lehtsalu
Lõuna Prefektuur

description: Uus valitsusliit on kokku leppinud, et lähema kahe aasta jooksul hakkab trahvi suurus raskete väärtegude puhul sõltuma seaduserikkuja sissetulekust.

title: Uus võimuliit paneb osa seaduserikkujate trahvid palgast sõltuma

maintext:
Eilsel pressikonverentsil hõikasid loodava koalitsiooni esindajad teiste muudatuste seas välja ka plaani reformida väärteomenetluse süsteemi, misjärel hakkab osa trahve sõltuma sissetulekust.
Kevadel ütles ka politsei- ja piirivalveameti peadirektori asetäitja Joosep Kaasik Vikerraadio eetris, et Eesti võiks Soome eeskujul trahvid palga suurusega siduda. «Idee mõttes ja tulevikku vaadates oleks see võib-olla õiglasem ja mõistlikum,» rääkis ta ja lisas, et selline süsteem võimaldaks igale rikkujale määrata sellise karistuse, mis teda ka reaalselt mõjutaks.
Kahtlemata ei ole tegemist revolutsioonilise ideega, sest asja on arutatud juba tükk aega. On ju samasugune süsteem ka näiteks meie põhjanaabritel Soomes. Kuid kui eelmises valitsusleppes oli kirjas, et «kaalume võimalust kehtestada väärteo eest määratavate trahvide suuruse sõltuvus väärteo sooritanu sissetulekust», siis nüüd on see uuel võimuliidul kindel plaan.
Muudatuse eest on seni vast kõige häälekamalt seisnud sotsiaaldemokraadid, eeskätt nende fraktsiooni esimees Andres Anvelt, kes hakkas asja ette valmistama juba paar aastat tagasi, kui ta oli veel ise justiitsminister. Analüüsiga on edasi tegelenud ka Urmas Reinsalu juhitud justiitsministeerium.
Anvelt, kellele on ajakirjanikud uues valitsuses muuseas ennustanud siseministri kohta, ütles täna Postimehele, et muudatuses on kokku lepitud ning selle sisseviimine tõenäoliselt üle aasta aega ei võtaks. Osa väärtegude eest määratud trahvid võiksid tema hinnangul hakata sissetulekust sõltuma 2018. aastast.
Muudatus puudutaks neid trahve, mis on määratud raskemate väärtegude eest, nagu on näiteks joobes juhtimine. Tegelikult sõltuvad joobes juhtimise eest määratud trahvid juba praegu sissetulekust, kuid seda vaid kriminaalmenetluste puhul, kus purjuspäi rooli istunud inimese joove on ületanud 1,5 promilli.
Meenutuseks: tänavu märtsis sai joobnuna autoroolist tabatud VKG juhatuse liige Jaanus Purga ligi 16 000 euro suuruse trahvi. Selle tulemusega purustas Purga ka suurima rahalise karistuse rekordi liikluskurjategijate seas.
Plaanitav muudatus tähendabki eelkõige seda, et trahv hakkaks palgast sõltuma ka neil liiklusrikkujatel, kelle joove ei ületa 1,5 promilli, kuid kes on siiski väärteo korras karistatud.
Anvelti sõnul on praegune olukord totter. «Raskemate väärtegude puhul on kindlasti otstarbekas muuta trahv sissetulekust sõltuvaks, sest nii on karistus inimesele mõjusam,» ütles ta.


description: «Annan endale aru, et selle valitsuse päevad on läbi,» ütles teisipäeval saates «Ringvaade» Reformierakonda juhtiv peaminister Taavi Rõivas. Küll aga ei pea ta väärikaks kuulutada võimuliit lõppenuks SMSi teel. Selleks tuleb tema sõnul siiski demokraatlikud protsessid läbi teha.

title: Rõivas loodab koalitsioonipartneri silmis näha südametunnistuse piina

maintext:
Rõivas kinnitas taaskord, et Reformierakonnalt ei tasu oodata «hääletut alistumist». Tema sõnul oleks see enneolematu ja ebademokraatlik, kui ta võtaks aluseks kellegi saadetud SMSi või uudistes väljaöeldu ning saadaks valitsuse selle tõttu ise laiali. «Ei, seda ma ei kavatse teha,» vandus peaminister truumeeli.
Valitsusjuhi hinnangul on praegu valitsuse laialisaatmiseks vaid üks võimalus – umbusaldamine. «Las siis kõik need inimesed Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast ning Isamaa ja Res Publica Liidust (IRL) hääletavad mitte ainult minu, vaid tegelikult ka kogu valitsuse vastu!»
Rõivas ütles, et tahab kolmapäeval riigikogus umbusaldajate silmade sisse vaadata. Eriti loodab ta IRLi fraktsiooni saadikute silmist näha südametunnistuse piina. Tema arvates ei ole konservatiivse maailmavaatega koalitsioonipartneri jaoks lihtne «kutsuda Eestis esile vasakpööre».
Reformierakonna esimees lükkas ümber, nagu oleks tema juhitav partei pidanud juba pikemat aega salaläbirääkimisi Keskerakonnaga. «Mis huvi oleks meil enda valitsust lõhkuda!?»
Samuti kummutas Rõivas väite, nagu oleksid vandeseltslased kokku leppinud selles, et peaministriks saab uue võimuliidu korral Kristen Michal, kes kuulujuttude järgi oli üks kõneluste pidajaist. «Selle võib ühemõtteliselt ümber lükata,» kommenteeris ta.
«Paraku meeldiks vandenõuteoreetikutele kasutada veel nime Rosimannus. Siis näeks konspiratsioon täielik välja. Ent küllap on nad teadlikud, et ta on kaugel Eestist ära,» lisas Rõivas.
Veel kõneles peaminister sellest, kuidas välismaal suhtutakse meie valitsuskriisi. «Olen täna pidanud oma Euroopa kolleege rahustama, et Jüri Ratas isiklikult ei ole üldse nii halb inimene,» rääkis ta. Rõivas lisas, et välismaailmale jääb mulje, et Eesti teeb olulise kursimuutuse.

fasttext_language: et


description: Kuressaare jahisadama lähistelt leiti täna hommikul veest uppunud mehe surnukeha.

title: Kuressaare jahisadama lähistelt leiti uppunud mehe surnukeha


description: Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ütles Postimehele, et kui SDE ja IRL on valitsuse hoidmiseks valmis, on kõik võimalik, kuid kas nad selleks valmis on, pole praegu teada.

title: Rõivas tagasiastumisest: vaatame üks päev korraga

maintext:
"Olen täna teinud väga suuri pingutusi selleks, et seda koalitsiooni hoida. Reformierakond ei ole huvitatud iseenda juhitud valitsuse lõhkumisest," ütles Rõivas täna riigikogus.
Ta avaldas veendumust, et tööd valitsuse hoidmise nimel tuleb teha. "Kui partnerid on selleks valmis, siis on kõik võimalik, kas nad selleks valmis on, täna meil kindlustunne paraku puudub," ütles Rõivas.
Postimehe küsimusele, kas ta selles olukorras kaalub tagasiastumist, vastas Rõivas, et vaatame üks päev korraga.


description: Uus president Kersti Kaljulaid pidi avalikkusele jagama selgitusi, miks ta oma ametisse vannutamise päeval kirikusse minemisele ära ütles. Tartu Ülikooli kirikuloo teader Priit Rohtmets tõdes, et seniseid traditsioone asus tegelikult muutma juba eelmine president Toomas Hendrik Ilves oma ametiaja jooksul.

title: Presidendi kirikus käimise traditsioone asus muutma juba Ilves

maintext:
Erinevalt eelkäijatest Merist, Rüütlist ja Ilvesest keeldus president Kersti Kaljulaid oma ametisse nimetamise päeval tema auks korraldatavast tänujumalateenistusest.
Kirikuloo teadur Priit Rohtmets rääkis, et tegelikult ei toimunud ka 1938. aasta aprillis, kui ametisse astus president Konstantin Päts, ei toimunud ka tema ametisse nimetamise päeval jumalateenistust. Nii nagu Kaljulaid nüüd, siirdus ka tema pärast vande andmist Kadriorgu, et seal vastu võtta külalisi. Küll aga võttis president Päts osa kiriklike tähtpäevade tähistamisest.
President Lennart Meri pani aga Rohtmetsa selgitusel alguse teistsugusele traditsioonile. «Nii nagu Eesti riik ja rahvas olid pääsenud Nõukogu okupatsioonist, oli kirik Eesti vabanemisega getost väljunud. Nõukogudeaegsed repressioonid, 1980. aastate lõpus alanud Vabadussõja ausammaste pühitsemised, kirikute vaimulikkonna osalemine laulvas revolutsioonis ja inimeste massiline siirdumine kirikutesse kujundasid Meri otsuse tausta,» ütles Rohtmets.
«Ehkki Ilvese ametisse astumise järel toimus jumalateenistus, asus ta tähtpäevade tähistamise suhtes seniseid traditsioone kohe muutma. Nii nagu vabariigi aastapäeva kontsert ja vastuvõtt eemaldusid Tallinnast, liikus ka jumalateenistus Tallinnast Mulgimaale. Varem oli president tavaliselt ikka mõnes Tallinna kirikus käinud. Kadusid ka telekaamerad ja presidendi usust sai tema isiklik asi.»
Kirikuloolase sõnul võttis Meri kristlikku kirikut kui institutsiooni ja nägi ka presidendi puhul eeskätt selle institutsiooni olulisust. «Küllap ei tajunud ta enda südametunnistuse ja kirikuskäimise vahel suurt konflikti, ehkki seda on kõrvaltvaatajal raske öelda. Igal juhul oli uue traditsiooni juurutamine Meri viis öelda, et kirikud ja selle liikmeskond kuuluvad nüüd taas täieõiguslikena ühiskonda. Tal oli õigus – kirikud ongi osa meie ühiskonnast, kellega riik on praegu mitmetes küsimustes partner,» märkis Rohtmets.
Rohtmets nentis, et kuigi president Kaljulaidi otsus president Meri traditsiooni muuta on küll esmakordne, on teiste tähtpäevade puhul president Ilves talle tegelikult juba tee ette näidanud.
«Ehkki Ilvese ametisse astumise järel toimus jumalateenistus, asus ta tähtpäevade tähistamise suhtes seniseid traditsioone kohe muutma. Nii nagu vabariigi aastapäeva kontsert ja vastuvõtt eemaldusid Tallinnast, liikus ka jumalateenistus Tallinnast Mulgimaale. Varem oli president tavaliselt ikka mõnes Tallinna kirikus käinud. Kadusid ka telekaamerad ja presidendi usust sai tema isiklik asi. Varsti ei jõudnud Ilves enam üldse kirikusse, ei jõulude ega vabariigi aastapäeva ajal. Samas isiklikumat laadi talitus, ehk abielu sõlmimine toimus siiski kirikus,» rääkis Rohtmets.
Seda, et usk on isiklik asi, rõhutab ka Kaljulaid. «Presidendil on täielik õigus sellisel seisukohal olla, nii nagu tal on ka õigus öelda, et ei riiklikel ega kiriklikel tähtpäevadel ta kirikusse oma jalga ei tõsta. Ainsaks probleemiks näib siin olevat see, et kui president toob oma seisukohti esitades näite, et külastas kontrollikoja liikmena kutse peale paavsti ja järgis kohtumisel kiriklikke tavasid, siis tegelikult samasuguse kutse esitas talle ju ka peapiiskop Urmas Viilma. Austust ja soovi austust näidata, aga mitte tingimata presidendi oma usu tunnistamist, ootas presidendilt ilmselt temagi,» möönis Rohtmets.
Kirikuloolane tõdeb, et kuigi Eestis pole riigikirikut, ei tähenda see sugugi seda, et riik ja kirikud oleksid lahutatud. «Seda sorti traditsioon, nagu näiteks Prantsusmaal, kus religioon on avalikust ruumist suuresti tõrjutud ja rõhutatakse riigi ilmalikkust, pole Eesti Vabariigis tavaks olnud. See ei tähenda loomulikult seda, et asi ei võiks selles suunas areneda, aga seni on riigijuhtide osalemine jumalateenistustel lähtunud valdavalt sisse juurdunud tavadest, ehkki tõsi, juba president Ilvese ametiajal võis siin täheldada teatud muutust,» möönis ta.
Usk muutus isiklikuks
Presidendi kantselei selgitusel saab kokkuvõtvalt öelda, et president Ilves osales aastatel 2006–2016 iseseisvumispäeva jumalateenistustel 24. veebruaril ja võidupüha jumalateenistustel 23. juunil, samuti jõululaupäevasel jumalateenistusel Halliste kirikus.
Kirikus käis Ilves ka välismissioonidel langenud sõdurite ja ametikohustuste täitmisel langenud politseinike ning päästjate mälestusteenistustel jms.
Kümne aasta jooksul ei käinud Ilves 24. veebruaril kirikus ainult ühe korra – see juhtus tänavu, mil president enda sõnul iseseisvumispäeva jumalateenistusel osaleda ei saanud.
24.02.2007 käis president Ilves jumalateenistusel Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus
24.02.2008 käis president Ilves jumalateenistusel Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus
24.02.2009 käis president Ilves jumalateenistusel Narva Aleksandri kirikus
24.02.2010 käis president Ilves jumalateenistusel Tallinna Piiskoplikus
24.02.2011 käis president Ilves jumalateenistusel Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus
24.02.2012 käis president Ilves jumalateenistusel Tartu Jaani kirikus
24.02.2013 käis president Ilves jumalateenistusel Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus
24.02.2014 käis president Ilves jumalateenistusel Pärnus Eliisabeti kirikus
24.02.2015 käis president Ilves jumalateenistusel Narvas Aleksandri kirikus
Noppeid sellest, millistes kirikutes Ilves võidupüha jumalateenistustel käis:
23. juuni 2007 Võidupüha jumalateenistus Raplas
23. juuni 2009 Võidupüha Jõgeval, jumalateenistus Laiuse kirikus
23. juuni 2010 Jumalateenistus EELK Viljandi Jaani kirikus
23. juuni 2011 Võidupüha oikumeeniline jumalateenistus Tartu Jaani kirikus
23. juuni 2012 Võidupüha tähistamisel Pärnus, oikumeeniline jumalateenistus Eliisabeti kirikus
23. juuni 2013 Võidupüha Haapsalus, jumalateenistus Toomakirikus
Muid sündmusi, kus Ilves presidendina kirikus käis:
9. oktoober 2006 presidentide vahetumise tseremoonia, tänujumalateenistus Kaarli kirikus
4. mai 2007 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna Katedraali pühitsemine
21. detsember 2008 Juudi kogukonna, uue sünagoogi külastus (Tallinnas)
5. juuni 2009 Eesti lipu 125. sünnipäeva tähistamine Otepää kirikus
23. aprill 2009 Jüripäeva tähistamine Eesti Sõjameeste Mälestuskirikus Toris
13. märts 2010 Soome Talvesõja lõppemise 70. aastapäeva mälestusteenistus Rootsi Mihkli kirikus
11. september 2011 mälestuskontsert 11. septembri 10. aastapäeva puhul Niguliste kirikus
12. november 2011 Läti kodanikest Eesti Vabadusristi kavaleride mälestustahvli pühitsemine Eesti Sõjameeste Mälestuskirikus Toris
23. aprill 2011 Jüripäeva jumalateenistusel Eesti Sõjameeste Mälestuskirikus Toris
24. veebruar 2012 jumalateenistus Tartu Jaani kirikus
Jõulude ajal käis president Ilves Halliste kirikus jõululaupäevasel jumalateenistusel.


description: Ekspresident Toomas Hendrik Ilves määrati maailma majandusfoorum (WEF) moodustatud blockchaini ehk krüptoraha tehnoloogia uurimisele moodustatud töörühma kaasesimeheks.

title: Ilves asub tegelema krüptoraha tehnoloogia arendamisega

maintext:
Töörühm koguneb esimest korda Dubais ja keskendub blockchainil põhinevate juhtimismudelite arendamisele, märkis portaal CoinDesk. Töörühma hakkab juhtima ettevõtte BitFury pressiesindaja ja president Barack Obama administratsiooni endine töötaja Jamie Smith, vahendas rahvusringhäälingu uudisteportaal.
Ilves ütles portaali CoinDesk teatel, et peab blockchaini ehk blokiahelat kõige paljutõotavamaks tehnoloogiaks andmete tervikliku säilitamise ja turvalisuse seisukohast. «Tehnoloogia täielikust potentsiaalist alles hakatakse aru saama. Me võtame juhtrolli, et uurimada, kuidas blockchaini kasutada internetiturvalisuse edendamiseks,» märkis Ilves.
Eesti infotehnoloogia kolledž on selgitanud, et blockchain ehk blokiahel on väärtust omavate tehingute jaotatud ja avalik arvestusraamat, Sisuliselt on tegu andmebaasiga, milles olevad tehingud on omavahel turvaliselt seotud.


authors:
Liis Velsker
Liis Treimann

description: Riigikogu esimees Eiki Nestor (SDE) teatas, et oli sunnitud ära jätma planeeritud esinemise noortele mõeldud konverentsil, kuna seal esineb ravi asemel kloori joomist soovitav arst Riina Raudsik.

title: Nestor loobus soodausku arsti pärast noortefoorumil kõnelemast

maintext:
Nestor kirjutas, et tal on siiralt kahju, kuid ta oli sunnitud täna ära jätma varem kavas olnud tervituse noortele konverentsil Noortekonverents Lahe Koolipäev 2016 – «Kuidas võtta vastutust?».
Sotsiaaldemokraat selgitas, et ta saab aru soovist kutsuda esinema inimesi, kes on tuntud ja tunnustatud. «Kõik nad ongi suurepärased peale ühe, kes soovitab inimestel ravi asemel oma tervist kloori joomisega kahjustada. See ei ole mitte ainult rumal, vaid ka ohtlik. Ma arvan, et hakkajad Eesti noored ei peaks sellist jama kuulama,» lisas riigikogu esimees.
Ka Tartu Ülikoolil polnud eile õrna aimugi, et konverentsil, mille suurpartner ülikool on, esineb noortele MMSi gruppi kuulunud skandaalne arst Riina Raudsik. Ülikool nõuab korraldajatelt selgitusi.
Postimees kirjutas, kuidas homme Tallinnas toimuval noortekonverentsil astub 1300 koolinoore ees teiste seas lavale ka arst Riina Raudsik, kes kuulus kloordioksiidi imeravimina propageerivasse Facebooki gruppi ning heideti seepeale arstide liidust välja.
Konverentsi programmi- ja päevajuht Toomas Laigu ütles Postimehele, et Riina Raudsik kutsuti esinema, et rääkida noortele neid täna tõsiselt puudutavatest haigustest nagu stress ja depressioon.
Programmijuhi sõnul on Raudsikuga kokku lepitud, et kloordioksiidist konverentsil ei räägita. Küsimusele, kas MMSi skandaali keskmesse sattunud arst on noortele hea eeskuju, vastas Laigu, et kuna jutupunktid on hoopis teised, ei näe ta ka põhjust, miks peaks noored neid asju omavahel seostama.
Lisaks Raudsikule on konverentsile kutsutud ka Igor Mang.


description: Europarlamendis Eestit esindav Yana Toom (KE) osaleb Vene telesaadetes enda sõnul kohustuse pärast tutvustada ja vahendada erinevaid seisukohti. Lisaks on see tema kui poliitiku arvates huvitav kogemus.

title: Yana Toom osaleb Vene telesaadetes enda sõnul kohustuse pärast

maintext:
Vene telekanalis Pervõi Kanal näidati sel reedel otse-eetris vestlussaadet «Aeg näitab», kus keskenduti Baltimaadele. Saates osalesid mitmed Venemaa ühiskonnategelased. Lisaks kutsuti sinna Toom ja Eesti elanikele juba tuttav nägu - Dmitri Linter.
Saatejuht Artjom Šeinin juhatas arutelu sisse üleskutsega, et on vaja midagi ette võtta suhetes Baltimaade ja Venemaa vahel. Ta lisas, et juba mitu aastat järjest süüdistatakse Moskvat agressiivsuses ja rahvusvahelise õiguse rikkumises ning oma osa selles on kolmel väikeriigil. «Ja muidugi on see meile kohati solvav ja arusaamatu, aga proovime seda nüüd lahata.»
Valdav osa saatekülalistest leidiski, et eeskätt kolm Balti riiki ise on süüdi selles, et suhted Venemaaga on halvad. Idast ei tule nende sõnul mingit ohtu ja paanikaks ei ole põhjust. Oma arvamust naabritest jagas ka Šeinin.
Mehe sõnul peaksid nina püsti ajanud Balti riigid olema tänulikud Nõukogude Liidule taasiseseisvumise võimaldamise eest. «Sõbrad, me andsime teile vabaduse, mida te nii kaua taga igatsesite. Miks te vastate meile niiviisi?»
Kui saadi teada, et suurt rolli mängib selles nõukogude okupatsioon ja sel aja jooksul toimunud küüditamised ning ka sündmused Ukrainas, siis Šeinini arvates valitseb sel juhul kohalike seas mingit sorti fantoomvalu. Filmiprodutsent Aleksandr Ljobimov pakkus välja, et hingetrauma korral võiksid Baltimaade elanikud minna psühhiaatriahaiglasse.
Kuna terve saade keskendus sisuliselt Baltimaade materdamisele ja sellele, kuidas tuleb neile koht kätte näidata, siis tekib paratamatult küsimus, mida otsis sealt Euroopa Parlamendis Eestit esindav Toom.
Toom vastas Postimehele meili teel saadetud vastuses, et nii nagu teistes Vene telesaadetes osales ta ka selles täpselt samadel põhjustel nagu Eesti omades. «Et tutvustada omi, kuulata oponentide ja arutada erinevaid seisukohti,» kõlas tema selgitus.
Eurosaadik on veendunud, et inimestel, kes tunnevad end kindlalt kahes erinevas keelelises ja kultuurilises ruumis lasub kui mitte kohustus, siis vähemalt vastutus vajadusel olla vahendaja. «Ja seda eriti konfliktsetes olukordades, nagu ilmselgelt on praegu kahe riigi vahel.»
Toom märkis, et poliitiku roll peab olema ka suhtlemine, mitte pelgalt karmide seisukohtade võtmine ja tulihingeline kaitsmine. Selliseid seisukohavõtjaid on tema sõnul Eestis niigi ülearu. «Ja kui sul on võimalus suhelda otseetris paarikümne miljonilise auditooriumiga, siis muidugi tuleb seda teha,» tõdes Keskerakonda kuuluv poliitik.
«Lisaks on see väga huvitav kogemus ja hea kool. Ega meil Eestis sellise kraadini arutelud minema ei kipu,» leidis Toom, kelle hinnangul ei ole vene arutelusaadetes jääda rahulikuks ja kuuldavaks sugugi kerge. «Aga ma vist saan hakkama küll.»


authors:
Ants Liigus
Pärnu Postimees

description: Eestis on 700 elukutselist tankisti, kes tegelevad võlgades firmade likvideerimiseks nii, et võlausaldajad – enamasti riik – ei saaks neilt võlgu kätte. Nelja aastaga on „uputatud” selliselt lausa 400 miljonit eurot võlgu, selgus ETV saatest «Pealtnägija».

title: "Pealtnägija": riik kaotab pahatahtlike likvideerijate tõttu sadu miljoneid eurosid

maintext:
«Pealtnägija» uuris skeemimeistreid koostöös taustauuringute firmaga Kreedix. Selgus, et Eestis on sadu isikuid, kes pakuvad võlgades firmade omanikule teenust firma likvideerida selliselt, et riik ega teised võlausaldajad ei saaks võlgu kätte, või et see oleks võimalikult keeruliseks tehtud.
Tipplikvideerijad ise kinnitavad, et nemad aitavad hädas ettevõtjal ainult tüütust bürokraatiast vabaneda, mitte pahategusid peita. Üle 50% varidirektoritest on kriminaalkorras karistatud.
Kokkuvõttes on Inforegistri andmetel tankistide abil juba maetud või matmist ootamas 11 000 ettevõtet, millel kokku 400 miljonit võlgu, millest enamik on võlad riigi ees.
Küsimus on – kuidas pahatahtlikele likvideerijatele piiri panna, karistamata ka ausaid ärimehi.


description: «Mina ei saa sellest asjast aru muudmoodi, kui et ühel erakonnal on populaarsusreiting 6-8 protsenti ja siis tulevad huvitavad mõtted pähe,» ütles ASi Eesti Loots nõukokku kuulunud Valdo Randpere.

title: Reformierakondlased kritiseerivad koalitsioonipartnereid

maintext:
Randpere sõnul on probleem selles, kes määrab riigikogu liikme riigiettevõtte nõukokku. Praegu teeb seda minister ja sellega lähevad sassi täidesaatva ja seadusandliku võimu rollid. Randpere on nõus, et praeguse korra võiks ümber teha ja selleks vajalik seaduseelnõu on olnud aastaid tagasi ka laual, ent «jäi kuhugi pidama».
SA Tallinna Tehnoloogiapark TEHNOPOL nõukokku kuulunud Laine Randjärve sõnul võtab ta uudise teadmiseks. Mis puudutab Reformierakonna ja IRLi suhteid pärast reformierakondlaste nõukogudest tagasi kutsumist, siis ütles Randjärv, et eks aeg annab arutust. Uudisest sai ajakirjanduse vahendusel teada ka AS Liinirongid ehk Elroni nõukokku kuulunud Remo Holsmer.
Reformierakonna peasekretäri Reimo Nebokati hinnangul on kõikvõimalikes nõukogudes kümneid riigikogulasi. «Riigikogu poolt on riigi sihtasutuste nõukogudesse nimetatud kümneid riigikogu liikmeid. Rahvusringhääling, hasartmängumaksu nõukogu, tagatisfond, rahvusooper, rahvusraamatukogu, haigekassa, Vene Teater, riigimetsa majandamise keskus, keskkonnainvesteeringute keskus ja kodanikuühiskonna sihtkapital on need näited, kus riigikogu liikmed erinevatest erakondades nõukogudes oma rolli täidavad,» rääkis Nebokat BNSile.
Tema sõnul on õiguskantsler koos riigisekretäriga pakkunud valitsusele välja lahenduse, mille arutelu jätkatakse järgmisel nädalal. «Lahenduseks on uus nimetamise kord, mille tulemusel nimetataks riigikogu liikmeid riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogudesse riigikogu poolt. Koalitsioonipartnerite soov on õiguskantsleri ja riigisekretäri poolt esitatud kompromissettepanekut mitte arutada. See on pesudoteema, nii nagu selle vaidluse suurust ka Erkki Raasuke nimetanud on,» ütles Nebokat.
Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) esimees Margus Tsahkna kutsus rahandusministri ülesannetes tegutsedes seitse reformierakondlasest riigikogu liiget tagasi seitsme riigiettevõtte nõukogust.
Sotsiaaldemokraatliku erakonna esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul on ta teinud erakonna teistele ministritele ettepaneku kutsuda nende haldusalade riigiasutuste ja -firmade nõukogudest riigikogu liikmed tagasi.


description: Keskerakonna vastse esimehe Jüri Ratase sõnul annab opositsioon esmaspäeval riigikogus üle umbusaldusavalduse peaminister Taavi Rõivasele ning mitmed erakonnad on juba avaldanud soovi hakata tegema koostööd Keskerakonnaga.

title: Ratas: mitu erakonda on juba Keskerakonnale koostöösoovi avaldanud

maintext:
Jüri Ratas loodab, et peaministri umbusaldamist tulevad lisaks keskerakondlastele, Vabaerakonnale ja EKREle toetama ka saadikud koalitsioonierakondadest, vahendas ERRi uudisteportaal «Aktuaalset kaamerat».
«Mis saab edasi, kui umbusaldus peaks läbi minema - ma arvan, et see olukord on siis ikka täiesti uus,» sõnas Ratas.
Ratas kinnitas, et teised erakonnad on andnud märku, et ollakse valmis uue koalitsiooni moodustamiseks, kus üheks osapooleks on Keskerakond. «Nii Reformierakonnast on seda mõtet edastatud, aga ka teistest erakondadest.»


authors:
Andres Einmann
Liis Treimann

description: Harju maakohus määras Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) eksjuhi Tõnis Alliku, haigla toitlustusjuhi Anu Vähi ja IT-juhi Marko Kilgi süüasja arutamise aprilli.

title: Kohtuprotsess PERH-i eksjuhtide süüasjas algab aprillis


description: Politsei palub avalikkuse abi selgitamaks välja Viljandimaal Halliste vallas kodust lahkunud 57-aastase Jaani asukoht.

title: Politsei otsib 57-aastast Jaani

maintext:
Jaani nähti viimati 1. novembri keskpäeval, mil ta läks Viljandimaal Halliste vallas Sammaste külas kodutalu sauna juurde puid viima, kuid tund hiljem lähedased teda sealt enam ei leidnud. Mehe lähedased kontrollisid ise võimalikke aadresse, kus mees võiks peatuda, kuid tulutult, teatas Politsei - ja piirivalveamet.
Sestap pöördus pere palvega politsei poole selgitamaks välja mehe võimalik asukoht. Lähedaste sõnul on mees varasemaltki kodust jalutama läinud, kuid siis on perel õnnestunud ta üles leida.
Jaanil oli viimati seljas beež jope, jalas pruunid dresspüksid ja madalad musta värvi saapad. Peas kandis ta musta värvi villast nokaga mütsi. Mehel on omapärane vetruv kõnnak.
Kõigil, kes on pildil kujutatud meest alates eilsest pealelõunast näinud palutakse sellest teada anda hädaabinumbril 112.


description: Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimehe Artur Talviku sõnul ületas ettevõtlusminister Liisa Oviir Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juhatuse esimehe Hanno Tombergi tagasikutsumist nõudes oma volitusi.

title: Talvik: minister Oviir ületas EASi juhatuse tagasikutsumusel oma volitusi

maintext:
«Mulle tundub, et sotsid on tahtnud Tombergi tagasikutsumisega teha näidispoomist,» ütles Vabaerakonna fraktsiooni liige Talvik täna pärast Hanno Tombergi ärakuulamist korruptsioonivastases komisjonis.
Talviku sõnul on mitu EASi nõukogu liiget öelnud, et Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda kuuluv ettevõtlusminister Liisa Oviir nõudis nõukogult juhatuse tagasikutsumist.
«See on minu isiklik seisukoht, aga mulle tundub, et selle näidispoomisega sooviti saada OÜ Ermamaa teema avalikust arutelust välja. Ma arvan, et näidispoomine tehti vale isikuga. Minu jaoks jäävad ikkagi õhku küsimused, milline oli presidendi kantselei roll selles loos ja miks ikkagi tehti 2012. aastal tingimuslik otsus 10 protsendi toetuse tagasinõudmise kohta. Nendele küsimustele ei ole ma selget vastust saanud,» rääkis Talvik.
Talviku sõnul ei ole korruptsioonivastasel komisjonil praegu kavas kutsuda vestlema presidendi kantselei esindajaid, kuna seoses koalitsiooni vahetumisega toimuvad muudatused ilmselt ka komisjonis.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) nõukogu otsustas eelmisel kolmapäeval erakorralisel koosolekul kutsuda tagasi EASi juhatuse esimehe Hanno Tombergi.
EAS teatas oktoobris, et esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot pärast selle osaniku Toomas Hendrik Ilvese avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud OÜ Ermamaa sihipärast kasutamist. Ilves on tagasinõude riigile tasunud, kuid see on vaid 10 protsenti summast, mille ta kunagi toetuseks sai.
Rahandusministeeriumi auditist selgus, et Toomas Hendrik Ilvese ettevõte Ermamaa peaks maksma Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS) tagasi 90 protsenti Ermamaa ehitamiseks saadud toetusest ja EAS on eksinud, esitades vaid 10-protsendilise tagasinõude.
Novembri alguses jõudis EAS täiendavas analüüsis järeldusele, et praegusel juhatusel ei olnud õigust muuta Ermamaa toetuse tagasinõude suurust, mille oli otsustanud 2012. aasta juhatus. Seega analüüsi hinnangul käitus tänane juhatus korrektselt, kuna 2012. aastal otsuses puudus õiguslik alus antud otsust muuta.


authors:
Dagne Mihkels
Dmitri Kotjuh Järva Teataja

description: Jüri Ratasel pole vaja muretseda, Vabaerakonda pole vaja koalitsiooni kaasata, Keskerakonna hääled peavad, ütles Keskerakonna siseopositsiooni üks liidreid, Edgar Savisaare lähim mõttekaaslane Peeter Ernits teisipäeva hilisõhtul pärast Keskerakonna fraktsiooni koosolekut Postimehele.

title: Ernits: Ratas ei pea muretsema, Keskerakonna hääled peavad

maintext:
Paaril viimasel päeval on kõne all olnud Vabaerakonna võimalik kaasamine loodava koalitsiooni neljanda partnerina, kuna keskpartei värskel juhil ja peaministriks pürgival Jüri Ratasel on olnud põhjust kahelda, kas tema erakonna 27 häält riigikogus ikka peavad, kui koalitsioon loodud on ja reaalselt tööle hakkab.
Keskerakonna, sotsidel ja IRLil on kolme peale parlamendis formaalselt 56 häält. Kui seaduste vastuvõtmisel üle viie hääle kaotsi läheb, ei saa tulevane valitsus oma lubadusi teoks teha. Kuna keskerakondlane Rein Ratas on raske haiguse tõttu parlamendi tööst juba pikka aega eemal, on kriitiline piir vaid nelja hääle kaugusel.
Teisipäeva hilisõhtul istus koos Keskerakonna fraktsioon ja arutas koalitsiooniläbirääkimisi. Peeter Ernitsa sõnul ei jõutud pooleteisetunnise tulise arutelu jooksul küll häälte pidamise teemat käsitleda, kuid Ernits kinnitas, et selles osas on esialgsed kired vaibunud ja Jüri Ratasel pole vaja muretseda.
«Ratasel ei ole põhjust muretseda. Ei ole mingit põhjust Vabaerakonda kaasata, sest Keskerakonna hääled peavad,» kinnitas Ernits.
«Jah, olen väljendanud end jõuliselt. Aasta otsa on naeratades, kuid rusikad taskus ringi käidud. Kõik on toimunud nii kiiresti, usalduse võtmine võtab aga aega,» selgitas Ernits teisipäeva hilisõhtul oma varasemaid väljaütlemisi, kus on lubanud Ratase valitsusele kaikaid kodaratesse pilduma.
Ernits märkis, et kõigil oli pärast kongressi vaja rahuneda ja olukorraga harjuda, sealhulgas temal endal. «Selge on see, et võimule pääseda on ülim eesmärk,» tõdes ta.
Ernits lisas, et tema ja nö Savisaare leeri inimestele, aga ka kõigile teistele keskerakondlastele on oluline, et tulevane koalitsioonileping oleks võimalikult Keskerakonna nägu, kuna Keskerakonnal on kõige suurem toetus ja kõige suurem fraktsioon partneritega võrreldes.
Kuid Keskerakonna hääled peavad tema sõnul igal juhul, isegi siis, kui Keskerakond taandatakse «kolmandaks puudliks koalitsioonis».
«Opositsioonis istumine on üks reaalsus, valitsuses istumine teine. Isegi kui saame sisse ühe meile olulise asja, on see parem kui mitte midagi,» märkis Ernits.


authors:
Helen Mihelson
Mailiis Ollino
Pärnu Postimees

description: Eile õhtul vigastas Pärnu lasketiirus end eakas mees, kes esialgsetel andmetel sai kuulitabamuse pea piirkonda.

title: Pärnus tulistas 87-aastane mees end kaitseliidu lasketiirus


description: President Kersti Kaljulaid avaldas kaastunnet kõigi liikluses hukkunute lähedastele ja pani eestlastele südamele, et liikluses tuleb olla tähelepanelik ja ettevaatlik.

title: President Kaljulaid avaldas liikluses hukkunute lähedastele kaastunnet

maintext:
«Loen kurbusega uudistest, et viimase kümne päevaga on Eesti liikluses elu kaotanud kaheksa inimest ning libedad teed on paari päevaga toonud kaasa üle kahesaja liiklusõnnetuse. Minu sügav kaastunne hukkunute pereliikmetele ja lähedastele,» kirjutas Kaljulaid sotsiaalmeedias.
«Palun kõigil olla liikluses tähelepanelik ja ettevaatlik - jalakäijatel ületada teed selleks ette nähtud kohas ja kanda helkurit ning sõidukijuhtidel valida ilma- ja teeoludele vastav kiirus. Meid on niigi vähe. Iga inimene loeb,» lisas Kaljulaid.
Eile juhtus taas ränk liiklusõnnetus Rakvere lähedal, kus kaubiku ja sõiduauto kokkupõrkes hukkus kolm inimest. Eelmisel nädalal juhtus traagiline liiklusõnnetus Tallinnas Pärnamäe teel, kus teelt välja sõitnud autos hukkusid kolm Viimsi keskkooli abiturienti.
Ainuüksi novembris on liikluses hukkunud viis inimest, viimase kümne päeva jooksul on avariide tagajärjel surma saanud kaheksa inimest.
Tänavu on liikluses hukkunuid rohkem kui mullu sama ajaga - 63 inimest. Mullu kaotas liikluses oma elu terve aasta jooksul 67 inimest.
Loe lisaks:


description: USAs Las Vegases pussitas pühapäeva õhtul eestlane Arvi Remmelg oma majja sisse tunginud meest.

title: Eestlane pussitas Ühendriikides majja sisse tunginud meest

maintext:
Politsei sai väljakutse veidi enne kella 8 õhtul Maryland Parkway ja Charleston Boulevardi lähistelt, vahendas ABC kohalik telekanal KNTV Channel 13 Action News.
Majja sisse tunginud mees purustas hoonesse sissepääsemiseks aknaklaasi. Eestlane Arvi Remmelg tõdes kohalikule meediakanalile, et seda, mida sissetungija järgmiseks tegi, ei osanud ta oodata – köögist tulnud lõhn viitas sellele, et keegi küpsetab midagi.
«Istusin vaikselt toas ja tundsin köögist viineri küpsetamise lõhna ning õues oli just pimedaks läinud,» kirjeldas Remmelg juhtunut lähedastele antud infos. Ameerikas elav eestlane selgitas, et köögilamp põles ja tema magamistoa juures oli hämar ning ta nägi, kuidas ukselinki vajutati.
«Kargasin püsti ja kui ta ukse avas, siis ukse tagant lõingi noaga rindu talle ja karjusin talle: «Get the fuck outta here!» (tõlkes kao siit kurat minema – toim) ja ta ei öelnud midagi ning pani jooksu ja ma järgi ei läinud, sest ei teadnud, kas ta on veel toas,» meenutas Remmelg sündmusi. Remmelg ootas enda sõnul 5–10 minutit, vaatas, kas tuba on tühi, ja helistas seejärel hädaabinumbril 911.
Remmelg arvab, et tegu on naabruskonnas ringi käiva kodutu mehega. Majja tunginud mees oli mustanahaline.
Nüüd on ümbruskonnas elavad inimesed mures oma turvalisuse pärast. Politsei tuletab kohalikele Ameerikas meelde, et kui nad arvavad, et keegi murrab sisse nende koju, tuleks esmalt helistada siiski numbrile 911.


authors:
Piret Lakson
Margus Ansu

description: Täna algab Harju maakohtus kohtuprotsess 71-aastase Matti üle, keda süüdistatakse oma joomakaaslase karguga surnuks peksmises.

title: Mõrvas süüdistatav pensionär astub kohtu ette


description: Isamaaliidu ja Res Publica Liidu (IRL) esimees Margus Tsahkna sõnul tulevad koalitsioonikõnelused rasked. Ta lubas, et IRL Keskerakonna ammusele nõudmisele astmelise tulumaksu kehtestamiseks järgi ei anna.

title: Tsahkna: ees on kõvad läbirääkimised

maintext:
Välismaa meediaväljaannete kajastus Eesti valitsuse kukkumisest on varieeruv. Inglis- ja saksakeelses meedias domineerisid artiklites parteide puhul märksõnad «läänemeelne» ja «venemeelne». Soome meedia kajastus sarnanes sisu poolest suuresti Eesti väljaannetega. Märkimisväärne osa ingliskeelsetest väljaannetest toetus AFP-le ja Reutersile, venekeelsed TASSile ja Interfaxile.
Poliitikavaatlejad saavad veel pikalt arutleda, kes keda õieti reetis, milline erakond pikema kõrre tõmbas, kes poliitikutest on luuser ja kes võitja. Sel, kellele kuulub valitsuskriisi punktivõit, ei pruugi suures pildis erilist tähendust olla. Lahkumine umbusaldusega või mitte võib ju näiteks Taavi Rõivasele isiklikult palju lugeda, kuid praeguse kolmikliidu lõpp on tõsiasi ning nüüd ei tohi unustada peamist ehk Eestile eluliselt tähtsaid küsimusi.
Otse: riigikogu avaldab peaministrile umbusaldust
Kui Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas jääb endale kindlaks ega astu ise tagasi, avaldab riigikogu talle kolmapäeval umbusaldust, Postimees vahendab umbusaldusavalduse arutelu ja hääletust otsepildis.
Viljar Arakas: valitsuskriis teeb ettevõtjad murelikuks
EfTEN Capitali juhi Viljar Arakase sõnul on praegune olukord valitsuses ettevõtjatele murettekitav, sest pole täpselt teada, millised oleksid uue valitsusliidu lubadused ja ideed.
Pillesaar: sotsid pole ühelegi riigile mingit kasu toonud
Helmese omanik Jaan Pillesaar nentis, et kui küsida, et millisele riigile sotsiaaldemokraatia ja tsentraalne plaanimajandus ajaloos edu on toonud, siis õige vastus kahjuks on, et mitte ühelegi riigile ja mitte kunagi.
Jüri Mõis: kriisi käigus võiks ühise keele leida Yana Toom ja Reformierakond
Endise poliitiku ja ettevõtja Jüri Mõisa arvates mõjutaks uus võimuliit Eesti ettevõtlusmaastikku pigem negatiivses suunas.
Ratas: Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu
Uue valitsuse moodustamiseks ilmselt juba homme konsultatsioone alustava Keskerakonna esimees Jüri Ratas kinnitas Postimehele, et uue koalitsiooniga Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu.
PÄEVAINTERVJUU Aas Mihkelsonile: Reformierakonnale tehakse kambakas, aga suuri ideid teil pole
IRLi aseesimees Marko Mihkelson teatas täna Postimehe otsestuudios, et reformierakondlaste sõnavõttudest võib välja lugeda kibestumist ja välisminister Jürgen Ligi väljaütlemine oli lausa uskumatu. Reformierakonna juhatuse liige Arto Aas sõnas, et ta ei ole ei valitsuses ega ka praegu kuulnud IRLi ja sotside suurtest ideedest.
Keskerakonna leerid hoiavad kokku: kõige tähtsam on Reformierakond opositsiooni jätta
Keskerakondlased nii Edgar Savisaare kui Jüri Ratase leerist toonitavad, et erakond peab praegu kokku hoidma, et saavutada ühine eesmärk ja jätta Reformierakond opositsiooni.
Peaminister Taavi Rõivas teatas, et tema ise tagasi ei astu
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas teatas täna pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ta hääletult ei alistu ning täna peaministri kohalt tagasi ei astu.
Ülevaade: võimuvangerduste eestvedaja on olnud Reformierakond


description: President Kersti Kaljulaid ütles praegu terava küsimusena üles kerkinud riigikogu liikmete tagasikutsumist riigiettevõtete nõukogudest kommenteerides, et ta loodab, et valitsus leiab olukorrale lahenduse, mis austaks parlamentaarset korda ja meie põhiseadust.

title: President: loodan, et valitsus suudab leida olukorrale lahenduse

maintext:
President tõdes, et õiguskantsler, kelle ülesanne on kaitsta ja hoida meie põhiseadust, on selgelt väljendanud oma seisukohta ja leidnud, et riigikogu liige ei tohi kuuluda riigi äriühingu nõukogusse.
«Ma loodan, et valitsus suudab leida lahenduse, mis austaks parlamentaarset korda ja meie põhiseadust ning oleks kooskõlas üldise õiglustundega,» sõnas riigipea.
«Võimude lahususe põhimõte, mis on kirjutatud põhiseadusesse, on vältida võimu liigset koondumist. Meie demokraatia tervise seisukohast on oluline, et erinevate institutsioonide vahelised suhted oleksid selged, läbipaistvad ja arusaadavad. Olukord, kus riigikogu liikme määrab nõukogusse valitsuse liige, kes on riigikogu suhtes aruandvas rollis, ei ole selge ega arusaadav. Nii lihtne see ongi,» lausus Kersti Kaljulaid.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Valga linnapea: viinarallit Eesti-Läti piiril võib pidada parimaks regionaalpoliitiliseks sammuks
Valga linnapea Kalev Härk, kes on seda meelt, et maksupoliitilised muudatused peaksid käima käsikäes regionaalpoliitiliste otsustega, teeb Eesti-Läti aktsiisivahe kõrvalmõjust ajendatuna ettepaneku luua ajutised riigisisesed maksuparadiisid, mis asustaks ümber nii Eesti inimesi kui ettevõtlust.


description: Välisminister Jürgen Ligi kohtus eile Pariisis Prantsusmaa välisminister Jean-Marc Ayrault’ga, Läti välisminister Edgars Rinkēvičsiga ja Leedu välisminister Linas Linkevičiusega, et tähistada 25 aasta möödumist diplomaatiliste suhete taastamisest.

title: Fotod: Ligi kohtus välisvisiidil Prantsuse, Leedu ja Läti välisministriga


authors:
Piret Lakson
Peeter Langovits

description: Täna pärastlõunal selgub Eesti Ajaloomuuseumi Suurgildi hoones aasta kodanik 2016 ning antakse üle kodanikupäeva aumärgid.

title: Postimehe otseülekanne: täna selgub aasta kodanik


description: Päästeamet seisab raske valiku ees - kuna senine rahastus seab tulevikus ohtu päästevõimekuse tagamise, tuleb otsustada, kuidas edasi minna.

title: Suur tabel: sündmuskohale sõit maksab Tallinna päästekomandos 400, Kihnus ligi 7000 eurot

maintext:
Ehkki täna ollakse alles arutelu alguses, ei saa välistada võimalust, et mõnda komandot võib oodata sulgemine ning uuele mudelile üle minnes muutub kogu süsteem poolprofessionaalseks. See tähendab, et päästjad ei istu kohapeal komandodes, kus väljakutseid on väga vähe.
Allpool on reastatud komandod selle alusel, kui palju maksab üks väljasõit konkreetes komandos. Seejuures on arvesse võetud komando kogukulud aastas (ka personali- ja tehnikakulud) ning jagatud see väljakutsete arvuga.


description: Postimehe andmetel võib Keskerakonna esimees Edgar Savisaar teha neljapäeval avalduse ja ühe võimalusena kutsuda oma toetajaid laupäeval toimuval kongressil mitte osalema.

title: Savisaar võib kutsuda oma toetajaid kongressilt kõrvale jääma

maintext:
Savisaart toetav riigikogu liige Peeter Ernits ütles Postimehele, et vestles Savisaarega täna keskpäeval ja võib kinnitada, et ta ei ole võitlust lõpetanud ega kavatse Jüri Ratase toetajatega, kes poliittehnoloogiste võtetega laupäevasel kongressil võimu võtab, koostööd teha.
Jutt, mille kohaselt võib Savisaar järgmistel kohalikel valimistel välja tulla oma nimekirjaga, ei ole Ernitsa kinnitusel tema unenägu, vaid olukord ongi väga tõsine. «Suheldes nii Edgar Savisaare kui Yana Toomiga väga tihedalt, võin öelda, et olukord on ülimalt tõsine, erakonna lõhenemine on täiesti reaalne,» ütles ta.
Ernitsa sõnul on seetõttu ka täiesti võimalik, et Savisaar oma avalduse teeb. Avalduse sisu ei soovi ega saa ta enda sõnul aga kommenteerida.
Küsimusele, kas Savisaar võib laupäevaselt kongressilt üldse eemale jääda, vastas Ernits, et minna ja lasta ennast seal mõnitada ei ole kõige targem. «Kujutage ette näiteks seda, kui Edgar Savisaar teeb ettepaneku ja ütleb oma toetajatele: palun kongressile mitte minna, kuna kongress on õigustühine ja ei esinda keskerakondlaste valdava osa huvisid. Kujutage ette, kui tuleks selline sõnum. Ma ei ütle, et tuleb, aga see on üks stsenaarium,» rääkis Ernits.
Kongressi järel on tema hinnangul tõenäoline ka Keskerakonna riigikogu fraktsiooni lagunemine, mis raskendaks erakonna võimulepääsu. Sellele võimalusele viitas eile ka Savisaart toetav riigikogu liige Heimar Lenk.
Ernitsa sõnul võib praegu 27-liikmelisest saadikurühmast lahkujaid olla koguni kümmekond. «Ma ei hakka nimesid nimetama, aga kujutage ette seda, kui fraktsioonist kümmekond inimest ütlevad, et nad seda mängu kaasa ei tee, istuvad aknaalusele pingile ja kõik need plaanid ja mõtted lendavad maakeeles öeldes kuradile,» ütles ta.
Savisaare toetajate hulka kuuluv Keskerakonna endine peasekretär Oudekki Loone ütles Savisaare võimaliku avalduse kohta Postimehele, et kui Savisaar esineb avaliku avaldusega, siis antakse sellest ajakirjanikele kindlasti teada. Võimalust, et Savisaar laupäevaselt kongressilt kõrvale jääb, ei soovinud Loone täna kommenteerida.


description: President Kersti Kaljulaid märkis täna Tallinnas Estonia kontserdisaalis isadepäeva kontsertaktusel peetud kõnes, et 21. sajandit võib pidada isade sajandiks.

title: Kersti Kaljulaid: 21. sajandit võib nimetada isade sajandiks

maintext:
Postimees avaldab president Kaljulaidi kõne täismahus:
On isadepäev 2016. Samas - tervet 21. sajandit võib meie kultuuriruumis julgesti kutsuda isade sajandiks. Veelgi enam, tahaksin seda kutsuda perede taasühinemise sajandiks.
Aastasadu tehti taluperedes kõike koos. Pered ei olnud lahutatud töölkäijateks, kodusolijateks ning lihtsalt lasteks. Traditsioonilise töö juures oli asju, mida tehti koos. Oli asju, mida tehti kõrvuti. Vähe oli tegevusi, mis pere päevaks täitsa lahku viis.
Tööstusele toetuvas ja kiiremas tempos muutuvas ühiskonnas ei olnud perele, koostegemisele, enam suuremat kohta. Vaba aeg kulus hädapärasteks toimetusteks, isaga veedetud pühapäevast saigi see viiv, mil kogu pere koos oli.
Emade tööleminek tavaliselt ei tulnud sel ajal jõukamates ühiskondades kõne alla. Kui tuli, siis pidid ka nemad jätma kodu ja lapsed, tihti ka üksipäini. Vaesemates ühiskondades ei olnudki muud valikut.
Naiste tööhõive kasv tõi niimoodi korraldatud ühiskonnas kaasa laste arvu nukrakstegeva vähenemise.
Õnneks saab see ajastu nüüd läbi. Selles on süüd töö iseloomu muutumisel, aga veel enam on selles süüd isade ootuste muutumisel. Pühapäevast liivakasti serval enam ei piisa.
21. sajandi isad tahavad ise näha oma lapse esimesi samme. 21. sajandi isad, nemad tahavad samuti istuda öösel unetu väikelapse voodiserval ja vaadata, kuidas pisikese inimese silmadest kaob ärkvelolek ja ta lõpuks ometi uinub.
Lõpuks ometi on kõik inimesed aru saanud - me teeme küll tööd selleks, et endale oma lapsi lubada. Aga sellel pole mingit mõtet, kui meil ei ole aega nendega korralikult tuttavakski saada enne, kui nad suureks kasvavad. Lõpuks ometi on kõik aru saanud, et see õigus on emadel ja isadel ühtemoodi.
Tehnoloogilised muutused on viinud meid sinna, kus töö üha enam ei ole muutumatu protsess kellast kellani ja kindlas kohas.
Aga vaadates Eesti noori isasid, tundub mulle teisiti - nende soov olla oma lastega koos on see, mis tööd tegelikult muutma on hakanud.
Tänaste kolmekümneste peremudel, tegelikult lihtsalt elumudel, näeb välja lõbusam ja palju vaheldusrikkam.
Elu kulgeb, päeva mahub kindlasti 8 ja enamgi tundi tööd, isadel ja emadel, aga see töö põimitakse üha sagedamini lihtsalt eluolu sisse. Lapsed kaasas, kõrval ja lähedal.
Traditsioonilisemates valdkondades tegutsejad jagavad vähemasti aega lasteaiast uneni võrdselt. Muidugi - majanduslike olude tõttu eemal viibivaid ja sellepärast kurbi isasid ei tohi ma neist positiivsetest arengutest rääkides unustada, sest neid on. Head isadepäeva ka kõigile, kes kaugel, kuigi nad tahaksid olla lähedal.
Kõiki Eesti häid isasid esindab täna siin saalitäis suurepäraseid isasid. Haapsalus Kaitseväe isadepäeva üritustel ja mujalgi on täna näha veel palju praegusi ja tulevasi vahvaid isasid. Mulle tundub, et aasta isad läbi aastate just ongi selle uue ja tärkava 21. sajandi peremudeli pioneerid. Läbi aastate on selle tiitli saanud ju inimesed, kes on oma laste jaoks olnud olemas, olnud lähedal ja olulised, vaatamata sellele, kas ühiskond ja asjaolud seda siis soosinud on või parasjagu ei ole.
Nemad on need, kellest see suur muutus tegelikult lähtub. Nende eeskuju tuules tulevadki 21. sajandi isad, kes on oma lastele võrdsed vanemad, puudutagu see igapäevaolmet või vaba aja lusti. Keegi pidi ju selle muutuse tooma.
Tööandjad peavad valmis olema selleks, et järjest rohkem võtavad lapse haiguse pärast haiguslehte isad, on õhtuselt koosolekult lasteaeda lippavad isad. Neil on see õigus. Justnimelt - neil on see õigus ja mitte kohustus.
Sellel sajandil saavad pered jälle kokku. Teevad asju koos ja kõrvuti, kuuldekaugusel. Kui koos ei saa, siis vähemasti vaheldumisi nii, et emad kui isad saaksid ikka korralikult oma lastega tuttavaks selle imelühikese aja jooksul, mil nad tahavad meiega jagada oma mõtteid ja küsimusi.
See teeb meie ühiskonna kindlasti rõõmsamaks. Meenutagem, et praegu käimasolevatel koalitsioonikõnelustel on täna paus, sest on isadepäev. See paus, ma julgen kinnitada, kannab. Selline paus kannab meid kiiremini isade sajandisse, mida võib kutsuda ka perede taasühinemise sajandiks.
Austame neid isasid, kelle arusaamad ja eluviis on meid ühiskonnana õpetanud, kuidas peaks elama nii, et kõik oleksid rõõmsamad. Minu tänu ja lugupidamine!


authors:
Priit Pullerits
Liis Treimann

description: Kõik see, mis Eesti on viimase kahe ja poole kümnendiga maailmas saavutanud, on hiiglaslik ime, suurte jõupingutuste ja vahel ka hea õnne tulemus, tunnistab rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse juht, Eesti kogenumaid diplomaate. Seetõttu ei saa lubada, kinnitab ta, et Donald Trumpi äsjase võiduga kogu saavutatu käest libiseks. Mida siis teha?

title: Jüri Luik: ega paanika meid kuskile aita. Oluline on jääda rahulikuks


description: Täna algas Harju maakohtus kohtuprotsess 71-aastase Matti üle, keda süüdistatakse oma joomakaaslase karguga surnuks peksmises.

title: Tuttava surnuks pekmises süüdistatav pensionär eitas kohtus süüd


authors:
Liis Velsker
Sander Ilvest

description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michal esitab valitsusele lõpparuande 2003–2015 aasta Eesti rahvusliku liiklusohutusprogrammi tulemustest.

title: Graafik: Michal esitas lõpparuande kümne aasta tegevusest liiklussurmade vähendamiseks

maintext:
Liiklusohutusprogrammi lõpparuandest on näha, et viimase kümmekonna aasta jooksul on hukkunute arv langenud. Kümne aastaga on vähenenud kuni poole võrra pimedal ajal juhtunud õnnetuste hulk.
Michali hinnangul on sellele oma panuse andnud nii investeeringud teedesse, tänavavalgustusse, hoolduskvaliteedi tõus, liiklusohutus- ja helkurkampaaniad kui ka eelkõige noortele liikluskäitumise õpetamine. «Parandatud on liiklusseadust, muutes selle selgemaks ja liikluskorralduse ohutumaks,» sõnas ta.
Uue 2016–2025 liiklusohutusprogrammi eesmärgiks on vähendada 2012–2014 perioodi keskmist (82) liiklussurmade arvu vähemalt poole võrra 40ni ja saavutada olukord, kus liiklusõnnetustes raskesti vigastatute arv ei ületaks kolme aasta keskmisena 330 inimest aastas.
Eesti esimese rahvusliku liiklusohutusprogrammi 2003–2015 eesmärgiks oli saavutada möödunud aastaks olukord, kus Eestis liiklusõnnetustes hukkunute arv ei ületaks 100 inimest. Neli aastat tagasi kinnitas valitsus täiendatud liiklusohutusprogrammi, millega korrigeeriti eelmiseks aastaks seatud liiklusohutuse strateegilist eesmärki. Uueks eesmärgiks sai vähendada 2015. aastaks liiklussurmade arvu ja saavutada olukord, kus liikluses ei hukkuks kolme aasta keskmisena enam kui 75 inimest aastas ja liiklusõnnetustes vigastatute arv ei ületaks kolme aasta keskmise väärtustena 1500 inimest aastas.
See eesmärk saavutati, kui aastate 2013–2015 keskmine aastane liiklusõnnetustes hukkunute arv oli 75 inimest. Mullu oli hukkunuid kolme aasta keskmisest vähem – 67. Vigastatute arvu vähendamise prognoos osutus optimistlikumaks kui tegelikkus, perioodi keskmine vigastatute arv ületas siiski seatud eesmärki ja oli 1746 inimest.
Käesoleva aasta 17. novembri seisuga on hukkunud juba 65 inimest.
Kõige suurem liiklusõnnetuste arvu (kolme aasta keskmisena) langus viimase kümne aasta jooksul on toimunud talviste liiklusõnnetuste osas, mida on toonasest 56 protsenti vähem. Sellise muutuse põhjuseks võib MKMi hinnangul pidada nii talihoolduse paranemist kui ka nõuete karmistamist ja sõidukite tehnoloogilist arengut.


description: Tallinna Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudi poliitikateadlase Tõnis Saartsi hinnangul saavad eelolevad kuud olema kriitilised, sest kui tänast valitsusliitu tahetakse muuta, tuleb seda teha piisava varuga kohalike valimiste eel.

title: Politoloog Keskerakonna võimalustest valitsusse saada: IRL ja sotsid võivad oravaparteist ette jõuda

maintext:
Politoloogi hinnangul toob Jüri Ratase asumine Keskerakonna etteotsa ennekõike kaasa selle, et erakonda võtavad nüüd teised parteid potentsiaalsema koalitsioonipartnerina. «Radikaalseid nihkeid partei maailmavaates ega üldises tegutsemisjoones oodata pole,» kommenteeris Saarts erakonna juhi vahetust.
Politoloog ei usu, et uue parteiliidri juhtimisel mindaks Ühtse Venemaaga sõlmitud koostööleppe kallale, sest Ratase meeskond peab nüüd tõsiselt pingutama, et näidata, et ka uuenenud Keskerakond seisab samamoodi vene vähemuse huvide eest, nagu endiseaegne Savisaare Keskerakond seda tegi.
«Korruptsioonimaigulisi ettevõtmisi, mis varasemal ajal on Tallinnas aset leidnud, ka hukka mõistma ei asuta. Sellised tuha päheraputamise aktsioonid jäävad kohe kindlasti ära, sest Ratasele on väga oluline tagada endale Tallinna keskerakondlaste toetus ja seda ka Savisaare tiivalt,» sõnas Saarts.
«Kui aga uuenenud Keskerakonnas hakkab välja paistma mentaliteet «võitja võtab kõik», siis on Spisok Savisaara tekkimine üsna tõenäoline tulevikustsenaarium.»
Ka ei usu politoloog, et Ratas tõttaks astmelise tulumaksu ideest loobuma – sellega kaotaks erakond Saartsi hinnangul oma ideoloogilise selgroo ja tõsiseltvõetavuse. Samas aga avaldas ta lootust, et partei rahaasjad muutuvad läbipaistvamaks ja lõpeb ründav vastandumine riigiinstitutsioonidele, mis oli varasemale Keskerakonnale omane.
Kui aga rääkida Keskerakonna ühtsusest, siis Saartsi hinnangul on selle juures kõige kriitilisem, kuidas suudab uus juhtkond kaasata oluliste otsuste tegemisse Savisaare leeri juhtfiguure, ennekõike Yana Toomi ja tema poolehoidjaid. «Kui uued juhid näitavad üles taktitunnet ja suuremeelsust, siis lõhenemist ei tule,» leidis Saarts.
«Kui aga uuenenud Keskerakonnas hakkab välja paistma mentaliteet «võitja võtab kõik», siis on Spisok Savisaara tekkimine üsna tõenäoline tulevikustsenaarium. Kohe mingeid dramaatilisi sündmusi me vaevalt nägema hakkame, kuid järgnev poolaasta, mis möödub juba kohalikeks valimisteks valmistumise tähe all, on siinkohal kriitilise tähtsusega,» kommenteeris ta võimalust, et Savisaar ja tema toetajad võiksid valimiste eel oma nimekirjaga välja tulla.
Mis aga puudutab Keskerakonna-Reformierakonna võimaliku koalitsiooni, siis Saartsi arvates oleks seda raske maha müüa vene valijatele ja nende eeskõnelejatele, kelle jaoks on reformierakondlased jätkuvalt «pronksiöö kangelased» ja seetõttu mitte-koalitsioonikõlbulikud.
«Võimalik on ka stsenaarium, et IRL ja sotsiaaldemokraadid «jõuavad ette» ning teevad ise Keskerakonnaga uue koalitsiooni,» pakkus Saarts. Samas aga oleks tema hinnangul sellise võimuliidu juures sisuliste kokkupuutepunktide leidmine keeruline: kolm partnerit, kellest just IRL on väga lahknevate sisukohtadega paljudes poliitikavaldkondades.
«Pole ka kindel, kas IRL ei hakka esitama kompromissituid ultimaatumeid Ühtse Venemaa koostööleppe osas, mis kogu mängu kiiresti lõhki ajab,» märkis ta. Küll aga saavad praegused kuud, kuni kevadeni, olema tema sõnul üsna kriitiline aeg, sest kui valitsusliitu soovitakse muuta, siis tuleks seda teha piisava varuga enne kohalikke valimisi ja enne Euroopa Liidu eesistumise algust.
Teine võimalik aken avaneks tema sõnul pärast kohalikke valimisi, et teha samasugune koalitsioon nii Tallinnas kui Toompeal. «Võimalusi kombitakse ilmselt mõlemal poolel ning kummalgi variandil oleks Keskerakonna jaoks nii plusse kui miinuseid,» leidis ta.


authors:
Karin Kangro
Foto
Erik Prozes

description: Keskerakondlane Peeter Ernits selgitas, et ei jätnud eile meelega Keskerakonna esimehele, peaministrikandidaat Jüri Ratasele valitsuse moodustamiseks volituste andmise poolt hääletamata, ning palus eksituse pärast vabandust.

title: Ernits selgitas Ratase poolt hääletamata jätmist inimliku eksitusega

maintext:
Ernits selgitas täna Facebookis, et Ratas jäi tema häälest ilma kahetsusväärsetel asjaoludel. «Spekuleerida võib igat moodi, elu on paraku palju lihtsam: vajutasin rohelist nuppu, kuid see jäi fikseerimata. Vabandan nii Jüri kui teiste ees,» kirjutas ta.
Ernits märkis, et oli terve Ratase kuulamise aja riigikogu saalis ja esitas ainsa koalitsioonisaadikuna talle ka küsimusi. «Minu jaoks oli ammuilma selge, et peenhäälestuse aeg Eesti poliitikas on kindlalt läbi ja stagnatsioon tuleb murda. Toetan Eesti suurima poliitilise jõu, Keskerakonna, jõulist enesekehtestamist ja annan endast parima selle elluviimisel. Nüüd sõltub meist, kuidas me suudame oma väärtuseid kaitsta ja rahvale antud lubadused ka reaalselt ellu viia,» kirjutas ta.
ERRi teatel arutas Ernitsa käitumist täna ka Keskerakonna juhatus, mis jätkab Ratase ettepanekul arutelu järgmisel esmaspäeval. Erakonna juhatusse ja keskfraktsiooni kuuluv Olga Ivanova ütles ERRi raadiouudistele, et arutelul kõlas ka ettepanek visata Ernits erakonnast välja. Samas avaldas ta lootust, et seda ei juhtu, olukord rahuneb ja fraktsioon jääb püsima.
Riigikogu andis Ratasele eile valitsuse moodustamiseks volitused 53 häälega. Istungil viibinud koalitsioonisaadikutest ei hääletanud ainsana Peeter Ernits. Hääletuselt puudusid haiguse tõttu riigikogu tööst eemal viibiv keskerakondlane Rein Ratas ja tagasiastumisest teatanud sotsiaaldemokraat Mark Soosaar.
Ratasele volituste andmise vastu oli 33 riigikogu liiget Reformierakonna ja Vabaerakonna fraktsioonist ning erapooletuks jäi seitse Konservatiivsesse Rahvaerakonda kuuluvat saadikut.
Volituste saamise järel sõidab Ratas teisipäeva õhtupoolikul koos ministrikandidaatidega Kadriorgu, kus president nimetab valitsuse ametisse. Uus valitsus astub ametisse kolmapäeva pärastlõunal, kui uued ministrid on andnud riigikogu ees ametivande.


authors:
Georgi Beltadze
Foto
Scanpix Ap Vadim Ghirda

description: Soome endine kriminaalkomissar Antti Valtanen leiab, et tänapäeva hübriidsõja ohus langeb esimene löök politseile, mitte sõjaväele ning nii Soomes kui ka Eestis ei pruugi selleks puhuks politseijõude piisata.

title: Soome endine komissar: hübriidsõja ohus langeb esimene löök politseile

maintext:
«Nüüd räägitakse nendest rohelistest meestest, kes ei ole sõjavägi. Ja kui ilmub kas teil või meil selliseid, siis see on esimeseks politsei töö, see ei ole sõjaväe töö. Kui sõjaväe abi on vaja, see on koostöö, aga seda juhib politsei. Ja kui see juhtub suuremalt, siis ma arvan, et võib-olla me oleme hädas,» vahendas ERRi uudisteportaal Valtase sõnu «Aktuaalsele kaamerale».
Vaata lähemalt ERR.ee videost.


description: Autojuhid kaebasid maanteeametile, et tänavu renoveeritud Aluvere viadukti on tekkinud häirivad vajumid.

title: Värskelt renoveeritud viadukti tekkisid vajumid

maintext:
Maanteeameti kinnitusel on selgunud tänaseks, et mõlemale poole viadukti on tekkinud väikesed vajumid, mis on ületamisel tajutavad, kuid siiski ohutud. «Tekkepõhjus on ebapiisav tihendamine viadukti otstes olevate pealesõiduplaatide kohal,» kinnitas maanteeameti ida regiooni ehitusvaldkonna juht Anti Palmi.
Maanteeameti kinnitusel hetkel midagi parandama ei hakata, vaid objekt jääb jälgimise alla. Kui olukord peaks muutuma oluliselt halvemaks, siis peab töövõtja puudused koheselt likvideerima ning liiklusohutuse tagama, teatab maanteeamet.
Aluvere viadukti ehitustööd algasid selle aasta märtsis. Tööd võeti ette, et viadukt laiemaks ehitada ning viia kaasaja nõuetega vastavusse. Kogu teelõigule paigaldati uus asfaltkate. Viaduktil vahetati välja vanad betoontalad terastalade vastu ning paigaldati nõuetekohased piirded.
«Maanteeamet loodab, et nii töövõtja Baumost AS kui omanikujärelevalvet teostav Taalri Varahaldus AS suhtuvad puuduste likvideerimisse täie tõsidusega,» lisab ametkond.
Virumaa Teataja kirjutas aprillis, et Aluvere viadukti ja seal oleva teelõigu remont läheb maksma 1,11 miljonit eurot. Lepingulised tööd kestavad 21. märtsist 22. detsembrini. Viaduktil oli teelõigu kate 15 aastat vana ja sellesse tekkisid keskmiselt 11 millimeetri sügavused roopad.
Postimees kirjutas hiljuti, kuidas Tallinna ringtee Kurna–Luige lõigu Tartu maanteele viival suunal tekkis 11. juulil asfaltkattesse auk, mille tõttu sõidusuund suleti. Tänavu sügisel selgus, et hiljuti ehitatud teelõiku oli unustatud suured betoonjäätmed. Ehitaja Lemminkäinen pidi puudused likvideerima ning maanteeameti kinnitusel avati liiklus Kurna–Luige lõigu Tartu maanteele viival suunal oktoobri lõpus.


description: Lätis Adaži polügoonil algas täna Scoutspataljoni õppus Teraskilp, millest võtab osa ligi 600 kaitseväelast Eestist, Lätist ning Ameerika Ühendriikidest.

title: Scoutspataljon alustas Lätis õppust Teraskilp

maintext:
Õppuse eesmärk on harjutada Scoutspataljoni tegutsemist ühtse üksusena erinevates lahingutegevustes ning hinnata pataljoni väljaõpet, teatas kaitseväe peastaap.
Scoutspataljoni staabiülema major Mart Sireli sõnul lihvitakse õppusel oskusi vastase rünnakute tõrjumisel ning vasturünnakute elluviimisel konventsionaalse sõja tingimustes. «Eelsoojendus on meestel juba tehtud - eile lõppenud rahvusvaheline õppus Silver Arrow tõestas, et kodumaa kaitsmiseks vajalikud oskused on meie sõduritel tugevad ning me oskame neid kasutada nii eraldiseisva pataljonina kui ka rahvusvahelise üksuse koosseisus,» ütles major Sirel.
Tänasest algas õppuse taktikaline faas, kus Tapal paiknev Ameerika Ühendriikide 173. õhudessantbrigaadi 503. jalaväerügemendi 2. pataljoni Battle kompanii teeb õhusiirde harjutusalale ning võtab maa-ala kontrolli alla. Seejärel liiguvad ameeriklaste positsioonidest läbi Scoutspataljoni kaitseväelased ning lähevad rünnakule.
Vastast etendab Läti mehhaniseeritud kompanii, kelle kasutuses on roomikmasinad CVRT. «Meie jaoks tõotab tulla huvitav ja kogemusterikas õppus just tänu Läti üksuse uudsele võimele, mida pakub nendele CVRT masinate mobiilsus,» sõnas Sirel. «Sellise vastase vastu võitlemine nõuab meie ülematelt tarka tegutsemist ja sõduritelt scoudivaimu näitamist, kuid just rahuajal saadud õppetunnid ning vajalikud kogemused teevad meie kaitsevõime tugevamaks.»
Õppus kulmineerub kompanii lahinglaskmistega, mille käigus hindab 1. jalaväebrigaadi staap Scoutspataljoni väljaõppetaset. Laskmistel kasutatakse kõiki pataljoni relvastuses olevaid relvi. Scoutspataljoni toetavad õppusel 1. jalaväebrigaadi kaitseväelased brigaadi tagalapataljonist, Kalevi ja Viru jalaväepataljonidest, pioneeripataljonist, suurtükiväepataljonist, staabi-ja sidekompaniist ning luurekompaniist. Kaitseliit ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused toetavad õppust tulekontrollijatega.
Scoutspataljoni kõrval harjutab õppusel Ühendriikide 173. õhudessantbrigaadi 2-503 pataljoni Battle kompanii, neile teeb vastutegevust lätlaste mehhaniseeritud kompanii.
Õppus Teraskilp on alates 2005. aastast toimuv Scoutspataljoni aastase väljaõppetsükli kulminatsioon, mille käigus viiakse kompanii- kuni pataljonitaseme lahinglaskmised.
Scoutspataljon on 1. jalaväebrigaadi koosseisus olev professionaalse väljaõppega iseseisvaks lahingutegevuseks võimeline kiirreageerimisüksus. Õppus lõppeb 9. novembril.


authors:
Piret Lakson
Foto
Mihkel Maripuu

description: Riigikogu õiguskomisjon otsustas üksmeelselt algatada seadusemuudatused, mis suurendaksid politsei õigusi teadmata kadunud inimeste otsimisel.

title: Politsei võib saada rohkem õigusi kadunud inimeste otsimisel

maintext:
«Komisjon tahab lisada politsei- ja piirvalveseadusesse sätte, mis annaks politseile selge ülesande tegeleda kadunud isikute otsimisega,» kinnitas õiguskomisjoni esimees Heljo Pikhof.
Praegu sellist ülesannet otseselt üheski seaduses kirjas pole. Selle lisamine võimaldaks Pikhofi sõnul tähtsustada teadmata kadunud inimeste otsimist ning tooks kaasa suurema õigusselguse.
Politsei õiguste suurendamiseks soovib komisjon Pikhofi sõnul anda politseile õiguse näha vajadusel kadunud isiku asukoha tuvastamiseks infot tema pangakaardi kasutamise kohta ja kaaluda politsei õiguste laiendamist mobiilse positsioneerimise vallas.
Pikhof märkis, et teadmata kadunud inimeste tagaotsimiste arv on viimastel aastatel kasvanud ning riik peab kaaluma kõiki võimalikke seadusemuudatusi, mis võiksid parandada teadmata kadunud inimeste leidmist. «Kui juba paar-kolm seadusemuudatust aitavad päästa kas või ainsagi inimelu, on need rohkem kui asja eest,» lisas ta.
Teadmata kadunud inimeste otsimise teema kerkis eriti teravalt esile seoses mullu oktoobris kadunuks jäänud 17-aastase Markkuse juhtumiga. Sellest ajast peale on SA Kadunud juht Aare Rüütel rääkinud kriminaalmenetluse algatamise vajalikkusest kadunuks jäänud inimeste puhul.
Tänavu jaanuaris toimunud riigikogu õiguskomisjoni istungil arutati esmakordselt kriminaalmenetluse algatamise vajalikkust kadunud inimeste puhul. Istungil osalesid riigi peaprokurör Lavly Perling, politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektor Elmar Vaher ning justiitsministeeriumi, siseministeeriumi ja kadunud inimeste otsimisega tegeleva SA Kadunud esindajad.
Perling ütles toona Postimehele, et tema ja PPA peadirektori Elmar Vaheri ülesanne oli anda ülevaade, millised on riigi võimalused ja võimekus kadunud inimeste otsimisel ning milliseid toiminguid nende leidmiseks rakendatakse.
«Meie põhisõnum on, et inimesi aitavad üles leida nende leidmiseks rakendatavad toimingud, mitte menetlus ise. Kas me nimetame seda menetlust, mida me inimeste otsimisel läbi viime, haldusmenetluseks või kriminaalmenetluseks, see pole siinkohal oluline,» rääkis Perling.
Ta kinnitas, et seadus annab politseile ja prokuratuurile laiad võimalused. «Seda küll, et seadust on detailides võimalik ikka ja jälle natuke paremaks muuta, aga põhiraamistik on meil olemas, ja selle raames me ka tegutseme,» märkis ta.
Tartu politseileitnant Kert Kotkas rääkis mullu detsembris Postimehele, et tema arvates võiks Eestis luua eraldi kadunud isikute otsimise seaduse.
«Kui me otsime kadunud inimest haldusmenetluse raames, kuid meil on vaja tõendite kogumisel rakendada ka kriminaalmenetluse sätteid, siis saame seda üldiselt teha. Me ei saa teha üksikuid toiminguid. Me ei saa näiteks tuvastada isiku kadumisejärgset finantskäitumist, et kas seda on või mitte,» tõi ta välja.
Pangasaladust tohib krediidiasutuste seaduse alusel prokuratuurile või kohtueelse uurimise asutusele avaldada vaid kriminaalmenetluses. «Haldusmenetluse korral ei ole võimalik pangasaladust saada ja me tunneme teatud situatsioonides sellest puudust. Just esimestel tundidel võib see olla eriti oluline, et näeksime, kas inimene on pangaautomaadist raha võtnud ja näeksime kaamerapilti,» põhjendas Kotkas pea aasta tagasi.
Ent politsei ei saa ainult selle toimingu tegemise pärast kriminaalmenetlust alustada. «Me ei alusta kriminaalmenetlust, kui puuduvad asjaolud, mis viitaksid kuriteole.»


description: Kaitseminister Hannes Hanso avaldas tänasel kohtumisel ajateenistuse läbinud naistega neile tunnustust ja märkis, et naisi peaks kindlasti rohkem ajateenistusse kaasama.

title: Hanso: naised ajateenistuses peavad saama uueks normaalsuseks

maintext:
Kohtumisel ligi 40 Eesti kaitseväes teeninud endise naisajateenijaga avaldas Hanso neile tunnustust, et nad on ühiskonna seniseid hoiakuid trotsides astunud vabatahtlikult kaitseväkke aega teenima.
«Meie üldine eesmärk on kaitseväes teenivate naiste arvu järgmistel aastatel suurendada. Me ei peaks ei kaitseväes ega ühiskonnas laiemalt vaatama inimesi kui mees- või naissõdureid, vaid kui motiveerituid, hea väljaõppe ja varustusega kaitseväelasi,» rääkis Hanso.
Tema sõnul ei peaks naised kaitseväes olema mitte erand, vaid normaalne nähtus. «Me ei ole suutnud leida ühtki põhjust, miks ei peaks naisi rohkem ajateenistusse kaasama,» märkis ta.
Hanso lisas, et alates 2018. aastast on ajateenistus naistele võimalik kõigis väeosades, kus ajateenijaid välja õpetatakse. Samuti on selge eesmärk tõsta aastase naisajateenijate piirarvu seniselt 30-lt 108-ni.
Kaitseminister kutsus kaitseväes ajateenistuse läbinud naised täna kohtumisele, et neid tänada ja ühtlasi uurida, kuidas saaks ajateenistust naiste jaoks paremaks ja atraktiivsemaks muuta.
Naised saavad ajateenistusse asuda vabatahtlikult alates 2013. aastast. Seni on nende osakaal ajateenijate hulgast olnud alla ühe protsendi.
Aastatel 2013-2015 alustas ajateenistust 62 naist, kellest 39 on ajateenistuse ka lõpuni läbinud. Praegu on ajateenistuses 22 naist.


description: Eesti Keele Instituut korraldab homme õhtul kella 19–22 keelenõuandeöö, mille raames tehakse veebiülekanne keelenõuandetoast ja kõik huvilised saavad esitada telefoni või e-kirja teel küsimusi, millele sealsamas vastatakse. Keeleööst teeb otseülekande ka Postimees.ee.

title: Otseülekanne: öös on eesti keelt

maintext:
Keelenõuandeöö esimeses tunnis, mis algab kell 19, räägitakse keelenõuandest ja selle ajaloost, usutletakse staažikaid keelenõuandjaid ning arutletakse, kuidas mõjutab inglise keel eesti keelt.
Kell 20 algavas tunnis tutvustatakse keelenõuveebi ning räägitakse uutest sõnadest, sõnamoodustusest, kantseliidist ja nimedest.
Viimases tunnis, mis algab kell 21, räägitakse keelenõuandest naabermaades ja tulevikukavadest, õigekeelsussõnaraamatust ja -käsiraamatust, võõrsõnade leksikoni arenduskavadest, selgest keelest ja eurokeelehooldest ning lõpus instituudi töödest ja tegemistest.
«Veebiülekanne pakub võimaluse tutvuda keelenõuande köögipoolega, näha neid inimesi, kes päevast päeva seda tööd teevad. Tasuta keelenõuanne on vaid üks osa Eesti Keele Instituudi avalikest teenustest, kuid hästi nähtav ja seepärast on meile oluline kasutajate arvamus,» ütles Eesti Keele Instituudi direktor Tõnu Tender.
Korrapärane keelenõuanne seati instituudis sisse 12. augustil 1966, mil hakati nõuandeid kirja panema. Keelenõuanne tähistab tänavu 50. sünnipäeva.
Keelenõuannete andmebaasis on üle 160 000 kirje, mis hõlmavad nõuandeid alates 1991. aastast. Keskmiselt saab keelenõuanne päevas 30 telefonikõnet ja 15 meiliküsimust.
Keelenõuande telefonil 631 3731 saab abi küsida tööpäeviti kella 9-12 ja 13-17. Keelenõu saab ka meili teel (küsimise vorm leheküljel keelabi.eki.ee).


description: Keskerakonna praeguse esimehe Edgar Savisaare kunagine lähedane kaasvõitleja, nüüd juba aastaid Reformierakonda kuuluv Ain Seppik leiab, et Keskerakonna koalitsioonikõlblikkus kasvab homme toimuva kongressi järel hüppeliselt, eriti kui Reformierakonna praegused koalitsioonipartnerid Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit jätkavad senises tempos valitsusliidu lagundamist.

title: Seppik: Eesti poliitika on pärast homset hoopis teine

maintext:
Savisaare otsust kongressil mitte kandideerida oli Seppiku hinnangul oodata, sest Savisaar kaotama ei lähe. Otsust kongressile isegi mitte kohale minna pidas ta aga lugupidamatuse avalduseks oma enda erakonna liikmete vastu. «See on minu jaoks kummaline, aga Edgar Savisaart ja tema suhteliselt pahurat ja keerukat iseloomu arvestades loomulik. Ta ei taha seda näha ega kuulda, kuidas ta kaotab,» ütles Seppik Postimehele.
Küsimusele, kas Savisaare aeg Keskerakonnas on sellega läbi saanud, vastas Seppik, et see sõltub temast endast. «Kui ta jätkab erakonnavastasel teel, mis ju kongressile ilmumata jätmine otseselt on, siis ma arvan, et on küll läbi. Kui ta leiab, et tal on siiski midagi veel anda Keskerakonnale, Keskerakonna poliitikasse ja selle kujundamisse kas nõuandjana või auesimehe positsioonilt, siis mitte, kuid selline otsustamisvabadus ja -võimalus, nagu tal seniajani oli, see on tõesti nüüd lõppenud,» lausus ta.
Seppik Keskerakonna lagunemist ei usu
Rääkides Savisaare võimalikust oma nimekirja loomisest kohalikeks valimisteks, ütles Seppik, et suures vihas võivad Savisaarel sellised mõtted liikuda küll, kuid kui vaadata näiteks tema öiseid postitusi Facebookis, siis liiguvad tema mõtted viimasel ajal üldse väga kummaliselt. «Ma täpselt ei tea, milline tema vaimne seisund täna on, aga fakt on see, et kõikide oma sammude puhul peaks ta oma raviarstidega nõu pidama, et kui palju tema tervis seda kõike kannatab. Tipptasemel poliitika ei ole kuigi kerge ala, mida harrastada,» ütles Seppik.
Seda, et Savisaar võiks kaaluda uue erakonna moodustamist, Seppik tõenäoliseks ei pea. «Ma ei näe sellel erakonnal mingit võimalikku positsiooni Eesti poliitmaastikul. Aga kui ta tahab teha oma nimekirja Tallinnas ja istuda selle nimekirjaga Tallinna volikogus opositsioonis, sest vaevalt keegi temaga koostööd teeb, siis praegused opositsioonierakonnad seda kindlasti tervitaksid, kuna see nõrgestaks Keskerakonna positsioone,» märkis ta.
Keskerakonna esimeheks kandideerival Yana Toomil, keda Savisaar kutsus kongressil toetama, on Seppiku hinnangul targa ja kogenud poliitikuna tulevases Keskerakonnas kindlasti oma roll. «Kindlasti saavutavad nad mingisuguse kokkuleppe Jüri Ratasega, selles pole mingit kahtlust,» ütles ta.
Seppik arvas ka, et isegi Savisaare kõige tulisemad toetajad nagu Heimar Lenk või Marika Tuus-Laul jäävad ikkagi Keskerakonda. «Ka need inimesed mõtlevad pragmaatiliselt, nad on erakonnale vajalikud, nad on erakonda palju panustanud ja kui nad tahavad ka tulevikus veel pildil olla, midagi teha ja näiteks oma valimisringkonnas juhtivat rolli mängida, siis neil ei oleks küll mõistlik Edgar Savisaarega mingit sellist koostööd teha,» vastas ta küsimusele, kui tõenäoline on, et Savisaare toetajad lahkuvad Keskerakonna riigikogu fraktsioonist. «Ma tunnen nii Heimar Lenki kui Marika Tuus-Laulu võrdlemisi emotsionaalsete inimestena küll, aga nad on ikkagi aruselged ja saavad aru, kuhu tulevik liigub.»
Kas Keskerakond pääseb juba valitsusse?
Kui Yana Toom rääkis tänasel pressikonverentsil, et tema meelest on Ratase meeskond Reformierakonnaga võimalikuks valitsuskoostööks kokkulepped juba ära teinud, siis Seppik arvas, et selline jutt on mõeldud eeskätt kongressi delegaatidele. «Kõik, mis Yana Toom praegu räägib, on mõeldud erakonna sisetarbimise jaoks, Reformierakonnaga hirmutamine võib-olla kellelegi Keskerakonnas veel mõjub, kuigi ma arvan, et mitte väga,» ütles ta.
See, mis puutub valitsuse tervisesse, on Seppiku hinnangul aga eraldi probleem. «Fakt on see, et Eesti poliitika pärast homset on hoopis teine, avanevad hoopis teised võimalused, tõenäoliselt suheldakse ikka ja kombatakse piire, mis poliitikas on tavaline,» lausus ta.
Keskerakonna homsel kongressil toimub tema sõnul Ratase esimeheks valimisega väga suur muutus, mis eeskätt väljendub mõtteviisis. «Kui [Jevgeni] Ossinovski, [Margus] Tsahkna, [Andres] Anvelt, [Urve] Palo jätkavad nii aktiivselt koalitsiooni lõhkumist, nagu nad on seda viimastel nädalatel teinud, siis Keskerakonna koalitsioonikõlblikkus üha rohkem kasvab,» nentis Seppik.


description: Uue koalitsiooni loomiseks kõnelusi pidavad Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) tahavad jätkata haldusreformi ning taastada põllumeeste üleminekutoetused.

title: Uus võimuliit tahab jätkata haldusreformi ja taastada põllumeeste toetused

maintext:
Keskerakonna esimees Jüri Ratas ütles täna ajakirjanikele, et haldusreform ei seisku ja haldusreformi seadust ei hakata muutma. Tema sõnul on erakonnad kokku leppinud omavalitsuste tulubaasi suurendamises ning ka selles, et koos rahaga antakse omavalitsustele ka rohkem ülesandeid. Nii summadest kui täpsetest ülesannetest ei soovinud erakondade esimehed täna siiski veel rääkida.
Samuti soovib loodav võimuliit taastada üleminekutoetused, millega loodetakse algust teha juba järgmisest aastast, ning tõsta ka kriisiabi tuleval aastal maksimummäärani.
Eelmise nädala teisest poolest arutlusel olnud maksu- ja majanduspoliitika ettepanekud on praegu veel viimistlemisel, kuid SDE esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul on tulekul tõsised muudatused. Uue valitsuse maksupoliitika tuleb tema sõnul senisest ettevõtjasõbralikum ja lahendab ka muresid madalapalgaliste inimeste toimetuleku ja maksukoormusega.
Ossinovski kinnitas ka, et kuigi tervise- ja sotsiaalpoliitika küsimustes arutelud veel jätkuvad, on erakonnad praeguseks kokku leppinud, et Reformierakonna poolt pikalt blokeeritud alkoholipoliitika karmistamise ettepanekud lähevad töösse.


authors:
Veel Autoreid
Vähem Autoreid

description: Rahandusministeeriumi auditist selgub, et Toomas Hendrik Ilvese ettevõte Ermamaa peaks maksma Ettvõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS) tagasi 90 protsenti Ärma talu ehitamiseks saadud toetusest ja EAS on eksinud, esitades vaid 10-protsendilise tagasinõude.

title: Rahandusministeerium: Ilves peaks tagastama 90 protsenti EASi toetusest

maintext:
Lisaks tuleks rahandusministeeriumi auditi alusel riigil deklareerida 90 protsenti Ermamaale makstud toetusest abikõlbmatuks ja alustada protseduuri selle tagasi maksmiseks Euroopa Komisjonile. Samuti soovitavad audiitorid EASil üle vaadata oma 2012. aasta otsus küsida Ermamaalt tagasi vaid 10 protsenti makstud toetusest ja küsida tagasi toetust oluliselt suuremas ulatuses.
Rahandusministeerium põhjendas 90 protsendi toetuse tagasinõudmise vajadust sellega, et OÜ Ermamaa kasutas valminud majutusasutust ja konverentsikeskust sihtotstarbeliselt kuus kuud ehk 10 protsenti ette nähtud ajast. Toetuse tingimuste järgi pidanuks Ärma talus tegutsema majutusasutus ja konverentsikeskus vähemalt 60 kuud, seega ei kasutatud talu sihipäraselt 54 kuud ehk 90 protsenti ajast. Seega peab Toomas Hendrik Ilves maksma tagasi 90 protsenti toetusest ehk kokku 171 353 eurot ja 52 senti.
Ettevõtlusminister Liisa Oviiri hinnangul tuleb rahandusministeeriumi auditit OÜ Ermamaale antud toetuse kohta igal juhul tõsiselt võtta ja antud hinnanguid arvestada. «Kuulame koos nõukoguga ära juhatuse selgitused ja ettepanekud ning arutame koosolekul, millised on edasised tegevused OÜ Ermamaa toetuse suhtes,» ütles ta. Minister kommenteerib teemat avalikkusele pärast tänast EASi nõukogu koosolekut.
Rahandusministeeriumi hinnangul on EAS eksinud toetuse tagasinõudmise aluse kasutamisel. EAS tegi otsuse nõuda tagasi vaid 10 protsenti toetusest ehk 19 039 eurot, kui Ermamaa ei jätka majutusteenuse pakkumist, väites, et ei ole võimalik mõõta, kui suures osas Ermamaa nõudeid ei täitnud. Rahandusministeeriumi hinnangul on see väide ekslik.
EAS on 2012. aasta otsuses kasutanud alusena toetuse tagasinõudmist reguleeriva määruse sätet, mille kohaselt juhul, kui ei ole võimalik tekkinud kahju suurust hinnata või selle hindamine on ebamõistlikult aja- või ressursimahukas, nõutakse tagasi 5 protsenti toetusest, võimalusega, et tagasinõude määra võib põhjendatud juhtudel suurendada 10 protsendile või 25 protsendile sõltuvalt rikkumise raskusest.
EASi valitud aluse kohaldamine ei ole rahandusministeeriumi auditi alusel põhjendatud, sest tegemist ei ole olukorraga, kus tekkinud kahju suurust ei oleks võimalik hinnata – rikkumise suurus on määratav vastavalt sihtotstarbeliselt kasutatud ajale. Lisaks ei ole EAS otsuses sisustanud 10-protsendilise tagasinõude määra valimise põhjuseid 5 protsendi või 25 protsendi asemel.
Otsuses on rahandusministeeriumi hinnangul ilmne vastuolu – toetuse abikõlblikkuse vaates luges EAS 90 protsendi ulatuses kohustuse täidetuks, määrates vaid 10-protsendilise tagasinõude, samas ajaliselt oli täitmata 90 protsenti sihtotstarbelise kasutamise ajast. Kui Ermamaa lubas majutusteenuseid pakkuda 60 kuud, siis Ermamaa on majutusteenuseid pakkunud nõuete kohaselt vaid kuus kuud.
EAS saatis rahandusministeeriumi auditi peale enda tellitud auditi tulemused:
Auditi toimingute läbiviimise tulemusena jõudis audiitorfirma KPMG Ettvõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu püstitatud küsimuste osas järgmistele järeldustele:
• 2006-2007 projektitaotluste menetlemise faasis olid projekti olulised osad kooskõlas meetme tingimustega, taotluse menetlemine (sh hindamine), projekti elluviimise kontroll ja väljamaksete teostamine perioodil 2006-2007 toimus vastavalt õigusaktide ning EAS sisemiste regulatsioonide nõuetele.
• Olemasoleva õigusraamistiku kohaselt oli 2007 ja 2012 lubatud projekti peatamist menetleda ning projekti peatamine ka võimalik lahendus.
• 2007 muudatustaotluse menetlemisel järgiti olulises osas tollase menetluse tavasid ja praktikaid, küll aga ei arvestatud asjaoluga, et tavapärasest oluliselt keerukamad ning harvaesinevamad menetlused võivad vajada ka tavapärasest oluliselt ulatuslikumalt koostatud ning salvestatud analüüsi.
• Tingimusliku tagasinõude esitamine 2012 oli võimalik lahendus. Samas jäeti 2012 kasutamata võimalus tingimusliku tagasinõude täpne suurus määratleda alles tagasinõude realiseerumise hetkel.
• 2012 koostatud tingimuslikus tagasinõude otsuse osas eksisteeris selle koostamise ajal erinevaid tõlgendusi, lõplikus otsuses on lähtutud asjaolude taotlejale soodsast (esinenud tõlgendustest kõige soodsamast) tõlgendusest. Lõpliku otsuse tõlgendus ei ole kooskõlas tavaliselt projektide sihipärase elluviimise viie aasta nõude mittejärgimise puhul kasutatud lähenemistega. Kuna toimunud arutelusid ning arvesse võetud ja eiratud asjaolude põhjendusi ei ole fikseeritud ning säilitatud, ei ole tagantjärele võimalik anda hinnangut, millised olid täpsed kaalutlused, millest lähtudes otsused tehti.
• 2012-2016 ilmnenud asjaolud ei muuda suure tõenäosusega tagasinõude suurust. Võimalik tagasinõude suurus on pigem sõltuvuses juba varem (2007 projekti peatamisel ja 2012 tingimusliku tagasinõude tegemisel) esinenud asjaolude analüüsist, sellest, kas need mõjutavad võimaliku tagasinõude suurust ja kas võimalikke 30.03.2012 otsusest erinevaid tõlgendusi on enam võimalik käesoleval ajal rakendada.
• 2016 koostatud otsuse rakendumise teate koostamisel ja edastamisel järgis EAS aastal 2016 tavapärast menetlust. Küll aga võib hinnata, et antud olukorras oleks tagasinõude täitmisele pööramisele eelnenud põhjalikum analüüs ja konsulteerimine rahandusministeeriumi kui korraldusasutusega aidanud EAS riske paremini juhtida.
EAS: Ermamaal on õigustatud ootus maksta tagasi vaid 10 protsenti
EASi hinnangul on 2012. aastal välja antud haldusakt Ermamaalt üksnes 10-protsendise toetuse tagasiküsimiseks jõustunud ja kehtiv ning seega tuleb arvestada Ermamaa õiguspärase ootusega maksta tagasi vaid 10 protsenti saadud toetusest.
Haldusakt vastab sätestatud nõuetele, on põhjendatud ja õiguspärane. Akti pole ükski isik tähtaegselt vaidlustanud, märgib EAS kommentaaris rahandusministeeriumi auditile, kus ministeerium hindas, et EAS peaks Toomas Hendrik Ilvesele kuuluvalt ettevõttelt Ermamaa nõudma tagasi näiteks 90 protsenti makstud toetusest ehk 171 353 eurot.
Ühtlasi saadeti haldusakt vaidlustusperioodil ka teadmiseks rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakonna juhatajale. Rahandusministeerium ei vaidlustanud haldusakti andmist ega selle põhjendusi, ei algatanud EAS-i tegevuse seaduslikkuse selgitamiseks auditit või muud uurimist, seisab EASi kommentaaris.
Haldusmenetluse seaduses esineb EASi hinnangul üksnes piiratud loetelu alustest, millistel juhtudel võib kehtiva haldusakti kehtetuks tunnistada ja kuna antud juhul oleks tegemist otsuse kehtetuks tunnistamisega isiku kahjuks, peaks haldusorgani tegevus olema eriliselt põhjendatud.
Samuti tuleb EASi hinnangul arvestada isiku – OÜ Ermamaa õiguspärase ootuse ja õiguskindluse printsiibiga. Samuti on sihtasutuse hinnangul oluline arvestada õigusrahu põhimõttega, mille kohaselt teatud aja möödudes kaob võimalus õiguslikke otsuseid muuta.
EAS on seisukohal, et ei ole haldusotsuse tegemisel lähtunud asjakohatutest kaalutlustest. Kuigi toetuse saaja ei viinud ellu oma äriplaani taotluses esitatud kujul, on muudetud ärimudeli kaudu (üürileping) kasutatud objekti külastajate tarbeks, mis on samuti kooskõlas meetme eesmärkidega.
EAS jagab rahandusministeeriumi auditi kohta kommentaare täna kell 15. Postimees teeb EASi pressikonverentsist otseülekande. EASi nõukogu koosolekul osaleb ka ettevõtlusminister Liisa Oviir.


authors:
Ardi Truija
Pärnu Postimees

description: Kui seni fikseeris politsei välisriigi sõidukijuhti liiklusrikkumise, kuid hiljem polnud trahviteadet kellelegi saata, siis peagi see olukord muutub – samas toob see politseile juurde suures koguses väärteomenetlusi.

title: Välisriigi liiklusrikkujad Eestis peagi enam trahvist ei pääse

maintext:
Politsei- ja piirivalveameti ennetuse ja süüteomenetluse büroo juhi Kätlin Alvela sõnul ei saadetud siiani välisriigis registreeritud sõiduki suhtes trahviteateid põhjusel, et ei ole teada trahviteate adressaadi ehk sõiduki omaniku või vastutava kasutaja andmed. «Euroopa Liidus (EL) on aga otsustatud, et liiklusohutuse huvides on mõistlik korraldada riikidevaheline infovahetus, mis võimaldab asuda trahviteateid edastama ELi liikmesriikidesse, välja arvatud Suurbritannia ja Taani,» rääkis Alvela BNSile.
Seda teemat reguleerib Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2015/413, mille nõuded on Eesti seadustesse üle võetud juba 2014. aastal. «Infovahetuseks ja trahviteadete menetlemiseks vajalikud IT-arendused peaksid valmima lähiajal,» lisas Alvela.
Tema sõnul näitab praegune praktika, et kiiruskaamerad fikseerivad ühes kuus keskmiselt 5000 kiiruseületamist välisriigi sõidukiga. Kas enamikel juhtumitel õnnestub sõiduki registreerimismärgi tuvastamine ja selle alusel piisavate andmete saamine liikmesriigist, selgub töö käigus, märkis Alvela.
Kirjeldatud menetluspraktika puudutab ka trahviteadete saabumist ELi riikidest Eesti elanike rikkumiste kohta. «Kuid igas liikmesriigis ollakse vajalike arendustega erinevas järgus. Meil puudub hetkel info, mitmest liikmesriigist juba praegu teistesse riikidesse vastavaid teateid saadetakse,» täpsustas Alvela.
Tema sõnul lisanduvad kindlasti trahviteadete ELi riikidesse postiga saatmise kulud. «Kui palju on täpselt vaja täiendavat personali tööle rakendada ainuüksi ELi liikmesriikidesse saadetavate trahviteadete menetlemisega seoses, on täna raske öelda, kuna samal ajal on kasutusele võtmisel ka niinimetatud Kristiine kaamerad. Kogumis oleme täna hinnanud, et täiendav personali vajadus kokku võib jääda vahemikku viis kuni üheksa inimest,» lisas Alvela.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Raul Rebane: Keskerakonna rõõm võimupuuduse piinast vabanemisest on asendumas murega
Kõik valitsused on ajutised. Tavalised on ka valitsuskriisid, kuid siis vahetatakse suvekummid talvekummide vastu ja sõidetakse edasi, nii on sada korda juhtunud. 2016. aasta muutused on siiski erinevad, sest Brexit, Trump ja Ratas ei muuda mitte ainult olukorda, vaid suunda. Vahetusse ei lähe mitte ainult parteid ja inimesed, vaid tõed, kirjutab meediaekspert Raul Rebane.


description: Täna üle Eesti liinibussides turvavarustuse kasutamist kontrollinud politseinikele avanes nukker pilt, kuna paljud reisijad ei kinnitanud turvavööd ka korrakaitsjate pilgu all.

title: Bussireisijad ei kinnita turvavööd ka politsei tulles

maintext:
«Kahjuks ei tea paljud reisijad, et bussis, kus turvavöö olemas, tuleb see ka kinnitada,» selgitas politsei- ja piirivalveameti juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo. Ta lisas, et paljud reisijad ei kinnita teadlikult bussi turvavööd, sest nad ei taju ohte.
«Mitmed reisijad kinnitasid turvavöö alles korrakaitsjaid märgates ning 116 inimest jätsid ka siis turvavarustuse kasutamata,» tõdes politseikapten reidi tulemusi kommenteerides.
Tänavu on juhtunud bussidega mitmeid raskeid liiklusõnnetusi, milles on paljud inimesed viga saanud. Viimasel kolmel korral, kui liiklusõnnetus nõudis inimelu, on juhil olnud turvavöö kinnitamata. Loigo paneb kõikidele bussiga sõitjate südametele, et nad kindlasti turvavarustust kasutaksid. «Turvavarustus ei saa päästa elu, kui ta jäetakse kinnitamata.
«Korrakaitsjad kedagi ei karistanud, kuid juhtisid tähelepanu turvavöö olulisusele.»


description: Kolmapäeval pärast peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist uue koalitsiooni moodustamiseks konsultatsioone alustanud Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) on seni paika pannud välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud küsimused. Eile alustati ja täna jätkatakse maksu- ja majandusküsimustega, laupäev peaksid erakonnad jõudma sotsiaal- ja tervishoiuteemadeni.

title: Ülevaade: millises seisus on võimukõnelused?

maintext:
9. november – välis- ja julgeolekupoliitika
Pärast peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist kolmapäeval riigikogus alustasid erakondade esimehed Jüri Ratas, Jevgeni Ossinovski ja Margus Tsahkna kohe uue koalitsiooni loomiseks konsultatsioone. Koguneti Teaduste Akadeemias, kuhu kutsuti ka eksperdid Jüri Luik ja Matti Maasikas.
Õhtuks lepiti kokku, et uue koalitsiooniga Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu. Päev hiljem kohtusid riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikmed Eestis resideerivate suursaadikute ning saatkondade asejuhtidega, et kinnitada senise välis- ja julgeolekupoliitika jätkumist ka Keskerakonna valitsusse kaasamisel.
Keskerakond lisas tööplaani mitmeid punkte:
Elanikkonnakaitse, mille eesmärk on tõsta elanike teadlikkust, oskusi ja valmisolekut võimalikeks kriisiolukordadeks ning tagada erinevate asutuste koostöös elanike kaitse
Rannikukaitse, sh seire- kaitsekontseptsioon
Ajateenistuse võimalik ühildamine kutseharidusega
Eesti liitumine Põhjamaade Nõukoguga, et Eestit tugevamini ja kiiremini lõimida Skandinaavia sotsiaalmajandus ja -kultuuriruumiga.
Samuti soovib loodav koalitsioon luua kaitseinvesteeringute fondi ning suurendada välisteenistuse eelarvet.
Kaitseminister Hannes Hanso (SDE) ütles kolmapäeval pärast erakondade esimeeste arutelu Postimehele, et koalitsioonikõnelustel sündinud kokkuleppe kohaselt kulub riigikaitsele miinimumstandardina kaks protsenti SKTst pluss liitlaste vastuvõtmisega seotud kulud.
«Leppisime ka kokku, et projektipõhiselt võime me kaitsekulutusi teatud võimelünkade pehmendamiseks kiirendatud korras ära rahastada. See võib puudutada näiteks teatud laskemoonahankeid, lahingtehnika hankeid või relvasüsteemide hankeid,» rääkis Hanso.
Ta märkis, et kõrgtehnoloogia on väga kallis ja jutt käib kümnetest miljonitest eurodest, kui mitte suurematest summadest, mis on kavas täiendavalt riigikaitsesse panustada. Hanso ei soostunud täna konkreetseid hankeid nimetama, kuhu täiendava raha suunata võiks.
Hannes Hanso Allikas: Postimees
Loe lisaks:
10.-11. november – majandus- ja maksupoliitika
Erakondade esimehed alustasid 10. novembril majandus- ja maksupoliitika arutelu. Keskerakonna aseesimees Kadri Simson teatas eile Vikerraadio saates «Reporteritund» majanduse elavdamise ettepanekutest rääkides, et Eesti inimestel ja ettevõtetel on päris palju seisvat raha, mille käibesse võtmist tuleks motiveerida. Teiseks märkis ta, et ettevõtjad tahavad riigilt kvalifitseeritud tööjõudu ja toimivat infrastruktuuri ning viimase taseme tõstmiseks on võimalik kaasata laenuraha.
Laenuvõtmist ei välistanud ka IRLi fraktsiooni esimees Priit Sibul, kelle sõnul tuleb kokku leppida, kui palju ja milleks saab laenata. «Kui need on pikaajalised investeeringud, milleks meil on vaja laenu võtta, ja need investeeringud teenivad ühiskonda pikki aastaid, siis ma ei näe selles probleemi,» ütles ta. Sotsid on sama meelt.
Lahkuva valitsuse rahandusminister, IRLi kuuluv Sven Sester ütles pärast eilset konsultatsioonivooru Postimehele, et kohtumisel osalesid majandusekspertidena LHV Groupi juht Erkki Raasuke, Swedbanki juht Robert Kitt ja tööandjate keskliidu juhataja Toomas Tamsar, kes andsid edasi oma arvamusi ja osalesid diskussioonis majanduse elavdamise teemadel.
Kolme erakonna poliitikud said Sesteri sõnul ülevaate panganduse olukorrast ja ettevõtlusorganisatsioonide mõtetest, mis puudutasid nii maksupoliitikat kui bürokraatia vähendamise vajalikkust. Lisaks said kohalolijad tema kinnitusel röntgenpildi riigi rahanduse olukorrast. «See on alus jätkamaks homme konsultatsioone majandus- ja maksupoliitika teemadel,» ütles Sester.
Kõige enam lahkhelisid maksu- ja majanduspoliitika arutelus tekitab ilmselt astmelise tulumaksu küsimus. Astmelise tulumaksu ruuporiks olnud Keskerakonna esimees Jüri Ratas loodab oma aastatapikkuse lubaduse selles valitsuses teoks teha. Kui valulikuks kujuneb see Isamaa ja Res Publica Liidule (IRL), näitab lähinädal.
Täna tuleb muu hulgas jutuks ka ettevõtete tulumaks ja ilmselt pangamaks. Samuti soovivad erakonnad arutada sotsiaalmaksu langetamise ärajätmise võimalusi.
Loe lisaks:
Laupäeval peaksid erakonnad praeguste plaanide kohaselt jõudma sotsiaal- ja tervishoiuteemadeni. Pühapäeval tehakse kohtumistesse paus ning esmaspäeval jätkatakse konsultatsioone regionaalpolitiika, põllumajanduse ja haldusreformi teemadel. Võimalik uus kolmikliit loodab võimuleppele allkirjad anda tuleva nädala lõpus.
Erakondade esimehed on nimetanud loodava võimuliidu eesmärgiks viia Eesti majandusseisakust välja, hoida Eesti julgeolekut, suurendada ühiskondlikku heaolu ja pöörata Eesti rahvaarv taas kasvule.


description: «Seitsmesed uudised» olid eile tunnistajaks hetkele, kui Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna helistas Reformierakonna eesotsas olevale peaminister Taavi Rõivasele, teatamaks, et valitsusjuht peaks vabatahtlikult tagasi astuma.

title: TV3 video: Tsahkna helistab Rõivasele, et viimane astuks tagasi

maintext:
Juhtkiri: loodav valitsusliit peab paljugi tõestama
Poliitikavaatlejad saavad veel pikalt arutleda, kes keda õieti reetis, milline erakond pikema kõrre tõmbas, kes poliitikutest on luuser ja kes võitja. Sel, kellele kuulub valitsuskriisi punktivõit, ei pruugi suures pildis erilist tähendust olla. Lahkumine umbusaldusega või mitte võib ju näiteks Taavi Rõivasele isiklikult palju lugeda, kuid praeguse kolmikliidu lõpp on tõsiasi ning nüüd ei tohi unustada peamist ehk Eestile eluliselt tähtsaid küsimusi.
Välismeedia Eesti valitsuskriisist: läänemeelne valitsus kukkus ja Putin rõõmustab
Välismaa meediaväljaannete kajastus Eesti valitsuse kukkumisest on varieeruv. Inglis- ja saksakeelses meedias domineerisid artiklites parteide puhul märksõnad «läänemeelne» ja «venemeelne». Soome meedia kajastus sarnanes sisu poolest suuresti Eesti väljaannetega. Märkimisväärne osa ingliskeelsetest väljaannetest toetus AFP-le ja Reutersile, venekeelsed TASSile ja Interfaxile.
Otse: riigikogu avaldab peaministrile umbusaldust
Kui Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas jääb endale kindlaks ega astu ise tagasi, avaldab riigikogu talle kolmapäeval umbusaldust, Postimees vahendab umbusaldusavalduse arutelu ja hääletust otsepildis.
Viljar Arakas: valitsuskriis teeb ettevõtjad murelikuks
EfTEN Capitali juhi Viljar Arakase sõnul on praegune olukord valitsuses ettevõtjatele murettekitav, sest pole täpselt teada, millised oleksid uue valitsusliidu lubadused ja ideed.
Pillesaar: sotsid pole ühelegi riigile mingit kasu toonud
Helmese omanik Jaan Pillesaar nentis, et kui küsida, et millisele riigile sotsiaaldemokraatia ja tsentraalne plaanimajandus ajaloos edu on toonud, siis õige vastus kahjuks on, et mitte ühelegi riigile ja mitte kunagi.
Jüri Mõis: kriisi käigus võiks ühise keele leida Yana Toom ja Reformierakond
Endise poliitiku ja ettevõtja Jüri Mõisa arvates mõjutaks uus võimuliit Eesti ettevõtlusmaastikku pigem negatiivses suunas.
Ratas: Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu
Uue valitsuse moodustamiseks ilmselt juba homme konsultatsioone alustava Keskerakonna esimees Jüri Ratas kinnitas Postimehele, et uue koalitsiooniga Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu.
PÄEVAINTERVJUU Aas Mihkelsonile: Reformierakonnale tehakse kambakas, aga suuri ideid teil pole
IRLi aseesimees Marko Mihkelson teatas täna Postimehe otsestuudios, et reformierakondlaste sõnavõttudest võib välja lugeda kibestumist ja välisminister Jürgen Ligi väljaütlemine oli lausa uskumatu. Reformierakonna juhatuse liige Arto Aas sõnas, et ta ei ole ei valitsuses ega ka praegu kuulnud IRLi ja sotside suurtest ideedest.
Keskerakonna leerid hoiavad kokku: kõige tähtsam on Reformierakond opositsiooni jätta
Keskerakondlased nii Edgar Savisaare kui Jüri Ratase leerist toonitavad, et erakond peab praegu kokku hoidma, et saavutada ühine eesmärk ja jätta Reformierakond opositsiooni.
Peaminister Taavi Rõivas teatas, et tema ise tagasi ei astu
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas teatas täna pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ta hääletult ei alistu ning täna peaministri kohalt tagasi ei astu.
Ülevaade: võimuvangerduste eestvedaja on olnud Reformierakond
Keskerakond hakkab uut valitsust moodustama
Keskerakond on järgmise valitsuse üks moodustajatest – seda võib praegu juba kindlalt väita. Kas võidujooksu uue valitsuse moodustamisele võidavad Reformierakond või IRL ja sotsiaaldemokraadid üheskoos, selgub juba lähipäevadel.


description: Uus-Meremaal Christchurchi linnas elava eestlanna Janika Jänes Orase sõnul oli maavärinat tunda kogu riigis ning kohapeal mingit paanikat ei ole, kuigi aeg-ajalt on tunda maavärina järeltõukeid.

title: Uus-Meremaal elav eestlanna: kohapeal paanikat ei ole, aeg-ajalt on tunda järeltõukeid

maintext:
Janika Jänes Oras elab maavärina epitsentrist umbes pooleteise tunni autosõidu kaugusel, Christchurchi kesklinna lähedal asuvas Sydenhami linnajaos.
«Praegu on kell 3 öösel ja mingit paanikat ei ole näha. Inimesed tulid pärast esimest värinat tänavale, kõik kontrollisid üle, kas nende naabritega on kõik korras. Praegu on kõik majadesse tagasi läinud,» kirjeldas ta olukorda.
Eestlanna oli maavärina ajal ise elutoas ja vaatas televiisorit.
«Maavärinaid on kahte sorti. Osa on sellised, nagu raputataks pudelit ja sa oled seal sees. Osa on sellised, nagu oleks laeva peal ja sa õõtsud. See maavärin oli õõtsuv. See on kergem variant, ei lõhu nii palju,» rääkis ta.
Naise sõnul on järeltõukeid tunda iga natukese aja tagant. «Maja hakkab raksuma ja sa näed, kuidas pildid õõtsuvad seina peal edasi-tagasi. Uus-Meremaal elatud viie aasta jooksul olen maavärinatega juba harjunud ja tead, et puitkarkassiga majaga ei juhtu maavärina ajal midagi. Pead lihtsalt vaatama, et sulle midagi pähe ei kuku,» rääkis ta.
Kohe pärast maavärinat anti Uus-Meremaal välja tsunamihoiatus, mis esialgu tühistati, kuid siis anti uus hoiatus. «Christchurchi mereäärses linnaosas huilgasid tsunami eest hoiatavad sireenid, mis mõned minutid tagasi vait jäid. Need sireenid teevad jubedat häält. Minu elukoht jääb rannikust 15 kilomeetri kaugusele, kuid sireenide hääl oli siiamaani kosta,» rääkis Jänes Oras.
Ta vestles veidi aega tagasi rannikualal elava sõbrannaga, kelle sõnul ei ole ka mere ääres paanikat ja tundub, et oht on möödas.
Facebookis on olemas funktsioon, kus inimesed saavad kriisiolukorras teada anda, kas nendega on kõik korras. Uus-Meremaal see funktsioon aktiveeriti ning Janika Jänes Orase sõnul kasutavad inimesed seda aktiivselt.
Uus-Meremaal Christchurchi linna lähedal toimus võimas maavärin, mida oli tunda ka 200 kilomeetri kaugusel pealinnas Wellingtonis.
Maavärin magnituudiga 7,8 registreeriti veidi pärast täna keskööd kohaliku aja järgi (Eesti aja järgi pärastlõunal), selle epitsenter asus 93 kilomeetrit Christchurchist kirdes, umbes 10 kilomeetri sügavusel. Uus-Meremaa erinevates piirkondades on tuntud mitmeid üle 5-magnituudilisi järeltõukeid.


authors: Mtü Eesti Vabatahtlik Mere- Ja Järvepääste

description: 15. novembril toimus paralleelselt Portugalis ja USAs Rahvusvahelise Merepääste Föderatsiooni H.E.R.O auhindade kätteandmine, tseremoonial leidis äramärkimist Eesti vabatahtliku merepäästja ja merepäästeinstruktori Robert Aasa panus Eesti merepääste arengusse.

title: Eesti vabatahtlik merepäästja pälvis rahvusvahelise tunnustuse

maintext:
MTÜ Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste juhatuse esimees Mehis Luus ütles pressiteate vahendusel, et Aasa on pikaajaliselt panustanud Eesti merepääste arengusse, olles nii nõu kui jõuga abis vabatahtlikel kui ka riiklikel struktuuridel. «Tema käe all merepääste koolituse läbinud paljud vabatahtlikud merepäästjad, aga ka piirivalvurid, politseinikud ja kutselised päästjad. Lisaks merepäästelisele tegevusele on ta oluliselt panustanud veeohutusse ja mereturvalisusesse laiemalt,» tõi ta välja. Luusi sõnul on 30 finalisti hulka jõudmine tunnustus kogu Eesti merepäästele.
Robert Aasa on MTÜ Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste instruktor ning vabatahtlik merepäästja ühingus Tallinn SAR.
H.E.R.O. autasu märkimisväärse merepäästealase töö eest sai Mohammed Drissi, kes on IMO regionaalse koordinaatorina arendanud Rabati piirkonnas kuue piiririigi merepääste teenust.
H.E.R.O. autasu individuaalse panuse eest merepäästeoperatsioonidesse aastatel 2015-2016 sai 277-meetrise konteinerlaeva CMA CGM Rossini kapten Hervé Lepage oma meeskonnaga katamaraani Llama Lo kahe meeskonnaliikme otsimise ja päästmise eest 18. oktoobril 2015.
H.E.R.O. autasu meeskondliku panuse eest merepäästeoperatsioonidesse aastatel 2015-2016 sai The Proactiva Open Arms meeskond mitmesaja inimese päästmise eest Lesbose lähedalt merelt.
H.E.R.O. autasu innovatsiooni ja tehnoloogia eest sai James Benson Inglismaalt uuendusliku «pudelipoi» eest. Leiutis on suunatud arenguriikidele, kui odav ja lihtne kolmest plastikpudelist valmistatud ujumise ja päästmise abivahend.
Kohalikuks H.E.R.O.-ks tunnistati merepääste koorinatsioonikeskused MRCC Lisboa ja MRCC Delgada Portugalist.
H.E.R.O. auhinnaga pööratakse tähelepanu merepääste kogukonnale, tunnustatakse merepäästesse panustanud üksikisikuid ja organisatsioone, samuti tuuakse esile innovatiivseid lahendusi ja protsesse, mis puudutavad merepääste valdkonda.