title: Iga laps vajab turvalist peret

maintext:
4. novembril peeti Tallinna Peeteli kirikus konverentsi «Tuhkatriinud ja Nukitsamehed – juubeliaasta Eestis», kus räägiti vanemliku hooleta ja vaesuses elavate laste teemadel.
Konverentsi eesmärgiks oli julgustada koguduste töötegijaid mõttevahetusele ja uute praktikate kasutamisele töös haavatavate perede ning vaesuses elavate või vanemliku hooleta jäänud lastega. Juhtida tähelepanu sellele, et vaesus ja vanemliku hoolitsuse puudumine kahjustavad tuhandete laste tervist ja tulevikku.
Konverents oli pühendatud reformatsiooni 500. ja EELK 100. aastapäevale, teadvustades seda poolt elus, mis puudutab «vaeslapsi» – neid lapsi ja noori, kes on sattunud materiaalse ja sotsiaalse vaesuse lõksu ning on ilma jäetud arenguks vajalikest suhetest ja tingimustest, kasvades institutsioonides ilma perekondliku toeta. Konverentsi üheks eesmärgiks oli julgustada kiriklikke ringkondi märkama selle valdkonna vajadusi.
«Juhime konverentsiga tähelepanu sellele, et vaesus ja vanemliku hoolitsuse puudumine kahjustavad tuhandete laste arengut, tervist ja tulevikku. Vajame mobiilseid vastuseid olulistele küsimustele: kas institutsionaalne hooldus on oma aja ära elanud? Kas kodanikuvastutuse ja pere tähenduse mõtestamine on riiklik väljakutse või jääb idealistidest kodanikeühenduste unistuseks?» küsis EELK diakooniatalituse juhataja Avo Üprus. Eestis on lastekodudes (ametlikult asenduskodud) ca 1000 last ja asendusperedes 200, võiks aga olla vastupidi, on Üprus veendunud.
Hoolekanne siis ja nüüd
Kohalolijaid tervitas EKNi president emeriitpeapiiskop Andres Põder. Reformatsiooniga kaasnesid olulised muudatused: omakeelsed jumalateenistused, kirjaoskuse levik, haridus- ja hoolekandesüsteemi kujunemine.
Kuidas on luterlikus ruumis heategevuse ja hoolekandega tegeldud, sellest rääkis teoloogiadoktor Riho Saard oma ettekandes Halle asutustest ja nende osast tänase hoolekandesüsteemi arengus. Halle asutuste õpetaja August Hermann Francke (1663–1727) algatatud haridus- ja hoolekandesüsteem on olnud eeskujuks paljudele järgijatele, ka Tallinna Peeteli kiriku sotsiaalkeskusele.
Juba ligi kakskümmend aastat on Peeteli koguduses hoolitsetud vanemliku hooleta, vaesuses elavate laste eest. Keskuse juhataja Mati Sinisaar heitis pilgu minevikku ja tuletas meelde mitmeid edulugusid, kus toonastest tänavalastest on saanud korralikud kodanikud, kel kindel töö ja endalgi peres lapsed kasvamas.
Eriti rõhutas Sinisaar hariduse tähtsust: Peeteli keskusesse võetakse ainult sel tingimusel, et laps hakkab koolis käima. Peetelis jagatakse toiduabi ka umbes sajale perele, kes kaks korda kuus korraliku toidupaki saavad.
MTÜ Igale Lapsele Pere eestvedaja Jane Snaithi sõnul vajab iga laps ideaalseks kasvukeskkonnaks turvalise ja püsiva perekonna tuge. Vanemliku hooleta jäänud lapsed vajavad enamat kui sooja tuba ja kõhutäit: «Laps on vaene siis, kui tal puudub lähedane, perekond!»
Peretöö ja uueneva diakoonia üle arutlesid EELK Perekeskuse juhataja Pia Ruotsala ja Avo Üprus. Tutvuti ka Peeteli sotsiaalkeskuse elu ja tegevusega ning arutleti eri teemadel töörühmades.
Konverentsi korraldasid EELK diakoonia- ja ühiskonnatöö talitus, MTÜ Igale Lapsele Pere ning Ühiskonnatöö sihtasutus. Osalejad olid Eesti Evangeelse Alliansi ja EKNi liikmeskirikute ning koguduste töötegijad. Väitlusjuhid olid Oleviste Hoolekande juht Riina Solman ja Avo Üprus.
Tiiu Pikkur


title: Mihkli kogudus võõrustas külalisi

maintext:
Pärnumaale Koonga valla territooriumile jääv Mihkli küla ja 13. sajandil ehitatud Miikaeli kirik on tõusnud huviorbiiti. 3. novembril oli Lääne praostkonda kuuluvas koguduses visitatsioon, millest võttis osa ka piiskop Tiit Salumäe. Koonga vallamajas oli kohtumine vallavanema ja kooli juhtidega.
Päeva alustuseks peeti visitatsiooni esimene osa koguduse kantseleis vastavalt visitatsiooniks ette nähtud 127 küsimusele. Päeva lõpus oli jumalateenistus, kus teenisid piiskop Tiit Salumäe, Lääne praost Leevi Reinaru, koguduse hooldajaõpetaja Kaido Saak ja diakon Meelis Malk.
Koguduse piirkonnas elab 1500 inimest, kellest umbes 400 on koguduse liikmed. Kogudust iseloomustades ütleb praost Reinaru, et inimesed on pühendunud ja tegusad – jumalariigi tublid töötegijad. Lisaks igapühapäevasele jumalateenistusele peetakse kaks korda kuus palvetundi Pikavere palvemajas. Igal aastal peetakse koguduses mihklipäeval praostkonna konverents. Vahetatud on kiriku katus ja hoolt kantakse ajaloolise kirikumõisa hoonete eest.
Suvisel ajal osales kogudus «Teeliste kirikute» projektis. Tähelepanu väärib, et 25 elanikuga küla kohta on koguduses üle paarikümne vabatahtliku. Koosolekul arutati ja leiti, et uuesti tuleks elavdada koostööd sõpruskogudustega. Elu vallas toimib: on kaks raamatukogu ning kool Lõpel ja Koongas.
Laiemale avalikkusele pakub Mihkli aga huvi seoses Eesti vabariigi 100. aastapäeva tähistamisega. Mihkli ajalooline kihelkond oli jagunenud Eestimaa ja Liivimaa vahel. 1917 ühendati Eestimaa kubermang Liivimaa põhjaosaga ja loodi alus Eesti riigi kontuuri tekkele. Juubeliüritused algavadki järgmisel aastal 16. aprillil jumalateenistusega Mihkli kirikus, kuhu oodatakse osalema ka vabariigi presidenti.
Koosolekul Koonga vallamajas kõneles vabariigi aastapäeva tähistamise protsessist EV100 suurprojektide juht Margus Kasterpalu. Koosolekul otsustati, et vallavanem Mikk Pikkmets kutsub kokku jumalateenistuse toimkonna koosseisus Margus Kasterpalu, volikogu esimees Vallo Kappak, Tiit Salumäe, praostkonna muusikatöö sekretär Lia Salumäe, Leevi Reinaru, Kaido Saak, koguduse juhatuse esimees Targo Pikkmets, koolide direktor Mare Paarasma ja Lõpe kultuurimaja juhataja Kristel Rohumägi. Toimkonna järgmine koosolek on kadripäeval, 25. novembril Mihkli koguduse kantseleis.
Regionaalpoliitikast, mis Läänemaal kirgi kütab, kõneles koosolekul piiskop Tiit Salumäe. Valupunktiks on Lõuna-Läänemaale jäävad Lihula ja Hanila, aga ka Pärnumaale jääv Koonga vald.
Juba praegu on Läänemaa kõige väiksem maakond mandril, aga kui lõunapoolsed vallad ühendatakse Pärnumaaga, tekib küsimus, mis saab edasi Läänemaa kultuurielust, aga ka inimestest, kes on end ajalooliselt ja kultuuriliselt läänlasteks pidanud. Regionaalpoliitika koordineerimatud muudatused ei ole vastutustundlik areng, tõdes piiskop.
Rita Puidet

fasttext_language: et


title: Järva-Peetri kogudus sai kena kingituse

maintext:
Järvamaa väike kogudus sai oma healt inglilt Ritva-Liisa Pihlajalt (fotol) oreli remondi toetuseks 900 eurot.
1907. aastal ehitatud Kriisade oreli remondiks sai kogudus kohaliku omavalitsuse programmist 2000 eurot ja augustis algas oreli remont. Ootamatu toetuse remondi heaks tegi aga Põhja-Soomes sündinud ja Järvamaa juurtega Ritva-Liisa Pihlaja, kes pidas hiljuti 70. sünnipäeva, ütleb kogudust teeniv diakon Jaanus Tammiste. Pidu peeti Sargvere mõisas, kuhu olid kutsutud ka sünnipäevalapse sõbrad Soomest. Peol korraldati korjandus ja see anti üle kogudusele.
Jaanus Tammiste ütleb, et Ritva-Liisa on koguduse hea ingel, kes korraldab koorile Soomes esinemisi ja jõuluajal korjandusi. Ka kümme aastat tagasi tegi ta oma esivanemate kirikule remondi toetuseks suure annetuse.
Mitu aastat tagasi Sirbile antud intervjuus ütleb Ritva-Liisa, et tema vanaisa suguvõsa pärineb Järvamaalt. Tsaariajal läks vanaisa Viiburisse nekrutiks ja jäigi sinna elama. Kui Ritva-Liisa 1990 esimest korda Eestisse tuli, tundus talle kõik tuttav. Ta süvenes vanaisa sünnimaa kultuuri ja hakkas uurima oma sugupuud.
Üle kahekümne aasta on arhitekt Ritva-Liisa uurinud ja planeerinud kirikukülasid ja maakohti ning seoses suguvõsa uurimisega tekkinud erilisest huvist Nurmsi küla vastu on ta koostanud ka näituse «Nurmsi küla Järvamaal», mis annab ülevaate tavalisest Eesti külast ja selle arhitektuurist.
Oma huvi külaelu vastu põhjendab ta nii: «Põhiolemuselt oleme me eestlased ja soomlased, nagu ka teised soome-ugri rahvad, maainimesed. Olen kunagi päevikusse kirjutanud, et ükski Juhan Maiste poolt ihaldusväärseks tehtud mõisahoone ei saa olla nii kaunis kui halli õlgkatusega talutare.»
Orelit remondib Toomas Mäeväli, remont toimub mitmes etapis ja loodetakse valmis saada kahe aastaga.
Rita Puidet


title: EELKs on alanud valimiste aeg

maintext:
6. novembrist järgmise aasta 5. märtsini valivad EELK kogudused oma juhtorganeid.
Täiskogu, kuhu kuuluvad kõik viimase aasta jooksul liikmeannetuse teinud ja armulaual käinud koguduseliikmed, valib koguduse nõukogu. Kandidaate saavad üles seada koguduse juhatus, õpetaja ning 5–10 täiskogu liiget. Nõukogu ja selle poolt omakorda valitava juhatuse ülesandeks on koguduse majandusasjade korraldamine ning vaimulike abistamine usuelu edendamisel. Peale valitavate liikmete kuuluvad ameti poolest nii nõukogu kui juhatuse koosseisu koguduseõpetajad.
Esimeste seas toimusid 6.–13. novembrini nõukogu valimised Põlva koguduses. Viieteistkümnele kohale kandideeris seal 19 koguduse liiget, kes esitati juhatuse poolt. Koguduse õpetaja Toomas Nigola sõnul tehti kandideerimisettepanek sellistele liikmetele, kes on regulaarselt jumalateenistustel osalenud ning paistnud silma vaimult ärksate, asjalike ja teotahteliste inimestena.
Valimistulemused olid õpetaja sõnul ettearvatavad: enim hääli said kandidaadid, kes on varasemalt kogudusetöös aktiivselt kaasa löönud.
Valimisaktiivsus oli aga üsna madal: kokku osales 36 valijat ehk umbes kümnendik täiskogu liikmetest. Nigola arvates näitab see rahulolu koguduse senise juhtimisega. Teisalt on kogudus väike ja kõik soovijad saavad selle igapäevaelu korraldamisel niikuinii kaasa rääkida. Rõõmu tegi õpetajale see, et aktiivsusega paistsid silma nooremad liikmed.
Valimised on toimunud juba ka Anseküla, Ilumäe, Jämaja, Järvakandi, Häädemeeste, Käsmu, Martna, Paldiski, Rapla, Ridala ja Tallinna Jaani koguduses. Uued nõukogud valivad omakorda koguduste sinodisaadikud, järgmise aasta kevadel toimuvatel praostkondade sinoditel selgub aga EELK kirikukogu uus koosseis.
Rain Soosaar


title: Taevaisaga koos on kõik võimalik

maintext:
Igavikupühapäeva eel mõeldi Läänemaal Oru hooldekodus Kristuse tulekule ja armastusele, sest Jumal on meid loonud armastama.
Eelmisel nädalal Lääne-Nigula kogudust külastades sattusin Oru hooldekodusse, armsasse paika, mis pakub peavarju poolesajale inimesele. Hooldekodu juhataja Aili Nõupuu on koguduse juhatuse liige ja lisaks hoolealustele on tal südamel pea paarkümmend omainimest ehk kokad, hooldajad jt töötajad.
Hooldekodusse igakuisele jumalateenistusele minnes leidsime nooremad õues lehti riisumas, aga selge oli, et külalisi oodati. Kui praost Leevi Reinaru ja tema abikaasa, organist Helle Reinaru siin üldse külalised on, nemad on ikka rohkem omainimesed. Hiljem ütles ka juhataja, et tegu on hooldekodu ja koguduse hea koostööga ning mõlema inimesed tunnevad end vastastikku nagu kodus.
Hoolealused käivad kiriku juures lehti riisumas ja õpetaja aitab jälle hinge korras hoida. Korra kuus on hooldekodus vabakoguduse palvus.
Ühisel meelel
Kuigi väljas on kaamose aeg ja eelseisev igavikupühapäev võinuks meeled kurvaks muuta, oli mõju vastupidine. Helle Reinaru võttis kiriku laulu- ja palveraamatust üles viisi 175 «Jeruusalemm, sa püha taevalinn» ja kogudus alustas: küll kallis päev ja õnnis on see tund, kui ilmast lahkun ma, ja kõigi palgeil väreles õnnis naeratus.
Oli hea tunda, et koos Kristusega pole midagi karta ja meid ootab ees igavene kodu. Kogunenud püüdsid kaasa laulda ja personal andis sellesse oma tubli osa. Kiired igapäevatoimetused võisid natuke oodata.
Kui hooldekodule ja selle juhatajale on ette heidetud, et töötajaid on vähe ja üks või teine asi võiks teisiti olla, siis tundub see kabinetitarkusena. Pakutud toit maitses hästi ja hoolealused näisid õnnelikud. Hoolealustele on huviringid, aga on ka peenra- ja kartulimaa. Valla elanikud aga võivad sealset sauna külastada ja pesu pesemas käia.
Mõtted liikusid ka eelolevale advendiajale ja hooldekodus palvetati, et jõulusõnum puudutaks inimesi, kui nad kirikusse lähevad. Lääne-Nigula koguduse õpetaja Leevi Reinaru kõneles ka sellest, et Pereraadio oli mures, sest peab oma tegevuse eest maksma riigile suure summa litsentsitasu. Tänu lahketele annetajatele saadi vajalik summa kokku ühe nädalavahetusega ja jäi ülegi ning nii on võimalik ka uuendada raadiosaadete edastamiseks vajalikku tehnikat.
Ka kõneles õpetaja rahvusvahelisest tagakiusatud kristlaste eestpalvepäevast ja nimetas, et usu pärast tapeti möödunud aastal päevas keskmiselt 322 inimest ja hävitati 214 kirikut või muud kristlastele kuuluvat omandit. USA ametlike teadete kohaselt kiusatakse vähemalt 60 riigis kristlasi taga ametlikult, valitsuste poolt. Kristlus on maailma kõige vaenatum religioon. Seepärast palvetati koos riigijuhtide eest, et maailmas oleks vähem kurjust.
Kõike näinud
Päev Oru hooldekodus jätkus ka pärastlõunal jumalasõnaga. Verandale palvusele kogunes kümmekond inimest, teiste seas endisi Palivere eriinternaatkooli (praegu Vidruka kool) kasvandikke. Kõneldi, millega vahepealse kuu jooksul tegeldud on, ja jagati oma rõõmu. Kuna tulemas on advendilaat, siis sai kuulda-näha ka selleks valmistumisest. Kõik kilekotid lõigatakse ribadeks ja heegeldatakse vaipadeks. Eriliselt kaunis ja omanäoline oli aga valminud keraamika: kruusid ja alused.
Jüri Polištšuk andis uhkusega kõigile teada, et ta on nüüd ristitud ja tal on sisemine eesmärk minna kord iseseisvasse ellu. «Koos taevaisaga on kõik võimalik,» oli Jüri veendunud.
Eakas Leida Undo pajatas oma elust veidi rohkem. Ta ütles, et tema mälestused on ikka seotud kirikuga. 88aastane proua meenutas, kuidas talvel, saanitekk üll, kirikusse sõideti. Ka meenutas ta, et tema leerikleit on samas majas õmmeldud, et ta on selles majas koolis käinud, tantsinud ja laulukooris laulnud. Ta on olnud aiandus- ja mesindusseltsi liige, aga ka vanemaid inimesi koondanud seltsi Vana Hõbe juht. «Olen õnnelik, et olen oma aja laps ja elus kõike näinud,» ütles Leida Undo.
Rita Puidet
Pildigalerii:


title: Muudatused Tartu ülikooli usuteaduskonnas

maintext:
14. novembril valis Tartu ülikooli (TÜ) usuteaduskonna nõukogu ühehäälselt teaduskonna uueks juhatajaks Vana Testamendi ja semitistika dotsendi dr Urmas Nõmmiku (41).
Urmas Nõmmik on sündinud 1975. aastal. Ta kaitses magistritöö TÜ usuteaduskonnas 1999. aastal ja doktoridissertatsiooni 2008. aastal Marburgi ülikooli usuteaduskonnas (summa cum laude). Ta on olnud õppejõuks usuteaduse instituudis, täiendanud end Ludwig-Maximilians-Universitätis Münchenis ja on mitme erialaorganisatsiooni liige.
Dr Nõmmiku sõnul jätkab väga kompetentseid asjatundjaid koondav teaduskond senisel kursil vastavalt sellele, kuidas muutuvad ajad või millised küsimused ja nõudmised ühiskonnas ja kirikutes tekivad. «Hoiame tasakaalu tõsise akadeemilise süvenemise ja muutuvate olude vahel,» lisas ta.
Jaanuarist 2016 usuteaduskonda juhtinud religioonipsühholoogia professor Tõnu Lehtsaar jätkab TÜ personaliosakonnas personali nõustaja-kaplani ametis. «Mõte ülikooli kaplaniametist on olnud aastatepikkune: et oleks inimene, kes nõustaks, lepitaks ja maandaks pingeid. Sooritasin hiljuti kaplani kutseeksami ja alustan uuest aastast,» jagas prof Lehtsaar.
Mitmekülgselt välja arenenud ja stabiilsest usuteaduskonnast lahkub prof Lehtsaar rahuliku südamega ja soovib elukogenult uuele juhile: «Tarkust!»
28. oktoobril valis TÜ senat prof Lehtsaare ka valdkondadeüleseks liikmeks TÜ nõukogusse, mis on TÜ kõrgeim otsustuskogu.
TÜ nõukogu vastutab ülikooli majandustegevuse ja pikaajalise arengu eest. Sinna kuulub üksteist liiget, kellest viis nimetab senat, viis haridus- ja teadusminister ja ühe Eesti Teaduste Akadeemia. Uus koosseis eesotsas Vahur Kraftiga alustab tööd 1. jaanuaril 2017.
Kätlin Liimets


title: President ja kirik

maintext:
Tavapäraselt peetakse eestlasi usuleigeks ja kirikukaugeks rahvaks. Tekib küsimus, miks siis president Kersti Kaljulaidi otsus loobuda tema ametisseseadmise puhul jumalateenistuse korraldamisest nii palju kirgi üles küttis. Sellele küsimusele vastamiseks tasub analüüsida tava- ja sotsiaalmeedias toimunud arutelu, eriti aga presidendi enda väljaütlemisi.
Esmalt on ilmne, et tänujumalateenistuse tähendusest saadi erinevalt aru. Kaljulaid nägi selles puhtalt eraviisilist üritust, mida on seni korraldatud vaid põhjusel, et juhtumisi on kõik kolm eelnevat presidenti seda oma usuliste veendumuste tõttu vajalikuks pidanud. Kiriku jaoks on aga tegemist juba juurdunud riikliku tavaga, mistõttu jumalateenistusest osavõtmist võiks riigipealt eeldada tema isiklikest vaadetest sõltumata.
Kaljulaidi teemakohasest Facebooki-postitusest tuleb aga üsna selgelt välja ka tema piiratud arusaam religioonist ja kiriku kohast ühiskonnas. Ta kinnitab nimelt, et hindab koguduste tööd «nõrgemate» abistamisel ning inimestele hingelise toe pakkumisel.
Põhjendatud pole siiski Kaljulaidi arvamus, et kirikust käiakse otsimas põhimõtteliselt sedasama, mida mõned inimesed ka metsas või mererannas kogeda võivad. Eksistentsiaalne ja spirituaalne mõõde näib tema religioonikäsitluses täiesti puuduvat. Siinkohal on aga palju olulisem see, et president ei pööra vähimatki tähelepanu ka usu ja kirikuga seotud identiteediküsimustele.
Just need on antud kontekstis tähtsad näiteks peapiiskop Urmas Viilmale, kelle sõnul andnuks tänujumalateenistuse korraldamine tunnistust «Eesti kuulumisest kristliku Euroopa ja luterlike Põhjamaadega tihedalt seotud kultuuriruumi». Seega on EELK kui rahvakiriku osalemine riikliku elu tähtsündmuste tähistamisel Viilma hinnangul olulisel määral ka väärtuste ja identiteedi, aga mitte pelgalt religioossusega seotud küsimus nagu Kaljulaidi jaoks.
Identiteediga seotud küsimused puudutavad teadagi inimeste eneseväärikust ja kütavad seetõttu paratamatult kirgi. Mõni usklik hurjutas Kaljulaidi ja teisi kaasmaalasi päris vihaselt nende jumalakartmatuse pärast. Enamasti panid jumalateenistusest loobumise taunijad presidendile aga pahaks pigem seda, et ta ei hinda vääriliselt luterluse tähtsust Eesti ajaloos ega ka rolli, mida kristlik vähemus ühiskonnaelus tänapäevalgi mängib.
Näib, et sellist lähenemist esindasid eriti inimesed, kelle puhul on omavahel seotud tugev usuline ja rahvuslik identiteet. Kuid ka mõned kirikukauged inimesed leidsid, et president pidanuks siiski austama traditsioone ja kristlusega seotud ajaloolist pärandit.
Kaljulaidi otsuse pooldajad põhjendasid oma seisukohta aga sellega, et kirik peaks olema riigist lahutatud ja usk igaühe eraasi. Ka osa kristlastest avaldas presidendile tunnustust selle eest, et ta lähtus oma südametunnistusest ega tulnud kirikusse silmakirjatsema. Enamik jumalateenistusest loobumise heakskiitjaist tundub aga olevat kirikukauged või koguni usuvaenulikud.
Selle hoiaku taga paistab olevat kartus, et kiriku kaasamine riigielus oluliste sündmuste tähistamisse tähendaks kristluse ametlikku esiletõstmist Eesti identiteedi osana. Arusaadavalt tekitab see võõristust inimestes, kes kristlikku maailmavaadet ega väärtusi ei jaga, usuga seotud traditsioone ei hinda ning kelle jaoks ka ristiusuga seotud ajalooline pärand eestlaseks olemise seisukohast oluline pole.
Arutelu kõik osapooled väärivad seda, et nende arvamusi ja tundeid tõsiselt võtta. Ent nagu meil sageli juhtub, jäi vaidlejatel vajaka tahtest vastaspoole motiive mõista ja esitatud argumente kaaluda. Selle taustal mõjus sümpaatselt presidendi ja peapiiskopi väljaütlemiste toon ning mõlema selgelt väljendatud soov edasiseks koostööks riigi ja kiriku vahel.
Ometi tundub, et Kaljulaidi suhtumine kirikusse on varasemate presidentide omast märgatavalt erinev. Küsimus pole niivõrd selles, et ta ei paista usuteemades eriti orienteeruvat. Hoopis olulisem on asjaolu, et Kaljulaidi jaoks näib kristlikul ja muide üldse ajaloolisel pärandil olevat Eesti identiteedi konstrueerimisel kõrvaline roll. Presidendi esimestes programmilistes sõnavõttudes on nimelt õige vähe meie maa minevikule tähelepanu pööratud.
Kokkuvõttes tuleb siiski soovida, et riigi ja kiriku suhteid ei hakka liigselt mõjutama võimulolijate isiklikud arusaamad. Siin on pigem vaja kogu ühiskonda hõlmavaid kokkuleppeid, mis erinevaid identiteete ja maailmavaatelisi lähenemisi peenetundeliselt arvesse võtavad.
Rain Soosaar,
kodanik


title: President külastas Jõgeva- ja Tartumaad

maintext: 17. ja 18. novembril tegi president Kersti Kaljulaid teise siseriikliku visiidi, külastades Jõgeva- ja Tartumaad. Tartus tutvus president ka MTÜga Iseseisev Elu, mille eesmärk on psüühiliste erivajadustega inimestele pakkuda oskuste- ja jõukohast tegevust ja tööd. Keskuse juhataja Maire Koppel ütles, et see oli suur au, et president nende valdkonna vastu huvi tunneb. «President kiitis, et meie keskuse kaudu on erivajadustega inimestel võimalus olla tegevuses ja töötada,» ütles ta. Kohtumisel kinkis keskuse klient Maarika presidendile endatehtud presidendiprouakujulise vilditud nuku.


title: Mõttes oleme kõik teisele inimesele hingehoidjad

maintext:
Oktoober oli sel aastal kuulutatud vaimse tervise kuuks. November on rahvakalendris hingedekuu ja detsembris saab aastaseks mittetulundusühing Hingetugi. See oli piisav põhjus kutsuda vestlusringi Tartu teoloogia akadeemias hingehoiu erialal õppinud Tuuli Võsa ja Veelika Jõgi.
Tuuli ja Veelika ütlevad, et mittetulundusühingut Hingetugi asutama suunas teadmine, et praeguses inforohkes maailmas, kus tihti tuntakse end üksi oma hädadega, vajatakse hingetuge. Põhjuse nii uskuda andis igapäevaelu, aga ka lastelt kuuldud lood sõprade perede muredest. Lapsesuu ju ei valeta. Peavarju leidsid hingehoidjad Pindi kogudusemajas Lasva külas. Kogudus on vahetanud hoonel aknad ja soojustanud maja ning pannud uue laudise. Ühiselt plaanitakse ette võtta siseremont – siis ollakse valmis kõike plaanitavat ellu viima.
Valmis kuulama
Nad ütlevad, et inimese elus on pidevalt olukordi – ka ilusate suveilmadega päevil –, millega on raske toime tulla. Iga päev võib lugeda või kuulda mitmesugustest õnnetustest. Taoline teave pakub inimestele eriliselt huvi ja see on õõvastav, ütleb Tuuli. See on justkui teistpidi toimetulek eluga. Vastukaaluks tahavad Tuuli ja Veelika pakkuda inimestele teadmist, et surma ei pea kartma, tänulik tasub olla selle eest, kui enda ja lähedastega pole juhtunud õnnetusi, kui tervis on (enam-vähem) korras ja mõistus selge. Üksteisest rohkem hoolides saame tegelikult palju ära teha. Mõnikord on aga vaja aeg maha võtta ja rääkida usaldusväärse inimesega hinge vaevavatel teemadel.
Perearstide kinnitusel aitaks paljude inimeste terviseprobleeme lahendada lihtsalt sellega, et keegi kuulaks neid. Nii tahavad Tuuli ja Veelika pakkuda inimestele tuge hingehoidlike vestlustega. Need on individuaalsed, aga nad plaanivad edaspidi korraldada samuti vestlusringe eakatele, kodustele emadele, erivajadustega lastega peredele, vähidiagnoosi saanutele – sihtgrupi valik on lai. Esimesena kutsutakse kokku leinajad, et aidata surmaga toime tulla. Just sügis, kui inimesed tubasemaks ja oma mõtetega silmitsi jäävad, on raske aeg.
Ühingu tööshoidmisel peavad Veelika ja Tuuli salanipiks koolituste korraldamist. Nad näevad Põlva- ja Võrumaa asutuste vajadusi, aga teinekord ei jõua head koolitused rahapuudusel Tallinnast või Tartust kaugemale. Asutustes ja ka koolides võiks rohkem rääkida, mida tähendab vaimne tervis, et inimesed seda enam tähtsustaksid. Just esmatasandi koolitustega saaksid nad hästi hakkama.
Lihtsalt inimene
Veelika ja Tuuli väidavad, et Eesti kontekstis vajatakse hingehoidjatena inimesi, keda abivajaja võiks samastada iseendaga. Paljude probleemidega vaimuliku poole ei pöörduta, ent kellegagi, kel oleks vajalik ettevalmistus, oleks vaja rääkida.
Kõige teravama vajaduse hingehoidja järele kutsub esile muidugi surm. Ja seda juba enne leina faasi, siis, kui inimene hakkab sellest elust lahkuma. Ideaalne oleks nende sõnul Hollandi mudel, kus ei tegelda mitte ainult surijaga, vaid ka lähedastega, ja seda vajadusel kuni pool aastat pärast lähedase lahkumist, et aidata lein läbi teha.
Neil on kogemus loost, kus inimene jõudis kahjuks küll haiglas surra, enne kui info temast hingehoidjateni jõudis, kuid kelle elukaaslasega nad ühendust võtsid ja teavitasid hingetoe võimalusest. Päev hiljem helistas elukaaslane tagasi ja avaldas siirast imestust, et niisugune väga vajalik teenus olemas on. See oli taas olukord, kus nad tundsid, et inimene on südamest tänulik mõneminutilise telefonikõne üle ning teadmise eest, et tal on võimalus pöörduda hingehoidja juurde, kui ta selleks valmis on.
«Inimesed räägivad oma kogemusest lähedastele, sõpradele ja tuttavatele. Jumal juhatab asjad nii, et inimesed leiavad tee meie juurde. Suust suhu leviv teave on kõige parem reklaam,» kinnitavad naised. Lühikese tegutsemisaja jooksul on neil tulnud tegelda ka lapse surma teemaga.
Üldinimlik, ent kättesaamatu
Tuuli ja Veelika meenutavad kõnelust aasta tagasi Lasva vallavanemaga, kui nad oma ideed tutvustasid. Siis ütles vallavanem, et kaudses mõttes on kõik teisele inimesele hingehoidjad. See on üldinimlik lähenemine, aga tegelikkuses ei võta me argirutus aega teisele pühenduda, ka jääb selleks enamasti oskustest puudu. Vallavanem kiitis naiste plaani ja tundis head meelt, et ühingu asupaigaks saab just Lasva vald.
Tuuli meenutab «Naistevahetuse» saadet, mis on meelelahutuslikku laadi. Ent osalenud peredel tekib pärast saadet ports psühholoogilisi probleeme. Seepärast peaks üldsuseni tooma teadmise, et oleksime lähedaste vastu tähelepanelikumad ega teeks neile tahtmatult ega muidugi ka tahtlikult haiget.
Tuuli ja Veelika on mõelnud, et nad tahaks hingehoidu pakkuda ka vaimulikele. Nemadki kogevad inimlikke hädasid ja need on kõigile rasked kanda. Hingehoidjad ei ole kohtumõistjad, nad järgivad eetika printsiipi, et kõneldu jääb vaid kahe inimese vahele. Seepärast julgustavad nad vaimulikke vajadusel nende poole pöörduma.
Tavaline teenus
Kuna inimestel pole enamasti ettekujutust, mis on hingehoid, on Tuuli mõistet selgitanud Lõunalehes. Nad osalesid Võrumaa tervisemessil ja Võru praostkonna misjonipäevadel ning nägid inimeste reaktsiooni. Mõni vanem inimene ütles, et on elu jooksul küllalt leina näinud ega vaja sellega hakkamasaamiseks mingit ühingut. Mõni teine aga pidas nende tegevust väga tänuväärseks.
Tuuli ja Veelika soovivad omavalitsusteni viia mõtte, et hingehoiust saaks sotsiaalteenus nagu õendusabi ehk oleks omavalitsuste poolt toetatud. Nad ütlevad, et õnneks on nende pered aktsepteerinud nende tegevust, sest praegu seisab see püsti isiklikul rahakotil. Aga nad loodavad, et olukord muutub.
Põhjust selleks annab kas või fakt, et neilt telliti vanemluse ehituskivide koolitust, mis toimub Põlvas ja Võrus. «Õnneks saame hakkama. Teeme seda, mis on südames, küll siis leib ka lauale tuleb,» on nad optimistlikud.
Mina olen oluline
Kuidas aga igapäevaselt oma vaimse tervise eest hoolt kanda? Tuuli ja Veelika ütlevad, et kõige lihtsam on öelda endale piisavalt tihti ja siiralt ning vajadusel kõva häälega: ma armastan ennast. Oleme harjunud teiste inimeste ootusi täitma. Tegelikult peaks arvestama eelkõige enda vajadustega ja siis vaatama, kas mul on ressurssi, sh vaimset jõudu, et teisi aidata. Sageli unustavad kristlased iseenda vajadused. Erinevalt füüsilistest hädadest ei paista vaimse tervise probleemid ka välja. Kui me oma vajadustega ei arvesta, tekib rahulolematus ja ärevus.
Lihtsamad nipid oma vaimse tervise hoidmiseks on suhete hoidmine, jalutamine looduses, lugemine, muusika kuulamine, pillimäng, laulmine, tantsimine, harrastustega tegelemine jne. See on nagu palvetamine, mis peaks olema inimese igapäevaelu osa, mitte vahel meenuv võimalus.
Rita Puidet


title: Pöide kiriku restaureerimistööd edenevad

maintext:
Pöide Maarja kirikus toimus 23. oktoobril uste ja akende taastamistööde lõpulejõudmise puhul tänujumalateenistus. Taaspühitseti ka keskaegne ristimiskivi.
2012. aastal loodud Pöide koguduse ja Pöide valla sihtasutuse eestvedamisel on kirik saanud uue katuse ning hiljaaegu lõppesid avatäidete ehk uste ja akende restaureerimistööd, mida tegi OÜ Rändmeister. Tööde esimeses etapis 2015. aastal taastati peaportaali uks. Jumalateenistusel, kus pühitseti uued vitraažaknad ja konserveeritud ristimiskivi, teenis hooldajaõpetaja Veiko Vihuri. Muusikaga rõõmustas puhkpilliorkester Kuldsed Lehtrid.
Pöide diakoni Andi Angeli sõnul on tavaks saanud, et kirikuaasta lõpus, siis kui ehitusperiood läbi, tehakse töödest kokkuvõte, tänatakse tööde tegijaid ja pühitsetakse valmis saanu. «Sel aastal Illar Kannelmäe (1936–2010) akende taastamise projekti järgi valminud ja kultuuriministeeriumi rahastatud kolm vitraažakent ja keskaegne ristimiskivi, mille konserveerimist rahastasime kontsertide tuludest ja annetustest,» lausus Angel. Annetajatest soovis diakon märkida püsiannetajat Villu Õuna, kes on panustanud heldelt.
Pöide kirikus on praegu kokku kaheksa vitraažakent. Lisaks valminutele altariruumis kaks Andrei Lobanovi tööd ja tornialuses võlvikus kolm väikest. Veiko Vihuri sõnul on uued vitraažid kujundatud tagasihoidlikult, et nad ei hakkaks kirikuruumis pilku püüdma ja kogu tähelepanu oleks suunatud altarile. Veel on tegemata üks pisike aken, kuhu on planeeritud Maarja sümboolika.
Ristimiskivi taastati mõne nädala jooksul. Kivi pealmine kausikujuline osa seisis aastaid torni alumises võlvikus, jala alumine osa saadi tagasi Saaremaa muuseumilt, kuhu see viidi pärast II maailmasõda. Diakon Angeli sõnul on muuseumi laos veel kivist skulptuurid, mis on sinna toimetatud Villem Raami eestvedamisel. Esmalt sooviti ristimiskivile uus jalg tellida, sest see pole säilinud, ent lõpplahendusena tehti olemasolevale alus ehk poodium.
Uute kiriku remonditööde planeerimiseks koguneb restaureerimistöid vedav sihtasutus detsembri alguses.
Kätlin Liimets


title: Oli poliitiline nädal

maintext:
Ka need, kes poliitikast suuremalt ei huvitu, leidsid eelmisel nädalal selleks indu. Olnuks ka raske ignoreerida meediaruumi ummistavaid sõnumeid. Kusjuures põnevaid arenguid pakkus nii sise- kui ka välispoliitika.
Uudis Uuest Maailmast jahmatas, sest Donald Trumpile ei söandanud just paljud presidendivalimistel võitu ennustada. Seni poliitikas tundmatu äritegelase käitumine ja ütlemised tundusid vaatlejatele liiga reljeefsed. Nüüd, mil valik tehtud, saab vaid oodata, millisele kursile uus riigipea ja tema meeskond Ameerika Ühendriigid viib. Kuivõrd saab teoks võidukõnes lubatu: «… ehkki me seame alati Ameerika huvid esikohale, tegeleme me õiglaselt kõigiga, kõigiga – kõigi rahvaste ning teiste riikidega. Otsime ühisosa, mitte vaenu, partnerlust, mitte konflikti».
Kuigi Eesti Päevalehes nimetati sündmusi Eesti sisepoliitikas võrreldes suure lombi tagustega supitirina lauale kummuli minekuga, kujunes peaministrile umbusalduse avaldamisest ja valitsuse kukkumisest Eesti kodanikkonnale ikkagi sündmus number üks. Riigikogu istungi otseülekande vaatajareiting oli nii kõrge, et kõige pinevamal hetkel, mil ekraanile kuvati tulemus riigikogulaste valikust, katkes ülekoormuse tõttu mitmel pool internetiühendus.
Ehkki koalitsioonilepingu üle arutlus veel Eesti Kiriku trükkiminekul käib, on meedias juurdunud retoorika, mis nimetab uut valitsust vasakpoolseks. Hoolimata sellest, et üheks eelmise valitsuse kukutajaks on parempoolse orientatsiooniga IRL.
Kirikuleht palus olukorda riigis kommenteerida kolumnistist riigikogulasel sotsiaaldemokraat Toomas Jürgensteinil. «Kindlasti on uus valitsus pisut vasakpoolsem kui senine, sest üldiste käsitluste kohaselt asuvad nii SDE kui Keskerakond poliitilisest tsentrist pisut vasakul, IRL seevastu paremal,» nentis Jürgenstein, lisades, et kuigi hetkel (esmaspäeval – toim.) ei saa midagi lõplikku veel öelda, tundub siiski, et kaitse- ja julgeolekupoliitikas jätkub eelmise valitsuse algatatud NATO-le ja liitlaste kohalolule keskendunud suund, majanduspoliitikas pööratakse aga enam tähelepanu inimestele, kes saavad keskmisest vähem palka, s.t pööratakse tähelepanu ebavõrdsuse vähendamisele ühiskonnas. «Eks mõneti või sellist poliitikat võrrelda radikaalsemate Vana Testamendi prohvetite kuulamisega, kes käredas toonis tuletavad valitsejatele ja jõukatele meelde, et nad ühiskonnas vähem edukate eest hoolt kannaksid. Kõnelemata siis Jeesusest ja tema sõnadest rikkale noormehele: «Kui sa tahad olla täiuslik, siis mine müü oma varandus ja anna vaestele» (Mt 19:21).»
Kuna Eestit on 17 aastat valitsenud parempoolsed valitsused, on pööre vasakule Toomas Jürgensteini hinnangul mõneti tundmatu ja mis on tundmatu, on sageli pisut hirmutav, aga «on täiesti normaalne ja demokraatiale omane, et valitsuste rõhuasetused aeg-ajalt vahetuvad».
Liina Raudvassar


title: Tänu ustavatele

maintext:
Selle aasta septembris pidasin ühe oma elu kõige meeldejäävama, aga paraku ka raskeima teenistuse. Toimus EELK Kesk-Inglismaa koguduse viimane eestikeelne jumalateenistus, millega lõppes koguduse tegevus ja eestikeelsed teenistused Leicesteris.
Olin seda teenistust ja selle paratamatut saabumist ammu kartnud ja ühel hetkel jõudiski kätte aeg, kui kogudusel ei olnud enam jõudu jätkata. Sealne eestlaskond oli võõrsil nõnda kaua saanud tuge eestikeelse koguduse tegevusest. Kogudus oli Jumala abiga oma liikmeid kinnitanud usus, saatnud ära igavikku, pannud paari. Koguduse kaudu oli ristitud suurem osa võõrsil sündinud rahvuskaaslastest. Kuna aga uusi liikmeid juba aastaid enam juurde ei tulnud ning vanemad inimesed eest kadusid, jäid pingid iga teenistusega aina tühjemaks. Lõpuks seisis koguduse organisatoorne osa ühe järelejäänud juhatuseliikme õlgadel ning teenistusele tulijaid nappis.
Viimasel teenistusel valdasid mind kahetised tunded: oli muidugi kurbust, aga oli ka tänu. Kui ma kunagi Kesk-Inglismaa kogudust teenima asusin, imestasin väga selle üle, et nii mitmed kirikud ei tegutsenud enam pühakojana, vaid olid muudetud kontoriteks, kortermajadeks või päevakeskusteks. Paljud sakraalehitised ootasid veel nukralt oma kurba saatust, kandes seinal kuulutust «For sale» – müügiks. Nende uksed jäid pühapäeval suletuks ning kirikukellad seisid jõude. Hiljem harjusin sellega, et kirik võib olla tavaline kinnisvaraobjekt, ning tundsin rõõmu, kui endisesse jumalakotta oli asunud tegutsema raamatukogu või muuseum, aga mitte kõrts või voodimadratsite müügikeskus.
Minu elukoha juures oli üks selline kortermajaks muudetud endine metodisti kirik. Fassaad oli säilinud algsena, alles oli ka osa vitraažist ja seinas oli müürituna plaat selle kiriku pühitsemisaastaga. Teised plaadid kandsid nimekirju annetajatest, kiriku ehitajatest ja väärikatest koguduseliikmetest. Nüüd oli selles kirikus mitukümmend korterit ning hoovis kuivas pesu. Inimesi käis peauksest sisse ja välja palju, aga teenistuse asemel tuldi kellelegi külla või saabuti poeringilt koju. Sageli küsisin endalt, mida teeksid need inimesed, kes selle kiriku ehitasid, kui nad näeksid, mis on nende kirikust saanud.
Eestis on väga palju kirikuid, mis suurema osa ajast tühjalt seisavad. Õnneks ei ole need tavapäraselt müügiks. Esimene pretsedent annaks aga ilmselt rohelise tule. Murduks vaikiv kokkulepe, et nõnda lihtsalt ei tehta. Peagi koguneval kirikukogul seisab ees lahenduse leidmine, kuidas teha nii, et me elaksime üle ka need ajad, kui mõnel kogudusel on väga raske.
Kuigi sageli on raske, oleme ometi suutnud oma kirikute uksed lahti hoida. Veelgi enam, oleme suutnud hoida oma kogudused elavana. Oleme seda suutnud tänu Jumalale ja paljudele koguduse töötegijatele, kes vaatamata ilmale ja sageli olematule tasule tulevad pühapäeval kogudusse teenima. Kes vaimuliku, kes organisti või kellamehena, kes kirikuteenijana. Oleme suutnud kogudused hoida elus tänu nendele ustavatele liikmetele, kes ei ole jätnud koguduse kooskäimisi.
Pühapäeval mõnda Tartu kirikusse teenistusele minnes peatun nüüd sisenedes tihti kaks korda. Esimest korda vaikseks palveks ning teist korda selleks, et lasta silmadel puhata, nähes kirikupinkidel nii palju inimesi. Ma tean, et see võiks olla ka teistmoodi ja paljudes kohtades nii ka on. Ja see on suur Jumala ime, et tema kogudus elab.
Valdo Lust,
politsei- ja piirivalveameti peakaplan


title: Urmas Viilma vastulause: meil ei ole presidendiga vastastikku mitte mingeid etteheiteid

maintext:
1. EELK ega mina ei olnud see, kes algatas presidendi süüdistamist seoses tema sooviga mitte korraldada ametisseseadmise päeval tänupalvust. Selle loo algatas Postimehe ajakirjanik, kes saatis mulle peaaegu kuu pärast sündmuste toimumist sel teemal küsimused. Olen reeglina ajakirjanikke lugupidavalt kohelnud ja oma vastused ausalt andnud. Nõnda vastasin ka siis.2. Kui president oli teinud avalduse oma Facebooki-lehel, jagasin seda avaldust omakorda enda lehel ja see teema oli maha võetud. Mina ega EELK ei olnud need, kes seda teemat jätkasid. Inimesed on vabad oma arvamust avaldama ja teevad seda ka siis edasi, kui president või peapiiskop on omavahel ammu rahu sõlminud. Omavahel ütlen, et samal päeval, kui president oma avalduse tegi, ka helistasin talle ning meie vahele ei jäänud mingeid lahendamata küsimusi.
3. Pisut imestama paneb mind Evelyn Kaldoja reedel kirjutatud arvamus seetõttu, et minu neljapäevane kohtumine presidendiga oli ju lausa teistsuguse alatooniga ning samamoodi on olnud ka meediakajastus. Kui Kaldoja kommentaar on seotud äsja Õhtulehes ilmunud infoga, siis on see veel mõistetav, sest Õhtuleht avaldas ammu «hapuks läinud» info. Nad saatsid meile päringu eelmisel nädalal ja eelmisel nädal ka me vastasime.
Kahjuks avaldasid nad oma loo, mida eile hommikul ka Delfi võimendas, teadmisega, et minu kohtumine presidendiga seisab alles ees. Tegelikult kohtusin presidendiga neljapäeva hommikul ja meil ei ole mingeid eriarvamusi. Selle kohta tegin samuti postituse sotsiaalmeedias ning eile läks selle kohta välja ka EELK meediasõnum, mida ka Postimehes kajastati.
Seal ei ole kuidagi sellist alatooni, et EELK pressiks ennast endiselt peale ja pakuks «katust» nagu võib lugeda viidatud kommentaarist. Kui autor ei olnud kursis sellega, et ma presidendiga kohtusin ja sellest ka avalikult FB lehel teada andsin, siis on reaktsioon veel mõistetav (kahjuks küll Õhtulehe hilinenud infost tingituna). Vastupidisel juhul ei mõista ma omakorda ei Kaldoja arvamusavaldust ega selle sisu. Kirjutatu on vastupidine sellele, mida ma olen pärast presidendiga kohtumist väljendanud. Võimalik, et minu sõnum on olnud lihtsalt mõistetamatu.
Edasi loe Postimehest.


title: President Kersti Kaljulaid kohtus peapiiskop Urmas Viilmaga

maintext:
Neljapäeval, 24. novembril võttis president Kersti Kaljulaid Kadriorus vastu EELK peapiiskopi Urmas Viilma. Peapiiskopi tervitusvisiidi eesmärgiks oli tutvuda presidendiga ning anda ülevaade Eesti kirikuelust, kirikute omavahelisest oikumeenilisest koostööst ning Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) panusest Eesti ühiskonda.
President Kersti Kaljulaid oli kiriku ühiskonnatööst hästi teadlik ning tunnustas koguduste ja kiriklike asutuste tööd eriti hoolekande valdkonnas. President tänas kirikut tänavalaste probleemidega tegelemise eest, samuti Eestisse saabuvate pagulaste vastuvõtmise eest.
Kaljulaid kinnitas, et kogu rahva presidendina ei unusta ta kindlasti ka Eesti erinevate kirikute ja koguduste panust ühiskonna teenimisse ning võimaluste tekkides tahab ka oma tähelepanu suunata just sinna, kus selle tööga kõige vahetumalt tegeletakse. Üheskoos tõdeti, et kiriku ja riigi koostööks on mitmeid erinevaid võimalusi, mida tuleks kindlasti edaspidistel kohtumistel arutada.
Peapiiskop Viilma sõnul oli esmakohtumine äärmiselt meeldiv ja positiivne. Mingisugust arusaama, et president ei tahaks teha koostööd kirikuga või mõne teise ühiskonna grupiga peapiiskopile ei jäänud. “Olen väga rõõmus, et president Kaljulaid ei näe kirikul ainult tseremoniaalset rolli, vaid on teadlik ka kiriku igapäevasest panustamisest sotsiaal- ja hoolekandetöösse,” lausus Viilma.
Kohtumise lõpus kinkis peapiiskop presidendile kaks raamatut: artiklitekogumiku “Usk Vabadusse”, mis annab üksikasjaliku ülevaate kiriku rollist Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamisel ning üleeile ilmunud värske kogumiku “Kuhu lähed Maarjamaa”, mis sisaldab muuhulgas põhjaliku analüüsi sotsioloogilise küsitluse “Elust, usust ja usuelust 2015” tulemustest.


description: Toadisainer aitab valida kodule värvid

title: Toadisainer aitab valida kodule värvid

maintext:
Uue tapeedi ja värvide valimine on põnev tegevus kodu hubaseks ja omanäoliseks muutmisel. Saates “Naabrist parem” osalenud ehitus- ja remondifänn Hanna jagab oma kogemusi värvide ning tapeetide sobivuse katsetamisel ning kodu värskendamisel.
Pidades end tüüpiliseks naissoo esindajaks armastab ka Hanna aeg-ajalt teha oma kodus kergeid muudatusi, kas mööbli ümbertõstmise või väiksema värvi- ja tapeedivahetuse näol. Sage ehituspoodide külastaja on pärast emaks saamist avastanud ehituskaupluste e-poed, kus saab pakutavast sortimendist vägagi hea ülevaate. Kuna väikese lapsega on poodides kaubavalikule keskendumine raskendatud, siis on netikauplused sobivaks alternatiiviks.
Seekord on plaanis ette võtta elutoa tapeedivahetus. Naabrite poolt tekitatud veekahjustused on jätnud oma jälje ja meelerahu huvides on kodu värskendamine taas aktuaalne. Bauhofi kodulehel ringi vaadates jääb silma valik nimega "toadisainer". „Põnev!“ jõuab ta endamisi enne nupule vajutamist mõelda kui juba avaneb ekraanil kolm kategooriat: elutuba, magamistuba ja köök.
Esmased katsetused saavad tehtud elutoas. Kas modernne või klassikaline stiil? Valik osutub modernse kasuks. Ühe seina mõõduna läheb kirja kuus ning teise mõõduks neli meetrit. Kõrgus klassikaliselt kaks ja pool meetrit. Seejärel saavad ka uksed ja aknad oma kohale paigutatud. Nutikas rakendus arvutab seina kogupindalaks nelikümmend viis koma kaks ruutmeetrit. Oluline info kuvatakse lehe alumises osas.
Edasi saab liikuda põnevama osa juurde ning asuda kombineerima tapeete, värve ja põrandaid. Kuna parketti ei ole plaanis välja vahetada ja värvimine eeldab pahteldamist, siis jäävad valikusse ainult tapeedid. Olles proovinud erinevaid variante on lõplik eelistus rahulik tapeet, mis harmoneerub kodu iseloomustavate märksõnadega - mahe ja hele olemine. Lõpuks kuvatakse ekraanil valitud tootenimetused ja koodid ning nimekirja saab mugavalt endale kirjakasti saata.
„Julgen seda rakendust soovitada kõigile, kellel parasjagu kodu remont plaanis või käsil,“ ütleb Hanna. Erinevate põrandate, värvide ja tapeetide sobivust kombineerides saab näha, kuidas tapeet valitud värviga koostööd teeb ning saab julgelt erinevaid stiile katsetada.
Värvitud ja tapeeditud seinte kombineerimine on väga levinud. Mustrite ja värviga saab katsetada erinevaid lahendusi, näiteks heledate toonidega muuta tuba avaramaks, püstiste triipudega visuaalselt kõrgemaks või horisontaalsete triipudega kitsast tuba laiemaks. Kaasaegsed tapeedid on väga omanäolised ja vastupidavad ning neid saab hõlpsalt puhastada ja hooldada. Mustrilised tapeedid nõuavad tihti kavalaid sisekujunduslikke lahendusi. Kuidas aga osavalt tapeete lihtsate värvitud seintega kombineerida loe siit.
Julget pealehakkamist!
Rohkem kasulikke nõuandeid tapeetimisest ja seinte värvimisest leiad Meistriklubi blogist.
Artiklis kasutatud tooted:


description: Türgi president Recep Tayyip Erdoğan esitas täna Euroopa Liidule väljakutse lõpetada liitumiskõnelused Ankaraga.

title: Erdoğan esitas EL-ile väljakutse liitumiskõneluste peatamiseks

maintext:
«Nad ütlevad piinlikuseta ja häbitult, et EL peaks vaatama üle läbirääkimised Türgiga. Ärge vaadake neid üle - langetage mingi otsus,» ütles Erdoğan.
EL ei suuda astuda sammu, millega lõpetatakse suhted Türgiga, kuna kardetakse migratsioonileppe läbikukkumist, lisas Erdoğan.
EL valmistab ette raportit, milles hinnatakse Türgit kui EL-i kandidaatriiki. Raport on eeldatavalt kriitiline meediavabaduse piiramise ning kurdimeelsete poliitikute vahistamise suhtes Türgis.
Euroopa Komisjoni juht Jean-Claude Juncker ütles eile, et Türgi distantseerib ennast EL-i väärtustest ja ei jäta muljet, et tahaks blokiga ühineda.
Türgi liitumiskõnelused algasid 2005. aastal.


authors:
Afp Bns
Nasa Reuters Scanpix

description: USA president Barack Obama keelas eile järgmiseks viieks aastaks naftauuringud osas Arktikast, andes löögi vabariiklaste katsetele laiendada fossiilkütuste tootmist.

title: Obama keelas viieks aastaks Arktika naftauuringud


description: Sotsiaalportaali Facebook looja Mark Zuckerberg ja mitu selle juhtivtöötajat seisavad Saksamaal Münchenis vastamisi kohtusüüdistusega – portaal ei tegevat piisavalt solvavate postituste tsenseerimiseks.

title: Zuckerberg läheb Saksamaal kohtu alla

maintext:
Ajakiri Spiegel kirjutas oma veebilehel, et nende valdusesse on jõudnud kohtudokumendid, mis süüdistavad Zuckerbergi vihaõhutamises. Koos temaga lähevad väidetavalt veel kohtu alla Facebooki tegevdirektor Sheryl Sandberg, Euroopa reklaamijuht Richard Allan ja viimase kolleeg Berliinis Eva-Maria Kirschsieper.
Spiegeli andmeil esitas süüdistued advokaat nimega Chan-jo Jun. Oma hagis heidab ta portaalile ette, et see talub oma veergudel üleskutseid tapmisele, ähvardusi ning ka holokaustieitamist. Kõik need punktid on Saksa seadustega rangelt keelatud.
Facebook on varemgi sattunud kriitika alla selle eest, e eemaldavat kahtlast sisu liiga aeglaselt. Nii Facebooki kui Twitterit on selle eest mõistnud hukka ka Saksmaa justiitsminister Heiko Maas.
Eelmisel kuul mõisteti Würzburgis vangi mees, kes oli kirjutanud Facebooki postituse, mis kutsus üles vägivallale juutide, välismaalaste ja põgenike suhtes. Ehkki süüalune väljendas kahetsust, määrati talle karistuseks kaks aastat ja kolm kuud trellide taga.
Facebook on korduvalt kinnitanud oma vastuseisu vihakõnele ning lubanud tulevikus seotud postitused kiiremini eemaldada.


description: Lühike ülevaade vastse Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi elukäigust.

title: Donald Trump läbi aastate

maintext:
14. juuni 1946: USAs New Yorgis Queensi linnaosas sünnib Donald John Trump. Tema ehitajast ja kinnisvaraarendajast isal Fred Trumpil on veel viis last. Donald Trumpi vanaisa immigreerus USAsse Saksamaalt.
1959-1964: Trump käib New Yorgi sõjaväeakadeemias
1966-1968: Õpib Pennsylvania ülikoolis majandust. Vietnami sõtta ei võeta tervislikel põhjustel. Alustab Philadelphias kinnisvara ostmist.
1971: Võtab üle juhtimise oma isa ettevõttes Trump Management Corporation, mis omab Brooklynis, Queensis ja Staten Islandil rohkem kui 14 000 korterit.
1973: USA justiitsministeerium kaebab Trumpi ettevõtte rassilise diskrimineerimise eest kohtusse. Trump annab justiitsministeeriumi vastu omakorda 100 miljoni dollari suuruse hagi sisse. Jõutakse kohtuvälisele lahendile ja Trump ei tunnista süüd.
1977: Abiellub modell Ivana Zelnickovaga. Neil on kolm last: Donald, Ivanka ja Eric. Paar lahutab abielu 1990. aastal ja see jõustub 1992. aastal.
1979-1983: 58-korruselise Trump Toweri ehitamisel kasutatakse rohkem, kui 200 illegaalist Poola immigranti, kellele ei maksta miinimumpalkagi. Kohtuprotsessi käigus mõistetakse temalt välja kahjud ja töölistele tasumata palk.
1985: Ostab Hiltonilt 325 miljoni dollari eest Atlantic Citys asuva kasiino ja nimetab selle Trump Marinaks
1987: Avaldab «The Art of the Deal»- nimelise raamatu, kus eitab oma Saksa-päritolu, sõnades, et tema esivanemad olid rootslased.
1988: Ostab 365 miljoni dollari eest lennufirma Eastern Air Shuttle ja nimetab selle ümber Trump Shuttle’iks ning vahetab tualettides tavainventari välja kullatute vastu.
1990: Avab Trump Taj Mahali-nimelise kasiino.
1991: Esimene pankrot. Annab sisse pankrotiavalduse, müüb oma jahi, lennufirma ja 50-protsendilise osaluse kasiinos.
1992: Teine pankrot. Trump Plaza kasiino läheb pankrotti.
1993: Abiellub Maria Maplesiga. Neil on üks tütar, Tiffany. Paar lahutab 1999. aastal.
1996: Trump ostab Miss Universumi iludusvõistluse.
2002-2008: Trump ja äripartner Phil Ruffin ehitavad Las Vegasesse Trump International Hotel and Toweri- nimelise hotell-kasiino. Hoone on kaetud 24-karaadise kullaga.
2004: Kolmas pankrot. Trumpi hotellide ja kasiinode ettevõte läheb pankrotti, võtab uue nime ja tuleb uuesti turule. Televisioonis esilinastub Trumpi tõsielusari The Apprentice.
2005: Abiellub Melania Knaussiga, neil on üks poeg, Barron. Avab Trumpi ülikooli, mis suletakse 2010. aastal ebaseadusliku äritegevuse tõttu.
2009: Neljas pankrot. 2004. aasta pankrotistunud ha uue nime võtnud hotellide ja kasiinode ettevõte läheb uuesti pankrotti.
2015: Trump teatab, et kandideerib presidendiks kõneks, kus nimetab mehhiklasi vägistajateks ja immigrantideks. Müüb Miss Universumi iludusvõistluse.
Mai 2016: Trump kindlustab endale vajaliku toetajaskonna hääled, et saada ametlikuks vabariiklaste presidendikandidaadiks.
9. november 2016: Donald Trump saab Ühendriikide 45. presidendiks.


description: Täna, 8. novembril toimuvad USAs presidendivalimised, mille käigus selgub, kas riigipeaks saab demokraatide kandidaat Hillary Clinton või tema vabariiklasest rivaal Donald Trump.

title: Donald Trump on suure tõenäosusega võitnud -

maintext:
Siin blogis jagavad USA presidendivalimisi kajastavad fotograaf Eero Vabamägi ja reporter Kadri Veermäe subjektiivsemaid tähelepanekuid, mis Ühendriikides ringi liikudes silma on jäänud. Päevik täieneb jooksvalt.
Pildid ja video: Californias toimus hääletuspaiga lähedal tulistamine, üks inimene hukkus
Ameerika Ühendriikides Californias Azusas toimus hääletuspaiga vahetus läheduses tulistamine, milles hukkus üks inimene ja kolm inimest sai vigastada.
George W. Bush ei hääletanud kellegi poolt
Ameerika Ühendriikide endine president George W. Bush ja ta naine Laura Bush andsid nüüdsel presidendivalimiste hääletusel protestihääle ega valinud mitte kedagi.
Michiganis üritati takistada mosleminaiste hääletamist
USAs toimuvad presidendivalimised, milles senistel andmetel on juhtimas vabariiklaste kandidaat Donald Trump.
Rootsi firma tahab aidata ameeriklastel Trumpi eest põgeneda
Rootsis tegutsev reklaamifirma Round & Round käivitas kampaania, mille eesmärgiks on aidata neid ameeriklasi, kes ei soovi vabariiklase Donald Trumpi presidendiks saades enam USAs elada.
Pildid ja video: 12 elanikuga Dixville Notch on USAs esimene paik, kus täna hääletada sai
USAs toimuvad täna presidendivalimised ning esimene valimispaik, kus valijad said hääletada, on Kanada piiri ääres New Hampshire’i osariigis Coosi maakonnas Dixville’i vallas asuv 12 elanikuga Dixville Notch.
Postimehe videolugu Philadelphiast: Clinton meelitas valimispäeva eel kohale üüratu rahvamassi
Demokraatide presidendikandidaat Hillary Clinton pidas eile Pennsylvania osariigis Philadelphia linnas oma viimase suure kampaaniaürituse, kuhu tuli kohale 33 000 inimest.
NASA: USA presidendivalimiste ainus "kosmosehääl" on antud
USA presidendivalimiste ainus "kosmosehääl" on antud, seda tegi praegu Rahvusvahelises Kosmosejaamas (ISS) viibiv astronaut Shane Kimbrough, teatas Ühendriikide kosmoseagentuur NASA esmaspäeval.
Clinton ja Trump läbi aegade
Ööl vastu homset selgub, kellest saab uus USA president. Postimees avaldab ajakavana demokraatide presidendikandidaadi Hillary Clintoni ja vabariiklaste presidendikandidaadi Donald Trumpi märkimisväärseimad elusündmused.
Uued e-kirjad Clintonile süüdistust ei toonud
USA Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) direktori James Comey teatel ei muutnud FBI oma juulikuus esitatud seisukohta, et demokraatide presidendikandidaat Hillary Clintoni e-kirjade sisu ei anna alust endisele välisministrile süüdistust esitada.
USA senaator hoiatas Venemaad valimistesse sekkumise eest
Venemaa peab arvestama tagajärgedega, kui sekkub Ameerika Ühendriikide valimistesse, ütles Florida vabariiklasest senaator Marco Rubio.
Uuring: eurooplased pelgavad Trumpi võitu
Euroopa riikides tekitab vabariiklase Donald Trumpi võimalik võit Ameerika Ühendriikides homme toimvatel presidendivalimistel hirmu, selgub uuringufirma YouGov läbi viidud küsitlusest.
BNS Live arutelu: USA pärast presidendivalimisi
Kolmapäeval algusega kell 15.30 teeb Postimees otseülekande Tallinna Solarise Apollo raamatupoest ürituselt seeriast BNS Live, kus seekord tuleb arutlusele USA presidendivalimiste järgne olukord.
Trump FBI otsusest: Clinton on süüdi ja teda ootab kohus
Demokraatide presidendikandidaat Hillary Clinton on kirjavahetusskandaalis süüdi, ütles vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump Föderaalse Juurdlusbüroo avaldust kommenteerides.
Newyorklane Nicholas Horman: miks ma ei lähe valima
Mina nendel valimistel ei hääleta. Laenates nüüdseks surnud kuulsa näitleja George Carlini sõnu: kui ma neid inimesi ametisse ei vali, jääb mulle õigus rahulolematu olla.
Inglased eelistaksid istuda lennukis Clintoni, mitte Trumpi kõrval
Suurbritannias läbi viidud uuring leidis, et võimaluse korral eelistavad puhkusele lendavad britid näha lennukis enda kõrval istumas Ameerika Ühendriikide demokraatliku erakonna presidendikandidaati Hillary Clintoni, mitte tema rivaali Donald Trumpi.


authors:
Inna-Katrin Hein
Foto
Kuvatõmmis Youtube

description: Eile levis maailma meedias uudis, et Itaalia pealinna Rooma tänavatel elab tüdruk, kes võib olla 2007. aastal Portugalis Praia da Luzi kuurortis kadunuks jäänud briti tüdruk Madeleine McCann.

title: Rooma tänavatel elav tüdruk ei ole Madeleine McCann, vaid Soome päritolu

maintext:
Nüüdseks on teada, et Roomas elav tüdruk ei ole Madeleine McCann, vaid Soome päritolu Embla Jauhojärvi, kes kannatab autismi ühe vormi, Asbergeri sündroomi all.
Tüdruku isa Tahvo Jauhojärvi teatel lahkus ta 21-aastane tütar selle aasta mais nende kodust Rootsis Stockholmis.
Embla Jauhojärvi vanemad läksid lahku, kui ta oli 13-aastane ja ta elas enne kadumist kaheksa aastat koos isaga.
«Teadsin, et ta sai võimaluse minna Itaaliasse õppima, kuid ma ei arvanud, et ta haiguse tõttu seal tänavale satub. Igatahes ei teadnud ma temast kuus kuud mitte midagi. Üritasin kontakti saada, kuid see ebaõnnestus,» lausus isa.
Isa teatel palus ta Rootsi politseid aidata tal tütar üles leida, kuid politsei keeldus viitega, et mehe tütar on teises riigis ja tegemist on 21-aastase ehk täiskasvanuga.
Itaalia politsei leidis Embla Jauhojärvi magamas Roomas Torretta väljakul, tema ümber sagisid inimesed, kes soovisid pesemata ja kulunud riietes tüdrukut aidata.
Soomlanna sõnas Itaalia politseile, et ta on pärit Ühendkuningriigist ja on 20-aastane, kuid ta ei nimetanud oma nime.
Tüdrukukul ei olnud isikut tõendavaid dokumente, kuid Itaalia televisiooni saade, milles räägitakse kadunud inimestest, palus Rooma tänavatel elava tüdruku kindlaks tegemiseks abi. Juhtumisse sekkusid ja pakkusid abi ka USA kadunud inimeste otsijad.
Isa teatel sai ta kohe aru kui sotsiaalmeedias hakkasid levima fotod, et tegemist on tema tütrega.
«See oli minu jaoks suur šokk, kui mõistsin, et ta elab Rooma tänavatel nagu kerjus,» nentis isa.
Rooma politsei arvates sai selle tüdruku juhtum laia meediakajastuse osaliseks just selle tõttu, et Embla Jauhojärvit peeti Madeleine McCanniks, kes on seni kadunud. McCann kadus 2007. aastal, olles kolmeaastane ning nüüd peaks ta 13-aastane olema.


description: Suurbritannia politsei avastas Norfolkis kartuleid vedavast külmkaubikust 15 migranti, sealhulgas imiku ja kaks last, vahendab Independent.

title: Briti politsei leidis kartulikoormast külmetavad põgenikud


description: Siin blogis jagavad USA presidendivalimisi kajastavad fotograaf Eero Vabamägi ja reporter Kadri Veermäe subjektiivsemaid tähelepanekuid, mis Ühendriikides ringi liikudes silma on jäänud. Päevik täieneb jooksvalt.

title: Postimehe USA päevik: tagasi New Yorgis

maintext:
8. november
17.25 (Eesti aja järgi 23.25)
Tagasi New Yorgis. Linn elab valimisõhtu ootuses: seda kuuleb inimeste omavahelisest vestlustest kohvikus kui ka märkab tänavapildis - mõlemad (veel!) presidendikandidaadid on otsustanud oma valimispeo pidada New Yorgis Manhattanil mitte väga kaugel teineteisest.
Clintoni üritus toimub Jacob K. Javits Convention Centeris Hudsoni jõe kaldal, kus on -nagu teravmeelsed kommentaatorid on juba ära märkinud - üks maailma kõrgemaid klaaslagesid, millest nüüd läbi murda.
Clinton on hääletuspäeva eelsetes kõnedes kasutanud korduvalt «klaaslae» metafoori (mis lühidalt tähendab, et mingitel gruppidel, nt naistel on raskem jõuda teatud tasandist kõrgemale - antud juhul siis USA presidendiks). Järelpidu peab Clintoni meeskond Viiendal avenüül viietärnises Peninsula hotellis.
Mõlemast paigast pole sugugi Hiltoni hotell ehk koht, kus peab pidu Trump. Linna julgeolekuga tegelevatele inimestele ei tee sugugi rõõmu, et kaks suuremahulist üritust samal ajal samas linnas toimuvad, kuid see, et nad asuvad veel teineteise lähedal, tõstab stressitaset veelgi.
Viimast üritavad valimisõhtust võtta ka baarid ja kohvikud, mis kutsuvad inimesi valimisõhtut just nende juures veetma.
Et ei jääks ekslikku muljet, nagu käiks siin ainult tähistamine ja pidu, tuleb demonstreerida hotelli, kus veetsime oma avaõhtu New Yorgis. Kui pilt tundub liiga avar, siis võib juurde öelda, et toa põrandapinda oli kokku täpselt 2,74 ruutmeetrit ning sõrestikuga kaetud lagi ei lasknud naabrite ühelgi norskel kaduma minna.
Foto: Eero Vabamägi
Hommik
Valimispäev on lõpuks käes. Ärkasime pärast kuut, et jaoskondade avamise ajaks sinna jõuda. Jõudsime. Paljud valijad olid aga veelgi varem tulnud, sest hääletuspunkte õnnestus eksimatult selle põhjal tuvastada, et nende juures vonkles pikk ja aeglaselt edasi liikuv saba. Üllatavalt kombel polnud aga nurinat üldsegi kuulda.
Philadelphia hääletajate küsitlemine annab sama tulemuse, mis arvamusuuringud näitavad - siin võidab Clinton.
Me hakkame nüüd tagasi New Yorki sõitma, et sealt suurt valimisööd vahendada. Sõiduvahendiks on meil punane Ford Mustang, aga sellest kirjutan hiljem, mis põhjusel meil selline auto on - isikliku edevuse rahuldamise ega tööandja pankrotti viimise katsega igatahes tegu pole.
Ajakirjanik tööpõllul Lääne-Virginias. Foto: Eero Vabamägi
7. november
Pennsylvanias Philadelphia linnas toimub täna demokraadist presidendikandidaadi Hillary Clintoni viimane suurem kampaaniaüritus, kus on kohal ka Postimees. Ürituse alguseni on veel aega tund, kuid kohal on juba meeletud inimmassid. Esinemine toimub välitingimustes ning meediale on selle jaoks kohale toodud lauaread, mis jooksevad otse puude all.
Paremalt ja vasakult kostab ajakirjanike vaikset iroonitsemist valitsevate olude üle. Istun minagi siin, sõrmed külmast kangestumas, üritan kätte saada raskesti tabatavat internetiühendust ning ootan kannatamatult kõnede algust. Kostub köhimist ja täiesti kõrvalise teemana tuleb meelde, kuidas Hillary Clinton maadles mõne kuu eest kopsupõletikuga.
Äsja käis laval Bon Jovi ja rõhutas, et homme on tegu ajaloo tähtsama päevaga. Nüüd ilmub sinna Bruce Springsteen ja saab koheselt suurema aplausi osaliseks. Köhimine kõrval muutub valjemaks ja tihedamaks. Laul ise tundub väga pikk.
Springsteen räägib, et nüüd on võimalus paremaks Ameerikaks.
Pühapäev, 6. november
Tervitusi Pennsylvaniast! Kuna aga tänane päev möödus suurest Lääne-Virginias, siis alustuseks paar sõna sealsest elust. Päev algas Fairmonti motellist - ning motellid näevad siin välja tõesti sellised, et kes on mõnegi USA filmi elus näinud, sellele tulevad need tuttavlikud ette:
Foto: Eero Vabamägi
Motellituba seest. Foto: Eero Vabamägi
Kuigi Lääne-Virginia näol on tegemist ühemõtteliselt vabariiklasi toetava piirkonnaga, jääb praeguste valimiste puhul sellest väheks ning mitmetest kajastustes on piirkond saanud külge kõlavaid tiitleid nagu «Trumpi-maa», «koht, kuhu Clintonil pole asja» ning muidugi kaevurite ja kivisöega seotud lugematuid epiteete. Võib öelda, et see vastab mõttes tõele, kuid ei sisalda endas täit tõde.
Homme ilmub Postimehes lugu ühe Lääne-Virginia endise kaevuriga ning saab ette öelda, et osad klišeed tuleb tema puhul kindlasti kõrvale heita.
Osariigis ringi sõites nägi aga küllalt ka materialiseerunud eelarvamusi: lohakil treileripargid, Trumpi toetusmärgid maja ees, uhkelt lehvivad konföderatsiooni lipud, igas külast suuremas kohas McDonalds. Osariigi kaguosa apteegiriiulitel võib märgata käsimüügis ülitugevat valuvaigistist ja mitmeliitrist lahtistikanistrit (kuigi see on juba üleriigiline spetsiifika).
Treilerilinnak Lääne-Virginias Hundredis. Foto: Eero Vabamägi
Saab teha ka esialgseid järeldusi autoraadiost kuuldu põhjal - valimisreklaami (sest lisaks presidendile valitakse ka kohalikke võimuesindajaid ning senati ning esindajatekoja liikmeid) üheks läbivaks meetodiks paistab olevat vastase täielik mustamine - kui ikka oled vabariiklane, siis tuleb rivaali nimetada «liberaaliks» sellise häälega, nagu väljendaks mõnd solvangut.
****
Vahelepõige põnevasse uuringusse: Gallup avaldas hiljuti 87 000 intervjueeritavaga tehtud uuringu tulemused, kus selgub, et valged harimata mehed toetavad tõesti raevukalt Trumpi - kuid keskmiselt pole ta toetajad muust rahvastikust märgatavalt vaesemad, ka pole nende seas rohkem töötuid.
****
Õhtuks oleme jõudnud Pennsylvania osariiki, kus homme tõmbab demokraatide presidendikandidaat Hillary Clinton oma kampaaniale joone alla Philadelphias kohas nimega Independence Mall.
Nimest ei tasu end eksitada lasta, nii ameerikapärane kui see kampaania ka olnud on, kaubanduskeskuses ei lõppe ta sellegipoolest: Independence Mall kuulub suurde ajaloolisse kompleksi ning selle vastas asuvas ehitises allkirjastati USA iseseisvusdeklaratsioon.
Õhtusele üritusele koguneb tõeline raskekahurvägi: Barack Obama, Michelle Obama, Bill Clinton, Chelsea Clinton - ja ilmselt tähesära lisamiseks ka muusikud Bruce Springsteen ja Bon Jovi. Omaette huvi tekitab küsimus, milline on see valijasegment, kelle jaoks saab viimaseks, otsustavaks kaalukeeleks asjaolu, et just näiteks Bon Jovi soovitab Clintoni poolt hääletada. Või Cher.


authors:
Afp Bns
Martin Meissner Ap Scanpix

description: Terrorismi tagajärjel hukkus 2015. aastal 29 376 inimest, mis on tunamullusega võrreldes 3389 inimest vähem ja esimene langus pärast 2010. aastat, teatas täna mõttekoda Majanduse ja Rahu Instituut.

title: Mõttekoda: terrorism nõudis mullu 29 376 inimelu


authors:
Afp Bns
Afp Scanpix

description: Inimõigusorganisatsioon Amnesty International soovitas reedel Venemaal tühistada välismaalt toetust saavate organisatsiooni vastu suunatud seadus, mida on kasutatud repressioonideks rohkem kui 100 välisagendi staatuse saanud ühenduse vastu.

title: Amnesty ärgitab Venemaad välisagendi seadust tühistama

maintext:
Seaduse jõustumisest möödub neli aastat ja selle puhul ärgitas Amnesty loobuma seadusest, millel on vabaühenduste jaoks laastavad tagajärjed.
Seadus kohustab organisatsioone, mille tegevust määratletakse poliitilisena ja mis saavad rahvusvahelist toetust, end välisagentidena registreerima.
Paljud ühendused on selle mõjul hädavajalikust välistoetusest ära öelnud, paljud teised on aga pärast seaduse jõustumist 2012. aasta 12. novembril kinni pandud.
Nn välisagendid peavad esitama iga kolme kuu tagant dokumendid oma rahastuse üksikasjade kohta.
Amnesty hoiatab, et seadus on kodanikuühiskonna tuleviku seisukohalt väga ohtlik, sest ellu jäävad vaid need vabaühendused, mis toetavad kõhklematult valitsuse poliitikat.


description: Suurbritannia kõrgem kohus otsustas neljapäeval, et valitsus ei saa alustada menetlust Euroopa Liidust lahkumiseks parlamendi heakskiiduta.

title: Kohus: London ei saa algatada Brexitit parlamendi toetuseta


description: Ühendriigid jätkavad plaanipäraselt oma sõjalise kohaloleku suurendamist Euroopas presidendiks valitud Donald Trumpi tulevastest kavatsustest sõltumata, teatas USA kaitseministeerium.

title: USA jätkab plaanipäraselt vägede suurendamist Euroopas

maintext:
Tingimuslikkus sellest, kuidas liikmesmaad alliansi ees oma kohustusi täidavad, on tekitanud Euroopas tõsist muret.
USA saadab alates veebruarist Ida-Euroopasse raskerelvastuses lahingbrigaadi, millega tõuseb Euroopas asuvate Ühendriikide brigaadide arv kolmeni. Lisaks hakkab USA juhtima Poola saadetavat NATO pataljoni lahingugruppi.
Plaani eesmärk on tugevdada Ida-Euroopa kaitsevõimet Venemaa võimaliku rünnaku vastu.
«Me viime plaane ellu nii, nagu me need NATO liitlastega kokku leppisime,» ütles Pentagoni pressiesindaja Peter Cook. «Me jätame järgmisele valitsusele õiguse sõnastada poliitikavalikuid. Meil on üks relvajõudude ülemjuhataja korraga.»
Uus brigaad peaks alustama oma tegevust õppusega Poolas ning seejärel saadetakse kompaniid Bulgaariasse, Rumeeniasse ja Baltimaadesse.
Trump, kes kiitis valimiskampaania käigus Vene presidenti Vladimir Putinit ja kritiseeris USA presidendi Barack Obama poliitikat Moskva suunal, on öelnud, et soovib Venemaaga suhteid parandada.
NATO otsustas juulis Varssavi tippkohtumisel saata Baltimaadesse ja Poolasse liitlasvägede pataljonid. Eestisse saabuvat pataljoni hakkab juhtima Suurbritannia, Lätti saadetavat üksust Kanada, Leetu paigutatavat pataljoni Saksamaa ja Poola saadetavat üksust USA.


description: USA presidendivalimistel on eelhääletamise võimalust kasutanud vähemalt 44,9 miljonit inimest, selgus uudisteagentuuri AP kogutud andmetest.

title: USA valimistel on eelhääletamist kasutanud 45 miljonit inimest

maintext:
Rekordid on püstitatud 28 osariigis ja Columbia ringkonnas. Miljonid hääletussedelid on veel teel.
AP hinnangul võib eelhääletust kasutanud valijaid olla üle 50 miljoni ehk ligi 40 protsenti kõigist osalejatest.
Eelmistel presidendivalimistel 2012. aastal oli eelhääletajaid 46 miljonit ehk 35 protsenti kõigist osalenutest.
«Huvi eelhääletuse vastu on paljudes osariikides olnud enneolematu,» ütles Florida Ülikooli professor ja valimisekspert Michael McDonald, kes on AP konsultant.
Floridas on hääle andnud 6,4 miljonit valijat ehk rohkem kui kolm neljandikku arvatavates valijatest. Põhja-Carolinas on hääletanud rohkem kui kaks kolmandikku arvatavatest valijatest.
Nevadas on see näitaja kolm neljandikku ja Colorados üle 70 protsendi.
USA presidendivalimised peetakse täna.


description: Saksamaa välisminister Frank-Walter Steinmeier püüdis mõne aasta eest pürgida liidukantsleriks, kuid jäi praegusele liidukantslerile Angela Merkelile alla. Nüüd jõudsid Saksa suurparteid kokkuleppele 20-aastase poliitikakogemusega Steinmeieri esitamises presidendikandidaadiks.

title: Steinmeieri presidenditeelt kadus takistus


description: Hispaania politsei tabas Prantsusmaal tagaotsitud palgamõrvari, kes kannab oma maski ja kostüümi tõttu Saatana hüüdnime.

title: Hispaania politsei tabas "saatanliku" palgamõrvari

maintext:
47-aastane Hamid Hakkar saadi möödunud reedel kätte Lõuna-Hispaania sadamalinnas Malagas, lisaks tabati kaks hispaanlast, kes aitasid tagaotsitul end varjata, edastab The Local.
«Ta varjas end Saatana maski ja kostüümi taha ning üritas end peita halloween’i järelpidu pidanute sekka,» teatas Malaga politsei.
Politsei avaldas foto, millel on näha punaste sarvede ja teravate hammastega kuradimaski, lisaks oli kinnipeetul mustadest kunstjuustest parukas ja must keep.
Alžeeria päritolu mees oli Prantsusmaal tagaotsitav palgamõrva, narkokaubanduse ja rahapesu tõttu.
2005. aastal mõistis Prantsusmaa kohus ta alaealise narkokaubitseja tapmise eest 15 aastaks vangi.
Hakkar sai hea käitumise eest vanglast kodus käija, kuid 2013. aasta novembris ta enam vanglasse tagasi ei pöördunud, vaid põgenes Hispaaniasse.
Hakkarile määrati 2010. aastal veel kahe aasta pikkune vangistus, kuna ta aitas itaallasest pangaröövlil Antonio Ferraral Prantsuse vanglast põgeneda.
Hakkaril endal õnnestus Pariisi vanglast 1998. aastal põgeneda, kui ta vahetas teda vaatama tulnud sõbraga kohad. Prantsuse politsei tabas Hakkari alles 2003. aastal.
Hispaania politsei jõudis Prantsusmaal tagaotsitud meheni oktoobri keskel, kui Malagast leiti palgamõrvari «esmaabipaun», milles oli kaks relva, summuti, laskemoona, kaheksa mobiiltelefoni, võltsitud isikut tõnedavad dokumendid ja 5000 eurot sularaha.


description: Prantsusmaa kohus mõistis kolmekuulise tingimisi karistuse teismelisele, kes pani oma juhtmeta interneti võrgule nime Lähis-Ida terroristliku islamirühmitise Islamiriik (ISIS) järgi.

title: Teismeline sai karistada, sest nimetas arvutivõrgu ISISe järgi

maintext:
18-aastane poiss nimetas võrgu «Daesh21». Daesh on ISISe araabiakeelne nimi, 21 aga tähistab poisi kodukoha, Dijoni provintsi sihtnumbrit. Asi jõudis võimudeni siis, kui netivõrku panid tähele naabrid ning teavitasid sellest politseid. Teismeline keeldus võimalusest teha sada tundi ühiskondlikult kasulikku tööd, seega määrati talle tingimisi vangistus.
Tema advokaat Karima Manhouli protestis otsuse vastu, öeldes Prantsusmaa meediale, et tegu oli kõigest sõnadega ja mingit sümpaatiat terroristide vastu tema klient ei tunne. Advokaadi sõnul ei leidnud ka uurijad teismelise juurest midagi kahtlast. «See oli lihtsalt rumal tegu 18-aastase noore mehe poolt, kes ei suuda seda selgitada,» lausus Manhouli.
Ta lisas, et tema meelest pole internetivõrgu nimetamine rühmitise järgi pealegi mingi austusavaldus. «See on neutraalne, see on mõttetus,» lausus advokaat.
Anonüümseks jäänud nooruk mõisteti süüdi tunamullu vastu võetud seadusetähe all, mille järgi on otseselt terrorismile provotseerimine või selle avalik kiitmine kuritegu. Süüdimõistmise korral võib rikkujaid oodata kuni viis aastat vanglat ja 75 000 eurot trahvi.


authors:
Erik Eenlo
Bns-I Välisuudiste Toimetaja

title: McCaini sõnul on matkeuputamise taaslubamine välistatud

maintext:
USA ei kavatse matkeuputamist uuesti kasutusele võtta, ütles senati relvateenistuste komitee esimees John McCain laupäeval, lisades, et teda ei huvita sel teemal presidendiks valitud Donald Trumpi arvamus.
McCain ütles Halifaxi julgeolekukonverentsil, et iga katse lubada uuesti karme ülekuulamistehnikaid, nagu matkeuputamine (waterboarding), leiaks kiiresti kohtus vaidlustamist.
"Mind ei huvita põrmugi, mida Ühendriikide president või keegi teine tahab teha. Me ei kasuta matkeuputamist. Me ei tee seda," ütles McCain paneeldiskussioonis, teenides aplausi.
McCain, keda Vietnami sõja ajal vangi langenuna piinati, ütles, et karmid ülekuulamistehnikad on USA seaduste ja Genfi konventsioonidega keelatud.
Trump ütles valimiskampaania ajal, et kavatseb muuta matkeuputamist keelustavaid seadusi.
USA julgeolekuteenistused kasutasid nn tõhustatud ülekuulamistehnikaid eelmise presidendi George W. Bushi valitsuse ajal.
2008. aasta vabariiklaste presidendikandidaat McCain ütles, et matkeuputamine ei toimi ja selle kasutamine komplitseerib Ühendriikide nõudeõigust moraalsele üleolekule.
"Mida ütleb see Ameerika kohta, kui me kavatseme inimesi piinata," küsis vabariiklane.
McCain avaldas toetust USA-d, Kanadat ja Mehhikot siduvale Põhja-Ameerika vabakaubanduslepingule (NAFTA) ja ütles, et Ühendriigid ei tohiks taganeda tänavu sõlmitud, ent veel ellu rakendamata Vaikse ookeani partnerlusleppest (TPP).
Trump oli valimiskampaania ajal kaubanduslepingute suhtes äärmiselt kriitiline, öeldes, et need on süüdi USA töökohtade liikumises madalamate tööjõukuludega riikidesse.
"Usun, et me maksaksime TPP hülgamise korral kohutavat hinda. Te näeksite Hiina majandusliku mõjuvõimu suurenemist ja ehk isegi domineerimist piirkonnas. Kõik need riigid liituksid nüüd Hiinaga kaubanduslepingutega ja meie jääksime omapäi. Ajaloolased annaksid meile karmi hinnangu," ütles McCain.
TPP näol on tegemist ajaloo ühe suurima majandusalase partnerlusleppega. Sellega ühinenud 12 riiki moodustavad maailmamajandusest umbes 40 protsenti.


description: Egiptuses 2015. aastal endise presidendi Mohamed Morsi 2015. aastal vangi mõistnud kohtunikule korraldati täna autopommiga atentaat, vahendab Reuters.

title: Egiptuse endise presidendi süüdi mõistnud kohtunikule tehti atentaat

maintext:
Põhja-Korea naiste kannatused ei lõpe põgenemisega
Suurem osa Põhja-Korea naisi seisab silmitsi kahe äärmusliku valikuga: kas jääda riiki ning taluda elu täis puudust ja rõhumist või põgeneda ning riskida seksiorjusse sattumisega.


description: Kolmapäeval Stockholmis maha sadanud vähemalt 30 sentimeetri paksune lumi halvas liikluse täielikult, viimati müttasid Rootsi pealinlased novembrikuus nii paksus lumes 111 aastat tagasi.

title: Stockholmis maha sadanud lumi purustas üle saja aasta taguse rekordi

maintext:
Eilne lumekogus oli novembrikuu suurim alates 1905. aastast, mil lumikattepaksust ametlikult mõõtma hakati. Eelmine novembrikuine rekord pärines 1985. aastast, mil ühe päevaga sadas taevast alla 29 sentimeetrit lund, vahendab The Local Sweden.
«Hommikul oli Stockholmis 21 sentimeetrit lund. Päeva jooksul lisandus veel 15 kuni 20 sentimeetrit,» ütles Rootsi meteoroloog Aftonbladetile.
Täna kell seitse hommikul oli Rootsi meteoroloogia keskuse Stockholmi jaama andmetel lume paksuseks 39 sentimeetrit.
Ootamatu lumesadu, mida rootslased on hakanud nimetama «lumekahuriks», on tekitanud linlastele ja pendelrändajatele suuri probleeme: paljud bussid ei saa liigelda ning autojuhid on sunnitud oma masinaid maanteedele jätma. On teateid ka inimestest, kes on autoga ligi kümme tundi lumelõksus pidanud olema.
Stockholmi äärelinna Järfalla ühistranspordi ettevõte Nobina asendas bussid paatidega ning sõidutas inimesed Stockholmi kesklinnast Jakobsnergi ja Kallhälli vett mööda.
Liikluskorraldajad aitasid öö läbi autosid lumest välja tõmmata ja palusid inimestel võimaluse korral autoga üldse linna mitte sõita. «Mõistame, et kõigil ei ole võimalik kodust töötada, kuid neil, kel võimalik, võiksid seda teha. Vastasel korral väljuge kodust nii vara kui saate, kuna teedel on üheaegselt väga palju liiklejaid,» hoiatas linna transpordiameti esindaja Anders Porelius Aftonbladeti kaudu.


description: Aasta pärast islamisõdalaste rünnakuid on valguse linn Pariis hädas oma võlu taastamisega turistide silmis. Kartlikumad hoiavad suisa eemale, ja neid jätkub.

title: Hirmunud turistid väldivad Prantsusmaad


description: Demokraatide presidendikandidaat Hillary Clinton pidas eile Pennsylvania osariigis Philadelphia linnas oma viimase suure kampaaniaürituse, kuhu tuli kohale 33 000 inimest.

title: Postimehe videolugu Philadelphiast: Clinton meelitas valimispäeva eel kohale üüratu rahvamassi

maintext:
Osariigi valik polnud juhuslik, sest Clintonil on tarvis suurt hulka Philadelphia mustanahaliste valijate hääli, kes tasakaalustaksid vabariiklaste presidendikandidaati Donald Trumpi toetavaid maapiirkondade ja edeleosa tööstuslinnade hääletajaid.
Trump on varem häälekalt teada andnud, et tema hinnangul suudavad ja tahavad Philadelphia valijad talt osariigi võidu ära varastada.
Clintonit olid eilsel suurejoonelisel kampaaniaüritusel toetama tulnud lisaks perele praegune riigipea Barack Obama ja tema abikaasa Michelle Obama ning muusikud Jon Bon Jovi ja Bruce Springsteen. «Olen oma ema üle uskumatult uhke!» hüüdis Chealsea Clinton lavalt rahvale.
Clinton ärgitas oma sõnavõtus inimesi valima minema. «Kui te ülehomme ärkate üles ja saate aru, mis on juhtunud, siis on juba liiga hilja,» sõnas ta ja palus rahval aidata tal Obama algatatud protsesse jätkata.


description: Üks viisidest, kuidas USA presidendiks valitud Donald Trump võib aidata luua usaldust Venemaaga, on veenda NATO-t aeglustama oma laienemist või viima üksused ära Vene piirilt, ütles Vene presidendi pressiesindaja Dmitri Peskov.

title: Peskov: Trump võib luua usaldust Moskvaga NATO tagasitõmbamisega

maintext:
Laienemise aeglustumine või üksuste äraviimine Vene piirilt "viiks teatud pingelõdvenduseni Euroopaga", lausus Peskov usutluses uudisteagentuurile Associated Press. Kahjuks näeb Venemaa praegu "NATO lihaseid ... aina suurenemas ja lähenemas Vene piirile", lisas ta.
NATO otsustas juulis Varssavi tippkohtumisel, et saadab Poola, Eesti, Lätti ja Leetu tuhat sõdurit vastuseks Venemaa sammudele, mida NATO näeb pingete eskaleerumisena. USA saadab 2017. aastal tuhat sõdurit Poola.
Trump kiitis Putinit kui tugevat juhti ning andis mõista, et USA võib loobuda NATO-s võetud kohustustest, mille seas on kollektiivkaitse põhimõte.
Trumpi sõnul loodi NATO seismaks vastu ohule - Nõukogude Liidule -, mida enam ei eksisteeri. Lisaks nimetas ta allianssi "iganenuks" ja Ameerika jaoks halvaks leppeks. Tema hinnangul saab USA liiga vähe vastu aastakümnete vanustest julgeolekupartnerlustest nagu NATO, mille raskuskese on Euroopas, kuid mida reeglina juhib USA.
Peskov, keda peetakse üheks Putini lähimaks nõunikuks, nimetas NATO-t "vastasseisu instrumendiks".
Kui NATO üksuseid laiendatakse ning paigutatakse Vene piirile lähemale, "siis me ei tunne end turvalisemana", lausus Peskov. "Loomulikult peame astuma vastusamme," lisas ta.
USA-Vene vahelisi pingeid aitaks "usaldust suurendava meetmena" aitaks olukorda "potentsiaalselt leevendada näiteks NATO sõjalise potentsiaali (kasvu) aeglustamine või äraviimine meie piiridelt", lausus Peskov.


description: Suurbritannia võimud teatasid pühapäeval, et lõpetasid vanglarahutused, millest võttis osa umbes paarsada kinnipeetavat.

title: Suurbritannia vanglas taastati pärast rahutusi kord

maintext:
Politsei, kiirabibrigaadid ja päästetöötajad said väljakutse Inglismaa keskosas asuvasse Bedfordi vanglasse kella viie ajal õhtul.
Umbes kuus tundi pärast rahutuste puhkemist teatas vanglaameti eestkõneleja, et vahejuhtum on edukalt lahendatud.
"Algab juhtunu asjaolude selgitamine. Me tahame saata selge sõnumi, et vangid, kes sel moel käituvad, saavad karistuse ja nende kinnipidamise aeg võib märkimisväärselt pikeneda," ütles pressiesindaja.
Alguses paistis olukord olevat täielikult kontrolli alt väljunud, nugadega relvastatud vangid tormasid kõikjal kinnipidamisasutuses ringi ja süütasid mitu põlengut.
"Vanglatöötajad on tagasi tõmbunud ohutusse kohta ja vangid on suurel hulgal väljas," kirjeldas vanglaameti esindaja enne olukorra lahenemist.
Kella üheteistkümne ajal oli vanglast kuulda mitut tugevat pauku ning seejärel sisenesid juba meedikud ja päästetöötajad.
"Kaks vangi said kergemaid vigastusi, ametiisikud viga ei saanud," täpsustas justiitsministeeriumi eestkõneleja.
"Eriväljaõppe saanud vanglatöötajad ja päästeteenistused lahendasid vahejuhtumi edukalt," kiitis vanglaameti esindaja.


description: Soome maaväed alustasid täna Lapimaal Rovajärvi piirkonnas kaks nädalat vältavat suurõppust, millest võtab kokku osa umbes 4000 inimest.

title: Soomes algas maavägede suurõppus

maintext:
Maroko õpetab imaamidele mõõdukat islamiusku
«Kui uurida islami kõige sügavamaid põhitõdesid, siis leiab sealt demokraatia südame,» ütleb Maroko Soome saatkonna nõunik ja juht Mohamed Zerktouni kindlalt. Ta on veendunud, et nende vahel ei ole vähimatki vastuolu.


authors:
Reuters Pm
Afp Scanpix

description: Euroopa Liit on kokkuvarisemise äärel ning Prantsusmaa ja Saksamaa peavad töötama selle päästmise nimel, sõnas Prantsuse peaminister Manuel Valls täna Berliinis.

title: Valls: Euroopa on kokkuvarisemise äärel

maintext:
Vallsi sõnul on Saksamaa ja Prantsusmaa telg, mille ümber Euroopa Liit tekkis, ning nad peavad nüüd aitama blokil tulla toime migratsioonikriisi, solidaarsuse puudumise, Brexiti ja terroriohuga, vahendab Reuters.
«Euroopat ähvardab kokkuvarisemine,» sõnas Valls ajalehe Sueddeutsche Zeitung korraldatud üritusel Berliinis. «Seega lasub Saksamaal ja Prantsusmaal hiiglaslik vastutus.»
Peaminister lisas, et Prantsusmaa peab jätkama oma majanduse avamist ning Saksamaa ja ülejäänud Euroopa Liit peavad stimuleerima majanduskasvu ja töökohtade loomist ning suurendama riigikaitset.
Ajal, mil Suurbritannia peab Euroopa Liiduga läbirääkimisi ühendusest lahkumise osas, sõnas Valls, et EL ei tohi lasta Suurbritannial leppida ainult paremate palade valimisega.
«Kui lubada neil saada kõik privileegid ilma kohustusteta, siis avame sellega ukse ka teistele riikidele EL-ist lahkumiseks,» ütles Valls.
Suurbritannia üheks põhiliseks argumendiks liidust lahkumiseks oli migrantide sissevoolu peatamine ning Valls sõnas, et ühendus peab kontrolli oma piiride üle tagasi võtma. Tema sõnul näitab Brexit ja Donald Trumpi võit USA presidendivalimistel, kui oluline on kuulata rahulolematuid kodanikke. Ta lisas, et poliitikud, kes kardavad otsuste langetamist, avavad ukse populistidele ja demagoogidele.
Prantsusmaal näitavad arvamusküsitlused, et järgmise aasta presidendivalimised võib võita parempoolse Rahvarinde kandidaat Marine Le Pen, kes on tugevalt Euroopa Liidu ja immigratsioonivastane.
Vallsi sõnul on Trumpi võit Le Peni võimalusi suurendanud: «Pärast 8. novembrit on muutunud maailmas ja Euroopas see, et sellised asjad on võimalikud.»


description: Üleeile Philadelphias toimunud demokraatide presidendikandidaadi Hillary Clintoni valimiskampaania suurejoonelisele lõpuüritusele kogunes 33 000 pealtvaatajat. Esinejate seas olid nii Clinton ise kui ka praegune riigipea Barack Obama ning tema abikaasa Michelle Obama.

title: Obamade viimane etteaste esipaarina kujunes emotsionaalseks

maintext:
Kuigi ka Clintoni kõne ajal rahvas juubeldas, ei suutnud ta siiski kuidagi ületada vaimustusehõikeid, millega tervitati Obamasid.
«See on viimane ja ehk isegi kõige olulisem asi, mida ma USA presidendi abikaasana teen,» sõnas Michelle Obama, kui kutsus rahvast üles järgmisel päeval valima minema ja otsust Clintoni kasuks langetama.
Esileedi rõhutas ka, et kuigi mõni aeg tagasi poleks keegi osanud ennustada, et ükskord jõuavad Valgesse Majja nendesugused mustanahaliste üksikvanemate järeltulijad, on see siiski tõeks saanud.
Väga professionaalse esinemise poolest tuntud Michelle Obama oli laval kõneldes silmanähtavalt liigutatud ning tema hääl värahtas mitu korda.
«See on mulle mitmel põhjusel väga emotsionaalne hetk,» tunnistas ta. «Me oleme vaid ühe päeva kaugusel sellest, et taas ajalugu teha. Homme on meil võimalus valida presidendiks keegi, kes on ainsana selleks ametiks sobiv: meie sõber Hillary Clinton.»
Oma abikaasale sissejuhatust tehes sõnas Michelle Obama, et tahab veel kord rõhutada, kui uhke on ta selle üle, mis Barack Obama on suutnud riigi heaks korda saata. «Siin on USA president, minu elu kõige suurem armastus Barack Obama,» lõpetas Michelle Obama sõnavõtu.
Kõrvulukustava juubeldamise ja hüüete «We love you!» («Me armastame sind!») saatel lavale saabunud Barack Obama pühendas lisaks Clintoni kiitmisele aega oma kahele ametiajale tagasivaatamiseks. Näiteks kiitis ta end Osama bin Ladeni tapmise ja Obamacare’i kehtestamise eest. Samuti meenutas ta rasket momenti, mil ta ametisse asus, ehk 2008. aasta majanduskriisi.
Oma vitsad sai kätte vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump, keda president Obama nimetas sõjavägede kõrgeima juhina kohutavaks.
«Tal puudub igasugune arusaamine maailma toimimisest, kui ta õigustab piinamist ja pakub välja meie liitlaste hülgamist,» sõnas Obama Trumpi Eestitki puudutavat NATO-teemalist mõtteavaldust kommenteerides.
Lisaks tegi Obama juba päev varem edukalt läbi proovitud nalja uudise kohta, et Trumpi nõunikud on võtnud temalt ära juurdepääsu Twitterisse, et Trump ei saaks viimasel, otsustaval hetkel mõne avaldusega endale häda kaela tõmmata.
«Nädalavahetusel võttis ta meeskond talt Twitteri-juurdepääsu ära, sest ta on ebastabiilne. Kui ta lähimad nõunikud ei usalda teda Twitterisse, miks peaks meist keegi usaldama teda tuumanupu juurde?» küsis Obama retooriliselt ja juhatas sisse Clintoni kui ainsa mõeldava järgmise USA presidendi.
Clinton oma sõnavõtus vabariiklasest rivaali nime ei maininud. Küll aga ütles Clinton, et ameeriklased väärivad juhti, kes kindlustab, et nende tütardel oleks ohutu elada ja pojad saaksid aru, et ainult tõeliselt tugevad mehed on kaastundlikud ja lahked. Trumpi tabanud naisteahistamissüüdistuste taustal on ilmne, millest jutt käis. Kadri Veermäe, Philadelphia


authors:
Bloomberg Pm
Sipa Usa Scanpix

description: Hiina välisministri abi Liu Zhenmin ütles, et kliimasoojenemine ei saa olla hiinlaste väljamõeldis Ühendriikide konkurentsivõime vähendamiseks, kuna Trumpi vabariiklastest eelkäijad olid need, kes kliimaläbirääkimised 1980. aastatel algatasid, kirjutab Bloomberg.

title: Hiina ütles Trumpile, et kliimasoojenemine ei ole nende väljamõeldis

maintext:
Nii Ronald Reagan kui George H.W. Bush toetasid rahvusvahelist kliimakoostööd veel enne, kui Hiina üldse teada sai, et säärased kõnelused alanud on, sõnas Liu eile ÜRO kohtumisel Marrakechis.
Trump säutsus Twitteris 2012. aastal, et globaalne kliimasoojenemine on hiinlasete väljamõeldis, et muuta Ühendriikide tööstus konkurentsivõimetuks. Hiina esindajad on selle väite tagasi lükanud.
«Vaadates kliimakõneluste ajalugu, algatati see vabariiklaste toetusega Reagani ja vanema Bushi administratsiooni ajal 1980. aastatel,» sõnas Liu meediakohtumisel.
Peale Reagani surma 2004. aastal on tema valitsuse ajal riigisekretäri ametit pidanud George Schulzist saanud üks häälekamaid kliimasoojenemise vastaseid vabariiklasi.


description: USA filmistaar ja lavastaja Mel Gibson on äravahetamiseni sarnaseks muutunud Iraagi endise diktaatori Saddam Husseiniga. Kirglik katoliiklane Gibson, kes mõne aasta eest alkoholismi ravima läks ja juudiviha tõttu avaliku halvakspanu osaliseks sai, üritab nüüd uue lavastatud filmiga karjäärile taas hoo sisse saada.

title: Kes on kes? Mel Gibson ja Saddam Hussein


description: Vandenõuteoreetikust filmitegija Joel Gilbert on tagasi uue filmiga, kus väidab, et Bill Clintonil on 30-aastane poeg mustanahalise prostituudiga, kirjutab Washington Post.

title: Trumpi toetajate uus vandenõu: Bill Clintonil on mustanahaline poeg

maintext:
Eile viis Gilbert «Clintoni poja» Washingtoni ja andis talle kätte kõne, mida telekaamerate ees esitada.
«Nagu näete, olen ma endise presidendi Bill Clintoni mustanahaline poeg ja Hillary Clintoni kasupoeg,» ütles Danney Williams kaamerasse.
Mehe sarnasus Bill Clintoniga ei ole märgatav. Ta on Clintonist pea 20 sentimeetrit lühem, täiesti teistsuguse kehaehituse ja näojoontega. Aga see ei paista uskujaid kõigutavat.
«Praegu üritan ma jõuda Monica Lewinskyni,» jätkas Williams paberilt maha lugedes. «Ma küsin proua Lewinskylt laenuks tema sinist kleiti, et saada DNA näidist, tõestamaks, et Bill Clinton on minu isa.»
Tegelikult testiti Williamsi DNAd juba 17 aastat tagasi, kui tema ema müüs loo tabloidile, mis võrdles poisi DNAd Bill Clintoni omaga ja järeldas, et väide isadusest ei pea paika.
See tegi toona intriigile lõpu, kuni eelmise aastani, mil pikaajaline Donald Trumpi nõuandja Roger Stone teatas, et võtab Williamsi juhtumi uuesti üles ja seab õigluse jalule. Trumpi toetaja väitis, et DNA proov oli võltsing. Vandenõuteoreetikust raadiosaatejuht Alex Jones andis loo avaldamiseks ligipääsu ka oma uudistekanalile InfoWars.
Veebileht Right Wing Watch on teatanud, et Jones on kiidelnud ka sellega, et annab Trumpile kulissidetagust nõu ning märkis, et tal on hea meel, et Trump kordab oma kampaanias teda sõna-sõnalt.
Muude väidete seas on Trump kuulutanud näiteks, et Ühendriikide moslemid tähistasid 11. septembri rünnakuid, valimised on tema vastu kallutatud, Antonin Scalia tapeti, Hillary Clinton tarvitas enne debatti narkootikume ja Obama sünnitunnistus on võltsing.


description: Costa Rica politsei vahistas eile 14 kahtlusalust, hävitades Mehhiko Sinaloa narkokartelliga seotud uimastijõugu.

title: Costa Rica purustas Mehhiko narkojõugu

maintext:
Kahtlusalused peeti kinni paarikümne haarangu käigus. Juurdluse käigus oli varem vahistatud 10 kahtlustatavat, ütles julgeolekuminister Gustavo Mata ühisel pressikonverentsil president Luis Guillermo Solisega.
Alates 2014. aastast on politsei konfiskeerinud jõugu liikmetelt kolm tonni kokaiini ja 1,7 miljonit dollarit sularaha. Jõuk smugeldas uimasteid Ecuadorist ja Colombiast peamiselt Mehhikosse. Solis ütles, et seekordne operatsioon oli rühmitisele saatuslik hoop.
Aprillis kukkus narkojõugule kuulunud lennuk alla Costa Rica loodeosas, laadungiks 250 kilogrammi kokaiini ja 45 000 USA dollarit sularaha. Lennukis olnud kaks mehhiklast said surma.
Eelmisel nädalal korraldas politsei haarangu jõugu liikmetele kuuluvas farmis ning leidis 432 kilogrammi kokaiini ja 1,6 miljonit dollarit sularaha.
Kesk-Ameerika riigid, nende hulgas Costa Rica, on transiitmaad uimastite smugeldamisel Lõuna-Ameerikast Mehhikosse ja sealt edasi Ameerika Ühendriikidesse. Kinnikukkunud jõugu partneriks olevat Sinaloa kartelli juhtis pikaajaliselt kurikuulus narkoparun ja pärast mitmeid põgenemisi Ühendriikidele väljaandmist ootav Joaquín «Jupats» («El Chapo») Guzmán.


description: Saksa valitsus kavatseb suurendada julgeoleku-, luure- ja humanitaarabikulutusi, edastas täna meedia, tuues ära tuleva aasta Saksa eelarve üksikasjad.

title: Meedia: Saksamaa suurendab järsult julgeoleku- ja luurekulutusi

maintext:
Eelarves said kajastuse uued ohud ja sadade tuhandete migrantide ja põgenike saabumine.
Märgitakse, et osa vahendeid läheb 4300 uue politseiniku ja julgeolekutöötaja palkamiseks 2020. aastani.
Päevalehe Die Welt teatel andis bundestagi komisjon nõusoleku uue salateadete dešifreerimisagentuuri töötajaskonna kahekordistamiseks 120 inimeseni.
Humanitaarabi- ja rändeennetusprogrammidesse lisatakse täiendavad 1,1 miljardit eurot.
Ootuste kohaselt eraldab 22 miljardit eurot Süüriast, Afganistanist ja Iraagist Saksamaale asüüli otsima tulnud inimeste abistamiseks.
Päevaleht Süddeutsche Zeitung aga kirjutas täna, et riigi luureteenistus BND saab oma satelliidi. Seni kasutas BND Saksa relvajõudude või liitlasriikide luureteenistuste satelliitide andmeid.


description: Venemaa peab arvestama tagajärgedega, kui sekkub Ameerika Ühendriikide valimistesse, ütles Florida vabariiklasest senaator Marco Rubio.

title: USA senaator hoiatas Venemaad valimistesse sekkumise eest

maintext:
«Siin Floridas pole nad võimelised meie valimistesse sekkuma,» ütles homme uuesti senaatoriks kandideeriv Rubio, kelle sõnul ei usu ta, et Vene valitsusel läheks korda homme tema kodumaal toimuvaid valimisi häirida.
Vabariiklaste presidendikandidaadiks pürginud, kuid Donald Trumpile alla jäänud Rubio sõnul on Venemaa varem välisriikides valimistesse sekkunud, kuid ta ei toonud välja ühtegi konkreetset riiki.
Samuti on Rubio sõnul Venemaa püüdnud inimestele piinlikkust valmistada ning mõjutada meediat. Ühendriikide valimissüsteem peaks tema sõnul suutma aga sellele vastu seista.
Kui Rubiolt küsiti, kas Ühendriigid peaksid sekkumise korral andma kohese ja selge vastuse, vastas senaator: «Absoluutselt.»
«Ja muidugi peame sellele ameerika rahva tähelepanu juhtima ja tegema selgeks, mis on juhtunud,» lisas Rubio.


description: Mõned inimesed Venemaal on olnud liiga entusiastlikud seoses Donald Trumpi võiduga USA presidendivalimistel, ütles Venemaa strateegiliste projektide nõukogu keskuse juht Aleksei Kudrin laupäeval intervjuus programmile Vesti.

title: Kudrin: eufooria Venemaal Trumpi valimisvõidu üle on liiga suur

maintext:
«Mis puutub Venemaad, siis tahan ma öelda, et meie eufooria on mõneti ülepakutud. Probleemid NATO laienemisega, raketikilbi paigutamise probleemid, Donbassi ja Ukraina probleemid, Süüria küsimused ja veel mitmed teised geopoliitilised teemad on endiselt võtmetähtsad suhetes Venemaa ja USA vahel. Suhet USA-ga ehitatakse neist sõltuvalt. Kui neis ei ole edusamme, siis ei näe me mingit paranemist meie suhetes,» seletas Kudrin.
USA on «väga tõsine masin, süsteem, mis hõlmab võimude lahusust presidendi, parlamendi (kongressi) ja teiste institutsioonide vahel,» lisas ta.
«See on hästiseadistatud masin. Seal ei ole presidendil nii palju võimu kui Venemaal. Seepärast ma ütlesin, et kes tahes seal võidab, Clinton või Trump, on meil USA poliitika jätkumine, kuigi on selge, et mingitel tingimustel on rohkem võimalusi vastastikuseks mõistmiseks,» ütles Kudrin.
Trump oli valimiskampaania ajal üsna toores ja ekstravagantne, kuid keegi ei tea, milliseks kujuneb tema tegelik poliitika, märkis Kudrin.
Ta möönis, et Trump võib astuda mõningaid konkreetseid samme suhete parandamiseks Venemaaga ja geopoliitiliste pingete vähendamiseks.
«Kindlasti oleks suhete normaliseerimine Venemaaga kasulik USA-le, et Venemaa võibolla suhtleks vähem Hiinaga. Põhimõtteliselt on see USA-le strateegiliselt kasulik. Kuid mul on raske öelda, kui strateegiliselt Trump mõtleb,» sõnas Kudrin.


description: Suurbritannia süvendab Euroopa Liidust lahkumisest hoolimata kaitsesidemeid Prantsusmaaga, London ja Pariis on leppinud kokku raketitehnoloogia uurimiskeskuste ühendamises.

title: Suurbritannia ja Prantsusmaa süvendavad kaitsekoostööd


description: Hiina sekkus oma erihalduspiirkonna Hongkongi sisepoliitikasse ning keelas astuda ametisse kahel rahva valitud saadikul, kes pooldavat linna täielikku iseseisvust.

title: Galerii: Hongkong avaldab Pekingi sekumise vastu meelt

maintext:
Sixtus Leung ja Yau Wai-ching keeldusid ametissevannutamisel vandumast truudust Pekingile. Viimane andis riigimeedia vahendusel teada, et iga vande andmisest keeldunud ametnik ei saa oma tööpostile asuda.
Tegu on Pekingi kõige kaugeleulatuvama sekkumisega Hongkongi poliitikasse pärast linna tagasisaamist Suurbritannialt aastal 1997.
Eile öösel puhkesid otsuse peale Hongkongis rahutused, arreteeriti vähemalt neli inimest. Analüütikute hinnangul võib Hiina jätkuv sekkumine rahulolematust ja meeleavaldusi ainult võimendada.


authors:
Afp Bns
Odd Andersen Afp Scanpix

description: Iraagi väed on neli nädalat pärast Mosuli operatsiooni algust hõivanud äärmusrühmituselt Islamiriik (ISIS) enam kui kolmandiku linna idaosast, teatas täna siseministeeriumi esindaja.

title: Kolmandik Mosuli idaosast on Iraagi vägede käes


description: Türgi sõjavägi asus täna koondama tanke ja muud sõjatehnikat Iraagi piiri äärde, edastasid telejaam CNN Türk ja uudisteagentuur AFP.

title: Türgi koondab Iraagi piirile sõjatehnikat

maintext:
Sõjaväeallikate sõnul lahkus Ankarast Şırnaki provintsi Silopisse 30 sõidukist koosnev kolonn, ütlesid allikad AFP-le. Konvoi on hetkel riigi lõunaosas Adana provintsis.
Üksuste koondamine tuleb ajal, mil Iraagi teatel sisenesid nende üksused äärmusrühmituse ISIS kontrollitud Mosuli linna. Ankara on korduvalt rõhutanud, et on seotud Põhja-Iraagis toimuva pealetungiga ning hakkab istuma laua ääres.
Kaitseminister Fikri Işık ütles, et üksuste teele saatmine on osa Ankara ettevalmistustest tähtsateks arenguteks regioonis, viidates Türgis ja Iraagis tegutsevatele kurdimässulistele. «Türgi valmistub ette kõikideks juhtudeks ning see on üks element,» lausus minister uudisteagentuurile Anadolu.
Türgis keelustatud Kurdistani Töölispartei (PKK) sõdib Ankara vastu 1984. aastast. Türgi kaguosas toimuvad pea igapäevaselt rünnakut julgeolekujõududele.
Türgis käib tõsine võitlus terrorismi vastu, lausus kaitseminister viitega PKK-le ja ISISele.
Ennist ei välistanud Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu Põhja-Iraagis terroristidevastase maaväeoperatsiooni korraldamist, kui tuvastatakse oht Türgile.
«Kui Türgile avaneb oht, kasutame me kõiki viise, sh maaväge, et sellele vastu astuda,» ütles minister teleusutluses.
Türgi asepeaminister Numan Kurtulmuş lisas, et Ankara rakendab kõiki meetmeid, et takistada sunniitide tapmist Mosulis Põhja-Iraagis.
«Šiiitide üksuste rünnakul Mosuli sunniitidele võivad olla kahetsusväärsed tagajärjed. Türgi rakendab kõiki meetmeid, et seda takistada,» tsiteeris Kurtulmuşi Türgi meedia.
2014. aastast ISISe valduses oleva Mosuli, Iraagi suuruselt teise linna elanikkonna enamus on sunni usku.
Oktoobris teatas Iraagi valitsus pealetungi algusest Mosulile. Operatsioonis osalevad Iraagi sõjavägi ja kurdi pešmergad, keda toetab õhust USA juhitav koalitsioon.


description: USA president Barack Obama kritiseeris kaudselt Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) juhti, öeldes, et Ühendriigid ei tohiks oma juurdlustes tugineda vihjetele ja ebatäielikule informatsioonile.

title: Obama kritiseeris kaudselt FBI juhti

maintext:
Obama sõnad usutluses veebilehele NowThisNews on esimene avalik kommentaar pärast seda, kui FBI juht James Comey teatas reedel, et büroo on leidnud suure hulga e-kirju, mida presidendiks kandideeriva eksvälisministri Hillary Clintoni elektronkirjavahetuse asjus varem läbi viidud juurdluses ei vaadeldud. Seoses sellega otsustas ta algatada uue uurimise.
«Ma olen tahtlikult pingutanud, et ei tunduks, et ma sekkun,» ütles Obama ja kritiseeris FBI juhi tegevust teda siiski nimepidi nimetamata. «Minu arvates on norm, et kui me midagi uurime, ei tegutse me vihjete peale ega mittetäieliku informatsiooni põhjal, me ei lähtu leketest,» lisas president.
Comey sõnul kavatseb agentuur välja selgitada, kas uutes avalikuks tulnud e-kirjades on salajast informatsiooni. Ühtlasi antakse hinnang nende tähtsuse kohta uurimisele.
Juulis soovitas FBI juht Clintonile välisministrina eraserveri kasutamise asjus mitte süüdistust esitada. See vihastas omakorda vabariiklasi.
FBI uus juurdlus puudutab elektronkirju, mis leiti Clintoni lähedase abi Huma Abedini mehe ja endise kongresmeni Anthony Weineri arvutist. Osa kirjadest käsitlevad ka demokraatide presidendikandidaati.


description: Taanis veebruaris jõustunud vastuolulise seaduse alusel on vaid mõnelt asüülitaotlejalt konfiskeeritud raha.

title: Taani vastuoluline "juveeliseadus" pole eriti sisse toonud

maintext:
Taani politsei teatas täna, et kokku on konfiskeeritud 117 600 Taani krooni (15 800 eurot).
26. jaanuaril parlamendis vastu võetud ja 5. veebruarist Taanis kehtiva korra järgi on politseinikel õigus konfiskeerida asüülitaotlejate väärisesemeid, kui nende deklareeritud vara väärtus ulatub üle 10 000 Taani krooni (üle 1300 euro).
Taani, millele esitati mullu 21 000 varjupaigataotlust, pälvis rahvusvahelises meedias nn juveeliseaduse tõttu palju kriitikat.


description: Süüria presidendi Bashar al-Assadi sõnul on USA presidendiks saav Donald Trump Süüria loomulikuks liitlaseks võitluses terroristide ja Islamiriigiga.

title: Süüria president peab Donald Trumpi liitlaseks

maintext:
Al-Assadi sõnul tuleb esmalt siiski oodata ja vaadata, millis poliitilise kursi Trump presidendiks saades valib, kuid ta siiski loodab Trumpi lubadusele võidelda terroristidega, edastab The Independent.
«Me ei tea veel, mida ta teeb, kuid tema sõnade kohaselt võitleb ta kindlati terroristidega. Selles valguses on USA koos Venemaa, Iraani ja veel mitme riigiga Süüria liitlane,» teatas al-Assad teleintervjuus.
Trump keskendus oma valimiskampaanias äärmusrühmituse Islamiriik hävitamisele, mitte aga Süüria presidendi al-Assadi võimult tõukamisele. Al-Assadi teatel talle Trumpi Süüriat puudutavad seisukohad põhijoontes meeldivad, kuid ta on äraootaval seisukohal.
«Trump lubas kampaania ajal ühte ja teist, kuid kas ta suudab välja öeldut ellu viia? Kuidas ta selgitab oma plaane senatile ja peavoolu meediale, mis on tema vastu? Just selle tõttu olema äraootaval seisukohal, et miliseid samme ta edaspidi astub. Teda ei saa hukka mõista, sest ta ei ole varem poliitilisel ametikohal olnud,» lisas Süüria president.
Juba enne USA 8. novembri valimisi sõnas al-Assadi režiimi esindaja, et Süüria on valmis Trumpiga koostööks.
USA juhib rahvusvahelist koalitsiooni, mis teeb õhurünnakuid Islamiriigi positsioonidele Süürias ja Iraagis. Samuti toetab koalitsioon al-Assadi režiimi vastu võitlevaid mässulisi.
Trump sõnas teise teledebati ajal, et Islamiriigi tegevus teeb murelikuks ja ta lisas, et talle ei meeldi al-Assad ega tema võim.
Donald Trump / Scanpix
«Kuid al-Assadis tuleb näha liitlast, kuna ta võitleb Islamiriigi vastu, seda teevad ka Venemaa ja Iraan,» lausus Trump.
Süürias toetavad režiimivägesid Vene üksused, mis teevad mäsuliste, kuid ka Islamiriigi aladele õhurünnakuid. Venemaad on rahvusvahelisel areenil juba mõnda aega süüdistatud tsiviilelanike massilises tapmises.
Trumpil ja Venemaa presidendil Vladimir Putinil oli telefonikõne, milles nad arutasid Süüria teemat ning mõlema riigi esindajad lubasid tugevdada koostööd võitlemaks rahvusvahelise terrorismi ja ekstremismiga.