description: Käesoleva ühinemislepingu (edaspidi leping) kinnitavad Kihelkonna vald (vallavalitsuse registrikood 75022060, aadress Pargi 2, Kihelkonna alevik, Kihelkonna vald, Saare maakond), Kuressaare linn (linnavalitsuse registrikood 75023266, aadress Tallinna 10, Kuressaare linn, Saare […]

title: Saaremaa omavalitsuste ühinemisleping

maintext:
Käesoleva ühinemislepingu (edaspidi leping) kinnitavad
Kihelkonna vald (vallavalitsuse registrikood 75022060, aadress Pargi 2, Kihelkonna alevik, Kihelkonna vald, Saare maakond),
Kuressaare linn (linnavalitsuse registrikood 75023266, aadress Tallinna 10, Kuressaare linn, Saare maakond),
Laimjala vald (vallavalitsuse registrikood 75020799, aadress Laimjala küla, Laimjala vald, Saare maakond),
Leisi vald (vallavalitsuse registrikood 75019595, aadress Kooli 12, Leisi alevik, Leisi vald, Saare maakond),
Lääne-Saare vald (vallavalitsuse registrikood 75038977, aadress Marientali tee 27, Kuressaare linn, Saare maakond),
Mustjala vald (vallavalitsuse registrikood 75017981, aadress Mustjala küla, Mustjala vald, Saare maakond),
Orissaare vald (vallavalitsuse registrikood 75020718, aadress Kuivastu mnt 33, Orissaare alevik, Orissaare vald, Saare maakond),
Pihtla vald (vallavalitsuse registrikood 75018609, aadress Pihtla küla, Pihtla vald, Saare maakond),
Salme vald (vallavalitsuse registrikood 75021557, aadress Sõrve mnt 3, Salme alevik, Salme vald, Saare maakond),
Torgu vald (vallavalitsuse registrikood 75024840, aadress Iide küla, Torgu vald, Saare maakond),
Valjala vald (vallavalitsuse registrikood 75020658, aadress Valjala alevik, Valjala vald, Saare maakond),
kelle ühisnimetus on lepingus edaspidi ühinevad omavalitsused.
ÜLDSÄTTED
1.1 Leping sätestab poolte vabatahtliku ühinemise aja, eesmärgid, moodustatava omavalitsuse õigusliku staatuse, nime, sümboolika, piirid, ühinevate omavalitsuste õigusaktide kehtivuse, ühinemisega kaasnevad organisatsioonilised ümberkorraldused ja juhtimisstruktuuriga seotud muudatused, avalike teenuste osutamise põhimõtted teenusvaldkonniti, töötajate ja ametnikega seotud küsimuste lahendamise, investeeringud ja riikliku ühinemistoetuse kasutamise.
1.2 Uue omavalitsuse (lepingus edaspidi VALD) tegevussuundade kavandamisel, eesmärkide elluviimisel, omavalitsusele pandud kohustuste täitmisel ja teenuste korraldamisel ning rahaliste vahendite suunamisel lähtub VALLA volikogu lepingu kehtivuse ajal käesolevas lepingus sätestatust.
1.3 Ühinemise tulemusel ei suleta ühtegi kooli, raamatukogu, rahvamaja või muud VALLA elanikele olulist asutust ning arendatakse kogu VALDA ühtse tervikuna.
1.4 Toetusmäärade, majanduslike arvestuste ja palgamäärade ühtlustamise referentsaastaks võetakse 2016. aasta 1. juuli seisuga.
ÜHINEMISE EESMÄRGID
2.1 Parem haldus
2.1.1 Strateegilise juhtimistasandi loomine võimaldab keskenduda Saaremaa kui terviku arendamisele. Igapäevateenuste korraldamine ja osutamine jääb kodanikele võimalikult lähedale.
2.1.2 Pakutakse mitmekesisemaid ja kvaliteetsemaid teenuseid, mis on kättesaadavad ka väikeste kogukondade ja äärealade elanikele ning väikestele sihtrühmadele.
2.1.3 Luuakse eeldused spetsialiseeritud, asjatundliku ja motiveeritud ametnikkonna kujunemiseks.
2.2 Suurem võimekus
2.2.1 VALD on arvestatav koostööpartner Eestis ja Läänemere regioonis.
2.2.2 Suureneb investeerimisvõimekus ja paraneb Euroopa Liidu struktuurifondide rahastuse kasutamine.
2.2.3 Kujuneb piirkondlikult tasakaalustatud ettevõtluskeskkond ja ruumiline planeerimine, mis arvestab VALLA eeliseid.
2.2.4 VALD on tugeva haldusüksusena valmis riigilt halduslepinguga üle võtma olulisi regionaalseid teenuseid, mida tugev omavalitsus suudab paremini ja komplekssemalt (ametkondlike barjäärideta) arendada.
2.2.5 Paranevad võimalused sotsiaalvaldkonna, hariduse, tervishoiu, kultuuri, spordi ja ühenduste süsteemsemaks arendamiseks ja korraldamiseks.
2.2.6 Ühes piirkonnas asuvate hallatavate asutuste koostöö ja ühine majandamine võimaldab neid tugevdada, arendada ja säilitada.
2.3 Tugevam
kodanikuühiskond
2.3.1 VALD toetab kodanikuühenduste võimet VALLA toel ja abil korraldada ise kohalikku elu.
2.3.2 Toetatakse kodanikuühenduste ja kogukondade võimalust VALLA juhtimise eri tasanditel kaasa rääkida.
2.3.3 Alustatakse eesmärgistatud tegevusega saarlaste identiteedi tugevdamiseks, rõhutamiseks ja hoidmiseks, et saarelt lahkunud noored leiaksid hiljem tee tagasi Saaremaale või asuksid aktiivselt toetama Saaremaa elu edendamist, elades ise mujal Eestis või välismaal.
ÜHINEMISE AEG
Ühinevate omavalitsuste ühinemine toimub kohaliku omavalitsuse volikogu korraliste valimistega 15.10.2017. aastal.
OMAVALITSUSÜKSUSE LIIK, NIMI, PIIRID, SÜMBOOLIKA
4.1 Pärast poolte ühinemist ning nendest uue kohaliku omavalitsuse üksuse moodustamist lõpetavad ühinevad kohaliku omavalitsuse üksused kui avalik-õiguslikud juriidilised isikud oma tegevuse.
4.2 Ühinevate kohaliku omavalitsuse üksuste vallavalitsused ja linnavalitsus ametiasutustena lõpetavad oma tegevuse 31.12.2017 ja uue kohaliku omavalitsuse üksuse vallavalitsus ametiasutusena alustab tegevust 1.01.2018.
4.3 Uus kohaliku omavalitsuse üksus on vald, mille nimi on Saaremaa vald.
4.4 VALD on ühinevate omavalitsuste õigusjärglane.
4.5 VALLA territoorium moodustub Kihelkonna valla, Kuressaare linna, Laimjala valla, Leisi valla, Lääne-Saare valla, Mustjala valla, Orissaare valla, Pihtla valla, Salme valla, Torgu valla ja Valjala valla territooriumide summana ja VALLA piir kulgeb mööda ühinenud omavalitsuste välispiiri.
4.6 VALLA volikogu ja valitsuse asukoht on Kuressaare linn.
4.7 Ühinevate omavalitsuste ametiasutuste hallatavad asutused lähevad VALLA alluvusse ning ametiasutuste (linnavalitsuse ja vallavalitsuste) tegevus korraldatakse ümber.
4.8 VALLA sümboolika kujundamiseks kuulutatakse välja avalik konkurss. Konkursikomisjon alustab tööd pärast haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemise otsuse vastuvõtmist ühinevate omavalitsuste volikogude poolt. VALLA vapi ja lipu kujundamisel peetakse oluliseks, et nendes kasutatakse piirkonna ajaloolist identiteeti iseloomustavat sümboolikat. VALLA vapp ja lipp esitatakse kinnitamiseks VALLA volikogule.
4.9 Kuni VALLA sümboolika kinnitamiseni kasutatakse VALLA sümboolikana Kuressaare linna sümboolikat. Ühinevate omavalitsuste vapid ja lipud jäävad edaspidi soovi korral kasutusele VALLA piirkondade sümboolikana.
ÕIGUSAKTIDE KEHTESTAMINE JA KEHTIVUS
5.1 Ühinevate omavalitsuste õigusaktid kehtivad VALLA õigusaktide kehtestamiseni omavalitsuse territooriumil, kus nad olid kehtestatud, ja ulatuses, kus nad ei ole vastuolus käesoleva lepinguga.
5.2 Enne VALLA moodustamist üleminekuperioodil välja töötatud õigusaktide eelnõud (lisa 6) esitatakse menetlemiseks VALLA volikogule.
5.3 VALLA põhimääruse kehtestamiseni tegutseb VALD Kuressaare põhimääruse alusel, v.a ühinemislepingus kokku lepitud erisused. Üleminekuperioodil välja töötatud põhimääruse projekt esitatakse menetlemiseks VALLA volikogule.
5.4 VALLA alluvusse läinud ametiasutused tegutsevad kuni ametiasutuste ümberkorraldamiseni seni kehtinud põhimääruste järgi ja ametiasutuste hallatavad asutused tegutsevad kuni uute põhimääruste kehtestamiseni seni kehtinud põhimääruste järgi. Ühinevate omavalitsuste omanduses olevate ja nende asutatud juriidilised isikud või nende osad lähevad koos asutajaliikmete õiguste ja kohustustega üle VALLALE.
5.5 VALLA arengukava vastuvõtmiseni ja üldplaneeringu kehtestamiseni kehtivad ühinevate omavalitsuste arengukavad ja
üldplaneeringud omavalitsuse territooriumil, kus need enne ühinemist kehtisid.
VALLA JUHTIMISSTRUKTUUR JA HALDUSTERRITORIAALSE KORRALDUSE MUUTMISEGA KAASNEVAD ORGANISATSIOONILISED ÜMBERKORRALDUSED
6.1 VALLA juhtimises on eristatud otsuste kujundamise ja administreerimise tasand.
6.2 VALLA strateegiline juhtimine koondatakse VALLA keskusesse, mis asub Kuressaares. Endistesse vallakeskustesse ning Lümandasse ja Kärlale moodustatakse 2–4 ametniku ja töötajaga teenuskeskused. VALLA teine keskus on Orissaare, kuhu luuakse vähemalt 10 ametniku ja töötajaga teenuskeskus. VALLA juhtimisstruktuuri on kirjeldatud lisas 1.
6.3 Tasakaalustatud ja kodanikulähedaste otsustusprotsesside tagamiseks ning kogukonna või piirkonna huvide esindamiseks ja kaitsmiseks moodustatakse osavallad koos osavallakoguga või kogukonnakogud, mille moodustamise aluseid, pädevust ja töökorraldust on kirjeldatud lisas 5. Osavallale ei moodustata osavalla valitsust ega määrata osavalla vanemat.
6.4 Kuressaare linna ja Lääne-Saare valda kui suurimatesse ühinevatesse omavalitsustesse, kelle ühisest tõmbekeskusest saab ka VALLA keskus, osavalda ei moodustata.
6.5 Elanikulähedaste teenuste osutamine toimub teenuskeskustes ning võimalusel delegeeritakse ka kodanikuühendustele ja erasektorile, tagades samas valdkonna strateegilise, professionaalse ja majanduslikult tõhusa juhtimise VALLA keskuse tasandil.
6.6 Teenuskeskuste piirkonnas kujundatakse töökorraldus selliselt, et osavallakogude/kogukonnakogude (lepingus edaspidi KOGU) kaudu oleks tagatud kohalike elanike kaasarääkimise võimalus kohalikes ja ülevallalistes otsustusprotsessides. KOGU aitab kujundada arvamusi ja anda piirkonna elanike tagasisidet otsustusorganitele (vallavalitsus, vallavolikogu, volikogu komisjonid) osutatavate teenuste kvaliteedi ja kogukonna vajaduste kohta, et tagada VALLA terviklik ja tasakaalustatud areng.
6.7 Hallatavate asutuste tegevust koordineeritakse VALLA vastava valdkonna osakonna poolt.
6.8 VALLA avalike teenuste osutamise delegeerimise võimaldamiseks teenuskeskusest madalamale kogukonna tasandile töötatakse välja teenuse eelarvestamise kord, mille põhjal saavad kogukonnad ja kolmas sektor soovi korral neid teenuseid ise osutada.
6.9 VALLA volikogus on 31 liiget, kes valitakse ühes valimisringkonnas, mis moodustatakse ühinevate omavalitsuste territooriumi põhiselt. VALLA volikogu komisjonide moodustamisel arvestatakse reeglina piirkondliku esindatuse põhimõtet.
6.10 VALLA volikogu esimehe koht on palgaline. Eeldatakse, et palgalisel kohal töötav volikogu esimees ei tohi samaaegselt töötada teisel tasulisel ametikohal, välja arvatud volikogu loal osakoormusega pedagoogiline või teadustöö.
6.11 2017. aastal toimuvate kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel avatakse valimisjaoskonnad vähemalt 2015. aastal toimunud Riigikogu valimistel töötanud valimisjaoskondade asukohtades.
6.12 Vallavalitsuse kui ametiasutuse struktuur ja teenistuskohtade koosseis töötatakse välja üleminekuperioodi jooksul ja selle kehtestab VALLA volikogu.
KURESSAARE STAATUS
7.1 Kuressaare linn on VALLA keskus ja säilib asustusüksusena linnana senistes piirides.
7.2 Kuressaare linnale jääb linnana senine iseseisev sümboolika (vapp ja lipp) ning soodustatakse linna identiteedi hoidmist ja kujundamist, sh jätkatakse linna sünnipäeva pidulikku tähistamist ning jätkatakse linna aukodaniku nimetuse ja teenetemärgi andmisega seotud traditsioone.
7.3 Kuressaares arendatakse linnalist elukeskkonda koos selle juurde kuuluvate avaliku ruumi rajatistega.
7.4 Kuressaaret esindab asustusüksuse linnapeana VALLA vallavanem. Linnapea ametiraha ja ametisaua kasutamise kord reguleeritakse senistel põhimõtetel VALLA põhimääruses.
HARIDUS
8.1 Alusharidust ja põhiharidust saab omandada võimalikult kodu lähedal ning gümnaasiumiharidust VALLAS. Põhiharidusasutuste võrk säilitatakse senisel kujul vähemalt 2020/2021. õppeaastani. Kooliastmete avamiseks või sulgemiseks on vajalik VALLA volikogu koosseisu vähemalt kahekolmandikuline häälteenamus.
8.2 Koolieelsete lasteasutuste võrk säilitatakse senisel kujul vähemalt 2020/2021. õppeaastani. Koolieelsete lasteasutuste võrgu kujundamisel arvestatakse rahvastikutrende ja elanike soove.
8.3 Koolieelsete lasteasutuste lastevanemate poolt makstava osa suurus seotakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammääraga. Lastevanemate poolt makstava osa suurust ei ühtlustata ja selle arvestamise aluseks võetakse ühinemise eelselt kehtinud lastevanemate poolt kaetava osa suurus iga asutuse kohta eraldi.
8.4 Koostatakse gümnaasiumiõpilastele transpordi- ja majutustoetuste maksmise kord ja tagatakse kaasaegsetele nõuetele vastav majutusteenus.
8.5 Lasteaiakohtade puudusel piirkonnas toetab VALD olemasolevaid lastehoidusid ja kodanikualgatusi väikeste lastehoidude loomiseks.
HUVIHARIDUS, HUVITEGEVUS JA NOORSOOTÖÖ
9.1 Töötatakse välja huvihariduse ja -tegevuse ühtne mudel ja rahastamise kord. Kuressaares, Kärlal ja Orissaares jätkatakse muusikalise huvihariduse andmist.
9.2 Noorte esinduskogude struktuur kujundatakse sarnaselt VALLA struktuuriga. Noortevolikogu esindajad kaasatakse otsustusprotsessi. Noortevolikogu ettepanekul nimetatakse noorte esindaja kõigisse VALLA volikogu alalistesse komisjonidesse, va revisjonikomisjon.
KULTUUR
10.1 Säilitatakse olemasolev rahvamajade võrk ning toetatakse ja arendatakse nende tegevust.
10.2 Jätkatakse traditsiooniliste kultuuriürituste korraldamist, arvestades kohaliku kultuuriruumi eripära ning piirkonna traditsioone.
10.3 Jätkatakse kultuurikollektiivide tegevuse toetamist vähemalt senises mahus.
10.4 Säilitatakse olemasolev raamatukogude võrk, mis koondatakse ühtse VALLA hallatava asutuse Saare maakonna
keskraamatukogu juhtimise alla, kes jätkab maakonnaraamatukogu ülesannetes. Tagatakse raamatukogude ülalpidamine ja teavikute soetamine vähemalt senises mahus.
10.5 Jätkatakse Saaremaa muuseumi toetamist vähemalt senises mahus.
10.6 Kuressaare Linnateater jätkab professionaalse etendus-
asutusena. VALD jätkab Kuressaare Linnateatri ülalpidamist vähemalt senises mahus.
10.7 Jätkatakse VALLA territooriumil asuvate kultuurimälestiste korrashoiu ja renoveerimise toetamist vähemalt senises mahus.
10.8 Jätkatakse olemasolevate preemiate ja stipendiumite väljaandmist ning kutsutakse ellu uusi kodanikuaktiivsust suurendavaid ettevõtmisi. Sarnased preemiad ja stipendiumid ühtlustatakse.
SPORT JA VABA AEG
11.1 Säilitatakse ja arendatakse vaba aja sisustamise ning huvi- ja sporditegevuse võrgustikku ning jätkatakse traditsiooniliste ürituste korraldamist.
11.2 VALD arendab sporti muuhulgas piirkondadevahelise konkurentsi kaudu. Toetatakse spordiklubide tegevust ja kehtestatakse nende toetamiseks ühtne kord.
SOTSIAALHOOLEKANDE KORRALDAMINE
12.1 VALLA suurem mastaap ja sotsiaalabi väikeste sihtrühmade laienemine võimaldavad välja arendada sihtrühmaspetsiifilisi sotsiaalteenuseid (puuetega inimesed, eakad, täiskasvanute hoolekanne) ja parandada juurdepääsu sotsiaalnõustamisteenustele (võla- ja toimetulekunõustamine, perenõustamine, perelepitus).
12.2 Esmane sotsiaalnõustamine ja sotsiaalteenuste osutamine korraldatakse teenuskeskuses.
12.3 Sotsiaalteenused ja -toetused kehtestatakse kogu VALLAS ühesugustel alustel ja määrades. Ühinevate omavalitsuste sotsiaaltoetuste ühtlustamisel ning toetuste määrade kehtestamisel võetakse aluseks lepinguosaliste 2016. aasta 1. juuli kehtinud kõrgeim toetusmäär.
12.4 Toetada koostööd sotsiaalhoolekande seaduse nõuetele vastavate juriidiliste või füüsiliste isikutega, kes tegelevad erinevate erihoolekandeteenuste pakkumisega (Sõmera Kodu, Kogula Kodu, MTÜ Uus Elujõud jt).
RAHVA TERVIS JA TERVISE EDENDUS
Terviseedendus ja tervislike eluviiside propageerimine ning selleks tingimuste loomine on VALLA prioriteet. Selle valdkonna arendamiseks koostatakse vastav strateegia.
TÖÖHÕIVE
VALD teeb eesmärgipärast koostööd erinevate tööandjatega ja avaliku sektori asutustega töökohtade säilitamise ja uute töökohtade loomise nimel Saaremaal.
KÜLALIIKUMINE JA KOOSTÖÖ KODANIKUÜHENDUSTEGA
15.1 Kodanikuühenduste ja mittetulundusühingute toetamiseks kehtestatakse ühtne kord. Toetatakse ja arendatakse piirkondlikku omapära rõhutavaid tegevusi.
15.2 Kohaliku tähtsusega mittetulundusühingute ja kodanikuühenduste tegevustoetuste maht piirkonnas ei vähene.
15.3 Kehtestatakse küla- ja alevikuvanema statuut ning soodustatakse ühistegevust.
15.4 Ühesuguse nimega külade puhul arvestatakse uue külanime kehtestamisel nende külade elanike arvamusega.
Eelisõigus küla nime säilitamisel on suurema elanike arvuga külal. Külanimede määramiseks moodustatakse pädevatest ametnikest koosnev komisjon.
15.5 Kehtestatakse konkursside “Kaunis kodu” ja “Aasta küla” statuudid.
ELAMU-, KOMMUNAAL- JA JÄÄTMEMAJANDUS
Korraldatakse ümber VALLALE kuuluvad kommunaalmajandusettevõtted, et saavutada parem teenuskvaliteet ning efektiivsem ettevõtete toimimine ja arendamine läbi mastaabiefekti. Võetakse suund ühisveevärgi vee- ja kanalisatsiooniteenuse hinna ühtlustamisele.
ÜHIS- JA KOOLITRANSPORT
17.1 Taotletakse kõigi ühenduste oluliste muudatuste kooskõlastamist VALLAGA.
17.2 Väljaspool Kuressaaret asuvatele koolidele tagatakse piirkondlik koolitransport.
(Pihtla Kool, Aste Põhikool, Kaali Kool, Kahtla Lasteaed-Põhikool, Kihelkonna Kool, Kärla Põhikool, Lümanda Põhikool, Mustjala Põhikool, Salme Põhikool, Valjala Põhikool, Leisi Keskkool, Orissaare Gümnaasium, Kallemäe Kool)
17.3 Võetakse eesmärgiks vähemalt ühe rahvusvahelise laevaliini avamine.
17.4 Püsiasustusega väikesaartele tagatakse transpordiühenduste toimimine vähemalt senises mahus.
KOHALIKUD TEED, TÄNAVAD JA HALJASTUS
18.1 Teede hooldamise, sh teede talihoolduse teostamisel võetakse miinimumtasemeks seni kehtinud põhimõtted ja kvaliteedinõuded.
18.2 Haljastuse ja muude heakorratööde teostamisel on aluseks seni kehtinud põhimõtted ja kvaliteedinõuded, arvestades piirkondlike eripäradega.
18.3 Teede remondiks ja hoolduseks vajalikud rahalised vahendid tagatakse piirkondadele vähemalt 2016. aasta riigieelarvest selleks eraldatud toetuse ning haljastus- ja heakorratöödeks vähemalt 2016. aasta eelarvetes eraldatud mahus.
ORGANISATSIOONIDESSE KUULUMINE
VALLA kuulumise koostööorganisatsioonidesse
(nt LEADER-tegevusgrupp, EMOVL/ELL, SOL jne) otsustab VALLA volikogu.
VALLA AMETNIKUD JA TÖÖTAJAD
20.1 VALLA ametnike ja töötajatega seotud küsimuste lahendamisel lähtutakse üldjuhul haldusreformi seaduse paragrahvis 18 sätestatust.
20.2 Ühinevate omavalitsuste ametiasutustega teenistus- või töösuhtes olevale igale ametnikule ja töötajale pakutakse võimalusel VALLAS tema teadmistele ja oskustele vastavat ameti- või töökohta samaväärse põhipalga või töötasuga.
20.3 Juhul kui ametnik või töötaja, kellele pakutakse samaväärset ameti- või töökohta, ei soovi VALLAS oma teenistus- või töösuhet jätkata, koondatakse vastav ameti- või töökoht. Koondamishüvitise maksmisel lähtutakse seaduses sätestatust.
20.4 Juhul kui ametnik või töötaja, kellele pakutud ameti- või töökoht ei ole samaväärne, ei soovi VALLAS oma teenistus- või töösuhet jätkata, koondatakse vastav ameti- või töökoht, ning teenistujale makstakse lisaks seaduses sätestatule täiendavat koondamishüvitist: 1) ühe kuu põhipalga või töötasu ulatuses, juhul kui teenistuja on kohalikus omavalitsuses töötanud alla ühe aasta; 2) kahe kuu põhipalga või töötasu ulatuses, juhul kui teenistuja on kohalikus omavalitsuses töötanud üks kuni viis aastat; 3) kolme kuu põhipalga või töötasu ulatuses, juhul kui teenistuja on kohalikus omavalitsuses töötanud üle viie aasta.
20.5 Käesoleva peatüki eelnevate punktide põhimõtted kehtivad kuus kuud pärast ühinemist.
MAJANDUS, RAHANDUS JA EELARVE
21.1 VALLA volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päevast kuni uue eelarve vastuvõtmiseni jätkatakse ühinevate omavalitsuste poolt vastu- võetud eelarvete täitmist.
21.2 VALLA eelarve koostamisel tuleb lähtuda käesoleva lepingu punktis 2 sätestatud ühinemiseesmärkidest, kehtivatest arengukavadest ja kõigi ühinevate omavalitsuste huvidest.
21.3 VALLA eelarve koostamisel võetakse arvesse ühinevate omavalitsuste varasemad prioriteedid. VALLA eelarve peab kajastama lepingus kokkulepitud tegevuste, teenuste ja asutuste rahastamist ning ühinevate omavalitsuste kehtivaid lepinguid.
21.4 Lepingu kinnitamise päevast ühinevate omavalitsuste volikogudes kuni VALLA volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päevani võivad asjaomased volikogud võtta netovõlakoormust mõjutavaid varalisi kohustusi hiljemalt 30.10.2016 kinnitatud eelarvestrateegias planeeritud investeeringuteks ja mahus, mis on eelarvestrateegias planeeritud. Netovõlakoormust mõjutavate varaliste kohustuste võtmise eelarvestrateegias kajastamata investeeringute tegemiseks peavad ühinevate omavalitsuste volikogud konsensuslikult heaks kiitma vastavalt haldusreformi seaduse § 25.
INVESTEERINGUD
22.1 Investeeringuid tehes järgitakse VALLA tasakaalustatud arengu põhimõtet, arvestatakse poolte arengukavasid, eelarvestrateegiaid, seni tehtud investeeringuid ja võetud kohustusi ning majanduslikke võimalusi, samuti objekti olulisust ning kasusaajate hulka ja kasutamist piirkonna elanike poolt.
22.2 Tulenevalt punktis 22.1 toodud põhimõtetest on koostatud VALLA prioriteetsete investeeringute nimekiri (lisa 2).
ÜHINEMISTOETUSE KASUTAMINE
23.1 Riigieelarvest makstavat ühinemistoetust kasutatakse lisaks lepingu punktis 22 toodule ka järgmisteks seaduses ette nähtud tegevusteks:
23.1.1 registrite ühildamine ja sellega seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiliste vahendite ning tarkvara soetamisega seotud investeeringud;
23.1.2 VALLA struktuuri ümberkorraldamisega seotud kulud, sh koondamishüvitised;
23.1.3 VALLA õigusaktide ühtlustamine ning arengu- ja strateegiadokumentide koostamine;
23.1.4 ametnike ja töötajate ümber- ja täiendusõpe;
organisatsioonide töökorralduste mõistlik ühtlustamine.
LEPINGU KEHTIVUSE TÄHTAEG JA SELLE MUUTMINE
24.1 Leping loetakse kinnitatuks kõigi nende omavalitsusüksuste vahel, mille volikogud on vastava otsuse vastu võtnud. Vajadusel viiakse lepingusse sisse tehnilised muudatused ühinevate osapoolte kohta. Asjaomaste volikogude otsused on lepingu lahutamatud lisad.
24.2 Leping jõustub VALLA volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval ning kehtib kuni järgmiste kohaliku omavalitsuse volikogu korraliste valimiste tulemuste väljakuulutamiseni.
24.3 Lepingut selle kehtivuse ajal ei muudeta. Põhjendatud vajaduse korral on lepingu muutmiseks vajalik VALLA volikogu koosseisu vähemalt kahekolmandikuline häälteenamus.
VAIDLUSTE LAHENDAMINE
Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad vaidlused lahendatakse Eesti Vabariigi seadustega ettenähtud korras.
26 MUUD TINGIMUSED
26.1 Leping kehtestab ühinevatele omavalitsustele täielikult siduvad kohustused, mis tagavad lepingu tingimusteta täitmise. Kui ühinevate omavalitsuste õigusaktid on vastuolus lepingus sätestatud põhimõtetega, loetakse leping ülimuslikuks ning tegevustes lähtutakse lepingus sätestatust.
26.2 Leping on koostatud 11 identses eestikeelses eksemplaris, millest iga ühinev omavalitsus saab ühe. Leping edastatakse ka Saare maavanemale ning avalikustatakse kõigi ühinevate omavalitsuste veebilehtedel ja Riigi Teatajas.
26.3 Lepingut järgitakse VALLA arengudokumentide ja eelarvestrateegia koostamisel.
26.4 Lepingu lisas 6 on esitatud üleminekuperioodil vajalikud tegevused koos tähtaegade ja vastutajatega.
26.5 Lepingu täitmiseks vajalikke toiminguid valmistab ette ühinevate omavalitsuste esindajatest koosnev juhtkomisjon.
MÕISTED ÜHINEMISLEPINGUS JA SEOTUD DOKUMENTIDES
Osavald – ühineva omavalitsuse maa-alal VALLA volikogu kinnitatud osavalla põhimääruse alusel tegutsev üksus, mille eesmärk on ühineva omavalitsuse elanike kaasamine kohaliku elu küsimuste otsustamisse ning piirkondlike huvide esindamine VALLA ülesannete täitmisel.
Piirkond – üldjuhul ühe ühineva omavalitsuse ning endise Lümanda, Kärla ja Kaarma valla haldusterritoorium.
Kogukond – asustusüksuste järgi määratletaval maa-alal elavad ning ühist ajaloolist ja/või identiteediruumi jagavad inimesed.
Kogukonnakogu – asustusüksuste järgi määratletaval maa-alal elavate ning ühist ajaloolist ja/või identiteediruumi jagavate inimeste esinduskogu.
Osavallakogu – osavalla elanike esinduskogu.
Teenuskeskus – vallavalitsuse struktuuriüksus, mis on moodustatud piirkonnas avalike teenuste osutamiseks ja haldamiseks.
Teenuskeskuse piirkond – teenuskeskuse teenuste osutamise ja haldamise maa-ala.
Üleminekuperiood – periood alates ühinemislepingu kinnitamisest ühinevate omavalitsuste volikogude poolt kuni 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamiseni ehk VALLA moodustumiseni.
Linnapea – Kuressaare ajaloolise linnastaatuse järjepidevuse kandja ja linna esindusrolli täitja VALLA vallavanema isikus.
Samaväärne ameti- või töökoht – samas piirkonnas asuv ameti- või töökoht samaväärsete ametiülesannetega ja samaväärse põhipalga või töötasuga.
LEPINGU LISAD
Lisa 1. Seletuskiri.
Lisa 2. Haldusterritoriaalse korralduse muutmisega kaasnevate investeeringute põhjendus ja eelarve.
Lisa 3. Ühineva omavalitsusüksuse kaart.
Lisa 4. Ühinevate omavalitsusüksuste 2015. aasta majandusaasta aruanded.
Lisa 5. Kogukonnakogude/osavallakogude moodustamise alused, pädevus ja töökorraldus.
Lisa 6. Üleminekuperioodi tegevused ja ajakava .
Lisa 7. Ühinemislepingu ja selle lisade kohta esitatud ettepanekud ja vastuväited ning õiend nende läbivaatamise kohta ühinevate omavalitsuste volikogudes.


description: Kuressaare ametikooli tänavuseks aasta õpetajaks valiti Iirimaalt pärit Ian Pettersson (fotol), kes õpetab arvutierialasid ja inglise keelt.   “Olen väga üllatunud ja õnnelik,” sõnas Ian pärast aasta õpetajaks kuulutamist. “Ma […]

title: Kuressaare ametikooli aasta õpetaja on iirlane Ian Pettersson

maintext:
Kuressaare ametikooli tänavuseks aasta õpetajaks valiti Iirimaalt pärit Ian Pettersson (fotol), kes õpetab arvutierialasid ja inglise keelt.
“Olen väga üllatunud ja õnnelik,” sõnas Ian pärast aasta õpetajaks kuulutamist. “Ma armastan oma tööd ametikoolis. See annab võimaluse kohtuda uute inimestega ja kõik mu kolleegid on olnud väga abivalmid.”
Ian töötab ametikoolis 2011. aastast. Eelmisel õppeaastal käivitas ta uue õppeainena muusikatehnoloogia, mis on õppijate poolt hästi vastu võetud. Samuti korraldati tema eestvedamisel Iiri nädal, mille ürituste korraldamine andis õppijatele hea elulise kogemuse läbi praktilise õppe.
“Kõik Iani tunnid on innovaatilised, loomingulised, elulised, elavad, praktilised. Ian on rahulik ja positiivne. Naeratus ta näol reedab, et tegu on üdini positiivse inimesega. Ian tuleb alati vastu nii kolleegidele kui ka õpilastele ja see ei tulene mitte sellest, et ta ei oska eesti keeles ära öelda, vaid ta ongi selline!” on kirjas tema aasta õpetaja nominendiks esitamise põhjenduses.
Nominente said kevadel esitada kõik ametikooli õppesuunad. Aasta õpetaja selgitati ametikooli siseinfosüsteemis korraldatud salajasel hääletusel, oma hääle said anda kõik ametikooli töötajad.

fasttext_language: et


description: Sel nädalalõpul juba 14. korda toimuval Tallinna International Horse Show’l ehk eesti keeli rahvusvahelisel hobusõul astuvad üles ka ratsutajad Saaremaalt. Eesti ratsaspordiliidu turundus- ja kommunikatsioonijuhi Merike Udrik-Õispuu sõnul lööb Porsche […]

title: Saaremaa ratsutajad võistlevad Tallinna rahvusvahelisel hobusõul


description: Olümpiasangarid Jüri Jaanson ja Andrei Jämsä külastasid 23. septembril Lümanda põhikooli. Jüri Jaanson on tõeline Eestimaa spordilegend – osalenud 20 aastat tippspordis, kuutel olümpiamängudel, võitnud medaleid Euroopa ja maailma meistrivõistlustelt. […]

title: Olümpiasangarid Lümanda koolis

maintext:
Olümpiasangarid Jüri Jaanson ja Andrei Jämsä külastasid 23. septembril Lümanda põhikooli.
Jüri Jaanson on tõeline Eestimaa spordilegend – osalenud 20 aastat tippspordis, kuutel olümpiamängudel, võitnud medaleid Euroopa ja maailma meistrivõistlustelt. Maailma parim sõudja, Eesti aukodanik. Temale ei ole Eestimaal kedagi vastu panna. Ka Andrei Jämsä on saavutanud spordis palju tiitleid, on selle aasta Rio medalimees.
Kui Jüri oli 16-aastane, tegi ta Viljandis aktiivselt suusa-
sporti, Andreid polnud siis veel sündinudki. “Tahtmine spordiga tegeleda oli suur, kuid saavutused ei rahuldanud, käed olid tugevad, aga jalad ei tulnud järele. Samas jooksin päris hästi ja kopsumahtu tundus olevat,” nentis Jüri Jaanson oma sportlastee alguse kohta.
Vend lubas herneks naerda
Ta jätkas: “Juhuse tahtel tuli Viljandisse noor sõudmistreener ja selles trennis tundsin end oivaliselt. Kahe aasta pärast olin ootamatult juba NL-i noortemeister ning saavutusi tuli aina juurde. Olin 1981. a vend Erkiga kihla vedanud, et tulen maailmameistriks. Ta lubas ennast herneks naerda. Hiljem kinkis ta mulle hernepurgi kirjaga “ERKI” ja ütles, et see on tema.”
Lastele pani Jaanson südamele, et tuleb leida endale siht, eesmärk: “See võib olla spordis, laulmises, joonistamises või mis iganes alal. Siis tuleb tegutseda ja arengut jälgida, saavutused tulevad ise, ning kolmandaks tuleb teha koostööd sind ümbritsevate inimestega. Et ka nemad teaksid ja toetaksid sinu eesmärke ja aitaksid rasketel hetkedel. See on minu kreedo olnud ja elus edasi aidanud.”
“Tippspordi saavutus nõuab, nagu igal alal edu saavutamine, aega. See on nagu auruveduriga sõit. Küta ja küta, aga vesi katlas keema ei lähe, pead andma endast sada protsenti ja siis hakkab rong liikuma,” võrdles spordimees pikka tööperioodi enne medaliteni jõudmist.
Jüri Jaansoni sporditee algus on natuke seotud ka Lümandaga. Tema isa oli Pilgusel arst ja koos vennaga veedeti mitmed suved Saaremaal. “Olen koos isaga palju merel käinud ja Lääne-Saaremaa rannik on üsna tuttav. Ka sai ajaviiteks rattaga sõidetud: Pilguse–Lümanda–Kihelkonna–Karala–Pilguse – see oli minu tavaline sõidumaa. Suviti tegime ka kalakaste ja teenisime natuke taskuraha. Käisime matkamas, olid sehkendused piirivalvega, koos isaga käisime kalal. Lümanda kant on seega päris tuttav ja Pilgusel käisin alles möödunud aastal,” rääkis endine spordimees ja tänane poliitik.
Andrei eeskuju on Jüri
Ka Andrei Jämsä rääkis oma sportlasteest ja rõhutas eriti, et kogu teadliku elu on talle suureks eeskujuks olnud just Jüri Jaanson. “Olime Pärnus ühises treeningrühmas ja Jüri saavutused innustasid meid, noori, igal sammul. Aga medali nimel tegime tööd mitmeid aastaid ja neliku koostöö sujus hästi. Kindlasti on hea meel medalist nii meil kui kogu Eesti rahval,” ütles Andrei.
Pärast autogrammitundi toimusid kogu koolipere osalusel teatevõistlused. Kõik õpilased olid jagatud kaheksasse võistkonda ja neljas võistluses tuli näidata kiireid jalgu, pallide liigutamist, triblamist ja teha täpseid jalgpallilööke. Auhinnaks oli osalemine finaalis koos kahe olümpiasangariga. Päev lõppes koos kooli jalgpalluritega palli taga ajades.
“See jalgpall oli väga lahe. Oleme päris pikalt puhanud ja nüüd on see korralik jalgpallimäng uue hooaja nurgakiviks uue hooga alustamiseks. See oli päeva parim osa,” nentis Rio olümpiapronks Andrei Jämsä. Jüri Jaanson kiitis aga Lümanda laste väga head jalgpalli valdamise ja mängimisoskust.
Koolis oli avatud näitus olümpiaraamatutest ja stend külalistest. Spordimehed näitasid ka medaleid suurtelt võistlustelt, maailma, Euroopa meistrivõistlustelt ning olümpiamängudelt.
Üks sportlik päev on ajalooks saanud ja kohtumine suurte spordimeestega annab energiat kogu uueks õppeaastaks.
Urve Vakker


description: Lähtuvalt Lääne-Saare vallavolikogu 14.09.2016. a otsusest nr 58 korraldatakse perioodil 26.09.–17.10.2016 Lääne-Saare vallavalitsuse kantseleis (Marientali 27, Kuressaare) I korrusel ja valla veebilehel www.laanesaare.ee Kuressaare linna, Kihelkonna valla, Laimjala valla, Leisi […]

title: Ühinemislepingu ja selle lisade avalik väljapanek

maintext: Lähtuvalt Lääne-Saare vallavolikogu 14.09.2016. a otsusest nr 58 korraldatakse perioodil 26.09.–17.10.2016 Lääne-Saare vallavalitsuse kantseleis (Marientali 27, Kuressaare) I korrusel ja valla veebilehel www.laanesaare.ee Kuressaare linna, Kihelkonna valla, Laimjala valla, Leisi valla, Lääne-Saare valla, Mustjala valla, Orissaare valla, Pihtla valla, Salme valla, Torgu valla ja Valjala valla ühinemislepingu ja selle lisade avalik väljapanek. Ettepanekuid ja vastuväiteid ühinemislepingu ja lisade kohta saab esitada kirjalikult Lääne-Saare vallavolikogule e-posti aadressil vald@laanesaare.ee või aadressil: Lääne-Saare vallavolikogu, Marientali 27, Kuressaare, hiljemalt 21. oktoobril kell 13.


description: 16. septembril Pöide volikogu koosseisust lahkunud Koit Kelderi asemikuks nõustus saama Kristiina Õun. “Meie volikogu on taas täies koosseisus,” kinnitas Pöide vallasekretär Maire Käärid. “Pühapäeva õhtul saatis Kristiina Õun digitaalse […]

title: UUS: Pöide asendusvolinik on Kristiina Õun

maintext:
16. septembril Pöide volikogu koosseisust lahkunud Koit Kelderi asemikuks nõustus saama Kristiina Õun.
“Meie volikogu on taas täies koosseisus,” kinnitas Pöide vallasekretär Maire Käärid. “Pühapäeva õhtul saatis Kristiina Õun digitaalse allkirjaga nõusoleku ja täna vormistasime otsuse, et ta on tänasest asendusliige.”
Käärid tõdes, et enne, kui Õun nõusse saadi, ütles volinikukohast ära neli-viis temast valimisnimekirjas eespool asetsenud inimest, kelle poole valimiskomisjon pöördus.
Kristiina Õun kogus 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel neli häält.


description: Kui uskuda meie idanaabri ajakirjandust, siis arutatakse sealsete valitsuskabinettide suletud uste taga tõsimeeli ettepanekut hävitada kõik metssead riigi keskossa jäävates võimsates metsamassiivides. Säärase erakordse meetme põhjus on sigade Aafrika katku […]

title: Venemaal on kavandamisel operatsioon “Metssiga”

maintext:
Kui uskuda meie idanaabri ajakirjandust, siis arutatakse sealsete valitsuskabinettide suletud uste taga tõsimeeli ettepanekut hävitada kõik metssead riigi keskossa jäävates võimsates metsamassiivides. Säärase erakordse meetme põhjus on sigade Aafrika katku (SAK) leviku oht. Eelkõige ohustavat nakkus suuri farme, mis on ärimeestelt nõudnud tohutuid investeeringuid.
Mis puutub aga ekspertidesse, siis nende arvates on metssigade nn genotsiid lühinägelik, mõttetu ja, mis peamine, ka ebaefektiivne. Spetsialistide sõnul pole metssiga haiguse levitaja, pigem on ta nakkava tõve ohver, nagu ka tema liigikaaslane kodusiga. Asjatundjate sõnul olevat SAK-i leviku peasüüdlane hoopiski inimene ise, kes sageli eirab elementaarseid veterinaar- ja sanitaarnõudeid.
Suurpuhastus
Teada on, et Venemaa presidendi Vladimir Putini korraldusel peab valitsus sel sügisel välja töötama dokumendi, milles on toodud konkreetsed meetmed, kuidas võidelda SAK-iga, mis on riigi seakasvatusele suureks ohuks. Asepeaminister Arkadi Dvorkovitš tutvustas kavandatavaid meetmeid põgusalt juba septembri alguses ühel avalikul nõupidamisel.
Nimelt peavad põllumajandusministeerium ja mitmed teised ametkonnad tõhustama kontrolli, et kõikjal järgitaks sanitaarnorme. Lisaks kehtestab valitsus täiendavad nõuded väiketalunikele sigade pidamiseks kodustes tingimustes.
On oodata, et uued reeglid, nagu ka trahvimine nende rikkumise eest, tulevad küllaltki karmid. Venemaa valitsus püüab maainimesi veenda, et praegustes oludes oleks mõttekam põrsaste soetamisest üldse loobuda ja hakata nende asemel pidama hoopis mingeid muid koduloomi.
Kõige radikaalsem abinõu võitluses surmatoova nakkusega olevat aga metssigade osaline või täielik hävitamine Kesk-Venemaa piirkonnas. Sellise abinõu rakendamist põhjendas Dvorkovitš mingi teadusliku analüüsi tulemustega, mis näitavat, et SAK-i leviku peamine põhjus on eelkõige metssigade arvukuse suurenemine.
Venemaa asepeaminister ütles otsesõnu välja, et loomakasvatuse huvid kaaluvad üle huvid, mille eesmärk on metsiku looduse säilitamine. Samas lisas ta, et säärane äärmuslik abinõu võetakse kasutusele vaid neis piirkondades, kus on juba esinenud katkukoldeid, ja nende naaberpiirkondades. “Kui oleme suutnud selle probleemi (seakatku oht – toim) lahendada, siis ei ole eriti raske ülesanne metssigade populatsioon taastada, seda on võimalik kiiresti teha,” täheldas Dvorkovitš.
Pikem lugu ilmus laupäevases Saarte Hääleas


description: Euroopa merendus- ja kalandusfondi 2016. a projektivooru laekus 18 taotlust kokku enam kui miljoni euro saamiseks. Kalandusfondi raha jagava PRIA partneril Saaremaal, MTÜ-l Saarte Kalandus on tänavuses projektivoorus kokku üle […]

title: Saarlased küsivad kalandusfondist miljonit

maintext:
Euroopa merendus- ja kalandusfondi 2016. a projektivooru laekus 18 taotlust kokku enam kui miljoni euro saamiseks.
Kalandusfondi raha jagava PRIA partneril Saaremaal, MTÜ-l Saarte Kalandus on tänavuses projektivoorus kokku üle 1,25 miljoni euro. Summa on esimeses voorus jaotatud nelja erineva tegevussuuna peale: väärindamine, mitmekesistamine, sadamad ja sotsiaalne heaolu.
Saarte Kalanduse tegevjuht Heino Vipp ütles Saarte Häälele, et kahe telje taotlused läksid n-ö lõhki, sadamate jaoks küsiti 631 615 eurot ehk 213 218 euro võrra rohkem ja väärindamise teljelt 214 609 eurot ehk 5410 võrra enam.
Suurimad sadamaprojektid on Mõntu väikelaevasadama ehituse II etapp ja Nasva jõesadama rekonstrueerimise I etapp, milleks mõlemaks küsitakse 200 000 eurot. Kalatoodete väärindamise meetmest küsib kalandusühistu Nasva 209 000 eurot Nasvale kala fileerimistsehhi rajamiseks.
Samas küsiti ülejäänud kahel teljelt jälle tunduvalt vähem raha, kui Saarte Kalandus eeldas. Nii esitati mitmekesistamise teljele projektitaotlusi 184 811 euro ulatuses ehk “üle jääb” 233 585 eurot. See kandub üle järgmise aasta vooru. Sotsiaalse heaolu teljelt küsiti vaid 35 144 eurot ja sealt kandub edasi 174 054 eurot.
Heino Vipi sõnul oli ennustatav see, et sadamate peale küsiti raha tunduvalt rohkem. “Kokku on sellele teljele ette nähtud 1 040 000 ja kui meil on neli sadamat ja kõigile ette nähtud 400 000, on see juba 1,6 miljonit. Lisaks veel väiksemad sadamad, nii et kokku küsitakse sadamate meetmest kaks miljonit eurot,” selgitas Heino Vipp. “Nüüd olenebki sellest, kes parema projekt kirjutab, ja hindamiskomisjon peab seal oma valiku tegema.”
Heino Vipp kahetses, et mitmekesistamise meetmesse kuigi palju taotlusi ei tulnud. Põhiprobleem on see, et Euroopa Komisjoni suuniste järgi peab ettevõtjal olema toetuse saamiseks reeglina 50 protsenti omaosalust.
“Kui arvestada aga, et saarlastel on aastane kalasaak 700 tonni ja näiteks pärnakatel 7000 tonni, siis see tähendab, et meie kaluritel on ka kümme korda vähem raha ja võimalusi omafinantseeringut katta,” selgitas Vipp.


description: Omanimelise rallimeediagrupi kaameramees Sander Nurm võttis üles Saaremaa ralli kolmapäevase testimise ning pani kokku põgusa ülevaate sellest, kuidas sõitjad uhkelt kurve võtsid. Video: Sander Nurm RallyMedia   Print PDF

title: VIDEO: Saaremaa ralli testipäeva paremad palad


description: Sel aastal asub Saaremaa rallil võistlustulle taas kord Radik Shaimiev, kelle varandus ulatub miljarditesse. Seni on tema parim tulemus olnud kaks aastat tagasi saadud 9. koht. Radik Shaimiev (fotol) sündis […]

title: Vene oligarh Shaimiev stardib Saaremaa rallil

maintext:
Sel aastal asub Saaremaa rallil võistlustulle taas kord Radik Shaimiev, kelle varandus ulatub miljarditesse. Seni on tema parim tulemus olnud kaks aastat tagasi saadud 9. koht.
Radik Shaimiev (fotol) sündis 1964. aastal Kaasanis. Shaimiev on TAIF Groupi keemiatööstuse kaasomanik, kelle käsutuses on suur osa Venemaa õli ja gaasi.
Firmale kuuluvad õlipuhastusjaamad, kaks bensiinijaamaketti, keemiatehased, elektrijaamad ja ehitusfirmad. Lisaks veel telefirmad, Aviesti pank ja kindlustusfirma. TAIF-ist sai enamike oma firmade osanik Venemaal 90-ndatel aastatel toimunud erastamiste käigus.
Esimest korda jõudis Shaimiev koos oma venna Airatiga ajakirja Forbes miljardäride listi 2013. aastal, kui tabelis oldi 1268. kohal.
Radiku isa Mintimer Shaimiev oli Tatarimaa esimene president ja miljardäride nimistusse kuulub ka tema vend Airat Shaimiev. Radiku tütar Kamilya töötas ärianalüütiku ja projekti mänedžerina AFK Sistemas, mis on Venemaa ärioligarhi Vladimir Jevtušenkovi Sistema emafirma. Tütrel on ka väike osak TAIF-is, kus ta valiti 2013. aastal juhatusse, kuid loobus sellest kohast järgmisel aastal.
Saaremaa ralli pressiruumi koordinaator Rauno Paltser ütles, et Radik Shaimiev on rallil osalenud 2014. aastast. Üleeile Kuressaare lennuväljal maandunud Shaimievi eralennuk (vt fotot tänase Saarte Hääle tagaküljelt) annab kinnitust, et sel aastal näeb ekipaaži ka võistlustules.


description: Reedel ja laupäeval tormise ilma ja operaatorivahetusega kohati keeruliseks muutunud parvlaevade liiklemine Väinamerel kulgeb rahulikult. Saarelt äraminejatega sadamates probleeme ei ole ning parvlaevad Ionas ja Hiiumaa suutsid pühapäeva pärastlõunal  sadamad […]

title: UUS! Praamiliiklus kulgeb tõrgeteta

maintext:
Reedel ja laupäeval tormise ilma ja operaatorivahetusega kohati keeruliseks muutunud parvlaevade liiklemine Väinamerel kulgeb rahulikult. Saarelt äraminejatega sadamates probleeme ei ole ning parvlaevad Ionas ja Hiiumaa suutsid pühapäeva pärastlõunal sadamad tühjaks vedada.
TS Laevad alustas laupäeval parvlaevaliikluse opereerimist mandri ja suursaarte vahel ning teenindas esimesel päeval Virtsu – Kuivastu vahel 1339 reisijat ja 614 sõidukit ning Virtsu-Kuivastu suunal 1713 reisijat ja 736 sõidukit.


description: 2. oktoobril toimusid juba 7. Orissaare sügismatk ja sügisjooks, millest võttis sel korral osa ühtekokku 92 liikumisharrastajat.   Pikale, 9,5 km pikkusele rajale Orissaare ümbruses startis 37 naist ja 29 meest. […]

title: Orissaares jätkub sügisjooksu traditsioon

maintext:
2. oktoobril toimusid juba 7. Orissaare sügismatk ja sügisjooks, millest võttis sel korral osa ühtekokku 92 liikumisharrastajat.
Pikale, 9,5 km pikkusele rajale Orissaare ümbruses startis 37 naist ja 29 meest. Kõige esimesena jõudis finišisse – tammega staadionile – Alari Hiis, kelle jooksu aeg oli 38 min ja 4 sek. Teise koha saavutas Indrek Võeras ajaga 39,16 ja kolmandale kohale tuli ajaga 39,28 Kaspar Neemesto. Naistest olid kiireimad Taimi Kangur ajaga 41,10, Maris Talvik ajaga 45,17 ja Helen Oll ajaga 48,26.
Orissaare sügisjooksust võtsid osa ka kuni 10-a lapsed. Lastejooksu distants oli 318 m ümber Orissaare tamme. Lastejooksust võttis osa 26 last.
Suur tänu, korraldusmeeskond ja abilised Merily, Mati, Margo, Riina, Anu, Eevi, Rait, Igor, Maaja, Janne, Õili ja Helju! Staadionil olid kohal ka MONO bussi aktivistid. Suur tänu, Sille, Eliise ja Liina!
Võitjatele panid auhinnad välja kohalikud ettevõtjad.
Suur tänu kõikidele Orissaare 7. sügismatka ja sügisjooksu toetajatele:
Saaremaa spordiliit
Coop
Premia
Avon
PizzaKiosk
BürooPluss
Hunditaru OÜ
Risto Ränk Keraamika
Rautsi talu
Kuninguste talupood ja kohvik
Realiseerimiskeskus
Orissaare kultuurimaja
Põlde mahetalu
Kohtumiseni Orissaare 8. sügismatka ja sügisjooksu stardis!
Liisi Miller, MTÜ Orissaare Sport


description: Riigikogus täna presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi juured on Lümandas ning tänaseni Leedris elavad sugulased tundsid eile uhkust ja heameelt. Nädala pärast ametlikult presidendiametisse astuva Kersti Kaljulaidi vanaisa Theodor Kaljulaid lahkus küll […]

title: UUS: Eesti sai endale Saaremaa juurtega naispresidendi

maintext:
Riigikogus täna presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi juured on Lümandas ning tänaseni Leedris elavad sugulased tundsid eile uhkust ja heameelt.
Nädala pärast ametlikult presidendiametisse astuva Kersti Kaljulaidi vanaisa Theodor Kaljulaid lahkus küll Lümanda kandist Pälli külast enne Teist maailmasõda, kuid ajas ka mandril agaralt Saaremaa asja. Nimelt oli ta ühenduse Saartelaste Koondis Tallinnas juht. Tegu oli siis tänapäevase Tallinna saarlaste ühenduse eelkäijaga.
Saarte Hääl leidis Kersti Kaljulaidi juured üles ka Leedri külast. “Hea rõõmus meel on ikka. Ehk kunagi, kui asi juba laabub veidi, tuleb Saaremaale ka, Ilves käis küll siin Leedri külas kiviaeda ladumas, nüüd on seal vastav kiri ka juures,” avaldas lootust Väino Kaljulaid, kelle isa ja tulevase presidendi vanaisa Theodor olid vennad.
Loe pikemalt teisipäevasest Saarte Häälest.


description: Saaremaa ralli teise võistluspäeva teisel kiiruskatsel sõitsid kõik eelnevad katsed võitnud ja liidrikohta hoidnud Kaspar Koitla – Andres Ots teelt välja ja katkestasid võistluse. Nii piloot kui kaardilugeja pääsesid õnnetusest vigastusteta. Koitla […]

title: Saaremaa ralli liider Koitla kihutas teelt välja

maintext:
Saaremaa ralli teise võistluspäeva teisel kiiruskatsel sõitsid kõik eelnevad katsed võitnud ja liidrikohta hoidnud Kaspar Koitla – Andres Ots teelt välja ja katkestasid võistluse.
Nii piloot kui kaardilugeja pääsesid õnnetusest vigastusteta. Koitla edu oli tänase avakatse võidu järel Siim Plangi – Marek Sarapuu ees 15 sekundit, kes liidri väljasõidu järel asusid rallit juhtima.
Täna sõidetakse kokku seitse kiiruskatset.


description: Video: Sander Nurm/Sander Nurm RallyMedia Seotud artiklid Number 1 rallifänn – Sander Nurm VIDEO: Saaremaa ralli testipäeva paremad palad Print PDF

title: VIDEO: Vaata ja meenuta 49. Saaremaa rallit!


description: Üleeile oli Lümanda põhikoolis pidupäev. Kohale toimetati ketasgolfi komplekti, mille kinkisid Eesti spordi tõelised tipptegijad Jüri Jaanson, Andrei Jämsä, Lauri Luik ja riigikogu liige Kalle Laanet. Ketasgolf on saarlaste seas […]

title: Olümpiasportlased kinkisid koolile ketasgolfi

maintext:
Üleeile oli Lümanda põhikoolis pidupäev. Kohale toimetati ketasgolfi komplekti, mille kinkisid Eesti spordi tõelised tipptegijad Jüri Jaanson, Andrei Jämsä, Lauri Luik ja riigikogu liige Kalle Laanet.
Ketasgolf on saarlaste seas järjest populaarsust koguv spordiala, mis käis läbi ka Kuressaare linna kaasava eelarve hääletusel. Eile sai ketasgolfi võrra rikkamaks Lümanda kool, kuhu riigikogu liige Kalle Laanet selle kohale toimetas.
“Meil oli koolis käimas spordinädal ja selle raames planeeritud ka tervisepäev “Reipalt koolipinki”, mille puhul kutsusime külla sõudja Jüri Jaansoni,” rääkis õpetaja Urve Vakker. Kohtumine sai teoks 23. septembril. “Jaanson võttis kaasa ka Andrei Jämsä. Üheskoos räägiti lastele sportlaste elust, hiljem toimusid teatevõistlused ja jalgpall, mis järelkaja põhjal oli lausa päeva parim osa,” märkis Vakker.
Sportlased küsisid, missugust spordivahendit sooviks kool saada. “Mõtlesin, et palle on meil hulganisti, tahaks siis juba midagi huvitavamat. Kuna kooli hoovis on ruumi piisavalt, arvasin, et vahetunnis oleks lastel kena disc-golfi mängida, kuna neile nagunii meeldib õues aega veeta.”
Lapsed saavad neid külastanud sportlaste kohta lugeda stendilt ja raamatutest, mille olemasolust ei teadnud näiteks Jaanson isegi.
“Küsis, et kust me sellised raamatud veel saime, rääkis õpetaja Vakker naerdes. “Aga lapsed said sealt sportlaste kohta lugeda ja end nende karjääriga kurssi viia. Lisaks panime stendi peale üles veel täiendavat infot, et see kõik oleks kenasti kättesaadav.”


description: Portaal Delfi avaldas oma EV100 projekti raames filmikaadrid, kus on näha 1944 aasta pommitamiste järgne Kuressaare ja sõjategevuse jäljed Sõrve säärel. “Film on 1944 aastast, päevadest vahetult peale seda […]

title: Delfi avaldas huvitavad filmikaadrid pommitamisjärgsest Kuressaarest

maintext:
Portaal Delfi avaldas oma EV100 projekti raames filmikaadrid, kus on näha 1944 aasta pommitamiste järgne Kuressaare ja sõjategevuse jäljed Sõrve säärel.
“Film on 1944 aastast, päevadest vahetult peale seda kui sakslased olid juba lahkunud. Lennukist filmitud kaadrid näitavad lahinguvälju, sinna maha jäetud saksa transpordi- ja sõjatehnikat ning Punaarmee sõdurid sealt kasutuskõlblikku kraami otsimas. Samuti ka saksa sõjavange, kaevikuid ja tankitõkkeid. Lindile on jäänud ka raskesti haavata saanud lahinguväljale jäänud saksa sõdur,” vahendab Delfi.
Vaata videot SIIT


description: Uue uurimuse kohaselt on Kaali kraatril vanust 3500–3600 aastat. Maaleht kirjutas, et hiljuti on valminud uurimistöö, mille tulemusi peavad asjatundjad usaldusväärseks ja mis määrab kraatri tekkeajaks 3500–3600 aastat tagasi. Kõnealune […]

title: Kaali kraater sai uue dateeringu

maintext:
Uue uurimuse kohaselt on Kaali kraatril vanust 3500–3600 aastat.
Maaleht kirjutas, et hiljuti on valminud uurimistöö, mille tulemusi peavad asjatundjad usaldusväärseks ja mis määrab kraatri tekkeajaks 3500–3600 aastat tagasi.
Kõnealune uurimus avaldati tunnustatud rahvusvahelises ajakirjas Meteoritics & Planetary Science ja selle valmimisel on tähtis roll ka eesti teadlastel. Eestvedajaks oli uurimisel Poola teaduste akadeemia geoloogiateaduste instituudi teadlane Anna Łosiak, kes käis Saaremaal Kaali peakraatrit uurimas kahe aasta eest.
Uus dateering saadi C-14 dateerimismeetodil (radiosüsinikumeetod). Proovid võeti kraatri lähiümbruse kihtidest, kus on segunenud meteoriidi kokkupõrke ajal kraatrist välja paiskunud moreen, dolokivid ja ka söestunud taimed.
Eesti teaduste akadeemia meteoriitika komisjoni esimees Jüri Plado ütles Maalehele, et tema nägemust mööda tekkis see süsi meteoorkeha langemisel ehk siis meteoorkeha pani kuusemetsa põlema. Süsi mattus kivimpuru alla, kus ta säilis. Selle söe vanuseks ongi määratud 3500–3600 aastat.
Erinevaid hinnanguid kraatri vanuse kohta on aegade jooksul antud mitmeid. Meteoriit on mõnede hinnangute kohaselt langenud umbes 400 aastat eKr ja teistel hinnangul jälle 6400 aastat e.m.a.


description: Politseil tuli reedel ja laupäeval lahendada kokku 28 väljakutset, millest 17 oli seotud avaliku korra rikkumistega, s.o lärmi ja joobes isikute muu häiriva tegevusega. Kainenema toimetati viis isikut. Liiklusohutuse tagamisel […]

title: Nädalalõpp politseis: taas alkohol ja huligaanitsemine

maintext:
Politseil tuli reedel ja laupäeval lahendada kokku 28 väljakutset, millest 17 oli seotud avaliku korra rikkumistega, s.o lärmi ja joobes isikute muu häiriva tegevusega.
Kainenema toimetati viis isikut. Liiklusohutuse tagamisel kõrvaldati liiklusest kokku 10 alkoholijoobes mootorsõiduki juhti. Väärteomenetlused alustati kaheksa alaealise suhtes, kes olid tarvitanud alkoholi.
7. septembril kell 22.30 teatati, et Kuressaare linnas on Kihelkonna mnt 1 asuva maja trepikoja aknaklaas ära lõhutud. Juhtumi asjaolude selgitamiseks on algatatud väärteomenetlus.
Samal õhtul kell 23.40 teatati teise aknaklaasi lõhkumisest aadressil Kuressaare linn Pikk tn 15. Ka selle juhtumi asjaolude väljaselgitamiseks on alustatud väärteomenetlus.
Laupäeval alustati ka üks kriminaalmenetlus, mis puudutab ralli ajal aset leidnud vägivallategu. Nimelt tungis laupäeval kella 15.30 ajal 55-aastane alkoholijoobes meesterahvas Undva külas kallale ralli kiiruskatse ajal teda korrale kutsunud AS G4S turvatöötajale. Kriminaalmenetlus on alustatud KarS § 274 tunnustel, s.o vägivald avalikku korda kaitsva isiku suhtes, mille eest on karistusena ette nähtud rahaline karistus või kuni viis aastat vangistust.


description: * Kes kaotas võiduga lotopileti? * Soela sadam soovib hakata paati välja rentima * Vettel suurendab eksporti Jaapanisse * Salmekad said oma vabaõhu-jõusaali! Print PDF

title: Homses, 5. oktoobri Saarte Hääles!


description: Kohus karistas tingimisi vanglakaristusega meest, kes ründas Kuressaares palgivirnade taga oma ohvrit ning peksis teda rusika ja jalgadega. Kallaletungi pani mees toime tänavu 1. juuli öösel. Kokkuleppemenetluses tehtud otsusega määrati […]

title: Peksjale tingimisi vangistus


description: Valjala valla Nuudi talu noorperemees Karl Kirst tegi sel aastal juba teise investeeringu põllutehnikasse, soetades kevadel muretsetud väetisekülvikule lisaks maakonna moodsaima kivikoristusmasina. Kui väetisekülviku ostis noor põllumees noortaluniku toetuse abiga, […]

title: Nuudi talu noorperemees täiendab masinaparki

maintext:
Valjala valla Nuudi talu noorperemees Karl Kirst tegi sel aastal juba teise investeeringu põllutehnikasse, soetades kevadel muretsetud väetisekülvikule lisaks maakonna moodsaima kivikoristusmasina.
Kui väetisekülviku ostis noor põllumees noortaluniku toetuse abiga, siis Soomes toodetud ja ligemale 40 000 eurot maksnud ELHO Scorpio 550 kivikorjamisemasin on ostetud viljamüügist kogutud säästude eest.
“Kivid on meil jätkuvalt ikkagi suureks probleemiks, vaatamata sellele, et neid on koristatud juba aastakümneid,” lausus põllumees.
Kivikoristusmasina müünud A. Tammel AS Kuressaare esinduse juht Andres Tammel ütles, et ELHO Scorpio on disainitud ja toodetud Soome läänerannikul, kuhu jääaeg on jätnud tuhandeid aastaid tagasi tohutus koguses erineva suurusega kive. Niidukeid tootva ettevõtte kogemus näitab, et koristusmasina seiskumine kivi põhjustatud purunemise tõttu toob kaasa remondikulusid ja kaotsi läinud töötunde. Sõltuvalt sellest, mis on purunenud, võib saagikoristus hilineda nädala või rohkemgi.
Andres Tammelile teadaolevalt on Scorpio Saaremaal esimene hüdraulilise ajamiga kivikoristaja, lisaks on see võimeline kivid punkrist otse traktorikärusse kallutama, mis vähendab mahalaadimise ajakulu.
Siiani oli kivikoristus Nuudi talus puhas käsitöö, kivid loobiti traktori esikoppa. “Nüüd pole enam seda tööjõudu võtta, kes viitsiks käsitsi korjata, ja ega käsitsi midagi eriti jõua ka,” nentis Karl Kirst.
Kolmapäeval uue koristusmasinaga esmakordselt põllul käinud Kirst ütles, et päevaga jõuab masinaga koristada 10–15 ha põldu, kusjuures töö kvaliteet on parem, kui seni õnnestus käsitsi teha.
“Masin võtab ka nii suured kivid, mida käsitsi ei jaksa tõsta, ja samas ka nii väikesed kivid, mida käsitsi ei korjata,” rääkis Kirst, kelle sõnul korjab masin kive läbimõõdus 25–400 mm. “Eks sarnaseid masinaid on turul veel, aga see tundus meile kõige sobivam olevat,” ütles Karl Kirst.
Kirst plaanib uue riistapuuga hakata ka teenustööd tegema. “Ehk tahavad naabrimehed ka saada kivivabu põldusid,” märkis ta. Küsimusel, millist tehnikat oleks talusse veel vaja või on kõik vajaminev juba olemas, vastas Nuudi talu noorperemees, et kaugel sellest. “See nimekiri on pikk ja isegi kui kõik olemas oleks, siis hakkab ring uuesti otsast pihta,” ütles ta. Põllumehena mõtleb Karl üsna sageli sellest, milliseid masinaid veel vaja oleks, et tootmine lihtsamaks ja odavamaks muutuks. Näiteks oleks kivikoristusmasina juurde vaja väiksemat ja ökonoomsemat esilaaduriga traktorit.
“Et need kivid, mis masinasse ei mahu, saaks kõigepealt eest ära korjata ja siis tuleks kivikoristusmasin järele,” selgitab ta.
Kuigi kivikoristust peetakse üldiselt kevadiseks tööks, siis tänavune kuiv sügis lubas Nuudi talul sügistöödega varakult ühele poole saada ning tekkis vaba aega.
“Miks mitte kasutada vaba aega kivikoristuseks, kui ilm seda soosib, kevadel on muudki teha,” tõdes noor talunik.


description: Haldusreformi on soovitud läbi viia juba alates 1993. aastast. Täna nõuavad muutused, mis meie ühiskonnas toimunud, väga kiiret tegutsemist, et tagada kohalikul tasandil teenuste pakkumist, mis vastavad elanike vajadustele ja […]

title: Kaua tehtud, kaunikene

maintext:
Haldusreformi on soovitud läbi viia juba alates 1993. aastast. Täna nõuavad muutused, mis meie ühiskonnas toimunud, väga kiiret tegutsemist, et tagada kohalikul tasandil teenuste pakkumist, mis vastavad elanike vajadustele ja soovidele.
Peame tunnistama, et seda suudab teha vaid tugev ja võimekas omavalitsus. Väikesed omavalitsused ei suuda pakkuda neid teenuseid, mida me tänapäeval vajame. Paljude probleemide lahendamiseks on vaja suurema kogukonna survet ja selle kogukonna antud mandaati otsustajatele. Samuti tuleb tõdeda, et suuremal kogukonnal on peale suurema mõju ka suurem rahakott – alustatu saab korraga lõpuni viia ja tulemus on kõigile kiiremini tajutav.
Kartus, et nüüd läheb kõik keskusesse ja kohapeal enam midagi ei tehta, ei ole kinnitust leidnud, tegelik olukord on osutunud ju hoopis vastupidiseks. Meie valla kogemus näitab, et külakogukonnad on muutunud aktiivsemaks ja rahvas avaldab väga innukalt oma arvamust, kuidas ja mida soovitakse nende piirkonnas teha või millised probleemid vajavad lahendamist. Samuti lahendatakse paljud küsimused just kogukonna tasandil ja mis võiks olla veel demokraatlikum kui see, kui lahendus tekib kohapeal ja kokkulepetes.
Tegelikult ei toimu ju liitmine ja liitumine, vaid tegu on juhtimisvõimekuse ja haldussuutlikkuse tõstmisega, mida me vajame kõik, sõltumata sellest, kus me elame.
Kõik kohalikud teenused, mida oleme harjunud tarbima, toimivad edasi: koolid, lasteaiad, huvikoolid, raamatukogud, prügivedu jne. Lisanduvad aga teenused, mis on kas keerukamad või vajalikud vaid väikesele osale Saaremaa elanikest, kellel praegu see võimalus puudub.
Praegu on keeruline viia oma tahtmisi ja soove riigi tasandile lahendamiseks, aga kui seda tehakse kogu Saaremaa nimel, leiab see kindlasti arvestamist ka keskvõimu poolt.
Tugev Saaremaa saab toetuda koostööle ja meid kui partnereid võetakse tõsiselt juhul, kui me suudame teha koostööd ja näha selgelt, kuhu me tahame jõuda.
Urmas Lehtsalu,
Lääne-Saare
vallavolikogu esimees


description: Täna alanud Saaremaa ralli esimesel kolmel kiiruskatsel oli nobedaim Škoda Fabia R5 masinal kihutav Kaspar Koitla ühes kaardilugeja Andres Otsaga. Esimesel, Koimla 9,45 kilomeetri pikkusel kiiruskatsel edestas Kaspar Koitla teise […]

title: Saaremaa ralli avapäeval oli nobedaim Kaspar Koitla


description: Orissaare kirjandussõpradel aitas merekultuuriaastat tähistada Eesti Meremuuseumi teadur Vello Mäss koos abikaasa Taimiga. Foto: EHA TRUMM Print PDF

title: Merekultuuriaasta tähistamine


title: Eilsest käivitus Bitwalking - ka Eestis saab kõndimise eest natuke raha teenida

maintext:
Bitwalking on mobiiliäpp, mis maksab kasutajatele kõndimise eest. Tükk aega valitses selle äppi osas vaikus, kasutajad ootasid närviliselt, millal lubatud rahalaev saabub. Ja eile see juhtus - Bitwalking hakkas raha maksma. Ka Eestis. Kuid isegi suure kõndijana rikkaks ei saa - esialgu saab vaid Bitwalkingu dollareid (Walking Dollars - W$) koguda, mis kunagi kaugemas tulevikus on võimalik näiteks nutikella vastu vahetada, rahana välja võtta või teistega kaubelda.
Mai lõpus ärkas Bitwalking korraks talveunest, kui üllitati teade võimalusest ka nutikellaga raha teenida kõndides või joostes. Siis saabus taas vaikus kuni eilseni, kui teatati, et raha hakatakse tõepoolest maksma ja äppi saab hakata kasutama.
Muidugi testis AM selle võimaluse järgi.
Pisut vigane mobiilitarkvara küsib enne registreerimisel mitmeid isikuandmeid, mille sisestamine pole probleem, küll aga nõutakse seitsmekohalise mobiilinumbriga veel kaheksandat numbrit lisaks Eesti riigi kaugekõnekoodile. Aitab nulli numbrile ette või taha panemine, kuni saabub kinnitus-SMS. Ka e-posti aadress tuleb ära kinnitada.
Äpp ise on ülimalt lakooniline ja lihtne. Mõned ekraanipildid annavad edasi kogu keskkonna sisu:
Saab vaadata, palju oled raha teeninud, oma profiili, poodi ja rahakotti.
Esimesel päeval kõndima minnes ei näidanud Wallet kuni lõunani mitte midagi. Null senti vaatamata üle kuue kilomeetri pikkusele jalutuskäigule. Siis mitu tundi paigal istudes ja arvuti taga tööd tehes selgus ühel hetkel, et "arvele" oli laekunud 37 senti. Seega Eestis teenib jalutama minnes esialgse hinnangu järgi keskmiselt 6 USA senti kilomeetri eest (1 W$ = 1 USD).
Õhtuks oli kogunenud 0,86 W$ ehk juba ligi 14 senti kilomeetri eest. Bitwalking võtab oma andmed Google Fit´ist ja see äpp näitab läbitud kilomeetrite arvuks päeva jooksul 5,9 km. Seega vähem, kui näiteks pulsimõõtja randmel, mis oli saanud päevaseks kilomeetraažiks 13,3. See viimane number tundub usutavam. Eks telefon kotis loksubki vähem kui randmel asuv pulsikell.
Et välja teenida 100 eurot maksev pulsikell, peaks siis reaalselt läbi kõndima kaugelt üle saja kilomeetri. Kui iga päev läbida kümme kilomeetrit (mida Google Fit loeb u. viieks kilomeetriks), siis saab kella kätte juba paari kuuga? Võib-olla tõesti. Igatahes hetkel veel Eestis mingit raha väljavõtmist äpp´ist ei toimu, on kogumise aeg. E-poes võib valida, millist toodet eelistad ja hääletada lemmiku nimel. Mis hiljem sellest saab, selgub juba... hiljem.
Seni aga saab raha koguda ja kõndida - mõned kümned sendid või kuni mõni dollar päevas.
Vaata lisaks:


title: Apple’i maaletooja Heiti Kender filmist „Steve Jobs“: kompromiss ei vii elu edasi

maintext:
Steve Jobsi isik tekitab siiani vastakaid tunded, ent kõik arvajad on ilmselt ühel meelel selles, et ta oli kui kompromissitu loodusjõud, mille vastu ei saa, ütleb Apple’i ametliku maaletootja ValgeKlaar juhatuse liige Heiti Kender laupäeval, 8. oktoobril esilinastuva filmi “Steve Jobs” kohta.
Tundub, et Steve Jobsi kohta on kõigil oma arvamus. Teda kas vihatakse või jumaldatakse ning vahepealseid arvamusi eriti pole. Hinnanguid temast on nii tundmatutelt, kes on temaga vaid korra kohtunud, kui neilt, kes on temaga aastaid koos töötanud. Ütlus “surnust räägitakse vaid head” ei pea tema puhul kindlasti paika ning kõik ütlejad teavad, et kõik läheb kohe veebi ja saab meeletult klikke.
Isegi mitu filmi on tehtud, ja oleneb kellelt küsida, on üks ulmelisem kui teine. Olen ka jõudumööda need kõik ära vaadanud, samuti lugenud nö autoriseeritud biograafiat ja muid kirjutisi, kus teda mainitud. Ühes asjas on kõik need meenutajad ja arvajad ühel nõul – isegi kui nad seda välja ei ütle – Steve Jobs oli otsekui loodusjõud, mille vastu ei saa. Kompromissitult.
Ning kõigist neist raamatutest ja filmidest on just see film ehk kõige loomutruum – mitte, et ma teaks, missugune Steve Jobs päriselus oli. Kuid see film keskendub ehk kõige rohkem temale kui inimesele. Nagu Pythagoras ütles: “inimene on kõige mõõt!”. Ning just selle järgi kirjeldab teda film ja täpselt nii peaksimegi Jobsi võtma.
Väidetakse, et Jobsil olid suhtlemisprobleemid, kuid kellel meist ei oleks oma häid ja halbu päevi? Öeldakse, et ta oli ignorantne. Tõsi, aga mis osas? Arvatakse, et ta tegi elus vigu ja valesid valikuid, kuid mulle kõlab see täpselt nagu meie kõigi argipäev. Mis Jobsi aga meist kui tavakodanikest eristab, oli tema väljapaistev andekus, mis muutis maailma mitte üks ega kaks, vaid vähemalt viis korda.
Kuigi film lõpeb ühel väga konkreetsel momendil, mida ma siinkohal küll ei avalda, leiame sellest vastuse küsimusele “Kuidas edasi?”.
Kui Jobsi polnud Apple’is, siis John Sculley (endine Apple’i tegevjuht) ajal Apple’i käive ja kasum küll kasvasid, kuid ainult viivuks. Üsna varsti sai selgeks, et ettevõttel on puudu innovatiivsusest. Eks see kartus tekkis ka siis, kui Jobs meie seast lahkus. Ja see oli küsimus, millele vastamisega Jobs oma elu lõpupäevil suuresti ka tegeles.
Hetkel juhib Apple’it Tim Cook ning kasum ja käive on tõusutrendis. Kompromissitult. Ning Jony Ive loob sellele firmale tooteid. Ja kuigi jätkuvad – nagu viimased 30 aastat – jutud, et Apple on kohe kokku kukkumas, siis elu on näidanud ja näitab ilmselt ka edaspidi, et see on lihtsalt kajakate kisa, mis alati suuri laevu saadab.
Ainult siis, kui tuleme enda mugavustsoonist välja ja ei lepi kompromissidega, loome midagi uut ja muudame maailma.“
2015. aastal valminud film "Steve Jobs" esilinastub filmikanalil TV1000 Premium laupäeval, 8. oktoobril kell 20.00. Küsi filmikanalit oma teleoperaatorilt.
John Ive’i intervjuu Vanity Fair’ile „Kolm elutarkust, mida ta Steve Jobsilt õppis“.
Film “Steve Jobs”
Filmi lavastas Aaron Sorkini („The Social Network“, 2010) geniaalse stsenaariumi põhjal Danny Boyle’i („Slumdog Millionaire“, 2008). Selles rullub lahti Apple’i karismaatilise juhi Steve Jobsi elu kolme olulise toote lansseerimise lavatagustes ja päädib 1998. aastal revolutsioonilise iMaci turuletoomisega. Film viib meid digitaalse revolutsiooni telgitagustesse ning maalib ilustamata pildi sellest geniaalsest mehest tema enese maailma epitsentris. Ühtaegu kangelaslik ja põlastusväärne, vallandab ta oma mõttekaaslastes, kolleegides ja lähedastes äärmiselt vastakaid tundeid - nii vaimustust ja inspiratsiooni kui ka vimma ja rahulolematust.
Filmi tuumaks on temperamentsed ja üliteravad dialoogid, mis on mitmete mõjukate filmikriitikute hinnangul Hollywoodi andekaimaks stsenaristiks peetava Aaron Sorkini kaubamärk. Pinevad jutuajamised ja tagant kiirustatud vaidlused kohe-kohe lavaleminekueelses rutus loovad palavikulise õhustiku, mis ei anna vaatajale hetkekski võimalust pulssi langetada.
Silmapaistvalt säravas ja emotsionaalses nimirollis näeme Michael Fassbenderit („12 Years a Slave“, 2013) koos Oscari-näitlejast Kate Winsletiga („Revolutionary Road“, 2008), kes kehastab Jobsi paremat kätt ja tollast Apple’i turundusdirektorit Joanna Hoffmani. Jobsi kunagist lähedast sõpra ja Apple’i kaasasutajat Steve Wozniaki mängib põhiliselt koomikuna tuntud Seth Rogen („50/50“, 2011) ning Apple’i tegevjuhi John Sculley’ina teeb järjekordse suurepärase rolli ka Jeff Daniels („The Martian“, 2015).
Treiler:


title: Qualcommi 5G kiip X50 tuleb ja tagab 100 korda kiirema netiühenduse

maintext:
Kui pidid seni megabittides oma kiirusi hindama ja unistama sellest, millal Elisa, Tele2 või Telia välja kuulutatud uued 5G kiirusrekordid ükskord kasutajateni jõuavad, siis nüüd on rohkem lootust. Qualcomm, see tuntud mobiiliprotsessorite tootja, tõi välja oma uue kiibi, 5G modemi X50, mis tagab kuni 5 Gbit/s ühenduse. Aga see pole veel võrgurekord, see on lubatud laiatarbekiirus mobiiltelefonidele.
Uus 5G modem töötab millimeeterlainetel (28 GHz) ja suudab samas ka ära kasutada madala 800 MHz sagedusala kanalid. 8x100 MHz operaatorite kasutusel olevas sagedusalas tegutseb kiip multiple input, multiple output (MIMO) tehnoloogiaga, kasutades beamforming´ut ja muid nippe nii levi kui ühenduskiiruse parandamiseks.
Millimeeterlained tähendavad aga väga väikest leviala, seega antennist kaugemal olles kahanevad kiirused tunduvalt. Samas püütakse antennitehnoloogiatega seda ala võimalikult suurendada.
Esimesed X50 kiibid jõuavad telefonidesse 2018. aastal. Ja neid saab näha Lõuna-Koreas olümpia ajal. Mujale tuleb uus kiirus hiljem.
Kuna X50 tegeleb vaid 5G-ga, siis peavad mobiilitootjad telefonides kombineerima uue millimeeterlainealal opereeriva modemi 4G kiipidega.
Ka Ericsson on kiirrongis
Telia Company ja Ericsson viisid eelmisel neljapäeval Euroopas esmakordselt välitingimustes läbi 5G testimise, tuues sellega 5G tehnoloogia kasutusele võtmise sammu võrra lähemale. Telia Company ja Ericssoni ühine eesmärk on teha 5G tehnoloogia klientidele kättesaadavaks juba aastal 2018.
Rootsis Kistas läbi viidud 5G kiiruse ja latentsuse katsed näitasid võimalusi, mida 5G reaalses maailmas üle päris võrgu saavutab. Katsed tehti 15 GHz sagedusel ja 800 MHz sagedusribal. Testi käigus saavutati tippkiiruseks 15 Gbit/s kasutaja kohta ja latentsuseks 3 millisekundit. See on enam kui 40 korda kiirem kui 4G võrgus täna saavutatavatest tippkiirustest.
5G teenused loodab Telia klientideni tuua Stockholmis ja Tallinnas juba aastal 2018 ehk samal ajal, kui Qualcomm Lõuna-Koreas. Võidujooks jätkub.
“See on suur edasiminek 5G võrgu käivitamisel Rootsis ja Eestis. 5G standardiseerimine ja arendus on alles algusjärgus. Meie välitingimustes tehtud testidest saadud teadmised on äärmiselt olulised 5G tehnoloogia ja võrkude loomisel. 5G võrk omakorda on vajalik, et rahuldada klientide tulevikuvajadusi digitaalses ühiskonnas,” sõna Mats Svärdh, Telia Company globaalsete võrkude ja IT infrastruktuuri üksuse juhataja.
5G poolt pakutav parem kiirus ja madalam latentsus parandavad olemasolevaid teenuseid ja loovad täiesti uusi kasutusvõimalusi, teenuste stsenaariume, innovatiivseid lahendusi, uusi ökosüsteeme ja ärivõimalusi, sealhulgas kommunikatsiooni ja asjade interneti vallas nii tarbijate kui ettevõtete jaoks. 5G tehnoloogia juures on oluline ka asjaolu, et see parandab võrgu jõudlust, katvust ja voolu tarbimist.
“Tänane test on oluline samm 5G võrgu kasutusele võtmise teekonnal Rootsis ja Eestis, mille käigus toome välja asjade interneti tehnoloogia ja 5G kontseptsiooni, mis parandavad tarbijate kasutuskogemust ja ärivõimalusi. Telia ja Ericsson pakuvad tarbijatele ja ettevõtetele võimalust olla 5G teenuste abil oma valdkonna esimeste seas. Me loome pidevalt uusi võimalusi asjade interneti ja 5G samm-sammult kasutusele võtmisega,” sõnas Peter Laurin, Ericssoni Põhja-Euroopa ja Kesk-Aasia regiooni juht.
5G võrkude suuremahulisem arendus algab tõenäoliselt alles 2020. aastal, kuid tehnoloogia, testimine, sageduste katsetamine ja teenuste eelarendus juba käib.


title: Enneolematu virtuaalne lahing: tuhanded arvutimängijad võistlevad Mängudeööl spordialadel

maintext:
Juba homme, laupäeva ehk 15. oktoobri ööl algusega kell 21 toimub Solarise keskuse Apollo Kinos videomängude viimaseid trende ning tipptehnikat tutvustav üritus MängudeÖÖ, kus selguvad esmakordselt ka Eesti parim virtuaaljalgpallur, –korvpallur ja –võitleja.
Terve öö kõigis kinosaalides toimuva ürituse peakorraldaja Andri Allase sõnul on MängudeÖÖ viie tegutsemisaastaga kasvanud valdkonna tippsündmuseks, kus tutvustatakse nii virtuaalse meelelahutuse viimaseid trende, põnevaid tehnikavidinaid kui ka eestlaste endi loodud indie-mänge.
“Sel korral muutub Apollo Kino üheks suureks virtuaalseks võistlusareeniks, kus selgitatakse tuhandete Eesti parimate arvutimängijate seast välja Eesti parim virtuaaljalgpallur, -võitleja ja –korvpallur,” selgitas Allas, et oma oskused pannakse proovile nii FIFA 17, Mortal Kombat XL, NBA 2K17 kui ka mitmetes teistes populaarsetes mängudes. Lisaks saab näha, mida suudavad HTC Vive ja Oculus Rift virtuaalreaalsusprillide vingeimad mudelid.
Kuid öö pole ainult pingeliste võistluste ja esitlustepäralt. Toimub ka mitmeid teemakohaseid vestlusringe ning loenguid, kus saavad sõna valdkonna tipparendajad ja eksperdid. “Näiteks saab teada, kas videomängudest on saamas moodne romaanikunst, kuidas kasutada virtuaalreaalsust teraapias või millist positiivset mõju võiks tulevikus inimestele tuua videomängude mängimine,” rääkis Allas.
Võistlusest, vestlusringidest ja muust melust osa saamiseks tuleb kohal olla laupäeva õhtul kell 21. Üritusel osalemiseks peab olema vähemalt 16-aastane ja MängudeÖÖ kestab varajaste hommikutundideni.


title: Seda nutikella juba kannakski - SMA Band

maintext:
Oleme oma nutikellatestidega proovinud igasuguseid seadmeid ekraanita aktiivsusmonitorist soliidse, kuu aega kestva nutikellani. Kõik on võimalik, kui otsida endale sobivat moodsat käekella. Kuid päris seda kõige sobivamat, mis rahakotti auku ei lööks, aga siiski piisavalt palju teeks, polegi veel leidnud. Seekord sai otsitud odavaimat pulsimõõtjaga kella ning kuigi Xiaomi Mi Band pulsimõõtjaga kell satub ka peaaegu samasse hinnaklassi (45 dollarit), tundus 26 dollari eest saadav SMA põnevam.
SMA, mida Euroopasse päris igale poole ei tarnita, hakkas aga silma Gearbesti poes ja saigi järjekordse "Hiina imena" ära tellitud. Oodata tuli vähe. Veidi rohkem kui nädala pärast saabus SMS, et saadetis ootab Omniva esinduses ja järgi minnes ulatati pidulikult ümbrik, millel kirjas, et seesolev seade ei vasta Euroopa Liidu CE standarditele. Seega võib Hiinast tellimisega valitseda teatav risk, et kaup kohale ei jõua. Kuid samas on SMA (Shenzhen Smart Care Technology Limited) tooted Euroopas mõnedel juhtudel täiesti ametlikult müüdavad ja siis probleeme pole.
Karbis pole peale kella, magnetiga kinnituva USB-kaabli (laadija) ning kasutusjuhendi midagi. Kasutusjuhend on ühelt poolt hiina, teiselt poolt inglise keeles.
Nutikell näeb välja ilus, pehme kummise randmepaelaga saab seda kinnitada nii keskmisele kui jämedamale käele. Kuna kella all on pulsimõõtja, peab rihm olema piisavalt pingul (siiski mugavalt), et pulssi õigesti mõõta. Ekraani allservas on puutetundlik ala, kust saab ekraane vahetada ja Bluetoothiga paaritada. Ülevalpool on erinevate värvidega (RGB) märgutule-LED.
Nutikell pakub kõiki elementaarseid aktiivsusmonitori funktsiooone: pulsikell sensoriga (pidev pulsimõõtmine on seadetest võimalik paika panna iga 15-minutise intervalliga või harvem), aukudeta korpus vastab IP65 veekindlusele (pritsmekindel, võib pessu minna, aga vee alla ei soovitata minna), aktiivsusmonitor sammulugejaga, magamismonitor, kõnedest ja SMS-idsest teatab vibreerimisega ja ekraanile ilmuva teatega, paigaloleku alarm, mobiiliäpp kõige selle täpsemaks analüüsiks.
Kellal on erivärviline LED tuli, mis annab erinevatest olekutest märku ning ühevärviline kitsas ekraan, kus kuvatakse kellaaega (püsti- või küliliformaadis), pulssi, samme, päeva jooksul läbitud vahemaad, kulutatud kaloreid, mobiili teateid erinevatest äppidest.
Kui rannet liigutada, justnagu vaataks kella, siis alles lülitub ekraan sisse, muidu on pime. See tagab aku kestvuse mitmeteks nädalateks: testis õnnestus kaks korda kasutada laadimata nutikella 20 päeva. Päris kuud välja ei venitanud, aga kui panna pulsimõõtja 15 minutist harvemaks või üldse välja lülitada, võib kuu ka välja venitada. Nutitelefone toetab kell operatsioonisüsteemidega alates Android 4.3 / iOS 7.0.
Androidiga telefoniga paaritamine läheb sujuvalt ning nutikella ühendus mobiiliga püsib stabiilne kuni Androidi tarkvarauuenduseni (6.0) - siis hakkab iga kord, kui kell lahkub Bluetoothi levialast, nõudma uuesti liitmist. Tüütu, aga õnneks vaid ühe nupuvajutuse kaugusel. Varem püsis kell telefoniga ühenduses ilma ühegi häiriva teateta.
Pulsimõõtja pole meditsiinilise täpsusega, eriti siis, kui päevane mõõtmine toimub 15- minutiste intervallidega. Keskmiselt küll võib pulss jääda normaalsesse 70-90 löögi vahemikku, kuid vahetevahel toimub hüppeid kuni 180 löögini minutis. Maksab jälgida, et pulsimõõtja rohekas valgus, mis randmelt mõõdab, rihma alt välja ei paistaks. Rihm peab olema piisavalt pingul. Pulsimõõtja näitab kella ekraanil ka mõõtmise kvaliteeti - samasuguse skaalaga, nagu mobiilid näitavad levikvaliteeti, 1-5 pulgaga.
Kella mobiiliäpp on lihtne ja lakooniline ning kohati natuke kentsakas, kuid muidu täiesti kasutatav. Seadete alt sisestatakse nimi, vanus, kaal, sugu, pikkus, normaalne südamelöökide arv rahutingimustes ning mõõtmine võib alata. Spordi alt saab näha püstitatud eesmärgi täitmist, graafikut päevase aktiivsusega (tulpdiagrammi asemel on natuke segasem joondiagramm) ja lisaks numbriliselt läbitud kilomeetrid, sammud ja kulutatud kalorid.
SMA kasutajaliides on veidi kaootiline, aga üldiselt arusaadav.
Täpsuse osas võib öelda, et SMA paneb natuke rohkem samme juurde kui hiljuti testitud Huawei ekraanita Color band´i aktiivsusmonitor, kuid vahe pole väga suur, vast mõnisada meetrit päevas. Kahju, et SMA äpp ei erista jooksu ja kõndimist - kui oled jooksufänn, oleks sellest abi küll. Võiks ju isegi rattasõidu detektor olla. Kuid seda pole, on vaid aktiivsus - sammude näol.
Magamismonitor hindab une kvaliteeti, aga une algust ja lõppu määrab natuke ebatäpselt. Tundub, et kui peale kümmet õhtul ei kõnni ja arvuti taga istuda, siis läheb see unena arvesse. Hommikuse ärkamise fikseerib kell, kui tõesti püsti tõused - niisama voodis vähkremine läheb veel magamisena kirja. Aga keset ööd eristatakse vist normaalselt kerget ja sügavat une faasi ning ärkvel-olekut.
Pulsimonitor joonistab samuti graafikuid, ehkki 15 minuti järel pulsi mõõtmine võib päevaste tulemuste osas olla üsna juhusliku tulemusega.
Notice on ekraanimenüü (ülemisel pildil paremal), kust saab nutikella mugavalt juhtida: vaadata aku täituvust, lülitada sisse-välja kella ja mobiili ühenduse alarmi (kui näiteks mobiil ja kell üksteisest liiga kaugele satuvad), paigalseisualarmi (iga 30 minuti tagant peaks end natuke liigutama ja laua tagant püsti tõusma), äratuskelli - neid saab seada mitmeid ja nädalapäevade kaupa korduvustega, samuti saab teada anda SMS-idest ja kõnedest.
Põhjalikum alarmide ja teadete seadmine on aga Seadete menüüs: sealt saab äpp´ide kaupa seadistada, millised teated jõuvad randmele ja millised mitte. Facebooki teated, e-kirjad ja muu oluline kerivad teksti kellaekraanil, kuna täispikkuses kitsukesele pinnale ära ei mahu ja vibreerimisega antakse alati märku, kui teade tuleb. Nutikell on tänu vibromärguannetele hea diskreetne, nii et saaks igapäevaselt hakkama ka vaikimisi režiimis: kõnedest saab teada vaid telefoniomanik randmel vibreerimisega, näha on helistaja ning teisi ei häiri mobiilihelin. Samuti on nii võimalik kõnesid vastu võtta tänavamüras, kui kotis helisevat telefoni ei pruugi muidu kuulda, aga käekella vibreerimine on alati tuntav. Äratuskell on samuti diskreetne ja ei aja teisi üles. Äratuskella saab kinni panna randmelt puutetundliku nupuga, muidu hakkab see korduma.
Kokkuvõtteks: osta, kui liigud ja odavalt läbi ajada tahad
AM testis kaks kuud ja võib soovitada: 26 dollari eest on see parim nutikell, mis teeb kõike seda, mida aktiivsusmonitori tahtjad soovivad. Täpsus on ehk 10 korda kallimatel kelladel parem ja mobiiliäpp näitlikum, kuid miskit suurt puudust pole SMA Bandile ette heita. Muidugi on oht, et kui tellida see Hiina laost, ei jõua kohale CE märgise puudumise tõttu. Samas on toodet olemas ka Euroopa ladudes, mis välistab ohu tollipiiril. Kuna laadimisjuhtmeks on vaid USB kaabel, siis sobib toode kasutamiseks üle maailma.
TEHNILISED ANDMED
Nutikell SMA Band
Hind: 26 dollarit (Gearbest)


title: Huawei pälvis parimate globaalsete brändide edetabelis 72. koha

maintext:
Kasumi kasv, pidev investeerimine teadus- ja arendustegevusse ning uuendused toodetes tõstsid Hiina tehnoloogiafirma Huawei Interbrandi 2016. aasta parimate globaalsete brändide edetabelis 72. kohale, mis on 16 kohta kõrgemal kui aasta varem.
Interbrandi sõnul on Huawei silmatorkav näide 2016. aasta parimate globaalsete brändide edetabelis. Huawei brändi väärtus on hinnanguliselt 5,8 miljardit dollarit, mis on möödunud aastaga võrreldes 18% kõrgem. Interbrandi aastaraportis on see välja toodud ka kui üks kiiremini arenevaid kaubamärke tehnoloogiavaldkonnas, tõustes 88. kohalt 72. kohale. Teadlikkus Huawei kaubamärgist on viimasel ajal eriti palju kasvanud Euroopas, mis on üks firma põhiturge.
Huawei suurenevat mõju peegeldab ka järjepidev kasumikasv. Firma eelmise aasta käive oli 60,8 miljardit dollarit, millest 19,36 miljardit dollarit andis Huawei Consumer Business Group – see on 72,9% rohkem kui 2014. aastal. 2015. aastal tarnis ettevõte 108 miljonit nutitelefoni, mis on 44% rohkem kui aasta varem.
„Huawei soovib luua paremini ühendatud maailma – intelligentset maailma, mille nurgakivi on IKT, eriti pilveteenused, programmeeritav võrgustus, värkvõrk ja tehisintellekt. Huawei brändi alus on meie pühendumus kliendile, samuti usk avatud koostöö ning jagatud edu põhimõttesse, mis kiirendab intelligentse infoühiskonna arengut,“ ütles Huawei turundusdirektor Kevin Zhang.
Lipulaevatooted nagu P9, Mate 8 ja Honor V8 nutitelefonid ning tootja esimene kaks-ühes sülearvuti MateBook on ettevõtte hinnangul üle maailma hästi vastu võetud.


title: Pühapäevamängurid MängudeÖÖs

maintext:
15. oktoobri õhtul kogunesid Tallinna arvutimänguhuvilised taaskord Apollo Kino Solarise koridoridesse ja saalidesse, et koos välja selgitada nii Eesti parimaid virtuaaljalgpallurid, -korvapallurid, kui -võitlejad. Läksime ja uudistasime üritust pühapäevamänguri seisukohast.
MängudeÖÖ näol on tegemist Level1 poolt läbiviidava üritusega, mis on aastate jooksul kasvanud nii suuruselt kui populaarsuselt. See sügis laiutas see juba nii Solarise teisel kui kolmandal korrusel ja suurelt ekraanilt jälgitavate turniiride ja loengute jaoks oli hõivatud viis kinosaali kui ka teise korruse nö „treileritelekad“.
Suurtel ekraanidel võisteldi seekord Fifa 16, NBA 2K17 ja Mortal Kombat XL’s. Turniirid algasid orienteeruvalt kell 22.00 ja kestsid varaste hommikutundideni ja ka lihtsalt uudistajal oli küllaltki lihtne jalutada ühest (täitsa austusväärselt täis) saalist teise ning saada mainitud mängudest päris hea aimdus. Isiklikust vaatepunktist ja külastajale vast isegi huvitavam oli see, mis toimus koridoris ja kahes kinosaalis, mis ei olnud mängudele reserveeritud. Saku saalis võis kuulata Asuse loengut virtuaalreaalsusest ning koridori kaugeimasse otsa jalutades leidsime kinosaali, kus viidi Mainori Indieöö raames läbi akadeemiliselt arvestataval tasemel loenguid erinevatel mängurluse ja mängimisega seotud teemadel. Kindlasti üks intrigeerivamaid ruume kogu üritusel.
Nagu igal MängudeÖÖl senini, oli üks suuremaid publikumagneteid ka sellel laupäeval võimalus virtuaalreaalust enda nahal järgi proovida. Seekord pakuti kahes kohas võimalust HTC Vive endale pähe ja kätte tõmmata ning testida PlayStationi virtuaalreaalsusprille. Tavapärastest seadmest ei õnnestunud üles küll leida Oculust, nii et kui see esindatud oli, siis päris hästi ärapeidetuna.
Meie proovisime järgi mis tunne on mõõgad kätte haarata ning enda suunas pillutud arbuuse ja banaane tükkideks lõikuda Fruit Ninjas.
Võib öelda, et raskem kui tundub! Aga samas oli pikas järjekorras seisjail lõbus vaadata kuidas HTC Vive’i pähe asetanud ja käeseadmed pihku haaranud katsejänes muu ruumi suhtes taju kaotanuna ringi tiirutab ja õhku katki lööb. Samas kõrval oli kohe näha ka erinevus PlayStationi pakutud lahendusega: seal sai peale prillide pähe panemist rahulikult laua taga edasi istuda.
Täitsa teises koridoriotsas, moodsast ajast nii kaugel kui võimalik, pesitses kolme teleskoopteleriga retronurgake. Mänguvalik oli lai ning vahetus regulaarselt, kui Tetris ei tahtnud ühelt ekraanilt kohe üldse mitte kaduda ning igale vabanenud istmele leidus kohe uus huviline. Osade külastajate jaoks nostalgialaks missugune, 16-aastase vanusepiiranguga ürituse noorimatele samas hea võimalus järgi proovida mida „vanasti“ mängiti.
Nende kahe otspunkti vahele jäid mõningad müügiletid, kust sai endale hankida MängudeÖÖ üritusesärke kui muud geek kultuuri nänni.
Lisaks sellele ei saa mainimata jääda energiat ja enesetutvustamissoovi täis indie mängude kioskid. Ise proovisime neist kahte – tekstibaasil Melancholy’t, kus mäng põhineb kahel valikult, mis ülejäänud loo kulgu mõjutavad ning Delight’s Plight’i, 2D jooksjat.
Solarise teise korruse ekraanidelt võis leida veel mitmeid miniturniire ning uudistajate tähelepanu kogus ühe Killer Instincti mängija kodukootud X-Box’i kontroller.
Lisaks mängimisaladele asetses alumisel korrusel ka laud erinevate riistvarakomponentidega, millest õhtu jooksul sai arvutiehitustöötuba.
MängudeÖÖ tundub aasta-aastalt vaid populaarsust koguvat ning jääme ootama mida uut ja põnevat see järgmisel ringkäigul pakub. Mitte kõige tõsisemale mänguhuvilisele jäid sellest korrast kõige rohkem meelde informatiivsed loengud, retronurgake ning virtuaalreaalsuses ringi liikumine. Viimast oleks vast isegi teist korda proovinud kui huviliste ootejärjekord nii pikk poleks olnud.


title: Mobiiliekspert: 8 nippi, mida peaksid teadma telefoni kasutamisest välismaal

maintext:
Euroopas plaanitakse rändlustasusid ühtlustada. Välismaal on aina odavam helistada. Tele2 klienditeenindusdirektor Sirli Seliov jagab universaalseid soovitusi telefoni kasutamiseks välismaal, mida iga reisija peaks teadma.
Telefonikasutajad ei tee üldjuhul mobiilsideteenust tarbides vahet, kas nad viibivad kodumaal või võõrsil. Siiski tuleb vahel ette olukordi, kui avastad, et seade ei käitu pärast lennuki maandumist enam päris ootuspäraselt.
„Õnneks on 90 protsenti sellistest olukordadest lahendatavad kõige lihtsama telefoni taaskäivitusega,“ nimetab Seliov põhilist nippi, millele lisab veel kaheksa soovitust, mis kuluvad varem või hiljem kõigile piiri taga käijatele ära.


title: VIDEO: nii lihtne ongi päris-maailmast 3D tehisreaalsust teha

maintext:
? Arvutimängud on läinud nii tõetruuks, et päris-maailmaga suurt vahet ei teegi. Kuidas nad seda teevad ja kas ise ei saaks näiteks oma lemmik-kohast (või tööks vajalikust paigast) teha 3D mudeli, mida igast küljest vaadata-pöörata?
! Lahendus on täiesti olemas. Vaja läheb sadu või isegi tuhandeid fotosid ning tarkvara paneb pildi 3D mudeliks kokku. Vaata allpool olevat droonivideot ja liiguta 3D mudelit. Tegemist on CAD-Süsteemide tehtud Tallinna Lennusadama Context Capture projektiga, mille käigus koostati unikaalsest betoonehitisest kolmemõõtmeline mudel, kasutades 250 droonifotot. Insenerid teavad, mis asi on punktipilv - selle abil saadigi lõpuks pilt, mida võib igast suunast vaadata ja aru saada, millise kuju ja mahuga ehitisega on tegemist.
Tarkvaraga Bentley Context Capture saab näiteks peale väikest droonilendu ehitise kohal ja ümber hakata sellest kolmemõõtmelist mudelit kokku panema: vaja läheb lennu ajal erinevatest külgedest tehtud pilte, nii et ühtki pildistamata pimedat ala kuhugi ei jääks. Drooniga on ümberringi pilte teha kõige lihtsam - ainult maapinnal olles ja ümber maja käies kipub ülemine vaade puudu jääma ja vaatenurk liiga ühesugune olema.
CAD-Süsteemid OÜ käis ja filmis drooniga lennusadamat, et näidata uue tarkvara Bentley Context Capture omadusi - tegemist on tipptehnoloogial fotogrammeetrialahendusega, mis muudab fotod detailseks 3D reaalsuse mudeliks. Tekstuuriga kaetud võrkmudelilt saab täpselt teada objektide mahud, asetuse ning konteksti olukordades, kus projekteerimine ilma olemasolevat modelleerimata on mõeldamatu.
Bentley Context Capture põhineb uuenduslikul tehnoloogial, mis kombineerib fotogrammeetria ning pildituvastuse ja automatiseerib täielikult kujutiste analüüsi ning mudeli loomiseks vajaliku aerotriangulatsiooni. Kasutaja jaoks on suureks eeliseks, et lähtematerjalina kasutatavad fotod ei nõua mingit eelnevat eritöötlust. Sobivad ka tavakaameraga võetud fotod, mis täidavad servadest kattuvuse tingimust, teadma peab ka kaamera objektiivi optilisi näitajaid. Nii sobivad võrdselt hästi enamus levinud peegelkaameraid, aga ka droonide erikaamerad. Bentley tarkvara kasutajaliides on lihtsate viisardite ehk samm-sammult juhenditega, nii et ka tavaline kasutaja saab väga hästi 3D maailma loomisega hakkama. Peaasi, et arvutusjõudlust oleks, sest arvutamist on tõesti palju. Tulemust - mudelid või punktipilv - saab analüüsiks ja töötlemiseks kasutada erinevates CAD-keskkondades, avaldada veebis (vaata loo lõpust) või näidata Acute3D vaatamisprogrammiga.
Context Capture´it nimetataksegi reaalsuse modelleerimise tehnoloogiaks, mida kasutavad nii projekteerijad, kultuuripärandi digiteerijad kui ka pääste- ja eriteenistused. Eestis on see lahendus üsna uus ja vajab tutvustamist. Seda tehaksegi juba 20. oktoobril toimuval Bentley Systemi tooteseminaril.
Nii see mudel sündiski:
Veel põnevaid näiteid Context Capture kolmemõõtmelistest mudelitest, mis kokku pandud sadade tavaliste fotode põhjal, saab vaadata siit linkidelt:
Tõeliselt efektsed on linnamudelid - kui pilt on detailideni alla laetud, saab keerata maju ja tänavaid igas suunas, hiirega sisse suurendada, klõpsates pildil ja selest (kinni haarates) pöörata igas suunas jne.
Fotogrammeetria aitab lisaks silmailule ja efektsele näitamisele ka erinevaid objekte fotodel mõõta ja kaardile või mudelisse kanda. Context Capture oskab praktiliselt suvaliste fotode baasil koostada ülitäpseid, tekstuuriga kaetud reaalsete objektide mõõdus ja geokoordineeritud mudeleid vajadusel ka asukohainfoga ehk kus miski asi päris maastikul tegelikult asub. Reaalse olukorra 3D mudelit kasutatakse näiteks kaevanduste mahu hindamisel, teede projekteerimisel, linnamudelite ja detailplaneeringute koostamisel, ehitiste ja tehniliste rajatiste renoveerimisel, arhitektuurimälestiste digitaliseerimisel. Kuid rakendusi on küllaga ka militaarvaldkonnas, päästeteenistuste jaoks ning operatiivteenistuste poolt sündmuskoha jäädvustamisel.
Lähemalt saab õppida lahendust tundma Bentley Systemi tooteseminaril.
Ülaloleva video tulemusena ja drooni poolt tehtud piltide kokkupanemisel sündiski selline 3D mudel:


title: VIDEO: Blincam teeb pilgutuse peale pilte nagu Google Glass

maintext:
Kui Google Glass on vajumas vaikselt unustusse, siis Blincam tahab kantava prilliseadme tagasi tuua - lihtsamal kujul. Jaapani firma kogus kohalikus ühisrahastuse saidis Makuake juba üle 2600% tootmiseks vajaminevast summast, tundub, et Aasias on sellisel kaubal minekut.
Kuid ka Indiegogo ühisrahastuses läheb praegu Blincamil üsna hästi: kuu aega on veel rahakogumist jäänud, kuid juba 60% summast koos. 169 dollarise annetusega saavad esimesed kolmsada erimudeli pilgutuskaamerast.
Hiljem hakkab see maksma ca 200 dollarit.
Seade käib lihtsalt prillisanga külge ja jälgib inimese silmapilgutusi, eristades tavalist pilgutust spetsiaalsest, "päästikulevajutuse" pilgutusest. Nagu allolevast videost näha, peab nö tugevalt pilgutama, mis muidugi tänaval pildistades võib teistele inimestele jätta valesid signaale. Samas on vaid pilgutusega tehtav foto hea võimalus mitte millestki ilma jääda või maha magada, mis ümberringi toimub. See on nagu inimese "pardakaamera". Häid võimalusi nii seltskonnafotograafidele kui pühapäevapiltnikele või nagu kantavate seadmete puhul on kombeks rõhutada - sobib ka ehitusobjektil viibivale insenerile. Ja on muidugi kasutatav käed-vabalt.
Ka Google Glass pildistas samuti silmapilgutuse peale, kuid on nüüd ametlikult kadunud. Millele loodab lahjema isendi loonud Blincam, et see seade just osutub läbilöögivõimeliseks?
Eks üks asi on muidugi ligi kümme korda odavam hind. Teine oluline eelis aga spetsiaalprilliraami puudumine - kasutada saab tavaliste prillidega. Kes prille ei kanna, võivad osta nullklaasidega raamid Blincami logoga ning endale sobivas värvitoonis. Kaamera ise on samuti valitav mitmes värvitoonis.
Pildid saadetakse üle Bluetoothi kohe mobiili või salvestatakse microSD kaardile.
Tehnilised andmed:
Kaamera: HD kvaliteediga, CMOS sensor
HD kvaliteediga, CMOS sensor Kaal: 25 grammi
25 grammi Mälu: 32 GB, microSD lisamise võimalus
32 GB, microSD lisamise võimalus Aku: 8 tundi ooteaega, laadimine microUSB-st
8 tundi ooteaega, laadimine microUSB-st Ühendus mobiiliga: Bluetooth 4.1
Bluetooth 4.1 Ühilduvus telefonidega: IOS, Android
Esimesed tellijad, kui ikka firma neid kaameraid tootma hakkab, peaksid kätte saama oma eksemplari detsembris, enne jõule.
Kui tekkinud rahvusvahelise meediakära järgi võiks see toode leida massiliselt ostjaid, siis tegelik elu on ilmselt keerulisem. Kes tahaks endale lahjat, vaid HD kvaliteedis pilte tegevat kaamerat ja veel nähtavale kohale näo kõrvale? Pealegi ei kesta ka selle seadme aku kuigi kaua, kui ooteaeg on kõigest 8 tundi. Pildistades saab tühjaks oluliselt kiiremini. Google Glassiga häiris teisi inimesi just see omadus, mida Blincam pakub - märkamatult silmapilgutusega pilte teha. Sama saatus tabab arvatavasti ka Blincami kandjaid - mõnedes asutustes ja teeninduskohtades palutakse privaatsust häiriv seade pea küljest eemaldada.


title: Viasat hakkab kasutama ülikõrglahutusega televisiooni 2160p UHD digibokse

maintext:
Digitelevisiooni pakkuja Viasat hakkab klientide juurde paigaldama üliteravat telepilti võimaldavaid UHD digibokse, et valmistuda esimese ülikõrglahutusega telekanali jõudmiseks Eestisse.
Viasati ärijuhi Aet Viira sõnul on UHD ülikõrglahutusega televisioon, kus telepilt moodustub ekraanil rohkem kui 8 miljonist punktist. “See tähendab, et tavalisest telepildist on UHD umbes 14 ja HD täisformaadist neli korda teravam,” selgitas Viira. “Eriti hästi tulevad ülikõrglahutuse eelised välja suuremate kodutelerite puhul.”
Viasati ärijuhi kinnitusel hakatakse klientide juurde Samsungi UHD digibokse paigaldama selleks, et valmistuda esimese ülikõrge resolutsiooniga telekanali jõudmiseks Eestisse. “Meie emafirma Modern Times Group tõi augusti alguses turule Põhjamaade esimese UHD kanali, mis keskendub spordiülekannetele,” rääkis ta. “Viasat Ultra HD näitas ülikõrglahutusega formaadis Rio olümpiaülekandeid, nüüd on programmis jalgpalli UEFA Meistrite liiga ja Inglise Premier League’i otseülekanded parima võimaliku pildikvaliteediga. Kui praegu levib Viasati ülikõrglahutusega telekanal vaid põhjamaades, siis peagi loodame seninägematut pildikvaliteeti pakkuva teleprogrammi jõudmist ka Eestisse.”
Samsungi UHD (ultra-high-definition television) digiboks toetab 2160p resolutsiooni, juhtmega ja juhtmevaba internetiühendust ning võimalust elektroonses telekavas ajas tagasi liikuda.
UHD digiboksi saab Viasati uus klient valida olenemata oma teleteenuse paketist. Olemasolev klient saab UHD digiboksi „Viasat mitmes teleris“ teenusega või olemasoleva digiboks väljavahetamisel. Viimasel juhul on võimalik uue UHD digiboksi eest tasuda igakuiste maksetena või seade välja osta. Viasati Teemantpaketis sisaldub UHD digiboksi renditasu juba teleteenuse kuutasus.
Viasat on üle-Eestiline teleoperaator, mis pakub telekanaleid satelliit-digitelevisiooni vahendusel. DigiTVga on Eestis võimalik kaasa elada laiale valikule meelelahutuskanalitele alates tõsielu- ja uudistekanalitest laste- ja spordikanaliteni. Viasati omakanaleid edastatakse ka Telia Eesti, Starmani ja STV kaabelvõrkudes. Viasat on osa Euroopa juhtivast meediagrupist Modern Times Group (MTG).


title: Lasterikaste perede lapsed vaatavad IT tulevikku

maintext:
Homme, 13. oktoobril on Tallinna, Harjumaa ja Viljandi lasterikaste perede lastel ürituse Tulevik IT-ga raames võimalik võtta osa töötubadest, mida juhendavad oma ala asjatundjad. Ürituse on laste kui meie IT-tuleviku jaoks ette valmistanud NutiLabor koostöös Microsoft Eestiga.
Lastel on Tulevik IT-ga raames võimalik osa võtta mitmetest huvitavatest töötubadest, mille teemad ulatuvad astronautikast ja kosmoseturismist õhuvahetuse ja ventilatsiooni eripäradeni. Lisaks uuritakse üheskoos, kuidas teha mobiiliäppi ning kuidas töötavad 3D printerid. Samuti saavad osalejad kätt proovida LEGO robootikas ning viia läbi lihtsamaid keemiakatseid.
Microsofti Balti regiooni juht Rain Laane sõnul on NutiLabori ürituste ning huviringide väärtus seotud praktilise kogemusega, mida need IT-seadmetega igapäevaselt kokku puutuvatele lastele annavad: “Kuigi noored on päevast päeva ümbritsetud ekraanidest, siis ennekõike kasutatakse nutiseadet pildistamiseks, sõpradega suhtlemiseks või muusika kuulamiseks. NutiLaborid annavad võimaluse näha, mis on ekraani taga, proovida ise koodi kirjutada ja seeläbi midagi uut luua.”
Tulevik IT-ga eesmärgiks on tekitada laste ja noorte seas huvi infotehnoloogia vastu ning arendada osavõtjate IT-alaseid oskuseid. Ürituse käigus arutletakse koos 6.–9. klassi lastega tuleviku üle ja uuritakse, milleks on vajalikud IT-teadmised. Osalejatele tutvustatakse erinevaid IT-alaseid ameteid ning erialasid ja uuritakse üheskoos, millised IT-oskused neile tulevikus kasuks tulevad. Lastega vahetavad mõtteid Kristel Rillo Haridus- ja Teadusministeeriumist ning Maarja Rannama Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidust. Oma tavapärasest tööpäevast räägib kuulajatele esindaja Skype’ist.
Kõik osavõtjad on kutsutud Tulevik IT-ga käigus tekkinud IT-alast huvi ning oskusi edasi arendama NutiLabori huviringidesse. Samuti koolitab sihtasutus Vaata Maailma koostöös MTÜ Robootikaga juhendajaid uutele IT-huviringidele, et lastel ja noortel oleks võimalik teadmiste kogumist jätkata.


title: Honor 8 vol. 2 - pikk test Hiina odava ja hea kahe kaameraga telefoniga

maintext:
Hiina telefonide ekspansioon jätkub - nii, et isegi Lõuna-Korea ja Taiwan annavad veidi järele. Honor on Huaweiga seotud bränd, mis katsub turule tulla iseseivalt ja Huawei nime ei maini. Euroopas küll veidi segadust tekitav strateegia, aga iseenesest on nii Huawei kui Honor väga kõvad Hiina brändid, mis pakuvad tippklassi kvaliteeti ootamatult odava hinnaga. Honor 8 on küll AM-il testitud, kuid juhuste kokkusattumise tulemusena sai toimetus seda mudelit testida veel kord ja juba pikemalt.
Eriti just kahe kaameraga Honorit - see lahendus tundus Huawei P9-ga hea, kuid tekitas mõningaid küsimusi. Honor 8 ja P9 kaamerapaar on tehnilistelt näitajatelt identne - Huawei P9 vaid lisab juurde Leica nime, kellega koostööd on tehtud, Honor käib kahesilmse pildistamise välja oma nime alt.
Kaks kaamerat on ikka kaks kaamerat
Kui P9 puhul (ja ka Honor 8-ga) oli jutuks kahe kaamera eelis luua sügavaid, bokeh-efektiga justnagu peegelkaamera stiilis kujutisi, siis jäi painama mure selle pärast, et see kitsam teravussügavus saavutatakse ikkagi tarkvaraliselt ja paljudes olukordades veab tehisintellekt veel alt. Kuid neid olukordi, nagu selgub pikemas testis, on igapäevaelus siiski vähe. Kahesilmne mobiil pildistab üsna peegelkaamera-stiilis ja kui tõesti profipiltnik pole, siis on see väga vinge võimalus.
Eriti just sellepärast, et ava saab sättida ka pärast pildistamist. See tähendab, et nihutades ava väiksemaks, jäävad kõik detailid nii kaugel kui lähedal teravaks. Kui aga suurendada ava, jääb teravaks see ala, ms pilditegemise ajal määrati ning muu hägustatakse. Tarkvaraline algoritm üritab hinnata asjade kaugusi kaadris ja vastavalt sellele detaile teravustada.
Siin on mõned näited Honor 8 kitsast teravussügavusest, mis meelega peale keeratud.
Pildilt on näha tarkvaraline teravuse töötlemine. Kaugelt on ava suurendamise emuleerimine natuke tehislik.
Lähedalt pildistades on bokeh-efekt täitsa usutav.
Valguses ja varjus. Fotonäituse plakat, Lihula.
Järeltöötluses on ava maksimaalselt lahti keeratud. Lodi Jõmmu Emajõel.
Pilt eredas sügises - taevas ja värvid tuuakse välja.
Pidev taevaskoja panoraam - Honor 8 teeb, nagu uuematele andoiditelefonidele kohane, panoraami pidevalt rida rea järgi lisades, et katkestusi ei tuleks.
Õrn, väga õrn
Honor 8 on käes tõeline tehnoloogiline ime - üliõhuke, tagakaas pole mitte metallist, nagu Huawei P9-l, vaid 15 kihist üksteise peale laotud eritehnoloogiaga valmistatud klaasist. See klaas on ülilibe. Kui igapäevaseks kasutamiseks eemaldada kõik kleepsud, lüüa korpus läikima ja välja minna, siis tuleb käega hoolega mobiilist kinni hoida, et maha ei libiseks. Kuid veelgi ettevaatlikum peab olema telefoni kuhugi lauale jättes. Poleeritud tagakaas on nii libe, et kui esialgu tundub telefon paigale jäävat, siis ka täiesti loodis laua pealt võib see hakata vaevumärgatava kiirusega maha libisema. Pool meetrit on fataalne - testitud, kukub täiesti puruks. Poole meetri kõrguselt üle laua ääre maha libisedes jõuab telefon täpselt ekraani allapoole keerata, nii et maandumine toimub ekraanile. Kuna klaas pole odaval Honor 8-l kaitstud ei Gorilla Glassiga ega muudmoodi ning korpus on üliõhuke, peab mobiilile ostma kas (nuti)kaaned või muu toekama ümbrise koos ekraanikaitsega.
Nutikellaga vajab mobiil uuesti tutvustamist
Igapäevaste Bluetooth-seadmetega sai Honor 8 hästi läbi kuni tarkvarauuenduseni. Android ise ei uuenenud - ikka versioon 6.0, kuid muude Honori enda update´ide käigus juhtus nii, et pidevalt telefoni küljes istuv(ad) Bluetooth-seadmed tuleb iga natukese aja tagant uuesti mobiiliga paaritada. Tüütu, aga miskit pole teha peale järgmise uuenduse ootamise, mis selle vea ehk parandaks.
Kiirus - päris tipust
Olles testinud tipptootjate tipptelefone, võib öelda, et Honor 8 on kiiruse poolest tõesti tippude tipus. Võib-olla uued Samsung Galaxy´d ja Apple´i iPhone´id on veel kiiremad. Honori menüüd jooksevad väga kiiresti, äpp´id avatakse hetkega ja andmesidegi on kiire.
Honor 8 kaameraga pildid: Kaido Einama