description: Rootsis saadeti haiglast tagasi ägedate kõhuvaludega naine, kellel tuli seejärel üksi tualetis sünnitada ja pea pool tundi kiirabi oodata.

title: Haiglast tagasi saadetud rootslanna sünnitas tualetis

maintext:
31. nädalat rase naisel hakkasid alakõhus tugevad valud ja ta helistas nõuandetelefonile, kust tal soovitati pöörduda haiglasse, et uurida, kas tekkinud on kuseteede põletik, kirjutab Kvällsposten. Lääne-Rootsist pärit ja lihavõttepühadeks riigi lõunaossa tulnud naine läks murega Ystadi haiglasse, kus valude põhjust ei leitud.
Haiglast saadeti naine edasi naistekliinikusse, kus leiti tema uriinist verd. Naisele anti kaasa ravim, mida kasutatakse kuseteede põletiku korral. Tal soovitati ka pärast puhkuselt naasmist kodus ämmaemanda poole pöörduda.
Probleem süvenes ja hilistel õhtutundidel pöördus naine taas haigla poole. Ta kirjeldas, et tunneb, nagu oleks püksi teinud ja usub, et veed on ära tulnud. Naistekliinikus tehti südamefilm ja tupesisene ultraheli, kuid sealsed arstid ei märganud midagi iseäralikku. Naine rääkis küll, et tal olid väga suured valud, kuid talle vastati, et tõenäoliselt tuleb see kuseteede põletikust. Seejärel saadeti ta jälle koju.
Selleks ajaks oli kell juba üks öösel ja valud ei andnud järele. Kell 1.30 öösel helistas naise mees haiglasse ja selgitas, et naisel on nii halb, et ta ei saa rääkidagi. Vastuseks öeldi talle, et võiks võtta paratsetamooli sisaldavat ravimit Alvedoni.
Naine jooksis tualetti, kus tal oli kolm emaka kokkutõmmet, pingutas korraks ja sünnitas poja. Seejärel tuli tal 28 minutit kiirabi oodata. Kohale tulnud meedikud viisid vastse ema haiglasse.
Beebi tuli ilmale oodatust üheksa nädalat varem. Tänaseks on küll naise ja lapsega kõik korras, kuid noor ema on siiski pöördunud ametiasutuste poole, et meedikute veale tähelepanu juhtida. «Soovin üksnes, et asja uuritaks ja juhtunust õpitaks, nii et tulevikus saaks vältida seda, et keegi sünnitab ettenähtust üheksa nädalat varem üksi tualetis ja peab kiirabi saabumist ootama 28 minutit. Ma ei julge mõeldagi, mis oleks võinud juhtuda, kui sünnitusel oleks midagi valesti läinud,» rääkis ta.


description: Kuna vähene käte hügieenile tähelepanu pööramine on kõige tavalisem nakkuste leviku põhjus, siis on apteeker Kerli Valge sõnul nakkushaiguste vältimiseks tark hoida käed puhtad nii kodus, koolis ja restoranis kui ka kõikjal mujal.

title: Kuidas käsi õigesti pesta?

maintext:
Käsi tuleb põhjalikult pesta tööpäeva alguses või juhul, kui käed on nähtavalt mustad, ja peale selle on väga oluline ka nahahooldus ja käte antiseptika, kirjutab Lõunaeestlane. Kui pesta käsi seebi ja veega 15 sekundit, väheneb neil võõra mikrofloora hulk kümme korda, 30 sekundi jooksul aga juba ligi 1000 korda, ja antiseptikut kasutades koguni 10 000–100 000 korda. Sellegipoolest tuleb käsi pesta mõistlikkuse piires, sest ülemäärane pesemine võib naha kaitsebarjääri lõhkuda ja mõningate bakterite tüved võivad seebilahuses paljuneda.
Mis käte pesemisel tehtavatesse vigadesse puutud, siis kõige sagedamini unustatakse hõõruda seepi pöidlapealsetele, küünealustele, sõrmevahedele ja –otstele, jäetakse puhastamata sõrmuse alla jääv nahk, kus hakkavad siis vohama bakterid, või ei loputata seepi voolava vee all maha sõrmedest küünarnukkideni, nagu peaks.
Loe lähemalt ajalehest Lõunaeestlane.

fasttext_language: et


description: Pikki tunde nutiseadmetes veetvad lapsed ja noored annavad oma tervisele tõsise hoobi ja juba kümne aasta pärast võib olla üles kasvanud põlvkond küürselgseid.

title: moodne aeg kasvatab üles põdura põlvkonna

maintext:
Noorte halvenev rüht ja vähenenud füüsiline aktiivsus mõjutavad nende tervist tulevikus ning see võib lõppeda ka töövõime kaotusega, kirjutab Yle.
Ida-Soome ülikooli ergonoomika emeriitprofessor Veikko Louhevaara nimetab laste ja noorte pikaajalist nutiseadmete kasutamist tiksuvaks ajapommiks. Kuna nutiseadmed on kergemad kui kunagi varem, siis ärgitab see neid kasutama kõikjal. Kuna seadmed on väiksed, siis tuleb ekraanil toimuva paremaks nägemiseks kaela painutada ja ettepoole kummardada. Kui hoida nutiseadmeid valesti, siis võib see kaasa tuua kaela- ja õlaprobleeme. Louhevaara sõnul on see eriti ohtlik noores eas ning need tervisehädad võivad saata inimesi terve elu.
«Lapse keha areneb ja kui järelevalve puudub, siis kasutavad nad nutiseadmeid väga kaua järjest,» rääkis emeriitprofessor. Ta rõhutas, et ka tulevikus tekkivaid tervisemuresid tasuks tõsiselt võtta. Kui vanemad ei pööra laste füüsilisele aktiivsusele tähelepanu, ei jälgi laste nutiseadmete kasutust, siis kasvab professori sõnul üles põlvkond küürakaid.
Korduv või pikaajaline madala intensiivsusega lihaspinge põhjustab lihastes valu ja muid kaebusi. Aja jooksul muutuvad need probleemid krooniliseks. «Tulemuseks võib olla püsiv liikumisvõime kadu ja võimetus töötada,» hoiatas Louhevaara. Ta selgitas, et lihastel võtab üldiselt kaua aega, et staatilisest ja kiirest tööst taastuda.
Füsioterapeut Jaakko Marjokorpi sõnul kurdab aina enam noori kaela- ja õlaprobleemide üle ning vaevused saavad alguse varakult. «Pea on üllatavalt raske. See koormab kaela ja õlgu. Samuti on tegu staatilise ja pikalt hoitava asendiga,» rääkis Marjokorpi. Ta lisas, et vaadates tänaste noorte õlaprobleeme, teeb murelikuks teadmine, mis ootab neid ees kümne aasta pärast. Eksperdid hoiatavad, et noori ohustavad tulevikus pikaajalised terviseprobleemid, sest nutiseadmete kasutamisega tehakse algust varakult. Marjakorpi sõnul võivad halb rüht, staatiline pinge ja vähene kehaline aktiivsus viia kümne aasta pärast olukorrani, kus on peale kasvanud põlvkond väga kehva tervisega noori.


description: Kui sageli on väidetud, et meessuguhormoon testosteroon teeb mehe agressiivseks, siis nüüd selgus, et see on ainult pool tõde.

title: Testosteroon muudab suuremeelseks

maintext:
Rahvusvaheline teadlasrühm eesotsas Jean-Claude Dreheriga Iirimaalt Trinity College Dublinist tegid katseid, millest nähtub, et testosteroon võib suurendada ka heasoovlikkust, kirjutab ERR Novaator.
Dreher ja kolleegid kutsusid vabatahtlikeks katseisikuteks 40 meest vanuses 18 kuni 30 aastat ja panid nad omavahel paarikaupa mängima niinimetatud ultimaatumimängu, mis oli just teaduskatseteks välja mõeldud mäng, milles ühele osalisele, pakkujale, antakse kätte teatav rahasumma.
Dreher ja kaasautorid kirjutavad Ameerika Ühendriikide riikliku teadusakadeemia toimetistes, et tulemused on kooskõlas viimasel ajal välja pakutud teooriaga, et testosteroon soodustab käitumist, mis aitab kaasa kõrgema sotsiaalse staatuse saavutamisele. Olukorras, kus staatuse tõstmiseks või kaitsmiseks võib abi olla agressiivsest käitumisest, toetab testosteroon seda, kuid mõnes muus olukorras, kus staatust kõrgendaks hoopis heasüdamlikkus ja vastutulelikkus, soodustab seesama hormoon hoopis nende käitumisjoonte ilmutamist.
Loe katse kohta pikemalt ERR Novaatorist.


description: Siin on mõned faktid, mida tasuks igaühel teada rasestumisvastaste vahendite kohta.

title: Faktid, mida peaks teadma beebipillide ja kondoomide kohta

maintext:
Eesti seksuaaltervise liidu presidendi Marie Abeli sõnul vastab tõele hiljutises uuringus kinnitust leidnud väide, et beebipillid võivad ära hoida munasarjavähki.
USA teadlased avastasid hiljuti, et hormonaalsed rasestumisvastased vahendid võivad lisaks seni tuntud kasulikele mõjudele ka gripi eest kaitsta.
Lugeja küsib: miks on SOS-pillid käsimüügiravimid?
«Beebipillid on retseptiravimid, kuid SOS-pille saab ka käsimüügist. Miks see nii on?» küsib lugeja.
Ravimiamet: beebipillid on SOS-pillidest 200 korda tõhusamad
Nagu kõigil ravimitel, on ka SOS-pillidel soovimatuid kõrvaltoimeid, kuid «hädaabina» kasutamisel on need ravimiameti hinnangul suhteliselt ohutud.
Seksuaaltervise liit: SOS-pill ei ole «miniabort»
Järgnevalt anname vastuse Lauri Pedaja arvamusele SOS-pillide teemal.
Beebipillide mõju: Eesti paistab vähistatistikas positiivselt silma
Itaalia teadlaste sõnul on maailmas munasarjavähki haigestumiste arv tänu beebipillide laialdasele kasutamisele märgatavalt väiksemaks jäänud, kusjuures Eesti paistab silma eriti positiivsete tulemuste poolest.
C-hepatiit ei ole vaid narkomaanide probleem
Maksahaigus C-hepatiit on praegu aladiagnoositud, sest tihti puuduvad haigusel nähtavad sümptomid ja seda ei osata kahtlustada.
Kaheksa asja, mille peaksid ostjale kodu esitledes ära peitma
Kodu müümisel sõltub paljugi sellest, kuidas sa seda potentsiaalsele ostjale esitled ning mis mulje sellega nii endast kui ka müügiobjektist jätad.
Kuidas selgitada lapsele kondoomireklaame ja kallistavaid mehi?
Lastele tasub rääkida seksuaalsusest ausalt ja avalikult ning see ei pane lapsi varem seksima, vaid aitab lapsel kasvada ennast austavaks, hoidvaks ja iseendaga sinapeal olevaks inimeseks.
TAI turvaseksi kampaania pani sotsiaalmeedia kihama
Tervise arengu instituut (TAI) alustas täna turvaseksi kampaaniaga «Kumm on seks», mis keskendub sel aastal lisaks heteropaaridele ka meestega seksivatele meestele ja on palju inimesi ärevile ajanud. TAI toetuseks on teiste seas sõna võtnud sotsiaalministeerium.
Suur osa Eesti noortest kondoomi ei kasuta
Turvaseksi kampaaniaga tuletab Tervise Arengu Instituut (TAI) meelde kondoomi kasutamise tähtsust.


description: Kui otsida tõeliselt kalorirohket taimset toiduainet, siis kindlasti on üks neist inimestele tervislik avokaado, milles leiduv toksiin võib aga kiiresti lõpetada väiksemate lemmikloomade elu.

title: See tervislik kaloripomm on loomadele ohtlik

maintext:
Kui otsida eriti kaloririkkaid toiduaineid, siis kindlasti kuuluvad sinna hulka kuivatatud puuviljad, kirjutab Spiegel Online. Kõhu teeb täiesti täis näiteks taldrikutäis kuivatatud õunu (340 kcal/100 g), datleid (276 kcal/100 g), viigimarju (250 kcal/100 g) või rosinaid (327 kcal/100 g). Sama kehtib ka supertoiduks peetavate goji-marjade kohta, mille sajas grammis on koguni 350 kilokalorit.
Kui välja jätta kuivatatud puuviljad ja marjad, kaunviljad, 72 protsenti rasva sisaldavad pekanipähklid (703 276 kcal/100 g) ja veel mõned erandid, siis ei tõuse rasvasisaldus puu- ja juurviljas enamasti üle kahe protsendi.
Avokaado rasvasisaldus on 25,5 protsenti ja saja grammi kohta sisaldab see vili keskmiselt 220 kcal. See teeb avokaadost veganitele suurepärase toiduaine, mis võimaldab neil päevas vajalikku kaloritekogust kiiresti kätte saada. Inimestele sobivad avokaadod söögiks suurepäraselt ka seetõttu, et need panevad keha tootma serotoniini, ainet, mis muudab tuju heaks ja tõstab natuke sugutungi.
Ohtlikuks võib avokaado tarbimine minna vaid siis, kui sööme ära nii suure koguse avokaadosid, et see ohustaks magu ja seedimist mis tahes toidu puhul. Maailmas ei ole aga teada veel ühtegi juhtumit, mil inimene oleks end avokaadodest surnuks söönud.
Kodus peetavatele lindudele, väikestele närilistele ja küülikutele võib aga avokaadodega liialdamine kiiresti surmavaks saada. Pisikestele loomadele saab saatuslikuks avokaadokivis ja viljalihas leiduv inimesele kahjutu toksiin persiin, mida leidub kõigis tänapäeval tuntud ligi tuhandes avokaadosordis.


description: Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERHi) laboratooriumi juhataja Marge Kütt tõdes, et perioodiline laboriuuringute tegemine on kindlasti põhjendatud, sest nii on võimalik avastada elu jooksul tekkivaid muudatusi veresuhkru ja kolesterooli tasemes, aga saada ka jälile näiteks algavale neeru-, kilpnäärme või maksafunktsiooni häirele.

title: Tasulised laboriuuringud - põhjendatud või mitte?

maintext:
Sage haigus on 2. tüübi diabeet, mis algab vanemas eas ja mille arenemisest annab märku veresuhkru taseme suurenemine, kirjutab PERH oma kodulehel. Ka kilpnäärme haiguste puhul võivad muutused laboriuuringutes eelneda tõsisematele kaebustele. Kõik puutuvad kokku sõprade ja lähedaste haigustega ning sageli tekitab see mõistetava mure, kas minu võimalik haigus avastatakse õigel ajal. Sel juhul on hea kontrollida teatud tervisenäitajaid ja saada laboriarstilt häid nõuandeid.
Siiski tuleb alati meeles pidada, et paljude haiguste puhul ei pruugi uuringute vastused olla muutunud haiguse varases staadiumis ja paljude haiguste puhul ei muutu nad üldse. Siia gruppi kuuluvad näiteks pahaloomulised kasvajad ja südamehaigused, mida laboriuuringutega kuidagi välistada ei saa.
Laboriuuringute tellimise eel tasub laboriarstiga läbi arutada, mida uuringute abil teada soovitakse ja kas laboriuuringute abil on võimalik vastust saada. Näiteks regionaalhaigla laboris tehakse patsientidele tasulisi laboriuuringuid ka juhul, kui patsiendil puudub raviarsti saatekiri või elektroonne tellimus. Kõikide laboriuuringute hind on selles laboris võrdne kehtiva Eesti Haigekassa hinnakirjaga. Laboriuuringuteks on seal kolm võimalust: üksikanalüüsid, kindlad uuringute paketid ja laboriarsti konsultatsioon.


description: Tänavuse üle-eestilise laste teatejooksuga koguti 3400 eurot 6-aastase Kertu ja 4-aastase Uljana ravi toetuseks Haapsalu neuroloogilises rehabilitatsioonikeskuses.

title: Heategevusliku teatejooksuga koguti 3400 eurot

maintext:
Teatejooksu üks eestvedajatest Erik Pallase tänab kõiki, kes eesmärgile kaasa aitasid, teatati. Teatejooksuga kogutud annetused jagunevad pooleks – nii 6-aastase Kertu kui 4-aastase Uljana ravi toetuseks läheb kummalegi 1700 eurot.
Kertu sündis tugevalt enneaegsena lausa kaks ja pool kuud enne tähtaega. Tema kõndimist takistab alajäsemete spastilisus, mistõttu ta vajab liikumiseks nii tugiortoose kui ka kõnniabivahendeid. Uljana on aga sünnijärgse trauma tagajärjel spastiline – see tähendab, et tema lihased on kanged ning lihastoonus on nii kõrge, et liikumine on raske. Annetuste abiga soovisid mõlema lapse pered saada lastele spetsiaalsed taastusravi-jalgrattad, mille abil saab arendada jalgade liikuvust.
Kertu ja Uljana lugusid saab lugeda kodulehel www.teatejooks.ee/toeta.html. Liikumisvõime kaotanud laste ravi Haapsalu Neuroloogilises Rehabilitatsioonikeskuses saab toetada, helistades aastaringselt avatud heategevusnumbril 900 7777 (ühe kõne hind on 7 eurot).


description: Riik suurendab 2017. aasta riigieelarves investeeringuid töötajate kvalifikatsiooni tõstmisse, tugevdab esmatasandi tervishoidu ning HIV ja narkomaania ennetustegevusi.

title: Uuendused, mis tervise- ja töövaldkonda järgmisel aastal ees ootavad

maintext:
Tervisekahjustusega inimeste tööle aitamiseks ja toetamiseks käivitub täies mahus töövõimereform, teatas ministeerium.
«Järgmine aasta on olulise tähtsusega nii tervise- kui ka töövaldkonnas – algab kaasaegsete esmatasandi tervisekeskuste rajamine üle Eesti ja täishoo saab töövõimereform,» ütles tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. Ta lisas, et mõlemad Eesti inimestele võtmetähtsusega suurprogrammid saavad paljuski teoks tänu Euroopa rahale.
«See omakorda võimaldab meie oma maksuraha investeerida teistesse olulistesse kohtadesse, eriti HIV ja narkomaania ravi- ja ennetustegevuste tugevdamisse ning töötajate ümberõppesse ja koolitusse, et ennetada paljude inimeste tööturult kõrvalejäämist.»
Olulisemad muudatused 2017. aastal:
Algab uute esmatasandi tervisekeskuste rajamine
Tervisekeskustesse koonduvad põhiteenustena perearsti ja -õe, füsioteraapia, ämmaemandaabi ja koduõenduse teenused ning sõltuvalt kohapealsetest vajadustest ka teisi spetsialiste. Seega on uutes tervisekeskustes võimalik paremini vastata vananeva rahvastiku vajadustele, kus järjest suurem rõhk läheb erinevate krooniliste haiguste jälgimisele ja kontrolli all hoidmisele. Kinnitatud investeeringute kava järgi eraldatakse viie aasta jooksul 63 miljonit eurot, mille eest luuakse vähemalt 59 tervisekeskust. Esimesed 15 uut esmatasandi tervisekeskust peavad tööd alustama 2018. aastal. Projekte finantseeritakse 75 protsendi ulatuses Euroopa Regionaalarengu Fondist ning taotlejate omaosalus on vähemalt 25 protsenti. Lisainfo: http://sm.ee/et/muud-infot#Tervisekeskused
Tervisekahjustusega inimeste tööle aitamiseks ja toetamiseks käivitub täies mahus töövõimereform
2017. aastal on töövõimetoetusteks ette nähtud 88,47 miljonit eurot. Töövõimetoetamise skeemi loomiseks ja juurutamiseks on täiendavalt ette nähtud 23 miljonit eurot, mida rahastatakse ESFist. Lisainfo: www.toovoimereform.ee
HIV ja narkomaania ravi- ja ennetustegevuste tugevdamine
2017. aastal on HIV ja narkomaania raviks ja ennetustegevusteks ette nähtud 16,43 miljonit eurot, mida on 600 000 eurot enam kui tänavu.
Alustatakse töötust ennetavate meetmete paketiga
Töötuse ennetamiseks hakkab riik läbi töötukassa toetama töötajate ümberõpet ja koolitust. 2017. aastal käivitatakse kolm uut meedet, mis võimaldavad koolitada ca 10 000 inimest aastas. Tegemist on põhimõttelise muutusega tööturuteenuste osutamisel, sest lisaks senisele töötute abistamisele hakkab töötukassa panustama täna töötavate inimeste kvalifikatsiooni tõstmisesse. 2017. aastal on meetmete kavandatav maht 3 miljonit eurot. Lisainfo: http://sm.ee/et/uudised/riik-hakkab-rahastama-tootajate-kvalifikatsiooni-tostmist
Tervishoiutöötajate palgad tõusevad
Tervishoiutöötajatele on välja pakutud palgatõus vähemalt riigi keskmise palgatõusu tasemel, mille mõju riigieelarvele oleks 2017. aastal 3 miljonit eurot.
Ida-Virumaa ja Viljandi haiglate aktiivravikorpused uuenevad
Valitsus otsustas eraldada raha Ida-Viru Keskhaigla ja Viljandi haiglate investeeringute ettevalmistavate tööde alustamiseks 2017. aastal. Prioriteetsed taotlused on Ida-Viru keskhaigla aktiivravikorpuse teise ehitusjärgu ja Viljandi haigla uue aktiivravihoone ehitamise investeeringud, kokku vastavalt 27,6 ja 24 miljonit eurot.
Käivitub täiskasvanute hammaste parandamise programm
Täiskasvanute hammaste parandamise programmi rakendamiseks on 2017. a riigieelarves ette nähtud 6 mln eurot (alates 2018. aastast 12 miljonit eurot). Uue korra järgi hüvitatakse täiskasvanutele pool kokkulepitud hambaraviteenuste raviarvest, kuni 30 eurot aastas. Suureneb töövõimetuspensionäride, vanaduspensionäride ja üle 63-aastaste ravikindlustatud isikute ning rasedate, alla üheaastaste laste emade ja kõrgenenud ravivajadusega inimeste hambaravihüvitis, hetkel hüvitab riik neile hambaravi eest vastavalt 19,18 ja 28,77 eurot. Mõlema sihtgrupi puhul maksab haigekassa kinni 85 protsenti hambaravi esmavajalike teenuste raviarvest, arvestusega, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 100 eurot aastas. Eakatel jääb alles ka hambaproteesihüvitis 255,65 eurot kolme aasta peale.
Käsimüügiravimite infolehed saavad kättesaadavaks ka vene ja inglise keeles
Käsimüügiravimite infolehtede tõlkimiseks on 2017. aastal ette nähtud 100 000 eurot. Vene- ja ingliskeelse infolehe käsimüügiravimi kohta saab apteegist küsida alates jaanuarist, üleminek toimub ravimite kaupa aasta jooksul.


description: Naised, kes kasutavad deodorante, mis sisaldavad alumiinium sooli võivad riskida rinnavähi tekkimisega.

title: Paljudes deodorantides sisalduv aine võib põhjustada vähki

maintext:
Šveitsis läbiviidud uuringust selgus, et deodorandid, mis sisaldavad alumiinium soolasid võivad tekitada rinnavähki, kirjutab The Independent.
Esmalt tehti katseid eraldatud rinnanäärmete rakkudega ning hiljem korrati seda hiirte peal. Tulemused olid samad – pikaaegne alumiiniumiga kokkupuude võib tekitada kasvajaid.
«Usun, et pekaisme vältima kiki deodorante, mis sisaldavad alumiinium sooli,» kommenteeris uuringu kaasautor Andre-Pascal Sappino.
«Väga raske on olla kindel, et kas nii-öelda «alumiiniumita» deodorandid on ka tegelikult alumiiniumita,» lisas Geneva ülikooli onkoloogia professor.
Sappino sõnul suhtuti nende esialgsesse uuringusse skeptiliselt, kuid kui nad tulid välja ka teise uuringuga, siis tõusis avalik huvi.
Siiani kahtlustati, et alumiinium soolad võivad olla ohtlikud, kuid nüüd on see leidnud kinnitust. «Asbets on odav ja väga hea tootmismaterjal, kuid kahjulik. Selle keelustamiseks läks 50 aastat, me loodame, et alumiinium sooladega nii kaua ei lähe,» sõnas Sappino.
Kuna uuringul ei ole veel täielikku ametlikku seost rinnavähiga, soovitab Sappino naistel vältida alumiinium soolasid sisaldavaid deodorante. Ka mehed peaksid olema ettevaatlikumad alumiinium soolade suhtes.
Onkoloogi sõnul on ta valmis kosmeetikatööstuse vastulöögiks. «Sõda algab. Nad ilmselt hakkavad käituma nagu tubakatööstus ja väitma, et meil puuduvad tõendid inimeste seast.»


description: Hoolikas kätehügieen aitab nakkushaigusi eemal hoida, seepärast tasub just viirushaiguste leviku ajal puhastada käsi põhjalikult, rõhutab Apotheka apteeker Kerli Valge.

title: Kõik, mida on vaja teada kätepesust

maintext:
Vähene käte hügieenile tähelepanu pööramine on kõige tavalisem nakkuste leviku põhjus. Nakkushaiguste vältimiseks on tark hoida käed puhtad nii kodus, koolis, restoranis kui ka kõikjal mujal.
Pesemine ja antiseptika
Käsi tuleb põhjalikult pesta tööpäeva alguses või juhul, kui käed on nähtavalt mustad. Kui pesta käsi seebi ja veega 15 sekundit, väheneb neil võõra mikrofloora hulk 10 korda, 30 sekundi jooksul aga juba ligi 1000 korda. Sellegipoolest tuleb käsi pesta mõistlikkuse piires, sest ülemäärane pesemine võib naha kaitsebarjääri lõhkuda, samuti võivad mõningate bakterite tüved seebilahuses paljuneda.
Igapäevase kätehügieeni juures, eriti viirushaiguste leviku kõrgajal, on kätepesu kõrval olulised ka käte antiseptika ja nahahooldus.
Käte antiseptikat tehakse alkoholi põhjal valmistatud antiseptikuga 30 sekundi jooksul. See vähendab bakteriaalset mikrofloorat käenahal 10 000 korda. Kui vahend on aga nahal 60 sekundit, väheneb bakteriaalse mikrofloora hulk kuni 100 000 korda. Seega on antiseptika palju tõhusam, kui pesemine seebi ja veega.
Tehnika!
Korrektse kätehügieeni juures on väga oluline puhastamistehnika. Selleks, et näha, kui korrektselt käsi pestakse, on välja töötatud seade, mis on õppevahendina kasutusel näiteks Tallinna tervishoiu kõrgkoolis ning koolitustel haiglates, koolides ja mujal. Kätepesutehnika kontrollimiseks laseb katsealune oma kätele antiseptikut, millel on ultraviolettmarkerid. Käte pesemist imiteerides hõõrub ta vahendi kätele 30 sekundi jooksul ühtlaselt laiali. Ultraviolettlampide valguses paistavad vahendiga kokku puutunud kohad märgatavalt heledamad kui muu nahk. Eduka tulemuse korral peavadki labakäed ja randmed heledaks jääma.
Milliseid vigu aga pestes tehakse? Kõige sagedamini unustatakse hõõruda seepi pöidlapealsetele, küünealustele, sõrmevahedele ja -otstele. Korralikult tuleks pesta ka sõrmuste alla jäävat nahka, sest muidu hakkavad seal niiskuses bakterid paljunema. Seep tuleks voolava vee all maha loputada sõrmedest küünarnukkideni.
Muide, isegi meedikute rõivaste varrukapikkus pole kunagi üle kolmveerandi just selleks, et saaks korralikult teha käte antiseptikat, käsi pesta ja loputada nii, et vesi voolab puhtamalt mustemale pinnale.
Kuidas antiseptikut kasutada?
Käte antiseptikuid on saadaval vedeliku ja geelina, lisaks on olemas salvrätikud, mida on immutatud naha kaitsekomponente sisaldava antiseptikuga. Eestis kasutatakse aina rohkem antiseptilisi tooteid just geeli kujul, sest geel on mugav ja tõhus ning lendub vaid vähesel määral. Valik on lai ja sobiva toote peaks leidma nii lastele koolikotti, kontorisahtlisse kui ka kõige pisemasse käekotti. Menukaimad antiseptilised vahendid, mida näiteks Apotheka Netiapteegis müüakse, on geelidest näiteks Purell Advanced desinfitseerivad geelid, Ciccarelli SOS ja Antiseptiline kätegeel aaloe ja E-vitamiiniga, salvrätikutest Sterillium Des ja Chemisept wipes salvrätikud, antiseptilistest spreidest Pharmacare antiseptiline sprei.
Käte antiseptikat peaks tegema pärast käte pesemist ja kuivatamist, sest märjal nahal olev vesi lahjendab vahendit. Samas on antiseptikut hea kasutada ka siis, kui vett ja seepi pole käepärast. Antiseptilised salvrätikud on väga kasulikud reisil olles. Nendega saab kerge vaevaga puhastada käsi ja pindu, näiteks söögiriistu. Ühtlasi on need mugavad laste käte puhastamiseks, kui vett ja seepi pole lähedal.
Käte puhastamiseks antiseptikuga kantakse umbes pool teelusikatäit (3 ml) lahust kuivadele kätele, jaotatakse ühtlaselt nahale ning hõõrutakse siis käsi nende kuivamiseni ehk ligi 30 sekundit. Kui käed saavad kiiremini kuivaks, oli vedelikku liiga vähe ja puhastamine pole nii tulemuslik. Vahendit laiali hõõrudes tuleb erilist tähelepanu pöörata sõrmeotstele, pöialdele ja sõrmevahedele. Kirurgilise antiseptika korral kantakse kätele 10 ml lahust ja käsi hõõrutakse poolteist minutit.
Toimeaineks alkohol
Apteegis pakutakse antiseptikuid kätele, nahale, jalgadele ja limaskestadele. Kõigi nende põhitoimeaine on alkohol (näiteks etanool või isopropanool), välja arvatud limaskestade antiseptikud, mis on valmistatud vee põhjal. Alkoholisisaldus massiühiku kohta peab antiseptikus olema vähemalt 70 protsenti, väiksema sisalduse korral on tegu lihtsalt puhastustootega. Kätele mõeldud antiseptikud sisaldavad ka nahakaitsekomponente, nagu glütseriin, pantenool või aaloe, et nahka niisutada ja pehmendada.
Nahahooldus on käte hügieenis pesemise ja antiseptika kõrval tähtis roll. Käsi tuleb kreemitada,
vastasel juhul võivad seep ja naha kaitsekomponendita antiseptik nahka ärritada ning kuivanud nahalõhedesse sattudes valu või kipitust põhjustada.


description: Solidaarses tervishoius loeb ainult inimese vajadus abi saada ning pole määrav, kui palju on keegi maksnud ravikindlustusmaksu. See ongi põhimõtteline erinevus solidaarse ravikindlustuse ja erakindlustuse vahel, kirjutab tervisesüsteemi arendamise osakonna nõunik Triin Habicht.

title: Puust ja punaseks: mis vahe on era- ja solidaarsel ravikindlustusel

maintext:
Tervishoius väljendub solidaarsus selles, et rahaline panustamine toimub inimese maksevõime alusel, aga hüvitisi saadakse vastavalt vajadusele. Eesti ravikindlustussüsteemis tähendab see, et töötava inimese palgalt läheb 13 protsenti ravikindlustuse eelarvesse.
Samas on kõigil ravikindlustatud inimestel võrdne õigus saada vajalikke tervishoiuteenuseid ja ravimeid. Loeb ainult inimese vajadus abi saada ning pole määrav, kui palju keegi on ravikindlustusmaksu maksnud.
Erakindlustus ei põhine solidaarsusel, vaid sinna tehakse sissemakseid lähtuvalt oma terviseriskidest: suurem risk = suurem sissemakse. Üks olulisim terviserisk on vanus, sest vanuse kasvades tõuseb hüppeliselt ka tõenäosus suurteks tervishoiukuludeks. Järgneval joonisel 1 on toodud ravikindlustuse kulud 2015. aastal vanusrühmade lõikes ja on näha, et 50. eluaastast hakkavad ravikulud kiiresti kasvama. Samuti illustreerib see joonis ilmekalt Eesti ravikindlustuse solidaarsust: tööealine elanik, kes süsteemi rahaliselt üleval peab, on ise suhteliselt väike kulutaja.
Joonis 1. Ravikindlustuse kulud inimese kohta vanusrühmade lõikes, 2015.aasta Allikas: Eesti Haigekassa aastaraamat 2015
Inimese seisukohalt on tervishoiukulusid ka väga keeruline prognoosida ja suurte kuludega kaasnev majanduslik koormus võib olla nii suur, et inimene ise sellega toime ei tule. 2001. aastal avaldatud ravikindlustuse andmete analüüs näitas, et kõigest üks protsent ravikindlustatud inimestest kulutab ligi kolmandiku kogu ravikindlustuse eelarvest. Viiele protsendile suurimatest kulutajatest kulus üle poole eelarvest (vt joonis 2).
Andmed on küll üsna vanad, kuid kui teistegi riikide analüüse kõrvale vaadata, siis võib eeldada, et oluliselt see tänaseks muutunud ei ole. Vähem olulised pole ka ülejäänud kindlustatutele tehtavad oluliselt väiksemad kulutused, sest nende abil on võimalik nii mõndagi kallist haigusepisoodi vältida või vähemalt edasi lükata.
Joonis 2. Ravikindlustuse kulude jaotus. Allikas: Habicht J., Thetloff M., Kiivet R. Kindlustatud isikute suured kulud tervishoiuteenustele. Eesti Arst 2001;80(9):395
Solidaarsuse olulisust mõisteti juba sajandite eest
Solidaarsus on sõltumata sellest, kas riigis on ravikindlustus (nt Saksamaa) või muu riiklik rahastamissüsteem (nt Ühendkuningriigid), olnud Euroopa tervishoiusüsteemide alupõhimõte alates teise maailmasõja lõpust, mil sõja tagajärjed Euroopas tõstsid ootusi suuremale solidaarsusele. Ühendkuningriikide 1948. aastal loodud NHS (National Health Service) on siin parim näide. Selle kolm põhimõtet olid ja on tänaseni: vastab kõigi inimeste vajadustele, on kättesaadav ilma omaosaluseta ja põhineb kliinilisel vajadusel sõltumata maksevõimest.
Solidaarsuse alged tervishoius ulatuvad aga 13. ja 14. sajandisse, kui käsitööliste gildides hakati liikmete haigestumise korral ühiselt vastutust jagama. Solidaarsus oli gildi sisene ega laienenud teistele inimestele. Samas oli see siiski põhimõtteline muutus, sest kiriku kõrvale tekkis teistel alustel toimiv süsteem.
Läbimurre algas 18. sajandi lõpus kahe eraldiseisva protsessi mõjul. Põhjamaades hakkas riik võtma üha suuremat rolli vaeste tervishoiu korraldamisel. Samaaegselt tahtsid teised Euroopa riigid vähendada gildide jõupositsiooni ning hakkasid seetõttu ise ravikindlustusturgu korraldama. Gildipõhise süsteemi vahetasid ajapikku välja teistel alustel toimivad ja riikide reguleeritud solidaarsed kindlustusfondid.
Tervis on eriline vara
Miks on tervise puhul solidaarsus ja sellega seonduvalt ka õiglus ja võrdsus nii olulised? Juba Antiik-Kreekas tõid nii Aristoteles kui ka teised filosoofid tervist esile kui erilist väärtust. Descartes (s.1596) pidas tervist ülimuslikuks hüveks, kuna see loob eeldused kõigeks muuks, nt hariduseks ja tööalaseks arenguks.
Tervise erilisus võrreldes teiste hüvedega seisneb selles, et tervisega on seotud väga suured ja ennustamatud riskid nagu ootamatu raske haigestumine, ning tervist pole ka elu jooksul võimalik koguda nagu seda on võimalik haridusega teha.
Ei kahtle vast keegi, et tervis on see, mis loob inimesele eeldused oma eluga hakkama saada, olla ühiskonnas aktiivne ja saavutada oma eesmärke. See annabki tervisele erilise väärtuse, mis omakorda kandub üle tervishoiule, millele ligipääs peaks kõigile olema võrdne.


description: Augusti lõpus rahanappusel ajutiselt uute abitaotluste vastuvõtmise peatanud vähiravifond «Kingitud elu» on saanud viimase kolme nädala jooksul siiski aidata kolme inimest, kelle ravi maksab kokku üle 35 000 euro.

title: Vähiravifond toetab kolme inimese ravi enam kui 35 000 euroga

maintext:
Fond jätkab 67aastase leukeemiaga võitleva mehe toetamist, kelle ligi 6000 eurot kuus maksvat ravi toetatakse juba aasta aega, teatas fond. Vähk on tänu ravimile taandunud ning püsib kontrolli all. Kuid selleks on oluline, et ravi ei katkeks. Mees pole oma haigusest isegi pereliikmetele rääkinud ja kuna ta elab täisväärtuslikku elu, pole pere osanud probleeme isegi kahtlustada.
Samuti saab fondi toega edaspidigi arvestada 67aastane narvalanna Svetlana Klaos, kelle ligi 6000 eurot kuus maksvat melanoomiravi toetab fond samuti juba aasta aega. Arstid usuvad, et Svetlana võib vähist täielikult terveneda.
Svetlana tütar Anna rääkis, et eelmisel aastal kirjutas ta fondile esimese taotluse palvega toetada minu ema Svetlana ravikulude katmist. «Me saime positiivse vastuse ja tänu sellele saime ka ühe aasta tema elule juurde. Te ei kujuta ette, mida see tähendab minule, isale ja minu lastele,» rääkis Svetlana tütar Anna. Tema sõnul emal on praegu täiesti tavaline elu, nagu ka teistel tervetel inimestel. Mõnikord ema isegi unustab, et tal on melanoom. Ravi toimib ja me kõik tahaksime, et ema elaks võimalikult kaua. Seda tunnet, et saad emale ütelda: «Tere ema, kuidas sul läheb?», ei saa millegagi võrrelda. Anna lisas, et neil oli väga hirmus lugeda meedias artikleid, et fondil on probleeme rahadega, sest nad pidid just kirjutama uue taotluse ravikulude tasumiseks. «Kuid tänu headele Eesti inimestele ja nende annetustele läksid meie hirmud üle ja vähiravifond tuli uuesti meile appi,» lausus ta.
Svetlana ühe ravimiampulli hind on 6500€ ja neid on vaja manustada iga kolme nädala tagant. «Aga me oleme täiesti tavaline pere, kellel ei ole võimalust maksta nii suuri summasid,» lausus Anna ja tõdes, et samas ravim toimib ja kasvaja vähenes rohkem kui kaks korda. Tal on väga kahju, et haigekassa ei pea vajalikuks hüvitada antud ravimi kulusid.
Veel sai fond aidata käivitada 60-aastase Tiivi ravi, mis maksab ligi 2500 eurot kuus. Soolevähiga võitlevast naisest kirjutas 31. augustil Õhtuleht. Tema tarvis laekus fondi sihtotstarbeliste annetustena mitu tuhat eurot.
«Oleme tänulikud meie doonoritele, kes tõttasid fondile rahahädas appi ning aitasid meil suuremad raskused ületada,» lausus vähiravifondi juhataja Toivo Tänavsuu.
Fondi rahalised võimalused on jätkuvalt piiratud, kuid praegu on fond saanud jätkata vähemalt nende inimeste toetamist, kelle ravi on olnud mõjus juba mõnda aega. Samuti on suudetud koguda annetusi konkreetsetele abivajajatele nimeliselt. «Jätkuvalt on teretulnud iga väiksemgi toetus, sest vaid üheskoos saame kindlustada lootuse, õlekõrre, elupäevad või koguni tervenemise kõikidele,» ütles Tänavsuu.


description: Tervise arengu instituut kutsub kooliõpilasi loovtööde konkursile «Söögivahetund», kuhu on oodatud ideed ja nägemus sellest, kuidas panna noored senisest enam köögivilju sööma.

title: TAI kutsub koolinoori ahvatlevate auhindadega köögiviljakonkursile

maintext:
«Joonistuste või videote tegemisel võiksid õpilased mõelda, milliseid muutusi kool saaks või võiks teha, et köögiviljad oleksid kättesaadavad ja nendest valmistatud toidud isuäratavad ning maitsvad,» lausus instituudi projektijuht Käroliin Andrejeva.
Ta märkis, et teadlikkus köögiviljade olulisusest on noortel olemas, kuid põnev on näha, mis lahendusi pakutakse, et see teadmine ka reaalselt ellu viia.
Konkursil saavad osaleda õpilased 1.-12. klassini. Töid hinnatakse ja auhinnad antakse välja eraldi vanuserühmades: joonistuste kategoorias 1.-4. klass ja 5.-9. klass ning video kategoorias 5.-12. klass.
Parimate töödega osalenud õpilastele on auhindadeks nutikellad ja raamatupoe kinkekaardid, parima video esitanud grupile on auhinnaks LCD-teler.
Tööde esitamise tähtaeg on 21. oktoober, parimad tööd valib žürii välja 16. novembriks. Täpsem konkursiinfo leiab terviseinfo kodulehelt.
Loovtööde konkurss «Söögivahetund» toimub 10. korda ning selle eesmärk on pöörata suuremat tähelepanu koolisööklatele ja tervislikule toitumisele koolis.
Eelmine aasta, mil konkursi alateema oli «Disaini oma koolisöökla», tõi kokku osalema 328 loovtööd. Tööde peamiseks sõnumiks oli, et koolisöökla võiks olla lapsesõbralik, rõõmsates toonides, soe ja hubane koht, kus on kasutatud ka erilahendusi, et meeleolu tekitada.


description: Kui endise tippradioloogi hinnangul dubleeritakse praegu keerulisi radioloogilisi uuringuid miljonite eurode eest, siis haigekassa väidab statistilistele andmetele tuginedes, et kulud jäävad tuhandetesse eurodesse.

title: Statistika lükkab ümber eksmeediku süüdistused

maintext:
14. septembri «Pealtnägijas» tõi endine radioloog ja varasem terviseameti järelvalveosakonna juhtivinspektor Peeter Mardna välja, et praegu dubleeritakse umbes kolmandik keerulisi radioloogilisi protseduure ning selle kulu on miljonites, kui mitte kümnetes miljonites.
Kui võtta aluseks Mardna jutt, siis radioloogiliste uuringute kogumaht aastas on 44 miljonit ja kui üks kolmandik sellest on asjata, teeb see 15 miljonit.
22. septembril toimunud valitsuse pressikonverentsil lükkas tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski Mardna väited ümber ja ütles haigekassa andmetele tuginedes, et ühes aastas tehakse 24 h tunni jooksul dubleeritud radioloogilisi uuringuid 30 000 euro eest ja 48 h tunni jooksul dubleeritud radioloogilisi uuringuid 90 000 euro eest.
«See on täielik jama,» lausus Mardna Ossinosvki välja toodud 30 000 euro kohta. Ta tõi näiteks, et sel juhul saaks teha ümber ainult 20 magnetresonantstomograafia uuringut tuhandetest, mis patsientidele aasta jooksul tehakse. «Tule taevas appi!» kommenteeris ta välja toodud summat.
«Ma olen 20 aastat juhatanud arstiabi kvaliteedi ekspertkomisjoni ja seal on materjali laua peal ja sealt on tulnud minu arvamine ja ma olen kümme aastat töötanud terviseametis järelvalveosakonna juhatajana. Mul ei ole täpseid andmeid, aga see on minu tundmus,» rääkis Mardna ja rõhutas, et ta on erialalt kõrgema kategooria radioloog ning teab, mida tehakse. Mardna sõnul on ka kolleegid uuringute dubleerimise teemal sarnaseid arvamusi välja öelnud.
Mardna rääkis, et pildipanku on Eestis kaks ja kõikidesse pildipankadesse ei pääseta ligi. Tema hinnangul oleks pidanud haigekassa pildipangaga alustades seda finantseerima, et see oleks kõigile kättesaadav. «Aga nüüd, kui mina panen pildi pildipanka, siis ma pean maksma, sellest on tehtud eraettevõtlus,» lausus ta. Mardna hinnangul tekivadki seetõttu dubleerimisega seotud probleemid. Näiteks ei panda pilte pildipanka, sest see on kallis või ei ole pildid kättesaadavad, sest need asuvad teises pildipangas.
«Need dubleerimise andmed on hinnangulised, ega siis mingeid täpseid arve ei ole. Ma ei ütle, et kõigist radioloogilistest uuringutest kolmandik uuesti tehakse, aga reeglina ülikallid uuringud, kompuutertomograafia, magnetresonantstomograafia, need dubleeritakse,» rääkis ta. Uuringute dubleerimise põhjustena toob Mardna välja näiteks vanemad aparaadid, mille lahutusvõime on väiksem. Ka on tema sõnul küsimus röntgentehnikutes, kes ei pruugi teada võttepositsioone ja teevad nii võtte vale nurga alt ning pilt tuleb uuesti teha.
Haigekassa tervise edenduse ja kommunikatsiooni talituse peaspetsialist Vivika Tamra kinnitas, et tervise- ja tööminister Ossinovski tugines haigekassa andmetele. Need omakorda põhinevad haigekassa andmebaasi statistilistel andmetel ja sisaldavad kindlustatutele osutatud teenuste mahtusid kehtivas piirhinnas.
Tamra sõnul tegi haigekassa analüütik saates defineeritud tingimustel päringu 2015. aasta kohta, mis on osutatud samal päeval (24h) mitme raviasutuse poolt samale isikule. Haigekassa andmepäringu tulemusel on 2015. aastal kulunud 29 105 eurot teenustele, mida ostutati samal päeval mitme raviasutuse poolt samale isikule.
Lisaks tegi haigekassa täiendava andmepäringu pikema perioodi ehk ühe nädala (186h) jooksul tehtud radioloogiliste korduvuuringute kohta, mida ostutati samal nädalal mitme raviasutuse poolt samale isikule kokku 7139 patsiendile 159 527 euro eest.
«Seega järeldub 2015 aasta statistikast, et ligikaudu 1,2 % patsientidest saab ühe nädala jooksul sama uuringu teistkordselt ning juhul kui kõik teistkordselt teostatud uuringud jäetaks tegemata, oleks sääst 159 527 eurot ehk 0,28 %,» selgitas Tamra.
Ta lisas, et kõige rohkem on möödunud aastal tehtud korduvalt samale isikule erineva raviasutuse poolt 168 tunni jooksul kompuutertomograafia, ultraheli ja röntgeni uuringuid.
«Samas rõhutan, et teatud uuringute korduv tegemine on põhjendatud patsiendi tervisliku olukorra jälgimiseks, näiteks ultraheli rasedatele,» lausus Tamra. Tema sõnul ei saa radioloogiliste korduvuuringute tegemisel anda hinnangut uuringu vajalikkusele või ebavajalikkusele, ilma iga üksikut juhtumit eraldi vaatlemata. Tamra tõi näiteks, et sageli on näiteks korduv ultraheliuuring või röntgenülesvõte vajalik diagnoosi või varasema leiu täpsustamiseks või kriitilises seisundis muutuste hindamiseks. Uuringu tegemise üle otsustab raviarst ja uuringu eesmärk on patsiendi adekvaatne diagnoosimine või õige ravistrateegia valik.


description: Täna kell 14 valiti Põhja-Eesti regionaalhaigla nõukogu koosolekul haigla uueks juhatuse esimeheks endine rahandusministeeriumi halduspoliitika asekantsler Agris Peedu, kes kuulus hiljuti PERHi nõukogusse.

title: Regionaalhaigla uueks juhiks valiti Agris Peedu

maintext:
«Uue juhi valimine oli pikk protsess ja meil oli mitmeid erinevaid kandidaate laua peal. Agris Peedu ei ole küll otseselt meditsiinivaldkonna esindaja, aga pikaaegse PERH-i nõukogu liikmena on tal kogemus ja suur soov seda tööd teha,» ütles nõukogu ajutine esimees Marika Priske BNS-ile.
Priske tõi välja ka selle, et Agris Peedu kandidatuuri toetasid ka haigla töötajad ja juhtkond, kelle arvamust nõukogu otsuse tegemisel kuulda võttis.
Kokku laekus regionaalhaigla juhatuse esimehe kohale 15 sooviavaldust.
Juhilt eeldatakse akadeemilist kõrgharidust, tervishoiusektori toimimise tundmist, orienteerumist Eesti riigi kui sihtasutuse asutaja juhtimisstruktuurides, vähemalt viieaastast tippjuhi kogemust, strateegilise planeerimise oskust, kõrget pingetaluvust ja head analüüsivõimet.
PERH-i endine juhatuse esimees Tõnis Allik, keda kahtlustatakse altkäemaksu võtmises, otsustas juuni keskel ametist tagasi astuda. Allikut kahtlustatakse kahes kuriteoepisoodis.
Uue juhatuse esimehe tööle asumiseni täidab juhatuse esimehe ülesandeid PERH-i juhatuse liige-ülemarst Andrus Remmelgas.
Agris Peedu viibib praegu välislahetuses.
Agris Peedu CV
Agris Peedu
Sünniaeg 10. juuni 1981
Alates 09/2009 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, doktorantuur
09/2005–08/2008 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, magister iuris'e teaduskraad
09/2001–06/2005 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, baccalaureus artium'i kraad õigusteaduse erialal
09/2000–09/2001 Tartu Ülikool, filosoofia teaduskond, filosoofia eriala (1. kursus)
09/1999–09/2000 Eesti Põllumajandusülikool, majandus- ja sotsiaalteaduskond, ettevõtluse ja ökonoomika eriala (1. kursus)
09/1996–06/1999 Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimeline gümnaasium, matemaatika-füüsika süvaõpe
09/1988–06/1996 Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimeline gümnaasium, inglise keele süvaõpe (põhikool)
Töökogemus:
alates 12/2011 Rahandusministeerium, halduspoliitika asekantsler
alates 02/2010 Rahandusministeerium, riigihangete ja riigiabi osakond, osakonnajuhataja
08/2009–02/2010 Rahandusministeerium, tugiteenuste tsentraliseerimise projekt, juhtkonna koosseisuväline jurist
03/2005–08/2009 Maksu- ja Tolliamet, juriidiline osakond, peajurist
07/2004–02/2005 Kaitsepolitseiamet, nooremassistent


description: Täna streikinud tervishoiutöötajad on veendunud, et senine tervishoiu rahastamise mudel on ummikusse jooksnud ja vajalikud otsused tuleks kiiresti ära teha.

title: Streikivad tervishoiutöötajad: oleme siin patsientide pärast

maintext:
«Tundub, et inimesed on asjast aru saanud ja meiega solidaarsed,» rääkis tänase streigi peakorraldaja Põhja-Eesti regionaalhaiglas, üldkirurg-ülemarst Jaan Tepp. «Praegusel hetkel võiks öelda, et ka haigla juhtkond ja isegi mõni minister on meiega ühes paadis.» Tema sõnul takistab vajalike otsuste tegemist valitsuserakondade poliitiline tahe: «Praeguse koalitsiooni poliitika on see, et maksud peavad olema võimalikult väiksed, aga Eesti suuruses riigis ei saa olla maksud väga väiksed, sest meditsiin on kallis ja järjest kallimaks läheb. Haigekassa tulubaasi tuleb tõsta, sest praegusel juhul ei kata haigekassast tehtavad väljamaksed vajadust.» Tepp lisas, et kindlasti ei ole võimalik Eestis hakata meedikutele maksma sellist palka kui Põhjamaades, kuid ära minnakse Eestist just palga pärast, sest Soome ja Rootsi palganumbrid on kaks kuni kolm korda suuremad.
«Tegemist on õige asjaga, kommenteeris Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) onkoloog- vanemarst Indrek Oro. «Tänane üritus näitas, et meeleolu oli igati soosiv ja kõik saavad aru, et see ei ole mitte niisama komejant, vaid õigesti ajastatud üritus. Tegelikult toetame oma ministrit. Loodame, et patsiendid lepivad sellega, et tuleb natuke kauem oodata.»
Oro sõnul on väga positiivne see, et tervishoiutöötajate palgad on kiiresti kasvanud ja ravikindlustusmaksu laekub senisest enam, kuid 13-protsendine ravikindlustusmaks on liiga väike selleks, et praegusi tervishoiu rahastamise probleeme lahendada. «Tahaksime, et patsiendid saaksid kiiremini arsti juurde. Ka perearstid räägivad seda, et kui inimesel on ikkagi eriarsti vaja, siis on ainuke võimalus rääkida pehmeks mõni tuttav tohter, kelle juurde ta saata. See ei ole normaalne. Teised ikkagi istuvad ja ootavad kolm-neli kuud sabas. Ka Euroopa Liidu eksperdid on öelnud, et Eestis on arstiabi kättesaadavus üks suurimaid muresid,» selgitas Oro.
«Näeme iga päev patsiente, kes ütlevad, et nad tahaksid arstile, kuid peavad neli kuud või kauemgi järjekorras ootama,» selgitas ka tänasel streigikoosolekul kõnelenud PERHi kardiotorakaalkirurgia keskuse õendusjuht Ulvi Tasane. «Eestis kokku ootab 180 000 inimest järjekorras arsti vastuvõttu, kuid tervishoiust tahetakse pidevalt raha vähemaks võtta.»
Ta lisas, et meditsiinivaldkonnas Eestis kindlasti rikkaks ei saa, kuid positiivsed kolleegid ja patsiendid hoiavad teda siiski kodumaal. «Olime enne ukse taga ja üks patsient tuli ja tänas dr Teppi lõikuse eest. Naersin, et see on nagu reklaamitrikk, aga tegelikult läks inimene lihtsalt tänaval mööda ja tundis arsti ära. Just see positiivsus meid oma töö juures hoiab,» rõõmustas Tasane. «Meil on väga ühtne kollektiiv, kuid meditsiinitöötajate minek välismaale ikkagi jätkub. Ise olen 90-datel ise ka Soomes töötanud, aga mina tulin tagasi selle pärast, et mulle meeldib Eesti riigis elada ja minu pere ja lapsed on siin. Mina olen praegusel hetkel rahul, et elan Eesti riigis ja töötan siin haiglas, aga mis edasi saab, seda näitab tulevik.»
«Streigin selle pärast, et tehaks vajalikud otsused, et tervishoidu lisaraha tuua,» rääkis PERHi labori arendusjuht Karel Tomberg. «Ei usu, et muutusi nii pea sünnib, aga kui sellest vähemalt valitsuse tasandil suurem diskussioon tekkib, on hea. See kõik ei muutu ühe või kahe aastaga, aga pikaajalisemad otsused on vaja ära teha,» rääkis ta ja lisas, et jutt niigi efektiivse tervishoiusüsteemi veelgi efektiivsemaks tegemisest tänaseid probleeme ei lahenda.
«Toetan streiki ainult selle pärast, et ikkagi patsientidel läheks paremini,» selgitas Põhja-Eesti regionaalhaigla pulmonoloogiaosakonna õendusjuht Airi Toode. «Tähtis on see, et me hoiame kokku, on ühtsustunne ja oleme siin ikkagi kõik patsientide pärast.» Seda, et töökoormus tänase streigi pärast kasvaks, Toode ei usu. «Arvand, et meil on kõik väga hästi organiseeritud ja ükski patsient selle pärast ei kannata. Oleme peatanud ainult selle töö, mille saab peatada, see tähendab plaanilise töö, erakorraline on kõik tagatud,» sõnas ta.
Lastearstid tahaksid kiiremini arstile saada
Kui Põhja-Eesti regionaalhaiglas ei oleks streigikoosoleku peakorraldaja Jaan Tepi sõnul kõik streikijad saali äragi mahtunud, siis väiksemas lastehaiglas oli streigikoosolekule kogunenud ligikaudu 70 töötajat.
«See, kas midagi muutuma hakkab, sõltub otsustajate tahtes,» rääkis Tallinna lastehaigla arst Ülle Uustalu. «Arstid saavad tähelepanu juhtida, aga otsustajad on ikkagi teised. Arstid on ühel nõus selles osas, et näeme koormuse tõusu ja seda, et arstiabi järjekorrad on nii pikad, et inimesed ei saa abi. Kui isegi arsti juurde läheme, siis peame samuti pikas järjekorras ootama.»
Tema sõnul kannatavad pikkade järjekordade tõttu eelkõige just need inimesed, kes kannatlikult ootavad ja seetõttu vajalikust palju hiljem arstile saavad, samas, kui on ka inimesi, kes nõuavad arsti juurde saamist iga väiksema hädaga. Selliseid näiteid võib tema hinnangul tuua igal pediaatria lisaerialal. «Tegelikult me tahame haigeid ravida, aga meil ei ole piisavalt võimalusi,» rõhutas Uustalu.
Nii nagu teisteski haiglates, streikisid Tallinna lastehaiglaski ainult ambulatoorsete vastuvõttude ja nende protseduuride tegijad, mida sai ära jätta. Uustalu kinnitas, et kellelegi ei jäänud andmata erakorraline abi ja ka intensiivravi arstid ja õed olid tööl. Ära ei jäänud ka ükski kavandatud operatsioon. Osa lastehaigla õdedest ja arstidest oli aga streigi ajal hoopis terviseabi koolitusel, kus õpetati tegelema ratastoolis inimestega.


description: Kuigi uute arstide Soome tööle siirdumine on viimastel aastatel pidurdunud, on oluliselt kasvanud varem põhjanaabrite juures töötanud Eesti arstide arv.

title: Eestlasi on Soome arstide seas üha rohkem

maintext:
Augusti lõpu seisuga on kolm kuud kehtivaid Eestist väljaspool töötamiseks vajalikke dokumente terviseametilt küsinud 50 tervishoiutöötajat, kelle seas on 18 arsti ja 24 õendustöötajat, kirjutab Meditsiiniuudised. Kuigi seda on üle seitsme korra vähem kui nelja aasta eest, ei tähenda see personalivahendusfirma Attendo regioonijuhi Kalev Lepa sõnul siiski, et Soome siirdunud arstid kõik Eestisse tagasi tuleksid.
Lepa sõnul on suurem osa Attendo klientideks olevatest arstidest küll soomlased, kuid eestlaste arv on viimastel aastatel oluliselt kasvanud peamiselt nende arstide arvelt, kes on varem juba Soomes töötanud. Soome tööle siirduvatele arstidele on tema hinnangul lisaks palgale ka väga olulised võimalused enese arendamiseks ja paindlik tööaeg, mis võimaldab Soomes tööl käia ka osalise koormusega.
Loe lähemalt Meditsiiniuudistest.


description: Hiljuti tegi Ameerika Ühendriikide perearstid uuringu, millest selgus, et enamik inimesi usub nelja levinud tervisemüüti, mille õnge võivad minna ka arstid.

title: Levinud tervisemüüdid: tegelikult kulutad seksiga vaid 20 kalorit

maintext:
USA perearstid tegid oma patsientide seas küsitluse, et selgitada välja, kui suur osa neist usub siiani nelja ülekaalulisusega seotud levinud tervisemüüti, mille teadlased on juba ammu ümber lükanud, vahendab CNN. Kokku küsitleti 300 inimest, kellest enamik (76 protsenti) olid naised. 76 protsendil küsitletutel oli kas kesk- või kõrgharidus.
Uuriti, kas küsitletud usuvad järgmistesse müütidesse:
1. Väikesed toitumist või liikumist puudutavad muutused viivad suurte, pikaajaliste kaalumuutusteni.
Kahjuks ei vasta see tõele. Kaalulangetamisel võib kaks pluss kaks heal juhul võrduda kolme, mitte neljaga, sest inimese keha püüab pidevalt sama kaalu säilitada. See ei tähenda, et väikeste tervislike valikute tegemisest üldse kasu ei ole, vaid seda, et väikeste muudatustega ei ole tavaliselt võimalik saavutada suuri kaalulangetamisega seotud eesmärke. Selleks on tarvis elustiilis ja toitumises suuremaid muutusi teha.
2. Kaalu langetades tuleks seada endale realistlikke eesmärke, sest muidu sattub inimene stressi ega langeta kaalu.
Uuringu läbi viinud arstide sõnul tulevad paljud patsiendid nende juurde auahnete kaalulangetamise plaanidega ja perearstid soovitavad nende saavutamiseks tegutsema hakata. Ei ole ühtegi tõendit selle kohta, et suurelt mõtlemine tekitaks stressi. Paremate tulemuste saavutamiseni võib see aga viia küll.
3. Kiire ja suur kaalulanguse järel ei jää kehakaal nii madalaks kui aeglase kaalulangetuse korral.
Uuringud on näidanud, et suur kaalulangetus elustiili muutmise alguses annab tegelikult ka pikaajalisemalt madalama kehakaalu. Uuringu teinud perearstide sõnul ei ole ühtegi tõendit selle kohta, et aeglane kaalulangetus annaks parema tulemuse. Tunnustatud Eesti toitumisnõustajad rõhutavad siiski, et väga kiire kaalulangetus ei ole tervislik.
4. Üks kord seksimine põletab sama palju kaloreid kui pooleteise kilomeetri kõndimine.
Kahju küll, aga 30-aastased mehed seksivad keskmiselt korraga kuus minutit ja kaotavad selle käigus vaid 20 kalorit. Seda on vaid 14 kalorit rohkem kui istumine ja teleri vaatamine. Kui oled hellitanud mõtet, et seks ongi sinu tänase päeva trenn, siis mõtle veel kord järele.
Uuringus küsitletud ameeriklastest uskus esimest müüti 85, teist 94, kolmandat 85 ja neljandat 61 protsenti. Arste üllatasid nii need arvud kui seegi, et küsitletute sugu ega vanus nende teadmisi märkimisväärselt ei mõjutanud.


description: Muutused mao ja vere pH-s annavad endast märku enesetunde halvenemisega. Organismi liigne happelisus nõrgendab immuunsüsteemi. pH taseme varieerumine on loomulik, näiteks sülje pH tase on 6.3-7.3, maos hoopis 1.35-3.5. Kõige tundlikum muutustele on vere pH, mis tervislikus seisundis on 7.35-7.45. Loe lähemalt, kuidas on võimalik regulaarse aluselise vee joomisega efektiivselt ennetada ja leevendada külmetuse sümptomeid.

title: Kuidas ennetada külmetuse sümptomeid?

maintext:
Aluseline vesi ja külmetus
Jahedate ilmade saabumisel kostub üha tihemini, et keegi on „külma saanud“ ja tunneb end tõbisena. Tihtipeale on tegu tavapärase külmetusega ehk immuunsüsteemi nõrgenemisest tingitud vaegustega, mille sümptomeid saab ennetada regulaarse aluselise vee joomisega. Kõige tavapärasemad külmetuse sümptomid on nina ja kurgu ärritus, madal palavik, peavalu, lihasvalu, kurnatus, isutus ja üleüldine ebaterve olek.
Mis põhjustab külmetust?
Dr. Volney S. Cheney uuringutest selgus, et külmetusele eelnevad muutused vere koostises, kilpnäärme aktiivsuses ja ainevahetuses. Lisaks muutuvad nina ja suukaudsed eritised tavapärasest happelisemaks. Uuringutest on selgunud, et haigustekitajad arenevad aktiivselt vaid happelistes tingimustes.
Kuigi külmetus lööb välja üldjuhul lokaalselt, näiteks kurguvaluna, siis külmetust põhjustab organismi immuunsüsteemi terviklik häiritus, täpsemalt organismi kergeloomuline atsidoos ehk ülehappesus. Igasugune hälve organismi pH-s tekitab ebaterve tunde, nõrgestab immuunsüsteemi ja teeb organismi vastuvõtlikumaks erinevatele haigustekitajatele. Madal palavik viitab organismi liigsele happelisusele. Seega juba ainuüksi n-ö sügisesemad valikud toidulaual, vähem värskeid vilju ja kehalist aktiivsust soodustavad organismi happelisemaks muutumist ja immuunsüsteemi nõrgenemist.
Kuidas aluseline vesi võitleb külmetusega?
pH taseme tervislik tasakaal on oluline, et keha suudaks vajalikul määral omastada vitamiine, mineraale ja toitaineid. Liighappeline organism takistab seda ja kaasnevad terviseprobleemid. pH taseme loomuliku tasakaalu säilitamiseks on soovituslik vältida toidulaual poolfabrikaate, alkoholi ja magusat. Organismi pH tasakaalu toetab aluselise vee joomine, kehaline aktiivsus ja toidu hoolikas mälumine. Järelikult tuleb külmetuse vältimiseks hoiduda organismi liighappelisusega kurnamisest. Kõrgelt aluselise vee joomine toetab organismi loomulikku pH tasakaalu säilimist, mis hoiab ära organismi liighappelisuse ja immuunsüsteemi nõrgenemise.
Kuidas tean, et vee pH on aluseline?
Pudelivett ostes tasub jälgida, kas etiketile on märgitud pH tase. Neutraalse vee pH on 7. Vesi, mille pH on üle 7, loetakse aluseliseks ja kõik, mis jääb sellest allapoole, loetakse happeliseks. Kui vee pH on 9,4 siis loetakse seda kõrgelt aluseliseks veeks. Neil, kes soovivad tarbida aluselist vett, tasuks karboniseeritud vett vältida ja juua mullideta mineraalvett. Näiteks Devin (mullideta) mineraalvee pH on 9,4.


description: Kui teha iga päev 10-25 minutit trenni, väheneb rinnavähi, käärsoolevähi, diabeedi, südamehaiguse ja insuldi tekkimise risk.

title: Kuidas vältida viit peamist suremise põhjust?

maintext:
Neid loetakse viieks peamiseks suremise põhjuseks, kirjutab newsmax.com.
Värske teadustöö tugineb 174 uurimistööle, mis koostati aastatel 1980 kuni 2016. Uuringust selgus, et inimesed, kes olid füüsiliselt aktiivsemad tööl, kodustes tegemistes või tegid trenni, surid väiksema tõenäosusega eespool loetletud haigustesse.
Uurimistulemuste järgi peaks inimeste füüsiline aktiivsus olema tunduvalt suurem kui maailma tervishoiuorganisatsiooni (WHO) praegused soovitused. WHO soovituste järgi peaks minimaalne füüsiline aktiivsus olema 600 METi (metaboolset ekvivalenti) nädalas. Selle abil mõõdetakse treeningu intensiivsust. MET näitab, kui palju kilokaloreid kulutatakse ühes tunnis kilogrammi kehakaalu kohta.
Uuringutulemuste järgi peaks aga inimese füüsiline aktiivsus olema 3000 METi nädalas ning see tuleks saavutada erinevate aktiivsete tegevuste kaudu. Nende seas võiks olla näiteks: treppidest kõndimine (10 minutit), tolmuimejaga koristamine (15 minutit), aiatööde tegemine (20 minutit), jooksmine (20 minutit), kõndimine või jalgrattaga sõitmine (25 minutit).
Uurimistöö avaldati ajakirjas British Medical Journal.


description: Tervislik toitumine ei kujuta endast vaid puu- ja köögiviljade näksimist ning lahja kanafileega piirdumist, vaid on ohtralt teisigi maitsvaid valikuid.

title: Üheksa toiduainet, millest tervisesportlane ei tohiks mööda vaadata

maintext:
Toitumisspetsialist Cassandra Barns soovitab mitte tähelepanuta jätta järgmist kümmet toiduainet, kuna needki sisaldavad endas palju kasulikku, vahendab Daily Mail.
Kaunviljad. Lihtne on osta konserveeritud ube, läätsi ja kikerherneid ning neid toitudes kasutada. Need on ühtaegu head valgu- kui ka süsivesikuallikad, mistõttu on neid hea süüa pärast trenni, et lihased saaksid toidust jõudu taastumiseks.
Kaerahelbed. Kui alustad päeva varahommikuse trenniga, on kausitäis kaerahelbeputru suurepärane toit, mida trennijärgselt süüa ning end päevaks süsivesikuid täis laadida. Kaer kuulub auglaselt imenduvate süsivesikute hulka ning on hea magneesiumiallikas, hoiab kõhu kaua täis ning aitab samuti lihastel trennist taastuda.
Kaeraküpsised. Need sobivad hästi kiireks vahepalaks või ka trennieelseks snäkiks. Sealjuures parem on, kui valmistad need ise, lisades näiteks maapähklivõid ja banaani, kuna poelettidelt leitavad küpsised sisaldavad ohtralt suhkrut.
Sardiinid. See on vaheldus neile, kes ei armasta niivõrd piimatooteid, kuid tahaksid siiski saada päevast annust kaltsiumi, mis hoiab nii luud kui lihased tugevana. Kalale omaselt sisaldavad need ka oomega-3-rasvhappeid, mis samuti mitmekesises toitumises kasuks tulevad.
Hapendatud toidud. Toitumisspetsialist märgib, et kuna intensiivsel treeningul on tegelikult negatiivne mõju soolestiku tervisele, on kasulik pärast trenni süüa toite, mis on soolestikule kerged, näiteks hapukurk ja -kapsas. Kääritamise protsess võib küll suurendada kalorite sisaldust toitudes, kuid ühtlasi lihtsustab nende seedimist.
Pähklivõid. Pähklid ja seemned sisaldavad nii tervislikke rasvu kui ka valku ning on rikkalikud mineraalainete (magneesium, kaltsium, tsink jm) allikad. Ka nendega saab palju ise ette võtta – jahvatada pähklid ja seemned kreemjaks võiks ning kasutada seda nii smuutis, pudrus kui ka lihtsalt määrdena. Tasub eelistada maapähkli-, mandli-, metspähkli- kui ka kõrvitsaseemnevõid ning tuleb meeles pidada, et piirduksid ühe-kahe lusikatäiega, mitte ei paneks tervet purki nahka.
Kuivatatud puuviljad. Jällegi on tegu kiire vahepalaga, mida kaasas kanda ja põske pista, juhul kui tead, et lähiajal suuremat einet süüa ei saa. Hoia üht pakikest käekotis ning haara sealt peotäis, kui nälg näpistab.
Mesi. See ainuüksi ei maitse hästi, vaid on ka antibakteriaalsete ja tervendavate omadustega. Lisaks toimib see loodusliku vahendina nii köha kui nohu vastu. Kuna intensiivsed treeningud väsitavad keha ja immuunsüsteemi, tuleb toitumine hoida tasakaalus, et mitte haigeks jääda. Mett süües takistad pisikutel endale ligi sattumast.
Herne proteiinipulber. Tegu on sobiliku tootega eelkõige veganitele, kes soovivad suurendada päevast valgukogust. Seda võib samuti lisada nii supile, pudrule, hautisele kui smuutisse.


authors:
Anna Prokofjeva
Tarbija Toimetuse Juhataja

description: Eesti meedikute keskmine sissetulek näib paljudele tavainimestele üsna kõrge, kuid tihti ei teata, et selle summa väljateenimiseks tuleb teha üksjagu ületunde.

title: Vaata, mis hinnaga teenivad meedikud oma palga välja

maintext:
Eestis kogub infot meedikute palkade kohta tervise arengu instituut ning viimane põhjalikum ülevaade on 2015. aasta kohta.
Tervishoiutöötajate ja riigi keskmine kuupalk aastatel 2011−2015 (eurot)
*Allikas: Statistikaamet
Täistööajaga töötavate arstide keskmine kuupalk koos kõigi lisatasudega oli 2015. aasta märtsis 2250 eurot. Selle teenimiseks töötati keskmiselt 185 tundi ehk siis 9 tundi normtöötundidest rohkem.
Sarnaselt eelnevatele aastatele oli kõige kõrgem kuupalk haiglates töötavatel arstidel – 2533 eurot. See on keskmisest arstide kogukuupalgast 12,6 protsenti kõrgem. Selle teenimiseks töötati keskmiselt 191 tundi. See on arstide keskmisest töötundide arvust kuus tundi rohkem ja normtundidest 15 tundi rohkem.
Täistööajaga töötavate arstide keskmine kuupalk märts 2015 (eurot)
*Allikas: Statistikaamet
Kiirabis töötavate arstide kogukuupalk oli 2337 eurot. Selle teenimiseks tehti ka teistest enam töötunde – keskmiselt 207 tundi. Madalaim kogukuupalk oli ambulatoorsetes taastusraviasutustes, neile järgnesid perearstiabiasutused, kus arstide kogukuupalk oli keskmiselt 1797 eurot.
Täis- ja osaajaga töötavate arstide põhi- ja kogutunnipalk, 2011–2015 (eurot)
Arstide töötasust moodustavad lisatasud keskmiselt viiendiku. Lisatasude osatähtsus kuupalgas on kõige suurem haiglas töötavatel arstidel, moodustades rohkem kui neljandiku. Kõige vähem lisatasu saavad ambulatoorsetes taastusraviasutustes ja muudes asutustes töötavad arstid.
Kehtiva palgakokkuleppe kohaselt on arstide tunnipalga alammäär 2015. aasta algusest üheksa eurot. 2015. aastal oli alla alammäära tasustatud 561 arsti ametikohta, mis moodustas ligi 16 protsenti kõigist arsti ametikohtadest.
Perearstiabiasutustes on võrreldes teiste asutustega küll üks madalaimaid palku, kuid maksu- ja tolliameti andmetel on perearstiabiasutused ühed suurimad FIE tulu saajad tervishoiuteenust osutavate asutuste lõikes.
Õdede palk
Täistööajaga töötanud õendustöötajate keskmine brutokuupalk koos kõigi lisatasudega 2015. aasta märtsikuus oli 1140 eurot, selle teenimiseks töötati keskmiselt 184 tundi. Lisatasud moodustavad õendustöötajate kuupalgast 15 protsenti.
Täistööajaga töötavate õendustöötajate keskmine kuupalk
* Allikas: Statistikaamet
Kõige kõrgemat tasu said õendustöötajad iseseisvates kiirabiasutustes, kus töötavad õed teenisid 31 protsenti keskmisest õendustöötajate kuupalgast rohkem. Neil oli ka keskmiselt enim töötunde, 1492 euro teenimiseks töötati keskmiselt 206 tundi. Õendustöötajate keskmist töötundide arvu ületab see 22 tunni võrra.
Täis- ja osaajaga töötavate õendustöötajate põhi- ja kogutunnipalk, märts 2011–2015 (eurot)
Kehtiva palgakokkuleppe kohaselt on õendustöötajate tunnipalga alammäär 2015. aasta algusest viis eurot tunnis. 2015. aastal oli alla alammäära tasustatud 602 õendustöötaja ametikohta. See moodustas 7,8 protsenti kõigist õendustöötajate ametikohtadest.
Täistööajaga töötavate õendustöötajate keskmine kuupalk märts 2015 (eurot).
* Allikas: Statistikaamet
Balti riikide meedikute sissetulekud
Viimane suurem uuring kolme Balti riigi meedikute sissetulekute kohta põhineb 2014. aasta andmetel.


title: Haigekassa nõukogu aseesimees ei toeta nõukogu suuruse vähendamist

maintext:
Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees ja haigekassa nõukogu aseesimees Aivar Kokk ei toeta väljakäidud ideed haigekassa nõukogu suuruse vähendamiseks kuuele liikmele.
«Ma isiklikult ei pea seda vajalikuks,» ütles Kokk BNS-ile esmaspäeval pärast sotsiaalkomisjoni istungit, kus komisjon sai ülevaate sotsiaalministeeriumi õigusloome kavadest.
Kokk märkis, et ühtepidi on väiksem nõukogu muidugi hea, kuna võib olla lihtsam tööd korraldada. «Aga samas ei ole ühtegi nõukogu istungit ära jäänud sellepärast, et nõukogu liikmed ei oleks kohale tulnud,» sõnas ta.
Teiseks on Koka sõnul erinevad arvamused ja debatid alati head. «Ma arvan, et nendest tekib rohkem tõde ja ka juhatus ja haigekassa töötajad tunnetavad seda, et nõukogu tunneb nende töö vastu huvi ja pakub ka ise enda poolt variante, kuidas seda tööd paremini teha,» rääkis ta.
«Praegune variant, mis on välja pakutud, kus patsiente esindab ametiühingute kaks esindajat, tekitas siin küsimusi, et praegu on seal eakate esindaja, puuetega inimeste esindaja, seal on lastepoolsed esindajad, need kõik on need, kelle arvamusi peaks haigekassa oma otsuste tegemisel kuulama ja analüüsima, kas need on head arvamused või mitte. Mida laiapõhjalisem see on, seda parem,» rääkis Kokk.
Komisjoni liikmetel olid tema sõnul haigekassa nõukogu suuruse muutmise osas erinevad arvamused ja eelkõige räägiti sellest, et kas haigekassa miinus on tekkinud sellepärast, et nõukogu on suur või on haigekassa miinus tekkinud sellest, et juhatus on midagi tegemata jätnud või kolmandaks, et lihtsalt raha on vähe.
Üldiselt leiti Koka sõnul, et juhatus on teinud apse, sest kui eelarve on kinnitatud ja prognoosid tehtud ja siis selgus, et teatud asju polnud lihtsalt arvestatud. «Praegu püütakse võib-olla nõukogu muudatustega näidata, et 14 miljonit on kuskil niisama tekkinud.»
«Ma ise olen nõukogu aseesimees, ma arvan, et see nõukogu on viimastel kuudel ikka väga head tööd teinud ja väga palju ettepanekuid teinud, et kuidas haigekassa tööd ümber korraldada ja kus hoida kokku. Kahjuks kõik asjad ei ole veel töösse läinud, loodetavasti oktoobrikuu nõukogus on asjad saanud rohkem arutelu ja järgmine aasta ei teki sellist miinust kui see aasta on,» ütles ta.
Haigekassa tulud kasvasid esimesel poolaastal 7 protsenti 510,9 miljoni euroni. Ravikindlustuse kulud kasvasid 8 protsenti 538,8 miljoni euroni ja haigekassa tegevuskulud on kasvanud kokku 11 protsenti. Kokku olid haigekassa eelarve kulud esimesel poolaastal 543,8 miljonit ja seega oli eelarve ligi 33 miljoniga miinuses, mis on 14,5 miljonit eurot negatiivsem prognoositust.
Eelmisel nädalal toetas ka valitsuskabinet ettepanekut vähendada haigekassa nõukogu liikmete arvu 15-lt kuuele liikmele, et nõukogu vastutust oluliselt selgemaks muuta.


description: Nohu, köha ja kõhugripita ei mööda Eestis ükski aasta. Apteekrite müüginumbrid näitavad, et viirushaigused on tänavu sügisel varajasemad kui tavaliselt.

title: Apteeker: viirushaigused alustasid rünnakut varakult

maintext:
«Septembris on möödunud aastaga võrreldes olnud tavapärasest enam haigestumisi ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse, mille sümptomid on sageli sarnased – köha, nohu, vahel ka pea- ja lihasvalu ning palavik,» rääkis Apotheka apteeker ning Terve Pere Apteegi juhatuse liige Kristiina Sepp.
Samuti on juba liikvel kõhuviirused, mille sümptomiteks on oksendamine, palavik, kõhulahtisus ja –valu.
Harvad pole ka juhtumid, kus ühe haiguse taandudes haigestutakse uuesti
järgmisesse. «Enamjaolt juhtub seda lastega, aga näeme, et ka täiskasvanud lähevad haigena tööle ja levitavad nõnda viiruseid üha edasi. Nii teiste nakatamise kui ka enda paranemise seisukohalt on väga tähtis haigestudes siiski koju jääda ja puhata, et organism saaks oma jõuvarud koondada haigusepisikute hävitamisele,» rõhutas Sepp.
Inimeste teadlikkus, kuidas haigusi ennetada või haigestudes käituda, on Sepa sõnul erinev. «Viiruste eest saab end kaitsta kätepesuga – seebi ja sooja veega vähemalt 20 sekundit kestev kätepesu vähendab oluliselt haigestumist. Olukordadeks, kus vett ja seepi pole käepärast, võiks taskus olla antiseptiline geel, millega on lihtne hävitada kätele sattunud viiruste baktereid.»
Haiguste eemale hoidmiseks on apteekri sõnul oluline ka D-vitamiini aastaringne võtmine, ilmastikuoludele vastava riietuse kandmine ning üldised tervislikud eluviisid.
«Igaks juhuks võiks tüüpilisemate viirushaigustega võitlemiseks olla koduapteegis kraadiklaas, hingamisteid lõõgastav eeterlike õlidega palsam rindkerele määrimiseks, kurgupastillid, meresoolalahus, ravimid kõrge palaviku ja valu vastu, rögalahtisti ning kõhuvaevuste jaoks ka probiootikumid. Kindlasti ei tee halba ka küüslauk, ingver, mesi ja ravimtaimeteed,» soovitas apteeker.
Apotheka apteeker rõhutas, et kui on tüsistuste kahtlus – lastel näiteks kõrvapõletik või täiskasvanutel põskkoopapõletik – on vaja pöörduda kindlasti ka perearsti poole.


description: Jaapani teadlaste hiljutisest uuringust selgub, et üksikutel teist tüüpi diabeeti põdevatel inimestel on abielus eakaaslastest tunduvalt suurem oht ülekaaluliseks muutuda.

title: Värske uuring: kuidas mõjutab abielu tervist

maintext:
Yokohama ülikooli teadlased uurisid 270 eakamat, keskmiselt 65-aastast inimest, kellel oli diagnoositud teist tüüpi diabeet, kirjutab Newsmax. Uuringust selgus, et üksikutel inimestel oli kaks korda suurem oht haigestuda teist tüüpi suhkurtõppe haigestuda kui nende abielus olevatel eakaaslastel.
Eriti hästi mõjus abielus olemine meeste tervisele. Abielus meestel oli 58 protsenti väiksema tõenäosusega ainevahetussündroomi, mis tähendab erinevate riskide, nagu näiteks ülekaalulisus, kõrge vererõhk ja diabeet, koosesinemist ühel inimesel.
Varem on teadlased leidnud, et ka abielu sõlmimise aeg võib mõjutada ülekaaluliseks jäämise ohtu. Ajakirjas of Health and Social Behavior avaldatud uuringus leidsid teadlased näiteks, et inimesed, kes abielluvad enne ülikooli lõpetamist, jäävad vanemas eas ülekaaluliseks 65 protsenti suurema tõenäosusega kui inimesed, kes abielluvad alles pärast seda.
Peale selle on abielus olemine väidetavalt kasulik ka ülejäänud tervisele. Inglismaal asuva East Anglia ülikooli teadlaste väitel on abielus inimestel suurem tõenäosus üle elada südameinfarkt ja USAs New Yorgi osariigis asuva Rochesteri ülikooli teadlased avastasid, et abielu võib eluiga märgatavalt pikendada. Ameerika teadlaste uuringust selgus, et õnnelikult abielus inimestel, kel tuli läbi teha südameoperatsioon, olid kolm korda tõenäolisemalt 15 aasta päraste veel elus.


description: Valitsus saatis riigikokku ravikindlustuse seaduste ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, millega muutub hambaravi uuest aastast Eesti inimestele oluliselt kättesaadavamaks.

title: Hambaravihüvitis tuleb rahahädast hoolimata

maintext:
Erilist tähelepanu pööratakse eakatele, rasedatele ja alla üheaastaste laste emadele, teatas sotsiaalministeerium.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sõnul vähendab plaan olulisel määral sadade tuhandete eestimaalaste, eelkõige suurema ravivajadusega inimeste iga-aastaseid kulutusi suutervise parandamisse. Eriti aitab seadusemuudatus vanaduspensionäre, töövõimetuspensionäre ja osalise või puuduva töövõimega inimesi, üle 63-aastaseid inimesi, rasedaid, alla 1-aastase lapse emasid ning kõiki neid, kellel on talle osutatud tervishoiuteenuse tagajärjel tekkinud suurenenud vajadus saada hambaraviteenust.
Nende eest hakkab riik maksma hambaravihüvitist kuni 85 eurot igal aastal. Hüvitise arvestuse aluseks on, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 100 euro aastas. Sellisel juhul oleks inimese omaosalus 15 eurot. See puudutab hinnanguliselt enam kui 500 000 inimest. «Hüvitis peab olema suurem, kuna neil sihtgruppidel on ilmselgelt teenuse järele suurem vajadus,» selgitas Ossinovski. Lisaks jääb eakatele alles ka proteesihüvitis 255,65 eurot kolme aasta peale.
Teine muudatus puudutab kõiki ravikindlustatud täiskasvanuid. Uue korra järgi hüvitab haigekassa kuni 30 eurot täiskasvanute esmavajalike teenuste raviarvetest. Arvestuse aluseks on, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 60 eurot aastas. «Me muudame hammaste eest hoolitsemise oluliselt kättesaadavamaks, alustades vastavalt riigieelarve võimalustele 30 euro suurusest toetusest, kuid näeme vajadust seda summat edaspidi suurendada,» lausus minister.
Senised hüved lastele ja vältimatule abile ei kao. Haigekassa tasub kõigi alla 19-aastaste kindlustatud isikute hambaravi eest ning ravikindlustatud täiskasvanute vältimatu abi eest. Kindlustuseta isikute vältimatu abi tasutakse riigieelarvest. «Peame veelgi rohkem hoolitsema selle eest, et aina rohkem meie lapsi jõuaks tasuta hambaarsti juurde ega lükkaks oma hambaprobleeme täiskasvanuikka,» sõnas Ossinovski.
Lisaks soovitakse leida partnerid, kes suudaksid vajadusel pakkuda vältimatut hambaravi ka töövälisel ajal.
Eelnõu jõustub plaani järgi 2017. aasta 1. juulist. Täiskasvanute hammaste parandamise programmile on 2017. aastal riigieelarves ette nähtud 6 miljonit eurot ning alates 2018. aastast 12 miljonit eurot.


description: Aktiivsusmonitor ei pruugi aidata kaalulangusele kaasa, vaid võib mõjuda hoopis vastupidiselt.

title: Aktiivsusmonitorid võivad kaalukaotust hoopiski raskendada

maintext:
Kaks aastat kestnud uuringust selgus, et aktiivsusmonitorid ei pruugi aidata kaalulangusele kaasa, vahendas Independent.
Uuringus osales 471 ülekaalulist, kes jõudsid lõppkokkuvõttes järeldusele, et aktiivsusmonitori kandmine või mitte kandmine ei muuda suurt midagi, kui kandja on kaalulangetamise dieedil.
Osalejaid hoiti madala kalorsusega dieedil, tõsteti kehalist aktiivsust ja tehti grupi ühisnõustamisi. Kuus kuud pärast uuringu algust anti pooltele osalejatest aktiivsusmonitor, et nad saaksid jälgida kogu protsessi.
Pittsburgi ülikooli uurijad leidsid, et need inimesed, kes olid varustatud aktiivsusmonitoridega, langetasid vähem kaalu kui teised. Aktiivsusmonitori omanikud kaotasid keskmiselt 3,5 kilogrammi, samal ajal kui need, kes ise oma tegemisi jälgisid, kaotasid keskmiselt 5,9 kilogrammi.
Uuringu läbiviija dr John Jakicici sõnul võis kaalukaotuse suur erinevus olla selles, et aktiivsusmonitoride kasutajad premeerisid end maiustustega rohkem kui teised.


description: Kuigi Eesti inimeste oodatav eluiga tõuseb tasapisi näitab 2015. aasta suremistrend, et iga kümnes mees on 54. eluaastaks surnud, samas naistest on selles vanuses  jäävalt lahkunud vaid üks 25-st, kirjutab statistikaameti  vanemanalüütik Alis Tammur.

title: Surmatrend: iga kümnes Eesti mees on 54. eluaastaks surnud

maintext:
Statistikaameti andmetel oli 2015. aastal Eesti naiste oodatav eluiga sünnimomendil 81,8 ja meestel 73,1 eluaastat, kirjutab statistikaamet. Oodatav eluiga jätkas tõusu ning varasema aastaga võrreldes oli kasv naistel 0,3 ja meestel 0,8 aastat. Kummagi sugupoole puhul elab üks sajast kolmekohalise sünnipäevani.
Oodatav eluiga on inimese keskmine eeldatav eluiga kui suremus jääb selliseks, nagu ta oli vastaval uuringuaastal. Mõistest võib juba eeldada, et see on vanus, milleni inimene keskmiselt peaks elama. Et näitaja muutub igal aastal, siis inimese eluajal pikeneb tema keskmine oodatav eluiga märgatavalt. Näiteks kui praegu eeldatakse, et 2015. aastal sündinud naine elab keskmiselt ligi 82 aastat, siis praegu sama vana naise sünnihetkel (1930ndatel) ennustati talle 56–58 eluaastat.
Oodatava eluea juures on oluline vaadata mehi ja naisi eraldi, kuna elustiilist, tehtavast tööst jms tulenevalt on meeste eluiga reeglina lühem. See ei ole alati nii olnud – veel 19. sajandi keskpaigani sai mees pigem mitu korda pulmi pidada, kuna raske töö ja halvad hügieenitingimused põhjustasid tihti naiste surma pärast sünnitamist. Tänapäeval on olukord muutunud – 2015. aastal 82-aastase naise mees (eeldusel, et nad olid samal aastal sündinud) on juba üheksa aastat surnud, kuid mehe sünnihetkel, 1930ndatel, ennustati talle vaid 51 eluaastat. Järelikult pikenes mehe oodatav eluiga elu jooksul 22 aasta võrra.
Eluiga pikeneb ja rahvastik vananeb
Inimeste oodatava eluea pikenemine on üks osa demograafilisest üleminekust, kus riigi arengu käigus asendub kõrge sündimus ja suremus madala sündimuse ja suremusega – eluiga pikeneb ja rahvastik vananeb. Eestis algas demograafiline üleminek juba ligi 200 aastat tagasi. Taasiseseisvumise järel on oodatava eluea kasv olnud väga kiire. Kui näiteks nõukogude perioodil (1950ndate lõpust 1980ndate lõpuni) oli oodatava eluea kasv meestel 1 ja naistel 3 aastat, siis alates 1991. aastast on see meestel kasvanud 9 ja naistel 7 aastat. Kui veel arvestada, et 1995. aastal oli oodatav eluiga erinevatel põhjustel madalseisus (meestel 60,5 ja naistel 72,8 aastat), siis on kasv olnud veelgi kiirem – vastavalt 12,6 ja 9,1 aastat. Viimase viie aastaga on meeste oodatav eluiga tõusnud 2,2 ja naistel 1,3 aastat.
Meeste oodatav eluiga sünnihetkel. / Statistikaamet
Meeste ja naiste eluea vahe
Eesti meeste ja naiste eluea vahe on suhteliselt suur – taasiseseisvusperioodil on see olnud keskmiselt 10 aastat, aga alates 1995. aastast (mil vahe oli kõige suurem – 12,8 aastat) algas erinevuse vähenemine. 2015. aastal erines sugupoolte oodatav eluiga 8,8 aastat. 1920ndatel ja 1930ndatel oli see 6–8 aastat ja ka nõukogude perioodil jäi enamasti alla 10 aasta.
Kindlasti mõjutavad meeste eluiga ka nende eluviisid. Näiteks on madalama haridusega inimestel oodatav eluiga reeglina madalam, ilmselt saab seda seletada tööga, millega inimesed end elatavad. Eestis läheb kõrgkoolidesse mehi naistega võrreldes tunduvalt vähem. Madalama haridusega meeste tööd on reeglina füüsiliselt rasked ja võib eeldada ka ebatervislikumas töökeskkonnas viibimist (näiteks tolm, mürgised gaasid jne).
Meeste ja naiste oodatava eluea muutus / Statistikaamet
Praeguseks on noorema elanikkonna seas suremusnäitajate sooline erinevus vähenenud, ent vanemaealises rahvastikus on juba eelnevate aegade tulemusel mehi vähem. Seda tõendab kasvõi meeste ja naiste arvulise vahe muutus vanuseti. On teada, et poisslapsi sünnib loodusliku valiku tõttu tüdrukutest rohkem, kuid tüdrukute alalhoidlikumate lapseea mängude ja hilisemate eluviiside tõttu hakkab erinevus vähenema ja mingist vanusest on rahvastikus tüdrukuid rohkem kui poisse – 1990ndate keskpaigas toimus selline muutus rahvastikus 25. eluaasta paiku, 2000. aastal 32. eluaastast ja 2016. aastal on see vanus nihkunud 45. eluaastale.
Kui vanaks ma elan?
Oodatavat eluiga käsitledes ei tohi unustada, et see on statistiline keskmine, mitte isiklikult võetav ennustus. Seda kasutavad kindlustused ja riigieelarve planeerijad, kuid kindlasti ei ütle see kellelegi konkreetselt kui kaua tal on veel elada jäänud. Selles osas on nii halbu kui häid uudiseid. Kui vaadata ellujääjate hulka sünnipõlvkonnas, siis 2015. aasta suremistrendide kohaselt on iga kümnes mees 54. eluaastaks surnud, samas iga viies saab 86 sünnipäeva tähistada ja üks sajast näeb ka oma 98. sünnipäeva. Naised on pikemast elueast tulenevalt paremas seisus. 54. eluaastaks on neist jäävalt lahkunud vaid üks 25-st ning iga viies naine tähistab 91. sünnipäeva. Üks sajast naisest tähistab ka kolmekohalise numbriga sünnipäeva.
Ellujääjad sünnipõlvkonna hulgas. / Statistikaamet
Euroopa keskmiseni on Eestil veel pikk tee minna
Euroopa riikide keskmisega võrreldes on Eesti inimeste oodataval elueal veel pikk tee tõusta. Ka meeste ja naiste näitajate erinevus on silmapaistvalt suur. Meeste oodatav eluiga sünnimomendil oli Euroopa Liidus 2014. aastal 78,1 eluaastat. Riikide kaupa vaadates näeb selget seost oodatava eluea ja riigi elatustaseme vahel – üle keskmise näitajad on vanadel Euroopa riikidel, Ida-Euroopa riigid jäävad keskmisest oluliselt allapoole. Eesti meeste 2014. aasta näitaja (72,4) on EL keskmisest ligi kuus aastat madalam – oleme ka Ida-Euroopa riikide hulgas n-ö tagumises pooles: vaid viiel riigil on meist kehvem näitaja. Euroopa meeste kõrgeim oodatav eluiga on Islandil, Šveitsis, Küprosel ja Itaalias (80,7–81,3 eluaastat), madalaim Lätis (69,1) ja Leedus (69,2).
Meeste oodatav eluiga on tõusnud kõikides Euroopa riikides. Kui Läti ja Leedu trend on suhteliselt sarnane ja siiani muust Euroopast pisut maas, siis Eesti ja Ungari meeste oodatava eluea kasv on olnud mõnevõrra kiirem, kuid Põhjamaade kinnipüüdmine on veel kaugel.
Meeste oodatav eluiga valitud Euroopa riikides. / Statistikaamet
Naiste oodatav eluiga sünnimomendil oli Euroopa Liidus 2014. aastal keskmiselt 83,6 aastat, kõrgeim oli see Hispaanias (86,2) ja Prantsusmaal (86,0) ning madalaim Bulgaarias ja Serbias (mõlemas 78,0). Naiste puhul on Eesti näitaja natuke paremas seisus, olles vaid ligi kaks aastat keskmisest madalam, oleme ühtlasi ka nn Ida-Euroopa seltskonna eesotsas. Ka naiste oodatava eluea näitajate puhul on Eesti alates 2000ndate algusest Lätist ja Leedust „lahku löönud“ ning liigub nüüd pigem koos Tšehhi ja Poolaga. Kõrgemalt arenenud Euroopale Eesti küll läheneb, kuid sinna on veel pikk maa minna.
Naiste oodatav eluiga valitud Euroopa riikides. / Statistikaamet
Meeste ja naiste eluea erinevus oli Euroopa Liidus 5,5 aastat ja neljal riigil jäi see alla nelja aasta. Samas oli neli ka neid riike, kus see näitaja oli poole suurem: Leedus 10,9, Lätis 10,3, Eestis oli see 2014. aastal 9,5 ja Poolas 8,0. Oodatava eluea võrdlusest teiste riikidega saab järeldada muuhulgas seda, et rahvastikuprotsessid võtavad aega ja sarnase sotsiaal-majandusliku taustaga riikides toimuvad muutused sarnaselt. Mõni riik võib oma «riikide rühmast» väljuda ja «liituda» mõne teise rühmaga, kuid see võtab aega ja eeldab ka sotsiaal-majanduslikke muutuste poolest lähenemist neile riikidele.


description: Teisipäeval jäeti Lätis sünnitushaigla juures asuvasse beebikasti taas üks vastsündinud, seekord põhjendas ema oma tegu.

title: Lapse haiglasse jätnud ema põhjendas oma tegu

maintext:
Laps jäeti Jelgava haiglas beebikasti teisipäeval kell 12.15 ning laps oli tulnud ilmale samas haiglas, kirjutab Leta.
Kuu aja jooksul on tegu juba teise vastsündinuga, kes leiti selle haigla hüljatud laste kastist. Arstide hinnangul oli poiss sündinud 16-17. september, ta kaalus 3,6 kg ja oli 51 cm pikk. Vastsündinu juures oli kiri - «Majanduslikel põhjustel ei saa põnni eest hoolitseda. Annan ta teie hoolde. Tänan.»
22. augustil leiti Jelgava haigla beebikastist samuti laps, tegu oli tüdrukuga, kes on endale juba uued vanemad saanud.


description: Kui seni on meedikud streikinud, et endale palka juurde nõuda, siis tänane hoiatusstreik on ajendatud Eesti tervishoiu alarahastamisest.

title: Rahahäda Eesti tervishoius ajas arstid streikima

maintext:
Täna kell 9–10 toimuvad hoiatusstreigid nii haiglates kui ka perearstikeskustes. Streigi ajal on peatatud haiglates plaanilised ambulatoorsed vastuvõtud, uuringud ja protseduurid ning plaaniline töö statsionaaris. Samuti ei tööta tunni aja jooksul perearstkeskused.
Eestis on tekkinud olukord, kus senine rahastamissüsteem ei suuda tagada praegusel tasemel tervishoiuteenust. See tähendab, et ravijärjekorrad pikenevad ja aina enam patsiente satub haiglasse erakorralises seisukorras, sest ei jõudnud plaanilist vastuvõttu ära oodata. Olukorra lahendamiseks on teinud tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski valitsusele ettepaneku, et riik hakkaks tasuma sotsiaalmaksu pensionäride eest.


description: ELi teatajas avaldati komisjoni delegeeritud määrus, millega lisati narkootikumide lähteainete I kategooriasse ained kloroefedriin ja kloropseudoefedriin.

title: Narkootikumide lähteainete hulka lisati kaks ainet

maintext:
Määrus kehtib kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides, sealhulgas Eestis ning jõustub 21.09.2016, kirjutab ravimiamet oma kodulehel.
Alates 2013. aastast on kloroefedriini ja kloropseudoefedriini ELis mitmel korral kasutatud lähteainetena metamfetamiini ebaseaduslikul valmistamisel. Metamfetamiin on sõltuvusstekitav ning tugevatoimeline narkootikum, mille tootmise ja levitamisega on sageli seotud kuritegelikud ühendused.
Euroopa Liidu liikmesriikides teadaolevalt kloroefedriinil ja kloropseudoefedriinil oluline seaduslik kasutusala puudub. Kloroefedriini ja kloropseudoefedriini narkootikumide lähteainete I kategooriasse lisamise eesmärgiks on metamfetamiini ebaseadusliku tootmise tõkestamine Euroopas.
I kategooria narkootikumide lähteainetele kohalduvad ranged kontrolli- ja järelevalvemeetmed. Alates 21.09.2016 on kloroefedriini ja kloropseudoefedriini omamiseks, turuleviimiseks, impordiks, ekspordiks või vahendustegevuseks vajalik taotleda Ravimiametilt narkootikumide lähteainete käitlemise tegevusluba. Täpsem info narkootikumide lähteainete ja nende käitlemise nõuete kohta on leitav siit.


description: Kuigi viimastel aastatel on nii Eesti kui ka maailmas kulutatud suur hulk raha n-ö netiarsti teenuse arendamiseks, siis tegelikult inimesed neti teel end ravida ei taha. Perearsti seltsi juht Diana Ingerainen käis aga välja idee, mis patsiente rõõmustab, kuid meedikuid võib esialgu jahmatada.

title: Perearst käis välja arste üllatava, ent patsiente rõõmustava idee

maintext:
«Eesti ei tohiks eirata maailma kogemust, mis näitab, et kui inimesel on mure, siis ta tahab helistada,» rääkis perearstide seltsi juht Diana Ingerainen erialaseltsi konverentsil. Ta tõi näiteks Suurbritannia, kus kulutati suur summa e-perearstikeskuse loomiseks. «See on suurepärane tööriist, aga kogu see raha ei ole absoluutselt mõjutanud perearstide töökoormust, sest mures inimesed tahavad helistada. See lihtsalt on nii,» rääkis perearst.
Nii käiski Ingerainen välja idee, et senise perearsti infotelefoni asemel võiks Eestis võiks tekkida 40 000 - 50 0000 inimest hõlmav valvepiirkond. «Meil peaks telefonivalve, kus helistaja tuvastatakse ja temaga suheldakse hästi isiklikult, kasvõi pöörduda küsimusega: «Tere, Eevi, mis sul mureks on?»» rääkis Ingerainen.
Kogenud tohtri sõnul oli perearsti nõuandetelefon omal ajal väga tore idee, aga nüüd peaks tekkima isikustatud küsimise võimalus. «See aga tähendab, et vastajal on nähtavad helistaja olulisemad diagnoosid ja ravimid, et ta saaks inimest nõustada lähtuvalt tema tervisest,» selgitas Ingerainen.
Arsti hinnangul on Eestis uuele tasemele edasi liikumiseks kõik vajalik olemas, on vaid vaja kokku leppida. Perearstide juht möönis, et esialgu on arstidel raske selle mõttega harjuda. «Aga patsiendid nagunii võtvad meiega kontakti,» veenis ta oma kolleege.
Ingeraineni sõnul näitavad uuringud, et kõige enam vajatakse sellist teenust kuni kella 20ni, siis hakkab koormus langema kuni kella 22. Kella kuue ajal hommikul hakatakse taas arstile helistama.
Kogenud perearst ei usu, et uus nõustamisteenus vähendaks perearstide või erakorralise meditsiini osakondade koormust. «See on nagu loodusseadus, et kui Ingerainenil on aeg vaba, siis see võetakse ära,» sõnas tohter. «Mina usun sellesse, et kui ma nõustan inimest ja tean tema tausta rohkem, siis on nõustamine kvaliteetsem,» lisas ta.
Ingeraineni hinnangul ongi Eesti probleem see, et tervishoius räägitakse koormustest, rahast, aga inimene on sellesse süsteemi ära kaotatud. «Me peaksime mõtlema, mida see meie inimesele annab,» sõnas Ingerainen.


description: Värskest statistikast selgub, et eelmisel aastal lõpetas tegevuse küll 25 hambaraviasutust, kuid kokkuvõttes on Eestis nüüd siiski üks hambakliinik rohkem kui varem.

title: Mullu pandi kinni veerandsada hambaraviasutust

maintext:
Tervisestatistika ja terviseuuringute andmebaasis avaldati 2015. aasta statistika iseseisvate tervishoiuasutuste kohta ning eraldi ülevaade hambaraviteenust osutavatest asutustest ja nende teenustest.
Eestis tegutses 2015. aasta lõpu seisuga kokku 519 hambaraviteenust pakkuvat asutust, mida on ühe võrra rohkem kui aasta varem. Nende hulka on arvestatud ka hambaravikliinikute filiaalid või muu tervishoiuasutuse juures tegutsevad hambaraviosakonnad, mis moodustasid kümnendiku (57 allüksust) kõigist hambaraviteenuse osutajatest. Veidi üle 40 protsendi asutustest tegutseb Tallinnas ning kümnendik Tartus. Aasta jooksul lõpetas või peatas tegevuse 25 ning alustas või taasalustas 26 hambaraviasutust.
Proteesimise ja kirurgia teenust pakkuvate asutuste arv jätkas viimaste aastate väikest kasvu. Samuti suurenes nende asutuste arv, kus on võimalik kohapeal röntgenuuringuid teha. Proteesitöid tegid 2015. aastal kaks kolmandikku, kirurgilisi protseduure umbes 40 protsenti ning röntgenuuringuid ligi 80 protsenti kõigist hambaraviasutustest. Kümnendik asutustest pakkus ortodontiateenust.
2015. aasta lõpu seisuga tegutses Eestis 1378 iseseisvat tervishoiuasutust, sealhulgas 55 haiglat, 464 perearstiabiasutust, 462 hambaraviasutust, 279 eriarstiabiasutust ja 118 muud asutust. Eelmise, 2014. aastaga võrreldes on juurde tulnud kaheksa eriarstiabi- ja viis õendusabiasutust, tervishoiuteenuse pakkumise lõpetas kolm haiglat.


description: Kui seni on tulnud soovijatel üsnagi kulukas papilloomviiruse vaktsiin ise kinni maksta, siis 2018. aastast lisatakse riiklikusse immuniseerimisekavasse tüdrukute vaktsineerimine emakaelavähi vastu.

title: Riik hakkab maksma emakakaelavähki ennetavate vaktsiinide eest

maintext:
Euroopas on emakakaelavähk rinnavähi järel sageduselt teine vähivorm naiste hulgas ning seda esineb üha noorematel naistel. Papilloomviiruse (HPV) vaktsiini eesmärk on haigust ennetada.
HPV levib seksuaalsel teel, mistõttu on sellest kõige rohkem kasu tüdrukutele, kes pol veel sugueluga alustanud. «Võimalus, et tütarlapse on juba enne seda HPV-ga nakatunud, on imepisike,» lausus sotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna nõunik Martin Kadai.
Seetõttu on vaktsiini sihtrühm tütarlapsed vanuses 12 kuni 14 aastat, kes pole tõenäoliselt veel sugulises vahekorras olnud. Vaktsineerida võib ka vanemaid tütarlapsi, kuid sel juhul on vaktsiini efektiivsust madalam, sest tõuseb tõenäosus, et selles vanuses ollakse alustanud seksuaalelu.
Kadai sõnul pole Eestis praegu veel täpset skeemi paika pandud, mis vanuses tüdrukuid vaktsineerima hakatakse, kuid tõenäoliselt vaktsineeritakse iga-aastaselt ühte sünnikohorti, näiteks 12-aastaseid.
Paljud riigid on kasutanud sarnase süsteemiga alustamisel ka catch up-meetodit, mille järgi vaktsineeritakse esimestel aastatel lisaks kindlas vanuses neidudele ka vanemaid sihtrühma kuuluvaid tütarlapsi. Näiteks vaktsineeritakse programmi alustades lisaks 12-aastastele ka 13-16aastaseid neidusid.
Emakakaelavähi leviku olulist vähenemist võib märgata tõenäoliselt alles paarkümmend aastat pärast laialdasemat vaktsineerimisega alustamist.
Kaks vaktsiiniannust
Vaktsiinid ostetakse riigieelarve rahadest, haigekassa nende eest ei tasu. Haigekassa maksab vaid tervishoiuteenuse osutajale, näiteks pereõele, kes lapsele süsti teeb.
Kadai sõnul toetutakse vaktsiinide puhul kulutõhusese analüüsidele. Teiste riikide eeskuju näitab, et ka kulutõhusese osas on peamine tagada põhisihtgrupi vaktsineerimine. 2011. aasta kulutõhususe analüüs ei olnud Kadai sõnul väga toetav: sel ajal oli tarvis iga sihtgruppi kuuluva tüdruku vaktsineerimiseks kolme vaktsiiniannust. Praeguseks piisab aga vaid kahest, mis vähendab ka summat, mis vaktsiinide eest oleks tuleb välja käia.
Tuginedes praegu kalkuleeritavale jaemüügi hinnale, oleks ühe sünnikohordi vaktsineerimise hind aastas 1 miljon kuni 1 200 000 eurot. Täpsem hind sõltub sellest, milline on vaktsiini hind riigihankel.
Teavitamine on oluline
Kadai hinnangul on HPV vaktsiini puhul väga oluline osa teavitustööl. Tema sõnul peetakse Eestis jätkuvalt oluliseks väikelaste vaktsineerimist, kuid levinud on valearvamus, justkui teismelisi või täiskasvanuid ei tuleks vaktsineerida.
Ka esinevad seoses selle vaktsiiniga emotsionaalsed tõrked. Näiteks lapsevanemad, kelle hinnangul on nende 12-aastane laps liialt noor, et teda peaks kaitsma sugulisel teel leviva nakkuse eest. Mõnes riigis ongi laialdasem HPV vaktsiini kasutamine seetõttu läbi kukkunud, sest vanematel on õigus keelduda oma lapse vaktsineerimisest.
Üks näida vaktsineerimise läbikukkumisest pärineb Jaapanist, kus seostati HPV vaktsiini kõrvaltoimega ning lõpetati vaktsineerimine. Tegemist oli aga hoopis juhusliku kokkusattumusega ning kõrvaltoime ei olnud seotud vaktsiiniga. Riik ei suutnud aga vaktsineerimist taaskäivitada ning inimestele jäid siiski kõhklused vaktsiini kõrvaltoime osas, kuigi nendeks ei olnud alust. Kadai hinnangul valiti probleemi käsitlemiseks vale käitumismuster.
Ka ei läinud hästi Lätis käivitatud sarnasel vaktsineerimise programmil, sest vaktsineeritud inimestega hõlmatus jäi tagasihoidlikuks. Peamise probleemina toodi välja tervishoiutöötajate poolehoiu puudumine vaktsineerimisega alustamiseks. «Siin on eripära – kui vaktsineerimisega alustada, tuleb suhelda huvigruppide ja eriala spetsialistidega, et ka nendepoolne nägemus oleks positiivne,» lausus Kadai ja lisas, et Eestis seda probleemi tekkida ei tohiks, sest alates vaktsiini algusaastatest on selle riiklikusse immuniseerimiskavva lisamisest räägitud.
«See on nn tundlik vaktsineerimine, kui teadlikkus ja teavitustöö pole piisav, võib juhtuda, et vaktsineerimine ei saavuta piisavat hõlmatust,» rääkis Kadai. Spetsialisti sõnul on väga hea hõlmatus on näiteks riikides, kus 80 protsenti tütarlastest on emakaelavähi vastu vaktsineeritud. «Kui hõlmatus on alla 60 protsendi, siis see ei ole edulugu,» lisas ta.
Kõrge hõlmatus vähendab ka viiruse levikut, kuid eelkõige on Kadai sõnul vaktsineerimise eesmärk tuua vaktsineeritavale isiklikku kasu – hoida ära emakakaelavähk ja teised vähivormid, mida HPV tüved põhjustada võivad.
Euroopa Liidu riikidest ei ole praegu lisanud riiklikku immuniseerimiskavasse kolm riiki: Poola, Leedu ja Eesti.


description: Kuigi viirusnakkustesse haigestumine on alanud ja tõusuteel, püsib see eelnevate aastate graafikus ning erakorralist hingamisteede viirusnakkuste levikut ei ole.

title: Terviseamet: erakorralist hingamisteede viirusnakkuste levikut ei ole

maintext:
Gripiviiruseid veel ringluses ei ole, kirjutab amet oma sotsiaalmeedia kontol. Samas rõhutab amet, et gripp tulemata ei jää ning seetõttu tasuks end selle vastu vaktsineerida. Terviseamet soovitab küsida vaktsineerimisvõimaluse kohta oma tööandjalt või perearstilt.
«Kui vaktsineerimisega hiljaks jääd, võib vaktsiin apteekidest otsa lõppeda, nagu juhtus eelmisel aastal,» hoiatab amet ja soovitab olla gripist kiirem ning vaktsineerida end esimesel võimalusel, et vältida tulevikus hirmu ja paanikat gripi ees.