description: Kolmapäeval, 21. septembril alustab MTÜ Seiklushunt Tartu linna siseste sügiseste orienteerumispäevakute korraldamisega. Esimene neist on kavas Ropka linnajaos keskusega Ropkamõisas.

title: Sügisesed orienteerumispäevakud õpetavad linna tundma

maintext:
«Sügis toob endaga kaasa palju istumist - nii kontoris, koolis ning pimedamate õhtute tõttu ka kodus,» rääkis päevakute korralduse eest vastutav Dora Uibo. Nii on tema sõnul päevakutel osalemine heaks variandiks ja võimaluseks end füüsiliselt aktiivsema suveperioodi lõppedes jätkuvalt liikumas ja tervena hoida.
Seiklushundi eesmärgiks on viia orienteerumine kui spordiala võimalikult paljudeni ning seega pööratakse päevakutel eraldi tähelepanu lastele ja orienteerumisega esimesi kordi tutvust tegevatele spordihuvilistele. Päevakutel on võimalus valida nelja erineva raskusastmega raja vahel. Meelepärase ja jõukohase raja saab valida nii vilunud orienteerumissõber kui ka esmakordselt orienteeruja.
Rajal asuvaid punkte on võimalik läbida nii etteantud kui ka vabalt valitud järjekorras. Lisaks on soovijatele kohapeal võimalus individuaalseks orienteerumisõppeks. Organiseeritud on ka lastehoid, kuhu vanemad saavad jätta võsukesed valvsa pilgu alla mängima.
Kokku on kuni novembri keskpaigani tulekul seitse kolmapäevakut ning lisaks juba tuttavatele kevadistele paikadele katsetatakse sel korral orienteerumist Ropka linnajaos. Igal päevakul on start avatud kell 15 - 18.30, finiš suletakse kell 19.
Päevakute kuupäevad ja kohad:
21.09 Ropkamõisa
28.09 Annelinn
12.10 Kruusamäe
19.10 Ropka
26.10 Lauluväljak
02.11 Ujula-Lodjakoda
09.11 ERM
Päevakute täpsema ja jooksva infoga saab end kursis hoida sellelt aadressilt.


description: Valgamaal Karula kandis on tänavu aset leidnud juba kümme juhtumit, kus hunt või hundid on käinud lambakarjadest matti võtmas. Kahe viimase murdmisega saatsid võsavillemid loojakarja kokku ligi kolmkümmend villalooma.

title: Hundid murdsid Karulas hulgaliselt lambaid

maintext:
Keskkonnaameti Jõgeva,- Tartu,- Põlva,- Valga- ja Võrumaa jahinduse spetsialist Margo Tannik täpsustas, et murtud lammaste arv võib veelgi suureneda: osad määgijad jäid küll kiskjate hammaste vahel ellu, kuid kui neist enam eluloomi ei saa, saadetakse nad hädatapule.
Kokku on hundid Karula kandis murdmas käinud kümnel korral. Kui alguses võeti heaks üks-kaks lammast ning võis arvata, et tapatööde taga on paar hunti, siis viimase kahe korra põhjal võib arvata, et murdjaid on rohkem ja piirkonnas tegutseb suurem hundikari.
Margo Tannik lisas, et mujal Lõuna-Eestis pole hundid tänavu väga palju pahandust teinud. Murdmisi on tulnud ette üksikult ja hajutatult, vaid Jõgeva lähedal on hallivatimehed kaks korda järjest lambalihaga maiustamas käinud.
Ka keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi märkis, et kui Karula juhtumid välja arvata, siis võrreldes paari eelmise aastaga pole hundid tänavu liiga ahneks läinud ning mingist erakordsest murdmislainest rääkida ei saa, pigem on selles plaanis kogu Eesti kontekstis tegu tagasihoidliku aastaga.
«Siin võib olla mitu põhjust,» ütles Talvi. «Ühelt poolt on huntide arvukust korrigeeritud jahipidamisega, teisalt on nähtavasti tõhusaks abiks ka kiskjatõrjeaiad, mida on üle Eesti päris palju rajatud.»
Tõnis Talvi nentis, et just sügis on see aeg, kui lambad kõige enam huntide roaks langevad. Kuna kutsikad võõrutatakse piimast, tekib rohkem suid, kes vajavad liha ning sestap suureneb ka huntide toidutarbimine. «Aga isikuliselt murdjaid rohkem veel ei ole, sest pojad praegu jahil ei osale. Saaki käivad hankimas täiskasvanud loomad,» selgitas Talvi.
Spetsialisti sõnul on hundid jaotunud ühtlaselt üle Eesti ning see, et murdmisi esineb ühes kindlas piirkonnas, ei pruugi tähendada sugugi seda, et seal elutsebki suurem kari.
«Karja liikumispiirkond on tegelikult väga suur, raadiusega kuni sada kilomeetrit. Aga kui kusagil on saak lihtsalt saadaval, siis seal võivadki esineda kordusmurdmised,» tõdes Talvi, et positiivne kogemus võib võsavillemid teinekordki kohale tuua.

fasttext_language: et


description: Aprillikuus paigutas osaühing 7Kohvipoissi TÜ kliinikumi hoonetesse uued kohvi- ja müügiautomaadid. Iga müüdud toote pealt annetab omanik 10 senti kliinikumi lastefondile. Viie kuuga on nii kogunenud heategevuseks 2843 eurot.

title: Kohvitajad annetasid haigetele lastele ligi 3000 eurot

maintext:
Lastefondi strateegiajuht Küllike Saar on helde annetuse üle meeldivalt üllatunud. See teeb tema kinnitusel 7Kohvipoisi igakuiseks panuseks üle 550 euro, mis on märkimisväärne summa. «Koostööd sõlmides ei olnud meil aimugi, kui palju võiks kliinikumi hoonetes kohvijoojaid olla,» lisas ta.
Ka 7Kohvipoissi hindab koostööd edukaks. «Tundub, et inimestele läheb korda võimalus oma ostuga ka väike heategu teha,» leiab ettevõtte juht Vallo Tonsiver.
Müügiautomaatide abil kogutud annetused suunab lastefond kogemusnõustamise teenuse toetamiseks TÜ kliinikumi lasteosakondades ja Tartu erivajadustega laste vanemate tugigruppides. Kogemusnõustamine on Eestis uuenduslik ja vähepraktiseeritud sotsiaalteenus, mille eesmärgiks on aidata inimesi, kes on sattunud kriisiolukorda enda või oma lapse haiguse, trauma, erivajaduse vms tõttu.
Kogemusnõustajana töötab inimene, kellel on samalaadne isiklik elukogemus, läbitud kriisikogemus ning nõustamisalane ettevalmistus. Kogemusnõustaja jagab sarnasesse olukorda sattunud peredega oma teadmisi ja praktilisi oskusi, mis aitasid temal raske olukorraga toime tulla.
Head tegevad aparaadid leiab kõikidest kliinikumi hoonetest ning need on varustatud spetsiaalsete teavitavate kleepsudega.


description: Tartu ülikooli väärikate ülikooli õppeaasta algus ootab Tartu, Tallinna, Narva, Kuressaare ja Valga väärikaid õppijaid. Türil, Keilas ja Pärnus on uus õppeaasta juba alanud. Programmidega on oodatud liituma nii varasemad osalejad kui ka uued huvilised, eeltingimusi peale 50+ (Tallinnas 60+) vanuse ei ole.

title: Väärikate ülikool alustab uut õppeaastat

maintext:
Autovaba linn: kas üllas unistus või üksnes sõnakõlks?
Mõttemaailma ja harjumusi pole just kerge muuta ning ilmselt sõidab valdav osa neist, kes on harjunud oma igapäevaseid sõite tegema autoga, ka tänasel autovabal päeval linnas ringi, rool peos. Kas autovaba päeva laiem eesmärk ikka on inimestele mõistetav ning kui mugav on Emajõelinnas harrastada autovaba elustiili?


description: President Toomas Hendrik Ilves pidas täna õhtul Tartus Raadil Eesti Rahva Muuseumi hoone avamisel kõne, mille Postimees avaldab täismahus.

title: President Toomas Hendrik Ilves: see muuseum siin Raadil on loodud Eesti rahva ja maa auks

maintext:
President Toomas Hendrik Ilvese kõne täismahus:
Meie Eesti Rahva Muuseumi oma kodu on valmis saanud.
Nii on lõpuks tasutud tänuvõlg kõigi nende ees, kellele meie kultuuri ja keele kestmine oli südameasjaks, kes rajasid alusmüüri meie iseolemisele. Nende kaugem pilk ja julge mõte viisid Eesti oma riigi loomiseni.
Sellest mõttelisest reast vaatavad meid Jakob Hurt ja Oskar Kallas, Villem Reiman ja Jaan Tõnisson, Kristjan Raud ja Matthias Johann Eisen. Nende kõrval on lugematult paljud inimesed, kes oma kogumistööga, vabatahtliku ja innustava tegevusega aitasid juba üle saja aasta tagasi luua meie oma muuseumile sisu.
ERMi oma kodu on tänuvõlg ka nende ees, kes kõige raskematel ja pimedamatel aegadel hoidsid alles Eestit ja andsid jõudu meie lootusele. Aegade tuuled ja mitmete meeled võisid olla meie vastu ükskõik kui karmid, kuid rahvana ei jätnud me aadet ja järjekindlust.
Head sõbrad!
See muuseum ja see maja siin Raadil on loodud Eesti rahva ja maa auks. Meie iseteadvuse ja iseolemise auks. Selle maja rajamine võttis küll pikka aega, nagu nii mõnedki otsused siin Eestis, kuid kindlasti sai see seda väärikam ja lausa lennukas.
On sümboolne, et avame muuseumi hoone meie taas vaba Eesti kahekümne viiendal aastal. Tõnis Lukas, Jaanus Plaat ja Krista Aru, aitäh teile, kes te olete kodu rajamise unistust läbi vabaduse aastate tänaseni edasi viinud.
Nähkem, kuidas Eesti Rahva Muuseum aitab meil kaasaegses maailmas paremini toime tulla, kesta ja kasvada. Ei ole ju tänapäeval ükski muuseum vaid vanade asjade kogum. See on keskus, kus õpitakse ja arenetakse. Nii, nagu peab iga rahva kultuur ja keel arenema, et edasi kesta.
Sellest näeme vastust Jakob Hurda küsimusele siinsamas Tartus, 40 aastat enne Eesti Rahva Muuseumi loomist, Eesti esimesel üldlaulupeol: «Kuidaviisi tuleb meil kallist priiust tõesti kasulikult pruukida?»
Ning muidugi on see muuseum ka meie hõimurahvaste keskuseks, vabaduse väravaks vabasse ilma neile hõimlastele, kelle iseolemise aknad ja uksed on kinni pandud. ERM on nende kultuuripärandi säilitamise ning uue elujõu keskuseks.
Ma tänan kõiki neid paljusid inimesi, tänu kellele saame me täna siin Raadil olla.
Elagu Eesti Rahva Muuseum!
Elagu Eesti!


description: Video: vaata ERMi uut maja õhust

title: Video: vaata ERMi uut maja õhust

maintext:
Pill hüüdis ja inimesed tulid. Läbi hämarduva Tartu ja üha tugevneva tuule oli kohalejõudmine kui omamoodi üllas teekond. Kõigi meeleolu oli ülev.
President Toomas Hendrik Ilves: see muuseum siin Raadil on loodud Eesti rahva ja maa auks
President Toomas Hendrik Ilves pidas täna õhtul Tartus Raadil Eesti Rahva Muuseumi hoone avamisel kõne, mille Postimees avaldab täismahus.
ERMi arhitektuurivõistluse žürii liige: hea asi õiges kohas
Tegemist on päris hea asjaga õiges kohas. Ma arvan, et on tehtud õigesti, sest kui rahvas otsustab endale kiriku püstitada, siis võib seda teha. Alati võib ju öelda, et oleks pidanud Tallinnas olema või hoopis Võrus, aga Raadil on ajalooline järjepidevus ja seega kontekst, kuhu muuseum sai, on õige.
Eri ajad ja lood, kaks näitust
Vaike Reemann: me kõik kohtume siin tundmatuga
Viie põlvkonna unistused ja püüdlused saavad praegu teoks tehtud. Kui nüüd unustame ära igapäevase sagimise ja probleemid, on see vägev tunne. Nii ütles Vaike Reemann, kes on mitu aastakümmet Eesti Rahva Muuseumis töötanud ja kes oli eelmise püsinäituse kuraator.
Armunud Arhitektide võimalus
Kümme aastat tagasi Eesti Rahva Muuseumi uue peahoone rahvusvahelise arhitektuurikonkursi võitnud arhitektid Dan Dorell, Tsuyoshi Tane ja Lina Ghotmeh peavad lõpptulemust meistriteoseks.
Kolm korrust uhiuut muuseumi
Õnnemärgiga uus miniatuur – ERMi mark
Kunstnik Indrek Ilves mäletab hästi üht päeva. See oli umbes viis ja pool aastat tagasi, kui Tartus postimuuseumis esitleti Villem Reimanni 150. sünniaastapäeva marki.
Krista Aru: kõikidest kriitilistest märkustest oli ainult kasu
Kui soovite liigutavalt emotsionaalset algust, siis Krista Aru, Eesti Rahva Muuseumi direktor aastatel 2006–2012, on päris kindel, et muuseumihoone tänasel avamisel hakkab ta nutma. Rõõmust muidugi.
Andrus Ansip: valitsus oli ühel meelel
Eesti Rahva Muuseumi Toome-taguse krundiga oldi täiesti ummikus: tekkisid probleemid muinsuskaitsega ja muuseumi krundile jäävaid maju lammutada ei lubatud, teisaldamine ka ebaõnnestus. See koht oli välistatud. Kui me iseseisvust taastasime, siis rahvas ju nõudis, et ERM tuleb taastada Raadile, ühtlasi oli see iseseisvuse taastamise sümbol.
ERM: meie muuseum
Viis põlve unistamist, 107 aastat ootamist. Uued lootused ja nende hääbumised. Skepsis ja meelekindlus. Kahtlused. Pettumused ja pisarad. Vaidlused asukoha, vormi ja sisu üle.
ERM: Moodne maja sisult ja vormilt
Sajandi ehitiseks tituleeritud Eesti Rahva Muuseumi uues peahoones on kasutusel tänapäevased lahendused, mis peaks tegema selle ülalpidamise võimalikult säästlikuks.
ERM pöörab muuseumide elus uue lehe
Täna avamispidu pidav Eesti Rahva Muuseum (ERM) on oma uut kodu oodanud 107 aastat. Avamispäeval on ERM kogu Euroopa moodsaim muuseum nii sisult kui ka vormilt.


description: 17. septembril korraldab organisatsiooni Zonta International Tartu klubi Elleri Muusikakoolis rahvusvahelise seminari «Väärtused ja väljendused».

title: Zontad kogunevad Tartus väärtuste seminarile

maintext:
Seminariga tähistavad Tartu zontad oma klubi 25. sünnipäeva. Klubi loodi 19. augustil 1991, päev enne seda, mil Eesti NSV Ülemnõukogu otsustas kuulutada Eesti taas iseseisvaks.
Seminari «Väärtused ja väljendused» esimene ülesastuja on Eesti noorema põlve romaanikirjanik ja kommunikatsioonispetsialist Sass Henno (pildil), kes keskendub väärtustele elus ja ühiskonnas.
Teine esineja on juristiharidusega diplomaat Irma Ertman Soomest, kelle ettekanne kannab pealkirja «Väärtused ja lobitöö».
Irma Ertman on olnud tegev Soome missioonis Nõukogude Liidus ja Rootsis, Soome saadik Euroopa Nõukogus ja Islandil. Pärast 41 aastat teenistust jäi ta 2015. aastal pensionile. Teda on huvitanud inimõiguste teema, aastatel 2007–2011 juhtis ta Euroopa Nõukogus laste õiguste töörühma.
Kolmas esineja on kõnetehnika treener ja ooperilaulja Marie-Louise Zeisig Rootsist. Eesti juurtega naine – ta isa on sündinud Haapsalu lähedal Noarootsi vallas – konsulteerib regulaarselt Rootsi avalikku meediat kõnetehnika ja kehakeele alal. Ta on ka kunstnik ja kirjanik, avaldanud luulekogu ja kehakeele raamatu. Marie-Louise Zeisigi ettekanne ongi väärtustest kõnes ja kehakeeles.
Seminaripäeval esitletakse ka Tartu zontade ajalooraamatut. (TPM)


description: Varemgi üsna hea asfaltkattega Roosi tänava otsustas linnavalitsus Eesti Rahva Muuseumi valmimise eel üles võtta ning ehitada see nägusamaks muuseumimajani välja.

title: Roosi tänav tehakse liiklusele lahti

maintext:
Galerii: kui kallis on tervis
Facebooki kommuunil «Tervis on kallis» on enam kui 5200 liiget ning selle looja, erakorralise meditsiini arst Kuido Nõmm kuulutas eelmisel nädalal välja konkursi, millest kutsus osa võtma kõiki inimesi. Ta palus neil valmistada plakat «Tervis on kallim kui…» ja seda kõikjal demonstreerida.


description: Tartu ülikooli muuseumi viienda korruse kabinetis töötav Hull Teadlane esitles täna raamatut, millesse on valitud sadakond miks-, kuidas- ja kas-küsimust universumi, inimese elu ja tervise ning looduse ja loodusnähtuste kohta.

title: Hullu Teadlase vastused ilmusid kaante vahel

maintext:
Raamatus on kõigile neile küsimustele ka vastused ära trükitud ja pildid lisatud. Samuti leiab sealt katsete kirjeldusi: kuidas panna tennisepall õhus tantsima, kuidas tekitada toas vihma või kuidas kindlaks teha, kas ma näen peeglis välja samasugune kui päriselt.
Osa katseid on päris keerulised, isegi natuke ohtlikud, aga nendel kirjeldustel on juures hoiatus, et neid tuleb ette võtta kindlasti koos täiskasvanuga.
Hullu Teadlase lood on kirja pannud Mihkel Truman, kes põhjendas oma vajalikkust sellega, et kuna Hullul Teadlasel on alati palju tegemist ning ta on loomu poolest ka üsna püsimatu, siis teadlasel endal kirjutamiseks aega ei jäänud.
Hullule Teadlasele esitatud küsimused ja vastused on ilmunud ridamisi Tähekeses – nüüd on nad ühtede kaante vahel koos.
Raamatu esitlusel viibinud lapsed käivad Miina Härma gümnaasiumi 2. klassis, nad kõik on väga teadmishimulised ning seda oli esitluselgi näha ja kuulda, kuna küsimused ei tahtnud ka lõppeda.
Küsiti näiteks, kas üldse on olemas mingi selline asi, mida Hull Teadlane ei oska ning mis on üldse kõige raskem katse, mis Hull Teadlane on kunagi teinud.
Hull teadlane vastas, et raske on see, et ta ei oska samal ajal olla mitmes eri kohas, ning et ajamasina leiutamine ei ole tal veel välja tulnud ning et kabineti nurgas seisev paljude lisaseadmetega jalgratas, mis elektrit toodab, on küll nii raske, et tema seda tõsta ei jõua.
Laste suureks rõõmuks näitas Hull Teadlane nende silme all paari katset. Ühe tulemusena sündisid plasttopsidesse valatud vedelikest väikesed värvilised vulkaanid ning teise tulemusena palju valget auru.
Teise klassi poiss Mihkel Murrand tunnistas, et talle väga meeldis see tund teadlase kabinetis ning et ta on isegi teadushuviline noormees. See, mida lähitulevikus tema meelest on kiiremas korras vaja luua, on niisugune auto, mis keskkonda ei reostaks.


description: Politsei sai esmaspäeval Tartust Annelinnast äreva teate, kus ühe kortermaja elanikud kuulsid naisterahva karjumist.

title: Elanikud kuulsid karjeid, päästjad murdsid korteriukse maha

maintext:
Lõuna prefektuuri kinnitusel teatati 26. septembrilt politseile, et Tartus Kaunase puiestee korteris on kuulda peretüli. Politsei saabumisel keegi korteri ust ei avanud, mistõttu tuli see päästjate abiga maha võtta.
Politsei tuvastas kohapeal, et 34-aastane mees ründas oma 40-aastast elukaaslast. Mees peeti kuriteos kahtlustatavana kinni ja tema suhtes alustati kriminaalmenetlust karistusseadustiku kehalise väärkohtlemise paragrahvi alusel.


description: Tartu volikogu kinnitas täna nutika linna pilootala korterelamutele rekonstrueerimistoetuse andmise korra. SmartEnCity projekti toel saab Tartu kesklinna hruštšovka-tüüpi elamutest energiasäästlik ja nutikaid lahendusi kasutav linnaosa.

title: Tartusse luuakse nutikas linnaosa

maintext:
«Nutika linnaosa projektis osalemine annab meile suurepärase võimaluse toetada tartlasi oma kodumajade renoveerimisel ja aidata kaasa sellele, et nõukogudeaegsetest hruštšovkadest saaksid tänapäevased elamud,» ütles Tartu linnapea Urmas Klaas.
SmartEnCity projektis on elamute liginullenergiahooneteks rekonstrueerimiseks ette nähtud ligi 4 miljonit eurot. Toetuse suurus on 102 eurot korterelamu suletud netopinna ühe ruutmeetri kohta. Linna välisilme ja elukeskkonna parandamise eesmärgil saab kolme tuhande euro suurust lisatoetust hoone välisseinale või vahetusse ümbrusse kunstiteose loomise eest.
Rekonstrueerimistoetuse sihtgrupp on 43 korterelamut, mis asuvad valdavalt Turu-Aleksandri ja Tiigi-Pepleri tänavate piirkonnas. Arvestades toetuse mahtu ning sihtgrupi elamute keskmist suurust on hinnanguliselt võimalik toetada ligikaudu kahekümne korterelamu rekonstrueerimist.
SmartEnCity projektijuhi Raimond Tamme sõnul on huvi nutika linnaosa projekti vastu olnud väga suur.
«Oleme poole aasta vältel korteriühistutega aktiivset koostööd teinud ning tänaseks on paljud ühistud teinud üldkoosoleku tasandil esmase otsuse nutika linnaosa projekti tegevustes osalemiseks. Püüame ühistutele igati toeks olla tehnilise konsultandi ning projekteerija leidmisel, et ehitusprojektid järjest valmima hakkaksid ning juba peatselt oleksid esimesed ühistud linnalt toetust taotlemas,» rääkis Tamm.
Rekonstrueerimistööd peavad olema valmis 2018. aasta lõpuks.
Tartu osaleb kogu Euroopas ainulaadses koostööprojektis SmartEnCity, mille käigus kujuneb 50-60ndatel ehitatud kortermajade piirkonnast tarkadel lahendustel toimiv ja energiasäästlik linnaosa.
Lisaks hoonete renoveerimisele ning targa kodu rakendustele pakub nutika linnaosa projekt uuenduslikke lahendusi kaugküttes, transpordis, tänavavalgustuses, taastuvenergia kasutamises ning elanike kaasamises ja teadlikkuse suurendamises. Linnaossa tulevad ka elektriautode laadimispunktid ning elektriautode- ja jalgrataste rendipunktid.
Tartu linna Eesti partnerid nutika linnaosa projektis on Tartu Regiooni Energiaagentuur, Balti Uuringute Instituut, Smart City Lab klaster, Tartu Ülikool, Telia Eesti AS, AS Fortum Tartu, Cityntel OÜ ning Takso OÜ. Partnerlinnad Euroopas on lisaks Tartule veel Vitoria-Gasteiz Hispaanias ja Sønderborg Taanis.


description: Tartu Postimehe toimetuse poole pöördus lugeja, kes soovis teada, miks on Kvartali keskuse varikatuse all rippunud kell juba tükk aega kadunud?

title: Kuhu on kadunud Kvartali keskuse varikatuse all rippunud kell?

maintext:
Vastab Kvartali haldusjuht Margus Tuuling:
Kell on töökojas, sest tegi vimkasid. Esimese kuu käis kell ilusti, siis hakkas vale aega näitama.
Viisime kella mõni nädal tagasi tarnija juurde remonti. Kohapeal viga otsides leidub ikka mõni inimene, kes tuleb pahandama, et miks kell vale aega näitab.
Kui kaua remont aega võtab?
Ei oska öelda, viga otsitakse.
Kas siin pole siiski mängus saladuslikud tagurlikud jõud, mis soovivad aega tagasi keerata – Kvartali kell asub enam-vähem samal kohal, kus enne oli vana kaubamaja kell, mis sageli näitas aiateibaid või seisis sootuks?
Ei, seda ma ei usu! Usun, et saame oma kella varsti õigesti käima.


description: Tänapäeval saab fotosid teha kõikvõimalike riistapuudega. Poolteist sajandit tagasi oli kas või üheainsa uduse pildi valmistamine ime ja suur teadussaavutus. Tartu aukodaniku Tullio Ilometsa teos, mis tuli täna Tartu ülikooli muuseumis Toomel esitlusele, annab ülevaate fotograafia koidikul tegutsenud Inglise teadlase panusest sellesse praegu nii tavapärasesse harrastusse.

title: Galerii: Tartu aukodanik esitles 95-aastaselt oma uut raamatut

maintext:
Raamatu "William Henry Fox Talboti fotode ja fotogravüüride kollektsioon Tartu ülikooli raamatukogus" kirjutanud Tullio Ilomets sai suvel 95-aastaseks. Esitlus ülikooli muuseumi valges saalis kujuneski suureks õnnitlemiseks. Muusikat tegi Toomas Lunge.
Et niisuguses eas autor kirjutab faktimere sügavustesse tungiva viiteaparaadiga varustatud uurimuse haruldasest fotokollektsioonist, on iseenesest imetlusväärne. Sellele lisab sära asjaolu, et kirjastuse Aasta Raamat uus üllitis on kahekordne kingitus.
«On sügavalt tähenduslik, et taaskord on Tullio Ilomets teinud oma ülikoolile enda sünnipäeva puhul kingituse,» sõnas ülikooli muuseumi direktori kohusetäitja Mairo Rääsk.
Raamatusse trükitud märke järgi on teose väljaandmine ühtlasi Tullio Ilometsa ja Helju Rajando laste kingitus oma vanematele, üllitatud neile tänutäheks.
Ilomets annab oma uurimuses ülevaate ülikooli raamatukogu foto- ja fotonegatiivide kollektsioonist, milles on fotograafia pioneeri William Henry Fox Talboti (1800–1877) originaalfotosid ja fotogravüüre. Kirjas on seegi, et need annetas ülikoolile teadlase lapselaps Matilda Theresa Talbot jaanuaris 1938.
Tartu aukodanik, emeriitdotsent Tullio Ilomets on muude uurimuste ja tegevuste hulgas seda teemat käsitlenud mitmes artiklis juba pool sajandit. Ülikooli muuseumi kogude osakonna konsultandina käib ta praegu ametis kord-paar nädalas.


description: Möödunud aasta novembris kaeti rahvusarhiivi uue hoone fassaad Tartu linnaruumis ainulaadse kangaga. Paraku hakkasid juba pool aastat hiljem lahti minema labürindimotiivides kanga liitekohad ehk keevised, mistõttu kippusid kangapaanid tuule käes näotult laperdama. Reedel asuti kangast remondiks maha võtma.

title: Fotouudis: rahvusarhiivi uhke fassaadikangas läheb remonti

maintext:
Hoone tellinud Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi (RKAS) kommunikatsioonijuht Madis Idnurm selgitas, et alanud tööde eesmärgiks on taastada hoone esialgne ja projektijärgne väljanägemine. Tööde käigus keevitatakse kangapaanide ühenduskohad uuesti kokku ning tugevdatakse täiendavalt lisaribaga.
Fassaadikanga mahavõtmiseks on planeeritud kuni üks nädal. Selle aja jooksul tehakse ka täiendavaid uuringuid kogumaks infot kanga tagasi paigaldamiseks. Paanide puhastamiseks ja uuesti keevitamiseks on arvestatud kaks nädalalt ning tagasipanemiseks üks nädal.
Kanga pingutamiseks ning mustri kokku sättimiseks kulub seejärel veel umbes kolm päeva, ehk tööde kestvuseks kujuneb umbes üks kuu, märkis Idnurm. Ta lisas, et samas tuleb kindlasti arvestada ka sellega, et kanga tagasipaigaldamine sõltub otseselt ilmaoludest.
Mis võis aga keeviste lahtimineku põhjustada? Madis Idnurm nentis, et kuna ainulaadse kanga paigaldamiseks ja pingutamiseks ei ole olemas ühest juhendit, siis töötati välja individuaalne kinnituslahendus.
«Tänase teadmise kohaselt peitub keeviste lahkumineku põhjus kanga vertikaal- ja horisontaalsuunalises pingutamises.
Tagasipaigaldamisel arvestatakse pingutamissuundade- ja jõududega ning vuuke tugevdatakse täiendavate ribadega,» ütles Idnurm
Ta kinnitas, et kangas ise on terve ning probleemid on vaid keevistega. Remonttööde kogumaksumuseks kujuneb 12 800 eurot.
Rahvusarhiivi uuele hoonele fassaadikanga leidmiseks korraldati mullu konkurss, mis oli osa riigikunsti kontseptsioonist. See näeb ette, et ehitatavates avaliku otstarbega hoonetes peab olema kindla summa - kuni üks protsent ehitusmaksumusest, kuid mitte üle 65 000 euro - eest kunsti. Riigiarhivaar Priit Pirsko märkis toona, et fassaadikangale kulus sellest summast umbes pool.
Rahvusarhiivi fassaadikanga leidmiseks korraldatud konkursi võidutööks osutus Carmen Lansbergi ja Fred Kotkase labürindimotiivides «Uure». Spetsiaalne kangas toodi kohale Prantsusmaalt, sellele mustri trükkimine võttis koos järeltöötusega aega üle nädala.


description: Tartu parim väikeettevõtja oli eelmise aasta tulemuste põhjal Mooncascade OÜ. Enim töökohti lõi Kodumaja AS, suurim ekspordi kasvataja oli OÜ TMB Element ja suurim investeerija AS Tartu Veevärk.

title: Selgusid Tartu parimad ettevõtjad

maintext:
Tartu parimaks väikeettevõtjaks tunnistatud Mooncascade OÜ on 2009. aastal Skype’i tarkvarainseneride loodud ettevõte, mille tegevusalaks on veebi ning mobiili tarkvaraarenduse täisteenuse osutamine nii kodumaisel kui ka rahvusvahelisel turul.
Kodumaja AS lõi 2015. aastal juurde 59 uut töökohta. Ettevõtte põhitegevus on (puit)karkassehitiste projekteerimine ja ehitamine tehases toodetud elementidest. 2015. aasta lõpus valmis aktsiaseltsil Kodumaja 14-korruseline ja 51 meetri kõrgune maailma kõrgeim puitmaja.
Suurim ekspordi kasvataja OÜ TMB Element tegeleb monteeritavate raudbetoontoodete tootmise ja müügiga. OÜ tegutseb peamiselt Eesti, Skandinaavia ja Soome turul. Ettevõtte müügitulu oli 24,6 miljonit eurot ning eksport 16,5 miljonit eurot.
Suurim investeerija AS Tartu Veevärk investeeris 2015. aastal kokku 7,7 miljonit eurot.
Aasta turismiteoks tunnistati Hektor Design Hostel. Meditsiini ja eluteaduste valdkonna ettevõtjatest oli parim OÜ EST-DOMA. Tartu Teaduspargi aasta ettevõtteks tunnistati Solis BioDyne OÜ, edukaim SA Tartu Ärinõuandla toel alustaja oli Disaintekstiil OÜ ja Tartu Loomemajanduskeskuses Teenu OÜ. Tartu kutsehariduskeskuse parim koostööpartner oli mullu AS HANZA Mechanics Tartu.
Parimate ettevõtjate väljaselgitamisel kasutati alusandmetena kõigi Tartu linnas registreeritud ettevõtjate poolt äriregistrile enne 1. juulit 2016 esitatud 2015. aasta majandusaasta aruande näitajaid.
Parimate ettevõtjate autasustamine toimub 27. septembril Dorpati konverentsikeskuses.


description: Sel sügisel annab rahastu Prototron juba 15. korda välja 40 000 eurot selliste ideede elluviimiseks, mis aitavad muuta inimeste igapäevaelu lihtsamaks, paremaks ja mugavamaks. Ideekonkursile on tänavu eriti oodatud ideed Kagu-Eesti ja Tartumaa inimestelt ning asutustelt.

title: Elu lihtsamaks tegevad ideed võistlevad 40 000 euro nimel

maintext:
Prototroni tegevjuht Jana Pavlenkova julgustab kõiki ettevõtlikke inimesi oma ideedega välja tulema. «Paljud Prototroni rahastusega lendu tõusnud ettevõtted ongi alguse saanud kellegi isiklikust probleemist ja sellele lahenduse otsimisest,» kinnitas ta. Prototron aitab selle lahenduse ehk käega katsutava prototüübi valmis teha.
Parimaks tunnistatud ideede teostamist rahastatakse kuni 10 000 euro ulatuses. Ideid oodatakse 15. oktoobrini rahastu kodulehel aadressil www.prototron.ee.
Võitjameeskonnad saavad lisaks prototüübi loomiseks vajalikule rahasummale ka erinevaid tugiteenuseid, mille hulka kuuluvad Tehnopoli kuuekuuline inkubatsiooniprogramm, õigusabiteenused ja kommunikatsioonitugi. Nii saavadki ideedest käegakatsutavad tooted, lahendused ja ärimudelid, mis meelitavad ligi investoreid ja uut rahastust, lisas Pavlenkova.
Tugiteenused on kui motivatsioonipakett ja mõeldud tema sõnul selleks, et toetada meeskonda nende idee arendamise teekonnal. «Üksinda garaažis nokitsedes on tulemus üks, oma meeskonnaga teiste startuppide kõrval toetavas inkubaatorkeskkonnas hoopis teine.» Lisaks suunavad meeskondi oma valdkonna spetsialistidest mentorid.
Ideevõistlusele on oodatud kõik eraisikud ja ettevõtted, noored ja vanad, kogenud ja algajad, töötavad ja õppivad, linnast ja maalt. Kusjuures tänavu on konkursile eriti oodatud innovaatilised ideed just Põlva, Võru- ja Tartumaalt.
Piirkonna parimale ideele, mis ei jõua seekordse vooru võitjate sekka, on kavas välja anda eripreemia erinevate tugiteenustena, et innustada siinseid ettevõtlikke inimesi.
Kaotada pole ju midagi, ainult võita, julgustas Pavlenkova. Konkursil osalemiseks tuleb kirjeldada oma ideed. Kusjuures kõik ideed saavad asjatundlikku tagasisidet, millised on võimalikud kitsaskohad ning kuidas taotlust veelgi paremaks muuta.
Prototroni on oodatud kõik ideed, eriti mehatroonika, elektroonika, infotehnoloogia ja rohelise tehnoloogia valdkondadest. Ekspertkogu valib kandidaatide seast välja 20 parimat meeskonda, kes saavad personaalset nõustamist ja juhendamist oma idee lõppesitluseks. Detsembri alguses pääsevad 10 parimat meeskonda ekspertkogu ette oma ideed kaitsma ning 9. detsembril kuulutatakse välja Prototroni võitjaid.
2012. aastal Swedbanki, Tehnopoli ja Tallinna Tehnikaülikooli poolt asutatud Prototron on tänaseks rahastanud 35 idee prototüüpimist kogusummas 380 000 eurot. Mitmetest rahastatud ideedest on välja kasvanud rahvusvaheliselt tuntud edulood nagu Lingvist, Flydog, coModule, GlobalReader ja Sprayprinter. Rahastajatena on Prototroniga liitunud keskkonnaministeerium, Utilitas ja Hedman Group ning Tallinna linn.


description: Eesti Üliõpilaste Seltsi seitse väärikat värvikandjat sammusid täna pärastlõunal Eesti Rahva Muuseumi Veski tänava hoidla suunas. Noortel meestel oli austav ülesanne saata 132 aasta vanune seltsi sini-must-valge lipp selle uude – ja loodetavasti ka viimasesse – koju ERMi vastses hoones Raadil.

title: Galerii: ajalooline lipp leidis ERMis uue kodu

maintext:
Villem Koern, Sten Torpan, Mihkel Pisa, Kevin Kanarbik, Kari Kalk, Roland Keskküla ja Kristjan Veermäe suundusid hoidla teisele korrusele. Ühisel jõul võeti sarkofaag lipuga kõrgelt riiulilt alla ning seejärel liiguti pühalikul sammul hoidlast välja. Sarkofaag asetati ERMi kaubikusse ning nii algas ajaloolise trikoloori viimane pikem teekond. 132 aastat tagasi oli seesama lipp viidud uhke kaheksa-hobuselise toolvankriga pühistemiseks Otepääle.
ERMi uue hoone uksel oli EÜSi delegatsiooni ootamas muuseumi direktor Tõnis Lukas, kellega koos suunduti spetsiaalselt lipu eksponeerimiseks mõeldud väikesesse näitusesaali. ERMi peavarahoidja Riina Reinvelti juhtimisel rulliti meie kõige esimene sini-must-valge lipp lahti ning pärast seltsivendade üles võetud lipulaulu leidis trikoloor endale viimse puhkepaiga suures vitriinis. «Ajaloolised kortsud jäävad sisse,» rahustas Lukas kohalviibinuid, et pressraua alla õrna kangast ei saadeta.
EÜSi poolt võttis sõna esimees Villem Koern. Ta nentis, et nende lipp, mis juba 1918. aastal Eesti Vabariigi Ajutise Valitsuse poolt riigilipuks tunnistati, on teinud läbi pika ja kummalise tee.
«Oma nooruses tulid sa Otepäält Tartu tudengiellu, võõraste eest peitsid sa end korstnajalas, ning nüüd on sinu rolliks ärgitada inimesi igapäevaelu kaootilises tormamises meenutama suuremaid väärtusi ning samuti kasvatad sa Eesti noorsugu isamaalisusele. Olgu sul siin hea,» kõlas Koerni sümboolne hüvastijätt.
Tõnis Lukas rõhutas, et Eesti rahval on selle lipuga oma suhe – tegemist on püha lipuga. «Eesti rahva muuseumil on haruldane õnn olla selle lipu püsivaks koduks juba teist korda ja nüüd siis lõpuks ka niimoodi, et ta on kõigile vaadata,» ütles Lukas.
ERMi direktor on veendunud, et taolise tähendusega lipp peab olema avalikult eksponeeritud. «Ma arvan, et mehemeel on hakanud Eestis pisut kaduma ka sellepärast, et selts ei ole saanud oma lippu kõigile kogu aeg näidata,» rääkis Lukas. «Aga kui meie ümber on vähe mehemeelt ja otsustusjulgust, siis võibki minna nii, et järgmised põlvkonnad väsivad ära, nad ei tea, mille nimel võidelda.»
«Selleks, et see mehemeel ei kaoks, on selle lipu õige koht rahva simade all, lasteaialastest eakateni välja. Usun, et oli viimane aeg lipp rahvale näha tuua ja ERM on selleks parim koht. Ja annaks jumal ja selts, et see lipp oleks siin igavesti,» avaldas Tõnis Lukas lõpetuseks lootust.


description: Uue hoone piduliku avamise puhul kingib Tartu ülikooli raamatukogu Eesti rahva muuseumile raamatuid, mis on kuulunud Liphartide suguvõsale – tuntud mõisaomanike perekonnale Lõuna-Eestis ja terves Baltikumis.

title: TÜ raamatukogu kingib ERMile 2260 von Lipharti templiga raamatut

maintext:
On sümboolne, et valdavalt Raadi mõisast pärit raamatud jõuavad uuesti Raadile, leidis raamatukogu direktor Martin Hallik. Pressiesindaja vahendusel ütles ta, et 2260 köidet on juba sel kevadel muuseumi raamatukokku jõudnud ja neid lisandub lähiajal veel. Neljapäeval antakse sümboolselt üle kolm raamatut.
Need raamatud on sattunud Tartu ülikooli raamatukokku sõjakeerises, ERMi kogudes von Lipharti templitega raamatuid aga seni polnud.
Ülikool on saanud von Liphartide perekonnalt kaks suurt kingitust. 1879. (või 1880. a) aastal kinkis arsti- ja kunstiteadlane Karl Eduard von Liphart 1815 nimetust (4571 köidet) arsti- ja loodusteaduste, ajaloo- ning kunstialaseid raamatuid Tartu ülikoolile.
Raadi viimane mõisahärra Reinhold v. Liphart loovutas 1920. a suvel sõlmitud lepinguga Tartu ülikoolile mõisa härrastemaja, mis hiljem läks ERM-i käsutusse, hulgaliselt kunstiteoseid ja 25 000 köidet raamatuid. Need Liphartite raamatu- ja kunstikogud asuvad Tartu ülikooli raamatukogus ja kunstimuuseumis.


description: Soovist rajada Eesti Rahva Muuseumile uus peahoone Raadile, on möödas tublisti rohkem kui kümnend. Nüüd on muuseum oma uues majas sees ja pakib kolimise järel end lahti. Meenutame piltidel ERMi teekonda.

title: Piltmeenutused: nii jõudis ERM Raadile

maintext:
Andrus Ansip: valitsus oli ühel meelel
Eesti Rahva Muuseumi Toome-taguse krundiga oldi täiesti ummikus: tekkisid probleemid muinsuskaitsega ja muuseumi krundile jäävaid maju lammutada ei lubatud, teisaldamine ka ebaõnnestus. See koht oli välistatud. Kui me iseseisvust taastasime, siis rahvas ju nõudis, et ERM tuleb taastada Raadile, ühtlasi oli see iseseisvuse taastamise sümbol.
Krista Aru: kõikidest kriitilistest märkustest oli ainult kasu
Kui soovite liigutavalt emotsionaalset algust, siis Krista Aru, Eesti Rahva Muuseumi direktor aastatel 2006–2012, on päris kindel, et muuseumihoone tänasel avamisel hakkab ta nutma. Rõõmust muidugi.
Õnnemärgiga uus miniatuur – ERMi mark
Kunstnik Indrek Ilves mäletab hästi üht päeva. See oli umbes viis ja pool aastat tagasi, kui Tartus postimuuseumis esitleti Villem Reimanni 150. sünniaastapäeva marki.
Kolm korrust uhiuut muuseumi
Eri ajad ja lood, kaks näitust
ERMi arhitektuurivõistluse žürii liige: hea asi õiges kohas
Tegemist on päris hea asjaga õiges kohas. Ma arvan, et on tehtud õigesti, sest kui rahvas otsustab endale kiriku püstitada, siis võib seda teha. Alati võib ju öelda, et oleks pidanud Tallinnas olema või hoopis Võrus, aga Raadil on ajalooline järjepidevus ja seega kontekst, kuhu muuseum sai, on õige.
ERM: meie muuseum
Viis põlve unistamist, 107 aastat ootamist. Uued lootused ja nende hääbumised. Skepsis ja meelekindlus. Kahtlused. Pettumused ja pisarad. Vaidlused asukoha, vormi ja sisu üle.
ERM pöörab muuseumide elus uue lehe
Täna avamispidu pidav Eesti Rahva Muuseum (ERM) on oma uut kodu oodanud 107 aastat. Avamispäeval on ERM kogu Euroopa moodsaim muuseum nii sisult kui ka vormilt.
ERM: Moodne maja sisult ja vormilt
Sajandi ehitiseks tituleeritud Eesti Rahva Muuseumi uues peahoones on kasutusel tänapäevased lahendused, mis peaks tegema selle ülalpidamise võimalikult säästlikuks.


description: Markus Kasemaa on Tartu kaubamaja kolmandal korrusel saanud enda kasutusse suurepärase vaatega näitusepinna ning sinna välja pannud joonistuste ja maalide näituse. Väljapanek täieneb üsna tihti.

title: Araabia juurtega näituse maastikupiltidel peitub keelatud naisakte

maintext:
Üks osa väljapanekust on seeria «Figuraalmaastikud», mille esimesi töid näitas Markus Kasemaa Eesti kunstikuu aegu tänavu varakevadel Araabia Ühendemiraatides Abu Dhabi Art Hubi kunstikeskuses. Selle sarja igal pildilt võib leida ühtaegu nii kõrbemaastikke kui ka akte, kusjuures viimased on sealkandis keelatud.
Kasemaa näitust saab kaubamajas vaadata 15. oktoobrini või kauemgi iga päev kell 9–21 (pühapäeviti sulguvad uksed kell 19). Kunstnik on aegajalt, enamasti õhtupoolikuti, ise kohal ning lubab huvilistel osaleda kunsti loomisel. Nii täieneb näitus pidevalt. Mõne sellise abilise on ta jäädvustanud videos ja Galerii Kasemaa Facebooki lehele välja pannud.


description: Tartus avatud Eesti Rahva Muuseumi uus peahoone Raadil sai avapäeval tavakohaselt sisseõnnistatud. Lühikese õnnistamistalituse viis läbi Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma.

title: Peapiiskop Viilma õnnistas ERMi uue peahoone

maintext:
Õnnistamiskõnes nimetas peapiiskop Viilma Eesti Rahva Muuseumi Eesti maa ning rahva mälu- ja kultuurireservaadiks, rahvusliku pärandi – meie esiisade ja esiemade muistse elukogemuse, südametarkuse ja vaimujõu põhjatuks varasalveks ning meie kõigi rahvuslikuks mälupangaks, teatas peapiiskopi kantselei.
«Siia on kokku kogutud ja tallele pandud meie rahvuslik aare – eestlaseks olemise saladus,» ütles Viilma enne õnnistamissõnu. «Et seda mõista, tuleb osata lugeda kindakirja ja tunda regivärsi rütmi, taibata ristimärkide väge ristipuudel ja ahjusooja leiva koorikul ning kuulatada tuulehingust maarjakase okstes. See, et oleme Maarjamaa lapsed on osa eestlaseks olemise saladusest.»
Eesti Rahva Muuseumi seos luteri kirikuga on olnud tugev muuseumi loomisest alates. Eesti Rahvaluule Arhiivi aluseks sai 90 aasta eest Eesti vaimuliku ja rahvusliku suurkuju Jakob Hurda rahvaluulekogude toomine ERMi. Peaaegu 50 aastat paiknes ERMi hoidla Tartu Pauluse kirikuhoones. Muuseumi püsiekspositsiooni on paigutatud ka Eesti üks olulisemaid rahvuslik-riiklikke reliikviaid, Otepää kirikumõisas 1884. aastal pühitsetud esimene sinimustvalge lipp.


description: Vabameelsed ja muidu seksihuvilised kodanikud on homme õhtul kella kaheksaks oodatud Genialistide klubisse, kus leiab aset üsna pikantne üritus – pornofilmiõhtu.

title: Genialistide klubis näeb alternatiivpornot

maintext:
Avalik pornofilmide näitamine pole Eestis kuigi tavapärane ning filmiõhtu korraldaja Kadri Plaado möönis, et imestab pisut isegi, et sellise julgustüki ette võttis. Seda enam, et tema sõnul ei kuvata kinolinale pimedas ja teki all nahistavaid noori armunuid, vaid näidatakse ikka kõike. Ehk siis porno mis porno.
Lisaks täpsustas Plaado, et nii-öelda traditsioonilist heteroseksuaalset suguakti ekraanilt ei näe. Umbes tunnipikkusel seansil tulevad esitamisele klipid sellistelt tegijatelt nagu Four Chambers, Buck Angel, Dale Cooper, Pink and White Productions ja Wild Productions – kes täpsemalt huvi tunnevad, kes nad on ja milliseid praktikaid harrastavad, uurigu ise internetiavarustest järele.
Küll kinnitas Kadri Plaado, et tegemist pole tavapärase, nn mainstream-pornoga, pigem võib selle klassifitseerida alternatiivpornoks «See püüab näidata inimest ja inimeste kehasid lähtuvalt vastastikkusest austusest, tavaline pornograafia kahjuks seda väga ei soodusta,» selgitas Plaado põhimõttelist erinevust ja lisas, et sisuliselt tegemist on kunstilise pornograafiaga.
Kadri Plaado sõnul tekkis tal mõte alternatiivne filmiõhtu korraldada juba kevadel. Konkreetsed plaanid pandi aga paika just homseks, sest siis algab Tartus suur Põhjamaade kliinilise seksuoloogia seltsi aastakonverents. Seal osaleb ka liberaalne Soome filosoof ja eetik Tommi Paalanen, kes on Paado hea tuttav, ning kui sai selgeks, et ta Tartusse tuleb, otsustati kaks asja ühendada. Plaado rõhutas, et filmiõhtu ei ole otseselt seotud konverentsiga, see on iseseisev kõrvalüritus, mis konverentsiga lihtsalt haakub.
Näitamisele tulevad filmid valiski välja Paalanen. Ning kui visuaalsed naudingud kätte saadud, järgneb ka soomlase juhitud diskussioon, mille tuumaks on seksuaalsuse tõlgendamine. Räägitakse pornost, elust, seksist.
Kadri Paalo nentis, et kuna inimeste vabameelsusel on erinevad piirid, siis tuleks filmiõhtu väisamine põhjalikult läbi kaaluda. Tema sõnul on oodatud ka eelarvamustega isikud, aga hiljem diskussioonis osalemise eelduseks on ikkagi valmisolek need filmid ära vaadata. «Aga kui seansi käigus jõuatakse arusaamisele, et okei, minu vabameelsusele tuleb nüüd piir ette ja seda või seda ma näha ei taha, siis võib vabalt minna ja juua sel ajal näiteks üks tass kohvi,» ütles Plaado.
Ta lisas, et kui üritus õnnestub ning saadav tagasiside on positiivne, siis pole välisatud, et pornofilmiõhtu saab kunagi ka jätku. Ning siis võib tema kinnitusel kõne alla tulla ka heteroseksuaalse suguakti presenteerimine.


description: Laupäeval, 1. oktoobril joostakse Tartus 5. linnamaratoni. Mõõduvõtud erinevatel distantsidel toovad liikluspiiranguid nii kesklinna, Karlovasse, Annelinna, Ihastesse, Supilinna kui ka linnast väljapoole Luunja valda.

title: Maraton toob laupäeval Tartusse palju liiklusmuudatusi

maintext:
Liiklus suletakse Vabaduse puiesteel ja mitmel teisel tänaval juba reede õhtul, sest kell 9 antakse start maratondistantsile. Kell 10.30 saab alguse poolmaraton. Kella 10st alustatakse lastejooksudega, mis lisaks Vabaduse puiesteele piiravad lühiajaliselt liiklust Gildi, Munga, Magistri tänavatel, aga ka Küütri ja Ülikooli tänaval, teatas klubi Tartu Maraton.
Korraldajad uuendasid lasteradade asukohti, et pakkuda osalejatele rohkem ruumi ning ajalist hajusust, kinnitas lasteürituste projektijuht Kunnar Karu. «Aastalt aastasse on osalejate arv kasvanud ning soovime anda lastele rohkem aega startideks - ühe tunni asemel poolteis.»
Lasteürituste võistluskeskus asub Tartu linnaraamatukogu taga Magistri tn. parklas. Jooksud finišeeruvad Raekoja platsil. Hõivatud on ka mitmed ümberkaudsed tänavad. Täpsema ülevaate teesulgemiste kohta saab siin avaldatud kaartidelt ning klubi Tartu Maraton veebilehelt.


description: Teisipäeval 27. septembril koosolekule kogunenud Vabaerakonna Tartu linna piirkonna juhatus pidi valima uue esimehe ja aseesimehe, sest senine juht Laili Jõgiaas taandas end ametist tervislikel põhjustel.

title: Vabaerakond valis Tartu piirkonnajuhiks Vahur Kollomi

maintext:
Piirkonna esimeheks valiti Vahur Kollom, aseesimeheks Margo Saaremets. Vahur Kollom töötab igapäevaselt Tartu Eluasemefondis laenuseptsialistina ning on ka väikeettevõtja. Kollom liitus Vabaerakonnaga 2015. aasta septembris ning on olnud Tartu linna piirkonna juhatuses alates aprillist 2016.
Oma proovikiviks piirkonna esimehena nimetas ta tänavu sügisest alustatava üritustesarja Karikakra klubi vedamist. Igal klubiõhtul on oma teema ja alati saavad kokkutulnud ülevaate riigis toimuvast, lisas ta.
Üks peamisi ürituse vedureid on Vabaerakonna riigikogu saadik Jüri Adams. Karikakra klubiüritustele on tulemas põnevaid külalisi ning teemad on nii välispoliitilised kui ka kohalikud.
Esimene klubiõhtu toimub 5. oktoobril kell 18 Tartu ülikooli kohviku talveaias ning peateema on haldusreform. Samuti on vaatluse all Eesti presidendivalimised.


description: Mitte üksnes gaasibussid, aga ka elektribussid ja vesinikubussid on Tartu tänavatele teretulnud, leidis linnavalitsus uue bussihanke tingimusi sõnastades. Hanke korraldamiseks peab veel loa andma volikogu.

title: Tartu soovib tänavatele tulevikus ka elektribusse

maintext:
Hankeperiood algab 2019. juulist ja kestab kümme aastat ehk jutt on sellest, millised bussid on Tartu tänavatel ka 2029. aastal. «Periood on pikk, selle ajaga võib paljugi ühistranspordis muutuda,» ütles abilinnapea Valvo Semilarski.
Ta tõi näiteks, et ka Soomes ja Rootsis minnakse üle elektribussidele, ehkki praegustes tingimustes on need veel kallimad.
«Me ei tea, mida soovivad bussitootjad oma keskkonnasõbralikkuse väljendamiseks ja millised hakkavad olema toetusmeetmed vesinikkütuse arendamiseks,» rääkis abilinnapea. «Me jätame ukse lahti. Kui tuleb palju vaidlusi ja palju täpsustavaid küsimusi, saame ka need võimalused kõrvale jätta.»
Semilarski nentis, et arvutamist vajab nii sõidukite kui ka kütuse hind.
Eraldi on küsimus, mille alusel hakkab Tartu linn perioodiliselt korra kvartalis korrigeerima vedaja pakutud kilomeetrihinda. Arvesse tulevad tarbijahinnaindeks, tööjõu ja kütuse hinna muutus. Diislikütuse puhul on alus selge, ka gaasi puhul, aga elektri ja vesiniku puhul täit selgust ei ole.
«Aga vaatame, võimaluse me vähemalt anname,» ütles Semilarski.
Kui volikogu loa annab, on hange plaanis välja kuulutada oktoobri lõpus või novembri alguses. Pakkumiste tähtaeg jääb sel juhul jaanuari algusesse.
Soomes katsetatakse juba juhtideta busse, kas ka Tartus on sellele mõeldud?
«Ütlen ausalt, need on Tartu kontekstis täna lennukad ideed ja me ei ole tõsiselt arutanud, et see võiks lähiajal realiseeruda,» ütles Semilarski.
Tartu korraldas bussivedaja leidmiseks hanke ka tänavu kevadel, ent see nurjus vaidluste ja ajapuuduse tõttu. Sebe korraline leping oleks lõppenud tuleva aasta juunikuuga, nüüd on Sebega lepingut pikendatud kahe aasta võrra.


description: Põltsamaa Felix alustas eile kõrvitsahoidiste tegemist, Tartus töötavasse Salvestisse saabusid esimesed kõrvitsakoormad juba läinud neljapäeval.

title: Kõrvits kasvas kohati nii hästi, et seda pole kuhugi panna

maintext:
Sel sügisel ostab Põltsamaa Felix kodumaistelt kasvatajatelt kokku 900 tonni kõrvitsat, mida on sada tonni vähem kui mullu. Salvest varub tänavu kõrvitsat aga tublisti rohkem kui läinud aastal. ASi Salvest tegevjuht Lauri Betlem teatas, et kokku ostetakse ligi 85 tonni kõrvitsat, mida on veidi enam kui 40 protsenti rohkem kui aasta tagasi.
«Kuigi kõrvitsa kasvuaeg oli väga vihmane, oleme rahul, saak on tänavu väga hea,» ütles Põltsamaa Felixi turundusdirektor Marek Viilol.
Põltsamaa Felix ostab kõrvitsat Jõgeva, Lääne-Viru, Viljandi, Pärnu ja Tartu maakonna kümnelt kasvatajalt. Salvest teeb koostööd Tartu- ja Põlvamaal tegutseva nelja kõrvitsakasvatajaga. «Nad toovad meile väga kvaliteetset kaupa,» kiitis Lauri Betlem köögiviljakasvatajaid. Ta lisas, et kuuldavasti on tänavune kõrvitsasaak kohati nii hea, et seda pole kusagile panna.
Kui Põltsamaa Felixi kõrvitsahoidistest suur osa ehk ligi 90 protsenti läheb kaubaks Põhjamaades, siis Salvest teeb kõrvitsahoidiseid vaid Eestisse. «Et kõrvitsa käitlemine on väga töömahukas ja samas on sellest tehtud toodete hinnad eksportturgudel odavad, siis me kõrvitsatoodete hulka praegu suurendada ei kavatse,» selgitas Lauri Betlem.
Salvest valmistab kõrvitsatest peamiselt traditsioonilist salatit. Uudisena lisandub sel aastal valikusse kõrvitsasalat porgandiga. Põltsamaa Felix kostitab tänavu samuti uudistootega, letile tuleb Maalehe 2015. aasta hoidisekonkursi võidutöö retsepti alusel loodud kõrvitsa-astelpajusalat.
Salvestis lõpeb kõrvitsategu septembri viimastel päevadel, Põltsamaa Felixis käib see töö oktoobri lõpuni.


description: «Foor on juba kirsiroheline,» manitses üks meesterahvas punase tulega Narva maanteed ületavaid inimesi, kes olid kogunenud keskpäeval Roosi tänava remondijärgsele taasavamisele. Rahvamass teda aga ei kuulanud ning ühtlases rivis sammuti üle tee, autod peatusid aupaklikult.

title: Galerii: uuenduskuuri läbinud Roosi tänav avati tantsuga

maintext:
Ees tantsu löövad Tarbatu rahvatantsijad, liikus uudistajate rongkäik tänava vasakule poolele rajatud promenaadil. Umbes pool kokku tulnutest jälgis rännakut teisel pool teed ja liikus kaasa. Kõige taga sõitis buss. Seda juhuks, kui kellegi jaoks tundus teekond liiga pikk ja ülesmäge.
Promenaad on avar, autotee seevastu väga kitsas, leidsid avamispäeval jalutama tulnud. Linnapea Urmas Klaas selgitas hiljem oma kõnes, et remondi eesmärk oli pakkuda eelkõige jalakäijatele ja ratturitele kiiret ning turvalist võimalust liikuda kesklinnast Raadile.
Veel kostus kommentaare, kas äsja istutatud juba üsna suurtel püramiidtammedel jäeti juurepall ikka piisavalt suur. Inimeste mure on mõistetav, kui suur hulk maksumaksja raha on kulutatud. Istutamise õnnestumisele annab vastuse mõistagi kevad.
Muidu aga olid inimesed valdavalt rahul, et varem üsna räämas Roosi tänava kaugem ots näeb nüüd nägus välja. Rahulolust pakatasid ka linnavalitsuse liikmed. Eesti Rahva Muuseum on valmis ning nüüd kulgeb selle juurde ka igati viisakas tänav.
Pärast jalutuskäiku koguneti Roosi tänava ääres asuvasse vanasse lennukiangaari, kus linnapea tänas asjaosalisi ning kokku tulnutele pakuti kalasuppi. Kes soovis, sai tagasi kesklinna liikumiseks kasutada äsja avatud uut bussiliini nr 27.


authors:
Vilja Kohler
Tartu Postimees

description: Miski pole lollikindel, sest lollid on äärmiselt leidlikud, ütleb üks Murphy seadus. Ka Tartu kesklinnas Emajõe ääres laternapostide küljes rippuvad kaks uhket petuuniaamplit on ööl vastu tänast kellegi rumala toorele jõule alla vandunud.

title: Suvi lõppemas, lilled langevad

maintext:
Kaarsilla lähistel on esimene ampel posti otsast alla kaksatud koos kettidega. Mõni postivahe edasi on teine ampel posti otsast alla tiritud koos rauast tugeva kinnitusega.
«Selline asi juhtus vist küll esimest korda,» tõdes Tartu linnavalitsuse haljastus- ja puhastusteenistuse spetsialist Kerti Kera. «Vandaalitsemisi tuleb ikka ette, meie lillepeenraid on lõhutud. Aga ampleid pole minu teada küll varem lõhutud. Kahju, et on selliseid inimesi.»
Täna kella üheteistkümne paiku olid kaks amplit jõe ääres nukralt külili. Kerti Kera sõnul on Tartu lillepeenarde ja amplite hooldajad juhtunust teadlikud ning kaotavad peagi sigaduse jäljed.
Ülejäänud amplid rõõmustavad endiselt tartlaste silma. Ilmateenistuse andmetel külm neid lähiöödel ohustada ei tohiks. Aga kaugel seegi enam – neljapäeval, 22. septembril kell 17.21 lõpeb suvi ja algab sügis.


authors:
Risto Mets
Tartu Postimees

description: Koduse veemotohooaja viimaseks mõõduvõtuks on saanud Anne kanalil peetav Eesti meistrivõistluste finaaletapp, mida korraldab Tartu Kalevi veemotoklubi. Nagu tehnikaspordis ikka, tuli ette vimkasid, ent suures plaanis kasutasid tartlased koduvete eelise ära.

title: Galerii: veemotohooaeg lõppes kihutamisega Anne kanalil

maintext:
Võisteldi kuues paadiklassis ning igaühes neis peeti kolm sõitu. Alustasid noored GT-15 masinaklassis, kus tartlaste suurim lootus oli seotud selle klassi tänavuse maailmameistri Stefan Arandiga. Viimane võitiski kõik kavas olnud kolm võistlussõitu ning võis pjedestaalil võidukarika pea kohale tõsta.
Kaksikvõidu kindlustas Tartu Kalevile Kärol Soodla. Sanna Aaslav-Kaasik hõivas pjedestaali kolmanda astme. Selles klassis kuulus lausa viis esimest kohta eestlastele, lätlased ja soomlased pidid leppima tagasihoidlikemate kohtadega.
Stefan Arand pidi pärast GT-15 klassi autasustamist astuma aga kohe uuesti pjedestaali kõrgeimale astmele, sest esimeseks tuli ta ka JT-250 paatide arvestuses. Esikoha nimel õnnestus tal alistada Niklavs Parolis Lätist ja kodumaine konkurent Georgi Iljin. Nii GT-15 kui JT-250 klassis krooniti Arand ka Eesti meistriks.
Oodatud, kuid natuke siiski üllatusliku meistritiitli jättis Tartusse Viktoria Soodla ja seda GT-30 masinaklassis. Varem kümme aastat balletiga tegelenud Soodla jõudis veemotosporti alles mõne aasta eest. Sel hooajal on ta meistritiitli nimel kembelnud tugeva Tallinna sõitja Sander Sarliniga, kes tuli selles klassis mullu maailmameistriks.
Otsustava finaaletapi avasõidu võitis Soodla, teise Sarlin ning kõik jäi viimase sõidu otsustada. Sarlin juhtis kindlalt viimast sõitu, kuid tegi siis kanali põhjapoolse poi juures pirueti ning teda jälitanud Soodla võttis oma. Talle on see esimene Eesti meistritiitel. Sarlin pidi tänasel võistlusel leppima kolmanda kohaga. Nende vahele pressis end venelane Yaroslav Palamarchuk.
Võistlusklassis S-550 tegid kaasa üksnes kolm lätlast. Kiireim oli neist Janis Sejans. F4S masinaid sõitis Anne kanalil vaid üks ja seda juhtis Reio Käsnapuu.
Ka hiljuti juba neljandat korda OSY-400 paadiklassis maailmameistriks tulnud ja sellega veemotospordis ajalugu teinud Rasmus Haugasmägi pidi kodupubliku ees võistlema üksi. Veel üks võistleja tuli kohale, kuid oma paati ta millegipärast veele ei ajanud. «Pingelise võistluse OSY-400 paadiklassis võitis Rasmus Haugasmägi,» lõõpis omaaegne kange konkurent ja kahel korral samas paadiklassis maailmameistriks tulnud Sten Kalder, kes sel korral kandis ürituse juhtimise rolli.
Ilmselt mõtlesid konkurendid, et Haugasmägi vastu nad ei saa ning jätsid tulemata. Võidumees ise arvas, et OSY-400 klassis on novembrikuus ees ootamas veel Euroopa meistrivõistlused ja ehk otsustasid konkurendid oma tehnikat hoida. EMi peab Haugasmägi ise aga väga tähtsaks võistluseks ning plaanib sinna kindlasti kohale minna ning hästi esineda.
Haugasmägi lõi kaasa ka kiireimas kavas olnud võistlusklassis O-250. Metanooli rüüpav ja 14 000 pööret minutis arendav mootor tõukab paati edasi kiirusega 160 km/h ja rohkemgi. Esimese sõidu võitis kindlalt Haugasmägi. Ka teises sõidus oli ta pikalt ees, kuni paat jäi ühtäkki seisma. «Mootor töötas hästi, aga võll, mis annab jõu vindile, läks pooleks,» nentis Haugasmägi.
Nii tuli tal venelasest konkurendi Vadim Ushakovi sõitu jälgida läbi kiivrivisiiri ning kolmandat sõitu juba kaldalt.


description: Sel nädalal tähistab Eesti maaülikool erinevate ettevõtmistega oma 65. aastapäeva. Üheks aastapäeva tähistamise osaks on kolmapäeval ühine jooksmine, mille raames läbivad üliõpilased, vilistlased ja töötajad homme, 21. septembril Tartu lähiümbruses teatejooksu ühe kilomeetriste lõikudena kokku 65 kilomeetrit.

title: Maaülikooli aastapäeval jooksevad töötajad ja üliõpilased üheskoos 65 kilomeetrit

maintext:
Jooks algab Eesti maaülikooli spordihoone parklast kell 10 ja lõppeb orienteeruvalt kell 17. Rada on koostatud maanteeameti soovituste järgi ning linnast välja Narva maanteele joostakse politsei saatel. Seejärel läbitakse kaks 30-kilomeetri pikkust ringi ning finišeeritakse taas maaülikooli linnakus. Jooksjaid saadavad terve tee saateauto ja jalgrattur.
Maaülikooli üliõpilasesinduse esimees Mareli Ots märkis, et esindus soovis ülikooli 65. aastapäevaks korraldada midagi suurt ja enneolematut. «Joosta üheskoos Eesti maaülikooli auks 65 kilomeetrit näitab tugevalt meie ühtekuuluvustunnet ja hoolimist oma ülikooli vastu, teisalt aga propageerib ka tervislikku eluviisi,» rääkis Ots.
Jooksu esimese teatevahetuse jooksevad koos üle 65 aastased vilistlased, seejärel joostakse ühekaupa.
Maaülikooli aastapäeva kulminatsiooniks on aga suur vilistlaspidu, mis toob ülikooli linnakusse ligi kolm tuhat (endist)töötajat ja vilistlast.


description: Politsei palub kaasabi selgitamaks möödunud nädalal Valgamaal Puka vallas kodust lahkunud ja siiani naasmata 69-aastase Taivo asukohta.

title: Politsei otsib Valgamaal kadunuks jäänud 69-aastast meest

maintext:
Naabrite sõnul nähti Taivot viimati möödunud nädala reedel. Laupäeval oli ta helistanud naabrinaisele, kuid pärast seda on mehe telefon välja lülitatud ning tema asukoht teadmata. Tal on kaasas rahakott, kuid oma pangakaardi jättis ta koju. Taivo auto seisab tema kodu juures Puka vallas Aakre külas ning suure tõenäosusega liigub ta jalgsi.
Taivo on 190 cm pikk ja tugeva kehaehitusega. Arvatavalt on tal seljas heledam jope, teksapüksid ning peas rohekas nokkmüts. Mees tarvitab igapäevaselt ravimeid ja ei ole teada, kas või kui palju tal neid kaasas on, mistõttu võib tema elu ohus olla.
Eilse päeva jooksul kontrollis politsei mehe kodu ja selle ümbrust Aakre külas ning täna on koos kohalike elanikega jätkatud maastikuotsingutega samas piirkonnas. Politsei on vestelnud mehe lähedastega ja sõpradega, kellega Taivo aga ühendust ei ole võtnud ja kes ei oska aimata, kuhu ta liikuda võis. Samuti on vesteldud lähedalasuvate kaupluste müüjatega ning vaadatud läbi sealasete turvakaamerate salvestused, kuid mehe liikumine neile kahjuks peale jäänud ei ole.
Kõigil, kes on Taivot pärast 9. septembrit näinud või oskavad anda infot tema liikumiste kohta palutakse helistada telefonil 51943220 või hädaabinumbril 112.


description: Laupäeval peetava 34. Emajõe maratoni juhend näeb ette, et osaleda võib kõigi lihasjõul liikuvate alustega. Ürituse korraldaja ja peakohtuniku Mihkel Pari sõnul võivad soovijad tõesti tulla ka kummipaadiga, kuid nad peavad seejuures ikkagi silmas pidama, et suudaksid ette nähtud ajaga distantsi läbida.

title: Emajõe maratonile stardib kirev seltskond

maintext:
Distantse on kaks ja need on võrdlemisi pikad. Kes oma sõudmis- või aerutamisvõimes päris kindel pole, saab valida lühema, 37 kilomeetrit pika võistlusmaa, mille start on kell 11 Puhja vallast Rekult. Tund varem antakse lähe pikemale, 56-kilomeetrisele sõidule Emajõe alguskohast Võrtsjärve äärest. Finiš SAK Tartu paadisillal Ranna tee 3 baasis suletakse õhtul kell 18.
Varem rohkem sõudmissportlastele mõeldud maratonile kutsutakse viimastel aastatel ka teisi spordisõpru. Registreerunuid on üle 70, kuid viimastel päevadel on kirjapanek aktiveerunud, ütles Pari. «Ilmselt tuleb sada osalejat täis küll,» arvas ta. Tuleval aastal loodavad korraldajad huvi kasvu ja kindlasti üle 100 osaleja.
Traditsiooniliselt leiab osalejate seast tugevaid sõudjaid ja aerutajaid, olgu siis ühe-, kahe- või neljapaadil. Üks põnevamaid aluseid on aga hoopis kirikvene ehk kirikus käimise paat, millega sõidab 15 inimest. Ka mitme inimese kummipaate on juba kirja pandud.
Osalejaid toetab tänavu Võrtsjärve ja Emajõe kõrgest veetasemest tingitud kiire veevool ning seetõttu peaksid ka lõpetamisajad tulema tavapärasest kiiremad. Enamasti on kõik kohale jõudnud alla kaheksa tunniga, meenutas korraldaja.
Finišis tervitab osalejaid kell 14–16 ansambel Tuulest Toodud. Kel vee peal jahe hakkab, saab finišis minna sauna.


description: Tegemist on päris hea asjaga õiges kohas. Ma arvan, et on tehtud õigesti, sest kui rahvas otsustab endale kiriku püstitada, siis võib seda teha. Alati võib ju öelda, et oleks pidanud Tallinnas olema või hoopis Võrus, aga Raadil on ajalooline järjepidevus ja seega kontekst, kuhu muuseum sai, on õige.

title: ERMi arhitektuurivõistluse žürii liige: hea asi õiges kohas

maintext:
Iga tekst ju kirjutatakse konteksti ja see kontekst on minu jaoks veel sündimas, seda ei ole veel sellisel kujul, nagu olla võiks. Sinna tuleb loodus juurde, lähenemiste ja teede maailm alles tekib. Kuidas ta öösel välja näeb ja kuidas päeval, see kõik loeb.
Üks on see kunagine võistlustöö, teine on pärisprojekt. Igal juhul on seda edasi arendatud ja tegelikkusega kohandatud palju suuremal määral, kui võistlustöö näitas.
Ma olen aia taga vaatamas käinud, sest kui ehitus käib, sisse ju ei trügi. Olen vana tartlane, ema elab Tartus ja muidugi ma tunnen huvi, kuidas asjad on edenenud, see on tähtis.
Inimesed, kes on seal vahetult tegutsenud ja osalenud projekteerimisel, ütlevad, et see on päris võimas ja päris hea.
Loomulikult ei hakka ma praegu endale tuhka pähe raputama, ma arvan, et oleme teinud õige otsuse. Lõpuks saime valida ka selle seast, mis olemas oli.
Tõesti, katus ei ole kõnnitav, aga maja põhigeomeetria on sama. Kuidas külgedel klaas mängib, seda peab veel vaatama.
Kas muuseum on suur või väike, seda ma ei oska öelda. See on tunde küsimus. Või et kas sai paras. Seda saab siis öelda, kui on natuke hoones ringi käidud. Ma ei saa kirjeldada ruumitunnetust, mul veel ei ole seda


description: Eesti jalgpalli meistriliiga 30. vooru avamängus pakkus poolehoidjatele suurepärase elamuse Tartu Tammeka, kui Tamme staadionil alistati tulemusega 3:2 valitsev meistermeeskond FC Flora. Viimati olid tartlased Florast jagu saanud pisut vähem kui kuus aastat tagasi, seejärel oldi rohevalgete vastu võiduta 23 matši järjepanu.

title: Indrek Koser pärast Flora alistamist: treenerikarjääri suurim võit

maintext:
Kuigi kohtumine algas külaliste suure survega, oli Tammeka tänu Marek Tšernjavski 40. minuti tabamusele avapoolaja järel 1:0 eduseisus.
Kui teist poolaega oli mängitud kümmekond minutit, suutsid külalised viigistada. 1:1 püsis tablool kuni 82. minutini, mil algas tõeline väravasadu: esmalt viis vahetusmees Randin Rande Tammeka ette, kaks minutit hiljem Flora viigistas, ent omakorda kohe seejärel haaras Tammeka uuesti eduseisu, kui Rande söödu järel skooris meeskonna kapten Kaarel Kiidron.
Sellele tabamusele Flora enam vasturohtu ei leidnud ning nii Tammekale ülimalt magus võit, millega tõusti ka tabelis seitsmendaks, mööda Narva Transist. Flora, kes võidu korral tõusnuks liidrikohale, jätkab Levadia ja Infoneti järel kolmandal kohal.
Mängujärgne intervjuu Tammeka peatreeneri Indrek Koseriga
Palju õnne! Kas võib öelda, et see oli sinu treenerikarjääri parim võit?
Jah, võib nii öelda küll, sest ega minu käe all vist polegi me ühtki suurt esinelikust võitnud. Selles mõttes on see kindlasti kõige suurem võit.
Mängust rääkides, siis kohe alguses pani Flora tugeva surve peale ja väravavaht Karl-Johan Pechter pidi ikka päris mitmel puhul meeskonna halvimast päästma.
Mänguks valmistudes oli meil plaan A ja plaan B. Plaan A tekitas kohe alguses väga lahtise mängu, Floral tekkisid võimalused ja meil tekkisid võimalused. Plaan B oli natuke kompaktsemalt mängida ja pidime sellele suhteliselt kiiresti üle minema, sest Flora leidis käike ettepoole väga hästi.
Aga Pechter oli muidugi tubli, ta on kogu hooaja väga hästi mänginud ja meeskonda olulistel hetkedel päästnud. Kui sa tahad Florat võita, peab su väravavaht tassima ka.
Kas teiseks poolajaks oli plaan võimalikult kaua üks-nulli hoida?
Otseselt polnud, tahtsime mängida samamoodi edasi, aga nad lõid kiirelt tagasi. Samas ma ei mäleta sellist mängu, kus meil oleks Flora vastu nii palju reaalseid väravavõimalusi olnud – kui meil kõik sisse oleks läinud, oleks viis-kuus vabalt võinud olla see number. Muidugi Floral oli võimalusi veel rohkem, kui neil oleks kõik sisse läinud, siis nemad oleks võinud lüüa 15 või 16. Nii et oli üks lahtine mäng.
Treenerina saad ilmselt väga rahul olla Randin Rande sisse vahetamisega: ta lõi kohe värava ja andis võiduväravale söödu.
Jah, ta ütles ise ka enne mängu, et on oma endise koduklubi vastu ülimotiveeritud väravat lööma. Tuli, nägi ja tegi.
Ega vist hooaja eel ei oleks osanud arvata, et meistriliigas jääb Tammeka saldoks valitsevate meistritega üks võit, kaks viiki ja üks kaotus?
Ega jah. See tänane võit on oluline ka sellepärast, et hooaja lõpp on Flora jaoks ülitähtis, neil on kõik mängus, nad olid 11 mängu püsinud kaotuseta – nad ei teinud absoluutselt mingit hinnaalandust.
Selles mõttes on see võit magusam kui need kevadised viigid, kus ei olnud neil veel nii vesi ahjus. See võis olla samas ka põhjus, mis neid natuke pidurdas – neil oli kaks väga tähtsat mängu just selja taga (1:1 viik Kaljuga ja 2:1 võit Infoneti üle – toim), võib-olla oli kusagil kuklas, et nüüd peaks tulema natuke kergemini.


description: Kunstihuvilised täitsid Tartu kunstimaja esimese korruse väikese saali, aga jutuvada oli mitu pügalat vaiksem kui tavaliselt näituste avamisel. Vaatajate ette jõudis Peeter Krosmanni ja Nadežda Tšernobai ühisnäitus «Suhe». Avamisel ei olnud kumbagi kunstnikku.

title: Kahe kunstniku suhe elab teostes pärast surma edasi

maintext:
Tartu kunstnike liit koostab oma näitustekava aastaks ette. «Kui see näitus programmi võeti, oli Nadja veel elus, ja näituse idee oli sisuliselt seesama, mida te praegu siin võite näha,» ütles galerist Indrek Grigor.
Näitus käsitleb kunstnikupaari omavahelist suhet: kuidas nad elavad ja kes kelle paberile tikub ja milline on konflikt sellises olukorras. «Aga nüüd on saanud sellest näitusest suurepärane näide sellest, kuidas kunstnik on surematu,» lisas ta. «Ehkki Nadjat enam ei ole, toimub näitus ikkagi sellises vormis, millisena see oli planeeritud. Kunstnik elab oma teostes edasi.»
Saali ühel seinal on Tšernobai altar, mis oli tema viimase näituse keskmeks Tartu ülikooli kirikus mullu detsembris, ning selle vastas on Krosmanni äsja valminud maal kahel kohakuti kinnitatud pleksiklaasil. Nende kahe vahel on põrandal punane vaipkate. Kolmandas seinas on Krosmanni tosin joonistust ja selle vastas Tšernobai suur joonistus – mõlemad abstraktsed. Välja on pandud ka üks väiksem joonistus, millega Tšernobai tegi algust sellele näitusele mõeldes.
Näituse kuraator Peeter Talvistu andis edasi Peeter Krosmanni tervitused ja tänu kõigile, et nad olid avamisele tulnud, aga samuti kahetsuse, et ta ise ei saanud tulla.
«Rääkisime sellest näitusest esimest korda eelmise aasta augustis ja septembris,» lisas Talvistu. «Nadjal oleks nüüd küll öelda, et mingid asjad ei ole siin veel lõplikud ja oleme Peetriga lollid, et me ei viinud algset plaani täide, aga ma arvan, et talle see näitus meeldiks.»
Avamise lõpetas vaikuseminut. Kuulda oli ainult Arvo Pärdi klaveripala «Variatsioonid Ariinuška tervekssaamise puhul» (1977) salvestist Rédley Tamási esituses.


description: Kui kaasava eelarve hääletusel välja pakutud linnapea kullatud kuju idee piisavalt toetust ei kogunud, siis nüüd paistab, et meer on saanud Tartus vähemasti oma platsi. See asub Roosi 24 hoonetekompleksi ette jääval väikesel lagedal alal, nii vähemasti ütleb garaažiuksele maalitud silt ning ametiketiga varustatud linnapea portree.

title: Piltuudis: Roosi tänava äärde jääb põnev väljak


description: Juunioride hooaja lõppvõistluseks olid Euroopa meistrivõistlused Hispaanias Malagas, kus Eestist osales viis judokat.

title: Mattias Kuusik lõpetas Euroopa meistrivõistlused seitsmendana

maintext:
Eesti Akadeemilise Spordiliidu teatel pidid Nikita Pikulenko (kuni 73kg), Tanner Saar ja German Duran (mõlemad kuni 81 kg) piirduma vaid ühe kohtumisega. Mattias Kuusik (kuni 90kg) ja Otto Krister Imala (kuni 100kg) näitasid head maadlust, kuigi seekord medalit veel ei tulnud.
Imala sai kokkuvõttes viienda koha, võites kolm ja kaotades kaks kohtumist. Praegu Šveitsis elav ja treeniv Imala paikneb maailma edetabelis 18. kohal. Eurooplaste seas hoiab ta kümnendat kohta.
Tartu vallas elav Tartu ülikooli teisel kursusel õppiv Mattias Kuusik (DO judoklubi), kes hooajal võitis ühe maailmakarikaetapi, oli neljal korral teine ning kahel korral viies, astus võistlustulle suurte lootustega. Euroopa meistrivõistluste tabelis sai ta kaheksanda asetuse, mis tähendas, et veerandfinaalis tuli vastamisi minna maailma edetabelijuhiga.
Esimeses ringis alistas ta ipponiga Miroslav Blahusiaki (Slovakkia). Kaheksandikfinaalis oli tasavägine kohtumine ukrainlase Oleksii Babenkoga. Kumbki ühtki võtet ei suutnud teha, kuid vastane sai ühe shido enam, mis viis Mattiase veerandfinaali. Seal tuli vastaseks mullune juunioride maailmameister ja ülekaalukas maailma edetabeli juht Nikoloz Sherazadishvili (Hispaania).
Kohtumine kulges tasavägiselt. Poolteist minutit maadeldud ja Sherazadishvilil üks hoiatus (shido), kaks minutit maadeldud ja mõlemal üks shido. 2.39 minutil tegi maailmameister yuko väärilise heite ja läks kohtumist juhtima. Kuusik üritas, sai ka waza-ari väärilise heite tehtud, kuid väljaspool tatamit ja heidet ei loeta. Pool minutit enne lõppu sai Sherazadishvili veel ühe shido, kuid suutis hoida edu lõpuni.
Järgmiseks vastaseks oli Kuusikul tugev poolakas Jakub Ozimek. Matš oli äärmiselt tasavägine, kumbki ei suutnud normaalaja lõpuni heidet teha, kuid lisaajal tegi esimesena heite poolakas, mis tähendas Kuusikule seitsmendat kohta.
Mees ise ei jäänud rahule viimaste kohtumistega, eriti kahju oli tal kaotusest Sherazadishvilile, kes oli võidetav, lisas spordiliit. Samas näitas võistlus, et Kuusik on võimeline kõigi parimatega võrdselt heitlema ja ka neid võitma.
Maailma ametlikus juunioride edetabelis platseerus Kuusik nüüd kaheteistkümnendale kohale, Euroopa edetabelis on ta seitsmes. Kõigi kontinentide hooaja etappidelt saadud punktide hulgalt on Kuusik teine. Veel on ta otsustanud novembris võistelda U23 Euroopa meistrivõistlustel Jeruusalemis, kus loodab samuti heidelda kõige kõrgemate kohtade eest.


description: Facebooki kommuunil «Tervis on kallis» on enam kui 5200 liiget ning selle looja, erakorralise meditsiini arst Kuido Nõmm kuulutas eelmisel nädalal välja konkursi, millest kutsus osa võtma kõiki inimesi. Ta palus neil valmistada plakat «Tervis on kallim kui…» ja seda kõikjal demonstreerida.

title: Galerii: kui kallis on tervis

maintext:
Teemaviida #tervisonkallis all laekub neid nüüd sotsiaalvõrgustikku ohtrasti, üks sõnastus terasem kui teine. Lugeja saab sirvida väikest valikut.
Täna kella 9 kuni kella 10 korraldasid Eesti Arstide Liit, Eesti Õdede Liit ja Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit hoiatusstreigi.
Nad peatasid haiglates ja perearstikeskustes töö, et öelda kõigile Eesti inimestele, eelkõige aga valitsusele ja riigikogule: tervishoid vajab lisaraha, et patsiendid saaksid vajalikku ravi.
Tartu Ülikooli Kliinikumi ees doktor Jaan Sütti etteloetud avalduses seisab: "Arstid ja õed ei jäta haigete ravimist pooleli kergekäeliselt ega kerge südamega, aga nii meditsiinis kui elus peab mõnikord tegema väiksemat kahju, et ära hoida suuremat.
Aina sagedamini näeme patsiente, kes pika järjekorra pärast on meie juurde jõudnud liiga hilja. Tihti peame nuruma kolleegidelt erandkorras vastuvõtuaega või voodikohta haigele, kelle seisund ei kannata oodata, kuulates seejuures juhtkonna manitsusi, et haigekassa lepingut ei tohi ületada."


description: Teadlaste Öö festival võtab hoogu üles ning teadusteatri etendused Ahhaa keskuses mööduvad täissaalide ees.

title: Haamriga vastu kätt ja teisedki illusioonid ajasid segadusse

maintext:
Täna pärastlõunal saabus etendust «Aju paljaks!» vaatama nii palju huvilisi, et Ahhaal tuli teater kolida suurde auditooriumisse. «Kõik te olete nüüd katsejänesed,» kinnitas teadusteatri juhataja Anu Saarva ning alustas. Tegelikult käis etendus juba siis, kui publik saali sisenes. Mängis muusika, mis tundus paljudele ebameeldiv.
«See on sellise sagedusega muusika, mis ajule üldse ei sobi,» selgitas ta. Helid tekitavad ajus tunde: võitle või põgene. Nii kasutatakse näiteks õudusfilmides stseenide rõhutamiseks just sellist muusikat, mis paneb aju emotsioone võimendama.
Üksteise järel andis Saarva publikule ülesandeid, mis ajasid aju päris krussi. Kas me saame ikka oma silmi uskuda? Juba värvidemäng sõnadega tekitas korraliku segaduse. Kui sõna «sinine» on kirjutatud punase värviga, ei pruugi vastaja värvi nimetades üldsegi õigele toonile pihta saada, selgus katsest. Kui inimene on harjunud töötama tekstiga, nõuab visuaalse mõõte lisandumine ajult tõsist kohanemisvõimet.
Põnev katse oli seegi, kui publiku hulgast kutsutud vabatahtlikule pandi selga kittel, mille ühe varuka otsas oli kunstkäsi. Selgus, et üsna kiiresti hakkab inimene kunstkätt enda omaks pidama ja kui etenduse läbiviija kunstkäele pintsliga silitamise järel ootamatult haamriga virutab, ehmatab käe kandja korralikult ära.
Teadlaste Öö festival kestab reedeni. Programmiga tutvuda ja endale sobiva sündmuse saab valida siit.


description: Sadakond inimest kogunes täna Tartu vallavalitsuse saali arutama eksvangide ühiskonnaellu tagasi toomise keskuse rajamise üle Vahi teele endise Tartumaa veterinaarkeskuse ruumidesse.

title: Kired eksvangide keskuse ümber: arutelu tõi saali täis

maintext:
Kohal olid keskuse rajamise eestvedaja Johannes Mihkelsoni keskuse, justiitsministeeriumi, Tartu linna ja Tartu valla esindajad. Mihkelsoni keskuse juhataja Tõnu Ints selgitas, et see keskus luuakse 30 kuuks, see on renditud Riigi Kinnisvaralt ja teada on, et Riigi Kinnisvara soovib selle edasi müüa.
Ints ütles, et veterinaarkeskus oli üks kolmest valikust, kõige lihtsamini kohaldatav. Eelkõige on see ööbimiskoht ja sellise elukoha pakkumine on omavalitsuse ülesanne. Tartu linnas näiteks on endised kinnipeetavad kasutanud sotsiaaleluruume üldise korra järgi, on teemat eile varem kommenteerinud Tartu abilinnapea Artjom Suvorov.
Justiitsministeeriumi esindaja tõi välja, et Tartu avavanglat kasutanud umbes 200 inimesega ei ole seostatud ühtegi kuritegu, ilmselt seepärast, et need inimesed on motiveeritud vanglasse mitte tagasi sattuma. Küsimus oli ka, kas üürida korterid, kuid siis ei oleks olnud võimalik tagada mingit valvet. Praegu on leitud kompromiss suure keskuse ja hajutatud majutamise vahel.
Õige kooleku alguses hakkasid kostma saalist rahulolematud vahelehõiked ja etteheited kogukonnast üle sõitmise kohta, ei küsitud inimeste käest, ei teavitatud valda.
Ints ütles, et Tartu valda ei ole ametlikult teavitatud, sest enne pidi olema selge, millest teavitada. Ta ütles, et küll on selles küsimuses vallamajast talle helistatud, et küsida.
«Te kutsute inimesed siia, et panna fakti ette, te olete kõik ette ära otsustanud,» ütles üks proua saalist.
Tartu vallavanem Aivar Soop sõnastas küsimuse: « Miks linnaga on räägitud, aga Tartu vallaga ei ole.»
Abilinnapea Suvorov ütles, et sellise keskuse rajamiseks hanke korraldamise üle tõesti linnaga suhelid, kuid linn leidis, et see pigem on kolmanda sektori ülesanne. Linnas on sellise vajaduse katmiseks Lubja tänaval varjupaik. «See, kurat, ei ole nii suur, kuii temast räägitakse, kõige suurem ummistus on kommunikatsiooniviga,» ütles Suvorov.
Aivar Soop rääkis, et Tartu vallavalitsusse pöördub paari-kolme aasta tagant keegi, kes on vanglast vabanenud ja vajab elamispinda. «Mis te arvate, palju neid on Vahi alevist? Millal Viimsi valda paigutatakse selline keskus?» küsis üks proua saalist.
«Kuidas selline keskus vallas turvalisust parandab?» küsis teine.
«Kas need kümme inimest kaaluvad üle kogu kogukonna?» küsis üks mees.
Tõnu Ints möönis: «Mina ka ei tea, kuidas mina reageeriksin, kui minu ühitumajas sellist asja tehakse. No ei ole riigis sellist eksterritoriaalset paika, aga kusagil peab see keskus olema.»
Koosolek Tartu vallamajas veel kestab.


description: Regilaulutuba on mõnus kooslaulmiskoht kõikidele inimestele, vanusest sõltumata. Kohal on laulik, kellega koos musitseerides veedetakse paar tundi ning iga kord võetakse üles uus teema.

title: Lauldes vestmine lummab pimedat tüdrukut

maintext:
Selle sügise esimene regilaulutuba leiab aset 30. septembril, siis küll veel mitte ERMis, vaid Ruunipizza kohvikus, ning seal on külaline rahvaluule- ja muusikateadlane Janika Oras, teemaks töölaulud.
Järgmised regilaulutoad on Eesti Rahva Muuseumis. 29. oktoobril on kohal Anneli Vilbaste ning teemaks õhtu- ja unelaulud, 26. novembril jutustab ja laulab Mikk Sarv Linnuteest ja päikesest. 10. detsembri teema on esialgu veel lahtine. Regilaulutuppa tulija muuseumipiletit ostma ei pea.
Aastatepikkune tava
Niisugune kooslaulmise traditsioon on Tartus kestnud juba mitmeid aastaid, kord Maarja Aigro, kord Moon Meieri juhtimisel.
Kogunetud on peamiselt Tartu muuseumides, aga ka näiteks Supilinna Kikerkohvikus, mis nüüd on suletud.
Veronika Sõstar ise on suur muusikasõber, koolitanud end mitmel pilli- ja regilaulukursusel. Ta on tuntud-teada inimene tänu Allikabändile, kus ta laulab ja kannelt mängib. Tänavapildis tunneb Veronika Sõstra ära juhtkoer Glory järgi, kes on ta lahutamatu kaaslane, kuna Veronika on pime.
Kui regilaulutuppa uut juhti otsiti, julgustas Veronika Sõstart seda ülesannet vastu võtma Assar Järvekülg, kes on erivajadustega inimeste vabatahtlik toetaja ja Allikabändi sõber.
Ka oli Assar Järveküljel endal hea ettekujutus sellest, mida regilaulutoas tehakse, sest ta ise on selle tööst koos Allikabändi teiste liikmetega osa võtnud. Nii ta leidiski, et Veronikale võiks see töö sobida.
Veronika Sõstart iseloomustades ütles ta, et tüdruk on hea organiseerimisvõimega, mida on näha siis, kui ta on Maarja tugikeskuses midagi teinud. Ka töötab Veronika Tartu vaimse tervise hooldekeskuses masseerijana.
«Ta on tõesti hästi tegus inimene, mis sest et samal ajal ka natuke uje ja ara loomuga,» rääkis Järvekülg. «Aga ma mõtlesin, et regilaulutoa organiseerijana saaks Veronika enesekindlust ja julgust juurde. Et see tuleks ta arengule kasuks.»
Regilaul ammu südames
Assar Järvekülg lisas, et Veronika tunneb isiklikult paljusid muusikainimesi ning regilaulutuppa laulikuid kutsuda ei ole tal keeruline. Ta saab ka suurepäraselt hakkama meilide saatmise ja lugemisega, abiks kõnesüntesaator.
Veronika Sõstar ise ütleb, et temal on regilaul ammu südames.
«Tuhandeid aastaid tagasi räägiti ju lugusid peamiselt lauldes,» selgitas ta. «Sealt on sündinud kõik need vestmis- ja sõjalaulud, samuti töö- ja tähtpäevade ning elu kurbade ja rõõmsate sündmuste laulud. Neis on väga palju lummavat ja ma kutsun kõiki inimesi regilauludest osa saama.»
----------------------
Regilaulutuba
• Kord kuus kell 17–19.
• 30. septembril Ruunipizza kohvikus.
• 29. oktoobril, 26. novembril ja 10. detsembril Eesti Rahva Muuseumis.
• Jätkub uuel aastal.


description: Tartus Annelinna spordihoones sai laupäeval näha heal tasemel tõstesporti, sest Baškirovi mälestusvõistlused tõid lisaks Tartu tõstjatele kohale kangisikutajaid ka Lätist, Leedust ja Valgevenest.

title: Tõstjad võistlesid Vladimir Baškirovi mälestuseks

maintext:
MTÜ SK Jõud Junior veebilehe teatel käis Tartu linna meistrivõistlustel tõstepõrandal 52 sportlast alates lastest ja lõpetades üle 105 kg kaaluvate meestega. Tituleerituimatest sportlastest olid Tartusse sõitnud lätlased Rebeka Koha ja Ritvars Suharevs ning leedukas Žygimantas Stanulis. Kõige raskema kangi tõstiski pea kohale Stanulis, kes tõukas 201 kg.
Tartu linna meistrivõistluste arvestuses võistlesid tüdrukud Sinclairi punktitabeli alusel ning esikoha saavutas Mona Saar (SK Mäksa) kogusummaga 106 kg, teiseks tuli Viktoria Palk (SK Jõud Junior) kogusummaga 82 kg ja kolmandaks Johanna Haljasorg (SK Mäksa), kelle kahe tõste summa oli 83 kg. Parima, kolmanda koha Baškirovi mälestusvõistluse arvestuses saavutas tartlastest kehakaalus kuni 53 kg Viktoria Palk, kes rebis 36 kg ja tõukas 46 kg.
Tartu linna meistriteks krooniti kehakaalus kuni 40 kg Rasmus Musta (SK Jõud Junior, kogusumma 47 kg), kuni 50 kg Artur Vähk (SK Jõud Junior, kogusumma 48 kg), kuni 56 kg Daniil Masjukov (SK Jõud Junior, kogusumma 148 kg), kuni 62 kg Alexander Moiseenko (SK Jõud Junior, kogusumma 165 kg), kuni 69 kg Märt Laus (Crossfit Tartu, kogusumma 190 kg), kuni 77 kg Jaanus Sellin (Crossfit Tartu, kogusumma 134 kg), kuni 85 kg Sander Savik (SK Jõud, kogusummaga 212 kg) ja kuni 94 kg Urmas Treier (SK +35, kogusumma 242 kg).
Masjukovi nimel on nüüdsest ka U15 kuni 56 kg kehakaalu uus Eesti rekord tõukamises – 85 kg. Moiseenko püstitas aga nii rebimises, tõukamises kui kogusummas uued U15 vanuseklassi kuni 62 kg kehakaalu Eesti rekordid: vastavalt 73 kg, 92 kg ja 165 kg.
Mälestusvõistluste korraldajaks oli spordimehe poeg Igor Baškirov, kes on SK Jõud Junior klubi asutaja, endine tõstja ja pikaajaline 6. kategooria tõstesporditreener. Võistlustulemustega saab tutvuda siit.
Võistluste parimad tulemused:
Naised
1. Rebeka Koha (Läti) 200 kg (90 kg + 110 kg)
2. Aliaksandra Tšiatšiorkina (Valgevene) 184 kg (83 kg + 101 kg)
3. Daniela Ivanova (Läti) 140 kg (60 kg + 80 kg)
Mehed
1. Žygimantas Stanulis (Leedu) 367 kg (175 kg + 201 kg)
2. Ritvars Suharevs (Läti) 328 kg (148 kg + 180 kg)
3. Sergej Lichovoj (Leedu) 353 kg (160 kg + 193 kg)


description: Tartu linn otsustas keelata parkimise Aleksandri tänava Turu tänava poolel Sassi lasteaiast kuni Kvartali kaubanduskeskuseni. Lapsevanemad, kes viivad oma järeltulijaid lasteaeda, on kimpus.

title: Linn kitsendas Aleksandri tänaval parkimisvõimalusi

maintext:
Parkimist keelavad märgid tekkisid tänavale nädala jagu tagasi, paari päeva eest tõmmati asfaldile ka vastav kollaste katkendjoonte markeering.
«Kui ma lähen hommikul last lasteaeda viima, siis peatuda ma seal küll tohin, kuid ma ei saa ju auto ust lahti teha ja öelda lapsele, et head aega, hakka nüüd üksi astuma,» rääkis üks lapsevanem. «Aga kui ma lähen teda lasteaeda saatma, siis on tegu juba parkimisega ja ma rikun seadust.»
Ta lisas, et kuna Aleksandri tänava parkimiskoormus on väga suur, siis kusagil mujal läheduses võib vaba koha leidmine osutuda tõeliseks loteriiks.
Tartu liikluskorraldusteenistuse juhataja Martin Nelis selgitas, et selles lõigus parkimise keelamisel on praktiline põhjus: kui sõidukid seal kahes reas pargivad, pole kahesuunaline liiklus võimalik.
«Osaliselt kõnnitee peal seal parkida ei tohi, äärekivi on kõrge ning kõnnitee konstruktsioon ei vasta autode koormusele,» lisas Nelis.
«Tänasel päeval pole seal võimalik parkimist lubada, kuna sõidutee osa on niipalju kitsas, et sõidukid ei mahu läbi,» nentis liikluskorraldusteenistuse juhataja. Olukord võiks muutuda alles siis, kui tänav rekonstrueeritakse ja rajatakse spetsiaalsed parkimistaskud. See on aga juba kaugema tuleviku teema.
Martin Nelis möönis, et vanematele, kes viivad lapsi lasteaeda autoga, tähendab see ebamugavusi. «Laste toomiseks tuleb sõiduk parkida selleks ette nähtud kohta, kus see on lubatud,» kõlas tema lühike soovitus.


description: Kui mitmed spordiüritused, kaasa arvatud klubi Tartu Maraton korraldatavad, on sel hooajal võrreldes varasemaga tunnetanud osalejate arvu mõningat langust, siis laupäeval joostavale linnamaratonile startijate arv tõotab teha rekordi.

title: Korraldaja ootab maratonilt osalusrekordit

maintext:
Viiendat korda peetava Tartu linnamaratoni osalusrekord 3074 pärineb eelmisest aastast. Tänavu on end kolmele jooksudistantsile koos kepikõndijatega kirja pannud aga juba 3165 inimest, kinnitas maratoni korraldava klubi Tartu Maraton kommunikatsioonijuht Peeter Liik.
Täispikale maratonile on minemas vähemalt 547, poolmaratonile 741 ja 10 km distantsile 1568 spordisõpra. Kepikõndijaid on lisaks 309. Et aga kirja saavad soovijad end panna veel reede õhtul kella 17ni, võib sportijaid veelgi lisanduda.
Mõistagi on nii spordisõprade kui ka meediakanalite suurima tähelepanu all küsimus, kes võidab maratoni.
Paljud tugevad jooksjad osalesid kolm nädalat tagasi peetud Tallinna maratonil ning alles jooksurajal selgub, kui hästi nad on sellest katsumusest taastunud. Nende kõrval suhteliselt värske mehena läheb starti mullune võitja, ultratriatleet Rait Ratasepp. Tema värskus on mõistagi suhteline, sest kõigest kuu aja eest läbis ta kümnekordse ultratriatloni Šveitsis ja võitis teise koha.
Tugevamatest jooksjatest peavad korraldajad favoriitideks ka 2013. aastal siinsamas Tartus poolmaratoni võitnud Raivo Allat, Anti Puustust või Mario Mustasaart. Esimese Tartu linnamaratoni võitja Dmitri Aristov proovib sel korral poolmaratoni. Naistest on oodata tugevat esitust Jana Treierilt.
Start 5. Tartu linnamaratonile antakse homme kell 9 Vabaduse puiesteelt. Kõik jooksjad ja kepikõndijad finišeerivad Raekoja platsi punasel vaibal. Vanemate jooksjatega paralleelselt on kavas ka lasteüritused, kuhu korraldajad ootavad ligi 3000 osavõtjat.
Kõigil liiklejail paluvad korraldajad jälgida tähelepanelikult ajutist liikluskorraldust linnas.


description: Nukuteatri näitleja Mihkel Tikerpalu asub järgmisel laupäeval, 1. oktoobril Tartus läbima oma elu teist täispikka maratoni. Tikerpalu aga ei jookse ainult oma lõbuks, vaid on otsustanud sportimise ühendada heategevusega.

title: Näitleja aitab maratoni joostes lapsed teatrisse

maintext:
Tikerpalu on algatanud ennustusvõistluse, millega kogub raha sihtasutusele Aitan Lapsi, mis aitab lastele pakkuda teatri-, kunsti- ja kirjanduselamusi.
Nimelt saab osaleda ennustusvõistlusel, kus tuleb arvata Tikerpalu lõpuaega jooksuvõistlusel. Loosis osalemiseks tuleb teha vähemalt viieeurone annetus, et saada üks kupong. Suurem summa annab aga rohkem võimalusi.
Idee jooksurajalt
Sporti ja heategevust omavahel kokku viia ei ole näitlejal aga esimene kord. Tikerpalu meenutas, kuidas ta eelmise aasta kevadel jooksis kodu lähedal Pelgulinna metsas ja valmistus esimeseks üle 42 kilomeetri pikkuseks distantsiks SEB Tallinna maratonil. «Maraton on ikka niivõrd suur asi, et paljud jooksevad seda ühe või mõne korra ning panevad linnukese kirja. Mõtlesin, et võiks midagi veel teha peale selle, et ma ise jooksen,» rääkis näitleja, kuidas tuli mõte head teha.
Mullu toetas ta Maarja küla ning kogus annetustena viissada eurot, heategijaid oli kokku 52. Kogutud summa ületas Tikerpalu ootusi. Tegelikult mullu tal kindlat eesmärki, kui suur see summa võiks olla, polnud, kuna näitlejal polnud õrna aimugi, kuidas ettevõtmisega kaasa tullakse.
Sellel aastal loodab ta joosta parema aja ning näitleja on seadnud eesmärgiks, et annetussumma võiks samuti kasvada. «Eesmärk ikka võiks olla,» lausus ta.
Tikerpalu jooksis mullu maratoni ajaga 4:14.45. Tänavusel ennustusvõistlusel tegi näitleja ise otsa lahti ning pakkus jooksu lõpuajaks 4:09. See annab annetajatele ka väikese vihje, kuhu kanti võiks tema aeg jääda.
Eelmisel aastal ennustas Tikerpalu ise oma aja tegelikust pool tundi kehvemaks. Ta arvas, et sel aastal on ennustus täpsem, kuna esimese maratoni puhul on harrastajal võibolla raskem aimata, kui kiiresti või aeglaselt see läbitakse.
Traditsiooni jätkamine
Selleks et mitte ainult lahketelt inimestelt raha koguda, otsustas Tikerpalu hasardi lisamiseks kõige parematele ennustajatele välja panna auhinnad. Ennustusvõistlus kestab 30. septembri keskööni.
Kuigi täpseima aja pakkuja võidab koti, milles on auhindu Tallinkilt, Eesti teatritelt ja teistelt toetajatelt, usub Tikerpalu, et ennustusvõistlusel osaleja esimene mõte on ikkagi head teha. «Samas kui ma teen head ja saan selle eest midagi tagasi, siis see on ka vahva,» ütles ta.
Tikerpalu loodab ka pärast Tartu linnamaratoni heategevust jätkata. Ta avaldas lootust, et ükskord tähistab tema ettevõtmine kümne aasta juubelitki.
Tikerpalul oli soov ka suusamaratonil annetusi koguda, aga kuna tänavu jäi see ära, otsustas näitleja, et suusaüritustel ta tõenäoliselt heategevusaktsiooni ei korralda.
Pealaegi on inimeste motivatsioon annetada väiksem, kui selgub, et võistlus kipub ära jääma. «Kui peaks tulema aasta, kus lund jagub, ja näen, et see ei kao kuhugi, siis võibolla mõtlen sellele,» arvas ta.
---------------------
Mihkel Tikerpalu jookseb lapsed teatrisse
• Ennustusvõistlusel osalemiseks tuleb annetada vähemalt viis eurot Mihkel Tikerpalu ettevõtmise tarvis loodud kontole.
• Saaja nimi: Mihkel Tikerpalu.
• Saaja konto: EE392200221062510029.
• Selgitus: sinu nimi, Tikerpalu tulemus Tartu linnamaratonil (näiteks «Väle Jalg, 4:22.12»)
• Ennustada-annetada saab 30. septembri keskööni.
• Lisateave ürituse Facebooki lehelt, märksõnaga «Mihkel Tikerpalu jookseb lapsed teatrisse».


description: Shaté tantsukoolis saab nüüd läbi viia rohkem tantsutunde, kuna kool laienes kahele korrusele. Uuest hooajast on Filosoofi 3 ruumides tegutseva Shaté kasutuses uue saalina kollane stuudio koos kostüümiladude ja bürooruumidega.

title: Pildid: Shaté avas pidulikult tantsukooli laienduse

maintext:
Tantsukool alustab sel sügisel suuremana
Kuus aastat Filosoofi tänaval tegutsenud Shaté tantsukoolis käib umbes viissada tantsijat. Kool on mitu aastat olnud aga olukorras, kus kaks saali on hommikust õhtuni treeninguid täis ja ühtegi vaba aega ei ole, kuigi soovijaid jaguks. Septembrist saab Shaté aga teha rohkem tunde, kuna kool laienes kahele korrusele.


description: Sotsiaalvõrgustiku kommuuni «Tööle padjaga» päis on muutunud – seal seisab «Tervis on kallis» ning see osutab homme algavale arstide, õdede ja tervishoiutöötajate hoiatusstreigile.

title: Streik venitab patsiendi ooteaja homme pikemaks

maintext:
Meedikutest padjasõdalased tegid ilma maikuu viimasel päeval, mil nad padjaga tööle ilmudes püüdsid solidaarsed näida poliitikute raske tööga.
Homne tunnine tööseisak on suunatud valitsuse pealiskaudse suhtumise vastu tervishoiu rahastamisse ning pole samuti vaid kõnekoosolek.
Poolt ja vastu
Kommuunil «Tervis on kallis» on üle 5200 liikme ning selle looja, erakorralise meditsiini arst Kuido Nõmm kuulutas eelmisel nädalal välja konkursi, millest kutsub osa võtma kõiki inimesi. Ta palub valmistada plakat «Tervis on kallim kui …» ja seda kõikjal demonstreerida.
«Näitamise kohaks võivad olla auto, millega te tööle sõidate, taga- või küljeklaas, osakond haiglas, registratuur, vastuvõtukabinet tervisekeskuses või mis tahes teine koht, kus te töötate, puhkate või muidu viibite,» kirjutas Kuido Nõmm. Oluline on ka plakatit koos iseenda ja kolleegidega pildistada ning postitada meediasse, riigikogu ja valitsuse liikmetele.
Teises kommuunis «Arstide toetuseks» kutsutakse üles tänama oma arste. «Teeme oma uudised! Räägime headest ja ilusatest kogemustest,» kirjutas seal Katarina Pagan.
Hambaarstide liit on samuti avaldanud oma seisukoha, toetades arstide liidu seisukohta, et rahvastiku vananemise tõttu tuleb põhimõtteliselt tervishoiu rahastamist suurendada.
Meedias levib ka arstide vastu suunatud streigi mahasurumise õpetus, mida Kuido Nõmm kutsub omakorda täiendama «üle-võlli-stiilis» näpunäidetega, nagu näiteks tõeline arst mitte ainult ei streigi, vaid ta ka ei küsi patsiendile tervishoiusüsteemi raha juurde.
Kuidas streik välja paistab
Homme kell 9–10 algava streigi korraldajad on Eesti arstide liit, Eesti õdede liit ja Eesti tervishoiutöötajate kutseliit. Streik hõlmab paljusid tervishoiuasutusi üle Eesti, sealhulgas Tartu ülikooli kliinikumi, kus tööseisaku korraldusmeeskonna liige on anestesioloog Jaan Sütt.
Süti sõnul peatatakse hoiatusstreigi ajaks haiglates kõik plaanilised ambulatoorsed vastuvõtud, uuringud ja protseduurid ning plaaniline töö statsionaaris. Töötavad kiirabi, intensiivraviosakonnad ja erakorralise meditsiini osakond.
Ambulatoorsed patsiendid võetakse ta sõnul vastu samal päeval või lepitakse kokku uus, patsiendile sobiv aeg. Kui patsiendiga ei ole teisipäeva hommikuks ühendust võetud, siis need, kelle vastuvõtuaeg on just sellesse streigitundi sattunud, võivad ka ise selguse saamiseks oma arsti kabinetti helistada.
Neil, kes on kohale tulnud, tuleb arvestada aga streigi tõttu enama ajakuluga.
«Katsume patsientidele võimalikult vähe meelehärmi põhjustada. Mitte kedagi ei lükata nädalate kaugusele kuhugi järjekorra lõppu,» sõnas Sütt ning kordas Facebooki kommuuni loosungit: «Meie hoiatusstreigi mõte on, et tervis on kallis!»
«Jant selle teema ümber käib aastaid,» selgitas ta. «Me ei pea enam alustama arutelu, kas tervishoid on alarahastatud või kas seal on midagi efektiivsemaks võimalik muuta. Paljud uuringud ja riigikontrolli eksperdid on ammu ära tõendanud, et selleks, et patsiendid saaksid ka edaspidi vajalikku ravi, on rahastamise suurendamine hädavajalik.»
Streik näeb välja nii, et need arstid, õed ja tervishoiutöötajad, kes ei ole homme tööl või kel ei ole vältimatu abi andmisest tulenevaid töökohustusi, kogunevad kella üheksaks kliinikumi Lunini tänava poolse peaukse juurde. Meedikute nõuded ja soovid loetakse veel kord ette ning meeleavaldus jätkub aktiivse tegevusega sealsamas maja ees.
«Me tahame avada tulevikuhaigla. Sellise, mis on seest tühi ning kus tervishoiutöötajad saavad soovida vaid «Head tervist!» ning «Ole terve!», sest kui kõik jätkub viisil nagu seni, siis muud meil paraku teha ei lasta,» lausus Sütt.
-------------------
Meedikute streik
• Arstide, õdede ja tervishoiutöötajate hoiatusstreik leiab aset 20. septembril kell 9–10.
• Tartu ülikooli kliinikumi meedikud kogunevad Lunini tänava poolsete uste ette.


description: 2016. aasta loodusteaduste olümpiaadi üldvõitja on Tartu Veeriku kooli õpilane Hanna-Riia Allas. Sellega kuulub Allas ka Bali saarel toimuva rahvusvahelise loodusteaduste olümpiaadi Eesti meeskonda.

title: Loodusteaduste olümpiaadi üldvõit tuli Tartusse

maintext:
Nädalavahetusel toimus Tartu ülikooli keemia instituudis Eesti loodusteaduste olümpiaadi eksperimentaalvoor, kus osales 54 teooriavoorus parimaid tulemusi näidanud õpilast.
Lõppvoorus oli õpilastel aega eksperimentaalsete ja teoreetiliste ülesannete lahendamiseks viis tundi, mille käigus uuriti Kõnnu raba võimaliku saasteprobleemi. Rabaveeproovide elektrijuhtivuse mõõtmiste kaudu tehti kindlaks, kas raba servast leitud jäätmetsisternist oli lekkinud kemikaale, mis rabavee koostist muutsid. Rabalaukast leitud traadikerade identifitseerimisel saadi teada, milliste metallidega oli tegu ning kas nende hulgas oli ka raskmetalle. Katsetati sedagi, kas ja millisel määral suudab turvas siduda raskmetallide ioone. Turbasambla tundmine andis õpilastele võimaluse näidata oma oskusi töötamisel mikroskoobiga.
Kõige paremini sai lõppvooru ülesannete lahendamisega hakkama Hanna-Riia Allas Veeriku koolist. Talle järgnesid Kaarel Kivisalu Tallinna reaalkoolist, Daniil Vaino Narva keeltelütseumist ning Anna Krupina Tallinna Õismäe Vene lütseumist.
Kuna samad õpilased olid samas järjestuses edukad ka teooriavoorus, on nad ka tänavuse Eesti loodusteaduste olümpiaadi üldarvestuse parimad. Koondtulemuste põhjal selgus ühtlasi Eesti võistkond tänavuseks Indoneesias, Bali saarel toimuvaks rahvusvaheliseks loodusteaduste olümpiaadiks. Lisaks ülalnimetatud õpilastele sõidavad Eestit esindama ka Konstantin Dukatš ja Andreas Simson.


description: Sellel kevadel avas endise Siilu poe ruumides Tähe tänaval uksed kohvik Karlova Kohv, mis tegutseb ka ökokohvi röstikojana. Alates augusti lõpust on kohvik muutunud nii-öelda pudrubaariks, kus külastajaid kostitatakse uuenduslike putrudega.

title: Karlova Kohvi fookuses on sügisest fantaasiarikkad pudrud

maintext:
Kohvikutegijad soovisid Karlova Kohvi kindlasti kevadisteks linnaosa päevadeks avada. Kohviku toiduentusiast Laura Valli ütles, et pärast avamist püüti ennast leida, mis on ka üks põhjustest, miks oldi suvel mitu kuud külastajatele suletud.
«Suvel käisid suured arutelud, mis meile endale imponeerib ja mis võiks see asi olla, mida pakkuda, millel oleks ka uuenduslik väärtus,» rääkis Valli lisades, et seejärel jõuti koos kohviku eestvedaja Laura Mähariga selleni, et puder tundub midagi uuenduslikku, mida teised kohvikud laias valikus ei paku.
Puder klappis ka kohviku lahtiolekuaegadega, sest Karlova Kohv ei ole Valli ja Mähari sõnul selline õhtukoht, vaid avatud ollakse hommikul ja lõunal.
Laura Mähar arvas, et kui inimene kuuleb sõna puder, siis võib enamikel tulla suhteliselt sarnane pilt silme ette. «Tegelikult see maailm on väga palju mitmekesisem,» lausus ta. Mähar lisas, et Karlova Kohv ei paku tavalist putru, kus on võisilm või lusikatäis moosi peale pandud, vaid lisaks teraviljale lisatakse sinna erinevaid puu- ja köögivilju, pähkleid, juustu, jogurtit ning palju muud.
Iga päev on kohviku valikus üks hommiku- ja üks lõunapuder. Kui hommikupuder võib olla nii soolane kui ka magus, siis lõunaajal on siiamaani olnud valikus soolane puder. Hinnad on putrudel vastavalt 3.20 hommikusöögi ja 3.90 lõunasöögi eest.
Mähar ütles, et hind võib tunduda küll kallis, aga tema sõnul kasutab kohvik valdavalt mahetoorainet, mis on tavatoorainest oluliselt kulukam. Lisaks on puder palju rikkalikum kui näiteks tavaline kaerahelbepuder võiga.
Kuna Karlova Kohv tegutseb ka miniröstikojana, on fookuses muidugi endiselt ökokohv, mida soovitakse Mähari sõnul müüa pakkidena rohkem välja kui kohapeal. Toitudest on lisaks pudrule menüüs veel erinevad küpsetised, mida süüa kohvi või muu sooja joogi kõrvale.


description: Tartu linna delegatsioon eesotsas linnapea Urmas Klaasiga sõidab täna Turusse, kus Tartu ja Turu vahelise koostöö 20. aastapäeva puhul toimuvad mitmed seminarid ja kohtumised.

title: Tartu tutvustab Turus kultuurielu

maintext:
«Tartu ja Turu on mõlemad vanad ülikoolilinnad, oma maa haridus- ja teaduskeskused – meil on palju ühist ja seetõttu on vastastikune kogemuste vahetamine väga konstruktiivne ja edasiviiv,» ütles Tartu linnapea Urmas Klaas.
Pühapäeval peab Klaas Turu linnaraamatukogus avaliku loengu kultuuri rollist Tartu linna arengus. Esmaspäeval toimuval kultuuriseminaril tutvustavad tartlased kultuuriturundust ja kultuurielu eri tahkusid.
Kahe ülikoolilinna vahel sõlmiti koostööleping 1996. aastal. Tihe koostöö on toimunud haridus-, kultuuri- ja teadusvaldkonnas. Suhteid on arendatud ka majanduse, kultuuri, spordi ning tervishoiu ja sotsiaalabi valdkonnas. Ühiselt on korraldatud mitmeid kultuuriüritusi ja osaletud erinevates koostööprojektides.
Aastatel 2004-2012 tegutses TartusTuru infopunkt. Koostöös Tartu ja Turu ülikoolidega restaureerisid Tartu ja Turu linn villa Tammekannu, mis tegutseb Turu ülikooli esindus-ja majutuskohana Tartus.
Oktoobri lõpul saabub Tartusse vastuvisiidile Turu linna delegatsioon, kes osaleb Tartus kahe linna koostöö aastapäeva puhul korraldatud arhitektuuri- ja linnaruumi kujundamise seminaril.


description: Täna avas ametlikult Narva maanteel endises PRIA hoones uksed äri- ja kommuunikeskus SPARK, mille eesmärk on kujuneda sTartup HUBi kõrval teiseks keskseks iduettevõtluse keskuseks.

title: Pildid: Tartus avati uus äri- ja kommuunikeskus SPARK

maintext:
Keskuses töötab praeguseks umbes 120 inimest ja kolmteist ettevõtet, mis ei ole kõik sugugi idufirmad. Majas on ligikaudu viis tuhat ruutmeetrit, millest 80 protsenti rendivad seal tegutsevad ettevõtted, nende seas on näiteks Ajujahi võitnud SprayPrinter ja Eesti kõige kiiremini kasvav tarkvaraarendaja Mooncascade. Viimane on majas kõige suurem rentnik, võttes enda alla 800 ruutmeetrit.
Tartu teaduspargi juhtimisel tegutseb majas samuti Lõuna-Eesti ettevõtete demokeskus SPARK Demo, kus on väljapanekuga esindatud nelikümmend piirkonna ettevõtet.


description: Tudengite sügispäevade raames tehti täna ka tõsist sporti, kui Tartu kaubamaja ees kihutati võidu… Ostukärudega!

title: Video ja fotod: tudengid pugesid ostukärudesse ja kukkusid kihutama

maintext:
Võistlus nägi välja nii, et korraga rivistati stardijoonele kolm kaheliikmelist võistkonda – üks atleet võttis koha sisse kärus ning teine asus seda käru lükkama. Esmalt toimus üheksa eelsõitu, nende võitjad pääsesid poolfinaalidesse ning omakorda iga poolfinaali võitjad edenesid otsustavasse finaalsõitu.
Et kiirused olid suured – parimad läbisid erinevate takistustega pikitud distantsi vähem kui 40 sekundiga – tuli ette ka mitmeid kukkumisi ning halvimal juhul prantsatas üks osaleja kärust välja, näoga otse vastu asfalti. Verd siiski ei voolanud ning esialgsetel hinnangutel jäid terveks ka kõigi osalenute luud-kondid.
Finaalis võtsid mõõtu Team Joosep, Pink Power ja Pole Rohkem. Tänu konkurentide kukkumistele võtsid lõpuks võidu tippsportlastest Joosepid – Eesti parim kanuumees Joosep Karlson ja sõudja Joosep Laos.
Pärnakad tunnistasid, et võidu tõi neile konkurentide ebaõnn – rippuvate kummide juures sattus kukkumisse Pink Power ning kuigi nood üritasid veel Joosepeid blokeerida, suudeti nende kõrvalt läbi pugeda. «Siis oli juba vormistamise küsimus,» muhelesid võitjad.
Pink Power, mille ekipaaži kuulus kärusistujana ka finaali ainus õrnema soo esindaja pidi niisiis leppima teise kohaga, auhinnalise kolmanda koha saavutas Pole Rohkem.


description: Tartus kukkus esmaspäeval 15-aastane poiss end maja katuselt surnuks.

title: Tartus kukkus 15-aastane poiss katuselt surnuks

maintext:
Juhuslik möödakäija leidis poisi surnukeha Sõpruse puiesteel asuva maja juurest esmaspäeva hommikul kella 6.45 paiku, ütles Lõuna prefektuuri pressiesindaja Postimehele.
Samal päeval tehti kindlaks, et tegemist on samas läheduses elava 15-aastase noormehega.
Politseiuurijad jõudsid asjaolusid kontrollides on veendumusele, et noormees oli öösel või varahommikul kõrvaloleva neljakorruselise hoone katuselt alla kukkunud. Juhtunus ei ole põhjust kuritegu kahtlustada.
Mis asjaoludel noormees katuselt alla kukkus, selgitab välja kriminaalmenetlus. Politsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb surma põhjustamist ettevaatamatusest.
Karistusseadustik näeb kohtus süüüdimõistmisel sellise teo eest ette kuni kolmeaastase vangistuse. Lõuna prefektuuri pressiesindaja rõhutas, et kriminaalmenetlus alustati juhtunu asjaolude väljaselgitamiseks ja see on taolistel juhtudel tavapärane praktika. Kedagi kuriteos kahtlustada ei ole praegu alust.