description: Adriana Lima, Lily Aldridge, Taylor Hill ja teised näitavad, mis tegelikult toimub Victoria’s Secreti proovides. Juba detsembri alguses toimub Pariisis aasta kõige oodatum pesusõu, mis toob kokku maailma kõige pikemate jalgadega modellid, imeilusa pesu ja suured inglitiivad. Vaata videost, kuidas läks modellidel riiete proovis.

title: Lõbus video: VS'i inglid valmistuvad aasta kõige oodatumaks moeetenduseks

maintext:
Ära maga maha: eelmise nädala kümme parimat lugu
Siin on eelmise nädala kõige populaarsemad lood. Vaata järele, kas sinu lemmik oli esikümnes!
Luksusmoebränd Escada esitles uut kollektsiooni eksklusiivselt Tallinnas
Luksusmoebränd Escada korraldas neljapäeva õhtul Tallinnas Swissotelis uue kollektsiooni Resort 2017 eksklusiivse moeetenduse Skandinaavias ja Baltimaades.
Pilk peale: selle aasta Victoria’s Secreti moeetenduse kõige hinnalisem rinnahoidja
Victoria’s Secret kuulutas hiljuti välja modelli, kes kannab sellel aastal kõige hinnalisemat pesu ehk Fantasy rinnahoidjat. Jasmine Tookesil on au kanda Eddie Borgo poolt disainitud ja kolm miljonit dollarit maksvat rinnahoidjat selle aasta VS'i moeetendusel, mis toimub detsembri alguses Pariisis.
Mida söövad Victoria’s Secreti modellid?
Nende menüüs on isegi pitsa ja jäätis.
Victoria Beckham paljastas imeliku ilusaladuse
Victoria Bechkam rääkis hiljuti Net-A-Porterile oma lemmiktoodetest, tervislikust toitumisest ja uuest meigikollektsioonist. Muuhulgas paljastas naine oma ilusa näonaha saladuse ja see oli oodatust pisut veidram.
Victoria Beckham inspireeris David Hasselhoffi tütart
24- aastane Hayley Hasselhoff ütles, et Victoria Beckham inspireeris teda oma pluss-suurusele mõeldud kollektsiooni looma.
Supermodell paljastab: mul on raskusi püsida kogu aeg «heas vormis»
Modell, Sara Sampaio, tunnistab, et tal on olnud raskusi püsida kogu aeg «parimas vormis» ja lisas, et Victoria's Secreti moešõud on väga rasked.
Mida teevad Victoria’s Secreti modellid Rio olümpiamängudel?
Victoria’s Secreti supermodellid, Adriana Lima ja Alessandra Ambrosio, täidavad Rio olümpiamängudel olulist rolli.
Tippmodell Adriana Lima imelihtne ja tervislik hommikusmuuti
Adriana Lima ja teised Victoria's Secreti modellid teavad hästi, kuidas end vormis hoida ning nad jagavad oma ilu- ja tervisenippe lahkelt ka teistega.


description: Elu on täis üllatusi ja õppetunde, mõned põnevamad ja teised valusamad. Milliseid kuldsed reeglid peaks kolmekümnendaks sünnipäevaks selged olema?

title: Üheksa olulist eluõppetundi, mida võiks kolmekümnendateks teada

fasttext_language: et


description: Hõbelusika ehk Silverspooni gastronoomiakonkurss pani punkti pooleaastasele restoranide ja kohvikute hindamisele, kuulutades pärast kaheaastast pausi välja tänavused Eesti parimad söögikohad.

title: Söögikohtadele jagati Hõbelusika auhindu

maintext:
Pidulikul auhinnagalal Swissótelis jagati restoranidele 2016. aasta Hõbelusika auhindu seitsmes põhikategoorias.
Fine dining'u klassi restoranidest võitis Hõbelusika auhinna Horisont, casual dining`u söögikohtade seas kogus kõrgema skoori Fabrik ja pererestoranidest valiti parimaks GoSpa. Hõbelusika vääriliseks rahvusköögi pakkujaks hinnati Cru, parimat Eesti kööki tasub otsida Farmist. Kohvikute seas võidutses Meistri Cafe Lyon.
Lisaks jagati Hõbelusika auhindu kolmes kõrvalkategoorias. Peakokkade seas kuulutati võitjapaariks Tõnis Siigur ja Mihkel Rand NOA Peakoka Poolelt. Parima teenindusega söögikohaks hinnati Horisont, ka parima taimetoidu pakkuja auhind läks Horisondile.
Hõbelusika konkursi tegevjuhi Marje Hallik-Wilsoni sõnul andis end tänavu konkursile hindamiseks üles rekordarv restorane ja kohvikuid üle Eesti – ligi sada.
Igas kategoorias jõudis finalistide sekka kolm söögikohta. Fine dining`u restoranidest hinnati finaalivääriliseks veel NOA Peakoka Pool ja Tchaikovsky, casual dining`u restoranidest Mix ja Tuljak ning pererestoranidest Lucca ja YliCool. Rahvusköögi pakkujatest valiti finaali ka Haku ja Argentina, Eesti köögi restoranidest Leib Resto & Aed ja D.O.M. Kohvikutest jõudsid kolme parema sekka veel Mahedik ja Gourmet Coffee.
Hindajate seas oli nii toiduproffe kui ka eri eluvaldkondade ja maitse-eelistustega inimesi, samuti sagedasi restoranikülastajaid, et hõlmata võimalikult suurt läbilõiget Eesti toidupublikust. 80 anonüümset kohtunikku täitsid 50 küsimusega hindamisankeedi ja edastasid selle otse audiitorfirma PriceWaterhouseCoopersi sõltumatule audiitorile.
Ürituse patrooniks on Eesti restoranimaailma grand old man Dimitri Demjanov.


authors:
Ingrid Dreyersdorff
Panthermedia

description: Siin on mõned lihtsad ja looduslikud nipid, mis aitavad leevendada migreeni peavalu ilma, et peaksid kasutama ravimeid.

title: Kuidas leevendada migreeni peavalu?


authors:
Dagmar Lamp
Postimehe Naisteportaali Juhataja
Panthermedia

description: Te olete terve õhtu otsa omavahel kuumi pilke vahetanud ning nüüd on otsustav hetk – kas asi liigub edasi? Et segases kohtingumaailmas kergem seigelda oleks, toome teieni kindlad märgid, et naine on sinust huvitatud.

title: Meestele: 18 märki, et naine sind tahab

maintext:
Jah, ka naised võivad tahta, et suhe areneks kiirelt füüsiliseks! Kui sulle tundub, et sa ei suuda naise soovidest aru saada, siis pane tähele neid märke.
1. Ta ütleb sulle otse. Lihtne ja loogiline.
2. Ta küsib, kas sa elad üksi. Jah, ta tahab teada, kas elad ema või korterinaabritega. Miks? Sest ta tuleks hea meelega ehk hiljem sinu juurde.
3. Ta ei suuda sulle naeratamata otsa vaadata. Kui ta sinu lähedal ainult naeratab, on see hea märk.
4. Ta pakub välja kohti, mida koos külastada. «Me peaks minema sinna uude restorani!» Jah, ta ütles «meie», see näitab, et ta on huvitatud sinust ja sinuga koos olemisest. Ta ei ütleks seda, kui ta ei tahaks sinuga välja minna.
5. Ta puudutab sind. Kas ta puudutab rääkides sinu kätt või kaela? Vihje: inimesed ei katsu neid inimesi, kes neile ei meeldi! Seda nimetatakse flirtimiseks ning proovi sinagi! NB! Kui on näha, et talle füüsiline kontakt ei passi, siis ei tohi seda ka peale suruda.
6. Ta saadab terve õhtu sulle sõnumeid. Kui ta kirjutab sulle öösel, selmet magada, liiguvad ta mõtted sinuga seoses ulakatel radadel. Siiski – taltsuta end ning ära hakka sekstima ehk seksiteemalisi sõnumeid saatma. Las ta ise teeb selle avangu.
7. Ta libistab käe läbi oma juuste. Ka see on kehakeele märk, et sa meeldid talle.
8. Ta märkab detaile. Kui ta märgib, et sul on uus soeng või kiidab su ehtevalikut, on jällegi tegemist hea märgiga. Ta ei paneks detaile tähele, kui sa talle ei meeldiks.
9. Ta ei vaata oma telefoni. Kui ta on selle ära pannud ning vestlusesse sinuga süvenenud, on ta sinust huvitatud.
10. Ta näeb hea välja. Naistele meeldib end nende inimeste jaoks, kes neile meeldivad, üles lüüa. Isegi, kui ta on seda sorti naine, kes tavaliselt ei meigi, leiab ta kindlasti viisi, kuidas oma välimust sinuga koos olles rõhutada.
11. Ta jälgib su huuli. Kuidas aru saada, et naine on valmis suudluseks? Anna sellest kehakeelega teada – kui ta ei taha sind suudelda, siis ta ei peegelda su käitumist. Vaata talle otsa, hoia pilku ning seejärel suuna oma pilk ta huultele. Kui ta teeb sama – vaatab sinu huuli – võid suudlemist proovida.
12. Ta naerab. Su naljad võivad olla head või mitte, aga ta naerab nende peale alati. Ta on ilmselgelt sinust huvitatud. Kas see tähendab, et ta magab sinuga koheselt? Ei.
13. Ta küsib enda arust väga kavalalt, kas sul on tüdruk. Kui ta viskab kommentaari stiilis «su tüdrukule see ilmselt meeldib!», tahab ta tegelikult teada, kas sa oled suhtes.
14. Ta jagab sinuga oma toitu. Jällegi – naised ei jaga oma snäkke inimestega, kes neile ei meeldi. Kui me oleme sinuga valmis ihuvedelikke vahetama, oleme me valmis ka toitu jagama.
15. Ta räägib seksist. Kui tema ametiks pole just seksi- ja suhteteemadel kolumnide kirjutamine, siis tavalised tüdrukud ei võta seksi teemaks. Nad teevad seda ainult juhul, kui tahavad teada, mida sa ühest või teisest asjast arvad. Samuti ei räägi naised nende meestega seksist, kes neile ei meeldi – juhul, kui pole just tegemist sõbraga.
16. Ta teeb sulle komplimente. Ta märkab su soengut, kiidab su parfüümi. See on hea märk – ta ei märkaks sinu puhul neid asju, kui sa talle ei meeldiks.
17. Ta küsib sinu kontaktandmeid. Jah, see näitab, et ta tahab sind paremini tundma õppida ning ehk veel kunagi kohtuda.
18. Ta suudleb sind. See ei pruugi tähendada, et ta sinuga magab, aga ilmselgelt on ta valmis katsetama, kas säde ja maagia on olemas. Esimene suudlus võib olla asi, mille põhjal ta seda otsustab. Ta suudleb sind ja tahab teada, mis tunne see on – seega, parem oleks, et see on hea suudlus!


authors: Võttis Vastu Väljakutse Osaleda Novembrikuus Vegan-Väljakutses

description: Käsil on minu kolmas nädal. Värske alustajana on mul jätkuvalt palju tähelepanu ja toetajaskonda, mille üle olen siiralt rõõmus, aga on ka paar konfliktset ja pretensioonikat vastandujat, keda tahaksin ilma irooniata lohutada.

title: Kuu aega veganina: vegani-vastased, siin on vastused kõigele!

maintext:
Ärge muretsege, ma ei tee seda teie mõjutamiseks või survestamiseks. Vegan hoolib loomadest, mitte pole inimeste vaenlane. Ma ei väldi loomset toitu trendikuse huvides, ei ole dieedil ja mul pole piinlik öelda, et mulle tegelikult maitseb liha. Osalen väljakutses, sest mul on inimlikult kahju loomadest keda puurides piinatakse ja võikalt tapetakse, mul on valik hääletada oma valikute ja rahakotiga ning neid mitte süüa.
Mina ei sunni kedagi oma eluviisi muutma ega jõhkraid filme vaatama, koos söömas käies ei manitse osso buco tellijat, et nimeta ikka asju õigete nimedega ja peenutsemata, see on lehma sääreluuhautis. Ei tee sõbrannale, kes lapsega botaanikaaeda läheb, ettepanekut minna hoopis tapamajja ekskursioonile, karusnaha kandjale ei jookse järele ega kalla teda punase värviga üle. Aga olenemata minu sallivusest, tolerantsusest ja viisakusest käivitub mõnel ikka kaitsemehhanism ja püütakse tulihingeliselt selgeks teha, kui valel teel ma olen. Kuigi pean ütlema, et uusi argumente enam juurde pole tulnud, on vist mindud rohkem niisama tüütamise, mitte asjaliku diskuteerimise teed.
Mida rohkem sellele mõtlen, seda vähem mõistan, mida irisemisega öelda püütakse. Skeptikud ja vastased, mida te tegelikult seda linki avades lugeda sooviksite? Et istun kurvalt tühja laua taga ja nälgin? Või kuidas tervis andis alla, hambad kukuvad välja ja mees jättis ka maha, sest ma kodus piimasuppi ja liha ei keeda? Menüü on nii kitsas, et omnivoorset toitumist igatsedes keedan toolijalgadest süldilaadset toodet? Püüan mitte sildistada, aga mõned ühised jooned nendel argumenteerijatel olen ka leidnud, lisaks teadmatusele. Päris paradoksaalne, kui toitumisele annab hinnanguid mees, kes salateid ei söö, kuna peab neid jäneste toiduks, väidab, et supist ei saa kõhtu täis ja minu köögiviljavormi teeb maha kui taimse ehk ebatervisliku, aga kui sinna näiteks sardelle sisse viilutaksin, oleks kõik tipp-topp.
Mille üle vaielda tahetakse?
«Kas teadsid, et Hitler oli vegan?» Ei teadnud, aga mis siis kui oligi või mida see näitama peaks? Stalin ei olnud. See narkarist makivaras, kes su autosse sisse murdis, ei olnud tõenäoliselt vegan. Tõbras, kes su pärast esimest seksi maha jättis, ilmselt ka ei olnud. Koolikiusajad, ahistajad, vägistajad, majanduskurjategijad või kirvemõrtsukad samuti suures osas mitte. Google’i otsingu tulemus ükskõik mis küsimusele ei näita selles mõttes midagi, vasteid tulebki absoluutselt kõigele. Veganluse vastane kirjutab otsinguribale «miks on taimetoit kahjulik?» ja muidugi tuleb igasuguseid linke ridamisi, aga neid tuleb ka lause «miks on liha söömine kahjulik?» peale.
«Miks sa loomadest hoolides nende toidu ära sööd?» Siin polegi eriti midagi vastata, tahaks lihtsalt ohata ja retooriliselt paluda, et mõelge kas või kaheks sekundiks, millest need loomadki kogu elu toitunud on, õiged vastused ei ole õhk ja armastus. Lisaks veel: kui liha söödaks vähem, oleks vähem ka neid kariloomi, kes ei saa mitte kunagi hellust, kõhu alt sügamist ega kõrvade tagant kõhvitsemist. Mis aupaklikkusse taimede osas puutub, siis ma ei peksa ka elusasse puusse naelu, ei murra ilmaasjata oksi ega too metsast jõulukuuske, sest selle mahasaagimine on minu jaoks mõttetu.
«Alati on liha-kartulit-sousti söödud ja ellu jäädud.» Jah, absoluutselt. Aga minu jaoks ei ole praegune toiduvalik seotud elu ja surmaga selles mõttes, et peaksin sööma, mida parasjagu leian või kätte saan, võin valida, mida tahan süüa. Kui see soolaliha ja silgu söömise traditsioon välja jätta, siis palju veel muidu täna nende vaarvaaremade mustrite järgi elatakse? Nii, et madratsi asemel on õled, elektrit pole, naised sünnitavad olude sunnil kodustes tingimustes ja haridus on suhteliselt kättesaamatu privileeg?
«Küll see tervis sul veel kehvaks läheb.» Või: «Tunnen veganeid, kel on köögikapil plasttopsikud vitamiinidega.» Kindlasti, see kõik võib olla, tasakaalustamata ja ebatervislikult toituda võib absoluutselt igaüks. Ma ausõna ei tunne ühtegi halva verepildiga veganit, aga eks neid leidub, küll tean palju omnivoore, kes vitamiine lisaks võtavad.
Mu kodule lähimas kaubanduskeskuses on kaks apteeki, kontorist 500 meetri raadiuses vähemalt kolm, ilmselt on neid igal pool linnades sarnase tihedusega. Kõik need on pilgeni täis ravimeid, toidulisandeid, erinevate vaevuste leevendajaid ja abivahendeid. Kui segatoitlus nii tervislik on ja organismile kõike vajalikku pakub, siis miks või kellele neid vaja on ja kes on sihtgrupp? Jõulude eel ning järel ilmub riburada artikleid, kuidas ülesöömist vältida ja pärast toiduorgiat halvast enesetundest üle saada, on ka need veganitele suunatud?
Toidurõõmud, toidumured
Söön jätkuvalt hästi, taimsete vorstide ja juustudeni pole endiselt jõudnud, liiga lihtsad lahendused. Võileibu ei söö ja mujale lisamiseks pole tarvidust olnud. Ehk siis senised tuttavad toidud pole minu jaoks selles mõttes probleem, et pole vaja midagi asendada või võimalikult identseid alternatiive leida. Läätsepalle nimetangi läätsepallideks, mitte «vegan lihapallideks» ja külalistele kokkan parimat, mida oskan ega näe spetsiaalset vaeva tegemaks midagi, mis liha võiks meenutada. Pakun neile maitsvat toitu, see, et see täiesti vegan on, on boonus, mitte ei vaja minu silmis vabandamist, et tead, see ei sisalda absoluutselt liha või piima. Ma ei oleks kuigi rõõmus, kui keegi, kes on mu praeguse toitumisega kursis, hõõruks hiljem võidukalt käsi: «Näed! Ta ei saanud maitsest arugi, et seal lausa mitu muna sees oli!» Seetõttu ei püüa ka teisi millegagi ära petta, veenduvad niisamagi, et toidus allahindlusi tegema ei pea.
Selguvad ka isiklikud maitse-eelistused, päris nässu pole midagi läinud, aga kategooriasse «enam ei tee» küll. Muidugi oli ka naiivne arvata, et kui ma siiani kuivatatud hernestest midagi ei arvanud, siis pihviks prepareerituna need oluliselt meelepärasemateks muutuksid. Selle eest pidasin varem tofut kahtlase konstistentsi ja arusaamatu maitsega produktiks, nüüd aga oskan seda nii teha, et see päriselt ka krõbe ja hea on.
Esimesed nädal-kaks tahtsid kõik proovida, mida söön, nüüd on vastupidine tendents ilmnenud ja tahetakse minu rõõmuks mulle ise süüa teha. Sõbranna, kes muidu pole just oma kokandusoskuste ja -huvi poolest tuntud, tegi meie veiniõhtuks omaalgatuslikult väga ägeda snäkilaua, sõber küpsetas enda välja otsitud retsepti järgi bataati ja lillkapsast nagu noor jumal ning kursavend tegi ettepaneku ühiseks veganõhtusöögiks. Töökaaslased tellisid ühisürituseks spetsiaalselt vegan sushit ja kinnitan, et see maitses kõigile.
Väga meeldib, et taimne toit säilib kenasti. Vihkan toidu raiskamist ja mind tõeliselt häirib, kui olen sunnitud midagi minema viskama. Lihatooted säilisid loetud päevad, nüüd pole vist kordagi külmkapis olevaid kuupäevi jälginud. Kui taimepiima paki lahti teen, siis isegi üksinda tarbin selle mõne päevaga ära, läheb seda nii kohvi peale kui smuutidesse. Olemasolevatest toiduainetest kokkan isulises järjekorras, mitte mille säilivusaeg lähim on.
Viriseda tahtes, siis väljas käies on söömine paraku üsna ikaldus. Tean, et ühest kohast saab sobivat burksi, teises on võimalik salatibuffees meelepärane kokku klapitada ja paar päris vegan toidukohta on ka, aga sellistes tavalistes kohtades, kus näiteks sõpradega pärast tööd korraks koos istuda, on valik kasin või olematu. Väljaspool Tallinnat pole sedagi, siis on valikuteks süüa kõht täis enne olengut või tellida friikaid ketšupiga. Paar korda on silmad õnnelikult sädemeid pildunud, kui olen märganud menüüdes taimetoidu veergu, aga lugedes selgub ikkagi, et seal on üksteise all kenasti nummerdatult rivis paneeritud juust ja praetud riis munaga. Kohviteema on veel kasinam, sojapiima pakkuvaid kohti on hõredalt.
Ma ei ole eriline roosas helgusemullis elav lillelaps, aga ilus, kerge, lihtne ja hea on olla. Jätkan rõõmsal meelel ja hea enesetundega.


description: 2016 on kindlasti olnud pluss-suuruses modellide jaoks väga edukas aasta. Nad on vallutanud nii moelavad kui sotsiaalmeedia. Vaatamegi lähemalt, milliseid inspireerivaid modelle võiks Instagrammis järgida.

title: Viis pluss-suuruses modelli, keda Instagrammis järgida

maintext:
Iskra Lawrence
A photo posted by Iskra lawrence✨ (@iamiskra) on Oct 26, 2016 at 5:42am PDT
26-aastane Iskra tegi ilma just sel aastal, aga kogemust on tal juba mitme aasta jagu, vahendab SoFeminine.co.uk. Naine postitas aprillis sotsiaalmeediasse pildi, kus ta lamas voodis kartulikrõpsu pakkide vahel ja pühendas oma pildi kõigile, kes olid teda varem «paksuks lehmaks» sõimanud. Pilt sai tohutu populaarseks nagu naine isegi. Vaata rohkem naise Instagramist.
Ashley Graham
A photo posted by A S H L E Y G R A H A M (@theashleygraham) on Sep 29, 2016 at 5:19pm PDT
Ashley on esimene pluss-suuruses modell, kellel õnnestus saada Sports Illustrated ajakirja kaanele. Lisaks teeb ta koostööd Vogue’i, Harper’s Bazaari, Elle’i ja Glamouriga. Ta on moemaailmas tuntud modell ja ta on esinenud ka paljudes telesaadetes, Instagrammis on tal juba üle 2,5 miljoni järgija.
Candice Huffine
A photo posted by Candice Huffine (@candicehuffine) on Aug 8, 2016 at 7:03pm PDT
Candice Huffine on esimene pluss-suuruses modell, kes valiti kuulsasse ja mainekasse Pirelli kalendrisse. Ta hakkas modellindusega tegelema juba noorena, aga ainult üks agentuur ütles talle «jah» sel ajal, kui keegi ei teadnud, kes on üldse pluss-suuruses modellid.
Alessandra Garcia
A photo posted by Alessandra Garcia Lorido (@alessandragl) on Jun 21, 2016 at 9:26am PDT
Ta koostööd teinud mitmete tuntud brändidega nagu H&M, Forever 21 ja Vogue Itaalia. Pole ime, et me näeme teda igal pool, sest tal on praegu neli agentuuri üle maailma.
Danielle Brooks
A photo posted by Danielle Brooks (@daniebb3) on Oct 6, 2016 at 6:10am PDT
Danielle Brooks on osalenud mitmes teleseriaalis ja nüüd on ta täiskohaga modell pluss-suuruses naistele mõeldud riietebrändile Lane Bryant. Vaata kindlasti tema Instagrammi kontot, tema lõbus olek paistab juba piltidelt välja.


description: Kikilips teeb mehe šikiks, kuid milliseid rõivaid kanda lipsuga? Sangari Showroomi spetsialist Kadi Eensalu aitab meil sellele küsimusele vastuse leida.

title: Nipinurk meestele: mida kanda lipsu kandes?

maintext:
Kui tegu on vähempiduliku üritusega või väljas on liigsed plusskraadid, võib pintsaku kõrvale jätta ning selga panna vesti. Triiksärk koos vestiga omab pintsakule sarnast tulemus, kuid tundub vabam. Vest või pintsak ilma triiksärgita ehk T-särgiga on pentsik ning seda ei soovitata puhtalt esteetika vaatepunktist.
Triiksärgi valikul tuleks silmas pidada, millise mustriga lips kodus on. Soovi korral saab sobiva lipsu ostu ka kohapeal sooritada. Ruuduliste triiksärkidega lähevad kõige paremini kokku diagonaalse triibuga lipsud, väikeste täppidega triiksärgile aga suurte täppidega lips. Vertikaalsete triipudega särk sobib kokku diagonaalse triibuga. Värvivalik oleneb suuresti maitsest, kuid ka triiksärgi ja pintsakumustrist.
Peamine kokkusobitamisreegel on alati keskendunud rihmale ja jalanõudele, kuid viimasel ajal on rohkem tähelepanu pööratud ka lipsunõela ja mansettide sobitamisele.
Higiplekid on triiksärgi kandjate kõige suuremaks vaenlaseks. Nende vältimiseks tuleks kanda triiksärgi all alussärki, mis on elastsest materjalist. Kandes triiksärgi all T-särki, on varrukatel olevad õmbluskohad läbi triiksärgi nähtavad. Triiksärgi alla sobib kõige paremini bambuskiududest alussärk, mis ei lase kehal higistada ning hoiab külmadel ilmadel kehasoojust.
Ameerika filmidest on levima hakanud kaelaräti mood. Lipsu asemel pannakse triiksärgi vahele kaela rätik, mis hoiab hingamisteed vabana ja ei tekita ebamugavustunnet. Kaelarätt jätab vabama mulje ning sobib hästi meestele, kes ei karda katsetada uusi asju. Samuti on kaelarätt hea lahendus neile, kellel on jämedam kael.


description: Kindlasti oled ka sina selles süüdi – tunned küll, et haigusepisik on naha vahele pugenud, aga ometi pakid end salli sisse ning sead sammud kontorisse. Värske Harvardi ülikooli uuring näitab, et umbes 65 protsenti madalapalgalistest inimestest lähevad haigena tööle, sama teeb umbes 48 protsenti kõrgepalgalistest. Me paneme sellega ohtu nii enda kui teised, miks me siis seda ometi teeme?

title: Miks inimesed haigena tööle lähevad?

maintext:
Statistika on veelgi murettekitavam restorani- ja meditsiinitöötajate hulgas, kus 50 protsenti töötajatest tunnistab, et on läinud külmetuse all kannatades tööpostile. Mitte keegi meist ilmselt selle üle ei üllatu – me kõik oleme näinud tööl köhivaid kolleege ning mõnikord ka ise ehk selles rollis olnud. Samas teame me väga hästi, et haigena tööle minemine on suur rumalus: sa viid oma viirused teiste sekka ning paned sellega ohtu nende immuunsüsteemid. Muidugi on haigena töötamine ka sulle kurnav. Me teame seda kõike, kuid ikka käitume ebasobivalt – miks see nii on?
MNN kirjutab, et sellel on kaks põhjust. Esiteks kaotavad inimesed haigeks jäädes sissetulekus – ka Eestis on esimesed kolm haiguspäeva hüvitisvabad, 4.-8. päevani hüvitab haiguslehe tööandja ning alates üheksandast päevast hakkab hüvitist maksma haigekassa. Ameerikas näikse asjad hullemad olevat, selle aasta märtsikuus läbi viidud uuringu põhjal pole umbes 50 miljonil töötajatest mingisugust tervisekindlustust. Samas kirjutab New York Times, et gripi levik langeks viis protsenti, kui haiguslehe eest saadav hüvitis oleks kättesaadav kõigile.
Timesi sõnul on makstud haiguspäevadel veel üks boonus: inimesed hakkaksid oma haigust varem ravima, mis aitab pikemas perspektiivis ära hoida tõsisemaid terviseprobleeme.
Teine oluline põhjus, miks inimesed haigena tööle tõttavad, on samuti lihtne ja loogiline: töölt kõrvale jäämine tähendaks, et nende töö peab ära tegema keegi teine või siis on neil naastes veelgi suurem hulk tööd ootamas. Alguses mainitud Harvardi uuringus tunnistas 39 protsenti inimestest, et nende töö tegemiseks pole piisavalt inimesi, 32 protsenti ütles, et neil on lihtsalt liiga palju tööd ja nad ei saa endale haigeks jäämist lubada.
2014. aastal NSF Internationali läbi viidud uuring sedastas, et 25 protsenti inimestest läheb haigena tööle ülemuse käsul või vaikival eeldusel. Oma töötaja tervisest mitte hoolimine on muidugi ebaseaduslik, kuid see ei tähenda, et seda ei tehta.


description: USA vastselt valitud presidendi Donald Trumpi pöörastest ütlemistest võiks kokku panna mitu paksu teost, kuid toome siin välja vaid mõned humoorikamad.

title: 20 kõige pöörasemat Donald Trumpi tsitaati läbi aegade

maintext:
Kui Trumpilt küsiti, kuidas ta reageeriks, kui Ivanka poseeriks kunagi Playboy kaanel, vastas ta: «Ma ei usu, et Ivanka seda teeks, kuigi tal on väga kena figuur. Ma olen varemgi öelnud, et kui Ivanka poleks mu tütar, siis ilmselt ma käiksin temaga.»
Oma raamatus «Trump: The Art of the Comeback» kirjutas Trump: «Naised on ühed suurimad näitlejad läbi aegade. Targad käituvad väga naiselikult ja hädaliselt, aga sisemas on nad tõelised tapjad. Inimene, kes tuli välja terminiga «õrnem sugupool», oli kas väga naiivne või tegi nalja. Ma olen näinud, kuidas naised manipuleerivad meestega ainult silmapilgutusega – või mõne muu kehaosa abil.»
Augustis 2012 kommenteeris Trump Arianna Huffingtoni lahutust: «Ariana on nii sees- kui välispidiselt inetu. Ma täiesti mõistan, miks ta abikaasa ta mehe pärast maha jättis. Ta tegi hea otsuse.»
Jimmy Falloni jutusaates küsiti talt, kas ta kunagi ka vabandab. «Jah, ma usun, et vabandamine on suurepärane, aga sa pead olema sel juhul eksinud. Ma absoluutselt palun vabandust, loodetavasti kunagi väga kauges tulevikus, kui ma peaksin kunagi milleski eksima.»
1991. aastal andis Trump ajakirjale Esquire intervjuu, milles avaldas mõtet, et ilusad tüdruksõbrad on parim ravim halva maine vastu. «Pole vahet, mis nad kirjutavad, seniks, kuni sul on käevangus noor ja ilus tükk liha.»
Oktoobris 2012 Grammy ja Emmy võitnud näitlejanna Bette Midleri kohta: «Kuigi Bette Midler on kohutavalt ebaatraktiivne naine, keeldun ma seda ütlemast, sest ma usun, et alati tuleb olla poliitiliselt korrektne.»
Deitimisest: «Mul pole kunagi voodis probleeme olnud, aga kui mul oleks olnud afäärid pooltegagi neist staarikestest ja naissportlastest, kellega tabloidid mind on seostanud, poleks mul aega hingatagi.»
Veebruaris 2016 pidas ta kõne, kus tänas neid, kes seni tema poolt hääle andnud. Selles nimekirjas oli ka see lause: «Ma armastan väheharituid.»
Geidest: «Ma vihkan seda. Ma olen traditsionalist. Mul on palju imetoredaid sõpru, kes on juhtumisi geid, aga ma ise olen traditsionalist.»
Oma saate «Mantlipärija» kohta: «Kõik naised, kes osalesid «Mantlipärijas», flirtisid minuga. No eks seda oli ka arvata.»
Oma raamatus naistest ja printsess Dianast: «Ma armastan naisi. Nad on minu ellu tulnud. Nad on minu elust läinud. Isegi need, kes on lahkunud mõnevõrra ebagraatsiliselt, hoiavad mu südames ikka kohta. Mul on naiste osas ainult üks kahetsus – et mul pole olnud kunagi võimalust kurameerida leedi Diana Spenceriga. Ma kohtusin temaga mitmel korral.»
Aastal 2013 vastas ta Twitteris oma vastastele: «Sorry, luuserid ja heiterid, minu IQ on üks kõrgemaid ja te teate seda. Palun ärge tundke end rumala või ebakindlana, see pole teie süü.»
Kui Trump aastal 2012 kaalus, kas presidendirallis kaasa lüüa, ütles ta ABC telesaates: «Osa minu võlust on see, et ma olen väga rikas.»
«Robert Pattison ei peaks Kristen Stewartit tagasi võtma! Naine pettis teda nagu lita ja teeb seda kindlasti uuesti. Robert väärib palju paremat!»
«Üks tänapäeva suurimaid probleeme on see, et poliitika on häbiväärne. Head inimesed ei lähe valitsusse.»
«Mu sõrmed on pikad ja ilusad – nagu on dokumenteeritult ka mu teised kehaosad.»
«Ma pole kunagi näinud, et kõhn inimene jooks Diet Coke’i.»
«Vaadake mu käsi, on need väikesed käed? Ja [rivaal Rubio] viitas mu kätele: «Kui need on väikesed, peab ka miski muu väike olema.» Ma garanteerin teile, et sellega pole mingit probleemi. Ma garanteerin.»
«Esiteks: mul on naiste suhtes kõva respekt. Mina olin ju tegelikult see, kes purustas naiste jaoks ehitusäris klaaslae.»
«Ma mõtlen siin omaette... Me peaksime valimised tühistama ja lihtsalt võidu Trumpile andma, onju?»
Allikad: CBS News, Marie Claire


description: Ilusad, terved ja pehmed huuled muudavad inimese atraktiivseks, aga talvel külmaga lähevad huuled ruttu kuivaks ja kipuvad lõhenema. Mida teha?

title: Mida teha, kui huuled on kuivad ja lõhenevad?


description: Internetiajastu võimaldab inimestel omavahel suhelda üle maailma. Siiski leidub ka sotsiaalvõrgustike kasutajate seas pahatahtlikke inimesi, kes heausklikke inimesi petavad. Ühe sellise hoiatava juhtumi avab järgnevas loos reporter Katrin Lust. Vaata videost!

title: Ettevaatust! Petuskeem Facebookis röövis eesti naiselt 12 000 eurot


description: Miks, oh miks peab see vallaliseelu nii keeruline olema? See on küsimus, mis on sageli mu vallaliste sõbrannade huultel. Vahepeal tundub, et deitimismäng polegi midagi muud kui just see – mäng, mille reegleid on aga unustatud meile seletada. Nii me siis kobame pimeduses, meeleheitlikult püüdes aru saada, mida teine osapool mõtleb.

title: Dagmar Lamp: kuidas saada meest?

maintext:
Üks suuremaid segaduse allikaid näib olevat meeste võimetus oma soovides selge olla. Tõsi, tasub olla aus ning tunnistada, ega ka naised alati oma soovides selged pole. Kuid rääkida oskan ma kõige paremini siiski naise vaatepunktist, eeldagum lihtsalt ka lugeja, et tegelikult käivad need mõtted mõlema sugupoole kohta.
Enamasti antakse nõu olla aus. Ütle välja, mida sa soovid. Ära teeskle, et oled keegi teine – varem või hiljem tuleb su tõeline pale niikuinii päevavalgele! Küll aga on nii minul kui mu sõpradel kõigil tagataskust tõmmata klassikaline lugu. Kutt oli nunnu, kutsus välja, hiljem külla. Silitas ja tegi pai, kiitis taevani, hommikul ei tahtnud kaisust lasta…
…ja see oli ka viimane kord, kui me temast kuulsime.
Kui sa oled piisavalt kaua kohtingumaailmas seigelnud ning omajagu elukogemust omandanud, on muidugi palju selgeid märke, millest võid aimata, kas inimene soovib püsisuhet või ongi tegemist juhuseksiga. Märgid märkideks, mida aga teha siis, kui inimene sulle selgesõnaliselt ütleb, et igatseb «kedagi erilist»? Ärgu olgu selline jobu, käratas hiljuti mu sõbranna ühest taolisest juhtumist rääkides. «Miks tal on vaja mind võrgutada ja niimoodi flirtida, kui midagi tõsisemat plaanis pole?» kõlas tema (ehk õigustatud) küsimus.
Sellele hakkasid aga naised omajagu vastu vaidlema. Nii mõnigi meist leidis, et jobu pole mitte see, kes (ka potentsiaalse üheöösuhtega) võrgutavalt käitub, vaid ikka see, kes oma plaanide kohta otse valetab. Lihtsustades: ära ütle, et sa tahad suhet, kui seda ei taha. Kui sul pole tõsisemaid plaane, ütle see välja! Jah, mõnele neiule ei või see sobida, kuid järgmisele võib selline asjadekorraldus olla täiuslik!
Üks kolleeg märkis, et asja taga võib olla vana hea patriarhaalne ühiskonnamudel – naiste seksuaalsus on tabu ning vaikimisi eeldatakse, et naised juhuseksi ei taha ning ainult püsisuhte peale väljas on. Ei pea vist üle kordama, et tegemist on rumalusega – naised on erinevad, nii on erinevad ka nende vajadused. Täpselt nagu vahepeal ei taha mehed püsisuhet või pole selleks erinevatel põhjustel valmis, ei taha seda ka naised. Ning täpselt nagu meestele võib vahel sobida juhuseks, oskavad seda hinnata ja nautida ka paljud naised.
Teine tuttav tõi ka välja, et tema eeldab igal juhul mehelt härrasmehelikku käitumist – isegi juhul, kui tegemist on üheööseksiga. Ka siis tuleb nö vaeva näha, viia õhtusöögile, jalutama ning tegeleda paraja hulga võrgutamisega. Ehk siin peitubki üks põhjuseid, miks me vahel ja mõlemal pool on segased lood, on segased lood (nagu laulab Karl-Erik Taukar).
Jumala eest, ole cool!
Kohtingumaailma üks teine kirjutamata reegel on nõudmine käituda võimalikult chill’ilt. Kui sulle keegi meeldib, ei tohi sa seda mingil juhul välja näidata! Miks? Sest, noh… see pole seksikas. Sa näid meeleheitel. Ometi kinnitavad pea kõik minu tuttavad, et eelistaksid suhtemaailma, kus oleks vähem mänge – ja needsamad tuttavad mängivad hambad ristis kaasa sedasama «ole cool»-mängu!
Mina isiklikult pole kunagi hiilanud väga cool-olemise oskusega ning olen selle üle oma elu jooksul omajagu põdenud. Hiljaaegu lugesin ma aga huvitavat artiklit, kus Emma McGowan kirjutas Bustle’is, et oleks ehk aeg lõpetada need tobedad chill-mängimised ära. Kui sa kardad end näidata üleliia intensiivsena ning põed, et ehmatad potentsiaalse kaaslase oma olemusega ära, siis… kas ei ütle mitte loogika, et tegemist polekski õige partneriga? Sest ega su intensiivsus suhtes ju ei väheneks! Flirdid intensiivselt, tõenäoliselt põleb sinu armastus suhtes samasuguse kirega.
Chill-mängude peamiseks õigustuseks on muidugi see, et liigne lämmatamine võib inimese sinust eemale hirmutada. Nojah, aga kui me võtame arvesse, et kohtingumaailmas mängib x-ajahetkel alati enamik mingeid mänge, siis on samuti loogiline eeldada, et samal ajal, kui sina mängid chill’i ja oma tundeid varjad, siis tema ehk ei mängigi – vaid ta lihtsalt polegi sinust huvitatud. Oleks ju parem seda kõike kohe teada? Sest muidu on meil see eluke nagu Justin Bieberi laulus: «What do you mean when you don’t want me to leave but you tell me to go?»
Lugesin hiljaaegu ühest Eesti väljaandest nõuandeid, kuidas leida oma Härra Õige. Kui algus oli paljutõotav ning rõhutati endale truuks jäämise olulisust, siis juba järgmises peatükis, kui meestele läheneti tähtkujupõhiselt, tuli aga tõeline kullavaramu. Ta on Jäär? Mängi kättesaamatut! Ta on Neitsi? Kiida teda taevani! Ta on Veevalaja? Ära jumala eest näita, et temalt midagi tõsist ootad!
Nii et selles valguses ei tasu mitte imestada, et see kohtingumaailm üks segane koht on. Me ei taha mängida mänge, aga me mängime neid. Ning ausalt kellelegi ära ütlemine ongi raske, isegi kui mängud välja jätta. Siin on aga üks trikk: kui sa jõuad selgusele, et äraütlemise vältimise või edasilükkamisega tahad sa säästa mitte tema, vaid enda tundeid, on sul ehk lõpuks lihtsam see samm ette võtta. Pole nimelt mõtet end lollitada, et teisele äraütlemist väldid vaid oma suurest südameheadusest, sest ei taha talle haiget teha. Vale puha – ennast kaitsed hoopis, sest ei taha iseend halba situatsiooni panna, ei taha selgitada ega näha teise silmis pettumust.
Aga lõppeks on alati ka variant, et me ei oska ausad olla, sest me keegi lihtsalt ei teagi, mis me tahame. Mis teistega aus olemisest siis juttu saab olla, kui enesegagi ei suudeta aus olla? Siis hakkame me aga jälle mingeid mänge mängima, sest oleme nii alati teinud – ja ring algab otsast peale.
Mis puutub aga pealkirjas esitatud küsimusse, siis sellele mul vastust ei ole. Või õigemini – kuidas saada, selles polegi vist küsimus. Kuidas hoida, see on hoopis teine asi...


description: PÖFFi moekino raames linastunud «Ketsifännid» («Sneakerheadz») tõi kokku nii moeinimesed, muusikud kui sportlased. Kuidas nii? Uhked ketsid ühendavad neid kõiki.

title: Moekino: mitu paari ketse on sinul?

maintext:
Film «Ketsifännid» nagu nimigi ütleb räägib inimestest, kes fännavad ketse või tosse suuremates kogustes. Huvitav on see, et filmis esinenud mehed ja naised ostavad ketse kokku, aga tihti seisavad nad lihtsalt kodus karpides, mitte ei leia teed ostja jalga. See on muidugi arusaadav, sest peategelastel oli kodus enamasti ligi paar- kuni kolmtuhat paari ketse. Kohati kummaline valik selle aasta moefilmide esimeseks linastuseks, aga pakkus seetõttu huvi ilmselt laiemale publikule kui tavalised moefännid. Kohal olid ka need, kes muidu moefilme vaatama ei tuleks.
/ Moekino
Filmile tegi lühikese sissejuhatuse Rainer «Metsakutsu» Olbri, kes märkis ära, et tegemist on üdini ameerikaliku filmiga ja Eesti ketsifännid on pisut «normaalsemad». Ketsid on seotud tänavakultuuri ja hiphopi jõudmisega popkultuuri ja superstaaride jalga ning moelavadele. Veel kakskümmend aastat tagasi olid lahedad ketsid rariteet, mille jaoks oldi valmis poe ukse ees ööbima või isegi teise riiki sõitma. Nüüd on võimalus järjekordseid limited edition ketse tellida ainult ühe klikiga. Filmile lisas mõnusa annuse uudsust sissepõige jaapani ketsikultuuri, mis erineb selgelt muust läänemaailmast. Jaapanlaste maitse on peenem ja nad on disaini osas palju tähelepanelikumad.
Ketsid on leidnud tee spordist ja tänavakultuurist otse moelavadele ja muusikatööstusesse. Jalanõud on osa riietusest, mille kaudu väljendab kandja oma iseloomu. «Ketsifännid» on ekstreemsus, aga ühe noore inimese jaoks võivad uued ketsid olla unistus, mille täitumine annab lootust helgemaks tulevikuks.
***
«Ketsifännid»
USA 2015
Produtsendid: David T. Friendly, Mick Partridge
Osades: Mike Epps, DJ Clark Kent, Wale, Samantha Ronson, Jon Buscemi, Vashtie Kola
***
Filmi on võimalus näha PÖFFi moekino raames kolmapäeval kell 20.00 kinos Kosmos IMAX.


description: Järgmine USA president on Donald Trump ja see ei muuda mitte ainult tema elu, vaid mõjutab kogu tema lähikonda, muuhulgas mehe kõige vanemat tütart Ivanka Trumpi.

title: Viis fakti Ivanka Trumpi kohta

maintext:
Ivanka on Donald Trumpi viiest lapsest vanuselt teine ja on põhimõtteliselt terve oma elu veetnud avalikkuse tähelepanu all. Siiani on ta aidanud koos oma kahe vennaga juhtida isal The Trump Organizationit, aga tal on ka omaenda edukas elustiilibränd, mis toodab rõivaid ja aksessuaare. Donald Trumpi lastest on Ivanka kindlasti kõige kuulsam. Siin on viis fakti USA presidendi tütre kohta.
1. Ta kasvas üles tähelepanu keskpunktis
Ivanka Marie Trump sündis 1981.aastal ja kasvas üles Manhattanil. Ta sai nime oma ema Ivana järgi, vahendab Cosmopolitan. Kui ta oli 10-aastane, siis ta vanemad lahutasid ning sellest kirjutasid kõik ajalehed. Ivanka on öelnud, et meedia läks isegi nii kaugele, et ootas tihti koolimaja ees, et 10-aastaselt Ivankalt kommentaare küsida.
15-aastaselt proovis naine ka modellikarjääri ning tal õnnestus pääseda Tommy Hilfigeri reklaamkampaaniasse, Seventeeni ajakirja kaanele ja isegi osaleda Versace moesõus, aga ta perekond ei kiitnud tema valikut. Pärast gümnaasiumit Ivanka loobus modellindusest ja läks õppima Whartoni ärikooli ja lõpetas selle summa cum laude. Ta alustas oma kinnisvara ettevõttega, aga liitus üsna pea vendade ja isaga perekonnaäris.
2. Ta ehitas üles omaenda äri
Lisaks pereäris osalisele on Ivankal oma elustiilibränd, mis teeb riideid, kingi, käekotte, laste kingi, prille ja ehteid. 2014ndal aastal alustas ta oma kampaaniaga töötavate naiste heaks. Ta lõi märksõna #WomenWhoWork ja kasutab seda kõikide oma elustiilist ja karjäärist rääkivate postituste ning artiklite all, mis on suunatud neile naistele, kes pürgivad oma karjääris tippu. Sama pealkirjaga raamat peaks ilmuma 2017nda aasta kevadel.
3. Ta on väga pühendunud oma perele
Ivanka kohtus oma abikaasa Jared Kushneriga 2007.aastal, kui nende ühine sõber korraldas neile ärilõuna. Nad on öelnud, et see oli elu kõige parem tehing. Jared on kinnisvara arendaja ja The New York Observeri omanik ning neil on kolm last: Arabella, Joseph ja Theodore.
4. Ta on oma perekonna kõige suurem toetaja ja pöidlahoidja
Ivanka Trump U.S., September 13, 2016. REUTERS/Mike Segar / MIKE SEGAR/REUTERS
Ivanka on öelnud, et ükskõik mida meedia tema perekonnast ei kirjutaks, siis ta on uhke, et saab kanda Trumpi nime. Võib olla kunagi kartis naine, et nimi varjutab terve ta elu, aga nüüd ütleb ta, et see ei ole halb vari, mille all elada. Olenemata oma ise vastuolulistest lausetest usub naine soolisse võrdsusesse ja sellesse, et naised suudavad teha täpselt sama palju kui mehed. «Ma arvan, et ma olen ise selle elav tõestus,» ütles Ivanka mais.
5. Chelsea Clinton ja Ivanka Trump olid head sõbrad
Chelsea ja Ivanka liikusid ringi samas seltskonnas enne, kui nende vanemad üksteise vastu kandideerida otsustasid. Nende abikaasad tutvustasid neid aastaid tagasi ja naised said kohe omavahel hästi läbi. Chelsea ütles jaanuaris Cosmopolitanile, et tema meelest on sõprus poliitikast tähtsam, aga märtsiks oli olukord juba muutunud. Naised olid otsustanud, et avalikult neid koos enam ei näe. Küllap on nad mõlemad oma vanemate üle uhked ja vaatame, mis saab Ivanka ja Chelsea sõprusest edaspidi.


description: Modell Maggie Rizer teatas pühapäeval, et ta lahkub oma kauaaegsest modelliagentuurist Trump Model Management. Põhjuseks tõi naine välja probleemid agentuuri looja Donald Trumpiga.

title: Supermodell lahkus Trumpi modelliagentuurist

maintext:
Supermodell ja kolme lapse ema Maggie Rizer avaldas pühapäeval Instagrammis foto, mille pealkirjas selgitab naine, et ta ei taha enam Trumpi brändiga tegemist teha. Page Sixi vahendusel saab lugeda, et Rizer allkirjastas 2008ndal aastal lepingu Trumpi modelliagentuuriga, et teha comebacki modellimaailmas.
Modell kirjutab oma postituse all, et tal olid väga head suhted oma agendi Corinne Nicolasega Trumpi agentuurist, kes toetas teda ajal, kui modell hakkas lapsepuhkuselt tagasi tööellu suunduma. «Seda öeldes, olles naine, ema, ameeriklane ja inimene, ei saa ma ärgata üles kolmapäeva hommikul ja mõelda, et ma olen isegi natukene seotud Trumpi brändiga. Ma võlgnen selle oma lastele ja iseendale, et ma seisan selle eest, millesse ma usun ja see on selline maailm, kus Donald Trumpil ei ole õigust otsustada meie riigi tuleviku üle,» põhjendas naine oma otsust.


authors:
Ingrid Dreyersdorff
Foto
Panther Media Scanpix

description: Kui sa oled üks neist naistest, kelle meik kella kaheks päeval on ära kulunud, siis sa võiksid seda lugeda. Cosmopolitani vahendusel toome teieni seitse põhjust, miks su meik terve päev peal ei püsi.

title: Seitse põhjust, mis meik terve päev peal ei püsi


description: Kas liiga palju head on halb? Kui tihti ja millega peaks nägu koorima?

title: Kui tihti tuleks nägu koorida?

maintext:
Mitu korda nädalas peaks oma nägu koorima? Asi on selles, et naha koorimine on mõnus, sest see eemaldab surnud naharakud ja puhastab poorid, jättes naha kaunilt läikima. Samas on mõnikord tulemuseks punetav ja kuiv nahk, mida me kindlasti ei soovinud.
Uurime lähemalt, mis on näonaha koorimine ja kui tihti võib seda teha.
Surnud naharakud võivad ummistada poore, mistõttu oleks hea nahka paar korda nädalas koorida, aga kui sa teed seda iga päev, siis sellel on vastupidine efekt. Liiga tihe koorimine aeglustab uute naharakkude teket ja paneb naha kiiremini vananema, vahendab BoldSky.com. Lõpptulemuseks on kuiv ja õhuke nahk, mis võib kiirendab kortsude teket.
Näiteks, kui sul on rasune nahk, siis sa ei tohiks oma nägu rohkem kui kaks korda nädalas koorida. Kui sul on normaalne või kuiv nahk, siis võid oma nägu koorida kaks korda nädalas. Proovi mitte olla koorimisel liiga jõuline ja alati kanna pärast näole niisutavat kreemi.
Kas keha võib iga päev koorida?
Ei, kahjuks mitte. Kuigi su keha kattev nahk tundub olevat paksem ja vastupidavam kui näonahk, siis koorimise mõju on sama. Igapäevase koorimise tagajärjel muutub nahk kuivaks ja punetavaks. Koori oma keha üks kord nädalas, sellest täitsa piisab.
Kuidas teha koorija koduste vahenditega?
Kehakoorijate retsepte on palju, aga siin on üks võimalik variant näonaha koorimiseks. Võta teelusikatäis pruuni suhkrut ja sega see poole teelusika oliiviõliga. Lisa juurde viis tilka mandliõli ja sega. Selline koorija eemaldab surnud naharakud, aga ei kuivata.


description: Uuring kinnitab, et kahekesi autos olles on inimesed avatumad ning see võimaldab luua romantilisemat suhet. Küsitluse põhjal seostab kolmandik meist oma kooselu mõne meeldejääva episoodiga autos.  Seega, autoromantika – peaaegu et maailma parim asi! Seda juhul, kui suudate vältida kuraditosinat tüüpviga, mis igasuguse romantika tapavad, kirjutab Accelerista.

title: Autoromantika ABC: 13 asja, mida autos mitte kunagi teha ei tohi

maintext:
Sul seisab ees kohting sulle meeldiva inimesega. Sa valmistud selleks põhjalikult, riietud, puhastad auto, ehk ostad lilledki… ei, antud juhul sa ju lilli ei osta, vaid teed vähemalt ühte alljärgnevast kümnest veast.
See tähendab, et autoromantikast saab sinu jaoks suure tõenäosusega elu üks kohutavamaid kogemusi. Et seda siiski ei juhtuks, on siin parajalt pikk autoromantika ABC, mille võid pähe õppida. Selleks, et neid asju mitte kunagi teha!
SÖÖ TEDA KOHATES KIIRTOITU
Kui erilisena sa end tunneksid, kui pärast tundidepikkust esimeseks kohtinguks valmissättimist leiad end autos, mis haiseb burksi või friikate järele? Kas su kaaslane kulutas tõesti kogu selle aja, et kohe oma riietele ja juustele rääsunud õli igavene lehk külge saada?
Isegi, kui sinu kallimale rämpstoit tegelikult meeldib, on selle lõhn tõeliselt ebameeldiv. Kas sa tõesti arvasid, et see täidab õhtu ilusa romantilise auraga? Ja ärme isegi hakka arutama, mida sõidu peal kiirtoidu söömine su hingeõhuga teeb.
Kui sa seni arvasid, et vaid sibul ja küüslauk muudavad su hingeõhu jälgiks, siis nüüd võta teadmiseks, et sama mõjuga on ka õlist läbinõrgunud burks ja friikad. Ja pühi see kaste oma suunurgast palun ära!
RÄÄGI, PALJU SU AUTO MAKSIS
Inimesed pole lollid ja isegi, kui nad ei tea autodest mitte midagi, suudavad nad vaadata seda puitu, nahka, kroomi, läikivaid nuppe ja mõista, et su 7. seeria BMW maksis rohkem kui nende Opel Corsa.
Auto hinnale tähelepanu juhtimine näitab sind inimesena, kellel on raha rohkem kui enesekindlust. Teisisõnu demonstreerid sa, et oled ebakindel inimene, kes kasutab raha, et kompenseerida midagi muud, mis su elust puudub. Halb toon, halb toon.
Välja arvatud juhul, kui just su elus ei toimugi tõesti midagi peale rahahunnikute pähekukkumise. Sel juhul, jumal hoidku, lase käia! Kuigi, seda lugu me oleme juba kuulnud – võimalik, et saad robinal kolm kohtingut ja tunned end tegijana. Paraku on nii, et kui kohtingukaaslased on saanud sinult, mida nad tahtsid, jääte jälle alles ainult sina ja su uhke auto…
DEMONSTREERI OMA RALLIOSKUSI
Me saame aru, et sa lõpetasid just Playstationis vormeli või ralli mängimise ja nüüd tunned, et isegi Lewis Hamiltonist pole sulle vastast…. aga sa oled kohtingul, nii et rahune! See pole mingi võiduajamine ja sinu väärtus inimesena ei tõuse, kui sa enne teist autot järgmise foorini jõuad.
Aa, sul on uus sportauto… sa oled esimesel kohtingul. See ei ole tõesti parim aeg demonstreerida, kui hästi see kiirendab, kurve võtab ja pidurdab. Välja arvatud muidugi juhul, kui see kohting on võidusõidurajal ja seda te sinna tegema läksitegi. Isegi siis püsi oma püssiga rajal; tänav ei ole koht oma võimete demonstreerimiseks. Tõtt-öelda huvitab enamust inimesi sinu sõiduoskus ainult nii palju, et suudaksid neid turvaliselt kohtingule ja tagasi toimetada.
Lisaks katsu kontrolli all hoida ka see liiklusraevu-asi. Sina sõidad ühe autoga, mitte kõikide teistega, ja on vähe nõmedamaid asju (nii esimesel kohtingul kui üldse), kui matslik ja isekas käitumine. Tee kuulub kõigile, jaga seda teistega rahulikult ja keskendu sellele, millele peaks – sõitmine ja inimene kõrvalistmel.
KUULA OMA MUSSI
Oojaa, kes saaks sinu vinge muusikamaitse vastu! Eriti, kui sa seda kõigile demonstreerid, punni põhja litsudes ja aknaid ning katuseluuki avades. Eriti tore oleks, kui sa sealt luugist end ka välja suruksid. Luuki ei ole? Proovi siis aknast. Ära enam kunagi tagasi tule, nagunii ei saanud sinuga eriti rääkida. Kas sa teadsid, et järjekord kõrvaarsti juurde on kuni pool aastat?!
RÄÄGI KÕIGEST
Suurepärane! Sa oled absoluutselt suurepärane vestluskaaslane oma autole. Ega see ei olegi ju tähtis, kas su deit sind ka kuulab või et tal tegelikult on suu peas ja kõnevõime olemas. Pole tähtis! Räägi kõigest, mis meelde tuleb. Kõigest. Oma autole, nagu juba eespool öeldud. Sest sul on ju nii kurjama äge auto! Ja deiti sul enam ei ole… ta lahkus märkamatult. Keep going!
SMSi JA RÄÄGI
Bluetooth on vägev asi – telefon heliseb, sa vajutad nuppu ja vastad kõnele autot peatamata. See on väga äge, kuni helistab mõni su sõber ja küsib eelmisel nädalal külastatud stripiklubi nime ja kuidas saada sinna kohta, kust sa need 100 üheeurost said.
Sama kehtib sõnumite kohta – ei ole väga lõbus sõita kohtingupaika ja üritada kellegagi vestelda, kui selle kellegi silmad on naelutatud ekraanile ja pöidlad tulistavad 140 sõna minutis – sest keegi teine on tohutult tähtsam kui aeg ja võimalus tundma õppida kedagi, kellega võiksid võib-olla terve elu koos veeta.
Seega – kuigi telefon on imeline leiutis, võiksime siiski selle paar tundi veeta teineteisega ja ilma telefonita. Välja arvatud muidugi juhul, kui kasutada telefoni filmi või restorani leidmiseks.
EKSI ÄRA
Olles kohtingule minnes autoroolis, pea meeles: nagu hea jurist ei küsi avalikult küsimusi, millele ta juba vastust ei tea, ei tasuks esimesele kohtingule minnes sõita kohta, kuhu sa minna ei oska.
Kui kavatsed kallimaga minna uude kohta, uuri eelnevalt välja, kuidas pärale saab; vabalt võid ka proovida ennetavalt kohale sõita, alustades sealt, kust kohtingule minneski alustada plaanite. Sel moel saad sõites rahulikult suhelda, mitte demonstreerida, kui vilets orienteeruja sa oled.
TANGI VÕI JÄÄ TEELE
Rääkides ettevalmistumisest ei ütle miski selgemalt «Olen idioot ja ei oska planeerida» kui tanklasseminek pärast kaaslase pealevõtmist. Sa tead, et auto võtab kütust, sul on kütusenäidik silme ees ja sa ei saanud aru, et pead tankima, enne kui kaaslane autosse istus? Et mitte mainida, et bensiinijaamad on koledad ja täiesti ebaromantilised…
Ja kui sa arvad, et 90ndate üleminekuajal ema ja isa käest kuuldud lugudes kasutatud «Oih, meil sai bensiin otsa»-võte aitab sul skoorida, siis eksid valusalt. 21. sajandil aitab see sul kõndida lähimasse bensiinijaama, lootuses, et neil on kuskile anumasse tankida piisav kütusetilk, et kaaslane koju tagasi viia – sest see on ainuke koht, kuhu ta tahab pärast sellist lolli lüket minna.
On muidugi võimalus, et su kaaslane on kohutavalt mõistlik ja ei pane pahaks ootamatut bensuka-põiget. Siis on veel mõni variant, kuidas kõik ikkagi pekki keerata: a) sa hakkad bensiinijaamas häälekalt sente lugema, et vajalik summa kütuse eest tasumiseks kokku korjata; b) sa oled rahakoti koju unustanud ja su esmadeidil tuleb sajalisi luhvtitada; c) sa pakud talle varianti, jagada kulud pooleks, sest ka tema istub autos – või, mis veel parem, las siiski maksab tema, sest sinu poolt on ju auto; d) te jäite autoga teele Eikunagimaal, sa jalutasid bensukasse ja nüüd selgub, et sa pead kanistri kas ostma või kuskilt leidma, sest kilekoti sisse kütust ei müüda…
RÖHITSE JA PUUKSUTA
Kui sulle peab seda eraldi ütlema… kuidas sa üldse kohtingule said? Tõsi, on hetki, kui sa ei saa sinna midagi parata. Pärast söömist tahab kõhtu sattunud õhk mõnikord väljuda, kuid selles olukorras saad fiaskot ennetada, öeldes näiteks «Tahaksin natuke värsket õhku, teeksin akna lahti,» või lihtsalt minna tualetti ja loota, et tihendid peavad seni, kuni autost välja saad.
Kui tead, et sinuga kipuvad sellised asjad juhtuma, vali hoolikalt oma toitu ja jooki. See on veel üks põhjus, miks mitte seda kiirtoitu enne kohtingut autos süüa. Vähe on asju, mis romantikale nii hävitavalt mõjuvad kui seedesüsteemi lõhnad.
NUUSKA NINA
Vaid eelnevas punktis käsitletud helid on sellest hullemad. Lisaks jälkusele on see lihtsalt ebaviisakas. Sa oled kellegagi, keda sa vaevu tunned, koos väikses ruumis ja hakkad oma nina rookima, ja siis loodad õhtu lõpus mingit sorti intiimsusi? Vist mitte…
Kui oled esimese kohtingu ajaks nii tõsiselt haige, et pidevalt nuuskama pead, kaalu kohtingu edasilükkamist. Lisaks teiste inimeste nakatamisele ja oma seisundi halvendamisele on see lihtsalt ebaesteetiline. Tee kõigile teene ja jää koju.
Siinkohal tasub meeles pidada, et viisakalt pabertaskurätiga ninaümbruse tupsutamine või aevastamise ajaks selle abivahendi näo ette tõstmine ei ole seesama, mis suure, ruudulise, korduvalt nuusatud tatilapi lahtivoltimine ja sellega oma näo katmine – eesmärgiga – hakata nagu jõehobu rohelist tatti pruuskama.
Pabertaskurätt on normaalsel inimesel alati taskus või käekotis valmis. Ja see pabertaskurätt on puhas! Pabertaskurätt on ühekordseks kasutamiseks ja ta on alati kaasas puhuks, kui on vaja oma näo ümbrust kasida või pargipingilt leheprahti ära pühkida.
URGITSE HAMBAID
Tõepoolest, vahel jääb pärast söömist üks väike rumal lihatükk hammaste vahele, ja tee, mis tahad, välja seda ei saa. Ja siis sa juhid autot ja üritad salamisi kõikvõimalikel viisidel tülikat kiudu hammaste vahelt välja saada… ja lõpuks annad alla ja hetkel, kui arvad, et su kaaslane ei vaata, sukeldud sa selle järele oma väikse sõrmega.
Ning just siis, kui sa selle kätte saad, pöördub su kaaslane öeldes, kui imeline toit oli – seesama, millest sa väikese tüki hiljem nautimiseks hamba vahel kaasa olid võtnud ja mis sul nüüd nagu uhke sõjasaak suust välja või sõrmede vahel ripub. Väga seksikas.
Lahendus? Hambaniit. Kohe pärast pearooga mine tualetti, niidita hambad ja loputa suud, ning naase lauda imeliselt värskena. Siis naudi magustoitu, maksa arve ja edene õhtu järgmisse ossa, jätkuvalt viksi ja viisakana.
MEIGI ENNAST
Tähendab, tänapäeval on see täiesti normaalne, et kõik, kes tahavad, võivad ennast meikida. Iseasi, kas seda peab tegema siis, kui oled äsja kohtunud potentsiaalse südamedaami või muinasjutuprintsiga.
Mistahes kõrvaline tegevus sõidu ajal on ohtlik. Kui sõidu ajal juhtub, et naerad end pandakaruks või väntsutad muusika taktis oma pead nii, et huulevärv laiali lendab, püüa olukord naljaks keerata. Kui see ei õnnestu, vabanda kaaslase ees ootamatu boksipeatuse tõttu, ruleeri sõiduk ohutult teeserva ning lase oma kunstnikutalent mööda nägu valla.
NARKOOTIKUMID JA/VÕI ALKOHOL
Ka see on seeriast «Kas seda peab üldse ütlema?». Ebaseaduslikkust kõrvale jättes on joobes juhtimine äärmiselt ohtlik, olenemata sellest, kui hästi sa enda meelest hakkama saad.
On üsna raske minna järgmisele kohtingule, kui oled oma kohtingukaaslase tapmise eest vanglas. Sama käib ka kõrvalistuja kohta – autosse istudes joint'i süütamist võib teatud ringkondades pidada lahedaks, kuid mitte kõikide meelest ja see võib köita ka politsei tähelepanu.
Kui see on aga tõesti sinu ja su kohtingukaaslase elustiil, siis ärge vähemalt sellega teisi ohustage – tarbige oma kraami kuskil endale ja teistele ohutus kohas, ja jumala eest, ärge minge sõitma!
Kui seda lugu lugedes tundub sulle, et sa ei taha mitte midagi ülalloetletud suurepärastest õudustest järgi proovida, siis jääb meil üle sulle vaid õnne soovida – sinus on ainest tõeliseks unistuste printsessiks või printsiks ruudulisel hobusel. Romantika, see on… mis meid toidab. Naudi ise ja tee oma kaaslase olemine nauditavaks!


authors:
Ingrid Dreyersdorff
- Afp

description: Kas me näeme topelt või kuidas on see võimalik, et nad on nii sarnased? Goodhousekeeping.com jagas meiega galeriid Kate Middletoni ja printsess Diana piltidest läbi aegade. Mitte ainult ei ole nad kandnud väga sarnaseid riideid, vaid on teinud seda täpselt samadel üritustel.

title: Vaata pilte, Kate Middleton ja printsess Diana näevad hirmuäratavalt sarnased välja


description: Modellid ei ole tavaliselt vanemad inimesed, rääkimata sellest, et nad oleksid 80-aastased. See vanaisa tõestab, et vanus on ainult number ja kunagi ei ole liiga hilja, et elus uusi asju ette võtta.

title: 80-aastane meesmodell vallutab Hiina moelavasid

maintext:
Wang Deshun on näitleja ja kunstnik Hiinast, kelle üks eesmärkidest on vanust trotsides heas vormis olla ja uusi asju proovida. Eelmisel aastal sai ta võimaluse osaleda Hiina moenädalal, mis avas talle väga uusi uksi ja toona 79-aastase modelli karjäär sai alguse just sealt. Vaata pilte Deshunist Hiina moenädalalt siit.
Pärast oma ülesastumist Hiina moenädalal sai Deshunist ikoon, keda kutsutakse ka «Hiina kõige kuumemaks vanaisaks». Ta on inspiratsiooniks paljudele oma fännidele ja rõhutab, et mitte kunagi ei tohi alla anda ja alati tasub oma unistuste poole püüelda. «Kõik algab sinu peast, mitte su vanusest. Loodus otsustab, kui vanad me oleme, aga meie otsustame, kuidas me mõtleme,» ütles Deshun The New York Timesile.
Deshun on tõeline inspiratsioon nii vanadele kui noortele. Modell avaldas hiljuti Youtube'is ennast tutvustava video, mida on vaadatud juba 300 000 korda.


description: Täna Tallinna Õpetajate Majas toimuval isadepäeva konverentsil «Issi ja emme, miks te enam ei kallista?» rääkis ettekandega «Kui seksi ei ole, ei ole ka suhet?» esinenud psühholoog-psühhoterapeut Lemme Haldre, et lääne kultuuris on seksuaalsus liiga sooritus- ja orgasmikeskne ning sageli läheb seetõttu kaduma lähedus. Ühiskonna surve emadusele vähendab lähedust ning kahjustab seeläbi esmast, mehe-naise omavahelist suhet.

title: Psühholoog-psühhoterapeut: seks ei pea olema orgasmikeskne!

maintext:
«Seksuaalsus seostub armastuse, läheduse ja turvalisusega,» märkis psühholoog-psühhoterapeut Lemme Haldre. «Miks inimesed ei seksi? Üls protsent inimestest on aseksuaalsed, nad ei vaja seksi ja osad neist elavad kellegagi koos ning tunnevad end seejuures hästi. Inimeste lähedusevajadus ja motivatsioon kooseluks on väga erinevad: materiaalne, soov saada järglasi, teiste surve. Inimestel on ka väga erinev emotsionaalne kirjaoskus. On erinevad arusaamad lähedusest, avatusest, erinevad oskused millega end partnerile selgeks teha. Mees ja naine võivad aastaid seksida, ilma, et nad oleksid kohal ja teineteise jaoks olemas.»
Lemme Haldre sõnul mõjutab lapsepõlvest saadud kehakogemus oskust nautida. Seksuaalsust mõjutavad ka päritoluperest saadud kogemused omavahelise käitumise näol, lähedus, hoiakud, väärtused. Ta tõi näite ühest oma kliendist, kes ütles, et ei suuda oma elukaaslasega suudelda, sest tema lapsepõlvekodus, kui filmis keegi suudles, mõnitasid ema-isa telekas toimuvat: fuhh, vahi, kuidas ilastavad! Ja suureks saades ei suutnud naine seda barjääri enam ületada, lähedust otsides kajasid vanemate mõnitused alati kõrvus.
«Lääne kultuuris on seks soorituskeskne ehk orgasmikeskne, seks tähendab alati vahekorda,» rääkis Lemme Haldre. «Kuid seetõttu läheb kaduma see, mis peaks kahe inimese vahel suhtes olema. Samuti on müüt, et mehe ja naise vahekord tähendab alati samaaegset orgasmi. Sellest tulenevalt tekib sooritusärevus, «esineja ärevus», keskendumine kuhugi mujale, kaasneb kohalolekutunde puudumine. Naised defineerivad end sageli emaduse kaudu lähtudes ühiskonna ootustest. Vahel on seks relv või näitelava. Ka abielus võib esineda prostitutsiooni, näiteks kui uus kleit maksab kolm seksikorda.»
Ka on kurb näha, kuidas mõjutab meid meedia. Haldre rääkis, kuidas luges kunagi ühest naisteajakirjast, millises poosis seksides paistab naise keha kõige saledam. Tundub naeruväärne, aga see on paljude jaoks reaalne probleem, millest on keeruline üle saada – miks kehakuju ei vasta sellele ootusele, mis on justkui seatud.
Lemme Haldre kinnitusel esineb tihti valestimõistmist. «Eesti mehed teevad palju tööd, töötavad näiteks Soomes ja kohtuvad naisega harva. Mitme nädala järel koju sõites mõtlevad nad, et olen kõvasti tööd teinud, kui ma nüüd lõpuks koju jõuan, siis tahaks naisega kohe voodisse hüpata. Samas naine mõtleb nii, et ei ole meest kuu aega näinud – nii palju on rääkida ja vaja arutada. Ja tekivad arusaamatused – naine mõtleb, et mees on seksmaniakk, kes teda üldse ei armasta. Ja mees jällegi arvab, et naine on nii külm – tahab ainult rääkida!»


description: Ilmselt oled juba kuulnud, et statistika järgi lahutavad ligi pooled paarid, kes on abielus. Tekib küsimus, mis on need peamised põhjused, miks paarid lahutavad?

title: Viis peamist põhjust, miks paarid lahku lähevad


authors:
Helen Sööl
Võrdsuspoliitikate Osakonna Nõunik

description: Laps peab juba varakult õppima eristama tõelisust väljamõeldisest, tulema toime vastuolulise informatsiooniga, mõistma ja tõlgendama meediast nähtut jpm. Lastega on vaja rääkida sellest, mida nad kuulevad ja näevad. Laps peab tundma, et tema küsimustele vastatakse ja tal on luba rääkida, kirjutab sotsiaalministeeriumi blogis võrdsuspoliitikate osakonna nõunik Helen Sööl.

title: Kuidas rääkida lastega vägivallast?

maintext:
Lapsed võtavad osa kõigest, mida pakub neile uus elektrooniline meedia ja nende teadmised on sageli just meedia vahendatud. Üha enam on vaja lastega rääkida kooli-, kodu- ja tänavavägivallast, mille ajendiks on sageli teleris või internetis nähtud filmide ja saadete sisu.
Hiljuti kirjutaski meile murelik kodanik, kuna tema laps oli sattunud internetis naistevastast vägivalda kujutava reklaami peale ning küsis selle kohta selgitust. Vanemana ei pruugi sul olla kõiki vastuseid, aga ole valmis last kuulama.
Vanemad saavad aidata lastel maailma (ja teleseriaale) mõista
Dialoog lapse ja vanema vahel aitab lastel oma tunnetest paremini aru saada. Kui vanemad lapsega avameelselt räägivad ning omavahelistes teemades pole tabusid, kasvavad lastest palju enesekindlamad isiksused.
Oluline on, et laps saaks tunda kõiki tundeid, mis nähtuga kaasnevad – ärevust, kurbust, hirmu jne. Mida väiksem on laps, seda rohkem on tal vaja kinnitust, et vanem on kõikvõimas ja suudab teda kaitsta igas olukorras. Lapsele saab seda kinnitada näiteks füüsilise läheduse ja õhtuste kindlate rutiinide kaudu. Ühised arusaamad sünnivad läbi usalduse ja aitavad kaasa väärtuste loomisele. Väiksemate laste puhul on hea jälgida ka lapse mängu, sest tihtipeale püüab laps asju enda jaoks mõtestada läbi mängu.
Eelkooliealised lapsed vajavad teistsugust lähenemist kui vanemad lapsed, sest nende kognitiivne taju ja eesmärgid meediatarbimisel on erinevad. Oskused nagu sündmuste järjestamine ja ühendamine, taustateadmiste kasutamine ja sidumine on eelkooliealise lapse jaoks keerulised. Seepärast nõuavad laste vaadatavad teleseriaalid või internetilehed täiskasvanute tähelepanu ning täiendavaid selgitusi ka eetilise arengu seisukohalt. Lapsevanem peab aitama mõtestada seriaali või multika lemmiktegelaste käitumist, aga ka vahepeal kõlavaid reklaame, suhestades seda reaalse maailma ja sotsiaalselt sobiva käitumisega.
Ole valmis last kuulama
Lapsel on peaaegu alati küsimusi ja tähelepanekuid, mida ta tahaks täiskasvanuga jagada ning selleks peaks tal ka võimalus olema. See, kuidas vanemad maailma näevad, hindavad ja sellega toime tulevad, peegeldub ka laste maailmanägemuses, inimpildis ja analüüsivõimes. Mida väärtustavad ja vaatavad vanemad, seda vaatavad ja väärtustavad ka lapsed.
Küsi lapselt, kuidas talle nähtu-kuuldu tundub, mida ta sellest arvab, mis teda häirib, pahandab, hirmutab jne. Hea on arendada vestlust mõnusas atmosfääris, näiteks teetassi taga – tehes seda eakohaselt ja last tunnustades. Pea meeles, et laps tunneb ära, kui täiskasvanu on ehe ja siiralt huvitatud lapse aitamisest ja selgituste andmisest.
Artikkel ilmus algselt Lastekaitse Liidu ajakirjas Märka last! 01.11.2016.


title: AKADEEMIA nr. 10 - 2016

maintext:
Riigiasutuse töö tõhususe hindamine: Keeruline, väga keeruline! I
Janno Reiljan, Tarmo Puolokainen ... 1715
Kas maailm on tunnetatav: Salapärane kass, ema ja kõrb Eugen Ruge romaanis Cabo de Gata
Eve Pormeister ................................ 1733
Suur sõprus: poees haikudes
Toomas Kiho .................................... 1761
Minu maailmapildi muutumine ajas
Jüri Arrak ........................................ 1764
Luulet
Indrek Hirv ..................................... 1775
Uudo Pragi: majandusgeograaf ja matemaatik. I
Ott Kurs ......................................... 1784
Mees, kes andis pealinnale kopsud: Tallinna linnaaedniku Hans Lepa elust ja tööst
Silver Riisalo ................................. 1824
Kušaanide kultuuriline panus. II
Krishna Chandra Sagar .........................
Tõlkinud Jaan Lahe ....................... 1841
Arvustus: Raadi imest ja kunstikogu lummusest. Unistuste Raadi: Liphartite kunstikogu Eestis. Kataloog. = Raadi of Our Dreams: The Liphart Family and Their Art Collection in Estonia. Catalogue. Toim. Inge Kukk, koost. Juta Keevallik, Inge Kukk, Juhan Maiste, Ingrid Sahk, Piret Õunapuu. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015. 304 lk.
Jaanika Anderson ......................... 1855
Arvustus: Eesti seni suurim ühemehekirjanduslugu. Cornelius Hasselblatt. Eesti kirjanduse ajalugu. (Heuremata: Humanitaarteaduslikke monograafiaid.) Saksa keelest tõlkinud Mari Tarvas, Maris Saagpakk ja Ave Mattheus. Tallinn—Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2016. 735 lk.
Rein Veidemann ........................... 1860
Arvustus: Rawlsi vigade parandus, ilma vigu parandamata. John Rawls. Õiglus kui ausameelsus: Taasesitus. (Avatud Eesti raamat.) Tlk Tanel Vallimäe. Tallinn: Valgus, 2016, 328 lk.
Mats Volberg ................................ 1872
Abstracts ................................................................................................................................ 1884
Arutlusi ja matemaatilisi tõestuskäike kahe uue teadusharu vallast, mehaanika ja väiksemate liikumiste alalt. XI
Galileo Galilei .........................................


title: AKADEEMIA nr. 7 - 2016

maintext:
Eesti teadlaste teadusloome rämpsajakirjades
Priit Pärnapuu ................................. 1139
Nelikümmend aastat olen ma südant valutanud. . . : Rein Taagepera ja Tartu ERSP-laste kohtumine 28. detsembril 1988
Rein Taagepera ............................... 1173
Hullumeelsus ja norm õhtumaa kultuuris Emil Kraepelinile toetudes
Mari Järvelaid .................................. 1198
Kuidas liigitada vaimuseisundeid?
Uku Tooming .................................. 1215
Luulet
Piret Bristol ..................................... 1244
Kümme aastat hiljem: Eesti elanike elamistingimused ja riigi eluasemepoliitika omandireformi järgsel kümnendil
Jüri Kõre ......................................... 1253
Kalla, kallis usa vägi
Toomas Kiho ................................... 1285
Arvustus: Mälestusmärgi püstitus. Mart Laar. Rahvuse sünd. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2016. 407 lk.
Rein Veidemann ............................. 1286
Arvustus: Peeter Espak. The God Enki in Sumerian Royal Ideology and Mythology. (Philippika. Altertumswissenschaftliche Abhandlungen / Contributions to the Study of Ancient World Cultures, 87.) Wiesbaden: Harrassowitz Verlag, 2015. 235 pp.
Vladimir Sazonov ........................... 1291
Abstracts ................................................................................................................................ 1296
Arutlusi ja matemaatilisi tõestuskäike kahe uue teadusharu vallast, mehaanika ja väiksemate liikumiste alalt. VIII
Galileo Galilei ..........................................


title: AKADEEMIA nr. 8 - 2016

maintext:
„Balti kriis“ ja Eesti välispoliitika algus 1990–1991. I
Kaarel Piirimäe ............................. 1331
Nelikümmend aastat olen ma südant valutanud . . . : Rein Taagepera ja Tartu ERSP-laste kohtumine 28. detsembril
1988. II
Rein Taagepera ............................ 1366
Tapale! Tapale!: Vana sõdurilaul
Toomas Kiho ................................. 1387
Sfinksi mõistatus
Jüri Lipping ................................... 1389
Pedofiilia küberajastul. I
Mari Järvelaid ............................... 1434
Luulet
Laura Garavaglia ..................................
Tõlkinud Jüri Talvet ...................... 1461
Muutused Tartu kirdepoolmiku välisilmes sõja vältel 1941
Karl Pärna ................................... 1465
Arvustus: Kuusnõmme(l) on eriline koht Eesti teadusloos.
Tõnu Talvi. Tartu Ülikooli Kuusnõmme bioloogiajaam.
(Estonia maritima.) MTÜ Estonia Maritima, 2015. 164 lk.
Olavi Pesti ................................... 1492
Abstracts ................................................................................................................................ 1495
Arutlusi ja matemaatilisi tõestuskäike kahe uue teadusharu vallast, mehaanika ja väiksemate liikumiste alalt. IX
Galileo Galilei .......................................


title: AKADEEMIA nr. 5 - 2016

maintext:
Kas vajame rahvuslikku ajalooteadust?: Villem Reimani kultuurilooline sõnum
Andres Andresen ........................... 755
Õigeusu kiriku fülogeneesist
Liina Eek ....................................... 764
1976
Eugen Ruge .........................................
Tõlkinud Tiiu Relve ........................ 789
Eugen Ruge — kõnekas kirjandushääl meie ajas
Dieter Neidlinger ..................................
Tõlkinud Kalle Hein ....................... 808
Kas antibiootikumide ajastu on lõppemas?
Ülar Allas ...................................... 813
Mida inimene tõeliselt vajab?: Seksuaalsed vajadused ja erootikakultuur
Mario Rosentau ............................ 848
Tantsupidu
Toomas Kiho ................................ 871
Luulet
Claus Høxbroe ....................................
Tõlkinud Eva Velsker ................... 874
Huvide konflikt: Igihaljas ja võidetamatu nähtus
Raivo Linnas ................................ 884
Arvustus: Kaks hilise armastuse minu-raamatut. Minu lamp põleb: Betti Alveri ja Mart Lepiku kirjavahetus 1947–1970.
Koost. Kristi Metste ja Eve Annuk. Tallinn: Varrak, 2015. 301 lk.
Minu põsk sinu põse vastu: Eduard Vilde kirjad Rahelile.
Koost. Kairi Tilga. Tallinn: Hea Lugu, 2015. 254 lk.
Brita Melts ................................... 905
Arvustus: Eluring traditsiooni ja uuenduste vahel. Marju Kõivupuu. Eestlase eluring. Tallinn: Varrak, 2015. 293 lk.
Aivar Jürgenson ........................... 912
Abstracts ................................................................................................................................ 916
Arutlusi ja matemaatilisi tõestuskäike kahe uue teadusharu vallast, mehaanika ja väiksemate liikumiste alalt. VI
Galileo Galilei ......................................


description: Saabuv pühadeaeg on ju igati tore: kõik soovivad häid pühi ning kohtume inimestega, kes meile on kallid. Siiski, erinevatel põhjustel on just sel ajal ka kõikvõimalikud negatiivsed tunded ja muremõtted üsna sagedased ning võimalik, et nii mõnigi "kauaoodatud" kohtumine jõulude ajal ei olegi nii kauaoodatud. Palusime anda psühholoogil mõned nõuanded, kuidas see aeg enda jaoks lihtsamaks teha. Vaata videost! - DELFI

title: 15 MINUTIT ISEENDALE: Rainer Mere kolm soovitust, mis aitavad pühadeaja stressi üle elada

maintext:
Saabuv pühadeaeg on ju igati tore: kõik soovivad häid pühi ning kohtume inimestega, kes meile on kallid. Siiski, erinevatel põhjustel on just sel ajal ka kõikvõimalikud negatiivsed tunded ja muremõtted üsna sagedased ning võimalik, et nii mõnigi "kauaoodatud" kohtumine jõulude ajal ei olegi nii kauaoodatud. Palusime anda psühholoogil mõned nõuanded, kuidas see aeg enda jaoks lihtsamaks teha. Vaata videost!
Jäta võrdlemine tegemata
"Katsu ennast mitte võrrelda teiste inimestega. Meile on hästi loomuomane võrrelda ennast teistega ja proovida selle järgi aru saada, kuidas meil endil läheb," kirjeldab Rainer Mere. Siin on aga üks mure - me ei võrdle ennast kunagi nende inimestega, kel ei lähe nii hästi, vaid võrdleme ennast nendega, kellel läheb paremini.
"Katsuks seekord seda mitte teha? Tasub võtta aega reflekteerimaks, mõtlemaks nende asjade peale, mis meil on, need väiksed asjad, mis meil on, ja ka asjad, millele me tähelepanu ei pööra, aga mis on olemas," tuletab Mere meelde.
Jäta stressirikkad asjad tegemata
Teiseks soovitab ta stressiallikate üle järele mõelda: kui me teame, et meil on ees stressirohke olukord, siis ei ole seda vaja üldse teha.
"Või kui teed, mõtle enda jaoks stressorid madalaks," soovitab Mere. "Kui on vaja teha, kas kuidagi teha seda nii, et see et tekitaks stressi. Proovi seda olukorda muuta."
Ei tasu olla iseenda vaenlane
"Aktsepteerime ennast sellisena nagu me oleme - kui mul ongi praegu halb olla, siis aktsepteerime seda hetkeolukorda."
Mere toob ühe näite:
"Ei tasu olla iseenda vaenlane. Oletema, et on halb meeleolu, on pühadeaeg, kõik lõbutsevad ja mina mõtlen, et ma peaksin end ka hästi tundma, mul peaks ka hea olla. Ma ei tohiks siin olla õnnetu. Mis siis juhtub, juhtub see, et inimene hakkab iseenesest tembeldama ja ta tunneb ennast halvasti, kuna ta tunneb end halvasti. Katsuks sel aastal seda vältida."


description: Juba loetud päevade pärast on ukse ees aasta oodatuim aeg, mida ei suuda rikkuda isegi sompus ilm ega must maa. Kokku saavad mitme põlvkonna pereliikmed, esmalt pidusöögilaua ümber ja seejärel juba kuuse alt või jõuluvana käest kingipakke ootama. Kui pühadelaud on hea ja parema all lookas, võib kaasneda ka oht, et pidulised pingutavad söömisega üle. Selleks, et seda vältida ja pühaderõõmu ei nurjaks erinevad kõhuvaevused, annab BENU Viimsi apteegi juhataja Moonika Markov mõned lihtsad näpunäited. - DELFI

maintext:
Video: Apteeker annab nõu ülesöömise vältimiseks
Juba loetud päevade pärast on ukse ees aasta oodatuim aeg, mida ei suuda rikkuda isegi sompus ilm ega must maa. Kokku saavad mitme põlvkonna pereliikmed, esmalt pidusöögilaua ümber ja seejärel juba kuuse alt või jõuluvana käest kingipakke ootama. Kui pühadelaud on hea ja parema all lookas, võib kaasneda ka oht, et pidulised pingutavad söömisega üle. Selleks, et seda vältida ja pühaderõõmu ei nurjaks erinevad kõhuvaevused, annab BENU Viimsi apteegi juhataja Moonika Markov mõned lihtsad näpunäited.


description: Pühadeaeg tervitab meid tihti rikkalikult kaetud toidulauaga, ka napsi võetakse keskmisest sagedamini. Sotsiaalne survegi on alkoholi tarbimiseks keskmisest suurem: nii harva näeme, võime seda endale lubada! Suur töö on tehtud, nüüd võib end lõdvaks lasta! Eesti Pereõdede Liidu üks eestvedajaid Lilli Gross annab meile aga nendeks pühadeks kaasa soovitused, kuidas alkoholile "ei" öelda. Vaata videost! - DELFI

title: 15 MINUTIT ISEENDALE: Kuidas pühadelauas alkoholile "ei" öelda?


authors:
Evelin Jürgenson
Mart Niineste
Peeter Espak

description: Riigi ilmateenistus hoiatab, et täna puhub Eestis saartel ja rannikualadel edelatuul puhanguti 14-17 m/s. Merel võib tuul puhanguti puhuda ka kuni 20 m/s. - DELFI

maintext:
Ilmahoiatus: tuul puhub rannikul kuni 17, merel kuni 20 m/s
Foto: Hendrik Osula
Riigi ilmateenistus hoiatab, et täna puhub Eestis saartel ja rannikualadel edelatuul puhanguti 14-17 m/s. Merel võib tuul puhanguti puhuda ka kuni 20 m/s.


authors:
Raul Kalev
Raimond Kaljulaid

description: Vene ilmajaam Gismeteo prognoosib järgmise nädala laupäevaks Valka -29 kraadi, pakaselubadusele sekundeerivad Norra meteoroloogid, kelle prognoosi kohaselt on Tartus laupäeval -27 kraadi. - DELFI

title: Vene ja Norra ilmajaamad lubavad Eestisse järgmise nädala lõpuks ligi 30 kraadi külma

maintext:
Vene ilmajaam Gismeteo prognoosib järgmise nädala laupäevaks Valka -29 kraadi, pakaselubadusele sekundeerivad Norra meteoroloogid, kelle prognoosi kohaselt on Tartus laupäeval -27 kraadi.
Yr.no prognoos Tartusse
Gismeteo Valga
Nii kaugele, kui ennustab Eesti ilmateenistus, kisub järgmisel nädalal alates teisipäevast tõesti külmaks.
Laupäeval (31.12.) liigub järgemööda kaks osatsüklonit üle Skandinaavia põhjatipu ja selle surve Läänemere ümbrusele on suur. Puhub tugev edela- ja läänetuul, puhanguid on öö hakul 12, rannikul kuni 18 m/s. Pärast keskööd pisut nõrgeneb. Üksikud sajuhood tulevad vihmana. Päeval sajab vihma laialdasemalt. Edela- ja läänetuul ulatub sisemaal puhanguti 12-15, rannikul 18, vastu Läänemerd kuni 20 m/s. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel +3..+7°C.
Pühapäeval (1.01.17.) liigub madalrõhkkond edasi üle Botnia põhjatipu Lõuna-Soome ja selle servas sajab Uusaasta ööl meil mõnes kohas vihma. Puhub tugev edela- ja läänetuul, puhanguid on 15 m/s, hommikul tuul järk-järgult nõrgeneb. Päeval sajab aeg-ajalt vihma, tihedam on sadu Lõuna-Eestis. Tuul pöördub idakaarde. Õhutemperatuur on 0..+5°C. Õhtul algab aeglane jahedama õhu sissetung ja vihma sekka tuleb enam lörtsi.
Esmaspäeval (2.01.) liigub madalrõhkkond üle Eesti Venemaale ja selle lääneserva mööda tungib Eestisse külm õhumass. Aeg-ajalt sajab - öösel lörtsi ja vihma, hommikust alates muutub sadu lumiseks. Tuul pöördub põhjakaarde ja tugevneb päeval puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur on öö hakul -1..+4°C, alates keskööst langeb ning on päeval 0..-3°C.
Teisipäeval (3.01.) kaugeneb madalrõhkkond Kesk-Venemaale ja selle mõju Läänemere ümbrusele väheneb. Mõnes kohas sajab lund. Tuul rahuneb ning puhub valdavalt põhjakaarest, õhtul pöördub idakaarde. Õhutemperatuur on -3..-8°C, õhtupoolikul võib Ida-Eestis paar kraadi külmem olla.
Kolmapäeval (4.01.) tugevneb Põhja-Euroopa kohal kõrgrõhkkond. Samal ajal liigub Lõuna-Rootsist üle Läänemere Leedu suunas madalrõhkkond. Eesti jääb kahe rõhuala piirimaile. Tänastel andmetel tihe sajuala meile ei ulatu ja lund sajab põhiliselt põhjarannikul. Madalrõhkkonna liikumistrajektoori ja sellest tulenevalt ka saju ulatust täpsustame järgnevatel päevadel. Õhutemperatuur on -7..-12, selgema öö korral ka uuesti õhtul võib -15°C ümbrusse langeda. Tuul pöördub idakaarde ja tugevneb ning muudab enesetunde veel kõledamaks.
Neljapäeval (5.01.) jääb Läänemere ümbrus mitme rõhuala piirimaile. Kohati sajab lund. Tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on -8..-13, päeval -6..-11°C, õhtu poole ilm külmeneb.


title: Klavan homsest mängust: on suur vahe, kas vastaseks on Crouch või Agüero

maintext:
Ragnar Klavan (Foto: Reuters/Scanpix)
Teisipäeval alistas Liverpool koduväljakul 4:1 Stoke City, kuigi külalismeeskond asus kohtumist 12. minutil juhtima. Klavan pidi rinda pistma ka Stoke'i kahemeetrise ründaja Peter Crouchiga. Järgmise vastase City tugeva ründeliini hulka kuulub Crouchist 30 sentimeetrit lühem argentiinlane Sergio Agüero.
„Loomulikult pead teadma, millise ründaja vastu sa astud – on suur vahe, kas vastaseks on Peter Crouch või Agüero,“ tõdes eestlane Liverpooli koduleheküljele antud intervjuus. „Me peame hästi ründama, kuid samamoodi olema tugevad ka kaitses. See on meie jaoks tõeline väljakutse, tegelikult on seda iga mäng. Me võtame samm korraga.“
„Kahju, et me ei olnud mängu alguses päris valmis ja nad värava lõid,“ sõnas Klavan mängust Stoke'i vastu . „Meil on siiski väga hea meeskond, mis suudab mängu käiguga kohaneda ja seda me Stoke'i vastu ka tegime. Me hakkasime võimalusi saama ning lõpuks võitsime.“
„Manchester City on veelgi kvaliteetsem,“ jätkas Klavan. „Kui sa pole kohe mõttega mängu juures, karistatakse sind kiirelt ära. City on väga hea meeskond, kuid seda oleme ka meie ning me mängime koduväljakul.“
18 vooru järel on 40 punkti kogunud Liverpool Chelsea järel teisel kohal, City jääb Liverpoolist maha ühe punktiga. Tabeliliidril Londoni Chelseal on 46 silma.


title: Klavani meeskonnakaaslane hirmutas Manchester City't: meil suudavad paljud mehed skoori teha

maintext:
Jürgen Klopp ja Georginio Wijnaldum (Foto: AFP/Scanpix)
Liverpool on Inglismaa kõrgliigas sel hooajal löönud 18 kohtumisega 45 väravat, mis on selles arvestuses parim näitaja. Seejuures on tabamused jagunenud paljude mängijate vahel, kellest edukaimad on olnud ründajad Sadio Mane, Divock Origi, Adam Lallana ja Roberto Firmino.
"See, kuidas me mängime ning see, kuidas me suudame eriti kodumängudes väravaid lüüa, ma arvan, et see peab vastaseid hirmutama. Meil on palju mängijaid, kes suudavad skoori teha ja mänge võita," vahendas Reuters hollandlase sõnu. "Mitmekülgsus on hea, sest ühele väravalööjale toetudes võib tekkida probleeme - kui see üks mängija väravaid ei löö, siis mänge ei võida."
Manchester City on selles kategoorias samuti esirinnas, olles seni löönud kogu tiimi peale 39 väravat. Wijnaldum tunnistas, et mäng tuleb raske: "Neil on palju häid mehi, kes võivad ohtlikud olla. Ka vahetusest tulevad mängijad, kes suudavad väravaid lüüa."
Liverpool võõrustab Manchester City meeskonda vana-aasta õhtul ehk 31. detsembril kell 19.30.


title: Olümpiatriatloni valitsejad Brownlee ja Gomez Noya plaanivad Ironmani debüüti

maintext: Ratasepp on enam kui 30-kraadises kuumuses näidanud Šveitsi kümnekordsel ultratriatlonil erakordset vastupidavust. Ta ületas kahel esimesel päeva finišijoone esimesena. Esimese täispika ultratriatloni läbis ta ajaga 10:38.12 ja teise 10:48.35. Ratasepa põhikonkurent on Saksamaa kolmekordse ultratriatloni võitnud Richard Widmer, kellega koos ületasid nad sekundi pealt kolmanda päeva finišijoone, ajaga 10:51.54. Praeguse seisuga on Ratasepa edu Widmeri ees 17 minutit ja 31 sekundit.


maintext:
Eestlasest võimlemistreeneri poeg unistab tiitlivõistluste medalitest
Spordigala tõi Tallinna eestlasest sportvõimlemistreeneri Mati Kirmese, kes juhendanud õpilasi neljal olümpial. Soomes elava Kirmese poeg Karl Oskar võistles Rio olümpial.
Sportvõimlemise varasem Eesti meister Mati Kirmes on töötanud treenerina nii Eestis, Islandil, Rootsis kui Soomes - kokku 30 aastat. Ta on viinud õpilased neljale olümpiale - viimati Riosse oma poja Oskari, kes võistles olümpial Soome värvides. "Poeg on kindlasti kõvem kui mina," lausus Mati Kirmes ETV-le. "Võimlemine on selle aja jooksul nii palju muutunud. Nüüd on hoopis raskemad elemendid."
21aastane Oskar Kirmes on sündinud Islandil, sirgunud Rootsis ja hakkas kolme aasta eest esindama Soomet. Nii tema eestlasest isa kui rootslannast ema on tegelenud võimlemisega ja tippu pürgimisest unistab ka noorem vend Robert, kellega ta koos Espoos ka treenib.
"Hakkasin võimlema muidugi sellepärast, et isa oli treener ja ema samuti," sõnas Oskar Kirmes. "Tulin võimlasse ja mängisin ning tundsin rõõmu. Tegelesin samuti pikalt jäähokiga, aga kui olin teismeline, siis pidin valima jäähoki ja võimlemise vahel ning valisin võimlemise, sest see on südamelähedasem ala."
Meestel on mitmevõistluses kavas kuus harjutust ehk treeningmahud on sellel alal suured. "Me tegime ka ikka päevas viis tundi trenni," lausus Mati Kirmes. "Pojad teevad nüüd ka. Vanem Oskar ei käi koolis ja teeb kuskil kuus tundi päevas trenni. Nädalas tuleb üle 30 tunni."
Rio olümpial mitmevõistluses 35. ja viimastel Euroopa meistrivõistlustel 17. koha saanud Oskarit innustab soov võita tiitlivõistluste medal. "Tahan mitmevõistluses jõuda MM-il finaali ja paari aasta pärast võita medali MM-il ja EM-il. Samuti tahan vabaharjutuses, kangil ja toenghooglemises, mis on minu kolm tugevamat ala, saada veidi tugevamaks. Võib-olla tulevikus keskendun vaid üksikutele aladele, et saada ühes väga heaks, kuid nüüd keskendun mitmevõistlusele."


title: Istanbuli klubide duellist väljus võitjana Anadolu Efes

maintext: Kahevõistleja Kristjan Ilves on MK-sarjas 31. kohal, ehkki eelmisel nädalavahetusel Ramsaus ei õnnestunud tal punktilisa teenida. Senise hooaja parim koht on 17. ning vähemalt sama hea tulemus on eesmärgiks ka maailmameistrivõistlustel.


title: STATISTIKA | Mitmed Eesti korvpallurid on tõusnud välisklubides tegijate hulka

maintext:
Siim-Sander Vene (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Eesti korvpallisõpradel on tänavusel hooajal lisaks kodusele korvpallile võimalus kaasa elada ka mitmetele välismaal mängivatele palluritele, kellest mitmedki mehed on ennast erinevates liigades ka korralikult pildile mänginud. Siinkohal teeb ERR-i spordiportaal lühikese ülevaate meie välisklubides pallivate korvpallurite statistilistest näitajatest tänavusel hooajal.
Hetkel välismaal kõige kõrgemal tasemel mängiva Eesti korvpallurina on Siim-Sander Vene Venemaa klubis Nižni Novgorod kinnitanud ennast kindlaks põhitegijaks. VTB Ühisliigas on 26-aastane eestlane üheksa mänguga kogunud keskmiselt 26,9 minutit, 14 punkti, 3,9 lauapalli ja 1,9 söötu. Eurocupi sarjas on kaheksa mänguga näitajad olnud 26,8 minutit, 10,8 silma, 5 lauapalli ja 2,1 söötu. Ühisliigas hoiab Nižni Novgorod 2 võidu ja 7 kaotusega alles 10. kohta.
Ehk isegi kõige rohkem on pildil meie kaks USA üliõpilasliigas NCAA pallivat noort pikka, 23-aastane Rauno Nurger ja värskelt 20-aastaseks saanud Maik-Kalev Kotsar. Nurger on Wichita State'i särgis 13 mänguga kogunud keskmised näitajad 15,7 minutit, 4,8 punkti ja 2,5 lauapalli. Kotsar on South Carolina meeskonnas saanud endale kandva rolli, kui 12 mänguga on kogunenud keskmiselt 23,6 minutit, 8,5 punkti, 5,3 lauapalli ja 0,8 söötu.
Itaalia kõrgliigas on 34-aastane vanameister Kristjan Kangur Varese meeskonna eest näidanud stabiilseid esitusi ning vahepeal oli mitmes mängus oma meeskonna päästjaks viimaste sekundite visetega. Meistrite liigas kogus eestlane 11 mänguga keskmiselt 23,5 minutit, 4,5 punkti, 3,5 lauapalli ja 1,1 söötu ning Itaalia liigas on tema näitajad 12 kohtumisega olnud keskmiselt 27 minutit, 5,3 punkti, 3,2 lauapalli ja 1,2 söötu. Kahjuks liigatabelis on Varese 4 võidu ja 8 kaotusega 16 tiimi hulgas alles 14. real.
Meeste seas on Itaalias mängimas veel ka alles 17-aastane Kaspar Treier, kes Itaalia tugevuselt kolmandas liigas ehk Serie B-s kuulub PMS Moncalieri/San Mauro ridadesse. Noor eestlane on väljakule pääsenud 11 liigamängus keskmiselt 10,7 minutiks ning kogunud 1,8 punkti, 1,7 lauapalli ja 0,5 söötu. Oma regioonis hoiab Moncalieri meeskond 8 võidu ja 4 kaotusega kolmandat positsiooni.
Oma esimesel välismaa aastal on kenasti pildile kerkinud 23-aastane mängujuht Rait-Riivo Laane, kes Kreeka esiliigas on Pireuse Ethnikose meeskonnas kerkinud kindlaks avaviisikumängijaks ning 11 liigamänguga seni kogunud keskmiselt 28,1 minutit, 9,4 punkti, 4,2 korvisöötu, 2,4 lauapalli ja 1,1 vaheltlõiget. Liigatabelis asub Ethnikos 7 võidu ja 4 kaotusega 16 tiimi hulgas 5. positsioonil.
Rootsi kõrgliigas mängib hetkel kaks eestlast, kui 28-aastase Tanel Kurbase koduklubi Södertälje Kings hoiab 7 võidu ja 4 kaotusega 5. kohta ja 24-aastase Jaan Puideti meeskond Jämtland on 7 võidu ja 6 kaotusega koha võrra madalamal ehk 6. real. Kurbas on kümnes liigamängus kogunud keskmiselt 27,6 mänguminutit, 10,3 punkti, 2,6 lauapalli ja 1,3 söötu. Puideti statistikasse on kümne mänguga kogunenud keskmiselt 22,2 minutit, 8,2 silma, 4,9 lauapalli ja 1,2 söötu.
Pärast Argentinast lahkumist otse Taani kõrgliigasse siirdunud 26-aastane Kristjan Kitsing on Bakken Bearsi meeskonna eest Meistrite liigas teinud kaasa kaheksa kohtumist, kus keskmisteks näitajateks kogunes 14 minutit, 6,5 punkti ja 2,3 lauapalli. Taani liigas on viie kohtumisega kogunenud keskmiselt 18,6 silma, 10 punkti, 4 lauapalli ja 1 korvisööt. Bakken hoiab liigas 9 võidu ja 1 kaotusega teist kohta.
Hispaanias oma korvpallurikarjääri edendavad 19-aastased Robert Valge ja Kregor Hermet on oma põhimeeskondade reservtiimide eest tugevuselt neljandas liigas teinud häid esitusi ning hoiavad statistikatabelis punktide arvestuses omas regioonis vastavalt esimest ja teist kohta. Valge (Baloncesto Venta De Banos) on seni keskmiselt mängida saanud 30:36 ning kogunud selle ajaga lisaks 20,6 punktile veel ka 2,7 lauapalli ja 1,7 korvisöötu. Hermeti (CB Pardinyes Lleida) keskmised näitajad keskmise mänguajaga 21:51 on olnud 16,4 silma ja 3,7 lauapalli.


title: Koju naasnud väravavaht Londak alustab Nõmme Kaljus uut etappi

maintext:
Pavel Londak (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Londak liitub ühteaegu mängijana, kuid hakkab treenima ka Kalju klubi noori väravavahte. Perspektiivis nähakse teda klubis just treenerina, kes oma rahvusvahelisi kogemusi ja teadmisi noortega jagada saab. Lähiajal alustab Pavel Londak treenerikursustega, teatas Nõmme Kalju oma kodulehe vahendusel.
“Nõmme Kaljuga otsustasin liituda eelkõige kahel põhjusel: tahan perega Eestis olla ning Kalju pakkus mulle väga head keskkonda ja huvitavat väljakutset. Saan siin anda oma panuse mängijana, pakkuda Vitali Telešile konkurentsi, ning viia ellu ühe oma ambitsiooni, milleks on noorte väravavahtide treenimine,” avaldas Londak.
Kas see on sinu viimane mängijaleping? “Kindlalt ei julge öelda, kuid suure tõenäosusega jah. Olen mõelnud, et peale mängijakarjääri näeksin ennast just eelkõige noorte väravavahtide treenerina. Kaljus olen mängijarolli kõrval ka esindusmeeskonna väravavahtide juhendaja ning saan tegeleda lisaks ka noortega. Ehk valmistun ette eluks peale mängijakarjääri,” vastas väravavaht.
Kalju treener Sergei Terehhov usub, et Londak annab klubile palju juurde: “Pavelil on kindlasti oma kogemustega klubile ja noortele väga palju anda. Hetkel alustab ta esindusmeeskonna mängijana, kuid pikkamööda hakkab ta üle võtma treenerirolli. Sinna kuulub ka esinduse ja noorte väravavahtide treenimine.”
Londak on välismaal mänginud aastast 2007, esindades pikalt Norra klubi Bodø/Glimti ja ühe hooaja Türgi meeskonda Bucaspor. 2016 hooaja veetis 36-aastane puurivaht Norra tippklubis Rosenborg, kus saavutas riigi meistritiitli ja karikavõidu. Lisaks edule koduses liigas sai Londak kirja ka kaks mängu UEFA Champions League'i eelringides, aidates oma meeskonna järgmisesse ringi.
Eesti koondisesse on Pavel Londak kuulunud alates 2001. aastast, 15 koondiseaasta jooksul on väravavaht kirja saanud 24 mängu.


title: NFL-is on viimasele kahele play-offi kohale kolm kandidaati

maintext: Narva Transist on pärast lõppenud hooaega lahkunud seitse mängijat. Neist enamik on välismaalased, aga ära on läinud ka meeskonna kapten Roman Nesterovski.


maintext:
Klavan Eesti Spordihetkest: läbirääkimiste periood oli minu jaoks kõige raskem aeg
Spordisõbrad hääletasid 2016. aasta Eesti spordihetkeks Ragnar Klavani liitumise Inglismaa jalgpalliklubi Liverpooliga.
Kokku anti 12 päeva jooksul 7270 häält (ühest arvutist sai ööpäeva jooksul anda ühe hääle), Klavan tuli esimeseks 1811 häälega. Teisele kohale hääletati Ott Tänaku draama Poola MM-rallil (1225 häält) ja kolmandaks Kelly Sildaru esikoht X-Mängudel (1075 häält).
"Tahaks tänada kõiki inimesi, kes minu poolt hääletasid ja see on kõige tähtsam minu jaoks," sõnas Klavan intervjuus ETV-le.
"Ma arvan, et see oli minu jaoks kõige raskem aeg, kui need läbirääkimised käisid. Ega need Augsburgi ja Liverpooli vahel ka kõige lihtsamad ei olnud. Kui lõpuks sai allkiri alla pandud, siis oli tõsiselt hea tunne, et unistus on täide viidud.
"Nüüd kuskil viis kuud on siin oldud ja eks ta vaikselt hakkab settima," lausus Klavan. "Hakkab kohale jõudma, mis see täpselt tähendab."
Eesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak peab praegu lepingu sõlmimise hetkest juba olulisemaks perioodi detsembris, kus eestlane on kerkinud Liverpooli põhimeheks.
"Võib-olla on see ka natuke seotud sellega, et süües kasvab isu. Minu jaoks oli see hetk pigem juba siis, kui ta viimasel kuul praeguseks hetkeks üsna selgelt murdis end selle klubi põhikoosseisu. See on tegelikult on ju juba veel võimsam ja vingem hetk," ütles Pohlak.


maintext:
Rocca al Mare Uisukool tähistas 15. sünnipäeva
Eesti edukama uisutreeneri Anna Levandi juhtimisel tegutsev Rocca al Mare Uisukool tähistas kolmapäeval mahuka etendusega 15. sünnipäeva.
Rocca al Mare Uisukool loodi 2001. aastal viie iluuisutamisklubi baasil ja aasta hiljem valmis koolile erakapitali toel jäähall, kus kolmapäeval näitasid oskusi nii kooli algajad kui EM-iks valmistuvad meistrid. 15 aasta jooksul on Levandi kool kasvatanud neli olümpialast - kaks üksiksõitjat ja paarissõidu paari.
„Ma olen päris uhke, mida me oleme 15 aasta jooksul teinud ja keda hall on kasvatanud," tunnistas Anna Levandi ERR-ile. "Tänu sellele hallile kasvasidki Jelena Glebova, Svetlana Issakova, Johanna Allik, Maria Sergejeva ja Ilja Glebov ning praegune Helery Hälvin. Neid on tulnud ja tulnud."
Viie põhitreeneri ja kokku kümne erineva juhendaja näpunäidete järgi õpib täna uisutamist Levandi koolis 182 noort.


title: VIDEO | Pirelli tegi juba teatavaks järgmise hooaja kahe esimese etapi rehvivalikud

maintext: Värskelt avaldatud vormel-1 sarja järgmise hooaja võistluskalendrist on ära jäänud Saksamaa etapp ning Brasiilia etapi toimumine on kahtluse all. Kalendris on kokku kirjas 20 etappi, millest Brasiilia juures on hetkel veel küsimärk.


title: Tel-Avivi Maccabi nimetas lätlase ametlikult peatrteeneriks

maintext:
Ainars Bagatskis (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Iisraeli korvpalliklubi Tel-Avivi Maccabi teatas laupäeval Twitteri vahendusel, et ametlikult on meeskonna uueks peatreeneriks nimetatud lätlane Ainars Bagatskis.
46-aastane juhendaja on 2010. aastast töös Läti koondise peatreenerina ning klubitasemel alustas tänavust hooaega Istanbuli Darüssafaka abitreenerina. Varem on mehe taktikepi all mänginud näiteks Riia Barons, Kaunase Žalgiris, Valmiera, Krasnojarski Jenissei, Kiievi Budivelnik ja Nižni Novgorod.
Vaid mõned aastad tagasi Euroopa klubikorvpallis kõige teravamasse tippu kuulunud Maccabi võitis 2014. aastal David Blatti juhendamisel ka Euroliiga, kuid jägneval kahel hooajal on klubi olnud suureks pettumuseks, kui koduses liigas pole isegi suudetud finaali jõuda.


title: Räim mainekale rattaportaalile: eestlased hakkavad silma paistma hiljem kui teised rahvused

maintext:
Mihkel Räim (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Räim rääkis intervjuus, kuidas ta jõudis otsuseni Iisraeli klubiga leping sõlmida ning meenutas muu hulgas ka juunis Kanadas toimunud mitmepäevasõitu Tour de Beauce, kus ta võitis kaks etappi.
„Ma ei saa ennast võrrelda Peter Saganiga, Mathieu van der Poeliga või teiste selliste ratturitega,“ tõdes Räim. „Tundub, et eestlased arenevad üldse aeglasemalt. Me hakkame silma paistma hiljem, kui teised rahvused ja mõnikord ei hakka me üldse silma paistma, sest me oleme enne juba karjääri lõpetanud.“
„Seega pean püstitama realistlikud eesmärgid,“ jätkas 23-aastane eestlane. „Ma ei saa oma eesmärgiks panna Milano-San Remo, Strade Bianche'i või Pariis-Roubaix' (kohest) võitu, kuid ma tahan neid tulevikus võita. Need on mu unistusteks olnud alates ajast, mil olin väike poiss.“
"Üks sõit, millel ma tuleval aastal tahan tõesti hästi esineda, on Tro-Bro Leon Prantsusmaal. Mulle meeldivad rajad, millel on munakivisektorid. See oli eelmisel aastal mu suureks eesmärgiks ning ma lõpetasin üheksandana.“
Loe Cyclingnewsi täispikkuses ingliskeelset lugu SIIT.


title: Koomasse viidud suusakrossi OM-pronksi kaasmaalanna sai samal mäel vigastada

maintext:
Anna Holmlund (vasakul) ja Sandra Näslund Val-Thorensis (Foto: AFP/Scanpix)
29-aastane Holmlund kaotas pärast esmaspäevast kukkumist teadvuse ning viidi helikopteriga Bolzanosse, kus talle tehti ajuoperatsioon.
Teisipäeval sõnas Rootsi suusakrossiföderatsiooni pealik Jakob Swanberg, et Holmlundi peal läbi viidud testide tulemused on pettumust valmistavad. „Esile on tõusnud vigastused, mille olemasolust me varem teadlikud ei olnud ning me näeme, et kahju on laialdane,“ vahedab Guardian Swanbergi sõnu. „Praegu on veel raske teha mingeid ennustusi, kuid sellised vigastused põhjustavad tavaliselt märkimisväärset kahju.“
Kolmapäeval sai samal mäel vigastada teinegi rootslanna, kui treeningul kukkus Holmlundi ees MK-sarja esikohta hoidev 20-aastane Sandra Näslund.
„Sandra Näslund kukkus treeningul ning vigastas oma küünarnukki ja pead,“ avaldas Rootsi suusaliit pressiteate vahendusel. „Ta viidi Innicheni haiglasse, kus tal tuvastati kerge peapõrutus ning ninaluumurd. Sandra jääb ööseks haiglasse jälgimise alla, kuid on stabiilses seisundis ning tema vigastused on kerged.“
Rootsi ajaleht Aftonbladet vahendab, et võistlusdirektori Kurt Sulzenbacheri sõnul pole võistluse orgkomitee saanud ühtegi kaebust ning pigem on tegemist võistlejate endi vigadega.


title: ETV spordisaade, 30. detsember

maintext:
Järelvaatamine veebis
Õigustest tulenevalt on veebis täispikalt järelvaadatav vaid kõige värskem spordisaade. Kõik saatelõigud, millel on internetiõigused olemas, on üleval ka eraldi uudistena.


title: Kristaps Porzingis jõudis NBA-s ainukordse saavutuseni

maintext:
Nimelt sai teist aastat liigas pallivast ääremängijast läbi aegade esimene pallur, kes jõudnud hooaja esimese 25 mänguga enam kui 45 bloki ja enam kui 55 tabatud kolmepunktiviskeni.
Porzingis on tänavu visanud keskmiselt 19,9 punkti ja haaranud 7,6 lauapalli mängus. Lisaks on ta blokeerinud keskmiselt 1,8 vastaste viskeüritust.
Kristaps Porzingis is the first player in @NBAHistory to record 45+ blocks & 55+ 3-pt FGM through the first 25 games of a season.#NBAXmas pic.twitter.com/2Z3FPwnG4V


title: Veebruaris toimuma pidanud Katari velotuur jääb ära

maintext:
Jalgratturid Dohas (Foto: AFP/Scanpix)
Rahvusvaheline Jalgratta Liit (UCI) teatas, et järgmise aasta alguses toimuma pidanud Katari velotuur jääb ära. World Touri kalendrisse kuulunud meeste velotuur pidi toimuma 6.-10. veebruarini ja naised pidid võidu sõitma 31. jaanuarist 3. veebruarini.
Ratturid on pidanud Katari siledatel kõrbeteedel võistlemist äärmiselt ühekülgseks – pole vaheldusrikast maastikku ega entusiastlikku publikut, kirjutab portaal Rattauudised.ee. Rahvusvaheline Jalgratta Liit (UCI) teatas, et tuurid jäävad ära rahastusprobleemide tõttu. Löök on seda valusam, sest paari kuu eest võõrustas Katar maanteesõidu maailmameistrivõistlusi.
Meeste Katari velotuur on suurimate traditsioonidega UCI kalendrisse kuuluv Lähis-Ida võidusõit, mis sai alguse 2002. aastal. Viimastel aastatel on korraldamisel olnud suureks abiks Tour de France’i organiseerija ASO.
Tänavuse Katari velotuuri võitis Mark Cavendish (Dimension Data) Alexander Kristoffi (Katjuša) ja Greg van Avermaeti (BMC) ees.


title: Selgusid võrkpallikoondise EM-i alagrupimängude kuupäevad

maintext:
Eesti võrkpallikoondis (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Meie esimeseks vastaseks on Soome ja ühtlasi on kell 18.30 (siin ja edasipidi on matši algusajad märgitud Eesti aja järgi) algav kohtumine ka turniiri üheks avamatšiks, kirjutab volley.ee. C-alagrupis stardib samal ajal Bulgaaria ja Venemaa mäng. Võimsa avaakordi saab turniir samal õhtul Varssavis asuval rahvusstaadionil (PGE Narodowy), kus kell 21.30 kohtuvad Poola ja Serbia.
Teises voorus läheb Eesti 26. augustil kell 18.30 vastamisi valitsevate Maailmaliiga tšempionite ehk serblastega. Alagrupifaas lõppeb 28. augustil kell 21.30 algava mänguga, kus kohtume valitseva maailmameistri ja turniiri võõrustava Poolaga.
Alagrupi võitja pääseb otse veerandfinaali, teise ja kolmanda koha omanikud lähevad vastamisi play-off ringis, mille võitja liigub samuti kaheksa parema sekka. Meie alagrupi võistkondi ootab ees vastasseis C-alagrupi omadega. Selle neliku moodustavad Bulgaaria, Hispaania, Sloveenia ja Venemaa. B-alagrupis mängivad Itaalia, Saksamaa, Slovakkia ja Tšehhi ja D-grupi kvarteti moodustavad Belgia, Holland, Prantsusmaa ja Türgi.
Nii play-off ringi kohtumine kui hilisemad mängud toimuvad Eesti alagrupi meeskondade jaoks Krakówis. Play-off'i matš toimub 30. augustil, veerandfinaal 31. augustil. Turniiri poolfinaalid peetakse 2. septembril ja medalimängud 3. septembril. Neile on võimalik juba ka pileteid soetada, mida saab teha SIIN.
Alagrupimängude pääsmete müük peaks algama lähinädalatel ja sellest annab Eesti Võrkpalli Liit huvilistele ka koheselt teada. Lisaks koostab alaliit toetajatele ka spetsiaalse fännireisi paketi, mis võimaldab võrkpallisõpradel mugavalt rahvusmeeskonnale kaasa elama minna.


title: Laskesuusatamise MK-etapp ja noorte MM viidi Venemaalt minema

maintext:
Laskesuusatajad (Foto: TASS/Scanpix)
Eile teatasid Tšehhi ja Suurbritannia koondised, et boikoteerivad Tjumenisse planeeritud MK-etappi. Boikoti ajendiks oli kurikuulus McLareni raport, mis paljastas Venemaal lokkava riikliku dopingusüsteemi ning süüdistab 31 Venemaa sportlast 2014. aasta Sotši taliolümpiamängudel dopinguproovidega manipuleerimises.
Tšehhi Laskesuusaliit (CBU) avaldas avalikus kirjas, et nad on oma koondise eemaldanud kõigilt Venemaal toimuvatelt võistlustelt, kuni Rahvusvaheline Antidoping (WADA) on Venemaa Antidopingu (RUSADA) dopinguvabaks tunnistanud.
Suurbritannia Laskesuusaliidu (BBU) sõnul on nad boikoti näol vastu võtnud üksmeelse otsuse ning see on vastuseks „Venemaa sportlaste ajupestud, petlikele ning ebaausatele kommentaaridele selle kohta, et McLareni raporti tulemused on poliitilise, mitte sportliku tagapõhjaga.“
Lisaks Tšehhile ja Suurbritanniale on ka Norra nõudnud, et rahvusvaheline alaliit IBU eemaldaks Venemaalt kõik korraldusõigused, kuni kõik sealsed protseduurid on „puhasteks“ tunnistatud ning McLareni raportis välja toodud sportlased võistluskeelu saanud.
Eilsel IBU koosolekul määrati ka kahele dopinguga patustanud venelasele võistluskeeld ning 29 raportis mainitud sportlast uuritakse veel täiendavalt.