authors:
Rene Suurkaev
Vägagi Nõus Katriniga.
Loo Autorile
Rahunege
Palun
Seltsimehed Sotsajakirjanikud

title: Katrin Laur | Kas väärime ikka oma riiki?

maintext:
Ma olen kogenud, et inimesed tavaliselt ise ei mõtle, et nad teevad halba, isegi kui nad seda teiste arvates teevad. Inimene suudab ennast veenda oma motiivide õilsuses ja selles, et ta teeb seda, mida teeb koguni teiste heaks. Ma olen isisklikult veendunud, et nii Hitler kui ka Stalin pidasid ennast inimkonna heategijateks. Et nad vaenlaste vastu võitlema pidid, oli hädavajalik.
Need inimesed, kes laupäeval Estoniasse presidenti valima kogunesid, ei olnud vaesed ega harimatud, nad on ka maailma näinud, et osata meie riiki muude paikadega võrrelda.
Kes on nende valijameeste ja -naiste vaenlased, kes 24. septembril presidendivalimise teises voorus tühjad sedelid ära andsid? Mis on see hea, mida nad selle abil toetada tahavad?
Igaüks viiest kandidaadist oleks võinud Eesti riiki juhtida. Kuidas ta seda teinud oleks, olime me enne üsna põhjalikult kuulnud. Demokraatias ei ole võimalik, et riiki juhiks igal hetkel ainult need, kes meile isiklikult meeldivad. Lennart Meri meeldis paljudele, osale aga mitte. Sama oli Arnold Rüütliga. Toomas Hendrik Ilvestki toetasid ühed, teised olid väga vastu.
Siim Kallast mõni küll kirglikult ei tahtnud presidendiks, aga keegi ju sisuliselt ei uskunud, et kui ta oleks meie presidendiks saanud, oleks see Eesti riigile ohtlik olnud. Sama kehtib Allar Jõksi kohta: kes tahtis pikka kasvu ja mehelikku presidenti, see oli Jõksi vastu. Aga, olgem ausad, need ei ole need argumendid, miks peaaegu 60 valijameest ja -naist tühjad sedelid kasti lasid.
Aga mis nende argumendid siis olid? Enamikel juhtudel ilmselt parteidistsipliin (milline perversne sõna). Isegi mitte terve partei, vaid selle mingi osa. Mõelge, Eesti vabariigi kodanikud, olles valitud täitma nii tähtsat ülesannet – rahva, mitte partei poolt – otsustasid eelistada mingit sööma- ja löömameeste punti teile. Saage aru, et selliseid inimesi ei tohi uuesti valida valitsema, sest Eesti riik ei ole parteide ja huvigruppide omand.
Nüüd läksid valimised põllule. Jukud astusid Tõnnide vastu, liiga harva, nagu ikka, löövad kaasa Minnid ja Mannid, kuigi oli ju valida kaks kobedat naist.
Mida saab lubada kandidaat, kes läheb rahvaga kohtuma? Keda ikkagi ise valida ei saa? President ei saa meile ju midagi lubada või anda, seadusest lähtuvalt ei saa me kõva meest, vaid piiratud volitustega rahva esindaja. Moraalselt oleks tal küll võimalik mõndagi ära teha. Aga see võimalus on oluliselt kahanenud selle läbi, et presidendivalimistest on saanud lehmakauplemine ja laat.
Iseseisvalt ei oskagi?
Ma ei ole jurist, aga kui enamik Eesti rahvast arvab, et Eestis peaks presidenti otsevalimistel valima, siis peaks õiguskantsler võtma südameasjaks presidendivalimise korra muutmise. See, mis 24. septembril juhtus, ei ole halva seaduse, vaid madala moraali ja puuduva poliitilise küpsuse tagajärg.
Eesti riigis ei ole kõik hästi, aga iga täiskasvanud inimene teab, et ükski riik ei tee oma kodanikke õnnelikuks. Ei Soome, Rootsi ega Singapur ole paradiisid maa peal. Kes arvab, et Eesti riigis on kõik halvasti, sellega ma vaidlema ei hakka.
Kadunud president Lennart Meri ootas pikisilmi, kunas taastatud vabariik saab sama vanaks, kui oli esimene. Ma ei ole temaga sellest rääkinud, usun aga, et ta oli mures mitte ainult maailmas toimuva tõttu ja meie ohtliku geograafilise asukoha pärast. Aga ta teadis, et meis endis – eestlastes – on mingi saatuslik defekt, mis ei taha meid lasta leppida eestlaste valitsemisega, iseseisva Eesti riigiga.
Võõraid isandaid oleme sajandeid õppinud kiruma ja lolliks pidama, nende aitadest varastama ja lauldes Vanemuist ootama. Laulupeodki on ilma allasurumiseta jäänud justkui lahjaks. Kas tõesti peame ise lammutama laiali oma riigi ja õõnestama selle vundamenti, enne kui aru saame, et demokraatia on kõige halvem kõigist riigivalitsemiskordadest, millest halvemad on vaid kõik tesied?


authors: Afp Scanpix

description: Internetis on levimas reklaam, et Ryanair ja Air New Zealand kingivad sünnipäeva puhul tasuta lennupileteid – loosis osalemiseks tuleb jätta mõned isiklikud andmed ja paar klikki teha.

title: Ära lange ohvriks! Ryanair ei jaga tasuta pileteid, see on petuskeem!

maintext:
Jack joob baaris õlut. Äkki istub tema lauda nunn ja hakkab noomima: "Joomine on patt! Alkohol on kuradi veri!"
"Aga kust te seda teate?" küsib Jack. "Kas olete ise proovinud?"
"No kuulge, ma olen ju nunn! Loomulikult pole ma elus tilkagi võtnud."
"Las ma ostan teile ühe dringi - kui te siis ikka veel leiate, et see on saatanast, siis jätan ma joomise elu lõpuni maha!" teeb Jack ettepaneku.
"Olgu, aga valage see teeklaasi, ma ei saa ometi inimeste ees alkoholi pruukida," nõustub nunn.
Jack läheb leti äärde ja tellib:
"Kann õlut ja üks kolmekordne viin. Aga palun valage viin teeklaasi."
"Oh, kurat!" kirub baarimees. "See on jälle see neetud nunn, eks ole?"

fasttext_language: et


title: ÕHTULEHE VIDEO | Kehaaugustaja Sandra: viimastel kuudel on nibuneedid väga populaarseks läinud

maintext:
Nädalavahetusel toimus Kultuurikatlas tätoveeringu- ja elustiilimess, kus lisaks naha sisse tikitud tätoveeringutele sai tutvuda kõige muuga, mis kuulub sellesse maailma. Õhtuleht rääkis kehaaugustamise salongi AlternaDiiva augustajaga sellest, millised kehakaunistused hetkel populaarsed on.
"Kõige populaarsemad on ikka klassikalised - naba, keeled ja igasugused kõrvaaugustused," ütleb Sandra. "Praegu on trendieheteks kõrvas tragus (neet kõrvanibus - K.T) ja forward helix (neet, mis tehtud kõrvanibust pisut ülespoole, nii-öelda krõmpskonti - K.T)." Vaikselt hakkab Sandra sõnul vaibuma septumi ehk ninavaheseina augustamine, kuid see on populaarne. "Ja seda oleme me viimastel kuudel naernud, et nibuneedid on väga teemas."
Vaata videost, millisedkehaaugustused enam eriti populaarsed pole ning mida Sandra Õhtulehele veel rääkis.


title: GALERII | POLE PAHA: 61-aastane vanaisa sõidab Dakari rallit ja näitab ülihead vormi

maintext:
Hiinlasest vanaisa Liang Xiang paneb endast märgatavalt noorematele meestele lati kõrgeks. Kui tahame olla temavanuselt samasuguses vormis, siis peame ilmselt kõvasti pingutama ... Tema lugu ja fotosid vahendas Trendzified.
Liang Xiang teadis, et kui ta tahab Dakari rallil osaleda, peab ta tegema oma elus järske muudatusi. Ning on nüüdseks kõvasti treeninud, et saada Dakari ralli kõige vanemaks hiinlasest osalejaks. Too offroad-seiklus toimub igal aastal Lõuna-Ameerikas ja võistlejad üle terve maailma rallitavad tsiklite, ATV-de, autode ja veokitega ülirasketes tingimustes.
61-aastane Xiang pani kümme aastat tagasi oma äri maha, et keskenduda vaid trennile. Vanaisa on näidanud oma ideaalset keha ja tõestanud, et inimene pole kunagi liiga vana, et olla vormis.


title: Peeter Olesk | Uus suhe riigiga

maintext:
Väga tuttav arst, veel täpsemalt perearst ehk suisa minu isiklik arstitädi avaldas imestust seeüle, miks on tänapäeva eesti kirjakeelde sugenenud ohtrasti jutumärgistatud sõnu. Sõnu, mille funktsionaalne tähendus on nihkes. Kirjutad üht, aga mõtled teist. Üks põhjusi selleks on eesti kirjakeele trükipildine vaesus. Toimetused jäävad hätta sõnade kirjutamisega kursiivis, nad ei oska sõnu semantilise rõhuasetuse järgi välja tuua. Teiseks põhjuseks on konflikt kirjutamise ja kõnelemise vahel. Järjest rohkem antakse meil jutumärke edasi sõrmedega – või siis lisatakse oma lausele juurde „ääremärkus“, „nali“. Kuid on ka kolmas põhjus – mitte alati ei too uus tähendus enesega kaasa ka uut sõna. Tähenduse udukogu on, sõnast kui morfoloogilisest üksusest pole kogugi.
See pole nõnda üksnes eesti keeles. Samasugune probleem on põhimõtteline ka Ameerikas, kus jällegi räägitakse kodakondse uuest lepingust oma kodumaaga. Inglise keeli on päevakorral seega New Deal. Eestlasele on see võõras kas või ainuüksi seepoolest, et väga vähesed meist teavad, kes või mis on riigina nende partnerid.
Okupatsioonikord ei sõlminud minuga miskisugust lepingut ja kui ma tahaksingi uut lepingut Euroopa Liitu kuuluva Eesti vabariigiga, siis ma peaksin saama ju ka selgust selles, kui iseseisev see meie riik õieti on ja kuivõrd on ta riik. Pangu riik paberid lauale! Näidaku oma volitused ette! Ent ei! Riigile pole ma rohkemat kui maksumaksja ja alam. Me ei saa sõlmida riigiga mingit lepingut, sest me pole võrdsed. Ma ei teagi, kes see riik on. Asutus, haigla, rong – nendest saan ma aru. Riik aga – riik on ebamäärasus. Kuidas sa ebamäärasusega kokku lepid?


description: 18. septembril jagati 68. korda Emmy auhindu.

title: Enamik Emmy’dega pärjatud sarju jääb meie televaatajatel nägemata

maintext:
Eriti hästi läks sarjal "The People vs O.J. Simpson: American Crime Story", mis kandideeris lühiseeria kategoorias. Sari võitis selle kategooria peaauhinna, saades parima lühiseeria Emmy. "American Crime Story" sarnaneb suuresti "American Horror Story" ("Ameerika õuduslugu") konseptsioonile, igal hooajal jutustatakse sarjas lugu ühest mõrvaprotsessist. "The People vs. O.J. Simpson" räägib O.J.Simpsoni eksnaise tapmisele järgnenud kohtuprotsessist, mille käigus süüdistati Simpsonit kahe inimese mõrvamises. Sari noppis veel teisigi auhindu: naispeaosa rolli eest sai Emmy Sarah Paulson, kes mängib sarjas peaprokuröri. Meespeaosa eest sai auhinna Courtney B.Vance, kes mängib Simpsoni kaitsjat, kõrvalosa eest Sterling K.Brown, kes mängib sarjas prokuröri.
Telefilmikategooria parimaks kuulutati "Sherlock: The Abominable Bride" ("Õõvastav pruut")
Talk-show kategooria võitis "Last Week Tonight" John Oliveriga.
Sketšishow kategoorias võitis sari "Key ja Peele".
Parimaks televõistluseks tunnistati laulmisvõistlus "The Voice".
Eesti telekanalites saab näha vanu olijaid, uusi sarju sisse ei osteta
Foxis saab näha parima draamasarja kategoorias võitnud "Troonide mängu", mille uue hooaja näitamist jätkab telekanal järgmisel aastal.
Kuid teiste auhinnaga pärjatud saadete suhtes on Fox Eesti esindaja Sille Ruus kahtlev. "The People vs. O.J. Simpson" sarja kohta ütles Ruus, et hetkel on veel lahtine, kas see ka Eestis mängimist leiab. "Kuna sisu on väga Ameerika keskne ja ilmselt puudutab sealset elanikkonda enam kui siin, siis arvan, et selle sarja näitamine siinsele publikule ei tagaks nii suurt edu, kui üle ookeani," selgitas ta.
Sarja Transparent ei saa Ruusi sõnul näidata Eestis ükski kanal, kuna see on eksklusiivselt Amazoni jaoks toodetud. Ka sarja "Veep" suhtes on Ruus kahtlev. "Kui "Troonide mäng" läbi saab, siis ilmselt ostame HBO-lt midagi uut sisse, kuid isiklikult arvan, et see pole sari "Veep", vaid see saab olema midagi põnevamat," ütles Ruus.
Kanal 2e turundusjuhi Pille-Mai Helemäe sõnul on veel vara öelda, kas mõni Emmy’sid võitnud sari ka nende telekanalisse võiks jõuda. "Emmy’d läksid olulistes kategooriates tänavu isikupärastele sarjadele, mis on väga hästi tehtud, aga kõnetavad küllaltki kitsast sihtrühma – seda kinnitavad ka sarjade pigem tagasihoidlikud vaatajanumbrid nende kodumaal USAs," ütles ta.
ETV’s on eetris juba jooksnud telefilmi kategooria eest Emmy saanud "Sherlock: Õõvastav pruut" ning sari "Dowtown Abbey", milles mängiv näitlejanna Maggie Smith sai auhinna kõrvalosa eest.
ERRi hanketoimetaja Tiina Annuse sõnul uusi sarju, mis Emmy’sid võitsid, nende telekanalites näha ei saa. "Peale meil juba jooksnud Emmy võitjate teisi lähiajal ERRi telekanalitesse ei jõua, sest jätkame juba tuttavate ja meie vaatajate poolt hinnatud sarjade uute hooaegadega," rääkis ta.
Annuse sõnul jätkab ETV2 sarja "Kaardimaja" näitamist, mis pälvis sel aastal mitmeid Emmy nominatsioone, praegu saab sarja algusest peale näha ETV+ kanalist. Lisaks saab ETV2 vahendusel jaanuarist hakata kaasa elama rohkesti nomineeritud sarjale "Fargo".


description: Men's Health leidis eneserahuldamise kohta uurimistööd tehes mitu juhtumit ja meetodit, kus lõbus käsitöö lõppes vigastustega – või isegi surmaga.

title: Kolm viisi, kuidas kindlasti ei tasu masturbeerida ...

maintext:
Põrutavad uudised: värskelt avaldatud uuringute kohaselt masturbeerivad teismelised poisid rohkem kui tüdrukud. See ei üllatanud meid. Aga kui asusime puhtalt seoses tööeesmärkidega teiste masturbeerimisalaste uuringute jahile, siis komistasime läbi aegade kõige hullemate eneserahuldamisel juhtunud äparduste peale. Hoiatus: need lood pole nõrganärvilistele.
"See on sagedasem, kui võite arvata," ütleb Duke'i ülikooli meditsiinikeskuse uroloogiakirurgia juht Judd Moul. "Olen näinud patsienti, kes on sisestanud oma ureetrasse aloe vera taime – ta ütles, et see tekitas temas nauditavat ja rahustavat tunnet."
Üks mees oli aga jõudnud arstile seetõttu, et ureetrasse sisestatud vaskne kõlarijuhe läks põies sassi. Dr Moul hindab, et aastas näeb üks uroloog kaht või kolme sellist juhtumit.
Pole vist vajagi rõhutada: kui sa ei taha just ette võtta üht väga piinlikku ja valusat uroloogi visiiti, siis hoia elektroonika ja taimed väljaspool oma põit.
Mees, kes murdis oma peenise
Oleme kuulnud õuduslugusid selles, kuidas tagurpidi pealratsutamise poos on väga käest ära läinud ning lõppenud murdunud peenise ja kildudeks läinud unistusega. Aga üks mees on seda teinud endale ise – mis on veelgi masendavam. Juhtum leidis aset Nigeerias ja toimus nii: mees hoidis oma vasaku käe nimetissõrme ja pöidlaga peenist juure ümbert ja pööritas seda parema käega enda suunas – nagu alati. Siis kuulis mees aga plõksu ja sellele järgnes valu. Tal oli siiski õnne – 5 päeva pärast operatsiooni suutis ta jälle erektsiooni saavutada.
Kas me peaksime muretsema selle pärast, et eneserahuldamine võib lõppeda eluaegse valuga? Eip. "Pole tõenäoline, et murrad peenise tavaliste masturbeerimistehnikatega," ütleb dr Moul. "Tol patsiendil võis olla liiga piinlik selgitada, mis tegelikult juhtus."
Mees, kes suri
On palju hulle seksitehnikaid, mõned hullemad kui teised. Aga on vähe nii eluohtlikke kui autoerootiline lämmatamine, mille käigus piiratakse seksi (tavaliselt masturbeerimise) ajal hapniku voolu ajusse.
Hapnikuvoo piiramine – läbi kägistamise või lämmatamise – öeldakse suurendavat naudingut ja loovat eufoorilist olekut. Tegelikkus on selline, et teadlased on leidnud sel fetišil seoseid teotustega minevikus, masturbeerimisega seotud süütundega ja üleüldisel riskantsusel ja põnevuse otsimisel.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Põllumees: olukord on viimastel aastatel stabiilselt hull

maintext:
Põllumeeste keskliidu juht ja ise 800pealist lehmakarja pidav Tõnu Post nendib, et peab praegu piima müües põhimõtteliselt ise peale maksma, aga loodab, et kriisile järgneb siiski tõus.
"Eelmisel aastal oli teraviljakasvatuses hea aasta, piimakarja kahjumit katsin teraviljakasvatuse ja tõuloomade müügiga Türki," näitlikustas ta enda põhjal, kuidas tuleb elada nii-öelda vana rasva peal, et hakkama saada. Tema sõnutsi saab kokkuostjalt piimakilo eest 21 senti, omahind oleks 27 senti. "Anname kilole kuus senti kaasa ehk maksame peale," nendib ta.
"Olukord on kahe aasta jooksul olnud stabiilselt hull," muigab ta kibedalt, et mingeid suuremaid tõuse pole ammu olnud. Ta ütleb, et normaalne hind oleks 30 senti, siis teeniks pisikesegi kasumi ja saaks vabamalt ära elada. "Sellise hinnaga, mis praegu, on toimunud piimakarja oluline vähenemine. 10 protsenti lehmadest on Eestist välja läinud," jätkab ta.
Mis motiveerib? "Jääda viimaseks väljalangejate hulgas," muigab ta. Ta lisab, et tänasest aktsioonist Toompeal on ehk kasu vähemasti nii palju, et see jääb poliitikutele silma ja poliitikud mõtlevad, mis on kohustused Eesti ettevõtluse ees. "Põllumajandus on ettevõtlus, aga mitte ainult. Oleme seotud maaeluga. Kui põllumajandusel on halvasti, siis tervel maaelul laiemalt."


authors:
Stanislav Moshkov
Suur Ahmimine
Eesti Vabariik

title: KAS HÄÄLED KOOS? Erakonnad on Kaljulaiuga kohtunud ja otsuse langetanud

maintext:
"Kersti Kaljulaid jättis Vabaerakonna saadikutele väga hea mulje ning vastas keerulistele küsimustele, mille hulgas olid välispoliitika, põhiseadusliku järelevalve, julgeoleku, lõimumise ja sotsiaalse õigluse teemad, konkreetselt ning veenvalt. Rõõmu teeb see, et Kaljulaid on kodanikuühiskonna usku ning Eesti demokraatia tervis on talle oluline. Hääletus on vaba, kuid Vabaerakonna saadikute toetusega võib ta arvestada," teatab Vabaerakond oma Facebooki kontol.
Ka IRL, SDE ja Vabaerakond teatasid täna pärast kohtumist Kersti Kaljulaiuga, et toetavad tema kandidatuuri. Varasemalt oli samast otsusest teatanud ka Reformierakond. Keskerakond veel kaalub tema toetamist - nende esimene valik on siiski Mailis Reps.
Sotsid: meil on meil hea meel, et Eesti Vabariik võib veel enne sajandat sünnipäeva saada oma esimese naispresidendi.
"Kersti Kaljulaid on avatud meele ja laia silmaringiga naine. Ta on inimene, kellel on oma arvamus ja julgus seda välja öelda, tugev analüüsivõime ning oskus oma seisukohti argumentidega toetada. Me näeme Kersti Kaljulaidi oluliste tugevustena kogemust nii avalikust sektorist kui ettevõtlusest, samuti on ta panustanud mõttekoja Praxis juhtimisse nõukogu esimehena," teatab erakond oma pressiteates.
"Kersti Kaljulaid on osalenud paljude Eestile vajalike otsuste langetamisel, olgu siinkohal näiteks toodud vaid sajandivahetuse perioodi jäävad olulised sotsiaalvaldkonna reformid. Selgelt tema kasuks räägivad ka rahvusvaheline kogemus Euroopa Kontrollikoja liikmena ja panus akadeemilise elu arengusse Tartu Ülikooli nõukogu esimehe kohuseid täites. Tema panust on märgatud ja hinnatud nii Eestis kui Euroopas, mida tõendavad ka talle omistatud Aasta eurooplase tiitel ja Koosmeele auhind. Sotsiaaldemokraatidena on meil hea meel, et Eesti Vabariik võib veel enne sajandat sünnipäeva saada oma esimese naispresidendi. Sotsiaaldemokraadid toetavad Kersti Kaljulaidi!" sõnavad sotsid avalikus teates.
IRL: maailmavaateliselt on meil suur ühisosa
"Kohtumine presidendikandidaadiga kinnitas, et maailmavaateliselt on meil suur ühisosa. Kersti näol saab Eesti endale riigipea, kellel on vajalik kogemustepagas välispoliitikas, visioonikus Eesti ja Euroopa kontekstis ning hoolivus meie riigi tuleviku suhtes," sõnas Priit Sibul kohtumise järel.
Priit Sibula sõnul otsustas IRLi fraktsioon esmaspäeval toimuval presidendivalimisel toetada ühiselt Kersti Kaljulaidu.
Keskerakond: on selge, et meie esimene valik on endiselt Mailis Reps, kuid ka meie oleme valmis tegema kompromisse.
Fraktsiooni esimehe Kadri Simsoni sõnul kulges kohtumine konstruktiivses õhkkonnas ning keskfraktsiooni liikmed said esitada erinevate eluvaldkondade küsimusi. Simson lisas, et enamus keskfraktsiooni liikmeid toetab kompromisskandidaadi esitamisena Kaljulaidi kandidatuuri presidendi ametipostile.
"Kersti Kaljulaid on väärikas kandidaat, kes on igati kompetentne ning täidab mitmeid kriteeriumeid, mida me tulevaselt presidendilt ootame. Meile meeldib tema tugev majandusalane taust ning sõltumatus erakondadest. Me vajame erakondade ülest kandidaati ning Kersti Kaljulaid võiks selleks sobida. Kui riigikogulased esitavad Kaljulaidi kandidaadiks, siis Keskerakonna taha tema ära valimine kindlasti ei jää," rääkis Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson.
"On selge, et meie esimene valik on endiselt Mailis Reps, kuid ka meie oleme valmis tegema kompromisse. Mailis on sõnanud, et kui me leiame erakondade ülese kandidaadi, siis ta on valmis ka ise sellise inimese esitamist allkirjaga toetama," jätkas Simson.


authors:
Teet Malsroos
Eestimaalased Harjunud Küüditamisega

description: Siim Kallasel on suupruukimise pärast nüüd vesi ahjus – soovitus otsida neil, kes teda ei toeta, uus erakond võib viia hääli valimiskogus ja maksta lõppkokkuvõttes presidendikoha. Kallase allajäämine lõppheitluses Marina Kaljurannale oleks eelkõige lõhestajate parteivastase grupi võit ja Taavi Rõivase kaotus. Veel huvitavam oleks, kui lõppvooru jääksid Eesti maskuliinse poliitika kiuste heitlema vaid naised.

title: Top | Siim Kallase suur suu

maintext:
Ettepanek kulutada Eesti vabariigi sajanda juubeli tähistamiseks ette nähtud 24 miljonit hoopis haigekassa augu lappimiseks on hea näide altpoolt tulevast solidaarsusest. Poliitikud on nüüd hea valiku ees, mida eelistada. Jätta rahvas ravimata ning juubeldada näiks peona katku ajal. Küllap kergitatakse pigem makse kui jäetakse kasutamata võimalus end juubeliaupaistes üritustel eksponeerida.
Riigi kava võtta Rail Balticu trassialused maad omanikelt veel enne kohtus protsessimist ja hüvitise väljamaksmist on kui Stalini ajast kopeeritud. Kodust välja ajamine ilma raha andmata on sama hea kui küüditamine või 25 + 5 koos kogu vara konfiskeerimisega. Eesmärk pühitseb abinõu, pole vahet, kas Moskva või Brüsseli korraldusi täites.
Kui Lätist on pea kõik sinna saabunud kvoodipagulased jalga lasknud ning samal ajal pole Eestist ükski neist lahkunud, siis saab ainsaks järelduseks olla, et Eestis on hea elada. Kuna aga kõik kvoodipagulastesse puutuv on Eestis peaaegu nagu riigisaladus, siis pole ka võimalust ametnike väiteid kontrollida. Kui Vao keskuse asukad eelistavad tihti Eestist vaikselt välja imbuda, siis mis vägi küll hoiab Eestis kinni vabalt elavaid kvoodipõgenikke?


title: Venemaa tenniseliidu president: CAS võiks olla Šarapova juhtumi osas objektiivne

maintext:
Venemaa tennisetreener, praegu alaliidu presidendi ametis olev Šamil Tarpišev rääkis R-spordile antud pikas intervjuus, et usub Maria Šarapova süütusesse.
Meldooniumi tarvitamisega vahele jäänud Šarapova kaebas talle määratud kaheaastase võistluskeelu edasi Rahvusvahelisse Spordiarbitraaži (CASi) ning lähipäevadel on oodata CASi otsust. Šarapova kahe aasta pikkune keeld hakkas kehtima tänavuse aasta 26. jaanuarist.
"Šarapova on suurepärase mainega tennisemängija ning loomulikult ootan CASilt objektiivset suhtumist meldooniumi mõju arvestades - me kõik teame, et see jääb pikaks ajaks kehasse alles," sõnas Tarpišev. "Tõsi, Šarapova rikkus mängureegleid. Ometi loodan, et ta tuleks kiiremini tagasi. Loodame, et tema "väljalöödu" periood ei kesta kaua!"


authors:
Nii
Et Siis
Hääletamist Ei Toimugi

description: Kersti Kaljulaid on kogunud kokku 86 riigikogu fraktsiooni liikme toetusallkirjad, kirjutab Delfi.

title: Kersti Kaljulaiul on koos 86 toetusallkirja


authors:
Stoyan Nenov
Reuters

title: Häkkerirühmitus paljastas uued nimed: dopingupatuste seas ka neljakordne olümpiavõitja

maintext:
Häkkerirühmitus "Fancy Bears" lekitas järjekordselt Rahvusvahelise Antidopingu (WADA) andmeid, kust tuleb välja, et keelatuid aineid on teiste seas kasutanud ka Mo Farah.
Neljandas avaldatud dokumendis on lisaks neljakordsele olümpiavõitjale välja toodud ka Hispaania tennisist Rafel Nadal. Samuti on nimekirjas Rio olümpiamängude hõbemedalist Ungari ujuja Laszlo Cseh.
Endine maailma esireket ja praegune neljas on keelatud ainetest kasutanud beetametasooni ja kortikotropiini. Farahi nimekiri on veidi pikem, muude ainete seas on britt ka tarvitanud morfiini. Ungarlane on patustanud formoterooli kasutamisega.
Huvitavamatest nimedest on andmed avaldatud ka Golfi olümpiavõitja Justin Rose´i kohta. Samuti on välja toodud Nikolaj Novosjolovi konkurent prantslane Gauthier Grumier, kes Rios tuli individuaalvõistlusel pronksile ning meeskonnaga kullale. Vaata täispikka nimekirja siit!


authors:
Eddie Keogh
Geoff Caddick
Andrew Boyers
Ben Stansall
Ian Kington
Carl Recine
Darren Staples
Anthony Devlin
Matthew Childs

description: Nädalavahetusel peetud Premier League´i voor pakkus hulgaliselt vägevaid lahinguid ning ootamatult suureskoorilisi võite.

title: PREMIER LEAGUE FOTODES | Liverpooli, Arsenali ja Unitedi ülivägeva võidu siirad emotsioonid, West Ham vajub üha sügavamale mutta!

maintext:
Võitjatele andis möödunud nädalavahetus kindlasti vägeva laengu, kaotajatel tuleb vaadata peeglisse ning teha omad järeldused. Hooaeg on küll veel alguses, aga rong võib ootamatult kiirelt jaamast lahkuda.
Liverpool teenis enda neljanda järjestikuse võidu ja on kaotuseta püsinud viimases kuues mängus. Rõõmustav on ka meie mehe Ragnar Klavani suures mängus kaasategemine. Hulli vastu taas 90 minutit.
Arsenal - Chelsea 3:0
Ilmselt ei oodanud ei Arsene Wenger ega üksi Arsenali poolehoidja, et mäng Chelsea vastu kujuneb selliseks ülesõiduks. Pärast kohtumist sõnas peatreener, et see võis olla Arsenali viimaste aastate parimaid mänge.
Arsene Wenger võib õigusega uhke olla, meeskond on liikumas õiges suunas. (BEN STANSALL)
Mezut Özil on Arsenali üks võtmemängijaid. Tänavu toetab teda keskväljal ka Granit Xhaka - sel hooajal on Arsenalis sisu! (IAN KINGTON)
Chelsea kaitseliin on olnud sel hooajal taaskord väga problemaatiline. Üks kõlanud nimesid, kelle peatreener Conte tahab asendada on paremkaitsja Branislav Ivanovic. (IAN KINGTON)
Diego Costa on Chelseat sel hooajal vedanud, kuid Arsenali vastu jäi temagi esitus lahjaks. Siiski ei saa Londoni sinise meeskonna rünnaku kohta palju halba öelda, kivi lendab rohkem kaitseliini kapsaaeda. (IAN KINGTON)
Manchester United - Leicester 4:1
Jose Mourinho Manchester Unitedit oli tabanud väike kriis - lausa kolm mängu järjest tuli tunnistada vastase paremust. Laupäeval keeras vana kaval rebane seisu taas paremaks, kui valitsevast meistrist käidi üle 4:1. Kui suur roll oli selles, et kapten Wayne Rooney esmakordselt pingile oli jäetud?
Kaks väga suurt treenerit - Jose Mourinho ja Claudio Ranieri. Laupäeval tõmbas pikema õlekõrre kindlasti Mourinho. (Carl Recine)
Zlatan Ibrahimovicil jäi küll Leicesteri vastu värav löömata, kuid tema panus meeskonnale on kahtlemata hindamatu. Usutavasti hindab temagi võistkonna edu enda omast kõrgemaks. (Darren Staples)
Ei ole ilmselt kellelegi saladus, et Juan Mata pole olnud Mourinho esimesi valikuid. Leicesteri vastu värav ning resultatiivne sööt. Mida on Rooneyl siiani ette näidata? (ANTHONY DEVLIN)
Rekordimees Paul Pogba sai lõpuks värava kirja. Kas prantslane suudab lõpuks avaneda ja meeskonda vedama hakata? Punased Kuradid vajaksid Pogba panust hädasti! (Darren Staples)
West Ham - Southampton 0:3


description: Üleeile kogunes ühele Naissaare õuele enamik saare elanikest – nii suvistest kui ka aastaringi olijatest, et asutada kogukonna selts, mille abiga saareelanike huvisid kaitsta.

title: Naissaare rahvas astub enese ja nõrgemate kaitseks välja

maintext:
Saareelanik, kes ei soovinud oma nime ajalehes näha, rääkis Õhtulehele, et kokkusaamine oli saarerahva jaoks väga eriline, sest nad said teada, et vaatamata aegade jooksul kogetud erimeelsustele on nad siiski üks kogukond.
"Seni on meedias esinenud ja kommentaare andnud vaid saare värvikamad elanikud ja mandrirahva jaoks on naissaarlase kuju välja joonistunud just nende järgi," selgitas elanik, viidates saare maskottidele, rongijuht Petkale (65, õige nimega Peedo Lehtla) ja majakavaht Koljale (58, Nikolai Lovinski).
Nii otsustatigi üheskoos, et täpsemalt koosolekul räägitust mandrirahvale ei kõnelda. Vähemalt mitte enne, kui on loodud MTÜ Naissaarlaste Kogukond, et kaitsta nii üksikisikuid kui ka saare elanike, ettevõtjate ja kinnistuomanike ühiseid huvisid.
Kuigi naissaarlaste põhimured keerlevad eelkõige olematute teede ja puuduva tuletõrje ning kalli laevaühenduse ümber, said kohalike ühendajateks ometigi just Petka ja Kolja, kellele saarerahva meelest on sel suvel väga palju liiga tehtud.
Politsei keelas Petkal suve keskel kohaliku, Viimsi rannarahva muuseumile kuuluva raudtee kasutamise omatehtud dresiiniga ja selle vaguniga turistide vedamise.
Keelu aluseks oli tehnilise järelevalveameti ettekirjutus muuseumile reisijateveo lõpetamiseks kitsarööpmelisel raudteel. Kohalike hinnangul pole tegu aga mitte raudtee, vaid atraktsiooniga.
Nüüd kahtlustavad püsielanikud, et muuseum, mis on vaid raudteerööbaste omanik, tahab kohalikel hinge sees hoidvat suvist turismiäri üle võtta.
Juba nõukogude ajast saarel majakavahi ametit pidanud Kolja ja tema naise Ljuda saatus ripub aga juuksekarva otsas, sest sel suvel kästi neil välja kolida tuletorni juures asuvast elamust.
Põhjuseks see, et veeteede amet ilmselt tahab tuletorni üle anda samuti rannarahva muuseumile, et sellest eksponaat teha.
"Me leppisime kokku, et ei räägi koosolekul otsustatust, kuid seda võin kinnitada, et vaatamata Petka segadustele raudteeohutusega ja sellele, et Kolja pole palunud veeteede ametilt oma majaka juures asuva kodu erastamist, ei jäta me neid abita," lausus elanik. "Petka ei tohi jääda rongita ja Kolja koduta".
Saarest, mille lahkuv Vene sõjavägi 1994. aastal tühjaks jättis, on praeguseks saanud umbes kümne püsielanikuga ja aktiivse suvise turismieluga puhkekoht, kus käivad nii majaomanikest püsisuvitajad kui ka puhkemajades ja telkimisplatsidel ööbivad sajad puhkajad.
Kuigi püsiasukad on saarel aastaringi, keeldub riik Naissaart (nagu ka naabruses olevat Aegnat) seni järjekindlalt püsiasustusega väikesaarte hulka arvamast.


authors: Panthermedia Scanpix

title: Kuidas rasvahapete kontrollimine mõjutab Sinu toitumist ja tervist?

maintext:
Räägitakse, et ilu tuleb seestpoolt: mida me sööme, peegeldub meie nahal ja tervises. Tean, et menüü peaks olema võimalikult mitmekesine ja olen ka püüdnud seda järgida. Ühel päeval sattusin aga lugema artiklit rasvhapetest meie organismis.
Sõna "rasv" seostub esmalt kehakaalu ja südamehaiguste riskiga ning sellest tulenevalt püüab enamik meist just rasva osakaalu toidus ja kehas vähendada. Rasvhapete osakaal organismis (oomega-3 ja -6 suhe või indeks) aitab aga ennetada põletikke, pärsib stressi ja närvisüsteemi haigusi, diabeeti ning on kasulik kehale ja nahale. Kuivast nahast tulenevat ebamugavust olen ise ka tundnud, eriti talvel. Artiklit lugedes hakkasin mõtlema, kas minu talvine kuiv nahk võib ehk olla tingitud kasulike rasvhapete ebapiisavast tarbimisest?
Vastuse sellele küsimusele sain meditsiinilaborist, kus muu hulgas määratakse vereanalüüside põhjal Rasvhapete paketi koosseisus seitset olulist rasvhapete näitajat: oomega-3 rasvhapete indeks, oomega-3 ja -6 rasvhapete analüüs, nende suhe ning küllastumata, küllastunud- ja trans-rasvhapete sisaldus. Paketi sain tellida patsiendiportaali MINU.SYNLAB.EE kaudu, mis osutus väga mugavaks – paketis olevad analüüsid on põhjalikult lahti seletatud ning tellimise protsess lihtne ja loogiline. Portaalist lugesin, et kuna rasvhapete näitajad määratakse erütrotsüütides, väljendab see minu pikaajalisi toitumisharjumusi. Laborisse kohale minna oli vaja ainult vereproovi andmiseks. Vastuse saamine võttis aega veidi üle nädala, mis on põhjaliku uuringu puhul mõistetav ja aeg ootamist väärt.
Analüüside tulemused sain leheküljepikkuse nimekirjana erinevatest rasvhapetest ja nende osakaaludest protsentidena. Ehk ülevaade sellest, millises koguses on minu organismis erinevaid vajalikke ja mittevajalikke rasvhappeid. Kuigi esmapilgul tundus see keeruline, siis süvenedes oli nimekiri kergesti mõistetav, normväärtustest kõrvalekalduvad tulemused olid esitatud rasvases kirjas ning ühel sellisel tulemusel mu pilk peatuski. See oli oomega-3 rasvhapete protsent, mille tulemus oli veidi allapoole normväärtust. Tulemuse juures oli ka soovitus suurendada oomega-3 rasvhapete tarbimist ning toodud välja oomega-3 rikkad toidud. See üllatas. Olen regulaarselt söönud kala ja teisi oomega-3 rasvhappeid sisaldavaid toiduaineid, ometigi ei ole selle rasvhappe tase minu organismis siiski piisav. Järeldasin, et ainult toiduga ma neid siis piisavalt ei saa. Konsulteerisin laboriarsti ja apteekriga ning hakkasin võtma oomega-3 rasvhapet sisaldavat lisapreparaati. Juba ühe kuu möödudes avastasin, et nahk ei ole enam nii kuiv nagu varem. Vereanalüüs ja sellele järgnev tegutsemine andis kinnituse. et just oomega-3 rasvhapete puudus oli minu kuiva naha põhjustaja.
Vereanalüüs näitas ka seda, et monoküllastmata rasvhappeid (oomega-7 ja -9 rasvhapped) ja oomega-6 rasvhappeid oli täpselt nii palju kui täiskasvanud inimesel norm ette näeb. Palju kõneainet pakkunud trans-rasvhapete osakaal oli samuti normi piires, aga minu rõõmuks veel selle madalamal tasemel. Seevastu küllastunud rasvhapete tase lähenes normväärtuse ülemisele piirile. Siin pean taas toitumist jälgima, sest need mõjuvad samuti naha niiskustasemele. Küllastunud rasvhapped soodustavad põletike teket ja on naha enneaegse vananemise põhjuseks. Samuti on küllastunud rasvhapete liigne tarbimine teatavasti seotud kolesterooli (just nn halva ehk LDL-kolesterooli) ja triglütseriidide tõusuga veres, mis omakorda tõstab südame-veresoonkonna haigustesse haigestumise riski. Seega sain Rasvhapete paketi tegemise järgselt teada, et peaksin edaspidi küllastunud rasvhappeid oma toidus vähendama ehk rasvaste ja praetud toitude tarbimisel tagasihoidlikum olema.
Niisiis sain Rasvhapete paketi analüüside põhjal teada, kuidas hoida tervist muutes oma toitumiskäitumist. Igapäevaelu toob meieni suurtes kogustes lisainformatsiooni kõiksugu kasulike nippidega oma tervise heaks, samas on keeruline sellest infohulgast ammutada just sinu jaoks toimivat. Olen väga tänulik sellele juhusele, mis mind vereanalüüsi innustas tegema ning kiidan SYNLABi laborarste usaldusväärsete soovituste eest.


title: Mart Kadastik: "Seksist kirjutada on hulga lihtsam kui ajakirjandusest."

maintext:
Mul on nüüd piisav kogemus, et öelda: seksist kirjutada on hulga lihtsam kui ajakirjandusest. Ja ilukirjanduse kirjutamine kulutab vähem vaimujõudu kui tegelikkust kirjeldav raamat.
"See on nüüd viies raamat, mis mul kaante vahele saab, ja esimene, kus ei ole seksi," kostab Postimehe ja Eesti Meedia kauaaegne juht Mart Kadastik küsimuse peale, kas tema tööd ajakirjandusjuhina kirjeldavas autobiograafias vahekordi, vägivalda ja narkootikume ka ikka on.
Mu romaanides esitatud seksistseenide peale arvati, et need ei saa ometi olla väljamõeldised. "Küllap ta on seda ise päriselt ka teinud," sosistati.
Nüüd ma ei imestaks, kui nii mõnigi lugeja teataks mu memuaaride peale, et siin on palju autori fantaasiat. No ei ole, paraku. Kui ma midagi olen ilukirjandusest õppinud ja mälestusteraamatus ka kasutanud, siis on see vaid teose kompositsioon.
Üks erootilise laenguga koht ilmuvas raamatus siiski on. Ma kirjeldan seal, kuidas sõitsime koos Kroonika peatoimetaja Ingridiga, kes oli siis Tähismaa, Stockholmi, et kohtuda Eesti Meedia toonase omaniku Heldur Tõnissoniga.
Muu jutu seas poetasime vaikselt lauale ka värske Kroonika, mille esikaanel poseeris esimest korda alasti naine – Electra.
Tõnisson vaatas ajakirja tükk aega vaikides. Lõpuks ütles: "Ei ole ju viga!"
Kas te oma elutööraamatus "Nüüd ma siis kirjutan" sellest ka räägite, kuidas te salaja firma B-aktsiad Tõnissonile müüsite?
Seda müüti ei ole ma kuulnudki! Siis on seda raamatut tõepoolest tarvis. Asjad saavad selgemaks.
Margus Linnamäe, kellele te aasta tagasi oma osaluse Eesti Meedias müüsite, olla raamatu ilmumise eel ärevil.
Ka minuni on jõudnud signaalid, et ta on väga ärevil. Eks ta siis loeb seda raamatut ja otsustab, kas oli põhjust ärevil olla või mitte.
See Linnamäe ärevusejutt, mida te siin-seal räägite, polegi müügitrikk?
Sellest ärevusest on ka raamatus juttu, see on päris elu.
Räägime teie elutööst. Pole valdkonda, mis oleks Eesti taasiseseisvumise ajal nii totaalselt muutunud kui trükimeedia, mis on kolinud leheputkast ja postkastist telefoni ning hakanud suures osas pakkuma meelelahutust.
Ma vaatasin läbi vanu lehekaustu ja avastasin, et olen 1999. aastal kirjutanud: õige varsti hakatakse konkureerima selle nimel, kelle kliendid kulutavad rohkem aega mobiiltelefonis.
Ma ise ka imestan, kuidas ma oskasin toona nii ennustada. Ju ma ikka olin seda mõtet kuskilt lugenud või kuulnud, järelikult tol ajal juba niimoodi diskuteeriti.
Kui online-meedia sajandivahetusel tekkis, oli ta alguses ikka selline, et ei kujutanud ette, kuidas ta võiks ajakirjandust mõjutada.
Kuni aastani 2005–2006 valitses arvamus, et online-meedia näppab teiste materjale ja pole ikka üldse ajakirjandus. Okei, meedia ta on, aga ei midagi sellist, mis võiks hakata ajakirjanike ja toimetuste elu mõjutama.
Eesti ajakirjandus on näinud kahe suure meediahiiu – Hans H. Luige ja Mart Kadastiku – konkureerimisel imeasju. Näiteks pühapäeval ilmuvad ajalehed.
See oli vist 1998. aastal. Päevaleht alustas.
Postimees oli just üsna jõuliselt Tallinna tulnud ja see häiris konkurente vägagi. Vastukaaluks algasid hinnasõjad ja kõik muu.
Mina olin parajasti Prantsusmaal uue trükimasina ostmise läbirääkimistel, kui Postimehe toimetusest helistas Tiina Kaalep, et Päevaleht alustab pühapäeval ilmumist.
Me pidime vastama päevapealt, pidime olema võimelised kohe, ülehomme, pühapäeval, tulema välja ka oma lehega. Ja tulimegi. Sõnumileht samuti. Pühapäevaste lehtede ilmumine kestis vist pool aastat.
See operatsioon kulutas pööraselt raha. Lisaks olime sisenemas nii-öelda Vene rubla kriisi, mis mõjutas paugupealt reklaamikäibeid.
See oli ka üks põhjusi, miks mindi lõpuks tabloidide ühendamise peale – kontsernide miinused olid ikka päris krõbedad, kamba peale kokku umbes 100 miljonit Eesti krooni kahjumit.
Sõnumilehe ja Õhtulehe ühendamine otsustati 2000. aasta mais, omanikud istusid kokku juba 1999. aasta lõpus.
See kokkuistumine oli ju päris naljakas – Eestis te sobivat kohta ei leidnudki, kuhu oleksite koos Hans H. Luigega ära mahtunud.
Meil võtsid üritusest osa ka Rootsi ja Norra inimesed [Eesti meediafirmade toonased välismaised omanikud ning osanikud] ja Kopenhaagen oli puhtlogistiliselt neile kõige lähemal.
Kes Kopenhaageni Tivoli restoranis tookord arve maksis?
Ei mäleta! Ma usun, et norralased või rootslased maksid. Ega me tol ajal Hansuga ise kibelenud tasuma.
Selle tulemusel sai Eesti endale juulist 2000 väga tugeva tabloidi: SL Õhtulehe.
Huvitav on see, et ettevõtete ühinemisel annab 1 + 1 tavaliselt tulemuseks 1,2. Iseäranis lojaalsete lugejaskondadega ajalehtede liitmisel on oht, et pooled lugejad lähevad kaduma.
Õhtulehe ja Sõnumilehe liitmisel päris 2 kokku ei saanud, aga 1,8 küll, mis on väga hea tulemus.
Osalt tuli see muidugi sellest, et Õhtulehel ja Sõnumilehel toona peaaegu ei olnud kattuvaid lugejaid.
Muide, varasemad Sõnumilehe lugejad nimetavad vahel siiamaani praegust väljaannet Sõnumileheks.
Peaaegu kakskümmend aastat hiljem! Uue lehe nimevalik – SL Õhtuleht – tehti ju teadlikult: mõlema väljaande lugejaskonnad said justkui oma vana lehte edasi lugeda – nad leidsidki uuest lehest üles oma vanad autorid, rubriigid, isegi fondid.
Sõnumilehest tuli kaasa väga tugev arvamuskülg, see oli nende pärusmaa; Õhtulehel oli jälle uudislikum pool tugevam – kõik see tuli miksida kokku nii, et mitte lõhkuda kahe endise lehe identiteeti ja seda järk-järgult sulandada ühepajatoiduks.
Sulandamine kestis 4–5 aastat, alles siis sai väita, leht on loonud omaenda, uue identiteedi. Isegi kui inimesed ütlevad tema kohta ikka Sõnumileht – tegelikult nad aktsepteerivad uut brändi.
SL Õhtuleht fikseeris ära tabloidituru, varem oli see piir palju hägusem, eriti Sõnumilehe puhul, mis oli oma vana tellijaskonnaga seotud pigem Postimehe stiili või kallakuga.
Lehtede sisu poole pealt vaadates – ma olen aastaid rääkinud, et Eesti trükimeedia jaguneb kaheks: Õhtuleheks ja kehvasti tehtud Õhtulehtedeks. Kusjuures nii mõnigi kord olen pidanud oma sõnu sööma: konkurendid on teinud lood palju kollasemalt kui meie.
See on täpselt Õhtulehe stiilis argument – naljakas ja humoorikas, aga mitte tõsiseltvõetav.
Piirid meelelahutusliku tabloidi ja tõsisemate lehtede vahel on Eestis veidi hägusad juba seetõttu, et Õhtulehe DNAs on ka paras ports omaaegset kõige ametlikumat ajalehte nimega Rahva Hääl.
See visa leht elas edasi Eesti Sõnumite ja Sõnumilehe kaudu. Ma ei pea silmas üldsegi poliitilisi ladestusi, vaid suurt tellijaskonda.
Ma ei tea siin ilmanurgas teist tabloidi, millel oleks tellijaid rohkem kui üksikmüügist ostjaid. Aga lugeja tuppa minek eeldab, et väga porised ei tohiks saapad olla. Sellest järeldub, et Õhtuleht ei saa olla inglaslik sopaleht. Isegi kui tahaks.
Kummale oli tugeva SL Õhtulehe tulek 2000. aastal kahjulikum – kas Postimehele või Päevalehele?
Minu arvates Päevalehele. Päevaleht ei olnud enam number kaks, vaid langes kolmandaks. Kolmas koht on väikesel turul ikka piinarikas positsioon. Postimees langes lugejate arvult küll teiseks, aga säilitas oma juhtkoha reklaamiturul.
See otsustas. Postimees kogus ressursse (kasutas natuke ka Õhtulehe kasumit, sorry) ja tõusis 2007. aastal tagasi esimeseks ka lugejate arvult.
Tegelikult ei peaks Postimehe ja Õhtulehe konkurentsi liigselt dramatiseerima. Mõlemal on oma lugejaskond. Lugejad ei kattu ja ka lehed ei kata teineteist.
Kas ühel hetkel polnud ka plaanis, et Õhtulehe veebikülg peaks hakkama jõuliselt konkureerima Delfiga?
Sellist kava pole olnud, sest Õhtuleht oli 50:50 omanduses [Kadastiku juhitud Eesti Meedia ja Hans H. Luige Ekspress Grupi käes].
Loogiliselt võttes pidanuks olema Õhtulehe veeb muidugi oma eeldustelt ja turuasendilt Eestis portaal number üks – nii nagu seda tüüpi väljaanded on online-meedias turuliidrid paljudes riikides.
Kui Õhtulehel oleks olnud omanik väljaspool Eesti Meediat ja Ekspress Gruppi, oleks tal olnud suur võimalus number üheks tõusta.
Mõlemad grupid olid aga huvitatud omaenda infoportaalide arendamisest ja seetõttu kunagi ei arutatudki mingeid väga suuri investeeringuid Õhtulehe online’i arendamisse.
Tabloid peab olema väga tugevalt online’is, aga toona jäeti see otsustav samm investeerida tegemata, sest see oleks läinud vastuollu omanike strateegiliste huvidega.
Lühidalt: Jüri Pinol oli õigus, kui ta kunagi defineeris, et me töötame SL Tuhkatriinus – väljaandes, mis pidi tootma oma omanikele raha, et need saaks arendada oma päris lapsi – Postimeest ja Päevalehte?
Võib ka nii öelda. Paberkonkurents oli domineeriv aastani 2007, aga nüüd, viimased 10 aastat, on konkurents hoopis teine. Postimees.ee ja Delfi on praeguseks väga tugevad, teil on juba üpris raske neid kinni püüda.
Mis saab ajakirjandusest ja meediast kümne aasta pärast?
Tõstan kaks kätt püsti: mida iganes ma praegu ütleks, oleks seda huvitav endal kah kümne aasta pärast lugeda. Niikuinii panen puusse.
Kõige täpsemini oskavad selliseid ennustusi teha need, kes asjast kõige vähem teavad – nad on vabad kammitsevast faktoloogiast.
Kindel on see, et inimesed vajavad jutte ka kümne aasta pärast. Ja ajakirjandus ongi ju tõestisündinud jutu jutustamine, ükspuha millise tehnoloogilise vahendiga. Isegi videod on olemuselt jutud.


title: Ei saa õllekõhust lahti? Spetsialist annab nõu

maintext:
"Käin iga päev jõusaalis ja järgin head dieeti, aga ma ei suuda lahti saada oma kõhukesest. See on tõesti suur ja käib mulle tõsiselt pinda. Mida peaksin tegema?" on Quoras küsitud. Vastas TurnAroundFitness.com'i asutaja ja 15+ aastat tervislikku eluviisi harrastanud Tim Ernst.
Jõusaalis käimine EI aita sul lahti saada kõhurasvast. Kui tahad seda kaotada, siis siinkohal mõned nipid.
Esiteks, olen näinud palju inimesi, kes on pühendunud jõusaalis treenimisele, aga maadlevad endaga selles osas, et mida endale suhu panna. Kui tahad lamedat kõhtu, siis peaksid veetma rohkem aega köögis kui trennisaalis.


authors:
Reuters
Scanpix
Tiit Olen
Ei Saa Aru

description: Telesaates "Suur lotokolmapäev" loositi välja Bingo Loto jackpot summas 435 967 eurot ja 40 senti. Võidupilet on ostetud internetist.

title: SUURVÕIT: võideti Bingo Loto jackpot summas 435 967 eurot


description: Kui politsei peatas eile hommikul Harku vallas Rannamõisa kiriku juures puhumisreidi tehes liinibussi juhi, oli ta juba 50 minutit ringi sõitnud. Juht oli nii purjus, et esmalt tuli ta arestimajja kainenema viia ja jäi siis kohtu ette viimist ootama.

title: Politsei tabas ühel bussiliinil kaks joobekahtlusega juhti

maintext:
"Tegelikult on see masendav, kui bussijuht joobes vahele jääb," kommenteerib Lääne-Harju politseijaoskonna patrullitalituse juht Tarvo Ingerainen.
"Aga tänahommikune pilt oli ka muidu karm: kaheksa alkoholi tarvitanud sõidukijuhti on liiast. Kool just algas ja nii mõnelgi juhil istus laps kõrval, keda õppima viidi," sõnab Ingerainen. Harku vallas alustas politsei reidi kell 7.30 ja lõpetas kell 11.30. Nelja tunniga kontrolliti 1300 sõidukijuhti.
Joobetunnustega bussijuhtide andmed koondab politsei liiklusjärelevalve keskus ja suheldakse ka bussifirmaga, et selgitada, millised on ettevõtte kontrollimise ja kindlustamise viisid, et inimesi transportima minev bussijuht ikka kaine oleks, räägib Ingerainen.
Alkolukk igasse bussi
Mõlemad vahele jäänud bussijuhid töötavad Atko Liinide bussidel. Firmast öeldakse, et kahe joobes või selle piiril oleva bussijuhi roolist maha võtmine on väga kahetsusväärne juhtum.
Kuid firma tegi politseile ka järelepärimise, et täpsustada selle bussijuhi süüd, kellel lubati pärast mõneaegset seismist sõitu jätkata. "Protokolli bussijuhile ei koostatud. Väidetavalt oli tegemist ravimite tarvitamisega," tahab firma asjaolusid täpsemalt teada.
"Teine bussijuht vabastatakse kohe töölt. See buss alustas vahetust Keilast ja seetõttu ei käinud juht dispetšeri juures kontrollis. Praegu on Tallinna bussidest varustatud alkolukkudega 31 bussi ja nüüd on selge, et peame sellised lukud panema kõigile Harjumaal väljaspool Tallinna sõitu alustavatele bussidele.
See peaks välistama sarnaste juhtumite kordumise," lisab Atko Liinide esindaja Margo Tomingas.
Harjumaal tabati 26 joobes juhti
Põhja prefektuuri liiklusjärelevalvekeskuse juhi Hannes Kullamäe sõnul on vaatamata politsei järjepidevale tööle jäänud joobes juhtide osakaal meie teedel viimastel aastatel samaks ja ei näita ka vähenemise märki.
Ta rõhutab: "Kutseline juht, kes peab järgmise päeva hommikul alustama tööd autorooli taga, peab eelkõige ise veenduma oma tervislikus seisundis ja valmisolekus sõidukit juhtida. Kui juhil on vähimgi kahtlus, tuleb sõit edasi lükata ning oma kainust kontrollida alkomeetriga.
Kui sellest ei piisa, siis tuleb kõne alla alkolukk või tuleb igat sõitu minevat kutselist juhti kontrollida. Bussijuhtide sobivust töökohale tuleb veel väga hoolikalt kontrollida, sest tema õlul lasub vastutus sõitjate elude eest," lisas Kullamäe.
Täna ennelõunal kõrvaldati Harjumaal roolist 26 alkoholi tarvitanud juhti. Nende hulgas oli ka kaks veoautojuhti ja üks sõiduautojuht, kelle joove oli enam kui poolteist promilli.


title: FOTOD: arengumaadele mõeldud kandilised tööautod

maintext:
2011. aastal loodud Global Vehicle Trust’i eesmärk on pakkuda vaestele arengumaadele taskukohaseid sõidukeid erinevate asjade vedamiseks.
Nii loodigi Ox mudel, mida saab lihtsasti osadeks võtta ja maailma eri otstesse saata. Tootja sõnul kulub kolmel inimesel Ox’i lahti võitmiseks kuus ja kokku panemiseks 12 tundi. Ühte transpordikonteinerisse saab mahutada kuni kuus Ox’i.
Kuigi sõiduk kaalub vaid 1600 kg ning selle pikkus on 4,2 meetrit, on Ox’i kandevõime 1900 kg ning kauba jaoks on ruumi seitse ruutmeetri jagu. Kuna autot hakatakse peamiselt tarnima arengumaadesse, kus teeolud ei ole kiita või need üldse puuduvad, on masina kliirens pea 25 cm. Ox suudab läbida kuni 130 cm sügavust veekogu.
Mitmekülgset Ox’i, mida saab kasutada ka 13 inimese transportimiseks, viib edasi 2,2-liitrine turbodiiselmootor, mis on paaris viiekäigulise manuaalkastiga.


title: Ilona Kaldre: "Lapsed on sadu kordi salapärasemad kui ufod ja isegi lumeinimesed."

maintext:
Selgeltnägija lona Kaldre ühines sotsiaalmeedias hetkel populaarse väljakutsega, kus tuleb avaldada pilt oma lapsepõlvest. Lisaks mitmetele fotodele avaldas Kaldre ka mõtteid inimese mineviku ja tuleviku kohta.
"Poleks olevikku, kui ei oleks minevikku," ütleb ta, lisades, et ka tulevik oleks praeguseta võimatu.
"Inimesed, kes ei tea oma minevikku, on pimedad, tänamatud ja asjatundmatud," ütleb selgeltnägija. "Inimene otsustab, kas tunnistab oma minevikku või loobub sellest," sõnas Kaldre, lisades, et see puudutab ka rahvusi, mitte ainult eraldiseisvaid inimesi.
Kaldre paneb südamele, et kui pole juuri, pole ka tulevikku, tuues näiteks lille, mis on juurtega maas ning lille, mis on vaasis. Viimasel puudub lootus tulevikuks.
Ent tulevik on ka lapsed, leiab armastatud selgeltnägija. "Lapsed on sadu kordi salapärasemad kui ufod ja isegi lumeinimesed," ütleb ta lõpetuseks.


title: Tallinn-Tartu maantee Kose-Mäo lõigu neljarealiseks ehitamine algab järgmisel suvel

maintext:
Kose-Mäo vaheline neljarealine maanteelõik on planeeritud valmima aastaks 2022. Kose ja Võõbu vahelise lõigu projekteerimine juba käib ja pärast projekti valmimist kuulutatakse välja ehitushange, eeldatavalt juba tuleva aasta esimeses pooles.
Kose-Võõbu 25 km pikkuse lõigu ehituse algus on planeeritud järgmise aasta suvel.
Kose-Võõbu lõiguga samal ajal on käimas ka Võõbu-Mäo projekteerimine, mis peaks valmima 2017. aasta veebruaris. Tolle 15 km lõigu ehitus on planeeritud 2019 aastasse. Eelnevalt on vajalik hankida ehituse tarbeks vajalik maa ning valida ehitaja. Majandusminister Kristen Michal tundis headmeelt, et projektiga pole venitatud ning ehitus suudeti tuua varasemaks. “Projekt on küll mahukus, kuid tasuv ning inimelusid säästev. Sotsiaalmajanduslikuks tasuvuseks on hinnatud 10 miljonit aastas, sõit kahe suurima linna vahel saab olema sujuvam ning ohutum, mis mõjub positiivselt nii majandusele kui ka inimestele endi liiklemisele,” sõnas minister.
Kose-Mäo lõik on plaanis välja ehitada 2+2-realisena ning 40-kilomeetrise teelõigu ehitamise tõttu lüheneb Tallinna-Tartu-Võru- Luhamaa maantee 5,3 kilomeetri võrra.
Ajaline võit on võrreldes tänase olukorraga kuni 9 minutit. Viimane tuleneb nii lühenenud teekonnast, suuremast liikumiskiirusest kui ka praegusest olukorrast, kus tihtipeale tuleb liikuda sõidukite kolonnide tekkest aeglasemalt kui lubatud piirkiirus. Pikaks venivad autokolonnid aeglasemalt sõitjate taga tekitavad ohtlikke möödasõite, mis suurendavad liiklusõnnetuste arvu.
Kui vaadata liiklusõnnetuste statistikat, paistab lähiajaloos Kose-Mäo lõik silma suure hukkunute arvuga. Kogu Tallinna-Tartu maantee läbisõidust moodustab lõik 20 protsenti, kuid lausa 50 protsenti Tallinna-Tartu maanteel hukkunutest sattusid õnnetusse just Kose-Mäo lõigul.
Kose-Võõbu lõigu projekteerijaks on Leedu firma UAB Kelprojektas ning Võõbu-Mäo teelõigu projekti autor on Reaalprojekt OÜ.
Foto: Scanpix


title: Suri menusarja "Jah, härra minister" stsenarist

maintext:
21. augustil suri 86 aasta vanuses briti stsenarist Antony Jay, kelle sügavast huvist Machiavelli ja korporatiivkäitumise vastu sündisid omaaegsed menuseriaalid “Jah, härra minister” ning “Jah, härra peaminister”.
Poliitsatiiri klassik alustas BBC televisioonis toimetajana ja produtsendina, kirjutas satiirilisi uudiseid saatele “That Was the Week That Was” ning oli hiljem stsenaristiks mitmetele dokfilmidele. Ministri-sarjad sündisid koostöös Jonathan Lynniga. The Guardian märgib, et ehkki 1979-1988 jooksnud seriaalid võitsid aastate jooksul seitse Briti filmi- ja telekakadeemia auhinda, ei kutsutud stsenariste isegi tseremooniale.


authors:
Edgar Su
Anthony Wallace

title: Lewis Hamiltoni kiusavad lakkamatu ebaõnn ja elu parimas vormis Nico Rosberg

maintext:
Valitseva vormel 1 maailmameistri Lewis Hamiltoni hooaeg meenutab Ameerika mägesid. Hooaja lõpuni on jäänud kuus etappi ning britti ootab kolmanda järjestikuse MM-tiitli nimel ees keeruline, aga kahtlemata väga põnev võitlus.
Juuli lõpus noppis Hamilton kuuenda etapivõidu seitsme Grand Prix jooksul, kusjuures triumfi tegi eriti magusaks asukoht – esikoht tuli tiimikaaslase ja suurima rivaali Nico Rosbergi kodurajal Hockenheimis. MM-sarja üldarvestuses tõusis Hamilton 19 punktiga sakslase ette, mis on jõulises kontrastis mai keskpaiga seisuga, kui juhtis Rosberg. Koguni 43 punktiga.
Nüüd on aga käes septembri keskpaik. Vormel 1 MM-sarja suvepuhkusele on järgnenud kolm võidusõitu. Hamilton ei jõudnud ei Belgias, Itaalias ega Singapuris esikoha lähedalegi, aga Rosberg pani kõik need sõidud kinni. Vaekausid on jällegi muutunud – MM-sarja juhib 8 punktiga Rosberg.


description: Eesti jalgpallikoondis alustab teisipäeval Bosnia ja Hertsegoviinas 2018. aasta MMi valiksarja, kus meie alagrupikaaslasteks veel Belgia, Kreeka, Küpros ja Gibraltar. Õhtuleht meenutab uue valiktsükli eel kõiki taasiseseisvunud Eesti rahvusmeeskonna varasemaid turniire.

title: MEENUTUS | Kuidas algasid ja lõppesid vutikoondise eelmised valiksarjad?


authors:
Mr Cool
Nii Tore

title: Mis eristab tõlk Omari kvoodipõgenikest?

maintext:
Keleti raudteejaam oli koht, kuhu põgenikud kogunesid peale seda, kui nad olid Ungarisse sisenenud, et minna edasi Austriasse ja Saksamaale. Kuigi Eestis räägiti sellest, kuidas kümned tuhanded põgenikud on Ungari üle võtnud, siis tegelikult nägi pagulasi Budapestis ainult raudteejaama läheduses, sest just sealt startisid rongid nende unistusteriikide suunas. Eestiga sarnase elatustasemega Ungarisse nad jääda ei tahtnud.
Täpselt aasta tagasi olin Ungaris kajastamas sealset põgenikekriisi. 12. septembril 2015 seisin Budapesti Keleti nimelise raudteejaama ees ja kohtusin sadade põgenikega. Tegin nendega intervjuusid ja mul oli neile kõigile üks lihtne küsimus- kas nad sooviksid elama tulla Eestisse? Ja peaaegu kõik põgenikud, kellega seal rääkisin, kinnitasid et nad ei taha tulla siia külma ja vaesesse riiki. Isegi minu TV3 põgenikekriisist rääkiva dokumentaalfilmi nimeks sai "Me ei taha Eestisse!"
Mul on siiralt hea meel, et Eesti Vabariik andis Omarile võimaluse Eestisse õppima tulla. Seda tunnet sisendas mulle veelgi enam täna hommikune Facebooki meenutus minu ajajoone sündmustest täpselt aasta aega tagasi.
Täpselt aasta aega tagasi võtsin siinsamas Õhtulehe blogis http://www.ohtuleht.ee/695387/mis-juhtus-tolk-omariga sõna ka Omari teemal. Olin tulnud just Ungarist ja näinud kõiki neid põgenikke, kes meie riigist midagi kuulda ei tahtnud. Ometi oli kuskil Afganistanis üks Omar, kes rääkis päevast päeva sellest, kuidas ta õlg õla kõrval meie sõjaväelastega Afganistanis teenis ja kuidas ta unistab elust just Eestimaal. Tema elu oli NATO vägedega koostöö tõttu kodumaal täiesti võimatuks ja ohtlikuks muutunud.
Just Ungari põgenikekriisi taustal läks minu süda Omari muret kuuldes härdaks. Võib olla kui ma ei oleks Ungaris kõikide pagulaste käest saanud Eesti kohta eitavaid vastuseid oleks minu suhtumine olnud ka Omari jäigem.
Pealegi olen seda põhimõtet, et omasid ikka naljalt maha ei jäeta. Tuletan siinkohal meelde, et isegi need eestlased, kes olid Saksa sõjaväes II Maailmasõja ajal, said võimaluse Lääne riikides elada. Ka minu sõjapõgenikust vanaisa Oskar-Johannes elas kuni surmani Austraalias.
Paljud hakkasid mind Omariga seoses hoiatama. Öeldi, et Omar on oma rahva reetur ja kollaborant. See pani mõtlema selle üle, et kuigi tänaseks on Eesti sõjaväelased Afganistanist lahkunud (ja nad kuulusid Briti vägede alla) on näiteks britid oma tõlke ja abilisi aidanud Suurbritanniasse elama viia.
Isegi siis kui Omar soovis meie riigilt asüüli oli tema sihtmärgiks ikkagi eelkõige siia õppima tulemine ja mitte käed rüpes abirahasid saada.
Mind veenis ka see, et Omar oli varasemalt õppinud juba India ülikoolis rahade eest, mille ta sõjas tõlgina teenis. Samuti oli Omar 18-aastane, kui ta alustas NATO vägedega koostööd ehk inimene ei suutnud ju sellel hetkel täiesti adekvaatselt hinnata, millega see kõik võib lõppeda.
Ega meil kellegil polnud ju õrna aimu, mis sellest riigist pärast NATO vägede lahkumist saab. Tagantjärele on muidugi paljudel kerge näägutada. Eriti magedaks tegi minu jaoks asja see, kui palusin Urmas Reinsalul pärast üht intervjuud mind Omari siiatuleku puhul aidata. Reinsalu oli muide Omariga kaitseministrina Kabulis kohtunud ja Omar oli talle saatnud mitmeid e-kirju, et Reinsalu tema tausta teades, oleks valmis teda aitama.
Urmas Reinsalu, meie tänane justiitsminister, vaatas mulle suurte silmadega otsa ja ütles, et Omar ei vaja mingit abi. Et tegu on inimesega, kes lunib interneti teel raha ja ta on Eesti riigilt juba kõik vajaliku saanud. Reinsalu soovitas ka minul asi sinnapaika jätta ja andis vihjena märku, et võibolla pole Omar Eesti jaoks turvaline.
Küsisin Reinsalult, kas tal on konkreetseid vihjeid, aga Reinsalu ütles, et ta ei soovi antud teemal rohkem rääkida ja Omari osas on ta enda jaoks teinud kindlad järeldused ja tema tõlk Omari aitama ei hakka.
See kõik pani mind veelgi sügavamalt mõtlema, sest endisel kaitseministril on ilmselt rohkem informatsiooni, kui kellegil teisel antud teema puhul üldse. Seepärast mõtlesin, et võtaks kaamera kaasa ja läheks teda Kabuli vaatama.
Ka minister Reinsalu ütles, et Omaril pole asüüli vaja ja tal on oma koduriigis piisavalt turvaline pärast NATO vägede lahkumist. Samuti kommenteeris Maalehele antud intervjuus peaminister Taavi Rõivas, et Omariga on kõik hästi ja ta õpib ühes India Ülikoolis. Läksin välisministeeriumi konsulaarosakonda ja uurisin, kuidas Afganistani saab ja rääkisin neile oma plaanist.
Välisministeeriumi reaktsioon oli aga hoopis teine. Nad hoiatasid mind selle reisi eest ja soovitasid sinna tungivalt mitte minna, sest tegu on väga ohtliku piirkonnaga. Eriti kui sõidan Kabuli omal käel ja ajakirjanikuna. Niiet see plaan jäi ära. Küsisin välisministeeriumist, kas Omar võib olla ohtlik meie ühiskonnale ja turvalisusele ning ehk on meil ikkagi võimalik teda kuidagi aidata.
Välisministeerium tegi minuga sel teemal pidevat koostööd ja lõpuks leidsid ka nemad, et me võime anda talle võimaluse siia õppima tulla. See juhtus suuresti tänu välisminister Marina Kaljuranna ja konsulaarosakonna peadirektor Kersti Eesmaa abile ja mõistvale suhtumisele.
Ka välisministeerium leidis, et Omari soovis siia õppima tulla pole tegelikult midagi ohtlikku. Kui Omar peab ennast siin korralikult üleval, on talle uksed siin avatud. Samas ei ole ta täna põgenik (st et Eestil ei ole tema osas mingeid kohustusi) vaid Omar on siin õppeviisaga.
Muide Omar soovib pärast kooli kodumaale Afganistani perekonna juurde naaseda. See on ju väga hea, kui Afganistanis on inimene, kes on meie riigis hariduse saanud. Kindlasti on haridus parem väärtus Afganistanis kui relv.
Kogusime heade inimeste abiga Omarile raha, mille eest ta sai sõita ohtlikust Kabulist New Delhisse Indias. Seal hakkas peale ligi 11 kuud väldanud viisa ajamise protsess. Oli vaja teha koolikinnitused, testid, eksamid jne. New Delhis asub ka Eesti saatkond, mida Omaril oli siiatulekuks ja asjaajmiseks tarvis.
Lõpuks jõudis Omar viimasel hetkel, 1. septembriks, Eestisse. Kohe järgmisel hommikul läks ta Euroakadeemia aktusele. Tema esimesi pisarateni liigutavaid emotsioone meie kodumaa pinnal näete aga juba täna õhtul saates "Kuuuurija".


description: Tänavusel hooajal Glasgow Rangersi meeskonda siirdunud Joey Bartoni järjekordsed pahandused ei lasknud ennast kaua oodata, kui uues koduklubis määrati talle juba kolme nädala pikkune keeld.

title: KLASSIKA! Jalgpalli pahapoissi ootab uues koduklubis juba kolme nädala pikkune keeld

maintext:
Reporter to Joey Barton as he left Ibrox: "Are you still a Rangers player?"
Joey Barton: "I *think* so." 😳 pic.twitter.com/vxYB4bCTZo


authors: Reuters Scanpix

description: Ettevõtlusminister Liisa Oviir läkitas koos teiste Euroopa Liidu riikide kaubandusministritega Euroopa Komisjoni kaubandusvolinikule Cecilia Malmströmile ühispöördumise, kus allakirjutanud riikide ministrid avaldavad toetust ELi ja USA vabakaubanduslepingu läbirääkimiste jätkamiseks.

title: TTIPit pooldavad EL ministrid saatsid Malmströmile toetava ühisavalduse

maintext:
Kirjas Malmströmile teatavad allakirjutanud, et Euroopa Liit ja USA on teineteise tähtsaimad majanduspartnerid ning lähikuudelt oodatakse vabakaubanduslepingu läbirääkimiste ning Euroopa Komisjoniga koostöö jätkumist.
Kirjas seisab, et kui me soovime majanduse kasvu, tuleb meil tegeleda tuleviku väljakutsega ning Euroopa peab selgelt esitama oma juhtpositsiooni vabakabaubanduslepigu läbirääkimistel.
Minister Oviir põhjendas kirjale allakirjutamist sellega, et on veendunud, et TTIPi läbirääkimisi tuleb jätkata ning selle seisukoha kavatseb ta välja öelda ka Bratislavas 23. septembril toimuval Euroopa Liidu kaubandusministrite kohtumisel.
„See on nii Euroopa Liidu kui Eesti huvides, et läbirääkimised jätkuksid. Eesti siseturg on sedavõrd väike ja meie sõltuvus kaubandusest väga suur. Parem ligipääs USA turule on kindlasti meie ettevõtete huvides,“ lausus Oviir.


title: HEA UUDIS: nädalavahetusel on oodata ilusat ilma!

maintext:
Riigi Ilmateenistuse prognoosi kohaselt on eeloleval nädalavahetusel oodata ilusat ja kuiva ilma.
Reedel jätkub kõrgrõhkkonna ülekaal. Ilm on sajuta ja võrdlemisi vaikne. Öösel riivab tõenäoliselt ka Eestit Skandinaavia põhjatipust loodevoolus liikuv jahedus ning õhk jahtub 5 kraadi ümbrusse, maapinna lähedal aga langeb temperatuur 0 kraadi lähedale, päeval tõusevad maksimumid 19 kraadini.
Laupäeval katab Eestit kõrgrõhuala lääneserv. Öö on enamasti selge ja kuiv. Hommikul läheneb edelavoolus soojem õhumass. Suuremat sadu ei tule, kuid lisanduvaist pilvedest Eesti põhjapoolses osas väike vihma võimalus on (saju tõenäosus ~25%). Puhub nõrk lõunakaare tuul. Õhutemperatuur langeb öösel 6..10°C-ni, rannikul on sooja kuni 15, päevased maksimumid tõusevad kraad-paar üle 20 kraadi.
Pühapäeval laieneb üle Skandinaavia ja Soome uue madalrõhkkonna serv, kuid Läänemere idarannikul on tõenäoliselt kõrgrõhkkonna ülekaal ning ilm on enamasti sajuta. Tuul puhub edelast ja läänest ning päeva peale veidi tugevneb. Õhutemperatuur on öösel 8..13, rannikul kuni 15, päeval 20..23 kraadi.


title: Veideman ja Dorbek hiilgavad valikturniiri statistika edetabelites

maintext:
Eesti korvpallikoondis on EM-valikturniiri alustanud võitudega Valgevene ja Portugali üle. Heidame põgusa pilgu turniiri statistikasse.
Eesti on visanud kahes esimeses mängus keskmiselt 78,5 punkti (kontrollmängudes napilt üle 70 p). Tabavus on olnud 46,2 % (11. näit 27 tiimi hulgas). Kahes kategoorias paistame meeskondlikult silma: vaheltlõikeid on Eesti teinud 10 mängus (5. näit) ja pallikaotusi 11,5 (22.-23. näit ehk paremuselt 5.-6.).
Resultatiivsemate mängijate pingereas on Rain Veideman 24 punktiga teine (tabavus 53,6 %) ning Martin Dorbek hoiab sama kõrget positsiooni vaheltlõigete edetabelis (3,5 mängu kohta). Sten-Timmu Sokk ja Veideman on mänginud keskmiselt 31 minutit.
Valikturniiri parimad punktitoojad.
Valikturniiri parimad vaheltlõikajad.
Valikturniir jätkub kolmapäeval Lubinis, kus vastaseks samuti täiseduga Poola.


title: FOTOD | "PAPAD JA MAMMAD" TÄNA: intriigid kerkivad laeni

maintext:
Maria on viimase vindi peal rase ja papad-mammad tulevad ärevalt kohale, et igati toeks olla – loomulikult tuleb nende abipakkumisest aga ainult palju paksu segadust.
Lisaks on Maria turtsakas ja Margus ei oska oma rasedale naisele kuidagi meelejärele olla. See on omakorda lisapõhjus ka papadele-mammadele hakata noorte suhteid klaarima ja intriig kerkib kiiresti laeni.
Koguperekomöödia "Papad mammad" alustab TV3-s täna kell 20.30.


title: Ott Sepp: ma olen kogu aeg stressis

maintext:
Ott Sepp tuleb peatselt välja stand-up komöödiaga "Suur rõõm väikestest asjadest", mille esietendus toimub Tallinn Comedy Festivalil viiendal oktoobril.
Sepp ütles, et etendus sai tõuke stressis elamisest, mis pani ta keskenduma elu pisiasjadele, vahendas ERR uudisteportaal.
"Ma olen kogu aeg stressis, ma olen praegu ka stressis. Isegi kui ei ole mingit põhjust, mingit deadline´i tulemas, kogu aeg on mingi selline pulk seljas ja kiire kuskile," muretses Sepp ja lisas, et isegi kui ta looduses rahuneda püüdis, siis ta ikkagi mõistis, et kui ta stressist vabaneb, tekib teistpidi stress.


title: Jared Leto kaotas kohtuvaidluse

maintext:
Aasta tagasi jäi Hollywoodi näitleja Jared Leto filmilindile lauljatar Taylor Swifti kohta just mitte kõige sõbralikumaid sõnu ütlemas. Loomulikult järgnes sellele staaridevaheline sõnasõda, mis tipnes sellega, et Leto andis kohtusse... tema sõimu filminud kaameramehe!
Filmistaar süüdistas meest loata võõra vara omastamises ja levitamises. Nüüd jõudis kohtuasi lõpule ja kohus tõi välja, et kaameramehel oli täielik õigus enda filmitud tehnikaga salvestatud videot avaldada just seal ja selles mahus nagu paremaks pidas.
Vahepealse aja jooksul on Leto jõudnud Swifti ja tema fännide ees vabandada ning kinnitada, et lauljanna on tegelikult üks igavesti tore naisterahvas. Kohtusse oli ta asja ka andnud ainult selleks, et eeskuju anda ja julgustada teisigi enese kaitseks välja astuma.


title: Lasnamäe kanalis hakkavad sirisema sirbid

maintext:
Lasnamäe kanali betoontrepil lokkaval odrapõllul hakkavad järgmisel nädalal välkuma sirbid ja vihisema vikatid. Viljasaagiga on mitu plaani: uurida õhusaastet, teha ehteid ja jagada pealtvaatajatele. Kevadel Laagna teele Pallasti silla juurde betoontrepile rajatud põllu kui kunstilise installatsiooni eestvedajad on Eesti kunstiakadeemia magistrandid Andrea Tamm ja Ann Press, kes soovisid juhtida tähelepanu Tallinna poolikule linnaruumile. "Saak on uskumatult hea, sest vili kasvab ju betoontrepi peal ja mulda on minimaalselt, ainult 15 sentimeetrit. Kuid ilm on meid soosinud," rõõmustab Andrea Tamm.
Viljakoristusega on kavas alustada järgmisel neljapäeval kell pool seitse õhtul ja pidada ühtlasi lõikuspidu. Kuna oder kasvab trepil, siis plaanitakse seda koristada vana Eesti kombe kohaselt, sirbi ja vikatiga.
Tamme sõnul võib iga soovija viljasaagist oma osa saada. "Ootame kõiki huvilisi lõikust vaatama ja võimaluse korral õpetame soovijatele traditsioonilist lõikusviisi. Osa saagist on mõeldud hooandjatele, kes tegid annetusi meie Hooandja projektile. Neid ootame oma vihkusid ise kokku köitma, aga jagame vilja hea meelega ka pealtvaatajatele," kinnitab ta. Kasutusvõimalusi on teisigi, näiteks Eesti ehtekunstnik teeb odrapeadest kõrvarõngaid. Osa viljast on leidnud tee laborisse, teab Tamm. "Noormees Tallinna ülikoolist teeb vilja põhjal oma kraaditööd ja uurib saastatust Lasnamäe kanalis. Tulemused peaksid kajastama õhu saastatust nii madalamal kui ka kõrgemal, tänu sellele, et vili on külvatud mitmele tasandile." Küsimuse peale, kuidas rahvas on projekti vastu võtnud, jagub Tammel ainult kiidusõnu.


title: "PILVEDE ALL" ALUSTAS TAAS: mis ikkagi juhtus Gunnariga?

maintext:
Möödunud hooaeg jättis sarjas "Pilvede all" õhku mitu küsimust, millest olulisemale – kas Sirje tappis Gunnari – jõuti avaepisoodis lähemale, ent selgust osa ei toonud.
Gunnar oli juba varasemalt tunnistanud Albertile, et kardab enda elu pärast, sest oli Sirjele truudust murdnud. Kuigi arvati, et Gunnari vaimne tervis ei olnud korras, mõtiskleb Albert, et ka Sirje käitus kummaliselt.
Jätkuvalt haiglapalatis olevale Sirjele hakkas meenuma, mis Gunnariga juhtus, ent oma tütardele ta midagi ei rääkinud.
Mari ja Indreku leppimiseks andis kevadhooaja lõpp justkui lootust, aga kui tugev on nende suhe tegelikult, see selgub aja jooksul. Nagu seegi, kas Sandra on pildilt kadunud või tükib jätkuvalt Mari ja Indreku vahele.
Mari otsustas igatahes kontorist välja hiilida ning vaadata, kuhu ja kellega Indrek lõunale läheb. Kahtlustele, et tegu võis olla Sandraga, ta kinnitust ei saanud. Mees tunnistas, et käib juba mõnda aega psühholoogi juures.


description: Pardameeskonna ohutusteated kipuvad olema igavad. Aga see ei pea nii olema.

title: Kas see on kõige lõbusam viis, kuidas pardameeskond rääkida võiks!?

maintext:
Koputus maja uksele: "Vabandage, kas teie olete härra Müller?"
"Mina."
"Kas teie abikaasa on kodus?"
"Ei ole."
"Tohin ma teda oodata?"
"Palun."
Tunni aja pärast.
"Ega te tea, kus teie abikaasa praegu on?"
"Kalmistul."
"Ja millal ta tagasi tuleb?"
"Pole aimugi. Ta on seal juba üksteist aastat."


description: UEFA täitevkomitee otsustas täna, et maailma klubijalgpalli üks tippmänge, UEFA superkarikafinaal toimub Eesti vabariigi 100. sünnipäeval ehk 2018. aastal Tallinnas, Lilleküla staadionil. Õhtuleht esitas sellega seoses jalgpalliliidu presidendile Aivar Pohlakule mõned küsimused.

title: Aivar Pohlak: UEFA superkarikas annab kaudselt riigile staadioni valmisehitamiseks vajaliku raha tagasi

maintext:
UEFA praktika on seni olnud nii-öelda läbirääkimistega konkursside korraldamine, sest vastasel juhul toimuksid kõik finaalid vaid suurimatel staadionitel ja seetõttu ma ei tea, kes algselt meiega sama võistlust korraldada soovisid. Meie kasuks kõneles just 2018. aasta valguses fakt, et soovisime saada mängu Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistamiseks.
Millised on jalgpalliliidu järgmised tööülesanded seoses UEFA Superkarikaga nüüd, kui positiivne otsus käes? Terve 2016. aasta on jalgpalli liidu jaoks olnud kõnealusel põhjusel töine – UEFA otsust ettevalmistavaid kohtumisi on olnud palju, sest mängu läbiviimise kontseptsioon pidi eelnevalt kuni pisimate detailideni paika saama ja see oli suur töö. Samuti käis suhtlus riigiga valmistamaks ette staadioni rahastamise protsessi, mis käib läbi riigihangete ja on seetõttu tavalisest keerulisem. Nüüd järgneb ehitusprotsess, mis algab oktoobris 2016 ja peaks plaani järele lõppema 2018. aasta alguses.
Kui suur katsumus selle mängu korraldamine EJLi jaoks on? Mis saab minna valesti?
Mängu korraldamine käib väga tihedas koostöös UEFA-ga, seega ma erilisi riske ei näe.
Kuidas kavatseb jalgpalliliit tolle kohtumisega kaasnevat turunduspotentsiaali ära kasutada?
Selle plaani paneme paika lähikuudel. Enne lõpliku otsust ei tundunud mõistlik sedavõrd detailidesse minna.
Inimestele, kelle lemmikspordiala pole jalgpall, seostub too kohtumine eelkõige valitsuse eraldatud 5 miljoni euroga staadioni valmisehitamiseks, millel nende jaoks negatiivne maik küljes (et milleks vaja nii suurt staadioni, kui see kunagi hiljem enam ei täitu). Kuidas nende kodanike suhtumist pisutki optimistlikumaks muuta?
Julgen siiski väita, et avalikus ruumis tekitaud rahulolematus Sinu poolt kirjeldatud teemal oli kunstlik. Seda tõestab fakt, et kui mõni aeg tagasi teatati 7 miljoni euro eraldamisest Kalevi staadioni renoveerimiseks, ei järgnenud sellele avalikkuses vähimatki reaktsiooni.
Igal riigil peab olema esindusstaadion ja olukorras, kus jalgpall on staadioni tema praeguse valmiduseni viinud omavahendite arvelt, on õiglane finantseerida projekti lõppfaas riigi poolt. Rõhutan, et tegemist ei ole mitte staadioni laiendamise, vaid projektijärgse valmisehitamisega.
Lisaks toob kõnealune mäng riigile UEFA poolt mängu korraldamiseks tehtavate kulude ja fännide kaudu sisse sarnase summa. Ehk siis võib öelda, et see mäng annab riigile staadioni valmisehitamiseks vajaliku raha. Lisaks tekib läbi suurema mahutavuse olukord, kus seni väljamüüdud Eesti koondise mängudele pääseb rohkem inimesi. 15 000 on Eesti oludes rahvusstaadioni mõistlik mahutavus.
Aasta eest sõnasite Päevalehele, et umbes kord viie aasta jooksul on mõistlik ja vajalik jalgpallilise suursündmuse korraldamine. Kas järgmise suurprojekti idee on juba olemas?
Tuleb tunnistada, et Superkarikafinaal on klubijalgpallis absoluutne tippmäng, mida Eestis üldse kunagi korraldada on võimalik. Võimalik, et see on nii ka kogu jalgpalli mõttes. Seega latti samale kõrgusele või kõrgemale ei saa.


title: KARTMATU! Ingrid Puusta pöörane projekt: purjelaual Gotlandilt Saaremaale!

maintext:
Rio de Janeiro suveolümpiamängudel naiste purjelauasõidus 11. koha saavutanud Ingrid Puusta võtab oma lemmiksõiduvahendil ette teekonna Gotlandilt Saaremaale, et koguda raha puuetega inimeste purjetamistreeningute toetuseks.
Teadaolevalt pole ükski naispurjelaudur varasemalt säärase vägitükiga hakkama saanud. Millal täpselt Puusta 277 kilomeetri pikkuse teekonna ette võtab, sõltub ilmast. Rekordiürituse start on plaanitud vahemikku 19.-26. september ja kohe, kui sobiv tuul puhuma hakkab, asub Puusta Rootsist Eesti poole teele.
Pöörane projekt on juba mõnda aega küpsenud. "Idee käis treener välja juba mõnda aega tagasi. Siis mõtlesimegi, et võiks sel korral midagi veidi teistsugust teha, midagi ekstreemsemat. See on äge väljakutse, millega saan aidata puuetega inimesi ja ühiskonnale midagi tagasi anda," rääkis Puusta.


authors:
Teet Malsroos
Valelik Omniva
Egas Siis

title: Eesti Post lükkab ümber Maalehe väite ajalehtede laupäevase kojukande lõpetamisest

maintext:
Eesti Post lükkab ümber Maalehe artiklis "Eesti Post ähvardab jätta inimesed laupäeval lehtedeta" pealkirjas ja sisus toodud väite laupäevase lehtede kojukande lõpetamise teemal.
Laupäeval (või mõnel teisel päeval) lehtede kojukande lõpetamine ei ole võimalikki, sest postiseaduses on sätestatud kohustus kanda perioodikat 6 päeval nädalas. Väljaandjatega kohtumisel peab ettevõte läbirääkimisi järgmise aasta kojukande hinna osas, see on toimunud igal sügisel ja toimub ka tänavu.
Samuti lükkab Eesti Post ümber avalõigus toodud väite “valitsuse seatud juhised nõuavad Eesti Postilt kärpekava” osas. Valitsus, omanik ega muu osapool ei ole ettevõttelt midagi sellist nõudnud ega sellesuunalisi juhiseid esitanud.
Eesti Post kinnitab, et universaalset postiteenust korraldava ettevõttena jätkame perioodika kojukannet seaduses sätestatud tingimusel 6 päeval nädalas.


description: Itaalia uudisteankur paljastas eetris oma rinnanibu, sest tema sügava dekolteega rõivastus polnud vist eetriks päris sobiv.

title: UPS! Liiga sügav dekoltee paljastas tele-eetris rinnanibu...

maintext:
Daamil on kaks kavaleri, üks neist puujalaga. Kui naine rasedaks jääb, küsib ta mõlemalt, kumb on nõus end lapse isaks tunnistama. Mees, kellel on puujalg, teeb ettepaneku lahendada see küsimus nii:
"Kui laps sünnib puujalaga, siis olen isa mina. Kui mitte, siis see teine härra."


description: Kuidas poseerida nii, et sinu parimad omadused fotodel domineeriks?

title: JUMALIK POOS JA JUMALIK FOTO: 20 parimat poosi, mis sobivad naistele


title: TV3 VIDEO | Heimar Lengi särtsakas abikaasa: Heimar ei näe veel sugugi 70-aastane välja, hingelt on ta 30!

maintext:
Laupäeval tähistab 70. sünnipäeva telemees ja poliitik Heimar Lenk, keda "Seitsmesed" üllatasid isikupärase tordiga tema uues Põlva kodus, kus nüüd on Heimaril ka oma koduhaldjas – abikaasa Helle Virt.
Helle tõdes, et tema abikaasa ei näe sugugi 70-aastane välja, vaid pigem oleks ta nagu helgetes 50ndates. "Hingelt veel 30 võib-olla," lisas naine.
Kui "Seitsmeste" ajakirjanik kiitis, et juubilari kodu on puhas ja ilus, vastas too: "Ma olen Neitsi tähtkujust, ma nõuan seda." Abikaasa Helle ütles aga, et nende Põlva kodus on püksid tema jalas!
Vaata rohkem meeleolukast TV3 videost SIIN!


title: Eesti korvpallikoondise ülitähtis EM-valikmäng Poolaga algab tund aega hiljem

maintext:
FIBA-lt saabus täna nõue ühtlustada EM-kvalifikatsiooni D-alagrupi viimase mänguvooru algusajad, mis ka rahuldati.
Pärast läbirääkimisi nelja riigi koondisega sai ühiseks algusajaks laupäev kell 19 Kesk-Euroopa aja järgi ehk siis kohtumises Eesti ja Poola vahel pannakse pall Tartus mängu Eesti aja järgi kell 20.00.
Algselt pidi kohtumine Tartu Ülikooli Spordihoones algama kell 19.10 ning kohtumine Portugali väikses rannikulinnas Sines’is meie aja järgi kell 22.30.
„Kuna tegu on laupäevaga, oli võimalik tuua kohtumine Portugalis sealse aja järgi kella 18 peale. Meie poolt vaadates pole õnneks väga suurt vahet, kas alustada 19.10 või 20.00, peamine on, et see info jõuaks kõigi huviliste, poolehoidjateni,“ märkis EKLi peasekretär Keio Kuhi.
Ülekanne TV 6 eetris peaks praeguste plaanide järgi algama 19.50, kümme minutit enne lahtiviset.


title: Sündis esimene kahe emaga laps

maintext:
Kevadel sündis väike poiss, kellel on põhimõtteliselt kolm vanemat. Kuna tema ema on päriliku haiguse kandja, vahetati munarakus välja energiavahetuse eest hoolitsevad mitokondrid. Nood pärinevad hoopis teiselt naiselt, teatas New Scientist.
Protseduuri tegi USA arst John Zhang, kuid see viidi läbi Mehhikos, kuna sealsed seadused lubavad inimembrüotega manipuleerimist. Seetõttu tekitaski uudis ka teadlaste hulgas kahetist vastukaja. Osad nimetavad terve lapse sündi teaduslikuks triumfiks, teised hurjutavad Zhangi, et too valis operatsiooni toimumiskohaks Mehhiko ja hiilis USA seadustest kõrvale. Zhang ise kinnitas New Scientistile antud intervjuus, et laps on täiesti terve. Elupäästmine on arsti sõnul alati õilis tegu ja eetilisi kõhklusi polevat tal olnud.
Miks otsustas Jordaaniast pärit abielupaar lapsesaamiseks keeruka viisi valida?


description: Pokémon Go mängu loojad lähevad Indias kohtu alla, sest mäng olevat taimetoitlaste jaoks solvav, vahendas BBC.

title: SOLVAB TAIMETOITLASI: Pokémon Go tegijaid süüdistatakse jumalavallatuses


description: Kogu riiki katnud kinovõrk kadus uute aegade saabudes. Vello Kolnes, kes on olnud kinomehaanik juba 66 aastat, näitab Järva-Jaanis kino traditsioonilisel viisil ka praegu.

title: TV3 VIDEO | Järva-Jaanis saab näha aastakümnete tagust filmikunsti argipäeva

maintext:
Tsirkus. Kuulutatakse välja järgmine etteaste: "Fenomenaalse mäluga poiss. Suudab kõik meelde jätta! Sealt ta tuleb!"
Rahvas aplodeerib ja areenile jookseb prillidega poisike. Konferansjee jätkab:
"Ja nüüd pissib see imelaps täis kõik esimeses reas istujad!"
Esireas istujatest osa tõuseb ja astub vahekäiku, suurem osa aga läheb tahapoole ja võtab sisse uue koha. Konferansjee jätkab:
"Kuhu nüüd, kuhu nüüd? Mis lubatud, see saab ka tehtud? Ma ju ütlesin teile, et sel poisil on fantastiline mälu!"


description: Et raseduse ajal toimuvad naise organismis mitmed muutused, muutub veidi ka beebiootel naiste vitamiinide ja mineraalainete vajadus.

title: Milliseid vitamiine vajab beebiootel naine?

maintext:
"Kui emaks saava naise toidulaual on esindatud kõik toidugrupid ehk puu-, juur- ja köögiviljad, teraviljatooted, kala, kana-, sea- ja loomaliha ning piimasaadused, siis peaks kogu vajatava vitamiini ja mineraalainete koguse toidust kätte saama," märgib Ülemiste Südameapteegi juhataja Külli Teder. Samas nendib ta, et paraku kipub midagi puudu jääma ning seetõttu võiks raseduse ajal vähemalt mõned kuud tarbida spetsiaalseid rasedatele mõeldud vitamiine või toidulisandeid.
* Foolhape. See aine on vajalik juba rasedust planeerides, samuti kuni 12. rasedusnädalani. Foolhape on oluline loote normaalseks arenguks ja kasvuks. Selle aine nappusel on risk selja- ja peaaju väärarengute tekkeks suurem. Arvatakse ka, et foolhappe defitsiit võib olla raseduse katkemise või enneaegse sünnituse põhjuseks. Foolhapet võiks võtta koos teiste B-grupi vitamiinidega, et mõjutada kompleksselt erinevaid biokeemilisi ainevahetusprotsesse.


description: Aastaid sama soeng ja harjumuspärane stiil - kõik on justkui paigas. Muutused ei ole lihtsad, kuid ometigi võivad need osutuda äärmiselt meeldivaks. Nii võib olla pikalt kantud juuksestiili muutmisega.

title: SA EI USU: 17 fotot, mis tõestavad, et lihtne juuksleõikus teeb sinust uue inimese!


description: Bangladeshis sündis poisike, kes meenutab välimuselt 80-aastast vanameest.

title: HARULDANE HAIGUS: vastsündinu, kes näeb välja nagu 80-aastane

maintext:
Poisikese nägu on kortsuline ja tema silmad on punnis.
Kohalikud arstid selgitavad, et tegu on haruldase haigusega, mida teatakse nime all progeeria, vahendab Metro.
"Me saame jumalat ainult tänada. Ei ole põhjust mu poja seisundi pärast olla õnnetu. Me aktsepteerime teda täpselt sellisena. Me oleme õnnelikud, et meie perre sündis poeg," tunneb farmeri ametit pidav isa poja üle uhkust.


title: FOTOD | Reformierakond kinnitas Ligi ja Lauri ministrikandidaatideks

maintext:
Esmaspäeval kogunenud Reformierakonna juhatus kiitis heaks erakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase ettepaneku kinnitada välisministri kandidaadiks senine haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi ja haridus- ja teadusministri kandidaadiks senine Riigikogu liige, varasem rahandusminister Maris Lauri.
Reformierakonna juhatus kinnitas välisministri kandidaadiks Jürgen Ligi ning haridus- ja teadusministri kandidaadiks Maris Lauri. — Taavi Rõivas (@TaaviRoivas) September 12, 2016
"Jürgen Ligi pikaaegne kogemus poliitikas ja rahvusvahelises suhtluses ning erialane taust teevad temast väärika kandidaadi välisministri kohale," ütles Rõivas.
Jürgen Ligi sõnul on maailm muutustes ja sama juhtub paratamatult riikidevaheliste suhetega. "Igapäevase diplomaatia kõrval on üleval tavapärasest teravamad teemad ja riikide koostööle sunnitakse peale muutusi. Riikide ja rahvaste saatus sõltub kõige otsesemalt sellest, kuidas käsitletakse koos rändekriisi, majandust või EL ja NATO teemasid," lausus Ligi.
"Maris Lauri majandusanalüütiku kogemus ning teadusmagistri kraad majandusteaduses aitavad mõista Eesti teadus- ja haridusmaastiku ees seisvaid keerulisi valikuid," sõnas Rõivas.
"Minu jaoks on haridus alati kõige olulisem, sest see on nii indiviidide kui kogu ühiskonna edukuse aluseks. Kindlasti plaanin jätkata haridusmaastiku korrastamisega ja reformide lõpuleviimisega. Eesmärgiks on ka õpetajate palga tõstmine, selleks tuleb vahendid leida," ütles Maris Lauri. "Teadus- ja arendustegevus peab samuti olema riigi priorieet. Meil on head teadlased, oluline on, et need teadmised leiaksid rakendust uutes arendustes ja toodetes, praktilist kasutamist ettevõtluses. Samuti on minu jaoks oluline, et haridussektoris oleks nii riigi kui erasektori raha, eelkõige tuleb eravahendeid tuua teadus- ja arendustegevusse," märkis Lauri.


title: Hairünnakus jala kaotanud paraolümpialane näeb juhtunut positiivselt

maintext:
Kummalisel kombel on lõuna-aafriklasest ujuja peale seda pühendanud suure osa oma elust haide kaitsmisele. Hassiemi enda sõnutsi andis hairünnak ta elule uue mõtte ja suuna.
Paljude parasportlaste puue on neil juba sünniga kaasnenud, ent leidub ka neid, kes õnnetuse tagajärjel kannatanuks jäävad. Nõnda on näiteks Rio paraolümpialasega Achmat Hassiemiga.
"Hairünnak on mulle andnud võimaluse reisida üle maailma, näha erinevid kultuure ja tutvuda paljude inimestega. Ma olen lapsest saati tahtunud Lõuna-Aafrikat esindada ja hai andis mulle selleks võimaluse," sõnas Hassiemi õnnelikult.
Just põhjusel, et hirmus kogemus sportlasele tegelikult nii palju posiitiivset andis, panigi teda haide heaolu eest muretsema. "Ühel hetkel ma otsustasin, et minust saab mere kaitsja ja loomade advokaat!"


title: Seisukoht | Autoga autovabale päevale?

maintext:
Täna on rahvusvaheline autovaba päev. Tartu linn kutsub sel puhul üles jätma auto koju ja korraldab üritusi, millest saavad osa võtta nii lapsed kui ka täiskavanud. Tallinlased ei hakanud ootama, millal ülejäänud maailm autovaba päeva tähistab – autole alternatiive tutvustavaid üritusi korraldati juba möödunud pühapäeval. Tegelikult on Tallinn seda päeva viimastel aastatel just puhkepäeval tähistanud – tõsi, mõnikord ongi 22. september nädalavahetusele sattunud. Kui aga linnavalitsuse pressiteenistusest järele pärida, miks sätib Tallinn teemapäeva alati puhkepäevale, kui paljudel inimestel on sõite niigi vähem, saab napisõnalise vastuse: „Ka tööl käivad inimesed peavad autovaba päeva ettevõtmistest osa saama.“
Põhjendusega ei saa rahule jääda. Pole ju selle päeva eesmärk niisama lulli lüüa ja tasuta ühissõidukitega kiidelda, vaid teadvustada inimestele, et süvenev autostumine ei tee meie elukeskkonda paremaks. Liikluseks suleti üks tänav, kuid ürituse reklaamplakatil ega päevakavas pole kuskil mainitud, et auto võiks sel päeval koju jääda. Kas tööpäeval bussiga või jala tööle mineja ei saaks siis osa autovaba päeva ettevõtmistest? Miks raisata linnarahva raha üritusele, mille eesmärgi täitmisesse isegi korraldajad ei usu?


description: Valdo Randpere ja Mart Helme arutavad seekord selle üle, kes võiks saada järgmiseks Eesti presidendiks. Mis saab? Kas president valitakse ära valimiskogus või läheb kogu protsess tagasi riigikokku?

title: TV3 VIDEO | Valdo Randpere: Eesti parimad inimesed tahavad olla Reformierakonnas


description: Oma esimestel paraolümpiamängudel osalev ujuja Brenda Tilk saavutas täna 100m seliliujumises ajaga 1.38.99 13.koha.

title: Ujuja Brenda Tilk saavutas paraolümpiamängude debüüdil 13. koha


description: Eesti triatleet Rait Ratasepp lõpetas eile Šveitsis võistluse, millest raskema katsumuse ettekujutamisega oleks raskustes ka kurikuulus markii de Sade. "Kõik on kenasti korras ja enesetunne super!" teatas mees paar tundi pärast 10x ultratriatloni finišit.

title: EESTI OMA SUPERMEES! Ultratriatleet Rait Ratasepp: ränkraske võistlus tuleb elus tohutult kasuks

maintext:
"Kõige võimsam tunne, mida säärane võistlus tekitab, on teadmine hakkama saamisest. Kümnepäevase katsumuse läbimine aitab mind tohutult teistes eluvaldkondades, sest õpetab tundma keha ja raskete hetkedega – neid on igal päeval igal distantsil mitu tükki – toime tulema," sõnas Ratasepp ja lisas: "Õigem ja õilsam emotsioon jõuab pärale siis, kui olen võistlusest välja puhanud."
Kõige keerulisemaks osutus Ratasepa jaoks kaheksas päev, mis oli ainuke, kui võistlusaeg ületas 11 tunni piiri – 11:38.59. Põhjuseks energiapuudusest tingitud külmatunne ja rahutu ööuni. "Kui tol päeval finišisse jõudsin, siis viimased kaks tulid juba tahtejõu pealt lihtsamini," märkis Ratasepp, kelle ülejäänud etapiajad mahtusid vahemikku 10:36.19 - 10:59.20.
Ultratriatlon ongi Ratasepa sõnul eelkõige vaimne pingutus. "Füüsiliselt on kõige raskem teine päev, sest esimese triatloniga saab keha põntsu kätte ja värskus on kadunud. Edasi tuleb kõik vaimujõu pealt. Samuti on väga oluline, et oleks, kellega sõbralikult konkureerida. Ilma võistlusmomendita pole võimalik end iga päev sundida."


title: Juhtkiri | Marina maksahaak

maintext:
Presidendivalimiste tulemused näitavad, kas Marina Kaljuranna otsus välisministri kohast loobuda ja Siim Kallast presidendiks kandideerimisel toetavat Reformierakonda trotsides siiski ka ise riigipeaks kandideerida on õige samm. Muidugi on see tema põhiseaduslik õigus, nagu hapu näoga nendivad Kallast toetavad reformierakondlased. Olukord on aga põhimõtteliselt muutunud, see paistis ka Kaljuranna säravast naeratusest pressikonverentsil. Sest alles see oli, kui oravad Kaljuranna üle parda lükkasid, nüüd aga on Rõivas põlvili ega pea Kaljuranna lahkumist välisministri toolilt hädavajalikuks. Lisaks presidendivõitlusele ja kisklevas erakonnas võimul püsimisele peab Rõivas nüüd mässama ka välisministri küsimusega. Ja nagu sellest veel vähe oleks! Küllap ootab peaminister mureliku suuga sedagi, mida teevad Kaljuranna toetajad Reformierakonnas edasi: kas võtavad Rõivalt võimu, lahkuvad erakonnast, et ühineda kellegi teisega või loovad uue partei.
Igatahes toob Kaljuranna otsus läppunud ja kopitanud tagatubadesse värsket õhku ja presidendivalimistesse konkurentsi. Sotsid pole Kaljurannale veel toetust lubanud (kas Eiki Nestoril on tõesti mõtet end veel kord kõrvetama minna? Kui, siis vee sogamiseks). Ka Mart Helme ei varjanud pettumust Kaljuranna otsuse suhtes. Kuid poleks ime, kui näiteks küsimus Kaljuranna mõne vastuolulise eraelulise detaili või kodakondsuse kohta ei kerkiks mitte ainult EKRE (Helme juba jõudis küsida), vaid ka oravate leerist.
Kui Kaljurannast peaks saama riigipea, siis läbielatut arvestades igatahes mitte mugavuspresident Reformierakonna jaoks. Kui temast presidenti ei saa, kerkib veelgi teravam küsimus: milline erakond saab Kaljuranna enda leeri? Tema populaarsusest tulenevat häältesaaki arvestades pole sugugi võimatu, et hambaid kiristavad oravad püüavad teda kõigele vaatamata siiski endi rüppe meelitada.


title: HEA UUDIS! Lääne prefektuuris on inimkannatanutega liiklusõnnetuste arv vähenenud

maintext:
Erinevalt Eesti üldisest trendist on inimkannatanuga liiklusõnnetuste, neis vigastatute ja hukkunute arv Lääne prefektuuri tööpiirkonnas langenud, teatab prefektuur.
Kui Eestis tervikuna moodustustavad suurima osa inimkannatanuga liiklusõnnetustest kokkupõrked jalakäijaga, siis Lääne prefektuuri tööpiirkonnas on enamike liiklusõnnetuste puhul tegemist sõiduki teelt väljasõiduga. Õnnetusjuhtumite peamisteks põhjusteks on sõiduoskuste ülehindamine ja piirkiiruse ületamine. Lääne prefektuuris on jalakäijatega kokkupõrked harvemad, moodustades inimkannatanutega liiklusõnnetustest seitsmendiku.
Pärnu politseijaoskonna vanemliiklusametnik Ivo Haava sõnul peab iga sõidukijuht teadma, et piirkiirus on kehtestatud põhjusega. "Sõidukiiruse piiramisel arvestatakse kõigi liiklejate ohutusega," ütles ta. "Lisaks sellele peab autojuht arvestama oma sõiduoskuse, tee- ja ilmaoludega. Mida suurem on sõidukiirus, seda pikemaks muutub pidurdusteekond ja seda vähem jääb aega ohuolukorras reageerimiseks," selgitas ta piirkiirusest kinnipidamise olulisust.


title: SELGITUS KUI VIIESELE: miks teeb enne magamaminekut söömine hommikuks näljasemaks kui mittesöömine?

maintext:
Nii on Redditi rubriigis "Selgita, nagu oleksin viieaastane" küsinud Anonymoushero1.
"On üks teooria, mis on seotud insuliiniga – see on aine, mida keha kasutab selleks, et mõjutada vere suhkrutaset," on selgitanud Bkanber. "Kui su veres pole palju insuliini, siis saab su keha oma energia rasva, glükoosi ja glükogeeni kombost – mitmetest allikatest. Kui sööd süsivesikuid või suhkruid ja su vere glükoositase tõuseb, siis reageerib su keha insuliini vabastamisega. Insuliini roll on lasta kehal suhkur esimesena ära põletada, sest kehale kõrge suhkrutase ei meeldi. Insuliin paneb su keha suhkrut esimesena põletama sel viisil, et peatab teiste ainete põletamise.
Kõrge glükoositase on üsna ohtlik, vastukaaluks on insuliin päris võimas. Mõõdukate suhkrukoguste puhul kestab insuliin kauem kui suhkur.
Niisiis, kui sa sööd enne magamaminekut midagi süsivesikuid sisaldavat, siis läheb su keha "suhkru põletamise modesse". Su keha põletab seda suhkrut, insuliin samas püsib ja ei lase sul magamise ajal teistest allikatest energiat saada – sa oled suhkru põletamise modes, mis tähendab, et sa ei põleta rasva. Niisiis sa magad ja EI saa seda energiat, mida vajad. Ülesärkamise ajaks arvab su keha, et on näljane, kuna insuliin ei lubanud sul öö otsa teisi energiaallikaid kasutada. Sel põhjusel ei peaks sa enne magamaminekut sööma ka siis, kui püüad kaalu kaotada."


authors:
Peeter Langovits
Postimees
Selles Pole Mitte Kahtlustki
Läinud Rong

title: Igor Kopõtin: pigem esindab just Mart Helme viiendat kolonni

maintext:
Ajaloolase ja publitsisti Igor Kopõtini sõnul on igasugune ksenofoobia külvamine 21. sajandil absurd ning kui keegi esindab viiendat kolonni, siis justnimelt Mart Helme ja EKRE, kelle sõnavõtte kasutab idanaaber näitamaks, et Eesti tegutseb venevastane paremäärmuslik erakond.
"Ma võin kinnitada, tuginedes – ma ei ütle, missugustele – teatud andmetele, et meil on organiseeritud viies kolonn, umbes 5000 hästi organiseeritud ja väljaõpetatud noort meest, kes osalevad mitmesugustes laskeklubides, paintball'i klubides, jahiseltsides ja muudes sellistes. Kellel on brigadirid, kes käivad harjutamas küll Männiku karjääris ja muudes kohtades ja kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga," teatas Helme Vikerraadio saates "Reporteritund"
Publitsist Igor Kopõtin oli aga Helme arvamise suhtes kriitiline. "Peaks alustama sellest, et tulevane president peaks olema see inimene, kes suudab ühendada erinevad kogukonnad, mitte neid lõhestada. Muidugi ei saa välistada, et Eestis on noormehi, kes käivad ennast treenimas ja kes võivad tulevikus liituda separatistliku liikumisega, kuid selle uurimine on kaitsepolitsei pädevuses," rääkis ta.
Kopõtini sõnul peaksime tänapäeval olema üle vastandamispoliitikast, kuid ikka on Eestis poliitilisi jõude, mis koguvad populaarsust vene ja eesti kogukondade omavahelise vastandamisega.
"Tegelikult peaks aru saama, et igasugune ksenofoobia külvamine 21. sajandil on absurd ning ohtlik ja kui rääkida viiendast kolonnist, siis Mart Helme ja EKRE esindavad antud juhul viiendat kolonni, kuna nende sõnavõtte kasutab meie idanaabe näitamaks, et Eestis tegutseb venevastane paremäärmuslik erakond," ütles Kopõtin.


description: Täpselt aasta tagasi alustati Tallinnas Toompeal Stenbocki maja kõrval hoovimaja renoveerimist, nüüdseks on seal valminud riigikantselei esindus- ja tööruumid. Kuigi tööd lõpetati juba kevadel, pole majja veel kolitud.

title: FOTOD | Stenbocki kompleksi lisandus uus maja, sisse loodetakse kolida jõuluks


title: ÕHTULEHT MINSKIS | Reinar Hallik: süües kasvab isu, võidu korral möödub kodureis palju lõbusamalt!

maintext:
Eesti korvpallikoondis kohtub täna Minskis tähtsas EM-valikmängus Valgevenega ning võib võidu korral kindlustada alagrupis teise koha.
Koondise vanim mängija Reinar Hallik ütles, et kolmandat mängu järjest võõrsil pole kunagi kerge pidada, kuid meeskond on valmis. "Väike viha on Poola-mängu kaotusest sees. Muidugi mõistame, et ka Valgevenel on sees viha Tallinnas saadud kaotusest. Omas kodus tulebki iga võistkond teistsuguse häälestusega peale ja seetõttu on võõrsil raskem mängida," alustas Hallik.
"Aga tahame võiduga koju minna! Süües kasvab isu, läheme jätkuvalt iga mängu võitma. Võidu korral möödub lennureis koju palju lõbusamalt."
D-alagrupis on pärast esimest ringi Poolal 3 võitu, Eestil 2, Valgevenel 1 ja Portugalil 0. EM-finaalturniirile pääsevad kõigi alagruppide võitjad ning seitsmest teise koha saajast neli paremat.


title: MAAGILINE NUMBER | Sobiva kaaslase tunned ära siis, kui oled eelnevalt maganud just nii paljude partneritega...

maintext:
On kaunis, kui kaks armastavat ja omavahel sobivat inimest on teineteisele elus nii esimesed kui ka viimased. Paraku juhtub seda haruharva. Brittide seas viidi läbi uuring, kus selgitati välja number, mitu partnerit peaks inimesel olema, enne kui selle õige leiab.
Niisiis, küsitluse tulemusel selgus, et see maagiline number on 12, vahendab Female First.
Mis puudutab meeste seksuaalpartnerite arvu, jääb naiste arvates aktsepteeritav skaala vahemikku 3-16, kuid ideaalne number oleks siiski 10.


title: Miks saavad pangad õppelaenudelt riskivaba tulu?

maintext:
Eestis saab õppelaenu 5%lise intressiga. Õppelaenu eripäraks on see, et riik on laenu viimane käendaja ehk garanteerib, et laenuandja saab oma raha tagasi. Millele see 5% sel juhul kulub? Pankade esindajad selgitavad 5%list intressi üsna napisõnaliselt. Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask märgib: "Seda reguleerib seadus." SEB kommunikatsioonijuht Evelin Allas ütleb: "Õppelaenu peab pigem võrdlema tarbimislaenuga ja arvestades asjaolu, et üldjuhul on tegemist käenduse tagatisel väljastatava laenuga."
5%line on intress tõepoolest seepärast, et seaduses on nõnda kirjas. Täpsemalt on "Õppetoetuste ja õppelaenu seaduses" öeldud, et intress on 12 kuu Euribor pluss 2%, aga mitte alla 5%. Kuna 12 kuu Euribor on praegu negatiivne, siis järelikult ei saa intress alla 5% kukkuda. Siiski on vastuseta küsimus, miks on piir just 5%. Praegu pakuvad õppelaenu paljud laenuandjad, mistõttu ei ole piir ilmselt vajalik selleks, et teenusepakkujate arvu suurendada. Samuti võib eeldada, et kuigi õppelaenu saaja peab ette näitama laenu käendaja, siis kuna riik lõpuks kõiki laenusid garanteerib, ei ole laenuandjatel suurt põhjust kontrollida, kas laenusaaja ikka suudab raha tagasi maksta.
SEB esindaja Evelin Allase sõnul võetakse tänapäeval oluliselt vähem õppelaenu kui umbes kümne aasta eest. Ka haridus- ja teadusministeeriumi andmetel on laenuvõtjaid väheks jäänud: 2014/2015 õppeaastal võttis õppelaenu ainult 9% neist, kes seaduse järgi seda teha võisid. Ministeeriumi hinnangul on seadus õppijale siiski positiivne. "Laenusaaja seisukohast on kindel intress selge pluss," selgitab ministeeriumi kommunikatsiooniosakonna konsultant Aire Koik. "Laenude kergekäelisest väljastamisest ei saa rääkida. Õppetoetuste ja õppelaenu seadus seab laenuandjale rea nõudeid." See ei lükka endiselt ümber tõsiasja, et kui riik on õppelaenu garanteerinud, siis vajadusel saab pank tagasimaksmata laenu riigilt tagasi. Rahandusministeeriumi pressiesindaja Maria Murakas tõdeb, et õppelaenu seaduse kaasajastamine oli isegi eelmise rahandusministri Maris Lauri laual, ent ei jõudnud väga kaugele.


title: Krista Aru Aarne Rannamäest: peame olema õnnelikud, et meil on olnud sädelevaid ajakirjanikke, kes on olnud ka inimesed

maintext:
Varalahkunud Aarne Rannamäe oli klassi- ja kursuseõe Krista Aru hinnangul juba kooliajal karmilt otsekohene.
"Tegelikult hiljem, kui vanemaks saad, saad aru, et selle resoluutsuse taga olid mingid väga selged printsiibid," selgitas Aru Vikerraadio hommikuprogrammis ja lisas, et Rannamäel oli juba noorena väga hea arusaamine hea ja õige piirist, vahendab Menu.
Rannamäe ei väitnud tema sõnul kunagi, et asjad on just nii ja mitte kuidagi teisiti, vaid oli alati valmis kõige üle arutlema, vaidlema ja argumenteerima, mis tähendas, et ta oli alati ka ise teemaga väga palju tegelenud.
"Me peame alati mõtlema, et me oleme väga õnnelikud, et meil on olnud läbi aegade selliseid sädelevaid ajakirjanikke, kes on olnud ka inimesed. See mida Aarne suutis, seda on küll väga kurb täna öelda, tema suutis olla see, kelleks Juhan Peegel manitses ja õpetas meid saama: ajakirjanik olgu kõigepealt hea inimene, siis saab ta teha oma ajakirjaniku tööd ausasti ja inimestele silma vaadates. Aarne seda suutis!" ütles Aru.


authors:
Mohd Rasfan
Fabrice Coffrini
Glyn Kirk
Giuseppe Cacace
King Of Kings
Toomas Tatar
Olivier Morin
Tiina Kõrtsini

description: Spordisõpradele on pühapäev nagu ikka mõnus maiuspala: jälgime, mida suudab Maicel Uibo Talence'i kümnevõistlusel, kuidas põrisevad vormelid Singapuri GP-etapil ning kuidas läheb Margus Hundil, kes jookseb täna kell 20 Pittsburgh Steelersi vastu. Ole meiega!

title: OTSE | Sport 18.09: Rosberg võitis Singapuris, kuidas läheb Maicel Uibol, mida suudab Margus Hunt?

maintext:
Sellel rajapuhastajal läks väga õnneks!
Somebody is going to get an earful for that steward being on track. pic.twitter.com/ptvEwXKksF


title: Vaid üks laul maailmas teeb su õnnelikuks. Kuula, milline!

maintext:
Kuigi igaühel on laul, mis paneb jala tatsuma ja peletab halva tuju, on teadlased leidnud, et vaid üks laul maailmas suudab teha kõik inimesed õnnelikuks.
Missouri Ülikooli teadlased leidsid, et Queeni 1978 aasta hitt Do not Stop Me Now suudab rõõmu tuua kõigile, vahendab Metro.
Selle uuringu tagamaad lähevad 2013. aastasse, mil teadlased leidsid, et muusika kuulamine sõltumata žanrist teeb inimesed õnnelikuks. Nüüd avastas neuroloog Jacob Jolij õnnelike laulude valemi, uurides 50 aasta jooksul avaldatud 126 laulu. Ta küsitles ka üle 2000 inimese, uurides, mis laul teeb neid õnnelikuks.
Ilmnes, et inimestele meeldivad üldisemalt tempokamad laulud, kuid sellised, mille tempo erineb keskmisest poplaulu tempost. Ka peab see laul olema natuke keerulisem, kui vaid kolmel akordil põhinev.
Just nii arvas ka kaks kolmandikku uuringus osalenuist, kes hääletas neid õnnelikuks teinud lauluks Queeni Do not Stop Me Now.


description: Samavõrd vähe kui sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna soov tõsta pensioniiga 70. eluaastani, rõõmustab inimesi tema päev hiljem välja öeldud kriitiline mõte pensioni teise samba jätkusuutlikkuse kohta. Teise sambasse raha kogumine on paljudele meist tundunud juba pikki aastaid mõttetuna, sest kogutav raha ei kasva ja ainsad kasusaajad on meie raha tuluta keerutavad ning selle eest kõrget teenustasu kasseerivad pangad ja pensionifondid.

title: Juhtkiri | Teine pensionisammas osutuski surnult sündinuks?


authors:
Aldo Luud
Ehmi Ehitaja
Midagu Nii Koledat Polegi Näinud

title: Riigikogu erikomisjon: ERMi hangetes pole midagi korruptiivset

maintext:
Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon arutas täna Eesti Rahva Muuseumi (ERM) riigihangete käigus tekkinud vaidlustusi. Erikomisjon kutsus kokku istungi, et kuulata ära erinevad osapooled ERMi riigihankemenetlustega seoses.
Arutelust võtsid osa ERMi direktor Tõnis Lukas, Riigi Kinnisvara ASi juhatuse liige Elari Udam ja riigihangete vaidlustuskomisjoni juhataja Taivo Kivistik.
Erikomisjoni esimehe Artur Talviku sõnul ei leidnud erikomisjon arutelu tulemusena ERMi riigihangete menetluses midagi korruptiivset.
"Antud hangete osas olid Riigi Kinnisvara ASi ja riigihangete vaidlustuskomisjoni korruptsioonivastased meetmed põhjalikult rakendatud," ütles Talvik.
Talvik lisas, et tal on kurb meel, et nii olulise objekti avamise eel on ERMi sisu asemel väga suur osa tähelepanust langenud antud hangete menetlemise peale.
Riigihangete vaidlustuskomisjoni juhataja Taivo Kivistiku sõnul ei nähtu ERMi riigihangetes esitatud vaidlustustest, et ERMiga seonduvad hanked oleksid teiste hankemenetlustega võrreldes halvemini ette valmistatud või läbi viidud.