title: Presidendid vahetusid sujuvalt, kuigi punane vaip kippus õhku tõusma

maintext:
Saali astusid Ilves ja presidendiametisse asuv Kaljulaid ühes abikaasadega. Ieva Ilvese näolt ei lahkunud naeratus pea hetkekski. Hästi istuv kleit ei varjanud siiski, et ta saab peagi taas emaks.
Toomas Hendrik Ilves andis eile riigijuhtimise üle Kersti Kaljulaidile. Oma kõnes märkis Ilves, et temast saab nüüd tavaline kodanik. Ja peagi ka taas isa – Ieva Ilvese suur beebikõht ei jätnud küsimustki, et laps sünnib lähiajal.
Enne riigikogu istungi algust arutasid poliitikud riigikogu koridorides, kas ja mis tundlikke teemasid puudutab Ilves oma viimases kõnes. Haldusreform? Parteide sisetülid?
Tegelikult oli kõne pigem viisakas ja üldsõnaline hüvastijätt. "President on üks tegelane me demokraatliku elukorralduse tasakaaluvõrrandis. Selles on tähtsaim koht kõrgeima võimu kandja ehk rahva valitud riigikogul – teil siin saalis, mu daamid ja härrad," märkis Ilves.
Ta ütles, et ei sõnasta testamenti, sest elus ühiskond ja elus inimene ei vaja nii sünge sildiga verstaposte. "Ma soovin, et nüüdsest jagate te oma tuge ja toetust järgmisele presidendile, Kersti Kaljulaidile," lausus ta.
Kaljulaid noogutas ja naeratas. Ilves lausus lõpetuseks, et ta muutub tavaliseks kodanikuks kõigi nende kohustuste, aga ka õigustega, mis on igal kodanikul. "Ja sellega, minu sõnad... saavad... otsa."
Istungit juhatanud Eiki Nestor lisas, et elu läheb edasi.
Ilves taltsutas järgnenud aplausi.
Kersti Kaljulaid rääkis oma sõnavõtus demokraatia rollist Eestis. "Täna sünnivad juba lapsed, kelle jaoks okupatsioon on vanavanemate mälestustes. Vaba Eesti lapselapsed. Meie asi on hoida nende laste usku Eestisse, iseendasse ja tulevikku."
Kaljulaidil on turjal aastatepikkune töökogemus euroliidu võimukoridorides. Ta toonitas siiski, et Eesti riigis pole esmane probleem mitte majandus, vaid julgeolek.
"Hoiame oma liitlasi ja kuulame ka nende muresid," viitas ta nagu ka varem, sellele, kui olulised on Eesti jaoks NATO ja Euroopa Liit.
Eesti president Kersti Kaljulaid (Alar Truu)
Nagu hiljem ka sotsiaalmeediast ja mujalt vastu kajas, peeti tema kõnet enesekindlaks ja tugevaks.
Kui riigikogu külalisteraamatusse allkirjad antud, sõitis autoeskort tagasi Kadriorgu, et sealses kunstimuuseumis valitutele (nt diplomaadid) veel viimane ühine vastuvõtt pidada.
Päeva esimesel kohtumisel oli pealtvaatajaid vähe
Eile veidi enne kaht kogunesid ajakirjanikud Kadriorgu presidendilossi ette, kus kohtusid Toomas Hendrik Ilves ja Kersti Kaljulaid.
Kuigi oleks võinud arvata, et president Ilvese ja valitud uue presidendi Kaljulaidi kohtumist lossi juures tulevad uudistama ka linnaelanikud, sattusid lossist mööda jalutama vaid juhuslikud jalakäijad.
Kehalise kasvatuse tunnis tavapärast jooksuringi teinud poistekamp peatus aga pargitukas viivuks, jäädes uudistama toimuvat. Nad võtsid lustlikult rivis ossikükid sisse ja jäädvustasid toimuva fotole.
Vaid mõni minut enne kaht sätiti millimeetritäpsusega paika punane vaip ja rivistati üles vahtkond. Veerand kolme ajal saabus must toonitud klaasidega Mercedes-Benzi mikrobuss ja avanesid lossiuksed, kust sammus punasele vaibale president Ilves koos kaasaga.
Autost väljus lihtsas ja tagasihoidlikus, ent väljapeetud tumesinises kleidis Kaljulaid, käevangus abikaasa.
Vaid hetke kestnud tervituste järel siseneti lossi ja uksed nende seljataga sulgusid. Kümme minutit hiljem avanesid lossi uksed. Kaljulaid ja Ilves sammumas teineteise kõrval, kaasad tagaplaanil.


authors: Reuters Scanpix

description: Venemaa president Vladimir Putin käis kolmapäeva õhtul Saksamaa liidukantsleri Angela Merkeli kutsel üle nelja aasta taas Berliinis. Arutlusel olid Ida-Ukraina ja Süüria, kus Venemaa on jõuliselt sõjaliselt sekkunud. Merkeli residentsi lähistele kogunenud meeleavaldajad olid kaasa võtnud veriste sidemetega mängukarud.

title: Meeleavaldajad ootasid Putinit Berliinis veriste mängukarudega

maintext:
ootasid Ukraina president Petro Porošenko ja Prantsusmaa president Francois Hollande. Putin pääses nõnda neile käe andmisest ja tõenäoliselt oli tal selle üle ainult hea meel, sest tema suhted nii Porošenko kui ka Hollande’iga on halvad.
Kaks eraldi kohtumist
Viimati sülitas Putini hinge Hollande, kes keeldus koos temaga osalemast Vene õigeusu kiriku avamisel Pariisis. See tseremoonia pidi toimuma samuti 19. oktoobril, kuid Hollande avaldas valmisolekut kõnelda Putiniga Pariisis ainult Süüria sõjast.
Putin teatas selle peale solvunult: "Kui minu Pariisi visiidi peamine üritus on kohatu, siis leiame ka teise võimaluse kohtumiseks ja Süüriast rääkimiseks."
Appi tuli Angela Merkel, kes pakkus välja, et kokku võiks saada 19. oktoobril Berliinis ning nõndanimetatud Normandia formaadis.
Tegemist on Venemaa, Ukraina ja Prantsusmaa presidendi ning Saksamaa liidukantsleri kohtumisega, millel arutatakse olukorra reguleerimist Ida-Ukrainas.
Pärast pikki telefonikõnelusi nii Putini, Porošenko kui ka Hollande’iga jõudis Merkel 18. oktoobril nii kaugele, et tema pressiesindaja Steffen Seibert teatas: kõik kutsutud saabuvad Berliini.
Jäist õhkkonda toonitasid kolmapäeval Berliinis Merkeli residentsi lähistele kogunenud meeleavaldajad, peamiselt Saksamaal elavad ukrainlased ja süürlased.
Nad olid kaasa võtnud veriste sidemetega mängukarud, mis sümboliseerisid Süüria laste kannatusi ümberpiiratud ja Venemaa õhurünnakute all olevas Aleppos.
Meeleavaldajad nõudsid Putinilt Aleppo pommitamise lõpetamist. Samuti skandeeriti: "Vabadus Süüriale! Vabadus Ukrainale!"
Soomustatud limusiinis kõnelustepaika sõitnud Putin meeleavaldajaid ja veriseid mängukarusid ei näinud, kuid küllap talle nendest ette kanti.
Venemaa president osales kahel eraldi tippkohtumisel. Esmalt arutas ta koos Porošenko, Hollande’i ja Merkeliga olukorda Donbassis.
Ajakirjanike tähelepanu äratas, et Putini vasakul käel istus kõneluste laua taga tema isiklik nõunik Vladislav Surkov, keda peetakse Vene agressiooni peaarhitektiks Ida-Ukrainas.
OOTAMATU KÜLALINE: Vladimir Putin võttis kõnelustelaua taha kaasa oma abi Vladislav Surkovi (paremal), kellele kehtib sissesõidukeeld Euroopa Liitu. (Reuters / Scanpix)
Surkovi suhtes kehtivad Euroopa Liidu sanktsioonid ja tal on keelatud Euroopa Liidu liikmesriikide külastamine. Putin võttis aga hoolimata keelust Surkovi Berliini kaasa ja pani ta nähtavale kohale istuma.
Sakslastel ei jäänud muud üle, kui sellega nõustuda, sest vastasel korral oleks ka Putin lahkunud. Saksamaa valitsuse esindaja Steffen Seibert ütles hiljem, et Surkovile taotleti Berliini tulemiseks eriluba ja see ka saadi.
Läbimurret ei toimunud
Kõnelused Ukraina teemadel kestsid ligemale viis tundi. Ukraina president Petro Porošenko lahkus kell 23.15. Seejärel jätkasid Merkel, Hollande ja Putin veel ligi kaks tundi mõttevahetust Süüria sõja lõpetamise üle.
Kell oli juba kaugelt üle südaöö, kui kõnelustel osalejad ajakirjanike ette astusid. Toimus kaks eraldi pressikonverentsi, mis näitab, et tõsised erimeelsused püsivad. Ühe pressikonverentsi andis Venemaa president ja teise üheskoos Saksamaa liidukantsler ja Prantsusmaa president.
Kokkuvõtlikult saab öelda, et läbimurre jäi saavutamata. Ja ega seda tegelikult ka väga ei oodatud. Nii ütles Angela Merkel enne kõneluste algust, et imesid ei maksa oodata. Talle sekundeeris Saksamaa välisminister, et mõnikord seisneb niisuguste kohtumiste edu selles, kui suudetakse vältida pingete edasist eskaleerumist.
Ida-Ukraina asjus tõdeti taas, et olukord tuleb normaliseerida 2015. aasta veebruaris Minskis sõlmitud kokkulepete alusel. Kuna suur osa tookord kokkulepitus on tänaseni täitmata, siis leiti nüüd Berliinis, et vaja on välja töötada nende kokkulepete realiseerimise uus ajakava ehk teekaart.
Mingit konkreetset kokkulepet ei allkirjastatud ja teekaart tuleb novembri lõpuks kooskõlastada välisministritel.
Süüria sõja lõpetamise asjus jäädi tõsistele lahkarvamustele. Putin rääkis peamiselt sellest, kuidas Venemaa aitab seal terrorismi välja juurida. Merkel rõhutas, et Aleppo pommitamine on ebainimlik.

fasttext_language: et


title: Juhtkiri | Arstile peab saama

maintext:
Esmaspäeva hommikul perearstile helistades ei rõõmustaks meist keegi, kui selgub, et arstile pääseb alles järgmise nädala reedel. Ent nii võib tulevikus juhtuda, kui sotsiaalministeeriumilt saab heakskiidu perearstide ettepanek pikendada krooniliste haigustega patsientide vastuvõtuaegu seniselt viielt tööpäevalt kümnele.
Perearste võib mõista – kui rahvastik vananeb ja krooniliste haigete arv aina kasvab, on ka järjekordade teatud piirini pikenemine paratamatu. Perearstide ülekoormusest võib tunnistust anda pea igaüks, kes viirushaiguste puhangu aegu arstile helistada püüdnud. Ägeda haiguse korral peab perearstile ka edaspidi pääsema samal päeval, kuid täna ummistavad erakorralise meditsiini osakonna ootesaale gripisümptomite all kannatajad, kes perearsti vastuvõtule nii ruttu ei saa.
Tervishoiusüsteemi tuleb vaadata tervikuna – kui teenus ühes otsas lonkab või väheneb, suureneb koormus kuskil mujal, sest patsient läheb sinna, kus abi kiirem. Tasuline arst päästab hädast välja küll paljusid, kuid tema juurde minemist ei saa mitte kõik endale lubada. Samamoodi tingivad liigpikad järjekorrad eriarstide juurde, et haiguse ägenedes pöördub patsient abi saamiseks tihedamini perearsti või isegi kiirabi poole. Nii on mõistlik, et perearsti koormust kergendaksid senisest enam pereõed – miks ei võiks pereõed näiteks töövõimetuslehti avada?
Ent arstiabi kättesaadavust ja selle kiirust ei saa ega tohi kärpida lõputult – kui haigeid on varasemast rohkem, siis selleks, et patsient pääseks õige arstini ja seda mõistliku aja jooksul, vajab tervishoiusüsteem rohkem raha. Meditsiini jätkusuutliku rahastuse teema on juba piisavalt kaua valitsuskabineti järjekorras oodanud.


description: President Arnold Rüütel soovitab eile ametissevannutatud president Kersti Kaljulaidil tegeleda esmajoones sellega, et säiliks Eesti keskkond ja piirid, et Eesti rahvale jääks alles see maalapp, mille meie esivanemad 5000 aastat tagasi välja valisid. Vaata videost, mis kuldsed soovitused president Arnold Rüütel uuele riigipeale kaasa annab!

title: TV3 VIDEO | VAATA! Mis on president Arnold Rüütli kuldsed soovitused Eesti uuele riigipeale Kersti Kaljulaidile?


title: Inga Raitar | See lugu kõlab tuttavalt

maintext:
Kohtasin hiljuti tuttavat ettevõtjat, kes oli segaduses – ta palkas juhatusse 30aastase inimese, kes hakkas heale palgale saanuna mööda maailma tähtsa näoga ringi tuuritama ja kui temalt küsiti, kus on töö reaalsed tulemused, vaatas üllatunult omanikule otsa – tal on uhke CV, ta on olnud mitmes riigiametis ja riigiettevõtete pooljuhipositsioonil, ta peaks ju teadma, kuidas juht olla! Juht palgatakse ettevõttele selleks, et see töötaks ja toodaks omanikule kasu.
Millest soovivad uusedukad vabad olla? Vastutusest oma sammude eest, sest eluaset üürides jätan end kõrge vanaduseni alaealiseks vagabundiks, kes näeb maailma vaid virtuaalse mänguna ekraanil. Ootamatult ilmneb üha enamatest riigi tasandil käivatest protsessidest, et meiegi valitsejad on samasugused vastutusvõimetud virtuaalmängu vabad lapsed. Keegi ei vastuta millegi eest. Rahvas pidagu suu ja püsigu Exceli tabelis, kus ongi tema koht.
Läbi käis uudis, et edukad inimesed ei osta kinnisvara, nad pigem üürivad, et olla oma tegemistes ja ettevõtmistes vabad. Kui tahad näida edukas, siis investeeri kogemustesse, reisi, tee ekstreemsporti või ehita idufirmasid, kõlab parimasse tööikka jõudnud vanemate kui 25aastaste inimeste suust. Isegi peaminister üürib luksusvillat ja riiki juhitakse põhimõttel, et kui kõik pole nii, nagu peab, tõstame tabelid ümber, kandideerime uuele rahastusele ja äkki teise katsega õnnestub.
Meie oleme riigi omanikud. Oleme samuti palganud endale neljaks aastaks juhid, kes peaks meie ellu kasu tooma. Mulle tundub, et oleme samasuguses segaduses kui see vana kooli suurettevõtja, sest näeme küll tähtsa näoga ringituuritamist, aga tulemust? Võib olla päris üllatav tõdeda, et juba terve põlvkonna vältel pole oluline mitte töö ja seega ka selle tulemuslikkus, vaid palga eest või positsiooni kaudu endale lubatavad töövälised võimalused.
Poliitilised superstaarid
Isegi huvitavam kui superstaarisaade, kommenteeris presidendivalimisi keskealine naine: muidugi ei saa seda võrrelda riigikogu valimistega, kus ootad „Foorumi“ saadet peaaegu nagu taliolümpia 50 km sõitu, mõlemad on ju keskmisest suurema tähelepanuvajadusega inimeste jälgimine, kuid superstaarisaates on selliseid pärleid vähe, kes suudavad lõpuni pinget üleval hoida.
Poliitikast on saanud midagi spordivõistluste ja tõsielusaate vahepealset, mida jälgides teleri ees emotsioone välja elada, üksteise peale karjuda ja panuseid teha, nagu suudaksime sel viisil midagi mõjutada. Märkamata, et selline virtuaalpoliitika on meid reaalselt puudutavatest teemadest kõrvalejuhtimine, mille varjust tehakse tegelikku, meid mõjutavat poliitikat. Meil jääb üle vaid imestada – kust see otsus nüüd tuli, et ma pean rohkem makse maksma? No kust ta ikka tuli: superstaarid, kelle sa võimule valisid, otsustasid kaadri taga.
Start-up-poliitika
Juba viimaste valimiste ajal hakkas silma soov leida riiki juhtima kedagi superkangelase ja popstaari vahepealset. Suur hulk meist tahtis uskuda, et kuskilt tuleb hea riiklik lapsevanem, kes teeb meie eest meie elu korda. Presidendivalimiste mullistustes nägime, miks soovitakse võimul püsida: et virtuaalelumängus üle jõu võetud laenud-liisingud majandatud saaksid, sest väljaspool võimu ei suuda poliitikud samaväärset elatustaset hoida. Ettevõtjad aga ei soovi ilutsevaid kohatäitjaid, vaid tulemusi ja sisulist tööd.
Aga head inimesed, andkem endale aru, et me ise valisime nad. Kuigi loodame, et äkki nad siiski loevad meie postitusi, milles nõuame muutusi ja paremat elu, ei saa seda juhtuda, sest nad pole tulnud võimule meie, vaid iseenda pärast. Seega teevad nad võimul olles tegusid, mis on kasulikud neile, mitte meile.
Meediaõppejõud ja Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi juht Maarja Lõhmus tõi välja, et periood, kus ministeeriume huvitab vaid nende meedias nähtavalolek, on kestnud kaua. Riigi rahast finantseeritakse uuringuid, mis näitavad, et ainuüksi üks minister vilksus aastas Eesti meedias 4700 korda, ehk 15 korda päevas. Ministeeriume on 12, seega, mis infoväljas me elame? Oluliste asjade otsustamise info koos avalike aruteludega on peaaegu olematu, Ja siis süüdistatakse meediat, et see kajastab ainult meelelahutust ja staariuudiseid!
Lapsed kasvatajateks
Kui rahvas soovib šõud, siis poliitikud teevad seda. Meil jääb üle vaid plaksutada ja arveid maksta. Kuni inimesed ei hakka vastutama, ei sirgu nende hulgast ka vastutusvõimelisi valitsejaid. Valitsema tahetakse minna võimu ja suuremate võimaluste pärast, mitte soovist rahva ja riigi heaks tööd teha. Kui lasteaias panna lapsed kasvatajateks, saavad nad teiste üle võimu kehtestada vaid suure jõuga ning need, kelle üle seda kehtestatakse, saavad alluda vaid valust või hirmust, mitte austusest ja lugupidamisest.
Äsja ilmus uudis, et riik maksab samade ametikohtade täitmise eest eri piirkondades erinevat palka, Tallinnas rohkem, mujal vähem. Keegi ei tulnud plakatiga tänavatele ega pakkunud tilliga või tillita lõhesaia. Samas kui europseudo ehk soolise palgalõhe nimel teevad poliitikud seda mõnuga.
Ma ei tea ühtki ametit, mille puhul Eestis makstaks sama töö eest mehele ja naisele erinevat tasu. Aga nüüd ma tean, et riik – jah, seesamune, mida need lõhega tillitajad juhivad – maksab. Sama töö eest erinevat tasu. Nüüd teame, miks juhid soovivad, et inimesed vaataksid probleemidest mööda ja elaksid end välja seal, kus neid pole.
Üha enam eristub meil kaks paralleelmaailma. Üks on sinu ja minu argipäev ja teine virutaalne reaalsus, mis mahub Exceli laste tabelisse. Kui riigieelarvesse seatakse absoluutse vaesuse 0,1% vähendamine, siis inimkeeli tähendab see, et meil peaks olema järgmisel aastal tervelt 84 absoluutses vaesuses elavat inimest vähem olema.
Eks selles segmendis ongi inimelu kaduvus keskmisest kõrgem, nii küüniliselt kui see ka ei kõla. Või mis nipiga kavatsetakse alla elatusmiinimumi elavat 84 000 inimese arvu vähendada? Seda, et tabelis olevad numbrid võiksid tähendada reaalseid inimesi, ei soovi riik endale teadvustada, sest siis poleks neil ju tunnet, et nad teevad kõike õigesti ja sellepärast ongi neil õigus võimu enda käes hoida.


authors:
Teet Malsroos
Tõesti Nõme
Prille Tänapäeval Määrab Optometrist

title: Seisukoht | Haigena EMOsse

maintext:
Haigekassast ja selle üüratust miinusest on räägitud söögi alla ja söögi peale. Samas on tegemist igati õigustatud teemaga, sest arstiabi on aeg-ajalt meil kõigil vaja. Tõtt öelda olen loobunud arsti juures käimisest, sest vastuvõtuks aja saamine tundub lootusetu. Olen korduvalt helistanud kuu esimesel päeval, nagu palutud. Olen pannud ka äratuskella, et olla enne registratuuri avamisaega üleval ja õigel ajal jaole saada. Liinid on aga pidevalt kinni ja kui lõpuks õnnestub registratuuri tabada, olen alati saanud vastuse: „Haigekassa ajad on otsas.“
„Jess! Jälle!“ mõtlen endamisi ja jään ootama järgmist korda, et uuele katsele minna. Nii käisingi viimane kord nahaarsti juures ja maksin visiidi eest 50 eurot. Tundsin rõõmu, et uuringuid vaja teha ei olnud, aga kui oleks olnud vaja, küll siis oleks leidnud ka võimaluse maksta. Ega muud üle poleks jäänud. Silmaarsti juures ei ole ma käinud ei tea mis ajast. Miinuse muutusest saan aru siis, kui vanad prillid nõrgaks jäävad ja lähen uusi tellima. No ja hambaarst on tasuline nii ehk naa.
Kord aastas vaevlen nädal-kaks kodus teki all, sest surm on silme eest. Joon üüratustes kogustes teed, konsulteerin apteekriga ja katsun ellu jääda.
Pahameel selle üle, et perearsti vastuvõtu ooteajad veelgi pikenevad ja seetõttu suundub tõenäoliselt veel rohkem inimesi EMOsse, on paratamatu. Olen isegi laupäevasel päeval nohu ja köhaga seal istunud. Miks? Sest ma ei suutnud ennast enam ise ravida ja arsti aega ma töönädala sees ei saanud. Pärast paaritunnist ootamist sain ma aga minna apteeki, osta vajalikud rohud ja mõne päeva pärast tundsin ennast juba paremini. Aga mida ma siis tegema oleks pidanud?


authors:
Kuvatõmmis Videost
Youtube
Go Veber

description: Järgmisel laupäeval ehk 5. novembril leiab Tallinna Kultuurikatlas aset Baltimaade suurim veganifestival. Selle tarvis on välja antud ka videoklipp, kus muuhulgas näitab oma supervormi "Selgeltnägijate tuleproovi" saatejuht ning veganielustiili järgija Jesper Veber.

title: "Selgeltnägijate tuleproovi" saatejuht Jesper Veber näitab taimetoidumessi videoklipis oma vägevat vormi


description: Velez-Malaga linnas Lõuna-Hispaanias toimus eile kella kaheksa paiku õhtul plahvatus ühes restoranis, mille tagajärjel sai vigastada 77 inimest, kirjutavad BBC ja Daily Mail.

title: VIDEO JA FOTOD | Hispaanias sai plahvatuses viga 77 inimest


authors:
Alar Truu
Ei Mina Usu

title: Igor Gräzin | Palju õnne, president Kersti!

maintext:
Ent positiivse kaasnähtusena tõstis toimunu fookusesse 14 aastat vana küsimuse – milleks meile president? Sest nad kõik rääkisid poliitilistest ideoloogiatest, erakondlikest maailmavaadetest, ühtede või teiste huvigruppide ja Eesti rahva üksikute osade eelistustest ja tahtmistest. Selles mõttes tähendas Kaljulaidi tulemine miskit põhimõtteliselt uut. Tal oli võimalus näidata, et ta on eelmistest kandidaatidest potentsiaalse riigipeana oluliselt üle ja ta kasutas selle võimaluse ära. Parandagem väärarusaam: Kaljulaid on hästi tuntud kõigile, keda huvitas tänapäevane poliitiline filosoofia ja praeguse Eesti elu mõtestamine ning seda juba palju aastaid. Ainus intriig oli see, kas ta suudab oma vaateid ja isikut uues olukorras esitada. Suutis. Toetan siinkohal ühte presidendi soovitust: palun lugege ka pikki artikleid! Nende autoritest saavad sageli riigijuhid, nagu ka näiteks Churchill.
Mõistagi me ei tea, milline saab olema Kersti Kaljulaidi (NB! – mitte Kaljulaiu) aeg presidendina ja tema selles ametis. Aga üks on selge: ilveslik tilulilu (musitamised, kõhnumised, nätsutamised, tritsutamised, haigutamised jne) saab läbi. Kadrioru loss taasomandab riikliku väärikuse. Ja lennukas idee okastraadi tõmbamisest lossi ümber enam ei elustu.
Eelmised kandidaadid võistlesid selle selgitamisel, kellel on märkmikus rohkem Euroopa riigipeade ja muude ülemuste telefoninumbreid. Nende omi, kellele saaks soovi ja vajaduse korral isiklikult ja otse helistada. Ei tea – milleks? Niipalju austust teiste riigipeade vastu peaks olema, et neid isiklikes asjades mitte tülitada ning riigiasju isikliku tutvuse kaudu ei aeta.
Uue Eesti presidendi kontseptsioon võiks kõlada Tiit Matsulevitši sõnadega: „Eesti riik ei susserda!“
Eesti riigipeal pole vaja haarata kellelgi nööbist ja Eesti huve ning muresid nurga taga ära sosistada. Mis tähendab, muide, et Saksamaa liidukantsler ei ole meile ka „Kuule, Angela“, vaid – „Frau Merkel“. Poliitilisel areenil, mis rajaneb suveräniteedil käitub Eesti – riigina. Soliidselt. Ja teda ei viida seisundisse, kus lootuseks on ühe-kahe inimese omavahelised sosinad.
President ei luba teha liiga
Presidendil ei saa ega tohi olla poliitilist programmi, aga tal on seisukohad ja tähtsaimana kõlas: kellelegi ei tohi liiga teha. ERMi eksponaat Neitsi Maarja jalaga tagumiseks on amoraalne mitte ainult sellepärast, et tegemist on pühaduse teotusega (millest muuseum ei saanudki aru!), vaid ka sellepärast, et liiga ei tohi teha üldse mitte kellelegi – ei Jeesusele ega ühelegi inimesele. Ainuüksi see võinuks olla presidendiprogramm, kui see olnuks võimalik. Kusjuures – pangem tähele – eelnevatel presidendivalimise etappidel ei kõlanud see mõte isegi tasakesi: sest erakondlike kandidaatide jaoks teda õieti ei saanudki olla. Las ma ent kordan: kellelegi ei tohi liiga teha!
Oma peaga Euroopas
Meie presidendiralli ajal toimus Bratislavas „pisarates kohtumine“, millel ELi riigipead istusid isekeskis koos –lelu katkiteinud lapse nutuste nägudega. Ähmaselt tundus kainemates silmades tärkavat mõte: me ise tegime selle katki ja võiks mõtlema hakata, kas seda mänguasja saab veel parandada ja kuidas.
Sellel taustal ütles Eesti uus president välja arusaadava ja juriidiliselt ainuvõimaliku mõtte. Euroopa Liit tegelgu asjadega, millega ta võib-olla hakkama saab ja meie kuulame teda niipalju ja sel määral, kui mõistlik. Kui on vaja põgenikke vastu võtta, siis vaid niipalju, kui tõesti kokku lepitud. Kui peame kaasa lohisema ebaausa põllumajanduspoliitikaga, siis püüame selle teha ausamaks; ja ma loodan, et Eesti ei hakka matma lõputult raha ESM-idesse, EFSF-idesse ja muudesse sellistesse afääridesse, mis on juba olemuselt mittetoimivad.
Olla seal, kus julgeolek on ohus; seal, kus vabadust piiratakse ja seal, kus tehakse ülekohut nõrgemale – see näikse olevat uue presidendi enesele sõnastatud sotsiaalse missiooni olemus. Humanistlikult hooliv (kedagi ei jäeta maha!), alalhoidlikult konservatiivne ja lennukalt majandusliberaalne.


authors:
Ülo Josing
Err

title: Mart Normet loobub ETV meelelahutustoimetuse juhi ametikohast ja jätkab Eesti Lauluga

maintext:
ETV meelelahutustoimetuse juht Mart Normet loobub alates 1. novembrist senisest ametikohast ning jätkab Eesti Laulu produtsendina. Samuti teeb Normet ETV aastalõpuprogrammi paar põnevat saateprojekti.
"Eesti Laul on kasvanud nii suureks, et see vajab tegelikult täit tähelepanu, eriti uue aasta esimestel kuudel. Teine põhjus, miks ma senisest ametist loobun, on see, et kui inimene on kaheksa aastat ühe koha peal olnud, siis tekib paratamatult küsimus mugavustsooni osas - kas see on käes või kohe saabumas. Kõigile on parem, kui inimene tunneb ise ära, et on õige aeg edasi liikuda. Minu jaoks on täna edasi liikumine see, kui saan keskenduda konkreetsetele projektidele ning rohkem just loomingulisele tööle," ütleb Mart Normet.
Kes asub Mart Normeti asemel ETV meelelahutustoimetust juhtima, selgub novembri jooksul.


authors: Afp Scanpix

description: ÜRO diplomaatide sõnul eelistatakse ÜRO järgmise peasekretäri ametikohale Portugali endist eksministrit ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti endist juhti Antonio Guterrest.

title: ÜRO uueks peasekretäriks saab tõenäoliselt Antonio Guterres


description: Eesti jalgpallikoondise kodused MM-valikmängud Gibraltari ja Kreekaga on fännide huulile tõstatanud lisaks sportlikele nüanssidele küsimuse, mille pagana pärast pidi nii reedene kui tänane matš algama kell 21.45?

title: Mille pagana pärast algavad jalgpallikoondise valikmängud nii hilja õhtul?

maintext:
Jalgpalliliidu infojuht Mihkel Uiboleht sõnas Õhtulehele, et kui nemad saaksid ise kellaaja dikteerida, algaks kohtumine Kreekaga kell 19. See olevat liidu hinnangul optimaalne aeg, mida tihtipeale ka maavõistluste puhul rakendatud. „Kahtlemata teeb hiline algus väljastpoolt Tallinnat tulejatele mängudel käimise raskeks, eriti, kui järgmine päev on tööpäev. See on selge, aga kahjuks ei sõltu aeg meist,“ lausus Uiboleht.
Ta lisas, et Eesti jalgpalliliit on teema UEFAs tõstatanud, kuid selle valiktsükli kalender on paigas ega muutu kohe kindlasti. See tähendab, et tulenevalt nädalapäevast algavad ka kodumängud Belgia (09.06.17) ning Bosnia ja Hertsegoviinaga (10.10.17) kell 21.45. Ainult Küprost võõrustame pühapäeval (03.09.17), mistap algab too kohtumine kell 19.
„Kindlasti see kontseptsioon aegade jooksul areneb ja muutub. UEFA peab otsuse tegemisel vaatama suurt pilti ja leidma tasakaalu,“ lausus Uiboleht, kes leiab eelmisest valiktsüklist käivitunud vutinädala kontseptsioonil ka plusse.
„Mängud on telepubliku jaoks atraktiivsel ajal, mis tähendab, et reaalselt saab mängudest osa rohkem inimesi, mis on jalgpalli silmapaistmise mõttes oluline aspekt. Lisaks jõuavad kõikide Eesti kohtumiste tipphetked paketi ühe osana telekanalitesse üle maailma.“
Kuivõrd palju inimesi ebasoodsa kellaaja tõttu näiteks täna õhtul Lilleküla tulemata jätab, ei oska jalgpalliliit kuidagi ennustada. Küll aga toob Uiboleht välja kevadel tehtud avaliku arvamuse uuringu tulemuse, miks inimesed koondisemängudeks staadionile ei jõua.


description: Internetiavarustes kogub ühe enam kuulsust Crystal Palace´i meeskonna pallipoiss Kwadwo Baah, kes oma lemmikute hüvanguks kohtumises West Ham´i vastu appi tuli.

title: VIDEO | TAIBUKAS NOORMEES: Premier League´i klubi pallipoiss ei lasknud vastasmeeskonnal aega viita


description: 4. jaanuaril 2008. aastal Austrias Innsbrucki ülikoolikliinikus lõppes kuue nädala vanusele Nadinale tehtud songaoperatsioon tragöödiaga.

title: Kliinik maksab valurahaks 687 000 eurot


description: Rahvusvaheline Olümpiakomitee teatas, et 2012. aasta Londoni olümpiamängudel võetud dopinguproovide järeltestimise tulemusel on diskvalifitseeritud kaheksa sportlast, kellest neli võitsid medali, mis tuleb nüüd loovutada.

title: USKUMATU! ROK võttis järeltestimise tõttu ühelt riigilt korraga kolm olümpiakulda ära!


title: Lauljatar sundis oma meest vasektoomiat tegema

maintext:
USA lauljatar Kelly Clarkson tunnistas hiljutises intervjuus, et temal ja ta abikaasal Brandon Blackstockil pole enam võimalik lapsi saada.
Teist last oodates andis Kelly oma mehele käsu lasta end steriliseerida, sest mõlemad rasedused olid väga rasked. “Sa lähed vasektoomiasse. Minuga ei tohi enam kunagi midagi sellist juhtuda,” olid 34aastase staari sõnad abikaasale, kel on ka varasemast kaks last.
Lauljatar annab mõista, et on nüüdseks ka ise steriliseeritud. “Ütlesin opilaual, kõht lõhki, oma arstile sõna otseses mõttes: “Kui ma uuesti rasedaks jään, siis te veel saate!”” vahendab ajakiri People.


authors:
Müüjad On Eestlased Ja Venelased
Küll Need

description: 25. oktoobri õhtul pidasid G4S turvatöötajad ühes Tallinnas kaubanduskeskuses kinni kaks Läti kodakondsusega meest, kes üritasid varastada 1185 euro väärtuses brändirõivaid.

title: Lätlased üritasid Tallinna kaubanduskeskusest varastada üle tuhande euro väärtuses riideid


title: Peugeot Traveller: täiesti ebaprantslaslikult praktiline, aga väga mugav teekaaslane

maintext:
Peugeot Traveller ja selle sõsarad, Toyota Proace Verso ning Citroën Space Tourer on kahtlemata tänavuse autoaasta suurüllatajad. Mõttetu on rõhutada, et tegu on kaubiku põhjale ehitatud sõidukiga: ainus, mida korralike tööloomadega jagatakse, on EMP2 platvorm. Traveller & Ko on väikebussid, mis mõeldud reisijaid maksimaalselt mugavalt ja turvaliselt sihtpunkti liigutama ning tavapäraste kaubikutega ei ole neil tõesti midagi ühist.
Tegime tippvarustuses Peugeot’ Travelleri 8-kohalise väikebussiga pikema proovisõiduringi Eestis ja Lätis, proovisime ära kiiremad maanteelõigud ja seiklesime pisut rannaääres looklevatel liivateedel ja seenemetsas. Viiest reisisellist sai erinevatel asjaoludel kolm – kaks suurt, üks tirtsakas – ning kui midagi kahetseda, siis seda, et me Lätis majutusega üle pingutasime; vabalt oleks võinud kolmekesi mõnusa öö veeta Travelleris, tähistaevast nautides.
Samas, mis seal’s ikka, nüüd oskame kõigile näidata teed toredasse mõisaöömajja Lätis ning nimetada Riia vanalinnas nime poolest nooblit butiikhotelli, kuhu kellelgi minna ei soovitaks. Riia maine päästis paarisaja meetri kaugusel asunud pitsakohvik, kus sõime tõenäoliselt ühe oma senise elu parimatest lahtistest pirukatest. Ja milline rõõm oli hommikul viletsast numbritoast Travelleri suurepärasesse salongi siseneda!
Millega Traveller kohe pahviks lööb, mida arvata panipaikadest, istmetest, ustest-luukidest, juhi töökohast, infotabloost ja sõiduomadustest, seda loe ning vaata Acceleristast.


title: "Me vaatasime Poolat Wajda pilgu läbi."

maintext:
Siitilmast lahkus Oscariga pärjatud poola filmilegend Andrzej Wajda.
Pühapäeva õhtul suri 90 aasta vanuses Poola mõjukaim kineast, üle 40 mängufilmi režissöör Andrzej Wajda. "Me kõik põlvneme Wajdast. Me vaatasime Poolat ja iseend tema pilgu läbi. Ja me mõistsime tänu sellele paremini. Nüüd saab meil raskem olema," ütles järelehüüdes Poola endine peaminister Donald Tusk.
60 aastat režissöörina tegutsenud Wajda paljud filmid, nende seas "Kanal" (1956), "Raudmees" (1981) ja "Katõn" (2007) lahkasid Poola tormilist sõjaaegset ja kommunistlikku ajalugu, vahendab BBC News. 2000. aastal anti vanameistrile panuse eest maailma filmikunsti arendamisse au-Oscar.
Kuid ta jätkas tööd veel kõrges vanuseski. Värskeim film "Powidoki" esilinastus alles tänavu. Lugu avangardkunstnik Władysław Strzemińskist, kelle elu sõjajärgne stalinistlik valitsus kibedaks tegi, valiti 2017. aasta võõrkeelse filmi Oscari kandidaadiks.


description: "Matrix" sai mantlipärija: "Doktor Strange’i" eriefektid võtavad silme eest kirjuks

title: Majad lõhenevad pooleks, tänavad rulluvad kokku


description: Oled lapsega avalikus kohas – näiteks kohvikus või arsti ooteruumis – ja seal läheb kauem aega, kui oskasid arvata. Mudilane muutub rahutuks. Ja ärritunuks. Väga ärritunuks. Ta vingub ja on nutu äärel ning ümbritsevad inimesed vaatavad sind noomivate pilkudega, kirjeldab Art of Manliness. Sul pole kaasas mänguasju ega raamatut ja tekib hirmus kiusatus libistada nendesse pontsakatesse pihkudesse oma nutitelefon. Aga see ei ole mõistlik lahendus. Proovi pigem mõnd järgnevat 9 mängust oma lapse meele lahutamiseks.

title: ISADUSE KUNST: kuidas lahutada mudilase meelt (ilma nutitelefonita)

maintext:
1. Mis laul see on?
Oled lapsega avalikus kohas – näiteks kohvikus või arsti ooteruumis – ja seal läheb kauem aega, kui oskasid arvata. Mudilane muutub rahutuks. Ja ärritunuks. Väga ärritunuks. Ta vingub ja on nutu äärel ning ümbritsevad inimesed vaatavad sind noomivate pilkudega, kirjeldab Art of Manliness . Sul pole kaasas mänguasju ega raamatut ja tekib hirmus kiusatus libistada nendesse pontsakatesse pihkudesse oma nutitelefon. Aga see ei ole mõistlik lahendus. Proovi pigem mõnd järgnevat 9 mängust oma lapse meele lahutamiseks.
See on hea mäng just söögikohas mängimiseks. Võta mõned esemed – näiteks kahvel, lusikas ja suhkrupakk – ja lase lapsel neid hoolikalt vaadata. Nüüd kata esemed salvrätikuga ja libista selle alt üks ese nii ära, et laps seda ei näe, Nüüd tõsta salvrätt üles ja küsi, mis on puudu.
3. Kes ma olen?
Vali üks loom ja lase lapsel küsida küsimusi, et seda ära arvata. Näiteks: kas sa möirgad? Kas sa oled karvane? Kas sa elad soojal maal?
4. Puuduta midagi, mis on ...
Lase lapsel puudutada kindlat värvi asju. Kas sa saad puudutada midagi, mis on punane? Kas sa saad puudutada midagi, mis on sinine? Puudutada võib ükskõik mida, milleni laps ulatub: laud, tema riided, sinu riided jne. Kui olete kuskil, kus laps saab ringi liikuda ilma teisi inimesi segamata, siis võib ta puudutamiseks ka kaugemale minna.
5. Kujujaht.
Küsi lapselt, kas ta näeb ümbritsevas keskkonnas midagi kindlakujulist. Mida sa näed, mis on ring? Mida sa näed, mis on kolmnurk?
6. Ma näen midagi ...
Klassikaline meelelahutus veidi vanematele lastele. Vali mingi objekt, mida nii sina kui laps näete ja ütle: ma näen midagi ja see algab A-ga. Objekte võib ka kirjeldada: ma näen midagi ja see on ümmargune.
7. Mis on teistmoodi?
Selleks mänguks on vaja paberit ja pliiatsit. Jaota paber sektoriteks. Kolme ruutu joonista samasugune kujund/pilt/muster. Neljandasse aga midagi erinevat. Näiteks koer kolme ruutu ja kass neljandasse või kolmnurk kolme ja ruut neljandasse. Lase lapsel osutada sektorile, mis on teistsugune. Kui laps on juba suurem ja taibukam, siis tee mängu keerukamaks. Näiteks joonista kolme ruutu 5 ringi ja neljandasse 6 ringi. Või proovi erinevaid mustreid: näiteks XXOOXX kolme ruutu ja XXOXX neljandasse.
8. Lihtsad mõistatused.
Mõtle lapsel lahendamiseks välja lihtsaid mõistatusi. Näiteks: mul on neli jalga ja seljas kohev valge vill – kes ma olen? Või: ma olen ringikujuline, mul on kaks kätte ja ümberringi numbrid – mis ma olen?
9. Käes peidus.


title: Sellepärast kaaludki sa hommikul mitu kilo vähem kui õhtul!

maintext:
Kas sinulgi on nii, et hommikul kaalule astudes vaatab vastu täitsa tore number ja õhtuks on see number mitme kilo võrra kosunud? Kohe selgitame, miks see nii on!
Kuigi õhtul mitme kilo võrra suuremat kaalunumbrit vaadates võib tekkida totaalne masendus, siis ei tasu arvata, et oledki päriselt päeva jooksul paksemaks läinud, kirjutab Women's Health Magazine.
Põhjus, miks hommikuti on kaal mõnevõrra madalam peitub hoopis selles, et hommikuks on keha veidi dehüdreeritud ning ka väga väike dehüdreeritus võib kaalunumbrit küllaltki palju mõjutada. Kui tahta hommikul näha realistlikumat numbrit, tasub õhtul, enne magama minemist, vett juua.
Lisaks dehüdreeritusele võib hommikune väiksem kaalunumber olla tingitud ka sellest, et keha on lihtsalt eelmisel päeval sissesöödud kaloreid öö jooksul ära kulutanud. Kaloreid nimelt kulutavad näiteks ka hingamine ja keha temperatuuri hoidmine.
Tegelikult ei olegi päeva jooksul ideaalselt aega, mil ennast kaaluda. Eksperdid soovitavad lihtsalt leida üks konkreetne aeg päeva jooksul ja alati sel ajal kaaluda. Nii saab kaalutõusust või -langusest kõige õigema pildi. Kindlasti ei tasu aga kaaluda ennast pärast õhtusööki, sest siis on kaalunumber päeva kõige kõrgem.


title: Trumpil jälle jama kaelas! Tema lipsud on valmistatud Hiina tehases, kus töötajatel on väga halvad tingimused!

maintext:
See, et Donald Trumpi rõivabrändi lipsud on valmistatud Hiinas, pole kellelegi mingi saladus. Nüüd selgus, et töötingimused on seal kõike muud kui inimlikud.
Lisaks sellele, et hiljutisel presidendikandidaatide debatil sai Trumpist vaat, et rohkem tähelepanu tema häirivalt pikk lips, on nüüd selgunud, et Trumpi lipsude tegijatele ei ole isegi korralikke töötingimusi tagatud, kirjutab Racked.
Nimelt kuulub Trumpile omanimeline rõivabränd, mis valmistab muu hulgas lipsusid. Lipse valmistatakse teadaolevalt Hiinas, kuid tehase asukoht on seni olnud suur saladus, mida keegi lahendada ei oska. Nüüd on aga välja uuritud, et tegemist on Zhejiang'i provintsis asuva väikese Shengzhou linnaga. Teadaolevalt on toodetakse just seal vähemalt pool terve maailma lipsudest.


description: Töid, mida tasuks majas ja aias enne talve tulekut ära teha, on päris palju, seepärast on arukas nendega aegsasti algust teha – talv tuleb ju alati ootamatult.

title: Säti kodumaja talvekorda enne külmade tulekut


title: Hunteri kummikud hoiavad juba 160 aastat varbaid kuivana

maintext:
Kummikutel ja kummikutel on vahe. Ühed on kummikud, mis tõmmatakse jalga põllule minnes ja teised on Hunteri kummikud. Just viimased on need, mis moemaiad sügise saabudes kogu maailmas jalga tõmbavad.
Hunteri kummikud on ühed maailma kuulsamad ja kuigi peened disainimajad on viimasel ajal hakanud samuti luksuskummikuid tootma, siis Hunterite vastu ei saa mitte miski.
Hunterite lugu algab juba 1856. aastal, kui Ameerika ettevõtja Henrly Lee Norris maandus Šotimaal ja rajas North British Rubber Company, mis hiljem sai tuntuks kui Hunter. Ettevõte tootis vastupidavast kummist saapaid ja muid esemeid.
Kui esialgu töötas ettevõttes kõigest neli inimest, siis 1870ndate keskpaigaks oli töötajate arv kasvanud 600 inimeseni.


title: Juhtkiri | Erivajadusega õpilane tahab tegelemist

maintext:
Kahtlemata on šokeeriv, kui õpilane läheb koolis õpetajale kallale või kui lasteaiaõpetaja teibib rühma rahurikkuja karistuseks kinni. Sama oluline on mõista ka kaasõpilaste ja nende vanemate muret, et märatseja ei muutuks ohtlikuks tervele koolile. Nii koolis kui lasteaias juhtunu on aga millegi tulemus. Seega tuleb esmalt välja selgitada põhjused, miks oleme sellise olukorrani jõudnud.
Kasvatusteadlane Tiiu Kuurme näeb ühe põhjusena vastuolu, mille on tekitanud riiklikud reformid. Lasteaiarühma suurus on kerkinud 20lt lapselt 24ni. Samal ajal on rühmas kahe õpetaja ja ühe õpetaja abi asemel tööl üks õpetaja ja kaks abi. Seda kõike olukorras, kus raskestikasvatatavate laste hulk on hüppeliselt kasvanud.
Kokkuhoid laste arvelt on üks osa õhukese riigi ideoloogiast. Kuid igasugusel kokkuhoiul on oma hind. Antud juhul on viimase piirini viidud lasteaiakasvataja, kes talle kaela langenud lisakohustuste tõttu ei pruugi enam leida mõistlikku viisi, kuidas ootamatust olukorrast välja tulla. Samamoodi ei pruugi kogunenud pingetele muud väljapääsu leida kooliõpilane, kui õpetajale kallale minnes.


title: TEE ISE: relaka hoidja

maintext:
Iga mees teab, kui praktiline tööriist on ketaslõikur ehk nurklihvija ehk nurgalõikur, maakeeli rellakas, rällakas või relakas. Sest see masin on suhteliselt odav ja samas väga mitmekülgne. Aga iga mees, kel pole just kirurgi täpsust, teab ka seda, et kõige paremini aitab see tööriist robustsemate tööde puhul, sest võimas mootor ei ole kahe väriseva käekese vahel just maailma kõige stabiilsem.
Paoson Wood Workingi YouTube'i kanalil on näidatud, kuidas relaka kenasti laua külge saab fikseerida, pannes selleks kokku lihtsa puust hoidja. Üldpõhimõte on lihtne: alusplaadi külge kinnitatakse püstine kaarja süvendiga lauake, mis vastab relaka kumerusele. Ja ketaslõikur ise fikseeritakse läbi laua puuritud augu kaudu poldiga, kasutades lõikuri enda käepideme keeret. Kogu konstruktsioon kinnitub töölaua külge pitskruvi(de)ga.
Niimoodi saab ketaslõikurit kasutada igati stabiilse teritaja, lihvija ja käiana.
Muidugi ei maksa unustada ohutust ja ettevaatlikkust. Kui ise askeldada selle tööriista ketta juures, siis tuleb arvestada, et see teeb umbes 11 000 pööret minutis ja ketta irdumine võib lõppeda väga hullusti – eriti kui oled relekal otse ees, mitte taga nagu tavaliselt. Samas: täiesti ohutu pole ka ükski teine elektriline tööriist.


title: Ajaleht: ISISe liider Abu Bakr al-Baghdadi sõi mürgitatud toitu ning viibib eluohtlikus seisundis

maintext:
Meediasse on jõudnud teated ISISe liidri Abu Bakr al-Baghdadi äärmiselt halvast tervislikust seisundist. Väidetavalt serveeriti nii talle kui tema kolmele kaaskondlasele mürgitatud toitu.
Terrorirühmitus on käivitanud otsingud süüdlase leidmiseks, vahendas Daily Mail Iraagi uudisteagentuuri WAA .
Ajaleht meenutab, et käesoleval aastal ringlesid ajakirjanduses uudised, milles tetati, et Abu Bakr al-Baghdadi on hukkunud USA õhurünnakutes. Paraku osutusid need ekslikeks.
Baghdadi, kelle kodanikunimi on Ibrahim Awad Ibrahim, on sündinud 1971. aastal Samarras. Arvatakse, et ta oli pühasõdalane juba Saddam Husseini valitsusajal.


title: Prints William lõi Rod Stewarti rüütliks

maintext:
Rokilegend Rod Stewart, kelle prints William teisipäeval rüütliks lõi ja kes on nüüd ametlikult Sir Roderick, on enda sõnul seitsmendas taevas. “Oleks mu ema-isa ometi kohal olnud!”
Stewartit saatsid Buckinghami palees tema kaunis noor kaasa Penny Lancaster ning nooremad lapsed Alastair ja Aiden. Pärast kombetalitust avanes staaril võimalus printsiga veidi juttu ajada. “Me rääkisime muusikast ja ta ütles: “Nii tore, et te ikka veel rokite,”” kirjeldas Stewart vestlust. “Ja mina vastasin: “Mis mul üle jääb – mul on kaheksa last!””
Rodi sõnul õnnitles prints teda pika karjääri puhul. “Ütlesin, et see teeb mind väga õnnelikuks. Ma lihtsalt oleksin tahtnud, et mu ema-isa oleksid kohal olnud ja seda näinud.” Õhtul kohtus Stewart vastuvõtul ka kuninganna Elizabeth II enesega.


authors:
Jörgen Norkroos
Youtube

description: Modern Talking ehk Thomas Anders ja Dieter Bohlen hullutasid mehi ja naisi kaheksa- ja üheksakümnendatel, ent legendaarse duo hitt taaselustati täna õhtul taas.

title: FOTOD JA VIDEO | MODERN TALKING ON TAGASI: Andrus Vaarik taaselustas legendaarse Dieter Bohleni


authors: Panthermedia Scanpix

title: Miks naised pärast seksi nutma kipuvad?

maintext:
See, kui naisele kipuvad pärast igati nauditavat vahekorda pisarad silma, pole sugugi ebatavaline – tervelt 46% naisi kinnitas hiljutises uuringus, et on kogenud vahekorrajärgset meeleolulangust. Meeleolu langus pärast kirglikku ja nauditavat vahekorda pole naistel teos mitte ebatavaline, kirjutab Medical Daily.. Hiljutine uuring nendib, et seda põhjustavad muutused naiste hormoonides. Teadlased palusid 230 uuringus osalenud naisel vahetult pärast seksi kirja panna kogetud tunded ehk naised pidid üles kirjutama, kui nad tundsid ärevust, agressiivsust, kurbust, masendust, melanhooliat ja soovi nutta.
Leiti, et tervelt 46 protsenti vastanutest oli kogenud vahekorrajärgset kurbust vähemalt ühe korra, 5 protsenti väitsid, et on kogenud meeleolulangust mitmel korral viimase kuu jooksul.
Õnneks ei täheldanud naised, et selline kurbus kuidagi nende lähedussuhteid oleksid ohustanud.


title: VIDEO JA FOTOD | "Viimase võmmi" Mikk Kotkas tuuseldab komöödiatähti

maintext:
"Suure komöödiaõhtu" naljategelasi ootab täna ees pööreterohke ülekuulamine, mida hakkab läbi viima legendaarne uurija Mikk Kotkas isiklikult.
Kas Vladimir Puhh on ikka nii sõbralik nagu ta näida püüab? Kuhu kadus Ruhnu karu? Milline on dr Halpaneni karjääri suurim prohmakas? Kas hüpnoosi all selgub Kaupo-Peebu tõeline pale?


authors:
Sel Juhul
Nokk Kinni
Saba Lahti
Herbert Von Kaerajan

title: Korduvad roolijoodikud saavad karmimalt karistada

maintext:
Justiitsministeerium saadab täna valitsusse eelnõu, millega karmistatakse karistusi korduva joobes juhtimise eest. Samuti on plaanis kasutada mitmeid muid mõjutusvahendeid joobes juhtimise vähendamiseks. Justiitsminister Urmas Reinsalu sõnul on riigi kohustus tagada oma kodanike turvalisus, sealhulgas liikluses. „Joobes sõidukijuhid ohustavad seda turvatunnet, kuna nende põhjustatud õnnetused on tihti väga raskete tagajärgedega. On teatud hulk inimesi, kes ei hooli korduvatest karistustest ja jätkavad purjus peaga sõitmist sellele vaatamata,“ rääkis ta. „Riik peab probleemiga süvitsi tegelema ja justiitsministeerium on välja töötanud muudatused korduvate rikkujate korralekutsumiseks. Näiteks, kui juht tekitab inimesele ettevaatamatusest raske tervisekahjustuse või surma seoses sellega, et ta istus rooli kriminaalses joobes, on talle tulevikus võimalik mõista karmim karistus. Samuti on karmim karistus ette nähtud korduva kriminaalses joobes sõidukijuhtimise eest ning sellise korduva rikkumise eest oleks edaspidi kohustuslik ka osaline reaalne vangistus. Kolmandaks näeks seadus tulevikus ette kohustusliku juhtimisõiguse äravõtmise korduvalt kriminaalses joobes sõidukijuhtimise korral,“ selgitas justiitsminister.
Karistuste karmistamise kõrval tehakse ettevalmistusi ka selleks, et igale joobes juhile leida just selline mõjutusvahendite komplekt, mis aitaks uusi rikkumisi ennetada. See tähendab, et oluline on selliseid inimesi toetada ka selles osas, mis puudutab alkoholiga piiri pidamist ja sõltuvusest vabanemist, milleks plaanitakse tihedamat koostööd tervishoiusüsteemi asutustega ning tahetakse muuta praktikat ka vangistuse ja kriminaalhoolduse täideviimisel.
„Mõistlik on ka see, et esmakordsetele rikkujatele luuakse võimalus väärtegudele põhi- või lisakaristusena kohaldatud juhtimisõiguse äravõtmisest tingimisi vabanemiseks ja juhtimisõiguse teatud tingimustel säilitamiseks, et motiveerida neid tulevikus enam purjus peaga rooli mitte istuma. Seda juhul, kui süüdlane on nõus läbima vastava sotsiaalprogrammi või minema ravile,“ tõi Reinsalu välja. Edaspidi nähakse ette kriminaalvastutus selle eest, kui sõidukijuht tarbib liiklusõnnetuse järgselt alkoholi, narkootilist või psühhotroopset ainet või põgeneb sündmuskohalt. Seda paragrahvi kohaldatakse vaid siis, kui tegemist oli raskete tagajärgedega liiklusõnnetusega – s.t keegi sai raskelt viga või hukkus. „Muudatuse eesmärk on vältida neid olukordi, mil isik joobe tuvastamise ja karmi karistuse hirmus sündmuskohalt põgeneb, jättes kannatanu abita,“ selgitas minister. Samuti kehtestatakse kaassõitja väärtushinnanguid oluliselt muutev lähenemine joobeseisundis juhiga sõitmisest hoidumiseks. Tegemist ei ole keelu- või käsuga ja selle eesmärk ei ole karistamine, vaid liikluskasvatuse olulise parandamise vajaduse teadvustamine. Joobes juhi osalusel toimunud õnnetustes hukkus 2015. aastal 14 inimest ehk viiendik kõigist hukkunutest. Samas võib üks joobes juhi põhjustatud liiklusõnnetus põhjustada korraga nelja inimese hukkumise, nagu juhtus 2013. aastal Haapsalu lähedal või 2015. aasta augustis Tartumaal. Eestis tabatakse aastas ligi kolm tuhat kriminaalses joobes sõidukijuhti ja lisaks samapalju juhte, kelle joove jääb alla kuriteo piiri (1,5 promilli). Tõsiasi on see, et politsei teostatava järelevalve käigus suudetakse siiski tabada vaid väike osa rikkujatest.


authors:
Seinäjoki Jk
Stanislav Moshkov

description: Eesti jalgpallikoondise ja Seinäjoki JK esiväravavahil Mihkel Aksalul on tänasest alates kogu komplekt Soome meistrivõistluste medaleid, sest tunamullusele hõbedale ja mullusele kullale lisandus tänavu pronks.

title: ÕL HELSINGIS | Aksalu võitis Soomes täiuslikust kollektsioonist puudu olnud medali


title: GALERII | Vägevas hoos Messi päästis Barcelonale viimasel hetkel võidu

maintext:
FC Barcelona pääses koduliigas kerge ehmatusega, kui suutis alles viimasel hetkel alistada tabeli keskmiku Valencia 3:2. Barcelona kangelaseks kerkis taas ei keegi muu kui Lionel Messi, kes on löönud Kataloonia klubi eest viimases kuues kohtumises juba 14 väravat!
Messi viis Barcelona 22. minutil juhtima, kuid Valencia oli puhkepausilt tulles suuremas hoos ning 56. minutiks oli seis juba 1:2. Kuus minutit hiljem tõi tabloole viigi Luis Suarez ning äsja La Liga Kuldse saapa teeninud uruguailane mängis suurt rolli ka Barcelona viimases väravas - kohtumise üleminutitel tõmmati ta trahvikastis maha ning Barcelona teenis penalti.
Messil selle realiseerimisega raskusi polnud ning nõnda tõusis Barcelona kuue võidu ja ühe viigiga teenitud 19 punktiga ajutiseks liidriks. Ühe vähem peetud mängu juures on Madridi klubidel Atleticol ja Realil 18 punkti ning Sevillal 17 silma.
Lionel Messi has been directly involved in 14 goals in his last 6 games for Barcelona.
11 goals
3 assists
Stunning form. pic.twitter.com/ijjcidORnJ


title: ISUÄRATAV KATSE | Millised aasiapärased snäkid on kõige maitsvamad, kummalisemad ja väärt proovimist?

maintext:
Õhtuleht ja Umami korraldasid katse ning maitsesid erinevaid aasiapäraseid snäkke – valikus oli nii mõndagi põnevat, kummalise välimusega ja ootamatu maitsega.
Umami sündis armastusest toidu ja põnevate maitsete vastu. See on mõeldud kõigile, kellele toit ei ole pelgalt kõhutäide, vaid võimalus kogeda midagi uut, saada elamusi ja teha head nii kehale kui vaimule.
Snäkke hindasid seitse inimest seitsmepallisüsteemis, mis tähendab, et suurim võimalik punktide arv oli 49. Iga hinnet sai igaüks anda vaid korra. Allpool on välja toodud hindajate kommentaarid põnevatele snäkkidele.
Krevetikrõpsud – 39 punkti
Liisu: "Krevetisõbrale on see suurepärane krõps! Mõnusalt mahe krevetimaitse – ei domineeri, aga on olemas."
Sander: "Kõige paremad! Uus lemmik!"
Rachel: "Krevetimaitse pole liiga tugev, nii et see sobib ka neile, kes ei ole suured krevetifännid."
Tiit: "Mulle kui krevetisõbrale meeldiks, kui maitse oleks tugevam."
Jürgen: "Meenutab natuke maisikepikesi."
Maria: "Ostaks – maitses hästi."
Evelin: "Tunda on huvitavat magusat kõrvalmaitset."
Maria: "Kõik maitsed on tasakaalus. Imeline."
(Tiina Kõrtsini)
Läätsetšipsid tšilliga – 37 punkti
Liisu: "Mulle meeldib, et need ei ole nagu klassikalised kartulikrõpsud. Need on hea maheda maitsega."
Sander: "Ülihead. Meenutavad lapsepõlvelemmikuid Viguri krõpse. Absoluutne lemmik sellest valikust!"
Tiit: "Maitse tuletab meelde peekonikrõpsu Ossu."
Rachel: "Tšillit on tunda ja minu jaoks täpselt piisavalt."
Jürgen: "Mõnusalt tšillised soolase maitsega."
Evelin: "Sobib nii vürtside armastajale kui ka sellele, kes vürtsi pelgab."
(Tiina Kõrtsini)
Pocky küpsisepulgad mustikaga – 36 punkti
Liisu: "Huvitav, kas need on päris mustikad? Maitselt isegi tunduvad olevat."
Sander: "Täiesti mustikas! Nagu sööks mustikaküpsist. Pole paha!"
Rachel: "Minu meelest sobiks seda süüa jogurtiga."
Tiit: "Maheda maitsega."
Jürgen: "Ma arvan, et see meeldiks hästi lastele."
Maria: "Huvitav, aga natuke liiga vürtsikas."
Evelin: "Imeline maius."
(Tiina Kõrtsini)
Pocky küpsisepulgad šokolaadiga – 31 punkti
Liisu: "Millegi erilisega silma ei paista, aga kindlasti asi, mida sööksin."
Sander: "Nagu sööks šokolaadiküpsist! Pole paha!"
Rachel: "Väga maitsev. Lihtne ja magus. Sobib neile, kes ei otsi erilist eksootikat."
Maria: "Nagu tavalised šokolaadikepikesed. Ostaksin hea meelega."
Evelin: "Ilmselt meeldiks see lastele."
(Tiina Kõrtsini)
Jaapani vetika krõpsud, nori-vetikatest – 20 punkti
Liisu: "Kui esimene ehmatus üle elada, on täitsa hea."
Sander: "Maitse on parem kui lõhn."
- Maitseb nagu krõbe norileht.
Tiit: "Välimuselt pole see just eriti ilus, aga samas on huvitav. Näevad välja nagu vahvlilaastud, aga tumedat värvi."
Rachel: "Pole liiga soolane."
Evelin: "Neutraalne maitse. Loodame, et on ka tervislik."
(Tiina Kõrtsini)
Küpsised rohelise teega – 18 punkti
Liisu: "Väga huvitav maitseelamus."
Sander: "Tee tahkel kujul."
Rachel: "Need küpsised on vahva kujuga."
Tiit: "Magusad. Krõmpsuv vahvel on ümber. Rohelise tee maitse on tuntav."
Evelin: "Hea vaheldus šokolaadile."
(Tiina Kõrtsini)
Jaapani vetika krõpsud, kimchi maitsega – 15 punkti
Liisu: "Väga terav elamus. Sobib terava söögi armastajatele."
Sander: "Ikka väga tuline!"
Tiit: "Esialgu mõtlesin, et appi, ma ei taha rohkem. Aga pärast võtsin veel. Hakkab meeldima."
Evelin: "Kui ma oleksin vetikas, siis oleksin kõige maitsvam vetikas maailmas."


title: Heinz Valk: president ei tohi Euroopat silmist lasta

maintext:
Kunstnik ja poliitik Heinz Valk mõtleb hetke ja ütleb: "Kaljulaidile peaks soovima seda, et ta Euroopa suunda silmist ei laseks.
"Eesti saatus oleneb Euroopa Liidust," selgitab Valk. "Kui sealsed erimeelsused ületatakse, on ka meie tulevik kindlam. Tal peaks see kant tuttav olema ja et ta seda siis unarusse ei jätaks. See on olulisem kui siinse üksmeele leidmine, mis on ilmselt ka keerulisem. Eesti poliitikute seas üksmeele leidmine pole lihtne."


description: Paavst Franciscus külastas täna Amatrice linna, mis augusti lõpul maavärina tagajärjel rusudesse langes.

title: FOTOD | Paavst tegi üllatusvisiidi maavärinast räsitud Amatrice linna


title: Stephen Hawking: inimkonna ajalugu on lolluse ajalugu

maintext:
Kuulus füüsik Stephen Hawking on veendunud, et hoolimata oma ajaloo uurimisest teeb inimkond pidevalt samu vigu, vahendas ScienceAlert.
Hawking pidas sel kolmapäeval Cambridge´i ülikoolis loengu, mille peamiseks mõtteks oli see, et tehisintelligentsist võib saada nii parim kui halvim asi, mis inimkonnaga kunagi juhtuda on saanud. Ettekandega tähistati maineka ülikooli tulevikuintelligentsi uuringute keskuse avamist.
Teadlane rääkis sellest, et kuigi inimesed kulutavad ajaloo uurimiseks kõvasti aega ja vaeva, ei suuda me oma minevikuvigadest õppida. Seetõttu võibki tuleviku-uurimine hoopis kasulikum olla.


title: Kas Bill Clintonil on mustanahaline sohipoeg?

maintext:
30aastane Danney Williams väidab, et ta on USA ekspresidendi Bill Clintoni lihane poeg, ja anub, et Clintonid tema olemasolu tunnistaksid. Danney prostituudist ema kinnitab, et jäi käima peale just nimelt Billist. "Ta oli ainus valge mees, kes minu juures käis."
Kuuldused Bill Clintoni mustanahalisest pojast hakkasid levima õige pea pärast Danney sündi 1985. aastal, kui Clinton oli alles Arkansase kuberner. Nüüd on noormees suu avanud ja võrdleb Bill ja Hillary Clintonit orjapidajatega.
"Ma loen ajalugu. Selline käitumine oli omane orjapidajatele, kui nad mõne oma orjaga lapse said ja orjapidaja abikaasa neid istandusest minema tahtis kupatada," ütles haavunud noormees vandenõuteooriate veebiküljel InfoWars avaldatud videos. "Mis sajand meil õigupoolest ongi? Nii ei tohi."
200 dollarit põõsataguse seksi eest


description: Söömine valmistab ainult rõõmu, eriti, kui seda teha tõesti siis, kui kõht on päriselt tühi. Kuid mõnikord tekib söömistung ka siis, kui nälga ei ole. Ning see toob kaasa ülesöömise ja lõpuks ka kaalutõusu.

title: 10 igapäevast olukorda, mis panevad su õgima ka täis kõhuga


title: „Ei! Ei! Ei!“ ehk Hamiltoni tiitlilootus läks Malaisia päikese all kõrbema

maintext:
Malaisia GP järel on Nico Rosbergil F1 MM-arvestuses Lewis Hamiltoni ees 23punktiline edu. Britt oli kinni taas tiitlijahis juhtohjade haaramisest, ent mehaaniline rike sundis ta liidrikohalt katkestama.
Võidusõit Malaisia leitsakus näis kulgevat Hamiltonile ideaalset rada. Esimesena startides suutis kolmekordne maailmameister ise hädasid vältida ning Sebastian Vettel rammis esimeses kurvis Rosbergi nõnda, et sakslane tegi pirueti ja pidi end läbi autoderivi järama hakkama.
Unelmast sai õudusunenägu aga 43. ringil, kui Hamiltoni Mercedese pärast väljus erkkollane leek. „Ei! Ei! Ei!“ ahastas piloot raadiosides meeskonnale ja hoidis pikalt raja kõrval kükitades peast.
PROVISIONAL CLASSIFICATION
One of the most dramatic races of recent seasons ends with a Red Bull 1-2 at Sepang #MalaysiaGP 🇲🇾 pic.twitter.com/M1PpDyQ7OO


title: MÄÄRDUNUD KAMPSUN: juuksuris rikutud riiete eest on õigus küsida kompensatsiooni

maintext:
Juuksuris käinud naise kampsun määriti juuksuris ära, kuid lootuses, et värviplekid pestes maha tulevad - klient juhtunust suuremat numbrit ei teinud. Kodus selgus, et mõned korrad kantud riideese enam puhtaks ei lähe. Mida teha?
Tarbijakaitseameti kommunikatsiooniekspert Pille Kalda selgitab, et tarbijal on õigus saada teenust, mis on ohutu nii tarbija elule, tervisele kui ka tema varale.
"Teenusepakkujal tuleks sellega arvestada ja vara rikkumise korral võtta vastutus, kui puudub vaidlus selles, kas plekk oli kampsunil juba juuksurisse tulles või tekitas selle juuksur," täpsustab ta.
Kalda sõnul tuleb kahju tekkimisel tarbijal fikseerida kahju olemus ning esimese sammuna suhelda kauplejaga, et leida probleemile lahendus.
Enamasti leitavat sellistel puhkudel ka sobiv lahendus.
"Kui juuksur on rikkunud tarbija kampsuni, tuleks kauplejal tarbijale kahju hüvitada. Kahjustatud, ent siiski kantava kampsuni puhul tuleks kahju põhjustajal hüvitada või korraldada parandamine (antud juhul nt keemiline puhastus) ja väärtuse vähenemine. Väärtuse vähenemine on hinnanguline otsustus ja seda teeb üksnes kohus ning tarbijavaidluste komisjon siin aidata ei saa," lisab Kalda.
"Kui kampsun on kandmiskõlbmatu, näiteks ongi valgele esemele tekitatud värviline plekk, siis oleks kõige mõistlikum poolte omavahel kokkuleppele jõuda rahalises hüvitises või selles, kuidas tarbija saaks samaväärse kampsuni. Kui on alles ostutšekk, on see kahtlemata abiks nõude esitamisel (sellelt on näha asja hind ja ostuaeg)," soovitab Kalda alati pöörduda esiti ikkagi vastaspoole poole.
Kalda sõnul tuleb iluteenustega seonduvaid kaebusi tarbijavaidluste komisjonile aegajalt.


description: Kui arvad, et mõni asi ei saa enam veidramaks minna, siis kohe läheb. Tunnustatud küünelakitootja Jan Arnold tutvutas talvekollektsiooni raames moleavadel oma uut ideevälgatust - karvaseid küüsi!

title: UUS TREND: karvased küüned!


title: Miks serveerida restoranis pitsa pappkarpi?

maintext:
Pitsa serveeritakse kohe pappkarpi? Kergitan selle peale esiti kulmu – kas neil tõesti pole taldrikuid, millel pitsa lauda tuua? Selgub, et tegelikult on sel muu põhjus.
"Serveerime pitsa kohe karpi, sest meie toidud on nii suured, et inimesed ei jõua neid lihtsalt ära süüa,“ selgitab Tallinnas Tondil asuva Pizzapro teenindaja minu küsiva pilgu peale.
"Ja tihti on just nii, et inimesed lihtsalt ei jõua pitsat ära süüa ning ei julge küsida karpi ülejäägi kaasa võtmiseks,“ lisab teenindaja.
Mul lööb kuppel põlema – taevake, ka minul on ju selliseid olukordi olnud, kus ma ei taha ühte lõigukest kaasa võtta, kuid hiljem tühja kõhuga mõtlen, et miks küll ei võtnud! On ikka geniaalsed tüübid.
undefined (Johannes Hoimoja)
Tellin pitsatasku, sest see tundub olevat põnev asi, mida ma pole söönud. Pitsa, mis on taskus? Vaatame. Ma ei pea üldse kaua ootama, kui saabub pitsataskuke. Silmitsen seda ja mõtlen, kas üldse saan söönuks. Eksin. Isegi minusugune suur söödik (kui nii võib öelda) saab kõhu täis.
Pitsatasku on mahlane ning lisaks ohtrale juustule on lisatud veel oma retsepti järgi tehtud ürdi-hapukoorekastet. Pitsa kõrvale antakse väike kastmekauss, et saaksin maitsestada oma söögi vastavalt enda maitsele. Tegemist pole tavalise ketšupiga, vaid Pizzapro enda retsepti järgi tehtud valge kastmega, mis viib keele alla.
Juustust veel – muide, hiljem saangi teada, et Pizzapro-s kehtib topeltjuustu standard ehk siis kõik pitsad ja taskud on nii juustused, et polegi tarvis ekstrajuustu paluda.
Rääkides hinnapoliitikast, siis see on kliendi jaoks väga mugavaks tehtud. Kohvikus paikneb kolm külmkappi, milles asuvates jookidel on kindel hind. Pistad käe kas või pimesi kappi ja tead, kui palju see jook maksab. Eriti mõnus on see välismaa õllede puhul, sest hind ei sega uute maitsete proovimist. Kõik ühe hinnaga.
undefined (Johannes Hoimoja)
Mina satun Pizzapro-sse jahedal sügispäeval, mil ise olen ka veidi morn. Nii uskumatu kui see ka tundub, siis ettekandjad on hoopis lõbusas meeleolus! Ma ei tea, äkki nad saavad tasuta pitsat kogu aeg? Siis ju peab õnnelik olema! Sellele lisaks on nende T-särgid kelmikate loosungitega. Näiteks oli minu teenindaja särgil kirjas "Tasakaalustatud toitumine=sul on mõlemas käes pitsa“. Teise teenindaja seljal oli aga kirjas "Mul pole vaja treenerit, mind vormib pitsa“.
Ka kohviku erinevates nurkades on lõbusate sõnumitega sildikesed. Näiteks teatati meile, et ainus võimalus kiusatusest vabaneda on sellele järele anda! Nii et tõepoolest vastavad tõele Pizzapro põhiväärtused: lihtne, maitsev, fun.
27. oktoobril avatakse teine Pizzapro Kalamajas Arsenali keskuses. Tasub üle kaeda!


description: Maailmakuulsate naiste seas on uus komme sättida punavaibal fotograafidele poseerides kingavarbad sissepoole. Puudub veel pulgakomm pihus ja näpp ninas, siis oleks süütu plikakese imago täiuslik!

title: Miks staarid poseerivad kui plikad, varbad sissepoole?


description: Täna peeti Tipneri karikavõistlustel kaks mängu, kui võistlustules olid Premium liiga meeskondadest Nõmme Kalju ja Tartu Tammeka.

title: Nõmme Kalju korraldas karikamängus tõelise väravatesaju


title: TEISEKS RINGIKS VALMIS: 5 küsimust, mida küsida mehelt, kes on juba korra lahutanud

maintext:
See ongi põhjus, miks peaksid oma kallimalt, kel eelmine suhe purunenud - küsima need küsimused!
Pole saladus, et inimesed lahutavad ja suhted purunevad. Kuigi lahutuste sagedus on ekspertide sõnul langenud, siis on väga suur võimalus, et ka sinu suhe võib joosta karile.
Mees, kes seda teemat totaalselt väldib - ta on veel emotsionaalselt seotud või on mingid teemad, mis pole eelmises suhtes lahendust leidnud. See on kindel hoiatus ja uus suhe ei jää sellest puutumata.
Kas ta tahab uuesti abielluda?
Võib ju eeldada, et kui mees on korra juba abielus olnud ja lahutanud, siis ei soovi ta end ametlikult enam siduda. Asi ei pruugi aga sugugi nii olla. Oluline on seda teada, et uues suhtes oleksid teil samad vaated ja ootused.
Kas ta usub, et suudab veeta oma elu kellegagi koos?
Hoolimata sellest, kas ta tahab abielluda - oluline on teada mehe mõtteviisi, kas ta usub, et kaks inimest võiksid ühiselt elu veeta. Mõni mees eelistab mitmeid suhteid, kuid sina naisena ei pruugi asja sugugi nii näha...
Kas mees tahtis lahutust?
urimus näitas, et 70 protsenti lahutustest on naiste initsiatiivil. Kui isegi mees lahutust ei algatanud, siis on oluline teada, kas mees tahtis lahutada või mitte.
See on ka märk sellest, kas ta on oma eelmisest naisest üle.
Mida sa oma eksist arvad?


title: FOTOD JA VIDEO | Joosep "Kihnu Virve" Järvesaar: vanamutti ei tohtinud teha

maintext:
"Kui loosiratas mulle Kihnu Virve andis, oli tunne segane. Ma muretsesin, kas sellega ikka hakkama saan," ütleb muusik Joosep Järvesaar, et Virve näol oli tegu paraja pähkliga, mida pureda. Joosep alustas kehastumist sellest, et vaatas Virve intervjuusid, et omale selgeks teha, milline naine on. "Andrus Vaarikuga arutasime ka, et ma ei hakkaks hädist vanamutti tegema, vaid paneks täiega ja püüaks tema häält matkida. Virve pole hädine tädi, ta ikka rokib täiega."
Joosep tunnistab, et moondumine oli natuke raske, kuid ei midagi ületamatut. “Virvel on kõrge hääl. Minul endal on tegelikult väga madal ja sügav, selline bassihääl.” Järvesaar sõnab, et üks naaber on juba paar korda lausa ta uksele koputamas käinud ja öelnud, et noormees võiks tiba vaiksemalt võtta. “Mul on kodus stuudiotehnika olemas ja salvestan ennast, siis saan kohe kuulda, kuidas jääb ja otsustada, kuidas edasi minna.”
(Jörgen Norkroos)
Näosaate pakkumise võttis Joosep vastu kohe, kui see tuli. “Mu sõbrad tahtsid juba väga ammu, et ma saatesse läheks ja ütlesid, et siis vaataksid nemad ka seda. Ma tegingi seda oma sõprade pärast,” üllatab ta. “Ja muidugi ka seetõttu, et see on väga äge formaat. Tegu pole mingi tõsielusarjaga, kus on konkurents, vaid siin on heategevus ja puhas lõbu. Kunagi viiekümneaastasena on kindlasti põnev vaadata, mis pulli sai tehtud.”
Kohtunikele Joosepi Kihnu Virve meeldis. “See oli priima, suurepärane. Mulle meeldis kõige rohkem, et see oli väga siiralt tehtud. Värvi oli pandud parajalt, oli humoorikas,” kiitis Peeter Oja. Olav Osolin sõnas, et kui Joosep samamoodi jätkab, ei ole välistatud, et kunagi saab olema praam, mis kannab tema nime. “Tore oli vaadata, hingest tuli. Kohati oli natuke liiga hästi lauldud ja rütmis püsitud, aga üldmulje oli väga tore,” kiitis Tanja. Ka Evelinile meeldis, et Joosep ei hakanud Virve puhul üle panema. “See oli väga soe ja armas. Minu jaoks külas su hääl natuke liiga noorelt, aga see on arusaadav.”


description: Äsja abiellunud pruut kaotas 44 kilo, kui oli näinud fotot hetkest, mil talle tehti abieluettepanek.

title: SALEDAM PRUUT: abieluettepanekul tehtud foto viis pruudilt 44 kilo

maintext:
"Mis on filosoofia?" küsib õpilane.
"Võin seletada näidete varal," vastab professor. "Võtame kaks inimest – üks on puhas, teine räpane. Kes neist läheb sauna?"
"See, kes on must ja räpane."
"Ei! Räpane ei käi saunas. Aga puhas läheb, et säilitada puhtust. Nüüd teine näide: üks mees on must, teine puhas. Kumb läheb sauna?"
"See, kes on puhas."
"Vale. Puhas ei lähe, kuna ta on niigi puhas. Aga must läheb, sest ta vajab pesemist!"
"See on ju mingi jama!"
"Sinu jaoks on see jama, aga teaduslikult võttes on see filosoofia!"


title: USA presidendivalimised - Trump süüdistab Clintonit dopingutarvitamises

maintext:
Ühendriikide presidendikandidaat Donald Trump nõuab, et enne tema kolmandat väitlusvooru demokraatliku partei presidendikandidaadi Hillary Clintoniga neid kontrollitaks nagu sportlasi, et kas emb-kumb ei ole juhtumisi meelemürgi või kangete ravimite mõju all.
Kolmandaks väitlusvooruks lähevad kandidaadid kokku ülehomme. "Ma ei tea, mis on Clintoniga lahti. Eelmine kord alustas ta väga energiliselt, siis aga kustus järjest rohkem ja oli tunne, et ta tahab kiiresti tuttu pääseda ja suutis vaevu autoni kõndida," paiskas Trump õhku süüdistuse New Hampshire’i osariigis olnud kampaaniakoosolekul. Ta arvas, et Clinton võis olla võtnud kangeid ravimeid, mis aitavad sooritusi parandada.
"Korrumpeerunud ajakirjandus trummeldab esile alusetuid süüdistusi ja koguni absoluutset valet, et tagada Hillary Clintonile valimisvõit," leidis Trump järgmise süüdlase, kes tema kampaaniat ohustab.
Nüüd on juba vähemalt üheksa naist kirjeldanud ajakirjanikele, kuidas Donald Trump on neid käperdanud, suudelnud või kätt seeliku alla toppinud. Viimati tegi seda Briti ajalehes Guardian praegu 63aastane Cathy Heller, kelle sõnul olevat Trump kinnises klubis Florida osariigi Mar-a-Lagos püüdnud teda suudelda. "Läksin ta juurde, et esitleda oma perekonda ja ulatasin selleks Trumpile käe. Ta tõmbas mind enda vastu ja püüdis suudelda, kui ma ta eemale tõukasin, siis ta ei jätnud ja üritas seda uuesti teha. Pöörasin pead ja ta sai suudelda vaid mu huulenurka. Olin endast väljas ja solvunud," räägib Heller vahejuhtumist, mis tema sõnul olnud 1997. aastal. Heller ei eitanud ka, et tema pere toetas demokraatide valimiskampaaniat 2700 dollariga ja tema abikaasal on pikka aega kestev vaidlus Mar-a-Lago liikmemaksude üle.
Wikileaks on avalikustanud tuhandeid elektronkirju, mis on varastatud Clintoni kampaaniameeskonna arvutitest. Suurt skandaali pole nende tekstist tõusnud, küll aga ilmneb, et kampaaniameeskond on mures, kui Hillary ei esita oma sõnumit piisavalt selgelt ja arusaadavalt ning on sageli hädas kuulajatega kontakti saamisel. Ka on Clintonil raske kasutada rünnakuks Trumpi vastu skandaalseid lugusid, kuidas ta on naisi käperdanud ja suudelnud vastu nende tahtmist, kurdavad kampaaniatöötajad, sest kõigil on meeles tema abikaasa Bill Clintoni "saavutused" naisterindel.


title: "TÕDE JA ÕIGUS" 90! | (:)kivisildnik: Lambasihver - Elu on kannatus, vanadus, haigused

maintext:
Lambasihvri elu on raske. Ta on kole. Rikka mehe naine küll, aga täielik Lambasihver. Ta andis juba ammu alla. Ta võtab vähe ruumi, aga parem kui ta teeb seda sihtasutuses. Kaamlisihvrite õiguste tões ja vaimus edendamise sihtasutuses. Kui ei edenda, ega siis ei edene.
Mitu puuda mahesuhkruasendajat on koos õiglaselt ekspluateeritud kohviga alla loputatud. Uuringud näitavad, et õiguste osas on teatavaid arenguid, aga väga palju on veel ära teha. Ega see kerge ei ole. Konverentsid, lähetused, aruanded, aruanded ja veel kord aruanded. Aruandeid teevad muidugi töötajad, aga nad räägivad nendest kogu aeg.
Seda kuuldes tahaks nutta, aga nutmine veab lõusta viltu ja veel koledamaks läheb. Päev päeva järel. Iga päev kaheksa tundi tööd, kaheksa tundi iluravi ja kaheksa tundi erootiliste unenägudeta und. Elu on kannatus, vanadus, haigused, kaamlisihvrite õigused ja surm. Õiglaselt ekspluateeritud kohvil on surnuaialillede maitse.


authors:
Jörgen Norkroos
Laura Oks

title: Ülo Krigul: kustukumm on helilooja jaoks sama oluline tööriist kui pliiats

maintext:
"Mõnikord võib minu tööpäev seisneda selles, et mõtlen ja mõtlen ning selgub, et see muusika, mis ma eelmisel päeval tegin, tuleb maha tõmmata ja uus kirjutada. Aga ka see läheb tööna kirja, kuna loobumine on väga oluline osa loomeprotsessist," kirjeldab helilooja Ülo Krigul oma argipäeva.
Helilooja Ülo Krigul koos löökpillimängijast venna Vambola Kriguliga möödunud laupäeval muusikapreemiate jagamisel. (Laura Oks)
Helilooja tööpäev on Kriguli sõnul üsna sarnane iga teise ameti tööpäevaga. "Hommikul ärkan üles, viin lapsed lasteaeda ning sõidan tööle. Siis teen tööd umbes neli tundi ning pärast väikest lõunapausi töötan veel kaks-kolm tundi.
Mind aitab see rutiin, et tuleb kindlal ajal kuhugi minna ja midagi teha," ütleb Krigul, kes kodus töötamise asemel jagab kolleegiga stuudiot-ateljeed, kus on hea loomingule keskenduda.
Helilooja töögraafik sõltub tema sõnul eelkõige tellitud teostest. Tellimuses on harilikult ette antud koosseis, millele heliteos tuleb, umbkaudne pikkus ja tähtaeg, millal lugu peab valmis saama.


description: "Jaanus oli väga hea mees. Iseloomu poolest. Ta aitas alati kõiki ja oli väga heasüdamlik,“ meenutab külaelanik Milvi neljapäeva õhtul autorataste all hukkunud Jaanust.

title: Külanaine õnnetult hukkunud jalgratturist: "ta aitas alati kõiki ja oli väga heasüdamlik…"

maintext:
Avariipaigast oli mehel sõbra majani jõudmiseks jäänud vändata vaid paarsada meetrit.
"Õhtul kuulsime umbes poole seitsme paiku, kui kiirabiauto tuli huilates siia. Mõtlesin, et taevake, mis nüüd on juhtunud! Vaatasin aknast välja ja juba oli siin seismas hulga autosid. Ma ei julgenud väljagi tulla – nii kole oli!“ räägib Milvi.
Milvi sõnul oli Jaanus üksik mees, kes otseselt palgatööl ei käinud. Ta aitas lähiümbruse elanikke juhutöödega, tehes kõike, mida parasjagu vaja oli, ulatades abikäe kõigile külaelanikele, kes tööjõudu vajasid.
"Tuletasimegi kodus meelde just, et hiljaaegu ostsime talvekartuleid ja autojuht pani kartulid värava ette maha. Jaanus aitas samal ajal ületee majarahval puid lõigata, tema nägi ja tuli, võttis kartulikoti sülle ja viis kohe keldrisse,“ jutustab Milvi.
Küll aga tõdeb külanaine, et mehel oli harjumus napsitada.
Oma sünnipäeval õnnetult hukkunud meest mälestavad leinajate pandud küünlad. (Aldo Luud)
Milvi sõnul vangutas külarahvas Jaanuse rattasõitude pärast pead juba pikka aega. Aeg-ajalt oli teda ikka nähtud jalgrattaga üsna ootamatuid manöövreid tegemas. "Seda juba ennegi autojuhid ütlesid, et nii ta kuskile alla jääb – pimedas sõidab ja tuigerdab,“ räägib Milvi. Ja nii juhtuski…
Politsei pressiesindaja Maria Gonjak ütleb Õhtulehele, et praegu pole veel selgunud, kas Jaanus oli alkoholi tarvitanud või mitte – see selgub alles ekspertiisi käigus.
Naaberkülas elav Albert (nimi muudetud) rehmab, et juhtunu osas pole enam mõtet süüdlast otsida, sest tegu oli arvatavasti halbade juhuste kokkulangemisega. "Kui keerab sulle ilma tuledeta rattur pimedas ette, ei saa ju lihtsalt pidama nii äkki,“ leiab Albert.
Lõuna prefektuuri operatiivjuhi Indrek Koemetsa sõnul olid hukkunud jalgratta külge kinnitatud küll helkurid, ent nii sõiduki ees kui ka taga puudusid kohustuslikud valge ja punane tuli.
"Kutsun üles kõiki korraks järele mõtlema, kas meil on sugulasi, sõpru ja tuttavaid, kes pimedal ajal rattaga liiklevad ja kas nende kaherattalise küljes on nõutud valgusallikad,“ toonitab Koemets ja lisab, et sügisõhtud on pimedad ja kui teedel puudub valgustus ning kergliiklejad pole end märgatavaks teinud, siis ei pruugi autojuhid neid näha.
Eriti ohtlik on see asulavälistel teedel, kus kiirused on suuremad ja kokkupõrke tagajärjed tihtipeale raskemad.
"Seepärast on oluline, et tee ääres liikuvad kergliiklejad muudaksid end nähtavaks, kas helkureid või helkurvesti kandes ja hoolitseks selle eest, et nende sõiduvahend nähtav oleks. Valgustamata ja kehvema nähtavusega teelõikudel tuleb ka autojuhtidel olla eriti hoolikas ning valida pigem aeglasem sõidukiirus, et ootamatuste korral õigel ajal reageerida,“ rõhutab Koemets.


title: FOTOD JA VIDEO | KAKS KANGET NAIST: vaata, mida kandis president Kaljulaid Leedu riigipeaga kohtudes!

maintext:
Eesti vastne president on viimasel nädalal käinud kohtumas meie lähimate naaberriikide riigipeadega. Täna kohtus president Kersti Kaljulaid Leedu riigipea Dalia Grybauskaitėga.
Presidendi Facebookis avaldati Leedu Presidendi Kantselei video, kus kaks stiilset daami harmoneeruvates rõivastes teineteisel kätt suruvad.
"Leedu on Eestile hea naaber, lähedane partner Euroopa Liidus ja liitlane NATOs. Meie regiooni tugevuse tagab Balti riikide ühtsus võtmeteemades nagu julgeolek ja energiasõltumatus," ütles president Kersti Kaljulaid täna Vilniuses pärast kohtumist Leedu presidendi Dalia Grybauskaitėga.
Presidendid rääkisid kohtumisel Euroopa Liidu tulevikust, Ukraina-Venemaa kriisist, Balti riikide kaitsekoostööst ja energiasõltumatusest, Euroopat puudutavast rändekriisist, idapartnerlusest ning Ühendkuningriigi referendumi mõjust Euroopa Liidule.
Eesti riigipea märkis, et Euroopa julgeoleku tagamine on keskne väljakutse nii Venemaa agressiivse käitumise kui kasvava terrorismiohu tõttu.
"Meie piirkonna julgeoleku kindlustamise üheks aluseks on Balti riikide koostöö, sealhulgas panustamine ühistesse projektidesse, mis tagavad energiasõltumatuse. See on globaalseid sündmusi arvestades meie regioonile üha olulisem," sõnas president Kaljulaid, kes viibib ühepäevasel tutvumisvisiidil Leedus.
Riigipead arutasid kohtumisel ka regioonile tähtsa Rail Balticu projekti tulevikku.
"Tegemist on algatusega, mis aitab ühest küljest Balti riike omavahel veelgi ühendada ning teisalt ühendada meie piirkonna riike ülejäänud Euroopaga. Meie kõigi huvides on sellega kiiresti edasi liikuda," rõhutas president Kaljulaid.
Eelmisel nädalal kohtus ta Soome presidendi Sauli Niinistö ja Läti presidendi Raimonds Vējonisega. Järgmisel nädalal sõidab riigipea Poola, et kohtuda Poola presidendi Andrzej Dudaga.


description: Sõda Keskerakonnas kogub pöördeid. Erakonna asutajale ja juhile ustavad parteikaaslased kaitsevad iidolit noorte vihaste naiste ja meeste eest. TV3 "Kuuuurija“ tungis partei juhi Edgar Savisaare toetusel erakonna telgitagustesse ning uuris Savisaare meeskonna arvamusi.

title: Sõda Keskerakonnas kogub pöördeid. "Kuuuurija" uuris Savisaare pooldajate telgitaguseid

maintext:
Loone jätab avalikkusele jõulise mulje, kuid ta ütles "Kuuuurijale“, et temas on peidus ka pehmem pool. Pehmem, kui parteikaaslasel, riigikoguliikmel Kadri Simsonil. Loone ütleb, et parteilane ei saagi malbe olla – siis hävitatakse ära.
Loone rääkis TV3 "Kuuuurijale", et temast tehakse konspiratsiooniteooriaid, kui ta Vene saatkonnast möödudes selle akendesse vaatab. Aga ta ütleb, et vaatab akendesse seepärast, et kuna tal on hea stiilitunnetus, siis ta tahab ikkagi kontrollida, kas kõik on ikka korras.
Oudekki Loone kohtub teise Savisaare vankumatu tinasõduri Peeter Ernitsaga.
Edgari pooldajaid süüdistati presidendivalimistel manipuleerimises. Ernits väidab, et Kadri Simson oli lubanud oma poolehoidjate toetuse hoopis Siim Kallasele. Sellest kuulis Ernits otse siseministrilt ja Siim Kallaselt Estonias toimunud valimiskogu vaheajal.
"Ja seal baarileti ääres oli siseminister Pevkur. Ma ütlesin, et me otsustasime Kallast toetada. Ja siis ütles siseminister, et kas sa tead, et Kadri ja Jüri mängisid topeltmängu, nad läksid toetama, aga omainimestele ei öelnud seda.“ Ernits ütles, et see oligi põhjus, miks paljud keskerakondlased toetasid Allar Jõksi, mitte Siim Kallast, või viskasid valimiskasti kehtetuid sedeleid.
Lisaks Simsonile ja Ratasele on Loone ja Ernits pettunud ka Mailis Repsis. "Minu jaoks on Mailis Reps tegutsenud reeturina,“ sõnas Ernits. "Tegutsesin siiralt Mailise kasuks ja tõin talle uusi valijamehi, aga ei saanud päev lõpukski, kui et Edgar varastas talt kümme häält. See on alatu laim,“ rääkis Ernits. "Reps on mind petnud ja minu jaoks on ta sisuliselt poliitiline laip.“
Savisaare toetajad on Repsi peale eriti verised seepärast, et just Savisaar kutsus kõiki teda toetama ja eraldas presidendi valimiskampaaniaks suure summa raha. Ernitsa sõnul käskis Savisaar eraldada 30 000 eurot.
"Kuuuurija“ püüdis kinni Viktor Vassiljevi koos Mailis Repsiga. Küsiti, kas Vassiljevgi on poolt vahetanud. "Kas keegi on kuulnud, et ma kunagi oleks poolt vahetanud," küsis Vassiljev.
Jaanus Karilaid kõndis Oudekki Loonest mööda nagu tühjast kohast. "Mina Karialaiuga nagu ei räägi,“ kommenteeris Loone.
Ka Savisaare pooldaja Märt Sultsi vastused pole enam nii kindlad kui varem. Kas Sults on ikka täna Edgarile truu, küsis "Kuuuurija“. "Ma olen oma naisele truu,“ vastas Sults.
Savisaar: ma pole kunagi alla andnud
Edgar Savisaar ütles "Kuuuurijale“: "Ma ei ole kunagi alla andnud, miks ma peaksin seda seekord tegema. Mul ei ole vähimatki kavatsust alla anda.“
Savisaar teab, et kuni 5. novembrini, mil toimub erakonna kongress, ei saa teda ta kabinetist välja tõsta.
Möödunud neljapäeval, mil toimus Keskerakonna juhatuse koosolek, võeti Urmi Reinde Kesknädala peatoimetaja kohalt maha. Välja vahetati ka erakonna peasekretär, et ligi pääseda erakonna kassale.
"Venemaal on üks niisugune mõiste nagu raiderlus, kus üks asutus või firma võetakse üle," kommenteeris olukorda erakonna senine juht.
Savisaar, kui Keskerakonna praegune esimees, lubas „Kuuuurijal“ filmida kõike, mis kaamera ette satub. "Mingil hetkel aga tundus, et Savisaare sõna ei maksa enam midagi, sest erakonna uus peasekretär Jaak Aab tahtis meid tänavale visata,“ ütles „Kuuuurija“ reporter Katrin Lust. Aabi sõnul toetus ta juhatuse liikmete otsusele.
Keskerakonna juhatuse koosoleku otsustest tahtsid kuulda kümned ajakirjanikud, kes olid kogunenud erakonna kontori ukse taha.


description: Haiti asus elanikke turvalistesse kohtadesse paigutama, sest Kariibide merele liginev orkaan Matthew ähvardab kuni 240 kilomeetrini tunnis ulatuvate tuuleiilidega, vahendas BBC.

title: Haiti ning Jamaica poole liigub viimase kümnendi võimsaim orkaan

maintext: The forecast says that Hurricane Matthew will have a significant impact on the island, especially in the eastern and central parishes. pic.twitter.com/LIlJOUJmmX


title: Vanas koolimajas luusivad nunnade vaimud

maintext:
"Ühel õhtul oli õppealajuhataja täiesti üksi tühjas koolimajas. Äkki kuulis ta koridoris kedagi liikumas. Sammud tulid otse tema kabineti poole, jäid ukse taga seisma, aga palvele sisse astuda ei vastanud keegi. Kui õpetaja seepeale ukse avas, polnud koridoris kedagi," jutustab Gustav Adolfi gümnaasiumi (GAG) ajalooõpetaja Jaak Juske ühe möödunud sajandi lõpus juhtunud kõhedust tekitava loo.
Pärast kummituslikku vahejuhtumit lahkus hirmunud õppealajuhataja tol õhtul koolimajast üsna kiiresti, muigab Juske.
See pole aga kaugeltki ainus GAGi kummituslugu. "Kuna meie koolimaja asub hoones, kus keskajal asus tsistertslaste ordu Püha Mihkli nunnaklooster, on siin päris hirmuäratavaid lugusid ette tulnud ja seda kuni päris uue ajani välja," seletab ajaloolane ja mainib, et koolis nähtud kummitused ongi tihtipeale just nunnasid meenutanud.
"Vanasti pidid õpetajad koolimajas öösiti valves olema. Need, kes seda on teinud, on kirjeldanud kohtumisi ootamatult ilmunud ja samas jälle kadunud nunnadega," kõneleb mees. Õnneks polevat GAGi kummitused Juske sõnul vägivaldsed, aga hirmus olevat ikka, kui kuskilt hämarast nurgast midagi tontlikku ilmub, usub mees.


description: Tartu maakohtus korruptsioonivastase seaduse alusel süüdi mõistetud ja 2150eurose karistuse saanud Kallaste linnavolikogu esimees Fjodor Plešankov taotleb ringkonnakohtus õigeksmõistmist.

title: Kallaste volikogu esimees taotleb kohtus õigeksmõistmist

maintext:
Süüdistuse kohaselt osales ja hääletas Plešankov ametiisikuna huvide konflikti olukorras Kallaste volikogu istungitel otsuste poolt, mis olid muu hulgas seotud ASi Kallaste Kalur kinnistutega, mille juhatuse esimees Plešankov on.
"Fjodor Plešankov on juba varem antud kommentaarides viidanud süüdistuse alusetusele ja kinnitanud, et on Kallaste linnavolikogu esimehena käitunud Kallaste linna ja Eesti riigi huvides," kinnitas Plešankovi kaitsja vandeadvokaat Margo Lemetti Õhtulehele.


description: Tee test ja saa teada, kui ükskõikne sa oled!

title: TEST | Kui savi sul asjadest on?


description: Reformierakondlaste ridades on üha enam Rõivasega rahulolematuid ja esimest korda viimase paarikümne aasta jooksul ei suuda Reformierakond enam Eesti poliitilist agendat kontrollida, kirjutab riigikogulane Sven Mikser oma Facebooki seinal.

title: Mikser: reformierakondlaste ridades on üha enam Rõivasega rahulolematuid

maintext:
Keskerakonna liidrivahetuse protsess on juba alanud ja jõuab 5. novembril kõigi eelduste kohaselt loomuliku lõpuni. Rahulolematuse kasvu ja Savisaare lojalistide arvu järkjärgulist kahanemist on igaüks saanud reaalajas jälgida. Reformierakonna sisepingete kuhjumist on seni saanud hinnata eelkõige kaudsete tõendite põhjal. Aga rahulolematust Rõivasega reformierakondlaste ridades ei ole täna enam võimalik eitada. Lisaks mitmete üksikliikmete rahuldamata võimuambitsioonidele on sellel rahulolematusel ka üks objektiivsem põhjus: esimest korda viimase pea kahekümne aasta jooksul on Reformierakond minetanud võime suunata ja kontrollida Eesti poliitilist agendat. See aga ei tulene niivõrd ülejäänud poliitmaastiku orkestreeritud vastutegevusest senisele hegemoonile, vaid asjaolust, et Reformierakond (ja seeläbi kogu valitsus) on tugevasti alajuhitud. Juhtimine näib üha enam toimuvat põhimõttel "kick the can down the road". Probleeme ei lahendata, neid lüüakse varbaga teed mööda edasi, kõnnitakse järele ja lüüakse uuesti, lootes, et olukord lõpuks ennast kuidagi ise ära lahendab.
Avalikkusele ja konkurentidele sai see juhtimisprobleem eriti ilmseks lõppenud presidendivalimiste käigus. Võib liialdamata öelda, et kunagi varem Eesti poliitika lähiajaloos ei ole nii suurt võiduseisu nii täielikult maha mängitud. Ja asi ei ole isegi selles, et Siim Kallasest või Marina Kaljurannast ei saanud presidenti. Nagu öeldakse, "it's not just about winning or losing, it's about how you play the game".
Isegi kui Reformierakonnal puudus võimalus neid valimisi võita, olnuks neil ometi mitmeid võimalusi tüürida asi vastuvõetava lõpptulemuseni iseennast tarbetult vigastamata. Kirjeldan siin kahte neist.
Ühe võimalusena võinuks peaminister oma erakonnakaaslastele öelda umbes nii: ma mõistan teie ambitsioone, aga valitsuse stabiilsuse huvides ei saa Reformierakond sel korral presidenditooli suunas pürgida. Eesti parlamentaarses demokraatias on Stenbocki maja ja valitsuskoalitsiooni tervis meile olulisemad. Meie ülesanne on olla selles protsessis eelkõige facilitator, see, kes julgustab ülejäänud osapooli leidma ühiskandidaati ning jälgib ise vaid seda, et too kandidaat ei oleks meie seisukohalt täiesti vastuvõetamatu.
Ei saa öelda, et peaministrile poleks nõu antud just niimoodi talitada. Sarnast nõu andis kasvõi erakonna eelmine esimees Andrus Ansip. Paraku ei võtnud Rõivas teda kuulda. Võimalik, et ta arvas end ise paremini teadvat, ent võib ka olla, et tal polnud lihtsalt piisavalt jõudu, et kandideerida soovijate ambitsioone erakonna kui terviku huvides ohjata.
Peaministril oli veel üks võimalus püüda protsess oma kontrolli alla saada. Selleks olnuks vaja koondada erakond piisavalt vara ühise kandidaadi taha ja lõpetada rivaalitsevate tiibade hävitustöö. Veel kevadel oleks see olnud igati võimalik. Piisanuks vaid sellest, et öelda välisminister Kaljurannale umbes sedasi: saa aru, Marina, ma toetan sind, aga kui Siim tahab kandideerida, siis peab ta seda saama. Sa ei ole veel erakonna liigegi. Astu parteisse, kandideeri riigikogu valimistel, kogu erakonnasisest kapitali ja siis tuleb viie aasta pärast sinu kord. Siim on siiski erakonna looja. Kui Ernesaks elab ja tahab laulupeo lõpul "Mu isamaad" ise juhatada, siis peab ta seda saama, isegi kui keegi teine usub, et on objektiivselt paremas vormis.
Muidugi ei taganuks ka ühe kandidaadi taha koondumine reformistidele presidendivalimistel võitu, aga vähemalt oleks ära hoitud näotu sisetüli ja näidatud väljapoole, et protsessi juhitakse.
Nüüd aga lasti protsessil kulgeda isevoolu teed. See kulgeski ja jõudis kõigele vaatamata mingi tulemuseni. Ent isegi kui Reformierakonna juht püüab teha nägu, et on lõpplahendusega rahul, ei muuda see asjaolu, et ta kaotas otsustaval hetkel kontrolli toimuva üle. Ja nagu öeldakse: "it's not just about winning or losing, it's about where you place the blame". Kallase toetajad on veendunud, et neil olnuks võimalus võita, kui erakond oleks neid piisavalt toetanud. Kaljuranna jüngrid on veendunud, et Kadriorg olnuks nende, kui omad ei oleks neid reetnud. Ja need erakondlased, kes ses lahingus pooli ei võtnud, leiavad, et erakonna teovõimele on tekitatud tarbetut kahju ja kontroll riigis toimuva üle libiseb käest. Ning vastutus toimunu eest kerkib mõistagi pinnale, formaalse võimupüramiidi tippu.


authors: Mu Komm Oli Täiesti Erapooletu Inimese Arvamus

authors: Odrakasvatus Lasnamäel Viibki Ernitsa Võimule..

description: Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ja riigikogu aseesimees Jüri Ratas andsid täna kell 13 pressikonverentsi, kus Ratas teatas otsusest kandideerida Keskerakonna esimeheks. Vaid tunnike varem kohtus ajakirjanikega ka Keskerakonna esimees Edgar Savisaar, kes teatas Peeter Ernitsa kandideerimisest volikogu esimeheks.

title: OTSEBLOGI JA FOTOD | Ratas: jah, olen valmis kandideerima erakonna esimeheks

maintext: Kas on võimalik, et Savisaar moodustab uue erakonna? "See on kõigil võimalik. Küsimus on, kui mõttekas see on. Loodan, et ta ei tee selliseid otsuseid."


description: Endise kaitsepolitseiniku Aare Vainu juhitud huuletubakajõuk ja seitse edasimüüjat mõisteti Harju maakohtus süüdi. Vain pääseb vabadusse juba umbes nädala pärast. Huuletubakas ehk snus on üks väheseid Skandinaavias levinud saavutusi, millele siinsed võimud resoluutselt käe ette panevad.

title: Ekspolitseiniku huuletubakajõuk mõisteti süüdi ja lasti rahus minema


title: Ohhoo! Lisakilodest saab lahti ka õhtul punast veini rüübates!

maintext:
Kui soovid liigsetest kilodest vabaneda, ei pea sa ilmtingimata rangeid dieete pidama ega jõusaalis viimse jõuraasuni rassima. Selleks on olemas ka palju lihtsamaid meetodeid.
Washingtoni ülikooli ja Harvardi meditsiinikooli teadlased avastasid nimelt kaalust allavõtmiseks imelihtsa viisi, vahendab portaal Pure Wow. Nimelt tuleb selleks nende kinnitusel enne magamaminekut juua kaks klaasi punast veini.
Sellise tulemuseni jõudsid nad, vaadeldes 13 aasta jooksul 20 000 naist. Ilmnes, et need, kes jõid õhtuti igapäevaselt kaks klaasi punast veini, olid 70 % väiksema tõenäosusega ülekaalulised.
Seda seletatakse asjaoluga, et punane vein sisaldab ainet, mis muudab rasva selliseks, mida on kergem põletada. Ühtlasi aitab see aine pärssida söögiisu, mis tähendab, et pärast kahe klaasi veini joomist ei rutta sa enam külmkapi juurde, et enne magama minekut veel midagi põske pista.


description: "Katrina ise pole rahul. Nelli ka pole rahul. Aga mina olen rahul, sest tüdrukud pole viis kuud võistelnud!" hüüatas Tallinna Mõõgal vastavalt 11. ja 23. koha saanud Haapsalu vehklemispiigade Katrina Lehise ja Nelli Paju treener Helen Nelis-Naukas.

title: Treener Nelis-Naukas: olen Lehise ja Paju vehklemisega rahul!

maintext:
"Tulla siia mõttega kohe poodiumile jõuda oleks liiast. Pärast nii pikka pausi tuleb esmalt võistlustunnetus tagasi saada. Nad ei käinud EMil ega OMil, Katrina kukkus sellega ka maailma edetabelis 16 parema hulgast välja. See aga tähendab raskemat tabelit. Ta kohtus Tatjana Logunovaga juba kaheksandikfinaalis," rääkis juhendaja.
"Katrina vehkles oma taseme välja, hävingut polnud, üle oma varju ei hüppa. Hooaeg alles algab. Loodame, et see läheb eelmise hooaja kombel tõusvas joones.
Nelli on küll Katrinast ja Erika Kirpust paar aastat vanem, kuid ikkagi alles noor vehkleja. Rõhutan tüdrukutele alati, et tähtis on areneda samm-sammult."


title: Kuus tõbe, mida aitab edukalt ravida ka kurkum

maintext:
Kurkum on üks enimuuritud vürtse maailmas. Küllap on põhjus sellest, et seda võimast vürtsi on tervise huvides ära kasutatud juba iidsetest aegadest saati ning teadlased soovivad teada selle vürtsi tegelikku mõju tervisele.
Teadlaste sõnul peituvad kurkumi tervistavad omadused selles sisalduvas kurkumiinis – võimsas antioksüdandis, mis teeb kehale palju head, kirjutab Healthy Life Tricks. Igatahes - kurkum on maitseaine, mida võib panna peaaegu iga toidu sisse ning kõrvaltoimeid ei esine.
Ning kui teil esinevad järgmised tõved, võiksite kaaluda kurkumi lisamist oma igapäevasele toidulauale – teadlased on kurkumi mõju neil juhtudel kindlaks teinud.


authors:
Alar Truu
O O
Pr. Kaljurannale
Tere Hommikust

title: Marina Kaljurand jätkab välisministeeriumis ja hakkab ka tudengeid õpetama

maintext:
Viimastel nädalatel sain mitmeid pakkumisi Eestis ja välismaalt erinevate projektide juhtimiseks aga ka loenguteks rahvusvahelistest suhetest ja diplomaatiast. Suhtlemine tudengitega ja loengute pidamine on mulle alati meeldinud. Alustan novembris esimese nädalase kursusega Kiievi riigijuhtimise ja poliitika koolis (CAPS - Civil and Political School). Ja loomulikult jätkan kohtumiste ja loengutega Eestis. Mul on väga hea meel, et noored soovivad kohtuda ja arutada nii välispoliiitkat kui ka laiemalt ühiskonnas toimuvat.
"Täidan oma lubaduse ja kirjutan oma edasistest plaanidest. Alates 24.10. alustan osalise koormusega välisministeeriumis nõunikuna küberjulgeoleku küsimustes. See tähendab, et jätkan Eesti esindajana ÜRO küberekspertide töögrupis. Olen osalenud selles töögrupis alates 2014 sõltumata ametikohtadest.
Pärast presidendirallit aja maha võtnud Marina Kaljurand teatas Facebookis, et on puhanud ja asub 24. oktoobril tööle välisministeeriumi küberjulgeoleku nõunikuna.
"Need on teemad, mis on mulle südamelähedased ja millesse soovin panustada. Mõned mõtted on olemas, aga täpsustan, kui selleks on õige aeg."


authors:
Teet Malsroos
Minu Jaoks

title: Loone: Toobal jättis mulle lahkudes ainult kausta nimega "Erakond"

maintext:
Keskerakonna endine peasekretär Priit Toobal lahkus ametist, ilma et oleks saanud midagi üle anda, ja jättis endast maha ainult kausta nimega "Erakond", ütles Toobali järel kuni septembri lõpuni peasekretäriametit pidanud riigikogu liige Oudekki Loone.
Loone rääkis ETV saates "Kahekõne", et Toobal jättis lahkudes talle arvutisse ainult kausta nimega "Erakond", milles oli suur hulk faile, kuidas erakond on valimisi teinud ja palju muud praktilist informatsiooni, vahendas ERRi uudisteportaal.
Küsimusele, kuidas saab erakond nii toimida, et erakonna juht ei ole teadlik peasekretäri tehingutest, vastas Loone, et see on küsimus Priit Toobalile.
"Mina olin äärmiselt üllatunud alguses, kui härra Edgar Savisaar pöördus minu poole ja palus uurida, kas Toobal on väljastanud mingeid garantiikirju ja kui, siis kuidas need tagasi saaks," rääkis riigikogu liige ja lisas, et talle selguski, et Toobal oli neid tõepoolest väljastanud.
Loone sõnul väitis Toobal ise, et kirjutas paberitele alla karmil valimiskampaania ajal, mil soovis hoida poliitikuid vabana murest kampaania rahastamise pärast, ning oli kavatsenud hiljem inimesi teavitada, kuid kohe pärast valimisi sattus Savisaar haiglasse.


description: Eesti korvpallikoondislane Tanel Kurbas aitas koduklubi Södertälje Kingsi omal väljakul Rootsi liigas võiduni.

title: Tanel Kurbas aitas koduklubi Rootsi liigas võiduni


description: Täna pidasid Tallinna Tehnikaülikooli spordihallis oma koduse korvpallihooaja avamängu TTÜ ning Audentese noormehed, kui 83:75 võidu teenis kodumeeskond.

title: Audentese noored andsid avamängus TTÜ vastu südi lahingu


title: Mattias Käit - uus täht Eesti vutitaevas!

maintext:
"Kaks väravat valikmängus, Eesti fännide ees… paremat tunnet ei saagi olla! Kui publik väravate järel mu nime hüüdis, käis tervest kehast värin läbi," säras Mattias Käit reede õhtul. Mis on 4:0 võidumängus Gibraltari üle säranud 18aastase noormehe tippu viinud? Muidugi talent, aga eelkõige ikka töötahe.
Reede õhtul Lillekülas lahti rullunud muinasjutuline stsenaarium – esimest korda valikmängus platsil viibinud 18aastane jalgpallur lõi kaks väravat ja aitab Eesti meeskonna 4:0 võidule – oli Käidi senise vutiteekonna suurim triumf.
Kõik märgid viitavad, et tegu oli esimese vahefinišiga, millele järgneb veel hulganisti vägevaid hetki ja õhtuid. Aga esimene jääb muidugi meelde. "Hümnideks platsile sammudes jalg värises, sest nii suure publiku ees polnud ma varem kunagi mänginud," möönis Käit pärast matši.
Kahe väravaga tõestas keskpoolkaitses mänginud Käit, et koondise vastse peatreeneri Martin Reimi vaist oli täpne, kui ta ütles septembri alguses, et Inglismaa esiliigaklubi Fulhami noortemeeskonda kuuluv Käit on valmis A-koondises mängimiseks. Kuidas noormees nõnda vahvaks küpses?


authors:
Lee Smith
Peter Cziborra
Kai Pfaffenbach

title: Võitmatu Tyson Fury trikitab meediaga. Mis ta peas toimub?

maintext:
Eile pärastlõunal kirjutas Fury Twitteri kontole endale kohase loobumissõnumi täis roppusi ja eneseimetlust. „Poksimine on kõige kurvem asi, millega olen kunagi tegelenud. Kõik on hunnik s***a. Ma olen parim ja pensionil, nii et imege m***i. Head päeva,“ säutsus 28aastane poksija.
Maailma paremate poksijate hulka kuuluv Tyson Fury teatas eile, et lõpetab karjääri, kuid kolm tundi hiljem võttis sõnad tagasi. See tõi esile mehe probleemid, mis vajavad lahendamist enne poksiringi naasmist.
Fury on teatud suure suu poolest ning raske on leida vähemusi, keda ta pole solvanud. Inglane on öelnud, et doping peaks spordis olema lubatud, ta on teinud ridamisi seksistlikke, homofoobseid ja antisemitistlike kommentaare ning võrrelnud homosid pedofiilidega. Kui BBC andis poksijale 2015. aasta spordiisiksuse auhinna, sai Suurbritannia rahvusringhääling palju kriitikat Fury eelnevate sõnavõttude pärast.
„Tyson tunneb nagu teda ei armastataks piisavalt, et ta on kõrvale heidetud ja unarusse jäetud, kuid ta on ise lollide kommentaaridega tulele õli juurde valanud,“ kirjeldas BBC ekspert Steve Bunce Fury arvamust. „Mustlaste kuninga“ hüüdnime kandva poksija viha ajakirjanduse vastu näitas ka tippsporti „naasmise“ säuts, kus pidas meediat kergeusklikuks ja hulluks.
Probleeme on tal veel. Viimati astus inglane poksiringi möödunud aasta 28. novembril, kui alistas kohtunike otsusega teise raskekaallasest supertähe Vladimir Klitško ning jätkas oma perfektset saldot – 25 matšist 25 võitu. Ukrainlase alistamisega sai Fury endale kõik tiitlivööd ning suure huviga oodati nende kordusmatši.
Tyson Fury ja Vladimir Klitško mullu novembris. Veidi üllatuslikult jäi pelae inglane. (KAI PFAFFENBACH)
Algselt pidid 40aastane Klitško ja Fury uuesti kohtuma 9. juulil inglase kodulinnas Manchesteris, kuid kaks nädalat enne matši toimumist teatati, et tiitlikaitsja on hüppeliigese välja väänanud ega saa ukrainlase vastu astuda. Huvitaval kombel tuli samal päeval Inglismaa Antidopingult sõnum, et Fury uriiniproovist leiti keelatuid aineid. Praegu uurimine veel kestab ning mehe ülekuulamine peaks toimuma millalgi novembris.
Matš lükati edasi 29. oktoobri peale, aga selle ära jäämine selgus poolteist nädalat tagasi, kui Fury’l tuvastati vaimsed probleemid. Vastasseisu tühistamisele lisas konteksti kõigest nädal hiljem tulnud teade, et inglane andis päev enne Klitškoga kohtumisest loobumist positiivse uriiniproovi, millest leiti kokaiini.
Kõik on Fury vastu?
Seni alistamata mehe pooldajaid leiavad, et poksimaailm on Fury vastu ning tegu on ühe suure vandenõuga. Tema treeneri ja onu Peteri sõnul peetakse inglasele nõiajahti. Mehe enda arvates püütakse teda „korruptsioonist lokkavast spordist vägisi eemale tõmmata“ ning kõik süüdistused on alusetud. Ta ähvardas isegi Suurbritannia Antidopingu kohtusse kaevata.
Peter Fury (paremal) ei lase oma sugulast niisama poksiringi tagasi. (Kai Pfaffenbach)
Praegu on need aga poksija ja tema suurimate toetajate arvamused ning muud tõendid puuduvad. Enamus eksperte arvavad, et inglane pole puhas poiss ning teda painavad sisemised deemonid. Ka Fury ise teatas eile õhtul, et saab praegu vajalikku abi justkui tunnistades enda vaimseid probleeme. „Ma tulen tagasi tugevamana kui eales varem. Üritage mind ainult peatada,“ lubas inglane.


title: "Kodutunne" ulatab abikäe Abhaasia sõja eest põgenenud suurperele

maintext:
Ilda ja Aleksandr kolisid Eestisse paarkümmend aastat tagasi Venemaalt, Tšernobõli tuumajaama radiatsioonipiirkonnast. Enne seda kurba kanti elasid nad Abhaasias, kust tuli pageda sõja eest. Nüüd on 25 aastat õnnelikus abielus olnud paaril viis last ja kodu Audru vallas.
Tänane "Kodutunde" saade näitab, kui oluline on kokkuhoidmine ja usk õnne võimalikkusesse. Audrus elavad Ilda ja Aleksandr on hakkama saanud vaatamata saatuse keerdkäikudele. Abhaasia sõja eest põgenemine ja Tšernobõli katastroofi tagajärgedega hakkama saamine pole nende usku murdnud. Ega seegi, et paari viiest lapsel on mitmel tõsised tervisemured ja kuigi meditsiiniliselt pole seda kinnitatud, usub Ilda, et need mured on seotud just pere Tšernobõli-piirkonna eluga.
Tubli ja töökas pere on end sisse seadnud Pärnumaale. Kui Ildal oli eesti keel siia tulles juba suus, siis Aleksandr on selle ära õppinud siin elades. Eestisse saabudes oli perekonna suurimaks unistuseks oma maja ja selle nad endale ka leidsid. Ent maja on vana, kaev kasutuskõlbmatu ja pesemisvõimalused kasinad.
"Kodutunne" on Kanal 2 ekraanil täna kell 20.30.


title: Vaata, mis sai Endel Kellapi banaanidest!

maintext:
Endel on tuntud oma banaaniarmastuse poolest, kuid ta ei ole kitsi oma banaane jagama ka teistega! Nii rõõmustaski Endel maitsvate puuviljadega loomaaia elanikke.
TV3-e poole pöördus palju murelikke televaatajaid, et uurida, mida võeti ette kõigi nende sadade banaanidega, mis Endel Kellap rannaliivale laiali laotas? Muretsemiseks põhjust ei ole, banaanid leidsid kohe pärast sarja salvestust tee Tallinna loomaaeda, et sealsetele asukatele hea kõhutäis kindlustada. "Tahtsin, et keegi saaks tõelise banaanipeo püsti panna," nendib heategu silmas pidades idee autor Endel Kellap ise.
Kokku viidi loomaaia loomadele 425 kilogrammi magusaid banaane.
Komöödiasari "Kellapid" on TV3-s täna kell 20.00.


title: ISADEPÄEVA KINGIIDEE | Kingi isale korralik autoGPS ja ta jõuab alati kindlalt koju!

maintext:
Garmin Driveassist 50LM ja 50LMT on navigaatorid, millest unistavad kõik isad. Need on maailma kõige funktsionaalsemad.
GARMIN tõi 2016. aastal turule uue autoGPS seadmete sarja Drive, mis asendab seni müüdud Nüvi seeriat. Uus seeria on lisaks lihtsale käsitlemisele ja töökindlusele muutunud ka nutikamaks ja funktsionaalsemaks.
Seda iseloomustab hästi tippmudel DriveAssist, mis ühendab GPS-seadme ja pardakaamera. Tänu sellele lisandub palju uuenduslikku, mida tavaliselt GPS seadmelt ei oskaks oodata.
Mida siis võimaldab uus Garmin DriveAssist?
1. Tänu sissehitatud pardakaamerale salvestab kogu teekonna vältel auto ees toimuva, võimaldades õnnetuse korral lihtsustada süüdlase selgitamist.
2. Kaamera monitoorib auto ees toimuvat kogu sõidu vältel, andes hoiatusi sõidurajalt eemaldumise kohta ja kokkupõrke ohu korral.
3. Juhi märguanded – navigaator teavitab eesolevate järskude kurvide, kiirusemuutuste ja väsimuse kohta.
4. Garmin RealVision – navigaator lülitab ekraanil sisse kaameravaate, kui lähened sihtpunkti, et juhatada sulle kätte õige teeotsa
Kust see GPS soetada? Kiika ITshop kauplustesse või e-poodi!