description: Äripäeva äsja ilmunud väljaanne Dividendide TOP toob välja 260 suurima omanikutulu teenijat, kelle hulgas on õige mitmeid saarlasi ja Saare maakonnaga seotud firmaomanikke. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Firmaomanike magusad viljad

maintext:
Majandus
Firmaomanike magusad viljad
Kolmapäev, 21. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 21. detsember 2016. Margus Vanaselja on dividende eelmisel aastal välja maksnud 915 000 eurot. FOTO: Irina Mägi / Meie Maa arhiiv Äripäeva äsja ilmunud väljaanne Dividendide TOP toob välja 260 suurima omanikutulu teenijat, kelle hulgas on õige mitmeid saarlasi ja Saare maakonnaga seotud firmaomanikke.
Möödunud aastal lubatud rekordit küll ei püstitatud, ent siiski maksis esikohale platseerunud Oleg Ossinovski oma ettevõttelt Skinest Grupp sellegipoolest rekordilise ja hoomamatu summa 17 miljonit eurot dividende.
Äripäeva TOP-i kuuluvad 501 ettevõtjast, kes teenisid eelmisel aastal omanikutulu kokku 233 miljonit eurot, on pingerida lehe online-versioonis. Äripäev võttis dividendide edetabeli koostamisel aluseks kohalikule kapitalile kuuluvate firmade reaalseid väljamakseid rahavoogude ja omakapitali muutuste aruande põhjal.
Dividend on määratud ja makstud 2014. aasta majandustulemuste eest 2015. aastal. Ja kuigi esikümnest “saaremaiseid” nimesid ei leia, on esimese 100, kelle teenistus oli 500 000 eurot ja üle selle, seas meie maakonna mehi päris mitu.
Ettevõtted ja maksumaksjad
Maakonna esimene päris oma ettevõte, Nasval asuv laevatehas Baltic Workboats on TOP-is 42. kohal. Ettevõtte eelmise aasta käive oli 24,1 mln ja kasum 2,8 mln eurot ning omanikud Märten Vaikmaa ja Margus Vanaselja on dividende eelmisel aastal välja maksnud 915 000 eurot.
Teine Saaremaal tegutseva ettevõtte Georg Ots spaahotelli omanik Tarmo Sumberg on 111. kohal ning teenis dividende 450 000 eurot, küll mitte GOSpa majandusnäitajate järgi, vaid firmast Best Systems.
Ja veel kolmas Saaremaal tegutseva ettevõtte Luksusjaht AS omanik Sven Lennart Alpstål on saanud dividende 362 200 eurot ning asub pingerea 143. kohal. Läätsa kalatööstuse ja Veere sadama omanikud isa Tiit ja poeg Toomas Kõukna maksid omanikutulu vastavalt 223 000 ja 152 720 eurot.
Lisaks on TOP 260 hulgas mitmeid saarlasi ja Saare maakonnas suvitajaid. Ruhnu valla väidetavalt suurim maksumaksja, ehitusettevõtja Aivar Tuulberg jagab 27. kohta oma äripartneri Raivo Rannaga ning teenis dividendidena 1,24 miljonit eurot.
Saarlased ja suvesaarlased
Edetabeli tipule kõige lähemal oleva, 4. koha dividendimäär oli 5 500 000 eurot ning see kuulub Mati Pollile. Mehele, kes on üks metsanduskontserni Sylvester loojaid ning kes on koos Sylvesteri suuraktsionäride Kaido Jõelehe ja Peeter Männiga valdusfirma Vigrelle omanik, kuulub ka suvekodu Muhumaal.
29. kohalt leiame ühe Euronicsi omanikest, saarlase Jaan Koppeli, kes sai dividendituluna 1,22 miljonit eurot. 51. kohal on saarlasest ärimehe Toomas Tooli abikaasa Mari Tool, kes teenis 800 000 eurot.
76. kohal on Väino Kaldoja, Vilsandi suvekodu ja Silberauto omaniku 592 240-eurone dividenditulu. 115. kohal on saarlasest kinnisvaraarendaja Kaido Jõelehe teenitud omanikutulu summas 444 232 eurot. 250. kohale vastava summa 237 699 eurot maksis dividende Amserv Grupi AS-i üks omanikest, suvesõrulane Raivo Kütt. Orissaare päritolu saarlane Hannes Lilp sai dividenditulu 180 000 eurot, suvemuhulane Feliks Mägus 175 000.
Dividendide TOP 501 hulka jõudsid ka Kirbu Rendi omanik, endine Lääne-Saare vallavanem Andres Tinno, kes võttis dividendidena välja 157 500 eurot, ning IT-firma KonceptFormi omanik, saarlane Kristian von Wowern, kes teenis 154 000 eurot. Möödunud aastal lubatud rekordit küll ei püstitatud, ent siiski maksis esikohale platseerunud Oleg Ossinovski oma ettevõttelt Skinest Grupp sellegipoolest rekordilise ja hoomamatu summa 17 miljonit eurot dividende.Äripäeva TOP-i kuuluvad 501 ettevõtjast, kes teenisid eelmisel aastal omanikutulu kokku 233 miljonit eurot, on pingerida lehe online-versioonis. Äripäev võttis dividendide edetabeli koostamisel aluseks kohalikule kapitalile kuuluvate firmade reaalseid väljamakseid rahavoogude ja omakapitali muutuste aruande põhjal.Dividend on määratud ja makstud 2014. aasta majandustulemuste eest 2015. aastal. Ja kuigi esikümnest “saaremaiseid” nimesid ei leia, on esimese 100, kelle teenistus oli 500 000 eurot ja üle selle, seas meie maakonna mehi päris mitu.Maakonna esimene päris oma ettevõte, Nasval asuv laevatehas Baltic Workboats on TOP-is 42. kohal. Ettevõtte eelmise aasta käive oli 24,1 mln ja kasum 2,8 mln eurot ning omanikud Märten Vaikmaa ja Margus Vanaselja on dividende eelmisel aastal välja maksnud 915 000 eurot.Teine Saaremaal tegutseva ettevõtte Georg Ots spaahotelli omanik Tarmo Sumberg on 111. kohal ning teenis dividende 450 000 eurot, küll mitte GOSpa majandusnäitajate järgi, vaid firmast Best Systems.Ja veel kolmas Saaremaal tegutseva ettevõtte Luksusjaht AS omanik Sven Lennart Alpstål on saanud dividende 362 200 eurot ning asub pingerea 143. kohal. Läätsa kalatööstuse ja Veere sadama omanikud isa Tiit ja poeg Toomas Kõukna maksid omanikutulu vastavalt 223 000 ja 152 720 eurot.Lisaks on TOP 260 hulgas mitmeid saarlasi ja Saare maakonnas suvitajaid. Ruhnu valla väidetavalt suurim maksumaksja, ehitusettevõtja Aivar Tuulberg jagab 27. kohta oma äripartneri Raivo Rannaga ning teenis dividendidena 1,24 miljonit eurot.Edetabeli tipule kõige lähemal oleva, 4. koha dividendimäär oli 5 500 000 eurot ning see kuulub Mati Pollile. Mehele, kes on üks metsanduskontserni Sylvester loojaid ning kes on koos Sylvesteri suuraktsionäride Kaido Jõelehe ja Peeter Männiga valdusfirma Vigrelle omanik, kuulub ka suvekodu Muhumaal.29. kohalt leiame ühe Euronicsi omanikest, saarlase Jaan Koppeli, kes sai dividendituluna 1,22 miljonit eurot. 51. kohal on saarlasest ärimehe Toomas Tooli abikaasa Mari Tool, kes teenis 800 000 eurot.76. kohal on Väino Kaldoja, Vilsandi suvekodu ja Silberauto omaniku 592 240-eurone dividenditulu. 115. kohal on saarlasest kinnisvaraarendaja Kaido Jõelehe teenitud omanikutulu summas 444 232 eurot. 250. kohale vastava summa 237 699 eurot maksis dividende Amserv Grupi AS-i üks omanikest, suvesõrulane Raivo Kütt. Orissaare päritolu saarlane Hannes Lilp sai dividenditulu 180 000 eurot, suvemuhulane Feliks Mägus 175 000.Dividendide TOP 501 hulka jõudsid ka Kirbu Rendi omanik, endine Lääne-Saare vallavanem Andres Tinno, kes võttis dividendidena välja 157 500 eurot, ning IT-firma KonceptFormi omanik, saarlane Kristian von Wowern, kes teenis 154 000 eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui linnarahvas võtab tihtilugu uue aasta vastu napsiklaasi taga ja ilutulestiku saatel, käivad Tõnija külas asjad hoopis teistpidi. Vallatute loomakeste vahel saadab aastavahetuse mööda õige saare hing Edna Nook, kes teab, millised on elu põhiväärtused ning ei karda neid rahvale teatavaks teha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! MEIE MAA TV: Lehmalausuja Edna Nook mõistab loomade keelt

fasttext_language: et


description: Kui öelda Kersti, siis võib arvata, et enamik eestlasi mõtleb president Kersti Kaljulaidi peale. Tänane Meie Maa ongi väga suures osas Kersti päralt ning tähelepanuväärne on see sündmus mitmes mõttes. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Kersti
Laupäev, 17. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kui öelda Kersti, siis võib arvata, et enamik eestlasi mõtleb president Kersti Kaljulaidi peale. Tänane Meie Maa ongi väga suures osas Kersti päralt ning tähelepanuväärne on see sündmus mitmes mõttes.
Kunagi varem pole ükski president pärast ametisse astumist andnud maakonnalehele nii kiiresti ja nii pikka intervjuud. Kunagi varem pole ühtse tandemina küsitlenud presidenti rahvakirjanik ja literaat.
Samuti väärib tähelepanu intervjuu ülesehitus, kus juttu ajavad kolm võrdset inimest, mitte pole tegemist küsija ja vastajaga.
Miks kõigest sellest aga nii suurt numbrit teha, võib kõrvaltvaataja küsida. Põhjus on lihtne: meediamaastikul pole enam nii, et on suured tegijad ja väikestele jäävad vaid riismed.
Tänane päev tõestab, et kui ikka piisavalt palju vaeva näha, kui leida õiged inimesed nii kirjutama kui pildistama, siis võib väike maakonnaleht tõusta komeedina taevasse ja suuremad on sunnitud seda lendu suu lahti pealt vaatama ning arusaamatuses päid vangutama – kuidas see neil küll õnnestus?
17. detsember 2016 Autor: MM Laupäev, 17. detsember 2016.Kunagi varem pole ükski president pärast ametisse astumist andnud maakonnalehele nii kiiresti ja nii pikka intervjuud. Kunagi varem pole ühtse tandemina küsitlenud presidenti rahvakirjanik ja literaat.Samuti väärib tähelepanu intervjuu ülesehitus, kus juttu ajavad kolm võrdset inimest, mitte pole tegemist küsija ja vastajaga.Miks kõigest sellest aga nii suurt numbrit teha, võib kõrvaltvaataja küsida. Põhjus on lihtne: meediamaastikul pole enam nii, et on suured tegijad ja väikestele jäävad vaid riismed.Tänane päev tõestab, et kui ikka piisavalt palju vaeva näha, kui leida õiged inimesed nii kirjutama kui pildistama, siis võib väike maakonnaleht tõusta komeedina taevasse ja suuremad on sunnitud seda lendu suu lahti pealt vaatama ning arusaamatuses päid vangutama – kuidas see neil küll õnnestus?
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuna järgmisest aastast on uue passi kehtivus 10 aastat, siis pole eriti otstarbekas sel aastal enam uut passi saama minna. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jäta passi vahetamine uude aastasse

maintext:
Uudised
Jäta passi vahetamine uude aastasse
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 08. detsember 2016. Kuna järgmisest aastast on uue passi kehtivus 10 aastat, siis pole eriti otstarbekas sel aastal enam uut passi saama minna.
“Kui passiga väga kiiret pole, siis järgmisest aastast on tõesti passi kehtivusaeg kümme aastat ning kes soovib, võib muidugi tulla alles järgmisel aastal,” kinnitas Lääne prefektuuris dokumentide väljastamist koordineeriv Pärnu teeninduse vanem Annika Pärna.
ID-kaardiga sama nipp läbi ei lähe, sest ID-kaart kehtib endiselt viis aastat.
Järgmisel aastal isikut tõendavate dokumentide taotlemise riigilõivud ei muutu.
Passi taotlemise riigilõiv on 40 eurot ning alla 15-aastastel isikutel, puudega isikutel ja üldtingimustel vanaduspensioni ikka jõudnud isikutel 20 eurot. Passi ja ID-kaardi koos taotlemine on soodsam – riigilõiv on 50 eurot ning alla 15-aastastel isikutel, puudega isikutel ja üldtingimustel vanaduspensioni ikka jõudnud isikutel 25 eurot.
“2017. aastal algabki uus isikut tõendavate dokumentide kehtivusaegade lõppemise tõusuperiood,” lisas Pärna.
“Kui passiga väga kiiret pole, siis järgmisest aastast on tõesti passi kehtivusaeg kümme aastat ning kes soovib, võib muidugi tulla alles järgmisel aastal,” kinnitas Lääne prefektuuris dokumentide väljastamist koordineeriv Pärnu teeninduse vanem Annika Pärna.ID-kaardiga sama nipp läbi ei lähe, sest ID-kaart kehtib endiselt viis aastat.Järgmisel aastal isikut tõendavate dokumentide taotlemise riigilõivud ei muutu.Passi taotlemise riigilõiv on 40 eurot ning alla 15-aastastel isikutel, puudega isikutel ja üldtingimustel vanaduspensioni ikka jõudnud isikutel 20 eurot. Passi ja ID-kaardi koos taotlemine on soodsam – riigilõiv on 50 eurot ning alla 15-aastastel isikutel, puudega isikutel ja üldtingimustel vanaduspensioni ikka jõudnud isikutel 25 eurot.“2017. aastal algabki uus isikut tõendavate dokumentide kehtivusaegade lõppemise tõusuperiood,” lisas Pärna.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vana lehma Triinu kurb saatus on meie lehe veergudel mitu korda jutuks olnud. Kehvades oludes olnud loom oli juba peaaegu tapamajja minemas, kuid nüüd viimaks leidis uue ja turvalise kodu. Inimesed on elanud Triinu käekäigule elavalt kaasa ning on rõõmsad, et loom pääses vorstiks tegemisest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Triinu ja kitsed

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Triinu ja kitsed
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Vana lehma Triinu kurb saatus on meie lehe veergudel mitu korda jutuks olnud. Kehvades oludes olnud loom oli juba peaaegu tapamajja minemas, kuid nüüd viimaks leidis uue ja turvalise kodu. Inimesed on elanud Triinu käekäigule elavalt kaasa ning on rõõmsad, et loom pääses vorstiks tegemisest.
Tõnija külas elav Vahur Konks ja tema elukaaslane Edna Nook võtsid vaevatud, aga siiski krapsaka looma enda juurde.
Vahur ja Edna kogusid hiljuti tuntust oma kitsedest rääkides. Muheda ütlemisega maainimesed jõudsid oma eluliste tõeteradega mitmesse meediakanalisse. Pole siis ime, kui nad oma positiivse ellusuhtumise ja kitsepiimaga suudavad Triinust veel korraliku lehma üles turgutada. Ehkki 12- aastasest ja halbades tingimustes peetud loomast on seda üsna raske uskuda.
Nii võib Triinu uues peres olla lihtsalt lemmikloom, kellel väärikas vanaduspõlv. Kuid ühel hetkel tuleb siiski mõistlikkuse piir ette – vana loom tuleb ikkagi viia tapamajja, mitte ei jäeta teda laudanurka surema, olgu ta kui armas tahes.
15. detsember 2016
Autor: MM Neljapäev, 15. detsember 2016.Tõnija külas elav Vahur Konks ja tema elukaaslane Edna Nook võtsid vaevatud, aga siiski krapsaka looma enda juurde.Vahur ja Edna kogusid hiljuti tuntust oma kitsedest rääkides. Muheda ütlemisega maainimesed jõudsid oma eluliste tõeteradega mitmesse meediakanalisse. Pole siis ime, kui nad oma positiivse ellusuhtumise ja kitsepiimaga suudavad Triinust veel korraliku lehma üles turgutada. Ehkki 12- aastasest ja halbades tingimustes peetud loomast on seda üsna raske uskuda.Nii võib Triinu uues peres olla lihtsalt lemmikloom, kellel väärikas vanaduspõlv. Kuid ühel hetkel tuleb siiski mõistlikkuse piir ette – vana loom tuleb ikkagi viia tapamajja, mitte ei jäeta teda laudanurka surema, olgu ta kui armas tahes.15. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Jõulude kõige magusam osa on nende ootamine. Et ootamine veelgi muhedam oleks, laulavad koos Vanalinna segakoor ja segakoor Horele Orissaare kultuurimajas laupäeval, 17. detsembril kell 15. Vanalinna segakoor ja kammerkoori Helin ühine kontsert toimub aga Kuressaare Laurentiuse kirikus kell 19. Kontserdid on tasuta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jõulukontserdid kutsuvad kuulama!

maintext:
NÄDALALÕPP
Jõulukontserdid kutsuvad kuulama!
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 16. detsember 2016. Segakoor Horele juunikuus Muhu Katariina kiriku aias pärast Muhu päevade raames antud kontserti “Laulud Maarjast ja Maarjamaast”, esireas paremalt koori dirigendid Anne Kann ja Merilin Nõu. FOTO: Aare Kann Jõulude kõige magusam osa on nende ootamine. Et ootamine veelgi muhedam oleks, laulavad koos Vanalinna segakoor ja segakoor Horele Orissaare kultuurimajas laupäeval, 17. detsembril kell 15. Vanalinna segakoor ja kammerkoori Helin ühine kontsert toimub aga Kuressaare Laurentiuse kirikus kell 19. Kontserdid on tasuta.
Segakoori Horele dirigent Anne Kann ütles, et Orissaare kultuurimajas toimuval kontserdil lauldakse jõululaule peamiselt eesti heliloojate loomingust. “Kuulama ootame kohalikku elanikkonda ning kõiki lähedalt ja kaugelt, kes meie kontserdist huvituvad,” kutsus Anne Kann, kelle sõnul avaldas soovi ühine kontsert teha Vanalinna segakoor.
Vanalinna segakoori dirigent Lauri Aav ütles, et mõte teha koostööd Saaremaa kooridega tekkis sellest, et neil Vanalinna segakooriga on tekkinud tore traditsioon enne jõule mõnes Eestimaa paigas korraldada väike jõulutuur ja kuna ajad on kiired kõigil, siis on nad reeglina alati päevas kaks kontserti andnud. Varem on käidud Läänemaal, Ida-Virumaal, Kesk-Eestis, Harjumaa väiksemates õigeusukirikutes ja mujalgi.
Aav meenutas, et Saaremaal nad varem laulnud ei olegi. “Kuid kõik need jõulutuurid on siiani tekkinud sellest, et kooris on ju inimesi, kes asunud mingil ajal Tallinna elama Eestimaa erinevaist paigust ja iga tuur on mõnele koorilauljale reis oma kunagisse kodukohta,” rääkis Lauri Aav, kes ise tunneb end Saaremaal samuti väga koduselt, kuna oma põhitööna on ta üks Saaremaa ooperipäevade korraldajatest.
Just nädal tagasi käidi saarlastele ooperipäevade salamüüki tegemas. Lisaks kõigele on Lauri sõnul tähtis see, et Horele dirigent Anne on tema kunagine pinginaaber Tallinna muusikakeskkooli aegadest.
Tunnustatud koor
Kontserdi pealkiri on “Jõuluootus”, kuid see tähendab seda, et kogu kontsert ei koosne päris kindlasti jõululauludest. “Me oma kavas kuidagi kulgeme suvest talve poole ja kontserdi lõpus jõuame ka päris jõululauludeni.” Väga olulise osa kavast moodustavad lood Karl Jenkinsi “Motettide raamatust”, mille kohta on Lauri Aav üsna veendunud, et Eestis pole keegi teine neid veel laulnud. Need lood on katkendid Jenkinsi maailmakuulsatest kultuslikest suurteostest, nagu “Adiemus” “The Peace makers” “The Armed man”, mis helilooja on ise hiljuti kokku kogunud ja arranžeerinud segakoorile.
Vanalinna segakoor sündis 1996. aastal kammerkooride Cantico ja Hansa liitumisel. Siiani seob kooriliikmeid rõõm laulmisega enese ja kuulajate meeli liigutada. Koorina ollakse osalenud erinevates suurprojektides, mida on dirigeerinud Eri Klas, Richard Balcombe (Suurbritannia), Martin Yates (Suurbritannia), Gustaf Sjökvist (Rootsi), Leif Segerstam (Soome), Andres Mustonen (Eesti). Samuti on koor musitseerinud koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Hortus Musicuse, Nõmme Linnaorkestri, Helsingi Linnaorkestri ning solistide Barbara Hendricksi, Ivan Monighetti ja West End Internationali solistidega ning Eesti lauljate Helin-Mari Arderi ja Bonzo, Kõrsikute ja Märt Avandiga.
Et oma muusikalist taset hoida, käiakse aeg-ajalt konkurssidel teiste kooridega rinda pistmas. Kulda ja loorbereid on neile jagatud nii kodu- kui välismaalt.
2010. aastal sai valmis koori esimene heliplaat koos jazz-
artisti Helin-Mari Arderi ja tema trioga. Plaat oli 2010.aasta Eesti Muusikaauhinna jazzi kategooria nominent.
Kaunid kontserdid
Täna, 16. detsembril kl 18 on Kuressaare lossi kapiitlisaalis KG segakoori Ave kontsert “Rõõmsas jõuluootuses”. Koori juhatab Mai Rand, klaveril Helle Rand. Kaastegev KG tütarlastekoor Vocaliisa Helle Ranna ja Pilvi Karu juhatusel. Pääse 2 eurot.
Esmaspäeval, 19. detsembril kl 18 on Orissaare kultuurimajas väike jõulukontsert, kus esinevad lasteaia, muusikakooli ja kultuurimaja lasteringid.
Kolmapäeval, 21. detsembril kl 18 on Valjala rahvamajas Valjala põhikooli õpilaste jõulukontsert, kuhu kõik on väga oodatud.
Toimub ka traditsiooniline heategevuslik jõuluoksjon-müük. Tornimäe rahvamajas toimub jõulukontsert samuti 21. detsembril, kuid kl 19. Esinevad Tornimäe kooli, lasteaia, noortekeskuse lapsed ning rahvamaja ringid.
Neljapäeval, 22. detsembril kl 16 on Muhu põhikooli saalis kontsert-jõulupidu “Jõulupidu metsas”. Esinevad Muhu põhikooli õpilased.
Pühapäeval, 18. detsembril kl 16 esinevad Kuressaare Siioni kirikus Daniel Levi ja Liis Lemsalu, kes laulavad esmakordselt koos armastatud jõululugusid!
Pühapäeval, 18. detsembril kl 17 on Kuressaare Laurentiuse kirikus Anney Peebo, C-JAMi ja Urmas Lattikase jõulukontsert alapealkirjaga “Jõuluöö”. Esitamisele tuleb nii jõulumuusika kui ka artistide poolt valitud teoseid. Segakoori Horele dirigent Anne Kann ütles, et Orissaare kultuurimajas toimuval kontserdil lauldakse jõululaule peamiselt eesti heliloojate loomingust. “Kuulama ootame kohalikku elanikkonda ning kõiki lähedalt ja kaugelt, kes meie kontserdist huvituvad,” kutsus Anne Kann, kelle sõnul avaldas soovi ühine kontsert teha Vanalinna segakoor.Vanalinna segakoori dirigent Lauri Aav ütles, et mõte teha koostööd Saaremaa kooridega tekkis sellest, et neil Vanalinna segakooriga on tekkinud tore traditsioon enne jõule mõnes Eestimaa paigas korraldada väike jõulutuur ja kuna ajad on kiired kõigil, siis on nad reeglina alati päevas kaks kontserti andnud. Varem on käidud Läänemaal, Ida-Virumaal, Kesk-Eestis, Harjumaa väiksemates õigeusukirikutes ja mujalgi.Aav meenutas, et Saaremaal nad varem laulnud ei olegi. “Kuid kõik need jõulutuurid on siiani tekkinud sellest, et kooris on ju inimesi, kes asunud mingil ajal Tallinna elama Eestimaa erinevaist paigust ja iga tuur on mõnele koorilauljale reis oma kunagisse kodukohta,” rääkis Lauri Aav, kes ise tunneb end Saaremaal samuti väga koduselt, kuna oma põhitööna on ta üks Saaremaa ooperipäevade korraldajatest.Just nädal tagasi käidi saarlastele ooperipäevade salamüüki tegemas. Lisaks kõigele on Lauri sõnul tähtis see, et Horele dirigent Anne on tema kunagine pinginaaber Tallinna muusikakeskkooli aegadest.Kontserdi pealkiri on “Jõuluootus”, kuid see tähendab seda, et kogu kontsert ei koosne päris kindlasti jõululauludest. “Me oma kavas kuidagi kulgeme suvest talve poole ja kontserdi lõpus jõuame ka päris jõululauludeni.” Väga olulise osa kavast moodustavad lood Karl Jenkinsi “Motettide raamatust”, mille kohta on Lauri Aav üsna veendunud, et Eestis pole keegi teine neid veel laulnud. Need lood on katkendid Jenkinsi maailmakuulsatest kultuslikest suurteostest, nagu “Adiemus” “The Peace makers” “The Armed man”, mis helilooja on ise hiljuti kokku kogunud ja arranžeerinud segakoorile.Vanalinna segakoor sündis 1996. aastal kammerkooride Cantico ja Hansa liitumisel. Siiani seob kooriliikmeid rõõm laulmisega enese ja kuulajate meeli liigutada. Koorina ollakse osalenud erinevates suurprojektides, mida on dirigeerinud Eri Klas, Richard Balcombe (Suurbritannia), Martin Yates (Suurbritannia), Gustaf Sjökvist (Rootsi), Leif Segerstam (Soome), Andres Mustonen (Eesti). Samuti on koor musitseerinud koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Hortus Musicuse, Nõmme Linnaorkestri, Helsingi Linnaorkestri ning solistide Barbara Hendricksi, Ivan Monighetti ja West End Internationali solistidega ning Eesti lauljate Helin-Mari Arderi ja Bonzo, Kõrsikute ja Märt Avandiga.Et oma muusikalist taset hoida, käiakse aeg-ajalt konkurssidel teiste kooridega rinda pistmas. Kulda ja loorbereid on neile jagatud nii kodu- kui välismaalt.2010. aastal sai valmis koori esimene heliplaat koos jazz-artisti Helin-Mari Arderi ja tema trioga. Plaat oli 2010.aasta Eesti Muusikaauhinna jazzi kategooria nominent.Täna, 16. detsembril kl 18 on Kuressaare lossi kapiitlisaalis KG segakoori Ave kontsert “Rõõmsas jõuluootuses”. Koori juhatab Mai Rand, klaveril Helle Rand. Kaastegev KG tütarlastekoor Vocaliisa Helle Ranna ja Pilvi Karu juhatusel. Pääse 2 eurot.Esmaspäeval, 19. detsembril kl 18 on Orissaare kultuurimajas väike jõulukontsert, kus esinevad lasteaia, muusikakooli ja kultuurimaja lasteringid.Kolmapäeval, 21. detsembril kl 18 on Valjala rahvamajas Valjala põhikooli õpilaste jõulukontsert, kuhu kõik on väga oodatud.Toimub ka traditsiooniline heategevuslik jõuluoksjon-müük. Tornimäe rahvamajas toimub jõulukontsert samuti 21. detsembril, kuid kl 19. Esinevad Tornimäe kooli, lasteaia, noortekeskuse lapsed ning rahvamaja ringid.Neljapäeval, 22. detsembril kl 16 on Muhu põhikooli saalis kontsert-jõulupidu “Jõulupidu metsas”. Esinevad Muhu põhikooli õpilased.Pühapäeval, 18. detsembril kl 16 esinevad Kuressaare Siioni kirikus Daniel Levi ja Liis Lemsalu, kes laulavad esmakordselt koos armastatud jõululugusid!Pühapäeval, 18. detsembril kl 17 on Kuressaare Laurentiuse kirikus Anney Peebo, C-JAMi ja Urmas Lattikase jõulukontsert alapealkirjaga “Jõuluöö”. Esitamisele tuleb nii jõulumuusika kui ka artistide poolt valitud teoseid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare gümnaasiumi (KG) poolt viiendat korda korraldatava Solistica laulukonkursi demovooru laekus rekordarv esitusi – 185 laulu. Sel korral paluti osalejatel muusikafaili asemel saata video. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Solistica demovoorus rekordarv noori

maintext:
Uudised
Solistica demovoorus rekordarv noori
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 07. detsember 2016. Kuressaare gümnaasiumi (KG) poolt viiendat korda korraldatava Solistica laulukonkursi demovooru laekus rekordarv esitusi – 185 laulu. Sel korral paluti osalejatel muusikafaili asemel saata video.
Eesmärk on pakkuda Eesti parimatele 4.–12. klassi solistidele esinemisvõimalust professionaalse saateansambli ja kvaliteetse helivõimendusega, võimaldada lauljatel end võrrelda eakaaslastega ning anda noortele ja nende juhendajatele tagasisidet asjatundlikult konsultandilt ning žüriilt, et tunnustada ja innustada andekaid soliste ja rikastada kohalikku kultuurielu.
Otse lõppvõistlusele pääsevad neist Solistica 2016 esikuuikusse jõudnud lauljad ning 2015. aasta grand prix’ võitja. Laulude demosalvestusi saadeti Harjumaalt 53, Järvamaalt 3, Läänemaalt 1, Lääne-Virumaalt 10, Põlvamaalt 8, Pärnumaalt 24, Raplamaalt 7, Saaremaalt 22, Tartumaalt 28, Valgamaalt 9 ja Viljandimaalt 20.
66 õpetaja poolt juhendatavad noored solistid jagunesid kolme vanusegruppi. Võrdselt 66 osalejat registreerus gümnaasiumi ja 7.–9. klasside kategooriasse ning 53 solisti 4.–6. klasside vanuserühma.
Lõppvõistlusele pääseb igast vanuserühmast kindel arv osalejaid: 4.–6. klassist 16 lauljat, 7.–9. klassist 18 lauljat ja 10.–12. klassist 20 lauljat. Valiku teeb demode põhjal žürii, mille koosseisu kuuluvad Sven Lõhmus, Helen Kirsi ja Rasmus Rändvee.
Tähtsustatakse eesti muusikat
Sel korral soovitakse rohkem tähtsustada eesti muusikat ja autoreid, kuna eestikeelsete laulude osakaal on eelnevatel aastatel olnud suhteliselt väike, enamik võistluslaule on olnud ingliskeelsed.
Endiselt võib teha lauluvaliku nii Eesti kui ka välisautorite loomingust, kuid seekord annab Eesti Autorite Ühing välja stipendiumi parima eestikeelse/eesti laulu esitajale summas 300 eurot.
Konkursi lõppvoorud toimuvad 27.-28. jaanuaril, kus esimesel päeval võistlevad 4.–6. klasside solistid ning 28. jaanuaril 7.–9. ja 10.–12. klasside lauljad.
Lõppvõistlusele pääsesid edasi 7.–9. klasside hulgas 4. koha saavutanud Merilin Mälk (juhendajad Helle Rand ja Tuuli Rand) ja gümnasistide vanuserühmas 3. kohale tulnud Kristiin Koppel KG huvikoolist Inspira (juhendaja Pilvi Karu). Eesmärk on pakkuda Eesti parimatele 4.–12. klassi solistidele esinemisvõimalust professionaalse saateansambli ja kvaliteetse helivõimendusega, võimaldada lauljatel end võrrelda eakaaslastega ning anda noortele ja nende juhendajatele tagasisidet asjatundlikult konsultandilt ning žüriilt, et tunnustada ja innustada andekaid soliste ja rikastada kohalikku kultuurielu.Otse lõppvõistlusele pääsevad neist Solistica 2016 esikuuikusse jõudnud lauljad ning 2015. aasta grand prix’ võitja. Laulude demosalvestusi saadeti Harjumaalt 53, Järvamaalt 3, Läänemaalt 1, Lääne-Virumaalt 10, Põlvamaalt 8, Pärnumaalt 24, Raplamaalt 7, Saaremaalt 22, Tartumaalt 28, Valgamaalt 9 ja Viljandimaalt 20.66 õpetaja poolt juhendatavad noored solistid jagunesid kolme vanusegruppi. Võrdselt 66 osalejat registreerus gümnaasiumi ja 7.–9. klasside kategooriasse ning 53 solisti 4.–6. klasside vanuserühma.Lõppvõistlusele pääseb igast vanuserühmast kindel arv osalejaid: 4.–6. klassist 16 lauljat, 7.–9. klassist 18 lauljat ja 10.–12. klassist 20 lauljat. Valiku teeb demode põhjal žürii, mille koosseisu kuuluvad Sven Lõhmus, Helen Kirsi ja Rasmus Rändvee.Sel korral soovitakse rohkem tähtsustada eesti muusikat ja autoreid, kuna eestikeelsete laulude osakaal on eelnevatel aastatel olnud suhteliselt väike, enamik võistluslaule on olnud ingliskeelsed.Endiselt võib teha lauluvaliku nii Eesti kui ka välisautorite loomingust, kuid seekord annab Eesti Autorite Ühing välja stipendiumi parima eestikeelse/eesti laulu esitajale summas 300 eurot.Konkursi lõppvoorud toimuvad 27.-28. jaanuaril, kus esimesel päeval võistlevad 4.–6. klasside solistid ning 28. jaanuaril 7.–9. ja 10.–12. klasside lauljad.Lõppvõistlusele pääsesid edasi 7.–9. klasside hulgas 4. koha saavutanud Merilin Mälk (juhendajad Helle Rand ja Tuuli Rand) ja gümnasistide vanuserühmas 3. kohale tulnud Kristiin Koppel KG huvikoolist Inspira (juhendaja Pilvi Karu).
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui maavalitsused 2018. aasta märtsis likvideeritakse, võib Saare maavalitsuse hoonest edaspidi saada riigimaja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Maavalitsuse hoonest saab tulevikus riigimaja?
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Esmaspäev, 19. detsember 2016. Kui maavalitsused 2018. aasta märtsis likvideeritakse, võib Saare maavalitsuse hoonest edaspidi saada riigimaja.
Saare maavanema Kaido Kaasiku kutsel kohtusid esmaspäeval maavalitsuses maakonnas asuvate riigiasutuste juhid, et teha kokkuvõtteid lõppevast aastast.
Üheks läbivaks arutelu teemaks oli riigimaja ehitamise võimalikkus Kuressaarde nii maavalitsuse kui endise politseimaja baasil.
“See on kindlasti küsimus, millega järgmisel aastal jätkame. Hetkel on Riigi Kinnisvara alustanud idee vedamist. Eks tulevik näitab, kas Kuressaare kesklinna saab ehitada ka ühe kaasaegse teeninduskeskuse, kus kodanik saab kõik riigiga vajalikud toimingud teha ühes kohas,” lausus Kaasik.
Tema hinnangul lihtsustaks selline keskus inimesel riigiga suhtlemist ja samas sisendaks kindlust, et riik on jätkuvalt kohapeal. “Üheks miinuseks on kindlasti parkimisvõimaluste vähesus kesklinnas,” möönis maavanem.
Kuna riigimajade osas on tellija ja otsustaja rahandusministeerium, siis palus Riigi Kinnisvara AS pöörduda Kuressaarde kavandatava riigimaja küsimustega otse ministeeriumi poole.
Kristina Haavala rahandusministeeriumi avalike suhete osakonnast ütles, et praeguseks ei ole veel selge, kuhu üks või teine riigimaja maakondades tuleb. Kuigi koalitsioonileppe kohaselt maavalitsused likvideeritakse, ei ole lõplikku otsust selles osas siiski veel langetatud. Saare maavanema Kaido Kaasiku kutsel kohtusid esmaspäeval maavalitsuses maakonnas asuvate riigiasutuste juhid, et teha kokkuvõtteid lõppevast aastast.Üheks läbivaks arutelu teemaks oli riigimaja ehitamise võimalikkus Kuressaarde nii maavalitsuse kui endise politseimaja baasil.“See on kindlasti küsimus, millega järgmisel aastal jätkame. Hetkel on Riigi Kinnisvara alustanud idee vedamist. Eks tulevik näitab, kas Kuressaare kesklinna saab ehitada ka ühe kaasaegse teeninduskeskuse, kus kodanik saab kõik riigiga vajalikud toimingud teha ühes kohas,” lausus Kaasik.Tema hinnangul lihtsustaks selline keskus inimesel riigiga suhtlemist ja samas sisendaks kindlust, et riik on jätkuvalt kohapeal. “Üheks miinuseks on kindlasti parkimisvõimaluste vähesus kesklinnas,” möönis maavanem.Kuna riigimajade osas on tellija ja otsustaja rahandusministeerium, siis palus Riigi Kinnisvara AS pöörduda Kuressaarde kavandatava riigimaja küsimustega otse ministeeriumi poole.Kristina Haavala rahandusministeeriumi avalike suhete osakonnast ütles, et praeguseks ei ole veel selge, kuhu üks või teine riigimaja maakondades tuleb. Kuigi koalitsioonileppe kohaselt maavalitsused likvideeritakse, ei ole lõplikku otsust selles osas siiski veel langetatud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Suvel menukalt startinud koguperesaade “Meie pere ja muud loomad” saab talvise järje. Tuleva nädala esmaspäeval kell 20 jõuab Kanal 2 eetrisse saate uus hooaeg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Meie pere ja muud loomad” alustab taas

maintext:
Uudised
“Meie pere ja muud loomad” alustab taas
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 08. detsember 2016. Suvel menukalt startinud koguperesaade “Meie pere ja muud loomad” saab talvise järje. Tuleva nädala esmaspäeval kell 20 jõuab Kanal 2 eetrisse saate uus hooaeg.
Hanso on end koos oma kahe lapse, Uma ja Rajuga Pajuvärava tallu sisse seadnud, kuid ees ootavad külmakuud ja see tähendab perele hoopis uusi väljakutseid.
Teleekraanile jõuavad laste talvised rõõmud ja suure Hansode suguvõsa pühade-traditsioonid, aga ka elulised murekohad, sest lubatud krõbe talv võib vanas majapidamises osutuda omamoodi ellujäämiskatseks nii inimestele kui ka suurele loomaperele. Hanso on end koos oma kahe lapse, Uma ja Rajuga Pajuvärava tallu sisse seadnud, kuid ees ootavad külmakuud ja see tähendab perele hoopis uusi väljakutseid.Teleekraanile jõuavad laste talvised rõõmud ja suure Hansode suguvõsa pühade-traditsioonid, aga ka elulised murekohad, sest lubatud krõbe talv võib vanas majapidamises osutuda omamoodi ellujäämiskatseks nii inimestele kui ka suurele loomaperele.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel, 16. detsembril kell 19 rõõmustab ansambel The Ilves Sisters (pildil) Kärdla kultuurikeskuses publikut jõulutuuriga “Happy New Year”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Õed Ilvesed annavad imekauni kontserdi

maintext:
NÄDALALÕPP
Õed Ilvesed annavad imekauni kontserdi
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 09. detsember 2016. Foto: erakogu Reedel, 16. detsembril kell 19 rõõmustab ansambel The Ilves Sisters (pildil) Kärdla kultuurikeskuses publikut jõulutuuriga “Happy New Year”.
The Ilves Sisters ühendab säravaid, andekaid ja elurõõmsaid õdesid, kes alustasid muusikueluga juba lapsepõlves, mil leidsid aset nende esimesed kontserdid. Õed Ilvesed on oma erialal kõrgelt hinnatud klassikamuusika maailmas ning kirg, mis neid õdesid muusikat luues ühendab, on fenomenaalne.
Publik on siiani harjunud kuulama õdede pillimängu, ent sel kontserttuuril lööb kaasa ka nende viies õde, malbe, ent samal ajal jõuline sopran Damaris, kes toetab õdede pillimängu oma imeilusa häälega.
Bändi soov oli teha selleks tuuriks täiesti uus kava lugudega, mida nad eelmistel kontserttuuridel pole veel esitanud. Ansambli vanima õe Liidia sõnul tuleb esitusele nii nende endi kui rahva poolt armastatud jõululaule: “Neid lugusid sellises seades ei ole mitte keegi veel kuulnud, me lasime need seaded spetsiaalselt teha selle jõulutuuri jaoks ja me oleme ise ka väga põnevil, et kuidas see kõik vastu võetakse.”
Repertuaari kuuluvad nii rõõmsad ja energilised jõululaulud kui ka romantiliselt aeglased ja kaunid talvehõnguga muusikapalad.
Pühad on aeg, mil tuleb oma perekond seada esikohale. Nii ka laval. The Ilves Sisters väärtustab samuti perekonda ning mis saaks olla kaunim kui näha viit õde, kes näitavad oma armastust nii muusika kui perekonna vastu üles ühiselt laval musitseerides. The Ilves Sisters ühendab säravaid, andekaid ja elurõõmsaid õdesid, kes alustasid muusikueluga juba lapsepõlves, mil leidsid aset nende esimesed kontserdid. Õed Ilvesed on oma erialal kõrgelt hinnatud klassikamuusika maailmas ning kirg, mis neid õdesid muusikat luues ühendab, on fenomenaalne.Publik on siiani harjunud kuulama õdede pillimängu, ent sel kontserttuuril lööb kaasa ka nende viies õde, malbe, ent samal ajal jõuline sopran Damaris, kes toetab õdede pillimängu oma imeilusa häälega.Bändi soov oli teha selleks tuuriks täiesti uus kava lugudega, mida nad eelmistel kontserttuuridel pole veel esitanud. Ansambli vanima õe Liidia sõnul tuleb esitusele nii nende endi kui rahva poolt armastatud jõululaule: “Neid lugusid sellises seades ei ole mitte keegi veel kuulnud, me lasime need seaded spetsiaalselt teha selle jõulutuuri jaoks ja me oleme ise ka väga põnevil, et kuidas see kõik vastu võetakse.”Repertuaari kuuluvad nii rõõmsad ja energilised jõululaulud kui ka romantiliselt aeglased ja kaunid talvehõnguga muusikapalad.Pühad on aeg, mil tuleb oma perekond seada esikohale. Nii ka laval. The Ilves Sisters väärtustab samuti perekonda ning mis saaks olla kaunim kui näha viit õde, kes näitavad oma armastust nii muusika kui perekonna vastu üles ühiselt laval musitseerides.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pärnu maakohtu Kuressaare kohtumaja mõistis eile üle nelja aasta pikkuse reaalse vangistuse noorele mehele, kes hankis aasta algul Tallinnast amfetamiini ja müüs suvel Pärnus edasi ecstasy tablette. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Noor uimastiärikas neljaks aastaks türmi
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 09. detsember 2016. Kaks korda kuritegude eest karistatud 21-aastane Ken Värat eile Kuressaare kohtumajas enne kohtuotsuse väljakuulutamist. FOTO: Valmar Voolaid Pärnu maakohtu Kuressaare kohtumaja mõistis eile üle nelja aasta pikkuse reaalse vangistuse noorele mehele, kes hankis aasta algul Tallinnast amfetamiini ja müüs suvel Pärnus edasi ecstasy tablette.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Teise maailmasõja ajal NSV Liidu Punaarmee koosseisus formeeritud põhiliselt eestlastest koosnev rahvusväeosa, 8. Eesti laskurkorpuse koosseisus.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mida kujutas endast Punaarmee 249. Eesti laskurdiviis?


description: 12. detsembril löödi Kuressaares Rohu tänaval majas 60-aastast meest. Kahtlustatavana peeti kinni 62-aastane mees. Nimetatud sündmuse osas on alustatud kriminaalmenetlust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kehaline väärkohtlemine


description:
Saaremaa seenioride korvpallimeistrivõistlustel fikseeriti järgmised tulemused: Tesman – SO3K 72:64 (Riho Kilumets (Tesman) 33 p, Kristjan Koppel (SO3K) 19 p). Pihtla – Nasva 81:71 (Rainer Antsaar 28 p, Toomas Jalakas 24 p (mõl Pihtla), Ando Pulk (Nasva) 34 p).
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tesman ja Pihtla võidukad


description: Ühel päeval, kui Kamensk-Uralski linnas elav Anton Lõskov taas arhiivis kodulinna ajalugu uuris, sattus ta peale peatükile ajaloost, mille avastamine tuli suure üllatusena nii temale kui suurele ajaloohuvilisele, aga ka saarlastele, kelle omaksed 1941. aastal Punaarmee tööpataljoni koosseisus Siberisse saadeti ning kellest hiljem enam midagi ei teatud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leid, mis rikastas ajalugu

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Leid, mis rikastas ajalugu (1)
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ühel päeval, kui Kamensk-Uralski linnas elav Anton Lõskov taas arhiivis kodulinna ajalugu uuris, sattus ta peale peatükile ajaloost, mille avastamine tuli suure üllatusena nii temale kui suurele ajaloohuvilisele, aga ka saarlastele, kelle omaksed 1941. aastal Punaarmee tööpataljoni koosseisus Siberisse saadeti ning kellest hiljem enam midagi ei teatud.
Nagu mees isegi ütles: unikaalsed materjalid lihtsalt seisid arhiivis, keegi neist ei huvitunud.
Anton Lõskov pöördus leitud eestlaste nimekirjaga Eesti saatkonna poole Moskvas, soovides info anda edasi nimekirjas olevate meeste sugulastele.
Mees ise peab avastust oluliseks ja tunneb tõsist heameelt, et tema tööst võib kellelegi reaalset kasu olla. Siberisse saadetud ja seal hiljem surnud meeste nimekirja avalikustamist peab oluliseks ka Eesti Genealoogia Seltsi Saaremaa osakond.
Seega palub Meie Maa toimetus saarlastel, kelle sugulased on Siberis tööpataljonides olnud või on neilt kirju saanud, endast märku anda tel 666 1897 või meilil ahto@meiemaa.ee.
6. detsember 2016 Autor: MM Teisipäev, 06. detsember 2016.Nagu mees isegi ütles: unikaalsed materjalid lihtsalt seisid arhiivis, keegi neist ei huvitunud.Anton Lõskov pöördus leitud eestlaste nimekirjaga Eesti saatkonna poole Moskvas, soovides info anda edasi nimekirjas olevate meeste sugulastele.Mees ise peab avastust oluliseks ja tunneb tõsist heameelt, et tema tööst võib kellelegi reaalset kasu olla. Siberisse saadetud ja seal hiljem surnud meeste nimekirja avalikustamist peab oluliseks ka Eesti Genealoogia Seltsi Saaremaa osakond.Seega palub Meie Maa toimetus saarlastel, kelle sugulased on Siberis tööpataljonides olnud või on neilt kirju saanud, endast märku anda tel 666 1897 või meilil ahto@meiemaa.ee.6. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description:
Vaatamata tuulevaiksele aastale tootis vendade Oleg ja Andres Sõnajala ettevõtte Eleon 3-megavatine tuulik lõppeval aastal 11,3 gigavatt-tundi elektrienergiat, mis kattis 2820 keskmise kodutarbija kogu energiavajaduse.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Sõnajalgade hiigeltuulik purustas rekordeid
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 31. detsember 2016. Vennad Sõnajalad osutavad Salmel asuvale Eleon 3M116 tuulikule. FOTO: erakogu Vaatamata tuulevaiksele aastale tootis vendade Oleg ja Andres Sõnajala ettevõtte Eleon 3-megavatine tuulik lõppeval aastal 11,3 gigavatt-tundi elektrienergiat, mis kattis 2820 keskmise kodutarbija kogu energiavajaduse.
Eelmisel aastal, mil tuul oli hea, tootis Salmel asuv 3-megavatine Eleoni tuulik 11,1 gigavatt-tundi elektrienergiat, teatas ettevõte.
“Selliseid toodangunumbreid ei oleks võimalik saavutada, kui tuulik poleks pidevalt töökorras. Meie tuuliku töö korrasoleku protsent on olnud algusest peale kõrge, ent sel aastal kerkis see veelgi, üle 99 protsendi. See võimaldaski meil ligi 20 protsenti tuulevaiksemal aastal rohkem energiat toota,” sõnas Oleg Sõnajalg.
Esimene 180 meetri kõrgune Eleoni tehnoloogial baseeruv 3M116 tuulik püsitati 2013. aastal Saaremaal. Tuulik on läbinud võrgukatsetused ja käimas on seeriatootmise käivitamine. Seeriatootmine hakkab toimuma Ida-Virumaal Aidus, kus valmistatakse ette ka 100-megavatise võimsusega referentsparki, et alustada tehnoloogia eksporti välisturgudele. Eelmisel aastal, mil tuul oli hea, tootis Salmel asuv 3-megavatine Eleoni tuulik 11,1 gigavatt-tundi elektrienergiat, teatas ettevõte.“Selliseid toodangunumbreid ei oleks võimalik saavutada, kui tuulik poleks pidevalt töökorras. Meie tuuliku töö korrasoleku protsent on olnud algusest peale kõrge, ent sel aastal kerkis see veelgi, üle 99 protsendi. See võimaldaski meil ligi 20 protsenti tuulevaiksemal aastal rohkem energiat toota,” sõnas Oleg Sõnajalg.Esimene 180 meetri kõrgune Eleoni tehnoloogial baseeruv 3M116 tuulik püsitati 2013. aastal Saaremaal. Tuulik on läbinud võrgukatsetused ja käimas on seeriatootmise käivitamine. Seeriatootmine hakkab toimuma Ida-Virumaal Aidus, kus valmistatakse ette ka 100-megavatise võimsusega referentsparki, et alustada tehnoloogia eksporti välisturgudele.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Registreeritud peresündmused Saare
maakonnas 9.–16. detsembrini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: PEREKONDLIK


description: Jõuluaeg on möödas ja ühed suuremad söömaajad seljataga. Üllatuse osaliseks on ikka tore saada ja sedakorda üllatasid saarlased ja nende külalised jõulutoitude valikuga. Võib ju arvata, et jõulud on üks suur söömise ja koos istumise püha, kuid sedakorda torkas silma ostjate palju tervislikum valik. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Üllatus!
Reede, 30. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Jõuluaeg on möödas ja ühed suuremad söömaajad seljataga. Üllatuse osaliseks on ikka tore saada ja sedakorda üllatasid saarlased ja nende külalised jõulutoitude valikuga. Võib ju arvata, et jõulud on üks suur söömise ja koos istumise püha, kuid sedakorda torkas silma ostjate palju tervislikum valik.
Kõik poed nimetasid, et vähem osteti alkoholi ja rohkem rohelist kraami.
Traditsioonilise sealiha kõrvale aga küsiti palju parti, kana, hane. Tore on ka see, et kohalike köökide valmistoodang läks kenasti kaubaks. Samuti pidasid perenaised lugu pakendatud kaubast, mida saab lauale panekuks kerge vaevaga valmistada ning mis maitseb reeglina üsna hästi.
Loomulikult ei puudunud ostukorvidest verivorst ja sült, aga tundub, et inimesed on muutunud oma valikutes mitmekesisemaks ning soovivad ka jõululaual rohkem katsetada. Ka alkoholi puhul ei olnud eelistuses mitte kanged joogid, vaid vein ja glögi.
Jääb üle oodata ja loota, et sama suunda hoitakse ka vana-aastaõhtul seltskonnaga lauda istudes.
30. detsember 2016 Autor: MM Reede, 30. detsember 2016.Kõik poed nimetasid, et vähem osteti alkoholi ja rohkem rohelist kraami.Traditsioonilise sealiha kõrvale aga küsiti palju parti, kana, hane. Tore on ka see, et kohalike köökide valmistoodang läks kenasti kaubaks. Samuti pidasid perenaised lugu pakendatud kaubast, mida saab lauale panekuks kerge vaevaga valmistada ning mis maitseb reeglina üsna hästi.Loomulikult ei puudunud ostukorvidest verivorst ja sült, aga tundub, et inimesed on muutunud oma valikutes mitmekesisemaks ning soovivad ka jõululaual rohkem katsetada. Ka alkoholi puhul ei olnud eelistuses mitte kanged joogid, vaid vein ja glögi.Jääb üle oodata ja loota, et sama suunda hoitakse ka vana-aastaõhtul seltskonnaga lauda istudes.30. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: 12. detsembril kinnitas PRIA esimesed maksekorraldused otsetoetuste väljamaksmiseks. Loomapidajad said märtsis, põllumehed mais-juunis taotleda kokku kaheksat liiki otsetoetusi. Peaaegu kõigile on otsused praeguseks koostatud ja toetused makstakse aasta lõpuks välja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaale 6 miljoni jagu PRIA toetust


description: Selle aasta ooperinädalal viibis Saare maakonnas Saksa ajakirjanik Ursula Wiegand, kes on saksakeelses meedias nüüdseks avaldanud kolm Saaremaad puudutavat artiklit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaad tutvustati Saksa meedias

maintext:
Uudised
Saaremaad tutvustati Saksa meedias
Neljapäev, 29. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ann Katarina Meri Neljapäev, 29. detsember 2016. Selle aasta ooperinädalal viibis Saare maakonnas Saksa ajakirjanik Ursula Wiegand, kes on saksakeelses meedias nüüdseks avaldanud kolm Saaremaad puudutavat artiklit.
Ajakirjanik Ursula Wiegand tutvus SA Saaremaa Turismi esindajatega tänavu märtsis toimunud Berliini kaubandus- ja reisimessil, kus tal tekkis kohe huvi Saaremaa ooperipäevade vastu.
Saar võlus nii looduse kui ka arhitektuuriga
Tänu saadud kontaktidele ja Saare maavalitsuse toetusele sai reis ka teoks ning nii külastas Wiegand 27.–30. juulini kolme ooperipäevade etendust ja tutvus saarega lähemalt. Purjereisil, millest võttis osa ka maavanem, vahetati infot ka kohalike majandusvaldkondade kohta.
Reisi tulemusena ilmus ajakirjaniku sulest kolm Saaremaa-teemalist artiklit, millest kõik on kirjutatud erinevale reisi nüansile keskendudes.
Näiteks kajastas Viinis baseeruv ooperi- ja balletiajakiri Der Neue Merker, mille online-versioon saab päevas üle 7500 kliki, Saaremaa ooperipäevi oma augusti-septembrinumbris ning kõneles neist kui ülivõrdes sündmusest kaunil saarel.
Pereajakirja Christlicher Digest septembrinumbris ilmus artikkel, mis keskendus Saare maakonnale kui hinnatud puhkusesihtkohale ning kirjeldas seda kui rahumeelset saart, millele on aluse pannud sõbralikud hiiglased Tõll ja Piret.
Suvist Saaremaad tutvustati ka vahetult enne jõule, kui 86 000 lugejaga ajalehes Bayerischen Staatszeitung ilmus artikkel, mis rääkis Kuressaare nüüdisaegsest arhitektuurist. Ära märgiti näiteks Rüütli spaa ja Auriga keskuse hooned. Ajakirjanik Ursula Wiegand tutvus SA Saaremaa Turismi esindajatega tänavu märtsis toimunud Berliini kaubandus- ja reisimessil, kus tal tekkis kohe huvi Saaremaa ooperipäevade vastu.Tänu saadud kontaktidele ja Saare maavalitsuse toetusele sai reis ka teoks ning nii külastas Wiegand 27.–30. juulini kolme ooperipäevade etendust ja tutvus saarega lähemalt. Purjereisil, millest võttis osa ka maavanem, vahetati infot ka kohalike majandusvaldkondade kohta.Reisi tulemusena ilmus ajakirjaniku sulest kolm Saaremaa-teemalist artiklit, millest kõik on kirjutatud erinevale reisi nüansile keskendudes.Näiteks kajastas Viinis baseeruv ooperi- ja balletiajakiri Der Neue Merker, mille online-versioon saab päevas üle 7500 kliki, Saaremaa ooperipäevi oma augusti-septembrinumbris ning kõneles neist kui ülivõrdes sündmusest kaunil saarel.Pereajakirja Christlicher Digest septembrinumbris ilmus artikkel, mis keskendus Saare maakonnale kui hinnatud puhkusesihtkohale ning kirjeldas seda kui rahumeelset saart, millele on aluse pannud sõbralikud hiiglased Tõll ja Piret.Suvist Saaremaad tutvustati ka vahetult enne jõule, kui 86 000 lugejaga ajalehes Bayerischen Staatszeitung ilmus artikkel, mis rääkis Kuressaare nüüdisaegsest arhitektuurist. Ära märgiti näiteks Rüütli spaa ja Auriga keskuse hooned.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile algas Kuressaares pritsumaja taga traditsiooniline heategevuslik kuusemüük, mis jätkub täna. Juba esimese poole tunniga müüdi mitukümmend kuuske ja sagimist jõulupuude ümber jagus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lionsite kuusemüük läks hooga lahti

maintext:
Uudised
Lionsite kuusemüük läks hooga lahti
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 20. detsember 2016. Katrin Keso-Vares soetas kuuse LC Kuressaare presidendilt Mati Leisilt lapselapse rõõmuks. Foto: Valmar Voolaid Eile algas Kuressaares pritsumaja taga traditsiooniline heategevuslik kuusemüük, mis jätkub täna. Juba esimese poole tunniga müüdi mitukümmend kuuske ja sagimist jõulupuude ümber jagus.
Kuusemeetri eest küsitakse heategevusmüügil 10 eurot. Puud on pärit Järise kandi metsast. Kõige väiksemad on alla meetri ja kõige suuremad 3–3,5 meetrit. Sarnast heategevusmüüki on tehtud juba umbes 15 aastat.
“Puid tuuakse juurde kogu aeg. Keegi ilma ei jää. Jätkub kindlasti teisipäeva õhtuni,“ ütles LC Kuressaare president Mati Leis. Puid käis metsas toomas 13 meest. Müüki tehakse vahetustega ja vabatahtlikena lööb kaasa ligi paarkümmend klubi liiget.
“Kuusemüügiraha läheb meie üldisesse heategevuskassasse ja sealt vastavalt taotlustele me jagame seda,“ rääkis Leis.
Eile oli kuuske ostmas ka Katrin Keso-Vares, kes pole juba aastaid kuuske koju viinud.
“Lapselaps helistas ja ütles, et, vanaema, ma tulen sulle külla, aga kuusk peab ka olema. Ja siis ma tulingi kuuske tooma,“ rääkis Katrin. Heategevusmüügilt soetas ta kuuse töökaaslase soovitusel.
Esimest korda oli heategevusmüügilt jõulupuud soetamas ka Heidi Madisson-Ruttu.
“Oleme palju metsast ise toonud ja kodus on ka kunstkuusk, aga seekord mõtlesime, et võiks ikka päris kuuse lõhna ka olla,“ rääkis Heidi. Ostukohaks valis ta teadlikult heategevusmüügi, et enne jõule ka väike heategu teha. Kuusemeetri eest küsitakse heategevusmüügil 10 eurot. Puud on pärit Järise kandi metsast. Kõige väiksemad on alla meetri ja kõige suuremad 3–3,5 meetrit. Sarnast heategevusmüüki on tehtud juba umbes 15 aastat.“Puid tuuakse juurde kogu aeg. Keegi ilma ei jää. Jätkub kindlasti teisipäeva õhtuni,“ ütles LC Kuressaare president Mati Leis. Puid käis metsas toomas 13 meest. Müüki tehakse vahetustega ja vabatahtlikena lööb kaasa ligi paarkümmend klubi liiget.“Kuusemüügiraha läheb meie üldisesse heategevuskassasse ja sealt vastavalt taotlustele me jagame seda,“ rääkis Leis.Eile oli kuuske ostmas ka Katrin Keso-Vares, kes pole juba aastaid kuuske koju viinud.“Lapselaps helistas ja ütles, et, vanaema, ma tulen sulle külla, aga kuusk peab ka olema. Ja siis ma tulingi kuuske tooma,“ rääkis Katrin. Heategevusmüügilt soetas ta kuuse töökaaslase soovitusel.Esimest korda oli heategevusmüügilt jõulupuud soetamas ka Heidi Madisson-Ruttu.“Oleme palju metsast ise toonud ja kodus on ka kunstkuusk, aga seekord mõtlesime, et võiks ikka päris kuuse lõhna ka olla,“ rääkis Heidi. Ostukohaks valis ta teadlikult heategevusmüügi, et enne jõule ka väike heategu teha.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kevadel end kuressaarlaseks registreerinud 31-aastane epeevehkleja Kristina Kuusk ja profijalgrattur Mihkel Räim (23) valiti 2016. aastal maakonna parimateks sportlasteks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kuusk ja Räim teenisid spordirahva tunnustuse
Reede, 30. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Reede, 30. detsember 2016. Epeevehkleja Kristina Kuusk nõustus eile trenni ajal Kuressaare spordikeskuses ajalehele poseerima. FOTO: Valmar Voolaid Kevadel end kuressaarlaseks registreerinud 31-aastane epeevehkleja Kristina Kuusk ja profijalgrattur Mihkel Räim (23) valiti 2016. aastal maakonna parimateks sportlasteks.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlasest võrkpallur Timo Tammemaa aitas laupäeva õhtul Prantsusmaa kõrgliigas mängival Toulouse’i Spacer’sil alistada kodusaalis peetud kohtumises liiga liidri Montpellier Volley UC meeskonna tulemusega (3:1), tuues oma meeskonnale ühe väljakul veedetud geimi jooksul koguni üheksa punkti, sealhulgas ühe pallingul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tammemaa aitas alistada liidri

maintext:
Sport
Tammemaa aitas alistada liidri
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 13. detsember 2016. Timo Tammemaa (nr 12) koos meeskonnakaaslastega võitu tähistamas. Tabelijuht Montpellier on alistatud. Saarlasest võrkpallur Timo Tammemaa aitas laupäeva õhtul Prantsusmaa kõrgliigas mängival Toulouse’i Spacer’sil alistada kodusaalis peetud kohtumises liiga liidri Montpellier Volley UC meeskonna tulemusega (3:1), tuues oma meeskonnale ühe väljakul veedetud geimi jooksul koguni üheksa punkti, sealhulgas ühe pallingul.
Keskväljal end üha paremini tundev Tammemaa saadeti platsile alles neljandas geimis seetõttu, et ta oli hiljuti läbi põdenud kerge haiguspuhangu, kirjutab volley.ee. Toulouse’i meeskond näitas muljetavaldavat kindlust just geimilõppudes.
Avageim võideti 25:23, seejärel kaotati küll teine 21:25, kuid võideti maratongeimiks kujunenud kolmas 35:33. Ka neljas geim oli tasavägine, see kallutati enda kasuks 26:24.
Prantsusmaa kõrgliigas mängib kokku 12 meeskonda. Toulouse’i Spacer’si meeskond on võitnud kaheksast mängust viis (geimide suhe 18:13), sellega ollakse tabelis viiendal kohal. Eespool on viimase vooruga liidriks tõusnud Chaumont VB 52 (18 punkti), kellele järgnevad Montpellier Volley UC (16), Tours Volley-Ball (15) ja Paris Volley (15). Keskväljal end üha paremini tundev Tammemaa saadeti platsile alles neljandas geimis seetõttu, et ta oli hiljuti läbi põdenud kerge haiguspuhangu, kirjutab volley.ee. Toulouse’i meeskond näitas muljetavaldavat kindlust just geimilõppudes.Avageim võideti 25:23, seejärel kaotati küll teine 21:25, kuid võideti maratongeimiks kujunenud kolmas 35:33. Ka neljas geim oli tasavägine, see kallutati enda kasuks 26:24.Prantsusmaa kõrgliigas mängib kokku 12 meeskonda. Toulouse’i Spacer’si meeskond on võitnud kaheksast mängust viis (geimide suhe 18:13), sellega ollakse tabelis viiendal kohal. Eespool on viimase vooruga liidriks tõusnud Chaumont VB 52 (18 punkti), kellele järgnevad Montpellier Volley UC (16), Tours Volley-Ball (15) ja Paris Volley (15).
Veel artikleid samast teemast »


description:
10.11.1942 – 2.12.2016
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: In memoriam Senta Room

maintext:
Arvamus
In memoriam Senta Room
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 07. detsember 2016. 10.11.1942 – 2.12.2016
Teenekas õpetaja ja koolijuht Senta Room sündis 10.11.1942 Jõhvi linnas. 1944 kolis perekond Muhusse.
Kooliteed alustas Senta 1950. aastal Hellamaa 7-kl koolis. Koolitarkust kogus ta veel Tamse algkoolis, Piiri 7-kl koolis ja Orissaare keskkoolis. Viimase lõpetas Senta 1962. aastal. Õpetajakutse omandas ta Tallinna pedagoogilises instituudis 1977. aastal, diplomile kirjutati matemaatikaõpetaja.
Õpetajatööd alustas Senta 1962. aastal Kallemäe 8-kl kooli matemaatikaõpetaja asendajana. Järgnesid tööaastad õpetajana Tamse algkoolis (1963–1964), Tumala 8-kl koolis (1964) ja Piiri 8-kl koolis (1965–1976).
1976. aastast sai Sentast J. Smuuli nim Muhu 8-kl kooli direktor, direktoriametit pidas ta kuni 2011. aasta sügiseni. Selle aja jooksul sai kool juurdeehituse, mis valmis 2001. aastal. Senta aitas tõsiselt kaasa kooli muutmisele kaasaegseks, nagu see praegu on.
Senta seisis hea selle eest, et Muhust pärit õpilastel oleks võimalik õpinguid jätkata ükskõik millises õppeasutuses. Tähtis on ju, et saadud haridus oleks konkurentsivõimeline.
Senta aitas kooli direktorina igati kaasa erinevate projektide kirjutamisele. Ta soodustas õpilasvahetust erinevatesse riikidesse, mis on õpilastele mõjunud silmaringi avardavalt.
Muhu kooli varustamist IT-vahenditega pidas Senta samuti tähtsaks. Esimesed arvutid saabusid kingiks Utajärvi vallalt, hiljem kirjutati projekte Tiigrihüppe sihtasutusele. Praeguseks kasutatakse koolis e-kooli teenust ja oleks mõeldamatu, kui suhtlus õpetaja, õpilase ja lapsevanema vahel jätkuks paberkandjal.
Koolist väljaspool oli Senta aktiivne suhtleja kiriku-liinis ning valla esindajana hoidis sidet teiste sõprusvaldadega.
Senta panus Muhu hariduselu kujundamisse on olnud suur. Ka maakonna tasandil oli tema panus märgatav, aastaid oli ta Saaremaa koolijuhtide eesotsas. Samuti oli ta Eesti Koolijuhtide Ühenduse juhatuse liige ning Saaremaa koolijuhtide esindaja ühenduse esindajatekogus.
Senta ja haridus olid lahutamatud.
Mälestus Sentast elab meis edasi.
Saare maakonna koolijuhid Teenekas õpetaja ja koolijuht Senta Room sündis 10.11.1942 Jõhvi linnas. 1944 kolis perekond Muhusse.Kooliteed alustas Senta 1950. aastal Hellamaa 7-kl koolis. Koolitarkust kogus ta veel Tamse algkoolis, Piiri 7-kl koolis ja Orissaare keskkoolis. Viimase lõpetas Senta 1962. aastal. Õpetajakutse omandas ta Tallinna pedagoogilises instituudis 1977. aastal, diplomile kirjutati matemaatikaõpetaja.Õpetajatööd alustas Senta 1962. aastal Kallemäe 8-kl kooli matemaatikaõpetaja asendajana. Järgnesid tööaastad õpetajana Tamse algkoolis (1963–1964), Tumala 8-kl koolis (1964) ja Piiri 8-kl koolis (1965–1976).1976. aastast sai Sentast J. Smuuli nim Muhu 8-kl kooli direktor, direktoriametit pidas ta kuni 2011. aasta sügiseni. Selle aja jooksul sai kool juurdeehituse, mis valmis 2001. aastal. Senta aitas tõsiselt kaasa kooli muutmisele kaasaegseks, nagu see praegu on.Senta seisis hea selle eest, et Muhust pärit õpilastel oleks võimalik õpinguid jätkata ükskõik millises õppeasutuses. Tähtis on ju, et saadud haridus oleks konkurentsivõimeline.Senta aitas kooli direktorina igati kaasa erinevate projektide kirjutamisele. Ta soodustas õpilasvahetust erinevatesse riikidesse, mis on õpilastele mõjunud silmaringi avardavalt.Muhu kooli varustamist IT-vahenditega pidas Senta samuti tähtsaks. Esimesed arvutid saabusid kingiks Utajärvi vallalt, hiljem kirjutati projekte Tiigrihüppe sihtasutusele. Praeguseks kasutatakse koolis e-kooli teenust ja oleks mõeldamatu, kui suhtlus õpetaja, õpilase ja lapsevanema vahel jätkuks paberkandjal.Koolist väljaspool oli Senta aktiivne suhtleja kiriku-liinis ning valla esindajana hoidis sidet teiste sõprusvaldadega.Senta panus Muhu hariduselu kujundamisse on olnud suur. Ka maakonna tasandil oli tema panus märgatav, aastaid oli ta Saaremaa koolijuhtide eesotsas. Samuti oli ta Eesti Koolijuhtide Ühenduse juhatuse liige ning Saaremaa koolijuhtide esindaja ühenduse esindajatekogus.Senta ja haridus olid lahutamatud.Mälestus Sentast elab meis edasi.Saare maakonna koolijuhid
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlasest mailer Andi Noot püstitas laupäeval Tartu ülikooli spordihoones toimunud Jaak Uudmäe auhinnavõistlusel 2000 m jooksus Eesti uue siserekordi – 5.07,22, mis on üle kuue sekundi parem seni kehtinud tippmargist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noot jooksis Eesti tippmargi

maintext:
Sport
Noot jooksis Eesti tippmargi
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson, Gunnar Usin Teisipäev, 20. detsember 2016. Andi Noot laupäeval Tartu ülikooli spordihoones pärast autasustamist. FOTO: erakogu Saarlasest mailer Andi Noot püstitas laupäeval Tartu ülikooli spordihoones toimunud Jaak Uudmäe auhinnavõistlusel 2000 m jooksus Eesti uue siserekordi – 5.07,22, mis on üle kuue sekundi parem seni kehtinud tippmargist.
Andi Noot üürib praegu Tartus Tähtvere linnaosas korterit, kaasüürilisteks Olavi Allas ja Karel Viigipuu. Lugeja võiks ju küsida, miks see siin oluline teada on. Aga seepärast, et just need kolm meest kuulusid Jaak Uudmäe seekordsel auhinnavõistlusel esikolmikusse. “Poodiumile mahtusid seega kolmeliikmelise spordikommuuni liikmed,” ütles Noot eile naljatamisi Meie Maale.
“Sihtisin teise saarlase ja koolivenna Tiidrek Nurme kõigi aegade parimat, väljas joostud 5.06,02, aga ei tulnud päris seda, mida ootasin. 1500 m läbisin 3.48,5-ga, siis tekkis kuskil sekundi murdosaks nõrk koht ja andsin sekundi ära. Tuleb veel endaga tegeleda, et selliseid asju ei juhtuks,” ütles Noot ajakirja Jooksja Jooksuportaali vahendusel.
“Nooda sõnul lähevad “krediit” ja “tänaõhtused sangad” Tartu vangla vanemvalvurile Olavi Allasele ja Eesti triatloniliidu noortekoondise peatreenerile Karel Viigipuule, kes aitasid jooksu esimesel kilomeetril “peo” käima tõmmata,” kirjutab jooksja.ee.
Varasem 2000 meetri siserekord 5.13,75 kuulus Kaur Kivistikule, mille ta jooksis Tartus 2014. aastal.
“Õiged tulemused ja ajad joostakse ikkagi staadionil, mitte külakolka maratonidel üle kanna tammudes ja kehvakvaliteedilisi Maarjamaa maanteid lõhkudes. Loodan, et Eesti noorsugu leiab tee staadionile ja keskmaadistantsidele, mitte ei lähe kaasa pideva ning pidurdamatu “maratonipropagandaga”, mis on viinud keskmaajooksu taseme alla igasugu arvestuse,” kutsus Noot jooksja.ee vahendusel noori jooksjaid üles.
Uus tipptulemus sihikul
“Niiöelda toorest hobujõudu on hetkel kamaluga. Seepärast on mõttes rünnata 10. jaanuaril sisemiili Eesti tippmarki, mis on juba 50 aastat kuulunud Mart Vildi nimele,” avalikustas Noot oma uue eesmärgi.
“Ta jooksis selle 1966. aastal Moskvas ja ajaks märgiti siis 4.06,4. Asja teeb minu jaoks huvitavaks just see, et treener võttis mul 2000 meetri rekordjooksus miilivaheaega, see oli isegi sekundi võrra parem kui Vildi tippmark ja see annab kindlust ka sisemiili tippmark enda nimele kirjutada,” lõpetas Noot temale omasel optimistlikul toonil. Andi Noot üürib praegu Tartus Tähtvere linnaosas korterit, kaasüürilisteks Olavi Allas ja Karel Viigipuu. Lugeja võiks ju küsida, miks see siin oluline teada on. Aga seepärast, et just need kolm meest kuulusid Jaak Uudmäe seekordsel auhinnavõistlusel esikolmikusse. “Poodiumile mahtusid seega kolmeliikmelise spordikommuuni liikmed,” ütles Noot eile naljatamisi Meie Maale.“Sihtisin teise saarlase ja koolivenna Tiidrek Nurme kõigi aegade parimat, väljas joostud 5.06,02, aga ei tulnud päris seda, mida ootasin. 1500 m läbisin 3.48,5-ga, siis tekkis kuskil sekundi murdosaks nõrk koht ja andsin sekundi ära. Tuleb veel endaga tegeleda, et selliseid asju ei juhtuks,” ütles Noot ajakirja Jooksja Jooksuportaali vahendusel.“Nooda sõnul lähevad “krediit” ja “tänaõhtused sangad” Tartu vangla vanemvalvurile Olavi Allasele ja Eesti triatloniliidu noortekoondise peatreenerile Karel Viigipuule, kes aitasid jooksu esimesel kilomeetril “peo” käima tõmmata,” kirjutab jooksja.ee.Varasem 2000 meetri siserekord 5.13,75 kuulus Kaur Kivistikule, mille ta jooksis Tartus 2014. aastal.“Õiged tulemused ja ajad joostakse ikkagi staadionil, mitte külakolka maratonidel üle kanna tammudes ja kehvakvaliteedilisi Maarjamaa maanteid lõhkudes. Loodan, et Eesti noorsugu leiab tee staadionile ja keskmaadistantsidele, mitte ei lähe kaasa pideva ning pidurdamatu “maratonipropagandaga”, mis on viinud keskmaajooksu taseme alla igasugu arvestuse,” kutsus Noot jooksja.ee vahendusel noori jooksjaid üles.“Niiöelda toorest hobujõudu on hetkel kamaluga. Seepärast on mõttes rünnata 10. jaanuaril sisemiili Eesti tippmarki, mis on juba 50 aastat kuulunud Mart Vildi nimele,” avalikustas Noot oma uue eesmärgi.“Ta jooksis selle 1966. aastal Moskvas ja ajaks märgiti siis 4.06,4. Asja teeb minu jaoks huvitavaks just see, et treener võttis mul 2000 meetri rekordjooksus miilivaheaega, see oli isegi sekundi võrra parem kui Vildi tippmark ja see annab kindlust ka sisemiili tippmark enda nimele kirjutada,” lõpetas Noot temale omasel optimistlikul toonil.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile algusega kell 15 toimus raekojas vastuvõtt Kuressaare linnas elavatele represseeritutele, keda seob Siberisse küüditamine. Vastuvõtt leidis aset Saare maakonna Memento ühenduse ja Kuressaare linnavalitsuse koostöös. Kohale oli kutsutud enam kui 60 inimest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Represseeritutele korraldati raekojas vastuvõtt


description: Alustan sealt, kus sõber Ervin Õunapuu oma arvamusloo eilses lehes lõpetas: “Inimene on loodud selleks, et elu nautida, mitte karta.” Ja lisan juurde meie presidendi soovituse, et kõike tuleb elus teha rõõmu ja lustiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
MART SOIDRO AINULT MEIE MAAS: Jõulud minu elus
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Mart Soidro, literaat Reede, 23. detsember 2016. Mart Soidro FOTO: Toomas Huik Alustan sealt, kus sõber Ervin Õunapuu oma arvamusloo eilses lehes lõpetas: “Inimene on loodud selleks, et elu nautida, mitte karta.” Ja lisan juurde meie presidendi soovituse, et kõike tuleb elus teha rõõmu ja lustiga.
Esimesed jõulud, mida mäletan, olid enne Tšehhi sündmusi – järelikult 49 aastat tagasi. Õige aeg on maha magatud, ei osanud 70-ndatel küsida, kes oli see kummaline mees – punase nina ja kangete lõhnadega –, kes mu memme kodus Pääskülas seda rolli 1967. aastal etendas. Aga ma olen talle tänulik – oma ülesande ta täitis ja kingid ma kätte sain. Väiksena pole ju suurt vahet, kui tüütut juttu punase kuue taha maskeerunud valehabemega vanamees ajab, peaasi, et kinke saab!
Ja kuna jõulude ja nääride vahele mahub ka mu sünnipäev, mõistsin peagi, et see pole sugugi kõik, et sellega asi ei piirdu. Jõuludele järgnes ju sünnipäev, ka aastavahetuseks oli lähedastel minu jaoks veel mõni paukpadrun salves. Pole emalt tihanud küsida, kuidas nägi välja see “jaotuskava” – ja kas sel ongi enam tähtsust? –, igatahes olen ma talle väga tänulik, et ta on pidanud juba üle poole sajandi rehnungit, millal miski pakike pojale üle anda.
Et mitte väga enesekeskseks minna, ütlen kohe ära, et omakasupüüdliku inimesena meeldib mulle jõulude ajal kinke saada. Ma ei ole religioosne inimene, variser järelikult. Aga kingid kinkideks, see on hoopis saladuslikum püha kui aastavahetus. Isegi praeguse silmakirjatsemise ajastul. Vene ajal oli muidugi põnevam. Mäletan, kuidas vandeseltslaslikult üksteisele silma pilgutati ja söakamad isegi selle “sünnipäeva” puhul kätt surusid.
Aga nüüd pean ma põikama jõuludest nääridesse ja Kurgjärve spordilaagri juurde. Minu põlvkonna sportlikumad kaasteelised, kes veel kepi najal ei kõnni, kindlasti teavad seda Haanja lähedal olevat kohta, mis pani aluse meie tugevatele keredele kogu eluks. Nojaa, 40 aastat tagasi tegi jaaniõhtul mulle muidugi nalja, aga õrnas eas pigem pahameelt, kui ühe treeneri poeg – turris juustega! –, pärast seda, kui teised olid teinud tiritamme või Lurichi silda, läks lõkketule äärde, tegi jämedamat häält kui viieaastasele kombeks ja püstitas küsimuse: “Kus on paber? Kus on käärid? Varsti tulevad ju näärid!”
Kõik naersid, kõhud kõveras. Aga tagantjärele mõeldes, mis seal ikka naerda? Segamini läheb teistelgi, ka ühiskonnas väga lugupeetud inimestel. Arnold Rüütel, kes liitus vabadusvõitlusega mõnevõrra varem kui minu põlvkond, teatas üleminekuajal, et ta tähistas nääre salaja juba Hruštšovi sulaajal.
Millal sai minust vabadusvõitleja?
Kas juba seitsmekümnendate keskel, kui trammiteele pauku tegevaid padruneid panin ja käitumishinnet alandati või alles venestamise ajal, kui oma tüdrukuga – hästikasvatatud lapsega! – jõulude ajal Tallinnas Jaani kirikusse nina pistsime? Vist ikka alles siis.
See oli nii põnev, olgugi et rahvast saalis sisse ja välja ning pühakoja paksude müüride vahel valitses harras meeleolu. Käisime sutsti! ära ja tahtsime näha, kas V. Kingissepa nimeline Tallinna 20. keskkool “hakkab asja menetlema”. Uhkustada pole millegagi, aga sellegipoolest on need minu kõige ilusamad mälestused jõulude-aegsest kirikust. Sel ajal meievanused veel jõuluõhtul surnuaedades ei käinud. Kõik kallid inimesed olid elus.
Ilus oleks ju mõelda, et kui 1982. aasta mardipäeval suri XX sajandi üks suuremaid koomikuid Leonid Iljitš Brežnev, täitsid tema rolli edaspidi kirik ja usutegelased. Nii see päris ei läinud. Indrek Tarand kooserdas poolteist kuud hiljem esmakursuslasena Tartus Peetri kiriku ja Kuperjanovi haua vahet ja teisel katsel ta eksmatrikuleeritigi (vt täpsemalt Mart Soidro “Indrek Tarand, munadega mees”, Elukiri, veebruar 2014).
Aga jää hakkas pikapeale murenema. Mäletan, et 1986. aastal soovis ringhäälingus üks saatejuht “vana kombe kohaselt” ja väriseval häälel “häid jõulupühi”, 1988. aastal tuli raadiost juba esimene jumalateenistus ja viimane ülemnõukogu kuulutas jõulu esimese ja teise püha puhkepäevadeks 1990. aastal. Jõululaupäev on riiklik püha 2005. aastast.
Kõige kurvem oli 80-ndate lõpp ja 90-ndate algus, mil ma olin noor ja hakkamist täis, sain ajalehest Edasi prisket palka, aga selle eest polnud lähedastele jõuludeks midagi osta. Mäletan, kuidas Helju Vals, kadunuke, kõiki toimetuse töötajaid vaid talle omase kõva häälega informeeris, et enne kaubahalli avamist saab homme seal jõuluoste “sooritada”. Aga midagi sealt osta ei olnud ja meel oli mõru.
Kas nalja välja mõelda või mõtet välja naerda?
Edasi läks rajuks. Kõige grotesksemal kujul tähistati jõule pärast taasiseseisvumist. Hea mõttekaaslane Mihkel Mutt on seda oma följetonis “Jaani jõulud” värvikalt kirjeldanud (“Üleminekuaeg”, Tallinn 1995).
Jaani peres peeti neid pühi kombekalt. Tal oli uus naine, esimese võttis siis, kui Moskvas õppis. Aga laulva revolutsiooni ajal avastas Jaan, et ei armasta Dusjat sugugi, laskis end kärmesti lahutada ning abiellus Mullikiga. Läks 1991. aasta jõulude ajal kirikusse ja tahtis nime kirja panna. Ostis kõige jämedama küünla ja istus teise ritta. Vaatas õpetajale andunult suhu ja pomises aeg-ajalt: “Õige, väga tabavalt öeldud!”
Kui nad pärast harrast hetke koju jõudsid, tuli sõber kõrvalmajast, et nende pojale, pisikesele Edgar-Arnoldile jõuluvana teha:
Jaan on teda hoiatanud ning jõuluvana mantel pole punane, vaid kollakasroheline. Jõuluvana kingib Edgar-Arnoldile neli aktsiat, ühe iga aasta kohta.
Siis tuuakse banaanid tuppa ja hakatakse hullama. Mulliki üritab rätsepal silma peast torgata, aga torkab selle hoopis lapsehoidjal.
Südaöösel läheb Jaan garaaži ning annab autodele natukene bensiini.
Ma ei tea, kas president Kersti Kaljulaid on seda följetoni lugenud. Aga ma loodan, et tema kõige suuremad survestajad ja tänitajad võtavad nüüd aja maha.
Rahulikke jõule! Esimesed jõulud, mida mäletan, olid enne Tšehhi sündmusi – järelikult 49 aastat tagasi. Õige aeg on maha magatud, ei osanud 70-ndatel küsida, kes oli see kummaline mees – punase nina ja kangete lõhnadega –, kes mu memme kodus Pääskülas seda rolli 1967. aastal etendas. Aga ma olen talle tänulik – oma ülesande ta täitis ja kingid ma kätte sain. Väiksena pole ju suurt vahet, kui tüütut juttu punase kuue taha maskeerunud valehabemega vanamees ajab, peaasi, et kinke saab!Ja kuna jõulude ja nääride vahele mahub ka mu sünnipäev, mõistsin peagi, et see pole sugugi kõik, et sellega asi ei piirdu. Jõuludele järgnes ju sünnipäev, ka aastavahetuseks oli lähedastel minu jaoks veel mõni paukpadrun salves. Pole emalt tihanud küsida, kuidas nägi välja see “jaotuskava” – ja kas sel ongi enam tähtsust? –, igatahes olen ma talle väga tänulik, et ta on pidanud juba üle poole sajandi rehnungit, millal miski pakike pojale üle anda.Et mitte väga enesekeskseks minna, ütlen kohe ära, et omakasupüüdliku inimesena meeldib mulle jõulude ajal kinke saada. Ma ei ole religioosne inimene, variser järelikult. Aga kingid kinkideks, see on hoopis saladuslikum püha kui aastavahetus. Isegi praeguse silmakirjatsemise ajastul. Vene ajal oli muidugi põnevam. Mäletan, kuidas vandeseltslaslikult üksteisele silma pilgutati ja söakamad isegi selle “sünnipäeva” puhul kätt surusid.Aga nüüd pean ma põikama jõuludest nääridesse ja Kurgjärve spordilaagri juurde. Minu põlvkonna sportlikumad kaasteelised, kes veel kepi najal ei kõnni, kindlasti teavad seda Haanja lähedal olevat kohta, mis pani aluse meie tugevatele keredele kogu eluks. Nojaa, 40 aastat tagasi tegi jaaniõhtul mulle muidugi nalja, aga õrnas eas pigem pahameelt, kui ühe treeneri poeg – turris juustega! –, pärast seda, kui teised olid teinud tiritamme või Lurichi silda, läks lõkketule äärde, tegi jämedamat häält kui viieaastasele kombeks ja püstitas küsimuse: “Kus on paber? Kus on käärid? Varsti tulevad ju näärid!”Kõik naersid, kõhud kõveras. Aga tagantjärele mõeldes, mis seal ikka naerda? Segamini läheb teistelgi, ka ühiskonnas väga lugupeetud inimestel. Arnold Rüütel, kes liitus vabadusvõitlusega mõnevõrra varem kui minu põlvkond, teatas üleminekuajal, et ta tähistas nääre salaja juba Hruštšovi sulaajal.Kas juba seitsmekümnendate keskel, kui trammiteele pauku tegevaid padruneid panin ja käitumishinnet alandati või alles venestamise ajal, kui oma tüdrukuga – hästikasvatatud lapsega! – jõulude ajal Tallinnas Jaani kirikusse nina pistsime? Vist ikka alles siis.See oli nii põnev, olgugi et rahvast saalis sisse ja välja ning pühakoja paksude müüride vahel valitses harras meeleolu. Käisime sutsti! ära ja tahtsime näha, kas V. Kingissepa nimeline Tallinna 20. keskkool “hakkab asja menetlema”. Uhkustada pole millegagi, aga sellegipoolest on need minu kõige ilusamad mälestused jõulude-aegsest kirikust. Sel ajal meievanused veel jõuluõhtul surnuaedades ei käinud. Kõik kallid inimesed olid elus.Ilus oleks ju mõelda, et kui 1982. aasta mardipäeval suri XX sajandi üks suuremaid koomikuid Leonid Iljitš Brežnev, täitsid tema rolli edaspidi kirik ja usutegelased. Nii see päris ei läinud. Indrek Tarand kooserdas poolteist kuud hiljem esmakursuslasena Tartus Peetri kiriku ja Kuperjanovi haua vahet ja teisel katsel ta eksmatrikuleeritigi (vt täpsemalt Mart Soidro “Indrek Tarand, munadega mees”, Elukiri, veebruar 2014).Aga jää hakkas pikapeale murenema. Mäletan, et 1986. aastal soovis ringhäälingus üks saatejuht “vana kombe kohaselt” ja väriseval häälel “häid jõulupühi”, 1988. aastal tuli raadiost juba esimene jumalateenistus ja viimane ülemnõukogu kuulutas jõulu esimese ja teise püha puhkepäevadeks 1990. aastal. Jõululaupäev on riiklik püha 2005. aastast.Kõige kurvem oli 80-ndate lõpp ja 90-ndate algus, mil ma olin noor ja hakkamist täis, sain ajalehest Edasi prisket palka, aga selle eest polnud lähedastele jõuludeks midagi osta. Mäletan, kuidas Helju Vals, kadunuke, kõiki toimetuse töötajaid vaid talle omase kõva häälega informeeris, et enne kaubahalli avamist saab homme seal jõuluoste “sooritada”. Aga midagi sealt osta ei olnud ja meel oli mõru.Edasi läks rajuks. Kõige grotesksemal kujul tähistati jõule pärast taasiseseisvumist. Hea mõttekaaslane Mihkel Mutt on seda oma följetonis “Jaani jõulud” värvikalt kirjeldanud (“Üleminekuaeg”, Tallinn 1995).Jaani peres peeti neid pühi kombekalt. Tal oli uus naine, esimese võttis siis, kui Moskvas õppis. Aga laulva revolutsiooni ajal avastas Jaan, et ei armasta Dusjat sugugi, laskis end kärmesti lahutada ning abiellus Mullikiga. Läks 1991. aasta jõulude ajal kirikusse ja tahtis nime kirja panna. Ostis kõige jämedama küünla ja istus teise ritta. Vaatas õpetajale andunult suhu ja pomises aeg-ajalt: “Õige, väga tabavalt öeldud!”Kui nad pärast harrast hetke koju jõudsid, tuli sõber kõrvalmajast, et nende pojale, pisikesele Edgar-Arnoldile jõuluvana teha:Jaan on teda hoiatanud ning jõuluvana mantel pole punane, vaid kollakasroheline. Jõuluvana kingib Edgar-Arnoldile neli aktsiat, ühe iga aasta kohta.Siis tuuakse banaanid tuppa ja hakatakse hullama. Mulliki üritab rätsepal silma peast torgata, aga torkab selle hoopis lapsehoidjal.Südaöösel läheb Jaan garaaži ning annab autodele natukene bensiini.Ma ei tea, kas president Kersti Kaljulaid on seda följetoni lugenud. Aga ma loodan, et tema kõige suuremad survestajad ja tänitajad võtavad nüüd aja maha.Rahulikke jõule!
Veel artikleid samast teemast »


description: 15. detsembrist kutsub Leisi vallavalitsus ja -volikogu inimesi üles esitama kandidaate stipendiumile “Leisi valla aasta tegu“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leisi otsib aasta tegu

maintext:
Uudised
Leisi otsib aasta tegu (1)
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 08. detsember 2016. 15. detsembrist kutsub Leisi vallavalitsus ja -volikogu inimesi üles esitama kandidaate stipendiumile “Leisi valla aasta tegu“.
Kandidaate võivad esitada kõik kodanikud ja organisatsioonid. Selleks tuleb oma ettepanekud koos põhjenduse ja esitaja kontaktandmetega saata Leisi valla kantseleisse kirjalikult posti või e-posti teel hiljemalt 9. jaanuariks.
Stipendiumi eesmärk on ergutada Leisi valla elanikke märkama ja tunnustama oma kaaskodanikke, valla ettevõtete, avaliku ja mittetulundussektori häid tegusid ning ettevõtmisi.
“Leisi valla aasta tegu“ stipendiumi väljaandmisel hinnatakse kandidaatide viimase aasta jooksul aset leidnud tegu või ettevõtmist, mis on valla jaoks olnud olulise tähtsusega.
Sarnaselt möödunud aastale tuleb rahvahääletus, kuid lõpliku valiku teeb volikogu.
Mullu sai aasta teo tiitli pime salvimeister Pavel Kadõkov. Tänukirjaga kaasnes meene ja 500 eurot preemiat. Kandidaate võivad esitada kõik kodanikud ja organisatsioonid. Selleks tuleb oma ettepanekud koos põhjenduse ja esitaja kontaktandmetega saata Leisi valla kantseleisse kirjalikult posti või e-posti teel hiljemalt 9. jaanuariks.Stipendiumi eesmärk on ergutada Leisi valla elanikke märkama ja tunnustama oma kaaskodanikke, valla ettevõtete, avaliku ja mittetulundussektori häid tegusid ning ettevõtmisi.“Leisi valla aasta tegu“ stipendiumi väljaandmisel hinnatakse kandidaatide viimase aasta jooksul aset leidnud tegu või ettevõtmist, mis on valla jaoks olnud olulise tähtsusega.Sarnaselt möödunud aastale tuleb rahvahääletus, kuid lõpliku valiku teeb volikogu.Mullu sai aasta teo tiitli pime salvimeister Pavel Kadõkov. Tänukirjaga kaasnes meene ja 500 eurot preemiat.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare spordikeskuse kergejõustikuhallis selgitati Saaremaa koolinoorte sisekergejõustiku meistreid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Marilis Remmel võitis seitsmest alast kuus
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kuressaare spordikeskuse kergejõustikuhallis selgitati Saaremaa koolinoorte sisekergejõustiku meistreid.
Nagu ikka, olid arvukamalt esindatud B ja C vanuseklass. Kuigi juunioride ning A vanuseklassi konkurents jäi mõnel alal veidi lahjaks, siis seda rõõmustavam on tõdeda, et märkimisväärsemad tulemused sündisid just vanemates klassides.
Neidude A vanuseklassis jäi Marilis Remmelil “jackpotist” puudu ainult kuulitõuke alavõit ehk ta võitis seitsmest kavasolevast alast kuus. Erilist esiletõstmist väärivad kaugushüpe – 5.81, 60m jooks – 7,8 ja 60m tõkkejooks – 8,7.
Naisjuunioride väljapaistvaima tulemuse eest hoolitses Airike Kapp, kes tõukas neljakilost kuuli 11.10. Noormeeste A vanuseklassis väärivad märkimist Timo Klee tulemused 60m jooksus – 7,1 ja kaugushüppes – 6.12.
Meesjuunioridest valmistas ehk suurima üllatuse Grat-Magnor Kuris, kes võitis 60m jooksu ajaga 7,0 ja kaugushüppe tulemusega 6.77 ning saavutas kõrgushüppes 1.90-ga teise koha. Väljapaistvaid tulemusi näitas ka Risto Lillemets, kes võitis teivashüppe uue isikliku rekordiga 4.56, kuulitõuke võidutulemus oli 13.59 (6 kg) ja kõrgushüppes andis esikoha tulemus 1.90.
Tasavägise kõrgushüppevõistluse kolmas mees oli Hendrik Lillemets samuti 1.90-ga. Juunioride 60 m tõkkejooksu valitses Johannes Treiel, saades ajaks 8,1, edestades ühe kümnendikuga Risto Lillemetsa.
Kokku oli võistlustel esindatud maakonna 12 kooli. Autor: Andres Laide, kergejõustikutreener Esmaspäev, 19. detsember 2016.Nagu ikka, olid arvukamalt esindatud B ja C vanuseklass. Kuigi juunioride ning A vanuseklassi konkurents jäi mõnel alal veidi lahjaks, siis seda rõõmustavam on tõdeda, et märkimisväärsemad tulemused sündisid just vanemates klassides.Neidude A vanuseklassis jäi Marilis Remmelil “jackpotist” puudu ainult kuulitõuke alavõit ehk ta võitis seitsmest kavasolevast alast kuus. Erilist esiletõstmist väärivad kaugushüpe – 5.81, 60m jooks – 7,8 ja 60m tõkkejooks – 8,7.Naisjuunioride väljapaistvaima tulemuse eest hoolitses Airike Kapp, kes tõukas neljakilost kuuli 11.10. Noormeeste A vanuseklassis väärivad märkimist Timo Klee tulemused 60m jooksus – 7,1 ja kaugushüppes – 6.12.Meesjuunioridest valmistas ehk suurima üllatuse Grat-Magnor Kuris, kes võitis 60m jooksu ajaga 7,0 ja kaugushüppe tulemusega 6.77 ning saavutas kõrgushüppes 1.90-ga teise koha. Väljapaistvaid tulemusi näitas ka Risto Lillemets, kes võitis teivashüppe uue isikliku rekordiga 4.56, kuulitõuke võidutulemus oli 13.59 (6 kg) ja kõrgushüppes andis esikoha tulemus 1.90.Tasavägise kõrgushüppevõistluse kolmas mees oli Hendrik Lillemets samuti 1.90-ga. Juunioride 60 m tõkkejooksu valitses Johannes Treiel, saades ajaks 8,1, edestades ühe kümnendikuga Risto Lillemetsa.Kokku oli võistlustel esindatud maakonna 12 kooli.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kolmapäeva õhtul kuue kabetaja osavõtul mängitud kiirturniir oli selle aasta viimane. Seal võitis tartlane Algo Laidvee kaheksa partiid kahe viigi juures ning saavutas üheksa punktiga ülikindla esikoha. Esikolmikusse mahtusid Jaan Truu 6, Ivar Truu 5,5 punktiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tartlane kimbutas saare kabetajaid


description: Käisin reedel Rae poes, kus teen alati sisseoste. Mööda poodi käis ringi pikk keskealine mees, päkapikumüts peas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KIRJAKAST: Midagi on mäda!

maintext:
Arvamus
KIRJAKAST: Midagi on mäda! (2)
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Käisin reedel Rae poes, kus teen alati sisseoste. Mööda poodi käis ringi pikk keskealine mees, päkapikumüts peas.
Tuli pea igasse riiulivahesse, pistis vigase käeköndi (ära lõigatud sõrmed) nina alla ja küsis raha. Minu ligidal seisis üks mees, kelle juurde pommija samuti läks, aga see mees oli inglane ega saanud temast aru. Mehe kaaslanna ütles, et ära anna raha (inglise keeles). Tuli välja, et “päkapikk” oskas ka inglise keelt ja käratas siis valjusti, et lõika sel li...l pea otsast!, ja tegi minekut (teise riiulivahesse).
Läksin siis ühe töötaja juurde ja küsisin, et mis siin toimub. Ta vastas, et Sõmera hooldekodu asukad on linna lahti lastud – poes oli veel teinegi samasuguse mütsiga tegelane – ja et kui politsei isegi nad ära viib, on nad paari tunni pärast tagasi.
See välismaalastest paar, keda tülitati, helistaski politseisse, aga sattus ilmselt kuhugi Tallinna peakontorisse. Helistajalt hakati igasuguseid isikuandmeid küsima ja neil tuli pikalt-laialt kõike selgitada – selle aja peale jõudsid aga “päkapikud” kiirustades lahkuda, ostud käes.
Esitaksin siinkohal küsimuse STÜ-le: miks pole turvameest, kes neid tegelasi poodi sisse ei laseks?
Uskumatu, et kui lähen jõuluoste tegema, ootab mind poes selline seltskond. Kes vastutab, et neil tegelastel nuga taskus ei ole? Väga imelik lugu igatahes, võttis kohe tuju ära. Ja mis mulje jäi nendel võõrastel meie linnast, kellega see juhtus? Mis õiguskord riigis valitseb, kui tavalisel kodanikul pole enam turvaline ringi liikuda?
Midagi on juba ammu mäda praeguses maailmas ja samuti meie riigis. Autor: Maimu Põlda, Kuressaarest Tuule tänavalt Teisipäev, 20. detsember 2016.Tuli pea igasse riiulivahesse, pistis vigase käeköndi (ära lõigatud sõrmed) nina alla ja küsis raha. Minu ligidal seisis üks mees, kelle juurde pommija samuti läks, aga see mees oli inglane ega saanud temast aru. Mehe kaaslanna ütles, et ära anna raha (inglise keeles). Tuli välja, et “päkapikk” oskas ka inglise keelt ja käratas siis valjusti, et lõika sel li...l pea otsast!, ja tegi minekut (teise riiulivahesse).Läksin siis ühe töötaja juurde ja küsisin, et mis siin toimub. Ta vastas, et Sõmera hooldekodu asukad on linna lahti lastud – poes oli veel teinegi samasuguse mütsiga tegelane – ja et kui politsei isegi nad ära viib, on nad paari tunni pärast tagasi.See välismaalastest paar, keda tülitati, helistaski politseisse, aga sattus ilmselt kuhugi Tallinna peakontorisse. Helistajalt hakati igasuguseid isikuandmeid küsima ja neil tuli pikalt-laialt kõike selgitada – selle aja peale jõudsid aga “päkapikud” kiirustades lahkuda, ostud käes.Esitaksin siinkohal küsimuse STÜ-le: miks pole turvameest, kes neid tegelasi poodi sisse ei laseks?Uskumatu, et kui lähen jõuluoste tegema, ootab mind poes selline seltskond. Kes vastutab, et neil tegelastel nuga taskus ei ole? Väga imelik lugu igatahes, võttis kohe tuju ära. Ja mis mulje jäi nendel võõrastel meie linnast, kellega see juhtus? Mis õiguskord riigis valitseb, kui tavalisel kodanikul pole enam turvaline ringi liikuda?Midagi on juba ammu mäda praeguses maailmas ja samuti meie riigis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus kinnitas täna riigihanke “Kuressaare avatud noortekeskuse mööbli ja sisustuselementide ostmine” võitjaks AS-i Inest Market pakkumise summas 38 628 eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Noortekeskuse mööblihange läheb maksma üle 38 000 euro
Esmaspäev, 05. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 05. detsember 2016. Kuressaare linnavalitsus kinnitas täna riigihanke “Kuressaare avatud noortekeskuse mööbli ja sisustuselementide ostmine” võitjaks AS-i Inest Market pakkumise summas 38 628 eurot.
Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles portaalile saarlane.ee, et hanke ainsaks pakkujaks kvalifitseeriti AS Inest Market. Firma esitatud pakkumus tunnistati hanketingimustele vastavaks ja edukaks ning AS-iga Inest Market sõlmitakse hankeleping summas 38 628,40 eurot. Sellele lisandub käibemaks.
Hanke ülesanne oli Kuressaare avatud noortekeskuse Noortejaam sisustamine: mööbli ja sisustuselementide tootmine, tarnimine ja paigaldamine. Hankelepingu kestus on kaks kuud hankelepingu sõlmimisest, eeldatavalt 16. detsembrist kuni 17. veebruarini. Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles portaalile saarlane.ee, et hanke ainsaks pakkujaks kvalifitseeriti AS Inest Market. Firma esitatud pakkumus tunnistati hanketingimustele vastavaks ja edukaks ning AS-iga Inest Market sõlmitakse hankeleping summas 38 628,40 eurot. Sellele lisandub käibemaks.Hanke ülesanne oli Kuressaare avatud noortekeskuse Noortejaam sisustamine: mööbli ja sisustuselementide tootmine, tarnimine ja paigaldamine. Hankelepingu kestus on kaks kuud hankelepingu sõlmimisest, eeldatavalt 16. detsembrist kuni 17. veebruarini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile avatud näituse õhuliste eksponaatide autor on Tallinna muusikaklubi Tapper omanik ja bussijuht Riho Toomra. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Rokipeer avas Raegaleriis udupeene näituse
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 09. detsember 2016. Riho Toomra oli meeldivalt üllatunud Muhu tikkija Anu Kaburi spetsiaalselt kunstnikule valmistatud väikese vardakoti üle. FOTO: Valmar Voolaid Eile avatud näituse õhuliste eksponaatide autor on Tallinna muusikaklubi Tapper omanik ja bussijuht Riho Toomra.
Kuressaare raekoja galerii seinu kaunistasid eemalt lumehelvestena mõjuvad peened valgest pitsist mandalad. Nende looja, Rakverest pärit parimates aastates härrasmees kirjeldas tavapärasele mõtlemisele veidrana tunduvat hobi kui elustiili ega osanud midagi arvata sellest, kas ja kuidas noormehi kunstkudumise juurde tooma peaks.
”No ega me ju naisi ka vägisi traktorirooli topi,” muheles ta.
”Nii need asjad ei käi. Kui minul olnuks vanaisa, kes kunstnikerdustega esmaabikappe oleks valmistanud, oleksin võib-olla neid treinud. Aga oli vanaema, kes kudus ning kelle seltsis ma palju aega veetsin ja igavlesin, kuni ise ka 12–13-aastasena vardad kätte võtsin.”
Toomra on kunstkudumisega sellest ajast saadik vahelduva eduga tegelnud. Peamiselt järgib ta kuulsa Saksa pitsikuduja Herbert Nieblingi mustreid. Näitusi on meistril olnud Lätis, Vilniuses ja Hollandis, huvi tema meistritööde vastu tuntakse aga Ameerikani välja.
Kuressaares esitleb kunstnik oma töid esmakordselt, siin on tal ka üks päris enda loodud mustriga kootud taies. Milline, jääb külastajale mõistatamiseks. Näitus jääb avatuks kuni 20. jaanuarini. Kuressaare raekoja galerii seinu kaunistasid eemalt lumehelvestena mõjuvad peened valgest pitsist mandalad. Nende looja, Rakverest pärit parimates aastates härrasmees kirjeldas tavapärasele mõtlemisele veidrana tunduvat hobi kui elustiili ega osanud midagi arvata sellest, kas ja kuidas noormehi kunstkudumise juurde tooma peaks.”No ega me ju naisi ka vägisi traktorirooli topi,” muheles ta.”Nii need asjad ei käi. Kui minul olnuks vanaisa, kes kunstnikerdustega esmaabikappe oleks valmistanud, oleksin võib-olla neid treinud. Aga oli vanaema, kes kudus ning kelle seltsis ma palju aega veetsin ja igavlesin, kuni ise ka 12–13-aastasena vardad kätte võtsin.”Toomra on kunstkudumisega sellest ajast saadik vahelduva eduga tegelnud. Peamiselt järgib ta kuulsa Saksa pitsikuduja Herbert Nieblingi mustreid. Näitusi on meistril olnud Lätis, Vilniuses ja Hollandis, huvi tema meistritööde vastu tuntakse aga Ameerikani välja.Kuressaares esitleb kunstnik oma töid esmakordselt, siin on tal ka üks päris enda loodud mustriga kootud taies. Milline, jääb külastajale mõistatamiseks. Näitus jääb avatuks kuni 20. jaanuarini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Loomahotelli Kuldne Viisik perenaine ja turvakodu vabatahtlik Marge Kaju tegi sotsiaalmeedias üleskutse, et inimesed toetaksid jõuluks turvakodule 325 eurot maksva katusega koerteaediku soetamist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Turvakodu ootab abi koerteaediku soetamiseks
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 09. detsember 2016. Loomahotelli Kuldne Viisik perenaine ja turvakodu vabatahtlik Marge Kaju tegi sotsiaalmeedias üleskutse, et inimesed toetaksid jõuluks turvakodule 325 eurot maksva katusega koerteaediku soetamist.
“Kuna Saaremaa lemmikloomade turvakodul pole kohta, kus koeri hoida, siis teeksime neile väikese kingituse ja soetame neile koerteaediku,“ õhutas Marge Kaju. Tara on mõõtmetega 200 x 400 x 235 cm ning sellel on katus peal.
Idee tekkis Kajul seoses Valjala koertega, kes päästmist vajasid. “Kuna meil ei ole hoiukodusid ega kohta, kus koeri hoida, siis sellest tekkis soov soetada turvakodule aedik,“ selgitas ta.
See paigutataks turvakodu maja ette nurka. “Sinna mahub kaks omavahel läbi saavat koera ja arvan, et seda saab vajadusel ka poolitada. Vähemalt algus oleks tehtud ja kui tulevikus peaks SOS-olukord tulema, oleks loomi kuhugi panna,“ arvas Kaju, lisades, et maja ees ketis hoidmine ei ole hea variant, sest sealt saab igaüks koera ära võtta. Samuti võib aheldatud olek mõnele loomale šokina mõjuda.
MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu juhatuse liige Edith Annusver tõdes, et üks vabatahtlik, Liina Solotarjeva, võtaks hea meelega koeri hoiule, aga tal on hoidik ainult oma koerte jaoks.
Lisaks kuluksid Annusveri sõnul väga ära ka koerakuudid tara sisse. “Kindlasti võib inimestel olla kuute, mida nad ei kasuta ja mille nad raatsiksid meile annetada,“ mõtiskles ta.
Koerte hoidmise võimalus tõstaks turvakodu võimekust. “Valjala olukord tõi selle probleemi väga tõsiselt esile,“ nentis Annusver.
Annetusi saab teha MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu arvele EE931010220047924016, märkides selgitusse “koerteaedik“. “Kuna Saaremaa lemmikloomade turvakodul pole kohta, kus koeri hoida, siis teeksime neile väikese kingituse ja soetame neile koerteaediku,“ õhutas Marge Kaju. Tara on mõõtmetega 200 x 400 x 235 cm ning sellel on katus peal.Idee tekkis Kajul seoses Valjala koertega, kes päästmist vajasid. “Kuna meil ei ole hoiukodusid ega kohta, kus koeri hoida, siis sellest tekkis soov soetada turvakodule aedik,“ selgitas ta.See paigutataks turvakodu maja ette nurka. “Sinna mahub kaks omavahel läbi saavat koera ja arvan, et seda saab vajadusel ka poolitada. Vähemalt algus oleks tehtud ja kui tulevikus peaks SOS-olukord tulema, oleks loomi kuhugi panna,“ arvas Kaju, lisades, et maja ees ketis hoidmine ei ole hea variant, sest sealt saab igaüks koera ära võtta. Samuti võib aheldatud olek mõnele loomale šokina mõjuda.MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu juhatuse liige Edith Annusver tõdes, et üks vabatahtlik, Liina Solotarjeva, võtaks hea meelega koeri hoiule, aga tal on hoidik ainult oma koerte jaoks.Lisaks kuluksid Annusveri sõnul väga ära ka koerakuudid tara sisse. “Kindlasti võib inimestel olla kuute, mida nad ei kasuta ja mille nad raatsiksid meile annetada,“ mõtiskles ta.Koerte hoidmise võimalus tõstaks turvakodu võimekust. “Valjala olukord tõi selle probleemi väga tõsiselt esile,“ nentis Annusver.Annetusi saab teha MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu arvele EE931010220047924016, märkides selgitusse “koerteaedik“.
Veel artikleid samast teemast »


description: Seitsmes Kihelkonna talvelaulupidu läks nii korraldajate kui publiku hinnangul korda – oli tore ja isegi natuke lund. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viimane Kihelkonna valla talvelaulupidu

maintext:
Kultuur
Viimane Kihelkonna valla talvelaulupidu (1)
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Teisipäev, 06. detsember 2016. Seitsmes talvelaulupidu viis esinejad ja publiku kellatorni jalamile. FOTO: Gunnar Usin Seitsmes Kihelkonna talvelaulupidu läks nii korraldajate kui publiku hinnangul korda – oli tore ja isegi natuke lund.
Peo jooksul toonitati, et tegu oli viimase Kihelkonna valla talvelaulupeoga – järgmine pidu küll tuleb, aga ilmselt ei kanna see enam endist nime.
Dirigent Anneli Tarkmeel sõnas, et tema peol osalemise ajaloo jooksul lauldi Kihelkonna kellatorni jalamil esimest korda ja see olnud meeleolukas.
Nagu sarnastel pidudel ikka, jagus rahvast nii saali kui saali ette – tegu oli tõelise rahvapeoga.
Laulupeol astusid üles Paldiski segakoor (Ilona Laido), Tallinna tehnikakõrgkooli kammerkoor (Elen Ilves), Võhma segakoor (Elene Altmäe), Karja segakoor (Tiina Oks), kammerkoor Eysysla (Veikko Lehto), Kärla külakoor (Anita Kangur), Kärla koguduse naiskoor (Ülle Vallaste), lauluselts Lyra (Anita Kangur), Lümanda segakoor (Ülle Reinsoo), Mustjala segakoor Mustel (Imbi Kolk), Taritu segakoor (Anneli Tarkmeel), Turba naisansambel Cantus (Kerti Reintam), ansambel Collecta (Ülle Reinsoo) ja Kihelkonna segakoor (Imbi Kolk).
Lauldi kirikus, kellakoja jalamil, laululaval, kuuse all ja rahvamajas. Peo jooksul toonitati, et tegu oli viimase Kihelkonna valla talvelaulupeoga – järgmine pidu küll tuleb, aga ilmselt ei kanna see enam endist nime.Dirigent Anneli Tarkmeel sõnas, et tema peol osalemise ajaloo jooksul lauldi Kihelkonna kellatorni jalamil esimest korda ja see olnud meeleolukas.Nagu sarnastel pidudel ikka, jagus rahvast nii saali kui saali ette – tegu oli tõelise rahvapeoga.Laulupeol astusid üles Paldiski segakoor (Ilona Laido), Tallinna tehnikakõrgkooli kammerkoor (Elen Ilves), Võhma segakoor (Elene Altmäe), Karja segakoor (Tiina Oks), kammerkoor Eysysla (Veikko Lehto), Kärla külakoor (Anita Kangur), Kärla koguduse naiskoor (Ülle Vallaste), lauluselts Lyra (Anita Kangur), Lümanda segakoor (Ülle Reinsoo), Mustjala segakoor Mustel (Imbi Kolk), Taritu segakoor (Anneli Tarkmeel), Turba naisansambel Cantus (Kerti Reintam), ansambel Collecta (Ülle Reinsoo) ja Kihelkonna segakoor (Imbi Kolk).Lauldi kirikus, kellakoja jalamil, laululaval, kuuse all ja rahvamajas.
Veel artikleid samast teemast »