description: Rahandusminister Sven Sester (IRL) leiab õiguskantslerite seisukohtadest lähtudes, et riigikogu liikmed tuleks riigifirmade  nõukogudest koheselt tagasi kutsuda. Peaminister Taavi Rõivas (Reformierakond) pole aga Sesteri esitatud ettepanekutega rahul ning ei võtnud neid eilsel valitsuse kabinetinõupidamisel arutamisele.

title: Rõivas ja Sester kemplevad riigikogulaste nõukogudest tagasikutsumise üle

maintext:
Peaminister Taavi Rõivas ütles reedel Vikerraadio saates «Stuudios on peaminister», et ei oleks toetanud rahandusminister Sven Sesteri kava kutsuda riigikogu liikmed riigifirmade nõukogudest tagasi, kui valitsus seda neljapäeval arutanud oleks, vahendas Eesti Rahvusringhäälingu ERRi uudisteportaal.
«Eile hommikul küsisin ma Sven Sesteri käest üle, kas ta soovib arutelu sellisel kujul, et me ütleme sellele kiire «ei». Sellisel kujul, nagu ta välja pakkus, oleks saanud 15 minutiga asi arutatud ja punkt tagasi saadetud,» ütles peaminister saates, rääkides sellest, miks ei arutanud valitsus neljapäevasel kabinetinõupidamisel küsimust riigikogu liikmete kuulumisest nõukogudesse.
«Sester oli minuga nõus, et mõistlik on sellega teemaga edasi töötada nii, et pakume ühiselt välja mõistliku lahenduse, mis võiks sobida kõigile koalitsiooni osapooltele,» väitis peaminister.
Sester, kes on varem öelnud, et koalitsioonis ei ole selle küsimuse osas tõsist tüli, ütles Rõivase väljaütlemisi pressiesindaja vahendusel kommenteerides, et ainukesena koalitsioonipartneritest on tema ettepaneku vastu Reformierakond.
«Tulenevalt asjaolust, et kaks õiguskantslerit, kelle põhiseadusest tulenev ülesanne on kontrollida õigusaktide kooskõla põhiseadusega, on asunud seisukohale, et riigikogu liikmete kuulumine riigi osalusega äriühingute nõukogudesse on keelatud, tegin ettepaneku arutada teemat valitsuse kabinetiistungil ja kujundada seisukoht, et vastuolud kõrvaldada. Peaminister lubas lähiajal teema valitsuskabinetti arutelule tuua. Selleks ajaks lubas Reformierakond ka omapoolsed lahendused pakkuda,» selgitas Sester olukorda pressiteates.
«Minu ettepanek valitsusele on selge: praegu on tegemist vastuoluga põhiseaduse ametite ühitamatuse põhimõttega ning võimude lahususe ja tasakaalustatuse printsiibiga. Riigikogu liikmed tuleb nõukogudest tagasi kutsuda,» ütles rahandusminister.
«Koalitsioonierakonnad on selles küsimuses käitunud selgelt erinevalt. Kui Reformierakond on soovinud oma riigikogu liikmeid riigi äriühingutesse nimetada, siis IRL ja SDE on jaganud teistsugust väärtushinnangut ning ei ole oma esindajad riigi äriühingutesse välja pakkunud.»
Rahandusministeerium küsis riigikogu liikmete riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogusse kuulumise lubatavuse kohta õiguskantsleri seisukohta seoses riigi osaluspoliitika valge raamatuga, mida arutati valitsuskabinetis 7. juulil. Valitsuskabinet ei jõudnud selles küsimuses üksmeelele ning lepiti kokku, et teema juurde tullakse tagasi. Valitsusliidu erakonnad on selles küsimuses ka praktikas erineval moel toiminud – IRL ja SDE ei nimeta oma riigikogu liikmeid nõukogudesse, Reformierakond nimetab.
Käesoleva aasta oktoobri seisuga on kokku 12 riigikogu liiget 10 riigifirma nõukogus. Sihtasutustest on parlamendi liikmeid nimetatud 25 kohale 18 sihtasutuses, millest keskkonnatasude seaduse alusel on riigikogu ise Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogusse määranud neli riigikogu liiget.


description: Eesti Energia sai vanarehvidest õli tootmise katsetamiseks vajaliku keskkonnaloa ning alustab vastavasisuliste katsetega juba detsembris.

title: Eesti Energia alustab vanarehvidest õli tootmise katsetamisega

maintext:
Eesti Energia juhatuse esimehe Hando Sutteri sõnul võib katsetuste õnnestumisel saada lahenduse väga suur keskkonnaprobleem. «See on Eestis päris suur probleem ning neid kumme vedeleb mitmel pool üle Eestimaa. Siiani pole aga osatud nendega eriti midagi teha,» ütles Sutter.
Kui katsed on edukad ning õli toodangukvaliteet ei kannata, siis kinnitab ettevõte, et on võimeline teisaldama kasutatavaks kütuseks kõik eesti jäätrehvid. Sutteri sõnul on vanad rehvid väga hea alternatiiv, sest õlisisaldus rehvides on umbes kolm korda suurem kui see on põlevkivis.
Eesti Energia projektidirektor Veljo Aleksandrovi sõnul kestab detsembris algav katseperiood kaks kuud. Projektidirektori hinnangul saadakse esimesed tulemused teada kohe katseperioodi alguses ning tulemused võetakse kokku järgmise aasta esimese kvartali jooksul.
Varasemalt on vanadest rehvidest õli tootmist katsetatud nii Enefit140 tehases kui ka Tallinna Tehnikaülikooli laborites. Praegused katsed viiakse samuti läbi Eesti Energia Enefit140 õlitehases.
Aleksandrovi sõnul on kõik senised katsed olnud väga julgustavad ning muudatusi toote kvaliteedis ega õhuheitmetes pole siiani täheldatud. «Eraldi tehnoloogiat rehvihakkest õli tootmiseks vaja ei ole, vaid kasutatakse olemasolevaid õlitootmisseadmeid, kus rehvihake koos põlevkiviga kuumutatakse kuni 450 kraadini,» selgitas Aleksandrov.
Katsetusteks kulub 1000 tonni purustatud vanu rehve – põlevkivile lisatakse neid kuni 10 protsenti, vähehaaval rehvihakke osakaalu suurendades. Projektidirektori sõnul alustatakse esialgu väiksematest kogustest.

fasttext_language: et


description: Maksu- ja Tolliameti peadirektor Marek Helm liitub 2017. aasta jaanuari keskpaigas tarkvara- ja ärikonsultatsioonide ettevõttega Nortal.

title: Marek Helm lahkub maksu- ja tolliametist

maintext:
Helm asub juhtima valdkonda, mis nõustab erinevatel eksportturgudel avaliku sektori kliente muutuste juhtimise ja riigirahanduse vallas.
Nortali asutaja ja tegevjuhi Priit Alamäe sõnul on Marek Helm viinud Eesti ühes olulisemas riigiasutuses läbi reformid, mille järele on nõudlus mitmel pool mujal maailmas. «Efektiivne maksukogumine ning riigirahanduse läbipaistev juhtimine on globaalselt üha aktuaalsem teema. Ühendades Helmi kogemuse Nortali teadmiste ning referentsidega, loome rahvusvahelisel tasemel kompetentsikeskuse ning ekspordivõimekuse, säilitades Eestile tunnustatud juhi,» lisas Alamäe.
Marek Helmi sõnul on ta töötanud avalikus sektoris üle 20 aasta ning tunneb, et on aeg panna end proovile ka eraettevõtluses. «Nortal on järjest kasvava rahvusvahelise haardega ambitsioonikas ettevõte, mis tegeleb suuresti Eesti edulugude ekspordiga. Mul on hea meel, et saan oma kompetentsipagasiga anda panuse ettevõtte jätkuvasse laienemisse Eesti jaoks nii olulistele eksporditurgudele,» ütles Helm.
Marek Helm on juhtinud Maksu- ja Tolliametit peadirektori ametis alates 2011. aasta detsembrist. Aastatel 2009 – 2011 oli Helm Rahandusministeeriumi halduspoliitika asekantsler, aastatel 2007 – 2009 Siseministeeriumi sisejulgeoleku ühendasutuse loomise juht, 2006 – 2007 ministeeriumi sisejulgeoleku asekantsler ning 2006. aastal ministeeriumi sisejulgeolekupoliitika osakonna juhataja. Aastatel 2004 –2006 oli Marek Helm Maksu- ja Tolliameti (MTA) peadirektori asetäitja ning 2003–2004 oli ta MTA peadirektori asetäitja tollijärelevalve ja kohtueelse uurimise valdkonnas.
Nortal on rahvusvaheline tarkvara- ning ärikonsultatsioonide ettevõte, mis keskendub järgnevatele ärivaldkodadele: e-valitsemine, tervishoid, telekommunikatsioon, tootmine ja logistika.
Ettevõtte käive 2015. aastal oli 45 miljonit eurot. Nortal teostab projekte ligi kahekümnes riigis ja ettevõte annab tööd 530 spetsialistile, kes viivad ellu ärikriitilisi ning suure ühiskondliku mõjuga projekte Euroopas, Lähis-Idas ning Aafrikas.
Nortal on hinnatud tööandja kõikidel sihtturgudel ning võitnud Eestis töötaja- ja peresõbralikuma ettevõtte konkursi kolmel korral – 2008., 2010. ja 2014. aastal.


description: Soome turistid Eestis on väga eripalgelised ning tegemist ei ole pelgalt keskealiste alkoturistidega, kinnitas seminaril «Eestisse reisiva soomlase profiil nüüd ja tulevikus,» Positium LBS projektijuht Laura Altin.

title: Positium LBS: soome turist ei ole pelgalt keskealine alkoholiostja

maintext:
Positium LBS jälgib turistide käitumist andmete kaudu, mis jääb maha nende mobiilikasutusest Eestis. «Kuidas andmed kujunevad? Teame kuhu riiki on telefon registreeritud, püüame turisti andmed kinni, kui telefon jõuab Eestisse ja seda kasutatakse helistamiseks, SMSi saatmiseks või internetis käimiseks,» selgitas Altin.
Üha rohke tuleb Eestisse nooremaid soomlasi ja üha sagedamini liigutakse Tallinnast välja ja külastatakse üritusi.
Võrreldes teiste turistidega on soomlaste külatused vähem hooajalised ning palju käiakse näiteks sügisesel koolivaheajal ja talvel. «Soomlane külma ei karda,» nentis Altin.
Andmed kinnitavad, et kontsertide ja ürituste toimumisega kasvab turistide arv kordades ja nii jõuavad siia ka need turistid, kes pole varem söendanud Eestisse tulla. Näiteks Hauka Laadal Antslas oli 6 protsenti külastajatest Soomest või siis vähemalt Soome telefoniga.
Robbie Williamsi kontserdil olid pooled väliskülastajatest Lätist, 21 protsenti Soomest.


authors: Eesti Panga Finantsstabiilsuse Osakonna Juhataja Asetäitja

description: Täna avalikustatud Swedbanki ja LHV kasumi kasvu peamiseks põhjuseks oli puhta intressitulu suurenemine, mida omakorda toetas laenuportfelli küllaltki kiire kasv ja kõrgema intressimarginaaliga laenude osakaalu jätkuv suurenemine, kirjutab Eesti Panga finantsstabiilsuse osakonna juhataja.

title: Eesti Pank: Swedbanki ja LHV puhaskasum kasvas intressitulude toel

maintext:
Pangad teenisid kolmandas kvartalis ligi viis protsenti rohkem puhaskasumit kui mullu samal ajal. Kasumi kasvu peamiseks põhjuseks oli puhta intressitulu suurenemine, mida omakorda toetas laenuportfelli küllaltki kiire kasv ja kõrgema intressimarginaaliga laenude osakaalu jätkuv suurenemine.
Puhaskasumit vähendas pankade halduskulude suhteliselt tugev kasv ehk kaheksa protsenti ning vähesel määral ka laenukahjude katteks tehtud allahindluste suurenemine. Varade suhtes puhaskasum ei muutunud, püsides 1,4 protsendi tasemel.
Ettevõtete laenuaktiivsus püsis septembris üldjoontes eelmiste kuude tasemel. Septembris väljastasid pangad ettevõtetele 255 miljoni euro väärtuses pikaajalisi laene ja liisinguid, millest umbes veerand läks energeetikasektori ettevõtetele.
Kinnisvara- ja ehitusvaldkonnas tegutsevad ettevõtted, kelle laenukohustused on viimase aasta jooksul kasvanud mahuliselt kõige rohkem, said septembris pikaajalisi laene varasemate kuudega võrreldes vähem. Kinnisvaraga seotud sektoritesse antud laenude ja liisingute jääk moodustab ettevõtetele antud laenu- ja liisingute kogumahust siiski märkimisväärse osa, ulatudes 36 protsendini.
Majapidamiste laenamine jätkas kolmandas kvartalis üsna hoogsat kasvu. Uusi eluasemelaene võeti viimasel kolmel kuul ligi 12 protsenti ning autoliisinguid kaheksa protsenti rohkem kui mullu samal ajal.
Mõlemad kasvunäitajad peegeldavad peamiselt keskmise laenusumma suurenemist, kuivõrd sõlmitud laenu- ja liisingulepingute arv ei ole aastaga samavõrra kasvanud. Eluasemelaenude portfelli aastakasv kiirenes septembris 4,8 protsendini ning autoliisingute mahu aastakasv püsis kõrgel 16 protsendi tasemel.
Eesti ettevõtetele ja majapidamistele antud laenude ja liisingute kogumaht oli septembris aastatagusest 5,7 protsenti suurem. Kuu jooksul suurenes finantseerimisportfell 13 miljoni euro võrra 16,8 miljardi euroni.
Viimase 12 kuu võrdluses oli see üsna tagasihoidlik kasv, mille põhjuseks oli ettevõtetele antud laenude jäägi vähenemine. Aastatagusega võrreldes oli ettevõtete laenu- ja liisinguportfelli maht endiselt üle kuue protsendi suurem.
Pankade laenukvaliteet püsib jätkuvalt hea. Üle 60 päeva maksetähtaega ületanud laenude maht oli septembris küll pisut suurem kui aasta alguses, kuid laenuportfelli kogumahu suhtes oli nende osakaal endiselt küllaltki väike, olles vaid 1,2 protsenti.
Laenuintressimäärad septembris praktiliselt ei muutunud. Uute väljastatud eluasemelaenude ja ettevõtetele antud pikaajaliste laenude keskmised intressimäärad olid vastavalt 2,4 ja 2,3 protsenti .
Hoiuste kasv püsib kiire. Eesti ettevõtted ja majapidamised hoiustasid septembri lõpus pankades 11,2 miljardit eurot, mida oli aastatagusest kaheksa protsenti rohkem. Kuu jooksul lisandus pangakontodele ligi 100 miljonit eurot, millest enamus tuli ettevõtetelt.


description: Rail Balticu projekti majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) poolne koordinaator Kristjan Kaunissaare ütles, et raudtee praegune trass läbi Pärnu on lukus ja selle muutmine on mõeldamatu, kuna sellega kaotaks Eesti ajas kümme aastat.

title: MKM: Rail Balticu trassi muutmine paiskaks meid ajas kümme aastat tagasi

maintext:
Küsimuse peale, kas Rail Balticu praegune trass läbi Pärnu on lõplikult lukus või mitte, vastas Kaunissaare riigikogu keskkonnakomisjoni istungil, et kui seda nüüd veel muutma hakata, pööraksime ajas kümme aastat tagasi.
«See nõuaks läbirääkimisi teiste Balti riikidega. Oleks vaja põhjendada Euroopa Komisjonile, miks me ei taga võetud kohustusi,» märkis ta. Lisaks tõi Kaunissaare välja, et praegune plaanitav raudteeprojekti trass tuleneb Eesti üldplaneeringust. «See on kõige mõistlikum trass Eesti ühendamiseks Kesk-Euroopa riikidega. Kui me seda trassi ei kasuta, jäävad meil rahad saamata,» rääkis ta.
Kaunissaare astus üles riigikogu keskkonnakomisjoni arutelul, kus arutatakse Tallinna Sadama ja endise transpordivoliniku Siim Kallasega Rail Balticu rajamisega tõstatunud küsimusi, muu hulgas ka 101 avaliku elu tegelase kirja riigikogule, kus pöördujad soovivad projekti radikaalset ümbervaatamist.
Rail Balticu projekt hõlmab kiire rahvusvahelise raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini. Rööpme laius on 1435 millimeetrit ehk Euroopa standard ja reisirongid sõidavad kiirusega kuni 240 kilomeetrit tunnis, samas kui kaubarongid sõidavad kiirusega kuni 120 kilomeetrit tunnis.


description: Olvi Grupi arendusdirektori Peep Akkeli sõnul moodustab joogitööstuste eksport juba aastaid kogukäibest 16-20 protsenti ja selle kasvatamine on keeruline olnud.

title: Olvi: jookide ekspordimahu osakaalu on keeruline kasvatada

maintext:
«Eksportida on keeruline, kuna suur osa tarbijaid ikkagi eelistab kodumaist toodet,» rääkis Akkel neljapäeval toidutööstuste pressikonvernetsil. Samuti pole Poola või Saksamaa suurtootjatega võimalik konkureerida kuluefektiivsuses, lisas ta.
Eduka ekspordi eelduseks on tema sõnul ka tugev kodumaine tootmismaht. «Kui kohapealne turg kahaneb, siis tootmisseadmete efektiivsus ka kahaneb ja kohalike tootjate konkurentsivõime saab kannatada,» rääkis Ekkel.
Viimaste aastate jooksul on joogitööstuse mahud Ekkeli sõnul languses olnud. Võrreldes 2009. aastaga on õlleturg 2016. aastal kahanenud 19 protsenti, kange alkoholi turg 16 ja karastusjookide turg 23 protsenti. Ainsana on kasvutrendis veeturg, mis on kasvanud ligi 30 protsenti.
Rääkides aktsiisitõusudest, on Eesti Ekkeli sõnul jõudnud sinnamaani, kus laekumised enam ei kasva. "2016. aasta arvud on hästi palju segatud veel etteostudega ja üheksa kuu laekumiste kogusumma on veel suurem, kuid nüüd tuleks hoog maha võtta," rääkis ta.
Piirikaubanduse mõju on tema sõnul laiem kogu majandusele, lisaks aktsiisilaekumistele mõjutab see ka käibemaksu ja väiksemate piirkondade kaubandusettevõtteid, märkis Ekkel. «Meie sõnum on selge, edasistest maksutõusudest hoiduda. Järgnevad tõusud riigi rahakotile kasu ei tooks.»
Eesti väikse turu ja majandus eelis on Ekkeli sõnul alati olnud see, et Eestis on olnud võimalikult vähe reguleerimist. «Ülereguleerimisest tuleks hoiduda, katsume seda hoida ka edaspidi, see oleks minu sõnum kõigile.»


description: Luksemburgis toimunud põllumajandus- ja kalandusnõukogul lepiti kokku järgmise aasta Läänemere kalapüügivõimalustes, Eesti jaoks suureneb avaosa räime ja kilu püügikvoot, vähenevad aga Liivi lahe räime, tursa ja lõhe püügikvoodid.

title: Halb uudis kalameestele: räime püügikvoodid Liivi lahes vähenevad

maintext:
«Kui kilu ja avaosa räime puhul tuli seekord kokkulepe kergelt, siis tursa ja lõhe majandamise osas läksid Läänemere riikide arvamused seekord lahku ja tuli üksjagu kaubelda. Eriti keeruliseks osutus Soome lahe lõhe kvoodi jagunemine, sest jäime oma põhjanaabritega eriarvamusele. Soome soovinuks lõhekvooti vähendada 32%, meie aga mitte rohkem kui 15%. Öösel kella üheni kestnud kompromissiotsingu tulemusel väheneb see aga 20%,» selgitas kvoodiläbirääkimistel osalenud keskkonnaminister Marko Pomerants.
Läänemere avaosa lõhekvoodi puhul nõustus Eesti enamiku Läänemere-äärsete liikmesriikide seisukohaga jätta kvoot 2016. aasta tasemele. Seega saab 2017. aastal Läänemere avaosas püüda 2020 lõhekala ning Soome lahest 1075 lõhekala.
Kilu osas tegi Euroopa Komisjon ettepaneku suurendada kvooti võrreldes eelmise aastaga 40%, kuid eelistasime veidi väiksemat kvooditõusu, et ei tekiks olukorda, kus järgmisel aastal tuleb kvooti jällegi langetama hakata. Kilu püügikvooti tõsteti 29% ning Eesti saab järgmisel aastal püüda 29 896 tonni kilu.
Läänemere avaosa räime puhul tegi Euroopa Komisjon ettepaneku suurendada kvooti 2016. aastaga võrreldes 7% ning sellega oli Eesti nõus. See tähendab Eestile järgmise aasta avaosa räimepüügi kvoodiks 21 473 tonni.
Liivi lahe räime kvooti soovinuks Euroopa Komisjon vähendada 21%, kuid Läänemereäärsete riikide koostööfoorum BALTFISH ja seal hulgas ka Eesti seda ettepanekut ei toetanud, sest Liivi lahe räime puhul on maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tase saavutatud ning varu on juba 1990. aastatest olnud heas seisus, selgitas keskkonnaministeerium.
Lõppkokkuvõttes toetabministeerium väiksemat kvoodivähendust ehk 11%. Eestile tähendab see püügikvoodiks 14 350 tonni.
Tursavaru jaotub Läänemeres kaheks: idaosa ja lääneosa tursk. Euroopa Komisjon tegi ettepaneku vähendada püügikvooti vastavalt 40% ja 90%. «Idaosa kvoodi nii suurt vähendamist Eesti ei toetanud, sest liialt suurte kvoodikärbete tegemine ei ole mõistlik. Lääneosa tursavaru on aga tõepoolest kehvas seisus ning kvoodi sedavõrd suur vähendamine meie jaoks mõistetav,» selgitas Pomerants.
Idaosa tursakvooti vähendati lõppkokkuvõttes 25%, nii et Eesti kalurid saavad püüda järgmisel aastal 691 tonni ning lääneosa tursakvooti vähendati 56% ja Eesti kalurid saavad püüda 54 tonni turska.


description: Ajal, mil kinnisvaraturg rühib nii Eestis kui mujal maailmas taas jõudsas kasvutempos, muutub mure järgmise kinnisvaramulli lõhkemise pärast järjest reaalsemaks. Majandusanalüütik Kristjan Lepik kinnitab aga, et vähemalt järgmised kaks-kolm aastat on kinnisvaraturg paremas seisus, kui aktsiaturg.

title: Majandusanalüütik: kinnisvaramull on mujal maailmas, meil on turg terve

maintext:
Kui eelmise kinnisvaramulli lõhkemisele 2006.-2007. aastatel oli iseloomulik see, et kinnisvarahinnad läksid kõrgeks, siis majandusanalüütik Kristjan Lepiku sõnul ei ole kinnisvaraturu tervise hindamisel hinnaliikumine nii oluline, kui palgakasvu näitajad.
Nimelt, erinevalt eelmisest kinnisvarabuumist - kus lõpuks oli vaja inimesel ühe ruutmeetri kinnisvara ostmiseks vähemalt kolmekordset keskmist palka - on keskmine palgatõus täna olnud märksa kiirem, kui kinnisvarahindade tõus. Neid näitajaid arvestades ei ole Lepiku kinnitusel Eestis kinnisvaramulli, vaid pigem on tegemist terve turuolukorraga.
Küll aga on kindlasti kinnisvaramull tabanud muud maailma, iseäranis, kui vaadata näiteks Austraaliat ja Rootsit. Arvestades, et Eesti tegutseva pangad on Rootsi päritolu, siis kindlasti võib Rootsi kinnisvaramulli lõhkemine ka eestlastele mingit mõju avaldada. Ennekõike ennustab analüütik aga kinnisvaramulli lõhkemisel valusaid tagajärgi paljudele välisturgudele.
Olles tihedalt seotud aktsiaturu arengutega, on Lepik seisukohal, et vähemalt kahe-kolme aasta lõikes on kinnisvaraturg paremas seisus, kui aktsiaturg. Küll aga soovitab ta tavainimesel oma kodulaenuintressid ära fikseerida, kuna tänane euribori langus ei kesta igavesti ja varsti hakkavad ka intressimäärad kasvama.


description: Itella Logistics ja Itella SmartPOST ühinevad alates 1. detsembrist üheks ettevõtteks. Pakiautomaatide teenus jätkub Itella SmartPOST´i kaubamärgi all.

maintext:
Ettevõtete ühendamisel jäävad tööle samad inimesed, ühendatakse müügi-, raamatupidamis- ja personaliosakonnad.
«Plaanime e-kaupmeestele ja tarbijatele pakkuda veelgi laiemat võrgustikku, meil on kavas liita SmartPOSTi pakiautomaatide võrguga Itella Logisticsi 66 pakipoodi. Läbirääkimised pakipoodide võrgustiku edasise laienemise osas käivad. Itella SmartPOSTil on täna Eestis 91 pakiautomaati ning SmartPOSTi pakiautomaadid katavad lisaks Eestile ka kogu Soomet,» kirjeldas liitumise tulemusi Itella SmartPOSTi müügi- ja turundusdirektor Alice Vergi pressiteates.
«Klientide jaoks muutub Itellaga suhtlemine ja asjaajamine edaspidi selgemaks ja lihtsamaks: logistika täisteenuse saab ühest kohast. Saame senistele SmartPOSTi klientidele pakkuda laologistika teenuseid, mere- ja lennuvedu, üle-Euroopalist pakiveoteenust ja Baltikumi-sisest pakiveoteenust. Seni SmartPOST neid teenuseid ei pakkunud. Pakkide saatmise teenuse osas ühinemine muutusi kaasa ei too,» selgitas Itella Logisticsi tegevjuht Meelike Paalberg.
Itella Logistics on Soome Posti Gruppi kuuluv rahvusvaheline logistikaettevõte, mis on Balti riikides esindatud alates aastast 2006. Itella Logistics pakub äriklientidele maantee-, mere- ja lennutransporti ning laologistika täisteenust, alates detsembrist 2016 ka pakiautomaadi teenust, kullerveoteenust ning ekspressveoteenust. Ettevõttel on Eestis 91 pakiautomaati. Itella annab Balti riikides tööd 310 inimesele, Eestis on ametis 175 inimest.
Posti Grupp tegutseb 9 riigis, 2015.aasta käive oli 1,65 miljardit eurot. Ettevõte annab tööd ligi 22,000 inimesele. Soomes töötatakse nime Posti all ja teistes riikides nime Itella all.


description: Eestis on loodud ettevõte, mis püüab seente kasvatamise tööstust rajada, vahendab ERRi uudisteportaal uudistesaadet «Aktuaalne Kaamera».

title: Ettevõte püüab Eestisse seenekasvatustööstust rajada

maintext:
Tehase prototüüp on suve keskpaigast edukalt töötanud ja esimesed partiid shiitake seeni on jõudnud kodumaiste tarbijateni.
Shiitake seente niidistik pärineb Jaapanist ja kasvusubstraat on kokku segatud Soomes.
«Scandic Organic on 100 protsenti Eesti ettevõte. Koostööpartnerid on tooraine varustamisel, mis tähendab seda, et nemad aitavad oma teadmistega ja mõne eeletapiga tootmise käimalükkamisel, aga see, mida me siin kasvatame, on Eesti toode,» kinnitas ettevõtte juht Siim Raadik.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Eesti Gaas ja Tallink allkirjastasid lepingu, mille järgi varustab jaanuarist Tallinna-Helsingi liinil sõitma hakkavat Megastar laeva veeldatud maagaasi ehk LNG-ga Eestis Eesti Gaas ning Soomes Scangas.

title: Tallinki uut laeva hakkab LNG kütusega varustama ka Eesti Gaas

maintext:
«Mul on väga hea meel, et suutsime pakkuda parimat hinda ja tingimusi konkurentsis tõsiste rahvusvaheliste pakkujatega,» lausus Eesti Gaasi tegevjuht Ants Noot. Tema sõnul on ettevõte sellega astumas uude ajajärku. «Tallink Megastari gaasiga varustamine on meie esimene suur LNG projekt meretranspordis,» selgitas ta. Lähiaastatel on Eesti Gaasi eesmärk oma tooteportfelli just LNG suunal jõudsalt täiendada.
Tallink Grupi tehnikadirektori, kapten Tarvi-Carlos Tuuliku sõnul on eesmärgiks keskkonnasõbraliku ja energiaefektiivse tehnoloogia ja kütuste kasutamine laevadel, et sillutada teed nende laiemale levikule Läänemere piirkonnas.
Noot lisas, et näeb head potentsiaali maagaasi kasutamisel transpordis surugaasina ja veeldatud kujul ning on veendunud, et avatud elektri- ja gaasiturg võimaldab maagaasi võimalusi ka elektri ja soojuse koostootmisel ära kasutada.
«Värske koostöö Tallinkiga on märk meie võimekusest rahuldada meretranspordist tulenevat nõudlust tõhusa, turvalise ja usaldusväärse bunkerdamisteenuse järgi,» ütles Tommy Mattila, Skangas'i turundus- ja müügidirektor. Aastas teostab ettevõte Põhjamaades ligi 1000 LNG bunkerdamisoperatsiooni.
LNG ehk veeldatud maagaas on väga kõrge energiasisaldusega, ja selle kasutamiseks ei ole vajalik maagasivõrgu olemasolu. LNG-d kasutatakse energiatootmises, maismaa- ja meretranspordis. Transpordikütusena on LNG Läänemere piirkonnas muutunud järjest aktuaalsemaks, kuna 2015. aastast ei tohi laevakütuse väävlisisaldus ületada 0,10 protsenti.
Et nõuet täita, on reederitel võimalik kasutada madala väävlisisaldusega erikütust, paigaldada puhastusseadmeid või üle minna LNG-le. Veeldatud maagaas pakub kombinatsiooni ökoloogilistest ja majanduslikest kasudest, võimaldades kokku hoida kütusekuludelt ja vastata keskkonnakaitsenõuetele.
Megastar saab olema Tallinki suurim kiire reisilaev, olles 212 meetrit pikk ning mahutades korraga 2800 reisijat. Alus hakkab kasutama kütusena veeldatud maagaasi, kuid on võimeline sõitma ka tavakütusega. Olles loodud eraldi Tallinna-Helsingi liini jaoks, järgib uus laev kõiki praeguseid ning tulevasi Heitgaaside Seireala nõudeid, mille alla kuulub ka Läänemere piirkond.
AS Eesti Gaas tegeleb maagaasi ja elektri müügiga. Kontserni kuuluvad gaasitorustike ja rajatiste projekteerimisele ja ehitamisele spetsialiseerunud AS EG Ehitus ning jaotusteenust osutav AS Gaasivõrgud. Ettevõttele kuulub üle Eesti viis surumaagaasitanklat. Eesti Gaas annab tööd enam kui 200 inimesele, kontserni käive ulatus möödunud aastal 130 miljoni euroni. AS Eesti Gaas müüs maagaasi 2015. aastal 386 miljonit m³, ettevõttel on 1600 äriklienti ja 42000 koduklienti.
Veeldatud maagaasiga tegelev ettevõte Skangas on Põhjamaade LNG-turu üks liidreid. Skangas varustab LNG-ga nii laevandus-, tööstus- kui maanteetranspordisektorit. Skangas on Soome loodusliku gaasi ekspertettevõtte Gasum Ltd. tütarfirma ning selle osanikeks on Gasum Ltd. 51 protsenti ja Norra Lyse Energi AS (49 protsenti).


description: Septembri alguses lõppenud metsamaaparandustööde toetuse taotlusvooru esitati rekordarv, 91 taotlust kogusummas 500 000 eurot.

title: Metsamaaparandustöödeks soovib toetust 91 metsaomanikku

maintext:
Metsaomanikud soovivad seda kasutada üle 34 132 meetri eesvoolu uuendamiseks, üle 199 033 meetri kuivenduskraavide uuendamiseks, ligi 21 611 meetri voolunõva rajamiseks ning 940 meetri truupide uuendamiseks, teatas Erametsakeskus.
«Suurenenud huvi metsamaaparandustööde tegemise vastu ja sellega kaasnev toetustaotluste arvu suurenemine näitavad, et metsaomanikud soovivad üha enam enda metsamaa kvaliteeti parandada. Nii hoitakse metsa majanduslikku väärtust sellisena, et tulevikus toob metsa majandamine maksimaalset tulu,» ütles Erametsakeskuse juhatuse liige Jaanus Aun.
Erametsakeskuse initsiatiivil nelja aasta eest käivitatud metsa maaparandustööde toetuse abil saavad väikemetsaomanikud teha maaparandustöid, mis päästavad metsad liigniiskusest ja hõlbustavad neisse juurdepääsu.
Eesti ilmastikuoludes pole metsakasvatus keskuse teatel ilma kuivendamissüsteemideta mõeldav: maa on valdavalt tasane ja ilmastikuolud sellised, et sademed ületavad aurumise. Metsakuivendussüsteemide ülesanne ongi liigse pinnavee ärajuhtimine ning metsale heade kasvutingimuste loomine.


description: LHV ei plaani esmaspäeval käivitunud kodulaenude puhul suures mahus teiste pankade antud eluasemelaenusid refinantseerima ega üles ostma hakata, kuna enne viimast majanduskriisi antud laenude intressimäärad ei pruugi olla atraktiivsed.

title: LHV ei hakka teiste pankade kodulaene üles ostma

maintext:
«See võiks olla päris hea turule sisenemine strateegia, väga agressiivselt minna olemasolevate klientide laene refinantseerima või portfelle ostma. Aga peame vaatama Eesti eluasemelaenuturgu tervikuna,» ütles LHV jaepanganduse juht Andres Kitter pressibriifingul BNS-ile.
Ta märkis, et väga suur osa siinsetest laenudest on sõlmitud enne eelmist kriisi. «See tähendab, et need konkreetsed intressimäärad, mida pakuti, on tänases päevas kindlasti sellised, mille refinantseerimise vastu meil huvi puudub,» rääkis Kitter.
Alates esmaspäevast hakkas LHV pakkuma kodulaenu, mille periood on kuni 30 aastat. Laenuintress algab 2,1 protsendist, millele lisandub Euribor. Lepingutasu on 0,5 kuni 0,9 protsenti laenusummast ja omafinantseering minimaalselt 15 protsenti, kui ei ole lisatagatist. Laenule saab võtta kuni 12 kuud maksepuhkust.


description: Leivatootja AS Leibur plaanib järgmisel aastal tehnoloogia uuendamisse investeerida 8 miljonit eurot, paigaldades uued innovaatilised tootmisseadmed, mis võimaldavad laiendada tootmist ja kasvatada oluliselt eksporti.

title: Leibur kaasajastab tootmistehnoloogiat 8 miljoni euro eest

maintext:
AS Leibur otsustas investeerida 2017. aastal tootmistehnoloogia kaasajastamisse kaheksa miljonit eurot. 2017. aasta suvel paigaldatakse Leiburi tehasesse uued innovaatilised tootmisseadmed ning kaasajastatakse oluliselt tehnoloogia ja tootmisprotsess, teatas firma.
«Ehitame vanade heade Leiburi seinte vahele täiesti uue sisu ja tehnoloogiaga tehase eesmärgiga muuta ettevõte Eesti kaasaegseimaks ja nutikaimaks tööstuslikuks leivatootjaks ning kindlustada eelistatuima leivatootja positsioon Eestis,» ütles Leibur AS-i tegevjuht Asso Lankots.
Uute seadmete paigaldamisega alustab ettevõte 2017. aasta alguses ning praeguse kava kohaselt on need töövalmis juba suvel.
Tööde käigus paigaldatakse tehasesse uued rukkikoorikleibade ja lauasaiade ning röstsaiade tootmisseadmed. Leiburi tegevjuhi kinnitusel uute seadmete paigaldamine tavapärast tootmisprotsessi ei sega ning kavandatud mahus tootmine jätkub.
«Investeering võimaldab laiendada Leiburi tootmist, tugevdada seeläbi ettevõtte konkurentsivõimet ning suurendada oluliselt eksporti,» täheldas Asso Lankots.
Leibur on Eesti vanim pagaritööstus, millele kuulub ligi kolmandik Eesti pagaritööstuse turust. Leiburi põhitegevus on värskete, eelküpsetatud ning sügavkülmutatud pagaritoodete tootmine ja müük. Leibur toodab umbes 65 miljonit leiba ja saia aastas.
Ettevõtte eksport Soome, Lätti ja Leetu moodustab umbes 40%.


description: Euroopa Komisjoni esimees Jean-Claude Juncker ütles reedel, et loodab Euroopa Liidu ja Kanada vabakaubandusleppe heakskiitu lähipäevil.

title: Juncker loodab EL-Kanada vabakaubandusleppe heakskiitu lähipäevil

maintext: «Ma loodan, et saavutame lahenduse lähipäevil,» ütles Juncker reedel pressikonverentsil, kui Valloonia valitsus ei ole seni olnud nõus vabakaubanduslepet Kanadaga heaks kiitma. Selle tõttu ei saa Belgia seda kinnitada.


description: Belgia föderaalvalitsus ja Valloonia piirkond jõudsid kokkuleppele Euroopa Liidu (EL) ja Kanada vahelise kaubandusleppe (CETA) osas, edastas Radio Télévision Belge Francophone (RTBF).

title: Euroopa Liidu-Kanada kaubanduslepe sai lõpuks Valloonia heakskiidu

maintext:
Mis on CETA ja miks see nii oluline on?
Viimasel ajal on palju kõneainet pakkunud Euroopa Liidu ja Kanada vaheline CETA-leping, mille jõustumine on sattunud kahtluse alla. Postimees annab ülevaate lepingust ja selle tähendusest.


description: Valitsus kiitis neljapäevasel istungil heaks Euroopa Liidu (EL) ja Kanada vahel sõlmitava vabakaubandusleppe (CETA) eelnõu ning andis Eesti esindajale EL-i juures volitused leping allkirjastada.

title: Valitsus kiitis ELi ja Kanada kaubandusleppe heaks

maintext:
Valitsus kiitis enda korraldusega heaks CETA eelnõu ning andis volituse Eesti alalisele esindajale Euroopa Liidu juures leping Eesti poolt allkirjastada. Pärast allkirjastamisprotsessi peab lepingu ratifitseerima riigikogu.
EL-i ja Kanada vabakaubanduslepe on seni kõige ambitsioonika leping, mida on õnnestunud kolmanda riigiga läbi rääkida. CETA-ga saavad Euroopa ettevõtted võimaluse tegutseda samades konkurentsitingimustes nagu Kanada firmad, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Näiteks avaneb CETA-ga esmakordselt välispartneritele Kanada provintside ja kohalike omavalitsuste riigihangete turg. CETA kaotab 99 protsenti tollimaksudest ja seda suures osas alates lepingu ajutisest kohaldamisest. Kanada puhul liberaliseeritakse 98,4 protsenti ja EL-i puhul 98,5 protsenti tariifiridadest, mõnede tariifide puhul nähakse ette üleminekuperioodid kuni seitse aastat.
Tööstus-ja kalatoodete ning veinide ja alkoholi osas toimub täielik liberaliseerimine. Tariifid kaotatakse samuti EL-ile olulistele ekspordiartiklitele nagu maiustused, küpsetised, puu- ja köögiviljad.
Kaubanduse elavdamisele peaksid lisaks tariifide alanemisele kaasa aitama veel näiteks lihtsustused päritolureeglites, tehniliste normide vastastikuse tunnustamise lihtsustamine ning sanitaar- ning fütosanitaarreeglite protsesside sujuvamaks muutumine.
Lisaks avanevad Euroopa ettevõtjatele CETA kaudu uued võimalused Kanada teenuste turul. Liberaliseerimine puudutab energia, finantsteenuste, telekommunikatsiooni ja mereveo teenuste sektoreid. Lepinguga lihtsustub näiteks ka ettevõttesiseselt ajutiselt üleviidud spetsialistide ja juhtivtöötajate liikumine EL-i ja Kanada vahel.
Euroopa Komisjon plaanib CETA allkirjastada 27. oktoobril, mil tuleb Euroopasse tippkohtumisele Kanada peaminister Justin Trudeau. Allkirjastamise on kahtluse alla seadnud asjaolu, et Belgia Valloonia piirkonna kohalik parlament on lepingu sisuliselt blokeerinud. Komisjon andis Vallooniale lepingu heaks kiitmiseks aega reedeni.


description: Eesti mees Kaido Kukk ragistab lahendada Soome peaministri Juha Sipilä seatud ülesannet – teha Soome metsad kullaks –, ja seda juba 2004. aastast alates. Nii peaks näiteks novembris realiseeruma investeering, mis suurendab Otepääl asuva UPM vineeritööstuse tootlikkust viiekordselt.

title: UPM Otepää tehase 40 miljoni investeering kasvatab tootlikkust viis korda

maintext:
Kukk (44) juhib asepresidendi ametis Soome metsanduskontserni UPM biokomposiitide ärisuunda, milles nähakse olulist rolli UPMi homse päeva kujundamisel, kuna paberitootmise kahanedes otsitakse puidule uut kasutust juba viimane kümme aastat, vahendab Äripäev.
«Tänaseks on kõik suured (puiduettevõtted - toim) suutnud kohaneda – kui enne moodustas põhiosa paber ja muud tegevusalad olid paberi jaoks, siis nüüd on tegevusalad tehtud iseseisvateks äriüksusteks, mis majandavad turu tingimustel,» rääkis Kukk.
Kuigi uued suunad ei suuda kohe miljardilisi käibeid asendada – kuna uute tehnoloogiatega on põhitegevust võimalikult efektiivseks muudetud –, saab sama käive teha nüüd oluliselt vähema inimeste arvuga ja see loob ressursi uute asjade ehitamiseks.
Näiteks pärast viimast investeeringut (40 miljonit eurot, käivitub novembris – toim) Otepääl asuvasse vineeritööstusse tõuseb töötaja tootlikkus senisega võrreldes viiekordseks.
Kukk soovitab Eesti majanduskasvu kiirendamiseks otsida tegelikke edulugusid - nagu näiteks metsatööstus pakub -, mitte niivõrd keskenduda uutele ja poppidele tegevusaladele, mis näevad välja atraktiivsed, kuid mõjutavad majandust veel suhteliselt minimaalselt.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Inimese tausta uurimiseks oleks tööandjal targem selle tarbeks enne luba küsida, märkis personalijuhtimise ja tööõiguse konverentsil tööinspektsiooni peadirektor Maret Maripuu.

title: Tööotsija googeldamiseks peab luba küsima

maintext:
Loomulikult ei juhtu midagi, kui tööandja tulevast töötajat googeldab ja vaatab, mida ta enda kohta sotsiaalmeediasse on postitanud. Kui neid teadmisi hakatakse aga töövestlusel argumendina kasutama, on kuri karjas.
«Tööandjal ei ole õigust tund huvi nende andmete vastu, mis teda ei puuduta,» rääkis Maripuu. «Kui hakkate tegema inimese kohta taustakontrolli, küsige enne kandideerijalt luba.»
Andmekaitsereeglitega läheb vastuollu ka see, kui tuttavaga tulevase töötaja varasemaid tegemisi arutada. «Enne tuleks kandidaadi käest luba küsida. Tuleks küsida, kes on need inimesed, kes võiksid teda soovitada.»


description: Aastaga on Eesti toidutööstuse kogukasum langenud 50 protsenti.

title: Eesti toidutööstuse

maintext:
Toiduliidu juhataja Sirje Potisepp sõnul on viimase aasta jooksul toiduainetööstuse suurimateks mõjutajateks olnud Venemaa ekspordipiirangud, sigade Aafrika katk ning alkoholitootjatele kehtestatud aktsiisid, vahendab ERRi uudisteportaal.
Potisepp märkis, et toiduainetööstuse kogukasum vähenes koguni poole võrra ehk 50 protsenti, olles kokku 25 miljonit eurot ning suurim langus toimus kala-ja piimatööstuse ettevõtetes, kus saadi vastavalt 3,6 miljonit ja 6,6 miljonit eurot kahjumit.
Valio Eesti juhatuse esimees Maido Solovjov rõhutas, et alates selle aasta augustist tõusevad toorpiima hinnad praegu lausa igakuiselt 10-15 protsenti ja hinnatõusu piiri ei oska keegi näha. Ta pakkus, et 2017. aastal saab piima hinna tase olema kõrgem, kui 2016. aastal keskmine hind.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Seakatk, aktsiisitõus ja Vene ekspordituru kadumine on teinud toidutöösturid valvsaks ja pannud otsima võimalusi, et kuidagi siiski konkurentsis püsida, kirjutab Äripäev.

title: Toidutööstusel on karmis konkurentsis hing kinni

maintext:
Planeeritav suhkrumaks ja tooraine kallinemine ei tee ka tulevikku helgemaks, kuid uueks aastaks loodetakse siiski väikest kasvu.
«Sõltumata sellest, milline on tänane olukord, peavad meie ettevõtted ikka tegema plaane, ja plaane ka tehakse,» ütles toiduliidu juhataja Sirje Potisepp. Ta tõi välja, et praegusel keerulisel ajal katsuvad ettevõtted investeerida rohkem masinatesse, et muuta tootmine efektiivsemaks.
«See on nii-öelda plaan B, mis on ammu toidutööstustel töös,» tõdes Potisepp ja lisas, et praegu peab iga inimest ja iga masina ostu niivõrd palju planeerima, et olla konkurentsis välisturgudel.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Reklaamiagentuuri Imagine AD OÜ omanikud ostsid täna reklaamiagentuuri EstTBWA OÜ ja müügiedendusagentuuri Tequila AD OÜ.

title: Reklaamiagentuuri Imagine AD omanikud ostsid EstTBWA ja Tequila AD

maintext:
«Me otsustasime müüa, kuna tahame 100% keskenduda meediaärile. Imagine AD näol leidsime EstTBWA-le ja Tequila AD-le hea uue peremehe, kellega koostöös saame reklaami- ja meediaklientide teenindamiseks jõud ühendada», ütles Creative Media Service OÜ juhatuse liige ja partner Kristian Hein.
«2003. aastal kui ma Imagine asutasin, siis tõuke selleks andis toonane EstTBWA juht Kristian Hein. Tema kutsus mind TBWA-sse projektijuhina tööle. Mõtlesin, et proovin kõigepealt oma agentuuri teha. Kui ma ebaõnnestun, siis ega mu oskused halvemaks lähe ja küll Kristian mind ka siis veel palgata tahab», meenutab Imagine AD OÜ asutaja Margo Kütt.
Tehingu hinda osapooled avalikustada ei soovi.
Imagine AD OÜ ja EstTBWA OÜ ühendatakse ning ettevõte hakkab Eestis esindama rahvusvahelist TBWA kaubamärki. Tequila AD OÜ jääb tegutsema eraldi ettevõtte ja kaubamärgina.
Imagine AD OÜ 2015. aasta käive oli 1,94 mlj. eurot. Ettevõte annab täiskohaga tööd 16 inimesele ja projektipõhiselt üle 50 allhankijale.
Imagine AD OÜ, EstTBWA OÜ ja Tequila AD OÜ kuuluvad Eesti kapitalil tegutsevasse kontserni Offis OÜ, mis omab osalust ambient-agentuuris Cream, trükitootmisettevõttes Ellington Printing ja audio-video-fotostuudios Stuudio 360. Kontserni aastakäive ulatub 2016. aastal 5 miljoni euroni.
TBWA ja PHD kuuluvad rahvusvaheliselt maailma ühte suuremasse Omnicom Group reklaami- ja meediakontserni koos agentuuridega BBDO, DDB ja OMD.


description: Rail Balticu ehitust koordineeriv ühisfirma RB Rail andis teada, et nüüd on seni peamiseks takistajaks olnud Leedu Raudtee ka andnud allkirja kolme Balti riiki läbiva raudtee hankelepingule.

title: Euroliidu ähvardus mõjus: Rail Balticu hankeleping sai ka Leedu Raudtee allkirja

maintext:
Jättes kõrvale venitustaktika, on lõpuks ka Leedu Raudtee andnud oma allkirja Rail Balticu hankelepingule, mis on juba mõnda aega seda allkirja oodanud.
Rail Balticu ühisfirma kinnitusel on nüüd palju kära tekitanud hankeleping allkirjastatud üheksa osapoole poolt: ühisfirma RB Rail AS ise, Eesti majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, Läti transpordiministeeriumi, Leedu transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi, Rail Baltic Estonia OÜ, Eesti Tehnilise Järelevalve ameti, lätlaste Eiropas Dzelzceļa līnijas SIA ning leedukate Rail Baltica Statyba UAB ja Leedu Raudtee (Lietuvos Geležinkeliai) poolt.
Kõigi üheksa osapoole poolt allkirjastatud hankeleping. Foto: RB Rail AS
Ettevõtte teatel asub nüüd ühisfirma juhtkond tegema tööd nende mehhanismide välja töötamise kallal, mis kindlustaks hankelepingus kokkulepitud tingimuste rakendamise kogu Rail Balticu protsessi kestel, kuna see on võtmetähtsusega projekti lühiajaliste eesmärkidest kinni pidamise tagamiseks.
Samas asub ühisfirma esmaspäeval lahendama ka olukorda, mille on tekitanud Euroopa Komisjoni transpordi ja mobiilsuse peadirektoraadi saadetud teatis, mille kohaselt on antud Innovatsiooni- ja Rakendusametile juhised Leedu tegevuste ning sealhulgas ka Leedule eraldatud rahaliste vahendite kas peatamiseks, ülevaatamiseks või vähendamiseks.
Loe lisaks:


description: Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) hinnangul peab Saksa suurpank rohkem pingutama, et finantsturgudele oma ärimudeli jätkusuutlikkust tõestada.

title: IMF kahtleb Deutsche Banki ärimudelis

maintext:
«Deutsche Bank kuulub nende pankade hulka, kes peavad võtma tarvitusele lisameetmeid, veenmaks investoreid, et nende ärimudel ka tulevikus elujõuline on,» ütles IMFi raha- ja kapitaliturgude ekspert Peter Dattels kolmapäeval Washingtonis. Lisaks sellele peab Dattelsi sõnul selge olema, kuidas pank õiguslikest vaidlustest tulenevate riskidega tegeleb ning neid arvestab.
Oma nappide reservide juures peab Deutsche Bank praegu õiguslikku vaidlust USA ametivõimudega, kes soovivad panka trahvida 14 miljardi dollariga (12,6 miljardit eurot) enne 2008. aasta finantskriisi väljastatud hüpoteekvõlakirjade eest, mida ameeriklased hindavad väärtusetuteks. Trahvisumma pole küll veel lõplik, sest panga ja võimude vahelised kõnelused on alles käimas.
IMF ärgitab Euroopa panku kohemaid halbade laenude ning ebatõhusate ärimudelitega tegelema, et vähendada võimalikke riske. Dattelsi väitel ulatub halbade laenude osakaal Euroopa pankades 900 miljardi euroni.


description: Kuigi suuruselt teine Eesti lihatööstus Atria Eesti pidi eelmisel aastal seisma silmitsi üheksamiljonilise kahjumiga ja on viimase aasta jooksul oma Vastse-Kuuste tootmise ja Linnamäe sigala maha müünud, on ettevõte suutnud turuosa mullusega võrreldes kasvatada ja lõpuks taas kasumini jõuda.

title: Korralik kokkutõmbamispoliitika viis Atria lõpuks kasumisse

maintext:
«Meil on suhteliselt kokkutõmbamise aasta selja taga,» märkis Atria Eesti juhatuse esimees Olle Horm kohtumisel ajakirjanikega. Kui aasta alguses müüs ettevõte maha oma 8000-pealise Linnamäe sigala Läänemaal, siis aasta teise kvartali alguses järgnes sellele ka Vastse-Kuuste tootmise müük Põlvamaal.
Vastse-Kuuste lihatööstuse müük aitab ettevõttel aastas ligi 0,5 miljonit eurot kokku hoida ning see tehing müügitulemusi kuidagi ei mõjutanud. Samas Linnamäe seafarmi müük mõjutas Atria Eestit erakorralise kahjumina umbes ühe miljoni euroga, mis tulenes soetushinnast madalamast müügihinnast, kuid võimaldas negatiivsele trendile piir ette panna.
-Kõige enam turuosa kasvatanud
«Mis see meile kaasa tõi, on see, et senise 75 000 sea asemel tuleb meile oma tapamajast üle 60 000 sea ja kilodes liikus oma töötlemismaht kuue miljoni kilo pealt viie miljoni kilo peale,» kirjeldas Horm. Sellest hoolimata tähendab see nelja kilo iga eestlase kohta.
Kui vaadata aga Atria Eesti lihatööstuse majandustulemusi kogu seisukohalt, siis tunnistab Horm, et eelmine aasta läks kohutavalt. «Meie eelmise aasta kahjum oli üheksa miljonit,» nentis ta. Horm lisas, et sisuliselt tähendas see kontserni omanike poolt ettevõtte väärtuse maha kandmist üheksa miljoni euro võrra.
«30 miljoni pealt suhteliselt null tulemus ei ole üldse rõõmustav,» märkis Horm, viidates 2014. aasta kasumile. Samas pärast eelpool loetletud muudatusi on olukord sel aastal mõnevõrra paranenud. «Kolmandas kvartalis meil käive juba kasvas, isegi kasumit on tulnud,» kirjeldas Atria Eesti juht.
Ka on Atria Eesti hiljuti Nielseni tehtud uuringu kohaselt see lihatööstus Eestis, mis sealihatootmise langusseisus on suutnud oma turuosa augustis-septembris aastataguse ajaga võrreldes enim kasvatada.
«Meie turuosa on siis augusti-septembri seisuga 13,7 protsenti,» rääkis Atria Eesti juhatuse liige ja müügidirektor Meelis Laande. Kuigi sellega jääb Atria Eesti rohkem kui poole võrra alla Eesti suurimale lihatööstusele, on viimase turuosa mullusega võrreldes samas mõnevõrra langenud.
«Ja kaks meie põhikonkurenti, kes meist allapoole jäävad, on ka päris oluliselt langenud,» lisas Laande, viidates kahele üheksa- kuni kümneprotsendilise osalusega lihatööstusele. Küll ei ole Atria ainus lihatööstus, kes on suutnud turuosa viimase aastaga kasvatada.
Mõnevõrra aeglasema tempoga, kuid siiski plusspoolel on terve rida viie- kuni kuue- ning kahe- ja kolmeprotsendilise turuosaga väiksemad lihatööstused, kes on rohkem keskendunud nišitoodetele. «Tarbimine liigub nišitoodete suunas – igasugused singid, eksootilised tooted ja valmistoidud on kasvus,» kirjeldas Atria Eesti juht Olle Horm, mis -täna sealihatoodete turgu enim mõjutab.
-Otsib veel võimalusi optimeerida
Kuigi viimase aastaga on Atria Eesti teinud mitu olulist ümberkorraldust oma tootmises, ei tähenda see, et optimeerimine ettevõttes veel täielikult läbi on. «Suured kalad on n-ö tiigist välja tõmmatud, nüüd on jäänud sinna veel väiksemad ahvenad ja särjed,» kirjeldas Horm.
Ta lisas, et olukorras, kus nii palgad kui tooraine hind tõuseb, samas toodete väljamüügi hind liigub väga aeglases tempos, tuleb vaadata täiendavate tootmise automatiseerimise võimaluste poole. «Sisemist parandamise ruumi on ja loomulikult need jätkuvad, aga suured muudatused on tehtud,» lausus Horm.
«Reaalsus on see, et Eesti lihaturg on nullkasvuga turg, küllastunud turg, kus konkurents on tihe ja spetsialiseerumist ei ole. Turuosad võivad siin poole protsendi võrra siia-sinna nihkuda, aga tõenäoliselt suuremaid murranguid siin ei tule,» nentis Atria Eesti juht.
Atria Eesti üheksa kuu käive oli 25,6 miljonit eurot, mis on 0,7 miljonit suurem kui eelmisel aastal samal perioodil. Kui ettevõtte kolmanda kvartali kasum oli 0,5 miljonit eurot, siis selle aasta esimese üheksa kuu kasum ilma erakorraliste kuludeta oli kokku 1,1 miljonit eurot. Ettevõttes töötab 300 inimest.
Atria Eesti AS kuulub Soome börsiettevõttele Atria Oy, mille möödunud aasta käive oli 1,340 miljardit eurot ja kasum 28,9 miljonit eurot. Ettevõte alustas Eestis tegevust 2005. aastal, omandades Valga Lihatööstuse.


description: Hiljuti pälvis suurt meediatähelepanu laulja Nancy Himmaga seotud kinnisvaraskandaal, mille käigus pidi kohtutäitur võlgade katteks müüdud elamu võlgniku valdusest vabastama. Kui mõtekas on selle valguses enampakkumisele pandud kinnisvara ostmine, räägib advokaat Aleksandr Tsemin.

title: Ekspert selgitab: kas kinnisvara tasub osta enampakkumisel, kui kaasa võivad tulla ka Nancy Himmaga sarnased omanikud?

maintext:
Kuna Nancy Himma juhtumi puhul ei toimunud kinnisvara üleandmine vabatahtlikult, kaasnes nii uuele omanikule kui ka lauljatarist võlgnikule palju meelehärmi ja tahtmatu avalik tähelepanu.
Võttes arvesse, et praeguses majandusolukorras on kinnisvara muutunud äärmiselt atraktiivseks investeerimisobjektiks ning veelgi levinum on soodsa kinnisvara ostmine täitemenetluses, siis selgitan, millega ostja selles protsessis kõige sagedamini kokku puutub.
-Ei pea ostjat puudustest teavitama
Tavapärase ostu-müügitehingu sõlmimisel peab müüja teavitama ostjat kõikidest puudustest, mis esinevad müüdaval objektil. Juhul, kui müüja seda ei tee ja ostja avastab, et ostetud kinnisvara ei vasta lepingus kokkulepitule, saab ta esitada nõudeid müüja vastu.
Täitemenetluses antud põhimõte ei rakendu, eelkõige põhjusel, et müüjal tegelikkuses puudub tahe oma vara müüa, ta ei tee ostjale pakkumist vara omandada, samas ei ole ka kohtutäituril ammendavat infot müüdava vara kohta. Seega esineb kõrgendatud oht, et enampakkumisel võib osta «põrsa kotis» ning puuduste kõrvaldamiseks tuleb ostjal panustada märkimisväärne summa.
Täiendavalt tuleb pöörata tähelepanu sellele, et kinnisasja juhusliku hävimise ja kahjustumise riisiko läheb parima pakkumise teinud isikule üle pakkumise parimaks tunnistamise hetkest. Samas omandiõigus kinnisasjale tekib alles vastava kande tegemisest kinnistusraamatusse ehk umbes ühe kuu jooksul alates avalduse esitamisest kinnistusregistrisse.
Seega saab ostja võlgnikult nõuda kinnistu valduse üleandmist vaid peale kande tegemist kinnistusraamatusse, kuid samas vastutab ta kõikide kulude kandmise ja juhusliku vara kahjustamise eest juba enne omaniku õiguste tekkimist.
Näiteks, kui ostja teeb enampakkumisel pakkumuse, mis tunnistatakse parimaks, kuid paar päeva hiljem põleb elamu äikese tagajärjel tekkinud tulekahju tõttu maha, siis on ostja ikka kohustatud tasuma kohtutäiturile pakkumuses märgitud hinna, vaatamata asjaolule, et ostja ei ole tegelikkuses veel omanik ja talle ei ole kinnisasja valdust üle antud.
-Keeruline saada ülevaadet üürilepingutest
Enampakkumisel müüdav kinnisvara võib olla nii võlgniku valduses, kui ka antud üürile kolmandatele isikutele. Üürilepingud võivad olla nähtavad kinnistusraamatust, kuid alati ei pruugi see nii olla.
Ei ole haruldased juhtumid, kui pärast enampakkumisel kinnisvara ostmist avastab ostja ootamatult, et ostetud objektil elab üürnik, mistõttu valduse endale saamine muutub keeruliseks. Sõltuvalt sellest, kelle valduses enampakkumisel müüdud kinnisvara on, saab ostja kasutada erinevaid meetmeid kinnisvara enda valdusesse saamiseks.
Olukord on oluliselt keerulisem, kui omandatud kinnisvara valdavad kolmandad isikud ning nende valdamine on õiguspärane. Isikutel võib olla seatud kinnisasjale piiratud asjaõigusi - nagu nt isiklik kasutusõigus -, või võlaõiguslikke õigusi, nt üürileping, mille kohta on tehtud märge kinnisturaamatusse.
Kui mõni nimetatud õigustest ei ole sundtäitmise tõttu lõppenud ja õigustatud isik ei soovi kokkuleppel või pärast tema kasuks sõlmitud lepingu üles ütlemist - näiteks üürilepingu puhul -valdust kinnisvara ostjale üle anda, peab tekkinud vaidluse lahendama kohus. Samas enne kohtusse pöördumist on soovitav vaadata, millal oli sõlmitud valduse aluseks olev leping kolmanda isikuga.
Juhul, kui üürileping oli sõlmitud pärast kohtulahendi tegemist, mille täitmiseks oli kinnisvara enampakkumisel müüdud, siis seaduse mõttes on üürnikud endise omaniku õigusjärglased ja täitedokument kehtib ka nende suhtes. Sel puhul ei ole uuesti kohtusse pöördumine vajalik, vaid tuleb kohtutäiturile esitada õigusjärglust tõendavad dokumendid ning uus täiteavaldus.
Juhul, kui pärast avalikul enampakkumisel kinnisvara ostmist kasutab vara endine omanik, kes keeldub valdust üle andma - näiteks ei koli välja -, siis ei ole ostjal endise omaniku väljatõstmiseks vajalik eraldi kohtusse pöörduda.
Riigikohus on korduvalt selgitanud, et võlgnikust endiselt omanikult kinnisvara valduse väljanõudmise puhul on täitedokumendiks sundenampakkumise akt, mille alusel on enampakkumisel kinnisasja ostnud isik kantud omanikuna kinnistusraamatusse. Kuna tegemist on täitedokumendiga kinnisasja valduse väljanõudmisel, annab see kohtutäiturile õiguse alustada täitemenetlust ja kinnisasi võlgnikult välja nõuda.
-Endise omaniku võlad
Viidatud risk kaasneb eelkõige korteromandi ostmisel avalikul enampakkumisel. On üldteada asjaolu, et korteri omandaja peab tasuma korteriühistule või omanike ühisusele endise omaniku poolt tasumata võlgnevused. Korteri enampakkumise läbiviimisel esitab ühistu täiturile tõendi võlgnevuse suuruse kohta. Ostja ei ole kohustatud viidatud võlgnevust koheselt maksma.
Vastava aluse esinemise korral saab võlgnevust pärast korteri ostmist vaidlustada, näiteks kui viivise arvestus ei vasta seaduses sätestatud nõuetele või nõue on aegunud. Oluline erisus esineb aga olukorras, kui endiselt võlgnikult on korteriühistu kasuks võlgnevus kohtuotsuse alusel väljamõistetud.
Tänase päeva seisuga puudub kohtupraktika, mille alusel saaks kindlalt väita, et endise omaniku suhtes tehtud kohtulahend, millega võlgnikult mõisteti välja tasumata majandamiskulud, kehtib ka uue omaniku ehk ostja suhtes. Riigikohus võtab antud küsimuses emakordselt seisukoha sel sügisel.
Juhul, kui kohus jõuab seisukohani, et uus omanik ei pea endise omaniku suhtes tehtud lahendit täitma, siis peab korteriühistu sisuliselt sama nõudega pöörduma enampakkumisel korteri ostnud isiku vastu uuesti kohtusse. Reeglina on selleks ajaks aga nõuded juba aegunud, mistõttu jääb ühistu nõue rahuldamata.
Kui selline lahend peaks riigikohtust tulema, siis on see täiendav stiimul täitemenetluses korteriomandite ostmiseks.
-Millega siis arvestada?
Kuigi kinnisvara ostmine täitemenetluses võib tunduda atraktiivne, sest mõningatel juhtudel saab osta väärtusliku kinnistu või korteri turuhinnast olulisemalt madalamalt, peab ostja alati põhjalikult kaaluma riske, mis kaasnevad sellise vara ostmisega.
Ei ole välistatud, et pärast vara soetamist kulub eelseisvatele vaidlustele märkimisväärselt palju raha, mis teeb kinnisasja ostul saadud «hinnavõidu» suhteliselt olematuks. Samuti kaasnevad keeruliste vaidlustega emotsionaalsed läbielamised, mida hüvitada pole võimalik.


description: Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna sõnul ei ole ta kunagi teinud valitsusele ettepanekut tõsta pensioniiga 70. eluaastani ning selleteemaline müra on ilmselt tekkinud sotsiaalministeeriumi tellitud analüüsist.

title: Tsahkna: ma pole kunagi teinud ettepanekut tõsta pensioniiga 70. eluaastani

maintext:
«Minu ettepanek on kogu aeg olnud siduda pensioniiga oodatava keskmise elueaga. See müra tekkis sellest, et sotsiaalministeeriumile esitatud analüüsis oli üks variant tõsta pensioniiga jäigalt 70 eluaastale 2040. aastaks,» ütles Tsahkna Postimehele.
Tema sõnul võib tema ettepanekud võtta lühidalt kokku kolme punktiga. Esiteks tuleks siduda pensioniiga oodatava keskmise elueaga. Teiseks tuleks anda inimestele võimalus ise otsustada, millal ta pensionile läheb, mida varem inimene seda teeb, seda väiksem saab tema pension olema.
«Kolmas asi, mille üle läheb valitsuses kindlasti tõsiseks vaidluseks, on pensioni esimese samba sidumine rohkem inimese tööstaažiga. Praeguse süsteemi järgi sõltub esimese samba pensioni suurus väga palju inimese sissetulekust, mis tekitab suurt ebavõrdsust,» lausus Tsahkna.
Tsahkna ettepanekud valitsusele
Ehkki täpne pensioniiga sõltubki oodatavast pensionieast, prognoosib Tsahkna, et näiteks aastal 2027 võiks pensioniiga olla 65 aastat ja 1 kuu, 2037. aastal 66 aastat, 2047. aastal 67 aastat ja 2057. aastal 68 aastat ja neli kuud, selgub Tsahkna esitatud kabinetinõupidamise memorandumist.
Lisaks uuele pensioniea korrale soovib sotsiaalkaitseminister ka muuta pensioniea ja pensioni väljavõtmise paindlikumaks, tagades samal ajal selle, et olenemata pensionilemineku ajast või sellest, kui suur osa pensionist korraga välja võetakse, on kogu inimese saadav pensionivara ühesuurune ehk ka riigi finantsiline kohustus ei suurene.
«Paindliku pensioniea korral saab inimene ise valida endale sobiva pensionilemineku aja. Vältimaks ühiskondlikult mitteoptimaalset pensionileminekut tasub kaaluda piirangute seadmist minimaalsele staažinõudele, pensioni suurusele ja/või pensionieale,» märkis Tsahkna.
Nii pakub sotsiaalkaitseminister välja, et staažinõue võiks olla näiteks 30 aastat. Alternatiivina võiks liiga varajast pensionileminekut ohjata pensioni suuruse nõudega, nii et paindlikku pensioniiga saab kasutada siis, kui saadav sissetulek on piisav. Kolmas võimalus oleks kehtestada minimaalne pensioniiga või ajavahemik enne pensioniiga, mille jooksul saab varem pensionile minna.
Olulise muudatusena soovib Tsahkna ka, et pensionite arvestamisel asendataks tulevikus kindlustusosa staažiosaga, nii et pensionid ei sõltuks tulevikus enam otseselt saadavast palgast. Minister on seda varem põhjendanud asjaoluga, et vastasel juhul kanduvad üle praegused palgaerinevused, sealhulgas ka sooline palgalõhe ja üldine ebavõrdsus. Praegusi pensionäre see plaan ei puuduta.
Teiste muudatuste tõttu plaanib sotsiaalkaitseminister muuta ka pensioniindeksi metoodikat, nii et alates 2023. aastast, mil pensionikindlustuse eelarve tema hinnangul tasakaalu jõuaks, oleks see seotud täielikult vaid sotsiaalmaksu pensioniosa kasvu ja pensionäride arvu muutusega.
Esialgsete plaanide kohaselt arutaks valitsuskabinet Tsahkna plaane juba neljapäeval. Kui need valitsuse liikmete toetuse leiavad, siis sooviks sotsiaalkaitseminister, et sotsiaalministeerium ja rahandusministeerium töötaksid vastava eelnõu väljatöötamiskavatsuse välja järgmise aasta esimeses kvartalis, nii et valitsus saaks eelnõud arutada juba teises kvartalis.


description: Tavidi tütarfirma Tavex seljatas Rootsi kohtutes Rootsi riigi, mis süüdistas ettevõtet ja tema juhti raamatupidamisreeglite raskes rikkumises, kirjutab Äripäev.

title: Tavid seljatas kohtus Rootsi riigi

maintext:
Mullu jaanuaris astus Tavidi Tallinnas Aia tänaval asuva valuutavahetuspunkti uksest sisse Rainer Viljamaa, kaasas ligi 4,1 miljonit India ruupiat – täpsemalt oli tal kaasas 4096 tuhanderuupiast rahatähte, mille ta vahetas ligi 54 000 euro vastu. Arvestades, et Tavidil on Eestis seitse esindust ning neis tehakse iga päev keskmiselt vaid üks tehing ruupiatega, ei saanud seda pidada tavaliseks. Eriti summat arvestades.
Pangad peavad peagi andma teenustasudest parema ülevaate
Sügisest hakkab Eestis kehtima Euroopa Liidu direktiiv, mille kohaselt muutub lihtsamaks nii arvelduskonto viimine teise panka kui ka selle avamine seaduslikul alusel riigis viibivatele isikutele, sealhulgas pagulastele. Ka peavad pangad hakkama tarbijatele saatma kord aastas ülevaateid sellest, kui palju on viimased maksnud teenustasu, et nad saaks seda pangavalikul arvesse võtta.


description: SEB Varahaldus plaanib madala huvi ja kehva müügipotentsiaali tõttu likvideerida neli enda eurofondi.

title: SEB Varahaldus likvideerib madala huvi tõttu neli eurofondi

maintext:
SEB nädalakommentaar: Eesti eksport hakkab lähikuudel Põhjamaade abiga kasvama
Kuigi august oli Eesti ekspordi jaoks rekordiliselt hea kuu, on oluliselt muutunud statistikaameti hinnang varasemate kuude kaubandusstatistikale ja haihtunud varasemate kuude positiivne trend. Peamine stsenaarium on täna siiski Eesti ekspordi kasvu kiirenemine, mida toetab suurem nõudlus Skandinaaviamaades, kirjutab SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor.


authors:
Mihkel Nestor
Seb Analüütik

description: Kuigi august oli Eesti ekspordi jaoks rekordiliselt hea kuu, on oluliselt muutunud statistikaameti hinnang varasemate kuude kaubandusstatistikale ja haihtunud varasemate kuude positiivne trend. Peamine stsenaarium on täna siiski Eesti ekspordi kasvu kiirenemine, mida toetab suurem nõudlus Skandinaaviamaades, kirjutab SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor.

title: SEB nädalakommentaar: Eesti eksport hakkab lähikuudel Põhjamaade abiga kasvama

maintext:
Lõppeval nädalal avaldatud andmed augusti kaubaekspordi kohta olid üllatavalt positiivsed. Võrreldes eelmise aasta sama ajaga, suurenes eksport lausa 12 protsenti, seejuures Eestis toodetud kaupade eksport koguni 14 protsenti.
Suurima panuse kasvu andis elektrimasinate, peamiselt telekommunikatsiooniseadmete, 27,4 mln euro võrra kasvanud eksport. Võrreldes 2015. aasta augustiga, kasvas elektrimasinate väljavedu 13 protsenti. Tugev kasv on seda huvitavam, et tööstusstatistika põhjal oli suvekuudel elektroonikatööstuse tootmismaht eelmise aasta omast madalam.
Vaadates elektrimasinate ekspordi muutust riikide lõikes, peegelduvad selles viimase aja uudised valdkonna suurtootja tootmistegevuse ümberkorraldamise kohta. Kui varasemalt suundus suur osa töödeldud telekommunikatsiooniseadmetest tagasi Rootsi, siis selle aasta augustis vähenes elektriseadmete eksport Rootsi 10 mln euro võrra, kuid kasvas 31 mln euro võrra Mehhikosse, kus asub samuti ettevõtte suur tootmisüksus.
-Eksporti juhtis puitmajatööstus
Kodumaistest tööstusharudest tegi augustis suurepärase tulemuse Eesti puitmajatööstus. Muude tööstustoodete ehk põhiosas valmismajade ja mööbli eksport suurenes eelmise aasta sama ajaga võrreldes koguni 36 protsenti ehk ligi 26 mln euro võrra.
Vaadates eksporti detailsemalt, tuli peamine kasv just valmismajade müügi suurenemisest, mis kasvas eelmise aasta augustiga võrreldes 17,3 mln euro võrra ehk pea kahekordistus. Üle 5 mln euro võrra suurenes ka erinevate mööblitoodete väljavedu. Valmismajade müügi kasv tuli pea täielikult Skandinaavia turult – Norra suurenes eksport 10 mln võrra ja Rootsi 6 mln võrra.
Muudest kaubagruppidest suurenes 10,5 mln euro võrra sõidukite ja muude transpordivahendite väljavedu. Kuigi ka Eestis toodetud haagiste müük kasvas enam kui miljoni euro võrra, tuli tõus peamiselt sõiduautode ekspordi suurenemisest Leetu ja Lätti, mida Eestis teatavasti ei toodeta.
Eesti päritolu kaupade ekspordi puhul väärib veel märkimist mineraalsete kütuste väljaveo oluline suurenemine, mida toetas elektrienergia pea viiekordistunud eksport, kuid ka põlevkiviõli ekspordi kasv eelmise aasta augustiga võrreldes.
Kaubagruppe, mille eksport eelmise aasta augustiga võrreldes vähenes, leidus väga vähe. Eesti päritolu kaupade puhul väärib märkimist loomsete toodete, peamiselt kalade, 6 mln euro võrra vähenenud eksport, samuti ligi 2 mln võrra vähenenud erinevate masinate ja seadmete eksport.
-Korrigeerimine alandas kasvu
Tähelepanuväärselt on Statistikaamet teinud suuri korrektuure viimaste kuude väliskaubandusstatistikas. Kui varasemalt näitas vähemalt Eestis toodetud kaupade eksport selgelt positiivset kasvutrendi, siis uuendatud andmetel on eksport aasta kaheksa kuu põhjal napilt plussis.
Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on eksport tervikuna kasvanud jooksevhindades 0,6 protsenti, Eestis toodetud kaupade eksport 0,7 protsenti. Olulist mõju avaldas ekspordile äärmiselt nõrk jaanuar kui eksport kukkus üles kümme protsenti. Et ekspordihinnad on ka sellel aastal valdavalt kahanenud, siis püsihindades on ekspordi kasv olnud siiski kiirem.
Tugev nõudlus Skandinaaviamaades ja Saksamaal peaks Eesti eksportijate jaoks kasvuvõimalusi lähiaegadel avardama, mistõttu ootame ekspordi kasvu kiirenemist.
-Importi suurendab kapitalikaupade sissevedu
Koos ekspordi paranemisega on sellel aastal teinud tugeva tõusu ka import, mis on kaheksa kuu põhjal jooksevhindades kasvanud 2,4 protsenti. Positiivse poole pealt on impordi kasvu toetanud suuresti kapitalikaupade sisseveo suurenemine, mida tuleks käsitleda investeeringuna tulevikku.
Augusti lõpu seisuga on kapitalikaupasid sel aastal Eestisse imporditud 1,6 mld euro eest ehk 12 protsendi võrra varasemast enam. Tarbekaupasid imporditi samal perioodil 2 mld euro eest ehk seitse protsenti enam kui eelmisel aastal.
Koos palgakasvuga on oluliselt kasvanud ka nõudlus sõiduautode järele, mille import on suurenenud 15 protsenti ja küündis augusti lõpu seisuga pea 0,5 mld euroni. Loodetavalt võimaldab kapitalikaupade näol imporditud tehnoloogia ettevõtetel loodavat lisandväärtust kasvatada, mille najal saaks jätkuda ka tarbimise kasv.
-Välisturistide visiidid tõusuteel
Kaupade ekspordist kiiremini on sellel aastal suurenenud teenuste eksport turismi näol. Perioodil jaanuar-august ööbis Eesti majutusasutustes pea 170 000 välismaalast enam kui samal perioodil eelmisel aastal.
Absoluutarvudes on enim suurenenud Eesti suurimate külastajate, soomlaste, ööbimiste arv Eesti majutusasutustes – 64 000 võrra ehk kasv viis protsenti. Märkimisväärselt on tõusnud ka sakslaste huvi Eesti külastamise vastu, mida väljendab 11% ehk 19 000 korra võrra suurenenud ööbimiste arv.
Sarnaselt Eestile on kiire palgakasv parandanud võimalusi reisimiseks ka teistes Balti riikides. Leedust pärit külastajate ööbimiste arv on sellel aastal suurenenud lausa 30 protsenti. Kokku peatus perioodil jaanuar-august majutusasutustes 80 000 Leedust pärit külastajat. Leedulastest kaks korda sagedamini külastasid Eestit Läti turistid, kelle ööbimised on eelmise aastaga võrreldes suurenenud 11 protsenti.
Olulistest lähteriikidest on üheksa protsenti suurenenud ka Rootsist pärit külastajate ööbimised. Venemaalt pärit turistide ööbimisega visiidid on samal perioodil protsendi võrra kahanenud, kuid võrreldes kunagise 40-protsendilise langusega, on olukord selgelt stabiliseerunud.


description: Veebilehekülje sleepinginairports.net-i iga-aastase küsitluse tulemustest selgub, et Tallinna lennujaam on Euroopa parimate lennujaamade seas.

title: Tallinna lennujaam valiti Euroopa kolme parima hulka

maintext:
Reisijad hindasid Euroopa lennujaamu kuues kategoorias, võttes aluseks mugavused, pakutavad teenused, toitlustuse, turvalisuse, teeninduse ning jaama puhtuse.
Lennujaamad, mis võitsid Euroopa parimate tiitli, on hindajate arvates väga efektiivsed ning nauditavad. Reisijate sõnul tõestavad Tallinna ja Porto lennujaamad, et on täpselt sama head kui uhked ja luksuslikud hiigeljaamad.
Tallinna lennujaam on reisijate hinnangul väga mugav, hästi organiseeritud ning puhas. Hindajate arvates tekitab Tallinna lennujaam koduse tunde, mis on samas kombineeritud modernsete lahendustega. Paljud reisijad armastavad unikaalseid lahendusi nagu näiteks raamatukogu ning avalikud teadaanded, mis on esitatud ooperi- ja jazzlauljate poolt. Kõik selle teeb veel paremaks see, et lihtsa vaevaga on võimalik läbi kogu jaama liikuda vaid kümne minutiga.
Euroopa parimad lennujaamad 2016:


description: Toiduainete tootja Salvest AS investeerib käesoleval aastal ligi 2,1 miljonit eurot uute tootmisvõimsuste rajamiseks, mille üks eesmärk on suurendada lastetoidu eksporti uutele turgudele.

title: Salvest investeerib uutesse tootmisliinidesse üle 2 miljoni euro

maintext:
Salvesti tegevjuht Lauri Betlem rääkis BNS-ile, et 2016. aasta on investeeringute mõttes ettevõtte jaoks viimase kümnendi intensiivseim. «Oleme oma investeeringuid plaanides lähtunud eelkõige senise tootmisvõimekuse tõstmisest, aga ka uute ärisuundade avamisest,» märkis Betlem.
Salvest investeerib 700 000 uude pakkimisliini, mis võimaldab laieneda eelkõige kastmete turul. Esimesena hakatakse liinil tootma ketšupit, kus on Betlemi sõnul üldlevinud ketšupitega võrreldes oluliselt suurem tomatipüree sisaldus.
«Investeering hõlmas muuhulgas plastpudeli villimismasina ostmist koos etiketi- ja järelpakkimise seadmetega. Kui seni tootsime ketšupit klaaspudelisse, siis uus liin võimaldab meil seda pakkuda ka levinumas plastpudelis,» ütles tegevjuht.
Lisaks plastpudeliliini soetamisele investeerib firma ka lastetoitude arendamisse, mis on Betlemi sõnul viimastel aastatel üks kiiremini arenevaid segmente. «Meie lastetoitude müük nii kodu- kui ka välisturgudel on kasvanud viimase kahe aasta jooksul kaks korda,» märkis ta.
Betlem tõi välja, et nad kavatsevad lastetoitudega suurendada ekspordi osakaalu ning siseneda õige pea uutele turgudele.
Salvest on 1946. aastast Tartus tegutsev Eesti toiduainetööstuse ettevõte, mis annab tööd ligi 160 töötajale. Salvesti tootevalikusse kuuluvad supid, erinevad köögiviljahoidised, moosid, lastetoidud, majonees, kastmed. Eestis on kasutusel kaubamärgid Salvest, Põnn, Meie Mari, Mahlakas ja 3MIN.


description: Hoolimata aeglasest majanduskasvust püsis tööjõunõudlus majanduses suur: 2016. aasta esimesel poolel kasvas koguhõive 1,8 protsenti ja keskmise palga kasv kiirenes 7,8 protsendini eelneva poolaasta 6,7 protsendilt, kirjutab Eesti Panga ökonomist Orsolya Soosaar oma reedel avaldatud ülevaates.

title: Eesti Pank: tööturg käib ülejäänud majandusest erinevat jalga

maintext:
Erinevusi tööturu ja majanduse olukorra vahel saab osaliselt selgitada erinevustega majandussektorite käekäigus. Kapitalimahukas tööstussektoris hõive veidi kahanes ning palgakasv oli majanduse keskmisest väiksem; tööjõumahukas teenindussektoris samal ajal hõive kasvas ja palgakasv kiirenes. Osaliselt tänu suurele nõudlusele, mille mõjul kasvasid palgad jõudsasti, kuid teisalt ka tänu tööturu struktuurireformidele kasvas tööturul aktiivselt osalevate inimeste hulk enam kui protsendi võrra.
Töötuse määr jäi 2016. aasta esimesel poolel 6,5% juurde, umbes samale tasemele kui aasta varem: lühiajaline töötus kasvas, pikaajaline aga kahanes. Töötukassa andmed registreeritud töötuse kohta näitasid, et suurenes nende inimeste arv, kes registreerisid end töötuna eelneva töösuhte lõpu tõttu, kuid samal ajal kasvas ka nende arv, kes lahkusid registrist tänu töö leidmisele.
Keskmise palga kasv 2016. aasta esimesel poolel aasta võrdluses kiirenes. Palgad kasvasid kiiremini erasektoris: esimeses kvartalis välisomanikega ning teises kvartalis Eesti omanikega ettevõtetes. Avalikus sektoris palgakasv samal ajal aeglustus. Kuigi miinimumpalga tõstmine mõjutab otseselt vaid väikest protsenti palgasaajatest, võib see koos palgakasvuga avalikus sektoris mängida olulist rolli palgakasvuootuste kujunemisel. Üldine suur palgakasvuootus muudab ettevõtjale raskemaks palgakulusid oma ettevõtte käekäigu järgi seada.
Võrreldes 2015. aastaga kahanes 2016. aasta esimesel poolaastal veidi erinevus tööjõukulu ja tööjõu tootlikkuse vahel. Tootlikkuse langus oli varasemast väiksem ja palgafondi kasv ühe töötaja kohta aeglustus mõnevõrra. Võrreldes eelnevate aastatega kasvas 2015. ja 2016. aastal palgafondi osakaal majanduses loodavast lisandväärtusest aga märksa kiiremini. Kui 2013. aastal moodustas see SKPst 45%, siis viimase nelja kvartali keskmisena juba 48%. See näitab, et olukord tööturul on jätkuvalt pingeline ja tööjõupuudus tekitab palgasurvet. Tööjõukulu osakaalu kasv tähendab, et ettevõtete kasumimarginaal väheneb ja teistel võrdsetel tingimustel muutub Eesti tootmise asukohariigina vähem atraktiivseks. Arvestades aga seda, et viimastel aastatel on varasemaid hinnanguid palgafondi suuruse kohta allapoole ja samas SKPd peamiselt üles revideeritud, ümbritseb ka 2015.–2016. aasta tööjõu ühikukulu kasvu hinnangut ebakindlus.


description: Riigikogu IRL-i fraktsiooni esimees Priit Sibul toetab Eleringi börsile viimist, lisaks võiks kaaluda ka Tallinna Sadama ja Eesti Energia vähemusosaluste müümist.

title: Priit Sibul: müüa võiks ka Tallinna Sadama ja Eesti Energia vähemusosalust

maintext:
«Mina toetan Eleringi börsile viimist. Esialgu peaks turule minema vähemusosaluse müügiga, sest tegemist on energiajulgeoleku seisukohalt strateegilise ettevõttega ning «peremehe» roll peaks jääma riigile. Vähemusosaluse müümisega suurendab riigiettevõtte läbipaistvust ja aitab kaasa paremale juhtimisele,» kommenteeris Sibul.
See annaks võimaluse pensionifondidele investeerida raha Eestisse. «Eks asjaolu, et meie pensionifondide raha rakendatakse Eestis vähe, on teada-tuntud mure, kuid tavapäraselt viidatakse asjaolule, et rahapaigutamise võimalused Eestis on ahtakesed. Osaliselt avitaks siinkohal just riigiäriühingute vähemusosaluse müümine, börsile minek Eesti pensionifondidele.»
Täna on üle 90 protsendi Eesti pensionifondide rahadest investeeritud välisriikidesse. Rootsis, kus hallatakse ka enamik Eesti pensionifondide rahadest, on pensionifondide rahadest 55 protsenti investeeritud siseriiklikult ja soomlastel umbes 34 protsenti. Euroopa Liidus on keskmiselt ligi 50 protsenti pensionifondide rahadest investeeritud kodumaal tegutsevatesse ettevõtetesse.
Sibula sõnul võiks Eleringi osas paralleeli tõmmata Soome põhivõrgu ettevõtjaga Fingrid, mis esialgu oli ainult riigi omanduses, kuid täna jagunevad aktsiad riigi (53,1 protsenti) ning kindlustusfirmade ja pensionifondide vahel (46,9 protsenti).


description: Saxo Banki makroanalüütik Christopher Dembik kirjutab, et kuigi ELi-Kanada vabakaubanduslepe (CETA) pole Euroopa majandusele mingi imerohi, võidaksid sellest enim just vaesemad riigid. Veel paremaid kaubandusvõimalusi looks aga tema sõnul lepe ELi ja USA vahel (TTIP).

title: Saxo Banki analüütik: ELi-Kanada vabakaubandusleppest võidaks eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa riigid

maintext:
On ilmne, ja seda isegi CETA pooldajate hulgas, et vabakaubanduslepe ei too Euroopa riike välja majanduse aeglustumisest. Ajalooliselt on vabakaubandusleppeid sõlmitud majandusaktiivsuse tõhustamiseks. Alates GATT- (Üldine Tolli- ja Kaubanduskokkulepe) lepingust, mis sõlmiti 1947. aastal, on madalamad tollitariifid ja tihenenud rahvusvaheline kaubandus toonud vaieldamatult palju kasu globaalsele majandusele. Vabakaubandus on aidanud vähendada vahet arenenud ja arenguriikide jõukuse vahel. Kuid mõnes arenenud riigis (eriti USAs ja Suurbritannias) on globaliseerumise tagajärjel ebavõrdsus töölisklassi ja rikaste klassi vahel suurenenud. Seega ei ole vabakaubanduslepped ainult positiivsed, mis seletab rahva ja poliitikute kasvavat vastuseisu CETA, aga ka ELi ja USA vahel kavandatava leppe allkirjastamise vastu.
CETA mõjul võib ELis SKT (sisemajanduse kogutoodang – toim) järgmistel aastatel pisut tõusta, kuid ainus võimalus Euroopa jaoks jõuda tagasi kasvuteele on tegeleda rahvaarvu vähenemise ning 1990ndatest alguse saanud tootlikkuse kasvu vähenemise probleemide lahendamisega. CETA ei ole mingil juhul imerohi Euroopa majandusele.
Kasu Kesk- ja Ida-Euroopale
Ent vastupidiselt sellele, mida enamik inimesi arvab, võib CETA eelkõige kasu tuua vaesematele Euroopa riikidele. Kõik rahvusvahelise kaubanduse alased uuringud näitavad, et vabakaubanduslepetest võidavad enim vähem arenenud riigid. Näiteks NAFTA (Põhja-Ameerika Vabakaubanduslepe) andis Mehhikole suure kasvuvõimaluse, sest soodustas USA ettevõtete poolt ekspordile orienteeritud koostetehaste käivitumist riigis. Võib eeldada, et CETA sõlmimisel võib sama fenomen korduda Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, suurendades kapitali sissevoogu regiooni, mis on juba täna paljusid rahvusvahelisi ettevõtteid teenindav sõlmpunkt. CETA võimalik mõju on siiski üsna piiratud, kui võrrelda TTIPi võimaliku tulemusega. Kui vabakaubanduslepe ELi ja USA vahel rakenduks, võiks see avada vägagi palju uksi Euroopa ettevõtetele USA turul – ja ka vastupidi.
Sealjuures on CETA-l vaieldamatuid eeliseid ja see pakub olulisi tagatisi Euroopa riikidele, seda vaatamata kolmanda sektori ja mõne poliitilise partei vastasseisule. Kanada on nõustunud paljude järeleandmistega, sealhulgas kehtestama vaidluste lahendamise korra ja tunnustama päritolunime kaitsmist, mis olid Prantsusmaa seatud eeltingimused. Kuid nagu on räägitud: CETA on TTIPi Trooja hobune. Need kaks on teineteisest täiesti lahus olevat kaubandusläbirääkimist, kus eriti TTIP puhul on ilmne, et USA-le mitte huvipakkuvad kontsessiooniettepanekud avalikele teenustele või Prantsuse kultuurist tingitud eranditele ei pruugi läbirääkimisi edukalt läbida.


description: Alaska osariigi naftavarud USAs kasvasid äsjase Smith Bay leiu järel 80 protsendi võrra. Leiu kogusuuruseks hinnatakse kuus miljardit barrelit toornaftat ning täisvõimsusel töötades võivad Smith Bay õliväljad anda oma 200 000 barrelit päevas.

title: Suur Alaska naftaleid täiendab oluliselt USA naftavarusid

maintext:
Alaska toornafta varud kasvasid just 80 protsenti, kui Dallases põhinev Caelus Energy andis teada, et on Artika ookeani vetest leidnud hinnanguliselt 6 miljardit barrelit toornaftat, vahendab Bloomberg. Varud leiti Smith Bay'st, mis jääb Prudhoe Bay ja Barrow vahele, andis Caelus Energy teisipäeval pressiteate vahendusel teada.
Ligi 40 protsenti leiust ehk 2,4 miljardit barrelit võivad ettevõtte hinnangul uuesti taastuda. Selle kõrvale olgu võrdlusena toodud, et kogu Alaska osariigi naftavarud olid 2014. aastal 2,86 miljardit barrelit, moodustades kaheksa protsenti kogu USA naftavarudest.
«Meie jaoks on tegemist väga põneva leiuga ja veelgi põnevama leiuga Alaska osariigi jaoks,» ütles Caelus Energy tegevjuht Jim Musselman telefoni teel Bloombergile. «Neile on see väga vajalik rahasüst,» lisas ta.
Alaska toornafta toodang on alates 1988. aastast, kui päevatoodang küündis 2 miljardi barrelini, järk-järgult langenud. Eelmiseks aastaks langes see 483 000 barreli tasemele päevas. Viimase suurema naftavälja avastamisest anti teada 2000. aastal. Toona leitud Alpine väljade päevane toodang oli selle aasta septembris 62 000 barrelit päevas.
Jim Musselman asutas Caelus Energy 2011. aastal, kui asus uurima North Slope'i naftaväljade potentsiaali. Äsjase leiu puhul pakub ta, et naftat saaks seal puurima hakata 2022. aastal, projekti väljaarendamise maksumus saab olema 8 miljardit dollarit ning selle elluviimise hind 10 miljardit dollarit.
Caelus Energy esindajate sõnul võib äsjaavastatud õliväljade päevatoodang küündida 200 000 barrelini.


description: Läti põllumajandusminister Janis Duklavs ütles Läti televisioonis, et valitsus kompenseerib teraviljakasvatajatele sel aastal ebasoodsate ilmaolude tõttu tekitatud kahju 6 miljoni euro ulatuses.

title: Läti lubab teraviljakasvatajatele 6 miljonit erakordset toetust

maintext:
Talunikud saavad kompensatsiooni kätte sel aastal. Minister selgitas, et ehkki toetus ei ole suur, on see ikkagi abiks. Osa talusid kaotasid saagist kolmandiku kuni poole.
Viljakoristuse ajal sadas Lätis palju vihma, mis halvendas saagi kvaliteeti, nii et osa talunikke pidi toidunisu müüma söödateraviljaks.


description: Tundub, et presidendiks kandideerimine teeb Donald Trumpi finantsseisule tõelise karuteene. USA vabariiklaste partei kandidaadi varandus kahanes eelmisel aastal 800 miljoni dollari võrra (713 miljonit eurot), mis kukutas teda rikaste ameeriklaste edetabelis koguni 35 kohta tagapoole, kirjutas ajakiri Forbes.

title: Trump kukkus kolinal rikaste edetabelis, kaotades aastaga ligi miljardi

maintext:
Ajakirja andmeil on kinnisvaraärimehest Trumpi varade väärtus 3,5 miljardit dollarit (3,1 miljardit eurot), mis tähendab, et märtsis avaldatud hinnanguga võrreldes on Trumpi varandus kahanenud 800 miljoni dollari jagu. Igal juhul on 3,5 miljardit kõigest kolmandik 10 miljardist dollarist (8,9 miljardit eurot), mida Trump on ise oma varanduse suuruseks nimetanud.
Trump, kes on oma kampaanias korduvalt keskendunud enda kui eduka ja rikka ärimehe kuvandile, kukkus Forbesi iga-aastases 400 jõukama ameeriklase edetabelis 156. kohale. See on jällegi üks halb uudis vabariiklaste kandidaadile olukorras, kus tema demokraadist rivaal Hillary Clinton on küsitluste järgi oma edumaad Trumpi ees suurendanud.
«New Yorgi kinnisvaraturu seis, eriti jae- ja ärikinnisvaras, kus pindade väärtused on langemas, on vähendanud Trumpi varasid,» kirjutas Forbes teisipäeval.
28 Trumpi omanduses olevast kinnisvaraobjektist, mida Forbes hindas, on väärtus kukkunud 18 objektil, sealhulgas miljardäri peakorteril Trump Tower ning Floridas Palm Beachil asuval Mar-a-Lago klubil.
Forbesi arvutuste kohaselt on Trump rahastanud enda kampaaniat isikliku raha eest 7 miljoni dollariga (6,2 miljonit eurot) ning laenanud kampaaniale lisaks 48 miljonit (42,8 miljonit eurot) – see kõik on aga ilmselt raha, mida ta enam tagasi ei saa.
Eelmisel aastal tegi Trump ajakirja andmetel vaid ühe kinnisvaratehingu, ostes Lõuna-Carolina osariigis Charlestonis asuva sundmüügis olnud laohoone.
Forbesi tabeli eesotsast leiab aga teise miljardäri, kes kaalus samuti vahepeal USA presidendiks kandideerimist: New Yorgi endine linnapea Michael Bloomberg hõivas edetabelis kuuenda koha.
23. aastat järjest oli aga jõukaim ameeriklane Bill Gates, kelle vara väärtust hinnatakse 81 miljardile dollarile (72,2 miljardit eurot). Tabelisse jõudnud miljardäride varade väärtus kokku on aga 2,4 triljonit dollarit (2,1 triljonit eurot), mida on mitmekümne miljardi võrra rohkem kui möödunud aastal.


description: Euroopa Komisjoni pealäbirääkijaks määratud Michel Barnier’i prantsuse keele nõue ajab brittidel suure tõenäosusega harja punaseks.

title: Euroopa Komisjoni nõue: Brexiti-kõnelused tuleb läbi viia prantsuse keeles

maintext:
Brexiti-läbirääkimiste tiimile lähedalseisevEuroopa Liidu (EL) ametnik on öelnud uudisteagentuurile Reuters, et komisjoni pealäbirääkija Michel Barnier tahab brittidega peetavate kõneluste toimumist prantsuse keeles. See tähendaks, et prantsuse keelt kasutatakse nii koosolekutel kui ka ametlikes dokumentides, vahendab Politico.
ELi pressiesindaja lükkas aga kuuldused tagasi, öeldes, et kõnelusteks pole mingit keelenõuet kehtestatud.
Saksamaa liidukantsleri Angela Merkeli arvates on Barnier’il täielik õigus prantsuse keelt kõnelda. «Kui ma olen õigesti informeeritud, on igaühel meist õigus rääkida meie oma keeles. Kuna härra Barnier on Prantsuse kodanik, tundub ilmne, et ta räägib prantsuse keeles, nii nagu mina kõnelen saksa keelt,» ütles Merkel.
Komisjoni Brexiti-tiimi eesotsas tegutsev Barnier on varem olnud Prantsusmaa põllumajandus- ning välisminister. Lisaks on ta kahel korral töötanud Euroopa Komisjoni volinikuna.


description: Eraisikute finantsnõustamisportaal Bankrate analüüsis USA linnu selle järgi, kus on inimestel kõige hõlpsam vara kasvatada ja jõukaks saada. Tulemused olid üsna üllatavad.

title: Vaata, millistes linnades on kõige hõlpsam jõukaks saada

maintext:
1.San Francisco. Linnas on küll elamiskulud suured, aga linnaelanike sissetulekud on piisavad, et võimaldada inimestel säästa kõige rohkem.
2. Minneapolis –St.Paul. Minneapolise piirkonnas on madalaim keskmine töötuse määr ning parimad tööandjate pensonifondid, mis koos korraliku ja üsna likviidse kinnisvaraturuga võimaldavad selle elanikel vara kasvatada.
3. Washington, D.C. Washingtonis on ühed kõrgemad sissetulekud, mida saab säästa ning üks madalamaid töötuse määrasid analüüsitud linnade hulgas, mis annab töötajatele hea võimaluse muuta oma tööjõu jõukuseks.
4. St. Louis. Suurepärane värav jõukuse suunas. Linnas on head pensionifondid, hulk panku ja madalad kinnisvaralaenude intressid.
5. Detroit. Ehkki eluasemehinnad pole veel tasemetel, mis nad olid buumi ajal, on Detroidi elanikud näinud viimastel aastatel siiski oma kinnisvara väärtuse korralikku kasvu. Autolinna kinnisvara omanike määr on analüüsitud linnade hulgas suurim, mis on testamendiks soodsalt saadud kodudele.
6. Seattle.
7. Boston
8. Denver
9. Phoenix
10. Baltimore
11. Philadephia
12. Chicago
13. New York
14. Dallas
15. San Diego
16. Los Angeles
17. Houston
18. Atlanta
19. Tampa-St. Petersburg, Florida
20. Miami


description: Leedu rõivakontserni Apranga üheksa kuu jaemüügikäive Eestis koos käibemaksuga oli 26,6 miljonit eurot ehk 23,6 protsenti rohkem kui aasta varem.

title: Apranga üheksa kuu jaemüük Eestis kasvas 23,6 protsenti 26,6 miljonini

maintext:
Kõikides Balti riikides kokku ulatus jaemüük 153,8 miljoni euroni, mida oli 8,4 protsenti enam kui aasta varem, teatas Apranga börsile.
Kolmanda kvartali arvestuses kasvas jaemüügitulu 10,1 protsenti 59,4 miljoni euroni. Septembrikuu tulu kasvas 5,8 protsenti 19,1 miljoni euroni.
Üheksa kuu jaemüügikäive Leedus kasvas 5,2 protsenti 89,9 miljoni euroni ning müügitulu Lätis 6,7 protsenti 37,3 miljoni euroni.
Septembri lõpu seisuga oli Aprangal kokku 179 kauplust, neist 103 Leedus, 47 Lätis ja 29 Eestis. Poodide kogupindala oli 82 100 ruutmeetrit ehk 5,1 protsenti enam kui aasta varem.
Apranga esindab Eestis lisaks omatoodangule kaubamärke nagu Zara, Emporio Armani, Burberry, Hugo Boss, Aldo, Armani Jeans, Bershka, Karen Millen, Mango, Marella, Massimo Dutti, Nude, Promod, Pull&Bear ja Stradivarius.


description: Põhjamere brendi barrelihind tõusis esmaspäeval üle 50 dollari, optimismi on suurendanud naftakartelli OPEC eelmisel nädalal sõlmitud naftatoodangu vähendamise otsus, kuid analüütikud ei usu, et hinnatõus jääb püsima, kirjutab Bloomberg News.

title: Naftabarreli hind tõusis üle 50 dollari

maintext:
Barrelihind tõusis 50,87 dollarile, mis on kõrgeim hind pärast augusti lõppu.
OPEC-i kokkulepe on seni leidnud vastaka vastuvõtu. Analüütikud on seisukohal, et OPEC-i päevatoodangu langetamine 33 miljonilt barrelilt 32,5 miljonile barrelile päevas ei ole piisav, et loodud naftareservid hakkaksid vähenema.
Reutersi hinnangul tähendab esmaspäevane hinnatõus, et investorid katavad lühikest positsiooni.
Pealgi ei ole teada, kuidas OPEC-i otsust hakatakse novembris ellu viima. Näiteks Iraan ja Nigeeria on teatanud, et neid see ei puudta.


description: Septembri alguses riigikogu esisel platsil toimunud põllumeeste meeleavalduse käigus kinkisid põllumajandusorganisatsioonid parlamendi liikmetele Trooja lehma, juhtimaks tähelepanu probleemidele, milleni kaks aastat kestnud piimanduskriis võib viia.

title: Kas arvad ära: mis sai riigikogule kingitud Trooja lehmast?

maintext:
Riigikogu nimel võtsid 12. septembril toimunud meeleavalduse käigus üle antud kingituse vastu parlamendi aseesimehed Helir-Valdor Seeder ja Jüri Ratas. Nüüdseks on kingitusele ka vääriline talletamiskoht leitud piimandusmuuseumi näol.
Nimelt leiab riigikogu kirjade registrist piimandusmuuseumi direktorile Ants Välimäele täna, 18. oktoobril adresseeritud kirja, kus riigikogu kantselei direktor Maria Alajõe annab teada eksponaadi üle andmisest.
«Riigikogu kingib Eesti Piimandusmuuseumile eksponaadi «Trooja Iehm”, mis oli osa 12. septembril 2016 Toompea lossi platsil toimunud Eesti Põllumeeste Keskliidu korraldatud installatsioonist «Äratus»,» seisab kirjas.
Muuhulgas on ära märgitud ka, et toimunud aktsiooniga soovis Eesti Põllumeeste Keskliit juhtida avalikkuse tähelepanu Eesti maaelu, põllumajanduse ja toidutootmise probleemidele ning pikaajalisele kriisile Eesti jaoks olulistes pöllumajandusvaldkondades nagu näiteks piimakarja- ja seakasvatus.
«Toompea lossi esisel platsil kohtusid aktsiooni korraldajatega mitmed Riigikogu liikmed kõikidest fraktsioonidest, Vabariigi President ja maaeluminister. Loodan, et muuseum leiab kujule väärika koha oma ekspositsioonis,» sõnab Alajõe kirja lõpus.


description: Eesti Telekomi sundülevõetud aktsiate eest kõikidele väikeaktsionäridele täiendavat hüvitist sooviva Kawe Kapitali sõnul jätkub vaidlus riigikohtus seetõttu, et väikeaktsionärid peaksid saama suuremat hüvitist kui varasemates astmes määratu ning Teliasonera pole vastanud kompromissettepanekule, mis näeks ette kohtute pakutust mõnevõrra kõrgemat hüvitist.

title: Eesti Telekomi väikeaktsionärid sooviks Teliaga kompromissi

maintext:
«Oleme teinud omapoolse pakkumise [Teliasonerale] kompromissiks kohtu poolt määratu ja meie esitatud väärtushinnangu vahele, kuid pole saanud sellele vastust. Tõenäoliselt seetõttu, et praegu kohtu poolt määratud hüvitis on sellest märksa madalam ja ei motiveeri neid väikeaktsionäridega kokku leppima,» kirjutas Kawe Kapitali partner Kristjan Hänni investeerimisfirma kvartaliaruandes.
Seega tuleb tema sõnul kohtulahingut jätkata riigikohtus. Selle otsuse tegid väikeaktsionärid juba eelmise kvartali lõpus. Kaks esimest kohtuastet on küll jõudnud järeldusele, et väikeaktsionäridel on hüvitisele õigus ning hinnanud summaks kokku ligikaudu 950 000 eurot, ent Kawe Kapitali hinnangul on see ebaõiglaselt väike.
«Kohtunik on valinud diskonteeritud rahavoogude meetodiga leitud väärtuse ühe sisendina mitte regressiooniga tuletatud ettevõttepõhise beeta, vaid Euroopa telekommunikatsiooniettevõtete keskmise. Kuna Eesti Telekomi beeta oli madalam sektori keskmisest, siis tuleneb siit päris suur vahe kapitali hinnas ja kokkuvõttes ettevõtte väärtuses,» märkis Hänni aruandes.
Tema hinnangul ei ole sektori keskmise beeta kasutamine põhjendatud, kuna tegu oli vähemalt Baltikumi mõistes pidevalt kaupleva aktsiaga, mille beeta just nimelt seda ettevõtet hinnates oleks loomulik valik sisendiks. «Väikeaktsionäre huvitab nendelt võetud vara väärtus, mitte Euroopa keskmine,» lisas Kawe Kapitali partner.
Beeta on suhtarv, mis näitab mõne investeeringu suhtelist tootlust turutasemega võrraldes ning kajastab ka aktsia hinna suhtelist volatiilsust. Mida suurem on beetakordaja väärtus, seda suurem peaks olema ka aktsia volatiilsus turutasemega võrreldes.
Hänni hinnangul on kohus praegu teinud otsuse, kus ettevõtte väärtuse määramisel on kasutatud suuremat beeta väärtust, kui kasutasid isegi Teliasonera enda palgatud eksperdid ja jätnud sellise lähenemise mõistetava põhjenduseta.
Eesti Telekomi üleostmise järel maksti nii Eesti riigile kui väikeaktsionäridele 93 Eesti krooni aktsia kohta. Kawe Kapitali arvamus on, et õiglane väärtus oleks oluliselt kõrgem. «Seda on kinnitanud ka sõltumatud eksperdid. Vastavalt sellele vahele soovimegi saada hüvitist,» ütles Kawe Kapitali juht Kristjan Hänni ülemöödunud aastal BNS-ile.
«Vastavalt esialgsele analüüsile oli Eesti Telekomi aktsia õiglane väärtus vähemalt 20 krooni aktsia kohta rohkem kui Teliasonera makstud hüvitis. Teliasonera makstud hind tugines turuvapustuse ja likviidsuskriisi tingimustes vähenenud aktsia hinnale, mis ei kajastanud õiglaselt Eesti Telekomi väärtust,» märkis advokaadibüroo Sorainen 2010. aastal. Varasemalt on hinnatud täiendava hüvitise suurust 28 miljonile Eesti kroonile.
Harju maakohus määras 2010. aasta juulis Kawe Kapitali avalduse alusel Eesti Telekomi aktsiate väljaostupakkumise õiglase hüvitise määramiseks ühise esinduse, kelleks on vandeadvokaadid Raimo Hammerberg, Carri Ginter ja Urmas Volens Väikeaktsionärid pidid kohtu deposiiti õigusabikulude katteks tasuma 300 000 krooni. Hammerbergi sõnul avaldas väikeaktsionäridele kuulunud 200 000 aktsia omanikest üle poole huvi deposiidi maksmiseks.
Eesti valitsus tegi 2009. aastal otsuse müüa oma 27,17-protsendiline osalus EMT ja Elioni emaettevõttes Eesti Telekom, mis oli noteeritud Tallinna börsil. Eesti Telekom lahkus börsilt 2010. aasta alguses. Teliasonera võttis enne seda väikeaktsionäridelt Eesti Telekomi aktsiad sundülevõtmise käigus üle hinnaga 93 krooni aktsia kohta. Kawe Kapitalile kuulus ülevõtmise eel 5400 Eesti Telekomi aktsiat ehk 0,0039 protsenti kogu aktsiakapitalist, vähemusaktsionäridele kokku kuulus 1,3 protsenti.


description: Ettevõtlusminister Liisa Oviiri sõnul on ta kursis mõnede kinnisvarafirmade kriitikaga riiklikule üürielamute programmile, kuid usub endiselt, et sobivate elupindade loomine on vajalik ja aitab kaasa regionaalsete töökohtade tekkimisele.

title: Oviir soovib üürielamuid peamiselt regionaalsete töökohtade jaoks

maintext:
«Olen kursis osa kinnisvaraettevõtjate kriitikaga,» sõnas Oviiri riigikogu liikmete arupärimistele vastates. Ta lisas, et on kuulnud projektile ka toetavaid seisukohti.
«Ühe huvigrupi seisukohast lähtudes ei saa poliitikaid kujundada,» sõnas ta. Oviiri sõnul vajab Eesti tööturg mobiilsuse suurendamiseks ja regionaalsete töökohtade tekkimiseks sobivate elupindade loomist.
Mitmed olulised tööstussektori ettevõtted paiknevad Tallinnast väljaspool ja vajavad tööjõupuuduse leevendamiseks sobilikke elupindu, lisas minister.
Riigile kuuluv sihtasutus Kredex on käivitanud ka hanke, et analüüsida riiklike üürimajade plaani ja välja selgitada, kuhu riiklikud üürimajad rajada ning mis ulatuses peaks riik seda toetama.
Peaminister Taavi Rõivas on varem öelnud, et valitsus arutab riigi üürimajade programmi tuleval sügisel, kuid tõenäoliselt tuhandete uute üürikorterite rajamist riigi raha eest ei tule. «Igasugune riigipoolne sekkumine on põhjendatud üksnes siis, kui tuvastatakse turutõrge,» ütles Rõivas kevadel.
Ettevõtlusministri programm peab Rõivase sõnul selle turutõrke siis välja selgitama, ning selle eksisteerides pakkuma välja võimalikud lahendused, olgu selleks siis uued majad või vanade majade renoveerimine.


description: Soome statistikaameti andmetel läks Soomes üheksa kuuga pankrotti 1892 firmat, mis on 4,5 protsenti vähem kui aasta tagasi, kirjutab Kauppalehti.

title: Soomes vähenes pankrottide arv 4,5 protsenti

maintext:
Pankrotistunud firmades töötas 9675 inimest, see on 15,3 protsenti rohkem kui mullu.
Enim vähenesid pankrotid ehituses ning kasvasid veonduses ja laomajanduses. Ehituses oli 378 pankrotti ning veonduses ja laomajanduses 156 pankrotti.
Üheksa kuu jooksul algatati 328 firmade saneerimist.


description: Türgi laevaehitaja Sefine Shipyard on valmis saanud video, mis laseb pikisilmi Eestisse oodatava parvlaeva Leiger pardal ringi uudistada.

title: Video: vaata Leigeri pardal ringi

maintext:
Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm lubab, et tuleval aastal hakkab mandri ja suursaarte vahel sõitma kindlasti neli laeva hoolimata sellest, kas Türgist ja Poolast tellitud uued parvlaevad jõuavad õigeks ajaks liinile või mitte.
Kuhu jäid lubatud parvlaevad?
Parvlaevaliikluse uuel käitajal TS Laevadel on selg vastu seina. Korduvalt valmimistähtaega ületanud kaks uut parvlaeva Leiger ja Tõll peavad enne jõule kindlasti Eestis olema, sest tagavaraplaan nende puudumise puhuks kehtib üksnes aasta lõpuni.
Fotod: Saaremaa suurärimehel avanes võimalus näha Türgis valmivaid parvlaevu
Saaremaa suurärimees Tullio Liblik külastas eile Türgis äripartnereid, kes on muuhulgas seotud ka laevatehasega Sefine, kus valmivad ka kaks eestlaste tellitud parvlaeva - Tiiu ja Leiger.
Padar spekulatsioonidest: loodame mõlemast tehasest laeva kätte saada enne jõule
TS Laevade juht Kaido Padar kinnitas, et ettevõte loodab enne jõulude kõrgperioodi uued laevad kätte saada, kuid tunnistas ka, et asenduslaevade plaan on olemas vaid aasta lõpuni.
Parvlaeva Leigeri saabumine Eestisse lükkub veelgi edasi
TS Laevade lootus novembri alguseks parvlaev Leiger Türgi tehasest kätte saada on kustumas. Kuna varuplaan rendilaeva näol on aasta lõpuni olemas, ei kiirustata türklasi ka takka - pigem tehku korralikult valmis.
Kinnitus: ükski uutest parvlaevadest ei jõua liinile ka oktoobri jooksul
Tallinna Sadama sõnul ei jõua tõenäoliselt ükski uutest parvlaevadest liinile isegi oktoobri jooksul, kuna kõige varem jõudma pidanud Leigeri üleandmine venib.
TS Laevad ei võtnud Leigerit laevatehaselt vastu
Türgi laevafirma Sefine soovis parvlaev Leigeri Eestile üle anda, kuid laeva opereerima hakkav TS Laevad lükkasid üleandmistaotluse tagasi.


description: Piimatööstuse müügitulu 2016. aasta esimesel poolaastal oli 150,7 miljonit eurot, mida on 11,2 protsenti vähem võrreldes aasta varasemaga, selgub Maaeluministeeriumis koostatud Eesti piimatöötlemise sektori 2016. aasta I poolaasta ülevaatest.

title: Piimatööstuse käive kahanes esimesel poolaastal

maintext:
«Pärast turuolukorda tugevasti muutnud Venemaa toidukaupade impordikeeldu ning tootmiskvootide kadumist näeme suurematel piimaturgudel taas impordimahtude suurenemist. Piima kokkuostuhinna mõningane tõus on tasapisi kandumas üle ka siinsele turule,» ütles Maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand.
Osakonna juhataja sõnul pole piimatoodangu ekspordimahtusid tööstustel siiski vaatamata piimatoodangu jätkuvale kasvule õnnestunud seni kasvatada. Selle asemel on hoogustunud toorpiima eksport.
Toorpiima toodangu kasv (+4,2%) kasvatas ka piimatoodete kogutoodangut, mis ulatus esimesel poolaastal 109 000 tonnini. Seda oli 5,8 protsenti enam kui samal perioodil aasta varem.
Piimatooteid eksporditi esimesel poolaastal 59,3 miljoni euro väärtuses, mida on 13,4 protsenti vähem võrreldes aasta varasemaga. Toorpiima ekspordi käive kasvas esimesel poolaastal 20 miljoni euroni (+16%). Piimatoodete import on samas vähenenud 13,5 protsendi võrra.
Taavi Kand lisas, et lähitulevikus on mitmetel siinsetel piimatööstustel siiski lootus Eestis toodetud toorpiimast valmistatud toodetega Hiina turule sisenemiseks.
«Aja- ja ressursimahukas protsess uue arvestatava ekspordituru avamiseks on jõudmas lõpule. Tänaseks on mitmed Eesti ettevõtted end sealsel turul registreerinud, vastates tootmistingimuste poolest Hiina poolt eelnevalt seatud tingimustele,» ütles Kand.
Piimatööstus tootis 2016. aastal 6 kuuga 138,2 miljoni euro väärtuses piimatooteid, mida oli käibelt 8,3 protsenti vähem kui 2015. aastal 6 kuuga. Piimatööstuse müügitulu oli 150,7 miljonit eurot, mida on 11,2 protsenti vähem kui aasta varem samal perioodil.
Piimatöötlemise sektori moodustavad Eestis ligikaudu 25 töötlemisettevõtet ja talu. Ligi 98% protsenti kogu piimatööstuse müügitulust annavad kuus suuremat tööstust.


description: Kuna majanduse vereringe jaoks on oluline, et raha pakkujatel ehk investoritel oleks võimalikult mugav ja turvaline raha ettevõtjatele pakkuda, räägib rahandusministeeriumi finantsturgude poliitika osakonna peaspetsialist Ardo-Heiki Ingar, millised muudatused leiavad selles osas aset investeerimisfondide seaduses.

title: Ministeerium: muudatused investeerimisfondide seaduses hoolitsevad majanduse vereringe eest

maintext:
Mida sujuvamalt on raha kaasamine kapitaliturul korraldatud, seda kergem on ettevõtjatel leida rahastust ning investoritel sobivaid investeerimisobjekte. Investeerimisfondi eesmärk ongi kollektiivses vormis koguda investorite raha ja investeerida see võimalikult tulusalt eelnevalt kokkulepitud viisil, näiteks mõnda suure kasvuväljavaatega ettevõttesse.
Eesti majandus ja ettevõtted on suhteliselt väikesed, mistõttu on siia keeruline kaasata suurematest rahapaigutustest huvitatud välisinvestorite kapitali. Seetõttu on oluline just kohaliku kapitalituru arendamine, mis aitab paigutada kohalike investorite raha siinsesse majandusse. Kohaliku kapitalituru üheks kõige olulisemateks investoriteks on pensionifondid, mis on samuti investeerimisfondid. Seega aitab investeerimisfondide uus seadus ka pensionikogujate raha siinsestesse ettevõtetesse investeerida.
Uus investeerimisfondide seadus toetab laiema investeerimisfondide valiku kaudu fonditeenuste ärivaldkonna arengut, vähendab investeerimisfonde haldavate fondivalitsejate halduskoormust ja suurendab pensionifondide turule sisenemisbarjääride langetamise abil konkurentsi. Uus seadus laiendab investeerimisfondide valikut, mida saab Eestis asutada. Uued fonditüübid võimaldavad Eesti fondivalitsejatel paremini konkureerida teiste riikide fondivalitsejatega ja aitavad kaasa fondihalduse kui ärivaldkonna arengule.
Rahvusvahelise praktikaga kooskõlas olev regulatsioon ja konkurentsivõimelised teenuste hinnad loovad eelduse selleks, et ka välisinvestorid kaaluksid fondide asutamist Eestis. See omakorda tõstab Eestis fondihalduse ärivaldkonnaga hõivatud inimeste arvu (fonditeenuste pakkujad, audiitorid, raamatupidajad, advokaadid jne), mis avaldab suurenevate maksulaekumiste kaudu positiivset mõju ka riigieelarvele.
Uus seadus annab võimaluse asutada Eestis esmakordselt usaldusfonde ehk usaldusühingu vormis tegutsevaid fonde. Usaldusfondide asutamiseks tuleb need registreerida äriregistris ning anda nende kohta mõningast teavet finantsinspektsioonile. Usaldusfondiga kaasneb ka eraldi maksurežiim − nn maksuläbipaistvuse režiim.
Fondi maksuläbipaistvus tähendab, et fond ise ei ole maksukohustuslane ning fondi investoreid maksustatakse sama moodi nagu siis, kui nad oleksid teinud vastava investeeringu sihtettevõttesse otse, ilma fondi vahenduseta. See võimaldab saavutada neutraalse maksutulemi, sh vältida investori tulu topeltmaksustamist.
Eesti on otsustanud võtta usaldusfondi kasutusele suurendamaks oma turu atraktiivsust investorite silmis. Seni on era- ja riskikapitaliinvestorid tihtipeale valinud oma fondide asutamiseks teisi riike, kuna Eestis ei olnud usaldusfondi asutamine võimalik. Muudatusega soovitakse tuua siinne kapital Eestisse tagasi ning meelitada ligi ka välisinvestoreid. Sellist lootust annab asjaolu, et usaldusfondide potentsiaalsete investorite taust ja päritolu on väga rahvusvaheline ning ka fondi investeerimistegevus ulatub reeglina erinevatesse riikidesse.
Uue seaduse jõustumisel saab võrreldes senisega asutada lihtsamini aktsiaseltsifondi, mille peamiseks eripäraks tavalise aktsiaseltsiga on see, et tal puudub fikseeritud aktsiakapital (nn muutuva aktsiakapitaliga aktsiaseltsifond).
Võrreldes kehtiva seadusega eristatakse uue seadusega selgelt jaeinvestoritele ja professionaalsetele investoritele suunatud fondid − nn avalikud ja mitteavalikud fondid. Viimastele esitab uus seadus senisega võrreldes vähem nõudmisi, seega väheneb bürokraatia professionaalsete investorite jaoks.
Loe veel teistestki punktidest, mille osas investeerimisfondid seadusemuudatustest võidavad, rahandusministeeriumi blogist.