description: Neljapäeval Hispaaniast Vigo sadamast taas Eesti suunas teekonda jätkanud parvlaev Leiger jõuab eeldatavasti keskööks Prantsusmaale Bresti sadamasse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Leigri kapten Hanno Naaber: Biskaiat otse ületada polnud riski väärt (1)
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 03. detsember 2016. Leigri kapten Hanno Naaber. FOTO: Veiko Visnapuu Neljapäeval Hispaaniast Vigo sadamast taas Eesti suunas teekonda jätkanud parvlaev Leiger jõuab eeldatavasti keskööks Prantsusmaale Bresti sadamasse.
Leigri kapten Hanno Naaber ütles Meie Maale, et Biskaia lahte päris otse Finisterrest Inglise kanalisse ületama ei hakatud.
"Kui oleksime planeeritud kiiruses kaotanud kasvõi pool sõlme, poleks me enne ilmaolude halvenemist Inglise kanalit niikuinii jõudnud läbida. Ja parvlaevaga praegusel aastaajal otse Biskaiat ületada ei ole kindlasti riski väärt," lausus Naaber.
Leiger võttis peale Finisterret kursi läände, kus mahedas rannikuvees seilati ligikaudu 140 miili, kuniks saadi võtta sobiv kurss La Rochelle suunas.
Samas märkis Naaber, et kui ka ilm oleks alt vedanud, olnuks Biskaia idarannikul piisavalt varjusadamaid.
"Prantsuse rannikule jõudes tekkis küll väike tõrge idatuule poolt tekitatud lainega, aga nagu prognoositud oli, andis see üsna pea järele ja saime sõitu normaaltingimustel jätkata," kirjeldas kapten.
"Täna südaöö paiku jõuame Bresti, kus tuleb edasisõiduks kahjuks mõnda aega jälle ilmaolude paranemist oodata," lisas ta.
Biskaia lahte põhjast piiraval Bretagne'i poolsaarel asuv Brest asub Rohukülast, Leigri kodusadamast 1800 meremiili kaugusel.
Leiger alustas neli nädalat tagasi koduteed Türgist Sefine laevatehasest. Leigri kapten Hanno Naaber ütles Meie Maale, et Biskaia lahte päris otse Finisterrest Inglise kanalisse ületama ei hakatud."Kui oleksime planeeritud kiiruses kaotanud kasvõi pool sõlme, poleks me enne ilmaolude halvenemist Inglise kanalit niikuinii jõudnud läbida. Ja parvlaevaga praegusel aastaajal otse Biskaiat ületada ei ole kindlasti riski väärt," lausus Naaber.Leiger võttis peale Finisterret kursi läände, kus mahedas rannikuvees seilati ligikaudu 140 miili, kuniks saadi võtta sobiv kurss La Rochelle suunas.Samas märkis Naaber, et kui ka ilm oleks alt vedanud, olnuks Biskaia idarannikul piisavalt varjusadamaid."Prantsuse rannikule jõudes tekkis küll väike tõrge idatuule poolt tekitatud lainega, aga nagu prognoositud oli, andis see üsna pea järele ja saime sõitu normaaltingimustel jätkata," kirjeldas kapten."Täna südaöö paiku jõuame Bresti, kus tuleb edasisõiduks kahjuks mõnda aega jälle ilmaolude paranemist oodata," lisas ta.Biskaia lahte põhjast piiraval Bretagne'i poolsaarel asuv Brest asub Rohukülast, Leigri kodusadamast 1800 meremiili kaugusel.Leiger alustas neli nädalat tagasi koduteed Türgist Sefine laevatehasest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nagu arvata võib, on enne jõule paari nädala jooksul kõigil pakivedajatel käed-jalad tööd täis. Samuti pole tänapäeval kadunud traditsioon paberkaarte saata. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Jõuluaeg on käima läinud ja pakke liigub rohkesti
Kolmapäev, 21. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 21. detsember 2016. Eile sai Itella Estonia OÜ Kuressaare Selveri esindusest paki kätte Marek Rand, kellele otsis selle kärmelt karbist välja hooajaline teenindaja Maria Lember (paremal). FOTO: Valmar Voolaid Nagu arvata võib, on enne jõule paari nädala jooksul kõigil pakivedajatel käed-jalad tööd täis. Samuti pole tänapäeval kadunud traditsioon paberkaarte saata.
Eile oli oma elukaaslase pakile Kuressaare Selveri esindusse järele tulnud Marek Rand, kes tõdes, et pakke tellivad nad üsna tihedalt.
Ta nentis, et praegu on küll kingihooaeg, aga muidu tellib nende pere põhiliselt lapsele riideid ja muid kaupu, mida saab e-poest soodsamalt kui kohapealt. “Sedasi on lihtsam ja tellides on valik laiem ka,” lisas Marek.
Priit postitas eile pärastlõunal kuut pakki Kuressaare Kihelkonna mnt Itella SmartPOST-i automaadist mandri sugulastele jõulukingiks. Ise ta muidu väga ei saada midagi, aga e-poest tellib üsna tihedalt.
“Sõidan mootorrattaga ja internetipoest saab ikka soodsamaid diile kui kohalikest poodidest,” tunnistas mees.
Itella Estonia OÜ Selveri hooajaline teenindaja Maria Lember ütles, et päris palju rahvast käib oma saadetistel järel hommikuti, kui just on teated laiali saadetud. Samuti on lõunaajal klienditeenindajatel käed-jalad tööd täis.
Traditsioonid püsivad
Itella Estonia OÜ müügi- ja turundusjuht Alice Vergi rõhutas, et firma väärtustab oma kliente ning on seetõttu otsustanud palgata suure hulga hooajalisi klienditeenindajaid üle Eesti.
“Organiseerime vastavalt täituvuse prognoosile klienditeenindajaid pakke jagama, et me ei murraks kliendile antud tarnelubadust,” rõhutas Vergi.
Kokku aitab tipphooajal paari kuu vältel umbes 20 asukohas 80 abilist. Sel nädalal on klienditeenindajad 43 asukohas. Kuressaare kahe pakiautomaadi juures aitab pakke väljastada neli klienditeenindajat.
Vergi tõdes, et enne pühi on kliendid aktiivsemad tellima pigem nädala alguses, nädalavahetusel ollakse perega ja jagatakse e-poodidest tellitud kinke.
Omniva kommunikatsioonispetsialist Mattias Kaiv kinnitas samuti, et kahe jõulueelse nädalaga on kätte jõudnud kõige tihedam pakisaatmise aeg.
“Seni pole Saaremaal veel lisateenindajat vaja läinud, kuigi pakiautomaat on sellegi poolest ääreni täis. Samuti on töö üsna kiireks muutunud ka Saaremaa kulleritel ning Kuressaare postkontoris,” nentis ta.
Huvitaval kombel on Kaivu sõnul pakkide rohkuselt tihedaim teisipäev, ülejäänud argipäevad on omavahel üsnagi võrdsed ja nädalavahetustel liigub pakke pisut vähem.
“Jõulueelsetel päevadel vahendab Omniva üle Eesti mitukümmend tuhat pakki ning umbes 100 000 kirja päevas,” lisas ta.
Kuigi võiks arvata, et internetiajastul enam paberkandjal jõulusoove ei saadeta, kinnitavad Kuressaare postkontori teenindajad, et see kohe kindlasti nii ei ole. Nimelt läheb neil jõulupühade ajal eelneva kogemuse põhjal müüki vähemalt neli-viis tuhat postkaarti.
“Jõulukaartide saatmine on väga populaarne. Kui kogu aasta jooksul saadetakse umbes kaks miljonit eraisiku kirja, on neist umbes pooled postitatud detsembri jooksul,” lisas Kaiv.
Kolmas võimalus
Taimi Kaarma piirkonnast valis ja saatis eile Kuressaare postkontorist hulganisti postkaarte teele.
“Vahepeal me ei saatnud neid nii palju, aga viimastel aastatel läheb rohkem kaarte laiali,” lausus ta.
“Eks see on ikka selline soojem ja mõnusam tunne küll kaarti saada. Telefonisõnumi vaatad korra üle, aga pühadekaardid paned ikka mõneks päevaks lauale vaadata,” selgitas Taimi, lisades, et eriti tore on näha uhkeid veneaegseid kaarte – tulevad meelde ajad, mil sai neid tema sõnul ikka kümnete kaupa saadetud.
Samas aga ütles üks härrasmees, et tema on juba kaks aastat tagasi läinud üle Cargobus OÜ teenustele.
“Neil on palju mugavam ja odavam teenus. Saab tellida kas koju või pakipunkti,” selgitas ta, lisades, et karbindus tekitab segadust ja võtab ka rohkem aega.
Cargobusi pakipunktid on Kuressaare bussijaamas, Orissaares, Kihelkonnal ja Muhus Liival. Lisaks rõhutas härra, et Omnivas on ta eriti pettunud, sest mida aeg edasi, seda kehvemaks ja pikaajalisemaks on tarned muutunud.
“Päris kadunud mul asju pole, aga üks kiri oli peaaegu kuu aega kuhugi kadunud. Lõpuks, kui kirja kätte sain, oli tähtaeg läbi,” oli mees nördinud.
“Eesti Postis aina tehakse reforme ja kaotatakse sidejaoskondi, aga asi ei lähe selle tagajärjel mitte paremaks,” oli ta kindel. Eile oli oma elukaaslase pakile Kuressaare Selveri esindusse järele tulnud Marek Rand, kes tõdes, et pakke tellivad nad üsna tihedalt.Ta nentis, et praegu on küll kingihooaeg, aga muidu tellib nende pere põhiliselt lapsele riideid ja muid kaupu, mida saab e-poest soodsamalt kui kohapealt. “Sedasi on lihtsam ja tellides on valik laiem ka,” lisas Marek.Priit postitas eile pärastlõunal kuut pakki Kuressaare Kihelkonna mnt Itella SmartPOST-i automaadist mandri sugulastele jõulukingiks. Ise ta muidu väga ei saada midagi, aga e-poest tellib üsna tihedalt.“Sõidan mootorrattaga ja internetipoest saab ikka soodsamaid diile kui kohalikest poodidest,” tunnistas mees.Itella Estonia OÜ Selveri hooajaline teenindaja Maria Lember ütles, et päris palju rahvast käib oma saadetistel järel hommikuti, kui just on teated laiali saadetud. Samuti on lõunaajal klienditeenindajatel käed-jalad tööd täis.Traditsioonid püsivadItella Estonia OÜ müügi- ja turundusjuht Alice Vergi rõhutas, et firma väärtustab oma kliente ning on seetõttu otsustanud palgata suure hulga hooajalisi klienditeenindajaid üle Eesti.“Organiseerime vastavalt täituvuse prognoosile klienditeenindajaid pakke jagama, et me ei murraks kliendile antud tarnelubadust,” rõhutas Vergi.Kokku aitab tipphooajal paari kuu vältel umbes 20 asukohas 80 abilist. Sel nädalal on klienditeenindajad 43 asukohas. Kuressaare kahe pakiautomaadi juures aitab pakke väljastada neli klienditeenindajat.Vergi tõdes, et enne pühi on kliendid aktiivsemad tellima pigem nädala alguses, nädalavahetusel ollakse perega ja jagatakse e-poodidest tellitud kinke.Omniva kommunikatsioonispetsialist Mattias Kaiv kinnitas samuti, et kahe jõulueelse nädalaga on kätte jõudnud kõige tihedam pakisaatmise aeg.“Seni pole Saaremaal veel lisateenindajat vaja läinud, kuigi pakiautomaat on sellegi poolest ääreni täis. Samuti on töö üsna kiireks muutunud ka Saaremaa kulleritel ning Kuressaare postkontoris,” nentis ta.Huvitaval kombel on Kaivu sõnul pakkide rohkuselt tihedaim teisipäev, ülejäänud argipäevad on omavahel üsnagi võrdsed ja nädalavahetustel liigub pakke pisut vähem.“Jõulueelsetel päevadel vahendab Omniva üle Eesti mitukümmend tuhat pakki ning umbes 100 000 kirja päevas,” lisas ta.Kuigi võiks arvata, et internetiajastul enam paberkandjal jõulusoove ei saadeta, kinnitavad Kuressaare postkontori teenindajad, et see kohe kindlasti nii ei ole. Nimelt läheb neil jõulupühade ajal eelneva kogemuse põhjal müüki vähemalt neli-viis tuhat postkaarti.“Jõulukaartide saatmine on väga populaarne. Kui kogu aasta jooksul saadetakse umbes kaks miljonit eraisiku kirja, on neist umbes pooled postitatud detsembri jooksul,” lisas Kaiv.Taimi Kaarma piirkonnast valis ja saatis eile Kuressaare postkontorist hulganisti postkaarte teele.“Vahepeal me ei saatnud neid nii palju, aga viimastel aastatel läheb rohkem kaarte laiali,” lausus ta.“Eks see on ikka selline soojem ja mõnusam tunne küll kaarti saada. Telefonisõnumi vaatad korra üle, aga pühadekaardid paned ikka mõneks päevaks lauale vaadata,” selgitas Taimi, lisades, et eriti tore on näha uhkeid veneaegseid kaarte – tulevad meelde ajad, mil sai neid tema sõnul ikka kümnete kaupa saadetud.Samas aga ütles üks härrasmees, et tema on juba kaks aastat tagasi läinud üle Cargobus OÜ teenustele.“Neil on palju mugavam ja odavam teenus. Saab tellida kas koju või pakipunkti,” selgitas ta, lisades, et karbindus tekitab segadust ja võtab ka rohkem aega.Cargobusi pakipunktid on Kuressaare bussijaamas, Orissaares, Kihelkonnal ja Muhus Liival. Lisaks rõhutas härra, et Omnivas on ta eriti pettunud, sest mida aeg edasi, seda kehvemaks ja pikaajalisemaks on tarned muutunud.“Päris kadunud mul asju pole, aga üks kiri oli peaaegu kuu aega kuhugi kadunud. Lõpuks, kui kirja kätte sain, oli tähtaeg läbi,” oli mees nördinud.“Eesti Postis aina tehakse reforme ja kaotatakse sidejaoskondi, aga asi ei lähe selle tagajärjel mitte paremaks,” oli ta kindel.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Laupäeva õhtul toimunud elamuslik jõulukontsert oli võrratu. Viis andekat ja vahvat õde suutsid esimestest minutitest panna rahva piltlikult öeldes samas rütmis hingama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Õed Ilvesed tõid saali rahvast täis

maintext:
Kultuur
Õed Ilvesed tõid saali rahvast täis
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Teisipäev, 20. detsember 2016. Andekad õed panid rahva endaga samas rütmis hingama. Laupäeva õhtul toimunud elamuslik jõulukontsert oli võrratu. Viis andekat ja vahvat õde suutsid esimestest minutitest panna rahva piltlikult öeldes samas rütmis hingama.
Ehkki noorim neist on vaid 19, andis õdede vaba ja ehe suhtlemine filigraansele kontserdile soojust ja sära juurde. Kuigi õed on siin-seal esinenud ka varem, korra sel suvel ka Kuressaares, alustati suurte kontserttuuridega just tänavu.
Suvel esineti Lõuna-Eestis ja mujal, talvekontsertidega alustati Hiiumaal.
Kuressaarest siirduti Pärnusse. Kõik on seda imetlusväärsem, et “Klassikatähtedes” vaatajate südamed võitnud Silvia sünnitas täienduseks kaksikutepaarile novembri lõpus poja. Seda kuuldes aplodeeris saal talle tunnustavalt.
Tööle pühendunud
Imetluse teenisid noored muusikud ära ka sellega, et kõikide lugude, ükskõik kui keerulised ja kiired need olid, noodid olid neil ajju talletatud. Vaid klaverimängija kiikas vahel noodilehte. See näitab noorte andekust ja väga suurt tööd ning pühendumist.
Vahva on pereansambel veel sellegi poolest, et solisti ei pea väljast otsima. Damaris on tugeva ja ulatusliku häälepartiiga neiu, kes õpib muusikaakadeemias ooperilauljaks. Ka pere noorim, viiuldajast ansambliliige, on veel tudeng. Õdesid iseloomustab ka oma oskuste teistele edasi andmise tahe – kooli lõpetanud õed töötavad oma alal õpetajana.
Repertuaar oli mitmekesine, oli klassikat ja kuulsate lauljate hittlugude ning ABBA lugude orkestreeringuid. ABBA lood näivad õdedele olevat klassika kõrval maiuspalaks, sest Ilves Sistersi uhiuus plaat tuli välja just selle kuulsa ansambli paremikust.
Eriliselt liigutas ühele hittloole tehtud seade, mille esinejad pühendasid Süüria paljukannatanud rahvale sõnumiga, et sõda/sõjad maailmas lõpeksid. Jõulurahu ajal kaunite jõululaulude seas oli sellel tajutav kurb alatoon, loodetavasti jõudis esinejate ja kuulajate ühine soov nendeni.
Poolteist tundi oli kui viiv hingekeeli puudutavate helide maailmas. Olnuksime nagu sümfooniaorkestri kontserdil, vahe vaid selles, et noorte esinejate lugudevaheline suhtlemine publikuga end ja esitamisele tulevaid lugusid iseloomustades oli nii-nii kodune ja soe.
Tänu emale
Kui publik oli kestva aplausiga ka lisapala kätte saanud, sai autogrammide andmise vahelt küsitud, et mis imeasi see on, et ühest perest on sirgunud nii palju suurepäraseid tüdrukuid? “See on suuresti tänu meie emale, kes on ise klaverimängija ja kes meid sellele teele suunas, kui olime vaid mõneaastased. Isal on ka superkuulmine. Vanemad on meie heaks väga palju teinud,” vastas kõikide nimel Silvia.
Kontserdilt ülevas meeleolus lahkudes uurisime veel kontsertmeister Enn Fisherilt, kas igal pool on seda vahvat pereansamblit nii kuumalt vastu võetud. Vastuseks saime: “Õed on talendid ja vastuvõtt on igal pool hea olnud.” Ehkki noorim neist on vaid 19, andis õdede vaba ja ehe suhtlemine filigraansele kontserdile soojust ja sära juurde. Kuigi õed on siin-seal esinenud ka varem, korra sel suvel ka Kuressaares, alustati suurte kontserttuuridega just tänavu.Suvel esineti Lõuna-Eestis ja mujal, talvekontsertidega alustati Hiiumaal.Kuressaarest siirduti Pärnusse. Kõik on seda imetlusväärsem, et “Klassikatähtedes” vaatajate südamed võitnud Silvia sünnitas täienduseks kaksikutepaarile novembri lõpus poja. Seda kuuldes aplodeeris saal talle tunnustavalt.Imetluse teenisid noored muusikud ära ka sellega, et kõikide lugude, ükskõik kui keerulised ja kiired need olid, noodid olid neil ajju talletatud. Vaid klaverimängija kiikas vahel noodilehte. See näitab noorte andekust ja väga suurt tööd ning pühendumist.Vahva on pereansambel veel sellegi poolest, et solisti ei pea väljast otsima. Damaris on tugeva ja ulatusliku häälepartiiga neiu, kes õpib muusikaakadeemias ooperilauljaks. Ka pere noorim, viiuldajast ansambliliige, on veel tudeng. Õdesid iseloomustab ka oma oskuste teistele edasi andmise tahe – kooli lõpetanud õed töötavad oma alal õpetajana.Repertuaar oli mitmekesine, oli klassikat ja kuulsate lauljate hittlugude ning ABBA lugude orkestreeringuid. ABBA lood näivad õdedele olevat klassika kõrval maiuspalaks, sest Ilves Sistersi uhiuus plaat tuli välja just selle kuulsa ansambli paremikust.Eriliselt liigutas ühele hittloole tehtud seade, mille esinejad pühendasid Süüria paljukannatanud rahvale sõnumiga, et sõda/sõjad maailmas lõpeksid. Jõulurahu ajal kaunite jõululaulude seas oli sellel tajutav kurb alatoon, loodetavasti jõudis esinejate ja kuulajate ühine soov nendeni.Poolteist tundi oli kui viiv hingekeeli puudutavate helide maailmas. Olnuksime nagu sümfooniaorkestri kontserdil, vahe vaid selles, et noorte esinejate lugudevaheline suhtlemine publikuga end ja esitamisele tulevaid lugusid iseloomustades oli nii-nii kodune ja soe.Kui publik oli kestva aplausiga ka lisapala kätte saanud, sai autogrammide andmise vahelt küsitud, et mis imeasi see on, et ühest perest on sirgunud nii palju suurepäraseid tüdrukuid? “See on suuresti tänu meie emale, kes on ise klaverimängija ja kes meid sellele teele suunas, kui olime vaid mõneaastased. Isal on ka superkuulmine. Vanemad on meie heaks väga palju teinud,” vastas kõikide nimel Silvia.Kontserdilt ülevas meeleolus lahkudes uurisime veel kontsertmeister Enn Fisherilt, kas igal pool on seda vahvat pereansamblit nii kuumalt vastu võetud. Vastuseks saime: “Õed on talendid ja vastuvõtt on igal pool hea olnud.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus Disainimajakas Kuressaare ametikooli jõululaat, mida tänavu korraldas õpilasfirma Creativity Chest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Disainimajakas peeti jõululaata


description: Saaremaa Merekultuuri Selts ja tema tütarselts Salava valisid taas aasta merelist tegu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tunnustuse said Zoom 8 ja merispordi selts
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Teisipäev, 13. detsember 2016. Saaremaa Merekultuuri Selts ja tema tütarselts Salava valisid taas aasta merelist tegu.
Üksmeelselt kuulutati aasta teo väärilisteks Zoom 8 maailmameistrivõistlused Kuressaares ja Saaremaa Merispordi Selts.
“Sel korral muid konkurente polnud, sest merispordi selts ning nende korraldatud maailmameistrivõistlused oli tugev tegija,” iseloomustas Salava seltsi esimees Urve Vakker.
Zoom 8 üritusele langes valik seetõttu, et kunagi varem pole Kuressaares maailmameistrivõistlusi korraldatud ning see tõi kohale 120 sportlast üheksast välisriigist.
Merispordi selts saab aga 31. detsembril 90-aastaseks ning väärib kiitust selle eest, et on suutnud nii kaua püsida ja arendada purjesporti, eelkõige noorte hulgas. Samuti on nende avamerepurjekad võitnud mitmeid medaleid.
Ülemaailmse tähtsusega
Aasta merelise teo valimise algatas 2008. aastal Salava selts, kuid nüüd tehakse seda koos Saaremaa Merekultuuri Seltsiga.
“Esimesel korral sai meie tunnustuse Salme laeva leid, mida võib pidada maailmatähtsusega sündmuseks ja ka siis polnud teisi konkurente. Nüüd oli Zoom 8 samuti ülemaailmse tähtsusega üritus,” lisas Vakker.
Kui algusaastatel kaasnes merelise teo tunnustamisega ka 1000-kroonine preemia, siis viimased viis aastat kuulub võitjale Sporrongis valmistatud klaasist purjekas koos vastava graveeringuga. Üksmeelselt kuulutati aasta teo väärilisteks Zoom 8 maailmameistrivõistlused Kuressaares ja Saaremaa Merispordi Selts.“Sel korral muid konkurente polnud, sest merispordi selts ning nende korraldatud maailmameistrivõistlused oli tugev tegija,” iseloomustas Salava seltsi esimees Urve Vakker.Zoom 8 üritusele langes valik seetõttu, et kunagi varem pole Kuressaares maailmameistrivõistlusi korraldatud ning see tõi kohale 120 sportlast üheksast välisriigist.Merispordi selts saab aga 31. detsembril 90-aastaseks ning väärib kiitust selle eest, et on suutnud nii kaua püsida ja arendada purjesporti, eelkõige noorte hulgas. Samuti on nende avamerepurjekad võitnud mitmeid medaleid.Aasta merelise teo valimise algatas 2008. aastal Salava selts, kuid nüüd tehakse seda koos Saaremaa Merekultuuri Seltsiga.“Esimesel korral sai meie tunnustuse Salme laeva leid, mida võib pidada maailmatähtsusega sündmuseks ja ka siis polnud teisi konkurente. Nüüd oli Zoom 8 samuti ülemaailmse tähtsusega üritus,” lisas Vakker.Kui algusaastatel kaasnes merelise teo tunnustamisega ka 1000-kroonine preemia, siis viimased viis aastat kuulub võitjale Sporrongis valmistatud klaasist purjekas koos vastava graveeringuga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna-homme on veel viimane aeg leida jõulu- ja aastalõpupeo lauale midagi omamaist ja originaalset. Hiiumaiste toodete valik saare kauplustes on kasvanud lausa plahvatuslikult ning poes ja laatadel käies tasub silmad lahti hoida, et head asjad üles leida. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Saarte Jõulud
Peolauale leidub palju omamaist ja originaalset
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Täna-homme on veel viimane aeg leida jõulu- ja aastalõpupeo lauale midagi omamaist ja originaalset. Hiiumaiste toodete valik saare kauplustes on kasvanud lausa plahvatuslikult ning poes ja laatadel käies tasub silmad lahti hoida, et head asjad üles leida.
Nii on poodides sellest aastast müügil hiiumaised vutimunad Uue-Hendriku talust, OÜ Mainegrupp pakub suitsuvorsti, grillvorste, suitsuliha ja suitsutatud lambakintsu, Hiiumaa lihatööstus veiselihatooteid Hiiuranna kaubamärgi all.
Hiiu Köök pakub uudisena porgandi-kõrvitsasalatit, rohkete marjadega pohla-kama-kreemi, piparkoogimagustoitu ning vaid pühadeajal klassikalist sülti suures pakendis.
Hiiu Pagarilt on uut sorti piparkooke ja õhulist rullbiskviiti, mille maitse määravad kreeka jogurt ja mustsõstar.
Pühade puhul on tootmises käsitööpiparkoogid ja -kommid ning piparkoogi-pohlatort. Armastatud Brita koogi sees on sel talvel vaarika asemel pohlad.
Põnevad tooted
Lepaniidi mahetalu pakub pühadeks lambaliha ja kitsepiimajuustu, Vetsi tall hapukapsast, suitsuliha, kadaka-hapukurki, jõululeiba, talusaia ja jõulukringlit. Soovi korral saab tallist tellida jõuluorika, kas kingituseks või lauakaunistuseks.
Tasub otsida ka OÜ Ristnaotsa Hõbekala kalaköögi tooteid. Linnumäe puhkekeskus pakub Selveris viilutatud soolaforelli, head kala saab ka OÜ Stonefish Kärdla turul asuvast kalaärist. Hiiumaa mereagentuuri poes on müügil OÜ Vops kalatooted, Kallu Rebase hapukapsas ja köögivili ning kohalikud õunad ja kitsejuust.
Hiiu Gourmet on jõuluks teinud pihlaka-juustumoosi nõmmliivatee ja kadakamarjadega, glögi, mida tehakse vaid väike kogus just jõulu- ja talveajaks.
Valmis said ka kaks uut maitsesegu: segu maitsevõile kadakaokkajahuga, mis peale kuivatatud-jahvatatud kadakaokaste sisaldab ka tilli, peterselli ja natuke Himaalaja soola. Teiseks kastmesegu seentega, mis sisaldab kuivatatud lehterkukeseeni, murulauku, peterselli ja kuivatatud paprikat, kuid mitte soola.
Lepaniidi mahetalu pakub aiasaadusi ja Serva sahver hoidiseid, Karja-Tooma talu astelpajutooteid, Pihla talu Anu Maie moose ning meeleolu lisavad Hiiumaa Pruulikoja ja OÜ Hiiu Käsitööõlu õlled. Autor: NL Reede, 23. detsember 2016.Nii on poodides sellest aastast müügil hiiumaised vutimunad Uue-Hendriku talust, OÜ Mainegrupp pakub suitsuvorsti, grillvorste, suitsuliha ja suitsutatud lambakintsu, Hiiumaa lihatööstus veiselihatooteid Hiiuranna kaubamärgi all.Hiiu Köök pakub uudisena porgandi-kõrvitsasalatit, rohkete marjadega pohla-kama-kreemi, piparkoogimagustoitu ning vaid pühadeajal klassikalist sülti suures pakendis.Hiiu Pagarilt on uut sorti piparkooke ja õhulist rullbiskviiti, mille maitse määravad kreeka jogurt ja mustsõstar.Pühade puhul on tootmises käsitööpiparkoogid ja -kommid ning piparkoogi-pohlatort. Armastatud Brita koogi sees on sel talvel vaarika asemel pohlad.Lepaniidi mahetalu pakub pühadeks lambaliha ja kitsepiimajuustu, Vetsi tall hapukapsast, suitsuliha, kadaka-hapukurki, jõululeiba, talusaia ja jõulukringlit. Soovi korral saab tallist tellida jõuluorika, kas kingituseks või lauakaunistuseks.Tasub otsida ka OÜ Ristnaotsa Hõbekala kalaköögi tooteid. Linnumäe puhkekeskus pakub Selveris viilutatud soolaforelli, head kala saab ka OÜ Stonefish Kärdla turul asuvast kalaärist. Hiiumaa mereagentuuri poes on müügil OÜ Vops kalatooted, Kallu Rebase hapukapsas ja köögivili ning kohalikud õunad ja kitsejuust.Hiiu Gourmet on jõuluks teinud pihlaka-juustumoosi nõmmliivatee ja kadakamarjadega, glögi, mida tehakse vaid väike kogus just jõulu- ja talveajaks.Valmis said ka kaks uut maitsesegu: segu maitsevõile kadakaokkajahuga, mis peale kuivatatud-jahvatatud kadakaokaste sisaldab ka tilli, peterselli ja natuke Himaalaja soola. Teiseks kastmesegu seentega, mis sisaldab kuivatatud lehterkukeseeni, murulauku, peterselli ja kuivatatud paprikat, kuid mitte soola.Lepaniidi mahetalu pakub aiasaadusi ja Serva sahver hoidiseid, Karja-Tooma talu astelpajutooteid, Pihla talu Anu Maie moose ning meeleolu lisavad Hiiumaa Pruulikoja ja OÜ Hiiu Käsitööõlu õlled.
Veel artikleid samast teemast »


description: Linnavalitsus kinnitas mõne päeva eest jõulukuuskede müügikohad linna omandis olevates avalikes kohtades, mida on kokku üheksa. See ei tähenda, et igal pool kuuski ka müüma hakatakse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuusemüük läheb lahti

maintext:
Uudised
Kuusemüük läheb lahti
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 09. detsember 2016. Linnavalitsus kinnitas mõne päeva eest jõulukuuskede müügikohad linna omandis olevates avalikes kohtades, mida on kokku üheksa. See ei tähenda, et igal pool kuuski ka müüma hakatakse.
Kõige varem võiks kuuski müüma hakata täna, kuid huvilisi pole nii varajaseks alustamiseks olnud. Kuusemüügiks linna omandis olevates avalikes kohtades oli eilse seisuga tehtud kaks avaldust. Luba jõulukuuski müüa on alates 12. detsembrist Kaare tn ja Pihtla tee nurgal ning alates 20. detsembrist aadressil Tallinna tn 83.
Müügiõiguse saamiseks tuleb esitada linnavalitsusele avaldus, müüjal peab olema dokument kuuskede päritolu kohta. Jõulukuuskede müügikohtade kasutamist koordineerib linnavalitsuse heakorra- ja haljastusspetsialist Katrin Reinhold.
Samas ei ole linnavalitsuse luba vaja eramaal kuuskede müümiseks, sealjuures erahoovides, poodide parklates jms. Jõulukuuski müüakse juba praegu näiteks Pikal tänaval, kuid müüjaga eile rääkida ei õnnestunud. Kõige varem võiks kuuski müüma hakata täna, kuid huvilisi pole nii varajaseks alustamiseks olnud. Kuusemüügiks linna omandis olevates avalikes kohtades oli eilse seisuga tehtud kaks avaldust. Luba jõulukuuski müüa on alates 12. detsembrist Kaare tn ja Pihtla tee nurgal ning alates 20. detsembrist aadressil Tallinna tn 83.Müügiõiguse saamiseks tuleb esitada linnavalitsusele avaldus, müüjal peab olema dokument kuuskede päritolu kohta. Jõulukuuskede müügikohtade kasutamist koordineerib linnavalitsuse heakorra- ja haljastusspetsialist Katrin Reinhold.Samas ei ole linnavalitsuse luba vaja eramaal kuuskede müümiseks, sealjuures erahoovides, poodide parklates jms. Jõulukuuski müüakse juba praegu näiteks Pikal tänaval, kuid müüjaga eile rääkida ei õnnestunud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nädalavahetusel anti politseile teada 17 erinevast juhtumist. Kainenema toimetati kaks inimest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Politseile jäi purjutamisega vahele 15 alaealist
Laupäev, 17. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 17. detsember 2016. Nädalavahetusel anti politseile teada 17 erinevast juhtumist. Kainenema toimetati kaks inimest.
17.detsembril kella 1 ajal teatati Kuressaare linnas asuvas korteris toimuvast peost, kus teataja sõnul lärmasid joobes alaealised.
Politseinikud kontrollisid korteris viibinud seltskonda ja kümnel alaealisel tuvastati alkoholitarvitamise tunnused.
Kuressaare politseijaoskonna juhi Rainer Antsaare sõnul on juhtunu osas alustatud väärteomenetlust, mille peamine eesmärk on selgitada välja, kuidas ja kelle vahendamisel alkohol noorte kätte jõudis.
17. detsembril kella 5 ajal eiras Kuressaares Tallinna tänaval politsei peatumismärguannet kahtlase sõidustiiliga autojuht, kes proovis politseinike eest ära sõita.
Juht sõitis autoga tupiktänavasse, misjärel sõidukis olnud viieliikmeline seltskond püüdis politsei eest põgeneda, kuid peeti kinni. Teiste seas oli seltskonnas kaks joobes alaealist.
"Võin politseiametnike kogemustele toetudes kinnitada, et katsed politsei eest ära sõita lõppevad enamasti sellega, et juht saadakse kätte ja teo eest tuleb vastutada seadusega ette nähtud korras," rõhutas Antsaar.
"Soovitan igal juhul end ega kaasreisijad mitte täiendavalt ohtu panna ja alluda politsei korraldusele sõiduk peatada ka siis kui olete toime pannud rikkumise," lisas politseijuht, pannes kõigile südamele, et joobes juhiga sõidukis kaasreisijana viibimine on väga ohtlik ja mõtlematu tegu.
"Arusaadavalt ei ole alkoholi tarvitanud inimene võimeline liiklusolukordi õigesti hindama, aga kahjuks ei pruugi peale traagilist õnnetust olla enam võimalust isegi tehtut kahetseda. On õnnelik juhus, et seekord keegi viga ei saanud," nentis Antsaar.
Lisaks mainitud 12 alkoholi tarvitanud alaealisele kontrolliti 17. detsembri varahommikul veel kolme alaealist, kellel tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused ning kes anti üle lapsevanematele.
Kuressaare politseijaoskond loodab, et lapsevanemad leiavad aega ja võimaluse rääkimaks lastele alkoholist ja selle tarbimise kahjulikkusest noores eas. 17.detsembril kella 1 ajal teatati Kuressaare linnas asuvas korteris toimuvast peost, kus teataja sõnul lärmasid joobes alaealised.Politseinikud kontrollisid korteris viibinud seltskonda ja kümnel alaealisel tuvastati alkoholitarvitamise tunnused.Kuressaare politseijaoskonna juhi Rainer Antsaare sõnul on juhtunu osas alustatud väärteomenetlust, mille peamine eesmärk on selgitada välja, kuidas ja kelle vahendamisel alkohol noorte kätte jõudis.17. detsembril kella 5 ajal eiras Kuressaares Tallinna tänaval politsei peatumismärguannet kahtlase sõidustiiliga autojuht, kes proovis politseinike eest ära sõita.Juht sõitis autoga tupiktänavasse, misjärel sõidukis olnud viieliikmeline seltskond püüdis politsei eest põgeneda, kuid peeti kinni. Teiste seas oli seltskonnas kaks joobes alaealist."Võin politseiametnike kogemustele toetudes kinnitada, et katsed politsei eest ära sõita lõppevad enamasti sellega, et juht saadakse kätte ja teo eest tuleb vastutada seadusega ette nähtud korras," rõhutas Antsaar."Soovitan igal juhul end ega kaasreisijad mitte täiendavalt ohtu panna ja alluda politsei korraldusele sõiduk peatada ka siis kui olete toime pannud rikkumise," lisas politseijuht, pannes kõigile südamele, et joobes juhiga sõidukis kaasreisijana viibimine on väga ohtlik ja mõtlematu tegu."Arusaadavalt ei ole alkoholi tarvitanud inimene võimeline liiklusolukordi õigesti hindama, aga kahjuks ei pruugi peale traagilist õnnetust olla enam võimalust isegi tehtut kahetseda. On õnnelik juhus, et seekord keegi viga ei saanud," nentis Antsaar.Lisaks mainitud 12 alkoholi tarvitanud alaealisele kontrolliti 17. detsembri varahommikul veel kolme alaealist, kellel tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused ning kes anti üle lapsevanematele.Kuressaare politseijaoskond loodab, et lapsevanemad leiavad aega ja võimaluse rääkimaks lastele alkoholist ja selle tarbimise kahjulikkusest noores eas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Venemaal Sverdlovski oblastis Kamensk-Uralski linnas elav hobiajaloolane avastas sealsest riigiarhiivist 57 enamikus Saaremaalt pärit mehe nimed, kes saadeti 1941. aastal Punaarmee tööpataljoni koosseisus Siberisse ning hiljem seal surid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
AINULT MEIE MAAS: Vene hobiajaloolane sattus sõjas teadmata kadunuks jäänud saarlaste jälgedele!
Esmaspäev, 05. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper, Ahto Jakson Esmaspäev, 05. detsember 2016. Mälestusmärk hukkunutele avati 22. juunil 2015 Starõi-Ivanovski kalmistul. FOTO: erakogu Venemaal Sverdlovski oblastis Kamensk-Uralski linnas elav hobiajaloolane avastas sealsest riigiarhiivist 57 enamikus Saaremaalt pärit mehe nimed, kes saadeti 1941. aastal Punaarmee tööpataljoni koosseisus Siberisse ning hiljem seal surid.
Kamenskis sündinud Anton Lõskov hakkas Siberisse saadetud eestlaste teemaga tegelema 2015. aasta alguses. Tööst vabal ajal kodukoha ajalugu uuriv Lõskov sattus enda sõnul nimekirjade peale üpris juhuslikult.
Andmed olid mehe sõnul kohalikus arhiivis küll olemas, kuid keegi peale tema otseselt nende vastu huvi ei tundnud.
Andmed pärinevad arstidelt, kes määrasid surma aja, samuti ka ehituspataljonidest ja kommersantidelt.
“Vabal ajal olen huvitatud kodulinna ajaloost, mis on suuruselt kolmas linn Sverdlovski oblastis, kus elab 170 000 inimest ja mis asub 100 kilomeetri kaugusel piirkondlikust keskusest Jekaterinburgist. Üks viis, kuidas koduloo uurimisega tegelda, on koguda andmeid arhiivist,” rääkis Lõskov Meie Maale.
Ühel päeval arhiivis töötades sattus mees peale dokumentidele, mis avasid seni vähe teatud peatüki linna ajaloost.
Kümned tuhanded kaitsemüüri ehitama
“Kohalikud teadsid, et aastatel 1941–1945 läks rindele 31 533 inimest, kuid me ei teadnud, et sõja-aastatel toodi Kamensk-Uralski kaitsemüüri ehitamiseks sisse veel kümneid tuhandeid eri rahvusest inimesi lisaks,” meenutas Lõskov.
Kuna teema pakkus Lõskovile huvi, hakkas ta koguma erinevatest arhiividest lisainfot. Tänavu jaanuaris leidis Lõskov Jekaterinburgis riigiarhiivi administratiiv-kohavalitsuses dokumente surnud sõdurite kohta ehituspataljonist nr 819. Teiste pataljonide kohta andmeid ei talletatud.
“Keegi neist andmetest ei huvitunud. Unikaalsed dokumendid vedelesid niisama. Arvasin, et nimekirjad võiksid eestlastele ja nende lähedastele olulised olla,“ ütles Lõskov.
Anton Lõskov leidis arhiivist toimiku, mis sisaldab ettekandeid Kamensk-Uralski alumiiniumitehase alluvuses olnud ehituspataljonis nr 819 töötanud 57 mehe kohta ning arstitõendeid nende surma ja matmise kohta. Enamik nimekirjas olevatest meestest on saarlased.
Haudade asukohad pole teada
Ehituspataljon nr 819 saabus Kamensk-Uralskisse mitte hiljem kui 1941. aastal, kuid täpsed andmed puuduvad. Pataljoni komandöriks määrati V. M. Kjuken, komissariks vanempolitruk Fadejev. Mehed paigutati puit-muldbarakkidesse ida poole raudteejaama. Pataljon likvideeriti 1942. aasta 18. aprillil ja selle nii-öelda võitlejatest said kaadriehitustöölised.
Nimekirjas oleva 36 mehe kohta on märgitud lahtrisse “kuhu maetud” matmiskohaks “Kamenski linn, Volkovo küla”. Algul oli tegemist maakalmistuga, hiljem Volkovi linnakalmistuga.
Praegu sinna ei maeta, juurdematmisi tehakse ainult sinna varem maetud sugulastele. Samuti ei ole seda kohta tunnistatud Punaarmee sõdurite matmispaigana ja seal puuduvad mälestussambad. Ehituspataljoni haudade täpset paiknemist ei ole teada, ent Saksa sõjavangide kohta on seal memoriaal olemas.
Nimekirjas oleva 21 mehe kohta on kirjutatud “kuhu maetud” lahtrisse “Kamenski linn”, seepärast ei saa täpselt osutada kalmistule, kuhu nad on maetud.
Dokumentide järgi olid mõned meestest maetud kalmistule, mida sõjaajal nimetati “uuslinna kalmistuks” ja mida praegu teatakse “vana-Ivanovi” kalmistu nime all.
Kokku üle 30 ehituspataljoni
2015. aastal nimetati see Punaarmee võitlejate kalmistuks. Kamensk-Uralski elanike initsiatiivil ja kogutud rahaga püstitati sinna mälestusmärk, kuhu kanti nende sõjaväelaste nimed, kes surid vigastustesse linna evakuatsioonihaiglas.
Perekonnanimede juurde on märgitud, et kalmistule on maetud ka ehituspataljonide võitlejad, kuid nende nimed ja kui palju neid sinna maeti, ei ole teada. 1941. aasta juulist kuni 1942. aasta aprillini asus Kamensk-Uralskis kokku üle 30 ehituspataljoni, kus samuti töötas ja ka suri eestlasi ning teistest rahvustest inimesi. Paraku dokumente nende kohta ei ole seni leitud.
Hobiajaloolane Anton Lõskov pöördus leitud eestlaste nimekirjaga Eesti saatkonna poole Moskvas, soovides info anda edasi nimekirjas olevate meeste sugulastele. Laupäeval arutas teemat oma koosolekul Eesti Genealoogia Seltsi Saaremaa osakond.
Selle konsultandi Kalle Kesküla sõnul leidsid nad Lõskovi saadetud nimekirjast mitmeid tuttavaid nimesid. “Mehed värvati Punaarmeesse. Kuna nad olid nii-öelda kahtlasest riigist, neile püssi kätte ei usaldatud ning nad pandi tööpataljonidesse,” selgitas Kesküla. Ta pidas oluliseks nimekirja avalikustamist, et Siberisse saadetud meeste järeltulijad saaksid teada, kuhu need mehed jäid.
Meie Maa toimetus palub saarlastel, kelle sugulased on Siberis tööpataljonides olnud või on neilt kirju saanud, endast märku anda tel 666 1897 ning meilil ahto@meiemaa.ee ja mm@meiemaa.ee!
***
NIMEKIRI!
Vene keelest tõlgitud nimekiri surma saanud eestlastest ehituspataljonis (nimedes võib esineda ebatäpsusi):
1. Osvald Aidma Gustavi p, sünd 1909, Tartumaa, surnud 17.03.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
2. Berhard Anupõld Jaani p, sünd 1917, Kuressaare, surnud 4.02.1942, maetud Kamenskis
3. Artur Arise Henri p, sünd 1921, Lümanda vald, surnud 8.01.1942, maetud Kamenskis
4. Viktor Aht Henri p, sünd 1920, Torgu vald, surnud 2.02.1942, maetud Kamenskis
5. Elmar Valvak Aleksandri p, sünd 1922, Lümanda vald, surnud.12.01.1942, maetud Kamenskis
6. Vassili Vaher Ivani p, sünd 1907, Muhu vald, surnud 29.01.1942, maetud Kamenskis
7. Kalev Vatsfeld Eduardi p, sünd 1921, Kuressaare vald, surnud 9.02.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
8. Aleksander Väli Melani p, sünd 1911, Kuressaare vald, surnud 5.01.1942, maetud Kamenskis
9. Nikolai Villsaar Mihaili p, sünd 1908, Pöide vald, surnud 28.12.1941, maetud Kamenskis
10. Johannes Vilbar Karli p, sünd 1912, Salme vald, surnud 7.01.1942, maetud Kamenskis
11. Mihkel Väli Vassili p, sünd 1917, Valjala vald, surnud 3.03.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
12. Jüri Kaesvelt Vassili p, sünd 1911, Valjala vald, surnud 13.01.1942, maetud Kamenskis
13. Hendrik Kaiste Ado p, sünd 1911, Mustjala vald, surnud haiguse tagajärjel 24.02.1942, maetud Kamenskis
14. Bruno Kaljurand Laasi p, sünd 1922, Kuressaare, surnud 13.01.1942, maetud Kamenskis
15. Mihail Kõrv Tõnise p, sünd 1910, Pöide vald, surnud 15.03.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
16. Gustav Kiis Ado p, sünd 1907, Virumaa, Kohtlava, surnud 18.02.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
17. Teodor Kirs Tooma p, sünd 1912, Pihtla vald, surnud 24.01.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
18. Hanno Krull Leonhardi p, sünd 1921, Kuressaare, surnud 12.02.1942, maetud Kamenskis
19. Ilmar Kungla Karli p, sünd 1916, Ratla küla, surnud 14.01.1942, maetud Kamenskis
20. Ludvik Kuusküll Gustavi p, sünd 1914, Valjala vald, surnud 12.03.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
21. Elmar Landberg Jüri p, sünd 909, Tallinn, surnud 1.02.1942, maetud Kamenskis
22. Aleksander Lember Lisase p, sünd 1920, Pihtla vald, surnud 25.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
23. Herbert Lember Aleksandri p, sünd 1921, Leisi vald, surnud 24.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
24. Alfred Lind Jüri p, sünd 1910, Lümanda vald, surnud 4.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
25. Erik Linroos Jaani p, sünd 1919, Harjumaa, Nissi, surnud 8.02.1942, maetud Kamenskis
26. Rudolf Mandel Kristjani p, sünd 1922, Kaarma vald, surnud 8.04.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
27. Johannes Matsoo Aleksandri p, sünd 1910, Pihtla vald, surnud 12.01.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
28. Rudolf Mets Viljari p, sünd 1918, Kuressaare, surnud 13.02.1942, maetud Kamenskis
29. Albert Mõntu, sünd 1920, Torgu vald, surnud 5.03.1942, maetud 5.03.1942 Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
30. Timofei Müürisepp Joosepi p, sünd 1922, Muhu vald, surnud 7.01.1942, maetud Kamenskis
31. Daniel Nukk Ivani p, sünd 1922, Mustjala vald, surnud 11.03.1942, maetud Kamenskis
32. August Opp Peetri p, sünd 1910, Kuressaare vald, surnud 22.01.1942, märgitud teadmata kadunuks
33. August Ojalepp Karli p, sünd 1921, Valjala vald, surnud 15.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
34. August Pagil Peetri p, sünd 1909, Torgu vald, surnud 24.02.1942, maetud Kamenskis
35. Herbert Põld Andruse p, sünd 1922, Kuressaare, surnud 4.02.1942, maetud Kamenskis
36. Priidu Pärnamets Peetri p, sünd 1918, Torgu vald, surnud 15.02.1942, maetud Kamenskis
37. Johannes Piht Karli p, sünd 1915, Pöide vald, surnud 29.01.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
38. Peet Pruul Mihkli p, sünd 1908, Pihtla vald, surnud 10.01.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
39. Johannes Pukk Otto p, sünd 1908, Pihtla vald, surnud 11.01.1942, maetud Kamenskis
40. Herman Pupart Juhani p, sünd 1918, Kuressaare vald, surnud 28.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamensk-Uralskis
41. Aleksander Rannamaa Mihkli p, sünd 1908, Muhu vald, surnud 1.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamensk-Uralskis
42. Sergei Rattur Georgi p, sünd 1910, Pöide vald, surnud 11.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamensk-Uralskis
43. August Riisik Aleksi p, sünd 1913, Kuressaare vald, surnud 28.11.1941, maetud Kamensk-Uralskis
44. Mihail Rihvk, sünd 1915, Sakla küla, surnud 30.01.1942, maetud Kamenskis
45. Artur Saad Ivani p, sünd 1921, Valjala vald, surnud 14.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
46. Alfred Saar Mihkli p, sünd 1908, Mustjala vald, surnud 9.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
47. Mart Saar Preediku p, sünd 1910, Torgu vald, surnud 26.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
48. Bernhard Sepp Juhani p, sünd 1921, Torgu vald, surnud 11.12.1941, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
49. Karl Sillart Juhani p, sünd 1921, Kuressaare, surnud 3.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
50. Harald Sinimägi Aleksi p, sünd 1912, Ida-Virumaa, Kohtla-Järve, surnud 10.02.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
51. Eduard Talb Ado p, sünd 1921, Saaremaa, Lümanda vald, surnud tööpataljonis 18.02.1942
52. Artur Tomsi Aleksandri p, sünd 1909, Saaremaa, Lümanda vald, surnud 13.12.1941 Kamenski linnas, märgitud teadmata kadunuks
53. Elmar Umal Mardi p, sünd 1913, Saaremaa, surnud 26.11.1941, maetud Kamenski-Uralskis
54. Voldemar Haab Eduardi p, sünd 1916, Saaremaa, Kuressaare, surnud 4.02.1942 tööpataljonis haiguse tagajärjel, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
55. Elmar Haab Eduardi p, sünd 1922, Saaremaa, Kuressaare vald, surnud 10.03.1942 tööpataljonis haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
56. Mihkel Hints Karli p, sünd 1911, Virumaa, Kohtla-Järve, surnud 25.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas, märgitud teadmata kadunuks
57. Aleksei Erru Aleksandri p, sünd 1910, Salme vald, surnud 10.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas Kamenskis sündinud Anton Lõskov hakkas Siberisse saadetud eestlaste teemaga tegelema 2015. aasta alguses. Tööst vabal ajal kodukoha ajalugu uuriv Lõskov sattus enda sõnul nimekirjade peale üpris juhuslikult.Andmed olid mehe sõnul kohalikus arhiivis küll olemas, kuid keegi peale tema otseselt nende vastu huvi ei tundnud.Andmed pärinevad arstidelt, kes määrasid surma aja, samuti ka ehituspataljonidest ja kommersantidelt.“Vabal ajal olen huvitatud kodulinna ajaloost, mis on suuruselt kolmas linn Sverdlovski oblastis, kus elab 170 000 inimest ja mis asub 100 kilomeetri kaugusel piirkondlikust keskusest Jekaterinburgist. Üks viis, kuidas koduloo uurimisega tegelda, on koguda andmeid arhiivist,” rääkis Lõskov Meie Maale.Ühel päeval arhiivis töötades sattus mees peale dokumentidele, mis avasid seni vähe teatud peatüki linna ajaloost.“Kohalikud teadsid, et aastatel 1941–1945 läks rindele 31 533 inimest, kuid me ei teadnud, et sõja-aastatel toodi Kamensk-Uralski kaitsemüüri ehitamiseks sisse veel kümneid tuhandeid eri rahvusest inimesi lisaks,” meenutas Lõskov.Kuna teema pakkus Lõskovile huvi, hakkas ta koguma erinevatest arhiividest lisainfot. Tänavu jaanuaris leidis Lõskov Jekaterinburgis riigiarhiivi administratiiv-kohavalitsuses dokumente surnud sõdurite kohta ehituspataljonist nr 819. Teiste pataljonide kohta andmeid ei talletatud.“Keegi neist andmetest ei huvitunud. Unikaalsed dokumendid vedelesid niisama. Arvasin, et nimekirjad võiksid eestlastele ja nende lähedastele olulised olla,“ ütles Lõskov.Anton Lõskov leidis arhiivist toimiku, mis sisaldab ettekandeid Kamensk-Uralski alumiiniumitehase alluvuses olnud ehituspataljonis nr 819 töötanud 57 mehe kohta ning arstitõendeid nende surma ja matmise kohta. Enamik nimekirjas olevatest meestest on saarlased.Ehituspataljon nr 819 saabus Kamensk-Uralskisse mitte hiljem kui 1941. aastal, kuid täpsed andmed puuduvad. Pataljoni komandöriks määrati V. M. Kjuken, komissariks vanempolitruk Fadejev. Mehed paigutati puit-muldbarakkidesse ida poole raudteejaama. Pataljon likvideeriti 1942. aasta 18. aprillil ja selle nii-öelda võitlejatest said kaadriehitustöölised.Nimekirjas oleva 36 mehe kohta on märgitud lahtrisse “kuhu maetud” matmiskohaks “Kamenski linn, Volkovo küla”. Algul oli tegemist maakalmistuga, hiljem Volkovi linnakalmistuga.Praegu sinna ei maeta, juurdematmisi tehakse ainult sinna varem maetud sugulastele. Samuti ei ole seda kohta tunnistatud Punaarmee sõdurite matmispaigana ja seal puuduvad mälestussambad. Ehituspataljoni haudade täpset paiknemist ei ole teada, ent Saksa sõjavangide kohta on seal memoriaal olemas.Nimekirjas oleva 21 mehe kohta on kirjutatud “kuhu maetud” lahtrisse “Kamenski linn”, seepärast ei saa täpselt osutada kalmistule, kuhu nad on maetud.Dokumentide järgi olid mõned meestest maetud kalmistule, mida sõjaajal nimetati “uuslinna kalmistuks” ja mida praegu teatakse “vana-Ivanovi” kalmistu nime all.2015. aastal nimetati see Punaarmee võitlejate kalmistuks. Kamensk-Uralski elanike initsiatiivil ja kogutud rahaga püstitati sinna mälestusmärk, kuhu kanti nende sõjaväelaste nimed, kes surid vigastustesse linna evakuatsioonihaiglas.Perekonnanimede juurde on märgitud, et kalmistule on maetud ka ehituspataljonide võitlejad, kuid nende nimed ja kui palju neid sinna maeti, ei ole teada. 1941. aasta juulist kuni 1942. aasta aprillini asus Kamensk-Uralskis kokku üle 30 ehituspataljoni, kus samuti töötas ja ka suri eestlasi ning teistest rahvustest inimesi. Paraku dokumente nende kohta ei ole seni leitud.Hobiajaloolane Anton Lõskov pöördus leitud eestlaste nimekirjaga Eesti saatkonna poole Moskvas, soovides info anda edasi nimekirjas olevate meeste sugulastele. Laupäeval arutas teemat oma koosolekul Eesti Genealoogia Seltsi Saaremaa osakond.Selle konsultandi Kalle Kesküla sõnul leidsid nad Lõskovi saadetud nimekirjast mitmeid tuttavaid nimesid. “Mehed värvati Punaarmeesse. Kuna nad olid nii-öelda kahtlasest riigist, neile püssi kätte ei usaldatud ning nad pandi tööpataljonidesse,” selgitas Kesküla. Ta pidas oluliseks nimekirja avalikustamist, et Siberisse saadetud meeste järeltulijad saaksid teada, kuhu need mehed jäid.Meie Maa toimetus palub saarlastel, kelle sugulased on Siberis tööpataljonides olnud või on neilt kirju saanud, endast märku anda tel 666 1897 ning meilil ahto@meiemaa.ee ja mm@meiemaa.ee!***NIMEKIRI!1., sünd 1909, Tartumaa, surnud 17.03.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks2., sünd 1917, Kuressaare, surnud 4.02.1942, maetud Kamenskis3., sünd 1921, Lümanda vald, surnud 8.01.1942, maetud Kamenskis4., sünd 1920, Torgu vald, surnud 2.02.1942, maetud Kamenskis5., sünd 1922, Lümanda vald, surnud.12.01.1942, maetud Kamenskis6., sünd 1907, Muhu vald, surnud 29.01.1942, maetud Kamenskis7., sünd 1921, Kuressaare vald, surnud 9.02.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks8., sünd 1911, Kuressaare vald, surnud 5.01.1942, maetud Kamenskis9., sünd 1908, Pöide vald, surnud 28.12.1941, maetud Kamenskis10., sünd 1912, Salme vald, surnud 7.01.1942, maetud Kamenskis11., sünd 1917, Valjala vald, surnud 3.03.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks12., sünd 1911, Valjala vald, surnud 13.01.1942, maetud Kamenskis13., sünd 1911, Mustjala vald, surnud haiguse tagajärjel 24.02.1942, maetud Kamenskis14., sünd 1922, Kuressaare, surnud 13.01.1942, maetud Kamenskis15., sünd 1910, Pöide vald, surnud 15.03.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks16., sünd 1907, Virumaa, Kohtlava, surnud 18.02.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis17., sünd 1912, Pihtla vald, surnud 24.01.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks18., sünd 1921, Kuressaare, surnud 12.02.1942, maetud Kamenskis19., sünd 1916, Ratla küla, surnud 14.01.1942, maetud Kamenskis20., sünd 1914, Valjala vald, surnud 12.03.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis21., sünd 909, Tallinn, surnud 1.02.1942, maetud Kamenskis22., sünd 1920, Pihtla vald, surnud 25.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis23., sünd 1921, Leisi vald, surnud 24.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis24., sünd 1910, Lümanda vald, surnud 4.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis25., sünd 1919, Harjumaa, Nissi, surnud 8.02.1942, maetud Kamenskis26., sünd 1922, Kaarma vald, surnud 8.04.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis27., sünd 1910, Pihtla vald, surnud 12.01.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks28., sünd 1918, Kuressaare, surnud 13.02.1942, maetud Kamenskis29., sünd 1920, Torgu vald, surnud 5.03.1942, maetud 5.03.1942 Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks30., sünd 1922, Muhu vald, surnud 7.01.1942, maetud Kamenskis31., sünd 1922, Mustjala vald, surnud 11.03.1942, maetud Kamenskis32., sünd 1910, Kuressaare vald, surnud 22.01.1942, märgitud teadmata kadunuks33., sünd 1921, Valjala vald, surnud 15.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis34., sünd 1909, Torgu vald, surnud 24.02.1942, maetud Kamenskis35., sünd 1922, Kuressaare, surnud 4.02.1942, maetud Kamenskis36., sünd 1918, Torgu vald, surnud 15.02.1942, maetud Kamenskis37., sünd 1915, Pöide vald, surnud 29.01.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks38., sünd 1908, Pihtla vald, surnud 10.01.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks39., sünd 1908, Pihtla vald, surnud 11.01.1942, maetud Kamenskis40., sünd 1918, Kuressaare vald, surnud 28.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamensk-Uralskis41., sünd 1908, Muhu vald, surnud 1.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamensk-Uralskis42., sünd 1910, Pöide vald, surnud 11.12.1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamensk-Uralskis43., sünd 1913, Kuressaare vald, surnud 28.11.1941, maetud Kamensk-Uralskis44., sünd 1915, Sakla küla, surnud 30.01.1942, maetud Kamenskis45., sünd 1921, Valjala vald, surnud 14.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas46., sünd 1908, Mustjala vald, surnud 9.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas47., sünd 1910, Torgu vald, surnud 26.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas48., sünd 1921, Torgu vald, surnud 11.12.1941, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas49., sünd 1921, Kuressaare, surnud 3.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas50., sünd 1912, Ida-Virumaa, Kohtla-Järve, surnud 10.02.1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas51., sünd 1921, Saaremaa, Lümanda vald, surnud tööpataljonis 18.02.194252., sünd 1909, Saaremaa, Lümanda vald, surnud 13.12.1941 Kamenski linnas, märgitud teadmata kadunuks53., sünd 1913, Saaremaa, surnud 26.11.1941, maetud Kamenski-Uralskis54., sünd 1916, Saaremaa, Kuressaare, surnud 4.02.1942 tööpataljonis haiguse tagajärjel, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas55., sünd 1922, Saaremaa, Kuressaare vald, surnud 10.03.1942 tööpataljonis haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis56., sünd 1911, Virumaa, Kohtla-Järve, surnud 25.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas, märgitud teadmata kadunuks57., sünd 1910, Salme vald, surnud 10.01.1942, maetud Kamenski rajoonis Volkovo külas
Veel artikleid samast teemast »


description: Eraldi tunnustamisüritus korraldati neile, kellel ei ole võimalik osa võtta 20. jaanuaril toimuvast linnapea vastuvõtust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Linn tunnustas jääpurjetajaid


description: Eile oli talvine pööripäev ja usute või mitte, aga kohe varsti hakkavad päevad kukesammu võrra pikemaks minema. Ehkki seda on esialgu raske märgata, annab jõudu teadmine, et kevad pole nüüd enam kaugel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pööras ära

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Pööras ära
Neljapäev, 22. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eile oli talvine pööripäev ja usute või mitte, aga kohe varsti hakkavad päevad kukesammu võrra pikemaks minema. Ehkki seda on esialgu raske märgata, annab jõudu teadmine, et kevad pole nüüd enam kaugel.
Tore on pööripäev ja jõuluaeg aga loomulikult seetõttu, et rohked tegemised ei lase talvekaamosel peale tulla. Toimumas on kõikvõimalikud jõululaadad ja tore on just see, et ei peljata korraldada ka väiksemaid kohalikke jõuluväljamüüke.
Lisaks on olnud võimalus osa võtta jõulutoitude valmistamise kursustest ning müügile on jõudmas kohalike tootjate valmistatud uued jõulutooted. Ka jõulukingi ostmise võib enese jaoks meeldivaks toiminguks mõelda.
Ning kui kõikidest teadmistest ja ostudest juba küllalt on saanud, siis jõulukontserdid kirikutes ja kultuurimajades kosutavad hinge.
Pööripäevad on väga olulised ajad, sest siis on igasuguseid kummitusi, ingleid, haldjaid, metsavaime ja muid sarnaseid “olendeid“ oluliselt rohkem ringi liikumas. Kui nad teile eile midagi paha ei sünnitanud, siis võite järgmise pööripäevani rahulik olla.
22. detsember 2016 Autor: MM Neljapäev, 22. detsember 2016.Tore on pööripäev ja jõuluaeg aga loomulikult seetõttu, et rohked tegemised ei lase talvekaamosel peale tulla. Toimumas on kõikvõimalikud jõululaadad ja tore on just see, et ei peljata korraldada ka väiksemaid kohalikke jõuluväljamüüke.Lisaks on olnud võimalus osa võtta jõulutoitude valmistamise kursustest ning müügile on jõudmas kohalike tootjate valmistatud uued jõulutooted. Ka jõulukingi ostmise võib enese jaoks meeldivaks toiminguks mõelda.Ning kui kõikidest teadmistest ja ostudest juba küllalt on saanud, siis jõulukontserdid kirikutes ja kultuurimajades kosutavad hinge.Pööripäevad on väga olulised ajad, sest siis on igasuguseid kummitusi, ingleid, haldjaid, metsavaime ja muid sarnaseid “olendeid“ oluliselt rohkem ringi liikumas. Kui nad teile eile midagi paha ei sünnitanud, siis võite järgmise pööripäevani rahulik olla.22. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Sõmera hooldekodu klientide linna kolimise teema tekitab endiselt palju eriarvamusi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Sõmeral uusi asukaid enam vastu ei võeta
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 08. detsember 2016. Võib ainult ette kujutada, kui tühjaks jääb Sõmera, kui sealt lahkub 362 hoolealust. FOTO: Valmar Voolaid Sõmera hooldekodu klientide linna kolimise teema tekitab endiselt palju eriarvamusi.
“Jaanuaris selgub, kui palju eraldab ministeerium Euroopa Sotsiaalfondi raha hoolekande reorganiseerimiseks. Praegu on veel õhus väga palju spekulatsioone, kuid see otsus on riigil tehtud, et reorganiseerimised toimuvad. Kui kiiresti ja mil moel kõik kujuneb, sellest saab rääkida jaanuaris,” ütleb Sõmera Kodu juhataja Helle Kahm.
Kui palju tasub siis sellises olukorras veel üldse arutleda, kas viia hooldekodu inimesed linna elama või mitte, sest otsus on juba tehtud.
Kahm leiab, et tema toetab alati diskussiooni, sest tolerantsusteemaga on olukord hirmus.
Sujuv üleminek
“Inimeste vastuseis teistsugustele inimestele on nii tuntav, kuri ja lubamatu. Kui nägin, kuidas linnas läbirääkimistel lasteaiaõpetajad ja lastevanemad väljendavad niisugust ebatolerantsust, siis see hirmutas mind nii kohutavalt. Et ühed on justkui valed inimesed, kes ei vääri meie keskel olemist. See haavas väga ka meie kliente,” kordab Kahm juba varemgi väljaöeldud mõtet.
Hooldekodus on praegu 362 klienti ja kuna üleminek toimub sujuvalt, siis jõutakse Kahmi sõnul teha inimestele palju eeltööd ja nõustamist.
Osa inimesi läheb tagasi mandrile oma kodukohta, palju on vene keelt kõnelevaid inimesi, kellele sobib paremini omakeelne keskkond. Umbes 75 hoolealust jääb Saaremaale ja nendega arutatakse rahulikult uued võimalused läbi ning käiakse uue koduga tutvumas ja harjumas. Kõik peaks olema lõplikult paigas aastaks 2023. Praegu Sõmeral enam uusi kliente vastu ei võeta.
“See ei ole muidugi mitte nii, et päeva pealt sõidab buss ette ja kõik aetakse peale. Kõik toimub pika aja vältel ja inimestega rääkides,” kinnitab Kahm veel kord.
Küll on aga hetkel veel teadmata, kuhu osa inimesi paigutatakse, sest linna on planeeritud 40 kohta.
“Kuressaarde jäävad ööpäevaringse hooldusega inimesed, kes on siit lähedalt pärit. Kuhu teised lähevad, ei tea. Linna on planeeritud 40 kohta, aga inimesi on 75. Hästi keeruline teema,” möönab Kahm.
Osale linnas elavatele klientidele jääb kõrvale hooldekodu töötaja, aga loodetakse, et 10–15 inimest läheks kogukonda ja saaks ise hakkama.
Kõigile praegu Sõmeral elavatele hooldekodu elanikele pole linnas käimine sugugi võõras ja nad saavad näiteks poes ise hakkama. Linnas töö saamisega on ehk isegi keerulisem, sest harjumuspäraselt käib osa mehi Sõmeral ümberkaudsetes majades abiks aiatöid tegemas.
Tööd ei jätku tulevikus ka kõigile praegusele 140 töötajale.
“Sõmeral on tehtud väga head tööd, kuid areng on väikeste kodude peale. Paraku neil, kes siia progressi vahele jäävad, ei lähe võibolla kõik väga valutult, kuid me püüame teha omalt poolt kõik, et oma kliente toetada. Olukord on väga mitmetahuline, aga samas arvan, et uus suund on õige. Puudega inimesed tuleb tuua nähtavale ja loodan, et inimesed muutuvad sallivamaks,” usub Helle Kahm.
Vajavad toetust
Eestkostja ja vaimulik Tiina Ool leiab, et Sõmeral toimuv on väga tõsine asi. Oolu arvates on Sõmera väga hästi toimiv hooldekodu, kui võrrelda mandri hooldekodudega.
“Jah, ta on suur, aga sellest hoolimata on Sõmeral elu niimoodi korraldatud, et hoolealustel on võimetekohast tegevust ja rakendust. Nad pole kuidagi ära peidetud kuskile metsa. Nad saavad tihti linnas käia ja Sõmeral on suur avatud territoorium, kus saavad liikuda ka need, kes pole võimelised linnatänavatel hakkama saama. See on nende kodu,” kirjeldab Ool.
Eestkostjana ta teab, kui raske on puudega inimesele elukoha vahetus ja suur, kardinaalne muutus. “Need, kes on keskealised ja vanemad, ei pruugigi enam kohaneda, nende tervis jääb kiratsema ja nad võivad üsna ruttu surra,” muretseb Ool.
Tema arvates oleks lahendus mitte kampaania käigus kõik lammutada, vaid üleminek peaks toimuma tasapisi, nii et osa kliente võiks jääda ka kauemaks Sõmerale elama.
“Poleks vaja kohe kõiki laiali pillutada. See on suur tragöödia. Vaimulikuna võin öelda, mismoodi hooldekodu elanikud seda juba praegu ette põevad ja pabistavad. Kui käin seal teenistusi läbi viimas, tuleb pärast tükk aega hingehoidlikke vestlusi pidada, inimesi rahustada ja julgustada,” räägib Ool.
Uus maja tulekul
Sõmera hooldekodu ümberkolimisse on kaasatud ka ettevõtja Tullio Liblik.
“Meil käivad praegu AS-iga Hoolekandeteenused läbirääkimised ja koostöölepingus on juttu kuni 30 kohast Sõmeralt tulnud klientidele,” selgitas Liblik.
Liblik kinnitab, et mitte mingil juhul ei tule tema kinnistule kõik Sõmera hooldekodus olevad saarlased.
Haigla kõrval asuvale Aia tn 29 kinnistule on plaanitud teisigi hooneid.
“Arhitektuurikonkursi žürii koosolek toimub täna kell 11 ja siis avame neli tööd, mis on meile esitatud. Lisaks Sõmera majale tuleb siia hooldekodu eakatele ja 30 üürikorterit. Hektari peale mahub palju asju,” lisas Liblik. “Jaanuaris selgub, kui palju eraldab ministeerium Euroopa Sotsiaalfondi raha hoolekande reorganiseerimiseks. Praegu on veel õhus väga palju spekulatsioone, kuid see otsus on riigil tehtud, et reorganiseerimised toimuvad. Kui kiiresti ja mil moel kõik kujuneb, sellest saab rääkida jaanuaris,” ütleb Sõmera Kodu juhataja Helle Kahm.Kui palju tasub siis sellises olukorras veel üldse arutleda, kas viia hooldekodu inimesed linna elama või mitte, sest otsus on juba tehtud.Kahm leiab, et tema toetab alati diskussiooni, sest tolerantsusteemaga on olukord hirmus.“Inimeste vastuseis teistsugustele inimestele on nii tuntav, kuri ja lubamatu. Kui nägin, kuidas linnas läbirääkimistel lasteaiaõpetajad ja lastevanemad väljendavad niisugust ebatolerantsust, siis see hirmutas mind nii kohutavalt. Et ühed on justkui valed inimesed, kes ei vääri meie keskel olemist. See haavas väga ka meie kliente,” kordab Kahm juba varemgi väljaöeldud mõtet.Hooldekodus on praegu 362 klienti ja kuna üleminek toimub sujuvalt, siis jõutakse Kahmi sõnul teha inimestele palju eeltööd ja nõustamist.Osa inimesi läheb tagasi mandrile oma kodukohta, palju on vene keelt kõnelevaid inimesi, kellele sobib paremini omakeelne keskkond. Umbes 75 hoolealust jääb Saaremaale ja nendega arutatakse rahulikult uued võimalused läbi ning käiakse uue koduga tutvumas ja harjumas. Kõik peaks olema lõplikult paigas aastaks 2023. Praegu Sõmeral enam uusi kliente vastu ei võeta.“See ei ole muidugi mitte nii, et päeva pealt sõidab buss ette ja kõik aetakse peale. Kõik toimub pika aja vältel ja inimestega rääkides,” kinnitab Kahm veel kord.Küll on aga hetkel veel teadmata, kuhu osa inimesi paigutatakse, sest linna on planeeritud 40 kohta.“Kuressaarde jäävad ööpäevaringse hooldusega inimesed, kes on siit lähedalt pärit. Kuhu teised lähevad, ei tea. Linna on planeeritud 40 kohta, aga inimesi on 75. Hästi keeruline teema,” möönab Kahm.Osale linnas elavatele klientidele jääb kõrvale hooldekodu töötaja, aga loodetakse, et 10–15 inimest läheks kogukonda ja saaks ise hakkama.Kõigile praegu Sõmeral elavatele hooldekodu elanikele pole linnas käimine sugugi võõras ja nad saavad näiteks poes ise hakkama. Linnas töö saamisega on ehk isegi keerulisem, sest harjumuspäraselt käib osa mehi Sõmeral ümberkaudsetes majades abiks aiatöid tegemas.Tööd ei jätku tulevikus ka kõigile praegusele 140 töötajale.“Sõmeral on tehtud väga head tööd, kuid areng on väikeste kodude peale. Paraku neil, kes siia progressi vahele jäävad, ei lähe võibolla kõik väga valutult, kuid me püüame teha omalt poolt kõik, et oma kliente toetada. Olukord on väga mitmetahuline, aga samas arvan, et uus suund on õige. Puudega inimesed tuleb tuua nähtavale ja loodan, et inimesed muutuvad sallivamaks,” usub Helle Kahm.Eestkostja ja vaimulik Tiina Ool leiab, et Sõmeral toimuv on väga tõsine asi. Oolu arvates on Sõmera väga hästi toimiv hooldekodu, kui võrrelda mandri hooldekodudega.“Jah, ta on suur, aga sellest hoolimata on Sõmeral elu niimoodi korraldatud, et hoolealustel on võimetekohast tegevust ja rakendust. Nad pole kuidagi ära peidetud kuskile metsa. Nad saavad tihti linnas käia ja Sõmeral on suur avatud territoorium, kus saavad liikuda ka need, kes pole võimelised linnatänavatel hakkama saama. See on nende kodu,” kirjeldab Ool.Eestkostjana ta teab, kui raske on puudega inimesele elukoha vahetus ja suur, kardinaalne muutus. “Need, kes on keskealised ja vanemad, ei pruugigi enam kohaneda, nende tervis jääb kiratsema ja nad võivad üsna ruttu surra,” muretseb Ool.Tema arvates oleks lahendus mitte kampaania käigus kõik lammutada, vaid üleminek peaks toimuma tasapisi, nii et osa kliente võiks jääda ka kauemaks Sõmerale elama.“Poleks vaja kohe kõiki laiali pillutada. See on suur tragöödia. Vaimulikuna võin öelda, mismoodi hooldekodu elanikud seda juba praegu ette põevad ja pabistavad. Kui käin seal teenistusi läbi viimas, tuleb pärast tükk aega hingehoidlikke vestlusi pidada, inimesi rahustada ja julgustada,” räägib Ool.Sõmera hooldekodu ümberkolimisse on kaasatud ka ettevõtja Tullio Liblik.“Meil käivad praegu AS-iga Hoolekandeteenused läbirääkimised ja koostöölepingus on juttu kuni 30 kohast Sõmeralt tulnud klientidele,” selgitas Liblik.Liblik kinnitab, et mitte mingil juhul ei tule tema kinnistule kõik Sõmera hooldekodus olevad saarlased.Haigla kõrval asuvale Aia tn 29 kinnistule on plaanitud teisigi hooneid.“Arhitektuurikonkursi žürii koosolek toimub täna kell 11 ja siis avame neli tööd, mis on meile esitatud. Lisaks Sõmera majale tuleb siia hooldekodu eakatele ja 30 üürikorterit. Hektari peale mahub palju asju,” lisas Liblik.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile kell 12 lõppes Pärsama katlamaja projekteerimis-ehitushanke tähtaeg. Kokku registreerus hankele viis osalejat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Pärsama katlamaja tahab ehitada viis firmat
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 13. detsember 2016. Eile kell 12 lõppes Pärsama katlamaja projekteerimis-ehitushanke tähtaeg. Kokku registreerus hankele viis osalejat.
“Osalemine oli keskmine, dokumente oli välja võetud oluliselt rohkem. Oli loota, et pakkumisi esitatakse hulga rohkem, aga viis pole ka halb ja ma usun, et on piisavalt valikuvõimalust,” rääkis Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep.
Projekt peab valmis saama veebruari lõpuks, katlamaja tuleva aasta 1. augustiks. “Osalemine oli keskmine, dokumente oli välja võetud oluliselt rohkem. Oli loota, et pakkumisi esitatakse hulga rohkem, aga viis pole ka halb ja ma usun, et on piisavalt valikuvõimalust,” rääkis Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep.Projekt peab valmis saama veebruari lõpuks, katlamaja tuleva aasta 1. augustiks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Esmaspäeval, 19. detsembril kell 12.10–15.30 toimub Leisi keskkooli aatriumis kooli jõululaat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jõululaadale ostlema

maintext:
NÄDALALÕPP
Jõululaadale ostlema
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Esmaspäeval, 19. detsembril kell 12.10–15.30 toimub Leisi keskkooli aatriumis kooli jõululaat.
Leisi keskkooli huvijuht Sindy Saarkoppel ütles kolmapäeval, et kirja oli pandud juba 26 tublit müüjat. “Laadaletid täidetakse erinevate küpsetiste, meisterduste, jõulukaartide ja palju muuga,“ kirjeldas Sindy, kelle sõnul ei puudu laadalt ka loterii ning TORE korraldab töötoa, kus saab kohapeal meisterdada. Kell 13.05
esinevad Leisi keskkooli rahvatantsijad õpetaja Meeli Stankevitši juhendamisel.
Laupäeval, 17. detsembril kell 10-15 Salme rahvamajas on laat, kuhu on oodatud kõik müüjad ja ostjad! Jõuluküpsetiste konkurss, õunamahla degustatsioon. Samal päeval on laat ka Muhu spordihoone II korrusel. Kl 11-12 esinevad ansambel Lõõtsmoorikud, folkloorirühm Ätses, neiduderühm Väike Roos. Avatud on Ätse kohvik ja Väikese Roosi õnneloos.
16. detsembril kell 9.30 - 11.05 Muhu põhikooli saalis Muhu laste jõululaat. Autor: Ivika Laanet Reede, 16. detsember 2016.Leisi keskkooli huvijuht Sindy Saarkoppel ütles kolmapäeval, et kirja oli pandud juba 26 tublit müüjat. “Laadaletid täidetakse erinevate küpsetiste, meisterduste, jõulukaartide ja palju muuga,“ kirjeldas Sindy, kelle sõnul ei puudu laadalt ka loterii ning TORE korraldab töötoa, kus saab kohapeal meisterdada. Kell 13.05esinevad Leisi keskkooli rahvatantsijad õpetaja Meeli Stankevitši juhendamisel.Laupäeval, 17. detsembril kell 10-15 Salme rahvamajas on laat, kuhu on oodatud kõik müüjad ja ostjad! Jõuluküpsetiste konkurss, õunamahla degustatsioon. Samal päeval on laat ka Muhu spordihoone II korrusel. Kl 11-12 esinevad ansambel Lõõtsmoorikud, folkloorirühm Ätses, neiduderühm Väike Roos. Avatud on Ätse kohvik ja Väikese Roosi õnneloos.16. detsembril kell 9.30 - 11.05 Muhu põhikooli saalis Muhu laste jõululaat.
Veel artikleid samast teemast »


description: Koostanud Olavi Pesti. Jaanuar - veebruar Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlaste tähtpäevi 2017. aastal


description: Eile toimus Pärnus Koidula muuseumis 10. üleriigiline noorte etluskonkurss “Koidulauliku valgel”. Saarlased tegid seal suurepärase saavutuse – võideti mõlemad vanuseastmed ning toodi koju ka grand prix. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kultuur
Saaremaa noored on parimad koidulaulikud
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 13. detsember 2016. Noorema ja vanema vanuseklassi võitjad Uku Pokk ja Laura-Maria Jõgi, kes pälvis ka grand prix’. FOTO: erakogu Eile toimus Pärnus Koidula muuseumis 10. üleriigiline noorte etluskonkurss “Koidulauliku valgel”. Saarlased tegid seal suurepärase saavutuse – võideti mõlemad vanuseastmed ning toodi koju ka grand prix.
Päevakangelasteks olid nooremate hulgas Orissaare gümnaasiumi õpilane Uku Pokk (juhendaja Maret Aardam) ja vanemas vanuseastmes Kuressaare gümnaasiumi koolinoor Laura-Maria Jõgi (juhendaja Merle Rekaya).
Laura-Maria Jõgi esitas Hando Runneli “Aeg“ ja Lydia Koidula tuntud luuletuse “Kodu“. Neiu ei läinud oma sõnul kohale suurte lootustega, mistõttu tuli võit talle suure üllatusena. “Praegu ei ole võibolla kohale jõudnud, et nii suure asja võitsin. Enesetunne on hea ja on uhke tunnistada, et tegin oma parima,“ lisas ta rõõmsalt.
Lavale minnes oli Laura-Maria ärevust täis ning pärast etteastetki veel jalad all värisesid, aga ta oli endale selgeks teinud, et muretseda pole tarvis.
Uku Pokk tõdes, et tal oli suurepärane tunne, kui ta oma võidust teada sai. “Tase oli kõrge ja võistlus tugev – kergesti ei tulnud midagi,“ lausus poiss, lisades, et oli tulemuse üle väga üllatunud.
Uku kandis ette Lydia Koidula luuletuse “Eesti naine“ ja katkendi Anton Hansen Tammsaare raamatust “Kõrboja peremees“.
Žürii esimees ja Koidula muuseumi juhataja Elmar Trink kinnitas, et võitjad valiti üsna üksmeelselt. Ta lisas, et kõik sõltub eelkõige õpetajast ja tema valikutest, kuidas teosed nii omavahel kui esitajaga sobivad.
Laura-Maria esituse puhul oli Trinki sõnul mõeldud üldise terviku peale. “Nii Hando Runneli mõtisklus Koidula kodust kui tema enda luuletus “Kodu“ andsid koos hoopiski teise vaatenurga, mõjudes väga värskelt,“ arvas ta.
“See oli kenasti mõttega edasi kantud ja millegagi ei olnud üle pingutatud. Suudeti realiseerida see, mis oli mõeldud.“
Uku Pokk oli Trinkile teada esineja. “Uku on meil tuntud mees, kes aastaid tagasi ka osales. Toona oli ta muidugi pool meetrit lühem,“ naeris Trink, kes oli rahul, et poiss etlemisega edasi tegeleb.
“Mõnele on võibolla rohkem antud, et ta suudab luulest aru saada ja oskab seda hästi edasi anda,“ rõhutas Trink.
Konkursi korraldasid Pärnu Koidula gümnaasium, Koidula muuseum ning Pärnu linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond. Päevakangelasteks olid nooremate hulgas Orissaare gümnaasiumi õpilane Uku Pokk (juhendaja Maret Aardam) ja vanemas vanuseastmes Kuressaare gümnaasiumi koolinoor Laura-Maria Jõgi (juhendaja Merle Rekaya).Laura-Maria Jõgi esitas Hando Runneli “Aeg“ ja Lydia Koidula tuntud luuletuse “Kodu“. Neiu ei läinud oma sõnul kohale suurte lootustega, mistõttu tuli võit talle suure üllatusena. “Praegu ei ole võibolla kohale jõudnud, et nii suure asja võitsin. Enesetunne on hea ja on uhke tunnistada, et tegin oma parima,“ lisas ta rõõmsalt.Lavale minnes oli Laura-Maria ärevust täis ning pärast etteastetki veel jalad all värisesid, aga ta oli endale selgeks teinud, et muretseda pole tarvis.Uku Pokk tõdes, et tal oli suurepärane tunne, kui ta oma võidust teada sai. “Tase oli kõrge ja võistlus tugev – kergesti ei tulnud midagi,“ lausus poiss, lisades, et oli tulemuse üle väga üllatunud.Uku kandis ette Lydia Koidula luuletuse “Eesti naine“ ja katkendi Anton Hansen Tammsaare raamatust “Kõrboja peremees“.Žürii esimees ja Koidula muuseumi juhataja Elmar Trink kinnitas, et võitjad valiti üsna üksmeelselt. Ta lisas, et kõik sõltub eelkõige õpetajast ja tema valikutest, kuidas teosed nii omavahel kui esitajaga sobivad.Laura-Maria esituse puhul oli Trinki sõnul mõeldud üldise terviku peale. “Nii Hando Runneli mõtisklus Koidula kodust kui tema enda luuletus “Kodu“ andsid koos hoopiski teise vaatenurga, mõjudes väga värskelt,“ arvas ta.“See oli kenasti mõttega edasi kantud ja millegagi ei olnud üle pingutatud. Suudeti realiseerida see, mis oli mõeldud.“Uku Pokk oli Trinkile teada esineja. “Uku on meil tuntud mees, kes aastaid tagasi ka osales. Toona oli ta muidugi pool meetrit lühem,“ naeris Trink, kes oli rahul, et poiss etlemisega edasi tegeleb.“Mõnele on võibolla rohkem antud, et ta suudab luulest aru saada ja oskab seda hästi edasi anda,“ rõhutas Trink.Konkursi korraldasid Pärnu Koidula gümnaasium, Koidula muuseum ning Pärnu linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakond.
Veel artikleid samast teemast »


description: Politsei sai 30. detsembril kell 00.25 teate, et Tõlli-Mustjala-Tagaranna maanteel Mustjala asulasse sissesõidul on sõiduauto BMW kihutanud teelt välja vastu puud. Teate hetkel inimesi sõiduki juures ei viibinud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: BMW rammis elektriposti

maintext:
Uudised
BMW rammis elektriposti
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 31. detsember 2016. FOTO: erakogu Politsei sai 30. detsembril kell 00.25 teate, et Tõlli-Mustjala-Tagaranna maanteel Mustjala asulasse sissesõidul on sõiduauto BMW kihutanud teelt välja vastu puud. Teate hetkel inimesi sõiduki juures ei viibinud.
Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juhi Matis Siku sõnul tuvastas patrull sündmuskohal, et teelt välja sõites oli BMW otsa sõitnud elektripostile ja elektriliinid rippusid selle tõttu ohtlikult tee kohal. Politsei saabudes sõiduki juures kedagi ei olnud.
“Juhtunu osas on alustatud väärteomenetlust paragrahvi järgi, mis käsitleb liiklusõnnetuse põhjustamist, millega kaasnes varaline kahju teisele isikule,“ lisas Sikk.
Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juhi Matis Siku sõnul tuvastas patrull sündmuskohal, et teelt välja sõites oli BMW otsa sõitnud elektripostile ja elektriliinid rippusid selle tõttu ohtlikult tee kohal. Politsei saabudes sõiduki juures kedagi ei olnud.“Juhtunu osas on alustatud väärteomenetlust paragrahvi järgi, mis käsitleb liiklusõnnetuse põhjustamist, millega kaasnes varaline kahju teisele isikule,“ lisas Sikk.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Marek Helmi suguseid julgeid tippjuhte on Eestis vähe. Viie aasta jooksul on ta maksu- ja tolliameti juhina koondanud rohkem kui viiendiku töötajatest. Suured projektid ja teistmoodi tegemine on teda alati paelunud. Kuressaares sündinud Helm vihkab keskpärasust.
Järgmisel aastal siirdub neljakümne kolmene mees esimest korda erasektorisse, hakates tegutsema tarkvara- ja ärikonsultatsioonide ettevõttes Nortal, mis, muide, paikneb sisuliselt tema praeguse, Ülemiste Citys asuva kontori kõrval.
Aeg on vaadata tagasi ja tehtu kokku võtta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Marek Helm: Kuivastusse jõudes olen justkui vanajumala selja taga
Laupäev, 10. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Andres Kalvik Laupäev, 10. detsember 2016. FOTO: Toomas Huik Marek Helmi suguseid julgeid tippjuhte on Eestis vähe. Viie aasta jooksul on ta maksu- ja tolliameti juhina koondanud rohkem kui viiendiku töötajatest. Suured projektid ja teistmoodi tegemine on teda alati paelunud. Kuressaares sündinud Helm vihkab keskpärasust. Järgmisel aastal siirdub neljakümne kolmene mees esimest korda erasektorisse, hakates tegutsema tarkvara- ja ärikonsultatsioonide ettevõttes Nortal, mis, muide, paikneb sisuliselt tema praeguse, Ülemiste Citys asuva kontori kõrval. Aeg on vaadata tagasi ja tehtu kokku võtta.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval selgitati Kuressaare spordikeskuses maakonna lauatennisemeistreid meesüksik-, meespaaris- ja segapaarismängus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Janek Saar jätkuvalt troonil


description: Homme on ühe ameti pidajal kõige kiirem aeg – punakuueline jõulutaat peab jõudma igasse perre, kuhu teda on kutsutud ja kus teda pikisilmi oodatakse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: See ongi päris jõuluvana?!

maintext:
Saarte Jõulud
See ongi päris jõuluvana?!
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 23. detsember 2016. Jõuluvanal on pühade aegu käed-jalad tööd täis. See pilt on tehtud esmaspäeva pärastlõunal Ida-Niidu lasteaias. FOTO: VALMAR VOOLAID Homme on ühe ameti pidajal kõige kiirem aeg – punakuueline jõulutaat peab jõudma igasse perre, kuhu teda on kutsutud ja kus teda pikisilmi oodatakse.
“Ega jõuluvana amet ei ole lihtne,” ütleb üle kümne aasta punakuube kandnud Iivo Miil (68), kellele on jõulude aeg üks kiiremaid. Küsimusele, mida ta peab selle ameti juures kõige keerulisemaks, vastab Iivo, et sisuliselt oleneb palju publikust. Temal on aga aastate kogemusena olemas kõik see, mis ühel ehtsal jõulumehel vaja. “Sellesse rolli tuleb sisse elada. Sa pead iseennast tundma ja teadma,” mõtiskleb Iivo, kelle sõnul siis tulebki kõik iseenesest.
Eks kipuvad ju algajad kogelema ja otsima, kust saaks jutuotsa üles, kuid enesekindluse annab just see, et sa tead, kes sa tol õhtul oled.
Iivo nendib, et ta teeb seda sellepärast, et see on ta hobi. “Mu eesmärk on inimeste meelt lahutada. See on parem tasu kui materiaalne,” muigab ta ning lisab, et just see on ka põhjus, et ta on juba aastakümneid tegelenud laulmisega.
Praegu pensionipõlve pidav ning mitmel karaokevõistlusel kõrgeid tunnustusi saanud mees liigub mööda Eestimaad ringi, pakkudes muusikat ja laulu bändi Üks Miil nime all. “Kas või kell kaks öösel, kas või magamistuppa,” naerab ta ise oma muusikamehe motot.
Ta vaatab korraks suvele tagasi ning nendib, et tal on olnud väga ilusaid elamusi. Ta on saanud esineda nii Anne Veski, Koit Toome, Tanja Mihhailova kui Maarja-Liis Ilusaga. Ivo Linnaga on nad ühevanused, ainult Iivo on kuu aega vanem. “Ma olen ikka Ivoga kohtudes naernud, et mina olen Iivo ning tema on Ivo, meil on üks sünniaasta, aga ma olen kuu aega vanem. Saate siis aru, kes paremini laulab?” küsib Iivo ning vastab siis ise lustakalt naerdes, et ta ise ju, kuna tema hakkas enne laulma kui Ivo.
Tänavu läheb aga jõulutaadi ametiralli lahti juba kella 14-st ja kestab kuni kella 22-ni välja, järgnevad jõulupühad veel takkajärele.
Nutimaailm jõuluajas
Kui küsin, kas aastate lõikes on ka erinevusi, vastab Iivo, et nutimaailm on end sisse murdnud ka jõuluaega. Lihtne on salmid-laulud ju internetist välja otsida. “Aga mida väiksem laps, seda rohkem on salmid peas,” tähendab Iivo, kelle sõnul on just kõige tublimad 3–6-aastased. See vanus on kõige toredam aeg, sest just siis ollakse väga ärevil ja oodatakse. Kuid samas, ega vanus jõuluvanasse uskumist keela. Iivo toob välja, et on ka 14-aastasi, kes “vanasse” usuvad ja teda pikisilmi ootavad. “Aga see on selline hea uskumine ja miks seda keelata.”
Tellimused juba maikuus
Tellimusi jõuluvana külaskäiguks hakati kirja panema juba maikuus. Siis saab valida just kõige sobivamad kellaajad. Kui eelmisel aastal tuli tal kolme-nelja päevaga läbi käia üle 40 pere, siis tänavu on seis sama. Kellaajast kinnipidamine on väga tähtis, sest lapsed ju ootavad. Eelnevalt on kokku lepitud, kust jõuluvana kingikoti saab. Nii näiteks on ühes peres juba kolmandat aastat kingikoti asukohaks üks auto, mis seisab hoovis.
Ega päris esimest korda jõuluvanana Iivo päris täpselt ei mäletagi, kuid meenutab, et üks esimesi kordi oli olla jõuluvanana Hängi (praegune Lääne-Saare vallavanem Tiina ja Kadi raadio toimetaja Kadri – toim) tüdrukute juures. “Tiina oli siis vanem ja veidike suurem ning julgem, aga Kadri päris väike,” kõneleb Iivo.
Kümme aastat järjest on ta jõuluvanana koputanud ka ühe pere uksele, kus fotod jõuluvana külaskäigust aastati seina peal.
“Mul on muidugi püsi-kliente, kes on mind aastaid tellinud,” ütleb Iivo, viidates, et neid on oma kolmekümne ringi. Kui küsin, kas keegi on ka jõuluvana peale vihastanud, ütleb Iivo, et seda küll ei ole ette tulnud. Küll on aga olnud Leisi kandis juhus, kus kaks last ei julgenudki jõuluvana juurde tulla ning vanematel endil tuli pakid lunastada.
Kuid tavaliselt ollakse ikka kohe jõuluvana juures ja habemest haaratakse ka kinni. Kui Iivo kaks aastat tagasi päris omaenda habet kandis, siis üks pisike poiss sikutanud habemest ja teinud siis suured silmad, et habe ei tulegi ära. “Näe, issi, see ongi päris jõuluvana!” teatanud ta siis. Iivo muheleb, et selleks, et saada üks vahva jõulumehelik habe, tuli seda kasvatada kaks aastat. Iivo habeme pikkus oli 32 cm ning tema teada oli ta ka ainus jõuluvana, kellel päris oma habe. Kolm aastat tagasi viis habe ta Reporter + ilmateadustajaks ning möödunud aastal oli ta reklaamnäoks Doppel Hertzi reklaamis.
Hind on kokkuleppeline
Eriliselt paneb aga jõuluvana heldima see, kui lapsed on ise spetsiaalselt jõuluvanale luuletusi välja mõelnud, need ilusasti ette deklameerinud või siis toredaid pilte joonistanud. Jõulutrallist taastub Iivo lauldes. “Mulle on see rahustava tableti eest,” ütleb ta ise.
Seda, et jõuluvanal endal laulda on tulnud, on ette tulnud vaid üks kord. “Keegi esines kitarriga ning kui salmid olid kõigil loetud, siis haarasin ka kitarri ja laulsin “Las jääda kõik, mis oli”,” meenutab Iivo tolleaegset üllatust perele, kuid traditsiooniliselt laulavad ikka teised talle.
Kuna lund ei ole ja saaniga sõita ei saa, siis jõuluvana liigub perest perre autoga. Hind jõuluvana tellimiseks on kokkuleppeline. Saare maakonnas on jõulutaate ligi kümmekond. “Aga nõudlus on suurem kui pakkumine,” arvab Iivo, kellel on tulnud ka mitmetele küsijatele ajapuudusel lihtsalt ära öelda. “Ega jõuluvana amet ei ole lihtne,” ütleb üle kümne aasta punakuube kandnud Iivo Miil (68), kellele on jõulude aeg üks kiiremaid. Küsimusele, mida ta peab selle ameti juures kõige keerulisemaks, vastab Iivo, et sisuliselt oleneb palju publikust. Temal on aga aastate kogemusena olemas kõik see, mis ühel ehtsal jõulumehel vaja. “Sellesse rolli tuleb sisse elada. Sa pead iseennast tundma ja teadma,” mõtiskleb Iivo, kelle sõnul siis tulebki kõik iseenesest.Eks kipuvad ju algajad kogelema ja otsima, kust saaks jutuotsa üles, kuid enesekindluse annab just see, et sa tead, kes sa tol õhtul oled.Iivo nendib, et ta teeb seda sellepärast, et see on ta hobi. “Mu eesmärk on inimeste meelt lahutada. See on parem tasu kui materiaalne,” muigab ta ning lisab, et just see on ka põhjus, et ta on juba aastakümneid tegelenud laulmisega.Praegu pensionipõlve pidav ning mitmel karaokevõistlusel kõrgeid tunnustusi saanud mees liigub mööda Eestimaad ringi, pakkudes muusikat ja laulu bändi Üks Miil nime all. “Kas või kell kaks öösel, kas või magamistuppa,” naerab ta ise oma muusikamehe motot.Ta vaatab korraks suvele tagasi ning nendib, et tal on olnud väga ilusaid elamusi. Ta on saanud esineda nii Anne Veski, Koit Toome, Tanja Mihhailova kui Maarja-Liis Ilusaga. Ivo Linnaga on nad ühevanused, ainult Iivo on kuu aega vanem. “Ma olen ikka Ivoga kohtudes naernud, et mina olen Iivo ning tema on Ivo, meil on üks sünniaasta, aga ma olen kuu aega vanem. Saate siis aru, kes paremini laulab?” küsib Iivo ning vastab siis ise lustakalt naerdes, et ta ise ju, kuna tema hakkas enne laulma kui Ivo.Tänavu läheb aga jõulutaadi ametiralli lahti juba kella 14-st ja kestab kuni kella 22-ni välja, järgnevad jõulupühad veel takkajärele.Kui küsin, kas aastate lõikes on ka erinevusi, vastab Iivo, et nutimaailm on end sisse murdnud ka jõuluaega. Lihtne on salmid-laulud ju internetist välja otsida. “Aga mida väiksem laps, seda rohkem on salmid peas,” tähendab Iivo, kelle sõnul on just kõige tublimad 3–6-aastased. See vanus on kõige toredam aeg, sest just siis ollakse väga ärevil ja oodatakse. Kuid samas, ega vanus jõuluvanasse uskumist keela. Iivo toob välja, et on ka 14-aastasi, kes “vanasse” usuvad ja teda pikisilmi ootavad. “Aga see on selline hea uskumine ja miks seda keelata.”Tellimusi jõuluvana külaskäiguks hakati kirja panema juba maikuus. Siis saab valida just kõige sobivamad kellaajad. Kui eelmisel aastal tuli tal kolme-nelja päevaga läbi käia üle 40 pere, siis tänavu on seis sama. Kellaajast kinnipidamine on väga tähtis, sest lapsed ju ootavad. Eelnevalt on kokku lepitud, kust jõuluvana kingikoti saab. Nii näiteks on ühes peres juba kolmandat aastat kingikoti asukohaks üks auto, mis seisab hoovis.Ega päris esimest korda jõuluvanana Iivo päris täpselt ei mäletagi, kuid meenutab, et üks esimesi kordi oli olla jõuluvanana Hängi (praegune Lääne-Saare vallavanem Tiina ja Kadi raadio toimetaja Kadri – toim) tüdrukute juures. “Tiina oli siis vanem ja veidike suurem ning julgem, aga Kadri päris väike,” kõneleb Iivo.Kümme aastat järjest on ta jõuluvanana koputanud ka ühe pere uksele, kus fotod jõuluvana külaskäigust aastati seina peal.“Mul on muidugi püsi-kliente, kes on mind aastaid tellinud,” ütleb Iivo, viidates, et neid on oma kolmekümne ringi. Kui küsin, kas keegi on ka jõuluvana peale vihastanud, ütleb Iivo, et seda küll ei ole ette tulnud. Küll on aga olnud Leisi kandis juhus, kus kaks last ei julgenudki jõuluvana juurde tulla ning vanematel endil tuli pakid lunastada.Kuid tavaliselt ollakse ikka kohe jõuluvana juures ja habemest haaratakse ka kinni. Kui Iivo kaks aastat tagasi päris omaenda habet kandis, siis üks pisike poiss sikutanud habemest ja teinud siis suured silmad, et habe ei tulegi ära. “Näe, issi, see ongi päris jõuluvana!” teatanud ta siis. Iivo muheleb, et selleks, et saada üks vahva jõulumehelik habe, tuli seda kasvatada kaks aastat. Iivo habeme pikkus oli 32 cm ning tema teada oli ta ka ainus jõuluvana, kellel päris oma habe. Kolm aastat tagasi viis habe ta Reporter + ilmateadustajaks ning möödunud aastal oli ta reklaamnäoks Doppel Hertzi reklaamis.Eriliselt paneb aga jõuluvana heldima see, kui lapsed on ise spetsiaalselt jõuluvanale luuletusi välja mõelnud, need ilusasti ette deklameerinud või siis toredaid pilte joonistanud. Jõulutrallist taastub Iivo lauldes. “Mulle on see rahustava tableti eest,” ütleb ta ise.Seda, et jõuluvanal endal laulda on tulnud, on ette tulnud vaid üks kord. “Keegi esines kitarriga ning kui salmid olid kõigil loetud, siis haarasin ka kitarri ja laulsin “Las jääda kõik, mis oli”,” meenutab Iivo tolleaegset üllatust perele, kuid traditsiooniliselt laulavad ikka teised talle.Kuna lund ei ole ja saaniga sõita ei saa, siis jõuluvana liigub perest perre autoga. Hind jõuluvana tellimiseks on kokkuleppeline. Saare maakonnas on jõulutaate ligi kümmekond. “Aga nõudlus on suurem kui pakkumine,” arvab Iivo, kellel on tulnud ka mitmetele küsijatele ajapuudusel lihtsalt ära öelda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Leedu lennuettevõtte Transaviabaltika teenindatavatel saarte lennuliinidel lendas novembrikuus 1911 reisijat. Võrreldes eelmise kuuga lennureisijate arv vähenes, kuid seda peaasjalikult Tallinna-Kärdla-Tallinna suunal tühistatud lendude tõttu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Novembris lendas mandri ja suursaarte vahet ligi 2000 reisijat
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: BNS Teisipäev, 13. detsember 2016. Leedu lennuettevõtte Transaviabaltika teenindatavatel saarte lennuliinidel lendas novembrikuus 1911 reisijat. Võrreldes eelmise kuuga lennureisijate arv vähenes, kuid seda peaasjalikult Tallinna-Kärdla-Tallinna suunal tühistatud lendude tõttu.
”Kui oktoobris lendas meiega 2276 reisijat, siis novembris vähenes lennureisijate arv 365 inimese võrra ja seda seetõttu, et ilmastikuolud sundisid meil Tallinna-Kärdla-Tallinna suunal tühistama kokku viis lendu,“ kirjeldas Transaviabaltika esindaja Rene Must novembrikuu lendajate statistikat.
Lendude täituvuseks tõi november Kuressaare suunal 59 protsenti. Tallinna-Kärdla-Tallinna suunal oli lendajaid 755, seega lendude täituvus tehtud lende arvesse võttes oli 42 protsenti.
Tühistatud lendude peamine põhjus oli tihe udu ja madal pilvisus.
”Eelmise kuu ilmastikuolusid silmas pidades oligi meie jaoks väljakutse lennata Kärdlasse, kus lennujaamale on maandumiseks kehtestatud oluliselt rangemad miinimumnõuded kui Kuressaares,“ rääkis Must ja viitas siinjuures asjaolule, et Kärdla lennuväljal puudub täppismaandumise seade (ILS).
”Võime eeldada, et kui ka Kärdla lennuväljale vastav seade paigaldatakse, kasvaks Hiiumaa elanike usaldus lennuliikluse vastu hüppeliselt. Praegune ebakindlus lendude toimumise osas mõjutab otseselt transpordiliigi valikut – ilmselgelt ei saa kindlustundega soetada endale lennupiletit, kui ilmastikuolud on heitlikud, seetõttu tehakse valik oluliselt ajakulukamale viisile mandrile jõudmiseks,“ hindas Transaviabaltika esindaja puuduvast täppismaandumise seadmest tingitud mõjusid lennureisijatele.
Rene Must osutas lootusele, et valitsus langetab ühel hetkel vastava rahastamisotsuse ja investeerib Kärdla lennuväljale ILS-süsteemi rajamisse. ”Kui oktoobris lendas meiega 2276 reisijat, siis novembris vähenes lennureisijate arv 365 inimese võrra ja seda seetõttu, et ilmastikuolud sundisid meil Tallinna-Kärdla-Tallinna suunal tühistama kokku viis lendu,“ kirjeldas Transaviabaltika esindaja Rene Must novembrikuu lendajate statistikat.Lendude täituvuseks tõi november Kuressaare suunal 59 protsenti. Tallinna-Kärdla-Tallinna suunal oli lendajaid 755, seega lendude täituvus tehtud lende arvesse võttes oli 42 protsenti.Tühistatud lendude peamine põhjus oli tihe udu ja madal pilvisus.”Eelmise kuu ilmastikuolusid silmas pidades oligi meie jaoks väljakutse lennata Kärdlasse, kus lennujaamale on maandumiseks kehtestatud oluliselt rangemad miinimumnõuded kui Kuressaares,“ rääkis Must ja viitas siinjuures asjaolule, et Kärdla lennuväljal puudub täppismaandumise seade (ILS).”Võime eeldada, et kui ka Kärdla lennuväljale vastav seade paigaldatakse, kasvaks Hiiumaa elanike usaldus lennuliikluse vastu hüppeliselt. Praegune ebakindlus lendude toimumise osas mõjutab otseselt transpordiliigi valikut – ilmselgelt ei saa kindlustundega soetada endale lennupiletit, kui ilmastikuolud on heitlikud, seetõttu tehakse valik oluliselt ajakulukamale viisile mandrile jõudmiseks,“ hindas Transaviabaltika esindaja puuduvast täppismaandumise seadmest tingitud mõjusid lennureisijatele.Rene Must osutas lootusele, et valitsus langetab ühel hetkel vastava rahastamisotsuse ja investeerib Kärdla lennuväljale ILS-süsteemi rajamisse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Terviseameti Lääne talitus viis Salme lasteaias läbi inspekteerimise, mille tulemusena selgus, et 3–5-aastaste ja 6–7-aastaste laste rühmaruumis on kasutusel lauad ja toolid, mida ei saa reguleerida. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Salme lasteaias ei vasta mööbel nõuetele (4)
Neljapäev, 22. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Terviseameti Lääne talitus viis Salme lasteaias läbi inspekteerimise, mille tulemusena selgus, et 3–5-aastaste ja 6–7-aastaste laste rühmaruumis on kasutusel lauad ja toolid, mida ei saa reguleerida.
Need on kasutusel olnud pikka aega ega võimalda reguleerimist lapse kasvule vastavalt, mistõttu terviseamet palus Salme vallavalitsusel rakendatavatest meetmetest teada anda hiljemalt 30. detsembriks.
Salme vallavanema Kalmer Poopuu sõnul osa mööblit remondi käigus uuendati. “Mõni mänguliumägi on lasteaias veel sellest ajast, kui minu lapsed seal käisid. Tasapisi oleme mööblit välja vahetanud,” ütles Poopuu. Ta laseb lasteaia direktoril vajalikud toolid ja lauad kataloogist välja valida, et need edaspidi ära tellida. Raha selleks plaanitakse järgmise aasta eelarvesse.
Salme lasteaia direktor Maret Seeman loodab, et uued lauad ja toolid saadakse vähemalt järgmise aasta septembriks, kui mitte varem. Ta tõdes, et osa lasteaias praegu kasutusel olevast mööblist pärineb tõesti veel Vene ajast.
“Ühed toolid ei ole küll nii vanad, aga vineer hakkab juba lagunema,” lausus Seeman. Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 22. detsember 2016.Need on kasutusel olnud pikka aega ega võimalda reguleerimist lapse kasvule vastavalt, mistõttu terviseamet palus Salme vallavalitsusel rakendatavatest meetmetest teada anda hiljemalt 30. detsembriks.Salme vallavanema Kalmer Poopuu sõnul osa mööblit remondi käigus uuendati. “Mõni mänguliumägi on lasteaias veel sellest ajast, kui minu lapsed seal käisid. Tasapisi oleme mööblit välja vahetanud,” ütles Poopuu. Ta laseb lasteaia direktoril vajalikud toolid ja lauad kataloogist välja valida, et need edaspidi ära tellida. Raha selleks plaanitakse järgmise aasta eelarvesse.Salme lasteaia direktor Maret Seeman loodab, et uued lauad ja toolid saadakse vähemalt järgmise aasta septembriks, kui mitte varem. Ta tõdes, et osa lasteaias praegu kasutusel olevast mööblist pärineb tõesti veel Vene ajast.“Ühed toolid ei ole küll nii vanad, aga vineer hakkab juba lagunema,” lausus Seeman.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile kell 13.12 teatati liiklusõnnetusest Kuressaares Pika ja Ringtee tänava ringristmikul. Ülekäigurajale sõitnud jalgrattur jäi auto alla ja viidi Kuressaare haiglasse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ülekäigurajal alla aetud jalgrattur viidi haiglasse
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 08. detsember 2016. Matis Sikk. Eile kell 13.12 teatati liiklusõnnetusest Kuressaares Pika ja Ringtee tänava ringristmikul. Ülekäigurajale sõitnud jalgrattur jäi auto alla ja viidi Kuressaare haiglasse.
“Esialgsetel andmetel ületas 61-aastane mees ülekäigurajal jalgrattal sõiduteed. Ülekäigurajal põrkas ta kokku Smuuli tänava suunas liikunud sõiduautoga Volkswagen Vento, mida juhtis 74-aastane naine. Nii rattur kui ka sõidukijuht olid kained. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel,“ lausus portaalile saarlane.ee politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesment.
Viga saanud jalgrattur toimetati Kuressaare haiglasse, tema vigastused pole tõsised.
Kuressaare patrullitalituse juht Matis Sikk sõnas, et sõidutee ületamisel on oluline olla tähelepanelik.
“Paneme kõigile ratturitele südamele, et sõidutee ületamisel tuleks silmas pidada, et ülekäigurajal jalgrattal teed ületades ei ole ratturil eesõigust,“ ütles ta.
“Seega ülekäigurajale sõites tuleks ennekõike veenduda tee ületamise ohutuses. Kui vähegi võimalik, soovitame tee ületamiseks rattalt maha tulla.“ “Esialgsetel andmetel ületas 61-aastane mees ülekäigurajal jalgrattal sõiduteed. Ülekäigurajal põrkas ta kokku Smuuli tänava suunas liikunud sõiduautoga Volkswagen Vento, mida juhtis 74-aastane naine. Nii rattur kui ka sõidukijuht olid kained. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel,“ lausus portaalile saarlane.ee politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesment.Viga saanud jalgrattur toimetati Kuressaare haiglasse, tema vigastused pole tõsised.Kuressaare patrullitalituse juht Matis Sikk sõnas, et sõidutee ületamisel on oluline olla tähelepanelik.“Paneme kõigile ratturitele südamele, et sõidutee ületamisel tuleks silmas pidada, et ülekäigurajal jalgrattal teed ületades ei ole ratturil eesõigust,“ ütles ta.“Seega ülekäigurajale sõites tuleks ennekõike veenduda tee ületamise ohutuses. Kui vähegi võimalik, soovitame tee ületamiseks rattalt maha tulla.“
Veel artikleid samast teemast »


description: Orissaare gümnaasiumi 11-aastane noormees Riko Robi Tamtik (pildil) võitis laupäeval Tartus toimunud “TV10 olümpiastarti” vabariiklikul etapil kuulitõuke nooremate poiste (kuni 12-aastased) arvestuses tulemusega 9.58 esikoha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Kuulitõuke Eesti parim poiss on Riko Robi Tamtik
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 13. detsember 2016. Orissaare gümnaasiumi 11-aastane noormees Riko Robi Tamtik (pildil) võitis laupäeval Tartus toimunud “TV10 olümpiastarti” vabariiklikul etapil kuulitõuke nooremate poiste (kuni 12-aastased) arvestuses tulemusega 9.58 esikoha.
“Riko Robi põhiala on tegelikult korvpall ja samal päeval pidanuks ta mängima Eesti U14 korvpallimeistrivõistluste mängu. Kuid noormees valis seekord kooli esindamise “TV10 olümpiastardi” võistlustel,” ütles eile Meie Maale Riko Robi kehalise kasvatuse õpetaja Margo Rüütel.
“Eelmise aasta tulemusi vaadates tundus, et Riko Robi võib kuulitõukes finaali pääseda. Finaali sai ta viiendana, ületades seal isiklikku rekordit ühe meetri ja 19 sentimeetriga.”
“Mul suuri eesmärke ei ole ja teen sporti vaid huvi pärast,” lisas Riko Robi ise tagasihoidlikult.
Hästi võistlesid ka kaks Kuressaare gümnaasiumi poissi. Samuti 11-aastane Karl Berens läbis 60 meetri sprindidistantsi ajaga 8,68 ja sai sellega kolmanda koha.
Võitis Võrumaa poiss Reio Metsla 8,25-ga. Isikliku rekordi 5.09 püstitas vanemate poiste (12 ja vanemad) kaugushüppes 13-aastane Lauri Saart (KG), mis andis talle 62 hüppaja seas kuuenda koha. “Riko Robi põhiala on tegelikult korvpall ja samal päeval pidanuks ta mängima Eesti U14 korvpallimeistrivõistluste mängu. Kuid noormees valis seekord kooli esindamise “TV10 olümpiastardi” võistlustel,” ütles eile Meie Maale Riko Robi kehalise kasvatuse õpetaja Margo Rüütel.“Eelmise aasta tulemusi vaadates tundus, et Riko Robi võib kuulitõukes finaali pääseda. Finaali sai ta viiendana, ületades seal isiklikku rekordit ühe meetri ja 19 sentimeetriga.”“Mul suuri eesmärke ei ole ja teen sporti vaid huvi pärast,” lisas Riko Robi ise tagasihoidlikult.Hästi võistlesid ka kaks Kuressaare gümnaasiumi poissi. Samuti 11-aastane Karl Berens läbis 60 meetri sprindidistantsi ajaga 8,68 ja sai sellega kolmanda koha.Võitis Võrumaa poiss Reio Metsla 8,25-ga. Isikliku rekordi 5.09 püstitas vanemate poiste (12 ja vanemad) kaugushüppes 13-aastane Lauri Saart (KG), mis andis talle 62 hüppaja seas kuuenda koha.
Veel artikleid samast teemast »