authors: Panthermedia Scanpix

description: Austrias kaebas tütarlaps oma vanemad kohtusse sellepärast, et nad olid avaldanud Facebookis temast sadu pilte lapsena. Hoolimata tütre palvest fotod sotsiaalmeediast eemaldada leiab isa, et kuna tema on fotode autor, on tal õigus neid ka levitada. 18aastane tüdruk aga väidab, et need pildid on teinud tema elust kannatuste raja.

title: Austrias kaebas tütar vanemad kohtusse: pildid Facebookis on muutnud mu elu põrguks!

maintext:
Vanemad avaldasid Facebook is oma lapse loata üle 500 pildi, mis olid üles võetud alates 2009. aastast, mil tüdruk oli 11aastane, peaaegu iga päev. Aga vanemad avaldasid Facebookis ka tema beebipõlve fotosid, kirjutab The Local.
Austrias kaebas tütarlaps oma vanemad kohtusse sellepärast, et nad olid avaldanud Facebookis temast sadu pilte lapsena. Hoolimata tütre palvest fotod sotsiaalmeediast eemaldada leiab isa , et kuna tema on fotode autor, on tal õigus neid ka levitada. 18aastane tüdruk aga väidab, et need pildid on teinud tema elust kannatuste raja.
"Ma olen väsinud sellest, et mu vanemad ei võta mind tõsiselt,“ sõnas tütar. Tema isa on veendumusel, et kui tema on need fotod pildistanud, siis on tal ka õigus neid avaldada.
Noore daami advokaat ütles, et juhul, kui kohtus leiab tõendust see, et fotod on kahjustanud naise õigusi isiklikule elule, siis võivad vanemad jääda kaotajaiks.
Austrias on see esimene taoline kohtuasi, kuid advokaat ütles, et toetudes sarnastele juhtumitele välismaal, võivad tüdruku vanemad maksta mingit rahalist kompensatsiooni tütre kannatuste eest ning maksta ka kohtukulud.
Asi tuleb kohtus arutlusele novembris. Vanemate kohtuprotsessi kaotus oleks hoiatuseks austerlastele, kes on postitanud sotsiaalmeediasse lugematul hulgal fotosid oma järeltulijatest viimastelt luba küsimata.


description: Tahaksid silmade kurnatust vähendada, kuid ei tea, kuidas silmalihaseid treenida?

title: Neli lihtsat nippi silmade kurnatuse vähendamiseks

maintext:
On olemas mõned lihtsad harjutused spetsiaalselt silmalihastele, mis aitavad ühtlasi stimuleerida aju nägemiskeskust, kirjutab KSA silmakeskuse blogi . Kui veedad mitu tundi järjest vaadates ekraanil asuvaid objekte, võid hiljem kogeda keskendumisraskusi ja väsimust.
Kui sul on tarvis pikka aega järjest kasutada arvutit, siis proovi silmade väsimise ennetamiseks üht lihtsat 20 minuti reeglit. See tähendab, et iga 20 minuti tagant vaata mingit objekti, mis asub ligikaudu 5–6 meetri kaugusel ja tee seda vähemalt 20 sekundit järjest.

fasttext_language: et


title: FOTO | Politsei otsib Tallinna turvakodust lahkunud 16-aastast Anastasijat

maintext:
Politsei palub inimeste abi 9. septembril Tallinnas Nõmme teel asuvast turvakodust lahkunud 16-aastane Anastasija leidmisel.
Korrakaitsjad suhtlesid lähedastega ning kontrollisid olemasoleva info põhjal tema võimalikke asukohti, kuid tüdruku asukoht on senini teadmata. Ligi 165 cm pikk Anastasija eelistab kanda sportlikke riideid ning teksapükse. Olemasoleva info põhjal on alust arvata, et tüdruk võib ringi liikuda eri Eesti paigus, mitte ainult Tallinnas ja Harjumaal.
Politsei palub kõigil, kes on Anastasijat pärast 9. septembrit näinud või omavad tema paiknemise kohta infot, anda sellest teada hädaabinumbril 112.


title: Lauluõpetaja Marie Vaigla: "Olen hädas sellega, et kõik tahavad Taukarit laulda."

maintext:
Marie Vaigla kooliaasta algab suisa kahes koolis: Otsa koolis on ta viimast aastat lauluõpilane ning Gustav Adolfi muusikakoolis lauluõpetaja. Marie märgib tagasihoidlikult, et õpetajatiitliga on teda siiski veel vara pärjata, ise õpib ta laulutunde andes samavõrd kui õpilased.
"Mõtlesin, et laulutundide andmine on minu jaoks lahe väljakutse," põhjendab ansambli Frankie Animal solist Marie, miks ta otsustas lauluõpetaja ametit proovida.
"Tahan jagada lastega seda, mida soovin, et minuga jagataks. Minu jaoks on nii huvitav teada saada, millist muusikat lapsed kuulavad ja mida sellest arvavad. Me kuulame muusikat, arutame. Laulame."
Marie annab Gustav Adolfi muusikakooli laulustuudios tunde teist aastat ning senine kogemus näitab, et algklassilaste muusikamaitse on üsna üheülbaline – meeldib see, mis teistele meeldib. Ehk see, mida raadios rohkelt käiatakse.


authors:
Reuters
Scanpix
On Nii

description: Madonna ja tema eksabikaasa Guy Ritchie jõudsid kohtuväliselt kokkuleppele oma 16aastase poja Rocco elukoha asjus.

title: RÄNK HOOP: Madonna jäi oma pojast Roccost ilma


title: Riik toetab ligi 60 000 euroga mägra ja turteltuvi tutvustamist

maintext:
Kommentaariumites ja sotsiaalmeedias leidis uudis teravat vastukaja. Imestati, kas muu peale pole tõesti riigil raha kulutada: miks on vaja mäkra ja tuvi eraldi promoda?
Keskerakonnainvesteeringute keskus teatas, et riik toetab 64 keskkonnateadlikkuse projekti kokku ligi 940 000 euroga ja et osa summast läheb mägra ning tuvi tutvustamiseks.
KIKi pressiesindaja Elina Kink on konkreetne: "Sellised kampaaniad on vajalikud, et tutvustada Eesti looduses elavaid looma- ja linnuliike."


authors: Reuters Scanpix

maintext:
Supermodell Kate Moss asutas isikliku modelliagentuuri, kuid ei otsi sinna ilusaid inimesi.
Ligi 30 aastat moemaailmas laineid löönud briti kaunitar lahkus tänavu Stormi-nimelisest agentuurist, mis oli ta 14aastasena avastanud.
42aastane Moss rääkis väljaandele Business of Fashion, et ei otsi oma uude agentuuri ilusaid inimesi. “Tahan luua tähti,” on ta ambitsioonikas. “Tahan keskenduda pigem inimeste karjääri juhtimisele kui lihtsalt modelliagentuuri pidamisele. Tahan selliseid inimesi, kes oskavad laulda ja tantsida ja näidelda.”


description: Tänavu kevadel kulturismis Euroopa meistriks kroonitud Ott Kiivikase edukas aasta sai hiilgava jätku nädalavahetusel Hispaanias, kui ta tuli Arnold Classic Europel ehk seitsmekordse Mr. Olympia Arnold Schwarzeneggeri võistlusel teiseks.

title: Ott Kiivikas: sain jackpot’i - tegin hea tulemuse, surusin Arnold Schwarzeneggeriga kätt ja pääsesin temaga pildile

maintext:
Kiivikas imetles Schwarzeneggerit juba noore poisina, kui polnud lemmikalaga kokku puutunudki. Esmalt mõjusid tiivustavalt filmid, kus Austria päritolu atleet peaosades mängis.
„Veel enne, kui kulturismiga tegelema hakkasin, vaatasin Arnoldi filme,“ meenutab Kiivikas. „Mulle sümpatiseeris tema musklis keha. Sain aru, et meesterahval peavad olema lihased. Sealt tuli inspiratsioon hakata treenima.“
Loomulikult on Kiivikas hästi kursis Schwarzeneggeri karjääriga. „Pole vist ühtegi kulturisti, kes ei ole ta elulugu lugenud. 1990. aastate alguses ilmus see tõlkeloona ajakirjas Atleet. Arnold on küll teist tüüpi kulturist kui mina, kakskümmend sentimeetrit pikem, aga võtsin teda kui edukuse etaloni ja liikumapanevat jõudu.“
Arnold Classicut hakati korraldama 1989. aastal USAs ja algul käisid laval vaid profid. „Ma olin kohal, kui toimus esimene amatööride võistlus,“ märgib Kiivikas. „See on üks suurtest jõuproovidest, mille võitmisest unistab iga kulturist. Need on nagu tennise Grand Slam turniirid.“
Esimest korda osales Kiivikas Arnold Classicul neli aastat tagasi ja sai kehakaalus -90 kg seitsmenda koha. Tänavu võistles 39aastane eestlane viis kilo kergemate atleetide hulgas.
Kehakaalu langetamiseks pidi Kiivikas päris palju vaeva nägema. „Pärast hommikusööki, kui Tallinnas lennukisse istusin, kaalusin täpselt 88 kilo,“ avaldab ta. „Õhtul, kui Barcelonas kaalule astusin, olin täpselt 85 kilo. Päeval jooksin linnas, suusamüts silmini peas ja dressid seljas. Ilm on seal siiani soe.“
Kergemasse kaalukategooriasse sissepressimine on Kiivikase jaoks siiski tavapärane rutiin. „Täna hommikul kaalusin 88,5 kilo, aga see on pärast võistlust,“ selgitab ta teisipäeval. „Tähendab, mu normaalne kaal on 90. Kuid tulemused näitavad, et 85kiloste meeste hulgas võistlemine on õige. Samas olgu öeldud, et absoluutarvestuses oli -85 kg võitja -90 kg võitjast eespool.“
Kiivikase jutust selgub, et Arnold Classic Europe on pisut eksitav võistluse nimi. Nimelt osales mainekal mõõduvõtmisel 1400 sportlast 64 riigist, teisisõnu oli võistlejaid ka väljastpoolt Vana Maailma piire.
„Taseme poolest on see EMi ja MMi vahepealne võistlus,“ lausub Kiivikas. „Minu kategoorias oli iraanlasi, Katari ja Alžeeria esindajaid. MMil riisuvad just Araabia riikide kulturistid piima pealt koore. Kohal olid ka hispaanlased ja itaallased, kes on MMidel finaalis olnud.“
Kulturistide etteasted toimusid EXPO messikeskuse alal ja publikuhuvi oli tohutult suur. „Kogu aeg oli täismaja,“ kinnitab Kiivikas. „Proffide võistlus peeti eraldi, käisin ka seda vaatamas ja tegin väikse video.“
Kiivikas jätkab Eestis vinget võiduseeriat
Kiivikas on tänavu pikalt heas vormis püsinud. „Pärast EMi, mis oli maikuus, ma end lõdvaks ei lasknudki. Tippvormis olin augusti algul Baikali ääres. Kui järgmine võistlus on poolteist kuud hiljem, siis annad vahepeal ainult natuke järele.“
Visa spordimehena on Kiivikas jõudnud maailma absoluutsesse tippu. „Praegu on olukord selline, et lähen võistlusele, seisan laval ja keegi ei ütle: kuule, mees, sa ei sobi siia,“ pajatab ta muheledes. „Nüüd on lõikamise aeg, tuleb võistlustel kohal käia ja võtta, mida võtta annab.“
Sel nädalavahetusel astub Kiivikas lavale Prahas ja seitse päeva hiljem Lahtis. Seejärel võtab väikse mõttepausi ja otsustab, kuidas valmistub novembrikuiseks MMiks. Kindlasti tahab ta kohal olla Eesti meistrivõistlustel, mis peetakse 29. oktoobril.


title: "PEALTNÄGIJA" TÄNA: IRLi poliitik on segatud kahtlasesse maatehingusse Prangli rannaalal

maintext:
IRLi kuuluv Haldo Oravas on Viimsi võimuvõitluses karastunud kommunaalpoliitik ja karismaatiline seltskonnapressi kangelane, kuid tänases saates harutab "Pealtnägija" tema kahtlast maatehingut Prangli rannaalal.
Lugu on seda pikantsem, et afääri on segatud ka Oravase veetlev telereporterist elukaaslane.
"Pealtnägija" on ETV eetris täna kell 20.05.


authors:
Stanislav Moshkov
Mister X

title: Manfred Saks | Ei pensionile!

maintext:
Eesti rahvastik vananeb ja väheneb. Need on mantrad, mida kõik natukenegi poliitikahuvilised inimesed on saanud ajalehtedest lugeda juba aastaid. Mida siis teha kui töötegijaid ja sealt edasi ka maksumaksjaid jääb järjest vähemaks?
Unistus sellest, et meie pensionärid saavad mööda maailma ringi rännata ja kruiisilaevadel peesitada, on puhas muinasjutt.
Suur hulk inimesi ei näi mõistvat tõsiasja, et pensioni ei maksa mitte riik ja fondid, vaid praegu tööl käivad inimesed. Samuti nagu tulevikus maksavad meile pensioni siis tööl käivad inimesed, meie praegused lapsed ja lapselapsed.
Kuidas tagada endale elamisväärne elu pensionipõlves? Ega palju variante olegi. Ettevõtlus on vast esimene, mis meelde tuleb. Kui ehitad üles toimiva firma, siis on võimalik ka muretult vanaduspõlve nautida. Paraku kõikidel (kahjuks peab ütlema, et enamikul) ei ole ettevõtjageeni, seega peab vaatama muid valikuid.
Väärismetallid? See oleks kindlasti võimalus, aga nendesse investeerimiseks peab raha olema. Lisaks teeb kulla hind ikka päris korralikke uperpalle ja pole sugugi välistatud, et ajal, kui peate kogutud kuldmünte rahaks tagasi pöörama, olete hoopis väikeses kahjumis.
Aktsiad? Pikas perioodis ilmselt aitaksid, aga siis peab ka olema piisavalt tegus ja haritud, et jälgida, mis aktsiaturgudel toimub, ka peab vajalikul hetkel olema piisavalt kapitali, mida akumuleerida.
Kinnisvara? Samuti üks võimalus, paraku jagati palju odavat ja magusat kinnisvara ära juba paarkümmend aastat tagasi EVPde eest ning praegu tuleb heas kohas oleva maatüki või metsatuka eest välja käia juba väga kopsakaid summasid. Ehk: kellel on, sellel vedas, kellel ei ole, peab hirmsasti pingutama.
Kaotame pensionid täielikult
Mis oleks, kui kehtestaks Eestis seaduse, et lapsed maksavad oma vanematele pensioni? Teisisõnu: riik korjaks küll sotsiaalmaksu, millest osa läheb ka ravikindlustusele, aga pensioniteks mõeldud osa läheb n-ö perekonna fondi. Iga laps teenib pensioni oma vanematele ja vanavanematele ehk suhteliselt turvalise vanaduspõlve tagab ainult laste olemasolu. Täpsustan, võimalikult paljude laste olemasolu.
Kuulen juba kommenteerijate mühinat, et ajas ei tohiks 200 aastat tagasi minna, kuhu jääb inimeste õigus valida karjääri või perekonna (laste) vahel? Või mis siis, kui inimene lihtsalt ei saa lapsi? Aga eks see ole ju ka tõsi, et kui inimesel pole lapsi, jääb tal lastega peredega võrreldes päris palju raha üle, mida tuleks mõistlikult kasutada ja tulevikku teenima panna. Sobivad nii aktsiad, väärismetallid kui ka kinnisvara.
Kui vanemad teavad, et nende endi lapsed ja lapselapsed hakkavad neile pensioni maksma, aitaks see kindlasti perekondi paremini koos hoida ning parandaks ka kogu ühiskonna suhtumist lastesse. Kui teame, et meie tuleviku kindlustavad meie lapsed, siis oleks ka kolme või enama lapse sünnitamine ilmselt norm, mitte erand. Eks me kõik taha rõõmsaid pensionipäevi nautida.
Ja kui seda mõtet loogiliselt edasi arendada, võiks sotsiaalmaksu pensioniosa maksmine muutuda vabatahtlikuks. Ehk jõuamegi selleni, et kaotame pensionid sootuks.
Mida tähendaks pensionite täielik kaotamine? Esiteks seda, et kõik hakkaksid peaaegu automaatselt viiendiku võrra rohkem palka saama, sest sotsiaalmaksu pole enam vaja pensionifondi korjata. See, kas tööandja maksukaotuse muidugi automaatselt palgale otsa keevitab, on natuke teine teema. Aga eks siin võiks riigil mingi roll olla.
Teiseks tugevneb kindlasti perekonna roll, vanavanemate roll lastekasvatamise abilistena, lastetute onude-tädide roll. Samuti saaks igaüks ise otsustada, mida oma rahaga teeb –, kas kulutab kohe ära ja töötab nii kaua, kui kael ja tervis kannatavad, või investeerib metsa, maasse või aktsiatesse, et siis vanaduspõlves natuke lisa teenida. Valiku teeb igaüks ise.


title: Margus Hunt sai Bengalsi peatreenerilt kiita: mitte keegi ei rüga temast rohkem tööd teha!

maintext:
Ameerika jalgpalli profiliiga NFL meeskonna Cincinnati Bengals peatreener Marvin Lewis kiitis pärast avavoorus New York Jetsi üle saavutatud 23:22 võitu eestlast Margus Hunti.
"Soovime, et Margus jätkaks samamoodi – rühiks läbi raskuste, vallutaks uusi kõrgusi ja teeks vägeva hooaja. Me loodame tema peale," sõnas Lewis. "Mitte keegi ei rüga temast kõvemini tööd teha ega kuluta enda treenimisele rohkem aega. Nüüd näeme, et see vaev tasub end ära, mis on Bengalsi meeskonna jaoks hea. Hooaja avamäng oli Marguse jaoks ilus algus hooajale."
Hunt blokeeris pühapäevasest mängus Jetsi löögivärava ja häiris veel ühte lööki, millega vastased eksisid. Lisaks sai ta käe vahele kahele vastase mängujuhi söödule ning paistis silma ka muudel rinnetel. Kokkuvõte Hundi esitusele oli üksmeelne: NFLi-karjääri parim mäng.
Kiitust jagas Hundile ka Bengalsi kaitsefaasi juhendaja Paul Gunther: "Margus on nüüd mõnda aega NFLis mänginud ja oleme temaga kindlal põhjusel kannatlikult vaeva näinud. Nüüd on tema aeg esile tõusta. Pühapäeval mängis ta hästi. Loodetavasti see tõusev trend jätkub ja ta saab ise aru, et temast võib saada tõsiselt hea jalgpallur."
Bengalsi hooaeg jätkub pühapäeval, kui võõrsil minnakse vastamisi Jacksonville Jaguarsiga.


description: Hoolikas kätehügieen aitab nakkushaigusi eemal hoida, seepärast tasub just viirushaiguste leviku ajal puhastada käsi põhjalikult, rõhutab Apotheka apteeker Kerli Valge.

title: Viis asja, mida sa peaksid käte pesemisega seoses alati meeles pidama

maintext:
Vähene käte hügieenile tähelepanu pööramine on kõige tavalisem nakkuste leviku põhjus. Nakkushaiguste vältimiseks on tark hoida käed puhtad nii kodus, koolis, restoranis kui ka kõikjal mujal.
Käte antiseptikat tehakse alkoholi põhjal valmistatud antiseptikuga 30 sekundi jooksul. See vähendab bakteriaalset mikrofloorat käenahal 10 000 korda. Kui vahend on aga nahal 60 sekundit, väheneb bakteriaalse mikrofloora hulk kuni 100 000 korda. Seega on antiseptika palju tõhusam, kui pesemine seebi ja veega.
* Tehnika! Korrektse kätehügieeni juures on väga oluline puhastamistehnika. Selleks, et näha, kui korrektselt käsi pestakse, on välja töötatud seade, mis on õppevahendina kasutusel näiteks Tallinna tervishoiu kõrgkoolis ning koolitustel haiglates, koolides ja mujal. Kätepesutehnika kontrollimiseks laseb katsealune oma kätele antiseptikut, millel on ultraviolettmarkerid. Käte pesemist imiteerides hõõrub ta vahendi kätele 30 sekundi jooksul ühtlaselt laiali. Ultraviolettlampide valguses paistavad vahendiga kokku puutunud kohad märgatavalt heledamad kui muu nahk. Eduka tulemuse korral peavadki labakäed ja randmed heledaks jääma.
* Milliseid vigu pestes tehakse? Kõige sagedamini unustatakse hõõruda seepi pöidlapealsetele, küünealustele, sõrmevahedele ja -otstele. Korralikult tuleks pesta ka sõrmuste alla jäävat nahka, sest muidu hakkavad seal niiskuses bakterid paljunema. Seep tuleks voolava vee all maha loputada sõrmedest küünarnukkideni.
Muide, isegi meedikute rõivaste varrukapikkus pole kunagi üle kolmveerandi just selleks, et saaks korralikult teha käte antiseptikat, käsi pesta ja loputada nii, et vesi voolab puhtamalt mustemale pinnale.
* Kuidas antiseptikut kasutada? Käte antiseptikuid on saadaval vedeliku ja geelina, lisaks on olemas salvrätikud, mida on immutatud naha kaitsekomponente sisaldava antiseptikuga. Eestis kasutatakse aina rohkem antiseptilisi tooteid just geeli kujul, sest geel on mugav ja tõhus ning lendub vaid vähesel määral. Valik on lai ja sobiva toote peaks leidma nii lastele koolikotti, kontorisahtlisse kui ka kõige pisemasse käekotti. Menukaimad antiseptilised vahendid, mida näiteks Apotheka Netiapteegis müüakse, on geelidest näiteks Purell Advanced desinfitseerivad geelid, Ciccarelli SOS ja Antiseptiline kätegeel aaloe ja E-vitamiiniga, salvrätikutest Sterillium Des ja Chemisept wipes salvrätikud, antiseptilistest spreidest Pharmacare antiseptiline sprei.
Käte antiseptikat peaks tegema pärast käte pesemist ja kuivatamist, sest märjal nahal olev vesi lahjendab vahendit. Samas on antiseptikut hea kasutada ka siis, kui vett ja seepi pole käepärast. Antiseptilised salvrätikud on väga kasulikud reisil olles. Nendega saab kerge vaevaga puhastada käsi ja pindu, näiteks söögiriistu. Ühtlasi on need mugavad laste käte puhastamiseks, kui vett ja seepi pole lähedal.
Käte puhastamiseks antiseptikuga kantakse umbes pool teelusikatäit (3 ml) lahust kuivadele kätele, jaotatakse ühtlaselt nahale ning hõõrutakse siis käsi nende kuivamiseni ehk ligi 30 sekundit. Kui käed saavad kiiremini kuivaks, oli vedelikku liiga vähe ja puhastamine pole nii tulemuslik. Vahendit laiali hõõrudes tuleb erilist tähelepanu pöörata sõrmeotstele, pöialdele ja sõrmevahedele. Kirurgilise antiseptika korral kantakse kätele 10 ml lahust ja käsi hõõrutakse poolteist minutit.


title: Aeda takerdunud sookurg viidi kliinikusse

maintext:
Harjumaal aedikukarjusest päästetud sookurel sai tiib kannatada, samuti näitab kliinikus tehtud röntgenpilt, et ta on naelu neelanud.
Sookurg leiti Raasiku vallas Järsi külas paremat tiiba pidi hobuste traataediku karjusest. Loomakaitse liidu vabatahtlik viis linnu Västriku kliinikusse, kus tehtud röntgenpilt näitas, et linnu luud on terved, aga maos on naelu.
"Teisipäeval viisin noore sookure maaülikooli loomakliinikusse ja Madis Leivits hoolitseb tema eest edasi," ütles Eestimaa Loomakaitse Liidu juht Heiki Valner.
Esialgsed prognoosid pole tema sõnul väga optimistlikud – lind ei püsi jalul ja üks tiib on oluliselt kahjustunud. Nädala lõpuks peaks selge olema, kas kurge saab päästa.
Et sookurg naelu on söönud, arvab Eesti maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vanemteadur Aivar Leito: vahel proovivad linnud ja ka muud elukad igasugu asju – ilmselt katseks, kas kõlbab –, vahel ka lihtsalt nalja pärast, nagu inimenegi mõnda asja teeb ja siis tuleb jama.


title: Üks küsimus | Kas riigikogulased lähevad põllumeeste auks jala tööle?

maintext:
Riigikogu avaistungist tulenev suurem parkimiskohtade vajadus jätab põllumeestele esmaspäevaseks meeleavalduseks vaid pool Toompea lossi esisest platsist. Kas teie fraktsioon tuleb põllumeeste auks jala tööle?
Martin Helme, EKRE fraktsiooni esimees: Ei oska kogu fraktsiooni nimel rääkida, seda kindlasti me kuidagi koordineerima ka ei hakka. Osal meie kaugemate ringkondade saadikutel on Tallinna elukoht kesklinna lähedal ja nad käivad sageli jala tööle. Osal on parkimiskoht hoovis, mistõttu ei ole platsil tehtavad piirangud neile probleemiks. Üldiselt, nagu Tallinnas parkimisega ikka, – igaüks vaatab ise, kuidas hakkama saab.
Priit Sibul, IRLi fraktsiooni esimees: viimastel aastatel põllumehi tabanud probleemid on tõsised ning neile tähelepanu juhtimine on kindlasti vajalik ja asjakohane. Meeleavaldused on poliitikategemise osa ning põllumeeste mured, millele soovitakse meeleavaldusega tähelepanu saada, piisavalt sügavad. Meie fraktsiooni saadikute jaoks on oluline otsida põllumeeste probleemidele lahendust, tööle tuleku ja mineku korraldamisega saab igaüks ise hakkama.
Kadri Simson, Keskerakonna fraktsiooni esimees: Ühist kokkulepet, kuidas keegi uue istungjärgu puhul tööle tuleb, meil fraktsioonis pole. Mina plaanin küll jala tööle tulla. Mis puudutab aga põllumehi ja nende probleeme, siis sellega seoses on Keskerakonna fraktsioonil kavas märksa konkreetsem tegevus. Nimelt plaanime algatada esmaspäevasel istungil otsuse eelnõu, millega tagataks meie põllumeestele riigieelarvest aastatel 2017–2020 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega lubatud maksimaalses määras üleminekutoetuseid, mis võrdsustavad toetused Euroopa Liidu keskmisega. Eesti põllumeestele tähendaks toetuste maksimaalses mahus väljamaksmine peaaegu 70,6 miljonit lisaeurot. Olen veendunud, et meie põllumajandustootjad vajavad konkurentsis püsimiseks riigi maksimaalset abi ning meie soov on seda neile ka pakkuda.
Reformierakond, Sotsiaaldemokraatlik erakond ja Vabaerakond jätsid küsimusele vastamata.


authors:
Jörgen Norkroos
Andres Teiss

title: Märt Pius: “Kui vunts ei kasva, pole midagi teha!”

maintext:
Märt Pius, Karl-Andreas Kalmet ja Veiko Porkanen kehastavad seikluslikus komöödiafilmis “Sangarid” noormehi, kes põgenevad 80ndatel Nõukogude Liidust Soome kaudu Rootsi. “Kõige märgatavam muutus on karvakasv – kellel vuntsid, kellel juuksed,” võtab Märt kokku, mida nad on pidanud enda juures rollide nimel muutma. Karl-Andreas ja Veiko on kaks nädalat tagasi alanud võtete jaoks kasvatanud kobedad vuntsid, Märdil on õhuke, vaevumärgatav vunts. “Kui vunts ei kasva, ei ole midagi teha,” laiutab ta käsi, teised muigavad tögavalt. “Eks asi ole ka selles, et kuidagi peab eristuma. Kui kahel mehel on juba vuntsidega roll, siis kolmandal ei saa olla,” seletab Märt. Kõik kolm on aga lasknud juukselakal kohevamaks sirguda, sest siilipead polnud 80ndatel moes. Veiko ajas kevadeks juuksed suisa nulli, kuid nüüdseks on tal taas korralik poisipea. Mõnes stseenis peavad tal olema pikemad lokkis kiharad. “Korra on mulle, jah, juukseid lisatud. Aga üldiselt üritame nii autentselt läbi ajada, kui saame,” kinnitab ta.
Märt poetab kõrvalt, et Veiko pidi ka trenni tegema – on ju tema hüüdnimi filmis Kapp, nii et ta peab musklis löömamehena mõjuma. “Tähendab, oleks pidanud tegema,” täpsustab Karl-Andreas etteheitvalt Veikot põrnitsedes. Viimane kinnitab, et valmistus osatäitmiseks hoolega: “Kui ma käisin kevadel casting’utel, siis sain konkreetse märkuse, et pean rohkem sööma hakkama, ja ma tegelesin sellega terve suve. Ja natukene ka trenniga.” HANGELDAJA, RALF JA KAPP: Karl-Andrease tegelast hüütakse filmis Hangeldajaks, Veiko oma Kapiks. Märt on lihtsalt Ralf. “See on minu vaatevinklist tehtud lugu – kummaline oleks iseennast hüüdnimega kutsuda,” põhjendab ta. (ANDRES TEISS)
“Disko ja tuumasõja” ning “Sigade revolutsiooni” režissööri Jaak Kilmi lavastatud film, mida meeskond täna Viru hotellis tutvustas, räägib kolmest sõbrast, kes loodavad vabas maailmas läbi lüüa ja elada unistuste elu. Nad võetakse Rootsis vastu kui kangelased, kes murdsid läbi raudse eesriide, ent kui meediakära vaibub, on neist saanud tavalised tülikad sisserändajad ja ees ootab hall argipäev. Kohtumine põhjakäinud muusikaprodutsendiga sütitab hetkeks taas lootuse surematust kuulsusest, aga kiire edu lääne kullakambris ei taha end kuidagi kätte anda ja loo peategelased valivad elu väljaspool seadust. Vurasid “Knight Rideri” autoga Võtted Soomes ja Rootsis algasid 26. septembril ning jätkuvad oktoobrini Eestis. Esimeste võttenädalate meeleolukaimaks seigaks peavad peaosatäitjad seda, et Karl-Andreas ja Veiko said mööda Turu linna tiirutada sellise Pontiac Firebirdiga, mis meenutab kultusseriaali “Knight Rider” intelligentset autot KITT-i. “Tegu oli ühe autohuvilise kullakesega, mis meie kätte usaldati. Ei olnud väga lihtne stseene teha ja samal ajal linna peal sõita. Me olime põhimõtteliselt pärisliikluses, otsisime küll vaiksemaid kohti. Auto gabariidid olid palju suuremad kui muidu, kui seal küljes on kaamera,” meenutab Veiko, et kalli filmitehnika pärast oli väike hirm naha vahel. “Mina väga ei pabistanud, sest Karl oli roolis ja ta oleks kogu jama enda kaela saanud. Aga kõik läks väga hästi.” Kui kiiresti nad sõitma pidid? “Seda me ei saa avalikustada, legaalsetel põhjustel,” vihjab Karl, et kiiresti. Kõik kolm kõkutavad naerda. NAGU KITT: Veiko ja Karl-Andreas said Turus sõita “Knight Riderist” tuttava Pontiac Firebirdiga. (ANDRES TEISS) Kimamisstseenist kõrvale jäänud Märt kurdab naljatamisi sellegi üle, et enamik naljakaid repliike on jäänud Veikole: “Tema tuleb alati stseeni lõpus ja ütleb: “Mis ta räägib? Kes see räägib? Kus räägib?”” Lavastaja Kilmi ja stsenarist Martin Algus on filmi ette valmistanud neli aastat. See põhineb tõestisündinud lool uljastest eesti noormeestest, kes röövisid Rootsi elus pettununa sealset juveeliäri ja panka, kuid pole dokumentaalne. “Mitte küll üksipulgi, aga oleme viinud end kurssi sellega, mis tegelikult juhtus, ja saanud esitada küsimusi inimestele, kes olid selles osalised ja on neid sündmusi üles kirjutanud,” märgib Märt Pius.


authors: Afp Scanpix

title: Kurt Cobain on elus ja laulab Peruu televisioonis?!

maintext:
1994. aastal 27 aasta vanuses surnud Kurt Cobaini fännid ei suuda ikka veel leppida mõttega, et nende iidolit pole.
Hiljuti olid Nirvana elusolevad liikmed sunnitud kummutama järjekordset vandenõuteooriet – et Cobain elab Peruus ja esineb Ramiro Saavedra nime all. Nimelt ilmus uuesti lagedale 2012. Aasta video, kus peruulane esitas Peruu talendisaates “Yo Soy” Nirvana hitti “Come As You Are”.
Mis sest, et Saavedra ei näe eriti Cobaini moodi välja ning mängib kitarri parema käega (Kurt vasakuga). Hääl tundus olevat Cobain mis Cobain. Lisaks tuli ta saatesarja võitjaks.
Cobaini vanad bändisemud andsid Facebookis iroonilise vastulöögi. “Tõsi, Kurt on elus,” kirjutavad nad. “Tal läks lihtsalt vaja aega, et õppida kitarri parema käega mängima. Vasakukäelisi kitarre on raske leida. Meil on nii hea meel, et ta on tagasi, ja andestame talle kogu kurbuse, mida me oleme sügaval südames hoidnud.”


description: Max Verstappen on pärast ohtlikku sõitmist eelmise nädala Belgia GPl sattunud tugeva kriitika alla. Jacques Villeneuve oli üks, kes hollandlase kohta sõna võttis, kuid 18aastane nooruk vastas salvavalt.

title: Max Verstappen: Villeneuve peaks olema ettevaatlik, mida ütleb minu kohta, sest tappis ise inimese


title: ARVUSTUS: „Koorekiht“ - mida teha, kui armastad kahte meest? Nagunii langetad vale valiku!

maintext:
Woody Alleni komöödialik draama „Koorekiht“ õpetab, et kui oled kohanud inimest, kes sind poolelt sõnalt mõistab, kellega sul on sarnane maailma- ja huumoritaju ning kes sind jumaldab, siis tuleb temast iga hinna eest kinni hoida, sest lahus olles ei suuda kumbki lõpuni õnnelik olla ja asenduspartneriks võetud kaasa võib mõttetult haiget saada. Film toob vaataja ette elu uskumatud paradoksid. Inimesed, kes päevast päeva koos töötavad, ei pruugi teada, et on samasse naisesse armunud. Me võime südant puistata ja nõu anda kellelegi, kes meilt tegelikult ’armastatu röövib. Võime olla juba otsustanud, kas olla mingi inimesega koos või mitte, aga lõpuks ikkagi talitada vastupidi. Võime midagi tahta ja mitte tahta samal ajal. 1930ndatel hargnev lugu räägib sellest, kuidas New Yorgis Bronxis sündinud Bobby Dorfman (Jesse Eisenberg) kolib Hollywoodi, et oma kuulsa onu Phil Sterni (Steve Carell) talendiagentuuris tööd saada. Peagi armub ta onu sekretäri Veronicasse ehk Vonniesse (Kristen Stewart), kes aitab tal end Los Angeleses sisse seada. Vonnie (Kristen Stewart) ja Bobby (Jesse Eisenberg) filmis "Koorekiht" (Outnow.ch)
Noori ühendab see, et nad hindavad lihtsat elu ja näevad, kui tühine on koorekihi seltsielu. Parema meelega veedavad nad aega hämaras baaris kui läikivglamuurses restoranis või klubis. Ent kõik võib ühe sõrmenipsuga muutuda. Bobby pole ainus mees, kes Vonnie südamesse pesa pununud, ja tollel teisel mehel on trumbina lauale laduda majanduslik stabiilsus.
Tegu on filmiga, mida vaadates saab peamiselt naerda, kohati mõrult, kuid natuke ka nutta. Lugu iseenesest on tõsisemast tõsisem, kui ennast samasse situatsiooni mõelda. Ometi ei ole lavastaja rõhunud emotsioonidele. Jutustaja pajatab juhtuvast üsna mängleva kergusega. Bobby (Jesse Eisenberg) ja teine Veronica tema elus (Blake Lively) (Outnow.ch) Vahepeal läheb fookus kaduma, sest Bobby käekäigu kõrval näidatakse ka tema värvikate pereliikmete sekeldusi. Teisest küljest toovad tema pidevalt üksteise kallal võtvad vanemad, gängsterist vend ja kooliõpetajast õde, kelle kaasa on vägivallavastane intelligent, filmi parasjagu koomilisi momente. Kui järele mõelda, on enamiks tegelaskujusid kohati koomilised – alates kogelevast nohiklikust Bobbyst, lõpetades tema hõivatud töönarkomaanist onuga, kel telefon iga mõne sekundi tagant heliseb ja kes õepoega õieti ei mäletagi. Edukad seltskonnategelased, kes peolt peole lehvivad, on lausa karikatuursed. Steve Carell Hollywoodi talendiagentuuri omaniku Phil Sterni rollis (Outnow.ch) Kuid viimaks jäävad pinnale tõsised mõtted. „Elu on komöödia, mida kirjutab sadist,“ lausub Bobby üsna filmi lõpu poole loo kokkuvõtteks. Tabavamaid sõnu on raske leida. See film ei ole inimestele, kes seedivad ainult üdini õnnelikke lõppe. Vaevalt, et keegi lahkub kinosaalist, ilma et ta saaks tõmmata mingeidki paralleele oma eluga või tabada end äratundmiselt, nagu „Ma tean ka kedagi sellist!“ või „Jah, nii rumalat juttu olen minagi seltskonnas kuulnud!“


title: Ryanair püstitab uusi rekordeid

maintext:
Iiri odavlennufirma Ryanair teatas, et vedas tänavu augustis 11,5 miljonit reisijat. Mullu augustis oli Ryanairil 10,4 miljonit reisijat. See tähendab, et tänavu augustis oli 11% rohkem reisijaid kui eelmine aasta.
Rahul saab olla ka lennukite täituvusega. Kui mullu augustis oli see 95%, siis tänavu augustis 96%.
12 kuuga ( mullu 1. septembrist kuni tänavu 31. augustini) vedas Ryanair 112 miljonit reisijat. See on koguni 16% enam kui aasta varem.


title: Ossinovski: Me ei poolda lastearstide süsteemi lõhkumist

maintext:
Arstiabi peab igale lapsele olema võimalikult hästi kättesaadav ning on oluline, et lapsed ja nende vanemad saaksid end igal pool Eestis turvaliselt tunda, leiti sotsiaalministeeriumis toimunud kohtumisel Eesti Lastearstide Seltsiga.
„Ma ei poolda haigekassa ettepanekut koondada pediaatriline abi ainult nelja haiglasse. Kui mingi lahendus on seni hästi töötanud, siis me ei tohi seda lammutada,“ ütles tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. „Peame igat maakonda ja haiglat käsitlema vastavalt selle vajadustele ning otsuste tegemisel kaasama kõiki osapooli, mitte ainult statistilisi tabeleid vaatama. Ei tohi tekitada olukorda, mis muudaks maakonnas töötavad lastearstid ebakindlaks ning tekitaks neis soovi sealt lahkuda. Niisamuti on igale vanemale oluline teadmine, et tema lapsele on vajadusel abi olemas.“
Eesti Lastearstide Seltsi juht Ülle Einberg avaldas heameelt, et ministeerium neid selles küsimuses toetab ning lisaks tunnustas ministeeriumit esmatasandi arstiabi tugevdamisel tervisekeskuste rajamise näol. „Tihti pöördutakse probleemidega esmalt just oma perearsti või -õe juurde. Loodavad tervisekeskused suurendavad kindlasti esmatasandi võimekust, sest neil on oluline roll laste terviseprobleemidega tegelemisel ning ennetamisel. See omakorda võimaldab lastearstidel tegeleda tõsisemate probleemidega,“ sõnas Einberg.
Lastearstid tegid ettepaneku piloteerida lahendust, kus esmatasandi tervisekeskuses töötaks perearstide kõrval ka üldpediaater. Selle ettepaneku kohaselt võiks saavutada olukorra, kus maakondade põhiselt oleks iga 5000 lapse kohta üks üldpediaater. Üheskoos leiti, et see eeldab nii perearstide kui lastearstide rollide selgemat kokkuleppimist laste ravimisel.


title: Lennukalt arenev Skeleton Technologies kihutab tippajudega kindlalt maailma tipus

maintext:
Eelmisel kuul investoritelt 13 miljoni eurose rahasüsti saanud superkondensaatorite arendaja Skeleton Technologies panustab peale tootmise võimalikult palju ka ajudele.
„Teaduspool on siin kohutavalt tähtis. Meie äri taandub ajudele,” märkis Skeleton Technologiese tegevjuht Taavi Madiberk. „Meil on väga vaja kompetentseid inimesi, oleme neid sisse toonud Soomest ja Saksamaalt. Praegu on meil kümme doktorikraadiga töötajat ja patente 11 patendiklassis.”
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


title: Teise pensionisamba süsteemi kaotamine pole päevakorras, muutmine küll

maintext:
Peaminister Taavi Rõivas ei nõustu sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna kolmapäeval avaldatud arvamusega, et riik võiks loobuda teise pensionisambasse panustamast.
Tsahkna tahab, et teise samba fondide tootlikkus suureneks. „Kui me ei suuda tootlikkust tõsta ja haldamiskulusid vähendada, peame küsima riigina, miks me anname aastas üle 200 miljoni maksumaksja raha välisfondide kätte ja midagi tagasi ei saa. Aga enne kui läheme süsteemi lammutama, soodustame konkurentsiolukorda ja vaatame, mis toimuma hakkab,” ütles ta.
„Teise pensionisamba süsteemi kaotamist ei ole laual,” kommenteeris Taavi Rõivas eilsel valitsuse pressikonverentsil. „Teist sammast on meil hädasti vaja, selle ärakaotamine ei ole kindlasti mõistlik.”


authors:
Marcos Brindicci
John Sibley
Magnus Pehrsson
Jalgpall
Arno Saar
Gert Kams
Stringer
Adrian Dennis
Alar Truu
Afp

description: Reedene spordipäev on Eesti spordisõbrale kui vaikus enne tormi, mil taas tulevad väljakutele erinevad pallurid. Ometi tasub silma peal hoida Ameerika lahtistel tennisemeistrivõistlustel ning Eesti võrkpallinaiskonna tegemistel. Loomulikult tuleb uudiseid ka välismaalt, sest paari päeva pärast algaval Rio paraolümpial on jätkuvalt venelastega probleeme. Ole meiega!

title: NII SEE JUHTUS | Klavan saab Eestit valikmängus aidata, Ratasepp lõpetas hullumeelse 10xultratriatloni

maintext:
Renaud Lavillenie is the only athlete to have won the Diamond Race trophy all seven years since the DL was created in 2010. #legend #star #diamond #lavillenie #weltklasse #coe #Zurich #polevault #athletics #trackandfield #FRA #france
A photo posted by European Athletics (@europeanathletics) on Sep 2, 2016 at 5:42am PDT


title: HULL LUGU! Vene häkkerid lekitasid USA olümpiavõitjate terviseandmeid!

maintext:
Maailma Antidopingu Agentuur (WADA) andis teada, et Vene häkkerid lekitasid USA sportlaste konfidentsiaalseid andmeid, nende seas tennisistide Serena ja Venus Williamsi ning võimleja Simone Bilesi raviandmeid, vahendab BBC.
WADA sõnul on küberrünnakute taga sama rühmitus, mis on viimaste nädalate jooksul palju pahandust tekitanud ning see on rünnak dopinguvastase võitluse vastu. Viimase info kohaselt on rünnakuid organiseeriva grupi nimi "Fancy Bears".
Rio olümpiamängude ajal tuli teade, et Venemaa dopinguprogrammi paljastamises võtmerolli mänginud jooksja Julia Stepanova vahetas elukohta, kuna häkkerid suutsid siseneda WADA siseveebis oleva venelanna profiilile. Samuti said häkkerid ligipääsu Stepanova isiklikule emailile. Paar nädalat tagasi teatas WADA peadirektor Olivier Niggli, et häkkimises kahtlustatakse venelasi, kes on pahased, et Venemaa paraolümpiakoondis ning kergejõustikukoondis Rio olümpiamängudelt erinevate dopingujuhtumite tõttu eemale jäeti.
"Olgu teada, et need kriminaalsed teod kahjustavad jõuliselt ülemaailmse antidopingu kogukonna usalduse taastamist Venemaasse," sõnas Niggli.
Täispikka WADA pöördumist saab lugeda SIIT.


description: Seoses süstlavahetuspunkti kolimisega ajutiselt Põhja-Tallinna linnaosavalituse majja, näitavad tulemused, et süstlaid tuuakse sealsesse vahetuspunkti hulgaliselt vähem, kui varasemalt näiteks Erika tänavale. Milles on põhjus ja kas olukord on hoopis halvemaks muutunud, uuris reporter Katrin Lust. Vaata lähemalt videost!

title: TV3 VIDEO | Miks tuuakse Põhja-Tallinna linnaosavalituse maja süstlavahetuspunkti süstlaid varasemast oluliselt vähem?


title: Türgi kinnitas Usbekistani riigipea surma

maintext:
Augusti lõpus alates on meedias liikvel kuuldused Usbekistani autoritaarse liidri Islam karimovi surmas. Riik ise pole ametlikku infot andnud, kuid nüüd kinnitas Karimovi manalateele minekut ka Türgi, vahendas BBC.
Nimelt ütles Türgi peaminister Binali Yıldırım televisioonis üle kantud valitsusistungil, et Karimov on surnud. "Jumal õnnistagu teda. Türgi vabariik toetab usbekke nende valu- ja murerohkel ajal," sõnas ta.
78-aastane Karimov oli võimul alates 1989. aastast. Möödunud nädalal viidi ta ajuverejooksuga haiglasse.
Usbekistani riigitelevisioon on lõpetanud meelelahutussaadete edastamise. Ainus ametlik teade riigipea tervise kohta on siiani vaid Usbekistani valitsuse kinnitus, et Karimov on väga raskelt haige.
Karimovil pole otsest poliitilist järglast, riigis puudub ametlik opositsioon ja meedia on range kontrolli all. Inimõiguslased on kurtnud Usbekistanis toimuvate piinamiste üle.


description: Su pass ütleb üht, kuid sinu tegutsemine voodis räägib midagi muud. Testi, mis on seksides sinu tõeline vanus!

title: TEST | Mis on sinu tõeline vanus… VOODIS?

maintext: Kui vastasid suuremas osas A: Tuleb välja, et sa oled voodis nagu 19aastane seksijänku. On kaks varianti, kas sa valetasid seda testi tehes või täitsid sa seda testi lennujaamas mesinädalatele sõites – keegi ei usuks, et üks paar nii palju seksib Äkki teil on hoopis lapsetegu plaanis? Palju õnne suurepärase tulemuse eest! Kui vastasid suuremas osas B: Olenemata sellest, mida su pass näitab, oled sa voodis nagu 39aastane koduperenaine. Seni kuni sa leiad laste ja kodutoimetuste kõrvalt aega seksi jaoks, on kõik korras. Järelikult teed sa asju õiges järjekorras ja suudad jagada end nii koduste asjade, laste kui kallima vahel. Tubli! Kui vastasid suuremas osas C: Voodis oled nagu 69aastane! Hea uudis on see, et paljud vanurid on väga aktiivsed seksijad. Kurb on see, et sa pole üks neist. Kuule, ole nüüd, sa oled lihtsalt väsinud, mitte surnud, võta midagi ette. Peleta stress eemale ja avasta oma seksikus taas.


description: 11. septembril Lääne-Nigula vallast kadunud Yill-Steven on leitud ja temaga on kõik korras, teatas Lääne prefektuur.

title: Lääne-Nigula vallast kadunud nooruk on leitud


title: Pluss, miinus, ennustus | Tallinna maraton, vutikoondis, korvpallurid EMile?

maintext:
Õhtulehe sporditoimetus vaatab igal esmaspäeval tagasi möödunud nädala sündmustele ja teeb kiire ettevaate ka tulevikku. Selline on meie 12. septembri valik.
Läinud nädala pluss | Jooksjad vallutasid Tallinna! Reede õhtust eilse pärastlõunani oli Tallinna südalinna jooksjate päralt, kui Tallinna maratoni erinevate startide raames läks rajale paarkümmend tuhat (tervise)sportlast. See kõik oli vägev, sest
1) tegu on tugevatasemelise spordivõistlusega, 2) tegu on innustava eeskujuga tervislike eluviiside propageerimisel, 3) autovaba kesklinn meenutab loodetavasti üha enamatele pealinlastele, et ühistransport ja/või kondimootor aitavad säästa keskkonda, kus me kõik üheskoos elame ja toimetame.
Läinud nädala miinus | Eesti jalgpallikoondise 0:5 kaotus Bosnia ja Hertsegoviinale MM-valiksarja esimeses mängus oli piinlik. Vastutuse peab võtma peatreener Magnus Pehrsson, kelle töölepingu jalgpalliliit loodetavasti õige pea lõpetab.


description: Kuradikülmon, kuradikuradikülm, kui tsiteerida A-Rühma "Palmisaart". Väljaande Preventions autor Nick Greene testis nädala otsa igapäevaste torkavkülmade duššide mõju oma kehale ja vaimule. Men's Health vahendab tema muljeid ja kogemusi.

title: BRR! Mees võttis eksperimendi korras iga päev jääkülma dušši. Kuidas see talle mõjus?

maintext:
Külm dušš on tavamõistes piinamine, miski, mida tuleb taluda sõjaväelaagrites või vanglas. Kui ühes "Seinfeldi" episoodis soovitatakse George Costanzale külma dušši, ütleb ta, et need on "psühhootikutele". Pagan, ainuüksi termin "külm dušš" on sünonüüm terminiga "seksuaalsust tappev".
Hoolimata sellest kõigest on olemas väike kuid entusiastlik selliste inimeste liikumine, kes ülistavad külmade duššide kasulikkust ja neil on selle tõestuseks ette näidata ka ehtsate teadusuuringute tulemusi. Veel on leitud, et jäine vesi aitab kaotada kaalu ja parandab naha seisukorda. Lisaks on tõestusmaterjali selle kohta, et külm dušš võib olla hea ka sinu vaimsele tervisele.
Ühe ajakirjas Medical Hypotheses avaldatud uurimuse kohaselt võib külma dušši kasutada depressiooni ravimiseks.
Külm hommikune dušš aitab tõsta tööviljakust, idee seisneb selles, et kui kohe esimesena asjana võitled väljakutsega, siis häälestab see sind terveks päevaks edu lainele.
Ja siiski, iroonilisel moel veenab kogu see tõestusmaterjal mind ühes asjad: kuum dušš on fantastiline. Mõtlen nii: kuidas teisiti selgitada asjaolu, et peaaegu kõik käivad kuuma duši all, kuigi on olemas mägede kaupa tõendeid külma duši imeliste mõjude kohta?
Olen terve elu tegelenud kuuma duši pakutavate hüvede testimisega ja niisiis tean, et need on suurepärased. Oli saabunud aeg uurida, mida on pakkuda külmal dušil, seega otsustasin võtta ühe sellise igal hommikul ühe nädala jooksul. Kui täpne olla, siis võtsin kaks minutit külma dušši ja seejärel väga lühidalt (umbes 30 sekundit) normaalset. Juhtus järgnevat.
1. Muutusin hüper-keskendunuks
Esimese külma duši ajal hakkasin peas 120 sekundit lugema, aga jäise vee juga viis mind kiiresti neilt rööbastelt kõrvale. Kui kuum dušš suigutab mind sügava mõtlemise seisundisse, siis külm haaras mu ajul kraest ning viskas selle jäätuvasse järve.
Kui lähed külma duši alla, siis on võimatu mõelda muule kui "ma olen külma duši all". Esimesed umbes 15 sekundit tunduvad seepärast nagu terve igavik.
Aga kui sa ühel hetkel lepid tõdemusega, et sind uhatakse üle jäise veega, siis hakkab juhtuma midagi huvitavat. Mina hakkasin keskenduma mõnedele väga elementaarsetele inimlikele omadustele.
Mu õlad on üles lükkunud, kas nad peavadki nii olema? Lõdvestasin õlgu, sirutades pinges lihaseid. Hingan kõvasti ja kiiresti. Kas see on vajalik? Mu õhuahmimised muutusid sügavamaks ja aeglustusid. Muutusin rahulikuks – külmaks, kuid rahulikuks.
2. Sain motiveerituks
Kui hinnanguliselt oli 2 minutit möödunud, keerasin vee kinni ja asusin oma päevaks ettevalmistusi tegema. Ja kui ma ütlen "ettevalmistusi tegema", siis tõsiselt.
Istusin maha ja hommikusöögi ajal tegin valmis oma päevaste tegemiste nimekirja. Tundsin end suurepäraselt. Tundsin end produktiivselt. Võttis vaid 2 minutit ja ma olingi juba külma duši mõjude uskuja.
3. Pidin tõsiselt koondama oma tahtejõudu.
Järgmisel päeval läks umbes samamoodi, aga märkasin, et sedakorda oli kartust duši alla hüpata rohkem. See trend jäi püsima ka järgnevatel hommikutel.
Kui ma teadsin, kui suurepärast enesetunnet see tekitab, siis miks ei viskunud ma meeleldi jäise joa alla? See kogemus meenutas mulle üht vana ütlust, sellist, mida on omistatud erinevatele kirjanikele: "Ma ei naudi kirjutamist. Ma naudin kirjutatud saamist."
Mulle ei meeldi võtta külma dušši, mulle meeldib see, millist tunnet tekitab dušš minus selleks ajaks, kui olen ära kuivanud.
See nädal läks edukalt ja olen endale lubanud, et jätkan hommikuti külma duši all käimist. Siiski ei saa see olema lihtne.


title: "Välismaa mehed kohtlevad mind nagu kuningannat. Eesti mees on kas nohik, jõmm või ringitõmbaja." Mis teeb eesti naistele välismaa mehed nii ligitõmbavaks?

maintext:
Eesti mees naist esimesel kohtingul kohvikusse ei kutsu, pigem jalutama: kõigepealt peab veenduma, et naine ikka on kohvikukõlblik. Välismaa mees ei kohku tagasi isegi lennupileti väljategemisest, ilma et ootaks mingit vastuteenet.
"Välismaa mehed kohtlevad mind nagu kuningannat, aga eesti meestega tunnen end nagu suvaline isik," ütleb Kaidi, kes on kaotanud lootuse leida endale eestlasest elukaaslast. "Eesti mehe jaoks on armastus justkui häbiasi."
Kaidi on 42aastane kõrgharidusega sotsiaaltöötaja. Tal on kaks peaaegu täisealist last ja seljataga 18 aasta pikkune abielu. Naine on nüüd paar aastat vabadust nautinud, kuid ei soovi elu lõpuni üksikuks jääda.
Et töö- ja tutvusringkonnas on ilmne meestenappus, on Kaidil kontod kahel – Eesti ja rahvusvahelisel – tutvumislehel. Kohtunud on ta nii kohalike kui ka välismaa meestega.


title: Päevahoroskoop: teisipäev, 20. september

maintext:
Jäär Väärtused võivad olla mõnes mõttes olulisemad. Seda nii positiivses kui negatiivses võtmes. Oluline on see, kuidas sa midagi kasutad. Ka nõuavad paljud suhted sinu käest rohkem, kui sooviksid.
Vähk Rõhk langeb meeskonnatööle või kollektiivsele tegevusele. Kaks pead on ikka kaks pead – see vana tarkus võib täna ennast meeldival viisil meelde tuletada. Kuid kaks pead võivad ka vaidlema minna.
Lõvi
Jätkuvalt on aeg soodne oluliste projektide käivitamiseks ning uute pikaajaliste eesmärkide püstitamiseks. Nüüd alguse saanud asjad saavad olema püsivad. Samas ürita minevikust rohkem lahti lasta.
Neitsi
Tajud avarust ja vabadust enda ümber. See tekitab sisemise elevuse, mida saad näiteks loomingus suurepäraselt ära kasutada. Soositud on vaimse sisuga suhted, näiteks suhted mõttekaaslastega.
Kaalud
Veenuse ja Marsi sekstiili tõttu suudad endas edukalt ühendada naiselikud ja mehelikud energiad, mistõttu oled inimestega suhtlemisel väga osav ja suudad leida kauaotsitud tasakaalu.
Skorpion
Juhul, kui sul pole hetkel kindlat partnerit, siis vaata rohkem ringi – nimelt on nüüd võimalik, et kohtud ootamatult inimesega, kes vastab suurepäraselt su ootustele ja lootustele.
Ambur
Kui sul on olnud probleeme tervisega, siis nüüd tasuks midagi olukorra parandamiseks ette võtta. Hea päev nii ravikuuri alustamiseks kui ka näiteks suitsetamise mahajätmiseks.
Kaljukits
Sinus on energiat ja see paistab ka välja. Oleks siiski parem, kui see jõud leiaks positiivse väljundi. Õige aeg hingeliste ja kehaliste energiate ühendamiseks. Parim päev ka armurõõmude nautimiseks.
Veevalaja
Veenuse-Uraani opositsiooni tõttu otsid vaheldust ja põnevust, ajad taga sensatsioone. Parim päev kunsti ja loomingu erinevate vormide nautimiseks või siis millegi erilise kogemiseks.


authors:
Timo Aalto
Ilta-Sanomat

description: Kuus aastat Soomes elanud eesti pere seitsmeaastane tütar, kellega suve algul juhtus täpselt teadmata asjaoludel raske õnnetus, on nüüdseks sedavõrd paranenud, et alustas kooliteed.

title: Soomes raskesse õnnetusse sattunud eesti tüdruk on sedavõrd paranenud, et saab koolis käia

maintext:
Kuus aastat Soomes elanud eesti pere seitsmeaastane tütar , kellega suve algul juhtus täpselt teadmata asjaoludel raske õnnetus , on nüüdseks sedavõrd paranenud, et alustas kooliteed.
Sündmusteahel
Oli laupäev. Tüdruku isa Jaanus Muuga ja ema Heddy imestasid, miks laps koju ei tule. Ema, isa ja nende vanem tütar läksid Ketlinit otsima. Nad otsisid üle tunni, kuid tulemusteta. Abiks tuli ka teisi külaelanikke. Vanemail soovitati helistada politseile, kuid siis tulid tüdruku sõbrad ja ütlesid, et Ketlin lamab kraavis.
Lähikonda kuuluv inimene oli leidnud tüdruku kraavist vaid poole kilomeetri kauguselt kohast, kus laps sõitma hakkas.
Kui Heddy ja Jaanus õnnetuspaika jõudsid, nägid nad troostitut pilti. "Kohal oli kiirabibrigaad, nad hoidsid teadvusetut Ketlinit. Tütart vaadates tundsin suurt meeleheidet, sain aru, et midagi on väga pahasti,“ rääkis ema Iltalehtile. Ema tunnistas, et tundis samal ajal süütunnet, kuna nad olid otsides samast kohast möödunud, aga ei taibanud sügavale kraavi põhja vaadata.
Teadvusetu laps leiti kraavist kella 17.20 ajal. Politsei pidas juunis võimalikuks, et tüdruk oli lebanud kraavis teadvusetuna kahe tunni jagu.
Ketlin viidi Seinäjoki keskhaiglasse. "Ma ei mäleta sellest teekonnast muud, kui et käskisin Jaanusel tasemini sõita, sest me ei võinud minna sama kiiresti kui kiirabi,“ rääkis Heddy Muuga Iltalehtile.
Ülirasked vigastused
Seinäjoki haiglas ei saanud tõsise peavigastusega Ketlinile teha midagi ning laps viidi kiiresti Tampere ülikooli kliinikusse, kus vanemad said teada karmi tõe. Ketlinil oli koljupõhimikumurd, ajuverejooks ning vigastada oli saanud nina ja silmapõhi.
Esimesed viis päeva olid väikese Ketlini jaoks kõige kriitilisemad. Arstid ei saanud teha muud, kui jälgida olukorra arengut.
Ema sõnul tuli Ketlin esimest korda teadvusele umbes 12 tunni pärast. Kui ta viie päeva pärast püsis teadvusel ja ärkvel mitmed kümned minutid, saadi lootust juurde. Sellest hoolimata oli lapse olukord raske ning keha üks pool liikumatu.
Paranes jõudsalt
Pärast 11 päeva toimetati Ketlin tagasi Seinäjokisse. Üsna pea ilmnesid ka parenemismärgid. "Ta naeratas, kui oli koos õega. Järgmisel päeval, kui ta oli jälle koos õe ja isaga, suutis ta öelda eesti keeles "isa“. See oli uskumatu hetk,“ rääkis ema Iltalehtile. Kuna Ketlini emakeel on eesti keel, kõneldigi algul eesti keeles.
Tüdruku paranemise käigus suutis ta oma paremat kätt ja jalga üha paremini liigutada. Koju sai Ketlin 8. augustil, kuid paranemine ja ravi kestab edasi. Ema sõnul saab tütar füsio- ja kõneteraapiat, mis tõenäoliselt jätkub kogu aasta.
Kõigele vaatamata alustas Ketlin õppimist esimeses klassis tunniplaani järgi. Ta võib osaleda kõigis tundides välja arvatud liikumine, mis praegu on talle veel keelatud. Ka kõnelemine on veel üsna aeglane, nentis ema. Probleemiks on veel tasakaal ning parema käe kasutamine.
Sarnaselt paljudele teistele koolijütsidele on Ketlini lemmiktund vahetund. "Parim tund on vahetund, kui saan olla koos sõpradega,“ sõnas Ketlin Iltalehtile.
Õnnetusest ei mäleta laps midagi
Õnnetusjuhtumist ei mäleta Ketlin midagi. Ema sõnul ei soovi ta sündmuskohta minna. "Käisime seal korra, aga Ketlin ei tahtnud seal olla,“ rääkis ema.
Heddy Muuga läkitab nende peret toetanud inimestele suured tänud. "Oleme saanud palju kaastunnet ja tuge kogu Soomest. See on andnud palju jõudu, olen tõesti kõigile tänulik,“ sõnas Heddy silmanurgast pisaraid pühkides.
Politsei ütles, et otsiti ka juhtumi pealtnägijaid, kuid neid ei leitud. "Uurimise alusel ei ole põhjust kahtlustada, et juhtumiga oleks seoses teisi isikuid,“ on Soome politsei seisukohal. Uurimise alusel on tõenäoline, et tüdruk kukkus ise.


description: Kuigi pole olemas õigeid ja valesid vastuseid ja kõik inimesed on erinevad, annab alljärgnev test sulle hea ülevaate, kas sa oled hea kohtingukaaslane või ei. Mida rohkem õigeid vastuseid, seda parem oled.

title: TEST | Kui hea kohtingukaaslane sa oled?


description: Milline su kallim on? Kas ta lubab, et ei maga teiste naistega, ei kasuta ära seda, et teab sinu pangakaardi PIN koodi, ei valeta sulle kunagi, et on tööl, tegelikult aga sõpradega pubis? See test paljastab, kas saad teda usaldada või ei.

title: TEST | Kui usaldusväärne ta on?

maintext: Vastasid pigem A: ta on üdini aus - see mees ei veaks sind iial meelega alt ja kui ta seda ka teeks, tuleb ta kindlasti esimesena asja klattima. Kui ta midagi lubab, teeb ta kõik enesest oleneva, et sellest ka kinni pidada. See kaaslane on piisavalt küps, et kõik läbi arutada. Vahel läheb ta oma sooviga kõik ära rääkida ja läbi arutada pisut liiale. Sa ju ei taha teada, kui suure partiiga strippar poissmeeste peol tuuritas, ega ju? Tema ülim ausameelsus võib vahel sind haavatagi, sest teinekord on tõde valus kuulata. Kui see on tahtlik, ütle temaga hüvasti. Kui aga tegemist on lihtsalt otsekohese mehega, suuna teda asju õiges valguses arutama. Vastasid pigem B või C: ta on kõigest inimene - kui ta oma tegemistest räägib, võib teda enamjaolt usaldada. Vahel ei klapi kõik tema poolt räägitu siiski tehtuga kokku. Mõnikord taganevad ka kõige ausamadki kutid oma huvide nimel lubadustest. Kui ta mõne valusa teema koha pealt lusiskab, arvab ta, et säästab niimoodi sind ja sinu tundeid. Kui ta just sind meelega ärritada ei taha ning on tähtsates küsimustes usaldusväärne, on tegemist väärt noormehega. Suhte süvenedes mõistab ta, et tegelikult ei ole tal hädavalesid tarvis.


title: Paljastus: kunstnik Banksy on tegelikult kultusbändi liige!

maintext:
Briti ajakirjanik Craig Williams väidab end olevat avastanud salapärase grafitikunstniku Banksy tegeliku isiku.
Tema väitel on Bristoli geriljakunstnik tegelikult ansambli Massive Attack asutajaliige Robert “3D” Del Naja või siis vähemalt Del Naja juhitud ja Massive Attackiga seotud seltskond.
Williams seletab, et Banksy šabloontaiesed on seintele ilmunud just nimelt Massive Attacki kontsertide lähistel kas siis enne või pärast esinemisi. Viimase 12 aasta jooksul on seda juhtunud vähemalt kuuel korral, vahendab Daily Mail. Del Naja tegutses 1980. aastatel samuti grafitikunstnikuna ning ta on tunnistanud, et on Banksy sõber.
2008. aastal kuulutas Mail on Sunday, et Banksy on tegelikult endine internaatkooli kasvandik Robin Gunningham. Saladusliku grafitikunstniku töid uurinud teadlased usuvad samuti, et tegu on Gunninghami kätetööga.


description: Mullu oma reisijad tormi käest päästnud reisilaeva Monica kapten kutsub kõik pardalolnud kokkutulekule, et meenutada mälestusväärset Naissaare–Paldiski reisi.

title: Reisilaeva Monica tormist päästnud kapten kutsub reisijad kokkutulekule

maintext:
Karmi loksutamise tagajärjel ei püsinud paljudel toit sees, kuid kokkuvõttes olid kõik elus ja terved. Nüüd kutsub veeteede ametis jäämurdjal Tarmo tüürimehena töötav Sillat sotsiaalvõrgustikus Facebook kõiki reisil olnuid kokkutulekule, et taaskohtuda kõikide sellel õhtul laeval olnud reisijate ja meeskonna liikmetega.
"Tahan vabandada, et pidin teid loksutama selle laevaga ühe tunni asemel neli tundi," kirjutab Sillat.
"Kuna inimelu on hindamatu, siis ma leian, et Paldiski oli kõikidest võimalustest parim, mida sai sellel hetkel valida, et tagada inimeste ohutus." Sillat ütles Õhtulehele, et ega tal rohkem põhjuseid rahva kokkukutsumiseks polegi, kui soov neid tänada ja juhtunut meenutada.
"See kokkutulek on esialgu alles mõtte staadiumis, ootan ideid, kuidas kokkusaamist korraldada ka neilt, kes reisil kaasas olid," märkis Sillat. "Hetkel olen käinud välja idee, et võiks kohtumise teha, aga millal, kus ja kas, on otsustamisel kõigi vahel, kes seal olid. Üks idee, mis välja pakutud, on kokku saada Monica pardal."
Mis tunded ja mõtted valdavad kaptenit aasta pärast seda riskantset, aga õnneliku lõpuga ülesõitu, lubas Sillat rääkida pärast seda, kui kokkutulek teoks saab.
Eile õhtuks oli temaga juba ühendust võtnud kümmekond pardal olnud inimest ja ta avaldas lootust, et enamik sõidul olnuist on nõus ka kohtuma.
Sillat lausus, et kuigi ülesõidust sai kogu eluks meelde jääv seiklus, tänab ta veel kord ka oma noort meeskonda, kes suutis tookord ootamatusse olukorda sattunud reisijad maha rahustada ja neid suurematest kannatustest säästa.
Pikaleveninud reis tormis oli ka meeskonna jaoks katsumus, sest keegi neist ei teadnud laevanina läände keerates, kui pikaks reis kujuneb ja kuhu viimaks välja jõutakse.
Mullu 19. juulil tõstsid ootamatult tugevad läänekaare tuulepagid üles tugeva laine ning kõvemad tuulehood kerkisid päeval isegi 22meetrini sekundis. Reisilaeva Monica graafikujärgne reis Naissaarelt Tallinna pidi algama kell 17.30, aga sellel kellaajal startimisest ei tulnud midagi välja.
Reis lükati edasi, ilm hakkas vastu õhtut paranema ning kapten ja laevaomanik otsustasid, et reisi saab ära teha. Naissaare varjust välja jõudes selgus, et ilm on kaks korda karmim, kui olid näidanud Tallinna lahe ilmajaamad. Kuigi tuul oli vaibumas, oli tormijärgne ummiklaine siiski ootamatult kõrge.
Mõõturi näidatud 1,2–1,4 meetri asemel olid lained kolme-neljameetrised ning mis kõige hullem – tormi lõpus rulluv ummikas oleks peksnud laeva teel Tallinna täpselt paremalt küljelt ehk lääne suunast. Peagi oli näha, et pööret pealinna poole teha ei saa.


description: Kui bestselleri "Söö, palveta, armasta" autori Elizabeth Gilberti südamesõbrannal diagnoositi surmahaigus, mõistis ta: ta armastab seda naist üle kõige. Armastab nii, et on valmis šokeerima kogu maailma ning hülgama oma seadusliku abikaasa, kes oli andnud talle inspiratsiooni tema kuulsaima raamatu kirjutamiseks. "Surm pühib minema kõik, mis pole ehe," ütleb Elizabeth.

title: "Söö, palveta, armasta" naisautor: armastan hoopis oma sõbrannat, mitte abikaasat!

maintext:
Kolm maalikunstnikku kiitlevad oma uute töödega: "Sain äsja valmis pildi, millel lilled näevad välja nii, et võib peaaegu nende lõhna tunda."
"Häh! Eile lõpetasin oma talvemaastiku ja ateljees langes temperatuur alla nulli."
"See pole midagi, minul kukkus jälle vanamehe portree nii loomutruu välja, et sellel tuleb iga päev habet ajada."


title: Siim Kallas "Seitsmeste" stuudios: kalanäoga emotsioonitu poliitikuna ei veena kedagi

maintext:
TV3 uudiste stuudios oli täna külas presidendikandidaat Siim Kallas, kellega Mart Mardisalu ja Kadri Pikhof vestlesid peamiselt presidendiks kandideerimisest. Alustuseks uuriti Kallaselt, kuidas näeb tema erakondadevahelist koostööd sel ajal kui Kaljurand esmaspäevases väljaütlemises EKREga läbirääkimised välistas. Kallase sõnul on aastaid räägitud, et ühe või teise erakonnaga ei saa koostööd teha. "Aga mingil kriitilisel hetkel on sul vaja saada laiemat ühiskondlikku toetust. Ütleme, see sama põgenike küsimus – tuleb minna EKRE laua juurde ja rääkida asjast. Seni kuni kõik teevad propagandat, on kõik seisukohad väga lahkuminevad," on Kallas veendunud, et alati on võimalik kõik küsimused läbi rääkida.
"See on põhimõtteline küsimus: erakond, kes on parlamendis, tal on teatud toetus, teatud kandepind. Sa pead kõigiga rääkima. Väga lihtne on öelda ja ma olen ise ka neid vigu teinud, öelnud, et sellega me ei tee koalitsiooni, sellega me ei tee koalitsiooni. Lõpuks teie kolleegid (ajakirjanikud – toim.) küsisid, aga kellega te siis üldse kavatsete mingeid asju üles ehitada?"


description: Kuigi MTV alustas muusikakanalina, on seal viimastel aastatel näha vähe muusikat. Nüüd aga plaanib kanal selle lahendada.

title: MTV toob muusika tagasi programmi

maintext: Sõbrad omavahel."Kuule, mis asi on jõehobu?""Mitte mis, vaid kes. See on hullumeelne kala.""Aga miks ta kuival elab?""Ma ju räägin - hullumeelne."


title: Kas keegi oskab aidata? Vähiravifond otsib loteriipileti annetanud meest!

maintext:
27.augustil poetas keegi suure südamega inimene Tallinna lauluväljakul We Love the 90's festivalil vähiravifondi "Kingitud elu" annetuskasti Viking Lotto pileti, mis ka võitis, kuid nüüd vajab fond võidu kättesaamiseks lahke annetaja kontakte.
"Laupäeval 27.augustil potsatas Tallinna lauluväljakul We Love the 90's festivalil vähiravifondi annetuskasti haruldane isend - Viking Lotto pilet! Kunagi varem pole me oma kastidest niisugust leidu tuvastanud. Mõni päev hiljem, 31.augustil (loosimine 1225) selgus, et tegemist on võidupiletiga! Võit pole vist küll suur - esialgsetel andmetel 2,2 eurot (täppi läks 2+2+1), kuid võit on võit! ," seisis fondi Facebooki lehel.
Kuna on teada, kes pileti ostis, siis nüüd otsibki vähifond 15.detsembril 1974 aastal sündinud meest, kes selle pileti samal päeval kl 17.02 soetas, kuna ilma temata ei saa nad võitu kätte.
Fond lisas, et nende annetuskasti võib panna lotopileteid küll, kuid palusid, et lisataks ka annetaja telefoninumber, et nad saaksid võidu korral temaga kontakti võtta.


description: Eesti Jalgpalli Liit ja Nike on uue valiktsükli alguse puhul tulnud välja uhiuue koondise särgiga, hoides sammu nii tehnoloogiliste kui ka disainiliste uuendustega. Hea lugeja, mida arvad koondislaste uuest mänguvormist Sina? Uut särki kannab koondis esmakordselt 6. septembril peetaval MM-valikmängul Bosnia ja Hertsegoviinaga. Kodupublik näeb meie jalgpallureid uues kuues aga 7. oktoobril, kui A. Le Coq Arenal toimuval valiktsükli esimesel kodumängul on Eesti vastaseks Gibraltar. Eesti jalgpallikoondis ja Nike alustavad ühiselt juba 9. valiksarja. Eesti spordis unikaalne koostöö on väldanud aastast 2000.Eesti koondise põhivorm koosneb traditsiooniliselt sinisest särgist, mustadest pükstest ja valgetest sokkidest. Uuele mängusärgile annavad modernse väljanägemise musta värvi hajutused varrukatel, tuues esile kodumaise sinise värvitooni. Peened mustad triibud jooksevad särgi külgedel varrukatest alumise ääreni, luues kontrasti. Särgi rinnal ilutseb jalgpalli

title: AVALDA ARVAMUST: mida arvad Eesti jalgpallikoondise uuest mängusärgist?

maintext:
Eesti Jalgpalli Liit ja Nike on uue valiktsükli alguse puhul tulnud välja uhiuue koondise särgiga, hoides sammu nii tehnoloogiliste kui ka disainiliste uuendustega. Hea lugeja, mida arvad koondislaste uuest mänguvormist Sina?
Uut särki kannab koondis esmakordselt 6. septembril peetaval MM-valikmängul Bosnia ja Hertsegoviinaga. Kodupublik näeb meie jalgpallureid uues kuues aga 7. oktoobril, kui A. Le Coq Arenal toimuval valiktsükli esimesel kodumängul on Eesti vastaseks Gibraltar. Eesti jalgpallikoondis ja Nike alustavad ühiselt juba 9. valiksarja. Eesti spordis unikaalne koostöö on väldanud aastast 2000.
Eesti koondise põhivorm koosneb traditsiooniliselt sinisest särgist, mustadest pükstest ja valgetest sokkidest. Uuele mängusärgile annavad modernse väljanägemise musta värvi hajutused varrukatel, tuues esile kodumaise sinise värvitooni. Peened mustad triibud jooksevad särgi külgedel varrukatest alumise ääreni, luues kontrasti. Särgi rinnal ilutseb jalgpalliliidu logo ning turjal koondise sümbol siil.
Lisaks modernsele disainile on Nike kasutanud särgi valmistamisel ka kõige uuenduslikumaid tehnoloogiaid, et pakkuda mängijatele maksimaalset kasutusmugavust. Nike Dri-FIT materjal juhib niiskuse keha pinnalt kanga pealispinnale, kust see kiiresti aurustub. See aitab mängijatel täielikult keskenduda mängule, hoides keha kuivana ja tagades mugava liikumise.
Laserlõikuse teel valmistatud ventilatsiooniavad külgedel ja õlgadel ning strateegiliselt paigutatud võrkpaneelid tagavad vajaliku õhuliikuvuse kehapinnal, reguleerides keha optimaalset temperatuuri terve mängu vältel.Sama särgiga mängivad ka Nike tippklubid FC Barcelona, Manchester City ja Galatasaray.
Nike panustab jätkuvalt keskkonnasäästlikkusele ja seetõttu on uue võistlusvormi valmistamisel kasutatud taaskasutatavat polüestrit, mis on toodetud plastikupudelitest. Iga võistlusvormi valmistamisel on kasutatud keskmiselt 18 joogipudelit ja viimase 5 aasta jooksul on Nike ümbertöödelnud ca 2 miljardit joogipudelit (mis kataks umbes 3500 jalgpalli väljaku suurust ala) eesmärgiga valmistada võistlusvorme erinevatele koondistele ja klubidele.
Nike on Eesti Jalgpalli Liidu suurtoetaja ja ametlik varustuspartner. Kõik Eesti koondised kasutavad nii treeningutel kui võistluskohtumistel Nike varustust.


title: AI! Puusta esimene üritus Läänemerel ajalugu teha nurjus

maintext:
Eesti purjelauduri Ingrid Puusta esimene katse esimese naisena Läänemerd ületada ei õnnestunud. Täna hommikul teele läinud sportlane katkestas tehnilise rikke tõttu kolmanda meremiili järel ja proovib juba homme või ülehomme uuesti.
Teadaolevalt pole ükski naispurjelaudur varasemalt säärase vägitükiga hakkama saanud. Millal täpselt Puusta 277 kilomeetri pikkuse teekonna ette võtab, sõltub ilmast. Rekordiürituse start on plaanitud vahemikku 19.-26. september.
Puusta kogub raha puuetega lastele ning pöörane projekt on juba mõnda aega küpsenud, rääkis ta Õhtulehele paar päeva tagasi. "Idee käis treener välja juba mõnda aega tagasi. Siis mõtlesimegi, et võiks sel korral midagi veidi teistsugust teha, midagi ekstreemsemat. See on äge väljakutse, millega saan aidata puuetega inimesi ja ühiskonnale midagi tagasi anda," rääkis Puusta


title: EKSPERIMENT TÕESTAB: iPadi külge justkui liimitud lapsed ei märka isegi lähedaste kadumist...

maintext:
Viimastel aastatel on palju arutelusid olnud teemadel, et lapsi enam tänavatel ja mänguväljakutel mängimas ei näe, sest neid köidavad vaid nutitelefonid, iPadid ja arvutid. Lihtne eksperiment tõestab, et iPadiga tegutsev laps ei märka isegi seda, kui ta õde-vend või vanemad võõraste inimestega vahetusse lähevad.
Videol vahetatakse välja perepildid või kannavad inimesi ebaharilikke sarvi või riideid, kuid iPadi taga istuv laps ei pane seda üldse tähele, sest tema tähelepanu on koondunud ekraanile, vahendab Metro.
Lapsi filmitakse salaja ja nende ümber toimub tegevus, mis tavapäraselt peaks neid häirima või neis küsimusi tekitama.


authors:
Tiina Kõrtsini
To Valge Ja Ants

description: Värske Eesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim teatas täna koosseisu, kes asub madistama Gibraltari ja Kreekaga. Valikusse kuulub 26 meest.

title: ÕHTULEHE VIDEO | Martin Reim: Ojamaa trump on tema kiirus ja jõulisus

maintext:
Koondisega liitub pärast nelja-aastast pausi Tarmo Neemelo. "Meil ei ole Eestis kasvanud uusi target-ründajaid, kes oleksid võimelised tooma muutust, kui oleks vaja tuua pingilt teist tüüpi ründajat. Räägime praegu Gibraltari mängust. Meil on liiga ühekülgsed kõik ründajad. Ta kestab see 10-15 minutit ära küll ja suudab muutust tuua. Hea näide on Kalju euromängudest. Kindlasti ta ei ole sellises rahvusvaheliste mängude vormis, et suudaks 90 minutit mängida, aga vahetusest suudab muutust tuua."
Miks eelistab Reim Neemelot, kui meil on olemas meistriliiga parim väravakütt Vjatšeslav Zahovaiko? "Ma ei tahaks panna härrasmeest pingelisse olukorda, kus ta peab kõhukese maha võtma viie päevaga. Olen nõus, et Eesti liigas on väga hea mängija, kes suudab palli katta ja lüüa, aga see on ka Eesti liigas. Ta pole kahjuks saanud pikka aega rahvusvahelise mängu kogemust. Ta mängib oma lõbuks."
Reimi valikusse ei kuulu Ilja Antonov, kes oli Magnus Pehrssoni käe all oluline lüli. "Tema mänguline vorm keskväljal on probleemne. Mängib klubi eest, ei mängi. Otsustasime praegu, et sarnast tüüpi mängija on meil Dmitrijevi näol olemas, kes on hetkel mänguliselt paremas hoos. Ja lisasime koondisesse poolkaitsjad, kes on ründavama ja loovama orientatsiooniga"
Peatreener kaasas koondise juurde 18aastase Mattias Käidi. "Kes on U-21 koondise mänge näinud, siis on ta vaieldamatult kõige rohkem valmis mängija, kes suudab rahvusvahelisel tasemel mängida. U-21 A-koondisesse tulek on ka suur samm, samas mängib ta Inglismaal U-23 sarja, mis on füüsiliselt sama raske, kui on A-koondise mängud. Ta ei tohiks selles aspektis hätta jääda. Lisaks on tal hea omadus mitmeid positsioone mängida. Inglismaal mängib ta tihti keskpoolkaitses. Jah, ta on 18aastane, aga Ragnar Klavan ja Andres Oper tulid koondisesse sama vanalt. Ta tuleb nii, et on aastaid mänginud suhteliselt heal tasemel. Ma ei näe probleeme. Ta on selle A-koondise kutse välja teenitud."
Mattias Käit (TIINA KÕRTSINI)
Miks ei kuulu valikusse Tarmo Kink, keda käis Reim samuti välismaal vaatamas? "See ei tähenda, et ta on valikust välja. See mäng, mida sattusin vaatama, polnud ta piisavalt veenev. Luts oli samal positsioonil palju nähtavam väljakul ja võtmemängija oma klubis. Tarmo on terve, okei, aga ma arvan, et pean teda jälgima rohkem erinevates mängudes."
Millist rolli näeb Reim Henrik Ojamaal? "Näen teda äärepoolkaitsja rollis, kus ta klubiski mängib. Üritame kõiki mängijaid kasutada positsioonidel, kus nad klubideski mängivad. Selle lühikese aja jooksul, mil koos oleme, ei peaks neid õpetama, kuidas nad mängima peaksid. Ojamaa peaks kindlasti suutma kasutada oma võimsust ja kiirust. See on tema trump."
Kui kasutatakse mängijaid samadel positsioonidel, kus nad on klubis, kas see tähendab, et Karol Mets mängib keskkaitses? "Oleme mõelnud palju selle peale, aga kuna keskväljal ei ole valmis kujunenud tema asendajat, näeme, et Mets mängib praegu seda kontrollivat rollli veel paremini. Kui teised keskkaitsjad on korras, läheb ta keskväljale, aga loomulikult on ta keskkaitsesse kiire valik. Ta on üks ainsaid mängijaid, kes peab uue positsiooniga ümber orienteeruma."


title: Kas kaheksatunnisest tööpäevast võiks saada kuuetunnine?

maintext:
Rootsi kaalub tavapäraste kaheksatunniste tööpäevade muutmist kuuetunnisteks, kuna ekspertide sõnul on inimesed nii produktiivsemad ja teevad sama töö ära lühema ajaga. Kas ka Eestis võiks selline asi Põhjamaa eeskujul toimida? Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsare sõnul oleks vale püstitada küsimus, kas teha tööd palju või teha seda targalt. "Kindlasti peaks tegema tööd targalt, kuid me ei ole kindlasti Eestis sealmaal, et teha samal ajal tööd vähem," sõnas Tamsar. "Maailmas on jõujooned nihkumas piirkondadesse, kus tehakse palju tööd (nt Aasia, USA), Euroopa on maailma majanduses oma rolli selgelt kaotamas. Minu jaoks ütleb siin talupojamõistus, et oleks ebamõistlik arvata, et vähem tööd tehes saame kiiremini rikkamaks," lisas mees.
Tamsare sõnul tähendaks tööpäeva lühendamine kahe tunni võrra seda, et peaksime suutma tootlikust tõstma kolmandiku võrra. "Meid ei takista targemalt töötamast mitte see, et me töötame liiga palju. Aga kui me töötundide arvu kahandame, ei tee see meid veel targemks," sõnas mees lõpetuseks.
Sotsiaalministeeriumi töösuhete poliitika juhi Mariliis Proosi sõnul ei ole sellele küsimusele aga lihtsat „jah/ei“ vastust ning tegemist on teemaga, mis vajab kolmepoolset – valitsus, tööandjad, töötajad – arutelu ja kaalumist.


title: Käsipallurid välismaal: Mikk Pinnoneni viiest väravast võiduks ei piisanud

maintext:
Saksamaa käsipalli kõrgliiga 3. voorus teenis Dener Jaanimaa koduklubi THW Kiel hooaja teise võidu, kui sai kodus 34:23 jagu Lemgost. Jaanimaa saatis ainsa mängus tehtud pealeviske väravasse.
Mait Patraili tööandja TSV Hannover-Burgdorf koduklubi sai kodus 20:35 kaotuse Flensburg-Handewittilt. Kolm pealeviset teinud Patrail viskas ühe värava. Liigatabelis on Kiel nelja punktiga viie liidri seas. Hannover on kahe punktiga üheksas.
Saksamaa tugevuselt teises liigas mängivad eestlased teenisid nädalavahetusel võidu, viigi ja kaotuse.
Jürgen Rooba viskas kolm väravat, kui HSG Nordhorn-Lingen sai 33:28 jagu TUS N-Lübbeckest. Karl Roosna sai kirja ühe tabamuse, kui TUSEM Essen viigistas võõrsil 23:23 TV Emsdetteniga. Janar Mägi tööandja EHV Aue sai kodus valusa 19:20 kaotuse DJK Rimparilt. Mägi koosseisu ei kuulunud. Tabelis on TUSEM kolme punktiga 9., Nordhorn-Lingen kahe punktiga 12. ja Aue kahe punktiga 13.
Islandi kõrgliiga avavoorus jäi mullune hõbedameeskond Afturelding Selfossile alla 25:32. Mikk Pinnonen viskas Aftureldingi kasuks viis väravat.
Šveitsi käsipallikarikavõistluste avaringis sai Stäfa Lakers lisaajal 33:31 jagu STV Badenist. Marius Aleksejev seisis Lakersi puurisuul avapoolajal. Marius Lepp viskas kolm väravat.
Taavi Tibar viskas kaks väravat, kui Siuntio sai Soome kõrgliiga avavoorus 27:26 jagu Åbo IFK-st. Sten Toomla arvele jäi kolm väravat kui Grl IFK (endise nimega Kauniaineni West) viigistas 20:20 Vantaa Atlasega.


title: Märt Israel taandus tippspordist ja sukeldus hoogsalt töömeheellu

maintext:
Viie suve tagusel MMil neljandaks tulnud kettaheitja Märt Israel tegi enne 33. sünnipäeva tippspordiga lõpparve ja käib usinalt tööl. "Mul ei jäänud midagi kripeldama,“ ütleb ta karjääri kokku võttes. "Süümepiinu ega kurbust pole. Kõige hullem on see, kui hakkad kuskil laua taga rääkima, et ma oleks võinud...“
Tiitlivõistluste tulemuste põhjal oli Israeli säravaim aasta 2011, kui ta võitis Hiinas toimunud universiaadil kulla ja sekkus MMilgi medaliheitlusse, saades Lõuna-Koreas neljanda koha. Samal kevadel oli Karksi-Nuiast pärit kergejõustiklane püstitanud siiani kehtiva isikliku rekordi 66.98, mis andis maailma hooaja edetabelis 12. koha.
"Ma ise pean oma parimaks 2010. aastat,“ räägib Israel. "Siis heitsin viiel võistlusel järjest 65–66 meetrit. Monaco Teemantliiga etapil jäin 65 meetriga kuuendaks. Nüüd sellise tulemusega võidetakse. Toona oli tase nii kõva. Aga paistab, et noored mehed hakkavad jälle kaugele heitma.“
2010. aastal jõudis Israel Barcelona EMil lõppvõistlusele, kus jäi esimesena finaalist välja, teisisõnu sai üheksanda koha. "Läksin liiga vara soojendust tegema ja küpsetasin end ära,“ meenutab ta apsu. "Järgmisel aastal MMil sellist viga ei teinud ja tulemus oli hea.“


title: FOTOD | SAAGE TUTTAVAKS: viis mehepoega, kes peavad hakkama vähem õlut jooma ja burgereid sööma!

maintext:
Viis meest, kes armastavad õlut ja burgereid, kuid suudavad seejuures alati säilitada hea tuju ja humoorikuse, võtavad uues telesarjas ette tee terviseteadlikuma ja liikuvama eluviisi poole.
Kuigi nad kõik on tugevad töömehed, kelle kätes on mitme mehe ramm, on nende füüsiline vorm üllatavalt vilets. Nende bioloogiline vanus on tunduvalt kõrgem kui aastanumber passis. Nende toidulaud on ühekülgne ja igav. Aga nad ei tee sellest suurt probleemi. Tõelistele meestele ei meeldi kellegi pealesunnitud mõtted, sest nad teavad ise, mis on õige. Kuid tõelisi mehi ühendab üks joon – nad kõik armastavad väljakutseid ja nad kõik on võiduhimulised. Üks vääriline väljakutse ongi meie meeste elus parajasti puudu – treenida end elu tippvormi, et olla viie kuu pärast võimeline läbima maastikutriatloni.
Küsimus on, kas õllekõhu ja rasvapolstri taga on peidus tõelised mehed, kes julgevad vastu võtta senise elu suurima väljakutse. Kas nad suudavad kuue kuuga jätta hüvasti vanade harjumustega ja viia end nii heasse füüsilisse vormi, et läbida ränkraske maastikutriatlon? Ja veel tähtsam, kas viie kuuga saavutatu suudab mehi veenda tervislikuma ja liikuvama elustiiliga jätkama. Viis kuud, viis meest ja üks eesmärk.
"Tõelised Eesti mehed" alustab juba täna TV3 ekraanil kell 20, ent teeme siinkohal tutvust kõigi osalejatega.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Rauno Sappinen: tiitlisoosik on Flora!

maintext:
Jalgpalli Eesti meistrivõistluse 29. voorus FC Infoneti üle raske 2:1 võidu saavutanud FC Flora poolkaitsja Rauno Sappinen nentis, et tiitlikaitsja tekitas täna endale ise probleeme.
"Võit tuli väga keeruliselt, sest me ei suutnud kainet mõistust säilitada ja muud mõtted hakkasid pähe tulema. Liiga palju mõtlesime, et mis juhtub, kui Infonet teise kah ära lööb. Kes on tiitlisoosik? Meie," rääkis Sappinen.
Vaata Õhtulehe videost, mida rääkis Sappinen 1:0 värava kohta ja miks jäi löömata kaabutrikk?


title: KULDNE SÜGIS | Kuidas väljendub varjatud toidutalumatus?

maintext:
ROLE-TEST™ ja ROLE programm on ette nähtud mitme kroonilise haiguse ravimiseks, mida põhjustab varjatud toidutalumatus – inimese immuunsüsteemi aeglustunud patoloogiline reaktsioon tavalistele toiduainetele.
Just varjatud toidutalumatus põhjustab medikamentoossele ravile raskesti alluvaid kroonilisi haigusi, pidevat energiavaegust ja organismi nõrka vastupanuvõimet nakkustele. Varjatud toidutalumatus kujutab endast rida põletikulisi protsesse ning immuun- ja ainevahetushäireid, mis tekivad ja avalduvad organismis sobimatute toiduainete tarbimisel järgmiste krooniliste haiguste ja sümptomitena:
- kõrgvererõhutõbi,
- rasvtõbi,
- vere suur kolesterooli- ja lipiidisisaldus,
- II tüübi diabeet,
- jämesoolepõletik,
- krooniline väsimus,
- reproduktiivfunktsiooni häired,
- kroonilised nahaprobleemid,
- liigesehaigused,
- allergilised haigused,
- mõned depressioonitüübid,
- migreen,
- unehäired,
- laste tähelepanupuudulikkuse ja hüperaktiivsuse sündroom,
- paljud teised medikamentoossele ravile raskesti alluvad patoloogilised seisundid.
ROLE programm võimaldab koostada ROLE-TEST™-i põhjal individuaalsed toitumiskavad, mille järgimisel vabaneb immuunsüsteem koormusest, ainevahetusprotsessid taastuvad, organismi kaitse- ja kohanemisvõime suureneb ning mitme kroonilise haiguse põhjused kaovad. Tänu ROLE programmi abil taastatud immuunsüsteemile peab teie organism edaspidi paremini vastu viirustele, ülekoormusele ja stressile. Terve immuunsüsteem tagab pika, aktiivse ja õnneliku ravimiteta elu.
Kui olete ROLE-TEST™-i ära teinud ja laboriuuringute tulemuse kätte saanud, soovitame tulla meie kliiniku arstide põhjalikule konsultatsioonile, et saada neilt toetust terve ROLE programmi vältel. Meie arstid on oma ala kogenud asjatundjad; just nemad annavad teile üksikasjalikku tagasisidet testitulemuse kohta, vastavad kõikidele teie küsimustele ja aitavad teil kujundada uut toitumisstiili. Toitumisspetsialistid õpetavad teile toiduainete kombineerimise põhimõtteid, nende õiget valikut, valmistamist ja palju muud. Teie eest hoolitsetakse ja teid toetatakse teel kauaoodatud tulemuse poole.
Vaata täpsemalt ROLE kodulehelt või helista telefonil 53308511.


title: FOTOD | Ankaras üritas noaga relvastatud mees rünnata Iisraeli saatkonda

maintext:
Türgi pealinnas Ankaras asuvat Iisraeli saatkonda üritas rünnata noaga relvastatud mees, kelle julgeolekutöötajad tulistamisega kahjutuks tegid.
Iisraeli ametnikud ütlesid, et mees oli üritanud saatkonda tungida, vahendas BBC. Ankara kuberneri kabinetist öeldi, et ründaja oli "vaimselt ebastabiilne“ ning tema sidemeid mingi organisatsiooniga ei ole leitud.
Saatkonnast ei saanud vigastada keegi, ründaja sai jalast haavata. Türgi meedia teatel läksid saatkonnatöötajad rünnaku ajal varjule. Saatkonna juurde saabusid Türgi eriüksuslased.
Eelmisel nädalal suleti Ankaras võimalike sõjaliste rünnakute tõttu mitu saatkonda. Türgi on viimase aasta jooksul läbi elanud mitu Islamiriigi ja kurdi sõjaliste rühmitiste korraldatud verist rünnakut.
The Times of Israel teatas, et ründaja üritas julgeolekumehi pussitada, mille peale turvajad tegid hoiatuslasu õhku ning seejärel tulistasid meest jalga. Türgi ajalehe Anadolu teatel oli mehel nuga mässitud ajalehe sisse.


title: Tahad paluda, et ta su tagasi võtaks? Loe, miks see on väga halb mõte!

maintext:
Ta jättis su maha, kuid sa tahaksid paluda, et ta su siiski tagasi võtaks. See on aga üks halvemaid mõtteid, mis sul kunagi pähe on tulnud.
Kui te läksite lahku, olgu siis selleks tema või sinu initsiatiiv, siis kindlasti ei tasu sul minna paluma, et teist taas paar saaks, kirjutab veebiportaal Elite Daily.
Põhjusi, miks see on väga halb mõte on neli:


title: Kuidas sai Jan Uuspõllust putukate jõuluvana? Mis film on Märt Avandile peaaegu pähe kulunud?

maintext:
Kas Eesti publik tõttab kinno vaatama pigem kodumaist komöödiat, ajaloolist suurfilmi või lustakat kogupereseiklust? Erisaade "Eesti hittfilmide TOP 25" paneb ritta taasiseseisvunud Eesti kodumaised kinomenukid ja toob ekraanile nende tegemiste telgitagused.
"Eesti filmil on väga head ajad," kommenteerib näitleja Evelin Võigemast tänases Kanal 2 erisaates. Tema arvamust kinnitavad ka vaatajanumbrid, mis edukaimate filmide puhul on kinodesse toonud üle 150 000 vaataja.
Millised linateosed on aga kõige rohkem pannud inimesi pileteid ostma, seda tänane erisaade välja selgitabki. Kas edetabeli kõrgeimal astmel troonivad komöödiad, nagu "Klassikokkutulek" ja "Seenelkäik"? Või ajaloolised suurlavastused "Nimed marmortahvlil" ja "1944"? Või ehk on hoopis koguperefilmid "Leiutajateküla Lotte" ja "Supilinna salaselts" need, mis esikümnesse jõuavad?


authors:
Reuters
Scanpix
Varaan I
Kuuleme Käsku
Süsimust Iroonia

title: OBAMA ÜROs: 50 osariigil tuleks vastu võtta 360 000 pagulast!

maintext:
USA president Barack Obama tegi ÜRO Peaassambleel kõneldes 50 osariigile üleskutse võtta konflikti küüsis olevatest maadest tänavu vastu 360 000 pagulast. Obama sõnul on maailma liidrid, peamiselt Saksamaa ja Kanada, tõotanud eelmise aasta arvu kahekordistada. "Me seisame silmitsi kriisiga, millel on eepiline proportsioon,“ kõneles Obama ÜRO Peaassambleel, kus arutati maailma pagulaskriisi. ÜRO teatel on konfliktide ja tagakiusamiste pärast põgenenud oma kodumaalt ligikaudu 21 miljonit inimest, vahendas BBC. Ainuüksi üheksa miljonit inimest on lahkunud Süüriast, kus sõjaline konflikt on kestnud kuus aastat.
"Me ei saa silmi kõrvale pöörata ega selga keerata. Ukse kinni löömine nende perekondade näo ees reedaks meie sügavaimad väärtused,“ rääkis Obama.
Obama avaldas ka tänu Saksamaa liidukantsler Angela Merkelile ja Kanada peaminister Justin Trudeau’le nende pagulaspoliitika eest, vahendas The Local. "Ma tahan isiklikult tänada kantsler Merkelit ja peaminister Trudeau’d ning mõlema riigi rahvast selle eest, et poliitikad võivad olla vahel rängad, kuid neid on õige teha,“ rääkis Obama. USA president läks tagasi ajalukku ja meenutas, mida pidi maailm õppima riikidelt, kes minevikus keeldusid vastu võtmast juudi pagulasi, kes põgenesid natsi-Saksamaa eest. USA on nõustunud 1. oktoobril algava 2017. rahandusaasta jooksul vastu võtma 110 000 uut pagulast. Septembri lõpuks peaks neid olema USAsse jõudnud 85 000. Obama kõne tuli pärast USA ja Venemaa sõlmitud relvarahu lagunemist, mis sai alguse nädalavahetusel osaliselt tänu USA juhitud õhurünnakule, milles said eksikombel surma Süüria sõdurid. Pinged jätkusid esmaspäeval, mil Alepposse teel olnud abikonvoid tabas Urum al-Kubra juures õhurünnak, milles hävis 18 ÜRO veokit ja hukkus paarkümmend tsiviilelanikku. Praeguseks on ÜRO abikonvoide saatmise Süürias edasi lükanud. Õhurünnaku taga on väidetavalt nii Venemaa kui Süüria valitsuse sõjajõud. Venemaa kaitseministeeriumi esindaja väitis eile Interfaxi vahendusel, et rünnakuid ÜRO humanitaarabikonvoidele ei viinud läbi ei Venemaa ega Süüria.


authors:
Vida Press
Afp
Scanpix
Reuters
Facebook

description: Sel nädalal mälestatakse Ameerika Ühendriikides ja teisteski maades maailma ühe suurema terrorirünnaku ohvreid. Homme, 15 aastat tagasi, 11. septembril 2001. aastal hukkus selles katastroofis ligi 3000 inimest. Paraku pole siiani teada terrorirünnaku kõiki üksikasju.

title: 11. september jääb ameeriklasi igavesti kummitama

maintext:
Kõike seda hingasid sisse need, kes jäid pärast terrorirünnakut ellu, aga ka need, kes tulid inimesi päästma. Ametlikel andmetel kasutati WTC ehitamisel 300 kuni 400 tonni asbesti.
Juba järgmisel aastal ilmusid esimesed teated rasketest haigestumistest. New Yorgi tuletõrjes töötanud meditsiinidoktor David Prezant märkas, et WTC kustutustöödel osalenud tuletõrjujatel ilmnesid hingamisteede haigused, mida ta nimetas WTC köhaks (WTC Cough Syndrome).
2014. aastaks oli kannatanutest või päästetöödel osalenutest haigestunud vähki umbes 2500 inimest. Eksperdid olid veendunud, et nende arv suureneb lähiaastatel jõudsasti. Ja neil oli õigus, sest käesoleva aasta 30. juuniks oli vähihaigeid juba 5441.
Nende hulgas 4692 päästetöötajat, vabatahtlikku, kes aitasid likvideerida rünnaku tagajärgi New Yorgis, Pentagonis ja Pennsylvanias ning 749 inimest, kes elasid, töötasid või õppisid 2001. aasta septembris-oktoobris WTC lähedal. Neil inimestel on diagnoositud 6378 vähihaigust – paljudel haigestunutel on avastatud mitu vähiliiki.
Eelmisel aastal suri vähki 42aastane Marcy Borders, keda oli hakatud Stan Honda kuulsa foto põhjal kutsuma Tolmunaiseks (Dust Lady), sest ta oli 11. septembril fotograafist möödudes üleni koos tolmu ja tuhaga. Tõenäoliselt oligi tema surma põhjus seesama tolm ja tuhk.
Kuid vähk pole ainus haigus, mis Ameerikas terrorirünnakuga kanda kinnitas. Tänavu augustis avalikustatud uurimisandmetel on 11. septembri tagajärgede likvideerijatel avastatud mäluprobleeme.
Esimestena tragöödiapaika jõudnud 818 inimesest tekkisid kognitiivsed häired 104 (ehk 13 protsendil) ja 10 inimest on muutunud dementseteks. Stony Brooki ülikooli õppejõu Sean Cloustoni arvates on need arvud jahmatavalt suured, sest haigestunute keskmine vanus on kõigest 53 aastat.
Ameeriklased ei tunne end turvaliselt
Maailma ajaloo suurimast terrorirünnakust on möödunud 15 aastat, kuid ameeriklased ei tunne end ikka veel turvaliselt. Viimastel aastatel on USA valitsus rakendanud mitmeid abinõusid, et hoida ära järgmised terroriaktid.
Nii on USA algatanud mitu sõda ja osalenud teistes sõjalistes operatsioonides, et teha lõpp al-Qaedale. Ka sisemine julgeolek korraldati ümber.
Kõigele sellele vaatamata on ameeriklased ikkagi hirmunud ja ei loodagi olukorra paranemist. Chicago rahvusvaheliste suhete nõukogu (Chicago Council on Global Affairs) selgitas välja, et tervelt 42% ameeriklastest tunnetavad, et riigis on ohtlikum elada kui enne 11. septembrit 2001.
«Trumpi migratsiooni-poliitika korral poleks need isikud, kes ründasid Maailma Kaubanduskeskust, mingil juhul meie riiki sattunud.» Donald Trump (AFP / Scanpix)
Kaks aastat tagasi arvas nii vaid 27% küsitletutest. Ja koguni 89% on veendunud, et terrorism saab tulevikus kõigi inimeste lahutamatuks osaks. Need tulemused saadi juunikuus, kui küsitleti 2000 täiskasvanud ameeriklast.
Kuna ka USA presidendi Barack Obama arvates pole terrorioht Ameerika Ühendriikidest kusagile kadunud, siis pikendas ta 30. augustil erakorralist olukorda riigis veel üheks aastaks.
See kehtestati 14. septembril 2001. Pärast seda kuupäeva on korraldust igal aastal uuendatud. Dokumendis pole küll loetletud USA võimude konkreetseid tegevusi terroriohu korral, kuid see on vajalik juhul, kui on vaja kehtestada vastavaid reageerimisabinõusid.
Avalikustati raporti viimane osa
Tänavu juulis avalikustas USA Kongress 11. septembri terrorirünnaku ametliku raporti senini salastatud 28 lehekülge, mis sisaldab infot inimestest, kes toetasid terroriste.
Sealt selgub, et mitu Saudi Araabia kodanikku, kes on seotud oma riigi valitsusega, abistasid rahaliselt ja muul moel mõnd terroristi – nad aitasid neil üürida eluruume, avada pangakontosid ja õppida lennukijuhtimist. Teatavasti olid 19 kaaperdamisterroristist tervelt 15 Saudi Araabia kodanikud.
Samas rõhutas Valge Maja ametlik esindaja Josh Earnest, et need leheküljed ei tõesta, et Saudi Araabia võimud oleksid etendanud terroriaktides mingit rolli.
Peaaegu kogu 838-leheküljeline raport (Final Report of the National Commission on Terrorist Attacks Upon the United States) avaldati 2004. aastal, kuid tollane president George W. Bush salastas sellest 28 lehekülge, väites, et selles sisalduv info võib takistada juurdlust.
Samas nõudsid hukkunute omaksed enam kui 13 aasta jooksul raporti salastatud osa avalikustamist. Nii omaste kui ka mõne USA poliitiku arvates võisid nendel lehekülgedel mainitud inimesed olla teadlikud terrorirünnakute kavandamisest.
Kuigi mitu USA poliitikut teatasid, et avalikustatud peatükk ei sisalda midagi sensatsioonilist ega tõestatud fakte, vaid pigem kontrollimata vihjeid, oli Florida osariigi endine senaator Bob Graham teisel arvamusel. Ta kuulus ka terrorirünnakute uurimiskomisjoni koosseisu. Grahami sõnul toetasid Saudi Araabia võimud terroriste aktiivselt ja rahastasid neid.
Uue avalduse tegi Graham 31. augustil, kui teatas, et FBI ei kuulanud juurdluse käigus üle terrorirünnakute korraldamise üht peamist kahtlusalust Omar al-Bayoumit vaatamata sellele, et Briti võimud arreteerisid ta pärast 11. septembrit.
Graham on endiselt veendunud, et Saudi Araabia etendas 11. septembri rünnakutes väga olulist osa.
Samas on USA keeldunud arusaamatutel põhjustel (juurdluse huvides!) senini avalikustamast 11. septembril 2001. aastal kaaperdatud lennuki pardal salvestatud helifaili. See pärineb lennukist, mis võttis suuna Washingtonile, kuid ei jõudnud sihtkohani.
Seetõttu ongi salvestus säilinud. Prokuröri teatel sisalduvad helifailis olulised andmed, mis kinnitavad lennuki röövimist ja pilootide tapmist, aga samuti võib sellel kuulda terroristide kavatsustest ja tunnistajate sõnu.
USA Senat andis tänavu maikuus loa 9/11 terroriaktides kannatanud inimestel hageda teiste riikide kõrval ka Saudi Araabiat, sest sedagi riiki kahtlustatakse terrorismi sponsimises. Vastav dokument, milles pole ühegi konkreetse riigi nime siiski mainitud, kannab peakirja "Õigusemõistmine terrorismi sponsorite vastu" ("Justice Against Sponsors of Terrorism Act").
New Yorgi kohus aga kohustas 2016. aasta märtsis Iraani võime maksma 10,5 miljardit dollarit kompensatsiooniks terroriaktide ohvritele ja nende omastele, sest Iraan pole suutnud tõestada oma mitteosalemist terrorirünnakutes. USA valitsus pole aga esitanud neile ühtki ametlikku süüdistust.
Trumpi suhtumine
Vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump on võtnud 2001. aasta terrorirünnaku asjus mitmel korral sõna. Ta on pannud kogu vastutuse katastroofi eest tollasele presidendile George W. Bushile: "Rääkige mida tahate, kuid Maailma Kaubanduskeskus hävitati tema valitsemisajal."
Samas on Trump öelnud, et Bushi peamine eksimus oli sõja alustamine Iraagis, sest selleks raisati kaks triljonit dollarit, kaotati tuhandeid inimesi ja destabiliseeriti olukord Lähis-Idas.
Trump on korduvalt väitnud, et kui tema oleks olnud2001. aastal president, poleks terrorirünnakut toimunud, sest ta poleks lubanud Bushi asemel terroriste riiki.
Kuu aega tagasi teatas Trump Floridas esinedes taas: "Trumpi migratsioonipoliitika korral poleks need isikud, kes ründasid Maailma Kaubanduskeskust, mingil juhul meie riiki sattunud." Trump tunnistas, et kaotas WTC rünnakuga kaotas sadu sõpru.
Tänavu mais ennustas Trump, et kui migratsioon USAsse jätkub samas ulatuses, siis võib Ameerikat tabada 9/11 mastaapidega võrdne terrorirünnak. Tema sõnul on moslemiriikidest pärit migrandid võimelised taas midagi sarnast korraldama.
Olgu veel öeldud, et Trumpil on selgeltnägijagi võimeid. Aasta enne 11. septembrit nägi ta oma 2000. aastal ilmunud raamatus "Ameerika, mida me väärime" ("The America We Deserve") ette New Yorgis juhtunud tragöödiat, kusjuures ta sidus terrorirünnakud juba siis Osama bin Ladeniga.
Ta kirjutas: "Ma olen veendunud, et meid ähvardab terrorirünnak, mille tulemusel Maailma Kaubanduskeskuse pommitamine näib lastesünnipäeva ilutulestikuna." Trump oli juba 2000. aastal kindel, et bin Laden kuulutatakse üsna pea vaenlaseks number üks. See osutus tõeks.
9/11 ehk Nine Eleven
11. septembril 2001 hõivasid al-Qaedaga seotud 19 terroristi neli reisilennukit ja ründasid nendega varem välja valitud objekte. Esimene lennuk rammis New Yorgis Maailma Kaubanduskeskuse (World Trade Center, WTC) põhjatorni, teine lõunatorni ja kolmas Pentagoni hoonet.
Vaid neljas lennuk ei jõudnud Washingtonis plaanitud kohta (sihtmärk võis olla Valge Maja või Kapitoolium), kukkudes Pennsylvania osariigis alla.
Peale 19 terroristile hukkus rünnakutes 2977 inimest, kelle hulgas oli kõige rohkem ameeriklasi, kuid veel 91 riigi kodanikke.
Eestlasi polnud hukkunute seas. Neljas lennukis sai surma 265 inimest (keegi ei pääsenud eluga), Maailma Kaubanduskeskuses ja selle ümbruses hukkus 2606 ja Pentagonis 125 inimest.
Enam kui tuhandet ohvrit pole siiani suudetud identifitseerida. Pärast Pearl Harborit (7. detsembril 1941 hukkus ca 2400 ameeriklast) oli 9/11 kõige ohvrirohkem rünnak USA pinnal, seetõttu on seda hakatud nimetama Teiseks Pearl Harboriks.
Terrorirünnaku materiaalne kahju oli enam kui 10 miljardit dollarit.
Peaaegu kohe pärast terrorirünnakut hakati kavandama uue WTC ehitamist, kuid nüüd koos memoriaali ja muuseumiga. Esimene hoone uuest kompleksist avatigi juba 2006. aastal, seejärel sai 2011. aastal valmis memoriaal ja muuseum avas uksed 2014. aastal.
Nagu purunenud hooned, nii koosneb ka uus Maailma Kaubanduskeskus seitsmest hoonest, millest praeguseks on valmis ehitatud kolm. Viimati, 2014. aastal sai valmis One World Trade Center (1 WTC), mis on oma 541 meetriga läänepoolkera kõrgeim ja maailmas kõrguselt kuues pilvelõhkuja. Järgmise hoone (3 WTC) avamine on kavandatud 2018. aastaks.
16. augustil 2016 avati pärast 15 aastat esimest korda WTC ruumides uuesti kaubanduskeskus, mis esialgu koosneb poolesajast kauplusest (esindatud on Apple, Victoria’s Secret, H&M, Under Armour, Lacoste jt firmad). Keskuse omanikkompanii Westfield paigutas ehitamisse ligi 1,5 miljardit dollarit ja selles on müügipinda 33 900 ruutmeetrit.
Kohus on jäänud toppama
Khalid Sheikh Mohammed (AFP / Scanpix)
Kuigi kõik kaaperdajad hukkusid rünnakutes, on siiski mõni tüüp elus, keda kahtlustatakse 9/11 korraldamises. Möödunud oli juba enam kui 13 aastat, kui vahistati Pakistani päritolu Khalid Sheikh Mohammed , keda peetakse terrorirünnakute peaorganiseerijaks.
Kuid ikka pole veel selge, kas Khalid ja veel neli tema Jeemeni, Kuveidi ja Saudi Araabia päritolu kaasosalist (Walid bin Attash, Ramzi bin al-Shibh, Ammar al-Baluchi, Mustafa Ahmad al Hawsawi) kunagi ka kohtu ette jõuavad.
Muide, esimene süüdistatav 9/11 asjus oli Saksamaal elav Maroko kodanik Mounir el-Motassadeq, kelle üle peeti kohut üle viie aasta ja lõpuks mõistis Hamburgi kohus ta 2007. aastal 15 aastaks vangi. Talle heideti süüks kuulumist terroriühendusse ja osalemist sadade inimeste tapmises.
Lahkus viimane päästekoer
Lahkus viimane päästekoer. (Reuters / Scanpix)
Tänavu juunis suri viimane pääste- ja otsingukoer, kes päästis 11. septembril New Yorgis inimesi. 16aastane kuldne retriiver Bretagne pandi magama Texases loomakliinikus ja tema surnukeha mähiti austuse märgiks USA lipu sisse. Veterinaarid lahkasid looma, et uurida 15 aasta taguste sündmuste mõju looma organismile.
Septembripäevil vaevalt kaheaastane Bretagne viibis koos perenaise ja dresseerija Denise Corlissiga kümme päeva terroripaigas, aidates inimesi päästa. Tollal töötas seal umbkaudu 300 koera, kuid praeguseks on nad kõik surnud.
Pärast üheksat teenistusaastat jäi Bretagne pensionile, kuid elas endiselt perenaise juures edasi. 11. septembri muuseumis on mälestuskivi vapra koera nimega.
Vandenõuteooriaid pole suudetud usutavalt kummutada
Vandenõuteooriad tekkisid kohe pärast 9/11 terroriakte, neid on väga palju ja need pole kuhugi kadunud, sest neid pole suudetud tõestada ega ka ümber lükata.
Nendesse teooriatesse on oma panuse andnud näiteks ufoloogid, kes näevad 11. septembri terrorirünnakute taga maaväliseid tsivilisatsioone ja tulnukaid.
Ühe teooria järgi polevat võimalik, et kaksiktornid varisesid kokku peaaegu kohe, kui lennuk oli neid ramminud.
See annab alust oletada, et terrorirünnak polnud mitte välis-, vaid sisemõjutamise tulemus. Seda, et terroriakti taga võivad olla USA valitsusasutused ja eriteenistused, on juba ammu räägitud. Kahtlustatud on ettekavatsetud plahvatust.
Uut tuult vandenõuteoreetikute tiibadesse puhus mainekas füüsikaajakiri EuroPhysicsNews, mis avaldas 28. augustil nelja autori kirjutise, milles väidetakse taas, et Maailma Kaubanduskeskus hävitati kontrollitud plahvatustega.
USAs sündinud, kuid Tais elav ärimees Paul Salo (pildil) tahab katseliselt üht-teist kindlaks teha. Ta teatas maikuus kavatsusest taaslavastada 11. septembri terrorirünnakud. Selleks olevat vaja kaht asja: lennukit Boeing-747 ja hüljatud pilvelõhkujat kusagil maapiirkonnas, näiteks Tais. Tema mõtte järgi peaks lennuk rammima hoonet kiirusel 800 km/h.
Paul Salo (Facebook)
«Kui selle tulemusel tekib pilvelõhkujasse tavaline suitsev auk ja midagi muud ei juhtu, siis on tegemist ju valega. Eks ole? Loomulikult see kurvastab kedagi, kuid me peame tõe teada saama,» rääkis Salo, kelle arvestuste järgi läheks mõtte teostamiseks vaja ca 1,5 miljonit dollarit. Samuti kavatseb ärimees müüa 5000dollarilisi pileteid nn esimesse ritta kõigile, kes soovivad vaatepilti täies ilus nautida.
Samas on kujunenud olukord, et mitmed tuntud inimesed, kes on uurinud 11. septembri sündmusi või jõudnud jälile mingitele ametlikust seisukohast erinevatele faktidele, saavad ootamatult enne surma, jõudmata uurimistulemusi või teadmisi avalikkusega jagada.


title: Hiina avas "lõputa silla", inimesed kardavad selles aga ära eksida

maintext:
Lõuna-Hiinas asuvas Changsha linnas valmis umbes 183 meetri pikkune sild, mis kulgeb sinka-vonka üle Meizi jõe. Sillal on kolm erinevat jalgteed.
Sild on püüdnud ka maailmameedia tähelepanu ning CNN on selle ristinud "lõputa sillaks", kirjutab People’s Daily Online. Esimesed silla lähedusse sattunud turistid nentisid naljaga pooleks, et kardavad labürindis ära eksida.
Jalakäijatele pole sild aga veel avatud – enne peavad kontrollid kindlaks tegema, et see vastab turvanõuetele.
Vaata silda SIIT!


authors: Ah Ah Ah Reformiprsselakkujad Täitsa Segi Läinud

title: Facebooki grupp "EKRE tõbraste klubi", kasutas asutajatena RÜE liikmete isikuandmeid ilma nende teadmata

maintext:
Rahva Ühtsuse Erakond pöördus avaldusega politsei poole avaldusega
Kriminaalseadustiku paragrahv 157 alusel. "Avastasime, et Facebookis on loodud grupp EKRE tõbraste klubi, kus on asutajatena kasutatud RÜE liikmete isikuandmeid ilma nende teadmata.
Kinnitan, et RÜE-l ei ole mingit seosest nimetatud FB grupiga ja
seetõttu pöördusime politseisse süüdlaste väljaselgitamiseks, " ütles RÜE esimees Kristiina Ojuland.


title: Naised, pange tähele! Nende asjade pärast võivad mehed teid maha jätta!

maintext:
Meestel on terve rida mingeid asju, mis neile naiste käitumise juures nii närvidele käib, et nad on nõus suhte koheselt lõpetama.
Olete te kunagi mõelnud, mis võiks olla põhjuseks, miks ta sind maha jättis või miks su suhted kipuvad väga lühikeseks jääma? Mehed paljastavad veebiportaalis Elite Daily, et neil on terve rida selliseid asju, mida nad naiste juures ei salli ning mille ilmnemisel nad suhte kohe lõpetavad.
Seega, naised, kui tahate oma suhet hoida, siis teadke, et meestele ei meeldi järgnevad asjad: