description: Valitsuse vahetumise tõttu asub kolmapäevast riigikogu asendusliikmeks Viljandi linnavolikogus üliaktiivse küsija ning sõnavõtjana tuntust kogunud keskerakondlane Helmut Hallemaa.

title: Legendaarne küsija läheb Viljandi linnavolikogust parlamenti

maintext:
Et uues, Jüri Ratase tüüritavas valitsuses haarab haridus- ja teadusministri portfelli Viljandi- ja Järvamaa ringkonnast parlamenti valitud Mailis Reps, täidab Toompea lossis temast tühjaks jääva tooli samas piirkonnas 2015. aasta valimistel 435 häält kogunud Helmut Hallemaa. Ta annab ametivande täna kell 14.
Keskerakonna tegemistes on Hallemaa osalenud selle sünnist saati, olles üks partei 204 asutajaliikmest. Viljandi juhtimises on ta kaasa löönud viimased 11 aastat nii linnavalitsuse liikme kui volikogu fraktsiooni esimehena. Ühtlasi on ta Keskerakonna maakonna- ja linnaorganisatsiooni juht.
Helmut Hallemaa kinnitas end teadvat, et on teiste kohalike rahvaasemike seas silma paistnud inimesena, kellele meeldib detailidele tähelepanu pöörata. «Jah, selline ma olen. Leian, et kui tööd teha, siis tuleb seda teha põhjalikult. Kui volikogu liige milleski kahtleb, peaks olema tema kohus küsida ja arvamust avaldada,» lausus ta.
Lubab stiili hoida
Ehkki riigikogu asendusliikmena hakkab Hallemaa kuuluma valitsust toetavasse koalitsiooni, lubas ta Viljandis selgeks õpitud stiilile truuks jääda ka uues ametis ning mitte niisama istuda.
Millisesse parlamendi komisjoni Hallemaa kuuluma hakkab, pole veel teada. See saab selgeks Keskerakonna fraktsiooni nõupidamisel, mis leiab aset kolmapäeva ennelõunal.
Viljandi volikokku pidanuks Hallemaa asemel tulema Kristi Piir, aga kuna ta loobub, saab selleks Urve Bergman.
Peep Aru tuleb tagasi
Riigikokku kuuluvate viljandlaste arv Helmut Hallemaa liikumisega Toompeale siiski ei muutu. Nimelt naaseb samal ajal kodulinna opositsiooni langenud Reformierakonna esindaja Peep Aru, kes alles tänavu suvel asendusliikme staatusesse tõustes Viljandi volikogu esimehe ametikohast loobus.
Aru kinnitas Sakalale, et kavatseb pärast viiekuist eemalolekut oma volitused linnavolikogus taastada. «Olen alati olnud oma kodukoha patrioot ja soovin kaasa aidata, et siin olulised asjad hästi edeneks. Mul on olnud viimastel aastatel kolm suurt unistust: esiteks Ugala teatri remont, teiseks uue haigla ehitus ning kolmandaks veekeskuse tulek. Esimesega ollakse juba enam-vähem ühel pool, teise kahe nimel tuleb veel tööd teha,» rääkis ta.
Muu hulgas lubas Aru, et ei taotle erakonnakaaslastelt võimalust uuesti volikogu esimeheks tõusta. «Loomulikult ei hakka ma sellist palagani tegema. Meil on väga hea volikogu juht Tiit Jürmann ning kavatsen teda igati toetada. Saan oma eesmärke väga hästi silmas pidada ka volikogu lihtliikmena.»


description: Kolm Viljandi põhikooli on juba aastaid silmitsi liiklusmurega, mis valmistab peavalu nii lapsevanemaile kui koolijuhtidele. Hommikuses autode voos tekib lastele ohtlikke olukordi, juhtidevahelisi konflikte ja koguni avariisid.

title: Viljandi linna põhikoolid maadlevad hommikuti parkimisohtudega

maintext:
Vanemad on sageli sunnitud lapsed maha panema kas liikuvaid autosid täis parklas või otse tänaval. Esimene probleem on ammune tuttav Jakobsoni kooli perele, teisega seisavad vastamisi Kesklinna kooli lapsed ja vanemad.
Nokk kinni, saba lahti
Tiit Kurvits / Elmo Riig
Jakobsoni kooli direktor Tiit Kurvits tunnistas, et teema on valus. Mure on juhtidega, kes peatuvad kooli ukseni viiva jalgtee otsas ning ummistavad sellega parklasse sissesõidu, jättes parkla tagumise osa tühjaks. Ka eksitakse hommikusel ajal vaid peatumist lubava märgi vastu ning jäetakse pargitud sõidukid läbisõitjaid takistama. Tunamullu prooviti murele leevendust tuua, lubades autodel hommikuti laste mahapanemiseks peatuda vaid koolimaja taga asuvas parklas. See tõi aga kaasa uued ohud koolimajaga külgneval kitsal teel. Nii naasti peagi majaesise parkla kasutamise juurde.
«Mure on ka ujulas käijatega, kes pargivad koolimaja taha viiva tee äärde, mistõttu jäävad Männimäe poolt mööda kõnniteed kooli tulevad lapsed autode varju,» rääkis Tiit Kurvits. «Parklas astuvad lapsed aga tihti autost otse haljasalale, mis sügisel poriseks ja talvel libedaks muutub, olles nii lisaohuallikas. Olukorda leevendaks kõnnitee ehitamine parkla serva, kuid koolil endal selleks raha ei jätku.»
Kooli hoolekogu koostab Kurvitsa sõnul linnavalitsusele järelepärimist koolide ümbruse liiklusturvalisuse uuringu kohta, mille on teinud politsei ja maanteeamet.
«Uuringus pakuti olukorra parandamiseks nii lihtsamaid kui kallimaid lahendusi. Hoolekogu soovib teada, kas ja kuidas kavatseb linn uuringust lähtudes edasi liikuda ning mida plaanitakse ette võtta,» üles Kurvits. Ühtlasi pani ta lapsevanemaile südamele, et liiklusturvalisus algab sageli kodust ja vanemate eeskujust.
Viimastel nädalatel on Jakobsoni kooli parklas nähtud toimetamas politseinikke. Üks mainitud uuringu koostajaid, Viljandi politseijaoskonna patrullitalituse juht Alar Sadam ütles, et Jakobsoni kooli juures on järelevalvet tehtud kooliperelt tulnud teadete peale.
Alar Sadam / Marko Saarm
«Kui tarvis, peame sekkuma ja juhtidele meenutama, et märgid on järgimiseks ning ajapuuduse taha pugedes ei tohi muutuda liiklusohtliku olukorra põhjustajaks,» rääkis Sadam.
Omavalitsustelt uuringu kohta laekunud tagasiside kohta nentis ta, et seni seda pole. «Mõistame, et ettepanekute elluviimine nõuab aega ja investeeringuid. Kavatseme kindlasti teha ka järelkontrolli, et näha, kas omavalitsused ettepanekuid üldse arvesse on võtnud.»
Mured ka teistes koolides
Paalalinna kooli direktor Aavo Palo tõdes, et ehkki mure ei ole tundmatu ja igakuistel koolikogunemistel on see sageli käsitlemist leidnud, ei ole politseisse pöördumiseks vajadust olnud. Palo kinnitas, et Paalalinna kooli ümbruse liiklusohutus paraneb planeeritavate rekonstrueerimistööde valmides.
«Pikendatakse bussipeatuste taskuid Paala teel ja Suur-Kaare tänaval ning lapsed saavad edaspidi seal autodest maha tulla. Kooli sisehoov jääb parkimiseks ning majaesine parkla muutub mängu- ja õuealaks. Töödega loodame valmis olla koolimaja renoveerimise lõpu järel ehk 2018. aastal.»
Kesklinna koolis leevendas hommikuse tipptunni pingelisust Kooli tänavale rajatud kõnnitee, mille ääres autod peatuda saavad.
Direktor Aavo Soopa lausus, et tülisid ei ole viimasel ajal lahendada tulnud, kuid ajuti on olukord pingeline. Palju sõltub direktori sõnul sellest, millises meeleolus on lapsi kooli toovad vanemad. «On küll kitsas ja ette tulnud intsidente, kuid rahulikult toimetades sujub kõik,» ütles Soopa.

fasttext_language: et


description: Kolmest uuest võimuerakonnast ei kinnitanud laupäeval oma ministrikandidaate vaid Isamaa ja Res Publica Liit, sest selle esimees vajas ministrite ja riigikogu komisjonidele juhtide leidmiseks lisaaega.

title: Helir-Valdor Seeder: IRL-i esimees vajab ministrite leidmiseks veel aega

maintext:
Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) volikogu esimehe Helir-Valdor Seedri sõnul kinnitas volikogu laupäeval ühehäälselt uue koalitsioonileppe, endale tulevate ametikohtadega ning ka uute partneritega. Lisaks andis volikogu loa, et ministrite ja teiste oluliste ametikohtade jagamise üle võib otsustada erakonna eestseisus.
Helir-Valdor Seeder, miks ei saanud IRL-i volikogu sarnaselt oma võimupartneritele täna (laupäeval – toim.) oma ministrite nimesid välja öelda?
Põhikirjast tulenevalt peab kandidaadid esitama erakonna esimees ühtse paketina eestseisusele ja see omakorda volikogule. Volikogul on siis võimalus see kas kinnitada või tagasi lükata, aga muuta ei saa.
Meie esimees vajas aga kogu paketi kokku panekuks lisaaega. Volikogu aktsepteeris seda soovi ja otsustas anda ametikohtade jaotuse kinnituseks volituse eestseisusele, kes kogun esmaspäeval kell 15.30. Seejärel saab tõenäoliselt ka nimed teada.
Kas on võimalik, et uute ministrite seas võib leida ka teie nime?
Ma ei oska praegu midagi kinnitada. Erakonna esimees räägib praegu läbi paljude inimestega ja on juba paljudega ka rääkinud. Olukord on meie jaoks uus, sest paika tuleb panna ka riigikogu komisjonide juhid ja neid saab olema IRL-i juhtida senise kolme asemel viis. Ehk siis vaadata tuleb kogu tervikut, mis puudutab nii valitsust kui riigikogu.
Kas võib siis juhtuda, et teil tuleb väga kiiresti otsustada, kui nüüd mõnda ministri kohta pakutakse?
Eks poliitik peabki sellistel juhtudel väga kiiresti reageerima.
Erakonna volikogu juhina tuli teil juhtida istungit, kus otsustati selle üle, kas kiita heaks võimule minek koos sotsiaaldemokraatide ja Keskerakonnaga ning kinnitada ka võimuleping. Kas vaidlus selle üle oli pikk või pigem otsustati kõik kiiresti?
Arutelu oli põhjalik. Küsimusi oli volikogu liikmetel palju ning tunti väga palju huvi, miks on ühes või teises punktis just selliselt kokku lepitud. Heakskiit tuli aga konsensuslikult, vastu ei olnud keegi. Ei leppele ega partnerite valikule.
Teie olete olnud erinevate koalitsiooniläbirääkimiste juures 2003. aastast alates. Kuivõrd erinesid need eelmistest või olid need põhimõtteliselt eelmistele sarnased?
Eks nad põhiprintsiibis olid ikka sarnased. Esmalt vaadatakse üle suured teemad ja siis minnakse detailide juurde. Strateegia on olnud ikka sarnane.
Kui IRL pidas eelmisi võimuläbirääkimisi sotside ja Reformierakonnaga, siis kestsid need väga pikalt ja avalikkus ei teadnud vahepeal kas läbirääkimised üldse jätkuvadki. Nüüdsed läbirääkimised tundusid käivat väga kiirelt. Kas uute partneritega oli lihtsam kokkuleppele jõuda?
Kui kõrvutada eelmisi ja seekordseid läbirääkimisi, siis tuleb kõigepealt vaadata, mis aega need jäid. Eelmise võimuliidu kõnelused olid pärast korralisi valimisi ja siis ongi rohkem aega. Eks aeg määrab ka tempo. Teiseks tuleb arvestada, et eelmisel korral tehti plaane nelja aasta peale, nüüd sai raamistiku teha 2,5 aasta peale. Hulk otsuseid on juba ette ära tehtud ning seetõttu oli ka teemade hulk ehk rohkem piiratud.
Millisena näete uute partneritega oma erakonna tulevikku? Kas on sellist hirmu, et uue võimuliidu tegevus viib IRL-ilt ära seniseid klassikalisi valijaid või usute, et uues koalitsioonis osalemine toob teile järgmistel valimistel toetajaid juurde?
Me ei teinud seda lepingut valimisi silmas pidades, vaid mõtlesime riigi vajadustele. Seda usun ma aga küll, et uus koalitsioonileping on rohkem IRL-i nägu kui endine. See ei ole vasakpoolne. Me ei tõsta maksukoormust, küll aga suurendame sotsiaalset võrdsust ja usun, et see vastab rohkem meie valijate õiglustundele. Konservatiivse mõttemaailma ning IRL-i valija seisukohast peaks uus leping olema parem kui eelmine.
Nüüd on muidugi küsimus, kuidas seda lepingut suudetakse ellu viia. Loodan väga, et ministrite valik toetab seda ning ministrite isiklikud suhted ja omavaheline keemia on piisavalt hea, et lepinguga hästi toimetada.


description: Viljandi vallavolikogu liige Juhan Juhkamsoo on seotud osaühinguga, mille nimi kattub Wehrmachtis kasutusel olnud automaadi lühendiga, ning mittetulundusühinguga, mis kannab sama nime Natsi-Saksamaal tegutsenud propagandaorganisatsiooniga.

title: Munitsipaalpoliitiku asutatud ühingute nimed seostuvad Kolmanda Reichiga

maintext:
Kui Sakala Juhkamsoo käest osaühingu StG-44 ja mittetulundusühingu Ahnenerbe nime kohta küsis, vastas ta, et nende seostamine Hitleri-aegse Saksamaaga on meelevaldne sildikleepimine. Seda sõnumit rõhutas ta vestluse jooksul mitu korda.
Pühapaigad ja loomad
«Minul ei teki kummagi nime osas sellist assotsiatsiooni. Ma ei tea, kas mu südametunnistus on selleks liiga puhas või milles on asi,» rääkis Juhan Juhkamsoo. Ta lisas, et teda ei häiri see, et nimed võimaldavad tõmmata kirjeldatud paralleele. Sealjuures toonitas Juhkamsoo, et igaüks mõtleb oma rikutuse tasemel.
Ahnenerbe oli Kolmandas Reichis instituut, mis tegeles peamiselt aaria rassi juurte uurimisega. Arheoloogiale keskendunud Kanada teadusajakirjanik Heather Pringle kirjeldab seda oma auhinnatud teoses «The Master Plan» kui ametliku retoorika järgi tõsiteaduslikku, ent reaalsuses selgelt pseudoteadusesse kaldunud organisatsiooni, mille uurijad esitasid tõde painutades Natsi-Saksamaa juhtidele meelepäraseid seisukohti.
«Ma ei oska kommenteerida, mida see Natsi-Saksamaal tähendas, aga Ahnenerbe eestikeelne tõlge on oma esivanemate vaimse pärandi vastuvõtmine,» selgitas Juhan Juhkamsoo 2011. aastal registreeritud mittetulundusühingust rääkides.
Ta lisas, et vaimse pärandi all peab ta silmas ohvrikive, ristipuid ja muid looduses asuvaid objekte, mida meie esivanemad tähtsaks pidasid. Juhkamsoo tõi välja, et ta on kirjutanud Leaderi programmi avalduse, taotledes toetust kunagise Viljandimaa kihelkonna pühapaikadega seotud arhiivimaterjalide läbitöötamiseks ja kohtade kaardistamiseks, kuid taotlusele tuli eitav vastus.
Automaat Sturmgewehr 44, mille lühend on StG 44 või STG-44, oli Kolmanda Riigi relvajõududes kasutusel Teise maailmasõja lõpus põhiliselt eliitjalaväeallüksustes. 2013. aastal registreeritud osaühingu StG-44 põhiala on krediidiinfo andmetel loomakasvatuse abitegevused. Selle firma tausta Juhan Juhkamsoo lähemalt ei avanud, märkides, et kõik oluline on avalikes andmetes kirjas. StG-44 nimi on tema sõnul lihtsalt üks tähtede ja numbrite kombinatsioon.
Inforegistri andmetel puudub nii kõnealusel osaühingul kui mittetulundusühingul käibemaksukohustus. Juhan Juhkamsoo on mõlema puhul märgitud ainsaks juhatuse liikmeks.
Piirkonna esimees hindab
Et Juhan Juhkamsoo täidab Viljandi vallavolikogus ainsat Keskerakonnale kuuluvat saadikukohta, palus Sakala selle partei Viljandimaa piirkonna esimehel Helmut Hallemaal anda hinnang, kas niisuguste nimede ja munitsipaalpoliitiku rolli vahel on vastuolu. Hallemaa sõnas sissejuhatuseks, et kuuleb sellest teemast ajakirjaniku käest esimest korda ning peaks end enne lõpliku seisukoha väljaütlemist sellega detailsemalt kurssi viima.
Piirkonna esimees teadis kinnitada, et Juhan Juhkamsoo on tõepoolest vanade eestlaste pühapaikade teemaga tegelnud, kuid Natsi-Saksamaa ei tohiks tema veendumuse kohaselt niisugusse valdkonda kuidagi puutuda. Sellest johtuvalt tõdes Helmut Hallemaa, et mittetulundusühingu nimi tõstatab olukorra kirjelduse põhjal vähemasti küsimuse.
«Minu meelest tuleks selle üle tõsiselt mõelda. Vähemalt mina küll mõtleksin,» lausus Hallemaa.


description: Viljandis kihutas esmaspäeva õhtul üks BMW sellise hooga mööda Riia maanteed kesklinna poole, et sööstis järsust kurvist otse edasi, paiskus kõnniteekivilt õhku, lendas üle parkiva auto ja paarkümmend meetrit kaugemal olnud aia ning peatus majas.

title: Enam kui poolsada meetrit lennanud auto maandus majas

maintext:
Ühekordne puitmaja, kus inimesed elasid kahes väikses korteris, on juhtumi järel sisuliselt kokku kukkumas, majas olnud inimesed viga ei saanud, ehkki olid toas, kuhu auto kella 23 ajal õhtul maandus.
Seni pole teada, kes autot juhtis, sest naabermajade elanike sõnul jooksis juht sündmuskohalt minema. Politsei kutsus sündmuskohale eksperdi Valgast, et võtta roolilt juhi tuvastamiseks DNA proov. Esmaste väidete kohaselt võis autos olla õnnetuse ajal kaks noort naist.
BMW kiirust ei oska esialgu keegi pakkuda, kuid see oli sedavõrd suur, et kõnnitee kivist õhku sööstnud auto lendas selliselt üle tee äärde pargitud Audi, et kriimustas vaid tolla katusereelingut. Seejärel lendas auto üle sõiduteest enam kui paarkümmend meetrit kaugemal oleva meetri kõrguse aia ning sööstis otse majaseina. BMW peatas lõpuks keset maja olev ahi.
Üks majaelanik vaatas sel hetkel kui auto tuppa paiskus akna juures telerit, olles autost vaid meetri kaugusel.


description: Möödunud teisipäeva õhtupoolikul läks 81-aastane Maie Viljandi vallas Tusti külas koeraga jalutama. Eaka naisega kaasas olnud koer naasis koju neljapäeval, naise surnukeha leiti aga laupäeval umbes kahe kilomeetri kaugusel kodust.

title: Kadunud naise otsingud lõppesid kurva tulemusega

maintext:
Poeg otsis teisipäeva õhtupoolikul teadmata suunas lahkunud ema omal käel. Veidi enne südaööd paluti abi politseilt. Naist otsiti ka öösel, mil politseinikud ja lähedased sõitsid naise kodu ümbruse teid läbi.
Otsingud jätkusid laupäeva õhtuni, mil jõuti tulemuseni. Otsimist raskendas kolmapäeva öösel maha sadanud lumi. Politsei pressiesindaja Ragne Keisk ütles, et kui esialgu kammiti läbi teeääri ja koduümbruse teid, siis laupäeval suunduti otsima juba Tusti küla raiesmikule. Selleltsamalt raiesmikult, umbes kahe kilomeetri kaugusel kodust naise surnukeha ka leiti.
Kui laupäevasel otsinguoperatsioonil osales koos politseinikega 53 inimest, siis iga päev käis abiks 30–40 inimest, kelle seas oli kohalikke, vabatahtlikke, Operogi otsijaid ja kaitseliitlasi. Poeg Aivo Kase tänas kõiki abivalmis inimesi, kes olid aidanud ühise pingutuse ja kannatuste järel eesmärgini jõuda. «Tulemus ei ole küll meeldiv, aga oodatud ja lõplik,» kirjutas ta oma Facebooki seinal.


description:
Jeff Mills

Free Fall Galaxy

Axis

Hinne: 3

Floorplan

Victorious

M-Plant

Hinne: 4

title: H&M-i suvine müük

maintext:
Mel Gibsoni veri, pori ja soolikad
Kui te verd ei kaannata, siis jätke see film vahele. Mel Gibson jääb endale truuks ning ei jäta kasutamata võimalust suures plaanis näidata verd, ärarebitud jäsemeid, mudas vedelevaid soolikaid ja ilmselt ka seda, mida soolikad tavaliselt sisaldavad.


description: Uue aasta alguses esilinastub meie kinodes Eesti-Soome ühistööna valminud ning enamjaolt Eestis üles võetud õudusfilm «Bodom», mis on inspireeritud põhjanaabrite kurikuulsaimast seni lahendamata mõrvamüsteeriumist.

title: Soome teismeliste mõrvamüsteerium jõuab Eestisse

maintext:
Aastal 1960 sai Bodomi järve lõkkeplatsil teoks iga matkaja õudseim fantaasia – une pealt pussitati telgis surnuks neli teismelist. Tänaseks on sellest reaalselt aset leidnud juhtumist saanud Soome vaieldamatult kurikuulsaim seni lahendamata mõrvamüsteerim, mis on põlvest põlve edasi räägituna omandanud kõhedusttekitava linnalegendi mõõtmed.
Sellest traagilisest tõsielujuhtumist inspireeritud õuduspõnevikus «Bodom» sõidavad neli noorukit telkima Espoo külje all asuva Bodomi järve äärde täpselt samale kurikuulsale lõkkeplatsile. Kahe paarikese eesmärgiks on lõplikult lahendada poolsada aastat kogu riiki vapustanud salapärane kuritöö, üritades kogu sündmustikku minuti täpsusega taaslavastada. Pimeduse saabudes muutub aga mäng tõsisemaks, kui keegi oleks soovinud…
Filmi peaosas säravad Soome kuumimad staarid: räpitäht Mikael Gabriel, maailmatasemel cheerleader ja nõutud näitlejanna Nelly Hirst-Gee, noor multitalent Santeri Helinheimo Mäntylä ning «Soome Oscari» Jussiga pärjatud Mimosa Willamo, kes «Bodomis» tehtud rolli eest läinud nädalal ka Los Angelese prestiižsel ScreamFestil parima naisnäitleja auhinna pälvis.
«Bodom» on valminud Soome-Eesti ühistööna ning suurema osa võttemeeskonnast moodustasid Eesti professionaalid. Umbes 90 protsenti linateosest on üles võetud Eesti eri paigus, filmis võib ära tunda näiteks Lahemaa rahvuspargi, Keila ja Sagadi metsad ning Viimsi kooli.
«Bodomi»produtsent on Aleksi Hyvärinen ning kaasprodutsendid Elina Litvinova ja Mika Pajunen, stsenaristid Taneli Mustonen ja Aleksi Hyvärinen. Operaator on Daniel Lindholm, kunstnik Anneli Arusaar, kostüümikunstnik Anna-Liisa Liiver, grimmikunstnik Kaie Hendrikson, kaskadööride koordinaator Enar Tarmo, valgusmeister Alvar Kõue, monteerija Aleksi Raij ning helilooja Panu Aaltio. Filmi režissöör Taneli Mustonen on lavastanud ka Soome versiooni ülipopulaarsest “Klassikokkutulekust”. Filmi Eestipoolne kaastootja on Munchhausen Productions ja filmi tootmist toetas Eesti Filmi Instituut.
Filmi levitab Eestis VaataFilmi, kes on siinsetesse kinodesse toonud näiteks ka auhinnatud õudusfilmi «Nõid» (The Witch, 2016) ja legendaarse režissööri M. Night Shyamalani õuduka «Külaskäik» (The Visit, 2015).
Rahvusvaheline filmipress on «Bodomist» vaimustuses:
«Film, mis kerib pinget Hitchcockile omasel viisil.» – Screen Daily
«Õõvastavat naudingut pakkuv stiilne film täis ootamatusi» – The Upcoming
«Pärast Bodomit ei vaata sa kiirliimi enam kunagi sama pilguga.» – Helsingin Sanomat
«Bodom» jõuab julgeimatesse Eesti kinodesse uue aasta 6. jaanuaril.


description: Kolmapäeva õhtul andis elektroonilise muusika absoluutne tippnimi ja Guinnessi rekordi omanik Jean-Michel Jarre Saku Suurhallis täismajale võimsa ja vaatemängulise kontserdi. Enne veel jõudis ta Postimehega mõne sõna juttu puhuda

title: Vaata videointervjuust, mida Jean-Michel Jarre Postimehele rääkis

maintext:
Kaks tundi tõhusat laserravi
Bassid kui maavärin, lasereid surisemas rohkem kui Tähesõdades, valgusinstallatsioone mitme galerii jagu. Kui keegi teab elektroonilistest helidest kõike, mida nendest üldse teada saab, siis on see Jean-Michel Jarre.


authors:
Aurelia Aasa
Kaader Filmist

description: «Eluliin. Kuidas saan aidata?» kõlab nõustamisliini töötaja monotoonne häälekohin. Vassilis Mazomenose film «Liinid» («Grammes») kannab vaataja Kreeka sotsiaalmajandusliku kriisi südamikku.

title: PÖFFi arvustus. Bukett masendavaid lugusid

maintext:
Kohalike traagika on põimitud seitsmesse lühipeatükki, millest igaüks on rusuvaks näiteks Kreekas toimuvale. Teemadena kerkivad esile töötus, koondamislained, võlad, puudulik ravikindlustus, üksildus, isolatsioon, mässajate ja politsei valuline vastasseis. Iga valukoht peegeldub läbi omanäolise karakteri, olgu selleks siis lapselast ostukärus lükkav kodutu vanaisa või võlahädas põllumees. Tegelaste ühenduslüliks on sõltuvus anonüümsest abiliinist.
Vaid öösiti üles võetud draama annab edasi Kreeka tavakodanike ängistust. Pikad, taotluslikult staatilisena mõjuvad kaadrid, tumedaisse toonidesse mattunud maailm ja pühaliku kõlaga taustameloodiad täidavad hinge tühjustundega.
Kreeka majanduspoliitiline olukord ja võlakoorem on ärritavaks teemaks pea kõigis Euroopa paigus. Eemalt vaadates on põhjuseks ülearu priiskav elustiil ja valitsuse vastutustundetu eelarvepoliitika. Filmi episoodide persoonilood näitavad lihtsa inimese muret isikliku eksistentsi pärast olukorras, kus üha vähenev riigi kohalolu on sütitamas anarhiat. Võitlus käib sotsiaalse hierarhia kõikides kihtides – büroohoonest tänavateni.
Mazomenos astub nõrgemate poolele, omistades inimlikud tundmused vaid kõige haavatumaile. Materiaalsed kaotused korvataks justkui inimlike tundesfääride lisandumise kaudu. Lihtsustatult jagunebki ühiskond kaheks: head vaesed ning hoolimatud rikkad.
Inimlike tunnete omistamine vaid ühele osale rahvastikust annab kujutatud maailmale aga kergelt düstoopilise varjundi. Ühelt poolt võib viimast mõista: enesekesksuses peegeldub enesekaitse. Seeläbi avaldub ka sügav moraalimõtisklus. Kas olukord oleks parem, kui eraldumise asemel kokku hoida ja omavahel vähest jagada? Siiski mõjub tundevõime valikuline omistamine ebausutavana, jättes loodud maailma üledramatiseerituks.
Tervikuna iseloomustab filmi sünge ilu, mis paneb mõtlema inimlikkusest ning riigi ja inimese suhtest. Masendavad lood peegeldavad Kreeka ühiskonna olukorda ja tundmusi, puuduvad aga tasakaalustavad vaated ja mis veelgi kurvem - lahendused.
23. novembril Tallinnas, 25. novembril Tartus
PÕHIVÕISTLUSKAVA
«Liinid»
Režissöör Vassilis Mazomenos
Kreeka
3/5


description: 18. rahvusvahelise animatsioonfilmide festivali Animated Dreams raames külastab Tallinna maailmakuulus Itaalia animatsiooniajaloolane- ja kirjanik Giannalberto Bendazzi, kes annab 17. novembril kell 13.00 Solaris Apollo raamatupoes loengu «The Turning Points of the History of Animation» («Animatsiooniajaloo pöördepunktid»). Loengule järgneb vestlus, mida modereerib Läti filmiajakirjanik Ieva Viese.

title: Maailmakuulus animatsiooniajaloolane jõuab Eestisse

maintext:
Loengu eesmärk on anda ülevaade lühikestest ja pikkadest animafilmidest, mis muutsid oma tehnoloogiliste ja esteetiliste uuendustega 20. sajandi animatsiooniajaloo suunda. Näitamisele tulevad Emile Cohli «Fantasmagorie» (1908), esimene heliga animafilm «Steamboat Willie» (1928) ning teised põnevad ja vähemtuntud filmid animatsioonikunsti ajaloost. Üritus toimub inglise keeles ja on tasuta.
Samal päeval kell 12 linastub Kinos Artis Giannalberto Bendazzi «Carte Blanche», kuhu on valitud filmid, mille teemaks on muusika ja pildi vaheline sünesteesia. Filmikunsti ja muusikahuvilistele suunatud «Carte Blanche» toob vaatajateni Norman McLareni tantsufilmi «Pas de Deux» (1968) ning Claire Parkeri ja Alexandre Alexeieffi pinscreen-tehnikas meistriteose «Pildid näituselt» (1972).
Giannalberto Bendazzi on Itaalia filmikriitik ja ajaloolane, kes õpetas Università degli Studi ülikoolis Milanos ja Nanyangi Tehnoloogiaülikoolis Singapuris. Tema kolmeköiteline «Animatsioon: maailma ajalugu» (Animation: A World History, 2016), on täielik uusversioon tema paljudes keeltes avaldatud ja juba klassikaks saanud raamatust «Multifilmid» (Cartoons,1994).
18. rahv.usvaheline animatsioonfilmide festival Animated Dreams toimub 16-20. novembrini Tallinnas. Kogu Animated Dreamsi kava ja filmidega saab lähemalt tutvuda aadressil www.anima.ee.http://www.anima.ee


description: Kohas, kus Eesti esimene kutseline teater täpselt kahe sajandi eest tõi lavale esimese eestikeelse näitemängu, August von Kotzebue «Talgud», tehakse pärast aastast pausi taas teatrit.

title: Video ja galerii: kõnnime ringi NUKU teatri uues vanas kodus

maintext:
Vaata videost, kuidas see välja näeb ja mis seal sees leidub. Video ja fotod on tehtud neljapäeval, kolm päeva enne ametlikku avamist.
Ringkäik rekontsrueeritud NUKU teatris Allikas: Postimees
NUKU teatri Tallinna vanalinna kolme saaliga kodu koosneb kolmest Laia ja Nunne tänava majast.
«Uus maja annab ühe saali juurde, varem mängisime kahes saalis,» ütles NUKU juht Joonas Tartu. «Kammersaalis oli lihtne valgus, lihtne heli ja nukud vaataja lähedal – selles asja võlu ongi. Nüüd saime kolmanda saali juurde ja see on mastaabilt hoopis midagi muud. See tähendab vajadust uue kunstilise mõtlemise järele: sa peadki sinna teistsuguseid asju tegema.»
«Näitlejate jaoks on tõeline rõõm, et meil on nüüd proovisaal!» teatas NUKU kunstiline juht Taavi Tõnisson. Varem tehti proove mingis remondiaugus, mille põrand oli omakorda nii auklik, et võis jalgu murda. Üle aasta kestnud ehituse ajal pidi hoopis kitsalt läbi ajama, andes etendusi Auna tänava manööverpinnal.
Suures Ferdinandi (Veike) saalis mängitakse avamise puhul Tõnissoni lavastatud «Emma ja ajakivi», mida on mängitud varemgi, kuid nüüd tuleb see uue suure saali tarvis kohandada. «Oleme seda varemgi, kodust väljas suurtes saalides mänginud, seega ei valmista ületoomine eriti peavalu,» ütles lavastaja. «Keeruline on hoopis see, et «Emmas» on nüüd uus peaosatäitja, Laura Nõlvak, ja peame enne avaetendust proove tegema.»
Post from RICOH THETA. - Spherical Image - RICOH THETA
Avamiseelse hektilise ehitusmöllu tõttu saab Tõnisson proove teha vaid reedel ja laupäeval. Maile ja Eliina Grünbergi loodud julgete värvidega interjöörid kihasid ehitusmeestest ja teatritöötajatest, kes üritavad saavutada võõra meelest uskumatut: mõnusalt värvist lõhnav maja pühapäevaks valmis saada.
Kommunikatsioonijuht Hannele Känd ütles, et kui sammulugejat uskuda, siis pole 1400-ruutmeetrises majas 10 000 sammu mingi kunst täis saada. Teatrikülastaja saab oma esimesed sammud NUKUs teha, sisenedes uuest sissekäigust Nunne tänavalt, kus fuajeele eelneb väike siseõu.
Uus fuajee, sissekäik Nunne tänavalt. Paremal särab päikeseline piletimüüjate kuningriik. / Sander Ilvest
Juurdeehitus (arhitektuurilahendus Karisma Arhitektidelt) koos vana, Lai 1 majaga moodustab nüüd ühe terviku. Mahtude ja teenuste kasv nõuab juurde uusi inimesi. «Mäletatavasti oli meil mõni aeg tagasi keeruline majanduslik olukord ja kaotasime rahvast: täitmata jäi muusikalise juhi koht, meil pole dramaturgigi – teatri puhul on see mõeldamatu lugu,» ütles Tartu. «Uute saalidega on vaja juurde veel lavameest, valgustajat, helimeest, meistrit…» Aga sõlmitud on kindel kokkulepe kahe näitlejaga, Mihkel Vendeli ja Getter Meresmaaga, kes lõpetavad tuleval aastal Viljandi kultuuriakadeemia.
Hendrik (Toompere) nimeline kohvik / Sander Ilvest
Teater algab teatavasti puhvetist, NUKU puhul Hendriku (Toompere) kohvikust, mida peab teater ise. «Teater on isemoodi elurütmiga asi ja meie teater – kuna meil käib väga laiast spektrist rahvas – veel eriti. Nii ongi parem ise teha, selle asemel et rentnik võtta. Pealegi pole paha, kui kasum meie majja jääb!» kinnitas Tartu.
Faktid
NUKU teatri juurdeehitus ja rekonstrueerimine vältas 13 kuud ja läks kokku maksma kuus miljonit eurot. Juurdeehituse arhitektuurilahenduse autorid on Risto Parve, Diana Taalfeld, Kai Süda ja Kristo Kaskpeit (Karisma Arhitektid), sisekujunduse tegid Maile ja Eliina Grünberg, Lai 1 teatrimaja uuenenud sisekujunduse autor on teatri peakunstnik Britt Urbla Keller.
Kokku on kompleksis kolm saali: Ferdinand Veike nimeline suur saal, Ovaalsaal ja Väike saal kokku 702 kohaga. Ferdinandi saalis on koos rõdu ja loožidega 422 kohta.
Kompleksi sissepääs asub nüüd Nunne 8. Teater taasavatakse 13. novembril, Ferdinand Veike sünniaastapäeval.


authors:
Kirke Ert
Kirjastus Varrak

description: Täna esitletakse tuntud stsenaristi Andris Feldmanise romaani «Viimased tuhat aastat». Tegemist on autori  esimese romaaniga, mis valiti hiljuti parimale ilukirjanduslikule debüüdile antava Betti Alveri kirjanduspreemia nominentide sekka.

title: Tuntud stsenarist esitleb debüütromaani

maintext:
Romaani tegevustik leiab aset tulevikus, siis kui viimase inimese viimase hingetõmbeni on jäänud tuhat aastat ja masinad hoolitsevad inimeste nagu oma vanadekodus elavate vanemate eest. Peategelane Niko veedab oma päevi mängides, süües ja magades. Vaikelus, kus inimestel pole enam funktsiooni, on midagi väljakannatamatut. Kõik muutub, kui Niko näeb sajanditevanust filmi „Terminaator 2”. Ta sukeldub Vanasse Kultuuri, et kogeda eluiha nagu möödunud lugude kangelased. Kui Niko kohtab Verat, näib talle, et on viimaks leidnud tähenduse ja õnne. Aga see on kõigest lõpu algus.
Feldmanise romaan on olemuselt tuleviku-düstoopia, ent ometi suudab autor selles loos sõnastada midagi, mis väga täpselt kõneleb meist ja meie ajast.
Raamatu on toimetanud Jan Kaus ja kujundanud Eiko Ojala. Teose esitlus toimub täna kell 17 Rahva Raamatu kaupluses Viru keskuse IV korrusel. Autoriga vestleb Tristan Priimägi, katkendi loeb ette Nero Urke. Raamatu andis välja kirjastus Varrak.


description: Neljapäeval, 10. novembril toimub Tallinnas, Rootsi-Mihkli kirikus kell 20 hingedeaja kontsert «Üksinduse aeg».

title: Kuula: noorte eesti heliloojate muusika kosutab hinge

maintext:
Juba viiendat aastat korraldataval kontserdil kõlavad noorte eesti heliloojate Rasmus Puuri, Pärt Uusbergi, Markus Robami, Kirke Karja ja Liisa Hõbe teosed, millest enamik jõuab kuulajateni esmaettekandes.
Lisaks noorteorkestri Reaalmažoor keelpillirühmale astuvad kontserdil üles tunnustatud kammermuusik ja ERSO oboerühma liige Heli Ernits (inglissarv), Klassikatähtede saatest tuttav noor andekas pianist Jakob Teppo ning Rahvusooper Estonia noortemeeskoor Hirvo Surva dirigeerimisel. Vahetekste loeb Tallinna Linnateatri näitleja Anu Lamp.
«See on minul kahtlemata üks oodatumaid hetki igal aastal, kuna mingil põhjusel tekib sellel kontserdil, selles kirikus, sel õhtusel ajal midagi nii sooja ja ilusat, mille pärast tasub üldse muusikat teha, kirjutada, kuulata. Nii nendes noortes muusikutes kui heliloojates on midagi, mis kõlab omavahel niivõrd selgelt kokku. Ja see annab lootust,» rääkis noor helilooja ja dirigent Rasmus Puur.
Kontsert «Üksinduse aeg» toimub ainult ühel korral ning on selle kordumatu ja kaduv. Kontserdi pileteid saab osta vahetult enne kontserti kohapealt hinnaga kaks eurot.
Allpool kuula Markus Robami teost «Lacuna»


description: Kammerkoor Head Ööd, Vend kutsub hingedeaja kontsertidele.

title: Kammerkoor Head Ööd, Vend hingedeaja kontserdil kõlab uudisteos

maintext:
Kammerkoor Head Ööd, Vend ootab kõiki koorimuusika sõpru koori traditsioonilistele hingedeaja kontsertidele, mis toimuvad 5. novembril Tallinnas Oleviste kirikus ning 6. novembril Rapla kirikus. Mõlemal päeval on kontserdi algus kell 18.
Kontsertidel kõlab spetsiaalselt nendeks kontsertideks kirjutatud Evelin Seppari teos „Time and the Bell“. Samuti tulevad esitusele Johannes Brahmsi ning Herbert Howellsi teosed.
Koori dirigeerib noor hollandi dirigent Lodewijk van der Ree, kes on õppinud Amsterdami konservatooriumis koorijuhtimist ning jätkab praegu oma õpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Hirvo Surva juhendamisel.
„Selle kontserdi kavaga tahan vaadelda elu ja surma, leina ja leppimise ning ajutise ja igavese erinevaid külgi,“ kirjeldab dirigent van der Ree kontsertide kava koostamist. „Brahmsi motett on kui sügavalt kannatava inimese vaatepunkt, kes lõpuks suudab rahu leida. Howellsi reekviem näitab meile aga surma teist külge – nende poolt vaadatuna, kes on lähedase kaotanud.“
Esmaettekandele tulevat Evelin Seppari teost kirjeldab dirigent kui mõtisklust igaviku üle. „Teose tekst on pärit poeet Thomas S. Elioti sulest, kelle sõnul sisalduvad mineku, oleviku ja tuleviku ajad kõik teineteises ning on alati „pöörleva maailma liikumatus punktis“ korraga olemas. See teos on omakorda meie kontserti keseks, kui meie oma liikumatu punkt.“
Lodewijk van der Ree kohtus kammerkoori peadirigendi Pärt Uusbergiga neli aastat tagasi. Sel sügisel täiendab Uusberg end Leedu Muusika- ja Teatriakadeemias koorijuhtimise erialal ning kutsus van der Reed koori hingedeaja kontserte dirigeerima. „See on suurepärane võimalus nii mulle ja loodan, et ka koorile ning olete kõik kontsertidele vägagi teretulnud,“ sõnas van der Ree.
Kammerkoor Head Ööd, Vend nimetati 2013. aastal Eesti Kooriühingu poolt aasta kooriks ning samuti valiti aasta kooriplaadiks koori värskeim heliplaat „Õhtul“. Kammerkoor Head Ööd, Vend on leidnud koorimaastikul tunnustust omanäolise kõla eest. Koori peadirigendiks on Pärt Uusberg.


description: TLÜ Kirjastuselt on ilmunud Rein Raua ja Zygmunt Baumani «Iseduse praktikad», mis on esimene eestikeelne põhjalik sissejuhatus identiteediuuringutesse.

title: Kuidas olla mina ise?

maintext:
Kuidas kujuneb inimese arusaam oma kohast maailmas? Kas elame ajal, mil minaloome viisid on põhjalikult muutumas? Annab uus tehnoloogia meile rohkem vabadust või meelitab see meid hoopis vabadustest loobuma? Kuidas kujuneb isedus? Järgib see samu universaalseid kujunemismustreid kõigis inimestes, kultuurides ja vanuserühmades? Või on identiteet siiski sotsiokultuuriline konstruktsioon, mida ei olegi võimalik väljaspool tema ajaloolist konteksti lõpuni mõista? See on valik olulisematest küsimustest, millel Raud ja Bauman kõnealuses uurimuses peatuvad.
Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste instituudi professor Marek Tamm on raamatut iseloomustanud järgmiselt: «Õpetatud kahekõne on auväärse traditsiooniga kirjažanr, milles Zygmunt Bauman ja Rein Raud tunnevad ennast hästi ja koduselt. Kirivestluse teemaks on tänapäeva kultuuri üks keskseid küsimusi: kuidas olla mina ise. Lugeja, kes kahekõnest osa võtab, saab teada paljut enese etendamisest, teostamisest ja kujundamisest nii möödanikus kui ka tänapäeval. Autorid on mitmes küsimuses ühel meelel, ent siiski piisavalt erineva tausta ja huvidega, et kahekõnes säiliks pinge ja põnevus lõpuni.»
Rein Raud (snd 1961) on Tallinna Ülikooli vanemteadur. Tema peamisteks uurimissuundadeks on ühiskonnateadused ja kultuur, sügavuti tegeleb ta Aasia kultuuri- ja ideedelooga.
Zygmunt Bauman (snd 1925) on sotsioloog ja Leedsi ülikooli emeriitprofessor. Tema peamiseks huvivaldkonnaks on kaasaegne kultuur ja selle toimemehhanismid. Baumani uurimused ületavad elegantselt valdkondadevahelisi piire.
Raamatu tõlkis eesti keelde Olavi Teppan ja see ilmus TLÜ Kirjastuse sarjas «Bibliotheca Controversiarum»


description: Soome riiklik alkoholimonopol Alko on erandkorras otsustanud rahaliselt toetada teatrit. Täpsemalt rahastatakse lavastust «Fragile – särkyvää», mis räägib alkohooliku lapsest lapse enda suu läbi, kirjutavad YLE Uudised.

title: Alko rahastab alkohoolikute lastest rääkivat teatrietendust

maintext:
Tüki autorid on Heikki Törmi ja Sami Parkkinen. Alko esindaja sõnul kõnetab etendus publikut, selles mängivad suurt rolli tegijate endi isiklikud läbielamised ja kogemused.
Üks etenduse autoritest, Törmi on ka avalikult tunnistanud oma alkoholismi ning rääkinud selle ravist. Tegijate eesmärgiks on tekitada vaatajates samastumist. Tagasiside on olnud erinev, paljud saalis viibijad on märkinud, et laval nähtu on aidanud neil oma valu läbi elada, seega on etendusel teraapiline mõju.
Loo peategelased on alkohoolikust ema ja töönarkomaanist isa. Mängivad näitlejad Marjut Maristo ja Konsta Mäkelä ning tantsija Kirsi Törmi. Lavastusest on tehtud ka nn ringreisiversioon, mis peaks tulevikus jõudma koolidesse.
Alko on juba 2009. aastast teinud lastele mõeldud saadet «Lasten seurassa», mille eesmärk on üritada tekitada diskussiooni, kuidas mõjutab lapsevanemate alkoholi tarvitamine laste elu.


authors:
Hendrik Alla
Kaader Videost

description: Reedel, 18. novemrbil kell 18.00 ja laupäeval, 19. novembril kell 16.00 toob EMTA ooperistuudio NO99 kammersaalis publiku ette barokiajastu väljapaistvaima inglise helilooja Henry Purcelli traagilise ooperi «Dido ja Aeneas» tänapäevases vormis.

title: Purcelli barokkooper saab moodsa vormi

maintext:
Lavastaja Stephan Jöris Saksamaalt toob antiikmütoloogia tegelaste kaudu allegooriliselt inglise 17. sajandi monarhe peegeldava barokkooperi lavale tänapäevases vormis.
Henry Purcelli ooper «Dido and Aeneas» (1685) kantakse ette EMTA laulueriala, EMTA varajase muusika keskuse ning EMTA lavakunstikooli kevadel 2016.a. lõpetanud üliõpilaste, praeguste vilistlaste poolt. Ooper esitatakse originaalkeeles, laulutudengitest on lisaks osatäitjatele moodustatud ka koor, mida kehastab EMTA vokaalansambel Teele Jõksi juhendamisel.
Lavakujundusest moodustab olulise osa valguskujundus ning NO99 kammersaal on etendustel pimendatud. EMTA barokkansambel mängib ajastu pillidel ning EMTA varajase muusika keskuse juhataja Imbi Tarum mängib ka ise etendustel kaasa (klavessiin). Kaasaegsete kostüümide ning lavakujunduse autoriks on Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia osakonna ülipilane Joanna Juhkam. Valguskujunduse loob TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna valgustaja eriala üliõpilane Merily Loss.
Ooperi «Dido and Aeneas» sisukokkuvõte: Tegevus toimub muistses Kartaagos. Proloogis tõusevad nümfid Phoebus ja Nereides merest ja ühinevad Veenusega, kes laulab koos nümfidega Kevade kiituseks. Kartaago kuninganna Dido lõbustab oma lossis Troojast põgenenud prints Aeneast. Dido südamesõbranna, õukonnadaam Belinda, sunnib kuningannat tunnustama Aenease armastust tema vastu. Õukondlased on mures, et valitseb oht Kartaago ja Trooja troonide ühendamiseks.
Nõiad plaanitsevad kukutada Dido ja hävitada Kartaago. Nad lepivad kokku, et tõstavad tormi, mis sunnib armastajaid jahiretke ajal koopasse varjuma. Vaim, üks nõidadest, on ennast maskeerinud Mercuriuseks. Ta tuletab Aeneasele meelde, et viimasel on saatusest määratud minna Itaaliasse. Panemata tähele hoiatusi, et tema laevastik upub, valmistub Aeneas reisiks. Dido on meeleheitel ja valmis surema, ei aita ka Belinda lohutused. Kuninganna Dido võtab endalt elu.


description: Eesti Vabariik 100 teledraamasarja konkursil parimaks tunnistatud projekt «Pank» käsitleb tõsielulisi sündmusi 1990ndate turbulentses Eestis.

title: Selgus Eesti Vabariik 100 teledraamasarja konkursi võitja

maintext:
Tol perioodil toimunud ajalooliste sündmuste foonil rullub lahti inimlik draama, mille osalistel tuleb pidevalt ümber hinnata nii valuutakursse kui isiklikke väärtushinnanguid. Kümneosaline draamasari linastub ETV ekraanil Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva programmi raames alates 2018. aasta sügisest.
«Meisterlikult kirjutatud võidusari tõusis esile meie lähiajaloo kompleksse ja pingestatud kujutamisega,» ütles taotlusi hinnanud ekspertkomisjoni liige, Eesti Vabariik 100 juhtrühma esindaja ja lavastaja Margus Kasterpalu. «Seal ei piirduta kaugeltki vaid ühe panga sünni ja elukaare kujutamisega, vaid võetakse vaatluse alla tollase ühiskonna teisedki kihid ning seosed nende vahel. Suurte sündmuste ja muutuste keeris puudutab erinevaid inimesi, nii võitjaid kui ka kaotajaid, mitte ainult pankureid ja poliitikuid.»
Eesti Filmi Instituudi juhataja Edith Sepp lisas, et Eesti Vabariik 100 draamasarjade konkurss oli täiesti uus sisuline tegevus Eesti Filmi Instituudi jaoks. «Sarjade loomisega kaasnes ligi aasta kestnud teledraama kirjutamise koolitus, mille viisid läbi Taani selle ala tipptegijad,» ütles Sepp. «Pika arendusperioodi ja autorite tõsise pühendumise tulemusena jõudsid ekspertkomisjoni lauale neli nauditavalt kõrge kvaliteediga, omapärast ja julget lugu.»
Võitnud sarja «Pank» autorid on Eero Epner ja Tarmo Jüristo ning produtsendid Paul Aguraiuja ja Kaspar Kaljas. Lisaks «Pangale» esitati ekspertkomisjonile hindamiseks sarjad «39/40», stsenarist Tiit Aleksejev, režissöör Elmo Nüganen, produtsent Kristian Taska, «Arabella», stsenarist Lauri Lippmaa, produtsent Anneli Ahven ja «Jaik», stsenaristid Juhan Raud ja Laura Raud, režissöör Peeter Jalakas, produtsendid Peeter Jalakas ja Ivo Felt.
Arendustaotlusi hindasid ekspertkomisjonis peale Margus Kasterpalu ERR-i senine meelelahutussaadete toimetuse juhataja Mart Normet, Cinamon Holdingi kommertsdirektor Toomas Luhats, filmikriitik Tristan Priimägi ning Eesti Filmi Instituudi esindajad Edith Sepp, Piret Tibbo-Hudgins ja Endel Koplimets.
Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul novembris 2014. aastal ellu kutsutud telesarjade konkursi esimesse vooru laekus kakskümmend seitse ideed, millest valiti välja neli. Väljavalitud ideed said 5000 eurot stsenaariumitoetust ning võimaluse osa võtta teledraamasarjade loomise kursusest. Valituks osutunud esitasid septembris käesoleval aastal esimeste osade stsenaariumid ning ülejäänud osade stsenaarsed kavandid lõplikule hindamisele. Ekspertkomisjoni otsusel eraldati arendustoetus summas 60 000 eurot projektile «Pank». Konkursi võitnud sari jätkab projekti arendust 2017. aasta suveni.
Konkursi korraldasid Eesti Vabariik 100 korraldustoimkond koostöös Eesti Filmi Instituudiga. Konkursi rahastajaks on Riigikantselei.


description: Neljapäevast pühapäevani oodatakse külalisi Noblessneri Valukojas toimuvale haruldaste reisibusside näitusele. Huvilistele tutvustavad ajastutruult taastatud uunikumbusse, millest mitmed on maailmas ainueksemplarid, legendaarsed bussijuhid ja vanatehnika restaureerijad.

title: Galerii: vaata haruldasi uunikumbusse

maintext:
Kokku esitletakse neli päeva kestval tasuta näitusel 14 maailmas ainulaadset ja ajastutruult taastatud reisibussi. Bussinäituse kõige silmapaistvamad eksponaadid on 1938. aasta Volvo B-14 ja Nõukogude Liidu esimene luksusreisibuss ZIS-127, mis on ainukesed säilinud eksemplarid kogu maailmas.
«Võib liialdamata öelda, et sellel näitusel näeb Pätsu-aegseid reisibusse,» oli näituse ja Eesti Bussiajaloo Seltsi eestvedaja Tõnu Piibur elevil kui rääkis värskelt täieliku uuenduskuuri läbinud 1938. aasta Volvo reisibussist, mida esitletakse esimest korda avalikkusele täna. Piibur soovitas kindlasti näitust vaatama minna sest lähiaastatel sarnast võimalust bussikollektsiooniga tutvuda ilmselt enam ei avane.
Isadepäevaeelsel nädalavahetusel toimuv näitus on mõnus ajaviide kogu perele. Külastajate küsimustele on giididena vastamas miljoneid kilomeetreid läbinud legendaarsed bussijuhid. «Nõukogude tehnikaga selliseid vahemaid läbinud inimestelt kuulete päris kindlasti muhedaid lugusid bussijuhitööga paratamatult kaasaskäivatest lõbusatest ja pingelistest seikadest» tutvustas Piibur Heino Eeki ja teisi legendaarseid bussijuhte, kes näitusel giididena üles astuvad.
Haruldaste reisibusside näitus avatakse täna kell 11.00 ja jääb avatuks kuni 6. novembri kella 19.00.. Näitus on kõigile huvilistele tasuta.
Uunikumbusside näitusel esitletakse: Volvo B14 Autokori 1938, ZIS 127 1956, TA 6-1 1957, Setra S6 1962, Volvo B63508 SKV Katrineholm 1962, Ikarus 55-52 1968, Scania Repstad 1969, Ikarus 55-14 Lux 1972, Setra S80 1972, Setra S80 1976, Ikarus 255 1979, Mercedes-Benz O303/15RHD 1984, RAF 2203 «Latvia» 1986 ja Volvo B12 Carrus Star 602 199


authors:
Hendrik Alla
Foto

description: Hollandis tähistatakse tänavu suurejooneliselt kuulsa maalikunstniku Hieronymus Boschi 500. surma-aastapäeva.

title: Video: Hieronymus Boschi ainetel valmib psühhedeelne animatsioon

maintext:
Sel puhul on valminud fantastiline, 4K resolutsioonis animeeritud video, mis on inspireeritud Boschi kuulsaimast tööst «Maiste naudingute aed» (ca 1490). Triptühhon koosneb kolmest osast: vasakpoolne kujutab Adamat ja Evat koos paljude fantastiliste loomadega Edeni aias, keskmine paneel maiseid naudinguid koos arvukate alasti tegelaste ning tohutute puuviljade ja lindudega, aga parempoolse osa sisustas kunstnik põrgu kujutamisega, kus patuseid mitmete fantaasiaküllaste ja öövastavate piinadega karistatakse.
Surmaaastapäeva raames on valminud ka tähelepanuväärne interaktiivne veebirakendus, kus saab mööda maali virtuaaltuuri teha. Soovitan tungivalt sellega tutvust teha siin. Samuti on valminud virtuaalreaalsuse tuur, kus saab mööda aega ringi jalutada. Kasutamiseks on vajalik mobiiltelefon ning VR seade. Alla saab laadida Androidi ja Apple’i rakendustepoest, otsige «Bosch VR».
Eelpool viidatud animatsiooni autorid, Hollandi animaatorid kommenteerivad oma projekti niimoodi: «Puhastasime Boschi töö keskmise paneeli kuni originaalse maastikuni ning täitsime selle siis püshhedeelsete animeeritud kujutistega. Elukad, kes seda maastikku asustavad, kujutavad 21. sajandi Lääne tsivilisatsiooni kirgi, liialdusi ja pahesid: konsumerismi, isekust, eskapismi, erotismi, tühisust ja dekadentsi.»
Nii nagu Boschi maali, on ka seda animatsiooni võimatu ühe pilguga haarata, mõlemat võib vaadata tunde. Originaal asub Madridis Prada muuseumis, aga animavideot eksponeeritakse suurel ekraanil Hollandis MOTI muuseumis selle aasta lõpuni. Või siin allpool videos. Valige suurim võimalik ekraan ja videokvaliteet!
PARADISE - A contemporary interpretation of The Garden of Earthly Delights from STUDIO SMACK on Vimeo.


authors:
Heili Sibrits
Kultuuritoimetuse Juhataja
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Esmapäeval, 21. novembril otsustati Eesti Teatriliidu peakoosolekul teatris NO99, et esimehena jätkab Ain Lutsepp.

title: Eesti Teatriliidu esimehena jätkab Ain Lutsepp


authors:
Hendrik Alla
Helen Melesk

description: Eile, 17. novembril esitleti Kumu aatriumis Eesti Kunstimuuseumi kullafondi seitsmendat postmarki. Margil on kujutatud kunstnik Valve Janovi 1960. aastast pärineva maali «Kala Karlova kohal» reproduktsioon. Margi kujundas kunstnik Lembit Lõhmus.

title: Valve Janovi maal "Kala Karlova kohal" jõudis postmargile

maintext:
Eesti Kunstimuuseumi juhatuse liige Sirje Helme kiidab käesoleva aasta valikut: «Värviline kala Karlova kohal tähistas paljutki, kuid eeskätt uue kunsti hingust ja katsetusi.»
Valve Janov (1921-2003) kuulus 1940. aastate teisel poolel Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis õppinud edumeelsete noorte kunstnike sõpruskonda ja oli nõukogude perioodi Eesti kunstis üks esimesi, kes julges katsetada toona keelatud abstraktse kunstiga. «Maal «Kala Karlova kohal» on Janovi kalaseeria köitvamaid töid, milles kunstnik on maalinud realistliku Karlova vaate ning lisanud sellele unenäoliselt hõljuva kollaažitehnikas kala. Karlova linnaosas elas ja töötas enamik Tartu sõpruskonna liikmeid ning sageli on nende eksperimentaalset loomingut nimetatud ka Karlova avangardiks,» selgitas Helme.
«On südamest hea meel, et kena täiendust sai kunstipostmarkide seeria, millega saavad inimesed siseriiklikult üksteisele kirju ja tervitusi saata. Isegi ühe postmargi jagu head kunsti päevas teeb kindlasti igale saatjale ja saajale rõõmu,» ütles Eesti Kunstimuuseumi Kunstisõprade seltsi juhatuse esimees Enn Kunila.
Margi tiraaž on 30 000 eksemplari ja hind on 0,65 eurot. Margipoognal on kaheksa marki, mille keskel on kupong Valve Janovi maali «Kala Karlova kohal» (1960, kollaaž, õli, paber, 33x48 cm) tervikreproduktsiooniga.
Valve Janovi maali «Kala Karlova kohal» margipoogen / Eesti Post
Eesti Post, Eesti Kunstimuuseum ja Eesti Kunstimuuseumi Kunstisõprade Selts allkirjastasid 2010. aastal kolmepoolse koostööleppe iga-aastase kunstipostmargi väljaandmise kohta eesti kunsti ja Eesti Kunstimuuseumi kogude tutvustamiseks. Lepingu kohaselt emiteerib Eesti Post igal aastal Eesti Kunstimuuseumi sünnipäeval, 17. novembril kunstipostmargi. Muuseum annab oma kollektsiooni kuuluva kunstiteose reproduktsiooni tasuta kasutusõiguse Eesti Postile margi kujundamiseks ja valmistamiseks, postmargil oleva teose valib Eesti Kunstimuuseumi Kunstisõprade selts.


description: Homme algav Jõulujazz toob esmakordselt Eestisse mitu välisesinejat, kolm Eesti artisti esinevad uue kavaga. NB! Osa kontserte on juba välja müüdud!

title: Tutvu Jõulujazzi kavaga

maintext:
Kolmapäevast, 23. novembrist 8. detsembrini kestev Jõulujazz toob kuulajateni 22 kontserti Tallinnas, Tartus, Viljandis, Pärnus ja Haapsalus.
Festivali tähed on 10 Grammyga pärjatud vokaalansambel Take 6, kes on Eesti kuulajaid rõõmustanud ka 2002. ning 2010. aastal. Esimest korda külastavad Eestit maailma kitarristide tippklassi kuuluv Wayne Krantz, pianistist jazziuuendaja Bill Laurance, tõusev täht laulja-laulukirjutaja Ryley Walker ja Saksa-USA-Rootsi instrumentaalse improjazzi kvartett Amok Amor. Intiimse vokaalse kogemuse annab unikaalse häälega Norra lauljatar Kristin Asbjørnsen.
Eestlastest rõõmustavad kuulajaid uute kavadega Lenna Kuurmaa austusavaldusega Joni Mitchellile ja Mustonen-Sooäär-Remmel-Ruben Jazz Quartet klassikapärlitega. Oma uut albumit «Turbulence» esitleb Kirke Karja Quartet. Kitarridele ja koorile loodud eriprojekt «6 keelel 4 häälel» kannab muuhulgas ette Sven Grünbergi koostöös kitarrist Andre Maakeriga sündinud uudisteose «Kas Sind leian?».
Enne festivali algust on juba välja müüdud Take 6 ja Estonian Voices'i kontsert Tallinnas, veel on kohti 3. detsembril Vanemuises toimuvale Tartu kontserdile. Otsas on ka piletid Lenna 23. detsembril kell 19 Vaba Laval toimuvale Joni Mitchelli tribuutkontserdile, saada on aga pileteid sama päeva õhtul kell 21:30 toimuvale lisakontserdile. Välja on müüdud ka Anna Põldvee ja Erki Pärnoja kodukontsert, nende esinemist aga on võimalik nautida 27. novembril Viljandis või 4. detsembril Pärnus.
* Kitarrist Wayne Krantz on kolme aastakümne jooksul tuntust kogunud ennekõike žanripiiride ületaja ja meisterliku improviseerijana. Mängides iganädalaselt The 55 Baris New Yorgis, hakkas ta otsima inspiratsiooni tuntud artistide nagu Joni Mitchelli, Ice Cube’i või Radioheadi Thom Yorke’i lauludest, kasutades segmente ja rütme neist oma improvisatsioonide aluseks. Nüüd esitabki ta 28. novembril Tallinnas kavas “Undercover Pop Tour” Prince’i, Bob Dylani, Talking Headsi, Sonic Youthi jt lugusid.
Wayne Krantz / Jõulujazz
* Grammy auhinnaga pärjatud pianist Bill Laurance on sensatsioonilise jazz-funk-r'n'b kollektiivi Snarky Puppy originaalliige, kellelt on ilmunud juba kolm sooloalbumit. Laiema tuntuse saavutas vaimustav klahvpillimängija 2014. aastal ilmunud debüütplaadiga “Flint”, mis jõudis ka mitmete jazziedetabelite tippu. Sooloartistina astub ta Kumu auditooriumis üles 1. detsembril.
* Unikaalse häälega norra lauljatari ja helilooja Kristin Asbjørnseni kaubamärk on kontrastiderikas ja dünaamiline kõla, mis liigub melanhooliast lummava sisepingeni. Oma seekordsel Eesti külastusel tuleb ta uue kavaga, esitades 30. novembril Niguliste Muuseumis ja 1. detsembril Pärnu Kontserdimajas muuhulgas ka armastatud spirituaale.
* Laulva kitarristi Ryley Walkeri muusika hägustab Ameerika folgi, roki ja jazzi vahelisi piire. Nii sisaldab ta looming akustilisi ballaade, psühhedeelseid valsse ja India raga’dest inspireeritud bluusipalasid. Pärast Walkeri üle 200 kontserdiga andnud turneed eelmisel aastal kuulutas end tema fänniks ka Robert Plant. Singer-songwriter esineb Tallinnas 3. detsembril Kumu auditooriumis.
* Seekordsel Jõulujazzil kõlab kaks eestlaste austusavaldust maailmanimedele. Lenna Kuurmaa vahendab 23. novembril Vabal Laval legendaarse Kanada lauljanna Joni Mitchelli muusikat. Festivalile paneb 8. detsembril punkti Marten Kuninga tribüüt David Bowie’le, mis oma vahetu jõuga kevadisel Jazzkaarel kuulajate südamed võitis.
* Festivali peaesinejaks on kolmandat korda Eestit külastav vokaalansambel Take 6, kes on oma 14 albumiga pälvinud 10 Grammy auhinda, 19 Grammy nominatsiooni ja 10 gospelmuusika auhinda Dove, olles vokaaljazzi liidripositsioonil kõigutamatu. Seekord esinevad nad koos Estonian Voices’iga 3. detsembril Tartus Vanemuise kontserdimajas ja 4. detsembril Tallinnas Nordea Kontserdimajas.


authors:
Kristiina Vaarik
Ajakirjanik
Kaader Filmist

description: Noore islandi režissööri Guðmundur Arnar Guðmundssoni debüütfilm «Südamekivi», mida ka PÖFFil näha saab, pälvis hiljuti Lübecki Põhjamaade filmipäevadel peaauhinna.

title: "Südamekivi" piilub teismeliste poiste südamesse


description: Paul Kuimeti näitus “Perpendikulaarne” EKKM-i esimese korruse kahes saalis käsitleb aja pöördumatut mõju objektidele, hoonetele ja institutsioonidele. Näitus koosneb kahest uuest teosest ning töid omavahel siduvast installatiivsest näitusekujundusest.

title: Paul Kuimet avab näituse

maintext:
Kuimeti uued teosed liiguvad formaalses mõttes juba kunstnikule omaseks saanud trajektooril, toetudes 16 mm filmi- ja fotomeediumiga kaasnevale spetsiifikale ning vaataja suhtele nii tasapinnaliselt kujutatu kui selle paiknevusega ruumis. Näituse moodustavad 16 mm filmi loop, mille keskmes asetseb esialgu raskestidefineeritav objekt – rekonstruktsioon XVII sajandil kasutusel olnud geomeetrilisest päikesekellast – ning fotoseeria Rahandusministeeriumi lammutusjärgus hoonest. Fotoseeriast on näituseruumidesse üle kantud seal esinev modernistliku arhitektuuri üks lemmikmotiive – ruudustik või grid. See EKKM-i postindustriaalse ruumi “korrastamine” peegeldab omakorda filmis kujutatavat katset geomeetria abil looduslikku nähtust kodustada, seda ratsionaliseerida.
Näitus “Perpendikulaarne” traageldab aega mitte-lineaarselt ning seob esteetiliste vahendite abil eelmodernse (ja eel-kapitalistlikku) objekti, modernistliku arhitektuuri (ja finantsinstitutsiooni) lammutamisega, vormides seeläbi aja ja ajastute kihistused üheks installatiivseks tervikuks.
Näitust saadab kirjastuse Lugemik poolt välja antud kakskeelne trükis, mis lisab kontekstuaalse ülevaate Kuimeti uutest ning ka varasematest teostest. Trükises olevate tekstide autorid on kirjandusteadlane Jaak Tomberg ning kriitik ja kuraator Chris Sharp. Trükise kujundaja on Indrek Sirkel.
Näituse avamine reedel, 11. novembril.


description: Hetkel Madeiral oma luule uut venekeelset luulekogu koostav ja redigeeriv Jaan Kaplinski pidas Donald Trumpi valimist Ameerika Ühendriikide presidendiks vägagi tõenäoliseks.

title: Kaplinski: me tunneme Ameerikat väga halvasti

maintext:
«Meie politoloogid paistavad elavat oma mullis. Nad võivad küll teada paljusid asju, aga nad ei tunne inimloomust,» kommenteerib Kaplinski kõikvõimalike arvamuskontorite ning poliitanalüütikute muljetavaldavat möödapanekut presidendivalimiste tulemuse ennustamisel. «Olen ise käinud ja mõnda aega ka viibinud Ameerika sügavas provintsis ning näinud lähedalt seda osa valijaskonnast, kelle häältega nüüd uus president valiti,» sõnab Kaplinski ja möönab, et me tunneme Ameerikat ikkagi väga halvasti.
Seda, mis edasi juhtuma hakkab, kirjanik siiski ennustada ei taha. «Arvan, et mingit väga radikaalset muutust USA poliitikas ning tegevuses ei järgne,» ütleb Kaplinski. «USA president ei ole diktaator, tema nõunikkond, välispoliitiline ja sõjaline ametkond tagavad kindlasti järjepidevuse riigi välispoliitilises suhtluses ja käitumises.»
Kaplinski ise siiski loodab, et mingid muutused siiski tuleksid, mis viiks selleni, et külma sõja taoline olukord, kuhu jõudnud oleme, annab järele. USA uued kokkulepped Hiina ja Venemaaga võiksid leevendada viimasel ajal välja kujunenud geopoliitilisi vastasseise.


description: Täna kl 20.00 annab EKA sisearhitektuuriosakonnas eksklusiivse kontserdi Ilpo Väisänen.

title: Põrandaaluse elektroonika staar esineb Tallinnas


description: Rahvusooper Estonia nõukogu otsustas pikendada teatri kunstilise juhi ja peadirigendi Vello Pähna lepingut järgmiseks viieks aastaks.

title: Rahvusooper pikendas kunstilise juhi lepingut

maintext:
Vello Pähn, dirigent, kes väldib aupaistet
Vello Pähn, kellest saab suvel Estonia teatri uus loominguline juht ja peadirigent, ei armasta endast rääkida. Avalikku tähelepanu, mis väljub kontserdisaali piiridest, väldib – nõnda palju kui võimalik. Nii võib teda sagedamini kui siinses ajakirjanduses kohata Mezzo ja Arte ekraanil, kuhu ta jõuab Pariisi ja teiste Euroopa ooperimajade dirigendipuldist.


description: Sõit on ülitäpne sõna selle raamatu pealkirjas tarvitamiseks. Richard Roht kirjeldab oma seiklusi teekonnal Kroonlinnast Galiitsiasse. Nimelt oskab rumal lipnik ülemustega tülli minna ja need saadavad ta alguses peavahti, siis mõtlevad ümber, lähevad veel vihasemaks: keri rindele, tšuhnaa sihuke!

title: Pagunitega literaadi mälestused


description: Kolmapäeva õhtul toimunud 17. Rahvusvahelisel Lühifilmide Festivalil Sleepwalkers auhinnagalal kuulutati välja selle aasta parimad lühifilmid. Tänavuaastane valik andis võimalust näha erakordselt mitmekesist segu eksperimentaalfilmidest, musta huumoriga mängufilmidest ning hästi teostatud dokumentaalidest.

title: Selgusid selle aasta parimad lühifilmid

maintext:
Võistlusprogramm koosnes neljast kategooriast. Parimate väljaselgitamiseks oli üle Euroopa kokku tulnud kuue liikmeline žürii. Festivalil näidatud filmide hulgast sõeluti välja mõjukaim rahvusvaheline, Läänemere, tudengi ja rahvuslik linateos.
«See oli mulle suur üllatus, ma ei uskunud, et dokfilm võiks võita. Arvasin, et valitakse mõni meelelahutuslikum teos,» sõnas üks võitjatest Maria Aua, kes oli oma saavutuse üle veidike kohkunud, kuid rõõmus.
Parima rahvusvahelise lühifilmi tiitli sai endale rumeenlase Adrian Silisteanu teos «Kirjutatud/Kirjutamata». Selles käsitletud probleem puudutab olukorda, kus tänapäeva bürokraatia on hakanud meie vastu töötama ja vabadust piirama. Hindajad tõid esile, et film oli veenev ning hõlmas endas kavalalt näidatud inimlikkust, kajastades ka kultuurilisi ja sotsiaalseid probleeme. Lisati veel, et heal tasemel olid ka näitlejad, dialoogid ja kinolikkus.
Läänemere võistlusprogrammis tuli esikohale sakslase David M. Lorenzi «#selfie». Film käsitleb sotsiaalmeedias selvepiltide postitamise sõltuvust. Žürii kommenteeris oma otsust sellega, et kasutatud oli väga loovat formaati, mis ainult ei aidanud võimendada tõstatatud probleemi, vaid suutis tähelepanu juhtida ka teisele, milleks oli koduvägivald.
Tudengifilmidest osutus võitjaks austerlase Simon Spitzeri «Puutegu», mis tõi esile selle, et tihtipeale me ei märka, kuidas lähedaste inimeste vahel tekib distants. Selleks oli loos kasutatud suhet isa ja koju majapidamistöödele appi tulnud poja vahel, kes olid üksteisest kaugenenud ega osanud enam omavahel korralikku vestlust arendada. Film võitis, kuna tegemist oli lihtsa looga, mille tegeliku sõnumi andsid edasi õrnad alatoonid ja detailid. Hinnati autori julgust sellise jutustamisviisi valikul.
Rahvuslikus kategoorias autasustati Maria Aua filmi «Samaaria mees». Tegemist on Eestis tehtud lühidokumentaalfilmiga, mis tõi vaatajateni endiste vangide ja teiste elu hammasrataste vahele jäänud meeste elu Samaaria kristlikus varjupaigas. Kohtunike sõnul oli filmi teemakäsitlus tõsine, kuid suutis siiski näidata ka meeste rõõmsamaid ja humoorikamaid hetki nendes rasketes tingimustes, millega nad igapäevaselt silmitsi on. Tunnustati ka filmi osavat jälgimisviisi, head muusikakasutust ja parimat stseeni, mis vaatles ühe lookangelase lemmiklooma, tigu.
Festival kuulutati eile küll lõppenuks, kuid mitmed seansid on alles tulemas. Neljapäeval on võimalik viimast korda külastada Telliskivi Loomelinnakus asuvat POP-UP kino ja vaadata selle aastaseid võidufilme, seda täiesti tasuta.
Sleepwalkers on Tallinna Pimedate Ööde Filmifestivali (PÖFF) alafestival, mis toimus juba 17. korda. Traditsiooniliselt on Sleepwalkersi koduks kesklinnas asuv Kino Supernova, mis asub Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudis (BFM). Tänavu toimusid linastused ka Telliskivi Loomelinnakus asuvas Mustas Saalis.
Festival tõi ekraanile üle 160 lühifilmi 44 riigist. Sel aastal pälvis erilise tähelepanu ka PÖFFi fookuses olev Prantsusmaa. Sleepwalkersi festivalil nägi nii Prantsusmaa maailmakuulsat klassikat kui ka verivärskeid linateoseid.
Infot tulevate linastuste kohta leiab aadressilt www.swff.ee


description: Kolossaalsed inimpead ja väänduvates asendites värvikirevad figuurid – Maria-Kristiina Ulase kunstnikukäekiri on oma isikupäras kaugelt tuntav. Juba kunstiinstituudi päevil eriliselt andekas joonistaja on jätkuvalt selle meediumi kütkes.

title: Midagi on õhus: kolossaalsed inimpead ja väänduvad figuurid

maintext:
Natuurist joonistatud figuurivisandid on settinud ja oodanud visandiplokis oma küpsemist, et kunstniku hetkelises vaimusähvatuses uuestisünni läbiteinuna hoopis säravamas kujundlikkuses ja kordades suuremas formaadis kunstilavale astuda. Seekord tikksae lõigetena vineeris, kuigi Ulas on oma mastaapset, figuuri abstraktsiooniga siduvat mõtlemist väljendanud lõiketera joone kaudu ka paberlõigetes. Kunstniku varasemast loomingust tuttavate rõhutatud seksuaalsusega meesfiguuridele omane groteskne lähenemine töötab ka selle näituse naiskujude puhul, sellele vaatamata, et naisekeha on oma vormisileduses liialdustele raskemini allutatav.
Maria-Kristiina Ulas on taas loonud põnevaid karaktereid, mis pakuvad tõlgendamisvõimalusi inimeseks olemise kogemustest. Topelt peegelpildis kaksikfiguurivõiks mõista kui enesesse kinnijäämise või isiksuse kahestumise võrdkuju; õhkutõusva juuksepahmakaga siluetti aga kui Maast lahti! versiooni, kus keha vaimu vaba liikumisega kohe kaasa ei tule. Veidrate ilmetega maskilaadsed (mehe)pead näivad kui viited äärmuslikele meele -ja vaimuseisunditele, sügavamatele tajukogemustele unes või ilmsi.
Ulase vineerlõigetes prevaleerib joone ja silueti väljenduslikkus värvilise pinna üle, samas ei oleks need kujud maalinguteta pooltki nii kõnekad. Suurepärase värvimeelega kõrvuti pandud kirkad pinnad sisaldavad aga omakorda nii palju joonistuslikku elementi, et loovad kujutiste pinnal uusi iseseisvad maailmu, haarates mängu kaasa ka lõigete sakid ja avaused.
Maria-Kristiina Ulase teoseid vaadeldes pole vaja tähenduste otsimisse kinni jääda. Kunstnik ise on oma vineerlõikeid nimetanud inimviguriteks ja autoripoolne kelmikas noot loobsoodsa pinna nende vastuvõtuks. Lisaks kunstilistele ja sisulistele kvaliteetidele on antud tööd ka ülidekoratiivsed, oma kohaloluga ruumi aktiivselt sisustavad elemendid.
Maria-Kristiina Ulas (s. 1965) on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia 1991. a. graafika erialal. Ta on esinenud näitustel alates 1988. aastast ning kümnete ühisnäituste seas on esinemisi nii kodu- kui välismaal ja paarkümmend isiknäitust. Ta on olnud aastaid tegev õppejõuna Eesti Kunstiakadeemias, juhendanud mitmeid kursusi väljaspool seda ja teinud joonistamise aktsioone näituste avamistel. Maria-Kristiina Ulas kuulub Eesti Kunstnike Liitu ja (1991) ja Eesti Vabagraafikute Ühendusse (1992); aastatel 1989–1993 oli ta liitunud Uue Graafika Grupiga. Maria-Kristiina Ulasele on omistatud Kristjan Raua nimeline kunstipreemia (1992) ning G Galerii preemia (2002). 2006. aastal sai ta Äramärkimispreemia 12. Aasia biennaalil. Kunstniku teoseid leidub Eesti Kunstimuuseumi ja Tartu Kunstimuuseumi kogudes.


authors:
Kirke Ert
Stina Kase

description: Vokaalansambel Estonian Voices esitles muusikavideot, mis tehtud ansambli Curly Strings loole «Kättemaks».

title: Estonian Voices esitles uut muusikavideot


description: Alates 12. novembrist on Tartu Kunstimuuseumi projektiruumis avatud näitus ülimõjukast Tartu kunstikogujast Matti Miliusest (1945–2015). Väljapaneku fookuses on Miliuse tutvustevõrgustik, eriti kunstiringkondades väljaspool Tartut. Eksponeeritud on mitmed Miliusele kuulunud avangardi tippteosed kunstnikelt nagu Ilya Kabakov ja Leonhard Lapin. Näitus „Maadeavastaja Milius“ jääb avatuks 31. detsembrini 2016.

title: Tartus saab näha Matti Miliuse kunstiretki

maintext:
Näituse eesmärgiks on heita valgust Matti Miliuse tegevusele kuraatori, koguja ja karakterina nii teistes Eesti paikades kui Eestist kaugemal. Pealkiri „Maadeavastaja Milius“ viitab tema ambitsioonile laiendada oma kunstikogu geograafiliselt. Milius oli koguja ja kuraatorina aktiivne nii nõukogude ajal kui pärast taasiseseisvumist. Suure osa nõukogude ajal kogutust moodustas just liiduvabariikide – Läti, Leedu, Ukraina, Venemaa, Armeenia ja Aserbaidžaani kunst. Taasiseseisvumise järel lisandusid soome kunstnike tööd.
Matti Miliuse kunstikogu on olnud üks Eesti suurimaid, tippajal kuulus sinna üle 150 maali ning umbes 2000 graafilist lehte ja eksliibrist. Oma elu jooksul sai ta töid mitmesajalt eri kunstnikult, tavaliselt ilma rahata. Miliuse põhihuviks oli oma kaasaegsete avangardistlik, nõukogude ajal ametlikult tunnustamata kunst.
Lood Miliusest, mida näitusel näha-kuulda saab, annavad aimu, kuidas sai kollektsioon selliseks, nagu see oli. Miliuse suhe kunstnikuga oli alati isiklik ja seeläbi oli kollektsioon suuresti tema sõprade-tuttavate nägu. Omaette tähelepanu on näitusel pööratud pseudonüümile Moguchi ning Miliuse osavõttudele mitmetest häppeningidest, mis näitavad Miliust kui loomupärast esinejat – omadus, mis talle kunstikogumisel samuti abiks tuli.
Väljapanekus on rikkalikult fotosid, intervjuusid, tekste ja Matti Miliusega seotud esemeid. Miliuse kogust on valitud välja mitmed, ent kaugeltki mitte ainsad talle kuulunud avangardi tippteosed, mis jõudsid tema kätte kunstiretkedel Soome, Lätti, Leetu ja Venemaale.
Näitus moodustab osa Tartmusi arhiiviprojektist Tartu'88, mille eesmärgiks on põhjalikumalt kaardistada viimase 25 aasta Tartu kunstielu võtmeteemad ja -figuurid.
Näitusel on esindatud järgmised kunstnikud: Elena Balsiukaitė-Brazdžiūnienė (LT), Ilmārs Blumbergs (LV), Gleb Bogomolov (RU), Haralds Elceris (LV), Toomas Griin, Aime Hansen, Jorma Hautala (FI), Danutė Jonkaitytė (LT), Ilya Kabakov (RU/US), Linas Leonas Katinas (LT), Raivo Kelomees, Lauri Kulpsoo, Leonhard Lapin, Tõnu Noorits, Miervaldis Polis (LV), Ain Protsin, Eduard Šteinberg (RU), Raivo Tasso, Malev Toom, Reiu Tüür, Silver Vahtre ja Toomas Vint.
Kuraator: Ruuda Liisa Malin
Näituse koordinaator: Peeter Talvistu
Näituse toimkond: Indrek Aavik, Nele Ambos, Merli-Triin Eiskop, Joanna Hoffmann, Mare Joonsalu, Hanna-Liis Kont, Kadri Mägi ja Ago Teedema


authors:
Kirke Ert
Heiti Kruusmaa

description: Järgmise aasta 11.-13. augustil Käsmus kümnendat korda peetav põhjamaise muusika koguperefestival Viru Folk on topelt juubelihõnguline, sest festivali teemaks on saja-aastase Soome kultuur.

title: Kümnes Viru Folk tähistab Soome sajandat juubelit


description: Pimedate Ööde filmifestival raames jõuab tänasest kinodesse moedokumentaalide eriprogramm Moekino. Järgneva kolme nädala jooksul saab näha seitset moefilmi ning lisaks Tallinnale on Moekino programmist võimalik osa saada ka Tartus.

title: Moekino viib moemaailma kulisside taha

maintext:
Seekordne kava sisaldab nii glamuurset moemaailma, selle säravaid ja legendaarseid tegijaid ning põnevaid telgitaguseid kui ka Lõuna-Ameerika missihullust ja LGBT temaatikat.
Moekino avafilmiks on dokumentaal «Ketsifännid», mis linastub juba täna kell 20.15 kinos Kosmos IMAX ning mille juhatab sisse Rainer «Metsakutsu» Olbri. See on film andunud ketsifanaatikutest, nende uskumatutest kollektsioonidest ning tänavakultuurist pärineva trendi teekonnast moelavadele ja popkultuuri.
Laupäeval, 12. novembril linastub Moekino raames dokumentaalfilm legendaarsest moefotograafist Peter Lindberghist, mis kannab nime «Läbi silma: Peter Lindbergh». Sellele järgneb aga juveelide silmipimestav sära, sest laupäeva õhtul jõuab ekraanile Tiffany & Co. brändist jutustav film «Hull Tiffany järele», mille juhatab sisse New Vintage by Kriss ehtebrändi looja Kriss Eglite.
Pühapäev toob aga kinolinale nii LGBT temaatika kui ka mehe, keda peetakse supermodellide ajastu loojaks. Lena Dunhami produtseeritud film «Ülikonnas» viib vaataja soovahetusoperatsiooni läbinud meestele ja naistele suunatud rätsepasalongi ning jutustab kaasahaarava loo seda kogukonda kimbutavatest probleemidest.
Dokumentaalfilm «Casablancas: mees kes armastas naisi» teeb aga tagasihüppe eelnenud moekümnenditesse ning räägib Elite Model Managementi loomisest, selle võrratu karakteriga asutajast ja imekaunitest supermodellidest. Casablancase filmi pühapäevase seansi juhatab sisse Beatrice.
Uus nädal lisab kavasse aga dokumentaalfilmi «Franca: kaos ja looming», mis jutustab Itaalia Vogue'i legendaarsest peatoimetajast Franca Sozzanist ning tema ääretult põnevast elust ja glamuursest tööst. Lisaks on eesoleval nädalal võimalik külastada eelnevalt loetletud filmide kordusseansse.
Moekino viimane nädal toob aga ekraanile võimsa, mõtlemapaneva ning hoopis teistsugust kultuuriruumi avava dokfilmi «Olla miss». Missihullusest vaevatud Venezuelas on misside nn tootmisest saanud terve äri ning see on toonud sealsesse ühiskonda palju uskumatuid paradokse, rikutud elusid ja ebarealistlike iluideaalidega noori tüdrukuid. Filmi juhatab 21. novembril sisse selle produtsent Aaron Woolf, kes räägib kinokülastajale nii filmi tegemisest kui ka Lõuna-Ameerika kultuuriruumi iseärasustest.


description: Sel reedel ja laupäeval toimub Tartus Eesti Rahva Muuseumis Eesti Kultuuri Koja aastakonverents, mis sel aastal kannab pealkirja «Kultuur, haridus ja haritus». Konverentsist teeb otseülekande ka Postimees.

title: Postimees teeb otseülekande Eesti Kultuuri Koja aastakonverentsilt

maintext:
Kahepäevase konverentsi peaesinejateks on Eesti Kunstiakadeemia emeriitprofessor, vaibakunstnik Anu Raud, koja suursponsori Swedbanki juhatuse esimees Robert Kitt, luuletaja, tõlkija ja toimetaja Doris Kareva ja Tartu Ülikooli religioonipsühholoogia professor Tõnu Lehtsaar. Arutluspaneelides võetakse ette hariduse kui kultuurikandja, huvihariduse, ruumihariduse, digimaailma mõjude, õpetajate elukutse väärtuse, hariduse sisese konkurentsi ja kõrghariduse tuleviku teemad.
Koda korraldas konverentsi ettevalmistamiseks kolm ümarlauda, mille käigus koos haridusvaldkonna ekspertidega jõuti järeldusele, et Eesti haridusmaastiku probleemsemad küsimused vajavad laiemat ühiskondlikku arutelu, selgitas koja eesseisuse ja juhatuse liige, muusik Pille Lill. Ta avaldas lootust, et koja konverents ERMis loob võimaluse ka neljanda hariduskongressi kokkukutsumiseks 2018. aastal.
Koja konverentsi tulemusena koostatakse ekspertide abiga kõige pakilisematest haridusvaldkonna teemadest ja lahendamist vajavatest aspektidest kommünikee, mis antakse üle nii kultuuri- kui haridusministrile, riigikogu kultuurikomisjonile ja teistele asjasse puutuvatele institutsioonidele.


description: 2016. aasta Eesti Laulu finaalis looga «Sally» säranud ansambel Go Away Bird on valmis saanud oma debüütalbumi «Sliip on it.» Plaadiesitlused toimuvad Tallinnas ja Tartus.

title: Astu läbi! Go Away Bird esitleb oma debüütalbumit

maintext:
«Go Away Bird» on tõenäoliselt Eesti kõige rahvusvahelisem trio. Eestlane, venelane ja ameeriklane jalutavad baari… ja välja jalutab sealt Go Away Bird, mis looming on kokteil trip rockist, post punkist, dream popist ja kes teab veel millest. Sinijuukseline multitasker Hanna Parman on Tallinna tüdruk, lugude autor Stanislav Bulganin tuleb Moskvast ja klahvpillimees Dirk Lloyd on pärit Oregoni osariigist USAst. Bänd istus terve suve Tartus stuudios, et lindistada oma debüütalbumit, mis on nüüdseks valmis.
Albumi «Sleep on it» esitluskontserdid toimuvad Tallinnas 3. novembril Vabal Laval ja Tartus 4. novembril Genialistide klubis. Laval ühineb kolmikuga muusik ja helimees Veljo Tornist kitarril ja albumi salvestusel kaasa teinud Ans. Anduri liige Madis Aesma bassil. Visuaalefektidega rikastab kontserte visuaalkunstnik, bändi esimese muusikavideo «Sally» autor ja ka esikplaadi kujundaja Kristin Pärn, kes on teinud edukat koostööd ka Argo Valsi ning Super Hot Cosmos Blues Bandiga. Külla on oodata ka viimase eestvedajat Janno Reimi, kellega koostöös ilmus Go Away Birdil suvel singel.
Meeldetuletuseks Eesti laul 206 finaali jõudnud lugu «Sally»


description: 2017. aasta suvel toimuval XII noorte tantsupeol aitavad tuhandete tantsijate kõrval jutustada Koidu ja Hämariku lugu kolm laulvat peategelast – Koit, Hämarik ning Vanaisa. Rolle täidavad üleriigilise konkursi käigus välja valitud neli noort osatäitjat: Jaagup Tuisk, Hardo Adamson, Jennifer Marisse Cohen ning Merit Männiste, kes kõik saavad laval üles astuda kahes tantsupeo etenduses. Vanaisa rollis astub lavale Ivo Linna.

title: XII noorte tantsupeo peategelaste osatäitjad selgunud

maintext:
Tantsupeo pealavastaja Margus Toomla sõnul ei ole tantsupeole peategelasi sedalaadi konkursiga kunagi varem valitud. «Eriliseks tegi konkursi ka asjaolu, et kuigi tegemist on tantsupeo peategelastega, siis tantsuoskus ei omanud mingit tähtsust – esimesel kohal olid hea lauluhääl ning näitlejameisterlikkus,» selgitas Toomla.
Vanaisa rolli pakuti Ivo Linnale ja korraldajad on väga õnnelikud, et Ivo oma nõusoleku ka andis. «Ivo on tuntud igas vanuses osalejatele ja publikule. Ja kindlasti sobitub ta oma olemusega sellesse rolli väga hästi,» selgitas Toomla. «Tantsupeo põhiteemaks on pärimuse väärtustamine ning eluringi katkematuse edasi andmine ja Ivo on justkui põlvkondadevaheline side, mis aitab olulist edasi kanda.»
Koit ja Hämarik koos Vanaisaga on järgmisel suvel toimuva tantsupeo selgrooks – nad ilmuvad väljakule neljal pööripäeval ning finaalis. Tantsupeo kesksel kohal on ikkagi tantsijad, kes etenduses aastaringi tantsides läbivad.
XII noorte tantsupeol kõlab taas lavalt elav muusika. Peale Koidu, Hämariku ja Vanaisa, saab orkestrilaval näha ja kuulda paljusid armastatud eesti muusikuid ja lauljaid.
XII noorte tantsupidu toimub 2017. aasta 30. juunil ja 1. juulil Tallinnas Kalevi keskstaadionil. Tantsupeo pealavastaja on Margus Toomla. XII noorte laulupidu toimub 2017. aasta 2. juulil Tallinna lauluväljakul. Laulupeo peadirigent on Heli Jürgenson.
XII noorte laulu- ja tantsupeo «Mina jään» piletid tulevad müügile 2017. aasta veebruaris.


authors:
Hendrik Alla
Viking Books

description: 22. novembril kaitseb doktoritööd Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi doktorant Tatjana Boeva. Tema töö uuris vene kirjaniku Viktor Pelevini (1962) tekste metafüüsilisest vaatepunktist, keskendudes eelkõige neis esinevale sümbolismile, müstitsismile, tühjuse mõistele ja teadvuse probleemile. Töö eesmärk on pakkuda terviklikku arusaamist Pelevini tekstidest ja jõuda tema loomingu ontoloogiliste omadusteni.

title: Doktoritöö: Pelevini proosa on olemuselt uut liiki kirjandus

maintext:
Tatjana Boeva / Katerina Batrakova
«Selleks, et Pelevini proosa sattuks kategooriast «petlikult selge» kategooriasse «õigesti arusaadav», on vaja uurida seda erinevatel tasanditel. Doktoritöö tõestas, et Pelevini tekstide dekodeerimine on võimalik ning tema teksti filoloogiline analüüs süvendab ja rikastab seda. Selle tulemusena lisandub palju uusi detaile, mis omakorda oluliselt mitmekesistavad antud teksti,» sõnas töö autor.
Kui enamik tänaseid kriitikuid väidavad, et Pelevini proosa degradeerub ehk halveneb ajas, siis uurimus seda väidet ei kinnita. «Tema viimased teosed vajavad palju keerukamat analüüsi. Iga oma romaaniga liigub Pelevin aste astmelt mööda kindlat arenguteed ning kaasab sellesse ka oma lugeja,» sõnas Boeva. Ta jõudis doktoritöös Pelevini kirjandustekstide poeetika ja spetsiifika kirjelduseni. See näitas, et Pelevini looming on oma olemuselt uut liiki kirjandus, milline on loodud postmodernsuse tingimustes ja asub tihedas seoses budismiga.
Doktoritöö pealkiri on «Текст как мыслящая структура. Метафизика В. О. Пелевина/Tekst kui mõtlev struktuur. Pelevini metafüüsika» ja selle kaitsmine toimub 22. novembril kell 12 Tallinna Ülikoolis (ruum M-648, Uus-Sadama tn 5). Doktoritöö juhendaja on TLÜ professor Irina Belobrovtseva ning oponendid Peterburi Riikliku Ülikooli professor Sergei Kibalnik ja Eötvös Lorandi Ülikooli professor Zsuzsa Hetenyi. Doktoritöö täistekst on kättesaadav TLÜ Akadeemilise Raamatukogu keskkonnas ETERA.


authors:
Hendrik Alla
Margus Ansu
Ove Maidla

description: Anton Hansen Tammsaare tegelased võivad saada uue elu videomängutegelastena. Andruse ja Pearu potentsiaali haarava strateegiamängu karakteritena, nii nagu ka teisi põnevaid loovideid, asub sel nädalavahetusel hindama rahvusvaheline žürii.

title: "Tõest ja õigusest" võib saada arvutimäng

maintext:
Veikko Maripuu. / Toomas Huik
Ettevõtmise taga on investor ja ettevõtja, investeerimisgrupi Head Capital juht Veikko Maripuu. «Oma pikaajalise investorikarjääri jooksul olen kokku puutunud väga erinevate valdkondade ja erinevas faasis ettevõtetega, millest paljud on meie juurde sattunud alles ideefaasis,» selgitab Maripuu.
«Tõsi on see, et idee on oluline, aga eduni viib tugev ja mitmekülgne meeskond, läbimõeldud tegevuste juhtimine ja oskuslikult tehtud strateegia. Originaalmeediumist, nagu näiteks raamatust, uueks edulooks - filmiks, seriaaliks, arvutimänguks - muutmise näiteid on maailmas näha juba päris palju ja et seda teha professionaalselt, siis toimub see enamasti kogenud ekspertide lähedasel kaasalöömisel.»
«Tammsaare materjali puhul on tema lugu ennast juba ajas tõestanud,» usub Maripuu.« Kahe vastandliku maailmavaatega karakteri põrkumine on materjal, millest on tehtud suurem osa hittfilmidest. Kui lisada siia juurde võrratu Eesti loodus, selged karakterid ning peategelase suurim soov õitsvat elu rajada, siis oleme lähedal väga paljude strateegiamängude lähtematerjalile. Ehk on siin potentsiaali Eesti oma FarmVille tegemiseks?»
Eesti ainus Oscari-nominendist režissöör Tanel Toom, kes elab Londonis, teeb praegu «Tõest ja õigusest» täispikka mängufilmi, mis peaks linastuma 2019. aastal. Palju kõmu tekitanud filmis on kurikuulsad peaosad jagatud armastatud näitlejate vahel. Mäe Andrest mängib Endla teatri näitjeja, «Vasaku jala reedest» tuntud Priit Loog, Oru Pearu roll on saanud osaks filmis «Nimed marmortahvlil» meeldejääva rollisoorituse teinud Priit Võigemastile.
Toom jääb mängu osas kõhklevaks. «Viimasel ajal on tehtud hulk filme edukate arvutimängude põhjal ja ka vastupidi. Mõnikord need toimivad, teinekord mitte. Isiklikult tundub mulle, et «Tõde ja õigus» mängu jaoks hea platvorm ei ole, nagu ei ole enamasti ajastu eepilised draamad. See ei tähenda, et see võimatu oleks. Kui kellegil on hea mõte, kuidas seda mänguks arendada, siis usun, et see võiks huvitav olla küll,» arvab Tanel Toom.
A.H. Tammsaare Muuseumi juhataja Reelika Räim tunneb arvutimängu tegemise vastu väga suurt huvi. «Tunnistan ausalt, et olen sellega mõttega juba ideefaasis ja otsin koostööpartnerit, kellega koostöös «Tõe ja õiguse» romaani põhjal arvutimäng teoks teha,» ütleb Räim. «Meil on olemas juba lauamäng, miks siis mitte ka virtuaalne mäng. Leian, et «Tõde ja õigus» on kõige õigem teos arvutimängu jaoks.» Ettevõtlik muuseum on ühtlasi kuulutanud just välja lühifilmide konkursi teose ainetel.
Nimekate maailmastaaride hulka, kes loovideid hindama asuvad, kuulub ka soomlaste kultusfilmi «Iron Sky» produtsent Tero Kaukomaa. Oskuslikult kaasatud ühisrahastuse abiga globaalseks fännifenomeniks ja soomlaste suurimaks filmiedulooks kasvanud «Iron Sky» on juba kaasanud kümneid miljoneid dollareid.
«Ma ei ole Tammsaare teost lugenud, aga kirjelduse põhjal tundub see väga hea lugu olevat,» ütleb Kaukomaa. «Iron Sky puhul olen ma alati lähtunud põhimõttest viia teos erinevatele platvormidele. Hetkel näiteks teeme ühest peategelasest, Renatest hoopis raamatut, mis räägiks tema lugu pikemalt. See raamat tuleb välja samal ajal koos järgmise filmiga. Samuti oleme teinud saksa fännide jaoks valmis energiajoogi, mis omakorda räägib ühte osa loost. Ja neid näited on veel.»
Rahvusvaheline žürii tuleb ühise laua taha 19. novembril toimuval Storytek Forumil, mida korraldavad koostöös Head Capital, PÖFFi ja Industry@Tallinn. Lisaks «Tõele ja õigusele» hindab investeerimis-, digitaalse tehnoloogia-, videomängude ja õiguslike küsimuste ekspertidest koosnev paneel Oskar Lutsu «Kevade», Oskar Lutsust inspireeritud «Nukitsamehe» ning Eno Raua ja Edgar Valteri «Naksitrallide» sobivust platvormideüleseks materjaliks.


description: Kui ennustamisel abiks võtta ainult statistika, peaks tänavuse Euroopa parima filmi auhinna võitma sakslanna Maren Ade draamakomöödia «Toni Erdmann».

title: Komeedina esile kerkinud Saksa film võib teha ajalugu

maintext:
Reeglina läheb Euroopa filmiakadeemia aasta filmi tiitel linateosele, millel on viie põhikategooria peale kokku ette näidata kõige rohkem nominatsioone. Mullu oli selleks Paolo Sorrentino «Noorus» ja tunamullu Paweł Pawlikowski «Ida».
See tähendaks ühtlasi, et Maren Ade oleks juba 29. korda välja antavate auhindade ajaloos alles esimene naine, kelle film sellega hakkama saaks.
Tänavuses auhinnakandidaatide nimekirjas, mille akadeemia nädalavahetusel avalikustas, on «Toni Erdmanni» nimetatud kõigis viies peamises – parima filmi, režissööri, stsenaristi, mees- ja naisnäitleja - kategoorias.
Võitu väärib see tänavu komeedina esile kerkinud linateos, milles ekstsentrilise käitumisega isa üritab oma ülepeakaela töösse uppunud tütart taas ümbritsevat elu märkama panna, kõigis neist.
Järgneb nelja nominatsiooniga - parima filmi, režissööri, stsenaristi ja meesnäitleja kategoorias – inglase Ken Loachi film «Mina, Daniel Blake». Kolm nominatsiooni - parim film, režissöör ja naisnäitleja - on ette näidata hispaanlase Pedro Almodóvari filmil «Julieta» ja hollandlase Paul Verhoeveni filmil «Elle» ning kaks nominatsiooni – parim film ja stsenarist – iirlase Lenny Abrahamsoni filmil «Tuba».
On tähelepanuväärne, et viiest linateosest neli (v.a «Tuba») esilinastus tänavuse Cannes´i festivali võistlusprogrammis. Seal osutus edukaimaks «Mina, Daniel Blake», mis võitis Kuldse Palmioksa. «Toni Erdmann» jälle on olnud kriitikute absoluutne lemmik, pälvides tänavu ka rahvusvahelise filmiajakirjanike ühingu FIPRESCI aasta parima filmi tiitli. Viiest kõige vanem on juba eelmisel aastal valminud «Tuba», mis kandideeris aasta alguses ka neljale Oscarile, võites neist ühe – parima naispeaosatäitmise (Brie Larson) eest.
«Toni Erdmann» ja «Julieta» on Eesti kinolevis juba linastunud, «Tuba» on näidanud Tartu armastusfilmide festival Tartuff. «Mina, Daniel Blake» ja «Elle» on PÖFFi kavas ja jõuavad kinolevisse hiljem.
Euroopa filmiakadeemia eelvalikusse kuulus tänavu 50 filmi.
Lühifilmide kategoorias kandideerib auhinnale ka Eesti kaastootmisel valminud animafilm «Amalimbo».
Võitjad kuulutab 3000-liikmeline Euroopa filmiakadeemia välja 10. detsembril Wrocławis.
EUROOPA FILMIAUHINDADE KANDIDAADID
Aasta film
«Toni Erdmann» (rež Maren Ade), «Mina, Daniel Blake» (rež Ken Loach), «Julieta» (rež Pedro Almodóvar), «Elle» (rež Paul Verhoeven), «Tuba» (rež Lenny Abrahamson)
Aasta režissöör
Maren Ade («Toni Erdmann»), Ken Loach («Mina, Daniel Blake»), Pedro Almodóvar («Julieta»), Paul Verhoeven («Elle»), Cristian Mungiu («Lõpetamine»)
Aasta stsenarist
Maren Ade («Toni Erdmann»), Paul Laverty («Mina, Daniel Blake»), Emma Donoghue («Tuba»), Cristian Mungiu («Lõpetamine»), Tomasz Wasilewski («Armastuse Ühendriigid»)
Aasta naisnäitleja
Sandra Hüller («Toni Erdmann»), Isabelle Huppert («Elle»), Emma Suárez ja Adriana Ugarte («Julieta»), Valeria Bruni Tedeschi («Pisut põrunud»), Trine Dyrholm («Kommuun»)
Aasta meesnäitleja
Peter Simonischek («Toni Erdmann»), Dave Johns («Mina, Daniel Blake»), Hugh Grant («Florence Foster Jenkins»), Javier Cámara («Truman»), Burghart Klaußner («Riik Fritz Baueri vastu»)
Kogu nimekirja vaata http://www.europeanfilmawards.eu


description: National Geographic kanalil esilinastub sel pühapäeval, 13. novembril populaarteaduslik sari «Marss» (Mars), mis proovib ennustada, kuidas õnnestub esimene mehitatud ekspeditsioon punasele planeedile aastal 2033. Lavastatud lugu täiendavad intervjuud Marsist Elon Muski, Neil deGrasse Tysoni ning mitmete NASA kosmoseteadlastega.

title: Video: National Geographic näitab telesarja esimesest mehitatud missioonist Marsile

maintext:
Lisaks tulevikule vaatab sari ka olevikku: sarjas räägivad Marsist ning inimeste korduvatest katsetest seda planeeti avastada SpaceX asutaja Elon Musk, endised astronaudid Charles Bolden, John Grunsfeld, astrofüüsikud Neil deGrasse Tyson, Jedidah Isler ja mitmed teised kosmoseeksperdid nii NASAst kui teistest olulistest valdkonna organisatsioonidest.
FOX Networks Group’i Baltimaade turundus- ja kommunikatsioonijuhi Sille Ruusi sõnul on sarja näol tegemist suure produktsiooniga, mis võtab kokku kõik, mida praeguseks punasest planeedist teatakse. «Marsis nähakse võimalikku teist koduplaneeti inimkonnale. Praegu tehakse põhjalikke ettevalmistusi esimeseks mehitatud ekspeditsiooniks, mis võib kätte jõuda varem kui arvatagi oskame. National Geographicu poolteaduslik sari annab vaatajatele täpselt ja kompaktselt kogu teadaoleva info Marsist ning sellest, mida võib oodata esimesest astronautidega missioonist,» rääkis Ruus.
Eestis esitleb National Geographic uut sarja ka tänavuse, 20. Pimedate Ööde Filmifestivali raames; õhtul enne ametlikku esilinastust, 12. novembril toimub PÖFFi raames kinos Kosmos IMAX kinnine eel-esilinastuse üritus.
Alates laupäevast on Viru Keskuses avatud National Geographicu näitus Marsist, mis on vaadatav keskuse Tammsaare-poolses koridoris novembri lõpuni. Näitusel saab näha orbitaaljaamadest ja satelliitidelt tehtud kaugfotosid Marsist ning marsikulgurite poolt tehtud lähivõtteid Marsi pinnavormidest, pinnasest jne.
Lavastatud Marsi-missioonist on valminud ka digitaalne platvorm: www.MakeMarsHome.com
«Marss» esilinastub pühapäeval, 13. novembril kell 18.00 National Geographic kanalil.
Sarja «Marss» esitlemisega teatab National Geographic ka oma brändi uuendamisest, mis hõlmab kõikide National Geographicu võrgustikku kuuluvate kanalite (ajakiri, telekanal, produktsioon jne) brändide visuaalset ühtlustamist ning loosungi «Further» kasutuselevõtmist.


authors:
Pille-Riin Purje
Foto
Harri Rospu

description: Talvine lastelavastuste hooaeg algas juba enne jõulukuud. «Sipsik ja vana aja asjad» on nutikalt valitud mängupaiga ja laia adressaadiga lavastus: asub ju Estonia kammersaal teatrimaja pööningul, kuhu on omakorda kujundatud õdus, salapäraste soppidega pööning.

title: Vana armsa Sipsiku uus elu


authors:
Kirke Ert
Foto

description: Kolmapäeval algav Jõulujazz on laia spektriga muusikafestival, mis pakub hingevalgust pimedasse jõulude ootamise aega, ja just seetõttu on kavas rohkem vokaalmuusikat.

title: Jõulujazz pakub pimedal ajal hingevalgust

maintext:
Festivali tähed on kümne Grammyga pärjatud vokaalansambel Take 6, kes on Eesti kuulajaid rõõmustanud ka 2002. ning 2010. aastal, esimest korda Eestit külastav, maailma kitarristide tippklassi kuuluv Wayne Krantz, pianistist džässiuuendaja Bill Laurance, tõusev täht laulja-laulukirjutaja Ryley Walker, Saksa-USA-Rootsi instrumentaalse improdžässi kvartett Amok Amor ning intiimset vokaalset kogemust pakkuv unikaalse häälega norra lauljatar Kristin Asbjørnsen.
Eestlastest rõõmustavad kuulajaid uute kavadega Lenna Kuurmaa austusavaldusega Joni Mitchellile ja Mustonen-Sooäär-Remmel-Ruben Jazz Quartet klassikapärlitega. Oma uut albumit «Turbulence» esitleb Kirke Karja Quartet. Kitarridele ja koorile loodud eriprojekt «6 keelel 4 häälel» kannab muuhulgas ette Sven Grünbergi koostööst kitarrist Andre Maakeriga sündinud uudisteose «Kas Sind leian?».
Jazzkaare peakorraldaja Anne Ermi sõnul on eestlane väga kultuurihuviline ja tuleb hea meelega kodust välja, sõidab isegi teise linna, kui selleks on piisav motivatsioon. «Üks põhjusi on kindlasti eeldatav emotsionaalne elamus, teiseks uudishimu ja kolmandaks ainukordne võimalus kuulata kodus lemmikartiste, kelle kontserdile sõitmiseks peaks muidu kulutama mitusada eurot.»
Tõepoolest, mitu Jõulujazzi kontserti on juba enne festivali algust välja müüdud, näiteks paljude muusikasõprade lemmikvokaalansamblite Take 6 ja Estonian Voicesi kontserdile Tallinnas enam pileteid saada pole, kuid veel on kohti 3. detsembril Vanemuises toimuvale Tartu kontserdile. Otsas on ka piletid Lenna 23. detsembril toimuvale Joni Mitchelli lugude kontserdile, saada on aga pileteid sama päeva õhtul kell 21.30 toimuvale lisakontserdile. Välja on müüdud ka Anna Põldvee ja Erki Pärnoja kodukontsert, nende saab aga nautida 27. novembril Viljandis või 4. detsembril Pärnus.
Wayne Krantz / Jazzkaar
Aga lähemalt välisartistidest. Wayne Krantz on kadedust tekitava meisterlikkuse ja improviseerimisoskusega kitarrilegend, kes kolme aastakümne jooksul tuntuks saanud ennekõike žanripiiride ületaja ja meisterliku improviseerijana.
Ryley Walker on aga omapärane, rikkaliku taustaga laulja, kelle muusikas võib iga kuulaja ära tunda talle endale tuttavate artistide mõjutusi. Mitme eksperimentaal- ja džässmuusikuga koostöös sündinud plaadid hägustavad Ameerika folgi, roki ja džässi vahelisi piire.
Grammy auhinnaga pärjatud pianist Bill Laurance on sensatsioonilise jazz-funk-r’n’b-kollektiivi Snarky Puppy asutajaliige, kellelt on ilmunud juba kolm sooloalbumit. Laiema tuntuse saavutas vaimustav klahvpillimängija 2014. aastal ilmunud debüütplaadiga «Flint», mis jõudis ka džässiedetabelite tippu.
Unikaalse häälega norra lauljatari ja helilooja Kristin Asbjørnseni kaubamärk on kontrastiderikas ja dünaamiline kõla, mis liigub melanhooliast lummava sisepingeni. Uues kavas on muuhulgas armastatud spirituaalid.
Lõpetuseks aga seekordse Jõulujazzi kõige erilisemast projektist, mida «6 keelel 4 häälel» kahtlemata on. Nimelt ühendavad kitarristid jõu Eesti Filharmoonia Kammerkooriga, et kanda harvaesinevas koosluses ette tunnustatud eesti muusikute Tauno Aintsi, Robert Jürjendali ja Raul Söödi teoseid. Samuti leiab aset Sven Grünbergi uudisteose «Kas Sind leian?» esmaettekanne.
Eesti Filharmoonia Kammerkoor / pressifoto
Grünbergi uudisteos «Kas Sind leian?» sündis koostöös kitarrist Andre Maakeriga. «Otsimine ja vahel ka leidmine on üks elukesksemaid tegevusi. Erinevates eluetappides on meie sihid, valikud ja eelistused vägagi erinevad. Nii ka selles loos, mille kirjutasin, vaimustudes nii Andre Maakeri suurepärasest kitarrikäsitlusest kui ka meie esikammerkoori kõlast ja nende mõlema sisulisest küpsusest ja särast, mis võimaldab kõlama panna ka lihtsaid helimaastikke,» räägib oma teosest Grünberg.
Kõik teosed on loodud spetsiaalselt silmas pidades kitarristide isikupära ning Eesti Filharmoonia Kammerkoori kõrget vokaalkultuuri. Soleerivad eesti kitarristide paremikku kuuluvad Ain Agan, Paul Daniel, Andre Maaker ja ansambel Weekend Guitar Trio. Külalisesinejana teeb kaasa koloriitne kitarrivirtuoos Marzi Nyman Soomest.