description: Kolmapäeval vahistatud Ust-Luga sadama direktorite nõukogu esimehele Valeri Izrailitile esitati süüdistus pettuses eriti suures ulatuses, teatab Peterburi uudisteportaal Fontanka Peterburi Dzeržinski kohtule viidates. - DELFI

title: Fontanka: Ust-Luga sadama juht vahistati 1,5 miljardi rubla kõrvaldamises süüdistatuna

maintext:
Foto: Ruslan Šamukov, TASS/All Over Press/Vida Press
Valeri Izrailit Foto: Ruslan Šamukov, TASS/All Over Press/Vida Press
Kolmapäeval vahistatud Ust-Luga sadama direktorite nõukogu esimehele Valeri Izrailitile esitati süüdistus pettuses eriti suures ulatuses, teatab Peterburi uudisteportaal Fontanka Peterburi Dzeržinski kohtule viidates.
Kohtust öeldi Fontankale, et taotluse Izrailiti vahi alla võtmiseks esitas Venemaa uurimiskomitee Peterburi peauurimisvalitsus.
"Kohtule esitatud materjalidest järeldub, et Izrailitile esitati süüdistus kriminaalkoodeksi paragrahv 159 lõige 4 järgi "pettus, mis pandi toime eriti suures ulatuses"," teatas Dzeržinski kohus.
Kohtunik Larissa Bražnikova rahuldas uurijate taotluse kolmapäeva hilisõhtul. Izrailit saadeti 25 ööpäevaks ehk 2017. aasta 21. jaanuarini eeluurimisvanglasse.
Ust-Luga sadama kontoris Peterburis toimus kolmapäeval läbiotsimine, teatas TASS-ile ettevõtte pressiesindaja Tatjana Pauk.
Pauk ei kommenteerinud kohaliku meedia teateid selle kohta, et Venemaa föderaalne julgeolekuteenistus (FSB) vahistas kolmapäeval ettevõtte direktorite nõukogu esimehe Valeri Izrailiti ning Peterburi Dzeržinski kohus sanktsioneeris tema vahi all hoidmise sadama jaoks eraldatud 1,5 miljardi rubla (23 miljoni euro) kõrvaldamises kahtlustatuna.
Seotud lood: Luganski rahvavabariigi eksminister istub ilmselt Putini sõbra petmise eest FSB türmis
Izrailiti kinnipidamisest teatas esimesena oma andmetele viidates Fontanka.
Advokaat Aleksandr Potšujev rääkis Fontankale aga muud juttu.
„Valeri Izrailiti kinnipidamist me kinnitada ei saa. FSB valitsuse operatiiv- ja uurimistoimingud viiakse läbi kriminaaljuurdluse asjus, mis on algatatud kolmandate isikute üle. Viimase kümne aasta jooksul on Valeri Solomonovitšil olnud küllaltki palju edukaid investeerimisprojekte, mis ei saa õiguskaitseorganite ja konkurentide tähelepanu äratamata jätta,“ ütles Potšujev.
OAO Kompanija Ust-Luga haldab Leningradi oblastis asuvat Ust-Luga sadamat. Varem juhtis seda Venemaa Raudteede endine juht Vladimir Jakunin.
Viimastel aastatel on Izrailiti ettevõte läbi elanud kaks märkimisväärset vapustust ning mõlemad on seotud Venemaa presidendi Vladimir Putini lähikonda kuuluva Gennadi Timtšenkoga.
2012. aastal varises sadamas osaliselt kokku Euroopa suurima naftaproduktide raudteelt tankeritele laadimise terminali omaniku ja operaatori Rosneftbunkeri (RNB, praegune nimi AO Ust-Luga Oil) kai. RNB kuulus Timtšenko struktuuridesse. Tehti kindlaks, et kai varises kokku ohutustehnika rikkumise pärast süvendustöödel, mida viis läbi Severnaja Dnouglubitelnaja Kompanija (SDK, seotud Izrailitiga). Föderaalettevõte Rosmorport esitas miljardi rubla suuruse hagi ning 2014. aasta augustis võeti SDK jälgimise alla.
Lisaks sellele alustati 2014. aastal kriminaaljuurdlust Rosneftbunkerist raha kõrvaldamise kohta. FSB uurimisteenistus pidas 2015. aasta märtsis, kui ettevõtet ei loetud enam Timtšenko omandiks, kinni niinimetatud Luganski rahvavabariigi endise ministri Bugrovi. Tšekistide versiooni järgi osales viimane sobimatute, juba kasutatud torude tarnimises Rosneftbunkerile. Kuritegu leidis aset ajal, kui Ust-Luga sadamas käis terminali ehitamine Timtšenko ettevõtte jaoks.


description: Riigi ja Tallinna linna koostöös renoveeritav Tallinna linnahall, millest peaks saama rahvusvaheline turismi- ja konverentsikeskus, läheb maksma hinnanguliselt 100 miljonit eurot. Erattevõtjad on aga valmis samalaadse konverentsikeskuse rajama kaks korda odavamalt. - DELFI

title: Linnahalli renoveerimine maksab poole rohkem kui uue keskuse ehitamine

maintext:
Riigi ja Tallinna linna koostöös renoveeritav Tallinna linnahall, millest peaks saama rahvusvaheline turismi- ja konverentsikeskus, läheb maksma hinnanguliselt 100 miljonit eurot. Erattevõtjad on aga valmis samalaadse konverentsikeskuse rajama kaks korda odavamalt.
Riik ja Tallinna linn panevad uue valitsuse juhtimisel seljad kokku ja tahavad teha linnahallist rahuvahelise turismi- ja konverentsikeskuse, vahendas "Aktuaalne kaamera".
40 tuhande ruutmeetrise keskuse kordategemisele kuluks umbes 100 miljonit eurot, millest riik lubab maksta 40 miljonit.
Riigi soovil tellis aga Ettevõtlus Arendamise Sihtasutus (EAS) juba eelmise valitsuse ajal audiitorfirmalt E&Y analüüsi, kuhu võiks tulla riigi poolt toetatud rahvusvaheline konverentsikeskus. Tehtud hinnapakkumistest selgub, et riigile läheks keskuse tegemine näiteks Pirita Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse uusarenduse juurde maksma poole vähem.
"Mina saan öelda seda, et kui me tegime enda pakkumise, siis tegime selle vastavalt EAS-i dokumentidele. Seal sooviti umbes 20 tuhat ruutmeetrit pinda ja me oleme valmis selle 20 tuhat ruutmeetrit välja ehitama. Maksimaalne hind oleks olnud 40 miljonit. Maksimum, ma rõhutan. Sellisel juhul oleks olnud riigi või linna abi pidanud olema 20 miljonit," selgitas Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse juhataja Urmas Lind.
Loe lähemalt ERR-i uudisteportaalist.

fasttext_language: et


description: Mööblit tootva USA ettevõtte Bertch Cabineti töötajatel on lõpuks kriisi järel hea põli. Enam kui 800 töötajat sõidavad kruiisile bossi kulul, kirjutab kohalik väljaanne The Courier. - DELFI

title: Helde firmajuht saatis kõik töötajad kruiisile


description: Kuigi 2/3 tööandjate sõnul jääb töövõtjatel puudu ametialastest oskustest, teadmistest ja kogemustest, leidub Eesti tööturul ka tõelisi talente - tööd on otsimas nii 120 programmi valdav IT-spetsialist kui ka 17 erineva keeleoskusega õpetaja. - DELFI

title: Tööotsjate seast leiab tõelisi talente. Millised on silmapaistvamad töötud?

maintext:
Kuigi 2/3 tööandjate sõnul jääb töövõtjatel puudu ametialastest oskustest, teadmistest ja kogemustest, leidub Eesti tööturul ka tõelisi talente - tööd on otsimas nii 120 programmi valdav IT-spetsialist kui ka 17 erineva keeleoskusega õpetaja.
„2/3 tööandjate sõnul on häid töötajaid raske leida, kuna töövõtjate oskused ja teadmised ei vasta nende ootustele," ütles CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt. „Tänase seisuga on aga aktiivsete tööotsijate seas ka hulgaliselt selliseid inimesi, kelle kvalifikatsioonis ei tohiks küll kellelgi kahtlust olla. Nii on näiteks antud hetkel CV Keskuse vahendusel sobilikku töökohta otsimas nii inimene, kellel on 14 kõrgharidust kui ka tööotsija, kes räägib 17 erinevat keelt. Kvalifitseeritud töötajaid on Eestis küll ja küll, kuid nendeni jõudmise nimel tuleb vaeva näha - personalispetsialist peab oskama soovitud sihtrühma kõnetada."
Henry Auväärti sõnul on suur tööpakkumiste arv loonud tööotsijatele valikuvõimaluse ja seega peavad tööandjad kiiresti õppima värbama konkurentsiolukorras. „Paljudel talendikatel tööotsijatel on täna laual korraga rohkem kui üks tööpakkumine, mis nõuab tööandjatelt kiiret reageerimist ja paremaid töökoha ning tööandja müügioskusi," lisas Henry Auväärt. „Lõppeva aasta üheteistkümne kuuga kasvas kandideerijate arv Eestis 11%, tulenedes suuresti vabade ametikohtade kasvust. Keskmine kandideerijate arv ühele ametikohale püsis möödunud aastaga võrreldes samal tasemel."
Hetkel on tööturul aktiivsed järgmised talendid:
- Suurima keeleoskuste arvuga tööotsija räägib 17 erinevat keelt ja sooviks tööd leida keeleõpetajana;
- Suurima hariduste arvuga tööotsijal on 14 kõrgharidust kaheksast erinevast ülikoolist üle maailma;
- Enim täiendkoolitustel osalenud töövõtja on 23 aastaga läbinud koguni 105 erinevat koolitust;
- Parimal arvutikasutajal on 120 erineva programmiga töötamise oskus;
- Suurima soovitajate arvuga töövõtjat soovitab aga koguni 18 erinevat endist kolleegi või ülemust;
- Suurimate kogemustega töövõtjal on lausa 61-aastane tööstaaž;
- Suurimate rahvusvaheliste töökogemustega tööotsijal on töökogemusi 9-st erinevast riigist.


description: USA investeerimisväljaanne WSJ.com vaatas, millised on 2016. aasta viletsama tulususega rahapaigutused. Nende seas on nn. piiriturud, kuhu kuulub ka Eesti. Ometigi on Tallinna börsil olevatel aktsiate kogumil OMXT indeksi näol läinud tänavu väga hästi. - DELFI

title: Ärilehe kommentaar: Eesti särab eredalt piiribörside ikalduse taustal

maintext:
USA investeerimisväljaanne WSJ.com vaatas, millised on 2016. aasta viletsama tulususega rahapaigutused. Nende seas on nn. piiriturud, kuhu kuulub ka Eesti. Ometigi on Tallinna börsil olevatel aktsiate kogumil OMXT indeksi näol läinud tänavu väga hästi.
Tänavu on aktsiaindeks europõhiselt teeninud 19,4 protsenti. Paljud Tallinna börsil olevad ettevõtted on teinud heldeid raha väljamakseid aktsionäridele.
Kas tänavune aasta tuleb Eesti aktsiaturul üldse parem kui mullune aasta, näitab vaid aeg, sest mõned kauplemispäevad on veel jäänud. Läinud aastal oli OMXT kogutootlus 19,1 protsenti ja nendest kaugelt parema tootlusega aasta oli 2012, kui koduturul teeniti 38,2 protsenti.
Piiriturud on maailma riskantseimad ja potentsiaalselt kiiresti kasvavad investeeringud, mis ei osalenud 2016. aasta üleilmses aktsiarallis, halas WSJ.
MSCI piiriturgude indeks, kuhu kuuluvad 22 väikese aktsiaturuga maad nagu Pakistan ja Nigeeria, on tootnud tänavu kuni 22. detsembrini (USA dollarites) vaid 1,1 protsenti. Arvestatud on nii aktsiate hinnatõusu kui dividendimaksetega. See jääb kaugele maha USA Dow Jonesi tööstuskeskmise 17,4 protsendisest kogutulust ja ka MSCI arenevate turgude indeksi 8,4 protsendisest tootlusest.
Europõhiselt on kuni 23. detsembrini Dow Jonesi tootlus Bloombergi andmetel 18,9 protsenti. Võrdluseks, euroala suurettevõtete börsiindeks Euro Stoxx 50 on tänavu teeninud vaid 0,3 protsenti.
Venemaa aktsiaturg on eurodes tänavu teeninud investoritele 55,2 protsenti ja Brasiilia aktsiaturg koguni 69,7 protsenti. Nendest jääme maha, kuid oma suuruse ja investorite põlu alt väljatulek tõmbab piiriturgudest suurematele arenevatele turgudele magnetina raha, kuid ka seal eraldatakse terad sõkaldest. Näiteks Hiina aktsiaturg on tänavu langenud 13,7 protsenti (eurodes).
Laiemalt on toetanud eurodes teenitud tulu Brasiilia valuuta tugevnemine euro vastu (kohalikus rahas on tootlus vaid 35,2 protsenti). Nii Brasiiliale kui Venemaale on mõjunud hästi tooraineturul aset leidnud mõningane paranemine. Mõnigi piiriturg nagu Nigeeria on kogenud valuuta devalveerumist.
Piiriturgude häda seisneb selles, et nad on väikesed nn. perifeeriamaad, kus kapitaliturud on vähearenenud. Rahvusvaheliste investorite saabumine ja lahkumine avaldab piiriturgudele tugevat mõju, kuid Tallinna börsil nad silma ei paista – see on ikka kohalike väikeinvestorite ja pensionifondide pärusmaa.
Kuigi investoreid on korduvalt hoiatatud, et piiriturgude aktsiad võivad kogeda olulisi hinnakõikumisi ehk volatiilsust, ei ole piiriturgude indeks tõusnud või langenud vähemalt ühe protsendi päevas alates 28. juunist, kirjutas WSJ.com. See on indeksile pikim madala kõikuvusega periood alates 2012. aasta teisest poolest.
See ei näita midagi muud kui investorite apaatiat antud turgude kui terviku suhtes. Kes on investeerinud, istuvad aktsiates ja ostavad vaikselt juurde, kes seda teinud ei ole, neil puudub teema vastu igasugune huvi. Välismaalt rahalaevu börsile tulnud ei ole, mis oleks indekseid tõstnud.
Kehv tootlus ja vaikne kauplemine peegeldab karmi keskkonda, mida piiriturgudel tajutakse aeglustuva maailmakaubanduse kasvu, leige majanduskasvu ja üha natsionalistlikuma poliitikaga. Viimane võib piirata kapitali vaba liikumist.
Viiest suuremast piiriturust on prognoositud tänavuseks aastaks Argentinale ja Nigeeriale majanduslangust ning Pakistanile, Kuveidile ja Marokole aastakümne keskmisest aeglasemat kasvu. Oma roll tootlustele on ka USA dollari tugevnemisel.
Kuna piiriturgude tootlus on olnud vilets, in EPRF Globali andmetel tõmmatud tänavu kuni 21. detsembrini piiriturgude aktsiafondidest välja 840 miljonit dollarit.
Samas aktsiad on erinevad nagu ka piiriturud. Näiteks Tallinna börsi indeksi tänavusele tõusule ei ole küll midagi ette heita. Paraku on ikka suur osa rahast põhjusel või teisel seismas pankades arvelduskontodel, teenides 0 protsendist tootlust. Eks see ole valikute, investorhariduse ja riskivalmiduse küsimus.


description: Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Sooman on mitu aastat vedanud Facebookis fotogruppi „Eestimaa kaunid fotod". Keskkonnal on fänne juba üle 39 000 ja tegemist on suurima fotolehega Eestis. Soomani sõnul teeb ta lehte missioonist viia kokku fotograafia ja Eesti ilusad ning huvitavad paigad. - DELFI

title: Kinnisvaraärimees on loonud Eesti konkurentsitult populaarseima fotolehe

maintext:
Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Sooman on mitu aastat vedanud Facebookis fotogruppi „Eestimaa kaunid fotod". Keskkonnal on fänne juba üle 39 000 ja tegemist on suurima fotolehega Eestis. Soomani sõnul teeb ta lehte missioonist viia kokku fotograafia ja Eesti ilusad ning huvitavad paigad.
2014. aasta detsembris Soomani poolt alguse saanud Facebooki leht oli esimene arvestatav grupp, kus temasugused asjaarmastajad said hakata oma töid esitlema. Talle tundus, et turul on tühimik. Kaasautorite arv kasvas kiirelt, fännide arv veelgi kiiremini. Tänaseks on koos 39 000 fänni ja kasvutempo ei ole oluliselt kahanenud.
„See on muutunud mõnevõrra missiooniks, viies fotograafia ja Eestimaa ilusad ning huvitavad kohad vaid kliki kaugusele. Sellest tulenevalt on välja kujunenud erinevad kampaaniad. Eile lõppes üks heategevusoksjon, kus laste unistuste täitmise toetuseks kogunes üle 300 euro. Seda ei ole küll palju, aga raha seegi," rääkis Sooman sellest, milleni tema hobi on välja viinud.
Tänasest alates algab Eesti fotoajaloo suurima mastaabiga, turniiri vormis toimuv fotokonkurss „Talvine fotojaht 2017", mis annab võimaluse nii edasijõudnutele kui ka algajatele pildistajatele peaaegu kahe kuu jooksul oma vormi testida ja tulemusi ka teistele esitleda. Muide, pilte võib teha ka mobiiltelefoniga. Žürii hindab eelkõige loomingulist lähenemist ja julget pealehakkamist.
Kui huvi on, siis Facebooki grupi leiad siit.
Infot konkursi kohta aga siit.


description: Tallinna Vesi teavitab oma aktsionäre, et Tallinna Ringkonnakohus pikendas Tallinna Vesi ja Konkurentsiameti vahelise tariifivaidluse apellatsioonkaebuse osas tehtava kohtuotsuse tegemise tähtaega 26. jaanuarini 2017. aastal. - DELFI

title: Kohus võttis Tallinna Vee ja Konkurentsiameti vaidluse otsuse jaoks lisaaega

maintext:
Tallinna Vesi teavitab oma aktsionäre, et Tallinna Ringkonnakohus pikendas Tallinna Vesi ja Konkurentsiameti vahelise tariifivaidluse apellatsioonkaebuse osas tehtava kohtuotsuse tegemise tähtaega 26. jaanuarini 2017. aastal.
Konkurentsiamet on alates 2011. aasta maist keeldunud rahuldamast Tallinna Vee poolt esitatud vee- ja reoveeteenuse hinnataotlusi. Oktoobris 2011 tegi Konkurentsiamet Tallinna Veele ettekirjutuse tariifide vähendamiseks.
Konkurentsiamet ei ole oma seisukohta muutnud hoolimata sellest, et Eesti kohtud on tunnistanud Tallinna Vee ning Tallinna Linna vahel 2001. aastal sõlmitud teenuslepingu tariife puudutava osa halduslepinguks. Tallinna Vesi on seisukohal, et halduslepingut peab riik haldusmenetluse seaduse alusel järgima kuni lepingu muutmise või kehtetuks tunnistamiseni.
Tallinna Halduskohus jättis ettevõtte kaebuse 5. juuni 2015 otsusega rahuldamata (põhjendatud otsus tehti 12. oktoobril 2015). Tallinna Vesi ei nõustunud Tallinna Halduskohtu otsusega, kuna Tallinna Vee hinnangul kohaldas kohus õigust ning hindas tõendeid ebaõigesti.


description: See aasta näitas meile, et muusika striimimine on tulevik ning artist Drake purustas selles valdkonnas kõikvõimalikud rekordid. Võiks eeldada, et tema album „Views" on ka albumimüügiedetabeli tipus. Siiski mitte. Selle tiitli napsab hoopis üks legend, kirjutab Celebrity Networth. - DELFI

maintext:
Ootamatu tulemus: sel aastal müüdi kõige rohkem enam kui 200 aastat tagasi surnud mehe albumit Statistika trikitab taas
Foto: Rene Suurkaev
See aasta näitas meile, et muusika striimimine on tulevik ning artist Drake purustas selles valdkonnas kõikvõimalikud rekordid. Võiks eeldada, et tema album „Views" on ka albumimüügiedetabeli tipus. Siiski mitte. Selle tiitli napsab hoopis üks legend, kirjutab Celebrity Networth.


description: Ärileht küsis Eesti Toiduliidult, milline oli nende 2016. aasta ning millisena näevad nad valdkonna tulevikku. Toiduliidu juht Sirje Potisepp ennustab sektorile rasket aastat. Maksutõusud viivad inimesi üha enam Lätti. - DELFI

title: Toiduliidu nukker pilk tulevikku: inimesed hakkavad aina enam Lätis ostmas käima

maintext:
Ärileht küsis Eesti Toiduliidult, milline oli nende 2016. aasta ning millisena näevad nad valdkonna tulevikku. Toiduliidu juht Sirje Potisepp ennustab sektorile rasket aastat. Maksutõusud viivad inimesi üha enam Lätti.
Potisepp toob esmalt välja need sündmused, mis iseloomustasid sektorit 2016. aastal. Alates Venemaa ekspordipiirangute kehtestamisest kogu toidusektor maadelnud tõsiste raskustega. Kahe aasta eest hakkas lihasektorit räsima Aafrika seakatk.
„Selle tulemusel on isevarustatuse tase langenud niipalju, et meil ei jätku enam sealiha kodumaiste vajaduste katmiseks," tõi Potisepp välja.
Ta nimetas ka piimahinna langust, mis õnneks on nüüd hakanud taastuma.
Positiivse poole pealt nimetab ta aga seda, et 86% tarbijatest eelistab eestimaist toidukaupa ning valitakse ka kallimaid tooteid. Siiski peaaegu 50% toidukaupadest müüakse kampaaniahindadega.
Ees on rasked aastad
2017. aasta tuleb toidusektorile Potisepa hinnangul raske. Valitsuse vahetus tehitas suure segaduse ning uus maksupoliitika paneb muretsema joogi- ja toidutööstuse tuleviku pärast.
„Kõige rängem maksutõus ootab ees 2018. aastal. Juba ilma maksutõusudeta prognoosisid toidutööstuste juhid tänavu sügisel uueks aastat toiduainete hinnatõusu, sest valdav osa sisendhindadest on tõusuteel. Siis ei teadnud me veel midagi gaasiaktsiisi tõusust, alkoholiaktsiisi plaanitust kiiremast tõusust ning magusamaksust," rääkis Potisepp.
Maksutõusud väljenduvad toote lõpphinnas ning see omakorda suurendab piiriülest kaubandust veelgi.
„Muidugi ei sõideta Lätti ainult limonaadi pärast, aga kui sinna on põhjust minna juba seetõttu, et üldine toidu hinnatase Eestis kasvab, siis jääb oluline osa maksurahast Lätti. Ma ei pea seda olukorda normaalseks. Valitsusel terendab ühel hetkel ees olukord, kus tuleb tõdeda, et antud lubadustele ei ole eelarves siiski piisavalt katet, sest maksud ei laeku planeeritud mahus ning siis hakatakse taas uusi makse kehtestama," pealgab toiduliidu juht.
Tema kõige suurem mure vaatab aga vastu alates 2018. aastast, mil toimub järsk maksutõus, mille tulemusel hakatakse kokku hoidma eelkõige toidult.
„Kindlasti on ka uuel aastal toidusektori jaoks olulisteks märksõnadeks eksport ja uued sihtturud. Eesti tuntusele aitaks oluliselt kaasa Eesti uue brändi loomine, mis hõlbustaks enda tutvustamist ja uutele turgudele sisenemist. Loodame, et see projekt jõuab EAS-s eduka lõpuni.
Kindlasti soovime jätkata koostöös maaeluministeeriumi ja põllumajandus-kaubanduskojaga avatud tööstuste nädala elluviimist, mis sel aastal toimus esmakordselt. Huvi toidutööstuste külastamise vastu oli suur ning loodame, tahame ka uuel aastal näidata, kuidas valmivad suurtootmistes need tooted, mis meile kõigile meie igapäevaselt toidulaualt tuttavad," ütles Potisepp lõpetuseks.


description: Riigile kuuluva sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogu kinnitas asutuse 2017. aasta eesmärgid ning tegevuseelarve, mis on 12% väiksem kui sel aastal. Kuna KIKi kaudu suunatavad toetusrahad vähenevad märkimisväärselt, korraldab asutus töö ringi ning vähendab ka töötajate arvu. - DELFI

title: KIK korraldab töö ümber ja hakkab koondama

maintext:
Riigile kuuluva sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogu kinnitas asutuse 2017. aasta eesmärgid ning tegevuseelarve, mis on 12% väiksem kui sel aastal. Kuna KIKi kaudu suunatavad toetusrahad vähenevad märkimisväärselt, korraldab asutus töö ringi ning vähendab ka töötajate arvu.
Esindused maakonnas säilivad ning võtavad enda kanda ka osa seni Tallinnas asunud spetsialistide tööst.
„Riigi töökohad peavad jääma ka maakondadesse, seetõttu oli see üks aluspõhimõte, millest muudatusi planeerides lähtusime," ütles KIKi nõukogu esimees keskkonnaminister Marko Pomerants, lisades, et kui toetusraha hulk on väiksem ja riik tervikuna otsib võimalusi efektiivsemaks toimimiseks, tuleb seda teha ka neil.
Nõukogu otsusega ühendatakse KIKi struktuuris seni eraldi olnud kaks toetuste põhisuunda – struktuuritoetused ja keskkonnaprogramm üheks toetuste üksuseks. Uue töökorralduse järgi tegeleb edaspidi üks üksus, sõltumata rahastusallikast, erinevate valdkondade (jäätmed, vesi jne) rahastamise korraldamisega. Töö ümberkorraldamise põhieesmärk on tõsta toetuste vahendamise efektiivsust, luues ühtne valdkonnapõhine toetuste jagamise süsteem, mis lihtsustaks muuhulgas asjaajamist ja KIKi partneritega suhtlemist. Samuti ühendatakse siseaudiitori ja projektiauditi funktsioonid ning moodustatakse siseauditi üksus.
Muudatus on toimunud ka KIKi juhtimises. Ainukese juhatuse liikmena jätkab tööd Veiko Kaufmann, kes on asutuse eesotsas olnud üle nelja aasta.
KIK rahastab erinevaid keskkonnaprojekte Eesti keskkonnatasudest laekuvast rahast, CO2 kvoodimüügi tuludest ning Euroopa Liidu struktuurifondidest. Lisaks pakub KIK võimalust taotleda sihtotstarbelist laenu keskkonnaprojektide elluviimiseks. Kuueteistkümne aastaga on riik KIKi kaudu toetanud ligi 19 tuhandet keskkonnaprojekti.
KIKile keskkonnatasude seaduse alusel laekuv raha (keskkonnaprogramm) on märkimisväärselt vähenenud. 2012. aastal oli see 35,8 miljonit eurot, 2013. aastal 36,7 miljonit, 2014. aastal 38,3 miljonit, 2015. aastal 35,1 miljonit, 2016. aastal 28 miljonit ning 2017. aastal vaid 25,6 miljonit eurot (prognoos). Selle tingib eelkõige nö põlevkivitööstuse päästepakett, mille valitsus kevadel vastu võttis ning mille alusel külmutatakse sektori ressursitasud.


description: Alates 1. jaanuarist 2017 alustab ühendettevõte Tariston AS, mis koondab senised Nordeconi tütarettevõtted Järva Teed AS, Hiiu Teed AS ning Nordecon ASi teehoolde- ja tehnikadivisjoni. Tariston AS on 100% Nordeconi tütarettevõte ning jätkab tegevust kõigis senistes valdkondades: teehooldus ja -ehitus, maaparandustööd, pindamine, mäendus, liikluskorraldusvahendite tootmine ja rasketehnika rent. - DELFI

title: Jõuline samm: Nordecon lõi suure teehooldusega tegeleva tütarettevõtte

maintext:
Alates 1. jaanuarist 2017 alustab ühendettevõte Tariston AS, mis koondab senised Nordeconi tütarettevõtted Järva Teed AS, Hiiu Teed AS ning Nordecon ASi teehoolde- ja tehnikadivisjoni. Tariston AS on 100% Nordeconi tütarettevõte ning jätkab tegevust kõigis senistes valdkondades: teehooldus ja -ehitus, maaparandustööd, pindamine, mäendus, liikluskorraldusvahendite tootmine ja rasketehnika rent.
„Nordeconi teehoolde- ja tehnikadivisjoni, Järva Teede ja Hiiu Teede ühinemisest sünnib Eestis vägagi arvestatava suurusega taristu- ehk infrastruktuuriettevõte, mis saab nimeks Tariston," rääkis Nordecon ASi juhatuse esimees Jaano Vink. „Nordecon on juba alates 1990. aastast ehitanud teid, tänavaid, parklaid, platse, lennuvälju ja nii edasi, samal ajal on Nordeconi tütarettevõtted, algselt maakondlikud teehooldusettevõtted Järva Teed ja Hiiu Teed, aastatega oma tegevusvaldkondi olulisel määral laiendanud ning senine n-ö maakondlik käsitlus on nende ettevõtete puhul juba aastaid eksitav."
„Muudatus kontserni struktuuris suurendab ka efektiivsust: samad ning sarnased valdkonnad on nüüdsest ühtse juhtimise all - kaovad mitmed dubleerivad tegevused, selgineb kontsernisisene tööjaotus ja vastutus, paraneb kvaliteedikontrollisüsteem," sõnas Jaano Vink. „Lähiaastatel on Maanteeamet korraldamas mitmeid maakonnapõhiseid riigimaanteede hooldehankeid, millistel edukas osalemine on Nordeconi kontserni üks prioriteete. Taristoni näol koondub kogu teehoolde valdkond nii juhtimise, oskusteabe kui ka spetsialistide mõistes ühte löögirusikasse, mis suurendab oluliselt meie konkurentsivõimet tegevusvaldkonnas ning võimaldab pakkuda paremat teenust."
„Ühendatud ettevõte jätkab tegevust kõigis senistes tegevusvaldkondades," ütles Tariston ASi juhatuse esimees Kaspar Kaldjärv. „Olulisemad, milles tegutseme, on teehooldus ja -ehitus, maaparandustööd, pindamine, mäendus, liikluskorraldusvahendite tootmine ja rasketehnika rent. Kõik senised õigused, kohustused ja koostöölepingud, mis meie partneritel või klientidel on sõlmitud Järva Teede, Hiiu Teede või Nordecon AS-iga, kehtivad edasi, need ei muutu. Tariston soovib kindlasti lähiaastatel oma turuosa oluliselt kasvatada ja see on olnud ka ühendettevõtte loomise üks peamisi põhjusi."


description: Põhja-Rootsis Umeås on parasjagu käimas ehitusbuum ning seda kasutavad ära välisfirmad, kes palkavad vähese raha eest võõrtöölisi, vahendas Rootsi rahvusringhääling SVT. Umeå ehitustööliste ametiühingu esindaja sõnul maksavad mõned Balti firmad oma töötajatele isegi nii vähe nagu 23 Rootsi krooni (2,5 eurot) tunnis. - DELFI

title: Rootsi ametiühing: mõni Balti ehitusfirma maksab ainult paarieurost tunnipalka

maintext:
Põhja-Rootsis Umeås on parasjagu käimas ehitusbuum ning seda kasutavad ära välisfirmad, kes palkavad vähese raha eest võõrtöölisi, vahendas Rootsi rahvusringhääling SVT. Umeå ehitustööliste ametiühingu esindaja sõnul maksavad mõned Balti firmad oma töötajatele isegi nii vähe nagu 23 Rootsi krooni (2,5 eurot) tunnis.
Umeåsse on järgmiseks aastaks plaanis ehitada 2000 uut korterit. Linnas on SVT teatel ehitusel tööl üle 200 võõrtöölise, kellest aga vaid kümme on kantud Rootsis registreeritud töötajate nimekirja.
"2016. aastal saatsin koju vähemalt viis Balti firmat, kes ei järginud seadusi," ütles SVT-le Rootsi ehitustööliste ametiühingu (Byggnadsarbetareförbundet) esindaja Jimmy Sjölander. "Ametiühingul on vetoõigus. Me võime minna tellija juurde ja selgitada, et ettevõte rikub lepinguid ja seejärel saadetakse see koju."
Sjölander kirjeldas SVT-le, kuidas ta hiljuti saatis ehituselt minema 11 töötajaga Läti firma, kes seejärel ähvardas teda ja ta peret vägivallaga. "Oli ebameeldivus, mis oli suunatud minu ja mu pere vastu. See oli otsene ähvardus, mida nüüd uurib politsei. Rohkem ma ei ütle," rääkis mees.
Ametiühingu teatel on samuti Umeås väga tavaline n-ö vale lipu all töötamine. Üks ettevõte kirjutab alla kollektiivlepingule ja võidab hanke, kuid ehitusplatsile tuleb teine firma hoopis teiste töötajatega.
"Oleme tänavu kohanud firmasid, kes maksid 23 krooni tunnis. See trend on murettekitav ning läheb halvemuse suunas 2017. aastal, kui nii palju on plaanis juurde ehitada," ütles Sjölander.


description: Ajujahi žürii liige, 10 aastat konkursi ideid hinnanud SEB Grupi innovatsioonijuht Mart Maasik räägib, millised ideed talle sel aastal on enim meeldinud ja miks ta end ühe meeskonna idee testasutajaks lubas. - DELFI

title: VIDEO: targad riided ja energiatarbimine ehk millised ideed Ajujahilt Mart Maasik välja toob


description: Äripäeva aasta ärimeheks valitud Rain Lõhmuse sõnul oleks tema hääletanud USA presidendivalimistel Trumpi poolt. Ta leiab intervjuus Äripäevale, et aastaid poliitilist hämamist ja pakazuhhat on viinud Eestis olukorra selleni, et riik tuleks uuesti üles ehitada. - DELFI

maintext:
Rain Lõhmus: eestlased on orjarahvas, kes saksaliku täpsusega käsku täidavad. Ka rumalusi, nii et asi läheb ainult hullemaks
Rain Lõhmus Foto: Hendrik Osula
Äripäeva aasta ärimeheks valitud Rain Lõhmuse sõnul oleks tema hääletanud USA presidendivalimistel Trumpi poolt. Ta leiab intervjuus Äripäevale, et aastaid poliitilist hämamist ja pakazuhhat on viinud Eestis olukorra selleni, et riik tuleks uuesti üles ehitada.


description: Ainult ideest ei piisa, peab olema ka nägemus, kuidas selle ideega ka reaalselt raha saab teenida, tõdes Ajujahil edu saavutamise kohta žürii liige, Elisa tooteturunduse osakonna juht Mailiis Ploomann. - DELFI

title: VIDEO: Ajujahi žürii liige: ainult heast ideest ei piisa


description: Tamkivi Reaalteaduste Fond jagas kolmandat korda stipendiume noortele Eesti reaalteadlastele. Tänu lahketele annetajatele ja fondi põhikapitali tootlusele said nad taas välja anda 3 stipendiumi. - DELFI

title: Sten Tamkivi reaalteaduste fond jagas kolmele andekale noorele raha

maintext:
Tamkivi Reaalteaduste Fond jagas kolmandat korda stipendiume noortele Eesti reaalteadlastele. Tänu lahketele annetajatele ja fondi põhikapitali tootlusele said nad taas välja anda 3 stipendiumi.
„Sel aastal oli kandidaate vaid 9, seega vähem kui möödunud aastal, aga pigem kahtlustame enda piiratud turundusvõimekust kui märki teaduse üle-rahastamisest," on kirjas fondi kodulehel.
Piiratud kvantiteet ei vähendanud aga kuidagi kandideerinud noorte teadlaste kvaliteeti. Tamkivi fondi halduskogu valis mitmete väga kõrge tasemega taotluste seast parimaiks ja Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukogu kinnitas võitjateks kolm noort teadlast:
Aleksandra Krivoglazova , magistriõpinguteks Tallinna Tehnikaülikoolis ja Porto Ülikoolis hajaenergeetika erialal
, magistriõpinguteks Tallinna Tehnikaülikoolis ja Porto Ülikoolis hajaenergeetika erialal Taivo Pungas , magistriõpinguteks ETH Zürichis Šveitsis informaatika erialal
, magistriõpinguteks ETH Zürichis Šveitsis informaatika erialal Aleksandr Zakirov, magistriõpinguteks Glasgow Ülikoolis neuroteaduse erialal
Iga stipendiaadi tegemisi toetas fond seekord 500 euroga.
Tamkivi fond tänab väga kõiki seniseid toetajaid, keda on kokku juba üle 50 ja kelle abiga on fondi maht kasvanud 37 000 eurole. Nad ootavad väga kõigi Eesti reaalteaduste arengust hoolijate jätkuvaid suuri ja väikeseid panuseid, et järgmistel aastatel saaks üha enam noori talente loota veel tõhusamale rahalisele abile. Toetamisvõimaluste kohta leiad infot siit. http://tamkivi.org/toeta/
„Täname kõiki konkursil osalejaid ja soovime veelkord õnne Aleksandrale, Taivole ja Aleksandrile. Loodame nende kõigi põnevatest uurimisteemadest nendega lähiajal ka pikemalt juttu teha."


description: Euroopa Liidu ja liitlaste Venemaa-vastaste sanktsioonide mõju on seni olnud pigem keskpärane ja ajas kahanev ning nende edasine mõju on kaheldav. Järgnevatel aastatel oleks mõttekas kaaluda aktiivsemat sekkumist, heidutust ja ambitsioonikamate eesmärkide täitmist võimaldavaid mudeleid, tõdeb Eesti Välispoliitika Instituudi vanemuurija Viljar Veebel Riigikogu Toimetistes. - DELFI

title: Viljar Veebel: Kas Venemaa-vastased sanktsioonid on olnud tulemuslikud?

maintext:
Euroopa Liidu ja liitlaste Venemaa-vastaste sanktsioonide mõju on seni olnud pigem keskpärane ja ajas kahanev ning nende edasine mõju on kaheldav. Järgnevatel aastatel oleks mõttekas kaaluda aktiivsemat sekkumist, heidutust ja ambitsioonikamate eesmärkide täitmist võimaldavaid mudeleid, tõdeb Eesti Välispoliitika Instituudi vanemuurija Viljar Veebel Riigikogu Toimetistes.
Hiljutised arengud Venemaa majanduses nagu majanduslanguse ja rubla kursi languse peatumine 2016. aastal viitavad sellele, et riik on harjumas nn uue normaalsusega, mis väljendub suuremas ideoloogilises mobiliseerumises ja väiksemas importkaupade tarbimises, tõdeb Veebel.
See tõttu väheneb ka majandusliku surve tähtsus Venemaa edasisel mõjutamisel. Olukorra muudab Veebeli sõnul keerulisemaks ka see, et ELi valitsusjuhtide hulgas ei valitse täielikku üksmeelt küsimuses, kas, kui kaua ja kuidas on mõttekas sanktsioonidega jätkata.
Veebel tõdeb, et sanktsioonide kehtestamise järel on üldises plaanis majanduslikud muutused toimunud soovitud suunas, kuid need on olnud ajas pigem kahanevad ning loodetud poliitilisi muutusi ei ole Ukrainas ega Venemaal seni aset leidnud.
Sanktsioonidel on Veebeli sõnul olnud Venemaa praeguses majanduslanguses võimendav roll. Sanktsioonide tsükli kõige mõjuvam periood on juba läbitud, 2016. aastal on langus vähenenud ja tõenäoliselt muutub 2017. aasta alguses juba majanduskasvuks.
Venemaa-vastaste sanktsioonide edasine mõju on pigem kaheldav, sest analüütikud näevad lähitulevikus nafta ja gaasi hindu pigem tõusmas, mis toob praeguse sanktsioonide paketi puhul kaasa Venemaa valitsuse tulude kasvu ning loob seeläbi võimaluse teha täiendavaid kulutusi sõjalise surve suurendamiseks Ukrainas.
Edasiste otsuste seisukohast on tema sõnul oluline keskenduda järgmistele küsimustele:
Kas Venemaa-vastased sanktsioonid suudavad täita oma eesmärki ja päästa Ukraina Venemaa surve alt?
Kas sanktsioonide senine vähene tulemuslikkus on tingitud vahendite puudumisest, nende vähesest kasutamisest, selge ja eeldustega kooskõlas oleva eesmärgi puudumisest või avalikkuse ja ekspertide erinevast arusaamast selles soas, mis on antud olukorras edukus?
Mida on võimalik lähiaastatel konfliktilahenduses saavutada ja milliseid uusi strateegiaid tasuks edu saavutamiseks kaaluda?
Majanduslikust ja tehnoloogilisest vaatenurgast on lääneriikidel Veebeli sõnul üksjagu potentsiaali Venemaa survestamiseks. Näiteks on ELi ja USA majanduste mahud vastavalt kaheksa ja kümme korda suuremad kui Venemaa majandus ning lääneriikidel on selge tehnoloogiline eelis võrreldes Venemaaga.
Veebel märgib, et viimaste aastate rahvusvaheliste suhete ja majanduse teemalised uuringud osutavad sellele, et sanktsioonide kasutamine on andnud vähe tulemusi ning üksnes sanktsioonide kasutamine ei ole piisav meede majandusliku surve ja poliitilise muutuse tekitamiseks.
Arvestades viimaste aastate kogemusi rahvusvahelistes sanktsioonide rakendamisel näiteks Süürias ja Iraanis, ei tuleks liiga optimistlikult suhtuda ka Venemaa-vastaste sanktsioonide tulemuslikkusesse. Uuringutes on avaldatud arvamust, et sanktsioonid võivad olla eeskätt otstarbekastäiendav meede, mis eeldab rohkete eelduste olemasolu ja soodsaid globaalmajanduslikke asjaolusid (näiteks madal nafta hind).
Venemaa-vastaste sanktsioonide rakendamisel on EL piiranud end eeskätt sellega, et sanktsioonide rakendamisel on lähtutud selleks, milleks neil on õiguslik pädevus, jättes kõrvale selle, milliseid meetmeid tegelikult tulemuse saavutamiseks vaja oleks, tõdeb Veebel. Sanktsioonide rakendamisel on EL tema sõnul käitunud igati omaenda moraalsete standardite kohaselt, kuid jätnud karistamata peamised majandussektorid ja peamised poliitilised võtmeisikud (Vladimir Putin ja Dmitri Medvedev).
Praeguses sanktsioonide paketis on Venemaa mõjutamisel Veebeli sõnul jäetud kasutamata kaks peamist hooba: ligipääs finantsteenustele ja võimalus kaubelda energiakandjatega.
See viitab otseselt, et lääneriikide sanktsioonide esmane eesmärk on olnud säilitada piisvalt madalate kuludega oma poliitiline nägu. Meetmete valikul on oma roll olnud ka asjaolul, et hoolimata ettevõetud ühistest sammudest ei ole kõikide ELi liikmesriikide ootused Venemaa-vastaste sanktsioonide osas ühesugused.
Välise ühtsuse kõrval on mõned liikmesriigid nagu Ungari, Itaalia, Küpros ja Kreeka olnud sanktsioonide osas hooti skeptilisemad , andes seeläbi Venemaale hoova sanktsioonide võimaliku mõju vähendamiseks.


description: Autor Thomas C. Corley veetis viis aastat uurides jõukate ja vaesete elustiili ja harjumusi ning leidis 11 tavalist tegevust, mis kahte eristavad. - DELFI

title: 11 harjumust, mis ei lase sul rikkaks saada

maintext:
Autor Thomas C. Corley veetis viis aastat uurides jõukate ja vaesete elustiili ja harjumusi ning leidis 11 tavalist tegevust, mis kahte eristavad.
1. Hasartmängudega mängimine
"Kiiresti rikastumis pole olemas," sõnas Corley. "Majanduslik edu võtab aega, initsatiivi ja järjepidevat pingutust. Inimesed, kes mängivad hasartmänge arvavad, et teekonda jõukuseni annab lühemaks lõigata."
Tema uuringus selgus, et 52% vaeseid mängib kord nädalas hasartmängu, olgu selleks bingo, pokker või spordikihlvedu. Rikastest inimestest ei tegelnud hasartmängurlusega kokku 84%, kirjutas väljaanne AOL.
2. Ebatervislik toitumine
Uuringus selgus, et 97% vaesematest inimestest sööb iga päev ligikaudu 300 kalorit rämpstoitu. "Jõukad inimesed väärtustavad oma tervist. Lisaks tervislikule toitumisele, hoolitsetakse ka unetundide ja piisava liikumise eest.
3. Alkoholi liigtarbimine
Aeg-ajalt klaasikese veini või õlu joomine ei tee halba, kuid sagedane purjutamine võib mõjutada inimese edukust. "84% uuringus osalenud miljonäridest jõid tunduvalt vähem kui madalapalgalised."
4. Enda ümbritsemine negatiivsete inimestega
Uuringus selgus, et 86% edukatest inimestest suhtles igapäevaselt ambitsioonikate, edukate inimestega. Samas ainult 4% vaesemate suhtlusringkonnast koosnes edukatest inimestest.
5. Liigne teleri vaatamine
"74% madalapalgalistest vaatas telerit rohkem kui tund päevas, samas 67% miljonäridest vaatas telerit vähem kui tund päevas. Selle asemel tegelesid nad lugemise või trenni tegemisega," kirjutas Corley.
6. Negatiivne mõtlemine
"Pikaajaline edu on võimalik ainult siis, kui sa vaatad elule läbi positiivse valguse. Probleem on sageli ka selles, et inimesed ei pane ise oma mõtteid tähele ega märka, kui suur osa neist on positiivsed või negatiivsed."
7. Tegevuste edasi lükkamine
"Prokrasineerimine on suur põhjus, miks paljud pole saavutanud majanduslikku edu. Tegevuste ja tähtaegade edasi lükkamine paneb sind töökaaslaste seas halba valgusesse ning mõjutab su töökvaliteeti," kirjutas Corley.
8. Tagasiside eiramine
Corley sõnul on hirm kriitika ees põhjus, miks paljud ei küsi tagasiside tehtud töö kohta. "Tagasiside aitab inimesel areneda ja mõista, kas sa oled oma töös õigel järjel. Kriitika küsimine on oluline osa töötaja arengus."
9. Liigne kulutamine
"94% uuringus osalenud madalapalgalistest ei säästnud üldse raha, et parandada tulevikus oma elukvaliteeti. Veel enam, paljud elasid üle oma võimete, kulutades kuus rohkem kui nad teenisid."
10. Ebameeldiva töökoha hoidmine
"Töötamine ametikohal, mis sulle ei meeldi, tekitab stressi ning tekitab inimestes lootusetu tunde. Kõik uuringus osalenud jõukad inimesed tegelesid alaga, mis neid huvitab. Meelepärase töö tegemine annab energiat, muudab järjepidevuse hoidmise kergemaks ning aitab ületada tagasilöögid," kirjutas Corley.
11. Mugavustsoonis elamine
"Me soovime olla osa karjast ja sulanduda ühiskonda sisse. Kui tavainimese jaoks on turvaline keskkond oluline, siis edukad lahkuvad oma mugavustsoonist, et katsetada uusi asju," kirjutas Corley.


description: Aulepa tuulepargis lõppesid pühadevahelisel perioodil suuremahulised tõstetööd, teatas ettevõte. - DELFI

title: FOTOD: Eesti Energial lõppesid Läänemaal rasked tõstmistööd

maintext:
Aulepa tuulepargis lõppesid pühadevahelisel perioodil suuremahulised tõstetööd, teatas ettevõte.
Eesti Energia taastuvenergiaettevõtel Enefit Taastuvenergia on Aulepa tuulepargis kokku 16 tuulikut ning nendest ühel lõpetati pühadevahelisel perioodil käigukasti uuenduse tööd.
„Suuremahuliste tõstetööde puhul sõltub väga palju ilmast ja tuulest. Selleks, et tõsta 100 meetri kõrgusele tuuliku rootor ehk labad, on vajalik leida tuulevaikne periood ning tööde läbiviimiseks on vaja kahte suurt kraanat. Tuulevaikne periood leiti ööl vastu 29. detsembrit. Suurema noole siruulatusega kraanat, mis tuuakse objektile veoautodel ning mille kokku panekuks läheb 4-5 tööpäeva, on vaja rootori tõstmiseks. Rootor kaalub 70 tonni ja selle diameeter on 100 meetrit, teist lühema siruulatusega kraanat on vaja rootori tõstetöödel abi osutamisel,“ rääkis Enefit Taastuvenergia juht Innar Kaasik.
Rootori tõstmine võtab aega tavapäraselt 5-6 tundi ning tõstetöödeks on korraga objektil tavaliselt kuni 15 inimest.
„Tuuliku rootori eemaldamine ning tagasi paigaldamine oli seotud käigukasti uuendustöödega, kus käigukast ise õnnestus seni tuuliseks osutunud detsembrikuul üles tõsta enne jõule. Tuule tõusmisel ei saanud rootorit siiski tagasi üles tõsta ning tuli ootama jääda uut soodsat hetke, mis osutus sellel korral öiseks ajaks,“ kirjeldas Kaasik.


description: 2016. aasta läheb maailmas ajalukku kui rekordilises mahus võlakirjade väljalaskmise aasta, mida vedasid ettevõtted, kes püüdsid saada osa odavatest laenukuludest, kirjutab FT.com. - DELFI

title: Maailmas võeti rekordiliselt võlakirjade vormis laenu


description: Mees nimega Mike Pisciotta sai 18. aastaselt hakkama suure lollusega. Ta sai Xanaxit tarbides üledoosi ja ärkas kaks päeva hiljem vanglas. Ta ei mäletanud, et oli röövinud kaht poodi. Ta veetis järgmise dekaadi oma elust Florida vanglas. Tema lugu on aga inspireeriv, kirjutab Celebrity Networth. - DELFI

title: Inspireeriv edulugu: eksvangist sai eelarvamuste kiuste rikas mees

maintext:
Mees nimega Mike Pisciotta sai 18. aastaselt hakkama suure lollusega. Ta sai Xanaxit tarbides üledoosi ja ärkas kaks päeva hiljem vanglas. Ta ei mäletanud, et oli röövinud kaht poodi. Ta veetis järgmise dekaadi oma elust Florida vanglas. Tema lugu on aga inspireeriv, kirjutab Celebrity Networth.
Paljude inimeste jaoks tähendaks pikk vanglakaristus normaalse elu lõppu igaveseks. Sinusse ei usuta enam ja eksvangi taak jääb sind saatma igavesti. See võib murda isegi tugevama inimese ning tagasitee vanglasse võib mingil hetkel olla paratamatu.
Pisciotta on aga teist masti mees. Vangla võttis talt küll 10 aastat vabadust, kuid mitte tema ambitsioonid.
Ta oli teadlik, et talle ei meeldi alluda ning seega oli omaenese bossiks olemine ainus võimalik tulevikutee. Ta otsustas kasutada vanglase viibimise aega targalt. Ta veetis päevas tunde raamatukogus, õppides juhtimist, turundust ja ettevõtlust. Ta luges regulaarselt Piiblit. Lisaks võttis ta endale missiooniks õppida võõrkeeli. Hispaania keele omandas ta ruttu ning teise vangi Tyrone'i toel hakkas ta seda valdama vabalt. Lisaks räägib ta vabalt ka itaalia keelt. Prantsuse ja kreeka keeles saab ta ka hakkama. Lõpuks hakkas ta teistele vangidele hispaania keelt õpetama.
Juba vanglas põrkus ta takistuste vastu, sest loomulikult ei suhtunud kõik vangid tema tegemistesse mõistvalt. Vangla-õpilased aga maksid talle nuudlipakkides ja tuunikalas, sest raha ei olnud vanglas lubatud. Ta sai aru, et äri ajada ta oskab.
Vangis olles leidis mees ka armastuse, kellega nad pikalt kirjavahetuses olid. Seitse aastat pärast esmast kohtumist nad ka abiellusid. Naisest Robinist sai tema oluline partner ka ärimaailmas.
Pisciotta sai vanglast vabaks teadmisega, et lihtne tema elu olema ei hakka. Et teda ei võeta avasüli vastu. Ta töötas kaubanduses, turunduses, tuutorina ja vaibapuhastajana. Tema ajalugu saatis teda aga kogu aeg ning ikka ja jälle leidis ta end taas tööd otsimas.
Seda ta aga ka eeldas, kuid ta ei arvanud, et ka tema abikaasa saab tema tõttu pihta. Kui Robini töökohas kuuldi, et ta on abielus eksvangiga, siis vallandati ta koheselt. Olukorra tegi hullemaks see, et Robin oli rase ja ootas paari esimest last.
Ettevõtlus oli abielupaari ainuke variant. Pisciotta sai nüüd kasutada kõiki oma võimeid, mida ta vanglas oli omandanud. Ta oli vanglas näinud, kuidas tehnoloogia oli maailma muutnud ja ta teadis, et nad peavad tegema veebiäri.
Nad tegid veebilehe, läksid õhtusele „prügiringile", et leida vanu televiisoreid, printereid ja muid seadmeid ning müüsid need maha. Nad teenisid piisavalt raha, et hakkama saada, aga mõistsid, et nad võiks hoopis teisi aidata oma online-poe või -ettevõtte avamisel.
Nad hakkasid looma veebilehti, online-müügikanaleid ja muid platvorme. Nad olid väga edukad. Nende klientidest said miljonärid. Nende ukse taga oli järjekord. See aga tähendas, et neil ei jäänud peaaegu üldse aega oma väikese poja jaoks.
Niisiis tegid nad otsuse. Nad ei hakanud ise neid lehekülgi enam tegema ja haldama vaid otsustasid hakata kliente koolitama ning konsulteerima. Nad töötasid välja ka mõned automaatselt töötavad e-rakendused, mis säästis neile tohutult aega. Kui muudatusest oli möödas 18 kuud, olid nad teeninud enam kui miljon dollarit.
Eriti õnnelikud olid nad aga selle üle, et lisaks tööelule oli neil ka täisväärtuslik pereelu. Vahepeal oli sündinud ka teine laps.
Pisciotta on kirjutanud raamatu „From Prison to Prosperity" ehk „Vanglast heaoluni". See räägib sellest, kuidas tema vangla-aastad aitasid tal saada edukaks ärimeheks, abikaasaks ja isaks, kes ta täna on.


description: Pööbli omanik Paap Toonela räägib Ärilehele antud intervjuus, et joogi- ja söögikohtade turul on viimastel aastatel toimunud olulised muutused. Eestimaalased õpivad tasapisi kultuurselt jooma ja aktsiisitõus annab hoobi just haritumale kliendigrupile. - DELFI

maintext:
Sotside lemmikkõrtsmik tunneb tõsist muret: aktsiisitõus tabab enim kultuurseid tarbijaid
Paap Toonela ütleb, et alkoholiaktsiisi tõus lööb karmilt just käsitööõllede tootjaid, sest hinnalagi on niigi käes. Suurtel kontsernidel on mänguruumi palju rohkem. Foto: Priit Simson
Pööbli omanik Paap Toonela räägib Ärilehele antud intervjuus, et joogi- ja söögikohtade turul on viimastel aastatel toimunud olulised muutused. Eestimaalased õpivad tasapisi kultuurselt jooma ja aktsiisitõus annab hoobi just haritumale kliendigrupile.


description: Tänavuse ajujahi žürii liige, Levira juhatuse esimees Tiit Tammiste tõdeb, et TOP30st jäi välja palju häid meeskondi ning tänavu on favoriite väga raske ennustada. - DELFI

title: VIDEO: Ajujahi žürii liige: tänavu ei julge isegi TOP7 ennustada


description: Majandus- ja taristuminister Kadri Simson saatis kooskõlastusringile veoautode teekasutustasu seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse, millega plaanitakse hakata ülejärgmisest aastast koguma transporditaristu korrashoiuks teekasutustasu üle 12-tonnistelt veoautodelt. - DELFI

title: Raskeveokite maks tuleb 2018. aastast, rekkad hakkavad tasuma 10-12 eurot päevas

maintext:
Majandus- ja taristuminister Kadri Simson saatis kooskõlastusringile veoautode teekasutustasu seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse, millega plaanitakse hakata ülejärgmisest aastast koguma transporditaristu korrashoiuks teekasutustasu üle 12-tonnistelt veoautodelt.
Veoautode teekasutustasu eesmärgiks on transporditaristu kvaliteedi säilitamiseks lisavahendite kogumine rakendades kasutaja maksab printsiipi. Väljatöötamise kavatsuse koostamisel on aluseks võetud 2015. aastal Riigikantselei tellimusel koostatud uuring „Transpordimaksude rakendamise võimalused Eestis“.
Veoautode teekasutustasu rakenduks kogu Eesti avalikult kasutatavate teede võrgustikule. Teekasutustasuga on võimalik maksustada ka Eesti teedel sõitvaid välisriikide veoautosid, mida tänane raskeveokimaks ei võimalda. Kuigi ka bussid on teede füüsilised kulutajad, siis bussidele teekasutustasu kehtestamist ei kavandata, sest bussidele teekasutustasu kehtestamine suurendaks reisijate jaoks pileti hinda, mis vähendaks ühistranspordi kasutatavust ning läheks seega vastuollu eesmärgiga suurendada ühistranspordikasutajate osakaalu.
Majandus- ja taristuminister Kadri Simson ütles, et säilitamaks transporditaristu kvaliteeti on vajalik leida täiendavaid tuluallikaid.
„Teekasutustasu kehtestamine on Euroopas levinud praktika. Meie raskeveokid tasuvad teistes riikides teekasutustasusid, aga Eestis kehtiv raskeveokimaks rakendub vaid Eestis registreeritud veokitele. See on tekitanud olukorra, kus Eesti raskeveokid peavad üleval teiste riikide taristut, kuid teiste riikide veokid Eesti teedesse raha ei panusta,“ selgitas Simson.
Kuigi mitmetes Euroopa Liidu liikmesriikides on teekasutustasu kehtestatud alates 3,5 tonnist, siis Eesti on saatnud Euroopa Komisjonile ettepaneku kehtestada tasu ainult üle 12-tonnistele veoautodele. Esialgse plaani järgi tuleks teekasutustasu hakata tasuma üle 12-tonnistel veokitel päevamääraga 10-12 eurot ja aastase määraga 700-1300 eurot. Tänaseni pole Euroopa Liidus teekasutustasu kehtestatud vaid Eestis ja Soomes.
Veoautode teekasutustasu on seotud ka riigi eelarvestrateegiaga 2017–2020, mille kohaselt on alates 2018. aastast üheks tuluallikaks ka veoautode teekasutustasu.


description: Vene riiklik tuumaenergiaettevõte Rosatom on huvitatud osalusest Prantsusmaa firma Areva jagamisel tekkivates ettevõtetes - kui vaid Prantsuse valitsus seda lubaks, ütles Rosatomi esindaja Reutersile. - DELFI

title: Vene Rosatom huvitub osalusest Prantsuse tuumaäris

maintext:
Vene riiklik tuumaenergiaettevõte Rosatom on huvitatud osalusest Prantsusmaa firma Areva jagamisel tekkivates ettevõtetes - kui vaid Prantsuse valitsus seda lubaks, ütles Rosatomi esindaja Reutersile.
Parasjagu restruktureeritav Areva kuulub 87% ulatuses riigile. Restruktureerimisplaani kohaselt müüakse tuumajaamade ehitusega tegelev osa Arevast ehk Areva NP riiklikule energiafirmale EDF, aga tuumakütuse osakonnast saab eraldi ettevõte esialgse nimega Areva NewCo.
Areva, EDF ja valitsus otsivad mõlemale ettevõttele vähemusosanikke, teatas Reuters. Praegu on investorid teinud 10% osaluse eest Areva NewCos poole miljardi euroni küündiva pakkumise ning läbi räägitakse teiste seas Jaapani konglomeraadi Mitsubishi ja Hiina tuumaenergiafirma CNNC-ga.
Rosatomi Lääne-Euroopa haru juhi Andrei Roždestvini sõnul on Rosatom huvitatud osalusest kas emmas-kummas või mõlemas. "Me ei välista seda. Kui see Arevat aitab, võime seda kaaluda," ütles ta. "Oleme sellest rääkinud, aga paistab, et riik ei ole mitte eriti huvitatud."
Roždestvini sõnul räägitakse küll Hiina ja Jaapani rahastajatega, kuid mitte venelastega. "See teeb meid murelikuks," ütles ta, lisades, et Rosatomil on Arevaga mitu koostööprojekti ning seetõttu huvitab ettevõtet, mis partnerist saab.
"Otse loomulikult üritame, kui vähegi võimalik, olukorra lahendamises osaleda," märkis Roždestvin.
Prantsusmaa-Venemaa suhted on madalseisus alates Venemaa invasioonist Ukrainasse 2014. aastal ning Moskva tänavune tegutsemine Süürias pole suhete parandamisele just kaasa aidanud.
Hiljuti keeldus Prantsuse president Francois Hollande Pariisi püstitatud õigeusu kiriku avamisel osalemisest. Presidendivalimiste üks kandidaat Francois Fillon on aga rääkinud suhete parandamisest Venemaaga.


description: Rootsis suurt furoori tekitanud plaan luua endisesse kruiisilaeva Ocean Gala pagulaste majutuskoht on võtnud uue pöörde: laev on Rootsi vetest kadunud, firma hageb Rootsi migratsiooniametit, aga firmat ennast ajavad taga kohtutäiturid. - DELFI

title: Rootsis kruiisilaevast pagulaste hotelli teha plaaninud firmat jälitavad täiturid


description: Ust-Luga sadama kontoris Peterburis toimus kolmapäeval läbiotsimine, teatas TASS-ile ettevõtte pressiesindaja Tatjana Pauk. - DELFI

title: Fontanka: Ust-Luga sadama juht vahistati 1,5 miljardi rubla kõrvaldamises kahtlustatuna

maintext:
Foto: Ruslan Šamukov, TASS/All Over Press/Vida Press
Valeri Izrailit Foto: Ruslan Šamukov, TASS/All Over Press/Vida Press
Ust-Luga sadama kontoris Peterburis toimus kolmapäeval läbiotsimine, teatas TASS-ile ettevõtte pressiesindaja Tatjana Pauk.
Pauk ei kommenteerinud kohaliku meedia teateid selle kohta, et Venemaa föderaalne julgeolekuteenistus (FSB) vahistas kolmapäeval ettevõtte direktorite nõukogu esimehe Valeri Izrailiti ning Peterburi Dzeržinski kohus sanktsioneeris tema vahi all hoidmise sadama jaoks eraldatud 1,5 miljardi rubla (23 miljoni euro) kõrvaldamises kahtlustatuna.
Izrailiti kinnipidamisest teatas oma andmetele viidates Peterburi uudisteportaal Fontanka.
Advokaat Aleksandr Potšujev rääkis Fontankale aga muud juttu.
„Valeri Izrailiti kinnipidamist me kinnitada ei saa. FSB valitsuse operatiiv- ja uurimistoimingud viiakse läbi kriminaaljuurdluse asjus, mis on algatatud kolmandate isikute üle. Viimase kümne aasta jooksul on Valeri Solomonovitšil olnud küllaltki palju edukaid investeerimisprojekte, mis ei saa õiguskaitseorganite ja konkurentide tähelepanu äratamata jätta,“ ütles Potšujev.
Seotud lood: Luganski rahvavabariigi eksminister istub ilmselt Putini sõbra petmise eest FSB türmis
OAO Kompanija Ust-Luga haldab Leningradi oblastis asuvat Ust-Luga sadamat. Varem juhtis seda Venemaa Raudteede endine juht Vladimir Jakunin.
Viimastel aastatel on Izrailiti ettevõte läbi elanud kaks märkimisväärset vapustust ning mõlemad on seotud Venemaa presidendi Vladimir Putini lähikonda kuuluva Gennadi Timtšenkoga.
2012. aastal varises sadamas osaliselt kokku Euroopa suurima naftaproduktide raudteelt tankeritele laadimise terminali omaniku ja operaatori Rosneftbunkeri (RNB, praegune nimi AO Ust-Luga Oil) kai. RNB kuulus Timtšenko struktuuridesse. Tehti kindlaks, et kai varises kokku ohutustehnika rikkumise pärast süvendustöödel, mida viis läbi Severnaja Dnouglubitelnaja Kompanija (SDK, seotud Izrailitiga). Föderaalettevõte Rosmorport esitas miljardi rubla suuruse hagi ning 2014. aasta augustis võeti SDK jälgimise alla.
Lisaks sellele alustati 2014. aastal kriminaaljuurdlust Rosneftbunkerist raha kõrvaldamise kohta. FSB uurimisteenistus pidas 2015. aasta märtsis, kui ettevõtet ei loetud enam Timtšenko omandiks, kinni niinimetatud Luganski rahvavabariigi endise ministri Bugrovi. Tšekistide versiooni järgi osales viimane sobimatute, juba kasutatud torude tarnimises Rosneftbunkerile. Kuritegu leidis aset ajal, kui Ust-Luga sadamas käis terminali ehitamine Timtšenko ettevõtte jaoks.


description: Eesti põllumajandus-kaubanduskoja juhi Roomet Sõrmuse hinnangul võib Euroopa Liidu ja Kanada vahel sõlmitav vabakaubanduslepe avada meie toidutööstustele küll uusi võimalusi, kuid Venemaale alternatiivseks turuks Kanadat pidada ei julgeks. Just seda võimalust soovitas aga tänases Ärilehe intervjuus kaubanduspeadirektoraadi direktor Signe Ratso. Sõrmus ütleb, et näiteks värskete piimatoodete ekspordiks jäävad püsima ikka ranged Kanadapoolsed tollimaksud, ent Euroopasse saab uue leppe kohaselt Kanada oma piimatooteid tuua vabalt. - DELFI

title: Põllumajanduskoda uue võimaliku turu suhtes skeptiline: piimatoodetele jääb Kanadas kõrge tollimaks ka kaubandusleppega

maintext:
Eesti põllumajandus-kaubanduskoja juhi Roomet Sõrmuse hinnangul võib Euroopa Liidu ja Kanada vahel sõlmitav vabakaubanduslepe avada meie toidutööstustele küll uusi võimalusi, kuid Venemaale alternatiivseks turuks Kanadat pidada ei julgeks. Just seda võimalust soovitas aga tänases Ärilehe intervjuus kaubanduspeadirektoraadi direktor Signe Ratso. Sõrmus ütleb, et näiteks värskete piimatoodete ekspordiks jäävad püsima ikka ranged Kanadapoolsed tollimaksud, ent Euroopasse saab uue leppe kohaselt Kanada oma piimatooteid tuua vabalt.
Roomet Sõrmuse kommentaar:
Eesti päritolu põllumajandussaaduste ja toidukaupade eksport Kanadasse on viimastel aastatel olnud suhteliselt tagasihoidlik. Nt käesoleva aasta kümne kuuga oleme Kanadasse statistikaameti andmetel viinud vaid 5,2 miljoni euro väärtuses toidukaupu.
Kuigi Kanada osakaal põllumajandussaaduste ja toidukaupade koguekspordis on tänavu suurenenud viimaste aastate ca 0,5%-lt 2,2%-le, siis rahalises väärtuses on ekspordi maht Kanadasse püsinud viimase nelja aasta jooksul üsna stabiilselt 4-6 miljoni euro tasemel. Sellest summast omakorda lõviosa moodustab pärm, tagasihoidlikus koguses oleme eksportinud Kanadasse ka õlut. Pärmi eksport on aga seotud kanadalaste omandusse kuuluva Salutaguse Pärmitehasega. Samas pole Eestist viimastel aastatel Kanadasse viidud meie põhilisi ekspordiartikleid nagu näiteks piima- või lihatooteid, väga episoodiline on olnud ka kala eksport.
Usun, et vabakaubanduslepingu sõlmimine Kanadaga on positiivne ja avab uusi võimalusi ka meie toidutööstusettevõtetele, kuid senise suhteliselt tagasihoidliku kaubavahetuse kontekstis ei julgeks Kanadat alternatiivseks turuks Venemaale pidada. Mõned aastad tagasi on Eesti suursaatkond Ottawas pidanud perspektiivseks mahetoodete eksporti Kanadasse.
Eesti ekspordi seisukohalt üldiselt oluliste piimatoodete valdkonnas võimaldab EL-Kanada vabakaubanduslepingu sõlmimine Euroopa Liidu eksportööridel viia Kanadasse impordikvoodi raames järkjärguliselt (kuue aastase üleminekuperioodi järel) täiendavalt tollimaksuvabalt 18 500 tonni peamiselt kõrge kvaliteediga juustu, samuti liberaliseeritakse viie aasta jooksul teatud piimavalkudega kauplemine. Koos senise kvoodiga ulatub kuue aasta pärast EL päritolu juustu kvoot 32 000 tonnini, mis moodustab umbes 4,5% Euroopa Liidu praegusest juustuekspordi mahust. See ekspordikogus pole küll sama suur kui Euroopa Liidu juustu eksport USA-sse või Jaapanisse, kuid siiski tõuseks Kanada Euroopa Liidu jaoks kõige olulisemate importijate hulka. Reaalsed ekspordimahud sõltuvad aga ka impordikvootide administreerimise süsteemist. Vastavalt lepingule peaks ekspordi õiguse saama need ettevõtted, kes kõige tõenäolisemalt seda ka kasutavad.
Euroopa Liit ekspordib umbes 12% oma piimatoodangust. Kanada pole siiski Euroopa Liidu piimatoodete ekspordil kõige olulisemate sihtriikide hulgas. Kanada on EL juustule näiteks tähtsuselt 12. eksporditurg ja sinna viiakse 14 000 tonni juustu aastas. Eksporti on piiranud ka senine impordikvoot.
Teiste piimatoodete eksport Kanadasse on olnud väga kõrgete tollide tõttu marginaalne. Kanada on üks kõige rohkem kaitstud piimatoodete turgusid maailmas ning lepingu kohaselt ei vähendata ka värskete piimatoodete, või, piimapulbrite ja vadakutoodete tollimakse.
Lepingu sõlmimine on üldiselt oluline, et avada Euroopa Liidu toiduainetele täiendavaid kauplemisvõimalusi. See ei pruugi tähendada, et Eesti tootjad hakkaksid ise Kanadasse eksportima, kuid EL ekspordivõimaluste avardamisel võib olla meile ka positiivne kaudne mõju.
Leping annab aga kõikidele Kanada piimatoodetele vaba juurdepääsu Euroopa Liidu turule, mis küll ekspertide hinnangul esialgu ohtu meie tootjatele ei kujuta, sest Kanada toodete hinnad poleks meie turul konkurentsivõimelised, kuid tulevikus võib olukord muutuda.
Teistes sektorites on põllumajanduse seisukohalt avaldatud muret, et Kanada tootjad saavad parema juurdepääsu Euroopa Liidu sea- ja veiseliha turgudele.


description: Hispaanias toimub igal jõuludel suurejooneline lotomäng, kus sellel aastal läks jagamisele 2,4 miljardit dollarit. - DELFI

title: Hispaania jõululoterii tõi õnne tuhandete õuele

maintext:
Hispaanias toimub igal jõuludel suurejooneline lotomäng, kus sellel aastal läks jagamisele 2,4 miljardit dollarit.
"Võidupilet läks inimestele, kellel seda tõeliselt vaja on," ütles vasakpoolse erakonna liige Carmen Capilla. Sellel aastal loositi välja 1650 võidupiletit, numbriga 66513, millest igaüks võitis ligikaudu 418 000 dollarit, kirjutas Washington Post.
44-aastane Vincente elab lotokeskusest üle tee ning on viimased kuus aastat ostnud pileteid, mis lõppevad numbriga 13. "Kuna mul pole elus kunagi vedanud, siis arvasin, et number 13 toob äkki mulle õnne. Sellel aasta tõigi!" Esimese asjana helistas mees elukaaslasele. "Sink, šampanja ja viski on sellel aastal minu poolt," teatas ta rõõmsalt. Rahaga plaanib mees osta auto ja maksta seitsme aastase Downi sündroomiga poja kõneteraapia eest.
Lotopilet ise maksis 21 dollarit ning müügist teeniti kokku 2,7 miljardit dollarit, mis on 3,5% rohkem kui eelmisel aastal. Inimesed ostavad sageli pileteid grupiga ning jagavad hiljem võidusumma omavahel ära.
Hispaania iga-aastane jõululoterii on maailmas tuntud hiiglasliku võidusumma poolest ning mängus puudub üks suur võitja. Loto sai alguse 1812. aastal ning on elanike seas väga populaarne. Hispaania töötuse tase on hetkel 18,9%, Euroopa Liidus on rohkem töötuid vaid Kreekas.


description: Start-up`ilik mõtteviis suurettevõttes? See pole ju võimalik! Või siiski? Elisa tehnoloogiaüksuse juht Toomas Polli kirjutab, miks tasub ettevõtluses ideede inkubeerimist ja vaba mõttelendu rakendada. - DELFI

title: Start-up'iliku töömeetodi märksõnad: ajafaktor ja kontrollitud kaos

maintext:
Start-up`ilik mõtteviis suurettevõttes? See pole ju võimalik! Või siiski? Elisa tehnoloogiaüksuse juht Toomas Polli kirjutab, miks tasub ettevõtluses ideede inkubeerimist ja vaba mõttelendu rakendada.
Igapäevatöö kontekstis avaldub start-up`ilik mõtteviis Elisa näitel ennekõike selles, kuidas me töötame ehk millised on me töövõtted. Lihtsustatult öeldes on start-up`ilikkus töövõte ja lähenemisviis, mis seab eesmärgiks töö sisu ja tulemused ega lase headel ideedel takerduda protsessiraamistikku.
Täna inkubeerime Elisas julgelt erinevaid ideid ja tegutseme kiirendatud tempos selleks, et idee jõuaks otsustusprotsessi ja seejärel juba testimisse. Kiirus on seda olulisem, et alles testfaasis selgub lõplik tõde idee elujõulisusest.
Aeg ja kriitikameel kui õnnestumise faktorid
Start-up maailmas on seega üks peamisi märksõnu ajafaktor ja seda mitmes tähenduses. Ühelt poolt on oluline ajastada teenuse ja toote turule toomine — kuid see kehtib justkui sõltumata eelnenud töömetoodikast ja valdkonnast.
Ennekõike on aga oluline, et hea idee ei takerduks reeglistiku ega inimeste taha, vaid saaks kiiresti valideeritud ja realiseeritud. Et konkurents on telekomi valdkonnas tugev ning kliendi ootused kõrged, oleme Elisas läinud start-up`ilikkuse teed — et leida uued ja toimuvad lahendused kiiresti.
Töötempo üksi siiski häid tulemusi ei tooda. Kui ideid on palju ja aeg arvel, aitab õigeid ideid välja noppida aus kriitikameel. Start-up-meetod tähendab ideede kaitsmist, millest võib mõelda ka kui esmasest ettevõttesisesest testfaasist. Kui sa oma meeskonda veenda ei suuda, tasub ringi mõelda kas idee või argumendid.
Meeskonna olulisus
Ja siinkohal tulebki mängu meeskond. Tiim, kes uute ideede ja suundadega tegeleb, peab omama laia spektrit kompetentse ning olema ka tunnetuslikult ühel lainel. Peale selle peab meekonnal olema luba eksida.
Elisas valitseb vigadest õppimise kultuur. Kui risk on karistatav, viib see endaga paratamatult ka innovaatilisuse. Tegutsedes start-up-meelelaadis, on eksimine inimlik, kuna lubab lendu ka kõige hullumeelsemad ideed. Seetõttu puutume tihti kokku teemadega, mida varem pole lähedalt näinud. Kui eksimisvõimalus keelata, siis ei juleta ka mõttel lennata lasta. Ja kui mõte lennata ei saa, kust siis üldse uued ideed tulla saavad?
Meeskonna osatähtsus kasvab ses valguses üha enam. Et mõttelennuga tekkivate ideede ja nendega võetud riskidega ettevõttele elulist ohtu ei kaasneks, on oluline kaasata meeskonda erinevaid pädevusi kandvaid inimesi ning neid nende oskustes-teadmistes usaldada.
Kontrollitud kaos kui edu valem
Võrreldes klassikaliste juhtimisteooriatega iseloomustab start-up'i töömalli enim vast kirjeldus kontrollitud kaosest, kuid seda kõige paremas mõttes ja siiski koos mõningaste tugipunktidega. Töövõtted, mis ei võimalda mustritesse kinni jäämist, toimivad hästi juhul, kui töö on eesmärgistatud, tulemused silme ees ning meeskonnal lisaks valmidusele ideid kaaluda ka varuks annus elutervet kriitikameelt. Ideede inkubeerimine omakorda on mõttevabaduses suunanäitajaks ja seeläbi kiirendiks heade mõtete realiseerumisele, milles käime läbi erinevad faasid ideemüügist katserühmani.
Ideed, mis sellise tööprotsessi tulemusel sõelale jäävad, ongi enamasti reaalselt kasutatavad ning omakorda uute ideede kandjateks. Ning veel enam — fookusgrupi kaudu turu testimine ei anna mitte pelgalt infot turu kohta, vaid ka reaalset sisendit uute võimalike lahenduste kasvatamiseks. Teisisõnu on tegemist ahelaga kõige paremas tähenduses.
Uute ideede leidmiseks otsib Elisa muuhulgas aktiivselt koostöövõimalusi ka erinevate tänaste start-up-ettevõtetega, kellega ühiselt klientidele lisaväärtust loovaid ideid ellu viia. Teisisõnu, oma kinganinadest tasub julgelt kaugemale vaadata, nii väldime oma mõttemustritesse kinni jäämist ja saame samal ajal anda noortele innukatele tegijatele võimaluse põnevate ideede teostamiseks.
Eeskuju loeb
Et iga uue meetodi juurutamine sõltub ennekõike juhtkonna meelsusest, tasub kõigi osapoolte veenmiseks õppida eeskujudelt. Elisa pole start-up`ilikkusega sugugi jalgratast leiutanud, vaid õppinud maailmatasemel suurettevõtetelt. Soovitan käia vaatamas, kuidas maailmas asju tehakse — Silicon Valley on vaid üks näide start-up'i maailmast, jälgida tasub tegijaid ka Hiinas ja Koreas. Külasta suurkorporatsioone, nagu Google või Facebook — ära karda end võrrelda suurte tegijatega. Sea latt teadlikult kõrgele, sest see on see, mis sinu lähteasendi määrab.
Alustada võib näiteks ka Ted-kõnede kuulamisest Youtube'i vahendusel. Külasta ka kodumaiseid start-up-üritusi, mida korraldavad Garage48 ja Lift99.
Ära unusta ka oma meeskonda kaasata. Jagage, usaldage ja riskige ning tooge võidud koju.


description: Maaeluministeerium saatis kooskõlastusringile erakorralise kohandamistoetuse määruse eelnõu. Raskustes piima- ja sealihatootjatele makstakse 2017. aastal erakorralise kohandamistoetusena kokku 16,2 miljonit eurot kriisiabi. - DELFI

title: Erakorralise kohandamistoetuse eelnõu läks kooskõlastusringile

maintext:
Maaeluministeerium saatis kooskõlastusringile erakorralise kohandamistoetuse määruse eelnõu. Raskustes piima- ja sealihatootjatele makstakse 2017. aastal erakorralise kohandamistoetusena kokku 16,2 miljonit eurot kriisiabi.
„Kriisiabi eesmärk on toetada raskustes olevaid piima- ja sealihasektoreid ning aidata seeläbi kaasa turu stabiliseerimisele. Euroopa Komisjon on eraldanud selleks Eestile kokku 8,08 miljonit eurot ja uus valitsuskoalitsioon on otsustanud Eesti riigi poolt sellele samas mahus lisaks maksta,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. „Pingutame selle nimel, et kriisiabi saaks tuleva aasta alguses võimalikult kiiresti välja makstud, et anda põllumeestele kindlust põllumajandustootmisega jätkamiseks.“
Toetust saab taotleda piimatõugu lehma kohta, keda piimatootja pidas 2016. aasta 1. detsembri seisuga või sea kohta, keda sealihatootja pidas 2016. aasta 1. mai seisuga.
Piimandussektoris makstakse toetust piima turustavatele või jõudluskontrollis osalevatele piimatootjatele, kes vastavad ühele neist tingimustest: a) on väiketootjad; b) ei suurenda tootmist; c) on ühinenud mõne maaelu arengukava keskkonnatoetuse skeemiga. Sama kolme tingimuse alusel makstakse toetust ka seakasvatussektoris. Samuti on nii piima- kui sealihatootjatel võimalus taotleda toetust kui nad võtavad kohustuse mitte suurendada oma piimatõugu lehmade, sigade või emiste arvu taotluse esitamise päevast kuni 2017. aasta 1. maini.
Seakasvatuse puhul on 2016. aastal sigade Aafrika katku puhangute tõttu III tsooni jäänud sigade puhul ühikumääraks 27,24 eurot looma kohta, 2015. aastast jätkuvalt III tsoonis olevate sigade puhul 22,52 eurot looma kohta ning muudes piirkondades 13,62 eurot emise ja 8 eurot sea kohta. Piimalehma arvestuslik toetusmäär on 153 eurot piimalehma kohta, kuid lõplik toetusmäär selgub pärast taotlemist.
Erakorralise kohandamistoetuse maksmise kriteeriume ja loomakasvatussektorite vahelist jaotust on arutatud korduvatel kohtumistel põllumajandustootjate esindusorganisatsioonidega.
Kooskõlastamiseks esitatud eelnõu kohaselt on kohandamistoetuse taotluste vastuvõtt planeeritud 2017. aasta 30. jaanuarist kuni 8. veebruarini.
Erakorralist kohandamistoetust makstakse osana Euroopa Komisjoni 2016. aasta juulis otsustatud abipaketist, millega 2016. aasta septembris eraldati 350 miljonit eurot piimatootjate ja teiste turukriisist mõjutatud loomakasvatussektori tootjate abistamiseks. Eesti toetussumma suuruseks on 8,08 miljonit eurot, millele riigieelarvest lisatakse täiendavalt 8,08 miljonit eurot.


description: Pooled ajalehe Helsingin Sanomat küsitlusele vastanud analüütikutest leidsid, et eurost on Soomele rohkem kahju kui kasu olnud. - DELFI

title: Soome analüütikud: eurost oli rohkem kahju kui kasu

maintext:
Pooled ajalehe Helsingin Sanomat küsitlusele vastanud analüütikutest leidsid, et eurost on Soomele rohkem kahju kui kasu olnud.
Helsingin Sanomat küsitles 45 majandusanalüütikut, kellest 29 vastas. Vastanuist iga teine leidis, et eurost on rohkem kahju olnud kui kasu; vastupidisel arvamusel oli veerand analüütikuist. Ülejäänud leidsid, et küsimusele ei saa vastata.
Peamiselt rõhutavad euro kahjulikkust pankade ja konsultatsioonifirmade analüütikud. Euro kasulikkust või küsimusele vastamise võimatust märgivad aga peamiselt majandusteadlased.
Siiski on pea kõik küsitlusele vastanuist sama meelt ses osas, et Soome oleks 2012. aastal alanud majandussurutisest kergemini pääsenud omaenda vaba kursiga valuutaga. Samas oli 2002. aastal kasutusele võetud eurost esimestel aastatel Soome majandusele jällegi kasu.


description: Uudisteagentuur Bloomberg pani kokku 2017. aasta tähtsaimate sündmuste kalendri. Vahendame sellest väikese osa. - DELFI

title: Mida toob aasta 2017? Noppeid Bloombergi majandus- ja poliitikakalendrist


description: Esmaspäeval, 2. jaanuaril ei saa kasutada e-maksuametit/e-tolli ning selle kaudu ligipääsetavaid X-tee teenuseid ja rakendusi. Samuti ei ole võimalik teha avalikke päringuid maksu- ja tolliameti infosüsteemidesse. - DELFI

title: Maksuamet hoiatab: uue aasta alguses e-maksuamet/e-toll ei tööta


description: Leigri Tallinnas peatumise ajal enne liinile asumist katsetasime kümne päeva jooksul erinevaid süsteeme, viisime läbi koolitusi, sisustasime laeva, rääkis TS Laevade juht Kaido Padar. - DELFI

title: Lisaks veeskamissüsteemi probleemile on Leigril ka mure liftidega


description: Esmakordselt alates 2008. aastast ei ole enam London Ühendkuningriigi eluasemete hinnatõusu mootor, selgub Nationwide Suilding Society uuringust. - DELFI

title: Üllatus! London ei vea enam Ühendkuningriigis eluasemete hinnatõusu

maintext:
Esmakordselt alates 2008. aastast ei ole enam London Ühendkuningriigi eluasemete hinnatõusu mootor, selgub Nationwide Suilding Society uuringust.
Tänavu tõusid eluasemeväärtused Londonis aastaga 3,7 protsenti ja üleriigiliselt 4,5 protsenti.
Veel 2015. aastal tõusid Suurbritannia pealinnas eluasemehinnad 12,2 protsenti, kirjutab Bloomberg.
„Londoni pikaajaline suurema hinnatõusu periood on lõppemas,“ ütles Nationwide’i peaökonomist Robert Gardner. „Londonis ja Lõuna-Inglismaal on enamus inimesi avastanud, et nad ei ole võimelised eluaset ostma või peavad elamise ostmiseks palju rohkem laenu võtma suhtena sissetulekusse, seda vaatamata olukorrale, kus madal intressitase hoidis kuiseid eluasemelaenukulusid all.“
Londoni kinnisvaraturgu mõjutasid juunikuise brexiti rahvahääletuse tulemus ja ka tõusnud kinnisvaratehingute lõiv.
Tulevaks aastaks prognoosis Nationwide, et üle riigi tõuseb keskmine eluaseme hind kaks protsenti. Hinnatõusu kasuks räägivad rekordmadal intressitase ja eluasemete puudus. Et Londonis on inimestele muutunud eluaseme ostmine kalliks, oodatakse tuleval aastal seal järsku hinnatõusu aeglustumist.


description: Ajujahi konkursil 30 parema hulka saanud MARKUSe eestvedajad Kristjan Jansons ja Markus Lippus turvustavad, mida nende videotuvastusteenus endast kujutab ning kuidas ettevõtted võiksid sellest reaalset kasu saada. - DELFI

title: VIDEO: Videoteenus, mis suudab tuvastada kliendi soo ja vanuse


description: Paradoksaalne olukord – Volkswagenit tabas diisliafäär, kuid saksa autotootja on tegemas oma ajaloo parimat müügitulemust, lüües esikohale kerkinud Toyota Motorit. - DELFI

title: Volkswagenile oli diisliafäär nagu hane selga vesi


description: Valitsus kiitis täna heaks eelnõu, mille kohaselt võetakse Eesti õigusesse üle niinimetatud kilekottide kasutamist piirav direktiiv, kirjutab err.ee. - DELFI

title: Valitsus kiitis heaks kilekottide kasutamist piirava eelnõu


description: Indialastel on kiired ajad. Reede südaööl lõppeb võimalus maksta oma kontodele pankades ja postkontorites kehtetuks tunnistatud 500- ja 1000 ruupialisi rahatähti. Kui see ei õnnestu, on inimestel käes raha asemel värviline vanapaber. - DELFI

maintext:
Läheneb India suurte rahatähtede makulatuuriks muutumise tund
Indias Mumbais ootavad inimesed pangas raha hoiustamise võimalust Foto: Scanpix/ Reuters
Indialastel on kiired ajad. Reede südaööl lõppeb võimalus maksta oma kontodele pankades ja postkontorites kehtetuks tunnistatud 500- ja 1000 ruupialisi rahatähti. Kui see ei õnnestu, on inimestel käes raha asemel värviline vanapaber.


description: Tänasel Tallinna linnavolikogu istungil võeti vastu linna 2017. aasta eelarve, mille sissetulekute ja väljaminekute kogumahuks kujunes 655 343 332 eurot. - DELFI

title: Kinnitati 2017. aasta Tallinna eelarve kogumahus 655 miljonit eurot


description: Eesti ettevõtete puhaskasum ulatus 2015. aastal kokku 3,08 miljardi euroni, mis on 7,2 protsenti vähem kui 2014. aastal, näitavad statistikaameti kogutud andmed. - DELFI

title: Eesti ettevõtete puhaskasum kukkus mullu oluliselt


description: Psühhoanalüütik, akadeemik ja kirjanik Josh Cohen kirjutab The Economisti poolt välja antavas ajakirjas „1843" sellest, et läbipõlemine ei ole ainult seotud meeletu töökoormusega. Tema sõnul peitub see kõik paljuski selles, kuidas meid üles kasvatatakse. Milliseid sõnumeid meie pähe kinnistatakse. Lugu räägib tema kahest patsiendist, kelle lood on erinevad, aga olulises osas siiski sarnased. - DELFI

title: Aina kasvav probleem, millele peame mõtlema: vaimse tervise häda, mille alge peitub tihti meie lapsepõlves

maintext:
Psühhoanalüütik, akadeemik ja kirjanik Josh Cohen kirjutab The Economisti poolt välja antavas ajakirjas „1843" sellest, et läbipõlemine ei ole ainult seotud meeletu töökoormusega. Tema sõnul peitub see kõik paljuski selles, kuidas meid üles kasvatatakse. Milliseid sõnumeid meie pähe kinnistatakse. Lugu räägib tema kahest patsiendist, kelle lood on erinevad, aga olulises osas siiski sarnased.
Kui Steve esimest korda minu konsultatsioonile tuli, nägi ta välja kõike muud kui äsja 90-tunniseid töönädalaid teinud investeerimispankur. Tal olid seljas kottis spordiriided, mis ei olnud ammu pesumasina sisemust näinud. Ta katsus pidevalt oma pulstunud juukseid ning ma ei suutnud teda ette kujutada uhketes koridorides edasi-tagasi sõelumas.
Steve kasvas üles pere ainsa lapsena ühes äärelinnas. Ta meenutab, et tema vanemad, tänaseks lahutatud, kanaliseerisid oma armastuseta ning tüliderohke abielu õudused oma poja karmi üleskasvatamisse. Viieline pesapallimeeskonna kapten oli talle juba justkui sündides otsa ette kirjutatud. „Ma mitte ei teinud kõike neid suuri asju vabatahtlikult vaid kohandusin sellesse rolli, mille nad olid mulle ette määranud." Ta oleks nagu kogu oma lapsepõlve, nooruse ja täiskasvanuea elanud autopiloot peal. Nii hõivatud, et elada seda elu, mis talle oli ette määratud ja mida talt eeldati, et ta ei küsinudki endalt, kas ta tegelikult soovib nii elada.
Ta võeti noorena panka tööle ja koheselt sai talle osaks selle sektori turbokiirusel toimiv töökultuur. Kaks aastat tegi ta samal tasemel tööd, mida ta oli näidanud õppetöös ja spordis.
Ühel hetkel avastas ta, et ta on oma töökohal hakanud unelema ja ihalema kodu ja magamise järele. Ta sattus paanikasse, kui telefonihelin või kellegi hääl ta sellest transist välja tõi. „Ükskord küsis üks tüüp, et kas minuga on kõik korras ja ta vaatas mind imeliku pilgiga. Vaatasin allapoole ja mu t-särk oli higist läbimärg."
Allaandmine
Ühel päeval, kui tema 5:30 äratama pandud äretuskell helises ei hüpanud ta mitte voodist üles vaid lülitas helina välja. Ta lihtsalt lamas ning vahtis lakke. Ainuke asi, milles ta kindel oli, oli see, et tööle ta ei lähe. Peale kuut tundi poolenisti magamist ning lakke vahtimist, pani ta dressid selga ja läks kohalikku poodi. Ta täitis korvi valmistoidu ning doonitsitega.
Järgneva kolme kuu jooksul oli temast saanud see mees, kes nüüd minu ees istus. Ta ei teinud midagi, ei kohtunud kellegagi. Kolleegide murelikud kontaktivõtmise katsed lõppesid kiirelt. Vallandamine ei häirinud teda. Oma vanematega suhtles ta harva. Pealegi teadsid nad, et poeg teeb pikki tööpäevi.
Kas keegi saab öelda, et nad ei ole kunagi tundnud kasvõi väikest osa sellest, mida Steve tundis? Soovi end välja lülitada. Mina olen. Olen istunud pärast pikka tööpäeva diivanil, endal pilk klaasistunud. Minu ette on manatud pikk tegemata ülesannete nimekiri, lugemata e-kirjad ja vastamata kõned. Samal ajal näen ma põrandal veeklaasi või ajalehte, mis vajaks üles tõstmist. Mu käsi ei tõuse seda tegema. Mu vaim ja keha karjuvad protesti märgiks, et peavad sellise ülesande täitma. Miks, anun ma vaikselt, pean ma seda tegema? Miks ma üldse pean kunagi midagi veel tegema?
Sageli kasutatakse sellisel puhul terminit „läbipõlemine". See juhtub kui meid võtab üle sisemine protest meie ees seisvate ülesannete suhtes. Kui klaasi üles võtmisele mõtlemine kestab selgelt liiga kaua.
Läbipõlemise defineeris ja diagnoosis esimest korda Saksa-Ameerika psühholoog Herbert Freudenberger 1974. aastal. Ta nägi aina kasvavat juhtumite arvu, kus tema patsientidel oli märgata füüsilist ning vaimset kokkuvarisemist, mille põhjuseks oli ületöötamine või stress. Oluline on siin suhe stressi ja ärevusega, sest see eristab seda lihtsast üleväsimusest.
Läbipõlemisel tekkiv üleväsimus liidab meeletu soovi teha pooleli olevad asjad lõpuni ning piinava teadmise, et seda ei ole võimalik saavutada. Et on alati mingi nõudmine või ülesanne, mida ei saa vaigistada. Ja neid tuleb aina juurde.
Sa tunned end läbipõlenuna, kui sul ei ole enam sisemist jõudu, aga sa ei saa ka lahti kinnisideest, et sellele vaatamata peab edasi tegutsema. Elust saab miski, mis sind pidevalt häirib. Selle üks sagedasem ja ängistavam sümptom on krooniline otsustamatus. On tunne, et kõik valikud ja võimalused, mis elu sulle pakub, moodustavad nullimängu. Nii jääb alles vaid mitte midagi tegemine.
Lapsed põlevad läbi eksamite tõttu, noored sotsiaalmeedias valitseva pideva kakofoonia tõttu, naistele saavad saatuslikuks töötamise ja emaduse liitmisega seotud karmid nõudmised. Paaridele võib seda tekitada vähene koos veedetud aeg.
Liiga palju läbipõlenuid
Krooniline ületöötamine käib kaasas mitmete ametitega alustades pangandusest ja juurast kuni meedia, reklaami, tervishoiu, hariduse ja mitmete teiste avalike teenusteni välja. Lõuna-Kalifornia Ülikooli 2012. aastal tehtud uuringust tuli välja, et kõigil 24 nende poolt jälgitud pankuril tekkisid aastakümne jooksul mingit sorti stressiga seotud häired - unetus, alkoholism, söömishäired vms. Veel suurem uuring toodi avalikkuse ette 2014. aastal eFinancialCareersi poolt ja see uuris 9000 finantssektori töötajat üle maailma. See näitas, et pankurid töötasid tavaliselt 80 kuni 120 tundi nädalas ning enamus neist tundis end kas või osaliselt läbipõlenuna. Olenevalt riigist tunnistas 10 kuni 20 protsenti küsitletutest, et on täielikult läbipõlenud.
Noor pankur, kes soovib minuga kohtuda vara hommikul, sest siis on tal ainuke vaba aeg terve päeva jooksul, jätab mulle tihti teate kell 3 öösel, et ta ei saa sessioonile tulla, kuna ta alles lahkub töölt. See on eriti karm, sest psühhoanalüütiku aeg on ainus tunnike, kus ta end tõesti välja lülitada saab, isegi oma telefoni. Kasvab nende patsientide arv, kes ütlevad, et nad hindavad just selle pärast meie kohtumisi, sest saavad end välja lülitada.
Jalutuskäik või nädal mõnel rannal peaks teoreetiliselt pakkuma samasugust leevendust. Kuid seda saadab tihti, nagu üks patsient kirjeldab, töökohustuste pidev jälitamine. Tekib piinav dilemma: kas hoida telefon sees ja olla pideva töiste e-kirjade ja tekstisõnumite laviini all või lülitada telefon välja. See aga tekitab ärevuse, et jääd millestki olulisest ilma.
Mõned ettevõtted on töötajatele pakkunud erinevaid lõõgastusviise töökohal, näiteks meditatsiooni. Kuid sellestki saab järjekordne ülesanne nimekirjas. Ka selles osas võid sa kas edu saavutada või läbi kukkuda. Kes ei suuda oma mõtteid puhastada peavad tegema rohkem tööd - harjutus, mis peaks ärevust vähendama toodab seda hoopis juurde.
Uus mure
Kuid meie ajusid ei piina ainult töö. Elektrooniline suhtlus ja sotsiaalmeedia on hakanud meie igapäevaelus domineerima. Selle kõige tagajärgedega me alles hakkame tegelema. Minu konsultatsioonidel käivad igapäevaselt inimesed, kelle sõnumitele ei ole vastatud või ei ole nende profiiliuuendust tähele pandud. Tundub, et meie minapilti kujundab üha enam lõputu ootus, et meid hindaksid nähtamatud virtuaalsed kohtunikud.
Samal ajal kui ootame vastuseid oma sõnumitele, mille me välja saadame, tuleb meie telefonidesse ja tahvelarvutitesse erinevaid sõnimeid, mida me peaks laikima, retweetima, millega peame liituma või kuhu me peame midagi üles laadima. Tänane läbipõlemine seostub sellega, et meil on kultuur, kus ei ole kohta „välja lülitamise nupule".
Uut moodi üleskasvatamine
Varem oli depressiooni peamiseks põhjuseks konflikt selle vahel, mida me tahame teha ning mida meile autoriteetsed tegelased - vanemad, õpetajad ja institutsioonid - keelavad meil teha. Nüüd on aga olukord teine. Peamine mure on nõuetele mittevastavus mitte konflikt. Surve olla parim töötaja, parim armastaja, parim lapsevanem, parim tarbija teeb meid haavatavaks. Me tunneme end tühjana ja väsinuna, kui me neile ideaalidele ei vasta. Uus slogan ei ole enam „ma pean" vaid „ma suudan".
Varem öeldi meile, et me ei saa teha kõike ja see seadis meile teatud limiidid. Kui valid bussijuhi ameti, siis ei saa sinust kontsertpianisti; täiskohaga lapsevanem ei saa olla samal ajal eduka firma juhatuse esimees.
Saavutus-ühiskonnas öeldakse meile aga kogu aeg, et me saame kõike ja kõiki, mida me tahame. Aga nagu igaüks, kes on poes valinud 22 erineva ja identse jogurti vahel, võib öelda - lõputu valik väsitab palju enam kui vabastab.
Steve sai lapsepõlves oma vanematelt vaid üht sorti tagasisidet - tema kodutööd ja erinevaid tegevusi kontrolliti pidevalt. Tema enda meelest oli ta väärtuslik vaid seetõttu, et ta saavutas midagi. Ta ei õppinud selle käigus kunagi küsima, kes ta on või mida ta elult tahab. Kuna ta elas elu, mida tema vanemad tahtsid et ta elaks, siis ei osanud ta ka toime tulla tunnetega, mis ütlesid talle, et see elu ei ole tema jaoks.
Steve ütleb, et ta elab stsenaariumi järgi, mida ta ise ei kirjutanud.
Steve kirjeldas oma mõtteid ükskord nii. „Tead, asi ei ole selles, et ma tahan olla selline hale luuser. Ma tahan homme tõusta, minna trenni, leida töö, kohtuda uuesti inimestega. Aga niipea kui ma seda endale ütlen, siis ütleb hääleke mu sees „ma ei tee seda, mitte mingil juhul ei tee ma seda". Ja siis ma ei suuda aru saada, kas ma olen depressioonis või tunnen kergendust ning see segadus ajab mind hulluks."
Ma pakkusin talle välja, et ta on selles olukorras, kuna ta mõistis, et tal ei ole peaaegu mingit kontrolli oma elu üle. Meie ülesanne tundus olevat õpetada Steve'i tegema uuesti kõige lihtsamaid otsuseid oma elus.
Susani lugu
Autor toob välja ka eduka muusikaprodutsendi Susani loo. Tema kasvas üles küll teistsuguses perekonnas, kuid üks aspekt oli sama. Ka nemad kommunikeerisid talle kogu aeg sama sõnumit - ta võib saada kelleks iganes ja teha midaiganes. Nad panustasid oma tütre tulevasse karjääri raha ja aega.
Ühel hetkel ei saanud Susan enam aru, millal tema perekonna soovid lõppesid ja tema omad algasid.
Niisiis püüdsid nii Steve'i kui Susani vanemad kaitsta oma lapsi teadmise eest, et nii nendel endal kui ümbritseval maailmal on limiidid. Susan kurtis mulle, et talle oli oluline vaid tulevik. Tänane päev tundus talle ebareaalne. Ta ootas kogu aeg midagi, mis ta elu muudaks.
See lämmatas teda ja suures ootuses ei elanud ta omaenda elu. Ta ootas perfektset elu ja seetõttu muserdas teda see elu, mida ta elas. Tema kodu, töökoht, mees, kellega ta väljas käis - kõik olid ideaalist kaugel. Ideaalsete asjadega on aga see probleem, et reaalsust ei saa nendega ligilähedaseltki võrrelda. Sa kujutad ette tulevikku, mida sa kunagi saavutada ei saagi. See väsitas teda, tegi ta tühjaks. Tal tekkis kaks vastandlikku impulssi. Esmalt tahtis ta matta end töösse. Sellest tekkis unetus. Teine pool aga unistas magamisest, puhkamisest.
Teda väsitas niisiis meeletult tuleviku peale mõtlemine ning ta keskendus vähe tänasele päevale. Seega oli Susan Steve'i vastand. Kui Susani elu muutis põrguks teadmine, et alati on võimalik valida mingi teine, parem, variant, siis Steve'i aheldas täielik otsustamatus.
Läbipõlemine ei ole vaid ületöötamise sümptom. See on tingitud sellest, et meie keha ja vaim karjuvad ühe olulise inimliku vajaduse järele: nad soovivad aega, mil meid ei pitsitaks ühtegi nõudmist ega ootust. Konsultatsiooniruumis ei ole ühtegi eesmärki, mille sa pead täitma, ühtegi ülesannet, mille pead nimekirjast maha tõmbama. Selleks, et läbipõlemine seljatada pead sa leidma enda rahu allika, kus saad end jahutada.


description: Ajujahi TOP30 hulka jõudnud meeskonna MovePrep idee on pakkuda välismaale kolijatele võimalust juba enne kodust lahkumist endale veebi kaudu elukoht leida. - DELFI

title: Ajujahi TOP30 sekka pääsenud idee: välismaale kolides leiad ilma peavaluta elukoha


description: Maailmas suureneva nõudluse ja tootmisprobleemide tõttu tõuseb lõhe hind ka Eesti kauplustes. - DELFI

title: Lõhe hind püstitab uusi rekordeid


description: Pahe on see, kui valimistel võetakse lubaduskohustusi, mida pole võimalik täita muul viisil kui suvaliselt makse tõstes. Maksude tõstmine kokkulepitud rütmis ja ajahorisondis on täiesti aktsepteeritav, kuid oma poliitlubaduste lunastamine viisil, mis on võrreldav pangrööviga päise päeva ajal ,ei ole aktsepteeritav. See on pahe, kirjutab majandusanalüütik Peeter Tammistu. - DELFI

title: Majandusanalüütik: pahelised maksud ja maksulised pahed ehk poliitlubaduste lunastamine pangaröövi moel

maintext:
Pahe on see, kui valimistel võetakse lubaduskohustusi, mida pole võimalik täita muul viisil kui suvaliselt makse tõstes. Maksude tõstmine kokkulepitud rütmis ja ajahorisondis on täiesti aktsepteeritav, kuid oma poliitlubaduste lunastamine viisil, mis on võrreldav pangrööviga päise päeva ajal ,ei ole aktsepteeritav. See on pahe, kirjutab majandusanalüütik Peeter Tammistu.
Veel natukene aega tagasi teadsime, et oleme edukad, saama kohe-kohe kõige rikkamate sekka. Hea tunne oli. Ja saimegi. Nimelt rikkamate sekka, sest OECD seda ju ongi, aga head tunnet enam ei ole. Jõukamate seas oleme, kuid tuleb välja, et oleme pahelised ja üha pahelisemaks muutume. Ise pole märganudki, kuid … Õnneks on meil moraalijüngrid (loe: maksujüngrid), kes meid õigel teel püüavad hoida.
Seda, et alkohol ja tubakas on pahed, mida on läbi aegade maksustatud, me teadsime. Kuid mullune jutt, justkui maksustatakse mootorkütuste aktsiiside tõstmisel pahesid, oli ikka väga piinlik. See oli juba paheline maksustamine, mitte pahede maksustamine. Selline jutuke näitab, et Pilvepiir peab meid täiesti tobudeks.
Uus seltskond läheb täpselt sama rada, tõstavad gaasiaktsiise jutukese saatel, et see olevat paheline välismaine rämps, selle tarbimist tuleks vähendada. Mõned aastad tagasi oli küll teistsugune jutt, et tarbige rohkem, säästate loodust. Kas loodussääst on nüüd pahe?
Teise pahelise välismaise rämpsu ehk diislikütuse pahelisus on valitsusvahetusega sedavõrd langenud, et selle aktsiisitõus peatati. Õige muidugi, aktsiisilüps oligi igasuguse mõõdukuse kaotanud, kuid kus on loogiline seos gaasiaktsiisi tõusuga? Ühed energiakandjad mõlemad? Ma saan aru, et kui Pilvepiir vajab raha, siis niimoodi öelgegi: raha letti, meil on vaja (rohkem kui teil), kuid jätke palun oma moraalituse (lepetest mittekinnipidamine, rahaahnus, tõega koonerdamine) rüütamine moraalijutlusesse. Piinlik on.
Pikk-kaeltest ja lamelaupadest
Pealegi, mis on energia? Kui raha on majanduse vereringe, siis energia on majanduse lümfiringe. Ärge suruge neid kinni, sel on fataalsed tagajärjed. Mõneski maailma paigas võivad olla moes puukingadega sandistatud väikejalad, otsmikuplaadiga saavutatud lamelaup või võrudega pikendatud kael.. See „mood“ on väljastvaatajale eksootika, kuid tegelikult on tegemist molekulaarsüsteemide sandistamisega. Meiegi veidrused, mis on rüütatud pahedega võitlemise loosungitesse, on tegelikult majanduse sandistamine.
Suurtootjatest gaasitarbijate (sh. laevade punkerdamine) äriplaanid, kodumajapidamiste keskkonnasäästlik kütmine – kõik ühe suletõmbega kassi hänna all. Mis nad siis tulevad siia meie õuele äri ajama? Jälle? Meil oleks nagu mingi äraandmise tamka mängimine käsil. Mis edasi? Tuuleenergia ja päikeseenergia astuvad jõudsaid samme, kuid mitte nii jõudsaid, et tavakütustest loobuda. Sõber küll rääkis, et hiinlastel pidi olema juba selline energiat tootev värv, et tõmbad enda savihüti õlgkatuse sellega üle, kaks klemmi külge ja elekter olemas. Mnjah, see oleks vahva, kuid selle ajani peame toasoojaks ahju ajama puitu ja turvast. Tänu teile pühamehed.
” Meiegi veidrused, mis on rüütatud pahedega võitlemise loosungitesse, on tegelikult majanduse sandistamine.
Hämamine, karskuse ema?
Isegi pahede maksustamist osatakse meil teha pahelisel viisil. Pahelisel viisil sellepärast, et ei peeta kinni kokkulepitud tõusu määradest ja ajast. Ega tavainimene enam vist jõuagi järge pidada, kui palju ja kui tihti on „käraka“ aktsiisi tõstetud. Ikka sellesama mantraga, et võitleme rahva tervise eest. See, et rahva tervise eest võideldakse on hea. Peaaegu pidin kirjutama, et hea asi, kuid asja ju pole, on vaid eneseupituslik, mõõdutundetu jutt.
Õige, tervise eest tuleb seista ja ka napsupruukimist võiks vähem olla, kuid … Ütleme, et mitte Pilvepiiri pingutustest või majanduslikust sunnist, vaid pigem trenditeadlikkusest kohtab üha rohkem seltskondi, kus alkoholi pruukimine on viidud miinimumini või täiesti lõpetatud. Trend on selline. Maailma praktika on näidanud, et viinaga võitlemine keeldude ja mõõdutundetute majanduslike hoobadega on täiesti lootusetu. Vahel sünnib sellest võitlusest ka vägevaid asju, nagu … ameerika organiseeritud kuritegevus. Mida raskemini kätte saadav ja kallim „pahe“, seda huvitavam. Kõik see võitlus on juba olnud, selle resultaadid on teada
Meenutame?
Nõuka ajal polnud napsud toidupoes müügil, olid eraldi alkoholipoed. Need ei olnud avatud 24/7 vaid piiratult. Ja püha müristus: reklaami ei olnud üldse. Kuidas need inimesed juua teadsid? Kuid teadsid ja jõid, jõid niimoodi, et praegugi on veel paha olla. Põhjuseks kõlbas kõik, lõpuaegadel tähistasid punaveteranid kärarikkalt isegi Tallinna mahajätmist. Olevat olnud kangelaslik mahajätmine, seepärast joodigi. Nagu minu isa märkis, et viinaviskajale piisab kahest põhjusest: kas sakusmenti on või sakusmenti ei ole. Nii, et põhjuse leiab alati.
Tundub, et põhjuse keelamiseks leiab ka alati, kuid mida asemele pakutakse? Inimesel peab olema võimalus valida midagi huvitavamat, paremat. Positiivseid valikuid on vaja mitte kõige keelamist, sest viinakeeluga on impeeriume kaotatud. Isegi kaks korda ühte impeeriumit.
80-ndate karskuspoliitika lõikas jalad alt NLi niigi tudisevalt majanduselt.
Impeeriumikukutajad
„Sõja teine traditsiooniline paarimees viin pandi keelu alla. Viimase mobilisatsiooni ajal 1904 aastal, kui reservväelased tuigerdades kohale saabusid ja tsaariarmee tagavarapolgud joobnud magajate ja katkiste pudelite segaputru meenutasid, oli korratuse likvideerimine võtnud terve nädala lisaaega. Nüüd, kus prantslased iga päevapikkust viivitust elu ja surma küsimuseks pidasid, kehtestas Venemaa mobilisatsiooniperioodiks ajutise abinõuna keeluseaduse. (…) … iseloomuliku hilisromaanovliku järelemõtlematusega kehtestas valitsus 22. augusti ukaasiga keeluseaduse kogu sõja ajaks.. Et viinamüük oli riigi monopol, lõikas see toiming hoobiga ära kolmandiku valitsuse sissetulekuist. „ (Tuchman „Augustikahurid” Eesti Raamat 1977.Lk 220). Ja nii nad sõja kaotasidki ja impeeriumi, kuid sellest ei piisanud.
80-ndate karskuspoliitika lõikas jalad alt NLi niigi tudisevalt majanduselt, sest nii suurest sissetulekuallikast nagu alkoholiaktsiis loobumine oli fataalse tulemusega. Suurem osa toidukaupade dotatsioonist tuli ju sellestsamast pahelisest aktsiisist. Ega seepärast pahe pruukimine ei vähenenud, välja korjati vanaemade koduveiniretseptid ja proosit. Ämbris õlletegemisest pole mõtet rääkidagi. Kangemad mehed panid toanurka praaga mulksuma aurutades selle ühiskorteris kiirkeedupotis piirituseks. Villiti kolmeliitristesse purkidesse, hea januga võtta. Hull lugu oli selles, et seda peaaegu muidu märjukest tilkus nii ohtralt, et ka täiskarsklased olid pigem täis kui karsked. Vastik, ohtlik, tervistkahjustav, perekondi lõhkuv. Selline oli mõtlematu võitluse bilanss. Aga kavatsused olid ju head, rahvatervis ja … riik sai otsa. Teist korda läks impeerium oskamatu alkoholipoliitika nahka. Kas sellest on midagi õppida?
Uued impeeriumikukutajad?
Mille poolest tänased pühamehed erinevad eelnevatest impeeriumikukutajatest? Vahet ei näe, ainult et pole impeeriumi, mida kukutada. Oma väikese majanduse võime „keeluriigiga“ ära rikkuda. Me oleme nii väikesed, et iga pudenev kild meie majandusest oleks maailma mastaabis katastroofilise väärtusega. Näiteks lõunapiiril rahvas oigab kaubanduse hääbumise käes.
Linnamehel, eriti pealinnamehel on kerge targutada, et selline kaubandus, mis seisab vaid alkoholil ja tubakal polegi midagi väärt. Õige, kuid nendes poodides on iga käibesent elu hinnaga. Maapood ja ühistransport on veel viimased maa ühendused planeediga Maa. Kõik on juba evakueerunud: avalik võim, kool, postkontor, isegi pangaautomaat. Kui ka külapood evakueerub, siis … Ei, ärge paanitsege, elu planeedil Maa jätkub, kuid külakohas ei pruugi jätkuda. Lihtsalt veel üks ebamugavus võib kogumis kallutada valima mugavat linnaelu. Ja ka selles pole midagi laiduväärset, kuid poliitinimesed ei peaks siis ühe sama sooja hingeõhuga välja hüüdma kui väga nad regionaalpoliitikat harrastavad. See on pahe.
Külapood kui mudel
Külapoodidest ei peaks suurte „head tegemise“ tuhinas üldse arutama (küll me pärast neile dotatsiooni maksame), kuid külapood on väike majanduse erosiooni mudel.
Poodi ei minda õlut/suitsu ostma, vaid minnakse ostma tikke, leiba, soola jne, kuid ostetakse ühtlasi ka õlut. Kui majanduslik surve ütleb kodanikule, et mingit kaupa on odavam osta Lätist, siis sinna minnaksegi ostma „kärakat“, kuid ostetakse ka teisi kaupu, mida kodupoest enam osta pole vajadust. Selles ongi probleem, et ostluse loogika pööratakse ümber. Sama mudel töötab näiteks ka gaasihindade puhul, kui aktsiisid viivad Soome lõunakaldal punkerdamise kallimaks kui põhjakaldal, siis toimubki ost seal. Kuid see pole veel kõik.
Peale kütuse ostetakse ilmselt ka mitmed teised kaubad sealt nagu külapoeski. Usun, et Soome sõbrad on tänulikud. Kuid meil jääb kasu saamata, ilmselt mõjub ka tööhõivele.
Täpselt samuti nagu külapoe müüjatele. Niimoodi pudeneb paheliste maksude või pahelise kehtestamisega meie majanduse küljest nii tükke, kui lausa lahmakakaid.
Tavakodanik mõtleb juba hirmuga, mida võidakse kuulutada järgmiseks maksuliseks paheks. No ühe juba leidsime – magusjoogid. Nüüd teame miks me elu ei edene – magusjoogid segavad. Paneme maksu alla. Sedagi on teised proovinud, ebaõnnestunud, kuid meie proovime ikka ja jälle.
Nagu kaks põhjala meest kinos, kes veavad kihla kas osaline hüppab kaljult alla või mitte. Kaotaja pärast imestab, et no on ikka lugu, ma olen seda filmi ju enne näinud, kuid ei uskunud, et ta nii loll on ja teist korda hüppab. Nojah, on millest õppida.
Meie enese mugavuse pahe
Meie lapsed pidavat sööma hunnitutes kogustes maiuseid, kõpse ja selle magusveega alla loputama. Ja niimoodi kogu aeg. Lisaks sellele ei tegele nad kehaliste tegevustega vaid istuvad kogu aeg „nutis“. Hull lugu tõesti. Ega siin midagi muud ei aita, kui … teate küll tuleb „pahe“ kallimaks teha. Maksustada! Stopp! Mõelge nüüd natukene selle olupildi üle. Mis sellel pildil valesti?
Kas see on kirjeldus meie kui vanemate mugavusest? Kas me oleme andnud oma lapsed „viisurionule ja nutitädile“ hoida? Täisväärtusliku toiduga toita me neid ka ei viitsi? Meie laste rasvumine on meie enese laiskuse tulemus. Kuidas ravib „mulinaadimaks“ vanemlikku laiskust? Te ei tea? Mina ka ei tea. Mida teha? Prantslased teavad. Prantsuse psühholoogid ja toitumisspetsialistid on süstemaatiliselt hinnanud, kui mitu korda peavad lapsed uusi toite keskmiselt proovima, enne kui on nõus neid vabatahtlikult sööma – keskmiselt seitse korda, kuid enamik kasvatusraamatuid soovitab katsetamist jätkata 10-15 korrani.
Tuleb välja, et sellal, kui mina eeldasin, et minu lastele lihtsalt ei meeldi teatud liiki toidud, siis minu prantslastest sõbrad eeldasid, et nende lapsed ei olnud seda toitu veel piisavalt palju kordi proovinud, ja tavaliselt täitsid lapsed vanemate ootusi.
Teateid tegelikkusest
Poliitinimesed võiksid enne tegutsema asumist mõelda inimeste tegeliku käitumise mehhanismide üle. Neid mustreid tuleb ära kasutada. Keelates, halvustades saavutame hoopis vastupidise efekti soovituga võrreldes. Raamatus „Jah! Veenmisteaduse 50 saladust“ tuuakse näide rahvuspargist, kus keelava sildiga püüti vähendada kivistunud puidu kadu.
„Teie pärandi kallal vandaalitsetakse iga päev. Varguse tõttu kaob igal aastal 14 tonni kivistunud puitu – igaüks võtab kaasa vaid tükikese.“. Milline oli tulemus? Üks jutustanu ehmus, kui tema muidu seaduskuulekas kihlatu sosistades: „Me peame ruttu oma tükikese kaasa võtma.“ Ehk inimese tegelik reaktsioon hoiatusele oli vastupidine. Edasised katsed olid mõtlemapanevad.
„Katsetulemused, mis peaksid rahvuspargi juhtkonna ehmatusest soolasambaks muutma, näitasid, et võrreldes ilma sildita kontrollaladelt, kust võeti kaasa 2.29%puutükke, varastati negatiivse sotsiaalse heakskiidu sõnumiga alalt rohkem – 7,92%. Sõnum peaaegu kolmekordistas vargusi. Nii et see ei olnud mitte väärtegude ennetamise strateegia vaid väärtegude arvu suurendamise strateegia.„ Järelikult: selle asemel et edastada negatiivse sotsiaalse heakskiidu sõnumit, peaks selle koostajad seda tüüpi olukordades suunama sihtrühma tähelepanu sellele, kuidas peaks sellises kohas käituma. Või kui asjaolud lubavad , võib suunata sihtrühma tähelepanu kõigile neile inimestele, kes käituvad positiivselt.
Eeskujude mõjust. Nimelt mõõdeti asumis elektritarbimist. Tulemused, nii keskmised, kui individuaalsed riputati iga maja uksele. Avastati, et need kes tarbisid rohkem energiat kui naabrid, vähendasid paari järgmise nädala jooksul energiatarbimist 5,7% võrra. See ei üllatanud eriti. Palju huvitavam oli aga avastus, et need, kes olid tarbinud vähem energiat kui naabrid, suurendasid oma energiatarbimise mahtu 8,6% võrra. Tulemus näitab, et see, mida enamik teeb, mõjub nagu magnet – see tõmbab inimesi, kes erinevad keskmisest, justkui enda poole. Nad muudavad oma tegevust, et sarnaneda normiga rohkem, hoolimata sellest, kas nad enne käitusid sotsiaalselt soovitaval või ebasoovitaval viisil.
Rammusast tulubaasist
Millise järelduse võiks eeltoodust teha? Kas „pahedest“ targutamine, pidev ähvardamine, keelamine, piirangute tegemine edendab meie tegevust sotsiaalselt soovitaval või ebasoovitaval viisil? Kas meie „pahedega“ võitlemine on väärtegude suurendamise strateegia? Ei julgeks küll uskuda, et meie inimesed on oma põhiloomuselt kuidagi teistsugused kui ülejäänud maailm. Üks on selge, et maksutõstmine pole kantud meie eest hoolitsemise tahtest, vaid mesijutuna meid rahaliselt pügada. See on küll pahe.
Pahe on kui valimistel võetakse lubaduskohustusi, mida pole võimalik täita muul viisil kui suvaliselt makse tõstes. Maksude tõstmine kokkulepitud rütmis ja ajahorisondis on täiesti aktsepteeritav, kuid oma poliitlubaduste lunastamine viisil, mis on võrreldav pangrööviga päise päeva ajal ,ei ole aktsepteeritav. See on pahe. Samuti on sõnamurdlikkus pahe. Kas keegi võiks sellise pahe maksustamiseks seaduseelnõu kokku kõpitseda? Tundub, et tulubaas oleks rammus ja kasumimoraal (moraali kasv, mitte marginaal) kõrge.