description: Kuressaare ametikooli tehtud Vallikraavi veeralli 2016 videokampaania pälvis sihtasutuse Archimedes tänuüritusel Kuldõun 2016 kategoorias “Aasta video hariduses” kolmanda koha. Videos, mille eesmärk oli reklaamida traditsioonilist kevadist üritust, õpetas KuKuu vanemkokk […]

title: Kuressaare ametikooli video tuli kolmandaks

maintext:
Kuressaare ametikooli tehtud Vallikraavi veeralli 2016 videokampaania pälvis sihtasutuse Archimedes tänuüritusel Kuldõun 2016 kategoorias “Aasta video hariduses” kolmanda koha.
Videos, mille eesmärk oli reklaamida traditsioonilist kevadist üritust, õpetas KuKuu vanemkokk Juss Lindmäe, kuidas teha maailma parimat kiluvõileiba. Hea maitsta lasi sel Kuressaare ametikooli infojuht Taavi Tuisk. Nimelt oli Vallikraavi veeralli tänavune alateema “Praamid kraavis” ja õigel praamil pakutakse teatavasti kiluvõileiba. Video on praeguseks kogunud Facebookis 17 000 vaatamist.
Aasta video kategoorias võisid kandideerida videoklipid, mille eesmärk on tutvustada lähemalt haridusasutuse tegemisi kas reklaami või kampaaniaga. Parimaks tunnistati Võhma kooli õpetajate päevale pühendatud tervitusklipp “Ära mine närvi”.
SA Archimedes on Eesti üks suuremaid haridusvaldkonna toetajaid.


description: Kuressaare gümnaasiumi huvikooli Inspira lauatennisetreeningute juhendaja Gunnar Usin vahetatakse välja, kuna ta küsis lapsevanematelt tagantjärele treeningute eest raha isiklikule kontole. “Juhtum oli, selgitused asjaosalistelt olemas, lapsevanemate ees vabandatud, otsused tehtud, […]

title: Sahkerdamine viis pinksitreeneri lahtilaskmiseni

fasttext_language: et


description: Riigimetsa Majandamise Keskus raius Loode tammiku naabruses Sõrve maantee ääres asuvast männitukast välja 5,4 hektarit loopealset. RMK looduskaitsespetsialisti Ants Animägi sõnul on hiljuti lõppenud taastamistöö kvaliteet väga korralik. “Kännud on […]

title: RMK raius männikust välja imeilusa loopealse

maintext:
Riigimetsa Majandamise Keskus raius Loode tammiku naabruses Sõrve maantee ääres asuvast männitukast välja 5,4 hektarit loopealset.
RMK looduskaitsespetsialisti Ants Animägi sõnul on hiljuti lõppenud taastamistöö kvaliteet väga korralik. “Kännud on hästi madalaks lõigatud, jäätmed ära koristatud ja isegi kokkuveotee on ära silutud,” kiitis Animägi selle töö hanke korras teinud osaühingut Lammutusabi.
Taastatud alal karjatab veiseid Kairo Pilviste eestvedamisel tegutsev MTÜ Saare Rannad. Tunnustatud loomakasvataja ja maahooldaja Kairo Pilviste karjatab loomi ka Tuulte Roosis, Loode tammikus ja mitmel pool mujal maakonnas. Toreda vaate on Pilviste avanud loodushoiutööde tulemusel oma kodukohas Mustjala vallas rannamaantee ääres Küdema lahele.
Ants Animägi rääkis, et 2017. a jooksul avatakse senisest enam vaadet lahtede vahelise tee äärest Linnulahele, seal võetakse maantee ääres maha paari kilomeetri jagu puid ja põõsaid. Raie võetakse ette miljööväärtuse parandamiseks ega oma looduskaitselist väärtust.
Samuti on kavas uuendada Loode tammiku teede võrgustik ning teha taastamistöid puis- ja rannaniitudel. Kui puisniitudel parandatakse valgustingimusi ja eemaldatakse puid valikuliselt, siis rannaniidult eemaldatakse kogu puittaimestik.
Sõrve maantee ääres asuv loopealne hakkas kinni kasvama pool sajandit tagasi, kui sinna istutati 1960-ndatel läbiviidud väheviljakate maade metsastamise programmi raames männikultuur.
Pärast Teist maailmasõda oli Eestis ligikaudu 40 000 hektarit avatud loopealseid, tänapäeval on neid järel vaid 4000 ha. Õnneks on viimastel aastatel maahooldajaid juurde tekkinud ja huvi poollooduslike koosluste hooldamise vastu on märgatavalt kasvanud.
Euroopa Liidu loodusdirektiivis esmatähtsa elupaigatüübina märgitud loopealsed on väga haruldased kooslused. Eestis (peamiselt saartel) paikneb 1/3 kogu planeedi loopealsetest, ülejäänud 2/3 asuvad Rootsis. Avatud loopealsete elustik on väga rikkalik, siinsetest elupaigatüüpidest on suurem liigirikkus vaid puisniitudel.
“Mida rohkem liike, seda tugevamad on ökosüsteemid ja seda rohkem meile eluks vajalikke asju toodetakse,” selgitas Animägi.


description: Saaremaa ühisgümnaasiumi 27. kabaree annab täna õhtul esietenduse kooli töötajatele. Üks korraldajatest Grete Vendel ütles Saarte Häälele, et kõik kavade juhid on andnud endast parima ja esinemiseks ollakse valmis. “Hästi […]

title: Kabaree tegijad on esietenduseks valmis

maintext:
Saaremaa ühisgümnaasiumi 27. kabaree annab täna õhtul esietenduse kooli töötajatele.
Üks korraldajatest Grete Vendel ütles Saarte Häälele, et kõik kavade juhid on andnud endast parima ja esinemiseks ollakse valmis. “Hästi palju kogemusi sai isetegemisest ja valasime pisaraid, kuid samas ka naersime kõik koos,” lisas ta. Hästi tugeva motivatsiooni andsid Vendli sõnul need hetked, kui ta vaatas eemalt mõnd kava ja nägi, et kõik tahavad hästi teha.
Samuti kabaree korraldamisega ametis olnud Kaidi Kermik kinnitas, et kõik on elevil ja viimaste detailide lihvimisel käib kibe töö. “Kuid esietenduseks oleme valmis,” kinnitas temagi.
Kaasa teevad kabarees ühel või teisel moel kõik 74 SÜG-i 11. klassi õpilast. Läbiv märksõna on tänavu “hullus”.
Hooandja kaudu toetas kabareed 40 inimest kokku tervelt 1390 euroga. Esialgseks eesmärgiks oli seatud 900 eurot.
Praeguse seisuga peaks linna- ja maarahvas kabareed esimest korda nägema 27. jaanuaril.


description: “Kui paarkümmend aastat tagasi oli igal lapsel maavanaema, siis praegu on lehma või kana nägemine enamikule linnainimestele suur sündmus,” kirjutas sellenädalane Maaleht, kelle hinnangul on agroturism Eestis jalad alla saanud. […]

title: Kuidas huvi maaelu vastu rahaks teha?

maintext:
“Kui paarkümmend aastat tagasi oli igal lapsel maavanaema, siis praegu on lehma või kana nägemine enamikule linnainimestele suur sündmus,” kirjutas sellenädalane Maaleht, kelle hinnangul on agroturism Eestis jalad alla saanud. Kas sama leiavad ka Saaremaa talunikud ja turismi alal tegutsejad?
Ergo Oolup, MTÜ Visit Saaremaa tegevjuht:
Mujal maailmas on agroturism täiesti toimiv valdkond. See on ülemaailmne trend – tutvuda kohalike inimeste elu, töö ja tegemistega. Mesinikuna olen ka ise niimoodi külas käinud. Usun, et ka meie inimestel on huvi ja soov oma lastele näidata, et piim ja mesi ei tule poest.
Kuidas panna sellised külastused raha sisse tooma – just see on küsimus. Ressurssi selleks on vähe, sest talunik ise peab ju tööd tegema – põldu kündma või loomadele sööta ette vedama. Bussitäie rahva saabumine tähendab aga seda, et nendega tegelemiseks tuleb aega võtta: neid oodata, vastu võtta, suhelda, oma talu näidata. Kuna selline ekskursioon ei piirdu kümne minutiga, jääb mingi töö külastajatega tegelemise tõttu pooleli või tegemata.
Inimesed tahaksid külastada talusid siis, kui seal midagi näha on, midagi tehakse. Enamasti on siis aga kõige kiirem tööaeg.
Leian, et praegu on agroturismiga tegelemine maal tegutsevale ettevõtjale pigem risk – ta pigem kaotab sellega, kui võidab.
Kuna maaelu paistab inimesi aga huvitavat, võiks olemasolevat potentsiaali tulevikus tõesti rohkem kasutada. See võtab aega. Tuleb ju enne hoolega läbi mõelda, kuidas nutikalt tegutseda ja kui palju panustada.
Andrus Sepp, Lääne-Saare vallas Laadjala külas asuva Metsa Johani talu peremees:
Huvi maaelu ja agroturismi vastu on linnainimestel kindlasti, seda võis näha ka avatud talude päeval. Küsimus on selles, et me ei oska seda huvi rahaks teha. Kuidas me sellest kasu saaksime, kui meid, maainimesi, käiakse vaatamas nagu muuseumieksponaate? Kuidas oma võimalusi ja külastajate huvi rahaks teha, selle kohta on meil teadmisi väga vähe.
Kui ma agroturismiga äri teha ei oska, siis ma pole selle valdkonnaga tegelemisest huvitatud. Kord aastas võin kampaania korras heategevust teha, aga mitte regulaarselt või lausa iga päev.
Kindlasti on võimalik talutooteid müüa, aga see on keeruline. Avatud talude päev on üks päev aastas, see ei toida meid terve aasta.
Pigem arvan, et Saaremaa kontekstis võiks meil poodides olla eraldi Saaremaa toodete riiul – et meie toodang teiste hulka ära ei kaoks.
Heidi Hanso, Pöide vallas Sundimetsa külas asuva Pajuvärava talu perenaine:
Agroturism on kindlasti tõusev trend. Võin seda väita oma kogemuste põhjal nii mu eelmises kodus Tõnu talus selle väga paljude loomadega kui ka praeguses kodus Pajuvärava talus. Inimestele pakuvad loomad suurt huvi. On ju ka saade “Meie pere ja muud loomad” omamoodi agroturism – televiisori kaudu.
Minu kogemus ütleb, et väga paljud tahavad meenutada oma lapsepõlve. Et “meie kodus oli 40 aastat tagasi samamoodi” või “meie alustasime oma kodu ülesehitamist samamoodi”. Ja kes ise ei ole maal elanud, tahab seda väga kogeda.
Saaremaal oleks võimalusi agroturismiga tegeleda küll, aga neid ei osata ära kasutada. Veel ei osata. Inimene, kes elab maal, ei mõtle oma kodust kui vaatamisväärsusest, sest see ei tundu realistlik. On ju eluaeg niimoodi elatud – miks see peaks kellelegi huvi pakkuma? Samas on see huvi linnainimestes olemas. Ja ka teistes maainimestes.
Olen avatud talude päevade kontseptsiooni propageerinud, osalesime selles ettevõtmises Tõnu taluga. Tõenäoliselt olen oma Pajuvärava taluga kindel osaline.
Mis seal salata, minugi suurem plaan on, kui seda peent sõna kasutada, agroturism. See on üks asi, millega Pajuvärava talu kindlasti tegelema hakkab. Mina ei põe – näitan maaelu täpselt sellisena, nagu see on. Kui on toad segamini ja pliit must, siis nii on. Ehedus on see, mida inimesed vajavad.
Seda, kui inimesed maaelu nüansse ei tea, ei saa neile pahaks panna. Mida mina tean arvutitest ja programmeerimisest, kui ma ei ole progeja. Miks peaks siis linnainimene teadma maaelu detaile, kui tal sellega kokkupuudet pole? Kitsel ja lambal võiks muidugi vahet teha.
Helena Erik, Muhus Nautse külas asuva Laasu talu perenaine:
Agroturismi jaoks Saare maakonnal potentsiaali on, aga see on kahe otsaga asi – teinekord see raiskab rohkem aega, kui asi väärt on. Kui inimesed tulevad, pead ju nendega suhtlema ja see tähendab, et kõik muud tööd peavad katki jääma. Kokkuvõttes võib see pigem halvasti mõjuda.
Kui see siiski ette võtta, peaks talus olema inimene, kelle ülesanne ongi külalistega tegelda.
Kuigi meie talus saavad inimesed loomade-lindudega tutvuda, ei pea me end agroturismiga tegelejaiks. Pigem nimetame oma talu turismitaluks – lauta ja põllu peale me inimesi ei kutsu.
Meil läheb hästi – külastajaid jätkub. Meie talu on ju avatud lühikest aega aastas, keset suve, kui rahvas liigub. Aastaringselt külastatavaks me oma talu muuta ei soovi. Meie talus elavad ju eksootilised loomad-linnud ning soojustatud ruumidesse veterinaarianõuded külastajaid tuua ei luba.
Seda, et eestlased on maaelust võõrdunud, ma kindlasti ei usu. Minu meelest on nad väga teadlikud – nii linna- kui ka maainimesed.
Aarne Põri, Orissaare vallas Võhma külas asuva Rautsi talu peremees:
Kindlasti on agroturism Eestis tõusuteel. On ju elu nii linnastunud ja maaelu jääb aina kaugemaks. Siiski on neid, kes tahavad ka oma järeltulevale põlvele näidata, mida me sööme või kuidas miski kasvab.
Seda võib võrrelda suvilates suvise kassi pidamisega – nii kaua seda tehakse, kui ta on väike ja ilus ega tekita kohustusi. Samamoodi on aborigeenset elu kena vaadata, kuni sa ise ei pea selle elu sisse minema. Eemalt vaadates võib aga tasapisi huvi tekkida. Mine tea, võib-olla mingi aja pärast hakatakse maale tagasi kolima ja ise maal midagi tegema. Näha on, et noori tuleb tasapisi peale. See võiks nõnda jätkuda, sest muidu läheb lõhe maa ja linna vahel järjest suuremaks.
Osalesime küll avatud talude päevadel, aga lausa turismiga on taimekasvatustalus raske tegeleda. Loomapidamine on inimeste jaoks natuke köitvam.
Üks töö, millega kiputakse naisi-lapsi hirmutama, on rohimine. Kui panen mõne turisti rohima, võib ta kogemata välja rohida just selle kultuuri, mida me kasvatada tahame. Või peab tal pidevalt keegi kõrval olema, kes juhendab.
Pealegi peaks turistide vastuvõtmiseks olema tööl inimene, kes külastajatega suhtleb ja tegeleb.
Avatud talude päeval jagasime need ülesanded mitme vahel. Peremehena leian, et paberimajandust ja suhtlemist on juba praegu nii palju, et vahel on keeruline oma aega jagada. Pigem võiks korraldada rohkem nn lahtiste uste päevi – neid on siiamaani tehtud ka –, kus inimesed saaksid vaadata, kuidas ühe või teise kultuuri kasvatamine välja näeb.


description: NELJAPÄEV, 29. detsember ÜRITUS Karaoke Kapteni kõrtsis. TEATER Kuressaare linnateatri etendus “Hüpnoos” kl 19 Kuressaare linnateatris. TANTS Kodulinna lokaalis DJ Alver Raaper. REEDE, 30. detsember ÜRITUS Konverentsi “Julge särada” raames […]

title: KUHU MINNA


description: Esmaspäeva hommikul kontrollis politsei ajavahemikus kell 7–8.30 maakonna erinevais paigus, kas inimesed helkureid ikka kannavad. Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanema Meelis Juhandi sõnul kontrolliti kokku 115 kergliiklejat ja 30-le neist oli vaja […]

title: Helkur puudus neljandikul

maintext:
Esmaspäeva hommikul kontrollis politsei ajavahemikus kell 7–8.30 maakonna erinevais paigus, kas inimesed helkureid ikka kannavad.
Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanema Meelis Juhandi sõnul kontrolliti kokku 115 kergliiklejat ja 30-le neist oli vaja helkur anda. Politsei kutsubki sel nädalal kõiki maakonna inimesi pöörama suuremat tähelepanu helkuri kandmisele.
“Kuressaare politseijaoskond saatis vastavasisulised kirjalikud pöördumised ka kõigile omavalitsustele ja Saaremaa ettevõtjate liidu kaudu sellesse kuuluvatele ettevõtjatele. Pöördumises palusime anda oma panus helkuri teemanädalasse, olles ise eeskujuks ning tuletades oma töökaaslastele ja tuttavatele meelde helkuri kasutamise olulisust,” rääkis Juhandi. “Politseinik peab andma helkuri inimesele, kellel see puudub, kuid eelkõige saab ikka igaüks ise hommikul kodust välja minnes kontrollida, kas tal on helkur üleriiete küljes alles ega ole ära kadunud.”
Ta lisas, et kui esmaspäevase kontrollimise ajal selgus, et helkur puudus vähemalt neljandikul kontrollituist, siis loodetavasti on olukord nädala lõpus parem ja politsei ei pea mitte ühelegi jalakäijale helkurit riiete külge kinnitama.


description: * Sahkerdamine viis pinksitreeneri lahtilaskmiseni * Saarlased toetavad Pätsi monumendi püstitamist * Lümanda noor leiutaja sai auhinna * KG hoolekogu juhib Maris Rebel! Print PDF

title: Homses, 8. detsembri Saarte Hääles!


description: Siseminister Andres Anveldi arvates tuleb siseturvalisuse tagamiseks taastada kogukonnapolitsei ning tulevikus peaks igal omavalitsusel olema vähemalt üks piirkonnapolitseinik, suuremas kohas mitu. Ministri sõnul tähendab see poolesaja piirkonnakonstaabli ametikoha loomist. Anvelt […]

title: Kas me vajame kogukonnapolitseid?

maintext:
Siseminister Andres Anveldi arvates tuleb siseturvalisuse tagamiseks taastada kogukonnapolitsei ning tulevikus peaks igal omavalitsusel olema vähemalt üks piirkonnapolitseinik, suuremas kohas mitu. Ministri sõnul tähendab see poolesaja piirkonnakonstaabli ametikoha loomist.
Anvelt leiab, et ka munitsipaalpolitsei peaks võimu juurde saama. “Kui keegi tahab oma piirkonnas turvalisuse kvaliteeti ja turvatunnet tõsta ja panna sinna lisaressurssi, siis olgu neil see võimalus, praegu seda pole,” ütles minister intervjuus Postimehele.
Kuidas suhtuvad ministri ideedesse inimesed siinpool Suurt väina?
Rando Rahnik, MTÜ Vabatahtlik Tuletõrje Selts Pihtla Pritsumehed juhatuse liige, Pihtla vallavolinik:
Seda oli arvata, kui Anvelt ministriks sai, et ta hakkab rohkem politseid toetama. Mina leian, et meie vallas on rahulik ja turvaline elu. Praegune piirkonnapolitseinik Peegel on tubli mees, teda on iga nädal liikumas näha. Vabatahtlikke politseinikke on praegu samuti piisavalt – ka meie vallas on mõned. Ka pritsumehed on kursis sellega, mis ümberringi toimub, ja vajadusel valmis pättusi ära hoidma. Kogukonna värk ju. Ma küll ei leia, et meil oleks veel mingeid kogukonnapolitseinikke tarvis.
Heimar Põld, Mustjala valla Võhma küla elanik, vallavolinik:
Meie oma kandi turvalisuse koha pealt kurta ei saa. Vargustest pole kuulda olnud. Mustlased siin mingi aeg sõitsid ringi, aga praegu on rahu ja vaikus.
Praegu on valla peale ainult üks abipolitseinik. Ma ei usu, et sellest siiski piisab. Ta tegeleb rohkem noortega, Mustjala vallakeskuses. Selge on see, et kogukonnapolitseid oleks vaja – siis oleks, kelle poole pöörduda, kui tarvis. Neid aktiivseid inimesi, kes võiksid selleks hakata, leiduks meie kogukonnas kindlasti. Kõige aktiivsemad on meil jahimehed – kui salaküttimise kohta kaebus tuleb, siis jahimehed on küll väljas olnud. Kaitseliidu mehi on meil ka. Kui üle Saaremaa kedagi taga otsitakse, käivad nemad ka otsimas.
Rein Saksakulm, Muhu valla Ridasi külavanem:
Kui ikka siin mere taga elad, paistavad asjad hoopis teistmoodi kui Tallinna lähedal või Ida-Virumaal. Siin pole ju sellist kuritegevust, mis nõuab, et keegi käib kogu aeg kumminuiaga ringi. Pole sellist ohuallikat, mida kartma peab. Ma ei leia, et seda kogukonnapolitseid nii hädasti tarvis olek
Samas – ehkki meil pole sellist kuritegevust, kui võib-olla kuskil mujal, on piirkonnapolitseinike ülesanded praegu vägagi kummaliselt jaotatud. Kogu selle suure ala peale siit Pihtlani välja on ainult üks inimene!
Enne tegutses meie piirkonnakonstaabel Orissaares ja Muhus. Nüüd on tema piirkond aga pool Saaremaad – kas need mastaabid pole liiga suured?
Olen aru saanud, et piirkonnakonstaabel ei pea isegi kuriteo korral kohale minema, et selle jaoks on patrull. Politseipatrulli näeb Muhus liikumas aga suhteliselt harva mujal kui Kuivastu maantee ääres. Isegi Liival näen patrulli ehk kuus korra.
Eks asi ole ikka rahas. Politseinikke on nii palju koondatud, vähesed inimesed on tööga üle kuhjatud ning peavad kõigega toime tulema. Kui siin Muhus toimub öösel mingi intsident, siis patrull tuleb põhimõtteliselt Kuressaarest. See, et ta peab enne 70 kilomeetrit maha sõitma, kui siia jõuab, on pehmelt öeldes kummaline.
Valdade ühinemisega sätitakse asju kindlasti ringi. Kes seda täpselt öelda oskab, mis edaspidi saab.
Minu arvates neid kogukonnapolitseinikke tarvis ei ole. Piisaks sellest, kui asjad oleksid nii nagu enne – Muhu ja Orissaare peale oma politseinik. Küll meil ka neid vabatahtlikke korravalvureid leiduks, näiteks kaitseliitlaste seas.


description: Kuressaare gümnaasiumis jaanuari lõpus toimuva Eesti noorte lauljate konkursi Solistica lõppvõistlusele pääses neli saarlast. 4.–6. klasside kategoorias esindab maakonda Oliver Leppik KG huvikoolist Inspira (juhendaja Helle Rand), 7.–9. klasside kategoorias […]

title: Solistica lõppvõistlusel neli saarlast

maintext:
Kuressaare gümnaasiumis jaanuari lõpus toimuva Eesti noorte lauljate konkursi Solistica lõppvõistlusele pääses neli saarlast.
4.–6. klasside kategoorias esindab maakonda Oliver Leppik KG huvikoolist Inspira (juhendaja Helle Rand), 7.–9. klasside kategoorias Merilin Mälk KG-st (juhendajad Helle Rand ja Tuuli Rand) ja Sten-Erik Liiv KG huvikoolist Inspira (juhendaja Laine Lehto) ning 10.–12. klasside kategoorias Greete Paaskivi KG-st (juhendaja Pilvi Karu).
Solistica lõppvõistlusele pääses igast vanuserühmast kindel arv osalejaid: 4.–6. klassidest 16 lauljat, 7.–9. klassidest 18 lauljat ja 10.–12. klassidest 21 lauljat. Valiku tegi demode põhjal žürii, mille koosseisu kuulusid Sven Lõhmus, Helen Kirsi ja Rasmus Rändvee.


description: Kuressaare gümnaasiumis toimub kaunistatud uste konkurss, kus fantaasial lastakse lennata jõulude võtmes. “Kuressaare gümnaasiumis on algklasside õpilased klassiuksi õpilaste töödega kaunistanud juba aastaid ja tulemus on alati olnud väga vahva,” […]

title: KG uksed võistlevad

maintext:
Kuressaare gümnaasiumis toimub kaunistatud uste konkurss, kus fantaasial lastakse lennata jõulude võtmes.
“Kuressaare gümnaasiumis on algklasside õpilased klassiuksi õpilaste töödega kaunistanud juba aastaid ja tulemus on alati olnud väga vahva,” ütles õpetaja Madli Maria Naulainen. Sealt tuli õpetajatel mõte, et kaunistatud võiksid saada kõikide klasside uksed. Rõõmu jagamiseks pildistati kõik üles ja pandi vaatamiseks KG Facebooki lehele. Seal saab valida ka oma lemmiku, kellele on tasuks väike auhind.


description: Fotod: Irina Mägi Print PDF

title: GALERII: Saare vene selts tähistas aastapäeva


description: Sel aastal kolmel korral viinavargil käinud mees tunnistati kohtus süüdi ja määrati talle karistuseks kolm kuud vangistust tingimisi ühe aasta pikkuse katseajaga. Raivo Aidamets sai süüdistuse kolmel korral Kuressaare SuperAlko […]

title: Pikanäpumees sai tingimisi karistuse

maintext:
Sel aastal kolmel korral viinavargil käinud mees tunnistati kohtus süüdi ja määrati talle karistuseks kolm kuud vangistust tingimisi ühe aasta pikkuse katseajaga.
Raivo Aidamets sai süüdistuse kolmel korral Kuressaare SuperAlko poest alkoholi varastamise eest. 21. novembri õhtul varastas Aidamets Pihtla teel asuvast SuperAlko poest Tuletorni viina (hind 6.99). Uuele katsele läks ta 29. novembri hilisõhtul, varastades samast poest Viru Valge viina, tekitades poele 7,99 eurot kahju.
Kolm olevat aga kohtu seadus ning uuesti läks mees viina näppama 2. detsembril, püüdes poest seekord varastada kaks Viru Valge viina koguväärtusega 15,98 eurot, kuid jäi kaupluse töötajale pärast kassaliini läbimist vahele ja viinapudelid tagastati poele rikkumata kujul.
Aidametsal tuleb maksta ka 322,50 eurot sundraha ja 48 eurot kaitsjatasu.


description: Kokku toimus üheksa seeriajooksu. Aasta kokkuvõttes läks arvesse kuus edukamat võistlust. Kuue alavõiduga oli võimalik kokku saada 60 punkti. Edukamad mehed: 1. Ando Õitspuu, JK Sarma 60, 2. Mairo Mändla, […]

title: Jooksuklubi Sarma seeriajooksude kokkuvõte


description: “See, mida Ingrid on Muhu saare heaks teinud, on midagi väga suurepärast!” võtab kogumiku “Muhumaa laule ja lugusid” tähtsuse ja tähenduse kokku raamatu murdekeele toimetaja Alviine Schmuul. Paari nädala eest […]

title: Muhu lood ja laulud said raamatuks

maintext:
“See, mida Ingrid on Muhu saare heaks teinud, on midagi väga suurepärast!” võtab kogumiku “Muhumaa laule ja lugusid” tähtsuse ja tähenduse kokku raamatu murdekeele toimetaja Alviine Schmuul.
Paari nädala eest valmis saanud raamat jõudis läinud laupäeval oma juurte juurde tagasi. Muhu põhikool saali oli raamatu koostajat Ingrid Rüütlit kuulama tulnud hulgaliselt muhulasi. Kuulama ja meenutama tuldi ka oma saare rahvalaulumehi ja -naisi.
“See raamat tutvustab Muhu folkloori, peamiselt laule, millised olen salvestanud koos kolleegidega kirjandusmuuseumi rahvaluule-ekspeditsioonidel Muhu saarele 1974. ja 1975. aastal. See juhtus olema hea aeg, kui oli veel alles palju häid teadjaid. Kui me tulime uuesti tagasi (1984 – T. K.) Tallinnfilmi väikese võttegrupiga, oli neist kümnest laulumehest alles veel vaid kaks. Minul on jäänud suurepärased emotsioonid ja mälestused kõigist neist ekspeditsioonidest,” meenutab autor ja teeb värvika ülevaate raamatusse jõudnud olulisematest Muhumaa laulikutest ja raamatu koostamise põhimõtetest. Laseb jutu vahele kõlada ehedal rahvalaulul, sest kogumiku juurde kuulub CD “Muhu rahvamuusikat, laulumänge ja tantse”.
Kõik pandi lauludesse
“Uurisin laulude tausta, ajalugu, kõiki neid sündmusi, mis laulude taga olid. Meeste lauludes kajastub kogu 20. sajandi alguse maailm, kõik see, mis juhtus inimesel endal, mis juhtus tema naabritel, mis juhtus naaberkülas ja Muhumaal, aga ka need sündmused, mis juhtusid väljaspool Muhumaad ja mis olid sel hetkel aktuaalsed – kõik pandi lauludesse. Muhu meeste laulutraditsioon on erakordselt rikas.”Raamatus on muidugi ka naiste-, sõduri- ja meremehelaulud, ballaadid ja armastuslaulud, ringmängu- ja tantsulaulud, mille traditsioonirikkusega Muhumaa taas eriliselt silma paistab. Laule täiendavad jutustused ja fotod laulude autoritest ja prototüüpidest, uskumustest ja kommetest, pillimängust ja tantsimisest.
2015. aastal sai Rüütel andmeid ja laule laulumeister Vassili Kase järglastelt, Muhu muuseumist ja kapelli Laulusõbrad liikmelt, Muhu põhikooli muusikaõpetajalt Leena Peeglilt. Laulusõbrad jäid Ingrid Rüütlile silma 1994 Kihnus ja hiljem hakkas ta otsima teavet seal kõlanud laulude kohta.
“Meil oli üsna tihe kirjavahetus. Ta käis ka siin kohal, andsin talle veel mitmeid Muhu laule, laulsin ette osa laulude viise ja aitasin täpsustada laulikute nimesid,” meenutab Peegel. Nii nagu enamik kohale tulnud põlismuhulasi, teab ja mäletab ta mitmeid laule ja laulikuid ning lubab kogumikust nii mõnedki laulud oma folkloorirühma Uijee repertuaari võtta.
Keerukas ülesanne
Raamatut kiidab ka Tihuse taluperemees Martin Kivisoo ja teatab, et vähemalt ühe, “Kassi katkestamise laulu” on ta aastate vältel kolmele noorele Muhumaa mehele selgeks õpetanud. “Ja nüüd on järg lastelaste käes.”
Küll on murekoht selles, et tänapäeval pole enam rahvalaulu loojaid. Ei Muhus ega mujalgi. “See põle enam kombeks!”
Raamatu koostamisel oli autori sõnul kaks keerukat momenti – esiteks väga ebaühtlane murdekeel, mille kallal nägi tõsist vaeva murdekeele toimetaja Alviine Schmuul. “Päris rekonstrueerida ka ei tahtnud, aga ühe laulu piires püüdsime sõnu ühtlustada. Teiseks – ega mehed ei laula kooris ühehäälselt. Tekib selline heterofoonia (Lihtsa mitmehäälsuse tüüp, mille puhul kõlavad koos ühe meloodia pisut erinevad variandid. See võib tahtmatult tekkida juhul, kui kooslauljatel on meloodia veidi erinevalt meeles. T. K.) ja neid erinevaid hargnemisi välja kirjutada oli ka päris keeruline.”
Raskustele vaatamata on tulemus kaalukas ennekõike sisult, aga ka mahult – 544 lehekülge Muhu saare ja muhulaste kultuuri-, aja- ja elulugu.
Kohtumiselt jääb meelde soe ja kodune, pea üheperetunne. “Ma tajusin seda ka Saaremaa raamatu puhul, kui tähtis see kogukonnale on. Mõned laulud elavad edasi ja tahan, et nad veel elaksid. Usun, et minu raamat aitab sellele kaasa,” ütleb Ingrid Rüütel. Kõik kaasavõetud raamatud leidsid endale õnnelikud omanikud ja selle üle oli autoril vaid hea meel. Praegu on Ingrid Rüütli töölaual sarja “Mis on jäänud jälgedesse” kolmas raamat, mis tutvustab ja jäädvustab Põhja-Pärnumaa, Audru, Tõstamaa, Tori ja Vändra lugusid ja laule.
Kogumik


description: Seda, et üksikvanemana pole kerge toime tulla ka üht last kasvatades, teab iga sellises olukorras vanem. Keeruline on lugu siis, kui lapsi rohkem. Või kui keegi neist vajab oma puude […]

title: JUHTKIRI: Pisku, mis aitab

maintext:
Seda, et üksikvanemana pole kerge toime tulla ka üht last kasvatades, teab iga sellises olukorras vanem. Keeruline on lugu siis, kui lapsi rohkem. Või kui keegi neist vajab oma puude tõttu selliseid tingimusi, mille loomiseks vanemal endal võimalusi napib.
Tänavu suvel sai üks Kuressaares elav sügava puudega tüdruk heategevusorganisatsioonide Naerata Ometi ja Koos Laste Heaks ning muidugi lahkete annetajate abiga vannitoa, mis ehitati ümber just tema vajadustele vastavaks. Üksikema, kelle mure sai lahenduse, andis toimetusele teada teisest, kolme lapsega üksikemast, kel samuti mure oma puudega tütre pesemise pärast – last pesema tõsta käib üle jõu ning lapse aitamiseks jääb tualetis ja vannitoas ruumi väheks.
MTÜ Meelespea ja Kuressaare linnavalitsus tulid perele appi, ent osa rahast on veel puudu. “Heategevuse puhul on nii, et kui igaüks annaks vaid ühe euro, saaks selle rahaga korda saata väga palju head,” ütles Aive Laanemets MTÜ-st Meelespea. Üks euro ju kedagi vaesemaks ei tee.


description: Läinud nädala alguses kütiti kolm metssiga, mille Aafrika sigade katku proov osutus positiivseks. 29. novembril lasti Mõntu jahipiirkonnas Vintri külas katku nakatunud kult ning Pihtla jahipiirkonnas Sutu külas ja Kailuka […]

title: Mõntus ja Pihtlas kütiti kolm katkusiga


description: Kas päkapikud on olemas või mitte? Kus nad elavad ja mismoodi meile tuppa pääsevad? Kuidas jõuab jõuluvana kõigile lastele kingitusi tooma? Aste põhikooli 2. klassis õppivad Markus Kaare, Riine Metsamaa, […]

title: Päkapikk tuleb, kui temasse usud

maintext:
Kas päkapikud on olemas või mitte? Kus nad elavad ja mismoodi meile tuppa pääsevad? Kuidas jõuab jõuluvana kõigile lastele kingitusi tooma?
Aste põhikooli 2. klassis õppivad Markus Kaare, Riine Metsamaa, Kerle Suurna, Laura Kakkum, Kennerth Vahelaid ja Karl Vapper kinnitavad kui ühest suust – neil kõigil käivad kodus päkapikud salamahti kommi toomas.
Mismoodi nad käivad?
Kennerth: Nad käivad aknast läbi öösel.
Karl: Salaja! Nii, et keegi ei kuule.
Kas selleks peab sussi akna peale panema, et midagi sinna sisse toodaks?
Lapsed kooris: Jaa!
Laura: Minul toob rippuva jõulusussi sisse, mitte selle sisse, mida ma kannan.
Mida need päkapikud teile siis toovad?
Karl: Kommi, magusaid asju!
Kennerth: Šokolaadi. Päkapiku väike šokolaad.
Riine: Šokolaadi.
Karl: Mulle tuuakse selliseid komme, mida ma ei ole eriti varem söönud. Ma ei tea nende nime.
Markus: Mulle tuuakse neid komme, mis mulle meeldivad, näiteks kirsikomme. Täna hommikul toodi šokolaadi.
Kerle: Mulle tuuakse pulgakommi.
Laura: Mulle Mesikäpa maiust.
Kui palju komme nad korraga toovad?
Markus: Mulle toob kaks või üks.
Kerle: Mulle toob ühe.
Laura: Mulle toob ka ühe.
Kas on juhtunud, et päkapikk on mingil põhjusel tulemata jäänud?
Kennerth: Ükskord mul ei tulnud.
Karl: Mulle ühel päeval ei jõudnud tulla. Ta järgmine kord kirjutas kirja ka, et ei jõudnud. Ja pani šokolaadi kaasa.
Kas mõnel teist on päkapikk ka sellepärast tulemata jäänud, et olete pahad lapsed olnud?
Lapsed kooris: Ei!
Kas ise püüate ka jõuluajal paremad lapsed olla?
Lapsed kooris: Jaa!
Kerle: Tuba koristame.
Kennerth: Teeme voodi korda.
Kas te siis tavaliselt ei tee?
Karl: Ma ei tee!
Kennerth: Ma teen! Ma ei viitsi teha, aga teen ikka.
Markus: Mina jagasin koolis komme, õpetajatele.
Kuidas päkapikud teavad, et te olete head lapsed?
Karl: Nad on akna taga päeval.
Kennerth: Nad piiluvad vaikselt.
Kas olete ise ka mõnda päkapikku näinud?
Lapsed kooris: Ei!
Kas päkapikud on nähtamatud?
Lapsed kooris: Ei!
Kennerth: Mina olen päkapikku näinud. Päriselt ei ole näinud, aga Facebookis oli video ja seal nägin, missugune ta oli. Hästi tavaline, väikese habemetutiga, punased riided ja mustad saapad.
Kui kaua päkapikud käivad?
Kennerth: Kuni jõulud läbi saavad.
Karl: Jõuludeni. Jõululaupäeva hommikul ta käib ka, aga siis ta paneb kohe palju komme kuuse alla.
Mõned ütlevad, et päkapikke pole olemas…
Lapsed kooris: On küll olemas!
Karl: Mõnikord suuremad lapsed ütlevad, et see päkapikujutt on jama.
Kennerth: Mu vend ütles, et päkapikke ei ole olemas. Kui keegi seda ütleb ja päkapikk kuuleb, siis võib-olla ei too talle maiust.
Karl: Nendele ei tooda. Päkapikud tahavad, et nendesse usutakse.
Kus päkapikud elavad?
Karl: Puu sees.
Kerle ja Laura: Lapimaal!
Kuidas nad siia Saaremaale jõuavad, Lapimaa on ju hirmus kaugel?
Laura: Saaniga sõidavad.
Aga kui lund ei ole?
Kennerth: Siis tulevad autoga.
Karl: Jõuluvana sõidab.
Markus: Lendavad.
Aga kui nad öösel teil külas käivad, kus nad siis päeval on?
Laura: Magavad.
Kennerth: Või siis piiluvad aknast sisse.
Karl: Või on kodus peidus akna juures.
Kennerth: Ja vaatavad, kas lapsed on head või ei ole.
Kas teile tuleb jõuluvana külla või paneb kingid kuuse alla?
Lapsed kooris: Kuuse alla.
Karl: Ma käin kirikus ja kui tulen koju tagasi, siis mul on kingitused ukse taga.
Kennerth: Meil on nõnda, et ma käin sugulaste juures, vanaema juures vahel, kinke viimas, mis ma ise olen teinud. Pärast lähen koju ja kingitused on kuuse all.
Laura: Tulen saunast ära, siis on kuuse all kingitused.
Kerle: Mina olen näiteks tagatoas ja siis on kuuse all kingitused.
Riine: Ma käin surnuaias ja siis on kodus kuuse all kingitused.
Markus: Ma käin oma vanaema juures, tulen koju ja seal on kingitused. Meil on jõulupidu ka.
Kas kellelgi jõuluvana koju külla ka tuleb?
Kennerth: Mul käib. Aga eelmisel aastal ei käinud. Ta on varem käinud.
Kuidas jõuluvana kõigi lasteni jõuab? Või on jõuluvanasid rohkem kui üks?
Lapsed kooris: Rohkem.
Laura: Lapimaal on päris jõuluvana.
Aga kust need teised jõuluvanad siis tulevad?
Laura: Need on suured inimesed, kes mängivad jõuluvanasid.
Kas päris jõuluvana ka siia jõuab?
Lapsed kooris: Päris on ka.
Aga kes need jõuluvanad on, kes koolis jõulupeol käivad?
Laura: Õpetajate mehed. Mu vend tundis jõuluvana ära.
Kuidas te vahet teete, kas on päris jõuluvana või mitte?
Kenneth: Padi on kõhu peal. Jõuluvana on vahel paks.
Laura: Eelmisel aastal oli jõuluvanal padi kõhul. Sellest saab ka aru, et ei ole päris jõuluvana, kui habe on kummiga ees.
Kenneth: Või kui habe on nööriga ees.
Riine: Mina olen nööri näinud.
Kennerth: Mu isa tuli salaja jõuluvanaks. Ma nägin tema näost, et see on mu isa.
Kas sa olid siis pettunud?
Kennerth: Natuke.
Miks see õige, Lapimaa jõuluvana siis siinsetele lastele külla ei tule?
Karl: Ta ei jõua igale poole.
Mida te teete selleks, et saada kingitusi, mida soovite?
Karl: Paneme kirja aknalauale, et päkapikk viiks jõuluvanale.
Markus: Mul on kiri valmis.
Riine: Päkapikk viis mu kirja juba minema.
Kuidas need asjad, mida te soovite, kauplusest jõuluvana kingikotti saavad?
Kennerth: Jõuluvana ostab.
Kerle ja Laura: Tema abilised ostavad.
Ja kuidas jõuluvana teab, et olete head lapsed olnud ja kinki väärt?
Karl: Päkapikud ütlevad talle.
Päkapikk ei tohiks olla kasvatusvahend
“Ehk jätaks kasvatamise ikka lapsevanemate õlule ja päkapikk oleks sellest kohustusest vaba,” leiab psühholoog ja lapsevanem Eveli Kallas.
See, kui kaua lapsed päkapikkude ja jõuluvana olemasolusse usuvad, on erinev. Minu kogemus näitab, et usuvad veel ka kolmanda klassi lapsed. Kas enam jõuluvanasse, päkapikkudesse aga küll. Kuidas peaks täiskasvanu käituma aga siis, kui lapsel tekivad kahtlused, kas päkapikud ja jõuluvana on ikka olemas? Mingi vanuseni on lapse jaoks tähtis, et maiustusi toovad päkapikud ja kingitusi jõuluvana. Kui sellest mitte suurt numbrit teha, siis ühel hetkel pole enam oluline, kes toob, vaid et tuuakse. Suured lapsed panevad ju samamoodi sussi akna peale ja ootavad jõuluvana. See on ilusa sisuga mäng, mis peret üksteisele lähendab. Selle mängu juurde kuulub tähelepanu osutamine ja andmisrõõm.
Nende jaoks, kes usuvad, ongi päkapikud ja jõuluvana olemas. Olen seda ka oma peres öelnud. Jõuluvana on tõepoolest olemas – kõik võivad talle Lapimaale külla minna. Kuna päris jõuluvana ise ei jõua ühe õhtu jooksul kõikide lasteni, ongi tal abilised, kes aitavad kingipakke tuua ja jagada. Nende abiliste hulka võib kuuluda ka kinki ootava lapse isa või peretuttav. Eesmärk on ju rõõmu teha ja unistusi täita.
Jõuluvanale koos kirja kirjutamine on tore ja armas hetk, mis annab nii palju juurde lapse ja vanema suhtele. Saab ju koos lapsega midagi teha, kuulata, millised on tema soovid ja unistused. See ühiselt veedetud aeg annab võimaluse lapse väärtushinnanguid kujundada ja maailma asjade üle arutada. Kui laps tahab väga kalleid asju ja väga palju kingitusi, siis saab talle seletada, mis on mõistlik. Et kui me kõik nii palju kalleid asju tahaksime, mis see tegelikult tähendab.
Nii juhtub see, et ühel hommikul on ka vanemate üllatuseks nende sussis komm või mandariin. Lapsed tajuvad, et on nii armas midagi vastu anda, mõistavad, mida tähendab andmisrõõm.
Olen alati rõhutanud: päkapikk ei tohiks olla kasvatusvahend. Miskipärast kipuvad vanemad lastele korrutama, et kui sa seda või teist ei tee või hea laps ei ole, siis päkapikk ei tule. See on ainult üks kuu aastas, mil saab seda ilusat päkapikumängu mängida – ärgem seda rikkugem. Kui laps käitub sobimatult, siis võiks vanem selgitada ja suunata, mitte päkapikuga ähvardada.
Ja kui päkapikul pole mingil põhjusel võimalik iga päev tulla, saab ka selle lapsega läbi arutada. Et päkapikk ei pea käima tingimata iga päev. Ja kui su suss on tühi, ei tähenda see, et oled paha laps olnud. Päkapikk lihtsalt ei jõudnud seekord ning tegelikult oled sa tore ja tubli laps. Küll see päkapikk tuleb mõnel teisel päeval!
Mõnes peres toob päkapikk kalleid kingitusi. Mulle endale tundub aga, et suuremaid kingitusi võiks tuua jõuluvana, päkapikk võiks olla maiustuste või väiksemate üllatuste tooja. Võib-olla mõni laps ei saa komme või mandariini süüa või on vanemad otsustanud lapse maiustamist piirata – siis võiks päkapikk tuua mingisuguseid väikesi asju, mis on lapsele armsad ja tähendusega.
Ilusaim asi, mida uskuda
“Küll ma olin kurb, kui mu ema jõuluvana tuleku ajaks kodust ära läks,” meenutab Irene Targem, kelle sõnul on tema 6-aastane poeg Markus veel päkapiku- ja jõuluvanausku.
Meil peres käivad päkapikud ja tundub, et poeg usub nendesse. Ühel päeval ta küll ütles mulle: “Ema, mul on tunne, et sa paned ise asjad sussi sisse.”
Küsisin: “Miks sul selline tunne on, kas keegi on midagi sellist rääkinud?”
Poeg vastu: “Ei, mul on lihtsalt selline tunne.”
Seega ma ei tea, mida ta täpselt silmas pidas. Rohkem me sel teemal arutanud ei ole.
Arvan, et ta siiski veel usub päkapikkudesse ja jõuluvanasse. See, et päkapikud lapsi külastavad, on ju kõige ilusam asi, mida oodata ja uskuda.
Päkapikkude olemasolu üle on omal ajal arutanud ka mu vanem poeg. See on loomulik, et ühel hetkel hakkavad lapsed nende asjade üle mõtisklema. Maailmas on palju müstilist, mille kohta me vastuseid ei tea. Arvan, et kõiki asju ei peagi lahti seletama.
Kui ise väike laps olin, mängis jõuluvana meie ema. Küll ma olin kurb, kui ema jõuluvana tuleku ajaks kodust ära läks. Mäletan, et mõtlesin: jõuluvanal on ju samasugune sõrmus nagu meie emal! Kui jõuluvana juures midagi ei ole nii, nagu peaks, siis on loogiline, et lapsed panevad seda tähele. Aga jõuluvanadelgi on oma igapäevaelu ja võib-olla teisi rolle täita. Meie peres on jõuluvana külaskäiguga kuidas kunagi – vahel on tal olnud aega meie seltsi tulla, vahel on ta jätnud kingitused kuuse alla. Kuidas tänavu – eks siis paistab, kui jõulud käes.


description: Laupäeval kuulutas Tallinna saarlaste ühendus taas välja öige saarlase tiitli pälvija, esmakordselt sai tiitli kollektiiv ehk Tallinna saarlaste segakoor. “Tegemist on aastast 1990 saarlaste vaimu pidevalt tegutseva alleshoidjaga,” ütles Saarte […]

title: Öige saarlase tiitel Tallinna saarlaste segakoorile

maintext:
Laupäeval kuulutas Tallinna saarlaste ühendus taas välja öige saarlase tiitli pälvija, esmakordselt sai tiitli kollektiiv ehk Tallinna saarlaste segakoor.
“Tegemist on aastast 1990 saarlaste vaimu pidevalt tegutseva alleshoidjaga,” ütles Saarte Häälele Tallinna saarlaste ühenduse eestseisuse esimees Kalle Liiv. “Arvasime, et need, kes tasakesi ja vaikselt kogu aeg tööd teevad, vajavad ka märkamist.”
5. jaanuaril 1990 asutatud Tallinna saarlaste segakooris osalevad mandrisaarlased Tallinnast ja Harjumaalt. Repertuaaris on valdavalt eesti laulud, nende hulgas suur osa kodusaare heliloojate loodud. Koori dirigent on praegu Johanna Murakas.
Koor on osa võtnud laulupidudest ja laulupäevadest, laulumatkad on viinud Lätisse, Soome, Rootsi, Ungarisse, Taani ja Norrasse. Traditsiooniks on kontserdid emadepäeval ja jõulu teisel pühal Tallinna toomkirikus.
Mehis Tulk


description: Mõned aastad tagasi Eesti rallisid valitsenud Georg Gross plaanib rajale tagasi tulla. Tal on kavas osta endale WRC-ralliauto ja kaardilugejana näeb ta hiljuti Ott Tänaku kõrvalt lahkunud Raigo Mõlderit. “Plaan […]

title: Raigo Mõlder hakkab Grossi kaardilugejaks

maintext:
Mõned aastad tagasi Eesti rallisid valitsenud Georg Gross plaanib rajale tagasi tulla. Tal on kavas osta endale WRC-ralliauto ja kaardilugejana näeb ta hiljuti Ott Tänaku kõrvalt lahkunud Raigo Mõlderit.
“Plaan on selline, aga sajaprotsendiliselt saab kindel olla siis, kui auto on olemas,” rääkis Georg Gross, lisades, et sõiduvahend on välja valitud ja see on Ford, millega on kihutatud maailmameistrivõistlustel.
Kaardilugeja osas on Georg Grossil kindel soov, enda kõrval tahab rallipiloot näha viimased hooajad koos Ott Tänakuga MM karussellil tiirelnud Raigo Mõlderit. Raigoga on ta ka varem palju koos sõitnud ja muuhulgas Saaremaa ralli võitnud.
“Raigo on supermees igas mõttes,” märkis Gross. “Selliseid kogemusi, mis Raigo on Otiga sõites saanud, Eestis teistel meestel ei ole. Kahju, et tal polnud enam võimalust sellel tasemel jätkata.”
Raigo Mõlder ütles, et võttis pakkumise kohe vastu. “Tahaks asjaga ikka edasi tegeleda ja siin Eestis sõites ei ole see nii koormav. Saab asja võtta hobi ja lõbuna,” lausus ta.
Georg Gross ei osanud veel öelda, millistel rallidel ja kus sõita plaanitakse. “Vaatame, kuidas asi minema hakkab,” lausus ta. “Pole ju ammu sõitnud ja paistab, kui roostes ma olen. Kindlasti tahame nautida rallisid Eestis, aga võib-olla stardime ka Lätis või Leedus.”


description: Laupäeval Kuressaare spordikeskuses mängitud maakonna lauatennisemeistrivõistlustel tegi Janek Saar kübaratriki ja võitis oma 29. individuaalse meistritiitli. Maakonna meistrid lauatennises selgitati meesüksik-, meespaaris- ja segapaarismängus. Üksikmängus osales 11 meest ja võitjana […]

title: Janek Saar võitis 29. individuaalse meistritiitli

maintext:
Laupäeval Kuressaare spordikeskuses mängitud maakonna lauatennisemeistrivõistlustel tegi Janek Saar kübaratriki ja võitis oma 29. individuaalse meistritiitli.
Maakonna meistrid lauatennises selgitati meesüksik-, meespaaris- ja segapaarismängus. Üksikmängus osales 11 meest ja võitjana väljus oma 29. tiitli võitnud maakonna esireket Janek Saar, kes edestas Sven Issajevit ja Veljo Väljakivi.
“Seekordne võit tuli võib-olla lihtsamalt kui varasemad, sest minu põhikonkurent Taivo Esko pidi nendelt võistlustelt vigastuse tõttu eemale jääma,” rääkis kõik vastased alistanud Janek Saar, kes tahab järgmisel aastal võita ka üksikmängu 30. maakonna meistritiitli.
Meespaare oli tulnud mängima viis ja kolm paremat olid Janek Saar – Sven Issajev, Kalju Väljakivi – Veljo Väljakivi ja Andre Käen – Vahur Poopuu.
Segapaarismängus oli võistlustules kolm paari, kes järjestusid järgmiselt: Janek Saar – Merle Poopuu, Kaljo Väljakivi – Kadri Väljakivi ja Veljo Väljakivi – Tiia Müürisepp.
Hooajal 2016/2017 mängivad Kuressaare lauatenniseklubi SK Anto mehed Janek Saar, Taivo Esko ja Sven Issajev taas Keila Pinxiproff III kooseisus, aga seekord juba Eesti tugevuselt teises sarjas ehk esiliigas, kus lisaks saarlastele on veel võistkonnas üks välismängija Soomest. Kokku on liigas kaheksa võistkonda ja kõikidega kohtutakse kaks korda.
Eelmise nädalavahetusega sai esimene ring läbi ja kõikide konkurentidega on seega korra mängitud. Pärast esimest ringi on Keila võistkonnal võite neli ja kaotusi kolm ning selle tulemusega ollakse kaheksa võistkonna konkurentsis 3. kohal.
Kui ka pärast teistkordset läbimängimist peaks minema nii hästi, et lõpetatakse kolme parema hulgas, siis ootavad ees juba üleminekumängud pääsu eest Eesti kõige kõrgemasse ehk kõrgliigasse.
Liigas osalevad kaks võistkonda Tartust ja kaks võistkonda Pärnust, lisaks veel Viljandi, Pärnu-Jaagupi, Riisipere ja meie meeste Keila Pinxiproff III.


description: Ruhnu vallavolikogu eilsel istungil käis muude teemade seas läbi ka erandi taotlemise otsuse kinnitamine. Ruhnu vallavanem Jaan Urvet ütles, et koosolekul otsustati saata vabariigi valitsusele erandi taotlus, et Ruhnu vald […]

title: Ruhnu asub erandit taotlema

maintext:
Ruhnu vallavolikogu eilsel istungil käis muude teemade seas läbi ka erandi taotlemise otsuse kinnitamine.
Ruhnu vallavanem Jaan Urvet ütles, et koosolekul otsustati saata vabariigi valitsusele erandi taotlus, et Ruhnu vald ühegi teise vallaga ühinema ei peaks. “Haldusreformi seadus dikteerib oma reglemendid ja kuna meil ei oleks nagunii võimalik ühegi teise vallaga liitumist plaanida, tuleb see taotlus ära esitada,” rääkis Urvet. “Kui keegi Roomassaare ja Ruhnu vahele tammi ehitaks, oleks ehk teine asi,” lisas ta naerdes.
Lisaks erandi taotlemisele oli luubi all Ruhnu valla 2016. aasta lisaeelarve ja jooksvad küsimused.


description: Novembri lõpus suri 98 aasta vanuses McDonald’si ketis müüdava kuulsa hamburgeri Big Mac looja Jim Delligatti (fotol). Just tema idee oli luua kahest pihvist ja saiast koosnev roog, mille kiirtoidurestoranide […]

title: Suri Big Maci looja Jim Delligatti

maintext:
Novembri lõpus suri 98 aasta vanuses McDonald’si ketis müüdava kuulsa hamburgeri Big Mac looja Jim Delligatti (fotol). Just tema idee oli luua kahest pihvist ja saiast koosnev roog, mille kiirtoidurestoranide juhtkond võttis alguses vastu suurema entusiasmita, kuid millest sai aja jooksul McDonald’si üks sümboleid, kirjutab Ameerika ärileht The Wall Street Journal (WSJ).
Burger, mis koosneb kahest pihvist seemnekukli vahel, ilmus esmakordselt McDonald’si menüüsse Pennsylvania osariigis Pittsburghis, kus Delligatti juhtis üht kiirtoidurestorani. See oli aastal 1967. Nähes uue burgeri edu kohalikul turul, otsustas restoraniketi juhtkond 1968. aastal lasta see müüki kogu USA territooriumil.
Varem on Delligatti rääkinud, et alguses ei võtnud McDonald’si juhtkond tema uuendust eriti soojalt vastu, sest tavaliste burgerite müük läks niigi hästi. Tema soovis aga burgeri mõõtmeid märkimisväärselt suurendada. Juba mõne aja pärast selgus, et uus kiirtoit on meeltmööda nii ameeriklastele kui ka McDonald’si klientidele kogu maailmas.
Big Maci koostisosad on kaks pihvi, kergelt teravamaitseline kaste, lehtsalat, juust, marineeritud kurk ja sibul. Kogu see kraam on paigutatud kolme seemnekukliviilu vahele.
Ajalehe WSJ andmetel maksis Big Mac algul 45 USA senti, kirjutab WSJ. Briti majandusväljaanne The Economist kirjutas aga selle aasta suvel, et Big Maci keskmine hind USA-s on 5 dollarit ja 4 senti, Hiinas aga vaid 2 dollarit ja 79 senti (vastavalt 4,94 ja 2,51 eurot).


description: Tallinnas Rotermanni kvartalis on juba mõnda aega ehtinud ühte mere poole vaatavat hoonet suurte tähtedega silt “PULL”. Peagi avab seal uksed liharestoran, kus road valmivad ka Saaremaalt pärit lihast. Samas […]

title: Saaremaa lihatööstus teeb Tallinnas “Pulli” (FOTOD)

maintext:
Tallinnas Rotermanni kvartalis on juba mõnda aega ehtinud ühte mere poole vaatavat hoonet suurte tähtedega silt “PULL”. Peagi avab seal uksed liharestoran, kus road valmivad ka Saaremaalt pärit lihast. Samas tegutseb seal sellest nädalast Saaremaa lihatööstuse lihapood.
Kõiki ruume rendib küll Saaremaa lihatööstus (SLT), kuid restoraniruumid on SLT omakorda edasi rentinud Pull OÜ-le, mille eesotsas on Eesti parim grillmeister Enn Tobreluts. Enn koos äripartnerite Hanno Kuuli ja Andres Tuulega on restorani Pull omanikud.
Butchery, mis eesti keeli tähendabki lihapoodi, on seevastu puhtalt SLT jagu. “Lihapood ja restoran teevad head koostööd iga päev, oleme head naabrid ja restoran kasutab loomulikult ka meie liha,” kinnitas SLT juhatuse esimees Kristjan Leedo. “Meie nägemuse järgi peavad iga asjaga tegelema oma ala parimad. Nii ka Pullis ja Butchery’s.”
Lihakraam on poes enamjaolt Saaremaalt pärit. “Saaremaine hästi kasvatatud sealiha, saaremaine lihaveise liha nii märg- kui ka kuivlaagerdatud kujul ning meie parim lihakraam, mis on toodetud saarlaste endi poolt Saaremaal,” loetles Leedo, kelle sõnul on nad üllatusena valmistanud ka mõned ekstratooted, mida müüakse ainult Butchery’s.
Ühtlasi on lihapoes valik tooteid, mis on toodud merereisidelt Itaaliast – vinnutatud singid ja erilised toorsalaamid. Lisaks on sealt võimalik osta sebra-, krokodilli-, metsjänese-, känguruliha ning metstuvi- ja tedreliha. “Kuniks Saaremaal sebrasid, känguruid ja krokodille kasvatama ei hakata, peame need erilihad sisse tooma,” naljatas Leedo. Kristjan Leedo märkis, et lisaks kvaliteetsele lihale ja grillile pakub kohe-kohe avatav restoran Pull eelkõige tasakaalustatud toitumisvõimalust, kus on tähtsal kohal ka värsked salatid, mahlad ja naturaalsed smuutid.
SLT müüb praegu igas kuus 150 tonni jahutatud liha. Lihamüügi kogemus on küll pikaajaline, aga jaekettides peab sortimendi paika panema optimaalselt. “Seepärast tahtsimegi teha lihapoe, kus oleks suurim valik erinevaid lihasid ja eriti kõrge kvaliteet,” põhjendas Leedo poe avamist.
Poele ja restoranile kohta leida ei olnud keeruline, aga keerukas oli ruumid selliseks muuta, nagu vaja, kuna siin seadis omad piirid muinsuskaitse. Lõpptulemus tuli aga nii Kristjan Leedo kui ka Enn Tobrelutsu sõnul väga hea. Maja aitas stiilselt sisse seada Ines Haak sisekujundusagentuurist Ace of Space.
“Asume Rotermanni 2, mis on kesklinna ja sadama vahelises piirkonnas, kus liigub väga palju meie tulevasi kliente,” märkis Leedo.
Tobrelutsu sõnul on restorani sihtrühm inimesed, kes armastavad maitseelamusi. “Nii restoranis kui ka lihapoes on selleks parimad võimalused. Valikut on meil nii grillisõpradele, taimetoitlastele kui ka kalasõpradele,” kinnitas ta.
Restoranile nime valimisega oli üsna lihtne lugu. “See on nii lahe rahvusvaheline nimi. Ja pulli peab elus ju saama!” naeris Tobreluts.
Pulli menüü on mitmekülgne. Enn Tobreluts oma tiimiga on teinud suure töö ja usutavasti on see üks parimaid menüüsid Eestis, arvas ta.
“Säravamaid liharoogasid on palju, kasvõi näiteks grillitud karukäpad, hiigelsuur laagerdatud lihaveise Tomahook-steik, sisefileesteik ja antrekoot,” loetles Tobreluts.
Sisuliselt on menüüs igasugust liha, mereande, salateid, smuutisid jne. “Kasutame pea kõiki erilihasid. Samuti saab alati lihapoest sobiva lihatüki välja valida, et seda siis restoranis küpsetada ja serveerida.” Ehkki Pull on liharestoran, ei tähenda see, et seal magusroogasid üldse poleks.
“Pulli menüüs on ka maitsvad magustoidud. Tasub kindlasti proovida,” kinnitas Tobreluts. Kui küsida, mille poolest erineb Pulli köögipool juba tegutsevate restoranide köökidest, siis on Pullis Tobrelutsu kinnitusel väga rikkalikult köögitehnikat. “Suur rõhk on ehtsal tulel – enamik roogasid grillitakse otse süte kohal ja süte sees,” märkis ta. Restoran Pull avatakse ametlikult novembri esimeses pooles.


description: Eile esimest korda Lääne-Saare volikogus arutusel olnud ja elava arutelu tekitanud valla teede investeeringute kolme aasta kavas on 76 teelõiku, millest ligemale pooled võiksid remonditud saada juba tuleval aastal. Investeeringute […]

title: Lääne-Saare valla järgmise aasta remondikavas on 76 teelõiku

maintext:
Eile esimest korda Lääne-Saare volikogus arutusel olnud ja elava arutelu tekitanud valla teede investeeringute kolme aasta kavas on 76 teelõiku, millest ligemale pooled võiksid remonditud saada juba tuleval aastal.
Investeeringute kava kokku seadnud Lääne-Saare Halduse juht Margus Männik ütles Saarte Häälele, et üldisest pingereast on esile tõstetud 16 teelõiku, mis tuleval aastal ootavad jätkutöid ja tuleks kindlasti ära teha. “Neil on alused tehtud ja need ootavad vaid mustkatte alla viimist,” selgitas ta.
Volikogu liige Mart Maastik juhtis aga tähelepanu just sellele n-ö eelisnimekirjale ja soovis teada, kelle otsusega on tänavu viidud freesasfalti mitmele selles nimekirjas olevale Kudjape tänavale, mida aga selle aasta remondinimekirjas ei ole. Männiku ja abivallavanem Urmas Sepa selgituste kohaselt on kõik tööd, kogumaksumuses 5000 eurot, tehtud Mündi tänava investeeringute nime all, kuna osa pinnatud tänavaid polnud selle aasta nimekirja koostamisel veel teederegistris.
Männiku sõnul on volikogule esitatud teede investeeringute järjekord valla haldusettevõtte nägemus. “Aga lõpliku pingerea paneb paika volikogu külaelukomisjon, kusjuures kõik volinikud saavad seda parandada. Välja ei jää midagi, aga küsimus on, millisele positsioonile üks või teine teelõik jääb,” märkis ta.
Esialgses nimekirjas on 75 teelõiku kogupikkusega 60,5 km, lisaks Kärla aleviku parkla. Endisest Kaarma piirkonnast on pingereas 30, Kärla piirkonnast 27, Lümanda piirkonnast 13 ja valla alevikest viis teelõiku.
Lääne-Saare 2017. aasta eelarves on teede investeeringuteks ette nähtud 527 000 eurot, millest 200 000 tuleb valla eelarvest ja 327 000 riigieelarvest.
Teede investeeringute plaani pingerea koostamisel võetakse arvesse asustustihedus tee teeninduspiirkonnas, liiklusintensiivsus, tee üldine olukord, hüvesaajate hulk, tee pikkus ning samuti ühis- ja koolitranspordi marsruut. Teede investeeringute kogusummast kuni 25% kasutatakse nn omaosalusega teede remondiks (pindamiseks).


description: Kuressaare turg on peagi uue püsiasuka võrra rikkam – turuhoones on end tuleval aastal sisse seadmas päris oma loomemaja. Hea näide loomesuvila näol on olemas – kus selline ergas seltskond […]

title: Loomemaja tahab linna turul elu käima tõmmata

maintext:
Kuressaare turg on peagi uue püsiasuka võrra rikkam – turuhoones on end tuleval aastal sisse seadmas päris oma loomemaja.
Hea näide loomesuvila näol on olemas – kus selline ergas seltskond koos, seal melust puudust ei tule. Nõnda on loota aktiivset elutegevust ka linna turu-platsil. Seekord pole see ajutine nähtus, nagu oli hästi õnnestunud Loomesuvila. Turuhoones alustav loomemaja plaanib tulla, et jääda, ja sugugi mitte ainult lulli lüüa.
Kuigi rendilepingul linnaga allkirju veel pole, oli linnavalitsus see, kes turuhoonet loomemajaks pakkus ning seega on kindel, et sinna see ka tuleb. Loomemaja eestvedajad on oma jah-sõna selleks öelnud.
Linnavalitsus omalt poolt on valmis partnerina ettevõtmisele õla alla panema, tubliks toeks on ka Saaremaa arenduskeskus, kes ontlikele loomeinimestele juba Loomesuvila ajal nõu ja jõuga abiks oli.
Loomemajas saavad olema töökojad käsitöölistele-meistritele ja loomeettevõtjatele, samuti on seal ruumi korraldada avalikke ühisüritusi – viia läbi koolitusi ja õpitubasid.
Valdkondi on loomemajas mitmeid: kunst, teater, kirjandus, disain, turundus jmt. Ka ettevõtluse edendamise maik on asjal juures, sest loomemajanduski on ikkagi majandus. “Kõik, kes veel tunnevad, et võiksid loomemajja sobida, võiksid endast märku anda,” kinnitas loomemaja üks eestvedajaid Relika Metsallik-Koppel.
Teine eestvedajaist Maris Rebel tunnistas, et üleöö ei juhtu midagi. Samas on loomemaja tegevus mõeldud kohe esimesel võimalusel käima lükata. “Kuna seal on siiski vaja teatud töid teha enne seda, siis võtab kogu planeerimine natuke aega,” märkis Rebel. “Aga unistame, et suveks ta juba töötab!”
N-ö rada, mida pidi loomemajani välja jõuti, sai alguse ikkagi läinudsuvisest Loomesuvilast. Kui see end sügise hakul kokku pakkis, toimus kokkuvõttev seminar, kust leiti üles tõsisemad asjahuvilised.
Koos nendega käidi Pärnus, Viljandis ja Tartus tegutsevate loomemajadega tutvumas. “Kogu seltskonnal kinnistus mõte, et jube äge on ja et kuidas meil Kuressaares ikka veel ei ole,” rääkis Maris Rebel. Pärast reisi korraldasid loomemaja eestvedajad huviliste seas küsitluse, mille tulemused võib leida Saaremaa loomemaja Facebooki grupis.
Oluline ongi, et kel samuti asja vastu huvi, andku endast märku. Seda on kõige parem teha, vastates Facebooki grupis olevale küsitlusele. Loomemaja kontseptsioon peaks valmima koostöös huvitatud osapooltega – koos ongi kavas hakata kasvama ja arenema, et jalad korralikult alla saada.
Mis puutub rendilepingusse ja selle tingimustesse, sh näiteks renti, siis sellest teemast osapooled eile veel lähemalt rääkida ei saanud.
Linnapea Madis Kallase sõnul selguvad üksikasjad edasistel kohtumistel. Praegu ootab linnavalitsus neilt ettepanekuid ruumide võimalike muudatuste osas, milleks peavad lisaks linnavalitsusele andma oma kooskõlastuse ka muinsuskaitseamet ja päästeamet.
Iseenesest näitas Loomesuvila linnapea kinnitusel, et vajadus loomeinimeste kooskäimise koha järele on olemas ja nende suvisest mitmekülgsest tegevusest said osa nii kohalikud kui ka turistid. “Pärast suvehooaega oleme loomemaja idee eestvedajatega korduvalt kohtunud ja arutanud ka erinevate linnale kuuluvate kinnistute sobivust loomemajanduseks,” tunnistas Kallas.
Kuigi turuhoonelgi on omad miinused, on see siiski praegu võimalikest variantidest parim, nentis ta. Kallas märkis, et kindlasti on loomemajal eeldusi piirkonna elavdamiseks. “Kui kesklinna kaasajastamise projekt saab 2018. aastal ellu viidud, muutub ka turuala üldine keskkond elavamaks, esinduslikumaks ja inimsõbralikumaks,” kinnitas ta. “Samas sobib loomemaja turualale hästi, sest nende tegevus toetab oma kontseptsioonilt väikeettevõtlust, käsitööd ja kultuuritegevust.”


description: Venemaal Sverdlovski oblastis Kamensk-Uralskis elav hobiajaloolane Anton Lõskov on leidnud andmeid kokku 75 saarlase kohta, kes aastatel 1941-1942 tema kodulinnas Punaarmee ehituspataljonis elu jätsid. Oma kodulinna ajalugu uurides sattus Lõskov […]

title: Vene koduloolane leidis andmed tööpatis surnud saarlaste kohta (NIMEKIRI!)

maintext:
Venemaal Sverdlovski oblastis Kamensk-Uralskis elav hobiajaloolane Anton Lõskov on leidnud andmeid kokku 75 saarlase kohta, kes aastatel 1941-1942 tema kodulinnas Punaarmee ehituspataljonis elu jätsid.
Oma kodulinna ajalugu uurides sattus Lõskov selle üsna vähetuntud lehekülgedele.
Saarte Häälele oma uurimistööst rääkides, märkis Lõskov, et täpselt on teada Kamensk-Uralskist rindele läinute arv – 31 533 inimest. Aga sellest, et samal ajal veeti linna lähedale kümneid tuhandeid eri rahvusest tööpataljonlasi, pole kuni viimase ajani sisuliselt räägitud.
Töö arhiivides avas järk-järgult tolleaegse pildi alates sellest, kus paiknesid pataljonid, mida oli ühtekokku 33, kes olid nende komandörid, kuni garnisoni hospidali andmeteni välja.
Uurimistöö viis Lõskovi tänavu jaanuaris Jekaterinburgi arhiivis toimikuni, kus olid säilinud 819. ehituspataljoni meeste surmateated. Teiste pataljonide kohta ei ole andmeid säilinud.
Seni pärinesid teated tööpataljonide suurtest inimkaotustest üksnes inimeste mälestustest, nüüd oli neile lõpuks ka dokumentaalne kinnitus.
Toimikus on 69 isiku andmed, neist 57 on eestlased, kellest omakorda 52 on pärit Saaremaalt. Enamus meestest, 36, on maetud praegusele Volkovo linnakalmistule, osa praegu Punaarmee kalmistu nime kandvasse rahulasse.
Teatistes toodud surmapõhjused viitavad üsna selgelt tööpataljonide ränkadele oludele. Bakteriaalsed ja viiruslikud nakkushaigused, ägedad põletikud – need kõnelevad puudulikust hügieenist, toidust, meditsiiniabist.
Saarte Häält konsulteerinud doktor Viktor Sarapuu nentis, et surmapõhjuste seas on esiplaaanil ägedad nakkuslikud haigestumised, ei ole viiteid kasvajatele, ei paista olevat ka nö vanainimeste haigusi. Kui inimene oli kurnatud, siis tema väljavaated paraneda olid viletsad, noored tugevad inimesed oleks mõningase meditsiinilise sekkumisega nende tervisehädadega toime tulnud, nentis ta.
Faktor, mis fataalase tulemuseni viis, oli Sarapuu sõnul väljaspool inimest – halb keskkond, puudulik toit ja ravi piiratus. „Organismi vastupanu oli niivõrd nõrk ja ega nende töö ei olnud ka selline nagu tänapäeval. Täna oleks neist juhtudest paljud ravitavad, aga tol ajal polnud isegi antibiootikume saada, “ rääkis ta.
819. ehituspataljoni surmapõhjused: krupoosne kopsupõletik (12 juhtu), kopsupõletik (10), düsenteeria (7), südamerike (5), kopsuturse (3), kopsutuberkuloos (3), difteeria (2), kõhutüüfus, vesitõbi ja südamenõrkus, ajukelmete põletik, mädane pleuriit (kopsukelme põletik), düseneetria ja krupoosne kopsupõletik, düsenteeria ja südamerike, düsenteeria ja kopsutuberkuloos, kopsu- ja soolestikutiisikus, meningiit, äge neerupõletik, tursed ja järsk südametegevuse langus, südame lõhkemine, tuberkuloos ja kopsupõletik, tiisikus ja kopsupõletik, ühel puhul pole surmapõhjust märgitud.
Uurimuse tulemusena tegi Lõskov kohalikus koduloolaste ühingus mitu ettekannet ja avaldas ka loo kohalikus linnalehes „Novõi Kompass“.
Teema jätkuna pöördus mees märtsis Moskva Eesti saatkonna poole, et Venemaa avarustes hukkunute saatus ka nende omastele teatavaks saaks. Aga töö pole sellega veel kaugeltki lõppenud ja Lõskov jätkab otsinguid, et seni tuvastatud käputäiele nimedele lisa leida.
Venemaa kaitseministeeriumi arhiivist leidis Lõskov veel 22 Kamensk-Uralskis surnud saarlase andmed, kelle kohta dokumentide järgi pidanuks teated ka Eestisse jõudma, aga ei pruukinud.
Toome siinkohal ära nimekirja saarlastest, kes Teise Maailmasõja ajal surid Kamensk-Uralskis ehituspataljonis number 819.
Bernhardt Anupõld Jaani p, sünd 1917, Kuressaare, surnud 4.02.1942, maetud Volkovo kalmistul
Artur Arise Henri p, sünd 1921, Lümanda vald, surnud 8.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Viktor Aht Henri p, sünd 1920, Torgu vald, surnud 2.02.1942, maetud Volkovo kalmistul
Elmar Valvak Aleksandri p, sünd 1922, Lümanda vald, surnud.12.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Vassili Vaher Ivani p, sünd 1907, Muhu vald, surnud 29.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Kalev Vatsfeld Eduardi p, sünd 1921, Kuressaare vald, surnud 9.02.1942, maetud Volkovo kalmistul
Aleksander Väli Melani p, sünd 1911, Kuressaare vald, surnud 5.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Nikolai Villsaar Mihaili p, sünd 1908, Pöide vald, surnud 28.12.1941, maetud Volkovo kalmistul
Johannes Vilbar Karli p, sünd 1912, Salme vald, surnud 7.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Mihkel Väli Vassili p, sünd 1917, Valjala vald, surnud 3.03.1942, maetud Kamenskis
Jüri Kaesvelt Vassili p, sünd 1911, Valjala vald, surnud 13.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Hendrik Kaiste Ado p, sünd 1911, Mustjala vald, surnud haiguse tagajärjel 24.02.1942, maetud Kamenskis
Bruno Kaljurand Laasi p, sünd 1922, Kuressaare, surnud 13.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Mihail Kõrv Tõnise p, sünd 1910, Pöide vald, surnud 15.03.1942, maetud Kamenskis
Teodor Kirs Tooma p, sünd 1912, Pihtla vald, surnud 24.01.1942, maetud Kamenskis
Hanno Krull Leonhardi p, sünd 1921, Kuressaare, surnud 12.02.1942, maetud Volkovo kalmistul
Ilmar Kungla Karli p, sünd 1916, Ratla küla, surnud 14.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Ludvik Kuusküll Gustavi p, sünd 1914, Valjala vald, surnud 12.03.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
Elmar Landberg Jüri p, sünd 1909 Saaremaa, Sepa küla, surnud 01.02.1942 Kamenskis
Aleksander Lember Liisa p, sünd 1920, Pihtla vald, surnud 25.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Volkovo kalmistul
Herbert Lember Aleksandri p, sünd 1921, Leisi vald, surnud 24.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Volkovo kalmistul
Alfred Lind Jüri p, sünd 1910, Lümanda vald, surnud 4.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Volkovo kalmistul
Rudolf Mandel Kristjani p, sünd 1922, Kaarma vald, surnud 8.04.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
Johannes Matsoo Aleksandri p, sünd 1910, Pihtla vald, surnud 12.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Rudolf Mets Viljari p, sünd 1918, Kuressaare, surnud 13.02.1942, maetud Volkovo kalmistul
Albert Mõntu, sünd 1920, Torgu vald, surnud 5.03.1942, maetud 5.03.1942 Kamenskis
Timofei Müürisepp Joosepi p, sünd 1922, Muhu vald, surnud 7.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Daniel Nukk Ivani p, sünd 1922, Mustjala vald, surnud 11.03.1942, maetud Kamenskis
August Opp Peetri p, sünd 1910, Kuressaare vald, surnud 22.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
August Ojalepp Karli p, sünd 1921, Valjala vald, surnud 15.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Volkovo kalmistul
August Pagil Peetri p, sünd 1909, Torgu vald, surnud 24.02.1942, maetud Kamenskis
Herbert Põld Andruse p, sünd 1922, Kuressaare, surnud 4.02.1942, maetud Volkovo kalmistul
Priidu Pärnamets Peetri p, sünd 1918, Torgu vald, surnud 15.02.1942, maetud Volkovo kalmistul
Johannes Piht Karli p, sünd 1915, Pöide vald, surnud 29.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Peet Pruul Mihkli p, sünd 1908, Pihtla vald, surnud 10.01.1942, maetud Kamenskis
Johannes Pukk Otto p, sünd 1908, Pihtla vald, surnud 11.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Herman Pupart Juhani p, sünd 1918, Kuressaare vald, surnud 28.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamensk-Uralskis
Aleksander Rannamaa Mihkli p, sünd 1908, Muhu vald, surnud 1.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamensk-Uralskis
Sergei Rattur Georgi p, sünd 1910, Pöide vald, surnud 11.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Volkovo kalmistul
August Riisik Aleksi p, sünd 1913, Kuressaare vald, surnud 28.11.1941, maetud Kamensk-Uralskis
Mihail Rihvk, sünd 1915, Sakla küla, surnud 30.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Artur Saad Ivani p, sünd 1921, Valjala vald, surnud 14.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Alfred Saar Mihkli p, sünd 1908, Mustjala vald, surnud 9.01.1942, maetud Volkovo kalmistul
Mart Saar Preediku p, sünd 1910, Torgu vald, surnud 26.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Volkovo kalmistul
Bernhard Sepp Juhani p, sünd 1921, Torgu vald, surnud 11.12.1941, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
Karl Sillart Juhani p, sünd 1921, Kuressaare, surnud 3.01.1942, maetud Kamenski Volkovo kalmistul
Eduard Talb Ado p, sünd 1921, Saaremaa, Lümanda vald, surnud tööpataljonis 18.02.1942, maetud Volkovo kalmistul
Artur Toomse Aleksandri p, sünd 1909, Saaremaa, Lümanda vald, surnud 13.12.1941, maetud Kamenskis
Elmar Umal Mardi p, sünd 1913, Saaremaa, surnud 26.11.1941, maetud Kamenski-Uralskis
Voldemar Haab Eduardi p, sünd 1916, Saaremaa, Kuressaare, surnud 4.02.1942 tööpataljonis haiguse tagajärjel, maetud Volkovo kalmistul
Elmar Haab Eduardi p, sünd 1922, Saaremaa, Kuressaare vald, surnud 10.03.1942 tööpataljonis haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
Aleksei Erru Aleksandri p, sünd 1910, Salme vald, surnud 10.01.1942, maetud Volkovo kalmistul


description: Võimlemisklubi Pärl jõuluetendus “Salasoovid” tõi Kuressaare spordikeskuse tribüünid rahvast täis. Pärli oma rühmad Sirelihaldjad, Särasilmad ja Roosinupud koos külalisklubiga Flex esitasid kaugelt üle kümne erineva kava. Lisaks pakkusid silmailu soolonumbrid. […]

title: Pärli jõuluetendus läks täissaalile


description: Saare maakonnas tegutseb üle tuhande vabatahtliku, kellest paljud ei pruugi endale isegi teadvustada, et teevad vabatahtlikku tööd. “Kokku on meie maakonnas vabatahtlikke tohutult – isegi tuhandeid,” tõdes MTÜ Saaremaa Kodukant […]

title: Saaremaal tegutsevad tuhanded vabatahtlikud

maintext:
Saare maakonnas tegutseb üle tuhande vabatahtliku, kellest paljud ei pruugi endale isegi teadvustada, et teevad vabatahtlikku tööd.
“Kokku on meie maakonnas vabatahtlikke tohutult – isegi tuhandeid,” tõdes MTÜ Saaremaa Kodukant juhatuse liige Reet Viira (fotol).
“Nende töö najal püsib meie kogukond. Kui on vaja, tulevad vabatahtlikud appi, sest nad tahavad seda teha ja teevad rõõmuga. Vabatahtlikkus on neil inimestel veres.”
Viira sõnul seisab vabatahtlike õlul kogu külaliikumine. “Igas külaseltsis tegutseb vähemalt kakskümmend inimest ja kõik nad teevad vabatahtlikku tööd,” lausus ta.
Vabatahtlike ridadesse kuuluvad näiteks abipolitseinikud, priitahtlikud pritsumehed ja merepäästjad. “Loomakaitsjad – MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu – on meil tugevalt pildil,” ütles Viira.
Kuressaare toidupank, Saaremaa lasterikaste perede ühendus, Saaremaa teater – kõik teevad vabatahtlikku tööd. Vabatahtlikud aitavad korraldada ka Kuressaare merepäevi ja käivad abiks spordivõistlustel. “Paljud vabatahtlikud tegutsevad mitmes valdkonnas,” märkis Viira.
Tema sõnul sai teadlikum vabatahtlike liikumine alguse pärast seda, kui 2012. aasta maapäeva korraldanud MTÜ Saaremaa Kodukant vabatahtlikele koolituse tegi.
Eilsel vabatahtlike päeval kell 12 lasksid Eesti kutselised päästekomandod keskpäeval sireeni päästeala vabatahtlike auks.
Saaremaa päästepiirkonna juhataja Margus Lindmäe (fotol) sõnul tegutseb maakonnas 13 vabatahtlikku päästekomandot ja vabatahtlikke päästjaid on kokku üle 130.
“Priitahtlikest on meile palju abi,” kinnitas Lindmäe. “Kui meil on päästjatena tööl 70 inimest ja kaks korda nii palju on vabatahtlikke, siis päästevaldkonnaga kursis olevaid inimesi on meil uhkesti paarisaja ringis.”
Lindmäe sõnul on nii neid vabatahtlikke, kellest on saanud kutselised päästjad, kui ka kutselisi, kes on läinud riigitöölt vabatahtlikuks päästjaks.


description: Oktoobri lõpuks oli Saare maakonnas töötuna registreeritud 519 inimest. Kuu varem oli töötute koguarv veel alla viiesaja – 470. Seega lisandus napilt kuuga 49 töötut. Kuressaares kui suurimas omavalitsuses oli […]

title: Töötuid on Saare maakonnas taas üle 500

maintext:
Oktoobri lõpuks oli Saare maakonnas töötuna registreeritud 519 inimest. Kuu varem oli töötute koguarv veel alla viiesaja – 470. Seega lisandus napilt kuuga 49 töötut. Kuressaares kui suurimas omavalitsuses oli töötuid kõige enam – 189. Lääne-Saare vallas oli 137 töötuna registreeritud inimest, sealgi kasvas töötute arv kuu ajaga korralikult. Kuu varem oli vallas töötuid 118. Igal pool mujal oli töötuid tublisti vähem. Leisi vallas oli töötuid 28, Orissaares 26, Pihtlas 23, Salmel ja Valjalas 20, Laimjalas 18, Muhus 17 ja Pöidel 15.
Kihelkonna vallas oli töötuid oktoobri lõpuks töötukassa andmeil 9, Torgu vallas 7, Mustjalas 6 ja Ruhnus 4. Seejuures ei ole töötute arv kahanenud mitte üheski vallas.
Kogu Eestis oli töötuna registreeritud inimesi oktoobri lõpuks 26 914.


description: Eelmisel nädalal toimus Kuressaare gümnaasiumis, Saaremaa ühisgümnaasiumis ja Orissaare gümnaasiumis maakonna geograafiaolümpiaad 7.–12. klassi õpilastele. Sedakorda oli olümpiaad uuenenud ja viidi läbi arvutipõhiselt. Olümpiaadist võtsid osa 12 kooli (SÜG, KG, […]

title: Geograafiaolümpiaad arvutis

maintext:
Eelmisel nädalal toimus Kuressaare gümnaasiumis, Saaremaa ühisgümnaasiumis ja Orissaare gümnaasiumis maakonna geograafiaolümpiaad 7.–12. klassi õpilastele. Sedakorda oli olümpiaad uuenenud ja viidi läbi arvutipõhiselt.
Olümpiaadist võtsid osa 12 kooli (SÜG, KG, Orissaare gümnaasium, Aste PK, Kuressaare Vanalinna kool, Muhu PK, Valjala PK, Leisi KK, Mustjala LPK, Tornimäe PK, Lümanda PK, Kärla PK) esindused, kokku 101 õpilast. Arvukam osavõtt – 27 õpilast – oli 8-ndate klasside arvestuses ja gümnaasiumiastmes (10.–12. kl).
Meelis Kaubi
Maakonna geograafiaolümpiaadi tulemused (esikolmik klassiti)


description: TS Laevad teatas eile, et parvlaev Leiger on viimaks ometi Eestisse jõudmas. Kui kõik kenasti läheb, peaks laev täna hommikupoolikul olema Kuivastu sadamas. Laeva Eestisse saabumisel tuleb esmalt läbi viia […]

title: Leiger proovib täna siinseid sadamaid

maintext:
TS Laevad teatas eile, et parvlaev Leiger on viimaks ometi Eestisse jõudmas. Kui kõik kenasti läheb, peaks laev täna hommikupoolikul olema Kuivastu sadamas.
Laeva Eestisse saabumisel tuleb esmalt läbi viia tolliprotseduurid ning ühtlasi kontrollitakse suursaarte ja mandri sadamate rampide sobivust laevaga. Laeva esimene sihtkoht Eestis ongi Kuivastu sadam, kus täna ajavahemikus kell 6–10 tehakse tolliprotseduurid ja proovitakse rampi. Seejärel on laev kell 10.30–11.30 Virtsus, kust suundub omakorda Heltermaale orienteeruvalt kell 13–14 rampi proovima ja sealt edasi Rohukülla.
Laupäeva õhtul suundub laev Tallinna, kus laevale paigaldatakse erinevad seadmed, köök, kauplus, WiFi jmt, täiendatakse infograafikat, toimuvad õppused ning läbitakse veeteede ameti ja teiste ametkondade kontroll.
Laeva ristimine toimub 19. detsembril kell 14 Vanasadamas. Rohuküla–Heltermaa liinile tuleb laev eeldatavalt vahetult enne jõule.


description: Pidulikul vastuvõtul õnnestus kõige pisematel kodanikel teha tutvust Kuressaare linnapea Madis Kallase ja sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäega, kes andsid üle sünnikirjad ja -toetused. Kokku tervitati 26 beebit, kellest 11 tüdrukud […]

title: Pisikesed kuressaarlased said sünnikirjad

maintext:
Pidulikul vastuvõtul õnnestus kõige pisematel kodanikel teha tutvust Kuressaare linnapea Madis Kallase ja sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäega, kes andsid üle sünnikirjad ja -toetused. Kokku tervitati 26 beebit, kellest 11 tüdrukud ja 15 poisid.
Uhked lapsevanemad olid oma võsukesed riietanud vaat et senise elu kauneimasse pidurüüsse, mis muutis põnnid tõelisteks printsessideks ja printsideks. Mõni beebi vajus meelelahutusprogrammi ajal ema või isa turvalises süles sügavasse unne, teised uudistasid laval esinevaid Ristiku lasteaia mudilasi.


description: Parvlaeva Leiger ristimine toimub homme, esmaspäeval Tallinna Vanasadamas ning laev saab nime Hiiumaa mütoloogilise kangelase järgi. Leiger ristiema on Hiiumaa maavanema Riho Rahuoja soovitusel Hiiumaa muuseumi teadusdirektor Helgi Põllo. Põllo […]

title: UUS: Leiger ristitakse homme

maintext:
Parvlaeva Leiger ristimine toimub homme, esmaspäeval Tallinna Vanasadamas ning laev saab nime Hiiumaa mütoloogilise kangelase järgi.
Leiger ristiema on Hiiumaa maavanema Riho Rahuoja soovitusel Hiiumaa muuseumi teadusdirektor Helgi Põllo.
Põllo on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloolasena, ta on Hiiumaa ajaloo ja omakultuuri uurijana. 1998. aastal andis president talle Valgetähe medali, 2009. aastal nimetati ta aasta parimaks muuseumitöötajaks ja aasta parimaks koolitajaks, 2010. aastal pärandihoidjaks, 2013. aastal omistati talle Eesti Kultuurkapitali aastapreemia ja 2015. aastal Eesti Kultuurkapitali Kultuuripärli preemia. Tänavu anti Põllole Hiiu maakonna teenetmärk „Hiiumaa tänab“. .
Leiger hakkab reisijaid teenindama Rohuküla-Heltermaa liinil ja asub liinile vahetult enne jõule.


description: Linnavalitsus kinnitas konkursside “Värv Kuressaare majal 2016” ja “Kuressaare piirdeaiad korda 2016” tulemused. Komisjoni hinnangul on tänavu kõige paremini korrastatud Karl Ojassoo tn 7, Karl Ojassoo tn 9, Rohu tn […]

title: Värvi- ja piirdeaia-konkurss lõppenud

maintext:
Linnavalitsus kinnitas konkursside “Värv Kuressaare majal 2016” ja “Kuressaare piirdeaiad korda 2016” tulemused.
Komisjoni hinnangul on tänavu kõige paremini korrastatud Karl Ojassoo tn 7, Karl Ojassoo tn 9, Rohu tn 1a, Tallinna tn 52 ja Uus tn 5a majad ning preemiaks määras linnavalitsus 200 eurot maja kohta. Konkursil “Kuressaare piirdeaiad korda” tunnistati parimateks uued piirdeaiad Mere tn 1, Transvaali tn 4, August Kitzbergi tn 26. Preemia suurus on nende kõigi puhul 216,66 eurot ehk kokku 650 eurot. Esiletoodud piirdeaedade puhul on järgitud ajalooliselt väljakujunenud keskkonna ja ajastu tüpoloogiat, samuti on piirdeaiad rajatud korrektselt.


description: TV3 paroodiasõu “Su nägu kõlab tuttavalt” võitnud Kalle Sepp kinkis 10 000 eurot auhinnaraha Kuressaares tegutsevale mittetulundusühingule Meelespea. Saarte Häälele ütles Saaremaa, täpsemalt Pöide juurtega Kalle Sepp, et näosaates osalejatel paluti […]

title: Näosaate võitja Kalle Sepp luges Meelespea kohta netist

maintext:
TV3 paroodiasõu “Su nägu kõlab tuttavalt” võitnud Kalle Sepp kinkis 10 000 eurot auhinnaraha Kuressaares tegutsevale mittetulundusühingule Meelespea.
Saarte Häälele ütles Saaremaa, täpsemalt Pöide juurtega Kalle Sepp, et näosaates osalejatel paluti mõelda, kellele nad võidu korral auhinnaraha annetada sooviksid. Otsimise käigus sattus ta paaril veebilehel lugema ka MTÜ-st Meelespea.
“Hakkasin lugema ja mulle nagu meeldis see mõte,” märkis ta, viidates, et talle sümpatiseerisid Meelespea eesmärgid ja tegevus. Sepp lisas: “Kõik, mis Saaremaal toimub, läheb mulle väga korda ja kui ma kasvõi natukene saan toetada Saaremaal elavaid puudust kannatavaid peresid, on see minu jaoks parim jõulukink.”
Finaalsaates kehastus Kalle Sepp Georg Otsaks ja esitas laulu “Mõtisklus”. Õhtulehele ütles ta pärast võitu, et pole kordagi kahetsenud, et end ise näosaatesse pakkus. Sepp lisas, et tal oleks hea tunne olnud ka siis, kui ta olnuks neljas või üldse mitte finaali pääsenud.
MTÜ Meelespea juhatuse liige Aive Laanemets ütles Kadi raadio hommikuprogrammis, et annetus tuli nii talle kui ka teistele Meelespeaga seotud inimestele täieliku üllatusena.
“Me oleme tõesti väga õnnelikud, saame rohkem inimesi aidata,” lisas ta.
Laanemets tõdes, et pole sel hooajal ühtegi näosaadet vaadanud, kuid finaali ajaks seadis end siiski teleka ette. Kui saade jõudis sellesse järku, kus hakati auhinnaraha annetama, ta esialgu Meelespea peale ei mõelnudki. “Kui jutt läks aga laste abistamise peale, siis tuli see lause mulle väga tuttav ette,” sõnas Laanemets. Mõni hetk hiljem oligi tal põhjust diivanilt püsti karata.
Aive Laanemets rääkis, et saate järel on temalt uuritud, kas ta teadis sellest midagi juba eelnevalt või kas oli mingi kokkulepe. “Aga ei, absoluutselt ei teadnud,” kinnitas Laanemets. Ta lisas, et MTÜ Meelespea on siiski üks vahelüli ja raha kuulub ikkagi saarlastele, kes abi vajavad. Kalle Sepaga soovivad MTÜ Meelespea liikmed kohtuda isiklikult.
MTÜ Meelespea koondab vabatahtlikke, kes on valmis kaasa aitama heategevusürituste ja -projektide korraldamisel. Organisatsiooni liikmed on aastaid korraldanud heategevuslikku müüki Kuressaares ja aidanud seeläbi abivajajaid.
Laanemets tõi võrdluseks, et 10 000 euro suuruse summa kogumiseks heategevusliku müügiga kulub MTÜ-l ligikaudu kaks aastat. MTÜ Meelespea esimesest heategevuslikust turust möödub varsti kümme aastat.
Ühingu moto on: teeme head saarlaselt saarlasele. Esmane sihtgrupp, kellele Meelespea on heategevuse suunanud, on puudust kannatavad lastega pered, ent võimalusel aidatakse ka teisi abivajajaid.
Teise koha saavutas näosaate finaali rahvahääletusel samuti Saaremaa juurtega Raivo E. Tamm ja kolmandaks hääletasid televaatajad Saaremaal sündinud Adeele Sepa.


description: Reedel kuulutati välja Kuressaare haigla aastapreemiate laureaadid. 500-eurone preemia pikaajalise töö eest tervishoiuvaldkonnas kuulub doktor Jermolai Rodionovile. Aasta arsti tiitli pälvis Tiit Leis, aasta õendusalatöötaja on Kristel Nuut, aasta hooldusalatöötaja […]

title: Haigla pärgas parimaid töötajaid

maintext:
Reedel kuulutati välja Kuressaare haigla aastapreemiate laureaadid.
500-eurone preemia pikaajalise töö eest tervishoiuvaldkonnas kuulub doktor Jermolai Rodionovile. Aasta arsti tiitli pälvis Tiit Leis, aasta õendusalatöötaja on Kristel Nuut, aasta hooldusalatöötaja Maive Aksalu. Aasta spetsialistiks nimetati Heino Tulk.
Igaüks neist sai 300 eurot preemiat.
SA Kuressaare Haigla juhatuse liikme Märt Kõlli sõnul esitasid kõik haigla üksused oma nominendid. Lõpliku valiku tegi haigla oma töötajatest moodustatud komisjon, kuhu kuulus kaheksa erinevate valdkondade esindajat. “Tulemust hoiti suure saladuskatte all ja tehti teatavaks alles reede õhtul, kui ümbrikud avati,” ütles Kõlli.


description: Kaitseliit palus Kuressaare linnalt veerand miljoni suurust toetust, et rajada Saaremaa maleva uue hoone juurde kümne rajaga lasketiir, mida saaksid peale kaitseliitlaste kasutada ka teised saarlased. Otsust ülalpidamiskulude ja ehituse […]

title: Kaitseliit palub lasketiiru jaoks rahalist toetust

maintext:
Kaitseliit palus Kuressaare linnalt veerand miljoni suurust toetust, et rajada Saaremaa maleva uue hoone juurde kümne rajaga lasketiir, mida saaksid peale kaitseliitlaste kasutada ka teised saarlased. Otsust ülalpidamiskulude ja ehituse toetamiseks oodatakse järgmise aasta alguses.
Kaitseliidu Saaremaa maleva uue staabi- ja tagalakeskuse objekti valmimine Kalevi põigus on planeeritud hiljemalt 2019. aastaks. Keskuse üks osa on kavandatav siselasketiir väikesekaliibrilistele relvadele.
Kaitseliit märkis, et nende oma vajadusi kataks viie rajaga 50-meetrine lasketiir. Kuid Kuressaare linnavalitsus on koos spordikooliga avaldanud soovi, et ehitatavat lasketiiru saaksid kasutada ka teised saarlased ja osaleda spordikooli korraldatavatel võistlustel.
See tähendab, et lasketiiru radade koguarv peaks olema kümme ning lisakuludeks prognoositakse ligi 500 000 eurot. Linna osaks jääks kanda pool sellest summast ehk 250 000 eurot, millele lisandub pool ülalpidamiskuludest, mille suurus on aastas ligi 20 000 eurot, seega tuleks linnavalitsusel maksta 10 000 eurot.
Kuna ehitusprojekti praegu veel ei ole, on summade näol tegu prognoosiga. Kaitseliit palub linnavalitsusel oma osalusest teada anda hiljemalt 2017. aasta 1. veebruariks.


description: Saarte Hääle toimetus otsustas tänavuse aasta kokku võtta väikese muusikalise etteastega. Ansambel sai loomulikult kokku lõppeval aastal ühel või teisel moel inimeste hingekeeled helisema pannud tegijatest. Mandoliini südantsulatavate trilleritega jääb […]

title: Selle aasta kokkukõlamine

maintext:
Saarte Hääle toimetus otsustas tänavuse aasta kokku võtta väikese muusikalise etteastega. Ansambel sai loomulikult kokku lõppeval aastal ühel või teisel moel inimeste hingekeeled helisema pannud tegijatest.
Mandoliini südantsulatavate trilleritega jääb laulus “Kes ei tööta, see ei söö” kohe kõrva Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi, toiduliidult Südamega Tegija tiitli pälvinu.
Madis Kallasel, aasta kokkulükkajal, pole ka mõne puuduva nuputa keeruline tõmmata lustakat “Ma vaatan paadist kiikriga”.
Kui kollektiiv võtab ette kodumaise levilaulu klassikasse kuuluva “Künna, künna”, saab aasta põllumees Aarne Põri kontrabassil müdistada nii, et kivid tema põldudel värisema hakkavad.
Kultuuripärl Piret Rauk tõestab aga, et oskajate näppude all saab “Pärlipüüdja” välja võluda ka sulnilt helisevate harfikeelte vahelt.
Reet Pull kartis küll, et tal pole nisukeses ansamblis akordioniga mitte muhvigi teha ja ta peab kogu kontserdi niisama passima, aga lõpuks kukkus tal “Saaremaa valss” päris kenasti välja.
Nõndasamuti olid ootamatult sugestiivsed ja pingestatud Marina Treima sõrmede alt vallandunud flamenkorütmid. Dramaatikat jätkus kuni viimase noodini.
Debora Vaarandi pärimuse hoidja Kaja Sepp lisas kuldsete trompetihelidega rikastatud ENSV hümniga kogu etteastesse ajaloolist pompöössust, kusjuures kodupinnaga parema kontakti saamiseks esines ta nagu legendaarne poetesski paljajalu.
Toivo Jürisson seevastu oli oma kandle seadnud desomatile ja surunud kavasse pungiklassika “Valge liblika suvi”.
Ott Tänak, kes kinnitas ka tänavu ammutuntud tõde, et alustamine on pool lõpetamist, saab aasta lõpus rahulikumas tempos võtta ja muhe “Ott ja Ott” tõi talle endalegi naeratuse näole.
Külalisdirigendina astub üles Vjatšeslav Leedo. Ei ole küll teada, kui hästi ta noodikirja mõistab, kuid vähemasti taktikeppi hoiab ta niisama hästi kui kaardikeppi. Tema juhatusel esitas ansambel klassikalised teosed “Ionase lähetamine”, “Raua needmine” ja uudisteosena rahvamütoloogiast inspireeritud kantaadi “Leiger ja Tõll”.


description: Vahipataljoni kaitseväelased mälestasid eile rivistuse ja pärja asetamisega Kudjape kalmistul vahipataljoni endist ajateenijat nooremseersant Kristjan Jalakat. Vasakult pärjaga saarlastest reamehed Andrus Ley ja Teet Rekand, vahipataljoni ülem major Martin Kukk […]

title: Kudjapel mälestati Kristjan Jalakat


description: “Ulme Mulla üllitist eilse Saarte Hääle arvamusleheküljel ei ole võimalik terve mõistusega inimesel kommenteerida,” kirjutas Mustjala vallas asuva Varese sadama arendaja Harry Raudvere vastukajana eilses Saarte Hääles ilmunud arvamusloole “Vallavalitsus […]

title: Vanaproua jutt on sonimine

maintext:
“Ulme Mulla üllitist eilse Saarte Hääle arvamusleheküljel ei ole võimalik terve mõistusega inimesel kommenteerida,” kirjutas Mustjala vallas asuva Varese sadama arendaja Harry Raudvere vastukajana eilses Saarte Hääles ilmunud arvamusloole “Vallavalitsus eirab Pahapilli rahvast”.
Kõigepealt selgituseks, et Ulme Muld on korduvalt pöördunud oma fantaasiatega kohtu, maavanema, politsei, keskkonnainspektsiooni ja teab veel kelle poole.
Sadama osas on vanaproua nõudmiste peale viinud järelevalvet läbi nii keskkonnainspektsioon, maavanem kui ka õiguskaitseorganid. Kogu teema on erinevates variatsioonides läbinud mitmeid kohtuinstantse, kus kõik kohtunikud on leidnud, et kogu Ulme Mulla jutt on sisuliselt sonimine.
Loomulikult tuleb seejuures imetleda Ulme palgatud advokaadibüroosid ja kallilt tasustatud juristide loomingulisi paskville sisutühjade hagide kokkusoperdamisel.
Eesti Vabariigis on valla tegevuse aluseks seadused ja nendest on Mustjala vald ka lähtunud. Vallavalitsuse õiget ja õiguspärast käitumist tõendavad mitmed jõustunud kohtulahendid. Mul on väga kahju ausalt tunnistada, aga ma ei ole nii mõjuvõimas isik, et suudaksin kallutada ja suunata valla, kohtunike, maavanema, politsei ja isegi vanajumala tahet Varese sadama saagas.
Loodan, et kolletama kippuval ajakirjandusel peaks selliste teemade käsitlemisel ja võimalike süüdistuste esitamisel/vahendamisel eksisteerima ka kõige vähemal määral reaalsustaju.
Varese sadam kuulub eraõiguslikule juriidilisele isikule ja tegu on eraomandiga. See peaks selgitama kõik. Ja kui midagi jääb selle teema juures veel selgusetuks, siis meil ei eksisteeri ju jäänukina mingit kolhoosikorda, kus külamutid otsustasid, kuidas nende soovi või taktikepi alusel elu võiks või peaks seadusi eirates edenema.
Ma ei pea hakkama vist selgitama, et ehitusloa väljastamise aluseks olid erinevate riiklike ametiasutuste seisukohad ja ettepanekud.
Ulme Mulla haiglaselt hüsteeriline tegevus on otsene sekkumine eraõigusliku isiku seadustega tagatud õigustesse.
Piltlikult tähendaks see seda, et kui õigustada Ulme Mulla käitumist või pidada seda loomulikuks, siis peaks mul olema täievoliline õigus trügida näiteks teie magamistuppa ja nõuda täiesti tõemeeli, et näitaksite ja selgitaksite mulle, kuidas te seda vanainimese asja teete, ja kindlasti peaksite kuulama minu nõuandeid ja lähtuma seejuures minu juhendamisest. Tundub jabur, aga oma artikliga te ju seda kinnitate.
Aastaid sotsiaalvaldkonnas töötanuna ja selle aja jooksul kokku puutunud igasuguse kontingendiga on minul isiklikult vanaproua vaimse tervise pärast väga suur mure. Ta võib oma ebaadekvaatsuses olla ohtlik enesele ja teistele.


description: Oma Kodu lugejatele jagab kogemusi ja nõuandeid pottsepp Eiko Oriehovs, kes on oma oskused saanud meister Joosep Pupartilt. “2006. aastal oli meil pottseppa vaja ja tänu tuttavatele leidsime Joosep Puparti. […]

title: Peame nõu pottsepaga

maintext:
Oma Kodu lugejatele jagab kogemusi ja nõuandeid pottsepp Eiko Oriehovs, kes on oma oskused saanud meister Joosep Pupartilt.
“2006. aastal oli meil pottseppa vaja ja tänu tuttavatele leidsime Joosep Puparti. Me ei teadnud tema tööst midagi, aga hiljem selgus, et olime juhtunud just õige inimese peale.
Ta oli siis 71-aastane. Võttis mind hiljem n-ö selliks. Andis mulle esimesel päeval üksteist rida õppida.
See tähendab, et pliidi tagant jääb 11 rida soojamüüri telliseid peitu, kaheteistkümnes rida pidi olema juba puhas vuuk. Ju ma siis sain hakkama.” Pupartit meenutab Eiko siiani ainult parimate sõnade ja tunnetega.
MILLEST ALUSTADA?
Sõltumata sellest, kas soovite endale uut ahju, pliiti või soojamüüri, on algus ikka üks ja seesama: esimese asjana tuleb leida pottsepp. Oriehovs ütleb, et kõige kindlam on otsida pottseppa oma tuttavate kaudu. “Saaremaal on ametlikke sertifikaadiga pottseppi viis-kuus. N-ö paberiteta tegijaid on muidugi rohkem.
Osilia keskus on koostöös töötukassaga koolitanud Saaremaal kümneid pottseppi, aga kas neist keegi ka sihtasutuses Kutsekoda atesteeritud on, ei oska öelda, kuid puhtalt siit saadud tunnistusega ei tohiks seda tööd teha.”
Kui sõprade-tuttavate nõu ei aita, leiab abi kodulehelt www.pottsepad.ee, kus on lausa eraldi juhised selle kohta, kuidas õiget pottseppa valida. Põhimõtteliselt võib palgata kelle iganes, kuid seda siis juba oma vastutusel, sest mingit garantiid harrastuspottsepp ei anna.
Siinkohal toob Oriehovs paralleeli korstnapühkimisteenusega: võid ka ise korstna otsas käia, aga iga viie aasta tagant peab olema kutselise meistri akt ette näidata.
Kui juhtub õnnetus, loeb kindlustusele ainult selline kirjakoht. Sama lugu on ahjude-pliitide-kaminate ehitamisega. Ehitatud või paigaldatud kütteseadmele peab pottsepp väljastama dokumentatsiooni ehk ahjupassi ja kasutusjuhendi (passiga koos antakse tellijale sissekütmis- ja kütmisjuhend) ning andma vähemalt kaheaastase garantii.
“Pottseppade väljastatav pass on kõigil üle Eesti ühesugune. Selle näidis on ka eelpool mainitud kodulehel näha. Iga meister võib ju teha sellele veel oma märgiga paberi juurde, aga pass, mida aktsepteerivad inspektorid, korstnapühkijad, kindlustus jne, peab olema.”
Loe edasi Oma Kodu talvenumbrist


description: Kuressaare turg on peagi uue püsiasuka võrra rikkam – turuhoones on end tuleval aastal sisse seadmas päris oma loomemaja. Hea näide loomesuvila näol on olemas – kus selline ergas seltskond […]

title: Loomemaja tõmbab elu turul käima

maintext:
Kuressaare turg on peagi uue püsiasuka võrra rikkam – turuhoones on end tuleval aastal sisse seadmas päris oma loomemaja.
Hea näide loomesuvila näol on olemas – kus selline ergas seltskond koos, seal melust puudust ei tule. Nõnda on loota aktiivset elutegevust ka linna turuplatsil. Seekord pole see ajutine nähtus, nagu oli hästi õnnestunud Loomesuvila. Turuhoones alustav loomemaja plaanib tulla, et jääda.
Kuigi rendilepingul linnaga allkirju veel pole, oli linnavalitsus see, kes turuhoonet loomemajaks pakkus ning seega on kindel, et sinna see ka tuleb. Loomemaja eestvedajad on oma jah-sõna selleks öelnud.
Linnavalitsus omalt poolt on valmis partnerina ettevõtmisele õla alla panema, tubliks toeks on ka Saaremaa arenduskeskus, kes ontlikele loomeinimestele juba Loomesuvila ajal nõu ja jõuga abiks oli.
Pikemalt juba homses Saarte Hääles!


description: Kolmel eelneval turniiril teiste paremust tunnistama pidanud maakonna valitsev kiirmalemeister Rain Kilumets oli kiirmale viiendal osavõistlusel taas veenvalt parim. Ta sai esikoha 6,5 punktiga 7 võimalikust. Ainsa viigi tegi ta […]

title: Rain Kilumets jälle hoos


description: Kuressaare gümnaasiumis toimunud maakondlikul etlemiskonkursil “Koidulauliku valgel” olid võidukad Uku Pokk Orissaare gümnaasiumist ja Laura-Maria Jõgi Kuressaare gümnaasiumist. Maakondlikust konkursist võttis osa 17 õpilast. Esitada tuli neil Lydia Koidula ja […]

title: KG-s selgusid parimad etlejad

maintext:
Kuressaare gümnaasiumis toimunud maakondlikul etlemiskonkursil “Koidulauliku valgel” olid võidukad Uku Pokk Orissaare gümnaasiumist ja Laura-Maria Jõgi Kuressaare gümnaasiumist.
Maakondlikust konkursist võttis osa 17 õpilast. Esitada tuli neil Lydia Koidula ja vabalt valitud eesti autori (kelle looming on olnud avalikkusele kättesaadav trükisena) loomingut. Parimad pääsesid edasi 20. üleriigilisele noorte etluskonkursile “Koidulauliku valgel”, mis toimub 12. detsembril Pärnus.
Žürii liige Urmas Lehtsalu ütles Saarte Häälele, et niisugustel konkurssidel tajub ta alati teatud positiivsust. “Pole enam see aeg, kus tullakse välja, sest peab,” märkis ta ja lisas, et on hea vaadata, kuidas noored inimesed on asjad endale selgeks teinud. Lehtsalu nentis, et nii mõnegi tänavusel konkursil osaleja juures oli näha arengut võrreldes möödunud aastate konkurssidega. “Tihtipeale hakkab välja tulema ka õpetajate joon või omapära ja võib arvata, kes teda juhendanud on,” lausus ta.
Noorema vanusegrupi võitja Uku Poki puhul tõi Lehtsalu välja, et tema esitus oli usutav: “Tema puhul oli tunne, kui ta jutustust luges, et ta räägiks nagu iseendast.”
Laura-Maria Jõgi esituse juures rõhutas Lehtsalu tema väga head diktsiooni ja tempo valikut ning samuti huvitavat leidu. Jõgi esitas nimelt katkendi Hando Runnelilt “Väravahingede kriiksumist kuulnud”.
Tulemused
Noorem vanuseaste (5.–9. klass)
Grand prix – Uku Pokk, OG, juhendaja Maret Aardam
Laureaat – Kirke Medri, SÜG, juh Rita Ilves
Laureaat – Raina Kolk, Kuressaare Vanalinna kool, juh Kadi Tänav (Tänak)
Eripreemia – Kennet Puiestee, SÜG, juh Rita Ilves
Eripreemia – Tiina Tilts, Salme PK, juh Tea Merivald
Vanem vanuseaste (10.–12. klass)
Grand prix – Laura-Maria Jõgi, KG, juh Merle Rekaya
Laureaat – Katrin Kurvits, SÜG, juh Sirje Kreisman
Laureaat – Alice Berens, KG, juh Marit Tarkin
Eripreemia – Paul-Mark Pihl, SÜG, juh Rita Ilves
Eripreemia – Sandra Rohulaid, Leisi KK, juh Inna Krotman
Žüriisse kuulusid


description: Seekord läheb Oma Kodu Sõrve, külla Koidu ja Johan Heinmaale. Lõppev aasta on neile olnud igati eriline. Kevad tõi kümnelapselisse perre maakonna kümnenda aasta ema tiitli ja hilissügis kümnenda aasta […]

title: Koidu ja Johan Heinmaa kodu Sõrve vaikuses

maintext:
Seekord läheb Oma Kodu Sõrve, külla Koidu ja Johan Heinmaale. Lõppev aasta on neile olnud igati eriline. Kevad tõi kümnelapselisse perre maakonna kümnenda aasta ema tiitli ja hilissügis kümnenda aasta isa aunime. Igapäevatöid, rõõme ja muresid niikuinii.
Kõigepealt vaatame koos Johaniga natuke ringi Vaheniidi õues. “Jah, uuemate maaüksuse kirjade järgi on koha nimi Vaheniidi, vanasti on olnud ka Orbu ja Saadu,” ütleb Johan. Vana maja on tänaseks päris põhjalikult ümber ehitatud. “Tükati oli ikka nii mäda, panin uue sõrestiku, vill vahele. Sarikad, laetalad, katus – kõik on absoluutselt uus,” räägib peremees. Üht-teist oleks vaja veel teha, aga napib nii aega kui ka raha.
Elamist on uuendatud nii väljast kui ka seest. Johani laotud on ka ahjud-pliidid. Ja hästi laotud – tuba on hommikusest kütmisest nii soe, et susiseb. “Kõik asi on ju inimeste tehtud. Kui üks inimene on midagi valmis teinud, siis teiste asi on see selgeks õppida. See ei tohiks mitte üle jõu käia. Kui ma traktoristi kursustel käisin, oli meil seal üks tõsine mees, ei naernud mitte kunagi, andis meile traktoriehitust ja neile, kes ei saanud kuidagi traktoriehitusega hakkama, ütles ikka: kulla mehed, inimesed on selle traktori valmis teind ja teilt ei nõuta muud kui see selgeks õppida!”
Loe edasi Oma Kodu talvenumbrist


description: Maakonna idaosas pärandkooslusi majandav Mario Talvist soovib Muhumaale Viira külasse suure maantee äärde rajada külastuskoha. Kolmapäeval Muhu vallavalitsuse istungil oma plaane tutvustamas käinud Mario Talvist andis teada, et soovib Viira […]

title: Viira külasse külastuskoht

maintext:
Maakonna idaosas pärandkooslusi majandav Mario Talvist soovib Muhumaale Viira külasse suure maantee äärde rajada külastuskoha.
Kolmapäeval Muhu vallavalitsuse istungil oma plaane tutvustamas käinud Mario Talvist andis teada, et soovib Viira külasse rajada kauplus-külastuskoha. Uus ettevõtmine hõlmab mahe- ja kohalike toodete müüki, söögikohta ja laste mänguala.
Muhu vallavalitsuse maa- ja planeeringunõunik Pille Tamm ütles, et arendaja plaanide elluviimise muudab keeruliseks asjaolu, et valla üldplaneeringu järgi asub seal väärtuslik põllumaa, mida ei tohi hoonestada.
“See on ka ala, mis määratletakse tulevikus tõenäoliselt riiklikul tasemel väärtusliku põllumaana,” märkis Tamm, viidates praegu koostamise järgus olevale uuele seadusele.
Valla nõuniku sõnul peab arendaja nüüd kõigepealt esitama vallale detailplaneeringu algatamise avalduse ja siis selgub asjade edasine käik. “Siin on kaalutlemise koht ja tegevuse lubamine pannakse tõenäoliselt paika ministeeriumi tasemel ega ole isegi mitte eriti meie otsustada,” lisas Pille Tamm.
Külastuskohta plaanitakse kinnistule, mis asub Liivalt umbes pool kilomeetrit Kuressaare poole. Sama maantee äärde plaanitakse Muhusse veel ühte külastuskohta, nimelt Piiri külla maatükile, kus asus kunagi kütusetankla.


description: Politsei saatis korduvalt liiklusreeglite vastu eksinud autojuhtidele pühadekaardi, kus tuletatakse meelde, et liiklusnõuded on mõeldud täitmiseks ja nende täitmine on vajalik selleks, et kõik turvaliselt koju jõuaksid. Hoiatavaid pühadekaarte on […]

title: Politsei saadab liiklus-huligaanidele jõulukaarte

maintext:
Politsei saatis korduvalt liiklusreeglite vastu eksinud autojuhtidele pühadekaardi, kus tuletatakse meelde, et liiklusnõuded on mõeldud täitmiseks ja nende täitmine on vajalik selleks, et kõik turvaliselt koju jõuaksid.
Hoiatavaid pühadekaarte on politsei- ja piirivalveamet liiklusrikkujatele saatnud alates 2011. aastast. Tänavu sai pühadekaardi ligi 800 inimest, kellel on aasta jooksul kogunenud viis või enam liiklusnõuete rikkumist. Saaremaale pandi politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Maria Gonjaki sõnul teele seitse kaarti. Adressaatide rikkumiste arv jääb vahemikku viis kuni seitse.
PPA juhtivkorrakaitseametniku Sirle Loigo sõnul tuletab politsei kaardiga meelde, et liiklusnõuetest kinnipidamine on vajalik kõigi liiklejate turvalisuse huvides.
Ta toonitas, et hooletus ja tähelepanematus teedel või oma sõiduki seisukorra osas ning liiklusnõuete eiramine võivad kaasa tuua tõsiste tagajärgedega õnnetuse. “Liiklusnõuded on mõeldud täitmiseks just selleks, et kõik õhtul turvaliselt koju tagasi jõuaksid,” lausus Loigo.