title: Kaablikutt - ohutum amet kui õpetajal

maintext:
Kaablikutt – ohutum amet kui õpetajal
Urmas Lauri
Enno Jaska on elektrikuametit pidanud paarkümmend aastat. Eelmisel reedel oli mees ametis Haapsalus Lille alajaamas. Urmas Lauri foto
Kuigi elektrivõrk areneb ja uueneb pidevalt, jääb liine ja alajaamu hooldavatel elektrikutel tööd üha vähemaks, sest nüüdisaegsed alajaamad on hooldusvabad. Töö ei lõpe aga siis, kui hakatakse ülikiire internetiga ühendama kõiki majapidamisi üle Eesti.
Elektriliine ja alajaamu hooldab ja elektriavariisid likvideerib Läänemaal Eltel Network AS. „Konkurendid on Empower, Elektritsentrum, Leonhard Weiss, ega rohkem pole ka,” loetles Elteli elektritööde regiooni Läänemaa osakonna juhataja Tiit Jurtom.
Eltelis on Läänemaal ametis 25 meest. Liinitöid juhendab Arvo Kuslap, alajaamade töödejuhataja on Taavi Kaabel.
Elteli peamaja Läänemaal on Haapsalus Tööstuse tänaval. Paar meest on Lihulas ja ka Vormsil on üks elektrik.
Elekter ja side
Laias laastus jaguneb siinsete kaablikuttide töö elektri ja telekommunikatsiooni pooleks.
„Ampluaa algab optilistest kaablitest, kus mees keevitab mikroskoobi all kiude kokku, ja lõpeb 330 kV alajaamadega. Ja kõik, mis sinna vahele mahub, ongi meie töö,” selgitas Jurtom.
Suurimaks lepingupartneriks on Eltelil Läänemaal Imatra Elekter. „Neile teeme kõik ära – nii käidu, hoolduse kui ka ehituse,” ütles Jurtom. Et asjast aru saada, tuleb selgitada, et käit on elektripaigaldise igapäevase käigushoidmisega seotud tegevus nagu kasutamine, kontrollimine ja hooldamine hoolduskava alusel.
Teised suuremad Elteli lepingupartnerid on Elering, Elektrilevi ja Telia.
„Eleringile teeme hooldust ja käitu,” lausus Jurtom. Elektrisüsteemihaldur Elering juhib reaalajas Eesti elektrisüsteemi. Elering vastutab selle toimimise eest ning peab tagama tarbijatele igal hetkel kvaliteetse elektri.
Elteli elektrikute hoole all on ka Elektrilevi suured alajaamad, käit, hooldus, avariide likvideerimine ja lülitamised. Elteli tööpiirkond on Rapla-, Pärnu- ja Läänemaa. „26 alajaama, kus on 24/7 valmisolek,” osutas Jurtom kaardile seinal.
Üks Elteli kaablimeeste lepingupartnereist on Telia. „Nende välistrasside hooldus, väiksemad ehitamised ja avariivalmisolekud,” selgitas Jurtom. Eltel paigaldab ka ülikiire interneti ELASA fiiberoptilist kaablit. Läänemaa osakond kaablit ei paigalda, siinsed töömehed tegelevad paigaldatud kaabli järelevalvega.
Läänemaa elektrivõrk on hea
„Läänemaa elektriliinid on väga heas seisus võrreldes ülejäänud Eestiga,” kinnitas Jurtom. „Töödest tunnen. Aastate jooksul on head tööd tehtud. Meie pääseme tavaliselt ilma tormikahjustusteta.”
„2005. aasta tormi järel olime kolm kuud Pärnumaal tormikahjustusi likvideerimas,” meenutas Taavi Kaabel. „Meil läks samal ajal siin vaid paar-kolm päeva,” lisas Arvo Kuslap.
Mulluse sügistormi haavad lapiti päevaga.
„Trassid on laiad, muu Eestiga ei anna võrrelda,” tõi Kaabel välja põhjuse, miks Läänemaa elektriliinid tormidest vähem räsida saavad.
Masu ajal juhtus sageli, et külad jäid pimedaks selle tõttu, et varastati mastalajaamasid, mis müüdi vanametalli kokkuostjaile maha. „Kolm aastat pole neid enam pihta pandud, kuid tookord varastati kolm alajaama öö jooksul,” meenutas Kaabel. „Õnneks on metalli hind alla läinud ja trafode näppamine pole enam nii kasutoov.”
Arvo Kuslap meenutas, et korra lõikasid metallikratid isegi pinge all oleva 10 kV elektrikaabli läbi. „Ise küll ei julgeks,” nentis elektrik.
Ohutum kui õpetajaamet
„Paljud arvavad, et elektritöö on ohtlik, aga kui sa kõiki nõudeid täidad, pole ta ohtlik midagi,” arutles Jurtom. „Ohutum kui õpetajaamet. Kui nõudeid täita, on ta töö nagu iga teinegi.”
„Paberitööd on palju,” tõdes töödejuhataja Kaabel. „Igasugu lubasid on meestel vaja, peavad kursustel käima.”
Iga liigutuse jaoks liinil või alajaamas tuleb hankida luba, plaanilistest elektrikatkestustest tuleb aegsalt avalikkusele teada anda.
„Täna olid Kilingi-Nõmmel, kuid nüüd jooksevad Vigalasse, seal oli alajaamas avarii,” kirjeldas Taavi Kaabel eelmisel neljapäeval elektribrigaadi tööpäeva.
Tööd jääb vähemaks, tööd tuleb juurde
Elektrikutel jääb tööd üha vähemaks, sest uued alajaamad on hooldusvabad.
„Me ei saa öelda, et me saeme [hooldusvabade alajaamade paigaldamisega] oksa, millel istume, sest seadmed pole ju meie omad,” nentis Tiit Jurtom ja lisas, et hooldusmahud jäävad väiksemaks küll. „Aga kuigi uutes alajaamades tehakse palju telemehaanika abil, tuleb ka neis kohal käia, panna maandused, sest ohutustehnikat tuleb ka edaspidi järgida. Lisaks on liinid, mis on ilma meelevallas.”
Jurtomi sõnul loodetakse Eltelis ülikiirele internetivõrgule. „Viimame miil [selliselt nimetatakse kaabelliine baasvõrgust elamuteni – toim] võib tööd tuua,” arutles Jurtom. „Selle saatus on ju otsustamata, mismoodi, millise rahaga seda tehakse, kuid kui see ära otsustatakse, annab see kohalikele kindlasti tööd. See on tunduvalt suurem töö kui põhivõrgu paigaldamine.”
Viimaseks suuremaks tööks oli Eltelile Läänemaal Haapsalu uue tänavavalgustuse paigaldamine.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Vastsündinud võivad saavad endale automaatselt perearsti
Toimetanud Kristjan Kosk
Eesti parimate perearstide hulka valitud Andri Meriloo. Foto: Arvo Tarmula
Valitsus kiitis heaks ja saadab riigikogule tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise eelnõu, millega soovitakse vastsündinud alates uuest aastast määrata koheselt ema perearsti nimekirja. See tähendab, et lapsele perearsti saamine muutub lihtsamaks, kuna vanemad ei pea eraldi täiendavate taotlustega tegelema, teatas sotsiaalministeeriumi meediasuhete nõunik Karel Hanni.
Tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul soovitakse eelnõuga tagada, et ükski vastsündinu ei jääks perearstita ja kõik inimesed oleksid võrdselt kaitstud. „Kui seni on lapsevanemad pidanud ise esitama avalduse oma lapse lisamiseks perearsti nimistusse, siis nüüd see kord lihtsustub ja vastsündinu lisatakse perearsti nimekirja automaatselt. Praegu on meil kahjuks juhuseid, kus perearst ei saa uuest ilmakodanikust teada ja laps jääb arsti poolt jälgimata,“ selgitas Ossinovski. Nimistusse määramata lapsi on Eestis hetkel hinnanguliselt ligi 700.
„Muudatus aitab eelkõige riskigrupis olevaid lapsi ning nende varajane märkamine ja probleemide ennetamine on äärmiselt oluline,” lisas minister. „Nendel juhtudel, kus ka emal pole perearsti, tulevad appi sünnitusabi osutaja ja terviseamet, kes leiavad vastsündinu ja ema jaoks kindlasti parima lahenduse.” Lisaks arutatakse osapooltega uuendamisel olevat laste tervisekontrolli juhendit, sealhulgas vastsündinute koduvisiidi tingimusi, et järelevalve alla saaksid ka need lapsed, keda vanemad pole ise kontrolli toonud.
Samuti antakse eelnõuga neljanda kursuse lõpetanud arstiõppe üliõpilastele, kes töötavad arsti abilisena, ligipääs tervise infosüsteemile (TIS). Ligipääs võimaldab abiarstina töötaval üliõpilasel näha patsiendi olulist terviseinfot, sh varasemaid haigusi ja allergiaid. See annab abiarstile võimaluse teha patsiendile põhjalikum esmane läbivaatus ning valmistada arsti jaoks ette vajalikke dokumente ja retseptipõhjasid.
Seadusemuudatus on kavandatud jõustuma 1. jaanuarist 2017.

fasttext_language: et


maintext:
President Ilves õnnitles Eesti riigipeaks valitud Kersti Kaljulaidu
Toomas Hendrik Ilves. Foto: Joanna Jõhvikas
President Toomas Hendrik Ilves õnnitles Kersti Kaljulaidu, kelle Riigikogu valis täna 81 poolthäälega Eesti järgmiseks riigipeaks.
„Annan 10. oktoobril rahuliku südamega ja kindlal meelel Vabariigi Presidendi ameti üle Kersti Kaljulaiule,“ ütles alates 2006. aasta sügisest riigipea ametit pidanud Toomas Hendrik Ilves.
„Kersti Kaljulaiul on tundlik ja tark pilk nii Eesti sisse kui ka Euroopasse ja julgeoleku teemadesse,“ kinnitas president Ilves, kes hiljuti nimetas Euroopa Kontrollikoja senise liikme Kersti Kaljulaiu arenguseire nõukotta. „Kutsun kõiki kaasmaalasi teda toetama uue riigipeana.“
President Ilves tunnustas parlamendierakondi presidendivalimistel parteideülese kokkuleppeni jõudmisel.
„Nagu ütlesin ka parlamendi sügishooaja avamisel, me vajame kokkulepet selleks, et valida president, kellel on parlamentaarsele riigile kohane poliitiline toetus, kes teab enda põhiseadusest tulenevat ametijuhendit ning seisab oma kogemuste ja mõistusega Eesti eest nii kodus kui ka välissuhtluses.“
Riigipea Toomas Hendrik Ilves kohtub valitud Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaiuga täna õhtul Kadriorus.


authors:
Lääne Elu
Edward Lucas

title: Edward Lucas: külma sõja kaks õppetundi

maintext:
Edward Lucas: külma sõja kaks õppetundi
Edward Lucas
Edward Lucas
kolumnist
Külm sõda oli mitmel viisil hirmuäratav ja õudne, ent see ei lasknud mõistusel uinuda. Minu noorusajal 1970. aastatel tundsime muret, et kommunism võib tegelikult võita: see oli ligitõmbav vaestele, keda oli palju. Lisaks propageeris seda üliriik, mis näis meid kõikjal maailmas üle kavaldavat.
Nende murede taandumisest on möödas ligi 30 aastat ning üles on kasvanud põlvkond, mis neid ei mäleta ning millel on neid raske ette kujutada. Kõik kolm Nõukogude süsteemi elementi – plaanimajandus, üheparteiriik ja imperiaalne valitsemine Kremlist – ei tundu mälestuste tuhmudes ja rahulolematuse kasvades enam nii halvad.
Kõigil kolmel rindel esineb nüüd küllaga probleeme. Kapitalistliku vabaturumajanduse silmnähtava läbikukkumise tõttu õitsengu viljade jaotamisel ning rahandustegelaste hoolimatu ahnuse ohjamisel on rahvas hakanud pidama valitsuse suuremat rolli majanduses vajalikuks ja soovitavaks.
Liberaalse demokraatliku korra, mis ei ole suutnud pikemalt ette mõelda ning mis on lubanud reaalsusest irdunud eliidil end kaaperdada, läbikukkumine paneb inimesed ihkama poliitikas kõva kätt. USA-vastaste meeleolude tõttu mõtlevad paljud Läänes, et Venemaa kõlavam hääl maailmapoliitikas tasakaalustab Washingtoni poliitikakujundajate ülbust.
Inimestel on õigus olla pahane, ent mineviku lahendused ei tee olukorda paremaks, vaid hoopis halvemaks. Riiklikult kontrollitud majandused ei piira siseringi võimu, vaid kinnistavad seda. Kui teile ei meeldi viis, kuidas Lääne eliidid tutvusi ja sidemeid rikkuseks muudavad, tasub meeles pidada seda, mida Milovan Džilas nimetas uueks klassiks – parteibossid, kes naudivad fantastiliste privileegidega elu samal ajal rahvusvahelise proletariaadi väärtusi kuulutades. Nii majanduses kui ka poliitikas käib siseringi kuulujate võimu piiramine konkurentsi, mitte privileegide suurendamise teel.
Samuti ei ole mõistlik ihata tugevaid juhte, olgu nendeks Donald Trump, Vladimir Putin, Marine Le Pen või veel keegi nende taoline, kui nad jätkavad nõrku kaitsvate ja tugevaid piiravate seaduste ja institutsioonide jalge alla tallamist. Demokraatial on küllalt puudusi, ent see on argument süsteemi täiustamise, mitte õõnestamise poolt.
Lääne süsteemi kõige tähtsam element on võistluslikkus: põhimõte, mille kohaselt peavad võimul olijad muretsema valimiste, kohtuasjade, avalike protestide ja meedia järelevalve pärast enne ja pärast valimisi ning nende ajal.
See ei taga häid tulemusi, ent tähendab seda, et riigivalitsemises osalejad ei saa eeldada karistamatust. Hea valitsemise parim tagatis ei ole õigete poliitikute võit valimistel, vaid asjaolu, et võitjate võimu piiravad tugevad sõltumatud institutsioonid, mida juhivad vastutustundlikud inimesed.
Samuti pole tark püüelda USA juhtrollita maailma poole. Loomulikult on Ühendriigid teinud minevikus kohutavaid vigu ja eksivad kahtlemata ka tulevikus. See on argument selle poolt, et tema liitlased Euroopas ja mujal etendaksid Lääne välispoliitikat puudutavate otsuste langetamisel ja elluviimisel oma täit osa.
See protsess kujuneb segaseks, aga Süürias näeme, et vastutuse hülgamine on veel halvem. Isegi kui te põlgate Ühendriikide juhtrolli, ei saavuta te sellist maailma, kus domineerivad Euroopa toredad liberaalsed väärtused. Te saate sellise, mida juhivad Putin, Bashar al-Assad ja Hiina kommunistlikud orjapidajad.
Me peame meelde tuletama külma sõja kaht tähtsat õppetundi. Üks vastusamm Nõukogude ohule oli kulutada palju raha kaitsele. Eurooplased peavad seda uuesti tegema. Veel tähtsam element oli otsustavus parandada meie ühiskondade toimimist. See aitas meid Nõukogude ohu vastu immuunseks muuta – ja lõpuks hävitas selle.
***
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute "Uus külm sõda" ja "Pettus" autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist.
Kolumn ilmub BNSi vahendusel.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 13. oktoobril
Toimetas Lemmi Kann
Haapsalu vehklemishall sai valmis
Eile päästeametilt heakskiidu saanud Haapsalu vehklemishall on valmis. Esimesed võistlused on uues hallis juba sellel nädalavahetusel. Ehitaja Nordlin Ehitus OÜ annab vehklemishalli tellijale Haapsalu Linna Spordibaasidele üle homme.
Riik on Haapsalu pagulastele eraldanud 50 000 eurot
Haapsalu linnale sõjapõgenike eest makstavast 45 000 eurost on poole aastaga kulunud kuuendik ehk 7000 eurot. 4500 eurot on sõjapõgenike starditoetust saanud MTÜ Pagula. See raha on peaaegu otsas.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Mika Keränen tuleb Paliverre ja Haapsallu oma raamatutest rääkima
Toimetanud Urmas Lauri
Mika Keränen tuleb Palivere kooli esinema. Foto. Urmas Lauri
Homme ennelõunal räägib Tartus elav kirjanik Mika Keränen oma raamatutest Palivere ja Risti õpilastele, pärastlõunal esineb kirjanik Haapsalu lasteraamatukogus.
Mika Keränen tutvustab oma loomingut homme kell 11-12.15 Palivere põhikooli saalis. Paliverre tuuakse kirjanikku kuulama ka Risti koolilapsed.
Kell 13 algab Mika Keräneni esinemine Haapsalu lasteraamatukogus. „Ja ehk isegi annab oma detsembris ilmuvast uuest raamatust vihjeid!“ kirjutati lasteraamatukog sotsiaalmeediapostituses. „Kõik on oodatud kuulama ja küsima. Sel päeval saab meil ka Mika raamatuid endale koju kaasa osta.“
Raamatulapsed
Raamatulapsed on Lääne-Nigula valla – Oru, Risti, Taebla ja Palivere raamatukogu algatus valla lasteaia ja koolilaste juhatamiseks raamatumaailma.
Raamatulaste programm sai alguse tänavu kevadel, kui valla raamatukogusid külastasid Kultuurkapitali toel lastekirjanikud Kertu Sillaste, Jaanus Vaiksoo ja Sulev Oll. Sama programmiga saabub koolilastele esinema ka Mika Keränen.
Mika Keränen
Tartus elava Supilinna salaseltsi lugude autori Mika Keräneni auhinnatud, lavale ja filmi jõudnud kriminaalsed jutud on raamatukogus lugejate hulgas populaarsed ja nõutud.
Mika Arto Juhani Keränen on sündinud 24. novembril 1973 Helsingis. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1999. aastal bakalaureusekraadiga erialal eesti keel võõrkeelena ning töötanud töötanud tõlkijana, kultuuriürituste korraldajana, eesti ja soome keele õpetajana.
Keräneni esimene lasteraamat ilmus 2008. aastal. 2011. aastal asutas ta oma kirjastuse Keropää, mis annab välja tema enda lasteraamatuid.
Mika Keränenilt on ilmunud raamatud:
Küttepuuvargad (Keropää, 2015)
Kuldne Lurich (Keropää, 2014)
Väravajoonel (Keropää, 2014)
Professor Must (Keropää, 2013)
Armando (Tallinna Keskraamatukogu, 2012; Keropää, 2015)
Salapärane lillenäppaja (Keropää, 2011)
Vana roosa maja (Jutulind, 2010)
Peidetud hõbedane aardelaegas (Jutulind, 2009)
Varastatud oranž jalgratas (Jutulind, 2008)
Kahe Mika Keräneni lasteraamatu põhjal on valminud populaarne koguperefilm “Supilinna Salaselts”.
Lavale on jõudnud Eesti Draamateatris „Varastatud oranž jalgratas“ (2010) ja „Vana roosa maja“ (2012), „Kuldne Lurich“ (2014).


maintext:
Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine
27. septembril otsustas Ridala vallavolikogu tunnistada kehtetuks Ridala vallas Pusku külas asuva Sarapiku kinnistu detailplaneeringu. Sarapiku kinnistu detailplaneering (planeeringuala katastriüksused 67401:002:0358, 67401:002:0359, 67401:002:0361) koostati 2004. aastal, koostaja Haapsalu Projekteerimisbüroo OÜ (töö nr 07-04) ja kehtestati Ridala vallavolikogu 30.9.2004 otsusega nr 108.
Sarapiku kinnistu detailplaneeringuga on antud ehitusõigus kolme pereelamu ja kõrvalhoonete ehitamiseks.
Detailplaneering tunnistatakse kehtetuks põhjusel, et detailplaneeringu kehtestamisest on möödunud üle viie aasta, detailplaneeringut ei ole asutud ellu viima ja kinnistute praegune omanik ei soovi planeeringu kohaselt kinnistut arendada.
Info telefonil 472 4447.
Ridala Vallavalitsus


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
TS Laevad valmistab ette lepingu pikendamist Leedo parvlaevadega (1)
Urmas Lauri
Parvlaev Regula on lahkumas Rohuküla sadamast, Harilaid saabub ning Kõrgelaid (paremal) ootab, millal SLK TS Laevadega tema kasutamise osas kokkuleppe saavutab. Foto: Urmas Lauri
Tallinna Sadama tütarettevõte on uute praamide valmimiseni sõlminud asenduslepingud Leedo laevafirmaga aasta lõpuni. Praegu valmistavad ettevõtted ette lepingupikendust, et jätkata teenuse osutamist vanade laevadega, juhuks kui uued laevad ka 1. jaanuariks suursaarte liine teenindama ei jõua, vahendas ERRi uudisteportaal.
Majandus- ja kommunikatsiooniminister Kristen Michal ütles täna riigikogu infotunnis, et muret ei pea tundma ka uue aastaga, mil Tallinna Sadama tütarettevõtte TS Laevade leping Leedo laevafirmaga Saaremaa Laevakompanii lõppeb, sest pakkumised lisalaevadele on olemas.
TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas, et läbirääkimised Saaremaa Laevakompaniiga on käimas, et vajadusel lepingut uuest aastast pikendada.
TS Laevad vajab vähemalt kolme asenduslaeva ka pärast 1. jaanuari. Padar kiitis koostööd Leedo firmaga, tuues näiteks Saaremaa Laevakompaniilt kiirkorras rendile saadud Kõrgelaiu, mis sel nädalal Hiiumaa liini päästma tuli, kui teised laevad erakordselt madala veetaseme tõttu enam edasi sõita ei saanud.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
LÜGi „Valeühendus” tõi koolide edulugude konkursil esikoha (1)
Kristjan Kosk
„Valeühenduse” lavastaja Kai Tarmula ja osatäitjad Andree Prees ja Britta Sool. Foto: Cynne Põldäär
Täna Pärnumaa kutsehariduskeskuses peetud haridusfestavalil võitis Läänemaa ühisgümnaasiumi muusikal „Valeühendus” üleriigisel koolide edulugude konkursil esikoha.
Muusikali „Valeühendus” esitas konkursile LÜGi eesti keele ja kirjanduse õpetaja Tiina Brock. Muusikal osales edulugude konkursil kategoorias „Parim koostöö partneritega.”
Cynne Põldäär Läänemaa arenduskeskusest rääkis, et konkursile laekus üle 70 eduloo. Parima eduloo valis välja žürii. „Sõidame praegu Pärnust tagasi ja meeleolu on ülev. Kui saaks filmida, siis nad isegi laulaks ja tantsiks,” ütles ta.


maintext:
Äripäev: neil ei maksa Hiiumaal oma nägu näidata
Toimetanud Urmas Lauri
Parvlaevad sõidavad Hiiumaa liinil juba mõnda aega vabagraafikus. Foto: Urmas Lauri
Äripäeva hinnangul on praamiliikluse hädade taga valitsuserakondade, eelkõige Reformierakonna rahaahnus ja Tallinna Sadamas aastaid vohanud korruptsioon.
Kuigi praegune madal veetase oleks tõenäoliselt force majeure ka uute parvlaevade jaoks, võtab Äripäev praamisaaga laias plaanis lühidalt kokku nimekirjaga neist isikutest, kes on tekkinud olukorras süüdi.
Toimetuse hinnangul on praamiliikluse hädade taga valitsuserakondade, eelkõige Reformierakonna rahaahnus ja Tallinna Sadamas aastaid vohanud korruptsioon, millega valitsuserakonnad õigel ajal tegelda ei soovinud.
Kõige rohkem on tänases praamihädas Äripäeva hinnangul süüdi valitsus.
Taavi Rõivas, Allan Kiil ja Ain Kaljurand, Neinar Seli, Andrus Ansip, Juhan Parts, Urve Palo, Asko Pohla on Äripäeva hinnangul inimesed, kellel Hiiumaale asja pole.
"Nagu näete, TS Laevu ja selle juhti Kaido Padarit nimekirjas pole. Tema helbib lihtsalt varasemate aastate jooksul kokku keedetud suppi," kirjutas Äripäev.
Edasi saab lugeda siit.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Tänavune täiskasvanud õppija on Anu Tamme
Kaire Reiljan
Aasta õppija Anu Tamme. Foto Arvo Tarmula
Tänavune Läänemaa aasta õppija on Anu Tamme, koolitaja Kersti Raak ja koolitussõbralikem organisatsioon Haapsalu käsitööselts.
Eile kuulutati Jõhvis välja 19. täiskasvanud õppija nädal (TÕN). Läänemaa tublimaid täiskasvanud õppijaid, koolitajaid ja koolitussõbralikemaid organisatsioone kiideti juba läinud nädalal Pürksis.
Aasta õppija – Anu Tamme
Aasta õppija tiitlile esitati seitse kandidaati, kes Läänemaa haridusjuhi Anneli Vaarpuu sõnul on kõik tunnustamist väärt.
Žürii valis välja Anu Tamme, kes õpib praegu teist aastat Haapsalu kolledžis päevases õppes käsitööd ja disaini. Tema kandidatuuri esitanud Merle Mäesalu on Tamme kohta kirjutanud: see, et huvi keraamika ja käsitöö vastu on teda viinud statsionaarsesse õppesse, on ehe näide elukestvast õppijast.
Aasta õppija tiitli pälvinud Anu Tamme ise jääb tagasihoidlikuks ja leiab, et pole seda tiitlit ära teeninud. „Esiteks on mul kool veel pooleli ja teiseks õpivad tänapäeval ju kõik,” ütles ta ja lisas, et elu ju areneb ja kes tahab sellega kaasas käia, peab ka õppima.
Kunst on Anu Tammele olnud alati südamelähedane. Nooruses ei julgenud ta aga seda õppima minna, sest tol ajal oli kunstierialadele suur konkurss. Sellegipoolest on ta juba paarkümmend aastat tegelnud keraamikaga ning käib praegugi Haapsalu kunstikoolis täiskasvanute keraamikaringis. Aja jooksul on aga Tamme katsetanud nii siidi- kui ka portselanimaali ja klaasivitraaži.
Kunsti kõrval on Anu Tammet aastaid huvitanud iluaiandus. Huvi sai alguse siis, kui ta oma aia sai ja Haapsalu rahvaülikoolis hakati aianduskursusi korraldama. Merle Mäesalu sõnul on Tamme kaunis ja hoolitsetud koduümbrus nakatanud naabreidki iluaiandusega tegelema.
Läänemaa aasta õppija kolmas huviala on olnud keeled. Praegu ta küll keelekursustel ei käi, kuid aastate jooksul on ta õppinud rootsi, inglise ja hispaania keelt. Rootsi keele vastu hakkas Anu Tamme huvi tundma seetõttu, et saaks Rootsis elavate sugulastega suhelda. Hiljem oli ta tööl rootslastele kuuluvas firmas. „Hispaania keele puhul aga mõtlesin lihtsalt, et see on maailmas räägitavuselt teine keele hiina keele järel ja seda saab väga palju kasutada,” selgitas ta ise. Tamme sõnul polegi keeleõpingutes alati esikohal mitte keel, vaid tihtilugu innustab ka seltskond koos käima.
Praeguste kolledžiõpingute kohta ütleb Anu Tamme, et kõige keerulisemad on tema meelest olnud just arvutiga seotud ained nagu kujundus- ja projekteerimisprogrammide õppimine. „Olen koolis käinud ikkagi enne arvutiaega ja sellepärast pole arvutitega nii sina peal,” rääkis ta.
Küsimusele, kas õpitavast erialast võiks tulevikus ka päris töö saada, vastas Anu Tamme: „Praegu ei mõtle ma midagi, käsitöö alal ettevõtja olla on suhteliselt raske ja sellega end ära elatada väga keeruline.”
Koolitaja Kersti Raak ja organisatsioon Haapsalu Käsitööselts
Läänemaa aasta koolitaja tiitli sai Haapsalu kutsehariduskeskuse turismi-, toitlustus- ja majutusteeninduse osakonna kutseõpetaja Kersti Raak.
Igapäevatöös õpetab Raak kutsehariduskeskuse õpilastele söögitegemist, kuid selle kõrvalt on ta koolitajaks ka paljudele hobikokkadele. Samuti on ta enamiku kooli õppekavade kaasautor.
Õpilased tõstavad esile Kersti Raagi huumorisoont ja eeskuju ning suurepäraseid ametioskusi.
Aasta koolitussõbraliku organisatsiooni tiitli pälvis Haapsalu käsitööselts.
63-liikmeline organisatsioon toetab liikmete enesetäiendamist – tihti korraldatakse õppepäevi, kus saavad osaleda ka mitteliikmed. Ka seltsi liikmed ise jagavad pärast mõnel koolitusel käimist saadud teadmisi seltsikaaslastega.
Käsitööseltsi tegemistest on avalikkusele kõige rohkem tuntud Haapsalu pitsikeskus. Just tänu pitsikeskusele on Haapsalu sall taas au sisse tõusnud ja populaarsem kui kunagi varem. Käsitööselts teeb käsitöö õpetamisel koostööd ka paljude koolidega, näiteks koovad Haapsalu salli kõik Haapsalu põhikooli tüdrukud.
Aasta õppija
Anu Tamme, Haapsalu, küsitleja turu-uuringufirmas Kantar- Emor
Katri Vahenurm, õpib HKHKs korraga sadulsepa ja raamatupidamise erialal
Silver Tsupsman, Haapsalu, Mööbliravi OÜ juhatuse liige
Maarja Prikmann, Haapsalu, hooldaja Haapsalu neuroloogilises rehabilitatsioonikeskuses
Saima Soobard, Lihula, Eesti töötukassa Läänemaa oskonna juhtumikorraldaja
Kadi Kivilo, Vormsi, õpetaja Vormsi lasteaias-põhikoolis
Mia Rakaselg, Haapsalu, raamatukogu juhataja Haapsalu kutsehariduskeskuses
Aasta koolitaja
Kersti Raak, Haapsalu kutsehariduskeskuse kutseõpetaja
Tiina Sootalu, Haapsalu kutsehariduskeskuse kutseõpetaja
Mari Kald, Haapsalu rahvaülikooli inglise keele õpetaja
Aasta koolitussõbralikum organisatsioon
Haapsalu käsitööselts
Töötukassa Läänemaa osakond


maintext:
Taavi Rõivas saab umbusaldusavalduses rea uusi süüdistusi
Toimetas Lemmi Kann
Taavi Rõivas. Foto: Arvo Tarmula
Riigikogu opositsioonierakonnad kavatsevad peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse esitada 7. novembril ja etteheidete hulk talle on esialgse plaaniga võrreldes oluliselt laienenud, vahendab ERR-i uudisteportaal.
Umbusaldusavalduse tekst on põhimõtteliselt valmis, kuid Keskerakond, Vabaerakond ja Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) veel kooskõlastavad ja täpsustavad seda ning on kokku leppinud, et ei avalikusta seda varem, kui kokku on kirjutatud lõplik versioon.
Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles reedel ERR-ile, et lisaks opositsiooni ettepaneku eiramisele korraldada kontrollikoja liikme määramiseks avalik konkurss, on peaminister näidanud üles suutmatust juhtida valitsuse tööd veel mitmel moel.
EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme ütles, et nende erakonna ettepanekul heidetakse Reformierakonna esimehest peaministrile ette läbimõtlematut immigratsioonipoliitikat ja ka liiga suurt väljarännet.
Samuti on Helme sõnul valitsus kehtestanud majanduse arengut pärssiva maksusüsteemi, praegust julgeolekuolukorda mitte arvestava riigikaitse arengukava ning viinud kriisi põllumajanduse.
Loe pikemalt ERR-i portaalist.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Taani ajaloolane tegi apsaka tõttu Kaljulaidist Eesti presidendi juba enne hääletust (1)
Lemmi Kann
Ekraanitõmmis veebilehelt http://www.guide2womenleaders.com/
Täna hommikul hakkas Facebookis levima link viitega veebilehele maailma olulisematest naisjuhtidest, kus Kersti Kaljulaid oli juba enne hääletuse algust riigikogus nimetatud Eesti Vabariigi presidendiks.
Veebilehte www.guide2womenleaders.com peab Taani ajaloolane Martin Iversen Christensen, kes on töötanud ajakirjanikuna, tõlgina ja mitmel Euroopa Liiduga seotud ametikohal Brüsselis.
Huvi maailma naisliidrite vastu tekkis tal enda sõnul juba lapsena, kui ta luges sellistest kuulsatest riigijuhtidest nagu Elizabeth I, Katariina Suur, Maria Theresia.
Täna hakkas Facebookis liikuma link ja ekraanitõmmis jaotusest, kus on kirjas naispresidendid. Lehe viimane kanne andis teada, et Eesti Vabariigi president on Kersti Kaljulaid. Selle info levimise ajal polnud hääletamine riigikogus veel alanud. Mõistagi olid inimesed segaduses ja hakkasid levima konspiratsooniteooriad, et Kaljulaidi isikus oli juba palju varem kokku lepitud.
Christensen selgitas Lääne Elule, kuidas see juhtuda sai.
“Tavaliselt peetakse ainukese valikuna 90% hääletajate poolt esitatud presidendi kandidaati automaatselt ka valituks,” vastas Christensen.
Küll aga märkis ta, et info üleslaadimine enne reaalseid valimistulemusi toimus vea tõttu, millest ta sai teatavaks alles pärast seda, kui Lääne Elu ajakirjanik küsimusega tema poole pöördus. Christensen selgitas, et valmistas info ette, et see täna õigel hetkel ja võimalikult kiiresti avaldada, paraku läks see tema veebilehele aga üles juba laupäeval.
Christensen selgitab oma veebilehel, et peamiselt hangib ta oma hobi jaoks infot internetist, aga teda aitavad selles ka inimesed, kes on tema hobist teadlikud.
Christensenil on magistrikraad ajaloos, Kesk-Aasia uuringutes ja ärijuhtimises. Ta on lõpetanud Syddanski ülikooli, Boğaziçi ülikooli Istanbulis, Groningeni ülikooli Hollandis ja Handelshøjskoleni Kopenhagenis.


maintext:
Ridala käib kolmandat korda külast külla
Kaire Reiljan
Sel sügisel võttis Ridala vallavalitsus ette kolmanda ”Külast külla” tuuri, mille käigus kohtuvad vallajuhid silmast silma vallarahvaga.
Täna õhtul on on kohtumine Haeska mõisas, läinud reedel saadi kokku Puises Kogre kõrtsis, kuhu oli kokku tulnud ligi 80 Puise ja Kiideva kandi elanikku. Tuleval reedel kohtuvad vallajuhid kohalikega Asuküla seltsimajas.
„Kui eelmistel kordadel oleme käinud seltsimajades, siis sel korral oleme püüdnud valida mõisad või kõrtsid, et inimesed saaksid end natuke pidulikumalt tunda,” rääkis Ridala valla haridus- ja kultuurijuhi Maire Vilbas.
Et Ridala vald tähistab sel aastal 25. sünnipäeva, algab õhtu piduliku osaga, kus tänatakse neid, kes kodukoha elu edendamisele kaasa aidanud. Tänutäheks üle antavad kingitused on Vilbase sõnul omakandi meistrite valmistatud.
Siiski aetakse külast külla käies ka tõsist juttu. Kuna Ridalat ja Haapsalut ootab ühinemine, osalevad kohtumistel ja vastavad vallarahva küsimustele Ridala voilikogu liikmete kõrval ka Haapsalu linna esindajad. Vilbase sõnul olid Puises kohal Haapsalu aselinnapead, kuid edaspidi on lubanud tulla ka linnapea Urmas Sukles.
„Ühinemise teemaga on kindlasti oluline ja inimestel selle kohta palju küsimusi,” ütles Vilbas ja lisas, et kõik kohtumistel tõstatatud teemad pannakse kirja kui neile kohe vastata ei osata, tehakse seda edaspidi.
Puise kohtumisel muretseti Vilbase sõnul näiteks sellepärast, kas pärast linnaga ühinemist läheb ka maamaks kallimaks või kas pärast linnaks muutmist kaob ära Euroopa maaelufondide toetus. Noorem rahvas aga uuris, mis saab pärast liitumist lasteaiamaksust, mis vallas on madalam kui linnas. Maire Vilbas ennustas, et kindlasti tuleb päevakorda linna nime ja sümboolika teema.
Ridala vald korraldas esimese Külast külla tuuri 17 aastat tagasi, mil päevakorral oli külavanemate valimine. Maire Vilbase sõnul sai toonastest kohtumistest alguse ka külaseltside loomine ja sinna ulatuvad ka kogu Läänemaa külaliikumise juured.
Järgmine ringkäik oli kümme aastat hiljem, kui külast külla käies tutvustati paikkonna edulugusid ja arutleti selle üle, kuidas tuua seltsimajadesse vabaharidust.
„Muutunud olukordades oleme ikka otsinud teed küladesse,” nimetas Vilbas ja lisas, et ühinemise kõrval on sel korral arutusel ka see, kuidas külakogukondadega koostöös kogukonnateenuseid arendada. „Ühineme või mitte, aga selle teemaga meil ikkagi tegelda,” ütles ta.
Kui esimesed kolm piirkonda oktoobris läbi käidud, siis pärast paarinädalast pausi Külast külla sari jätkub Võnnu-Herjava piirkonna kokkusaamisega Käbi külalistemajas ja Panga ja Jõõdre kandi inimeste kohtumisega Altmõisas külalistemajas. Üritustesarjale pannakse punkt Uuemõisa lossis, kuhu on oodatud Uuemõisa, Rohuküla ja Kiltsi elanikud.


authors:
Lääne Elu
Hannes Prikk

title: Kiltsi lennuväljal tuleb kestvuskross

maintext:
Kiltsi lennuväljal tuleb kestvuskross
Hannes Prikk
Foto erakogu
Laupäeval, 22. oktoobril on kõigil huvilistel võimalik Kiltsi lennuväljal osa saada Läänemaa suurimast motospordivõistlustest Haapsalu kestvuskrossist.
Haapsalu kestvuskrossil jagatakse nii Eesti kui ka Balti meistrivõistluste punkte ning lisaks Eesti paremikule on kohal tugevad krossisõitjad Lätist ja Soomest. Punkte jagatakse 14 masinaklassis ning läänlastest on Veteran 40+ klassis liidrikohta hoidmas Reio Engman, kes kindlasti soovib head tulemust ka kodusel krossil.
6 km rajale tuskavad esimesed võistlejad kell 11.00 Just siis antakse start 2 tunnisele soolomootorrataste võistlussõidule. Kell 13.45 alustavad 90 minutilist võidusõitu neljarattalised masinad.
Pealtvaatajatele on sissepääs tasuta.


maintext:
Reimo Nebokat Siim Kallasele: vabandust, aga armastust väevõimuga ei saa
Toimetas Lemmi Kann
Reimo Nebokat. Foto: Arvo Tarmula
Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat vastas erakonna auesimehe Siim Kallase kirjale, mis oli omakorda vastus Nebokati kriitikale, kus viimane Kallast Kremli-meelseks nimetas. Kahe mehe tüli põhjuseks avalikkuse ees on presidendivalimised ja Edgar Savisaar.
Hea Siim Kallas,
Tegime koos pingutusi, et saaksid Presidendiks. Sa tänasid erakonda, meeskonda ja mind avalikult, hindan seda.
Erakonnas oli erinevaid arvamusi, tõsi. Südametunnistuse vabadus on Reformierakonnas olemas. Mäletad, kui soovitasid inimestel leida teine erakond, kui midagi ei meeldi? Saades aru, et see tõukab inimesi eemale, korraldasime koos Sinu vabanduse avalikult. Kuid küllap see siiski tõukas, mitte ei tõmmanud kokku. Sul endalgi oli kahju kogemata väljaöeldu pärast.
Nüüd kremlimeelsusest. Kremlimeelseks pean oma sõnavõtus Edgar Savisaart. Meest, keda ajakirjanduses on nimetatud mõjuagendiks! Oleme juba 2007 teinud selge valiku, et temaga ja selle meelsusega koostööd ei tee. Sinu presidendikandidaadiks saamisel ütlesime selle selgelt välja. Ka ise mõistsid seda peale temaga kohtumas käimist, et see ei saa olla ühisosa. Edgar Savisaare pooldajate unenägu, et kui just Sina saaksid presidendiks, annaks President talle võimalikul süüdimõistmisel armu, ei olnud meile kellelegi mõeldav.
Seega, arutame. Kuid Edgariga koostööd mitte. Mina, nagu paljud meil, loodan, et uued Keskerakonna liidrid teevad sellest Eesti-meelse erakonna. Kuid ootame nende otsused enne ära, võib juhtuda, et juhivahetus ei too muutust poliitikas, kuid see pole meie määrata.
Sinu enda Äripäeva intervjuu lõpus ütlesid, et tuleks aeg maha võtta. Ma ei oskaks seda paremini sõnastada. Erakonna meeskond tegi Sinu Presidendiks saamiseks palju tööd. Kui erakonna auesimees ütleb, et tahaks uut erakonda, sest eelmine ei taganud talle kokkuleppeid Edgariga või Eesti rahva toetust, siis vabanda, aga armastust väevõimuga ei saa.
Seepärast arutame, hea, et sain vastata.
Lugupidamisega,
Reimo Nebokat
Reformierakonna peasekretär
Siim Kallase vastust Nebokati eelmisele avaldusele saab lugeda siit.


title: Raamat „Ajarada”

maintext:
Raamat „Ajarada”
Vanaküla, Nõmmeküla ja Uusküla viimase 50–60 aasta pöördeliste aastate eluolust ja selleaegsete elanike huvitavaist tegemistest ning juhtumustest räägib 296 leheküljel Lidya Tee välja antud raamat „Ajarada”, mille on kenas ja tugevas köites koos 154 fotoga trükkinud Haapsalu trükikoda.
Veel on võimalik seda raamatut endale osta, kui helistad telefonil 5198 0168 või saadad meili lidya.tee@gmail.com.
Lidya Tee


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Ilmateenistus andis Väinamerele tugeva tuule hoiatuse
Tarmo Õuemaa
Torm Rohuküla sadamas. Arhiiv, foto Arvo Tarmula
Ilmateenistus hoiatas, et täna puhub Läänemaal ja Väinamerel kirdetuul puhanguti 20 kuni 23 m/s. Veetaseme tõusu karta ei ole, sest tuul puhub kirdest ja veetase kõigub 50-60 cm keskmisest madalamal.
Tugev tuul andis põhjuse esimese taseme hoiatuseks, mis tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik ja inimestel tasuks jälgida edasist ilmaprognoosi.


authors:
Lääne Elu
Kelli Seiton

title: Kelli Seiton: Kohtumised krokodillidega

maintext:
Kelli Seiton: Kohtumised krokodillidega
Kelli Seiton
Kui Põhja-Austraalias ööpimeduses taskulambiga jõekallast valgustada ja vastu helgib kaks punast täppi, võid olla kindel, et sinu suunas vaatab krokodill. Ning võib-olla tasuks jõest vähemalt paar sammu eemale astuda.
Suured harikrokodillid ei ole roomajate seas kõige tagasihoidlikumad – nad on agressiivsed kiskjad, kes ründavad ka inimesi. Olin siinsete krokodillide liigikaaslase Vanamehega Tallinna loomaaias juba varem kohtunud, ent neid tohutuid roomajaid vabas looduses näha on veelgi aukartustäratavam.
Austraalia harikrokodillid elavad riigi põhjaosa jõgedes ning satuvad aeg-ajalt ka ookeanivette. Keskmiselt viie meetri pikkusena on nad maailma suurimad roomajad ning nende tegude kohta on tohutult õudusjutte. Seega, kui kuskil on nähtud kas või üht isendit vilksamisi, võetakse tema kohalolekut täie tõsidusega. Näiteks olin Lääne-Austraalias populaarses Cable’i rannas, kui see suleti 24 tunniks pärast seda, kui ookeanis märgati harikrokodilli. Hoolimata 30 kuumakraadist, imeilusast helesinisest veest ja asjaolust, et krokodilli nähti vaid korra varahommikul, ei läinud keegi vette. Krokodillidega lihtsalt ei jamata!
Esimest korda kuulsin harikrokodillide tegudest ühe Põhja-Queenslandi maalilise jõe ääres hommikust süües. „Oo jaa, nad on tõesti ohtlikud. Ühes kohas ründas krokodill jõe ääres telkinud inimesi, kui nood magasid, ja hakkas ühte neist jalgapidi vette tirima! Samas jões on öösel inimestele punased silmad vastu vaadanud!” rääkis kirglikult mees, kes oli tulnud sinna rahvuspargi prügikaste tühjendama. „Nendes jõgedes siin on neid igal pool, minge kas või Deerali!” Ja mees vuristas ette juhised: millist teed mööda sõita, kust ära keerata, mis kuuri tagant metsarada valida ja millise jõe kurvi pealt krokodilli otsida.
Pean nentima, et mehe räägitud pöörased lood krokodillidest tundusid sel hetkel n-ö üle võlli ja asjaolu, et kuskil Deeralis kunagi ühte isendit kohata võiks, näis juhuslikuna. Uudishimu sai aga võitu ja kuna asula jäi teele nagunii, keerasime partneriga juhatatud teeotsast sisse, peatusime õige kuuri juures parklas ning peatasime auto. Jõe kaldal olid naine ja laps, kes midagi uudistasid. Ärevus meis kasvas ja kohe autost väljudes hõikas naine: „Seal on krokodill!” Ning tõepoolest, sadakonna meetri kaugusel eemal jõepervel lebas umbes nelja meetri pikkune krokodill. Põnevus ja uudishimu aina kasvasid ning kuna seni oli teejuhiseid jaganud mehe jutt osutunud tõeks, otsustasime testida ka ülejäänud juhiseid. Need puudutasid metsarada ja krokodillile – muidugi ohutult – veelgi lähemale pääsemist.
Kuuri tagant leidsimegi raja ning ettevaatlikult, süda sees tagumas, tegime oksi eest lükates endale teed. Rada kulges kaldavallil ning lõppu jõudes olime krokodillist vaid paarikümne meetri kaugusel enda hinnangul ohutus kõrguses. Minu käed värisesid põnevusest, krokodill lebas aga rahulikult päikese käes.
Teist korda kohtusin harikrokodillidega vabas looduses Kakadu rahvuspargis, kus väideti, et jõed lausa kubisevad neist roomajatest. Üks tuntumaid pargi „krokodillikohti” on Cahillsi teeületuskoha juures, kus sõidutee umbes 100 meetri laiusest jõest läbi kulgeb. Seal, jõesuudmest paar kilomeetrit ülesvoolu algab vaatemäng ookeani tõusuga. Lihtsustatult selgitades tungib merevesi tõusu ajal jõesängi ning jõuab isegi mitu kilomeetrit ülesvoolu. Cahillsis tõuseb vesi üle teetammi ja toob endaga kaasa kalu. Kalad omakorda meelitavad krokodille ning suurimate tõusude ajal koguneb neid siia lausa sadu, et heast toidulauast osa saada.
Mina selles kuulsas krokodillijões krokodille ei näinud. Vähemalt mitte alguses. Veidi pettununa otsustasime partneriga sõita ülesjõge paadisillale ning oma õnne seal proovida. Oli juba pime, võtsime kaasa taskulambid ja valgustasime eesootava pimeduse enne igat kartlikku sammu hoolikalt üle. Valgusvihk liikus mööda vett vastaskaldale ning nägime vaid mudaseid puutüvesid, kui äkki vilksas kaks punast silma. Ja siis veel teine ja kolmas ja neljaski paar. Kokku kaheksa silmapaari!
„Olge ettevaatlikud, nad suudavad siin üpris kiiresti kaldale tulla,” kostis äkki hääl selja tagant, mis vihjas krokodillide võimele ootamatult kiiresti rünnata. „Jõgi lausa kubiseb siin neist.” Olime sattunud jõe kaldale täpselt selleks ajaks, kui rahvuspargis krokodillide eest vastutav meeskond jõele neid roomajaid üle lugema läks. Kaheksa krokodilli, nentis meid enne hoiatanud mees, on selle jõe kohta ikka väga vähe. Taibates, kui palju neid hiiglaslikke roomajaid selles jões veel on, võdistasin õlgu ning lubasin endale, et edaspidi ma siinpool maakera pimedas jõgede äärde ei roni. Kuigi harikrokodillide hambus leiab Austraalias oma otsa paar inimest aastas, pole mõtet saada omaenda rumaluse tõttu osaks statistikas.


maintext:
Nõuanded, mida jälgida liiklusõnnetuse teate vormistamisel
Toimetanud Urmas Lauri
Avarii Haapsalus Karja tänaval. Foto: Hugo Laur
Esimene üleriigiline lumesadu ja sügiseselt libedad teed tähendavad reeglina ka suuremat hulka liiklusõnnetusi. Kindlustusseltsidele tähendab see kontakte, kus plekimõlkimisse sattunud autojuhid on hädas liiklusõnnetuse blanketi korrektsel vormistamisel. Esimesed lumised hommikud kasvatavad taoliste küsimuste hulka märgatavalt, mistõttu pani ERGO transpordikahjude grupi juht Rain Tomingas olulisemad punktid meeldetuletuseks kirja.
Iga autoomanik peaks teadma, mis on “Liiklusõnnetuse teade”. Paraku juhtub iga päev liiklusõnnetusi, milles osalenud ei oska juhtunut korrektselt vormistada. Juba pikka aega Eestis kasutusel olnud sini-kollane blankett liiklusõnnetuse vormistamiseks sai eelmisel aastal ka uue kuue. Seepärast tasub ERGO transpordikahjude grupi juhi Rain Tomingase sõnul enne libeduse tulekut üle korrata ja meelde jätta olulisem, mida seda täites silmas tuleks pidada.
Nimetatud vormi esimene külg on samade andmeväljadega kasutusel kogu Euroopas. Kui kätte peaks juhtuma mõnes teises Euroopa riigis kasutusel olev võõrkeelne vorm, siis vaadates eestikeelselt vormilt lahtrite kirjeldusi, on võimalik ka võõrkeelne vorm õigesti ära täita. Liiklusõnnetuse teate vormi tagumine külg on aga riigiti erinev ja selle täitmiseks ei saa teises keeles olevat vormi aluseks võtta.
Uuel liiklusõnnetuse teate vormil muutus võrreldes varasemaga:
Vanal liiklusõnnetuse teate vormil tuli täita vaid esimene lehekülg. Tagumisel küljel oli informatiivne tekst, kuhu midagi kirjutada ei olnud vaja.
Vanal liiklusõnnetuse teate vormil oli mõlema poole all osas märkuste lahter, kus liiklusõnnetuse põhjustanud osapool sai kinnitada oma allkirjaga, et tema on vastutav liikluskahju põhjustamise eest. Uuel vormil sellist märkust enam ei ole.
Uue vormi esiküljele kirjutatakse andmed õnnetuse kohta, sealhulgas osalenud isikud, sõidukid, aeg, koht ja asjaolud.
Esikülje alaosas kinnitavad mõlemad osapooled oma allkirjaga andmete õigsust. Selle allkirja andmisega ei võta kumbki osapool endale vastutust, vaid ainult kinnitab, et teatel esitatud andmed on õiged.
Vastutuse kinnitamine toimub teate vormi tagumisel küljel. Seetõttu tuleb see osa teatest täita eriti hoolikalt ning allkirjastada mõlema osapoole poolt.
Tagumisel küljel tuleb märkida ristikesega, kumma sõiduki juht põhjustas liiklusõnnetuse ja lisada juurde selgitus, miks osapooled on sellisel arvamusel. Selgitusse tuleks kirjutada põhjustaja poolt tehtud või tegemata jäetud tegevused, mis põhjustasid liiklusõnnetuse.
Oluline on mõlema osapoole poolt lisada allkiri vastavasse lahtrisse. Lisatud allkirjadega kinnitavad osapooled oma seisukohta liiklusõnnetuse põhjustaja osas.
Alumise osa teate vormi tagumiselt lehelt täidab osapool, kes taotleb kindlustuselt kahju hüvitamist.
Juhul kui teade on lõpuni ja korrektselt täidetud, läheb kahjude hüvitamine ladusamalt. Kõige uuem “Liiklusõnnetuse teate” vorm võiks olla igas autos tagavaraks olemas.
Teate põhi: Teade_liiklusonnetusest_2015_A4.


maintext:
Vabaerakond tahab poliitika rahastamise täiesti uutele alustele viia
BNS
Jüri Adams. Foto: Vikipeedia/Rene Riisalu
Vabaerakonna neljas esinduskogu otsustas laupäeval, et erakond läheb tuleva aasta kohalikele valimistele koos valimisliitudega ning kinnitas poliitika tegevuse rahastamise reformi põhimõtteid, milles sisaldub ka parlamendierakondade toetuse oluline kärpimine.
Kavandatava seaduseelnõu kohaselt peab poliitikategevuse rahastamine muutuma totaalselt, teatas Vabaerakond. Erakondade, sealhulgas parlamendierakondade rahastamist kärbitakse oluliselt ja vähendatav rahasumma jagatakse kohalikel valimisel saadud häältearvu alusel edukalt esinenud nimekirjadele ning üksikkandidaatidele. Kohalikud erakonnanimekirjad saavad toetust üksnes otse ja vaid juhul, kui nad tegutsevad partei keskkontorist sõltumatult.
"Meie pakutav toetussüsteem annab esmakordselt rahalist tuge kohalikele valimisliitudele ja üksikkandidaatidele. Praegu neid püütakse tõrjuda. Sõnum on see, et kohaliku elu juhtimine ei võrdu riikliku poliitikaga ning parteide ideoloogiline võitlus ei ole kohalikul tasemel normaalne nähtus," ütles Vabaerakonna saadik Jüri Adams, kelle hinnangul võib haldusreformi tulemusel suurenenud omavalitsustes otsustamine kodanikest kaugemale jääda.
"Rahaline toetus läheb otse kohaliku nimekirja või organisatsiooni käsutusse ja selle edasiandmine erakondade keskkontori käsutusse peab olema keelatud. Tulevikus võiksid erakondade kohalikud organisatsioonid, mis sõltuvad soovist saada emaerakonna rahalist toetust, saada võimaluse vabaneda sellisest pseudoerakondlikust staatusest," selgitas Adams.
Adamsi sõnul detsentraliseerib uus rahastusmudel erakondi, et tagada kohalike omavalitsuste juhtimine üksnes kohalikest huvidest ja vajadustest lähtudes. Seega tuleks kohaliku poliitikategevuse toetuse jaotamisel võtta toetuse määramise aluseks valimistel saadud häälte arv. Vabaerakonna saadikud esitavad oma initsiatiivi seadusandliku algatuse vormis.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaie Ilves

title: Martnas läks korsten põlema

maintext:
Martnas läks korsten põlema
Toimetanud Kaie Ilves
Reedel, 21. oktoobril kell 19.31 sai häirekeskus teate põlengust Martna vallas Rõude külas. Teataja sõnul põles majas korsten. Seina vahelt oli näha ka leeke. Päästjate saabudes lahtist leeki ei olnud, kuid maja oli suitsu täis. Tulekoldeni jõudmiseks avasid päästjad konstruktsioone ja lage. Tulekahju likvideeriti kell 20.43.
Laupäeval, 22. oktoobril kell 7.57 teatati häirekeskusele tulekahjust Haapsalus Holmi tänaval. Teataja sõnul põles elektrikilp maja välisseinal. Sündmuskohale jõudes selgus, et majaomanik oli põlengu ise kontrolli alla saanud. Päästjad kontrollisid põlengupaiga üle, et välistada tule levikut. Midagi ohtlikku ei tuvastatud, kilbiga tegelesid edasi elektrikud.


title: Ühinemislepingu avalikud arutelud

maintext:
Ühinemislepingu avalikud arutelud
Lääne-Nigula vallavalitsus teatab, et Kullamaa valla, Lääne-Nigula valla, Martna valla, Noarootsi valla ja Nõva valla ühinemislepingu avalikud arutelud on Lääne-Nigula vallas 11. oktoobril kell 18 Risti multifunktsionaalse keskuse saalis; 12. oktoobril kell 18 Palivere põhikooli saalis, 17. oktoobril kell 18 Oru teeninduskeskuse saalis ja 19. oktoobril kell 18 Taebla vallamajas.
Lääne-Nigula Vallavalitsus


maintext:
Rainer Vakra: linnutapule tuleb piir panna
Lemmi Kann
Rainer Vakra. Arhiiv
Riigikogu keskkonnakomisjoni esimehe Rainer Vakra sõnul ei saa kindlasti nõustuda nendega, kes ütlevad, et jahiturism on Eestis piisaval määral reguleeritud – lindude massitapmise eest ei vastuta praegu otseselt mitte keegi.
Millise hinnangu te praegusele olukorrale annate?
Praegune olukord on see, mille eest ma omal ajal ministeeriumit jahiseaduse menetlusel hoiatasin. Vastutajat ei ole ja maaomanik, kes ei tea jahindusest midagi, korraldab oma maal relvastatud kokkutuleku. Kümned välismaalased, kes ei tea Eesti seadustest, ohutusnõuetest, linnuliikidest, mida ei tohi küttida, mitte midagi, lustivad ja paugutavad rannikul. Kohalikel jahimeestel ja ametnikel ei olegi midagi teha, sest väikeulukite küttimise, sealhulgas linnujahi eest vastutab paberite järgi maaomanik.
Lääne Elu küsis linnujahiga seoses kommentaari keskkonnaministeeriumist, kust öeldi ministri tasandil, et probleemi ei tohiks olla ning maaomanikele ja kohalikele omavalitsustele on seadustega ette antud, kuidas jahti korraldada ja reguleerida.
Linnujahi kord tuleb üle vaadata. Keskkonnakomisjon on linnujahi küsimust korduvalt arutanud ja novembri teises pooles kutsume taas kõik osapooled ühise laua taha. Oleme tekkinud olukorda püüdnud väikeste muudatustega parendada, aga kõigile on selge, et sama moodi jätkata ei saa ja tuleb astuda radikaalsemaid samme. Olen ise korduvalt näinud, näiteks Hiiumaal, kuidas jahituristid on tapetud lindudelt lõiganud välja vaid rinnafilee ja jätnud korjused rebastele söögiks. See on täiesti eksisteeriv ja aina süvenev probleem, mille põhjus lihtsustatult öeldes on kultuurituses ja vastutuse puudumises.
Igatahes olen ma ornitoloogide ja looduskaitse inimestega siin väga selgelt ühte meelt – konkreetseid muudatusi on tarvis.
Ka Eesti jahimeeste seltsi liikmed nõustuvad, et muudatused on vajalikud. Hakkame kõiki võimalikke ettepanekuid arutama, et leida parim lahendus, kes ja kuidas peaks linnujahi eest vastutama. Kõige suurem mure on praegu selles, et puudub konkreetne vastutaja, keda kutsuda korrale, kui jahipidamisreegleid rikutakse. Jahituristidele määratud väikesed trahvid ei ole toonud vajalikku muudatust ega asjale leevendust. Linnujahi puhul on tulu teenijaks maaomanik, aga otseselt jahikorralduse eest ta praegu ei vastuta.
Vastutus hajub eri osapoolte vahel ja lõpptulemusena ei vastuta keegi. Ilmselt ei parane asi enne, kui vastutama hakkab ka jahikorraldaja, samuti maaomanik, kelle kinnistul lubamatul viisil tapatalguid peetakse.
Üks huvitav mõte on kaasata protsessi korduvate rikkumiste korral ka konkreetsete välisriikide diplomaatilisi esindusi, näiteks suursaadikuid.
Teine mõte on, et kui jahimehed tulevad üle piiri ja näitavad oma relvaluba, fikseeritaks juba siis, kes vastutab konkreetse linnujahi eest, millest nad osa võtma lähevad. Võimalusi probleemi lahendamiseks on veelgi.
Keskkonnaminister Marko Pomerantsi väitel on jahiseaduses tehtud mitmeid muudatusi, mis nüüd juba kehtivad. Arutati ka limiitide kehtestamist linnujahil, aga selle sätestamist ja hilisemat kontrollimist peeti mitteteostatavaks.
Jah, see on tõesti olnud üks argument, miks midagi rohkem teha ei saa. Aga ma kordan: limiidi kehtestamine on vaid üks paljudest mõtetest. Jahimeeste selts ise on mulle mitmel kohtumisel tunnistanud, et nad mõistavad, et jahiturism on linnujahi puhul läinud üle käte ja sama moodi edasi minna ei saa, sest kaalul on nende maine. Probleem on täiesti olemas ja õnneks võtab seadusi vastu riigikogu, mitte ministeerium.
On ju näha, et probleem ei ole mitte kahanevas, vaid kasvavas trendis. Järelikult on midagi valesti. See ei ole mitte raketiteadus, vaid lihtne järeldus: kui olukord läheb halvemaks, tuleb midagi ette võtta.
Probleem on ka selles, et puudub statistika, kui palju linde tegelikult kütitakse. Minister Pomerants küll ütles, et lindude populatsioon ei ole väidetavalt kahanenud, ja tõi välja arvud. Tsiteerin: eelmisel aastal kütiti Eestis hanesid ja laglesid kokku 5240, võrdluseks ehk võiks tuua, et põtru kütiti 6873. Kuidas neisse arvudesse suhtuda?
Mina suhtun sellesse arvude hookuspookusesse skeptiliselt. On ju teada, et jahituristid ei lähe isegi kõikidele lastud lindudele vette järele. Statistika, kui palju välisjahituristid linde maha lasevad, puudub, sest nad ei pea ühtegi arvudel põhinevat luba isegi taotlema. Ulukite puhul on arvepidamine tõesti väga täpne ja ma usun, et illegaalne jaht põtradele on peaaegu olematu. Niisiis tuleb neid arve lindude puhul vaadata väikese kahtlusega.
Lääne Elu tõstatas oma juhtkirjas ka küsimuse, kas maaomanikud, kes müüvad välisriikide jahituristidele õigust oma maa peal jahti pidada, saadud raha tuluna deklareerivad ja ehk peaks selle vastu huvi tundma maksuamet. Kas olete asja seda poolt arutanud?
Ma võtan selle vaatenurga teadmiseks – see on kindlasti üks probleemi varjukülg. Keskkonnakomisjonis maksutulude deklareerimist sellisel kujul me arutanud pole, aga järgmisel korral on komisjonis kindlasti põhjust ka see küsimus lauale tõsta. See on ühtlasi õigluse küsimus. Kui võtame näiteks suurulukid, siis vaidlus selle üle jahiseaduse kontekstis on olnud põhimõtteline: kellele kuuluvad loomad? Kokku on lepitud, et suuruluk ei ole maaomaniku vara, väikeulukid on. Sellest tuleb ka linnujahi senine ülesehitus. Selge on seegi, et kui maaomanik saab tulu, peab ta lõpuni vastutama selle eest, mis tema maa peal toimub. See on kindlasti punkt, kus on seaduses parandamisruumi.


maintext:
Urmas Reinsalu: Riik peab tagama, et välisriigi kodanikud ei saaks kuritegusid toime panna (1)
Toimetas Lemmi Kann
Justiitsministeerium esitles täna uut poliitikat ohtlike kalduvuskurjategijate ja välisriikide kodanikest kurjategijate kohtlemiseks.
„Riik peab kaitsma ausaid kodanikke ja ühiskonda kõige ohtlikumate kurjategijate eest ehk selliste inimeste eest, kes on korduvalt tapnud, vägistanud või pannud toime mõne muu ühiskonna turvatunnet oluliselt mõjutava teo. Meie eesmärk on tõhustada korduvalt vägivallatsenud isikute karistamist ning vähendada vanglast vabanenute retsidiivsust,“ rääkis justiitsminister Urmas Reinsalu.
Selleks tahab ministeerium kehtestada kohustusliku eluaegse vangistuse vähemalt teist korda tapmises süüdimõistmise korral ja loome võimaluse mõista eluaegne vangistus ka raske tervisekahjustuse, vägistamise või muu lapsevastase seksuaalse enesemääramise vastase kuriteo eest juhul, kui süüdimõistetu on varem pannud toime mõne sarnase iseloomuga teo.
„Muudame eluaegsest vangistusest käitumiskontrolli alla vabastamise ühiskonnale turvaliseks. Kui eluaegset vanglakaristust kandev isik on vangistuse vältel piisavalt pingutanud, et elada edaspidi õiguskuulekalt ja oma teod heastada, siis saab ta võimaluse asuda 20-aastase vangistuse järel avavanglasse ja 25-aastase vangistuse järel vabaneda elektroonilise valvega käitumiskontrolli alla,“ selgitas minister.
Kui kohus soovib vägivallakuriteo eest varasemalt karistatud isikut vangistusest tingimisi vabastada, tuleb talle mõista karistus, mis pööratakse vähemalt osaliselt täitmisele.
„Ligi 70% isikutest vabaneb vanglast ilma igasuguse järelevalve või toeta, paljudel puudub elu- ja töökoht ning oskused iseseisvalt ja õiguskuulekalt hakkama saada. Seetõttu rakendame vanglast vabanenutele laialdasemalt käitumiskontrolli ja tagame edaspidi vanglas parema vabanemisettevalmistuse,“ rõhutas Reinsalu.
Samuti tutvustati täna ruumilise eripreventsiooni meedet.
„Riik peab tagama, et välisriigi kodanikud ei saaks Eestis ohtlikke kuritegusid toime panna. Selleks tuleb pöörata senisest enam tähelepanu välismaalasest kurjategija lisakaristusena väljasaatmisele kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga,“ lausus Reinsalu.
Tegemist on ettepanekutega avalikuks diskussiooniks ning ministeerium kogub nende osas arvamusi enne eelnõu väljatöötamiskavatsuseni jõudmist. Manusena on lisatud materjalid nii ohtlike kalduvuskurjategijate kui ruumilise eripreventsiooni poliitikate kohta.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri
Lemmi Kann

maintext:
Lindude masstapmine ärgitab jahiseadust muutma
Urmas lauri, Lemmi Kann
Kihnu saarel jäi kaamera ette keelatud elektroonilist peibutusseadet kasutav Itaalia jahiturist. Pilliroost rajatud varje kõrval on näha kõlareid, millest lastakse lindude ligimeelitamiseks partide häält. Tarvo Valkeri sõnul pole keskkonnainspektsioon suutnud sellisele illegaalsele tegevusele lõppu teha. Mati Kose foto
Saaremaal hiljuti ulatuslikult linnujahilt tabatud itaallaste tegevus on vaid üks näide jahiturismist Eestis, tapaturism kimbutab paraku ka Lääne-Eesti linnualasid.
Jahituriste voolab Eestisse kogu Lõuna-Euroopast. Teada on, et Soomest tulevate huviliste tarvis on tehtud lausa internetilehekülg, kus pakutakse linnujahi võimalusi Matsalu looduskaitseala lähistel.
„Me oleme ju Lennart Meri järgi veelinnurahvas. Mismoodi me vaatame lindudele ja sugulasrahvastele otsa, kui muudame linnujahi odavaks ja labaseks rahaks – see on varakapitalistlik mandumine,” on Eesti ornitoloogiaühingu linnukaitse komisjoni liige Mati Kose oma hinnangus karm. Ta nimetab toimuvat otsesõnu tapaturismiks.
Keelatud võtted
„Lagled tulevad põldudele sööma, kogunevad enne talvitumist ja neid tullakse lihtsalt tapma,” kirjeldas Kose ja lisas, et linnujahil kasutatakse ka keelatud võtteid – peibutatakse elektrooniliste häälitsustega ja linde kütitakse varitsuspaikadest.
Sel sügisel on Kihnus kahel korral karistatud itaallasi, kes kasutasid pardijahil elektroonilist peibutusvahendit, mis on meil keelatud. „Nad olid sellest keelust teadlikud, kuid kasutasid peibutit sellest hoolimata,” nentis Kose.
„See on probleem,” ütles keskkonnaagentuuri Matsalu rõngastuskeskuses töötav Olavi Vainu. „Õnneks pole ma masstapmisele peale sattunud. Olen teadlikult hoidunud, et mitte end traumeerida.”
Ornitoloog Tarvo Valker on aga tapatalgutele peale sattunud küll. „Kõige rohkem Kihnu saarel, kus on olukord igasuguse kontrolli alt väljunud, aga ka Silmal ja Matsalus,” ütles Valker. Kõige selle tunnistuseks on saadetud videosalvestisi keskkonnainspektsiooni. „Reageering on olnud leige.”
Põhjalikumalt neljapäeva, 27. oktoobri paberlehes.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Uus ERM: Lennart Meri ning Läänemaa nõiad ja laulikud
Andrus Karnau
Eesti rahva muuseumi (ERM) uuelt näituselt leiab tuhandete esemete, fotode, filmide ja helilintide hulgast ka Läänemaaga seotud asju.
Filmimees Marko Raat tegi ERMi uue näituse tarvis terve hulga filme. Nii tähistab keskaja lõppu ja uusaja algust film nõiaprotsessidest, mis sai materjali Läänemaal juhtunust. Viimane nõid, kelle üle Haapsalus kohut peeti, oli Kai Kruuskop. Pärast piinamist mõisteti ta süüdi, karistuseks põletamine tuleriidal. See juhtus 1633, aasta varem oli valgustatud Rootsi monarh kuninganna Kristiina andnud loa asutada Tartusse ülikool, aga Eestimaa läänesopis taheti põletada nõida. Ega selles midagi imelikku olnud, nii oli keskajal tehtud aastaid. Kruuskopil vedas. Haapsalut valitsenud Jakob de la Gardie andis naisele armu, tehes nii lõpu ka nõiaprotsessidele.
Läänlased Villem, Mari ja Lennart
Regilaulutoas on 61 lauliku seas kaks Läänemaa inimest: Villem Ilumäe Lääne-Nigulast ja Mari Luik Hanilast. Regilaulutoa näituse kuraator Liina Saarlo ütles, et Villemi laulud lindistati 1930ndate lõpus ja Mari omad 1960ndail. Toas on 400 laulu. Läänemaa säravaimad lauljad Villem ja Mari on regilaulutoa sellel laual, kus tutvustatakse regionaalseid erinevusi. Saarlo ütles, et regilaul hääbus Läänemaal varem kui mujal, laulikud kadusid enne, kui helisalvestajaga nende juurde jõuti. Saarlo rääkis, et regilaulunäituse mõte on anda muusikaline elamus regilaulustiilidest. Ülevaate neist annab regiuniversumi nimeline puutelaud. Puutelauad, kus saab vaadata pilte või kuulata helisalvestisi, ongi ilmselt uue ERMi kõigi näituste huvitavaim osa: ühe sõrmeviibutusega võib nii sadu aastaid eesti rahva ajalugu silme eest läbi vuhiseda. Ekraani toksates aga saab igasse valitud hetke kõrvuni või silmini süüvida.
Saarlo ütles, et valis igast regioonist välja eredaimad laulikud.
„Laulikud valiti esinduslikkuse alusel – pidi olema kuidagi tüüpiline oma piirkonnale ning silma- ja kõrvapaistev isiksus. Kuna eesmärk oli laule kuulata, sõltus valik siiski ka sellest, mida omal ajal helisalvestati. Salvestati üldjuhul parimaid, aga juhtus ka nii, et ei jõutud parimateni,” rääkis Saarlo. „Inimesed surid enne, kui kogujad nende juurde jõudsid, või olid laulikud mingil põhjusel liiga tagasihoidlikud või umbusklikud kogujate vastu.”
Nii et juhus mängib elus suurt rolli, nii nagu regilaulu näitusel, nii ka teistel ERMi väljapanekutel, aga ometi on näituste kuraatorid püüdnud leida just iseloomulikud esemed, fotod jms. Kes tahab, võib regilaulutoas seista ja kuulata 575 minutit ehk ligi 10 tundi.
Kolmas läänlane, kes näituselt vastu vaatab, on Lennart Meri. Paslepa suveresidentsi kaudu oli ta Läänemaaga seotud ja tänu Paslepale sai Läänemaa ajuti suisa maailmapoliitika mõõtu või vähemalt hõngu tunda. Näitusel on Meri aga vormil ja viisil, mis võtab pisut ahhetama. Meri on Tallinna lennujaama käimlas.
1997 Jaapani-visiidilt naasnud Meri kutsus lennujaama teda küsitlema tulnud ajakirjanikud tualetti, näidates selle koha viletsust. Kurikuulus „Aktuaalse kaamera” uudis on peaaegu esimene, mis ERMi uue maja püsinäitust „Ajarada” uudistama asuv inimene näeb. Nii nagu ERMi maja on pikk ja suhteliselt kitsas – üle 350 meetri pikk, 71 meetrit lai –, on püsinäituski kui üks voogav koridor. Algab tänapäevast ja lõpeb jääajaga. „Ajarada” võib vaadata ka vastupidises järjekorras, kui siseneda ERMi teisest otsast. Läänemaa nõiad on seal kusagil keskel, keskaja juures koos Kukruse memmega. Arheoloogiahuvilisele on viimane tõeline maiuspala, sest muuseumisaalis ei näe mitte Tallinna lähedalt välja kaevatud umbes 50aastase naise haua jooniseid või pilte, vaid luid koos mulla ja säilinud pronkskaunistuste ja ehetega, asendis, milles naine leiti. Külastajale vaatab klaasi alt vastu hiline rauaaeg, 12.–13. sajand.
ERMi „Ajaraja” ülesehitus on huvitav, sest kõige nägemiseks tuleb tihti käia üsna kitsaid käike mööda, eksponaadid on omaette nurgakestes. Nii puhkab ka Kukruse memm näitusesaalist eraldatud orvas, kus võib teda segamatult vaadelda, ilma et suure ilma melu tema hauarahu häiriks.
Populaarne rahakonn
Aeg voolab „Ajarajal” kiiresti. Teleekraani lähedal, millel jookseb Lennart Merist rääkiv uudislõik, näeb järgmist vitriini uuele eesti ajale iseloomulike jõulukingitustega.
Kas teadsite, et rahakonn on meil väga paljudes kodudes? Eestlased kinkisid 2010. aastal Hiinast tellitud 7 eurot maksnud metallasjakest üksteisele 7000 korral. Uue aja usuvabaduste vitriinis näeb joogamatte, ufo-kirjandust ja Luule Viilma raamatuid, sammu edasi astudes vaatavad aga juba vastu Siberist küüditatuilt saadetud kirjad.
Üks suur puutelaud lubab vaadata Balti ketist osavõtnute pilte Tallinnast Vilniuseni. Kui mäletate, kus 1989. aastal seisite, võite end üles otsida. ERMi avalike suhete juht Kaarel Tarand ütles, et peatselt lisandub puutelauale rakendus, mille abil võib enda või oma tuttava nime fotoga seostada ehk ära märkida. Nii sünnib, et ajaloo talletamiseks ei pea enam käima, foto näpus, mööda kodusid, nagu on ERMi kaastöölised sada aastat teinud, vaid inimesed tulevad ise ERMi, et oma mälestus kirja panna. Näiteks vormis, et oma nimi fotole kanda.
Kui fotodest kõnelda, siis ühe Eesti kuulsama fotograafi Johannes Pääsukese klaasnegatiivid on samuti uuritavad klaaslaual. Kui tänapäevase foto detaile suurendada pole enamasti mõtet – peale pikslipuru ei näe seal midagi –, siis Pääsukese klaasnegatiivid on detailideni ülihuvitavad ja varem pole kunagi saanud tema 3000 fotot uurida.
Muuseum jälgib meid
Tarand märkis, et ERMis on ka inimesi jälgivaid moodsaid rakendusi. Esiteks selleks, et näitusi paremini sättida, et näha, kuhu inimesed troppi jäävad ja milliseid nurgataguseid üles ei leita. Teiseks aga käitumise uurimiseks. ERM pole mitte ainult sajandivanused saanitekid ja õllekannud – meie igapäevane käitumine on samuti ERMi teadlaste uuringute objekt. Nii on näituse üks osa kujundatud voodite ja magamisasemete ajaloona. Tarand kinnitas, et näitusel olevail voodeil ja tugitoolidel võib pikutada. Näeme nõukogudeaegset kitsa kušetiga magamistuba, mille seinu katavad ajalehed. „Eks see ole ka kultuur, et tapeedi alla ajaleht kleebiti,” kinnitas Tarand.
Jõudes voodite näitusel tänapäeva, ootab korraks puhkama heitjaid päris mõnus moodne voodi. Selle kohal on aga tehnoloogia, mis jälgib, kuidas inimene lamab, kuidas heidab voodile ja sellelt tõuseb. Seda näeb ise hologrammina hiljem, aga see ka talletatakse.
Lennart Meri kuulsa tualetipressikonverentsi järel andis Mart Siimanni valitsus lennujaamale 10 miljonit krooni, et Eesti visiitkaart saaks eurokäimla. Eesti rahva muuseumi uus hoone Raadil Tartu taga pürib samuti ei rohkem ega vähem kui riigi visiitkaardiks, millekski, mis aitab Eesti mainet maailmas kasvatada.
Õllekannude kollektsioon on uues muuseumihoones samuti välja pandud, Läänemaaltki ligi sada aastat tagasi Tartusse toodud anumad ilusasti teiste seas reas. Aga muuseum ise püüab kogu oma uue väljapanekuga toonitada, et see pole pisut kopitanud linikute ja koitama minevate tööriistade hoidla. See on muuseum, mis on teinud oma kogudest vägeva näituse. Kogu Eesti kohta, meie kõigi kohta, ja see näitus on meie oma, meie kõigi. See on suur ja moodne ning ajalooliselt täpne ühteaegu.
75 miljonit eurot maksma läinud eesti rahva muuseumi uue maja avapidu oli neljapäeva õhtul. 2000 inimest, peamiselt need, kes ehitanud ja sisustanud ning haljastanud ja kujundanud ning valgustanud ja tarkvara kirjutanud. Kaarel Tarand ütles, et igast firmast, mis kuidagi muuseumi loomisega seotud, kutsuti vähemalt üks inimene.
Kõigile külastajaile avas Raadi endise sõjaväelennuvälja maandumisraja otsa rajatud muuseum oma uksed täna, 1. oktoobril kell 10. Minna tasub varakult ning seda mõtet pole mõtet mõelda, et käime kahe tunniga ära ja siis veekeskusse. Kaks tundi tundub mõistlik, aga selle ajaga näeb ära väikese osa. Siis on meeled väsinud. Õigupoolest olekski mõistlik valida, kas tahta näha näiteks Eesti ainsa pühaku, hukatud piiskop Platoni kuube või Forseliuse aabitsat. Või tahta hoopis seista näituse selles osas, kus inimesed räägivad mõne nende elus tähendusliku eseme loo. Selleks võib olla kartulikorv või piimakann. Kui tuli põgeneda või asju küüdivaguni jaoks pakkida, omandas nii mõnigi argine tarbeese hiljem tohutu sümboli. Ühe inimese elus – aga eesti rahvas, kelle muuseum see on, koosnebki ju inimestest, ikka ükshaaval.
„Aega läheb muuseumi ekspositsiooniga tutvumiseks palju; kui veel mõelda ja teadmisi seedida, siis jätkub mitmeks päevaks,” ütles Kaarel Tarand.
Eesti rahva lendutõus
Maja on tagasihoidlik, sinakashall. Isegi tähelepandamatu, sest avarust on vanal sõjaväelennuväljal sedavõrd palju, et ka hiigelhoone justkui kaob. Seda enam, et arhitektide mõte oli, et hoone oleks kui lennuraja üks osa. Piltlikult öeldes lendutõus, eesti rahva lendutõus.
ERM on poolteist korda suurem kui Kumu Tallinnas. Kui nina vastu seina panna, siis märkab, et valatud betoonist hoone on kaetud klaastahvlitega nagu Vabadussõja mälestussammas Tallinnas, õhtuti ja öösiti löövad lambid klaasseina taga särama. Klaasi katab kaheksakandade korduv muster. Kui keegi tahab, võib ta sellest otsida koodi, aga seda pole, vähemalt ametlikult mitte.
Lennuväljal on ruumi kõigile
Muuseumi haljastusprojekti järgi kasvavad maja ees kibuvitsad ja kõrreliste puhmad ning muu umbrohi; Inglise muru, mida iga nädal pügama peab, seal pole. Linnapea Urmas Klaas olevat kuuldavasti mures, et nii saavad peenemal rahval kingad poriseks. Kaarel Tarand ütles selle peale, et muuseumiesine haljasala pole mõeldud, et keegi seal rohul kõhutama hakkab. Ning karmil kulude kokkuhoiu ajal ei taha muuseum hakata kulutama iganädalase muruniitmise peale.
Muuseumirahva meelest on muru pealegi igav, umbrohi aga ilus.
Kõhutada ja veimevakakujulistel grillidel toitu valmistada saavad inimesed õige varsti muuseumi kõrval, kuhu on kujundamisel park ja haljasalad ja kus võib olla nii kaua, kui keegi soovib. Ruumi vanal lennuväljal jagub.
Muuseumiruumideski domineerib praegu betooni tooni hall. Kui Lääne Elu ajakirjanikud teisipäeval hoonet külastasid, käis igal pool kibe asjade sättimine, kohati levis tärpentini hais ja raamatukogu oli kui hiiglaslik banaaniladu. Kastides, mis kunagi puuvilju lõunamaalt meile kandsid, ootasid raamatud lahtipakkimist.
Mis on ERMi kõige tähtsam eksponaat? Selle võib igaüks valida ise: kellele Kommunaari kingad, kellele Hansapanga esimene pangaautomaat. Aga üks on kindel: Eesti esimene sinimustvalge lipp on omaette näitusesaalis iga päev näha. Varem nägi seda vaid mõnel päeval, sest vanades hoonetes Tartu kunagises kohtumajas polnud muudmoodi võimalik.
„Kõik sõltub inimese teadmistest ja ettevalmistusest, kas ta oskab nähtule rohkem juurde mõelda. Minu silmis ei ole sinimustvalgele lipule eksponaatide hulgas vastast,” ütles Kaarel Tarand.
„Mastaabile – nii füüsilisele kui ka sümboolsele – lisaks avaldab mulle kõige rohkem muljet näituse tänapäevasus,” ütles Liina Saarlo. „Algusest peale on lähtutud kontseptsioonist teha tänapäevane kujundus. Disain on äärmiselt nauditav, mitte need vanad head klaasvitriinid. ERMi peaks minema seda näitust vaatama juba ainuüksi selle pärast, et see ongi nii vägev näitus. Kogu Eesti kohta – ja meie kõigi oma.”
Eesti rahva muuseum
● Läks maksma 75 miljonit eurot.
● Muuseumis töötab 160 inimest, kellest 50 on tehnilised töötajad.
● Betooni kulus 45 000 m³.
● Välisfassaadil on 5000 m³ klaastahvleid.
● Hoone on 355 meetrit pikk, 71 meetrit lai.
● Muuseumis on pinda 34 000 m², sellest näitusi 6400 m², kogu avalik pind 14 000 m².
● Muuseumis on 250 kohaga konverentsi- ja kinosaal.
● Hoone projekteeris arhitektuuribüroo Dorell Ghotmeh Tane.
Kuidas minna ERMi?
● Pilet on mõistlik osta veebist. Selle võib välja trükkida või siis näidata mobiiliekraanilt koodi väravas lugerile.
● Pilet täiskasvanule 12, sooduspilet 8, perepilet 28 eurot. Pilet kehtib sama päeva õhtuni.
● Tulla tasub hommikul avamisajal, siis pole lasteekskursioonid ja muu rahvas veel päral. Tunglemist on vähem.
● Kui maja on uudistatud, mindagu ühte või kahte valitud näituseosa vaatama. Vaatamist on palju ning kui püüda kõik ühekorraga ära näha, ei näe ega koge lõpuks mitte midagi.
● Ühe korraga ei jõua midagi vaadata, planeerige Tartusse mitu retke järjest.
Fotod: MARKUS SEIN


maintext:
Cyrillus Kreek ja Margo Kõlar Maria-Magdaleena kirikus
Oktoobri teisel pühapäeval, 9.10 kell 13 laulab Haapsalu Maria-Magdaleena kirikus ansambel Heinavanker.
Kontserdi kavas on Haapsalu oma helilooja Cyrillus Kreegi ja Margo Kõlari vaimulikud laulud ning eesti rahvakoraalid.
Ansambel Heinavanker


title: Juhtkiri: majanduse kanaarilinnud

maintext:
Juhtkiri: majanduse kanaarilinnud (1)
Lääne Elu
Läänemaa ettevõtete edetabeli esikolmekümnes on paarkümmend ettevõtet, kes tegelevad tootmisega. Tegijate hulgas on põllumehed (Parmel Farm, Reinu-Einari, Esträv Grupp, Arne Tamm, Viljatare), toiduainetööstused (Rannarootsi Lihatööstus, Lihula Leib, Linnamäe Lihatööstus), ehitusmaterjalitootjad (Uninaks, Haapsalu Uksetehas), puidutöötleja Maronest, ehitaja Lääne Teed, tootjad (Torf, Pal-Klaas), tekstiili- ja rõivatootjad (Narma, Lade) ja metallitööstused (K.Met, Haapsalu Metal).
Sugugi mitte alahinnates finantsvahendusega tegelevat Koduliising OÜd, transpordiettevõtteid (Läänemaa Veoautokeskus, Mullo Transport, EST-Trans Kaubaveod, Festium Grupp), energeetikaettevõtet Imatra Elekter, majutusega tegelevat HEALi või kaubandusfirmasid (Sambla, Nurme Apteek, Optika, Soosing, Morobell), tuleb tõdeda, et ilma tootjateta pole ka neil pikka pidu.
„Start-up’id on toredad, neis on vahel ka sähvatusi, aga kogu meie riiki nendega üleval ei hoia,” tõdes pingereas esikohale tõusnud traaditööstuse K.Met juhataja Mardo Leiumaa.
Kui tootjail on kehvad ajad, kukuvad ka ettevõtted, kes nende tegevuse najal kosuvad. Tootjad on omamoodi majanduse kanaarilinnud. Teadupärast võeti see värvuline kaasa kaevandusse, andmaks märku saabuvast ohust. Kui linnuke hinge heitis, tuli kaevuritel kiiresti jalga lasta, sest hapnik oli lõpukorral või oli õhk mürgiste gaasidega reostunud.
K.Metil oli 2007. aasta esimene kvartal üliedukas, kuid juba kahe kuu pärast pidi ettevõte töölisi koondama, sest tellimused kadusid üleöö. Hiljem selgus, et alanud oli masu. Traaditootja oli tookord majandusõhkkonna kanaarilind.
„Mõistust ja tarkust on vaja, kuid põllumajandus ja tootmine peavad jääma, sest keegi peab ju ka tööd tegema,” tõdes Läänemaa edetabeli juht Mardo Leiumaa.


maintext:
Keskkonnainspektsioonil puudub info Vakra mainitud linnulaskmisest Haapsalu lahel (1)
Kaire Reiljan
Linnud Haapsalu tagalahel. Foto Arvo Tarmula
Delfile antud intervjuus viitab Rainer Vakra mõne nädala tagusele öisele veelindude tulistamisele Haapsalu lahel, keskkonnainspektsioon ütleb, et neil pole selle kohta kaebust tulnud.
„Mõned nädalad tagasi tulistati veelinde Haapsalu lahe ööpimeduses. Sellisel juhul peaks kohalik omavalitsus ja keskkonnainspektsioon kiiresti ja otsustavalt reageerima,” ütles Vakra.
Vakra lisab, et lääneranniku kaitsealadel ja väikesaartel, mis on tervikuna looduskaitse all, pole pole linnujaht lubatud. Aga paugutamine ja lindude tapmine Matsalu, Vilsandi rahvusparkide jt teiste mereäärsete kaitsealade piirde vahetus läheduses peletab ka kaitsealale maandunud linde eemale nende tuhandeaastastelt rännuteedelt ja puhkepaikadest.
Keskkonnainspektsiooni Läänemaa büroo juhtivinspektori Valeri Štšerbatõhi sõnul pole inspektsioonile keegi linnulaskmise kohta Haapsalu lahel kaebust esitanud. Ta lisas, et sel aastal pole keskkonnainspektsioonile rikkumistest linnujahil üldse teateid tulnud.
„Pimedus on suhteline mõiste. Toas olevale inimesele võib hämarus tunduda pimedusena, kuid sellele, kes väljas vastu taevast parti laseb, ei ole pime,” arutles Štšerbatõh. Ta lisas, et jahti pidades peab muidugi laskma märki, mida näha on.
Štšerbatõh ütles, et jahipidamiseks peab olema maaomaniku luba, kuid kui näiteks tulistati vee pealt, siis veekogu on avalik koht.
Viimasel ajal teravalt päevakorrale tõusnud linnujahi teema kohta ütleb Šterbatõh, et ilmselt on põhjuseks see, et linnuhuvilisi on rohkem kui loomakaitsjaid — nende huvigrupp on suur ja tugev ning suudab end rohkem esile tuua. „Praegu oleks nagu lind püham loom kui teised loomad. Vaest metssiga ei kaitse keegi,” lisas ta.


title: Soe talv ennustab küttepuude nappust

maintext:
Soe talv ennustab küttepuude nappust
Tarmo Õuemaa
Lauri Lilleoksa sõnul on puude tellimise-vedamise hooaeg ammu läbi, mistõttu kuivad küttepuud on otsakorral. Arvo Tarmula
Soe talv rõõmustab neid, kes kütavad oma kodu ahjuga, sest puid kulub vähe ja raha kokkuhoid on korralik. Samas võib see tähendada raskusi tuleval talvel, sest sulaga on raske järgmise aasta puid metsast kätte saada.
Möödunud talv oligi selline. „Kütjad rõõmustasid, aga metsategijatele oli see halb – lõhud oma tehnikat, kui üldse metsa pääsed,” rääkis Lääne-Nigula mees Lauri Lilleoks, kelle osaühing Halukalur on küttepuid müünud viis-kuus aastat.
Lilleoks peab ennast küttepuude turul väikseks tegijaks, aastas müüb ta umbes 500 ruumimeetrit küttepuid. „Püsiklientuur võtab puud juba aprillis, mais või juunis. Nemad tellivad oma suure portsu varakult ära, teavad täpselt, kui palju puid kulub ja tahavad selle mure kiiresti kaelast ära saada,” ütles Lilleoks.
Kuiva puud napib
Teine rühm on need, kes avastavad alles jahedate ilmade saabudes, et kuur on tühi. Neile pole Lilleoksal enam midagi pakkuda. „Sel aastal olen kuivast puust juba tühjaks ostetud. Poolkuiva ei julge inimestele müüa, sest äkki on liiga toores. Korstnapühkijad räägivad, et kohe on näha, kes on proovinud märja puuga kütta,” seletas ta.
Lääne Elu puumüügikuulutustes on vaid vähestel pakkuda kuiva lehtpuud. Kellel on, küsib selle ruumimeetri eest ligikaudu 40 eurot.
Odavama kuiva küttepuu hind on Läänemaal mitu aastat kõikunud 30 ja 40 euro vahel. OÜ Kriske küsib kuiva okaspuu ruumi eest 33 eurot, kuiva lepa eest 38 ja kuiva sanglepa ehk musta lepa eest 40 eurot.
Okaspuud peljatakse asjata
Läänlaste lemmikpuu on must lepp, aga okaspuud peljatakse. „Must lepp on tõesti kõige mõistlikum. Selle kütteväärtus on väga hea, aga hinna poolest on tublisti kasest odavam,” ütles Lilleoks.
Kõige kehvem (ja odavam) on Halukaluri valikust hall lepp, edasi segapuit, kus on halli ja musta leppa ning ka mõni kask, saar, haab sees. „Kui ostja lubab, panen ka okaspuud,” ütles Lilleoks.
Kuuse ja männiga on segane lugu – paljud neid kütmiseks ei taha. „Hea küsimus, miks ei taheta,” ütles Lauri Lilleoks. „Ise mäletan lapsepõlvest, et maal köeti kogu aeg okaspuuga. Mõned arvavad, et kuna selles on vaiku, siis see tahmab ja määrib rohkem. Ei tahma. Võib-olla ei meeldi see, et paugub ja prõksub põledes rohkem. Võib-olla sellepärast ei taheta seda kaminasse, aga ahjus pole sellest ju midagi. Sooja annab see igatahes hästi.”
Erandkorras on ta ka saart küttepuuna müünud. „Saar sobib neile, kes kütavad katlaga, aga ahju ma saarega küll kütta ei soovita – võib ahju lõhki kütta,” selgitas ta.
Reegel on, et mida kõvem ja tihedam on puit, seda kuumem tuleb tuli ja seda kauem tuleb puud ka kuivatada.
Hilisemaid pretensioone ei arvestata
Igal aastal jõuab avalikkuse ette juhtumeid, kus küttepuude ostja tunneb ennast petetuna ja väidab, et müüja on talle lubatust vähem puid toonud. „Ka meiega on seda paar korda juhtunud,” tunnistab Lauri Lilleoks.
Selle vältimiseks peaks puude tooja ja ostja puuhunniku kohe üle vaatama. „Hiljem ei saa enam midagi kindlaks teha, sest võib-olla on osa puid juba ära põletatud või teiste puudega kokku laotud,” ütles Lilleoks.
Ruumimeeter või kõnekeeles ruum on kuupmeeter laotud küttepuid. „Kui müüja puid laob, on tal tavaliselt kiire ja pole aega puid nii tihedalt üksteise kõrvale sättida. Ostja pärast kodus laob väga hoolikalt ja siis vaatab, et puid on vähem,” selgitas ta.
Puumüüjale ostja petmine Lilleoksa sõnul kasu ei too. „See on mitme aasta äri. Ei taha ju, et klient järgmisel aastal mujalt ostab,” ütles ta.
Toores puu ei soojenda ja tekitab pigi
Korstnapühkija ja pottsepp Anti Nöör peab ahjukütmise esimeseks reegliks, et puud peavad olema kuivad. „Niiske puuga küttes kulub suur hulk energiast niiskuse väljaaurutamisele. Sooja mõttes läheb see kaotsi. Ahjutäies märgades puudes võib olla isegi mitu liitrit vett,” ütles ta.
Lõõre pigitab niiske puu põlemine ka, sest põlemistemperatuur ahjus on madal ja niiskust palju, selgitas ta. „Inimestel enamasti pole niiskusemõõtjat ja tihti kuulen, kuidas kinnitatakse, et meie puud on küll kuivad. Siis teeme prooviks ahju tule alla ja puud hakkavad sisisema,” rääkis ta.
Põlema läinud puude sisina järgi saabki kõige lihtsamalt kindlaks teha, kas puud sobivad või mitte.
Niiskest puust tuleb ka rohkem tahma.
Üks ahjutäis korraga
Nööri sõnul tuleb läänlastel ka ahjude lõhkikütmist ette. „Eriti tellisahjude puhul,” täpsustas ta.
„Tellisahjude puhul on ahjusein nii paks, et väljast võib ahi tunduda lihtsalt leige, samal ajal on sees juba väga kuum. Nii paksu seina puhul hakkab ahi alles pärast kütmist sooja välja andma,” selgitas ta.
Ahju tekivad praod siis, kui kuumaks aetud sisemises osas tekib soojuspaisumine, aga väljast on kivid veel külmad.
Anti Nöör nõustub Lauri Lilleoksa soovitusega saart ahju mitte panna, aga laiendab selle ka tammele. „Need on hästi tihedad ja rasked ning põledes tekitavad väga kõrge kuumuse. Kuumus võib ahjus kerkida 1300 kraadini ja see võib juba küll ahjule liiga teha,” ütles ta.
Üldiselt peaks tellistest ahi pärast kütmist olema maksimaalselt nii kuum, et saab ikka natukeseks käe vastu panna.
Isegi õige suure pakasega ei tohi ühe kütmisega mitu ahjutäit puid ära põletada, vaid ikka ühe. Kui see tuba piisavalt soojaks ei aja, tuleb lihtsalt kütta kaks korda päevas.
Tuli mitte alla, vaid peale
Traditsiooniliselt pistavad inimesed ahjus kõige alla paberi, siis peenemad puud ja laastud ja kõige üles suured puud. Nii hakkab tuli levima alt üles. Tänapäeva kaminahjude puhul tasub teha tuli hoopis vastupidi puuhunniku peale, ütles Anti Nöör.
See pikendab põlemisprotsessi, mis on hea. „Kui kogu puumass läheb korraga põlema, tekib palju puugaasi, mis vajab põlemiseks palju hapnikku. Põlemata puugaas on see, mis tekitab tahma,” selgitas ta.
Puud peavad ahjus saama nii palju õhku, et tuli on suur, mitte õrnalt miilav. Muidu tekib jälle tahm.
Aga liiga palju õhku võib samuti tahma tekitada. „Liigne õhk jahutab pliidis temperatuuri maha.”
Päris kindlasti ei tohi ahju kütta poolkinnise siibriga, hoiatas korstnapühkija. Just nii kiputakse tegema, arvates, et see pikendab põlemisprotsessi ja kütab ahju vähema hulga puudega soojaks.
Pärast pikka pausi
Kui pool aastat pole ahju köetud, on üsna tõenäoline, et see ajab esimese hooga suitsu tuppa. „Tõmbeprobleeme võib esineda, kui pole ahju tükk aega kasutatud. Sellel võib olla mitu põhjust, näiteks õhurõhk ja külm korsten,” kinnitas korstnapühkija.
„Tihti pannakse korstnas tõmbe tekitamiseks sleppeluugist või korstnaluugist põlev paber sisse. Jah, korstna soojendamine tekitab hea tõmbe, aga niiviisi on väga tõsine oht, et korstnas läheb tahm või pigi põlema,” hoiatas ta.
Ka need, kes arvavad, et nende korsten on puhas, ei tohiks sellega riskiga. „Isegi kui korstnapühkija on just käinud, võib vale kütmisega kahe-kolme nädalaga korstnasse tekkida jälle tahmakiht, mis võib luugist sisse torgatud põlevast paberist süttida,” ütles Nöör. „Laske kas või soojapuhurist korstnasse sooja õhku.”
Pigist korstnat ei saa ka korstnapühkija tavameetoditega puhtaks. Tänapäeval on olemas aga keemilised pigieemaldusvahendid, mida lisatakse ahju kütmise ajal või pärast sütele, soovitas Anti Nöör.


maintext:
Riigikogu valib Kaljulaiu suure tõenäosusega Eesti presidendiks
Toimetas Lemmi Kann
Kersti Kaljulaiust võib saada täna Eesti Vabariigi president. Foto: Peeter Langovits
Riigikogu valib esmaspäeva pärastlõunal Kersti Kaljulaiu suure tõenäosusega Eesti uueks presidendiks, teatas BNS
Vabariigi valimiskomisjon registreeris pühapäeval toimunud koosolekul presidendi valimise kandidaadiks riigikogu esimesse hääletusvooru Kersti Kaljulaiu. Valimiskomisjoni teatel seadsid Kaljulaiu üles 90 riigikogu liiget.
Presidendivalimise esimene voor toimub riigikogus esmaspäeval kell 13. Valituks osutumiseks on kandidaadil vaja koguda vähemalt 2/3 koosseisu ehk 68 saadiku toetus. Kui kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse teisipäeval kell 12 teine hääletusvoor, kuhu saab kandidaate registreerida sama päeva hommikul kella 8–10.
Kui ka teises voorus presidenti ära ei valita, toimub samal päeval kolmas hääletusvoor riigikogus. Valituks osutub kandidaat, kelle poolt hääletab riigikogu koosseisu 2/3 enamus ehk vähemalt 68 liiget.
Kui ükski kandidaatka siis nõutavat häälteenamust ei saa, kutsub riigikogu esimees hiljemalt järgmisel päeval pärast kolmandat hääletusvooru riigikogus valimiseks kokku valimiskogu.
Vabariigi Presidendi valimine valimiskogus toimub ühe kuu jooksul, arvates riigikogus kolmanda hääletusvooru toimumise päevast.


maintext:
Gustav Vahari mälestusvõistlusel maadles 106 noort
Lihula klubi Leola noored maadlejad koos juhendajatega. Foto: erakogu
1. oktoobril peeti Lihula gümnaasiumi spordihoones VI Gustav Vahari maadlusvõistlus noortele. Kohale tuldi üle Eesti – Saaremaast Kohtla-Järve ja Valgani. Esimest korda oli võistlus rahvusvaheline – üks võistkond 12 noore maadlejaga oli kohale tulnud isegi Lätist. Kokku osales mälestusvõistlustel 17 klubi 106 noore maadlejaga.
Läänemaad esindasid kõik kolm maakonnas tegutsevat maadlusklubi: Haapsalu Dünamo kolme poisiga, Martna SK nelja ja Lihula Leola kümne poisiga. Võistluse maadluse tase on oluliselt tõusnud, nii et poodiumile pääsemine on üha keerulisem, eriti nooremas vanuseastmes. Parimad pärjati karikate, medalite ja raskejõustikuklubi Leola logoga rannarätikuga.
Läänlaste parimad tulemused:
–25 kg kehakaalus saavutas Charli Takk 3. koha, samas kaalus tuli Ats Kaasik 8. ja Joosep Mihkelmaa 10. kohale.
–35 kg saavutas Gregor Hendrik Mölder 9. koha.
–40 kg kehakaalus saavutas Stefan Lauri Mölder 2. koha, samas kaalus jäi Markus Lille 9. kohale.
–50 kg saavutas Cardo Küttman 7. koha.
+50 kg kehakaalus saavutas Hendrik Rämman 5. koha, Ken-Indrek Klimpuš ja Mairo Roosma olid vastavalt 12. ja 13.
2001 ja nooremate vanuste arvestuses –42 kg saavutas Robin Uspenski 4. koha.
–47 kg saavutas Kevin Uspenski 5. koha, samas kaalus oli Harry Soo 7.
–66 kg kehakaalus saavutas Jaanis Soosaar 2. Koha ja Markus Sõber 6. koha.
–85 kg saavutas Nikita Vinogradov 1. koha.
+85 kg raskekaallaste hulgas saavutas Kaarel Kants 3. koha.
Janar Sõber


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

title: Lihula vald peab reedel sünnipäeva

maintext:
Lihula vald peab reedel sünnipäeva
Kaie Ilves
Lihula kultuurimaja sai valmis 1990. aastal Urmas Lauri foto
Lihula vald tähistab reedel, 21. oktoobril oma 25. sünnipäeva 1990. aastate stiilipeoga.
Sünnipäevapidu kultuurimajas algab Lihula volikogu esimehe Jaak Kastepõllu ja vallavanem Varje Ojala-Toosi tervitusega. Seejärel on kavas etendus „Orav ja Ilves” – veidi üle tunni kestev jant ühes vaatuses. Pärast seda algab retro- ja videodisko DJ Felixiga.
Pidulised on oodatud kandma 1990. aastate riideid ja aksessuaare. Kui kellelgi on alles sellest ajast fotoaparaat või mobiiltelefon, siis palutakse ka see kaasa võtta.
„Teeme ajarännaku ja läheme ajas tagasi,” ütles Varje Ojala-Toos.
Ojala-Toos ütles, et Lihula 805. aastapäeva ja vabariigi aastapäeva tähistati klassikalise kontsert-aktusega.
„Sünnipäev tuleb teistsugune ja vabamas vormis,” ütles Ojala-Toos.
Sünnipäevapidu on tasuta ja oodatud on kõik Lihula ja Lihulaga seotud inimesed.
Lihula valla omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aasta sügisel. Aasta varem, 1990. aastal sai valmis Lihula kultuurimaja.


maintext:
Uus parvlaevafirma jättis Hiiumaa jalgpallipoisid piletilõksu
Urmas Lauri
TS Laevad alustasid sadamais toimetamist keskööl vastu laupäeva. Laupäeva hommikul olid piletimüüjad konteinereis tegutsemas ka Heltermaa sadamas. Foto: Urmas Lauri
Laupäeval takerdus Hiiumaa jalgpallipoiste kojusõit, sest järgmiseks päevaks ostetud piletitega ei lubatud laevale. Koju said poisid sõita kolm tundi hiljem väljunud laevaga.
Laupäeval tulid Hiiumaa jalgpallipoisid Pärnust mängult. 19 kohaga buss jõudis paar minutit enne laeva väljumist Rohuküla sadamasse, kuid kella 16 laeva peale bussi ei lastud, sest kassas selgus, et pilet oli ostetud hoopis pühapäevaks. Väinamere Liinid poleks sellest probleemi teinud, kuid TS Laevad nõuavad laevale pääsemiseks pileti ümbervormistamist.
„Ikka jama küll,” oli ühe jalgpallipoisi isa Kalle hämmingus. „Varem [kui liini teenindas Väinamere Liinid] pole küll kuulnud, et kui sul on pilet hilisemale laevale ostetud, siis pead selle varasemaks ümber vormistama.”
MTÜ Hiiumaa Jalgpalliklubi projektijuht Kristi Linkov ütles Lääne Elule, et ta on uut laevafirmat vahejuhtumist teavitanud. „Oleme suhelnud TS Laevadega kuni juhatuse esimeheni välja,” lausus Linkov.
„Fakt on see, et 20 minutit enne väljumist helistas poiste treener sadamasse, et nad tahavad kindlasti kella neljasele laevale jõuda. Minut enne väljumist olid kohal,” ütles Linkov.
„Laupäeval olid tõesti jalgpallipoisid sadamas ja juhtum jäi meelde seetõttu, et neil oli pilet ekslikult ostetud hoopis pühapäevaks,” meenutas TS Laevade müügi- ja teenusevaldkonna juht Ele Reiljan. „Kassas muudeti pilet laupäevaks ning seejärel sai buss kell 19 väljuvale laevale.”
Reiljani sõnul poleks ükski jalgpallur saanud varasemale laevale ei jalgsi ega sõidukiga, sest ajaks, mil buss kassa juurde jõudis, oli laev juba otsad lahti andnud.
„Väinamere Liinid on neil juhtudel alati peale lasknud, nüüd läks kassas pileti ümbervormistamisega 20 minutit,” võrdles Linkov endist ja praegust vedajat.
Linkov näeb nõrka kohta TS Laevade piletimüügisüsteemis. Suurtele autodele on tema sõnul võimalik broneerida kuni kuus kohta. „Süsteemis oleks alalahtreid rohkem vaja, sest väike buss ei võta ju reka pinda enda alla,” pakkus Linkov lahendust.
„Sadamas oli kokkulepe, et igal erijuhtumil küsib töötaja kinnitust sadama ülemineku projekti juhi käest,” ütles Ele Reiljan. „Jalgsi laevale minek ei ole kindlasti mingi probleem ka uue süsteemi järgi.”
„Kui tuleb alguses probleeme ja kindlasti tuleb probleeme, siis palun kõigi käest juba ette vabandust,” ütles TS Laevade juhatuse esimees Kaido Padar.
TS Laevad alustas 1. oktoobril parvlaevaliikluse opereerimist mandri ja suursaarte vahel ning vedas esimesel päeval kokku 4000 inimest ja 1700 sõidukit.
Esialgseil andmeil veeti laupäeval Heltermaalt Rohukülla 350 inimest ja 142 sõidukit ning Rohukülast Heltermaale 595 inimest ja 224 sõidukit, teatas Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro.


title: Haapsallu tuleb stressivaba keskus

maintext:
Haapsallu tuleb stressivaba keskus
Kaie Ilves
Maja aadressiga Posti 23 muutub stressivabaks keskuseks. Foto: Arvo Tarmula
Kahe nädala pärast, laupäeva, 29. oktoobri keskpäeval avab ettevõtja Monica Viilma Haapsalu peatänaval massaaži- ja ilukeskuse.
Viilma ise nimetab ettevõtmist stressivabaks keskuseks. Muuhulgas on ettevõtmine nutiseadmeteta. Keskus hakkab tegutsema Posti 23 majas kahel korrusel. Keskusesse tulevad kohvik, pood ja ilupesa ning küüne- ja massaažituba.
„Mina pole juht, vaid eestvedaja. Ükski keskuse ettevõtja pole teise alluv. Kõik on võrdsed,” ütles Viilma.
Viilma rentis pool maja, kus iseseisvad ettevõtjad saavad oma pinnad inimeste teenindamiseks.
Kõik teenusepakkujad kokku aga peaks moodustama terviku.
Stressivaba keskus sai alguse sellest, et Viilma unistas töökohast, kus oleks hea ja turvaline ning töökaaslased toredad.
Kuidas täpselt stressivaba keskus sündis ja mis seal toimuja hakkab, saab lugeda 15. oktoobri Lääne Elu paberlehest.


title: Nõva vald otsustas jääda Läänemaale

maintext:
Nõva vald otsustas jääda Läänemaale (4)
Urmas Lauri
Eile otsustas Nõva vallavolikogu, et lõpetab ühinemisläbirääkimised Keila vallaga. Keila vald soovib ühinemisel moodustada Lääne-Harju valla, kuhu kuuluksid Nõva vald Läänemaalt, Keila, Padise ja Vasalemma vald ning Paldiski linn Harjumaalt.
Volikogu otsustas häältega neli poolt ja kolm vastu lükata Keila ühinemisettepanek tagasi.
Nõva vald pidas Keilaga samaaegselt ühinemisläbirääkimisi ka Lääne-Nigula vallaga. Neid on kavas jätkata. Lääne-Nigula vald on lisaks Nõvale teinud ühinemisettepaneku ka Noarootsi, Martna ja Kullamaa vallale.
Fotod: Urmas Lauri


title: Haapsalu linnavalitsuse teated

maintext:
Haapsalu linnavalitsuse teated
Haapsalu ja Ridala ühinemislepingu avalikud arutelud
Haapsalu linnas
13. okt kell 17 Haapsalu kultuurimajas
14. okt kell 17 Haapsalu sotsiaalmajas (vene keeles)
17. okt kell 11 Haapsalu sotsiaalmajas
Ridala vallas
14. okt kell 19 Käbi külalistemajas
4. nov kell 19 Altmõisa külalistemajas
11. nov kell 19 Asuküla seltsimajas
18. nov kell 19 Uuemõisa lossi valges saalis
Haapsalu ja Ridala ühinemislepingu avalik väljapanek
Ühinemislepingu avalik väljapanek on 23. oktoobrini 2016:
• Haapsalu linnavalitsuses (Posti 34, Haapsalu) ning veebilehel www.haapsalu.ee
• Ridala vallavalitsuses (Lossi tn 4, Uuemõisa alevik, Ridala vald) ning veebilehel www.ridala.ee
Ettepanekuid ja vastuväiteid avalikustatud ühinemislepingu ja selle lisade kohta saab esitada 24. oktoobrini kell 17.
Ettepanekuid saab esitada kirjalikult:
• Haapsalu linnavolikogule e-posti aadressil volikogu@haapsalulv.ee või posti teel aadressil Posti 34, 90504 Haapsalu
• Ridala vallavolikogule e-posti aadressil info@ridala.ee või posti teel aadressil tn 4, 90401 Uuemõisa alevik, Ridala vald, Läänemaa


authors:
Lääne Elu
Ivi Eenmaa

maintext:
Ivi Eenmaa: üksikud pensionärid saavad lisatoetuse
Ivi Eenmaa, Reformierakond
Järgmisest aastast võtab riik erilise tähelepanu alla Eestis elavad ligi 100 000 üksikpensionäri, kes kõik hakkavad saama 115 euro suurust lisatoetust. Uus aasta toob pensionäridele veel teisigi häid sõnumeid, sealhulgas jätkuva pensionitõusu ja 85 euroni suureneva hambaravihüvitise.
Aeg, mil järsku märkad, et aastate poolest kuulud kohe kindlasti pensioniealiste hulka, tuleb, nagu ikka, ootamatult ja kiiresti. Lisaks saad aru, et ka sinu sõbrad, endised töökaaslased ja muidu palju toredaid inimesi kuuluvad tegelikult samasse eagruppi. Omakeskis me naljatame, et meie oleme ju noored, kuid peale tulnud põlvkond hakkab vanaks saama.
Riigi ülesanne on pakkuda kindlustunnet ja tuge nendele, kes seda enim vajavad. Eakad ja eriti üksi elavad pensionärid on tihti need, kelle jaoks isegi igapäevane toimetulek, rääkimata muust, ei ole lihtne. On minulgi tuua näiteid inimestest, kes kahekesi olles tulid kenasti toime, kuid üksi jäädes on märksa keerulisem.
Pensionärid hoiavad kõiges kokku, et kohustuslikud maksed oleksid tehtud. Selle nimel loobutakse paljust, mis tavalist inimlikku rõõmu toob. Olgu selleks siis kontserdi- ja teatripiletid või mõne uue asja soetamine. Kui midagigi jääb alles, siis tavaliselt mõeldakse, kuidas lapsi või lapselapsi rõõmustada.
See oli kaks ja pool aastat tagasi, kui Taavi Rõivas debateeris Kuku raadio saates „Valimisstuudio“ Keskerakonna liidri ja nende peaministrikandidaadi Edgar Savisaarega. Taavi Rõivas oli mees, kes lubas võtta „üksi elavate pensionäride toetamise oma südameasjaks“. Ja nüüd on esimene samm tehtud. Järgmisest aastast hakkavad kõik üksi elavad pensionärid saama ühekordset lisatoetust 115 eurot.
Mina usun, et see toetus ei ole tehtud „linnukese“ kirja saamiseks, küll aga eelkõige hoolivuse näitamise nimel. Ükski toetus ei asenda mitte kunagi üksioleku valu, kuid võib mõnikord leevendust pakkuda küll. Kindlasti on see samm õiges suunas – toetada eakate toimetulekut. Lisaks on tegemist rahaga, mis ei mõjuta teiste toetuste saamist, on vabastatud tulumaksust ning kuulub väljamaksmisele siis, kui väljamakstav pension jääb alla 480 euro.
Mäletan hästi, kuidas viimased kümme aastat on Keskerakonna liidrid pidevalt hirmutanud rahvast Reformierakonna „plaaniga“ külmutada või koguni vähendada pensione. Tegelikkuses on olnud vastupidi. Pensionide iga-aastast tõusu, kasvõi sammu kaupa, ootavad kõik ja alati. Nii ka järgmisel aastal – pension kasvab keskmiselt 417 euroni ning on endiselt maksuvaba.
Üks hea uudis on tuleval aastal minu eakaaslastele veel. Eriti neile, kes on hammaste ravimist edasi lükanud, sest olgem ausad, see on kallis lõbu. Uuest aastast tõuseb pensionäride hambaravihüvitis tänaselt 19,18 eurolt 85 eurole. Lisaks jääb alles ka proteesihüvitis summas 255,65 eurot kolme aasta peale.
Muidugi on alati soovid suuremad kui võimalused, kuid kui kõik see, mida riik tuleval aastal pensionäride toetuseks suunab, kokku rehkendada – 5,2% pensionitõus, lisaks 85-eurone hambaravihüvitis ja üksi elavate pensionäride 115-eurone toetus –, siis teeb see kokku kenakese summa.
Aga, mis kõige tähtsam! Hoidkem endas eestlastele omast oskust: oskust tunda rõõmu ka väikestest asjadest, millel on suur tähendus. Ja hooligem üksteisest!
Ivi Eenmaa, Reformierakond


title: Rahvaküsitlus Ridala vallas

maintext:
Rahvaküsitlus Ridala vallas
Ajavahemikul 14.–20. novembrini 2016 tehakse Ridala vallas rahvaküsitlus, mille eesmärk on välja selgitada elanike arvamus Ridala valla ja Haapsalu linna kavandatava ühinemise kohta. Küsitlusel saavad osaleda kõik 16aastased ja vanemad valimisõiguslikud Ridala valla elanikud.
Küsitlus tehakse küsitluspunktis 18.–20. novembril 2016 alljärgnevail kellaaegadel:
18. novembril kell 12–20,
19. novembril kell 10–18,
20. novembril kell 10–18.
Küsitluspunkt asub aadressil Uuemõisa mõisahoone, Lossi tn 4, Uuemõisa alevik.
Elektrooniline küsitlus toimub veebikeskkonna VOLIS kaudu 14.–17. novembril 2016 kell 8–20 aadressil www.volis.ee.
Kui isiku tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluskohas tehtaval küsitlusel, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Selleks tuleb esitada taotlus komisjonile hiljemalt 20. novembriks kell 15.
Rahvaküsitluse tegemiseks on moodustatud viieliikmeline komisjon.
Komisjoni kontakttelefonid 472 4440, 521 1474.
Ridala Vallavalitsus


title: Eakate elu edendajad pälvisid tänukirja

maintext:
Eakate elu edendajad pälvisid tänukirja
Kaie Ilves
Ene Pajula saab tänukirja eakatele eksursioonide ja teatrikülastuste korraldamise ees. Arhiiv
Septembris kutsusid Haapsalu pensionäride ühendus ja Haapsalu sotsiaalmaja inimesi üles esitama kiitmiseks neid, kes on Haapsalus edendanud eakate elu. Esitada võis nii oma tuttavaid-naabreid kui ka avaliku elu tegelasi või teisi eakatele pühendunud inimesi. Esitati kuus inimest, kes pälvisid tänukirja. Tänukirjad antakse üle täna kell 13 sotsiaalmajas.
Eakate elu edendaja tänukiri
Mall Lepmets – pensionäride ühenduse aktiivne liige, kuulub Lääne maakonna ja Haapsalu linna pensionäride ühenduse juhatusse. Osaleb Läänemaa abikassa töös.
Ene Pajula – korraldab eakatele juba paar aastat ekskursioone ja teatrikülastusi.
Inge Henk – korraldanud koos Ene Pajulaga eakatele ekskursioone ja teatrikülastusi.
Andrei Mändla – bussifirma juht, kes on olnud vastutulelik, nõu ja jõuga abiks, et eakad saaksid bussireisidel käia.
Jaan Saviir – Tehnikasalongi töötaja, kes on aidanud nägemispuudega pensionäri Anni Oraveeri üle kümne aasta kodutehnika ja arvutiga toime tulla (seadistas arvuti, hooldab jm).
Marleen Armei – Haapsalu kolledži tudeng, abistab pensionär Maie Laadogat, on talle silmade eest: loeb talle ette ajalehti ja kirju.