description: Tartu kaasava eelarve hääletusel said kõige rohkem hääli ajaloolise tallihoone katuse ja Aparaaditehase taskupargi ideed.

title: Vaata, millisteks kujunesid Tartu kaasava eelarve hääletustulemused!

maintext:
6.-12. oktoobrini toimunud Tartu kaasava eelarve hääletamisel anti kokku 8211 häält 4178 hääletajalt. Kõige enam hääli said idee nr 2 «Ajaloolise tallihoone katusekatte rekonstrueerimine» (1695 häält) ja idee nr 3 «Aparaaditehase taskupark» (973 häält).
Hääletamas käinud tartlaste arv oli Tartu kaasava eelarve neljaaastase ajaloo suurim, mis on 5,2 % hääletajate koguarvust (16-aastaseid ja vanemaid elanikke on Tartus umbes 80 000). Samuti tehti viimasel päeval ühe päeva jooksul hääletanute rekord - 1038 inimest. Tartu raekoja infokeskuses hääletas 598 tartlast.
Võrdluseks: 2015. aastal oli hääletajaid 3772 (4,7% hääletajate koguarvust), kes andsid 6929 häält.
Ideede pingerida:
Idee nr 2 Ajaloolise tallihoone katusekatte rekonstrueerimine (1695 häält)
Idee nr 3 Aparaaditehase taskupark (973 häält)
Idee nr 15 Multifunktsionaalse 4 aastaajal kasutatava spordipargi rajamine Dendroparki (563 häält)
Idee nr 4 Emajõe kallas linlastele lähemale (558 häält)
Idee nr 18 Raudteeäärne inimsõbralikuks ja rõõmsaks (371 häält)
Idee nr 21 Sõiduteede ristmikud lastele ohutuks (352 häält)
Idee nr 8 Karlova puhkeala (351 häält)
Idee nr 7 Kaks turvalist ja mahukat rattaparklat bussi- ja raudteejaama (341 häält)
Idee nr 24 Vaba aja veetmise ja sportimise võimaluste laiendamine Annelinnas (303 häält)
Idee nr 19 Spordipark Raadile (271 häält)
Idee nr 11 Koerte jalutusplats (259 häält)
Idee nr 17 Platvormid Emajõkke kesklinna piirkonnas (253 häält)
Idee nr 23 Tartu Ronimistorn (246 häält)
Idee nr 10 Keerdtrepp Sõpruse sillalt jõe äärde (237 häält)
Idee nr 12 Kõnniteed Tamme pst-le (231 häält)
Idee nr 16 PAI - Pirogovi Avalik Instituut (226 häält)
Idee nr 22 Tamme Staadioni parkla (203 häält)
Idee nr 25 Välivõimla Vaksali Karu parki (137 häält)
Idee nr 1 Aastaringse emotsionaalse rekreatsiooniala loomine Emajõe kaldapealsel (133 häält)
Idee nr 5 Georg Hackenschmidti ausamba püstitamine (126 häält)
Idee nr 20 Suur roosa jänes (100 häält)
Idee nr 13 Linnadžungel koos parkuuriväljakuga (85 häält)
Idee nr 6 Helisillad (74 häält)
Idee nr 14 Linnaosade piirid kokkuvõtval tahvlil (68 häält)
Idee nr 9 Kartuli karussell (55 häält)
Igal hääletajal oli nädala jooksul võimalik valida 25 kaaslinlaste esitatud idee vahel ja anda kuni 3 häält.
Vastavalt kaasava eelarve tingimustele viiakse 2017. aastal ellu vähemalt kaks enim hääli saanud ideed. Ühe idee maksumuse ülempiiriks on 75 000 eurot. Kokku on kaasava eelarve kogusummaks 150 000 eurot.
Kevadel alanud kaasava eelarve protsessi esitati 87 ideed, millest aruteludele jõudis 42 ja hääletusele 25 ideed. Kaasava eelarve eesmärgiks on parandada kogukondadevahelist koostööd, tutvustada linlastele eelarve koostamise põhimõtteid ning midagi reaalselt ellu viia.


description: Tähistamaks Miina Härma gümnaasiumi 110. sünnipäeva, kogunes koolipere täna hommikul Raekoja platsile, et teha läbi linna üks meeleolukas rongkäik.

title: Galerii: Miina Härma gümnaasium tähistas väärikat sünnipäeva rongkäiguga

maintext:
Härma kool tegi poistest inimesed
See juhtus kas teise või koguni esimese klassi lõpus – ja aeg oli siis 1970ndate algus –, kui leidsime viie-kuue poisiga, kes kõik nüüd elus mõjukatel kohtadel – kes Ameerikas arst, kes Eestis kohtunik –, et kultuuriline harimine pole meile vajalik. Olime ju niigi nõukogude aja eliitkooli, Tartu 2. keskkooli, nüüdse Miina Härma gümnaasiumi kasvandikud.

fasttext_language: et


description: Konrad Mäe ateljee avas nädala lõpus Mikkeli galeriis (Tähe 39) näituse suvistest piltidest, mis on tehtud Lõuna-Eestis. Silma paistab hea värvikäsitlus. Seda laiendab väljapanek Atlantises, kuhu hakatakse ateljee eestvedaja Martti Ruusi sõnul pilte üles panema kümnekonna päeva pärast.

title: Värv tuli näitustele tagasi

maintext:
Konrad Mäe ateljee tegevust kommenteerib kirjanik Indrek Hirv
Indrek Hirv Tartu raekoja saalis tänavu kevadel oma reisi- ja kunstiraamatu "Tartust Pariisi ja tagas" esitlusel. / Kristjan Teedema
Tähelepanelik näitusekülastaja on kindlasti mäganud, et Tartu aastalõpunäitustele on viimastel aastatel värv tagasi tulnud. Ei, mitte labane või suurustlev, vaid vaikne ja loomulik, pallaslik, kui kasutada sõna, millest eesti näitusekülastaja ikka veel aru saab.
See prantsuse impressionismist sündinud värvikäsitlus valitses eesti kunsti suures laastus kogu möödunud sajandi, Konrad Mäe Tartusse tulekust peale, jäi siis 1970. ja 1980. aastatel peamiselt Tartu kanda ning suri 1990. aastatel hoopis välja. Ainult Imat Suuman hoidis seda veel – kuutõbise järjekindlusega. Sellel sajandil on pilt tasapisi muutuma hakanud, haritud suhtumine värvi on Tartu näitustele tagasi tulnud, ulatudes vahel isegi kolmandikuni väljapaneku kogupinnast.
Kes siis on need, kellest ma siin räägin? Andres Sütevaka, Evi Gailit, Peeter Krosmann, Maris Tuuling, Margus Meinart, Alo Aarsalu – et esimesena meeldetulevaid mainida. Kõik nad ei ole oma pilte Mikkeli galeriisse praegu küll välja pannud, aga kõik nad on Heldur Viirese õpilased Konrad Mäe ateljeest.
Ateljee ise loeb oma vanust 1988. aastast, on suuremal või vähemal määral kujundanud vähemalt saja maalija käekirja ning jätkab seda vaikselt ent järjekindlalt ka tänavu. Sel sügisel veab õppetööd Andres Rõhu, Kaja Kärneri ja Heldur Viirese õpilane ateljee algusaastatest peale. Heldur Viires ise astub ateljeest aeg-ajalt läbi, hoiab kätt pulsil. Sügise jooksul võetakse ka mõni uus õpilane juurde.


description: Pühapäeva, 2. oktoobri öösel sai politsei väljakutse Luunja valda Kabina külla, kus esialgse info kohaselt oli 33-aastasel alkoholi tarvitanud naisel tekkinud teda Tartu linnast koju sõidutanud taksojuhiga arusaamatus taksoarve maksmise pärast.

title: Sõnelus taksoarve pärast päädis naiskliendile pipragaasi näkkulaskmisega

maintext:
Esialgse info järgi ei olnud taksoga sõitnud naisel arve tasumiseks piisavalt raha ning ka taksojuhil ei olnud kliendile tagasiandmiseks vahetusraha. Raha pärast tekkinud sõnelus päädis sellega, et taksot juhtinud mees lasi autost väljunud naisele pipragaasi näkku.
Peale pipragaasi laskmist lahkus taksojuht sündmuskohalt. Kannatanule kutsutud meedikud vaatasid naise üle ning osutasid talle esmaabi.
Sündmuskohale saabunud politseinikud ümbrusest kirjeldustele vastavat taksot ei leidnud, ka ei osanud kannatanu täpselt nimetada taksofirmat, mille teenust ta koju jõudmiseks kasutas. Küll aga leidsid politseinikud tänavalt naabrite abiga kannatanu rahakoti, millest oli kadunud 80 eurot ja 19 USA dollarit.
Politsei jätkab juhtumi uurimist ning selgitab selle täpsed asjaolud kriminaalmenetluse käigus.


description: Riigi ilmateenistuse sünoptik Helve Meitern ütles, et tõenäoliselt on eilne lumi tänaseks sulanud. «Ehk kolmapäeva hommikul on veel alles, aga edasi läheb ilm soojemaks ja lumi sulab ära,» ütles ta.

title: Ilm keerab soojemaks tagasi

maintext:
Tõravere ilmajaama andmetel oli lumikatte paksus eile hommikuks kuus sentimeetrit.
Hiline esimene lumi
ESIMENE LUMI. Ööl vastu teisipäeva Tartus maha sadanud lumi peaks olema hiljemalt täna õhtuks sulanud ning uut lumesadu ilmateenistuse sünoptikud lähipäevadeks ei ennusta.
Meiterni sõnul peaks neljapäevast alates tulema enamik sademeid vihmana ja õhutemperatuur tõuseb.
«Otseselt lund vähemalt lähiajal ei luba,» rääkis ta. «Öötundidel, kui õhutemperatuur on nullilähedane, võib tulla natuke lörtsi, siis püsib ka libedus. Aga päeval on kindlasti plusskraadid.»
Meitern nentis, et oktoobri lõpus pole esimene lumi midagi erakordset. «Tänavu ongi esimene lumi natukene hilisemaks jäänud, sest meil on sel ajal olnud isegi suuri lumetorme,» ütles sünoptik. Tema meenutusel sadas 2003. aasta oktoobri lõpus Tallinnas ja kogu Eesti põhjarannikul maha väga suur kogus lund.
Klimatoloog Ain Kallise sõnul võib erakordseks pidada seda, kui esimene lumi tuleb kuu aega varem. «Kui lumi tuleb juba septembris, on see küll midagi sellist, mis tuleks eraldi kirja panna,» lausus ta.
Kallise vaatlusandmete järgi on esimene lumi kõige varem maha sadanud 25. septembril, nii juhtus 2013. aastal. 26. septembril tuli Põhja-Eestis lumi maha 1986. aastal. Kummalgi korral ei jäänud valge vaipkate aga kauaks püsima. See-
eest 1992. aastal tuli Kundas ja Jõhvis esimene lumi 24. oktoobril ning jäi maha kogu talveks.
Lumikatte püsimise rekord pärineb aastast 1921, kui lumi tuli maha 25. oktoobril ning püsis 29. aprillini ehk 186 päeva.
Milliseks kujuneb tänavune talv, ei julge klimatoloog pakkuda. «Kõhutunne ütleb, et eriti hull ei tohiks tulla. Kui külmemaks läheb, siis pigem jaanuaris, aga mitte lähiajal,» arvas Kallis. Klimatoloogina ei tegele ta enda sõnul ennustamisega, vaid vaatab tagantjärele, mis on sündinud ja kas ennustus läks täppi.
Kaks versiooni
Helve Meiterni sõnul on eeloleva talve kohta tehtud kaks pikemat ilmaennustust, mis jagunevad kahte leeri.
«Ühed ütlevad, et tuleb külm talv. Selle aluseks on see, et merevee tase on madal ja kõikide loodusmärkide järgi tuleb külm talv.,» rääkis Meitern. «Teine asi on ka see, et kui ida- ja kirdetuuled jäävad püsima, tugevneb Siberi kõrgrõhkkond ja tuleb tõesti külm talv.»
Teise ennustuse järgi, mida kinnitavad Meiterni sõnul nii Euroopa kui ka globaalmudel, tuleb talv keskmisest soojem. Eriti talve teine pool. «Võib-olla jaanuaris on külmem, aga pärast seda pakuvad globaalmudelid tõesti soojemat talve,» ütles sünoptik.
Soojem talv ei tähenda siiski seda, et veebruaris võiks valitseda plusskraadid. «Külma tuleb ikka kuni viis miinuskraadi. Sekka mõned üksikud külmemad päevad, aga valdavalt nullilähedane temperatuur,» lausus Meitern.
Lähiajal pole oodata ka suuremat lumesadu. «Kui uued madalrõhkkonnad tulevad loodest, tähendab see, et sadu algab vihmana ja läheb hiljem üle lumeks,» selgitas Meitern. «Aga kui lõuna poolt, nagu oli teisipäeval, siis algab sadu lumena ja läheb üle vihmaks.»
Tema sõnul ei näita ilmakaardid püsivama lumikatte teket enne novembri teist poolt.


description: Neljapäeva, 27. oktoobri õhtul kella 19.15 ajal pidas turvamees Tasku kaubanduskeskuses kinni kaks omavahel rüselenud meest. Sündmuskohale saabunud politseinikud selgitasid, et 34- ja 37-aastase mehe vahel oli tekkinud tüli ühe naise pärast, mille käigus mehed teineteisele kallale läksid.

title: Mehed läksid kaubanduskeskuses naise pärast kaklema

maintext: Kuna kõik tüli osapooled olid joobes ning juhtunu osas adekvaatseid vastuseid anda ei osanud, siis toimetas politsei esiti arestimajja kainenema nii kaks meest kui ka nendega kaasa olnud 33-aastase naine. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.


title: Milline on maailma kõige halvem lennujaam, kus ööbida?

maintext:
Hiljutise Sleeping in Airports uuringu kohaselt on kõige ebameeldivam ööbida Saudi Araabias asuvas Jiddahi linna lennujaamas.
Reisijad kaebasid, et Jiddahi Rahvusvahelises lennujaamas on vähe istekohti ja samal liiga palju inimesi. Põrandad on aga räpased.
Londoni Lutoni lennujaama lendavad mitmed odavlennufirmad ning kahjuks on seal üsna vähe kohti, kus magada. Positiivse poole pealt märgiti, et seal on võimalik ööpäevaringselt süüa osta.
Reykjaviki lennujaamas on aga üleval sootuks sildid, mis keelavad magamise.
Veneetsia Marco Polo lennujaama kohta öeldi, et seal on istmed üsna ebamugavad. Sealjuures kontrollitakse keset ööd, kas kõigil lennujaamas magajatel on ikka lennupilet.


title: ELUNIPP: kuidas pikendada odava mööbli koospüsimise aega?

maintext:
Sahtlite esipaneelid tulevad sahtlit avades küljest, kapiuksed kukuvad eest ja sahtlipõhjad alt, käepidemelt kulub paarikuulise kasutamise järel värv maha, mööblitükki nihutades murduvad nurgad ja iluliistud ...
Kes on kunagi hankinud koju odavat (Poola?) pappmööblit (ju on saepurugi liiga kallis), sellele on eelnev nimekiri väga tuttav. Redditi elunippide rubriigis on Laslopaniflex käinud välja ühe väikese triki, mis aitab vähemalt mõnd neist juhtumitest vältida või edasi lükata.
"Puiduliim odava mööbli ühenduskohtadel aitab kaasa nende märksa pikemale vastupidamisele," märgib ta. "Eriti esemetel, millel on liikuvaid osi nagu sahtlid ja uksed. Laksa kokkupanemise ajal neile natuke puiduliimi ja need kestavad palju kauem."
"Puiduliim – side, mis ühendab. Mu tööõpetuse õpetaja tavatses alati nii öelda," on nõustunud Aspensgrove.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Aasta Ja Kuu Vanune Beebi
Ökki Sobiks Kõhubeebi Paremini

description: Briti perekonna puhkus Küprose viietärnihotellis lõppes nukralt, kui nende 15kuune beebi sai nakkuse ja oli kaetud jubedate villidega.

title: PUHKUS LÕPPES NUKRALT - 15kuune beebi oli kaetud kohutavate villidega


description: Sajad ja tuhanded inimesed ootasid ja ootavad sel nädalal rehvivahetustöökodades närviliselt oma järjekorda. Sajad ja tuhanded Eesti mehed vedasid aga teisipäeva õhtul peale tööd keldrist välja velgedel talverehvide jooksu ning asusid rataste vahetamise tööle. Väga paljud võtavad selle töö ette algaval nädalavahetusel. Aga mida teha, kui suvise jooksu mutrid-poldid on vahepeal totaalselt kinni roostetanud?

title: SELLE NÄDALA HITT-NIPP: kuidas saada lahti kinniroostetanud veljemutreid või -polte?


description: Õhtuleht Reis avaldab igal nädalal mälumängu mõne maailma riigi või linna kohta. Vasta küsimustele ja saa teada, kui palju tead nii kaugetest maadest kui ka naaberriikidest. Sel nädalal küsime: kui palju tead Egiptusest?

title: MÄLUMÄNG | Kui palju tead Egiptusest?


description: Uuenenud Zafira arvustamist peab paratamatult alustama vaatega minevikku. Kui Zafira esimene põlvkond aastal 1999 (jah, tõsi, eelmisel aastatuhandel!) valmis sai, põhjustas see paraja maavärina. Varem polnud kellelgi läinud korda (või polnud keegi tõsiselt proovinudki) mahutada kompaktklassi mahtuniversaali sisse seitset istekohta.

title: PILK PEALE, KÄSI KÜLGE: uuenenud Opel Zafira sai moodsama väljanägemise

maintext:
Asja teeb eriti irooniliseks tõik, et General Motorsi kontserni kuulunud Opelil aitas Zafirat konstrueerida Porsche. Toona ei kuulunud see veel Volkswageni kontsernile, ehkki kaks firmat olid omanikusuhetega seotud. Saladused igatahes ei lekkinud.
Kerime aja kiirest edasi aastasse 2016. „Uus“ Zafira tähendab, et 2011. aastast tootmises olevale kolmanda põlve mudelile tehti esimene põhjalik facelift. See on kahtlemata mõistlik tegu. Zafira C „näoilmet“ kujundanud tohutud bumerangukujulised esitulepatareid võisid aastal 2011 tunduda moodsad ja trendikad, ent mõjuvad kõigest viis aastat hiljem pentsiku liialdusena.
Aja jooksul on Zafira muudkui pikemaks veninud ja jõudnud nüüdseks 466 sentimeetrini (Zafira A: 431 cm). Potentsiaalsete konkurentidega võrreldes on Zafira seega suurem kui enamik kompaktklassi mahtuniversaale, jääb aga alla keskklassi omadele.
Platseerumine eikellegimaale võib aga olla hea müügiargument. Samas, kui kahe esimese põlvkonna puhul oli Flex7 alati autoga kaasas, siis Zafira C-st on olemas nii viie- kui ka seitsmeistmelised versioonid (hinnavahe umbes 2300 eurot). Tõsi, Edition- ja Innovation-varustuses on istekohtade arvule lisaks teisigi erinevusi.


description: Mantry.com-i originaalretsept näeb ette ahjuribide valmistamise suitsupipra-burbooni grillkastmega, aga kuna seda meie kaubandusvõrgus tõenäoliselt saada pole, võiks proovida retsepti selle Kentucky viski maitselise BBQ-kastmega.

title: Burbooniribid


description: Internetis levib šokeeriv videoklipp, milles on näha, kuidas kaks meest ründavad lennujaama töötajat, sest jäid lennule hiljaks.

title: ŠOKEERIVAD KAADRID | Kaks meest lihtsalt ründasid lennujaama töötajat…


title: KUI NÄOKARVADEST ON VILLAND: valutu viis hipsterihabemest vabanemiseks

maintext:
Halvim, mida saad endale teha, on see, kui lähed karuhabemelt otse üle puhtaksraseeritud näole. Kui oled habet kasvatanud üle kuu, siis peaksid seda kärpima aegamööda. Esmalt kasuta trimmerit, et lõigata habe lühikeseks tüükaks ja siis jäta see nädalaks rahule – enne, kui asud nägu puhtaks raseerima.
GQ teatel on moelavadel sel hooajal habemeid vähe näha ja pigem on trendiks kujunemas vabamad ning sagrisemad soengustiilid. Ehk: moemaailm näib olevat alustanud mässu viimastel aastatel väga hoogsalt möllanud habemekandmise vastu. Puhuks, kui sinagi tahad käia trendidega kaasas või on sul habemest lihtsalt – otseses või kaudses mõttes – kõrini, õpetab džentelmenide väljaanne spetsialistide abil selle kõige valutumat mahaajamise viisi.
Hea nahk on sama oluline kui korralik raseerimine, sestap hoolitse selle nädala jooksul näonaha eest: koori seda ja niisuta. Pea meeles, et su habeme all olev nahk pole loodusjõudusid mõnd aega kogenud ehk siis sa paljastad ta väga tundlikus olekus.
Leia hooldusvahendeid, mis sisaldavad sandlipuud ja nelki. Nelk töötab antiseptikuna ja tuimestab nahka enne raseerimist õrnalt. Sandlipuu aitab vältida karvade sissekasvamist.
Ära kiirusta
Kui asud nädal hiljem raseerima, siis on kõige olulisem võtta selleks aega. Näiteks võiks seda teha pühapäeva õhtupoolikul, kui sa ei pea tööle kiirustama.
Võta puhas flanellrätik, niisuta seda, pane see suletavasse kilekotti ja seejärel külmkappi. Miks, selleni jõuame hiljem.
Ettevalimistused raseerimiseks
Enne, kui sirutad žileti järele, vajab nahk koorimist. See võtab maha surnud naharakud ja aitab karvad raseerimiseks kenasti püsti ajada.
Enne raseerimist käi kuuma duši all, see pehmendab tüügast.
Habemeajamisvaht kanna nahale harjaga – nii kandub vaht nahale ühtlaselt ja ka valmistab karvad ette. Kui vaht on õigesti nahale kantud, peaksid karvad turritama läbi vahukihi.
Raseeri pikikarva
Ära mine liiga uljaks. Paljud tahavad raseerida vastukarva, et saada juba esimesel korral nahale kõige lähedasemat raseerimistulemust, aga nahk on õrn ja esimestel kordadel peaks raseerima pikikarva.
Spetsialistid ütlevad, et võimalusel võiks kasutada üheainsa teraga raseerijat. Nahk on ju tundlik ja kui sa teeb kaks tõmmet kolmeteralise raseerijaga, siis sisuliselt kraabid sa oma nägu kuus korda.
Raseerides pinguta nahka
Misiganes piirkonda sa ka ei raseeriks, kasuta teist kätt selleks, et nahka pingule tõmmata – sisse lõigata on palju tõenäolisem siis, kui nahal pole piisavalt pinget.
Pärast raseerimist
Kõige olulisem on, et sa ei kuivataks nägu kuiva rätikuga. See põhjustab verevoolu nahka, mis tekitab punetust ja veretäppe. Ka kanna lõdva kaelusega särki, et miski vastu su nahka ei hõõruks ega seda ärritaks.
Iroonilisel kombel on aftershave üks halvimaid asju, mida nahale peale raseerimist panna, kuna see on alkoholi baasil ja sisaldab suures koguses lõhnaaineid – ja mõlemad ärritavad nahka. Pigem pihusta seda kehale või juustesse. Parim asi on raseerimisjärgne jahutav losjoon naha rahustamiseks ja seejärel palsam kaitsmiseks.
Losjooni peaks nahale kandma siis, kui see on veel niiske ja vahendit õrnalt kätega peale patsutades. Nahale hõõruda seda ei tohiks.
Istu ja rahusta nahka


title: Kui tihti võiks mees ja naine seksida?

maintext:
Seks on väga sageli suhete olulisemaid osi. Liiga palju? Mitte piisavalt? GQ vahendab vastuseid raamatust "A Geek Guide to Life" ("Nohiku teejuht ellu"). Pole mingi saladus, et enamik paare armastab seksi – on see ju füüsilise läheduse ülim vorm. Niisiis võib sulle andeks anda, kui arvad, et mida rohkem seksite, seda õnnelikumad sina, su partner ja suhe on. Aga Toronto ülikooli uuring näitab, et nii see päris pole. Teadlased analüüsisid ligi 25 sajandi jagu küsitluste tulemusi, vastused olid saadud enam kui 25 000 ameeriklaselt ajavahemikus 1989-2012. Küsitlustes uuriti suhtes olevatelt inimestelt, kui sageli nad seksivad ja kui õnnelikuks end peavad.
Uurimuse üldine tulemus: seksuaalsel õnnelikkusel on oma haripunkt (või orgasm, kui peate just nii...). Enamik kord nädalas seksivad paare olid üsna õnnelikud, aga inimeste üldine õnnelikkus ei näinud sagedasema seksiga kasvavat. See ei sõltunud ei soost, vanusest ega suhte pikkusest. Kui inimestelt küsiti, kui palju seksi on "piisav", siis oli keskmine vastus, et viis korda kuus.
2015. aastal palusid teadlased 32 abielupaarist 64-st oma seksuaalvahekordade hulk mõneks ajaks kahekordistada. Keskmiselt suutsid paarid seksida senisest 40% rohkem. Uuringu tulemused näitasid, et nad polnud seeläbi kuidagi õnnelikumad. Enamgi veel, nad leidsid, et tunnevad end vähem energilisena ja seks on varasemast kehvem. Miks nii? Toronto teadlased leiavad, et liiga palju seksi viib "seksi tahtmise ja nautimise kahanemiseni". Teisisõnu: sa tüdined natuke, kui saad head asja liiga palju. See võtab seksist ootusärevust, põnevust ja kirge ära. Teadlased võtsid inimeste õnnelikkuse uurimisel arvesse ka nende sissetulekuid. Alla keskmise teenivad inimesed olid üldiselt vähem õnnelikud. Samamoodi olid vähem õnnelikud inimesed, kes seksisid vähem kui korra kuus – võrrelduna inimestega, kes tegid seda korra nädalas.


title: LIHTNE ELUNIPP: pane oma nutiseadmed beebimonitorina tööle

maintext:
"Kasuta Google Hangouts'i või Skype'i odava beebijälgimise meetodina," soovitab Redditi elunippide rubriigis GizMo.
"Paljudel inimestel on tänapäeval erinevaid seadmeid ja mitu Google'i kontot," selgitab ta. "Ostsime abikaasaga beebimonitori, mille panime lastetuppa. Aga saime aru, et on palju kordi, kui me pole lastetoas ja titt jääb magama ning me tahaks minna tuppa ilma teda liigutamiseks äratamata. Kiire Hangoutsi kõne loomine lapsel silma peal hoidmiseks on olnud elupäästja. Totter ilmselge lahendus, aga meie selle peale algul ei tulnud ja tahtsin seda jagada."
Värske issi palub seejärel vabandust grammatikavigade pärast, selgitades, et selle kirjutamise hetkel on kell 3 öösel ja ta töötab vaid "aurude pealt".
Hiljem kommentaare lugenuna on ta oma soovitust täiendanud. Isa selgitab, et ta ei mõtle, et beebimonitori asemel peaks ostma kaks nutiseadet – see poleks majanduslikult mõttekas. Soovitus on mõeldud inimestele, kel nagunii juba on kodus näiteks sülearvuti, tahvelarvuti ja nutitelefon. Ta nõustub ka sellega, et Hangouts'i või skaibi kõned võivad katkeda ja sestap ei pruugi lahendus olla maailma usaldusväärseim. Aga meetod on hea näiteks siis, kui laps jääb magama elutoas, sul on vaja näiteks pesu pesta ja sa ei taha hakata last üles äratama, teda lastetuppa beebimonitori juurde viies.


description: Riigikogu Setomaa toetusrühm kinnitas veel kord, et käimasoleva haldusreformi raames oma varasemat seisukohta, et Setomaa säilitaks terviklikkuse ja tekiks ühtne omavalitsus.

title: Riigikogu Setomaa toetusrühm: Setomaa terviklikkus tuleb säilitada

maintext:
Toetusrühma esimehe Priit Sibule sõnul on vaid ühtse Setomaana olles võimalik kogukondlikku ja kultuurilist terviklikkust koos hoida ning piirkonnale omaseid ja unikaalseid väärtusi esile tõsta. „Setomaa killustumine erinevate omavalitsuste vahel teeb kultuuriväärtuste hoidmisele karuteene,“ kommenteeris Sibul.
Lisaks haldusreformile arutati toetusrühma koosolekul noorte inimeste Setomaale elamisega seonduvaid teemasid ja programmi „Noored Setomaale“ esimese aasta kokkuvõtet tutvustas toetusrühmale Meel Valk.
„Meele sõnul on programm igati korda läinud ning sellega kavatsetakse jätkata. Peamise probleemina tõusis asjaolu, et pankade jaoks ei ole piirkonna kinnisvara piisavalt likviidne, mille tõttu on väga raske saada laenu kodu soetamiseks ja renoveerimiseks Setomaal,“ selgitas Sibul.
Tema sõnul arutati koosolekul võimaluse üle anda täiendav garantii riigi poolt kui inimene soetab omale kodu Setomaal. „See on vajalik, sest kogu ühiskonnale on oluline , et Setomaa oleks noorte inimestega asustatud piirkond,“ kommenteeris Sibul.
Toetusrühmas lepiti kokku, et kevadel tehakse ühine visiit Setomaale. Toetusrühma kuulub kokku 16 liiget kõigist parlamendi fraktsioonidest: Priit Sibul, Jüri Adams, Krista Aru, Monika Haukanõmm, Uno Kaskpeit, Maire Aunaste, Andres Herkel, Liina Kersna, Johannes Kert, Meelis Mälberg, Aivar Sõerd, Henn Põlluaas, Jaanus Marrandi, Kalle Palling, Arno Sild ja Tarmo Tamm.


description: Seto Kongressi Vanemate Kogu kuulutas tänasel Setomaa sünnipäeval välja Setomaa aasta vanaema, aasta vanaisa, ilusaima kodu ja aasta ettevõtja.

title: Setomaal valiti aasta vanaema, aasta vanaisa, ilusaim kodu ja aasta ettevõtja

maintext:
Setomaa aasta vanaemaks valiti Helju Tsopatalu. Helju on pärit Podlesja külast, tal on kuus lapselast. Helju on suutnud oma lastele ja lapselastele anda seto kultuuri edasi sundimata ja käskimata. Tea lastelastel on, mida rääkida kuuekesi koolivaheajal vanaema juures olemisest, karjaskäimisest, võitegemisest.
Setomaa aasta vanaisa tiitli pälvis Aleks Kõiv Värskast. Tal on viis lapselast. Aleks elab aktiivselt kaasa kõigi lastelaste tegemistele, sealjuures julgustades ja häid õpetussõnu jagades. Vabal ajal tegutseb jahindusega ja on ka Raakva nulga kokkutuleku ellukutsuja.
Setomaa ilusa kodu auhind omistati Helga ja Valter Eichele Oru talust Kolossova külas. Nad on tagasi ostnud suguvõsale kuulunud maja, mis vajas kapitaalremonti, kõrvalhoonetel olid katused sisse kukkunud. Õu oli võsastunud ja rohtu kasvanud. Nüüd on kõik tänu Eichede tublile tööle tundmatuseni muutunud. Talus on oskuslikult säilitatud seto taluarhidektuuri.
Setomaa aasta ettevõtjaks kuulutati Toomas Sein Värska Mineraalvee OÜst, Seto Line Reisid OÜst.


description: 8. oktoobril tähistatakse Värskas käsitööettevõtlusfoorumiga Seto Käsitüü Kogo 10 tegutsemisaastat. Inspireerivatele ettekannetele eelneb ringkäik mööda seto käsitööettevõtjate ateljeesid ja käsitöötubasid.

title: Värskas toimub laupäeval üleriigiline käsitööettevõtluse foorum

maintext:
„Kui esimesel foorumil kutsusime Setomaale käsitööettevõtjad mujalt Eestist, et meie käsitöölisi inspireerida, siis 10-aastase tegevuse järel on käsitööettevõtlust Setomaal üha rohkem tunda ja näha ning meil on väga hea meel tutvustada kohalikke käsitööettevõtjaid ning nende edulugusid,“ räägib IX käsitööettevõtluse foorumi projektijuht Sigre Andreson.
IX käsitööettevõtluse foorum algab laupäeval ringkäiguga Setomaa käsitöökodades: Seto Ateljee-Galerii, Obinitsa külakeskuse käsitöökorrus, Piusa Savikoda, Sujur, Värska käsitööselts Kirävüü.
Järgnevad ettekanded, käsitööalase ettevõtluse ja koostöö teemal jagavad oma kogemusi kihnlased, mulgid, võrokesed ja setod. Õhtul antakse välja käsitööettevõtluse auhind 2016.
2008. aastal korraldas Seto Käsitüü Kogo koostöös Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liiduga käsitööettevõtluse foorumi. Setomaalt alguse saanud ettevõtmisest on saanud traditsioon, mis toimub iga aasta oktoobris üleriigilise ettevõtlusnädala raames erinevas Eestimaa paigas. Juubeliaasta puhul jõudis sündmus sünnikohta tagasi.
Rohkem infot käsitööettevõtluse foorumi kohta leiab www.kogo.ee


description: Nõnda nagu Paul Hagu on erakordne isiksus, teadlane ja laulumees, on ka tema 70. sünnipäevale pühendatud juubelikogumik erakordne väljaanne, ilmudes eriväljaandena kahe institutsiooni koostöös: Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamatute sarja XV – XVI väljaandena ning Setumaa Kogumike sarja 7. raamatuna.

title: Paul Hagu 70. juubeliks ilmus mahukas Setomaad tutvustav artiklikogumik

maintext:
Kogumiku esimene osa on pühendatud otseselt Paul Hagule ning tema tegevusele rahvaluuleteadlasena, seto kogukondliku ja rahvusliku liikumise edendajana, laulumehena ning seto kultuuri vahendajana.
Ülo Valk annab ülevaate Paul Hagu teadustööst, tuues eriti esile Pauli olulisust ja kaasaegsust folkloristika uuenduslike suundade rakendamisel: loominguliste isiksuste ning lokaaltraditsiooni uurimine, asetades vaatepunkti folkloorile just paigapealses kultuurikontekstis.
Paul Hagu panuse seto (kirja)keele tähtsustamisel ja arendamisel avavad lugejatele Sulev Iva ja Karl Pajusalu. Keeletoimetaja või nõuandjana on Paulil olnud oma roll ka paljude setokeelsete raamatute valmimisel. Märgilise tähtsusega on seegi, et Paul Hagu on nii TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse kui ka Võru Instituudi nõukogu esimees.
Paul Hagu tegevusest seto liikumise eestvedajana, esimese ja mitmekordse ülemsootskana, Seto kuningriigi traditsiooni algatajana ning seto meestelaulu traditsiooni kandjana kirjutavad Hõrna Aare ning Mikk Sarv.
Tapio Mäkeläinen meenutab kogumiku artiklis Pauli koostööd soomlastega ning tähtsamaid verstaposte seto kultuuri vahendamisel Soomemaale ja soomlastele. Selle koostöö tähtsamaid vilju ongi seto eepose „Peko“ ilmumine 1995. aastal just Soomes, Kuopios, Snellmani instituudi väljaandena.
Kogumiku teadusartiklite osa koondab Setomaaga seotud uurimused eelkõige neis valdkondades, mis on köitnud Paul Hagu nii uurijana kui ka seto kogukonna eestvedajana: rahvaluule, seto kombestik, keel, kultuur, aja- ja kirikulugu.
Madis Arukask avab seto vana jutustava regilaulu „Leemeleht“ usundiliskombestikulise tahapõhja. Paul Hagu sõber ja seto kultuuri austaja Osmo Pekonen (Jyväskylä, Soome) uurib artiklis seto eepose „Peko“ ning anglosaksi eepose „Beowulf“ ühisjooni. Merili Metsvahi käsitleb sugudevahelise suhtlemise ja kosimise teemat 1911. aastal Kuurakese külas sündinud Ksenia Müürsepaga tehtud intervjuudes. Andreas Kalkun kirjutab Feodor Vanahundi roppudest naljadest tuues iseäranis välja selle, et need kajastavad erinevatest ajastutest pärinevaid seksuaalmoraale ja seksuaalse käitumise viise. Janika Oras vaatleb rakendusetnomusikoloogi pilguga seto vana helilaadi taaselustamise kogemusi ning järeldab, et vana helilaadi teadlikult õppides on tänastel seto leelo esitajatel võimalik jõuda üsna traditsioonilähedase tulemuseni. Seto murrete (ida-, lõuna- ja põhjaseto) sõnavaralisi erinevusi käsitleb Kaja Teder, kes pöörab eraldi tähelepanu ka kõige sagedasematele ning kõige eripärasematele seto keele sõnadele.
Põhjalik käsitlus seto talusisustuse muutumisest ajas pärineb Elvi Nassari sulest. Olga Kalinina (Petersburi, Venemaa) analüüsib Petseri rajooni 20. sajandi usuelu, toetudes Vene riigiarhiivi materjalidele ning enda poolt etnoloogilistel välitöödel kogutud andmetele. Hoopis huvitavast vaatepunktist läheneb Setomaa arheoloogilistele uuringutele Ljubov Grušina, kirjutades Tartu Ülikooli üldajaloo professori, doktor Friedrich Karl Hermann Kruse (1790–1866) uurimistööst Irboska ja selle ümbruse arheoloogiamälestistel 1840. aastal. Arvis Kiristaja konstrueerib artiklis Pihkva kroonikate ja meetrikaraamatute abil Setomaa õigeusu kirikute ja koguduste varasema ajaloo.
Kõik kogumiku artiklid on varustatud inglise-, vene- ja setokeelsete resümeedega (tõlkijad vastavalt Eva Liina Asu, Alla Lašmanova, Sulev Iva, Silvi Palm, Ahto Raudoja ja Elvi Nassar).
Juubelikogumiku peatoimetajateks on Helen Kästik ja Eva Saar, toimetajad Karl Pajusalu, Ahto Raudoja, Heiki Valk ja Ülo Valk.
Kogumiku ilmus Tartu Ülikooli, Rahvakultuuri Keskuse (Setomaa Kultuuriprogramm 2014–2018), Kultuuriministeeriumi, Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali ning Tartu Ülikooli Kirjastuse toel.
Eva Saar, juubelikogumiku peatoimetaja


description:
In memoriam

Lidia Sillaots

5.03.1933 – 22.10.2016

Meie hulgast on lahkunud särav ja tegus isiksus, seto liikumise ja leelokooride eestvedaja, Obinitsa Seto Muuseumitarõ asutaja ja koduloo-uurija Lidia Sillaots.

title: In memoriam: Lidia Sillaots

maintext:
Tääglova külas sündinud Liidi tuli pärast Tallinna Kultuurharidusala kooli lõpetamist 1956. aastal tagasi kodukanti ja oli 1994. aastani Obinitsa küla raamatukoguhoidja. Raamatukogutöö kõrval tegeles ta kodu-uurimise ja paljude tegevustega kogukonna heaks. Liidi ise ütles naljatamisi, et tal oli vaja pidevalt siblida, sest ta sündis Kuke aastal.
Liidi oli kultuurikomisjoni esimees, rahvasaadik, loendaja ja näiteringi juhendaja. Taasiseseisvumisajal jagus Liidi tegusaid toimetamisi kõikjale – ta osales Setu Seltsi loomises ja tegevuses, muinsuskaitseliikumises, Eesti Kodanike Komiteede liikumises, Eesti Kongressi valimiste korraldamises.
Liidi väärtustas seto leelot ja kombeid ka ajal, mil paljud seda ei teinud. Ta oli Obinitsa ja Helbi leelokoori eestvedaja ning lauluema Hilana Taarka pärandi esiletõstja, aitas korraldada Obinitsas 1986. aastal IV leelopäeva ja 1994. aastal esimest Seto Kuningriigi päeva. Liidi algatusel on paigaldatud Obinitsa paisjärve juurde mäenõlvale Lauluema monument ja mälestuskivid tuntud lauluemadele.
Liidi tundis suurt huvi oma kodupaiga ajaloo vastu. Ta on aastaid uurinud Tääglova ja Küllätüva küla lugu, algatanud ja korraldanud Rikka Ivvani suguvõsa kokkutulekuid. Liidi äratas ka teistes huvi koduloo vastu ja oli alates 1970-ndatest aastatest folkloristidele oluline tugi kohalike olude ja inimeste tundmaõppimisel.
Obinitsa Seto Muuseumitarõ, mille eksponaadid oli Liidi koos abikaasa Volliga kogunud ümberkaudsetest küladest, avas oma uksed 3. juunil 1995. aastal. Sellest saadik tutvustas Liidi külastajatele säravalt Setomaa ja Obinitsa kandi kultuurilugu. Ta jäi noorte muuseumitöötajate nõuandjaks ja toeks ka pärast pensionilejäämist 2000. aastal.
Liidi valmistas 1980-ndate aastate alguses käsitsi Rikka Ivani suguvõsa lipu, millel on punane vöökirjaline triip valgel taustal ning millest on välja kasvanud tänane Setomaa lipp.
Liidi oli alati toimekas ja rõõmsameelne, lahke ja abivalmis. Kui tema juurde saabus keegi koduloolise huvi või muu murega, jättis ta muud toimetused pooleli, kuulas abiotsija säravate silmade ja lahke naeratusega ära ning juhatas kätte vajalikud teerajad.
Särasilmse, lahkelt naeratava ja toimekana elab Liidi oma kodukandi inimeste mälestustes edasi.
Sügav kummardus Sulle, Liidi!
Seto Kuningriigi Kroonikogu
Meremäe Vallavolikogu
Meremäe Vallavalitsus
Obinitsa seto muuseumitarõ
Setomaa Valdade Liit


description: Täna avas Setomaa ülembsootska koos noorsootskaga Värska Gümnaasiumis  seto kultuuri nädala, mille jooksul toimub iga päev erinevates Setomaa nulkades palju seto kultuurisündmusi.

title: Setomaa ülembsootska avas seto kultuuri nädala

maintext:
Seto kultuuri nädalal kutsutakse üles rääkima seto keeles, kandma seto rõivaid ja tähistama ühiselt Setomaa sünnipäeva. Kogu nädala jooksul saab osaleda nii laulu, tantsu kui söögitegemise õpitubades, vaadata näitusi ning monoteatrit, osaleda temaatilisel fotokoolitusel ja jalgrattaretkel mööda Setomaa huvitavaid paiku.
Laupäeval toimub Värskas IX Käsitööettevõtluse foorum, kus antakse välja 2016. aasta käsitööettevõtluse auhind ja tähistatakse Seto Käsitüü Kogo 10. sünnipäeva.
Seto kultuuri nädal lõppeb pühapäeval Setomaa sünnipäeva piduliku tähistamisega. Seto Kongressi Vanemate Kogu tunnustab tublisid setosid. Välja antakse ka aasta ema, aasta isa, aasta vanaema ja aasta vanaisa ning ka aasta ettevõtja ja ilusaima kodu auhinnad.
Seto kultuuri nädala kava leiab www.setomaa.ee.


description: Värskas lõppenud IX käsitööettevõtluse foorumil sai aasta käsitööettevõtja auhinna Setomaa rahvarõivameister Margit Mehilane.

title: Eesti 2016 aasta käsitööettevõtjaks valiti Setomaa rõivameister Margit Mehilane

maintext:
„Rõõm on tõdeda, et Setomaal on nii palju hakkajaid käsitöölisi ja valikut oli üsna raske teha,“ ütles Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu esindaja Liina Veskimägi-Iliste. Seto Käsitüü Kogo tegevjuht Ingrit Kala tõdes, et Margit on juba aastaid seto rahvarõivaid õmmelnud ja käesoleval aastal asutas ta ka ettevõtte Seto Rõivakoda OÜ. Lisaks sellele on ta kaasanud mitmeid teisi käsitöömeistreid, kelle valmistatud pitse, kangaid jm ta õmblemise juures kasutab. On igati sobilik, et rahvarõiva teema-aasta puhul just tema välja valiti.
Foorumil osales üle 100 käsitöölise üle terve Eesti. Päeva jooksul külastati mitmeid Setomaa käsitööateljeesid ning kuulati Värska Kultuurikeskuses käsitööettevõtluse teemalisi ettekandeid. Foorumi lõpetas seto praasnik.
Setomaalt alguse saanud käsitööfoorumist on saanud tore traditsioon, mis toimub igal aastal oktoobrikuus üleriigilise ettevõtlusnädala raames erinevas Eestimaa paigas. Seto Käsitüü Kogo juubeliaasta puhul jõudis sündmus „sünnikohta“ tagasi. I käsitööettevõtluse foorumi korraldas Seto Käsitüü Kogo koostöös Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liiduga 2008.a. Obinitsas.
Kui esimesel foorumil kutsuti Setomaale käsitööettevõtjad mujalt Eestist, et kohalikke käsitöölisi inspireerida, siis 10-aastase tegevuse järel on käsitööettevõtlust Setomaal üha rohkem tunda ja näha ning setodel on väga hea meel tutvustada kohalikke käsitööettevõtjaid ning nende edulugusid.
IX käsitööettevõtluse foorumit toetasid Setomaa arengu programm, Eesti Kultuurkapital ja Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa ekspertgrupp.


description: Eesti lennufirma Nordica kavatseb esitada laupäeval Tallinna lennujaamale pommiähvarduse teinud vangile umbes 25 000 euro suuruse nõude. Sadade reisijate plaanid sassi löönud ähvardajaks on 23-aastane Viktor, kes istub trellide taga korduvate isiku- ja varavastaste kuritegude eest.

title: Nordica tahab Tallinna lennujaama pommiga ähvardanud vangilt kahjude hüvitamist

maintext:
Laupäeval kell 12.15 tegi Viru vanglas viibiv vene keelt kõnelev 23-aastane Viktor taksofonilt Tallinna lennujaamale pommiähvarduse. Mees tegi mitu kõnet, milles väitis, et Tallinna lennujaamast Pariisi suunduvale lennukile on paigutatud lõhkekeha. Lisaks väitis ta, et lõhkekehasid on ka mujal lennujaama territooriumil. Kuigi samal päeval ühtegi otselendu Pariisi ei väljunud, reageeris politsei tehtud ähvardustele suurte jõududega.
Koheselt peatati lennujaamast väljuvad lennud, lennujaama avatud alad evakueeriti ning päästeameti pommigrupp asus ruume kontrollima. Mõni minut pärast kella 14 oli selge, et ohtu ei ole ja inimesed lasti tagasi lennujaama. Ühtegi lendu ei tühistatud, kuid lennugraafik oli häiritud õhtuni.
Lennujaamas pommiähvardus Allikas: Postimees
Sellised pommiähvardused toovad mõistagi kaasa nii rahalisi kulusid kui ka kulusid, mida ei saa otseselt rahas hinnata. Näiteks lennujaamale tehtav pommiähvardus lööb sassi sadade või tuhandete reisijate plaanid, lennufirmad peavad kompenseerima lendude hilinemiste või tühistamistega seotud kulud ning lennujaam tagama evakueeritud reisijatele võimalikult head tingimused. Rääkimata korrakaitsjatest, kes suurte jõududega reageerivad.
Mõjutas viit lendu
Lennujaama pressiesindaja Priit Koff ütles Postimehele, et ähvardusjuhtumid on tihti erinevad, ent seekord tekkis otsene kahju siiski pigem lennufirmadele. «Küll korraldas lennujaam evakueeritud reisijatele ootamisvõimaluse bussides, sest õues oli üpriski külm ilm. Samuti jagati ootajatega ka vett ja karastusjooke,» märkis ta.
Nordica äriarenduse direktor Sven Kukemelk tunnistas, et neile tekitas pommiähvardus suurt kahju. Ehkki lõplikud numbrid alles selguvad - seda umbes kuu pärast -, siis võib juba praegu kahjuks hinnata umbes 25 000 eurot.
See sisaldab endas jätkulennust maha jäänud reisijatele organiseeritud hotelle, taksosid ja sidekulusid, samuti toiduvautšereid reisijatele, kelle lend hilines. Lennufirma arvestab ka saamata tulu, kuna osa reisijaid tuli toimetada lõppsihtkohta teiste lennufirmadega.
«Kui meil on ametlik täpne kulu koos dokumentide ja arvetega käes, esitame ähvardaja vastu ka nõude,» kinnitas Kukemelk.
Laupäevane pommiähvardus lõi tema sõnul segi enam kui 600 inimese reisiplaanid ja mõjutas kokku viit Nordica lendu - lõunasi lende Stockholmi, Kiievisse ja Odessasse ning õhtusi lende Nizzasse ja Münchenisse.
Kukemelk märkis, et Nordicale on käesolev aasta olnud üleüldiselt negatiivne, seda eelkõige terrorirünnakute mõjude osas, millest kallimaks osutus lennufirmale Brüsseli terrorirünnak. «Lisaks on teatud kulu kasv seotud ka eelmise ähvardusega Tallinna lennujaamale juulis ja kohutav terrorirünnak Nizzas,» lisas ta.
Motiiv pole teada
Laupäeval lennujaamale pommiähvarduse teinud Viktor on varasemalt viiel korral kriminaalkorras karistatud. Tänaseks on talle esitatud kuriteokahtlustus karistusseadustiku avaliku korra rasket rikkumist käsitleva paragrahvi järgi. Sellise teo eest karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.
Kuigi motiivi, mis ajendas noort meest Viru vangla taksofonist helistama ja Tallinna lennujaamale pommiähvardust tegema, peab selgitama menetlus, võib neid välja lugeda tema pikast karistusregistrist.
Viktoril oli Viru vanglas karistust kanda jäänud kuni 28. aprillini 2018. Hea käitumise korral oleks tal olnud lootust pääseda vabadusse ennetähtaegselt. Mullu taotleski Viktor Viru vanglast ennetähtaegselt vabastamist ja enda elektroonilise valve alla määramist. Kohus seda soovi ei rahuldanud.
23-aastane Viktor kannab karistust juba vanglas toimepandud kuritegude eest: kehalise väärkohtlemise, süütamise ja vägivalla kasutamise eest võimuesindaja vastu. Tema varasemad kuriteod on olnud vargused ja röövid, vanglasse sattus ta 2012. aastal.
Teravate elamuste otsinguil
«Kuriteod on toime pandud teravamate elamuste saamise eesmärgil. Kuriteod on liigiliselt muutunud raskemaks,» kirjeldas Viru vangla meest aasta tagasi, kui ta taotles ennetähtaegset vabastamist. Viktor ise ütles toona kohtule, et tahab end parandada. Seitset kehtivat distsiplinaarkaristust selgitas ta sellega, et igaüks võib eksida.
Viktor tuleb keerulisest perekonnast, kus on seitse last ja ema, isa on surnud. Pere enamik lastest on kriminaalse taustaga. Alkoholi hakkas poiss jooma 10-aastaselt, 13–14-aastaselt süstis ta amfetamiini. Vanglas olles on ta lõpetanud 7. ja 8. klassi, riigikeele A1-taseme kursusel ta küll osales, ent ei läbinud seda.
Sõltuvusainete mõju all muutub tema käitumine agressiivsemaks. Ta ei teadvusta, millistes eluvaldkondades on tal probleemid ja probleemide lahendamiseks kasutab kiireid otsuseid, vaatamata tagajärgedele, eesmärgid on ebamäärased. Süüdistab oma probleemides ja ebaõnnestumistes teisi. Ei väärtusta ühiskonnas toimuvaid reegleid ja norme, kirjeldab teda vangla.
Juba kolmas ähvardus
Tallinna lennujaamale tehti pommiähvardus ka tänavu 27. augustil, kui veidi enne kella 6 teatas Hispaania kodanik Damian Rubiales Carrasco turvakontrolli läbides, et tal on pagasis lõhkeseadeldis. Lennujaamast midagi kahtlast küll ei leitud, kuid ähvarduse tõttu tuli taas inimesed evakueerida.
Politseinikud pidasid 33-aastase mehe kinni ja ta viidi sama päeva pärastlõunal juba kohtu ette. Harju maakohus mõistis Carrascole nelja kuu pikkuse vangistuse tingimisi üheaastase katseajaga. Mees ise väitis, et ta tegi lihtsalt nalja.
Kuu varem, 25. juuli öösel pärast kella 2 helistas aga Tallinna lennujaama ning kaitsepolitseisse end Daeshi liikmeks kutsuv mees, kes teatas kavatsusest õhkida nädala jooksul Tallinnast Saksamaale suunduv lennuk. Telefonikõned olid tehtud inglise keeles, Eesti mobiilinumbrilt ja Eesti territooriumilt.
Politsei oli nädal pärast pommiähvardust Tallinna lennujaamas väljas tugevdatud jõududega. Tallinna reisisadamas ja kesklinna piirkonnas olid sel ajal politseipatrullid. Kui tavaliselt tabatakse Eestis pommiähvarduste tegijad kiiresti, siis seda meest pole kaitsepolitsei seni tabanud.


description: Võrumaal Antsla vallas juhtus täna öösel traagiline liiklusõnnetus, milles hukkus 22-aastane turvavööga kinnitamata ja juhtimisõiguseta mees.

title: Fotod: Võrumaal hukkus turvavööga kinnitamata ja juhtimisõiguseta autoga sõitnud 22-aastane mees

maintext:
Häirekeskusele teatati Antsla vallas Kikkoja külas Tsooru-Kangsti maantee 4. kilomeetril toimunud liiklusõnnetusest täna öösel kell 2.32.
Esialgsetel andmetel oli sõiduauto Mazda liikunud Tsooru poole, kui selle juht kaotas pärast paremkurvi läbimist sõiduki üle juhitavuse ja sõitis vasakule poole teelt välja. Sõiduki roolis olnud 22-aastane mees hukkus sündmuskohal.
Esmastel andmetel viibis juht autos üksi ega olnud turvavööga nõuetekohaselt kinnitatud. Samuti puudus mehel juhtimisõigus. Sündmuspaigal oli sõidutee asfaltkattega ja kuiv ning sõiduki rehvid vastasid nõuetele. Mehe kainus selgitatakse välja ekspertiisi käigus.
Lõuna prefektuuri operatiivjuht Indrek Koemets sõnas, et kuigi mees oli varem karistatud korduvate juhtimisõiguseta sõitude pärast, ei vähendanud see paraku tema riskeerivat käitumist liikluses. «Lahtine turvavöö, arvatavalt liigsuur kiirus kurvis ja kangekaelne sõiduhimu hoolimata juhtimisõiguse puudumisest on need tegurid, mille tõttu olid tänaöise liiklusõnnetuse tagajärjed sedavõrd traagilised,» sõnas Koemets.
Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud selgitatakse välja alustatud kriminaalmenetluse käigus, mida viib läbi politsei- ja piirivalveamet ning juhib Lõuna ringkonnaprokuratuur.
Tänavu on Eestis liiklusõnnetuste käigus hukkunud 55 inimest.


description: Laupäeval tõid päästjad Kohtla-Järvel asuvast põlevast korterist välja 63-aastase meesterahva.

title: Ida-Virumaal päästeti tulesurmast inimene

maintext:
Laupäeval kell 20.41 said päästjad väljakutse Kohtla-Järvel Olevi tänaval asuvasse kortermajja, kus trepikoda oli suitsu täis. Päästjate kohale saabudes põles teisel korrusel asuv korter, kus võis naabrite sõnul olla inimene.
Suitsusukeldusvarustuses päästjad leidsid korterist eest põleva voodi. Päästjad tõid korterist välja ühe kannatanu, kes anti üle kiirabile. Kiirabi viis 63-aastase meesterahva haiglasse.
Kustutustööd lõpetati kell 21.33. Korter kontrolliti üle termokaamera abil ning trepikoda tuulutati. Korter sai suitsu- ja veekahjustusi. Päästetöö juhi sõnul oli korteris suitsuandur, kuid see ei olnud töökorras. Tulekahju tõenäoliseks põhjuseks oli hooletu suitsetamine voodis.
Päästeamet juhib tähelepanu, et hooletu siseruumides suitsetamine on traagiliselt lõppevate tulekahjude sagedaseks põhjuseks. Tulekahjust annab märku ja aitab elu ning vara päästa ainult töökorras ja nõuetekohaselt paigaldatud suitsuandur.


description: Politsei- ja piirivalveameti (PPA) isikukaitsebüroo juht Andris Viltsin kinnitab, et kuigi presidendi uues elukohas Nõmmel tuleb kogu turvasüsteem nullist üles ehitada, täiendavaid piiranguid sellega naabritele ei laiene.

title: Politsei kinnitusel presidendi elukoha valvega naabritele Nõmmel piiranguid ei kaasne

maintext:
Kersti Kaljulaidi soov on jääda kahe lapse ja abikaasaga edasi elama oma Nõmmel asuvasse eramajja ja käia tööl Kadriorus.
Isikukaitsebüroo juht märkis eelmisel nädalal, et kuigi seadus ei kohusta presidenti elama Kadrioru lossis, on residentsis üles ehitatud korralik turvasüsteem, mis aitab kaasa turvalisuse tagamisele. Praeguses elukohas selline lahendus puudub ning tõenäoliselt tuleb see n-ö nullist üles ehitada.
Presidendi ja tema perekonna kaitsmise põhimõtted ei ole Viltsini sõnul muutunud. «Teeme enda poolt kõik selleks, et riigipea ja tema pere saaksid ennast turvaliselt tunda,» rõhutas ta.
Viltsin nentis, et kaitsmise üksikasjadel ei saa ta pikemalt peatuda, küll kinnitab ta, et kõik vajaminevad turvaseadmed tagab politsei- ja piirivalveamet. Kõik ümberehitused, investeeringud valveseadmetesse ning kaitse- ja valvemeeskonna olmeküsimused lahendatakse lähiajal koostöös presidendi kantseleiga.
Täiendavatest kuludest, mida võimalikud ümberehitused võivad kaasa tuua, on Viltsini sõnul veel vara rääkida. Täiendavaid inimesi objektivalvesse tema sõnul värvata ei ole plaanis.
«Üritame kindlasti säilitada maksimaalselt olemasolevat elurütmi, mistõttu presidendi elukoha valvega seoses naabritele piiranguid ei kaasne,» märkis Viltsin.


description: Keskerakonna praeguse juhi Edgar Savisaare tuliseim toetaja, erakonna fraktsiooni liige Peeter Ernits kinnitas laupäeval pärast volikogu, et Savisaar ilmselt ei osale tuleva aasta kohalike omavalitsuste valimistel Keskerakonna nimekirjas, vaid teeb Tallinnas oma konkureeriva nimekirja.

title: Ernits: Savisaar ei osale järgmistel valimisel Keskerakonna nimekirjas

maintext:
«See oht [et Savisaar teeb oma konkureeriva nimekirja] on pärast tänast volikogu väga suur,» ütles Ernits Postimehele. Laupäevasel volikogul näitas nimelt hääletus volikogu uue esimehe üle veenvalt, et Savisaare toetajaskond kuivab aina rohkem kokku ning Savisaare sõnal ja tahtmisel on üha vähem kaalu. Jõudude vahekord viitab selgelt sellele, et 5. novembril toimuval erakorralisel kongressil saab Keskerakond endale uue esimehe.
Simson-Ratas-Repsi leeri esindav Kersti Sarapuu sai nimelt volikogu esimehe valimistel 106 häält ehk kaks kolmandikku volikogu liikmete häältest. Savisaare leeri esindav Peeter Ernits sai 51 häält.
«Nüüd on tulemas midagi täiesti ootamatut,» nentis Ernits tulemuste selgumise järel. «Leppimise sild murti täna ära. Nüüd on Eesti suurima erakonna lõhenemine paratamatu ja võimu kaotamine Tallinnas samuti. Seega ma ei ole kohe sugugi kindel, et Savisaar kandideerib sügisel kohalikel valimistel Keskerakonna nimekirjas.»
Ernits märkis, et ta ei saa veel kommenteerida, kas Savisaar ise on selgelt välja käinud lubaduse luua oma nimekiri valimisteks, kuid ütles, et Savisaarele väga lähedal seisva isikuna julgeb ta selle plaani välja käia. Ernits lisas, et omavahel on kaalutud lisaks ka võimalust, et Savisaar loob uue erakonna.
Keskerakonna fraktsiooni liige ja endine Tallinna volikogu esimees Toomas Vitsut märkis, et peab täiesti usutavaks plaani, et Savisaar sügisel Keskerakonna vastu oma nimekirjaga kandideerib.
Seda muidugi juhul, kui Savisaar kolme nädala pärast erakorralisel kongressil erakonna juhi koha kaotab. «Arvestades tema isikut, siis mina ei välista, et ta võib välja tulla oma nimekirjaga Tallinnas,» nentis Vitsut.
Vitsut märkis, et selline avaldus on Savisaare leeri järjekordne katse erakonnale survet avaldada enne erakorralist kongressi.
Vitsut lisas, et Keskerakonnas on olnud aastaid tava, et kohalikel valimistel kandideerivad erakonna liikmed Keskerakonna nimekirjas või ei kandideeri üldse. Selle on iga kord valimistel eel välja öelnud ka juhatus või volikogu. Kui keegi on selle reegli vastu eksinud – ja tavaliselt igal kohalikel valimistel seda ikka juhtub – on reeglite rikkujad Savisaare eestvedamisel erakonnast seni alati välja visatud.
Võimalust, et Savisaar uue erakonna looks, peab Vitsut ebarealistlikuks. «Uus erakond nõuaks üsna palju raha ja isiklikku panust, ma ei pea seda reaalseks,» nentis Vitsut.
Edgar Savisaar ise Postimehega rääkida ei soovinud. «Olen täna juba kolm intervjuud andnud, aitab küll,» ütles ta.


description: Viimase kümne aasta jooksul on inimeste kaasabil Eestisse jõudnud mitu võõrliiki. Paljud neist on nn invasiivsed võõrliigid, mis võivad ohustada meie oma loomi ja taimi.

title: Suur ülevaade: millised ohtlikud võõrliigid on hiljuti Eestisse jõudnud?

maintext:
Pärnu Postimees kirjutas hiljuti, kuidas kohalikud kalurid leidsid püünisest signaalvähi. Tegemist on Põhja-Ameerikast pärineva ja Eestis põlisele jõevähile ohtliku võõrliigiga. Ohtlik on ta see seetõttu, et veekogudes, kus signaalvähid on suutnud luua arvuka asurkonna, on täheldatud jõevähkide massilist katku suremist.
Kuid signaalvähk ei ole kaugeltki ainus võõrapärane liik, kes oma harilikust levikualast välja on sattunud ja otsaga meile jõudnud. Viimase kümne aasta jooksul on Eestist leitud ligi 20 võõrliiki.
«Sageli jõuavad võõrliigid meile läbi mõne nii-öelda vahepeatuse,» selgitas Postimehele keskkonnaministeeriumi looduskaitseosakonna peaspetsialist Merike Linnamägi. See tähendab, et suure tõenäosusega on mingi osa kaugetest võõrliikidest meile jõudnud mõnest lähiriigist.
See, kas liik jääb meile püsima, oleneb väga paljudest asjaoludest. «Kuid üldiselt arvatakse, et liikidest, mis uude kohta jõuavad, on vaid üks protsent selliseid, mis uues kohas tõsiselt hästi hakkama saavad,» rääkis Linnamägi.
Ta selgitas, et uude kohta jõudnud liikidest umbes kümnendik jääb seal ellu, kuid nad ei hakka üldjuhul uues keskkonnas meelsasti paljunema. Paljunevad ja jäävad püsima omakorda kümnendik ellujääjatest.
Võõrliigi saatus uues kohas oleneb näiteks ka kliimast ja sellest, kui palju neid kodust kaugele on sattunud. Mida rohkem, seda suurem on ka tõenäosus, et osa neist partneri leiab ja elama jääb.
Tihtipeale hoiavad keskkonnaministeeriumi spetsialistid pöialtki, et liik püsima ei jää, kuna paljud neist võivad suurt kahju teha, nii keskkonna kui majanduse osas. Näiteks on osad liigid kohalikele konkurentideks, halvemal juhul kannavad võõrliigid raskeid haigusi.
Uute võõrliikide siiasaabumist on isegi spetsialistidel praktiliselt võimatu ennustada. Seda üritatakse aeg-ajalt küll teha - näiteks siis, kui lähiriikidesse on midagi põnevat jõudnud ja see liik võiks kõigi eelduste kohasel peagi ka meile jõuda. «Huvitaval kombel on järgmised liigid, mida me leiame, hoopis midagi muud,» rääkis Linnamägi.
Näiteks on üks haigusekandjatest Euroopas levinud hallorav, mis kannab oravate rõugeviirust. See haigus nakkab kodumaistele oravatele ja võib neile saatuslikuks saada. Meile pole võõrliik veel jõudnud, kuid täielikult kaitstud me selle siiajõudmise eest pole.
Kui meie oravate elu ohustav hallorav tõepoolest peaks siia jõudma, peab ministeerium midagi ette võtma, et selle levikut piirata. Seda nõuab Euroopa Liidu määrus. «Kui nüüd vaadata võõrliikide nimekirja, siis looduses on teada umbes 1000 võõrliiku. Kahjuks ei ole meil rahastust, et nendega reaalselt midagi ette võtta,» tõdes Linnamägi.
Tõrjutakse küll karuputke, signaalvähki püütakse välja püüda ja näiteks kährik ja mink on jahiliigid, aga suurt tõrjeraha väga ei ole. «Aga samas on ka selge, et kui midagi uut leitakse ja tegemist on liigiga, mille puhul me eeldame, et mõju saab olema suur, siis tuleb ikkagi kohe tegutseda,» rääkis ta.
VIIMASE KÜMNE AASTA JOOKSUL EESTISSE JÕUDNUD VÕÕRLIIGID
Kabehirv
Dama dama
Kabehirv jõudis Eestisse ilmselt 2012. aastal ning samal aastal registreeriti ka tema esmaleid. Kabehirv on üks suurima levikuga hirvlasi maailmas, kuid siin on olnud mängus ka inimese käsi. Looduslikult on kabehirve liigid elanud piiratud alal Lõuna-Euroopas ja Väike-Aasias.
Kabehirved Elistvere loomapargis. / Margus Ansu
Siberi klaitoonia (siberi allikrohi)
Claytonia sibirica
Siberi allikrohi kuulub Eestis leitud võõrliikide nimekirja käesolevast aastast. Liik on pärit Põhja-Ameerikast. Merike Linnamägi usub, et just see taimeliik on üks neist, mis meile jõudis lähiriigist.
«Taim kasvas kohas, kuhu lähedusse on istutatud ka Rootsist toodud taimi ja ka klaitooniat on varem Rootsist leitud,» kirjeldas võõrliikide spetsialist taime tänavust esmaleidu Eestis.
Harrise mudakrabi
Rhithropanopeus harrisii
Krabiliste sugukonda kuuluv Harrise mudakrabi jõudis Atlandi ookeani põhjaosast Eestisse ilmselt enne 2011. aastat. Esmane leid pärineb just 2011. aastast. Harrise mudakrabi on kohati väga arvukas ja oma levikukohas on ta selgrootutele oluliseks kiskjaks.
Loe ka Pärnu Postimehe artiklit 2015. aastast: Meri uhub Pärnu randa krabisid
Harrise mudakrabi / Urmas Luik, Pärnu Postimees
Pesa-raunjalg
Asplenium nidus
Sõnajalgade sugukonda kuuluv pesa-raunjalg jõudis Eestisse sel aastal. «Tundub, et see on kellegi poolt metsa istutatud,» kommenteeris Linnamägi. «Tegemist on troopilise liigiga, mistõttu me eeldame, et selle talvega ta hukkub. Ilmselt on see ühekordne leid,» lisas spetsialist. Ülejäänud väljatoodud võõrliigid on meie looduses ilmselt ka praegu.
Hispaania teetigu (lusitaania teetigu)
Arion vulgaris
Hispaania teetigu on aiakahjur, kes võib haigusi levitades palju kahju tekitada. Eestisse jõudis nälkjas 2008. aastal. Tõenäoliselt on teeteod rändama sattunud inimtegevuse tagajärjel – toodud kas istikute, komposti või mullaga.
Loe, milline on teeteo meelispaik: Hispaania teeteod võtavad võimust uuselamu piirkondades
See teetigu leiti Pärnumaalt 2008. aastal. / Henn Soodla, Pärnu Postimees
Punakõrv-ilukilpkonn
Trachemys scripta
Punakõrvade looduslik leviala on Põhja-Ameerika idarannik, lemmikloomadena peetavad punakõrvad on suures enamuses siiski pärit kasvandustes. Lemmikloomana on nad ka Eestisse jõudnud, tõenäoliselt juba enne 2005. aastat.
Loodusesse jõuavad nad üldjuhul siis, kui nad on kodust plehku pannud või kui peremees on soovinud loomast lahti saada. Näiteks leitakse punakõrv-ilukilpkonni aastas umbes 15 tükki.
Punakõrv-ilukilpkonn / Henn Soodla, Pärnu Postimees
Hobukastani keerukoi
Cameraria ohridella
Taimekahjur jõudis Eestisse enne 2007. aastat. Ajakiri Eesti Loodus kirjutas 2009. aastal, et tegu on viimase kahekümne aasta jooksul Euroopas kiiresti levinud invasiivse liigiga, kelle puhanguid pole alates 2002. aastast suutnud maha suruda isegi loodusliku tõkkega.
Tugeva kahjustuse korral võib enneaegne lehevarisemine viia puult lehti koguni 70 kuni 100 protsendi ulatuses. Paraku on kahjur meie linnades viimastel aastatel väga tavaline.
Linnamägi usub, et võõrliik on Eestisse jõudnud ilmselt kogemata - meile on ilupuuna imporditud kastaneid ja selle peal on reisi kaasa teinud ka putukavastne.
Elegantne krevett
Palaemon elegans
Elegantne krevett jõudis Eestisse ilmselt enne 2010. aastat ning esimest korda kohati võõrliiki siin 2010. aastal.
Tamme äkksurm
Phytophthora ramorum
Tamme-äkksurm (Phytophthora ramorum) on seenhaigus, mis muudab taimed vastuvõtlikumaks ka teistele nakkustele ja putukkahjuritele. Sellele järgneb taimede hukkumine.
Loe veel: Mida kujutab endast ohtlik taimekahjustaja tamme-äkksurm?
Šaakal
Canis aureus
Šaakali levila ulatub üldiselt Kesk-Aafrikast Lähis-Ida ja Kesk-Aasia kaudu Hindustani poolsaareni. Levila põhjapiir läbib Kaukaasia ja Moldova ning Ungari ja Austria. Viimasel ajal on isend liikunud jõudsasti ka põhja ja lääne suunas.
Eestis nähti šaakalit esimest korda 2013. aastal. Üksikuid rändavaid šaakaleid on kohatud üle kogu Eesti. Kuula, kuidas kõlab šaakali häälitsus:
Kusjuures, igale avastatud võõrliigile ei ole veel eestikeelset vastetki olemas, mistõttu on osal liikidest vaid ladinakeelne nimetus:
Paramysis intermedia
Müsiidiliste sugukonda kuuluv liik jõudis Eestisse ilmselt juba 1970. aastatel, kuid esmaleid registreeriti alles 2008. aastal. Müsiidilised on tillukesed, tavaliselt 2 kuni 30 millimeetri pikkused, saleda kehaga krevette meenutavad vähid.
Tegenaria gigantea
Tegemist on suure ämblikuga, keda leitakse ennekõike hoonetest. Eestis registreeriti esmaleid 2009. aastal.
Laonome armata
Nn habeloomade sugukonda kuuluvat võõrliiki nimetatakse meil ka hulkharjasussiks. Üks uus hulkharjasuss jõudiski meie vetesse juba enne 2012. aastat, kuid ametlikult kohati teda Eestis just 2012. aastal.
Graptemys kohni
Tegemist on kilpkonnaga, kes jõudis meile, nagu paljud teisedki liigid, Põhja-Ameerikast, kus on liigi põhiline levila. Esmaleid Eestis pärineb 2014. aastast.
Rangia cuneata
See merekarbiline jõudis Eestisse mullu. Tõenäoliselt on võõrliik siiakanti sattunud laevade ballastis.
Aureoboletus projectellus
See mändidel kasvav seen on uusim Eestisse jõudnud võõrliik, kes oma algsest leiukohast, Põhja-Ameerikast, jõudis Eestisse veel sel aastal.


authors:
Bns
Nele-Mai Olup

description: Välisminister Jürgen Ligi kohtus kolmapäeval Riias Läti peaministri Māris Kučinskise, parlamendi esimehe Ināra Mūrniece ja välisminister Edgars Rinkēvičsiga, keskendudes Euroopa Liidule (EL) ja julgeolekule.

title: Välisministri Läti visiit keskendus Euroopa Liidule ja julgeolekule

maintext:
Ligi rõhutas, et Eesti ja Läti on väga lähedased sõbrad, kellel on samad seisukohad välis- ja julgeolekuküsimustes ning tihe koostöö kõigis valdkondades.
Visiidi käigus kõneldi ettevalmistustest Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumiseks järgmise aasta teises pooles ning Läti kogemusest ELi eesistujana möödunud aastal, teatas välisministeerium.
Ligi tõdes, et Lätil on kogemust, mida Eestil pole. «Oleme tänulikud Läti kolleegidele, kes on seda meiega jaganud.» Ta rääkis, et Eesti eesistumise prioriteedid on julgeolek ja digitaalteemad, samuti keskendutakse Euroopa Liidu naabruspoliitikale, eriti idapartneritele.
Teemaks tõsteti ka Rail Balticu projekti hetkeseis ning Ligi kinnitas Eesti pühendumust sellele. «Tegemist on Balti riikide jaoks strateegiliselt olulise projektiga, mis ühendab meid ülejäänud Euroopaga,» sõnas ta.
Läti peaminister Māris Kučinskis ütles, et Rail Balticu projekt vajab Balti riikide koostööd, kirjutas BNS. «Balti riigid vajavad üksmeelt ja koostööd, et Rail Balticu projekt saaks edukalt ellu viidud,» sõnas Kučinskis kohtumisel.
Läti riigikantselei pressiesindaja Lita Juberte-Krumina ütles BNSile, et Kučinskis tõi esile Läti ja Eesti edukat tegevust selle projekti arendamisel.
Veel arutati kohtumistel Euroopa Liidu tulevikku ning olukorda Ühendkuningriigi EList lahkumise referendumi järel. Ühendkuningriigi tulevased suhted Euroopa Liiduga peaksid Ligi sõnul olema võimalikult lähedased ning mitmekülgsed.
Julgeoleku- ja kaitsekoostöö osas väljendas välisminister Ligi rahulolu Varssavis NATO tippkohtumisel tehtud otsuste täitmisega.
Ligi rõhutas, et Euroopa Liidu ühtse Venemaa-suunalise poliitikaga tuleb jätkata. «Paigalseis Vene-Ukraina konflikti lahendamisel ei anna alust senise kursi muutmiseks.»
Kohtumistel räägiti ka olukorrast Süürias, ÜRO uue peasekretäri valimisest, ELi suhetest Türgiga, rändekriisist ning ELi mitmeaastase finantsraamistikuga seonduvast.


description: India kohtus toimus kolmapäeval istung Eesti laevakaitsjate edasikaebuse arutamiseks.

title: India kohtus toimus laevakaitsjate kohtuistung

maintext:
«Saame kinnitada, et täna toimus laevakaitsjate kohtuistung,» ütles välisministeeriumi pressiesindaja Sandra Kamilova.
Järgmine kohtuistung on tõenäoliselt planeeritud 25. oktoobrile, lisas Kamilova, kuid täpsemaid detaile kolmapäevase istungi tulemuste kohta ta veel öelda ei osanud.
Laevakaitsjate kaebuse arutamine on varasemalt kolm korda edasi lükkunud, viimati lükati istung edasi juuli algul.
Eesti ja Briti laevakaitsjad kaebasid edasi neile relvadega riiki sisenemise eest mõistetud viieaastase vanglakaristuse jaanuari lõpus. Algselt pidi istung toimuma Tamil Nadu Ülemkohtu Madurai harus 1. juunil, kuid siis lükkus see kahe nädala võrra edasi ning 15. juunil lükati see uuesti edasi 5. juulile, mil kohtuistungit samuti ei toimunud.
India Tamil Nadu osariigi politsei arreteeris 2013. aasta 18. oktoobril piraaditõrjelaeva Seaman Guard Ohio 35 meeskonnaliiget, kelle hulgas oli indialaste, brittide ja ukrainlaste kõrval ka 14 Eesti kodanikku. Sama aasta detsembris esitati kogu kinnipeetud meeskonnale süüdistus ebaseaduslikus kütuse tankimises, ebaseaduslikus relvade käitlemises ja ebaseaduslikus territoriaalvetesse sisenemises.
Vahepeal mitu kohtuastet läbinud kohtuasja saatis India ülemkohus tagasi alama astme Tuticorini kohtusse, mis tegi oma otsuse 11. jaanuaril, määrates süüalustele relvadega riiki sisenemise eest viieaastase vanglakaristuse.
Jaanuari lõpus otsustasid laevakaitsjad kohtuotsuse edasi kaevata ning samas taotlesid ka kautsjoni vastu vabastamist. Kohus lükkas kautsjonitaotluse 29. veebruaril tagasi, kuid otsustas jätkata laevakaitsjate edasikaebuse menetlemist 1. juunil peetaval istungil.
Eesti valitsus kiitis Indiaga sõlmitava vangide vahetuslepingu heaks juuli algul ning nüüd ootab leping India poole heakskiitu. Samas ei saa laevakaitsjaid lepingu alusel Eestisse tuua nii kaua, kuni nad endale määratud kohtuotsust vaidlustavad.
Eesti välisministeeriumi poliitikaküsimuste asekantsler Kyllike Sillaste-Elling avaldas augusti lõpus Tallinnas peetud välisministeeriumide poliitilistel konsultatsioonidel India esindajatele Eesti poole kahetsust laevakaitsjate kohtuprotsessi venimise pärast.


description: Meremõõdukeskus OÜ alustas täna öösel TS Laevade tellimusel Väinamerel Rukkirahu kanali süvendustöid. Kanalis on nüüdseks tagatud sügavus -5,25 m.

title: Hiiumaa laevatee lihviti 20 sentimeetri võrra sügavamaks

maintext:
Meremõõdukeskuse teatel teisaldati tänase öö jooksul Rukkirahu kanalist tuukrite abiga madalamad navigatsiooni ohud. Tuukritööd on tänaseks lõppenud.
Meremõõdukeskuse juhataja Peeter Ude sõnul on hetkel kogu kanalis tagatud sügavus -5,25 meetrit. Enne tuukritööde tegemist oli see -5,05 meetrit.
«Täna saabub Rohuküla sadamasse puksiir, millele paigaldame traali ja esimesel võimalusel, kui ilmastikutingimused lubavad, alustame merepõhja traalimisega,» lisas Ude.
Seoses madala meretasemega Väinamerel tellis TS Laevad Rukkirahu kanali süvendamistööd. Süvendustööde eesmärk on puhastada Rukkirahu kanal (ligikaudu 60–65 meetri laiune) kividest ja kanali keskele kogunenud pinnase vallist, mille tagajärjel muutub kanal 20-30 sentimeetrit sügavamaks kuni 5,3 meetrini. Tööde tulemusena tekib võimalus suurematel laevadel sõita ka madalama veega Hiiumaa ja mandri vahel.
Tööde maksumus on kokku koos käibemaksuga 42 000 eurot ja neid teostab Meremõõdukeskus OÜ. Süvendustööd algasid reedel ja tööde orienteeruv lõpp on teisipäeval. Parvlaevaliiklust süvendustööd ei takista.
TS Laevad juhatuse esimees Kaido Padar tunnustab Meremõõdukeskuse kiiret reageerimist ning tänab kõiki teisi koostööpartnereid operatiivse tegevuse eest süvendustööde läbiviimise tagamisel.
Rukkirahu kanali süvendamine toimub koostöös Tallinna Sadama, Saarte Liinide, Hiiu maavalitsuse, Meremõõdukeskus OÜ, Veeteede ameti ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi vahel.


description: Arvamus, nagu Audist oleks saamas BMW ees uus «rullnokkade» eelistatuim sõiduriist, on liiklusjurist Indrek Sirgi hinnangul täiesti alusetu.

title: Liiklusjurist: probleem on rooli ja istmevahelises tihendis

maintext:
Tema sõnul pole lõppkokkuvõttes mitte mingit vahet, millise auto rooli inimene istuma satub, vaid küsimus on selles, kui riskeerivalt ta liikluses käitub. «See, kas ta teeb seda Opeli, BMW, Audi või Nissani roolis, ei oma mingit tähtsust,» ütles ta, kinnitades, et sellised autod, mis on populaarsemad, ei tõmba kindlasti kuidagi erilist tüüpi inimesi ligi.
«Tegelik pilt on selline, et neid autosid, mida on rohkem, nendega juhtub ka rohkem liiklusõnnetusi ja see korrelatsioon on väga lihtne ning selline häbimärgistamine alusetu, kuigi liikluses seda väga sagedasti tehakse,» ütles Sirk. Tema sõnul põhjustavad niisugused arvamused põhjendamatut hüsteeriat, tekitades alusetult tundmusi, nagu teatud autoga sõitva isiku käitumine oleks ohtlikum või halvem.
«Kui keegi enda jaoks selle sildi külge paneb, siis ta seda ainult näebki. Empiirilised hinnangud on alati ohtlikud, aga mitte midagi tähendavad. Oluline on ainult seesama tihend, mis on juhiistme ja rooli vahel, olenemata sõiduki margist. Auto pole kunagi see, mis õnnetusi põhjustab, selleks on paraku rooli keeravad inimesed,» selgitas Sirk.


authors:
Georgi Beltadze
Eesti Uudiste Päevatoimetaja

description: Politsei käivitas otsingud tuvastamaks laupäeval Viljandis kodust lahkunud ja arvatavalt Kõpu valda suundunud 78-aastase Tõnise asukohta.

title: Ligi poolsada inimest jätkab 78-aastase Tõnise otsinguid

maintext:
Politsei abi Tõnise asukoha tuvastamisel palus tema lähedane, kelle sõnul pidanuks Tõnis täna hommikul minema Viljandimaal Tänassilma kanti jahile, kuid mees sinna ei jõudnud. Lähedaste mure on seda suurem, et Tõnis lahkus kodust küll oma tavapärases jahiriietuses, ent relva ega jahitunnistust ta kaasa ei võtnud.
Viljandi politseijaoskonna välijuht Erki Jürgen ütles, et maastikuotsingud Tõnise leidmiseks kestavad ka pühapäeval. «Praegu on politsei ühes külaelanike, vabatahtlikke koondava operatiivse otsingugrupi OPEROG ja teiste vabatahtlikega Kõpu vallas Iia ja Tipu alevike vahelisel alal. Kontrollimisel on ühte teeserva jääv metsamaastik ning teisele poole jääv rabasoo. Lisaks kontrollib lagedamaid alasid politsei- ja piirivalveameti lennusalga meeskond ning jälge püüab leida teenistuskoer,» kirjeldas otsinguid juhtiv politseiametnik.
«Inimahelikud, teenistuskoer ja kopterimeeskond kontrollisid metsamaastikku, kuid meest sealt leida ei õnnestunud,» kirjeldas välijuht Erki Jürgen, kelle sõnul jätkatakse otsimist lähistele jääval rabamaastikul.
«Meil on abis mitu inimest ATVdega, kes tuvastasid raba esmasel ülevaatusel ka ühe kahtlase jälje. Vajab siiski lähemalt selgitamist, kas sel võib olla seost otsitava Tõnisega,» selgitas välijuht. Teist päeva vältavad aktiivsed otsingud on planeeritud esialgu pimeduse saabumiseni, sest halb nähtavus raskendab oluliselt võimalust leida meest aga ka teisi abistavaid juhtlõngu.
«Samuti on otsingute peatamine pimenemisel vajalik selleks, et tagada abis olevate otsijate ohutus,» rõhutas otsingute juht. Otsinguoperatsioonil osaleb umbes poolsada inimest, nende seas on lisaks politseinikele kohalikud elanikud ning ESTSAR ja OPEROG vabatahtlike otsingugrupid.
Politsei kogus infot mehe tuttavatelt, kelle hinnangul olevat Tõnis kodust lahkumise eel käitunud kahtlaselt. Teada on, et Tõnis kurtis eelnevalt oma tervisliku seisundi pärast, mistõttu ei saa välistada, et ta võib kõrvalist abi vajada. Seda enamgi püüdsid lähedased ja tuttavad täna jooksvalt Tõnisega telefonitsi ühendust saada, kuid mehe mobiiltelefon on välja lülitatud ning tema asukohta pole seega võimalik positsioneerida.
Laupäeva õhtupoolikuks õnnestus välja selgitada, et mitu inimest nägid päeval Tõnist suundumas Kõpu valda, kus on tema sünnikodu. Sinna on suundunud ka praegusel ajal politseinikud ja Tõnise tuttavad, et mees üles leida ning saada selgust, kas tema tervis või elu võib olla ohtu sattunud.
Kõigil, kel on infot Tõnise asukohast, palutakse sellest teada anda hädaabinumbril 112.


description:
Oktoobris on päikest ja sinist taevast küll vähem näha, kuid siiski on ilus vaadata, kuidas sügise vihmased ja jahedad ilmad on värvinud puudel lehed kirjuks- võiks isegi arvata, et need asendavad päikest.

Siiski on mõnus, kui hommikul välja minnes näpistab külm pisut nina, tänavad on peitunud kirjude lehtede alla ning päike piilub aralt pilvede vahelt. Pargis jalutades potsatavad aeg-ajalt alla kastanimunad ning tammetõrud...

Oktoobri keskel olevat kolletamispäeva loetakse sügistööde lõpuks. Samuti tähistab see talve algust looduses.

title: Oktoobri kalender


description: Kaitseminister Hannes Hanso autasustas  Toomas Hendrik Ilvest erakordsete teenete eest Eesti julgeoleku tugevdamisel kaitseministeeriumi I klassi teeneteristiga.

title: Kaitseminister andis Ilvesele kaitseministeeriumi kõrgeima teenetemärgi

maintext:
«Oma ametiaja käigus andis president Ilves erakordse panuse Eesti riigikaitse ülesehitamisesse, arendamisesse ja kindlustamisesse, mis on teinud Eestist usaldusväärse liitlase,» ütles Hanso. «President Ilvese järjekindel ja tingimusteta toetus Eesti sõduritele nii kodus kui ka välisoperatsioonidel on aidanud tõsta Eesti sõdurite moraali.»
Kaitseminister sõnas, et president Ilves on järjekindlalt, loominguliselt ja silmapaistavalt toonud Eesti julgeolekuolukorra rahvusvahelise tähelepanu keskmesse ning saavutanud laia rahvusvahelise toetuse, mis on vajalik Eesti julgeoleku tagamiseks laiemalt ning eriti liitlasriikide heidutusmeetmete välja töötamisel ja rakendamisel kogu Läänemere piirkonna turvalisuse säilitamiseks.
Kaitseministeeriumi teeneteristi I klass on kõrgeim kaitseministeeriumi aumärk, mida antakse välja erakordsete teenete eest riigikaitse arendamisel. Enne president Ilvest on selle teeneteristi pälvinud 21 silmapaistvat inimest: nii Eesti poliitikud, ühiskonnategelased ja kõrgemad ohvitserid kui ka oluliste partnerriikide diplomaadid ja riigiteenistujad.


description: Euroopa Inimõiguste kohus (EIK) otsustas tunnistada vastuvõetamatuks MTÜ Ausad Valimised kaebuse Eesti riigi vastu, milles vaidlustati tarbijakaitseameti määratud trahvid MTÜ-le e-valimiste halvustamise ja õiguskuuleka käitumise alavääristamise eest.

title: Liigne suupruukimine maksis e-valimiste kriitikutele kohtuasja Euroopas

maintext:
Euroopa Inimõiguste Kohtu kolmeliikmeline komitee otsustas 27. septembril tunnistada vastuvõetamatuks kaebuse kohtuasjas Ausad Valimised MTÜ versus Eesti, kuna kaebaja kuritarvitas kaebeõigust, seisab välisministeeriumi teates.
Keskerakonnaga seostatav vabaühendus Ausad Valimised teatas jaanuaris, et Euroopa Inimõiguste Kohus võttis menetlusse nende kaebuse seoses trahviga, mille nad said tarbijakaitseametilt nende e-valimisi kritiseeriva kampaania eest. «Euroopa Inimõiguste Kohus otsustas menetlusse võtta MTÜ Ausad Valimised kaebuse seoses e-valimiste ohtudest ja riskidest teavitava kampaania eest Eesti riigilt saadud trahviga ja tegi pooltele ettepaneku kokkuleppeks, mille kohaselt peab riik MTÜ-le maksma 9000 eurot,» teatas MTÜ Ausad Valimised juhatuse liige Siret Kotka, kes on ka Keskerakonna juhatuse liige.
Samas heidabki EIK komitee oma otsuses MTÜ-le Ausad Valimised ette menetluse enneaegset avalikustamist. 19. jaanuaril 2016 edastas EIK kaebajale ja riigile ettepaneku sõlmida asjas sõbralik kokkulepe. Kaebajale edastatud kirjas selgitas EIK, et sõbraliku kokkuleppe menetlus on konfidentsiaalne, märgitakse teates.
«Eeltoodust hoolimata avaldas kaebaja MTÜ 27. jaanuaril 2016 pressiteate, et «Euroopa Kohus andis MTÜ-le Ausad Valimised võidu Eesti riigi üle»,» märgitakse pressiteates. «MTÜ viitas seejuures kohtu pakutud sõbralikule kokkuleppele 9000 eurot. MTÜ saatis samasisulise teate 73 adressaadile, kes olid suuremad ja väiksemad eesti- ja venekeelsed paberajakirjanduse ja veebiväljaanded, samuti Eestis tegutsevad riiklikud ja eratelekanalid. «Uudis» avaldati näiteks BNSis, Äripäevas ja Virumaa Teatajas,» selgitas ministeerium.
«Ka pärast seda, kui välisministeerium oli omakorda selgitanud, et esiteks on tegemist pooleli oleva kohtuasjaga, kus ei ole seisukohta veel kujundatud, ning teiseks ei tohi pooled sõbraliku kokkuleppe menetlust avalikult arutada, avaldas kaebaja juhatuse liige pressile uuesti, et tegu on võiduga riigi üle ning pidas riigi esindajate märkusi «valuliseks» halvustavaks kommentaariks», lisatakse pressiteates.
Valitsus leidis EIK-le vastamisel esiteks, et kaebus tuleb tunnistada vastuvõetamatuks konventsiooni artikli 35 lõike 3 punkti a alusel, kuna kaebaja on kuritarvitanud kaebeõigust. Nimelt on konventsiooni artikli 39 lõike 2 kohaselt sõbraliku kokkuleppe menetlus konfidentsiaalne, see tähendab, et riik ja kaebaja ei tohi avaldada kokkuleppemenetlusega seotud asjaolusid ega seisukohti, märgitakse välisministeeriumi pressiteates.
Valitsus toetus oma vastuväidetes EIK senisele kohtupraktikale, kus konfidentsiaalsusnõude tahtliku rikkumise eest on kaebused tunnistatud vastuvõetamatuks, kuna selline tegevus diskrediteerib sõbraliku kokkuleppe menetlust ja on vastuolus viimase eesmärgiga kohtuasi rahumeelselt lõpetada, lisati samas.
Ministeerium rõhutab, et valitsus vaidles kaebusele vastu ka sisuliselt.
«EIK hindas oma otsuses üksnes kaebuse vastuvõetavuse küsimust, kuna nõustus valitsusega, et kaebeõigust on kuritarvitatud. EIK selgitas, et konfidentsiaalsusnõue tuleneb konventsiooni artikli 39 lõikest 2 ja kohtureeglite reegli 62 lõikest 2 ning seda kinnitab ulatuslik kohtupraktika,» märgitakse teates.
«Kohtupraktika kohaselt peab kaebeõiguse kuritarvitamise tuvastamiseks olema üheselt selge, et kaebaja tegevus avalikustamisel on olnud tahtlik. Antud juhul oli kaebajale edastatud kirjas selgesõnaliselt kinnitatud, et sõbraliku kokkuleppe menetlus on konfidentsiaalne. Sellest hoolimata avaldas kaebaja pressile nii sõbraliku kokkuleppe pakkumise fakti kui ka pakutud summa ning arutas seda ajakirjanduses. Seda ka pärast riigi poolt tähelepanu juhtimist, et sõbraliku kokkuleppe menetlust ei tohi avalikult arutada. Seega asus EIK seisukohale, et tegemist oli tahtliku rikkumisega, mis on käsitatav kaebeõiguse kuritarvitamisena, ning et kaebus tuleb konventsiooni artikli 35 lõike 3 punkti a ja lõike 4 alusel vastuvõetamatuks tunnistada. Otsus jõustus selle avaldamisel,» öeldakse välisministeeriumi pressiteates.
MTÜ Ausad valimised korraldas ajavahemikul 18. märtsist kuni 7. aprillini 2013. aastal Tallinnas reklaamikampaania, mille käigus eksponeeriti 68 asukohas plakateid kirjadega «Nad võivad su hääle kustutada», «Iga e-hääl võib olla oht Eesti iseseisvusele» ja «Nad võivad anda Su hääle kellele tahavad». Tarbijakaitseamet leidis oma kohtuvälise menetluse käigus 3. juunil 2013 tehtud otsuses, et sellisel kujul oli tegemist reklaamiseaduse paragrahvi 2 lõike 4 punktide 2 ja 9 nõuete rikkumisega ja karistas MTÜ-d 1600-eurose trahviga.
Reklaamiseaduse paragrahvi 3 lõike 4 punkti 2 kohaselt ei tohi reklaam muu hulgas alavääristada õiguskuulekat käitumist, mida e-valimistel osalemine vastavalt valimisseadusele on. Sama paragrahvi lõike 4 punkti 9 kohaselt ei tohi reklaam otseselt ega kaudselt alavääristada või muul viisil halvustada muu hulgas tegevust, mis aga elektroonilistel valimistel osalemine on, leidis tarbijakaitsemaet oma otsuses.
Harju maakohus nõustus tarbijakaitseameti põhistustega trahvi määramisel, kuid vähendas trahvisummat 800 euroni. Riigikohus kaebaja kassatsiooni menetlusse ei võtnud. EIK-s väitis kaebaja, et MTÜ trahvimine rikkus konventsiooni artikliga 10 tagatud sõnavabadust.


description: Postimees vahendab otsepildis kell 13 algavat riigikogu infotundi, kus opositsioonisaadikud hakkavad parvlaevaliikluse probleemide pärast pitsitama majandus- ja taristuministrit Kristen Michalit.

title: Otse: opositsioon võtab Michali parvlaevaliikluse probleemide pärast pihtide vahele

maintext:
Meie Maa: Leedo astub välja Saksamaa parvlaevaärist
Saaremaa Laevakompanii (SLK) omanik Vjatšeslav Leedo astub välja Saksamaal parvlaevaliiklust opereerivast ettevõttest Elb-Link Reederei ja SLK tütarfirma Väinamere Liinid juhataja Urmas Treiel lahkub ametist, kirjutab Meie Maa.
Meretase tõusis, Regula ja Harilaid sõidavad vabagraafikus
Kui täna hommikul ei saanud madala veetaseme tõttu mandri ja Hiiumaa vahel parvlaev Harilaid sõita, siis nüüd võimaldab meretase mõlemal parvlaeval väljuda.
Keskerakond, Vabaerakond ja EKRE valmistavad ette Rõivase umbusaldamist
Keskerakonna, Vabaerakonna ja EKRE fraktsioonide esindajad kohtusid täna, et arutada peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse koostamist.
Tallinna Sadam: neli parvlaeva jääb saarte vahel sõitma ka uuel aastal
Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm lubab, et tuleval aastal hakkab mandri ja suursaarte vahel sõitma kindlasti neli laeva hoolimata sellest, kas Türgist ja Poolast tellitud uued parvlaevad jõuavad õigeks ajaks liinile või mitte.
Kuhu jäid lubatud parvlaevad?
Parvlaevaliikluse uuel käitajal TS Laevadel on selg vastu seina. Korduvalt valmimistähtaega ületanud kaks uut parvlaeva Leiger ja Tõll peavad enne jõule kindlasti Eestis olema, sest tagavaraplaan nende puudumise puhuks kehtib üksnes aasta lõpuni.
Kehv parvlaevaühendus sunnib Hiiumaa piimatootjat piima ära viskama ja loomad tapamajja saatma
Harv parvlaevaühendus kõrvalsaarega tähendab Hiiumaa piimatootjale sügisel rasket aega - piim, mis enam jahutisse ära ei mahu, tuleb ära visata ning piimakoguse vähendamiseks peab loomade poole vaatama.
Padar spekulatsioonidest: loodame mõlemast tehasest laeva kätte saada enne jõule
TS Laevade juht Kaido Padar kinnitas, et ettevõte loodab enne jõulude kõrgperioodi uued laevad kätte saada, kuid tunnistas ka, et asenduslaevade plaan on olemas vaid aasta lõpuni.
Poolakad lüpsid Tallinna Sadamat kümnete miljonitega
Tallinna Sadam on rahustanud avalikkust faktiga, et iga lepingus ületatud päeva eest maksab Poola Remontowa laevatehas 37 500 eurot trahvi, kuid selle asjaolu nullib teadmine, et laevu tellides maksis sadam paarkümmend miljonit üle turuhinna. TS Laevad teatas, et soovib
Parvlaevaliikluse uus tulemine
Kui ajakirjanikud reede pärastlõunal Virtsu sadamasse jõudsid, polnud laevaliikluse ülevõtmine veel alanud. Ka keskpäevasele praamile poleks õnnestunud pääseda, sest parvlaevaühendus mandri ja Saaremaa vahel oli tormi tõttu katkenud.
TS Laevad vedas esimesel tegutsemispäeval 4000 reisijat ja 1700 autot
TS Laevad alustas laupäeval parvlaevaliikluse opereerimist mandri ja suursaarte vahel ning teenindas esimesel päeval kokku 4000 reisijat ja 1700 sôidukit.
TS laevade juht: laevaliikluse ülevõtmine sujus ladusalt
Mandri ja Lääne-Eesti suursaarte vahelise laevaliikluse opereerimise üle võtnud Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad juhi Kaido Padari sõnul sujus täna öösel kõik hoolimata teatud tagasilöökidest sujuvalt, mille eest tuleb kiita nii Saaremaa Laevakompaniid kui ka uut operaatorit.
Juhtkiri: uue ajastu algus parvlaevaliikluses
Tänasega algab parvlaevaliikluses mandri ja Lääne-Eesti suuremate saarte vahel uus ajastu, kuna just 1. oktoobril pidi riigiettevõte Tallinna Sadam selle korraldamise suurärimees Vjatšeslav Leedo erafirmalt üle võtma.


description: Keskerakonna esimees Edgar Savisaar andis täna sotsiaalmeedias mõista, et ta ei kandideeri Keskerakonna esimeheks. «Jüri Ratas tõotas, et ta kunagi minu vastu ei kandideeri ja täna pean taas olema mina see, kes tema lubaduse elluviimise eest vastutab,» kirjutas ta Facebookis.

title: Savisaar ei kandideeri Keskerakonna esimeheks

maintext:
Postimees avaldab Edgar Savisaare postituse täismahus:
Tänan teid kõiki, kes te olete mind palunud erakonna juhi ametikohale kandideerida. Tänan teid kõiki, kes te olete minu toetuseks allkirju kogunud, minuga kohtunud, mulle pöialt pidanud. See on mulle väga oluline: usun, et koos suudame saavutada selle, et meie lastel on parem elada kui meil endil. Koos suudame Eesti muuta riigiks, kus igaühel on hea elada ja mitte kedagi ei jäeta maha.
Jala kaotamisest taastub inimene vähemalt kaks aastat. Ma tean seda ja teadsin seda ka siis, kui ma haiglast väljusin – aga ma teadsin ka, et ma ei saanud endale lubada kaht aastat lihtsalt oodata. Tallinna linn vajas juhtimist, meie sotsiaalsed poliitikad kaitsmist, tuli julgelt seista selle eest, et Eesti ei muutuks reformierakondlikuks ühe tõe riigiks. Uskusin, et saan seda võitlust võidelda, sest olin tookord veendunud, et minu ümber on parim võimalik meeskond ning need asjad, mis mul jala pärast tegemata jäävad, teevad ära minu head kaaslased.
Osutus, et ma eksisin. Osutus, et mitmed inimesed, keda olin pidanud oma lähemateks sõpradeks ja kaasvõitlejateks, inimesteks, keda huvitab nagu mindki Eesti tuleviku uueks loomine, ei olnud seda. Nad olid vahepeal langenud reformierakondliku-isamaaliitliku propaganda ohvriks ja hakanud ka uskuma, et Eestil on ainult üks võimalik välispoliitika ja üks võimalik majanduspoliitika. Mõned olid vist hakanud ka kartma. Pole muidugi ime: kui Keskerakonda kuulumine või Keskerakonna toetamine toob inimese automaatselt salateenistuste huvisfääri, siis võib hirm tekkida küll.
Hirm on poliitikas väga ohtlik. Inimesed, kes teevad valikuid kartusest, langevad väljapressimiste ohvriks, taanduvad kiiresti kõigist oma vaadetest ja valijate huvidest. Ma ei taha kelleltki nõuda, et nad oleksid kangelased, kuid minu soovitus on igaühele: kui te hakkate tegema valikuid hirmust, siis on viimane aeg vahetada valdkonda. Muidu te kaotate iseenda igaveseks. Enda kohta võin ütelda, et kui ma olen teinud vigu, siis liigsest heatahtlikkusest inimeste vastu. Mitte kunagi hirmust.
Mul on väga kahju näha seda, mis viimasel aastal on Keskerakonnas toimunud. Selle asemel, et ühiselt poliitikat teha, tegelesid mõned inimesed tülide üles kiskumisega. Isegi presidendikampaania ajal, mida meie koos peasekretär Oudekki Loonega püüdsime teha erakonda ühendavaks sammuks, räägiti meediale meie erakonnast ja selle liikmetest halvasti. Minust endast ka. Ma olen äärmiselt kurb, et meie erakonna eliidi seas on nii palju silmakirjalikke inimesi, kes on võimu nimel valmis tegema kõike.
Te olete ju ka ise näinud: erakonna esimehe kirju ei lubata ilma tsensori pilguta listi, peasekretär vallandatakse pannes talle süüks garantiikirju, mille sõlmimisega ei olnud tal midagi pistmist ja millest tekkinud probleeme lahendas ta erakonna huvisid esiplaanile pannes. Võib-olla just sellepärast – sooviti, et minu ümber ei oleks tugevaid, julgeid ja iseseisvaid inimesi, keda ei saa ära osta. Edasi väideti, et Edgar Savisaare toetuseks allkirjade kogumine kahjustab erakonna mainet, püüdes tehniliselt allkirjade koguja Marika Tuus-Laulile ette heita seda, et ta pole ametlikult tolle piirkonna liige, kust allkirju koguti. Pikaaegne Kesknädala peatoimetaja Urmi Reinde vallandati vahetult enne pensionile minekut nii tõele kui õigusele vilistades, sest ta keeldus lehte panemast Jaak Aabi artiklit (leht oli kokku pandud ja tähtaeg lehe saatmiseks trükikotta käes). Kongressi delegaatide hulgast on püütud maksimaalselt välja arvata kõik inimesed, kes erakonnas savisaare-liini võiksid toetada.
See on tehnokraatlik ülbus. Kui Jüri Ratas kasutab erakonnas võimu haaramiseks niisuguseid meetodeid, siis on oodata, et täpselt samadest väärtustest lähtuvalt tahab ta ka erakonda edasi juhtida. Kraavid laipu täis, võimust pimestatud, valijate huvid ununevad Exceli-tabelite koostamise taha ja lubadusi ei peeta. Jüri Ratas tõotas, et ta kunagi minu vastu ei kandideeri ja täna pean taas olema mina see, kes tema lubaduse elluviimise eest vastutab. Väga kaua niimoodi ei saa. Poliitikas on valuutaks hääled, ning ebademokraatlike jõuvõtete ja ideoloogilise määratlematusega hääli ei saa. Rahvas on tark, ta näeb selle läbi.
Ma arvan, et Keskerakond ja tema valijad väärivad enamat, kui üks järjekordne eliit, kes sätib ennast tänase peavoolu järgi, kes soovib võimu võimu enese ja mitte programmi pärast ning kellel on ükskõik, mis saab inimestest, kes mõtlevad teisiti.
Mul on hea meel, et Keskerakonnas on siiski olemas need julged inimesed, kes ei hoia oma nahka, kui on vaja õigete asjade eest seista, kes ei karda ütelda «ei», kui seda on vaja, isegi siis kui enamus ütleb «jaa». Mul on väga hea meel, et need on inimesed, kellega koos saab edasi võidelda kõige selle eest, mille eest me ikka seisnud oleme. Ma olen uhke, et Yana Toom on valmis jätma oma koha Brüsselis – kus ta on Eestit suurepäraselt esindanud – ja võtma erakonna juhtimise raske töö ka enda peale, seni kuni mina täielikult taastanud. Seesugune poliitiline julgus kinnitab, et Eesti võibki lähiajal naispeaministri saada. Ma olen uhke ka teiste inimeste üle, kes oma vaateid räpastes võimumängudes pole unustanud. Mul on hea meel, et erakonnas on Oudekki Loone, Peeter Ernits, Olga Ivanova, Siret Kotka, Mihhail Kõlvart, Erki Savisaar, Oksana Jalakas, Marika Tuus-Laul, Maria Jufereva, Kalev Kallo, Märt Sults, Heimar Lenk, Toivo Tootsen, Urmi Reinde ja paljud teised. Ma tean, et koos seesuguse meeskonnaga me hoiame Keskerakonna väärtused alles. Meie jõuame sinna, kus saame ütelda kõigile täna emigratsioonis olevatele inimestele: tulge koju, siin on tööd ja leiba kõigile. Me hoiame Eesti kodumaana alles igale Eesti inimesele, sõltumata tema emakeelest või elukohast, soost või vanusest.
6. novembril jätkan ma poliitikas muidugi täpselt nagu enne. Mina oma meeskonda ei jäta ja oma valijaid ei reeda.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) aseesimees Urve Palo ja partei juhatusse kuuluv Anto Liivat kohtusid täna Tallinnas Eesti Panga nõukogu kunagise juhi Jaan Männikuga, kes lahkus paari nädala eest pettununa Isamaa ja Res Publica Liidust (IRL) ja lubas alustada koos sotsidega palgavaesuse vastast võitlust.

title: Pildid: IRList pettununa lahkunud Jaan Männik arutas koostööd sotsidega

maintext:
Veel mullu suvel Margus Tsahkna kõrval IRLi uueks esimeheks pürginud Männik ütles septembri lõpus Postimehele, et pettus erakonna juhtimises. Parteist lahkumisel said tema sõnul määravaks ühised majanduslikud vaated SDEga. Nimelt koges ta enda sõnul Eesti Arengufondi nõukogu liikmena korduvalt, et tema ja endise majandusministri Urve Palo arusaamad kattuvad.
Tänavu juulis kohtuski Männik nii Palo kui sotside esimehe Jevgeni Ossinovskiga, mille tulemusena sai ta pakkumise hakata vedama SDE projekti, mille eesmärk on vähendada Eesti elanike palgavaesust.
Milles projekt täpselt seisneb, ei soostunud Männik septembri lõpus veel avaldama, ent ütles, et sellega tehakse algust pärast presidendivalimisi. Projekti lõpp-eesmärk on poliitiline: saavutada parteide ühisotsus, et Eestis hakkaks miinimumpalka määrama valitsuse asemel parlament. Välistatud pole ka teised lahendused, näiteks madalapalgaliste vabastamine maksudest.
«Kuidas see tehniliselt välja näeks, on veel vara öelda,» ütles Männik, kelle sõnul on veel pikk tee minna. «Aga Eestis peaks miinimumpalga saaja teenima vähemalt 700–800 eurot,» lisas ta.
Männiku sõnul on ta Ossinovskile ja Palole kinnitanud, et vähemalt 2016. aastal ühtegi erakonda ei astu. «Aga järgmine aasta ei ole välistatud.»
Männik liitus IRLiga 2015. aasta 20. mail. 6. juunil peetud suurkogul kandideeris ta IRLi esimeheks, kuid jäi häältega 210:685 Margus Tsahknale alla.


description: Tartus hukkus mullu novembris ülekäigurajal vilkuriga, kuid sireenita sõitnud politseiautolt löögi saanud mees, kuid süüdi on justkui tema ise, vahendas ETV saade «Pealtnägija». Omaste sõnul peaks kaaluma, et politsei kasutaks rohkem sireeni, sealhulgas ka öösel.

title: Politseiautolt surmava löögi saanud mehe pere eesmärk pole, et autojuht vangi pandaks, küll aga tuleks üle vaadata alarmsõitude kord

maintext:
Ööl, mil juhtus traagiline õnnetus, sai politsei kaks väljakutset, teine neist oli kõrgeim ehk politsei keeles Charlie-väljakutse ning neile reageerisid kõrvalistujana 44-aastane Einar ja autojuhina 25-aastane Igor, kusjuures oli Igor oma kolmeaastase karjääri jooksul jõudnud alarmsõiduki roolis teha kolm avariid, millest kaks olid seotud kihutamisega.
Politseinikud panid Volkswageni bussil tööle küll vilkurid, aga mitte sireeni ehk masin sõitis 120-kilomeetrise tunnikiirusega kesklinna suunas vaikselt.
Samal ajal jalutasid peolt koju Rain ja tema sõber Henri ning kuigi vaid mõni hetk hiljem politseiautolt löögi saanud Rain oleks võinud minna teist teed, otsustas ta sõpra saata - Henri sõnul nägid nad teed ületades neile lähenevat masinat, aga ei märganud vilkureid ega saanud aru suurest kiirusest.
Uurimist juhtinud prokuröri sõnul polnud juriidiliselt millestki kinni hakata, algul lõpetas asja Lõuna prokuratuur ja pärast vanemate protesti, 1. septembril ka riigiprokuratuur ning kokkuvõttes on riigi seisukoht, et noormehed ilmusid ülekäigurajale nii järsku, et Igoril polnud võimalik otsasõitu vältida ning eelnevad avariid ja sireenita sõitmine ei mängi siinjuures prokuröride sõnul mingit rolli.
Raini lähedaste eesmärk pole, et Igor vangi pandaks, küll aga tuleks nende sõnul üle vaadata alarmsõitude ja sireeni kasutamise kord, samuti märkisid nad, et palju küsimärke oleks olemata, kui politseibussi pardakaamera oleks töötanud.


description: Keskerakonna Lasnamäe piirkonna esimees Olga Ivanova teatas pressiteate vahendusel, et nemad tahavad, et «võimas Keskerakond kestaks kaua» ja toetavad erakonna esimehena Edgar Savisaart.

title: Olga Ivanova: Lasnamäe piirkonna liikmed on Keskerakonnas toimuva pärast mures

maintext:
Piirkonna juhatuse liikmete nimel pöördumise saatnud Ivanova rõhutab muu hulgas sarnaselt ülejäänud Savisaare toetajatega, et seekord peaks Keskerakonna erakorralisel kongressil osalema suurem liikmete arv. Nii loodavad Savisaare toetajad, et partei juhil on võimalik saavutada suurem toetus.
Lasnamäe piirkonna juhatuse pöördumine:
«Lasnamäe piirkonna juhatuse liikmed väljendavad muret seoses Keskerakonna sees toimuvaga. Eesti Keskerakonna suur eelis teiste poliitiliste jõudude ees on alati olnud võimekus ühendada ühiskonda, mitte seda lõhkuda. Tänasel päeval arengud erakonna sees aga ohustavad erakonna ühtsust. Selleks, et erakond saaks tervikuna edasi liikuda, on ilmselgelt vaja kokku kutsuda erakorralist kongressi, mis oleks arvuliselt suurem kui eelmisel aastal.
Kuna olukord on kriitiline, siis erakonna suurima piirkonna juhatuse liikmed leiavad, et igasugused arvamused seda laadi, et keegi meie erakonnas on üleliigne või meie oleme valmis Keskerakonna poliitikutest loobuma, on häbiväärne.
«Selleks, et erakond saaks tervikuna edasi liikuda, on ilmselgelt vaja kokku kutsuda erakorralist kongressi, mis oleks arvuliselt suurem kui eelmisel aastal.»
25 aastat on Keskerakond olnud arvestatav poliitiline jõud ühiskonnas. Erakonna toetus valijate seas on aastast aastasse kasvanud. Kogu selle aja on Edgar Savisaar olnud erakonna esimees ning hea meelega tunnistame seda, et tema panus erakonna arengusse ja populaarsusse on vaieldamatult suur. Erakonna esimehe isiklikud häälterekordid aitasid kaasa nii Tallinnas linna võimul püsimisele kui ka sellele, et eelmistel riigikogu valimistel ainult Eesti Keskerakond sai ühe mandaadi juurde ning moodustas 27 liikmelise fraktsiooni.
Meie, sellele pöördumisele allakirjutanud, ei ole nõus Eesti suurima, 15 000-liikmelise erakonna lõhkumisega. Oleme selle ehitamisele kõik jõudu mööda kaasa löönud.
Keskerakond on tasakaalustanud sotsiaalselt viltu vajuvat ühiskonda, seisnud alati nõrgemate huvide eest ja kaitsnud kaitsetuid. Me tahame, et nii jätkuks see ka tulevikus ja võimas Keskerakond kestaks kaua. Seega väljendame oma toetust erakonna esimehele Edgar Savisaarele ning ootame korrektset ja õiglast kongressi!»


description: Keskerakonna esimees Edgar Savisaar süüdistas täna sotsiaalmeedias, et tema endine sõber Aadu Must jättis Oudekki Loone delegaatide nimekirjast välja ja partei Võrumaa piirkonna juhile Anneli Otile heitis ta ette «tapjatööd».

title: Savisaar: Võru piirkonnas tegi tapjatööd Anneli Ott

maintext:
Postimees avaldab Savisaare Facebooki postituse muutmata kujul:
Kes ei ole omad...
Need, kes kongressile saavad tulla ja keda kõrvale jäetakse?
Tartu linnas jättis minu endine sõber Aadu Must delegaatide nimekirjast välja Oudekki Loone. Oudekki on Tartu piirkonna juhatuse liige ja Keskerakonna peasekretär. Oudekki kõrvaldati nimekirjast tagaselja ja ta sai sellest alles hiljem teada. Ometigi on ta Keskerakonna üks targemaid ideolooge. Võib ainult arvata, miks seda tehti. Räägitakse, et Oudekit vihkavat reformistid ja Keskerakond on juba muutunud viimaste käealuseks Tartus.
Põlva delegatsiooni hulgast arvas Tarmo Tamm välja riigikogu liikme Heimar Lengi. Teades Lenki teeneid Keskerakonna ees, on see küll häbematu ja kahepalgeline.
Võru piirkonnas tegi tapjatööd Anneli Ott.Tema võttis nimekirjast välja legendaarse kirikuõpetaja ja piirkonna juhatuse liikme Yuri Pallo. Piirkonna esimees olevat veel lisanud. Kui ei ole oma poolelt, siis pole tal ka kongressile asja?
Ei kujuta ette, kuidas selline kongress esindab erakonda?


description: Keskerakonna esimees Edgar Savisaar kirjutas eile hilisõhtul sotsiaalmeedias, et kuigi tema erakonnakaaslased rajavad endale teed erakonna etteotsa, nii et laibad järel, ei kavatse ta oma kohalt niipea kuhugi kaduda.

title: Savisaar: minuga võideldakse nii, nagu mul oleks vähemalt kaks tervet jalga all ja ülirasket lõikust poleks olnudki

maintext:
Savisaar kirjutas kesköö paiku Facebookis, et mõtles mõnedele erakonnakaaslastele, kes rajavad enesele mühinal teed 5. novembri võidu poole, nii et laibad järel.
«Vahetevahel on mul tunne, et nad kardavad mind. Nad võitlevad ju nõnda, nagu mul oleks vähemalt kaks tervet jalga all ning ülirasket lõikust poleks olnudki. Ja nagu oleksin ma 30–40-aastane nagu nemad, aga mitte 66 aasta vanuses. Aga muidugi nad usuvad, et me oleme kõiges võrdsed,» kirjutas ta postituses, mille pühendas neile, kes kibelevad Tallinna linnapeaks või Keskerakonna esimeheks saama ja kellel tema on tee peal ees.
Savisaare hinnangul on nad justkui pettunud, et ta poolteist aastat tagasi teisest ilmast siiski tagasi jõudis. Ta märkis, et on sellega neile vist liiga teinud ja nüüd on neil enda arvates õigus talle samaga tasuda.
«Kujutage ette – tal on kumminui! See tuleb kohe ära võtta! Tal on kogutud raha bioonilise jala ostmiseks – see tuleb politseisse viia! Tal on ikka veel mõned sõbrad – ka nende kohta tuleb asi algatada,» kirjutas Savisaar.
Samas märkis ta, et on veel noor mees – noorem, kui USA mõlemad presidendikandidaadid. «Vananemisega on mul veel aega. Sõbrad R, S, R, tundub, et te peate veel kannatama. Ei kao ma niipea kuhugi,» lisas Savisaar Jüri Ratase, Kadri Simsoni ja Mailis Repsi poole pöördudes.
Keskerakonna erakorraline kongress koos erakorraliste juhivalimistega peaks juhatuse ettepaneku kohaselt toimuma 5. novembril Paides.


description: Peaminister Taavi Rõivase hinnangul vajab riigiteenistujate palgaerinevus Tallinnas ja mujal Eestis kindlasti arutamist, kuid kiidab kolleegi valitsusest, kes eile piirkondadevaheliste erinevuste vähendamiseks sammu astus.

title: Rõivas riigiteenistujate palgaerinevusest: riik ei ole maapiirkondades halb tööandja

maintext:
Postimees kirjutas täna, et riigiteenistuja samaväärne töö Harjumaal ja Tallinnas on kuni 16 protsenti kallim kui Viljandis või Tartus. Täpselt nii sedastab rahandusministeeriumi alla kuuluva riigi tugiteenuste keskuse põhipalga astmestik.
Näiteks, kui palku arvestav raamatupidaja võib Tallinna kontoris töötades teenida kuni 1399 eurot kuus, siis Tartu või Viljandi kontoris võib sama töö eest saada vaid kuni 1186 eurot kuus.
Küsimusele, kas peaminister ei näe ääremaastumise valguses sellises erikohtlemises probleemi, ta valitsuse pressikonverentsil ühest vastust ei andnud. Rõivase sõnul luges ta Postimehe selleteemalist juhtkirja küll huviga, kuid pidas vajalikuks märkida, et veel eile esitas riigihalduse minister Arto Aas konkreetse ettepaneku, kuidas muuta omavalitsuste tulubaasi selliselt, et tulude erinevust vähendada. Rõivase hinnangul on Aasa valitud suund igal juhul mõistlik.
«Kui te selle ettepanekuga tutvute, siis küllap nõustute, et osale nendest küsimustest, mis Postimehe juhtkirjas said püstitatud, see eile avalikustatud ettepanek ka vastab,» ütles ta.
Lisaks ei ole Rõivase hinnangul kõik päris nii mustvalge. «Minu teada on mõnede ametikohtade puhul ka teistmoodi,» ütles ta. «Näiteks Ida-Virumaal on rakendatud hoopis teistpidist koefitsenti - seal on mõnedel riigiametite ametikohtadel võimalik teenida rohkem kui sama ameti pidajad teenivad Tallinnas,» rääkis Rõivas.
Rõivase arvates ei ole riik maapiirkondades sugugi halb tööandja. «Vastupidi, kõik maapiirkonnad on pigem huvitatud sellest, et riigiasutused pakuksid ka maapiirkondades rohkem tööd. See kipub üldjuhul aitama kaasa kohaliku keskmise palga kasvule, mitte vastupidi.» Küll aga usub peaminister, et palgaerinevuse küsimus vajab kindlasti arutamist.


description: Korruptsioonikuritegudes süüdimõistmise tõttu Kohtla-Järve linnapea ametist lahkuma pidanud keskerakondlane Jevgeni Solovjov asus tööle temaga koos kohtu alla saadetud, kuid sealt tervisetõendi abil pääsenud ärimees Nikolai Ossipenkole kuuluva Uikala Prügila tegevdirektorina, kirjutab Põhjarannik.

title: Korruptsioonis süüdi mõistetud Kohtla-Järve ekslinnapea asus uuele tööpostile

maintext:
Viru maakohus tunnistas mullu Jevgeni Solovjovi süüdi omastamises, konkurentsialastele süütegudele kihutamises ja aususe kohustuse rikkumisega seonduvates kuritegudes, võltsimises ja võltsitud dokumentide kasutamises ja usalduse kuritarvitamises ning karistas teda viieaastase tingimisi vangistusega.
Endine aselinnapea Jüri Kollo mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja omastamises ning teda karistati nelja aasta ja kolmekuulise tingimisi vangistusega.
Süüdistuse järgi korraldas Kohtla-Järve linnavalitsus 2009. aastal eri tööde tegijate ja teenuste osutajate leidmiseks hankemenetlusi ning hinnakonkursse, mille käigus kuritarvitas Solovjov oma ametiseisundit, luues põhjendamatuid soodustingimusi tuttavatele ettevõtjatele.
Tartu ringkonnakohus tühistas tänavu mais endiselt abilinnapealt Jüri Kollolt 840 069 euro ning Solovjovilt ja Kollolt solidaarselt Kohtla-Järve kasuks 210 200 euro väljamõistmise, kuid jättis muus osas maakohtu otsuse muutmata.
Ringkonnakohtu lahendi peale esitasid Solovjovi ja Kollo kaitsjad kassatsioonkaebused riigikohtusse, mis ei võtnud neid aga menetlusse. See tähendas meeste süüdimõistmise lõplikku jõustumist.
Linnavolikogu vabastas Solovjovi ametist tänavu 8. augustil. Kohtla-Järve volikogu valis uueks linnapeaks keskerakondlasest senise abilinnapea Ljudmila Jantšenko.
2009. aastal oli koos Solovjovi ja Kolloga korruptsioonisüüdistusega kohtu all ka Nikolai Ossipenko. Tema suhtes lõpetati menetlus, kuna eksperdi arvates ei võimaldanud tema tervislik seisund protsessis osaleda.