description: Kui riigikogu Tallinna-Tartu maantee toetusrühma liige Kalle Muuli rõõmustab, et lubatud sõidukiirus uuel Kose-Mäo lõigul hakkab olema 120 km/h, siis maanteeameti vastusest sellist optimismi välja lugeda veel ei saa. Projekti järgi saaks aga tõesti uuel lõigul sõita 120 km/h.

title: Uuel Kose-Mäo lõigul saaks teoorias sõita 120 km/h

maintext:
Vastvalminud ringtee vajab remonti: ehitaja unustas teelõiku betoonjäätmed
Tallinna ringtee Kurna–Luige lõigu Tartu maanteele viival suunal tekkis 11. juulil asfaltkattesse auk, mille tõttu sõidusuund suleti. Nüüd on selgunud, et hiljuti ehitatud teelõiku oli unustatud suured betoonjäätmed.
Tuleval aastal algab Tallinna-Tartu maantee ehitus
Riigikogu rahanduskomisjoni tänasel istungil käsitleti koos majandus- ja taristuminister Kristen Michaliga ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvate suurte taristuprojektide rahastamist, teatas riigikogu pressiteenistus.
Video: Tallinna-Tartu maanteele tulevad möödasõidurajad
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi eile valitsusse saadetud teehoiukava näeb ette Tallinna-Tartu maantee kuni Mäoni neljarealiseks ehitamist, samuti Tartu ja Pärnu maanteele tulevaid möödasõiduradu.
Riik suunab tuleval aastal teehoidu 258 miljonit eurot
Majandus- ja taristuminister Kristen Michal saatis valitsusele kinnitamiseks aastete 2014–2020 riigiteede teehoiukava muudatused, tuleva aasta kulud on 258 miljonit eurot, mis on üksjagu vähem kui 2013. aastal kinnitatud teehoiukavas.
Tartu maantee neljarajaliseks ehitanud Nordecon nõuab hiigelsummat
Järgmisel aastal hakatakse Tallinna-Tartu maantee Kose-Mäo lõiku neljarajaliseks ehitama, aga maanteeamet pole veel selja taha jätnud õppetundi 2013. aastal valminud Aruvalla-Kose lõigu ehitusest, kui käskis ehitajal suure osa tehtud tööst üles kaevata.
Võõbu-Mäo teelõigu ehituseks hangitakse maad pea poole miljoni euro väärtuses
Kose-Mäo lõigu neljarealiseks ehitamine hakkab pihta järgmisel suvel. Võõbu-Mäo teelõigu ehituseks on aga vaja hankida 244 hektarit maad, väärtuses 461 000 eurot.
TV3 video: Tallinn-Tartu neljarealise Kose-Mäo teelõigu ehitus algab järgmisel aastal
Tallinn-Tartu trassi Kose-Mäo neljarealise teelõigu ehituse algus on planeeritud 2017. aasta lõppu. Riigihange kuulutatakse ilmselt välja sama aasta alguses. Trassikoridor on kinnitatud ning mingeid takistusi selles osas ette näha ei ole. Tee ehitatakse kiirtee liiklusrežiimi silmas pidades. Vaata videost!
Graafik: vaata, milliseid suurprojekte lähiaastail ehitama hakatakse
Valitsus leppis täna kokku riigi eelarvestrateegias aastateks 2017-2020. Sellega koos said rohelise tule ka mitmed suurprojektid nagu Kose-Mäo 2+2 teelõigu valmis ehitamine või 50 miljoni euro kulutamine Rail Balticu projekteerimisele. Et oma ja euroraha kulutamise maailma veidi selgust tuua, valis Postimees välja 10 suuremat projekti, mis peaksid lähiaastail valmis saama.
Hooaeg alanud: kus toimuvad tänavu kõige ulatuslikumad teetööd?
Maanteeameti rõõmuks on ehituse hinnad all, mistõttu on ees ootamas rohkelt teetöid. Postimees teeb ülevaate 15 maanteeameti jaoks kõige olulisemast objektist.
Tänasest saab teedel taas 110 km/h sõita
Maanteeamet alustab täna lubatud suurimate piirkiiruste tõstmist neljarajalistel eraldatud sõidusuundadega riigiteedel, tänavu saab kiirusega 110 km/h sõita 133 kilomeetril ja 100 km/h viiel kilomeetril.
Reinsalu: Eesti peaks neljarealise maantee Tartuni välja ehitama
Justiitsminister Urmas Reinsalu ei toeta ideed ehitada neljarealine maantee välja üksnes Mäoni, vaid kui juba ehitada, tuleks see teha Tartuni välja; ehitamiseks võiks ka vajadusel laenu võtta.
Valitsus kaalub Kose-Mäo teelõigu rahastamiseks veokite teemaksu
Valitsus andis eile majandusministeeriumile ülesande koostada aasta jooksul raskeveokitele teekasutustasu sätestava seaduse väljatöötamiskavatsus. Teemaksu kaalub valitsus ühe variandina Kose-Mäo neljarealise maanteelõigu ehituse rahastamisel.
Kohutavad teeolud Tallinna-Narva maanteel: toimus viie sõidukiga ahelavarii, õnnetus juhtus ka bussi ja veokiga
Tallinna-Narva maanteel toimus täna lõunal kaks suuremat liiklusavariid, mille tõttu on liiklus Narva suunal häiritud. Inimesed õnnetustes kannatada pole saanud.
Maanteeamet kaalub lubatud piirkiiruste muutmist
Maanteeameti koostatav uus liiklusohutusprogramm võib surmaga lõppevate õnnetuste ärahoidmise eesmärgil tuua kaasa lubatud sõidukiiruste alandamise teedel, mille kvaliteet ei luba 90-kilomeetrise tunnikiirusega sõitmist.
Maanteeameti ja tee-ehitajate vaidlus vindub
Maanteeamet andis probleemsete teelõikude ehitajatele kaks kuud, et kriitikat toonud uuringuga tutvuda. Tähtaja möödudes nendib amet, et tee-ehitajate ettepanekud väga konkreetsed ei ole olnud ning amet nõuab jätkuvalt probleemide lahendamist. Ehitajate väitel on kõik üldjuhul nõuetekohane.


description: Kultuurkapitali juhatajaks valiti 24 kandidaadi seast Kertu Saks.

title: Kultuurkapitali juhatajaks valiti Kertu Saks

maintext:
Kultuuriminister Indrek Saare sõnul valiti inimene, kelles on palju kultuuriarmastust, pädevust ja kirge selle valdkonna vastu.
«Kultuurkapitali juhatajana plaanin uurida, milline on kultuurkapitali roll täna ning kavandada, milline see võiks olla 20 aasta pärast. Maailm muutub väga kiiresti ja kultuurkapital on oma taasloomise ajast samuti palju muutunud. Seda tuleb märgata ning muutusi teadlikult kujundada,» ütles Kertu Saks.
Saks on SA Tallinna Tehnika- ja Teaduskeskuse juhatuse liige ning Energia avastuskeskuse juhataja, varasemalt töötanud ajakirjanikuna Eesti Päevalehes ning sotsiaalministeeriumis Euroopa sotsiaalfondi koordinatsioonijuhina.
Saks kaitses 2011. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonnas doktorikraadi teemal «Eesti ajalehtede toimetuskultuuri kujunemine 1988 kuni 2005».
Ta on avaldanud haridusteemalisi artikleid ning kirjutanud mitmeid elu- ja kultuuriloolisi raamatuid, sealhulgas «Isaga koos. Mälestusi Kaarel Kilvetist» ja «Krista Kilvet. Peegelpilgus.»
Uus kultuurkapitali juhataja asub ametisse 14. novembril. Senise juhi Olavi Laido ametiaeg saab läbi oktoobri lõpus.

fasttext_language: et


description: Tallinna tehnikaülikooli meresüsteemide instituudi vanemteaduri Tarmo Kõutsi sõnul ei ole Hiiumaa laevaliiklust häirivas madalas veetasemes midagi erakordset ning see on tingitud rõhkkondade jaotusest atmosfääris.

title: Merendusteadlane: praeguses madalas veetasemes pole midagi erakordset

maintext:
Kõutsi sõnul põhjustab madalat veetaset pikalt valitsenud kõrgrõhkkond ja sellega kaasnev ida- ja kirdetuul. Kõrgrõhkkond ei mõjuta mitte ainult Eesti rannikuvee taset, vaid vesi on alanenud kogu Läänemeres.
Kõuts tõdes, et viimaste aastate statistika ei näita tõepoolest nii pikka ja intensiivset kõrgrõhkkonda, mis mõjutaks veetaset nii pikka aega. Tavaliselt alandab rõhkkond veetaset maksimaalselt paariks päevaks ja taandub.
«Samas ei tasu viiteid kliimamuutustele praegusest kõrgrõhkkonnast ja madalast veetasemets küll välja lugeda, see on atmosfääri dünaamika efekt. Looduse poolest on kõik joones ning midagi eriskummalist või katastroofilist ei ole. Sellist rõhkkondade jaotust on tulnud atmosfääris ette ka varem ja tuleb kindlasti ka tulevikus,» rääkis Kõuts.
Vähemalt kaks korda aastas tuleb arvestada sellega, et veetase alaneb ja Hiiumaale sõitmisel võib tekkida probleeme.
Praegu valitsev kõrgrõhkkond on viimase aasta kõige intensiivsem. Mandri ja Hiiumaa vahelisel Rohuküla-Heltermaa laevaliinil on veetase kohati langenud kuni 70 sentimeetrit, mis raskendab parvlaevade liiklust oluliselt. Kõutsi sõnul tõusis neljapäeval veetase hetkeks -57 sentimeetrini kuid hakkas siis jälle langema. Lähipäevadeks veetaseme olulist tõusu prognoosida ei ole ja see jääb sellisele tasemele vähemalt nädala lõpuni.
«Eelmise aasta oktoobris oli umbes samasugune intensiivne kõrgrõhkkond, siis langes veetase -55 sentimeetri juurde. Detsembris oli veetase ka -50 sentimeetri juures. Keskmiselt tuleb vähemalt kaks korda aastas sellega arvestada, et veetase alaneb ja Hiiumaale sõitmisel võib tekkida probleeme.
«Suvel me ju tahamegi kõrgrõhkkonda, kuna sellega kaasneb mõnus ilm. Talvel on samamoodi, kui lumi on maas, siis on tore suusatada, kui päike paistab. Et sellega kaasneb madal veetase ja probleemid Hiiumaa laevaliinil, on paratamatus, sellega ei saa midagi teha,» rääkis Kõuts.
Rohuküla-Heltermaa liinil on veetase langenud praegusest tunduvalt madalamaks. Ajaloo madalaim fikseeritud veetase oli 10. detsembril 1959, kui Rohukülas langes veetase 101 sentimeetrit alla keskmise.
Kõuts lisas, et maailma mõistes on veetaseme tõus ja langus täiesti tavapärane nähtus.
«Tõusu ja mõõna Läänemeres peaaegu ei esine, selle nähtuse tõttu muutub veetase meil vaid kuini 10 sentimeetri võrra, kuna Läänemeri on muust maailmamerest suhteliselt eraldatud. Maailmas on veetaseme suurim erinevus tõusu ja mõõna vahel 21 meetrit,» rääkis Kõuts.


description: Keskerakonna liider Edgar Savisaar kinnitas laupäeval volikogu ees, et tema ei teadnud Priit Toobali antud garantiikirjadest Paavi Pettaile mitte midagi ja süüdistas Toobalit, et see tema selja taga sellise rumalusega hakkama sai.

title: Savisaar süüdistas garantiikirjades Toobalit

maintext:
Laupäevasel volikogul pidas juhatuse liige Taavi Aas ettekande olukorrast, mis valitseb erakonnas seoses endise peasekretäri Priit Toobali antud garatiikirjadega. Aas tõi välja kuupäevad, mis mille järel toimus, ja faktid, mida kinnitavad dokumendid.
Fakt on, et Midfield OÜ hagi/nõue saabus Keskerakonda juuli lõpus, kuid tollane peasekretär Oudekki Loone jättis erakonna juhatuse sellest teavitamata. Ka revisjonikomisjonile jagas Loone esialgu valeinfot.
Edgar Savisaar kinnitas volikogu ees, et tema ei teadnud garantiikirjadest ja need on antud tema selja taga, ütles garantiikirjade analüüsimiseks loodud töörühma juht Taavi Aas.
Keskerakonna fraktsiooni liige, riigikogulane Toomas Vitsut märkis, et Savisaar mitte ainult ei distantseerinud ennast, vaid süüdistas aktiivselt oma peamist endist kaastöötajat Priit Toobalit.
Vitsut märkis, et eks see annab aimu, kuidas Savisaar käitub nendega, kes talle ustavad on.
Vitsut lisas, et võimalus, et Savisaar garantiikirjadest ei teadnud, on erakonna juhtumisstiili arvestades äärmiselt vähetõenäoline. «Naeruväärne,» täpsustas Vitsut.
Priit Toobalit volikogu ees ennast kaitsmas ei olnud.
Keskerakonna endine peasekretär Priit Toobal allkirjastas kaks garantiikirja Paavo Pettai firmale Midfield 2014. aasta detsembris.
Kohus seadis septembris Keskerakonna Toompeal asuvale peakontorile Paavo Pettai firmale OÜ Midfield antud garantiikirjade katteks hüpoteegi.
Harju maakohus rahuldas 15. septembril Midfield OÜ arbitraažkohtusse esitatud hagi tagamise taotluse. Hagi tagamiseks on kohus nõustunud seadma Toom-Rüütli 3/5 kinnistutele hüpoteegid kogusummas 800 680 eurot.
Garantiikirjade kogusumma on 730 000 eurot.


description: Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid leiab, et tõenäoline järgmine Eesti president, Eesti senine esindaja Euroopa Kontrollikojas Kersti Kaljulaid peaks andma hävitava hinnangu parvlaeva saagale.

title: Karilaid: Kaljulaidi presidendiks saamise eeltingimus on parvlaevasaaga hukkamõistmine

maintext:
«Kes, siis veel kui mitte tema peaks andma hävitava hinnangu parvlaeva saagale, kus on rikutud norme ja rahvale teadlikult valetatud. Ausalt öeldes peaks Kaljulaiu poolt põrmustav avaldus parvlaeva teemal olema lausa üks tema presidendiks saamise eeltingimus. Vaid nii saaks ta tõestada, et kannab päriselt samu euroopalikke väärtusi ning on tõesti aus ja objektiivne bürokraat nagu me temast täna pimesi ju eeldame,» kirjutas Karilaid sotsiaalmeedias.
Karilaid meenutas, et Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas on lubanud vaadata tõsise näoga Tallinna Sadama poole kui uued laevad õigeks ajaks liinile ei jõua. Tähtaeg on möödas, riigihanketingimusi on rikutud, aga keda huvitab? /…/ Taavi Rõivasel pole aga mõtet tõsise näoga vaadata enam Tallinna Sadama poole, sest sellest pole enam abi, kuna see kala mädaneb juba aastaid. Parem kutsugu kokku erakorraline kabinetiistung ja vaadaku koos peeglisse ja kui ikka probleeme ei näe, siis tehke koos mõni nartsisslik selfie,» kirjutas Karilaid.
Ta märkis, et on vaid aja küsimus, millal kerkib avalikkuse ette järgmine nelja sidruni ja parvlaeva saaga sarnane korruptsioonilugu. «Ja veel järgmine ja veel järgmine. Ja kas me ise ja meedia on taas nii tuimad, et laseme sel jälle juhtuda ja karavan läheb edasi. Ja kas jälle on ka meie uus president vait...» küsis Karilaid.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Lobjakas: samasuguse tõenäosusega nagu Kersti Kaljulaid on Eesti president, ei ole Edgar Savisaar pärast novembrit enam Keskerakonna juht
Ahto Lobjakas ütles Raadio 2 saates «Olukorrast riigis», et suurem osa Keskerakonnast on väsinud opositsioonis olemast ning tõenäoliselt ei ole Edgar Savisaar pärast novembrit enam Keskerakonna juht.


description: Riigikogu sotsiaalkomisjon arutab täna erisoodustusmaksu kaotamist inimeste tervise edendamiseks tehtavatelt kuludelt. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees Urve Palo sõnul on see ajalooline läbimurre kivistunud maksusüsteemis.

title: Urve Palo: tervisekulude erisoodustusmaksu kaotamine on murranguline muutus

maintext:
Palo märkis, et lõpuks ometi astub riik maksupoliitikas sammu võrra lähemale 21. sajandile, lubades 400 euro ulatuses aastas maksuvabalt investeerida meie kõige väärtuslikumasse ressurssi – inimesse. «See on murranguline muutus meie ühetaolises ja erandeid mittesallivas maksusüsteemis.»
Ta lisas, et riik peab tegema omalt poolt kõik võimaliku, et toetada ja suunata inimesi sportlike eluviiside ja tervise hoidmise juurde. «Koos inimeste tervise paranemisega, kasvab muuhulgas ettevõtete tootlikkus ja väheneb surve haigekassa eelarvele,» ütles Palo.
Palo sõnul võidavad sellest muudatusest kõik kolm osapoolt: inimene, ettevõte, riik. «Riigi oluliseks hoovaks inimeste käitumise ja ühiskondlike hoiakute muutmisel ja suunamisel on maksupoliitika. Seega on see samm õiges suunas. Ja loomulikult on mul hea meel näha enda 9 aastat tagasi antud valimislubaduse täitumist.»
Eelnõu järgi ei loeta 2018. aasta 1. jaanuarist enam erisoodustuseks töötaja tervise edendamiseks tehtud järgmisi tööandja kulutusi: avaliku rahvaspordiürituse osavõtutasu, sportimis- või liikumispaiga regulaarne kasutamine, tööandja olemasolevate spordirajatiste ülalpidamine ning taastusarsti, füsioterapeudi, tegevusterapeudi, kliinilise logopeedi või kliinilise psühholoogi teenused. Eelnõu kohaselt on tööandjail võimalik töötajatele hüvitada kuni 100 euro ulatuses ühes kvartalis erinevaid tervisekulutusi.
Tuleva aasta 1. jaanuaril jõustuvad sotsiaalmaksuseaduse muudatused, millega antakse tööandjale võimalus maksta töötajale sotsiaalmaksuvabalt haigushüvitist ka teise ja kolmanda haiguspäeva eest, sarnaselt neljanda kuni kaheksanda haiguspäevaga.
Eelnõu on riigikogu suures saalis esimesel lugemisel kolmapäeval.


description: Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare laupäeval volikogu ees tehtud süüdistustele talle aastaid lojaalseks kaasvõitlejaks olnud peasekretärile, et see sai garantiikirju andes tema selja taga hakkama rumalusega, vastas Priit Toobal, et igaüks räägib seda, mida ta tahab rääkida.

title: Priit Toobal Savisaare süüdistustest: igaüks räägib seda, mida tahab rääkida

maintext:
Enda versiooni Keskerakonna 2014. aastal Paavo Pettai ettevõttele OÜ Midfield antud kahe garantiikirja kohta Toobal avada ei taha. «Ma olen seda teemat kommenteerinud. Ma olen öelnud, et ma olen sellest erakonna juhatuse liikmetega rääkinud ja teeme nii, et aitab sellest,» lausus ta.
Toobal rõhutas, et teda ei huvita, et endine koduerakond püüab teda ainuisikuliselt garantiikirjade andmises patuoinaks teha. «Las jääda see mulje, mis kellelgi jääb, mind see ausalt öeldes väga ei huvita. Mind ei huvita, mida arvab inimene tänavalt minust, ma ei ole poliitik. Ma ei pea hääli koguma ega kellelegi vähem või rohkem meeldima,» ütles ta.
«Mind huvitab see, mida teavad need, kes on erakonnas otsustamise juures ka täna. See on minu jaoks tähtis. Nemad seda teavad ja rohkem ei ole vaja, et keegi midagi arvaks,» jätkas praegune Kildu ratsakeskus-külalistemaja juhatuse esimees.
«Igaüks räägib seda, mida ta tahab rääkida. Ja nii ongi. Just.»
Küsimusele, et mis ta ütleb selle kohta, et Edgar Savisaar räägib, et Priit Toobal oli ainuisikuliselt garantiikirjade andmise taga, vastas Toobal nii: «Igaüks räägib seda, mida ta tahab rääkida. Ja nii ongi. Just.»
Keskerakonna liider Edgar Savisaar kinnitas laupäeval volikogu ees, et tema ei teadnud Priit Toobali antud garantiikirjadest Paavi Pettaile mitte midagi, ja süüdistas Toobalit, et see tema selja taga sellise rumalusega hakkama sai.
Keskerakonna fraktsiooni liige, riigikogulane Toomas Vitsut märkis, et Savisaar mitte ainult ei distantseerinud ennast, vaid süüdistas aktiivselt oma peamist endist kaastöötajat Priit Toobalit.
Vitsut märkis, et eks see annab aimu, kuidas Savisaar käitub nendega, kes talle ustavad on.
Vitsut lisas, et võimalus, et Savisaar garantiikirjadest ei teadnud, on erakonna juhtumisstiili arvestades äärmiselt vähetõenäoline. «Naeruväärne,» täpsustas Vitsut.
Priit Toobalit volikogu ees ennast kaitsmas ei olnud.


description: Kadri Simsoni leeri kuuluvad kümme Keskerakonna juhatuse liiget kutsuvad oma pöördumises sisetülis vaevleva erakonna liikmeid koostööle ja hoiduma väärinfo levitamisest. Lisaks selgitatakse kirjas, miks vabastati Oudekki Loone partei peasekretäri ametist.

title: Simsoni leer: kutsume kõiki erakonna liikmeid koostööle ja hoiduma väärinfo levitamisest

maintext:
Postimees avaldab pöördumise täismahus:
Eesti Keskerakonna liikmetele
Viimastel päevadel on asutud koguma allkirju Edgar Savisaare toetusavaldusele, kus on muuhulgas kirjas, et Oudekki Loone vabastati ametist ebaseaduslikult ning Keskerakonna büroo töötajaid ja Kesknädala toimetuse töötajaid ähvardatakse vallandamisega.
Peasekretär vabastati ametist juhatuse otsusega 25. septembril, kuna ta varjas pikka aega juhatuse eest olulist infot erakonna poolt väljastatud garantiikirjade osas ja eitas selle põhjal esitatud nõudeid. Ka erakonna revisjonikomisjonile ei andnud Loone tõest infot. Sellise tegevusega kaotas Oudekki Loone erakonna juhatuse usalduse ja vabastati ametist. Otsus on nii vormiliselt kui sisuliselt seaduslik ja vastab erakonna põhikirjale. Erakonna peasekretär peab oma tegevuses täitma juhatuse otsuseid ning andma õigeaegset ja tõepärast infot kõigile juhatuse liikmetele.
Juhatuse liikmetena võime kinnitada, et erakonna büroo töötab tavapäraselt, ühtegi töötajat büroos ega ka Kesknädala toimetuses pole keegi millegagi ähvardanud. Kesknädal ilmub endiselt igal kolmapäeval, büroo tegeleb igapäevase tööga. Büroo töötajad on kinnitanud, et nad lähtuvad oma töös juhatuse otsustest. Ees ootavad volikogu istung ja ka erakonna kongress, mis tuleb ette valmistada.
Erakonna liikmetel on õigus toetada erakonna esimeest või mõnda teist erakonna liiget. Igasugusele avaldusele allkirja andes peaks aga iga erakonna liige mõistma ja aru saama, kas ta kirjutab alla tõesele tekstile. Kutsume kõiki erakonna liikmeid koostööle ja hoiduma väärinfo levitamisest.
Eesti Keskerakonna juhatuse liikmed:
Jüri Ratas
Kadri Simson
Jaanus Karilaid
Mailis Reps
Enn Eesmaa
Aadu Must
Mihhail Korb
Taavi Aas
Jaak Aab
Urmo Saareoja


description: President Toomas Hendrik Ilvesel on enne ametist lahkumist plaanis veel mitmeid kohtumisi ja muu hulgas ka kaks esinemist: telepöördumine pühapäeval ja ameti üleandmiskõne esmaspäeval riigikogus.

title: Millised näevad välja Ilvese viimased tööpäevad presidendi ametis?

maintext:
Presidendi kantselei avalike suhete osakonna juhataja Piret Pert ütles Postimehele, et eile hommikul toimus president Ilvesel viimane nõupidamine oma nõunikega, misjärel andis ta pika intervjuu Eesti Päevalehele, võttis Leivaliidult vastu uudseleiva, osales Riigikaitse Nõukogu istungil ja andis õhtusöögi valitsuse liikmetele.
«Täna tegeleb riigipea ametist lahkumise kahe tekstiga – telepöördumine pühapäeva õhtul ja ameti üleandmiskõne riigikogus esmaspäeval, samuti külastab ta Riigi Infosüsteemi Ametit. Neljapäev on kaetud erinevate kohtumistega,» rääkis Pert. Reedel avatakse presidendi kantseleis tema sõnul eelmiste riigipeade Lennart Meri ja Arnold Rüütli portree kõrval ka Kaido Ole maal Toomas Hendrik Ilvesest.
Esmaspäeval algavad presidendi ameti üleandmise üritused tema sõnul kell 11 presidendi kantselei töötajate ühispildiga ning lõpevad kell 17 väliskunsti muuseumis algava vastuvõtuga, mille annavad ametisse astunud ja ametist lahkunud president.
Pert märkis, et Ilvese ametiaja lõppedes lahkuvad presidendi kantseleist ka tema nõunikud, kes on ametisse nimetatud tema volituste lõppemiseni. «Seega arvestavad ametist lahkuva riigipea julgeolekunõunik Merle Maigre, sisenõunik Heli Suvi, avalike suhete nõunik Toomas Sildam, kultuurinõunik Jaan Tootsen, vabakonnanõunik Madle Lippus, nõunik-abi Piret Arukaevu ja nõunik-erasekretär Maimu Sibrits, et nende viimane tööpäev Kadriorus on 10. oktoobril,» ütles ta.
Esmaspäeval on tema sõnul viimane tööpäev ka protokolliosakonna juhatajal Piret Reintamm Bennol, kes lahkub ametist omal soovil. Päev varem lahkuvad ametist välisosakonna juhataja Kai Kaarelson ning välisosakonna nõunik Liis Lipre-Järma, kes olid tähtajalise üleviimise korras ametisse nimetatud just selle kuupäevani.
Seda, millised on Toomas Hendrik Ilvese plaanid pärast ameti üleandmist, teatab ta pressiesindaja sõnul siis, kui need on lõplikult selged.


description: Tallinnas dokis hoolduses käinud parvlaev Hiiumaa jõudis öösel Virtsu-Kuivastu liinile ja hakkas täna hommikust liinil reisijaid teenindama.

title: Parvlaev Hiiumaa jõudis Virtsu-Kuivastu liinile

maintext:
Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad võttis Virtsu-Kuivastu ja Rohuküla-Heltermaa liinil laevade opereerimise üle ööl vastu laupäeva, kuid Hiiumaa laupäeval liinil ei sõitnud.
Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro avaldas veel reedel lootust, et Hiiumaa jõuab õigeks ajaks Väinamerele ja saab laupäeva hommikust inimesi vedama hakata, seda siiski ei juhtunud.
Saaremaa Laevakompaniile kuuluv parvlaev Hiiumaa jääb prahilepingu alusel TS Laevade kasutusse kuni aastaks.
Virtsu-Kuivastu liinil sõidavad täna parvlaevad Hiiumaa, Ionas ja Harilaid ning Rohuküla-Heltermaa liinil Regula ja St.Ola.
TS Laevad võttis ööl vastu laupäeva Saaremaa Laevakompaniilt üle laevaliikluse korraldamise mandri ja Muhumaa ning mandri ja Hiiumaa vahelisel laevaliinil. Kuna reedel katkes tormi tõttu laevaliiklus Virtsu-Kuivastu liinil mitmeks tunniks, vedas Saaremaa Laevakompanii kõik sadamas ootavad inimesed üle ja andis laevad üle kella 5 paiku laupäeva hommikul. Algse kokkuleppe järgi pidanuks laevad TS laevadele üle minema juba südaööl.
TS Laevad teenindab parvlaevakliente esialgu ajutistest konteineritest ja hooajaliselt palgatud suunajatega, sest Tuule Reiside klienditeenindussüsteemide mahavõtmine ja uute paigaldamine võtab aega kuni kaks nädalat.


description: Euroopa Komisjon algatas uurimise, et selgitada välja Ärma talule eraldatud toetuse osalise tagasinõudmise vastavust Euroopa Liidu struktuurifondide raha kasutamise reeglitele.

title: Euroliit uurib Ärma talule toetuse andmist

maintext:
«Me lugesime ajakirjandusest selle juhtumi kohta ja palusime Eesti asutustelt selle kohta rohkem informatsiooni,» ütles Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika voliniku Corina Crețu kõneisik Jakub Adamowicz.
Adamowicz märkis, et vastavalt Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika ühise juhtimise põhimõttele vastutab toetuse kasutamise korrektsuse ja järelevalve eest eeskätt liikmesriik ise.
«Eelkõige oleme palunud teavet Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt (EAS), mis on üks Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika elluviimise eest vastutajaid Eestis. Nüüd me ootame EASilt vajalikku infot,» lausus Adamowicz.
Voliniku kõneisik lisas, et kuna rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond hakkas Ärma talule eraldatud toetusega seonduvat uurima, ootab Brüssel enne otsuse langetamist ära selle uurimise tulemused.
Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond hakkas esmaspäeval uurima, kas EASi kümneprotsendiline tagasinõue president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talule antud toetusest on õiguspärane. Uurimise eesmärk on hinnata EASi toetuse abikõlblikkust ja ning võtta seisukoht, kas 190 392-eurosest toetusest kümnendiku tagasinõudmine on seaduslik.
Ettevõtlusminister Liisa Oviir (Sotsiaaldemokraatlik Erakond) teatas eelmisel reedel, et andis EASi nõukogule korralduse teha Ärma talu haldavale OÜ-le Ermamaa antud toetuse suhtes audit.
EAS teatas eelmisel nädalal, et esitas Ermamaale tagasinõude summas 19 039 eurot pärast Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist. Ilves on tagasinõude riigile tasunud, kuid see on vaid kümme protsenti summast, mille ta kunagi toetuseks sai.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Millised on Tänaku võimalused uueks hooajaks?
Täna on tulnud mitmeid uudiseid seoses uue autoralli MM-sarja uue hooajaga. Hyundai pikendas lepingut Thierry Neuville’iga ning Citroen lõi käed Craig Breeni ja Stephane Lefebvre’iga. Seega on nii Volkswagenil, Citroenil kui ka Hyundail uueks hooajaks võistkond koos. Tänavu DMACKis kihutava Tänaku valikuteks on seega jäänud DMACK ja M-Sport. Toyota olevat mõningatel hinnangutel piisavalt kehva, et tippmehed sinna minna ei taha.


description: Tartus hukkus mullu novembris ülekäigurajal vilkuriga, kuid sireenita sõitnud politseiautolt löögi saanud mees, kuid süüdi on justkui tema ise, vahendas ETV saade «Pealtnägija». Omaste sõnul peaks kaaluma, et politsei kasutaks rohkem sireeni, sealhulgas ka öösel.

title: Politseiautolt surmava löögi saanud mehe pere eesmärk pole, et autojuht vangi pandaks, üle tuleks vaadata alarmsõitude kord

maintext:
Ööl, mil juhtus traagiline õnnetus, sai politsei kaks väljakutset, teine neist oli kõrgeim ehk politsei keeles Charlie-väljakutse ning neile reageerisid kõrvalistujana 44-aastane Einar ja autojuhina 25-aastane Igor, kusjuures oli Igor oma kolmeaastase karjääri jooksul jõudnud alarmsõiduki roolis teha kolm avariid, millest kaks olid seotud kihutamisega.
Politseinikud panid Volkswageni bussil tööle küll vilkurid, aga mitte sireeni ehk masin sõitis 120-kilomeetrise tunnikiirusega kesklinna suunas vaikselt.
Samal ajal jalutasid peolt koju Rain ja tema sõber Henri ning kuigi vaid mõni hetk hiljem politseiautolt löögi saanud Rain oleks võinud minna teist teed, otsustas ta sõpra saata - Henri sõnul nägid nad teed ületades neile lähenevat masinat, aga ei märganud vilkureid ega saanud aru suurest kiirusest.
Uurimist juhtinud prokuröri sõnul polnud juriidiliselt millestki kinni hakata, algul lõpetas asja Lõuna prokuratuur ja pärast vanemate protesti, 1. septembril ka riigiprokuratuur ning kokkuvõttes on riigi seisukoht, et noormehed ilmusid ülekäigurajale nii järsku, et Igoril polnud võimalik otsasõitu vältida ning eelnevad avariid ja sireenita sõitmine ei mängi siinjuures prokuröride sõnul mingit rolli.
Raini lähedaste eesmärk pole, et Igor vangi pandaks, küll aga tuleks nende sõnul üle vaadata alarmsõitude ja sireeni kasutamise kord, samuti märkisid nad, et palju küsimärke oleks olemata, kui politseibussi pardakaamera oleks töötanud.
Lõuna prefektuuri prefekt Tarmo Kohv:
Täpsustades sama patrullekipaaži osalusel juhtunud varasemaid õnnetusi, siis ühel juhul sattus patrull liiklusõnnetusse 2015. aasta aprillis, kui oli tõendusliku alkomeetriga teel joobes juhi tabanud patrulli juurde. Ristmikule lähenedes püüdis politseisõiduk sireeni ja vilkuritega ristmikku ületada ning umbes 30 km/h liikudes teha möödasõitu veokist, kuid kuna veok oli samal ajal juba vasakpööret tegemas, toimus kahe masina kokkupõrge. Sõidukid said mõlke, inimesed viga ei saanud.
Aasta varem aprillis oli sama patrull alarmsõidul väljakutsele, kus teatati kraavis lebavast arvatavalt raskes joobes inimesest. Teel abivajajani sõitis patrull ringristmikule, kus ees liikunud autole otsasõidu vältimiseks otsustas patrull keerata teelt välja. Kahjustada sai politseisõiduki põrkeraud.
Meelevaldne on neid juhtumeid siduda traagilise õnnetusega Riia mäel ning ei siis ega nüüd tagantjärele anna need alust alarmsõidukijuhti ametist vabastada. Taolisel juhul tuleks alarmsõit keelata ning liiklusest kõrvaldada kõik juhid, kes on 2000 või enamgi tundi aastas autoroolis olnuna osalenud mõneski kergema tagajärjega liiklusõnnetuses.
Kinnitan, et pärast novembrikuist traagilist õnnetust on alarmsõiduki juhtidele soovitatud kasutada alarmsõidul lisaks vilkuritele ka sireeni senisest enam ja seda ka öisel ajal, kuid lõplik otsus arvestades väljakutse täpseid asjaolusid jääb alarmsõiduki roolis oleva ametniku langetada.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Võimas: viimasel päeval kõik katsed võitnud Tänak tuli Walesi rallil teiseks
DMACKi meeskonnas sõitev rallipaar Ott Tänak ja Raigo Mõlder tulid Walesi MM-etapil teiseks, esikoha saanud Sebastien Ogierile kaotasid nad vaid 10,2 sekundiga. Tänakule oli see karjääri neljandaks poodiumikohaks, teine koht saadi ka sel suvel Poolas. Suurepärases hoos eestlased võitsid võistluse avapäeval kaks, eile neli ja täna kõik kuus kiiruskatset. Muuhulgas oli Tänak parim ka punktikatsel ja teenis MM-arvestusse lisaks üldarvestuse teise koha eest saadud 18 punktile ka kolm lisapunkti. Walesi ralli lõppjärjestus: 1. Sebastien Ogier (Volkswagen) 2. Ott Tänak (DMACK/Ford) +10,2 3. Thierry Neuville (Hyndai) +1.35,4 4. Hayden Paddon (Hyundai) +1.54,9 5. Kris Meeke (Citroen) +2.35,2 6. Dani Sordo (Hyundai) +4.02,6 7. Jari-Matti Latvala (Volkswagen) +4.28,3 8. Mads Östberg (M-Sport/Ford) +4.38,3 9. Stephane Lefebre (Citroen) +7.12,2 10. Eric Camilli (M-Sport/Ford) +8.19,3


description: Reformierakonna auesimees Siim Kallas saatis erakonnakaaslasele Reimo Nebokatile tema tehtud terava avalduse peale omakorda vastuse, milles paneb ette arutada süüdistust oma Kremli-meelsuses partei juhatuses niipea kui võimalik.

title: Siim Kallas Reimo Nebokatile: kas minu süüdistamine Kremli-meelsuses oli mõeldud naljana?

maintext:
Siim Kallase Nebokatile saadetud vastus:
«Austatud hr. Nebokat!
On klassikaline demagoogiavõte – kui poliitik midagi ütleb, mis ei meeldi, siis sildistatakse ta kohe: kibestunud, solvunud, vihane, tige jne. See tähendab, põhjus on inimeses, mitte probleemides.
Kõigepealt mõned õiendused. Ma ei ole pettunud selles, et ma ei saanud presidendiks, vaid selles, kuidas president lõpuks ametisse pandi. Kersti Kaljulaidi toetan ma isiklikult igati ja soovina talle edu.
Teiseks väärivad nähtavasti lahti rääkimist väited erakonna toetusest minu kandidatuurile. Tõepoolest, ma nägin, kuidas mind toetas suur hulk erakkonna liikmeid nii fraktsioonis, juhatuses ja ka piirkondades. Ma olen nendele väga tänulik. See oli innustav. Kui aga oluline grupp erakonna juhtivaid liikmeid tegutseb kuni lõpuni valijameeste seas aktiivselt minu vastu, siis pole põhjust rääkida erakonna kui terviku ühtsest positsioonist ja tugevast toetusest.
Minu süüdistamine Kremli-meelsuses on kahtlemata ebatavaline. Kas see oli mõeldud naljana? Kui ei, siis on tegemist erakordselt tõsise süüdistusega.
Süüdistatav peab saama ennast kaitsta. Ka presidendivalimiste aspektid väärivad erakonnasisest arutelu.
Sellest lähtuvalt teen ettepaneku arutada süüdistust minu Kremli-meelsuses ja muid lahkarvamusi erakonna juhatuses minu osavõtul niipea, kui võimalik.
Siim Kallas
Reformierakonna auesimees»
Nebokati vastus Kallasele
Vähem kui tund aega hiljem saabus Reimo Nebokati juba teine täna Siim Kallase suunas saadetud pöördumine.
«Hea Siim Kallas,
Tegime koos pingutusi, et saaksid Presidendiks. Sa tänasid erakonda, meeskonda ja mind avalikult, hindan seda.
Erakonnas oli erinevaid arvamusi, tõsi. Südametunnistuse vabadus on Reformierakonnas olemas. Mäletad, kui soovitasid inimestel leida teine erakond, kui midagi ei meeldi? Saades aru, et see tõukab inimesi eemale, korraldasime koos Sinu vabanduse avalikult. Kuid küllap see siiski tõukas, mitte ei tõmmanud kokku. Sul endalgi oli kahju kogemata väljaöeldu pärast.
Nüüd Kremli-meelsusest. Kremli-meelseks pean oma sõnavõtus Edgar Savisaart. Meest, keda ajakirjanduses on nimetatud mõjuagendiks! Oleme juba 2007 teinud selge valiku, et temaga ja selle meelsusega koostööd ei tee. Sinu presidendikandidaadiks saamisel ütlesime selle selgelt välja. Ka ise mõistsid seda peale temaga kohtumas käimist, et see ei saa olla ühisosa. Edgar Savisaare pooldajate unenägu, et kui just Sina saaksid presidendiks, annaks President talle võimalikul süüdimõistmisel armu, ei olnud meile kellelegi mõeldav.
Seega, arutame. Kuid Edgariga koostööd mitte. Mina, nagu paljud meil, loodan, et uued Keskerakonna liidrid teevad sellest Eesti-meelse erakonna. Kuid ootame nende otsused enne ära, võib juhtuda, et juhivahetus ei too muutust poliitikas, kuid see pole meie määrata.
Sinu enda Äripäeva intervjuu lõpus ütlesid, et tuleks aeg maha võtta. Ma ei oskaks seda paremini sõnastada. Erakonna meeskond tegi Sinu Presidendiks saamiseks palju tööd. Kui erakonna auesimees ütleb, et tahaks uut erakonda, sest eelmine ei taganud talle kokkuleppeid Edgariga või Eesti rahva toetust, siis vabanda, aga armastust väevõimuga ei saa.
Seepärast arutame, hea, et sain vastata.
Lugupidamisega,
Reimo Nebokat
Reformierakonna peasekretär»
Pettunud Kallas ja Nebokati kriitika
Presidendivalimistel ebaõnnestunud Siim Kallas tunnistas Äripäevale antud intervjuus, et on pettunud. Uue partei loomise idee kohta küsides Kallas esialgu vakatas, ei kinnitanud ega lükanud seda võimalust ka ümber. Ta lisas, et tema jaoks on hetkel võtmekohaks see, kuidas Reformierakond edasi liigub ja kas tunnistatakse suuri lahkhelisid erakonna sees või mitte.
Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat teatas seejärel täna hommikul, et erakond toetas Kallast nii riigikogus kui valimiskogus. «Mõlemas sai Siim Kallas parima tulemuse ja tänas erakonda toe eest. Seetõttu on kummaline tema tänaseid väljaütlemisi lugeda,» lausus ta.
Nebokat ütles end inimlikult mõistvat, et Kallas on kibestunud, et ta ei saanud presidendiks. «Ütleme siis nii, nagu asjad on – see oleks olnud võimalik vaid Edgar Savisaare juhitava Keskerakonnaga koostöös. Savisaarega oleme koostöö välistanud 2007. aastast. Pronksiöödel tegi tema oma valiku ja see ei olnud Eesti-meelne,» märkis ta.
Ometigi ihaldab tema sõnul pidevalt keegi sõprust Kremli-meelsuse esindajaga, nimetades seda rahulolematuseks erakonna juhtimisega. «See ongi see põhiline erimeelsus, pole ju ammu saladus, et Siim Kallas, Rein Lang ja mõned veel on Hundisilmal külalised olnud. Erakond seda ei poolda ja nii ka jääb,» kinnitas peasekretär.
Nebokat lisas, et kui Kallas ei ole sellega rahul või on pettunud Eesti rahva või valijameeste otsuses, siis soovitab ta tal kindlasti aja maha võtta, sest kibestumisega saab sündida vaid halbu asju ja ebaõnnestunud ütlemisi.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Keskmise eestlase kodust leiab portsu dopingut
Kui mitmekordne Euroopa meister ja olümpiamedalist Kaspar Taimsoo peaks saama päikesepõletuse või mõne muu kergema tervisehäda, käitub ta oma sõnul nagu keskmine Eesti mees – kannatab valu ära.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) nõukogu tellis Ärma talu haldava OÜ Ermamaa projekti auditi, mille valmimistähtaeg on 2. november.

title: EAS tellis Ärma talu toetuse korrektsuse selgitamiseks auditi

maintext:
Konsultatsioonifirma KPMG Baltics OÜ läbiviidava auditi eesmärk on saada sõltumatu hinnang küsimustele, kas nimetatud projekti menetlemisel on EAS käitunud vastavalt kehtinud reeglitele ning kas EAS on protsessi käigus jälginud toetuse saajate võrdse kohtlemise printsiipe.
Tuginedes auditi tulemustele võtab EASi nõukogu OÜ Ermamaa projekti suhtes seisukoha 2. novembril toimuval nõukogu koosolekul, teatas EAS.
EttevõtlusministerLiisa Oviir andis reedel EASi nõukogule korralduse teha Ärma talu haldavale OÜ Ermamaale antud toetuse suhtes audit.
Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond hakkas esmaspäeval uurima, kas EAS-i 10-protsendiline tagasinõue president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talule antud toetusest on õiguspärane. Uurimise eesmärk on hinnata EASi toetuse abikõlblikkust ja ning võtta seisukoht, kas 190 392-eurosest toetusest 10 protsendi suurune tagasinõue on seaduslik,
Uurimise algatas ka Euroopa Komisjon, et selgitada välja Ärma talule eraldatud toetuse osalise tagasinõudmise vastavust Euroopa Liidu struktuurifondide raha kasutamise reeglitele. Enne otsuse langetamist ootab Euroopa Komisjon ära rahandusministeeriumi uurimise tulemused.
EAS teatas eelmisel nädalal, et esitas OÜle Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot pärast OÜ Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist. Ilves on tagasinõude riigile tasunud. See on aga vaid 10 protsenti summast, mille ta kunagi toetuseks sai.


description: Kersti Kaljulaidile esmaspäeval ameti üle andnud Toomas Hendrik Ilves suundus eile koos abikaasa Ieva Ilvesega puhkusele. Ilvesel on õigus kasutamata jäänud puhkuse ja ühe aastapalga ulatuses antava hüvitisega kokku saada üle 94 000 euro.

title: Ilvese ja tema meeskonna lahkumine läheb maksma üle 100 000 euro

maintext:
«President Ilvesel on 175 kalendripäeva jagu kasutamata jäänud puhkust, selle eest on tal õigus saada 31 195,62 eurot. Ametist lahkuvale presidendile on määratud hüvitis summas 63 460,80 eurot,» ütles president Ilvese nõunik Urve Eslas.
Toomas Hendrik Ilvese ametipension on tulevikus 3966 eurot. Ieva Ilvese igakuiseks hüvitiseks hakkab olema 1058 eurot.
President Toomas Hendrik Ilvese nõunikud said hüvitist järgmiselt:
nõunik-abi Piret Arukaevu 1500 eurot
julgeolekunõunik Merle Maigre 2200 eurot
nõunik-erasekretär Maimu Sibrits 1400 eurot
avalike suhete nõunik Toomas Sildam 2000 eurot
sisenõunik Heli Suvi 2000 eurot
kultuurinõunik Jaan Tootsen 900 eurot
Vabariigi Presidendi ametihüve seaduse paragrahv 6 sätestab, et ametivolituste ajal on presidendil õigus saada aastas kuni 35 kalendripäeva puhkust. Puhkuse aja ja kestuse määrab president.
President saab kasutatud puhkuseaja eest puhkusetasu, mis on võrdne ametipalgaga. Ametivolituste lõppemise korral on presidendil õigus saada kasutamata jäänud puhkuse eest rahalist hüvitist.
Pärast ametivolituste lõppemist on presidendil, kelle ametivolitused ei ole lõppenud ametist tagasiastumise või süüdimõistva kohtuotsuse jõustumise tõttu, õigus saada ühekordset hüvitist ühe aasta ametipalga ulatuses.
Lisaks sellele on pärast ametivolituste lõppemist presidendil õigus saada oma kasutusse elu-, esindus- ja tööruumid ruumide üüri- ja korrashoiukulude hüvitamisega riigi poolt või saada riigilt hüvitist presidendi elukoha korrashoiuga seotud mõistlike kulude eest. Samuti saada oma käsutusse nõunik ja sekretär, kes on presidendi kantselei teenistujad, kasutada riigi kulul ametiautot ning selle korrashoiu ja kasutamisega seotud teenuseid.


description: Politsei palub inimeste abi kolmapäeval, 26. oktoobri hommikul Harjumaal Padise külas oma elukohast lahkunud 73-aastase Ilmari leidmisel.

title: Politsei otsib Harjumaal kadunud 73-aastast Ilmarit

maintext:
Eakas mees on ka varasemalt kadunuks jäänud ning ta võib mäluprobleemide tõttu jalutades end unustada. Rahuliku iseloomuga Ilmar on habetunud ja tema pead katavad hallid juuksed. Mees on tugeva kehaehitusega ja ligi 178 cm pikk, edastas Põhja prefektuur.
Politseinikele on Ilmari kirjeldus edastatud ning korrakaitsjad kontrollisid ega mees pole haiglasse sattunud, kuid senini pole teda leitud.
Kõigil, kellel on infot Ilmari paiknemise kohta, palub politsei võtta ühendust telefoninumbril 612 5710 või 112.


description: Riigikogu sotsiaalkomisjon arutab esmaspäevasel istungil seaduseelnõu, millega taastatakse alates tuleva aasta 1. juulist hambaravihüvitis täiskasvanutele kuni 30 euro ulatuses aastas.

title: Sotsiaalkomisjon arutab hambaravihüvitisi suurendavat eelnõu

maintext:
Eakatele, rasedatele, alla 1-aastaste laste emadele ja teistele hüvitist juba saavatele inimestele suureneb hambaravihüvitis kuni 85 euroni aastas. Sotsiaalkomisjoni esimehe Aivar Koka sõnul paraneb tuleval aastal hambaravi kättesaadavus kõigile, teatas riigikogu pressiteenistus.
«Kui hetkel hüvitab riik eakate hambaravi 19,18 eurot aastas, siis seaduse vastuvõtmisel kuni 85 eurot. Kui rasedate ja alla 1-aastaste laste emade hambaravihüvitis on praegu 28,77 eurot, siis tuleval aastal on see kuni 85 eurot,» ütles Kokk ning lisas, et masu ajal kaotatud täiskasvanute hambaravihüvitise taastamine oli koalitsiooni üks olulisi lubadusi.
Eelnõu järgi hakkab haigekassa hüvitama ravikindlustatud täiskasvanutele kuni 30 eurot aastas esmavajalike hambaraviteenuste raviarvetest, kui patsiendile esitatud raviarve või raviarvete kogusumma on 60 eurot aastas.
Vanaduspensionärid, töövõimetuspensionärid ja osalise või puuduva töövõimega inimesed, üle 63-aastased inimesed, rasedad, alla 1-aastase lapse emad ning kõrgenenud ravivajadusega inimesed hakkavad saama hambaravihüvitist kuni 85 eurot igal aastal. Haigekassa maksab kinni 85 protsenti hambaravi esmavajalike teenuste raviarvest, arvestusega, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 100 eurot aastas.
Eakatel jääb alles hambaproteesihüvitis 255 eurot kolme aasta peale. Et inimesel oleks proteesihüvitist võimalikult mugav saada, siis ta tulevikus enam taotlusi esitama ei pea, vaid haigekassa arveldab proteesi valmistajaga ise.
Senised hüved lastele ja vältimatule abile ei kao. Haigekassa tasub kõigi alla 19-aastaste kindlustatud inimeste hambaravi eest ning ravikindlustatud täiskasvanute vältimatu abi eest. Kindlustuseta inimeste vältimatu abi tasutakse riigieelarvest.
Sotsiaalkomisjoni liikme Dmitri Dmitrievi sõnul on hambaravihüvitise taastamine inimese tervise seisukohalt igati õige samm, sest rahapuuduse tõttu ravimata hambahaigusest võib areneda mõni teine, raskemalt ja kallimalt ravitav haigus.
«Mul on hea meel, et pika aja möödumisel jõudis valitsuskoalitsioon samale seisukohale, mida on aastaid kaitsnud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Oleme seisnud hambaravihüvitise kaotamise vastu ning hiljem juba selle taastamise eest,» ütles Dmitriev.
Valitsuse algatatud eelnõu tutvustavad sotsiaalkomisjonile tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ning Haigekassa esindajad esmaspäeva ennelõunal.


description: 28. oktoobri keskööl oli tähtaeg kandidaatide esitamiseks ja kandideerimisnõusolekute andmiseks Keskerakonna erakorralisel kongressil valitavatesse juhtorganitesse. Keskerakonna esimehe kohale kandideerimiseks andis nõusoleku kuus kandidaati: Peeter Ernits, Heimar Lenk, Jüri Ratas, Edgar Savisaar, Yana Toom ja Marika Tuus-Laul.

title: Keskerakonna esimehe kohale kandideerivad Ernits, Lenk, Ratas, Savisaar, Toom ja Tuus-Laul

maintext:
Savisaar ei kandideeri Ratase vastu Keskerakonna esimeheks
Keskerakonna esimees Edgar Savisaar andis täna sotsiaalmeedias mõista, et ta ei kandideeri Jüri Ratase vastu Keskerakonna esimeheks. «Jüri Ratas tõotas, et ta kunagi minu vastu ei kandideeri ja täna pean taas olema mina see, kes tema lubaduse elluviimise eest vastutab,» kirjutas ta Facebookis. «Kui lugeda läbi tema (Edgar Savisaare - toim) postitust, siis peaks kõik selge olema,» kommenteeris Postimehele Savisaare lähedal seisev Peeter Ernits. Kuna Savisaar kinnitas reedel Keskerakonna esimehe kohale kandideerimist, siis viimased arengud viitavad sellele, et Savisaar taandab 5. novembril toimuval kongressil enda kandidatuuri Yana Toomi toetuseks.


description: Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare lähedane toetaja Peeter Ernits lükkas ümber spekulatsioonid, nagu keegi teine kirjutaks Savisaare eest tema Facebooki kontol ilmuvaid postitusi. «Neil spekulatsioonidel ei ole alust, Savisaar haldab ise oma kontot ja kirjutab ka tekstid ise,» kinnitas ta.

title: Ernits: Savisaar teeb ise kõik oma Facebooki postitused

maintext:
«Ma võin teile kinnitada, et Edgar valdab seda kunsti täielikult ja viimased, ka eilne postitus, on tema enda kirjutatud, kindlalt kohe,» ütles Ernits ERRi uudisteportaalile.
«Ma ei vastuta loomulikult kõikide postituste eest, aga reeglina teeb Edgar seda ise. Ja öösiti seetõttu, et tal siis aeg-ajalt und ei ole,» ütles Ernits, kes pidas vajalikuks rõhutada, et Savisaar on täie mõistuse ja tervise juures.
Savisaare Facebooki küljel on viimastel nädalatel tihti ilmunud öösel või hilisõhtul tehtud postitusi, mis sisaldavad silmatorkavaid kirjavigu ning mille keelekasutus ei näi ennast meisterlikult kirjas väljendavale Savisaarele omane.
Ernits ütles Postimehele, et kirjavigadele ei maksaks üldse tähelepanu pöörata. «Ka mina ise olen teinekord mobiiltelefonist kirjutades mõned tähed sassi ajanud. Kui kiiresti postitada, siis juhtub. Mina sellele tähelepanu ei pööraks.»
Ta kinnitas veelkord, et Edgar Savisaar on täie mõistuse ja tervise juures ning tegutseb iseseisvalt. «Ma küll ei istu kogu aeg tema kõrval ega saa vastutada selle eest, mida ta teeb, aga ma tean, et ta haldab ise oma Facebooki kontot ja öisel ajal teebki ta neid põhjusel, et und ei ole,» lisas Ernits.
Näiteks eileõhtuse postituse kohta märkis Ernits, et ta suhtles Savisaarega kümme minutit enne kui viimane seda kirjutama asus.
Loe lähemalt siit: Savisaar: Võru piirkonnas tegi tapjatööd Anneli Ott


description: Eesti Televisioonis arutatakse juba tükk aega, mida võtta ette sel sügisel meie seast lahkunud Aarne Rannamäe juhitud saatega «Vabariigi kodanikud». Üks mõte on, et saade kestab jõuludeni ja selle asemel tuleb järgmisel aastal uus arutelusaade, mida hakkaks juhtima Urmas Vaino.

title: "Vabariigi kodanike" asemel tuleb uus saade Urmas Vaino juhtimisel?

maintext:
On teada, et Vaino ise osaleb ka neil koosolekuil, kus arutatakse, mida hakata peale teisipäeviti kell 20.05 eetrisse mineva saate televaatajaskonna, temaatika ja eetriajaga. Asjatundjate arvates ei saa «Vabariigi kodanikke» jätkata, sest pole kedagi, kes teeks saadet samamoodi nagu Rannamäe.
Praeguseks on enam-vähem kindel, et uus saade siiski tuleb, aga on veel vara öelda, millal see alustab ja kes hakkab seda juhtima. Vaino on lihtsalt üks nimedest, mida on ringis välja käidud.
«Töö käib, ideed ja küsimused on õhus ning ühel hetkel need vastused peavad tulema, aga praegu ei ole mitte midagi muutunud võrreldes sellega, mis ta oli paar päeva tagasi,» kommenteeris Vaino Postimehele.
Kui uus saade Vaino juhtimisel peaks siiski uuel aastal startima, siis tekib paratamatult küsimus, kas juba otsitakse ka uut «Terevisiooni» kaassaatejuhti Katrin Viirpalu kõrvale. «Ei oska kommenteerida. Saame sellest alles siis rääkida, kui kõik on selge,» rääkis hommikusaate produtsent Rait-Roland Veskemaa.


description: Viljandimaal asuv Ärma talu on avalikkuse tähelepanu pälvinud kogu Toomas Hendrik Ilvese ametiaja jooksul. Postimees teeb ülevaate, missugune areng on majapidamises selle aja jooksul toimunud.

title: Ärma talu läbi aastate

maintext:
Kui viimastel päevadel on palju räägitud Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse 190 392 euro suurusest toetusest Ärma talule, siis on Ilves investeerinud talu ülesehitamisse kordi suuremaid summasid oma raha. Ilves on panustanud Ärma talusse oma raha kokku ligi 670 000 eurot, sellest 155 000 eurot oma säästusid, umbes 200 000 eurot oma sissetulekust europarlamendi liikmena aastatel 2004-2006, eraisikuna 2001. aastal võetud laenust 107 000 eurot ning 2005. aastal OÜ Ermamaa võetud laenust 211 000 eurot.
EASi toetust kasutati selleks, et talust teha majutusasutus – sisustati numbritoad majutusasutusele sobival moel, loodi konverentsisaal ja bussiparkla. Ilvese meeskond rõhutab, et neid kulutusi ei oleks tehtud, kui talu korrastamisel ei oleks olnud eesmärk külalistemaja loomine.
Praeguseks on Ilves tagastanud või kinni maksnud kõik, mis Ärma talus olnust kuulus presidendi kantseleile.
1991 – Toomas Hendrik Ilves saab tagasi oma esivanemate talu Viljandi maakonnas Abja vallas Veskimäe külas. 82 hektari suurune majapidamine on kuulunud Ilveste suguvõsale alates 1763. aastast.
1991–2005 – Toomas Hendrik Ilves taastab järk-järgult oma kodutalu hooneid.
2002 – Eestis visiidil käinud Euroopa Liidu (EL) laienemisvolinik Günter Verheugen kirjutab esimese sissekande Ärma talu külalisteraamatusse: «Loodan, et sellest talust saab euroopaliku Eesti taassünni sümbol.»
Mai 2004 – Eesti ELiga ühinemise päeval käib meediast läbi uudis, et endine välisminister Toomas Hendrik Ilves algatas oma kodutalus Ärmal europargi rajamise. Ilves kutsus oma kodutallu Suurbritannia, Saksamaa, Taani, Hollandi, Itaalia, Portugali ja Austria suursaadiku, kes istutasid Ärmale puud.
28. november 2005 – OÜ Ermamaa esitab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS) taotluse saada toetust Ärma tallu turismitalu rajamiseks ELi struktuurifondide turismivaldkonna vahenditest.
13. märts 2006 – EAS rahuldab taotluse ja eraldab Ärma tallu turismitalu rajamiseks 2 979 000 krooni ehk 190 392 eurot.
Märts 2006 – august 2007 – OÜ Ermamaa täidab toetuse saamise tingimusi ja peab Ärmal turismitalu.
23. september 2006 – valimiskogu valib Toomas Hendrik Ilvese 174 häälega presidendiks.
September 2006 – julgestuspolitsei teatab, et on võtnud seoses Toomas Hendrik Ilvese presidendiks valimisega kaitse alla uue objekti – Ilvesele kuuluva Ärma talu.
9. oktoober 2006 – Toomas Hendrik Ilves annab ametivande ja asub presidendiametisse.
2007 – Ärma talu ehituse peatöövõtja Aus Invest pankrotistub. Mitu alltöövõtjat esitab kohtusse hagi, et saada OÜ Ermamaalt kätte Aus Investilt saamata jäänud raha. Kuna OÜ Ermamaa tasus aga peatöövõtjale kõik arved, ei pea kohus hagisid OÜ Ermamaa vastu põhjendatuks. Mitu firmat loobub ise hagist.
23. veebruar 2007 – Viljandimaa Abja vald annab Ärma talule valla parima talumajapidamise tiitli.
Juuni 2007 – presidendi kantselei teatab, et otsib võimalust, kuidas siduda Ärma talu Ilvese presidendiametiga, kuna talu äriplaani ja presidendiameti julgeolekunõuete ühitamisele ei ole seni lahendust leitud. Kui külalistemajas on kasvõi üks klient, ei tohi president turvakaalutlustel seal elada.
31. juuli 2007 – siiani kõigile soovijatele majutusteenust pakkunud Ärma talu külalistemaja hakkab edaspidi kasutama ainult president, kes võtab selle oma ametiajaks rendile. Presidendi kantselei teatab, et OÜ Ermamaa jätkab siiski tegevust ning kuni presidendi ametiaja lõppemiseni on külalistemajal vaid üks klient, Toomas Hendrik Ilves, kes tasub rendi oma isiklikust palgast. Presidendi kantselei ei hakka käsitlema Ärma talu presidendi residentsina, vaid see on presidendi kodu, kus ta elab töökohustustest vabal ajal.
6. november 2007 – OÜ Ermamaa juht Evelin Ilves esitab EASile taotluse muuta äriplaani, mille järgi peatatakse majutusteenuse pakkumine avalikkusele kuni presidendi ametiaja lõpuni.
20. november 2007 – EASi juhatus rahuldab OÜ Ermamaa taotluse äriplaani muutmiseks. EAS märkis otsuses, et OÜ Ermamaa on projektis kirjeldatud tegevused teinud vastavalt ajagraafikule ja kvaliteedile, samuti on presidendi institutsioon lisanud keskusele ja piirkonnale väärtust, mis suurendab projekti laiemat mõju ka pärast presidendi ametiaja lõppu.
22. november 2007 – presidendi kantselei avalikustab, et president Toomas Hendrik Ilves maksab Ärma talu külalistemaja kasutamise eest OÜ-le Ermamaa iga kuu 20 000 krooni, millele lisandub käibemaks.
2007 – Ärma talu ülalpidamiseks kulub 1 109 278 krooni. Kuna presidendi ametihüveseadus lubab ametikodu ülalpidamise kinni maksta riigi rahaga, siis seda Toomas Hendrik Ilves ka teeb. Õhtuleht kirjutab, et Ilvese presidendiaja lõpuni on palgatud Ärmale kolm töölist: perenaine ja kaks sulast.
2008 – Ärma talule kulub riigil 1 022 992 krooni, mis sisaldab kõiki majapidamis- ja personalikulusid. Toomas Hendrik Ilves maksab talus elamise eest OÜ-le Ermamaa 240 000 krooni ehk 20 000 krooni kuus.
2009 – Ärma talule kulub riigil 842 415 kooni, summa sisaldab kõiki majapidamis- ja personalikulusid. Toomas Hendrik Ilves maksab iga kuu Ärma talus elamise eest OÜ-le Ermamaa 20 000 krooni.
2010 – Ärma talule kulub riigil 999 506 krooni, summa sisaldab kõiki majapidamis- ja personalikulusid. Presidendi kantselei põhjendas ülalpidamiskulude suurenemist külma talvega, mis suurendas küttearveid, samuti videovalvesüsteemi väljavahetamisega, kuna pikne viis selle osaliselt rivist välja. OÜ Ermamaa käive oli 2010. aastal 201 000 krooni, millest 180 000 krooni moodustas renditulu ehk Toomas Hendrik Ilvese makstud igakuine renditasu.
2011 – Toomas Hendrik Ilves maksab OÜ-le Ermamaa talus elamise eest 11 497 eurot ehk 958 eurot kuus.
29. august 2011 – riigikogu valib Toomas Hendrik Ilvese 73 poolthäälega teiseks ametiajaks presidendiks.
26. oktoober 2011 – riigikogu korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjon on asunud kontrollima ka presidendi majanduslike huvide deklaratsiooni vastavust kinnistusraamatu andmetega. Komisjoni andmetel on tegu tavapärase kontrolliga.
7. november 2011 – riigikogu korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjon selgitab välja, et president Toomas Hendrik Ilvese deklaratsioonis oli Ärma talu kinnistunumbril viimane number vale. «See võis tehniliselt tuleneda teatud muutustest aegade jooksul kinnisturegistri enda numbrisüsteemis,» seletab komisjoni esimees Andres Anvelt. Samuti oli president jätnud märkimata hüpoteegi suuruse. Komisjon tõdeb, et deklaratsioonis avastatud vead on parandatud.
30. märts 2012 – EASi juhatus otsustab, et OÜ Ermamaa peab pärast Toomas Hendrik Ilvese ametiaja lõppu jätkama algse äriplaani elluviimist ehk pidama vähemalt 1. jaanuarist 2017 kuni 31. juulini 2020 Ärmal turismitalu. EAS otsustab, et juhul kui Ärmal turismitalu ei avata, peab OÜ Ermamaa tagastama saadud 190 392-eurosest toetusest kümme protsenti ehk 19 039 eurot. EAS põhjendab 10-protsendilist tagasimakse nõuet sellega, et Ilves on oma ametisoleku ajal võõrustanud Ärma talus arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi.
2012 – OÜ Ermamaa käive oli 15 000 eurot, selgub ettevõtte majandusaasta aruandest. Firma põhisissetuleks on jätkuvalt president Toomas Hendrik Ilvese makstav majutusteenus, mille eest ta maksis 11 500 eurot aastas ehk 958 eurot kuus. Presidendi kantselei kulutas 2012. aastal Ärma talu ülalpidamiseks 72 808 eurot.
2013 – presidendi kantselei kulutas Ärma talu ülalpidamiseks 64 846 eurot. Ilves maksis aastaga Ärma talus elamise eest renti 11 500 eurot ehk 958 eurot kuus.
2014 – Ilves maksis aastaga Ärma talus elamise eest renti 11 500 eurot ehk 958 eurot kuus.
17. aprill 2015 – president Toomas Hendrik Ilves ja Evelin Ilves teatavad, et lahutavad oma abielu, lahutus jõustub sama aasta 30 aprillil. Presidendi kantselei teatab, et Ärma talu jääb president Toomas Hendrik Ilvese ainuomandisse ning see jääb presidendi ametikoduks. Ühtlasi saab Toomas Hendrik Ilvesest OÜ Ermamaa ainuomanik.
10. oktoober 2016 – Kersti Kaljulaid annab riigikogu ees ametivande, sellega lõpeb Toomas Hendrik Ilvese kümneaastane ametiaeg presidendina.
12. oktoober 2016 – EAS nõuab OÜ-lt Ermamaa tagasi kümme protsenti 2006. aastal Euroopa Liidu struktuurifondidest eraldatud 190 392 eurost, mille OÜ Ermamaa sai Ärma talu arendamiseks turismitaluks. Tagasi nõutav summa on 19 039 eurot, mille Ilves kohe ka riigile tasub.
13. oktoober 2016 – EASi andmetest selgub, et EAS on nõudnud aastatel 2004–2006 välja makstud Euroopa Liidu turismimeetme toetusi tagasi neljal korral ning Ärma talu on nende seas ainus, millelt on tagasi nõutud vaid osa raha. Ülejäänud kolmelt on toetus nõutud tagasi täies mahus. EAS selgitab, et ülejäänud kolme tagasinõude puhul oli tegemist rikkumistega. Kahe projekti kuludokumendid ei vastanud nõuetele ja ühe projekti puhul jäi osa tegevusi ellu viimata.
14. oktoober 2016 – president Toomas Hendrik Ilves selgitab avalikkusele, et otsustas turismitalu pidamisest loobuda, kuna see valdkond on talle tundmatu ja ta ei oska seda teha. Ta lisab, et OÜ Ermamaa kuulus tema eksabikaasa Evelin Ilvesele ning turismitalu oli tema projekt.


description: Eile teatas Venemaa riigiduuma ja Ühtse Venemaa liige Vitali Milonov, et Eesti kiusab pretsedenditult taga Edgar Savisaart ja tema kaaslasi ning et tegemist on näitega neoliberaalsest fašismist.

title: Kes on Eestit Edgar Savisaare fašistlikus tagakiusamises süüdistav duumasaadik Milonov?

maintext:
Kuna Ühtsel Venemaal on koostööprotokoll Keskerakonnaga, uuris Postimees erakonna aseesimehe Jaanus Karilaiu käest, kuidas ta Milonovi mõtetesse suhtub.
Ühtse Venemaa liige süüdistab Eestit Edgar Savisaare tagakiusamises ja neoliberaalses fašismis. Kuidas te seda kommenteerite?
Pole au teda tunda. Meie jaoks on Ühtse Venemaaga tehtud leping olnud pikki aastaid surnud olekus. See, et keegi duumas midagi kommenteerib või arvab, jätab täiesti külmaks. Mittesõbralike poliitikute jaoks on teiste suhtes negatiivseid toone võtta või deemoni kuju maalida tavaline poliitiline retoorika.
Kuidas kommenteerite härra Milonovi väidet, et Eestis rikutakse inimõigusi?
Ütleme, et meie kindlasti ei peaks võtma tuld Venemaa poliitikute kommentaaridest. Aga sellist asja, nagu väidetakse, meil kahtlemata ei ole.
Kuidas suhtute koostööleppesse Ühtse Venemaaga?
Mina olen lepingu teemal teravalt sõna võtnud. Mõned kuud tagasi pidasin Keskerakonna volikogul kõne koostöölepingu teemal. Kui on näha, et Keskerakonnas pole tekkinud kokkulepet seda tühistada, siis teine variant on panna see teenima meie rahvuslikke ja majanduslikke huve.
Te soovisite koostööleppe abil käivitada läbirääkimised presidendi ametiraha ja Tartu Ülikooli varade tagasisaamise teemal. Kuidas sellega läheb?
Praegu on näha, et väga palju energiat läheb erakonna organisatsiooni korrastamisele: kõik asjad, mis on viimasel ajal välja tulnud, valmistumine erakorraliseks kongressiks, püüame oma rivid sirgeks saada, siis saab ka ideoloogilistes küsimustes rohkem sõna võtta.
Kes on Vitali Milonov
Kuigi poliitikas sai ta käe valgeks juba 90ndate alguses, hakkas ta Peterburis munitsipaalpoliitikaga tegelema 2004. aastal. Äsja toimunud valimistel jõudis ta esmakordselt võimupartei Ühtse Venemaa ridades riigiduumasse.
Baptistide ridadest õigeusklike rüppe jõudnud Milonovit on seisukohtade tõttu peetud ka Venemaa kurikuulsaimaks homofoobiks. Näiteks on ta aidanud koostada seadust, mis keelustab homopropaganda tegemise Peterburis ja hiljem ka Venemaal. Oma särava karjääri jooksul on ta muuhulgas teoretiseerinud selle üle, mis haigusi võiks tehnoloogiafirma Apple homoseksuaalne juht Tim Cook Venemaale tuua ning pakkus variantidena välja Ebola, AIDSi ja gonorröa.
Kuna Eurovisiooni lauluvõistlus on tema hinnangul Euroopa geiparaad, siis on ta väitnud, et Venemaa ei peaks üritusest osa võtma. Samuti on ta heitnud juutidele ette Jeesuse risti löömist ja Alla Pugatšovale seda, et ta kasutas lapse saamiseks surrogaatema, mida omakorda võrdles poest auto ostmisega.
Kuna Milonov on oma lärmaka olemuse ja äkilise suuvärgi poolest sarnane Vladimir Žirinovskile, siis käivad Venemaa poliitringkondades kõlakad, et temast võiks saada Žirinovski järglane liberaaldemokraatliku partei juhi kohale.


description: Värske uuring maalib päästeameti hetkeseisust ja tuleviku väljavaadetest nukra pildi: kui rahastus jätkub senisel kujul, lööb kõikuma päästevõimekuse tagamine.

title: Uuring: päästeamet vajab järgmise kümne aasta jooksul juurde 150 miljonit eurot

maintext:
Täna tutvustatud uuringust selgus, et praeguse ja ka eeldatava tulevase rahastuse juures tekib päästeametil probleeme samal tasemel päästevõimekuse säilitamisega. Päästeameti peadirektor Kuno Tammearu tunnistas, et halb seis neile tegelikult üllatusena ei tulnud. «Kuid sain kinnituse, et pikas perspektiivis pole päästeamet jätkusuutlik,» ütles ta.
Tasub märkida, et uuring hindas jätkusuutlikkust vaid finantsilisest aspektist. Tegemist on pikaajalise vaatega, hõlmates ühtekokku kümmet aasta. Analüüs näitas, et hinnanguline lisavajadus päästeameti seatud eesmärkide täitmiseks järgneva kümne aasta jooksul on 148,7 miljonit eurot.
Kui rahastus jääb senisele tasemele, võib see kaasa tuua mitmeid probleeme. «See tähendab Eesti elanike jaoks turvatunde vähenemist nendes piirkondades, kus komandod tuleb sulgeda. Samuti tähendab see teenuste olulist vähendamist,» nenditakse uuringu kokkuvõttes.
Rasked valikud
Näiteks oleks vaja tõsta päästjate palku, sest palgatase on üsna madal. Seda enam, et üle poole päästjatest on 40-59 aasta vanused, mistõttu tekitab muret kasvav pensionile minejate arv tulevikus. Näiteks 2017 ja 2021 aastate vahel jõuab pensioniikka 300 päästjat.
Teine murekoht on varad ja investeeringud. Päästeameti autosid ja muud varustust kasutatakse juba täna kauem, kui on nende hinnanguline kasulik eluiga. «See tähendab kontrollimatut riski, mis seab ohtu inimeste elu ja varad,» seisab uuringus. Juba peatselt on vaja välja vahetada 52 miljoni euro väärtuses päästetehnikat, kuid täna on olemas kate vaid poole ulatuses.
PÄÄSTEAMET Päästeametis töötab kokku 2189 inimest, neist 1706 on päästjad. Kokku on perioodil 2012-2016 komandodevälisel tasandil koondatud iga neljas ametikoht.
Eestis on kokku 72 riikliku komandot, neist 66 on elupäästevõimekusega. Keskmisest komandos töötab 24 inimest, kellel on kasutada 3,3 masinat ja nad teevad aastas 432 väljasõitu. Ühe komando keskmine kulu oli mullu 557 294 eurot.
Päästeameti keskmine kogupalk oli mullu 983 eurot kuus ja päästjate keskmine palk kuus 871 eurot.
Päästeameti eelarve käesoleval aastal on veidi alla 60 miljoni euro.
Ehk siis - laias laastus on edasiminekul kaks valikut ning kumbki neist ei saa olema mustvalge ega lihtne. Nii tõdesid nii päästeameti peadirektor Kuno Tammearu kui siseminister Hanno Pevkur.
Esimene valik näeb ette oluliselt suuremat rahastust, mis annaks valitsusele väga raske ülesande leida riigieelarves kohti, kust saaks raha päästeametile suunata. Teine valik oleks tegevuse märkimisväärne vähendaminee. See aga tähendaks näiteks komandode sulgemist ja päästjate koondamist või päästetehnika kasutusea pikendamist.
Päästeameti peadirektor toonitas, et ohutuses järeleandmisi teha ei saa - päästjatel peab olema kvaliteetne varustus. Paraku aga on päästevarustus väga kallis, näiteks maksab üks päästeauto 560 000 eurot. Üks sündmusele väljasõit võib mõnes kohas maksta mitu tuhat eurot.
Ka peab näiteks iga mõne aasta tagant välja vahetama päästjate kiivrid, sest neid lihtsalt ei tohi teatud aja möödudes enam kasutada. «Ja tutimütsiga tulle ikka minna ei saa,» sõnas Tammearu.
Tänane rahastus = agressiivne kokkuhoid
Selleks, et täiendava raha vajadus välja selgitada, võrreldi erinevaid stsenaariumeid. Nende loomisel analüüsiti erinevate ressursside (töötajate koondamine, päästeautode jm varustuse arvu vähendamine, tehnika kasutusea pikendamine) vähendamise mõju päästeameti kuludele.
Jätkusuutlik - personalikulude kasvavad Eesti keskmise palga kasvuga võrdväärses tempos ja tehnika vahetatakse välja normaaltsüklis Mõõduka kokkuhoiu stsenaarium - päästjate ja päästesõidukite arvu vähendati 5 protsenti, varade kasutusiga pikendati 10 protsendi võrra ning töötajate palgakasv on võrdne Eesti keskmisega Tugeva kokkuhoiu stsenaarium- päästjate ja päästesõidukite arvu vähendati 10 protsenti, varade kasutusaega pikendati 25 protsendi võrra ning töötajate palgakasv on võrdne Eesti keskmisega Agressiivse kokkuhoiu stsenaarium - päästjate arvu vähendati 30 protsenti, päästesõidukite arvu 25 protsenti, varade kasutusaega pikendati 50 protsendi võrra ning töötajate palgakasv on võrdne Eesti keskmisega.
Nagu tabelist näha, on vaid kolmanda stsenaariumi laadse lahenduse rakendamisel võimalik tegutseda tänase rahastamise taseme juures. See aga tähendaks laialdast komandode sulgemist.
Selleks, et päästeamet tegutseks jätkusuutlikult, kasvaks iga aastaga puudujääk märkimisväärseks ning aastaks 2016 olekski see ligi 150 miljonit eurot.
Siseminister Pevkur tõdes, et siiani on päästeamet leidnud sisemisi võimalusi kulude kokkuhoiuks ja efektiivsemaks tegutsemiseks, kuid praeguseks hetkeks on need võimalused ammendumas.
«Me seisame valikute ees, mida pikalt edasi lükata ei ole võimalik – peame ära otsustama, milliseid ümberkorraldusi tuleb teha, et Eesti inimesed ka kümne aasta pärast ennast turvaliselt tunneksid ja õnnetuse korral abi nendeni jõuaks,» lisas ta.
Ministri sõnul võetakse uuringus välja toodud võimalikud alternatiivid aluseks, et erinevate osapooltega arutada, millise pääste- ja rahastusmudeliga edasi minna. Ta avaldas lootust, et täna avaldatud uuring paneb aluse arutelule selle üle, millist päästeteenust Eesti tulevikus vajab ja millist endale lubada saab.


description: Opositsioonilise Keskerakonna riigikogu fraktsiooni esimees Kadri Simson leiab, et eile Vikerraadios Keskerakonda kritiseerinud Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas halvustas sellega erakonna valijaid, unustades samas arengud oma parteis, mille positsioon on ühiskonnas kõikuma löönud.

title: Simson: Keskerakonda halvustanud Rõivas unustas arengud enda parteis

maintext:
Simsoni hinnangul annab Rõivase eilne esinemine Vikerraadio otse-eetris aimu tema lühinägelikust arusaamisest riigiasjadest ning näitab, et Rõivas muretseb vaid iseenda positsiooni pärast. «Reformierakonna esimees Taavi Rõivas nimetas Keskerakonna siseelu poliitilisest kultuurist väljuvaks nähtuseks, unustades samas arengud enda parteis. Tuletan Rõivasele meelde, et kõik presidendivalimiste ümber toimunu sai alguse Reformierakonna poliitilisest kultuuritusest, kus oma arrogantsuses kompromisskandidaadi leidmisest kuuldagi ei tahetud,» ütles Simson erakonna teatel.
Tema sõnul tulenesid presidendivalimiste kõige piinlikumad hetked just Reformierakonna rumalatest käikudest, sest Rõivas ei suutnud sisuliselt erakonda juhtida. Tema arvates näitas Kersti Kaljulaidi valimine kompromisskandidaadina presidendiks, et Eesti poliitikas on Reformierakonna senine positsioon kõikuma löönud. «Üle pika aja ei saanud Reformierakond jõuga oma erinevaid plaane läbi suruda, mis poliitilise tasakaalu mõttes on väga hea sõnum kogu ühiskonnale,» lausus ta.
Simson leidis, et peaminister ei peaks tegelema oma sõnavõttudes Keskerakonna valijate halvustamisega. «Ei maksa unustada, et Keskerakonna taga seisab neljandik Eesti inimestest ning nende kraaklev välistamine pole kindlasti peaministri poolt soliidne. See ei näita kuidagi, et peaminister oleks riigimees, kes hooliks kõigi Eesti inimeste tulevikust,» märkis Simson.
Karilaid: Rõivase valitsus kukub enne jõule
Veel teravamalt reageeris Rõivase esinemisele Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid, kes arvas, et Rõivase valitsus kukub juba enne jõule ning seda mitte Keskerakonna 5. novembril peetava kongressi, vaid tema enda lahendamata probleemide pärast.
Karilaid nimetas Rõivase probleemidena nii haigekassa ja tervishoiu rahastamist, majanduse kiratsemist kui ka vaikimist korruptsiooni puudutavates küsimustes. «Taavi Rõivase erakonnakaaslane oli nelja miljoni euro altkäemaksu küsimise skandaali keskmes. Postimees võitis seda juhtumit valgustava loo halduskohtus, edasi reformierakondlane seda otsust ei vaidlustanud. Ja Taavi Rõivase jaoks polnud eetilist kriisi, kõik oli parimas korras. Ikka vaatas ta abipaluvalt Tallinna poole, aga sellise mastaabiga juhtumit pole üheski omavalitsuses. Siin ei saa Taavit aidata, aga eetiline kriis on sügav,» kirjutas ta Facebookis ja lisas, et ka puudulikust õhutõrjest, merekaitsest ja olematust kodanikukaitsest kriisi ajal on räägitud juba aastaid.
Tema hinnangul peab Reformierakond oma probleemid lahendama ja pesema end korralikult puhtaks, enne kui partei saab eales enam valitsuskõlblikuks. «Ta peab hülgama eesti rahvast hukkava äärmusideoloogia, mille kohaselt on suurem osa inimesi väärt vaid miinimumpalka, ning riiki – tervishoidu ja haridust näljutava ja rikkaid nuumava maksupoliitika. See ideoloogia tuleb visata ajaloo prügikasti. Täitmatu egoismi erakond pole enam väärt riiki juhtima,» kirjutas Karilaid.
Rõivas: Keskerakonna probleem pole Savisaares, vaid väärtuskonfliktis
Rõivas rääkis eile Vikerraadio otsesaates «Stuudios on peaminister», et Keskerakonnas praegu toimuv on tavapärasest Eesti poliitilisest kultuurist väljuv nähtus. «Seebiooper on ka liiga vähe öeldud selle asja kohta, mis sealt praegu tuleb,» lausus ta ja märkis, et kui erakonna pikaajalist juhti minnakse sedavõrd sõjakalt jõuga maha võtma, siis võib arvata, et erakonnasisene võitlus kestab veel pikka aega.
Rõivase hinnangul ei ole Keskerakonna probleem mitte Edgar Savisaare isikus, vaid tugevas väärtuskonfliktis, sealhulgas suhtumises korruptsiooni. Valitsuses on poliitiline kultuur tema sõnul hoopis teistsugune kui Keskerakonna juhitud Tallinnas või Kohtla-Järvel, kus peetakse linna ja isikliku rahakoti segiajamist normaalseks. Samuti on Rõivase sõnul selge vastuseta ka näiteks küsimus, kas Krimm vabastati või vallutati. Tema sõnul on tegu lihtsa küsimusega, millele vastamisest on seni hoiduda püüdnud isegi Savisaare «mahavõtjad».
Rõivase hinnangul peab ühiskond aru saama, kes Savisaare asemel Keskerakonna etteotsa pürgijad oma vaadetelt tegelikult on ja kas nad püüavad iga hinna eest flirtida samade valijatega. Samuti on tema sõnul oluline, kas nende võitluskaaslaseks jääb ka Yana Toom, kes on silma paistnud raevukate väljaütlemistega Eesti riigi suhtes.
«Need küsimused on kõik inimeste jaoks väga olulised, enne kui anda hinnangut, kas Keskerakonnal võiks kunagi tulevikus olla asja ka Eesti riigitüüri juurde ja kas nad üldse sellisena edasi püsivad,» rääkis ta ning lisas, et kui Keskerakonda jäävad ka Toom ja tema mõttekaaslased, on erakonnal salonglikõlblikuks muutuda palju raskem, samas kui ilma nendeta kaotavad nad märgatavalt hääli.
Samas rõhutas Rõivas, et Keskerakonna salongikõlblikkusest rääkimine ei tähenda, et keegi hakkaks võtma neid valitsusse.


description: Välisministeerium aitab orkaani tagajärjel Haitil kannatada saanud inimeste olukorda parandada Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) kaudu 50 000 euroga.

title: Välisministeerium eraldab 50 000 eurot Haitit tabanud orkaani tagajärgede leevendamiseks

maintext:
Välisminister Jürgen Ligi sõnul on Haitit tabanud orkaan põhjustanud katastroofi, mille leevendamiseks on rahvusvahelise kogukonna operatiivne abi ilmtingimata vajalik, teatas ministeerium pressiteates.
Ligi hinnangul on praegu esmatähtis keskenduda piirkonna inimeste abistamisele ning neile eluks elementaarselt vajaliku tagamisele. «Kannatada on saanud ka mitmed väiksemad tervishoiukeskused ja nende kiire taastamine on hädavajalik,» ütles Ligi. Ta lisas, et suur katsumus on Haitil ka puhta vee puudusel levivate haiguste leviku takistamine.
Välisministeerium rahastas ka pühapäeval teele läinud päästeameti kaheliikmelise päästemeeskonna saatmist Haiti katastroofipiirkonda, kes tegelevad orkaani tagajärgede likvideerimise ja abi koordineerimisega. Missioonikuludeks eraldas välisministeerium 48 800 eurot.
4. oktoobril tabas Haitit 4. kategooria orkaan nimega Matthew, mille tagajärjel hukkus mitusada inimest ning mis mõjutas pea 2,2 miljonit inimest, kellest 1,4 miljonit vajavad humanitaarabi.


description: Eesti ettepanek sõlmida Peruuga vangidevahetuslepe ei ole siiani vastust saanud ning seetõttu ei ole võimalik ka Peruus vangi mõistetud eestlannasid kodumaale tuua.

title: Peruu soovimatus takistab vangimõistetud eestlannade üleandmist

maintext:
«Eesti on jätkuvalt valmis Peruuga sõlmima karistatud isikute üleandmise kokkulepet, vastav ettepanek on Peruule tehtud ning ootab nende vastust,» ütles välisministeeriumi esindaja Sten Juur kolmapäeval BNSile.
Kaks Eesti kodanikust naist mõisteti Peruus 2014. aasta veebruaris narkootikumide omamise ja vedamise eest ligi üheksaks aastaks vangi.
Eesti välisministeeriumi läbirääkimised Peruuga on kestnud juba üle kahe aasta. Juba 2014. aasta novembris teatas välisministeerium, et naiste Eestile üleandmise kokkuleppe ootab Peruu riigisisese menetluse lõppu.
«Kui pooled on lepingu eelnõu sisus kokkuleppeni jõudnud, järgneb sellele mõlemas riigis riigisisene menetlus. Eestis tähendab see asutustevahelist kooskõlastusringi ja seejärel kokkuleppe heakskiitmist vabariigi valitsuses. Ei ole teada, kui kaua võtab riigisisene menetlus Peruus aega,» öeldi BNSile välisministeeriumi pressiosakonnast 2014. aasta novembris.
«Kokkuleppe sõlmimine loob võimaluse selleks, et Peruus karistust kandvad Eesti kodanikud saaksid taotleda üleandmist ning tulla Eestisse karistust kandma,» märkis Juur. «Selle eelduseks on ka teatud tingimuste täitmine – muuhulgas karistatud isiku soov enda üleviimiseks ning näiteks asjaolu, et kuritegu, mille alusel karistus mõisteti, on kuriteona kehtestatud ka vastuvõtvas riigis ning et kohtuotsus on lõplik,» selgitas ministeeriumi esindaja kolmapäeval BNSile.
Välisministeeriumi esindaja ei öelnud ka kolmapäeval BNSile, millal võiks Peruu poolt vastust oodata.


description: President Ilves andis oma ametiaja jooksul armu vaid 16 inimesele, tema eelkäijad president Arnold Rüütel aga 28 süüdimõistetule ja Lennart Meri lausa 71 inimesele. Kuidas aga kujuneb armuandmisotsus?

title: "Pealtnägija" uuris süüdimõistetutele armuandmise tagamaid

maintext:
Vaid iga 60. armupaluja sai president Toomas Hendrik Ilveselt ja presidendile abiks olevalt armuandmise komisjonilt soodsa otsuse, sedastas ETV saade «Pealtnägija».
Presidendile nõu andvasse armuandmise komisjoni kuuluvad näiteks Riigikohtu esimees Priit Pikamäe ja õiguskantsler Ülle Madise. Selleks, et mõni süüdimõistetu armu saaks, peab sellega olema nõus kogu komisjon, üksmeelselt.
Madise sõnul on kõige olulisem reegel see, et armu saav inimene ei tohi endast kujutada ohtu teistele inimestele ega nende varale. Sellest hoolimata on kõige agaramad armupalujad hoopiski eluaegsed vangid. Näiteks kurikuulus Juri Ustimenko on presidendilt armu palunud lausa kolm korda.
Pikamäe sõnul peab süüdimõistetu olema oma süüd tunnistanud.
President Ilvese pressinõunik Toomas Sildam nentis, et armuandmine ei tähenda, et süüdimõistetu tunnistatakse õigeks. «Ühtegi tegu ei tunnistata sellega olematuks.»
Õiguskantsler Ülle Madise nentis, et vahel on armuandmine siiski põhjendatud. Ta meenutas üht juhtumit, kui armu sai perevägivalla ohver, kes ühel hetkel oma vägivaldse mehe noaga tappis. Madise meenutas, et naine kannatas oma teo tõttu väga, ta ei üritanud end kaitsta ja murdus täielikult oma teo tulemusel. Naine sai päris karmi karistuse ja pidaski end selle vääriliseks, kuid siis hukkus ootamatult tema tütre abikaasa ning tütar jäi kolme lapsega üksi. Siis palus naine armu, et tütrele appi minna. Tema armuandmispalve rahuldati. «Sain aru, et see [armuandmine] on tema puhul õige asi,» nentis Madise.
Üldjuhul peabki armu saamiseks olema mingi eriline asjaolu, tõdeti saates. Sildami sõnul viitab inimene oma armuandmispalves asjaoludele, miks ta peaks armu saama, komisjon kontrollib seda kõike aga põhjalikult.
Näiteks saates esinenud 25-aastane Taisi, kes mõisteti süüdi amfetamiini müügis, sai president Ilveselt armu, et hakata hoolitsema oma haige vanaema eest. «Olen tänulik, et ta mulle võimaluse andis,» ütles Taisi saates.
Armuandmispalvete kirjutamine on vanglas aga lausa äriks muutunud, nentis saates Mall Gramberg, kes on üks armuandmiskomisjoni liikmetest. Vangid, kes osavamalt sõnu seada oskavad, teenivad teistele armuandmispalvete kirjutamisega raha.
Maffiamehed reeglina armu ei palu, see käib ilmselt nende aukoodeksi pihta, tõdeti saates. Siiski on ka nende seas paar erandit.
Prominentidest on presidendilt armu palunud näiteks korruptsioonis süüdi mõistetud endine riigikogulane Ester Tuiksoo ja endine advokaat-ärimees Ilmo Maaroos. Ka kollaste lehekülgede «kangelane», Nõia-Intsuna tuntud tegelane on presidendilt asjatult armu palunud.
Sildam märkis, et ta ei kujutaks ette, et ükski president annaks armu pedofiilile, vägistajale või korruptandist riigiametnikule.


description: PPA sisekontroll viis täna läbi menetlustoiminguid Luhamaa piiripunktis uurimaks varavastast süütegu, mille toimepanemises kahtlustatakse nelja piirivalvurit.

title: Politsei sisekontroll kahtlustab nelja Luhamaa piirivalvurit rehvivargustes

maintext:
Kahtlustatavate seas on sama piiripunkti juht ning piirikontrolli teenistuse vanem, kes esitasid täna omal soovil avalduse ametist lahkuda.
PPA sisekontrollibüroo politseinikud selgitasid, et Luhamaa piiripunktis konfiskeeritud, arestiplatsile paigutatud ning utiliseerimist ootavalt kahelt sõidukilt on ebaseaduslikult võetud kokku neli rehvi velgedega. Lisaks oli sõidukitest ära võetud teisi väheväärtuslikke esemeid nagu näiteks ohutuskomplekt ja ohukolmnurk.
Juhtunu üksikasjade selgitamiseks alustas politsei väärteomenetlust paragrahvi alusel, mis käsitleb varavastast süütegu väheväärtusliku asja vastu. Uurimise käigus selgitas politsei, et varavastases süüteos on alust kahtlustada Luhamaa piiripunkti nelja piirivalvurit, nende seas Luhamaa piiripunkti juhti ning Luhamaa piirkontrolliteenistuse vanemat.
Praegu teadaolevalt toimetati sõidukitelt võetud rehvid omakasu saamise eesmärgil ühe piirivalvuri elukohta. Viimane on tegu tunnistanud ning rehvid PPA-le vabatahtlikult tagastanud.
Piirivalvebüroo juht Tamar Tamm nentis nördimusega, et selline varavastane süütegu seni häid töötulemusi näidanud staažikate piirivalvurite poolt on kogu meeskonnale jahmatav. «Väga kahetsusväärne on, et piirivalvurid hindasid varalise omakasu saamist olulisemaks, kui neile pandud vastutust igas olukorras olla õiglane ning tegutseda ausameelselt. Selline üleastumine riivab kõigi, eriti meie enda kolleegide eetilisi tõekspidamisi,» ütles Tamm.
Tänaste menetlustoimingute vältel esitasid Luhamaa piiripunkti juht ning piirikontrolliteenistuse vanem PPA-le omal soovil lahkumisavalduse.
Menetlusaluste ametnike ülekuulamine ning süüteo üksikasjade selgitamine jätkub.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Savisaare toetajad tajuvad ühe ajastu lõppu
On see hea või halb, selle üle võib vaielda kirglikult ja lõpmatuseni, aga ühes on Keskerakonna lihtliikmed, tavalised maapiirkondade inimesed, ühel meelel: üks ajastu nende partei jaoks saab läbi.


description: Eesti panuseks neljapäeval formaalselt tööd alustavas Euroopa Liidu piirivalveagentuuris on 18 inimest. Piirivalveagentuuri esialgseks suuruseks on 1500 inimest, millesse panustavad kõik liikmesriigid.

title: Eesti panuseks tööd alustavas ELi piirivalveagentuuris on 18 inimest

maintext:
Agentuuri ametlik käivitamine toimus neljapäeval Bulgaaria piiril Türgiga, kus peetud tseremoonial osalesid Bulgaaria peaminister Boyko Borissov ning Euroopa Komisjoni siseküsimuste ja rändevolinik Dimitris Avramopoulos.
«Täna on Euroopa piiride korralduses ajalooline päev, kuna nüüdsest on Euroopa Liidu ühe liikmesriigi välispiir kõikide liikmesriikide välispiir, nii legaalselt kui operatsionaalselt,» ütles Avramopoulos pressiteate vahendusel.
Euroopa Liidu eesistujariigi Slovakkia peaminister Robert Fico lisas, et piirivalveagentuuri loomisega luuakse ELi välispiiridel uus reaalsus, mis aitab liikmesriikidel saada tagasi Schengeni tsooniga kaasnevaid hüvesid.
Uus, senisest märksa laiemate volitustega piirivalveagentuur loodi Euroopa Liidu mõistes rekordiliselt lühikese ajaga, kui algatus selleks tuli Euroopa Komisjonilt alles 2015. aasta detsembris.
Euroopa piiri- ja rannikukaitse eesmärgiks on tegeleda uue poliitilise reaalsusega, mille on tinginud nii Euroopa Liidu piiridest väljastpoolt lähtuv rändesurve kui ka ohud sisejulgeolekule.
Piirivalveagentuuri esialgseks suuruseks on 1500 inimest, millesse panustavad kõik liikmesriigid. Suurima osa personalist saadavad Saksamaa - 225 inimest, Prantsusmaa - 170 inimest, Itaalia - 125 inimest, Hispaania - 111 inimest, Poola - 100 inimest. Eesti naaberriikidest Läti ja Soome panustavad mõlemad 30 ning Leedu 39 inimesega.
Samas osalevad agentuuri töös ka ELi mittekuuluvad Norra 20, Šveits 16 ja Island kahe inimesega.


description: Koalitsiooni kuuluva Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimehe Jevgeni Ossinovski hinnangul tulevad järgmised kuus kuud valitsusele Reformierakonna ja Keskerakonna siseheitluste tõttu üsna turbulentsed.

title: Ossinovski: Reformierakonna "uueks Edgariks" on tõusmas Siim Kallas

maintext:
«Sellist haprust kahes suures erakonnas korraga ei ole varem olnud. Keskerakonna ja Reformierakonna sisemised heitlused on ohtlik värk,» ütles Ossinovski täna Tartus erakonna volikogu koosolekul peetud kõnes.
Tema sõnul valmistub Keskerakond juba paari nädala pärast pidama Edgar Savisaare poliitilisi matuseid. Ta märkis, et Keskerakonna uueks juhiks kandideeriva Jüri Ratase võit näib pärast eilset partei volikogu juba peaaegu kindel, ehkki erakonna juhtimise formaalne ülevõtmine on mõistagi alles esimene samm.
«Revolutsionäärid on ikka koondunud vihatud türanni vastu, lõiganud tal pea maha ning seejärel võimu jagades omavahel tülli läinud. Keskerakonna implosioon oleks sotsidele kahtlemata erakondlikult kasulik, aga Eestile tervikuna äärmiselt halb areng. Päriselt välistada seda muidugi ei saa,» rääkis ta.
Kui Edgarit ei ole väljaspool erakonda, tuleb leida ta kas või omade seas. Reetur, kes laevanina ikka mutta lükkab, kui asjad näivad erakonna jaoks just päris heaks minevat.
Reformierakond peab leidma «uue Edgari»
Ossinovski märkis, et kuna Keskerakond on Savisaarest vabanemas, siis on Reformierakond muutunud murelikuks.
«Kirjutas ju kunagi Andrus Kivirähk tabavalt, et Reformierakonna tegelikuks auesimeheks ei ole mitte Siim Kallas, vaid Edgar Savisaar. Just Savisaare püsimine Keskerakonna eesotsas garanteerib Reformierakonnale Stenbocki võtmed. Kuidas küll järgmisi valimisi teha, kui Edgarit enam ei ole?! Seega: tuleb uus Edgar leida,» ütles ta.
Tema hinnangul on uueks Edgariks tõusmas Reformierakonna auesimees, äsjastel presidendivalimistel osalenud ja valimiste käigust pettunud Siim Kallas. «Kui Edgarit ei ole väljaspool erakonda, tuleb leida ta kas või omade seas. Reetur, kes, Keit Pentus-Rosimannust tsiteerides, laevanina ikka mutta lükkab, kui asjad näivad erakonna jaoks just päris heaks minevat,» lausus Ossinovski.
Selle följetoni juures on tema sõnul aga kolm kriitilist küsimust. Esiteks tõi ta esile, et üleeile Kallast teravalt kritiseerinud Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat oli erakonna juhatuse poolt määratud Kallase presidendimeeskonda. «Millise missiooniga töötas ta tegelikult? Oli tema ülesandeks Kallas presidendiks teha või hoopis põhja lasta?» rääkis Ossinovski.
Teiseks küsis ta, kuidas saab Reformierakond teatada, et inimene, keda kaks aastat tagasi pakuti Eestile peaministriks ning kuu aega tagasi presidendiks, on tegelikult Kremli agent. «Kui paljud reformierakondlased siis tegelikult Siim Kallase poolt valijameeste kogus hääletasid?» küsis ta.
Kolmas küsimus on Ossinovski sõnul see, mida ütleb taoline laimav rünnak oma auesimehe vastu Reformierakonna sisemise olukorra kohta. «Ma saan aru juhtide pettumusest, et presidendivalimiste eduseis totaalselt maha mängiti. See on kindlasti valus. Ent kui sellises olukorras orkestreerib erakonna juhtkond koordineeritult maitsetu lojaalsusrünnaku oma presidendikandidaadi vastu, on seis päris räbal. Kui emotsioonid nõnda ratsionaalsusest üle sõidavad, näib peataolek peaministrierakonnas tõsisem, kui võis arvata,» ütles SDE esimees erakonna volikogul.
Vabaerakond on lootusi petnud, Helmet toetavad internetitrollid
Ossinovski puudutas oma kõnes põgusalt ka Vabaerakonda ja Konservatiivset Rahvaerakonda (EKRE). Ta märkis, et kui Vabaerakond pea kaks aastat tagasi poliitikasse tuli, lubasid nad teha uutmoodi ja paremini ning paljud SDE toetajad uskusid ja valisid neid.
«Tänaseks on nad muidugi pettunud, sest Vabaerakond leidis oma konservatiivse maailmavaate kuskile IRLi, EKRE ja Reformierakonna vahele litsutuna. Nukram on muidugi see, et kahjuks ei ole nad suutnud anda Eesti poliitikale absoluutselt mitte midagi peale täiendava teatraalsuse. Muuseas, nende abiga oleks jätkuvasti võimalik teha ära kooseluseaduse rakendussätted, aga selleks ei ole neil julgust,» lausus Ossinovski.
EKRE on tema sõnul huvitavam näide. «Ehkki agraarses kastmes serveeritud proto-natsistlik ideoloogia on kahtlemata ohtlik segu Eesti ühiskonnale ja demokraatiale, on neil sotsiaalpsühholoogiline funktsioon olemas. Viimase kahe aasta jooksul on nad olnud just selleks ventiiliks, mille kaudu suur osa meie kaasmaalasi on oma mustemaid mõtteid ja suurimaid hirme välja elanud,» ütles ta.
Tema sõnul oli see inetu, samas on hea meel, et nüüd on need suuresti välja elatud. «Presidendivalimised näitasid, et Mart Helme poolt hääletavad siiski valdavalt internetitrollid, mitte Eesti inimesed. Viimaseid oli valimiskogus 16,» lisas SDE juht.


description: Justiitsminister Urmas Reinsalu ei toeta ettepanekut lisada perevägivallatsejad n-ö avalikku häbiposti, kuna selline avalik register tooks paratamatult kaasa ohvrite häbimärgistamise ning võib ka vähendada perevägivallast teatamist.

title: Reinsalu ei poolda perevägivallatsejate häbiposti panemist

maintext:
Postimehes eile ilmunud arvamusloos «Toomas Randlo: teeme naistepeksjate nimed avalikuks» käis autor Pärnu Postimehes kajastatud peksujuhtumi valguses välja ettepaneku panna lähisuhtevägivalla eest kohtus karistatud isikud veel lisaks avalikku häbiposti.
Samuti arvas eile Postimehe otsestuudios käinud kirjanik Sass Henno, et vägivallatsejate nimed tuleks igal juhul avalikustada, kuna avalik kuvand läheb sellistele inimestele korda.
Justiitsministeerium aga vägivallatsejate avalikku registrit või nimekirja ei poolda. Reinsalu selgitas, et selline nimekiri kahjustaks perevägivalla ohvreid, nii naisi, lapsi kui ka harvadel juhtudel mehi.
«Perevägivalla kuriteo spetsiifikast lähtuvalt ei ole üldjuhul kurjategija identifitseerimine ilma kannatanu ja tema laste identifitseerimiseta võimalik. Seega tooks avalik register paratamatult kaasa ohvrite häbimärgistamise,» nentis Reinsalu.
Lisaks võib see tema hinnangul vähendada perevägivallast teatamist.
«On ohvreid, kes ei soovi kurjategija avalikku häbistamist. Nad tahavad, et vägivald lõppeks, kuid ei soovi, et nende pereliiget avalikult häbistatakse,» selgitas Reinsalu, lisades: «Kindlasti aga soovime karistuse määramisel arvesse võtta ohvri arvamust kurjategija ja kuriteo kohta.»
Ministri sõnul ei tagaks avalik perevägivallatsejate nimekiri ka turvalisust olemasolevatele ohvritele. Registri loogika on suunatud sellele, et ära hoida uusi intsidente, ent suurim vägivalla kordumise risk esineb samade partnerite vahel, eriti juhtudel, kui üks osapool proovib suhtest lahkuda.
Reinsalu toonitas, et Eestis on juba avalik karistusregister, kus on võimalik kahtluse korral päringuid teha. Samuti on kohtulahendid avalikud. Seega täiendav nimede avaldamine ei ole tema sõnul vajalik ega too endaga kaasa täiendavat kasu, vaid on tõenäoliselt suuremas plaanis hoopis kahjulik.
Samas on tema seisukoht, et riik peab korduvkurjategijate, sealhulgas perevägivallatsejate suhtes reageerima karmimalt, jäigemalt ja jõulisemalt. «Retsidiivsed korduvkurjategijad peavad kandma reaalset vanglakaristust ja nende suhtes tuleb kohaldada jäigemat käitumiskontrolli,» rõhutas Reinsalu, et sellised kurjategijad peavad aru saama, et korduv retsidiivne või ühiskonnale ohtlik vägivald läheb järgmisel korral kallimaks maksta.
Viimati jõudis meediasse juhtum, kus 27aastane Pärnu mees Jaan peksis kahe ja poole aasta vältel jõhkralt oma elukaaslast, ka ajal, kui naine oli lapseootel. Pärnu maakohus mõistis talle möödunud reedel poolteise aasta pikkuse tingimisi vangistuse, mis tundus paljudele liialt leebe olevat. Selgus, et vägivallatseja pääses niivõrd kerge karistusega ohvri enda soovil.
Loe lisaks:


description: Riigikohtu hinnangul karistas politsei- ja piirivalveamet liiga rangelt politseinikku alkoholijoobe tunnustega Ärma talu valvesse ilmumise pärast ning määras talle politseipensionist ilmajäämise eest 15 000 eurot hüvitist.

title: Riigikohus määras joobe tõttu vallandatud politseinikule 15 000-eurose hüvitise

maintext:
Ametist vabastatud politseiniku Tõnu tööülesanne oli presidendi elukoha Ärma talu valve. Vallandamise ajal oleks tal tekkinud õigus politseipensionile vaid kolme kuu pärast.
Politsei sisekontroll tuvastas Tõnul 12. mail 2014 Viljandimaal Ärma talu juures umbes pool tundi enne vahetuse algust alkoholijoobe tunnused. Tõnu suust oli kella 8.23 ajal tunda alkoholilõhna, tema silmad punetasid ja indikaatorvahendiga tuvastati, et tema väljahingatavas õhus oli alkoholi kontsentratsioon 0,61 mg/l. Sellega rikkus mees Põhja prefektuuri töökorras sätestatud keeldu viibida tööl, haldushoones või haldushoone territooriumil joobeseisundis, samuti avaliku teenistuse seaduse ja avaliku teenistuse eetikakoodeksis sätestatud ametniku kohustust käituda väärikalt ning kohuse- ja vastutustundlikult.
Politsei- ja piirivalveamet (PPA) karistas politseinikku ametist vabastamisega, mille tõttu jäi varem üle 30 aasta laitmatult teenistuses olnud politseinik ilma ametipensionist.
Tõnu esitas pärast vallandamist Tallinna halduskohtule kaebuse, milles märkis, et tema alkoholijoove pole usaldusväärselt tõendatud. Ta avaldas indikaatorvahendi näidu üle imestust ja esitas taotluse testiks mistahes muu vahendiga. Tõnu puhul ei kontrollitud ega tuvastatud väliselt tajutavaid häireid tema kehalistes või psüühilistes funktsioonides.
Alkoholilõhn suus ja indikaatorvahendi näit on ametist vabastatud politseiniku sõnul seletatavad sellega, et ta oli vahetult enne kontrolli tarvitanud alkoholi sisaldavaid ravimeid, teadmata nende alkoholisisaldust.
Tallinna halduskohus jättis mehe kaebuse mullu 17. aprillil rahuldamata, kuid Tõnu kaebas otsuse edasi ringkonnakohtusse. Ka Tallinna ringkonnakohus ei rahuldanud mullu 1. detsembril vallandatud politseiniku kaebust. Seejärel pöördus mees riigikohtusse.
Riigikohus märkis täna langetatud otsuses, et vastavalt PPA sisekorrale tuleb joobeseisundile viitavate tunnuste esinemise ja teenistuja töölt kõrvaldamise kohta koostada vabas vormis akt, millele kirjutavad alla juht, kõrvaldatav teenistuja ja vähemalt üks tunnistaja. Sellist akti praeguses asjas koostatud ei ole. Kaebajale tehti kohapeal teatavaks üksnes indikaatorvahendi positiivne näit, info ametist kõrvaldamise kohta anti hiljem telefoni teel. Seega tegi töökorras ette nähtud protseduuri järgimata jätmine ja olukorra ebaselgus kaebaja jaoks raskeks või ka võimatuks kohe vastuväidete ja ka näiteks tõendite esitamise. Muu hulgas ei kontrollitud politseiniku joovet mõne teise meetodiga.
Kuigi PPA rikkus asjaolude selgitamisel enda kehtestatud joobe tuvastamise korda, ei olnud see asjaolu aluseks karistamise käskkirja tühistamisel. Riigikohtu halduskolleegium ei nõustunud PPA seisukohaga, et kaebaja rikkus teenistuskohustusi oluliselt ja tahtlikult. Ametnik ei olnud joobes tööajal, kuid oli hooletu, sest ei veendunud, et alkoholi tarvitamise nähud on valveobjektile ilmumise ajaks kadunud.
Riigikohus märkis ka, et indikaatorvahendiga saab tõendada vaid asjaolu, et isiku väljahingatavas õhus oli alkoholi, mitte aga selle hulka.
Teenistusest vabastamise tagajärjel jäi politseinik ilma väljateenitud aastate pensionist, millele tal oleks tekkinud õigus kolm kuud hiljem. Kolleegium leidis, et sellises olukorras oleks teenistusest vabastamine liiga raske karistus hooletuse eest. Varasemat laitmatut teenistuskäiku tuleb karistuse määramisel vaadelda kergendava asjaoluna. Leebemast karistusest oleks kolleegiumi hinnangul kaebaja teo hukkamõistmiseks piisanud.
Kuna kehtiv seadus ei võimalda enam alusetult töölt vabastatud inimest tööle ennistada, mõistis riigikohus kaebaja kasuks välja hüvitise 15 000 eurot. Kolleegium ei pidanud siiski õiglaseks määrata kaebajale hüvitist kogu saamata jäänud pensioni ulatuses, kuigi seadus seda võimaldaks. Kohus vähendas hüvitist oluliselt, sest kahju tekkimisele aitas kaasa kaebaja enda hooletus.
Lisaks 15 000-eurosele hüvitisele peab politsei- ja piirivalveamet hüvitama ametist vabastatud politseinikule ka tema õigusabikulud 2893 eurot ja 86 senti.


description: Kauaoodatud Eesti Rahva Muuseumisse (ERM) jõudis avanädalal pisut üle 6000 inimese.

title: Avanädalal käis ERMis umbes 800 inimest päevas

maintext:
Avanädalal, 1. kuni 9. oktoobrini külastas ERMi 6293 inimest ehk keskmiselt 787 inimest päevas. Rekordpäev oli möödunud laupäev, kui muuseumipileti ostis koguni 1541 huvilist.
Ent eelpool väljatoodud numbrid näitavad vaid seda, kui palju oli piletiga külastajaid. Lisaks neile on umbes tuhatkond inimest, kes on osalenud erinevatel üritustel, mida uus muuseum on jõudnud korraldada.
«Lisada võib ka avamispeo ligikaudu 2300 inimest, kes viibisid majas mitu tundi ja kellest enamus vaatas ka mingil määral näitustele väljapandut,» rääkis muuseumi kommunikatsioonijuht Kaarel Tarand.
Tema sõnul on keeruline välja tuua, millistest riikidest on külastajaid olnud, sest pileti ostmisel ju päritolumaad ei küsita. Küll aga saab vaadata grupikülastusi.
«Grupiturism alles hakkab käivituma, aga juba avamispäeval oli siin kolm rühma Soomest ja tänu Läti ajakirjanduses ilmunule on huvi ka Läti suunalt kasvamas,» sõnas Tarand. Suurel avamispeol oli väliskülalisi vähemalt 20st riigist USAst Jaapanini.


description: Eesti vanglates karistust kandvad venekeelsed kinnipeetavad leiavad, et neile tuleks näidata ka Venemaa telekanaleid. Ministeeriumi hinnangul on tänane kanalite valik piisav ning täidab seatud eesmärki.

title: Vangid saadavad Yana Toomile kirju: miks ei näidata meile Vene telekanaleid?

maintext:
Europarlamendi saadiku Yana Toomi (KE) büroo nõunik Margarita Kornõševa edastas hiljuti justiitsministeeriumile arupärimise, milles küsib, milliseid venekeelseid telekanaleid saavad kinnipeetavad meie vanglates vaadata. Kinnipeetavate murekirju kanalite vähesuse üle on väidetavalt saanud nii eurosaadiku büroo Eestis kui saadik isiklikult.
«Kinnipeetavad teatavad meile, et vaadata Venemaa kanaleid pole võimalik. Kas see vastab tõele? Kui jah, siis miks?» uuriti Toomi büroost. Vangide mure seisneb selles, et põhimõtteliselt saavad vangid venekeelseid telekanaleid vaadata küll - on venekeelne Euronews, ETV+, TVN ja 3+ -, kuid Venemaa enda telekanalid on kõrvale jäetud.
«Näidatakse Saksa ja Serbia kanaleid, rääkimata ingliskeelsetest. Ma ei saa aru, mispärast Serbia kanal võib olla, aga Venemaa kanal mitte,» kurtis nõunik Kornõševa. «Aga nagu ma aru saan, siis ilmselt Serbia kanalis ei nähta mingisugust ideoloogilist ohtu, nagu nähakse Venemaa kanalites,» jätkas ta.
«Kui vaadata millised need [venekeelsed] kanalid välja näevad, siis tegelikult on väga suur rõhk meelelahutusel,» ütles Kornõševa.
Yana Toom tõdes, et Eesti vanglates on väga palju venekeelseid kinnipeetavaid, mistõttu näeb näeb ta, et kinnipeetavate mure on õigustatud. «Kui see on inimeste jaoks probleem, on see probleem ka meie jaoks,» ütles Toom Postimehele. «Minu teada ei ole Vene telekanalid Eesti Vabariigis ka keelatud.»
Asendati pärast pronksiööd
Sama probleem on tegelikult vändanud juba aastaid ning vangide samasisulise murega on pidanud tegelema ka meie kohtud. Veel mullu ei rahuldanud Tartu halduskohtus vangi taotlust, kes tahtis, et kohus kohustaks Tartu vanglat võimaldama tal vaadata venekeelseid telekanaleid võrdsel arvul eestikeelsete kanalitega.
Samas küsimuses edastas 2008. aastal seisukoha ka toonane õiguskantsler Indrek Teder, kes leidis, et vanglad võivad otsustada, milliseid kanaleid näidata. Mõni aeg varem oli Postimees kirjutanud, et justiitsministeerium paneb vanglates Vene telekanalid kinni, kuna need kanalid õigustavad siin pronksiöödel toimunud vandalismi.
Tederi üheksa aasta tagusest seisukohast tuleb välja, et telekanalite vahetamisega alustati 2007. aasta lõpus, kui näiteks RTR-Planeta ja PBK asendati Euronewsi, Planeta Sporti, Enter Filmi ja Kultura telekanalitega.
Ministeerium selgitab valikut
«Vanglad juhinduvad telekanalite valikul eelkõige taasühiskonnastamise eesmärgist,» vastas Toomi büroo arupärimisele justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsleri nõunik Maarja Raja.
Ministeeriumi selgitusel peavad valitud kanalid valmistama vange ette konkreetsesse ühiskonda tagasipöördumiseks, jagades informatsiooni ning selgitades ühiskonna väärtushinnanguid.
«Seetõttu on oluline, et vangid saaksid neile arusaadavas keeles teavet Eesti ja ka laiemalt Euroopa Liidu kohta, et olla kursis demokraatliku ja inimõigusi austava ühiskonna arenguga,» lisas Raja.
ETV+ näitamist põhjendab justiitsministeerium sellega, et eelmainitud väärtusi sisaldav info oleks kättesaadav ka vene emakeelega inimestele, kes eesti keelt küllaldaselt ei valda.