description: Kuressaare linna meelelahutusasutustes ralli ajal eriprogrammi ei pakuta, kuna suure külastatavuse korral jääb olemasolevatest kohtadestki puudu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ralliajal ollakse rohkem peolainel

maintext:
NÄDALALÕPP
Ralliajal ollakse rohkem peolainel
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 07. oktoober 2016. Staažikad diskorid DJ Kristjan Lillimägi (vasakul) ja DJ Peeter Kukk sõiduvees. FOTO: erakogu Kuressaare linna meelelahutusasutustes ralli ajal eriprogrammi ei pakuta, kuna suure külastatavuse korral jääb olemasolevatest kohtadestki puudu.
“Ikka jah, millal siis veel, kui mitte ralli ajal,“ vastas ööklubi Diva programmijuht Kristjan Lillimägi küsimusele, kuidas eelnevatel aastatel ralliajal klubi külastatavus on olnud. Lillimägi lisas, et eks seekord näeb, kuidas läheb. “Meie oleme igal juhul valmis kõiki külalisi vastu võtma,“ tähendas ta.
Divas ralli ajal eriprogrammi ei ole, niisamuti nagu teisteski meelelahutusasutustes, vaid pakutakse erinevate DJ-de poolt valitud muusikat. Reedel kannab üritus Divas nime “Vallatud kurvid“ ning jalakeerutust pakuvad DJ Ahto Kruusmann ja Kristjan Lillimägi. Laupäeval keerutab plaate DJ Peeter Kukk.
Kakskümmend kuus aastast pidusid teinud DJ Peeter Kukk nentis, et tema selleks õhtuks eriliselt ei valmistu. “Rõõm on lihtsalt sellest, et rahvast on palju rohkem ja ollakse ka rohkem peolainel,“ rääkis Kukk, lisades, et rahvas ise on ju see, kes ühest õigest peost peo teeb, tema aitab vaid kaasa.
Klubi Privilege omanik Gert Nepper ütles, et nemad on juba kümmekond aastat olnud Saaremaa ralli ametlik peopaik. Nepperi sõnul on ralli aeg neil alati toonud absoluutse täismaja. “Ega väga palju rohkem mahuks ka,“ muigas ta, lisades, et loodetavasti on sama ka sel nädalavahetusel. Ralli ajaks ei ole ka Privilege’i tavaliselt live-bändi toodud, vaid muusikat teevad samuti erinevad diskorid. Nepper avaldas saladuskatte all, et ilmselt järgmisel aastal, kui on ralli juubel, siis on küll veidi teistmoodi programm tulemas, aga sellest siis juba täpsemalt tuleval aastal.
Talvele läheb Privilege vastu rõõmsa meelega. “Suvi ei ole väga klubis käimise aeg, siis on palju vabaõhuüritusi, kontserte, aiapidusid,“ tähendas Gert Nepper.
Mõnusa Villemi juhataja Rait Rätsep sõnas, et rallihuviliste seas on nende pubi külastatavus aasta-aastalt kasvanud. “Sel aastal meil ootused väga kõrged ei ole seoses peatänaval tehtavate teetöödega, kuid valmisolek on ka kõige hullemaks, seda muidugi heas mõttes,“ muigas Rätsep, kelle sõnul nad eriprogrammi ralli ajal ei paku, kuna suure külastatavuse korral jääb olemasolevatest kohtadestki puudu. “Kuid rallile järgnevatel nädalavahetustel jätkuvad Mönusa Villemi pubis elava muusika õhtud,“ kinnitas Rait Rätsep.
Ka Kodulinna lokaalis annavad traditsiooniliselt peole hoogu diskorid. Lisaks pubides-klubides pakutavale muusikavalikule on Saaremaa Veskis võimalus täna kl 20 kuulata lõõtsamees Ain Hannust.
Johan Spa hotelli esimesel korrusel asuvas sohvabaaris esineb aga täna kl 22 Sander Mölder. Sissepääs on tasuta. Kapteni kõrtsis loob tantsumelu aga nii täna kui homme õhtul ansambel TV5.
“Ootused on väga kõrged, pole ükski aasta pidanud pettuma, ikka täismaja. Nii hotellis kui kõrtsis,“ ütles Johan GTJ AS juhataja Johan Lõuk, kelle sõnul on neil juba kolmandat aastat õhtu esineja ralli ajal Sander Mölder ning rahvas on ta kenasti vastu võtnud.
Lounge 13 on sügis-talvisel hooajal planeerinud vähemalt korra kuus ühe esineja. Nii näiteks esineb 28. oktoobril seal Ott Lepland.
Spaahotelli Rüütli väliterrassil on reedel kella 17 alates avatud rallikohvik, kus pakutakse sooja suppi, rallijooke ning kohvi. “Ikka jah, millal siis veel, kui mitte ralli ajal,“ vastas ööklubi Diva programmijuht Kristjan Lillimägi küsimusele, kuidas eelnevatel aastatel ralliajal klubi külastatavus on olnud. Lillimägi lisas, et eks seekord näeb, kuidas läheb. “Meie oleme igal juhul valmis kõiki külalisi vastu võtma,“ tähendas ta.Divas ralli ajal eriprogrammi ei ole, niisamuti nagu teisteski meelelahutusasutustes, vaid pakutakse erinevate DJ-de poolt valitud muusikat. Reedel kannab üritus Divas nime “Vallatud kurvid“ ning jalakeerutust pakuvad DJ Ahto Kruusmann ja Kristjan Lillimägi. Laupäeval keerutab plaate DJ Peeter Kukk.Kakskümmend kuus aastast pidusid teinud DJ Peeter Kukk nentis, et tema selleks õhtuks eriliselt ei valmistu. “Rõõm on lihtsalt sellest, et rahvast on palju rohkem ja ollakse ka rohkem peolainel,“ rääkis Kukk, lisades, et rahvas ise on ju see, kes ühest õigest peost peo teeb, tema aitab vaid kaasa.Klubi Privilege omanik Gert Nepper ütles, et nemad on juba kümmekond aastat olnud Saaremaa ralli ametlik peopaik. Nepperi sõnul on ralli aeg neil alati toonud absoluutse täismaja. “Ega väga palju rohkem mahuks ka,“ muigas ta, lisades, et loodetavasti on sama ka sel nädalavahetusel. Ralli ajaks ei ole ka Privilege’i tavaliselt live-bändi toodud, vaid muusikat teevad samuti erinevad diskorid. Nepper avaldas saladuskatte all, et ilmselt järgmisel aastal, kui on ralli juubel, siis on küll veidi teistmoodi programm tulemas, aga sellest siis juba täpsemalt tuleval aastal.Talvele läheb Privilege vastu rõõmsa meelega. “Suvi ei ole väga klubis käimise aeg, siis on palju vabaõhuüritusi, kontserte, aiapidusid,“ tähendas Gert Nepper.Mõnusa Villemi juhataja Rait Rätsep sõnas, et rallihuviliste seas on nende pubi külastatavus aasta-aastalt kasvanud. “Sel aastal meil ootused väga kõrged ei ole seoses peatänaval tehtavate teetöödega, kuid valmisolek on ka kõige hullemaks, seda muidugi heas mõttes,“ muigas Rätsep, kelle sõnul nad eriprogrammi ralli ajal ei paku, kuna suure külastatavuse korral jääb olemasolevatest kohtadestki puudu. “Kuid rallile järgnevatel nädalavahetustel jätkuvad Mönusa Villemi pubis elava muusika õhtud,“ kinnitas Rait Rätsep.Ka Kodulinna lokaalis annavad traditsiooniliselt peole hoogu diskorid. Lisaks pubides-klubides pakutavale muusikavalikule on Saaremaa Veskis võimalus täna kl 20 kuulata lõõtsamees Ain Hannust.Johan Spa hotelli esimesel korrusel asuvas sohvabaaris esineb aga täna kl 22 Sander Mölder. Sissepääs on tasuta. Kapteni kõrtsis loob tantsumelu aga nii täna kui homme õhtul ansambel TV5.“Ootused on väga kõrged, pole ükski aasta pidanud pettuma, ikka täismaja. Nii hotellis kui kõrtsis,“ ütles Johan GTJ AS juhataja Johan Lõuk, kelle sõnul on neil juba kolmandat aastat õhtu esineja ralli ajal Sander Mölder ning rahvas on ta kenasti vastu võtnud.Lounge 13 on sügis-talvisel hooajal planeerinud vähemalt korra kuus ühe esineja. Nii näiteks esineb 28. oktoobril seal Ott Lepland.Spaahotelli Rüütli väliterrassil on reedel kella 17 alates avatud rallikohvik, kus pakutakse sooja suppi, rallijooke ning kohvi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Algava aasta esimesel päeval tuleb taas traditsiooniks saanud heategevuslik terviseüritus Ida-saarlaste Karsumm, mis leiab aset juba neljandat korda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Karsumm tuleb taas

maintext:
Uudised
Karsumm tuleb taas
Esmaspäev, 31. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Esmaspäev, 31. oktoober 2016. Ida-Saaremaa Karsumm 2016. Algava aasta esimesel päeval tuleb taas traditsiooniks saanud heategevuslik terviseüritus Ida-saarlaste Karsumm, mis leiab aset juba neljandat korda.
Teadlased usuvad, et tulemas on üle paljude aastate kõige külmem talv, mis ilmselt annab võimaluse osalejatel jääauku hüpata.
Kui möödunud aastal koguti heategevusliku üritusega raha Orissaare mänguväljaku rajamiseks, siis iga aastaga kasvaval üritusel kogutakse tänavu raha Tillunire pilliroost ja setetest puhastamiseks. Sellega avatakse kaladele ja kergveesõidukitele ainus rändetee läbi väinatammi.
“Ettevõte, kes tahab kohaliku elu parandamises kaasa lüüa, saab iga vettehüpanud inimese eest panustada viie euroga. Eraisik, kes tahab toetada, võib panustada iga vetehüpanu eest ühe euroga või soovi korral loomulikult rohkem,” rääkis ürituse korraldaja Heiki Hanso. Mullu hüppas vette 30 inimest.
Kogutud summa kantakse annetusena MTÜ Väikese Väina Selts kontole ning kasutatakse projekti elluviimisel. Teadlased usuvad, et tulemas on üle paljude aastate kõige külmem talv, mis ilmselt annab võimaluse osalejatel jääauku hüpata.Kui möödunud aastal koguti heategevusliku üritusega raha Orissaare mänguväljaku rajamiseks, siis iga aastaga kasvaval üritusel kogutakse tänavu raha Tillunire pilliroost ja setetest puhastamiseks. Sellega avatakse kaladele ja kergveesõidukitele ainus rändetee läbi väinatammi.“Ettevõte, kes tahab kohaliku elu parandamises kaasa lüüa, saab iga vettehüpanud inimese eest panustada viie euroga. Eraisik, kes tahab toetada, võib panustada iga vetehüpanu eest ühe euroga või soovi korral loomulikult rohkem,” rääkis ürituse korraldaja Heiki Hanso. Mullu hüppas vette 30 inimest.Kogutud summa kantakse annetusena MTÜ Väikese Väina Selts kontole ning kasutatakse projekti elluviimisel.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Kuna loodus tühja kohta ei salli, siis on Kuressaares endise Kersti salongi asemel sellest nädalast avatud Massaažistuudio. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kersti salongi asemel uus massaažistuudio
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 19. oktoober 2016. Massaažistuudio perenaine Hanna Tammsalu hakkab pakkuma seitset eri tüüpi massaaži. FOTO: Valmar Voolaid Kuna loodus tühja kohta ei salli, siis on Kuressaares endise Kersti salongi asemel sellest nädalast avatud Massaažistuudio.
Aadressil Kauba 2 Kohtu tänava poolt Saarte Sahvri kõrvalt pääseb üles kolmandale korrusele, kus avaneb õdus ruum ja tervitab rõõmus massöör Hanna Tammsalu. Värskelt Eesti massaaži- ja teraapiakooli läbinud Hanna ei soovinud töötada spaas, vaid tegutseda omal käel.
“Kuna Kersti läks Tallinna ja tema ruumid jäid tühjaks, võtsin selle koha üle,” selgitas Hanna oma valikut.
Nullist alustamist ta ei peljanud, sest varem on ta õppinud ka ärikorraldust. “Eks ikka algul natuke mõtlesin, et ei tea, kas tuleb kliente, aga tuleb end reklaamida, siis saab hakkama,” arvas Hanna, lisades, et õnneks asub ta otse kesklinnas.
Massaažistuudio praegusest valikust leiab klassikalise, sport-, segment-, lümfimassaaži. “Tulevikus hakkan pakkuma ka tai- ja aroomimassaaži, aga kõigepealt on vastavat matti vaja,” lisas ta.
Idee massööriks õppida tuli emalt ja neiu on valikuga väga rahul. Katsejänesteks on tal olnud sõbrad, tuttavad ja pereliikmed. “Hakkan ennast reklaamima ja küll jõuavad ka võõrad minu juurde. Täna on juba all uksel silti märgatud ja helistatud ning aega broneeritud,” on Hanna endas kindel.
“Massaaži ei maksa tulla ainult siis, kui on juba häda käes, vaid ka ennetamiseks. See on stressi vastu ja viib kahjulikud ained kehast välja,” rõhutas ta.
Kui praegu on veel maja seinal näha Kersti salongi nime, siis varsti saab selle asemel näha juba Massaažistuudio silti. Aadressil Kauba 2 Kohtu tänava poolt Saarte Sahvri kõrvalt pääseb üles kolmandale korrusele, kus avaneb õdus ruum ja tervitab rõõmus massöör Hanna Tammsalu. Värskelt Eesti massaaži- ja teraapiakooli läbinud Hanna ei soovinud töötada spaas, vaid tegutseda omal käel.“Kuna Kersti läks Tallinna ja tema ruumid jäid tühjaks, võtsin selle koha üle,” selgitas Hanna oma valikut.Nullist alustamist ta ei peljanud, sest varem on ta õppinud ka ärikorraldust. “Eks ikka algul natuke mõtlesin, et ei tea, kas tuleb kliente, aga tuleb end reklaamida, siis saab hakkama,” arvas Hanna, lisades, et õnneks asub ta otse kesklinnas.Massaažistuudio praegusest valikust leiab klassikalise, sport-, segment-, lümfimassaaži. “Tulevikus hakkan pakkuma ka tai- ja aroomimassaaži, aga kõigepealt on vastavat matti vaja,” lisas ta.Idee massööriks õppida tuli emalt ja neiu on valikuga väga rahul. Katsejänesteks on tal olnud sõbrad, tuttavad ja pereliikmed. “Hakkan ennast reklaamima ja küll jõuavad ka võõrad minu juurde. Täna on juba all uksel silti märgatud ja helistatud ning aega broneeritud,” on Hanna endas kindel.“Massaaži ei maksa tulla ainult siis, kui on juba häda käes, vaid ka ennetamiseks. See on stressi vastu ja viib kahjulikud ained kehast välja,” rõhutas ta.Kui praegu on veel maja seinal näha Kersti salongi nime, siis varsti saab selle asemel näha juba Massaažistuudio silti.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pikka aega kordategemata seisnud hoone Kauba 7 ärkab loodetavasti uuele elule. Maja kordategemise algatas omanik. Tegemist on väga heas asukohas paikneva omaaegse elegantse kaupmehe-elamuga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vana Vene “voentorg” tehakse lõpuks korda
Esmaspäev, 31. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Esmaspäev, 31. oktoober 2016. See kaunis hoone Kauba 7 on väga pikka aega seisnud paremate aegade ootuses. FOTO: Valmar Voolaid Pikka aega kordategemata seisnud hoone Kauba 7 ärkab loodetavasti uuele elule. Maja kordategemise algatas omanik. Tegemist on väga heas asukohas paikneva omaaegse elegantse kaupmehe-elamuga.
Nõukogude ajal asusid majas Vene sõjaväe kauplused ja maja tunti “voentorgi” nime all. Hoone tagastati 1995. aastal eraomandusse ja müüdi samal aastal edasi.
Ehkki kinnistusraamatu järgi on kompleksi omanik 1995. aastast Jana Grištšenko (Tool), väidab Jana Tool, et temal enam selle majaga tegemist pole, nüüd tegeleb sellega tema endine abikaasa Toomas Tool.
“Minult on projekti tellinud Brem Kinnisvarahaldus OÜ ja mina olen ainult Bremi inimestega suhelnud sel teemal,” ütles arhitekt ja muinsuskaitsespetsialist Mihkel Koppel.
Koppeli sõnul tuleb Kauba 7 maja kordategemisel lähtuda klassikalistest restaureerimise printsiipidest.
“Kuna selle kinnistu hoonestus on ehitatud väga mitmes etapis, siis peab jälgima, et iga ajastu oleks samavõrra ajalooliselt väärtuslik, ideaalset algseisu tagasi saada ei ole võimalik.
Tuleb säilitada 1885. aastal ehitatud tänavaäärne kõrgem hoonemaht, sellele juugendiajastul liidetud äripinna laiendus (praegune teksapood – toim), hoone taha kahes-kolmes ehitusetapis tsaari- ja Eesti ajal liidetud ladude juurdeehitused ja nõukogude ajal ehitatud stalinistlik laohoone.
Lisaks peafassaadi uhkele ehisdekoorile on hoones sees mitmeid taaskasutatavaid kultuuriväärtuslikke detaile – lai paraadtrepp, tahveluksed, hulk restaureeritavaid aknaid, eksterjööris juugendlik sepispiire madalama osa katusel ja kõrgema osa tipus pronksist valatud kunstagaav,” loetles Koppel.
Väike õueala
Maja pindala on umbes 700 ruutmeetrit, kinnistu on suures osas hoonestusega kaetud, vaba õueala pinda haljastuse paigutamiseks on üldiselt vähe, nagu enamikul Kuressaare vanalinna kinnistutel. Selles suhtes ei ole sellel kinnistul õueala osas teiste kinnistutega võrreldes ei suuri eeliseid ega ka olulisi puudusi.
Hoone seisukord on üldiselt võttes rahuldav. Arvestades, et hoone on väga kaua tühjana seisnud, on see hästi vastu pidanud. Üksikud konstruktsioonid on katuse läbijooksudest kehvas seisukorras, aga seevastu näiteks paekiviseinad on kõikjal säilinud heas seisukorras.
“Kauba tänava äärsed esimese korruse ruumid jäävad ka edaspidi väljaüüritavateks äripindadeks, ülemistele korrustele mahub kolm avarat elukorterit.
Hoovil paiknev endine laohoone ehitatakse põhjalikult ringi ning muudetakse viieks suvekorteriks. Üldiselt ei too ehitustööd kaasa väga ulatuslikku ehitise mahtude muutumist, peamine on kõik olemasolevad pinnad rekonstrueerida ja uues funktsioonis kasutusele võtta,” täpsustas Koppel. Nõukogude ajal asusid majas Vene sõjaväe kauplused ja maja tunti “voentorgi” nime all. Hoone tagastati 1995. aastal eraomandusse ja müüdi samal aastal edasi.Ehkki kinnistusraamatu järgi on kompleksi omanik 1995. aastast Jana Grištšenko (Tool), väidab Jana Tool, et temal enam selle majaga tegemist pole, nüüd tegeleb sellega tema endine abikaasa Toomas Tool.“Minult on projekti tellinud Brem Kinnisvarahaldus OÜ ja mina olen ainult Bremi inimestega suhelnud sel teemal,” ütles arhitekt ja muinsuskaitsespetsialist Mihkel Koppel.Koppeli sõnul tuleb Kauba 7 maja kordategemisel lähtuda klassikalistest restaureerimise printsiipidest.“Kuna selle kinnistu hoonestus on ehitatud väga mitmes etapis, siis peab jälgima, et iga ajastu oleks samavõrra ajalooliselt väärtuslik, ideaalset algseisu tagasi saada ei ole võimalik.Tuleb säilitada 1885. aastal ehitatud tänavaäärne kõrgem hoonemaht, sellele juugendiajastul liidetud äripinna laiendus (praegune teksapood – toim), hoone taha kahes-kolmes ehitusetapis tsaari- ja Eesti ajal liidetud ladude juurdeehitused ja nõukogude ajal ehitatud stalinistlik laohoone.Lisaks peafassaadi uhkele ehisdekoorile on hoones sees mitmeid taaskasutatavaid kultuuriväärtuslikke detaile – lai paraadtrepp, tahveluksed, hulk restaureeritavaid aknaid, eksterjööris juugendlik sepispiire madalama osa katusel ja kõrgema osa tipus pronksist valatud kunstagaav,” loetles Koppel.Maja pindala on umbes 700 ruutmeetrit, kinnistu on suures osas hoonestusega kaetud, vaba õueala pinda haljastuse paigutamiseks on üldiselt vähe, nagu enamikul Kuressaare vanalinna kinnistutel. Selles suhtes ei ole sellel kinnistul õueala osas teiste kinnistutega võrreldes ei suuri eeliseid ega ka olulisi puudusi.Hoone seisukord on üldiselt võttes rahuldav. Arvestades, et hoone on väga kaua tühjana seisnud, on see hästi vastu pidanud. Üksikud konstruktsioonid on katuse läbijooksudest kehvas seisukorras, aga seevastu näiteks paekiviseinad on kõikjal säilinud heas seisukorras.“Kauba tänava äärsed esimese korruse ruumid jäävad ka edaspidi väljaüüritavateks äripindadeks, ülemistele korrustele mahub kolm avarat elukorterit.Hoovil paiknev endine laohoone ehitatakse põhjalikult ringi ning muudetakse viieks suvekorteriks. Üldiselt ei too ehitustööd kaasa väga ulatuslikku ehitise mahtude muutumist, peamine on kõik olemasolevad pinnad rekonstrueerida ja uues funktsioonis kasutusele võtta,” täpsustas Koppel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa süvasadama ning Paldiski lõunasadama sadamakapteni Andres Kungla hinnangul oleks veeteede süvendamist kindlasti vaja, kuid ta nendib, et vesiehitustööd on väga kallid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Laevateede süvendamine on hädavajalik

maintext:
Uudised
Laevateede süvendamine on hädavajalik
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper Reede, 21. oktoober 2016. Madala veetasemega suudab hakkama saada vaid parvlaev Harilaid. FOTO: Arno Mikkor / Delfi Saaremaa süvasadama ning Paldiski lõunasadama sadamakapteni Andres Kungla hinnangul oleks veeteede süvendamist kindlasti vaja, kuid ta nendib, et vesiehitustööd on väga kallid.
Kümneaastase sadamakaptenikogemusega eluaegne meremees tõdes ajalehele Postimees, et lisasüvendamisest oleks kindlasti kasu, ehkki ta ei mäleta, et nii suur mõõn nii pikalt kunagi enne laevu kimbutanud oleks.
Uued laevad võivad jänni jääda
“Ei tule meelde, et veetase oleks olnud nii madal nagu –67 cm. See on erakordne asi,” rääkis kapten.
Kungla sõnul oleks süvendamine kindlasti mõistlik, sest tegu on juba vana probleemiga.
Kapten usub, et kui parvlaev Hiiumaa praegu madala veega sõita kannatab, siis kannataksid madalat vett ka uued, saabuvad laevad, sest nende projekteerimisel on arvesse võetud ka endiste laevade ehitust.
TS Laevade kommunikatsioonijuht Sirle Arro ütles aga, et ka uued parvlaevad ei pruugi ebatavaliselt madala veetaseme oludes hakkama saada.
“Uute parvlaevadega oleks kindlasti parem olukord kui Regula ja St. Olaga, aga ka uued parvlaevad ei suudaks heitlike ilmadega pidevalt liinil olla,” tõdes Arro.
Ta selgitas, et hinnanguliselt suudaks uued parvlaevad sõita kuni –60 cm.
Veeteede ameti kommunikatsioonijuht Priit Põiklik ütles Vikerraadio saatele
“Uudis +”, et praegu käib analüüs, selgitamaks välja, millises mahus süvendustöid teha, kui palju läheksid need maksma, millise efekti see annaks ja kas see oleks üldse otstarbekas.
Jutt käib Hiiumaa ja mandri vahelisest Rukki kanalist ehk madalast kohast, kus on süvendustöid ka varem tehtud. Põiklik rääkis, et viimati tehti seal süvendustöid 2014. aastal.
Nende tööde maht ei olnud väga suur, aga süvendustööd puudutasid kõige probleemsemaid kohti. Tookord süvendati seda kanalit kuni 5,4 meetrini. Samuti eemaldati madala veetaseme korral laevaliiklusele ohtu kujutavad suuremad kivid. Suve lõpus mõõdistasid veeteede ameti hüdrograafid selle kanali üle ja siis oli vähim sügavus viis meetrit.
“See tähendab, et süvendus ei ole püsiv. Sellest lähtuvalt on küsimus, kas sellises mahus süvendamine, mis toona läbi viidi, üldse efekti annab,” rääkis Põiklik.
Siis läksid tööd maksma
168 000 eurot, kuigi maht oli küllaltki väike. Kui laiaulatuslikumast süvendamisest rääkida, oleksid hinnad Põikliku sõnul kindlasti miljonites.
Ka neljapäeval oli Hiiumaa liinil parvlaevaliiklus madala veetaseme tõttu häiritud. Liini teenindas peamiselt vaid parvlaev Harilaid.
TS Laevad saavutas siiski kokkuleppe SLK-ga parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks. Meeskond alustas eile päeval ettevalmistustega, et õhtupoolikul liinile asuda. Kümneaastase sadamakaptenikogemusega eluaegne meremees tõdes ajalehele Postimees, et lisasüvendamisest oleks kindlasti kasu, ehkki ta ei mäleta, et nii suur mõõn nii pikalt kunagi enne laevu kimbutanud oleks.“Ei tule meelde, et veetase oleks olnud nii madal nagu –67 cm. See on erakordne asi,” rääkis kapten.Kungla sõnul oleks süvendamine kindlasti mõistlik, sest tegu on juba vana probleemiga.Kapten usub, et kui parvlaev Hiiumaa praegu madala veega sõita kannatab, siis kannataksid madalat vett ka uued, saabuvad laevad, sest nende projekteerimisel on arvesse võetud ka endiste laevade ehitust.TS Laevade kommunikatsioonijuht Sirle Arro ütles aga, et ka uued parvlaevad ei pruugi ebatavaliselt madala veetaseme oludes hakkama saada.“Uute parvlaevadega oleks kindlasti parem olukord kui Regula ja St. Olaga, aga ka uued parvlaevad ei suudaks heitlike ilmadega pidevalt liinil olla,” tõdes Arro.Ta selgitas, et hinnanguliselt suudaks uued parvlaevad sõita kuni –60 cm.Veeteede ameti kommunikatsioonijuht Priit Põiklik ütles Vikerraadio saatele“Uudis +”, et praegu käib analüüs, selgitamaks välja, millises mahus süvendustöid teha, kui palju läheksid need maksma, millise efekti see annaks ja kas see oleks üldse otstarbekas.Jutt käib Hiiumaa ja mandri vahelisest Rukki kanalist ehk madalast kohast, kus on süvendustöid ka varem tehtud. Põiklik rääkis, et viimati tehti seal süvendustöid 2014. aastal.Nende tööde maht ei olnud väga suur, aga süvendustööd puudutasid kõige probleemsemaid kohti. Tookord süvendati seda kanalit kuni 5,4 meetrini. Samuti eemaldati madala veetaseme korral laevaliiklusele ohtu kujutavad suuremad kivid. Suve lõpus mõõdistasid veeteede ameti hüdrograafid selle kanali üle ja siis oli vähim sügavus viis meetrit.“See tähendab, et süvendus ei ole püsiv. Sellest lähtuvalt on küsimus, kas sellises mahus süvendamine, mis toona läbi viidi, üldse efekti annab,” rääkis Põiklik.168 000 eurot, kuigi maht oli küllaltki väike. Kui laiaulatuslikumast süvendamisest rääkida, oleksid hinnad Põikliku sõnul kindlasti miljonites.Ka neljapäeval oli Hiiumaa liinil parvlaevaliiklus madala veetaseme tõttu häiritud. Liini teenindas peamiselt vaid parvlaev Harilaid.TS Laevad saavutas siiski kokkuleppe SLK-ga parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks. Meeskond alustas eile päeval ettevalmistustega, et õhtupoolikul liinile asuda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mandri ja suursaarte vahel sõitvatel parvlaevadel reisijaid toitlustama hakanud Arensburg OÜ hinnad on mõnevõrra odavamad kui varasema teenuse osutaja Väinamere Teenindus AS puhul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Arensburg tõi praamidele odavamad joogid-söögid (1)
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 08. oktoober 2016. See pilt on tehtud 4. oktoobril parvlaeva Hiiumaa menüüst. FOTO: praamid.ee Facebook Mandri ja suursaarte vahel sõitvatel parvlaevadel reisijaid toitlustama hakanud Arensburg OÜ hinnad on mõnevõrra odavamad kui varasema teenuse osutaja Väinamere Teenindus AS puhul.
Arensburg OÜ alustas reisijate toitlustamist Heltermaa-Rohuküla liinil eelmise laupäeva hommikul parvlaevadel St. Ola ja Regula, Kuivastu-Virtsu liinil möödunud pühapäeva päeval parvlaeval Hiiumaa ja kolmapäeval parvlaeval Ionas.
3. oktoobril mandrile sõitnud väikese tütre isa oli pettunud, kui lõuna ajal Kuivastu sadamast praamile Ionas minnes lapsele midagi süüa osta ei saanud.
“Inimesed on harjunud, mina sealhulgas, praami peal sööma. Laps oli näljane. Mõtlesin, et praamil ostan tütrele süüa, aga polnud midagi. Isegi hambaorki mitte,” imestas lapse isa.
Arensburg OÜ tegevjuhi Terje Nepperi sõnul ei olnud siis tõesti Ionasel midagi saada, sest parvlaev pidi algul Kreekasse tagasi minema ja esmaspäevaks ei olnud veel otsustatud, kas alus saadetakse tagasi või jääb veel liinile.
“Neljapäevast on seal joogid-söögid olemas, õigemini juba kolmapäevast, kuid siis Ionas seisis. Küll aga on võimalik Ionasel sööki ainult kaasa osta. Kohapeal toitu valmistada ei saa,” ütles Nepper.
Kiluvõileib 1 euro
Kuna vanadel laevadel olukord üleliia lihtne ei ole, siis esialgu Arensburg kohaneb ja püüab anda endast parima olemasolevate võimaluste piires. “Kõige keerulisem on Ionase peal, kus puudub kohvikule kasutamiseks mõeldud köök ja võimsamatele seadmetele sobiv vool,” nentis Nepper. Ionas jääb esialgsetel andmetel liinile suhteliselt lühikeseks ajaks ja seetõttu püüab Arensburg klientidele elementaarsed joogid-söögid tagada.
“Hea meel on tõdeda, et meie inimesed on tahtmist täis, õpivad ja arenevad iga päevaga. Olukord, kus kohvikud tuli püsti panna ja avada tundidega, just tavapärane ja lihtne ei olnud,” tunnistas Nepper. Paari nädala jooksul lubas Arensburg toitlustuse praamidel paika saada. Järk-järgult saabuvad müügile ka kohalikud väiketootjate tooted, saarte väravad ehk parvlaevad on selleks igati sobiv koht.
Kui rääkida jookide-söökide hindadest parvlaevadel, siis need on praegu mõnevõrra odavamad kui ajal, mil praamiliine teenindas Väinamere Liinid OÜ ja toitlustust pakkus praamidel Väinamere Teenindus AS.
Kirujaid leidub ikka
Varem 1,70 eurot maksnud kiluvõileiva eest küsitakse praegu 1 euro. Kohvi saab kätte 2 euroga, enne tuli välja käia üle 3 euro. “Hinnad on kindlasti odavamaks läinud,” kinnitas Nepper.
Mõningaid näiteid võib tuua veel Kuivastu-Virtsu liinil sõitva parvlaeva Hiiumaa menüüst: päevasupp maksab 2,80 eurot, päevapraad 5 eurot, seapraad 7 eurot, kanašnitsel ja lambalihakotletid mõlemad 7,50 eurot ning pannkoogid kas moosi, mee või jäätisega 3,50 eurot.
“Miks need pannuskad nii rämedalt kalliks on aetud? Ma võtan juba kodunt oma 50 tükki ise kaasa ja söön, aga 3,50 eurot ma küll maksma ei hakka. Kas liiale juba ei lähe seal? Pange kohe pannuskad 5 eurot tükk. 1,5 eurot puudu viiekast on täitsa räme peaks ütlema,” kommenteeris Praamid.ee Facebooki lehel toitude hindu Margus-Mauno Kuusik.
Aleksander Kelder ärritus sellise ütlemise peale. “Tahad oma pannkooke süüa, lase käia, tahad merevett peale rüübata lase käia, aga ära hala niimoodi. Mitte keegi ei käsi sul neid konkreetseid 3,50 pannkooke osta. Oskad odavamalt teha, konkurss toitlustaja kohale oli avalik, miks ei osalenud?” küsis Kelder. Arensburg OÜ alustas reisijate toitlustamist Heltermaa-Rohuküla liinil eelmise laupäeva hommikul parvlaevadel St. Ola ja Regula, Kuivastu-Virtsu liinil möödunud pühapäeva päeval parvlaeval Hiiumaa ja kolmapäeval parvlaeval Ionas.3. oktoobril mandrile sõitnud väikese tütre isa oli pettunud, kui lõuna ajal Kuivastu sadamast praamile Ionas minnes lapsele midagi süüa osta ei saanud.“Inimesed on harjunud, mina sealhulgas, praami peal sööma. Laps oli näljane. Mõtlesin, et praamil ostan tütrele süüa, aga polnud midagi. Isegi hambaorki mitte,” imestas lapse isa.Arensburg OÜ tegevjuhi Terje Nepperi sõnul ei olnud siis tõesti Ionasel midagi saada, sest parvlaev pidi algul Kreekasse tagasi minema ja esmaspäevaks ei olnud veel otsustatud, kas alus saadetakse tagasi või jääb veel liinile.“Neljapäevast on seal joogid-söögid olemas, õigemini juba kolmapäevast, kuid siis Ionas seisis. Küll aga on võimalik Ionasel sööki ainult kaasa osta. Kohapeal toitu valmistada ei saa,” ütles Nepper.Kuna vanadel laevadel olukord üleliia lihtne ei ole, siis esialgu Arensburg kohaneb ja püüab anda endast parima olemasolevate võimaluste piires. “Kõige keerulisem on Ionase peal, kus puudub kohvikule kasutamiseks mõeldud köök ja võimsamatele seadmetele sobiv vool,” nentis Nepper. Ionas jääb esialgsetel andmetel liinile suhteliselt lühikeseks ajaks ja seetõttu püüab Arensburg klientidele elementaarsed joogid-söögid tagada.“Hea meel on tõdeda, et meie inimesed on tahtmist täis, õpivad ja arenevad iga päevaga. Olukord, kus kohvikud tuli püsti panna ja avada tundidega, just tavapärane ja lihtne ei olnud,” tunnistas Nepper. Paari nädala jooksul lubas Arensburg toitlustuse praamidel paika saada. Järk-järgult saabuvad müügile ka kohalikud väiketootjate tooted, saarte väravad ehk parvlaevad on selleks igati sobiv koht.Kui rääkida jookide-söökide hindadest parvlaevadel, siis need on praegu mõnevõrra odavamad kui ajal, mil praamiliine teenindas Väinamere Liinid OÜ ja toitlustust pakkus praamidel Väinamere Teenindus AS.Varem 1,70 eurot maksnud kiluvõileiva eest küsitakse praegu 1 euro. Kohvi saab kätte 2 euroga, enne tuli välja käia üle 3 euro. “Hinnad on kindlasti odavamaks läinud,” kinnitas Nepper.Mõningaid näiteid võib tuua veel Kuivastu-Virtsu liinil sõitva parvlaeva Hiiumaa menüüst: päevasupp maksab 2,80 eurot, päevapraad 5 eurot, seapraad 7 eurot, kanašnitsel ja lambalihakotletid mõlemad 7,50 eurot ning pannkoogid kas moosi, mee või jäätisega 3,50 eurot.“Miks need pannuskad nii rämedalt kalliks on aetud? Ma võtan juba kodunt oma 50 tükki ise kaasa ja söön, aga 3,50 eurot ma küll maksma ei hakka. Kas liiale juba ei lähe seal? Pange kohe pannuskad 5 eurot tükk. 1,5 eurot puudu viiekast on täitsa räme peaks ütlema,” kommenteeris Praamid.ee Facebooki lehel toitude hindu Margus-Mauno Kuusik.Aleksander Kelder ärritus sellise ütlemise peale. “Tahad oma pannkooke süüa, lase käia, tahad merevett peale rüübata lase käia, aga ära hala niimoodi. Mitte keegi ei käsi sul neid konkreetseid 3,50 pannkooke osta. Oskad odavamalt teha, konkurss toitlustaja kohale oli avalik, miks ei osalenud?” küsis Kelder.
Veel artikleid samast teemast »


description: 238 noortalunikku soovivad toetust põllumajandusettevõtluse alustamiseks. Kokku esitati taotlusi ligi 9,5 miljoni euro saamiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noortalunikud toetuse ootel

maintext:
Uudised
Noortalunikud toetuse ootel
Laupäev, 22. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 22. oktoober 2016. Mesilasperesid ja mesindustarvikuid soovib toetuse abil soetada üle 30 noore ettevõtja. 238 noortalunikku soovivad toetust põllumajandusettevõtluse alustamiseks. Kokku esitati taotlusi ligi 9,5 miljoni euro saamiseks.
Kõige aktiivsemad on Lääne-Virumaa noortalunikud, kust laekus 34 taotlust summas 1 345 724 eurot. Saare maakonnast esitati taotlusi summas 839 312 eurot ja taotlejaid oli kokku 21.
17. oktoobril lõppes PRIA-s põllumajandusliku tegevusega alustava noore ettevõtja toetuse taotluste vastuvõtt. Eelarves on toetuste maksmiseks neli miljonit eurot.
Kavandatavaid kulutusi ja tulevast majandustegevust tuli kirjeldada äriplaanis. Vähemalt 50% taotletavast toetussummast tuleb kasutada investeeringuteks põhivarasse.
Kõige rohkem esitati taotlusi mitmesuguste põllutöömasinate ja -seadmete soetamiseks, looma- ja linnukasvatusega seotud investeeringuteks, tootmishoonete rajamiseks ja sisustamiseks, taristusüsteemide väljaehitamiseks, aga ka (tõu)loomade ja lindude, põllumaa, seemne, istikute jne ostuks.
Populaarne on mesindus: mesilasperesid ja mesindustarvikuid soovib toetuse abil soetada üle 30 noore ettevõtja.
Otsused teeb PRIA hiljemalt 11. jaanuariks. Kõige aktiivsemad on Lääne-Virumaa noortalunikud, kust laekus 34 taotlust summas 1 345 724 eurot. Saare maakonnast esitati taotlusi summas 839 312 eurot ja taotlejaid oli kokku 21.17. oktoobril lõppes PRIA-s põllumajandusliku tegevusega alustava noore ettevõtja toetuse taotluste vastuvõtt. Eelarves on toetuste maksmiseks neli miljonit eurot.Kavandatavaid kulutusi ja tulevast majandustegevust tuli kirjeldada äriplaanis. Vähemalt 50% taotletavast toetussummast tuleb kasutada investeeringuteks põhivarasse.Kõige rohkem esitati taotlusi mitmesuguste põllutöömasinate ja -seadmete soetamiseks, looma- ja linnukasvatusega seotud investeeringuteks, tootmishoonete rajamiseks ja sisustamiseks, taristusüsteemide väljaehitamiseks, aga ka (tõu)loomade ja lindude, põllumaa, seemne, istikute jne ostuks.Populaarne on mesindus: mesilasperesid ja mesindustarvikuid soovib toetuse abil soetada üle 30 noore ettevõtja.Otsused teeb PRIA hiljemalt 11. jaanuariks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Me kõik saame vanaks, on ühes laulus sõnad. Ja vanadusest väsinud jalgadele võib kirikutee olla liiga pikk, üle jõu käiv. Suur abi on siis Pereraadiost, mille vahendusel saab kuulata jumalateenistuste ülekandeid erinevatest kirikutest ja kogudustest, saada osa Jumala Sõnast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kirik tuleb koju…

maintext:
Kirik
Kirik tuleb koju…
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Me kõik saame vanaks, on ühes laulus sõnad. Ja vanadusest väsinud jalgadele võib kirikutee olla liiga pikk, üle jõu käiv. Suur abi on siis Pereraadiost, mille vahendusel saab kuulata jumalateenistuste ülekandeid erinevatest kirikutest ja kogudustest, saada osa Jumala Sõnast.
Kuid ei raadio ega ükski meediavahend suuda asendada vahetut suhtlemist, osadust, ei saa üle kanda sakramenti, mis on paljudele eakatele inimestele nii oluline. Siis peab kirik reaalselt tulema koju, tulema oma koguduseliikmete juurde ja teenima neid. Kodukülastusi on meelsasti nõus tegema kõik vaimulikud, selleks peab ainult eelnevalt kokku leppima.
Kui aga eakad inimesed ei saa oma tervise tõttu ka enam kodus hakkama ja peavad olema kas haiglas või hooldekodus, siis ka sinna tuleb kirik kohale. Nii on juba aastaid toimunud jumalateenistused Kuressaare haigla hooldekodus – kord kuus on seal teenimas kas õigeusu kiriku preester või luteri koguduse vaimulik.
Inimene ei ela üksnes leivast
Igal nädalal, igal pühapäeval kell 18 toimub hardustund Kuressaare haigla õendus-hooldusosakonnas, need on jagatud linna eri koguduste vahel järgmiselt: kuu 1. pühapäev – EELK Kuressaare Laurentiuse kogudus, 2. pühapäev – EAÕK Kuressaare Püha Nikolai kogudus, 3. pühapäev – EEKBL Kuressaare Siioni kogudus, 4. pühapäev – EKNK (Eesti Kristlik Nelipühi Kirik) Kuressaare kogudus, 5. pühapäev (kui on ühes kuus viis pühapäeva) – EMK (Eesti Metodisti Kirik) Kuressaare kogudus.
Alates oktoobrist toimuvad sarnaselt haigla õendus-hooldusosakonnaga ka hardustunnid-palvused vastavatud Lääne-Saare hooldekodus Saaremaa Valss, ainult algusega kell 17. Oleme tänulikud, et kõigi nimetatud hooldusasutuste töötajad on abivalmilt aidanud kohale tulla hoolealustel, kel on südames soov saada osa kristlikust sõnumist. Kirjutatud on: inimene ei ela üksnes leivast, vaid igast sõnast, mis lähtub Jumala suust… Autor: Tiina Ool, EELK Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja Neljapäev, 20. oktoober 2016.Kuid ei raadio ega ükski meediavahend suuda asendada vahetut suhtlemist, osadust, ei saa üle kanda sakramenti, mis on paljudele eakatele inimestele nii oluline. Siis peab kirik reaalselt tulema koju, tulema oma koguduseliikmete juurde ja teenima neid. Kodukülastusi on meelsasti nõus tegema kõik vaimulikud, selleks peab ainult eelnevalt kokku leppima.Kui aga eakad inimesed ei saa oma tervise tõttu ka enam kodus hakkama ja peavad olema kas haiglas või hooldekodus, siis ka sinna tuleb kirik kohale. Nii on juba aastaid toimunud jumalateenistused Kuressaare haigla hooldekodus – kord kuus on seal teenimas kas õigeusu kiriku preester või luteri koguduse vaimulik.Igal nädalal, igal pühapäeval kell 18 toimub hardustund Kuressaare haigla õendus-hooldusosakonnas, need on jagatud linna eri koguduste vahel järgmiselt: kuu 1. pühapäev – EELK Kuressaare Laurentiuse kogudus, 2. pühapäev – EAÕK Kuressaare Püha Nikolai kogudus, 3. pühapäev – EEKBL Kuressaare Siioni kogudus, 4. pühapäev – EKNK (Eesti Kristlik Nelipühi Kirik) Kuressaare kogudus, 5. pühapäev (kui on ühes kuus viis pühapäeva) – EMK (Eesti Metodisti Kirik) Kuressaare kogudus.Alates oktoobrist toimuvad sarnaselt haigla õendus-hooldusosakonnaga ka hardustunnid-palvused vastavatud Lääne-Saare hooldekodus Saaremaa Valss, ainult algusega kell 17. Oleme tänulikud, et kõigi nimetatud hooldusasutuste töötajad on abivalmilt aidanud kohale tulla hoolealustel, kel on südames soov saada osa kristlikust sõnumist. Kirjutatud on: inimene ei ela üksnes leivast, vaid igast sõnast, mis lähtub Jumala suust…
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud nädalavahetusel toimus Saaremaa ralli, mis tõi kokku suure hulga rallisõpru. Kuressaare politseijaoskonna juhi Rainer Antsaare sõnul oli inimesi Saaremaal võrreldes tavapärase nädalavahetusega oluliselt rohkem. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ralli möödus politseile rahulikult

maintext:
Uudised
Ralli möödus politseile rahulikult
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 11. oktoober 2016. FOTO: Priit Rauniste Möödunud nädalavahetusel toimus Saaremaa ralli, mis tõi kokku suure hulga rallisõpru. Kuressaare politseijaoskonna juhi Rainer Antsaare sõnul oli inimesi Saaremaal võrreldes tavapärase nädalavahetusega oluliselt rohkem.
“Hoolimata sellest möödus nädalavahetus politseile rahulikult ja rallipublik pidas ennast hästi üleval,“ sõnas Antsaar.
Politsei korraldas üle Saaremaa mitmeid reide, mille käigus kontrolliti sõidukijuhtide tervislikku seisundit. Kokku kontrollis politsei 2210 sõidukijuhti, kellest 22 tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused.
“See tähendab, et umbes 120 ruutkilomeetri peale liikus Saaremaa teedel vähemalt üks kõiki liiklejaid ohustav sõidukijuht,“ sõnas Antsaar. “Lisaks tuvastati viis sõidukijuhti, kellel puudus vastava kategooria sõiduki juhtimisõigus, ning 21 juhti, kes ei pidanud kinni kiirusepiirangust,“ ütles ta.
Liiklusrikkumiste kõrval tuli politseinikel tegeleda ka inimestega, kes ei osanud ralliraja ääres alkoholiga piiri pidada.
“Korrale tuli kutsuda inimesi, kes olid ennast sättinud rallit jälgima rohkete alkoholipudelite kõrvale. Pärast vestlusi mõisteti, et selline alkoholi tarbimine heidab rallile üldisemalt halba varju, kuid mis veelgi olulisem, annab halba eeskuju rallile kaasa elama tulnud lastele ja noortele. Õnneks oli alkoholiga liialdanud ja teisi häirivaid inimesi sellel aastal siiski üksikuid,“ sõnas Antsaar.
Tõsisem probleem oli nädalavahetusel alkoholi tarvitanud alaealised.
“Politseinikud tuvastasid alkoholi tarvitamise tunnused 11 alaealisel, see on kurvakstegevalt suur arv. Samas me ju kõik teame, et alkohol kahjustab kõige enam just noorte tervist ja sellepärast on meil alkoholi tarvitamine enne 18-aastaseks saamist keelatud.“
“Alkoholi kättesaadavus alaealistele on probleemiks seni, kuni täiskasvanud ei mõista oma tegevuse tagajärgi ja lastele alkoholi kättesaamist võimaldavad,“ lisas Antsaar.
“Olukordades, kus noored ei oska anda hinnangut oma teo tagajärgedele, peaksid seda tegema just täiskasvanud, olles neile eeskujuks. Lapsevanemad peavad kodus noorukitega vestlema alkoholi tarvitamisega kaasnevatest ohtudest, samuti tegema endast olenevalt kõik, et nad alkoholi kätte ei saaks.“
Politsei jaoks on alkoholi või narkootikume tarvitanud noore karistamisest olulisem välja selgitada, kust ja kuidas noored alkoholi saavad. “Tänaseks on politsei alustanud menetlust kolme täisealise suhtes, kes nädalavahetusel alaealistele alkoholi ostsid,“ täpsustas Antsaar. “Hoolimata sellest möödus nädalavahetus politseile rahulikult ja rallipublik pidas ennast hästi üleval,“ sõnas Antsaar.Politsei korraldas üle Saaremaa mitmeid reide, mille käigus kontrolliti sõidukijuhtide tervislikku seisundit. Kokku kontrollis politsei 2210 sõidukijuhti, kellest 22 tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused.“See tähendab, et umbes 120 ruutkilomeetri peale liikus Saaremaa teedel vähemalt üks kõiki liiklejaid ohustav sõidukijuht,“ sõnas Antsaar. “Lisaks tuvastati viis sõidukijuhti, kellel puudus vastava kategooria sõiduki juhtimisõigus, ning 21 juhti, kes ei pidanud kinni kiirusepiirangust,“ ütles ta.Liiklusrikkumiste kõrval tuli politseinikel tegeleda ka inimestega, kes ei osanud ralliraja ääres alkoholiga piiri pidada.“Korrale tuli kutsuda inimesi, kes olid ennast sättinud rallit jälgima rohkete alkoholipudelite kõrvale. Pärast vestlusi mõisteti, et selline alkoholi tarbimine heidab rallile üldisemalt halba varju, kuid mis veelgi olulisem, annab halba eeskuju rallile kaasa elama tulnud lastele ja noortele. Õnneks oli alkoholiga liialdanud ja teisi häirivaid inimesi sellel aastal siiski üksikuid,“ sõnas Antsaar.Tõsisem probleem oli nädalavahetusel alkoholi tarvitanud alaealised.“Politseinikud tuvastasid alkoholi tarvitamise tunnused 11 alaealisel, see on kurvakstegevalt suur arv. Samas me ju kõik teame, et alkohol kahjustab kõige enam just noorte tervist ja sellepärast on meil alkoholi tarvitamine enne 18-aastaseks saamist keelatud.““Alkoholi kättesaadavus alaealistele on probleemiks seni, kuni täiskasvanud ei mõista oma tegevuse tagajärgi ja lastele alkoholi kättesaamist võimaldavad,“ lisas Antsaar.“Olukordades, kus noored ei oska anda hinnangut oma teo tagajärgedele, peaksid seda tegema just täiskasvanud, olles neile eeskujuks. Lapsevanemad peavad kodus noorukitega vestlema alkoholi tarvitamisega kaasnevatest ohtudest, samuti tegema endast olenevalt kõik, et nad alkoholi kätte ei saaks.“Politsei jaoks on alkoholi või narkootikume tarvitanud noore karistamisest olulisem välja selgitada, kust ja kuidas noored alkoholi saavad. “Tänaseks on politsei alustanud menetlust kolme täisealise suhtes, kes nädalavahetusel alaealistele alkoholi ostsid,“ täpsustas Antsaar.
Veel artikleid samast teemast »


description: Muhu saart ja Saaremaad ühendavasse Väikese väina tammi avade tegemise pooldajad ja vastased jäid eile olnud riigikogu keskkonnakomisjoni laiendatud istungil oma seisukohtade juurde ja komisjoni juhi sõnul uuringud jätkuvad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tammiavade pooldajad ja vastased üksmeelt ei saavutanud
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: BNS Kolmapäev, 19. oktoober 2016. FOTO: Erik Tüür Muhu saart ja Saaremaad ühendavasse Väikese väina tammi avade tegemise pooldajad ja vastased jäid eile olnud riigikogu keskkonnakomisjoni laiendatud istungil oma seisukohtade juurde ja komisjoni juhi sõnul uuringud jätkuvad.
“Leppisime kokku, et 2019. aastal tuleb seal uus seire,” ütles keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra pärast istungit.
“Ministeerium vaatab üle aastate eest kinnitatud sealse kaitsekorralduskava elluviimise ja tammi avade tegemise initsiatiivgrupp lubas edasi võidelda ning mõtestada lahti tammi avamise sotsiaal-majanduslikud aspektid, et me ei jääks kinni vaid avade juurde.”
Vakra sõnul on avade tegemise initsiatiivgrupp jätkuvalt veendunud, et muudatusi on vaja. “Leppisime nendega kokku, et nad mõtestavad läbi, kuidas seda sotsiaal-majanduslikku probleemi täpsemalt kirjeldada – ehk meile tundub, et see arutelu on läinud liigselt konkreetsete avade keskseks ja 2008. aasta uuring räägib, kas kahest või kolmest 18-meetrisest avast, aga tegelikkuses pole iial tehtud setete uuringuid,” rääkis Vakra.
“Ehk küsimus on selles, et me tegeleme praegu ühe detailiga, aga initsiatiivgrupi hinnangul oleks vaja vaadata suuremat pilti,” lisas ta.
“Ja kui öeldakse, et neid avasid pole vaja, siis oleks vaja üheskoos maha istuda ja arutada, mis need muud lahendused on. Ehk siis teatud mõttes võime öelda, et oli kohtumine, kus erinevad osapooled jäid jätkuvalt oma seisukohtadele kindlaks.”
Avade tegemise vastu olevad teadlased, kes on modelleerinud vee liikumist ja ökoloogilist poolt, ütlevad Vakra sõnul jätkuvalt, et avasid pole vaja teha, samas tunnistavad nad, et pole tehtud setete uuringut ja teisalt on nad nõus sellega, et neid andmeid on võimalik vaadata mitut erinevat pidi.
“Ja seda ei tea keegi, mis situatsioon siis oleks, kui seda tammi üldse poleks või kui suured olid kalavarud siis, kui tammi polnud, näiteks üle saja aasta tagasi,” sõnas keskkonnakomisjoni esimees.
Samas tunnistavad mõlemad osapooled, et Väikese väina olukord on halvenenud ja kinnikasvamine suurenenud. “Leppisime kokku, et 2019. aastal tuleb seal uus seire,” ütles keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra pärast istungit.“Ministeerium vaatab üle aastate eest kinnitatud sealse kaitsekorralduskava elluviimise ja tammi avade tegemise initsiatiivgrupp lubas edasi võidelda ning mõtestada lahti tammi avamise sotsiaal-majanduslikud aspektid, et me ei jääks kinni vaid avade juurde.”Vakra sõnul on avade tegemise initsiatiivgrupp jätkuvalt veendunud, et muudatusi on vaja. “Leppisime nendega kokku, et nad mõtestavad läbi, kuidas seda sotsiaal-majanduslikku probleemi täpsemalt kirjeldada – ehk meile tundub, et see arutelu on läinud liigselt konkreetsete avade keskseks ja 2008. aasta uuring räägib, kas kahest või kolmest 18-meetrisest avast, aga tegelikkuses pole iial tehtud setete uuringuid,” rääkis Vakra.“Ehk küsimus on selles, et me tegeleme praegu ühe detailiga, aga initsiatiivgrupi hinnangul oleks vaja vaadata suuremat pilti,” lisas ta.“Ja kui öeldakse, et neid avasid pole vaja, siis oleks vaja üheskoos maha istuda ja arutada, mis need muud lahendused on. Ehk siis teatud mõttes võime öelda, et oli kohtumine, kus erinevad osapooled jäid jätkuvalt oma seisukohtadele kindlaks.”Avade tegemise vastu olevad teadlased, kes on modelleerinud vee liikumist ja ökoloogilist poolt, ütlevad Vakra sõnul jätkuvalt, et avasid pole vaja teha, samas tunnistavad nad, et pole tehtud setete uuringut ja teisalt on nad nõus sellega, et neid andmeid on võimalik vaadata mitut erinevat pidi.“Ja seda ei tea keegi, mis situatsioon siis oleks, kui seda tammi üldse poleks või kui suured olid kalavarud siis, kui tammi polnud, näiteks üle saja aasta tagasi,” sõnas keskkonnakomisjoni esimees.Samas tunnistavad mõlemad osapooled, et Väikese väina olukord on halvenenud ja kinnikasvamine suurenenud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nii mõnedki eestlased soovivad halli sügismasenduse eest pageda päikselisse Hispaaniasse, kuid Heiki Metsamaal (52) on Hispaaniasse minemiseks sootuks teine põhjus. “Minu Eesti sõbrad ostsid mõned aastad tagasi Hispaaniasse talu ja soovivad seal aidata elu hammasrataste vahele jäänud inimesi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
KARM ELU: Heiki ei tea, miks talle neid katsumusi saadetakse
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 29. oktoober 2016. Heiki Metsamaa loodab, et saab kunagi rajada Saaremaale oma Lootuse küla, kus aidata elu hammasrataste vahele jäänud mehi. FOTO: Valmar Voolaid Nii mõnedki eestlased soovivad halli sügismasenduse eest pageda päikselisse Hispaaniasse, kuid Heiki Metsamaal (52) on Hispaaniasse minemiseks sootuks teine põhjus. “Minu Eesti sõbrad ostsid mõned aastad tagasi Hispaaniasse talu ja soovivad seal aidata elu hammasrataste vahele jäänud inimesi.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pärast kahe ja poole aasta pikkust ootusärevust avati Debora Vaarandi 100. sünniaastapäevale pühendatud mälestuspäeval Laimjala mõisapargis armastatud poetessi kuju. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Laimjala entusiastid tõid Debora kodukohta tagasi
Esmaspäev, 03. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper Esmaspäev, 03. oktoober 2016. Kaunist noort paljasjalgset Debora Vaarandit tulid tervitama kümned Laimjala vallaga seotud inimesed, teiste seas Pahavalla külas sündinud president Arnold Rüütel koos abikaasa Ingridiga. FOTO: Tambet Allik Pärast kahe ja poole aasta pikkust ootusärevust avati Debora Vaarandi 100. sünniaastapäevale pühendatud mälestuspäeval Laimjala mõisapargis armastatud poetessi kuju.
“Ükski puu, mis pole tihedalt oma juurtega mullas, ei pea tormidele vastu. Ka Vaarandil näib nagu tungiv tarvidus, otse eluline vajadus olevat tunda ja tunnetada kodusaare mulda oma põhjataldu puudutamas,” selgitas Saaremaa muuseumi kultuurharidustöö korraldaja Anna-Liisa Õispuu Asva külas sündinud Orest Reisi mälestuste põhjal, miks poetessi kuju paljasjalgne sai.
“Ma tean, ta ei tee seda mingi välise efekti saavutamiseks, mitte mingi ekstravagantsuse demonstreerimiseks, vaid käia vähemalt oma lapsepõlvekodu radu paljajalu – see on tõeline Debora: kogu oma ääretus lihtsuses ja siiras südamlikkuses,” jätkas Õispuu.
“Kes oli see Debora Vaarandi? Ta oli üks meie seast, kuid tal oli lisaks kanda ka koorem olla meie ilutegija. On hea tõdeda, et tema loomejõud sai alguse Laimjalast,” rääkis Vaarandit isiklikult tundnud Laimjala raamatukogu pikaaegne juhataja Milvi Rapp.
“Saaremaa valss” kohal
Kuju püstitamise initsiaator on olnud arstina töötav Kaja Sepp, kes Vaarandi kunagises kodutalus üles kasvas. “Laimjala jääb nüüd kaardile kui Vaarandi kodu. Tõeline “Saaremaa valss” on nüüd Laimjalas,” rõõmustas ta.
Idee tuua Debora Vaarandi ehk Trulli Tepsi, nagu teda külas tunti, Laimjalga – kohta, kus ta veetis suure osa oma lapsepõlvest, sai alguse 2014. aastal.
“Tuli hull idee, et võiksime teha Vaarandile mälestuskivi või bareljeefi, kujust ei julgenud me toona veel mõeldagi,” meenutas Sepp, kelle sõnul kujunes idee teostamine algselt arvatust oluliselt keerulisemaks. “Ometi oleme jõudnud siiamaani,” võis Sepp tunda kergendust.
Läbi mitmete raskuste õnnestus idee ellu viia, leida rahastus ja tegijad. Kaja Sepp oli ka see, kes nägi kuju autorina kohe algusest peale Seaküla Simsonit (skulptor Aivar Simson – toim). Mees tuli ideega kaasa ning koos Paul Männi ja arhitekt Jüri Irikuga võetigi töö ette. Kusjuures oli Debora näol tegemist esimese naisekujuga, millega Simson ühelepoole sai.
Koloriitne mees on ka näiteks Johan Pitka ausamba autoriks, samuti on ta teinud Arvo Pärdi ning Nikolai von Glehni mälestuskujud ja Paul Kerese mälestusmärgi Narvas.
Kaja Sepp ütles, et Simson narris neid töö käigus üksjagu, lubades paljasjalgsele poetessile külge teha sukatripid või pakkudes tuttavatele naistele, et teeb kujule neist kellegi näo.
Volbriööst sünnipäevani
Laimjala vallavanem Vilmar Rei tundis kuju avamise üle heameelt ning tõdes, et ära on tehtud uskumatu töö.
“Ka minul on tulnud üle elada hetked, kui vallamaja uks läks lahti, sisse tuli Kaja ja teatas, et nüüd teeme kuju,” rääkis Rei ja lisas, et ettevõtmisega kaasnevaid rahanumbreid nähes oli usk esialgu väike.
Nüüd avaldas Rei aga lootust, et juba tuleva aasta juunis ümbritseb Deborat mõisaparki rajatav tiik ja üle tee on ehitatud terrass, kust vaadet nautida. Mälestuskuju juurde on plaanis luua madal veekogu kiviklibust põhjal.
Avatud saab see edaspidi olema volbriööst kuni Vaarandi sünniaastapäevani, mil tiik veest jälle tühjaks lastakse.
Kuju paigaldamisel andsid koos skulptoritega oma panuse Laimjala ettevõtja Ardo Kaljuste ja Janek Vaht Erilahenduste OÜ-st.
Kuju püstitamiseks suurima rahalise toetuse – 23 245 eurot said algatuse eestvedajad LEADER-programmist tänu Saarte koostöökogu positiivsele otsusele.
Vaarandi juurde seatud tammepuust pinkide autor on skulptor Juri Vavulin. Nimelised istumiskohad said projektile kaasa aidanud Milvi Rapp, Rein Kirst, Kaja Sepp ja Laimjala loodussõprade selts. Peeter Pihelpuu nimeline pink on ostetud oma isa mälestuseks tema laste poolt. “Ükski puu, mis pole tihedalt oma juurtega mullas, ei pea tormidele vastu. Ka Vaarandil näib nagu tungiv tarvidus, otse eluline vajadus olevat tunda ja tunnetada kodusaare mulda oma põhjataldu puudutamas,” selgitas Saaremaa muuseumi kultuurharidustöö korraldaja Anna-Liisa Õispuu Asva külas sündinud Orest Reisi mälestuste põhjal, miks poetessi kuju paljasjalgne sai.“Ma tean, ta ei tee seda mingi välise efekti saavutamiseks, mitte mingi ekstravagantsuse demonstreerimiseks, vaid käia vähemalt oma lapsepõlvekodu radu paljajalu – see on tõeline Debora: kogu oma ääretus lihtsuses ja siiras südamlikkuses,” jätkas Õispuu.“Kes oli see Debora Vaarandi? Ta oli üks meie seast, kuid tal oli lisaks kanda ka koorem olla meie ilutegija. On hea tõdeda, et tema loomejõud sai alguse Laimjalast,” rääkis Vaarandit isiklikult tundnud Laimjala raamatukogu pikaaegne juhataja Milvi Rapp.Kuju püstitamise initsiaator on olnud arstina töötav Kaja Sepp, kes Vaarandi kunagises kodutalus üles kasvas. “Laimjala jääb nüüd kaardile kui Vaarandi kodu. Tõeline “Saaremaa valss” on nüüd Laimjalas,” rõõmustas ta.Idee tuua Debora Vaarandi ehk Trulli Tepsi, nagu teda külas tunti, Laimjalga – kohta, kus ta veetis suure osa oma lapsepõlvest, sai alguse 2014. aastal.“Tuli hull idee, et võiksime teha Vaarandile mälestuskivi või bareljeefi, kujust ei julgenud me toona veel mõeldagi,” meenutas Sepp, kelle sõnul kujunes idee teostamine algselt arvatust oluliselt keerulisemaks. “Ometi oleme jõudnud siiamaani,” võis Sepp tunda kergendust.Läbi mitmete raskuste õnnestus idee ellu viia, leida rahastus ja tegijad. Kaja Sepp oli ka see, kes nägi kuju autorina kohe algusest peale Seaküla Simsonit (skulptor Aivar Simson – toim). Mees tuli ideega kaasa ning koos Paul Männi ja arhitekt Jüri Irikuga võetigi töö ette. Kusjuures oli Debora näol tegemist esimese naisekujuga, millega Simson ühelepoole sai.Koloriitne mees on ka näiteks Johan Pitka ausamba autoriks, samuti on ta teinud Arvo Pärdi ning Nikolai von Glehni mälestuskujud ja Paul Kerese mälestusmärgi Narvas.Kaja Sepp ütles, et Simson narris neid töö käigus üksjagu, lubades paljasjalgsele poetessile külge teha sukatripid või pakkudes tuttavatele naistele, et teeb kujule neist kellegi näo.Laimjala vallavanem Vilmar Rei tundis kuju avamise üle heameelt ning tõdes, et ära on tehtud uskumatu töö.“Ka minul on tulnud üle elada hetked, kui vallamaja uks läks lahti, sisse tuli Kaja ja teatas, et nüüd teeme kuju,” rääkis Rei ja lisas, et ettevõtmisega kaasnevaid rahanumbreid nähes oli usk esialgu väike.Nüüd avaldas Rei aga lootust, et juba tuleva aasta juunis ümbritseb Deborat mõisaparki rajatav tiik ja üle tee on ehitatud terrass, kust vaadet nautida. Mälestuskuju juurde on plaanis luua madal veekogu kiviklibust põhjal.Avatud saab see edaspidi olema volbriööst kuni Vaarandi sünniaastapäevani, mil tiik veest jälle tühjaks lastakse.Kuju paigaldamisel andsid koos skulptoritega oma panuse Laimjala ettevõtja Ardo Kaljuste ja Janek Vaht Erilahenduste OÜ-st.Kuju püstitamiseks suurima rahalise toetuse – 23 245 eurot said algatuse eestvedajad LEADER-programmist tänu Saarte koostöökogu positiivsele otsusele.Vaarandi juurde seatud tammepuust pinkide autor on skulptor Juri Vavulin. Nimelised istumiskohad said projektile kaasa aidanud Milvi Rapp, Rein Kirst, Kaja Sepp ja Laimjala loodussõprade selts. Peeter Pihelpuu nimeline pink on ostetud oma isa mälestuseks tema laste poolt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa ralli on tänaseks õnnelikult läbi. Kardetud kitsaskoht – praamiliiklus tuulisel sügisesel ajal saigi ürituse Achilleuse kannaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaa rallile vajutas pitseri praamiühendus
Esmaspäev, 10. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Esmaspäev, 10. oktoober 2016. Foto: Valmar Voolaid Saaremaa ralli on tänaseks õnnelikult läbi. Kardetud kitsaskoht – praamiliiklus tuulisel sügisesel ajal saigi ürituse Achilleuse kannaks.
Saaremaa ralli peakorraldaja Toomas Sepa sõnul tuuline ilm ei häirinud kohalejõudnud pealtvaatajaid, küll aga jäi publikut oodatust vähemaks. “Seda rahvast mandrilt ei tulnud siia,” sõnas Sepp.
“Sellest on kahju… Kõik ju arvestasid sellega, et nagunii tuleb sel ajal saarele palju rahvast. Ja nii ei hakatud sadamasse sõitma ja seal ootama. See võttiski publiku ära.”
Seda, mida tehti, oleks saanud ju suuremale publikule pakkuda. Peljati, et sadamas tuleb tunde ja tunde oodata.
Publikule ohtlikke olukordi Sepa sõnul radade ääres ei tekkinud. See on kena samm edasi turvalisuse suunas, sest viimastel aastatel said kuidagi liiga tavaliseks rajavälised vigastused. “Minuni pole küll midagi jõudnud,” lisas Sepp.
Sündmust ise hindab ta kordaläinuks. “Suuri kahjustusi ei ole, ses mõttes läks positiivselt,” märkis ta. “Loodame, et teed saame ka taastatud ja kõik saab ilusti korda.”
Võistlejaid oli palju ja kõik olid rahul, et väga kihvt olnud järjekordselt. “Pealtvaatajatele oli kõik fun,” ütles Sepp.
Saaremaa ralli sportlikust poolest loe rubriigist sport. Saaremaa ralli peakorraldaja Toomas Sepa sõnul tuuline ilm ei häirinud kohalejõudnud pealtvaatajaid, küll aga jäi publikut oodatust vähemaks. “Seda rahvast mandrilt ei tulnud siia,” sõnas Sepp.“Sellest on kahju… Kõik ju arvestasid sellega, et nagunii tuleb sel ajal saarele palju rahvast. Ja nii ei hakatud sadamasse sõitma ja seal ootama. See võttiski publiku ära.”Seda, mida tehti, oleks saanud ju suuremale publikule pakkuda. Peljati, et sadamas tuleb tunde ja tunde oodata.Publikule ohtlikke olukordi Sepa sõnul radade ääres ei tekkinud. See on kena samm edasi turvalisuse suunas, sest viimastel aastatel said kuidagi liiga tavaliseks rajavälised vigastused. “Minuni pole küll midagi jõudnud,” lisas Sepp.Sündmust ise hindab ta kordaläinuks. “Suuri kahjustusi ei ole, ses mõttes läks positiivselt,” märkis ta. “Loodame, et teed saame ka taastatud ja kõik saab ilusti korda.”Võistlejaid oli palju ja kõik olid rahul, et väga kihvt olnud järjekordselt. “Pealtvaatajatele oli kõik fun,” ütles Sepp.Saaremaa ralli sportlikust poolest loe rubriigist sport.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuni selle esmaspäevani sai taas esitada taotlusi kohalikule omaalgatuse programmile, mille eesmärk on kohaliku elu arengu ja kogukondade elujõulisuse edendamine. Programmist saab taotleda toetusi nii kogukonna arengu kui elukeskkonna ja kogukonnateenuste arendamise tarvis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Omaalgatus

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Omaalgatus
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kuni selle esmaspäevani sai taas esitada taotlusi kohalikule omaalgatuse programmile, mille eesmärk on kohaliku elu arengu ja kogukondade elujõulisuse edendamine. Programmist saab taotleda toetusi nii kogukonna arengu kui elukeskkonna ja kogukonnateenuste arendamise tarvis.
Ühe projekti toetuse piirsumma pole just väga suur, 2000 eurot, kuid abi võib sellest olla ikkagi, sest raha küsima oodatakse just mittetulundusühinguid ja sihtasutusi, mis peavad ise hakkama saama.
Meie maakonna inimesed on selgi korral pakutud võimalusest initsiatiivikalt kinni haaranud ja esitanud 27 taotlust. See näitab, et kogukonna liikmed soovivad aktiivselt osaleda kohaliku elu arengus ja kaasa rääkida tähtsates küsimustes. Peab ju rahastatud projekti tulemustest olema selgelt näha kogukonnaliikmete initsiatiiv ja kaasamine.
Tänane Meie Maa toob ära nimekirja kõigist taotlustest ja näha on, et soovi raha saada on nii koolitajatel, spordi edendajatel, ürituste läbiviijatel kui ehituste arendajatel.
KOP-i sügisvoorus läheb jagamisele veidi rohkem kui 19 000 eurot.
5. oktoober 2016 Autor: MM Kolmapäev, 05. oktoober 2016.Ühe projekti toetuse piirsumma pole just väga suur, 2000 eurot, kuid abi võib sellest olla ikkagi, sest raha küsima oodatakse just mittetulundusühinguid ja sihtasutusi, mis peavad ise hakkama saama.Meie maakonna inimesed on selgi korral pakutud võimalusest initsiatiivikalt kinni haaranud ja esitanud 27 taotlust. See näitab, et kogukonna liikmed soovivad aktiivselt osaleda kohaliku elu arengus ja kaasa rääkida tähtsates küsimustes. Peab ju rahastatud projekti tulemustest olema selgelt näha kogukonnaliikmete initsiatiiv ja kaasamine.Tänane Meie Maa toob ära nimekirja kõigist taotlustest ja näha on, et soovi raha saada on nii koolitajatel, spordi edendajatel, ürituste läbiviijatel kui ehituste arendajatel.KOP-i sügisvoorus läheb jagamisele veidi rohkem kui 19 000 eurot.5. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Oktoobri algul peetud puudega laste taastusravi ümarlaual käis Kuressaare linnavalitsus välja idee suunata kasutamata jäänud lapsehoiuteenuse jääk, umbes 20 000 eurot, laiendama taastusravi vajajate ringi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Puudega laste ravivõimalused paranevad

maintext:
Uudised
Puudega laste ravivõimalused paranevad
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 18. oktoober 2016. Foto on illustratiivne. Oktoobri algul peetud puudega laste taastusravi ümarlaual käis Kuressaare linnavalitsus välja idee suunata kasutamata jäänud lapsehoiuteenuse jääk, umbes 20 000 eurot, laiendama taastusravi vajajate ringi.
Eelmise nädala jooksul said haigla erinevad osakonnad välja selgitada, kui palju neil lisateenuste pakkumiseks ressurssi jagub. Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalnõunik Monika Sarapuu ütles, et haigla kinnitusel on võimalik pakkuda nii psühholoogi teenust, hüdromassaaži kui vesivõimlemist.
Haigla psühholoog saab Sarapuu andmetel täiendavalt vastu võtta 2–3 last või lapsevanemat. Hüdromassaaži ja vesivõimlemise puhul on aegu piisavalt pakkuda, mistõttu usub Sarapuu, et lastevanemate nõudlusele suudetakse igal juhul vastu tulla.
Ta lisas, et tavaliselt eraldab riik lastehoiu teenuste jaoks kohalikele omavalitsustele raha, arvestades puudega laste arvu. Kui tekib raha ülejääk, on Sarapuu sõnul võimalik seda kasutada ka teisteks, täiendavateks teenusteks.
Praegu on lapsehoiu teenuse jääk umbes 20 000 eurot. “Ma arvan, et selle aasta sees on võimalik ära kasutada 5000–6000 eurot. Saame selle, mis summast kasutamata jääb, järgmisesse aastasse edasi lükata ja samal eesmärgil kasutada,” lisas Sarapuu. Eelmise nädala jooksul said haigla erinevad osakonnad välja selgitada, kui palju neil lisateenuste pakkumiseks ressurssi jagub. Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalnõunik Monika Sarapuu ütles, et haigla kinnitusel on võimalik pakkuda nii psühholoogi teenust, hüdromassaaži kui vesivõimlemist.Haigla psühholoog saab Sarapuu andmetel täiendavalt vastu võtta 2–3 last või lapsevanemat. Hüdromassaaži ja vesivõimlemise puhul on aegu piisavalt pakkuda, mistõttu usub Sarapuu, et lastevanemate nõudlusele suudetakse igal juhul vastu tulla.Ta lisas, et tavaliselt eraldab riik lastehoiu teenuste jaoks kohalikele omavalitsustele raha, arvestades puudega laste arvu. Kui tekib raha ülejääk, on Sarapuu sõnul võimalik seda kasutada ka teisteks, täiendavateks teenusteks.Praegu on lapsehoiu teenuse jääk umbes 20 000 eurot. “Ma arvan, et selle aasta sees on võimalik ära kasutada 5000–6000 eurot. Saame selle, mis summast kasutamata jääb, järgmisesse aastasse edasi lükata ja samal eesmärgil kasutada,” lisas Sarapuu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile pärastlõunal avati 49. Saaremaa ralli, kus võtavad omavahel mõõtu 137 ekipaaži, kelle hulgas panevad end proovile ka 15 saarlaste võistluspaari. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Fännid varakult valmis

maintext:
Uudised
Fännid varakult valmis
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 08. oktoober 2016. Priit Taur ja Sven Luga katsetavad, kuidas Saaremaa ralli tundub, kas tasub edaspidi suurema seltskonnaga tagasi tulla. Foto: Valmar Voolaid Eile pärastlõunal avati 49. Saaremaa ralli, kus võtavad omavahel mõõtu 137 ekipaaži, kelle hulgas panevad end proovile ka 15 saarlaste võistluspaari.
Fännid olid juba varakult saarel valmis ning suuremal osal on olemas ka lemmikud, kellele nad pöialt hoiavad.
Soomlased Keijo, Miko, Sebastian ja Jaakko tulid neljapäeval ning lahkuvad pühapäeval. Nad tulid Saaremaale kindla sooviga kõik kiiruskatsed ära näha. Seltskonnast oli Sebastian 15. ja ülejäänud teist korda rallile tulnud.
“Arvan, et Timmu Kõrge võidab, aga hoiame ikka soomlastele pöialt,” lausus Sebastian. Selle peale lisas Jaakko lõbusalt, et tema loodab kindlasti näha Lembit Soe sõitu tagaveolisel Toyota Starletil, mida on alati põnev jälgida. Sellega nõustusid ka teised.
Soomlased Kari, Timo ja Pentti on kõik küll mitmendat korda Saaremaal, kuid esimest korda rallit vaatamas. Nemad hoiavad pöialt Jarno Kinnunenile. Ka nemad saabusid Saaremaale juba neljapäeval ja lahkuvad pühapäeval. Öömaja said nad kerge vaevaga broneerida booking.com kaudu.
Samuti esimest korda olid Saaremaa rallit jälgima tulnud Priit Taur ja Sven Luga. “Ammu oli plaan tulla, aga keegi ei tahtnud vedu võtta. Tegime esimest korda asja ära ja vaatame, kas on mõtet uuesti tulla,” selgitas Taur.
Nende seltskond käib rallidel tavaliselt mitme autoga ja kui nemad sel korral ürituse heaks kiidavad, loodetakse edaspidi naasta suurema kambaga. Mandrilt saarele saamisega polnud neil eile hommikul raskusi olnud. “Jõudsime sadamasse enne kella 11 ja mahtusime viimasena kohe ka praamile. Hotelli panime ka alles sõidu ajal paika. Kuu aega tagasi, kui tahtsime samasse paika broneerida, maksis see 100 eurot, aga nüüd saime 50 euroga,” oli Luga rahul.
Mehed hoiavad pöialt Egon Kaurile Mitsubishi Lancer EVO IX ja nad sooviksid, et Lembit Soel õnnestuks ka parem aeg saada.
Tagasimineku pärast nad muret ei tunne. “Laupäeval tahaks tagasi pääseda. Broneeringut pole tehtud – õnne peab ka olema,” naeris Taur. Fännid olid juba varakult saarel valmis ning suuremal osal on olemas ka lemmikud, kellele nad pöialt hoiavad.Soomlased Keijo, Miko, Sebastian ja Jaakko tulid neljapäeval ning lahkuvad pühapäeval. Nad tulid Saaremaale kindla sooviga kõik kiiruskatsed ära näha. Seltskonnast oli Sebastian 15. ja ülejäänud teist korda rallile tulnud.“Arvan, et Timmu Kõrge võidab, aga hoiame ikka soomlastele pöialt,” lausus Sebastian. Selle peale lisas Jaakko lõbusalt, et tema loodab kindlasti näha Lembit Soe sõitu tagaveolisel Toyota Starletil, mida on alati põnev jälgida. Sellega nõustusid ka teised.Soomlased Kari, Timo ja Pentti on kõik küll mitmendat korda Saaremaal, kuid esimest korda rallit vaatamas. Nemad hoiavad pöialt Jarno Kinnunenile. Ka nemad saabusid Saaremaale juba neljapäeval ja lahkuvad pühapäeval. Öömaja said nad kerge vaevaga broneerida booking.com kaudu.Samuti esimest korda olid Saaremaa rallit jälgima tulnud Priit Taur ja Sven Luga. “Ammu oli plaan tulla, aga keegi ei tahtnud vedu võtta. Tegime esimest korda asja ära ja vaatame, kas on mõtet uuesti tulla,” selgitas Taur.Nende seltskond käib rallidel tavaliselt mitme autoga ja kui nemad sel korral ürituse heaks kiidavad, loodetakse edaspidi naasta suurema kambaga. Mandrilt saarele saamisega polnud neil eile hommikul raskusi olnud. “Jõudsime sadamasse enne kella 11 ja mahtusime viimasena kohe ka praamile. Hotelli panime ka alles sõidu ajal paika. Kuu aega tagasi, kui tahtsime samasse paika broneerida, maksis see 100 eurot, aga nüüd saime 50 euroga,” oli Luga rahul.Mehed hoiavad pöialt Egon Kaurile Mitsubishi Lancer EVO IX ja nad sooviksid, et Lembit Soel õnnestuks ka parem aeg saada.Tagasimineku pärast nad muret ei tunne. “Laupäeval tahaks tagasi pääseda. Broneeringut pole tehtud – õnne peab ka olema,” naeris Taur.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare Taksojuhtide Ühing K-Takso ja Kuressaare lennujaam heidavad eakale taksojuhile Manivalde Soomile ette, et mees võtab lennujaama juurest peale kliente, milleks ei olevat tal üldse õigust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Taksojuhid sõdivad lennujaama klientide pärast
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 28. oktoober 2016. Manivalde Soomi sõnul seisab ta lennujaamas oma taksoga tavaliselt parklas, mitte lennujaama ette jäävas taksopeatuses. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare Taksojuhtide Ühing K-Takso ja Kuressaare lennujaam heidavad eakale taksojuhile Manivalde Soomile ette, et mees võtab lennujaama juurest peale kliente, milleks ei olevat tal üldse õigust.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul toimus vaid kuu jooksul kaks liiklusõnnetust ja seda kehvasti nähtava märgistuse tõttu. Mõlemal korral polnud juhid kohalikud.
Nüüd, enne Saaremaa rallit paigaldas linn ristmikule liiklusmärgid, mis seal liiklemist lihtsustama peaksid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ohtlik ristmik sai selgemaks

maintext:
Uudised
Ohtlik ristmik sai selgemaks
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 07. oktoober 2016. FOTO: Priit Rauniste Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul toimus vaid kuu jooksul kaks liiklusõnnetust ja seda kehvasti nähtava märgistuse tõttu. Mõlemal korral polnud juhid kohalikud. Nüüd, enne Saaremaa rallit paigaldas linn ristmikule liiklusmärgid, mis seal liiklemist lihtsustama peaksid.
Pihtla tee ja Talve tänava ristmiku liikluskorralduse parandamise terviklahendus näeb ette ka Talve ja Raudtee tänava vahelise Pihtla tee lõigu ohutumaks muutmise ning Raudtee tänava otsa pindamise.
Projektialal tehakse ka uus teekattemärgistus, paigaldatakse kokku 13 uut liiklusmärki, helkuritega varustatud nn väravad, äärekivid jm.
Ristmiku ümberehitus on plaanis kõige varem 2019. aastal. Siis ehitatakse Pihtla tee, Talve tänava ja Raudtee tänava ristmik ning osaliselt rekonstrueeritakse Talve tänav. Ümberehituse orienteeruv kogumaksumus on 1,6 miljonit eurot, millest tegevuskavas ja eelarvestrateegias on linnaeelarvest kavandatud praegu 631 000 eurot. Pihtla tee ja Talve tänava ristmiku liikluskorralduse parandamise terviklahendus näeb ette ka Talve ja Raudtee tänava vahelise Pihtla tee lõigu ohutumaks muutmise ning Raudtee tänava otsa pindamise.Projektialal tehakse ka uus teekattemärgistus, paigaldatakse kokku 13 uut liiklusmärki, helkuritega varustatud nn väravad, äärekivid jm.Ristmiku ümberehitus on plaanis kõige varem 2019. aastal. Siis ehitatakse Pihtla tee, Talve tänava ja Raudtee tänava ristmik ning osaliselt rekonstrueeritakse Talve tänav. Ümberehituse orienteeruv kogumaksumus on 1,6 miljonit eurot, millest tegevuskavas ja eelarvestrateegias on linnaeelarvest kavandatud praegu 631 000 eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description: FC Kuressaare jalgpallimeeskond purustas kolmapäeval Kuressaare kunstmurustaadionil peetud Evald Tipneri Eesti karikavõistluste 1/8-finaalis Raplamaa JK Märjamaa tulemusega 5:0 ja edenes kaheksa parema hulka. Väravaid lõid Amor Luup, Urmas Rajaver ja Elari Valmas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viikingid edenesid veerandfinaali

maintext:
Sport
Viikingid edenesid veerandfinaali
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 18. oktoober 2016. Amor Luup (keskel palliga) lõi karikamängus Märjamaale kaks kolli ja tõusis nii kolmapäevaõhtuse kohtumise üheks kangelaseks. Fotod: Valmar Voolaid FC Kuressaare jalgpallimeeskond purustas kolmapäeval Kuressaare kunstmurustaadionil peetud Evald Tipneri Eesti karikavõistluste 1/8-finaalis Raplamaa JK Märjamaa tulemusega 5:0 ja edenes kaheksa parema hulka. Väravaid lõid Amor Luup, Urmas Rajaver ja Elari Valmas.
Kuigi Raplamaa JK Märjamaa on pigem tõusuteel, sest tulevaks hooajaks mängiti end neljandast liigast kolmandasse, siis Kuressaares toimunud karikakohtumine kohaliku FC Kuressaare vastu meenutas pigem Taaveti ja Koljati mõõduvõttu.
Juba esimesel poolajal tehti sotid selgeks. Skoori avas 19. minutil Amor Luup. Kaheksa minutit hiljem viis Urmas Rajaver kodumeeskonna juba 2:0 ette. Kõige efektsem oli ehk keskkaitsja Elari Valmase tabamus, mis sündis 32. minutil.
“Keskväljal tehti meie vastu viga. Karmo (Karmo Paju – toim) nägi, et olen vaba ja mängis karistuslöögi mulle lahti. Võtsin palli ühe puutega ette ja põrutasin 30 meetrilt peale. Tabasin hästi, löök tuli ilusti välja ja pall lendas värava vasakusse alla nurka. Väljakul oli kunstvalguse käes suhteliselt hämar ja see ehk raskendas ka vastaste väravavahil oma tööd teha,” kirjeldas Valmas oma tabamust Meie Maale.
“Otsus kaugelt lüüa tuli suht spontaanselt ja julgust andis seegi, et olin ka enne proovinud, kuid siis lõi Urmas Rajaver väravavahi tõrjest ikkagi ära,” lisas Valmas ja jätkas:
“Teadsime, et neil oli kaasas vaid 11 meest, kes mängisid ilma vahetusteta. Seepärast leppisime kokku sellises taktikas, et hoiame tempot kogu aeg üleval ja küll siis võimalused tekkima hakkavad. Ja täpselt nii ka läks.”
Tagantjärele on ehk huvitav teada, et veel mängupäeva hommikul küsisin Valmaselt, mitu väravat sel hooajal Kuressaare Esiliiga B-s löödud 115 väravast tema arvel on. Kui kuulsin, et ainult üks, siis leppisime naljaga pooleks kokku, et täna tuleb teine ja keskkaitsja Valmas pidas kokkuleppest korralikult kinni…
Teisel poolajal toimus võidu vormistamine. Pall sattus harva FC Kuressaare väljakupoolele ja veel harvem 16-kasti, nii et puurivahina tegutsenud Roland Kütil võis päris jahe hakata. Isegi vaatamata sellele, et treenerina tegutsenud Sander Viira ta poolajal Enri Nurmiku asemel väravasse vahetas.
Valmas unistab Euroopa liigast
“Üllatav oli see, et Märjamaa ei taganenud oma mängujoonisest mängu lõpuni. Rünnakule ei tormatud ja istuti peamiselt kaitses. Nii oli raske neile juurde lüüa,” iseloomustas Valmas teist poolaega.
Kuna ka teisel poolajal ei suudetud vastaste tiheda kaitse tõttu keskelt läbi murda, siis pigem üritati kasutada ääri. Ja see töötas. Esmalt lõi Luup 59. minutil 4:0 ja viimase naela lõi märjamaalaste kirstu Urmas Rajaver, kes oli täpne 85. minutil.
Tipuründes mänginud 19-aastasel Maarek Suursaarel seekord väravat lüüa ei õnnestunudki, kuigi ta on 31 tabamusega Esiliiga B suurim väravakütt. Muide, just tema oli see, kes valiti septembrikuus Esiliiga B parimaks mängijaks.
“Maarek oli väga aktiivne ja tekitas endale ise mitmeid olukordi, kuid ei olnud tema päev ja õnne ka nappis,” märkis Valmas.
“Kui Esiliiga B-s oleme seadnud kindla eesmärgi liiga ära võita, siis karikavõistlustel sõltub palju loosiõnnest. Siiani on meil seda olnud ja oleme jõudnud veerandfinaali. Seal aga enam lihtsaid vastaseid tõenäoliselt ei tule. Süües kasvab aga isu ja järgmine eesmärk on jõuda poolfinaali. Ehk jõuame veel finaaligi välja, mis asjaolude kokkulangemisel tähendaks kohta Euroopa liigas,” käis Valmas lõpetuseks välja üsnagi kõrgelennulise eesmärgi.
Tänaseks on kaheksast 1/8-finaalist lõppenud kolm. Edasipääsu veerandfinaali on lisaks FC Kuressaarele kindlustanud veel Tartu JK Tammeka, kes alistas Tallinna Rumori Calcio tulemusega 5:1, ja Viljandi JK Tulevik, kes võitis EMÜ SK-d 5:0.
Tallinna FC Infonet ja Tallinna FC Levadia kohtuvad täna õhtul. Kolm mängu toimuvad homme: Nõmme Kalju FC – Tallinna FC Flora, Tallinna FC Flora U21 –Narva United FC, Tallinna FC Infonet II – Paide Linnameeskond. Viimane 1/8-finaal mängitakse 2. novembril, kui vastamisi on FC Molycorp Silmet ja JK Tallinna Kalev. Veerandfinaalid mängitakse järgmisel aastal. Kuigi Raplamaa JK Märjamaa on pigem tõusuteel, sest tulevaks hooajaks mängiti end neljandast liigast kolmandasse, siis Kuressaares toimunud karikakohtumine kohaliku FC Kuressaare vastu meenutas pigem Taaveti ja Koljati mõõduvõttu.Juba esimesel poolajal tehti sotid selgeks. Skoori avas 19. minutil Amor Luup. Kaheksa minutit hiljem viis Urmas Rajaver kodumeeskonna juba 2:0 ette. Kõige efektsem oli ehk keskkaitsja Elari Valmase tabamus, mis sündis 32. minutil.“Keskväljal tehti meie vastu viga. Karmo (Karmo Paju – toim) nägi, et olen vaba ja mängis karistuslöögi mulle lahti. Võtsin palli ühe puutega ette ja põrutasin 30 meetrilt peale. Tabasin hästi, löök tuli ilusti välja ja pall lendas värava vasakusse alla nurka. Väljakul oli kunstvalguse käes suhteliselt hämar ja see ehk raskendas ka vastaste väravavahil oma tööd teha,” kirjeldas Valmas oma tabamust Meie Maale.“Otsus kaugelt lüüa tuli suht spontaanselt ja julgust andis seegi, et olin ka enne proovinud, kuid siis lõi Urmas Rajaver väravavahi tõrjest ikkagi ära,” lisas Valmas ja jätkas:“Teadsime, et neil oli kaasas vaid 11 meest, kes mängisid ilma vahetusteta. Seepärast leppisime kokku sellises taktikas, et hoiame tempot kogu aeg üleval ja küll siis võimalused tekkima hakkavad. Ja täpselt nii ka läks.”Tagantjärele on ehk huvitav teada, et veel mängupäeva hommikul küsisin Valmaselt, mitu väravat sel hooajal Kuressaare Esiliiga B-s löödud 115 väravast tema arvel on. Kui kuulsin, et ainult üks, siis leppisime naljaga pooleks kokku, et täna tuleb teine ja keskkaitsja Valmas pidas kokkuleppest korralikult kinni…Teisel poolajal toimus võidu vormistamine. Pall sattus harva FC Kuressaare väljakupoolele ja veel harvem 16-kasti, nii et puurivahina tegutsenud Roland Kütil võis päris jahe hakata. Isegi vaatamata sellele, et treenerina tegutsenud Sander Viira ta poolajal Enri Nurmiku asemel väravasse vahetas.“Üllatav oli see, et Märjamaa ei taganenud oma mängujoonisest mängu lõpuni. Rünnakule ei tormatud ja istuti peamiselt kaitses. Nii oli raske neile juurde lüüa,” iseloomustas Valmas teist poolaega.Kuna ka teisel poolajal ei suudetud vastaste tiheda kaitse tõttu keskelt läbi murda, siis pigem üritati kasutada ääri. Ja see töötas. Esmalt lõi Luup 59. minutil 4:0 ja viimase naela lõi märjamaalaste kirstu Urmas Rajaver, kes oli täpne 85. minutil.Tipuründes mänginud 19-aastasel Maarek Suursaarel seekord väravat lüüa ei õnnestunudki, kuigi ta on 31 tabamusega Esiliiga B suurim väravakütt. Muide, just tema oli see, kes valiti septembrikuus Esiliiga B parimaks mängijaks.“Maarek oli väga aktiivne ja tekitas endale ise mitmeid olukordi, kuid ei olnud tema päev ja õnne ka nappis,” märkis Valmas.“Kui Esiliiga B-s oleme seadnud kindla eesmärgi liiga ära võita, siis karikavõistlustel sõltub palju loosiõnnest. Siiani on meil seda olnud ja oleme jõudnud veerandfinaali. Seal aga enam lihtsaid vastaseid tõenäoliselt ei tule. Süües kasvab aga isu ja järgmine eesmärk on jõuda poolfinaali. Ehk jõuame veel finaaligi välja, mis asjaolude kokkulangemisel tähendaks kohta Euroopa liigas,” käis Valmas lõpetuseks välja üsnagi kõrgelennulise eesmärgi.Tänaseks on kaheksast 1/8-finaalist lõppenud kolm. Edasipääsu veerandfinaali on lisaks FC Kuressaarele kindlustanud veel Tartu JK Tammeka, kes alistas Tallinna Rumori Calcio tulemusega 5:1, ja Viljandi JK Tulevik, kes võitis EMÜ SK-d 5:0.Tallinna FC Infonet ja Tallinna FC Levadia kohtuvad täna õhtul. Kolm mängu toimuvad homme: Nõmme Kalju FC – Tallinna FC Flora, Tallinna FC Flora U21 –Narva United FC, Tallinna FC Infonet II – Paide Linnameeskond. Viimane 1/8-finaal mängitakse 2. novembril, kui vastamisi on FC Molycorp Silmet ja JK Tallinna Kalev. Veerandfinaalid mängitakse järgmisel aastal.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuna alanud on intensiivsem küttimisperiood, hakkab veterinaar- ja toidulaboratoorium oktoobrist analüüsima metssigadelt võetud seakatku proove ka pühapäeval. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Labor analüüsib katkuproove ka nädalavahetusel
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 04. oktoober 2016. Kuna alanud on intensiivsem küttimisperiood, hakkab veterinaar- ja toidulaboratoorium oktoobrist analüüsima metssigadelt võetud seakatku proove ka pühapäeval.
“Seoses jahihooaja algusega oleme pikendanud laboratooriumi tööaega nädalavahetustel, et kõik proovid jõuaksid õigeaegselt laborisse ja saaksid võimalikult kiiresti analüüsitud,“ ütles veterinaar- ja toiduameti (VTA) peadirektori asetäitja Olev Kalda.
Veterinaar- ja toiduamet on korraldanud laupäeviti metssea vereproovide kogumise ja laboratooriumisse saatmise. Jahimeestel on võimalus toimetada vereproovid laupäeviti kokkulepitud ajaks maakonna veterinaarkeskusesse, et labor saaks neid juba pühapäeval analüüsida.
“Selleks, et alanud jahihooajal metssigade küttimine laabuks ja kõik piirangutsoonides kütitud metssead saaksid uuritud, kutsume jahimehi kasutama VTA poolt loodud võimalusi proovide edastamiseks,“ ütles jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts.
VTA võtab proove vastu ööpäeva jooksul, jahimeestele jääb ka võimalus ise proove laboratooriumisse viia. Prooviga peab kindlasti kaasas olema kaaskiri.
Tänavu on 30. septembri seisuga sigade Aafrika katku suhtes uuritud 11 239 metssiga, neist 1133 on tuvastatud seakatk.
Seakatku tõrjumiseks on seatud eesmärk saavutada 2018. aasta veebruari lõpuks metssigade asustustihedus 1,5 isendit 1000 hektari kohta igas jahipiirkonnas ning käesoleva jahiaasta lõpuks vähem kui kaks isendit 1000 hektari kohta.
Keskkonnaagentuur on seadnud käesoleva jahiaasta metssigade küttimismahuks vähemalt 17 850 metssiga. Saare maakonnas on kohustuslikuks küttimismahuks 4500 isendit. “Seoses jahihooaja algusega oleme pikendanud laboratooriumi tööaega nädalavahetustel, et kõik proovid jõuaksid õigeaegselt laborisse ja saaksid võimalikult kiiresti analüüsitud,“ ütles veterinaar- ja toiduameti (VTA) peadirektori asetäitja Olev Kalda.Veterinaar- ja toiduamet on korraldanud laupäeviti metssea vereproovide kogumise ja laboratooriumisse saatmise. Jahimeestel on võimalus toimetada vereproovid laupäeviti kokkulepitud ajaks maakonna veterinaarkeskusesse, et labor saaks neid juba pühapäeval analüüsida.“Selleks, et alanud jahihooajal metssigade küttimine laabuks ja kõik piirangutsoonides kütitud metssead saaksid uuritud, kutsume jahimehi kasutama VTA poolt loodud võimalusi proovide edastamiseks,“ ütles jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts.VTA võtab proove vastu ööpäeva jooksul, jahimeestele jääb ka võimalus ise proove laboratooriumisse viia. Prooviga peab kindlasti kaasas olema kaaskiri.Tänavu on 30. septembri seisuga sigade Aafrika katku suhtes uuritud 11 239 metssiga, neist 1133 on tuvastatud seakatk.Seakatku tõrjumiseks on seatud eesmärk saavutada 2018. aasta veebruari lõpuks metssigade asustustihedus 1,5 isendit 1000 hektari kohta igas jahipiirkonnas ning käesoleva jahiaasta lõpuks vähem kui kaks isendit 1000 hektari kohta.Keskkonnaagentuur on seadnud käesoleva jahiaasta metssigade küttimismahuks vähemalt 17 850 metssiga. Saare maakonnas on kohustuslikuks küttimismahuks 4500 isendit.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilses Meie Maas ilmunud artiklis oli juttu ilmastiku tõttu pikale veninud Kuivastu maantee teetöödest. Eile õhtupoolikul toodi alus Roomassaare sadamasse sisse, mistõttu saavad teetööd jätkuda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Killustikulaev sai lastist lahti

maintext:
Uudised
Killustikulaev sai lastist lahti
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 26. oktoober 2016. FOTO: Valmar Voolaid Eilses Meie Maas ilmunud artiklis oli juttu ilmastiku tõttu pikale veninud Kuivastu maantee teetöödest. Eile õhtupoolikul toodi alus Roomassaare sadamasse sisse, mistõttu saavad teetööd jätkuda.
Maanteeameti Lääne regiooni ehitusosakonna projektijuht Toomas Magus ütles, et kuna asfaltkatet vajab umbes kümnekilomeetrine lõik, oleksid tööd taas seiskunud, kui lähipäevil poleks killustikku juurde saadud.
Roomassaare sadama kapten Kaarel Niine (pildil) kinnitas eile pärastlõunal, et just oli sadamast väljumas üks turbalaev ning pärast seda võetakse kohe killustikulaev vastu.
“Seesama loots, kes viib turbalaeva välja, läheb kohe merele ja toob selle sisse,” selgitas ta.
Magus lootis, et kui ilm lubab, saab asfalteerimistöödega täna sujuvalt jätkata. Lisaks oodatakse veel kolme laevatäit killustikku.
“Peaks tulema veel kolm laeva, millest üks on teel ja kaks pole veel Norrast tulema hakanud,” ütles töid teostava AS-i TREV-2 Grupp projektijuht Heino Väli. Maanteeameti Lääne regiooni ehitusosakonna projektijuht Toomas Magus ütles, et kuna asfaltkatet vajab umbes kümnekilomeetrine lõik, oleksid tööd taas seiskunud, kui lähipäevil poleks killustikku juurde saadud.Roomassaare sadama kapten Kaarel Niine (pildil) kinnitas eile pärastlõunal, et just oli sadamast väljumas üks turbalaev ning pärast seda võetakse kohe killustikulaev vastu.“Seesama loots, kes viib turbalaeva välja, läheb kohe merele ja toob selle sisse,” selgitas ta.Magus lootis, et kui ilm lubab, saab asfalteerimistöödega täna sujuvalt jätkata. Lisaks oodatakse veel kolme laevatäit killustikku.“Peaks tulema veel kolm laeva, millest üks on teel ja kaks pole veel Norrast tulema hakanud,” ütles töid teostava AS-i TREV-2 Grupp projektijuht Heino Väli.
Veel artikleid samast teemast »


description: Politsei korraldas nädalavahetusel Leisi vallas Kuivastu maanteelt kahe purukssõidetud esirehviga Mercedese teisaldamise. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Esirehvideta Mercedes teisaldati maanteelt
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 25. oktoober 2016. Esirehvideta Mercedes-Benz poolenisti Kuivastu maanteel. FOTO: Kalmer Saar Politsei korraldas nädalavahetusel Leisi vallas Kuivastu maanteelt kahe purukssõidetud esirehviga Mercedese teisaldamise.
Politsei sai laupäeva öösel teate ühelt möödasõitjalt, et Kuivastu maanteel Tika-Ratla tee ristmiku lähedal seisab liiklusõnnetuses osalenud avariiline auto, millel ei ole esirehve all.
Kohapeale sõitnud politseipatrull avastas vanemat tüüpi ja valget värvi ilma esimese registreerimisnumbrimärgita sõiduauto Mercedes-Benz. Masinal põlesid ohutuled. Autos viibis noorte seltskond, sealhulgas ka sõiduki omanik. Autol puudus kehtiv ülevaatus ja esistange. Kui sõiduki vasakpoolse esiratta veljel paistis veel purunenud rehvi jäänuseid, siis parempoolne ratas seisis palja velje peal.
Kuna masin paiknes poolenisti teel ja ohustas ka laupäeva päeval kaasliiklejaid, korraldas politsei Mercedese teisaldamise, mille kohta alustas haldusmenetlust, mitte aga väärteomenetlust.
“Algul lootsime, et omanik korraldab ise sõiduki äraviimise, aga kuna ta seda ei teinud, pidime sekkuma,” põhjendas Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk.
Võib ju küsida, et miks politsei midagi muud ei teinud, sest auto pidi kuidagi sinna tee peale liigeldes saama.
“Me ei ole seal süüteo toimepanemist fikseerinud ega auto juhtimist näinud. Politsei ei karista ka linnas alati liikluskindlustuseta või ülevaatuseta sõiduki eest. Teeme tihti märkusi. Alati ei ole primaarne karistada,” selgitas Sikk. Ent sõiduki puksiiriga teisaldamine ei ole sugugi odav, eriti kui omanik selle eest tasumisega kipub viivitama.
Kuidas Mercedesel esirehvid puruks sõideti nii, et masina esimestest ratastest alles vaid veljed, ei ole politseil teada. Ka ei ole kinnitust auto liiklusõnnetuses osalemise kohta. Politsei andmetel on autoga üritatud ka ülevaatusel käia, kuid ilmselt ei ole masin seda läbinud.
Ühe autojuhi väitel näinud ta ühe purunenud esirehviga Mercedest sõitmas Ranna maanteel. Politsei sai laupäeva öösel teate ühelt möödasõitjalt, et Kuivastu maanteel Tika-Ratla tee ristmiku lähedal seisab liiklusõnnetuses osalenud avariiline auto, millel ei ole esirehve all.Kohapeale sõitnud politseipatrull avastas vanemat tüüpi ja valget värvi ilma esimese registreerimisnumbrimärgita sõiduauto Mercedes-Benz. Masinal põlesid ohutuled. Autos viibis noorte seltskond, sealhulgas ka sõiduki omanik. Autol puudus kehtiv ülevaatus ja esistange. Kui sõiduki vasakpoolse esiratta veljel paistis veel purunenud rehvi jäänuseid, siis parempoolne ratas seisis palja velje peal.Kuna masin paiknes poolenisti teel ja ohustas ka laupäeva päeval kaasliiklejaid, korraldas politsei Mercedese teisaldamise, mille kohta alustas haldusmenetlust, mitte aga väärteomenetlust.“Algul lootsime, et omanik korraldab ise sõiduki äraviimise, aga kuna ta seda ei teinud, pidime sekkuma,” põhjendas Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk.Võib ju küsida, et miks politsei midagi muud ei teinud, sest auto pidi kuidagi sinna tee peale liigeldes saama.“Me ei ole seal süüteo toimepanemist fikseerinud ega auto juhtimist näinud. Politsei ei karista ka linnas alati liikluskindlustuseta või ülevaatuseta sõiduki eest. Teeme tihti märkusi. Alati ei ole primaarne karistada,” selgitas Sikk. Ent sõiduki puksiiriga teisaldamine ei ole sugugi odav, eriti kui omanik selle eest tasumisega kipub viivitama.Kuidas Mercedesel esirehvid puruks sõideti nii, et masina esimestest ratastest alles vaid veljed, ei ole politseil teada. Ka ei ole kinnitust auto liiklusõnnetuses osalemise kohta. Politsei andmetel on autoga üritatud ka ülevaatusel käia, kuid ilmselt ei ole masin seda läbinud.Ühe autojuhi väitel näinud ta ühe purunenud esirehviga Mercedest sõitmas Ranna maanteel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui kolmapäeval Tõnu Vaheriga (63) enne Saaremaa kolme päeva jooksu kokku saame, on Tõnu just eelmisel päeval öelnud, et tal läheb hommikul kell neli uni ära, kogu aeg mõtleb, mida veel teha on vaja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Tõnu Vaher on jooksnud oma elu huvitavaks
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 15. oktoober 2016. Midagi ei tule kergelt kätte: veel mõned päevad tagasi vehkis Tõnu Vaher vikatiga Saaremaa kolme päeva jooksu rada puhastada. FOTO: Valmar Voolaid Kui kolmapäeval Tõnu Vaheriga (63) enne Saaremaa kolme päeva jooksu kokku saame, on Tõnu just eelmisel päeval öelnud, et tal läheb hommikul kell neli uni ära, kogu aeg mõtleb, mida veel teha on vaja.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus Valjala raamatukogus koolivaheaja raames lemmikloomapäev. Ilmselt kehva ilma tõttu jäeti paraku oma lemmikud koju. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Raamatukogus korraldati lemmikloomapäev

maintext:
Uudised
Raamatukogus korraldati lemmikloomapäev
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 29. oktoober 2016. Foto on illustratiivne. Eile toimus Valjala raamatukogus koolivaheaja raames lemmikloomapäev. Ilmselt kehva ilma tõttu jäeti paraku oma lemmikud koju.
See-eest loeti raamatuid, tutvuti erinevate koduloomadega ja samuti õpiti jälgede järgi ära tundma nii kodu- kui ka metsloomi. Samuti said nobenäpud meisterdada. Täna on raamatukogus tulemas Halloweeni eelõhtu, kus samuti võetakse ette tõsisem meisterdamine. See-eest loeti raamatuid, tutvuti erinevate koduloomadega ja samuti õpiti jälgede järgi ära tundma nii kodu- kui ka metsloomi. Samuti said nobenäpud meisterdada. Täna on raamatukogus tulemas Halloweeni eelõhtu, kus samuti võetakse ette tõsisem meisterdamine.
Veel artikleid samast teemast »


description: 29. oktoobril toimub Orissaare kultuurimajas traditsiooniline naistele mõeldud üritus Musta Pitsi Öö. Kui õrnem sugupool tuleb kodust välja ilma meesteta, siis aastad on näidanud, et ka mehed üksi koju lapsi hoidma ei jää. Möödunud aastal rääkisid mitmed naised, et nende kaasad kogunesid hoopis mõnusale saunaõhtule, mida nimetasid muiates valge pitsi ööks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Laupäeval saavad kokku must ja valge pits
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 26. oktoober 2016. 29. oktoobril toimub Orissaare kultuurimajas traditsiooniline naistele mõeldud üritus Musta Pitsi Öö. Kui õrnem sugupool tuleb kodust välja ilma meesteta, siis aastad on näidanud, et ka mehed üksi koju lapsi hoidma ei jää. Möödunud aastal rääkisid mitmed naised, et nende kaasad kogunesid hoopis mõnusale saunaõhtule, mida nimetasid muiates valge pitsi ööks.
“See ongi nii. Ja see on nii juba mitmendat aastat. Nad ütlevad, et meestel on valge pitsi öö,” sõnas Orissaare kultuurimaja juhataja Anu Viljaste.
Sel aastal toimub Musta Pitsi Ööga samal ajal Muhu restoranis Koost ametlik Valge Pitsi Õhtu, mis saab hoo sisse kella kaheksast õhtul.
Restorani eestvedaja Toomas Rohtlaan tõdes, et varasemast mitteametlikust valge pitsi ööst ei olnud ta varem kuulnud.
“Meie üritus on inspireeritud Musta Pitsi Ööst. Naised võivad ka ikka tulla, meile on oodatud kõik,” rääkis Rohtlaan.
Ta tõdes, et riietuse juures võib tõesti inspiratsiooni leida ürituse nimest ja mehed võiksid selga panna valge triiksärgi.
Valge Pitsi Õhtu viib külastajad kaugetesse 80ndatesse koos ajakohase muusika, sakusmendi ja muuga. Muusikat keerutab DJ. “See ongi nii. Ja see on nii juba mitmendat aastat. Nad ütlevad, et meestel on valge pitsi öö,” sõnas Orissaare kultuurimaja juhataja Anu Viljaste.Sel aastal toimub Musta Pitsi Ööga samal ajal Muhu restoranis Koost ametlik Valge Pitsi Õhtu, mis saab hoo sisse kella kaheksast õhtul.Restorani eestvedaja Toomas Rohtlaan tõdes, et varasemast mitteametlikust valge pitsi ööst ei olnud ta varem kuulnud.“Meie üritus on inspireeritud Musta Pitsi Ööst. Naised võivad ka ikka tulla, meile on oodatud kõik,” rääkis Rohtlaan.Ta tõdes, et riietuse juures võib tõesti inspiratsiooni leida ürituse nimest ja mehed võiksid selga panna valge triiksärgi.Valge Pitsi Õhtu viib külastajad kaugetesse 80ndatesse koos ajakohase muusika, sakusmendi ja muuga. Muusikat keerutab DJ.
Veel artikleid samast teemast »