description: «Nullpunkt» on tänasest vaadatav kõigis Euroopa Liidu keeltes kõikidel suurematel digitaalse videolaenutuse platvormidel.

title: "Nullpunkt" murdis end Euroopa digilevisse

maintext:
Margus Karu menuromaanil põhinev mängufilm «Nullpunkt» on tänasest vaadatav kõigis Euroopa Liidu 24 ametlikus keeles. Film on kättesaadav enam kui 80 erineval territooriumil muuhulgas Ameerika Ühendriikides, Jaapanis, Kanadas, Austraalias, Brasiilias, Venemaal, Hiinas, Koreas – seda kõigil suurematel digitaalplatvormidel nagu iTunes, Google Play, Sony, Amazon, Microsoft, Vimeo.
Filmi subtitreerimise tegi võimalikuks programm Working (Sub) Title, mis on Loov Euroopa programmi poolt rahastatud toetusskeem. Working (Sub) Title’i eesmärk on toetada filmilevi erinevatel digitaalsetel platvormidel üle Euroopa ja vähendada subtitreerimise kulu filmide autoritele.
«Nullpunkt» põhineb Margus Karu samanimelisel menuromaanil, mille kohandas stsenaariumiks Margit Keerdo-Dawson ja mille režissöör on Mihkel Ulk. Lisaks kodumaisele publikumenule (filmi käis vaatamas ligi 60 000 vaatajat) on tegemist esimese filmiga, mida levitatakse kõigil Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumitel digitaalsena. Innovatiivne levistrateegia on näide selle kohta, kuidas saab levitada filme ülemaailma Digitaalse Ühisturu initsiatiivi raames. Filmi turunduskampaania eest vastutab digitaalse turunduse agentuur Alpha Panda.
Filmi ülemaailmne väljatoomine sai võimalikuks tänu paljude erinevate partnerite viljakale koostööle: Allfilm (Eesti filmistuudio), Under the Milky Way (rahvusvaheline levifirma), VDM (prantsuse järeltootmisettevõte), Sfera/Hippeis (tõlkebürood), Alpha Panda (Saksamaa digitaalse turunduse agentuur).
Koostöö sai alguse Tallinnas Baltic Event üritusel 2015. aastal.


description: Rein Raualt ilmus uus raamat.

title: Rein Raud toob lugejateni unelinnu jäljed

maintext:
Mõtleja ja õppejõud Rein Raud, kes seni tähelepanu tõmmanud peamiselt oma teravate arvamuslugude, proosakirjanduse ja esseistikaga, suurepäraste tõlgetega jaapani kirjandusklassikast, üllatab lugejaid vahelduseks luulekoguga.
«Unelindude rasked saapad» koondab Rein Raua viimastel aastatel kirjutatud värsse.
Väike näide:
Olla kõigile see, / mis neil puudu. / Olla endale see, / mis jääb üle. / Olla klaver: / päevade valged klahvid / tuhmilt kõlaksid mustade ängita. / Saada eneseks, mõnikord. / Aimata sõnu. Neid, / mida keegi muu meelde ei sängita. //
Varasemalt on Rein Raualt ilmunud veel neli luulekogu.
Rein Raua «Unelindude rasked saapad» esitlus toimub 23. septembril Viru keskuse Rahva Raamatus, algusega kell 16.00.

fasttext_language: et


description:
See on tõesti nii. Tänasest läheb Kumus kunstifilmide festival lahti. Muu hulgas näidatakse fime nii Laurie Andersonilt kui Marcel Duchampilt.

Mis asi on kunstifilmide festival? Tegijad selgitavad nii:

title: Kumus algab kunstifilmide festival

maintext:
"Kumu kunstifilmide festival (KuFF) on Eesti esimene ja ainus filmi ning visuaalse kunsti suhetele keskenduv kultuurisündmus. Festivali raames näidatakse Kumu auditooriumis nelja päeva jooksul nii dokumentaalseid, lavastuslikke kui ka eksperimentaalseid kunsti- ja kunstnikufilme, mille autorid on ühel või teisel viisil seotud visuaalkunstiga ning teevad selle suhte oma töödes nähtavaks. See võib tähendada nii keskendumist filmi pildikeelele ja selle nihestamist, kunstimaailma siseelu dokumenteerimist kui ka filmi- ja videokunstistrateegiate ühendamist.
Sel aastal planeerib festival juba läbimängitud formaatide ja teemaplokkide (nt fookus ühel autoril, arhiivil jne) kõrval tuua veelgi teadlikumalt ja otseselt sisse kunsti ja filmi suhted, tehes seda näitusekeskkonna ja ekraanipinna ümbervahetamisel.
Teiseks suuremaks uuenduseks on open call. Suve alguses kuulutab KuFF välja võimaluse saata oma videotöid eelkonkursile, mille alusel valib rahvusvaheline žürii teosed skriiningprogrammi.
Kolmandaks festivali arenduseks on super 8 mm filmitegemise õpituba, mille viib läbi Ameerika päritolu kunstnik Christopher Gorski.
KuFF jätkab koostööd Oberhauseni lühifilmide festivaliga, Fundacja ARToniga ning toob publiku ette kaks Briti Nõukogu ja Film Londoni poolt kureeritud programmi “Moving Pictures: Artists’ Films from the Film London Jarman Award”.
Festival kestab pühapäevani. Lisaks filmidele toimuvad ka artist talkid.
Programmi saab näha siit: http://kumu.ekm.ee/kumu-kunstifilmide-festival-kuff/


description: Rahvusooperis Estonia esietendub 22. septembril Richard Wagneri romantiline ooper «Lendav hollandlane». Hollandlase, kurikuulsa naftamagnaadi rollis on Rauno Elp, esietendusel ja 24. septembri etendusel astub Dalandi rollis lavale Ain Anger. Esietendust dirigeerib Vello Pähn.

title: Ain Anger üle pika aja rahvusooperi laval

maintext:
Tormine merereis Riiast Londonisse ja Heinrich Heine jutustus igaveseks merd sõitma määratud kaptenist, kelle needuse suudab lunastada vaid truu naise tingimusteta armastus, andsid Wagnerile mõtte kirjutada ooper «Lendav hollandlane». Tänaseks on sellest saanud helilooja üks populaarsemaid lavateoseid. „Hollandlane“ oli Wagneri neljas ooper ja esimene teos, millega ta astus sammukese lähemale muusikadraamale. Noor helilooja leidis kaptenis sugulashinge – kehtivaid reegleid muuta püüdva mehe, kes igatseb puhkust elumere lainetest.
Lavastaja Pamela Recinella, kunstnik Yannis Thavoris ning videokunstnike ühendus Apparati Effimeri on loonud Wagneri tormisest ja põnevast loost kaasaegse ning äärmiselt visuaalse lavastuse.
Recinella sõnul on nende lavastuses Hollandlane 1980. aastate egoistlik-kapitalistlikus keskkonnas elav edukas, kuid üksildane ärimees. Tema olemust toidab vajadus end pidevalt ületada, millele järgneb patustamise pärast lunastuse otsimine. «Kõik see mõjutab drastiliselt tema elu – ühest küljest soovib ta leida pääseteed ja samas põgeneda oma päästja eest, sest ta ei suuda pahedeta elada. Kui tema elust puuduks edev kuulsuse ja rikkuste tagaajamine, seisaks ta silmitsi igavuse, tülpimuse, elumõtte kadumise ja lõpuks isegi surmaga. Ooperi lõputu ja sihitu seilamise teema on metafooriks Hollandlase kaasaegsele tarbimisneedusele.»
Dirigendid on Vello Pähn, Lauri Sirp, Jüri Alperten või Kaspar Mänd, valguskunstnik Matt Haskins Suurbritanniast ja koreograaf Daniel Kirspuu. Esietendus 22. septembril.


description: Festival leiab aset 21. kuni 27. septembrini kinos Artis. Sel aastal neljandat korda toimuva LOFi programmist leiab nii Jean-Luc Godard'i klassikat, värskeid teoseid kui dokumentaalfilmi Isabelle Huppert´ist.

title: Prantsuse filmifestivali fookuses särab näitlejanna Isabelle Huppert

maintext:
LOF-i avafilmiks on film «Pommidest valjem», mis osales Cannes'i põhivõistlusprogrammis. Ürituse korraldajaks on MTÜ Kultuurikuld, toetajateks Prantsuse Instituut Eestis ja Tallinna Kultuuriväärtuste Amet.
Festivalil linastuvad kuus filmi aastatest 1970-2015 annavad hea ülevaate prantsuse filmimaastikust. LOFi avab 21. septembril kell 19:30 linastuv Joahcim Trieri 2015. aastal valminud «Pommidest valjem» Kavas on ka draama «Villa Amalia» (2008), mille peaosas mängib Isabelle Huppert, klassikad «Tseremoonia» (1995) ning «Igaüks enda eest» (1970) ja «Loulou», milles teeb kaasa ka Gérard Depardieu.
Isabelle Huppert'i tuntakse kui näitlejannat, kes valib nii oma rolle kui koostööpartnereid väga hoolikalt. Koostööpakkumisi kaaludes on näitlejannal üks kuldne reegel : «Ma teen koostööd vaid nende režissööride ja lavastajatega, kelle töö mulle meeldib». Sellele vaatamata on Isabelle Huppert kaasa jõudnud teha üle 100 erinevas filmis ja teleproduktsioonis. Sama palju kui filmimaastik, on näitlejannat alati paelunud ka teatrimaailm. Hämmastaval kombel suudab ta samaaegselt aktiivselt mõlemas nii kaasa kui laineid lüüa. Ta on enim prantsuse filmiauhindade nominatsioone saanud näitlejanna, olles nomineeritud olnud 15 korral.
Mitmed LOFil linastuvad filmid on äramärkimist leidnud tuntud filmifestivalidel. Nii võitis Isabelle Huppert filmirolli eest «Tseremoonias» parima naisosatäitja preemia 1995. aasta Veneetsia filmifestivalil. Film oli samaaegselt nomineeritud ka parima filmi auhinnale. Maurice Pialat «Loulou» ning Jean-Luc Godard'i «Igaüks enda eest» olid mõlemad 1980. aasta Cannes'i filmifestivalil parima filmi nominentideks. Arvestades näitlejanna tõekspidamisi ja eelnevaid valikuid, võib Isabelle Huppert'i osalemist filmis lugeda juba omamoodi märgiks filmiteose kõrgest tasemest.
Rohkem infot festivali ja ajakava kohta leiab aadressidelt www.lof.ee ja http://www.kino.ee/Events/Lof2016.


description: Vahel tundub, et elu on väsitav ja kinno tulles ei soovi visuaalselt kokku puutuda millegi ebameeldivaga.

title: Kino Sõpruse alustab helgete filmide sarja "Positiiv"

maintext:
Vaatad kinokavasid ja mõtled, mis võiks olla selline film, mis ei ehmata, ei tekita halba tuju, ei ole labane ja mis ikkagi annaks Sulle midagi, millega oma elu veidi positiivselt vürtsitada. No teate ju, selline film, et peale vaatamist kinosaalist väljudes maailm kordades parem välja näeb.
Helgete filmide sari «Positiiv»toob igal kuul ekraanile filmiajaloost tuntud elurõõmsaid ja mõtlemapanevaid teoseid, nii uhiuusi kui ka veidi vanemaid. Pühapäevaõhtune seanss aitab eemale peletada lähenevat sinist esmaspäeva ja annab pagasi ees ootavate tundmatute väljakutsetega tegelemiseks. Teisipäeva keskpäeval toimub filmi kordusseanss, kuhu on eriti teretulnud seenioridest filmihuvilised!
Matthew Warchuse «Ukhus»
Aasta 1984. vaevab Suurbritanniat mitu kuud kestnud kaevurite streik. Riik läkitab väikestesse kaevanduslinnadesse streigimurdjaid, streikijate pered on sattunud äärmisesse kitsikusse. Walesi küla Onllwyni rahvamajas heliseb telefon ning tundmatu toetusgrupp LGSM tahab streikijate perede toetuseks raha anda. Kui Onllwyni esindaja saabub Londonisse raha vastu võtma, ootab teda ees suur üllatus ja peadpööritav lugu inimestevahelisest sõprusest.
Raske on leida kahte nii erinevat kogukonda kui Walesi kolkaküla mehised kaevurid ning Londoni Soho lärmakad lesbid ja homod. Matthew Warchuse lustakas komöödia «Uhkus» viib need kaks äärmust kenasti kokku. Eelarvamused on mõlemas leeris tugevad, kui LGSM grupp tuuakse Onllwyni kaevuriteõhtule külla. Vastuvõtjateks on aga küla agarad naised, kes ei hooli kellegi seksuaalsetest eelistustest: nende jaoks on kõige tähtsam võõra inimese osutatud solidaarsus ja toetus.
Warchuse film ei räägi ainult kaevuritest ja homodest. See on lugu sellest, kuidas ka väikestest tegudest võib kasvada muutusi toovaid asju. See räägib võõra inimese põhjustatud loomuomasest hirmust ja oma eelarvamuste võitmisest. «Uhkus» on pisarateni liigutav lugu väikese kogukonna jõust ja võimatust võitlusest, mis lõpuks siiski võidetakse.
«Uhkus» osutus Suurbritannias 2014. aastal üllatavalt menukaks ning pole ka ime – see on filmide «Billy Elliott», «The Full Monty» ja «Brassed Off» hingesugulane. Filmis näeme suurt hulka Briti tippnäitlejaid, teiste seas teevad siin kaasa Imelda Staunton, Bill Nighy, Paddy Considine ja Sherlocki sarjast tuttav Andrew Scott.
Parim asi tasub alati jätta viimaseks: filmi põhineb tõestisündinud lool. Kasvõi filmi viimane stseen, mis paneb kõige paadunumagi kinokülastaja rõõmupisaraid valama.


description: Esmaspäeval, 3. oktoobril kell 19 tähistab kammerkoor Collegium Musicale Tallinnas Kultuurikatlas oma 6. sünnipäeva. Sel puhul tuleb maailmaesiettekandele Galina Grigorjeva teos «Psalm 104», mis on spetsiaalselt Collegium Musicalele kirjutatud. Kontserdil kõlab ka Arvo Pärdi, Olivier Messiaeni, Erkki-Sven Tüüri jt looming.

title: Collegium Musicale sünnipäevakontserdil kõlab Galina Grigorjeva "Pslam 104" maailmaesiettekanne

maintext:
Dirigent Endrik Üksvärav iseloomustab Galina Grigorjeva uut teost "Psalm 104" järgmiselt: «Müstiline. Elurõõmus. Ülev. See on maailma loomise lugu. Kiidab Jumalat selle eest, mis ta on teinud. Maailma loomine on sümboolselt sellesse ka sissekirjutatud - helide hargnemine, kasvamised väikestest osadest suureks, kusjuures iga kord on alguspunkt erinev. Teost iseloomustab ka paljuhäälsus ja kirkad värvid, mis selle tulemusel tekivad.»
Teos kuulub tsüklisse «Loomine/Sünd», mis koosneb viiest Collegium Musicalele kirjutatud eesti helilooja teosest: Helena Tulve /Maarja Pärtna «See algab”», Mirjam Tally/ Kristiina Ehin «Sinu vari», Jaak Sooäär / Jaan Kaplinski «Kus on vaikus, sinna koguneb tolm», Galina Grigorjeva «Psalm 104» ja Tõnu Kõrvits/Doris Kareva «Linnuteelaev». Neist viimase esiettekanne toimub 30. oktoobril kell 18 Niguliste kirikus.


description: Alates 3. oktoobrist on Raadio 2 argihommikute saatejuhid kindlalt paigas. Kuulajaid hakkab seni vaikselt heebeldamist harjutanud Dannar Leitmaa kõrval äratama näitleja Karl-Andreas Kalmet.

title: Raadio 2 argihommikuid hakkab juhtima näitleja

maintext:
"Räägime ilusatest asjadest, aga ka koledatest asjadest. Eriti just koledatest. Aga seda ilusasti, mis peaks looma meeldiva õhkkonna ja parendama inimeste hommikusi ärkamissooritusi. Üritame sisse tuua ka hariduslikku-informeerivat segmenti, millega meie pakutav saateteenus oleks huvitav võimalikult laiale ringile inimestele. Kas see välja tuleb, see on omaette küsimus," ütleb Dannar Leitmaa ja jätab õhku ootuse, et nalja hakkab saama omajagu.
"Ma arvan, et meie esimene eesmärk on teha saade, mis sobib hommikusse, ja luua oma kuulajatele hea foon ärkamiseks. Selleks hommikuprogramm ju ongi, et oleks hea ärgata. Seega teemade valik ja käsitlus peaks olema pigem sõbralik ja muhe. Keegi vist hommikul mingit maailmalõpu kuulutamist kuulata väga ei taha. Samas räägime kindlasti ka tõsistel teemadel. Usun, et saab olema huvitav! Arvan, et oleme Dannariga ka piisavalt erineva tausta ja erialaga inimesed, et igav meil ei hakka," täpsustab Karl-Andreas Kalmet.
"Raadiotöö on pikemat aega juba huvi pakkunud ja olen kindlasti olnud ka keskmisest suurem raadiokuulaja. Seepärast ei pidanud ma väga kaua mõtlema, kui selline võimalus avanes," lisab ta.
Ka Dannar on raadios töötamise võimalust kaua oodanud. "Väiksena kuulasin palju Raadio 2, mistõttu olen ma alati väga erutunud, kui ma näiteks stuudios näen Koit Raudseppa. Siis ma mõttes kiljun ja küsin autogrammi, aga õnneks olen säilitanud rahuliku fassaadi. Kaassaatejuhiga läks muidugi natuke viltu, kuna ma pakkusin kaassaatejuhi otsinguil raadio juhtidele välja Kalmeti, aga ma ei teadnud, et neid on kaks tükki. Aga ma usun, et me harjume teineteisega ja midagi väga hullu ei juhtu," naljatleb Dannar.
Kindel on see, et Raadio 2 uuenenud hommikuprogramm toob eetrisse kaks vinget ja särtsu täis meest. Dannar Leitmaa ja Karl-Andreas Kalmet teevad Raadio 2 kuulajate tuju heaks alates 3. oktoobrist, esmaspäevast neljapäevani, alates kell 6.30.


description: Tuntud kala-, tele- ja kirjamehe Vladislav Koržetsi ja tema poja, Kalambuuri peakoka Kaarel Koržetsi sulest on ilmunud «Suur Koržetsi kalaraamat».

title: Vladislav Koržets paljastab kõik saladused. Kaladest

maintext:
Mahukas, aastaid kirjutatud, suisa entsüklopeedilise haardega raamat sisaldab:
• Üle 400 veteasuka. Maailma püütumad-söödumad kalad, koorikloomad, molluskid. Peamistest pikemalt, Eesti kaladest eriti.
• Üle 500 retsepti. Jõukohaseid retsepte algajale, põnevust kogenud kokale.
• Üle 180 roakirjelduse. Mis on mis maailma kalaköögis: kabayaki, vorschmack, jukola jne.
• Üle 70 juhise. Kuidas toimetada nii, et töö sujuks ja kala ei läheks untsu.
• Ülevaade valmistusviisidest. Äkisest ja soolakalast kalakreemide ja külmsuppideni.
• Üleüldse. Müüdid, uskumused, pärimused. Ajalugu ja autorilugusid kalavetelt ning -köögist.
«Suur Koržetsi kalaraamat» / Raamat
Ja see pole veel kõik - desserdiks on raamatuna «Laulud või nii» ilmunud Vladislav Koržetsi luuleparemik, sealhulgas mitmed tuntud laulutekstid.
Raamatute esitlemine toimub reedel, 23. septembril kell 18:00 Solarise Apollos. Lisaks vaimutoidule ja värsketele autogrammidele pakuvad autorid Koržetsite kohvikus Kalambuur valmistatud suupisteid. Tartu Kaubamaja Apollos räägib Vladislav raamatutest 13. oktoobril kell 16:00.


description: Soomaale ehitatud ujuv peatuspaik ootab külastajaid.

title: Praksi tudengid tegid Soomaale põneva varjualuse

maintext:
Suvel toimus Soomaal kümnepäevane rahvusvaheline, peamiselt arhitektuuri- ja disainitudengitele mõeldud suvekool, mille käigus mõeldi välja ja ehitati valmis kolmest veepinnal ujuvast objektist koosnev peatus- ja puhkepaik loodusmatkajatele ja kohalikele elamikele.
Saunast, ujuvast lõkkeasemest ja varjualusest koosnev kunstsaarestik kaotas lansseerimise käigus ühe osa, sest saun osutus nii eksperimentaalseks, et murdus vettelaskmise käigus pooleks ja uppus. Kaks edukamat objekti – lõkkease ja varjualune – ootavad aga sellest sügisest alates külastajaid ja katsetajaid Soomaa rahvuspargi territooriumil, olles nüüd RMK hoole all matkaradade võrgustiku osana, sarnaselt eelmisel sügisel valminud metsaruuporitega.
Suvekooli kokku kutsunud ning oma tudengitega varemgi metsaonne ehitanud EKA sisearhitektuuri osakonna juhataja Hannes Praks ütleb, et Veetee on hea näide sellest, et loodusrajatis ei pea olema romantiline magus päkapikumajake: "Modernne, kontrastselt eristuv vorm sulab loodusesse veel pareminigi kui libaajalugu. Ettevõtmise eesmärk oli piirkonna vesist eripära silmas pidades ehitada ujuvat arhitektuuri. Kõik, mis aset leidis, oli tõepoolest metsik. Õppejõuna on eriti hea meel selle üle, et ujuva maja rajamise kogemuse kõrval kogesid tudengid ka uppuva ehitise eripära – mitmete osalejate sõnul oli see hindamatu kogemus."
Üks suvekooli juhendanud arhitektidest, Aet Ader arhitektuuribüroost b210, ütleb, et Veetee pakub Soomaa keskkonnas midagi, mida seal siiani olnud pole – avalik sotsiaalne kohtumispaik vee peal: "Ujuv lõkkeplats koos varjualusega on nagu väga väikese küla- või linnaväljak, kuhu koguneda. Ma loodan, et mööda jõgesid ja üleujutatud alasid triivivad kanuud leiavad üllatusliku peatuspaiga ning kasutavad seda aja maha võtmiseks."
Hõljukobjekt Veetee (inglise keeles: Water Way) loodi ja ehitati valmis 2016. aastal Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonna korraldatud kümnepäevase rahvusvahelise suvekooli "5th Season: Wilderness" raames, mida juhatasid Soome arhitekt Sami Rintala, Serbia arhitekt Pavle Stamenovic ja Eesti arhitektuuribüroo b210.
Eesti suurimate rabade ja soodega ning aina muutuva veetasemega Soomaa oli inspiratsiooniallikaks, et rajada ehitis, mis võiks täita erinevaid eesmärke: toimida nii varjualusena, tuleasemena kui saunana – vastates nii rändaja kui kohaliku vajadustele, liikugu need siis maad mööda või paadiga. Veepinnal hõljumine muudab Veetee paindlikuks Soomaa aina muutuvate tingimuste kontekstis, eriti igal kevadel paari nädala vältel maastikku muutva viienda aastaaja üleujutuste tingimustes.
Hõljukobjekt Veetee


description: 6.−15. oktoobrini Teater NO99 kammersaalis toimuv V Artishoki Biennaal pakub kümne päeva jooksul publikule valiku eesti kunstnike uutest teostest, mille hulgas on performance’eid, video- ja heliinstallatsioone, skulptuure ja fotosid. Kümme päeva järjest avatakse igal õhtul teatrisaalis uus näitus, mis jääb avatuks hilisõhtuni.

title: Artishoki Biennaal viib kokku kunstniku ja kriitiku

maintext:
Artishoki Biennaal on viiendat korda toimuv eksperimentaalne näituseformaat, mis koondab kümmet kunstnikku ja kümmet kirjutajat. Iga kunstnik esitab näitusele ühe uue teose ja kriitikud kirjutavad artikli kõigi esitatud teoste kohta. Publik saab kümne päeva jooksul osa kümne kunstniku uutest teostest ja sajast kunstikirjutisest. Lisaks toimub igal õhtul avalik vestlus vastaval päeval üles astuva kunstnikuga.
Tänavuse Artishoki Biennaali kuraator Evelyn Raudsepp kutsus kunstnikud teatrisaali. See loob Teater NO99 kammersaali sümboolse situatsiooni, kus kohtuvad must teatrikast ja valge galeriikuup. ’’Kaasaegse kunsti biennaali toomine teatrisaali esitab kunstnikele suure väljakutse. Kunstnike teostes peegeldub ruuminihestus nii vormiliselt, arvestades teatriruumi traditsioone, kui ka teatri elementide kasutamisel teose sisulises pooles,’’ selgitab Raudsepp.
Eike EplikU skulptuuriinstallatsioon “Lavastus” / AB
V Artishoki Biennaali kava
N, 6. oktoober Elis Saareväli, installatsioon “Küllaltki hästi”
R, 7. oktoober Andres Lõo, etendus “Utopiaana”
L, 8. oktoober Kristel Saan, performatiivne installatsioon “LAPS”
P, 9. oktoober SKATKA, video “Okasriigike”,
E, 10. oktoober Taavi Suisalu, installatsioon “Etüüdid mustas”
T, 11. oktoober Sigrid Viir, fotoinstallatsioon “Ootesaali improvisatsioon”
K, 12. oktoober Flo Kasearu, performance “Privaatsuse sooviavalduse ilmestamine”
N, 13. oktoober Sten Saarits, heliinstallatsioon “Rambituled”
R, 14. oktoober Eike Eplik, skulptuuriinstallatsioon “Lavastus”
L, 15. oktoober Sven Parker, installatsioon “Valgus suunaga territooriumile”
Algus igal õhtul Teater NO99 kammersaalis kell 17.00. Sissepääs tasuta.
Igal õhtul on võimalik lugeda ka kümmet kunstikirjutist, mis astuvad dialoogi biennaalil esitletava kunstiteosega. Kirjutajateks on kriitikud nii kunsti-, teatri-, kui ka laiemalt kultuuriväljalt: Marika Agu, Liisi Aibel, Eero Epner, Eik Hermann, Liisa Kaljula, Jan Kaus, Kaarin Kivirähk, Eha Komissarov, Alvar Loog ja Hanno Soans.
Avalike vestluste ajakava selgub peagi Artishoki Biennaali kodulehel ja sündmuselehel Facebookis.


description: VAT Teatris esietendub 29. septembril Andrus Kivirähki uus näidend «Alias», mille toob lavale Aare Toikka.

title: Andrus Kivirähk paneb näitlejad laumängu mängima

maintext:
Kivirähk ja Toikka jätkavad VAT Teatris intiimse kahe tegelase draama traditsiooni (varasemalt «Karin ja Pearu» ning «Ingel, ingel, vii mind taeva»), et anda vaatajale võimalus uurida väga lähedalt inimeseks olemise hirme ja rõõme.
«Aliases» mängivad Merle Palmiste, Piret Rauk ja Tanel Saar.
«Aliase» keskmes on klassiõed Julia ning Piret. Julia on nautinud terve elu kuulsust ja tähelepanu, naeratanud ajakirjade esikaantel ning säranud seltskonnaüritustel. Kõik tunnevad ja teavad teda. Piret, vastupidi, on elanud peaaegu nähtamatult. Inimesed lihtsalt ei pane teda tähele ning isegi fotodel jääb ta tavaliselt kellegi selja taha.
Pärast paljusid aastaid saavad kaks klassiõde jälle kokku. Ning hakkavad mängima "Aliast". Lihtne seltskonnamäng osutub aga efektiivsemaks inimhingemuukijaks kui kõmureporterid või vilunud psühholoogid. Peaasi, et naised ei hülgaks mängimise põhireeglit - kunagi ei tohi unustada, et mängitakse.


description: Ata Kak on Ghana päritolu muusik, kes andis aastal 1994 omal käel välja kasseti “Obaa Sima”. Iseõppinud pillimehe ja laulja 50-ses tiraaźis ilmunud album mattus Aafrika kassetilaviini alla ning jäi suurema tähelepanuta.

title: Taasavastatud Aafrika pärl Ata Kak esineb koos neljaliikmelise bändiga klubis Hollywood!

maintext:
Enam kui 20-aastat hiljem on aga mehest saanud nõutud nimi. Tema looming läheb korda nii tõsistele maailmamuusika gurmaanidele kui kõige uue ja huvitavaga kursis olevatele fanattidele.
Ata Kak'i haruldase kasseti otsa komistas aastal 2002 Cape Coasti turul newyorklane Brian Shimkovitz, kes alustas leiust inspireerituna tänaseks populaarse muusikablogi & plaadifirmaga Awesome Tapes From Africa. Shimkovitz võttis ühtlasi oma hingeasjaks “Obaa Sima” autori ülesleidmise, sest planeeris teose uuesti välja anda.
Otsingud Ghanas, Los Angelesis, Saksamaal ja Kanadas võtsid aga aastaid. Õigetele jälgedele jõudes selgus, et salapärane Ata Kak oli lahkunud Ghanast ning elanud vahepeal Düsseldorfis ja Torontos, tegutsedes seal reggae-bändides. Aafrika pärl Ata Kak, kodanikunimega Yaw Atta-Owusu, oli lõpuks leitud.
Ata Kaki muusika segab omavahel Ghana highlife’i, Chicago house’i ja räppmuusikat. Oma mõjutajatena on ta nimetanud muuhulgas Grandmaster Flash'i ja James Brown'i. Möödunud aastal nägi “Obaa Sima” uuesti ilmavalgust, levis kulutulena üle maailma ning kindlustas koha muusikasõprade ja kriitikute südameis. Seda kõike tänu plaadifirmale Awesome Tapes From Africa.
Briti mõjukas internetiväljaanne Fact Magazine nimetas “Obaa Sima” aasta 2015 olulisemaks rerelease'iks.
Eesti Ekspressi kultuurilisas Areen andis Siim Nestor plaadile maksimumpunktid:
“Lõbus, kerge, haarav ja teistsugune muusika, parim, mis ainult erakordset muusikat levitav Awesome Tapes From Africa praeguseks hetkeks plaadile on trükkinud. Soovitan massiivselt!”
Sel suvel vallutas Ata Kak oma live-show’ga mainekate Euroopa festivalide (Sonar, Flow Festivaljpt) lavad, ajas rahvamassid hullunult tantsima ning tvii keeles räppima. Nüüd on järg Tallinna käes.
Piletid Ata Kaki kontserdile on tänasest eelmüügis.


description: Eesti Muusikanõukogu koordineeritud Muusikapäev jõuab sel aastal oma 150 Eestis toimuva lühikontserdi kõrval esmakordselt ka New Yorki, Washingtoni, Berliini ja Londonisse.

title: Muusikapäev maailma suurlinnadesse

maintext:
Sel aastal käivituva Muusikapäeva lisaprogrammi „Eesti muusik maailmas” raames tutvustatakse hinnatud Eesti muusikuid ning loomingut maailma metropolides. Programmi on valitud tõeline muusikute paremik ning koostöös saatkondade ja kohalike kultuuriseltsidega antakse piiri taga 1. oktoobril toimuval Muusikapäeval tervelt 5 tasuta kontserti.
New Yorgis astub üles end suurte pianistide ridadesse mänginud Hando Nahkur, Eesti üks edukamaid ja rahvusvahelisel tasemel silmapaistev pianist, kel taskus terve rida autasusid mitmetelt üleilmsetel konkurssidelt, lisaks ühe mainekaima Saksamaa veebiväljaande aasta parima plaadi tiitel. Nahkur peab rahvusvahelist muusikapäeva oluliseks ettevõtmiseks ning annab 1. oktoobril tasuta kontserdi New Yorgi Eesti majas.
Nagu igas sadamas leidub eestlane, on igas suurlinnas mõni Eesti muusik. Viiuldaja Mari-Liis Uibo, kes on lõpetanud Viini Muusika- ja Etenduskunstide Ülikooli ning seejärel õppinud USAs Oberlini Muusikakonservatooriumis ja andnud nüüdseks kontserte mitmetes riikides, resideerib hetkel Washingtonis. Sealses piirkonnas annab noor tegija rahvusvahelise muusikapäeva puhul tervelt kaks kontserti. Ebatraditsiooniline lähenemine ja sotsiaalne mõõde on esindatud sealgi, sest lisaks saalile Maryland State House’is annab muusik kontserdi ka Annapolis asuvas vanadekodus.
Berliinis, mainekas kontserdikohas nimega Mendelssohn Remise, saab Muusikapäeval kuulda kirglikku kammermuusikut ja soolomängijat Kärt Ruubelit. On märkimisväärne, et kontserdi üheks toetajatest on klaverite varamu Steinway & Sons Berliner. Kultuurisilla tekitab Muusikapäev ka Londoniga, kus mainekas kesklinna kirikus ühendavad jõud Londoni Guildhalli Teatri- ja Muusikakoolis õppiv sopran Mirjam Mesak ning Klassikatähtede saatest tuntust kogunud ja Londoni Kunginglikus Muusikakolledžis tudeeriv pianist Sten Heinoja. Noor pianist on edukalt esinenud paljudel konkurssidel nii Eestis kui välismaal. 2014. aastal võitis ta VIII Eesti Pianistide konkursi, pälvides lisaks viis eripreemiat, sh võimaluse soleerida koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga. 2016. aasta võitis Sten Heinoja Eesti Televisiooni Klassikatähtede konkurssi.
„On hea meel näha, et Muusikapäeva vastu on kõrge huvi rahvusvahelisel tasemel,” ütleb Muusikapäeva projektijuht Marili Jõgi ja lisab, et Muusikapäeval on rahvusvaheliselt võimalik veel palju edasi areneda.
Rahvusvahelise Muusikapäeva traditsiooni algatas 1975. aastal Rahvusvahelise Muusikanõukogu tollane president, legendaarne viiuldaja Yehudi Menuhin, et juhtida tähelepanu muusika rollile meie igapäevaelus. Eesti Muusikanõukogu tähistab Muusikapäeva aastast 2002 Muusikapreemiate tseremooniaga, kuid suurejoonelist tasuta kontsertide programmi korraldatakse neljandat aastat.


description: Novembri alguses esietendub Vene Teatris Vladimir Zaykini lavastus «Viimane korrus», kus Aleksandr Ivaškevitši, Dmitri Kordase, Jekaterina Kordase ja Aleksandr Žilenko kõrval mängib eestlanna Elina Purde (Pähklimägi).

title: Vene Teatri uues lavastuses mängib Elina Purde

maintext:
Tegemist on lüürilise komöödiaga, mille autoriks on tuntud vene lavastaja Vladimir Zaykin. «Viimane korrus» räägib armastusest, suhetest ja sellest, kuidas üks inimene päästab teise tema enese käest, elamise hirmu käest, paanikast ja raskest kriisist ning üksindusest.
Lavastuse tegevust toimub suurlinna pilvelõhkujas. Enne kui kuulus advokaat Roman oma äsja ostetud korterisse sisse kolib, alustab ta seal kapitaalremonti, mis ärritab kohutavalt tema naabrit, noort algajat näitlejannat Viktoriat. Ühel hetkel ei kannata tütarlaps enam seda lõputut ehituslärmi välja, koputab mehe uksele ja korraldab talle tõelise skandaali…
Nii saab alguse kahe täiesti erineva inimese tutvus, pärast seda arenevad sündmused juba ennustamatult. Igal kohtumisel esineb Viktoria Romani ees täiesti uues, eelmisega vastuolus olevas rollis, nii et mees ei jõua õieti ümbergi häälestuda.
«Viimane korrus» esietendub 4. novembril.


description: Valitsuskoalitsioonis kokku lepitud 2017. aasta kultuurieelarve kohaselt kahekordistub väliskapitalil tugineva filmi- ja seriaalitootmise toetuskava Film Estonia maht seniselt 500 000 eurolt ühe miljoni euroni.

title: Filmide toetuskava maht tõuseb miljoni euroni

maintext:
Film Estonia eesmärk on soodustada väliskapitali juurdevoolu Eestisse ning Eesti ja välismaiste filmitootjate koostööd audiovisuaalteoste tootmiseks Eestis.
Kultuuriminister Indrek Saare sõnul on toetuskava pilootprojekti mahu kahekordistamine väga oluline samm Eesti filmivaldkonnale, sest see aitab kaasa meie filmitegijate osalemisele rahvusvahelises filmitööstuses, teisalt elavdab see majandust. «Välistootjaid on vägagi huvitatud eesti filmispetsialistide, võttepaikade, samuti tipptehnoloogia ja taristu ning teenusepakkujate kasutamisest filmimiseks Eestis. Pilootprojekt on praeguseks hoogsalt käivitunud ning suurenev toetuskava maht võimaldab kindlasti Eestit välismaistele filmitegijate jaoks senisest veelgi atraktiivsemaks muuta,» ütles Saar.
2016. aasta fondi jääk oli augustis ligi 60 000 eurot ning investeeringutena oli Eestisse jõudnud ligi poolteist miljonit eurot. Novembri alguses toimub selle aasta viimane Film Estonia taotlusvoor. Prognoosi kohaselt peaks 1 miljoni euro suuruseks tõusev filmide toetuskava maht tooma Eestisse 2017. aastal vähemalt 3,3 miljonit eurot. Tagasimakse suurus on 20-30 protsenti Eestisse toodud väliskapitali summalt.
Väliskapitalil tuginev filmi- ja seriaalitootmise toetamise pilootprojekt Film Estonia avanes käesolevast aastast. Toetuskava rahastab Kultuuriministeerium ning haldab Eesti Filmi Instituut (EFI). Ka kultuuripoliitika alusdokument «Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020» ning Eesti Filmi Arengusuundade dokument 2014-2020 näevad ette, et Eestis toetatakse filmikunsti rahvusvahelistumist ja kaastootmist teiste maade filmiettevõtete ja -tegijatega.


description: Täna ja homme toimub Tallinna ülikoolis digikultuurile pühendatud konverents CULTURE 4D Digitization, Data, Disruptions, Diversity. Vaata konverentsi otseülekannet!

title: Otseülekanne: kuidas digikultuur meid mõjutab?

maintext:
Lisaks Eesti oma asjatundjatele kohale on ka maailma digikultuuri tippeksperdid, kes selgitavad selle uutmoodi nähtuse tagamaid. Digikultuuri näol seisame silmitsi uue olukorra ja väljakutsetega, mille sarnaseid ei ole me varem pidanud lahendama. Teiste teemade hulgas mõeldakse digiturvalisusele ning võimalustele kaitsta inimest digiajastul.
Diginädala lõpus anname sõna noortele tehnoloogiahuvilistele ja laseme maailma muutvatel ideedel lennata. 30. septembril ja 1. oktoobril toimuval «Cross Motion» konverents-hackathonil otsime võimalusi tervise-, hariduse- ja turismivaldkonna rikastamiseks tänapäevaste audiovisuaal- ja mängutööstuse vahenditega. Tutvustatakse inspireerivaid ja edukaid projekte üle Euroopa ning toimub põnev loomehäkk. Meeskonnad töötavad 24 tunni jooksul kogenud mentorite abil välja ka oma uudse lahenduse.
Neljapäevase ülekande kava
10:00 Tervituskõne kultuuriminister Indrek Saarelt
Avakõned: Euroopa Nõukogu Demokraatiatalituse juhataja Snežana Samardžić-Marković ja Tallinna Ülikooli teadusprorektor professor Katrin Niglas.
10:30 1. sessioon: «Small Europe - Big Data; Towards the Common Good»
(Väike Euroopa, suured andmed; ühise heaolu nimel)
Peakõne: Philip Schlesinger, Glasgow Ülikool, Šotimaa .
11:15 1. paneeldiskussioon kultuurilise suurandmestiku kasutamise võimalused ja väljakutsed ühise heaolu saavutamisel. Arutlevad:
Alison Powell, LSE
Jean-Pierre Evain, EBU
Cornelius Puschmann, Humboldti Interneti- ja Ühiskonnauuringute Instituut
Maarten Brinkerink, Institute for Sound and Vision, Holland
12-30-13.30 lõuna
13:30 2. paneeldiskussioon digiteerimise, andmeturgude ja andmejuhtimise mõjudest kultuurimälule ja kultuurilisele mitmekesisusele, alternatiivsetele kultuurimäludele ning Euroopa erinevate vähemuste kultuuridele.
Moderaator: Indrek Ibrus, Tallinna Ülikool.
Arutlevad:
Andrew Hoskins, Glasgow Ülikool, Šotimaa
Peter Stockinger, INALCO, Prantsusmaa
Marju Lauristin, Euroopa Parlament, Tartu Ülikool
Monika Hagedorn-Saupe, Berliini riigimuuseum, Saksamaa
14.15-15.10 kohvipaus
15:10 3. paneeldiskussioon avaliku sektori (kultuuriasutuste) ja erasektori (e- ja IT-tööstuse) koostöö teemal.
Moderaator: Raivo Ruusalepp, Eesti Rahvusraamatukogu/Tallinna Ülikool
Arutlevad:
Zuzanna Stanska, Moiseum, Poola
Vincent Bonnet, EBLIDA
Ott Jalakas, Lingvist, Eesti
Aleksi Rossi, Yle, Soome
16:30 Arutelu: Väike Euroopa – suured andmed; Häired ja mitmekesisus.
Arutellu on kaasatud ettevõtted, MTÜd, aktivistid, noorteühingud ja valitsuse esindajad.


description: Sel reedel alustavad Raadio 2s tööd kaks uut saatejuhti - Jakob Rosin ja Gert Zavatski.

title: Raadio 2 katsetab uusi äratajaid

maintext:
"Meie saade saab olema heatahtlik reedene kolmpooltund. Kui see saade oleks elusolend, siis tema välimust võiks kirjeldada kuidagi nii: tuules lehviva isase kašmiirsalli seest vaatab välja päevakaja- ja kultuurihuviline teravavõitu nina, mille all podiseb aeg-ajalt õrnale muigele veniv suu. Jäsemed on kahvatud ja tippspordikauged, mis ei tähendaks, et ta nt. spordiklubis rühmatreeningus ei võiks osaleda," kirjeldab saatele omase muhelusega Gert Zavatski.
"Ainus asi, mille vastu ta võitleb, on ääremaastumine, sest rubriigis "Hommik Heinamaal" pöörab ta oma pilgu iga kord uude maakonda, otsides sündmusi, mis tema pealinnakeskset eluvaadet kõigutaks," lisab Gert.
"Me ei uuri sugugi ainult seda, mis toimub Tallinnas või Tartus, vaid jagame vihjeid, mis toimub näiteks Märjamaal või hoopis Ida-Virumaal," selgitab Jakob.
"Reede on 5-päevast töönädalat harrastava seltskonna viimane tõsine pingutus enne nädalavahetuse lõõgastavat minnalaskmist. Meie püüame anda oma kuulajatele äratuse, mille toel see päev vastu pidada ja ilma liikluses huligaanitsemata nädalavahetusele vastu sõita," ütlevad saatejuhid.
Jakob Rosin on raadioeetrisse kippunud juba alates lapsepõlvest ja väiksena tegi ta kodus kassettide peale lausa oma raadiosaateid. Selle ammuse soovi ajendil õpib Jakob praegu ülikoolis ajakirjandust. "Ajakirjanduse alal töötan praegu ka tehnoloogiaportaali Geenius.ee kaasautorina ning löön kaasa erinevates projektides ja ettevõtmistes, alates Eesti Pimedate Liidu ajakirja kirjutamisega ja lõpetades Arvamusfestivali kommunikatsioonimeeskonna liikmeks olemisega," ütleb ta.
Töö raadios annab Jakobile palju ja temagi annab raadiole vastu. "Minu teada ei ole Raadio 2-s enne töötanud nägemispuudega saatejuhti. Nüüd töötab. Olen sünnist saati pime, ma ei näe mitte midagi," ütleb Jakob,
Tööst vabal ajal on Jakob tegev Eesti Pimedate Liidu juhatuse liikmena ning Euroopa Pimedate Liidu veebi- ning mobiilirakenduste ligipääsetavuse võrgu ekspertgrupi liikmena.
Gert Zavatski on pikalt nautinud pereisa rolli, kuid nüüd on aeg raadiotööks küps. "Olen just poolteist aastat kestnud lapsehoolduspuhkuselt naasnud jutuhimuline pereisa. Et mu ettevõtjapõlv filmistuudios Smoked Sparrow üha tõsisemat hoiakut nõuab, siis on reedehommikune äratajatöö väga heaks tasakaalupommiks," ütleb ta.


description: Kirjanik Olev Remsu, kes pani kokku stsenaristikaõpiku «Filmidraamatehnika», valis välja linateosed, mille ta naljaga pooleks võtaks kaasa üksikule saarele.

title: 10 filmi, mille Olev Remsu võtaks kaasa üksikule saarele

maintext:
«Esimene, mis pähe tuleb, on Andy Warholi «Magada». Ma olen seda filmi palju vaadanud, ma olen seda tudengitelegi näidanud, kuid ainult selle 40-minutilist lühendatud varianti. Mul on nägemata selle originaalversioon, mis on 5 tundi ja 20 minutit pikk. Ma tean vaid üht inimest, kes seda on vaadanud: meie Moskva-kooli õppejõud Andrei Tarkovski, kes loenguil väga kiitis seda filmi, kus kogu aeg üks mees magab. Filmil olevat ainult üks viga: lõpus tõustakse üles. Ma ei tea siiamaani, kas see oli nali või mõtles Tarkovski seda tõsiselt: just selle selgitamiseks vaataksin pikka varianti.
Andy Warhol «Magada».
Kindlasti võtaksin kaasa maailma juhtiva filmiajakirja Sight & Sound poolt kõigi aegade 50 parima filmi hulka valitud ülipikad teosed, näiteks prantslase Claude Lanzmanni üheksatunnise «Holokausti» ja ungarlase Béla Tarri seitsmetunnise «Saatanatango», aga ka Jean-Luc Godard´i 4,5-tunnise «Kino loo». Neid ja mõnesid veel vaataksin siiski rohkem kohusetundest, sest kuidas sa pead end erialainimeseks, kui sa pole neid filme paar-kolm korda näinud? Ega filmi ülesehitusest ikka ühekordse vaatamisega aru ei saa.
Claude Lanzmann «Holokaust».
Puhkuseks raskest filmivaatamise kohusest võtaksin sealtsamast edetabelist kaasa François Truffaut´ «400 lööki» ja Vittorio De Sica «Jalgrattavargad» (mõlemad on mind õrnas pubekaeas kõige rohkem mõjutanud teosed üldse), samuti jaapanlaste Yasujirō Ozu «Tokyo loo» (oli jänkiokupatsiooni ajal keelatud) ja Mizoguchi Kenji «Vihma ja kuupaiste lood». Veel meeldiks mulle kaasa haarata Lars von Trieri «Dogville» ja Jean-Luc Godard´i «Weekend», esimene neist on totaalne teater filmis ja teisest sarkastilisemat ühiskonnakäsitlust ei ole ma veel kusagil kohanud.
Jean-Luc Godard «Weekend».
Jah, filmindus jaotub täpselt samuti kaheks kontrastseks pooleks nagu muusika, nagu kirjandus: ühel poolel on Bach ja Beethoven, teisel poolel biitlid ja Jim Morrison, ühel poolel on Dostojevski ja Saul Bellow, teisel poolel Edgar Allan Poe ja Mika Waltari - kõigega peab olema vähemalt tuttav, eelistusse aga tuleb süveneda ja süveneda.»
Olev Remsu esitleb oma uut raamatut «Filmidraamatehnika» kolmapäeval kell 18 Tallinna Kinomaja konverentsisaalis, teda küsitleb Peeter Simm. Remsu intervjuud loe Postimehe kolmapäevasest paberlehest või Postimees Plussist.


description: Sel nädalal jõuab Tallinnas Katariina kirikus taas lavale John Patrick Shanley Pulitzeri ja Tony auhinnaga pärjatud näidend «Kahtlus». Etendused toimuvad 23.-25. ja 30. septembril ning 7.-9. oktoobril algusega kell 19.00.

title: Piltuudis: Anne Veesaar valmistub "Kahtluse" etenduseks

maintext:
Näidend «Kahtlus» jutustab loo sellest, kuidas kogemata lendu lastud kahtlus võib tekitada kahtlustuste laviini, mille tõesust kontrollida polegi võimalik.
2014. aasta parima lavastaja tiitliga pärjatud Madis Kalmeti lavastuses mängivad Anne Veesaar, Guido Kangur, Ursula Ratasepp ja Harriet Toompere. Etendusele annavad vormi valguskunstnik Priidu Adlas ja kunstnik Ivi Piho, muusikalise kujunduse taga seisab aga Peeter Konovalov.
Etendus on jõudnud publikuni tänu MTÜle Pikk Mari, mille asutajateks on Anne Veesaar ja Arle Soeson. See ürgset naiste väge täis tandem teeb pea kõik etenduse ettevalmistustööd ise ära alustades koristamisest kuni mööbli transpordini välja.«Mehi meil kambas ei ole, kõige eest vastutame ise. Trupp ootas uute etenduste mängimist üheksa pluss kolm kuud, sest Ursula Ratasepp sai lisaks Lauteri preemiale ka uue ilmakodaniku, Lauritsa emaks. Taastusproove tehes avastasime et teemad on aastaga veelgi kaasaegsemad, sest mitmete muude üldinimlike teemade kõrval räägitakse inimese tõrjutusest tema nahavärvi tõttu ja see on vägagi aktuaalne probleem tänases eesti pagulaspoliitikas,» rääkis produtsent Soeson.
Etenduse toimumise koht on hoolikalt valitud 13. sajandil ehitatud Katariina kirik, mis omal ajal ületas ilmselt ruumimahu poolest Oleviste kirikut, sarnanedes selles Pirita kloostriga. Tegu oli kolmelöövilise kodakirikuga, mis ulatus siiani säilinud lääneportaalist läbi terve kvartali Müürivahe tänavani. 1531. aastal sai kirik tulekahjus kannatada, just seetõttu rajati kiriku idapoolsetesse varemetesse eraomandisse kuuluvad elamud ning abihooned.
Kirikuvaremete läänepoolsesse ossa rajas kaupmees Koch 1874. aastal kaubalao, sellest ajast on pärit ka praegused kiriku puitrõdud ning lame garaažikatuse moodi katusekonstruktsioon. 20. sajandil tegutses kiriku ruumides autoremonditöökoda.«See kirik on kogu näidendi temaatika ning kontekstiga tugevas arhitektuurilises seoses ja toetab erakordselt hästi kogu etenduse atmosfääri,» ütles etenduse kunstnik Ivi Piho.
Etendus «Kahtlus» jõuab vaatajateni Katariina kirikus Tallinnas 23.-25. ja 30. septembril ning 7.-9. oktoobril algusega kell 19.00.


description:
Kanal 2
«Eesti otsib superheeringat» pühapäeviti kell 19.30

title: Käes on klounide aeg!

maintext:
Pühapäevaste sündmuste valguses on terasele vaatlejale selgeks saanud, et presidendivalimised on kaotanud igasuguse meelelahutusliku väärtuse. See ei vääri tähelepanu isegi mitte iseenese paroodiana. Mis veel hullem, paljutõotava poliitkoomiku Oudekki Loone vabastati keskerakonna peasekretäri kohalt ning seega jagub talle lähitulevikus ilmselt oma sketšide esitamiseks märgatavalt vähem eetriaega.
Sellises olukorras teab iga tsirkusedirektor ja telekanali juht, et ainuõige lahendus on klounid peale saata (lisapunktid sellele, kes teab, kust pärineb väljend «Send the clowns in!»). Kanal 2 alanud saade «Eesti otsib superheeringat» jätab meelelahutuse proffidele. Sama näitlejate seltskond, kes meile tuttav sketšisaatest «Heeringas Veenuse õlal» - Tiina Tauraite, Taavi Teplenkov, Tiit Sukk, Liina Vahtrik, Indrek Ojari, Margus Prangel jt – teeb kaasa siingi.
Et asi veel kindlam oleks, ei hakatud formaati ise välja mõtlema, vaid osteti litsents sisse. «Heeringa» uues versiooni on juurde toodud stuudiopublik, kolmeliikmeline žürii ning kaks saatejuhti. Tänuväärselt lühikesi naljaklippe esitatakse viieste plokkidena ning saatepublik valib puldinuppe vajutades nende seast enda meelest naljakaima. Saate võitja läheb edasi finaali ning selles selgubki kõige naljakam nali.
Näitlejad olid oma ülesannete kõrgusel, nagu võis veenduda algupärases heeringa-saates. Kui mõni nali piisavalkt naljakana ei tundunud, isegi mõttetu või tühjana mõjus, võib selles kindlasti süüdistada välismaiseid stsenariste, mitte suurepäraseid ja armastatud eesti näitlejaid.
Psühho- ja seksuoloogidele võiks kindlasti huvi pakkuda saatekülaliste käitumine. Nimelt sai igast videoplokist kindla peale kõige rohkem punkte nali, millel midagigi seksiga pistmist oleks. Seks on kindlapeale minek! Mida räägib see eesti rahva kohta? Või kui mitte kogu rahva , siis vähemalt selle segmendi kohta, kes telesaadete salvestustel käib?
Publiku ees nahktugitoolides mõnuleva žürii moodustasid Kristjan Jõekalda, Liis Lemsalu ja Kristjan Jõekalda. Nende ülesanne on naljade ja reklaamide vahele jääv saateruum täis rääkida, «Superheeringas» võtab pühapäevaõhtust enda alla ikkagi kaks tundi. Jõekalda esineb tuntud headuses, tal on nii lustakaid lugusid kui oskus neid esitada. Ka Rohumaale tuleb vahel mõni naljakas seik meelde, kuid tema väljendusoskus jääb Jõekaldaga võrreldes üsna kahvatuks.
Aga Lemsalu talent peitub ilmselgelt kuskil mujal, kui lugude rääkimises. Arusaamatuks jääb, mida ta saatele juurde annab. Aga võib muidugi olla, et originaali stiiliraamatus oligi selliste parameetritega blondiin kirja pandud ja väikesest Eestist lihtsalt ei leidnud inimest, kes peale muude nõutud omaduste ka nalja oskaks visata.
Saatejuhid Cool D ja Kristjan Hirmo ning nende tobedad kikilipsud olid ilmselgelt oma elemendist väljas. Aga las na olla ja harjuta, ehk kasvab sellest või teisest veel midagi huvitavat.
«Superheeringas» on just selline saade, mis pühapäeva õhtul käima lükata ja las ta siis muude toimetuste tasutaks seal vaikselt mängib. Ikka parem, kui iseenese vastandiks muutunud presidendivalimised. Ei ole välistatud, et vahepeal saab suutäie naerda.


description: 4.-8. oktoobril toimub Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias värske heli festival Sügisfest. Tänavune festival on varasematega võrreldes rahvusvahelisem ning sel korral lisandub festivalikavasse taas kimbuke uusi värskeid helisid ja toone.

title: Värske heli festival Sügisfest laiendab piire

maintext:
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias on põhjust sügist armastada, sest siis ei täitu maja mitte ainult uute tudengitega, vaid ka uue muusikaga. Traditsiooni kohaselt toob Sügisfest nii kaugemaid kui ka lähemaid külalisi, alustades Udmurtiast ja lõpetades USAga. Kavas on Poola ja Soome uus repertuaar, elektroakustiline muusika, noorte eesti komponistide looming, prantsuse spektraalmuusika, uus klassika, vabaimpro ja etno sümbioos, meistriklassid ja loengud jpm.
«Põnevaks teevad selle festivali kindlasti just kõik need väga eriilmelised projektid. On tavapärasemaid formaate, mida publik teab ja oskab oodata ja mida jätkuvalt pakume, aga on ka täitsa uut ja värsket. Üheks selliseks on kindlasti kontsert «Ajajõgi», kus kõlavad udmurdi ja bessermani laulud kaasaegses võtmes koos elektroonika ja improga. Ajajõgi loob silla erinevate aegade, kohtade ja emotsioonide vahel, tekib selline igavikuline dimensioon,» rääkis festivali kunstiline juht prof Helena Tulve.
«Kui kavast veel midagi esile tõsta, siis kindlasti Scott Milleri autorikontsert on see, mida rõhutaksin. Samuti prantsuse spektraalmuusikaga kontsert ansambel U: ja EMTA UMA esituses,» rääkis Tulve. «Prantsuse spektraalmuusika on väga nõudlik esitaja suhetes. Spektraalmuusika käsitleb ühte heli kui elusorganismi - milline on heli elu, kuidas ta algab, kestab ja lõpeb. See on väga tänuväärne, et meie tudengid saavad koostöös ansambliga U: sellise kogemuse ja võimaluse esitada muusikat, mille peale üksinda hammas ei hakkaks ja mida üldse Eestis kahjuks väga harva mängitakse.»
Värske heli festival Sügisfest toimub tänavu juba 17. korda. Festivali kunstiline juht on prof Helena Tulve ja festivali korraldab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kontserdi- ja etenduskeskus. Lisainfo: ema.edu.ee/kontsert
Festivali kava:
T 4.10 kl 19 / EMTA kammersaal / Tasuta
Balti uue muusika spekter (Baltic New Music Spectrum), NeoQuartet (PL)
Kavas Helmut Zapf, Helena Tulve, Rei Munakata, Aleksander Kosciow, Anton Safronov
K 5.10 kl 19 / EMTA kammersaal / Tasuta
Ajajõgi, Maria Korepanova (Udmurtia), Marian Caldararu (MD), Vlady Bystrov (GER)
Kavas vanad bessermani ja udmurdi laulud
N 6.10 kl 19 / EMTA kammersaal / Tasuta
Korvat Auki Ensemble (FIN) ja EMTA improvisatsioonitudengid
Kavas avatud partituurid ja vabad improvisatsioonid
R 7.10 kl 17.30 / 3. ja 4. korruse aatrium / Tasuta
Fookuses tudengid I, Pavel Tšeretšukin ja Pasha Semjonov
Kavas meeleolu metamorfoosid
R 7.10 kl 19 / EMTA kammersaal / Tasuta
Fookuses tudengid II, CoPeCo tudengite ühiskontsert
R 7.10 kl 21 / EMTA ooperistuudio / Tasuta
Fookused tudengid III, EMTA kompositsioniosakonna tudengite kontsert, Pianist Mari Visnapuu
Kavas Eisi Mäeots, Henri Viies, Mihkel Tomberg, Robi Jõeleht, Mario Davidovsky, Scott Miller, Aljona Movko
L 8.10 kl 16 / EMTA kammersaal / Tasuta
Autoritund, Kohtumine Scott Milleriga (US)
L 8.10 kl 17 / EMTA kammersaal / Tasuta
Autorikontsert, Scott Miller (US), kaastegev Mart Soo (kitarr)
Kavas Scott Miller
L 8.10 kl 19 / EMTA kammersaal / Tasuta
Peegeldused - Gérard Grisey 70m Ansambel U: ja EMTA UMA
Kavas Gérard Grisey, Tristan Murail, Philippe Hurel
Festivali vältel on EMTA aatriumis võimalik vaadata dokumentaalfilmi «Theremin: An Electronic Odyssey»


description: Teisipäeval, 20. septembril 2016 avatakse Roomas Enzo Rossi Kunstilütseumis Eesti illustratsiooninäitus „Elas kord...“, mis on inspireeritud Grimmi muinasjuttudest.

title: Eesti illustratsiooninäitus “Elas kord…” lõpetab Roomas ja Bolognas

maintext:
Näitust eksponeeritakse Roomas 30. septembrini, sealt rändab see edasi Bolognasse. Bologna Sala Borsa Ragazzi raamatukogus on näitus üleval 7.–22. oktoobrini. Tegemist on viimaste peatuspaikadega, kus näidatakse ligi kaks aastat Itaalias ringelnud eesti illustraatorite näitust.
Näituse kuraator Viive Noor: „Kuigi algselt oli plaanis näitust esitleda Itaalias vaid ühe aasta, siis erakordselt sooja vastuvõtu ja suure huvi tõttu jäi see sinna ka teiseks aastaks. Kokkuvõttes võib öelda, et see on esimene kord, kui Eesti illustratsioonikunsti nii laialt ja põhjalikult Itaalias tutvustatakse ja selle üle on mul muidugi äärmiselt hea meel.“
Viive Noore illustratsioon "Punamütsikese" muinasjutule. / Repro
Näitusel esinevad 59 tööga 20 eesti illustraatorit: Sveta Aleksejeva, Anu Kalm, Kristi Kangilaski, Kadi Kurema, Anne Linnamägi, Regina Lukk-Toompere, Ülle Meister, Tiia Mets, Jüri Mildeberg, Piret Mildeberg, Gerda Märtens, Viive Noor, Juss Piho, Anne Pikkov, Ulla Saar, Kertu Sillaste, Catherine Zarip, Tiina Mariam Reinsalu, Maarja Vannas-Raid ja Urmas Viik.
Alates 2015. aasta maikuust on näitus Itaalias ringelnud Aostas, Anagnis, Lagonegros, Bernalda-Metapontos, Coratos, Materas, Sassaris, Irsinas, Ischial ja Siracusas.


description: Piip ja Tuut Teater läheb üle naturaalmajandusele.

title: Teatripileti saab lunastada aiasaaduste eest

maintext:
4.oktoobril kell 19.00 mängib Piip ja Tuut Teater tragikomöödiat „Elevant“, mille vaatamiseks võib kaasa tuua kartuleid või ube, kaalikaid või kurke, hoidiseid või isetehtud mahla, mis aga igaühe sahvrist või keldrist leidub.
Siiski ei ole kaasavõetud köögiviljad mõeldud lavale loopimiseks, vaid nendega saab naturaalmajanduse korras osta endale õiguse etendust näha.
Kauplemine ja õiglase kokkuleppe sõlmimine käib Piip ja Tuut Mängumaja uksel. Samaaegselt jääb ajutiselt ka kehtima tavapiletite müük neile, kes tahavad raha eest pileti lunastada või kellel pole piisavalt aiasaadusi, et neid laiali jagada.
Piip ja Tuut Teater tõstis alanud hooajast piletihinda, kuid soovib, et teatrisse jõuaksin kõik inimesed nende varalisest seisusest sõltumata. Piip ja Tuut Teater ei esita elitaarkunsti, vaid mängib lugusid, mis on inimlikud ja puudutavad kõiki inimesi. 2015. aasta statistika põhjal oleme erateatritest enim vaatajaid kogunud etendusasutus, kes tegutseb väikseima riigitoetusega. Meie vaatajad on meie „varandus“, teie toodud aiasaadused meie kõhutäis.
Piip ja Tuut Teatri „Elevant“ on erakordne lavastus mitut moodi: Taani autor Soren Valente Ovesen lavastas selle interneti teel jõudmata kordagi protsessi käigus Tallinnasse ning see on üks väheseid Piip ja Tuut Teatri lavastusi, kus laval polegi klounipaari, vaid näitlejad Haide Männamäe ja Toomas Tross vastakates Naise ja Mehe rollides.
„Elevant“ ei jäta ühtegi naist puudutamata, kuigi laval chippendale tantsijaid ei näe. Etendus räägib loo kõrge lennuga Suurest Mustkunstnikust, kes töötab palehigis ööd ja päevad, et publiku ette võluda elusuuruses elevant, kuid tegelik loo peategelane on meest jäägitult armastav naine, Suure Mustkunstniku assistent, kes osutub tõeliseks Võluriks. Ka mehi ei jäta see lavalugu puudutamata, vaid näitab neile seda, mis kaasaegses, kuid ometigi endiselt patriarhaalses maailmas neil kahe silma vahele kipub jääma. Etendus lõpeb muinasjutuliselt tragikoomiliselt ja selle vaatamine on kui puhastustulest läbikäimine.


description: Neljapäeval 29. septembril kell 18.00 esilinastub kinos Artis Ruti Murusalu täispikk dokumentaalfilm «Ühe unistuse maja», milles rullub lahti noorte tantsijate lugu nende katsumuste rohkest teekonnast baleriiniks saamisel.

title: Noorte baleriinide katsumustest valmis film

maintext:
Tallinna Balletikool on paljude tantsijate tee alguseks olnud juba 1946. aastast. Filmis põimub kokku kollektiivportree, andmaks edasi tantsija elu läbi erinevate põlvkondade silmade. Alles oma unistuse lugu alustavate värskelt vastuvõetud õpilaste teed ristuvad lõpueksamiteks valmistuvate noorte tantsijatega. Neid jälgib plejaad kunagisi balletistaare, kes tänases päevas vastutavad inimsaatuste eest majas, kust kord nendegi teekond alguse sai. Kelle unistus jääb elama ja kelle oma kustub?
Dokumentaalfilm «Ühe unistuse maja» / Kaader filmist
Kord beebi-baleriinidena alustanud noorte tantsijate igapäev hõlmab endas suurt füüsilist pingutust ja treeningut, mis võib viia kas vigastuste või siis rahvusvaheliste konkursivõitudeni. Film püüab vaatajale näidata kõike seda, mida peab tantsija oma valitud eriala nimel läbi tegema ning milliseid valikuid tuleb tal selle kauni elukutse nimel juba varajases eas teha. «Sa võid viis piruetti keerutada, keegi ei viitsi seda vaadata,» ütleb Kaie Kõrb proovisaalis ennast hingetuks tantsinud noorele baleriinile. «Tööd tuleb teha niikuinii, aga laval ei tohi keegi aru saada, et sa seal vaeva näed.»
«Ühe unistuse maja» on režissöör Ruti Murusalu neljas tantsuteemaline dokumentaalfilm. 2010. aastal valmis «Sündinud tantsule» rahvatantsujuhist Kai Leetest, 2012. aastal «Sinine Kõrb» priimabaleriin Kaie Kõrbist ja 2014. aastal «Ballettmeister» rahvusvaheliselt tunnustatud koreograaf Mai Murdmaast. Ka käesoleva filmi stsenaristiks on Len Murusalu, operaatoriks Erik Norkroos ja Kullar Viimne ning monteerijaks Kersti Miilen. Filmi produtsent on Erik Norkroos ning film on valminud stuudios Umberto Productions.
«Ühe unistuse maja» linastub Tallinnas kinos Artis alates 30. septembrist ning Tartu Elektriteatris 4. oktoobril kell 19.00.


description: 28. septembril alustab kinos Artis filmiürituste sari «Musta huumori pärlid», kus lustakasse filmijadasse on lükitud 7 viimaste aastate humoorikalt sünget õnnestumist. Filmiprogrammi filmid linastuvad ainult loetud seanssidega.

title: Kino Artis pühendub mustale huumorile

maintext:
Must huumorit tuntakse kui huumoriliiki, mille puhul tõsiseid või valulikke sündmusi käsitletakse küüniliselt või lausa absurdselt kergemeelselt. Seda žanri hinnatakse eelkõige selle vabastava toime tõttu ja iganenud uskumussüsteeme purustava fenomeni pärast. Mõnikord võib must huumor olla ainus sotsiaalselt lubatud võimalus käsitleda ühiskonnas teatud tabuteemasid, hakata vastu välja kujunenud korrale või sootsiumis valitsevale silmakirjalikkusele. Filmikunstis avaldub must huumor nii karakterite jultunud sarkasmis kui ka režissööri iroonilises vaatenurgas kogu loo situatsioonidele.
Kino Artis ekraanidel alusatab juba kolmapäeval, 28. septembril musta huumori filmide sarjas publikut naerutama groteskne ja jahmatav «Mehed ja kanad», mille lavastajaks on filmisõprade seas tuntud Taani režissöör Anders Thomas Jensen.
Filmiprogramm saab täiendust juba nädala pärast lustliku pseudodokumentaaliga «Mida me pimeduses teeme», mis on režissööride Jemaine Clement ja Taika Waititi õõnsalt romantiline lugu 3-st koos elavast vampiirist ning nende argistest muredest tänapäeva maailmas.
Damián Szifróni anarhistlik kättemaksulugude seeria «Metsikud lood» toob musta huumori filmisarja kolmanda filmina vaatajani 5 lühilugu tegelaste täielikust kontrollikaotusest ning nende laskumisest hävitavatesse emotsioonidesse.
Roy Anderssoni «Tuvi istus oksal ja mõtiskles eksistentsi üle» on kaastundlik kuid samas groteskselt naljakas vaade inimelu kentsakusele ning haledusele, mis pälvis 2014. aastal Veneetsia filmifestivalil parima filmi Kuldlõvi.
Prantsuse režissööri Pascal Chaumeil viimaseks teoseks jäänud «Väike tööots» on film noir´ilik lugu mehest, kes võtab vastu ühe ebatavalise töö maffiabossilt, pakkudes vaatajale võimalust naerda jaburate situatsioonide üle.
Mustade komöödiate jada eelviimaseks pärliks on Jaco Von Dormaeli «Uhiuus testament», mis on usu teemagasid jaburalt kergemeelselt käsitlev lugu tänapäeva Brüsselis elavast jumalast.
2015 aasta parima filmi Oscari saanud «Lindmees ehk (Võhiklikkuse ootamatu voorus)» on režissöör Alejandro G. Iñárritu pigimustades toonides filmisarja lõppakord, kus vaatajate suunurgad kistakse üles Kuldgloobusega pärjatud tiivasirutusega Michael Keatoni poolt.


description: Praeguse aja popmuusika üks edukamaid ja populaarsemaid lauljatare Adele pühendas eilse New Yorgi kontserdi Angelina Joliele ja Brad Pittile.

title: Adele korraldas lahutusteemalise grupiteraapia

maintext:
Kui lauljatar oli esitanud paar lugu, katkestas ta esinemise ja teatas kuulajatele:«On aeg rääkida elevandist siin ruumis!» ning pühendas kontserdi abielulahutusest teatanud Joliele ja Pittile.
Üks lauljatari kontserdil viibinud fännidest rääkis väljaandele Hollywood Reporter, et see mõjus kui rühmateraapia neile, kelle jaoks on maailma kuulsaima abielupaari lahutus lausa isiklik šokk.
Kui eile õhtul levis uudis Jolie ja Pitti abielulahutusest peamiselt internetis ja sotsiaalmeedias, siis täna hommikuks oli see muuhulgas The Times’i ja Guardiani paberväljaannete esiuudis.


description: 21. oktoobril taas uksed avav, vahepeal varjusumas olnud rokiklubi Rock Cafe uued tegijad on plaanidest rääkides üldsõnalised.

title: Rock Cafe taasavamine üllatusi ei paku

maintext:
Programmijuht Enar Essensoni sõnul on praegu kõige suuremaks väljakutseks programm. «Kuni augusti lõpuni kestnud segase olukorra tulemusel saime sellega tegelema hakata alles käesoleval kuul ning teatavasti on Eesti A klassi bändidel kalendrid pikalt ette juba kinni,» ütles ta.
Programmijuhi sõnul läbib klubi ka värskenduskuuri. «Värskendamine tähendab seda, et uute sponsorlepingute eel võetakse maha eelneva operaatori poolt paigaldatud turundusmaterjalid. Lisaks parandatakse suurel määral baaride tööd ning uute diivanite näol külastajate mugavust,» selgitas ta. «Samuti paigaldatakse uus helisüsteem ning valguspark. Ruumiline lahendus säilib suurel määral nii nagu oli.»
Sisuliselt jätkab Rock Cafe senisel live-muusika kontsert-klubi kursil. «Kontserte on seinast seina, klubimuusikast kuni rocki ja ballaadi-diivadeni. Üks selline korralik kontsert-klubi peab lihtsalt eksisteerima igas pealinnas. Kinnitamisel on ligi kümme kuupäeva sellel hooajal, mis kõik on väga põnevad,» lubas ta.
Klubi omanik on uus ettevõte RCM Invest OÜ, kelle juhtkonda kuulub üks inimene, autoärimees Hander Latt, kes programmijuhi sõnul soovib pigem olla taustal ning lasta asjatundjatel tööd teha ning klubi juhtida.
Uuenenud kontsertklubi avab uksed 21. oktoobril, mil tähistatakse ka sünnipäeva. Laval on Singer Vinger ning Super Hot Cosmos Blues Band.
Kogu programm on saadaval kodulehel ning Facebookis.


description: Eesti Arhitektide Liidu (EAL) aastapreemiale kandideerib tänavu neli objekti ja viis väikeobjekti (tööd ja fotod allpool).

title: Vaata: 2015. aasta arhitektuuripreemiate nominendid

maintext:
EALi aastapreemia nominendid: Narva Joaoru rannahoone koos seda ümbritseva puhkealaga, Kohtla kaevanduspark, Pärnu rannastaadioni hoone ning Viljandi krematoorium-tavandisaal. Aastapreemia väljaandmist toetab AS Merko Ehitus.Ühtlasi kuulutas EAL täna välja viis nominenti väikeobjekti preemiale. Mõlemas kategoorias selguvad parimad 9. detsembril teatris NO99 toimuval arhitektuuripreemiate tseremoonial.
«Kui esimesel aastal olid arhitektid tööde esitamisel veel küllaltki tagasihoidlikud, siis tänavu oli pilt juba hoopis rõõmustavam,» rääkis Eesti Arhitektide Liidu president Katrin Koov. «Aastapreemiale esitati kokku kaheksa tööd, mille seast valiti lõppvooru neli nominenti. Väikeobjekti preemiale laekus 15 tööd, millest žürii valis välja viis tugevamat.»
Katrin Koovi sõnul on mõlemas kategoorias nominentide tase väga kõrge, võrreldav mistahes rahvusvahelise arhitektuurivõistlusega. «Rõõmustav on see, et neis töödes tuleb selgelt esile iga meeskonna julge ja isikupärane lähenemine keerukatele ülesannetele. Värskete ideede tunnustamine ongi ju selliste võistluste laiem eesmärk,» märkis Koov.
EAL annab aastapreemiat välja alates 2015. aastast. Laureaaditiitli saaja otsustab väljastpoolt Eestit kutsutud sõltumatu arhitektuuriekspert. Tänavu langetab selle otsuse tunnustatud Hispaania arhitekt Fuensanta Nieto, kelle büroo Nieto Sobejano Arquitectos on võitnud muuhulgas ka näiteks Arvo Pärdi Keskuse arhitektuurivõistluse. Koostöös Merko Ehitusega välja antava aastapreemia suurus on 5000 eurot.
EALi väikeobjekti konkursil osalevad arhitektuursed väikevormid, väikesemahulised ehitised, maastikulised objektid. Preemia suurus on 4000 eurot ning selle väljaandmist toetab Kultuurkapital. Väikeobjekti konkursi 2016 žüriisse kuuluvad: Vesa Humalisto (SAFA), Ivar Lubjak (EAL), Aet Ader (EAL), Edgar Kaare (EMAL), Ilona Gurjanova (EDL).
EALi aastapreemia 2016 nominendid
Narva Joaoru puhkeala ja rannahoone / Kalle Vellevoog
Narva Joaoru puhkeala ja rannahoone
Arhitektuur: Kalle Vellevoog, Martin Prommik, Andrus Andrejev (Arhitektuuribüroo JVR), Tiiu Truus (Stuudio Truus)
Inseneriosad: Inseneribüroo Estkonsult, Contactus
Tellija: Narva Linnavalitsus
Valmis: 2015
Ehitaja: Pärnu REV
Kohtla kaevanduspark / Arno Mikkor
Kohtla kaevanduspark
Autorid: Margit Argus, Margit Aule (KAOS Arhitektid), Joonas Sarapuu (Innopolis Insenerid)
Tellija: Kohtla-Nõmme vald
Valmis: 2015 mai
Ehitaja: AS Eviko
Pärnu rannastaadioni hoone / Terje Ugandi
Pärnu rannastaadioni hoone
Autorid: Jan Skolimowski, Peeter Loo (KAMP Arhitektid); kaasa töötas: Anton Andres (KAMP Arhitektid)
Sisearhitektuur: Raul Tiitus (PINK)
Logo ja viidagraafika: Martin Eelma (Tuumik)
Tellija: Pärnu Linnavalitsus
Valmis: 2016 juuni
Ehitaja: Eventus Ehitus
Viljandi krematoorium-tavandisaal / Viljandi krematoorium
Viljandi krematoorium-tavandisaal
Autor: Raul Vaiksoo (Raul Vaiksoo Arhitektuuribüroo)
Tellija: Felkrem OÜ
Valmis: 2015 september
Ehitaja: Mudel Ehitus OÜ
EALi väikeobjekt 2013-2015 nominendid
KODA by Kodasema / Tõnu Tunnel
KODA by Kodasema
Autorid: kontseptsioon: Taavi Jakobson, Ülar Mark, Hannes Tamjärv, Kalev Ramjalg, Marek Strandberg
Arhitekt: Ülar Mark; sisearhitektid Kariina Kristiina Kaufmann, Kadri Tonto, Hannes Praks; Konstruktor: Egon Kivi
Tellija: Kodasema OÜ
Valmis: 2015 september
RUUP / Tõnu Tunnel
Metsakõlakojad RUUP
Idee autor: Birgit Õigus
Projekti autorid ja ehitajad: Birgit Õigus, Mariann Drell, Ardo Hiiuväin, Lennart Lind, Henri Kaarel Luht, Mariette Nõmm, Johanna Sepp, Kertti Soots, Sabine Suuster
Juhendajad: Aet Ader, Karin Tõugu, Kadri Klementi, Mari Hunt (b210), Tõnis Kalve ja Ahti Grünberg (Derelict Furniture)
Projektijuht: Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakond
Tellija: RMK
Valmis: 2015 september
Tsikuraat / Paco Ulman
Tsikuraat
Idee autor: Saari Sildos
Ehitajad: 1. kursuse arhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala tudengid 2012-2013
Ehituspraktika juhendaja: Jaan Tiidemann
Valmis: 2013 august
Ujuv saun / Jakob Meier
Ujuv saun
Autor: Tomomi Hayashi (HG Arhitektuur)
Tellija: Mait Rõõmusaar
Valmis: 2013 august
Uusnurk / Robert Kähr
Uusnurk
Autorid: Anne Rudanovski (skulptor), Anna-Liisa Unt (maastikuarhitekt)
Valmis: 2013 talv, kokku 6 erinevat asukohta kuni 2016.
Esmaesitlusel Tartu Raekoja platsil olid installatsioonil kaasautorid Martin Rästa (graafiline disain), Ardo Ran Varres (heliinstallatsioon), Kerttu Kruusla (video), Andres Sarv (valgustus), Paul Sõrmus (konstruktsiooni konsultatsioon).
Täpsem info mõlema võistluse tingimuste kohta: www.arhliit.ee


description: Helsingi rahvusvaheline filmifestival «Armastus & Anarhia» leiab aset 29. korda ja nagu juba traditsiooniks saanud, toimub festivalil Eesti filmiklubi ning programmi mahub mitu Eesti filmi.

title: Eesti filmipidu Helsingi festivalil "Armastus & Anarhia"

maintext:
Tänavu on festivali kavva valitud kolme eesti naisrežissööri filmid: Triin Ruumeti süsimusta huumoriga vürtsitatud tragikomöödia «Päevad, mis ajasid segadusse» (2016), Kadri Kõusaare Oscarile esitatud trillerlik «Ema» (2016) ning Liina Paakspuu «Hundi süda sees“ (2015), mis on film eesti Metsatöllust, soome Finntrollist ja põhjamaise folk metal’i olemusest. Lisaks filmidele saab Soome publik kohtuda ka Eesti filmitegijatega. Pärast seansse ajavad publikuga juttu näitlejad Juhan Ulfsak ja Jaanika Arum filmist «Päevad, mis ajasid segadusse», «Ema» produtsent Aet Laigu ning «Hundi süda sees» režissöör Liina Paakspuu.
Traditsiooniline Eesti õhtu toimub Dubrovniku klubis (Eerikinkatu 11, Helsingi) kolmapäeval, 21. septembril kell 21. Klubiõhtu algab Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli tudengite lühifilmide linastusega.
Õhtu lõpetab eesti indie-rock-ansambel Frankie Animal, kes tegutseb alates 2012. aastast. Bänd on ühtaegu õrn ja jõuline, lummates publikut oma läbistava, kuid samas intiimse ja tundliku esinemisega. Grupi kõlapildis on kuulda mõjutusi Feistist Arctic Monkeysini. Selle aasta aprillis ilmus ansamblil esimene täispikk stuudioalbum «The Backbeat».
Helsingi rahvusvaheline filmifestival «Armastus & Anarhia» kestab kuni 25. septembrini, filmikava ja lisainfo leiab siit: http://hiff.fi/.


description: See 3,5-minutiline eksklusiivne lõik on pärit 26-aastase Ants Tammiku uhiuuest filmist «Habras maailm», mis avab kolmapäeval Matsalu loodusfilmide festivali.

title: Haruldased kaadrid: vaata, kuidas väsinud karuott metsa all tukastab

maintext:
Efektne, vaid pildi ja muusikaga kujundeid loov sõnadeta film jutustab soode kuivendamise ja turba kaevandamise näitel tasakaalust, mida on vaja hoida, et säiliks ürgne loodus.
Siinne episood on filmitud Ida-Soomes Kuhmos, kuhu Tammik sõitis tuntud Soome filmimehe Kari Kemppaineni soovitusel karusid jäädvustama pärast seda, kui ta Eestis üles võetud materjaliga rahule ei jäänud.
Tõenäoliselt puudutanuks sama ka Soomes filmitut, kui viimasel ööl poleks asjad järsku juhtuma hakanud.
Edasi jätkab juba Tammik ise: «See oli juuni keskpaik ja karul oli paaritumisperiood, mis tekitas vajaduse vabadel hetkedel puhata ja süüa. Minu õnneks otsustas üks suur isend varjeonni ette pikali heita ja tukastama jääda. Olin karust umbes 30 meetri kaugusel ja väga elavalt ja detailirohkelt oli kuulda hingamist, kratsimist ja kõhugaaside vallandumist. Oli omamoodi sürreaalne elamus näha vaba looma rahulikult põõnamas ja peeretamas. Minul endal sel ööl und ei tulnud, kuna adrenaliin ja helid, mis onni kostsid, ei lasknud uinuda. Pidavat olema üsna haruldane nähtus, et karu jääb magama nii lähedal oma söögikohale.»
Ants Tammikust ja tema filmist loe lähemalt kolmapäevasest paberlehest ja Postimees Plussist.


description: Vertikaalstart.

title: Kanuti Gildi SAAL läheb kolmapäeval vertikaalstarti

maintext:
Eelootav 16. hooaeg koosneb esietendustest, mille hulka kuuluvad Kanuti Gildi SAALi kaasproduktsioonid nii meilt kui mujalt, külalisetendustest ja juba traditsioonilistest sarjadest nagu kontsertsari Improtest, EKA arhitektuuriloengud ning residentuuridest ja muudest uuringulistest projektidest. Selle hooaja sisse jäävad ka festivalid - NU Performance Festival oktoobris-novembris Maria Arusoo kureerituna, lühivormide festival made in estonia maraton märtsis ning augustis tuleb taas SAAL Biennaal, sel korral Annika Üpruse käe all.
Vertikaalstardil osalevad kunstnikud, residendid ja väliskülalised, kes vestlusringis heidavad valgust nendele teemadele, mis on nende meelel ja ideedele, mille kallal nad hakkavad hooaja jooksul Kanuti Gildi SAALis töötama. Kõik huvilised ja sõbrad nii kaugelt kui lähedalt on teretulnud.
Kanuti Gildi SAALi hooaeg 2016-2017 sünnib koostöös järgmiste kunstnikega: Emer Värk, Karl Saks, Maria Arusoo / NU Performance Festival, Hendrik Kaljujärv, Kristian Smeds, W A U H A U S, Marit Sirgmets, Henri Hütt & Mihkel Ilus, Iggy Lond Malmborg, Raho Aadla, Kädi Metsoja, Rene Köster, Mart Soo & Taavi Kerikmäe / Improtest, Annika Üprus / SAAL Biennaal, Joanna Kalm, Karolin Poska, Nele Suisalu & Maarja Tõnisson, Kinoteater, made in estonia maraton, Sille Pihlak & Siim Tuksam / EKA arhitektuuriteaduskonna avatud loengute sari jt.
Üritus toimub eesti keeles.


description: Tallinna Linnateater on alustanud uue keskkonnasäästliku kontseptsiooni „Roheline teater“ väljatöötamisega, mille tulemusena peaks vanalinnas asuv teatrihoonete kompleks vähendama oluliselt oma ökoloogilist jalajälge.

title: Tallinna Linnateater soovib muutuda rohelisemaks

maintext:
Koostöös Eesti Kunstiakadeemia Jätkusuutliku Disaini Labori magistritudengitega viidi eelmise hooaja lõpus Linnateatri peakunstniku ja Eesti Kunstiakadeemia vanemteaduri ja õppejõu Reet Ausi juhtimisel läbi Tallinna Linnateatri hoonete keskkonnamõju analüüs, mida juhendas Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse vanemekspert Harri Moora. Analüüsi käigus vaadati üle teatri energiatõhusus, veekasutus, üldine töökeskkond, jäätmekäitlus jne. Tudengid mõõtsid välja ka Tallinna Linnateatri ökoloogilise jalajälje suuruse ning said tulemuseks 233,2 ha. Analüüsist selgus, et teatri ökoloogilisest jalajäljest moodustab suurima osa ehk 44% elekter, järgnevad 42%-ga jäätmed ja 9%-ga küte.
Raivo Põldmaa / Scanpix
Tallinna Linnateatri direktori Raivo Põldmaa sõnul oli teatril soov lõpetada juubeliaasta pilgu pööramisega tulevikku. „Kuna Linnateater on tuntud oma unikaalse keskkonna poolest, värskelt oli teatriga liitunud keskkonnateemade entusiast Reet Aus ning ühtlasi on ka Tallinna linn seadnud oma viimaste aastate tegevuses keskkonnasõbralikkuse teema olulisele kohale, oli roheteatri ideeni jõudmine üsna loogiline,“ sõnas ta.
„Meie ökoloogiline jalajälg on täna kahe Tallinna vanalinna pindala suurune, mistõttu pole see kindlasti kerge ülesanne. Ma ei tea, et Eestis mõni teater hetkel „Rohelise teatri“ kontseptsiooni järgi toimiks ja seetõttu tundub see põnev väljakutse. Kui ühel kaunil päeval teatrile lõpuks suurt saali hakkame ehitama, saame viia oma tegevuse juba täiesti uuele kvalitatiivsele tasemele,“ lisas Põldmaa.
„Ettevõtmine sai alguse soovist muuta teatrisisesed protsessid lõpuni läbipaistvaks ning analüüsida ühe lavastuse väljatoomisega seotud mõju ümbritsevale,“ kommenteeris Tallinna Linnateatri peakunstnik Reet Aus, kes on ühtlasi Eesti Kunstiakadeemia vanemteadur ja Jätkusuutliku Disaini Labori õppejõud.
Reet Aus / Eero Vabamägi
Tema sõnul selgus, et kõik näiliselt mitteühtsed protsessid majas on vägagi omavahel seotud. „Kuna esmane analüüs andis piisava teadmise, kuidas teatri igapäevaelu efektiivsemaks ja ressursisäästlikumaks muuta, tõdesime, et oleks vajalik see protsess lõpuni käia,“ sõnas Aus.
21. septembril sõlmis Tallinna Linnateater koostöölepingu eestimaise energiakontserniga Utilitas, kes aitab oma kogemustega kaasa teatri energiatõhusamaks muutmisel ja keskkonnasäästlikumal majandamisel. Koostööleppe kohaselt teevad Tallinna Linnateater ning Utilitas koostööd energiatõhususe ja rohelise energia kasutamise teadlikkuse tõstmise suunas. Utilitas on ka Tallinna Linnateatri 2016/2017 hooaja peatoetaja.
„Utilitasel on hea meel, et Linnateater väärtustab rohelise energia kasutamist ja energiatõhususe suurendamist. Ka Utilitas kontserni fookuses on kohalike ja taastuvkütuste osakaalu suurendamine ning kaugküttesüsteemi energiatõhususe tõstmine. Pakume hea meelega teatrile oma kompetentsi, et üle vaadata nii hoone energiatarbimine kui ka see, millistest allikatest tarbitav energia on toodetud,“ selgitas kontserni juht Priit Koit.
Ta lisas, et täna on Utilitase kontserni kõigis väljaspool Tallinna asuvates võrkudes soojusenergia tootmisel baaskütuseks kohalik puiduhake. „Avame selle aasta lõpus Tallinnas Väo karjääris uue jaama, mille tulemusena tõuseb meie poolt toodetava puhta energia osakaal ka Tallinnas. Lisaks soojusenergiale toodame ka rohelist elektrit,“ nentis Koit.
Koostöös Tallinna Vesi AS-iga viidi teatri kinnistul läbi joogivee analüüsid ning lähitulevikus asendatakse joogiautomaatides pakutav plastanumates joogivesi tavalise kraaniveega. Ühtlasi soovitakse parandada teatri maalisaali töötingimusi, muuta tõhusamaks hoonete energiakasutust ning uuendada teatri valgusparki. Linnateater kaalub ühe võimalusena hakata kasutama ka rohelist elektrienergiat. Plaan on rajada jalgrattaparkla teatri publikule.
„Roheline teater“ on teatri kontseptsioon, mis kasutab keskkonnajuhtimissüsteemi, aitamaks teatril oma tegevuses ja hoones rakendada keskkonnahoidlikke põhimõtteid, vähendades nii teatritegevusest tulenevat keskkonnamõju ning aidates kokku hoida ressursse. Peale keskkonnaküsimuste on oluline pakkuda teatri enda töötajatele ning külastajatele meeldivat ning tervislikku tegevuskeskkonda.


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Edward Lucas: Euroopa kaitsepoliitika kiituseks
Edward Lucas
Parem hilja kui mitte kunagi: Euroopa räägib kaitsest ja tegutseb selle nimel. Donald Tusk teatas Euroopa Liidu Bratislava tippkohtumisel julgeolekujõudude viivitamatust saatmisest Bulgaariasse riigi piirijulgeoleku tugevdamiseks. Saksa kaitseminister soovib "kaitsealast Schengenit". Muljetavaldav Ursula von der Leyen tegi avalduse Leedus, kus tema riik hakkab järgmisest aastast juhtima 1000-mehelist NATO pataljoni.
Sama meelt on Itaalia, kes soovib "rahvusvahelist Euroopa kaitsejõudu, mis toetub ühisele mandaadile… ja millel on ühine väejuhatus, otsustusprotsess ja eelarvestruktuurid". Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker tahab Euroopa sõjalist peakorterit. Ehkki osa sellest võib sõnadeks jäädagi, saab vähemalt midagi teoks.
Baltimaad on arusaadavalt mures. Kas mõni läbiproovimata Euroopa lahendus hakkab täiendama NATOt, nagu lubatud? Suurema tõenäosusega hakkab see NATOt hoopis nõrgestama. Kaitsevaldkonna pistrikud on kaua pidanud juttu Euroopa kaitsejõududest kasutuks ja ohtlikuks. Miks raisata raha ja jõupingutusi tarbetule "Euroopa armeele", kui meil on juba NATO? Ilma USA kõrgtehnoloogiliste relvade, transpordi ja tuumarelvadeta oleks see sobiv vaid paraadideks Strasbourg'is ja Brüsselis.
Omal ajal olid need head argumendid, ent nüüdseks on need aegunud. Suurbritannia, kes on alati olnud peamine vastuseisja Euroopa kaitsepoliitikale, on läinud ELi otsustamise juurest vabatahtlikku eksiili. Veel halvem on asjaolu, et NATO ei ole heas seisus. Donald Trumpi saamine presidendiks (kui vabariiklaste kandidaat peab sõna) võib anda sellele USA ühepoolse julgeolekugarantii peatamisega surmahoobi. Kollektiivkaitse alus on põhimõte "kõik ühe ja üks kõigi eest", mitte "me kaitseme teid, kui me seda vajalikuks peame".
Enamgi veel, suurim alliansi ees seisev ülesanne – Eesti, Läti ja Leedu kaitsmine – on palju raskem, sest Soome ja Rootsi, kaks kõige tähtsamat potentsiaalset liitlast Läänemere piirkonnas, ei ole NATO liikmed ja ei kavatse lähiajal ühineda. (Nad kuuluvad ELi.) NATO-l puuduvad võimekused ülitähtsates kübersõja, propaganda ja finantsheidutuse valdkondades. Neist viimase toore sõnum Vladimir Putinile on: "Meil on sinu raha. Kui sa tahad seda uuesti näha, tõmbu tagasi".
Pikaajalised väljavaated paistavad samuti süngena. Euroopa, mille rahvaarv on 500 miljonit, ei saa loota igavesti 320-miljonilise rahvaarvuga USA kaitsele, eriti olukorras, kus enamiku liitlaste kaitsekulutused on nii häbiväärselt madalad ja ebaefektiivsed. Eesliiniriikidest kulutavad vaid Eesti ja Poola kaitsele kaks protsenti SKP-st, mida allianss peab külma sõja järgseks miinimumiks.
Lühidalt, vajame Euroopa kaitsevõime taaskäivitamist. Me vajame kaitsekulutuste suurendamist ja sihipärasemat kasutamist: võimekuste senisest suuremat koondamist ja jagamist, paremat luurevõimet, rohkem õppusi, selgemat arusaama ohtudest, samuti korralikult läbitöötatud plaane neile vastamiseks. Teoreetiliselt võiks kõik see toimuda NATO raamistikus. Praktikas ei ole seda juhtunud, ei juhtu ja ei hakka ka juhtuma.
Euroopa Liit on juba praeguseks teinud kaitserindel rohkem, kui paljud taipavad. Alates 2003. aastast on EL käivitanud üle 30 tsiviil- ja sõjalise operatsiooni. EUFOR Althea (Austria juhtimisel) hoiab silma peal Bosnial; EUNAVFOR Atalanta heidutab Somaalia piraate Aafrika Sarve lähistel. Teised operatsioonitandrid hõlmavad Kesk-Aafrika Vabariiki, Tšaadi, Kongo Demokraatlikku Vabariiki, Malit ning suurt migrantide otsingu- ja päästemissiooni Liibüa lähistel.
Nende operatsioonide üle on lihtne nina krimpsutada ning nimetada neid väikesteks, tükiviisilisteks, ähmasteks, tähtsusetuteks ja kontraproduktiivseteks. Küsimus ei ole selles kas, vaid kuidas EL kaitsevallas tegutseb. Kui uute jõupingutuste tulemus on ajude ja kulutuste suunamine Euroopa võimelünkade täitmisele droonide, õhustankimise, küberruumi ja side alal, on see kõigile kasulik. Alternatiiv – sulgeda silmad ja loota USA juhitava NATO igavesele kaitsele – näib üha vastutustundetum.
Edward Lucas,
kolumnist
* * *
Edward Lucase kolumn ilmub BNSi vahendusel.
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute "Uus külm sõda" ja "Pettus" autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Naabrinaise kõne sundis Martna valijamehe parteist lahkuma (1)
Kristjan Kosk
Martna vallavolikogu liige Raimond Danilov poseeris kolmapäeval üleaedsete, perekond Helme Suure-Lähtru mõisa väravas. Foto: Arvo Tarmula
Läinud reede õhtul helistas EKRE presidendikandidaadi Mart Helme abikaasa Moonika Helme oma naabrimehele Martna valijamehele Raimond Danilovile ja soovitas tal erakonnast välja astuda.
Põhjus, miks Helme Danilovile nõnda ütles, peitus selles, et Danilov oli öelnud, et tema oma häält presidendivalimistel erakonna esimehele Mart Helmele ei anna.
„Partei ei saa mind käskida. Ma ei esinda valimiskogus mitte EKREt, vaid volikogu, ja lähen valima Eestile presidenti, mitte erakonnale juhti,” ütles Danilov reedel Lääne Elule. Juba enne, kui Lääne Elu laupäeval ilmus, sai Danilov aga telefonikõne.
Moonika Helme oli Danilovi otsusest Mart Helmet mitte toetada kuulnud samal päeval EKRE Läänemaa ringkonna esimehelt Hardi Rehkaltilt, kellega oli Danilov kohtunud. Pärast seda otsustanudki Moonika Helme naabrimehelt uurida, milles peituvad otsuse tagamaad.
Danilov ütles, et see oli selline kurja alatooniga kõne. „Helme oli ilmselt ka ise hämmingus ja püüdis asja jõudumööda mõista,” ütles Danilov. „Päris karjumiseks ei läinud ja kõne lõppes siiski viisakalt.”
Moonika Helme ütles Lääne Elule, et Suure-Lähtru mõisa naabrimehega oli vestlus, kuid selles polnud midagi erilist. „Mulle jääb täiesti arusaamatuks, miks on selline tühine vahejuhtum nüüd suure kella külge pandud,” küsis Helme vastu. Danilovi väite, et tegemist oli kurja alatooniga kõnega, lükkas Helme ümber.
Reede õhtul astus Danilov EKREst välja. Pärast seda ei ole Helmete mõisa koduvalla Martna volikogus enam ühtegi EKRE liiget.
Maailmavaade ei sobinud
Moonika Helme selgitas, et tahtis Danilovile edastada sõnumi: pole mõtet viibida seltskonnas, kus tegelikult olla ei taha. Danilov oli varem Helmele öelnud, et EKRE pole temale enam sümpaatne ja ta ei jaga partei maailmavaadet. Danilov selgitas, et kui ta 2013. aasta kevadel EKREga liitus, polnud parteis nii vaenulikku suhtumist Euroopa arengu vastu. „Protestimarsid tõrvikutega pagulaste vastu käivad minule vastukarva,” lisas Danilov.
EKREga ei liitunud Danilov mitte maailmavaatelistel põhjustel, vaid ta nägi hoopis soodsat võimalust saada Martna volikokku Suure-Lähtru ja Kirna piirkonna esindaja. Danilov ise on Martna volikogus tänavu maist, kui pääses sinna Merilin Saska asendusliikmena. Valijamehe valimisel sai ta seitsmeliikmelises volikogus neli häält. Valijameheks esitas Danilovi Martna volikogu esimees Ene Pallas.
Moonika Helme lisas, et kui naabrimehele miskit EKRE juures ei meeldinud, oleks võinud ta juba ammu erakonnast lahkuda. Danilov tunnistas, et oli ka varem parteist lahkumisele mõelnud, kuid kuna väikeses Martna volikogus ei pööranud keegi tema parteilisele kuuluvusele tähelepanu, ei pidanud ta parteist lahkumist aktuaalseks.
Danilov jätkas, et parteist lahkumine tõusis päevakorrale taas presidendivalimiste ajal. „Oli ju ennegi teada, et Mart Helme kandideerib, kuid sisimas lootsin, et valimised valimiskogusse ei jõua,” ütles Danilov. Ta arvas, et kui oleks EKREst lahkunud vahetult enne presidendivalimiste algust, oleks pahameel samasugune. „Õige aeg oli lahkuda umbes aasta tagasi, kuid selle aja magasin paraku maha.”
Kampaania läheb edasi
Moonika Helme sõnul ei takista Danilovi otsus Mart Helme presidendikampaaniat põrmugi. „Üks allkiri ees või taga, ega meie sõit jää sellest nüüd seisma,” ütles Helme.
Pärast vahejuhtumit pole Danilov kummagi Helmega suhelnud. Küll aga on talle helistanud Marina Kaljurand ja Allar Jõks. Danilov rääkis, et presidendikandidaadid uurisid temalt, milline on meelsus ja keda ta toetada kavatseb. Seda, millest valijamees täpsemalt presidendikandidaatidega rääkis, Danilov ei öelnud. „Igatahes pudrumägesid pole keegi kokku lubanud,” ütles ta.
Kaljurand helistas Danilovile otse, Jõks helistas enne aga nende ühisele tuttavale Raimond Lunevile ja uuris, kas võib valijameest tülitada. Ülejäänud kandidaatidest pole keegi Daniloviga ühendust võtnud.
Danilov ütles, et kavatseb 24. septembril Estonia kontserdisaalis valimiskogu esimeses voorus toetada Kaljuranna kandidatuuri. Teisipäeva hommikul andis Danilov Kaljurannale ka toetusallkirja. Kellele peaks hääl kuuluma teises voorus, ei osanud Danilov öelda.
Seda, et vahejuhtum paneks põntsu naabrite omavahelisele läbisaamisele, ei usu kumbki osapool. „See on pelgalt poliitika, ei midagi isiklikku,” ütles Moonika Helme.
„Oleme siin peaaegu 20 aastat omavahel hakkama saanud, saame edaspidigi,” lisas Danilov.


maintext:
Muusikakool saab ühinemistoetusest suurima tüki
Kristjan Kosk
Viiuliõpetaja Taimi Kopli ja 9aastane Mariliis Tute saavad pärast muusikakooli kolimist helikindla ruumi, kus kõrval klassis harjutav poistekoor neid ei häiri. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu linna ja Ridala valla ühinemistoetusest lõviosa kulub koolide renoveerimisele ja kergliiklusteede rajamisele.
Kui Haapsalu ja Ridala ühinemine teostub, saavad omavalitsused 1,6 miljonit eurot ühinemistoetust. Haapsalu linnavalitsuse finantsjuht Martin Schwindt rääkis, et ühinemistoetusest 1,322 miljonit eurot läheb taristu ehituseks ja ülejäänud 311 000 eurot on mõeldud kuludeks, mis tekivad raamatupidamis-, arvuti- või muude registrisüsteemide liitmiseks. „Võimalik, et ka linnavalitsuse hoones on vaja miskit ümber seada, sest omavalitsuse hoone jääb ikka Haapsallu,” ütles Schwindt.
Investeeritavast 1,3 miljonist kulutab vastavalt Haapsalu 872 000 ja Ridala 450 000. Investeeringud on jaotatud aastaiks 2017–2020. Schwindt selgitas, et raha paigutatakse neisse projektidesse, mille tahab omavalitsus ilmtingimata ellu viia.
Muusikakool kolib
Schwindti kalkulatsiooni järgi on Haapsalu eraldanud 400 000 eurot Kuuse tänava põhikooli ühiselamu ümberehituseks muusikakooliks. See on suurima rahaeraldusega projekt Haapsalu ja Ridala ühinemislepingus. Muusikakooli ruumide remont on planeeritud aastaiks 2019–2020 ja hinnangukohane maksumus on 800 000 eurot.
Haapsalu muusikakool on juba aastaid oodanud võimalust kolida Kastani tänava endisest lasteaia hoonest uude majja. Kastani tänava maja ruumid kostavad läbi, mistõttu on harjutada keeruline. Ühinemiskava järgi kulub 2018. aastal Haapsalu põhikooli remondiks 150 000 eurot ja 2020. aastal Haapsalu linna algkooli remondiks 200 000 eurot. Schwindti sõnul kaetakse ühinemistoetusest põhikooli remondi projektist välja jäänud kulud. „Selle eest saab korrastada õueala või soetada arvuteid ja muid tehnikavahendeid, mida on koolil parajasti tarvis,” lisas Schwindt.
Põhikooli renoveerimise remondifond on kuni 6,65 miljonit eurot. 5 miljonit loodetakse saada riigilt, poolteist miljonit saab linn laenu võtta ja 150 000 eraldatakse ühinemistoetusest. „Esmajärjekorras tuleb korda teha põhikooli hoone, alles siis mõtleme algkooli peale,” ütles ta.
Põhikooli võrgu korrastamise teises taotlusvoorus loodab linn saada riigilt 3 miljonit eurot toetust, millega saaks korda teha algkooli. „Kui seda toetust ei tule, saame panustada omade vahenditega, kuid kindlasti mitte sellises mahus, mis võimaldaks kapitaalremonti,” nentis Schwindt.
Randsalu ja Kiltsi kergliiklusteede ühendamiseks on arvestatud juba järgmisel aastal 100 000 euroga, millest poole paneb Haapsalu ja poole Ridala. Tee peaks kulgema linnapiiril asuva Alexela tankla juurest mööda Kuuse ja Mulla tänavat raudteejaamani. Sellega kaotatakse Kuuse tänava lõpus olev ohtlik teelõik, kus puudub kõnnitee. „Projektina võiks tee valmis olla tulevaks aastaks, hiljemalt ületuleval saab liigelda ka mööda kergliiklusteed,” lubas Schwindt.
Haapsalu sotsiaalmaja remondiks on eraldatud 72 000 eurot.
Jõõdrele pole raha
Ridala vald tahab liitumisrahaga finantseerida Võnnu, Asuküla, Haeska ja Parila seltsimaja renoveerimist aastail 2018–2019. Ridala valla majandusnõunik Ailar Ladva rääkis, et seltsimajad on üsna kehvas seisus ja vajavad hädasti investeeringuid. „Võnnu seltsimaja vajab uut katust ja Asuküla seltsimaja uut ahju,” selgitas Ladva. Ka elektrisüsteem vajab seltsimajades uuendamist.
110 000 eurot soovib Ridala kulutada Haudejaama teele kergliiklustee ehitamiseks. „Seal on kaks üksteisest eemal paiknevat majade gruppi, mida ühendab kitsas tee, kus isegi kaks autot ei mahu kõrvuti sõitma,” põhjendas Ladva investeeringu vajalikkust. Tee on kurviga ja eriti ohtlik pimedal ajal. „See on prioriteetne projekt ja võiks valmis saada juba tuleval aastal,” lisas ta.
Plaanide hulgas on nimetatud ka Haapsalu–Jõõdre kergliiklusteed, kuid see on Ladva sõnul vallale liiga kallis. „Liitumisrahaga saaksime maaomanikelt teealuse maa välja osta, kuid see on ka kõik,” nentis Ladva. Ta lisas, et tee-ehitust peab rahastama riik.
2018. aastal loodab Ridala 90 000 eurot paigutada tänavavalgustuse väljavahetamisse. Ladva sõnul on Uuemõisa, Paralepa, Panga ja Jõõdre vanu ja energiakulukaid valgusteid täis. Selle tarvis tahab Ridala KIKilt järgmises taotlusvoorus toetust küsida. Ühinemistoetusest eraldatav raha kataks KIKi nõutava omaosaluse.
Haapsalu ja Ridala ühinemistoetus eurodes
Haapsalu
Põhikooli ühiselamu renoveerimine muusikakooliks 400 000
Haapsalu linna algkooli renoveerimine 200 000
Haapsalu põhikooli sisustus ja õueala 150 000
Haapsalu sotsiaalmaja remont 72 000
Kergliiklustee Randsalu–Kiltsi 50 000
Ridala
Seltsimajade renoveerimine 200 000
Kergliiklusteed Uuemõisas ja Haapsalust Jõõdreni 110 000
Tänavavalgustus 90 000
Kergliiklustee Randsalu–Kiltsi 50 000
* ühinemistoetus katab ainult osa vajalikust investeeringust


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Ivar Kaldasaun: koondamine päästeametis seab ennetustöö ohtu
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Lääne päästekeskuse juht Ivar Kaldasaun.
Eesti Päevaleht kirjutas 6. septembri numbris, et koondamiste kartuses päästeamet on seadnud värbamispiirangu, mille kohaselt vabu päästja ametikohti uuesti ei täideta. Kindlasti huvitab lugejaid, mis saab nende kodumaakonna päästjatest. Siinkohal annan ülevaate Lääne päästekeskuse hetkeolukorrast ning plaanidest.
Riigi üldine suund ametnike arvu järjepideva vähendamise osas on puudutanud Lääne päästekeskust kogu aeg. Kuna poliitikud ei taha kunagi päästjaid koondada, sest see on ebapopulaarne otsus ja võib pärssida häälte saaki, oleme kõikide viimaste aastate koondamiste korral pidanud koosseisu vähendama väljapool komando tasandit. Viimastel aastatel on vähendatud tugiteenistujate, inspektorite ja ennetajate ning juhtide arvu juba enam kui 25% võrra ja enam ei ole võimalik nende arvu rohkem vähendada, ilma et kannataks tuleohutus, ennetustöö või valmisoleku tagamiseks vajaliku tehnika korrashoid.
Ametnike arvu vähendamine on poliitiline otsus ja kuna seda tingiv tööealise elanikkonna vähenemine on üha kasvav trend, on ka koondamise tõenäosus üha suurem. Millal see täpselt realiseerub, ei oska paraku ennustada. Igal juhul on tegemist ohuga, millega meil tuleb teenistuse valmisoleku tagamise planeerimisel arvestada.
Oleme olukorras, kus me ei täida näiteks kõiki Haapsalu ja Vormsi päästekomandos olevaid ametikohti. Haapsalu päästekomandosse jääb tulevikus 21 töötajat. Vormsile tagatakse reageerimine koostöös vabatahtlikega ja ka seal ei suurendata rohkem koosseisu. Teisi Läänemaa komandosid piirang hetkel ei puuduta, osades on hetkel mõned ametikohad täitmata. Nendesse komandodesse värbamine jätkub.
Päästeamet on rakendanud värbamispiiranguid kuna meile tähendab uue päästja värbamine esmalt tema aastast koolitamist ja kutseomistamist, alles pärast seda on võimalik teda päästetöödele rakendada. Seega rakendades värbamispiirangut väldime olukorda, kus peaksime koolitama rohkem inimesi, kui meil tööd on pakkuda. Selliselt saame koondamise korral pigem olemasolevaid, heade oskuste ja kogemustega töötajaid ümber paigutada, selle asemel, et värskelt kooli lõpetanuid tänavale saata.
Kindlasti huvitab lugejaid ka see, kas ametnike, päästjate arvu vähenemine mõjutab meie igapäevast tööd. Ühtne vastus on, et meie tööd on tõsiselt mõjutanud juba aset leidnud ennetuse ja tuleohutuse valdkonna töötajate vähendamine. Tegelikult päästetakse enamus inimesi läbi elukeskkonna tuleohutumaks disainimise ja ennetustööga inimeste käitumise ohuteadlikumaks kujundamisega. Seega on kaotused ennetustöös ja tuleohutuses palju karmimate tagajärgedega ja viimastel aastatel toimunud ennetusmeeskonna nõrgenemine on suure tõenäosusega põhjus, miks tule- ja veeõnnetustes hukkunute arv viimastel aastatel enam langenud ei ole.
Seetõttu ongi järgnevad kärped realiseeritavad suuremates päästekomandodes, kus nende mõju ei riiva niivõrd elupäästvat reageerimist vaid varakaitse võimekust. Vähendades suurtes komandodes koosseise, ei suuda me tagada enam nii heal tasemel paakautode(lisa vesi) ja eritehnika (metsakustutuskonteiner) reageerimist, aga me säilitame endiselt kiire elupääste võimekuse.
Kuna Lääne-Eestis, sealhulgas ka Läänemaal on enamik komandosid kogu aeg olnud väikese koosseisulised, ehk reageerinud 3-4 liikmeliste meeskondadega, siis ei ole meile miskit uut, kui peame väiksemate meeskondadega hakkama saama. Omame selle osas pikaajalist kogemust ja see on olnud ka meie väljaõppe protsessis kogu aeg sees. Väikeste meeskondadega reageerimise suurimaks mureks on reageeriva meeskonna ohutus. Väiksema koosseisuga tegutsedes on meeskonna liikmete vahel ära jagunev koormus ühe päästja kohta liiga kõrge. Mida väiksem on sündmustele reageerivate päästjate arv, seda suuremad on sündmuse lahendamisega kaasnevad riskid. Iga päästja suudab sündmuskohal olevaid riske küll hinnata ja kontrollida, kuid kui sama hulk ohte jaguneb väiksema päästjate arvu peale, on iga päästja koormus kõrgem ja seeläbi ka eksimise tõenäosus suurem.
Kõige selle juures on aga hea meel tõdeda, et sündmustele reageerimise koormus on langevas trendis ja päästemeeskondade igapäevaseks põhitööks on tegelikult pigem ennetustöö, kodukülastused, ohutuspäevad, lasteaia- ja koolilaste ohutusalase teadlikkuse tõstmine, kui tulekahjude kustutamine. Kõige negatiivsem tulemus päästjate vähendamises on, kui selle läbi hakkavad vähenema päästjate ennetustöömahud. Täna riiklike komandode ennetustöömahtusid ei suuda vabatahtlikud kahjuks katta, aga ennetustöö vähenemise tulemuste mõju võib olla väga pikaajaline ja pärssida ohutuskultuuri arengut läbi põlvkondade. Ennetustöö on pikk ja aeganõudev protsess, mille tulemusi näeb alles aastaid hiljem. Selle heaks tõestuseks on tegelikult meie lapsed, kes täna juba lasteaiast alates õpivad ennast teadlikult ohtude eest seisma ning astuvad heas mõttes meile, täiskasvanutele, oma õige suhtumisega kandadele.
Lõppkokkuvõtteks algab ohutus siiski meist endist. Sõltumata päästjate arvust, põhjustame õnnetusi siiski meie ise ja meie ise saame neid ka ära hoida.
Ivar Kaldasaun Lääne päästekeskuse juht


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Lugeja küsib, jurist vastab: kas väikepoe klienditeenindajal on õigus jalga puhata?
Toimetas Lemmi Kann
Lugeja küsib: Asusin tööle väikepoe klienditeenindajana kaubanduskeskuses. Tööpäeva kestus on 12 tundi ning enamuse ajast töötan üksinda. 30minutilisel lõunavaheajal ning tualetis käimisel asendab mind samas kaubanduskeskuses üks meie teises poes töötavatest kolleegidest.
Varasemalt oli siin leti taga tool, kus klientide puudumisel võis istuda ja natukene puhata, kuid nüüd pole enam sedagi. Kas mul on õigus nõuda lisa puhkepause, et tagaruumis puhkamas käia? Ma ei kujuta küll ette, kuidas edaspidi siin tööl olla, kui kordagi istuda ei saa.
Vastab Indrek Avi, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Töötamine seistes või pidevalt ringi liikudes võib aja jooksul viia lihaste, kõõluste ja sidemete füüsilise ülekoormuseni, mille esmaseks tunnuseks on valu kehas.
Püsivate tervisekahjustuste vältimiseks peab tööandja kohandama töö töötajale võimalikult sobivaks ning võimaldama tööpäeva või töövahetuse jooksul tööaja hulka arvatavad vaheajad. Lihasväsimusest taastumiseks on mõistlik varustada töötamiskoht seljatoega töötooliga, millel töötajal on võimalik sobival ajal istuda. Sagedane on töökorraldus, milles iga kahe tunni töötamise järel saab töötaja puhata 10-15 minutit.
Sobiva töökorralduse ja vaheaegade osas soovitame eelkõige rääkida tööandjaga, sest töötaja heaolu ning tervisekahjustuste tekke vältimine on ju otseselt ka tema huvides. Kui tööandja peale seda ei korralda tööd ümber, võite pöörduda Tööinspektsiooni ning esitada avaldus järelevalvemenetluse alustamiseks. Samuti on Tööinspektsioonil plaanis oktoobris kontrollida kaubanduskeskusi Eesti eri paigus.


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

maintext:
Lihula loodab oma perearstikeskuse avada kahe aasta pärast
Lehte Ilves
Lihula vald ostis tervisekeskuse tarvis ära Lõuna-Läänemaa tervishoiu ja sotsialhoolekandekeskuse naaberkrundi. REPRO
Lihula vallavalitsus loodab euroraha toel rajatava esmatasandi tervisekeskuse avada juba kahe aasta pärast, Läänemaa haigla nii kiiret tegutsemist ei kavanda.
Vabariigi valitsus kinnitas neljapäeval esmatasandi tervisekeskuste rajamiseks esitatud kõik 59 projekti, nende seas on ka Läänemaa haigla ja Lihula vallavalitsuse taotlused.
„Nüüd saab pöörduda rahandusministeeriumi poole ja taotleda projekti rahastamist,” ütles sotsiaalministeeriumi meediasuhete nõunik Karel Hanni.
Kõik peavad kuue kuu jooksul esitama rahandusministeeriumile rahataotluse. Kaheksa aasta jooksul peaks euroraha toel valmis saama vähemalt 35 tervisekeskust. Sotsiaalministeerium loodab, et esimesed 15 alustavad tööd juba 2018. aastal.
Lihula vallavalitsus loodab olla esimese 15 seas. „2018. aasta lõpuks tahaks tervisekeskuse avada,” ütles Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos.
Läänemaa haigla nii kiiret tegutsemist ei prognoosi. „See on mitme aasta lugu,” ütles Läänemaa haigla nõukogu esimees Meelis Roosimägi. Ta lisas, et rahastamistaotluse esitamine on tükk tööd, see nõuab haigla arengukava jm dokumente. Järgneb projekteerimine, kooskõlastamine. Ehitamine iseenesest ei võta enam kuigi kaua aega.
Läänemaa haigla taotleb kuue perearstiga tervisekeskuse rahastamist, lepingud on sõlmitud kolme perearstiga. Tervisekeskus hakkab ilmselt paiknema haigla soklikorrusel. Praegu on seal ambulatoorne vastuvõtt, mis aga kolitakse haigla esimesele korrusele. Tervisekeskuse maksumus on veidi üle 2 miljoni euro, sellest on toetus 925 000 eurot. Omaosalus on vähemalt veerand projekti kogumaksumusest.
Lihulasse kavandatav tervisekeskus on mõeldud kolme perearsti ja 4500 patsiendi tarvis Lihula, Hanila ja Koonga vallas ning nendega piirnevail Martna ja Varbla valla aladel. Keskuse rajamine maksab ligi 860 000 eurot, selles 583 000 on toetus.
Tervisekeskuste loomiseks said toetust taotleda kohalikud omavalitsused, 19 haiglavõrgu arengukava haiglat, perearstid ning eriarstiabi osutajad, kelle ruumides töötavad ka perearstid. Projekte finantseeritakse 85 protsendi ulatuses Euroopa regionaalarengu fondist, omaosalus on vähemalt 25%.
Uutes keskustes hakkavad perearsti ja -õe kõrval tööle füsioterapeut, koduõde ja ämmaemand ning kohapealseist vajadustest olenevalt ka teisi spetsialiste.
Valitsuse kinnitatud investeeringute kavas on kokku 59 taotlust kogumaksumusega 126,3 miljonit eurot. Sellest 63 miljonit moodustab toetus. Suurimad plaanid on Lääne-Tallinna keskhaiglal, kelle kaks projekti maksavad kokku üle 10 miljoni euro, toetus on sellest ligi 4,5 miljonit.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

title: Galerii: Nostalgiapäevade avamine SEE teatris