authors:
Reporter
Eesti Uudiste Päevatoimetaja
Dagne Mihkels

description: Kuigi riigikogu fraktsioonid kalduvad enamasti Euroopa Kontrollikoja liikme, täna presidendiks pakutud Kersti Kaljulaiu kandidatuuri toetama, kõlab tema suhtes ka kriitilisemaid kommentaare.

title: Loe poliitikute reaktsioone Kaljulaiu esitamisele presidendikandidaadiks

maintext:
Alender: kujundame seisukoha Kaljulaiu suhtes pärast temaga kohtumist
Reformierakondlane Yoko Alender ütles pärast vanematekogu otsuse selgumist, et Luik on enamikule fraktsioonist esimene valik. Samuti pole Kaljulaid tema sõnul fraktsioonile nagu ka Eesti rahvale eriti tuttav. «Kuid kohtume homme ja kujundame oma seisukoha. Otsest vastuseisu Kaljulaiule täna fraktsioonis kõlama ei jäänud,» ütles Alender Postimehele.
Palling: Kaljulaid on Reformierakonna fraktsioonile vastuvõetav kandidaat
Alenderi erakonnakaaslane Kalle Palling arvas, et Kaljulaid on Reformierakonna fraktsioonile vastuvõetav kandidaat, kuigi ei tahtnud täna veel avaldada, kas ta on valmis Kaljulaiu poolt hääletama. Samas märkis ta, et esmaspäevases hääletusvoorus on välistatud, et Reformierakond jätaks hääletuse vabaks. «Käitume ühtselt, et Eesti leiaks väärika presidendi,» ütles ta.
Trei ei toeta Kaljulaidu: ei tea, ei tunne teda
Reformierakondlasest riigikogu liige Terje Trei kinnitas aga otsesõnu, et ei toeta Kaljulaiu kandidatuuri ega näe ennast talle praegu rõõmsalt toetust avaldamas. «Ei tea, ei tunne teda ja kuigi ma toetan naisi, siis minu kindel veendumus on, et president võiks olla esimese juubeli ära pidanud,» ütles ta.
Tema hinnangul ei ole vajadust leida presidenti iga hinna eest ja kiirustades. «Me peaksime mõtlema ikkagi sellele, kuidas rahvas teda vastu võtab ja millised on rahva ootused. Ma ei usu, et rahvas ootab, et peaasi, et president oleks olemas,» rääkis ta.
Trei hinnangul tuleks kaaluda veel ka teisi võimalusi. «Praegusel juhul toimub minu arust kõik väga nurga taga ja liiga kiiresti, meil on tublisid inimesi palju-palju ja kui kellelegi heidetakse ette mingit poliitilist kuuluvust või kunagi kuulumist või midagi tegemist, siis nendest asjadest tuleks kõigepealt üle saada ja üritada poliitikutel kaaluda kandidaate nii, et unustatakse need nüansid ära. Aga kui jääb ikkagi selle peale, siis on küll paha,» ütles ta.
Vastates küsimusele, kes oleksid tema hinnangul parimad kandidaadid, nimetas Trei esmalt Jüri Luige nime ja ütles, et näeks just Luike kompromisskandidaadina. Samuti eelistaks ta enda sõnul Kaljulaiule näiteks Liia Hännit.
Martin Helme: Kaljulaid võib EKRE toetusega arvestada
Martin Helme märkis Postimehele, et EKRE toetab Kaljulaiu kandidatuuri. Helme sõnul on seitsmest fraktsiooniliikmest vaid ühel kõhklusi.
Helme rõhutas, et Jüri Luik samas poleks EKRElt saanud ühtegi toetushäält. «Tema seisukohad riigikaitse küsimustes ei sobi meile,» selgitas Helme. «Lisaks võib tema väljaütlemiste põhjal järeldada, et tegu on paadunud euroföderalistiga. »
Helme sõnul sai teisipäeval vanematekogus selgeks, et «kaks ja pool fraktsiooni» ei toeta Luike presidendina: EKRE, Keskerakond ja sotsid. «Sotsid ütlesid, et nad ei poolda Luike, kuid kui teised tahavad, ei hakka nad ka blokkima.»
Ratas: enamik Keskerakonna fraktsioonist on ilmselt Kaljulaiu taga
Keskerakonda kuuluv riigikogu aseesimees Jüri Ratas ütles ERRi uudisteportaalile, et kõik fraktsiooni liikmed Kaljulaidu ilmselt ei toeta. «Usun, et enamus on Kaljulaiu taga. 27 häält ei ole, aga suur enamus on,» märkis ta.
Herkel: Kaljulaid on ootamatu, kuid kindlasti hea kandidaat
Riigikogus kaheksa saadikuga esindatud Vabaerakonna esimees Andres Herkel nimetas Euroopa Kontrollikoja liiget Kersti Kaljulaidu, kellele parlamendi vanematekogu tegi täna ettepaneku kandideerida presidendiks, kandidaadina ootamatuks, kuid kindlasti heaks valikuks.
Herkel kirjutas Facebookis, et seekordne presidendikandidaadi sõelumise protsess on ainulaadne nagu ka olukord, millesse satuti valimiskogu ebaõnnestudes. «Arvan, et konsensuskandidaadi otsimine on iseenesest õige. Nõrk pool on aga see, et kui kas või üks fraktsioon riigikogus mõne hea kandidaadi välistab, siis ei saa asjast asja. Vajaliku 68 toetushääle arvestamine pole lihtne ülesanne,» nentis ta.
Tema sõnul otsustas vanematekogu eile esmalt, et keegi juba kandideerinud pretendentidest ei peaks järgmisele ringile minema. «Selle tooni andsid ette valimiskogus enim hääli saanud Allar Jõks ja Siim Kallas. Ka varem riigikogus kandideerinud Eiki Nestor tajus olukorda nii. Kuid senistele kandidaatidele tuleb tunnustust avaldada. Poliitmäng tühjade sedelitega ja mitte kõige paremini õnnestunud seadus pole ju nende süü,» kirjutas ta.
Herkel küsis, mil määral ähvardavad tühjad sedelid riigikogu vooru nurjamist, ning avaldas veendumust, et Kaljulaiu toetuse määr saab selgemaks siis, kui ta on kõigi fraktsioonidega kohtunud. «Kuna kaks fraktsiooni (EKRE ja Keskerakond) ei toetanud Jüri Luike, siis tehti ettepanek just Kaljulaiule. Vabaerakond näinuks ka Luike väga hea meelega presidendikandidaadina, kuid seekord on olukord selline. Fraktsioonisiseselt käisid väga selgelt läbi ka Tarmo Soomere ja Jaak Jõerüüdi nimed,» ütles ta.
Tema sõnul on Vabaerakonna soov jõuda presidendivalimistel tulemuseni. «Meil on viimastel päevadel erakonnakaaslaste ja kodanike poolt pakutud kümneid nimesid. Paraku pole nõnda, et igaühele neist on võimalik tagada nipsu lüües vajalik toetus. Hea, kui vähemalt ühega nii läheb,» lisas Herkel.
Indrek Tarand: Kaljulaid ei sobi presidendiametisse
Europarlamendi saadiku Indrek Tarandi hinnangul ei ole Kersti Kaljulaid presidendiametisse sobiv inimene.
«Parteilased ei peaks kitkuma kätega kaevu põhjast kruusa. Kui Eestile on vaja presidenti, siis tuleb ta võtta raskekaallaste hulgast,» ütles Tarand Vikerraadio uudistele.
Tarand tõdes, et raskekaallaste seast presidendi valimine ei õnnestunud, milles oli nii seaduse vigu, kui ka muid vigu. Samas on Tarandi sõnul täiesti vale arvata, et kuna muud moodi ei tule välja, siis tuleb võtta ja panna presidendiks riigiametnik, ükskõik, kui tubli ametnik ta ka ei ole.
«Praegu on parteilastele avatud võimalus näidata riigimehelikkust ja riigitarkust ning panna kandidaadiks natuke suurema kaliibriga tegelane,» märkis Tarand.
Ta lisas, et Jüri Luige kaliiber on Kaljulaiu omast kahtlemata suurem, aga üks asi on kellegi esitamine, teine asi aga inimese enda nõusolek.
Kaja Kallas: enne otsiti Eestile parimat presidenti, nüüd otsitakse lihtsalt presidenti


authors:
Reporter
Dagne Mihkels

description: Riigikogu vanematekogu, kuhu kuuluvad riigikogu juhatuse liikmed ja fraktsioonide esimehed, tegi täna Eesti esindajale Euroopa Kontrollikojas Kersti Kaljulaiule ettepaneku kandideerida riigikogus presidendiks.

title: Video ja galerii: vanematekogu tegi Kersti Kaljulaiule ettepaneku kandideerida presidendiks

maintext:
«Riigikogu vanematekogu ütles mulle, et on tekkinud reaalne võimalus, et kõik riigikogu fraktsioonid, kui ma olen nendega kohtunud ja vestelnud, tahavad mõelda sellele, kas mina võiksin olla konsensuskandidaat Eesti Vabariigi presidendi ametikohale,» rääkis Kaljulaid, kellega riigikogu esimees Eiki Nestor rääkis võimalikust kandideerimisest täna hommikul. Täna pärastlõunal viibis Kaljulaid umbes pool tundi ka vanematekogu ees.
Kaljulaid ütles pärast kohtumist ajakirjanikele, et kohtub fraktsioonidega homme ja homme õhtuks on kõik juba palju targemad. «Sinnamaani tahaksin väga paluda töörahu, sest minu jaoks on see valmistumine homseks päris keeruline. Nagu te märkate, olen ma üksinda,» lausus ta ja lisas, et arvestades laupäeval valimiskogus kujunenud olukorda, on otsus keeruline ja vastutus meeletu.
Lõplik toetus selgub homme õhtuks
Praegu pole veel selge, mitme allkirja ja häälega saab Kaljulaid riigikogus arvestada. Riigikogu esimehe Eiki Nestori sõnul selgub lõplik toetus homme õhtuks. Samas ütles ta, et ükski fraktsioon pole Kaljulaiu kandidatuuri suhtes eitaval seisukohal. «Toetuse määr täna on küllaldane selleks, et ma oleks julgenud tulla siia teie ette koos Kerstiga,» märkis ta.
Nestori sõnul tegi vanematekogu ettepaneku Kaljulaiule seetõttu, et eesmärk on järgmisel esmaspäeval Eestile president ära valida. «Hindasime võimalusi, olukord on keeruline. Kerstile aitäh selle eest, et ta nii julge inimene on ja praegu siin olla söandab. See on täna parim võimalus, et president esmaspäeval ära valitakse,» rääkis Nestor.
Ta märkis, et võimalike kandidaatide nimesid oli laual palju, kuid ta helistas täna ainult ühele inimesele. «Ka ülejäänud olid head kandidaadid, aga välja lähme sellega, kelle puhul usume, et tal on kõige tugevam fraktsioonide toetus,» lausus Nestor.
Nestor soovis Kaljulaiule edu ja avaldas veendumust, et Eesti saab järgmisel esmaspäeval presidendi, kelle tutvustamisaeg jääb küll lühikeseks, aga kes sellegipoolest suudab neid kohustusi suurepäraselt täita.
Varem kinnitas mitu allikat Postimehele, et kandidaatidena on sõelale jäänud Jüri Luik ja Kersti Kaljulaid.
Vahetult enne vanematekogu koosolekut kogunes Reformierakonna fraktsioon, kes asus seisukohale, et nende esimene eelistus on Luik, ning väitis, et Luigel on Reformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu, sotsiaaldemokraatide ning Vabaerakonna toetusena olemas 67 häält. Postimehe andmetel poleks Luik sotside toetusega siiski arvestada saanud.
Vanematekogu otsus survestab Reformierakonda
Vanematekogu otsus paneb Reformierakonna kõhklevad saadikud surve alla toetada presidendikandidaadina Kaljulaidu.
Reformierakondlane Yoko Alender ütles pärast vanematekogu otsuse selgumist, et Luik on enamikule fraktsioonist esimene valik. Samuti pole Kaljulaid tema sõnul fraktsioonile nagu ka Eesti rahvale eriti tuttav. «Kuid kohtume homme ja kujundame oma seisukoha. Otsest vastuseisu Kaljulaiule täna fraktsioonis kõlama ei jäänud,» ütles Alender Postimehele.
Esimest korda kogunes vanematekogu presidendivalimisi arutama eile, mil kõik fraktsioonid väljendasid valmisolekut ühist kandidaati otsida ja arvasid ka, et senised presidendikandidaadid rohkem enam kandideerima ei peaks.Vanematekogu juhtiv Nestor ütles eilse kohtumise järel Postimehele, et fraktsioonid ja erakondade juhid said täna kella 13ni aega, et nõu pidada, kes võiksid olla võimalikud kandidaadid.
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas on rõhutanud kõigi fraktsioonide ja kõigi riigikogu liikmete vastutust, et president saaks esmaspäeval valitud, ning öelnud ka, et mängurluseks enam ruumi ei ole.
«Ma praegu hoiduks igasugustest vihjetest, igasugustest soovitustest, laseme vanematekogul omavahel arutada. Ma väga loodan, et kõik kuus erakonda on valmis koostööd tegema ja kõik mõistavad, et kõige suuremal ja kõige väiksemal fraktsioonil ja kõigil, kes sinna vahepeale jäävad, on kõigil vastutus, kõik 101 riigikogu liiget peavad selle töö nüüd ära tegema,» ütles Rõivas eile riigikogus Postimehele.

fasttext_language: et


description: Presidendiks kandideerinud Reformierakonna auesimehe Siim Kallase sõnul võiks järgmiseks presidendikandidaadiks olla endine riigikogu liige, sotsiaaldemokraat Liia Hänni.

title: Siim Kallas pakkus järgmiseks presidendikandidaadiks välja Liia Hänni

maintext:
Kallas ütles Postimehele, et ta soovitaks erakondadel tõsiselt kaaluda Liia Hänni kandidatuuri. «Ma juba vaikselt olen ammu imestanud, et miks teda selles presidendipöörises välja pole käidud,» sõnas ta. «Mõtlesin, et kui ta tuleb mulle konkurendiks, siis saab temast väga raske konkurent, aga teda ei tulnud.»
Kallas tõi välja, et Hänni oli põhiseaduse assamblee redaktsioonitoimkonna esimees. «Kas te kujutate ette, mida see tähendab, et kuidas sobitada kokku kardinaalselt erinevad juriidilised ja poliitilised nägemused Eestist ja lõpuks saada kokku põhiseadus, siis see on minu meelest selline platvorm, et see inimene saab kõigega hakkama.»
Ka riigikogu liikme ja riigikogu põhiseaduskomisjoni aseesimehena oli Hänni Kallase hinnangul alati väga tasakaalukas. «Minul on isiklikult jäänud temast väga sümpaatne mulje ja mina soovitaksin tõsiselt Liia Hänni kandidatuuri, kui ta ise sellega muidugi nõus on, ega mina ei tea,» rääkis Kallas. «Minu meelest on ta heas vormis ja võiks vabalt seda ülesannet kaaluda.»
«Peale selle on ta ka naisterahvas, nii et see väike eelis ka,» lisas Kallas.
Küsimusele, kas Hänni nimi on erakondade aruteludes juba kõlanud, vastas Kallas, et «mulle on küll öeldud, et teda on justkui kaalutud või on keegi arvanud, et ta on justkui liiga sotsiaaldemokraat.» Kallas rääkis, et tegelikult kuulus Hänni erakonda Mõõdukad, aga enne seda ka Eesti Maa-Keskerakonda. Hänni kuulus 1990. aastast Eesti Maa-Keskerakonda, 1992. aastal valiti ta Mõõdukate valimisliidus riigikogu liikmeks.
«Ega seostes sotsiaaldemokraatiaga ka midagi halba ei ole, ta on siiski üsna laia kandepinnaga inimene ja võiks olla nii Eestimaal kui mujal igal pool toetatav ja arusaadav,» sõnas Kallas. «Ma arvan, et kui nüüd kaalutakse, võiks ta olla üks kõige tõsisemaid konkurente.»
Kallas ei soovinud spekuleerida, kas esmaspäeval saab president valitud, kuid ta lisas, et kui seda ei juhtu, on kaalul kogu Eesti riigi prestiiž. «Aga ma ei tea, kas see kedagi huvitab, see on iseküsimus,» lisas ta. «Kui see (presidendivalimine - toim.) veel kord ebaõnnestub, siis rahvale jätab see ikka väga sandi mulje.»
Liia Hännile tuli Kallase ettepanek üllatusena
Hänni tõdes, et Kallase avaldus tuli talle üllatusena, kuid ütles, et tema end võimalikuks presidendikandidaadiks ei loe. «Minu nime võib rahulikult maha tõmmata sellest nimekirjast,» ütles Hänni.
«Nagu Siim Kallaski, olin ka mina tegev väga keerulisel ajal, kui Eestis toimusid väga valusad reformid ja see valu on siiani alles,» viitas Hänni 1991. aasta sündmustele. «Ma ei pea õigeks, et need poliitikud, kes tol ajal tegutsesid, istuks nüüd presidenditoolile, minu põlvkonna poliitikutel on aeg öelda, et tegime omal ajal, mida vaja oli ja anda teatepulk üle.»
Hänni oli Kallasega päri, et Eesti presidendiks võiks saada naine, kuid ühtegi nime polnud ta nõus avaldama. «See on selline üldrahvalik ideekorje ja mina sellega kaasa ei lähe.»


description: Põhja prefektuuri kriminaalbüroo palub inimeste abi leidmaks kolme narkokuriteos kahtlustatavat meest, kes hoiduvad kõrvale kriminaalmenetlusest.

title: Fotod: politsei otsib kolme narkokuriteos kahtlustatavat meest

maintext:
Mart Kivastik arvustab:
Üks mu sõber
Seal on ikka jumala lolle kohti, mis on väga piiri peal. Kui sa sellise filmiga alt lähed, siis on eriliselt mage lugu. Siis ongi nii mage, nagu «Toni Erdmanni» naljad. Aga ei. Kõik on kenasti vinks-vonks.


description: Kaitsepolitsei otsib jätkuvalt tänavu juulis Tallinna lennujaama ning kaitsepolitseisse helistanud meest, kes teatas kavatsusest õhkida nädala jooksul Tallinnast Saksamaale suunduv lennuk.

title: Politsei otsib jätkuvalt Eesti-Saksa lende pommiga ähvardanud meest

maintext:
«Uurimine jätkub, kuid selle sisust ma rääkida ei saa,» ütles kaitsepolitsei pressiesindaja Harrys Puusepp reedel BNS-ile.
25. juuli öösel kella kahe paiku helistas lennujaama ning kaitsepolitseisse end Islamiriigi liikmeks kutsunud mees, kes teatas kavatsusest õhkida nädala jooksul Tallinnast Saksamaale suunduv lennuk. Telefonikõned olid tehtud inglise keeles, Eesti mobiilinumbrilt ning Eesti territooriumilt.
Kaitsepolitsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust paragrahvi alusel, mis käsitleb lennuohutusvastast rünnet, menetlust juhib riigiprokuratuur.
«Ju siis on siis selle juhtumi asjaoludes midagi, mistõttu selle inimese välja selgitamine ei ole nii lihtne,» sõnas Puusepp. «Seda me oleme juba öelnud, et tegemist pole niiöelda klassikalise pommiähvardajaga, kes on purjus ja teeb omast arust nalja.»


description: Keskerakonna peasekretäri Oudekki Loone sõnul viitab sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna idee pensioniiga tõsta sellele, et koalitsioon on päriselust võõrandunud.

title: Loone: Tsahkna pensionipoliitika viitab tegelikust elust võõrdumisele

maintext:
«Tsahkna ettepanek pensioniiga tõsta näitab koalitsiooni sügavat võõrdumist reaalsest elust, teadmatusest, mida tähendab kohustus veel viis aastat töötada näiteks inimestele, kes on eluaeg oma kätega midagi teinud, füüsiliselt pingutanud,» ütles Loone. «Kuid veel enam, seesuguste ettepanekute tegemine näitab, et riigi juhtimine on omadega põhimõtteliselt ummikus.»
«Eestil on edulugu,» selgitas Loone. «Eesti töötajad ja ettevõtjad on taibukad, loomingulised ja töökad. Kui seesuguste inimestega riigis ei suudeta pensione maksta või arstiabi tagada, siis on see valitsuse poliitiline valik. Valik, mida viiakse ellu rahapoliitika, majanduspoliitika ja maksupoliitika tähtede all ja mille eesmärk on luuagi riik, kus hüved ja "hea elu" on kättesaadavad ainult vähestele.»
«Tsementeeritakse eliit, sest paljud neist, kes praegu eliidi hulka kuuluvad, ei taha oma eelisseisu ära anda,» märkis Loone ja lisas, et selline riik ei ole õiglane, sest rahvuslikku rikkust loovad kõik.
«Eesti edulugu on Eesti inimeste edulugu ja kõik Eesti inimesed peavad sellest kasu lõikama, mitte ainult üksikud, kellel on õnne ja annet olla juhtivatel positsioonidel,» rääkis Loone.
Esimese asjana, mida Loone hinnangul teha tuleb, on Eesti maksupoliitika ümber kujundada, toetades selle kolmele vaalale: ettevõtete astmelisele tulumaksule, investeeringuteks suunatud riigilaenule ning tarbimise ja töötajate palkamise väikestele maksudele.
«Lisaks tuleb minimeerida nende maksude hulka, millel on kindel sihtotstarve: see ei lase valitsusel ja parlamendil paindlikult muutuvale majandusolukorrale vastata ning inimeste heaolu garanteerida,» ütles Loone. «Eesti inimesed peavad teadma, et ükskõik, mis ka ei juhtuks – nende tervis, haridus ja võimalus omaenda õnne endale sobival moel ehitada ei ole kunagi vahetuskaubaks mingite teiste huvide vastu.»
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna soovib aastaks 2040 tõsta pensioniea 70. eluaastani, siduda esimese samba pension lahku palgast ning panna see suhtesse tööstaažiga.
Tsahkna ütles kolmapäevasel pressibriifingul, et sotsiaalministeeriumi ettepanek on tõsta pensioniiga 2040. aastaks 70 eluaastani ja sealt edasi siduda see oodatava eluaega, nii et kui oodatav eluiga pikeneb, kasvab automaatselt ka pensioniiga ja vastupidi. Kui muudatusi mitte teha, langeks tulevikus pensionimakse alla 300 euro piiri, ütles Tsahkna.
Ta märkis, et kuna pensioni suurus sõltub üha enam makstud sotsiaalmaksu suurusest, kajastub praegune palgaerinevus ka pensionites. Üle kandub muuhulgas meeste ja naiste palgalõhe, ent ka sissetulekute üldine ebavõrdsus ühiskonnas.
Tsahkna sõnul on praegu palgasaajate rikkaima ja madalaima kvintiili erinevus enam kui 10-kordne. Kui praegu on 20 protsendi rikkamate ja vaesemate pensionäride sissetulekute erinevus 1,7 korda, siis tulevikus võiks muidu hakata vaeseimate ja rikkaimate pensionite suurus erinema kuni neli korda.


description: Peagi möödub aasta ööst, kui Võrus kadus jäljetult toona veel 17-aastane Markkus Ansberg. Esimest korda ütles politsei peadirektor avalikult, et noormees ei ole enam elavate kirjas.

title: Politsei on kaotanud lootuse mullu kadunud Markkust elusana leida

maintext:
Markkust otsitakse ka rahvusvaheliselt Interpoli kaudu.
Politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektor Elmar Vaher ütles möödunud nädalal TV3 uudistesaates, et mullu oktoobris kadunuks jäänud Markkusega juhtus ilmselt õnnetus ning sel põhjusel ei ole ta enam elavate kirjas. Seni ei olnud politsei seda avalikult välja öelnud.
«Meil on kindlad faktid ja tõendid, et Markkus oli alkoholijoobes ja võis juhtuda õnnetus. Õnnetuse tõttu ei ole ta paraku elavate kirjas,» nentis PPA peadirektor otsesaates. Markkuse otsingud ei ole aga lõppenud. «Kindlasti on oluline siinkohal ära mainida vabatahtlikud, kes heast usust ja hea tahtega tulevad appi Markkuse surnukeha otsima,» lisas Vaher.
Postimehe küsimused, mille alusel saab väita, et Markkus ei ole enam elavate kirjas ning millised tõendid sellele viitavad, et Markkusega õnnetus juhtus, suunas Vaher edasi Võru politseijaoskonna juhile Madis Soekaruskile. Viimane selgitas, et tagaotsimistoimikus, kuhu on koondatud Markkuse ja tema kadumisega seotud teave, ei ole paraku täna ühtegi viidet, mis annaks alust arvata, et noormees võiks olla elus.
Toimik endiselt laual
Ent mis Markkusega tol ööl ikkagi juhtus, jäi vastuseta. «Tagaotsimise käigus kogutud teavet ning sellest tehtud järeldusi ei ole võimalik üksikasjalikult kommenteerida, kuna need sisaldavad eraelulisi andmeid,» põhjendas Soekarusk.
Ta lisas, et kui uurimises kogutud materjalid kõrvale heita ja rääkida olemasolevate faktide kõrval lihtsalt siirast lootusest, siis lootus on väga väike, kuid mitte päris olematu. «Kontrollime iga viidet täie tõsidusega, mis aitaks selgitada Markkuse kadumise asjaolusid ning võimalusel ta üles leida,» lisas Võru politseijaoskonna juht, kelle kinnitusel on Markkuse tagaotsimistoimik jätkuvalt uurijate laual.
Nii nagu on varem korduvalt kinnitatud, puudub politseil alus kahtlustada noormehe kadumises kuritegu ning samal seisukohal on Soekaruski kinnitusel ka uurimismaterjalidega tutvunud õiguskaitseasutused.
Seni kadunud Markkust on otsinud sajad vabatahtlikud. Foto: Lõuna prefektuur
Markkus jäi kadunuks 24. oktoobri öösel pool tundi pärast südaööd, kui ta väitis telefonitsi end olevat Räpina maanteel Säästumarketi kaupluse juures. Politsei tuvastas linna ja erinevate asutuste turvakaamera salvestustelt noormehe liikumise. Seni viimane teadaolev kinnitus noormehe liikumisest on samal öösel veidi peale kella ühte, kui ta jäi Koidula tänaval Club Tartu juures turvakaamera vaatevälja.
Teada on, et Markkus käis sel õhtul peol, ning peol viibinud noored on politseile rääkinud, et noormees tarvitas koosviibimisel alkoholi.
Otsingud jätkuvad
Markkuse leidmiseks on Võru linna ja selle lähedust läbi kamminud sajad vabatahtlikud ning ehkki politsei peatas möödunud sügisel aktiivsed maastikuotsingud, jätkasid korrakaitsjad maastikul otsinguid veel tänavu kevadel, kui lumi sulas. Viimased sihtotsingud toimusidki hiliskevadel, praegu korraldatakse otsinguid peamiselt vabatahtlike abiga.
Olulisem osa otsingutegevusest toimub kohe esimestel päevadel, mil püsib võimalus maastikul hätta sattunud inimese elu päästa. Hilisemalt on ainuüksi loodusseadustest lähtuvalt elava inimese leidmise tõenäosus väiksem ning seepärast vahetab politsei ka otsingutaktikat, kaasates maastikule laibakoerad ning näiteks veekogusid kontrollima tuukrid.
Võimalust surnukeha leidmisele kahandavad seejuures iga möödunud nädalaga nii loodusjõud kui ka näiteks metsloomad. Seega on teatud aja väldanud otsingute puhul võimalus leida maastikult vaid üksikuid luid, riideosasid või teisi isiklikke esemeid. Viimaseid on kümnete ruutkilomeetrite läbikammimisel leitud hulgi, kuid Markkusega neil seost olnud ei ole.
Markkuse kadumise teemat on aktiivselt pildil hoidnud noormehe vanemad, kes on oma poja leidmiseks kasutanud kõiki vahendeid: esinenud televisioonis, palunud politseil alustada kriminaalmenetlust ning lähedaste abiga pannud Markkuse leidmiseni viiva vihje eest välja ka mitme tuhande eurose tasu.
Tänavu märtsis tegid nad SA Kadunud korraldatud pressikonverentsil ka avaliku pöördumise, milles avaldasid lootust, et nende poja leidmiseks tehtaks kõik mis vähegi võimalik. Kuigi vanemate hinnangul ei hinnanud politsei piisavalt noormehe käitumismustrit, kinnitab politsei, et Markkuse võimalikud käitumismustrid selgitati välja juba esimeste toimingutega.
Markkuse juhtumi osas on sõna võtnud ka riigiprokurör Lavly Perling, kes kinnitas, et riik on noormehe leidmiseks teinud kõik endast oleneva. «Riigiprokurör vaatas tema toimiku läbi ja kinnitas, et siin pole kuriteole viitavaid tunnuseid ja seetõttu ei saa me ka kriminaalmenetlust alustada,» rääkis ta jaanuaris. Samas lisas ta, et kui tekib kahtlus, et Markkuse kadumise taga on siiski kuritegu, alustatakse ka kohe kriminaalmenetlust.
Aprillis väideti PPA-st, et ehkki politsei ei pea tõenäoliseks, et noormees oleks välismaale lahkunud, ei saa seda versiooni veel ka täielikult välistada.
Aprilli alguses kogunesid Markkuse lähedased, et üheskoos noormehe 18. sünnipäeva tähistada taevase saadeti 110 õhupalli. Foto: Grethe Rõõm
Elmar Vaher kadunud Markkusest TV3 uudistesaates (alates 19. minutist)


description: Kohus seadis Keskerakonna Toompeal asuvale peakontorile Paavo Pettai firmale OÜ Midfield antud garantiikirjade katteks hüpoteegi.

title: Kohus pani Keskerakonna peakontori garantiikirjade katteks hüpoteegi alla

maintext:
Jutud, nagu oleks aastaid erakonna valimiskampaaniaid korraldanud OÜ Midfield juba esitanud parteile 2014. aasta lõpus allkirjastatud ja hiljuti avalikuks tulnud garantiikirjadest tuleneva nõude, on Keskerakonnas juba mõnda aega liikunud. Veel eelmisel nädalal oli erakonna peasekretär Oudekki Loone sel teemal ebamäärane.
Eelmisel nädalal seati peakontorile Harju maakohtu määrusega aga hüpoteek.
Loone kinnitab nüüd, et Harju maakohtu 15. septembri määrusega rahuldati Midfield OÜ arbitraažkohtusse esitatud hagi tagamise taotlus. Hagi tagamiseks on kohus nõustunud seadma Toom-Rüütli 3/5 kinnistutele hüpoteegid kogusummas 800 680 eurot.
«Kindlasti kasutab Keskerakond määruskaebuse esitamise võimalust,» kinnitas Loone, kelle sõnul oli kohtumääruse saamine üllatav, sest puudus teadmine arbitraažikohtusse esitatud hagist. Loone väitel ei tea erakond siiani hagi sisu ning erakonna poole pole pöördutud kolmandate isikute nõuetega. Sama kinnitas Loone ka tänases Eesti Päevalehes ilmunud artiklis.
«Probleem on olemas, probleem on tõsine, mida osa inimesi eitas, aga me tegeleme sellega pärast presidendivalimisi. Kohe kui president on valitud, siis hakkame selle teemaga süvitsi tegelema,» ütles Keskerakonna juhatuse aseesimees Jaanus Karilaid. «On ju selge, et kui on garantiikirjad, siis sel on mingi laiem sisu. Seda me kartsime, erakonna juhtimine ei saa nii olla, et tekivad garantiikirjad nii, et juhatus midagi ei tea. Nüüd on siis viljad käes – kui juhatus jääb asjadest eemale, siis tekivad sellised üllatused,» lisas Karilaid.
Septembri algul otsustas erakorraliselt koos käinud juhatus tellida garantiikirjade hindamiseks juriidilise ekspertiisi ning moodustas asjaga tegelemiseks ka töörühma, kuhu kuuluvad juhatuse liige Taavi Aas, peasekretär Loone, tegevsekretär Peeter Vitsur ja erakonna büroo nõunik Andres Hiie.
Teadaolevalt allkirjastas Keskerakonna toonane peasekretär ja juhatuse liige Priit Toobal 2014. aasta detsembris Keskerakonna nimel OÜga Midfield kaks garantiikirja, millest ühe kohaselt garanteerib erakond Midfieldi kohustusi kolmandate isikute ees summas 460 000 ja teise järgi summas 230 000 eurot. Mõlemad garantiikirjad kehtivad Postimehe andmetel ühesugustel tingimustel 2019. aasta lõpuni. Kirjade järgi peaks Keskerakond kohustuse täitma viie tööpäeva jooksul Midfieldi nõude kättesaamisest.
Vandeadvokaat Jaanus Tehver on Postimehele öelnud, et tehingud on erakonnale ilmselt siduvad, sest garantiikirjade allkirjastamise ajal oli Toobal Keskerakonna juhatuse liige ning registriandmetel oli igal juhatuse liikmel õigus Keskerakonda õigustoimingutes ainuisikuliselt esindada. Samuti ei sisalda Keskerakonna põhikiri tema sõnul sätteid, mis piiraksid juhatuse liikmete volitusi erakonna nimel tehingute tegemisel.
«Eeltoodust saab lühidalt järeldada, et Priit Toobali poolt oma ametiaja jooksul Keskerakonna nimel tehtud tehingud on erakonnale siduvad, välja arvatud juhul, kui esineb mõni seaduses sätestatud alus tehingu tühisuseks või kehtetuks tunnistamiseks,» lausus ta.
Tehveri sõnul on Keskerakond garanteerinud kõiki Midfieldi kohustusi kolmandate isikute ees ning see, kas erakond on praegu Midfieldile võlgu või mitte ning kui suur see võlg on, ei puutu garantiikirjade sisust tulenevalt üldse asja. Tema sõnul tähendab see tavakeeles, et kui Midfield on oma lepingupartneritele või ka näiteks maksukohustuste eest riigile võlgu, siis vastava taotluse esitamisel kohustub Keskerakond selle kohustuse Midfieldi eest täitma. «Lühidalt: garantiikirjast tuleneb Keskerakonnale kohustus maksta Midfield OÜ võlgu, kui viimane seda nõuab,» märkis ta.
Tehveri sõnul on Keskerakonna kohustus täita kõiki Midfieldi rahalisi kohustusi võlausaldajate ees piiratud vaid garantiisumma ja garantii kehtivusajaga. «Muid lisatingimusi Keskerakonna maksekohustuse tekkimisele garantiist ei nähtu. Keskerakond ei saa ühepoolselt garantiid lõpetada – tegemist on niinimetatud tagasivõtmatu garantiiga,» selgitas vandeadvokaat.
Samuti ei nähtu garantiikirjadest tema sõnul asjaolusid, mis annaksid aluse garantiikirjade ja neist tulenevate kohustuste kehtivust vaidlustada. «Teoreetiliselt on muidugi sellele vaatamata võimalik, et garantiikiri on kas kehtetu või tühine – näiteks on dokument võltsitud või on tegemist näiliku tehinguga, millega varjatakse mõnda muud tehingut – või on garantiikohustused praeguseks lõppenud ehk Keskerakond ja Midfield OÜ on mingis vormis kokku leppinud garantiikohustuse ennetähtaegses lõppemises, kuid selliste asjaolude tuvastamine eeldaks lisaandmeid ja -dokumente,» märkis Tehver, kelle sõnul annavad olemasolevad andmed põhjust eeldada, et garantiikirjad ja neist tulenevad kohustused on kehtivad.


description: Eile juhtus üle Eesti kaheksa liiklusõnnetust, milles sai viga kaheksa inimest, nende hulgas kolm noorukit. Samuti tabas politsei ööpäeva jooksul ühe narko- ja üheksa alkoholi tarvitamistunnustega mootorsõiduki juhti.

title: Liikluses sai viga kolm noorukit

maintext:
Eile hommikul kella 7.48 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Ussimäe teel Ussimäe bussipeatuse juures, kus esialgsetel andmetel sai sõiduautolt Volkswagen Caravelle löögi 65-aastane naine, kes ületas teed selleks mitte ette nähtud kohas. Autot juhtis 68-aastane mees. Jalakäija toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Samal ajal juhtus liiklusõnnetus Võrumaal Loosu külas Võru-Põlva maantee ja Väimela-Puskaru tee ristmikul, kus sõidukit Volkswagen Golf juhtinud 26-aastane naine ei veendunud manöövri ohutuses ja sõitis sisse peateel liikunud sõiduautole Audi A6, mida juhtis 26-aastane mees. Volkswageni juht toimetati Lõuna-Eesti haiglasse kontrolli.
Eile hommikul juhtus liiklusõnnetus ka Tartumaal Ülenurme vallas Soinaste külas Pesapaiga tänav 4 juures, kus jalgrattaga liikunud 11-aastane poiss kaotas juhitavuse ja kukkus. Sündmuskoha läheduses töötav ehitaja toimetas lapse koju, kust kiirabi toimetas ta Tartu Ülikooli kliinikumi.
Lääne-Virumaal Kadrina vallas Põima-Kadrina tee 3. kilomeetril sai eile hommikul viga sõiduautot Seat Ibiza juhtinud 23-aastane mees, kes sõitis lauges vasakkurvis paremale teelt välja vastu puud. Juht toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.
Päeval juhtus liiklusõnnetus Pärnus Pikk tänav 8 maja juures, kus põrkasid kokku sõiduauto Škoda Praktik, mida juhtis 55-aastane naine ja jalgrattaga reguleerimata ülekäigurajal teed ületanud 16-aastane tüdruk. Jalgrattur toimetati Pärnu haiglasse kontrolli.
Kella 15.45 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Smuuli tee ja Vedru tänava ristmikul, kus sõiduautot Renault Laguna juhtinud 25-aastane naine sõitis ette sõidueesõigust omavale veoautole Renault Magnum, mida juhtis 52-aastane mees. Sõiduauto juht ja samas sõidukis viibinud ühekuune tüdruk, kes vigastada ei saanud, toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Kella 16.49 ajal juhtus liiklusõnnetus Saaremaal Kuressaares Torni tänav 2 juures, kus mopeedi juhtinud 16-aastane noormees sõitis otsa tema ees vasakpöördeks peatunud sõiduautole Ford Tourneo, mida juhtis 53-aastane mees. Mopeedijuht toimetati kontrolliks Kuressaare haiglasse.
Õhtul kella 20.18 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Viljandi maantee ja Pärnu maantee ristmikul, kus operatiivsõitu teinud kiirabisõidukile Mercedes Benz Sprinter, mida juhtis 49-aastane mees, sõitis vasakult poolt otsa mootorsõiduk Mercedes Benz Vito, mida juhtis 44-aastane mees. Juht tegi vasakpööret, kui fooris põles roheline tuli. Kiirabisõidukis olnud 38-aastane medõde sai viga ja ta toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse. Lapspatsient avarii tagajärjel viga ei saanud.


description: Postimees palus seoses Pärnu haigla juhi Urmas Sule poolt välja kuulutatud ametiauto riigihankega kommentaari ka haigla nõukogult. Nõukogu esimees Enn Raadik sõnas aga, et sõidukihanke teema on puhtalt juhatuse teema ja seega tuleks küsimused neile saata. Paraku ei soostu juhatus endiselt enamikule küsimustele vastama.

title: Pärnu haigla nõukogu: ametiauto hange pole meie teema

maintext:
Tänane Postimees kirjutas, et Pärnu haigla juht ja haiglate liidu juhatuse esimees Urmas Sule kuulutas välja riigihanke, milles suunab oma uue sõiduki liisingulepingu sujuvalt külluslike lisadega, üle 46 000 euro maksva Volkswagen Passat Alltracki juurde. Hanke suunatus on sedavõrd ilmne, et selle juures on toodud kaks näidistoodet, millest pakkuja võiks lähtuda: Škoda Superb Combi ja Volkswagen Passat Alltrack. Paraku välistab nõutava lisavarustuse nimekiri Škoda, sest elektriliselt kokkuklapitavat kärukonksu tootja sellele ei paku. Passat Alltrackile on võimalik selline vidin soetada täiendava 846 euro eest.
Seoses hankega tekib küsimus, milleks peaks olema Pärnu haigla juhatuse liikmel töösõitudeks vaja kärukonksu, saati veel elektriliselt kokkuklapitavat. Või miks peab olema sõiduki mootori võimsus vähemalt 160 kW. Või miks peavad sõidukil olema vähemalt 18-tollised valuveljed ning seisusoojendus ja -tuulutus koos kaugjuhtimise ja taimeriga. Neile ja veel mitmetele küsimustele haigla juht aga ei vastanud.
Haigla nõukogu esimees Enn Raadik ütles, et küsimused tuleb siiski juhatusele suunata, sest nõukogu järgib oma tegevuses haigla põhikirja ning antud riigihankega nemad ei tegele. «Kui vaadata kõne all olevat sõiduki hanget, siis on see juhatuse, mitte nõukogu teema,» märkis Raadik. «Nõukogu otsustab kohustuse või kohustuste võtmise juhul, kui selle suurus ületab viis protsenti sihtasutuse eelmise majandusaasta käibest. Sõiduki hange seda kindlasti ei ületa,» nentis ta.
Raadik ütles vaid niipalju, et kuna juhatuse liikme kasutuses oleva sõiduki liisinguperiood hakkab lõppema, siis tekkis vajadus läbi viia riigihange sõiduki vahetamiseks. «Nõukogu ei tegelenud riigihanke tingimuste koostamise ega riigihanke korraldamisega. Küll oli nõukogu seisukoht, et soetatava sõiduki ühe kuu liisingu maksumus ei tohiks olla kallim, kui oli seni kasutatava sõiduki oma,» sõnas Raadik. «Seega konkreetsetele vastamata küsimustele peab ikka vastama tegevjuhtkond, kes hankega otseselt tegeles.»
Tänases paberlehes ilmus küll Urmas Sule selgitav kommentaar, kuid terve rida küsimusi jäi vastusteta. Neile ei soostunud Sule vastama ka täna.
«Pärnu haigla hangib praegu kahte sõidukit: patsientide ja töötajate veoks mõeldud väikebussi ning sõiduautot, mida hakkab kasutama juhatuse liige. Kuna tööülesannete tõttu sõidavad Pärnu haigla esindajad väga palju, sõita tuleb igal aastaajal, iga ilmaga ja väga sageli pimedas, on sõiduki hankimisel arvestatud vajadust turvaliseks ja ohutuks sõiduks. Hankedokumentatsiooni ettevalmistamisel on hankespetsialistid arvestanud varem liisitud autode parameetreid, sh nii varasemalt ilmnenud puuduseid kui ka tugevusi,» rääkis Sule.
Ta lisas, et haiglale soetatavate meditsiiniseadmete vajalikke tingimusi oskab ta kindlasti palju paremini põhjendada kui autode omi. «Lisaks meditsiiniseadmetele on haigla tööga seonduvalt vaja igapäevaselt kasutada samasugust tehnikat, mis on tavakasutuses, pesumasinatest autodeni. Need seadmed peavad olema töökindlad, turvalised ja võimalusel kasutajasõbralikud ja nendest kriteeriumidest lähtuvalt tehnikat ka hangime,» märkis haigla juht.
Rahandusministeeriumi riigihangete ja riigiabi osakonna juhataja Kristel Mesilase sõnul ei ole konkreetsete näidistoodete väljatoomine sõiduki liisinguhangetes tavapärane, kuid iseenesest pole see ka keelatud. Mesilane tunnistas, et konkreetne näidistoode võib aga anda teistele ettevõtjatele signaali, et nende pakkumine pole tegelikult hankele oodatud. «See ei ole kindlasti hea praktika. See võib jätta ka mulje, et hange on suunatud. Ei saa küll otse öelda, et nii on, küll aga tekib kahtlus.»
Mis puutub elektriliselt kokkuklapitavasse kärukonksu, siis tekitab seegi Mesilases küsimusi. «Oletame, et tegu on näiteks keskkonnainspektoriga, kellel on vaja käia järelkäruga kusagil järve ääres midagi kontrollimas, aga siin käib jutt juhatuse liikmest – see ei ole kindlasti hea praktika ja kumab läbi, et tahetakse mingitele näitajatele vastavat autot,» arvas riigihangete asjatundja.
Loe lisaks:
VASTAMATA KÜSIMUSED
Postimehe kirjalikult saadetud küsimused, millele Pärnu haigla juht Urmas Sule ei vastanud:
Kas äsja välja kuulutatud hankel liisib Pärnu haigla sõiduauto, millega hakkate sõitma teie kui haigla juht? Kui teie ei hakka selle sõidukiga sõitma, siis kes hakkab?
Miks peab olema sõiduki mootori võimsus vähemalt 160 kW?
Miks peavad sõidukil olema vähemalt 18-tollised valuveljed? Kuidas parandab see sõiduki funktsionaalsust?
Miks peab sõidukil olema tagurduskaamera? Kas parkimisanduritest ei piisa?
Miks peab sõidukil olema seisusoojendus ja -tuulutus koos kaugjuhtimise ja taimeriga?
Miks peab sõidukil olema elektriliselt kokkuklapitav haagisekonks?
Milleks on Pärnu haigla liisitud sõidukile üldse vaja haagisekonksu? Kas ja milliste tööülesannete täitmiseks on seda vaja? Miks on vaja just nimelt elektriliselt kokkuklapitavat haagisekonksu? Miks ei sobi mehaaniliselt kokkuklapitav?
Miks peavad Pärnu haigla liisitaval sõidukil olema tumendatud tagumised külje- ja tagaklaasid?
Miks peavad olema sõidukil tumendatud leedtagatuled? Miks need peavad olema just nimelt tumendatud?
Miks peab olema sõidukil nahkpolster?


description: Erakonnad on jõudmas presidendikandidaadis kokkuleppele, mitme allika kinnitusel on kandidaatidena sõelale jäänud Jüri Luik ja Kersti Kaljulaid.

title: Erakonnad on presidendis kokkulepe jõudmas, sõelale on jäänud Jüri Luik ja Kersti Kaljulaid

maintext:
Reformierakonna fraktsioon asus täna seisukohale, et nende esimene eelistus presidendi kohale on Jüri Luik, fraktsiooni hinnangul on Luigel Reformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu, sotsiaaldemokraatide ja Vabaerakonna toetusena olemas 67 häält.
Fraktsiooni esimehele Urve Tiidusele anti ülesanne veenda Luike toetama ka Konservatiivse Rahvaerakonna ja Keskerakonna saadikuid.
Riigikogu vanematekogu, kuhu kuuluvad riigikogu juhatuse liikmed ja fraktsioonide esimehed, kogunes täna taas otsima presidendikandidaati, kelle parlament saaks valida järgmisel esmaspäeval uueks presidendiks, kokkulepe võib sündida juba täna õhtul.
Riigikogu esimees, sotsiaaldemokraat Eiki Nestor ütles pärast tunniajast arutelu ajakirjanikele, et vanematekogu võtab komisjonide istungite ajaks kella 16ni kestva pausi, misjärel aruteluga jätkatakse. Ta ei öelnud, mitmest võimalikust kandidaadist juttu on, kuid vihjas, et nende nimekiri ei ole väga pikk ja tõenäoliselt käiakse ühine kandidaat välja juba täna õhtul.
Esimest korda kogunes vanematekogu presidendivalimisi arutama eile, mil kõik fraktsioonid väljendasid valmisolekut ühist kandidaati otsida ja arvasid ka, et senised presidendikandidaadid rohkem enam kandideerima ei peaks.
Vanematekogu juhtiv Nestor ütles eilse kohtumise järel Postimehele, et fraktsioonid ja erakondade juhid said täna kella 13ni aega, et nõu pidada, kes võiksid olla võimalikud kandidaadid.
Selle kohta, kas või millal ühises kandidaadis kokku lepitakse, on poliitikutel erinevaid arvamusi. Nestor ütles eile, et laupäeval tuleb esitada kandidaat valimiskomisjonile registreerimiseks ja enne peab talle jääma võimalus ja aeg ka kõigi fraktsioonidega kohtuda.
Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni esimees Priit Sibul avaldas eile õhtul lootust, et kandidaat selgub juba täna. «See on kui mitte ainus, siis peamine võimalus jõuda selleni, et me järgmisel esmaspäeval suudaksime presidendi ära valida. Mida pikemaks ja keerulisemaks see protsess kujuneb, seda ebatõenäolisem see on,» nentis ta.
Opositsioonilise Keskerakonna aseesimees, riigikokku kuuluv Jaanus Karilaid arvas aga, et võimaliku kandidaadi leidmise osas saab õhk selgemaks kas täna õhtuks või homme hommikuks.
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas on rõhutanud kõigi fraktsioonide ja kõigi riigikogu liikmete vastutust, et president saaks esmaspäeval valitud, ning öelnud ka, et mängurluseks enam ruumi ei ole.
«Ma praegu hoiduks igasugustest vihjetest, igasugustest soovitustest, laseme vanematekogul omavahel arutada. Ma väga loodan, et kõik kuus erakonda on valmis koostööd tegema ja kõik mõistavad, et kõige suuremal ja kõige väiksemal fraktsioonil ja kõigil, kes sinna vahepeale jäävad, on kõigil vastutus, kõik 101 riigikogu liiget peavad selle töö nüüd ära tegema,» ütles Rõivas eile riigikogus Postimehele.


description: «Kui tahad teha revolutsiooni erakonna sees, siis pead kuuluma sellesse erakonda.» Nii ütles Mailis Reps kevadel «Radari» kaamera ees. Täna õhtul jõuab eetrisse esimene osa sellest, kuidas Mailis Repsi meeskond vaikselt nelja kuu jooksul Edgar Savisaart pildilt välja surub.

title: Täna "Radaris": Savisaare vastasleer räägib suu puhtaks

maintext:
«Olin Edgari kõrval veel aasta tagasi, kui ta oli üsna raskesti haige,» räägib Mailis Reps avameelselt oma suhetest Edgariga. «Mul oli viimase hetkeni lootus, et Edgar Savisaar omale vääriliselt lahkub erakonnast väärikalt. Edgar on väga must-valge inimene. Tal on need inimesed, kes teda toetavad ja need inimesed, kes teda ei toeta. Ja kui sa mingil hetkel oled mingi tema otsuse suhtes kriitiline, siis sa üldjuhul teda enam ei toeta.»
Sellisel must-valgel viisil on Savisaar heitnud oma lähedaste sõprade hulgast välja lisaks Repsile ja Simsonile veel mitu positsioonikat inimest, teiste hulgas on ta üles öelnud 30-aastase tutvuse Kalle Klandorfiga ning heitnud kõrvale oma lapsepõlvesõbra Aadu Musta. Seejuures Mustale mõjus Savisaare käik nii rängalt, et ta sattus haiglasse.
Tänaõhtuses loos tuleb vaatluse alla, mis suhted on Mailis Repsil ja Kadri Simsonil Edgar Savisaarega ja miks nad üldse tülli läksid. «Koosolekuid, kus ussitatakse - mina neis ei osale,» kirjeldab Kadri Simson õhkkonda Keskerakonnas.
Lisaks räägitakse sellest, kuidas Edgar Savisaar kuulab valesid inimesi ja ei oma kontrolli enda loodud erakonna üle.
Radar on eetris täna õhtul kell 20.00 Kanal 2-s.


description: Juku-Kalle Raidi kirjastus annab välja raamatu, mis sisaldab Mart Kadastiku poolt Jaak Kalju nime all avaldatud kirjutisi.

title: Juku-Kalle Raidi kirjastus annab välja raamatu Kadastiku kirjutistest, mis avaldatud Jaak Kalju nime all

maintext:
Ajakirjanik Juku-Kalle Raid teatas oma Facebooki leheküljel, et tema kirjastus Ema&Isa annab välja raamatu «Paradokside puntras». Raamat sisaldab artikleid, mida Mart Kadastik avaldas 1980. aastatel ajakirjanduses Jaak Kalju pseudonüümi all.
Raid sõnas, et Kadastik kirjutas Jaak Kalju nime all vabu inimesi, nagu Lagle Parek, Heiki Ahonen, Solženitsõn ja Enn Tarto vaenavaid artikleid ajalehtedes Edasi ja Kodumaa. Wikipedia andmetel on Kadastik kinnitanud, et ta pole andnud KGB-le informatsiooni, küll aga on ta ajakirjanikutöös kasutanud KGB andmeid.
Raid põhjendas raamatu «Probleemide puntras» ilmumist asjaoluga, et Kadastiku annab välja raamatu «Nüüd ma siis kirjutan», milles keskendub ajalehe Postimees ja meediaettevõtte Eesti Meedia ülesehitamisele. Raidi sõnul ei pööra Kadastik raamatus aga piisavalt tähelepanu oma tegevusele 1980. aastatel, seega annab ta artiklikogumiku välja «ajaloolise tõe huvides».


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Rosberg võidutses Singapuris ja tõusis taas MM-sarja liidriks
Singapuri vormel-1 etapil sai tunda võidurõõmu Mercedese piloot Nico Rosberg, kes tõusis ühtlasi taas ka MM-sarja üldliidriks. Hooaja neli esimest etappi võitnud Rosberg on taas sattunud hea soone peale ning praeguseks on ta võitnud ka kolm viimast etappi. Teise koha saavutas Daniel Ricciardo Red Bullil ja kolmas oli seni MM-sarja juhtunud Lewis Hamilton Mercedesel. Esimesena jäi poodiumilt välja Kimi Räikkönen. Singapuri GP lõppseis: 1. Rosberg, 2. Ricciardo, 3. Hamilton, 4. Räikkönen, 5. Vettel, 6. Verstappen, 7. Alonso, 8. Perez, 9. Kvjat, 10. Magnussen. MM-sarja üldseis Singapuri etapi järel: 1. Nico Rosberg 273 punkti, 2. Lewis Hamilton 265, 3. Daniel Ricciardo 179, 4. Sebastian Vettel 153, 5. Kimi Räikkönen 148, 6. Max Vesrtappen 129, 7. Valtteri Bottas 70, 8. Sergio Perez 66, 9. Nico Hülkenberg 46, 10. Felipe Massa 41.


authors:
Jaana Butov
Valgamaa Osakonna Karjäärinõustaja
Kristel Ainsalu
Tallinna Ja Harjumaa Osakonna
Lilleküla Büroo Juhtivkarjäärinõustaja

description: Karjäärinõustamist vaadati varasemalt kui kitsast ameti- ja õppimisalast nõustamist. Tänapäeval on see omandanud uue mõõtme, käsitledes inimese elu kui tervikut. Juba poolteist aastat pakutakse kõigis maakondades tasuta nõustamist töötavale inimesele.

title: Aitame töötajal õnnelik olla!

maintext:
Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) rahastamise kaudu on kõigil, kes ei ole registreeritud töötud ega koondamisteatega tööotsijad, võimalik saada professionaalset tuge oma tööelu plaanide elluviimiseks. Karjäärinõustamine on hea võimalus nõustajaga arutada oma elu ja tuleviku üle, seada samme ja konfidentsiaalselt tundlikel teemadel rääkida. Tööl veedame suure osa ajast. Võiksime tunda end seal hästi. Mõnikord piisab väikese muudatuse sisseviimisest tööl või elukorralduses, et töö jälle rõõmu pakuks.
Vahel mõistab inimene nõustamisel, et tema elu kese ei olegi töö ja talle rahuldust pakkuvad tegevused on väljaspool tööaega – lapsevanema roll, hobid, sport, lemmiklooma eest hoolitsemine jm. Seda endale teadvustades ja lõpetades tööõnne tagaajamise võib inimene ühtäkki avastada, et elus on kõik paigas.
Paljudel ettevõtetel on üheks värbamisargumendiks, et nad pakuvad toetavat ja arendavat keskkonda. Hea on töötada tööandja juures, kes näeb töötaja muret, püüab teda aidata ning vajadusel oskab suunata spetsialisti, näiteks karjäärinõustaja juurde. Mehi satub karjäärinõustaja juurde ootuspäraselt vähem. See võiks olla teisiti – varane murede märkamine võib päästa läbipõlemisest. Lisaks aitab individuaalne nõustamine inimesel kiiremini kohaneda uue ametikohaga või analüüsida, kas ametikõrgenduse vastuvõtmine on õige otsus – eriti olukordades, kus töötaja on teinud vaid spetsialisti tööd ja tal ei ole olnud siiani juhitööga kokkupuudet. Näiteks kui inimesel on mingi oskus puudulik, võib ta hakata kahtlema oma sobivuses ning seetõttu eirata ülesandeid, milles oskuse vajakajäämine välja võib tulla; näiteks uute kontaktide loomine, toimiva tarkvaralahenduse arendamine jms.
Töötukassa karjäärinõustajad keskenduvad peamiselt individuaalsetele nõustamistele, kuid ollakse valmis tegema ka grupinõustamisi tööandja juures ettevõtte töötajatele.
Grupinõustamise levinumad teemad on stressiga toimetulek, tööelu väärtuste analüüs, endas motivatsiooni leidmine, konfliktide jahutamine, aga ka parem töö- ja eraelu juhtimine.
Näiteks räägib Tallinna ja Harjumaa osakonna karjäärinõustaja Pille Pesti stressijuhtimise grupinõustamisel stressi olemusest, selle vajalikkusest ja kahjulikkusest, mõjust kehale ja meelele. Grupis arutatakse erinevaid stressiga toimetulekuviise ja tehakse läbi mõni lihtne, kuid toimiv kohaloleku harjutus, mis sobib hästi stressi ennetamiseks ja sellega toimetulekuks.
Valga maakonna karjäärinõustaja Jaana Butov: «Meil on huvi grupinõustamise vastu üsna suur. Pooleteise aasta jooksul, mil teenust on pakutud, on läbi viidud sadakond grupinõustamist kahekümnele eri sihtgrupile. Põhilised koostöökokkulepped on sõlmitud tööandjatega, kes soovivad töötajaid toetada, tööõhkkonda parandada ning arenguvajadusi välja selgitada. Pikemaajaline ja suuremahuline koostöö on Valga haiglaga, kes soovib, et kogu kollektiiv saaks osa erinevatest grupinõustamistest. Praeguseks on grupinõustamised läbi viidud hoolekandeosakonna ning EMO töötajatega. Lähiajal lisanduvad kirurgia- ning günekoloogiaosakonna töötajad. Põhilised teemad on rollid meeskonnas, suhted töökohal, kommunikatsioon, konfliktid ja nende lahendamine, tööstress ja sellega toimetulek, motivatsioon, ajajuhtimine ning eesmärkide seadmine.»
Valga haigla sekretär-personalijuht Elle Märtinson soovitab grupinõustamisi ka teistele asutustele: «Osalejad on andnud vaid kiitvad hinnanguid. Motivatsiooni teema tekitas inimestes positiivse tunde ja pani asjade üle järele mõtlema, õpetati eesmärke püstitama ja unistusi ellu viima. Meeskonnatöös toodi õpetlikke näiteid, kuidas lahendada pisiprobleeme ja anda neile positiivne suund. Kiidusõnu jagati ka nõustaja aadressil – inimestele meeldis, et nõustamised olid teistsugused, elulised.»
Elle Märtinson loodab, et koostöös töötukassaga saab nõustatud võimalikult palju haigla töötajaid ning üheskoos Valga ja maakonna elanike rahulolu ja teadmisi suurendada.
Töötukassa maakondlike karjäärinõustajate kontaktid leiab veebilehelt www.minukarjaar.ee.
Veebilehel tuuakse lugejateni uudiseid töö- ja karjäärimaailmast, jagatakse nõu ja vahendatakse kogemusi.
Grupinõustamine
Grupinõustamine on individuaalse nõustamise sarnane protsess. Vahe on selles, et korraga osaleb nõustamisel rohkem inimesi ja karjäärinõustaja tegeleb mitme ühesuguse vajaduse või huviga kliendiga. Grupi suurus on kuni 16 inimest ning üldjuhul kestab nõustamine sõltuvalt teemast 2-3 tundi. Nõustamist saab läbi viia töötukassa ruumides või tööandja juures.
Muutuvad rollid
Töö- ja professionaalset elu ei saa eraldada inimese muudest rollidest – üks valdkond mõjutab teist. Lisaks karjääripöörde elluviijatele ja võimetekohasema ning huvitavama töö otsijatele jõuavad karjäärinõustajate juurde inimesed, kes on stressis, rahulolematud oma töö või töötulemustega. Vahel aga hoopis alahoidlikud ja kartlikud uute võimalike rollide ees. Olemasolev töö võib väljapääsmatuna paista üksikvanema rolli, erinevate kultuuri- või usuliste veendumuste tõttu, aga ka näiteks vanemate surve või ühiskonnas kinnistunud uskumuste tõttu. Meie saame suurendada inimese enesekindlust, toetada teda eesmärgipärasemale tegutsemisele suunamisega ja olla kõrval, kui tal on vaja muudatusi aktsepteerida ning ellu viia.
Karjäärinõustajad (www.minukarjäär.ee)


description: Hobiseeneline Indrek Nuut avastas juhuslikult Valjala vallas metsas seenel käies üliharuldase seeneliigi, kirjutab Meie Maa.

title: Seeneline avastas metsast tõelise harulduse

maintext:
Leitud seene puhul on tegemist lilla kukeseene ehk mustuv kukeseenega (Craterellus melanoxeros), mis on Eestis teise liigi kategooria kaitse all. 1989. aastal fikseeriti samalaadne leid Pärnu maakonnas Koonga vallas, kuid leiu kohta puudub tõendmaterjal.
«Eks ma alguses kahtlesin ka, kas tegemist on selle liigiga või mitte,» ütles politseinikuna töötav Nuut, kes alguses määras ise liigi seeneraamatu abil, kuid et kinnitust saada, pöördus ta asjatundjate poole.
Nuut saatis pildi edasi tuvastamiseks keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialistile Tõnu Talvile, kes omakorda edastas selle seeneteadlasele Vello Liivile.
«See on tõesti väga haruldane seen,» kinnitas 40 aastat seeni pildistanud ja uurinud Liiv, kes ka ise selle seenega esmakordselt kohtus. Saaremaal ei ole tema sõnul varem selle seeneliigi leide olnud. «Nii et kindlasti on tegemist esmasleiu kui sellisega,» kinnitas Liiv, kes on enda sõnul varem üritanud lillat kukeseent leida, kuid seni tulutult.
Loe leiust lähemalt Meie Maast.


description: Siseministeeriumi asekantsler Erkki Koort lükkas ümber presidendiks pürgiva Mart Helme jutu ja kinnitas, et mingit 5000 noorest vene rahvusest mehest koosnevat 5. kolonni pole Eestis olemas.

title: Koort: mingit tuhandetesse ulatuvat 5. kolonni pole olemas

maintext:
Koort tõdes, et pärast Ukraina sündmusi on julgeolekuasutuste huviobjektiks olnud Eestis võimalikud ohugrupid ja nende seas mõned laskeklubid. «Kohe kindlasti ei ole nende liikmeskonna arvuks 5000 inimest. Kaitsepolitsei on öelnud kevadel, et tõsiseks muretsemiseks pole selles osas põhjust. Pole ka sügisel,» toonitas ta.
«Erinevate ohuhinnangute koostamine ja stsenaariumitega arvestamine on osa nende igapäevatööst. Meie julgeolekuasutusel on olemas ülevaade Eesti territooriumil toimuvast ja valmisolek põhiseadusliku korra tagamiseks ning me ei näe põhjust tegeleda spekulatsioonidega,» ütles Koort.
Asekantsler lisas, et kui kellelgi, sh Mart Helmel, on omalt poolt täiendavat konkreetset infot, mis puudutab ohtu põhiseaduslikule riigikorrale, tuleb see edastada kaitsepolitseile.
Kaitsepolitsei pressiesindaja Harrys Puusepp kinnitas Postimehele, et ka kaitsepolitsei ei kinnita selliseid väiteid.
Presidendivalimisteks valmistuv EKRE esimees Mart Helme väitis eile Vikerraadio saates, et Eestis on 5000 hästi organiseeritud ja väljaõpetatud vene rahvusest noort meest, kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga.
«Ma võin kinnitada, tuginedes – ma ei ütle, missugustele –, igatahes, teatud andmetele, et meil on organiseeritud 5. kolonn, umbes 5000 hästi organiseeritud ja väljaõpetatud noort meest, kes osalevad mitmesugustes laskeklubides, paintballi klubides, jahiseltsides ja muudes sellistes. Kellel on brigadirid, kes käivad harjutamas küll Männiku karjääris ja muudes kohtades ja kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga,» vahendas ERRi uudisteportaal Helme sõnu.


description: Euroopa Liidu liidrid leppisid tippkohtumisel kokku neljas eesmärgis, mis aitavad Euroopal ühtsena edasi liikuda 27 liikmesriigiga.

title: ELi liidrid leppisid kokku edasiliikumise põhimõtetes

maintext:
ELi liidrid leppisid kokku, et kontrollimatute rändevoogude taastekkimist ei saa lubada ja välispiiride üle tuleb saavutada senisest oluliselt tõhusam kontroll ning liikmesriike tuleb toetada nii sisejulgeoleku tagamisel kui terrorismi vastu võitlemisel. Riigipead ja valitsusjuhid olid üksmeelel, et majanduskasv vajab veelgi suuremat tähelepanu, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo pressiteates.
«Terrorism, rändekriis, majanduslik- ja sotsiaalne ebakindlus on probleemid, mis teevad inimestele muret kogu Euroopas ja nendele tuleb leida lahendused,» ütles peaminister Taavi Rõivas. «Tänane kohtumine pani paika teekaardi, kuidas jõuda nendes valdkondades konkreetsete tulemusteni.»
«Valitses üksmeel, et ühised väärtused, rahu ja stabiilsus ning majanduslik heaolu ühinenud Euroopas on ajalooline saavutus, mida tuleb hoida ja arendada,» ütles Rõivas. Peaministri sõnul vajab Euroopa majandus rohkem avatust nii sisse- kui väljapoole ning vabakaubanduslepped ja siseturu tugevdamine on parimad majanduskasvu allikad.
«Mul on hea meel, et tänased arutelud möödusid tõsises, kuid konstruktiivses õhkkonnas. Kuigi üks riik on otsustanud liidust lahkuda, peame ühtselt ja avatult keskenduma kodanike suurimatele muredele ning kindlustada saavutatu ja ka tulevik.»


authors:
Eesti Uudiste Päevatoimetaja
Anna Prokofjeva
Multimeedia Arendaja

description: Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikul (EAÕK) on kolm piiskopkonda (Tallinna peapiiskopkond, Tartu piiskopkond ning Pärnu ja Saare piiskopkond) ja Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikul (MPEÕK) kaks (Tallinna piiskopkond ning Narva ja Peipsiveere piiskopkond), mille järgi on kujunenud ka kirikute mõjupiirkonnad.

title: Kaart: õigeusu kirikute mõjupiirkonnad jagavad Eesti kaheks

maintext:
Tänane Postimees kirjutab, kuidas EAÕK metropoliidil on plaan kaks kirikut liita, sest praegune olukord on kirikureeglite vastane. Metropoliit Stefanus ütles Postimehele, et on asunud liitumist ette valmistama, ent see saab olema pikaajaline protsess. Samuti on Stefanus valmis, et temast saaks ühendkiriku metropoliit.
«Jah, ma olen valmis. Mul on olemas plaan, mis respekteerib võrdselt kahte kommuuni, kahte keelt. See on väga inimlik plaan, vene kultuuri ja vene juuri ei tohi ära lõigata, kõiki tuleb aktsepteerida võrdselt,» rääkis ta.
Metropoliidi nägemuse järgi peaks MPEÕK ja EAÕK ühinema esialgu üheks autonoomseks Eesti õigeusu kirikuks, mis on Konstantinoopoli patriarhi kaitse all.
Sisuliselt eeldab selline sündmuste käik, et Moskva õigeusu kiriku patriarh Kirill tunnistab Konstantinoopoli patriarhi Bartolomeuse ülimust kiriklikus hierarhias ning loovutab kontrolli praeguse MPEÕKi üle Konstantinoopolile. Lõppeesmärk on siinsed usklikud ühendada.


description: Riigikogu ei toetanud tänasel istungil Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) ettepanekut korraldada rahvahääletus teemal, kas Eesti riik peaks osalema Euroopa Liitu (EL) saabunud immigrantide ümberjaotamises.

title: Riigikogu ei toetanud EKRE ettepanekut korraldada immigratsiooni küsimuses rahvahääletus

maintext:
EKRE fraktsioon esitas tänavu juunis riigikogule seaduseelnõu, et panna 2017. aasta 23. aprillil rahvahääletusele küsimus «Kas olete nõus, et Eesti Vabariik osaleb Euroopa Liitu saabunud põgenike ümberjaotamises?».
EKRE esimees Mart Helme selgitas toona, et rahvahääletusel saadav seisukoht annaks immigratsioonipoliitikale tugeva legitiimsuse. Samuti andis EKRE siis riigikogu juhatusele üle ligi 40 000 massiimmigratsiooni vastasele petitsioonile antud toetusallkirja.
Eelnõu algatajate esindaja Jaak Madison selgitas, et möödunud aasta 22. septembril Brüsselis toimunud kohtumisel leppisid ELi riikide ministrid kokku 120 000 rahvusvahelist kaitset vajava inimese ümberpaigutamises liikmesriikide vahel. Kokku jagavad liikmesriigid ümber 160 000 inimest, millest Eesti osakaal oleks ligikaudu 550 inimest.
«Seoses selle küsimusega, mis on tekitanud ühiskonnas suurt poleemikat, vastandumist ja ka eri osapoolte selle ülesõhutamist, aitaks meie ettepanek tunduvalt pinget ühiskonnas maha võtta ning anda inimestele võimalus öelda, kas me peaksime osalema kõnealuses kavas ja paigutama sunduslikult ümber inimesi, kellest osa ei tahagi siia tulla ja keda ka väga paljud meie inimesed ei oota,» ütles Madison.
Põhiseaduskomisjoni liige Mart Nutt rõhutas, et otsus ühineda ELiga võeti vastu rahvahääletusel. «Rahvahääletusel anti sellega põhiseaduslik mandaat selleks, et Euroopa Liidu õigus on ülimuslik. Kui antud juhul otsus, mis pannakse rahvahääletusele, läheb vastuollu varasema rahvahääletusega, siis ma ütleks, et õigusjõud on sellel varasemal rahvahääletusel, millega muudeti põhiseadust oluliselt,» selgitas Nutt.
Tema sõnul tegi põhiseaduskomisjon ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, selle poolt hääletas kuus ja vastu viis komisjoni liiget.
Läbirääkimistel Keskerakonna fraktsiooni nimel sõna võtnud Mihhail Stalnuhhini hinnangul on Eesti väärt oma rahvuslikku poliitikat immigratsiooni küsimuses.
Eelnõu lükati tänasel istungil tagasi. Selle poolt hääletas 51, vastu 14 ja erapooletuid oli neli riigikogu liiget.
Helme: 40 000 inimese arvamuse eiramine on erakordselt nahaalne
«Võimuerakonnad tõestasid täna veenvalt, et vilistavad rahva arvamusele külma kõhuga,» märkis EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme. «Teisiti ei ole võimalik tõlgendada riigikogu otsust tõmmata vesi peale ettepanekule korraldada rahvahääletus küsimuses, kas Eesti peaks osalema immigrantide ümberjaotamise mehhanismis.»
Helme sõnul ei olnud koalitsioonil mitte ühtegi kaalukat argumenti, et mitte lubada rahval öelda oma sõna küsimuses, mis mõjutab Eesti elu väga pikka aega ja võib-olla pöördumatult.
Helme sõnul on poliitilises mõttes EKRE allkirjade kogumise kampaania üks suurema allkirjade hulgaga petitsioone, mis taasiseseisvunud Eestis on tehtud, ja seda eirata on erakordselt nahaalne.
«Rahvahääletuse mittetoetamist põhjendati sellega, et Eesti rahvas on ühinemise Euroopa Liiduga heaks kiitnud ning sellega on antud mandaat selleks, et Euroopa Liidu õigus on ülimuslik. On erakordselt väär väita, et nüüd ei ole meil üheski küsimuses enam mitte midagi öelda,» nentis Helme. «Me astusime Euroopa Liitu esiteks suveräänsuse kaitse klausliga. Kui see kaitseklausel ei ole rakendatav immigratsiooni küsimuses, nagu meile praegu tahetakse selgeks teha, siis see tähendab, et meil ei olegi enam kübekestki suveräänsust järel. On ainult suveräänsuse rudimendid.»
Helme sõnul ei lõppe Eesti rahvale kahjuliku immigratsioonipoliitika ajamine enne, kui vahetatakse välja vabariigi valitsus.


description: Ringhäälingunõukogu (RHN) otsustas täna, et rahvusringhääling ei osta Rahvusvaheliselt Olümpiakomiteelt (ROK) 1,1 miljoni euroga järgmiste tali-ja suveolümpiamängude näitamisõigust, kuna küsitud hind on põhjendamatult kõrge.

title: Rahvusringhääling 1,1 miljoni eest olümpiamängude ülekandeõigust ei osta

maintext:
RHNi esimees Agu Uudelepp ütles ERRile, et summale lisanduks veel käibemaks, ülekandekulud ja ajakirjanike lähetuskulud. «Ringhäälingunõukogu oli üksmeelsel seisukohal, et sellise ülepakkumisega ei tohi kaasa minna,» lausus Uudelepp.
Tema sõnul arvestati ka asjaoluga, et 2018. aasta taliolümpiamängud peetakse Lõuna-Koreas ja 2020. aasta suvemängud Jaapanis, mis Eesti televaataja jaoks on ebamugaval ajal, võistlused toimuvad siin olles öösel või varahommikul ning 1,1 miljoniga saaks näidata vähem kui pooli võistlusi.
Aastatel 2010-2012 maksis ERR olümpia näitamise eest 285 000 eurot, 2014. ja 2016. aastal 234 000 eurot.


description: Tallinna Ülikooli politoloogi Tõnis Saartsi hinnangul tegi Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) targa valiku, kui otsustas presidendivalimistel valimiskogus toetada Marina Kaljuranda.

title: Saartsi hinnangul tegi SDE Kaljuranda toetades targa valiku

maintext:
«Sotsiaaldemokraadid tegid Marina Kaljuranda toetades strateegiliselt üsna targa valiku. Kaotada on üsna vähe, sest seesmiselt lõhenenud Reformierakond pole täna sellises positsioonis, et sotse «karistama» hakata,» ütles Saarts BNSile.
«Koalitsioonist välja visata neid ei saa, sest kuni sisetülid Keskerakonnas pole lahenenud, pole Reformierakonnal kedagi teist asemele võtta,» lisas ta. «Võita oleks aga SDE-l üsna palju. Kui Kaljurand osutubki valituks, siis saavad sotsiaaldemokraadid end välja reklaamida kui «presidenditegijad» ning see lisaks parteile kaalu ja tagaks ka tähelepanu avalikkuse silmis,» sõnas politoloog.
SDE esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul otsustas esmaspäeva õhtul koos olnud erakonna juhatus mitte esitada Eiki Nestori kandidatuuri valimiskogus. Ossinovski kinnitusel soovib SDE, et president saaks laupäeval valitud ning selleks, et seda võimalust suurendada, otsustas SDE toetada Marina Kaljuranna kandidatuuri.


description: Vene president Vladimir Putin lükkas reedel Kõrgõzstanis SRÜ tippkohtumisel tagasi Ukraina protesti ühenduse eesistujaks saamise vastu järgmisel aastal, öeldes, et Moskva ei annekteerinud Krimmi.

title: Putin vastuseks Ukraina protestile: Venemaa ei annekteerinud Krimmi

maintext:
«Esimene asi, mida ma tahaksin öelda, on, et Venemaa ei annekteerinud midagi. Kõik, mis Krimmiga juhtus, oli riigipöördeni viinud mõnede Ukraina poliitiliste jõudude ebaseaduslike tegude tulemus,» ütles Putin Biškekis.
Ukraina suursaadik Kõrgõzstanis Mõkola Dorošenko oli esitanud protesti Venemaale 2017. aastaks SRÜ eesistumise üleandmise kohta.
«Arvestades, et Venemaa rikkus rahvusvahelist õigust, et annekteerida osa Ukraina territooriumist ja osaleb Ida-Ukrainas relvastatud konfliktis, ei aktsepteeri Ukraina eesistumise üleandmist,» ütles Dorošenko tippkohtumise laiendatud formaadis.
Vene president rõhutas, et Krimm ühines Venemaaga poolsaare elanike tahteavalduse tulemusena. «See oli täielikus kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO hartaga ning ÜRO kohtute vastavate otsustega samasuguste juhtumite puhul Rahvusvahelise Kohtu praktikas,» sõnas Putin.
Venemaa annekteeris Ukrainale kuuluva Krimmi 2014. aasta märtsis. Sellele eelnes Venemaa sõjaline operatsioon poolsaare okupeerimiseks.
Suur osa rahvusvahelisest kogukonnast Krimmi annekteerimist ei tunnusta.


description: Kes on Kersti Kaljulaid?

title: Kes on Kersti Kaljulaid?

maintext:
Kersti Kaljulaid on sündinud 1969. aastal Tartus. 1992. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia erialal ning omandas 2001. aastal ärijuhtimise erialal samas ülikoolis kutsemagistri kraadi.
Aastatel 1998–1999 töötas Kaljulaid Hansapank Markets'is investeerimispanganduse osakonnas projektijuhina. Tema peamiseks ülesandeks oli osaleda ettevõtete ühinemis- ja ülevõtmistehingute ning erastamisprotsesside nõustamisel, vastutades ettevõtte ostueelse analüüsi eest.
1999. aastal asus Kaljulaid tööle Eesti peaministri majandusnõunikuna, kus tema ülesannete hulka kuulus peaministri büroo, Eesti Panga, rahandusministeeriumi ja suurima eelarvega ministeeriumide töö kooskõlastamine, samuti suhete koordineerimine Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste mitmepoolsete finantsasutustega. Ta osales koos rahandusministri ja sotsiaalministriga ka pensionireformi ettevalmistamisel ning nõustas peaministrit iga-aastastel ministritega peetavatel eelarveläbirääkimistel.
2002. aasta veebruaris nimetati Kaljulaid Eesti Energia ASi Iru elektrijaama juhtimisarvestuse osakonna juhatajaks ning 2002. aasta septembris sama ettevõtte direktoriks.
Ta on esindanud valitsust ka Eesti Geenivaramu nõukogus ning olnud aastatel 2002–2004 Kuku raadio «Keskpäevatunni» üks saatejuht. Alates 2004. aasta maist töötab Kaljulaid Euroopa Kontrollikojas.
Enne kontrollikoja liikmeks saamist kuulus Kaljulaid alates 2001. aastast toonasesse Isamaaliitu. Valimistel ei ole ta osalenud.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Mart Helme: Eestis on ootel 5000 noorest vene mehest koosnev riigivastane kolonn
Presidendivalimisteks valmistuva Mart Helme (EKRE) väitel on Eestis 5000 hästi organiseeritud ja väljaõpetatud vene rahvusest noort meest, kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga.


description: Tartu ülikooli deliktiõiguse professor Janno Lahe peab teisipäeval kell 16.15 ülikooli aulas inauguratsiooniloengu mittevaralise kahju hüvitamise alustest ja ulatusest, Postimees teeb loengust otseülekande.

title: Otseülekanne: professor Janno Lahe loeng moraalse kahju hüvitamisest

maintext:
Lahe arutleb loengus, millistel juhtudel on kannatanul õigus nõuda mittevaralise kahju hüvitamist ja millistest asjaoludest sõltub väljamõistetava hüvitise suurus.
Eestis reguleerib mittevaralise kahju hüvitamist eelkõige võlaõigusseadus. Professor Janno Lahe kirjeldas, et mittevaraline ehk moraalne kahju erineb varalisest kahjust selle poolest, et selle tekkimine ei vii kannatanu vara vähenemiseni.
«Võlaõigusseaduse järgi hõlmab mittevaraline kahju eelkõige kannatanu füüsilist ja hingelist valu ning kannatusi. Kõigis Euroopa riikides ollakse ühel meelel, et vähemalt teatud juhtudel tuleb kannatanule tekitatud mittevaralist kahju rahaliselt hüvitada. Samas lähevad nägemused kohati märkimisväärselt lahku küsimuses, millistel juhtudel on see põhjendatud,» arutles Lahe.
Professor tõdes, et ka Eesti õiguse järgi ei kuulu sugugi igasugune valu ja kannatus rahalisele kompenseerimisele.
Professor Janno Lahe lõpetas Tartu ülikoolis õigusteaduse eriala 2000. aastal. Doktoritöö, milles ta uuris süüd kui üht deliktiõigusliku üldvastutuse eeldust, kaitses ta 2005. aastal samuti Tartu ülikoolis. Janno Lahe on töötanud Tartu ülikoolis 2000. aastast. Aastal 2015 valiti ta deliktiõiguse professoriks ning ta töötab sellel ametikohal veebruarist 2016. Lisaks akadeemilistele ametikohtadele on ta 2006. aastast töötanud riigikohtu tsiviilkolleegiumi nõunikuna.


description: Põllumehed rõhutavad tervishoiutöötajate hoiatusstreigi puhul, et riik peab suutma tagada arstiabi heal tasemel kättesaadavuse ka maapiirkondade inimestele.

title: Põllumehed: riik peab suutma tagada tasemel arstiabi ka maainimestele

maintext:
Nii nagu põllumehed viitasid möödunud esmaspäeval aktsioonil «(M)ärkamine!» tõsistele probleemidele Eesti põllumajanduses ja maaelus, nii mõistavad põllumehed ka arstiabi kättesaadavust puudutavaid kitsaskohti ning kutsuvad üles tegema jõupingutusi, et inimeste juurdepääs raviteenustele paraneks, teatas Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda.
Põllumeeste esindusorganisatsioonide hinnangul on Eesti maksupoliitikas tehtud viimastel aastatel arusaamatuid muudatusi, mis on viinud suurte probleemideni erinevate eluvaldkondade rahastamisel. Tarvis on põhimõttelist arutelu, milline maksusüsteem tagaks erinevate eluvaldkondade arengu ja vajalike teenuste kättesaadavuse kõikides Eesti piirkondades. Tööandjatena mõistavad põllumehed, et töötajate hea tervis on ettevõtete edukaks toimimiseks oluline kapital. Praegu on maapiirkondade inimestele pikad ravijärjekorrad ja arstiabi kättesaadavus tõsiseks murekohaks.
Esmaspäeval kogunes kolmandat korda kodanikuühiskonna erinevaid organisatsioone koondav ümarlaud, mille eesmärgiks on teha valdkondade ülest koostööd, et elu Eesti erinevates piirkondades säiliks ja areneks. Eesti Põllumeeste Keskliidu initsiatiivil loodud koostöövõrgustikuga on liitunud Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliidu, Eesti Arstide Liidu, Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni TALO, Eesti Haridustöötajate Liidu, Eesti Õpetajate Liidu, kodanikualgatuse Avalikult Haridusest, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja, MTÜ Eesti Maaturism, liikumise Kodukant ja Eestimaa Talupidajate Keskliidu esindajad.


description: Vabaerakonna siseopositsiooni üks juhte Mati Ilisson lahkus kolmapäeval erakonnast, põhjendades enda sammu muu hulgas erakonna muutumisega väheste inimeste äriprojektiks.

title: Parteist lahkunud Ilisson: Vabaerakond on väheste äriprojekt

maintext:
«Organisatsioonikultuurilt meenutab erakond pigem 10-15 inimese äriprojekti, mitte kaasavat, eesmärkide saavutamisele ja arengule suunatud laiapõhjalist organisatsiooni,» põhjendas Ilisson sotsiaalvõrgustikus Facebook Vabaerakonnast lahkumist.
Ilisson märkis, et teavitas erakonna esimeest Andres Herkelit enda lahkumiskavatsusest teisipäeval ja kolmapäeval astus parteist välja.
Ilissoni sõnul on asi vägagi põhimõtteline. «Me lubasime uut poliitikat, me lubasime rahva kaasamist - pöörata ennast näoga rahva poole, lubasime avatust jne. Me oleme juba ammu oma lubadustest distantseerunud. Meie sõnad ja käitumine ei käi ühte jalga. Me oleme muutunud nende sarnaseks, kellest soovisime erineda,» kirjutas Ilisson.
Ta märkis, et Vabaerakond asus erakonnana ühiskonnas väljakujunenud vastandumist veelgi süvendama.
«Meie kõige põhilisem fookus on olnud teiste halvustamine ja sildistamine, mitte uute lahendite leidmine ja koostöö otsimine. Ükski organisatsioon ei ole edukas, kui ta suunab oma energia konkurentide - ka peavoolust erinevalt mõtlevate liikmete - halvustamisele, mitte võetud eesmärkide ja antud lubaduste täitmiseks vajalike lahendusvariantide leidmisele ning tugeva organisatsiooni ülesehitamisele,» kirjutas Ilisson.


description: Keskerakonna juhatuse liige Kadri Simson leiab, et erakonna garantiikirjade skandaali võtmetegelased Edgar Savisaar ja Oudekki Loone on oma senise käitumisega oma positsiooni erakonnas ohtu seadnud.

title: Simson: garantiikirjadest teadnud erakonna juhtide positsioon kõigub

maintext:
«Nad ise kõigutavad oma tooli just selle usalduskriisi tekitamisega,» ütles Keskerakonna riigikogu fraktsiooni esimees Simson kolmapäeval ERRile, vastates küsimusele, kas juhtum paneb kõikuma erakonna esimehe Savisaare ja peasekretäri Loone tooli.
Simsoni hinnangul on Loone erakonnale ja avalikkusele valetanud, kui ta kinnitas, et garantiikirjad ei kujuta erakonnale ohtu.
«Juhatuses püüdis ta jätta muljet, et tegemist on lihtsalt mingite sümboolsete paberitega, mis kaovad iseenesest ära ilma erakonnale kohustusi toomata,» rääkis Simson ERRile. «Erakonna esimees Edgar Savisaar rääkis vähe, aga kindlasti oli ta rahul sellega, mida rääkisid Toobal ja Loone,» lisas Simson.
«See, kui meie juhtivad ametnikud ei soovi tõtt rääkida, on iseenesest väga tugev probleem,» märkis Simson, kelle hinnangul on olukord ennekuulmatu ja seda peaks arutama Keskerakonna juhatus.
«Meile on tehtud hüpoteek seoses Facio Ehituse ja pangalaenuga, teate, meile on tehtud nii palju hüpoteeke, et me oleme nende suhtes suhteliselt külmad praegu,» ütles Savisaar TV3 uudistesaatele «Seitsmesed uudised». Savisaar kinnitas, et kinnistust ilma ei jääda.
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid rõhutas «Seitsmestes uudistes», et garantiikirjadega seonduv olukord tuleb kindlasti arutlusele esimesel oktoobil volikogus. «Üks variant on, et need garantiikirjad ei kehti õiguslikult, me kontrollime seda varianti, kui tuleb välja, et kehtib, siis me teeme maksegraafiku, maksame raha ära ja erakond läheb targemana edasi,» rääkis Karilaid.
Erakonna juhatuse liige Taavi Aas ütles «Seitsmestele uudistele», et «õnneks on Keskerakonnal kinnisvara, mida on võimalik realiseerida ja sealt tulevate vahenditega kohustused katta».


description: Bratislavas mitteametliku Euroopa Ülemkogu tippkohtumise juures viibiv Euroopa Liidu asjade sekretariaadi direktor Klen Jäärats selgitas, et keegi ei taha rändekriisi kordumist ja kõik mõistavad, et Euroopa peab end kaitsevaldkonnas kokku võtma, vahendas ERRi uudisteportaal.

title: Jäärats: keegi ei taha rändekriisi kordumist

maintext:
«See kohtumine ei olnud selleks, et rääkida detailsemalt näiteks Saksamaa ja Prantsusmaa kaitsepaberist või kaubandusministrite kirjast USA vabakaubanduslepingu teemal. Selle kohtumise mõte oli kaardistada ära need teemad, millest juttu tuleb,» selgitas Jäärats «Aktuaalsele kaamerale» tänase kohtumise ideed.
«Kokkuvõttes laias laastus on ikkagi olnud see, et keegi ei taha rändekriisi kordumist, me teame, et britid on lahkumas, selleks peame end kokku võtma Euroopa kaitsevallas, vabakaubanduslepingute osas usun, on tekkimas ka arusaamine, et need tuleb ikka ära sõlmida. Kas me jõuame sinnamaani, on küsimus järgmisteks aruteludeks,» lisas Jäärats.


authors:
Ingrid Sembach-Hõbemägi
Kanal Saate
Reporter

description: Presidendikandidaat Kersti Kaljulaid ütles intervjuus Kanal 2-le, et inimesed toetavad oma riiki siis, kui nad saavad sellest riigist aru, kui nad saavad riigi otsustest aru ja kui neile tundub, et nende eest midagi ei varjata. Seetõttu kavatseb ta ise oma otsuseid inimestele lahti seletada ja ootab otsuste lahtiseletamist ka teistelt võimuesindajatelt.

title: Kaljulaid Kanal2-le: inimestele tuleb riigi otsused lahti seletada

maintext:
Kersti Kaljulaid, mis olid need argumendid, mis Teid ära veensid [presidendiks kandideerima]?
Oli vaid üks argument – Riigikogu vanematekogu tegi mulle sellise ettepaneku. See on kogu minu tagala, kogu minu kindlustunne, ja need inimesed, kellega me täna istusime ja vastasime küsimustele, on täna ka minu meeskond. Eile ma ütlesin, et mul pole meeskonda, täna on mul selline meeskond.
Selles otsuses [kandideerida] oli omajagu ka riskijulgust?
Keegi pidi. Olukord oli väga keeruline, on jätkuvalt väga keeruline. Olukord tundub paljudele ebaõiglane nende kandidaatide suhtes, kes olid enne. Ka minule tundub see nende suhtes ebaõiglane. Aga keegi pidi võtma selle palli ja minema edasi.
Mis võiks olla võtmesõna, kuidas võita Eesti rahva süda ja poolehoid? Kas võib tekkida ikkagi legitiimsuse küsimus?
Legitiimsuse küsimus ei saa tekkida, sest Riigikogul on kõik volitused valida Eestile president. Kahtlemata tekib küsimus, et kui Eesti inimesed mind ei tunne, kui kiiresti ja kas üldse võtavad nad mu omaks. Täna tegin ma pool päeva tööd selleks, et saada Riigikogu fraktsioonides tuttavamaks ja saada nende toetus. Ma jõuan kindlasti Tallinnast kaugele välja ja siis on minu töö rääkida Eesti inimestega igal pool.
Eesti inimestel on üsna selge arusaam, milline peaks president olema, igaüks ootab mingisuguseid omadusi. Millised on Teie tugevused ja ka Teie nõrkused?
Ma olen 12 aastat olnud ausa riigi ekspert. See on see, mida sa teed, kui sa oled riigikontrolör või Euroopa kontrollikoja liige. Need tööd on üsna sarnased. See on kindlasti minu tugev külg.
Ma mõistan väga hästi, et inimesed saavad oma riiki toetada ainult siis, kui nad saavad sellest riigist aru, kui nad saavad otsustest aru, ja kui neile tundub, et nende eest midagi ei varjata. Selle olen ma 12 aastaga ära õppinud ning kavatsen seda kogu aeg ise meeles pidada ja teistele meenutada.
Ehk siis nagu riigi tõlkimine inimestele?
Ma arvan, et ka nendelt, kelle käes on otsustamise jõud, tuleb paluda ja oodata, et nad otsuseid tõlgiks kõigile ja kogu aeg. Mina ei ole teiste otsuste tõlk. Ma tahan rääkida ise inimestega, sõltumata nende vaadetest, ma suhtun respektiga kõikide inimeste vaadetesse, ka siis, kui ma ei ole nendega nõus. Loodan, et seda kultuuri saame me edasi arendada selle üksmeele toel, mida me täna Riigikogus nägime.
Kas pere seda hullumeelset otsust toetas?
Pere toetab mind selles nagu on toetanud ka varasemates otsustes, mis pere vaatepunktist pole alati olnud vähem hullumeelsed. Ma arvan, et minu tugi esialgu on minu kodune seljatagune. Mina tegin otsuse tundidega. Minu pere peab saama rahulikult mõelda, millise rolli nad selles loos võtavad.
Kas igaks juhuks olete valmistunud ka selleks, mis siis, kui esmaspäeval 68 häält siiski kokku ei tule?
Riigikogu vanematekogu on palunud mul kandideerida. Fraktsioonid on mind toetanud. Ja ma usaldan neid.


description: 23 kultuuri- ja ühiskonnategelast kutsuvad ühisavalduses valimiskogu liikmeid üles hääletama laupäeval Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) presidendikandidaadi Mart Helme poolt.

title: 23 kultuuri- ja ühiskonnategelast kutsuvad valijamehi hääletama Mart Helme poolt

maintext:
Toetusavaldusele allakirjutanute arvates oleks just Mart Helme selline president, kes lähtuks oma tegevuses eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise kõrgeimast imperatiivist, kuulaks rahva häält ja seisaks tõemeeli demokraatia eest ning orienteeruks nii välis- kui sisepoliitikas.
«Eesti on väärt aatelist, julget, ausat, tarka ja elukogenud presidenti,» seisab 23 kultuuri- ja ühiskonnategelase allkirjastatud toetusavalduses.
Allakirjutanud: Rait Erikson, Indrek Hargla, Markus Järvi, Brad Jurjens, Tajo Kadajas, Indrek Kalda, Helle Karis, Harri Kingo, Raimondo Laikre, Risto Laur, Tiiu Laur, Piia Paemurru, Jüri Pino, Toomas Rull, Emil Rutiku, Sven Sildnik, Tõnu Talve, Ants Taul, Triinu Taul, Jaak Valge, Veiko Vihuri, Lauri Viikna, Varro Vooglaid.


description: Politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher ütles Darja juhtumit kommenteerides, et ilmselt ei olnud kahtlustatavatel plaanis Darjat tappa, vaid see lihtsalt juhtus.

title: Vaher: ilmselt ei olnud kahtlustatavatel plaanis Darjat tappa, see lihtsalt juhtus

maintext:
Vaher ütles TV3 uudistesaatele «Seitsmesed uudised», et ilmselt ei olnud kahtlustatavatel plaanis Darjat tappa, aga see lihtsalt juhtus niimoodi. Ta lisas, et täpsetest motiividest saab rääkida kohtus.
Vaher märkis, et selliste lugude puhul politsei raha ei loe. «Noorte inimeste tapmine paneb käima politseis päris suured operatsioonid ja siin ei ole tähtis, kui palju kulub töötunde, meie ülesanne on vastata inimestele, mis toimus ja anda tagasi rahu Narva linna elanikele.»
Vaher nentis, et detsembris, kui kahtlustatavad esimest korda kinni peeti, polnud piisavalt tõendeid, et neid vahistada.
Kuna avalikkusele olid teadmata ka mitu aastat varem Narvas tapetud väikese Varvara surma asjaolud, hakkas linna rahvas neid kahte sündmust omavahel seostama. «Uurijad veendusid, et Darja ja Varvara juhtumid ei ole motiivide mõttes omavahel seotud,» kinnitas Vaher.
Eelmisel nädalal esitas Viru ringkonnaprokuratuur kahele 1997. aastal sündinud noormehele kahtlustuse Narvas surnuna leitud 14-aastase Darja surma asjus.
Sillamäelt pärit 14-aastane koolitüdruk Darja jäi kadunuks eelmise aasta 4. detsembril. Narva Kreenholmi gümnaasiumis õppides Narvas vanaema juures elanud Darja ehk Daša surnukeha leidsid tema lähedased viis päeva hiljem Pähklimäe terviseraja kaugemast otsast.


description: Eesti mehi Artur Šabakki (28) ja Ivan Suhharevit (28) ootab Floridas süüdistus tulirelva kohatu eksponeerimise eest.

title: Eesti mehi ootab Floridas süüdistus relvaga vehkimise eest

maintext:
Vahejuhtum leidis aset möödunud reedel Miami Beachi linnas Del Rio elamupiirkonnas 1100 Collinsi avenüül. Politsei andmeil võtsid Šabak ja Suhharev kohaliku aja järgi kella 14.55 paiku automaatrelva AR-15 välja korteri rõdule. Šabak, suusamask näo ees, võttis relva oma kätte. Hädaabinumbrile 911 helistanud tunnistaja sõnul jäi mulje, nagu oleks kahtlusalune sihtinud tänaval möödakõndivate kodanike ja turistide pihta. Samal ajal tegi Suhharev kaaslasest pilte, kirjutas CBS Miami.
Väljakutsele reageerinud korrakaitsjad piirasid piirkonna sisse. Kohal olid ka föderaalagendid ja eriüksus SWAT. Lõpuks pidasid võimud operatsiooni tulemusel kinni Šabaki, Suhharevi ja nende sõbra Mohamed Azab Yousseffi (39). Esialgseil andmeil peeti kahtlustatavana kinni ka neljas isik, kes on alaealine.
Automaatrelv AR-15. Pilt on illustratiivne.
Korteris, kus mehed elasid, leidsid politseinikud nupuga noa, automaatrelva AR-15 500 padruniga, uimastitarvikuid ning hašišit ja kokaiini.
Šabakki ja Suhharevit ootab süüdistus tulirelva kohatus eksponeerimises. Yousseffi süüdistatakse hašiši ja kokaiini omamises ja kavatsuses seda levitada.
Kõik kolm kahtlusalust lasti laupäeval kautsjoni vastu arestimajast vabaks, vahendas local10.com
Nii Suhharev kui ka Šabak on varasemalt postitanud sotsiaalvõrgustikku Facebook pilte relvadega poseerimisest.
Suhharevil on Facebookis kirjas, et ta on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis. Šabaki profiilist selgub, et ta on seotud bitcoini-äriga. Seevastu Yousseff kirjeldab sotsiaalmeedias end kui «ettevõtjat, loodusfilosoofi ja usklikku». Keegi sõber kirjutas mehe kohta, et ta on «kõige vingem gängsta».
Šabak ja Suhharev elavad väidetavalt Las Vegases ja Youssef New Yorgis. Riigi Teataja andmeil on mõlemal Eestist pärit mehel naturalisatsiooni teel saadud Eesti kodakondsus.


description: Riigikogu põhiseaduskomisjoni liige Kalle Muuli kirjutas sotsiaalmeedias, et sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna ei saaks pensioniea tõstmise plaanist ise mingit kasu, sest kui iive ei tõuse, pole pensioni niikuinii oodata.

title: Muuli: pensioniiga võib tõsta ja võib ka tõstmata jätta, rahvastiku vananemist see ei mõjuta

maintext:
«Pensioniiga võib tõsta ja võib ka tõstmata jätta, rahvastiku vananemist see ei mõjuta,» kirjutas Muuli. «Tähtis on aru saada, et pensionit maksavad meile meie lapsed, mitte riigikogu ja valitsuse liikmed. Ja kui lapsi pole, siis pole ka pensionit, kiru valitsust palju tahad.»
«Praegusi pensionieelikuid peaks sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna 2040. aastaks mõeldud pensioniea tõstmise plaan tegelikult rõõmustama, sest see võimaldab neil tulevikus suuremat pensionit saada, aga pensionile saavad nad jääda ikka praeguse seaduse järgi enne 65. eluaastat,» jätkas Muuli.
«Tsahkna eakaaslastele ja noorematele inimestele ei oska aga muud öelda, kui et tehke lapsi. Või elage teadmisega, et vanas eas pole teil riigilt üldse mingit pensionit oodata,» kirjutas Muuli.
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna soovib aastaks 2040 tõsta pensioniea 70. eluaastani, siduda esimese samba pension lahku palgast ning panna see suhtesse tööstaažiga.
Tsahkna ütles kolmapäevasel pressibriifingul, et sotsiaalministeeriumi ettepanek on tõsta pensioniiga 2040. aastaks 70 eluaastani ja sealt edasi siduda see oodatava eluaega, nii et kui oodatav eluiga pikeneb, kasvab automaatselt ka pensioniiga ja vastupidi. Kui muudatusi mitte teha, langeks tulevikus pensionimakse alla 300 euro piiri, ütles Tsahkna.
Ta märkis, et kuna pensioni suurus sõltub üha enam makstud sotsiaalmaksu suurusest, kajastub praegune palgaerinevus ka pensionites. Üle kandub muuhulgas meeste ja naiste palgalõhe, ent ka sissetulekute üldine ebavõrdsus ühiskonnas.
Tsahkna sõnul on praegu palgasaajate rikkaima ja madalaima kvintiili erinevus enam kui 10-kordne. Kui praegu on 20 protsendi rikkamate ja vaesemate pensionäride sissetulekute erinevus 1,7 korda, siis tulevikus võiks muidu hakata vaeseimate ja rikkaimate pensionite suurus erinema kuni neli korda.


description: Keskerakonna aseesimees, riigikokku kuuluv Jaanus Karilaid ütles, et erakond käib täna taas presidendiotsinguteks kogunevas vanematekogus välja oma kandidaadid, kuid ei hakka ka teisi võimalikke presidendikandidaate välistama.

title: Karilaid: Keskerakond ei lähe presidendiotsingutel välistamise teed

maintext:
Karilaiu sõnul on Keskerakonna fraktsioonis räägitud võimalike kandidaatidena ettevõtjast Raivo Varest, samuti teaduste akadeemia presidendist Tarmo Soomerest ja veel paarist akadeemikust.
Karilaiu erakonnakaaslane Peeter Ernits nimetas eile riigikogu vabas mikrofonis sõna võttes Soomere kõrval ka akadeemikute Richard Villemsi ja Mart Saarma nime ning ütles, et samuti leiduks sellele kohale sobilikke kultuuritegelasi.
Karilaid ütles Postimehele, et vestles eile õhtul presidendiks kandideerimisest ka ettevõtja ja pangandustegelase Indrek Neiveltiga, keda ta pakkus võimalikuks kandidaadiks juba kevadel. Paraku polnud Neivelt tema sõnul nõus kandideerima isegi siis, kui tal oleks kõigi kuue parlamendierakonna toetus.
Karilaid kinnitas, et kell 13 kogunevas vanematekogus teeb Keskerakond oma ettepanekud, kuid on nõus toetama ka mõnd teist kandidaati, kelle taha tuleb parlamendis äravalimiseks vajalik enamus. Välistamise teed Keskerakond tema sõnul ei lähe.
Kui keskfraktsiooni esimees Kadri Simson tunnistas eile ajakirjanikele, et ei kontrolli fraktsiooni ja selle liikmed ei pruugi järgmisel esmaspäeval riigikogus peetavatel presidendivalimistel hääletada nii, nagu kokku lepitakse, siis Karilaid ütles, et fraktsiooni eesmärk on siiski olla selles küsimuses ühtne.
Küsimus on tema sõnul praegu selles, et ühelgi erakonnal pole ühiskondlikku figuuri, kelle peale kokku leppida, ning pakutud võimalikel kandidaatidel on igaühel oma vead. Tema sõnul peaks ühine presidendikandidaat suutma kõigi kuue parlamendierakonnaga suhelda võrdselt, olema õiglane ja mitte parteiliselt karastunud.
«Arvan, et õhk saab selgemaks täna õhtuks või homme hommikuks,» ütles ta.


description: Eesti olümpiasurfar Ingrid Puusta proovis täna hommikul esimese naisena ületada surfates Läänemerd, kuid tehnilise viperuse tõttu läheb ta homme uuele katsele, kirjutas ajaleht Saarte Hääl.

title: Fotod ja video: Ingrid Puusta tegi hommikul esimese katse ületada surfates Läänemerd

maintext:
Startides Mõntu sadamast täna varahommikul, oli Puustal siht surfata üle Läänemere keskosa Gotlandi lähistele Farö saarele Rootsis, kuid tehniline viperus sundis teda tagasi pöörduma, kirjutas Saarte Hääl. Uuele katsele läheb Puusta homme.
Video: Irina Mägi/Saarte Hääl
Puusta kasutab pea 280 kilomeetri pikkusel retkel oma olümpiavarustust ning oma sooritust ei tee ta mitte üksnes ainulaadse rekordi nimel, vaid selleks, et koguda raha puuetega inimeste purjetamistreeninguteks, teatas Eesti Jahtklubide Liit. «See on äge väljakutse, millega saan aidata puuetega inimesi ja ühiskonnale midagi tagasi anda,» ütles Puusta.
Ingrid Puusta sõnul on tegu suure pingutusega. «Raskeks teeb sõidu see, et pean pikalt ühes asendis olema ja sõidu teevad keeruliseks ka suured lained,» kommenteeris ta. Puusta lisas, et olümpiajärgse väsimuse on ta välja puhanud ja ka vajalikud jõutreeningud läbinud. Tõenäoliselt kujuneb sõit 10-12 tunniseks.
Kogu ülesõit on jälgitav satelliitjälgimisseadme vahendusel sellel saidil.
Pikal meresõidul turvab sportlast saatekaater, mille meeskonnas on koduklubi Noblessneri Jahtklubi Purjetamiskooli treenerid Jaak Lukk, Matthew Rickard ja Ainar Annus.


description: Riigikogus kaheksa saadikuga esindatud Vabaerakonna esimees Andres Herkel nimetas Euroopa Kontrollikoja liiget Kersti Kaljulaidu, kellele parlamendi vanematekogu tegi täna ettepaneku kandideerida presidendiks, kandidaadina ootamatuks, kuid kindlasti heaks valikuks.

title: Herkel: Kaljulaid on ootamatu, kuid kindlasti hea valik

maintext:
Herkel kirjutas Facebookis, et seekordne presidendikandidaadi sõelumise protsess on ainulaadne nagu ka olukord, millesse satuti valimiskogu ebaõnnestudes. «Arvan, et konsensuskandidaadi otsimine on iseenesest õige. Nõrk pool on aga see, et kui kas või üks fraktsioon riigikogus mõne hea kandidaadi välistab, siis ei saa asjast asja. Vajaliku 68 toetushääle arvestamine pole lihtne ülesanne,» nentis ta.
Tema sõnul otsustas vanematekogu eile esmalt, et keegi juba kandideerinud pretendentidest ei peaks järgmisele ringile minema. «Selle tooni andsid ette valimiskogus enim hääli saanud Allar Jõks ja Siim Kallas. Ka varem riigikogus kandideerinud Eiki Nestor tajus olukorda nii. Kuid senistele kandidaatidele tuleb tunnustust avaldada. Poliitmäng tühjade sedelitega ja mitte kõige paremini õnnestunud seadus pole ju nende süü,» kirjutas ta.
Herkel küsis, mil määral ähvardavad tühjad sedelid riigikogu vooru nurjamist, ning avaldas veendumust, et Kaljulaiu toetuse määr saab selgemaks siis, kui ta on kõigi fraktsioonidega kohtunud. «Kuna kaks fraktsiooni (EKRE ja Keskerakond) ei toetanud Jüri Luike, siis tehti ettepanek just Kaljulaiule. Vabaerakond näinuks ka Luike väga hea meelega presidendikandidaadina, kuid seekord on olukord selline. Fraktsioonisiseselt käisid väga selgelt läbi ka Tarmo Soomere ja Jaak Jõerüüdi nimed,» ütles ta.
Tema sõnul on Vabaerakonna soov jõuda presidendivalimistel tulemuseni. «Meil on viimastel päevadel erakonnakaaslaste ja kodanike poolt pakutud kümneid nimesid. Paraku pole nõnda, et igaühele neist on võimalik tagada nipsu lüües vajalik toetus. Hea, kui vähemalt ühega nii läheb,» lisas Herkel.


description: Esmaspäeva õhtul toimuma pidanud Keskerakonna juhatuse koosolek garantiikirjade teemal lükkus nädala võrra edasi.

title: Selgus viibib: Keskerakonna juhatuse koosolek garantiikirjade teemal lükkus edasi

maintext:
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid märkis Postimehele, et juhatuse koosolek otsustati pidada 26. septembril – esiteks pole veel valminud Paul Varuli advokaadibüroo juriidilise ekspertiisi vahearuanne garantiikirjade hindamiseks, teiseks peeti mõistlikuks tegeleda teemaga pärast presidendivalimiste valimiskogu, mis toimub sel laupäeval.
«Erakonna finantsküsimuste lõpliku selguse ja korrastamisega tegeleme pärast presidendivalimiste valimiskogu,» nentis Karilaid.
Postimees kirjutas sel nädalal, et Keskerakonnas levivad kahtlused, nagu oleks aastaid erakonna valimiskampaaniaid korraldanud Paavo Pettai OÜ Midfield juba esitanud parteile 2014. aasta lõpus allkirjastatud ja hiljuti avalikuks tulnud garantiikirjadest tuleneva nõude, Keskerakonna peasekretär Oudekki Loone seda samas ei kinnita.
Küsimusele, kas Midfield on esitanud Keskerakonnale garantiikirjast tuleneva nõude, vastas Loone, et Midfield OÜ on Keskerakonna poole pöördunud garantiikirjade olemasolust teavitamiseks.
«Antud garantiikirjad on garanteerimaks Midfield OÜ kohustusi kolmandate isikute ees. Kolmandad isikud ei ole selle garantiikirja alusel Keskerakonna poole pöördunud. Keskerakonnale teadaolevalt pole Midfield OÜ ka garantiikirju kolmandatele osapooltele oma kohustuste katteks edasi andnud,» ütles ta kirjalikus vastuses Postimehele.
Garantiikirjade kohaselt peaks nõude samas esitama mitte võlausaldaja, vaid Midfield OÜ.
Septembri algul otsustas erakorraliselt koos käinud juhatus tellida garantiikirjade hindamiseks juriidilise ekspertiisi ning moodustas asjaga tegelemiseks ka töörühma, kuhu kuuluvad juhatuse liige Taavi Aas, peasekretär Loone, tegevsekretär Peeter Vitsur ja erakonna büroo nõunik Andres Hiie.
Teadaolevalt allkirjastas Keskerakonna toonane peasekretär ja juhatuse liige Priit Toobal 2014. aasta detsembris Keskerakonna nimel OÜga Midfield kaks garantiikirja, millest ühe kohaselt garanteerib erakond Midfieldi kohustusi kolmandate isikute ees summas 460 000 ja teise järgi summas 230 000 eurot. Mõlemad garantiikirjad kehtivad Postimehe andmetel ühesugustel tingimustel 2019. aasta lõpuni. Kirjade järgi peaks Keskerakond kohustuse täitma viie tööpäeva jooksul Midfieldi nõude kättesaamisest.
Vandeadvokaat Jaanus Tehver on Postimehele öelnud, et tehingud on erakonnale ilmselt siduvad, sest garantiikirjade allkirjastamise ajal oli Toobal Keskerakonna juhatuse liige ning registriandmetel oli igal juhatuse liikmel õigus Keskerakonda õigustoimingutes ainuisikuliselt esindada. Samuti ei sisalda Keskerakonna põhikiri tema sõnul sätteid, mis piiraksid juhatuse liikmete volitusi erakonna nimel tehingute tegemisel.
«Eeltoodust saab lühidalt järeldada, et Priit Toobali poolt oma ametiaja jooksul Keskerakonna nimel tehtud tehingud on erakonnale siduvad, välja arvatud juhul, kui esineb mõni seaduses sätestatud alus tehingu tühisuseks või kehtetuks tunnistamiseks,» lausus ta.
Tehveri sõnul on Keskerakond garanteerinud kõiki Midfieldi kohustusi kolmandate isikute ees ning see, kas erakond on praegu Midfieldile võlgu või mitte ning kui suur see võlg on, ei puutu garantiikirjade sisust tulenevalt üldse asja. Tema sõnul tähendab see tavakeeles, et kui Midfield on oma lepingupartneritele või ka näiteks maksukohustuste eest riigile võlgu, siis vastava taotluse esitamisel kohustub Keskerakond selle kohustuse Midfieldi eest täitma. «Lühidalt: garantiikirjast tuleneb Keskerakonnale kohustus maksta Midfield OÜ võlgu, kui viimane seda nõuab,» märkis ta.
Tehveri sõnul on Keskerakonna kohustus täita kõiki Midfieldi rahalisi kohustusi võlausaldajate ees piiratud vaid garantiisumma ja garantii kehtivusajaga. «Muid lisatingimusi Keskerakonna maksekohustuse tekkimisele garantiist ei nähtu. Keskerakond ei saa ühepoolselt garantiid lõpetada – tegemist on niinimetatud tagasivõtmatu garantiiga,» selgitas vandeadvokaat.
Samuti ei nähtu garantiikirjadest tema sõnul asjaolusid, mis annaksid aluse garantiikirjade ja neist tulenevate kohustuste kehtivust vaidlustada. «Teoreetiliselt on muidugi sellele vaatamata võimalik, et garantiikiri on kas kehtetu või tühine – näiteks on dokument võltsitud või on tegemist näiliku tehinguga, millega varjatakse mõnda muud tehingut – või on garantiikohustused praeguseks lõppenud ehk Keskerakond ja Midfield OÜ on mingis vormis kokku leppinud garantiikohustuse ennetähtaegses lõppemises, kuid selliste asjaolude tuvastamine eeldaks lisaandmeid ja -dokumente,» märkis Tehver, kelle sõnul annavad olemasolevad andmed põhjust eeldada, et garantiikirjad ja neist tulenevad kohustused on kehtivad.


description: Eesti inimõiguste keskus aitab edendada võrdset kohtlemist ja kogub kooseluperede kohtukaasuste heaks annetusi.

title: Inimõiguste keskus kogub kooseluperede kohtukaasuste heaks annetusi

maintext:
Annetustest tuleva rahaga loodab inimõiguste keskus kiiremini reageerida ühiskondlikele debattidele ning seista mõjusamalt võrdse kohtlemise ja sallivuse eest. Annetused aitavad keskusel diskrimineerimise ohvreid otseselt kaitsta ja esindada neid kohtus. See aga aitab omakorda muuta olemasolevaid diskrimineerivaid tavasid ja seadusi.
Võrdse kohtlemise programmis on inimõiguste keskus kaasa aidanud kooseluseaduse vastuvõtmisele ja teinud täiendusettepanekuid seaduseelnõusse. Samuti koostas keskus kooseluseaduse sisulist poolt tutvustavad faktilehed, mis aitasid ühiskonnas ümber lükata mitmeid müüte.
«Oleme kujunenud võrdse kohtlemise valdkonna kompetentsikeskuseks Eestis, kelle poole pöörduvad meedia, ametkonnad ja teised huvilised, et saada eksperthinnanguid ja teadmisi teema kohta,» kirjutab inimõiguste keskus annetuskampaania selgituseks. «Viis aastat oleme läbi viinud kampaaniat «Erinevus rikastab», mis suurendab avalikkuse teadlikkust võrdsest kohtlemisest.»
Inimõiguste keskus on asutanud ka võrdse kohtlemise võrgustiku, et koos teiste organisatsioonidega strateegiliselt ja mõjusalt võrdset kohtlemist edendada.
«Diskrimineerimise ohvriks võib sattuda igaüks,» selgitab keskus. «Isegi kui sa ei kuulu mõne vähemusgrupi hulka – kuigi suure tõenäosusega siiski kuulud – , võidakse sind diskrimineerida ka seetõttu, et vähemuse hulka kuulub sinu sõber või pereliige või et sind arvatakse vähemuse hulka kuuluvat. Seega on loomulik, et toetad sellist Eestit, kus on kõigile tagatud võrdsed võimalused ja kus saad ise olla oma saatuse sepp.»
Inimõiguste keskuse võrdse kohtlemise ekspert Kelly Grossthal kirjutas neljapäevases Päevalehes perekonnast, mis on sattunud bürokraatia tõttu totrasse olukorda. Grossthal kirjeldas olukorda, kus ühelt pool ütleb riik, et laste seaduslik ema on nende ema – teisalt seda fakti aga ei tunnusta.


description: Haridusminister Maris Lauri tegi täna koos omavalitsuste ja õpetajate esindajatega toimunud konsultatsioonidel ettepaneku, et tulevast aastast kasvaks õpetajate miinimumpalk vähemalt 1000 euroni ning keskmine töötasu vähemalt 1200 euroni.

title: Haridusministri ettepanek: 2017. aastal tõuseb õpetajate miinimumpalk 1000 euroni

maintext:
Lauri sõnul on väärikas töötasu tugeva ja motiveeritud õpetajaskonna üks peamine eeldus. «Õpetajate töötasu alammäära tõus vähemalt tuhande euroni on väärika palga eeldus. Riigieelarvelise lisarahaga kindlustame, et õpetajate keskmine brutopalk ületab järgmisel aastal vähemalt 1200 euro piiri,» ütles minister pressiteate vahendusel.
Värske riigieelarve eelnõu kindlustab õpetajatele järgmisel aastal vähemalt 4,6-protsendise tõusu. Samuti kinnitab ministeerium, et tegeleb täiendavate võimaluste otsimisega õpetajate palga veelgi suuremaks tõstmiseks.
Lauri tõi välja, et töötasu kiirema kasvu kindlustamiseks vaja on jätkata tarkade koolivõrguotsustega. «Tunnustan neid omavalitsusi, kes on koolivõrgu targa korraldamise ning koolitaristute ökonoomse majandamisega taganud oma õpetajatele juba praegu keskmisest märksa kõrgemad palgad. Samuti tahan kiita omavalitsusi, kes ka ise riigi toetusele juurde panustavad,» märkis minister.
Ühtlasi rõhutas ta, et õpetajate palgakasvuks seatud eesmärkide täitmiseks peab hoolitsema, et riiklik toetus jõuaks õpetajateni. «Peame oluliseks, et omavalitsustele ja erakoolidele antava õpetajate palga sihtotstarve säiliks, sest kuni riiklik eesmärk pole saavutatud, ei ole tark tekitada olukorda, kus õpetajate palgaks mõeldud raha võib liikuda hoopis teiste kulude katmiseks,» ütles Lauri.
Värske OECD võrdleva haridusstatistika ülevaate Education at Glance järgi moodustavad õpetajate palgad koolide põhilistest tegevuskuludest võrreldes teiste riikidega jätkuvalt ebaproportsionaalselt väikese osa.
Kui Eestis on õpetajate palk umbes 40 protsenti koolide põhitegevuskuludest, siis OECD riikides on see keskmiselt poole võrre rohkem ehk üle 60 protsendi.


description: Kes on Jüri Luik?

title: Kes on Jüri Luik?

maintext:
Jüri Luik on sündinud 17. augustil 1966. 1989. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal ning oli aastatel 1995–1996 Washingtonis Carnegie Fondis külalisdotsent.
Aastatel 1991–1992 töötas Luik välisministeeriumis poliitikaosakonna peadirektorina. 1992. aastal valiti ta Isamaa nimekirjas riigikokku, aastatel 1993–1994 oli ta kaitseminister ning 1995. aastal välisminister. 1996–1998 oli Luik Eesti suursaadik NATO juures ning 1999–2002 taas kaitseminister.
2002.–2003. aastani töötas ta välisministeeriumi nõunikuna ning seejärel suursaadikuna Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Mehhikos. Aastatel 2007–2012 oli ta Eesti alaline esindaja NATO juures ja 2012–2015 Eesti suursaadik Venemaal. Alates 2015. aasta augustist töötab ta Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse direktorina.
Luik kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu.