description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse esimehe kohalt tagasi kutsutud Hanno Tomberg ei ole enda vabastamise põhjustena toodud etteheidetega nõus ja leiab, et nõukogu tegutses tema tagasikutsumisel liiga tormakalt.

title: Tomberg: nõukogu tegutses mind tagasi kutsudes liiga tormakalt

maintext:
Kas peate õiglaseks enda ametist tagasi kutsumist?
See oli nõukogu otsus ja nõukogul on õigus juhatuse esimees ametisse nimetada ja maha võtta. Ma ei tahaks kommenteerida enda isiklikke tundeid. Samas ma tahan vaielda vastu põhjustele, mida majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) on mulle ette heitnud. Kogu viimase kahe nädala jooksul on ettevõtlusminister avaldanud survet juhatuse esimehele vabatahtlikuks tagasiastumiseks, sest tema hinnangul on EASi mainele tehtud korvamatut kahju.
Millal saite teada, et nõukogu arutab Teie tagasiastumist?
EASi nõukogu arutas Ermamaa küsimust 2. novembril, kui avalikustati nii KPMG audit kui rahandusministeeriumi nõuandev töö. Nõukogu avaldas siis toetust EASi tänase juhtkonna tegevusele ja kinnitas, et juhatus võib jätkata oma planeeritud tegevusi. Samal õhtul kutsus ettevõtlusminister Liisa Oviir mind enda juurde ja tegi ettepaneku ise tagasi astuda, millest ma keeldusin.
Ise Te ei olnud valmis lahkumisavaldust kirjutama?
Olukorras, kus ma näen, et EAS on juhitud hästi ja meil liiguvad protsessid täpselt nii, nagu meil on MKMiga kokku lepitud, ei pea ma õigeks, et juhtkond vahetub. Ma näen, et minu tagasikutsumise puhul on tegutsetud sama tormakalt, nagu on varem EASi juhatusele liigset kiirustamist ette heidetud. Nõukogu ei kuulanud ära juhatuse põhjendusi ja selgitusi. Seetõttu ma ei leia, et peaksin ise tagasiastumisavalduse esitama.
Kas olete jätkuvalt seisukohal, et EASi juhatus ei saanud muuta OÜ Ermamaa suhtes 2012. aastal tehtud otsust nõuda turismitalu avamata jätmise korral tagasi 10 protsenti toetusest?
Me oleme teinud sellele mitu juriidilist hinnangut ja hinnang on ühine, et aastal 2016 ei saanud samasuguse motivatsiooni põhjal OÜ Ermamaale suuremat tagasinõuet esitada. Rahandusministeeriumi auditist selgus, et see motivatsioon ei ole võib-olla põhjendatud ja me oleks pidanud OÜ Ermamaa tagasinõude puhul kaaluma teist alust. Seetõttu viib EAS täna läbi menetlust, mille tulemusel me peame jõudma otsusele, kas esitada OÜ Ermamaale täiendav tagasinõue või mitte. Minister Liisa Oviir on teinud EASile ettepaneku, et me lõpetaksime menetluse ja kataksime nõuded EASi vaiete fondist. Mina leian, et see otsus oleks EASi suhtes ebaseaduslik ja seda me täna teha ei saa. Olukord, kus EASi juhatus peab otsuse üle vaatama täiendava tagasinõude küsimuses, ei ole midagi erakordset. Me ei saa kirjutada seda raha lihtsalt korstnasse, mida rahandusministeerium tagasi nõuab. See ei ole EASi juhatuse poolt hoolsuskohustuse täitmine ja seetõttu ei saa me täna kiirendatud korras menetlust lõpetada. Minu andmetel oli EASi juhatuse 2012. aasta otsusele nii MKMi kui ka rahandusministeeriumi kooskõlastus. Kas tegelikult oli, saavad asjaosalised ise kinnitada, kuna dokumente ja kirjalikke tõendeid selle kohta säilinud ei ole. Kahjuks mäletavad EASi toonased juhatuse liikmed seda perioodi väga halvasti.
Kas oleksite ise 2012. aastal EASi juhatusse kuuludes toiminud teisiti?
Tagantjärgi on hea tark olla. Minu arvates tegi EASi juhatus 2012. aastal vea, kirjutades tingimusliku nõudena sisse selle, et kui Ermamaa ei jätka planeeritud tegevusi, siis tuleb kindel protsent tagasi maksta. Selle otsuse tegemise oleks pidanud juhatus jätma järgmiste juhatuste teha.
Kas EASi praegune juhatus on teinud vigu?
Oleme tunnistanud, et oleksime võinud OÜ Ermamaa puhul avalikkuse reaktsiooni paremini ette näha. Samas on EASi enda õigushankeosakond öelnud väga selgelt, et EASi tänasel juhatusel puudub võimalus Ermamaa tagasinõude otsuse määra ümber vaadata ja me oleme täna jätkuvalt selle otsuse juures.
Nõukogu esimees Erki Mölder ütles kolmapäeval, et tagasi võib astuda ka ülejäänud EASi juhatus, kas selline samm oleks põhjendatud?
Ma ei saa rääkida teiste juhatuse liikmete eest.
Nõukogu tõi lisaks OÜ Ermamaa toetusele Teie tagasikutsumist põhjendades esile rea etteheiteid. Esimene põhjendus oli, et EAS soovis 2017. aasta eelarvesse täiendavalt 10 miljonit eurot, väites et EASi välisinvesteeringute keskuse potentsiaalsete investeeringute portfellis on täna kokku 38 tööstusettevõtete projekti. Nõukogu teatel selgus meetme väljatöötamisel, et portfell on tühi ja potentsiaalsed võimalused on vaid olemasolevate laiendused.
See ei vasta lõpuni tõele, portfell saadi kokku SA Ida-Virumaa Tööstusalade Arenduse ja EASi enda välisinvesteeringute portfellis olevatest võimalikest juhtlõngadest ettevõtete kohta, kellel on huvi Eestisse investeerida. Kuna meetme valmimine on tänaseks veninud pool aastat ja meil pole jätkuvalt teada, millistel tingimustel meede rakendub, polnud meil võimalik pakkuda potentsiaalsetele välisinvestoritele seda võimalust. Kui meede on valmis ja see on välja kuulutatud, alles siis saame hinnata, kas meil on võimalik tuua Eestisse täiendavaid välisinvesteeringuid või mitte. Meie portfellis on võimalikud huvilised olemas. Täna ei tuleks vaadata mitte ainult EASi investeeringute portfelli, vaid ka seda, milliseid täiendavaid võimalusi näeb SA Ida-Virumaa Tööstusalade Arenduse loodavastesse tööstusparkidesse. Julgen jätkuvalt öelda, et meil on kümme potentsiaalset investorit.
Üks etteheide oli, et Eesti brändiuuenduse projekti maksumus oli 200 000 eurot, millest 30 000 oli kavandatud märgi leidmisele, kuid tulemust pole.
EASi nõukogu on andnud heakskiidu disainimeeskonna tegevusele. Milline saab olema Eesti uus identiteet, selgub aasta lõpuks. Kui minister Oviir ja MKM väidavad, et me ei ole selle tööga hakkama saanud, siis me peaksime tulemuse ära ootama ja hindama seda pärast aastavahetust.
Üks etteheide oli selles, et Välisinvesteeringute Keskuse juhi avalik konkurss lõppes juba 31. juulil, kuid siiani ei ole suudetud keskusele juhti leida.
Oleme konkursi tulemusel teinud mitu otsepakkumist, aga kahjuks on nende kuude jooksul 6-7 head kandidaati ära öelnud. Osadele on tehtud teised tööpakkumised, osad pole pidanud seda töökoha piisavalt motiveerivaks. Seetõttu ei ole seda konkreetset inimest leitud. Jätkuvalt ütlen, et välisinvesteeringute keskus peab juhtima Eesti esimene müügimees ehk tuleb otsida ambitsioonikat rahvusvahelise kogemusega tulevikku suunatud juhti. Oleme rääkinud võimalikest kandidaatidest ka ministriga, kuid kahjuks me täna tulemuseni jõudnud ei ole. Olen oma meeskonnale öelnud, et uue aasta alguseks tuleb see inimene leida.
Teile heidetakse ette ka seda, et ettevõtlusminister Liisa Oviir tahab luua EASist ettevõtlusagentuuri, kus lähenetaks ettevõtjatele isiklikumalt, kuid ideed pole suudetud juurutada.
EAS alustas juba kaks kuud tagasi protsesse, et liikuda ettevõtlusagentuuri suunas. Meil on kuus väljakutsete raamistikku, mille seas me soovime välja töötada oma uued teenusteportfellid, väärtuspakkumised klientidele ja uue kliendihalduse korra. Samuti on restruktureerimisel toetuste üksus. Me oleme sellest informeerinud nii nõukogu kui ministrit. Kahjuks ei ole minister leidnud viimase kahe nädala tormiliste sündmuste tõttu aega meiega sellel teemal rääkida.
Üks etteheide oli selles, et e-Estonia Showroom, mis on üks Eesti peamisi esitluskanaleid, ei soovi kuuluda EASi koosseisu. See aga annab ilmekalt edasi sõnumi, mida üks organisatsiooni osa arvab organisatsioonist, kelle ülesanne on kujundada ühtlasi ka Eesti riigi mainet nii kodu- kui välismaal.
See on kõige absurdsem väide neist väidetest, mida ma täna kuulnud olen. EAS on algatanud e-Estonia Showroomi virtuaalse hanke, mille maht on koos käibemaksuga üle 280 000 euro. Me oleme seda ette valmistanud koostöös EASi hankeosakonnaga ja e-Estonia Showroomi meeskonnaga. Meil on väga hea läbisaamine ja mulle tundub see süüdistus kõige alusetum.
Olete veel ametis ligi kaks nädalat, mis selle aja jooksul EASi juhina veel teha on jäänud?
Veel täna osalesin ma Made in Estonia 3.0 juhtkomitees, kus räägiti Eesti ekspordi ja välisinvesteeringute suuna tegevustest. Allesjäänud aja jooksul tuleb asjad üle anda. Minu jaoks on oluline, et säiliks järjepidevus, kaadrivahetustega ei muudetaks EASi suunda ja võimaldataks Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusel tegutseda ekspordivõimeliste ja suuremat lisandväärtust loovate ettevõtete heaks.
Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Artur Talvik ütles, et Teie tagasikutsumise taga võib olla sotside soov puhastada EASi nõukogu Reformierakonna nimetatud liikmetest. Kuidas seda väidet kommenteerite?
EASi juhatuse esimehe valis nõukogu. EASi nõukogus olid aastal 2014. esindatud kahe koalitsioonierakonna esindajad, seetõttu polnud see valik Reformierakonna või sotside poolt. See oli konsensuslik otsus, mille EASi seitsmeliikmeline nõukogu sel hetkel tegi.


authors:
Andres Einmann
Foto
Sander Ilvest

description: Keskerakonna endine esimees Edgar Savisaar teatas sotsiaalmeedias, et eile sai alguse Savisaare toetuse liidu põhidokumendi koostamine.

title: Savisaar sotsiaalmeedias: alguse sai Savisaare toetuse liidu põhidokumendi koostamine

maintext:
«Arutasime täna, millised võiksid olla Savisaare toetuse liidu eesmärgid. Ühtede jaoks tundus asi lihtne. Savisaarele on vaja saada jalg alla, et ta jälle käiks kahel jalal. Kohtuasi on vaja võita ja linnapea peaks taastama täieõiguslikud positsioonid,» kirjutas Savisaar täna öösel Facebookis.
Savisaar märkis, et mõned arutelul osalend jõudsid aga kaugemale.
«Liit peab tegelema asjadega, milledega keegi teine ei suuda või ei oska või ei taha tegeleda. Kodurahu, suhted naabritega, vaesusest jagusaamine, väljarände ja sisserände probleemid. Savisaar on ennast tõestanud nende asjade lahendamisel, mida tuleb tunnistada. See ei ole ainult tänuvõla küsimus. Paljud saavad aru, et Eesti elu vajab ümberkorraldamist. Ega ilma asjata ei ühinenud liiduga väga kiiresti üle 1600 inimese ja seda peaaegu täieliku meediablokaadi tingimustes,» kirjutas Savisaar.

fasttext_language: et


description: Sindi ajalooline pais kaob, selle lammutamise ja samale kohale loodusliku kärestiku rajamisega alustatakse tuleval või ületuleval aastal. See on oluline samm Pärnu jõestiku elupaikade taastamiseks, millega kaovad takistused kalade jõudmisel kudealadele.

title: Sindi ajalooline pais kaob kalade heaolu nimel

maintext: Sinti ehitati kalevivabrik 1832. aastal, kaks aastat hiljem oli ka pais valmis. Seda on ligi kahesaja aasta jooksul mitu korda ümber ehitatud, aga kogu aeg on rajatis olnud kaladele takistuseks. Pais, mis sai oma praeguse kuju 1977. aastal, on aga linna sümbol ja seetõttu on selle lammutamise plaan kohanud suurt vastuseisu, vahendas ERRi uudisteportaal «Aktuaalset kaamerat».


description: Sitsiilias Messina sadamas tormivarjus olnud parvlaev Leiger jätkas täna hommikul sõitu ja suundub oma järgmise peatuskoha, Hispaania lõunarannikul asuva Almeria sadama poole. Jälgi Postimehe interaktiivselt kaardilt reaalajas parvlaeva koduteed.

title: Interaktiivne kaart: Leiger lahkus Sitsiiliast ja jätkab teekonda Eesti poole

maintext:
Eelmise nädala laupäeval Türgist Sefine laevatehasest Eesti poole teele asunud Leiger jõudis oma esimesse peatuspunkti, Messinasse, kolmapäeval kell 2.30 Eesti aja järgi. Messinast lahkus Leiger täna hommikul kell 7.15.
Laeva kapteni Hanno Naaberi sõnul on täna meri vaiksem, aga lähipäevade ilmaprognoos ennustab tuule tugevnemist.
«Meie järgmine planeeritav peatus on Almerias, aga tulenevalt tugevnevatest tuultest on väga tõenäoline, et peame vahepeal minema tormivarju. Hetkel võtame kursi Sardiiniasse, et seal siis juba edasi homme vaadata, kas on mingit võimalust edasi minna või peame jääma ootama paremat ilma. Sardiiniasse sõidame vähendatud kiirusel, kuna enne tormi me niikuinii Baleaaride juurest läbi ei lipsa. Ja seega on mõistlikum vaikse käiguga kütust kokku hoida,» rääkis Naaber.
Lähipäevade ilmaennustus näitab tugevat tuult ja laine kõrgust kuni 5 meetrit.
Parvlaev Leiger alustas teekonda kodusadamasse laupäeval Eesti aja järgi kell 16.10. Teekond Türgist Eestisse kestab orienteeruvalt kolm kuni neil nädalat, seega võib laeva Eestisse oodata novembrikuu viimastel päevadel või detsembri alguseks.
TS Laevad võttis reede õhtul Türgi laevatehaselt Sefine ametlikult laeva vastu ning viimased meeskonnaliikmed saabusid laevale juba eelmise nädala esmaspäeval. Laev varustati kütuse, vee ja toiduainetega ning toimusid vajalikud õppused.
Veeteede ameti inspektor leidis Türgi laevatehases Leigerit kontrollides 21 viga. 3. ja 4. novembril viis amet laeval läbi meresõiduohutuse alase auditi ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse (ISMC) väljastamiseks ning kinnitas laeva vastavuse kehtivatele nõuetele.
Laev registreeritakse Eesti laevaregistris Eestisse saabumisel. Eesti Vabariigi suursaatkond Ankaras väljastas laevale Eesti liputunnistuse.


authors:
Andres Einmann
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Ettevõtlusminister Liisa Oviiri sõnul oli Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse esimehe Hanno Tombergi ametist vabastamisel määrav see, et ta ei tunnistanud vigu ja ei kaalunud otsuste tegemisel alternatiivseid variante.

title: Liisa Oviir: Tombergile sai saatuslikuks, et ta ei kaalunud kompromisse

maintext:
Oviir ütles täna Kuku raadio saates «Nädala tegija», et Tomberg ajas otsuste tegemisel oma joont ja ei kaalunud kompromissvarianet, mida pakkusid talle nõukogu ja tema ise.
Oviiri sõnul ei olnud Tombergi ametist tagasikutsumise taga ainult viimase kuu jooksul palju avalikkuse tähelepanu saanud OÜ Ermamaa toetuse tagasinõue, vaid ka muud põhjused, millest on ajakirjanduses ka juttu olnud.
«Eraldi ei olekski need teemad olnud niivõrd olulised, et need oleks pidanud tingimata maksma EASi juhi ametist tagasikutsumise. Oluline on, et inimene saaks vigadest aru ja tunnistaks neid. Minu põhiline etteheide Hanno Tombergile on, et vastutus lükati kogu aeg välistele asjaoludele ja otsuste tegemisel ei kaalutud alternatiive. Kui viga on tehtud, siis võiks võtta vastutuse ja tunnistada, et läks ja vähe valesti, järgmine kord teeme paremini,» rääkis Oviir.
Ettevõtlusministri sõnul on EASi nõukogu liikmed talle rääkinud, et OÜ Ermamaa toetuse tagasinõudmine oli pigem viimaseks piisaks, mis viis EASi juhi ametist tagasikutsumiseni.
«See oli pigem katalüsaatoriks. Ka minul on EASi juhile peamine etteheide see, et otsus tehti kiirustades ja lõplikule otsusele oleks pidanud eelnema analüüs. Mina ja nõukogu soovitasime EASil kaaluda OÜ Ermamaa toetuse osas erinevaid alternatiive ja teha enne otsuse langetamist analüüs. Aega oli otsuse tegemiseks kolm kuud kuni 1. jaanuarini, kuid EASi juhatus tegi otsuse juba oktoobris, mõned päevad pärast seda, kui sai teatavaks, et OÜ Ermamaa ei jätka tegevusi planeeritud mahus,» rääkis Oviir.
Ta lisas, et EAS alustas majasisest analüüsi OÜ Ermamaa otsuse suhtes nädal aega tagasi, aga seda oleks pidanud tegema enne otsuse langetamist.


description: Oma abikaasat tappa ähvardanud mees sattus kriminaaluurimise alla.

title: Oma naist tappa ähvardanud mees viidi raviasutusse


description: Eesti ohvitseri juhitud NATO 1. alaline miinitõrjegrupp saabus täna Tallinna lühikesele puhkusele.

title: Eestlase juhitud NATO miinitõrjegrupp saabus Tallinna

maintext:
Nagu teada, on NATOl neli merelist reageerimisüksust: kaks fregattide gruppi ning 1. ja 2. miinitõrjegrupp. Just põhjaregioonis tegutsevat miinitõrjegruppi juhibki Eesti mereväeohvitser, kaptenleitnant Johan-Elias Seljamaa. Täna alanud visiit on ühtlasi ka esimene kord, kus eestlase juhitud miinitõrjegrupp jõuab Eesti sadamasse.
Kaheksast laevast koosneva grupi juhina on kaptenleitnant Seljamaa roll suuresti prioriteetide seadmine ja igapäevase töö eest vastutab rahvusvaheline staap. «Staabis on esindatud neli erinevat rahvust ja see näitab NATO koostööd ja integreeritust,» ütles kaptenleitnant ja lisas, et nelja kuuga on koostöö toimima saadud.
Alates juuli keskpaigast miinitõrjegruppi juhtinud kaptenleitnant Seljamaa sõnul on selle aja jooksul olnud kokkupuuteid ka Venemaa sõjalaevadega. «See kõik on olnud väga professionaalne ja rahulik. Merel sõidavad laevad rahvusvaheliste reeglite järgi ja kõik on olnud nende reeglite suhtes lugupidav.»
Kaptenmajor Ott Laanemets, miinijahtija Sakala komandör. Allikas: Postimees
Lisaks miinide hävitamisele on grupi ülesanne maailma meredel NATO kohalolu näitamine ja seal toimuva kohta info edastamine. Aga vähemtähtis pole ka NATO populariseerimine sadamakülastuste ajal ning õppustel osalemine.
Reede hommikul miinijahtija Sakala sillal ajakirjanikega kohtunud kaptenleitnant Seljamaa sõnul võeti osa Taani vetes toimunud õppusest Northern Coasts 2016. 14 riigi mereväed harjutasid üheskoos miinijahtimist, laevade kaitset ja merel toimuvast pildi loomist. Teise olulise õppusena tõi kaptenleitnant välja Šotimaa vetes toimunud Noble Mariner 2016, mis oli ühendatud Suurbritannia mereväe ja NATO õhuväe õppustega. Kokku osales sellel 5700 inimest 30 laeva ja 70 õhusõidukiga.
Kui rääkida põhjustest, miks on NATOl miinitõrjevõimekust vaja, siis esmalt tuleb meenutada, et nii nagu Mustal merel ja Vahemere idakaldal, on ka Baltikumis probleeme juurdepääsu ja ala takistamisega (A2/AD). Selleks saab vastane kasutada nii allveelaevu, laevade vastaseid rakette kui ka miine. Seega on miinitõrje viis, kuidas nurjata ühe säärase vahendi kasutamine.
Kuigi Eesti meremehed pole juulist saati koju saanud, on nende puhkus siin lühike – miinitõrjegrupp lahkub pärast varude täiendamist Tallinnas juba esmaspäeval kell 10 ja suundub seejärel Riia poole.
NATO esimene mereline reageerimisüksus loodi 1973. aastal eesmärgiga tagada mereteede turvalisus Inglise kanalis ja Loode-Euroopas.


description: Ehkki Eestis tohib juba teist aastat hallhülgeid küttida, on väga vähe tulemusi ette näidata.

title: Kalamehe kadumiseni Saaremaal võisid viia mõrda sattunud hülged

maintext:
Möödunud nädalal jäi Saaremaal Vätta poolsaare lähedal kadunuks merele kalastama läinud 61-aastane mees. Merelt leiti kummuli läinud Kasse paat, rannast kadunud mehe müts ja saapad.
Kui algselt arvati, et õnnetuse võis põhjustada lainetus, mis võrkude kontrollimise ajal paadi ümber lükkas, on kohalikel juhtunu kohta oma versioon.
Näiteks teadis Saaremaa Pihtla vallavanem Jüri Saar rääkida, et paadi võis uppi ajada hoopis asjaolu, et kalamehel olla mõrda jäänud kolm hüljest. Arvestades, kui palju kõigest üks hüljes kaalub, võiski selle mõrra väljatõmbamine mereõnnetuseni viia.
Ka politseist kinnitati Postimehele, et mõrras oli tõepoolest kolm hüljest. «Võib arvata, et mõrra paati tõmbamisel kallutas see oma raskusega paadi serva liiga madalale ning õnnetus juhtuski. Täna seda versiooni siiski kinnitada ei saa ning õnnetuse täpsetest põhjustest on veel vara rääkida,» ütles Kuressaare politseijaoskonna juhtivpiirivalvur Tanel Nuut.
Politsei kinnitusel tegelevad nad mehe otsimisega jätkuvalt, ka tegelevad mehe otsingutega omaksed ja vabatahtlikud. Eile oli otsingutegevustesse taas kaasatud ka kopter. «Otsinguala on laiendanud ning lisaks sündmuskohale kontrollitakse lähikonna laide ja saari,» märkis Nuut.
Kui eelkirjeldatu on kindlasti harukordne juhtum, siis kaluritele on palju pahandust tekitanud hallhülgeid aastaid tuska teinud. Kalurid kurdavad, et hülged on kalapüügi sisuliselt võimatuks muutnud – küll sööb ta saagi eest ära või kui saaki pole, lõhub võrgud ära.
Söövad kalu, lõhuvad võrke
Näiteks loobus varem kutselise kaluri ametit pidanud Meelis Saluneem ametist just hüljeste tekitatud kahju tõttu. Hüljeste peale ta siiski vimma ei kanna. «Ei, olen vihane nende peale, kes on lasknud sellisel olukorral tekkida,» kinnitas ta, lisades, et kümned kalurid on hüljeste tõttu kalapüügist loobunud, sest see ei tasu enam ära. «Hüljeste vahelt kala ei püüa!» rääkis ta kuu aega tagasi Maa Elule.
«Jah, kalurid on hüljeste pärast väga mures,» ütles ka Pihtla vallavanem, kes kuulub muuseas ka MTÜ Saarte Kalandus juhatusse. Ta nentis samuti, et hüljeste ja kalurite saagibaas langeb suuresti kokku, kuid see pole ainus mure.
«Kui esimene probleem on kõhutäiteküsimus, siis omaette küsimus on püüniste lõhkumine. Püünised on ikka päris kallid,» rääkis Saar Postimehele.
Ka numbrid räägivad selgelt, et hallhülgeid on üha rohkem. Kui umbes sada aastat tagasi oli Läänemeres hallhülge populatsioon 100 000 ringis, siis küttimise tõttu oli 1970. aastate lõpuks liigi arvukus siinmail kahanenud 4000 isendini. Seejärel nende küttimine keelustati ja juba 2007. aastal loendati Läänemeres karvavahetusaegse loenduse käigus 22 000 isendit.
Kuna arvukus kasvas jõudsalt, on möödunust aastast alates ka Eestis küttimine taas lubatud, kuid seda väga vähesel määral. Just see – hüljeste tekitatud kahju kalandusele – sai üheks kaalukeeleks, miks küttimist jälle lubada.
Hallhülge jahihooaeg sai tänavu alguse aprilli keskel ning keskkonnamet teatas toona, et aasta lõpuni võib küttida 42 hüljest. Aasta varem oli see number pisut suurem, 53. Võrdluseks, samal aastal loendati Eestis kokku üle 5000 looma. Sealjuures on hülgejahikvoot jagatud kolme piirkonna vahel: Liivi lahes 30, saarte põhja- ja läänerannikul kuus ning Soome lahes kuus looma.
Jahti ei peeta, sest pole kogemust
Ehkki ühelt poolt näib hüljestele jahipidamise lubamine kalameestele rõõmuudisena, ei ole Saare hinnangul kõik nii mustvalge. Küttimine on lubatud, kuid traditsioonid on vahepeal muutunud ning seda ei tehta loast hoolimata.
Näiteks ei kütitud tema teada mullu Saaremaal mitte ühtegi hüljest. Keskkonnaametist öeldi Postimehele, et tänavu lubatud 42 hülgest on kütitud kokku vaid seitse.
Saarega nõustub ka Eesti Jahimeeste Seltsi üks juhtidest Andres Lillemäe. «Meil puudub hülgejahiks kogemus,» on ta konkreetne. Lillemäe tõi välja, et kuna hülgejaht on niivõrd värske asi, käiakse selle kohta teadmisi kogumas Soomes, ka on põhjanaabrite jahimehed käinud seda siin õpetamas.
Samuti on Lillemäe kindel, et kui riik lubab hüljestele jahti pidada vaid paaris piirkonnas, siis suurem osa hülgeid on tegelt hoopis mujal - just seal, kus on keelatud. «See on riigi otsustada,» ütles Lillemäe, «kuid ma tean konkreetselt, et seal, kus on kaardil punane ala (hülgejaht keelatud - toim.), on hülgeid tunduvalt rohkem.»
Pihtla vallavanem pakub välja teisegi põhjuse, miks on huvi hülgeküttimise vastu leige: kui vanasti oli hülgeproduktile palju kasutust, näiteks võõbati hülgerasvaga majaseinu, siis nüüd on asjalood teisiti. «Mulle tundub, et enam ei teata, mida selle maha lastud hülgega edasi teha,» rääkis Saar. «Ahel on vahepeal ära lõhutud ning selle taastamine on ilmselt päris keeruline.»
Jahimeeste esindaja on taas kord igati nõus. «Igasugune kogemus - kuidas hülgenahka võtta, rasva ja liha kasutada - on täiesti null. Praegu otsitakse tikutulega taga neid vanu inimesi, kes mäletavad ja teavad, kuidas kütitud hüljestega ümber käia,» rääkis Lillemäe.
Hülgekahjud korvatakse
Keskkonnaametis ei nähta põhjust kalameeste mure vähendamiseks hülgejahi kvooti suurendada. «Küttimismahtu ei ole mõtet suurendada, kuna reaalselt ei suudeta etteantudki küttimismahtu täita,» kommenteerisid keskkonnaameti jahindus- ja vee-elustiku büroo juhataja Aimar Rakko ning looduskaitse osakonna nõuniku Roland Müür.
Nad juhtisid tähelepanu, et 2015. aastal lubati küttida 54 hüljest, ent reaalselt kütiti vaid 10 isendit. «Isegi, kui küttimishuvi oleks praegusest oluliselt suurem ja me suurendaks küttimislimiiti suurusjärgu võrra, ei tooks see kaasa hülge arvukuse olulist langust,» sõnasid keskkonnaameti spetsialistid.
Ka pole keskkonnaameti hinnangul hallhülge arvukus midagi erakordset – see on ligilähedaselt võrdne möödunud sajandi 30ndate keskpaiga hüljeste arvukusega ning kuni poole väiksem 1916. aasta arvukusest.
Mis puudutab hülgekahjusid, siis ameti kinnitusel kompenseerib riik need. Kahju hüvitamiseks tuleb pärast kahjustuse avastamist viivitamatult teavitada sellest keskkonnaametit.
«Hall- ja viigerhülge poolt kalapüüniste kahjustuste vältimiseks on võimalik rakendada erinevaid ennetusmeetmeid, näiteks vahetada kalapüüniste püügikohta peale kahjustuse ilmnemist, kasutada hülgekindlaid kalapüüniseid või hülgepeleteid, nii elektroonilisi kui helilisi,» soovitasid eksperdid.


authors:
Piret Lakson
Foto
Marianne Loorents Virumaa Teataja

description: Ootamatult sõiduteele jooksvad metsloomad põhjustavad Eestis igal aastal keskmiselt tosin inimkannatanutega liiklusõnnetust. Sügiseti on oht metsloomaga kokku põrgata suurem ja sestap tuletab politsei sõidukijuhtidele meelde, et eriti ettevaatlik tuleb olla just hämaras liigeldes.

title: Teele jooksnud metsloomad põhjustavad raskeid õnnetusi. Kuidas neid ära hoida?

maintext:
Politseile teatatakse metsloomaga kokkupõrgetest suhteliselt harva, ent õnnetusi siiski juhtub, ja nii mõnigi neist on traagiliste tagajärgedega. Viimase nelja aasta jooksul on metsloomadega juhtunud õnnetustes hukkunud kaks ja viga saanud 60 inimest. Käesoleval aastal on möödunud nädala seisuga selliste õnnetuste tagajärjel saanud viga 15 inimest.
Viimane tõsisem avarii juhtus eile varahommikul, kui Lääne-Virumaal Tallinna-Narva maanteel hüppas põder sõiduautole ette ja vigastada said kaks autos olnud inimest, kes viidi haiglasse. Möödunud teisipäeval jooksis põder sõiduautole ette Harjumaal Kiiu lähistel. Loom hukkus sündmuskohal, sõidukijuht sai vigastada ja ta toimetati haiglasse.
«Eesti teed ei ole suuremas osas taradega ääristatud ja seda enam peavad sõidukijuhid hoolsad ja ettevaatlikud olema,» ütles politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhtivkorrakaitseametnik Riho Tänak, kelle sõnul võib ootamatult sõiduki ette hüpanud uluk põhjustada tõsise õnnetuse. «Paremal juhul võib kokkupõrge põdra või kitsega lõppeda auto kahjustustega, halvemal juhul aga inimeste kehavigastuste või koguni surmaga,» lisas ta.
Maanteedel võib loomi kohata aastaringselt. Suurem tõenäosus selleks on aga kevadel ja sügisel. Rohkem metsloomi on liikvel õhtupoolikust südaööni ja päiksetõusust keskhommikuni. «Kõige ohtlikum on loomade ja autoliikluse seisukohast aga hämar aeg, kus silm enam teel toimuvat nii hästi ei seleta ja auto tuled teed veel piisavalt ei valgusta,» selgitas Tänak. «Seetõttu tuleks kehva nähtavusega teel sõites kindlasti kiirust vähendada, sest see jätab rohkem aega ootamatustele reageerimiseks.»
Sõidu ajal märgates looma tee ääres või teed ületades, tuleks Tänaku sõnul arvestada, et signaali andmine võib hoopiski olukorda keerulisemaks muuta, sest valju heli peale võib loom ehmatada ja hakata ettearvamatus suunas jooksma, või vastupidi, jääda keset teed seisma.
Looma märgates on juhtivkorrakaitseametniku sõnul kõige mõistlikum sõidukiirust vähendada ja vajadusel peatuda, lülitada sisse ohutuled ning oodata, kuni oht möödub. Meeles tuleb pidada, et loomad võivad liikuda väiksemate gruppidena või koguni karjana.
Teelõikudele, kus liigub rohkem metsloomi, on paigaldatud ka metsloomade eest hoiatavad liiklusmärgid. «Hoiatusmärkidesse tuleb suhtuda täie tõsidusega, sest sõidukijuht on see, kes vastutab reisijate ja kaasliiklejate turvalisuse eest ning peab valima sobiva sõidukiiruse ja tegema kõik endast oleneva ohutuse tagamiseks,» toonitas Tänak.
Meeles tuleb tema sõnul pidada sedagi, et loomad käituvad ettearvamatult ning ootamatuid kohtumisi võib toimuda kõikjal.
Mida õnnetuse korral teha?
Tänak rõhutas, et kokkupõrkel metsloomaga tuleb esmalt teha kõik selleks, et edasine kahju oleks võimalikult väike, ja kui ükskõik millise liiklusõnnetuse tagajärjel saab inimene viga, siis on kohustuslik sellest politseid teavitada.
Ainult varalise kahjuga lõppenud õnnetustest ning kui toimunu tagajärjed teisi liiklejaid ei ohusta, tuleb teavitada keskkonnainspektsiooni lühinumbril 1313 või kohalikku omavalitsust. Igaks juhuks peaks aga kontrollima ka oma sõiduki kindlustuse nõudeid – lepingus võib olla kohustus loomaga juhtunud õnnetusest politseile teada anda.
Samuti tuleks tagada ohutus sündmuskohal ja asetada umbes 250 meetri kaugusele sõiduki taha ohukolmnurk. Tänak tuletas ka meelde, et tööle tuleb panna sõiduki ohutuled, et teised liiklejad ohtu märkaks ja reageerida jõuaks.
Kui juht on täielikult veendunud, et sõidukiga liiklemine ei põhjusta sellele täiendavaid vigastusi ega sea ohtu teisi liiklejaid, võib ta pärast juhtumi asjaolude fikseerimist lahkuda. Muul juhul tuleb sõiduki transportimiseks kasutada puksiirteenuse abi.
Kui õnnetuses on vigastada saanud inimesed, tuleb sellest viivitamatult teavitada häirekeskust helistades telefonil 112.
Vigastatud või hukkunud loomast on kõige õigem informeerida keskkonnainspektsiooni, helistades valvetelefonil 1313.
Linna või asula piires sõiduki alla jäänud või muul viisil hukkunud loomadest tuleb informeerida kohalikku omavalitsust.
Nelja aasta jooksul on politseis registreeritud ligi sada metsloomaga kokkupõrget, kuid õnnetusi juhtub muidugi rohkem. Paljude juhtumitega tegeleb edasi kindlustus, mitte politsei.
Politseis registreeritud metsloomaga liiklusõnnetused (PPA andmetel seisuga 14.11.2016):
Metsloomaga õnnetused Inimkannatanutega õnnetused Neis kannatada saanud inimeste arv Hukkunutega õnnetused Neis hukkus 2013 29 11 13 1 1 2014 18 12 14 1 1 2015 28 15 18 0 0 2016 22 11 15 0 0
Aastas hukkub tuhandeid metsloomi
Eestis hukkub igal aastal liiklusõnnetustes tuhandeid suuri metsloomi – metssigu, põtru, metskitsi ja hirvi.
Sõralistest hukkub õnnetustes kõige rohkem metskitsi, selgub keskkonnaagentuuri seirearuandest, mis kajastab vaid liikluses hukkunud sõralisi. Andmed on pärit jahipiirkonna kasutajate esitatud jahindusstatistikast.
Kui 2014. aastal kaotas Eesti teedel elu 1412 metskitse ehk keskmiselt 4-5 kitse päevas, siis mullu kasvas see arv veelgi - sõidukitega kokkupõrkes hukkus 1587 metskitse. Liikluses hukkunud metskitsede arvu järgi võib hinnata, et nende arvukus on viimastel aastatel vähenenud, sest näiteks 2009. aastal hukkus neid autorataste all oluliselt rohkem – 2457.
Metssigu hukkub autorataste all pea kolm korda vähem kui metskitsi. Kui 2014. aastal hukkus liiklusõnnetustes 570 metssiga, siis mullu oli see arv pisut väiksem - 507.
Kaks aastat tagasi kasvas avariides hukkunud metssigade arv hüppeliselt enamikes maakondades, mullu see arv kokkuvõttes küll veidi vähenes, kuid seda paljuski katkust mõjutatud maakondade arvelt. Harju-, Saare-, Hiiu- ja Ida-Virumaal liiklusõnnetustes hukkunud metssigade arv hoopis suurenes.
Liiklusõnnetuste tagajärjel kaotab Eestis igal aastal elu ka märkimisväärne arv põtru, eelmisel aastal jättis elu 161 autoga kokku põrganud põtra. Aasta varem hukkus Eesti teedel 195 põtra.
Punahirvi on Eestis võrreldes teiste sõralistega oluliselt vähem ja seetõttu hukkub ka neid oluliselt vähem. Mullu hukkus liiklusõnnetustes kümme punahirve, neist üheksa Saaremaal ja üks Jõgevamaal. Aasta varem hukkus avariides neli punahirve rohkem.
Metsloomadega juhtub liiklusõnnetusi kõikjal Eestis ning maanteeameti andmetest ei joonistu välja konkreetseid piirkondi, kus loomadega õnnetusi sagedamini juhtub.
2013. aasta sügisel avati Tallinna-Tartu maanteel Aruvalla-Kose lõigul Eesti esimene ökodukt ehk roheline metsakeskkonda meenutav sild, mis võimaldab metsloomadel ohutult üle maantee liikuda.


description: Kuna tööõnnetused kaitseväes on kõigest mõne aastaga mitmekordistunud, on tööinspektsioon tegemas sihtkontrolli, et selgitada välja, kas ja mil määral on seal tööohutusnõuded täidetud.

title: Amet kontrollib tööõnnetuste arvu suure kasvu tõttu nõuete täitmist kaitseväes

maintext:
Mullu registreeriti Eestis kokku 4774 tööõnnetust, millest 655 leidis aset avaliku halduse ja riigikaitse sektoris, olles sellega konkurentsitult kõige suurema tööõnnetuste arvuga tegevusvaldkond Eestis. Neist enam kui pooletuhandest õnnetusest 80 olid rasked.
Võrreldes sektorit kõigi teistega, selgub, et 100 000 töötaja kohta toimub selles sektoris umbes 1500 tööõnnetust, mis on Eesti keskmisest kaks korda kõrgem. Seejuures on tööõnnetuste arv kaitseväes võrreldes viie aasta taguse ajaga pea kolmekordistunud.
«Õnnetusi on erinevaid, korvpallimängus ninaluu murrust õnnetu granaadiplahvatuseni harjutustel,» selgitas tööinspektsiooni meedianõunik Kristel Abel. Praktika näitab tema sõnul selgelt - hoolika juhendamise ja väljaõppega on võimalik tööõnnetusi ära hoida.
Ehkki tööinspektsioon ei saa tööõnnetusi väga detailselt kirjeldada, toob amet siiski kaks näidet. Näiteks põrkas mullu kaks soomukit kokku, kuna pimedast järsust kurvist libedaga välja sõites ei õnnestunud kokkupõrget vältida. Kannatanu viidi esmaabiks haiglasse.
Teine näide: töötaja laadis laskemoonakasti veokile. Ta hakkas auto kastist alla ronima mööda redelit, mis ei olnud auto kasti külge kinnitatud, mistõttu kukkus ta 1,5 meetri kõrguselt paremale käele. Auto oli pargitud lao ette, kus oli asfaltpinnas jääs, kusjuures, tervel laopinnal polnud tehtud libedatõrjet.
Tööõnnetuste märkimisväärne sagenemine on tööinspektsiooni nüüd tegudele sundinud – kolme nädala jooksul viivad ametnikud kaitseväes läbi sihtkontrolli. Töötervishoidu ja -ohutust ning töökeskkonda hinnatakse Kuperjanovi jalaväepataljonis, Scoutspataljonis ja Kalevi jalaväepataljonis.
Kaitseväe pressijaoskonna nooremleitnant Roland Murof ütles Postimehele, et tööinspektsioon on juba jõudnud käia Võrus Taara linnakus ning teine sihtkontroll toimub homme Paldiski linnakus.
Kas ja milliseid tähelepanekuid on praegu toimuva kontrolli käigus juba tehtud, tööinspektsioon enne kontrolli lõppu öelda ei taha. Küll aga öeldi kaitseväest, et esimese kontrolli raames leiti väiksemaid puuduseid ohutusalases dokumentatsioonis ja ühe töökoha ventilatsioonis. «Puuduste likvideerimisega tegeletakse,» kinnitas Murof.
Ühtlasi juhtis Murof tähelepanu asjaolule, et tööõnnetuste kasv on osaliselt tingitud metoodikast, kus alates 2014. aastast arvestatakse tööõnnetustena ka ajateenijate vigastusi. Sinna hulka kuuluvad lisaks väljaõppes tekkivatele vigastustele ka väeosas veedetud vabal ajal saadud sporditraumad.
«Peame arvestama ka, et kaitseväelase elukutse eeldab väga suures osas intensiivset füüsilist tegevust ning tekib erinevaid ohuolukordasid, kus kõiki riske välistada ei saa,» lisas ta.
Kaitseväes on ligi 3000 tegevväelast ja 3000 ajateenijat, kellel tuleb oma teenistusülesandeid täita väliõppustel, laskmistel ja sporti tehes. Murofi sõnul on kõikides väeosades olemas töökeskkonnaspetsialistid ja töökeskkonnavolinikud.
Samuti registreeritakse erinevad vigastused ja õnnetused, viiakse läbi tööõnnetuse uurimine vastavalt kehtivale korrale ning tõsisemate juhtumite puhul lisaks teenistuslik juurdlus. Vajadusel täiendatakse väljaõppe ohutuseeskirju ning ohutusjuhendeid.


description: Eile õhtul sisenes ilma loata Eesti õhuruumi Vaindloo saare piirkonnas Venemaa Föderatsiooni piirivalve lennuk An-148. Vene lennuk rikkus Eesti õhupiiri ka sama päeva hommikul.

title: Venemaa lennuk rikkus ühel päeval kaks korda Eesti õhupiiri

maintext:
Lennuk viibis Eesti õhuruumis umbes pool minutit. Lennuki transponder oli sisse lülitatud ja lennuplaan oli esitatud, piiri rikkumise hetkel ei olnud lennukil raadiokontakti Eesti lennuliiklusteenindusega, teatas kaitseväe peastaap.
Välisministeerium kutsus täna välja Venemaa suursaadiku Eestis ja andis üle noodi. Sel aastal on Venemaa Föderatsiooni lennuvahendid rikkunud Eesti õhupiiri kokku seitsmel korral.
Eile kell 9.33 sisenes ilma loata Eesti õhuruumi Vaindloo saare piirkonnas Vene Föderatsiooni piirivalve lennuk An-148, mis viibis meie õhuruumis ühe minuti.
Valdav osa piiririkkumistest leiab aset just Vaindloo saare piirkonnas. Õhuväe teabespetsialist Alar Laats on varem Postimehele selgitanud, et selle üheks põhjuseks võib olla inimlik lohakus või eksimine.
Nimelt on Vaindloo saar nõks Eesti ülejäänud territoriaalõhuruumist väljaulatuv ja kui õhusõiduk tuleb Kaliningradist ja läheb Peterburi või vastupidi, siis võib seal olla kiusatus teha n-ö otselõige.


description: Jõuluaeg on peagi käes.

title: Jõulud! Jõulud! Jõulud!

maintext:
Kingi pühadeks maitseid: pähkli-šokolaadikreem
Kinkimine on tähelepanuavaldus, mis teeb rõõmu nii kinkijale kui ka kingi saajale. Tihtipeale on aga kingituse leidmine keeruline tegevus, eriti siis, kui tahaksite kinkida midagi enamat kui lihtsalt asja. Emotsioonide kinkimine on moes, need ei nõua ruumi ja püsivad meeles pikka aega. Enda valmistatud söödav kingitus on küll materiaalne, ent sellega kaasnev emotsioon võimas ja eriline. Kedagi ei jäta külmaks tegija aega ja häid mõtteid sisaldava gurmeeüllatuse avamine!


description: Keskerakonna esimeest Edgar Savisaart toetava riigikogu liikme Peeter Ernitsa sõnul ei ole veel otsustatud, kas nende leerist läheb laupäevasel erakonna kongressil lahingusse Savisaar või partei aseesimees Yana Toom, kuid üht-teist peaks selgemaks saama Savisaare ja Toomi homsel pressikonverentsil.

title: Ernits: praegu pole veel teada, kes läheb meie esinumbrina lahingusse

maintext:
Ernits ütles Postimehele, et Savisaare meeskond arutas erinevaid stsenaariume eile õhtul enam kui kolm tundi. Stsenaariume on tema sõnul laual mitmeid ja küsimus on veel vaid selles, milline neist laupäeval käivitub. «Hetkel ei ole lõplikult teada, kes läheb meie esinumbrina lahingusse, kas Edgar Savisaar või Yana Toom. Isegi see pole hetkel veel lõplikult teada, aga kõik areneb samm-sammult,» rääkis ta ja pidas tõenäoliseks, et lõplikud otsused sünnivad alles vahetult enne kongressi.
Kui veel eile oli õhus võimalus, et Savisaar teeb täna avalduse, kus võib kutsuda oma toetajaid kongressil mitte osalema, siis seda avaldust ta Ernitsa sõnul täna siiski ei tee. Homme osaleb Savisaar tema sõnul aga ühisel pressikonverentsil Yana Toomiga.
Ernitsa sõnul on kongressil toimuvast isegi olulisem see, mis hakkab toimuma pärast kongressi. «Võin kinnitada, et mingit suurt leppimist ja ühtsust, mida erinevad parteiorganisatsioonid [erakonna meililistis] nii Tambovi oblastist kui Habarovski kraist üksteise võidu kinnitavad, ei ole ja ma ei oska öelda, kuidas sinnani on võimalik jõuda, sest solvangud ja kahe tiiva omavahelised mitterääkimised on liiga kaugele läinud,» ütles ta.
Ernits kinnitas, et Savisaare toetajad jätkavad nõupidamisi, et analüüsida läbi iga võimaliku sammu positiivsed ja negatiivsed tagajärjed. Muu hulgas arutatakse tema sõnul seda, kui reaalne või ebareaalne on Keskerakonna pääsemine Jüri Ratase juhtimisel valitsusse.
Eile pidas Ernits tõenäoliseks Keskerakonna riigikogu fraktsiooni lagunemist, mis raskendaks märgatavalt erakonna võimulepääsu. Sellele võimalusele on viidanud ka Savisaart toetav riigikogu liige Heimar Lenk.
Ernits ütles eile Postimehele, et praegu 27-liikmelisest saadikurühmast lahkujaid võib olla koguni kümmekond. «Ma ei hakka nimesid nimetama, aga kujutage ette seda, kui fraktsioonist kümmekond inimest ütlevad, et nad seda mängu kaasa ei tee, istuvad aknaalusele pingile ja kõik need plaanid ja mõtted lendavad maakeeles öeldes kuradile,» märkis ta.
Keskerakonna kongress koguneb erakorraliselt sel laupäeval Paides, et valida erakonnale esimees, juhatus, aukohtu juht ja revisjonikomisjon ning vastu võtta põhikirjamuudatused.
Esimeheks kandideerimiseks andsid reede hilisõhtuks nõusoleku Ratas, Savisaar ja eurosaadik Yana Toom, lisaks ka Peeter Ernits, kelle seadis üles erakonna Tartumaa piirkond, Marika Tuus-Laul, kes lisati sama piirkonna kandidaadiks viimasel kandideerimispäeval, ning Heimar Lenk, kelle pakkusid välja keskerakondlased Urmi Reinde ja Mart Ummelas.
Erakorralisele kongressile oodatakse 1085 delegaati.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Fotod: IRL nimetas viis ministrikandidaati
Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) eestseisus nimetas täna pärast pikka arutelu oma kandidaadid kaitse-, rahandus-, justiits-, sotsiaalkaitse- ja keskkonnaministri kohale.


description: Kui mõni inimene pidi täna hommikul autot lume alt päästma, siis Lasnamäel elavat meest tabas eestlastele sootuks tavatum nähtus: ilmselt tingisid Väo karjääri lõhkamistööd maavärina magnituudiga 1,2.

title: Maavärin pani Lasnamäel korrusmaja vappuma

maintext:
«Istun kodus ja järsku maja vabiseb. Seitsmendal korrusel, tead, ja isegi lill arvutilaual värises. Kuni viis sekundit oli täiesti tunda, kuidas maja vappus. Tekkis tahtmine jooksma pista,» kirjeldas Raadiku tänava elanik Vendo kogetut. Mees vaatas aknast välja ja otsis seintest pragusid, kuid ei midagi. «Ja siis oli vaikus.»
Vendo, kes on elanud Lasnamäel juba kolm aastat, pole maavärinat varem kogenud. «Ma kohe vahtisin kahele poole ringi, et mis pagan nüüd lahti läks,» rääkis ta ja lisas, et naabritega pole ta sel teemal vestelnud.
Kella 11.30 paiku võisid Lasnamäel Raadiku kandis ja selle ümbruses elavad inimesed tõepoolest tunda kerget maavärinat, kinnitas Postimehele geoloogiakeskuse vanemteadur, seismoloog ja vulkanoloog Heidi Elisabet Soosalu.
Paekivi lõhkamised
Eesti Geoloogiakeskus koostöös Helsingi Ülikooli seismoloogia Instituudiga jälgib seismilisi sündmusi. Instituudi veebilehekülg tuvastab lõhkamised ja maavärinad Soomes ja selle lähiümbruses. Sealt nähtub, et maailmaaja järgi kell 9.20 ehk Eesti aja järgi 11.20 toimus Lasnamäel Vendo kodukoha lähedal seismiline sündmus.
«Kui vahetult hiljuti keegi helistas ja ütles, et ta midagi tundis, siis minu arvates paistab see olevat selle sündmusega väga hästi seotav. Muidugi tuleb seda täpsustada, aga praeguse teabe puhul kahtlustan lõhkamist,» selgitas Soosalu.
Raadiku tänava lähedal asub Väo karjäär, kus lõhatakse paekivi. «Need lõhkamised, mida ettevõttes tehakse, on väga väikesed ning neil on ka reeglid, mille tõttu ei tohi suuri pauke tekitada. Vahel aga on ilmastikutingimused tavapärasest teistmoodi – sel juhul kandub õhulööklaine tavapärasest võimsamalt mingisse suunda,» rääkis vanemteadur.
Kuigi kodulehe andmete järgi oli maavärina esialgne tugevus märgitud 1,2 magnituudi, siis vanemteaduri sõnul võis tegelik näitaja olla pisut väiksem. Nimelt võib seiremonitor näidata, et maavärina tugevus oli 1,5 ja teine 1,6 ning kolmas võib sootuks mõne teistsuguse arvu pakkuda. Põhjus peitub selles, et magnituud mõõdetakse hinnanguliselt. Kui mõõdetakse ühest masinast, siis on üks summa, kui aga kümnest, siis võetakse keskmine. «Ei ole nii, et seismoloog ei suuda otsustada,» selgitas Soosalu.
Kõrged hooned kui pendel
Raadiku tänava seitsmendal korrusel elav mees koges maavärinat, aga on võimalik, et tema esimesel korrusel elav naaber ei märganud midagi ebatavalist. «Kõrged hooned on kui tagurpidi pendel. Kui paned näiteks laelambi võnkuma, siis lambi kinnituskohas on võnkumine väike, kuid ääres suur,» selgitas vanemteadur.
Maavärina kogemine võib sõltuda ka inimese tundlikkusest ning asendist. Näiteks pikali olev inimene kõrges hoones tunnetab maavärinat palju suurema tõenäosusega kui seisev inimene madalas majas.
Sarnane juhtum leidis aset mõned aastad tagasi kõrges kontorihoones Mustamäel. Aknad klirisesid, inimesed ehmusid ja pöördusid vastuste saamiseks geoloogakeskuse poole. «Kui me uurisime selle sündmuse kohta, siis selgus, et oli küll maavärin, mille magnituud oli suurem kui kaheksa,» ütles Soosalu. Maavärin ise aga toimus Kamtšatka piirkonnas väga sügaval maakoore all. «See oli naljakalt soodne ühendus,» nentis Soosalu. «Seismilised lained sügaval maa sees edastusid nii, et see kõigutas ühte kõrget hoonet meil siin Eestis. Ka naabrid soomlased said sellest maavärinast osa – just kõrgetest hoonetes.»
Üldjuhul jäävadki Eesti maavärinad sellisesse mõõtkavasse nagu tänane sündmus. 2013. aasta veebruaris toimus Haapsalu linna vahetus läheduses maavärin magnituudiga 1. «Väga paljud inimesed tundsid seda, sest oli õhtune aeg, nad olid rahulikult diivanil ja vaatasid telekat.»
1976. aastal oli Osmussaarel maavärin, mille magnituud oli 4,5 – selline sündmus on aga väga haruldane. «Me võime väga õnnelikud olla Eesti olematute maavärinate üle, eriti võrreldes näiteks Itaalias toimuvaga,» sõnas ta.
Itaalias on maavärinad sagenenud seetõttu, et Apenniinide mäestiku kant on seismoaktiivne. Aafrika laam tungib Euraasia laama alla ja seal kogunevad pinged. «Minu kolleegid Itaalias usuvad, et seal on vallandunud doominoefekt. Pinge on kogunenud nii ühes kui ka teises punktis ja kui see vallandub, siis on see kui viimane päästik,» selgitas vanemteadur. Tema sõnul on Itaalias praegu statistilises mõttes olnud eriti aktiivne periood.


description: Eesti Laul 2017 konkursile laekus rekordilised 242 laulu, mullu laekus laule 238, teatas ERR.

title: Eesti Laulule esitati rekordilised 242 laulu

maintext:
Eesti Laulu produtsent Mart Normet ütles, et tal on suure arvu uute lugude üle väga hea meel. «Niipalju, kui ma laule juba kuulata olen jõudnud, võin kinnitada, et rebimine tuleb tihe,» tõdes ta. «Mis peamine, kvantiteedi rekord on hea, aga kui nädala pärast koguneb eelžürii, siis loodetavasti saab purustatud ka kvaliteedirekord.»
Normeti sõnul on Eesti Laulu finaalkontserdile müüdud üle kolmandiku piletitest. «Eriti hea on tõdeda, et Eesti Laulu usaldab lisaks muusikutele ka publik,» märkis ta.
Saalis on kokku 5500 kohta, millest üle tuhande on Normeti sõnul müüdud ja teist samapalju broneeritud. «Huvi on nii suur, et oleme juba müüki pannud ka peaproovi piletid,» lisas Normet.
Eelžürii koguneb 7. ja 8. novembril ning 11-liikmelise kogu ülesandeks on välja valida 20 poolfinaalidesse pääsevat lugu. Poolfinalistid kuulutatakse välja 8. novembri «Ringvaates».
Eesti Laul 2017 poolfinaalid toimuvad 11. ja 18. veebruaril. Konkursi finaal toimub 4. märtsil Saku Suurhallis.


description: Keskerakonna riigikogu fraktsiooni esimees Kadri Simson arvab, et erakonna praegune juht Edgar Savisaar ei julge tulla laupäevasele kongressile kaotama ja seetõttu loobub ta ilmselt mõne teise juhikandidaadi, kas või näiteks Heimar Lengi kasuks kandideerimast.

title: Simson: Savisaar jätab kongressil kaotamise kellelegi teisele

maintext:
Simson ütles Postimehele, et erakonna 27 piirkonna hulgas pole mitte ühtegi, kes oleks esimehe kandidaadiks esitanud üksnes Edgar Savisaare – need, kes Savisaare kandidatuuri üles seadsid, esitasid tema kõrvale ka teise või kolmanda kandidaadi. Tema sõnul tähendab see, et tänaseks tunnistavad kõik piirkonnad üle Eesti, et erakonnal on võimalus edasi minna uue esimehega. «See on päris kõva signaal erakonna sisse, et enam ei öelda, et ilma Savisaareta meid alles ei jää. Vastupidi, kõik otsivad alternatiive,» märkis ta.
Küsimusele, kas alternatiive otsib ka Savisaar, vastas Simson, et ta oleks üllatunud, kui ta oleks nii palju muutunud. «Samas ma tunnen teda ka sellise inimesena, et nii julge ta ei ole, et ta tuleks kongressile kaotama – siis ta jätab kaotamise kellelegi teisele. See ei ole tema isikuomadus, et ta suudaks väärikalt kaotust kanda,» ütles ta ja lisas, et seega peaks Savisaar kandideerimisest loobuma.
Savisaar ise viitas eelmise nädala lõpus sotsiaalmeedias, justkui toetaks ta esimehena eurosaadikut ja erakonna praegust aseesimeest Yana Toomi. Ta märkis, et on uhke, et Toom on valmis jätma koha Brüsselis ja võtma erakonna juhtimise raske töö enda peale, kuni ta ise on täielikult taastunud, ning lisas, et seesugune poliitiline julgus kinnitab, et Eesti võibki lähiajal naispeaministri saada.
Kas seega taandab Savisaar enda kandidatuuri Toomi kasuks? «Ma ei tea, tal on ju sõpru teisigi, miks mitte Marika Tuus-Laulu või Heimar Lengi kasuks, ka nemad on tema jaoks väärikad kandidaadid,» pakkus Simson, kes kandideeris Savisaare vastu Keskerakonna esimeheks eelmisel, pea aasta eest toimunud kongressil.
Rääkides sellest, millist jõudude vahekorda on seekordsetel juhivalimistel oodata, ütles Simson, et kaks kolmandikku piirkondadest näeb praegu esimehena ainult Jüri Ratast ning seega on tema toetus üle-eestiline ja väga tugev. Tema hinnangul saavad kõik keskerakondlased aru, et Ratase juhitud erakonnas on neil võimalik edasi tegutseda ja lähtuda senistest põhimõtetest. «Ei Heimar Lenk, Edgar Savisaar ega Yana Toom uue esimehena kõigile erakonnaliikmetele sellist kindlustunnet ei annaks,» lausus ta.
Savisaare jaoks muudetakse põhikirja
Küsimusele, millist tulevikku näeb ta Savisaarel erakonnas pärast kongressi, vastas Simson, et temaga on plaanis rääkida ikkagi auesimeheks saamisest. Kui seni sai auesimehe nimetada ainult kongressil ja seekord polnud Savisaar valmis selleks veel nõusolekut andma, siis laupäeval plaanitakse muuta Keskerakonna põhikirja, nii et tulevikus saaks auesimehe nimetada erakonna volikogu. «Nii et meil on alust temaga rääkida,» ütles Simson.
Samuti viiakse põhikirja äsjasest garantiikirjaskandaalist ajendatud muudatus, mille kohaselt ei või juhatuse liige ainuisikuliselt enam erakonnale kohustusi võtta. «Paneme piirangu, mis on sarnaselt olemas ka teistel erakondadel, et kohustuse võtmiseks peab olema kas juhatuse otsus või siis kolm juhatuse liiget peavad tegema seda üheskoos, neist üks peab olema esimees,» selgitas Simson.
Uuele katsele minnakse laupäeval ka eelmisel kongressil piisava häälteenamuseta vastu võetud ja seetõttu kinnitamata jäänud põhikirjamuudatused, mis muu hulgas suurendavad erakonna aseesimeeste arvu neljani ning näevad ette, et automaatselt arvatakse liikmed erakonnast välja vaid kahel juhul: kui liige on surnud või kui inimene on astunud mõnda teise erakonda. «Kõik muud juhud on juhatuses laual ja läbi räägitavad, see puudutab nii [kriminaal]karistust, kui me sellest teame, kui ka seda, kui inimene kohalikel või riigikogu valimistel ei toeta meie erakonda, vaid kandideerib mõnes teises nimekirjas,» ütles Simson.
Keskerakonna kongress koguneb sel laupäeval Paides, et valida erakonnale esimees, juhatus, aukohtu juht ja revisjonikomisjon ning vastu võtta põhikirjamuudatused. Esimeheks kandideerimiseks andsid reede hilisõhtuks nõusoleku Ratas, Savisaar ja Toom, lisaks ka Peeter Ernits, kelle seadis üles erakonna Tartumaa piirkond, Marika Tuus-Laul, kes lisati sama piirkonna kandidaadiks viimasel kandideerimispäeval, ning Heimar Lenk, kelle pakkusid välja keskerakondlased Urmi Reinde ja Mart Ummelas.
Juhatuse 14 kohale kandideerib 32 keskerakondlast, nende seas juhatuse praegused liikmed Jaak Aab, Taavi Aas, Enn Eesmaa, Olga Ivanova, Kalev Kallo, Jaanus Karilaid, Mihhail Korb, Siret Kotka, Mihhail Kõlvart, Aadu Must, Mailis Reps, Erki Savisaar, Kadri Simson ja Yana Toom. Senisest juhatusest ei kandideeri esimeheks pürgivad Jüri Ratas ja Edgar Savisaar ning noortekogu esimees Urmo Saareoja – esimees ja noortekogu juht nagu ka erakonna volikogu esimees ja riigikogu fraktsiooni juht kuuluvad juhatusse ametikoha järgi.
Lisaks kandideerivad juhatusse Peeter Ernits, Helmut Hallemaa, Maria Jufereva, Raimond Kaljulaid, Malle Kobin, Heimar Lenk, Oliver Liidemann, Värner Lootsmann, Kristjan Mark, Tõnis Mölder, Anneli Ott, Eevi Paasmäe, Meelis Pai, Märt Sults, Aleksandr Širokov, Elmar-Johannes Truu, Marika Tuus-Laul ja Eha Võrk.
Erakorralisele kongressile oodatakse 1085 delegaati.


description: Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) esimees, sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna kutsus rahandusministri ülesannetes tegutsedes seitse reformierakondlasest riigikogu liiget tagasi seitsme riigiettevõtte nõukogust. Sarnase käigu teeb ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) juht Jevgeni Ossinovski.

title: Tsahkna ja Ossinovski löövad riigikogulased riigifirmade nõukogudest minema

maintext:
«Seoses õiguskantsleri seisukohaga, et riigikogu liikmete riigi äriühingute nõukogudesse kuulumine ja vastutava ministri poolt nende nimetamine ei ole kooskõlas põhiseadusega, kutsusin rahandusministri ülesannetes tegutsedes riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogudest tagasi riigikogu liikmed ja tegin ettepaneku tagasikutsumiseks nende riigikogu liikmete osas, kelle nimetamise õigus on seadusest tulenevalt rahandusministril,» ütles Margus Tsahkna.
Tsahkna tegi valitsevatele ministritele ettepaneku kutsuda tagasi:
- AS Liinirongid nõukogust Remo Holsmer ja Toomas Kivimägi;
- AS Eesti Loots nõukogust Valdo Randpere;
- AS EVR Cargo nõukogust Peep Aru;
- AS Eesti Teed nõukogust Meelis Mälberg;
- OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskuse nõukogust Kalle Palling;
- SA Tallinna Tehnoloogiapark TEHNOPOL nõukogust Laine Randjärv.
Laine Randjärve otsustas Tsahkna kutsuda tagasi ka AS Eesti Loto nõukogust.
SDE esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul on ka tema teinud erakonna teistele ministritele ettepaneku kutsuda nende haldusalade riigiasutuste ja -firmade nõukogudest riigikogu liikmed tagasi.
Neljapäeval valitsuse kabinetinõupidamisel jõuti konsensuslikule arusaamale, et riigikogu liikmete valitsuse poolt nõukogudesse nimetamine ei ole põhiseadusega kooskõlas, ütles Ossinovski BNSile. Samas ei jõutud kokkuleppele, kuidas olukorda lahendada, lisas ta.
«Kuna kokkulepet ei sündinud, siis vastavalt seadusele iga minister saab ise otsustad, kuidas ta seda põhiseadusevastast olukorda oma haldusalas lahendab. Ja mina tõepoolest palusin oma majas ette valmistada asutaja otsus, et üks riigikogu liige minu haldusalast tagasi kutsuda – rohkem mul neid ei ole,» rääkis Ossinovski. «Olen rääkinud ka teiste oma erakonna ministritega ja nende seisukoht on sama.»
SDE ja samuti koalitsiooni kuuluva Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) poliitika on olnud, et need parteid riigikogu liikmeid nõukogudesse ei nimeta. Reformierakond on nõukogudesse nimetanud aga ka parlamendisaadikuid.
Rahandusminister Sven Sester tegi oktoobri keskel valitsusele ettepaneku kutsuda riigikogulastest riigifirmade ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogude liikmed oma kohtadelt tagasi, lõpetamaks võimaliku vastuolu põhiseadusega.
Valitsus arutas küsimust neljapäevasel kabinetinõupidamisel, kus Sester osaleda ei saanud. Kabinet neljapäeval üksmeelele ei jõudnud. Peaminister on varem öelnud, et ei toeta Sesteri esitatud kava, vähemalt mitte esitatud kujul.
Peaminister Taavi Rõivas tegi nädala alguses riigisekretär Heiki Lootile ülesande pakkuda välja täiendavaid lahendusvariante, millest ühe esitas Loot neljapeäval kabinetile – selle järgi hakkaks nõukogu liikmeid valima ja määrama riigikogu komisjon. Valitsus võttis ettepaneku teadmiseks, kuulas ka muid alternatiive ning aruteludega jätkatakse järgmisel nädalal.
Ka õiguskantsler Ülle Madise märkis neljapäevasel nõupidamisel, et riigikogu liikmete kuulumine riigi osalusega äriühingute nõukogudesse ei ole põhiseaduse vastane juhul, kui neid nimetab riigikogu näiteks parlamentaarse järelevalve teostamise eesmärgil.
Sesteri ettepaneku kohaselt tuleks peale valitsuse heakskiitu nädala jooksul kõik parlamendi liikmed riigi äriühingute ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogudest tagasi kutsuda. Lisaks peaks rahandusministri ettepaneku kohaselt valitsus edaspidi jätma riigikogulased riigifirmade ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogudesse riigi esindajana valimast ja ametisse nimetamast.
Käesoleva aasta oktoobri seisuga on kokku 12 riigikogu liiget 10 riigifirma nõukogus. Sihtasutustest on parlamendi liikmeid nimetatud 25 kohale 18 sihtasutuses, millest keskkonnatasude seaduse alusel on riigikogu ise Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogusse määranud neli riigikogu liiget.


description: Reformierakond tunnistas hommikuse kohtumise järel valitsuskriisi ja ootab koalitsioonipartneritelt IRL-ilt ja SDE-lt selgitusi kriisi tekitamise kohta. Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas jäi hommikul kommentaarides napiks ja toonitas, et teemasse toob rohkem selgust täna päeval algav valitsusliidu eestseisus. Ühtlasi annab opositsioon täna riigikogus üle umbusaldusavalduse peaministrile.

title: Otseblogi: milleni viib koalitsioonipartnerite vahel puhkenud usalduskriis?

maintext:
Reedel lõid valitsuskoalitsioonis kired lõõmama, kui Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ministrid hakkasid ühtäkki ridamisi allkirjastama käskkirju, millega kutsusid riigi äriühingutest tagasi riigikogu liikmeid, valdavalt Reformierakonda kuuluvaid saadikuid.
Põhimõtteliselt on valitsuses SDE ja IRL otsustanud pöörata Reformierakonna mängu tema enda vastu. See muudaks Reformierakonna koostöö kongressijärgse Keskerakonnaga, aga ka praeguste koalitsioonipartnerite sellega survestamise võimalikult keeruliseks.
Keskerakonna vastse esimehe Jüri Ratase sõnul annab opositsioon esmaspäeval riigikogus üle umbusaldusavalduse peaminister Taavi Rõivasele.
Samuti kinnitas Ratas eileõhtuses «Aktuaalses kaameras», et teised erakonnad on andnud märku, et ollakse valmis uue koalitsiooni moodustamiseks, kus üheks osapooleks on Keskerakond. «Nii Reformierakonnast on seda mõtet edastatud, aga ka teistest erakondadest,» kinnitas ta.
Nii SDE kui IRL on täna kella 17ks kokku kutsunud oma juhatuse ning enne seda ei soovi nad Reformierakonna esindajatega tekkinud kriisi arutada. Reformierakond teatas, et ootab erakondadelt olukorra kohta selgitusi kell 13 kogunevas valitsusliidu eestseisuses.
Postimehe andmetel tähendab kahe valitsuspartneri otsus, et kui opositsioon annab täna kell 15 algaval istungil sisse peaministri umbusaldusavalduse, ei nõua valitsus ka selle kiirkorras arutamist ja hääletamist. Tavaliselt otsustab valitsus vahetult pärast umbusaldusavalduse sisseandmist taotleda selle võimalikult kiiret arutamist, kuid seekord IRLi ja SDE ministrid sellega ilmselt ei nõustu.
Kui valitsus ei taotle varasemat arutelu, võtab riigikogu umbusaldusavalduse seaduse kohaselt arutlusele kõige varem ülejärgmisel päeval pärast algatamist.


description: Vabaerakonna saadik Artur Talviku sõnul on riigiettevõtete ja sihtasutuste nõukogude sundpolitiseerimine märksa sügavam probleem kui riigikogu liikmete osalus nendes ning ta leidis, et nõukogude liikmete määramise korda tuleks täielikult ära muuta.

title: Talvik: riigikogulased riigiettevõtete nõukogudes on vaid jäämäe tipp

maintext:
«Kui IRL ja sotsid soovivad nõukogude sundpolitiseerimise probleemiga tõsiselt tegelda, siis vaadaku tõele näkku: nõukogudesse on paljud inimesed määratud lojaalsuse või põimunud huvide tõttu,» märkis Vabaerakonna saadik Artur Talvik, kelle sõnul on riigikogu liikmed nende seas vaid jäämäe tipp.
«Nõukogu avalikkuse huvides tehtav järelevalve on tagaplaanil. Tarvis on muuta kogu määramise süsteemi ja eelistada pädevaid inimesi parteiliselt truudele omadele,» lisas Artur Talvik.
Ta tõi näiteks, et ettevõtte Eesti Loots nõukogu esimees on sotsides lahustunud Vene Erakond Eestis endine juht Tšerepanov, sama ettevõtte nõukogus on Tartu linnapea reformierakondlane Urmas Klaas, kes on veel kahe sihtasutuse nõukogus. Sotside juhatuse liige Kaarel Rüütli on pandud aga nii Keskkonnauuringute Keskuse kui ka RMK nõukogu liikmeks.
«Nõukogu töö on panna paika olulisemad arengusuunad ning teostada järelevalve, mitte pakkuda preemiat tublidele erakondlastele.
Talviku sõnul toetab Vabaerakond nõukogude liikmete määramise korra täielikku muutmist, et lõpetada nõukogude sundpolitiseerimine ja loodab koostööle teiste erakondadega.
«Riigi huvisid saavad kaitsta kas sõltumatud ja professionaalsed riigiametnikud või konkurssiga valitud spetsialistid. Nõukogu töö on panna paika olulisemad arengusuunad ning teostada järelevalve, mitte pakkuda preemiat tublidele erakondlastele,» ütles ta.


description: Statistikaamet viis läbi 2020. aastal plaanitava ainult registri andmetel põhineva rahva ja eluruumide loenduse esimese katsetuse. Prooviloenduse tulemused näitasid, et paraku ei sisalda ehitusregister veel piisavalt infot selle kohta, milline on inimeste eluruumide tehniline seisukord.

title: Statistikaamet katsetas tuleviku rahvaloendust - info tuleb ainult andmekogudest

maintext:
Eesti järgmine rahva ja eluruumide loendus toimub esimest korda Eesti ajaloos registrite andmetele tuginedes, st otse inimestelt midagi ei küsita, tulemused pannakse kokku riiklike andmekogude info põhjal.
Sellest ka loenduse nimi – registripõhine rahva ja eluruumide loendus (REGREL). Registripõhise loenduse jaoks vajab statistikaamet andmeid vähemalt 20 riiklikult registrilt.
Loenduse õnnestumiseks teeb statistikaamet kaks prooviloendust. Esimene prooviloendus toimus sellel aastal. Prooviloenduse käigus testiti registrite andmekvaliteeti, loenduse metoodikat ja loendusel kasutatavat tarkvara.
Eluruumide andmete kaardistamiseks kasutati ehitisregistri, aadressiandmete süsteemi ja rahvastikuregistri andmeid. Registrites on eluruumide kohta kolme tüüpi tunnuseid: 1. eluruumi tüübi ja asustusega seotud tunnused; 2. eluruumide tehnilised tunnused (pesemisvõimalus, kasulik pind/tubade arv, veevarustussüsteem, kütmise tüüp, ehitusaeg); 3. omandiga seotud tunnused.
«Prooviloendus õnnestus, saime testida kõike, mida plaanisime,» kommenteeris statistikaameti peadirektor Andres Oopkaup ja lisas, et samas tõi prooviloendus eluruumide loendamisel registrite andmetes välja probleemkohad, millele tuleb enne loenduse toimumist koostöös lahendus leida.
Registripõhise loenduse õnnestumine sõltub Oopkaupi selgitusel registrite andmekvaliteedist ja nende tehnilisest valmisolekus. «Mõlema paranemisest võidavad nii registripidajad kui ka registri andmete põhjal avaliku teenuse saajad,» tõdes ta.
Prooviloenduse eluruumide tulemusi hinnates tõdes REGREL projektijuht Diana Beltadze, et registrites on andmete olemasolu ja kvaliteet tagatud eluruumi tüübi ja asustusega seotud tunnuste puhul ning omandiga seotud tunnuste puhul.
Eluruumide tehniliste tunnuste olemasolu puhul on puudujäägid kõige suuremad ja neid andmeid pidi prooviloendusel täiendama eelmise rahva ja eluruumide loenduse andmete põhjal. «Murelikuks teeb see, et praegu ei sisalda eluruumide infot koondav peamine andmekogu ehitisregister teavet, mis võimaldaks riigi elamufondi olukorda kirjeldada ja andmete uuendamine ehitisregistris ei toimu piisava operatiivsusega,» lisas Beltadze.
Ehitusregistris puuduvad andmed tualettruumide seisukorra kohta. / Allikas: statistikaamet
Eestis on prooviloenduse järgi 2016. aastal 730 876 eluruumi. Neist tavaeluruume 725 539 (asustatud 526 465), ühiseluruume 4359 ja muid elamuüksuseid 978.


description: Uue koalitsiooni moodustamiseks konsultatsioone alustanud Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) arutavad nii täna kui homme majandus- ja maksupoliitikat.

title: Keskerakond, SDE ja IRL arutavad majandus- ja maksupoliitikat

maintext:
Video: Ratase sõnul jätkab Eesti julgeoleku- ja välispoliitikas senist kurssi
Keskerakonna esimehe Jüri Ratase sõnul kavatseb uus kavandatav võimuliit jätkata Eesti julgeoleku- ja välispoliitikas senist kurssi.
Suur ülevaade: mida tegi peaminister Taavi Rõivas 961 ametis oldud päevaga
Peaminister Taavi Rõivas jõudis enne oma umbusaldamist riigikogus kahe valitsusega ametis olla kokku 961 päeva. Sellega jääb tal praegu puudu napilt seitse päeva, et tõusta ametiaja pikkuselt Tiit Vähi asemel Eesti kolmandaks peaministriks. Mida Taavi Rõivas selle ajaga tegi?
Kalle Muuli: uus valitsus annab Eestile uue võimaluse
Isamaa ja sotsiaaldemokraatide otsus lõpetada koostöö Reformierakonnaga ja alustada valitsuskõnelusi Keskerakonnaga on üks suuremaid poliitilisi pöördeid taasiseseisvunud Eesti ajaloos, kirjutab riigikogu liige Kalle Muuli (IRL).
Võimukonsultatsioonid algasid: kas IRL-il ja Keskerakonnal õnnestub ühist keelt leida?
Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) endise esimehe Mart Laari kindlat seisukohta Keskerakonnaga mitte koostööd teha on toetanud ka IRLi järgmised juhid, ometi ei välista praegune esimees Margus Tsahkna Keskerakonnaga võimuliitu astumast, ehkki ta ei salga, et läbirääkimised tulevad rasked. Postimees kogus mõned nopped viimastest aastatest, kui IRL on Keskerakonnaga koostöö välistanud, peamiselt on küll põhjuseks olnud Edgar Savisaar, kes laupäeval esimehe koha kaotas.
Riigikogu avaldas peaminister Taavi Rõivasele umbusaldust
Riigikogu avaldas täna umbusaldust Reformierakonna esimehele, peaminister Taavi Rõivasele ning õhtul alustasid Keskerakond, IRL ja sotsid juba koalitsioonikonsultatsioone. Keskerakonna esimees Jüri Ratas, IRLi esimees Margus Tsahkna ja sotside esimees andsid täna õhtul pressikonverentsi, millel kinnitasid, et leppisid kokku senise välis- ja julgeolekupoliitika jätkumises. Uus võimuliit lubab panustada senisest enam välisteenistuse võrgustiku tugevdamisse.
Kaljulaid kutsub kõigi parlamendiparteide juhid üksteise järel Kadriorgu
President Kersti Kaljulaid kohtub täna õhtul üksteise järel kõigi parlamendierakondade esimeestega, et arutada valitsuse lagunemise tõttu tekkinud poliitilist olukorda.
Turu-uuringute küsitlus: rahvas toetab võimalikku uut koalitsiooni
Kõige enam soovitakse valitsuskoalitsioonis näha Sotsiaaldemokraatlikku erakonda (SDE), Keskerakonda ning Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL), mis on ka täpselt võimaliku uue valitsuse koosseis, selgus Turu-uuringute AS-i Eesti kodanike seas läbi viidud veebiküsitlusest.
Kambakas Reformierakonnale
Võimupöörde üks peategelasi, värske Keskerakonna juht ja tulevane peaminister Jüri Ratas lobises reformierakondlasest sõbrale Kalle Laanetile kavandatava võimupöörde tegelikult juba läinud reedel läbi lillede välja. Ainult et endine kriminaalpolitseinik Laanet ei osanud siis veel midagi nii dramaatilist kahtlustada.
Ratas: Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu
Uue valitsuse moodustamiseks ilmselt juba homme konsultatsioone alustava Keskerakonna esimees Jüri Ratas kinnitas Postimehele, et uue koalitsiooniga Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu.


description: Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) endise esimehe Mart Laari kindlat seisukohta Keskerakonnaga mitte koostööd teha on toetanud ka IRLi järgmised juhid, ometi ei välista praegune esimees Margus Tsahkna Keskerakonnaga võimuliitu astumast, ehkki ta ei salga, et läbirääkimised tulevad rasked. Postimees kogus mõned nopped viimastest aastatest, kui IRL on Keskerakonnaga koostöö välistanud, peamiselt on küll põhjuseks olnud Edgar Savisaar, kes laupäeval esimehe koha kaotas.

title: Võimukonsultatsioonid algasid: kas IRL-il ja Keskerakonnal õnnestub ühist keelt leida?

maintext:
Mart Laar oli IRLi esimehena kindlal seisukohal, et Keskerakonnaga tuleb ühemõtteliselt välistada valitsuskoostöö. Praegust võimalikku koalitsiooni Keskerakonnaga kommenteerides ütles Laar eile Postimehele, et ta ei kujuta ette, et kunagine Isamaa läheks rahulolevalt valitsusse, mis kehtestab astmelise tulumaksu ja mille liikmel (Keskerakond - toim) on toimiv koostöölepe Vene võimupartei Ühtse Venemaaga.
Ta toonitas, et peagi ilmselt algavatel läbirääkimistel uue koalitsiooni moodustamiseks tuleb IRL-il kõvasti oma väärtustest kinni hoida.
2012. aastal IRLi esimeheks kandideerinud Urmas Reinsalu rõhutas suurkogul peetud kõnes, et tema juhtimisel välistataks endiselt vaitsuskoostöö Keskerakonna ja praeguseks endise esimehe Edgar Savisaarega, seejärel saatis tema kõnet aplaus. Esimehena jäi Reinsalu endale kindlaks ja heitis muu seas ette, et Savisaare juhitud Keskerakonna poliitika ei kanna endas eestimeelsust.
IRLi praegune esimees Margus Tsahkna on kriitiliseks jäänud pigem Savisaare suhtes, näiteks ütles ta mullu Keskerakonna esimehe sõnavõttu kongressil kommenteerides, et Savisaar on Putini poliitilise retoorika sajaprotsendiliselt üle võtnud. «Tema suund on isolatsiooni jätkamine, ma ei kujuta ette, et eestimeelsetel erakondadel oleks võimalik leida temaga mingit ühisosa,» kommenteeris Tsahkna toona.
Nüüd, kui Savisaart enam Keskerakonna eesotsas ei ole, on endiselt õhus küsimus, kuidas luua koalitsiooni, kui IRLi ja Keskerakonna seisukohad lahknevad maksu- ja kodakondsuspoliitikas ning IRL ei kiida jätkuvalt heaks Keskerakonna ja Venemaa võimuparteiga Ühtne Venemaa sõlmitud koostöölepingut.
Keskerakond sooviks, et kaoks ära nii-öelda mittekodanike ehk kodakondsuseta isikute osa, samuti soovib erakond astmelist tulumaksu. Eile lubas Tsahkna «Aktuaalses kaameras», et IRL Keskerakonna ammusele nõudmisele astmelise tulumaksu kehtestamiseks järele ei anna ja IRL sellele koalitsioonileppes alla ei kirjuta. Ta lisas, et koalitsiooniläbirääkimised tulevad keerulised ning IRL kavatseb seista väärtuste eest, millele viitasid oma kriitilistes väljaütlemistes ka Mihhail Lotman ja Mart Laar.
Loe lisaks:
IRLi riigikogu fraktsiooni esimees Priit Sibul kinnitas samuti eile Facebookis, et läbirääkimised tulevad väga rasked ning kokkuleppele jõudmise muudavad keeruliseks just IRLi seisukohad. «Ja lõpuks miljoni dollari küsimus: kas valitsusliit Keskerakonnaga tekitab vastuolu IRLi väärtustega? Jah, kindlasti,» kirjutas Sibul.
Tema sõnul sai Jüri Ratas laupäevasel Keskerakonna kongressil väga suure usalduskrediidi, kuid see on keeruline protsess. «Keskerakond on lisaks Jüri Ratase erakonnale täna ikka veel ka Priit Kutserite, Yana Toomide ja Kalev Kallode erakond,» lisas IRLi poliitik.
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ütles eile Postimehele, et praegu valitseb suur tahe proovida teistsuguseid poliitilisi kombinatsioone ja jätta Reformierakond opositsiooni ning see nõuab Keskerakonna, SDE ja IRL-i vahel tõsist usaldust ja kokkulepet, et kõik õnnestuks.
Ta möönis, et koalitsioonilepingu sisus kokku leppimine saab olema kahtlemata suur väljakutse, aga see on võimalik. Rääkides Keskerakonna koostööleppest Kremli võimuparteiga Ühtne Venemaa ja tulevaste koalitsioonipartnerite võimalikust vastuseisust sellele, ütles Karilaid, et ta ei pea seda praegu teemaks.
Peaminister Taavi Rõivase umbusaldamine läks täna riigikogus läbi ning Keskerakonna, IRLi ja SDE esimehed Jüri Ratas, Margus Tsahkna ja Jevgeni Ossinovski alustasid juba täna õhtul konsultatsioone.
Postimehega rääkinud keskerakondlased, kes on pidanud maailmavaateliselt kõige kaugemaks just IRL-i, leiavad nüüd, et takistused on ületatavad ning kõige tähtsam on Reformierakond opositsiooni jätta. IRL on viimasel ajal kriitiline olnud pigem just Reformierakonna suhtes.


authors:
Elisabeth Kungla
Foto
Eero Vabamägi.

description: 15. novembril tekkis Viru vanglas arusaamatus ametnike ja vangide vahel. Nimelt ei allunud üks vang ametniku korraldusele anda talle üle ese, mis kuulus teisele vangile.

title: Viru vanglas tekkis ametnike ja vangide vahel rüselus


description: Postimehe endine vastutav väljaandja Mart Luik leidis Kuku raadio saates «Keskpäevatund», et Yana Toom võib isegi pärast kaotust Keskerakonna esimehe valimistel hoida Edgar Savisaare toetajatega tervet parteid pantvangis.

title: Luik: Toom võib Savisaare laagriga Keskerakonna pantvangi võtta

maintext:
Luik tuletas meelde, et nüüdseks keskparteis juhtohjad enda kätte võtnud Kadri Simsoni leer suutis Savisaare juhitava erakonna süsteemi lõhkuda just seest poolt. Sama võimalus on ka nende vastastel. «Toom võib väga vabalt Savisaare laagriga selle uueneva Keskerakonna pantvangi võtta,» mainis ta.
Saates räägiti veel, et suure tõenäosusega Keskerakonna uueks esimeheks saava Jüri Ratase ukse taga on jõudnud ära käia mitmed poliitkosilased, kompamaks pinda uue valitsuskoalitsiooni moodustamiseks. Kaassaatejuhi Hannes Astoki sõnul tõstatub sel puhul küsimus, mitme häälega saab keskfraktsioonist siis arvestada, vihjates võimalusele, et Savisaare leerist häälte kadumisel ei ole uuel võimuliidul parlamendis enamust.
Ajakirjanik Priit Hõbemägi juhtis tähelepanu ka Keskerakonna kontrolli all olevale Tallinnale ja sealsele võimuvõitlusele. Ta märkis, et Savisaare lähedal seisev Peeter Ernits on korduvalt hoiatanud vastaseid, et arvete klaarimise käigus võib vähemalt 200 keskerakondlast linnavalitsuses töökoha kaotada. «Ja see number on kohalikus omavalitsuses igati pirakas.»


authors:
Georgi Beltadze
Liis Treimann

description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna riigikogu fraktsiooni juht Andres Anvelt loodab, et Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuses (EAS) tehtud otsused võimaldavad peagi puhtalt lehelt alustada.

title: Anvelt EASi saagast: tehtud otsus annab võimaluse edasi minna

maintext:
«Kuna EAS vastutab Eesti maksumaksjate miljonite eurode ja Euroopa Liidu fondide raha kasutamise eest, on organisatsiooni maine, usaldusväärsus, otsuste läbipaistvus ja korrektsus äärmiselt olulised,» selgitas Anvelt pressiteates.
Ta lisas, et kui asutuse otsustes on tehtud vigu, mis on põhjustanud majanduslikku kahju või kahjustanud asutuse, veelgi enam, kogu riigi mainet, siis on nõukogu poolt juhatuse liikme tagasikutsumine täiesti ootuspärane. «Uuel inimesel on võimalik alustada puhtalt lehelt ja EASil oma vigadest õppida.»
Anvelti sõnul on EASi roll ettevõtluse arendaja ning toetajana on väga suur, olgu selleks siis eksporditurgudele minemiseks või toodete ja teenuste arendamiseks. «Olen on kindel, et organisatsioon elab praeguse turbulentsi üle ning õige pea taastub vajalik töörahu.»
«Ma ei kahtle, et minister Liisa Oviir on oma valdkonda juhtides lähtunud Eesti riigi ja ettevõtluskeskkonna huvidest,» märkis ta.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Ernits: praegu pole veel teada, kes läheb meie esinumbrina lahingusse
Keskerakonna esimeest Edgar Savisaart toetava riigikogu liikme Peeter Ernitsa sõnul ei ole veel otsustatud, kas nende leerist läheb laupäevasel erakonna kongressil lahingusse Savisaar või partei aseesimees Yana Toom, kuid üht-teist peaks selgemaks saama Savisaare ja Toomi homsel pressikonverentsil.


description: Oktoobri algul kogunesid maaeluministeeriumis lambakasvatajad, et rääkida kiskjatega seotud muredest. Kohtumisel jäi kõlama, et kui läbi aastate on lammaste murdmisega kõige enam silma paistnud hundid, siis nüüd on hakanud neile tõsist konkurentsi pakkuma šaakalid.

title: Šaakalite rohkus paneb lambakasvatajad muretsema

maintext:
Seda teab Pärnumaa lambakasvataja Urmas Aava omast käest liigagi hästi, sest sel aastal on šaakal tema karjas murdnud vähemalt 21 lambatalle. Viimane tall langes kiskja ohvriks poolteist nädalat tagasi. Kahjud ulatuvad tuhandetesse eurodesse.
«Ausalt öeldes tuleb lõpetamise tunne peale,» ohkas Aava. «Varsti pole enam kohta, kus karjatadagi, sest šaakalid on igal pool, nii kodu juures kui põldude peal.» Aava sõnul liiguvad šaakalid tema talu ümber iga päev. Tihtipeale näeb ta neid oma silmaga, nüüd annavad näljastest kiskjatest aimu jäljed lumel.
Eestis nähti šaakalit esimest korda 2013. aastal ning pärast seda on üksikuid rändavaid isendeid kohatud üle kogu Eesti, ka Piirissaarel ja Saaremaal. Tänavu juulis avaldas Meie Maa häguse foto, millelt on näha šaakalit lamba kallal maiustamas.
Samas tegid spetsialistid kindlaks, et tolle lamba tappis siiski hunt, šaakal oli hiljem tulnud lihtsalt head ja paremat nautima. Üldjuhul ongi šaakaleid peetud pigem raipesööjateks ehk ise nad lambaid murdma väidetavalt ei kipu.
Ent kas šaakalite tekitatud kahju suurenemine tähendab, et nüüd on nad siiski ise murdma hakanud? «Näib, et nad teevad seda, jah,» tõdes keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi.
«Murdmisest saame absoluutselt kindlalt rääkida siis, kui keegi seda pealt näeb. Kuid tõepoolest, neist piirkondadest, kus šaakalite pesakonnad on, on viimastel aastatel tulnud teateid, et tõenäoliselt on neil lammaste murdmises oma osa olnud,» rääkis Talvi.
Murtud üle saja lamba
Keskkonnaametist öeldi Postimehele, et sel aastal on šaakalite põhjustatud kahjustusi dokumenteeritud 47 korda. Kokku murti tänavu 108 ning vigastati 16 lammast, lisaks murti üks vasikas. Ka amet nendib, et tegemist on juhtumitega, kus murdjaks oli tõenäoliselt šaakal, ent selles ei saa alati täiesti kindel olla.
Šaakalite pesakonnad, millele Talvi viitab, asuvad näiteks Matsalu lahe lõunakaldal ja Pärnumaal Tõstamaa ja Häädemeeste kandis. Just sealkandis tegeleb lambakasvatusega ka Urmas Aava, kelle hinnangul on ümbruses neli-viis pesakonda. Viieliikmelisi pesakondi on Eestis kokku kümmekond.
Pärnumaa lambakasvataja sõnul on šaakalid kavalad loomad. «Hiljuti murti meil kaks talle kodu juures just siis, kui meid abikaasaga kodus polnud. See võib küll naljakas tunduda, aga just siis on kodu juures murtud, kui kumbagi kodus pole,» rääkis Aava.
Tegelikult poleks ju erilist vahet, kas lamba murrab hunt, šaakal või keegi kolmas, kui kahju loomapidajale igal juhul hüvitataks. Paraku aga on nii, et võõrliigina Eestisse jõudnud šaakali tekitatud kahju ei korva keegi.
Seda, kellele ja kuidas metsloomade tekitatud kahju hüvitatakse, reguleerib looduskaitseseadus, mis näeb ette, et hüvitatakse selliste kiskjate nagu hundi, pruunkaru ja ilvese tekitatud kahju. Samuti kompenseeritakse kahju, mille on tekitanud hall- ja viigerhüljes, Euroopa naarits, meri- ja kalakotkas ning rändlinnud.
Näiteks kui hallhüljes jääb püünisesse kinni ning lõhub selle, hüvitatakse kalurile kahju kuni 70 protsendi ulatuses püünise taastamise kulutustest. Kui hunt või ilves murrab lamba, on loomakasvatajal õigus saada hüvitist koguni saja protsendi ulatuses. Kui šaakal murrab lamba, ei saa põllumees mitte kui midagi.
Populatsioon liiga suur
Loomulikult tekib lambakasvatajal küsimus, kas ei peaks šaakalgi sellesse nimekirja kuuluma. Seda on Aava sõnul arutatud ka lambakasvatajate seltsis.
«Seda vastust mina öelda ei oska, sest see on laiem keskkonnapoliitiline küsimus,» ütles aga keskkonnaameti ekspert. Tema teada pole šaakali «personaalküsimust» selles valguses seni arutatud.
Mõistetav on tegelikult seegi, et absoluutselt kõiki kahjusid ei saa hüvitada. Talvi tõi näite, et ka metsaomanikule ei hüvita riik põdra või metssea tekitatud kahju. Need kulutused ja ka kahjustuste ärahoidmise küsimus tuleb maaomanikul lahendada koos piirkonna jahiseltsiga. Muide, ka šaakal kuulub väikeulukite hulka, kellele võib iga jahimees jahti pidada.
«Loomapidajana ma loomulikult arvan, et šaakal võiks olla hüvitatavate loomade nimekirjas, kuid probleem on tegelikult hoopis laiem,» sõnas Aava. Ta selgitas, et šaakali arvukus on lastud kasvada suuremaks, kui seda oleks tohtinud lubada. Ka on tema hinnangul jahipidamisest vähe abi.
«Olgem ausad, lammas on üsna rumal loom ja seetõttu ka väga kerge saak. Sellegipoolest tuleb šaakali populatsiooni oluliselt vähendada või kuulutada see isegi liigiks, mis tuleks hävitada. Ma usun, et lähiaastatel muutub see lambakasvatajatele väga tõsiseks probleemiks,» arvas Aava.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Kambakas Reformierakonnale
Võimupöörde üks peategelasi, värske Keskerakonna juht ja tulevane peaminister Jüri Ratas lobises reformierakondlasest sõbrale Kalle Laanetile kavandatava võimupöörde tegelikult juba läinud reedel läbi lillede välja. Ainult et endine kriminaalpolitseinik Laanet ei osanud siis veel midagi nii dramaatilist kahtlustada.


description: Keskerakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esindajad jõudsid täna kokkuleppele, et loomisel olev koalitsioon kehtestab madalapalgalistele maksumuudatused.

title: Uus koalitsioon: maksumuudatused tulevad

maintext:
Keskerakonna esimees Jüri Ratas, IRLi esimees Margus Tsahkna ja sotside esimees Jevgeni Ossinovski ütlesid läbirääkimisvoorude vahepeal, et kokku on lepitud see, et madalapalgalistele tuleb maksusoodustusi, kuid täpsemad numbrid selguvad kõige varem esmaspäeva hommikul.
Lisaks maksumuudatustele oli täna juttu ka mõningate riigiettevõtete börsile viimisest, riiklikest investeeringutest ja potentsiaalsest laenuvõtmisest. Esimeeste sõnul kavatsevad nad riigi - ja vajadusel ka laenuraha - suunata teadus- ja infrastruktuuriinvesteeringutesse. Esimehed lükkasid ümber väite, nagu kasutataks laenuraha jooksvate kulutuste katteks.
Kuna koalitsiooniläbirääkimised on kestnud juba kolmapäevast, lisandus täna menüüsse ka sotsiaalpoliitika ja tervishoid. Sotsiaalministeeriumi terviseala asekantsleri Maris Jesse abil jõudsid potentsiaalsed koalitsioonipartnerid mõistmisele, et tervishoiusüsteem vajab reformimist ja lisaraha. Kuigi läbirääkimiste ruumist väljunud Helmen Küti hinnangul olla üksmeel sama suur kui kalmistul ning Yana Toomi sõnul on kokku lepitud juba miljon asja, selgub see, milliseid reforme vaja on ja kuidas neid teha, alles järgmisel nädalal.
Mis puudutab tulevase valitsuse personalipoliitikat, siis siiani pole ministrite nimetamisest räägitud. Seega tuleb Eesti avalikkusel oodata vähemalt järgmise nädala lõpuni, et teada saada, kes võitis kihlveo teemal, kas doktor Viktor Vassiljevist, kes juhtumisi on ka Tallinna TV terviseteemalise saate juht (mille viimane osa on nähtav SIIT), saab tervise- ja tööminister ning keemik-anorgaanik-pedagoog ehk lihtsamalt öeldes koolipapa Märt Sults võiks oma nahktagile lisaks saada ka haridusministri nahkse portfelli.
Kolmikliidu koalitsioonikõnelused algasid kolmapäeval, mil arutati julgeolekuküsimusi. Neljapäeva õhtul jätkati maksu- ja majanduspoliitika ning riiklike investeeringutega. Ekspertidena olid kaasatud Swedbanki juhatuse esimees Robert Kitt, LHV Group juht Erkki Raasuke ja Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsar.
Majandusteemadel jätkus arutelu ka reedel ja laupäeval ning nende venimisel mitme päeva peale on Keskerakonna esimehe Jüri Ratase sõnul selge põhjus – majandusküsimused on koalitsiooniläbirääkimiste kõige keerulisem koht, sest kõigil selles osas väga selged arusaamad. Nagu mainitud, lisandus täna majandusküsimustele sotsiaalpoliitika ja tervishoiu teema.


description: Itaalias ootab eeluurimisvanglas kohtu alla saatmist eestlasest noormees, kes röövis tänavu augustis mängupüstoliga ähvardades juveelipoodi.

title: Itaalias juveelipoodi röövinud eestlane ootab kohut

maintext:
23-aastane Eero röövis 13. augustil koos kaaslasega Põhja-Itaalias Šveitsi piiri lähedal Livignos juveelipoodi, saades saagiks 117 000 euro väärtuses ehteid. Politsei pidas Eero vahetult pärast röövi kinni, kuid tema kaaslasel õnnestus põgeneda, kirjutab Valtellina News.
Noormees rääkis pärast kinnipidamist, et röövi eestvedaja oli just tema kaaslane, kellega ta kohtus vaid kaks päeva enne röövi toimepanemist Milanos. Ta väitis eeluurimise ajal, et ei tea oma kuriteokaaslase nime ja oskab öelda seda, et tegemist oli venelasega.
Mees rääkis, et nad hankisid Milanost enne röövi toimepanemist ehtsate relvadega sarnanevad mängupüstolid, sõitsid röövile eelneval õhtul Livignosse ja ööbisid metsas. 13. augusti lõuna paiku läksid nad Livignosse, kus ähvardasid nugade ja mängupüstolitega poetöötajaid ning kliente, toppisid kottidesse ehteid ja põgenesid.
Poest välja joostes tõukasid röövlid üht klienti, kes sai kukkudes vigastada.
Poe ümbruses oli röövi ajal palju turiste, kellest osad hakkasid põgenevaid röövleid jälitama ja aitasid politseinikel Eero tabada. Tema kaaslasel õnnestus ära joosta.
Välisministeeriumi pressiesindaja ütles Postimehele, et Eesti saatkond Itaalias on juhtunuga kursis ja on ühenduses noormehe lähedastega.


description: Eestisse asus 2015. aastal elama üle 8000 välismaalase, kellest rahvusvahelise kaitse saajaid oli alla ühe protsendi, ütles siseminister Hanno Pevkur.

title: Eestisse asus mullu elama üle 8000 välismaalase

maintext:
«Rõhuva enamuse nendest [saabunud välismaalastest] moodustavad Eestisse tööle, õppima või oma perekonnaliikmete juurde elama asuvad välismaalased nii Euroopa Liidu riikidest, keda eelmisel aastal oli 3176, kui ka kolmandatest riikidest, keda eelmisel aastal oli kokku 4928,» rääkis Pevkur esmaspäeval riigikogu infotunnis arupärimisele vastates.
«Ja kui me võtame nüüd kitsamalt, siis rahvusvahelise kaitse saajaid sellest suurusjärgus 8000 inimesest [täpsemalt 8104 inimeset - BNS], kes eelmisel aastal Eestisse tulid kas siis Euroopa Liidust või väljastpoolt Euroopa Liitu, oli eelmisel aastal vaid üks protsent ehk 78 inimest,» lisas siseminister Pevkur.
Eelmisel aastal esitas Eestile taotluse rahvusvahelise kaitse saamiseks 226 inimest, ütles siseministeeriumi pressiesindaja esmaspäeval BNS-ile. Kõige rohkem oli rahvusvahelise kaitse saajate hulgas ukrainlasi, neile järgnesid Sudaani kodanikud.
Tänavu märtsist on Eestisse saabunud Euroopa Liidu rändekava alusel 68 pagulast. Kokku on Eesti tänavu kaitse andnud 144 inimesele.
Rahvusvahelise kaitse saaja on välismaalane, keda on tunnustatud pagulasena, täiendava kaitse või ajutise kaitse saajana ning kellele on antud Eesti elamisluba.
Pagulaseks loetakse isikut, kes on sunnitud oma kodumaalt lahkuma, sest teda kiusatakse taga kas tema rassi, usu, rahvuse sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu. Pagulane ei saa koju pöörduda enne, kui sealsed tingimused ei ole paranenud. Pagulasele antakse Eestis kolmeaastane elamisluba.
Täiendava kaitse saaja on välismaalane, kes ei kvalifitseeru pagulaseks, kuid kelle suhtes on alust arvata, et tema Eestist tagasi- või väljasaatmine kodumaale võib teda tõsiselt ohustada, sealhulgas talle surmanuhtluse kohaldamise või täideviimise, tema piinamise või teiste tema suhtes ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- või karistamisviiside kasutamise või ka konkreetselt tema või üldse tsiviilisikute elu ohtu sattumise või tema või tsiviilisikute kallal vägivalla rakendamise tõttu, mis on põhjustatud rahvusvahelisest või riigisisesest relvakonfliktist. Täiendava kaitse saajale antakse Eestis üheaastane elamisluba.


description: Keskerakonna esimeheks kandideeriva eurosaadiku Yana Toomi sõnul vajab Edgar Savisaar pausi, et taastuda ja jõudu koguda, kirjutas ERRi uudisteportaal.

title: Yana Toom: Edgar vajab pausi

maintext:
Küsimusele, kas Edgar Savisaare aeg on möödas, vastas Toom eitavalt. «Usun, et ei ole, aga Edgar kahtlemata vajab teatud pausi, aega, et taastuda ja jõudu koguda,» ütles Toom intervjuus «Ringvaatele».
Toomi sõnul on Keskerakonna laupäevasel kongressil küsimuse all eelkõige maailmavaade, mitte partei juhtimisstiil või rahaasjad.
«Erakonnas on maailmavaateline konflikt, on vaja selgelt ära määratleda, et tegelikult me ei räägi pelgalt rahast, korruptsioonikahtlustustest või garantiikirjadest - me räägime ikka ideoloogiast,» rääkis Toom.
Toom kinnitas, et ta ise läheb kongressil lõpuni ega loobu kellegi kasuks oma kandidatuurist. «Tänase seisuga on veendumus olemas, et ma lähen lõpuni ja vastaskandidaat on Jüri Ratas,» lausus partei praegune aseesimees Toom.


description: President Kersti Kaljulaid kutsus kolmapäeva õhtuks kõikide parlamendierakondade juhid Kadriorgu, et arutada igaühega neist kujunenud poliitilist olukorda.

title: Video: parlamendierakondade esimehed arutasid presidendiga poliitilist olukorda

maintext: «Rahvas on valimistel andnud parlamendile mandaadi ning parlamendi kohus on seda mandaati kasutada. Parlamendi vastutus on, et Eesti saaks endale kiiresti valitsuse, mis viib Eestit edasi ning peab jätkuvalt oluliseks meie seniseid seisukohti kaitse- ja julgeolekupoliitikas. Öeldakse, et minevikku ei tohi unustada, aga ma panen kõigile parlamendiliikmetele ja erakondade juhtidele südamele, et ka tulevikku ei tohi unustada,» ütles riigipea.


description: Postimees kajastab nii otsepildis kui blogi vahendusel täna Paides toimuvat Keskerakonna erakorralist kongressi, kus erakond saab partei kauaaegse esimehe Edgar Savisaare asemele uue juhi.

title: Blogi: Keskerakond saab endale uue esimehe

maintext:
Kongressil konkureerivad esimehe kohale riigikogu liige Jüri Ratas ja eurosaadik Yana Toom. Võitu ennustatakse Ratasele, kelle on esimehe kandidaadiks seadnud suurem osa erakonna piirkondi. Valimistulemused peaksid erakonna hinnangul selguma õhtul vahemikus kella 19.15–19.35.
Jüri Ratas. / Erik Prozes
JÜRI RATAS (38)
Lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse ja Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal.
Kuulub Keskerakonda alates 8. augustist 2000.
On riigikogu aseesimees alates 2007. aastast, varem on olnud aastatel 2003–2004 ja 2005 Tallinna abilinnapea ning linnapea aastatel 2005–2007.
Viimastel, mullu märtsis toimunud riigikogu valimistel sai Harju- ja Raplamaal 7932 häält, pälvides sellega isikumandaadi.
Vaata lähemalt, milliseid muudatusi soovib Ratas erakonnas ellu viia:
YANA TOOM (50)
Yana Toom. / Peeter Langovits
Lõpetanud Tartu Ülikooli vene keele ja kirjanduse erialal.
Kuulub Keskerakonda alates 16. märtsist 2009.
On Euroopa Parlamendi liige alates 2009. aastast, varem on olnud aastatel 2011–2014 riigikogu liige ja 2010–2011 Tallinna abilinnapea.
Mullustel riigikogu valimistel kogus Ida-Virumaal 11 574 häält, saades sellega isikumandaadi.
Vaata lähemalt, milliseid muudatusi soovib Toom erakonnas ellu viia:
Savisaar kongressile ei lähe, tema toetajad peavad kõne
Keskerakonna looja ja kauaaegne esimees Edgar Savisaar teatas eile, et ei kavatse poliitikast lahkuda, kuid ei kandideeri uuesti esimeheks ega osale ka Ratase sõprade kongressil, mille tulemus on tema sõnul ette määratud.
«Ma soovitan kõikidel, kelle jaoks Keskerakond on hinges sügaval ja kes peavad oluliseks meie maailmavaadet ning ei ole nõus seda peenrahaks vahetama, hääletada erakonna esimehe valimistel Yana Toomi poolt ja juhatuse hääletamisel nende poolt, kelle teened on suuremad kui opositsioonilisel kolmikul,» kirjutas Savisaar sotsiaalmeedias ja teatas, et palub Toomil pidada kongressil enda eest ka erakonna esimehe poliitilise ettekande.
Lisaks Ratasele ja Toomile on Keskerakonna esimeheks kandideerimiseks nõusoleku andnud veel kolm riigikogu liiget: Peeter Ernits, kelle seadis üles erakonna Tartumaa piirkond, Marika Tuus-Laul, kes lisati sama piirkonna kandidaadiks viimasel kandideerimispäeval, ning Heimar Lenk, kelle pakkusid välja keskerakondlased Urmi Reinde ja Mart Ummelas.
Tuus-Laul ja Lenk on korduvalt kinnitanud, et toetavad Savisaart ning kandideerivad vaid seetõttu, et saada kongressil kümmekond minutit kõneaega. «Eesmärk on sellele saalile ja avalikkusele rääkida, mis on Keskerakonnas toimunud ja kuidas seda tahetakse üle võtta mitte tasavägise valimisvõitlusega kongressi saalis, vaid delegaatide valikuga, mis on ebaõiglane ja ebaaus,» on Lenk Postimehele öelnud.
Ernits ei osanud reedel veel öelda, kuidas tema kongressil käitub. «Kui kolleegid Marika Tuus-Laul ja Heimar Lenk on öelnud, et nemad kandideerivad üksnes kõnepidamiseks, siis mina olen natuke teises olukorras,» ütles ta pärastlõunal ja lisas, et teeb lõpliku otsuse võib-olla alles laupäeva hommikul.
Keskerakonna erakorralisel kongressil valitakse erakonnale ka uus juhatus, aukohtu juht ja revisjonikomisjon. Juhatuse 14 kohale kandideerib 32 keskerakondlast, nende seas juhatuse praegused liikmed Jaak Aab, Taavi Aas, Enn Eesmaa, Olga Ivanova, Kalev Kallo, Jaanus Karilaid, Mihhail Korb, Siret Kotka, Mihhail Kõlvart, Aadu Must, Mailis Reps, Erki Savisaar, Kadri Simson ja Yana Toom. Senisest juhatusest ei kandideeri Savisaar ja Ratas ning noortekogu esimees Urmo Saareoja – esimees ja noortekogu juht nagu ka erakonna volikogu esimees ja riigikogu fraktsiooni juht kuuluvad juhatusse ametikoha järgi.
Lisaks kandideerivad juhatusse Peeter Ernits, Helmut Hallemaa, Maria Jufereva, Raimond Kaljulaid, Malle Kobin, Heimar Lenk, Oliver Liidemann, Värner Lootsmann, Kristjan Mark, Tõnis Mölder, Anneli Ott, Eevi Paasmäe, Meelis Pai, Märt Sults, Aleksandr Širokov, Elmar-Johannes Truu, Marika Tuus-Laul ja Eha Võrk.
Savisaarele lihtsustatakse auesimeheks saamist
Kongressil plaanitakse muuta ka Keskerakonna põhikirja. Muu hulgas soovitakse põhikirja viia muudatus, mis lihtsustaks Savisaare soovi korral tema auesimeheks nimetamist. Kui praegu saab auesimehe nimetada ainult kongressil, siis muudatuse kohaselt saab seda edaspidi teha tihemini koos käiv erakonna volikogu.
Samuti viiakse põhikirja äsjasest garantiikirjaskandaalist ajendatud muudatus, mille kohaselt ei või juhatuse liige ainuisikuliselt enam erakonnale kohustusi võtta. «Paneme piirangu, mis on sarnaselt olemas ka teistel erakondadel, et kohustuse võtmiseks peab olema kas juhatuse otsus või siis kolm juhatuse liiget peavad tegema seda üheskoos, neist üks peab olema esimees,» on Keskerakonna riigikogu fraktsiooni juht Kadri Simson Postimehele öelnud.
Uuele katsele minnakse ka eelmisel kongressil piisava häälteenamuseta vastu võetud ja seetõttu kinnitamata jäänud põhikirjamuudatused, mis muu hulgas suurendavad erakonna aseesimeeste arvu neljani ning näevad ette, et automaatselt arvatakse liikmed erakonnast välja vaid kahel juhul: kui liige on surnud või kui inimene on astunud mõnda teise erakonda. «Kõik muud juhud on juhatuses laual ja läbi räägitavad, see puudutab nii [kriminaal]karistust, kui me sellest teame, kui ka seda, kui inimene kohalikel või riigikogu valimistel ei toeta meie erakonda, vaid kandideerib mõnes teises nimekirjas,» ütles Simson.
Viimase kümmekonna aasta jooksul on Keskerakonna kongressil Edgar Savisaare vastu kandideerinud vaid Jüri Ratas ja Kadri Simson. Mullu novembri lõpus peetud viimasel kongressil edestas Savisaar partei senist aseesimeest ja riigikogu fraktsiooni juhti Kadri Simsonit häältega 541 : 486. 2011. aasta augustis kandideerinud Ratase poolt hääletas 643, Savisaart toetas aga 925 delegaati.
Vastaskandidaat oli Savisaarel tegelikult ka 2005. aastal, kuid siis võitis ta 89 häält saanud Harri Raudvere mäekõrguselt ehk 1008 häälega.
Seekordsele kongressile oodatakse 1085 delegaati. Neist üle poole peab olema kohal, et kongress oleks otsustusvõimeline.


description: Jaapani peaminister Shinzo Abe lendab täna New Yorki, et kohtuda USA presidendiks valitud Donald Trumpiga.

title: Jaapani peaminister suundub Donald Trumpiga kohtuma


description: Kumus tutvustati järgmisel suvel toimuva tantsupeo peategelaste osatäitjad, kelle ülesandeks on jutustada Koidu ja Hämariku lugu. Vanaisa rollis astub lavale Ivo Linna.

title: Tantsupeo noored peategelased astuvad lavale koos Ivo Linnaga

maintext:
Järgmisel suvel toimuva XII noorte tantsupeo peategelaste osatäitjad leiti üleriikliku konkurssi abil. 80 noorest valiti välja kaks poissi ja kaks tüdrukut: Jaagup Tuisk ja Hardo Adamson ning Merit Männiste ja Jennifer Marisse Cohen. Noorte ülesandeks on tuhandete tantsijate ja Vanaisa kõrval jutustada «Koidu ja Hämariku» lugu.
«Tantsupeo põhiteemaks on pärimuse väärtustamine ning eluringi katkematuse edasi andmine,» rääkis tantsupeo pealavastaja Margus Toomla. Ta lisas, et sellest johtuvalt valiti Vanaisa rolli Ivo, kes tähistab põlvkondadevahelist side noorte ja vanade vahel. Väljavalitud noored peategelaste kohta on Linnal öelda vaid kiidusõnu.
«Noorena sa võib-olla võtadki maailma väga lahtiselt ja sul ei ole aega isegi mitte pabistada. Mina näed läksin täna esimese katsetusega ka segamini. Ma pabistan, sest ma tean seda vastutust, mis mind ees ootab, aga mulle see väljakutsena ikkagi väga-väga meeldib, sest see sunnib ennast kokku,» rääkis Linna, kelle käest noor kolleg Jennifer Marisse Cohen enne esinemist uuris, et kas ka vanadel ja kogenud lauljatel teinekord hääl värisema hakkab.
XII noorte tantsupeo peategelaste tutvustamine KUMUs. Allikas: Postimees
Noored küll teavad, et ees ootab palju tööd ja suur vastutus, aga rõõm tantsupeost osa võtta ja Eesti jaoks midagi niivõrd olulist teha trumpab hirmutunde üle. «Tunnen ääretult suurt rõõmu, et saan Eesti rahvaga jagada midagi väga imelist,» rääkis EMTA koorijuhtimise eriala I kursuse tudeng Merit Männiste, kellel laulu – ja esinemiskogemust on kogunenud juba mitme aasta jagu.
Laulu – ja tantsupeo juhtmõtte «Mina jään» peab noore lauljatari sõnul iga inimene ise enda jaoks mõtestama. «Need põhiväärtused, mida tahame laulu – tantsupeol edasi anda: meie kultuur ja isamaa-armastus ja lihtsalt kodu. Minu jaoks ongi kodu kõige südamelähedasem, kuna mul on endal perekonnaga väga hea side,» rääkis Männi.
Grupi pesamuna 15-aastane Jaagup Tuisu jaoks tähendab leiab, et «Mina jään» tähendab Eesti keele, kultuuri ja traditsioonide hoidmist ning see ei sõltu paigast, kus inimene parasjagu viibib. Kui Tuisk sai teada, et kehastab tantsupeol Koitu oli ta väga õnnelik. «Kui castingust oli juba mitu kuud möödas, siis Margus helistas ja ütles, et Jaagup – sina said! Jooksin kohe alla ja hõiskasin emale, et ma sain selle tantsupeo osa ja siis meil oli emaga selline väga tore õhtu – ostsime kooki ja tegime sellise peo päeva.»
17-aastane ameerika päritolu Jennifer Marisse Cohen pidi katsetel mängima punkarit Toompeal, roomama mööda maad ja laulma samal ajal lillelastele omaseid laule. Katsetel tekkis neiul olukord, kus laulmine kohe üldse südamest ei tulnud. Tüdruk helistas oma isale ning laulis talle, et abi saada. «Ja mul tuli see välja. Minust rebiti see välja – nad ei andnud minu suhtes alla,» rääkis ta.
XII noorte tantsupidu toimub 20178. aasta 30. juunil ja 1. juulil Tallinnas Kalevi keskstaadionil. Tantsupeo pealavastaja on Margus Toomla.
XII noorte laulupidu toimub 2017. aasta 2. juulil Tallinna lauluväljakul. Laulupeo peadirigent on Heli Jürgenson.


description: Riigiprokuratuur ei saa kommenteerida kaitsepolitsei endise töötaja suhtes algatatud menetlust, mille keskmes on väidetavalt riigisaladuse rikkumine.

title: Prokuratuur ei avalda kapo endise töötaja kinnipidamise üksikasju

maintext:
Eesti Ekspress kirjutas täna, et oktoobris võttis kaitsepolitsei kinni oma kõrgelt hinnatud endise töötaja Jüri F-i (48), kellele heidetakse ajalehe andmeil ette salajase informatsiooni kaasavõtmist kapost.
Postimees uuris riigiprokuratuurilt, milles kapo endist töötajat kahtlustatakse ning millal ta kinni peeti ja vahi alla võeti. Prokuratuur jäi käimasolevat menetlust kommenteerides kidakeelseks.
«Prokuratuur saab kohtueelses menetluses kriminaalasja andmeid ainult sel juhul täpsustada või avaldada, kui see ei riku menetluse edasist käiku. Kriminaalmenetluse praeguses staadiumis ei ole võimalik kinnitada ega ümber lükata täna Eesti Ekspressis ilmunud artikli andmeid,» märkis riigiprokuratuuri pressiesindaja Kristina Kostina.
«Oluline on lisada, et kõnealuse kohtueelse menetluse raames toimus kinnine istung – ka see on põhjus, miks pole prokuratuuril võimalik andmeid avaldada,» lisas ta.


authors:
Andres Einmann
Eero Vabamägi

description: Eesti politsei tahab saata trellide taha Ontika mõisniku, Soome mäesuusakuulsuse Kalle Palanderi, kuna tal on tasumata kiiruse ületamise eest määratud trahvid.

title: Eesti politsei tahab Soome suusakuulsuse trellide taha panna

maintext:
Lõppeva nädala esmaspäeva hommikul pidi Viru maakohtus arutusele tulema Põhja politseiprefektuuri taotlus asendada 39-aastase Kalle Markus Palanderi rahatrahv arestiga, kirjutab Põhjarannik.
Istung jäi aga ära, sest Palander ei tulnud kohale. Kohtuistungi sekretär ütles Põhjarannikule, et kohtul ei ole infot selle kohta, kas Palander on kohtuistungi kutse kätte saanud või mitte − see saadeti välja poolteist nädalat tagasi. Kuid Omnivalt polnud tulnud ka tagasisidet selle kohta, et teatist pole Palanderile kätte toimetada õnnestunud.
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Marie Aava ütles Põhjarannikule Palanderiga seonduvalt, et politsei taotles asenduskaristust, sest Soome suusakuulsus ei olnud tasunud trahvi ning ka kohtutäituril pole õnnestunud täitemenetluse raames seda välja nõuda. «Sellisel juhul on politseil õigus teha kohtule taotlus asenduskaristuseks,» sõnas ta.
Palanderil on Eesti karistusregistri andmetel kolm maksmata trahvi kogusummas 480 eurot. Kõik need on saadud kiiruse ületamise eest, mis näevad ette karistust, kui ületamine jääb vahemikku 21-40 km/h. Aastatel 2012-2014 aset leidnud rikkumiste eest on Palander saanud 100 eurot, 180 eurot ja 200 eurot trahvi. Maksimumkaristus sellise rikkumise eest on 400 eurot trahvi või juhtimisõiguse äravõtmine kuni kuueks kuuks.
Arvestades Palanderi maksmata trahve, peaks ta nende asendamisel arestiga trellide taga istuma 12 päeva.
Kohtust öeldi nädala alguses Põhjarannikule, et pole teada, millal uus istung toimub, sest detsembris siirdub selle asjaga tegelev kohtunik puhkusele. Ajalehel ei õnnestunud Kalle Palanderiga ühendust saada.
Kalle Palanderil oli aga Eesti politseiga arusaamatusi kiiruseületamise pärast ka enne neid juhtumeid. Aastal 2011 kirjutasid Soome ja Eesti meedia sellest, kuidas Palander kihutas Ida-Virumaalt Tallinna lennujaama suunas, kui politsei ta kinni pidas. Mehe kiirus oli 90 km/h piirkiiruse alas 151 km/h.