description: Traditsiooni kohaselt on novembri esimene nädalavahetus aeg, mil Saaremaa Merispordi Selts purjetamishooaja pidulikult lõpetab ning olnule tagasi vaatab. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaa Merispordi Selts lõpetas hooaja
Esmaspäev, 07. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ann Katarina Meri Esmaspäev, 07. november 2016. Margus Männik. FOTO: Valmar VOolaid Traditsiooni kohaselt on novembri esimene nädalavahetus aeg, mil Saaremaa Merispordi Selts purjetamishooaja pidulikult lõpetab ning olnule tagasi vaatab.
Tänavu korraldati üritus 4. novembri õhtul Kuressaare kultuurikeskuse kontserdisaalis, kuhu olid kogunenud nii auliikmed, sportlased kui ka muudmoodi seltsi tegevustes kaasa löönud asjaosalised.
“Ega seltsi tegevus sellega ju tänavuseks tegelikult ei lõpe, aga millalgi tuleb lihtsalt aasta lõikes kriips vahele tõmmata ja kokkuvõtteid teha,” tõdes kommodoor Margus Männik (pildil). Hooaja lõpetamisele vaatamata pikemat hingetõmbepausi ei toimu, sest juba esimese jää tulekul asutakse ametisse jääpurjetamisega.
90. hooaeg seltsile edukas
Männiku sõnul võib seltsi järjekorras üheksakümnenda hooaja igati kordaläinuks lugeda, hoolimata näiteks sellest, et traditsiooniline Muhu väina regatt seekord Saaremaale ei jõudnudki.
Seevastu oli merispordi seltsil tänavu hammustada eriti suur tükk – nimelt tuli korraldada Saaremaa esimesed maailmameistrivõistlused, kuhu kogunes noori Zoom8 klassis purjetajaid üle kogu maailma.
Muuhulgas mahtusid hooaja tegevustesse ka H. Rebase regatt, Euroopa merepäeva tähistamine, Allirahu regatt, Abruka regatt ja Merepäevade eskaadrisõit, kus Saaremaa purjetajad taas vaprust, innukust ja häid tulemusi üles näitasid.
Pidulikul üritusel astuti ette mitmete sõnavõttudega ning hulganisti auhindu jagati kõigile sportlastele, kes hooaja vältel tublidusega vähegi silma paistsid. Uus purjetamishooaeg algab tuleval kevadel. Tänavu korraldati üritus 4. novembri õhtul Kuressaare kultuurikeskuse kontserdisaalis, kuhu olid kogunenud nii auliikmed, sportlased kui ka muudmoodi seltsi tegevustes kaasa löönud asjaosalised.“Ega seltsi tegevus sellega ju tänavuseks tegelikult ei lõpe, aga millalgi tuleb lihtsalt aasta lõikes kriips vahele tõmmata ja kokkuvõtteid teha,” tõdes kommodoor Margus Männik (pildil). Hooaja lõpetamisele vaatamata pikemat hingetõmbepausi ei toimu, sest juba esimese jää tulekul asutakse ametisse jääpurjetamisega.Männiku sõnul võib seltsi järjekorras üheksakümnenda hooaja igati kordaläinuks lugeda, hoolimata näiteks sellest, et traditsiooniline Muhu väina regatt seekord Saaremaale ei jõudnudki.Seevastu oli merispordi seltsil tänavu hammustada eriti suur tükk – nimelt tuli korraldada Saaremaa esimesed maailmameistrivõistlused, kuhu kogunes noori Zoom8 klassis purjetajaid üle kogu maailma.Muuhulgas mahtusid hooaja tegevustesse ka H. Rebase regatt, Euroopa merepäeva tähistamine, Allirahu regatt, Abruka regatt ja Merepäevade eskaadrisõit, kus Saaremaa purjetajad taas vaprust, innukust ja häid tulemusi üles näitasid.Pidulikul üritusel astuti ette mitmete sõnavõttudega ning hulganisti auhindu jagati kõigile sportlastele, kes hooaja vältel tublidusega vähegi silma paistsid. Uus purjetamishooaeg algab tuleval kevadel.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Registreeritud peresündmused Saare
maakonnas 28. oktoobrist 4. novembrini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: PEREKONDLIK

fasttext_language: et


description: Homme, 10. novembril kell 18 esitleb Eesti Kaubandus-Tööstuskoda Eesti Ajaloomuuseumi Suurgildi hoones äsja ilmavalgust näinud esinduslikku raamatut “Leading Brands of Estonia”, mis annab ülevaate Eesti juhtivatest kaubamärkidest. 50 Eesti juhtiva kaubamärgi hulka on arvatud ka Baltic Workboats ja Pädaste mõis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Pädaste ja laevatehase kaubamärk jõudsid raamatusse
Kolmapäev, 09. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 09. november 2016. Imre Sooäär. Homme, 10. novembril kell 18 esitleb Eesti Kaubandus-Tööstuskoda Eesti Ajaloomuuseumi Suurgildi hoones äsja ilmavalgust näinud esinduslikku raamatut “Leading Brands of Estonia”, mis annab ülevaate Eesti juhtivatest kaubamärkidest. 50 Eesti juhtiva kaubamärgi hulka on arvatud ka Baltic Workboats ja Pädaste mõis.
”Kuuluda nii väärikasse loetelusse on meile kahtlemata suur au,” rõõmustas Pädaste mõisa ja kaubamärgi omanik Imre Sooäär.
Kaubanduskoja turundusdirektor Moonika Kukk ütles, et esimese raamatu ilmumisest on möödas kaheksa aastat.
“Olles Eesti juhtiv ettevõtlusorganisatsioon, on meie missioon tublisid ettevõtteid ka välismaal tutvustada ning aidata kaasa nende tuntuse suurendamisele nii siin- kui sealpool piire,” sõnas ta.
Ettevõtete valikul lähtuti järgmistest kriteeriumidest: loodud Eestis ja tuntav Eesti päritolu, Eestis laialdaselt tuntud, kaubamärk on positsioneeritud Eesti kaubamärgina ja ekspordipotentsiaaliga või juba rahvusvaheliselt tegutsev.
Valiku tegemisel osalesid Kaja Kallas, Meelis Milder, Kristian Kirsfeldt, Kristi Tiivas ning Mait Palts.
Esindustrükis on mõeldud Eesti kui innovaatilise ning arenenud majandusega riigi tutvustamiseks ning meie kaubamärkide tuntuse suurendamiseks.
Uued koostööpartnerid
Raamat aitab ettevõtetel leida uusi koostööpartnereid ning seeläbi kaasa ka Eesti ekspordi kasvule.
“Leading Brands of Estonia” raamatus on välja toodud näiteks järgmised kaubamärgid: Sangar, BLRT, Pädaste, Nordecon, Baltika, Matek, Balteco, Loodusvägi, Starman, Alexela, Liviko, Joik, Roman Tavast, Harju Elekter, Graanul Invest, Estonia, Chemi-Pharm, Wendre ja paljud teised.
Raamatut levitatakse välisriikide saatkondadele, ministeeriumidele ja teistele Eesti ettevõtteid tutvustavatele organisatsioonidele ning osa raamatutest jõuab ka kinkeraamatuna jaemüüki.
Esinduslik raamat valmis koostöös Menu Kirjastusega ning sobib hästi väliskülalistele kinkimiseks, tutvustamaks Eesti ettevõtlust.
Eesti Ajaloomuuseumi Suurgildi hoones tähistab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda homme oma 91. aastapäeva. ”Kuuluda nii väärikasse loetelusse on meile kahtlemata suur au,” rõõmustas Pädaste mõisa ja kaubamärgi omanik Imre Sooäär.Kaubanduskoja turundusdirektor Moonika Kukk ütles, et esimese raamatu ilmumisest on möödas kaheksa aastat.“Olles Eesti juhtiv ettevõtlusorganisatsioon, on meie missioon tublisid ettevõtteid ka välismaal tutvustada ning aidata kaasa nende tuntuse suurendamisele nii siin- kui sealpool piire,” sõnas ta.Ettevõtete valikul lähtuti järgmistest kriteeriumidest: loodud Eestis ja tuntav Eesti päritolu, Eestis laialdaselt tuntud, kaubamärk on positsioneeritud Eesti kaubamärgina ja ekspordipotentsiaaliga või juba rahvusvaheliselt tegutsev.Valiku tegemisel osalesid Kaja Kallas, Meelis Milder, Kristian Kirsfeldt, Kristi Tiivas ning Mait Palts.Esindustrükis on mõeldud Eesti kui innovaatilise ning arenenud majandusega riigi tutvustamiseks ning meie kaubamärkide tuntuse suurendamiseks.Raamat aitab ettevõtetel leida uusi koostööpartnereid ning seeläbi kaasa ka Eesti ekspordi kasvule.“Leading Brands of Estonia” raamatus on välja toodud näiteks järgmised kaubamärgid: Sangar, BLRT, Pädaste, Nordecon, Baltika, Matek, Balteco, Loodusvägi, Starman, Alexela, Liviko, Joik, Roman Tavast, Harju Elekter, Graanul Invest, Estonia, Chemi-Pharm, Wendre ja paljud teised.Raamatut levitatakse välisriikide saatkondadele, ministeeriumidele ja teistele Eesti ettevõtteid tutvustavatele organisatsioonidele ning osa raamatutest jõuab ka kinkeraamatuna jaemüüki.Esinduslik raamat valmis koostöös Menu Kirjastusega ning sobib hästi väliskülalistele kinkimiseks, tutvustamaks Eesti ettevõtlust.Eesti Ajaloomuuseumi Suurgildi hoones tähistab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda homme oma 91. aastapäeva.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval Paides toimunud Keskerakonna erakorralisel kongressil valiti uueks erakonna esimeheks Jüri Ratas. Ratast toetas 654 delegaati, tema vastaskandidaat, erakonna kauaaegse liidri Edgar Savisaare soosik ja europarlamendi liige Yana Toom pälvis 348 delegaadi toetuse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Janne Nurmik: Ratase võit oli juba ette tuntav
Esmaspäev, 07. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper Esmaspäev, 07. november 2016. Saarlastest keskerakondlased kongressil: (vasakult) Maarika Aasa, Janne Nurmik, Rein Sepp, Astrid Sepp, Ülle Lätt ja Olev Väin. FOTO: Ragna Roi Laupäeval Paides toimunud Keskerakonna erakorralisel kongressil valiti uueks erakonna esimeheks Jüri Ratas. Ratast toetas 654 delegaati, tema vastaskandidaat, erakonna kauaaegse liidri Edgar Savisaare soosik ja europarlamendi liige Yana Toom pälvis 348 delegaadi toetuse.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juba järgmise nädala lõpus, 17.–19. novembrini toimub Orissaares möödunud aasta novembris ellu kutsutud üleriigiline noorte klassikalise laulu konkurss-festival “Võluhääl”. Ikka kultuurimajas ja seekord juba täiesti uue klaveri saatel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Laulukonkurss “Võluhääl” tuleb jälle

maintext:
NÄDALALÕPP
Laulukonkurss “Võluhääl” tuleb jälle
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 11. november 2016. Pildil Anne Kann (vasakul), Kairit Levit, Kateriin Aljas – fortuuna ja Triin Ella. FOTO: Anu Viljaste Juba järgmise nädala lõpus, 17.–19. novembrini toimub Orissaares möödunud aasta novembris ellu kutsutud üleriigiline noorte klassikalise laulu konkurss-festival “Võluhääl”. Ikka kultuurimajas ja seekord juba täiesti uue klaveri saatel.
“Uue klaveri tugevaimaks hooandjaks oligi ju “Võluhääle“ konkurss,” õhkas Orissaare kultuurimaja direktor Anu Viljaste, kes läheb festivalile vastu õnnetundega. “Suur rõõm ja kergus on hinges, lausa süda laulab, sest meil on lauljate saateks uus klaver.”
Selle aasta konkursil osaleb 19 juhendajalt kokku 57 lauljat Saaremaalt, Muhust, Ruhnust, Tallinnast, Tartust, Tõrvast, Raplast, Ahtmest, Alatskivilt, Narvast, Türilt, Kohtla-Järvelt, Tarvastust ning Hiiumaalt.
Nagu mullugi, konkureerivad noored omavahel neljas vanuserühmas: 8–10-aastased, 11–13- aastased, 14–16-aastased ja 17–19-aastased.
Tänavu ka meistriklass
“Indu lauluõpingute jätkamiseks said kindlasti nii möödunud aastal osalenud lauljad, nende juhendajad kui ka korraldajad,” ütles festivali üks initsiaatoreid, rahvusooperi Estonia solist Triin Ella.
Festival vältab tänavu pisut kauem, sest kavas on korraldada ka mitmeid kontserte Orissaare lähiümbruses. Samuti viiakse sel aastal lisaks töötoale läbi ühe žüriiliikme meistriklass.
Seekordne töötuba kannab pealkirja: “Meie keha – meie pill. Kuidas kehahoiakud ning -asendid aitavad kaasa vaba ja kaunikõlalise hääle tekitamisele”. Meistriklassis osalejate arv on piiratud, mistõttu võeti soovi avaldanute vahel loosi nii, et igast vanuserühmast saab osaleda üks laulja. Passiivselt, vaatlejana, saavad meistriklassist osa kõik festivali külalised.
Tänaseks on esinemisjärjekord paigas, esinejate nimekirja, infot festivali žürii ja kava kohta leiab MTÜ Festivo kodulehelt. “Loodame jälle suurt publikuhuvi ning seda, et festivalist saaks kena traditsioon, mida ikka ja jälle oodata,” sõnas Viljaste. “Uue klaveri tugevaimaks hooandjaks oligi ju “Võluhääle“ konkurss,” õhkas Orissaare kultuurimaja direktor Anu Viljaste, kes läheb festivalile vastu õnnetundega. “Suur rõõm ja kergus on hinges, lausa süda laulab, sest meil on lauljate saateks uus klaver.”Selle aasta konkursil osaleb 19 juhendajalt kokku 57 lauljat Saaremaalt, Muhust, Ruhnust, Tallinnast, Tartust, Tõrvast, Raplast, Ahtmest, Alatskivilt, Narvast, Türilt, Kohtla-Järvelt, Tarvastust ning Hiiumaalt.Nagu mullugi, konkureerivad noored omavahel neljas vanuserühmas: 8–10-aastased, 11–13- aastased, 14–16-aastased ja 17–19-aastased.“Indu lauluõpingute jätkamiseks said kindlasti nii möödunud aastal osalenud lauljad, nende juhendajad kui ka korraldajad,” ütles festivali üks initsiaatoreid, rahvusooperi Estonia solist Triin Ella.Festival vältab tänavu pisut kauem, sest kavas on korraldada ka mitmeid kontserte Orissaare lähiümbruses. Samuti viiakse sel aastal lisaks töötoale läbi ühe žüriiliikme meistriklass.Seekordne töötuba kannab pealkirja: “Meie keha – meie pill. Kuidas kehahoiakud ning -asendid aitavad kaasa vaba ja kaunikõlalise hääle tekitamisele”. Meistriklassis osalejate arv on piiratud, mistõttu võeti soovi avaldanute vahel loosi nii, et igast vanuserühmast saab osaleda üks laulja. Passiivselt, vaatlejana, saavad meistriklassist osa kõik festivali külalised.Tänaseks on esinemisjärjekord paigas, esinejate nimekirja, infot festivali žürii ja kava kohta leiab MTÜ Festivo kodulehelt. “Loodame jälle suurt publikuhuvi ning seda, et festivalist saaks kena traditsioon, mida ikka ja jälle oodata,” sõnas Viljaste.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuuekümnendate lõpuaastatel hakkas poliitiliselt muudetud maaelus ilmnema majandusliku kosumise märke. Vilja hakkasid kandma need otsused ja määrused, mis kehtestati Hruštšsovi sula perioodil. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Maainimeste toimetulek paranes. Aastad 1968-1969

maintext:
EV100
Maainimeste toimetulek paranes. Aastad 1968–1969
Esmaspäev, 28. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Bruno Pao Esmaspäev, 28. november 2016. Viktor Kingissepa nim keskkooli 50. aastapäeva kokkutuleku rongkäik teel Lossihoovi. Foto: Saaremaa Muuseumi fotokogu Kuuekümnendate lõpuaastatel hakkas poliitiliselt muudetud maaelus ilmnema majandusliku kosumise märke. Vilja hakkasid kandma need otsused ja määrused, mis kehtestati Hruštšsovi sula perioodil.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna õhtul ja homme hommikul toimub Orissaare spordihoones vaagnapõhjalihaste treening-kursus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Orissaares treenivad naised intiimlihaseid
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Täna õhtul ja homme hommikul toimub Orissaare spordihoones vaagnapõhjalihaste treening-kursus.
Õhtuses töötoas käsitletakse probleeme, mis võivad tekkida seoses nõrkade või ületoonuses vaagnapõhjalihastega ning millised muutused kaasnevad raseduse ja sünnitusega.
Räägitakse sellest, mida saab naine ise enda tervise ja heaolu tagamiseks ette võtta ning kuidas muuta ebamugavus- ja piinlikkustunne hoopis rõõmuks ja naudinguks. Ka annab juhendaja, töötoa läbiviija Katri Ristal (pildil), e-kursuse Naise Teine Süda autor, joogaõpetaja ja MTÜ Perele Toeks üks asutajatest, praktilisi juhiseid intiimlihaste toetamiseks ja treenimiseks igapäevaelus ning tehakse harjutusi, mis aitavad vaagnapõhjalihased üles leida ja neid tunnetada. Katri on tegelenud joogaga ca 15 aastat ning õppinud erinevaid intiimlihaste treenimise metoodikaid nii Eestis kui mujal maailmas.
Hommikuses töötoas tehakse praktiliselt läbi harjutused ja hingamistehnikad, millega naine saab toetada oma füüsilist, vaimset ja emotsionaalset heaolu. Kõige toredam paljude intiimlihastega seotud harjutuste juures on see, et paljusid neist saab sooritada igal pool, igal ajal ja igas asendis.
Vaagnapõhja- ja korsetilihaste treenimine suurendab alakõhus energiat ja verevarustust, toob juurde hormoone, hapnikku ja toitaineid. Lihaste stimulatsioon, nende tahtlik pingutamine ja lõdvestamine, õige hingamine võivad leevendada ja ravida mitmeid günekoloogilisi probleeme, uriinipidamatusega seotud probleeme, tasakaalustada hormoone ja suurendada viljastumispotentsiaali. Õige hingamine rahustab närvisüsteemi ning suurendab keha tundlikkust.
Treening-kursus toimub 18. novembril algusega kell 19.20 ja 19. novembril kl 11. Vajalik on eelregistreerimine: Heidi Hanso (5341 3088) või Andla Rüütel (5340 1046). Autor: NL Reede, 18. november 2016.Õhtuses töötoas käsitletakse probleeme, mis võivad tekkida seoses nõrkade või ületoonuses vaagnapõhjalihastega ning millised muutused kaasnevad raseduse ja sünnitusega.Räägitakse sellest, mida saab naine ise enda tervise ja heaolu tagamiseks ette võtta ning kuidas muuta ebamugavus- ja piinlikkustunne hoopis rõõmuks ja naudinguks. Ka annab juhendaja, töötoa läbiviija Katri Ristal (pildil), e-kursuse Naise Teine Süda autor, joogaõpetaja ja MTÜ Perele Toeks üks asutajatest, praktilisi juhiseid intiimlihaste toetamiseks ja treenimiseks igapäevaelus ning tehakse harjutusi, mis aitavad vaagnapõhjalihased üles leida ja neid tunnetada. Katri on tegelenud joogaga ca 15 aastat ning õppinud erinevaid intiimlihaste treenimise metoodikaid nii Eestis kui mujal maailmas.Hommikuses töötoas tehakse praktiliselt läbi harjutused ja hingamistehnikad, millega naine saab toetada oma füüsilist, vaimset ja emotsionaalset heaolu. Kõige toredam paljude intiimlihastega seotud harjutuste juures on see, et paljusid neist saab sooritada igal pool, igal ajal ja igas asendis.Vaagnapõhja- ja korsetilihaste treenimine suurendab alakõhus energiat ja verevarustust, toob juurde hormoone, hapnikku ja toitaineid. Lihaste stimulatsioon, nende tahtlik pingutamine ja lõdvestamine, õige hingamine võivad leevendada ja ravida mitmeid günekoloogilisi probleeme, uriinipidamatusega seotud probleeme, tasakaalustada hormoone ja suurendada viljastumispotentsiaali. Õige hingamine rahustab närvisüsteemi ning suurendab keha tundlikkust.Treening-kursus toimub 18. novembril algusega kell 19.20 ja 19. novembril kl 11. Vajalik on eelregistreerimine: Heidi Hanso (5341 3088) või Andla Rüütel (5340 1046).
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kirik
Pöördumine tagakiusatud kristlaste eestpalvepäevaks
Neljapäev, 10. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Hea kaaskristlane! Oleme taasiseseisvunud Eestis nautinud kõiki tsiviilvabadusi juba üle 25 aasta. Organisatsioonid, mis jälgivad vabaduste piiramist üle maailma, on läbi aastate paigutanud meid maailma kõige vabamate riikide hulka. Peame sõna-, südametunnistus- ja usuvabadust enesestmõistetavaks. Kahjuks sageli unustame, et suurem osa maailma rahvast elab piiratud vabaduse või isegi tagakiusu tingimustes.
Organisatsiooni Open Doors väljatoodud faktid kristlaste tagakiusamisest on šokeerivad. Usu pärast tapetakse maailmas iga päev 322 ja vägivalla ohvriks langeb 772 kristlast. Iga päev hävitatakse 214 kirikut või muud kristlastele kuuluvat omandit. USA ametlike teadete kohaselt kiusatakse vähemalt 60 riigis kristlasi taga ametlikult, valitsuste poolt. Kristlus on maailma kõige vaenatum religioon.
Kõige raskem olukord on islamimaades, mis moodustab valdava enamuse riikidest, kus kristlasi väärkoheldakse ja tapetakse usu pärast. Nende hulka kuuluvad Süüria, Iraan, Iraak, Afganistan, Pakistan ja mitmed teised sharia seadusi järgivad riigid. Teise suurema vabadusi piirava grupi moodustavad kommunistlikud diktatuurid, nagu Põhja-Korea, Vietnam, Hiina ja mitmed teised.
Üheks tuntumaks usu pärast tagakiusatud vangiks on viie lapse ema Asia Bibi Pakistanis, kes arreteeriti 2009. aastal süüdistatuna prohvet Muhammadi solvamises. 2010. aastal mõisteti ta surma. Salman Taseer, Punjabi osariigi kuberner, kes ta kaitseks välja astus, mõrvati 2011. aastal ta oma ihukaitsja poolt. Asia Bibi elu ohustavad nii surmaotsus kohtu poolt kui ka radikaalsed muslimid, kes on korduvalt üritanud teda kohtuväliselt tappa. Tema vabastamist on taotlenud mitmed lääneriigid ja rahvusvahelised organisatsioonid.
Asia Bibi lugu on vaid üks näide paljudest. Kindlasti on meieni jõudnud ka uudised kristlaste massilistest tapmistest terrorirühma “Islamiriik“ poolt Süürias ja Iraagis, Boko Harami poolt Nigeerias ja mitmete teiste rühmituste poolt, kelle eesmärk on hävitada kristlased.
Mitmed meist kindlasti veel mäletavad kristlaskonna tagakiusamist totalitaarse režiimi poolt Eestis, millest on möödunud vaid veerand sajandit. Neil aegadel polnud kristlaste elu enamasti ohus, kuid toimusid vahistamised, kodude läbiotsimised, ähvardused perede ja omandi arestimiseks ja palju muud sarnast. Aidaku meie oma läbielatu mõista ja palvetada nende eest, kes on täna raskustes.
Kutsume novembrikuu kolmandal pühapäeval, 13. novembril vaenatud kristlaste eestpalvepäeval kõiki Eestimaa kogudusi ja konfessioone üheskoos palvetama kogu maailmas oma usu pärast jälitatud, tagakiusatud või vangistatud kristlaste pärast.
Jeesus ütles: “Kui maailm teid vihkab, siis teadke, et ta on mind vihanud enne teid. … Kui nad on taga kiusanud mind, kiusavad nad taga teidki. … Kuid seda kõike teevad nad teile minu nime pärast, sest nad ei tunne teda, kes minu on saatnud.“ (Johannese 15:18-21).
Eesti Evangeelne Allianss
Eesti Kirikute Nõukogu Autor: MM Neljapäev, 10. november 2016.Hea kaaskristlane! Oleme taasiseseisvunud Eestis nautinud kõiki tsiviilvabadusi juba üle 25 aasta. Organisatsioonid, mis jälgivad vabaduste piiramist üle maailma, on läbi aastate paigutanud meid maailma kõige vabamate riikide hulka. Peame sõna-, südametunnistus- ja usuvabadust enesestmõistetavaks. Kahjuks sageli unustame, et suurem osa maailma rahvast elab piiratud vabaduse või isegi tagakiusu tingimustes.Organisatsiooni Open Doors väljatoodud faktid kristlaste tagakiusamisest on šokeerivad. Usu pärast tapetakse maailmas iga päev 322 ja vägivalla ohvriks langeb 772 kristlast. Iga päev hävitatakse 214 kirikut või muud kristlastele kuuluvat omandit. USA ametlike teadete kohaselt kiusatakse vähemalt 60 riigis kristlasi taga ametlikult, valitsuste poolt. Kristlus on maailma kõige vaenatum religioon.Kõige raskem olukord on islamimaades, mis moodustab valdava enamuse riikidest, kus kristlasi väärkoheldakse ja tapetakse usu pärast. Nende hulka kuuluvad Süüria, Iraan, Iraak, Afganistan, Pakistan ja mitmed teised sharia seadusi järgivad riigid. Teise suurema vabadusi piirava grupi moodustavad kommunistlikud diktatuurid, nagu Põhja-Korea, Vietnam, Hiina ja mitmed teised.Üheks tuntumaks usu pärast tagakiusatud vangiks on viie lapse ema Asia Bibi Pakistanis, kes arreteeriti 2009. aastal süüdistatuna prohvet Muhammadi solvamises. 2010. aastal mõisteti ta surma. Salman Taseer, Punjabi osariigi kuberner, kes ta kaitseks välja astus, mõrvati 2011. aastal ta oma ihukaitsja poolt. Asia Bibi elu ohustavad nii surmaotsus kohtu poolt kui ka radikaalsed muslimid, kes on korduvalt üritanud teda kohtuväliselt tappa. Tema vabastamist on taotlenud mitmed lääneriigid ja rahvusvahelised organisatsioonid.Asia Bibi lugu on vaid üks näide paljudest. Kindlasti on meieni jõudnud ka uudised kristlaste massilistest tapmistest terrorirühma “Islamiriik“ poolt Süürias ja Iraagis, Boko Harami poolt Nigeerias ja mitmete teiste rühmituste poolt, kelle eesmärk on hävitada kristlased.Mitmed meist kindlasti veel mäletavad kristlaskonna tagakiusamist totalitaarse režiimi poolt Eestis, millest on möödunud vaid veerand sajandit. Neil aegadel polnud kristlaste elu enamasti ohus, kuid toimusid vahistamised, kodude läbiotsimised, ähvardused perede ja omandi arestimiseks ja palju muud sarnast. Aidaku meie oma läbielatu mõista ja palvetada nende eest, kes on täna raskustes.Kutsume novembrikuu kolmandal pühapäeval, 13. novembril vaenatud kristlaste eestpalvepäeval kõiki Eestimaa kogudusi ja konfessioone üheskoos palvetama kogu maailmas oma usu pärast jälitatud, tagakiusatud või vangistatud kristlaste pärast.Jeesus ütles: “Kui maailm teid vihkab, siis teadke, et ta on mind vihanud enne teid. … Kui nad on taga kiusanud mind, kiusavad nad taga teidki. … Kuid seda kõike teevad nad teile minu nime pärast, sest nad ei tunne teda, kes minu on saatnud.“ (Johannese 15:18-21).Eesti Evangeelne AllianssEesti Kirikute Nõukogu
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval toimus Saare maavalitsuse korraldatud maareformi 25. aastapäevale pühendatud konverents, kus tunnustati enim maareformi panustanud inimesi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Maareformi panustajad said maavalitsuse tunnustuse
Neljapäev, 03. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 03. november 2016. Anne Toom (pa remal) õnnitlemas Juhan Kindelit. FOTO: Valmar Voolaid Teisipäeval toimus Saare maavalitsuse korraldatud maareformi 25. aastapäevale pühendatud konverents, kus tunnustati enim maareformi panustanud inimesi.
Konverentsi avas maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja asetäitja Merike Toose. Seejärel võttis ettekandeks sõna dr Kersti Lust rahvusarhiivist, teemaks “Saaremaa maakorralduse erijooni 19. sajandil ja 20. sajandi algul”.
Pärast ettekandeid tunnustasid nii Saare maavalitsus kui maa-amet mitmeid tublisid tegijaid, kellest osal on tänaseks ametinimetus kas muutunud või on juba väljateenitud puhkusele mindud.
Maavalitsuse tunnustuse maareformi läbiviimise eest pälvisid Kuressaare maanõunik Ruth Kalamees, Kihelkonna valla maanõunik Leili Poobus, Leisi abivallavanem ja endine maakorraldaja Enno Reis, Salme valla maakorraldaja Rita Mägi ja Lääne-Saare valla vanemmaakorraldaja Peeter Nugin.
Maa-ameti poolt tunnustati maareformi läbiviimisse panuse andnud Tukat OÜ tegevjuhti Terje Ilvest, endist maakorraldajat Juhan Kindelit ja ettevõtjat Jüri Lindet. Lisaks tänati Saare maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja asetäitjat Merike Tooset ning maatoimingute peaspetsialisti Annika Preid. Konverentsi avas maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja asetäitja Merike Toose. Seejärel võttis ettekandeks sõna dr Kersti Lust rahvusarhiivist, teemaks “Saaremaa maakorralduse erijooni 19. sajandil ja 20. sajandi algul”.Pärast ettekandeid tunnustasid nii Saare maavalitsus kui maa-amet mitmeid tublisid tegijaid, kellest osal on tänaseks ametinimetus kas muutunud või on juba väljateenitud puhkusele mindud.Maavalitsuse tunnustuse maareformi läbiviimise eest pälvisid Kuressaare maanõunik Ruth Kalamees, Kihelkonna valla maanõunik Leili Poobus, Leisi abivallavanem ja endine maakorraldaja Enno Reis, Salme valla maakorraldaja Rita Mägi ja Lääne-Saare valla vanemmaakorraldaja Peeter Nugin.Maa-ameti poolt tunnustati maareformi läbiviimisse panuse andnud Tukat OÜ tegevjuhti Terje Ilvest, endist maakorraldajat Juhan Kindelit ja ettevõtjat Jüri Lindet. Lisaks tänati Saare maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja asetäitjat Merike Tooset ning maatoimingute peaspetsialisti Annika Preid.
Veel artikleid samast teemast »


description: See lugu pole Leni Riefenstahli ajaloolisest natsipropaganda filmist, vaid silmnähtavalt kiiresti ja põhjalikult muutuvast läänemaailmast, mille valitsevaks motoks on saanud Murphy esimene seadus: kui midagi saab untsu minna, siis ta ka läheb! Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
KALEV STOICESCU AINULT MEIE MAAS: Triumpf des Willens
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Kalev Stoicescu, kolumnist Esmaspäev, 14. november 2016. Kalev Stoicescu See lugu pole Leni Riefenstahli ajaloolisest natsipropaganda filmist, vaid silmnähtavalt kiiresti ja põhjalikult muutuvast läänemaailmast, mille valitsevaks motoks on saanud Murphy esimene seadus: kui midagi saab untsu minna, siis ta ka läheb!
Oluliste sündmuste ennustamine ratsionaalse analüüsi ja isegi professionaalselt läbiviidud arvamusküsitluste põhjal tundub olema pea samaväärne soovmõtlemisega.
Sarnasus Brexitiga
Elame tormilisel ajastul, mida iseloomustavad desinformatsioonist ja lausvalest läbiimbunud propagandaoperatsioonid, kuid ka sensatsiooni- ja skandaalihimuline massimeedia, mille tooteid tarbitakse küllalt valimatult laiade rahvamasside poolt, kes moodustavadki igas riigis valijaskonna enamuse.
Teisalt, viha ja lõhestumist kultiveeriv populism, millel reeglina puudub igasugune vastutustunne ning edasiviivad visioonid ja plaanid, võitleb ägedalt mugandunud ja ülbeks, tihti ka korrumpeerunuks muutunud traditsiooniliste poliitiliste eliitide vastu. Karl Marx oleks kõike seda nimetanud “küpseks revolutsiooniliseks olukorraks”.
Donald Trump, kelle vanaisa Friedrich Trumpf emigreerus 1885. aastal Baierimaalt USA-sse, saavutas väga kindla võidu establishment’i esindaja Hillary Clintoni üle. Suur osa vaatlejatest ja arvamusliidritest lihtsalt ei soovinud etteaimatavat “katastroofi” ette kuulutada. Minagi ei julgenud Trumpi võitu kindlalt ennustada, kuid iga päevaga enne 8. novembrit suurenesid mu kahtlused Clintoni võiduvõimaluste suhtes.
Oli näha, et USA presidendivalimiste ja suvise Brexiti referendumi mustrid on paljuski äravahetamiseni sarnased. Trump tegi enda jaoks õige valiku, kasutades oma valmiskampaanias Brexiti toetajate võtteid, mis lõpuks tagasid võidu mõlemal puhul.
Isegi Brexiti ja Trumpi poolt hääletanud elanikkonnagruppide vahel on märgatavad sarnasused: kosmopoliitsed London ja New York, nagu ka paljud teised suurlinnad, hoidsid tulemuste teatavaks saamisel kahe käega peast kinni, sest “maakad” tegid neile ära. Paraku Philadelphia ja Pittsburgh ei ole kogu Pennsylvania ning Miami ja Tampa ei ole terve Florida – neid ja ka teisi osariike “kaotas” Hillary Clinton märkamatult.
Kas Trump on hull? Või kloun? Kindlasti mitte ning seda peaks lootma ja uskuma mitte ainult Kreml, vaid ka meie ise, mõistagi lähtuvalt täiesti erinevatest huvidest.
Donald Trump seisab paratamatult silmitsi lõhestatud Ameerika ühiskonna lepitamise vajadusega, kus KKK värbab juba avalikult uusi liikmeid ning valimiste “kaotajad” ummistavad Kanada imigratsiooni kodulehekülje.
Teisalt, tal on ainult mõned nädalad selleks, et kokku panna uue administratsiooni meeskond, kusjuures keegi ei tea veel, kui kogenud ja asjalik see saab olema. Alles seejärel saab Trump ja tema kamanda keskenduda välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikale, mille üle võib praegu üksnes spekuleerida.
Kreml muidugi loodab, et Brexit on Euroopa Liidu ja Trump on NATO hauakaevaja. Seetõttu võeti riigiduumas Trumpi võitu vastu püstijalu ning ovatsioonidega, ilmselt lootuses, et nüüd saab Putin ometi hakata ameeriklastega diile tegema 1945. aasta Jalta konverentsi vaimus. Ainult et venelastel, kes sooviksid nii Süüria kui Ukraina küsimuste peatset “reguleerimist”, ei ole Trumpile just väga palju vastu pakkuda, peale “maailmarahu” ja sooja suuauru.
Kreml ooteseisundis
Kreml on nüüd ooteseisundis ja ka meie saame – selles olukorras – tsipa vabamalt hingata. Kui Trump peaks siiski osutuma hämaraks diilijaks, selle asemel, et jätkata läänemaailma senist joont, mis toetub valdavalt läbipaistvatele ponnistustele rahvusvahelistes organisatsioonides ja läbirääkimistes, siis jääb üksnes loota, et Venemaaga tehtavad diilid ei ole otseselt meie arvelt.
Putini–Trumpi pakt ei tohiks kuidagi sobituda 21. sajandi vaimuga, aga nii mõnedki teised asjad ei olnud üsna hiljuti veel mõeldavad.
Optimistlikult võiks siiski arvata, et Trump ei pööra maailma peapeale, ei lammuta NATO-t jne, sest ta ei saaks seda nagunii teha (ehk on kongressi liikmetel veel tervet mõistust). Ja teisalt – ta peaks varsti aduma, et ka Obama ja eelmised administratsioonid on seisnud USA huvide eest, võib-olla mitte alati piisavalt võimsalt ning vahest hoopis paar vinti üle keerates. Oluliste sündmuste ennustamine ratsionaalse analüüsi ja isegi professionaalselt läbiviidud arvamusküsitluste põhjal tundub olema pea samaväärne soovmõtlemisega.Elame tormilisel ajastul, mida iseloomustavad desinformatsioonist ja lausvalest läbiimbunud propagandaoperatsioonid, kuid ka sensatsiooni- ja skandaalihimuline massimeedia, mille tooteid tarbitakse küllalt valimatult laiade rahvamasside poolt, kes moodustavadki igas riigis valijaskonna enamuse.Teisalt, viha ja lõhestumist kultiveeriv populism, millel reeglina puudub igasugune vastutustunne ning edasiviivad visioonid ja plaanid, võitleb ägedalt mugandunud ja ülbeks, tihti ka korrumpeerunuks muutunud traditsiooniliste poliitiliste eliitide vastu. Karl Marx oleks kõike seda nimetanud “küpseks revolutsiooniliseks olukorraks”.Donald Trump, kelle vanaisa Friedrich Trumpf emigreerus 1885. aastal Baierimaalt USA-sse, saavutas väga kindla võidu establishment’i esindaja Hillary Clintoni üle. Suur osa vaatlejatest ja arvamusliidritest lihtsalt ei soovinud etteaimatavat “katastroofi” ette kuulutada. Minagi ei julgenud Trumpi võitu kindlalt ennustada, kuid iga päevaga enne 8. novembrit suurenesid mu kahtlused Clintoni võiduvõimaluste suhtes.Oli näha, et USA presidendivalimiste ja suvise Brexiti referendumi mustrid on paljuski äravahetamiseni sarnased. Trump tegi enda jaoks õige valiku, kasutades oma valmiskampaanias Brexiti toetajate võtteid, mis lõpuks tagasid võidu mõlemal puhul.Isegi Brexiti ja Trumpi poolt hääletanud elanikkonnagruppide vahel on märgatavad sarnasused: kosmopoliitsed London ja New York, nagu ka paljud teised suurlinnad, hoidsid tulemuste teatavaks saamisel kahe käega peast kinni, sest “maakad” tegid neile ära. Paraku Philadelphia ja Pittsburgh ei ole kogu Pennsylvania ning Miami ja Tampa ei ole terve Florida – neid ja ka teisi osariike “kaotas” Hillary Clinton märkamatult.Kas Trump on hull? Või kloun? Kindlasti mitte ning seda peaks lootma ja uskuma mitte ainult Kreml, vaid ka meie ise, mõistagi lähtuvalt täiesti erinevatest huvidest.Donald Trump seisab paratamatult silmitsi lõhestatud Ameerika ühiskonna lepitamise vajadusega, kus KKK värbab juba avalikult uusi liikmeid ning valimiste “kaotajad” ummistavad Kanada imigratsiooni kodulehekülje.Teisalt, tal on ainult mõned nädalad selleks, et kokku panna uue administratsiooni meeskond, kusjuures keegi ei tea veel, kui kogenud ja asjalik see saab olema. Alles seejärel saab Trump ja tema kamanda keskenduda välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikale, mille üle võib praegu üksnes spekuleerida.Kreml muidugi loodab, et Brexit on Euroopa Liidu ja Trump on NATO hauakaevaja. Seetõttu võeti riigiduumas Trumpi võitu vastu püstijalu ning ovatsioonidega, ilmselt lootuses, et nüüd saab Putin ometi hakata ameeriklastega diile tegema 1945. aasta Jalta konverentsi vaimus. Ainult et venelastel, kes sooviksid nii Süüria kui Ukraina küsimuste peatset “reguleerimist”, ei ole Trumpile just väga palju vastu pakkuda, peale “maailmarahu” ja sooja suuauru.Kreml on nüüd ooteseisundis ja ka meie saame – selles olukorras – tsipa vabamalt hingata. Kui Trump peaks siiski osutuma hämaraks diilijaks, selle asemel, et jätkata läänemaailma senist joont, mis toetub valdavalt läbipaistvatele ponnistustele rahvusvahelistes organisatsioonides ja läbirääkimistes, siis jääb üksnes loota, et Venemaaga tehtavad diilid ei ole otseselt meie arvelt.Putini–Trumpi pakt ei tohiks kuidagi sobituda 21. sajandi vaimuga, aga nii mõnedki teised asjad ei olnud üsna hiljuti veel mõeldavad.Optimistlikult võiks siiski arvata, et Trump ei pööra maailma peapeale, ei lammuta NATO-t jne, sest ta ei saaks seda nagunii teha (ehk on kongressi liikmetel veel tervet mõistust). Ja teisalt – ta peaks varsti aduma, et ka Obama ja eelmised administratsioonid on seisnud USA huvide eest, võib-olla mitte alati piisavalt võimsalt ning vahest hoopis paar vinti üle keerates.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ei eelnenud praeguse valitsuse poolt heaks kiidetud Rail Balticu (RB) kavale mingeid olulisi arutelusid trassi valiku põhjendusteks ega ole ka “Eesti 2030” sisuliselt käsitlenud kiirraudteed läbi Pärnu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
TOOMAS KÜMMEL AINULT MEIE MAAS: Rail Baltic – cargo cult (2.)
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Toomas Kümmel, ajakirjanik Neljapäev, 17. november 2016. Meie Maa kolumnist Toomas Kümmel. Ei eelnenud praeguse valitsuse poolt heaks kiidetud Rail Balticu (RB) kavale mingeid olulisi arutelusid trassi valiku põhjendusteks ega ole ka “Eesti 2030” sisuliselt käsitlenud kiirraudteed läbi Pärnu.
“Eesti 2030” kohaselt nähti ette tõsta kiirused kuni 160 km/h lõikudel Tallinn–Narva, Tapa–Tartu–Valga ja Tartu–Koidula,120 km/h Tallinn–Pärnu, Tallinn–Viljandi ja Võru–Valga.
On täiesti selge, et megaprojekt RB praegusel kujul, millele tuleb aastakümneid kõvasti peale maksta, suretab ülejäänud raudteeühendused välja. (Siinkohal jätan arutluse alt välja küsimuse, kust tulevad RB-le vajalikud kaubakogused, kui Venemaa transiit on lõppenud ja puuduvad igasugused vihjed selle kohta, et Soome kavatseb pärast RB valmimist oma kaubalaevastiku vanarauaks lõigata.)
Juba praegu ei ole raske leida sellele tõsiseltvõetavaid vihjeid RB cargo culti jüngrite endi seast. Nii on RB projekti koordinaator Kristjan Kaunissaare ühes ametlikus vastuses teatanud: “Nii Lelle–Pärnu kui Lelle–Viljandi raudtee olemasolu ja säilimine sõltuvad nende reisijavoogudest. Majanduslikus mõistes puhtalt sotsiaalprojektina on nende ülalpidamine ebamõistlik, kui leidub samaväärseid või paremaid alternatiive.”
Jääb vaid mõistatada
Veelgi olulisem on tutvuda kehtiva transpordi arengukavaga, kus reisirongide liikluse arengute kohta öeldakse: “Jätkatakse investeeringutega taristusse, et tagada kiirus 120 km/h ning kohati kuni 140 km/h. Rongiliikluse laiendamist uutel suundadel (nt Riisipere–Haapsalu, Valga–Koidula–Pihkva), Lelle–Pärnu lõigu rekonstrueerimist ja Tartu reisirongiliikluse tõstmist 160 km/h-ni.
Edaspidi kaalutakse analüüsides seni tehtud investeeringute mõju reisirongiliiklusele, uute investeeringute sotsiaal-majanduslikku tasuvust ja erinevaid finantsvõimalusi. Lelle–Pärnu lõigu rekonstrueerimise otsustamine sõltub täiendavalt RB arenduse ajakavast. Nimetatud investeeringud eeldavad täiendavaid vahendeid lisaks arengukavas ette nähtud eelarvele.”
Võrrelge seda nüüd üleriigilises planeeringus “Eesti 2030” esitatuga ja te saate aru, et majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) koostatud arengukava hakkab meid juba ette valmistama ülejäänud raudteevõrgu stagnatsiooni ja lausa mahajätmisega.
Kõik see tuleb aga sellest, et tagantjärele on RB mõte jagatud esimeseks ja teiseks etapiks või kavaks.
2007. aastal valmis Taani firmalt COW Euroopa Komisjoni poolt tellitud uuring Balti riikide raudteeühenduse kohta. COW-i uuringu analüüs soovitas rekonstrueerida olemasolev Tallinn–Tapa–Tartu–Valga–Valmiera–Cesis–Riia raudtee sõidukiirusele 160 km/h. Selle järgi asuti ka tegutsema. Meil valmis 1 miljard krooni maksnud Koidula raudteesõlm, nähti ette ka Tartu–Valga RB trassiga ühilduva Võru–Valga raudtee rekonstrueerimine, sest see on lühim tee Peterburist Riiga, Läti sadamatesse ja Kaliningradi.
Leedu alustas Kaunasest Poola piirini kulgeva Euroopa laiusega raudtee ja suure ümberlaadimiskeskuse ehitamist. Selle kava vaimus valmis ka üleriigiline planeering “Eesti 2030”.
Siis otsustasid Balti riikide valitsused tellida uue uuringu Briti konsultatsioonifirmalt AECOM ja kõik muutus päevapealt. AECOM jättis olemasolevad raudteeühendused üldse analüüsimata väitega, et RB uus trass neid ei mõjuta! AECOM-i uuringus on ka otseselt võltsitud Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud TEN-T koridore: läbi Tartu kulgev koridor on tõstetud Tallinn–Narva trassile ning raudteeühendust Tartust Valmierani on näidatud kui üldse ebaperspektiivset!
AECOM-i uuringu eessõnas tunnistatakse otsesõnu, et neil oli ülesanne analüüsida uue Euroopa laiusega raudtee rajamise võimalusi. AECOM-i “toode” on niisiis valmistatud tellija materjalist.
Kelle peades see ära otsustati, jääb vaid mõistatada. Kindlasti pidid mängus olema tollane Euroopa transpordivolinik Siim Kallas ja majandusminister Juhan Parts, ilmselt ka peaminister Andrus Ansip.
RB uue kava kohaselt on Koidula raudteesõlm kaotanud oma mõtte ja Võru–Valga raudteelõik mädaneb edasi. Need on võib-olla riskid, mille taha puges Juhan Parts Estonian Airi pumbatud sadade miljonite tühjakulutamise eest. Riskid nagu Saaremaa süvasadam, Utah’ põlevkiviväljad, Estonian Air jne. Nagu vabastaks permanentne rumal risk raha mõttetutesse projektidesse kühveldamise eest. Aga ongi juba ennustatud, et pärast RB praegu kavandatud kujul valmimist algab suur süüdlaste otsimine. See on väga tõenäoline stsenaarium.
Valed ja sildistamine
RB projekt praegu kavandataval kujul, mis jagab Eesti kolmeks (Tallinn, RB trassist lääne- ja idapoolne osa), on ohtlik, seda kavandanud kitsas ring poliitikuid aga veelgi ohtlikumad Eestile, sest nende jaoks ei eksisteeri rumalate riskiprojektide limiiti.
Vastupidi, riskisoov üha suuremate ja gigantsemate projektidega aina kasvab. Kõrgepalgaline RB bürokraatia tegelikult ei huvitugi lõppeesmärgist, neile on piisav ka aastakümneteks Euroopast sadav uuringute ja projektide abiraha. RB bürokraatia seljataha on rivistunud ettevõtjad, kel terendavad ees RB raudteetammi mullatööde maht ning karjäärideks kaevatud kõrgendikud.
Kogu seda uut toitumisahelat rajavat seltskonda ei tasu alahinnata. Mitte kunagi ei hakka nad kuulama vastuargumente, igale hoolikalt esitatud vastuargumendile leiavad nad oma põhjenduse, näigu see siis nii rumal kui tahes.
Kas keegi on kuulnud vastuseid nii elementaarsetele ja samas nii oluliste küsimustele:
- Mis mõte on 240 km/h kihutamist lubaval raudteel, kui Poolas tuleb kiirus niikuinii maha võtta, ja kui reisijatevedu on juba praegu kaubaveo kõrval marginaalseks tunnistatud?
- Kusagil on ju tarvis Soome ja Venemaa raudteelt (rööpmelaiusega vastavalt 1524 mm ja 1520 mm) tulevad kaubad ümber laadida Euroopa laiusega (1435 mm) RB trassile – miks peab seda tegema mitmes erinevas punktis Eestis ja Lätis, kui võib teha ainult ühe korra Kaunases?
- Kuidas opereerida riigi sees korraga kahel erineval standardil raudteel, 1435 mm ja 1520 mm rööpmelaiusel? Kui palju riike opereerivad oma raudteel korraga kahel standardil?
- Kui valida tuleks kogu Baltimaade raudteede tulevikku otsustavad arengud, siis kui palju maksaks kõigi raudteede Euroopa laiusele üleviimine ja kas see on teostatav?
Taolise valitsemisstiiliga kaasnevad pidev valetamine, salatsemine ja oponentide sildistamine. Vahel on pisikesed näited selles vallas kõige iseloomulikumad.
Indrek Tarand tahtis teada, kuidas on kasutatud RB-le siiani eraldatud Euroopa toetussummasid ja kirjutas saadud vastuse kohta: “Avalikkust eksitab ikka seesama MKM, kelle palvel Euroopa Komisjon on salastanud algandmed (ehk kellele ja millele ning kui palju täpselt on juba raha kulutatud). Põhjendused kuuluvad muidugi juba vaimuhaiguse rubriiki, sest viidatakse “ärisaladusele, mis võib muidu saada konkurentidele teatavaks”.”
Tarand jätkas: “Mina pole kuulnud, et näiteks Valtion Rautatiet, Deutsche Bahn või Ferrovie dello Stato tahaks miskit konkureerivat rööpmepaari Tallinnast Kaunasesse vedada. Ja riigiettevõtte ärisaladustest Eestis peaks piisava karakteristika saama Eesti Energia seiklustest mormoonide juures Utah’s ning Tallinna Sadama jalavõrudes juhatusest, kes allusid parteilisele kontrollimehhanismile.”
“Vana luiskaja” etteaste
Kõik algab pisikesest luiskamisest, kui seda ei põlata ära cargo culti dogmade kinnitamiseks. Hiljuti kutsus ETV meelelahutussaade “Ringvaade” 101 kirja kirjutanutele vastulööki andma Siim Kallase. Endise eurovoliniku, peaministri ja presidendikandidaadi väidetesse tuleb pea alati suhtuda ettevaatlikult ning need üle kontrollida. Nii ka seekord.
Kallas heietas jutukest rongiliikluse roosilisest seisust tihedalt asustatud Kesk-Euroopas ja tõi rea näiteid, kuidas kiire rongiliiklus tõrjub Euroopas lennuliiklust tagaplaanile või lõpetab õhuliinid sootuks. Viimase näiteks tõi “vana luiskaja”, et Pariisi ja Brüsseli vahel lennukid enam ei lendagi. Tegelikult muidugi lendavad ja mitu korda päevas. Küll jättis aga Kallas mainimata, et 1,5-tunnine rongisõit nende kahe pealinna vahel maksab 99 eurot. Ajaliselt üle kandes võiks siis Tallinn–Riia pilet praegu kavandataval RB liinil maksma hakata 120–150 eurot.
RB cargo cult on oma missioonitegevuse kõrval pööranud suurt tähelepanu propagandale. 2013. aasta lõpus kuulutati välja riigihange meediakommunikatsiooni teenuse ostmiseks aastateks 2014–2015 maksumusega 100 000 eurot. Mais 2016 sõlmiti uus hange kaheks aastaks maksumusega juba 200 000 eurot. Selle taustal on ülimalt kohatu süüdistada südant valutavaid aktiviste kodanikuühendusest Avalikult Rail Balticust ning 101 kirjale alla kirjutanud teadlasi ja kultuuritegelasi.
Endine eurobürokraat Hannes Rumm lajatas raadiosaates “Samost ja Rumm”: “RB on pälvinud väga palju vaenlasi ja siin on ilmselgelt näha, et kui algul tundus, et see on selline kodanikualgatus, mida veavad ajakirja Akadeemia peatoimetaja Toomas Kiho ja veel mõned toredad, sümpaatsed inimesed, siis nüüd on ilmselgelt näha, et siin on tegemist nagu hästi lavastatud RB vastase kampaaniaga. Tahaks huviga teada, kes on need ärimehed, kes seda kampaaniat rahastavad ja kes on see suhtekorraldusfirma, kes seda kampaaniat läbi viib.”
Järgmiseks saateks oli Rumm siiski teada saanud, et kodanikud on ise aktiivsed ja murelikud oma tuleviku pärast ning mingit vandenõu ei ole. Järgnes kaks korda ühes lauses sildi “ilmselge” külge kleepinud Rummi vabanduselaadne pobin mokaotsast.
Viimane näide selles pikas valede ja sildistamiste reas kuulub ETV uudistesaatele “Aktuaalne kaamera”. Uudislõik räägib Soome peaministri Juha Sipilä visiidist Eestisse ja RB perspektiivist seoses Soomest lähtuva kaubaveoga, millele pannakse praegu cargo culti sekti kogu lootus uue trassi tasuvusel.
Sissejuhatuseks räägib kaadritagune hääl, kui väga on Soome huvitatud kaubaveost uuel RB trassil. Seejärel räägitakse ka tegelikult toimunud mõttevahetuse sisust: “Taavi Rõivas kutsus Soomet ühinema RB-ga. Ühisettevõtte osanikuna oleks Soome riigil võimalus RB arendamisel otseselt kaasa lüüa. Sipilä sõnul on Soome RB-st huvitatud, kuid selle eelduseks on tunneli rajamine Helsingi ja Tallinna vahele. Soome peaminister peab Eesti peaministri ettepanekut Rail Balticu suhtes huvitavaks, kuid leiab, et majanduslikke kalkulatsioone on veel vähevõitu.”
Siinkohal tuleb märkida, et Soomel on juba võimalus vedada raudteel kaupa süda-Euroopasse, raudteid jõudsalt rekonstrueerinud Rootsi kaudu üle Stockholmi–Malmö–Öresundi silla Kopenhaagenisse ja sealt juba edasi. Vahemaad ja ajakulu on sarnane kavandatava RB-ga, samuti peavad Soome kaubavagunid sõitma parvlaevaga üle mere ja vahetama rattad või laadima kaubad teise rööpalaiusega vagunitesse. Ainult et 2006. aastal lõpetasid soomlased vagunite vedamise parvlaevaga Sea Wind Turust Stockholmi lihtsalt ära.
RB puhul on viimane aeg lõpetada valetamine, propaganda, salastamine ja sildistamine ning kaaluda lõpuks ometi tõsiselt, mis on meile jõukohane ja kasulik.
(Lõpp.) “Eesti 2030” kohaselt nähti ette tõsta kiirused kuni 160 km/h lõikudel Tallinn–Narva, Tapa–Tartu–Valga ja Tartu–Koidula,120 km/h Tallinn–Pärnu, Tallinn–Viljandi ja Võru–Valga.On täiesti selge, et megaprojekt RB praegusel kujul, millele tuleb aastakümneid kõvasti peale maksta, suretab ülejäänud raudteeühendused välja. (Siinkohal jätan arutluse alt välja küsimuse, kust tulevad RB-le vajalikud kaubakogused, kui Venemaa transiit on lõppenud ja puuduvad igasugused vihjed selle kohta, et Soome kavatseb pärast RB valmimist oma kaubalaevastiku vanarauaks lõigata.)Juba praegu ei ole raske leida sellele tõsiseltvõetavaid vihjeid RB cargo culti jüngrite endi seast. Nii on RB projekti koordinaator Kristjan Kaunissaare ühes ametlikus vastuses teatanud: “Nii Lelle–Pärnu kui Lelle–Viljandi raudtee olemasolu ja säilimine sõltuvad nende reisijavoogudest. Majanduslikus mõistes puhtalt sotsiaalprojektina on nende ülalpidamine ebamõistlik, kui leidub samaväärseid või paremaid alternatiive.”Veelgi olulisem on tutvuda kehtiva transpordi arengukavaga, kus reisirongide liikluse arengute kohta öeldakse: “Jätkatakse investeeringutega taristusse, et tagada kiirus 120 km/h ning kohati kuni 140 km/h. Rongiliikluse laiendamist uutel suundadel (nt Riisipere–Haapsalu, Valga–Koidula–Pihkva), Lelle–Pärnu lõigu rekonstrueerimist ja Tartu reisirongiliikluse tõstmist 160 km/h-ni.Edaspidi kaalutakse analüüsides seni tehtud investeeringute mõju reisirongiliiklusele, uute investeeringute sotsiaal-majanduslikku tasuvust ja erinevaid finantsvõimalusi. Lelle–Pärnu lõigu rekonstrueerimise otsustamine sõltub täiendavalt RB arenduse ajakavast. Nimetatud investeeringud eeldavad täiendavaid vahendeid lisaks arengukavas ette nähtud eelarvele.”Võrrelge seda nüüd üleriigilises planeeringus “Eesti 2030” esitatuga ja te saate aru, et majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) koostatud arengukava hakkab meid juba ette valmistama ülejäänud raudteevõrgu stagnatsiooni ja lausa mahajätmisega.Kõik see tuleb aga sellest, et tagantjärele on RB mõte jagatud esimeseks ja teiseks etapiks või kavaks.2007. aastal valmis Taani firmalt COW Euroopa Komisjoni poolt tellitud uuring Balti riikide raudteeühenduse kohta. COW-i uuringu analüüs soovitas rekonstrueerida olemasolev Tallinn–Tapa–Tartu–Valga–Valmiera–Cesis–Riia raudtee sõidukiirusele 160 km/h. Selle järgi asuti ka tegutsema. Meil valmis 1 miljard krooni maksnud Koidula raudteesõlm, nähti ette ka Tartu–Valga RB trassiga ühilduva Võru–Valga raudtee rekonstrueerimine, sest see on lühim tee Peterburist Riiga, Läti sadamatesse ja Kaliningradi.Leedu alustas Kaunasest Poola piirini kulgeva Euroopa laiusega raudtee ja suure ümberlaadimiskeskuse ehitamist. Selle kava vaimus valmis ka üleriigiline planeering “Eesti 2030”.Siis otsustasid Balti riikide valitsused tellida uue uuringu Briti konsultatsioonifirmalt AECOM ja kõik muutus päevapealt. AECOM jättis olemasolevad raudteeühendused üldse analüüsimata väitega, et RB uus trass neid ei mõjuta! AECOM-i uuringus on ka otseselt võltsitud Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud TEN-T koridore: läbi Tartu kulgev koridor on tõstetud Tallinn–Narva trassile ning raudteeühendust Tartust Valmierani on näidatud kui üldse ebaperspektiivset!AECOM-i uuringu eessõnas tunnistatakse otsesõnu, et neil oli ülesanne analüüsida uue Euroopa laiusega raudtee rajamise võimalusi. AECOM-i “toode” on niisiis valmistatud tellija materjalist.Kelle peades see ära otsustati, jääb vaid mõistatada. Kindlasti pidid mängus olema tollane Euroopa transpordivolinik Siim Kallas ja majandusminister Juhan Parts, ilmselt ka peaminister Andrus Ansip.RB uue kava kohaselt on Koidula raudteesõlm kaotanud oma mõtte ja Võru–Valga raudteelõik mädaneb edasi. Need on võib-olla riskid, mille taha puges Juhan Parts Estonian Airi pumbatud sadade miljonite tühjakulutamise eest. Riskid nagu Saaremaa süvasadam, Utah’ põlevkiviväljad, Estonian Air jne. Nagu vabastaks permanentne rumal risk raha mõttetutesse projektidesse kühveldamise eest. Aga ongi juba ennustatud, et pärast RB praegu kavandatud kujul valmimist algab suur süüdlaste otsimine. See on väga tõenäoline stsenaarium.RB projekt praegu kavandataval kujul, mis jagab Eesti kolmeks (Tallinn, RB trassist lääne- ja idapoolne osa), on ohtlik, seda kavandanud kitsas ring poliitikuid aga veelgi ohtlikumad Eestile, sest nende jaoks ei eksisteeri rumalate riskiprojektide limiiti.Vastupidi, riskisoov üha suuremate ja gigantsemate projektidega aina kasvab. Kõrgepalgaline RB bürokraatia tegelikult ei huvitugi lõppeesmärgist, neile on piisav ka aastakümneteks Euroopast sadav uuringute ja projektide abiraha. RB bürokraatia seljataha on rivistunud ettevõtjad, kel terendavad ees RB raudteetammi mullatööde maht ning karjäärideks kaevatud kõrgendikud.Kogu seda uut toitumisahelat rajavat seltskonda ei tasu alahinnata. Mitte kunagi ei hakka nad kuulama vastuargumente, igale hoolikalt esitatud vastuargumendile leiavad nad oma põhjenduse, näigu see siis nii rumal kui tahes.Kas keegi on kuulnud vastuseid nii elementaarsetele ja samas nii oluliste küsimustele:- Mis mõte on 240 km/h kihutamist lubaval raudteel, kui Poolas tuleb kiirus niikuinii maha võtta, ja kui reisijatevedu on juba praegu kaubaveo kõrval marginaalseks tunnistatud?- Kusagil on ju tarvis Soome ja Venemaa raudteelt (rööpmelaiusega vastavalt 1524 mm ja 1520 mm) tulevad kaubad ümber laadida Euroopa laiusega (1435 mm) RB trassile – miks peab seda tegema mitmes erinevas punktis Eestis ja Lätis, kui võib teha ainult ühe korra Kaunases?- Kuidas opereerida riigi sees korraga kahel erineval standardil raudteel, 1435 mm ja 1520 mm rööpmelaiusel? Kui palju riike opereerivad oma raudteel korraga kahel standardil?- Kui valida tuleks kogu Baltimaade raudteede tulevikku otsustavad arengud, siis kui palju maksaks kõigi raudteede Euroopa laiusele üleviimine ja kas see on teostatav?Taolise valitsemisstiiliga kaasnevad pidev valetamine, salatsemine ja oponentide sildistamine. Vahel on pisikesed näited selles vallas kõige iseloomulikumad.Indrek Tarand tahtis teada, kuidas on kasutatud RB-le siiani eraldatud Euroopa toetussummasid ja kirjutas saadud vastuse kohta: “Avalikkust eksitab ikka seesama MKM, kelle palvel Euroopa Komisjon on salastanud algandmed (ehk kellele ja millele ning kui palju täpselt on juba raha kulutatud). Põhjendused kuuluvad muidugi juba vaimuhaiguse rubriiki, sest viidatakse “ärisaladusele, mis võib muidu saada konkurentidele teatavaks”.”Tarand jätkas: “Mina pole kuulnud, et näiteks Valtion Rautatiet, Deutsche Bahn või Ferrovie dello Stato tahaks miskit konkureerivat rööpmepaari Tallinnast Kaunasesse vedada. Ja riigiettevõtte ärisaladustest Eestis peaks piisava karakteristika saama Eesti Energia seiklustest mormoonide juures Utah’s ning Tallinna Sadama jalavõrudes juhatusest, kes allusid parteilisele kontrollimehhanismile.”Kõik algab pisikesest luiskamisest, kui seda ei põlata ära cargo culti dogmade kinnitamiseks. Hiljuti kutsus ETV meelelahutussaade “Ringvaade” 101 kirja kirjutanutele vastulööki andma Siim Kallase. Endise eurovoliniku, peaministri ja presidendikandidaadi väidetesse tuleb pea alati suhtuda ettevaatlikult ning need üle kontrollida. Nii ka seekord.Kallas heietas jutukest rongiliikluse roosilisest seisust tihedalt asustatud Kesk-Euroopas ja tõi rea näiteid, kuidas kiire rongiliiklus tõrjub Euroopas lennuliiklust tagaplaanile või lõpetab õhuliinid sootuks. Viimase näiteks tõi “vana luiskaja”, et Pariisi ja Brüsseli vahel lennukid enam ei lendagi. Tegelikult muidugi lendavad ja mitu korda päevas. Küll jättis aga Kallas mainimata, et 1,5-tunnine rongisõit nende kahe pealinna vahel maksab 99 eurot. Ajaliselt üle kandes võiks siis Tallinn–Riia pilet praegu kavandataval RB liinil maksma hakata 120–150 eurot.RB cargo cult on oma missioonitegevuse kõrval pööranud suurt tähelepanu propagandale. 2013. aasta lõpus kuulutati välja riigihange meediakommunikatsiooni teenuse ostmiseks aastateks 2014–2015 maksumusega 100 000 eurot. Mais 2016 sõlmiti uus hange kaheks aastaks maksumusega juba 200 000 eurot. Selle taustal on ülimalt kohatu süüdistada südant valutavaid aktiviste kodanikuühendusest Avalikult Rail Balticust ning 101 kirjale alla kirjutanud teadlasi ja kultuuritegelasi.Endine eurobürokraat Hannes Rumm lajatas raadiosaates “Samost ja Rumm”: “RB on pälvinud väga palju vaenlasi ja siin on ilmselgelt näha, et kui algul tundus, et see on selline kodanikualgatus, mida veavad ajakirja Akadeemia peatoimetaja Toomas Kiho ja veel mõned toredad, sümpaatsed inimesed, siis nüüd on ilmselgelt näha, et siin on tegemist nagu hästi lavastatud RB vastase kampaaniaga. Tahaks huviga teada, kes on need ärimehed, kes seda kampaaniat rahastavad ja kes on see suhtekorraldusfirma, kes seda kampaaniat läbi viib.”Järgmiseks saateks oli Rumm siiski teada saanud, et kodanikud on ise aktiivsed ja murelikud oma tuleviku pärast ning mingit vandenõu ei ole. Järgnes kaks korda ühes lauses sildi “ilmselge” külge kleepinud Rummi vabanduselaadne pobin mokaotsast.Viimane näide selles pikas valede ja sildistamiste reas kuulub ETV uudistesaatele “Aktuaalne kaamera”. Uudislõik räägib Soome peaministri Juha Sipilä visiidist Eestisse ja RB perspektiivist seoses Soomest lähtuva kaubaveoga, millele pannakse praegu cargo culti sekti kogu lootus uue trassi tasuvusel.Sissejuhatuseks räägib kaadritagune hääl, kui väga on Soome huvitatud kaubaveost uuel RB trassil. Seejärel räägitakse ka tegelikult toimunud mõttevahetuse sisust: “Taavi Rõivas kutsus Soomet ühinema RB-ga. Ühisettevõtte osanikuna oleks Soome riigil võimalus RB arendamisel otseselt kaasa lüüa. Sipilä sõnul on Soome RB-st huvitatud, kuid selle eelduseks on tunneli rajamine Helsingi ja Tallinna vahele. Soome peaminister peab Eesti peaministri ettepanekut Rail Balticu suhtes huvitavaks, kuid leiab, et majanduslikke kalkulatsioone on veel vähevõitu.”Siinkohal tuleb märkida, et Soomel on juba võimalus vedada raudteel kaupa süda-Euroopasse, raudteid jõudsalt rekonstrueerinud Rootsi kaudu üle Stockholmi–Malmö–Öresundi silla Kopenhaagenisse ja sealt juba edasi. Vahemaad ja ajakulu on sarnane kavandatava RB-ga, samuti peavad Soome kaubavagunid sõitma parvlaevaga üle mere ja vahetama rattad või laadima kaubad teise rööpalaiusega vagunitesse. Ainult et 2006. aastal lõpetasid soomlased vagunite vedamise parvlaevaga Sea Wind Turust Stockholmi lihtsalt ära.RB puhul on viimane aeg lõpetada valetamine, propaganda, salastamine ja sildistamine ning kaaluda lõpuks ometi tõsiselt, mis on meile jõukohane ja kasulik.(Lõpp.)
Veel artikleid samast teemast »


description: Nasva sai endale uued juhid – alevikuvanemaks valiti Piret Kuldsaar ja alevikuvanema asetäitjaks Hannes Sepp. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nasvat juhib nüüd naine

maintext:
Uudised
Nasvat juhib nüüd naine
Kolmapäev, 09. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 09. november 2016. Piret Kuldsaar ja Hannes Sepp. Nasva sai endale uued juhid – alevikuvanemaks valiti Piret Kuldsaar ja alevikuvanema asetäitjaks Hannes Sepp.
“Noor tubli inimene ja ehk on naisterahval empaatiavõime suurem,” arvas asjast endine alevikuvanem Andres Tinno.
“Loodan anda endast parima, et seista Nasva aleviku ja rahva eest. Suured tänud eelmisele alevikuvanemale Andres Tinnole, kelle abil Nasva nii jõudsalt arenes,” ütles Piret Kuldsaar Facebookis. “Noor tubli inimene ja ehk on naisterahval empaatiavõime suurem,” arvas asjast endine alevikuvanem Andres Tinno.“Loodan anda endast parima, et seista Nasva aleviku ja rahva eest. Suured tänud eelmisele alevikuvanemale Andres Tinnole, kelle abil Nasva nii jõudsalt arenes,” ütles Piret Kuldsaar Facebookis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kohe-kohe ilmub Saareküla tegusa külavanema Eha Ennemuisti ja kujundaja Erkki Pennaneni koostöö viljana kirjaniku, kunstniku, laulude autori ning laulja Henno Käo loomingut tutvustav kalender. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Henno Käo looming jõuab kalendrisse

maintext:
Uudised
Henno Käo looming jõuab kalendrisse
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Esmaspäev, 14. november 2016. Kohe-kohe ilmub Saareküla tegusa külavanema Eha Ennemuisti ja kujundaja Erkki Pennaneni koostöö viljana kirjaniku, kunstniku, laulude autori ning laulja Henno Käo loomingut tutvustav kalender.
“Kalender tuleb ilus, Erkki on ikka supertegija,“ ütles Saareküla külavanem Eha Ennemuist, lisades, et pildid-salmid kalendrisse valis välja Maie Käo (Henno abikaasa-toim). Sel nädalal saadetakse kalender trükikoja poole ning loodetavasti saab see nädala lõpuks valmis. Nii et algamas on n-ö Henno Käo aasta.
Henno Käole pühendatud Laimjala Valss nr 3 on plaanis 17. juunil. Selle sündmuse korraldamise on võtnud enda kanda peamiselt Kingli kogukond, kuid ka Laimjala loodussõprade selts ja valla kultuurikomisjon toetab nõu ja jõuga. Henno Käole avatakse tema kodukülas Kinglis mälestuspink ja plaanis on kordustrükkida tema lapsepõlvemaid tutvustavad raamatud.
Laimjala loodussõprade seltsi eestvedaja Kaja Sepp tähendas, et tal on olnud väga suur rõõm koos tegutseda kõikide nende suurepäraste inimestega Laimjalast ja ka kaugemalt.
“Väga rõõmsaks tegi see, kuidas inimesed meie tegemisi toetasid, annetades, ostes kaarte ja T-särke ning Laimjala Valsi kontserdile tuli mõlemal aastal 400–500 inimest. See on suur asi, et väikeses vallas, kus elanikke alla 700, saab ajada suurt asja, kui on tahe ja toredad inimesed. Ja muidugi kõige tähtsam, et Saarte Koostöökogu otsustas meid toetada,“ kõneles Kaja Sepp, viidates, et kogu korraldajate meeskond on väga tänulik. Lisaks sellele, et püsti on pandud suur unistus – Debora Vaarandi kuju – ning juba esmaspäeval jõuab linnateatri lavale lugu Deborast, jätkab MTÜ Laimjala Loodussõprade Selts tegutsemist, et hoida ning väärtustada loodust, tutvustada kodukandi kultuurilugu ja kauneid kohti.
Järgmisel suvel 3. juunil plaanitakse aga avada Debora kuju juures väike “meri“ ehk veesilm. Ka plaanitakse avada infopunkt kuju juures, kus laenutatakse rattaid, jagatakse valla huvitavate objektide kohta infovoldikuid ja teejuhiseid, et Saaremaa külalised saaksid rohkem teada nende valla kaunist kodukohast. “Kalender tuleb ilus, Erkki on ikka supertegija,“ ütles Saareküla külavanem Eha Ennemuist, lisades, et pildid-salmid kalendrisse valis välja Maie Käo (Henno abikaasa-toim). Sel nädalal saadetakse kalender trükikoja poole ning loodetavasti saab see nädala lõpuks valmis. Nii et algamas on n-ö Henno Käo aasta.Henno Käole pühendatud Laimjala Valss nr 3 on plaanis 17. juunil. Selle sündmuse korraldamise on võtnud enda kanda peamiselt Kingli kogukond, kuid ka Laimjala loodussõprade selts ja valla kultuurikomisjon toetab nõu ja jõuga. Henno Käole avatakse tema kodukülas Kinglis mälestuspink ja plaanis on kordustrükkida tema lapsepõlvemaid tutvustavad raamatud.Laimjala loodussõprade seltsi eestvedaja Kaja Sepp tähendas, et tal on olnud väga suur rõõm koos tegutseda kõikide nende suurepäraste inimestega Laimjalast ja ka kaugemalt.“Väga rõõmsaks tegi see, kuidas inimesed meie tegemisi toetasid, annetades, ostes kaarte ja T-särke ning Laimjala Valsi kontserdile tuli mõlemal aastal 400–500 inimest. See on suur asi, et väikeses vallas, kus elanikke alla 700, saab ajada suurt asja, kui on tahe ja toredad inimesed. Ja muidugi kõige tähtsam, et Saarte Koostöökogu otsustas meid toetada,“ kõneles Kaja Sepp, viidates, et kogu korraldajate meeskond on väga tänulik. Lisaks sellele, et püsti on pandud suur unistus – Debora Vaarandi kuju – ning juba esmaspäeval jõuab linnateatri lavale lugu Deborast, jätkab MTÜ Laimjala Loodussõprade Selts tegutsemist, et hoida ning väärtustada loodust, tutvustada kodukandi kultuurilugu ja kauneid kohti.Järgmisel suvel 3. juunil plaanitakse aga avada Debora kuju juures väike “meri“ ehk veesilm. Ka plaanitakse avada infopunkt kuju juures, kus laenutatakse rattaid, jagatakse valla huvitavate objektide kohta infovoldikuid ja teejuhiseid, et Saaremaa külalised saaksid rohkem teada nende valla kaunist kodukohast.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui varasematel aastatel on olnud Kuressaare kultuurikeskuses toimuv Oma Pere Päev kultuuri-kollektiivide pidu, siis sel aastal oodatakse pidusse ka linnarahvast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Oma Pere Päev on mereteemaline

maintext:
NÄDALALÕPP
Oma Pere Päev on mereteemaline
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kui varasematel aastatel on olnud Kuressaare kultuurikeskuses toimuv Oma Pere Päev kultuuri-kollektiivide pidu, siis sel aastal oodatakse pidusse ka linnarahvast.
“Seekord astuvad lavale meie maja ringid, kes on soovi avaldanud,“ ütles õhtu peakorraldaja Eena Mark. Ta lisas, et see, mida rühmad ja kollektiivid esitavad, on ka temale üllatuseks. Neile on antud ülesanne, et kava võiks olla mereteemaline.
Tantsuks mängib ansambel Duo Väliharf ja peo tõmbab käima Reigo Ahven.
Avatud on Sadamakõrts, kus proovitakse saali luua kõrtsimeeleolu. Päris kõrtsi küll kohapeale ei tooda, küll aga saab sealt kõrtsile omaselt õlut osta ehk Pihtla Õlleköök on lubanud oma toodanguga kohal olla. Nii et natuke õllekõrvast tuleb endal kaasa võtta.
Oma Pere Päev algab laupäeval, 5. novembril kl 19. Piletid linnarahvale on müügil kultuurikeskuse kassas. Külalised võivad katta endale piknikulaua. Autor: Ivika Laanet Reede, 04. november 2016.“Seekord astuvad lavale meie maja ringid, kes on soovi avaldanud,“ ütles õhtu peakorraldaja Eena Mark. Ta lisas, et see, mida rühmad ja kollektiivid esitavad, on ka temale üllatuseks. Neile on antud ülesanne, et kava võiks olla mereteemaline.Tantsuks mängib ansambel Duo Väliharf ja peo tõmbab käima Reigo Ahven.Avatud on Sadamakõrts, kus proovitakse saali luua kõrtsimeeleolu. Päris kõrtsi küll kohapeale ei tooda, küll aga saab sealt kõrtsile omaselt õlut osta ehk Pihtla Õlleköök on lubanud oma toodanguga kohal olla. Nii et natuke õllekõrvast tuleb endal kaasa võtta.Oma Pere Päev algab laupäeval, 5. novembril kl 19. Piletid linnarahvale on müügil kultuurikeskuse kassas. Külalised võivad katta endale piknikulaua.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval Kuressaare spordikeskuses aset leidnud meeste võrkpalli esiliiga meistrivõistlustel pidi Saaremaa meeskond vastu võtma teise kaotuse järjest. Seekord esitati liiga teise debütandi Neemeco SK vastu vähemalt numbriliselt parem partii. Tulemuseks märgiti siiski kaotusnumbrid 2:3 (15, -24, -21, 17, -9). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vollemeestele valus kaotus


description: Eile Tallinnas alanud XX mardilaadal on tagasi maakonnapäevad ning selle aasta peaesinejad on Saare- ja Muhumaalt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tallinnas toimuva mardilaada peaesineja on Saare maakond
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Reede, 11. november 2016. Tänavusel mardilaadal jagavad muhulased ja saarlased käsitöötubades oma oskusi. Keskel juhendamas viltimismeister Mareli Rannap. FOTO: Liina Veskimägi Eile Tallinnas alanud XX mardilaadal on tagasi maakonnapäevad ning selle aasta peaesinejad on Saare- ja Muhumaalt.
Täna õhtul ütleb Saare maakonna poolt avasõna maavanem Kaido Kaasik. Seejärel esineb sõrulaste ansambel Ammuker ja toimub rahvarõivakoolis valminud rõivakomplektide esitlus. Juttu räägib juurde Maret Soorsk Saaremaa Muuseumist.
Laupäeval tutvustab ja kommenteerib Muhu Muuseumi juhataja Meelis Mereäär Muhu rahvariideid vanast ajast ja tänapäeva rõivaste detailides ning esinevad Muhu taidlejad – Ain Hannus ja Urmas Rahnik lõõtsal, rahvamuusikaansambel Lõõtsmoorikud, kannelnaiste folkloorirühm Uijee.
Etteastete vahepeal aetakse juttu Saare maakonna käsitöömeistritega.
Saaremaalt on sõitnud mardilaadale Muhu käsitööselts Oad ja Eed, Saaremaa käsitööselts KadakMari, Mareli Rannap oma vilditud asjadega, kust ei puudu ka eelmise aasta lemmikud vilditud rebased, Riine Sooääre keraamika, Orbu talu kadasiirup, hea tuju toitu pakub Good Mood Food ja Saaremaa dolomiidiga on väljas Ivo Parbus. Ehtne saaremaine toit on aga kogutud kokku ühtseks kohvikuks ning seal on esindatud erinevad väiketootjad ja valik on väga uhke.
Samuti on avatud Saaremaa ja Muhu käsitööliste töötoad ning kaasa on toodud 27 tikitud Muhu tekki, millest moodustatud lausa omaette näitus.
Villapai teeb pai
Mardilaadal tutvustatakse ka uusi tooteid ja firma Villapai tuli välja rahvusmustrilise kaelussalliga.
Ehkki tegemist on mandri firmaga, puudutab nende toode just Muhumaad.
“Ajendatuna mardilaada teemast, mis tänavu viib meid Saare maakonda, valmistasime kaelussalli, mis kannab küll Muhu mustrit, kuid ei ole kootud eestlaste jaoks traditsioonilisest lambavillast. Oleme kasutanud hoopiski alpakavilla, sest järjest enam kasvatatakse alpakat ka Eestis. Mustri leidsime raamatust “Meite Muhu mustrid”, kus kõige inspireerivamaks pidasime kindamustrit, mille raamatus olnud eksemplari oli kolmekümnendatel valmis kudunud Uieaa Lidia Keinast. Asetasime kauni mustrirea kaelussalli esi- ja tagaosale ning sissepoole jätsime bambusviskoosi.
Meie toode toob kokku moodsa aja inimesed ning meie esivanemate mustrid,” iseloomustas toodet Iti Pällin Villapaist. Täna õhtul ütleb Saare maakonna poolt avasõna maavanem Kaido Kaasik. Seejärel esineb sõrulaste ansambel Ammuker ja toimub rahvarõivakoolis valminud rõivakomplektide esitlus. Juttu räägib juurde Maret Soorsk Saaremaa Muuseumist.Laupäeval tutvustab ja kommenteerib Muhu Muuseumi juhataja Meelis Mereäär Muhu rahvariideid vanast ajast ja tänapäeva rõivaste detailides ning esinevad Muhu taidlejad – Ain Hannus ja Urmas Rahnik lõõtsal, rahvamuusikaansambel Lõõtsmoorikud, kannelnaiste folkloorirühm Uijee.Etteastete vahepeal aetakse juttu Saare maakonna käsitöömeistritega.Saaremaalt on sõitnud mardilaadale Muhu käsitööselts Oad ja Eed, Saaremaa käsitööselts KadakMari, Mareli Rannap oma vilditud asjadega, kust ei puudu ka eelmise aasta lemmikud vilditud rebased, Riine Sooääre keraamika, Orbu talu kadasiirup, hea tuju toitu pakub Good Mood Food ja Saaremaa dolomiidiga on väljas Ivo Parbus. Ehtne saaremaine toit on aga kogutud kokku ühtseks kohvikuks ning seal on esindatud erinevad väiketootjad ja valik on väga uhke.Samuti on avatud Saaremaa ja Muhu käsitööliste töötoad ning kaasa on toodud 27 tikitud Muhu tekki, millest moodustatud lausa omaette näitus.Mardilaadal tutvustatakse ka uusi tooteid ja firma Villapai tuli välja rahvusmustrilise kaelussalliga.Ehkki tegemist on mandri firmaga, puudutab nende toode just Muhumaad.“Ajendatuna mardilaada teemast, mis tänavu viib meid Saare maakonda, valmistasime kaelussalli, mis kannab küll Muhu mustrit, kuid ei ole kootud eestlaste jaoks traditsioonilisest lambavillast. Oleme kasutanud hoopiski alpakavilla, sest järjest enam kasvatatakse alpakat ka Eestis. Mustri leidsime raamatust “Meite Muhu mustrid”, kus kõige inspireerivamaks pidasime kindamustrit, mille raamatus olnud eksemplari oli kolmekümnendatel valmis kudunud Uieaa Lidia Keinast. Asetasime kauni mustrirea kaelussalli esi- ja tagaosale ning sissepoole jätsime bambusviskoosi.Meie toode toob kokku moodsa aja inimesed ning meie esivanemate mustrid,” iseloomustas toodet Iti Pällin Villapaist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui veel möödunud nädalal, mil mujal Eestis lund sadas, paistis Saaremaa silma kuldse sügisega, siis sel nädalal on Saaremaa hoopiski kõige lumerohkem koht. Nädalaga on olud kardinaalselt muutunud ja lumelabida abita hommikul uksest välja ei saagi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaast sai üleöö talveparadiis

maintext:
Uudised
Saaremaast sai üleöö talveparadiis
Kolmapäev, 09. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 09. november 2016. Valjala elanikul Ali Kuusel on seljalihased juba haiged, kuid sellest hoolimata lükkas ta lund naerusuiselt. Fotod: Valmar Voolaid Kui veel möödunud nädalal, mil mujal Eestis lund sadas, paistis Saaremaa silma kuldse sügisega, siis sel nädalal on Saaremaa hoopiski kõige lumerohkem koht. Nädalaga on olud kardinaalselt muutunud ja lumelabida abita hommikul uksest välja ei saagi.
Kui esmaspäeva hommikul näitasid riigi ilmateenistuse vaatlusandmed, et Saaremaal oli Eesti kõige kõrgem lumikatte paksus 20 cm, mis mõõdeti Uue-Lõves, siis eilsed vaatlusandmed näitasid lumikatte paksuse kasvu ööpäeva jooksul 7 cm.
Samas kõige väiksem lumikatte paksus – 5 sentimeetrit – mõõdeti samuti Saaremaal, Sõrves. Pääro Metsand ütles eile, et 16 tunniga sadas Hiiumaal juurde 22 cm lund.
Meie Maa käis Saaremaa lumerohkemates paikades vaatamas, kuidas inimesed ootamatult kiiresti ja vara alla sadanud lumega hakkama saavad.
Rattaid koju ei jäeta
Pihtlas oli kodust rattaga välja tulnud Ain Mägi. “Ei, ma saan rattaga sõita küll. Vahepeal lükkan ja saan hakkama. Kui on lahti lükatud, pole teedel häda midagi,“ lausus Mägi. Ratast kasutab ta igal talvel nii kaua kui võimalik. Samas tõdes mees, et lumelabidas on tööd leidnud küll. Näiteks esmaspäeval tuli tal hoovis kühveldada lausa mitu tundi.
“Tööd jagub. Eks me lükkame vahelduva eduga, tuisuga tuleb ikka ka lükata. Iga kord ei saa tuisu lõppu oodata, vahel tuiskab mitu päeva. Aga magada saab. Siis peab ikka väga hull olema, kui öösel ka välja aetakse. Sel aastal veel ei ole pidanud,“ rääkis traktorist Ain Paju.
Et maa ei ole veel jäätunud, siis tema sõnul ei ole mõistlik hoovidesse raudsahaga ronida. Tema lükkab lahti põhiteid. Traktoristi ametit on ta pidanud juba kümme aastat.
Ali Kuusk lausus, et temal on lume kühveldamisest seljalihased juba haiged. Ta tõdes, et tõepoolest on Valjala kandis palju lund, mitmes muus paigas hakkas hiljem sadama.
Järgmine nädal toob sula
Kuusk ütles, et elukorraldus on pidevast lumesajust kindlasti mõneti muutunud. Hoovi tuleb pidevalt lumest lahti lükata. Tema auto ei läinud käima ja tuli parandusse viia ning suverehvid ootavad samuti vahetamist. Bussiga ei ole ta harjunud sõitma.
Ilmateenistuse sünoptik Helve Meitern kinnitas, et sellist ilmamuutust tuleb ikka ette, sõltub, kuidas tsüklonid lund toovad.
Viimastel aastatel on läänest tulnud enam tsükloneid, mistõttu on Saaremaal olnud vähem lund. Sel aastal on paraku teisiti.
“Lund on igal pool tegelikult väga palju. Kui meri on lahti, siis ongi palju niiskust ja kuna õhk on külm, tuleb see maha mitte vihma, vaid lumena,“ rääkis Meitern.
Ta ütles, et praeguste vaatlusandmete kohaselt on edaspidi sadusid vähem.
Täna on oodata üksikuid sajuhoogusid. Neljapäeval on neid taas laialdasemalt, kuid sajuhulgad ei ole nii suured.
“Viimaste andmete kohaselt läheb järgmise nädala alguses sulale. Laupäeval on ilma juba pehmem,“ kinnitas sünoptik. Samas kinnitas ta, et nii pikk prognoos võib veel muutuda. Kui esmaspäeva hommikul näitasid riigi ilmateenistuse vaatlusandmed, et Saaremaal oli Eesti kõige kõrgem lumikatte paksus 20 cm, mis mõõdeti Uue-Lõves, siis eilsed vaatlusandmed näitasid lumikatte paksuse kasvu ööpäeva jooksul 7 cm.Samas kõige väiksem lumikatte paksus – 5 sentimeetrit – mõõdeti samuti Saaremaal, Sõrves. Pääro Metsand ütles eile, et 16 tunniga sadas Hiiumaal juurde 22 cm lund.Meie Maa käis Saaremaa lumerohkemates paikades vaatamas, kuidas inimesed ootamatult kiiresti ja vara alla sadanud lumega hakkama saavad.Pihtlas oli kodust rattaga välja tulnud Ain Mägi. “Ei, ma saan rattaga sõita küll. Vahepeal lükkan ja saan hakkama. Kui on lahti lükatud, pole teedel häda midagi,“ lausus Mägi. Ratast kasutab ta igal talvel nii kaua kui võimalik. Samas tõdes mees, et lumelabidas on tööd leidnud küll. Näiteks esmaspäeval tuli tal hoovis kühveldada lausa mitu tundi.“Tööd jagub. Eks me lükkame vahelduva eduga, tuisuga tuleb ikka ka lükata. Iga kord ei saa tuisu lõppu oodata, vahel tuiskab mitu päeva. Aga magada saab. Siis peab ikka väga hull olema, kui öösel ka välja aetakse. Sel aastal veel ei ole pidanud,“ rääkis traktorist Ain Paju.Et maa ei ole veel jäätunud, siis tema sõnul ei ole mõistlik hoovidesse raudsahaga ronida. Tema lükkab lahti põhiteid. Traktoristi ametit on ta pidanud juba kümme aastat.Ali Kuusk lausus, et temal on lume kühveldamisest seljalihased juba haiged. Ta tõdes, et tõepoolest on Valjala kandis palju lund, mitmes muus paigas hakkas hiljem sadama.Kuusk ütles, et elukorraldus on pidevast lumesajust kindlasti mõneti muutunud. Hoovi tuleb pidevalt lumest lahti lükata. Tema auto ei läinud käima ja tuli parandusse viia ning suverehvid ootavad samuti vahetamist. Bussiga ei ole ta harjunud sõitma.Ilmateenistuse sünoptik Helve Meitern kinnitas, et sellist ilmamuutust tuleb ikka ette, sõltub, kuidas tsüklonid lund toovad.Viimastel aastatel on läänest tulnud enam tsükloneid, mistõttu on Saaremaal olnud vähem lund. Sel aastal on paraku teisiti.“Lund on igal pool tegelikult väga palju. Kui meri on lahti, siis ongi palju niiskust ja kuna õhk on külm, tuleb see maha mitte vihma, vaid lumena,“ rääkis Meitern.Ta ütles, et praeguste vaatlusandmete kohaselt on edaspidi sadusid vähem.Täna on oodata üksikuid sajuhoogusid. Neljapäeval on neid taas laialdasemalt, kuid sajuhulgad ei ole nii suured.“Viimaste andmete kohaselt läheb järgmise nädala alguses sulale. Laupäeval on ilma juba pehmem,“ kinnitas sünoptik. Samas kinnitas ta, et nii pikk prognoos võib veel muutuda.
Veel artikleid samast teemast »


description: 7.–13. novembrini tähistatakse üle-eestilist noorsootöö nädalat. Eile pandi Kuressaares sellele nädalale vahva punkt Kuressaare Linnateatri kohvikus üritusega “Kultuur purki”, mille idee on tutvuda teiste kultuuridega maitsete kaudu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Noored tutvusid toidu abil eri kultuuridega
Laupäev, 12. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 12. november 2016. Eile said linnateatri kohvikus kokku noored, kes valmistasid koos juhendajatega Itaalia ja Vene toite. Üheskoos valmisid hõrgud söögid, mille lõhna foto paraku ei edasta. FOTO: Valmar Voolaid 7.–13. novembrini tähistatakse üle-eestilist noorsootöö nädalat. Eile pandi Kuressaares sellele nädalale vahva punkt Kuressaare Linnateatri kohvikus üritusega “Kultuur purki”, mille idee on tutvuda teiste kultuuridega maitsete kaudu.
“Kultuur purki” on “Hoolivate väärtuste” kampaania raames käivitatud projekt, mis hõlmab endas kahe erineva köögikultuuri töötuba.
“See idee on hästi lahe. Paralleelselt selle ideega tulid kohalikud Kuressaare noored rääkima, et nad tahaksid noortekas samamoodi hakata kokkama ja just teha erinevate maade toite. Vanemad noored mõtlesid, et äkki võiks vahel kutsuda Dereku või kedagi, kellega koos seda teha,” rääkis Kuressaare Noortejaama direktor Arnek Grubnik.
Kuressaare ja Salme noortega olid eile koos kokkamas vabatahtlikud Irina Nikulina Venemaalt ja Giulia Marullo Itaaliast, kes tutvustasid oma päritolu ja kodukoha toite ning kes ühtlasi olid ka kokad ja juhendajad. Noored valmistasidki üheskoos Itaalia ja Vene köögist tuntud toite.
Köögis valati ka pisaraid, kuid seda mitte kurvastusest, vaid kange sibula tõttu.
“Ma olen sibula suhtes väga tundlik,” ütles pisaraid valanud Getlin Jõgi. Salme põhikooli 7. klassi õpilane tunnistas, et kodus ta suurem kokkaja ei ole.
“Mulle ei meeldi kodus süüa teha, sest ma ei oska. Ema ja isa teevad,” nentis Getlin. Eile osales ta grupis, kus valmistati Vene toite.
“Mind tõi siia söögitegemine. Ma kodus väga ei tee süüa, aga söögitegemine mulle iseenesest meeldib. Kodus teen endale ainult hommikusöögiks muna. Vanemad teevad kodus kordamööda süüa. Kui midagi tänasest meelde jääb, siis võibolla tõesti teen kodus järele,” rääkis Valdo Aedmäe Kuressaare Noortejaamast, kes valmistas Itaalia toite.
Kohal oli paarkümmend huvilist, kes nugadel kiiresti käia lasid ja hõrke toite valmistasid, mis hiljem üheskoos nahka pisteti. “Kultuur purki” on “Hoolivate väärtuste” kampaania raames käivitatud projekt, mis hõlmab endas kahe erineva köögikultuuri töötuba.“See idee on hästi lahe. Paralleelselt selle ideega tulid kohalikud Kuressaare noored rääkima, et nad tahaksid noortekas samamoodi hakata kokkama ja just teha erinevate maade toite. Vanemad noored mõtlesid, et äkki võiks vahel kutsuda Dereku või kedagi, kellega koos seda teha,” rääkis Kuressaare Noortejaama direktor Arnek Grubnik.Kuressaare ja Salme noortega olid eile koos kokkamas vabatahtlikud Irina Nikulina Venemaalt ja Giulia Marullo Itaaliast, kes tutvustasid oma päritolu ja kodukoha toite ning kes ühtlasi olid ka kokad ja juhendajad. Noored valmistasidki üheskoos Itaalia ja Vene köögist tuntud toite.Köögis valati ka pisaraid, kuid seda mitte kurvastusest, vaid kange sibula tõttu.“Ma olen sibula suhtes väga tundlik,” ütles pisaraid valanud Getlin Jõgi. Salme põhikooli 7. klassi õpilane tunnistas, et kodus ta suurem kokkaja ei ole.“Mulle ei meeldi kodus süüa teha, sest ma ei oska. Ema ja isa teevad,” nentis Getlin. Eile osales ta grupis, kus valmistati Vene toite.“Mind tõi siia söögitegemine. Ma kodus väga ei tee süüa, aga söögitegemine mulle iseenesest meeldib. Kodus teen endale ainult hommikusöögiks muna. Vanemad teevad kodus kordamööda süüa. Kui midagi tänasest meelde jääb, siis võibolla tõesti teen kodus järele,” rääkis Valdo Aedmäe Kuressaare Noortejaamast, kes valmistas Itaalia toite.Kohal oli paarkümmend huvilist, kes nugadel kiiresti käia lasid ja hõrke toite valmistasid, mis hiljem üheskoos nahka pisteti.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilsel linnavalitsuse istungil anti ehitusluba Lasteaia 1 mänguväljaku ümberehitamiseks eelprojekti alusel, mille on koostanud Tiptiptap OÜ. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Laste mänguväljak läheb uuendamisele

maintext:
Uudised
Laste mänguväljak läheb uuendamisele
Kolmapäev, 16. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 16. november 2016. Eilsel linnavalitsuse istungil anti ehitusluba Lasteaia 1 mänguväljaku ümberehitamiseks eelprojekti alusel, mille on koostanud Tiptiptap OÜ.
Oktoobris kinnitati lihthanke “Kuressaare kesklinna mänguväljaku projekteerimine ja rekonstrueerimine“ tulemus ja edukaks tunnistati Tiptiptap OÜ pakkumus maksumusega 28 553,84 eurot (koos käibemaksuga).
Kavas on uuendada osa mänguväljaku turvaalasid ja soetada lisaatraktsioone (kiik, uus mängulinnak, mis tuleb olemasoleva väikese mängulinnaku asemele ja on mõeldud lastele alates 1. eluaastast, kummist 3D-vormid ja karussell).
“Kuressaare kesklinna mänguväljaku ehitustööd on plaanis valmis saada aasta lõpuks, aga see sõltub ilmaoludest,“ nentis Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu. Oktoobris kinnitati lihthanke “Kuressaare kesklinna mänguväljaku projekteerimine ja rekonstrueerimine“ tulemus ja edukaks tunnistati Tiptiptap OÜ pakkumus maksumusega 28 553,84 eurot (koos käibemaksuga).Kavas on uuendada osa mänguväljaku turvaalasid ja soetada lisaatraktsioone (kiik, uus mängulinnak, mis tuleb olemasoleva väikese mängulinnaku asemele ja on mõeldud lastele alates 1. eluaastast, kummist 3D-vormid ja karussell).“Kuressaare kesklinna mänguväljaku ehitustööd on plaanis valmis saada aasta lõpuks, aga see sõltub ilmaoludest,“ nentis Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lõppenud nädalal tähistas Kuressaare ametikool oma 94. sünnipäeva. Kooli direktor Neeme Rand (51) kurtis kiirete päevade üle, aga kui tundsin huvi, millal direktoril kiire pole, siis selgus, et kogu aeg on kiire. Direktori kabineti poole jalutades oli tõesti tunda pidupäeva hõngu, sest trepi käsipuu küljes rippus kimp õhupalle. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Neeme Rand: mõtleme juba 100. sünnipäevast
Laupäev, 05. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 05. november 2016. Neeme Rand. FOOT: Valmar VOolaid Lõppenud nädalal tähistas Kuressaare ametikool oma 94. sünnipäeva. Kooli direktor Neeme Rand (51) kurtis kiirete päevade üle, aga kui tundsin huvi, millal direktoril kiire pole, siis selgus, et kogu aeg on kiire. Direktori kabineti poole jalutades oli tõesti tunda pidupäeva hõngu, sest trepi käsipuu küljes rippus kimp õhupalle.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Paks lumevaip on Tallinna enda alla matnud. Hoolimata libedatest teedest ja järsku katkenud trammiliiklusest lähen kooli rõõmsalt, täpiline vihmavari kilbiks ees. Jälle tuiskab. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Noored
Katarina päevik: Pärast rännakuid kasvavad juured
Laupäev, 12. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Paks lumevaip on Tallinna enda alla matnud. Hoolimata libedatest teedest ja järsku katkenud trammiliiklusest lähen kooli rõõmsalt, täpiline vihmavari kilbiks ees. Jälle tuiskab.
Koolis on aga soojad radiaatorid ja veel soojemad inimesed. Soe äratundmine valdas mind ka siis, kui äkitselt mõistsin: olen siin kanda kinnitamas ja võrku punumas! Viimase kahe aasta jooksul on see tunne olnud harv: olen elanud riigist riiki ja linnast linna ning kolinud jälle kuskile ära, et teada: varsti pakin jälle asjad ning lahkun.
Mõnda aega on see pidev läbisõidul olemine põnev: inimesed tulevad ja lähevad, minuni jõuavad aina uued näod ja lood, aga lõpuks kurnab see ära ja jätab seest tühjaks. Hetkeks olen kellegi elus, kuid õige varsti muutun jälle põrmuks, tuhmun mälestuseks, mis kiiresti kaob. Jälle mingid rahvused, jälle mingid tutvumised ja elulugude vahetamised. Nagu sõrmega rannaliivale veetud lubadused, mis sulavad lainetesse esimese tõusuga, kaon mina nende ja nemad minu elust.
Õnne valem on aeg
Seekord ei lähe aga keegi ära ja ka ma ise ei ole lahkumas. Tunnen, et olen täpselt seal, kus ma olema pean ning need tutvused, mida olen loonud ja loomas, saavad minna ainult sügavamaks. Nüüd mõistan, et ühe inimese nõrkusi, tugevusi ja inimlikkust süvitsi uurida on palju väärtuslikum kui mitusada pealiskaudset sõpra, kes mingil ajahetkel elust läbi vihisevad.
Tunnen, et külvan päriselt seemneid mulda ja investeerin pikaajalisematesse suhetesse. Enam ma ei otsi enda jaoks täiuslikku keskkonda – nüüd loon seda ise. Pärast pikki rännakuid tajun järsku, et olen leidnud oma koha, kust ma ei soovigi enam mitte kusagile minna. Minu kohvrirattad on tugevasti maas!
Tihti olen mõelnud inimestele, keda kalliks pean: kas on tõesti pöörane juhuste kokkulangevus, et just nii head inimesed mu ellu on sattunud, kuid nüüd mõistan: nad ei ole minu elus, sest nad on head. Nad on head, sest nad on minu elus tükk aega olnud. Meil on olnud aega. Aega üksteise südame külge kasvada ja üksteisega ära harjuda. Aega ühiste naljade tekkimiseks. Aega, et heita nalja üksteise halbade valikute või piinlike lugude üle. Aega, et näidata oma nõrkusi ja tugevusi; aega, et teada: nad on alati minu jaoks olemas. Mina olen alati nende jaoks olemas.
See ei ole mingi kosmiline valem – see on olnud aeg. Ja niisugust aega ei ole, kui sihitult maailmas ringi rännata ja õielt õiele tolmelda. Autor: Ann Katarina Meri Laupäev, 12. november 2016.Koolis on aga soojad radiaatorid ja veel soojemad inimesed. Soe äratundmine valdas mind ka siis, kui äkitselt mõistsin: olen siin kanda kinnitamas ja võrku punumas! Viimase kahe aasta jooksul on see tunne olnud harv: olen elanud riigist riiki ja linnast linna ning kolinud jälle kuskile ära, et teada: varsti pakin jälle asjad ning lahkun.Mõnda aega on see pidev läbisõidul olemine põnev: inimesed tulevad ja lähevad, minuni jõuavad aina uued näod ja lood, aga lõpuks kurnab see ära ja jätab seest tühjaks. Hetkeks olen kellegi elus, kuid õige varsti muutun jälle põrmuks, tuhmun mälestuseks, mis kiiresti kaob. Jälle mingid rahvused, jälle mingid tutvumised ja elulugude vahetamised. Nagu sõrmega rannaliivale veetud lubadused, mis sulavad lainetesse esimese tõusuga, kaon mina nende ja nemad minu elust.Seekord ei lähe aga keegi ära ja ka ma ise ei ole lahkumas. Tunnen, et olen täpselt seal, kus ma olema pean ning need tutvused, mida olen loonud ja loomas, saavad minna ainult sügavamaks. Nüüd mõistan, et ühe inimese nõrkusi, tugevusi ja inimlikkust süvitsi uurida on palju väärtuslikum kui mitusada pealiskaudset sõpra, kes mingil ajahetkel elust läbi vihisevad.Tunnen, et külvan päriselt seemneid mulda ja investeerin pikaajalisematesse suhetesse. Enam ma ei otsi enda jaoks täiuslikku keskkonda – nüüd loon seda ise. Pärast pikki rännakuid tajun järsku, et olen leidnud oma koha, kust ma ei soovigi enam mitte kusagile minna. Minu kohvrirattad on tugevasti maas!Tihti olen mõelnud inimestele, keda kalliks pean: kas on tõesti pöörane juhuste kokkulangevus, et just nii head inimesed mu ellu on sattunud, kuid nüüd mõistan: nad ei ole minu elus, sest nad on head. Nad on head, sest nad on minu elus tükk aega olnud. Meil on olnud aega. Aega üksteise südame külge kasvada ja üksteisega ära harjuda. Aega ühiste naljade tekkimiseks. Aega, et heita nalja üksteise halbade valikute või piinlike lugude üle. Aega, et näidata oma nõrkusi ja tugevusi; aega, et teada: nad on alati minu jaoks olemas. Mina olen alati nende jaoks olemas.See ei ole mingi kosmiline valem – see on olnud aeg. Ja niisugust aega ei ole, kui sihitult maailmas ringi rännata ja õielt õiele tolmelda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval kutsub Orissaare spordihoone rahvas kõiki esimesele Orissaare terviserajal toimuvatele sügistalgutele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Orissaare terviserajal tulevad sügistalgud
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Laupäeval kutsub Orissaare spordihoone rahvas kõiki esimesele Orissaare terviserajal toimuvatele sügistalgutele.
Talgupäeval alustatakse terviseraja keskmise osa korrastamist. Planeeritud töödeks on võsa lõikamine, kokkuvedamine ning hakkuriga hakkimine.
Talgutele oodatakse mehi, naisi ja lapsi, olenemata vanusest, kuid lisaks on oodatud ka need inimesed, kel on võimalik kaasa võtta mootorsaag või võsalõikur.
Kui oled üks sellistest inimestest, siis eelnevalt tuleks teada anda tel 5340 1046 (Andla), seda selleks, et oleks võimalik töid optimaalselt planeerida.
Talgulised päeva jooksul janu tundma ei pea ning tööde lõppedes ootab kõiki soe kõhutäis ja kuum saun.
Orissaare spordihoone üks järgmisi suuremaid projekte on Maasi männikus asuvate vanade jooksuradade taastamine, parendamine ja pikendamine. Tegemist on kogukondliku projektiga, kus vajatakse võimalusel kõigi abi ja toetust.
Järk-järgult planeeritakse luua Orissaarde terviserada, mis oleks ligikaudu 5 km pikkune, osaliselt hakkepuiduga kaetud, viidastatud puhkeala pinkide ja treeningpunktiga ning sobilik kasutamiseks ka suusaspordiks
Talgud toimuvad laupäeval, 5. novembril kl 11–15. Autor: NL Reede, 04. november 2016.Talgupäeval alustatakse terviseraja keskmise osa korrastamist. Planeeritud töödeks on võsa lõikamine, kokkuvedamine ning hakkuriga hakkimine.Talgutele oodatakse mehi, naisi ja lapsi, olenemata vanusest, kuid lisaks on oodatud ka need inimesed, kel on võimalik kaasa võtta mootorsaag või võsalõikur.Kui oled üks sellistest inimestest, siis eelnevalt tuleks teada anda tel 5340 1046 (Andla), seda selleks, et oleks võimalik töid optimaalselt planeerida.Talgulised päeva jooksul janu tundma ei pea ning tööde lõppedes ootab kõiki soe kõhutäis ja kuum saun.Orissaare spordihoone üks järgmisi suuremaid projekte on Maasi männikus asuvate vanade jooksuradade taastamine, parendamine ja pikendamine. Tegemist on kogukondliku projektiga, kus vajatakse võimalusel kõigi abi ja toetust.Järk-järgult planeeritakse luua Orissaarde terviserada, mis oleks ligikaudu 5 km pikkune, osaliselt hakkepuiduga kaetud, viidastatud puhkeala pinkide ja treeningpunktiga ning sobilik kasutamiseks ka suusaspordiksTalgud toimuvad laupäeval, 5. novembril kl 11–15.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna hommikul oli suuremal osal Saaremaast õnn või õnnetus näha hommikul lund, Kuressaare ja selle lähiümbrus aga jäid imekombel ilma. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Esimene lumi tõi avariid ja ummistas rehviärid
Kolmapäev, 02. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 02. november 2016. Kui riigimaanteid hakati lumest puhtaks lükkama juba teisipäeva õhtul, siis vallateed jäid mitmel pool saarel tähelepanuta. FOTO: Valmar Voolaid Täna hommikul oli suuremal osal Saaremaast õnn või õnnetus näha hommikul lund, Kuressaare ja selle lähiümbrus aga jäid imekombel ilma.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »