description: Peaminister Taavi Rõivas jõudis enne oma umbusaldamist riigikogus kahe valitsusega ametis olla kokku 961 päeva. Sellega jääb tal praegu puudu napilt seitse päeva, et tõusta ametiaja pikkuselt Tiit Vähi asemel Eesti kolmandaks peaministriks. Mida Taavi Rõivas selle ajaga tegi?

title: Suur ülevaade: mida tegi peaminister Taavi Rõivas 961 ametis oldud päevaga

maintext:
Seda, et 34-aastaselt peaministriks saanud Taavi Rõivas oli erakordselt noor peaminister, tunnistasid 2014. aasta kevadel isegi tema enda erakonnakaaslased. Tollane rahandusminister Jürgen Ligi rääkis ETV saates «Ringvaade», et peaministrikandidaat Taavi Rõivas on liiga noor, aga selle korvab praktiline kogemus ja arenemisvõime.
«Taavi on olnud kogu aeg olemas, tal on olemas erasektori kogemus ja ta on olnud riigivalitsemises tegev, peaministri kantseleis tööl ning minister. Üks ta häid omadusi on alati olnud see, et ta oskab nõu küsida ja kuulata, ja kui seda anda kriitikana, siis ta ei solvu. Ta paistab liiga noor, aga ta kogemus on tegelikult olnud hästi praktiline, ta ilmavaade on olnud hästi mõistlik, see on ka mingi küpsuse näitaja, kui inimene tõesti oskab olla tänulik mõtete eest ja loomulikult ka ise vaielda,» iseloomustas Ligi toona Rõivast.
Postimees teeb ülevaate, kuidas Rõivas peaministriks sai ja mida ta oma ametiaja jooksul tegi.
23. veebruar 2014 – Ansipi lahkumine
Peaminister Andrus Ansip ütles Tartus Vanemuise kontserdimajas peetud kõnes, et ta esitab 4. märtsil president Toomas Hendrik Ilvesele lahkumispalve. / Margus Ansu
Peaminister Andrus Ansip teatas kaks aastat tagasi päev enne vabariigi aastapäeva Tartus Vanemuise kontserdimajas peetud kõnes, et esitab 4. märtsil president Toomas Hendrik Ilvesele lahkumispalve.
«Siinsamas Vanemuise kontserdisaalis teatasin kaks aastat tagasi, et see valitsus jääb viimaseks, mida juhin. Öeldu tähendas, et uut valimiskampaaniat mina peaministrikandidaadina enam ei alusta. Nii ongi,» ütles Ansip.
Ansipi sõnul leidus küllap umbusklikke, kelle meelest poliitikud ainult annavad ja võtavad oma lubadusi. «Mina olen püüdnud oma lubadusi alati täita. Ning täna ongi käes see hetk, mil võin teile kinnitada, et vastlapäeval esitan Vabariigi Presidendile lahkumispalve,» sõnas Ansip.
Peaminister Andrus Ansip esitas 4. märtsil president Toomas Hendrik Ilvesele teate valitsuse tagasiastumisest. / Liis Treimann / Postimees
12. märts – Kallase loobumine ja ettepanek sotsiaalminister Rõivasele
Ajakirjanduses hakati juba varem rääkima, et Siim Kallas ja Andrus Ansip vahetavad omavahel ametid. Euroopa Komisjoni transpordivolinikuna töötav Kallas tuleb Eestisse valitsust juhtima ja Ansip läheb Brüsselisse volinikuks.
Samal ajal jätkas meedia aktiivselt Siim Kallase kolme suure skandaali: VEB fondi, R-hoolduse ja nn 10 miljoni dollari afääri kajastamist.
12. märtsil teatas Siim Kallas pärast erakonna juhatuse koosolekut, et loobub järgmise valitsuse moodustamisest. Kallas selgitas, et ta ei jaksanud võidelda pidevate küsimustega 20 aastat tagasi antud 100 miljoni dollari suuruse garantii kohta. «Põhjus on see, et klaperjaht, mis on minu vastu alanud, ei lõpe kunagi. Ma loobusin valitsuse moodustamisest. Mina ei ole see, kes uut valitsust moodustab,» ütles Kallas.
Kallas ei läinud samal päeval ka president Toomas Hendrik Ilvese juurde Reformierakonna seisukohtasid tutvustama, vaid lahkus Eestist.
Märtsikuu teine nädal. Euroopast Eestisse saabunud Siim Kallas jõudis sotsiaaldemokraatidega valitsusliidu loomisel lõpursirgele. Ja siis juhtus midagi mõistetamatut: Kallas teatas oma erakonnalegi ootamatult, et loobub valitsuse juhtimisest ja kiirustas tunnipealt lennujaama, et sõita tagasi Brüsselisse. Hiljem on Kallasele tehtud poliitilist atentaati nimetatud ka «Operatsioon Hõbekuuliks» ja viimastel andmetel juhiti operatsiooni temaenda erakonna tagatoast. / Erik Prozes / Postimees
Siim Kallas loobus peaministriks pürgimast Allikas: Postimees.ee
Veel sama päeva õhtul otsustas Reformierakonna juhatus erakorralisel koosolekul ühehäälselt, et partei auesimehe Siim Kallase taandumise järel asub uut valitsust moodustama senine sotsiaalminister, 34-aastane Taavi Rõivas.
«Taavi Rõivas on noor, energiline, kogemustega, kiire reaktsiooniga, võimeline väga suuri materjale kiiresti läbi töötama. Tal on hea võime eristada kiiresti olulist ebaolulisest. Juhatus asus seisukohale, et Taavi Rõivas on parim,» ütles Reformierakonna esimees ja tollane peaminister Andrus Ansip juhatuse koosoleku järel ajakirjanikele.
Reformierakonna juhatuse koosolek. Taavi Rõivas seati peaministrikandidaadiks. / Liis Treimann / Postimees
24. märts – Rõivas sai riigikogult volitused moodustada uus valitsus
Peaministrikandidaat Taavi Rõivas tegi riigikogu istungil ettekande uue valitsuse moodustamise alustest, misjärel andis parlament talle valitsuse loomiseks volitused.
Rõivasele volituste andmist toetas 55 ja selle vastu oli 36 riigikogu liiget. Volituste andmise poolt olid lisaks uue võimuliidu saadikutele ka Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni kuuluv Juku-Kalle Raid ning fraktsioonitud ja parteitud Kalle Laanet ja Lembit Kaljuvee.
Taavi Rõivas sai riigikogult volitused valitsuse moodustamiseks. / Tairo Lutter / Postimees
20. märts – sündis SDE ja Reformierakonna koalitsioonileping
Reformierakondlasest peaministrikandidaat Taavi Rõivas ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Sven Mikser allkirjastasid Toompea lossi Valges saalis erakondade koalitsioonilepingu. / Tairo Lutter / Postimees
Postimees kirjutas: Suured eesmärgid, aga vähem kui aasta aega
Reformierakonna-SDE võimulepe sisaldas ca 3700 sõna ja oli sellega üle kolme korra lühem tekst kui tegevuse katkestanud Reformierakonna-IRLi koalitsiooni leping.
Uue võimuleppe kolm enimkasutatud sõna olid täpselt samad, mis seni kehtinud koalitsiooni puhul: «Eesti», «Euroopa» ning «jätkame». Edasi aga lubas Reformi-SDE koalitsioon rohkem «analüüsida», «töötada» ja «tõsta», sellal kui senine Reformi-IRL koalitsioon eelistas «toetada» ja «tagada».
Hoolimata napilt üheaastasest valitsemisperspektiivist ei hoidnud Reformierakonna-SDE võimulepe end tagasi eesmärkidest, mille mõju selgub alles aastate pärast. Näiteks lubas kevadkoalitsioon maksupoliitikas uusi keskkonnatasusid aastaiks 2016-2020, maksuvaba miinimumi tõusu aastail 2015-2018, uueneva pensionisüsteemi väljatöötamist ja käivitamist aastaks 2019 ning 2016. aastal toimuvate presidendivalimiste korra täpsustamist.
Uue koalitsiooni soovid:
• Langetada töötuskindlustusmakse määra.
• Tõsta tulumaksuvaba miinimumi.
• Langetada tulumaksu.
• Jagada lastetoetust vajaduspõhiselt.
• Kaitsekulud peavad olema vähemalt kaks protsenti SKTst.
Intervjuu tulevase peaministri Taavi Rõivasega Allikas: Postimees
26. märts 2014 – Rõivase esimene vahevalitsus
Kaheksa aastat, 11 kuud ja kaks nädalat Eesti valitsust juhtinud Andrus Ansip (57) andis Toompeal teatepulga üle Taavi Rõivasele (34).
Rõivase esimese valitsuse moodustasid Reformierakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Kabinetti kuulusid kaheksa Reformierakonna ja kuus Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ministrit, kellest kuus olid naised ja kaheksa mehed.
Kuna valitsuse sünni ajal jäi järgmiste parlamendivalimisteni vähem kui aasta, hakati seda nimetama vahevalitsuseks.
Taavi Rõivase esimene valitsus. / Valitsuse kommunikatsioonibüroo
Valitsuse koosseis: peaminister Taavi Rõivas, kaitseminister Sven Mikser, kultuuriminister Urve Tiidus, majandus- ja taristuminister (kuni 02.07.2014 majandus- ja kommunikatsiooniminister) Urve Palo, väliskaubandus- ja ettevõtlusminister (kuni 02.07.2014 portfellita minister) Anne Sulling, justiitsminister Andres Anvelt, välisminister Urmas Paet, sotsiaalkaitseminister (kuni 02.07.2014 sotsiaalminister) Helmen Kütt, tervise- ja tööminister (kuni 02.07.2014 portfellita minister) Urmas Kruuse, haridus- ja teadusministr Jevgeni Ossinovski, sise- ja regionaalminister Hanno Pevkur, põllumajandusminister Ivari Padar, rahandusminister Jürgen Ligi, keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus.
Tagantjärele meenutuseks loe: Ülevaade: milliseid lubadusi on valitsus suutnud täita
Valitsusliidu leppes oli kokku 199 eesmärki, millest täielikult täideti 71 protsenti (141 eesmärki), osaliselt täideti 17 protsenti (35 eesmärki) ja täitmata jäi 12 protsenti (23 eesmärki).
25. mai – Euroopa Parlamendi valimised
Reformierakonna valimispidu Allikas: Postimees
Valimised võitis Reformierakond, kes sai 79 850 häält ehk 24,3 protsenti häältest ja kaks kohta Euroopa Parlamendis, kuhu asusid enim hääli saanud Andrus Ansip ja Kaja Kallas. Kuna Andrus Ansipist sai Euroopa Komisjoni asepresident, siirdus europarlamenti tema asendusliikmena Urmas Paet.
Reformierakonna valimispidu 2014. aastal. / Mati Hiis / Õhtuleht
Teiseks tuli Keskerakond 73 419 häälega. Saadikumandaadi sai enim hääli saanud, kuid nimekirjas alles 12. kohal olnud Yana Toom. Kolmandaks tulnud IRL sai 45 765 häält. Valituks osutus nimekirja esinumber Tunne Kelam. Sotsiaaldemokraatlik Erakond sai 44 550 häält ja mandaadi sai nende nimekirja esinumber Marju Lauristin. Mandaadi sai ka üksikkandidaat Indrek Tarand, kes kogus 43 369 häält.
Suvi 2014 – tähelepanu hakkavad koguma Rõivase sokid
Peaminister Taavi Rõivas 28. märtsil 2014 Toompeal. / Peeter Langovits / Postimees
25. juunil toimunud Eesti peaministri Londoni ametlikul visiidil välkusid Taavi Rõivasel jalas väga kirkad potisinised sokid. Sokid pälvisid tähelepanu hiljemgi, samuti puidust käekell.
Ka 2016. aasta suvel tõstis Eesti peaministri sokipilt ta maailma loomingulisimate riigijuhtide sekka. Maailma riigijuhtide sotsiaalmeedia käitumist analüüsiv kommunikatsioonibüroo Burson-Marsteller uuris tuntud võrgustiku Instagrami kasutatavust ja tõstis mitmelgi juhul esile ka Eesti peaministri Taavi Rõivase fotosid. Meenuta pikemalt tehnika rubriigi artiklist.
«Taavi Rõivas jagas samuti fotot enda ja oma tundmatu külalise jalgadest, mis mõlemad kandsid värvilisi sokke,» märgiti uuringu tulemustes.
Taavi Rõivase sokid (paremal). / Taavi Rõivase Instagram
3. september – Barack Obama Eestis
Eesti peaminister Taavi Rõivas ja USA president Barack Obama / Jarek Jõepera / Valitsuse kommunikatsioonibüroo
Stenbocki majas USA presidenti Barack Obamat võõrustanud Eesti peaminister Taavi Rõivas kinkis Ühendriikide riigipeale Eesti spordimuuseumist pärinevad korvpallifotod.
Arvestades USA presidendi suurt huvi korvpalli vastu, kinkis peaminister Rõivas president Obamale fotod USA kõigi aegade esimesest korvpallikohtumisest olümpiamängudel Berliinis 9. augustil 1936. aastal, mil ameeriklaste esimene mäng oli Eestiga.
President Obama tõdes peaminister Rõivasega kohtudes, et Eestil ja USA-l on julgeolekuküsimustes sarnased seisukohad ja kinnitas USA pühendumust NATO liitlaste kaitsele. Ta tunnustas eestlaste tõsist suhtumist riigikaitsesse ja rahvusvahelisse julgeolekusse.
President ja peaminister arutasid NATO idatiival olevate liitlaste julgeoleku tugevdamisega seotud teemasid ja ka energiajulgeolekut puudutavaid küsimusi.
Nii Obama kui Rõivas olid seisukohal, et Eesti ja USA suhted on väga head. President Obama tõi Eestit eeskujuks teistele liitlastele kaitsekulutustesse panustamisel. Obama kinnitas Rõivasele, et Eesti on USA kindel liitlane.
Rõivas ütles, et Eesti võtab oma riigikaitset väga tõsiselt. «Me teame, et julgeolek ei ole iseenesestmõistetav. Eesti jätkab liitlaste ees võetud kohustusi,» sõnas peaminister.
5. september – röövitakse Eesti kaitsepolitseinik
Aasta Venemaal vangistuses olnud Eston Kohver oli siseminister Hanno Pevkuri ja kaitsepolitseiameti peadirektori Arnold Sinisalu saatel kaitsepolitsei Lõuna osakonnas Tartus kolm minutit ajakirjanike ees, kuid temalt küsimusi küsida ei saanud. Seejärel lubati mehel minna oma perekonna juurde. / Margus Ansu
Venemaa Julgeolekuteenistuse FSB töötajad võtsid Eesti ja Venemaa ajutise kontrolljoone lähedal kinni Eesti kaitsepolitseiniku Eston Kohvri. Kohver viidi Moskvasse, kus ta mõisteti kohtus süüdi spionaažis. Kui Vene riigi väitel peeti Kohver kinni Venemaa territooriumil, siis Eesti ja tema liitlased on jätkuvalt seisukohal, et Kohver rööviti Eesti territooriumilt.
26. septembril 2015 korraldasid kaitsepolitsei ja FSB Eesti ja Venemaa vahel üle Piusa jõe kulgeval sillal vahetuse, millega kaitsepolitsei loovutas FSB-le riigireetur Aleksei Dresseni ja sai vastu Eston Kohvri.
5. september – NATO liidrid kiitsid heaks liitlaste kohaloleku Eestis
Põhja Atlandi Nõukogu kohtumisel kiitsid riigipead ja valitsusjuhid heaks NATO vägede kohaloleku jätkumise ja suurendamise NATO idatiival, sealhulgas Eestis.
Peaminister Taavi Rõivase sõnul oli lõppenud NATO tippkohtumine Eesti jaoks viimase kümne aasta edukaim, teatas valitsuse pressibüroo.
Kohtumisel kinnitati NATO valmisoleku tegevuskava (Readiness Action Plan). Sellega tugevdab NATO oma oma kollektiivkaitselisi tegevusi ja suurendab oma kohalolekut NATO piiririikides. Rõivase sõnul saavutasime me selle, et NATO liidrid andsid üksmeelse nõusoleku olemasolevate liitlaste kohaoleku jätkamiseks senikaua kuni julgeolekuolukord seda nõuab.
USA president Barack Obama kordas tippkohtumisel oma Tallinnas väljaöeldud otsust rajada Ämarisse USA juhitav piirkondlik õhuväeväljaõppekeskus, lisaks tugevdatakse oluliselt Poolas asuvat NATO korpuse staapi. Paljud liitlased teatasid täiendavatest panustest, mis tugevdavad Balti regiooni julgeolekut öhus, maal ja merel.
Samuti otsustati astuda olulisi samme vägede reageerimiskiiruse suurendamiseks. Näiteks eelpositsioneeritud relvastuse ja varustuse ning ühiste õppuste näol. Eesti jaoks olulise otsusena viiakse muutunud julgeolekuolukorraga kooskõlla ka NATO kaitseplaanid.
9. oktoober – parlament võttis napilt vastu tulise kooseluseaduse
Lilled riigikogu ees kooseluseaduse vastuvõtmise päeval. / Marian Männi / Postimees
Riigikogu võttis napi häälteenamusega vastu tuliseid vaidlusi tekitanud kooseluseaduse, mis annab nii eri- kui samasoolistele paaridele õiguse oma kooselu ametlikult registreerida.
40 riigikogu liikme algatatud seaduse poolt hääletaski 40 Reformierakonna, Keskerakonna ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning selle vastu oli 38 Reformierakonna, Keskerakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu saadikut. 10 riigikogu liiget hääletusel ei osalenud.
26. oktoober – rahandusminister Ligi astub tagasi
Facebooki kommentaari pärast skandaali keskmesse sattunud Reformierakonna aseesimees, rahandusminister Jürgen Ligi teatas tagasiastumisest.
«Ma tulen veel tagasi!» viipab äsja erakorraliselt pressikonverentsil tagasiastumisest teatanud Jürgen Ligi Stenbocki majale. / Erik Prozes
Tüli sai alguse Facebookis kirjutatud ja samal päeval kustutatud kommentaarist, kus Ligi leidis, et Ossinovski «tasakaalukus» pole muud kui juurtetus ja teadmatus.
«Mees arvab, et ajalugu algas temast ja kõigis teemades järgib sama inetut klišeed, et eelmine valitsus nii ja naa ja nüüd tuli tema. Ajades totaalselt segi seaduspära ja riigi süü. Seekord näiteks emigratsiooni ja ajaloolise pärandi seoses. Just see ignorants küsimuses, kust me alustasime, on noorte äramineku suurim stiimul. Minister peaks rääkima, et tasub kannatada ja pingutada, meil läheb aina paremini (Soomel ju mitte), tema ütleb, et nõukogude võimu ei tohi süüdistada, tema ajab asja korda. Tema, sisserändaja poeg roosast erakonnast peaks olema üliettevaatlik, aga ta ei teagi vaadata,» kirjutas minister.
November 2014 – puhkeb skandaal valimiskampaania pärast
Taavi Rõivas reklaamklipis. / Internet
Reformierakond tuli enne riigikogu valimisi välja kampaaniaklipiga, mis oli osaliselt filmitud Ämari lennubaasis. Klipi filmimine lennubaasi territooriumil ja selleks vajalike kooskõlastuste saamine tekitas ajakirjanduses küsimusi ja president Toomas Hendrik Ilves rõhutas, et kaitsevägi tuleb hoida valimiskampaania tegemisest lahus.
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ütles, et erakonna reklaamklipi filmimiseks olid kõik vajalikud kooskõlastused olemas. Kaitseväe nooremleitnant Roland Murof ütles, et kahe poole omavahelises suhtluses ei selgunud ühemõtteliselt, et tegemist on just erakonna poliitilise reklaamiga.
1. märts 2015 – parlamendivalimised võidab Reformierakond
Reformierakonna pidu hotellis Palace. Taavi Rõivas ja Luisa Värk. / Erik Prozes
Reformierakonna valimispidu hotellis Palace. / Erik Prozes
Riigikogu valimised võitis kolmandat korda järjest Reformierakond, kes kogus 27,7 protsenti häältest, kokku pääses parlamenti kuus erakonda.
Keskerakond pälvis 24,8, Sotsiaaldemokraatlik Erakond 15,2 ja Isamaa ja Res Publica Liit 13,7 protsenti häältest. Sügisel asutatud Vabaerakonda toetas 8,7 ja seni riigikogus esindamata Konservatiivset Rahvaerakonda 8,1 protsenti hääletanutest, selgus vabariigi valimiskomisjoni vahetult enne keskööd avaldatud andmetest.
Selle tulemusega sai Reformierakond 101-liikmelises riigikogus 30, Keskerakond 27, SDE 15, IRL 14, Vabaerakond kaheksa ja EKRE seitse kohta.
Eelmiste valimistega võrreldes kaotas enim ehk üheksa kohta IRL, kes tegi ühtlasi ka viimaste valimiste kõige halvema tulemuse. 2011. aasta valimistel sai IRL 20,5 ja 2007. aastal 17,9 protsenti häältest.
Neli kohta kaotas 2011. aastaga võrreldes SDE ja kolm kohta Reformierakond. Senistest parlamendiparteidest võitis ainsana ühe koha juurde Keskerakond.
8. aprill – koalitsioonileping IRLi ja SDEga saab allkirjad
Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja Isamaa ja Res Publica Liidu esindajad allkirjastasid riigikogu Valges saalis koalitsioonilepingu. Koalitsioonikõnelused kestsid kokku 38 päeva. Selle aja jooksul lahkus koalitsioonikõnelustelt Vabaerakond.
Koalitsioonilepingu allkirjastamine Allikas: Postimees
Reformierakonna esimees, peaministrikandidaat Taavi Rõivas ütles allkirjastamise eel, et tema elus pole kunagi varem olnud sedavõrd pikki koosolekuid, pikki ja keerulisi vaidlusi ning pikka ja järjepidevat pinget kui viimasel 38 päeval, mil toimusid läbirääkimised.
Sõnapilv koalitsioonileppest. / PM
Generaator toob esile koalitsioonileppes enim sisalduvad sõnad. Sõnapilv näitab, et enim esinevad koalitsioonileppes sõnad, nagu «toetame», «analüüsime», «jätkame», «parandame», «arendame», «tagame», «viime», «kaalume», «tõstame» ja «suurendame». Nimisõnadest esineb koalitsioonileppes enim sõnu «Eesti» ja «Euroopa».
Meenutuseks, mida koalitsioonilepe sisaldas: Täismahus: loe, milles on valitsusliit kokku leppinud
Kaks tundi hiljem alustas peaministrikandidaat Taavi Rõivas riigikogu ees kõnet valitsuse moodustamise alustest, mille ärakuulamise järel otsustas parlament 58 poolthäälega anda talle valitsuse moodustamiseks volitused.
Ossinovski uuris Rõivase suhtumist Michalisse
SDE aseesimees, lahkuva valitsuse haridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski seadis riigikogult volitusi taotlevale peaministrikandidaadile Taavi Rõivasele küsimust esitades kahtluse alla majandus- ja taristuministriks asuva reformierakondlase Kristen Michali usaldusväärsuse.
Ossinovski märkis, et majandus- ja taristuministri näol on tegu ministriga, kes vastutab Eestis vist kõige suuremal määral riigivara heaperemeheliku ja ausa valitsemise eest. «Teatavasti ilmnesid nimetatud isiku suhtes mõned aastad tagasi muret tekitavad asjaolud, mis seadsid tugevasti kahtluse alla tema sobivuse sellele ametikohale,» ütles ta.
«Peaminister Andrus Ansip on öelnud, et tema usub Kristen Michalit. Siit mu küsimus: peaministrikandidaat Taavi Rõivas, kas sina usud Kristen Michalit?» küsis Ossinovski.
Rõivas vastas, et ei usu mitte ainult Michalit, vaid usub kõiki nii oma ametist lahkuva valitsuse kui ka tulevase valitsuse liikmeid. Samuti kinnitas ta, et on valmis neid avalike ja ka mitteavalike rünnakute eest alati kaitsma.
Ligi oli talle antavas portfellis pisut pettunud
Haridus- ja teadusministri kandidaadiks kinnitatud Jürgen Ligi tunnistas, et on veidi pettunud, et ei saa valitsuses edasi tegelda just nende teemadega, millega ta hästi hakkama saab.
Ligi tõdes, et tema ettekujutus peaministri pakkumisest see ei olnud. Ta lisas siiski, et uus amet algab selle õppimisega ning ta on ennegi töö kõrvalt õppinud.
Kuigi räägiti, et Ligi määramine haridusministriks on kerge ninanips senisele ministrile Jevgeni Ossinovskile (SDE), peatne minister sellise tõlgendusega ei nõustunud. «Mina tegin oma sammud ära, valija tegi oma otsused ära. Miks peab tooma seda teemat üldse veel olevikku, kui Jevgeni selgelt ametist loobus? Ei saa ju olla tema erakonnal eeldust, et see koht jääb tühjaks või täidetakse kellegagi, kelle pagas on hõre,» arvas Ligi.
9. aprill – Rõivase teine valitsus astub ametisse
Taavi RÕivase teise valitsuse moodustasid Reformierakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Isamaa ja Res Publica liit. Kabinetti kuulusid seitse Reformierakonna, neli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning neli Isamaa ja Res Publica liidu ministrit. Ministritest kaks olid naised ja 13 mehed.
Rõivase kabineti koosseis:
peaminister – Taavi Rõivas
haridus- ja teadusminister – Maris Lauri (12. septembrini 2016 Jürgen Ligi)
justiitsminister – Urmas Reinsalu
siseminister – Hanno Pevkur
kaitseminister – Hannes Hanso (14. septembrini 2015 Sven Mikser)
keskkonnaminister – Marko Pomerants
kultuuriminister – Indrek Saar
majandus- ja taristuminister – Kristen Michal
maaeluminister – Urmas Kruuse
rahandusminister – Sven Sester
sotsiaalkaitseminister – Margus Tsahkna
välisminister – Jürgen Ligi (15. juulini 2015 Keit Pentus-Rosimannus, 15.–16. juulil 2015 kohusetäitja Jürgen Ligi, 12. septembrini 2016 Marina Kaljurand)
ettevõtlusminister – Liisa Oviir (14. septembrini 2015 Urve Palo)
tervise- ja tööminister – Jevgeni Ossinovski (14. septembrini 2015 Rannar Vassiljev)
riigihalduse minister – Arto Aas
Taavi Rõivase teine valitsus. / Valitsuse kommunikatsioonibüroo
15. aprill – Taavi Rõivas maainimestele: ostke säästlikum auto!
Rõivas vastas Eesti Päevalehe intervjuus küsimusele, mida peaks tegema maal elavad inimesed, kes käivad näiteks 30 kilomeetri kaugusele tööle, et pikemas vaates on kindlasti võimalik ka konkreetseid valikuid teha, soetada säästlikumaid sõidukeid.
16. aprill – Rõivas vabandas, 50 000 inimest lubas kütuseaktsiisi tõusu vastu protesteerima minna
Peaminister Taavi Rõivas vabandas inimeste ees, kes võisid tema antud intervjuu pealkirjast valesti aru saada, nagu soovitaks ta kütuseaktsiisi tõusu kaitseks endale ökonoomsem auto osta.
Facebookis loodud üritusele ««Ei» Kütuseaktsiisi tõusule!» oli end osalejaks märkinud juba üle 50 000 inimese. Ürituse lisainfos heideti ette, et aastaks 2020 oleks kütuseaktsiisi planeeritud tõusu järel odavam tankida Soomes, ehkki keskmine palk on soomlastel mitu korda kõrgem.
Rõivas ütles Postimehele, et inimestel, kes valmistuvad kütuseaktsiisi tõstmise vastu tänavatele protestima minekut, tasub kainelt järele mõelda ning hinnata, kas kütuse kallinemine kuni viis protsenti aastas ikka väärib seda. Loe pikemalt: Rõivas aktsiisitõusu vastu protestijatele: tasub kainelt järele mõelda.
Kütuseaktsiisi vastased kogunesid siiski meelt avaldama nii Tallinnas kui ka Tartus. Toompea lossi esisele oodati 26. aprillil vähemalt 3000 inimest, sotsiaalmeedias oli end kirja pannud 6000. Ilmselt kehva ilma tõttu tulu platsile siiski kordades vähem rahvast. 1. mail kogunesid inimesed Tartus Raekoja platsile.
Meeleavaldus kütuseaktsiisi tõusu vastu Tartu Raekoja platsil. / Kristjan Teedema / Postimees
EKRE korraldatud meeleavaldus kavandatud aktsiisitõusude vastu Toompeal. / Albert Truuväärt
EKRE korraldatud meeleavaldus kavandatud aktsiisitõusude vastu Toompeal. / Albert Truuväärt
16. aprill – Ruta Arumäe alustab Exceli tabelitest rääkimist
Ruta Arumäe. / Mihkel Maripuu
Riigi majanduspoliitikat juhitakse Exceli tabelitega, liites kokku vaid kulusid ja tulusid. Mitte keegi ei analüüsi nende sammude laiemaid tagajärgi, kirjutas peaminister Taavi Rõivase nõunik eelmise valitsuse ajal, nüüd sõltumatu majandusanalüütik Ruta Arumäe Postimehe arvamusloos. Meenuta: Ruta Arumäe: nõu saada peaminister ei soovinud.
30. mai – SDE esimeheks sai Jevgeni Ossinovski
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna üldkogul valiti erakonna esimeheks Jevgeni Ossinovski. See tõi kaasa ka muudatused valitsuses. Ettevõtlusministri kandidaadiks seni merendus- ja energeetikavaldkonnas tegutsenud jurist Liisa Oviir, kaitseministriks riigikogu väliskomisjoni juht Hannes Hanso ning tervise- ja tööministriks partei esimees Jevgeni Ossinovski.
Valitsusest pidid lahkuma tervise- ja tööminister Rannar Vassiljev ja kaitseminister ning erakonna eelmine esimees Sven Mikser. SDE ministritest jätkas valitsuses ainsana kultuuriminister Indrek Saar.
1. juuli – välisminister Pentus-Rosimannus teatas tagasiastumisest
Ringkonnakohtus Autorollo pankrotiasjaga seoses vastutavaks tunnistatud välisminister Keit Pentus-Rosimannus teatas oma tagasiastumisest. / Jaanus Lensment / Postimees
Ringkonnakohtus Autorollo pankrotiasjaga seoses vastutavaks tunnistatud välisminister Keit Pentus-Rosimannus esitas peaministrile tagasiastumisavalduse.
«Esimese astme kohtu varasemale otsusele risti vastupidine otsus kohustas mind osalema oma isa kunagise firma majanduskriisi aegsete võlgade kinnimaksmises. Ma ei nõustu kohtu tõlgendustega, mille järgi isa äriline ebaõnnestumine tuleb nuhelda pereliikmete pihta, pean otsust enda suhtes äärmiselt ebaõiglaseks ja kavatsen selle riigikohtus vaidlustada,» ütles ta.
Riigikohus saatis asja uuesti tagasi ringkonnakohtusse arutada. 21. oktoobril 2016 saabus otsus, mis jättis Autorollo hagi tervikuna rahuldamata.
Pentus-Rosimannus ütles Postimehele, et neli aastat tagasi alanud ebaõiglane nõiajaht on saanud kohtus lahenduse. «Võitsin. Kohus jättis ka viimase minu vastu esitatud alusetu rahanõudmise rahuldamata. Tõde oli minu poolt kogu aeg, nüüd on ka õigus,» ütles ta.
22. juuli – Rõivas promob puidust käekella
Taavi Rõivas kinkis Itaalia peaministrile Matteo Renzile Eesti õpilaste disainitud käekella. / Twitter.com
Itaalia peaminister Matteo Renzi küsis Brüsselis Ülemkogul viibides Taavi Rõivase käekella kohta, mida ta tihti kannab ja seda eriti välismaa kolleegidega kohtumisel.
Peaminister ei olnud kitsi kommenteerima, et tegu on Eesti noorte loodud firma Wooch käekellaga. Lõpetuseks sai Itaalia peaminister endale graveeringuga isikliku Eesti õpilaste loodud kella.
27. november 2015 – algas lõputu Partsi saatmine Euroopa Kontrollikotta
Ehkki sotsiaaldemokraadid olid teada andnud, et nemad ei taha Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja Eesti esindajaks, tegi rahandusminister Sven Sester valitsusele sellegipoolest ettepaneku esitada kontrollikoja liikmeks just Parts.
Jevgeni Ossinovski kommenteerib kohtumist Rõivase ja Tsahknaga Allikas: Postimees
Meenutuseks 27. jaanuar 2016: Rõivas lubas Euroopa Kontrollikoja kandidaadi kohta otsust lähinädalatel
«Ma usun, et küllap see otsus lähinädalate jooksul ka tuleb,» ütles Rõivas vastuses Vabaerakonna esimehele Andres Herkelile, kes meenutas, et kontrollikoja liikme esitamise tähtaeg oli juba novembris.
Kontrollikoja liikme nimetamine tekitas sellest ajast saati koalitsioonis pingeid, Sotsiaaldemokraatlik Erakond seisis Juhan Partsi nimetamisele tugevalt vastu ja nõudis uue ning sobivama kandidaadi esitamist.
Tagumine aeg selleks sai kätte sügisel, mil kaks ametiaega kontrollikojas töötanud Kersti Kaljulaid valiti Eesti Vabariigi presidendiks.
Aasta hiljem, 10. oktoobril saabus kauaoodatud otsus, kui sotsid ootamatult leebusid ja valitsus otsustas telefoniistungil, et esitab Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluva riigikogu liikme Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks.
15. detsember – Rõivas räägib «peenhäälestamisest»
Peaminister Taavi Rõivas. / Sander Ilvest / Postimees
Loe meeldetuletuseks artiklit: Peaminister: Eesti on jõudnud peenhäälestuse ajajärku
Rõivase palju kriitikat pälvinud idee, et Eesti majandus vajab «peenhäälestust» ehk minimaalsete vajalike muudatuste tegemist sai alguse Sakalale antud aastalõpuintervjuust.
«Ma olen aru pidanud tõeliselt tarkade inimestega, kes oskavad majandust hästi mõtestada. Kõige loogilisem mõte, mida olen seejuures kuulnud, on see, et me oleme 24 aastat teinud põhimõttelisi valikuid nii-öelda õpiku järgi. Tänu sellele oleme saatusekaaslastest selgelt kiiremini arenenud. Nii oleme nüüdseks jõudnud punkti, kus meil pole enam odavast tööjõust tulenevat konkurentsieelist ning me peame edasi mõtlema, kuidas teha asju nutikamalt, rakendades teaduse ja innovatsiooni tulemusi oma majanduse vankri ette.
Ehk siis lühidalt kokku võttes: õpik, mille järgi me nüüd tegutsema peame, on väga palju keerulisem. Eesti on jõudnud peenhäälestuse ajajärku,» sõnas Rõivas.
30. detsember – Rõivase rendilennukite lembus
Taavi Rõivas Ämari lennubaasis Taani hävitajaga tutvumas. / Mihkel Maripuu
Peaminister Taavi Rõivas hakkas ajapikku tähtsatele kohtumistele jõudmiseks eelistama liinilennu asemel rendilennukit.
Eelmise aasta lõpuks oli Rõivas kogu oma senise peaministri ametiaja jooksul teinud kokku 56 välisvisiiti, millest kuue puhul oli ta kasutanud rendilennukit. Sealjuures oli rendilennuki kulud tasutud Eesti riigieelarvest vaid ühe korra. See oli 2014. aasta sügisel, kui peaminister pidi lendama NATO tippkohtumisele Walesis.
«Peaminister lendas tippkohtumisele otse president Obamaga kohtumiselt ja liinilennuga ei oleks ajaloolisele kohtumisele jõudnud. Lend maksis 15 000 eurot seitsme inimese kohta,» märkis Tampere. Koos peaministriga lendasid ka toonane kaitseminister, kaitseväe juhataja ja teised delegatsiooni liikmed. Ülejäänud viiel korral on reisikulud katnud Euroopa Komisjon.
Käesoleva aasta 6. juuni seisuga oli peaminister Taavi Rõivas kasutanud rendilennukit kaks korda, millele on kulunud kokku umbes 48 000 eurot. «Peaministri 2016. aasta 14 välisvisiidist on rendilennukit kasutatud kahel korral. Mõlemal juhul Euroopa liidrite kohtumisele Euroopa Ülemkogul, mille lõpukellaega ei ole võimalik ette prognoosida,» põhjendas rendilennuki kasutamist peaministri pressiesindaja Helin Vaher.
31. jaanuar 2016 – Rõivase ähvardaja saadetakse kohtu ette
Riigiprokuratuur saatis kohtu ette mehe, kes ähvardas sotsiaalvõrgustikus peaminister Taavi Rõivast tapmisega.
Rõivast ähvardanud Martin Kattai 15. märtsil kohtus. / Jaanus Lensment / Postimees
Kattai ilmus politsei huviorbiiti mullu 6. septembril, kui peaminister Rõivas käis Tallinnas Vabaduse väljakul sõbralikumat ja tolerantsemat Eestit meelde tuletaval kontserdil. Kattai jäi silma Rõivase vahetus läheduses, käsi peaministri turvateenistuse jaoks ohumärgina taskus.
Paar päeva hiljem, 8. septembril saatis Kattai Reformierakonna peasekretärile Martin Kukele Facebookis kirja. «Me lõpetame siis, kui pagulasi Eestisse ei saabu /.../ Rõivase ilmselt tapame ära. Ma jätsin ta Nõmmel ellu. Ma ei taha olla selles olukorras, aga olen. Kättemaks ei ole sõnades. Martin Kukk, ma jätan su praegu kõrvale sihtmärgi ringist. Tervitused Reformierakonna politseile, me tapame teid kõiki,» kõlasid ähvardused. Kattai jätkas Facebookis avalikult samasuguste mõtteavaldustega ka pärast seda, kui politsei oli talle 14. oktoobril kehtestanud keelu Rõivasele läheneda.
Sellise sõnumi edastas Martin Kattai Reformierakonna peasekretärile Martin Kukele Facebookis 8. septembril 2015. / Pm
Peaminister Taavi Rõivas käis ka ise kohtus ütlusi andmas. Martin Kattai filmis kinnisel kohtuistungil salaja seda, kuidas Rõivas tunnistajapingis seisab ja postitas video sotsiaalmeediasse. Karistada teda selle eest kuidagi ei saanud.
Harju maakohus mõistis Kattai juuni keskel kõrge riigiametniku tapmisähvarduse eest süüdi ja karistas teda kaheaastase vangistusega, millest ta pidi kohe ära kandma kolm kuud. Tallinna ringkonnakohus otsustas kergendada tema tingimisi karistust kuue kuu võrra ehk karistada teda ühe aasta ja kuue kuu pikkuse vangistusega. Muus osas jäi karistus samaks.
Kahes alama astme kohtus peaministri ähvardamises süüdi jäänud Martin Kattai pöördus 31. oktoobril riigikohtusse.
23. märts – Rõivas esineb USA telesaates
Meenuta artiklit: Rõivas viskas USA vestlussaates nalja: maksuamet ei peaks küsima, kui palju raha ma teenin
Peaminister Taavi Rõivas pälvis palju tähelepanu tänavu kevadel, kui astus üles USA poliitsatiirilises telesaates «The Daily Show», kus hooples meie e-maksuametiga ja naljatles, et maksuamet ei peaks temalt küsima, kui palju raha ta teenib, sest nad teavad seda nagunii.
Intervjuu alguses rääkis Taavi Rõivas sellest, et mitte kõik ei kutsu teda kogu aeg peaministriks. «Minu tütar ütleb, et kodus ei ole sa peaminister, vaid issi. Ta on 7-aastane ja üsna kamandav,» ütles ta.
Saates mängiti ette varasemaid videoklippe, kus Jeb Bush ütleb, et Eestis võtab maksude deklareerimine aega 5 minutit ning Eestis visiidil käinud Ühendriikide president Barack Obama teatab, et ameeriklased oleksid pidanud helistama eestlastele, kui nad oma tervishoiusüsteemi veebilehte arendasid.
7. juuni – riigikogus võetakse vastu haldusreformi seadus
Taavi Rõivas ja parm. / Margus Ansu
Riigikogu võttis vastu haldusreformi seaduse, mis seab kohaliku omavalitsuse minimaalseks suuruseks vähemalt 5000 elanikku ning sätestab tähtajad, mille jooksul peavad kohalikud omavalitsused uutele kriteeriumitele vastama hakkama ja toetused omavalitsuste ühinemise korral. Valitsuse algatatud haldusreformi seaduse poolt hääletas 56 ja vastu oli 38 saadikut. Erapooletuid ei olnud.
14. juuni – ministritest on kõige suurem laenukoormus Rõivasel ja Tsahknal
Valitsuse kõige suurema võlakoormusega ministrid on peaminister Taavi Rõivas ning sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna, selgus ministrite huvide deklaratsioonidest.
Peaminister Taavi Rõivas on tänavu esitatud huvide deklaratsioonis märkinud oma varaliste kohustustena 296 025 euro suuruse eluasemelaenu, mis võetud Danske Bankist ning Swedbankist võetud 35 745 euro suuruse eluasemelaenu.
9. juuli – Rõivasele meeldib postitada pilte koos maailma suurtega
Näide NATO tippkohtumiselt Varssavist, kust Rõivas oma tegevust Twitteri vahendusel aktiivselt edastas: Peaminister säutsub aktiivselt NATO tippkohtumiselt.
I congratulated the PM of Iceland @SigurdurIngiJ on his team being the true star of the #UEFAEURO2016
Huh! pic.twitter.com/SqzO8ttLcZ — Taavi Rõivas (@TaaviRoivas) July 9, 2016
10. august – Rõivas kohtub luksusautode omanikega
Luksusautode kokkutuleku esimene päev viis sõidukiomanikud parlamenti ja Stenbocki majja ekskursioonile. Külaliste muljed olid meeldivad jariigijuhtidega kohtumist peeti suureks auks. President Toomas Hendrik Ilves ütles kohtumise luksusautode omanikega siiski ära.
Superautode omanikest ettevõtjad tutvuvad täna riigikogu ja Stenbocki majaga. / Sander Ilvest
Suvi 2016 – Reformierakonna suutmatus valida oma presidendikandidaati
Reformierakond eesotsas peaminister Taavi Rõivasega ei suuda alates erakonna auesimehe Siim Kallase 16. aprillil Estonia kammersaalis tehtud kõnet, milles ta teatas ametlikult enda valmisolekust kandideerida Eesti presidendiks, valida oma presidendikandidaati.
Reformierakonna presidendikandidaatideks loetakse nii Siim Kallast kui ka Marina Kaljuranda, valmisolekust kandideerida annab teada ka eurosaadik Urmas Paet.
Kauaoodatud otsus saabub 3. augustil, kui Reformierakonna juhatus otsustab esitada riigikogus partei presidendikandidaadiks erakonna auesimehe Siim Kallase. Reformierakonna esimees Taavi Rõivas teatab pärast kaks ja pool tundi kestnud koosolekut, et kui presidendi valimine riigikogus ebaõnnestub, siis on erakonnal võimalus toetada valimiskogus Marina Kaljuranda.
29. august – Nestori tagant kaob viis häält
Riigikogu esimese hääletusvooru järel pälvis enim tähelepanu küsimus, kuhu kadusid Eiki Nestori (SDE) hääled. Reformierakonna ja SDE kokkulepe nägi ette, et Nestor saab esimeses voorus 45 häält ja Siim Kallas teises voorus sama palju. Nestor sai tänasel hääletusel aga vaid 40 häält. Jürgen Ligi palus Nestori sotsiaalmeedia seinal reetjate pärast vabandust.
Riigikogu kolm vooru luhtuvad.
Reformierakonna juhatuse koosolek Katharinenthal restoranis pärast presidendivalimiste viimast vooru Riigikogus. Pildil Liina Kersna, Valdo Randpere. / Sander Ilvest / Postimees
Reformierakonna juhatus otsustab vahetult pärast ebaõnnestunud valimisi riigikogus, et toetab valimiskogus erakonna kandidaadina Siim Kallast, mitte Marina Kaljuranda. Pingeline juhatuse koosolek Katharinenthal restoranis Kadriorus kestab üle 5 tunni. Väidetavalt päris Taavi Rõivas erakonnakaaslastelt aru, mis erakonna sees toimub.
Meenuta pingelist juhatuse koosolekut sellest artiklist: Rein Lang: mina ei ole olnud mingi valitsuse kukutaja
Taavi Rõivase kommentaar peale maratonkoosolekut Allikas: Postimees
Reformierakonna juhatuse liige Rein Lang ütleb Reformierakonna ja presidendivalimiste ümber toimuva kohta, et vajalike otsuste edasi lükkamine toob kaasa vaid ussitamist, sest probleemidel ei ole kombeks iseenesest laheneda.
31. august – Rõivase ebamugav kohtumine Kaljurannaga
Välisminister Marina Kaljurand ütleb hommikul välisreisilt saabudes, et ta on Reformierakonna juhatuse otsuses väga pettunud ja otsustab oma edasise tegevuse presidendiks kandideerimise osas pärast oma toetajatega kohtumist.
Päeval saab Kaljurand Stenbocki majas kokku peaminister Taavi Rõivasega ja lahkub kohtumiselt rohkem kui kaks tundi hiljem sõnagi lausumata. Õhtul ütleb Kaljurand ajakirjanikele, et kui talle peaks tehtama ettepanek kandideerida presidendiks, kaalub ta seda tõsiselt, ent hetkel jätkab ta välisministrina.
Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase jutul käinud välisminister Marina Kaljurand lahkus pärast Stenbocki majas kaks ja pool tundi kestnud kohtumist löödult ja ajakirjanikele kommentaare andmata. / Jaanus Lensment / Postimees
Reformierakonna juhatuse liige Rein Lang ütleb Reformierakonna ja presidendivalimiste ümber toimuva kohta, et vajalike otsuste edasi lükkamine toob kaasa vaid ussitamist, sest probleemidel ei ole kombeks iseenesest laheneda.
9. september – Kaljurand lahkub välisministri kohalt
Välisminister Marina Kaljurand teatab peaminister Taavi Rõivasele, et loobub ministrikohast ja kandideerib presidendiks. Kaljuranna sõnul petaks ta kandideerimata jättes kõiki neid, kes temasse usuvad ja loodavad, et ta saab mõjutada Eesti tulevikku just selles suunas, nagu soovivad ja ootavad Eesti inimesed. «Ma ei astuks seda sammu, kui ma ei usuks, et ma võin saada valitud,» ütleb ta. Rõivas aga teatab, et ta ei pea vajalikuks Kaljuranna lahkumist välisministri ametist. Peaminister annab Kaljurannale võimaluse järele mõelda, kuid viimane jääb endale kindlaks.
kaljurand kandideerib presidendiks 090916 valmis.mov Allikas: Reporter.ee
Sõna võtab president Toomas Hendrik Ilves, kelle sõnul valitseb välisministri ametikoha ümber häiriv ebaselgus ning ta väljendab soovi esimesel võimalusel peaministriga olukorda arutada. Ilves ja Rõivas arutavadki pakilist teemat juba õhtul, pärast mida teatab Rõivas, et ta esitab välisministri avalduse presidendile esimesel võimalusel.
11. september – Rõivas paneb Jürgen Ligi välisministriks, Maris Lauri haridus- ja teadusministriks
Taavi Rõivas kutsub Marina Kaljuranna asemele senise haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi ning haridusministriks saab Maris Lauri.
24. september – valimiskogu luhtub, Rõivase sõnul põhiseaduslikku kriisi pole
Taavi Rõivas pärast teist hääletusvooru Allikas: Postimees
25. august – Angela Merkelist saab Eesti resident
Eestis visiidil viibinud Saksamaa liidukantsler Angela Merkel pidas sündmuskeskuses SpaceX kõne teemal «Eesti kui teerajaja digivaldkonnas – eeskuju Saksamaale ja Euroopale». Peaminister Taavi Rõivas ulatas Angela Merkelile üle e-residendi tunnistuse. Üheskoos anti ka pressikonverents.
Angela Merkel pidas SpaceX keskuses kõne. / AFP / Scanpix
30. oktoober – Tsahkna kritiseerib teravalt valitsust
Tsahkna kandis Eesti Rahva Muuseumis toimunud erakonna avatud volikogul ette Isamaa manifesti, kus tõdes, et Eesti on seisakus ning tunnistas ka IRLi osa selles.
«See ei ole mitte tavaline märgimuutus, vaid meie sõnum sellest, et me oleme muutunud ja valmis otsustama. Tänane valitsus on muutumas seisaku mootoriks. Selline peenhäälestus peab lõppema – Isamaa, see tähendabki olla ise oma saatuse peremees ja teha ise oma saatuse üle julgeid otsuseid,» selgitas Tsahkna erakonna nime muutmise tagamaid.
IRLi volikogu Eesti Rahva Muuseumis. / IRL
4. november – Oravatele tehakse kambakas
Reede keskpäeval lõid valitsuskoalitsioonis kired lõõmama, kui Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ministrid hakkasid ühtäkki ridamisi allkirjastama käskkirju, millega kutsusid riigi äriühingutest tagasi riigikogu liikmeid, valdavalt Reformierakonda kuuluvaid saadikuid. Pikemalt: Oravad said semudelt kambaka.
5. november – Keskerakonna esimeheks valitakse Jüri Ratas
Postimehe blogi: Keskerakonna uueks esimeheks sai Jüri Ratas
Keskerakond valis Paides toimunud erakorralisel kongressil oma kauaaegse juhi Edgar Savisaare asemele erakonna uueks esimeheks riigikokku kuuluva Jüri Ratase, keda toetas 654 delegaati ehk peaaegu kaks kolmandikku hääletanutest.
Kongressil käisid esinemas ka SDE aseesimees Helmen Kütt ja IRLi aseesimees Kaia Iva.
7. november – IRL ja SDE teevad Rõivasele ettepaneku tagasi astuda
Reformierakonna koalitsioonipartnerid IRL ja SDE tegid esmaspäeva õhtul peaminister Taavi Rõivasele ettepaneku ametist tagasi astuda ja teatasid, et alustasid konsultatsioone uue valitsuse moodustamiseks Keskerakonnaga. Ühtlasi andis opositsioon samal päeval riigikogus üle umbusaldusavalduse peaministrile. Pikemalt: Otseblogi: IRL ja sotsiaaldemokraadid alustasid konsultatsioone uue valitsuse moodustamiseks
8. november – Rõivas teatab, et tema ise tagasi ei astu
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas teatas täna pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ta hääletult ei alistu ning täna peaministri kohalt tagasi ei astu. Rõivas ütles ajakirjanike ees tehtud lühikeses avalduses, et on selge, et praeguse Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) koalitsiooni koostöö on läbi.
Taavi Rõivas Allikas: Postimees
Rõivas teatas, et kavatseb opositsioonisaadikute algatatud umbusaldusavalduse arutamise eel teha ka poliitilise avalduse ning on valmis vastama kõikide riigikogu liikmete küsimustele.
«Ma soovin vaadata silma riigikogu liikmetele sellel hetkel, kui nad hääletavad vasakpöörde poolt,» ütles ta.
9. november – peaminister Taavi Rõivast umbusaldatakse
Riigikogu avaldab Taavi Rõivase valitsusele umbusaldust häältega 63:28.
Riigikogu avaldas peaminister Taavi Rõivasele umbusaldust. / Tairo Lutter
Rõivas tõi täna riigikogu ees kõnet pidades välja, mida valitsus on 19 ametis oldud kuu jooksul teinud:
käivitanud haldusreformi, millest 20 aastat vaid räägitud ning lõviosa Eesti omavalitsusi on liitumiskõneluste lõpusirgel;
tõstnud riigikaitsekulud Eesti kõigi aegade kõrgemale tasemele ja valmis liitlasvägede seninägematuks kohalolekuks;
võtnud ette turvalise idapiiri väljaehitamise;
langetanud tööjõumakse;
suurendanud Eesti inimeste kindlustunnet, mitmekordistades kolmanda lapse toetuse ja makstes üksi elavatele pensionäridele täiendavat toetust;
käivitanud riigireformi, töövõimereformi ja pensionireformi;
eraldanud eelarves raha Rail Balticu ja neljarealise Tartu maantee jaoks ning leppinud Soomega kokku Eesti ja Soome vahelise gaasitoru rajamises;
eraldanud põllumeestele kümnete miljonite eurode ulatuses kriisiabi;
tõstnud ennaktempos õpetajate palkasid ning teadus- ja arendustegevuse investeeringuid;
pidanud rangelt kinni tasakaalus eelarve põhimõttest;
ning
ning teinud pool aastat kiiremas tempos ettevalmistusi Euroopa Liidu eesistumise edukaks läbiviimiseks.
Järelvaadatav: Taavi Rõivas Toompeal Allikas: Postimees
Värskelt umbusaldatud peaminister Taavi Rõivas lahkub loojuva päikese valguses riigikogu hoonest.
Taavi Rõivas. /Foto Tairo Lutter / Postimees


authors:
Georgi Beltadze
Foto
Teet Malsroos

description: Keskerakonna juhatuse liige ja eurosaadik Yana Toom ei ole rahul ministrikohtade jaotusega uues valitsuses. Samuti leiab ta, et opositsioonis oldud aeg on Keskerakonna liiga leplikuks muutnud.

title: Toom: Keskerakond sai liiga vähe ministrikohti

fasttext_language: et


description: Viru ringkonnaprokuratuur esitas kriminaalasjas süüdistuse kahele noormehele: 19-aastast noormeest süüdistatakse tüdruku tapmises, teisele, 19-aastasele noorukile on esitatud süüdistus tapmise varjamises.

title: 14-aastase Narva koolitüdruku Darja tapmise kriminaalasi jõuab kohtusse

maintext:
Darja tapja sai selgeks tänu uurijate kannatlikkusele
Rääkida, rääkida, rääkida. Kui vaja, kas või kümme korda üle – see oli koolitüdruk Darja tapmise lahendamisel lõpuks edu toonud uurimismeetod.
Vaher: ilmselt ei olnud kahtlustatavatel plaanis Darjat tappa, see lihtsalt juhtus
Politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher ütles Darja juhtumit kommenteerides, et ilmselt ei olnud kahtlustatavatel plaanis Darjat tappa, vaid see lihtsalt juhtus.
Narva koolitüdruku Darja tapja on tabatud
Politsei ja prokuratuur teevad täna teatavaks kogu suve kiivalt hoitud saladuse: nad on lahendanud Narva koolitüdruku Darja tapmise.
Vaher: uurijatel on Darja surma asjus hea ots käes
Politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheri sõnul on uurijatel olemas usutav versioon, mis juhtus Narvas surnuna leitud 14-aastase koolitüdruku Darjaga.
Prokuratuur: 14-aastase Darja surmaga seoses ei saa välistada kuritegu
Detsembris Narvas kadunuks jäänud ja paari päeva pärast Rahu tänava piirkonnast surnuna leitud Darjaga juhtunu asjaolusid võivad teada hukkunu tutvusringkonda kuuluvad inimesed ning tema juhtumi puhul ei saa välistada kuritegu, ütles Viru Ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör Margus Gross ERRi uudisteportaalile.
Surnuna leitud koolitüdruk Darja maeti täna Riigiküla kalmistule
Nädal tagasi Narvas surnuna leitud 14-aastane Darja maeti täna Ida-Virumaal Vaivara vallas Riigiküla kalmistusele, ütles tüdruku ema väljaandele Vecherka.
Koolitüdruk Darja surma põhjus on endiselt selguseta
Möödunud nädalal Narvas terviserajalt surnuna leitud koolitüdruku Darja hukkumise põhjus on endiselt selguseta.
Miks alustati pärast Darja kadumist kriminaalmenetlust, Markkuse asjus aga mitte?
Möödunud nädala lõpus kadunud ja üleeile surnult leitud 14-aastase Darja ja oktoobri lõpus kadunud ja tänaseni leidmata 17-aastase Markkuse loos näib esmapilgul olevat palju sarnaseid asjaolusid. Miks siis ikkagi alustati Darja kadumise puhul kriminaalmenetlust, kuid Markkuse kadumises ei ole seda senini tehtud?
Teine päev pärast Darja leidmist
Postimees uuris Narva elanikelt, kuidas Darja surm nende eluolu mõjutab.
Sündmuspaik, kust leiti Darja surnukeha
Möödunud reede õhtul kella 19 paiku Narvas Rahu tänava piirkonnas kadunuks jäänud 14-aastane Darja leiti metsatukast surnuna. Edasi loe pikemalt siit
Koolidirektori sõnul oli Darja eeskujulik õpilane
Täna hommikul tegutsesid uurijad ja eksperdid taas Darja (14) surnukeha leidmispaigas, kus paluti abi ka Postimehe fotograafilt ja reporterilt. Darja koolipere on aga juhtunust šokis.
Darja surnukeha leiti terviseraja kaugemast otsast
Möödunud nädalal Narvas kadunuks jäänud 14-aastane Darja leiti eile veidi pärast keskpäeva surnuna Pähklimäe terviseraja kaugemas otsas asuvast metsatukast.


description: President Kersti Kaljulaid kohtus eile Varssavis Poola presidendi Andrzej Dudaga. Kohtumisel rääkisid riigipead peale julgeolekust ka kahe riigi majandussuhetest, piirkonna suurtest taristuprojektidest, Brexitist ja Euroopa Liidu tulevikust.

title: President Kaljulaid: majandussuhetes Poolaga on suur potentsiaal

maintext:
«Poola on meie regiooni julgeoleku tagamisel oluline partner ja liitlane. Mul on hea meel, et Eesti ja Poola näevad ja mõistavad sarnaselt seda, mis toimub Euroopas ja selle lähiümbruses,» ütles Kaljulaid.
Presidendi sõnul on kahe riigi majandussuhted küll tihedad, kuid kindlasti on see valdkond, kus on peidus suur potentsiaal. «See on valdkond, mille saan ja tahan rohkem tähelepanu pöörata,» ütles riigipea. Poola on hetkel Eesti suuruselt seitsmes väliskaubanduspartner, kuid potentsiaali on enamaks, teatas vabariigi presidendi kantselei avalike suhete osakond.
Eesti ja Poola presidendid arutasid ka regiooni energiajulgeolekut. Nad nõustusid, et kriitiliste energiapoliitiliste otsustega ei tohi venitada, sest nii mahukate investeeringute elluviimine võtab aastaid. «Eesti jaoks on äärmiselt oluline edasi liikuda Balti elektrivõrkude ühendamisega Euroopa sagedusele,» rõhutas Kaljulaid.
President tõi kohtumisel välja ka Poola panuse kaitsekoostöösse ja tõstis esile Poola kaitsejõude, mis on osalenud Eestis õppusel Kevadtorm ja panustavad NATO küberkaitsekeskusesse Talllinnas.
Visiidi käigus kohtus president Kaljulaid ka Skandinaavia-Poola kaubanduskoja nõukogu esimehe Carsten Nilseniga ja külastas Varssavi ülestõusu muuseumi.


description: Keskerakonna juhatuse liige Yana Toom ütles, et tema eelistanuks valitsusliitu Reformierakonnaga, kuid erakonnas oldi teist meelt. Täna varem Postimehega suhelnud keskerakondlased nii Edgar Savisaare kui Jüri Ratase leerist toonitasid, et praegu on nende eesmärk töötada selle nimel, et Reformierakond opositsiooni jääks.

title: Yana Toom soovinuks käed lüüa Reformierakonnaga

maintext:
Toom rääkis ERRi uudisteportaalile, et enne kongressi räägiti veel sellest, et Keskerakond ei välista koostööd ühegi poliitilise jõuga ja tema ise oli seda meelt, et koalitsiooni tasuks minna Reformierakonnaga, kuna peale pikka pausi on kergem ja arusaadavam läbi käia ühe ja ilmselt enam mitte väga jonnaka partneriga.
Pärast Keskerakonnas toimunud arutelu jäi peale aga teine variant, mis on Toomi sõnul ka arusaadav, sest Reformierakond on inimesed lihtsalt ära tüüdanud.
Samas tunnistas ta, et ka IRL-iga (lisaks sotsidele - toim.) on võimalik liitu teha. «See oleneb praegu suuresti Jüri (Keskerakonna esimees Jüri Ratas - toim) läbirääkimisvõimest, ja mõistagi sellest, millist alternatiivi näeb enda jaoks IRL,» märkis Toom.
Ta märkis, et majanduslikus mõttes Keskerakonnal IRL-iga lahkhelisid väga ei olegi, kuid tõenäoliselt saab komistuskiviks nn vene küsimus.
Loe lisaks:


description: President Kersti Kaljulaid selgitas oma sotsiaalmeedia kontol suhet kirikuga, pärast seda, kui ta esimese Eesti riigipeana otsustas ametisse nimetamise päeval tänujumalateenistusel mitte osaleda.

title: Kaljulaid selgitas oma suhet kirikuga

maintext:
«Ma austan inimeste usuvabadust. Ma pean lugu tööst, mida kogudused teevad ühiskonna nõrgemate abistamiseks. Ja ma austan inimeste soovi ja traditsiooni kaasata kirikut oma igapäevastesse tegemistesse. Kui mind kutsutakse kirikusse pulma või matusele, sest korraldajad on nii soovinud, siis loomulikult ma lähen. Kui Tori Püha Jüri kirikus mälestatakse veteranipäeval Eesti eest langenud sõjamehi, siis ma lähen sinna. Koos oma kontrollikoja kolleegidega kohtusime mõned aastat tagasi ka paavstiga ning sel kohtumisel järgisime kõiki kiriku tavasid. Sest mind kutsuti ja nii on kombeks,» kirjutas riigipea.
Kaljulaid jätkas: «Kuid riiklike tähtpäevade, samuti kiriklike pühade puhul kirikus käimine ei oleks siiras olukorras, kus kirikuskäik pole olnud minu jaoks varem nende tähtpäevade osa. Mul ei ole midagi ühegi Eestis tegutseva kiriku vastu, minu lähedaste hulgas leidub ka näiteks Jaani koguduse liikmeid. See on nende inimeste vaba valik ja see ei ole kunagi tekitanud meie peres mingeid pingeid ega vaidlusi. Nii me austamegi ka pereringis üksteise vabadust uskuda seda, mis on igaühele oluline. Me otsime tröösti sealt, kust me seda leiame. Kes kirikust, kes mere äärest, kes metsast. See on igaühe vabadus. Ja seda pean ma kõige olulisemaks.»
Postimees kirjutas nädala algul, et president Kersti Kaljulaid on esimene Eesti riigipea, kes keeldus oma ametisse nimetamise päeval tema auks korraldatavast tänujumalateenistusest.
President Arnold Rüütel osales tänujumalateenistusel oma ametisse vannutamise päeval 2001. aasta 8. oktoobril Tallinna toomkirikus. 2006. aasta 9. oktoobril tegi Kaarli kirikus sama president Toomas Hendrik Ilves. EELK peapiiskopi Urmas Viilma sõnul ütles Kaljulaid sel korral pakkumisele ei.


description: Riigikogu tänasel istungil läbis teise lugemise korrakaitseseaduse muutmise eelnõu, mis lihtsustab puhumisreididel sõidukijuhtidele nende õiguste tutvustamist ja tagab seeläbi liikluse parema sujuvuse.

title: Riigikogu muudab sõidukijuhtide puhumisreidide läbiviimist

maintext:
Õiguskomisjoni algatatud korrakaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu eesmärk on luua «kõik puhuvad» operatsioonidel senisest vähem koormav selgitamiskohustus, millega takistatakse praegusest vähem inimeste liikumisvabadust, vähendatakse korrakaitseametnike koormust ning tagatakse teeliikluse parem sujuvus, teatas riigikogu pressiesindaja.
Kehtiva seaduse kohaselt tuleb korrakaitseorganil sõidukijuhi alkoholijoobe tuvastamiseks korraldatud «kõik puhuvad» operatsiooni läbiviimisel alati ja täies mahus igale kinnipeetud sõidukijuhile tema õigusi tutvustada, isegi kui joobekahtlus puudub. Eelnõuga täiendatakse korrakaitseseadust nii, et sõidukijuhile selgitatakse tema õigusi, kui ta selleks soovi avaldab.
Õiguskomisjoni liikme Kristjan Kõljalgi sõnul on selle eelnõu eesmärk seaduskuulekate kodanike võimalikult väike ajaline kinnipidamine puhumisreididel. «Selle eelnõuga on inimestel õigus nõuda endale õiguste ettelugemist, sest, nagu me teame, 98–99 protsenti autojuhtidest on seaduskuulekad. Nii et tegelikult on nende huvides, et puhumise protseduur toimuks võimalikult kiiresti,» ütles Kõljalg.
Eelnõu algatamise ajendiks oli õiguskantsler Ülle Madise märgukiri, milles õiguskantsler leidis, et puhumisreidil igale inimesele eraldi tema õiguste tutvustamine võib tekitada viivitusi ja kahjustada korrakaitseoperatsiooni efektiivsust.


description: Valitsus laseb enne idapiiri väljaehitamise algust rajada alla kahe kilomeetri pikkuse katselõigu, et testida seal ära kõik piirile kavandatavad süsteemid.

title: Enne idapiiri väljaehitamist rajatakse süsteemide testimiseks piiri testlõik

maintext:
Testlõik saab olema 1,63 kilomeetri pikkune ning seal katsetatakse piiril kasutuselevõetavaid süsteeme. «Kui kõik toimib, võib alustada kogu idapiiri väljaehitamist. Ei ole mõtet ehitada välja kogu 135-kilomeetrist idapiiri, kui me ei tea, kas kõik toimib,» rääkis Rõivas.
Praegu on Eesti ehitanud välja Eesti, Läti ja Venemaa piiri kolmikpunkti Võrumaal Misso vallas Pedetsi jõe kaldal ning paigaldanud idapiirile 23 piiriposti. Narva jõe kaldal ja väikesaartel on maastikul eeltähistatud 144 piiriposti asukohad. Veel selle aasta jooksul alustatakse piirile hoiatusmärkide paigaldamist.
Piiririba puhastamine on valdavalt lõpetatud, puhastamata on veel vaid üle 10 kilomeetrit piiririba. Üheks tõrgete peamiseks põhjuseks on olnud viimase kahe aasta soe talv, mis oluliselt aeglustas piiririba puhastustöid. Samuti kulus planeeritust kauem aega maade võõrandamisega seonduvad probleemide lahendamisele.
Tänavu on kulunud piiri väljaehitamisele 70 miljonit eurot. Järgmisel aastal on plaanis investeerida piiririba rajamisse 20 miljonit, 2018. aastal 31 miljonit ning 2019. aastal viimasteks töödeks 15 miljonit eurot.


description: India kohtus toimus teisipäeval kohtuistung Eesti laevakaitsjate kassatsioonikaebuse asjas.

title: India kohtus toimus istung laevakaitsjate üle

maintext:
«Täna kuulati kaitse argumente ja järgmine istung määrati 21. novembriks,» ütles välisministeeriumi pressiesindaja teisipäeval BNS-ile.
Kuulamine jätkub 21. novembril, lisas pressiesindaja, edastades Eesti saatkonna teavet New Delhist.
Viimane kohtuistung Eesti laevakaitsjate üle toimus 19. oktoobril, enne seda oli istungit kolmel korral edasi lükatud.
India Tamil Nadu osariigi politsei arreteeris 2013. aasta 18. oktoobril piraaditõrjelaeva Seaman Guard Ohio 35 meeskonnaliiget, kelle hulgas oli indialaste, brittide ja ukrainlaste kõrval ka 14 Eesti kodanikku. Sama aasta detsembris esitati kogu kinnipeetud meeskonnale süüdistus ebaseaduslikus kütuse tankimises, ebaseaduslikus relvade käitlemises ja ebaseaduslikus territoriaalvetesse sisenemises.
Vahepeal mitu kohtuastet läbinud kohtuasja saatis India ülemkohus tagasi alama astme Tuticorini kohtusse, mis tegi oma otsuse 11. jaanuaril, määrates süüalustele relvadega riiki sisenemise eest viieaastase vanglakaristuse.
Jaanuari lõpus otsustasid laevakaitsjad kohtuotsuse edasi kaevata ning samas taotlesid ka kautsjoni vastu vabastamist. Kohus lükkas kautsjonitaotluse 29. veebruaril tagasi, kuid otsustas jätkata laevakaitsjate edasikaebuse menetlemist.
Eesti ja India vahel on sõlmimisel kohtulikult karistatud inimeste üleandmise leping, mille mõlema riigi valitsused on põhimõtteliselt heaks kiitnud ning mis ootab nüüd poolte allkirju. Lepingut ei saa siiski rakendada enne, kui laevakaitsjate kohtuotsus on jõustunud, mis tähendab nende poolt edasikaebamisest loobumist.


description: Tartu Ülikooli võrdleva poliitika professor, politoloog Vello Pettai ei usu, et Keskerakonna esimees Edgar Savisaar enam partei etteotsa naaseks, küll aga võib ta politoloogi hinnangul veel üritada linnapeaks pürgida.

title: Politoloog: Savisaarel oleks keeruline taas partei etteotsa pürgida

maintext:
Pettai hinnangul ei olnud Savisaare tänane käik üleliia üllatav, sest selle võimaluse üle oli ennegi spekuleeritud. Küsimusele, kas Keskerakonna kauaaegse esimehe tänane avaldus oli protestiaktsioon, nagu Savisaar ise mõista andis, või oli see pelgalt hirm kaotuse ees, vastas Pettai: «Ma arvan, et nii üht kui teist».
Pettai sõnul hoiab Savisaar selle sammuga ära olukorra, kus kaamerad jäädvustavad häältelugemise ning kui lugemine peaks Savisaare jaoks nukralt lõppema, ei näe keegi ka pettumust ta näol. Tema puudumise valguses on Pettai enda sõnul enam kui veendunud, et uueks esimeheks valitakse Jüri Ratas.
Kuid homsest olulisemgi on politoloogi hinnangul see, mida kavatseb Savisaar edasi teha, eeskätt see, kas ta kavatseb kohalikel valimistel kandideerida. Ja sealt edasi – kas ta kandideeriks valimistel oma nimekirjaga.
Samas aga tõdes Pettai, et näiteks Yana Toom on öelnud, et mingit nn uut nimekirja plaanis teha ei ole. See näitab tema hinnangul, et mingil määral on suudetud pinged maha võtta.
«Homme tuleb tormiline hääletus, aga kui Jüri Ratas peaks võitma, siis edasi ehk suudetakse leppida, nii nagu suudeti kevadel enne Mailis Repsi ülesseadmist presidendikandidaadiks. Kuid midagi hõõgub seal all ka kindlasti väga tugevalt,» ütles Pettai Postimehele.
Kui rääkida konkreetsemalt Savisaare võimalikest edasistest plaanidest, siis tõi Pettai esmalt välja kandideerimise Tallinna linnavolikokku. «Kuid tal on praegu väga raske täiendavaid võimalusi leida,» sõnas Pettai.
«See on tema jaoks valikuküsimus - kas ta nüüd läheb kaasa nii-öelda teistsuguse Keskerakonnaga. Kui ta läheb, siis peab ta jällegi vaatama, mis ta väljavaade Tallinnas on. Ükski teine koht peale linnapea koha pole tema jaoks ilmselt sobiv, kui siis ainult volikogu esimehe koht,» rääkis politoloog.
Kas tänane käik on Eesti poliitilises keskkonnas ühe ajastu lõpp? «Keskerakond on viimane Eesti erakond, kus toimub lõplikult põlvkonnavahetus,» ütles Pettai, kuid lisas, et ei saa välistada, et kordub 1995. aasta.
«Toona Savisaar ka taandus ja tuli kolme-nelja kuu pärast tagasi. «Ma ei näe, et see antud situatsioonis nii lihtne oleks,» märkis Pettai. «Vahetult enne valimisi taas etteotsa rühkimine eeldaks uue kongressi korraldamist. Ma arvan, et selleks pole kellelgi väga jaksu enam.»
Keskerakonna kauaaegne esimees Edgar Savisaar teatas täna, et ei osale homsel kongressil, kus partei valib endale uue liidri.


description: Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Oudekki Loone esitas täna Harju maakohtusse hagiavalduse Eesti Päevalehe väljaandja AS Ekspress Meedia vastu, milles nõuab enda kohta esitatud valede faktiväidete ümberlükkamist.

title: Loone kaebas Eesti Päevalehe kohtusse

maintext:
«Eesti Päevaleht avaldas 18. oktoobril anonüümsetel allikatele tuginedes loo, milles süüdistati mind erakonna Tartu büroosse salaja tungimises ning seal toimunud varguses. Tegemist on absurdsete süüdistuste ja selge laimuga. Mul ei jää muud üle kui oma au ja hea nime kaitsmiseks kohtusse pöörduda,» selgitas Loone pressiteate vahendusel kohtuasja tagamaid.
«Loomulikult ma soovin, et Eesti Päevaleht lükkaks selgelt ja silmatorkavalt ümber minu kohta avaldatud valeandmed. Usun, et see aitab kaasa selgelt parema avaliku arutelukultuuri tekkele, kus ajakirjanikud ei unusta, et allikakaitse ei vabasta neid vastutusest faktide tõesust kindlaks teha,» jätkas Loone.
Loone sõnul loodab ta, et tema kaasus «aitab tulevikus vältida avaliku inforuumi koormamist alusetute süüdistustega, mille ainus eesmärk on sihtmärgi mainet hävitada».
«Ajakirjanikud ja meediaväljaanded peavad kandma vastutust enda kirjutiste ning sõnade ees. Antud lugu kahjustas selgelt minu nime ning Keskerakonna mainet üldiselt, jättes mulje, et me levitame üksteise suhtes suvalisi õelaid kuulujutte,» lõpetas Loone.


description: President Kersti Kaljulaid loobus küll tänujumalateenistusel osalemisest, ent EELK peapiiskop Urmas Viilma loodab, et peagi avaneb tal võimalus edasist koostööd riigipeaga heatahtlikus ja avatud õhkkonnas arutada.

title: Viilma: presidendi kantseleiga ei tekkinud dialoogi

maintext:
Kas teate, miks president Kaljulaid tänujumalateenistusest loobus? Milline on olnud seda teemat puudutav suhtlus presidendi ja EELK vahel?
Ametisse valimise päeval õnnitlesin proua Kersti Kaljulaidi telefoni teel ja andsin ka tänujumalateenistuse tavast ning meie valmisolekust seda korraldada teada. Valitud president lubas asja üle mõelda.
Presidendi kantselei esindajale andsin ka päev hiljem teada, et oleme valmis teenistuse läbiviimise korda arutama ja ka muutma. Pidasin silmas selle palvuse muutmist oikumeeniliseks, et kaasatud oleks läbiviimisse kõigi Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskirikute esindajad. Muuta oleks saanud ka muid asju.
Kindlasti mängis teenistuse ärajäämises rolli, et presidendi valimisest kuni ametisse seadmiseni oli aega vaid nädal ja valitud presidendil oli vähe aega sisuliselt selle traditsiooni üle juurelda.
Kahjuks ei tekkinud mõne päeva jooksul, mil see teema päevakorral oli konkreetset dialoogi, et presidendi kantselei või protokolli inimestega küsimusi arutada või ettepanekuid teha. Juba paar päeva pärast presidendi valimist sain protokoll osakonnast vastuse, et on otsustatud tänupalvusest seekord loobuda.
Kas tänujumalateenistus vastsele presidendile oli Eestis traditsioon? Mida see tähendas EELK jaoks?
Usun, et 25-aasta pikkust tava võib traditsiooniks pidada küll, kuigi kiriku kaasatus oli enne okupatsiooni veelgi suurem. Nõnda võiksime rääkida kogu iseseisvusaja kestvast traditsioonist.
Seni on kõik iseseisvuse taastamise järgsed kolm presidenti sellest tavast lähtunud ja omal kombel muutnud tänujumalateenistuse ametisseasumise protokolli osaks.
Kindlasti mängis seekordse teenistuse ärajäämises rolli ka see, et presidendi valimisest kuni ametisse seadmiseni oli aega vaid nädal ja valitud presidendil oli päris kindlasti sel lühikesel ajavahemikul vähe aega sisuliselt selle traditsiooni üle juurelda.
Selle tänujumalateenistuse tähendus ei ole oluline niivõrd EELK-le, kuivõrd annab see traditsioon märku Eesti kuulumisest kristliku Euroopa ja luterlike Põhjamaadega tihedalt seotud kultuuriruumi. On ju seotud kristlike kommete ja kultuuriga suurem osa meie riiklikest ja rahvuslikest tähtpäevadest ja pühadest, nagu ka kõigis meie ümbritsevates riikides.
Samuti oleme me seni oma riiklikus protokollis järginud põhjamaiseid tavasid, kaasata ürituste korraldamise- ja läbiviimise protsessi kohalik rahvakirik, mis Eesti tingimustes on kahtlemata EELK.
Meie hümni viimane salm omab paljude eestimaalaste jaoks sisulist tähendust palvena Jumala poole. Kuid ka need, kes ise Jumalasse ei usu laulavad seda kaasa erinevatel põhjustel. Ei tohi ka unustada, et need sõnad sisalduvad 1918. aasta iseseisvusdeklaratsioonis.
Kuidas tänujumalateenistust varasemalt korraldatud on?
Varasematel aastatel on olnud tegemist varieeruva jumalateenistuse korraga. Lähtutud on presidentide soovidest ja ka mujal maailmas, eriti Põhjamaades olevatest tavadest. President Meri oli selle tava loojaks ja ta soovis, et toimuks jumalateenistus Tallinna toomkirikus kui Eestimaa peakirikus. Seal andis president ka tõotuse, milles lubas lähtuda oma ametis kristlikest põhimõtetest ja väärtustest.
President Rüütli ametisse asumise järel toimus jumalateenistus sarnaselt president Meri tänuteenistusega. Lisandus ka tänu ametist lahkuva presidendi ametiaja eest.
President Ilves soovis, et tänujumalateenitus koos tõotuse andmisega toimuks Tallinna Kaarli kirikus, kus see ka läbi viidi. Ka sel korral tänati ametist lahkuva presidendi ametiaja eest ja paluti talle jätkuvat õnnistust. President Ilvese teise ametiaja alguses tänujumalateenistust ei toimunud, kuna teenistus oli toimunud juba esimese ametiaja alguses.
Kuidas suhtute Teie presidendi otsusesse ja millest see kõneleb?
Ma ei teeks mingeid ennatlikke järeldusi, kuna mul ei ole olnud võimalik presidendiga sel teemal mõtteid vahetada. Võimalik, et presidendil on plaan see tänupalvus siiski veel millalgi korraldada.
Loodan siiski, et võimalus neist asjust ja edasisest koostööst heatahtlikus ja avatud õhkkonnas arutada peagi avaneb. Kiriku panus riigi protokolliliste sündmuste sisustamisel vajab kindlasti üsna kiiresti kokkuleppimist, sest ees on ootamas terve rida tähtpäevi, kus seni on kiriku esindajatel olnud täita oma roll.
Lähtudes president Kersti Kaljulaidi seniväljendatud seisukohtadest, kus ta pigem on andnud märku võimalikult laiast ringist osapooltest, kellega dialoogis olla, samuti tema avatusest ja tahtest olla kõigi president, ootan ma pigem kiriku ja presidendi vahelise koostöö laienemist ja süvenemist.
Kuidas jätkuvad kiriku ja presidendi vahelised kokkupuuted? Kas ta näiteks hakkab osalema vabariigi aastapäeva jumalateenistustel?
Need on otsused, mida president langetab ise. Kuid kindlasti on selles ametis keeruline leida õiget tasakaalu inimese enda soovide ja institutsionaalsete ülesannete vahel. Selleks on abiks protokoll, traditsioonid ja senised tavad.
Hea oleks, kui presidendi nõunike ringis oleks inimesi, kes ka kiriku ja religiooniga laiemalt seotud küsimustes omaks head ettevalmistust. Usun, et presidendi meeskonnas on kindlasti selliseid inimesi.
Maailmas toimuv kinnitab, et need teemad on tulemas tähelepanu alla üha enam ja enam. See puudutab ka Eestit, sest eestlased on väga religioossed. Seda kinnitab ka veendunud ateistide väga väike, lausa alla kümne protsendi jääv osakaal ühiskonnas.
Kas saate kinnitada, et kõik teised riiklikult olulised jumalateenistused jäävad Eestis toimuma ka edaspidi?
Ma saan kinnitada seda, et Eesti riigi, rahva ja meie valitsejate, nii Presidendi, Riigikogu kui Vabariigi Valitsuse eest palvetatakse regulaarselt meie jumalateenistustel. Riiklikel ja rahvuslikel tähtpäevadel toimuvad kogudustes või erinevate au- ja mälestussammaste juures jumalateenistused ja palvused, kus vaimulikud on täitmas kandvat rolli.
Mis puudutab üldriiklikul tasandil toimuvaid jumalateenistusi ja mälestuspalvuseid, siis on siin olnud alati tegemist Presidendi kantselei, Riigikogu esimehe või mõne ministri palvega jumalateenistuse läbiviimiseks ja palvusel või mõnel muul üritusel osalemiseks.
Kas need kutsed ka edaspidi kirikule saadetakse, ei sõltu meist. Küll olen mina isiklikult valmis endiselt aktiivseks ja konstruktiivseks koostööks. Tean, et ka kõik meie teised kristlikud kirikud on valmis aktiivselt panustama kõigi ühiskonnaliikmete parema teenimise nimel. Oodataks suuremat kaasatust omavalitsuste ja riigi poolt.


description: Norra politsei pidas teisipäeva hilisõhtul Rootsi piiril kinni Eesti kodaniku, kes keda kahtlustatakse elektroonikavarguses, kirjutab Norra rahvusringhäälingu (NRK) uudisteportaal.

title: Norra politsei pidas kinni elektroonikavarguses kahtlustatava eestlase


description: Andrus Karnau ja Ahto Lobjaka sõnul oli viga, et Keskerakond ei teinud Yana Toomist erakonna aseesimeest, Hannes Rummi sõnul ei selgunud eilsel Keskerakonna kongressil mitte ainult Edgar Savisaare mantlipärija, vaid ka Eesti järgmine peaminister.

title: Tormilised ajad Eesti poliitikas

maintext:
Lobjaka hinnangul tegi Keskerakonna uus esimees Jüri Ratas vea, et ei teinud Toomist üht partei aseesimeestest. «Me näeme siin esimest pääsukest vene poliitikute seas, kellel on tõesti üleriigiline haare,» ütles ta Raadio 2 saates «Olukorrast riigis». «Praegu on Keskerakond astunud esimese pika sammu selles suunas, et ühel hetkel tekib meil siia üks vene partei ja võrreldes nendega, kes seda juhtima hakkavad, on Yana Toom ikka üks väga mõõdukas poliitik.»
«Toom on ambivalentses positsioonis, talle heidetakse teatud mõttes ette seda, et ta üritab endast teha nišipoliiitikut, esindades Savisaare lahkumisel üha enam sellist etnilisemat Vene valijat ja tema loomulikku huvi.»
Karnau sõnul on Toomi eesmärk hoida erakonnas positsiooni ja kindlustada, et ta on järgmistel europarlamendi valimistel esinumber. Lobjaka sõnul võiks Toomist saada järgmine Tallinna linnapea kandidaat. «Kui Ratasel on vähegi mõistust, siis ma arvan, et Yana Toom, kui ta on huvitatud sellest, oleks väga mõistlik lahendus,» lisas Lobjakas.
Keskerakonna edasised sammud
Keskerakonna ühtsusest ja partei edasistest sammudest rääkides ütles Lobjakas, et seni kuni Ratas ja tema toetajad ei tea, kui suur on see osa, mida nad fraktsioonist ei kontrolli, on raske mingeid käike teha ja üritada sõlmida kokkuleppeid ühe või teise erakonnaga.
Karnau sõnul on osa, kes on jätkuvalt nõus fraktsioonis ühtselt hääletama, väga suur. «Ma oletan, et isiklikku kibestumist võivad näidata Heimar Lenk ja Marika Tuus-Laul, ülejäänute puhul pigem oletan, et rakendub poliittehnoloogiline arvestus, et kunagi on vaja uuesti kandideerida, selleks on vaja partei toetust ja et partei toetust saada, on vaja hoolitseda selle eest, et fraktsioon oleks ühtne ja tugev.»
Erakonna ühtsus oleneb Karnau sõnul sellest, kes saab Tallinna linnapea kandidaadiks.
Mis saab Savisaarest?
Edgar Savisaare tuleviku osas märkis Karnau, et teadaolevalt on Keskerakond lubanud hüvitada tema elamiskulud, kindlustada talle liikumiseks buss ja Jüri Ratase kinnitusel on erakond valmis teatud piirini hüvitama ka tema kohtukulusid.
Karnau sõnul lubati Edgar Savisaarele auesimehe positsiooni, kuid pärast kongressi seda pole, sest uue põhikirja järgi saab selle anda volikogu.
«Nüüd on hetk, kus minnakse tõenäoliselt Edgar Savisaarega läbirääkimisi pidama ja kui need on edukad, siis mõne aja pärast me kuuleme seda tulemust, et volikogu annab Savisaarele auesimehe tiitli,» märkis Karnau.
Lobjaka sõnul on Edgar Savisaar saadetud pensionile, kuid sellega seoses on veel palju lahtisi otsi. «Milliste tingimustega, jääb täna ebaselgeks ja mida ta peale hakkab, on ka ebaselge ja see, et ta üritab hakata seda parteid seestpoolt põlema panema, ei ole ka võimatu. Nii et ka Jüri Ratas ei tea täpselt, millel ta hetkel istub.»
Järgmine peaminister
Hannes Rumm ütles Vikerraadio saates «Samost ja Rumm», et Keskerakonna kongressi eilse valimistulemusega ei selgunud mitte ainult Edgar Savisaare mantlipärija, vaid ka see, et kõige tõenäolisemalt on Eesti järgmine peaminister Jüri Ratas.
Rumm ütles, et tugineb viimaste nädalate tormilisele arengule ja tõi välja, et nii IRLi esimees Margus Tsahkna kui Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juht Jevgeni Ossinovski lävivad Rummi hinnangul tihedalt Jüri Ratasega. «Tundub, et midagi on tõsiselt teoksil ja tundub, et tegemist on Reformierakonnale ärategemisega esimest korda sel sajandil riigi tasemel võimu reaalseks vahetamiseks,» märkis Rumm. «Tõenäosus, et Ratas saab peaministriks, on märksa suurem, kui et selleks saab mõni reformierakondlane, Ossinovski või Tsahkna.»
Rummi sõnul nähtub eelnev sellest, kuidas IRL ja sotsid on sel nädalal korduvalt koos astunud Reformierakonna vastu välja, samuti vaadates Ratase kõne riigivalitsemise aspektist, mis kattub Margus Tsahkna nädal varem peetud kõnega. «Mina julgen küll ennustada, et käimas on valitsuse vahetus ja seda vahetavad kolm partnerit,» märkis Rumm.
Anvar Samosti sõnul on kõik väga lahtine, et taolist ennustust teha. «Suure tõenäosusega on Eesti järgmine peaminister Jevgeni Ossinovski,» sõnas Samost.
Tema hinnangul pole Jüri Ratas mitte Keskerakonna järgmine peaminister, vaid järgmine riigikogu esimees. Samost lisas, et teisalt võib Ratasest saada ka Tallinna järgmine linnapea. «Sellega on see tõrge, et kõigepealt, enne kohalikke valimisi tuleks tal Savisaare käest kätte saada tagasiastumisavaldus või võtta eriti järsk positsioon ja Tallinna keskfraktsiooni jõududega avaldada Savisaarele umbusaldust, aga see ei tule tõenäoliselt kõne alla selles Keskerakonnas, mis nüüd on küll Ratase juhitud, kuid tema enda sõnul käsitleb terasraamidena Keskerakonna seniseid seisukohti,» selgitas ta.
Umbusaldusavaldus Taavi Rõivasele
Samost ütles, et sündmused hakkavad uuel nädalal veel suurema hooga edasi arenema. «Kui valitsuses oli seni kaks puudlit IRLi ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna näol ja üks peremees, siis nüüd on vastupidi tekkinud huvitav olukord, kus on kaks suhteliselt hästi koostööd tegevat peremeest ja üks puudel, kelleks on Reformierakond, mis on nende jaoks täiesti uudne situatsioon, kindlasti ei soovi nad puudlipositsiooni jääda.»
Rummi sõnul tulevad homme opositsioonierakondade juhid kokku, et arutada veel kord umbusaldusavaldust peaminister Taavi Rõivasele. «Kui IRL ja Sotsiaaldemokraadid on tõesti otsustanud, et praegune Taavi Rõivase ja Reformierakonnaga koostöö neile ei lähe, siis kõige lihtsam tehniline võimalus valitsuse kukutamiseks oleks umbusaldusel osaleda, kuid see ei ole Eesti praktikas väga praktiline tava ja ma arvan, et kui valitsuse vahetamiseks läheb, leitakse selleks mõni teine ettekääne, et oma valijaid selleks muutuseks ette valmistada.»
Kui umbusaldusavaldus homme üle antakse, siis Samosti sõnul IRLi ja sotsiaaldemokraatide fraktsioonid selles ei osale. «Põhjus on väga lihtne, Reformierakonnast, eelkõige Taavi Rõivasest ei soovita teha märtrit ja ei taheta jätta muljet endast kui kokkuleppe murdjatest. Tahetakse jõuda olukorda, kus Reformierakond ise teeb midagi väljaspoole nähtavalt reeturlikku, ebaviisakat või piinlikku, et pärast seda oleks võimalik valitsus laiali saata.»


description: Venemaa Föderatsiooni lennukite rikkumiste arv Eesti õhuruumis on kasvanud mulluselt kolmelt korralt tänavu seitsmele juhtumile. Eesti õhuväe ülem kolonel Jaak Tarien kinnitab, et mingit sõjalist ohtu Vene piirivalve lennukid praegu ei kujuta.

title: Graafik: Vene lennukite rikkumised Eesti õhuruumis viimase kümne aasta jooksul

maintext:
Kümne aasta jooksul on Vene lennukite sisenemised Eesti õhuruumi toimunud enamasti Vaindloo saare juures, kord, tänavu veebruaris, ületas Venemaa relvajõudude kopter Mi-8 piiri ka Ida-Virumaal Vasknarva juures, esinenud on ka üks rikkumine Osmussaare juures ja teine Saaremaa läänerannikul. Kümne aastaga on rikkumisi kogunenud 26.
Kolonel Jaak Tarien tõdes, et kuigi riigi suveräänsuse rikkumine on taunimist väärt tegu, toimub Läänemere piirkonnas ümber meie piiride aasta jooksul suurusjärgus tuhat Venemaa Föderatsiooni lendu.
Eesti õhupiiri rikkumised / Merilin Kukk
Õhuväe ülema sõnul on keeruline hinnata, kui paljud vene piloodid vea tahtlikult ja kui paljud tahtmatult teevad. «Kui valdav enamik neist Vaindloo saare nurgast ilusti läbi saab, siis see vabandus, et seal on kitsas või piir segane, küll ei kehti. Samas, kui lende on kokku tuhatkond, siis nendele seitsmele rikkumisele ma väga suurt tähtsust ei omistaks, et midagi selle numbri põhjal on muutunud,» rääkis Tarien.
«Mingit sõjalist ohtlikkust sellisel mõnekümne sekundilisel nurga lõikamisel mere kohal ei ole. NATO ei kavanda mingeid jõulisi meetmeid.»
Teisipäeval rikkusid Vene piirivalve lennukid An-148 ühe päeva jooksul Eesti õhuruumi koguni kaks korda: hommikul viibis lennuk Vaindloo saare piirkonnas minuti ja õhtul pool minutit.
Eesti õhuruumi ületasid sel päeval kaks erinevat lennukit. Kuna tegu oli Vene piirivalve lennukitega, olid need ühtlasi riiklikud lennud, mis peavad sisenemiseks luba küsima.
«Tegelikult nendel piirivalve lennukitel olid transponderid sees, lennuplaanid olid antud ja nad olid sides Eesti lennuliiklusteenindusega siis, kui nad jõudsid lennuliiklusteeninduse kontrollialasse,» ütles Tarien.
Õhuväe ülem tunnistas, et rikkumised on ebameeldivad. «Kui nad tõesti tahavad seda probleemi lahendada, siis ei ole mõtet kutsuda Moskvasse arusaamatu mandaadiga nõupidamist kokku, vaid tuleks harida oma piloote, kuidas lennata, sest kui valdav enamus ikkagi oskab lennata, siis saab ka need mõned üksikud rikkumised elimineerida,» rääkis Tarien.
«Mingit sõjalist ohtlikkust sellisel mõnekümne sekundilisel nurga lõikamisel mere kohal ei ole. NATO ei kavanda mingeid jõulisi meetmeid,» jätkas Tarien ja lisas, et iga Vene lennuki rikkumise korral hinnatakse situatsiooni eraldi vastavalt ohule.
Vaindloo saarest põhja pool läheb läbi Eesti õhuruumi ka rahvusvaheline lennukoridor. Kui näiteks Aerofloti reisilennukil on õigus sealt läbi lennata, siis kui sama trassi mööda järgneb reisilennukile Vene õhuväe või piirivalve lennuk, rikub ta Tarieni selgitusel Eesti suveräänsust.
Omaette küsimus on veel Läänemere kohal ilma rahvusvahelistele nõuetele vastavate transponderiteta lendavad Vene sõjalennukid. Tarieni sõnul ei ole olukord Läänemerel viimasel ajal halvenenud, vaid püsib stabiilsena. «Me loodame seda koostöös Eesti lennuliiklusteenindusega kontrolli all hoida, et ei tekiks ohtlikke olukordi, kus inimeste elud võiksid ohus olla. Venemaa pool väidab, et nende lendurid on täpselt teadlikud, kus see tsiviillennuk on ja nad oskavad neid vältida. See on murettekitav,» märkis Tarien.


description: Kliimamuutustega kohanemise arengukava töötas välja neli suurt töörühma: Maaülikooli BioClim, Tartu Ülikooli geograafiaosakonna KATI, Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskus RAKE ja Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse ENFRA. Nende üksuste alt koondus ligi 200 teadlast ja keskkonnaeksperti, kes kahe aasta jooksul koostasid pikaaegse tegevusraamistiku, kuidas Eesti aastani 2030 kliimamuutuste mõjuga peaks kohanema. Samal ajal korraldati kümmekond avalikku seminari, et arengukava tulemusi avalikustada.

title: Eesti ilmastik on muutumas

maintext:
Projekti üks koordinaatoritest Igor Miilvee on Keskkonna-uuringute Keskuse kliimamuutustega kohanemise ekspert. Tema sõnul algas planeerimistöö 2014. aasta keskel, sisuline töö aga 2015. aasta alguses. «Kui räägime kliimamuutustest, tuleb vahet teha, kas jutt on kliimamuutuste leevendamisest, näiteks kasvuhoonegaaside heitkoguste ja nende atmosfäärikontsentratsiooni piiramisest või on tegu kliimamuutustega kohanemisega – juba kliimamuutustest tekkinud või tekkida võivate mõjudega kohanemisega. Arengukava tegeles just viimase küsimusega,» selgitas Miilvee. «Kokkuvõtvalt võib öelda, et see on kliimamuutustest tulenevate riskide maandamise kava.»
Eestis on tehtud mitu kliimamuutuste mõju hinnangut, aga vastav teave on laiali – üksikisikutel, kohalikel omavalitsustel (KOVidel) – ja riigiasutustel on infot keerukas leida ja kasutada. Kliimamuutused mõjutavad sisuliselt kõiki ning on vaja ühtset tegevusraamistikku, et siduda kõik aspektid kokku. Riik tervikuna saaks maandada riske ja kasutada ära kliimamuutuste positiivseid võimalusi.
Mida on oodata?
Kliimamuutuste suurt pilti vaadates asub Eesti suhteliselt turvalises piirkonnas, aga Miilvee sõnul on 21. sajandil ka meil oodata temperatuuri tõusu. Sellest tulenevalt jää ja lumekatte kestuse vähenemist, kuuma- ja põuaperioodi pikenemist. Elanikkonnale võib see tähendada õhukvaliteediga seotud terviseprobleemide sagenemist.
Ilmastikukomponente on veelgi: sademete hulga suurenemist on oodata talveperioodil, mis tähendab talviti külmumata ja liigniisket metsamaad, keskmisest suuremat õhutemperatuuri- ja tuulte kiiruse kasvu. Suureneb tõenäosus, et talvel on oodata üleujutusi, seega kerkib võtmeküsimuseks maaparandus. Sademete suurenemise tõttu on oht, et vee kvaliteet halveneb, kuna paduvihmade mõjul võib joogivette kanduda põllumajanduspiirkondade toitainerikast saastet. Võimalik taimekasvuperioodi pikenemine põhjustab muutusi taimekasvus, samuti võib oodata võõrliikide levikut ja olemasolevate ning uute kahjurite tõttu mõjukuse muutumist, ka merepinna tõusust tingitud kaldapinna erosiooni ehk kaldapinna ärauhtumist. Globaalse kliimamuutusega seotus tingib omakorda Atlandi ookeanis tsüklonite teekonna muutusi ja sellest tulenevalt läänetormide sagenemist. Miilvee sõnul on tuule ja tormide puhul palju ettemääramatust, sest nende tekkemehhanismi ja suunda on raske ette modelleerida. Talveperioodiks on oodata sademete hulga suurenemist, nende tõttu kaasnevad valdkonniti erinevad mõjud ilmastikule ja keskkonnale.
Miilvee tõdes, et kui meil on teada pikaajalised kliimaprognoosid, võime valdkonniti kirjeldada võimalikke mõjusid ja probleeme. Saame välja pakkuda abinõud ja tegevuse, kuidas saab üksikisik, KOV või riik kliimamuutustest tingitud mõjudega paremini kohaneda.
Arengukavas sisalduv
«Arengukavas on aastani 2030 üsna kokkuvõtvalt kirjeldatud valdkonna probleeme ja mõjusid. Soovitan kõigil selle 50-leheküljelise tekstiga tutvuda. Arengukava üheks osaks on rakendusplaan ehk kohanemistegevused, ettepanekud ja nende eelarve. Rakendusplaanis esitatakse tegevusi nelja aasta kaupa, sõltuvalt riigi eelarve koostamise tavast. Kavas nähakse ette tegevusi aastateks 2017–2020, samuti vaadeldakse tegevusi pikemas perspektiivis aastani kuni 2030 ja rohkem,» selgitas Miilvee.
Arengukavas on eraldi peatükina esitatud kliimakohanemise valdkonda puudutavad seadused ja teised strateegilised dokumendid nagu veeseadus, energiamajanduse arengukava ENMAK, Eesti keskkonnastrateegia kuni aastani 2030, maaeluarengukava, looduskaitse arengukava, merestrateegia.
Järgnevasse nelja aastasse mahtus 23 meedet 84 tegevusega. Kõigi tegevuste maksumus on kokku 6,7 miljonit. Miilvee sõnul oli maksimaalne pakett mitukümmend kordi suurem ja ulatuslikum. Neist sadadest välja pakutud tegevustest sõeluti omakorda välja 84 tegevust. «Valikut teha oli äärmiselt raske, sest esitati häid ja väga häid ettepanekuid, aga eelarve oli piiratud,» kommenteeris Miilvee otsustamisprotsessi.
Miilvee sõnul andsid väliskolleegid ülevaate kliimamuutustega kohanemise praktilistest lahendustest Norras ja kohustuste mõistlikust jaotusest erinevate haldustasandite vahel, sest enamik tegevustest on KOV-ide kanda. «Meilt õpiti jällegi, milline võiks kohanemine olla väga «õhukese» riigi puhul. Heameel on tõdeda, et Norra välispartner, kliimakohanemist koordineeriv Norra Tsiviilkaitse Direktoraat (DSB) oli pärast projekti kokkuvõtteid väga huvitatud koostöö jätkamisest. Islandile ja Norrale on väga tähtis oma riigi ja naabrite kliimamuutustega kohanemise teema. Projekti rahastuse järgmistes taotlusvoorudes on kliimakohanemise osa vaikimisi sees ning me loodame väga, et osa meile olulistest kohanemist puudutavatest tegevustest saavad tehtud väliskolleegidega ühisel nõul ja jõul,» sõnas Miilvee.
Kliimamuutuste kõige üllatavam mõju Eestile
Aspekt, millest Eestis pole väga palju räägitud, on kliimamuutuste kaudne mõju meie väikesele ja avatud majandusele. Kui kohalikud kliimamuutustega seotud protsessid mõjutavad meie majandust suhteliselt vähe, siis suuremad riskid lähtuvad maailmamajandusest. «Maailmamajandus mõjutab Eesti majandust näiteks rahvusvaheliste kokkulepete, kasvuhoonegaaside heitkoguste piirangute, tõhusama ressursikasutuse vajaduse, erinevate regulatsioonide ja tarbijate surve kaudu. Õnneks on Eestil teatud arengueelis säästvat tootmist võimaldavate loodusressursside (puidu) olemasolu ja nende kasutamise oskuse tõttu. Seda võib mingil määral pidada isegi ettevõtlusvõimaluseks, kliimamuutuste positiivseks mõjuks. Selliseid ülekandemõjusid on tegelikult teisigi,» selgitas Miilvee.
Inimeste tervisele avaldab kõige otsesemat mõju õhutemperatuuri tõus ja õhu kvaliteet ning kuumalainete sagenemine. Sagenevad kuumalained on üks peamisi vananeva ja linnastuva rahva terviseriske, mis on Eestis viimase kümnendi suvedel juba avaldunud. «Soojussaare efekt tiheasustusaladel võimendab kuumalaineid, millele on eriti tundlikud kroonilised haiged, väikelapsed ja eakad, kelle seas suureneb haigestumine ja suremus. Soojussaare efekti põhjustavad tiheasustusalade maakasutuse ja ehituse iseärasused, kus transpordirajatiste ja ehitiste tehismaterjalid neelavad palju päikesekiirgust ning kütavad õhku linnaruumis. Haigestumise ja suremuse vältimiseks tuleb linnades soojussaare efekti mõjusid leevendama asuda juba praegu, piirates planeeringu- ja ehituslahendustega soojuse akumuleerumist ning rakendades linnakeskkonnas jahutavaid mikroklimaatilisi meetmeid, säilitades ja laiendades rohealasid, haljastust ja veekogusid. Senine planeerimispraktika, sh asukohavalikud, ei võta piisavalt arvesse kliimamuutuste mõju,» on Miilvee veendunud.
Mõjud Norras
Eestiga võrreldes avalduvad Norras kliimamuutused palju kontrastsemalt. Näiteks on neil tõsine probleem arktilistele riikidele omase merelise savikihiga aluspinnases, mis suurenenud sademetehulga tagajärjel muutub vedelaks ja põhjustab maalihkeid. «Tundra sulamine ja liustikutekkelised üleujutused on nende suur murekoht,» sõnas Miilvee. «Norrakate suurema kliimaalase teadlikkuse ja kõrgema elatustaseme tõttu on kliimakohanemine nende prioriteet ja nad on huvitatud, et ka naabrid (eelkõige enda) probleeme teadvustaks. Nii eestlased kui norrakad usaldavad oma riigi Päästeametit, kes neid hädaolukorras aitab, kuid võiks rohkem usaldada ka oma kliima- ja teiste valdkondade teadlasi, kelle pädev nõu aitab riske maandada.»
Projekti nimi: Kliimamuutustega kohanemise arengukava
Projekti täpne nimetus: Eesti taristu ja energiasektori kliimamuutustega kohanemise strateegia
Projekti teostamise aeg: 2015
Kogueelarve: 314 862 €
Toetuse summa ja osakaal: 254 506 € ja 80,83%
Fond: Euroopa Majanduspiirkonna programm «Integreeritud mere- ja siseveekogude korraldus»


description: Tallinna–Narva maantee 32. kilomeetril juhtus täna õhtul kella 18.30 ajal raske liiklusõnnetus, kus hukkus eakas jalakäija.

title: Pildid ja video: Tallinna-Narva maanteel hukkus autolt löögi saanud eakas naine

maintext:
Sündmuskohalt kogutud esialgse info kohaselt sõitis 66-aastane mees sõiduautoga Toyota Corolla Tallinna suunas, kui põrkas kokku jalgsi liikunud naisega. 73-aastane jalakäija hukkus sündmuskohal, teatas Põhja prefektuur.
Praegu ei ole teada, kas naine ületas kokkupõrke hetkel teed või liikus tee peal. Esialgsetel andmetel oli tal nii helkur kui ka taskulamp. Õnnetuse ajal raskendas nähtavust vihmasadu ja tihe liiklus.
Sõiduauto juht oli kaine.
Õnnetuspaigas Tallinna – Narva maantee 32. kilomeetril Kodasool on neljarealine teelõik, kus kaht sõidurada eraldab mururiba. Mururibast viib üle asfalteeritud rada, kuid see ei ole liiklusmärkidega tähistatud ülekäigukoht. Samuti ei ole õnnetuspaigal valgustust.
Lubatud sõidukiirus on õnnetuspaigal 90 kilomeetrit tunnis. Tallinna – Narva maantee 36. kilomeetril ehk neli kilomeetrit Narva suunas kontrollisid samal ajal piirkiirust patrullpolitseinikud, kelle sõnul pidasid juhid sel teelõigul lubatud kiirusest kinni.
Põhja prefektuuri operatiivjuht Toomas Kaarjärve sõnul on pimeda ajal liigeldes kõige tähtsam nähtavus ja tähelepanelikkus ning seda nii autojuhtide kui jalakäijate poolt. «Iga liigutus, mida juht saab nähtavuse parandamiseks teha, on praegusel ajal tähtis. Olgu selleks klaaside ja tulede puhastamine, klaasipuhastajate õigeaegne vahetus või pesuvedeliku lisamine. Pimedal ajal maanteel liikuvad jalakäijad aga saavad end paremini nähtavaks teha helkuri ja valgusallikaga ning arvestada, et autojuht ei pruugi vastutulevate sõidukite valgusvihus jalgsi liikujat märgata. Halva nähtavusega on mõistlikum sõita pigem aeglasemalt, kui riskida õnnetusse sattumisega,» ütles Kaarjärv.
Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud selgitab politsei välja alustatud kriminaalmenetluse käigus.


description: Pühapäeval suri 89-aastaselt legendaarne sisearhitekt ja kunstiakadeemia emeriitprofessor Vello Asi.

title: Suri legendaarne sisearhitekt Vello Asi


description: Kuna Eesti elanike valmisolek võimalikuks hädaolukorraks on tagasihoidlik, hakkab päästeamet meid järgmise kahe aasta jooksul koolitama, kasutades selleks nii käitumisjuhiseid kui ka Teeme Ära talguid.

title: Kuidas kavatseb päästeamet meid hädaolukordadeks ette valmistada?

maintext:
Päästeamet tutvustas möödunud nädalal uuringut, millega kaardistati esmakordselt Eesti elanike valmisolek hädaolukordadeks. Uuringu käigus leiti, et me ei mõtle kuigi palju võimalikele hädaolukordadele, kuid see-eest oleme kindlad, et teame, kuidas neis olukordades käituda.
Täpsemalt: elanikel puudub ülevaade ja teadlikkus suurematest ohtudest, olukorra lahendamise valmisolekust, elutähtsatest teenustest ja mis saab siis, kui elekter ja vesi tükiks ajaks ära kaovad.
Samuti puuduvad meil oskused ja teadmised, kuidas ohuolukorras käituda. Veelgi enam, meil puudub ka arusaam, kui palju peaksime me ise vastutama ja mil määral aitab hakkamasaamisel riik.
Nüüd, kus kaardistamisega ollakse ühel pool, kerkib õigustatud küsimus – mida päästeamet saadud infoga teeb?
Koolitused ja juhised
Tegelikult ongi elanike valmisolek hädaolukorraks päästeameti rida, mistõttu peavad nad omalt poolt vaatama, et inimesed oleksid riskiteadlikud ja võimelised hädaolukorras ise hakkama saama ning teisi aitama.
Eesmärgini jõudmiseks plaanivad nad inimesi koolitada ning hädaolukorra käitumisjuhised koostada. Samuti on oluline, et nii kodulehekülg kui sotsiaalmeedia annaks vastavat infot ning ka vabatahtlikud ja omavalitsused aitaksid infot edastada.
Päästeameti ennetustöö osakonna ekspert Mikko Virkala sõnul keskendutakse 2017. aastal ennekõike päästevaldkonna inimeste koolitamisele, kes oleksid seejärel võimelised teisigi hädaolukorraks valmisoleku alal koolitama.
«See tähendab kõike: meie enda teenistujate hädaolukorras käitumise kohta käivate teadmiste väljaselgitamine, koolitusprogrammi kokkupanek, lektorite koolitamine ning seejärel teenistujate koolitus ja lõpetuseks muidugi saadud teadmiste hindamine,» loetles ta.
Sellega plaanitakse ühele poole jõuda 2018. aastal, misjärel saavad päästeameti teenistujad juba elanikkonna teavitamisega tegelema hakata, seda nii koolitus- kui ka teavitusüritustel.
Mõtteid veel kogutakse
«Samal ajal tegeletakse ka elanikkonna teavitamisega,» lisas Virkala. «Meil on koos maaeluministeeriumiga koostatud hädaolukorra soovituslik koduse varu nimekiri ehk nn kriisipakett, mille leiab päästeameti kodulehelt.»
Järgmisel aastal käivitatakse ning täiendatakse eraldi veebikeskkond, kuhu koondub kogu hädaolukorda puudutav info kodusest varunimekirjast käitumisjuhisteni ning seda täiendatakse jooksvalt.
«Käegakatsutav ettevõtmine on Teeme Ära 2017, kus talgute käigus tutvustatakse kodust hädaabivaru ning arutatakse kogukondades käitumisjuhiste üle. Eks neid mõtteid on veel,» sõnas Virkala.
Kuid need on tema sõnul vaid mõned näited järgmise ja isegi ülejärgmise aasta tegevustest, mis peamiselt keerlevad meie oma teenistujate koolitamise ümber. «Kõigepealt tuleb oma inimestest teha eksperdid ja alles siis saab hakata teisi nõustama. Igasugune kriisikommunikatsioon toimib aga vaid siis, kui see on kahepoolne, mistõttu arutame asju elanikkonnaga ja ootame suurima heameelega tagasisidet,» märkis päästeameti eksprert.


authors:
Karin Kangro
Sander Ilvest

description: Keskerakonna esimehe Jüri Ratase juhitav uus valitsus astub kõigi eelduste kohaselt ametisse algava nädala kolmapäeval.

title: Uus valitsus astub ametisse tõenäoliselt kolmapäeval

maintext:
Praeguste plaanide kohaselt toimub Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) koalitsioonilepingu allkirjastamine Toompeal homme kell 13.
Enne seda, juba hommikul, koguneb IRLi eestseisus, et nimetada kandidaadid kaitse-, rahandus-, justiits-, sotsiaalkaitse- ja keskkonnaministri kohale. Sotsiaalkaitseministri portfelli võib esialgse info kohaselt saada IRLi aseesimees Kaia Iva. See tähendaks, et IRLi esimees ja lahkuva valitsuse sotsiaalkaitseminister Margus Tshakna jätkaks mõnel teisel ministrikohal, näiteks kaitseministrina. Samas soovib seda kohta arvatavasti endale ka IRLi aseesimees ja parlamendi riigikaitsekomisjoni juht Marko Mihkelson.
Samuti soovib tõenäoliselt valitsusse pääseda riigikogu aseesimehe kohast ilma jääv Helir-Valdor Seeder, kes võiks saada keskkonnaministriks, samas soovib keskkonnaministrina jätkata ka Marko Pomerants. Oma senistele kohtadele võivad jääda justiitsminister Urmas Reinsalu ja rahandusminister Sven Sester.
Ülejäänud erakonnad nimetasid oma ministrikandidaadid juba eile: Keskerakonnast saab majandusministriks ilmselt Kadri Simson, haridusministriks Mailis Reps, maaeluministriks Martin Repinski ja riigihaldusministriks Mihhail Korb. SDEst jätkavad oma senisel kohal tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ja kultuuriminister Indrek Saar, välisministriks on esitatud Sven Mikser, siseministriks Andres Anvelt ning ettevõtlus- ja majandusarengu ministriks Urve Palo.
Homme kell 15 algaval riigikogu istungil tutvustab Ratas uue valitsuse moodustamise aluseid ja vastab saadikute küsimustele. Seejärel peab parlament avalikul hääletusel otsustama, kas anda talle valitsuse moodustamiseks volitused. Volituste andmiseks on riigikogus vaja poolthäälteenamust.
Volituste saamise järel sõidab Ratas tõenäoliselt teisipäeval koos ministrikandidaatidega Kadriorgu, kus president nimetab valitsuse ametisse. Ametisse astub uus valitsus sel juhul kolmapäeval, kui uued ministrid on andnud riigikogu ees ametivande. Oma esimese istungi peab uus valitsus neljapäeval.


description: Enam kui kümme aastat sisuliselt muutumatuna püsinud Eesti suurima meediaväljaande Postimees veebileht sai uue väljanägemise.

title: Postimees sai veebis uue ja kaasaaegse ilme

maintext:
Postimehe peatoimetaja Lauri Hussari sõnul on sellega Postimehe kvaliteetse sisu esitamine ka veebis jõudnud uuele tasemele. «Ühest küljest rõhume uues veebis nii uudiste edastamise kiirusele kui ka lugejate kasutusmugavusele,» selgitas Hussar.
Postimehe veebis ilmub iga päev üle 600 loo, nende esitlemine õigesti ja loogiliselt on suur katsumus.
«Meie eesmärk oli muuta veeb varasemast selgemaks, kiiremaks ja ülevaatlikumaks – luua selge struktuuriga kiire veeb,» selgitas Postimees Grupi äriarendusdirektor Kerttu Metsar.
Keskmine kasutaja käib Postimehe veebis umbes viis korda nädalas, samas on neid, kes käivad mitu korda tunnis. Uue veebi esileht püüab teenindada ära mõlemad rühmad.
Nii on Postimehe uus esileht nö kahekihiline: korraga on esitletud nii päevakajalised uudised kui ka viimaste päevade aktuaalsed teemad. Pikema elutsükliga uudiseid koondatakse temaatilisteks plokkideks.
«Selleks, et nii suurt hulka uudiseid loogiliselt esitleda, on vaja esilehele kindlat struktuuri. See tähendab, et teemaplokid on kindlas järjestuses ja iga teema jaoks on oma sisenemiskoht. Sellise struktuuriga tekitame kasutajale harjumuse,» selgitas Metsar.
Tema sõnul pole Postimees ja selle alamkeskkonnad pelgalt uudiste agregaatorid, vaid autoriteet, kes kujundab ühiskonnas päevateemasid. Postimehe lugeja peab saama asjatundliku ja mõtestatud valiku uudistest.
Reklaamide esitlus toimub uues veebis «on-demand» põhimõttel - reklaame ei laeta ette, vaid sisu juurde jõudmise hetkel. See tagab lugejale kiirema lehelaadimise ja tagab reklaamklientide jaoks paremad tulemused.
«Uus veeb on varasemast oluliselt kiirem, see tähendab, et aeglasema ühendusega lugejatel avaneb leht varasemast märksa kiiremini. Olulise muudatusena on uudiste «kohanduvus», nii et see sobitub vastavalt kasutaja ekraani laiusele,» lisab Metsar. «Oleme vähendanud ühel ekraanil korraga kuvatavate reklaamide hulka, et vähendada müra.»
Kerttu Metsari sõnul on tänased uuendused esimeseks etapiks pikemast arendusplaanis. «Ehitame ja avaldame uuendusi jookvsalt veel mitu kuud. Kui Postimees on terviklikuna ära uuendatud, on järg maakondlike veebide ja venekeelse Postimehe ümbertegemise käes.»


authors:
Liis Velsker
Tairo Lutter

description: Pöördelised sündmused poliitikas tõstsid novembris enim Keskerakonna ja langetasid Reformierakonna toetust, selgus rahvusringhäälingu uudistetoimetuse tellitud Turu-uuringute ASi üle-eestilisest küsitlusest.

title: Valitsuse kukkumine tõstis Keskerakonna ja langetas Reformierakonna toetust


description: Sajandi eredaim täiskuu ehk «superkuu» pakkus täna õhtupoolikul ilusat vaatepilti ka mitmel pool Eestis.

title: Fotod: superkuu säramas Eesti pilvitus taevas

maintext:
Viimastel aastatel astroloogiast avalikku kõnepruuki imbunud termin «superkuu» tähistab olukorda, mil elliptilise (loperguse) orbiidiga Kuu möödub Maast tavapärasest lähemalt, olles samal ajal ka täiskuu faasis. Oma kõige kaugemas positsioonis on Kuu maast 405 000 kilomeetri kaugusel, täna on vahemaaks aga vaid 363 400 kilomeetrit. Sellisel puhul paistab täiskuu 14 protsenti suuremana ja peegeldab Maale 30 protsenti rohkem valgust.
Tänane ei saa olema vaid Kuu 2016. aasta lähim möödumine Maast, vaid koguni terve 21. sajandi seni suurima kuuring meie taevas. Viimati võis sarnast superkuud näha 68 aastat tagasi ehk 1948. aastal ning järgmine võimalus avaneb alles 2034. aasta 25. novembril.
Hea lugeja, jaga ka oma pilte tänasest superkuust aadressil online@postimees.ee
Loe lisaks:
Vaata ka, kuidas nägi superkuu välja mujal maailmas: GALERII: Vaata, kuidas nägi välja superkuu maailma eri paigus