description: Kuressaare Laurentiuse kiriku tornikiivri nigelat olukorda ei eita ükski asjaosaline. Samuti leiavad nii kogudus, linnavalitsus kui ka muinsuskaitseamet, et torn vajab restaureerimist. Sellegipoolest on tekkinud omapärane olukord, kus kiriku jaoks, […]

title: Natuke või täitsa katki

maintext:
Kuressaare Laurentiuse kiriku tornikiivri nigelat olukorda ei eita ükski asjaosaline. Samuti leiavad nii kogudus, linnavalitsus kui ka muinsuskaitseamet, et torn vajab restaureerimist.
Sellegipoolest on tekkinud omapärane olukord, kus kiriku jaoks, millesse on aastate jooksul pandud sadu tuhandeid eurosid, ühtäkki enam raha ei jätku.
Tegemist ei ole ainult koguduse probleemiga – teatavasti kõrgub Laurentiuse kiriku torn Kuressaare kesklinna ühe suurima liiklussõlme kohal.
Kui torn peaks tormituulega veidi nihkuma, muutub olukord juba ohtlikuks. See tähendaks aga Torni tänava osalist sulgemist. Õnneks nii kaugele asjalood siiski veel arenenud ei ole.
Õigemini – vähemalt linnavalitsuse teada pole torni seisukord nii hull, et seal praegu ohtu oleks. Järelikult on muinsuskaitseameti hinnangusse kirjutatud “tornikiiver on avariilises seisukorras” mitmeti mõistetav. Eks olnud hiljaaegu ju ühe paberi peal kirjas ka see, et raekoja põrandast võib läbi kukkuda.


description: Eile tunnustas kultuuriminister Rein Lang Tallinna linnateatris ettevõtteid, mis on pikaajaliselt toetanud eesti kultuuri ning andis tänuüritusel üle kolm aasta kultuurisõbra tiitlit. Aasta kultuurisõbraks tunnistati Saaremaa Laevakompanii omanik Vjatšeslav Leedo, […]

title: Aasta kultuurisõber ja kultuurimetseen on Vjatšeslav Leedo

maintext:
Eile tunnustas kultuuriminister Rein Lang Tallinna linnateatris ettevõtteid, mis on pikaajaliselt toetanud eesti kultuuri ning andis tänuüritusel üle kolm aasta kultuurisõbra tiitlit.
Aasta kultuurisõbraks tunnistati Saaremaa Laevakompanii omanik Vjatšeslav Leedo, kes pälvis ka kultuurimetseeni tiitli, AS EMT ja SA Heategevusfond Aitan Lapsi.
Vjatšeslav Leedo on paljude aastate vältel jaganud toetust, tänu ja tunnustust nii kultuurile, spordile ja haridusele kui ka muudele elualadele ning seda ennekõike siirast missioonitundest kohaliku elu parandamise nimel.
Eile haiguse tõttu pidulikult sündmuselt puudunud Vjatšeslav Leedo ütles Saarte Häälele, et kui võimalik, siis ta üritab toetada Saaremaaga seotud kultuuriüritusi.
“Kõik, mis on Saaremaaga seotud, läheb hinge,” märkis Leedo, lisades, et tal on heameel saadud tunnustuse üle.
Minister Lang kinkis aasta kultuurisõbra tiitli saanutele sepise, mille autoriks on Eesti Kunstiakadeemia metallikunsti magistrant Nils Hint.
Tänuvastuvõtule oli kutsutud 50 ettevõtet, mis on silma paistnud kultuuri toetamisega. Kõik need kultuurisõbra tiitli laureaadid esitati kultuurivaldkonna organisatsioonide poolt.
Kultuuriminister Rein Langi sõnul sai ettevõtete nimekiri, keda kultuuriasutused oma toetajatena esile tõstsid, sel aastal rõõmustavalt pikk.
“Ettevõtted ja ka eraisikud on kultuuri toetanud lahke käega. Kindlasti oleks meie kultuuripilt ettevõtjate ja metseenideta märksa tagasihoidlikum,” tõdes minister Lang.
Kultuuriministeerium algatas ettevõtmise tunnustada kultuurisõbralikke ettevõtteid eelmisel aastal ning Vjatšeslav Leedot tunnustati ka möödunud aastal.
Ivika Laanet, Aare Laine

fasttext_language: et


description: Mõeldes 2017. aasta suvel toimuvale XII noorte laulupeole, sai Saaremaa ühisgümnaasiumis 16.–17. septembril suur poistekooride laululaager korraldatud. Kokku oli sõitnud üle 80 poisi Kärlalt (dirigent Marika Aarnis), Valjalast (dirigent Helen […]

title: Poistekoorid valmistusid laulupeoks

maintext:
Mõeldes 2017. aasta suvel toimuvale XII noorte laulupeole, sai Saaremaa ühisgümnaasiumis 16.–17. septembril suur poistekooride laululaager korraldatud.
Kokku oli sõitnud üle 80 poisi Kärlalt (dirigent Marika Aarnis), Valjalast (dirigent Helen Aasmaa) ja Kuressaarest (Saaremaa poistekoor, dirigendid Veikko Lehto ja Tiina Oks, ning Saaremaa ühisgümnaasiumi Kratid, dirigendid Mari Ausmees ja Riina Laanes).
Laagri põhitegevus oli loomulikult laulmine, aga sai ka sporditud. Laagris õpitu andis kindlustunde eelseisvateks üldproovideks, mis toimuvad jaanuaris ja aprillis 2017.
Mari Ausmees, Saaremaa ühisgümnaasiumi muusikaõpetaja


description: Kuressaare linnateatris reedest pühapäevani kestnud Külateatri päevade kuuele etendusele müüdi kokku 260 piletit. Esialgu pidi teatriprojekti “Külateater tuleb külla” raames toimuma seitse etendust, paraku jäi Tornimäe näiteringi Tungal etendus “Meeletu” […]

title: Külateatrid käisid külas

maintext:
Kuressaare linnateatris reedest pühapäevani kestnud Külateatri päevade kuuele etendusele müüdi kokku 260 piletit.
Esialgu pidi teatriprojekti “Külateater tuleb külla” raames toimuma seitse etendust, paraku jäi Tornimäe näiteringi Tungal etendus “Meeletu” näitleja haigestumise tõttu ära.
Kolme päeva jooksul mängisid linnateatri laval Salme vallateater (“Sinatraga kuu peale” ja “Triikija”), Lümanda näitering (“Onu parimad päevad”), Taritu tubateater (“Juubel”), Tornimäe näiteselts (“Oh seda elu”) ja Nasva näitering (“Kaugused kutsuvad”).
Publikut oli mõnevõrra vähem kui möödunud aastatel. Näiteks 2012. aastal, kui projekt alguse sai, tõid viis etendust saali ligi 400 vaatajat.


description: Aina rohkem on lapsi, kes vajavad logopeedilist abi, spetsialiste aga napib, tõdevad nii lasteaednikud kui ka logopeedid ise. Mis oleks lahendus? Riina Räim, Kuressaare Ristiku lasteaia logopeed: See, et logopeede […]

title: Logopeedid on tööga üle koormatud

maintext:
Aina rohkem on lapsi, kes vajavad logopeedilist abi, spetsialiste aga napib, tõdevad nii lasteaednikud
kui ka logopeedid ise. Mis oleks lahendus?
Riina Räim, Kuressaare Ristiku lasteaia logopeed:
See, et logopeede napib ja olemasolevad logopeedid on ülekoormatud, on väga tõsine probleem, sest logopeed on lasteaias oluline spetsialist.
Suur õnn, kui lasteaias on logopeed olemas, kuid kahjuks on logopeedi abi vajavate laste arv aastatega oluliselt kasvanud ja logopeedid töötavad palju suurema koormusega, kui seadus ette näeb.
Tõsisemaks on muutunud ka laste kõneprobleemid. Kui varem tegeles tavarühma logopeed suurema osa ajast hääldusprobleemidega, siis praegu on palju enam lapsi, kes vajavad üldist kõnearendusööd.
Selleks, et logopeed saaks last logopeediliselt abistada, tuleb tal eelnevalt paljuski teha eripedagoogi tööd.
Kahjuks ei piisa kõneprobleemide kõrvaldamiseks ainult logopeedi oskustest ja lapse suutlikkusest, väga oluline on ka lapsevanemate kaasabi. Oskusest ei kujune vilumus iseenesest, vaid see vajab harjutamist nii lasteaias kui ka kodus, kuid järjest vähem on vanemaid, kes kiire elutempo juures selleks võimalust leiavad.
Kindlasti ei jää lasteaias ükski laps abita, kuid logopeed saab sekkuda lapse kõnearendusse harvem, kui see vajalik oleks. See omakorda viib selleni, et oodatavate tulemusteni jõutakse hiljem ja logopeedil on pidevalt n-ö järg ees lastest, kelle kõne veel korras pole.
Selles, et logopeede lasteaedadesse ei jätku, on paljuski “süüdi” töötasu. Mitmed maapiirkonnad pakuvad logopeedile oluliselt suuremat palka. Nii liiguvadki noored spetsialistid sinna, kus on teenindada väiksem arv lapsi ja kus tööd paremini tasustatakse. Kui palga osas midagi ei muutu, võib juhtuda, et varsti jäävad lasteaiad logopeedideta.
Kahtlemata ei muuda palganumber abivajavate laste arvu, kuid siinkohal oleks logopeedidele suureks abiks eripedagoogide ametikoha loomine lasteaedades. Nii saaks logopeed pühenduda täielikult logopeedilisele tööle.
Piret Kaminskas-Ustel, Saaremaa Rajaleidja keskuse logopeed:
Suurema osa logopeeditööst peaks ära tegema enne, kui laps kooli läheb, paraku on logopeedide nappus meie maakonnas tõsine mure. Logopeede ja eripedagooge on meil maakonnas kokku kahekümne ringis. Seda on liiga vähe.
Mina käin nendes lasteaedades ja koolides, kuhu mind kutsutakse, kus ei ole oma logopeedi. Sel sügisel olen käinud Pärsama, Tornimäe ja Kahtla lasteaias ning Tornimäe põhikoolis.
Tööd mul jagub, pean oskama oma aega organiseerida, et jaksaksin keskuse tööd teha, maakonna lasteaedades käia ja nõustada. Nõustan nii lapsevanemaid kui ka õpetajaid, mida teha ja kuidas aidata. Viimane ei ole tavapärane logopeediline töö, aga ikkagi rohkem kui mitte midagi.
Neid lapsi, kes vajaksid logopeedi abi, on aina rohkem. Põhjuseid on palju. Üks neist võib olla tänapäeva nutimaailm. Kodudes räägitakse vähem, lapsevanemad on ninapidi arvutis, lastel lastakse samuti liiga palju ekraani vaadata. Niimoodi lapse kõne aga ei arene.
Kunagi oli vanaemadel aega oma lapselastega rääkida. Tänapäeva vanavanemad elavad kaugemal või käivad tööl. Laps ise peab aga väga varakult minema lastekollektiivi, kuigi enne kolmandat eluaastat tahab ta olla koos täiskasvanuga.
Paljude laste elus on väikesena olulist rolli mänginud meditsiin – nemad on juba riskirühma lapsed.
Seda, et osale lastest logopeediline abi lausa kättesaamatuks jääks, ma ei ütleks. Kui nad käivad lasteaias, siis on nad nii-öelda pildil ja saavad mingil määral toetatud. Kel on suuremad probleemid, neil on soovitatud kas uuringutele minna või taotleda puuet. See sõna võib tunduda küll väga halb, aga puude taotlemisega on neil, kel on diagnoositud kõnearengu probleemid, võimalik saada logopeedilist-eripedagoogilist teenust läbi rehabilitatsiooniplaani.
Noorte spetsialistide suunamist, nagu toimus nõukogude ajal, ma lahenduseks ei pea – aeg on edasi läinud. Kindlasti leiduks ka teisi variante. Näiteks kui kohapeal leidub noor inimene, kes tahaks pärast õpinguid tagasi tulla, aga kel õpinguteks puuduvad võimalused, oleks ehk abi stipendiumist.
Väljapääsu praegusest olukorrast näen aga pigem selles, et lasteaiaõpetajaid tuleb rohkem koolitada. Näiteks Saare maakonda ongi toodud eripedagoogika kursus, mille kaudu neid koolitatakse, et nad oskaksid rohkem tähelepanu pöörata ja aidata. Lasteaedadesse on tarvis rohkem tugispetsialiste, kes teeksid tööd keerulisemate juhtumitega.
Riina Saar, Kuressaare Pargi lasteaia direktor:
Aasta-aastalt tuleb juurde neid lapsi, kes vajavad erispetsialisti (logopeedi, eripedagoogi jt) abi. Logopeedidel on suur töökoormus. Saare maakonnas on raske logopeede ja teisi spetsialiste leida. Paraku puudub ka info, kui palju logopeede ja eripedagooge aastas kõrgkooli lõpetab ja kuhu nad tööle lähevad. Olukord paraneks, kui mõni lõpetanuist tuleks Saaremaale.
Liisa Keerberg, Kärla lasteaia direktor:
Kärla lasteaias praegu logopeedi ei ole. Oleme otsinud suvest alates ning kaks korda kuulutanud, kuid siiani tulemusteta.
Lapsi, kes vajavad logopeedilist abi, on tõepoolest üha rohkem. Keskkond meie ümber muutub, me võiksime oma lastega rohkem vestelda, olla eeskujuks. Lapsed ju õpivad suures osas jäljendamise kaudu. Logopeede aga napib.
Logopeediks saab õppida Tartu ülikoolis ning alles pärast eripedagoogi bakalaureuse-
kraadi saamist saab spetsialiseeruda logopeediks. Need logopeedid, kes Saaremaal töötavad, on ilmselt juba mitme koha peal hõivatud.
Samas on logopeed lasteaias hädavajalik. Õpetajad on meil kõik väga tublid, kuid neil puudub siiski vastav väljaõpe. Ka on paljude lastega vaja rohkem tööd teha, kui õpetajad seda rühmas jõuavad. Suure töö saaks aga juba lasteaias, enne kooli ära teha.
Julgustan inimesi eripedagoogika-logopeedi eriala õppima minema, Saaremaal tööpõldu jagub. Kärla lasteaed otsib koos Aste lasteaiaga logopeedi koormusega 1,0 kohta.


description: Alates 19.09.2016 kehtib Tallinna tänaval uus ajutine liiklusskeem seoses teeehitustöödega. Ehitustööd algavad lõigul Talli tn- Mooni tn. Sellel teelõigul suletakse liiklus tavaliiklejatele, linnaliinibussidele tagatakse ajutine läbipääs, samuti kohalikele elanikele, kellel ei ole koju […]

title: PEATÄNAVA REMONT


description: Saaremaa muuseum algatas riigihanke “Kuressaare linnus-kindluse konvendihoone akende vahetus”. Saaremaa muuseumi direktor Endel Püüa ütles, et vahetamisele lähevad kõik aknad, välja arvatud kaitsetorni 3.–6. korruse omad. Need said vahetatud siis, […]

title: Lossi aknad vahetatakse välja

maintext:
Saaremaa muuseum algatas riigihanke “Kuressaare linnus-kindluse konvendihoone akende vahetus”.
Saaremaa muuseumi direktor Endel Püüa ütles, et vahetamisele lähevad kõik aknad, välja arvatud kaitsetorni 3.–6. korruse omad. Need said vahetatud siis, kui lossi uut ekspositsiooni pandi. Seega saab uued aknad ka seitsmendal korrusel asuv Tornikohvik. Kokku saab linnus Püüa sõnul veidi üle saja uue akna.
“Konsulteerisime asjatundjatega ja arvestades tööde mahtu panime lepingu tähtajaks igaks juhuks 2018. aasta septembri,” lisas Püüa, selgitades, et kõik aknad peaksid siis vahetatud saama hiljemalt 2018. aasta sügiseks. Muuseumi igapäevast tööd ei tohiks akende vahetamine oluliselt segada.
Põhjuseid, miks linnus uusi aknaid vajab, on mitmeid. Esiteks on tinaraamistuses aknad täielikult amortiseerunud ega pea enam õieti ei tuult ega vihma. “Tinaraamid on nii välja venitatud, et klaasid on osaliselt ääre tagant väljas ja iga hetk välja kukkumas,” tõdes Püüa ja lisas, et neid on seetõttu ka silikooniga parandatud. “Teine põhjus, mis pole vähem tähtis, on see, et tahaks saavutada ökonoomsemat soojapidavust,” ütles Püüa. Tema sõnul tulevad väljapoole vitraažklaasid ja sissepoole tavalised. Pärast akende vahetust peaks iga ruum saama ka vähemalt ühe avatava akna.
Konvendihoone tinaraamistuses aknad on valmistatud ja paigaldatud 1980. aastatel viimaste suuremate restaureerimistööde käigus. Muuseumi direktor märkis, et 1985. aastal läks akende vahetamisega suureks rabistamiseks. “See oli üks viimaseid töid ja avamise aeg oli eelnevalt paika pandud,” selgitas Püüa, et kvaliteet kannatas kiirustamise tõttu kõvasti.
Akende vahetamise teema kerkis tugevamalt üles 2013. aastal, kui kultuuriministeerium uuris tema valdkonda kuuluvatelt asutustelt investeeringute vajadust. Toona lasti mitmed tööd paikvaatlusel ära hinnata ja saadi akende vahetuse maksumuseks ilma käibemaksuta umbes 117 000 eurot. Endel Püüa märkis, et seda, kas toonasest summast nüüd veel piisab, näitavad juba pakkumised. Raha akende vahetamiseks saadakse ministeeriumilt. Pakkumisi võib hankele esitada 14. oktoobrini.


description: * Urmas Lehtsalu tõrjub paleepöörde jutte * Ingrid Puusta surfab Gotlandilt Saaremaale * Päevakeskuses tähistati vanavanemate päeva * Turismiinfost uuriti tuumarelvade kohta! Print PDF

title: Homses, 16. septembri Saarte Hääles!


description: Aastaid Saaremaa kalleima kinnisvarana müügis olnud Oti mõis, mille eest viimati küsiti  760 000 eurot, leidis viimaks uue peremehe. Mõisa ostis selle külje all tegutseva Kingli Grupi, Saaremaa suurimat palka […]

title: Saaremaa suurima palga maksjad ostsid Oti mõisa

maintext:
Aastaid Saaremaa kalleima kinnisvarana müügis olnud Oti mõis, mille eest viimati küsiti
760 000 eurot, leidis viimaks uue peremehe.
Mõisa ostis selle külje all tegutseva Kingli Grupi, Saaremaa suurimat palka maksva ettevõtte omanikele Viljar Reile, Vahur Aldile ja Jaakko Eero Valtteri Soinile kuuluv Kingli Kinnisvara.
OÜ Kingli Kinnisvara juhatuse liige Viljar Rei tunnistas Saarte Häälele, et ostu-müügitehing on tõepoolest toimunud, kuid mis plaanid ettevõttel mõisaga on, ta praegu ei avalikustanud. “Pole veel aeg plaanidest rääkida,” sõnas ta.
Rei sõnul otsustas mõisaostu ettevõtte juhatus. Kiiresti ja uisapäisa niisugune otsus ei sündinud. “See on koos mõisa eelmise omanikuga leitud mõlemale osapoolele sobiv lahendus ja nii see otsus sai tehtud.”
Tõsiseltvõetavaid plaane saab Viljar Rei sõnul seada alles siis, kui on maha istutud ja asja arutatud ka muinsuskaitse ja kõigi teistega, kellega vaja. “Paremasse kasutusse, kui ta praegu on olnud, läheb ta arvatavasti küll, aga seda mitte täna-homme. On veel palju teha ja plaanida – see on pikaajalisem protsess.”
“Kosilasi” on Saaremaa ühel vanemal, Pöide vallas asuval mõisal ajapikku ikka olnud, kuid seni pole kaubaks läinud. Veel mõned kuud tagasi 760 000 euroga müügis olnud mõisa eest on varem küsitud ka 990 000 eurot. Mis oli tehinguhind, pole teada.
Tänavu septembri algusest on igatahes ajaloolise hoone omanik vahetunud ja mõis kuulub nüüdsest Kingli Kinnisvarale, mille juhatuses on peale Rei ja Aldi ka Jaakko Eero Valtteri Soini.
Rei ja Alt on ka maakonna suurima keskmise palga maksjana tuntud Kingli Grupp OÜ omanikud. Viimati toodi ajakirjanduses tänavu kevadel välja, et keskmiselt maksis ettevõte oma töötajatele 2078 euro suurust kuupalka.
Kingli Grupp valmistab ja paigaldab metall- ja klaaslahendusi, fassaadielemente, uksi ja aknaid ning tootmine toimubki Oti mõisa vahetus läheduses. Kingli Kinnisvara loodi aga eelmisel aastal ja seda selleks, et Kingli Grupi kinnistu ja tootmishoonete haldamiseks oleks eraldiseisev firma.
Oti mõisa on Eesti mõisaportaali andmeil esmamainitud 1309. aastal, mil see oli lähedal asuva Pöide ordulinnuse majandusmõis. Saksa keeles kandiski mõis seetõttu nime Peudehof.
Oma praeguse kuju sai hoone 1850. aastal, mil see ehitati pikemaks ja keskosale lisati teine korrus. Ehitustööd toimusid tollase omaniku, maamarssal Karl Wilhelm Ottokar von Aderkasi juhtimisel ning temalt pärineb ka mõisa eestikeelne nimi Oti.


description: Poliitilises kempluses on unustatud, kes on president ja mis on tema roll, tõdeb Sõrve juurtega Edgar Kaskla (pildil). California ülikooli politoloogiaosakonna õppejõud tunneb muret Eesti presidendivalimiste pärast.          Ärevus presidendivalimiste ümber […]

title: Presidendivalimisest on saanud poliitiline sahkerdamine

maintext:
Poliitilises kempluses on unustatud, kes on president ja mis on tema roll, tõdeb Sõrve juurtega Edgar Kaskla (pildil). California ülikooli politoloogiaosakonna õppejõud tunneb muret Eesti presidendivalimiste pärast.
Ärevus presidendivalimiste ümber on Eestis loomulikult suur ja selleteemaline arutelu käib viimastel päevadel pidevalt. Jälle ei suutnud riigikogu presidenti valida! Jälle on asi mokas! Nagu teada, lükkub otsustamine edasi 24. septembrini ja siis teeb otsuse valimiskogu.
Kas Siim Kallas või Mailis Reps? Kas mitme vooru peale leitakse mõni kompromisskandidaat? Kas Marina Kaljurand või Eiki Nestor kerkivad uuesti päevakorrale? Mitmes kohas on mainitud ka Urmas Paeti.
Või ehk kerkib kuskilt ootamatult esile, nagu USA-s seda kutsutakse, “tume hobune” (ingl k dark horse). Inimene, kellest pole varem juttu olnud, ent kes sobiks valijate enamusele kompromissina, kuna see presidendivalimiste asi on juba käest ära?
Sümboolne juht
Poliitilist poseerimist on palju ja kära presidendi valimise ümber, kes Eesti valitsemise juures igapäevaelus tegelikult minimaalset rolli mängib, on läinud liiga suureks. Teisisõnu, liiga palju on presidendivalimistele rõhku pandud ja sellesse erakondade poliitika sisse pressitud, kuigi, kui otse välja öelda, president ei tee suurt midagi.
Olgu märgitud: see pole mõeldud kriitikana. Tuleb vaid korraks heita pilk põhiseadusele, mille paragrahv 78 ütleb enam-vähem kõik, mida on vaja teada: “Vabariigi President esindab Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises.”
Jah, tal on veel teisi ülesandeid, nagu valitsuse kinnitamine, peaministri kandidaadi määramine, ja kohustusi seoses sõjaseisukorraga, samas pole presidendil Eesti poliitilises süsteemis mingit erilist võimu. Peamiselt on president sümboolne juht. Ta on (tsiteerin taas põhiseadust) Eesti riigipea. Aga ainult pea, mitte keha.
Seekordsetel valimistel on mindud nii kaugele, et arvatakse, nagu oleks peaminister Taavi Rõivas oma erakonda kuidagi häbistanud, kuna valik jäi tegemata. Meenutagem aga varasemaid presidendivalimisi, kus poleemika käis näiteks selle ümber, kas kandidaat valdab piisavalt hästi võõrkeeli, et meid rahvusvahelises miljöös esindada.
Lennart Meri ja Toomas Hendrik Ilvese puhul polnud see probleem, kuid seda arutati teiste kandidaatide puhul. Arnold Rüütli piiratud keelteoskust peeti suureks miinuseks, ometi valiti Rüütel presidendiks.
Nüüd on erakondade poliitika viidud presidendivalimistesse, mis sest, et erakondlik kuuluvus ei mängi riigipea puhul absoluutselt mingit rolli ega tohikski mängida.
Samuti ei mõista ma, miks panna keegi, kes on suhteliselt noor, energiline ja aktiivne poliitik (ning kes esindab rahvast), pingile istuma, kui presidendil pole eriti palju teha.
Võite vastu vaielda, aga toon siinkohal sellise võrdluse: Clevelandi korvpallimeeskond on vastasest viie punktiga maas ja keeldub LeBron Jamesi neljandal veerandil mängu toomast. Kui teatud isikuid ei taheta näha poliitilises või majanduslikus sfääris tegutsemas, olgu see siis üheselt välja öeldud. “Ei noh, mul ei ole tema vastu midagi, aga…” Alati see “aga”! Selliseid jutte on oi kui palju.
Pole vaja sellist metsikut poliitilist rebimist, kus on unustatud, mis ja kes üldse on Eesti Vabariigi president.
Mõistlikum oleks koostada presidendikandidaatide nimekiri neist, kes on riiki omal ajal tublisti teeninud ja rahva huvide eest seisnud. Nüüd on aeg, et neid tehtu eest nii-öelda autasustada.
Austagem teenekaid
Umbes nädala eest tähistati Eesti taasiseseisvumise 25. aastapäeva. Ma pole kindlasti ainuke inimene, kes pead raputades imestas, et kas tõesti on juba kakskümmend viis aastat möödas. Seda aastapäeva poleks tulnud, kui selleks poleks laulva revolutsiooni ajal eeltööd tehtud. Selle aja mitmed nimekad tegijad on praeguseks juba väärikas eas. Viimane aeg oleks neid tehtud töö eest austada ja tänada.
Mina isiklikult soovitaksin kedagi sellist nagu Rein Taagepera. Tõsi, kuna meie akadeemilised teed on mitmel korral ristunud, ei ole ma tema suhtes kaugeltki erapooletu. Sama hästi kujutan ma presidendi ametikohal ette kedagi sellist nagu Marju Lauristin, Tunne Kelam, Trivimi Velliste. Muidugi ei tea ma, kellel neist oleks presidendiameti vastu huvi, milline on nende tervis jne. Tõin nad lihtsalt näitena, et president tuleks valida väljaspool poliitilist sahkerdamist.
Õnneks sai Arnold Rüütel oma rolli eest Eesti iseseisvumisel tunnustuse, kui ta presidendiks valiti. Paras aeg oleks taas sama põhimõtet kasutada.
Sest keda meil lõpuks vaja on? Isikut, kes võtab Kadrioru lossi ees Angela Merkelit viisakalt vastu. Inimest, kes reisib New Yorki, kui algab ÜRO peaassamblee, kes osaleb õhtusöökidel ja vastuvõttudel, kus on tähtis kõigile meelde tuletada, kes me oleme ja miks me selleks edasi jääma peame. Inimest, kes võtab sõna keskööl vana-aasta ärasaatmisel. Inimest, kes paneb endale rahvariided selga ja seisab sirge seljaga üldlaulupeol, kui laulame “Mu isamaa on minu arm”. Inimest, kel tõesti läheb silm märjaks, kui lavalt viimased sõnad kõlavad. Kõigi kolme eelmise presidendi puhul on need kohustused ja ülesanded olnud hästi, eeskujulikult täidetud!
Loodan, et 24. septembril mõeldakse teistmoodi, kui praegused presidendivalimised seni on näidanud, ning leitakse meie järgmine riigipea kiiremini ja “valudeta”. Eelmistel kordadel on lahendus leitud. Loodetavasti lõpevad poliitilised lahingud korraks ka seekord ning sõlmitakse rahuleping.


description: Salmel ja Kuressaares patsiente vastu võttev perearst Tiina Tarkin tõdeb, et seljahädade pärast tullakse tema juurde pea iga päev. Tohtri sõnul on hädaliste seas nii vanemaid kui ka nooremaid inimesi, […]

title: Seljavalu vanusest ei küsi

maintext:
Salmel ja Kuressaares patsiente vastu võttev perearst Tiina Tarkin tõdeb, et seljahädade pärast tullakse tema juurde pea iga päev.
Tohtri sõnul on hädaliste seas nii vanemaid kui ka nooremaid inimesi, nii mehi kui ka naisi. “Vanemaid inimesi on võib-olla rohkem, aga eks neid, kes seljavaluga kimpus, ole igas vanuses,” lausub ta.
Neid, kes seljahädade käes vaevlevad, on olnud alati. Olgu valu põhjuseks siis raske füüsiline töö või istuv eluviis.
“Istumine on vahel hullemgi kui raske füüsiline töö,” leiab dr Tarkin. “Sageli on just istuv töö seljavaevuste põhjustaja – kiputakse ju istuma vales asendis, tekivad rühivead. Aina istudes jäävad lihased nõrgaks. Selgroo normaalseks asendiks on aga vaja, et selja- ja kõhulihased tugevad oleksid.”
Tugevdada saab lihaseid muidugi liikudes.
Pikemalt loe eelmise laupäeva Saarte Häälest.


description: Tuulik restaureeriti Altia Eesti AS-i ja Tuulikute Meistrikoja koostööna ning see avatakse pidulikult järgmisel kolmapäeval. Üritusel võtavad sõna Altia Eesti AS-i juhatuse esimees Kristel Mets, kes räägib Saaremaa ja tuulikute […]

title: Liiva-Putla külas restaureeriti Grepi tuulik

maintext:
Tuulik restaureeriti Altia Eesti AS-i ja Tuulikute Meistrikoja koostööna ning see avatakse pidulikult järgmisel kolmapäeval.
Üritusel võtavad sõna Altia Eesti AS-i juhatuse esimees Kristel Mets, kes räägib Saaremaa ja tuulikute tähendusest ettevõttele ning Tuulikute Meistrikoja ekspert ja arhitekt Mihkel Koppel, kes räägib Grepi tuuliku ajaloost, eripäradest ja renoveerimisprotsessist.
Saaremaalt pärit lauljanna Teele Viira esitab Ain Agana saatel akustilise lühikava.
Grepi tuulik asub Kaali järve lähedal kultuuriväärtuslikul alal, mille ümbruses on säilinud kiviaiad, ajalooline külatänav ja arheoloogiamälestised ja Liiva-Putla tarandkalmed.
Tuulik oli enne renoveerimist kehvas seisus – alles oli jäänud vaid kivijalg koos sambaga, kereraamistiku fragmendid ja tiivavõll.
Alkoholitootja Altia Eesti AS on alates 2013. aastast investeerinud tuulikute renoveerimisprojekti. Koostöös Tuulikute Meistrikojaga on Altia juhtiv bränd Saaremaa Vodka toetanud Saaremaa sümboliteks peetavate tuulikute taastamist ning eksponeerimist kui pärandkultuuri turismiobjekte.
Selle raames on täielikult restaureeritud kolm Saaremaa tuulikut – 2013. aastal Ennu küla Jaagu tuulik, 2014. aastal Kuusnõmme küla Ilaste tuulik ja 2015. aastal Kõruse küla Kivestu talu tuulik.
Lisaks toetas Altia Leedri küla tuuliku taastamist. Tuulikute taastamine aitab kaasa Saaremaa tuulikumeistrite ameti säilimisele.


description: Saarte Häälele teadaolevalt löödi Saaremaa kalleima kinnisvarana müügis olnud Oti mõisa tehingus käed 450 000 euro peale. Nagu Saarte Hääl eile kirjutas, ostis mõisa OÜ Kingli Kinnisvara. Kuna mõis oli […]

title: Oti mõisa eest maksti 450 000 eurot

maintext:
Saarte Häälele teadaolevalt löödi Saaremaa kalleima kinnisvarana müügis olnud Oti mõisa tehingus käed 450 000 euro peale. Nagu Saarte Hääl eile kirjutas, ostis mõisa OÜ Kingli Kinnisvara.
Kuna mõis oli kuulutustes müügis eramuna, on seega tegemist Saare maakonnas tänavu seni kõige kallima tehinguga. Viimati küsiti mõisa eest 760 000 eurot, seega lasti hinda ligi poole võrra alla.
Maa-ameti kinnisvaratehingute statistika andmeil on tänavune kalliduselt järgmine eramutehing toimunud veidi enam kui 270 000 euroga. Odavaim eramumüügi tehing on olnud 4500 euro eest.
Hoonestatud ärimaaga tehtud tehingutest on sel aastal kalleim tehing olnud 851 000 euro eest ning odavaim ärimaalapp on omanikku vahetanud 1500 euro eest.
Mullu oli maa-ameti andmeil soodsaim eramuost maakonnas vaid 600 euroga, kalleim aga 290 000 euroga. Samas oli 2015. aasta tipptehing ärimaaga, kui omanikku vahetas Auriga kaubanduskeskus. See läks kaubaks 14 150 000 euroga.


description: Eile hommikul ühinesid üleriigilise hoiatusstreigiga ka Kuressaare haigla tervishoiutöötajad, kogunedes meelsuse näitamiseks haiglaesisele trepile.   Kell üheksa peaukse ees kokku saanud elevil streikijad kandsid plakateid ja prinditud lehti kirjaga: “Ole […]

title: Haiglatöötajad näitasid meelsust

maintext:
Eile hommikul ühinesid üleriigilise hoiatusstreigiga ka Kuressaare haigla tervishoiutöötajad, kogunedes meelsuse näitamiseks haiglaesisele trepile.
Kell üheksa peaukse ees kokku saanud elevil streikijad kandsid plakateid ja prinditud lehti kirjaga: “Ole terve!” ja “Tervis on kallis”. Ühel loosungil teatasid käsitsi maalitud punased tähed: “Betoon üksi ei ravi!”
Streikijad moodustasid trepile sümboolse koridori.
“Esimene sõnum on, et tervis on kallis, ja viimane, et ole terve,” selgitas Saaremaa arstide seltsi juhatuse liige, Kuressaare haiga ülemarst Toomas Tuuling. “Koridor on tühi – see on Eesti tervishoiuministri ja eriti rahandusministri nägemus.”
Tunnipikkune tööseisak jätkus haigla fuajees, kus Toomas Tuuling kandis ette Eesti arstide liidu, Eesti tervishoiutöötajate kutseliidu ja õdede liidu ühisavalduse.
“Praeguse õdede hulga juures ei ole õdedel patsientide jaoks piisavalt aega,” tõdes oma sõnavõtus Eesti õdede liidu piirkondliku ühenduse juht Margit Raudsepp.
“Mul on väga hea meel, et me kõik ka siin kohapeal streigis osaleme,” lausus Toomas Tuuling kokkutulnuile. “Ehk suudab see otsustamist mõistuse suunas lükata.”
Eilse streigiga nõuti tervishoiu rahastamise suurendamist, et patsiendid saaksid vajalikku arstiabi. Samuti nõuti kollektiivlepingut, et Eestis jaguks tervishoiutöötajaid.


description: Seeneline pidas Tõrise metsas puu najale toetatud porimatti ekslikult karuks. Fotod: Maanus Masing Print PDF

title: Vaata, mida pidas seeneline karuks!


description: Kevadel tühjaks jäänud Kuressaare arhiivihoone on juulikuust alates olnud Saaremaa muuseumi käsutuses.       Muuseumi direktor Endel Püüa ütles Saarte Häälele, et muuseumis oldi ja ollakse siiamaani pettunud, et rahvusarhiivi Kuressaare osakond […]

title: Arhiivihoone anti Saaremaa muuseumile

maintext:
Kevadel tühjaks jäänud Kuressaare arhiivihoone on juulikuust alates olnud Saaremaa muuseumi käsutuses.
Muuseumi direktor Endel Püüa ütles Saarte Häälele, et muuseumis oldi ja ollakse siiamaani pettunud, et rahvusarhiivi Kuressaare osakond suleti. Siin hoitud säilikud viidi Tartusse, kuid hoidlate sisustus jäi mõistagi maha. “Museaalide ja arhivaalide laohooneks ehitatud maja jäi ripakile,” tõdes Püüa ja lisas, et kui maja oleks saanud mõne teise peremehe, oleks hoidlate sisustus ilmselt kõik välja lõhutud ja prügimäele viidud. “Õnneks terve mõistus võitis,” tundis Püüa heameelt, et arhiivihoone anti muuseumi soovil nende käsutusse.
“Hakkame õige varsti paika panema, mis me sinna veame. See annab meile päris suure reservpinna,” sõnas Püüa, lisades, et Arhiivi tänaval asuv maja on Saaremaa muuseumi jaoks oluline just tulevikku silmas pidades. Arhiivihoones on kuus hoidlat ja 265 m2 hoidlapinda.
Riigiarhivaari nõunik Birgit Kibal ütles, et rahvusarhiivi seisukohast ollakse kujunenud olukorraga väga rahul. “Endisest arhiivihoonest Saaremaa muuseumi hoidlaks saamine on kahtlemata parim lahendus hoone edaspidiseks kasutuseks. See haakub hästi hoone otstarbega ning hoone tervikuna oli arhiivi käsutuses suurepäraselt hoitud,» lisas ta.
Kibal märkis, et Kuressaarest Tartusse uude arhiivihoonesse kolitud arhivaalid läksid kohe selleks ettenähtud hoidlapinnale. “Ükski arhivaal ei ole niinimetatud vahelaos ootel olnud,” kinnitas ta. Kasutajatele saab rahvusarhiiv Kuressaarest tulnud arhivaale taas laenutada pärast uue arhiivihoone avamist järgmise aasta jaanuaris.


description: Mihkel Aksalu tõrjus Soome jalgpalli karikafinaali penaltiseerias kaks lööki ja aitas oma koduklubi Seinäjoki JK karikavõidule. Seinäjoki jäi finaalis Helsinki JK vastu 49. minutil kaotusseisu, kuid 74. minutil jõuti viigini. […]

title: Mihkel Aksalu penaltitõrjed tõid meeskonnale karikavõidu

maintext:
Mihkel Aksalu tõrjus Soome jalgpalli karikafinaali penaltiseerias kaks lööki ja aitas oma koduklubi Seinäjoki JK karikavõidule.
Seinäjoki jäi finaalis Helsinki JK vastu 49. minutil kaotusseisu, kuid 74. minutil jõuti viigini. Kuna normaal- ja lisaajal rohkem väravaid ei löödud, otsustati karikavõitja penaltiseeriaga.
Penaltiseerias jäi Seinäjoki taha ja vastaste viienda lööja õnnestumise korral läinuks karikas pealinna. Mihkel Aksalu suutis selle löögi tõrjuda ja kaitses hiljem veel ühe palli ära ning nii tuli 7 : 6 võiduga ka hinnaline karikas.


description: Leisi vallavolikogu arutab järgmisel istungil osavalla moodustamist juhuks, kui Saare maakonna omavalitsused ühinevad üheks suurvallaks. “Moodustada haldusterritoriaalse korralduse muutmisel ja kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemisel tekkiva kohaliku omavalitsuse üksuse maa-alal ja […]

title: Leisi hakkab osavalda moodustama

maintext:
Leisi vallavolikogu arutab järgmisel istungil osavalla moodustamist juhuks, kui Saare maakonna omavalitsused ühinevad üheks suurvallaks.
“Moodustada haldusterritoriaalse korralduse muutmisel ja kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemisel tekkiva kohaliku omavalitsuse üksuse maa-alal ja koosseisus tänase Leisi valla haldusterritooriumi piires osavald,” seisab volikogu otsuse eelnõus.
19. septembril toimuvaks volikogu istungiks ette valmistatud eelnõu seletuskirjas viitab abivallavanem Enno Reis, et osavalla moodustamine on vajalik selleks, et Leisi piirkonna rahvas saaks vahetult kaasa rääkida ja oma arvamuse kaudu mõjutada neid otsuseid, mis puudutavad vahetult Leisi piirkonda, näiteks üldplaneeringus, arengukavades ja Leisi piirkonnas asuvate omavalitsuse allasutuste juhtimises.
Leisi volikogu esimees Andrus Kandimaa ütles Saarte Häälele, et ta pole osavalla eelnõuga end veel tõsiselt kurssi viinud.
“Eelnõu eesmärgid vajaksid kindlasti täpsustamist, samuti poolt- ja vastuargumendid, ka volikogu komisjonide seisukohad,” selgitas Kandimaa. “Küllap need saavad aja jooksul selgemaks ja siis saame seda eelnõu volikogus ka arutada.”
Leisi vald on esimene Saaremaal, kus osavalla moodustamise eelnõu on juba valmis. Ka Orissaare arutab oma homsel istungil osavallakogu või kogukonnakogu teemat, kuid eelnõu ses küsimuses ette valmistatud veel pole.
Saaremaa omavalitsuste ühinemislepingu projekti kohaselt on tasakaalustatud ja kodanikulähedaste otsustusprotsesside tagamiseks ning kogukonna või piirkonna huvide esindamiseks ja kaitsmiseks võimalik moodustada osavaldasid koos osavallakoguga või kogukonnakogusid.
Osavallale ei moodustata osavalla valitsust ega määrata osavalla vanemat.
Kogukonnakogu on asustusüksuste järgi määratletaval maa-alal elavate ning ühist ajaloolist ja/või identiteediruumi jagavate inimeste esinduskogu.
“Kuna Leisi vallas ei ole praegu sellist suurt kogukonda, mis vastaks kogu moodustamiseks vajalikele nõuetele ja mis oluliselt eristuks ülejäänud vallast, siis kogukonnakogu moodustamist me esialgu ette ei näe. Kogukonnakogu moodustamine on võimalik ka pärast valdade ühinemist,” nentis Enno Reis.


description: Saare maakonna 15 valijamehelt võimalike lemmikkandidaatide kohta uurides selgus, et pigem kiputakse ütlema, kelle poolt kindlasti ei hääletata. Oma kindla eelistuse ütlevad välja väga vähesed. Täiesti kindlalt on oma valiku […]

title: Valijamehed pigem välistavad, kui pooldavad

maintext:
Saare maakonna 15 valijamehelt võimalike lemmikkandidaatide kohta uurides selgus, et pigem kiputakse ütlema, kelle poolt kindlasti ei hääletata. Oma kindla eelistuse ütlevad välja väga vähesed.
Täiesti kindlalt on oma valiku öelnud viis valijameest. Selles arvestuses on Siim Kallasel kaks häält, Marina Kaljurannal, Allar Jõksil ja Mart Helmel üks hääl. Üks hääl on Kallase kaukas veel ka klausliga, et Eiki Nestor kandideerima ei tule. Samas võivad Kallas ja Kaljurand vähemalt kolme valijamehe puhul suu häältest üsna selgelt puhtaks pühkida. Suurem osa valijameestest on siiski “soo”.
Saarte Häälele teadaolevalt on oma valikus kindel näiteks Orissaare valijamees Marili Niits. Tema eelistab Marina Kaljuranda. Ning Lääne-Saare mees Maidu Varik on öelnud, et kui volikogu soosib Allar Jõksi, siis tema ka nii hääletab. Samas hakkas ka Varik pihta välistamisest, öeldes, et tema arvates ei peaks president tulema Reformierakonna taustaga kandidaatide seast.
Jaanus Tamkivi, kes on üks Kuressaare kahest valijamehest, on ka üks nendest, kes Siim Kallase omavalitsustegelaste poolse kandidaadina avalikkuse ette üldse tõi. Seega peaks tema eelistus olema Kallas. Samuti on Siim Kallasele toetust avaldanud Pihtla valijamees Tiit Kaasik.
Ruhnu valijamees Heiki Kukk on ainus, kes kipub toetama EKRE kandidaati Mart Helmet ja on seda ka Saarte Häälele kinnitanud.
Kihelkonna valijamees Karl Teär ütles, et tema võiks sotsina hääletada Eiki Nestori poolt. Samas on Nestori kandideerimise võimalus üsna kaduvväike. Teär lisas, et samas võiks tema panna võrdusmärgi Siim Kallase ja Eiki Nestori vahele ning kummagi poolt hääletamist ta ei välista. Üldse ei sooviks ta aga häält anda Marina Kaljurannale ja sugugi mitte tema isiku, vaid kandidaadi “tumeda tagatoa” pärast.
Mustjala valijamees on Malve Kolli, Laimjalal Aarne Lember ja Pöidel Marina Treima. Neid seob see, et kolme valla volikogus kinnitati, et Reformierakonna kandidaadid on valikust väljas.
Oma meelsust ei kinnitanud välistamise ega pooldamisega Muhu valijamees Ain Saaremäel, Torgu Mihkel Undrest, Leisi Andrus Kandimaa ja Salme Andrus Raun. Valjala Liilia Eensaar teeb koos volikoguga valiku esmaspäeval.
Kuressaare teine valijamees Jaanis Prii ütles, et tema eelistus on kandidaat, kes ka valitakse. Sotsist Prii arvamus on, et presidendi valimiseks peavad olema laiapõhjalised kokkulepped ning kui need sõlmitakse, siis on paslik nendest ka kinni pidada. Seda, kas need kokkulepped on nädala aja pärast olemas, Prii arvata ei osanud.
Samas kui valijameestel tuleb kaaluda valikuid, peavad presidendi kandidaadid ennast jätkuvalt tõestama ja tutvustama. Nii kohtus eile Kuressaares soovijatega Siim Kallas. Mailis Reps ja Allar Jõks on juba varemgi siinmail käinud. Marina Kaljurand Saaremaale väidetavalt ei jõua ning kahtlev on olnud ka Mart Helme.


description: TS Laevad jättis kütusehankelt kõrvale osa Eesti kõige suurematest kütuse hulgimüüjatest. TS Laevade juht Kaido Padar vabandas, et ta ei teadnud Orlenist ega Mark Oilist midagi. Jetoil oli TS Laevade […]

title: TS Laevad jättis kütuseostu konkursilt Eesti suurima hulgimüüja kõrvale

maintext:
TS Laevad jättis kütusehankelt kõrvale osa Eesti kõige suurematest kütuse hulgimüüjatest. TS Laevade juht Kaido Padar vabandas, et ta ei teadnud Orlenist ega Mark Oilist midagi.
Jetoil oli TS Laevade jaoks tuttav ettevõte, aga neile unustati hankedokumendid õigel ajal saata, vahendab Ärileht. Padar väidab, et kogemata. Orlenist ega Mark Oilist ei tea aga Padar enda sõnul midagi.
Ärileht kirjutab, et TS Laevad koostas juulis-augustis tingimused, mille alusel küsis Eesti kütusefirmadelt, millise hinnaga nad müüksid 1. oktoobrist riigifirmale diislikütust. TS Laevad soovib nimelt kuus osta ligi pool miljonit liitrit diislikütust.
Tingimustes oli kirjas, et kütuse leekpunkt peab olema üle 60 kraadi. Lepingu pikkus on 12 kuud. See tähendab, et aastas ostab riigifirma laevadele umbes kuus miljonit liitrit diislikütust. Rahas teeb see ca 5-6 miljonit eurot.
TS Laevad koostas Ärilehe andmeil nimekirja ettevõtetest, mille sekka ei kuulunud osa Eesti kõige suurematest kütuse hulgimüüjatest. Esiteks Orlen Eesti, kelle mullune käive oli Eestis 310 miljonit eurot.
Teine suur kütuste hulgimüüja on Mark Oil, kelle mullune käive oli 96 miljonit eurot. Seejärel võiks märkida Jetoili, kelle mullune käive oli 118 miljonit eurot.
Jetoil oli küll TS Laevade võimalike kütusemüüjate nimekirjas, aga äriühingule unustati tingimused saata. Jetoil sai osalemisdokumendid alles siis, kui ettevõtte juht Virgo Arge helistas TS Laevadesse ja küsis otse, mis toimub.
Arge sõnul said nad viimaks tingimused kätte, aga selleks ajaks olid tähtajad möödas. Jetoil tegi küll pakkumise, aga sai vastuseks, et TS Laevad räägib juba Alexela Oiliga läbi.
Padari sõnul valisid nad lõpuks nelja pakkuja vahel ning parimaks tunnistati 120-miljonilise käibega Alexela Oil.
Kütuse- ja punkerdamise konkursi eel käidi Padari sõnul teise juhatuse liikme Mart Loiguga viie tuntuma kütusemüüja juures uurimas, et aru saada, kuidas saaks ettevõtteid võrdselt kohelda.
Teine kriteerium, mida sooviti aluseks võtta oli käibe suurus. Padari sõnul sooviti välistada väikesed ja äsja loodud firmad.
Ta kinnitas, et konkursile sooviti kutsuda ka Jetoili, aga kahjuks jäid dokumendid Jetoilile saatmata.
Ärileht kirjurab, et komisjon tutvus Jetoili saadetud pakkumisega ja otsustas ikkagi jääda tänaste konkursi tulemuste juurde. Jetoili saadetud hind on nimelt Padari sõnutsi samas suurusjärgus võitjaga ja teine, mis TS Laevade jaoks peamine – oldi juba alustanud Alexela Oiliga läbirääkimisi.


description: USA turgu rihtival Saaremaa laevatootjal Baltic Workboatsil oleks suursaadik James D. Melville’i hinnangul tema kodumaal eduks väga head väljavaated. “Nad oleksid väga edukad, neil on oma visioon ja nad on […]

title: Suursaadik: BWB oleks USA-s edukas

maintext:
USA turgu rihtival Saaremaa laevatootjal Baltic Workboatsil oleks suursaadik James D. Melville’i hinnangul tema kodumaal eduks väga head väljavaated. “Nad oleksid väga edukad, neil on oma visioon ja nad on juba väga palju saavutanud. See, mida nad pakuvad, on esmaklassiline ja ma usun, et neid saadaks USA-s suur edu,” arvas Melville.
Ta nentis küll, et ei ole sel alal väga suur ekspert, aga hinnates USA rannikuala kogusuurust ja sellest tulenevat pidevat vajadust erinevate veesõidukite järele, on Ameerika Ühendriikides alati turgu suurepärastele toodetele, nagu neid Baltic Workboatsis tehakse. Lisaks laevaeehitajatele külastas USA suursaadik Saaremaal ka Pöide pruulikoda, Saarte Sahvrit ja Delifoodi ning koos abikaasaga vaadati üle siinsed peamised vaatamisväärsused.
Samuti kohtuti Kuressaare linnapea Madis Kallase ja Saare maavanema Kaido Kaasikuga. Saaremaa on neljas Eesti saar, mida suursaadik on oma siinviibimise ajal külastanud. Esimene oli Kihnu, teine Hiiumaa ning pärast toidukuu avamisüritust Muhus Koguva sadamas jõuti Saaremaale.
Suursaadik tunnistas, et Saaremaa oli tegelikult esimene valik, sest algselt plaaniti külaskäiku siia ooperipäevade aegu, kuid kuna juba visiidi planeerimise ajal oli raske leida Saaremaal vaba hotellituba, siis külastati hoopis Viljandi folgifestivali.


description: JÄÄR Äritegevuses on sul täna halb päev ja kõik, millega sa alustad, toob kahjumit. Ole mõistlik ja kokkuhoidlik, vastasel juhul tuleb sul pärast kahetseda. SÕNN Intellektuaalsed meeleolud. Nüüd on hea […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Äritegevuses on sul täna halb päev ja kõik, millega sa alustad, toob kahjumit. Ole mõistlik ja kokkuhoidlik, vastasel juhul tuleb sul pärast kahetseda.
SÕNN
Intellektuaalsed meeleolud. Nüüd on hea aeg tagasi tõmbuda ja tegeleda isiklike asjadega. Tunned nagu oleksid iseendale võõraks jäänud.
KAKSIKUD
Tänane päev soosib kõikvõimalikke ühiskondlikke meelelahutuslikke üritusi. Tunned rõõmu inimestega suhtlemisest ja kogemuste vahetamisest.
VÄHK
Passiivsete meeleolude päev. Sul on raske end kokku võtta ja keskenduda. Tunned ükskõiksust ning parema meelega lased teistel tegutseda.
LÕVI
Täna võib sind alt vedada kõikvõimalik tehnika (arvutid, autod jne). Kaldud ka ise hooletu ja hajameelne olema. Ettevaatust liikluses!
NEITSI
Täna kipuvad suhted inimestega pingeliseks, mistõttu on konfliktid kerged tulema. Head teeks üks lõõgastav saunaskäik või meeldiv veeprotseduur.
KAALUD
Võimalik, et just sinu poole pöörduvad täna kriisisituatsioonis inimesed abi saamiseks. Aidates teisi, lahendad ka oma probleeme.
SKORPION
Võimalik, et satud täna võimuvõitlusse ning püüad ennast iga hinna eest kehtestada. Püüa siiski asju mitte liiga tõsiselt võtta, jää iseendaks.
AMBUR
Ole ettevaatlik terariistade ja mehaaniliste seadmetega. Võivad esineda ka peavalud või traumad. Püüa mitte kiirustada, ägestuda ja end üle koormata.
KALJUKITS
Teed täna midagi ebaharilikku, mis pole üldse sinu moodi. Oht end virvatuledest peibutada lasta ning hiljem langeda enesehaletsusse.
VEEVALAJA
Tänased seisud soosivad igati intellektuaalset tegevust ja suhtlust mõttekaaslastega. Võimalik, et leiad endale hingesugulase, kellega koos areneda.


description: Lääne päästekeskuse juht Ivar Kaldasaun kinnitab, et värbamispiirang, mis näeb ette, et vabu päästjate ametikohti uuesti ei täideta, Saaremaa komandode kohta praegu ei kehti. Eesti Päevaleht kirjutas 6. septembril, et koondamiste […]

title: Värbamispiirang Saaremaa komandosid ei puuduta

maintext:
Lääne päästekeskuse juht Ivar Kaldasaun kinnitab, et värbamispiirang, mis näeb ette, et vabu päästjate ametikohti uuesti ei täideta, Saaremaa komandode kohta praegu ei kehti.
Eesti Päevaleht kirjutas 6. septembril, et koondamiste kartuses on päästeamet seadnud värbamispiirangu. Kindlasti huvitab Saare maakonna elanikke, mis saab kohalikest päästjatest.
Riigi üldine suund ametnike arvu järjepideva vähendamise osas on puudutanud Lääne päästekeskust kogu aeg. Kuna poliitikud ei taha kunagi päästjaid koondada, sest see on ebapopulaarne otsus ja võib pärssida häältesaaki, oleme kõikide viimaste aastate koondamiste korral pidanud koosseisu vähendama väljaspool komando tasandit. Viimastel aastatel on vähendatud tugiteenistujate, inspektorite ja ennetajate ning juhtide arvu juba enam kui 25% võrra. Enam ei ole võimalik nende arvu rohkem vähendada, ilma et kannataks tuleohutus, ennetustöö või valmisoleku tagamiseks vajaliku tehnika korrashoid.
Ametnike arvu vähendamine on poliitiline otsus ja kuna seda tingiv tööealise elanikkonna vähenemine on üha kasvav trend, on ka koondamise tõenäosus üha suurem. Millal see täpselt teoks saab, ei oska paraku ennustada. Igal juhul on tegemist ohuga, millega meil tuleb teenistuse valmisoleku tagamise planeerimisel arvestada.
Ennetusmeeskonna nõrgenemine
Päästeamet on rakendanud värbamispiiranguid, kuna meile tähendab uue päästja värbamine esmalt tema aastast koolitamist ja kutseomistamist, alles pärast seda on võimalik teda päästetöödel rakendada. Seega väldime värbamispiirangut rakendades olukorda, kus peaksime koolitama rohkem inimesi, kui meil tööd on pakkuda. Nii saame koondamise korral olemasolevaid, heade oskuste ja kogemustega töötajaid pigem ümber paigutada, selle asemel et värskelt kooli lõpetanuid tänavale saata. Saaremaa komandosid piirang praegu siiski ei puuduta.
Kas ametnike, päästjate arvu vähenemine mõjutab meie igapäevast tööd? Vastus on, et meie tööd on tõsiselt mõjutanud juba toimunud ennetuse ja tuleohutuse valdkonna töötajate arvu vähendamine. Tegelikult päästetakse enamik inimesi tänu elukeskkonna tuleohutumaks muutmisele ja ennetustööga inimeste käitumise ohuteadlikumaks kujundamisele. Seega on kaotused ennetustöös ja tuleohutuses palju karmimate tagajärgedega. Ennetusmeeskonna nõrgenemine viimastel aastatel on suure tõenäosusega põhjus, miks tule- ja veeõnnetustes hukkunute arv viimastel aastatel enam langenud ei ole.
Seetõttu ongi järgnevad kärped realiseeritavad suuremates päästekomandodes, kus nende mõju ei riiva niivõrd elupäästvat reageerimist kui varakaitse võimekust.
Vähendades suurtes komandodes koosseise, ei suuda me enam tagada nii heal tasemel paakautode (lisavesi) ja eritehnika (metsakustutuskonteiner) reageerimist, aga säilitame endiselt kiire elupääste võimekuse.
Kuna Lääne-Eestis, sealhulgas Saaremaal, on enamik komandosid kogu aeg olnud väikese koosseisuga ehk reageerinud 3–4-liikmeliste meeskondadega, siis ei ole meile miskit uut, kui peame hakkama saama väiksemate meeskondadega. Meil on selles osas pikaajaline kogemus ja see on olnud ka meie väljaõppeprotsessis alati sees. Väikeste meeskondadega reageerimise puhul on suurim mure reageeriva meeskonna ohutus. Väiksema koosseisuga tegutsedes on meeskonnaliikmete vahel jagunev koormus ühe päästja kohta liiga kõrge. Mida väiksem on õnnetustele reageerivate päästjate arv, seda suuremad on sündmuse lahendamisega kaasnevad riskid.
Iga päästja suudab sündmuskohal olevaid riske küll hinnata ja kontrollida, ent kui sama hulk ohte jaguneb väiksema päästjate arvu peale, on iga päästja koormus kõrgem ja seeläbi ka eksimise tõenäosus suurem.
Tulemused aastate pärast
Kõige selle juures on aga heameel tõdeda, et sündmustele reageerimise koormus on langevas trendis ja päästemeeskondade igapäevane põhitöö on tegelikult pigem ennetustöö, kodukülastused, ohutuspäevad, lasteaia- ja koolilaste ohutusalase teadlikkuse tõstmine, kui tulekahjude kustutamine.
Päästjate arvu vähendamise kõige negatiivsem tulemus on, kui seetõttu hakkavad vähenema päästjate ennetustöö mahud. Praegu ei suuda vabatahtlikud riiklike komandode ennetustöömahtusid kahjuks katta, aga ennetustöö vähenemise tagajärgede mõju võib olla väga pikaajaline ja pärssida ohutuskultuuri arengut läbi põlvkondade.
Ennetustöö on pikk ja aeganõudev protsess, mille tulemusi näeb alles aastaid hiljem. Selle heaks tõestuseks on tegelikult meie lapsed, kes praegu juba lasteaiast alates õpivad ennast teadlikult ohtude eest kaitsma ning astuvad meile, täiskasvanutele, oma õige suhtumisega heas mõttes kandadele.
Ohutus algab siiski meist endist. Sõltumata päästjate arvust, põhjustame õnnetusi siiski meie ise ja meie ise saame neid ka ära hoida.
KOMMENTAAR
Margus Lindmäe, Lääne päästekeskuse Saaremaa osakonna juhataja: Niikaua kui on olemas inimene, saab koondada. Tänane plaan on selline: kui riik ütleb, et tuleb edasi koondada, siis kõigepealt koondatakse just suuremates komandodes. Kui Pärnus on korraga üheksa meest valves, siis tulevikus hakkaks seal olema korraga valves viis meest.
Pärnus ja teistes suurtes linnades hoitakse hinge kinni, et ehk ei tule koondada.
Meie maakonna kõige väiksemas, Kihelkonna komandos on 16 päästetöötajat – hoiame pidevalt kolme inimest ööpäevases valves. See on küll napivõitu, aga esmaseid elupäästetegevusi jõuab teha.
Kui kaks suitsusukeldujat lähevad põlevasse majja, on üks suitsusukeldusjuhina väljas ja läheb vajadusel appi. Kaks päästjat suudavad ühe inimese välja tuua. Kui aga abi peaks vajama juba rohkem kui üks inimene, siis paratamatult ei suuda nii väike komando kahte suitsusukelduslüli tööle panna. Seda ei suuda ka Orissaare komando, kus on 21 päästetöötajat ja kus püüame hoida iga päev neli meest valves.
Kõige suuremas, Kuressaare komandos töötab 26 inimest. Iga päev on valves viis inimest.
Õnneks on meil tublisid vabatahtlikke ja neid on nii palju – meie maakonnas on kokku 13 vabatahtlikku komandot. Kui põleb kuur, pole vahet, kas enne jõuab kohale vabatahtlik või riiklik komando – tööd ja tegemised on sarnased. Aga räägin just elude päästmisest.
Selge see, et karm on ka talumaja põleng, aga talumaja põlengule saab reageerida ka väikeste meeskondadega. Sellisel juhul suudame praeguse ressursiga toime tulla. Kui inimene põlevas majas on meie kohale jõudes elus, on suur tõenäosus, et ta elusana välja tuuakse.
Ühel päeval võib aga juhtuda selline õnnetus, kus hätta sattunud inimesi on kümme, võib-olla isegi rohkem. Seal on meil seda esimest jõudu ilmselgelt vähe.
Muidugi kannatab koondamiste läbi ennetustöö, ongi juba kannatanud. Aga päästesüsteemi võti on suures osas just ennetus.
Ennetusbüroo kui selline on natuke väiksemaks jäänud, laiali harutatud, aga eks meil ole ülesanded laiali jagatud. Varem koordineeris maakonnas ennetustegevust Kätlin Poopuu.
Nüüd teen seda mina. Saan regiooni keskuse ennetustöötajatelt väga head tuge, aga ennetust koordineerivad minusugused ja Pärnus olevad ennetusinimesed. Me jõuame seda teha vähe, aga teevad seda kõik meie päästjad. Kui päästjaid jääb vähemaks, siis on ilmselgelt ka ennetustegevust vähem.
Kordan veel: ennetustöö on oluline. Kui vene aja lõpus ja Eesti Vabariigi alguses ennetustööle nii suurt rõhku ei pandud, siis õnnetustes hukkunute arv suurenes, samuti kasvas suurte õnnetuste arv.


description: Möödunud nädala lõpus leidis Vilsandi saarevaht mürsu. Kuna Vilsandi saar on rahvuspark, tähendab see omakorda, et kogu saar on looduskaitse all ning mürsku hävituskohta transportida ei olnud võimalik. Seetõttu tehti […]

title: Mürsk lasti meres puruks

maintext: Möödunud nädala lõpus leidis Vilsandi saarevaht mürsu. Kuna Vilsandi saar on rahvuspark, tähendab see omakorda, et kogu saar on looduskaitse all ning mürsku hävituskohta transportida ei olnud võimalik. Seetõttu tehti lõhkekeha ohutuks umbes 150 meetri kaugusel rannikust, merel ja 170 cm sügavusel vee all.


description: Suvel toimus Kuressaare lossipargi laadaplatsil Eesti kennelliidu korraldatud sertifikaadiõigusega kõikide tõugude koertenäitus – Saaremaa rahvuslik koertenäitus. Näituse kataloogi andmetel oli näitusel kokku 452 koera, 122 tõugu üheksast riigist. Kõige tihedam […]

title: Aktiivi näitusekoerad on oma tõu suurepärased esindajad

maintext:
Suvel toimus Kuressaare lossipargi laadaplatsil Eesti kennelliidu korraldatud sertifikaadiõigusega kõikide tõugude koertenäitus – Saaremaa rahvuslik koertenäitus.
Näituse kataloogi andmetel oli näitusel kokku 452 koera, 122 tõugu üheksast riigist. Kõige tihedam konkurents oli kuldsetel retriiveritel – 21 koera, järgnesid berni alpi karjakoerad – 19 koera, ja labradori retriiverid – 17 koera. Päeva jooksul töötas kuus ringi, kõiki koeri hindasid Eesti kohtunikud.
Näituse parimateks tunnistati: 1. koht – berni alpi karjakoer; 2. koht – lühikarvaline chihuahua; 3. koht – airedale’i terjer; 4. koht – lühikarvaline ibiza podenco – kõik Eestis registreeritud koerad.
Koerteklubist Aktiiv osales koju kätte tulnud näitusel 13 koeraomanikku 17 koeraga, kes kõik said hindeks “suurepärane” ja “väga hea”.
Näitusel osalejate jaoks on enamasti kõige olulisem saada SERT ehk Eesti Välimikutšempioni Kandidaadi Sertifikaat. Saaremaa näitusel omistati tõusertifikaat Kadri Vinni landseerile Terra Haillen Arina Sebastiana, Annika Maripuu austraalia lambakoerale Momento Mistika Sailing To Peak River ja juuniorsertifikaat Greta Rüütli hovawartile Custos Liminis Aurelia.
Sertifikaadi kandidaadiks tunnistati Kätlin Martinsoni kuldne retriiver I´M Terra Abtyda Kiara, Marge Kaju inglise setter Edenbridge Thrones Arya ja clumberspanjel Sempre Felicita Bimbik´s Asterix, Triinu Sooääre samojeedi koer Smiling Snowball Moon Light, Ene Ranna austraalia lambakoer Peak River Fab Cratt, Annika Maripuu austraalia lambakoer Peak River Fab Fancy ja Sille Mõigu saksa lambakoer Wunderstern Desideria.
Rühmavõistluse 4. kohale jõudis välja Annika Maripuu austraalia lambakoeraga Peak River Fab Fancy. Lisavõistlusel Juunior-handler vanuses 14–17 aastat näitas saarlane Kertu Truumure Aktiivi klubi tuntud lugemiskoera, alaska malamuuti Snowteari (koduselt Mia), kes tunnistati 3. koha vääriliseks.
Kersti Pink, koerteklubi Aktiiv


description: Nädalavahetusel toimus Tartumaal Lange krossirajal Eesti meistrivõistluste viimane etapp motokrossis, kus edukalt esinesid ka Saaremoto quadisõitjad. Masinaklassis Quad 200B võitis Siim Saat Venemaa ja Soome sõitjate ees mõlemad sõidud ning […]

title: Quadisõitjad Tartumaal edukad

maintext:
Nädalavahetusel toimus Tartumaal Lange krossirajal Eesti meistrivõistluste viimane etapp motokrossis, kus edukalt esinesid ka Saaremoto quadisõitjad.
Masinaklassis Quad 200B võitis Siim Saat Venemaa ja Soome sõitjate ees mõlemad sõidud ning sai etapivõidu, kindlustades sellega endale Eesti meistrivõistluste Q200B karikavõidu.
Quad’i hobi klassis tegi väga tublit sõitu Taavi Rästa, kes esimeses sõidus oli kolmas ja teise sõidu võitis. Kokkuvõttes napilt esikoht.
Meie quadisõitjatel on veel jäänud sõita 10. septembril Korvikunnide sarja viimane etapp Põlvas. Oma masinaklassis juhib praegu Siim Saat.
MC Saaremoto


description: Eile täitus 75. aastaring elupõlisel teedemehel, kunagisel Saaremaa teedevalitsuse juhatajal Aleksander Kollol. Enam kui viiskümmend aastat Saare maakonnas teid ehitanud ja uuendanud teedeinsener jätkab töömeheteed teede järelevalve vaneminsenerina firmas Skepast […]

title: Elupõline teedemees Aleksander Kollo 75

maintext:
Eile täitus 75. aastaring elupõlisel teedemehel, kunagisel Saaremaa teedevalitsuse juhatajal Aleksander Kollol.
Enam kui viiskümmend aastat Saare maakonnas teid ehitanud ja uuendanud teedeinsener jätkab töömeheteed teede järelevalve vaneminsenerina firmas Skepast & Puhkim.
Kuressaare linna teenetemärgi kavaler (2009) oli oma juubelipäevalgi kodulinnas ametis, jälgimas, kuidas kulgeb Tallinna tänava rekonstrueerimine.
Pärast Tallinna polütehnilise instituudi lõpetamist, taskus teede ja sildade inseneri diplom, tuli verivärske kõrgharitud teedespetsialist tagasi kodusaarele.
Saaremaa teedevalitsuses võttis teedeehitajate perest võrsunud Aleksander vastu vaneminseneri ametikoha. Nelja aasta pärast edutati noormees peainseneriks. 1986. aastal istus nüüdne juubilar ettevõtte juhataja toolile. Tippjuht oli Aleksander Kollo 22 aastat. Teda hindasid kõrgelt nii oma firma töötajad kui ka maakonna ja ministeeriumi juhid.
“Ma olen oma elukutsele truuks jäänud,” rõhutas juubilar eile.
Hinnates maakonna teede olukorda, toonitas teenekas teedeehitaja, et järjest paremaks läheb. “Seadmed ja materjalid on läinud paremaks. Teede sõidetavusega võime rahule jääda. Asfaltteid on juurde tulnud. Saaremaa elukeskkond sellega ainult paraneb,” ütles Aleksander Kollo.


description: Eile oli Kuressaare kohtumajas süüpingis Ainar Kuusk, keda süüdistati sülearvuti omastamises. Mehele määrati karistuseks 6 kuud tingimisi vangistust 18-kuulise katseajaga. Ainar Kuusk võttis sülearvuti 10. juulil 2015. aastal Kuressaare linnas […]

title: Sülearvutivargus tõi tingimisi karistuse

maintext:
Eile oli Kuressaare kohtumajas süüpingis Ainar Kuusk, keda süüdistati sülearvuti omastamises. Mehele määrati karistuseks 6 kuud tingimisi vangistust 18-kuulise katseajaga.
Ainar Kuusk võttis sülearvuti 10. juulil 2015. aastal Kuressaare linnas asuvast korterist. Tema karistuseks lepiti kokku 6 kuud vangistust 18-kuulise katseajaga ning asi lahendati kokkuleppemenetlusega.
Ainar Kuusk oli süüdistusega nõus ning arvuti on omanikule tagastatud. Süüalune ütles oma teo kohta, et see oli mõtlematu tegu. Kui Kuusk paneb katseajal toime uue kuriteo, on suur tõenäosus, et karistus võib muutuda reaalseks vangistuseks.
Lisaks tuleb Kuusel kanda ka menetluskulud ja maksta kaitsjatasu, mis teevad kokku summa 741 eurot. Osadena maksmist ei taotletud ning summa tuleb tasuda kohtuotsuse jõustumisest 30 päeva jooksul, vastasel korral läheb asi edasi kohtutäiturile.


description: Paide ühisgümnaasiumi õpetajad Heli Prii, Eve Krais ja Tiina Kivimäe on koostöös Eesti lugemisühinguga kuus aastat korraldanud väikeste kodu-uurijate konkurssi. Aastate jooksul on käsitsi kirjutatud uurimusi oma peredest ja kodudest […]

title: Tunnustati väikesi kodu-uurijaid

maintext:
Paide ühisgümnaasiumi õpetajad Heli Prii, Eve Krais ja Tiina Kivimäe on koostöös Eesti lugemisühinguga kuus aastat korraldanud väikeste kodu-uurijate konkurssi.
Aastate jooksul on käsitsi kirjutatud uurimusi oma peredest ja kodudest koostanud ligi 1200 3.–6. klasside õpilast üle Eesti. 2016. aasta võistluse “Kodumaja jutustab” tänuüritus, kuhu oli kutsutud 116 uurimuse kirjutanud last koos 70 juhendajaga, toimus 10. septembril Tallinnas.
Saaremaale tuli tunnustusi kolm. Eripreemia pälvis Kristi Tiitson Lümanda põhikoolist (juhendajad Külli Lindau, Johannes Lonks ja Urve Vakker). Kooli kinnitusel pälvisid tunnustuse ka teised Lümanda tublid kodu-uurijad Joosep Lonks, Kaili Lilles, Maria Õunap ja Helina Tarkmeel.
Kiituskirjad pälvisid 5.–6. klasside arvestuses Triinu Räim Kuressaare gümnaasiumist (juhendaja Ülle Räim) ja Lissel Mägi Saaremaa ühisgümnaasiumist (juhendaja Merle Prii).
Fotol Lissel Mägi ja Merle Prii auhinda kätte saamas.


description: Pole paha, võib seepeale lausuda nii mõnigi tõsimeelne saarlane, kui korrata üle üsna mitu aastat tagasi üldtuntuks saanud ja otsekohe rahvalikult omaks võetud käibefraas. Samas võidakse ärrituda, lausa pahandada – […]

title: Saaremaa saagu tõmbesaareks

maintext:
Pole paha, võib seepeale lausuda nii mõnigi tõsimeelne saarlane, kui korrata üle üsna mitu aastat tagasi üldtuntuks saanud ja otsekohe rahvalikult omaks võetud käibefraas. Samas võidakse ärrituda, lausa pahandada – Saaremaa ju tõmbab inimesi ligi! Ja kuidas veel! Tullakse lähedalt ja kaugelt, lausa maailma äärest on tuldud ja küllap tullakse veelgi.
Paraku on tulijate suur hulk ja nende käitumine nii mõnigi kord üksjagu meelehärmi põhjustanud. Igapäevaelu on mitmeid kordi näidanud, kuis saarlaste privaatsus on seetõttu olnud kenakesti häiritud.
Kõik kokku aga ongi elu kogu oma mitmekesisuses. Meedia vahendusel tuuakse kõik nähtavalt ja värviliselt koju kätte.
Praegu, enne riigikogu valimisi toimub erakondade vahel äge ja elamuslik sõnavahetus, õigemini öeldes üksteise sarjamine, mis küllalt sageli on üsna labane, mitte ligimest ja tema väärikust austav. Selles kõiges pole miskit uut ega erilist, kuna nõnda on ju olnud Eesti taasiseseisvumise algusest peale. Küllap loodetakse valju käratsemisega valimised võita. Ning on võidetudki!
Elame ohustatud paigas
Kui tuletada põgusalt meelde äsja lõppenud aastal toimunut ja värvikaid juhtumusi Eestimaalt, siis võisime ju mitmeid kordi kogeda, kuivõrd ohustatud paigas me asume. Turvalisust pole ollagi, kui inimesi kaaperdatakse kord riigipiirilt, kord sisemaalt – kust iganes.
Mäletame selgesti juhtumit, kui riigipiirilt rööviti politseitöötaja, kes päise päeva ajal justnagu muuseas talutati Vene poolele, kus ta on teadupärast tänini. Ent neli aastat tagasi riigikogusse valitud persoon siseministri isikus üritas teles esinedes mitmeid kordi üle korrates üldsust rahustada, lausudes, et-et Eesti riigipiir on kindlalt kaitstud, et-et kellelgi pole vaja hirmu tunda, et-et elatagu julgesti. Iga asja peale et-et. Ja nõnda räägib inimene, kes oma kõrge ja vastutusrikka ameti tõttu peaks, on lausa kohustatud, rahvale tõtt kõnelema.
Uinu-muinu pläma aetakse meil isegi siis, kui selleks pole vajadust ega mõtet. Tõsimeelse riigimeheliku asjalikkuse asemel on sageli sisutühi targutamine ja palagan.
Mida arvata ja mõelda TV-s näidatud seigast, kui kaitseminister tuuritab poisikese kombel lagedal väljal väidetaval kallihinnalisel sõjamasinal, olles poolest saadik nähtav, juuksetukk uljalt lehvimas? Ilmselgelt on see igale snaiprile ihaldusväärseim sihtmärk. Järelikult on ministrihärral poisipõlve sõjamängud mängimata ja tembud tembutamata jäänud.
Mida arvata televiisoris korduvalt näidatud klipist, kus peaminister astub püstipäi ja uljalt-vapralt piki lennuvälja joonriba, kaks tagantpoolt madallennul lähenevat lennukit aga tõusevad enne peaministrini jõudmist järsult paar meetrit kõrgemale, vältimaks riivavat kokkupõrget ulja kõndija peaga.
Mille nimel seda kõike tehakse? Eks ikka selleks, et valimiste teel kõrgema võimu manu pääseda.
Teadupärast on Järvakandi Eesti klaasipealinn. Mõni aeg tagasi, kui kunagine peaminister Raplamaal ringi tuuritas, tekkis tal kõige muu kõrval tahtmine klaasitehast visiteerida. Vahemärkusena olgu lisatud, et tehas on viimase aasta jooksul saanud vägagi modernseks. Talle öeldi lühidalt ja otsustavalt ära. Ah et kes see mees niisugune on? Ta nimi ei olegi tähtis, on ju inimese teod nii mõnigi kord nimest suuremad. Selle mehe üks vägitegudest oli see, kui ta peaministriks olles saatis politseinikud koos koertega Lihula kalmistule suures sõjas langenute mälestussammast ära viima. Viidigi ära, mispuhul meedias oli üksjagu palju lamenti.
Enda meelest on ekspeaminister kindlasti kõige õigem inimene, kes väärib taas peaministri tooli. Miks mitte, Eestimaa kalmistutel on ju rohkesti mälestusmärke, mida minema viia. Tuntud erakonna ammune loosung on ju sõnaselgelt meeles: “Plats puhtaks!”
Seda tõotust on järjekindlalt ja hoolega täidetud, mida on näidanud ja näitab eestlaste kodumaalt lahkumine. Enamasti päriseks.
Saaremaa lööks kõikuma
Kas ses lõputus tühitargutuste laviinis on lootust, et miski muutuks paremaks, et elu Eestimaal jätkuks? On küll, kui peaministri postile asub Tallinna meer. Tuletagem meelde tema eestvedamisel tehtud tegusid: tasuta transport, pensionäride pensionilisa. No peab ikka väärt inimene olema, et temast muusikal kirjutada. Aga näe, kirjutati!
Saarlastele oleks Tallinna meeri peaministriks saamine üpriski kosutav uudis. Asi läheks aga veelgi põnevamaks, kui Saaremaa ooperipäevadel võetaks kavasse ja lossihoovis lavastataks seesama muusikal ning nimitegelane selles täiega kaasa teeks. Saaremaa muutuks korrapealt tõmbesaareks, saarlased saaksid näha lausa turistide tulva. Siis tekiks aga tõsine oht, et saar võib suurusele vaatamata tulijate suure hulga tõttu lausa kõikuma hakata, kogunisti vajuma. Ning veel: kuhu ja kuidas kõik kaugelt tulijad nõnda ära majutada, et kõik oleksid rahul?
On teisigi probleeme, mis ilmtingimata lahendamist vajavad, ent hea tahtmise ja tõsise pealehakkamise korral saavad needki korda aetud.
Paraku on igapäevaelu näidanud, et juhul, kui miski asi on korras ja sujub, vusserdatakse see kohalike inimeste üldisest vastuseisust hoolimata ometigi ära. Üks väga ilmekas näide on Saaremaa ja mandri vaheline praamiliiklus. Ometi leidus inimene, naisterahvas, kelle eestvedamisel hakati ühendusepidamist vussi keerama. Võtta asjaajamine omade käest ära, anda see kas või türklaste toimetada? Huvitav, miks Saaremaalt Toompeale valitud saadikud lasevad sel kõigel sündida?
Või see toimubki nende vaikival heakskiidul?
Praegusel ajal muutub valimiste eelne triangel järjest lärmakamaks. Üks mis kindel on see, et kui võimu juurde jäävad erakonnad, kes on seal praegu, kasvab üldine rahulolematus ja ükskõiksus ümbritseva suhtes veelgi.
Eimar Kipper
Järvakandis elav sõrulane


description: 16. augustil käis Randvere tööõppekeskuse pere ekskursioonil Kärla piirkonnas vaatamas kohalikke vaatamisväärsusi. Kui algul võib mõelda, et mida siin nii väga vaadata ja avastada on, siis selgus, et paljud polegi […]

title: Randvere tööõppekeskuse ekskursioon Kärla piirkonda

maintext:
16. augustil käis Randvere tööõppekeskuse pere ekskursioonil Kärla piirkonnas vaatamas kohalikke vaatamisväärsusi.
Kui algul võib mõelda, et mida siin nii väga vaadata ja avastada on, siis selgus, et paljud polegi neid kodulähedasi kohti näinud. Reisi sihtkohad olid Karujärve kämping, Suure Tõllu kerisekivi, endine Dejevo sõjaväeosa ja Lihulinna maalinn. Kehvade teeolude tõttu me maalinnale paraku ei pääsenud, kuid kõik muud sihtkohad said külastatud.
Meile meeldis väga Karujärve kämping, kus saime nautida suurepärast loodust ja vaatasime üle ka meie endi tehtud vaibad, mis on jõudnud kämpingu uute majakeste põrandatele.
Kuulasime legendi seitsmest karust, keda vanajumal suure tülitsemise tõttu laiali lõi ning kelle järgi järv oma nime sai. Inimesed rääkisid oma mälestusi seoses Karujärvega. Nobedamad olid kodust lõunasöögi kaasa võtnud ja ülejäänud said tellida kämpingu perenaise valmistatud lõunasöögi. Vaatamata vihmale jäid kõik selle külastusega väga rahule.
Käisime ka Ürus Suure Tõllu kerisekivi vaatamas. See tekitas samuti elevust, sest näha keset metsa seesugust suurt kivimürakat oli vapustav. Proovisime ka kivi liigutada, kuid see jäi siiski katseks, üritada oli sellegipoolest vahva. Kivi juures oli samuti oma legend, Suure Tõllu tublist naisest Piretist, kes vedas Tõllule sauna kerisekive, kuid seesamune kivi kukkus põllepaelte purunemise tõttu maha ja jäigi sinna.
Käisime ka Dejevo sõjaväeosa väikest osa vaatamas, kus täna on Karujärve tervise- ja discgolfirada. Üks lapsevanem rääkis oma sealsest teenistusest ja kuidas seal elu omal ajal käis, seda oli põnev kuulata. Sõjaväeosana toiminud kompleksi ajaloost rääkimine ja kuulamine oli põnev, sest see, mida seal nägime, oli midagi muud.
Tegime peatuse ka Kärla kiriku juures, mis oli paljude meelest huvitav ja väliselt kaunis.
Täname Lääne-Saare valda transpordiga toetamise eest ning ka pereliikmeid, kes olid osavõtlikud ning rääkisid oma lugusid Kärla piirkonna vaatamisväärsustest.
Loeme oma reisi igati õnnestunuks.
Marina Skljarenko, MTÜ Randvere Tööõppekeskus


description: Hiljuti Coop Saaremaa haldusjuhiks läinud Urmas Raigi asemel hakkab Kuressaare Linnamajandust juhtima senine maanteeameti peaspetsialist Mikk Tuisk. Kuressaarest pärit Tuisk on lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli ja omandanud magistrikraadi transpordiehituse erialal. 2005. […]

title: Kuressaare Linnamajanduse juhiks sai Mikk Tuisk

maintext:
Hiljuti Coop Saaremaa haldusjuhiks läinud Urmas Raigi asemel hakkab Kuressaare Linnamajandust juhtima senine maanteeameti peaspetsialist Mikk Tuisk.
Kuressaarest pärit Tuisk on lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli ja omandanud magistrikraadi transpordiehituse erialal. 2005. aastast on ta töötanud mitmetel ametikohtadel maanteeametis. 2010. aastast on Tuisk töötanud hooldeosakonna peaspetsialistina. Viimasel töökohal oli tema peamine ülesanne Saare maakonna riigimaanteede seisundi järelevalve ja kontroll valdkonna eelarve üle.
Ametikohale kandideerimisel rääkisid tema kasuks Kuressaare Linnamajanduse juhataja ametikohale vastav haridus, erialane töökogemus ja riigihangete läbiviimise kogemus.
Mikk Tuisk on muuhulgas ka maakonna üks paremaid lohesurfareid ja korraldab MTÜ-ga Saaremaa Lohesurf maakonna esivõistlusi. Tuisk asub tööle 3. oktoobrist.


description: Saaremaa ühisgümnaasiumis (SÜG) on igakevadiselt eksameid tehtud eelmisest riigikorrast alates, kuid alates sellest õppeaastast otsustas kool kergendada nii õpilaste kui ka õpetajate koormat – eksameid tehakse nüüdsest vähem. SÜG-i õppealajuhataja […]

title: SÜG vähendas eksamite hulka

maintext:
Saaremaa ühisgümnaasiumis (SÜG) on igakevadiselt eksameid tehtud eelmisest riigikorrast alates, kuid alates sellest õppeaastast otsustas kool kergendada nii õpilaste kui ka õpetajate koormat – eksameid tehakse nüüdsest vähem.
SÜG-i õppealajuhataja Marek Schapel ütles, et Eesti Vabariigi taastamisega muutus eksamite tegemine Eestis küll vabaks, kuid neil jäid eksamid ikkagi alles. Seda n-ö harjutamise mõttes.
“Eksamite tegemise mõte oli õpilaste harjutamine eelseisvateks lõpueksamiteks nii põhikooli- kui ka gümnaasiumiosas,” selgitas ta. “Eksam on pidupäev, kus õpilane saab näidata oma teadmisi.”
Viimased õppekava muudatused on lisanud koolile aga uusi tegevusi. Lisaks ainealasele õpetusele tuleb Schapeli sõnutsi õpilasi arendada üldpädevuste vallas. Lisandunud on põhikooli loovtööd ja gümnaasiumi uurimistööd.
Ta märkis, et osa teemasid saab käsitletud küll ainetundide raames, kuid samal ajal on teemasid, mis vajavad pikemat süvenemist ja rohkem aega nendega tegelemiseks. “Seetõttu on kevaditi tekkinud olukord, kus õpetajad ei jõua kõiki õpioskusi nõudvaid tegevusi läbi teha,” tõdes õppealajuhataja.
Kõigele lisaks on Marek Schapeli sõnul õpilastel tekkinud suurem hirm eksamite ees ning sellele tuli leevendus leida. “Kevadise pinge vähendamiseks nii õpilastel kui ka õpetajatel otsustasimegi sel aastal eksameid vähendada,” kinnitas ta.
Päris kõiki eksameid tema sõnul siiski ära ei jäeta, sest põhikooli ja gümnaasiumi lõpus on eksamite tegemise nõue veel alles.
“Samuti tuleb eksameid teha ülikoolis ja kogemusi tuleb ju kusagilt saada,” nentis Schapel.
Edaspidi toimuvad SÜG-is kevaditi eksamid II (4.–6. klass), III (7.–9. klass) ja IV (10.–12. klass) kooliastmes. Seejuures teevad II ja III kooliaste ainult ühe eksami, IV kooliaste aga kaks eksamit.


description: Suvikõrvits otsustas puu otsas kasvada. Foto: ÜLLE PANE TÄHELE! Kuu parima foto autorit ootab toimetuses auhind. Pilte ootame aadressil paevapilt@saartehaal.ee Print PDF

title: Peenral kasvamine on nõrkadele


description: Karl Bulla nimelise ajaloolise fotograafia fondi esindajad on järgmisel kuul tulemas Saaremaale, et restaureerida Jämaja surnuaias Karl Bulla kalmul asuv mälestuskivi. Samuti on neil soov paigaldada Iidel õukonnafotograaf Bulla endise […]

title: Karl Bulla kalmul asuv mälestuskivi restaureeritakse

maintext:
Karl Bulla nimelise ajaloolise fotograafia fondi esindajad on järgmisel kuul tulemas Saaremaale, et restaureerida Jämaja surnuaias Karl Bulla kalmul asuv mälestuskivi.
Samuti on neil soov paigaldada Iidel õukonnafotograaf Bulla endise kodumaja ehk praeguse Torgu vallamaja seinale mälestustahvel. See soov on esialgu veel eskiisi vormis.
Fondi esindajad jõuavad Eestisse juba septembri lõpus. Saaremaal peatutakse 4.–6. oktoobrini ning siiatulek on fondi jaoks ääretult oluline.
Karl Bulla nimeline ajalooline fotograafia fond oli tihedalt seotud ka sel suvel Peterburis toimunud “1000 eestlast Peterburis” kultuurilise suursündmusega. Nimelt võõrustas fondi president Valentin Elbek saarlasi põhjalikult renoveeritud Karl Bulla muuseumis otse Nevski prospektil.
Tõnis Kipperi Saarte Hääles suvel ilmunud reportaažis Peterburist tunnistasid sõrulased, et Nevski prospektil toimunud vastuvõtt oli sõrulastele erilise tähendusega. Just Sõrves nautis ju endine õukonnafotograaf rahulikku vanaduspõlve.
Elbek lubas ka saarlastele, et juba suve lõpus on ta tulemas Jämaja kalmistule Carl Bulla hauda korrastama ja Torgu vallamajja näitusele. Sõrulased viisid suvel omalt poolt Peterburgi Bulla-majale raamatu Saaremaa rahvarõivastest, kus sees ka Bulla tehtud foto Jämaja rahvarõivais noorikutest.
Kertu Kalmus, Kristina Kretova


description: Leisi aleviku piiridesse jääval Papilaiul varahommikul linnujahti pidavad itaallased häirivad kohalike unerahu. „Esimesed paugud hakkasid kostma täpselt kell 5.35,“ kirjutab Facebookis Leisis elav ettevõtja Maire Forsel. „Otse loomulikult oli mul […]

title: Itaalia linnukütid häirisid Leisis öörahu

maintext:
Leisi aleviku piiridesse jääval Papilaiul varahommikul linnujahti pidavad itaallased häirivad kohalike unerahu.
„Esimesed paugud hakkasid kostma täpselt kell 5.35,“ kirjutab Facebookis Leisis elav ettevõtja Maire Forsel. „Otse loomulikult oli mul uni läinud ja otsustasin minna vaatama, kas tõesti jälle need itaallased siin Papilaiul paugutamas.“
Paugutamises on häiritud nii parvedena pagevad linnud kui lihaveised, kes iga kord kui püss paukus, hakkasid häälitsema.„Seisin seal ja kahetsesin, et ei olnud eile öösel, kui siin sõna otseses mõttes sõda lahti oli, midagi ette võtnud, kui äkki kuulsin laiult itaaliakeelset juttu.“
Forsel kutsus kohale nii politsei kui keskkonnaametnikud, kes selgitasid kohapeal interneti abil välja, et ehkki Papilaid asub Väinamere hoiualal on seal pardijaht lubatud alates 20. augustist. Seega jäi üles vaid küsimus tiheasustusalal öörahu rikkumisest, samuti soovisid ametnikud kontrollida, kas jahimeestel load ja relvad vastavad nõuetele.
Kui Forsel koos amétimeestega mere äärde jõudis, tõmbas üks keskkonnaametnikest kummiülikonna selga ja kahlas läbi vee laiule asja kontrollima. Tagasi tuli ta sealt juba itaallastega koos – viimased olid nii ehmatanud, et lausa kahju hakkas neist. „Üks meestest küsis minult, kas nad võivad ikka homme ka siia tulla ja ma vastasin, et kuna me ei saa öösel nende pärast magada, siis siia neid enam ei tooda,“ kirjutas Forsel.
Load olid itaallasetel aga olemas ja jaht oli relvaläsitluse osas nõuetekohaselt korraldatud. Küll aga oli lihaveiste omanik on väga häiritud sellest, et jahimehed ta loomade nina ees püsse kõmmutavad. Maa pidavat kuulumal koos vallale ja veiste omanikul on vallaga rendileping ning tema kui rentniku käest pole keegi luba küsinud selle rendimaa pardijahiks kasutamise kohta.
Sündmuskohale tulnud jahi korraldaja, samuti kohalik mees, andis lubaduse et ta enam laiule jahituriste ei too. „Väga-väga sümpaatne oli selle mehe käitumine – nii minu kui ka kõigi teistega.“ Väärteomenetluse algatmisest Forsel loobus. Politsei luges jahikorraldajale sõnad peale, et tööpäevadel enne kella kuut ning nädalavahetustel enne kella seitset ei tohi jahimehed majade läheduses paugutada.
Maalehe veebi konsulteerinud jahimees ütles, et jahti võib pidada valgel ajal. “Parte on kõige parem küttida enne päikseloojangut ja varahommikul nelja-viie ajal,” selgitas jahimees. Loomulikult tuleb seejuures arvestada ka lähedalviibivate inimeste öörahuga.
Alates 2014. aastast on kehtestatud öörahu ajaks tööpäeviti kell 22–6 ning reedeti ja laupäeviti kella 24–7.
Ain Lember


description: Tänavused Saarte Investeering-Saaremaa meistrivõistlused jalgpallis võitis 16 punktiga Torgu. Järgnesid Salme SK 9, FC Taritu 7 ja Kaarma SK 2 punktiga.   Turniiril, kus iga vastasega mängiti kaks korda, sai […]

title: Torgu hõivas tänavuse vutitrooni

maintext:
Tänavused Saarte Investeering-Saaremaa meistrivõistlused jalgpallis võitis 16 punktiga Torgu. Järgnesid Salme SK 9, FC Taritu 7 ja Kaarma SK 2 punktiga.
Turniiril, kus iga vastasega mängiti kaks korda, sai Torgu 5 võitu ja 1 viigi. Salme SK sai 3 võitu ja 3 kaotust, FC Taritu 2 võitu, 1 viigi ja 3 kaotust ning Kaarma SK arvele jäi 2 viiki ja 4 kaotust.
“Punktitabeli järgi tundub ainult hetkel see seis nii hea, enamiku ajast oli asi hulka pingelisem,” tunnistas Torgu jalgpallurite eestvedaja Mart Undrest. “Alustasime meistrivõistlusi kohe viigiga Kaarma vastu ja ees olid mitmed rasked mängud Salme ja Tarituga. Õnneks suutsime esimese ringi mängud Salme ja Taritu vastu võita ja alustada ka teist ringi võitudega.”
Samas tunnistas Undrest, et meeskonnal oli ikka paar väga rasket mängu ka, nii Taritu kui ka Kaarmaga. “Taritu on meie jaoks läbi ajaloo kõige raskem vastane olnud, kuid sel korral õnnestus neid võita,” lausus ta, lisades, et meistrivõistluste tase on korralik ja väga ühtlane. “Ei ole ühtegi meeskonda, kellelt punktid niisama lihtsalt ära tood. Kõik võivad kõiki võita.”
Mart Undresti hinnangul tõid Torgule edu just noored mehed. “Nende areng on märgatav ja otsustavatel hetkedel tuli see eelis välja. Mario Stern, Alari Saar, Priit Suluste, Kert Mandel ja Karl Riim andsid tõhusa panuse.”
Meistrivõistluste üheteistkümnes kohtumises löödi kokku 60 väravat, “jala valgeks” sai lausa 32 mängijat, parimad väravalööjad olid Mario Stern (Torgu) viie ning Arli Saar (Salme SK) ja Priit Suluste (Torgu) nelja tabamusega. Noorim väravalööja oli Kevin Pärn (Kaarma SK). Kollaseid kaarte näidati 15: FC Taritule 7, Salme SK-le 4, Torgule 3 ja Kaarma SK-le 1. Pealtvaatajaid käis mänge jälgimas 124.
Torgu koosseis: Mart Undrest, Marion Toompuu, Mikko Undrest, Tanel Noot, Karl Riim, Marko Saar, Mario Stern, Andrus Ruttu, Alari Saar, Priit Suluste, Priit Tiitson, Janek Piht, Kert Mandel, Kaarel Raamat, Reigo Äär, Peeter Villako, Janek Meet, Priit Vanem, Stenver Matt, Ivar Kärme, Timo Ojavee.
Võistluste lõpetamine ja parimate autasustamine toimub 16. septembril kell 19 Nasva klubi kohvikus.


description: 1. oktoobrist lõpeb kõigis Humana kauplustes riideannetuste vastuvõtt. Aasta jooksul on ruumipuuduse tõttu ja vajadusest kaupluses evakuatsiooniteed tagada lõpetatud rõivaste vastuvõtt paljudes poodides, vastuvõtt lõpeb ka Tallinna kauplustes. Humana arendab […]

title: Humana riideannetusi enam vastu ei võta


description: Oktoobri teisel nädalavahetusel peetav Saaremaa aasta üks rahvarohkemaid üritusi võib osale huvilistele osutuda laevaliikluse probleemide tõttu raskesti ligipääsetavaks. Teadupoolest ei suuda TS Laevad tuua Virtsu–Kuivastu liinile lubatud uusi laevu tähtaegselt […]

title: Ralli korraldajad pelgavad probleeme laevaliiklusega

maintext:
Oktoobri teisel nädalavahetusel peetav Saaremaa aasta üks rahvarohkemaid üritusi võib osale huvilistele osutuda laevaliikluse probleemide tõttu raskesti ligipääsetavaks.
Teadupoolest ei suuda TS Laevad tuua Virtsu–Kuivastu liinile lubatud uusi laevu tähtaegselt ning alustab vedamist renditud Hiiumaa ja St. Olaga. Kõvasti vähenenud üleveovõimsus võib ralli korraldajate sõnul tähendada seda, et isegi kui tehakse n-ö “poolteise laevaga” lisareise, ei suudeta ikkagi kogu rahvamassi mõistliku aja jooksul üle vedada.
Vedaja olukorras probleeme ei näe. Küll tunnistatakse, et veidi pikema ooteajaga peaks rallile tulija siiski arvestama. “Lepingujärgselt on TS Laevad OÜ-l kohustus teha lisareis, kui ootel on üle 100 liinimeetri sõidukeid. Saaremaa ralli nädalavahetusel toimib sisuliselt suvine graafik, kus on juba planeeritud rohkem reise,” ütles TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro.
Aastaid on rallinädalavahetus olnud üleveoliselt samas mahus kui suve tipphetked. Einar Soe ralli korraldusmeeskonnast märkis, et juba nädala alguses saabuma hakkavad võistlejad pääsevad vahest lihtsamalt, teine asi on pealtvaatajatega. Ralli algab reede õhtul ning kõigil inimestel pole paraku võimalik juba reede hommikul tulema hakata.
Suur osa liigubki Saaremaa poole reede pärastlõunal, et ralli avamiseks kohale jõuda. Soe ütles, et see on murekoht. Kui inimene teab, et ei jõua õigeks ajaks üle, siis jätab ta ehk hoopis tulemata. Einar Soe sõnas, et ta usub küll, et laevad teevad lisareise ja graafik on tihedam, kuid juba puhtfüüsiliselt ei ole laevadel nii palju autokohti.
Teine murekoht on pühapäev, kui rahvas hakkab tagasi minema. Soe märkis, et kurvaks teeb see, kuidas ürituse korraldaja on pikalt planeerides arvestanud lubadustega uute laevade osas ning nüüd on olukord risti vastupidine. Ta avaldas lootust, et tänavune olukord ei jäta jälge järgmisel aastal toimuva 50. juubeliralli korraldamisele ja külastatavusele.
Sel aastal paneb Einar Soe kõigile mandrilt tulijatele südamele, et kui vähegi võimalik, peaksid nad proovima reedel juba varakult kohale tulla.


description: Pihtla ja Orissaare vald ning Kuressaare linn valisid eile oma esindajad septembri lõpus presidenti valima hakkavasse kogusse. Orissaares läks valijamehe valimine suisa õnnemänguks. Orissaare kandidaatideks esitati volikogu esimees Marili Niits […]

title: Orissaare valijamees selgus liisuheitmise teel

maintext:
Pihtla ja Orissaare vald ning Kuressaare linn valisid eile oma esindajad septembri lõpus presidenti valima hakkavasse kogusse. Orissaares läks valijamehe valimine suisa õnnemänguks.
Orissaare kandidaatideks esitati volikogu esimees Marili Niits ja Ingrid Holm. Kümme kohal olnud volinikku hääletasid võrdselt mõlema kandidaadi poolt. Seega tuli valijamehe valimine anda saatusele. Saatuse sõrmeks sai vallavanem Vello Runthal, kellel lasti valida kahe ümbriku vahel. Valitud ümbrikust selgus, et Estoniasse valijameeste kogusse läheb Marili Niits. Otsest soovitust talle kaasa ei antud, kuid volikogu liikmed said võimaluse avaldada oma arvamust erinevate kandidaatide kohta.
Pihtla vallavolinikud otsustasid üksmeelselt saata oma esindajaks presidendi valimiseks moodustatavasse valijameeste kogusse volikogu esimehe Tiit Kaasiku.
Ühtki teist kandidaati peale Kaasiku volikogu eilsel istungil üles ei seatud.
“Kui ei ole just mingi kaabakaga tegemist, siis reeglina valitakse valijameheks volikogu esimees,” märkis enne hääletust valimistega seonduvat päevakorrapunkti tutvustanud vallavanem Jüri Saar. Märkust saatis kohalviibinute naer.
Salajasel hääletusel olid Tiit Kaasiku poolt kõik kaheksa kohal olnud volinikku. Puudujaid oli kolm.
Küsimusele, keda Tiit Kaasik presidendikandidaatidest eelistab, vastas valijamees: “Neist kahest, Siim Kallasest ja Mailis Repsist, valiksin Kallase. Samas – ma ei tea ju, kes veel kandideerib.”
Kuressaare volikogu saadab presidenti valima Jaanus Tamkivi (RE) ja Jaanis Prii (SDE). Volikogus korraldatud valijameeste valimisel nende kahe kandidatuur esitatigi. Salajasel hääletusel osales 18 volikogu liiget, kaks sedelit oli rikutud, kumbki kandidaat sai kaheksa häält.
Leisi vald saadab presidenti valima volikogu esimehe Andrus Kandimaa.
Monika Puutsa, Raul Vinni, Mehis Tulk


description: Seoses Kuressaare linna arengukava ja eelarvestrateegia aruteluga on taas päevakorrale tõusnud Aia tänava pikendamine üle Põduste jõe Sääre maanteele. Linnavalitsus toetas ettepanekut lisada eelarvestrateegiasse Aia tänava läbimurde rajamiseks 2020. aastal […]

title: Aia tänava pikendus taas kalevi alt välja

maintext:
Seoses Kuressaare linna arengukava ja eelarvestrateegia aruteluga on taas päevakorrale tõusnud Aia tänava pikendamine üle Põduste jõe Sääre maanteele.
Linnavalitsus toetas ettepanekut lisada eelarvestrateegiasse Aia tänava läbimurde rajamiseks 2020. aastal summa 650 000 eurot. Seda klausliga, et rahastamine toimub mitte linnaeelarvest, vaid mõnest lisaallikast.
Linnapea Madis Kallas rõhutas, et tegu ei ole ainult Kuressaare, vaid kogu Saaremaa jaoks olulise projektiga. “Tähtis on ka liiklusohutuse aspekt, sest Lootsi tänav on praeguse liiklusvoo jaoks kitsaks jäänud,” tõdes Kallas.
2011. aastast on läbimurde kohta olemas firma Sweco Projekt koostatud projekt. Toona hinnati umbes 600 meetri pikkuse tänavalõigu rajamise maksumuseks ligi 400 000 eurot. 2012. aastal tegi Kuressaare linnavalitsus majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile ettepaneku avada uuel programmiperioodil (2014–2020) toetusmeede maakonnakeskusi läbivate transiitteede-tänavate projektipõhiseks rahastamiseks. Ühtlasi tegi linnavalitsus ministeeriumile taotluse rahastada uuest toetusmeetmest Aia tänava läbimurde väljaehitamist 640 meetri ulatuses, Põduste jõe sillast Heina tänavani.
Kuressaare linnavalitsus peab Aia tänava läbimurde rajamist vajalikuks, et suunata tihe liiklusvoog eemale linna puhkealast. Kuressaare–Sääre maantee suubub praegu linna läbi Lootsi tänava, mis ei vasta aga põhi- või jaotustänava nõuetele.
Aia tänava Põduste jõe äärses tupikus elava Ene Peegli jaoks on tänavapikenduse plaan rõõmustav. Tulevikus koduaia taha tekkiv pidev liiklusvoog ja sellega kaasnev privaatsuse vähenemine teda murelikuks ei teinud. Pigem näeb Peegel positiivsena lootust kodutänav senisest veelgi paremasse korda saada. Vähemtähtis pole naise sõnul ka see, et sild võimaldab praegusest tupiktänavast kergesti Sääre maanteele pääseda.
Aia tänava läbimurde suhtes oli toetavalt häälestatud ka tänava äärde jääva Kuressaare haigemaja juhatuse liige Märt Kõlli. “Sotsiaalse infrastruktuuri objektina ei ole me sõltuvad liikluse tihedusest, pigem on oluline teatud riskiolukordades võimalikult hea ligipääs igalt suunalt,” selgitas ta.


description: Veterinaar- ja toiduamet (VTA) korraldab riigihanke jahimeestele külmkambrite ostmiseks, kus kütitud metssigu seakatku proovitulemuste saabumiseni hoiustada. “Kambrid on plaanis jaotada sigade Aafrika katku levialadel asuvatele jahiseltsidele, kuna nendes piirkondades tuleb […]

title: VTA hakkab külmkambreid hankima

maintext:
Veterinaar- ja toiduamet (VTA) korraldab riigihanke jahimeestele külmkambrite ostmiseks, kus kütitud metssigu seakatku proovitulemuste saabumiseni hoiustada.
“Kambrid on plaanis jaotada sigade Aafrika katku levialadel asuvatele jahiseltsidele, kuna nendes piirkondades tuleb kütitud sigu uurida seakatku suhtes. Seetõttu on jahimeestel vaja hoida neid külmas, kuni labor võetud proove uurib,” ütles VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda.
Saarte Hääl kirjutas eelmisel nädalal, et soojade ilmadega on jahiseltsid, kel puudub saagi jahutamiseks külmkamber, sisuliselt olukorras, kus lastud siga on mõttekas kohe maha matta. Kohustusliku vereproovi vastuse saamine võtab mitu päeva ja selle ajaga muutub jahutamata lihakeha kõlbmatuks.


description: Pea kõigi Euroopa demokraatlike riikide kodanikud on harjunud, et nad võivad viisavabalt ringi sõita pea kogu maailmas. Kuid siiski on üks riik, mis teeb kõigile teistele silmad ette ja mille […]

title: Kõige mõjuvõimsamad passid maailmas

maintext:
Pea kõigi Euroopa demokraatlike riikide kodanikud on harjunud, et nad võivad viisavabalt ringi sõita pea kogu maailmas. Kuid siiski on üks riik, mis teeb kõigile teistele silmad ette ja mille passi olevat kõige kasulikum omada.
Maailmas olemasolevatest isikut tõendavatest dokumentidest olevat kõige prestiižsem Saksa pass. Nii vähemalt väidab Norra ajalehe Aftenposten ajakirjanik Camilla Flaaten, toetudes Briti kompanii Henley & Partners uurimusele “Visa Restriction Index 2016” (“Viisapiirangu indeks 2016”).
Pingerea koostamisel oli peamine kriteerium, kui paljudesse riikidesse saab ühe või teise passi omanik sisse viisavabalt. Samas võeti arvesse ka viisa saamise lihtsust riiki sisenemisel.
Selgus, et Saksamaa Liitvabariigi passi omav isik võib ilma viisata sõita ühtekokku 177 riiki. Kohe Saksamaa kannul tuleb meie läänenaaber Rootsi – kolme kuningakrooniga passi omanik võib viisata siseneda 176 riiki. Soome, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Suurbritannia kodanikud ei vaja viisat, et külastada 175 riiki. Nimetatud riikide pass on passide pingereas kolmandal positsioonil.
Aftenposteni kirjutist lugedes jäi mulje, et norralased on brittide koostatud pingereas mõnevõrra pettunud. Norra on selles ju alles kuuendal kohal, mis annab talle Põhjamaade hulgas eelviimase koha – Norrast eespool 4. kohal on Taani, tagapool 10. positsioonil Island.
Lugeja lohutuseks kirjutab Norra leht, et Briti kompanii tegi oma uurimuse selle aasta kevadtalvel. Nüüdseks võib olukord juba muutunud olla.
Toimunud muutused
Brittide uurimus kõneleb ka sellest, millised muutused on viisavabaduse maailmas viimasel ajal toimunud. Kui võtta aluseks vaid aastane periood, on 199 riigist mullusega võrreldes tänavu muutumatuks jäänud vaid 21 riigi positsioon.
“See kinnitab, et viisavaba režiim on maailmas muutumas üha populaarsemaks. Üha enam riike sõlmib omavahel kokkuleppeid viisavabaks reisimiseks, seega muutuvad nad ka üha enam külastatavamaiks,” tsiteerib Aftenposten kompanii Henley & Partners pressiesindaja Mara Ispase sõnu. “Seda kinnitavad näiteks riigid, mis on tunamullusega võrreldes oma positsiooni nimekirjas märkimisväärselt parandanud: Tonga (riik Okeaanias – toim), Belau (riigike Vaikse ookeani idaosas – toim), Colombia, Ida-Timor (riik Malai saarestikus – toim). Nimetatud neli riiki sõlmisid 2015. aastal Euroopa Liiduga viisavaba režiimi kokkuleppe.”
Stabiilne Euroopa
Kuidas on aga viisavaba režiimiga lood olnud viimase kümnendi jooksul? Mara Ispase sõnul võib viimasel kümnendil täheldada järgnevaid arengutendentse.
Kui vaadata Euroopa riike, siis on need olnud küllaltki stabiilsed. Näiteks Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Hispaania ja Rootsi on ka praegu nimekirjas enam-vähem samal kohal, kus nad olid kümme aastat tagasi. Esikümnes olevad riigid pole kümne aasta jooksul peaaegu muutunud. Kui 2016. aasta alguses oli seal 28 riiki, siis 2006. aastal oli neid 26. “Kuid näiteks Liechtenstein on oma kohast esikümnes ilma jäänud, samal ajal on sinna ilmunud Tšehhi, Soome, Ungari ja Malta,” ütles Ispas. “Slovakkia ja Lõuna-Korea on esikümnes kord olnud, kord sealt jälle välja jäänud.”
Mara Ispas nimetas veel mõned riigid, mille viisarežiim on kümne aasta jooksul oluliselt paranenud. Pärast 2006. aastat on pingereas oma positsiooni 20 koha võrra parandanud Tai, Albaania, Araabia Ühendemiraadid, Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia. Kõige enam on aga viisavabaduse osas kümnendi jooksul allapoole langenud Guinea (– 32), Libeeria (– 33), Sierra Leone (– 35) ja Boliivia (– 37).
Kuid mida võib lähitulevik tuua, seda ei söanda keegi prognoosida. Teada on vaid, et viimase aasta jooksul on paljud riigid oma piiridel kontrolli järsult tugevdanud. Tõsi, see ei tähenda veel viisarežiimi kehtestamist. Kui aga Euroopat tabanud rändekriisi kontrolli alla ei saada, pole kaugel ka aeg, mil valitsused hakkavad viisarežiimi karmistama.
Millist passi on kasulik omada
Arv näitab riikide arvu, kuhu selle riigi passi omanik saab viisavabalt reisida.
Kõige hinnatumad passid maailmas
1. Saksamaa 177 riiki
2. Rootsi 176 riiki
3. Soome, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Suurbritannia 175 riiki
4. Belgia, Taani, Holland ja USA 174 riiki
5. Austria, Jaapan ja Singapur 173 riiki
...
13. Läti 163 riiki
14. Eesti, Leedu 162 riiki
48. Venemaa 105 riiki
Kõige vähem hinnatud passid maailmas
100. Süüria 32 riiki
101. Somaalia 31 riiki
102. Iraak 30 riiki
103. Pakistan 29 riiki
104. Afganistan 25 riiki
Allikas: Henley & Partners


description: Saaremaa tarbijate ühistu nõukogu vabastas eile Mai Takkise nõukogu esimehe kohalt ja valis ta Kalle Koovi kõrvale teiseks juhatuse liikmeks. Vangerdus oli tingitud sellest, et Kuressaare linnavalitsuse endine rahandusnõunik Mai […]

title: Mai Takkis liikus STÜ nõukogust juhatusse

maintext:
Saaremaa tarbijate ühistu nõukogu vabastas eile Mai Takkise nõukogu esimehe kohalt ja valis ta Kalle Koovi kõrvale teiseks juhatuse liikmeks.
Vangerdus oli tingitud sellest, et Kuressaare linnavalitsuse endine rahandusnõunik Mai Takkis asus tööle STÜ finantsjuhina ega saa seega enam ettevõtte nõukokku kuuluda.
STÜ nõukogu jätkab kolmeliikmelisena – Aivar Sõrm, Andres Tamm ja Jaanus Põder. Nõukogu uueks esimeheks valiti eile Jaanus Põder.


description: Möödunud laupäeval toimus Orissaare vallas Tagavere kandis suur võrride võidusõit. Kohal oli 37 ekipaaži, osalejate arv ulatus pea 200 lähedale. Paraku juhtus ka üks kokkupõrge, mistõttu käis kohal kiirabi, kes […]

title: Selgitati välja parimad võrrisõitjad

maintext:
Möödunud laupäeval toimus Orissaare vallas Tagavere kandis suur võrride võidusõit. Kohal oli 37 ekipaaži, osalejate arv ulatus pea 200 lähedale. Paraku juhtus ka üks kokkupõrge, mistõttu käis kohal kiirabi, kes viis käeluumurruga võistleja haiglasse.
3. septembril täitus Salu küla võrride mootorinurruga, sest kohale oli tulnud üle 170 osaleja, kes soovisid näidata oma osavust võrrisõidus. Eelmisel aastal oli osalejaid 135, niisiis võib öelda, et üritus on kogunud populaarsust.
Võistelda võisid kõik, kellel selleks sobiv masin ja veidi julgust. Üritusele registreeriti kuni viimase päevani.
Korraldaja Virgo Roosnurm ütles, et oli neid, kes jätsid ühel või teisel põhjusel tulemata, kuid osales ka palju uusi nägusid. Ta lisas, et nagu igal korralikul võrriüritusel kombeks, leidis aset ka üks kokkupõrge, mille tagajärjel üks sõitja murdis käeluu ja viidi kiirabiga minema, teine suuri vigastusi ei saanud. “Neid väikseid viperusi ja õnnetusi tuleb ikka ette igal võistlusel. See on siiski motosport, millega õnnetused kipuvad teinekord paratamatult kaasas käima,” tõdes Roosnurm.
Võrride võidusõidu originaalkategoorias, mis tähendab, et sõita tuleb n-ö tuunimata masinaga, võidutses Remi Molotov. Standardsõitudes oli kuni 25-aastaste kategoorias parim Viljar Geide ning üle 25-aastaste osalejate hulgas jäid 50 maksimumpunktist saadud 47 punktiga esikohta jagama Ken Laane ja Mikk Tagapere.
Tüdrukute sõidus näppas karika Eleri Kiveste ja “hiinaka” ehk Hiinas järeletehtud mootoriga sõidukite kategoorias Katrin Põldma.
Open-kategoorias on lubatud võrrile täiendusi teha ning selles kategoorias läks esikoht taas kord jagamisele Mikk Tagapere ja Ken Laane vahel.
Külgkorviga võrride sõidud läksid kõige edukamalt Tõnu ja Katrin Põldma tiimil ning Kärolin ja Kristin Klemmil. Suuremate korvide kategoorias saavutas võidu duo Kalvi Kaste -Aivar Klemm. Kaalukate ehk 100+ kg kategoorias, kus osaleja kaalunumber peab ületama 100 kilo piiri, oli edukaim sõitja Jüri Kivistik.


description: Leisi valla elus palju pingeid põhjustanud arutelud keskkooli sulgemise üle on jõudmas ilmselt lõppakordini, sest 19.  septembril hakkab volikogu arutama kooli reorganiseerimist põhikooliks. “Tänaseks on asjad sealmaal, et seda peab […]

title: Leisi kool kärpimisele

maintext:
Leisi valla elus palju pingeid põhjustanud arutelud keskkooli sulgemise üle on jõudmas ilmselt lõppakordini, sest 19. septembril hakkab volikogu arutama kooli reorganiseerimist põhikooliks.
“Tänaseks on asjad sealmaal, et seda peab tõsiselt kaaluma,” ütles Leisi vallavolikogu esimees Andrus Kandimaa, märkides, et lubadustest ja plaanidest muuta kool õpilaste jaoks atraktiivsemaks pole midagi välja tulnud. “Enamik meie lastest tahab siit ära ja see on fakt,” sõnas ta.
Sel aastal jätkab Leisi keskkoolis põhikooli lõpetanutest gümnaasiumiosas vaid neli õpilast ning silmnähtavalt eelistavad Leisi lapsed jätkata haridusteed teistes koolides. “Kui me ei suuda muuta kooli huvitavaks ja ligitõmbavaks, kui me ei suuda tekitada sellist akadeemilist gümnaasiumi õhkkonda, mida lapsed ilmselgelt ju soovivad, siis pole nüüd enam mõtet selles suunas pingutada,” arutles volikogu esimees. “Kuigi kool on meil väga ilus, valivad lapsed millegi muu põhjal ja seda “muud” siin ei ole.”
Aasta tagasi Leisi keskkooli direktoriks saanud Riina Piterskihh ütles, et tema ei ole eelseisvast keskkooliosa sulgemise hääletamisest volikogus midagi kuulnud. “Kuulen esimest korda, ei tea veel midagi kosta,” möönis direktor. “Kooli juhtkonnale ei ole sellest midagi räägitud ega küsitud,” lisas ta.
Riina Piterskihhi sõnul näeb seadus ette, et keskkooli kaotamise juures peab olema ka kooli hoolekogu arvamus. “Eks ma pean nüüd kiiresti toimetama ja hoolekogu ruttu kokku kutsuma.”
Leisi keskkooli hoolekogu esimees Priit Nurk kinnitas, et hoolekogule pole laekunud mingit infot keskkooli sulgemise kohta. “Kevadel oli keskkooliosa sulgemine valla majanduskomisjonis arutusel ja seal leiti, et praegu pole põhjust seda keskkooliosa kinni panna, sest majanduslikult annab see niivõrd väikest efekti,” rääkis Nurk. “Sellest lähtuvalt ei oska ma sellist eelnõud üldse kommenteerida.”
Andrus Kandimaa, kes varem oli gümnaasiumiosa säilitamise pooldaja, on volikogu otsuse eelnõus ära toodud kui keskkooli reorganiseerimise ettepaneku autor. Kandimaa sõnul võib gümnaasiumiosa tegutsemise pikendamine kõne alla tulla vaid juhul, kui kooli juhtkond esitab selge tegevuskava, mida siiani pole aga nähtud.
Ligi 30 aastat Leisi koolis võimlemisõpetajana töötanud Leisi vallavolikogu liige Väino Vaha peab gümnaasiumiosa sulgemist paratamatuks. “Aeg ise paneb asjad paika, väga raske on siin praegu mitmekesist õpet anda,” nentis Vaha.
“Kui vald maksab 40 000–50 000 eurot peale, siis kas rahuldab see, kui klassis on kaks-kolm õpilast?” küsis tuntud pedagoog. “Isegi need, kes hirmsasti võitlesid selle kooli eest, panevad oma lapsed kuskile mujale,” lisas ta.
KOOLI SULGEMINE ETAPIKAUPA
2017/2018. õppeaastal ei toimu koolis õppetööd 10. ja 11. klassides.
2016/2017. õppeaastal kooli 10. klassi lõpetanud õpilastel võimaldatakse õpinguid jätkata 2017/2018. õppeaastast Saare maakonna mõne teise gümnaasiumi 11. klassis, kompenseerides lisandunud õppekulud.
2016/2017. õppeaastal 11. klassi lõpetanud õpilastel võimaldatakse soovi korral 2017/2018. õppeaastal koolis gümnaasium lõpetada.
2018/2019. õppeaastal koolis gümnaasiumiklasse ei avata.
2018/2019. õppeaastast nimetatakse Leisi keskkool ümber Leisi kooliks.
Allikas: Eelnõu Leisi keskkooli reorganiseerimisest põhikooliks


description: Kutsume paikkondi osalema Tervise Arengu Instituudi järjekordses köögiviljakampaanias. Kampaania kestab 12. septembrist 2. oktoobrini. Kampaania eesmärk on mõjutada inimesi sööma vähemalt kolme portsjonit ehk peotäit köögivilju päevas. Kampaania sõnum on: […]

title: Köögiviljakampaania

maintext:
Kutsume paikkondi osalema Tervise Arengu Instituudi järjekordses köögiviljakampaanias. Kampaania kestab 12. septembrist 2. oktoobrini.
Kampaania eesmärk on mõjutada inimesi sööma vähemalt kolme portsjonit ehk peotäit köögivilju päevas.
Kampaania sõnum on: “Rohkelt köögivilju sisaldav menüü aitab tervislikul viisil kehakaalu kontrolli all hoida või seda alandada.”
Miks kampaania vajalik on?
Kuigi inimesed on üldiselt teadlikud, et puu- ja köögiviljad on kasulikud, ei söö nad neid piisavalt. Vaid 8% inimestest sööb päevas viis portsjonit (5x 100 g) puu- ja köögivilju, nagu Eesti toitumissoovitused ette näevad.
Puu- ja köögiviljade grupi siseselt on suurem probleem köögiviljade söömisega. Vastavalt soovitusele ehk vähemalt 300 g köögivilju sööb 29,4% inimestest. Mehed söövad köögivilju vähem kui naised, vastavalt 22,4% meestest ja 34% naistest.
Piisav puu- ja köögiviljade söömine aitab oluliselt vähendada riski haigestuda kroonilistesse haigustesse, eriti südame-veresoonkonna ja mõningatesse vähihaigustesse.
Samuti aitab nende söömine vältida ülekaalu. Tervise Arengu Instituudi poolt noorte seas läbiviidud uuringu (HBSC 2005/2006, 11-, 13- ja 15-aastased kooliõpilased) andmetel on ülekaalulised 12,4% poistest ja 6,5% tüdrukutest ning need protsendid on aasta-aastalt suurenenud.
Üleskutse paikkondadele
Kutsume köögiviljade kampaanias osalema ka Lääne-Saare valla külasid ja paikkondi, et tõsta meie inimeste hulgas köögiviljade populaarsust, et sel teemal uusi teadmisi saada, kaasa mõelda ja ise proovida.
Tegevused kampaaniaperioodil:
– töövõtete demonstreerimine, mida kasutatakse köögiviljade toidutegemiseks ettevalmistamisel (nt sibula hakkimise, porgandi koorimise jms võistluste korraldamine)
– uute ja huvitavate retseptide võistlused ja kooskokkamised
– nunnukonkursside korraldamised koos köögiviljade söömisega jms
– koduaedadest ülejäävate köögiviljade kogumise aktsioonid, kogutud viljade jagamine näit lasteaedadele ja koolidele.
Oleks tore, kui tegevuste läbiviijad annaksid meile teada, mida huvitavat korraldati teie kodukandis köögiviljade kampaania raames.
Lääne-Saare vallavalitsus,
Tervise Arengu Instituut