description: Hiinas peksis mees surnuks oma naise, sest viimane oli ära lõhkunud tema nutitelefoni ekraani.

title: Katki läinud nutitelefoni ekraan viis surmani

maintext:
Naine oli korduvalt rääkinud, et ta mees on nutitelefonist sõltuvuses, seepärast ilmselt põhjustaski lõhutud ekraan mehes nii palju viha, et ta peksis oma naise magades puukaikaga surnuks, kirjutas Daily Mail.
Kahtlusalusest mehel polnud püsivat töökohta, nii istus ta kõik päevad kodus. Päev enne kurba sündmust oli kuuldud valjuhäälset sõnasõda. Järgmise päeva hommikul läks kahe lapse isa majast välja ja jättis telefoni tuppa.
Koju jõudes oli ekraan katki ja ta kahtlustas selles oma naist, sest naine oli pidevalt viidanud mehe nutisõltuvusele. Teiste allikate järgi, viskas naine telefoni põrandale tüli käigus.
Surnukeha leidis naise isa, kes koheselt sellesse politseisse teada andis. Ametnikud ütlesid, et naist on korduvalt tömbi esemega pähe löödud, mis viis naise surmani. Vereplekkidega mõrvarelv leiti sündmuskohalt.
Naise abikaasat hakati koheselt peamiseks süüdlaseks pidama. Naabrid olid näinud teda pärast sündmust majast välja ja metsa poole jooksmas. Mees saadi politsei poolt kätte ja ta tunnistas üles oma teo, et oli naise magamise ajal surnuks peksnud.


description: Austria ajalehes ilmunud lugu naisest, kes kaebas oma vanemad kohtusse, sest viimased lisasid temast lapsepõlvepilte, ei pruugi tõele vastata.

title: Ajalehes ilmunud skandaalne lugu äratas lugejates kahtlusi

maintext:
Kuigi tegemist oli ideaalse looga, mis külvas hirmu privaatsuse kadumisest internetis, olid selles loos toodud valel lühikesed jalad. Austria ajakirjanikud olid mõelnud loo välja ning teised väljaanded refereerisid lugu fakte kontrollimata, kirjutab The Local.
Kahtluse loo tõsiseltvõetavuse suhtes tekitas faktide vähesus.
Esimene küsimus tekkis naise identiteediga. Tugevate privaatsusnõuete tõttu otsustas loo esimesena avaldanud väljaanne anda naisele nime Anna Maier. See pole küll midagi tavapäratut, et ajaleht allikat kaitseb talle teise nime andmisega, kuid see teeb raskemaks loo tõepärasuse kontrollimise.
Järgmine mitte-vettpidav detail oli loos välja toodud advokaat. Michael Rami, kes oli loo järgi naise advokaat, eitas oma seost naisega. Samas kinnitas ta, et andis ajalehele nõustava kommentaari olukorra kohta.
Loos on veelgi vastuolusid. Nimelt kui naine elab Carinthia linnas, nagu loost selgub, siis peaks tema kohtuasi aset leidma Klagenfurtis. Kontrolliti Klagenfurdi kohtujuhtumeid ja seal ei paistnud olevat lisatud novembrikuus ühtegi kõnealust juhtumit.
Viimase murekohana võib tuua Austria ajalehe peatoimetaja suutmatuse anda teiste väljaannete ajakirjanikele piisavaid tõendeid selle kohta, et lugu oleks tõepärane.
Mis iganes siin ka tõde poleks, tasub siiski meeles pidada, millised riskid kaasnevad internetis oma isiklike andmete jagamisega.
Lisaks sellele on hea õppetund ka see, et ei tasu uskuda kõike paberile kirjapandut.

fasttext_language: et


description: Senise süsteemi järgi uurivad raskeid õnnetusi ja surmajuhtumeid tööpostil paralleelselt politsei ja tööinspektsioon, mis on aga raiskav ja aeglane ning peab riigi peaprokuröri Lavly Perlingu ja tööinspektsiooni peadirektori Maret Maripuu sõnul muutuma.

title: Riik laristab raskeid tööõnnetusi uurides

maintext:
Hetkel kehtib süsteem, kus surmaga või raske vigastusega lõppenud tööõnnetust uurivad korraga politsei ja tööinspektsioon, kes mõlemad algatavad eraldi menetluse, vahendab ERR uudised saadet «Pealtnägija».
Esimesena teeb sündmuspaigal toimingud politsei ja kui nemad lõpetavad, alles siis tööinspektsioon. Paradoks on, et ehkki politsei pääseb sündmuspaigale esimesena, pole neil pahatihti kompetentsi, et näiteks keerulisi tehnilisi seadmeid uurida.
Seni valitsenud olukord on seda jaburam, et võib juhtuda, et õnnetuse uurimiseks tellitakse mitu ekspertiisi, mis tulevad nagunii samalt teadlaselt.


description: Pärast suuri kampaaniaid on paljud USA koolid ja ka ülikoolid hakanud jagama tasuta tampoone ja hügieenisidemeid.

title: USA koolides hakatakse pakkuma tasuta tampoone ja hügieenisidemeid

maintext:
USAs asuva Browni ülikooli tudengeid ootab selle õppeaasta alguses üllatus ülikoolilinnaku tualettruumides. Neisse on paigaldatud tasuta tampoonide ja hügieenisidemete masin, vahendab The Independent.
Browni ülikooli õpilasesinduse president Viet Nguyen koos 20 kaastudengiga paigaldavad tualettruumidesse hügieenitarvete masinaid. «Palju on olnud juttu sellest, et tampoonid ja sidemed on vajadus, mitte luksusese, kuid väga vähe on selle nimel tööd tehtud. Seega võtsime asja enda kätte,» sõnas Nguyen. «Madala sissetulekuga tudengitel on niigi raske leida raha toidu jaoks, rääkimata siis veel tampoonidest.»
Nygen saatis kooliaasta alguses kõikidele ülikooliga seotud inimestele e-kirja, milles otsis endale abilisi. Browni ülikool on esimene ülikool, kus selline programm nii suurelt ette võetakse. Ülikooli juhtkond pole seda projekti veel kommenteerinud.
Hügieenivahendeid paigutatakse nii naiste, meeste kui ka ühiskasutavatesse tualettruumidesse. Nguyeni kampaania toob esile tihti ignoreeritud fakti: menstruatsioon ei ole ainult naistel. «On ka transseksuaale ja ka nemad on oluline osa meie populatsioonist,» põhjendas Nguyen. «Ma oleks naiivne, kui arvaksin, et kõik võtavad selle positiivselt vastu. Paljud on küsinud meilt, miks me ka meeste tualettruume varustame. See valmistab küll esialgu segadust, kuid kui me oleme ära seletanud miks, siis saadakse aru.»
Projekti rahastab vilistlaste nõukogu. Nguyeni sõnul paigaldatakse selle õppeaasta jooksul umbes 30-40 masinat.
Browni ülikooli tudengid pole ainukesed õppurid, kellel sellest aastast selline võimalus on. Ka New Yorgi linna üldhariduskoolid on sellest õppeaastast varustatud hügieenisidemete ja tampoonidega.
Eelmisel aastal prooviti uuendust ühes üldhariduskoolis, nüüd on see laienenud 25 kooli. Novembri keskpaigaks peaks olema kõik New Yorgi linna koolid varustatud hügieenitarvetega. «Õpilased peavad tundma end mugavalt klassis, et nad saaksid keskenduda õppimisele. Ligipääs tasuta hügieenitarvikutele on vajalik,» sõnas haridusosakonna pressiesindaja.
«Erinevalt tualettpaberist, mis on tavaliselt koolides tasuta, peavad õpilased ise leidma viisi hügieenitarvete ostmiseks,» sõnas kirjanik Jennifer Weiss-Wolf. «Selleks, et nad saaksid täielikult keskenduda koolitöödele, on need vahendid peaaegu sama olulised kui paberid ja pliiatsid. Eriti käib see nooremate tüdrukute kohta, kellel võib menstruatsioon alata ootamatult ning kel puudub endal taskuraha, et osta tampoone või hüsieenisidemeid.»
Ürituse toetajad soovivad, et New Yorgi linna seadus oleks eeskujuks ka teistele koolidele üle terve riigi. Ka osas teiste linnade koolides pakutakse juba tasuta tampoone ja hügieenisidemeid.


description: Anšoovisearmastajad võivad õige pea silmitsi seista kalanappusega, sest olelusvõitluse tõttu on kaladel raske meres toime tulla.

title: Populaarne pitsakatte komponent võib toidulaualt kaduda

maintext:
Tänavu tungis Aadria merre Itaalia ranniku ääres tohutu sülem kammlooma Mnemiopsis leidyi, mis häirib anšooviste kudemisaega, vahendab news.com.au.
Kammloom, kellel pole looduslikke vaenlasi, levib meredes murettekitava kiirusega ning sööb ära zooplanktoni, mis on toiduks nii anšoovistele kui ka teistele väikestele kaladele ja mereelukatele.
Kuigi kammloomad on juba üheksakümnendatest saati mereandide tööstusele miljardeid eurosid maksma läinud, hakkab probleem alles nüüd süvenema. Praegu on see saamas üsna laiaulatuslikuks – ohtra hulga kammloomadega täituvad nii Horvaatia, Sloveenia kui Itaalia rannikud.
«Tegu on sisuliselt esimese korraga, mil see liik eksisteerib Aadria meres nii suure osakaaluga,» tõdes Valentina Tirelli Itaalia riiklikust okeanograafia ja geofüüsika instituudist.
Anšoovis on anšoovislaste sugukonda kuuluv väike kala, mis meenutab väliselt heeringat. Sellel on spetsiifiline maitse ja ta on palju rasvasem kui räim või kilu.


description: PZU kindlustus on hädas petturitega, kusjuures sageli püütakse õnnetuse kahjudena näidata juba varem tekkinud kahjusid.

title: Kindlustusselts on tänavu avastanud veerand miljoni euro eest pettusi

maintext:
PZU Kindlustuse kasko- ja liikluskahjude grupijuhi Jaanus Tanne sõnul on kindlustusseltsi uurijad avastanud tänavu esimese kaheksa kuuga ligi 260 000 euro eest kindlustuspettusi. Tema arvates ei mõista endiselt paljud, et kindlustuse petmine on kriminaalkorras karistatav kuni viieaastase vangistusega.
«Sel aastal on ette tulnud juhtum, kus klient esitas seltsile kahjunõude televiisori eest, mis oli saanud kahjustada äikese tõttu. Uurimise käigus selgus, et sama klient ostis paar päeva varem ostukeskkonnast juba kahjustunud televiisori varuosadeks. Prokuratuur mõistis kliendilt pettuse eest välja 450-eurose trahvi,» kommenteeris Tanne.
Tema sõnul esineb sagedamini pettuseid, kus kliendid üritavad õnnetusjuhtumi kahjudena teadlikult näidata ka neid kahjusid, mis on tekkinud varasemate juhtumite käigus.
«See on niiöelda «heatahtlik» kelmus, kuid siiski pettusena arvelevõetav. Erinevate kindlustusliikide, näiteks reisi- ja liikluskindlustuse kliendid on proovinud deklareerida kahjusid, mille ekspertiis on tõestanud, et kahjud ei ole konkreetse juhtumiga seotud,» lausus Tanne.
Meelde on jäänud ka juhtum, kus PZU poliisiga sõiduk põhjustas ühele Toyotale kahju, mis kaskokindlustuse raames ka hüvitati. Kui paari kuu pärast sõideti samale Toyotale taas sisse, selgus, et autoomanik soovis hüvitist kärukonksu katte eest, mis oli samasugusena fikseeritud juba eelmise juhtumi kahjude hulgas. Autojuht kulutas palju aega ja nägi vaeva, et saada täiendavat hüvitist katte eest, mis maksis 2,5 eurot.
Kindlustus on tuvastanud ka juhtumeid, kus poliise sõlmitakse tagantjärgi, kui kahjujuhtum on juba toimunud. «Kõikide kindlustusseltside juures töötavad ausate klientide kaitsmise nimel kindlustusuurijad, kes tegelevad aktiivselt pettuste tuvastamisega ning tõsiselt suhtutakse ka väiksematesse pettustesse,» lausus Tanne.
Ta rõhutab, et kindlustusseltsid annavad kõikvõimalikud pettused edasi politseisse, kust võib kelmuse eest saada reaalse karistuse. Levinud on tema sõnul arvamus, et halvim, mis võib kindlustust pettes juhtuda, on see, et ei maksta soovitud hüvitist. Tegelikult võib tagajärjeks olla rahaline karistus või koguni vangistus.
Karistusseadustiku § 212 järgi võib kindlustuskelmuse eest karistada rahatrahvi või kuni viieaastase vangistusega.


description: Tehnilise järelevalve amet tuletab meelde, et kütteseadmeid (gaasiseadmed, auru-, kuumavee- ja vedelikukatlad) tuleb kontrollida ja hooldada enne igat kütteperioodi, et ära hoida võimalikke avariisid ning vältida kõrgeid küttekulusid.

title: Hooldamata katla kasutamine võib lõppeda tulekahjuga

maintext:
Hoolduse õigeaegne tegemata jätmine, kütteseadme vale seadistamine ja valesti valitud kütus võivad põhjustada seadme efektiivsuse langemise ning selle kasutusea lühenemise. Hooldamata katla kasutamine võib kergemal juhul kaasa tuua rahalise kulutuse remonttöödele, halvimal juhul lõppeda tulekahju ning vara hävimisega.
Kütteseadmete paigaldamisel ning hooldamisel tuleb järgida kasutusjuhendit ning selles välja toodud hoolduse sagedust. Sõltuvalt seadme liigist võib hooldustöödel vaja minna ka spetsiaalseid vahendeid, mistõttu on vajalik kaasata pädev spetsialist.
Gaasiseadmega seotud korstna või lõõride hooldustöid võib teha ainult vastavat kutset omav spetsialist, andmed selliste spetsialistide kohta on kättesaadavad kutseregistrist. Gaasiveesoojendeid kasutavatel kodutarbijatel on soovitav paigaldada vingugaasiandur.
Vingugaasiandur on seade, mis tuvastab gaasi olemasolu õhus ja edastab häiresignaali. Anduri omanik peab sarnaselt suitsuandurile tagama selle korrashoiu ja toimimise. Vingugaasianduri paigaldamine muutub lähiajal kohustuslikuks.
Lisaks hooldusele tuleb järgmistele kateldele teostada regulaarselt audit:
Aurukatlad, mille töörõhk on üle 1,0 baari või mille maht on üle 1 m³; Kuumaveekatlad, mille töötemperatuur on üle 120ºC või mille maht on üle 1 m³; Vedelikukatlad, mille töötemperatuur jääb üle vedeliku keemistemperatuuri rõhul 1,0 baar või mille maht on üle 1 m.
Auditid tuleb eelpool nimetatud kateldele teostada järgmise sagedusega:
Kord aastas- kasutuskontroll, millega tehakse kindlaks, kas katla kasutamine on ohutu. Kord iga nelja aasta tagant- visuaalne uuring, millega tehakse kindlaks, kas katel ja selle osad on nii seest- kui väljastpoolt korras. Kord iga kaheksa aasta tagant- survekatse, millega tehakse kindlaks, kas katla osad on piisavalt tugevad ja nende vahelised liited piisavalt tihedad.
Katla omaniku kohustus on jälgida auditi teostamise tähtaegasid. Katla käitamise perioodiga kattuvad visuaalse uuringu või survekatse teostamise tähtajad ei ole aluseks auditi tähtaegade edasilükkamiseks. Seega on soovitatav auditikohustusliku katla visuaalne uuring või survekatse ära teha enne kütteperioodi algust, et vältida katla ülevaatuseks vajalikku seiskamist kütteperioodi keskel.
Surve ja gaasiseadmete auditit võib teostada vastava pädevusega ettevõte, Eestis omavad sellist pädevust Inspecta Estonia OÜ ja Tehnoaudit OÜ.


description: «Hea näide, kuidas Rimis patareisid müüakse. Kasutatakse Energizeri reklaamstendi, aga patareideks on tundmatu firma Eveready. Miks?» tahtis lugeja teada.

title: Lugeja küsib: miks müüb Rimi ehib kaupa võõraste sulgedega?

maintext:
Poekett: müüjaametit peetakse saamatu inimese tööks
Kui nii mõnigi väikelaps soovib suurena saada müüjaks, siis reaalsuse kohale jõudes see soov sageli muutub - enamasti pole müüjaamet noorele tööotsijale atraktiivne ning ettevõte peab töötajate leidmise nimel vaeva nägema.


description: Järgmisest aastast hakatakse Lätis piirama eraisikute  omavahelisi sularahamakseid ja teatud summast alates peab arveldamine käima läbi pankade.

title: Lätis läheb sularahaga arveldamine keeruliseks

maintext:
Alates järgmisest aastast on eraisikute vahel sularahas lubatud vaid tehingud, mille summa ei ületa 20kordset Läti keskmist palka ehk 7600 eurot, kirjutab TvNet. Kui tegu on suuremate summadega, peab arveldamine käima panga kaudu. Läti rahandusministeeriumi kinnitusel erandeid ei tehta.
«Näiteks kui müüa kümne aasta vanust BMW-d 10 000 euroga, siis ei tohi selle eest maksta sularahas. Sisuliselt võib ostja maksta 20kordse keskmise palga suuruse summa sulas, aga ülejäänud summa tuleb maksta panga kaudu või siis makstakse kogu summa läbi panga. Sama on ka kinnisvaratehingutega. Näiteks ostes 8000 eurot väärt maatüki, on keelatud tasuda sularahas kogu summat,» selgitas Läti rahandusministeeriumi esindaja Jan Salmina. Läti võimud ei varja, et muudatuse eesmärk on võitlus varimajandusega. Pealegi kehtivad sarnased piirangud juba juriidilistele isikutele.
Läti seimi rahanduskomisjoni juhi Janis Vucansi sõnul ei tule kõigi eraisikute vaheliste tehingute puhul maksta makse, kuid ka selliseid leidub. Näiteks kinnisvaramüük, millelt tuleb maksta käibemaksu. Selle tasumist on märksa lihtsam jälgida, kui raha liigub panga kaudu.


description: Vormsi leib oli kunagi hinnatud toode, kuid olude sunnil tootmine peatati. Sel suvel äratati legendaarne leib Vormsi Pagari kaubamärgi all uuesti ellu.

title: Vormsil taaselustati ajalooline leivategu

maintext:
Legendi järgi oli kohalik pagar napsumees ja paar korda kuus polnud seetõttu poes värsket leiba, kirjutas Lääne elu. Kohalikud otsustasid mehest lahti saada ning tema retsepti järgi ise leiba küpsetada. Tuli välja tavaline leib.
Kutsuti mees korraks tagasi ning tulemus oli jälle suurepärane. Kohalikud proovisid nähtud nippe veelkord rakendada, kuid sama head leiba ikka ei saanud. Pärast seda lõpetati saarel leivategu.
Üks kolmest Vormsi Pagari elluäratajast Hardi Kinnas lausus, et Vormsi saarel on küll metsik loodus ja mõnus vaikus, kuid sellest ainuüksi ära ei ela.
Loe täispikka lugu Lääne Elust.


description: Mõned esemed on nii ajatud, tuttavaks saanud ja lihtsasti kasutatavaks tehtud, et pole mingit mõtet hakata neid ümber tegema ja paremaks muutma.

title: 17 asja, mis on viimse detailini lihvitud ja mida pole mõtet enam edasi arendada

maintext:
Imekreemi kasutamine päädis tervisehäda ja 1300-eurose võlaga
Raha pole? Võib ka järelmaksuga saada! Just sellist skeemi kasutas skandaalne kosmeetikabränd DeSheli. Viimasel ajal pole neist Eestis palju kuulda olnud, sest nüüd müüakse neid tooteid uue nime all DeAura. Toodetakse seda samas tehases ja ka müügiga tegeleb sama firma ning müüginipidki on samad.


description: Ilmad lähevad jahedamaks, aga kaunis kodumaises looduses tasub käia igal ajal, samuti pole ammendunud sügisene seene- ja marjasaak. Kõige olulisem punkt on see, et lõhkekeha leiust tuleb kohe juba leiukohas teada anda.

title: Kuidas käituda lõhkekeha leidmisel?

maintext:
Eesti metsades leidub rohkesti endiselt ohtlikke sõjast jäänud lõhkekehi ning Päästeamet tuletab meelde, et leitud lõhkekehast tuleb kohe teada anda numbril 112. Kui vähegi võimalik, võiks leidja jääda demineerijaid leiukoha juurde ootama, kui see pole võimalik, tuleb leiukoht üles märkida ja tähistada.
«Tänapäeva nutitelefonid võimaldavad võtta GPS-koordinaate, mida siis võikski teha ja edastada need Häirekeskusele. Lisaks tuleb leiukoht kuidagi tähistada, näiteks maapinnast kõrgemale puu külge midagi kinnitades, ja anda siis teada, kuidas täpselt koht märgistati,» rääkis Põhja-Eesti pommigrupi juhataja Raido Taalmann. Vastasel juhul võib lõhkekeha leidmine võtta väga palju aega.
Lõhkekehad võivad olla väga erineva suuruse ja kujuga. Demineerijad panevad südamele, et lõhkekeha leidnud inimene ei pea määrama, kas tegemist on granaadi, miini või mürsuga, sest see on demineerijate ülesanne. Oluline on, et kahtlast eset mitte mingil juhul ei liigutataks ega transporditaks ning seda eelkõige leidja enese kaitseks. Demineerijad ei väsi kordamast, et leitud lõhkekehast tuleb anda teada kohe, mitte pärast koju jõudmist, ning teatada kindlasti just Häirekeskuse numbril 112, mitte näiteks Päästeameti üldnumbril või midagi muud sarnast.
«Kui jätta metsa all vedelevast lõhkekehast teatamata, jääb võimalus järgmisel leidjal ehk mitte kõige arukamaid otsuseid teha, mis võivad lõppeda väga halvasti. Häirekeskuses küsitakse teatajalt lisaküsimusi, mis on demineerijatele olulised, samuti antakse käitumisjuhiseid,» selgitas Taalmann.
Kõik lõhkekehad on toodetud sõjapidamise eesmärgil ning mõeldud tapmiseks, vigastuste või suurte purustuste tekitamiseks. Üheskoos saame Eesti metsad neist ohtlikest sõjajäänukitest puhtaks.
Juhised, kui leiate lõhkematerjali ja lahingumoona:


description: Lätis uuritakse juba aastaid, kui palju raha vajavad inimesed nö normaalseks äraelamiseks. Tänavu nimetatud summa on suurim seni välja käidutest.

title: Vaata, kui palju on lätlastel normaalseks äraelamiseks raha vaja

maintext:
Normaalseks äraelamiseks on Läti elanike hinnangul vaja saada nö puhtalt kätte 1216 eurot, vahendab Mixnews uuringufirma SKDS küsitluse tulemusi. See on suurim summa, mida inimesed on seni nimetanud.
Seni nimetati suurim summa 2008 aastal, toona taheti teenida 1146 eurot. 21. sajandi alguses soovisid inimesed teenida 494 eurot. Alates 2000 aastast kuni 2009. aasta masuni see summa kasvas iga aastaga. Näiteks 2007. aastal tõusis ihaldatud sissetulek 272 euro võrra ehk lõppsummaks oli 963 eurot. Juba aasta pärast oli see summa kerkinud 1146 euroni.
Seejärel hakkas soovitud teenistuse number vähenema. Näiteks 2012 aastal oli see 844 eurot. Alates 2012. aastast on soovitud palgasuurus kasvanud 44 protsenti.
Kõikide soovide täitmiseks peaks lätlaste hinnangul sissetulek olema 3316 eurot. Ka see on läbi aegade kõige suurem nimetatud summa. Aastal 2000, kui seda küsimust hakati esitama, nimetati kõikide soovide täitmiseks vajalikuks summaks 1164 eurot.


description: Hiljuti toimus mitmekesisuse kokkuleppe liikmetele ja teistele huvilistele seminar, kus käsitleti võõrapelguse ja sallimatuse teemat töökeskkonnas.

title: 11 soovitust, kuidas töökeskkonnas võõrapelgusega hakkama saada

maintext:
See üks küsimus, mida ei tohiks tööintervjuu lõpus kindlasti küsida
Pärast mõningast vestlust võimaliku uue ülemusega, annab ta sullegi võimaluse küsimusi esitada. See on sinu jaoks võimalus särada või täiega põruda.
Lugeja küsib: kas juhiloaks vajalikust esmaabikoolitusest piisab tööl esmaabi andjale?
«Üks mu töötajatest sai hiljuti autojuhiload ning tegi selleks läbi ka ettenähtud esmaabikoolituse. Kas võin ta määrata esmaabiandjaks? Kas pean suunama ta veel täiendavale väljaõppele (16 tundi) või piisab sellest, et suunata täiendõppele (kuus tundi)?» küsib lugeja
Tuntud kiirsöögikoht alustas tegevust Baltimaades räpakalt
Maailmas tuntud kiirsöögikoht KFC jäi Läti ametivõimudele silma erakordse räpakusega.
Imekreemi kasutamine päädis tervisehäda ja 1300-eurose võlaga
Raha pole? Võib ka järelmaksuga saada! Just sellist skeemi kasutas skandaalne kosmeetikabränd DeSheli. Viimasel ajal pole neist Eestis palju kuulda olnud, sest nüüd müüakse neid tooteid uue nime all DeAura. Toodetakse seda samas tehases ja ka müügiga tegeleb sama firma ning müüginipidki on samad.
Ossinovski: tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustus vajab muutmist
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski vastas esmaspäevasel riigikogu istungil arupärimisele tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse kohta ning tunnistas, et süsteem vajab muutmist.
Tasub teada: millised töökorralduse reeglid kehtivad rasedale
Raseduse ajal on tavapärase töö jätkamine lubatud juhul, kui on järgitud valitsuse määrusega kehtestatud töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid. Leidub aga hulk erandeid, millistel puhkudel pole rasedal töötamine lubatud.


description: Šveitsis hääletati sel pühapäeval kõrgema pensioni maksmise vastu, kuigi pension oleks tõusnud kümme protsenti.

title: Šveitsi inimesed pensionitõusu ei poolda

maintext:
Pensionitõus oleks läinud maksma kuni neli miljardit franki aastas ning selle oleks sisuliselt kinni maksnud kõrgemapalgalised, kirjutab Local.
Ettepanek laideti maha enamikes riigi osades, kuid see leidis toetust mõnes prantsuse ja itaalia keelt kõnelevates alades.
Šveitsi valitsus oli ettepaneku vastu, sest nad leidsid, et see oleks liiga kulukas väljaminek.


description: Möödunud nädalal võitis mees Uus-Meremaal lotoga üle miljoni dollari - tema arvates juhtus see tänu sellele, et ta lasi ühe trügija endast järjekorras mööda.

title: Matslus läks maksma miljonidollarilise lotovõidu

maintext:
«Seisin poes järjekorras ning teine klient trügis ebaviisakalt minust mööda,» kirjeldas anonüümseks jääda soovinud mees suure lotovõidu toonud juhtumit, vahendab NZ Herald. Kuna tal endal polnud pileti ostmisega nii kiire, lasi ta trügija enda ette ning ootas rahulikult oma korda.
«Küllap karma maksis kätte – kui seda trügimist poleks olnud, ei oleks võidupilet tõenäoliselt minu kätte sattunud,» rõõmustas värske lotovõitja.
Küll aga ei tulnud suurvõit tallegi niisama lihtsalt, vaid võidupilet läks kodus paariks päevaks kaotsi. Kui mees selle leidis, kontrollis ta kiirelt loosinumbreid ega suutnud oma õnne uskuda.
«Ma ei suutnud selgelt mõelda ning panin pileti lihtsalt kõrvale ja läksin tööle,» seletas mees, kes vaikis suurvõidu maha esialgu isegi oma abikaasa ees.
«Ta ei öelnud mulle tõepoolest midagi enne, kui õhtul koju jõudsin – ja siis lihtsalt jutu käigus poetas selle uudise,» naeris mehe abikaasa. Pärast rahutut ööd pöördusid nad kohe lotomüüja poole, et auhind kätte saada ning mõtlevad alles, mida sellega peale hakata.
Võit teeks abielupaarile võimalikuks oma kodu ostmise. «Me pole veel küll kindlad, mida võidurahaga teha, kuid kahtlemata muudab see meie elu,» sõnas lotovõitja.
Kuigi edulugu järjekorras ette trügimisest tundub märkimisväärne, ei oleks sel tegelikult olnud suur roll selles, kes peavõidu oleks saanud. Uus-Meremaa loto pressiesindaja Kirsten Robinson lisas nimelt, et järjekord ei mängi piletimüügis olulist rolli, kuna loosimise numbrid piletil pannakse paika juhuslikult.


description: Võib jääda mulje, et tervislik toitumine eeldab meeletult keerulisi toite, kuid tegelikult piisab kümnest erinevast toiduainest - ja seda ilma, et peaksid andma järele nii toidu kvaliteedis kui ka maitses.

title: Need kümme toiduainet on kõik, mida vajad

maintext:
Tasub teada: kas liigne valgutarbimine on kahjulik?
Valkude tarbimise ümber on läbi aegade olnud palju spekulatsioone, üks tuntumaid neist on tembeldanud valgurohke toitumise inimesele ja eelkõige tema neerudele kahjulikuks.
Ekspert soovitab: seitse erakordselt kasulikku äppi toidunautlejale
Ajal, mil paljud suured toidupoed pakuvad kojutellimise võimalust, on toiduvalmistamise äpid lausa asendamatud. Mõned neist annavad maitseelamustele aga täiesti uue tähenduse.
Kõik, mida pead teadma, et itaallaste kombel hästi süüa
Kui stiilitaju ja figuuri osas kadestatakse sageli prantslannasid, siis toidu nautimise osas tasuks eeskuju võtta hoopis itaallannadelt. Kuidas nad oskavad valmistada niivõrd maitsvaid roogi ja toidust rõõmu tunda?
Mida veganid söövad?
Veganid ei söö loomseid toite, see tähendab, et on loobutud lihast, kalast, piimatoodetest, munadest ja kõigist toodetest, mis neid või teisi loomseid aineid (nt želatiin, piimapulber, mesi jne) sisaldavad. Seda kuuldes tekib paljudel küsimus, et mida veganid siis ikkagi söövad, sest tundub, et peale porgandi ja kapsa ei jää toidulauale enam midagi alles. Tegelikkuses on aga veganite toidulaud väga rikkalik ja mitmekülgne, kirjutab Vegani päevaraamatu autor Ireene Viktor.
Vaata, millised varud peaksid igas majapidamises olema
Saksamaal koostati juba 2012. aastal parlamendi tellimisel plaan, millised varud peaksid inimestel olema võimaliku kriisi puhuks. Nüüd avalikustatud dokumenti uuendati, arvestades võimalikku terroriohtu, vahendab Deutsche Welle Saksamaa valitsuse soovitusi, mille kohaselt tuleks inimestel koju varuda toitu kümneks ja vett viieks päevaks.
Köögivõhikutele: kaheksa trikki, kuidas köögis ässaks saada
Kokkamine võib olla ääretult mõnus kogemus, kuid kui sa pole just eriliselt kogenud söögivalmistaja, võib see tekitada kerget hirmu ja segadust. Ära karda, sa ei pea pöörduma take out menüüdega ka mitte kiirel ajal – siin on häid nõuandeid, kuidas toiduvalmistamises ässaks saada.
Tasub teada: kuidas organiseerida oma sügavkülmikut
Kui tegu on suure perega, võib juhtuda, et külmkapi tagumisse nurka ununeb mõni toiduaine ning läheb ajapikku hallitama. Pole välistatud ka see, et leiad sügavkülmast toote, mida enam tuvastada pole võimalik.
Soodsalt kaalust alla: Eesti kõige odavamad toiduained
Kui sa arvad, et toitumiskava jälgimine on alati kallis, siis aitab selle just nüüd ümber lükata personaaltreener ja toitumisnõustaja Heikki Mägi. Kaalualandamine võib olla soodne!
Suur osa meie toidust on pärit tuhandete miilide kauguselt
Alates teraviljadest hommikuhelveste sees või viinamarjadest veinis ei pruugi nii mõnigi meist tabada seda asjaolu, et toidu sees olev komponent võib pärineda tuhandete miilide kauguselt.
Kuus vähki ennetavat supertoitu
Mõned toiduained lubavad hoida ära kasvaja tekkimist, sest sisaldavad palju antioksüdante ja ühendeid, mis aitavad aeglustada vähki põhjustavate rakkude kasvu.
Need kuus asja võid köögikapist südamerahuga välja visata
Tuleb tuttav ette - pungil köögikapp jätab ukse irvakile, sest kõikvõimalik kraam pressib välja. Mida võtta, mida jätta? Toome ära kuus asja, mis võiksid kapist kohe kaduda.
Suur kaart: vaata, kust pärineb kogu maailma toit
Rühm teadlasi kaardistas 177 riigi toitumis-ja taimekasvatusharjumused.


description: Kevade saabudes otsib enamik aiaomanikke välja kõpla ja labida, sest algab suurem taimede istutamine. Kuid istutamise võib ette võtta juba sügisel.

title: Sügis sobib hästi istutamiseks


description: Teeninduskvaliteet OÜ koolitaja Timo Kübar toob välja sagedased vead, mida teevad nii algajad kui ebaprofessionaalsed kelnerid ning mis ühtlasi rikuvad teeninduskvaliteeti.

title: Suurimad vead, mida kelnerid oma töös teevad

maintext:
1. Ära vaata lauda minnes kohvitassi või supitaldrikut. Eriti siis, kui need on väga täis ja on oht, et loksutad üle ääre. Tegelikult on hoopis nii, et mida rohkem sa tassi või taldrikut vaatad, seda enam hakkab käsi värisema ning saad tulemuse, mida ei taha – vedelik loksub maha.
2. Kui söögiriist kukub põrandale, siis kõigepealt vii lauda uus söögiriist ja alles seejärel korja maha kukkunud söögiriist üles ning vii kööki. Sama reegel kehtib ka salvrätiku puhul.
3. Kui klient on lauda istunud, siis ära rutta menüüd üle andes kohe minema. Pööra kliendile natuke rohkem tähelepanu, paku talle juua ning ära jäta teda liiga vara üksi. Nii tunneb ta, et teda on tähele pandud ja temaga tegeletud.
4. Klientide saabudes loo nendega silmside, tervita, naerata ning võimalusel juhata lauda. Isegi kui lauda juhatada pole võimalik ning suusõnaliseks tervituseks oled liiga kaugel, siis silmsideme loomine ja naeratamine on hädavajalikud.
5. Saalitöö on meeskonnatöö! Tihti rabeletakse ja rapsitakse üksi, kuid tegelikult peaksid saalitöötajad tegema koostööd. Kõige suurem probleem, miks üksi rabeletakse, on jootraha jaotamine inimese, mitte meeskonna peale. Kui jootraha on kõigi vahel võrdselt ära jaotatud, siis on kokkuhoidmine ja meeskonna tunnetus palju suurem.
6. Reserveeritud laudade puhul peab klientide saabudes laud olema kaetud. Lauas võiks olla leivakorv, vesi, klaasid jne. Nii tekib kliendil tunne, et teda oodati ning mäletati tema reserveeringut.
7. Joogid peaksid olema külma pandud eelmise päeva õhtul. Sageli on tööle minnes palju kiireid asju teha ning tihti hakkavad kliendid tulema enne, kui toimetused tehtud. Soojad joogid on üks suurimaid apsakaid, mida toidukoht endale lubada saab. Seetõttu tasub joogid panna külma alati eelmise päeva õhtul.
8. Ära aja klienti oma sõbrannaga segi. Sageli on kelnerid klientidega liiga sõbralikud ja ajavad neid segi sõpradega. Automaatne sinatamine ning liigne familiaarsus võivad aga solvavad olla. Naiste puhul täheldatakse just flirtimist lootuses saada suuremat jootraha. Professionaalsusele see aga ei viita.
9. Mittehoolitsetud välimus või sellele liigse rõhu panemine on samuti nüansid, mida professionaalne kelner väldib. Teenindaja peab olema viisakas ja puhas, kuid edevuselaadaks asi minna ei tohiks. Kindlasti peab jälgima, et küünealused oleksid puhtad ning keha ei lõhnaks higi järgi.
10. Töötajate omavaheline nägelemine või klatš on ebaprofessionaalsuse kinnitus. Saaliteenindajad on kogu aeg justkui laval, luues iga oma sõna, liigutuse ja näoilmega restorani õhustiku. Kliendid saavad kohe aru, kui saalitöötajad on riius ning maine langeb automaatselt, kui kliendid kuulevad kelnereid kedagi klatšimas, näevad neid nutitelefonides passimas või meikimas.
11. Kui klient lõpetab söömise, siis arve küsimise asemel paku hoopis kohvi ja magustoitu. Just hiljuti oli mul kogemus, kui pearoa järel soovis kelner kohe arve tuua. Kehitasin õlgu ja mõtlesin, et hea küll, söön magustoitu siis mujal. Liiga varajane arve pakkumine tekitab kliendis tunde, et temast tahetakse lahti saada. Lisaks võtab see ära mitmeid lisamüügi võimalusi.
12. Ära käi liiga tihedalt lauas uurimas, kas kõik on hästi. Klient tuleb sööma või jooma ning soovib head teenindust, mis on tasakaalus piisava privaatsusega. Kui näed, et klientidel on hoogne vestlus pooleli, siis parem ära sega neid.
13. Poleeri oma klaasid ise, nii on puhtus garanteeritud ja hoiad aega kokku. See on pisiasi, mis näitab kelneri taset. Sageli poleerib klaasid nõudepesija, kuid see nõuab kelnerilt topelttööd – enne kasutamist tuleb alati klaasi puhtuses veenduda. Kui selgub, et klaas vajabki uuesti poleerimist, siis nõuab see taaskord ajakulu. Selle asemel poleerib professionaalne kelner oma klaasid ise, sest siis on ta nende puhtuses veendunud ja hoiab teenindamise aega kokku.
14. Küüleri jaoks kasuta nii vett kui jääd. Sageli kasutatakse ainult jääd, mille peale veinipudel seisma pannakse, lootuses, et vein seal kiirelt külmaks läheb või jahedana püsib. Reaalsus on, et ei püsi.
15. Õpi klaasid selgeks ja tea, kuhu mingi jook käib. Ebaprofessionaalsus on kohe paljastatud, kui paned joogi valesse klaasi. Sama kehtib söögiriistadega.
16. Õpi selgeks naaberriikide keeltes vähemalt elementaarseid tööterminid. Keegi ei eelda, et oskaksid kõiki keeli ladusalt rääkida, kuid valdkonna sõnavara ja mõned igapäevasemad laused võiksid selged olla.
17. Kui sul on abilaud, siis kasuta seda! Ava vein abilaual ning küüler aseta samuti võimalusel pigem abilauda. Nii on klientide laud puhtam ja seal on rohkem ruumi.
18. Kui sa ei oska kliendi küsimusele vastata, siis ütle otse, et ei tea ja uurid järgi, või proovi vastata diplomaatiliselt. Hämamine ja ebaselge vastus on pigem ebaprofessionaalne.
19. Ole elementaarselt viisakas. Hämmastavalt palju on kelnereid, kes ei ütle elementaarseid viisakussõnu – tere, aitäh, palun. Sama olulised on kliendiga kontakti alustamine ja lõpetamine, millest tihtipeale unustatakse viimane ära. Klient on arve maksnud, jootraha jätnud ning teenindajapoolne «head aega» seetõttu ununeb.
20. Loo süsteem. Olen kelnerite koolitusi tehes näinud palju asjade ebaefektiivset paigutust, mis kulutab aega, nõuab topeltliigutusi ja on ebaloogiline. Kelnerite tööpäevad on pikad ja intensiivsed ning iga lisaliigutus väsitab. Vähenda üleliigseid tegevusi ja paiguta asjad niiviisi, et koos kasutatavad asjad oleksid ühes kohas.
21. Ära unusta end klientidega jutustama! Isegi, kui sul on lauas sõber, siis ei tohi kelner ühe laua juurde liiga pikaks jääda, sest sel ajal ei saa ta teenindada teisi. See tekitab teistes klientides unustatud tunde ning viib maine alla kogu restorani suhtes.
22. Enda ülehindamine võib kahjustada su mainet. Kui kelner on alles algaja, siis tasub teha paar lisaliigutust rohkem. Näiteks kolme taldriku asemel minna kahega, riskimata nende kukkumisega, mis toob alla nii kelneri kui toidukoha maine. Asjade kukkumine võrdub ebaprofessionaalsusega. Aja möödudes kelneri oskused paranevad ja siis tasub üle vaadata, et lisaliigutusi just ei tuleks.
23. Klientide kartmine paistab välja. Algajatel kelneritel on vahel keeruline klientide juurde minna, sest ebakindlus on suur ja tekitab hirmu. Kliendid tajuvad seda ning tunnevad end samuti ebalevalt. Professionaalne kelner läheneb klientidele alati sirge selja, naeratava näo ja konkreetse olekuga.
24. Õpi selgeks joogikaardis olevad klaasiveinid ja enimmüüdavad joogid. On hea, kui sa oskad kiirelt road ja joogid kokku sobitada, vajadusel ning võimaluse korral anda kliendile jooke proovida, kui ta jääb mingite vahel valima.
25. Tea, mis komponentidest söögid koosnevad. Ole valmis improviseerima, aga tee seda usutavalt. Tunne oma müüdavat kaupa, suhtle köögiga, sest ka nendega on vaja luua harmooniline side. Oma töö planeerimiseks pead teadma, mis ja millal köögist toidud välja tulevad. Näiteks kui toit antakse köögist välja kahe minutiga, siis ei lähe kelner saali teise otsa veini dekanteerima, sest see võtab rohkem aega. Kui tõesti on juhus, et toidud saavad valmis ja oled teise lauaga lukus, siis tuleb aegsasti paluda kedagi teist, kes toidud lauda viiks.
26. Nummerda lauad. Nii on ka teistel kelneritel sind lihtsam aidata, sest mõistate kiiremini, mis klientidest on jutt.
27. Kui on tulemas palju reserveeringuid, siis jagage kelnerite vahel platsid ära. See vähendab segadust. Seda eriti siis, kui restoranis on erinevad saalid ja vahemaad on pikad. Sel juhul on eriti oluline, et sektsioonid oleksid kelnerite vahel ära jaotatud ja ei toimuks mõttetut orav-rattas mööda restorani jooksmist.
28. Naerata. See siiski toimib.


description: Uue iPhone'i avamüük on tavaliselt väga rahvarohke. Inimesed jäävad poe taha ööseks, et olla üks esimestest, kes uue telefoni saab.

title: Hea tuju video: linna ainukestele Apple'i-fännidele tehti uhke avapidu

maintext:
Igal pool maailmas ootavad õunatelefoni fännid uue mudeli müükitulekut, et olla üks esimesi, kes selle endale saab. Taani linna Vibourgi see entusiasm aga sel aastal ei jõudnud, kirjutab The Local.
Internetis levib video iPhone 7 müügiletulekust. Video sisaldab ka lõiku 2010. aastal iPhone 4 avamüügist ning erinevus on märgatav. Kui 2010. aastal on poeesine isegi vihmasel ilmal inimesi täis, kes kõik soovivad uut iPhone 4 nutitelefoni, siis 2016. aastal iPhone 7 müügile saabumisele on kaasa tulnud elama vaid kaks õunatelefoni fänni.
Sellegi poolest on Apple'i töötajad välja toonud konfetikahuri, et tervitada linna ainukesi Apple'i-fänne.
Poe juhataja Rikke Juul Hansen saab aru, miks video nõnda populaarne on. «Me saame aru, milles nali seisneb. Kui sa näed seda videot, siis see lihtsalt tõstab tuju,» sõnas Hansen.
Ta lisab, et õhupallid ja konfetikahurid olid iPhone 7 avamüügiks tellitud kõikidesse 28sse mobiilipoodi.
«Kuid me tõesti uskusime, et Vibourgi poodi tuleb kohale rohkem inimesi,» tunnistas ta.


description: Tänases «Suure Lotokolmapäeva» telesaates loositi välja Bingo Loto jackpot summas 435 967,40 eurot. Võidupilet osteti internetist.

title: Bingo Lotoga võideti täna ligi 436 000 eurot

maintext:
Viimati võideti Bingo Loto jackpot käesoleva aasta 20.juulil, siis läks 285 172,10 euro suurune peavõit ühele lotomängijale. Võitjaks osutus ehitusvaldkonnas tegutsev kahe lapse isa Lõuna-Eestist, kes plaanis võiduraha eest esmalt tasuda laenud ja seejärel mõelda, mida ülejäänuga ette võtta.
Juba järgmisel kolmapäeval toimub viimane Bingo Loto Extra loosimine. Lisaloosi võitude kättesaamiseks palub Eesti Loto kõigil vahemikus 17.augustist kuni 5.oktoobrini kahe mänguväljaga Bingo Loto pileti ostnud mängijatel oma pileteid kontrollida Eesti Loto kodulehel või müügikohas.


description: SEB tõstab alates 1. detsembrist pangakontoris tehtavate sularahatehingute teenustasusid ning pangakaartidega seotud tasusid.

title: SEB tõstab detsembrist teenustasusid

maintext:
Alates 1. detsembrist jõustub SEB uus hinnakiri, mille olulisimad muudatused puudutavad sularahatehinguid kontoris ja pangakaartide teenustasusid. Interneti- ja mobiilipanga ülekannete ning tava pangakaartide väljastamise ja kasutusega kaasnevad tasud jäävad samaks.
Näiteks tõstetakse pangakontori ja telefonipanga operaatori kaudu tehtavate pangasiseste maksete teenustasu 1,8 eurolt 2,3 euroni. Euroopa makse tõuseb 2,7 eurolt 3,5 euroni.
Deebetkaartide lisa- ja asenduskaartide väljastamistasu tõstetakse 2,5 eurolt 3 euroni, tõusevad ka krediitkaartide väljastamis- ja hooldustasud ning ISIC kaartide hooldustasud.
«Sularaha sisse- ja väljamaksed kontoris on märgatavalt kulukamad kui elektroonilistes kanalites tehtud maksed, sest need sisaldavad tööjõukulusid sularaha käitlemisele ning see kajastub uues hinnakirjas. Lisaks ühtlustatakse samatüübiliste pangakaartide väljastamise tasusid,» kirjeldas SEB jaepanganduse ja tehnoloogia valdkonna juht Ainar Leppänen.
Hinnastamisel lähtuti sellest, et kliendid eelistavad igapäevapanganduse teenuseid kasutada erinevates kaugkanalites ja sularaha asemel järjest enam kaardiga maksmist.
«Arvestades klientide harjumusi ei muutu populaarseimate toodete ja teenuste hinnad ehk interneti- ja mobiilipanga ülekannete ning tava pangakaartide väljastamise ja kasutusega kaasnevad tasud jäävad samaks. Aktiivsele kliendile on soodsaim viis igapäevaste pangatoimingute tegemiseks sobiv arvelduspakett, mis sisaldab kõiki olulisi pangateenuseid ja kindel kuutasu annab selge ülevaate kuludest,» lisas Leppänen.
Lisaks uuele hinnakirjale jõustuvad 1. detsembrist muudatused ka üld- ja arveldustingimustes ning arvelduskonto, deebetkaardi, krediitkaardi ja püsimaksega krediitkaardi lepingu tingimustes. Kõigi dokumentide sõnastust on lihtsustatud ja kujundust uuendatud, et need oleks mugavalt loetavad nii arvutiekraanilt kui ka nutiseadmest.
Hinnakirja muudatuste ning uute tingimustega on võimalik tutvuda alates 29. septembrist SEB pangakontorites ning kodulehel.


description: RIA all tegutsev küberjulgeolekuüksus CERT Eesti hoiatab Facebookis levivate õngitsuslinkide eest, mille eesmärk on võtta üle kasutaja konto.

title: CERT-EE hoiatab Facebookis levivate õngitsuslinkide eest

maintext:
Inimesele kuvatakse teavitus, et «sõber» on postitanud tema seinale tema pilti kuvava video. Videole klikkides palutakse kasutajal sisestada uuesti Facebooki sisenemiseks kasutatav meiliaadress ja parool.
Kui siiski juhtus, et sisestasid uudishimust uuesti oma kasutajanime ja parooli, soovitab CERT-EE vahetada kohe parool ja aktiveerida kaheastmeline autentimine. Kui kaheastmeline sisselogimine pole aktiveeritud, annab see küberkurjategijatele võimaluse levitada õngitsuslinki juba uue kasutaja sõbralisti liikmetele, levitada pahavara ja miks ka mitte näiteks raha välja petta.
Lisaks soovitatakse ilmtingimata valida paroolivahetuse järgselt pakutava kõikidest seadmetest väljalogimise («Logi kõikidest seadmetest välja») ning vahetada paroolid ära ka keskkondades, kus juhtub kasutusel olema sama kasutajatunnus ja parool.
Facebooki sisselogimisel tuleb kontrollida infot, mida kuvatakse veebilehitseja aadressireal – seal peaks olema kirjas facebook.com ning aadressi ees tabalukk ja https.


description: Kuigi öeldakse, et pole olemas head ja halba toitu, vaid kõike võib süüa mõõdukalt, on siiski mitmeid toite, mis kehale suurt midagi juurde ei anna. Need võib julgelt menüüst kõrvaldada ning sellega ei jää keha millestki ilma.

title: Viis toitu, mille söömise lõpetades teed endale suure teene

maintext:
Susie Burrell, kes on Austraalia üks juhtivaid dietolooge, loetleb mõned toidud ja joogid, mida tarbides teed endale pigem kasu kui kahju, vahendab news.com.au.
Karastusjoogid. Mitte ainult ei sisalda need tohutus koguses suhkrut, vaid on ka oma happelise koostise tõttu õudusunenägu hammaste tervisele. Samuti ei tasu arvata, et kalorivaene karastusjook on parem kui tavaline, sest seal sisalduvad suhkruasendajad võivad veresuhkru taset rohkemgi tõsta kui suhkur. Lisaks tekitavad need janukustutamise asemel suurema janu ning ise rämpstoidu järele. Janukustutuseks aitab kõige paremini puhas vesi ning kui hammas on verel ikkagi magusamaitselise joogi järgi, siis eelista pigem täismahla.
Riisigaletid. Pruunis riisis leidub hulgaliselt olulisi toitaineid, kuid töödeldud valgest riisist, mida kasutatakse riisisnäkkide valmistamiseks, nõnda suurt kasu pole. Paaris riisigaletis sisaldub tunduvalt rohkem süsivesikuid ja suhkrut või soola kui kahes viilus täisteraleivas, mistõttu tõstavad need kiirelt ka veresuhkrutaset, kuid nälga ei kustuta. Lisaks on lihtne neid „üle tarbida“. Mitmed riisisnäkid sisaldavad ka ohtralt soolaseid maitseaineid ja -tugevdajaid, kuid mida vähem neid toidus leidub, seda parem.
Taimeõlid. Siinkohal pole mõeldud oliivi- ega kookosõli, vaid segatud õlisid, mida kirjeldatakse toiduaine pakendil enamasti kui taimeõli. Tegelikult mõeldakse selle all tihti küllastunud rasvu sisaldavat palmiõli, mis suurendab riski südamehaiguste tekkeks. Sageli on taimeõli või palmiõli peamine koostisosa margariinides või teistes määretes, näiteks šokolaadikreemis. Tõsi on aga see, et tervisele ja toitumisele ei tule neist mingitki kasu.
Külmutatud valmistooted. Külmletist võib leida nii saiakesi, leiba, kooki, pitsat, panniroogi jm. Neid on lihtne kodus ahju või pannile visata ning ise toidutegemisest viilida, kuid sellelgi on oma hind. Nimelt sisaldavad valmistoidud ohtralt nii küllastunud kui ka transrasvu. Viimased moodustuvad eelkõige siis, kui taimeõlisid sisaldavaid toite kuumutatakse kõrge temperatuurini. Mõistlikum on siiski kodus küpsetada, sest nii tead kindlalt, mida oled toidu sisse pannud. Transrasvade tarbimise peaks hoidma minimaalsena ning seetõttu valmistoite vältima.
Pakinuudlid ja –supid. Süvene hetkeks nende pakendisse ning leiad, et neis leidub ohtralt lõhna- ja säilitusaineid, maitsetugevdajaid jne. Lisaks on tegu väga soolarikka vahepalaga – pakisupp võib sisaldada rohkem soola, kui on soovituslik maksimaalne päevane kogus. Tervise nimel peaks kindlasti neid vältima ning pigem tegema endale ise meelepärast pastat näiteks koos liha ja juurviljadega.


description: Kodune internetiühendus oli 2016. aasta I kvartalis 86 protsendil leibkondadest, teatab statistikaamet. Suurenenud on viimase aasta jooksul enam kui viiel korral e-kaubanduse teenuseid kasutanute osatähtsus.

title: Üha enam eestlasi kasutab mobiilset internetti

maintext:
Jätkuvalt on kõige populaarsem internetiühendus juhtmega või juhtmevaba püsiühendus, mida kasutas 90 protsenti internetiühendusega leibkondadest. Lasteta leibkondadest oli juhtmega või juhtmevaba interneti püsiühendus 88 protsendil ja lastega leibkondadest 92 protsendil. Märgatavalt on tõusnud mobiilse internetiühenduse kasutamine. Kui 2015. aasta I kvartali seisuga oli mobiilne internet veidi enam kui pooltel internetiühendusega leibkondadel (56 protsenti), siis 2016. aasta I kvartali andmetel pisut üle kolmveerandil (78 protsenti). Juhtmega või juhtmevaba püsiühenduse kasutamine on populaarsem linnas elavates leibkondades ning mobiilse interneti kasutamine maa-asulates elavates leibkondades. Koduse internetiühenduse puudumise põhjusena nimetasid leibkonnad kõige enam vajaduse või huvi puudumist.
2016. aasta esimese kolme kuu jooksul kasutas 16–74-aastastest internetti 87 protsenti. Internetikasutajaid oli kõige rohkem 16–54-aastaste (90 protsenti) ja kõige vähem 55–74-aastaste hulgas (65 protsenti). Alg- või põhihariduse omandanutest kasutas internetti seitse ning kõrghariduse omandanutest üheksa inimest kümnest.
16–74-aastasest internetikasutajast kasutas internetti viimase kolme kuu jooksul pangatoiminguteks, ajalehtede ja ajakirjade lugemiseks, e-posti kasutamiseks ning toodete ja teenuste kohta info otsimiseks üheksa inimest kümnest. Internetis kuulas muusikat 64 protsenti ning vaatas mõnda telesaadet (sh otseülekanded ja järelvaatamised) 43 protsenti 16–74-aastasest internetikasutajatest.
Interneti vahendusel on viimase aasta jooksul tooteid ja teenuseid ostnud veidi üle poole (56 protsenti) 16–74-aastastest. E-kaubanduse kasutajate hulgas on naisi kuus protsendipunkti rohkem kui mehi. Kõige enam osteti internetist reisi- ja majutusteenuseid (59 protsenti e-kaubanduse kasutajatest), kontserdi-, kino-, teatri- jm ürituste pileteid (55 protsenti), kindlustuspoliise (sh paketis olevaid) (53 protsenti) ning rõivaid, jalatseid ja sporditarbeid (51 protsenti).
Veidi alla kolmveerandi (73 protsenti) e-kaubanduse kasutajatest ostis I kvartalis internetist kaupu või teenuseid kuni viiel korral. Tihedamini (3–5 korda) ostsid internetist nooremad (16–24-aastased) ning harvem (1–2 korda) eakamad (65–74-aastased) e-kaubanduse kasutajad. Internetist ostetud kaupade maksumus (v.a kulutused aktsiatele jm finantsteenustele) jäi 43 protsendil juhtudest vahemikku 100–499 eurot. Üle 500 euro eest internetist ostjate hulgas oli mehi rohkem kui naisi. Võrreldes 2015. aasta I kvartaliga suurenes internetist tihedamini kui viis korda ostjate osatähtsus kolm protsendipunkti ning üle 500 euro kulutajate osatähtsus kaks protsendipunkti.
Ettevõtlusvaldkonnas on üha enam hakanud levima pilveteenuste kasutamine, mille eesmärk on jagada veebi kaudu ressurssi – tarkvara, riistvara või nende kombinatsioone. Enam kui viiendik Eesti ettevõtetest on ostnud tasulisi pilveteenuseid. Pilveteenustest kasutatakse enim finants- ja rakendustarkvara, kontoritarkvara, failide säilitamise ja salvestamise teenust ning e-postiteenuseid. Suurimad tasulise pilveteenuse kasutajad on info- ja sidevaldkonna ettevõtted (54 protsenti), kes on ka ise pilveteenuste pakkujad.
Uue trendina on kiirelt levimas suurandmete (big data) kasutamine. Suurandmed tekivad digitehnoloogia rakendamisel ja neid edastatakse automaatselt seadmest seadmesse. Niisugused andmed tekivad näiteks tootmisprotsessi sensoritelt, erinevate tehingute logidena aga ka erinevate sotsiaalmeedia tegevuste kaudu. Suurandmeid on analüüsinud 13 protsenti Eesti ettevõtetest ning enamikus neist analüüsisid suurandmeid ettevõtte oma töötajad. Kõige rohkem analüüsivad suurandmeid info- ja side valdkonna ettevõtted (29 protsenti), veevarustuse, kanalisatsiooni, jäätme- ja saastekäitlusega tegelevad ettevõtted (28 protsenti) ning finants- ja kindlustusettevõtted (21 protsenti).
Infotehnoloogia kasutamist 16–74-aastaste elanike, leibkondade ja ettevõtete hulgas uurivad statistikaorganisatsioonid harmoniseeritud metoodika alusel kõigis Euroopa Liidu riikides. Infotehnoloogia kasutamist leibkondade ja 16–74-aastaste elanike hulgas uurib Statistikaamet iga aasta II kvartalis. 2005–2013 uuriti seda tööjõu-uuringu lisana, alates 2014. aastast iseseisva uuringuna. Leibkond on ühel aadressil elav ja ühist raha kasutav inimeste rühm, kelle liikmed ka ise tunnistavad end ühes leibkonnas olevaks. Leibkond erineb perekonnast, mis rajaneb sugulus- või hõimlussuhetel.
Infotehnoloogia kasutamist ettevõtetes uurib Statistikaamet 2001. aastast. 2016. aastal osales uuringus 3400 ettevõtet. Vaatlus hõlmab 10 ja enama hõivatuga ettevõtteid.


description: Tänahommikune Nordica Müncheni lend tühistati tehnilise rikke tõttu.

title: Nordica tühistas taas tehnilise rikke tõttu lennu

maintext:
Kahe lennuki tõrked on põhjustanud häireid Eesti lennufirma Nordica lennuplaanis, ent üks lennukitest peaks peagi liinile naasma.
Nordica talvel enam Berliini ei lenda
Eesti lennufirma Nordica lõpetab talveperioodiks teiste seas lennud ka Berliini liinil, mida esialgu oli plaanis käigus hoida aasta läbi.


description: Papp ja paber on mõistlik muudest jäätmetest eraldi koguda, sest neid on tehniliselt lihtne taaskasutada ja luua midagi uut ning eluks vajalikku.

title: Mis saab äravisatud vanapaberist?

maintext:
Puhta materjalina eraldi kogutud paber ja papp pressitakse kokku kuubikuteks ja saadetakse paberivabrikutesse.
Pakendiringluse avalike segapakendi konteinerite abil kogutud jäätmetest eraldatakse automatiseeritud sorteerimisliinil kartong. Tehase pakendite kogumisplatsilt tõstab kopplaadur materjalid suurde konteinerisse, kust dosaator väljastab pakendeid ühtlase voona sorteerimislindile.
Järgmiseks eraldab sorteerimislindi esimene pöörlev sõel üksteisest eri suuruses pakendid ja edasi liiguvad pakendite komplektid: paber, papp ja kile oma konveierile ning kõik väiksemõõdulised pakendid nagu metall, plast ja klaas teisele konveierile. Automatiseeritud sorteerimisliinil saadakse puhta materjalina kätte vaid suured paberpakendid ning seetõttu vanu ajalehti ja väikeseid karpe segapakendi konteinerisse visata ei tohiks.
Paber ja papp eraldatakse kilest käsitsi sorteerimise liinil ning sealt liigub see edasi pressi, kus valmivad kompaktsed papi kuubikud.
Kes ja kus?
Kokku pressitud papp transporditakse paberivabrikutesse Räpinasse, Klaipedasse, Vietnami ja Hiina. Vanapaberist tehakse joonistuspaberit ja tualettpaberit. Papist saab teha jõupaberit ja uusi kartongpakendeid. Ajalehtedest valmivad munarestid, uued ajalehed ja soojustusmaterjalid.
Ühele papikuubikule lisatakse üheksa korda rohkem vett. Vedelast «püreest» pressitakse vesi välja formuleerides uue toote.
Puidust paberi tootmine kulutab kaks korda rohkem energiat ja vett kui selle tootmine vanapaberist. Paberi prügilas lagunemisega eraldub metaani. Selle sorteerimine ja uuesti materjalina ringlusesse saatmine vähendab õhusaastet 75 protsenti.
Kogu eraldi
Paber ja papp tuleb kodus ning kontoris koguda kindlasti olmejäätmetest eraldi. Vanapaberi ja kartongi saab viia avalikesse või kortermajade juures olevatesse paberpakendi konteineritesse. Segapakendi konteinerisse võib suured papist kokkupressitud karbid visata koos muude plastist, metallist ja klaasist pakenditega, kuid üldiselt vanapaber segapakendi konteinerisse ei sobi.
Paberi ja papi konteinerisse sobivad vaid puhtad ja kuivad paberjäätmed. Kasutatud ühekordsed papptaldrikud sobivad olmeprügi ja õhuke majapidamispaber biojäätmete hulka. Paberpakendi konteinerisse kumbagi neist visata ei tohi.
Igal aastal kogub Eesti Pakendiringlus kokku üle 40 000 tonni pakendijäätmeid, sellest 16 000 tonni pappi. Kogutud pakendid viiakse Maardu sorteerimistehasesse. Pakendiringlus on paigaldanud üle Eesti 2173 kogumiskonteinerit, millest paberpakendi konteinereid on 523. Konteinerite kohta leiab infot nende kodulehelt.


description: Tüngavideo soovitab puurida telefoni alumisse otsa ühe kõlari koha peale 3,5 millimeetrise läbimõõduga auk, mille kaudu saaks siis telefoniga kõrvaklapid ühendada.

title: Miljoneid vaatamisi kogunud libavideo: puuri oma Iphone 7 sisse kõrvaklappide kasutamiseks auk

maintext:
Videos olev mees näitab, kuidas telefoni alumises otsas on kahel pool pisikesed kõlariavad ja ütleb, et kui Iphone 6-l olid avad vaid ühel pool, siis Iphone 7-l asuvad avad nüüd mõlemal pool ja nii on need enda alla peitnud ka kõrvaklappide jaoks vajaliku augu, kirjutas The Guardian.
Pärast augu puurimist näidatakse videos, kuidas telefon endiselt muusikat mängib, kuigi tegelikult tuleb heli telefonikõlaritest, mitte uude auku ühendatud kõrvaklappidest.
Video autoriks on kuulus Ukrainast pärit ja Californias elav youtuber, kes just lõhub inimeste rõõmuks erinevaid tehnikavidinaid. Mõned ta teised videod näitavad näiteks, mis juhtub kui Iphone 7 panna mikrolaineahju ja kas telefon peab viis minutit vastu vedelas lämmastikus. Kokku on mehel seitse erinevat videot, mis igaüks omamoodi Iphone 7 hävitavad.
Tundub aga, et ka see ei mõjuta inimesi, sest nii mõnigi on oma telefoni suutnud ära rikkuda ja olla seepärast videotegija peale äärmiselt pahased. Kogu video kommentaarium on täis kriitilisi kommentaare, mis kõik autorit süüdistavad.
Üks kommenteerija saatis mehe pimedasse kohta ja ütles, et tema telefoni ekraan muutus kohe puurimist alustades mustaks ja enam ei võta see pilti ette ning uus helisüsteem ei tööta ikka üldse.
Teine kommenteerija kirjeldas, et ootas kuni isa magama läheks, sest nii sai garaaži puuri järele hiilida. Seejärel siis puuris oma telefoni augu ja veendus, et asi mitte ei tööta. Kommenteerija sõimas videoautorit ning lubas, et teeb kõik endast oleneva, et tema Youtube’i konto kinni pandaks.
Iphone 7 sisse augu puurimine ei paljasta mingit salajast pistikut. Telefoni korpuse tugev kahjustamine rikub aga ka selle veekindluse.


description: Liikluskindlustuse fondi andmetel kasutatakse tuhandeid liikluskindlustuseta sõidukeid, sest peale sõiduki omaniku vahetust ei ole uus omanik sõidukit liiklusregistris enda nimele vormistanud.

title: Tuhanded sõidavad teadmatusest liikluskindlustuseta

maintext:
Liikluskindlustuse fond palub sõidukiomanikel kontrollida kindlustuse kehtivust. Liikluskindlustuse leping lõppeb sõiduki ajutisel kustutamisel liiklusregistrist. Sõiduk kustutatakse ajutiselt liiklusregistrist automaatselt, kui sõiduki eelmine omanik teatab Maanteeametile sõiduki võõrandamisest ja omandaja ei ole viie tööpäeva jooksul esitanud taotlust sõiduki oma nimele vormistamiseks. Samuti kustutatakse sõiduk automaatselt liiklusregistrist, kui sõiduk kuulutatakse tagaotsitavaks.
Liikluskindlustuse fondi (LKF) juhatuse liikme Lauri Potsepa sõnul tuleb teadmatusest liikluskindlustuseta sõitmist liiga tihti ette. «Inimene ostab sõiduki, kuid jätab selle oma nimele vormistamata. Sõiduki eelmine omanik teavitab Maanteeametit ning sõiduk kustutatakse registrist ja jääb liikluskindlustuseta. Sõiduki omandanud isik tihti ei teagi, et kasutab registreerimata ja liikluskindlustuseta sõidukit,» tõi Potsepp näite üsna tavalisest olukorrast.
Ka peale liisingult sõiduki väljaostmist jääb sõiduk tihti oma nimele vormistamata. Tagajärg on taas sama – sõiduk kustutatakse registrist ja jääb kindlustuseta. Sõiduki ümber registreerimine on sõiduki omandanud isiku kohustus.
Lauri Potsepa sõnul on sõiduki oma nimele vormistamata jätmisel kaks peamist põhjust – hoitakse riigilõivu pealt raha kokku või peetakse sõiduki oma nimele vormistamist sisulise tähtsuseta asjaajamiseks.
«Selline kokkuhoid võib väga kulukas olla. Registreerimata, sh ajutiselt registrist kustutatud ja liikluskindlustuseta sõiduki juhtimise eest võib politsei teha sõiduki juhile trahvi. Kui liikluskindlustuseta sõidukiga põhjustatakse kahju, nõutakse väljamakstud hüvitis kindlustuseta sõiduki omanikult või juhilt tagasi,» selgitas LKF-i esindaja.
LKF palub sõiduki omandanud isikutel sõiduk oma nimele vormistada. Sõidukiomanikul, kes ei ole sõidukit oma nimele vormistanud ja kelle sõiduk on seetõttu registrist kustutatud, tuleb sõiduk oma nimele vormistada ja sõlmida liikluskindlustuse leping. Lepingu sõlmimiseks pöörduge kindlustusandja poole.
LKF saadab vastava meeldetuletuse 1800-le sõidukiomanikule. Siiski ei tohiks sõidukiomanikud jääda ootama meeldetuletust. Igaüks saab kontrollida oma sõiduki liikluskindlustuse kehtivust ka siit.


description: Saaremaa Seppade ettevõte on Saaremaa ühe kuulsama mööblieseme – kuurorditooli – tootmise tõsiselt ette võtnud. Edaspidi on plaan teha aastas vähemalt paar tuhat puidust kuurorditooli.

title: Vanad nostalgilised toolid on taas tootmises

maintext:
Saaremaa Sepad OÜ müügijuhi Andi Angeli sõnutsi on nad laias laastus ettevõte, kus hinnatakse vanu asju, kirjutas Saarte Hääl. «Möödunud aegadest pärit esemetega on aga paraku selline lugu, et neid on kahjuks piiratud koguses,» tunnistas ta. Seega tuleb neid lihtsalt juurde teha.
«Nii on see sepistega ja ka kuurorditooliga. Kellel on kuurorditool kodus olemas, hoiavad seda kui suurt varandust,» kinnitas Angel.
Päris uue asjaga toolide tootmisel nad tema sõnutsi nüüd lagedale tulnud pole. Saaremaa Sepad on tegelikult 1990. aastatel saaremaiseid kuurorditoole korra juba tootnud. «Kuid tookord edenes sepiste turg nii tormiliselt, et puitmööbliga tegelemiseks ei jätkunud mahti,» selgitas Angel. Nüüd alustati toolide tootmist uuesti.
Loe täispikka lugu toolidest Saarte Häälest.


description: Internetis levib reisija video airBalticu Riia-Zürichi lennukist, mis pidi tehnilistel põhjustel hädamaandumise tegema.

title: Paanika lennukis: reisija filmis airBalticu lennuki hädamaandumist

maintext:
AirBalticu kodulehel seisab, et eelmisel laupäeval pidi Riiast Zürichisse startinud lennuk tehnilistel põhjustel hädamaandumise tegema.
«Esialgne informatsioon on, et pärast starti avastati tehniline rike seoses esirattaga, mistõttu otsustas airBalticu meeskond võtta suuna tagasi Riia lennujaama ning teha hädamaandumine,» on kirjutatud aitBalticu kodulehel.
Internetis levib pardal viibinud reisija video, kust on kuulda lennusaatjate juhiseid kummarduda ja hoida pea all (Bend over, head down!). Lennusaatja on pigem hirmunud kui rahuliku häälega.
Kõik pardal viibinud jäid terveks.
Tvnet.lv's levib video piloodi ja lennujuhi vestlusest hädamaandumise ajal. Kõne ajal uurib ka tehnik lennuki esiratta seisukorda. Lõpuks tehakse otsus lennuk maale tuua võimalikult turvaliselt.


authors:
Reporter
Maria Reinik

description: Kui varasemalt võis müüa täistera toote all ka leiba, mis sisaldas vaid 5 protsenti täisterajahu, siis varsti seda enam teha ei tohi.

title: Iga leiba enam täisteraleivaks nimetada ei saa

maintext:
Täna allkirjastati täistera mõiste kasutamise Hea tava leping, mis määratleb täistera standardi ja sõnastab, millist toodet võib nimetada täisteratooteks.
Pagaritoodete puhul peab teraviljast koostisosasade sisaldus olema vähemalt pool, täisterapasta puhul aga 100 protsenti. Hea tava on soovituslik kõigile valdkonna toidutööstustele.
«Siiani oli reguleerimata, millist toodet võib nimetada täisteratooteks ning selleks sai olla näiteks ka leib, milles on vaid viis protsenti täisterajahu. Nüüd on pagaritoodete puhul normiks aga 50-protsendiline täisterajahu sisaldus,» tõi toiduainetööstuse liidu juht Sirje Potisepp näiteks.
«See tase annab leivale kõrge, üle kuueprotsendilise kiudainesisalduse ja muud toiteväärtuslikud eelised,» nimetas Potisepp kasu tarbijale. Ta lisas, et esmakordselt lepitakse Eesti toidusektoris laiapõhjaliselt kokku ühe mõiste kasutamine ja kehtestatakse sellele konkreetne standard, mida järgida. Potisepp rõhutas, et täistera mõiste määratlemine lihtsustab oluliselt tarbijate valikuid, kuid on samas selgeks suunaks ka toidutööstustele.
«Mul on väga hea meel, et täistera mõiste hea tavaga on liitunud juba Eesti suuremad pagaritööstused, jahu- ja pastatootjad, pudruhelveste ja ekstrudeeritud täisteratoodete tootjad,» ütles Potisepp. Ta avaldas lootust, et hea tava põhimõtted võtab kasutusse võimalikult palju toidutööstusi. Hea tava kokkuleppele minnakse üle järk-järgult, eesmärgiga hakata seda toiduainetööstuses järgima hiljemalt 2017. aasta lõpuks.
Täistera mõiste Hea tava leppisid kokku Eesti toiduainetööstuse liit, Eesti leivaliit, Eesti pagarite selts, maaeluministeerium, veterinaar- ja toiduamet ning Tervise arengu instituut.
Selle kohaselt defineeritakse nii «täistera» kui «teraviljast koostisosad» mõisted ning määratletakse, et toidualases teabes kasutatakse sõna «täistera» (sh viitamisel pildina, sümbolina, graafikana) pagaritoodete puhul vaid juhul, kui pagaritoote valmistamisel kasutatud kõikidest teraviljast koostisosadest on vähemalt 50 protsenti täistera.
Täisterapasta puhul tehakse seda vaid juhul, kui pasta valmistamisel kasutatud kõikidest teraviljast koostisosadest on 100 protsenti täistera. Ekstrudeeritud täisteratoote puhul tehakse seda vaid juhul, kui toote valmistamisel kasutatud kõikidest teraviljast koostisosadest on 100 protsenti täistera.
Täistera mõiste hea tavaga on liitunud Eesti suurimad pagaritööstused Leibur, Eesti Pagar ja Fazer. Samuti Tartu Mill; Balti Veski, Balsnack, Hagar, Sangaste Linnas.
Välismaiste pagaritoodete tootjate kohta sõnas Pottsepp, et teavitustööd tuleb teha. «Nelja suurema tootja käes on üle 70 protsendi pagaritoodete turuosast. Kui need neli tootjad - mul ei ole täna veel vastust Eesti Leivatööstuse osas, aga ma usun, et ma selle vastuse saan - kui nemad juba on selle kõik kaustusele võtnud, siis ma arvan et teised tulevad kergemini kaasa.» Ta lisas, et on küll olemas oht panna oma tooteid halvemasse olukorda, kuid tasub proovida. «Nii laiapõhjalist Head Tava ei ole enne eestis olnud,» märkis Pottsepp.
Definitsioonid vastavalt uuele täistera mõiste heale tavale:
Täistera – jahvatatud, purustatud või helvestatud terad, milles tera peamised osad – tärkliserikas endosperm, idud ja kliid – esinevad samas suhtes nagu nad esinevad terves teras.
Teraviljast koostisosad – rukis, nisu, kaer, oder, mais, tatar, riis, hirss ja nendest saadud terad, kruubid, tangud, eri jämedusega helbed ja jahud ning linnased.


description: Soomlanna leiutatud madrats kiigutab lapse ise magama ja laseb värsketel lapsevanematel ka magada.

title: Soomlanna leiutis päästab noorperede une

maintext:
Soomest pärit ema on lahendanud aastasadu vana magamatuse probleemi vastsündinute ja värskete lapsevanemate seas, kirjutab The Independent.
Hanna Sissala tuli idee peale, kui oli ise just emaks saanud ega saanud oma vastsündinu Solina tõttu öösiti magada.
«Me magasime väga halvasti, sest laps nuttis terve öö,» sõnas Sissala. «Rahustasime teda nii vankris, võrevoodis kui ka süles, kuid mitte miski ei mõjunud. Seega otsustasingi leida lahenduse sellele probleemile.»
Madrats on disainitud õhku läbilaskvaks, et laps ei lämbuks madratsisse, kui ta peaks end kõhuli pöörama. Madrats liigub üles-alla ning kiigutab sedaviisi lapse magama.
Sissala tuli madratsiga avalikkuse ette mõni nädal tagasi ning pärast seda pole tal enam vaba aega olnud. Tema aja täidab tootmise laiendamine, sest nõudlus madratsitele on suur.
«Mulle on juba pakkumise teinud ettevõtted Aafrikast kuni Lõuna-Ameerikani, sest kogu maailma peredel on sama probleem.»
Sissala sai toodet katsetada ka enda peres pärast poja Elmeri sündi.
«Enne madratsit ta tegi ainult kümneminutilisi uinakuid,» sõnas naine. «Ta ärkas ja nuttis. Me olime kõik stressis. Pärast madratsit hakkas ta magama 45 minutit ja ärkas üles nägu naerul.»
Soomet peetakse üleüldiselt lapsesõbralikuks riigiks, sest neil on ka kuulus beebipakk, mis antakse värsketele lastevanematele ja sisaldab endas kõike, mida üks vastsündinu võiks vajada.
Sissala sõnul oli madratsit luues üheks oluliseks punktiks turvalisus. «Paljudel selles meeskonnas, kes mind aitasid, on väike laps,» rääkis ta. «Me teame, kui oluline on uni terve pere heaolule, kuid lapsevanematena saame aru, et miski pole olulisem kui lapse turvalisus.»
«Madrats on õhku läbilaskvast materjalist, mis teeb selle ohutuks isegi siis, kui laps peaks keerama näo madratsisse,» selgitas Sissala.
«Vanemad ei saa valida, kui hästi nende beebi magab, aga ma loodan, et see toode aitab ka neid perekondi, kelle lapsel on raskusi magamajäämisega,» sõnas naine.


description: Eesti noored kasutavad internetti keskmisest Euroopa noorest rohkem, olles selle näitajaga Euroopa riikide esirinnas, selgub sel nädalal avaldatud küsitluse tulemustest.

title: Eesti noored kasutavad internetti rohkem kui Euroopa noored keskmiselt

maintext:
Kui Euroopas keskmiselt tunnistasid küsitletud noored, et kasutasid internetti viimase seitsme päeva jooksul 5,8 päeval, siis Eestis ütlesid noored, et tegid seda keskmiselt 6,5 päeval. Veel kõrgem oli sama näitaja ainult Taanis, Islandil, Soomes, Hollandis ja Rootsis.
Uuritud 15-16-aastaste noorte seas Eestis poiste ja tüdrukute vahel interneti kasutamise intensiivsuse osas erinevusi ei olnud.
Eesti noored kasutavad internetti Euroopa keskmisest rohkem suhtluseks sotsiaalvõrgustikes ning info otsimiseks ja surfamiseks internetis. Samas keskmisest Euroopa noorest vähem kasutavad Eesti noored internetti info allalaadimiseks ja striimimiseks (voogedastuseks).
Nii nagu Euroopas üldiselt, kasutavad ka Eestis neiud sotsiaalvõrgustikke poistest rohkem. Tüdrukutest oli sotsiaalvõrgustikes regulaarselt ehk vähemalt neljal päeval viimase nädala jooksul 90 protsenti, noormeestest 80 protsenti.
Samas kasutavad neiud nii Eestis kui Euroopas keskmiselt rohkem internetti ka info otsimiseks ja surfamiseks - seda tegi vähemalt neli korda küsitlusele eelnenud seitsme päeva jooksul 48 protsenti poistest ja 58 protsenti tüdrukutest.
Voogesituse kasutamisel oli Eesti poiste ja tüdrukute aktiivsus üsna võrdne - noormeestest oli seda viimase seitsme päeva jooksul vähemalt neli korda kasutanud 42 protsenti ja neidudest 43 protsenti vastanutest.
Noormehed kasutavad internetti aga neidudest ülekaalukalt rohkem mängimiseks, ka mängivad Eesti noored märksa rohkem internetis, kui Euroopas keskmiselt. Netis oli viimase seitsme päeva jooksul vähemalt neli korda mänginud 31 protsenti Eesti ja 23 protsenti Euroopa noortest keskmiselt. Eesti poistest oli aga internetis viimase nädala jooksul mänginud 55 protsenti ja tüdrukutest ainult 6 protsenti.
Raha eest mängimise näitaja oli Eesti noortel võrdne Euroopa keskmisega - seda oli viimase nädala jooksul vähemalt neli korda teinud 3 protsenti noortest. Eestis olid sama teinud 6 protsenti poistest ja 1 protsent neidudest.
Eesti noored kasutavad internetti Euroopa noorte keskmisega võrreldes märksa vähem millegi müümiseks või ostmiseks. Kui Euroopas keskmiselt teeb seda regulaarselt 9 protsenti noortest, siis Eestis 4 protsenti. Eesti poistest kasutab internetti kaubanduslikel eesmärkidel 6 protsenti poistest ja 3 protsenti neidudest.
Raha eest õnnemängude mängimise näitajad olid Eesti noortel madalamad kui Euroopas keskmiselt - viimase 12 kuu jooksul oli seda teinud 12 protsenti Eesti noortest võrrelduna 14 protsendiga Euroopas keskmiselt. Sagedasti teeb seda 6 protsenti Eesti ja 7 Euroopa noortest.
Noorte internetis tegutsemise uuringu tulemused olid avaldatud alkoholi ja teiste meelemürkide koolis tarvitamise (ESPAD) 2015. aasta uuringus. Selles küsitleti 34 Euroopa riigi ja USA 15-16-aastaseid noori.


description: Suve lõpp tähistab aega, mil oma suvekodus pakitakse asjad kokku ja naastakse pikemaks perioodiks linnakoju. Mida sel puhul suvekodus enne ärasõitu teha ja millele tuleks tähelepanu pöörata?

title: Kuidas suvekodu talveks valmis seada?


description: 4. aprillil 2017 hakkavad euroala keskpangad ja sealhulgas Eesti Pank ringlusse laskma uue kujunduse ja turvaelementidega 50euroseid rahatähti.

title: 50euroste kasutuselevõtuks tuleb uuendada rahakäitlusseadmeid

maintext:
Uute 50euroste sujuvaks kasutuselevõtuks on oluline, et ettevõtjad uuendaksid aegsasti rahakäitlusseadmeid. Rahakäitlusseadmete ja autentimisvahendite tehniline valmisolek tagab selle, et käibele tulevate uute rahatähtedega maksmine läheb sujuvalt.
«Kõik kaupmehed peavad käibivat raha vastu võtma ja ettevalmistusi on aega teha veel umbes pool aastat,» ütles Eesti Panga sularaha- ja taristuosakonna juhataja Rait Roosve. «Ebapiisav tehniline ettevalmistus või rahatuvastusseadme puudumine ei ole põhjus rahatähe vastuvõtmisest keelduda. Rahatähtede ehtsust saab ilma seadmeteta tuvastada iga inimene. Selleks tuleb lihtsalt teada, milliseid turvaelemente vaadata, milliseid käsitsi kompida,» rõhutas Roosve.
Uue seeria rahatähtede ehtsust saab tuvastada rahatähte vaadates, kompides või kallutades. Selleks on rahatähel neli lihtsalt kontrollitavat turvaelementi: Europe portreed kujutav vesimärk ja hologrammriba, smaragdroheline number ja reljeefsed jooned rahatähe servadel.
Uuel 50eurosel on samasugune uus turvaelement nagu ka uuel 20eurosel – läbipaistev portreeaken hologrammriba ülemises servas.
Nii vana kui ka uue seeria rahatähe turvaelementide kontrollimiseks tuleb rahatähte vastu valgust vaadata, kallutada enda ees edasi-tagasi ja kompida selle pinda. Põhjalikud rahatähe turvaelemente tutvustavad materjalid on siin.
Kaupmehed saavad rahakäitlusseadmete ettevalmistamiseks abi seadmete tarnijatelt. Selleks, et uute 50eurostega seadmetel vajalikke katsetusi teha, tuleb tarnijatel ühendust võtta Eesti Pangaga.
Uue 50eurose rahatähega põhjalikumaks tutvumiseks korraldab Eesti Pank kevadel enne 50eurose käibeletulekut sularahakäitlejate koolitusi Tallinnas, Tartus ja mujal Eestis. Täpsema info koolituste kohta avaldatakse veebilehel ja erinevaid sihtrühmi teavitatakse e-kirja teel.


description: Täna hommikul leidis aset Omniva sisevõrgu rike, mistõttu jõuavad tänased saadetised klientideni hilinemisega. Häiritud on ka postkontorite töö ning ettevõtte infoveeb ja -telefon.

title: Omniva postkontorite töö ning saadetiste liikumine on häiritud

maintext:
Kuna ettevõtte sisevõrk on siiani häiritud, siis pole enne võrgu taastamist võimalik tänaseid pakke pakiautomaatidesse ladustada, teatas Omniva.
Kõik eile õhtul või varem jõudnud saadetised saab automaadist siiski kätte. Samuti on rikke tõttu häiritud ka postkontorite klienditeenindus ning ettevõtte infotelefon ja koduleht.
Tänane posti- ning perioodikakanne võrgurikkest häiritud ei ole, kuid tähtkirjad ning kullersaadetised jõuavad klientideni samuti hilinemisega. Samuti häirib võrgurike Omniva kõnekeskuse tööd.
Ettevõte ja koostööpartnerid annavad endast parima, et olukord lahendada. Omniva vabandab ebamugavuste pärast.


description: Pesu pesemine tekib sadu tuhandeid plastkiude, millest paljud pääsevad tõenäoliselt läbi reoveepuhastite ka loodusesse.

title: Pesupesemine saastab ootamatul viisil keskkonda

maintext:
Pesu ostmine on suhteliselt keeruline eriti siis, kui väikesed riidejupid pitsi maksavad palju raha ja enamik inimesi ei näe neid kunagi sinu seljas. Sellegi poolest muudab kvaliteetse pesu kandmine naise enesetunde võimukamaks ja seksikamas. Kui sa oled juba kulutanud palju raha oma pesu peale, siis võiksid teada, kuidas selle eest hoolitseda.
5 levinud probleemi pesu pesemisel ja kuidas nendega toime tulla
Kuigi pesumasin teeb tänapäeval suure osa tüütust pesupesemistööst meie eest ära, tekitab ta ka omajagu probleeme, mida paljud lahendada ei oska. Õnneks abi siiski leidub.
Üllatavaid fakte pesumasinast ja pesu pesemisest
Üle 100 aasta tagasi, 9. augustil 1910 patenteeriti maailma esimene elektrijõul töötav pesumasin. See tänaseks asendamatu majapidamisseade on aja jooksul läbi teinud võimsa muutumise.
Kuidas puhastada teksatagi?
Teksatagi on sellel hooajal jõudsalt tagasi moodi tulnud. Seda on lihtne kombineerida suvise kleidiga või hoopiski pükste ja lahedate tennistega, aga kuidas teksatagi puhastada?
Tasub teada: kuidas pesta ujumisriideid
Et lemmikbikiinid säilitaksid kauaks oma kaunid värvid ja elastse materjali, tasub näiteks silmas pidada, et neid ei tohiks pesumasinasse visata ega pärast pesu kuivaks väänata.
Nippe, kuidas säilitada rätikute pehmust
Sagedase pesemise tagajärjel võivad rätikud kiirelt kaotada oma pehmuse. Et seda ennetada, ei tohiks pesuvahendiga liialdada, kuna selle jäägid jäävad rätikutesse kergesti pidama.
Kui sageli peaks riideid tegelikult pesema?
Tavaliselt viskame mustad ja higised riided pesukasti või pesumasinasse siis, kui need kas näevad räpased välja või lõhnavad ebameeldivalt. Tuleb välja, et tegelikult tasuks oma musta pesusse teadlikumalt suhtuda.


description: Heategevuslik fond MTÜ Saagu Valgus lõpetab oktoobrikuuga tegevuse Raplas, kohas, kus MTÜ huvihariduslik osakond viis aastat tagasi aprillikuus alguse sai.

title: Tuntud laulja loodud heategevuspood suleb uksed

maintext:
Tänaseks on Saagu Valgus laiendanud oma tegevuse Eesti eri paikadesse ning need harud on hakanud oma maakondlikes keskustes väga hästi tööle, kirjutab Raplamaa Sõnumid. Vallad toetavad, abivajajad pöörduvad ja inimesed kiidavad. Samal ajal valmistub Rapla osakond oma uksi sulgema.
«Koos üürihinnaga on igakuised kommunaalmaksed ühe heategevusliku organisatsiooni jaoks, mis elatub inimeste annetustest, lihtsalt liiga suur summa,» põhjendab Saagu Valguse juhataja Alma Linder. Saagu Valguse poe müügitulu on see, mis hoidis neid pinnal. Küll vaevu, aga hoidis.
«Saagu Valguse» lõi aastal 2011 tuntud laulja Siiri Sisask.


description: Telefoni kadumise või varguse tõttu suletakse iga kuu mobiilsideoperaatorite juures mitusada numbrit ja ka musta nimekirja kantakse mitu telefoni.

title: Mida teha telefoni kadumise või varguse korral?

maintext:
Kui mobiiltelefon on kaotatud varguse tõttu, siis on kõige mõistlikum sellest kiiresti politseile teada anda. Selleks tuleb viia politseisse avaldus.
Kesklinna politseijaoskonna eriasjade uurija Kaido Atspoli sõnul laekub politseile päevas palju teateid kadunud või varastatud telefonidest. «Telefone varastatakse rohkem suvisel ajal, kui inimesed liiguvad väljas ja külastavad vabaõhuüritusi. Meie poole pöörduvad inimesed, kes ei tea täpselt, kus ja millal telefon kaotati või varastati. Tihti ei välista kannatanu, et ta jättis telefoni ripakile või unustas selle sootuks maha. Selleks, et saaksime välja selgitada, kas telefoni kadumise taga on süütegu, peame saama võimalikult palju infot,» kommenteeris Atspol.
Uurija sõnul peaks telefonivarguse ohver igal juhul teavitama politseid ning edastama neile kõnevahendi täpse mudeli, IMEI koodi ja kõneoperaatori nime. Lisaks tuleb öelda politseinikele, millal viimati telefoni kasutasite ja avastasite, et telefon on kadunud. «Kui avastad, et mobiiltelefon on varastatud, siis helista kohe telefoniteenust pakkuvale operaatorile ja palu number sulgeda,» sõnas Atspol.
Ka ise saab teha palju, et mitte langeda varguse ohvriks. Varas saab midagi varastada ainult siis, kuid tal avaneb selleks võimalus. «Väljas liikudes peab kindlalt kõik õla- või seljakoti lukud ja trukid sulgema ning olema tähelepanelik kaasasoleva vara suhtes. Peame jälgima, et taskutes hoitav telefon ja ka rahakott ei oleks kerge saaks. Kuigi see võib ebamugav olla, soovitan telefoni, rahakotti ja teisi väärtuslikke esemeid hoida kindlalt käes olevas kotis või üleriiete põuetaskus» tuletas Atspol meelde.
Varguse ohvriks langemisel on suur roll ka alkoholil. «Joobes inimesed ei ole nii tähelepanelikud, nad ei pruugi mäletada, kuhu oma telefon jäeti,» tõdes Atspol. «Seda aga kasutavad vargad ära. Nii väljas jalutades kui ka peol viibides on peamine, et telefon hoitakse kindlalt enda juures ja ollakse terane.»
Kui aga omanik on kindel, et telefon on lihtsalt kadunud, mitte ära varastatud, siis tulevad otsimisele appi telefoni positsioneerimise võimalused.
«Kui telefon on sisse lülitatud, aku peab vastu ja andmeside või GPS on sees, ei tohiks telefoni leidmine probleeme valmistada, sest seda saab positsioneerida,» ütles Tele2 klienditeenindusdirektor Sirli Seliov ning lisas, et Android-telefonide kasutajad saavad seda teha Google’i veebikeskkonnas, iOSi kasutajad aga iCloudis.
Kui telefoni ka positsioneerides ei õnnestu leida, võiks Seliovi sõnul mõelda telefoni lukustamisele, et võõras selle sisule ligi ei pääseks – Google’is ja iCloud’is saab lukustuskuva asendada vabalt valitud parooliga, millele võib juurde lisada sõnumi ja näiteks mõne lähedase telefoninumbri, et leidja teaks, kellega ühendust võtta.
Kartuse korral, et leidjal on seadmega kurjad plaanid, saab sealsamas kustutada kogu telefoni sisu ehk lähtestada selle tehaseseadetele. «Seda sammu tuleks juba pikemalt kaaluda, sest pärast algseadete taastamist pole telefoni võimalik positsioneerida ega eemalt juhtida,» tõdes Seliov.
«Mõistagi tekitab telefoni kadumine rahalist kahju, ent tänapäeval, mil praktiliselt kõik igapäevategevused on telefonis, kaotame oluliselt rohkem emotsionaalselt – jääme ilma enda andmetest ning juhul, kui võõras pääseb ligi meie fotodele, kontodele või märkmetele, oleme kaotanud ka enda privaatsuse,» sõnas Seliov.


description: Kookosetooted muutuvad aasta-aastalt aina nõutumaks, mis raskendab aga põllumeeste tööd, kes seda kasvatavad ja ekspordivad.

title: Suur nõudlus võib kookose muuta defitsiidiks

maintext:
Tarbijad pole kunagi varem olnud niivõrd kiindunud kookosesse kui praegu, vahendab Bloomberg. Hitt-toodeteks on nii kookosvesi, -õli kui ka –piim, mida propageerivad nii tervisesportlased, veganid kui ka toidukohad. Vastavalt nõudlusele on ka näiteks kookosõli hind võrreldes varasemaga tänaseks kasvanud lausa poole võrra.
Kookossaadused pärinevad suuresti Kariibi mere regioonist, kuid kuna nõudlus on kasvav ning saak sõltub paljuski kliimast, ei tule põllumehed nõudluse täitmisega enam toime.
Tormid ja põuaperioodid on Kariibi mere regiooni laastanud ning oma osa on ka palme ohustavatel taimehaigustel, mille tõttu on hävinud terved farmid. Istanduste arv on vähenemas ning sellega koos ka Kariibidelt saadavate viljade arv.
«Sellises tempos hakkavad kookospähklid Kariibidelt lihtsalt otsa saama,» sõnas Kariibide põllumajandusinstituudi juht Paul Compton.
Dominikaani vabariigis kookospähkleid kasvatava Dioni Siri sõnul on sealne tootlikkus kahe aastakümnega langenud ligi 60 protsenti. Siri kinnitab, et kvantiteet pole sealjuures ainus tegur, vaid paljud pähklid pole lihtsalt nõutud tasemel ega kõlbagi ekspordiks.
Kookospähkli kvaliteedi kontrollimiseks raputab ta seda ning kuulab, kas sellest kostab piima loksumist. Kui mitte, on pähkel liiga vara ära korjatud ning pole müügiks sobilik.
Taluniku väitel on kookospähklipõud probleem, mida ei näinud keegi ette. Vaid kaks aastakümmet tagasi ei tundnud eriti keegi nende vastu huvi, sest arstid hoiatasid, et troopilised õlid suurendavad kolesteroolitaset ning tõenäosust arterite ummistumiseks. Kookost müüdi madala hinnaga ning sageli jäid need lihtsalt puu otsa mädanema.
Täna peetakse aga mitmes ringkonnas kookospiima tervislikumaks alternatiiviks lehmapiimale ning selle populaarsust on tõstnud näiteks vegan- ja paleotoitujad. Ka kookospähkli kest on kasulik, sest selle puruga täidetakse autoistmeid. Kõige nõutum toode turul on aga rikkalikult kasulikke aineid sisaldav kookosvesi.
Kookospähklite vähesus süvendab ka sõda kohalike ning ekspordile orienteeritud kaupmeeste vahel. Kohalikud saaksid lisaraha teenida kookosvett turistidele janukustutuseks müües, ent eksportivad kaupmehed soovivad suurema osa kookosesaagist kokku osta. See on viinud ka selleni, et poeletid täituvad võltskookosveega, mis sisaldab vaid vett ja kemikaale ning mida on juba korduvalt müügilt eemaldatud.
Dominikaani vabariigis kookosvett tootva firma Coco Express del Caribe tegevjuht Melvin Bautista tõdes, et vajalike varude kokkusaamine pole kerge ning ka kohalikud farmerid pole sugugi rumalad, olles tõstnud kokkuostuhinda eksportivatele firmadele. Sageli on aga kohalikud põllud halvas seisus ning puud on juba liiga vanad korraliku saagi andmiseks.
Bautista arvab, et kookospähklipõuale on vaid üks lahendus – hakata rohkem puid istutama ning saagiga vaeva nägema.


description: Tallinnas oma emale nutitelefoni ostma läinud naine kahtlustab Elisa müüjat tüssamises, sest nõuti alusetult kallima teenusepaketi valimist.

title: Ostja kahtlustab mobiilimüüjat tüssamises

maintext:
«Sooviksin teie kaasabil saada vastust mobiilifirmalt Elisa. Asi on selles, et esmaspäeval, 5. septembril läksin koos külla tulnud emaga uut telefoni ostma. Eelmainitud firma esinduses ootas meid ebameeldiv üllatus,» kirjutas venekeelse Postimehe poole pöördunud naine.
Naise ema soovis osta järelmaksuga telefoni Samsung J3. Müüja aga ütles naistele, et seda telefoni saab järelmaksuga osta vaid juhul, kui ostja loobub oma senisest kõnepaketist ja valib kallima. Praegu maksab telefoni osta soovinud naine kuus eurot kuus nii kõnede kui andme side eest. «Noor mees ütles, et kindlasti tuleb valida vähemalt kümneeurone pakett. Ema otsustas võtta mõtlemisaja,» rääkis lugeja.
Telefoni soovinud naine sõitis koju tagasi ja läks järgmisel päeval Narvas Elisa esindusse, kus ilma igasuguste täiendavate küsimustega müüdi talle soovitud telefon. Kusjuures ei lausutud sõnagi selle kohta, et ta peaks vahetama oma senise paketi kallima vastu.
«Kui ma läksin Elisa kodulehele, siis leidsin info, et seda telefoni saab järelmaksuga osta, kui on olemas kõnepakett miinimummaksumusega viis eurot,» rääkis naine. Naise sõnul tekib küsimus, kas pealinna esinduses töötanud müüja soovis neid petta. «Miks inimesed ei tea, mida nad müüvad?» imestas naine.
Elisa pressiesindaja Marika Raiski kinnitusel on tegu inimliku eksitusega, sest Samsung J3 saab iga Elisa klient osta alates teenusega 5 eurost.
«Vabandame kliendi ees, et taoline olukord tekkis,» ütles Raiski.


description: Rootsi mööblifirma Ikea toob igal aastal turule 2500 uut toodet, on nende valikus mõned, mida on toodetud aastakümneid.  Näiteks Poängi tugitool tähistas oma 40ndat sünnipäeva. Iga kümne sekundi järel ostab keegi Billy raamaturiiuli.

title: Ikea avalikustas oma kultustooted läbi aegade

maintext:
Ikea võttis oma lubaduse tagasi
Ikea loobus oma paari aasta eest antud lubadusest, mis puudutas kauba tagastamist.
Ikea loobub kultustootest
Rootsi mööblihiid Ikea on otsustanud järgmisest aastast loobuda oma ühest senisest kultustootest ning asendada selle moodsama ja nüüdisaegsema variandiga.
Ikea eemaldab müügilt tapjakummutid
Ikea eemaldab müügilt ning kutsub tagasi miljoneid kummuteid üle maailma, kuna kolme lapse surma järel tunnistati lõpuks oma viga.
Kliendi kaebus Ikea kohta võttis ootamatu pöörde
Rootslanna kaebus Ikea kohta sai suure tähelepanu osaliseks, kuid ootamatult astusid lugejad mööblipoe poolele, suunates oma pahameele hoopis kaebuse esitanud naise vastu.
Mis peitub Ikea toodete nimede taga?
Grundtali köögimööbel ja Mölby vaip. Kui ütleksid kellelegi, et su mööblil on nimi, siis peetaks sind arvatavasti hulluks. Kuid mööblipoodides on see täiesti tavaline ja Ikeal on lausa oma süsteem, kuidas mööbel nime saab.
Ikea võttis vastu olulise otsuse
Septembrist lõpetab Ikea halogeen- ja säästupirnide müümise ning läheb üle vaid säästlike LED-pirnidega lampide müümisele.
Vaata, mis on toonud IKEA-le ülemaailmse edu
IKEA juhtimismudel on viinud ta mööblitööstuse tipptegijate hulka – ettevõttel on 298 kauplust 26 riigis ning selle iga-aastased müüginumbrid ulatuvad 36 miljardi dollarini.
Video: Ikea toob turule revolutsioonilise mööblikollektsiooni
Kokkupakitud mööbli monteerimine on nüüdsest veelgi lihtsam, kui arvesse võtta Ikeas müügile tulnud täiesti tööriistavaba kollektsiooni.
Milles seisneb Ikea fenomen?
IKEA ülemaailmne edu pole sugugi juhuslik – Rootsi mööbligigant rakendab oma klientide peal psühholoogilist efekti, mis paneb kliente tooteid armastama.


description: Üle Eesti arvukaid kauplusi omav Humana teatas, et lõpetab alates 1.  oktoobrist kõigis Humana kauplustes kasutatud riiete vastuvõtmise.

title: Eesti tuntuim second hand lõpetab kasutatud riiete vastuvõtmise

maintext:
Kasutatud riiete sorteerijal tuleb Humana Eesti ainsas sorteerimiskeskuses vaid sekundiga otsustada, kas juba kantud aluspüksid lähevad Aafrikasse, ümbertöötamisse või hoopis müüki kauplusse. Kogu tööd saadab kasutatud riiete poest tuntud lõhn.
Humana kauplus müüs maha kliendi käekoti
Saarlased tabasid sotsiaalmeedia kaudu proua, kes ostis Humana poest teadlikult ära käekoti, mille oli omanik poodlemise ajaks põrandale vedelema jätnud.
Humana kogus 60 rekatäit riideannetusi
Mullu kogusid Humana Eesti kauplused 900 709 kilogrammi riideannetusi, mis on 70 protsenti enam kui 2014. aastal.
Kantud pükste hind kallines kassas
Tallinnas Pärnu maanteel asuvat Humanat külastanud klienti jahmatas müüja käitumine, sest ilma ühegi selgituseta muudeti kassas tema soovitud suusapükste hinda.
Inimesed prügistavad poe uksetagust
Kuna pühapäeviti on uuskasutuskeskus suletud, siis inimesed tassivad tihti just sel päeval oma majapidamises ülejäänud tehnikat ja vanu rõivaid keskuse ukse taha kuhja.
Lugeja küsib: mis saab riidekonteinerisse viidud riietest?
«Mind huvitab, mis saab edasi nendest riietest, mida viiakse Jäätmekeskuse punastesse riidekointeineritesse? Mul naine kodus peseb-triigib kõik vanad riided ära, aga kui need hiljem lihtsalt ära põletatakse, siis pole sel ju mõtet,» rääkis lugeja.
Eestlased on loovutanud üle poole miljoni kilo kasutatud riideid
Taaskasutus- ja jäätmekeskused on aasta algusest kogunud Eestis kokku 516 tonni kasutatud rõivaid, jalatseid, kodutekstiili ja mänguasju, mis on üle 200 tonni rohkem kui 2013. aastal.
Humana avab esimese vintage-kaupluse
Humana avab 25. augustil oma kauplusteketi esimese vintage-poe, mis pakub nende sõnul 20. sajandi rõivamoe paremikku.
TV3: Humana põhjendab hinnatõusu nõudluse kasvu ja annetuste vähenemisega
Kuigi võiks arvata, et heategevuseks annetatud teise ringi rõivad ja aksessuaarid on odavad, on ka kasutatud riiete hinnad hüppeliselt tõusnud.
Ka Humana poodides on hinnad tõusnud
Humana infojuhi Mari-Helene Kaberi sõnul on üldine hinnatõus kasvatanud ka kauplustes müüdava taaskasutatud kauba hinda aastaga 5-10 protsenti, samas on valik kriisi tõttu kesisemaks jäänud.


description: Ratta turuväärtuse hindamine võib olla paras peavalu, eriti kui tegemist pole uue rattaga. Turuväärtuse teadmine on oluline ratta müügil, kindlustamisel ning ka selleks, et omaksid arusaamist, millega ringi vurad.

title: Hüva nõu: kuidas paika panna ratta turuväärtus

maintext:
Bike-ID vaatab olulisemaid küsimusi, mis võivad tekkida ratta väärtuse määramisel.
Ostuhind
Kõik algab sellest, milline oli ratta väärtus kaupluses. Laias laastus on kaupluses ära tehtud see töö, kus kõik ratta maksumust mõjutavad tegurid on kokku liidetud ja saadud selle jaemüügi väärtus. Lihtsa loogikaga on paika pandud ka see, et samade komponentide ja omadustega rattad maksavad erinevates kaupluses sama suurusjärgu hinda.
Meeles tuleb aga pidada seda, et võrrelda tuleb võrreldavat, mitte apelsine ja kartuleid ehk toidupoe rattad ei pruugi olla sama kvaliteediga, mida pakuvad Sportland, Hawaii Express, Rademar, A&T Sport, jne. Neil poodidel on head veebilehed, mille kaudu saab tuvastada uuemapoolse ratta väärtuse ning teada saada selle tootja ja mudeli.
Ratta uudsus
Jalgratastega on enamasti nii, et kauplusest väljudes on ratta hind kohe väiksem kui hetk tagasi hinnasildil nähtu. Tavaliselt jääb see langus 10-15 protsendi vahele.
Vanus määrab hinna
Hinda määrab ka ratta vanus, mis tavaliselt kukub esimeste aastatega järsult ja siis juba aeglasemalt. Põhjus on selles, et jaehinnas on ka müümiseks vajalikud turundus- ja reklaamikulud. Näitena saab tuua välja keskmise eestlase ratta, mis maksis eelmisel aastal uuena 500 eurot. Täna jääks selle turuväärtus 400 euro juurde.
Sellise tulemuseni jõuab siis, kui lahutada uue ratta hinnast esmane hinnalangus ja lisaks ka aastane amortisatsioon, mis tavaliselt on 10-20 protsenti ehk siis 500 – (10+10 protsenti) = 400 eurot. Järgmisel aastal on ratta väärtus 30-40% väiksem, kui algne väärtus, jne. Enamasti on algselt 500 eurot maksnud ratta väärtus viie aasta pärast 150-200 eurot, aga seda juhul, kui ratas on oma seisukorralt veel viisakas.
Kes aitab ratta turuväärtuse hindamisel?
Lihtsam võimalus on minna mõnda jalgrattakauplusesse ja küsida. Siin on aga soovitus see, et minna kauplusesse, mis müüb sama tootja rattaid, sest enamasti saab just nii kiirema ja parema ülevaate.
Kui täpse turuväärtuse saab leida internetist?
Lihtne vastus on, et üsna täpse, sest kui vaadata kasutatud rattaid, siis keegi ei taha oma ratast müüa odavalt. Kasutades internetti on vaja kindlasti teada tootjat ja mudelit ning ka tootmisaastat, mis võib erineda sellest, millal ratas kauplusest ostetud on.
Kuidas on lood iseehitatud rattaga?
Parim lahendus on see, kui liidad kõikide osade maksumused kokku ja saadud tulemus ongi turuväärtus. Aga siinkohal pead arvestama seda, et enamasti sellise ratta müümine pole lihtne, sest ostjad soovivad osta ratast, millel on garantii ning mille tootja on neile tuttav.
Rattahooldus mängib rolli
Kui jalgratas on korralikult hooldatud ning kõik osad õigeaegselt vahetatud, on ka hind parem. Hoolitse selle eest, et käigud ja pidurid oleks korras, lase aegajalt kontrollida ketti ning korra nädalas ka rehvirõhku. Sellised pisikesed nõksud aitavad kergelt hoida hinna parema ega lase seda vabalangemisse.


description: Austerlane leidis pokemone otsides illegaalse kanepipõllu.

title: "Pokémon Go" mängija leidis kanepipõllu

maintext:
«Pokemon Go» tulek tõstis hüppeliselt akupankade käivet. Populaarse mängu sõbrad ei pea muretsema, et mõni pokemon jääb tühja aku tõttu püüdmata.
Virtuaalreaalsuse mängu Pokemon Go tabas Indias ootamatu tagasilöök juba enne selle ametlikku lanseerimist – mäng kaevati kohtusse, kuna kahjustavat miljoneid selle riigi taimetoitlasi.
Video: Jaapanis sai hitiks tegeliku elu pokémon
Jaapanis sai nii menumängu «Pokémon Go» mängijate kui teiste seas hitiks mereloom, kes oma välimuselt meenutab pokémon Pikachut.


description: Käesolevast nädalast on Tallinki Eesti ja Soome klientidel võimalik ise ettevõtte kodulehel oma Tallinna-Helsingi liini kiirlaevateenuse Tallink Shuttle reisibroneeringute kuupäevi ning väljumiste kellaaegu muuta. Olemasolevate broneeringute isehaldamise teenust arendatakse edasi ka teistele ettevõtte liinidele ja enamikele veebi kaudu müüdavatele teenustele.

title: Tallink viis pileti broneerimise osas sisse suure muudatuse

maintext:
«Suurem osa kõnedest meie klienditeenindusse on seotud sooviga muuta Tallink Shuttle kiirlaevadele ostetud reisi kuupäeva või väljumisaega,» ütles AS-i Tallink Grupp müügi- ja turundusdirektor Margus Hunt.
«Seetõttu pidasime tähtsaks, et veebikeskkonda tekiks võimalus esmalt just selle liini klientidel ise oma reisidetaile vastavalt soovidele muuta. Kindlasti laiendame antud võimalust ka teistele liinidele, teenustele ja turgudele, sest veebikeskkonnas ja mobiiltelefoni kaudu tehtavate broneeringute ning reisile registreerimiste hulk kasvab pidevalt ja väga kiiresti,» märkis Hunt.
Käesolevast nädalast saavad oma reisi väljumiskuupäeva ja kellaaega ise vastavalt soovitud reiside kohtade olemasolule muuta Tallinki Tallinna-Helsingi kiirlaevateenuse Tallink Shuttle reisijad, kes on oma broneeringu teinud läbi ettevõtte Eesti või Soome broneerimiskeskkonna või klienditeeninduse.


description: Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski vastas esmaspäevasel riigikogu istungil arupärimisele tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse kohta ning tunnistas, et süsteem vajab muutmist.

title: Ossinovski: tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustus vajab muutmist

maintext:
Ossinovski sõnul on tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustus oma tänases seisus jäänud ajale jalgu ega motiveeri tööandjaid kutsehaigusi ja tööõnnetusi ennetama, teatas riigikogu pressiesindaja BNS-ile. «Teiselt poolt, kui tõepoolest kutsehaigused või tööõnnetused fikseeritakse, siis tihtipeale jääb nende kulude katjaks riik ise,» ütles minister. «Mure on tegelikult veel suurem selle võrra, et meie tänases süsteemis on halvasti kaitstud kutsehaiguse ja tööõnnetuse riski vastu töösuhte nõrgem osapool ehk töötaja. Seetõttu, et juhul kui vastav tervisekahju on ilmnenud, siis selleks, et saada vastav hüvitis, tuleb pöörduda kohtusse.»
Ossinovski selgituste kohaselt on eelmisel aastal tellitud poliitikauuringute keskuselt Praxis uuring «Töövõimekao hüvitamise süsteem Eestis ja rahvusvaheline võrdlus», kus seda teemat on üsna põhjalikult käsitletud ja sarnaseid kitsaskohti suures pildis ka esile toodud. «Me oleme seda uuringut tutvustanud ka sotsiaalpartneritele ja huvirühmadele ja uuringu tegijate, uuringu autorite ettepanek on suurendada tööandjate vastutust kutsehaiguste, tööõnnetuste kulude katmisel, sealhulgas vajalike motivatsioonistiimulite loomist selleks, et ettevõtted, tööandjad oleksid huvitatud investeerimisest turvalisemasse töökeskkonda,» sõnas Ossinovski.
Ossinovski märkis, et valitsus on leppinud kokku selles, et lisaks töövõimereformi esimesele etapile, mis on käesoleva aasta 1. juulist lõplikult rakendunud ja millesse investeeritakse märkimisväärselt rahalisi ressursse nende inimeste aitamiseks, kelle töövõime on kannatanud, et lisaks sellele käivitatakse töövõimereformi teine etapp, mille eesmärgiks on just nimelt ennetada tervisekahjusid ja püüda luua selline.


description: Iga uue õppeaasta eel soovitavad eksperdid koolilastele kõige paremini sobivaid telefone. Tele2, Elisa ja Telia tegid ülevaate, millised nutitelefonid kujunesid tänavu koolijütsidele kõige ostetavamateks.

title: Loe, milliseid nutitelefone osteti koolilastele enim

maintext:
Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema ütles, et Tele2-e soovitus lapsevanematele oli otsida koolilapse telefoni valikul tasakaalu ratsionaalse valiku ja lapse soovide vahel. «Kooliminejatele sobib esimeseks telefoniks hästi 200 euro ringis maksev nutitelefon, kogenumatele ja kohusetundlikumatele noortele telefonikasutajatele võib vaadata juba veidi kallimaid ja võimekamaid mudeleid,» ütles ta.
«Selle sügise kogemus näitas, et poes juhib telefoniostu laps ise, kellel on enamasti üsna selge arusaam, millist mudelit ta tahab. Üha enam näeme, et kodus on küll eelnevalt pandud paika hinnaraamid, millega ka lapse arvestab, ent enamikel juhtudel koolilaps saab selle telefoni, mida ta soovinud on,» rääkis Seema ja pidas harvemaks juhuseid, kus vanemal õnnestub suunata lapse valikut enda välja vaadatud mudeli suunas.
Müüduim mudel oli Tele2-s Samsung Galaxy J5 2016, mida osteti viie nädalaga üle tuhande telefoni.
«Populaarseimaks osutunud telefonide ühisnimetajaks on 110-240 euro vahemikku jääv taskukohane hind, mis on heas kooskõlas telefoni kvaliteedi ja funktsionaalsusega. Nimetatud telefone võib koolilastele tõepoolest heaks valikuks lugeda, kuna need kõik võimaldavad ajada taga Pokemone, teha 8-13 megapikslise kaameraga kvaliteetseid pilte ja jagada neid hõlpsasti internetis,» lausus Seema.
Tele2 augusti- ja septembrikuu kõige populaarsemad telefonid:
Samsung Galaxy J5 2016 Huawei Y5 II Huawei P9 Lite Samsung Galaxy J3 2016 Huawei P8 Lite
Telias müüs Lotte üllatavalt palju
Kui tavaliselt kroonivad Telia mobiiltelefonide müügiedetabeleid Apple’i tooted, siis uue kooliaasta eel kerkis Telia pressiesindaja Raigo Neudorfi sõnul üheks müüduimaks nutitelefoniks Lotte sümboolikaga Huawei Y5.
«Tavapärasega võrreldes kasvas Lotte telefoni müügiedu mitmeid kordi, mis näitab, et see on kooli läinud laste vanemate seas üks eelistatuimaid valikuid. Üks peamisi müügiargumente on Lotte telefoni puhul kindlasti soodne hind (89 eurot). Kooliaasta alguses suutis Lotte telefoni müügiedult edestada vaid Samsung Galaxy J3,“ rääkis Neudorf.
«Nagu näha, on müügitabeli tipus kaks odavama hinnaklassi toodet. Näiteks Samsung Galaxy J3 hind on 149 eurot, millega on see kõige odavam Samsungi mudel meie valikus. Nii Huawei Y5 Lotte kui ka Samsung Galaxy J3 puhul on kindlasti tegu koolilastele soetatud seadmetega,» märkis Telia Eesti seadmete ja finantseerimise osakonna erakliendi valdkonnajuht Heiko Sõro.
Telia edetabel näeb välja selline:
Samsung Galaxy J3 (2016) Huawei Y5 Lotte Apple iPhone 5S Apple iPhone 6s Huawei P8 Lite DS
Elisas läheb esikoht Samsungile
Elisa tooteturunduse osakonna juhi Mailiis Ploomanni sõnul on kooli algus ning jõuluaeg kaks perioodi, mil kliendid ostavad mobiiltelefone ja tahvelarvuteid kõige enam. «Tänapäeva lapse jaoks on nutitelefon sama elementaarne kui teleka puldi käsitsemine. Lõpliku valiku langetavad vanemad ja lapsed selle alusel, kui suurt telefoni ekraani, kui teravat ekraani resolutsiooni ja kui suurt seadme mälumahtu nad soovivad ja eelistavad. Muidugi vaadati ka seda, kui suurt summat pere igakuisest eelarvest sooviti seadmele eraldada,» rääkis Ploomann.
Elisas müüdi enim järgmisi seadmeid:


description: Matsalu lahe lõunakaldal Metskülas Poka talus kasvavad arbuusid. Pisemad arbuusid on boolingukuulide suurused, pirakamad korraliku kooligloobuse mõõtu.

title: Vaata, kui priskeks kasvavad kohalikud arbuusid

maintext:
Arbuusikasvatus on Eestis uuem asi. «Ei mäleta, et vene ajal oleks arbuuse kasvatatud. Polnud seemetki saada,» meenutas Poka talu perenaine Lehte Jõearu möödunud aegu. Poka talus on arbuuse kasvatatud viis aastat, kirjutas Lääne Elu.
«Poes nägime arbuusiseemneid müügil,» rääkis perenaine Lehte, kuidas Poka talu arbuusikasvatus alguse sai. Praegu on arbuusiväljal viit sorti kerasid. «Paar sorti praagime ilmselt välja,» nentis perenaine.
Selgus, et üks kollase viljalihaga sort ei maitse pererahvale kohe üldse mitte. «Selline arbuusi ja meloni vahepealne asi,» rehmas peremees Arvo käega. Poka arbuusipõllult järgmisel suvel seda sorti enam ilmselt ei leia. «Sugar Baby ja Rosario on magusad,» tutvustas perenaine oma kasvandikke. «Bingo on paksu koorega, kuid maitsel pole väga viga. Crimson Sweet on kah päris mõnus.»
Vaata pilte ja loe Eesti arbuusidest pikemalt Lääne Elust.


description: Sotsiaalministeeriumi pensionipoliitika juhi Kristiina Selgise sõnul elab küll ja õnneks elab veel kauemgi.

title: Pensionipoliitika juht:

maintext:
Üks kolmest riikliku vanaduspensioni ea tõstmise ettepanekutest soovitab tõsta pensioniiga alates 2027. aastast järk-järgult 70ni aastal 2040.
Selline pensioniea tõus tähendaks seda, et aastal 1962 sündinud inimesed saaksid pensionile 65 aasta ja kuue kuu vanuselt ja aastal 1971 sündinud inimesed saaksid pensionile 70-aastaselt (aastal 2041).
Teine alternatiiv oleks alates 2027. aastast siduda pensioniiga oodatava elueaga, mis tähendaks, et pensioniiga oleks praeguste prognooside järgi aastal 2040 umbes 67, täpne vanus sõltub selle aja tegelikust oodatavast elueast. Kolmas pensioniea tõstmise alternatiiv soovitab pensioniiga tõsta järk-järgult alates 2027. aastast selliselt, et 1962. aastal sündinud inimesed saaksid pensionile 65 aasta kolme kuu vanuselt ning 1981. aastal sündinud saaksid pensionile 70-aastaselt (aastal 2051).
Seega, vastamaks pikemalt pealkirjas tõstatatud küsimusele – juba praegu, 2016. aastal, elab Eestis 176 500 inimest, kes on vanemad kui 70. 67 000 neist on vanemad kui 80. Statistikaameti prognoosi järgi elab 2027. aastal Eestis 213 000 üle 70-aastast inimest ja 2040. aastal juba 252 600 üle 70-aastast inimest.
Loe pikemalt sotsiaalministeeriumi blogist.