description: Me kõik tahame aeg-ajalt süüa midagi eriti head. Üht-teist saab ka tavainimene endale lubada, kuid portaalis mixnews ilmunud  maailma kalleimate toitude nimekirjas on ka neid, mis taskukohased vaid miljonäridele.

title: Vaata, millised on maailma kõige kallimad toidud

maintext:
Seened
Kõige kallim seen maailmas on trühvel, mille kilohind võib küündida 2000 euroni. Neist kõige maitsvamaks peetakse Itaaliast pärit valget trühvlit.
Pelmeenid
Maailma kõige kallimad pelmeenid on New Yorgis Bronxi linnaosas asuvas vene emigrantide restoranid Golden Gates. Nende pelmeenide erilisus seisneb selles, et taignasse on lisatud süvaveekala Myctophidae, mida tuntakse laternakalana. Tänu sellele paistavad pelmeenid tulevalgel sinirohelised, kuid on sellegipoolest väga maitsvad. Kaheksa pelmeeni maksavad 2400 dollarit (2135 eurot) ja 16 4400 dollarit (3915 eurot).
Tee
Kõige kallim tee on Dàhóng páo (Suur punane rüü - tõlkes). Seda saab vaid kuuelt teepõõsalt, mis kasvavad Wyui mägedes asuva kloostri juures. Põõsad on 350 aastat vanad ja igal aastal saab neilt korjata 500 grammi teelehti. Selle tee kilohind on 685 000 dollarit (609 000 eurot).
Liha
Kõige kallim liha on jaapani Wagyu veiste marmorliha. Neid tõusva päikese maa veiseid on aastasadu toidetud vaid parima heinaga, hõõrutud sake ja õllega. Wagyu veiste sisefilee hind jääb 750 ja 1000 dollari (vastavalt 667 ja 889 euro) vahele.
Pähklid
Kõige väärtuslikumaks peetakse makadaamiapähkleid, mis kunagi olid Austraalia aborigeenide peatoidus, aga nüüd hinnatakse neid üle maailma. Pähklikilo hind on 30 dollarit (27 eurot).
Kalamari
Kõige kallim kalamari pole must, vaid hall. See kannab nime Teemant ning tegu on Iraanist eksporditava albiinobeluuga marjaga. 100 grammi kalamarja, mis on kindlasti pakitud kuldsesse topsi, maksab 2000 dollarit (1780 eurot).
Vürts
Maailma kõige kallim maitseaine on safran, mis on tegelikult safrankrookuse õietolm. Poole kilo safrani saamiseks on vaja koguda õietolmu 225 000 lillelt. Kilo safranit maksab 60 000 dollarit (5339 eurot).
Kartul
Kõige kallimad kartulid kasvavad Atlandi ookeanis asuval Nurmuate saarel. Kartulipõldu väetatakse vetikatega ja kõik tööd tehakse käsitsi. Aastas saadakse saagiks 100 tonni mugulaid, mis samal päeval saadetakse müüki. Nii väike saak annab võimaluse küsida kilo eest 500 dollarit (445 eurot).
Omlett
Kõige kallimat omletti pakutakse New Yorgi hotellis Le Parker Meridien ja see maksab 1000 dollarit (890 eurot). Lisaks munale on selles ka terve homaar, serveeritakse seda keedukartulitel ja kaunistuseks on peal must kalamari.
Õli
Kõige kallim on aragaaniaõli, mis on pärit Marokost. Aragaaniapuud on kerge ära tunda, sest see on kohalike kitsede vaieldamatu lemmik ja lehtede järgi ollakse valmis kasvõi puu otsa ronima. Aragaaniaviljad meenutavad oliive ja liitri õli saamiseks on vaja 30 kg marju. 100 ml aragaaniaõli eest tuleb maksta 250 dollarit (223 eurot).
Leib
Kõige kallim leib maailmas on Sourdough' leib Roqueforti juustu ja mandlitega. Päts seda leiba maksab 25 dollarit (22 eurot) ja selle on teinud tuntud kokk Paul Hollywood. Parimast jahust leiva teeb eriliseks prantsuse juust Roquefort ja mandlid. Osta saab leiba Londonist ja see on 20 korda kallim kui tavaline.
Piim
Maailma kõige kallima piima liiter maksab 22 000 dollarit (20 000 eurot) ja selle saamiseks on vaja 4000 hiirt. Hiirte piima kasutatakse meditsiinis.
Juust
Kõige kallim juust on Pule, mida tehakse eeslipiimast ja see maksab 1280 dollarit (1139 eurot).
Vesi
Kõige kallim vesi on Acqua di Cristallo Tributo a Modigliani. Vesi on oma nime saanud tuntud Itaalia maalikunstniku Amedeo Modigliani järgi ning selle pudel on osaliselt kaetud kullaga. See jook on segu Prantsusmaa ja Fidži saarte allika- ja Islandi liustike veest 1,25-liitrine pudel maksab 60 000 dollarit (53 000 eurot).
Šokolaad
Kõige kallim šokolaad on Chocopologie by Knipschildt, mida tehakse USAs. Tegu on tumeda šokolaadiga ja 453-grammine tahvel maksab 2600 dollarit (2313 eurot).
Mahl
Kõige kallim mahl on nonimahl, mida tehakse samanimelise puu Morinda Citrifolia viljadest. Nonipuu kasvab Vaikse ookeani lõunaosas. Neljast liitrisest pudelist komplekt maksab 200 dollarit (178 eurot).


description: TS Laevad teatas, et kuna ilmateade ei luba nädala lõpuks midagi head, võib see tähendada reiside tühistamist nii Saaremaa kui ka Hiiumaa liinil ning reisijatel tuleb taas arvestada pikkade ootejärjekordadega sadamates.

title: TS Laevad hoiatab: ootejärjekorrad sadamates võivad kujuneda väga pikaks

maintext:
«Ilmateade ei luba nädala lõpuks midagi head. Oodata on kirdetuult tugevusega kuni 23 m/s. Saaremaa liinil võib see tähendada osade parvlaev Ionas reiside tühistamist. Hiiumaa liinil puhub kirdetuul veetaseme veelgi madalamaks ning sellisel juhul tuleb taas peatada parvlaevade Regula ja St Ola liiklus ning Hiiumaa ja mandri vahel saab sõita vaid madala süvisega Harilaiuga,» teatas mandri ja suursaarte vahel parvlaevaliiklust opereeriv TS Laevad sotsiaalmeedias, lisades: «Palume kõikidel reisijatel arvestada, et ootejärjekorrad sadamates võivad kujuneda väga pikaks.»
Madal veetase Rohuküla–Heltermaa vahelisel liinil takistas alates kolmapäeva hommikust parvlaevade St Ola ja Regula tööd. Ööl vastu neljapäeva pidid reisijad parvlaeva väljumist Rohuküla sadamas ootama koguni 16 tundi. Mitmed kurtsid, et infot järgmiste väljumiste kohta jagati minimaalselt ning nad pidid öö veetma autos. Samas leidus ka neid, kes sadamatöötajaid kiitsid ja pidasid olukorda paratamatuks, sest «ilma vastu ei saa».
TS Laevad palus vabandust reisijatelt, kes pidid kolmapäeval ja ööl vastu neljapäeva Hiiumaa liinil kaua üleminekut ootama. «Ilmastikuolud olid väga halvad. Isegi vanad kaptenid ei mäleta olukorda, mil veetase Väinamerel viimati nii madalale langes.»
Täna hommikul kell 6.50 teatas TS Laevad, et hetkel toimuvad reisid nii Hiiumaa kui ka Saaremaa liinil vastavalt graafikule.
Ilmateenistuse praegustel andmetel kõigub veetase Pärnus 50-80 cm ja Väinameres 50-60 cm keskmisest tasemest madalamal. Päeval kirdetuul tugevneb rannikul ja saartel puhanguti 15 kuni 20, õhtupoolikul kuni 23 m/s. Kella 7 paiku andis ilmateenistus esimese astme hoiatuse viiele maakonnale: Saaremaa, Hiiumaa, Pärnumaa, Läänemaa ja Harjumaa. See tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik ja soovitatav on jälgida edasist ilmaprognoosi.
Merefüüsik Tarmo Soomere sõnul on sügisene vee taandumine Eesti rannikul tingitud õhuvoogude muutustest Läänemerel – kui varem andsid sügiseti piirkonnas tooni tugevad edela- ja loodetuuled, siis nüüd puhub tuul aina sagedamini just ida- ja kirdesuunast.
Loe lisaks:

fasttext_language: et


description: Kalkunivrapi ostnut pani imestama selle täidis, mis sarnanes väga toore lihaga. Kohviku esindaja aga kinnitab, et see on vinnutatud liha, mis sööjale ohtu ei kujuta.

title: Kalkunivrapi sisemus üllatas ostjat

maintext:
«Külastasin 16.10 pärastlõunal Stockmanni kaubamaja ja ostsin esimesel korrusel asuvast Katharinenthali kohvikust kalkunivrapi, mis oli Hullude Päevade pakkumises ja maksis kolm eurot. Kui kodus seda sööma hakkasin, tundsin võõrast maitset ja veidrat tekstuuri hamba all,» kirjutas toimetuse poole pöördunud lugeja.
Ta kirjeldas, kuidas harutas vrapi lahti ning sai enda sõnutsi huvitava vaatepildi osaliseks. Kalkuniliha tundus justkui toores, mistõttu otsustas ta kindluse mõttes selle minema visata.
«Kas Hulludel Päevadel oli nii palju tööd ja liha jäi läbi küpsetamata või on tegemist mingi uue lihatöötlemise meetodiga?» küsis ostja nõutult.
Katharinenthali kohviku juhatuse liige Piret Kulo kinnitas, et tegu on toorsuitsu vinnutatud kalkunifileega, mis termiliselt töödeldud ning ohtu seda süües kindlasti pole. Toode peabki tema sõnul välja nägema selline nagu pildilt näha.
Vrapi pakendil on see-eest kirjas, et toode sisaldab kalkunisinki, mis võis samuti ostjas segadust tekitada, kuna vrapis sisalduv vinnutatud liha meenutab väliselt tõepoolest toorest.
Kulo lubas, et pakendil oleval kleebisel muudetakse kirja. «Iseenesest on tegu hõrgu tootega, mis eristub tavapärasest vrappidesse lisatavatest toorainetest oma kvaliteedi ja maitseomaduste poolest, aga eks kliente ole erinevaid – kes millega on harjunud,» lisas ta.


description: Kokku on üle maailma üles loetletud pea 6000 veebipoodi, mis on endale külge saanud pahavara, mille kaudu saavad kübervargad ligipääsu ostja krediitkaardi andmetele.

title: Tähelepanu: mitmed eesti veebipoed varastavad su krediitkaardi andmeid

maintext:
Tuhandete veebipoodide hulgas on ka mitu Eestis tegutsevat lehekülge nagu jysk.ee, zippopood.ee, drgiorgini.ee, helmehaldjas.ee, sangar.ee ja smarta.ee, täielik nimekiri võib olla veel pikemgi, kirjutas BBC.
Hollandist pärit infotehnoloogia arendaja Willem De Groot on seni leidnud 5925 nakatanud veebisaiti. «Teada on ainult see, et osad varastatud andmed liiguvad Venemaal asuvatesse serveritesse,» ütles ta.
Kättesaadud andmed müüakse hiljem mustal turul maha, ühe inimese andmete eest makstakse umbes 30 dollarit. De Grooti sõnul on veebikülgede koodi sisse kirjutatud viiruslikust koodist üheksa erinevat versiooni. See paneb arvama, et vargustega võivad olla seotud erinevad kriminaalsed grupeeringud.
De Groot alustas põhjalikumalt veebilehekülgede uurimist pärast seda, kui tema enda krediitkaardi andmed varastati. Ta soovitab pahavaraga kokkupuutuvatel firmadel veenduda, et makseid teostatakse ainult läbi usaldusväärsete keskkondade.


description: Leib ja sai on suur osa meie igapäevaelust, ilma et sellele väga suurt tähelepanu pööraksimegi. Eriti populaarsed on pagaritooted eakamate naiste ja meeste seas.

title: Vaata, kes söövad Eestis kõige rohkem täisteraleiba

maintext:
Peagi avaldatav Tervise Arengu Instituudi tehtud «Rahvastiku toitumise uuring» toob välja, et kõige enam pagaritooteid tarbivad eakamad mehed ja naised vanuses 65-75 eluaastat.
Selle aasta 28. septembrist kehtib Eesti toiduainetööstuses täistera mõiste kasutamise hea tava, mis määratleb täistera standardi ja sõnastab, millist toodet võib nimetada täisteratooteks. Pagaritoodete puhul peab teraviljast koostisosade sisaldus olema vähemalt 50 protsenti.
Eesti suurimad pagaritööstused on viimastel aastatel suurendanud oma toodetes täisterajahu sisaldust. Näiteks on Leiburi, Fazeri ja Eesti Pagari tooteportfellides kokku 21 uuele täistera standardile vastavat pagaritoodet ehk selliseid tooteid, mis sisaldavad üle 50 protsendi teraviljast koostisosi.
Täisterast leiva-saia tarbimine näitab tõusvat joont, ent leiva söömine on saiast populaarsem. Eesti rahvastiku toitumise uuringu esialgsetest tulemustest selgub, et kui mehed söövad keskmiselt päevas umbes 50 grammi leiba, siis naised alla 40 grammi.
Kõige eeskujulikumad leivasööjad on sarnaselt pagaritoodete üldise tarbimisega samuti eakamad inimesed vanuses 65-75 eluaastat. Nemad tarbivad päevas keskmiselt üle 60 grammi leiba. Saia, leiba ja pagari-kondiitritooteid kokku tarbitakse kogu rahvastiku hulgas keskmiselt 80 grammi päevas.
Kas teadsid?


description: Kui tuntud kokk Jamie Oliver avaldas sotsiaalmeedias foto potitäiest ahvatlevast riisiroast, ei osanud ta arvatagi, et see kutsub esile pahameeletormi.

title: Staarkokk astus rahvusrooga valmistades ämbrisse

maintext:
«Hea Hispaania toit ei saa ühest ehtsast paellast enam palju paremaks minna. Minu versioon sisaldab kanakintse ja chorizot,» säutsus Oliver sotsiaalmeedias, vahendab Local.
Staarkokk ei arvestanud aga sellega, et oli tahtmatult toime pannud Hispaania kööki lausa solvava kuriteo – ta lisas vürtsika chorizo-nimelise delikatessvorsti rahvusroale, kus polnud see kindlasti mitte teretulnud.
Kuna paella riisiroog on Hispaanias väga austatud ning traditsiooniline, et läinud kaua aega, kui hispaanlased Oliveri retseptimuudatuse peale ärritusid ning soovitasid tal tagasi kokakooli minna.
«Palun ära kutsu seda paellaks!»;
«Eemalda chorizo. Me ei pea läbirääkimisi terroristidega – see on esimene hoiatus.»;
«Halvim paella, mis eales valmistatud,» - need olid vaid mõned üksikud kommentaarid, mis Oliverini jõudsid.
Oliveri apsaka üle visati ka nalja, kuid samas algatati isegi petitsioon, milles soovitati lõpetada briti kokkade (sealhulgas Nigella lawsoni ja Gordon Ramsey) toetamine paella rikkumise tõttu.
Rahvusrooga kaitsvad hispaanlased on läinud isegi nii kaugele, et on loonud isehakanud grupi «Wikipaella», mis paneb häbiposti restoranid ja kokad, kes paella traditsioonide vastu eksivad ning kiidab neid, kes tavadest kinni peavad.
Traditsioonilise paella koostisosad võivad küll piirkonniti veidi erineda ning sisaldada hooajalisi toiduaineid, näiteks artišokki. Samas on öeldud, et porganditel, seentel ning ennekõike chorizo-vorstil pole paellas kohta. Seega mis puutub paellasse, siis traditsioonid võidavad siinkohal eksperimenteerimise.


description: Maksu- ja tolliamet saadab järgmisel nädalal meeldetuletuse 12 000 inimesele, kel jäi tähtajaks tasumata kuni 50-eurone maksusumma. Suurem osa teavituse saajatest moodustavad inimesed, kellel jäi oktoobri alguses tasumata maamaks.

title: MTA tuletab 12 000 inimesele meelde maksuvõlgnevusi

maintext:
Meeldetuletus saadetakse kas SMS-i või e-posti teel. «Soovitame inimestel leida võimalus maksusumma tasuda, sest iga tähtaja ületanud päeva eest lisandub intress 0,06 protsenti päevas ehk 50-eurose võla puhul lisandub tasumata summale iga kuu peaaegu üks euro,» selgitas maksu- ja tolliameti tulude osakonna talitusejuhataja Maila Heile.
Kokku on kuni 50-euroseid võlgasid 327 867 euro ulatuses, suurema osa sellest moodustab maamaks, mille tasumise tähtaeg oli oktoobri alguses. Vähem on tulumaksu ning sotsiaalmaksu võlgnevusi. Nende isikute teavitamisega, kelle võlg on suurem kui 50 eurot, on juba alustatud.
Maksu on kõige lihtsam tasuda e-maksuametis/e-tollis, kuhu sisse logides leiate kohe avalehelt lingi «Alusta maksmist».
Ühtlasi soovitab Heile kõigil e-maksuameti/e-tolli kasutajatel ka oma kontaktandmed aegajalt üle vaadata, et need ajakohased oleksid.
«Ikka võib juhtuda, et mõni tähtaeg unustatakse ja makse jääb õigeks ajaks tasumata. Omades inimeste kehtivaid kontakte, saame kohe kas meilile või telefonile meeldetuletuse saata,» lisas ta.


description: Kui ka kohv ei suuda sind päeval erksana hoida, kõht läheb kiirelt tühjaks ja kannatad isude käes, oled ilmselt hommikut vale einega alustanud.

title: Peatset nälga põhjustavad hommikusöögid, millest heaga kõrvale hoida

maintext:
Hommikusöök on päeva kõige olulisem toidukord, kuid kui sööd sel ajal valet toitu, võid rikkuda isu kogu päevaks, vahendab CountryLiving. Kui nälg hakkab näpistama tükk maad enne lõunaaega, siis on selles süüdi ilmselt toidud, mis tekitavad täiskõhutunde vaid hetkeks.
Hommikuhelbed/müsli. Nagu nimigi ütleb, peaks neid sööma hommikuti, kuid siiski ei ole see väga toitainerikas valik. Hommikuhelbed ning mõni müsligi on enamasti suhkrust ja säilitusainetest pungil, samas on kiudaineid neis vähe. Nendega võid saada hommikul kiire energialaksu, kuid õige pea läheb kõht taas tühjaks.
Madala rasvasisaldusega jogurt. Rasvasisaldus pole piimatoodete puhul asi, mida peaks kartma või vältima. Kui tegu on madala rasvasisaldusega (piima)tootega, siis on seal maitse tugevdamiseks see millegagi asendatud – enamasti kunstlike magusainetega. Selle asemel võiks eelistada valgurikast Kreeka jogurtit, millele saad ise marju lisada.
Poesmuutid. Poes müüdavad smuutid on magusamad kui mahl või ise kodus valmistatud smuutid, sest sisaldavad rohkem suhkrut. Samuti ei täida need kõhtu. Seepärast valmista värsketest viljadest smuuti pigem ise ning serveeri Kreeka jogurtiga, et saaksid hommikul tarbitud nii süsivesikuid, rasvu kui ka valke.
Mahl. Sajaprotsendiline mahl on küll parem variant kui poesmuuti, kuid see ei ole samuti toitev hommikusöök. Mahlas leidub suures osas vaid süsivesikuid ja (puuvilja)suhkruid, kõhu hoiavad rohkem täis aga valgud ja rasvad.
Saiakesed/sõõrikud. Üks magus saiake sisaldab umbkaudu samas koguses suhkrut ja süsivesikuid kui neli viilu tavalist saia. Seega sööd jällegi sisse tühje kaloreid, mis kõhtu pikalt täis ei hoia ning tervisele samuti suurt midagi ei paku. Kui oled suur saiasõber, siis eelista pigem täisterast varianti ning serveeri seda koos avokaado või pähklivõiga, mis pakatavad headest rasvadest.
Pannkoogid. Ka need sisaldavad suures osas tühje, rafineeritud süsivesikuid. Kui sööd pannkooke koos moosiga, tagad endale hommikuks kiire suhkrudoosi ning tunni-paari pärast kannatad tühja kõhtu. Pannkooke ei pea küll menüüst täielikult välja jätma, kuid eelista neid pigem väikses koguses ning söö koos naturaalse vahtrasiirupi või marjadega ja võta kõrvale Kreeka jogurt.
Müslibatoon. Tegu on pigem kiire vahepalaga, mida haarata siis, kui midagi toitvamat pole parasjagu võtta. Hommikusöögiks pole suhkrurikas müslibatoon kindlasti mitte sobilik. Sisuliselt on see peaaegu sama, mis süüa hommikuks šokolaadi.
Kiirtoit. Ka burger hommikusöögiks pole kahtlemata hea valik, kuna sisaldab küll rohkem valku kui seni nimetatu, kuid see-eest on tegu töödeldud rasvase toiduga. Burgeriga täidad küll isu soolase ja rasvase järel, kuid kõht jääb sellest hoolimata tühjaks.


description: Kui mõnikord on öelnud, et mõned poes müüdavad tomatid oleksid justkui plastist tehtud, siis on nende väide selles mõttes õigustatud, et tihtilugu ei ole poetomatitel tõesti värsket tugevat tomatist lõhna ega maitset, mis iseloomustab otse kasvuhoonest nopitud punavilju.

title: Teadlased tegid selgeks, miks poetomatite maitse tihti plasti meenutab

maintext:
Teada on, et lõhnakadu põhjustab peamiselt poetomatite vahepealne külmutamine, mida võetakse ette nende parema säilivuse tarbeks, sest kui hoida tomateid vähem kui 12 °C juures, siis kahjustuvad ensüümid, mis peaksid aitama sünteesida lõhna kaitsvaid ja lenduvaid ühendeid, kirjutas ERR.
Ameerika teadlased otsustasid nüüd uurida, milline on külmutatud tomatite lõhnakao geneetiline tagapõhi, sest tegelikult on nii, et nopitud viljas elavad rakud edasi ja ka geenid lülituvad sisse ja välja.
Harry Klee Florida ülikoolist hoidis küpseid tomateid üks, kolm või seitse päeva +5 °C juures ja seejärel üks või kolm päeva +20 °C juures. Selgus, et seitse külmapäeva kahandas lenduvate ühendite taset kuni kahe kolmandiku võrra. Taset ei aidanud taastada ka kolm järgnenud päeva kõrgema temperatuuri juures.
Külmutatud tomatite lõhna ja maitset hindas värskete töötlemata tomatite omast kehvemaks ka 76 katseisikust koostatud maitsežürii, ehkki tomatite suhkru ja hapete sisaldus jäi üsna muutumatuks kogu katse ajal.
Loe täispikka lugu ERRist.


description: Halvad toitumisalased nõuanded võivad sisuliselt rikkuda kellegi elu. Fitlap põrmustab mõned soovitused, mis aegajalt inimeste seas levivad.

title: Viis levinud toitumissoovitust, mille võid julgelt unustada

maintext:
Halb nõuanne nr 1: enne trenni söö kiireid süsivesikuid, et saada energiat.
Kui keegi soovitab enne trenni süüa saia ja mett, siis suhtu sellese vägagi skeptiliselt. Meie kehad ei toimi nagu autod - pärast tankimist ei saa kohe sama kütuse pealt gaasi põhja vajutada. Keha võtab energiat treeninguks glükogeenivarudest, mis on salvestatud sinu lihastesse ja maksa. Kehal kulub sissesöödud süsivesikute töötlemiseks ja glükogeeniks talletamiseks mõned tunnid aega, mistõttu vahetult enne trenni söödud toidust on vähe kasu.
Äsja söödud süsivesikud on suure tõenäosusega veel vereringes ning põhjustavad insuliini ja veresuhkru taseme tõusu, mis omakorda vähendavad keha võimet põletada rasva. Teiseks tunned ennast väsinuna.
Parim lahendus treeningueelseks toidukorraks on süüa mõõdukalt liitsüsivesikuid, valku sisaldavaid toiduaineid ning ka rasvu. Kindlasti ei tohi treeningule minna meeletult näljasena ning iga hinna eest tasub vältida kiiretest süsivesikutest põhjustatud veresuhkru taseme tõusu (ja sellele järgnevat kiiret langust).
Halb nõuanne nr 2: väldi soola nagu katku
On levinud arvamus, et sool on sulle äärmiselt kahjulik. Tegelikult vajame soola selleks, et püsida elus. Ilmselgelt on soola ületarbimine kahjulik, eriti inimestele, kes maadlevad kõrge vererõhuga, on tugevalt ülekaalulised või tarvitavad palju töödeldud toiduaineid. Ent inimesele, kes teeb trenni ning sealjuures higistab, võib soola eemaldamine menüüst olla katastroofiliste tagajärgedega. Treeniv inimene peab sööma soola - seda eriti seetõttu, et soolas leiduv naatrium mängib suurt rolli südame töös ning vedeliku tasakaalus. Vesi üksi ei hüdreeri sinu keha, vaid kehal on vaja vedeliku kehas kinni hoidmiseks naatriumi ja teisi elektrolüüte.
Seepärast on range nõuanne soola eemaldamiseks toidulaualt ebaadekvaatne. On olukordi, kus tasub soolaga tagasi hoida ning on olukordi, kus soola tarbimist tuleb hoopis tõsta.
Halb nõuanne nr 3: kaalu kaotamiseks söö võimalikult vähe.
Loogiliselt võttes mõjub nälgimine kehakaalule positiivselt, kuid ilma söögita ei jää kehal muud üle, kui minna iseenda rasvapolstri kallale. Kui piirad oma toiduvalikut alla kriitilise piiri, aeglustab keha sellele vastukäiguks sinu ainevahetust. See omakorda tähendab seda, et sa kulutad edaspidi vähem energiat.
Siia lisanduvad pidev nälja- ja nõrkustunne, tahtejõu kadumisest rääkimata. Lühidalt öeldes lükkad sa nälgimisega veerema lumepalli, mis ühel hetkel on nii suur, et õgimishoog on möödapääsmatu.
Halb nõuanne nr 4: tarbi kõike, aga mõõdukalt.
Mõõdukus kõiges on üks levinuimaid toitumisnõuandeid - sa võid süüa kõike, kaasaarvatud rämpstoitu, ent mõõdukalt. Selle põhjal on kiirtoit ainult üle tarbides ebatervislik ning enesele magustoitude, kookide, pitsade ja muu keelamine ainult piirab sind ning tekitab juurde isusid.
Kõigil on oma lemmikud rämpstoidud ja elu on näidanud, et me ei suuda nende söömisel piirduda natukesega. Sa lihtsalt ei suuda lõpetada enne, kui kõik on ära söödud. Sellele järgnevad süümepiinad, kahetsustunne ning stress.
Seepärast soovitame need toidud tavamenüüst eemaldada ja keskenduda toitudele, mis ei tekita isusid ja «ma ei suuda söömist lõpetada» tunnet. Milleks tekitada endale ahvatlusi?
See ei tähenda, et sa ei võiks neid toite endale kunagi lubada. Pigem soovitame need koondada nädalas korra lubatud «patutoidukorda». Muul ajal toitu kvaliteetsest ja kõhtu pikaks ajaks täitvatest toiduainetest.
Halb nõuanne nr 5: söö kuus korda päevas ja hommikul laadi keha süsivesikutega.
Kellel tegelikult on aega süüa kuus või seitse korda päevas? Tihti söömine ei kiirenda sugugi ainevahetust, sest loeb päevane kogu toidu kogus.
Hommikust süsivesikutega priiskamist on samuti soovitatud aastaid ning õhtul seevastu tuleks neist hoiduda. Uuringud on näidanud, et just hommikused süsivesikutega maiustajad on kõige suuremas ülekaalus, sest kiiresti kehast läbi liikuvad süsivesikud löövad templi kogu sinu päevasele energiatasemele, tekitades isusid, väsimust ning nälga. Kui soovid olla tegus, söö hommikul kindlasti ka piisavalt rasvu ning valke.


description: Kui su naaber võidab loteriiga siis suurema tõenäosusega pead pankroti välja kuulutama just sina.

title: Lotovõitjast naaber võib su pankrotti viia

maintext:
Kui oled selline inimene, kes soovib elada uhkemalt kui naaber, siis võib naabri lotovõit sulle kalliks maksma minna, kirjutab nbcnews.
2016. aasta uuring «Kas ebavõrdsus võib tekitada finantsraskusi: näiteid lotovõitjatest ja nende pankrotistunud naabritest» leidis, et lotovõitjate naabrid ostavad tihti uusi autosid, mootorrattaid või isegi majasid. Mida suurem on võidetud summa, seda suurema väärtusega esemeid naabrid ostavad.
Ennast naabriga võrrelnud on elus vähemalt korra enamik meist. Siin on mõned nipid, kuidas end säästa ja seda mitte teha.
Tee endale selgeks enda eeldused
«Me loome pildi inimeste finantsolukorrast selle kaudu, mida näeme,» kirjeldas käitumisekspert Sarah Newcomb. «Kuid on palju olulisi asju, mida me ei näe. Näiteks ei näe me nende võlgu või nende sääste.» Teisisõnu: meie aju loob pildi olukorrast vaid väikese informatsiooni põhjal.
Seega tasub endalt küsida, mis informatsiooni ma teistele inimestele visuaalselt jagan. Ja siis vaadata oma võimalusi. Kuigi sinu maja võib olla tänava kõige väiksem ning auto kõige vanem, on suure tõenäosusega ka sinu võlad kõige väiksemad. Keskendu enda finantsturvalisusele ja mõtle, kui raske on sul hoida majanduslikku stabiilsust. Nüüd mõtle, et ka sinu naabri kohta kehtib sama.
«Me võrdleme oma tegelikkust kellegi teise välise tegelikkusega,» kommenteeris Newcomb. «Me paneme välise ja päris tegelikkuse kokku ja võrdleme neid, nagu nad oleksid üks ja sama.»
Õpi iseend ja oma käitumist tundma
«Iseend on kasulik tundma õppimida,» sõnas Newcomb.
Küsi endalt: mida ma kardan? Kõrvaleheitmist? Seda, et ma ei meeldi inimestele, kui mul ei ole kindlaid asju või priiskavat elustiili? Et inimesed usuvad, et ma pole edukas? Kui oled lõpuks enda hirmudest üle saanud, siis tasub sealt veel edasi mõelda ja aru saada, kust sellised mõtted saavad alguse ja miks sa niimoodi mõtled? Kas on mingi kindel sündmus olnud, mis paneb sind niimoodi mõtlema? Kuidas selline mõtlemine sinule kui isikule mõjub? Kas sa oled õnnelik?
Hoia tugevasti unistustest kinni
Teadmine, et sa väärid parimat, on hea vastumürk võrdlemisele ja aitab sul vastu panna kiusatusele naabrite ees eputada. Mõtle sellele, mis teeb sind tõsiselt õnnelikuks, kuidas tahaksid oma elu elada ja millest sa kõige rohkem hoolid.
«Ma kogun raha, et osta väike maja suure aiaga, et ma saaksin pidada koera. Ja suure tõenäosusega on mu naabritel suured majad. Aga mind ei huvita, sest ma tahan, et oleks hubane ja väike,» sõnas Newcomb. «Ma soovin, et mul oleks väike maja, aga suur summa pangakontol.»
Yale'i majandusprofessori Dean Karlani sõnul on asi isegi lihtsam. «Ei tohiks nutta asjade pärast, millel pole võimet sinu pärast nutta,» lausus ta.
Seega, kui sa soovid pensionipõlve veeta mereäärses suvekodus või ümber maailma reisides, tasuks oma unistus meeles pidada, enne kui hakkad ennast naabriga võrdlema. «Su naabril on ilus auto? Võta seda kui 50 000 dollarit, mida tal enam pole,» sõnas Newcomb. «Sina aga oled teel täitma oma unistusi.»


description: Saarlase soodustariifi alla teoreetiliselt mineva sõiduki juht võib nüüd piletikassas avastada, et temalt küsitakse kolmekordset hinda, kirjutab Saarte Hääl.

title: Leht: saarlastel kaob parvlaevasõidul senisel kujul kehtinud soodustus

maintext:
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) hakkas koos TS Laevadega tõlgendama saarlaste sõidukitele soodustuste andmist sedapidi, et paljud sõidukid senistel tingimustel enam soodustust ei saa. MKMi väitel tingisid uue tõlgendamise saarlase sooduspiletiga tihti ettetulnud pettused. Samas pole uus vedaja TS Laevad reisijaid raskesti tõlgendatavast uuest korrast teavitanud, märkis leht.
Soodustuse andmise määrusest ja selle seletuskirjast MKMi tõlgendust otsesõnu välja ei loe. Ministeeriumist selgitati, et käitutakse vastavalt sellele, mida soovis määruse kehtestaja.
Saarte Häälele on imestust uute reeglite üle avaldatud mitmel korral. Üliõpilane Paul sõitis nädal tagasi mandrile. Kuressaarde sissekirjutatud noormees kasutas venna autot. Vend on samuti Kuressaarde sisse kirjutatud ja seega oleks auto nagu õigustatud saarlase soodustust saama. Venna auto passi Paul kasutajana märgitud ei ole.
Eelmise vedaja ajal tuli tõestada, et auto passis olevate omanike või vastutavate kasutajate elukoht on Saare maakonnas, väljastati kliendikaart ja kassas pidi vaid seda näitama. Nüüd näitas Paul Kuivastus auto passi ja oma ID-kaarti ning maksis auto eest koos pühapäevase lisatasuga 12 eurot 60 senti tavapärase 4.20 asemel.
TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro kinnitas, et nemad täidavad ainult määrust. MKMi avalike suhete juht Rasmus Ruuda ütles, et selline kord pidanuks kehtima kogu aeg. Eelmise vedaja piletisüsteem polevat lihtsalt võimaldanud seda kontrollida. Väinamere Liinidest lükati Ruuda väide ümber ja viidati samuti määrusele, mille järgi ei pea auto eest vastutaja ja sellega parvlaevale sõitev juht olema sama inimene.


description: 8. oktoobril toimusid Soomes Turu lähedal Liedos Soome meistrivõistused kestvusratsutamises, kus tiitli võitis teist aastat järjest meie Soomes resideeruv sportlane Ines Beilmann-Lehtonen hobusel Local Sunshine.

title: Eesti kestvusratsutaja Ines Beilmann-Lehtonen tuli teist aastat järjest Soome meistriks

maintext:
Meistrivõistluste distantsiks oli 100 km, mille läbimisele kulus Beilmann-Lehtonenil 5 tundi, 17 minutit ja 3 sekundit. Paari keskmiseks kiiruseks kujunes 18,5 km/h. Sellel aastal oli ülesandmise teinud 5 paari, kellest tulemuse sai kirja neli. Võistlus toimus mulluse tiitlivõistlusega samas kohas.
Distants oli jagatud 4 osasse ja enne viimasele distantsile minekut oli ka kohustuslik hobuse re-check 15 minutit enne starti, et veelkord kontrollida hobuse kõlblikkust osaleda võistluse lõpuni. Kõik paarid olid tugevad ja vastavalt sellele ka võistluse tase kõrge. Üks ratsanik katkestas kolmandal ringil kui hobusel tuli raud alt.
Ines Beilmann-Lehtonen ja Local Sunshine koos oma abiliste Mari Saare ja Gabriel Kibaliga. / Salla Kuikka
Soome Meistrivõistlustel võib Soome Ratsaliidu reeglite kohaselt osaleda kas Soome kodanik või Soomes alaliselt elav isik, kellel on ka vastavad litsentsid Soomes olemas ja loomulikult vajalikut kvalifikatsioonid hobusel ja ratsanikul. Kuna Eesti paaril on kõik need kriteeriumid täidetud, võidigi meistrivõistlustel osaleda. Eestlanna on Soome elama viinud kirurgiamet ja abikaasa Petteri Lehtonen.
Värske meister kommenteeris asjade kulgu järgnevalt: “Kui mullu sõideti meistrivõitlused väga lämbes ja kuumas ilmas, siis ka selleks korraks oli loodus omalt poolt teinud kõik, et sõit oleks meistrivõitlustele kohaselt raske. Kogu päeva puhus kõva ja külm tormituul. Selline ilm on väga salakaval, sest hobune võib väga kergesti tuule tõttu lihastest jäigaks muutuda. Kohati tundus rajal, et tuul viib hobuse lihtsalt minema. Kaalupiirang oli sama kui eelmisel aastal, mis tähendab, et ratsanik varustusega pidi kaaluma vähemalt 70 kg.”
Võitja ületas lõpujoone suure edumaaga – 33 minutit enne järgmist paari. Hõbemedali saavutas Tanja Lampinen hobusel Faradinah SE Ox kiirusega 16,3 km/h ja pronksi võttis Anne Perälä hobusel Millionfieldś Roadrunner kiiruega 16,3 km/h. Teise ja kolmanda koha vaheks oli vaid 1 sekund. Neljandale kohale sõitis end Kirsi Oittinen hobusel Ronaldo kiirusega 15,5 km/h.
Tulemuse teeb Inese jaoks veel magusamaks see, et kodus on tal kasvamas alles 3 kuune beebi ning treenimine pärast rasket rasedust on olnud keeruline. Lisaks valmistus sportlane peagi kaitsma doktorikraadi. “Imeline, et suutsin selle sõidu läbida ja veel nii hea tulemusega!” rõõmustab ta. “Sellel aastal on mul raskete rasedussümptomite tõttu võistlusi olnud vähem. Viimased olid aprilli alguses kuuendal raseduskuul 80 km ja pärast lapse sündi augusti lõpus kaks kuud pärast sünnitust samuti 80 km. Võistlusteks valmistusin lisaks kestvustrennidele ka 3-4 korda nädalas teistel hobustel koolisõidutrenne tehes.“


description: Reedel, Helsinki International Horse Show avapäeval olid rahvuslikes klassides stardis Saskia Maripuu, Madis Morna, My Relander ja Piret Ervald ning CDI3* tasemel koolisõidus Dina Ellermann.

title: Dina Ellermann alustas Helsingi võistlust kõrge kohaga

maintext:
Eile õhtul Helsinki Jäähallis alguse saanud CDI3* taseme koolisõidus oli Eestit esindamas Dina Ellermann hobusel Landy’s Akvarel. 10 osaleja seas saavutati tulemusega 67,300% tugev teine koht. Grand Prix’i võitis kohalik Soome võistleja Henri Rouste hobusel Roble, tulemuseks 70,460%.
Takistussõidus olid ponidele mõeldud sõidus, mis toimus kõrgusel 110 cm, stardis Saskia Maripuu ja Deal or No Deal. Kahefaasilise parkuuri tulemuseks jäi neil 8 karistuspunkti I faasis, mis andis 15 võistleja seas 9. koha.
6 aastaste hobuste sõidust, mis peeti stiilipunktidele kõrgusel 115 cm, tuli meile ka esimene rahvusliku klassi võit, mille saavutasid Madis Morna ja Ko vd Padenborre by Cortaflex.
7 aastaste hobuste sõidust kõrgusel 120 cm võtsid osa My Relander hobusel Expert ning Piret Ervald hobusel Joie de ma Vie. Stiilipunktidega sõidu parkuuri läbisid mõlemad paarid puhtalt, saades vastavalt 23,2 punkti ja 22,4 punkti, millega platseerusid My Relander ja Expert 7. ning Piret Ervald ja Joie de ma Vie kohe nende järel 8. kohale.
Tulemused


description: Helsingi Horse Showl tegid laupäeva õhtupoolikul avastardi CSI5* takistussõitjad, kui kavas oli üks 145 cm kõrgune ja kaks 140 cm kõrgust sõitu, millest ühes jõudsid Urmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart kõrgele kolmandale kohale. Auhinnalisi kohti jagus eestlastele ka rahvuslikes sõitudes.

title: Urmas Raag oli reedel Helsingi Horse Showl parim eestlane

maintext:
Urmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart tegid eile Helsingi Horse Show eetlaste tugevaimad tulemused, kui jõudsid kahel korral auhindadele. 5* avasõidus, milleks oli kahefaasiline 140 cm parkuur, saavutati kõrge kolmas koht. Raagi suutsid edestada võitja soomlanna Sanna Baclund hobusega Wilhelmina ja šveitslane Martin Fuchs hobusega Clooney 51. Raag ja Ibelle olid stardis ka hilisõhtusel Tabel C 140 cm sõidus, kus jõudsid seitsmendale auhinnalisele kohale, kui võitjaks osutus prantslane Julien Epillard hobusega Sheriff de la Nutria LM.
Longines Rankingu punkte andnud 145 cm sõidus ruulisid šveitslased. Kui võidu võttis avasõidus teine olnud Fuchs, sedakorda hobusega Chaplin, siis teine oli tema kuulus kaasmaalane, valitsev MK võitja ning Londoni olümpiavõitja Steve Guerdat hobusega Albfuehren`s Happiness. Samuti osalenud Gunnar Klettenberg ja Conrad 100 ning Urmas Raag ja Carlos seekord parematele kohtadele ei jõudnud.
6 aastaste hobuste parkuuris, mis toimus reedel puhtusele ja kiirusele kõrgusel 120 cm, võttis järjekordse võidu Madis Morna hobusel Ko vd Padenborre by Cortaflex. Kindel võit saavutati puhta sõidu ja 2 sekundilise edumaaga teise koha ees.
7 aastaste hobuste sõidus, mis peeti samuti puhtusele ja kiirusele, seekord kõrgusel 130 cm, olid stardis My Relander ja Piret Ervald. Puhta ja kiire sõiduga olid My Relander & Expert täna 2. kohal. Parkuuri läbisid vigadeta ka Piret Ervald ja Joie de ma Vie, kuid kahjuks jäid nad napilt auhinnasaajate seast välja.


description: Tallinn International Horse Show esimese võistluspäeva peaala, kiirusparkuuri kõrgusel kuni 140 cm võitis kodupubliku rõõmuks Rein Pill hobusega A Brok.

title: Horse Show avapäeva põhisõidu võitis Rein Pill hobusel A Brok

maintext:
Teise koha võttis Leedu esindaja Matas Petraitis ratsul Dorena Z ning kolmanda venelanna Natalia Simonia hobusega Gardemarin.
Võitja Rein Pill jäi oma sõiduga rahule. „Tegime rajal küll paar apsakat, 3. ja 6. takistuse juures, kuid sõit õnnestus puhtalt lõpetada ja kiireima ajaga. Olen väga rahul,“ kommenteeris Pill, kes lähebhobusega A Brok starti ka homses 145 cm parkuuris ning pühapäevases grand prix sõidus.
Põhisõidule eelnenud kahefaasilises parkuuris kõrgusel 130 sentimeetrit oli edukaim Kullo Kender hobusel Astrid L. Teise koha saavutas Leedu sportlane Matas Petraitis hobusega Dorena Z. Kolmandaks tuli samuti Leedut esindanud Andrius Petrovas hobusel Centrino.
Noorhobuste klassis, kus võisteldi kõrgusel 125/130 sentimeetrit, tuli kogu esikolmik Eestisse. Sõidu tulemusena kuulutati parimaks takistussõidu noorhobuseks Gunnar Klettenbergi juhitud Fisina G. Teise koha saavutas Hanno Ellermanni ratsastatud Jacoba Stud Famosa. Kolmandaks tuli Cinta, kellega sõitis Paul Richard Argus.
Noorte ratsanike kahefaasilises sõidus kõrgusel kuni 125 sentimeetrit saavutas võidu soomlanna Anne Penttinen Kemppi. Teisele kohale sõitis end Leedu sportlane Monika Valuntaite ratsul Life Is Life. Kolmandaks tulid Eestit esindanud Stefani Sabrodin ja Peperoni.
Päeva teise ala, milleks oli rahvuslik avatud klassi sõit kõrgusel 120 sentimeetrit, saavutas esikoha Siim Sinijärv hobusel Leandra. Hommikuse poniklassi sõidu kõrgusel 110 sentimeetrit võitis Anett Pajur ponil Macho.
Reede õhtuse võistlusprogrammi lõpetas showala kostüümratsutamine, mille võitsid Pamela Anderson alias Linda Randpere ja Michael Knight alias Paul Argus.
Tallinn International Horse Show jätkub ka homme ja ülehomme. Pühapäeval peetakse sündmuse raames maailmakarika etappp takistussõidus.
Võistluse ülekannet näeb kõikidel päeval ka Postimehes.
Lisainformatsioon ja tulemused on leitavad võistluse kodulehelt www.tallinnhorseshow.ee.


description: Tallinn International Horse Show toimub 2016. aastal juba 14. korda! 07.-09. oktoobril avab Saku Suurhall oma uksed kõikidele hobusesõpradele! Ainulaadsest hobushowst teeb ülekande ka Postimees! Reedel algab ülekanne 8.30 ja kestab kuni võistluspäeva lõpuni.

title: Postimehe otsepilt: Tallinn International Horse Show 2016 1. päev

maintext:
Reede hommik algab rahvuslike klasside sõitudega ja päeva teises pooles võisteldakse rahvusvahelistes klassides. Meelelahutuse eest hoolitseb Anne Veski ja üle mitme aasta on kavas kostüümratsutamine, mis lõpetab Horse Show esimese võistluspäeva.
Reede, 07.10.2016
008:30 110 cm, rahvuslik poniklassi ratsanikele
09:45 120 cm, rahvuslik avatud klass
11:40 130 cm, CSIU25 - esitleb Tallinna linn
13:15 125/130 cm, CSIYH - esitleb Pet City
15:00 130 cm, CSI - esitleb Softreflector
17:45 140 cm, CSI - esitleb Cobalt
19:30 Show programm - Anne Veski
20:30 Kostüümratsutamine - esitleb Horse Transport Estonia
Rohkem infot: www.tallinhorseshow.ee


description: Laupäeval, 15. oktoobril peeti Leedus Šiauliais CSI2* rahvusvahelise takistussõiduvõistluse raames maailmakarika etapp, mille võitis Rein Pill hobusel A Brok.

title: Rein Pill võitis Leedus takistussõidu MK-etapi

maintext:
MK-etapi võitu läksid laupäeva pärastlõunal püüdma 34 ratsanikku, nende seas ka Tallinn International Horse Showl võidu saavutanud lätlane Andis Varna KS Coradinal, kellel nüüd aga ümberhüpetele pääseda ei õnnestunud. Puhtaid sooritusi tegi põhiparkuurist kokku kuus sõitjat, kes kõik kõvad tegijad: leedulased Zimantas Šarka, Danielius Gutkauskas ja Kristupas Petraitis, poolakas Dawid Kubiak ning venelane Vladimir Beletskiy on ka Eesti publikule tuntud ratsutajad. Ümberhüpetel suutsid vigu vältida Gutkauskas hobusel Tom’s Riddle S, kes lõpetas kolmandana, Kubiak hobusel Bagazza M, kes sai teise koha ja Pill A Brokil, kes oli siin sõidus ka ainuke eestlane auhinnalisel kohal.
Pillil õnnestus hästi sõit ka kõrgusel 135 cm, kui Sinequamoniga lõpetati viiendal kohal. Temast eespool oli Kullo Kender hobusel Astrid L kolmandana ja tema järel Tiit Kivisild Don Kidel kuuendana. Sõidu võitis leedulane Andrius Petrovas hobusel Babou. Puhaste paberitega lõpetasid selle kahefaasilise parkuuri veel Gunnar Klettenberg ja Donersteen T.S ning Ketlin Ramjalg ja Qatimini des Vergers Z.
Noorte hobuste võistlusklassi lõpetas parima eestlasena Paul Argus hobusel Cinta, olles kuuendal kohal ja mille võitis Matas Petraitis hobusel Bavarija Leedust. Ilusa sõidu tegid veel Riina Seder ja Kleopatra ning Hanno Ellermann ja Jacoba Stud Fumosa.
Rahvuslikus 120 cm parkuuris olid jälle kõrgemail kohal Marlene Makarov ja Emora, kes said 6. auhinnalise koha, Catlin Vatsel ja Money Penny lõpetasid puhta sõiduga 8.-l kohal. Triin Kattel ja Dunkan olid 11-ndad.
100 cm kõrgusel saavutasid auhinnalised kohad Karolin Jaani hobusel Epopeja G (5. koht), Inger Martin hobusel Lazlo 12 (8. koht) ja Rebecca Blumfeldt hobusel San Antonio (9. koht).


description: Leedus Šiauliais algas reedel, 14. oktoobril CSI2* tasemega rahvusvaheline takistussõiduvõistlus, mille raames peetakse ka maailmakarika etapp takistussõidus. Kohe esimesel päeval sai 140 cm kõrguses põhisõidus võidu Ebbe-Liisa Sõnajalg hobusel Trooja.

title: Ebbe-Liisa Sõnajalg sai Leedu rahvusvahelisel takistussõiduvõistlusel olulise võidu

maintext:
Paljud meie regiooni takistussõitjad siirdusid koheselt peale Tallinn International Horse Show lõppu Leetu, et osa võtta järgmisest suurvõistlusest. Reedesest kõrgemaist parkuurist võttis osa 48 võistluspaari, teiste seas ka Eesti tipud. Lisaks Ebbe-Liisa võidule tegi hea tulemuse ka Urmas Raag hobusel Ibelle van de Grote Haart, lõpetades neljanda kohaga. Vigadeta läbis siin parkuuri ka Kullo Kender Artasel, saades kaheksanda koha.
130 cm kõrguses CSI2* sõidus läks võit Andrius Petrovasele hobusel Babou, meie parimana oli Kaia Loviisa Kink neljas hobusega Adorable Chabalito ja Rein Pill Sinequamonil sai viienda koha. Puhta sõidu tegid siin ka Hanno Ellermann Darwinil, Susan Kaleta Aga Flamenco von Feichtil, Andreas Lootus Golden Casinol ja Gunnar Klettenberg Donersteen T.S.-l.
Rahvusvahelises noorte hobuste kahefaasilises parkuuris oli parima Eesti paarina neljandal kohal Paul Argus ja Cinta. Vigadeta sooritused tegid ka Hanno Ellermann ja Jacoba Stud Fumosa, Riina Seder ja Kleopatra ning Heiki Vatsel ja Falkenfee BN.
Rahvuslikus 120 cm kõrguses kahefaasilises parkuuris saavutasid Marlene Makaron ja Emora kõrge teise koha ning Annabel Lõuke ja Genius kuuenda auhinnalise koha. Paul Argus ja Four Winds Cello lõpetasid siin puhta sõiduga kaheksanda kohaga.
Võistlused jätkuvad laupäeval ja pühapäeval.


description: Tallinn International Horse Show toimub 2016. aastal juba 14. korda! 07.-09. oktoobril avab Saku Suurhall oma uksed kõikidele hobusesõpradele! Ainulaadsest hobushowst teeb otseülekande ka Postimees! Laupäeval algab ülekanne 8.30 ja kestab kuni võistluspäeva lõpuni.

title: Postimehe otsepilt: Tallinn International Horse Show 2.päev

maintext:
Laupäeval ootab ees põnev võistluspäev! Hommikupoole selguvad harrastajate takistussõidukarikasarja võitjad, päeva põhisõit toimub kõrgusel 145 cm ja see on homseks eelprooviks MK-etapile. Showprogrammis astuvad üles väikesed poniratsanikud, Ukraina kasakad ja Ruslan Trochynskyi sõpradega. Päeva lõpetab menukas 6-takistusega sõit.
Laupäev, 08.10.16
08:30 120 cm, rahvuslik avatud klass
10:00 95/110 cm, rahvuslik harrastajatele - esitleb Porsche
11:30 130 cm, CSIU25 - esitleb JS Endurance Team
13:10 125/130 cm, CSIYH - esitleb Bauer Veetehnika
14:25 Show programm - hobuetendus "Tori Hobusekasvandus 160"
15:15 135 cm, CSI - esitleb Eesti Meedia
17:40 145 cm, CSI - esitleb Tiki Treiler
20:00 Show programm - Väikesed ponid; Ruslan Trochynskyi ja sõbrad; Ukraina Kasakad
20:45 6-takistusega sõit, CSI - esitleb Pigipada
Ürituse info: www.tallinnhorseshow.ee


description: Tallinn International Horse Show teise võistluspäeva peaala, kuue takistusega sõidu võit läks Rein Pilli ja Valdemaras Zukauskase vahel jagamisele.

title: Horse Show kuue takistusega sõidu võit läks Eesti ja Leedu vahel jagamisele

maintext:
Mõlemad sportlased ületasid vastavalt hobustel Alfons Ra ja Ikita Von Der Weretherbach puhtalt kõrguse 180 cm. Samuti läks jagamisele kolmas koht, mille teenisid 170 cm puhta ületusega Leedu sportlased Danielius Gutkauskas hobusel Valetas ning Matas Petraitis hobusega Dorena Z.
Rein Pilli sõnul oli viimane, 180-sentimetrine takistus väga kõrge. „Mõtlesin, et kui ta juba hüppab, küll ta siis üle hüppab. Tegemist on tegelikult väga vähese võistluskogemusega hobusega ning seni on kõrgeim takistus, mida ületanud oleme, 145 cm. Hobune läks takistusele väga kindlalt ning mida suuremaks kõrgus läks, seda tehnilisemalt ta töötas,“ kommenteeris Pill.
Kuue takistusega sõidule eelnenud ümberhüpetega parkuuris kõrgusel 145 cm läks esikolmik Leedu sportlastele. Esikoha saavutas Andrius Petrovas hobusel Centrino. Teiseks tulid Kristupas Petraitis ja Lordano ning kolmandaks Matas Petraitis ja Soli Deo Glorija. Parima eestlasena saavutas üheksanda koha Urmas Raag hobusel Ibelle van de Grote Haart.
Põhisõidule eelnenud kiirusparkuuris kõrgusel 135 cm oli edukaim Soome sportlane Susanna Granroth hobusel Baccara. Teise koha saavutas Leedu sportlane Aleksejus Timofejevas hobusega Italo Van'T Dauwhof. Kolmandaks tuli parima eestlasena Tiit Kivisild hobusel Don Kide.
Noorhobuste klassis, kus võisteldi Tabel A põhimõttel peetud kiirusparkuuris kõrgusel 125/130 cm, tuli võitjaks Leedu sportlane Andrius Petrovas hobusega Pink Dream. Teise koha saavutas Riina Sederi ratsastatud Kleopatra. Kolmandaks tuli Camerlane, kellega sõitis Läti sportlane Krista Kliesmete.
Noorte ratsanike kiirusparkuuris kõrgusel kuni 130 cm saavutas Soome sportlaste esindus kolmikvõidu. Esimesele kohale tuli Janina Kvarnström hobusega Hyper Panda, teiseks sõitsid end Anne Penttinen-Kemppi ja Rebeca, kolmandaks tulid Jenni Kammonen ja Tobima. Parima eestlasena saavutas neljanda koha Kaia Loviisa Kink hobusega Adorable Chabalito.
Ennelõunal peeti harrastajate Porsche karikasarja suure ja väikese ringi finaalid. Kõrgusel 95 cm peetud väikse ringi finaalsõidu ning ka karikasarja üldarvestuse võitjaks tuli Riinu Rahuoja hobusel Baron Abruka. Teise koha saavutas finaalis Anni Maisla hobusel Orpheus, kolmandaks sõitsid end Katre Viilmaa ja Sweet Dreams. Suure ringi finaali esikolmik ühtis karikasarja üldarvestuse esikolmikuga. Esikoha teenisid kõrgusel 110 cm peetud ümberhüpetega sõidus Egle Palm ja Vedette B, teise koha saavutasid Maris Suuster ja Vilandro K ning kolmandaks tulid Mailis Timmi ja Amor Karena.
Võistluspäeva avaala, rahvusliku puhtus-kiirus parkuuri kõrgusel 120 cm võitis Anette Leppik hobusel Samurai´s Miracle, teiseks tulid Paul-Richard Argus ja Favorite ning kolmandaks Siim Sinijärv hobusel Leander.
Tallinn International Horse Show jätkub ka homme, kui peetakse sündmuse raames maailmakarika etapp takistussõidus.
Lisainformatsioon ja tulemused on leitavad võistluse kodulehelt www.tallinnhorseshow.ee.


description: Täna algas Baltimaade suurim rahvusvaheline ratsaspordivõistlus Tallinn International Horse Show, kus teevad võistluseks spetsiaalselt kohandatud Saku Suurhalli areenil ligi 240 hobust ja 160 sportlast.

title: Fotod ja video: ligi veerandtuhat hobust astusid Tallinnas võistlustulle

maintext:
«Me tulime seekord ühe hobusega,» ütles Vao Tallide peremees Jaanus Mehiste eile Postimehele. Saku Suurhalli jõudmiseks tuli tal läbida 130 kilomeetrit, kuid see pole sugugi kõige pikem reis, mis hobusega ette võetud. Tänavu käisid nad Hispaanias, ent kuna auto on hea, pidas hobune kenasti nii pika sõidu vastu.
«Hobuste transpordil ongi just see väga oluline, et nad tunneksid end hästi. Neid peab sõidu ajal jälgima, selleks on olemas kaamera, samuti on võimalus neid joota ja sööta,» rääkis Mehiste, lisades, et pika reisi puhul peab ka vahepeatusi tegema.
Valitsev Eesti meister takistussõidus Gunnar Klettenberg ütles, et ta on seni kõikidest võistlustest osa võtnud. «Alustasin ratsutamisega 11-aastaselt, seega praeguseks olen 37 aastat ratsutanud.»
Küsimusele, mis on teda niivõrd kaua ratsutamise juures hoidnud, kostis mees, et eks ikka armastus hobuste vastu. «Kõik see, kuidas nendega ümber käia, ja need emotsioonid, mis sa tagasi saad.»
Võistluse direktor Siim Nõmmoja märkis, et ratsaspordivõistluse ettevalmistustega alustati juba nädal tagasi.
14. korda toimuv Baltimaade suurim rahvusvaheline ratsaspordivõistlus Tallinn International Horse Show saab avapaugu reede hommikul. Tänavu teevad võistluseks spetsiaalselt kohandatud Saku Suurhalli areenil ligi 600 starti kokku 240 hobust ja 160 sportlast. Sündmus kulmineerub pühapäeval toimuva Kesk-Euroopa liiga maailmakarika etapiga takistussõidus.
Lisaks rahvusvahelistele võistlusklassidele peetakse sündmuse raames ka rahvuslikud võistlused, kus konkureerivad omavahel meie enda kohalikud ratsasportlased . Rahvuslike parkuuride kõrgused on vahemikus 95 - 125 cm. MK-etapil pannakse üles 140 – 160 cm kõrguste takistustega rada. Traditsiooniliselt on laupäeval kavas ka kohaliku ratsapubliku lemmik kuue takistusega sõit ja üle mitme aasta saab näha ka kostüümratsutamist, mis toimub reede õhtul.
Tuntumatest Eesti ratsutajatest näeb Saku Suurhallis võistlemas Gunnar Klettenbergi, Rein Pilli, Tiit Kivisildi, Kertu Klettenbergi, samuti publikule hästi tuntud Venemaa sportlaseid Vladimir Beletskiy’t ja Alexandr Belekhovi, poolakat Michal Kazmierczaki, Leedu ratsutajaest vendi Petraitiseid ja teisi.
Osalejate nimekirjaga saab tutvuda siin.
Programmi info on leitav siit.


description: Reedel, 7.  oktoobril algav Tallinn International Horse Show pakub kolme päeva jooksul lisaks sportlikule põnevusele ja meeleolukaid hobuetendusi ning võimalust nautida tuntud Eesti artistide etteasteid.

title: Tallinn International Horse Show meelelahutusprogramm pakub ehedaid elamusi

maintext:
Kogu Baltikus ainulaadne Horse Show ühendab endas tipptasemel ratsaspordi ja ehedad elamused hobumaailmast. Reedel astub üles tõeline maailmaklassi superstaar Anne Veski, kes eestlastele pikemat tutvustamist ei vaja. Võistluse kavas on üle mitme aasta tagasi ka vahva showala kostüümratsutamine, mis on algab kohe peale menuka lauljanna esinemist. Varasemalt on Horse Show publik siin etteastetena näinud Kosmosemutte, A-rühma, Agnest ja Gabrieli, Pipi Pikksukka ja paljusid teisi, näis, kelleks kehastuvad tuntud ratsutajad tänavu.
Kostüümratsutamises võib hüppamas näha igasugu huvitavaid tegelasi. / Külli Tedre
Laupäeval, 8. oktoobril on kavas meeleolukas hobuetendus, mis räägib Tori hobusekasvanduse 160-aastasest ajaloost ning mille käigus tuleb areenile pea 40 uhket ja elegantset hobust. Õhtul astuvad publiku ette väikesed ponid ja edasi minnakse Ukraina lainele, kui lavale tuleb Ruslan Trochynskyi sõpradega ning peadpööritavaid trikke tegevad Ukraina Kasakad. Õhtu lõpetab kuue takistusega sõit, mis on samuti tore „segu“ spordist ja meelelahutusest. Kes on näinud, see teab, et sel õhtul minnakse koju kähiseva hääle ja plaksutamisest valutavate kätega.
Pühapäeval, 9. oktoobril teevad väikesed ponid oma teise etteaste ja siis saab kuulata klassikalist muusikat „Klassikatähed 2016“ esituses. Tänavused kaks finalisti, Silvia Ilves (tšello) ja Kristiina Rokashevich (klaver), esitavad koos Danae Taamaliga (viiul) Horse Show publikule klassikalisi kaasahaaravaid palu. Showprogrammi lõpetavad efektsed Ukraina Kasakad. Viimase võistluspäeva kulminatsiooniks on maailma karika etapp takistussõidus.
Saku Suurhalli on nädalavahetusel oodatud kõik noored ja vanad hobusesõbrad!
Sündmuse info ja programm
Tallinn International Horse Show meediapartner on Postimees.


description: Tallinn International Horse Show viimasel ehk kolmandal võistluspäeval võisteldi muuhulgas 140 – 160 cm FEI MK-etapi arvestuses. Kolm päeva kestnud suurürituse võtab kokku pidulik lõputseremoonia, mis algab kell 19.

title: Galerii: Tallinn International Horse Show kolmas võistluspäev

maintext:
Video: ratsavõistlusel Saku Suurhallis sai vabatahtlik töötaja hobuselt löögi
Saku Suurhallis toimuval ratsaspordivõistlusel Tallinn International Horse Show juhtus eile õhtul õnnelik õnnetus, kui vabatahtlikku abitöötajat tabas võistlusplatsil hobuse kabjalöök, raskeid vigastusi neiu õnneks ei saanud ja täna on ta juba tööl tagasi.


description: Tallinn International Horse Show toimub 2016. aastal juba 14. korda! 07.-09. oktoobril avab Saku Suurhall oma uksed kõikidele hobusesõpradele! Ainulaadsest hobushowst teeb ülekande ka Postimees!

title: Postimehe otsepilt: Tallinn International Horse Show


description: Täna Tallinn International Horse Show raames peetud Kesk-Euroopa liiga takistussõidu maailmakarika etapi võitis Läti sportlane Andis Varna hobusel Ks Coradina.

title: Horse Show grand prix võit läks lõunanaabritele

maintext:
Kõrgusel kuni 160 cm peetud Alexela grand prix teise koha võitis Leedut esindanud Zigmantas Sarka hobusega Aster, kolmandaks tuli Venemaa võistluspaar Maria Bibikova ja Quasimodo. Kokku pääses ümberhüpetele neli võistluspaari, teiste seas ka Valgevene sportlane Vital Dziundzikau hobusega Carimbo. Parima eestlasena saavutas kaheksanda koha Kertu Klettenberg hobusega Toscana.
MK-etapile eelnenud kiirusparkuuris kõrgusel 135 cm läks esikolmik Leedu sportlastele. Esikoha saavutas Matas Petraitis hobusel Dorena Z. Teiseks tulid Aleksejus Timofejevas ja Italo Van'T Dauwhof ning kolmandaks Andrius Petrovas ja Gigollo. Parima eestlasena saavutas kuuenda koha Rein Pill hobusel Alfons Ra.
Noorhobuste klassis, kus võisteldi ümberhüpetega parkuuris kõrgusel 125/130 cm, tuli võitjaks Poola sportlane Michal Kazmierczak hobusega Gerd Kg. Teise koha saavutas Hanno Ellermanni ratsastatud Jacoba Stud Fumosa. Kolmandaks tuli Falkenfee BN, kellega sõitis Heiki Vatsel.
Noorte ratsanike kahefaasilises parkuuris kõrgusel kuni 135 cm saavutas esikoha Läti sportlane Laura Penele hobusega Dundas V.D.M. Teiseks tuli Eesti sportlane Rain Koch hobusel Edie Amingo G. Kolmandaks sõitsid end Soomet esindanud John Antell ning Denzel.
Võistluspäeva avaala, rahvusliku puhtus-kiirus parkuuri kõrgusel 125 cm võitis Berit Lehtsaar hobusel Solei Solei, teiseks tulid Anette Leppik ja Samurai´s Miracle ning kolmandaks Pille Elson hobusel Dixon.
Lisainformatsioon ja tulemused on leitavad võistluse kodulehelt www.tallinnhorseshow.ee.


description: Tallinn International Horse Show toimub 2016. aastal juba 14. korda! 07.-09. oktoobril avab Saku Suurhall oma uksed kõikidele hobusesõpradele! Ainulaadsest hobushowst teeb otseülekande ka Postimees! Pühapäev algab ülekanne 8.30 ja kestab kuni võistluspäeva lõpuni.

title: Postimehe otsepilt: Tallinn International Horse Show 3.päev


description: Pühapäevase Helsinki Jäähallis peetud lääne regiooni MK etapi võidu viis endaga teist aastat järjest kaasa Šveitsi esindav Romain Duguet hobusel Quorida de Treho. Head minekut näitas täna jällegi ka Urmas Raag,  saavutades Ibelle van de Grote Haart’iga auhinnalise neljanda koha 140cm parkuuris.

title: Helsingi takistussõidu MK etapi võit läks Šveitsi, Raag taas Ibellega auhinnalisel kohal

maintext:
Peaaegu täismaja ees oli lääne regiooni MK teisele etapile üles antud 36 sportlast. Stardijärjekorrast võis leida nimesid nagu Bertram Allen, Rolex Grand Slami ja Global Champions Touri võitja Scott Brash, Londoni olümpiavõitja Steve Guerdat ja paljusid teisi. Rajameister Guilherme Jorge Brasiiliast, kes ehitas radu ka Rio olümpial, oli üles seadnud 13 tõkkest parkuuri, millest üks oli kolmene ja üks kahene süsteem. Hoolimata sellest, et kolmesel süsteemil sai näha palju eksimusi, pääses ümberhüpetele 15 paari, mis Lääne liiga jaoks üsnagi suur arv, kuid siiski vähem, kui möödunud nädalal Oslos.
Õhustik ümberhüpetel oli pingeline, palju oli eksimusi ning viimaseks olnud Longines okseri mahajamist. Mullugi Helsingis võitnud Šveitslane Romain Duguet sõitis aga ajaliselt üle prantslase Mathieu Billioti ja järgmistel startijatel Dugueti aega ületada ei õnnestunud. Lõplik paremusjärjestus oli selgunud: esimene Duguet, teine mõnevõrra üllatuslikult prantslastest vähem tuntud Billiot ja kolmanda koha sai Meredith-Michaels Beerbaum.
Romain Duguet ja Quorida de Treho Helsingis auringil. / Susanna Liis Ole
Duguet, kes võitis Helsingis ka eelmisel aastal, sõnas pressikonverentsil, et on võidu üle siiralt õnnelik ja Quorida on imeline hobune, kellega sõita ja võistelda. Kolmandaks jäänud Beerbaum lisas, et tegemist oli väga hästi korraldatud võistlusega ja see on aastate jooksul palju arenenud, mis teeb sellest tema jaoks ühe parima MK etapi, millest osa võtta.
Lääne-Euroopa MK-liiga liidriks tõusis täna neljandana lõpetanud ja Oslos kolmas olnud belglane Pieter Devos, kellel punkte 28. 25 punkti peal on Meredith Michaels-Beerbaum ja Steve Guerdat. Järgmine etapp peetakse juba tuleval nädalavahetusel Prantsusmaal Lyonis.
Hommikupoole toimusid ka madalamad rahvuslikud ja CSI5* madalamad klassid, kus CSI5* taseme 140 cm parkuuris võttis puhta ja kiire sõiduga Urmas Raag hobusega Ibelle van de Grote Haart neljanda auhinnalise koha. Sõidu võitis Rootsis elav ja töötav soomlane Sebastian Numminen hobusel Gurra Hop. Martin Fuchs & Chaplin lisasid oma kontole veel ühe võidu, kui edestasid teisi 145 cm parkuuris.
Urmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart. / Kristina Pärtel
Lisaks toimus lõunal Helsinki Horse Showle omane koolisõidu knock-out võistlus, kus 2 võistluspaari sõidavad samaaegselt ning neid hindavad kohtunikud otsustavad järgmisse vooru pääseva paari. Võistluses sai näha ka meie oma Dina Ellermanni ja Landy’s Akvareli, kes küll kahjuks esimesest voorust edasi ei pääsenud. Lõppvoorus oli taas parim Henri Ruoste hobusel Roble.
Dina Ellermann ja Landy's Akvarel. / Susanna Liis Ole
Kõik Helsingi tulemused


description: Möödunud nädalavahetusel Leedus Šiauliais toimunud CSI2* võistlus kujunes Eesti takistussõitjatele edukaks. Ka võistluse viimasel päeval nopiti rohkelt auhinnalisi kohti, kus kõrgeimad kohad saavutas Kullo Kender.

title: Leedu rahvusvahelise takistussõiduvõistluse viimasel päeval oli edukaim eestlane Kullo Kender

maintext:
Pühapäevane põhisõit peeti kõrgusel 140 cm. 11st ümberhüpetele pääsenud paarist oli meie võistluspaare kuus, kellest Kullo Kender ja Artas saavutasid kõrgeima ehk neljanda koha. Nendel õnnestus mõlemad voorud hüpata puhtalt. Kuuenda kohaga lõpetas Urmas Raag hobusel Ibelle van de Grote Haart, oma teise ratsu Carlosega oli Raag 11ndal kohal. Tiit Kivisild oli samuti kahe hobusega auhinnalistel kohtadel: Donna Paolaga jäi lõplikuks kohaks 7. ja Don Kidega 12. koht. Gunnar Klettenberg oli hobusega Conrad 100 üheksas. Võidukarika viis koju Andrius Petrovas hobusel Centrino Leedust.
Päeva teine põnev sõit oli 130 cm kõrguste takistustega „Speed and music“, mille esikoha napsas Kullo Kenderi ja Astrid L-i ees napilt venelanna Natalia Simonia hobusel Gardemarin. Kolmas koht siin parkuuris kuulus Rein Pillile ja Sinequamonile ning neljas koht Paul Argusele hobusel Banderas B. Auhindadele jõudsid siin ka Hanno Ellermann ja Darwin, kes lõpetasid 11. kohal.
6.-7. aastaste hobuste võistlusklassis oli jällegi parim eestlane Argus hobusel Cinta, kes sai kirja kuuenda koha. Heiki Vatsel ja Falkenfee BN saavutasid 8. auhinnalise koha. Sõidu võitis Laimondas Skėrys hobusel Kolibri Leedust.
Rahvuslikud klassid peeti ka pühapäeval kõrgustel 120 ja 100 cm. Esimeses tuli auhinnalisele 11. kohale Maarja Martinson hobusel Donna, teises oli samaväärsel kohal parima eestlasena Rebecca Blumfeldt hobusel San Antonio.


description: Eeloleval nädalavahetusel Saku Suurhallis peetava Tallinn International Horse Show silmapaistvaimaks publikumagnetiks on enneolematuid trikke demonstreeriv kasakate hobushow Ukrainast.

title: Tänavuse Horse Show publikumagnet - Kasakate ratsashow Ukrainast

maintext:
Nii Euroopas, Ameerikas, Araabias kui Aasias rohkelt esinenud showrühm sai alguse 1991. aastal Ukrainas, kui asutati kasakate ratsakool. Showrühma liikmed treenivad koolis tulevate põlvede noori kasakaid ning osalevad tihti ka filmides kaskadööridena.
Kasakate ratsakoolis õpivad lapsed esmalt selgeks ratsutamise põhitõed ning alles seejärel saab järk-järgult kasakate trikke omandama hakata. Lastele hakatakse hobuste käsitlemisega seotud ohutuse põhimõtteid õpetama juba alates neljandast eluaastast. Alates seitsmendast eluaastast on noortel võimalik hakata osalema Ukrainas kaks korda aastas toimuvatel kasakate võistlustel nimega Djighitovka.
Kokku peavad lapsed ja noored Kiievi kesklinnas asuvas ratsakoolis veetma vähemalt kolm tundi päevas. Koolituse raskus varieerub sõltuvalt lapse vanusest ning füüsilise ettevalmistuse tasemest. Tunnid ei ole siiski üksnes praktilist laadi, vaid palju omandatakse ka teoreetilisi teadmisi hobustest ning ratsutamiskunstist. Peale piisava kogemuse omandamist on 18aastased noored lõpuks nii kaugel, et neil on võimalik kasakate showtrupiga esinemas käia.
Kokku töötab trupis hetkel 15 nais- ja meeskasakat, kuid koolis õppivate ratsanike hulk on oluliselt suurem.
Tallinna Horse Showl astub publiku ette oma ainulaadset kunsti demonstreerima 7 kasakat 5 hobusel. Showprogramm leiab aset laupäeval algusega kell 19.00 ning pühapäeval kell 15.30.
Ürituse info


description: Tänasel ennelõunal võtsid Helsingis koolisõitjad mõõtu GP vabakavas, kus Dina Ellermann ja Landy`s Akvarel saavutasid neljanda koha. Võidu võttis jällegi soomlane Henri Ruoste hobusega Roble.

title: Dina Ellermann lõpetas Helsingis GP vabakava neljandana

maintext:
Sarnaselt Grand Prix programmiga saavutasid tänases vabakavas parima skoori soomlane Henri Ruoste ja Roble, kelle tulemuseks fikseeriti 72.350%, kusjuues kõik kohtunikud asetasid selle paari üksmeelselt esimeseks. Kohtunike hulgas ei olnud eriarvamusi ka teise koha tulemuse osas. See läks kirja rootslannale Sophie Fleming Tärnströmile hobusega Schumi, kelle tulemuseks jäi 71.425%.
Ellermann ja Landy`s Akvarel skoorisid täna 68.875%, mis andis üldises paremusjärjestuses neljanda koha. Kuigi üldpilt oli ilus, tulid sisse mõned vead jalavahetuste seerias, mis tõmbas hindeid alla. Meie paari suutsid ületada veel Stella Hagelstam ja New Hill Julitrea tulemusega 70.225%.
Dina Ellermann rääkis, et ise ta tänase sooritusega täielikult rahule ei jäänud, kuigi kõrvaltvaatajatele oli esitus jätnud suhteliselt ilusa mulje: “Tegemist on ikkagi alles selle sisehooaja esimese võistlusega ja mära oli täna kuidagi pinges. Võimalik, et oma mõju avaldas oluliselt suurem publiku hulk – hobused tunnetavad ära, kui õhus on elektrit.” Neljapäevase sooritusega oli meie koolisõidu esinumber rohkem rahul.
Ellermann ja Landy`s Akvarel on stardis ka homme, kui kavas rohkem showalana käsitletav simultan, kuhu pääses kaheksa tänast paremat paari.
Tulemused


description: Ligikaudu kolmandikku naistest kimbutab ebameeldiv tupehaigus, mis võivad panna hargivahe ebameeldivalt haisema ja rikkuda suguelu.

title: Paljude naiste piinlik mure: haisu põhjustavad tupebakterid

maintext:
Austraali arsti, dr Brad McKay sõnul esineb üle kolmandikul 15–44aastastest naistest bakteriaalne vaginoos, kirjutab news.com.au. Selle haiguse puhul on tupes olevate mikroobide normaalne kooslus häirunud: tupes väheneb piimhappebakterite hulk ja seal hakkavad võidutsema anaeroobsed bakterid. Haiguse tõttu saab kahjustada tupe limaskest, mistõttu tekib tupes ka põletikule sarnanev seisund. Tupest võib hakata tulema hallikat, ebameeldiva lõhnaga voolust, kuid bakterite tasakaalu häirumine võib jääda ka märkamata, sest paljudel naistel ei tekigi kaebusi.
Tekkepõhjused
Iga naise tupes käib bakterite vahel pidevalt võistlus ja ideaalse bakterite tasakaalu võivad rikkuda näiteks ebapiisav hügieen, kuupuhastus, seksmänguasjad, suguühe, tampoonid ja sobimatu seebi kasutamine. Bakteriaalset vaginoosi võib põhjustada ka uue partneriga suguelu alustamine või mõne suguhaigusega nakatumine. Kuigi bakteriaalse vaginoosi põhjus jääb sageli leidmata, on seda haigust seostatud sagedase partnerite vahetamisega. Samuti esineb bakteriaalset vaginoosi sagedamini naistega seksivatel naistel.
Haigusega kaasnevad ohud
Ohtlik võib bakteriaalne vaginoos olla rasedatele, kes võivad seetõttu enneaegselt sünnitada. Kasvab ka loote nakkushaigustesse jäämise oht. Kui naine on juba haigestunud bakteriaalsesse vaginoosi, siis suureneb ka suguhaigustesse jäämise risk.
Kuna voolusel on spetsiifiline kalalõhn, mis tugevneb eriti pärast vahekorda, siis võib see probleem rikkuda ka naise suguelu ja suhte partneriga. Naisel, keda on bakteriaalne vaginoos kord juba kimbutama hakanud, on sellest keeruline lahti saada.
Diagnoos ja ravi
Bakteriaalse vaginoosi kahtlus tekkib arstil tavaliselt lõhna tundes, kuid kindlaks tehakse see haigus tupest võetud proove laboris analüüsides.
Kuigi igaüks meist teab, et kummaliselt lõhnavaid kehaosi peaks kõigepealt pesema, tuleks bakteriaalse vaginoosi puhul sellest hoiduda. Tupe pesemine spetsiaalse dušiga hoopis süvendab probleemi, sest lisaks kahjulikele bakteritele viib vesi endaga kaasa ka piimhappebakterid, mis neid kontrolli all hoiavad. Piimhappebakterid eritavad piimhapet, mis takistab tupes teiste bakterite, seente ja viiruste kasvu. Haisvat voolust tekitavad bakterid paljunevad aga piimhappebakteritest kiiremini ja kui viimased seda kasvu ei takista, siis veelgi kiiremini.
Tavaliselt ravitakse bakteriaalset vaginoosi antibiootikumidega. Ravi kestab vähemalt nädala ja lisaks antibiootikumidele on viimasel ajal on paljud arstid hakanud patsientidele välja kirjutama ka spetsiaalset geeli. Mõni kord võib tupe raviks kasutatavat antibiootilist kreemi vaja minna neli kuni kuus kuud, enne kui haigus lõplikult kaob.
Teadlased otsivad paremat lahendust
Teaduse areng võimaldab teadlastel ebameeldivat voolust põhjustava bakteri geene täpsemalt uurida. Nii on uuringute käigus välja sõelutud mõned piimhappebakterid, mis võiksid bakteriaalse vaginoosi vastu eriti hästi aidata. Selle Lactobacillus crispatuse nimelise bakteri abil muutub tupe keskkond parasjagu happeliseks ja see tugevdab ka tupe limaskesta. Nüüd töötavad teadlased välja probiootilist pessaari, mis võik pakkuda lahendust paljude naiste muredele.
Uue ravimi tulekuni on parim lahendus antibiootikumid. Naised, keda bakteriaalne vaginoos kimbutab, peaksid aga loobuma tupepiirkonna lõhnastamisest ja vannis vedelemisele eelistama duši all käimist. Puhta vee ja seebiga tuleks neil pesta vaid tupe välimist, mitte sisemist osa.


description: Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) ülemarst dr Andrus Remmelgase sõnul olid tema õpingute ajal arsti töövahenditeks sisuliselt kaks kätt ja kuuldetoru ning haiglas olid hingamisaparaadid, mis sageli iseenesest seiskusid.

title: Andrus Remmelgas: täna aitame paljusid, keda 40 aastat tagasi aidata ei olnud võimalik

maintext:
«Tänased noored arstid võrdlevad meie haiglaid sageli Põhjamaade omadega ja nurisevad, kui miski pole täpselt sama heal tasemel nagu Soomes või Rootsis,» rääkis dr Andrus Remmelgas PERHi ajakirjale Regionaalhaigla. «Mäletan missugused nägid haiglapalatid ja aparatuur välja siis, kui 1988. aastal tollases Mustamäe haiglas alustasin. Oleme läbi käinud pika tee ja elanud üle väga suured muutused. Haiglal ja kogu Eesti meditsiinil on põhjust selle üle uhke olla. Meie palgad on küll Põhjamaadega võrreldes väiksemad. Mitmed haiglahooned vajavad investeeringuid, et parendada patsientide olmetingimusi, kuid võime olla uhked, et meie areng on olnud kiire ning täna kasutusel olevad ravimeetodid ja tehnoloogiad ei jää alla Euroopa haiglatele.»
Praegu kestab noorarstidel residentuur viis aastat. Kui dr Remmelgas haiglasse kiirabi-internatuuri tegema läks, kestis see vaid aasta – siis oli paberite järgi arst valmis. Tema jutust selgub, et esimestel aastatel tuli samamoodi kui praegugi kogenud arstide käe all juurde õppida, töövahenditeks sisuliselt kaks kätt ja kuuldetoru. Palatites polnud peale voodite, tekkide ja patjade midagi. Terve reanimatsiooniosakonna peale oli vaid üks korralik monitor haige jälgimiseks ja hingamisaparaadid, mis sageli iseenesest seiskusid. Röntgeniülesvõtteid tehti ühes väikeses pimedas ruumis, hiljem siis dešifreeriti neid uduseid ülesvõtteid. Vereproovide vastused saadi laborist tavaliselt ööpäev pärast nende võtmist. «Milline suur päev see oli tervele haiglale kui saadi esimene kompuutertomograaf,» meenutas dr. Remmelgas.
«Aastatega oleme arendanud PERH-i Eesti parima tehnoloogiaga varustatud haiglaks. Meil on hetkel olemas pea kõik Eestis kättesaadavad ravimeetodid ja tehnoloogiad. See ei tähenda aga, et me võime loorberitele puhkama jääda. Tehnoloogia areneb tänapäeval nii kiiresti edasi,» nentis ta.
Kas mäletate oma esimesi patsiente Mustamäe haiglast?
Neid on elus nii palju olnud, et nad kokku vääriksid lausa eraldi raamatut -ei oskagi kedagi eraldi esile tõsta. Mu karjäär meditsiinivaldkonnas algas ju tegelikult juba 14- aastasena, kui koolivaheaegadel töötasin tollases Tallinna Vabariikliku haigla Lastekirurgia osakonnas. Mäletan hästi oma patsiente nii koolipoisi ajast kui ka internatuuri põlvest, aga muidugi ka reanimobiili peal töötatud aastaist. Õppisin juba siis, koolipoisina, et arst ei saa oma tööd koju kaasa võtta – iseenda ja patsiendi vahele tuleb ehitada üks nähtamatu sein. Märkasin verinoorena, et need arstid, kes seda teha ei osanud, põlesid oma ametis ruttu läbi.
Mõned patsiendid läksid kohe eriliselt hinge, sest 1980ndate lõpus tuli ette palju noori inimesi, keda tolleaegsete teadmiste ja võimaluste juures polnud võimalik päästa. Paljusid neist oleks tänapäeval juba aidata saanud.
Praegu on küll hea meel mõelda kui palju on arstide teadmised ja tehnoloogia ainuüksi minu haiglas töötatud aastate jooksul edasi arenenud.
Kuidas moodne mõiste «katastroofimeditsiin» üldse Eestisse jõudis?
Kui mul oli juba tööpraktikat kogunenud: terve ülikooliaja töötasin kooli kõrvalt Tartus reanimatsiooniosakonnas. Tallinna kiirabis, mis tollal oli kiirabihaigla üks osa, olin sanitarina töötanud juba 1970. aastate lõpust peale, siis tahtsin minna tööle hoopis Sadama haiglasse. Soov oli saada laevaarstiks, et reisida ja maailma näha. Mõtlesin, et kuna merel võib ette tulla ekstreemseid olukordi, kulub kiirabi internatuur ära.
1988. aastal toimus suur Armeenia maavärin. Kuna Tartu oli Leninakani sõpruslinn, sõitis sinna koheselt appi terve lennukitäis meedikuid. Mina esimeste minejatega kaasa ei pääsenud. 1989. aasta talvel tekkis lõpuks võimalus, sain haiglast suunamise Spitakki. Töötasin Eestis ja Armeenias vaheldumisi terve aasta – kuu siin, kuu Spitakis. Ravisin nii kohalikke inimesi kui ka Eesti ehitajaid. Osales ju Armeenia ülesehitustöös hulk eesti ehitajaid ja arhitekte, näiteks ehitati Raul Vaiksoo kavandi järgi Leninakani peaväljaku äärde kultuurikeskus.
Siis hakkaski Mustamäe haigla tollane peaarst dr. Lainevee rääkima, et ärgu ma ikka Sadama haiglasse mingu – Mustamäe haigla reanimatsiooni oli arste tarvis. Nii ma jäingi ja hakkasin tööle intensiivraviosakonnas, kus ootasid ees väga toredad kolleegid. Töötasin reanimobiili peal, täiendades end. Läbisin täiendused Tartus ja sain ka anestesioloogi kutse.
Mu elus on olnud palju juhuseid ja õnnelikke kokkusattumusi, kõik need kokku ongi teinud elu nii huvitavaks. 1989 –1991. aastal töötasin reanimobiili-meeskonnas, mil kiirabiauto oli rahvakogunemistel sageli kohal. Meeles on augustiputši aegsed sündmused, sest olin just tol ööl valves.
Armeenias töötatud aasta andis teadmise, et ka meie haigla peab olema valmis tegutsema ekstreemsetes situatsioonides. Me haigla on olnud seotud katastroofimeditsiini arendamisega Eestis juba 1990. aastate algusest alates, kuna olime kiirabihaigla. Kümmekond meie haigla erinevate erialade inimest käis USAs õppimas. Siin korraldati erinevaid kursusi USA instruktorite juhendamisel ning just meil avati 1996. aastal katastroofimeditsiini keskus, mille eestvedajateks olid dr Rein Paberit ja dr Kaja Pukk.
1998. aastal sain kutse astuda tegevteenistusse, olin alguses kaitseväe tagalapataljoni meditsiinteenistuse ülem. 2000. aastal määrati mind kaitseväe peastaabi kaitseväe meditsiiniteenistuse ülemaks (peaarstiks). Meie peamiseks ülesandeks nendel aastatel oli NATOga liitumise eeltöö – meditsiiiteenistus pidi ju igati vastama NATO liikmesriigile esitatavatele nõuetele.
Tol ajal jõudsin palju. Lisaks sellele suurele organiseerimistööle kaitseväes jätkasin tööd Mustamäe haigla intensiivravi osakonnas, tehes kõik need aastad veerand kohaga valveid.
Riik oli 1999. aastal seisukohal, et me ei vaja enam katastroofimeditsiini osakonda ja see suleti, oli ju rahuaeg. Nüüd aga tuleb meil taas sellistele spetsiaalsetele struktuuriüksustele mõelda ja selle nimel tegutseda. Me ei räägi ju ainult loodusõnnetustest, kahjuks on nüüd üha sagedamini teemaks muutunud terrorirünnakud tavainimeste vastu. Peame oskama sellistes olukordades tegutseda.
Loe täismahus artiklit Põhja-Eesti regionaalhaigla ajakirjast Regionaalhaigla.


description: Eelmisel nädalal haigestus ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse 3151 inimest, see on 100 000 elaniku kohta 239,9 inimest.

title: Eelmisel nädalal haigestus ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse üle 3000 inimese

maintext:
Haigestunute arv oli kaheksa protsendi võrra väiksem möödunud aasta ja 18 protsendi võrra väiksem 2014. aasta sama ajaperioodiga võrreldes, kirjutab terviseamet oma kodulehel. Üle 44 protsendi haigestunutest olid lapsed. Nakatunute arvu osas maakondade lõikes suuri erinevusi ei ole.
Haigestumine oli seotud põhiliselt rinoviirusega. Rinoviirustega nakatanule on iseloomulik aevastamine, nohu, vahel ka valulik kurk. Lastel võivad lisanduda köha ja palavik. Haigus põetakse läbi reeglina kergelt, väikese palaviku ja eriliste sümptomiteta.
Gripitaolisi haigestumisi registreeriti möödunud nädalal 98 korral. Gripiviiruse levikut elanikkonna seas ei ole veel täheldatud, laboratoorselt kinnitati septembri algusest 2 A gripiviirust.
Haigestumine Euroopa regioonis
Euroopa gripiseirevõrgustiku andmetel oli grippi haigestumise intensiivsus madal Euroopa regiooni kõikides riikides. Püsivat gripiviiruse levikut ei täheldata, üksikuid gripiviirusega seotud haigusjuhte registreeritakse peaaegu kõikides riikides.
Praegu on õige aeg end gripi vastu vaktsineerida.
Terviseameti gripikeskus tuletab meelde:
Vaktsineerimine on tõhusaim abivahend grippi haigestumise vältimiseks. Gripivaktsiin on ohutu ega põhjusta grippi haigestumist. Vaktsineerimise järgne haigestumine mõnda teise respiratoorsesse nakkusesse on juhuslik kokkulangemine, kuna respiratoorseid viirusnakkusi põhjustavaid viirusi on kümneid.
Vaktsineerimine hoiab 30-70-protsendilise efektiivsusega ära pneumooniat ja hospitaliseerimist ning kuni 75-protsendilise efektiivsusega surmajuhte üle 65 aasta vanuste või kroonilisi haigusi põdevate inimeste hulgas.
Gripp on tõsine nakkushaigus. Gripijärgsete tüsistuste ravi võib kesta nädalaid, võib lõppeda ka surmaga. Eestis haigestus eelmisel hooajal hinnanguliste arvestuste järgi grippi 70 000 kuni 75 000 inimest. Raske gripi või gripiga seotud pneumoonia tõttu hospitaliseeriti 970 inimest. Intensiivravi või reanimatsiooni vajas 69 inimest, 20 inimest suri grippi tõttu.
Just praegu on õige aeg end gripi vastu vaktsineerida. Eriti tõsiselt peaks vaktsineerimisele mõtlema vanemaealised (65+) ja inimesed, kes puutuvad kokku vanemaealistega või need, kes põevad kroonilisi haigusi.
Küsi vaktsineerimisvõimaluse kohta oma perearstilt või nakkuskabinettidest. Vaktsineerimine on tasuline ja toimub teenuseosutaja kehtestatud hinnakirja alusel.


description: Täna hommikul põgenes Põhja-Eesti regionaalhaiglast (PERH) sinna ravile toodud 24-aastane noormees, keda pole siiani üles leitud.

title: Politsei otsib Tallinna haiglast põgenenud meest

maintext:
1992. aastal sündinud noormees toodi PERHI Seewaldi haiglast. PPA Põhja prefektuuri pressiesindaja Maire Aaviku sõnul pääses noormees raviasutusest põgenema täna hommikul ja seni ei ole teda leitud. «Kõikidele patrullidele on edastatud tema isikukirjeldus ja kui korrakaitsjad teda näeme, siis saame ta tagasi raviasutusse toimetada,» rääkis Aavik. Politsei on tema sõnul kontrollinud noormehe elukohta, kuid sealt teda ei leitud.
Noormees alustas põgenemisteed Mustamäelt ning Postimehe andmetel oli tal põgenemise ajal seljas roheline haiglakittel. Kuna väljas on praegu külm ja noormehe riietus õhuke, siis võib noormehe tervis ohus olla. Kõigil, kes haiglariietuses noormeest tänaval näevad, palutakse helistada numbrile 112.


description: Oktoobri lõpus katkestatakse ajutiselt Euroopa ravimiameti (EMA) IT süsteemide töö, selleks et katsetada selle taastevõimekust tõsise õnnetusjuhtumi korra.

title: Euroopa ravimiameti IT süsteemide töö katkestatakse ajutiselt

maintext:
Katkestus toimub 28.10 kell 20:00 kuni 1.11 2016 kell 8:00. Sel ajal ei ole EMA koduleht ega teised EMA poolt hallatavad veebilehed ega -teenused, seal hulgas taotluste esitamise IT süsteemid. EMAsse saadetud e-kirjad pannake ootele ja need jõuavad saajateni 1. novembril 2016.
Ravimiameti arendusnõuniku Ly Rootslase sõnul ei tohiks Euroopa ravimiameti IT süsteemide katkestus üheks nädalavahetuseks Eesti arste ega apteekreid mõjutada. «Euroopa ravimiameti IT süsteeme kasutavad igapäevaselt peamisel ravimite müügiloa taotlejad või hoidjad, et edastad infot nende poolt toodetavate ravimite kohta,» selgitas ta. «Kõige kiiremat edastamist vajav info – ravimite ohutuse ja defektidega seotud teated – saab edastada Euroopa ravimiametisse ka IT süsteemide katkestuse ajal kasutades kriisitelefoni, ülejäänud teenused ei ole nii aegkriitilised.»
Kriisitelefoni number on leitav ajutiselt veebilehelt, mida kuvatakse EMA veebilehe asemel. Kõikide Eestis müüdavate ravimite kohta on info kättesaadav ka Eesti ravimiameti koguleheküljelt.
«Euroopa Ravimiameti IT süsteemide taastevõimekuse testimine on väga oluline. Katkestus üheks nädalavahetuseks ei tekita suuremaid probleeme, eriti kui sellest on eelnevalt teada antud, küll aga on rahva tervise seisukohast oluline, et tsentraalseid teenuseid oleks võimalik erinevate õnnetuste või näiteks küberrünnaku järgselt võimalikult lühikese aja jooksul taastada,» lisas Rootslane.


description: Äsja abiellunud naisel tekkisid pärast antibeebipillide vahetamist suitsiidsed mõtted, ta ei tahtnud enam elada.

title: Naise väitel tekitasid antibeebipillid talle enesetapumõtteid

maintext:
Michelle kükitas dušinurgas, vett valgus talle vett peale ning naine oli kaotanud ajataju ja arusaama, kus ta asub, kirjutas New York Post. Naiseni jõudmiseks tuli ta abikaasal vannitoa uks maha murda.
«See oli nagu filmides - ta leidis mu põrandalt nutmast,» rääkis Michelle, kes ei julgenud turvalisuse riskide tõttu oma perekonnanime avaldada. Ta lisas, et sel hetkel võis ta mehele tunduda, nagu ta prooviks end ära uputada.
Sel ajal 25-aastane elurõõmus ja armas pruut Michelle muutus, järsku oli ta justkui deemonitest vaevatud. «Ma olin õnnelik äsjaabiellunu, elasin oma mehega Upper West Side'is ja muutusin varsti suitsiidseks,» rääkis ta oma läbielamistest. Naine ütles oma abikaasale, et ta ei taha enam elada ning tahab oma elu lõpetada.
Naise hinnangul tulid need muutused östrogeeni ja progestageeni sisaldavatest antibeebipillidest, mis olid kirjutatud talle välja kuu varem, et vähendada naise tugevaid menstruaalkrampe.
«Ma olin depressioonis ja ei tahtnud voodist välja tulla,» rääkis advokaadibüroos töötav naine. «Mu abikaasa tuli töölt koju ja leidis mu pimedas toas tühja pilguga televiisorit jõllitamas, see oli hirmutav,» lisas Michelle.
Hiljuti avaldatud Taani uurimistöö käsitles enam kui miljoni naise meditsiinilisi andmeid aastatel 1995 kuni 2013. Teadustööst selgus, et 40 protsenti suurema tõenäosusega kirjutati antidepressandid välja naistele, kes võtsid antibeebipille.
Alguses pidasid abikaasad masendust pulmajärgseks tujulanguseks. Naine oli ka varem seitse aastat teisi antibeebipille kasutanud, kuid otsustas pärast pulmi ravimit vahetada.
Uute antibeebipillidega kaasnesid aga eespoolt toodud kõrvalmõjud ning naine ei saanud nendega leppida. Ka mees ei tundnud ära naist, kellega ta oli abiellunud. Mees oli aga siiski toetav, naine läks arsti juurde ning günekoloog tõdes, et pillid võivad olla naise depressiooni põhjuseks ning soovitas tal neid enam mitte võtta.


description: 25 aastat kestnud uuringust selgus, et isegi natuke üleliia soola tarbides suureneb enneaegse surmise risk.

title: Isegi natuke lubatust rohkem soola tõstab surmariski

maintext:
Levinud arvamuse järgi viib liigne soolatarbimine kõrge vererõhuni, kirjutab Newsmax.
Uuringust selgus lisaks, et kui lisada päevas tarbitud 1,5 lusikatäiele soolale kas või natuke alla poole teelusikatäie ehk 1000 milligrammi soola, tõuseb enneaegselt suremise riski 12 protsenti. Risk tõuseb 12 protsenti iga 1000 milligrammi soola kohta.
Samas oli uuringu läbiviijatel ka hea uudis. Vähendades tarbitud soola koguseid, alanes enneaegselt suremise risk 15 protsenti. Uuringut juhtinud teadlane Nancy Cook lisas, et vähendades söödud soola kogust alaneb vererõhk ja väheneb südamehaiguste risk.
Ameerika südameliit on toonud välja, et keskmine ameeriklane tarbib 3400 mg soola ööpäevas.
Ka eestlased tarbivad liiga palju soola
Ka Eesti Tervise Arengu Instituut (TAI) on rõhutanud, et liigne soola tarbimine on tervisele kahjulik ning selle tarvitamisega tuleks olla tähelepanelik.
Viimase naatriumitarbimist puudutava uurimuse järgi sõid Eesti naised päevas keskmiselt 2,5 grammi ning mehed 3,6 grammi naatriumi ehk soolale ümberarvestatult vastavalt 6,3 ja 9,1 grammi. Mõlemal juhul on ületatud nii maailma terviseorganisatsiooni kui riiklikku päevast soola tarbimise soovitust.
Euroopas keskmiselt tarbitakse 10–15 grammi soola päevas. «Soola ööpäevane vajadus täiskasvanud inimesel on aga umbes 5 grammi ehk triiki täis teelusikatäis,» täiendas TAI toitumisekspert Tagli Pitsi.


description: Nene Fulcher ostustas võõrast naist surnud lapse sünnitamisel toetada, sest oli ka ise selle läbi elanud.

title: Naine aitas võhivõõral sünnitada surnud beebit

maintext:
Kui tema laps sündis surnuna, otsustas ta luua beebi mälestuseks Facebooki lehe, kirjutab Kidspot. Samuti lootis ta, et see aitab teisi sarnases olukorras naisi.
Ühel õhtul kirjutas sinna lehele Sandra, kel tuli sünnitada surnud laps. Sandra tundis end üksikuna ja oli hirmul. Seega otsustas Nene naist toetama minna.
Ta õppis kiirelt tundma Sandrat ja tema meest Michaeli ning nende kahte last - Scarletit ja väikest Vincenti. Neist said kiiresti sõbrad.
Sandra sünnitusvalud kestsid 23 tundi. Nene sõnul oli Michael kogu aeg tema kõrval ning nad olid tublid. Nene vastas kõigile nende küsimustele ausalt. Tal oli hea meel, et sai olla kellelegi abiks.
Samas ei eita Nene, et haiglasse minnes oli tal hirm. Ta kartis, et kõik surnult sündinud lapsega seotud mälestused tulevad meelde. Nene küll nuttis, kuid hoopis Sandra ja Michaeli lapse pärast.
Nene tõdes, et see oli küll raske kogemus, kuid ta aitaks ka tulevikus teisi paari, kes seisavad silmitsi surnud lapse sünnitamisega.


description: Neli kuud jalavaluga kimpus olev Tatjana (33) süüdistab nii oma perearsti kui ka ortopeedi ebaviisakuses, matsluses ja ebaprofessionaalsuses. Meedikud selle tüli teemal rääkida ei soovi.

title: Kuid valudes olnud naine

maintext:
«Palun arvestada kõiki fakte ja võtta vastutusele arstid, kes on olukorra viinud absurdini. Praeguseks on see õudus ja arstide hoolimatus kestnud juba neli kuud,» nii alustas venekeelsele Postimehele ja Ida-Viru keskhaigla peaarstile Aime Keisile saadetud kirja Tatjana.
Naise katsumuste rada algas 4. juunil, kui ta tundis töölt koju minnes järsku valu paremas jalas. Alguses püüdis ta oma jõududega hakkama saada, aga kui mõistis, et ei kompressid, määrimine ega muu aita, pöördus ta Ida-Viru keskhaigla erakorralise meditsiini osakonda. See oli 6. juunil.
Solvunud haige
«EMOs võttis mind vastu dr Fahrutdinov ja nii järsku suhtlemist patsientidesse ei ole ma varem kohanud. Matslus, isiklikuks minek,» rääkis patsient. Naise sõnul soovitas arst tal «kaalust alla võtta, vähem õgida ja mitte ajada arstide pead segi olematute probleemidega». Sellisest suhtumisest šokeeritud naine pöördus turses jalaga oma perearsti Natalja Natõkani poole, kuid ka selle raviga ei jäänud ta rahule.
«Perearst mõõtis vererõhku ja ütles, et ilmselt on tegu nikastusega. Ta lihtsalt ignoreeris kaebust valu kohta kindlas punktis,» kurtis naine. Tatjana sõnul oli ta paari nädala jooksul perearsti jutul vaat et sama tihti kui tööl ning selle aja jooksul tehti talle vaid ultraheliuuring ning mõõdeti vererõhku. See on kõik, mida kahe kuu jooksul tehti. Ta palus end saata röntgenisse, kuid seda ei tehtud.
Tatjana ei suuda selgitada, mida ta nii tihti arsti juures tegi. Ka ei õnnestunud seda teada saada väljaandel, sest perearsti sõnul on patsient luiskaja.
Tüli saab järje
Kaks kuud hiljem, 5. septembril sattus naine ortopeed Vassili Zagure vastuvõtule. See on ainus tohter, kelle kohta pole tal etteheiteid. Naine saadeti röntgenisse ja selgus, et tegu pole mitte nikastuse vaid luumurd. Naise jäse pandi kohe neljaks nädalaks kipsi. Kips võeti maha 3. oktoobril, kuid loodetud kergendust ei tulnud. Luumurd oli alles. Tehti uus röntgenülesvõte ja perearst palus tal kohe minna haiglasse ortopeedi jutule.
Tatjana sõnul keeldus arst teda vastu võtmast, kuigi naine oli visiiditasu maksnud ja ootas koridoris ainsana. «Medõde tuli välja, küsis, mis on mu vastuvõtuaeg. Andsin talle dokumendid ja suunamiskirja, kuid dr Fahrutdinov keeldus kategooriliselt vastu võtmast ja viitas, et valuga tuleb minna erakorralise meditsiiniosakonda,» kurtis naine. «Ma juba käisin seal ja mitu korda! Milleks selline mõnitamine!» oli ta nördinud.
Meedikud ei kommenteeri
Pahane patsient kirjutas kaebuse Ida-Viru keskhaigla peaarstile Aime Käisile. Haigla pressiesindaja Nadežda Ivanova sõnul said nad kaebuse 7. oktoobril ja see registreeriti. Kaebuse arutamiseks on arsti sõnul haiglal aega 30 päeva ja seejärel saadab haigla ka vastuse. Alles pärast seda saab anda sel teemal kommentaare.
Perearsti Natalja Natõkan ütles telefonitsi, et soovib anda olukorra kohta objektiivse pildi. Aga kui sai meili teel patsiendi kaebuse, siis keeldus teemat kommenteerimast. Igas tülis on kaks osapoolt ning kunagi ei ole nii, et üks osapool on kõigis surmapattudes süüdi ja teina ilma süüta. Antud juhul pole võimalik teise osapoole arvamust anda.
Neli kuud pärast juhtunut, vaevleb Tatjana jätkuvalt valudes ja loodab, et teda aitab uus ortopeed Stanislav Krumgolts. Tema jutule pääseb naine 4. novembril.


description: Proviisor Merle Niglase sõnul on latele ravimite müümisega probleeme ka Eestis, mitte üksnes Rootsis, kus peagi hakkab kehtima valuvaigistite alaealistele müümise piirang.

title: Apteeker Rootsi ravimipiirangust: lastele ravimite müümisega on probleeme Eestiski

maintext:
Kui eelmisel aastal korjati Rootsis valuvaigistid ära poelettidelt, siis nüüd hakatakse apteekides piirama nende müüki alaealistele, vahendab Rootsi apteekrite ajaleht Svensk Farmaci. Apteekide ühendus, kuhu kuuluvad peaaegu kõik Rootsis tegutsevad apteegid, kehtestas piirangu, millega alla 18-aastased noored saavad Rootsi apteekidest osta korraga vaid ühe pakendi paratsetamooli. Täiskasvanud, kes soovivad osta rohkem kui ühe paki paratsetamooli, saavad apteegist kaasa ka nõuande ravimi tervisele ohutu kasutamise kohta. Uued reeglid hakkavad Rootsis tablettide kujul müüdavale paratsetamoolile kehtima käesoleva aasta 1. novembril.
Rootsi apteekide ühendus põhjendab oma sammu Rootsis möödunud aastal valuvaigistite ümber lahvatanud skandaaliga. Poest valuvaigisteid ostnud rootslased võtsid neid sageli liiga palju ja said tõsise mürgistuse. Sel põhjusel keelati möödunud aasta novembris Rootsi supermarketites valuvaigistite müümine.
Nüüd on probleemi hakanud tõsisemalt suhtuma ka apteekrid. «Apteekides on välja õppinud spetsialistid, kes saavad anda nõu ja tegutseda, kui neil tekkib kahtlus, et inimene ei kasuta ravimit õigesti. See kehtib ka käsimüügi ravimite korral,» rääkis Rootsi apteekrite ühenduse tegevjuht Johan Wallér.
Eestis reeglid puuduvad
Ehkki Eestis sarnaseid reegleid kehtestatud ei ole, tarvitatakse Apotheka proviisori Merle Niglase sõnul valuvaigisteid ka Eestis sageli liiga kergekäeliselt. «Apteeki tuleb tihti inimesi, kes küsivad käsimüügiravimit valides, milline neist on kõige kangem. Enamasti pole kõige kangema ravimi võtmine näidustatud ja seda siis apteeker ka selgitab. On ka juhtumeid, kus inimene ei järgi ravimi tarvitamise skeemi ja võtab seda kas liiga tihti või valedes kogustes. Apteegiteenuse juures on ravimi kättesaadavuse kõrval samavõrd oluline või tähtsamgi ravimi ohutuks ja õigeks tarvitamiseks kaasnev apteekri poolne Nõustamine,» selgitas Niglas.
Kui laps ostab ravimit, tekib Niglase sõnul küsimus, kas ta mõistab talle antud apteekri nõuandeid ja kas ta suudab seda ka õigesti edasi anda. Just info edastamisega võib probleeme tekkida siis, kui laps ostab ravimi kellelegi teisele, näiteks vanematele. «Väga tähtis on ka, et teel kooli õhtuks vanaemale ostetud ravim ei satuks laste koolikaaslaste kätte,» lisas Niglas.
Tema hinnangul ei peaks ravimi kättesaadavust ühtmoodi piirama esimese klassi lapsele ja gümnaasiumiealisele, peaaegu täiskasvanud inimesele, kuid seda valdkonda võiks paremini reguleerida küll. «Eestis on reguleerimata, kui vanale lapsele võib apteeker müüa näiteks tema vanaemale välja kirjutatud kanget retseptiravimit või siis kasvõi viirpuutinktuuri, mis on alkoholilahus,» rääkis Niglas. «Ehkki inimestel on mugavam ise riiulitelt ravimeid valida, olen apteekrina seisukohal, et garanteerimaks apteekri nõuanne, oleks õigem, kui ravimid on üldse apteekri selja taga riiulis,» lisas ta.


description: Tartu ülikooli kliinikumi mammograafiabuss asub selle nädala lõpuni Valgas ja teeb seal rinnavähi sõeluuringut.

title: Mammograafiabuss sõitis Valka

maintext:
Tasuta rinnauuringu saavad teha kõik 1956, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966 aastal sündinud naised, kellel on kehtiv haigekassa kindlustus ja kes ei ole viimase kahe aasta jooksul uuringul käinud, kirjutab TÜK oma sotsiaalmeedia kontol.
Rinnauuringuid tehakse naistele ka arsti saatekirja alusel ja kui on huvilisi, kellel ei ole ei saatekirja (ega kuulu sõeluuringu aastakäiku), teostatakse uuringuid ka tasulise uuringuna.
Mammograafia uuringut tehakse naistele alates 30ndast eluaastast.
Rinnauuringule on soovitav ette registreeruda helistades tööpäevadel kella 8-16 telefonile 731 9411, kuid bussi uksed on avatud ka neile, kel aega vastuvõtuks broneeritud ei ole.
Mammobuss on Valga haigla juures aadressil Peetri 2 kuni 14. oktoobrini.


description: Kui arste tööl kogemata tehtud vigade eest kriminaalkorras süüdi hakatakse mõistma, siis ei ole Tartu ülikooli kliinikumi erakorralise meditsiini osakonna juhi dr Kuido Nõmme hinnangul Eestis arstidel enam tööd teha võimalik.

title: EMO juht: kui ravivigade eest kinni panema hakatakse,

maintext:
Eilne Postimees kirjutas dr Igor Gorjatšjovist, keda süüdistatakse patsiendi surma põhjustamises ettevaatamatusest. Kui Gorjatšjov kriminaalkorras süüdi mõistetakse, siis ähvardab teda kolmeaastane vanglakaristus.
«Gorjatšjovi juhtumi kohta ma ei oska rohkem öelda, kui lehes kirjas on, aga puude taga tuleb ikka metsa näha,» rääkis dr Nõmm. «Sellist arsti, kes kunagi ei ole diagnoosiga eksinud, ei ole kusagil maailmas olemas. Patsiendid ootaksid, et arstid oleksid superinimesed ja kunagi ei eksiks, aga tegelikult töötame tõenäosustega. Vale otsuse tegemise oht on kogu aeg.»
Seejuures tuleb dr Nõmme sõnul vahet teha patsiendi tahtliku ja tahtmatu kahjustamise vahel. «Kui ma ravin oma ämma ja annan talle mürki ja tapan ta ära, siis loomulikult peab see olema kriminaalkorras karistatav, aga kui teen oma tööd ja eksin, siis ei tohiks see olla kriminaalkorras karistatav,» on dr Nõmm veendunud.
Dr Nõmme sõnul raskendab otsuste tegemist haiglakohtade vähesus. «Kui minu kui arsti jaoks on tõenäosus suur, et patsiendil on eluohtlik haigus, siis tahaksin ta haiglasse panna, aga haiglas ei pruugi olla piisavalt kohti. Pean neid kohti hoidma neile, kes tõesti on eluhoidlikus seisundis,» selgitas dr Nõmm. Tema sõnul tuleb arstil vahel otsustada, kes neljast-viiest haigest saab haiglakoha ja kes mitte. Kui haigus haigele tõenäoliselt ohtlik ei ole, siis tuleb arstil ta tagasi koju saata.
Dr Nõmme sõnul tuleb erakorralise meditsiini osakonnas töötades tuleb iga päev vastu võtta sadakond otsust selle kohta, kas haige tuleb saata koju või mitte: «Need otsused tuleb võtta vastu põhinedes oma teadmistele, oskustele, analüüside tulemustele ja kõik annab kokku diagnoosi hüpoteesi ehk tõenäosuse. Sageli tuleb otsustada öösel, kui inimesed on väsinud ja eksimusi rohkem. Kerged eksimused ei mõjuta patsiendi elukvaliteeti märkimisväärselt, kuid mida rohkem kriitilises seisundis haigeid näen, seda rohkem pean tegema kriitilisi otsuseid.»
«Ma ei saa küll midagi tõestada, aga selle näite varal, mis Gorjatšjoviga võib juhtuda, võib arvata, et enne pensionile jäämist on kõik erakorralise meditsiini arstid kriminaalkorras süüdi mõistetud ja ma arvan, et mitte üks kord. See on äärmiselt ohtlik tendents. Siis ei oleks Eestis üheski erakorralise meditsiini osakonnas enam võimalik tööd teha. Mind on korduvalt Inglismaale tööle kutsutud ja kui see asi nii läheb, siis kaalun seda võimalust tõsiselt. Pean mõtlema, et kui vangi lähen, jäävad minu viis last ja naine toitjata. Inglismaal saaksin võib-olla raskema töö, aga oleksin kindel, et mind ei panda valede otsuste eest vangi.»
Praegune süsteem soosib dr Nõmme sõnul arstide eksimuste varjamist, sest arstid kardavad vea väljatulemisel kriminaalkaristust. Ta tõi näiteks Ameerika Ühendriikide süsteemi, kus kohtul ei ole õigus tahtmatult tehtud ravivigu uurida ja nende üle otsustatakse eraldi süsteemis. Vastasel korral maetakse vead maha ja mõned üksikud arstid pannaks vangi. Tegelikult peaks vead üles otsima ja nende alusel analüüse tegema. Võib olla, et mõni arst ka ei sobi arstiks, aga kui vead kalevi alla peita, siis saadakse teada vaid jäämäe tipust, sõnas dr Nõmm.
Palju mõistlikum oleks tema sõnul läbipaistev süsteem, kus tahtmatu eksimuse eest arsti vastutusele ei võetaks, küll aga uuritaks miks viga tehti. Tema hinnangul tuleks uurid, kas on süsteemne viga või on arsti teadmised nõrgad. Vajadusel tuleks arst saata täiendkoolitusele, patsiendile peaks aga kompensatsiooni maksma kindlustusfirma.
Loe lähemalt neljapäevasest Postimehest, kus saab sõna ka Igor Gorjatšjov.


description: Soomlaste värske uuringu järgi ei vaja lapsed ülekaalust pääsemiseks pikki trenne, piisab vaid kümnest minutist päevas.

title: Nii mitu minutit liigutamist hoiab ülekilod lapsest eemal

maintext:
Ida-Soome ülikooli teadlased uurisid füüsilise aktiivsuse ja mitteaktiivse eluviisi suhet ning selle mõju rasvumisele ja füüsilisele vastupidavusele kuue- kuni kaheksa-aastaste laste seas, kirjutab Yle. Uuringus osales enam kui 400 last Ida-Soome lääni suurimast linnast Kuopiost. Teadustööd võeti arvesse ka teisi tegureid, nagu toitumine ja uni.
Teadustöö kinnitas, et mida rohkem lapsed liikusid, seda väiksem oli nende keha rasvaprotsent. Üllatav oli uurijate hinnangul aga see, et isegi lühikest aega füüsiliselt liigutamine mõjus väga positiivselt. Lastel, kes tegi päevas kümme minutit trenni, oli 26 kuni 30 protsenti vähem rasvkude kui neil lastel, kes ei olnud üldse kehaliselt aktiivsed. Samuti selgus, et asendades kümme minutit istumist päevas kümne-minutilise madalal koormusel treeninguga, vähenes rasvasisaldus organismis.
Uurijad tõdesid, et kui vähendada seda aega, mil lapsed peavad paigal istuma, saab efektiivselt vähendada ka nende ülekaalu.


description: Raseduse ajal võib tekkida isu ka kofeiini sisaldavate toitude ja jookide järele, kuid sel puhul tasub jälgida koguseid.

title: Toitumisnõustaja: suur kogus kofeiini võib viia raseduse katkemiseni

maintext:
Toimetuse poole pöördunud inimene uuris, kuidas mõjutab rasedat Coca-Cola ja teiste suhkrurikaste gaseeritud jookide tarbimine.
«Üldine soovitus karastusjookide kohta on, et mida vähem ja harvem seda parem,» lausus kutsetunnistusega toitumisnõustaja Kristin Salupuu. Tema sõnul on pooleliitrises Coca-Colas on üle kümne teelusikatäie suhkrut, mis moodustab 125% päevasest suhkru- ja maiustuste soovituslikust maksimumkogusest, kuid teisi toitaineid on selles olematult.
Pooleliitrine koolajook sisaldab umbes 65 mg kofeiini. «Suurtes kogustes kofeiini tarbimine võib esile kutsuda raseduse katkemise,» ütles Salupuu ja lisas, et samuti võib kofeiini tarbimine vähendada vitamiinide ja mineraalainete imendumist. Euroopa toiduohutusameti hinnangul ei kahjusta kuni 200 mg kofeiini, mis on tarbitud päeva jooksul, loote tervist. Silmas tuleb pidada, et lisaks kohvile ja koolajookidele sisaldavad kofeiini ka must ja roheline tee, šokolaad ja kakao.
Salupuu sõnul ergutavad gaseeritud joogid seedekulgla limaskesti ja soodustavad seedenäärmete talitust, mis võib aidata näiteks kõhukinnisuse korral. Samas võib gaseeritud jookide tarbimine mõjuda ärritavalt, eriti just mao limaskestale, mistõttu neid ei tohiks tarbida mao haavandtõve või kroonilise gastriidi korral.
Kutsetunnistusega toitumisnõustaja selgitas, et ka tervetele inimestele, sealhulgas rasedatele, võib liigne gaseeritud jookide tarbimine põhjustada ebamugavusi, näiteks kõhupuhitust, röhitsemist ja mao limaskesta ärritust. Täpne gaseeritud jookide tarbimise kogus, mis inimesele ebamugavustunnet ei põhjusta, on väga individuaalne ja seda mõjutab ka inimese üldine toitumine.
«Ühegi asjaga liialdamine pole hea, samas ka enesepiiramine võib mõjuda väga laastavalt, mistõttu on parem vahel kiusatusele järele anda, kuid nii, et sellest ei kujuneks sõltuvus millegi järele,» lausus Salupuu.
Ta rõhutas, et toitumise osas tasuks silmas pidada, et mida täisväärtuslikum ja mitmekesisem on toit, seda suurema tõenäosusega on tagatud kõikide toitainete saamine toidust. Eriti oluline on see raseda naise ning areneva lapse tervise puhul.


description: Tänu eelarve ülejäägile pakkus Kuressaare linnavalitsus välja võimaluse toetada täiendavalt puudega laste taastusravi.

title: Väikelinn toetab puudega laste taastusravi

maintext:
SA Kuressaare Haigla ravijuht Marje Nelis ütles, et juba selle aasta lõpus püütakse puudega lastele võimaldada nii füsioteraapiat, vesivõimlemist kui psühholoogi abi, kirjutab Meie Maa. «Teenused on samad, aga kuna siiani on maksmine tulnud haigekassa või rehabilitatsiooniteenuse arvelt, siis nüüd paneb linnavalitsus oma eelarve jäägist õla alla,» selgitas ta, lisades, et seega võimaldatakse teenust enamatele lastele ja nende vanematele.
Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalnõunik Monika Sarapuu kinnitas, et ümarlaua põhiline sõnum oli see, et linnavalitsusel on tekkinud raha. «Seni on puudega lapsed saanud teenuseid rehabilitatsiooniplaani alusel, millel on konkreetne kalendriaastas kasutatav summa,» nentis ta.
Loe pikemalt Meie Maast.


description: Austria arsti Annina Jenali sõnul aitavad mõned levinud võtted haigused tõepoolest eemale hoida, samas kui teistest tegelikult nakkushaiguste vastu abi olla ei pruugi.

title: Missugused nipid aitavad tegelikult gripiviiruse vastu?

maintext:
Kätte on jõudnud aeg, mil nohu, köha ja teised haigused hakkavad meid üha sagedamini kimbutama, kirjutab Bild. Austria arst Annina Jenal rääkis, mis aitab pisikutest ka tegelikult lihtsamini võitu saada.
Saunas käimine
Saunas käimine on teada-tuntud trikk haiguste eemalepeletamiseks. Sauna kõrge temperatuuri tõttu laienevad keha veresooned ja tõuseb keha temperatuur. Seetõttu toimuvad immuunsüsteemi protsessid kiiremini. Üks kuni kaks korda nädalas saunas käimine aitab Jenali sõnul nii-öelda «külmetushaigustesse» jäämise riski tunduvalt vähendada. Kui inimene on aga juba haigeks jäänud, siis tuleks tal saunast eemale hoida, sest kõrge temperatuur koormab keha.
Külm dušš
Külma duši all käimine võib küll aidata kehal külmaga paremini kohaneda, kuid haigusi need Jenali sõnul tingimata eemale ei hoia. Nõrga tervisega inimeste tervist võib see aga hoopis ohustada.
Stress
Lõõgastumine mõjub haiguste vastu hästi, sest stressis inimese organismi vastupanuvõime haigustele on nõrgem. Lõõgastumine aitab stressi vähendada.
Uni
Uni aktiveerib immuunsüsteemi rakud, mis järgivad ööpäevaringi ja on öösel aktiivsemad. Une ajal saab keha haigustekitajatega tõhusamalt võidelda.
Tervislik toitumine
Tervislik toitumine aitab igal juhul haiguste vastu. Toidus peaks olema piisavalt vitamiine ja mineraalaineid tsink, raud ja seleen. Kuna soolestiku tervis on haiguste vältimiseks väga oluline, tuleks süüa ka palju kiudaineid, toit korralikult läbi närida ja piisavalt palju vett juua.
Sport
Iga nädal tuleks teha vähemalt 150 minutit sporti, sest see tugevdab südant ja veresoonkonda, soodustab ainevahetust ja ergutab immuunsüsteemi. Sellegipoolest ei ole veel teaduslikult tõestatud, et sport ka haiguste vastu aitab. Siis kui inimene on aga juba «külmetushaiguse» saanud, tuleks spordist loobuda seniks, kuni ta on jälle terveks saanud.
Jalavannid
Kui jalad on soojas, on hingamisteede verevarustus parem ja see aitab kehal ka hingamisteede nakkushaigustest kergemini võitu saada.
Siilkübar
Siilkübar on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Selle taime mõju ei ole teaduslikult tõestatud, kuid Jenal on veendunud taime kasulikus mõjus. «See aktiveerib kohe immuunsüsteemi ja sellel on antibakteriaalne mõju. Peale selle mõjub see põletikuvastaselt ja aitab külmetust ja grippi ära hoida,» rääkis ta.