title: President Kaljulaid tunnustas tänavusi vabatahtlikke

maintext:
Üleriigilise vabatahtlike tänuürituse patroon president Kersti Kaljulaid andis täna koos Liikumise Kodukant eestvedajatega Estonia teatri talveaias üle aasta vabatahtlike aumärgid. “Kui arvata kokku – niivõrd, kui kiretu statistika ja uuringud seda teha võimaldavad – üle Eesti vabatahtlike tehtav, võrduks see umbes 10 000 inimese täiskoormusega aastatööga,” ütles riigipea.
President Kaljulaid nentis, et Eesti vabatahtlikud teevad talgutel, priitahtlikel päästetöödel, toidupankades, varjupaikades ja lastekodudes, seltsides ja huvialaringides, kohalikku elu paremaks ja huvitavamaks muutes, ära mõne väiksema Eesti maakonnatäie tööd. “Aga oluline ei ole ju vaid ära tehtud tööde hulk. Nii mõnelgi juhul tähendavad need päästetud elusid või kergemaks muudetud saatusi. Lisaks on meie riigile väga vaja seda vaimu, seda hoiakut, millega te tegutsete,” sõnas president aumärkide üleandmisel.
“See on hoiak, et elu ümberringi on just nii hea, milliseks me ise selle kujundame. Et meie endi kätes on muuta seda, mis ei ole nii, nagu peaks. Et me ei kurda jõuetult, miks ometi küll keegi midagi ette ei võta, vaid hakkame ise pihta,” lisas ta.


authors: Afp Scanpix

title: Avastati Leonardo da Vinci visand, oksjoni alghind on 15,8 miljonit dollarit

maintext:
Pariisi oksjonile toodi varem tundmatu Leonardo da Vinci visand, mille väärtuseks hinnatakse 15,8 miljonit dollarit.
Tajani oksjonimajast öeldi, et joonistus - üks kaheksast, millel da Vinci on kujutanud püha Sebastiani kannatusi - on erakordne avastus. Viimase 15 aasta jooksul ei ole tundmatuid da Vinci töid päevavalgele tulnud. Joonistuse ehtsust on kinnitanud New Yorgi Metropolitani kunstimuuseumi eksperdid, kirjutas BBC.
New York Timesi teatel tuli geniaalse kunstniku visand päevavalgele, kui Tajani oksjonile toodi 14 raamimata joonistust. Ühe pildi puhul arvasid eksperdid, et selle on teinud vasakukäeline kunstnik. Pildi tagaküljel on kaks väiksemat teadusalast joonistust. Metropolitani muuseumi ekspert Carmen C Bambach kinnitas, et töö kuulub da Vincile, kes oli vasakukäeline.

fasttext_language: et


title: OSTMISE ASEMEL MEISTERDA: 30 minutit sinu ajast ja jõuluehted on valmis!

maintext:
Poed on täis küll igasugu kaunistusi ja jõuluvidinaid, kuid kõige eripärasemad ja armsamad on ikka need, mis ise tehtud.
Portaal brightside.me jagab nippe, kuidas ise meisterdada küünlahoidjaid, ägedaid valgusteid või ehteid kuuseokstele. Too pühad tuppa kasvõi kaunistatud külmiku või kaetud laua abil!
Ägedaid ideid, mis 30 minutiga valmis saavad - leia SIIT!


title: Tiiruta helikopteriga kauni maastiku kohal!

maintext:
See pakett on just neile, kes soovivad lendamise tundest aimu saada ja näha Eestimaad pilvepiirilt!
Robinson 22 on kerge kahekohaline, ühe pearootori ja ühe mootoriga helikopter. Start ja maandumine leiavad aset Tartu lennuväljal. Lende teostab Eesti Lennuameti poolt sertifitseeritud lennufirma.
Huvilennule mineja on kaetud reisijakindlustusega.
Vaata täpsemalt SIIT!


authors:
Aldo Luud
Yana Lind Topiz

title: Söakas Põlva äripaar sõdib pangaga

maintext:
Kui tavalisel eestlasel on tavaks pangalaenule ka veri ninast väljas anduda, siis Põlva ettevõtjad Riina ja Mairo Kingsepp on võtnud nõuks selg sirgu lüüa ja liigkasuvõtjatele koht kätte näidata.
Majandusbuumi kõrgaegadel säras Riina Kingsepa ettevõte Discimus meediaveergudel kui Põlvamaa unelm. Kümblustünne valmistav firma õilmitses, andis rahvale tööd ning eksportis nii Soome kui Saksamaale. Pole siis ime, et edu laineharjal Nordea pangast ka kopsakas eluasemelaen selga võetud sai.
Siit edasi kaldub Kingsepa versioon juhtunust aga totaalsesse müstifikatsiooni. Naine on nimelt tuliveendunud, et seni arvemajandusse hoolimatult suhtunud finantsasutus nõuab talt nüüd ebaõiglaselt tagasi 11 aasta jooksul tasumata jäänud laenumaksed. Nii on kohtutäituri abiga temalt „välja pressitud“ 39 000 eurot pluss 4200 eurot täituritasu takkaotsa.
Refereeritud artikli täisteksti loe Tartu Ekspressist.


description: Relvastatud mehed röövisid Prantsusmaal Pariisi ja Lyoni vahelisel maanteel 70 kilo kullapulbrit.

title: Lyoni lähedal rööviti 70 kilo kulda, röövlid tabamata


authors: Panthermedia Scanpix

title: SÄTENDAV KASS: kiisu, kes jõulupeoks valmistumisega ei viivitanud...

maintext:
Sätendav kass pole just igapäevane nähtus, kuid loomake näib olukorda nautivat.
Videol on näha, kuidas must kass on jalutamas vannis, kus ta perenaine on tõenäoliselt just end sätendava vahendiga pesnud. Nii säi säravaks ja sätendavaks ka kass...


description: Christian Le Blanc ei ole rikaste vanemate hellitatud poeg. Ta on üks neist, kes on teoks teinud meie kõigi unistuse - reisida ringi ja elatuda sellest.

title: TÄNA "RADARIS": endine audiitor teenib YouTube'iga tuhandeid dollareid kuus


description: Venemaal linastusid äsja kaks mängufilmi, mille aluseks on väidetavalt tõestisündinud kangelaslood, kuid tegelikult on üks neist täielik väljamõeldis ja teiseski on tõtt vaid parasjagu.

title: Kangelasteod, mida tegelikult polegi toimunud!

maintext:
6 fotot
EI SAMMUGI TAGASI: «Venemaa on suur, kuid taganeda pole kusagile – seljataga on Moskva!» on lause, mis kõlab kunstiteosest kunstiteosesse üha uuesti ja uuesti. Kaader filmist «28 panfilovlast». (Tass)


description: Orkestril Reaalmažoor on rõõm teatada, et noor helilooja Rasmus Puur salvestas koos armastatud muusiku Riho Sibulaga laulu “Talve öö” Juhan Liivi tekstile.

title: VIDEO | Kuula Rasmus Puuri ja Riho Sibula mahedat laulu "Talve öö"!


description: Juba 23. detsembril selgub ETV ekraanil saates "Eesti parim koolikokk", millise kooli kokk osutub võitjaks. Kuni finaalini avaldame loosi tahtel tosinast võistlejast kuue tutvustused ja nende retsepti, mis kirjas saate põhjal valminud Kaileen Mäe esikteosest "Koolikoka raamat".

title: FOTOD JA VIDEO | Eesti parim koolikokk selgub peagi - saa tuttavaks: Tallinna Arte gümnaasiumi kokk Evelyn

maintext:
Evelyn: "Kook on mul rikkalik. Ühest tükist piisab, et küllastustunne tekiks. Täisteranisujahu annab koogile ilusa pruuni värvi. Arte gümnaasiumi sööklas töötab Kadi-Lii, ta oskab erilisi kaunistusi teha. See punane liblikas koogi peal on ka tema tehtud."
MAHE PLOOMIKOOK TALUKOHUPIIMAST (15 inimesele)
(Indrek Arula)
PÕHI
130 g taluvõid
65 g suhkrut
190 g täisteranisujahu (mahe)
1 muna
Põhja jaoks sega või, suhkur, jahu ja muna omavahel ühtlaseks tainaks. Pane tainas 20 minutiks külmikusse. Seejärel valmista ette 24 cm läbimõõduga koogivorm, põhja pane küpsetuspaber. Aja tainas vormi põhjale ühtlaselt laiali. Küpseta ahjus 220 kraadi juures 10 minutit.
KOHUPIIMASEGU
900 g 10% talukohupiima
100 g suhkrut
350 g ploome (kivideta)
40 g suhkrut
Sega kohupiim ja suhkur omavahel ning vala segu ühtlaselt põhjale.
Ploomid lõika sektoriteks ja lao kohupiimakihi peale. Raputa ploomidele peale 40 g suhkrut, et oleks ikka magusam!
PURU
90 g taluvõid
100 g täisteranisujahu (mahe)
60 suhkrut
Puru jaoks hõõru või, jahu ja suhkur kahe peopesa vahel nii, et jääks ilus puru, aga vaata, et see liiga kuiv poleks. Kalla puru koogile.
Küpseta kooki ahjus veel 30 minutit 220 kraadi juures.
Jahuta kook maha ja naudi külmalt. Kõige parem on kook siis, kui see on seisnud vähemalt ühe öö külmikus.


authors:
Urmas Kaldmaa
Mini Ster

description: Põllumajandusminister Martin Repinskile kuuluvas Konju talus suri täna öösel viis pulli. Kahtlustatakse mürgitamist.

title: Repinskile kuuluvas Konju talus suri öösel viis pulli, kahtlustatakse mürgitamist


title: Eesti on saanud elektrituru, millest Euroopa on 20 aastat unistanud

maintext:
1. jaanuaril 2017 saabub tähtaeg, mil Eestis mõõdetakse praktiliselt kogu elektritarbimine tunnipõhiselt kaugloetavate arvestite abil, kirjutab Elektrilevi juhatuse esimees Tarmo Mere.
Elektrilevi paigaldas nelja aasta jooksul selleks ligi 625 000 arvestit – taolisele projektile on hõlmatud tarbijate arvult ja administratiivselt mahult Eestis raske võrreldavat leida. Võib küsida, et mida me siis sellest saime?
Kauglugemine koos keskse andmelaoga, kust saavad ühtsetel alustel info kõik elektriturul tegutsevad osapooled, on andnud Eestile tohutu raha- ja ajasäästu elektrituru korraldamisel. Üha suurema veendumuse selles olen saanud kogemusi vahetades võrguettevõtete ja elektrimüüjatega mujal maailmas, kus elektriturul toimetamine ei ole kaugeltki nii sujuv, rahasäästlik ja kliendile mugav.
Enamikes Euroopa riikides ei ole andmevahetus üleriigiliselt keskselt korraldatud ja nii on võrguettevõtjate ja müüjate vahel loodud eraldi infokanalid - mõõdavad ju tarbitud elektrikoguseid võrguettevõtjad ja samu andmeid vajavad müüjad elektrienergia eest arveldamisel. Eestis tähendaks see 18 elektrimüüja korral näiteks 18 eraldi andmeedastuskanali loomist kõigil meie 34 võrguettevõtjal – sealjuures on kõikidel osapooltel enamasti erinevad infosüsteemid ja andmete töötlemise protsessid. Võib ainult mõelda, kuipalju rohkem kuluks riigis tervikuna 34x18 infokanali ülesehitamisele ja haldamisele raha ja aega. Keskse andmelao olemasolu väldib meil sellise “ämblikuvõrgu” vajadust.
Peaaegu et unikaalne on Euroopas ka kodutarbijale võimalus oma tarbimist tunnikaupa mõõta ja seeläbi elektrikulusid börsihindade järgi juhtida.
Koduklientide näitusid enamasti kas prognoositakse või saadakse kliendilt või vähestel juhtudel otse kaugloetavast arvestist kuupõhiselt. Mitmes riigis, sealhulgas Saksamaal prognoositakse kogused terve aasta jooksul ja kord aastas saabub arve tegeliku näidu alusel nagu maksudeklaratsioon, millega selgub, kas tuleb juurde maksta või on tekkinud ettemaks.
Eestis näeb klient veebist või näiteks telefonist äppi avades ülevaadet oma tarbitud elektrikogustest iga tunni kaupa, saab seda infot kõrvutada Nordpool elektribörsi järgmise päeva tunnihindadega ja soovi korral seeläbi teha tarbimisotsuseid. Tulevast aastast hakkab toimima ka laiemapõhjaline ühise arve süsteem, millega kõik huvitatud müüjad saavad väljastada ühise arve elektri ja Eesti suurima võrguettevõtja teenuse eest. Võrgu- ja elektriarve eest saab klient maksta kodunt lahkumata või suisa märkamatult panga kaudu sõlmitud püsilepingu abil – ka see on asi, mida paljudes Euroopa riikides ei tunta.
Pikemalt ei hakka siinkohal rääkima võimalustest, mida kauglugemine annab võrguettevõttele oma teenuse paremaks pakkumiseks – seni infosüsteemides nö nähtamatu olnud madalpingevõrk muutub nähtavaks, tulevikus saab arvestitest laekuva info abil pingekvaliteeti parandada ja rikkeid ennetada, kulusääst tekib elektrivarguste lihtsamast avastamisest jne jne.
Kõik need on lahendused, millest mujal Euroopas aastaid tagasi elektrituru arenguid kavandades unistati ning mille teostumist täna Eestis vaatamas ja õppimas käiakse. Kindlasti on meile eelised andnud väike riik – mujal on oluliseks takistuseks saanud keeruka riigiaparaadi ja paljude turul tegutsevate osapoolte vahel ühiste huvide leidmine. Eestis tuleb tunnustada erinevate ettevõtete ja ametkondade vahel hästitoiminud koostööd, mis andis võimaluse elektrituru ühtlustatud korraldamiseks vajalikud muutused kiiresti ja sujuvalt ellu viia. See on andnud meile tohutu ressursisäästu ja loonud aluse klientidele üha mugavamate võimaluste loomiseks.
Foto: Scanpix


authors:
Teet Malsroos
Tiina Kõrtsini
Kari Luusereid
No Milleks
Sündinud Rassist

title: Riigikogu suurimate puudujate loeteluks jääb sõrmi väheks!

maintext:
Pea aasta jooksul on riigikogus toimunud 120 istungit. Kõigist osavõtnuid on vaid käputäis. Kui igal istungil kohal käinud rahvasaadikuid saab üles lugeda vaid ühe käe sõrmedel, siis tihedate puudujate loetlemiseks jääb sõrmedest väheks.
30 puudumisega on üks suurimaid puudujaid Marko Mihkelson, küll aga on ta rohkem kui pooltel puudutud kordadel olnud välislähetuses, mis on ka igati põhjendatud, kuivõrd ta kuulub Euroopa Liidu asjade komisjoni.
Samasse komisjoni kuuluv Jaak Madison on puudunud lähetuste tõttu 20 korda. Madison kinnitab oma lähetuste kohta: "Kolm neljandikku on olnud seotud Euroopa asjade komisjoniga kahtlemata."
LEIDIS AEGA: Pagulasprobleemist rääkimiseks leidis Jaak Madison aega riigikokku tulla. (Tiina Kõrtsini)
Lisaks kuulub ta Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni, mille komisjonis töötamisega kaasnevad samuti lähetused, näiteks Strasbourg’i. Madison käib lähetustes ka seoses erakondadevahelise suhtlusega.


description: Tallinna reaalkooli 12. klassi õpilane Taavet Kalda noppis 10.–18. detsembrini Indias Bhubaneswaris toimunud X astronoomia- ja astrofüüsikaolümpiaadil (IOAA) Eestile esimese kuldmedali.

title: Eestlane sai Indias toimunud astronoomiaolümpiaadil kuldmedali


description: "Jõuluporteri võib vabalt asendada teiste porteritega, retseptis seetõttu mingeid olulisi muudatusi teha pole vaja,“ kinnitab toidublogija Tuuli Mathisen. Seega: kui retseptis nimetatud jõuluporterit parasjagu poes pole, päästab pidusöögi mis tahes porter.

title: ÕLU: mitte kannuga lauale, vaid lihaga potti

maintext:
Samad road on tema peres laual ka väljaspool jõuluaega. Eriliseks lemmikuks on saanud juustune õlleleib, aga ka kohviporteri-maigulise šokolaadikoogiga on Tuuli lähedased päris mitu korda maiustanud.
"Mida tummisem ja tumedam õlu, seda parem on kapsaid teha. Tumedas õlles on karamelli rohkem ja hautades annab ta kapsale nii õige maitse kui ka värvi. Aga kraadidel ei ole kindlasti mingit vahet, sest kuumutades keeb kogu alkohol välja,“ kinnitab Kochi Aitade peakokk Jan Levkoi. Ühe ja sama lihtsa retsepti järgi (vt seakoot õlles hautatud hapukapsaga) on trahteris kapsast tehtud selle avamisest alates.
"Õlle mark on viie aastaga siiski vahetunud,“ tõdeb Jan. Ka tema kodusel jõululaual on õlles hautatud kapsad püsinud aastaid ja päris kindlasti ei tulda nendeta toime tänavugi.
Peakokk soovitab toitu valmistades eelistada kodumaist kesvamärjukest. “Tšehhi õlledest üks ehk sobib kapsa tegemiseks. Iiri õlledest sobib võib-olla Guinness, aga mitte purgi oma. Kuna hapukapsal on nii tugev maitse, siis ka Belgia õlled ei suuda temast jagu saada, aga Eesti õlled tulevad toime – nii käsitöö- kui ka suurtootmisest pärit õlled,“ kinnitab Jan. Välismaa õlledest saab see-eest teha häid kastmeid ja suppe.
Pardiga passib õlle-šokolaadikaste
Tuuli sõnul sobib tume õlu hästi punase liha ning pardi ja hanega ehk siis punasema lihaga lindudega.
"Õllega sobib patta panna kõiki tumedaid lihasid,“ kinnitab ka Jan. „Sealiha saab teha, aga pigem võiks eelistada veist ja kõige parem on siiski uluk. Metssiga tuleb väga hea, põder tuleb väga hea, hirv jääb juba nii ja naa ning jänes eeldaks lahjemat õlut.“ Jan on teinud tumedas õlles ka lammast, aga nii lamba kui ka metssea valmistamiseks kulub paar päeva.
"Kõigepealt tuleb lihal lasta marinaadis seista, siis läheb see 12 tunniks hauduma, nii et serveerida saab alles järgmisel päeval. Metsseal on hästi palju kelmeid ja kui need kõik välja puhastada, siis ei jääkski midagi süüa. Aga madalal temperatuuril pikka aega õlles hautades kaovad kelmed ära ja alles jääb pehme liha. Kõige parem on seda teha puuküttega ahjus – paned poti õhtul ahju ja hommikul võtad välja. Ma ei ütle küll moodsate ahjude kohta ühtegi halba sõna, aga puuküttega ahjus tuleb hautis ikkagi parem,“ usub Jan, et mingi fenomen puuküttega ahjul on.
Lindudest sobib Jani kinnitusel tumeda õllega hästi part.
"Teda ei saa küll õlles hautada, aga pardifileed võiks serveerida õlle-šokolaadi kastmega.“ Sarnast õllekastet plaanib Jan koduski tänavu jõuluõhtul pakkuda.
"Tahaksin küpsetada madalal temperatuuril antrekooti ja selle kõrvale sobib hästi õlle-šokolaadi kaste, kuhu on lisatud natuke tšillit ja riivitud sisse veidi apelsinikoort.“
Tuuli usub, et õllekastmeid tasub pakkuda ka kala kõrvale, aga siis tuleks kindlasti kasutada heledat õlut.


title: Juhtkiri | President ei ole peapiiskopi alluv

maintext:
Ühiskond on polariseerumas: kas riigipea ikka peaks olulisemate tähtpäevade puhul kirikus käima või mitte. Kui inimene pole enne riigipeaks saamist kirikus käinud, kuid hakkaks presidendina jumalateenistustel viibima, siis oleks kriitikuil üsna hõlbus teda silmakirjalikuks tembeldada.
Kas aga usuleige riigipea peaks kirikus käima pelgalt seetõttu, et vältida 160 000 luteri kiriku liikme võimalikku pahandamist? Kuid sarnased õigustatud ootused riigipea osalemise suhtes nende riitustel võiksid olla alates õigeusklikest kuni viimasel rahvaloendusel avalikkust oma olemasoluga üllatanud lilla leegi hoidjateni välja.
Et riigipeale pole ametiülesandeid seoses kirikuga ette kirjutatud, on senised presidendid kujundanud oma lähenemisnurga. Nii käis õigeusklik Arnold Rüütel tähtpäevadel luteri kiriku jumalateenistustel, Toomas Hendrik Ilves aga loobus teles üle kantavaist jõulujumalateenistustest ja eelistas Halliste kodukirikut. Erinevalt praeguse naispresidendi ümber üles kisutavast skandaalist pole meesriigipeade otsuseid varem kahtluse alla pandud ega taunitud.
Õigupoolest on kogu praeguse diskussiooni riigipea kirikuskäimisest ja kiriku osalemisest riiklike tähtpäevade tähistamisel valla päästnud EELK eesotsas peapiiskop Urmas Viilmaga. Viimase jõulisest tegevusest jäi mulje, et presidendi ametisseastumise tänujumalateenistuse ärajäämise järel kutsus ta asja arutamiseks ennast Kadriorgu külla. Mõistetav, et nii nagu iga asutusejuht peab ka kirikupea tegema jõupingutusi turuosa säilitamiseks, kuigi ajuti on jäänud mulje, et presidendi samme jälgides ja kommenteerides on peapiiskop lähedal hea maitse piirile. Kuigi nõukaajal eksisteeris võitlev ateism, siis võitlev kirik poleks praegu sugugi parem nähtus.
Ei saa eitada, et islami leviku tingimustes ei pruugi meie kultuuri kristlike aluste rõhutamine olla halb mõte. Iseasi, kas just kirik peab olema vastuolude lõkkelepuhuja ja üritama riigipead paika panna ja raamidesse suruda. Iga kingsepp jäägu oma liistude juurde – piiskop peaks juhtima mitte riiki, vaid kirikut ning president jäägu riigipeaks.


title: VIDEOD | Reet Pull või Kevin-Christian: kellest saab Eesti komöödiastaar?

maintext:
"Suur komöödiaõhtu" jõuab täna finaalini, kus võitja otsustab televaatajate hääletus. Tulises duellis lähevad vastamisi örn Saare naine Reet Pull ja üliaktiivne poisike Kevin-Christian.
Juss Haasma kehastatud Saare naine ja Tõnis Niinemetsa sõnakas lapspoliitik on need kaks allesjäänud naljategelast, kes tänases finaalis võitu püüdma lähevad. Üks ei suuda pudeliski paigal püsida, teine eelistab vastupidiselt niisama passida. Nii on televaatajatel võimalus valida kahe täiesti erineva karakteri vahel.
Finaalile kohaselt on oodata tuliseid sõnavõtte ja ohtralt üllatusi, aga ka lõbusaid videolugusid. Tänased päevakangelased kutsuvad televaatajad kaasa enda kodukanti ja annavad aru, kuidas nad oma päevi mööda saadavad. Kui Saaremaalt pärit Reet Pull viib televaataja Viidumäele ja tutvustab parimaid passimise kohti, siis Peetri koolis käiv Kevin-Christian võtab kaamerad hoopis endaga klassiruumi kaasa.


title: Näosaate laval on käinud Birgiti eurokleit ja Janno Reimi kitarr

maintext:
Viie hooaja jooksul on "Su nägu kõlab tuttavalt" saate lavalaudadelt läbi käinud päris mitu eset, mis originaalis kuuluvadki parodeeritavale artistile.
Kui Nele-Liis Vaiksool tuli kehastuda Eestit 2013. aastal Eurovisionil esindanud Birgitiks (siis Õigemeel, praegu Sarrap – K.T.), astus ta muidugi lavale just eurolooga "Et uus saaks alguse". Eurovisioni ajast on vast igaühel meeles poleemika Birgiti kleidiga ja nii ei saanud ka Nele-Liis minna lavale ükskõik millises kehakattes. "Birgit tõepoolest laenas mulle just selleks numbriks imeilusa kleidi, millega ta seda lugu esitas," rääkis Vaiksoo siis.
(TV3)
Marju Länik sai ülesandeks astuda ansambli Super Hot Cosmos Blues Band seksika ninamehe Janno Reimi kingadesse. Janno tunnistas Postimehele, et algul võttis see teda muigama, kuid lõpuks andis ta Marjule lavale kaasa isegi oma isikliku kitarri. "Marjule soovin ikka muretut meelt ja südametuld! Olgu mu kitarr su kaunile kaelale kerge," andis ta head soovid kaasa.
(TV3)
Näosaate stilist Karolin Kuusik paljastab, et originaalesemetest on laval käinud veel Iiris Vesiku dressipluus ja mõõk, mille võttis endaga kaasa Liis Lemsalu; Metsatöllu liikmete püksid, mis laenati bändiliikmetelt Koit Toome ümberkehastumise tarvis ja ka üks Heli Läätse riideese, mille tõmbas esimesel hooajal selga lõpuks saate võitnud Evelin Võigemast.
(TV3)


title: NII SEE MOEAASTA MÖÖDUSKI - moefännid kannatasid õhupuuduse käes, kaltsukoti eest küsiti 2000 eurot ja pidžaama sai tänavariietuseks

maintext:
Milline nägi 2016. aasta välja moepildis? Ilmselt tõi see kõige rohkem areenile suundumusi, mis ei pannud kannatust proovile ainult vanemal generatsioonil, vaid ka tundlikumatel noortel. Loomulikult mahtus aastasse omajagu kentsakaid moeröögatusigi.
Hilbukotid moeareenil
Hilbukotid moeareenil (Vida Press)
Kes ei teaks neid triibulisi kotte, mida turumüüjad kasutavad kauba hoidmiseks. Nüüd on neist saanud tõeline moeröögatus, mis maksab mõne euro asemel paar tuhat eurot.
Kusjuures Balenciaga moemaja disainer, kes need disainis, oli jube pettunud, kui ta sellega tänaval jalutas ning talle astus ligi tädike ja teatas, et tal on kodus täpselt samasugune kott.


authors:
Keit Paju
Vaat Siis
Ja Siis
To
Ootan Huviga Finaali

description: Eesti vaadatuima telešõu "Su nägu kõlab tuttavalt“ finaalsaade läheb TV3 otse-eetrisse Saku Suurhallist täna. Suures finaalis astuvad lavale Adeele, Liis, Kalle ning Raivo E. Aga mitte üksnes nemad.

title: OTSE | NÄOSAATE FINAAL: kes kroonitakse paroodiameistriks?

maintext:
Külaliskohtunikuks täna Mart Juur 🤓 ja nüüd hops-hops lavale 💥 #snkt #näosaade #finaal
A photo posted by Sunagukolabtuttavalt (@sunagukolabtuttavalt) on Dec 4, 2016 at 9:47am PST


authors:
Handout
Fethi Belaid

description: 19. detsembril Berliinis jõuluturgu rünnanud tuneeslane Anis Amri külastas Saksamaal erinevaid mošeesid, samuti olid tal kontakt ISISega seotud inimestega, vahendas Deutsche Welle.

title: Berliini ründajal olid tihedad sidemed islamiäärmuslastega


title: Armin Karu: Eesti saaks arendada kasiinoturismi

maintext:
Olympic Entertainment Groupi (OEG) suuromanik ja nõukogu esimees Armin Karu rääkis, et ka Eestil oleks võimalik kasiinoturismi arendada. Lätis ja Leedus see juba toimib.
"Need võimalused on olemas, aga me peame tegema kõik selleks, et inimesed tahaksid siia tulla. Et rongid, bussid ja lennukid sõidaksid. Peaksime tegema reklaamikampaaniaid, hoolitsema selle eest, et inimesed oskaksid külalisi teenindada," märgib Karu.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


title: FOTOD | Vandaalid sodisid Elroni rongi täis, kahju üle mitme tuhande euro

maintext:
Ööl vastu 3. detsembrit soditi Viljandis Vaksali tänaval raudteejaama lõpp-peatuses seisnud elektrirongi vaguni sein. Vandaalitsemisega tekitatud kahju ulatub üle mitme tuhande euro.
Viimastel aastatel on Eesti eri paigus sarnaseid huligaanitsemisi rongide kallal ette tulnud korduvalt, mistõttu on politsei soovitanud valvestada lõpp-jaamad turvakaameratega. See annaks paremad võimalused huligaanitsemisi ennetada, aga samas ka avastada. Viljandi raudteejaama lõpp-peatuses valvekaamera veel puudub.
Kui keegi juhtus ööl vastu 3. detsembrit ses kandis märkama kahtlaste sõidukite ja inimeste liikumist või oskavad anda muud abistavat infot süüdlaste selgitamiseks, palub politsei helistada telefonil 433 8969 või 612 3000.


description: Täna oma iseseisvuse 99. aastapäeva tähistavas Soomes oodatakse ärevusega õhtuks planeeritud meeleavaldusi, mida ainuüksi pealinnas Helsingis korraldatakse kümmekond. Suurima tähelepanu all on uusnatside ja nende vastustajate rongkäigud, mille lõpp-punktid asuvad üsna lähestikku.

title: Soome iseseisvuspäeva õhtut varjutab kokkupõrgete oht meeleavaldajate vahel


authors:
Vida Press
Rroosi Selaviste
Seaduse Kinnitaja

title: Mida soovida presidendile sünnipäevaks?

maintext:
President Kersti Kaljulaid tähistab täna 47. sünnipäeva. Mis võiks selle tähtsa päeva puhul proua presidendile adresseeritud õnnitluskaardil seista?
Ehk sobib mõni väljamaa keelest tõlgitud kaunis rida, mis leitud internetiavarustest?
Ma soovin Teile vaid maailma kõige imelisemaid asju ja mitte midagi vähemat.
Ma soovin Teile rohkelt ilusaid, külluslikke ja tervisest pakatavaid aastakümneid.
Ümbritsegu Teid täna inimesed, kes on teile kõige kallimad. Ümbritsegu Teid teisedki kaunid olevused nagu Armastus, Naer ja Õnn. Südamlikud õnnesoovid!
Eilne on ajalugu, homne on müsteerim. Tänane on aga kingitus. Nautige oma kaunist päeva. Palju õnne sünnipäevaks!
Täna algab teie jaoks uus 365-päevane reis ümber kuldse tulekera. Ilusat teekonda!
Praegusel hetkel olete Te vanem, kui Te kunagi varem olnud olete ja noorem, kui Te kunagi tulevikus olema saate. Nautige seda hetke.
Või tuua presidendi argipäeva mõni liialt ambitsioonikas kompliment? (Pigem mitte!)
Kui Te ka tulevikus enda vanuse kohta ni noor välja näete, siis võivad teadlased Teid röövida ja analüüside võtmiseks laborisse viia.
Ma ei usu, et täna Teie sünnipäev on. Te näete ju täpselt sama hea välja, kui aasta tagasi.
Kui Te ise ei jõua nii mitmeid küünlaid oma sünnipäevatordil ära puhuda, siis ärge muretsege — tuletõrje on ukse taga valves.
Sünnipäevad on head ja ilusad nagu Teie. Nautige neid veel seni, kunl naeratades säravad vastu Teie enda hambad mitte proteesid ning kuniks Te ei pea trepist teisele korrusele ronimisel kolmandal astmel puhkepausi tegema.
Sünnipäeva kaardile võib muidugi kirjutada ka Artur Alliksaare kauni luuletuse "Aeg", mille kaunis sõnum ei vea kunagi alt.
Ei ole paremaid, halvemaid aegu.
On ainult hetk, milles viibime praegu.
Mis kord on alanud, lõppu sel pole.
Kestma jääb kaunis, kestma jääb kole.
Ei ole süngeid, ei naljakaid aegu.
Võrdsed on hetked, kõik nad on praegu.
Elul on tung kanda edasi elu,
jällegi Kronos et saaks mõne lelu.
Ei ole möödund või tulevaid aegu.
On ainult nüüd ja on ainult praegu.
Säilib, mis sattunud hetkede sattu.
Ainuski silmapilk teisest ei kattu.
Ei ole mõttetult elatud aegu.
Mõte ei pruugigi selguda praegu.
Vähemat, rohkemat olla ei võinuks.
Parajal määral saab elu meilt lõivuks.
Ei ole kaduvaid, kõduvaid aegu.
Alles jääb hetk, milles asume praegu.
Aeg, mis on tekkinud, enam ei haju,
kui seda jäävust ka meeled ei taju.


authors:
Teet Malsroos
Maailm On Mitmekesine

description: Kui lähete südaööl perega ilutulestikku vaatama, jätke koer koju. Ka siis, kui loom pauke ja müra ei pelga, ei pruugi ta end sagivas rahvasummas mugavalt tunda.

title: Koer ilutulestikku ei naudi


description: Eesti eelmine president Toomas Hendrik Ilves sai prestiižika Müncheni julgeolekukonverentsi nõuandva kogu liikmeks, avaldab ERRi uudisportaal.

title: Ilves sai Müncheni julgeolekukonverentsi nõuandva kogu liikmeks


description: Esimene jõulupüha ei möödunud küll liiklusõnnetusteta, kuid õnneks liikluses keegi raskelt viga ei saanud.

title: ÖÖPÄEV LIIKLUSES: esimene jõulupüha möödus ilma raskemate õnnetusteta


description: Seksimine on riskantne tegevus, mis võib tuua oodatud rahulduse ja heaolu, kuid võib enesega tuua ka hulga muresid.

title: SIND ON HOIATATUD: 5 asja, millega seksides eksida ei tohi!

maintext:
Naine pöördub psühhiaatri poole:
"Doktor, ma tahaksin teiega nõu pidada. Mu mees on kuidagi imelik. Tahaksin teada, kas ta on normaalne."
"Seda on väga lihtne teada saada. Esitage talle ainult üks küsimus. Kapten Cook sõitis kolm korda ümber maailma. Ühel oma reisil ta suri. Millisel?"
"Ma kardan, doktor, et see küsimus käib talle üle jõu. Ta on ajaloos täielik võhik."


title: Matkasell Kertu Jukkum: järgmiseks tahan minna polaarretkele!

maintext:
"Maratone olen jooksnud, Kilimanjaro tipus olen käinud ja Afganistanis sõjatandril ka, kuid polaarmatka pole veel läbida õnnestunud," räägib Kertu Jukkum, kes astus tuhandete inimestega võistlustulle Fjällräven Polari konkursil – auhinnaks ekstreemne polaarmatk kelgukoertega.
TV3 avalike suhete juhi ja raadiohääle Kertu spordi- ja ekstreemsuste lembus ei ole vast kellelegi uudis. Nüüd on ta võtnud ette uue sihi – Kertu soovib end proovile panna 300 kilomeetri pikkusel polaarmatkal.
"Külmakartlikuna on polaarmatk mulle topeltkatsumus, kuid elu on liiga lühike, et mugavustsoonis püsida. Raskused on ületamiseks ja unistuste poole tuleb püüelda," ütleb Kertu.
RÄNDURID: Kertu kuulub ka matkaklubisse, kellega mõnikord ringi rännatakse. (Erakogu)
"Mu tegemist ootavate asjade nimekirjas on veel kümneid põnevaid ettevõtmisi, sest ma tõepoolest kavatsen maailmaserval seistes tagasi vaadata ja mõelda endamisi: oli see vast seiklus!"


title: Politsei palub abi 56-aastase Ljudmilla leidmisel

maintext:
Ljudmilla lahkus oma kodust Tallinnas Virbi tänaval 29. novembril kella 14 paiku ning ei ole tänaseni sinna naasnud. Naisel ei ole kaasas dokumente ega mobiiltelefoni.
Ljudmilla on umbes 165 cm pikk, täidlase kehaehitusega. Tal on pruunid juuksed ja heledad silmad. Ülalõual on kuldhammas. Kodust lahkumise hetkel oli naisel seljas hele karvase äärega kapuutsiga mantel, musta värvi UGG-stiilis saapad.
Politsei on suhelnud lähedastega ning naist on otsitud erinevatest meelelahutus-, sotsiaal- ja raviasutustest, kuid praeguseni ei ole õnnestunud tema asukohta kindlaks teha.
Kõigil, kes on Ljudmilla näinud või omavad tema kohta täiendavat informatsiooni, palume sellest teada anda telefonidel 612 5311, 612 3000 või 112.


description: Lõuna-Aafrika vabariigis Johannesburgis võttis 26aastane kolme kuu vanuste kaksikute ema poja õhtul külla minnes kaasa, õe jättis koju voodisse magama, vahendab Daily Mail.

title: Hiidrotid närisid beebi surnuks


title: "Paberilt ostmist" enam ei kardeta

maintext:
Kuigi kinnisvara nii öelda „paberilt ostmine“ pole enam nii levinud kui näiteks veel aasta-poolteist tagasi, toimub see endiselt taskukohasemate või siis väga eriliste arendusprojektide puhul.
Kusjuures, kui varem sellist ostmist veidi peljati, siis nüüd ena mitte, sest müüjad näevad pakkumiste koostamisel aina enam vaeva ning tuntud kaubamärkide suhtes on tekkinud usaldus.
Paberilt ostmise on teinud lihtsaks kaasaegsed joonised ja projektid, mis annavad adekvaatse ülevaate sellest, kuidas hakkab välja nägema maja, millised on korterite planeeringud ja missugust viimistluspaketti valida. Kusjuures, ostes korteri alles müügiprotsessi alguses, on viimistluses võimalik veelgi enam kaasa rääkida, sest siis saab näiteks muuta parketti, seinte värvi jms.
Kindlustunnet annab ka see, kui uusi kortereid pakub pikalt turul olnud arendaja, kellele võib kindel olla, sest mõned põhilised asjad nagu ehituskvaliteet, materjalide kasutus ja planeeringud on juba üldsusele enamasti teada.
Ja muidugi pole vähetähtis ka fakt, et projekti alguses on hinnad paljudel juhtudel soodsamad ning kes kohe reageerib, võib häid „diile“ saada. Nii ongi sarikapeoks enamus kortereid juba müüdud, mis näitab, et inimesed ei karda enam „paberi pealt“ osta ja see on saanud kinnisvaraturu lahutamatuks osaks.
On selge, et 3D modelleerimine areneb ja visuaalsed materjalid muutuvad aina tõetruumaks. Nii saab üha paremini arvuti tagant tõusmata tulevast kodu kujundada. Samas, ka viimistlusmaterjalide näidised kinnisvarabüroode kontoristest ei kao kuhugi, sest soov käega katsuda ja elemente päevavalguses näha, jääb endiselt.
Foto: Scanpix


title: Seisukoht | Vähem paberit

maintext:
Kui palju on jõulude ajal raiskamist, jõudis silme ette juba paar päeva varem supermarketist süüa ostes – iseteeninduskassade juures oli ostutšekke lausa kuhjades: aparaat trükkis paberit otse põrandale kiiremini, kui teenindajad seda koristada jõudsid, keskmine jõuluostleja ei pannud tšekki aga tähelegi.
Paberikuhi meenus taas jõululaupäeval, kui kingid avatud ja rebitud värviline pakkepaber ühte kuhja kokku korjatud. Muidugi, lapsele on ootusärevus, mis tipneb paberi rebimisega, vaat et lahutamatu jõulurõõmu osa. Seda ei tohiks ära võtta. Aga täiskasvanule? Mõistlikum osa kasutab samu ehteid vähemalt aastakümme, leiab kümneid retsepte, kuidas jõulutoidust veel paar päeva hiljem uus maitsev roog võluda, ja kes suudab kuuselõhnata olla, jätab ka kuusepuu metsa kasvama. Säästlik mõtteviis on omal kohal ka pakendit valides – vabalt ühelt kingitusesaajalt järgmisele rändav kingikott, riidekott või korv tundub parem valik, kui vaid korraks rebimisrõõmu pakkuv värviline paber.
Ka poed saavad raiskamisele piiri tõmmata – kingikotti pole vaja eraldi kilekotti panna; ostutšekk võikski trükkimata jääda, kui ostja seda ei soovi. Ehk on järgmistel jõuludel vähem paberit ja kilet, mis otse prügikasti läheb?


authors: Reuters Scanpix

description: Michelle Obama oli Trumpi üks tulihingelisemaid kriitikuid. Kuid ajalooline hetk, mil Trumpi võidust teatati, jäi proua Obamal nägemata.

title: Michelle Obama: läksin enne Trumpi võitu magama


authors:
Teet Malsroos
Tõsi Jah
Poleks Uskunud

title: Igor Gräzin | Lisandusi uue valitsuse suhkrumaksule - proosit!

maintext:
Sotside ja IRLi ühendus on tegelikult omast kohast peaaegu ideaalne diil, made in heaven (taevas sõlmitud – toim), nii-öelda. Esimesed teavad, kuhu raha panna ja teised peaksid teadma, kust teda võtta. Kuna IRLi vaimne tuumik on diplomeeritud ajaloolased, siis ei pruugi nad küll teada seda, kust tuleb raha praegu, aga nad peaksid teadma, kust on seda võetud ajalooliselt. Kuna nende mõtted ja meeled on nüüd värske valitsuse askeldustes, siis võtan ajaloolise meenutuse tänamatu töö hetkeks enda peale. Selle asemel, et lugeda majandusajaloo raskeid raamatuid ja õpikuid, tuletan meelde kõigi aegade ühe innovaatilisema ja sirgeseljalisema maksude väljamõtleja Peeter I kehtestatu. Viidates sellelegi, et Peeter ei sussutanud maksudest kõrvalehoidjatega ja ega andnud maksupuhkust: maksudest kõrvalehoidja eluniidike katkes opritšnikute mõõga ja kirve läbi ilma vastuväiteid kuulamata ja tema abikaasa oma samuti – arusaadavatel põhjustel umbes veerand tundi hiljem enamasti pooduna. Selle tegi see lihtsaks, et polnud vaja maksuprotsenti rehkendada – asjaks läks kõik, mis õue peal oli ja seda, mida ei jõudnud ära tassida – kukk räästasse. Viivis ja leppetrahv nii-öelda.
Meenutame, et opritšnikute-finantsistide loosung oli – „Sõna ja tegu!“ ja see puudutas eriti maksumaksmist. Niisiis, missugune oli Peetri sõna? Igavad teemad, nagu käibe-, tulu-, kinnisvara vms maksud jätame kõrvale, seda me oskame ka ise ja Peeter Suurel on nad kõik olemas – astmete ja astmeteta. Mõõk on üldse väga suur võrdsustaja.
Kõigile vanadele ja endiselt kehtivatele lisanduv suhkrumaks on uudne, aga – ajalugu näitab, et ikkagi suhteliselt pehmekene, võrreldes sellega, mida saaks veel maksustada. Niisiis – sõna on Peeter Esimesel. Kirjutab Tsaari-Venemaa tuntud poliitik – kadettide partei juht ja ajaloolane Pavel Miljukov: 1. Maks vapiga kirjaplankidele. Muudele paberitele kirjutatu oli kehtetu. Templimaksu eelkäija. 2. Sünnimaks – laps sündis: maksa. 3. Surmamaks – suri sugulane: maksa. 4. Abiellud – maksa. Peeter ei taibanud, et lahutamismaks võinuks olla surmamaksust eraldi, sest lahutusi justkui eriti ei saanud olla. 5. Nisumaks. 6. Küünlamaks (umbes nagu Eesti Energia võrgutasu). 7. Hobusemaks – maksab omanik. 8. Hobusenahamaks – nülgisid oma surnud hobuse: maksa. 9. Hobuseloogamaks. 10. Muude hoburiistade maks. 11. Maks habeme kandmise eest. 12. Maks habeme mahaajamise eest. 13. Eraldi maks vuntside eest (ka siis, kui nende eest oli koos habemega makstud). 14. Majamaks (Moskvas). 15. Mesilaste maks (igal pool mujal). 16. Voodi ostmise maks. 17. Saunamaks. 18. Võõrastemaja maks (s.t. majutusteenuse maksustamine). 19. Korstnamaks (igalt korstnalt). 20. Joogiveemaks. 21. Arbuusimaks (meil ei saa seda kehtestada, asenduseks oleks kartulimaks – mis Peetri ajal kah kehtestati – alkoholiaktsiisi asemel, sest juriidiliselt oli alkohol keelatud! Uskuge või mitte – Peeter oli ametlikult justkui joomise vastu, erand oli – asutatav merelaevastik, kus joomine pidi kaasa aitama meeskonna ühtsuse tekkele. Ja teine erand: tatarlaste asumid – sealt ka kõrtsi nüüdisaegne nimi – kabakk. 22. Kurgimaks. 23. Kirstumaks (kuna matusemaksu korjajad märkasid, et matustel on miski, mis pole veel maksu all). 24. Aktsiisid: tökat, harjased, malelauad, lina, mõistagi sool (muide – see, erinevalt suhkrust oli arukas maks), kriit, kalamaksaõli, lihtsalt kala (kalapüük oli eraldi maksu all). 25. Jne, jne. Kristliku inimesena karistas ta maksust kõrvalehiilivaid kloostreid leebemalt: munki ei tapetud, vaid aeti soldatiteks, mis oli riigile kasulik lausa mitutpidi ja oli kah omamoodi maks. Ma ei taha väita, et see kõik oli halb: Peeter I abikaasa, neiupõlves Rõngu Marta, imperatriss Katariina I on seesama Katariina, kelle järgi on nime saanud Kadriorg ja selle lossid. Ta on kõigi aegade kõrgeim Eesti- (täpsemalt Liivimaa) soost poliitik – impeeriumi riigipea. Euroopa Komisjoni asepresident on sellest suurusest mitu järku madalamal. Olen siinkohal loetlenud pisikese osa sellest, millest on kirjutanud ka Peetri reformide andekas kriitik ajaloolane Aleksandr Buškov oma lühikeses (!) loetelus Peetri maksudest.


authors:
Andrew Kelly
Mark Blinch

title: Prints Harry pruut avaldab oma hea vormi saladuse

maintext:
Briti kuningavõsu prints Harry südame võitnud USA näitlejanna Meghan Markle avaldas ajakirjale Women´s Health, kuidas ta vormis püsib.
Meghan Markle (MARK BLINCH)
35-aastase Markle´i ema on joogaõpetaja ning naine ise armastab samuti joogat teha. Lisaks teeb Markle ka intensiivsemat trenni ja kinnitab, et see tekitab temas tõelise õnnetunde.
Samuti tavatseb näitlejanna mõnikord lihtsalt aja maha võtta ja vaadata televiisorit, juua veini ja silitada oma kaht koera.


authors:
Teet Malsroos
Teenin Teistepealtraha

title: Dokumentideta võõras riigis: soomlane Ari elab võideldes viinakuradiga linnahalli tühermaale püstitatud kodutute telklaagris

maintext:
Tallinna linnahalli tagusele tühermaale on püstitatud kodutute telklaager. Teiste hulgas elab seal rahata ja dokumentideta soomlane Ari. Võideldes viinakuradi ja külmaga, ootab Ari valget laeva, mis viiks ta kodumaale tagasi.
ÜKSINDA: Ari soovib end lahti rebida kodutu elust ja alkoholist, et minna tagasi kodumaale. (Teet Malsroos)
Ari rohelised silmad on vesised ja tema silmaalused tugevalt kotti vajunud. Tal pole juukseid, nägu katab mõnepäevane habe. Sooja hoidmiseks on tal ülestikku särgid, kaks pusa, nahktagi ja kõige peal määrdunudhall jope.
Ari ei lehka alkoholi ega väljaheite järele nagu paljud kodutud, kes on elus alla andnud. Alkohol ning kodutuna elamine on siiski teinud oma töö, sest kuidagi pole aru saada, et minu ees seisev mees on kõigest 51aastane.
Ari ainus isikut tõendav dokument on Soome politsei tõend, kus on kirjas, et ta on Soome kodanik.


title: Lizi Gugušvili | Aastavahetus Gruusia moodi

maintext:
Gruusias on jõulud ja vana-aastaõhtu võrdse tähtsusega pühad. Vana-aastaõhtu möödasaatmine toimub suurema hoo ja energiaga ning see toimub ka varem, sest jõule peetakse meil vana kalendri järgi jaanuari alguses. Ka kingitusi jagatakse just vana-aastaõhtul. Aastavahetuseks tuleb perekond kokku. Ka iseseisvat elu elavad lapsed tulevad vanemate juurde. Laud peab olema lookas. Välja pannakse kõik hea ja parem, mingu või toit raisku. See on hea enne uueks aastaks – ei tohi koonerdada!
Mulle väga meeldib, kui detsembris on lumi maas ja puud on valged. Seda kõike minu sünnimaal Gruusias pole. Aga ilma lumetagi kisub mind Tallinna vanalinna ja Raekoja platsile, kus ma võin lõputult pildistada kuuske ja muinasjutulist ümbrust, sest tahan seda näidata kõigile tuttavatele Gruusias.
Meie kingitoojat kutsutakse lumeisaks, kellele kirjutatakse samuti kirju. Lumeisal on seljas gruusia rahvusriided, mis on tingimata valged. Teda saadab väike poiss, kel on samuti seljas valged rahvusriided. Päkapikke meil ei ole. Kingituste tegemisel on rõhk rohkem lastel, kuid tingimata peab kinkima midagi magusat. Sellega soovitakse head magusat aastat igas mõttes. Kui keegi peaks kinkima näiteks purgi head kanget adžikat – mida küll keegi ei tee –, siis see tähendaks vana-aastaõhtu kontekstis, et soovid kellelegi kibedat ja halba aastat. Peale kohustusliku magusa kingitakse ka veini, ehteid, riideid jms.
Mõnel pool pannakse kingid kuuse alla, mõnel pool antakse kohe üle. Sageli jäävad kingid samal päeval hoopis avamata ja nende sisuga tutvutakse alles siis, kui külalised on läinud või uue aasta esimesel päeval. Paljude jaoks pole kinkide kohe avamine hea toon. Kinkide kättesaamiseks esitavad luuletusi, laulavad ja tantsivad üksnes lapsed. Eesti jõulude traditsioon, kus kingi saamiseks peavad midagi tegema ka täiskasvanud, on mulle seepärast võõras ja kuna mulle eriti ei meeldi esineda, siis ka natuke vastukarva. Minu jaoks on see veidi lapsik, kui täiskasvanud seda kõike kaasa teevad.
Kuusk on saanud igal pool traditsiooniliseks vana-aastaõhtupuuks, aga selle kõrval on mõnel pool ka Lääne-Gruusiast pärit pähklipuukoorest tehtud puud, mille meiekeelne nimetus on chichilaki. Need on sellised kohevad, nagu lambavillast tehtud.
Vana-aastaõhtu söögiks on Gruusia toit, millele lisandub ainult sellele õhtule iseloomulik kozinaki, mis on Kreeka pähklitest ja meest tehtud karamellitaoline maius. Eelistatakse ka kalkuniliha kastmes ja põrsaliha ning kui võimalik, lükatakse terve põrsas vardasse.
Lisaks lumeisale kuulub vana-aastaõhtu traditsiooni juurde mekvle. See on seltskonnast keegi, kes pärast uue aasta saabumist läheb vargsi õue ja koputab siis uksele: „Peremees! Peremees!“ Talle avatakse uks ja ta loeb luuletusi ja pakub kõigile maiustusi. Mekvle, kelleks võib olla nii mees, naine kui ka laps, on kostümeerimata, soovib kõigile uueks aastaks õnne: et oleks palju vilja, koduloomi jpm. Vanasti vaadati just maakohtades, millise mekvle külaskäik naabritele õnne tõi ja siis kutsuti sama inimene järgmiseks korraks ka enda juurde. Õnne toonud mekvle kohta öeldakse, et tal on hea jalg. Kui mekvle rolli sobivat kandidaati pole, võtab peremees selle ülesande enda peale.
Vana-aasta õhtu möödub lõbusalt ja sageli kuulub selle juurde tants. Varem oli see rohkem kodune pidu, nüüd käiakse uut aastat vastu võtmas restoranides. Aga sõltumata sellest, kus vana-aastaõhtu möödus, kuulub uue aasta esimene päev külalistele: neid võetakse vastu ja minnakse teistele külla. Meil on nagunii iga külaline oodatud, aga 1. jaanuaril ei imesta nende üle keegi – tuppa kutsutakse isegi võõraid inimesi.
Vaiksed kodused talvepühad
Nädal aega hiljem tähistatavad jõulud on hoopis vaiksem püha, mis on seotud kiriku ja religiooniga. Õhtul minnakse kirikusse, mis on lahti öö läbi. Osa inimesi veedabki kirikus terve öö. Võrreldes vana-aastaõhtuga, mis on rohkem euroopalike tavadega, keskenduvad jõulud rahvuslikele kommetele. Kodudes põletatakse küünlaid, räägitakse religioonist ja tantsitakse rahvuslikke tantse. Kingitusi ei tehta. Tänaval ja kodudes lauldakse religioosset laulu „Alilo“, mis sarnaneb palvele. Vanasti anti tänaval „Alilo“ lauljatele asju ja raha, nad olid midagi Eesti mardi- ja kadrisantide laadset. Need lauljad viisid kogutud raha ja andamid kirikusse, kust see vaestele edasi jagati.
Jõulusöögina eelistatakse sealiha ja tehakse jõulupirukaid, mille sisuks on hakkliha, keedetud munad, magusad pähklid, mesi ja kuivatatud puuviljad. Tehakse lausa ristikujulisi jõulupirukaid. On ka neid, kes sel ajal liha ei söö, et puhastada organismi. Eestis olles proovisin päris esimestel jõuludel ära ka verivorsti. Huvi tekitas ebatavaline nimi. Selgus, et vorsti maitset polegi, pigem on tegemist pudruga. Hakkasin asja vastu rohkem huvi tundma ja kui selgus, et üks koostisosa ongi veri, tekkis mul tõrge. Mis mõttes veri! Pärast seda pole ma enam verivorsti ega verikäkki söönud. Ei taha.
Muidugi käib alati pühade juurde vein. Nagu me ütleme – ilma veinita pole grusiine. Tänapäeval on jookide valik muidugi suurenenud, meie tavadki on muutumas ja paljud noored võivad eelistada õlut, aga iga piduliku sündmuse puhul peab vein alati laual olema.
Uut aastat tervitatakse Gruusias kaks korda: seda tehakse ka vana kalendri järgi õhtul vastu 15. jaanuari. Pidustused on küll väiksemad, aga traditsioon on tugev ja üksteisele soovitakse: head uut aastat vana kalendri järgi!
Aga Gruusias on enne vana-aastaõhtut ja jõule veel üks oluline talvepüha – 17. detsembril on meil barbaroba. Seda tähistati juba enne kristluse vastuvõtmist. Müüdi järgi on Aiss Barbaroba päikese ema ja tema auks tehakse 17. detsembril ümmargust oapirukat, mis sümboliseerib päikest ja mida nimetatakse lobiani’ks. Sel päeval on lobiani kõigi grusiinlaste menüüs. Seda tehakse kodus ja tellitakse restoranides. Kui kellelgi pole ajapuudusel võimalik seda ise valmistada, ostab ta selle poest. Tänapäeval on Barbaroba kokku sulanud õigeuskliku traditsiooniga ja õhtul käiakse ka kirikus, aga mitte öösel nagu jõuluajal.


description: Tallinna vanalinnas vaid sajakonna meetri kaugusel Raekoja platsist asub Meistrite Hoovi Keraamikakoda, kuhu on koondunud eri käsitööalade meistrid, kes ühendavad vanu ja kaasaegseid käsitöötraditsioone.

title: Vooli ise savist nõu ja kaunista seda glasuuriga!


authors:
Mati Hiis
Need Hääletamistulemused

title: Toomas Alatalu | President otse ja rohkem rahvahääletusi!

maintext:
Inglismaa suur rahvahääletus 23. juunil jäi „ootamatust“ tulemusest hoolimata Eestis läbi arutamata, sest meie ajakirjandus tegeles oma toote – presidendi valimiskampaania läbimängimisega. Etendus, kus kõik läks ettenähtult viimaste sekunditeni, ent siis toimus täielik ärakukkumine ja tuli korraldada eelnevalt välja valitud võitjale lisafiniš.
Donald Trumpi võit USA presidendivalimistel oli ajakirjandusele uus läbikukkumine ja seda nii siin- kui sealpool lompi, millest pole raske järeldada, et nii poliitika tipud kui ka nende soove vahendav ja neile ettepanekuid tegev „neljas võim“ ei adu juba pikemat aega masside tegelikku meelsust ja käitumisvalmidust.
See, mis hakkas pärast valimistulemuste selgumist USA linnade tänavatel toimuma, oli kõigile uus üllatus ja ühtaegu sõnum, et on tark valimisseadust muuta. Igal juhul on USAs juba esitatud esimesed eelnõud presidendi valimiskorra muutmiseks.
Tegudeni pole jõutud
Eesti valimissüsteem on parajalt Ameerika nägu, kui meenutada 1992. aasta kaheetapilist presidendivalimist – et keegi ei saanud rahvalt võiduks vajalikku 50% toetust, tehti president (+59 –31) riigikogus.
Pärast seda on presidendi suutnud valida vaid neljaparteiline riigikogu, kus kõik olid rahul riigipirukast saadud osaga. Kes Toompeal, kes Tallinna all-linnas. Neljal korral on aga tulnud kaasata valimiskogu, mis äsja osutus samuti teovõimetuks.
Ühekülgse otsustusprotsessi ja selle samaväärse kajastamise tulemus on see, et 24 aastat kestnud läbikukkumistele on reageeritud vaid senise süsteemi üha uute ja naeruväärsete peenhäälestuste pakkumisega (kuni tühja hääletavate valimiskogu liikmete olemasolu eitamiseni välja).
Murranguks tuleb pidada Jüri Ratase valitsuse programmis kirjas olevaid lubadusi muuta presidendivalimiste süsteemi ja kehtestada rahvaalgatus. Kena, aga et näod ja isikud korduvad, ei saa jätta meenutamata, et täpselt sama lubasid 2002. j a 2003. aastal moodustatud koalitsioonide programmid, kuid toona ei tehtud tegelikult nende lubaduste täitmiseks midagi.
Vastasleeril on praegugi hea võimalus pöördeliste muudatuste vältimiseks viidata Brexitile. Infonappusest tulenevalt teavad eestlased vähe sellest, et 2. oktoobril Ungaris toimunud rahvahääletus näitas sel ajal hirmust hinge kinni pidanud ELi ladvikule selgelt, et isegi sääraste juhtidega nagu Viktor Orban oskab enamik rahvast siiski õigesti otsustada. Teiseski Eestiga kõrvutatavas riigis Bulgaarias algab arutelu riigikassast erakondadele eraldatavate rahasummade suuruse üle.
Rahvahääletus pole Eesti vabariigi ajaloos mingi uudis. Probleem lihtsalt algas sellest, et meie praegune põhiseadus on kirjutatud viimase sõjaeelse, mitte Eesti vabariigi esimese põhiseaduse vaimus. See kolmas teenis riigipöörajaks hakanud Konstantin Pätsi veendumust, et eesti rahvas on rumal ja talle ei saa usaldada ei seadusalgatust ega rahvahääletust. Nood õigused olid kirjas Eesti vabariigi 1920. aasta põhiseaduses, mille eeskujuks oli toona kõige demokraatlikumaks peetud Šveitsi konföderatsiooni põhiseadus. Juba Eesti esimene rahvahääletus 1923. aasta veebruaris näitas, et rahvas ei mõtle sugugi nii nagu I riigikogu, kes pidi seetõttu vastavalt seadusele laiali minema ja valiti II riigikogu. See jäi ainsaks sisuliseks rahvahääletuseks, sest 1926. ja 1932. aastal blokeerisid riigikogulased kaks uut rahvahääletust. Kolm toimunud rahvahääletust (august 1932–oktoober 1933) olid seotud uue (teise) põhiseadusega, mis on selgelt midagi muud, kui usuõpetuse üle otsustamine 1923. aastal.
Kuna olen ise Toompeal mitu vahetust teinud, siis julgen arvata, et nii enne kui pärast okupatsiooni sinna pääsenud valitsejaid on hirmutanud vaid üks asi – sundlaialiminek ehk oma poliitika untsumineku tunnistamine.
Rahvas on rumal?
Esimene täispikkusega ehk VIII riigikogu arutas ennetähtaegsete valimiste korraldamist palavikuliselt kahel korral. Polnud vahet, kas oldi võimul või opositsioonis – kõik Toompeale väikese häältesaagiga pääsenud inimesed olid neil päevil rohkem ninapidi koos kui enne ja pärast seda ning käis vastastikune veenmine – jääme volituste lõpuni! See hoiak kehtib praegugi ja kõiki katseid rahva sõnaõiguse suurendamiseks (kas või presidendi otsevalimise kehtestamisega) on raudse järjekindlusega tõrjutud.
Tõe huvides mainin, et presidendi rahva poolt valimise parima võimaluse nurjas 1994. aastal Keskerakonna esimees Edgar Savisaar, ent see ei taganud talle kohta laua taha ja kui ta üritas hiljem linnapeana Tallinnas rahvaküsitlusi korraldada, siis töötas vastasleer nende vastu nii, kui sai. On kurb meenutada, et inimesi suudetigi kesklinnas kehtiva piirkiiruse, Harju tänava tuleviku jt. asjade otsustamisest eemal hoida.
Vilunud meediatorudel on käkitegu kõik maha teha või farsiks muuta, ent küsigem lihtsalt – kuidas kodanik õpib otsustama, kui talle ei pakuta selleks üldse võimalust või kui selle pakkumine kuulutatakse häbiteoks ja rumaluseks. Kas tõesti on šveitslased, kes sobisid omal ajal meile eeskujuks, endiselt rumalad, sest korraldavad igal aastal kaks–neli üldriiklikku rahvahääletust, kohalikest rääkimata? Rääkimata lätlastest, kes on pärast taasiseseisvumist saanud osaleda üheksal ja leedulased 11 rahvahääletusel. Need hääletused on andnud nii oodatud kui ka mitteoodatud tulemusi, ent eks parlamendivalimisedki anna teinekord ootamatu tulemuse ja sellega lepitakse. Sest tänu demokraatia püsimisele saab nelja-viie aasta pärast poliitikat taas muuta ja kõik loksub paika!
Sama kehtib ka rahvahääletuste puhul, ainult et eelnevalt tuleb kehtestada tulemuse hindamise reeglid, mida Brexiti puhul ei tehtud.


authors:
Rail Baltic
Karel Korp

description: "Tegelikult jääb Rail Balticu trassile ette vaid kaks hoonet ning riik tasub kõik maade omandamise, vahetamise ja ümberkruntimisega seotud kulud," rahustab Kaunissaare maaomanikke, kelle varale RB raudruun ähvardavalt lähedale tikub.

title: Rail Balticu tellitud prognoos: kaupu ja reisijaid saab olema piisavalt


title: Kultuuritegelased pöördusid Eesti metsa päästmiseks riigijuhtide poole

maintext:
Eesti Vabariigi presidendile, Riigikogule, Keskkonnaminister Marko Pomerantsile ja Justiitsminister Urmas Reinsalule anti üle avalik kiri, millega nõutakse uue metsaseaduse tagasilükkamist, kuna see paneb tõsise löögi alla meie kuusikud ning süvendab veelgi praeguse intensiivse metsamajandamisega kaasnevaid ohtusid.
Avalikule pöördumisele kirjutasid alla kirjanikud, kunstnikud, muusikud, filmi- ja teatriinimesed ning teadlased kõikvõimalikest ringkondadest. Teiste hulgas avaldasid oma toetust Jaan Kaplinski, Doris Kareva, Tõnu Õnnepalu, Ene Mihkelson, Hasso Krull, Leelo Tungal, Märt Avandi, Fred Jüssi, Mati Kaal, Juhan Kivirähk, Tõnis Mägi, Marten Kuningas, Jalmar Vabarna, Helena Tulve, Erkki-Sven Tüür, Ivo Uukkivi, Veiko Õunpuu ja paljud teised avaliku elu tegelased. Eesmärgiks oli koguda sada üks allkirja.
„Meie metsanduspoliitika on aasta-aastalt muutunud loodusele üha koormavamaks ning suhtumine selle tagajärgi tunnetavatesse keskkonnaaktivistidesse läheb aina jõhkramaks ja ignorantsemaks,“ teatati pöördumises. „Olukord on muutunud lausa nii groteskseks, et vastutustundlikumad Eesti metsatöösturid on hakanud ka ise praeguse metsanduspoliitika ohtude koha pealt sõna võtma.“


description: Politsei palub abi, et leida tunnistajaid novembri alguses Pärnus aset leidnud peksmise asjaolude välja selgitamiseks.

title: Politsei palub abi Pärnus toimunud kallaletungi asjaolude selgitamisel


description: Eile põrkas Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 63. kilomeetril veok kokku Pärnust Tallinna suunas liikunud politseibussiga, mis oli viimane saateauto rahaveokolonnis.

title: Politseinik sai õnnetuses vigastada


title: Müsteerium: loomaaias uppus seitse pingviini

maintext:
Kanada Calgary loomaaed uurib seitsme pingviini müstilist surma, vahendab Stern Online. Surnud linnud leiti hommikul basseinist.
Lahkamisel selgus, et nende surma põhjus oli uppumine. See on omamoodi müsteerium, sest pingviinid on teada-tuntud head ujujad. Koloonia 15 pingviini elavad kenasti edasi.
"Seitsme pingviini surm oli kohutav uudis," ütles üks Calgary loomaaia zooteenistuse juhte Jamie Dorgan. Ta ei mõista, kuidas seesugune asi juhtuda sai. Ühe võimalusena on pakutud, et linnud sattusid mingil põhjusel paanikasse.
Olgu lisatud, et Calgary loomaaia pingviinid elavad praegu ajutisel pinnal, sest nende alalises elukohas käib renoveerimistöö.


authors:
Vida Press
Jörgen Norkroos

title: "Tibi on arengu lõppjaam: oled saanud tibiks, sured tibina."

maintext:
Kultuuriloolane Linnar Priimägi võtab ette ja lahti laialt kasutatud mõiste "tibi".
"Tibil on lapse mõtlemine ning lapse moraalsed arusaamad. Ta on lapselikult naiivne, ta on isegi lapselikult kahjutu. Aga ta on ka alaarenenud – nii intellektuaalselt kui ka moraalselt. Nii nagu lapsed, ei tee ka tibi mitte midagi edasiviivat," kirjeldab Linnar Priimägi , kultuuriloolane, reklaami- ja propagandateadlane. Õhtulehe palvel pidas Priimägi väikese loengu, milles lahkas mõiste "tibi" sisu. Siin on selle loengu konspekt.
Tallinna Ülikooli dotsent Linnar Priimägi (Jörgen Norkroos)
"Aristotelesel oli õpilane Theophrastos, kelle kõige tuntum teos on "Inimtüübid", kus ta iseloomustab sotsiaalpsühholoogilisi karaktereid. Anne Lill on selle tõlkinud ka eesti keelde ja see on internetis saadaval, võib vaadata, missuguseid karaktereid Theophrastos eritles Vana-Kreeka ühiskonnas.
Meie vaatleme siin sotsiaalpsühholoogilist tüüpi, kelle jaoks on rahvas leidnud nime, ja kui rahvas midagi nimetab, siis ta on ära tundnud, et asi või nähtus on olemas.


title: Teletäht kahetseb, et pole aborti teinud

maintext:
USA telesarja "Tüdrukud" stsenarist ja peaosatäitja Lena Dunham kahetseb kibedalt oma hiljutist kommentaari.
30aastane telekuulsus ja aktivist meenutas saates "Women of the Hour", kuidas tal oli Texase abordikliinikus palutud rääkida oma abordimälestustest. Lena tunnistas kuulajatele, et tema pole seda protseduuri teinud.
"Aga ma soovin, et oleksin." Dunhami kommentaar vallandas sotsiaalmeedias ägeda kriitikalaine. Abordivastaste heategevusorganisatsioon väitis, et telestaar võrdsustab abordi pimesoole väljalõikamisega. Nüüd puistab Dunham endale Instagramis tuhka pähe.
"Loodan, et minu maitsetu nali ei kahanda kõigi [saates osalenud] naiste vapustavat tööd. Ma ei labastaks eluilmaski tahtlikult raseduse katkestamise emotsionaalseid ja füüsilisi katsumusi. Mu ainus eesmärk on suurendada teadlikkust ja vähendada häbi."


description: Jõuluajal on paras aeg vaadata tagasi mööduvale aastale artiklimaailmas – millised olid loetuimad naisterubriigis aastal 2016?

title: NAISELIKE ARTIKLITE TIPP 2016: aasta aega iga päev seksinud naine ja vaadatuim porno Eestis


description: Looduslikus kohas männimetsas järve ääres asuv Käbi Puhkemaja on ideaalne, kui oled tüdinenud linnakärast, soovid vaikust ja linnulaulu või lihtsalt pere ja sõpradega koos puhata.

title: Ideaalne koht linnakärast pagemiseks!


description: Täna tähistab Politsei- ja Piirivalveamet rahvusvahelist vabatahtlike päeva ning tänab kõiki vabatahtlike, kes oma igapäevatoimetuste kõrvalt leiavad aega, et panustada kogukonna turvalisusesse. Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor Elmar Vaheri sõnul on vabatahtlikud eeskujuks paljudele inimestele, kuna leiavad aega ning soovi panustada Eesti turvalisusesse oma igapäevaelu kõrvalt. „Politsei- ja Piirivalveameti meeskond pole ainult meie ametnikud, vaid ka abipolitseinikud ja vabatahtlikud merepäästjad, kes on meie jaoks asendamatud,“ üles ta. Peadirektori sõnul saab turvalist kogukonda luua vaid üheskoos. „Mul on hea meel, et vabatahtlikud leiavad endas energiat ning aega teha Eesti meeldivamaks ja turvalisemaks kohaks, kus elada. Leida niigi kiires päevas aega, et rahustada liiklust või ennetada kuritegusid - see väärib tunnustust,“ lisas Vaher.Politsei julgustab kõiki, kel on huvi seista oma kogukonna turvalisuse eest ühinema abipolitseinike ridadega. Eestis tegutseb li

title: Politsei ja päästjad tähistavad vabatahtlike päeva!

maintext:
Täna tähistab Politsei- ja Piirivalveamet rahvusvahelist vabatahtlike päeva ning tänab kõiki vabatahtlike, kes oma igapäevatoimetuste kõrvalt leiavad aega, et panustada kogukonna turvalisusesse.
Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor Elmar Vaheri sõnul on vabatahtlikud eeskujuks paljudele inimestele, kuna leiavad aega ning soovi panustada Eesti turvalisusesse oma igapäevaelu kõrvalt. „Politsei- ja Piirivalveameti meeskond pole ainult meie ametnikud, vaid ka abipolitseinikud ja vabatahtlikud merepäästjad, kes on meie jaoks asendamatud,“ üles ta.
Peadirektori sõnul saab turvalist kogukonda luua vaid üheskoos. „Mul on hea meel, et vabatahtlikud leiavad endas energiat ning aega teha Eesti meeldivamaks ja turvalisemaks kohaks, kus elada. Leida niigi kiires päevas aega, et rahustada liiklust või ennetada kuritegusid - see väärib tunnustust,“ lisas Vaher.
Politsei julgustab kõiki, kel on huvi seista oma kogukonna turvalisuse eest ühinema abipolitseinike ridadega. Eestis tegutseb ligi 1000 abipolitseinikku, kes on sel aastal panustanud politseitegevustesse ligi 100 000 töötundi. 330 vabatahtlikku on sel aastal osalenud 62 merepäästesündmuse lahendamisel ning aidanud kümnetel inimestel turvaliselt kaldale jõuda.
Sireen annab keskpäeval üle Eesti au!
Rahvusvahelise vabatahtlike päeva puhul lasevad Eesti kutselised päästekomandod keskpäeval sireeni meie päästeala vabatahtlike auks.
Vabatahtlike päästjaid võib kohata riskimas eluga päästesündmustel, aga ka enda koduuksel tuleohutusalast nõu pakkumas. Oma ennastsalgava töö eest on nad kindlasti teeninud ära tähelepanu ja suurema tunnustuse. Seetõttu tuletab Päästeamet kell 12 üle Eesti kõlava sireeniga meelde, et me oleme enda vabatahtlike üle uhked ja neile nende panuse eest tänulikud.
Päästeameti peadirektori asetäitja Tauno Suurkivi sõnul on vabatahtlikud päästjad kutselistele komandodele võrdväärsed partnerid: „Päästeala vabatahtlikud on professionaalsed, pühendunud ning teevad oma tööd väga hästi. Vabatahtlike komandod loovad sarnaselt kutselistele päästjatele oma kogukonnas turvatunnet ning vabatahtlik päästja on tihti inimeste jaoks kõige lähem turvalisuse eestkõneleja.“
„Uhke on mõelda, et Eestis on nii palju suure hingega inimesi, kes hoolivad oma kodukoha turvalisusest. Üks asi on päästesündmustele reageerimine, kuid tegelik turvalisus algab õnnetuste ennetamisest ja seega meist endist. Aitäh teile, head vabatahtlikud, et olete olemas," tunnustas Suurkivi vabatahtlike.
Eestis on 114 vabatahtlikku päästekomandot ja ligi 2000 vabatahtlikku päästjat. Koos kutseliste komandodega päästetakse aastas 250-300 inimelu ja hoitakse ära varakahju 400-600 miljoni euro eest.
ÜRO Peaassamblee kuulutas rahvusvahelise vabatahtlike päeva välja 1985. aastal.


description: Eile, kohaliku aja järgi kell 23.30, suri India üks mõjukamaid ja värvikamaid poliitikuid, 68aastane Jayalalitha Jayaram.

title: FOTOD | Suri India armastatuim poliitik, Ammaks ehk Emaks hüütud Jayalalitha Jayaram


description: "Ma olen kodus, ma ei ole enam Maarjamõisa haiglas, ma olen olemas," rõõmustab spordireporter Lembitu Kuuse. "Kohati on päris häid päevi ja perioode, nii et ma saan tegutseda päris lahedalt ja ei saa väga nuriseda. Ühesõnaga – üritan teha kõik, mis minu võimuses ja mitte ära rikkuda arstide head tööd."

title: Lembitu Kuuse: "Ega tervis nüüd kõige parem ole. Aga no mis teha, ei ole hullu, ei ole hullu."

maintext:
2 fotot
JÕULUSOOV: «Ma kindlasti soovin kõigile, et jõulud tuleksid toredad ja mõnusad ja et ei peaks võitlema igasuguste jamadega; et inimesed saaks jõulude ajal olla rahulikud ja õnnelikud ja muredest vabad. Mida muud sõnastab Lembitu Kuuse. (Hendrik Osula)


authors:
Afp
Scanpix
Ei Ole

title: IKEA maksab tapja-kummuti pärast kolmele Ameerika perele 50 miljonit dollarit

maintext:
Mööblitootja IKEA maksab kokku 50 miljonit dollarit (48 miljonit eurot) kolmele Ameerika perele, kelle väikesed pojad jäid kummuti alla ja said surma, vahendas Iltalehti CNNi.
IKEA teatas tänavu juunis, et lõpetab USAs kummutite Malm müügi. Varem oli mööblitootja korraldanud kampaania, milles ärgitati tarbijaid ostetud kummuteid seina külge kinnitama, et need ümber ei kukuks. Selleks jagati USA mööblipoodides tasuta kinnituskomplekte.
Turvalisuskampaania ei kandnud aga vilja – kliendid nõutasid mööblipoodidest vaid umbes 300 000 kinnituskomplekti. Malme aga oli müüdud USAs mitu miljonit.
Tarbijaameti andmetel juhtub USAs üle nädala, et laps jääb kukkuva mööbli alla ja saab surma.


title: Tõnu Kaljuste: ma ei osanud aimata, et mind Grammyle esitatakse

maintext:
Tänavu neljandat korda Grammy nominatsiooni pälvinud dirigent Tõnu Kaljuste on muusikaauhinna korra juba võitnud – 2014. aastal Arvo Pärdi "Aadama itku" juhatamise eest. Enda tänavusi tegemisi 2014. aastaga võrreldes tõdeb dirigent, et 2016. aasta pole nii töine olnud, kuid edukaks peab ta mõlemat aastat.
Et ta tänavuste tegemiste eest parima klassikakogumiku Grammyle nomineeritakse, Kaljuste ei aimanud. "Läheb nagu läheb. Loodan, et võidab huvitavaim ja parim album," lausub ta rahulikult. "Asjasse puutuvad inimesed kuulavad kõiki nominente ja otsustavad. Ise pole ma konkurentide plaate kuulanud ega oska midagi arvata," seletab Kaljuste, kes püüab seekord Grammy auhinda Eesti Filharmoonia Kammerkoori ja Tallinna Kammerorkestri plaadiga "Gesualdo". "Mõni teine plaadifirma ECM Records alt välja tulnud plaat on olnud minu produtsendi Manfred Eicheri erinevate nominatsioonide nimekirjas," märgib Kaljuste.
Tänavu on Grammyle nimeliselt esitatud kolm eestlast. Parima orkestriesituse kategooria nominentide seas on Neeme Järvi Jacques Ibert’i teoste plaadiga ning parima nüüdismuusikateose nominentide hulgas Eesti fagotimängija Martin Kuuskmann Theofanidis’ fagotikontserdiga. 2014. aastal oli samuti kolm Eesti nominenti: Arvo Pärt, Neeme Järvi ja Tõnu Kaljuste.
Nii aasta albumi kui ka parima kantrialbumi kategoorias on aga nomineeritud ansambel Sturgill Simpson, mille kitarristiks on noor eestlane Laur Joamets . Seega võib öelda, et 2016 on eestlastele edukaim Grammy nominatsioonide aasta. "Meile kõigile on see igati arvestatav saavutus," usub Kaljuste.


description: Kohe jõuluturu kõrval on keiser Wilhelmi mälestuskirik - just siin toimuvad täna ka peamised mälestusteenistused. Südapäeva paiku oli kiriku teadetahvli juurde toodud ohtralt lilli, kirikus sees aga avati mälestusraamat. Tänavatel patrullivad korravalvurid.

title: ÕHTULEHT BERLIINIS | VIDEO: leinajad toovad hukkunute auks lilli ja küünlaid, kirikus peetakse mälestusteenistusi


description: Eile leiti Valgamaal Õru vallas Õruste külas metsatöödel  seitse 76 mm mürsku, mille demineerijad hävitasid. Demineerijad tuletavad meelde, et lõhkekeha leides ei tohi seda puudutada.

title: Krimiteated teisipäeval: metsatöödel leiti 7 mürsku


description: Edgar Savisaare advokaat Oliver Nääs ei näe ühtegi põhjust, miks ei võiks olla avalikult kohtuprotsessist avalikku teleülekannet.

title: Savisaare advokaat Oliver Nääs: elus on õnne vaja!

maintext: EI ÜTLE ÄRA: «Loomulikult pole ma kunagi öelnud ära heast väljakutsest ja muidugi ma võtan ajada pigem selliseid asju, kus on probleem ja väljakutse kah omajagu suur. Mul on tohutult vedanud, et mu kolleegid, eesotsas Üllar Talvistega, sellise võimaluse tol hetkel pakkusid, ja mul on hea meel, et sealt edasi tekkis muu hulgas ka Edgar Savisaarega selline usaldus, et me saime neid asju aastate jooksul koos ajada,» räägib Oliver Nääs. (Alar Truu)


authors: Afp Scanpix

description: 66 aasta vanuses on surnud Itaala Vogue'i kauane peatoimetaja Franca Sozzani.

title: Suri moemaailma mõjukamaid naisi


authors:
Teet Malsroos
Butõlki Joome
Ainus Kord

title: Oudekki Loone toetab president Kaljulaidi: uskuge millesse tahate, jumalasse või maaemasse

maintext:
Riigikogu liige Oudekki Loone kirjutas Facebookis, et temal on siiralt hea meel, et Eesti president seisab julgelt sekulaarse ühiskonna eest.
"Mul on siiralt hea meel, et Eesti president seisab julgelt sekulaarse ühiskonna eest. Uskuge millesse tahate, jumalasse või maaemasse või lendavasse spagetimonstrisse, see on teie eraasi ja eravabadus," avaldas arvamust Loone.
Ta jätkas: "Riik peab kaitsma seda, et kedagi usu või mitte-usu pärast taga ei kiusataks, aga see on ka kõik. Kirik ja riik ei käi kokku, siis, kui me tegelikult tahame vabadust, kui me tahame pluralistlikku ühiskonda, mis ei suru kellelegi peale ühte ideoloogiat või ühte moraali."
"Inimene, kes tahab elada oma elu ilma kirikuga kokku puutumata, peab seda saama - ja seetõttu ei tohi riigiinstitusioonid kiriklikega kuidagi seguneda. Ja eestikeelne "jõul" sobib suurepäraselt nii pööripäeva kui Kristuse sünnipäeva tähistamiseks, ei ole vaja ühte tähendust peale suruda. Aitäh, Kersti Kaljulaid!" kirjutas Loone Facebookis.


description: Riigikogu Reformierakonna fraktsioon alustas täna riigikogus seoses koalitsiooni maksupaketi kobareelnõuga ööistungi korraldamisega ja võtab muudatusettepanekute hääletuste eel vaheaegu.

title: Ööistung algas: Reformierakond alustas venitamistaktikat

maintext:
Fraktsiooni esimehe Kristen Michali sõnul häirib fraktsiooni, et tööjõumaksude langetamisest on loobutud, samuti ei anta tema sõnul huvigruppidele võimalust eelnõuga tutvuda ja muudatusi tehakse üle jala.
Fraktsiooni aseesimees Hanno Pevkur ütles ERRile, et otsustati kasutada seadusest tulenevaid võimalusi, kuna eelnõu menetlemisega on uus valitsuskoalitsioon kiirustanud, vahendas ERRi uudisteportaal .
EKRE fraktsiooni aseesimees Henn Põlluaas ütles, et ka nende fraktsioon kavatseb venitama hakata, sest EKREl on riigieelarvele omad ettepanekud. Põlluaas teadis rääkida, et Reformierakond on välja arvutanud, et kui võtta iga parandusettepaneku vahel 10-minutiline vaheaeg, kestaks istung 36 tundi.


title: Pink pani pojale viskimargi nime

maintext:
USA poptäht Pink ja tema motokrossiässast abikaasa Carey Hart said esmaspäeval teise lapse.
37aastane lauljatar avaldas Instagramis foto vastsest ilmakodanikust ning andis teada, et poisipõnn sai nimeks Jameson Moon. Kuulsa paari esiklaps, tütar Willow Sage on viie ja poole aastane.
Pink ja Carey rääkisid juba kuus aastat tagasi Willow’ sündi oodates, et pojale paneksid nad nimeks Jameson. “Mu isa nimi on James ja venna nimi on Jason,” seletas Pink Access Hollywoodile. “Me oleme Careyga mõlemad iiri päritolu, Carey teine eesnimi on Jason – ja Jameson ... no meile maitseb viski. See on loogiline.”


title: George Michaeli boyfriend: "Mina leidsin ta."

maintext:
George Michaeli juuksurist sõber kinnitas sotsiaalmeedias, et just tema oli see, kes esimesel jõulupühal laulja surnukeha avastas.
Liibanoni päritolu Fadi Fawaz, kellega artist oli viimastel aastatel romantilistes suhetes, kirjutas esmaspäeval Twitteris: “Neid jõule ei unusta ma eales, leida hommikul oma partner rahulikult voodis surnuna. Ma jään sind igavesti igatsema xx.”
Ajalehele Daily Telegraph rääkis Fawaz, et oli saabunud George’i koju, et teda esimese jõulupüha lõunale viia.


description: Kuigi menusari "Sõbrad" lõpetas juba aastaid tagasi, jätkub lõbusaid olukordi meenutamiseks rohkelt − eluline ja kohati piinlik komöödiasari tuletab meelde, et oleme kõik inimesed.

title: LÕBUSAD VIDEOD | HAIPORNO, VÕILEIVAD JA HÜPNOOS: 8 kummalist "Sõprade" seika

maintext:
1. Chandler ja haiporno − Tulsasse sattunud Chandler hakkas parasjagu täiskasvanutele mõeldud filme vaatama, kui saabus Monica ja mees oli sunnitud kanaleid vahetama. Telerist näidati aga loodusdokki, mispeale arvas Monica, et tema kaaslasel on omamoodi fetiš.
2. Joey ei oska prantsuse keelt − sellega on vast kõik öeldud.
3. Ross üritab briti aktsenti järele teha − uute tudengite ees kõnelev Ross on närvis, mistõttu otsustab ta ühtäkki kõnelda briti aktsendiga.
4. Massaažiklient võtab üle Phoebe keha − kui 80aastane naine sureb massaažilaual, usub Phoebe, et vanatädi võttis tema keha üle.
5. Chandler üritab hüpnoosi abil jätta suitsetamist maha − kõiksugu kokkusattumuste tõttu kuulab Chandler naistele mõeldud linti ja hakkab uskuma, et ta on tugev ja iseseisev naine, kel pole sigarette vaja.
6. Phoebe adopteerib rotiperekonna − kahjuritõrje kohale kutsunud Phoebe avastab, et tema köögis elab rotipere, kes vajab adopteerimist. Ei vaja vist mainimist, et rotid käivad temaga igal pool kaasas ...
7. Rachel arvab, et Joey palub teda naiseks − Rossi jaki taskust sõrmuse leidnud Joey põhjustab segaduse, kui Rachel arvab, et see on talle ja vastab (vale)ettepanekule jaatavalt.
8. Võileivad on maailma olulisimad asjad − esiteks kaotas Ross nende pärast töö, teiseks otsustas Joey päästa sõprade asemel oma võileiva. Ju need on siis kõige olulisemad asjad maailmas.


description: Berliinis süütasid noorukid pühapäeva öösel Schönleinstrasse metroojaamas pingil maganud purjus kodutu mehe ja istusid seejärel naerdes metroorongi. Politsei kuulutas valvekaamera vaatevälja jäänud seitse noormeest tagaotsitavaks ja nad andsid end ise üles. Kõik kahtlusalused saabusid Saksamaale põgenikena.

title: Berliinis magava kodutu süüdanud noorukid osutusid põgenikeks

maintext:
Kuus süürlast ja liibüalane
Kui alguses arvati, et noormehed on paremäärmuslased, siis tegelikult osutusid nad põgenikeks vanuses 15–21 aastat. Kuus neist tulid aastatel 2014–2016 Saksamaale Süüriast ja üks Liibüast. Berliini politsei esindaja Thomas Neuendorfi sõnul on peamine kahtlusalune 21aastane süürlane. Osa selle jõugu liikmetest on politseile juba varasemast tuttavad, sest nad on sooritanud pisikuritegusid.
Jõhkardid ootavad nüüd oma saatust eeluurimisvanglas. Politsei süüdistab neid mõrvakatses, sest halvimal juhul oleksid leegid mehelt elu võtnud. Kamba ninameest ähvardab kohtus süüdimõistmisel kuni eluaegne vanglakaristus.
Sakslasi ärritas eriti, et põgenikena riiki saabunud noormehed vägivallatsesid jõulude ajal. "Neil päevil ootame rohkem ligimesearmastust. Olen vapustatud ja kohkunud ja tänan kõiki, kes mehisust näitasid ja appi tõttasid. See oli tõeline inimlikkus," ütles Berliini siseasjade senaator (siseminister) Andreas Geisel.
Noorte kurjategijate kiirele tabamisele aitas kaasa see, et nende fotod avaldati kohe. Seekord avalikustas politsei tagaotsitavate pildid juba järgmisel päeval pärast kuritegu ja mõni tund hiljem istusid kahtlusalused eeluurimisvanglas. Politsei töö oli kiire ja korralik, leiavad sakslased ja soovitavad korravalvuritel edaspidigi infot mitte kinni hoida.
Teatavasti toimus eelmine avalikkust šokeerinud kuritegu Berliini metroos 27. oktoobril kell 00.18. Tumedat verd mees lükkas siis 26aastase naise Herrmannstrasse metroojaamas trepist jalaga alla.
Naine murdis kukkumisel käeluu. Tookord ootas politsei valvekaamera video avalikustamisega üle kuu aja ja kurjategija – Bulgaaria mustlane Svetoslav Stoikov – tabati alles 17. detsembril. Ohvri kukkumine oleks võinud halvimal juhul lõppeda surmaga.
Poliitik: rohkem videovalvet
Saksamaa Kristlik-Sotsiaalse Liidu peasekretäri Andreas Scheueri arvates näitab kodutu põlema pannud jõugu kiire tabamine, et avaliku ruumi videovalvesse tuleb panustada senisest rohkem.
"Kui valvekaamera jäädvustab rünnaku kaitsetule inimesele, siis ei jää kurjategijatel muud üle, kui end üles anda," ütles poliitik ajalehele Tagesspiegel.
Ajalehe Die Welt andmetel puudub Berliinis 3000–10 000 inimesel eluase. Seetõttu jääb talvel osa metroojaamu öösiti soojaotsijatele avatuks. Schönleinstrasse metroojaam oli aga tol jõuluööl avatud liikluseks.
12aastased lapsed põletasid kodutu surnuks
Saksa meedia meenutab, et detsembri keskel lõppes Serbia suuruselt teises linnas Novi Sadis analoogiline vahejuhtum traagiliselt. Seal panid kolm 12aastast poissi põlema magava kodutu madratsi alt välja paistnud papi. Leegid süütasid kiiresti ka 52aastase mehe riided.


title: Töövõimereform loob võimalusi

maintext:
Töövõimereform, Eesti lähiaastate üks suurematest muutustest, jõustub 1. jaanuarist täies mahus: töötukassasse tuleb uutel alustel töövõimet hindama pöörduda nii uutel püsiva tervisekaoga inimestel kui ka senistel töövõimetuspensionäridel.
Vähenenud töövõimega inimesi silmas pidades oleme töötukassas läbi mõelnud ja uuendanud nõustamissüsteemi, loonud tihedad kontaktid tööandjatega, leidnud avalikul hankel töövõime hindajad ja teenuste osutajad. Möödunud aasta teises pooles pöördus meie poole töövõime hindamisele veidi üle 5000 inimese ning nägime, et põhjalikum ja õiglasem hindamine annab meile palju vajalikku teavet, kuidas inimesi toetada. Meie juhtumikorraldajad said selle poolaasta jooksul hindamatuid kogemusi ja on uuest aastast valmis nõustama inimesi, kellele on varem määratud töövõimetus ja kes pöörduvad meie poole uuele hindamisele. Tahan inimestele südamele panna, et nad tuleksid hindamisele töötukassasse ekspertiisiotsuses märgitud tähtajal, sest vaid siis saame tagada sujuva ülemineku vanalt süsteemilt uuele.
Töövõime hindamiseks on vaja, et inimese enda hinnangut oma tervisele ja tegevusvõimele kinnitaksid andmed tervise infosüsteemis. Kui raviarst ei ole inimese probleemide kohta kas üldse või piisavalt andmeid tervise infosüsteemi kandnud, võib töövõime hindamine osutuda keeruliseks või võtta oodatust kauem aega. Mul on palve arstidele: olulised andmed inimese terviseseisundi ja ravi peaksid olema töövõimet hindavale ekspertarstile kättesaadavad.
Töövõimereform toob paljudele suure elumuutuse ja on oluline, et inimene ise oleks aktiivne ja muutuseks valmis. Ka praegu on arvestatav osa töövõimekaotusega inimestest aktiivsed töötades, õppides, vabatahtlikku tööd tehes. Mulle teeb tõsiselt rõõmu, et erivajadusega inimesed on töötukassa üles leidnud ning nõustamise ja teenuste abil on paljud neist säilitanud võimaluse jätkata senisel töökohal või leidnud uue töö. Tuleb siiski meeles pidada, et nende hulgas on väga erineva hariduse ja töökogemusega inimesi. Töötukassa roll on lähtuvalt inimese individuaalsetest vajadustest pakkuda talle tuge nii kaua, kui ta seda vajab kas tööle asumiseks või tööl püsimiseks. Tähtis on sealjuures olla kannatlik ja mitte heituda esimeste tagasilöökide korral.
Võtmeroll reformi õnnestumises on tööandjatel, sest just nemad loovad töökohti. Meie senine kogemus näitab, et tööandjad on valmis erivajadusega inimesi palkama ja mitte pelgalt seetõttu, et töökäsi napib. Tööandjate hulgas on palju sotsiaalselt mõtlevad inimesi ja nad väärtustavad üha rohkem mitmekesist töökollektiivi. Tööandjale on oluline, et tal oleks koht, kust vajadusel nõu ja abi küsida ning tööandjate nõustamine on valdkond, millesse töötukassa on juba panustanud ning kindlasti jätkab lähiaastatel panustamist.
Reformi õnnestumisel on väga tähtis ühiskondlik tugivõrgustik, milles on oma osa paljudel valdkondadel. Sageli vajab erivajadusega inimene teenuseid nii töötukassalt, kohalikult omavalitsuselt kui ka sotsiaalkindlustusametilt. Vajalik on toetav tervishoiu-, aga ka näiteks haridussüsteem.
Reformi ette valmistades ja möödunud poolaastaga oleme palju õppinud. Mõni asi on tulnud uuesti läbi mõelda ja, kui elu näitab, et mõni lahendus ei tööta, tuleb meil leida uus ja parem. Ning seda ikka koostöös erivajadustega inimestega.
Vähenenud töövõimega inimesed ei soovi enamasti, et neisse suhtutaks kui teistsugustesse. Just suhtumise muutumine on töövõimereformi kõige olulisem ülesanne ja nii uuringud kui ka meie igapäevane kogemus näitavad, et suhtumine on muutumas. Olen kindel, et lähiaastatel loob töövõimereform võimalusi mitte üksnes erivajadusega inimestele, vaid meile kõigile.


authors:
Nojah
Kas Nüüd On Siis Jundisilmast

title: MIS MAJANDUS LANGUSES? Tallinnas veeti merekonteineritega raha

maintext:
Politseiautode saatel sõitis täna veidi enne kella 13 Tallinnas kaks merekonteineritega autot. "Tegemist oli rahaveoga, kuid sellest lähemalt rääkida ei saa," kommenteeris Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik.
Veokid rahaga tulid sadamast. Kolonni ees sõitis politseipatrull, millele järgnes esimene konteineriga veok. Veoki järel sõitis must buss, mille järel teine raha vedav veok. Kõige lõpus sõitis hall vilkuritega sõiduauto. Ristmikud olid teistele liiklejatele suletud.
Eesti Panga pressiesidnaja Viljar Rääsk kinnitab, et rahavedu tõesti toimus. "Saame lisada vaid seda, et kui rahavedu tekitas liiklejates ebamugavust, siis vabandame ja palume mõistmist," sõnas Rääsk. Kas raha veeti Tallinnast läbi või jäi see Tallinnasse, turvalisuskaalutlustele rõhudes Rääsk öelda ei saa.
Lähiajal on see juba kolmas selline rahavedu. "Raha veetakse vahel harvemini, vahel tihedamalt. See, kuidas raha liigutatakse, sõltub nii meie, kui teiste keskpankade vajadusest," saab Rääsk vaid öelda.


description: Valdo Randpere ja Aivar Riisalu arutavad seekord uue koalitsiooni ja valitsuse üle. Muuhulgas ütles Randpere, et tema ainuke rõõm on see, et opositsioonis saab ta lubade kõike, ilma seda täitmata. Vaata täpsemalt videost!

title: TV3 VIDEO | Valdo Randpere positiivselt: minu ainuke rõõm on see, et opositsioonis saan lubada kõike, ilma seda täitmata


authors:
Teet Malsroos
Tiit Made
Kas Ratase Valitsus Jääb Ellu
Ei Jäeta Ellu

title: Tiit Made | Kas Ratase valitsus jääb ellu?

maintext:
Kuid valitsema pääsemise ja peaministri koha saamise huvides pidi Ratas ja tema meeskond loovutama koalitsioonis kõik jõuministrite kohad riigipöördes Ossinovski-Tsahkna variseridele. Enamgi veel, neelama alla alanduse, et koalitsiooni suurima arvu riigikogu mandaatidega osalejana pidi leppima võrdse kohtade arvuga valitsuses. IRL riisus mandi. See järeleandlikkus tagas muidugi valitsusse pääsemise, kuid ei andnud Keskerakonnale loodetud juhtivat positsiooni. Kuid sellest järeleandlikkusest saab hästi aru. Oluline oli iga hinna eest valitsusse saada, sest pikalt opositsioonis olemine ruineerib poliitikut. Lisaks sai nii ka erakonna võimuvõitluses jämeda otsa tugevamini pihku.
Keskerakonna isa, ema ja nüüd juba vanaisa Edgar Savisaar oli Rahvarinde toetusega peaminister. Pärast Keskerakonna asutamist 1991. aasta oktoobris ja selle diktaatorlikku juhtimist 25 aasta jooksul ei saanudki Savisaarest Keskerakonna paberitega peaministrit. Savisaare Keskerakond kuulus küll mõne korra koalitsioonivalitsustesse, kuid ei osanud seal olla. Läks partneritega kiirelt oma jõulise esimehe natuuri tõttu tülli ja sai kinga. Seetõttu on eriti tunnustamist väärt, et Jüri Ratas Keskerakonna uue liidrina viis erakonna valitsema mõne nädalaga.
Jüri Ratas on käivitanud valitsuse – kui Repinskiga tegelemisest aega üle jäi – töö suure innu, trummipõrina ja uue retoorika saatel. On antud teada paljudest muudatustest, millede hulgas on tõesti enamikule valijatele sümpaatseid plaane. Ka vene valijaskond sai kiirelt teada, et nendega midagi halba ei juhtu – laiskadele ja eestlaste peale ülevalt alla vaatavatele umbkeelsetel lubati leevendada keelenõudmisi.
Vene keel ongi juba võidelnud endale kätte teise, küll põrandaaluse, riigikeele staatuse. See paistab silma eriti teenindussfääris ja suhtlemisel riigiametitega. Asi on läinud isegi niikaugele, et vähemalt üks ministeerium hakkas uue valitsuse ajal nobedasti saatma välja ka venekeelseid pressiteateid. Pean silmas rahandusministeeriumi (mis muide on IRLi kontrolli all), mis saatis detsembri alguses suurele ringile laiali oma avalike suhete osakonna juhi Ott Heinapuu allkirjaga pressiteate minister Mihhail Korbi Saaremaa visiidist.
Ke-So-IRLi koalitsiooni muudatuselubadused on vägagi pika viitsütikuga. Järgmisel aastal õieti midagi olulist ei toimu. Riigikogu majanduskomisjoni liige, Keskerakonna siseopositsionäär Erki Savisaar ütles telesaates, et koalitsiooni maksueelnõu ei too riigieelarvesse suurt muudatust. Maksude muutmise kobareelnõu laseb teha Re-So-IRLi valitsuse koostatud eelarveprojekti vaid 100 miljoni euro ulatuses muudatusi. See pole tõesti midagi märkimisväärset. Võrrelge kas või kavandatava Tallinna Linnahalli rekonstrueerimise kulutustega, mida hinnatakse ka umbes 100 miljonile eurole. Maksuvaba tulumaksu miinimumi tõstmine ja selle realiseerimine astmelisel kujul saab toimuma alles 2018. aastal. Kui toimub, sest terve aasta tuleb valitseda sente veeretades ning uusi makse ja rahahankimise allikaid otsides.
Aasta majanduse alal mitte midagi erilist ette võtmata, nagu oli ka eelmise koalitsiooni plaan, ei pruugi Ratase valitsusele kasuks tulla. Nii ongi õigustatud küsimus, kas nad üldse elavad selle hoovõtuaasta üle. Halvema ärahoidmiseks ongi juba hakatud paketilubadusi tagasi võtma ja plaane korrigeerima.
Reformierakonna vastulöök
Kogu uue valitsuse valitsemiskava paistab välja ettevõtjate sotsiaaldemokraatliku pigistamisena. Kuid rootslasedki on saanud aru, et pole hea ettevõtjaid ahistada, kuna nad annavad ja tagavad dinosauruse suuruse osa riigieelarve tuludest. Juba praegu on näha ja kuulda koalitsioonipartnerite sisemisi hõõrumisi. IRList ja Keskerakonna savisaarlastest on saamas jõuline siseopositsioon. IRL kaotas oma sinimustvalge näo ja nüüd on nad uue ideoloogia otsingul.
Tuleb ka silmas pidada, et meie ajakirjanduse, politoloogide ja arvamusliidrite poolt kergelt mõjutatavale rahvale ei passi pikalt võimulolijad. Eestlane vajab vaheldust, sealhulgas ka valitsuste vahetumist. Ka tuhatkonna inimese pealt kogu rahva eelistusi ära arvata püüdvate avaliku arvamise uurijate ärihuvid peavad saama toitu. Avalik arvamine peab selleks üles-alla lainetama. Seda annab muidugi korraldada.


authors:
Venemaal Muudkui Lauldakse
Sel Bulgaril

title: Vahistati metroos naise trepist alla tõuganud bulgaarlane

maintext:
Hiljuti jõudis avalikkuseni kohutav uudis sellest, kuidas Berliini metroos üks mees juhusliku naise trepist alla tõukas. Tänaseks on teada, et bulgaarlasest vägivallatseja on leitud ning vahistatud.
Koletu teo pani toime Varnast pärit 26aastane Svetoslav Stoikov, vahendab Daily Mail.
Mees oli sõitnud vahepeal Prantsusmaale, kuid oli otsustanud sealt naasta. Mehe tuvastaski Eurolinesi bussijuht, kes pööras reisijale tähelepanu eeskätt seetõttu, et kliendid olid kaevanud noormehe peale, kes häirib neid valjuhäälse telefoni kasutamisega.
Bussijuht teatas Stoikovist politseile, kes kahtlusaluse viimaks vahistas.


description: Laupäeval Järvamaal aset leidnud ahelavariis osales neli sõidukit, millest kaks lähevad mahakandmisele. Õnnetuses keegi viga ei saanud.

title: Ahelavariisse sattunud autod on nüüd vanaraud


description: Erootiline kalender jõuludeks, kus näitsikud poseerivad karpkalaga?

title: ON ALLES SAAK: paljad naised, kes poseerivad kalendris karpkaladega...


title: EELK peapiiskop: kristlik identiteet päästaks eestlased hirmust islami ees

maintext:
Peapiiskop Urmas Viilma õhutab inimesi traditsioonide tagant põhjuseid otsima. Kristlikest sümbolitest loobumine soodustaks võõra religiooni sissetungi. Eestlastele annaks rahu ja tasakaalu rahulolu riigis seni saavutatuga.
Peaksime end identifitseerima sellistena, kes me oleme: kaheksa sajandit kristlastena. Kui on küsimus, kas ehitada Eestisse teise religiooni pühakoda, siis kuni me ei identifitseeri ennast kristlastena, ei saa me ka öelda, mis on võõras.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


authors:
Reuters
Scanpix
Vene Värk

title: Donald Trumpi tütar võtab osa esileedi ülesandeid enda kanda

maintext:
USA järgmise presidendi Donald Trumpi (70) tütar Ivanka (35) hakkab oma isa administratsioonis täitma olulist rolli, sest tema õlule jääb osa harilikult esimesele leedile antavatest ülesannetest.
Loomulikult hakkab ka Trumpi abikaasal Melanial olema Valges Majas väärikas koht, kuid Ivankast saab Washingtonis näiteks külaliste võõrustaja ja nõunik, kes aitab oma isa näiteks peretoetuste ning kliimamuutuste küsimustes, kirjutab CNN.
Siiski kinnitas Trumpi meedianõunik Hope Hicks, et Ivanka täpseid ülesandeid pole veel paika pandud. Teada ei ole ka seda, milline roll on Ivanka abikaasal, kirjastajal ja ärimehel Jared Kushneril (35), kuid kinnitamata andmetel ei jää ka tema Valges Majas kabinetita.
Jared Kushner ja Ivanka Trump (Reuters / Scanpix)
Kushneril oli tähtis osa ka valimiskampaanias, sest ta oli koos Trumpi kolme täiskasvanud lapsega üks tema peamisi nõuandjaid.
Trump on varem öelnud, et tema pojad Donald Jr ja Eric võtavad enda kanda tema äride juhtimise, Ivanka ning tema abikaasa kolivad aga Washingtoni ja hakkavad tööle valitsuse juures. Ivankal ja Jared Kushneri peres kasvab kolm last.


title: Juhtkiri | Maavalitsus kaob, et alles jääda?

maintext:
Uue valitsuse koalitsioonileppes väljakuulutatud surmahoop maavalitsustele näitab selgelt – kui muudatus tõesti jõustub –, et haldusreform ei piirdu vaid Eesti kaardi ümberjoonistamisega, vaid ees ootavad sisulisemad muutused: ühinenud ja ühendatud omavalitsused saavad ülesandeid juurde ning kohaliku ja keskvõimu suhe muutub selgemaks. Ühtlasi on see hea märk, et uus koalitsioon ei kohku tagasi pikalt elluviimist oodanud otsuste ees: hoolimata riigihalduse ekspertide korduvatest meeldetuletustest ja poliitikutegi lubadustest maavalitsused kaotada, ootame tegusid juba aastaid. Topeltvalitsemisest loobumine aitaks täita ka riigireformi eesmärki kärpida avaliku sektori töötajate arvu, maavalitsustes töötab neid 500.
Maavalitsuste nõrkus on olnud neile pandud ülesannete ebamäärasus: riigi määratud esindajana maakondade üle järelevalvet tehes on nad erilise võimuta vaatlejad-vahendajad riigi- ja kohaliku võimu vahel. Teisalt peaksid maavalitsus ja maavanem regionaalarengu vedajatena olema kohalike jaoks justkui oma inimesed, kes kaitsevad eelkõige piirkonna huve. Oma inimestena paistavad parteistunud maavanemad praegu aga eelkõige erakondade poolt vaadatuna.
Ometi tuleb küsida, mis tuleb maavalitsuste asemele. Rääkis ju eelminegi riigihalduse minister, et on ülesandeid, mida ei saa anda kohalikele omavalitsustele ega olemasolevatele riigiasutustele. Esialgne reformikava nägi ette regionaalameti loomist ühes riigimajadega igas maakonnas. Mis plaan on uuel riigihalduse ministril Mihhail Korbil riigimajadega, peaks selguma veebruari keskpaigaks. Peaasi, et vanaviisi jätkavate maavalitsuste uksele ei löödaks tuimalt riigimajade silti.
Paraku oleme ennegi näinud, kuidas hea kavatsus muuta valitsemist efektiivsemaks ja kokkuhoidlikumaks lõppeb hoopis kulutuste paisumisega, kui tuua näiteks superministeerium. Kas uus valitsus saab meile lubada, et kui maakondades on riigiasutused ühte majja kokku viidud ja asutusi maale juurdegi toodud, ei tule ruumipuudust kurtvate ametnike survel taas betooni juurde valada? Ja mis on sel juhul maavalitsuste kaotamise tegelik võit?


title: Miks ei tasu kunagi vihasena magama minna?

maintext:
Olete parajasti oma kallimaga tülitsenud ja hakkate nüüd voodisse minema, olles ikka veel teineteise peale vihased? See pole teadlaste sõnul kuigi hea mõte.
Selle asemel, et vihasena magama minna, tasub võtta aega ning tüli või erimeelsus ära lahendada. Isegi, kui saate seetõttu vähem magada, on see pikemas perspektiivis nii teie suhtele kui tervisele kasulik, kirjutab veebiportaal Elite Daily.
Ajakirjas Nature Communications avaldati uurig, mis tõestab, et ühegi tüli lahendamist ei tasu lükata järgmisesse päeva, sest arvestades seda, kuidas aju magades töötab, ei tule see teie suhtele sugugi kasuks.


authors:
Jake Farra
Mart Vares
Toom Ja Laura

description: Kui eelmisel nädalal avalikustati Eesti Laulu I poolfinaali lood maratonsaates, siis täna kõlavad kuni kella 19ni II poolfinaali lood.

title: ELA KAASA | Vaata ja kuula, kuidas kõlavad Eesti Laulu II poolfinaali laulud

maintext:
"Üldiselt usun, et kõigile teadaolev teema, milleks on üks või kas või mitu inimest, kes on meie eludes alati olemas. Need on need inimesed, keda oleme alati valmis aitama. Justkui see armastus, mis ei vaja mitte mingit kompenseerimist, vaid tuleb siiralt," selgitab Liis loo tagamaid.
2. Koit Toome ja Laura "Verona" (muusika: Sven Lõhmus, sõnad: Sven Lõhmus)
"Sattusime juhuslikult Sveniga suvel Itaalias puhkama. Käisime Kesk- ja Lõuna-Itaalias. See reis andis idee. Sven rääkis, kuidas ta istus Veronas ja jõi veini, vaatas maja, kus Romeo ja Julia olid ja mõtles, et võiks sellest laulu teha," rääkis Koit.
Laura sõnul on laulu sõnum see, kuidas tänapäeval on nii kiire, kuid klassikaline Romeo-Julia armastuslugu jääb. "Armastuse idüll jääb meid alati kummitama heas mõttes," lisas ta.
3. Rasmus Rändvee "This Love" (muusika: Bert Prikenfeld, Stewart James Brock, Ewert Sundja, Rasmus Rändvee, sõnad: Stewart James Brock, Ewert Sundja, Rasmus Rändvee)


description: Loomaomanikud kohtlevad mõnikord oma koeri lastena, mistõttu ei tasu imestada, miks mõned täiskasvanud koeri jõuludeks riietavad või neile teistmoodi jõulumeeleolu loovad...

title: SEGADUSES KOERAD: mis juhtub, kui peremees tahab koeras tekitada jõulutunnet...


authors:
Joosep Martinson
Hale Värk
Pilti Vaadates

title: JÕULUHEATEGU | Väike koolitüdruk kogus taskuraha ja annetas selle vähiravifondile

maintext:
„Tee teistele seda, mida tahad, et sulle tehakse,“ on hea mõttetera, mida elus järgida. Tallinna Saksa Gümnaasiumis õppiv 12-aastane Mia just midagi sellist tegigi, andes oma panuse teiste aitamisse. Tema heategu jagas Facebookis Vähiravifond „Kingitud Elu“, millele tüdruk annetuse tegi.
Mial oli koolis projekt, kus õpetaja „käskis“ teha head. Kuigi algselt oli tegemist grupitööga, kuid rühmas kokkuleppele ei jõutud, otsustas Mia head teha üksi. Kui teised soovisid toetada kasse ja koeri, kuulus Mia süda raske haigusega võitlevatele inimestele.
Vähiravifondi sõnul tõi Mia neile ümbriku rahaga, mille oli ise oma taskurahast kokku kogunud. „Sugugi mitte väike summa,“ kirjutas fond oma postituses.
Väikese Mia heategu peaks olema eeskujuks kõigile.


title: Seitse nippi, kuidas fotodel imeilus välja näha!

maintext:
Pühade ja aastavahetuse ajal tehakse ikka tavapärasest rohkem fotosid, mistõttu on hea teada nippe, kuidas neil võimalikult hea välja näha.
Kes ei tahaks, et temast tehtaks foto, kus ta näeb imekena välja ning mida ta saab uhkusega ka teistele näidata? Et see juhtus, tasub teada mõningaid nippe, mis tagavad alati selle, et pilti ei pea häbist ära peitma, kirjutab moeportaal Who What Wear.
1. Otsusta, milline on sinu fotogeenilisem pool. Enamasti on selleks inimese vasak näopool.


description: Colombias Puerto Carreños sõitis Boeing 727 õhku tõusmise ajal lennurajalt välja. Hukkus viis inimest.

title: VIDEO | Colombias sõitis lennuk rajalt välja, hukkus viis inimest


authors:
Tubli Tüdruk
Vana Mees

title: Seisukoht | Kas president peaks käima kirikus?

maintext:
See on küll absurdne, kuidas tänavu presidenti valiti – ametisse pandi riiulilt võetud ametnik number 86, kelle kohta enamik eestlasi googeldas küsimuse: kes on Kersti Kaljulaid? Ent positiivse üllatusena on ta muutnud kaht asja, mida ametnik number 72 või 14 oleks presidendiks sattudes ehk vanaviisi jätkanud.
Esimene tegu on õieti mittetegemine. On ju olnud tavaline nagu luitunud tapeet, et presidendi ametisse nimetamise puhul korraldatakse tänujumalateenistus. Kui Kaljulaid oleks seda tava jätkanud, poleks keegi seda tähelegi pannud. Keeldumist ehk tapeedist eristumist aga märgati küll. Au ja kiitus, et president ütles selgelt välja: kuna ta pole seni käinud riiklikel tähtpäevadel ja kiriklikel pühadel kirikus, siis poleks see siiras nüüdki.
Teine tegu on ööbimine hostelis. Vägagi värskendav käitumine, võrreldes luksusega, mida tipp-poliitikud enamasti eeldavad. Rääkimata sellest, kuidas mõni reaalsustaju kaotanud sell siniste sokkide välkudes eralennukitega ringi tuiskas.
Seega on Kaljulaid juba suutnud veidike muuta arusaama, kuidas president peaks käituma. Ootan huviga järge!


title: VIDEOD | KUULA JA VAATA: Eesti Laulu I poolfinaal − kes on sinu lemmik?

maintext:
Eesti Laulu esimeses poolfinaalis võistlevad laulud avalikustati möödunud nädalal, ent nüüdseks on laulud jõudnud ka YouTube'i. Kuula uuesti kõiki kümmet laulu ja anna teada, milline neist on sinu lemmik!
1. Lenna Kuurmaa - "Slingshot" 2. Elina Born - "In or Out" 3. Carl-Philip - "Everything But You" 4. Ivo Linna - "Suur loterii" 5. Ariadne - "Feel Me Now" 6. Uku Suviste - "Supernatural" 7. Laura Prits - "Hey Kiddo" 8. Karl-Kristjan & Whogaux feat. Maian - "Have You Now" 9. Janno Reim & Kosmos - "Valan pisaraid" 10. Leemet Onno - "Hurricane"


description: Viini nõudlik publik võttis vaimustusega vastu uue ooperi "Tuhkatriinu". Üllataval kombel on selle autor vaid 11-aastane britt Alma Deutscher, vahendas BBC.

title: Kas uus Mozart? 11-aastase tüdruku ooper võlub Viini publikut


authors:
Reuters
Scanpix
Meie Lapsed Meile

title: Ajakiri: Kim Kardashian tahab Kanyest lahutada

maintext:
Ajakirja Us Weekly teatel tahab Kim Kardashian niipea, kui Kanye West on närvivapustusest toibunud, lahutuse sisse anda.
Kim tõttas räppari voodiveerele niipea, kui too oli psühhiaatrihaiglasse ravile viidud. Kuid ajakirja väitel on see vaid fassaad. Reality-tähel olevat abielust juba ammu mõõt täis.
Kim on hakanud juristidega nõu pidama, et tütar Northi ja poeg Sainti hooldusõigust lahutuse järel endale saada. “Ta tunneb, et on Kanyega otsekui lõksus,” räägib Us Weekly allikas.


description: Kui kevadise jääminekuga kaasneb Soomaal üleujutus ehk viies aastaaeg, mis on vaatamisväärsus omaette, siis ka praegusel ajal tasub sammud Soomaa rahvusparki seada, sest jäätunud laukad pakuvad talverõõme nii suurtele kui väikestele.

title: GALERII | Jääkaane all Soomaa pakub lusti uisutajatele ja kelgutajatele


title: JÄTA VÕI PEOLE MINEMATA! Vaata, milline pettumus on tabanud neid, kes enesele peokleidi veebist tellinud on!

maintext:
Veebis näivad kõik kleidid nii ilusad ja ahvatlevad, mistõttu julgevad paljud võtta riski ja ihaldatud kleit omale tellida. Kas alati on aga saabuv kaup see, mida nägid veebilehel müüdavat...
Naised on otsustanud aga kokku hoida ja üksteist hoiatada, mistõttu loodi Facebooki lehekülg, kus kõik pettunud saavad oma inetuid kogemusi jagada, vahendab The Sun.
Nii on naised postitanud fotosid kleitidest ja seelikutest, mida oodates on naised unistanud pidudest, kus nad neid rõivastes säravad ja pilke püüavad. Kui aga kaup kohale on jõudnud... Siis ei tea, et kuhu joosta...
Mida teha kleidiga, kust rinnad välja jäävad rippuma... Või kleidiga, mis meenutab lihtsalt rippuvat riiet...
Vaata SIIT!


authors:
Reuters
Scanpix
Täielik Juhus

description: 2015. aasta 1. augustil Inglismaal Surrey's alla kukkunud lennuki kiirus oli lubatust suurem, teatasid uurijad eile. Õnnetuses hukkusid Osama bin Ladeni kasuema, tütar ning üks kaugem sugulane.

title: Uurijad: bin Ladeni pereliikmed surma viinud lennuki kiirus oli lubatust 40% suurem


description: Täna hommikul sõitis sõiduauto BMW Viljandimaal Viljandi vallas Nõmme-Supsimari tee 1. kilomeetril ehk Holstre-Nõmme krossiraja lähistel kraavi.

title: PILDID | BMW juht ajas käigud sassi ja sõitis kraavi


description: Täna viimasele lugemisele jõudvat Tallinna linna järgmise aasta eelarvetkommenteerides ütles sotside fraktsiooni esimees Anto Liivat, et tulevalaastal viiakse ellu mitmed sotsidele olulised tegevused, kuid nördima paneb propagandakulude tõus.Tallinna 2017. aasta eelarve maht on enam kui 600 miljonit eurot. "Heameelon meil selle üle, et eelarves on leidnud koha mitmed asjad, mille eestsotsiaaldemokraadid on linnavolikogus seisnud. Linna pimendamine onlõppenud ja algab tänavavalgustuse renoveerimine. Tõusevad noortesporditegevuse korraldamiseks antavad toetused ning õpetajate, noorsoo- jasotsiaaltöötajate palgad," selgitas Anto Liivat.Liivati sõnul alustatakse tuleval aastal koostöös riigiga ka mitmete suurtetaristuprojektidega. "Plaanis on Linnahalli ja Kalevi staadionirekonstrueerimine ning algab Haabersti ristmiku ümberehitus. Samutikorrastatakse ka kvartalisiseseid teid," lisas Liivat."Siiski ei saa me mööda vaadata linnavalitsuse aina kasvavatestpropagandakuludest, mi

title: Liivat: propaganda asemel saaks teha rohkem head

maintext:
Täna viimasele lugemisele jõudvat Tallinna linna järgmise aasta eelarvet
kommenteerides ütles sotside fraktsiooni esimees Anto Liivat, et tuleval
aastal viiakse ellu mitmed sotsidele olulised tegevused, kuid nördima paneb propagandakulude tõus.
Tallinna 2017. aasta eelarve maht on enam kui 600 miljonit eurot. "Heameel
on meil selle üle, et eelarves on leidnud koha mitmed asjad, mille eest
sotsiaaldemokraadid on linnavolikogus seisnud. Linna pimendamine on
lõppenud ja algab tänavavalgustuse renoveerimine. Tõusevad noorte
sporditegevuse korraldamiseks antavad toetused ning õpetajate, noorsoo- ja
sotsiaaltöötajate palgad," selgitas Anto Liivat.
Liivati sõnul alustatakse tuleval aastal koostöös riigiga ka mitmete suurte
taristuprojektidega. "Plaanis on Linnahalli ja Kalevi staadioni
rekonstrueerimine ning algab Haabersti ristmiku ümberehitus. Samuti
korrastatakse ka kvartalisiseseid teid," lisas Liivat.
"Siiski ei saa me mööda vaadata linnavalitsuse aina kasvavatest
propagandakuludest, mis valimisteaastal ulatuvad enam kui 15 miljoni
euroni. Veelgi enam valmistab nördimust keskfraktsiooni otsus mitte toetada
sotside ettepanekut eraldada 5 miljonit eurot seitsme lasteaia remondiks.
Selle asemel otsustati aga täiendavalt toetada 4,2 miljoni euroga
tegevusloata Ühistupanka," kirjeldas Liivat.