description: Suurettevõtja Oleg Ossinovski ütles päevaintervjuus venekeelsele Postimehele, et süüdistused tema altkäemaksu andmises pole tõsi.

title: Oleg Ossinovski: mingit altkäemaksu pole olnud

maintext:
Läti prokuratuur esitas juulis Läti Raudtee toonasele juhile Uģis Magonisele süüdistuse suures ulatuses altkäemaksu vastuvõtmises üksikisikult. Poole miljoni suuruse altkäemaksu andmises süüdistatakse Eesti ettevõtjat Oleg Ossinovskit.
«Esiteks, see pole altkäemaks. Seepärast ma sõna altkäemaks ei kasutaks. Mingit altkäemaksu pole olnud,» vastas Ossinovski küsimusele, kuidas ta kommenteerib süüdistusi altkäemaksu andmises.
Ossinovski väitel avaldavad erinevad huvigrupid Lätis prokuratuurile survet. «See, mida mängib täna Läti prokuratuur, see on nende mäng, mis toimub suure poliitilise surve all,» selgitas ta.
Transiidiettevõtja selgitusel palkas ta sisuliselt oma ettevõttesse inimese, kes tegi lobby-tööd Vene Raudteega. Kõike tehti tema sõnul Eestis ja kohalike advokaatide juhendamisel ning kontrolli all. «Tavaline lobby-töö, väga mõistlike tingimustega, kahe eraisiku vahel,» lausus ta ja täpsustas, et olemas oli nii vajalik dokumentatsioon kui ka tunnistajad. Ossinovski väitel on see tavaline praktika igal pool äris.
Ossinovski loodab, et Läti prokuratuur annab asja Eesti prokuratuurile menetleda. «Ma usun Eesti õiguskaitsesüsteemi,» kinnitas ta.
«Lätlased võisid eksida. Jah, nad eksisid. Need on normaalsed asjad. Kui sa kuuled juttu pealt, siis ei saa aru, millest see on. Aga pärast on tarvis mitte kaitsta oma mundriau, vaid käituda nagu...nad said nädala või kuu aja pärast aru, milles asi. Kuid edasi said alguse asjad, mida poleks pidanud olema normaalses õiguskaitsesüsteemis,» rääkis ta.


authors:
Karin Kangro
Eleri Lõhmus

description: Valitsuse vahetus toob riigikogus lisaks hulga asendusliikmete saabumisele ja lahkumisele kaasa muudatusi riigikogu juhatuses ning fraktsioonide ja parlamendikomisjonide juhtkonnas.

title: Valitsuse vahetusega muutuvad ka fraktsioonide ja parlamendikomisjonide juhid

maintext:
Keskerakonna riigikogu fraktsioon valis majandus- ja taristuministriks asuva Kadri Simsoni asemel saadikurühma juhtima Tarmo Tamme. Keskfraktsiooni pressiesindaja teatel toetas Tamme valimist 19 ja selle vastu oli seitse saadikurühma liiget.
«Fraktsiooni esimehe positsioon on ääretult suur vastutus ning võtan seda väga tõsiselt. Keskerakond on peaministri erakond ning me peame sellena käituma ka parlamendis,» ütles Tamm fraktsiooni teatel. «Olen kindel, et Keskerakond suudab jätkata ühtsena ning ühise eesmärgi nimel pingutades.»
Tulevase haridus- ja teadusministri Mailis Repsi asemel valiti fraktsiooni aseesimeheks Erki Savisaar. Fraktsiooni aseesimehena jätkab ka Valeri Korb.
Samuti saab valitsuse vahetuse tõttu uue esimehe Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) fraktsioon, mida tõenäoliselt hakkab juhtima praegune aseesimees Kalvi Kõva. Seni juhtis saadikurühma Andres Anvelt, kellest saab uues valitsuses siseminister.
Opositsiooni jäänud Reformierakond arutab fraktsiooni uute juhtide valimist neljapäeval. ERRi andmetel võib fraktsiooni esimeheks saada praegune majandusminister Kristen Michal.
Riigikogu saab uued aseesimehed
Tõenäoliselt ülejärgmise nädala esmaspäeval valib riigikogu erakorraliselt uued aseesimehed. Praegu töötab riigikogu esimese aseesimehena Isamaa ja Res Publica Liitu kuuluv Helir-Valdor Seeder ja teise aseesimehena Keskerakonna esimees ja tulevane peaminister Jüri Ratas.
Koalitsioonikõnelustel saavutatud kokkuleppe järgi saab esimese aseesimehe koha Keskerakond ja teise aseesimehe koht jääb opositsioonilisele Reformierakonnale. Keskerakonna fraktsioon esitab aseesimehe kandidaadiks ilmselt Enn Eesmaa, Reformierakond peaks oma kandidaati arutama lähiajal, ERRi teatel võib selleks saada lahkuva valitsuse peaminister, Reformierakonna esimees Taavi Rõivas.
Riigikogu esimehena jätkab sotsiaaldemokraat Eiki Nestor.
Muutuvad ka parlamendikomisjonide juhid
Koalitsioonikõnelustel jagati ümber ka parlamendikomisjonide juhtide kohad. IRL saab endale välis-, majandus-, maaelu-, põhiseadus- ja julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni ehk niinimetatud kapo-komisjoni esimehe koha.
IRLi fraktsioon pakub väliskomisjoni esimeheks seni kaitsekomisjoni juhtinud Marko Mihkelsoni, majanduskomisjoni juhiks varasema sotsiaalkomisjoni esimehe Aivar Koka ning maaelukomisjoni esimeheks praegu riigikogu aseesimehena töötava Helir-Valdor Seederi.
Põhiseaduskomisjoni hakkab juhtima senine julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni juht Ken-Marti Vaher ning erikomisjoni esimeheks saab praegu õiguskomisjoni kuuluv Raivo Aeg.
SDE-le hakkab kuuluma nelja parlamendikomisjoni esimehe koht. Praeguseks on teada vaid see, et keskkonnakomisjoni jääb juhtima Rainer Vakra.

fasttext_language: et


description: Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles pärast tänast erakonna kongressi, et partei sai uue teotahtelise esimehe, kes üle kümne aasta peab kõige olulisemaks riigi tasemel poliitikat.

title: Simson: saime teotahtelise esimehe

maintext:
«Edgar Savisaarel on palju voorusi ja plusse, aga viimasel ajal oli ta pigem munitsipaalpoliitik, kuid suurima opositsioonierakonna esimees peab kogu aeg olema üleriiklike ambitsioonidega,» sõnas Simson. «Ma olen öelnud, et Tallinn on meile väga tähtis, aga Eesti riik on veel tähtsam.»
Simsoni sõnul peab erakonna esimees alati partei ühtsuse säilitamise nimel tööd tegema. «Mul on hea meel näha, et ka juhatuses on kõik liikmed need, kes kinnitasid, et nende mureks on erakonna ühtsuse säilitamine,» ütles Simson. «Need, kes ähvardasid mingite nimekirjade või erakonna lammutamisega, täna usaldust ei pälvinud.»
Suhtumist Keskerakonda näitas Simsoni sõnul see, et üle mitme aasta tulid Keskerakonna kongressile «väga kõrgetasemelised tervitajad», kelle all pidas ta nähtavasti silmas teiste erakondade esindajaid. «Ma arvan, et see on sündinud presidendivalimistest, kus saadi aru, et palju olulisi otsuseid Eesti jaoks saab teha nii, et kaasatakse ka opositsiooni.»
Simson ütles, et Keskerakond on valmis valitsuserakonnaga rääkima. «Me pole kunagi olnud lammutav jõud, oleme konstruktiivne opositsioon, ainult et viimastel aastatel oleme pidanud nägema teerullipoliitikat,» rääkis Simson. «Ükski meie otsus, ettepanek ei kõlba, sest algataja on olnud vale. Kui see on murtud, on mul selle üle ainult hea meel.»
Peaminister Taavi Rõivasele (Reformierakond) esitatavat umbusaldusavaldust kommenteerides ütles Simson, et see on tema hinnangul nii mõjus, et kõigis kuues fraktsioonis leidub inimesi, kes seda toetavad. «Esmaspäeval kindlasti juhtub midagi,» sõnas ta.


authors:
Karin Kangro
Peeter Langovits

description: Tallinnas koguneb homme opositsiooni jääva Reformierakonna volikogu, et analüüsida uue võimuliidu esimesi kokkuleppeid ja arutada ka enda tulevikuplaane.

title: Reformierakonna volikogu arutab erakonna tulevikuplaane


authors:
Piret Lakson
Karin Kangro

description: Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) eestseisus nimetas täna pärast pikka arutelu oma kandidaadid kaitse-, rahandus-, justiits-, sotsiaalkaitse- ja keskkonnaministri kohale.

title: Fotod: IRL nimetas viis ministrikandidaati

maintext:
IRLi esimees ja lahkuva valitsuse sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna asub uues valitsuses kaitseministriks ning tema senise ministrikoha saab IRLi aseesimees Kaia Iva. Keskkonnaministrina jätkab Marko Pomerants, justiitsministrina Urmas Reinsalu ja rahandusministrina Sven Sester.
Lisaks ministrikohtadele hakkavad IRLile Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ja IRLi kokkuleppe kohaselt kuuluma ka riigikogu väliskomisjoni, majanduskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ja maaelukomisjoni ning julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimehe koht.
Praeguseks on otsustatud, et väliskomisjoni esimeheks saab IRList erakonna aseesimees, seni parlamendi riigikaitsekomisjoni juhtinud Marko Mihkelson. Teiste komisjonide juhtimise üle jätkab IRLi fraktsioon veel arutelu.
Tsahkna ütles pärast ministrikandidaatide nimetamist ajakirjanikele, et eestseisuse otsus oli üksmeelne ja hääletusi kandidaatide üle ei korraldatud. Tema hinnangul on erakonnal valitsuses professionaalne ja jõuline meeskond.
Tsahkna sõnul on riigikaitse valdkond IRLile väga tähtis ja seetõttu on loogiline, et ta erakonna esimehena selle vastutusvaldkonna endale saab. Samuti on tema sõnul oluline, et erakond saab valitsuses täiendust Kaia Iva näol, kes on tema hinnangul palju usutavam rääkima lastest ja peredest ning ellu viima suuri poliitikamuutusi, et Eestis sünniks rohkem lapsi. «Kui riigikogu usaldab seda valitsust ja annab Jüri Ratasele volitused, siis ma annan väga heas korras ja suurte plaanidega ministeeriumi väga hea meelega üle,» ütles ta.
Tsahkna märkis, et kuna uue valitsuse koosseisus tuleb teistest erakondadest niigi palju muudatusi, siis senist rahandus-, justiits- ja keskkonnaministrit ei peetud vajalikuks vahetada. «Praegu peame me võtma vastu riigieelarve järgmiseks aastaks, kuhu on vaja kiiresti viia uue koalitsioonilepingu raames muudatused, ja see töö peab jätkusuutlikult edasi minema. Sven Sester rahandusministrina teab väga täpselt, mis seal majas toimub, kuidas meie plaan käiku läheb,» selgitas ta.
Justiitsministeeriumis on tema sõnul tähtis, et seadusandlus toimiks Urmas Reinsalu juhtimisel samamoodi edasi nagu seni, ning et Marko Pomerants hoiaks keskkonnal, riigi ja rahva ressurssidel jätkuvalt hoolikalt silma peal.
Nii Keskerakond kui SDE nimetasid oma ministrikandidaadid juba laupäeval. Keskerakonnast saab majandusministriks ilmselt Kadri Simson, haridusministriks Mailis Reps, maaeluministriks Martin Repinski ja riigihaldusministriks Mihhail Korb. SDEst jätkavad oma senisel kohal tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ja kultuuriminister Indrek Saar, välisministriks on esitatud Sven Mikser, siseministriks Andres Anvelt ning ettevõtlus- ja majandusarengu ministriks Urve Palo.
Keskerakonna, SDE ja IRLi koalitsioonilepingu allkirjastamine toimub Toompea lossi Valges saalis täna kell 13. Kell 15 algaval riigikogu istungil tutvustab Keskerakonna esimees, peaministrikandidaadiks nimetatud Jüri Ratas uue valitsuse moodustamise aluseid ja vastab saadikute küsimustele. Seejärel peab parlament avalikul hääletusel otsustama, kas anda talle valitsuse moodustamiseks volitused. Volituste andmiseks on riigikogus vaja poolthäälteenamust.
Volituste saamise järel sõidab Ratas tõenäoliselt teisipäeval koos ministrikandidaatidega Kadriorgu, kus president nimetab valitsuse ametisse. Ametisse astub uus valitsus sel juhul kolmapäeval, kui uued ministrid on andnud riigikogu ees ametivande. Oma esimese istungi peab uus valitsus neljapäeval.


description: Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda tervitas president Kersti Kaljulaidi otsust loobuda osalemast enda ametissenimetamise puhul korraldatud tänujumalateenistusel.

title: Taarausulised tervitavad Kaljulaidi otsust mitte minna kirikusse

maintext:
«Maavalla Koja juhatus peab õigeks Eesti Vabariigi presidendi lähenemist usuvabaduse küsimusele, kui ta loobus luterlikust tänujumalateenistusest,» teatas koda reedel oma pressiteates.
President Kaljulaid põhjendas reedel oma otsust mitte osaleda tema ametisse astumise puhul korraldatud tänujumalateenistusel sellega, et kirikus käimine sellisel puhul ei oleks tema poolt siiras.
«[Kuid] riiklike tähtpäevade, samuti kiriklike pühade puhul kirikus käimine ei oleks siiras olukorras, kus kirikuskäik pole olnud minu jaoks varem nende tähtpäevade osa,» kirjutas Kaljulaid reedel sotsiaalmeedias.
«[Riigipea kirikuskäimise] kombe algatamisel Põhjamaade eeskujul eirati olulist erinevust meie õiguskorras. Nimelt on Põhjamaades tõepoolest olemas või vähemalt oli tava tekkimise ajal riigikirik. Eesti põhiseaduse paragrahv 40 aga väidab kindlalt: «Riigikirikut ei ole»,» märgib Maavalla koja juhatuse kirjutaja Andres Heinapuu oma pressiteates.
«Ka Eesti Evangeelsel Luterlikul Kirikul oleks aeg põhiseadust järgima hakata ning loobuda riigikiriku mängimisest. Rootsi luteri kirik näiteks ei ole riigikirik juba alates 2000. aastast,» lisab Heinapuu.
Kaljulaid loobus esimese Eesti riigipeana oma ametisse nimetamise päeval tema auks korraldatavast tänujumalateenistusest.
President Arnold Rüütel osales tänujumalateenistusel oma ametisse vannutamise päeval 2001. aasta 8. oktoobril Tallinna toomkirikus. 2006. aasta 9. oktoobril tegi Kaarli kirikus sama president Toomas Hendrik Ilves. Eesti Evangeelse Luteri Kiriku (EELK) peapiiskopi Urmas Viilma sõnul ütles Kaljulaid sel korral pakkumisele ei.
Presidendi avalike suhete nõuniku Taavi Linnamäe sõnul on suhe religiooniga ja ka selle suhte intensiivsus iga inimese jaoks midagi väga isiklikku. «Ma hindan väga seda tööd, mida erinevate kirikud ja kogudused kogukondadega teevad, ning rolli, mida nad kogukonna ja oma liikmete elus mängivad. Meil on ka ühiseid teemasid, mida arutada, ning kindlasti leiame selle vormi, kuidas koostööd teha,» ütles ta 2. novembril Postimehele.
Kas ja kuidas president Kaljulaid vabariigi aastapäeva ja jõulude tähistamisel kirikut kaasab, pole presidendi kantselei teatel veel selge, sest nende tegevuste planeerimine alles käib.


description: Berliinis kahepäevasel töövisiidil viibiv Kersti Kaljulaid kohtus täna Saksamaa riigipea Joachim Gauckiga, et arutada Eesti-Saksamaa kahepoolseid suhteid, Euroopa Liidu tulevikku Ühendkuningriigi referendumi valguses ja Euroopa julgeolekuolukorda.

title: Kaljulaid Berliinis: Saksamaa on Eesti ettevõtjatele üks huvipakkuvamaid sihtturge

maintext:
«Saksamaa on meie üks lähedasemaid partnereid Euroopa Liidus ja NATO-s ning kahepoolselt nii majanduse, digikoostöö, hariduse, teaduse kui ka kultuuri vallas,» ütles president Kaljulaid pärast kohtumist Saksamaa Liitvabariigi presidendi Joachim Gauckiga.
Eesti riigipea märkis, et Eesti ja Saksamaa kahepoolsed suhted on väga head ja järjepidevad ning riike iseloomustab ühine arusaam muutunud julgeolekuolukorrast. «Kaitsealases koostöös on meil aastate jooksul kujunenud väga laiapõhjaline koostöö. Saksamaa on konkurentsitult üks meie aktiivsemaid Euroopa liitlasi regiooni julgeoleku tagamisel, panustades pidevalt Balti õhuturbesse,» ütles Kaljulaid.
President nentis, et Saksamaa on viimased kaks aastat olnud Eesti jaoks tähtsuselt neljas väliskaubanduspartner Soome, Rootsi ja Läti järel. «Saksamaa on Eesti ettevõtjatele üks huvipakkuvamaid sihtturge. Seda kinnitasid ka Saksamaal tegutsevate Eesti idufirmade eestvedajad, kellega eile Berliinis kohtusin,» sõnas riigipea, kelle hinnangul on Eestil ja Saksamaal lähedased vaated ka laiemalt Euroopa Liidu majandusküsimustes.
Presidendid Kaljulaid ja Gauck mainisid kohtumisel ka koostööd digivaldkonnas. «Võin kindlalt öelda, et sakslaste huvi Eesti IT-arenduste ja e-riigi lahenduste vastu on suur. Eesmärk on jõuda reaalsete e-valitsemise koostööprojektideni,» lisas Eesti riigipea.
President Kaljulaid kohtus visiidil ka Bundestagi president Norbert Lammertiga, Bundestagi Saksamaa-Balti sõprusgrupi esindajatega ning Saksamaa välispoliitika ühingu liikmetega.
Eile asetas riigipea valged roosid Berliini müüri memoriaali juurde ning kohtus Saksamaal tegutsevate Eesti ettevõtjate ning Berliini eestlaskonnaga.
Tagasi Eestisse jõuab president Kaljulaid täna õhtul.


description: Keskerakonna esimees Jüri Ratas, Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Jevgeni Ossinovski allkirjastasid täna Toompea lossi Valges saalis koalitsioonilepingu.

title: Galerii: Keskerakond, IRL ja SDE allkirjastasid koalitsioonilepingu

maintext:
Uue valitsuse peaministrikandidaat on Keskerakonna esimees Jüri Ratas. Keskerakonnast saab majandusministriks Kadri Simson, haridusministriks Mailis Reps, maaeluministriks Martin Repinski ja riigihaldusministriks Mihhail Korb.
SDEst jätkavad oma senisel kohal tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ja kultuuriminister Indrek Saar, välisministriks on esitatud Sven Mikser, siseministriks Andres Anvelt ning ettevõtlus- ja majandusarengu ministriks Urve Palo.
IRLi esimees ja lahkuva valitsuse sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna asub uues valitsuses kaitseministriks ning tema senise ministrikoha saab IRLi aseesimees Kaia Iva. Keskkonnaministrina jätkab Marko Pomerants, justiitsministrina Urmas Reinsalu ja rahandusministrina Sven Sester.
Kell 15 algaval riigikogu istungil tutvustab Keskerakonna esimees, peaministrikandidaadiks nimetatud Jüri Ratas uue valitsuse moodustamise aluseid ja vastab saadikute küsimustele. Seejärel peab parlament avalikul hääletusel otsustama, kas anda talle valitsuse moodustamiseks volitused. Volituste andmiseks on riigikogus vaja poolthäälteenamust.
Volituste saamise järel sõidab Ratas tõenäoliselt teisipäeval koos ministrikandidaatidega Kadriorgu, kus president nimetab valitsuse ametisse. Ametisse astub uus valitsus sel juhul kolmapäeval, kui uued ministrid on andnud riigikogu ees ametivande. Oma esimese istungi peab uus valitsus neljapäeval.
Loodavas Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) valitsuses on kaks keskharidusega ministrit.
Kõrgharidust pole Keskerakonna poolt maaeluministriks määratud parlamendisaadikul Martin Repinskil ning IRL-i esimehest tulevasel kaitseministril Margus Tsahknal.
Keskerakondlasest tulevane haridus- ja teadusminister Mailis Reps ütles BNS-ile Repinski ministriks saamist kommenteerides, et väärtustab haridust väga kõrgelt, kuid peab ülimalt vajalikuks ka valdkonna põhjalikku tundmist ning reaalset kompetentsust. «Martin Repinski on tõestanud nii põllumajandusettevõtjana kui ka riigikogulasena, et ta seisab südamega põllumeeste eest ning töötab selle nimel, et põllumeeste olukorda parandada ning Eesti maaelu arendada. See on väga tähtis,» sõnas Reps.
Reps nentis, et Repinskil on küll hetkel veel keskharidus, kuid lisas, et seesuguseid ministreid on Eesti valitsustes läbi aegade olnud teisigi. «Muuseas, need ministrid on oma tööga väga hästi hakkama saanud. Olen kindel, et ka Martin Repinski saab maaeluministrina väga edukalt hakkama,» lisas Reps.
Rääkides hariduse väärtustamisest laiemalt sõnas Reps, et «lisaks minule hindab head haridust ka Martin Repinski ise, kes on minule teadaolevalt omandamas kõrgharidust finantsjuhtimise erialal Mainori kõrgkoolis. Mõistan, et tulevase ministri graafik muutub lähiajal väga tihedaks ning kiireks, kuid loodan, et siinkohal kehtib ütlus, kes teeb, see jõuab».
Margus Tsahknal on jäänud Tartu Ülikooli usuteaduskond lõpetamata ja ta on õppinud ka ühe aasta Toronto Ülikoolis rahvusvahelise õiguse erialal.


authors:
Anu Kikas
Rahandusministeerium
Välisvahendite Osakond

description: Eestis on Norra ja Euroopa majanduspiirkonna (EMP) toetused tuntud kui n-ö pehmeid väärtusi edendavad toetused, mis on muutnud elu Eestis märksa inimväärsemaks. Norra ja EMP toetuste kogumahtu ei saa võrrelda Euroopa Liidu struktuurivahenditega, kuid sellegipoolest etendavad Norra ja EMP toetused nii ühiskonna arendamisel kui ka riikide partnerlussidemete edendamisel olulist rolli.

title: Eesti teekond kaasavamaks ühiskonnaks

maintext:
Euroopa Liiduga liitumisel tekkis Eestil võimalus taotleda Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna toetusi, mille peamine eesmärk on majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamine teiste Euroopa Liidu riikidega ning kahepoolse koostöö arendamine doonorriikidega: Norra, Island ja Liechtenstein. Eesti on saanud kasutada Norra ja EMP kahe perioodi toetusi aastail 2004–2009 ja 2009–2014. Käimas on juba ka perioodi 2014–2021 planeerimine. Igal perioodil on Eestile eraldatud toetuste maht kasvanud – perioodil 2004–2009 oli see 30,7 miljonit eurot, perioodil 2009–2014 tõusis toetus 44 955 000 euroni ning uuel perioodil planeeritakse toetuste mahuks 56,76 miljonit eurot.
Kui võtta fookusesse viimane lõppev periood ehk 2009–2014, siis meie lähinaabid Läti ja Leedu said Norra/EMP toetusi vastavalt 73 ja 84 miljonit eurot, mis moodustas nende SKPst vastavalt 4,1% ja 4,7%"
Võrdluseks – Eestis moodustas toetuste maht perioodil 2009–2014 2,7% SKPst.
Teaduskoostöö raames on näiteks Tartu Ülikool teinud väga edukat koostööd Bergeni Ülikooliga Norras. See on mõlema riigi teadlaste koostööd paljuski parandanud ning arendanud teaduspõhiseid teadmisi. Edukas ja eelkõige kasulik projekt on olnud ka Eesti ja Norra ujumisliitude koostöö, mille põhjal tõlgiti eesti keelde praktilise ujumise algõpetuse raamat «Õpime ujuma», millesse on kokku kogutud parimaid ujumisõppe praktikaid kogu maailmast. Samuti viidi toetuse raames läbi mitmeid ujumiskoolitusi üle Eesti.
Olulisel kohal on olnud laste arengu toetamine. Näiteks on oluliseks peetud kiusamisvaba kooli ja lasteaia projektide toetamist, laste vaimse tervise parandamist ning kaasatavust haridussüsteemis.
Tähelepanuta ei saa jätta Mõisakoolide programmi projekte, mille raames renoveeriti üle Eesti väga paljud mõisakoolid. Toetusrahad andsid võimaluse mõisakoolides jätkata hariduse andmist ja säilitada väärilisel moel ajalooliselt olulisi hooneid.
Näiteid EMP/Norra toetuste abil ellu viidud projektidest on enam kui küll. Kuid mis kõige olulisem – need toetatud projektid on muutnud elu meie ümber inimväärsemaks, sest ühiskonnas on pehmed väärtused tähtsad ega kao kuhugi. Seetõttu on oluline märgata valdkondi, mis vajavad arendusabi ja kuhu lisaks riiklikele ressurssidele võiks panustada kiiremate arengute tagamiseks väliseid vahendeid, mis EMP ja Norra toetuste näol on Eestil tänuväärselt ka olemas.


description: Eesti kaitseminister Hannes Hanso arutas neljapäeval Washingtonis Kapitooliumil kolme vabariiklasest senaatoriga julgeolekuolukorda maailmas ning rõhutas NATO võtmerolli rahu ja julgeoleku tagamisel maailmas, edastas Eesti kaitseministeerium.

title: Kaitseminister Hanso kohtus USA senaatoritega

maintext:
Minister kohtus senati välisasjade komitee Euroopa asjade alakomitee esimehe ja sisejulgeoleku komitee esimehe Ron Johnsoni, senati relvajõudude komitee merejõudude alakomitee esimehe Roger Wickeri ning senati relvajõudude komitee maa- ja õhuvägede alakomitee esimehe Tom Cottoniga.
«Me leidsime koos, et NATO tegevus on keskne Ameerika Ühendriikide, Euroopa ja maailma julgeoleku jaoks tervikuna. Minu vestluspartnerid rõhutasid, et valitud president Donald Trumpi ümbritsevad inimesed, kes mõistavad NATO võtmerolli,» ütles Hanso.
«NATO oli, on ja jääb meie julgeoleku tagatiseks ning nõustusime, et ka Euroopa peab ise rohkem panustama. Eesti jaoks on see iseenesestmõistetav.»
Hanso rääkis senaatoritega Ühendriikide sõjalise kohaloleku olulisusest Euroopas. Hanso sõnul näeb USA Senat liitlaskohustusi raudkindlana.
Kaitseminister Hanso sõitis Washingtonist edasi Kanadasse Halifaxi julgeolekufoorumile.
Lisaks esinemistele foorumil on Hansol plaanis kohtuda veel USA senati delegatsiooniga, mida juhib senaator John McCain, ja Ühendkuningriigi ning Prantsusmaa kaitseministriga.


description: Eesti idapiiri väljaehitamisest neljapäeval valitsuses ülevaate teinud siseminister Hanno Pevkuri sõnul on puhastamata veel vaid 10 kilomeetrit piiririba.

title: Eesti-Vene kontrolljoonel on puhastamata veel 10 kilomeetrit piiririba

maintext:
«Oleme seadnud endale ambitsioonika eesmärgi ehitada Eesti ja Vene vaheline piiritaristu välja Eesti 100. sünnipäeva-aasta lõpuks. Mõistagi on suur osa tegevustest veel pooleli või ees, kuid kõik osapooled annavad endast parima, et piir soovitud tähtajaks valmiks,» ütles Pevkur. «Oluline on üle korrata, et meil saab olema maismaapiiril korralik tähistus ja tipptasemel elektrooniline valve, Peipsi järvistul ning Narva jõel kõik vajalik veepiiri märgistamiseks, ehk meie soov on rajada Euroopa ja miks mitte maailma kaasaegseim piir,» lisas minister.
Käesoleval aastal on suures osas tegeletud idapiiri projekteerimise ning väljaehitamise ettevalmistustöödega ja alustatud ehitustööde esimese etapiga. Selle käigus on välja ehitatud Eesti, Läti ja Venemaa piiri kolmikpunkt Võrumaal Misso valda Pedetsi jõe kaldale ning idapiirile on paigaldatud 23 piiriposti. Narva jõe kaldal ja väikesaartel on maastikul eeltähistatud 144 piiriposti asukohad. Veel selle aasta jooksul alustatakse piirile hoiatusmärkide paigaldamist.
Piiririba puhastamine on valdavalt lõpetatud, puhastamata on veel vaid üle 10 kilomeetrit piiririba. Üheks tõrgete peamiseks põhjuseks on olnud viimase kahe aasta soe talv, mis oluliselt aeglustas piiririba puhastustöid. Samuti kulus planeeritust kauem aega maade võõrandamisega seonduvad probleemide lahendamisele.
Pevkuri sõnul on selle aasta jooksul ära tehtud väga palju tööd, mille lõpptulemust näeb alles aasta või kahe pärast: alustades Narva veehoidla ja Peipsi järvistu piirirežiimi alale ujuvmärkide soetamise hankest ning lõpetades 135 kilomeetrisele maismaapiirile seire- ja valvesüsteemi projekteerimise ning valve korraldamise infosüsteemi KILP arendamisega.
«Kui keegi arvab, et piiri väljaehitamine on üksnes piiripostide paigaldamine, siis toon veel ühe näite, mis kirjeldab ilmekalt tööde ulatust – kuna piirile jääb ka üks tehisjärv, siis ehitustööde käigus paisjärv puhastatakse ja renoveeritakse järve tamm, mis parandab kohalikku keskkonnaseisundit oluliselt,» lausus siseminister Pevkur.


description: «Haridus annab oskuse mõista, mis on tähtis ja tõstab inimeste eluiga. Olen kindel, et parim majanduspoliitika on hariduspoliitika,» ütles president Kersti Kaljulaid täna Kadriorus Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu 2016. aasta hariduspreemiaid ja reaalteaduste eripreemiat üle andes.

title: President Kaljulaid: parim majanduspoliitika on hariduspoliitika

maintext:
2016. aasta hariduspreemiad said Rakvere Gümnaasiumi õppealajuhataja Kadi Kruusmaa, Tallinna Muusikakeskkooli tšelloõpetaja Mart Laas ja Tallinna Reaalkooli bioloogiaõpetaja Kersti Veskimets. Reaalteaduste eripreemia pälvis Tartu Ülikooli teaduskooli metoodik Raili Vilt, teatas Vabariigi Presidendi Kantselei.
Riigipea sõnul peaks ühiskonnas hariduse olulisusest rohkem rääkima. Ta nentis, et erinevad riiklikud ja riikidevahelised haridusvaldkonda puudutavad edetabelid on küll toredad, aga sellest tähtsam on antava hariduse sisu.
Laureaatide nimel kõnelenud Mart Laas tänas riigipead tunnustuse eest. «Me armastame oma tööd õpetajatena ja aitame noortel leida eriala, mida nemad armastaksid. Mida vanemaks ma saan, seda rohkem ma sellele mõtlen. Ma olen õnnelik inimene. Kui inimesed on õnnelikud, siis on õnnelik ka riik, sest riik ongi inimesed,” rääkis Mart Laas.
Hariduspreemiaid rahastab Danske Bank ning nende suurus oli kõikide laureaatide puhul 4000 eurot. Danske Bank tegevjuhi Ivar Pae sõnul on haridus ühiskonna pikaaegse arengu alustala. «Meil on vaja väärtustada neid inimesi, kes edendavad Eesti haridussüsteemi ning seeläbi kujundavad homset ühiskonda
Reaalteaduste eripreemiat rahastab Skype Eesti ja selle suurus on 4000 eurot. Skype Eesti juhi Andrus Järg tõdes, reaalteaduste esindajana on tal rõõm näha, et eripreemia läheb Tartu Ülikooli teaduskooli metoodik Raili Viltile, kelle imetlusväärse töö tulemusena on tee reaalteaduste juurde leidnud paljud noored.
Kadi Kruusmaa töötab Rakvere Gümnaasiumi õppealajuhatajana. Tal on Tallinna Ülikooli haridusteaduste magistri kraad ning 28. aastat koolikogemust. Aastatel 1995 kuni 2006 töötas ta Rakvere Linna Algkoolis algklasside õpetajana, seejärel Rakvere Gümnaasiumis algklasside õpetajana. Alates 2007. aastast on Kadi Kruusmaa Rakvere Gümnaasiumi Tallina tänava koolihoone õppealajuhataja. Rakvere Gümnaasiumil on tulnud seoses Rakvere linna koolivõrgu korrastamisega liita endaga kaks väga erinäolist kooli: 2011. aastal endine Rakvere Vene Gümnaasium ja 2012. aastal Rakvere Linna Algkool. Kadi Kruusmaal on olnud kolme erineva kooli liitmise edukas korraldamises ja järgnevas ühtse koolikultuuri kujundamises väga oluline roll. Kadi Kruusmaa on ka olnud aktiivne projektide kirjutaja ja elluviija ning on läbi viinud projekte ettevõtliku õppe rakendamiseks, Ida-Virumaa koolide aitamiseks, mitmekultuurilise kooli ülesehitamiseks, loodushariduse arendamiseks ja ka IT-arendusteks.
Mart Laas töötab Tallinna Muusikakeskkooli tšello eriala õpetaja ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia interpretatsiooni-pedagoogika instituudi õppejõuna. Mart Laas on juba palju aastaid kuulunud Eesti juhtivate keelpillipedagoogide hulka. Viimastel aastatel on tema õpilastel eriti väljapaistvaid rahvusvahelisi ja Eesti-siseseid saavutusi. Mitmed Mart Laasi õpilastena lõpetanud noored muusikud on pärast keskastme lõpetamist jätkanud õpinguid Euroopa juhtivates muusikakõrgkoolides. Mart Laas on töötanud aastatel 1991–92 ERSO tšellorühma kontsertmeistrina ja 1993–2004 Tallinna Kammerorkestri tšellorühma kontsertmeistrina. Aastast 1995 töötab Rahvusooperi Estonia orkestris, aastast 2004 tšellorühma kontsertmeistrina. Aastast 2014 on ta Eesti Kontserdi Nõukogu liige. Mart Laas on kogu Eesti tšelloõpetajate mentor - ta annab aastaid lahtisi tunde Värska ja Haapsalu suvistes keelpillilaagrites ning on läbi viinud koolituse vabariikliku tšellistide festivali raames. Ta on saanud mitmeid tunnustusi, viimane 2016. aastal – Eesti Muusikakoolide Liidu pedagoogi tunnustuspreemia.
Kersti Veskimets töötab Tallinna Reaalkooli gümnaasiumi bioloogia õpetaja-metoodikuna alates 2010. aastast. 2000. aastal töötas Kersti Veskimets välja geenitehnoloogia valikaine, mida ta siiani õpetab. Selle käigus on gümnaasiumiõpilastel võimalus Tallinna Tehnikaülikooli õppelaboris omandada geenitehnoloogilisi meetodeid. Kersti Veskimets on juhendanud õpilasi üleriigilistel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel, koostanud ja toimetanud metoodilisi materjale, algatanud ja viinud ellu uuendusi õpetamises ning jaganud vastavat kogemust ka paljude kolleegidega. Ta kasutab abstraktsete ja keeruliselt mõistetavate protsesside selgitamisel ja tundmaõppimisel palju näitlikke vahendeid (eriti animatsioone) ning on sellist efektiivset õppimist ja õpetamist edukalt propageerinud ka kolleegide hulgas. Ta on väga populaarne gümnaasiumiõpilaste uurimistööde juhendaja ning aitab teadushuvilistel õpilastel leida kaasjuhendaja ülikoolidest-uurimisasutustest, et pakkuda neile laboris töötamise kogemust. Tema juhendatud õpilaste uurimistööd on pälvinud preemiaid. Kersti Veskimets on enam kui 10 aastat juhtinud Tallinna bioloogiaõpetajate ainesektsiooni.
Raili Vilt töötab 1994. aastast Tartu Ülikooli teaduskooli metoodikuna. Tema tööülesanneteks on põhikoolile suunatud matemaatikaalase tegevuse korraldamine ja koordineerimine ning õppetöö: teaduskooli kursuste materjalide väljatöötamine ning kursustel osalevate õpilaste tööde hindamine ja neile tagasiside andmine. Raili Vildil on matemaatika magistrikraad Tartu Ülikoolist. Ta loob matemaatika õppematerjale, ülesandeid ja võistlusi, mis aitavad võimekamatel õpilastel leida tee huvitavate ja vaimset pingutust nõudvate harjutusteni. Raili Vilt on matemaatikavõistluse "Känguru" eestvedaja ja assotsiatsiooni L'Kangourou sans Frontieres Eesti esindaja. 2010. aastal sai ta matemaatikuvõistlus „Känguru“ eest riikliku teaduse populariseerimise auhinna. Raili Vilt koostab ka Nupuvere veebilehe ülesandeid, mis pakub lisamaterjali matemaatikas, keemias ja füüsikas tuhandetele Eesti põhikooliõpilastele ja õpetajatele. Raili Vilt on Eesti Matemaatika Seltsi (EMS) juhatuse liige ning kuulub Eesti matemaatikaolümpiaadi žüriisse.


description: Tallinnas kogunes täna ka opositsiooni jääva Reformierakonna volikogu, et analüüsida uue võimuliidu esimesi kokkuleppeid ja arutada enda tulevikuplaane.

title: Galerii: Reformierakonna volikogu arutas erakonna tulevikuplaane

maintext:
Reformierakonna esimees Taavi Rõivas ütles volikogu ees peetud kõnes, et uus valitsus asendab Eestile edu toonud lihtsa maksusüsteemi keerulise astmelise tulumaksu, maksutõusude ning rea uute maksudega. Majanduse arengut toetavat visiooni uue valitsuse kokkuleppes tema sõnul ei ole.
«Lühikeses vaates võib loodud väärtuse ümberjagamine tunduda ilus ja solidaarne, aga inimeste töise pingutuse kõrgemate maksudega karistamine vähendab oluliselt meie laste põlvkonna võimalusi edukas olla,» rääkis ta ja lisas, et uute maksude asemel vajab Eesti palju strateegilisemat vaadet ning maksupoliitikat, mis soodustaks tootlikkuse ning sissetulekute kasvu. «Reformierakonna visioon uuest Põhjamaast vaatab pikalt tulevikku ning pakub lahendusi, mis viivad meie elatustaseme Põhjamaadele lähemale. Loodava valitsuse programmist visiooni välja ei loe.»
Rõivase sõnul pärsivad astmeline tulumaks ja pangamaks otseselt tulevast majanduskasvu ning seavad klaaslae inimeste sissetulekutele. «Keskpikas vaates seab uus valitsus Eesti inimesed palgalõksu, sest kõrgemapalgaliste töökohtade konkurentsis Eesti positsioon halveneb tuntavalt. See kõik on tagasilöök senisele Eestile edu toonud kursile,» lausus ta.
Tema sõnul toob valitsuse vahetus kaasa ka poliitilise maastiku muutumise, kuivõrd Isamaa ja Res Publica Liidu poliitika liigub rahvuslikust ja parempoolsest maailmavaatest tugevalt vasakule. «Samuti on uuel valitsusel suur vastutus selgitada lepet Ühtse Venemaaga, mis on tekitanud väga palju küsimusi Eesti partnerite ja liitlaste seas. Eestist saab esimene riik Euroopa Liidus ja NATOs, mille peaministril on selline lepe sahtlis,» märkis Rõivas.
Päeva teises pooles tähistavad reformierakondlased oma erakonna 22. sünnipäeva.


authors:
Georgi Beltadze
Liis Treimann

description: MMSi skandaaliga seostatud arst Riina Raudsik nõuab advokaadi vahendusel riigikogu esimehelt Eiki Nestorilt (SDE) ebaõigete andmete ümberlükkamist. Nestor vastas selle peale täna sotsiaalmeedias, et teadusele mittepõhinev tervise parandamine ei ole meditsiin vaid pettus ja siinkohal saab tal sallivus otsa.

title: Sõnasõda Nestori ja MMSi skandaali sattunud Raudsiku vahel kogub tuure

maintext:
Nestor teatas eile, et on sunnitud ära jätma planeeritud esinemise noortele mõeldud konverentsil, sest seal esineb MMSi gruppi kuulunud arst Riina Raudsik.
Sotsiaaldemokraat selgitas, et ta saab aru soovist kutsuda esinema inimesi, kes on tuntud ja tunnustatud. «Kõik nad ongi suurepärased peale ühe, kes soovitab inimestel ravi asemel oma tervist kloori joomisega kahjustada. See ei ole mitte ainult rumal, vaid ka ohtlik. Ma arvan, et hakkajad Eesti noored ei peaks sellist jama kuulama,» lisas riigikogu esimees.
Selle peale saatis Raudsik täna meediaväljaannetele advokaadi koostatud nõudekirja, mis on esitatud Eiki Nestorile. Nimelt nõuab Raudsik, et riigikogu esimees vabandaks ja lükkaks ümber oma eilse väite, nagu oleks Raudsik kloordioksiidi reklaaminud või propageerinud. Advokaadi hinnangul on Nestori väljaütlemine kahjustanud arsti mainet.
Tõsi, ka varasem terviseameti menetlus on leidnud, et kuigi Raudsik kuulus MMSi Facebooki gruppi, ei ole ta seda ise kunagi inimestele tutvustanud ega andnud selle kasutamiseks ka soovitusi.
Nestor vastas omakorda sotsiaalvõrgustikus Facebook, et salliva ja tolerantse inimesena peab ta oma kohuseks suu lahti teha juhul, kui inimesi lollitatakse ja seda veel sellisel moel, mis on neile ohtlik. «Ja siinkohal saab minu sallivus otsa,» kirjutas ta.
Lisaks rõhutas ta, et Eesti Arstide Liidu volikogu arvas Raudsiku oma liikmete hulgast välja põhikirjaliste kohustuste mittetäitmise tõttu, sest ta ei järginud oma tegevuses ja käitumises Eesti arstieetika koodeksit.
Postimees avaldab Nestori Facebooki postituse:
Selgituseks ja täpsustuseks
Vaat siis, noortele mõeldud vabandus lendab hoopis teistel põhjustel. Selgitan siinkohal.
Salliva ja tolerantse inimesena pean ma oma kohuseks suu lahti teha juhul, kui inimesi lollitatakse ja seda veel sellisel moel, mis on neile ohtlik. On igati arusaadav, kui tervisehädadega kimpus olles soovime me kiiresti terveks saada. Seejuures ei suuda teaduspõhine meditsiin meid alati veel nii kiiresti aidata. Selle teadmisega on abivajajal raske leppida. Kui nüüd pöördutakse kelle iganes imeravija poole, siis parimal juhul ei saa inimese tervis sellest kahjustatud. Teinekord on aga pakutu talle lausa ohtlik.
Teadusele mittepõhinev tervise parandamine ei ole meditsiin vaid pettus. See alatus teenib raha inimliku soovi - kiiresti terveks saada – pealt. Ja siinkohal saab minu sallivus otsa. Teenida kannatustelt pettuse teel on alatu.
Olen saanud etteheite minu Facebooki postituses oleva lause tõttu: «Soovitab inimestel ravi asemel oma tervist kloori joomisega kahjustada». Parandan ja täpsustan siis seda ütlemist.
Riina Raudsik on kirjutanud eessõna ja olnud konsultant 2009. aastal eesti keeles ilmunud Robert O. Youngi raamatule «PH-ime. Tasakaalusta oma toitumist. Paranda oma tervist.» Avades selle raamatu suvalise koha pealt (näiteks leheküljed 116, 117, 118) leiate sealt korduvat soovitust kloordioksiidi juua. Raamatu eessõnas Riina Raudsik ütleb meile, tsiteerin «Soovitan seda raamatut lugeda. See aitab vabaneda müütidest, mida meditsiinis ikka veel aeg-ajalt kuulda võib».
Ma usun, et minu perearst oleks keeldunud sellisele raamatule eessõna kirjutamisest või siis piirdunud kahe lausega – «Palun ärge seda jama uskuge. See on teile ohtlik.»
Raamatu autor muuseas, on mõistetud USAs süüdi ebaseadusliku meditsiini praktiseerimises ja pettustes. Istub ilmselt vangis.
Eesti Arstide Liidu volikogu arvas Riina Raudsiku liidu liikmete hulgast välja põhikirjaliste kohustuste mittetäitmise tõttu, kuna ta ei järgi oma tegevuses ja käitumises Eesti arstieetika koodeksit. Punkt.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Fotod ja video: esimene tuisk ja libedus on pealinna tekitanud suured ummikud
Esimene lumi on teinud teed väga libedaks ja üle Eesti on tänase päeva jooksul juhtunud kümneid liiklusõnnetusi.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Yana Toom osaleb Vene telesaadetes enda sõnul kohustuse pärast
Europarlamendis Eestit esindav Yana Toom (KE) osaleb Vene telesaadetes enda sõnul kohustuse pärast tutvustada ja vahendada erinevaid seisukohti. Lisaks on see tema kui poliitiku arvates huvitav kogemus.


description: Eesti kõige pikemat aega ametis olnud peaminister, Euroopa Komisjoni digivolinik Andrus Ansip rääkis, et nägi selle valitsuse lagunemist ette juba varem, kuid ei süüdista selles Taavi Rõivast ega leia, et opositsiooni jäämine peaks automaatselt tähendama erakonna esimehe vahetamist. Vabad valimised võiksid tema arvates toimuda korralisel erakonna üldkogul.

title: Ansip Reformierakonna tulevikust: nüüd tuleb teha seda, mida tegema peab

maintext:
Ansip nendib, et nüüd tuleb teha seda, mida tegema peab. «Kui valitsuses enam ei olda, siis ollakse opositsioonis ja tehakse seda, mida opositsioon tegema peab,» oli ta kindel.
Sündmuse seesugune areng, valitsuse vahetumine on Ansipi hinnangul paljude asjade kokkulangemine. «Seda, miks seesugune kambakas praegu oli võimalik ette võtta ja miks sellele suhteliselt leige reaktsioon on järgnenud, lihtsalt ühe põhjusega seletada ei saa,» räägib ta.
Ühe suure põhjusena toob Ansip välja täielikult läbikukkunud presidendivalimised valijameeste kogus, mis usaldust riigiinstitutsioonide vastu kindlasti ei suurendanud.
«Kas Reformierakonnal oleks vaja saada toetust, mis neil omal ajal oli, et tavaliselt 8-12 protsenti ja valimistel jõudsime 18ni ja ühtedel isegi 19 protsendini? Praegu ei ole erakond isegi kõige halvematel aegadel nii madalal olnud. Ma ei tea, mida taga nutta ja mida nii õudselt igatsema peaks.»
Uudised uuest koalitsioonist Ansipi jaoks üleöö ei tulnud. «Pärast seda, kui Tsahkna pidas oma väga tähelepanuväärse kõne seisakumootorist ja innovatiivsest suitsupääsukesest, oli küll selge, et ei, seda koostööd enam küll ei ole, see on nüüd läbi,» purskas Ansip naerma. Üheksa aastat Eesti peaminister olnud Ansip kahtleb, kas sel hetkel oleks pidanud Reformierakond ise jõuliselt asuma uut koalitsiooni looma.
Küsimus, kas Reformierakond vajab uut esimeest, on tõstatatud. «See on nüüd märksa komplitseeritum küsimus, sest erakonna juht on viinud erakonna valimiste võidule,» vastas Ansip kiirelt. «Ja see, kui erakond mingite intriigide tulemusena opositsiooni jääb, kas seda annaks nüüd inkrimineerida erakonna juhile? Selles ma julgen väga sügavalt kahelda.»
Siim Kallase naasmist ei toeta
Mida arvab Ansip sellest, et meedias on ühe võimaliku erakonna esimehe kandidaadina nimetatud ka auesimeest Siim Kallast? «Kas Reformierakonnal oleks vaja siis saada toetust, mis neil omal ajal oli, et tavaliselt 8-12 protsenti ja valimistel jõudsime 18ni ja ühtedel isegi 19 protsendini? Praegu ei ole erakond isegi kõige halvematel aegadel nii madalal olnud. Ma ei tea, mida taga nutta ja mida nii õudselt igatsema peaks,» oli Ansip Kallase suhtes kriitiline.
Ansip möönab, et kindlasti oleks võinud Taavi Rõivas asjade sellist kulgu ette näha, sest kui omavahelised kokkulepped ei kehti, on see probleem. Kas Rõivas oleks saanud ette näha, et partnerid talle piltlikult väljendudes noa selga löövad? «Ma jätaks need igasugused noamotiivid ka kõrvale, mõnel oleks see selg nagu siilil juba, kui hakata kõiki asju nugadega selgitama,» muigas Ansip.
«Eks see ole nagu pereeluski, et ei ole ikkagi nii, et ainult üks on süüdi,» kaitses Ansip Rõivast. «Kas siis Juhan Partsi lähetamine kontrollikotta on midagi sellist, mis on suur etteheide erakonna juhile või peaministrile? Aga üks umbusaldamise põhjusi see ka oli, nagu mina siit aru saan,» arutles Ansip ja muheles, et kõige tõsisem etteheide tuli Ossinovskilt. «Ta väitis, et Reformierakond oma peaministri büroo kaudu omastab väiksemate koalitsioonipartnerite tehtud ettepanekuid ja nad ei julge neid enam esitada. Noh, lasteaed.»
Eesti kõige pikemat aega ametis olnud peaminister leiab siiani, et see, mida Reformierakond pärast riigikogu valimisi oma partneritele, IRLile ja sotsiaaldemokraatidele, lubas, oli rohkem kui valimistel saadud häälte proportsioon oleks võimaldanud.
«Noh, lasteaed.»
Samas leiab Ansip, et riigi demokraatlikule arengule tuleb kasuks see, kui suurt valijaskonna toetust omav erakond ei jää pikaks ajaks opositsiooni. «Kui üks erakond, kellel on rahva hulgas märkimisväärne toetus, jääb liiga kauaks opositsiooni, siis kui ei teata, mis on valitsuse vastutus ja millised on võimaluste piirid, siis on võimalik üles kütta igasugu põhjendamatuid ootusi ja see riigile kindlasti hea ei ole,» lausus Ansip Keskerakonna kohta.
Seda, mis uues valitsuses toimuma hakkab, soovitab Ansip ajakirjanikel väga teraselt jälgida. «Need esimesed uudised, mida ma kuulen eelarve tasakaalu printsiibist loobumise kohta või maksupoliitika peapeale pööramise kohta, pole kindlasti midagi sellist, mis võiks lasta inimestel rahulikult edasi elada,» tõdes Ansip ja lisas: «See pole päris ükskõik, mis nad riigi maksunduse või rahandusega teevad.»
«Peaks olema vastutustunnet, riigimehelikkust ja mitte ainult mingisuguseid võimumänge.»
Laenamist Ansip heaks ei kiida. Ansip märkis, et kui vaadata avaliku sektori tehtavate investeeringute osatähtsust sisemajanduse kogutoodangust või riigieelarvest, siis Eesti on selles Euroopa Liidus esimeste hulgas. «See on kõigile teada, et investeeringutega kaasnevad ka püsikulud. Ükskord hakkab Euroopa Liidust saadav raha vähenema ja ajad lähevad halvemaks. Siis, kui ajad lähevad halvemaks, võib tõepoolest olla ka vajadus laenukoormuse kasvatamiseks.»
Seda, et intressid jäävad madalaks, ei tasu Ansipi arvates uskuda. «See on vale. Nii ei juhtu,» kinnitas Euroopa Komisjoni asepresident.
Ansip soovitab hoopis kuulata peaministri majandusarengu töögrupi juhi Erkki Raasukese ettepanekut, et Eesti tööstused tuleb digitaliseerida, kuna tööstused Eestis ei kasuta peaaegu üldse digitaalseid vahendeid.
Ansip ütles, et tema õpetama ei hakka, kas Reformierakonnale oleks vaja uut esimeest või keda tuleks valida. «Vabad valimised, igaüks, kes tahab, kandideerib ja kelle ideed on kandvamad, see valituks osutub. Aga mina kujutan ikkagi ette, et need valimised tulevad korralised ja erakonna üldkogul,» rääkis ta.
Kas Ansip oleks valmis tagasi tulema Eesti poliitikasse? «Ei, milleks? Mina olen üheksa aastat olnud peaminister. Minul on muidugi läinud väga hästi, et ma olin üheksa aastat peaminister, kandideerisin Euroopa Parlamendi valimistel ja võitsin need valimised – midagi enamat ühel suhteliselt pikalt ametis olnud peaministril tahta pole põhjust. Ma tunnen, et ma olen nende üheksa aasta jooksul püüdnud anda endast kõik.»
Ansip kinnitas, et tema teostab end praegu Euroopa Komisjoni asepresidendi ametis ja mingit tagasitulemise soovi tal ei ole. «Nende tagasitulemistega on üldse nii, et tavaliselt need ei lõpe hästi,» vihjas Ansip erakonnakaaslasele.


authors:
Elisabeth Kungla
Erik Prozes

description: Vabaerakonna juhatus leidis loodava valitsuskoalitsiooni lepet analüüsides sellest eeskätt maksuteemades hulga murekohti, kuid lubas Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu ametisse asuvale valitsusele siiski jõulurahu aega.

title: Vabaerakond lubas uuele valitsuskoalitsioonile jõulurahu aega

maintext:
Juhatus sedastas pühapäeval, et ametisse astuva valitsuse maksumuudatuste plaan lööb kõige tugevamalt keskmiselt endaga hakkama saavate perekondade toimetuleku pihta, teatas erakonna pressiesindaja.
See puudutab astmelise tulumaksu kavandit, mis hakkab enim koormama just keskmise tulu saajaid, aga see puudutab ka mitmete seniste soodustuste äravõtmist.
Erakonna esimehe Andres Herkeli sõnul on valitsusleppe maksuosas ka teemasid, mille õiguspärasuse kohta tuleb esitada küsimused õiguskantslerile, näiteks kodulaenu intresside maksusoodustuse väga suur vähenemine ning tulumaksu deklareerimisel abikaasade ühisdeklaratsiooni võimaluse tühistamine. “Küsimus on inimeste õigustatud ootustes,“ täpsustas Herkel. Tema sõnul on loodava koalitsiooni juhid lubanud, et maksuteemad analüüsitakse veel kindlasti üle ning see sisendab lootust, et positiivsed parandused on võimalikud.
Vabaerakonna juhatus soovitas riigikogu saadikutel väljendada erakonna jäämist opositsiooni, hääletades Jüri Ratasele valitsuse moodustamiseks volituste andmise vastu. Samas on erakonna juhatus seisukohal, et uuele valitsusele tuleb anda alustuseks nii jõulurahu kui ka adraseadmiseks töörahu periood.
Herkeli sõnul ei ole kavas kohe uute ministrite suunas teravate küsimuste ja arupärimistega kõmmutama hakata, pigem soovitakse kõigepealt ministritega kohtuda, et saada aru nende prioriteetidest ning vahendada Vabaerakonna seisukohti.


description: Päästeameti vabatahtliku ja vabaerakondlase Artur Talviku sõnul tooks kolmekümneprotsendiline kärpimine kaasa suure pahameeletormi, kuid teised väljapakutud tulevikuvõimalused ei ole tõenäolised.

title: Artur Talvik: päästeameti jätkamine sellisel kujul on võimatu

maintext:
«Oleme mitmes kohas umbe jooksnud – nii haigekassa, politsei, siseturvalisuse kui ka pensionisüsteemiga,» ütles ta ja nentis, et ligi 150 miljonit eurot päästeameti jätkamiseks senisel kujul on seega võimatu.
«See on ilmselge vihje sellele, et see tuleb ümber struktureerida,» rääkis ta. See tähendab, et kuni 30 päästekomandot pannakse kinni. «Oleme ehitanud suurt ja rikast heaoluühiskonda, aga asjad muutuvad. Ja see puudutab kõiki suuri valdkondi,» nentis Talvik.
Päästeameti neljast tulevikuvõimalusest on Talviku arvates kõige tõenäolisem töötajate ja töövahendite vähendamine. «Sel juhul aga peab olema alternatiivne lahendus ehk siis poolkutseline meeskond, kus üks on kutseline päästja ja ülejäänud vabatahtlikud,» selgitas ta.
Sellist kutselise ja vabatahtliku kombinatsiooni peab Talvik kõige mõistlikumaks lahenduseks. «See jätaks ikkagi mõned, ühe või kaks, töökohta alles. On oluline, et ei sülitataks vanasse kaevu enne, kui uus on välja mõeldud,» sõnas Talvik.
Päästjate ja päästesõidukite 30protsendiline kärpimine tooks kindlasti kaasa suure pahameeletormi. «Teisest küljest ei ole midagi teha, ilmselt oleme valesid otsuseid teinud ja ehitanud liiga suurt riiki,» rääkis Talvik.
Kärpimine võib ka üleüldiselt päästjate, nii kutseliste kui ka vabatahtlike motiveeritust mõjutada, kuid Talviku sõnul on see kahe otsaga asi. «See niru palk, mis täna on päästjatel ja selline pooleldi tegemine ei ole ka mõistlik,» nentis Talvik.
Artur Talviku sõnul on tähtis, et öeldaks välja tõde. «See on poliitilise kultuuri või mõttelaadi muutmine – ei saa elada ühest valimisest teise, vaid peab lahendama probleeme riigimehelikult,» ütles Talvik.


description: Kohus otsustas täna vahi alt vabastada Ida-Virumaal kolm sõpra surnuks sõitnud Jaan Piima. Vabaduses olles peab ta kandma jalavõru.

title: Ida-Virumaal kolm sõpra surnuks sõitnud Jaan pääses vahi alt

maintext:
Viru ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Maarja Germann palus tänasel kohtuistungil jätta Jaak Piima kaitsja taotlus rahuldamata. Nimelt leidis prokurör, et Piima jätkuv vahistamine on põhjendatud, kuna vahistamise alused ei ole ära langenud, edastas prokuratuuri pressiesindaja.
Prokurör leidis lisaks, et isik on eelnevalt tõestanud, et vangistuse tingimuslik mittekohaldamine ning selle asendamine ei oma tema osas eripreventiivset mõju. Seetõttu asuski prokurör seisukohale, et elektroonilise valve kohaldamine Piima suhtes ei ole tõhus meede hoidmaks ära uusi kuritegusid ning proportsionaalne meede arvestades isiku üldist õigusvastast käitumist.
Prokurör märkis istungil, et juhul kui kohus tõepoolest otsustab elektroonilise valve kasuks, peab see sisuliselt olema koduarest, sest vaid see aitaks ära hoida uusi võimalikke liikluskuritegusid.
Prokuröri põhjendustest hoolimata vabastas kohus tänase määrusega surmaavarii põhjustanud mehe vahi alt, kuid määras talle elektroonilise valve. Määrus ei ole veel jõustunud.
Traagiline liiklusõnnetus juhtus juulikuu eelviimasel päeval kella 20.59 ajal Ida-Virumaal Aseri vallas Tallinna-Narva maantee 126. kilomeetril asuvas Koogu külas, kus Piim kaotas Olerexi tanklast välja sõites kontrolli enda BMW üle ning auto libises parempöördele minnes tagaosaga vastassuunavööndisse.
Narvast Tallinna suunas liikunud liinibussi roolis olnud 40-aastasel naisel ei õnnestunud paraku kokkupõrget vältida. BMW-s kaasreisijatena viibinud 21-aastane mees ja 20-aastane naine hukkusid sündmuskohal. Veel üks kaasreisija, 21-aastane naine toimetati Ida-Viru keskhaiglasse, kus ta järgmisdel varahommikul suri.
2. augustil võeti BMW roolis olnud Piim kohtu loal vahi alla. Teda on varem korduvalt karistatud nii kriminal- kui väärteokorras.


authors:
Georgi Beltadze
Foto
Elmo Riig

description: Tartu Hansa koolis läks täna 5. klassi poiste vaheline tüli üle kakluseks, mis lõppes ühe viga saanud kaasõpilase haiglasse toimetamisega.

title: Tartus viis koolikaklus õpilase haiglasse

maintext:
Politsei sai täna veidi enne keskpäeva teate, et Tartus Anne tänaval asuvas õppeasutuses olid 5. klassi poisid omavahel riidu läinud, ütles Lõuna prefektuuri pressiesindaja Ragne Keisk Postimehele. Sündmuskohal käinud korrakaitsjad selgitasid välja, et koolimaja garderoobis oli kahe klassivenna vahel tekkinud sõnavahetus, millesse sekkus kolmaski samas klassis õppiv poiss.
Politsei andmeil kasvas tekkinud sõnavahetus üle kahe poisi kähmluseks, mille tagajärjel kukkus üks teadvuse kaotanud poistest maha ja sai viga.
Sündmuskohale saabunud meedikud võtsid lapse endaga esmaabiks Tartu Ülikooli kliinikumi kaasa.
Noosoopolitsei teeb kooli juhtkonnaga aktiivset koostööd, selgitamaks välja täpsemaid juhtunu asjaolusid.
Praegu leppisid kool ja noorsoopolitseinikud kokku korrakaitsjate visiidi koolimajja, selgitamaks lastele, et omavahelised erimeelsused ja lahkarvamused tuleb lahendada sõnadega, aga mitte kätega.
Postimehel ei õnnestunud tööpäeva lõpus kooli direktorit kommentaariks kätte saada.
Lugu on parandatud kell 20.20.
Loos oli algselt kirjutatud, et anonüümsust palunud vihjaja ütles Postimehele, nagu oleks üks kaklejaist peksnud teist nii kaua, kuni viimane jäi teadvusetult maha lebama. Samuti öeldi, et klassivenna läbipeksnud poiss on koolis ka varem toorutsenud ning kaasõpilasi peksnud ja mööblit lõhkunud. Politsei kinnitas Postimehele, et turvakaamera videosalvestis lükkab ümber väite, et kaklus oli jõhker.


description: Välisminister ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja Jürgen Ligi helistas täna Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlule, et kõnelda olukorrast Türgis, teatas välisministeerium.

title: Ligi kõneles Çavuşoğluga olukorrast Türgis

maintext:
«Väljendasin Türgi kolleegile muret hiljutiste sündmuste pärast ja rõhutasin, et Euroopa Nõukogu liikmena peab Türgi kinni pidama demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtetest ning endale võetud kohustustest,» sõnas Ligi.
Tema sõnul on Türgi ühiskonda tabanud šokk suvise riigipöördekatse pärast mõistetav, kuid oluline on tagada riigis info-, kogunemis- ja väljendusvabadus ning toimiv poliitiline mitmekesisus. Minister tõstatas ka küsimuse seoses parlamendiliikmete vahistamisega.
Välisminister Çavuşoğlu kinnitas Eesti kolleegile, et Türgi võimud täidavad Euroopa Nõukogu ees võetud kohustusi ja peavad kinni demokraatia aluspõhimõtteist. «Seejuures mõistab Eesti tingimusteta hukka pommiplahvatuse Diyarbakiris ja terrorismi, millega Türgi võimudel on tulnud võidelda,» lisas ta.


description: Sotsiaaldemokraatliku erakonna, Keskerakonna, ja IRL-i loodav uus koalitsioon plaanib ära jätta sotsiaalmaksu 0,5-protsendipunktilise langetamise tuleval aastal.

title: Uus koalitsioon jätab sotsiaalmaksu määra langetamata

maintext:
Oleme kokku leppinud, et järgmisel aastal on sotsiaalmaksu määr 33 protsenti, nagu see on ka praegu, ütles Keskerakonna esindaja Kadri Simson ETV saates Foorum.
Ta viitas, et ei ole veel selge, kas see jääb muutmatuks koheselt uuest aastast või siis aasta algusest langeb 0,5 protsendipunkti võrra, et siis aasta keskelt taas tõusta praegusele tasemele.
Hetkel kehtivate seaduste kohaselt peaks tulevast aastast sotsiaalmaks langema 0,5 protsendipunkti 32,5 protsendile. Lisaks peaks ületulevast aastast sotsiaalmaks langema veel täiendavad 0,5 protsendipunkti 32 protsendini.
Õiguskantsleri Ülle Madise hinnangul ei tohiks valitsus sotsiaalmaksu määra langetamisest järgmise aasta algusest piisavate põhjendusteta loobuda ja peaks jätma selliste otsuste rakendamiseks vähemalt pooleaastase varu.


description: T-pileti idee autor Andres Osula ütles, et T-pilet on eelkõige bussiliiklusele ja bussiliiklejatele mõeldud infosüsteem, mis on tänaseks nime all Tsolutions laienenud üle Euroopa. Infosüsteem seob omavahel kokku reisijad, vedajad, piletimüügipunktid, võimaldades teha piletimüüki reaalajas.

title: Unikaalne piletiostu süsteem vallutab maailma

maintext:
Osula sõnul on viimase kümne aastaga välja töötatud nii kvaliteetne teenus, et mujal maailmas küsitakse pidevalt selle järele. «Täna on sama süsteem kasutusel Bulgaarias, Lätis, Leedus, Poolas, Hongkongis ja Venemaal. Lepingud on juba sõlmitud ning järgmisel aastal võetakse T-pilet kasutusele Prantsusmaal, Hollandis, Belgias. Lisaks on kuu aja pärast allkirjastatud Norrat ja Rootsit katvad lepingud,» selgitas Osula. «Norras kestis ettevalmistusperiood väga pikalt, nende pilootprojekt lõppes oktoobris, nüüd loodame allkirjastada ka lepingu. Me ei kujutanud varem ette, kui pikad on lepingu läbirääkimised, need võivad aega võtta kuni aasta või kaks.»
Müüvad tark- ja riistvara üle maailma
T-grupp AS kasvas välja Eesti suurimast bussifirmast Mootor Grupist, kui tekkis vajadus erinevatele grupi ettevõtetele arendada IT-süsteeme. «Ühel hetkel avastasime, et oleme selles valdkonnas nii tugevad, et suudame konkureerida IT-turul. IT-maailmas nimetatakse seda spin-off-ettevõtteks. Bussijaamaga seob meid sisuliselt ainult nimi, viimase kahe aasta jooksul oleme praktiliselt nullist üles ehitanud Eesti mõistes tugeva IT-ettevõtte,» rääkis Osula, kes on ettevõtte juhatuse esimees.
Müügitööd tehakse tehakse partnervõrgustiku abil, mis ulatub üle Euroopa. Näiteks Hispaanias on neil müügiesindaja, kes teavitab kohe, kui mõni bussifirma tunneb huvi müügisüsteemi uuendamise vastu. Koostöölepingute kaudu müüb T-grupp enamasti oma toodet ja teenuseid otse kliendile.
«Suuresti on ettevõtte muutused saanud alguse just minu huvist IT-maailma vastu,» nõustus Osula. «Umbes kümme aastat tagasi töötasin autorendi firmas Avis ja kohtusin liisinguhaldusportfelli tarkvara arendades Marek Tuulega, kellega tekkis hea koostöö ja usaldus. Naastes 2010. aastal Mootor Gruppi, et uuendada kogu grupi IT-süsteeme, oli mul täiesti selge, et Marek on kõige parem partner selles väljakutses. Nüüd kümme aastat hiljem saan öelda, et see oli kõige õigem otsus.»
Eelmise aasta suvel võeti tööle tegevjuht Andres Birnbaum, kellega firma on jõudsalt kasvanud. Ettevõttel oli vaja kiiremaks kasvamiseks kaasata pikaajalise kogemuse ja teadmistega
IT-valdkonna juht. «Oleme kasvanud väga kiiresti: kui aastal 2015 oli tööl ainult seitse inimest, siis 2016. aasta lõpuks on meil 40 töötajat. Ma ei uskunud, et nii pingelises tööturu olukorras on võimalik sellist meeskonda nii kiiresti üles ehitada. Hea on tõdeda, et liitunud on õiged inimesed, sest meie arendustöö on piisavalt suur väljakutse IT-meeskonnale,» rääkis Osula, kes on nõus, et kiire kasv ja spin-off bussifirmast võib tekitada ettevõttes identiteedikriisi. «Värbamisel eelistame kiiresti kohaneva mõtteviisiga inimesi. Katsetada, proovida, muuta, ja mis kõige olulisem: seda kõike väga kiiresti teha – selline mõtteviis on taganud meile äris ellujäämise.»
Osula rõhutas, et nende ettevõtte ees on kordades keerukam ülesanne kui tavaline tarkvaraarendus. «Arvestades, et loome ärikriitilist suure kasutajahulgaga teenust, mis töötab online’is, on riskid väga suured. Kui start-up-firma tavaliselt kasvab, siis talle on vigadest õppimine lubatud, meil sellist vabadust ei ole. Kui meil on reedel mõned tunnid süsteem maas, siis on tekkinud kahju suurus kümnetes tuhandetes eurodes. Tavaliselt niisuguseid keerukaid süsteeme start-up-firmades ei tehta. Vigade leidmise kiirus on äärmiselt kriitiline ja nii organisatsioon kui inimesed peavad vastama sellele nõudmisele. Tõelises IT-äris õpitakse kogu aeg ja iga päev. Olen ise väga palju vaeva näinud, et seda äri endale mutriteni selgeks teha,» ütles ta.
Liinide täituvust jälgitakse reaalajas.
Paradigma muutumine
Eeskuju on võetud lennundusest, kus 20 aastaga on suudetud tegevus viia teistsugusele ärimudelile ja loodud oma toimiv ökosüsteem. «Soovime, et bussinduses toimuks samamoodi digirevolutsioon. Täna kujuneb bussipileti hind väga dünaamiliselt. Maailm pole enam ammu niisugune, et kassiir bussijaamas piletit müües suudaks öelda pileti hinda peast. Nii nagu lennunduses, arvestame meiegi pileti nõudlust teatud ajas, teatud hetkel. Avaliku teenuse pakkumises on tulevikus normaalne faktor, et metroopilet maksab tipptunnil kaks korda rohkem kui tavaajal. Taoline dünaamiline ja nõudlusest lähtuv hinnastamine muutub tänu digitaliseerumisele valdavaks trendiks,» usub Osula.
Kui varem polnud ettevõttel digitaalselt võimalik otse reisijale hinnapoliitikat vahendada, siis täna, ostes veebi või mobiili kaudu pileti, on kohe näha pileti hetkehind. Maailm muutub lähedasemaks tegeliku elu harjumustele. Kui varem oli taolist dünaamilist süsteemi paberi ja pliiatsiga raske hallata, siis tänu IT-süsteemide arengule on võimalik sellist süsteemi rakendada. «Taolised süsteemid hakkavad tulevikus mõjutama inimeste tarbimisharjumusi. Kui varem kehtis üks ja sama hind, olenemata kas bussi väljumine oli reede õhtul kell viis või esmaspäeval kell kümme, siis polnud inimesel vajadust oma käitumisharjumusi muuta. Nüüd on tarbijal vaja mõelda, kas mul on vaja kindlasti reede õhtul kell viis bussiga sõita,» selgitas Osula. «Nii näiteks pakkusid süsteemi kasutanud bussifirmad eakatele sooduspiletit neljapäeviti. Seda võimalust kasutasid pensionärid meelsasti, sest enamik neist saab oma aega vabamalt planeerida. Inimesed, kellel varem polnud võimalust nädalavahetusel sõita, sest bussid olid täis, saavad seda teha nüüd, kui on valmis rohkem maksma. Kui enne kehtis süsteem: kes ees, see mees, siis praegu on kaalutletud vajadus, mis dikteerib valikuid.»
Ettevõtte jaoks on teiseks suureks muutuseks, et ka bussijuhid müüvad pileteid online ehk reaalajas, kasutades T-grupi antud pardamüügi seadmeid. Varem Muhu saarelt Tallinna bussiga sõita sooviv inimene ei teadnud kunagi, kas bussis on vabu kohti või tuleb bussipeatuses teist bussi oodata. «See on kummaline, aga Euroopas on selline reaalajas toimiv müügisüsteem üsna haruldane,» sõnas Osula.
T-grupp AS kui iseseisev ettevõte loodi viis aastat tagasi. Ettevõte müüb bussipileteid ehk T-pileteid kõigis suuremates Eesti bussijaamades ja internetis. Lisaks hallatakse Tallinna bussijaama, mis tegeleb aastas ligi nelja miljoni reisija teenindamisega ning opereeritakse Tartu ja Rakvere bussijaamadega. T grupp on juhtiv IT-lahenduste pakkuja ühistranspordi valdkonnas, kaubamärgi Tsolutions all arendatakse tooteid ja teenuseid, mis on kasutuses enam kui 40 ettevõtte poolt rohkem kui kümnes riigis.
Projekti nimi: T-grupp piletisüsteem
Projekti täpne nimetus: Development of public transportation services sales, purchase and resource management software
Projekti teostamise aeg: 2013–2015 Kogueelarve: 420 764,45 €
Toetuse summa ja osakaal: 315 573,34 ja 75% Fond: Norra programm «Keskkonnasõbralik tööstusuuendus»


authors:
Piret Lakson
Priit Simson

description: Loodav koalitsioon andis lubaduse, et 2019. aastaks tõuseb õpetajate keskmine palk umbes 1600 euroni. Eesti Õpetajate Liidu ja Eesti Haridustöötajate Liidu juhid just ülemäära ei rõõmusta.

title: Õpetajate liit: palgatõusu lubadus tekitab pigem küsimusi kui rõõmu

maintext:
«Oleme kokku leppinud, et aastaks 2019 tõuseb õpetajate keskmine palk 120 protsendile Eesti keskmisest ehk prognoosi kohaselt 1600 eurole kuus,» kinnitas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimees Jevgeni Ossinovski eileõhtusel pressikonverentsil, kus loodav koalitsioon avalikustas plaanitavad muudatused maksu- ja majanduspoliitikas.
Praegu on õpetajate keskmine palk umbes 1150 eurot, seega teeniksid õpetajad kolme aasta pärast kuus keskmiselt umbes 450 eurot rohkem.
«Lubadus on muidugi ilus ja kõlav, kuid tekitab kahjuks pigem suuremal hulgal küsimusi kui rõõmu ja rahulolu,» ütles õpetajate liidu esinaine Margit Timakov Postimehele. «Mille arvelt see raha hariduses leitakse? Milliseid jõu- ja ilunumbreid selle nimel tegema hakatakse? Teades, kuidas keskmine palk hetkel õpetajate töötasu numbrite eest ära lipsab, ei ole järgmise aasta palgatõus isegi mitte inflatsiooni kompensatsioon,» tõdes liidu esinaine.
Timakovi sõnul on noorte õpetajaks õppima meelitamiseks täna kindlasti enamat vaja kui loosungitena kõlavaid lubadusi. «Riigil on vaja visiooni ja konkreetset terviklikku tegevuskava, mida teha kriitilise õpetajate puudusega, mis tundub meie ühiskonda mitte enam alles 5-10 aasta pärast jõudvat, vaid kohati juba rängalt ründavat.»
Haridustöötajate liit: sellise lubadusega alustas ka lahkuv valitsus
Võimuliidu loojad teatasid plaanist tõsta Eesti õpetajate palga alammäära 120 protsendile keskmisest palgast juba teisipäeval. Eesti Haridustöötajate Liidu (EHL) esimees Reemo Voltri rõõmustas otsuse üle, kuid pidas vajalikuks meenutada, et sellise lubadusega alustas ka lahkuv valitsus, kes aga lubaduste täitmiseni ei jõudnud.
Reemo Voltri / Erakogu.
«See viis õpetajate mõtted juba streigilainele, kuna õpetajate töötasu hakkas hoopis kaugenema riigi keskmisest, mitte sellele lähenema,» rääkis Voltri.
Ta märkis, et praegust rahastamissüsteemi arvestades, kus omavalitsusele antakse iga õpetaja ametikoha kohta õpetaja töötasu alammäärale lisaks 20 protsenti, tähendab see seda, et õpetajate töötasu miinimum peab 2019. aastal olema võrdne riigi keskmise töötasuga.
«Paraku peame tõdema, et käesoleval aastal on õpetajate töötasu miinimum hoopis eemaldunud riigi keskmisest töötasust,» sõnas Voltri.
Ta tõi välja, et mullu oli Eesti keskmine töötasu 1056 eurot ja õpetaja töötasu miinimum 900 eurot ehk õpetaja miinimumpalk moodustas keskmisest 85 protsenti. Sel aastal tõusis Eestis keskmine palk 1137 euroni ja pisut tõusis ka õpetajate töötasu miinimum - 958 euroni -, mis aga tähendab, et õpetajate miinimumpalk moodustab praegu Eesti riigi keskmisest 84 protsenti.
«Osa kohalikke omavalitsusi maksab õpetajatele veel lisaks ja seega on keskmine natuke kõrgem, kuid siiski õpetajate töötasu sel aastal võrreldes keskmisega langeb,» märkis Voltri. «Loodame, et järgmistel aastatel see muutub vastavalt eile antud lubadusele ning tõesti toob meie õpetajate pealekasvu suurele probleemile ka leevendust,» lisas ta.
Voltri juhtis probleemile tähelepanu ka septembri lõpus valitsusele ja riigikogule saadetud pöördumises, kus ta soovis muu hulgas õpetajatele lähiaastateks rohkem kui kümneprotsendist palgatõusu, sest ainult nii on võimalik juba ammu välja käidud lubadust täita. Samuti kohtus ta septembris isiklikult haridusminister Maris Lauriga, kes põhjendas õpetajate miinimumpalga eemaldumist riigi keskmisest sellega, et Eesti keskmine palk on tõusnud prognoositust kiiremini.
Hiljuti pöördus EHL seoses palgaküsimusega ka tulevaste valitsuserakondade juhtide poole. Loe lisaks: Haridustöötajad: uus valitsus peab hariduse ja õpetajad senisest enam prioriteediks seadma
«Kui lähtume antud lubadusest, et õpetajate keskmine töötasu peab tõusma lubatud 120 protsendini riigi keskmisest töötasust ehk õpetajate töötasu alammäär peab tõusma võrdseks riigi keskmise töötasuga, siis on vaja järgmistel aastatel oluliselt suuremat palgatõusu, kui oli 2016. aastal,» rääkis Voltri.
Tema hinnangul võiks õpetajate palk ideaalis kuni 2019. aastani igal aastal 11-12 protsendi võrra tõusta.
29. septembril tegi Maris Lauri koos omavalitsuste ja õpetajate esindajatega 2017. aasta miinimumpalga üle toimunud konsultatsioonidel ettepaneku, et tulevast aastast kasvaks õpetajate miinimumpalk vähemalt 1000 euroni ning keskmine töötasu vähemalt 1200 euroni.
«Järgmise aasta riigieelarve eelnõu kindlustab õpetajatele järgmisel aastal vähemalt 4,6-protsendise tõusu,» lubas minister. «Samuti tegeleb ministeerium täiendavate võimaluste otsimisega õpetajate palga enamaks tõstmiseks. Väga olulised on omavalitsuste õpetajat väärtustavad otsuseid, sest enamik õpetajaid on nende palgal.»
Voltri lisas veel, et me räägime ju tegelikult õpetajatest, kes on magistritasemel spetsialistid ja seetõttu peaks õpetaja töötasu võrdlema just kõrgharidusega spetsialistide keskmise töötasuga, mis ongi 20 protsenti kõrgem kui riigi keskmine. «Seega me liiguksime õpetaja palgaga teistele kõrgharidusega töötajate palkadele järgi, mitte ette,» märkis ta.
Möödunud kolmapäeval võimukõnelusi alustanud Keskerakonna esimees Jüri Ratas, SDE esimees Jevgeni Ossinovski ja IRLi juht Margus Tsahkna teatasid teisipäeva õhtul plaanist tõsta Eesti õpetajate palga alammäär 120 protsendile keskmisest palgast ja koolilõuna toetus seniselt 78 sendilt ühele eurole. Eile kinnitasid erakondade esimehed, et prognoosi kohaselt tõuseks õpetajate keskmine palk 2019. aastal 1600 euroni.
Ossinovski sõnul saavad ka omavalitsused üldhariduskoolide tugispetsialistide lisarahastamiseks lisatoetust, samuti luuakse riiklik süsteem, mille järgi riik motiveerib tõstma lasteaiaõpetajate palka ning kokku on lepitud ka suuremas doktoranditoetuses. «Haridus on üks prioriteete,» kinnitas ta.


description: Valitsus otsustas tänasel istungil võtta Eesti kodakondsuse ära riigireetmises süüdi mõistetud endise kaitsepolitseiniku Aleksei Dresseni abikaasalt Viktoria Dressenilt.

title: Riigireetur Viktoria Dressenilt võeti ära Eesti kodakondsus

maintext:
Peaminister Taavi Rõivas teatas pressikonverentsil, et tegu on esimese sellelaadse otsusega, kuna valitsus ei ole taasiseseisvunud Eesti ajaloos riigireeturilt kodakondsust ära võtnud. «Me võtsime riigireeturilt ära Eesti kodakondsuse. Tegemist on pretsedendiga,» rõhutas Rõivas.
Siseminister Hanno Pevkur selgitas, et Viktoria Dressenile anti Eesti kodakondsus 2008. aastal ja arvestades tema süüdimõistmist, tema abikaasa süüdimõistmist ja kõiki muid asjaolusid, otsustas valitsus täna Viktoria Dressenilt kodakondsuse ära võtta.
Viktoria Dressen esitas taotluse Eesti kodakondsuse saamiseks ajal, mil ta oli Venemaa Föderatsiooni julgeolekuteenistuse FSB ülesandel juba üle viie aasta tegutsenud Eesti riigi julgeoleku vastu.
«Aja jooksul ohutunne nürineb. See ei ole nii terav kui alguses. Kui see kõik hakkas pihta, jõudsin otsusele, et teen õigesti. Ükskõik kus ma ka ei elaks – olen venelane.»
Pevkur tegi valitsusele ettepaneku võtta ära Eesti kodakondsus inimeselt, kes on süüdi mõistetud riigireetmises, asutusesisese teabe edastamises ja muus.
«Arvestades asjaolu, et isik tegutses Venemaa FSB ülesandel ja huvides ning Eesti kodakondsuse taotlemisel esitas valeandmeid ja varjas tegelikke asjaolusid, teeb siseministeerium valitsusele ettepaneku võtta isikult Eesti kodakondsus,» seisab siseministeeriumi seletuses.
Valitsuse päevakorras olid märgitud vaid isiku nime initsiaalid V.D.
Kaitsepolitseis töötanud ja riigireetmises süüdi mõistetud Aleksei Dressen vabastati kodakondsusest mullu 15. oktoobril. Dressen kirjutas ise avalduse Eesti kodakondsusest loobumiseks ja valitsus rahuldas tema taotluse. Aleksei Dressen sai Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras 1993. aastal.
Harju maakohus mõistis 2012. aasta juulis riigireetmises ja ametialase teabe edastamises süüdi kaitsepolitsei endise töötaja Aleksei Dresseni ja tema abikaasa Viktoria Dresseni.
Aleksei Dressenile mõistis kohus karistuseks 16 aastat vangistust ja Viktoria Dressenile kuus aastat vangistust viieaastase katseajaga. Ühtlasi mõistis kohus Dressenitelt välja kriminaaltuluna saadud 142 900 eurot ja konfiskeeris Dressenitelt läbiotsimiste käigus leitud 23 556,85 eurot sularaha ning nende omanduses oleva korteri.
Eesti vahetas septembris Eesti-Venemaa piiril Piusa jõe sillal riigireetur Aleksei Dresseni Venemaal vangi mõistetud kaitsepolitseiniku Eston Kohveri vastu välja.
Aasta tagasi 28. septembril sai Vene telekanali Rossija saates «Vesti nedeli» näha videokaadreid, kuidas Eston Kohveri vastu välja vahetatud Aleksei Dresseni perekond käis pereisal Moskva rongijaamas vastas. Dressenile tulid vastu tema naine Viktoria ja kaks poega.
Viktoria Dressen rääkis perekonda saatvale telemeeskonnale lühidalt riigireetmise tagamaadest: «Aja jooksul ohutunne nürineb. See ei ole nii terav kui alguses. Kui see kõik hakkas pihta, jõudsin otsusele, et teen õigesti. Ükskõik kus ma ka ei elaks – olen venelane. Keegi kirjutas, kui ta (Aleksei Dressen – toim) vahistati, et see oli raha, karjääri pärast. Mina tean, kuidas see tegelikult oli.»
Dressenid asusid pärast Aleksei Dresseni väljavahetamist elama Venemaale.
Kodakondsusseaduse järgi saab valitsus neilt, kes ei ole sünnijärgsed kodanikud, teatud tingimustel Eesti kodakondsuse ära võtta. Nii näiteks võib ta seda teha välisriigi luureteenistusse astunud isikutelt.
Valitsus ei ole seni mitte üheltki inimeselt Eesti kodakondsust ära võtnud. Inimesi on küll loetud Eesti kodakondsuse kaotanuks põhjusel, et nad on Eesti kodanikuna võtnud vastu mõne teise riigi kodakondsuse.


authors:
Piret Lakson
Margus Ansu

description: Ametist lahkuva peaministri Taavi Rõivase soovitus uuele võimuliidule on vaadata üle asjad, mida on võimalik Eestis paremini teha ega seada kahtluse alla neid asju, mida on juba väga hästi tehtud. Ta tõi näiteks Eesti maksusüsteemi, mida ei tasuks «kirvega häälestama minna».

title: Rõivas: Eesti maksusüsteemi kirvega häälestamisest head nahka ei tule

maintext:
Rõivas vastas tänasel valitsuse pressikonverentsil küsimusele, milliseid soovitusi ta uuele valitsusele annaks, et uus võimuliit peaks vaatama üle need asjad, mida on võimalik Eestis päriselt paremini teha, sest neid alati on, mitte «süüdistama neid asju, mida on aastate jooksul juba väga hästi tehtud».
Ta tõi näiteks Eesti maksusüsteemi, mida on viimased kolm aastat rahvusvahelises võrdluses toodud esile kui kõige konkurentsivõimelisemat. «Ma ei häbene, kui maksusüsteem võib Eestis vajada peenhäälestamist. Peenhäälestamine ei tähenda vähest ambitsiooni, vaid võib tähendada püüdlust kõrgema kvaliteedi poole,» ütles Rõivas. «Kui minna Eesti maksusüsteemi kirvega häälestama, siis head nahka sellest tulla ei saa.»
Ta tõdes, et viimastel nädalatel on igast kanalist kuulda olnud, kuidas Eestis on kõik asjad halvasti ja selles on süüdi Reformierakond. Samas nimetas ta terve rea lahkuva valitsusi saavutusi, nagu kaasaegse idapiiri väljaehitamine, investeering Rail Baltic'usse, Tallinna-Tartu maantee neljarealiseks ehitamine, Soome ja Eesti vaheline gaasitoru, haldusreform, ning märkis, et kui need tõid seisaku, siis oleks huvitav näha, kuidas uus valitsus neid tegevusi ületab. Ootused uuele valitsusele on tema sõnul erakordselt suured.
Soovitus leping Ühtse Venemaaga lõpetada
Teiseks paneb Rõivas tulevasele peaministrile südamele, kui oluline on Eesti maine hoidmine. «Seda on ehitatud kild-killu haaval 25 aastat. Kõik see, mida oleme teinud riigi ja rahvana, on kokku meie hea nimi. Maailmas on vähe riike, kus on nii vähe elanikke, aga keda tuntakse nii hästi,» rääkis ta.
Valitsusjuhi sõnul on Eestil arenenud IT-riigi maine, meiega saab liitlasti silmas pidades arvestada ning me oleme suutnud ka oma eelarve tasakaalus hoida.
«Olen üsna kindel, et kes iganes on järgmine välisminister ja kaitseminister, siis nad peavad tegema väga palju tööd, et meie välispoliitiline kurss ei muutuks,» tõdes Rõivas. Ühtlasi soovitas ta tõenäoliselt tulevasel peaministril Jüri Ratasel leping Ühtse Venemaaga tühistada.
«Putini partei ei ole täna lihtsalt üks süütu partner teiste hulgas. Olukord on muutunud. Soovitan selle lepingu tühistada, sest Eesti diplomaatidel on väga raske seletada, et tegelikult see leping ei kehti, et see on külmutatud,» leidis Rõivas, et jutt lepingu külmutamisest on väheveenev.
Ta lisas, et ei soovi ajalehtedest Eesti kohta selliseid artikleid lugeda, nagu ilmus täna Postimehes Bulgaaria uuest riigipeast, kelle puhul arutatakse, kui Kremli-meelne ta on ja kuidas see riigi välissuhtlust muudab.
Sotsiaaldemokraatliku erakonna (SDE) esimees Jevgeni Ossinovski lisas, et Rõivase jutt on üldjoontes mõistlik. Ta nõustus, et Eesti mainet tuleb hoida ja samaks peab jääma ka välispoliitiline kurss. Küll lisas ta, et maksupoliitika muutub senisest kindlasti paremaks. «Loomulikult on palju asju, mida saab teha paremini ja paljud neist asjadest teeb ka järgmine valitsus ära,» lubas Ossinovski.


description: Eesti mees kägistas nädala algul Soomes Pieksamäki linnas surnuks oma eestlannast kallima.

title: Eesti mees kägistas Soomes surnuks oma eestlannast kallima

maintext:
Yle kirjutas eile, et tapmises süüdistatakse 27-aastast meest. Kahtlustuse kohaselt kägistas mees oma 28-aastase elukaaslase surnuks nende ühises korteris esmaspäeval.
Mees teatas juhtunust ise politseile. Soome ringhäälingu teada võis sündmuste sellises käigus mängida rolli ka alkohol. Tapmise motiiv ei ole veel teada.
Politsei on asjaolude uurimiseks alustanud menetlust ja lähipäevadel võetakse mees tõenäoliselt ka vahi alla. Eilse seisuga viibis ta veel politseijaoskonnas.
Soomes taotletakse mehe vahistamist
Pieksamäki linna politseijaoskonna juhtivinspektor Harri Hauhia kinnitas Postimehele, et mõlemad – nii ohver kui ka kahtlustatav tapja – on Eesti kodanikud.
«Kriminaalmenetlust alustati mitte mõrva, vaid tapmist käsitleva paragrahvi alusel,» lausus Hauhia ja selgitas, et Soome õigussüsteemis on karistused nende tegude eest erinevad. Sama süsteem on ka Eestis. Soomes karistatakse tapmise eest nelja kuni kümne aasta pikkuse vangistusega.
Hauhia kinnitas, et kahtlustatav 27-aastane eesti mees viibib arestimajas. «Ma olen praegu teel, et taotleda kohtult tema vahistamist,» ütles ta.
«Kahtlustatav on meile tunnistusi andnud ja ta selgitas tapmist nende isiklikus elus toimuvaga,» rääkis Hauhia.
Tapmises kahtlustatav eesti mees on Soomes elanud ligikaudu poolteist aastat. Naine kolis Soome umbes kaks nädalat tagasi.
Hauhia tõdes, et ta ei saa jagada infot selle kohta, kas mehel ja naisel oli ka lapsi. Küll aga kinnitas ta, et kolmandaid osapooli tapmises ei osalenud.


description: Rahandusministeeriumi auditi tulemused Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuses (EAS) president Toomas Hendrik Ilvese ettevõttele antud toetuse kohta eeldavad, et keegi peab nüüd vastutuse võtma, leiab riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liige ja korruptsioonivastase komisjoni esimees Artur Talvik.

title: Talviku hinnangul peab Ilvese ja EASi juhtumis keegi vastutuse võtma

maintext:
«See on väga karm, aga väga õiglane hinnang. On väga oluline, et keegi peaks selles loos nüüd ikkagi vastutuse võtma,» ütles Talvik BNSile. «Ma ei ütle sugugi, et see peab olema Ilves. Vastupidi ametnikud, need, kes sel ajal ministrid olid, kes olid EASi nõukogus,» selgitas Talvik oma seisukohta.
«See on üldise poliitkultuuri küsimus ja Reformierakond on seda poliitkultuuri kahjuks kandnud kõik see aeg, millal ta on nagu võimul olnud,» märkis riigikogu korruptsioonivastase komisjoni esimees.
«Üks inimene, kes käib kõikidest niiöelda sahkerdamisega seotud nõukogudest läbi on Kalev Lillo, kes oli ka tollel ajal seal nõukogus. Ja need inimesed täiesti rahumeeli käivad õigete nägudega ringi justkui poleks mitte midagi juhtunud, juskui nad oleks õigeid otsuseid teinud,» rääkis Talvik.
Lillo sai laiemalt tuntuks 2012. aasta Reformierakonna rahastamisskandaali ajal, kui Silver Meikar väitis, et just Lillo tõi talle sularaha, mille Meikar oma nime all erakonnale annetas.
«Ja teine asi, mis mind väga häirib on see, et kui avalikkus oma pahameelt näitas, kuidas siis poliitiline klass üritas seda näidata väiklase huvina. Tegemist oli kõige ehtsama õigluse jaluleseadmise küsimusega. Miks mingid inimesed on priviligeeritumad kui teised meiesuguses väikses ühiskonnas,» ütles Talvik.
Riigikogu korruptsioonivastase komisjoni esimees Talvik ütles, et esmaspäeval kavatseb tema juhitud komisjon seda teema arutada. «Meil on esmaspäeval kohtumine [ettevõtlusminister] Liisa Oviiriga ja tegelikult tahtsime sinna ka toonast ministrit Juhan Partsi, aga praegu oleme saanud just Partsilt vastuse, et ta ei saa tulla,» rääkis Talvik.
«Me Vabaerakonnaga oleme pööranud tähelepanu sellele, et igasugused rahajagamised ja igasugused nõukogus istumised on väärad just sellest aspektist, et neid kiputakse kasutama omadele raha suunamise eesmärgil,» rõhutas Talvik. «See ei käi absoluutselt normaalse poliitilise kultuuriga kokku,» lisas ta.
Rahandusministeeriumi kolmapäeval avaldatud auditist selgub, et Ilvese ettevõte Ermamaa peaks maksma EASile tagasi 90 protsenti Ärma talu ehitamiseks saadud toetusest ja EAS on eksinud esitades vaid 10-protsendilise tagasinõude. Lisaks tuleks rahandusministeeriumi auditi alusel riigil deklareerida 90 protsenti Ermamaale makstud toetusest mitteabikõlbulikuks ja alustada protseduuri selle tagasi maksmiseks Euroopa Komisjonile.
Samuti soovitavad audiitorid EASil üle vaadata oma 2012. aasta otsus küsida Ermamaalt tagasi vaid 10 protsenti makstud toetusest ja küsida tagasi toetust oluliselt suuremas ulatuses.


description: Keskerakonna haridus- ja teadusministri kandidaat Mailis Reps kinnitas, et tema jaoks ei ole probleem ühildada emakssaamine ministriametiga, seda enam, et  korra on ta juba ministriametis olles sünnitanud.

title: Reps ministrina sünnitamisest: see ei ole probleem

maintext:
«Meil oli sel teemal pikk jutt tulevase peaministriga,» nentis Mailis Reps, kes mõne kuu pärast saab kuuendat korda emaks. «Jüri Ratas tunneb mind piisavalt kaua. Ma olen oma elu nii sättinud, et pere- ja tööelu käivad koos ning usun, et ka seekord ei ole see probleem.»
Mailis Repsil ei ole see esimene kord ministriametis sünnitada. 2006. aastal sünnitas tollane haridusminister Reps tütre. Veel sünnituspäeva hommikul oli Reps ministeeriumis tööl, valitsuse istungitele naasis ta peagi pärast sünnitamist.
Sarnaselt Jüri Ratasele kinnitas ka Reps, et Keskerakond on väga rahul ministriportfellidega, mida nad said.
«Loomulikult on siin saalis inimesi, kes unistasid ühest või teisest valdkonnast, aga meile on see väga hea pakett, » ütles Reps.


authors:
Piret Lakson
Sille Annuk

description: Hiljuti ühes Lõuna-Eesti psühhiaatriakliinikus aset leidnud rünnak kohtuametniku vastu tõstatas küsimuse, kuidas saaks psüühiliselt haigete inimestega kokku puutuvate kohtunike ja kohtuametnike tööd turvalisemaks muuta.

title: Rünnak psühhiaatriakliinikus tõstatas kohtunike turvalisuse küsimuse

maintext:
21. oktoobril läks Tartu maakohtu tsiviilkohtunik ja temaga kaasas olnud kohtuistungi sekretär tavapärases korras ühte Lõuna-Eesti psühhiaatriakliinikusse ära kuulama psüühikahäirete all kannatavat patsienti. Kui patsiendi saatja parajasti arstikabineti ust sulges, rebis patsient end ootamatult tema küljest lahti ja läks käsipidi kallale kohtuniku läheduses seisnud sekretärile, lüües teda tugevalt vastu nägu ja pead. Rünnak oli sedavõrd tõsine, et ametnik pöördus abi saamiseks EMO-sse ning tervisehäire kestis veel mitu päeva.
Nii tõsist juhtumit Tartu maakohtu esimees Liivi Loide varasemast ajast ei mäleta. «Eks ole varemgi ette tulnud juhte, kus kohtunik või tema sekretär on tundnud end patsiendist ohustatuna, kuid tavaliselt on kohe haiglas sekkutud ja nii on suudetud halvim ära hoida,» rääkis ta.
Varsti tuli juhtum arutusele ka Tartu maakohtu tsiviilkohtunike koosolekul, kus räägiti varasematest intsidentidest ja pakuti lahendusi taoliste juhtumite ärahoidmiseks tulevikus. Kohtunike sõnul seisneb põhiprobleem selles, et haiglatel pole eraldi ruumi, kus agressiivset patsienti ära kuulata. Vestlustest kohtunikega selgus ka, et haiglas ei ole alati tagatud saatjat või pole viimase kohalolek olnud piisav.
Eraldi ruum või videokonverentsid
Seega on Loide sõnul kujunenud olukord, kus kohtunike ja kohtuametnike turvalisuse probleem ei ole enam pelgalt hüpoteetiline, vaid nad on oma ametiülesannete täitmise ajal reaalselt kannatada saanud. Et kohtuametnikud saaksid edaspidi oma tööd ohutult teha, tuleks kohtu esimehe sõnul kaaluda erinevaid lahendusi.
Üks lahendus võikski Loide hinnangul olla see, et kliinikus on eraldi ruum, kus patsient ning kohtunik ja kohtuametnik saaksid eraldatud olla. Teise ettepaneku kohaselt võiksid kohtunikud psühhiaatriahäiretega patsiente ära kuulata videokonverentside käigus, kui just pole vajadust näost-näkku kohtuda.
Need lahendused pakkus Loide välja ka möödunud nädalal justiitsministeeriumile saadetus kirjas. Justiitsministeeriumi kantsler Norman Aas saatis kirja edasi sotsiaalministeeriumi kantslerile Marika Priskele. Kuna pöördumine on alles nii värske, pole sotsiaalministeerium jõudnud konkreetseid lahendusi analüüsida, kuid plaanis see on.
Nii justiitsministeeriumist kui ka teistest Eesti maakohtudest kinnitati, et kohtunikud ei ole varem sellistest rünnakutest, nagu hiljuti Lõuna-Eestis aset leidis, teatanud. Seetõttu pole ka justiitsministeerium varem sotsiaalministeeriumi poole sellise probleemiga pöördunud.
Ettearvamatu käitumisega tuleb arvestada
Küll möönavad ka Harju ja Viru maakohtute kohtunikud, et teema on aktuaalne. Kohtute pressiesindaja Kristina Ots selgitas, et probleeme võib tekkida ka psüühikahäirega inimeste ärakuulamisel nende kodudes, näiteks kui neid ei ole võimalik kohtusse kutsuda.
«Kui haiglas ja kinnises asutuses (näiteks Valkla hooldekodus - toim) saab kohtunik paluda enda juurde asutuse töötaja, kes saab vajadusel sekkuda, siis isikute ära kuulamisel nende kodudes, ei taga kohtuniku turvalisust keegi,» nentis Ots.
Samas möönis ta, et kohtunikel on vastavad teadmised, kuidas akuutses seisundis olevate inimestega suhelda ning nad saavad võimalikke rünnakuid vältida või vähemalt ohtu vähendada. Tema sõnul on oluline ka haiglate ja kohtute hea koostöö.
Ots märkis, et täielikku kaitset on siiski raske tagada, sest isegi kõige paremate turvameetmete juures on psüühilise haigusega inimese käitumine tihti irratsionaalne ja ootamatu. «Ilmselt arvestavad kõik tahtevastase ravi, kinnisesse asutusse paigutamise ja eestkostega tegelevad kohtunikud sellist spetsialiseerumist valides juba eos asjaoluga, et vahejuhtumeid võib ette tulla ja psüühiliselt haigete inimeste käitumine võib olla ettearvamatu,» lisas ta.
Ka Pärnu maakohtu pressiesindaja Anneli Vilu kinnitas, et keegi Pärnumaa kohtunikest ei ole seni oma tööülesannete täitmisel rünnakute ohvriks langenud ega vigastada saanud. «Ette on tulnud olukordi, kus isik on olnud närviline ja väljendanud seda verbaalselt, öelnud näiteks inetult, või on ta oma käitumiselt jätnud ohtlikuma mulje, kuid sellised olukorrad ei ole lõppenud reaalse rünnakuga kohtuniku või kohtuametniku vastu,» ütles Vilu.
Kohtunike töö igapäevane osa
Maakohtu kohtunikud käivad psühhiaatriakliinikute akuutpsühhiaatria ja vastuvõtuosakonna või sundraviosakonna patsientidega kohtumas pea iga päev. Lisaks tuleb neil käia erihoolekandeasutustes, et lahendada inimeste eestkoste küsimusi. «See on tsiviilkohtunike töö igapäevane osa,» märkis Loide.
Näiteks Tartu maakohtu 35-st kohtunikust tegeleb tsiviilmenetlustega 20 kohtunikku, mis tähendab, et neil kõigil tuleb aeg-ajalt psühhiaatrigahaiglates või erihooldekandeasutustes patsientidega vestlemas käia. Vahel käib kohtunik üksi, vahel koos sekretäriga.
Täpsemalt menetlevad kohtunikud hagita asju psüühikahäirega inimese paigutamiseks tema tahteta või tahte vastaselt psühhiaatriakliinikusse. Näiteks kui inimene on oma tervisliku seisundi tõttu ootamatult haiglasse sattunud ja ta pole oma ravimiseks sõnaselgelt luba avaldanud või ta pole seda üldse võimeline tegema (pole adekvaatne või üldse kontaktne), siis peab kohus tema ravimiseks loa andma. Kohtunikel tuleb läbi viia inimese, kelle kinnisesse asutusse paigutamist taotletakse, ärakuulamine.
Tartu maakohtu kohtunike sõnul toimub patsientide ärakuulamine tulenevalt patsientide tervislikust seisundist ja konkreetse haigla võimalustest kas haigla akuutosakonna palatis, koridoris, vastuvõturuumis või arsti kabinetis. Nende sõnul liigub kohtunik osakonnas tihti saatjata ning teda ümbritsevad seal vabalt liikuvad patsiendid. Kabinetis ja vastuvõturuumis on juures ka keegi asutuse töötajaist.


description: Kõigest mõni kuu ametis olnud Maris Lauril (50) on kahju, et ta peab lahkuma ega saa paljusid plaane ellu viia, kuid ta loodab, et uus haridus- ja teadusminister vähemasti jätkab selliste oluliste küsimustega, nagu õpetajate palgatõus, teaduse rahastamine ja koolivõrgu korrastamine.

title: Maris Lauri muretseb, kas uus haridusminister ikka viib kõik head plaanid ellu

maintext:
Maris Lauri sai haridusministriks pärast seda, kui senine välisminister Marina Kaljurand teatas ametist lahkumisest, et kandideerida presidendiks. Peaminister Taavi Rõivasel tuli paari päevaga leida uus variant ja nii ta otsustaski välisministriks nimetada Reformierakonna juhtfiguuri Jürgen Ligi ja viimase asemel haridusministriks endise rahandusministri Maris Lauri.
«Ma loodan, et minu asemele tuleb tõeline entusiast, kes tõesti tahab meie haridus- ja teadussüsteemi paremaks teha
12. septembril haridus- ja teadusministriks kinnitatud Lauri ütles sel päeval ajakirjanikele, et ta plaanib kindlasti jätkata haridusmaastiku korrastamise ja reformide lõpule viimisega. Eesmärgina nimetas ta ka õpetajate palga tõstmise.
Lauri ei osanud ilmselt ette kujutada, et juba paari kuu pärast valitsus kukub. Nii pea kui uus valitsus on ametisse astunud, naaseb ta riigikokku.
«Kui on palju häid plaane, mille peab maha jätma, siis teeb see ikka murelikuks, et kas kõik läheb samamoodi edasi,» tõdes Lauri.
«Ma tõsiselt loodan, et kui uus valitsus tekib, kuigi ma ei ole selles sada protsenti kindel, siis nad kõike prügikasti ei viska ja lähevad ikka nende ideede ja heade asjadega edasi,» rääkis Lauri, lisades, et ta püüab kindlasti ka ise riigikokku naastes olulistel teemadel silma peal hoida.
«Teen omalt poolt ka edaspidi kõik, et nende heade asjadega, mis siin juba käimas on, ka edasi mindaks,» kinnitas ta.
Peaminister Taavi Rõivas, Maris Lauri ja Jürgen Ligi Kadriorus, kus president Toomas Hendrik Ilves nimetas uued ministrid ametisse.
Lauri võttis haridus- ja teadusministrina sihiks parandada teaduse rahastamist ja kaasata paremini erarahastust. Seejuures peab ta oluliseks, et leiutised, teadmised ja avastused jõuaksid tootmisse ja sealt ettevõtlusse.
Ministriametis soovinuks ta jätkata koolivõrgu korrastamise ja õpetajate palgaküsimusega. «Seadsin oma peas eesmärgiks, et järgnevatel aastatel oleks olnud õpetajate palgatõus 10-12 protsenti, et just selle eesmärgini peaksime võimalikult kiiresti jõudma,» rääkis Lauri.
IT-edulood ei tohi tuhmuda
«Mõte oli veenda ka kohalikke omavalitsusi rohkem selle teemaga tegelema ja selle üks võti on koolivõrgu korrastamine, mis muidugi paratamatult tähendaks teatud koolide sulgemist või ümberkorraldamist,» lisas ta.
Lauri esitas ka oma ametiaja jooksul riigikogule ülikooliseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mille jõustumisel muutuks kõrghariduse rahastamise skeem ehk teisisõnu muutuks kõrgkoolide rahastamine stabiilsemaks ja väheneks aruandlus. Riigikogu võttis eelnõu menetlusse ja Lauri loodab, et sellega minnakse edasi.
Lisaks kõrgkoolide ja teaduse rahastamisele tuleks tema sõnul ümberkorraldusi teha ka kutsehariduse rahastamises. Samuti peab ta väga oluliseks, et meie n-ö staarvaldkond ehk IT haridus ei känguks. «Kui meil ei ole tipptasemel spetsialiste ega häid õppejõude, siis hakkavad meie IT-edulood kiiresti tuhmuma. Selles on vaja väga jõulist edasiminekut ja mul oli tõesti plaan küsida järgmisest eelarvest selle jaoks oluliselt rohkem raha, kui praegu eraldatakse,» rääkis ta.
Samuti loodab ta, et jätkatakse noorsootöö seaduse ja huvikooli seaduse muutmise seaduse eelnõuga, mis annaks kohalikele omavalitsustele rohkem ressursse, et pakkuda lastele enam valikuid ja paremat ligipääsu huvitegevusele.
«See praegu seisab, kuid loodan, et sellega minnakse väga kiiresti edasi. Mul on natuke kõhe tunne, et võib-olla selleks vajalik rahasumma jääb järgmisel aastal eraldamata,» ütles ta.
Rohkem riigigümnaasiumeid
Lauri sõnul tuleks kindlasti jätkata ka riigigümnaasiumide rajamisega. Just 2. novembril otsustati, et Tabasallu rajatakse riigigümnaasium ning kokkulepped on sõlmitud ka Viimsi, Rae ja Saue vallaga. «Loodan, et tulevad ka järgmised riigigümnaasiumid, seal hulgas Tallinnasse,» märkis ta.
Õhku jääb küsimus, mis saab Eesti Keele Instituudi (EKI) võimalikust ühinemisest Tartu Ülikooliga. «See on valus teema, millega ma ei saa kahjuks enam edasi tegeleda. Loodan, et kui uus minister otsuse langetab, siis teeb ta seda väga läbimõeldult,» lausus Lauri.
Ta leidis, et praeguses haridusseadustikus on paljud asjad ülepaisutatud. «Regulatiivne pool peaks olema selgem, et see ei oleks õpetajatele ja koolidele liiga piirav, et antaks rohkem vabadust õppetöö korraldamiseks. Just sai ka alustatud protsessi, mille eesmärgiks on jõuda õppekava mahu vähendamiseni, et õpilastel oleks tunnis aega asju korrata ja üle vaadata. Loodan, et sellega minnakse edasi.»
«Ma loodan, et minu asemele tuleb tõeline entusiast, kes tõesti tahab meie haridus- ja teadussüsteemi paremaks teha,» märkis Lauri, et see on ikkagi kõige olulisem.
Selle üle, kes võiks tema asemele tulla, ei hakanud Lauri spekuleerima. «Eks see ole uue peaministri otsustada.»
Järgmiseks haridusministriks Ossinovski?
Tänane Postimees kirjutas, et uueks haridusministriks võib saada praegune tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski (SDE), kes oli haridusminister ka 26. märtsist 2014 kuni 8. aprillini 2015. Tervise- ja tööministriks pakutakse omakorda keskerakondlast Mailis Repsi, kes on kahel korral olnud haridusminister, või Urve Palot (SDE), kes on olnud rahvastikuminister, ettevõtlusminister ning majandus- ja taristuminister.
1. jaanuaril 1966. aastal sündinud Lauri on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli, õppinud Tartu Ülikoolis majandusküberneetika erialal, kaitstes 1994. aastal teadusmagistri kraadi. Reformierakonda kuulub ta aastast 2014.
Aastatel 2015-2016 oli Lauri riigikogu XIII koosseisu liige
Aastatel 2014-2015 oli Lauri rahandusminister
Aastal 2014 oli Lauri peaminister Taavi Rõivase nõunik
Aastal 2011 asutas ta oma ettevõtte OÜ Oeconomia
Aastal 2008 pälvis Lauri Eesti Vabariigi Valgetähe V klassi teenetemärgi
Aastatel 1998-2011 töötas ta Hansapangas (Swedbankis)
Aastal 1995 töötas Lauri analüütikuna Eesti Pangas
Aastatel 1996-1998 töötas ta Tallinna Pangas
Aastatel 1993-1994 töötas Lauri majandusministeeriumis
Viie aasta jooksul viies haridusminister
Kui Maris Lauri riigikokku naaseb, kinnitatakse ametisse viimase kümne aasta jooksul juba seitsmes haridus- ja teadusminister, kusjuures viimase viie aasta jooksul on vahetusi olnud kõige rohkem.
Mida arvab Maris Lauri sagedasest ministrite vahetusest? «Kindlasti ei ole see ametnikele mugav, sest eks iga uue juhiga tuleb kohanduda, talle tuleb asju seletada ja kõike tutvustada. Teatud mõttes võib protsess pidurduda, aga eks see sõltub palju ka inimesest, kes ministriks tuleb, et kui suur huvi ja kui palju energiat tal on.»
Sagedast ministrite vahetust kommenteerib haridus- ja teadusministeeriumi kantsler Janar Holm: Vaevalt on Haridus- ja teadusministeerium just see ministeerium, kus on toimunud kõige rohkem ministrite vahetusi. Kindel on aga see, et haridus- ja teadusministeerium on ministeerium, kuhu kõige rohkem tagasi on tuldud. Kaks korda on ministriks olnud Rein Loik, Jaak Aaviksoo, Mailis Reps ja Tõnis Lukas. Ministrite vahetus on demokraatliku riigijuhtimise paratamatu ja loomulik osa. Töö kindlasti kunagi seisma ei jää, sest ka vahetuse perioodil pole sellist päeva, mil ministrit poleks ametis. Põhimõttelised hariduspoliitilised suunad on Eestis paigas, kuid loomulikult on igal valitsusel ja ministril oma tegevusplaan, prioriteedid ja rõhuasetused, mida ministeeriumi töös arvestatakse. Muutuste aeg tähendab kõigile ministeeriumidele alati seda, et mõned arutelud riigikogus ja valitsuses peatuvad ja ootavad uue valitsuse seisukohta. Ministeeriumi roll on anda esimesest päevast alates uuele ministrile hea ja ulatuslik ülevaate kõikide poliitikavaldkondade tegemistest. Samuti arutatakse läbi uued prioriteedid ja rõhuasetused. Meil on professionaalsed poliitikud ja professionaalsed ametnikud ning kõik toimub sujuvalt ja kiirelt.
Haridusministrid alates 2003. aastast
Mailis Rand 01.01.2003 – 10.04.2003
Toivo Maimets 10.04.2003 – 13.04.2005
Mailis Reps (end. Rand) 13.04.2005 – 05.04.2007
Tõnis Lukas 05.04.2007 – 06.04.2011
Jaak Aaviksoo 06.04.2011 – 26.03.2014
Jevgeni Ossinovski 26.03.2014 – 09.04.2015
Jürgen Ligi 09.04.2015 – 12.09.2016
Maris Lauri - alates 12.09.2016
Uue valitsusliidu korral astuvad ametist tagasi peaminister Taavi Rõivas, haridus- ja teadusminister Maris Lauri, välisminister Jürgen Ligi, maaeluminister Urmas Kruuse, majandus- ja taristuminister Kristen Michal, siseminister Hanno Pevkur ning riigihalduse minister Arto Aas, kellest saaksid riigikogu liikmed.
Riigikogu Reformierakonna asendusliikmetena lahkuvad parlamendist Vilja Savisaar-Toomast, Imre Sooäär, Andre Sepp, Kristjan Kõljalg, Mati Raidma, Rait Maruste ja Meelis Mälberg.


authors:
Elisabeth Kungla
Jaanus Lensment

title: Konverentsil pandi rõhku puudujääkidele hariduses ja võrdsuses

maintext:
«Juttudest, mida mulle on räägitud, on läbi lipsanud anti-depressandid, energiajoogid, kofeiinitabletid, erakorralise meditsiini osakond. Ei tea, kas peab nii olema,» küsis õiguskantsler Ülle Madise MTÜ Lastekaitse Liidu korraldatud konverentsil.
Madise pidas ettekande võrdsete võimaluste teemal hariduses. Teise tundliku, kuid tähtsa teemana tõi Madise välja vene koolide ja venekeelt kõnelevate õpilaste olukorra. «Mulle on usaldatud lugusid kesklinna ja Lasnamäe koolidest, kus andekale lapsele on sisendatud, et sa oled venelane, sinust ei saa midagi, sest sa oled Eestis. Ja siis püüa sellele inimesele selgeks teha, et tal on õigused igal pool töötamiseks ja läbilöömiseks, sest see siin on Eesti.»
«Loodan, et selline demotiveerimine lõpeb. On aeg selline keelepõhine diskrimineerimine lõpetada,» nentis Madise.
Koormus ja õpimeetodid jätavad samuti soovida, sest paljudel juhtudel on riigieksamiks tuupimine asendamas haridust. «Ma ei väida, et asju ei ole vaja pähe õppida. Vaja on õppida keeli, tunda mõisteid, kultuurilugu, ajalugu ja matemaatikat. Tuleb õppida sotsialiseeruma, mõistma, et on ka teistsuguseid inimesi. Kui aga vaadata, mida lapsed tegelikult õpivad, siis tekib mulje, et pähetuupimine on seotud hõlpsama ja raskemini vaidlustatava hindamismeetodi rakendamiseks.»
Sünniloos määrab
Väide, et igal noorel on valik ja võimalus puhtalt oma võimete järgi on Madise sõnul vaid sõnakõlks. «Fakt on see, et ääremaakodust ja kehvemast perest pärit lapsest on heasse gümnaasiumisse minek on palju raskem, kui pisut parema sünniloosiga lastel.»
Ta tõi näite, et 16-aastaselt gümnaasiumi lähedale iseseisvalt elama asunud lastel on võrreldes kutsekoolis õppijaga palju enam raskusi. Tihtilugu käiakse tööl, et end toetada. Samu õppetoetusi ja hüvesid, mida pakutakse kutsekoolis õppuritele aga tavakoolis käijatele ei võimaldata.
Eesti on edetabelites heal kohal. «Tasub tähele panna, et edetabelis on kõrgel kohal ka Soome ja Holland, kus koolirõõmu on rohkem, konkurentsi vähem. Singapuris on konkurents kõrge. Millise sihi võiks Eesti valida? Mulle meeldib Soome.»
Eurochildi pikaajaline endine president ja ÜRO lapse õiguste komitee liige dr Maria Herczo nentis, et nii seadusandluse kui ka peredele toepakkumise mõttes on Eestis juba palju tehtud. Ta viitab heale lastetoetusele ja vanemapuhkusele. «Eesti on üks 22st riigist, kes on oma põhiseadusesse kirjutanud, et füüsiline karistamine on keelatud.»
Vaesuses elavate laste mure tõi välja ka konverentsi peaesineja. «Eesti jaoks peaks oluline olema puuduses elavad lapsed ja see suur lõhe, mis tekib,» nentis ta. Erinevates piirkondades sündivate laste majanduslik olukord on väga erinev ja mõned on paratamatult paremas seisus.
Ta juhtis tähelepanu ka koolikiusamise ja vägivalla teemadel. «Peab olema nii, et koolikiusamisprogramm ei ole vaid koolis, vaid ka kodus,» ütles Herczog. «Eestis on suurepärased programmid selle vastu olemas, aga kitsad projektid ei lahenda probleemi. On oluline, et koos töötaksid nii lapsed, õppeasutused kui ka lapsevanemad.» Herczogi sõnul on võti alati perekonna käes. «Lapsevanemad on need, kes on meie partnerid.»
Ta tõi välja ka digitaalse meedia kui osa tänapäeva laste elust. «Lapsed saavad sealt õppida, leida infot. Paraku kaasneb sellega ka ohte, millest ei saa mööda vaadata,» nentis ta. Programm «Targalt internetis» nende probleemidega ka tegeleb.
Sel aastal möödub 25 aastat Eesti ühinemisest ÜRO lapse õiguste konventsiooniga. Selle tähistamiseks korraldab MTÜ Lastekaitse Liit konverentsi „Kuidas elad, Eestimaa laps? Eile, täna, homme“.


authors:
Andres Einmann
Marianne Loorents
Virumaa Teataja

description: Lääne-Virumaal Tallinna-Narva maanteel hüppas eile varahommikul põder ette sõiduautole, kokkupõrkes sai vigastada kaks autos olnud inimest.

title: Põdrale otsa sõitnud autos sai kaks inimest vigastada