authors:
Rubriik I
Miks
Andrus
Gmail.Com

title: Rõivas: maailmas 12. koht on kõrge tunnustus Eesti majanduspoliitikale

maintext:
Maailmapanga värske raporti järgi kuulub Eesti ärikeskkond 190 riigi arvestuses 12 parima hulka, mis peaminister Taavi Rõivase sõnul on kõrge tunnustus Eesti senisele majanduspoliitikale.
„Maailmas 12 parima ja Euroopa Liidus 4 parima hulgas – seda hinnangut Eesti ettevõtluskeskkonnale on raske üle hinnata, eriti arvestades reitingu autori, Maailmapanga autoriteetsust,“ lausus peaminister Taavi Rõivas. „See näitab, et Eesti on oma ärikeskkonnaga väga soliidses seltskonnas ning me liigume parimatele iga aastaga järjest lähemale.“
Kui mullu pälvis Eesti ettevõtluskeskkond Maailmapanga Doing Business indeksi järgi 16. koha, siis tänavu tõusis Eesti neli kohta ja jõudis Soome ette 12. kohale. Maailmapanga andmetel on esiviisik järgmine: 1. Uus-Meremaa, 2. Singapur 3. Taani, 4. Hong Kong ja 5. Lõuna-Korea.
Doing Business raport hindab 190 riigi ettevõtlus- ja õiguskeskkonda kümnes erinevas kategoorias, mis näitavad äritegemise lihtsust konkreetses riigis.


authors: Panthermedia Scanpix

title: SEE VÕIKSID OLLA SINA: 11 asja, mis teevad su voodis kobedaks sekspartneriks!

maintext:
Kõige parem uudis on see, et need 11 asja on arendatavad, vahendab Womens Health.
Vastupidiselt eeldatule - sa ei pea teadma kõiki populaarsemaid sekspoose ega tundma pornotööstust, et olla voodis hea. Vastupidi - sa pead vastama hoopis realistlikumatele faktoritele, et olla voodis hea. Kindlasti kirjeldab nii mõnigi neist sind juba praegu!
Oled uuenduslik
Me näeme diivani käetuge - sina näed suurepärast kohta, kus seksida. Me näeme rinnahoidjat - sina midagi, millega sidumismänge mängida.
Sa mõtled seksist palju
Seks on paljuski vaimne, mistõttu tuleks sagedamini oma peas sel mõttel keerelda lasta. Ega kõiki mõtteid pea ju avalikustama või ellu viima...
Sa suudad teise vajadused enda omadest kõrgemale seada
Kaastunne on elus väga vajalik asi, kuid voodis veelgi enam. Tahe voodis teist rahuldada - see näitab, et oled hea sekspartner.
Sa proovid (peaaegu) kõike - vähemasti korra oma elus
Voodis on raske hea olla, kui teed vaid seda, mida oskad. Sa ei pea nõustuma asjadega, mis sulle vastumeelsed on, aga millegi uue proovimises pole midagi halba ju ka.
Sa naudid aega iseendaga
Kuidas saad olla suurepärane partner teisele, kui ei tunne oma keha?!
Enesekindlus on kõige alus
Ilma selleta ei saagi seks olla hea! Hinda end ja oma keha!
Sa tead, millal muutuda häälekaks ja väheke pööraseks
Osata lasta enda vabaks - see aitab nautida sul ja sinu partneril.
Oled spontaane
Kui küsida mehelt, et mis on kõige pöörasem ja ägedam asi, mida naine voodis teha saab? Siis vastuseks on spontaane ja ootamatu käitumine.
Hea füüsiline vorm
Terve ja hea vorm tekitavad naises endas kirge, kuid lasevad tal seksi ka rohkem nautida.
Suudad enese üle naerda

fasttext_language: et


description: BENU apteegid alustasid kõikjal Eestis kuuldeaparaatide patareide müüki ning saadaval on kõigile levinumatele aparaatidele sobivad erineva suurusega pika kasutuseaga patareid.“Inimesed on üha enam harjunud sellega, et apteek pole vaid vajalike ravimite ostukoht, vaid sealt saab ka kõike muud oma tervise eest hoolitsemiseks ja elukvaliteedi parandamiseks,” lausus BENU piirkonnajuht, proviisor Liia Saava. “Ka kuuldeaparaatidele sobivad patareid on nüüdsest võimalik mugavalt soetada oma koduapteegist ning ühtlasi saab uute patareide ostul tühjaks saanud vanad patareid utiliseerimiseks apteegis ära anda.”Eesti Vaegkuuljate Liidu andmetel on kuulmiskahjustusi kuni viiendikul Eesti inimestest, neist omakorda kolmandik on saanud vajalikke abivahendeid.“Meie apteekides müüdavad neli erineva suurusega Duracelli pika kasutusajaga patareid sobivad kõikidele levinumatele abivahenditele ning patareide ostuks ei pea nüüdsest enam minema spetsiaalsesse elektroonikapoodi, vaid

title: Kuuldeaparaatide patareid on saadaval ka apteekides

maintext:
BENU apteegid alustasid kõikjal Eestis kuuldeaparaatide patareide müüki ning saadaval on kõigile levinumatele aparaatidele sobivad erineva suurusega pika kasutuseaga patareid.
“Inimesed on üha enam harjunud sellega, et apteek pole vaid vajalike ravimite ostukoht, vaid sealt saab ka kõike muud oma tervise eest hoolitsemiseks ja elukvaliteedi parandamiseks,” lausus BENU piirkonnajuht, proviisor Liia Saava. “Ka kuuldeaparaatidele sobivad patareid on nüüdsest võimalik mugavalt soetada oma koduapteegist ning ühtlasi saab uute patareide ostul tühjaks saanud vanad patareid utiliseerimiseks apteegis ära anda.”
Eesti Vaegkuuljate Liidu andmetel on kuulmiskahjustusi kuni viiendikul Eesti inimestest, neist omakorda kolmandik on saanud vajalikke abivahendeid.
“Meie apteekides müüdavad neli erineva suurusega Duracelli pika kasutusajaga patareid sobivad kõikidele levinumatele abivahenditele ning patareide ostuks ei pea nüüdsest enam minema spetsiaalsesse elektroonikapoodi, vaid seda saab teha samal ajal oma igapäevaostudega,” lausus proviisor Saava.
BENU apteekides müüdavad Duracell EasyTab on erinevalt tavapatareidest varustatud pikema kleebisega, millega patareid mugavalt kuulmisvaegust leevendavas seadmes vahetada. Ameerika Ühendriikide patsiendikaitse organisatsioon Arthritis Foundation on andnud Duracellile ainsa patareitootjana kvaliteedimärgise “Ease of Use”, millega tunnustatakse tootjaid füüsilise vaegusega inimeste elukvaliteeti tõstvate toodete eest.


title: Nõukaajal rajatud Kuressaare bussijaam tunnistati kultuurimälestiseks

maintext:
Kultuuriminister Indrek Saar allkirjastas käskkirja, millega Kuressaare bussijaam tunnistati kultuurimälestiseks. Ainus 1980. aastate arhitektuurile iseloomulik bussijaama hoone Eestis täidab praeguseni oma algset funktsiooni.
Foto: Eesti Arhitektuurimuuseum, Jüri Kristjuhan.
Kuressaare linnale kuuluv bussijaama hoone on silmapaistev autoriarhitektuuri näide. Valdavalt ühekorruselisel hoonel on säilinud algne maht, plaanilahendus, ehitusmaterjalid ning välis- ja sisekujundusdetailid. Kuressaare bussijaama projekteeris arhitekt Maie Penjam ning hoone ehitati 1984. aastal. Sisearhitektid on Tiiu Pai ning Tiia Savi.
Kultuuriministeeriumi muinsuskaitsenõuniku Liina Jänese sõnul on oluline ja igati põhjendatud mälestiste nimekirja tasakaalustamine ja kaasajastamine selliselt, et see hõlmaks paremaid näiteid ka Eesti uuemast arhitektuurist. „Kuressaare bussijaam kõneleb väga hästi sellest, kuidas 1980. aastatel sobitati moodsa monumentaalse vormiga ehitist vanalinna vahetusse lähedusse. Selleks kasutati punast telliskivi ja s-kiviga kaetud kaldkatuseid. Ka hoonet ennast on liigendatud,“ kirjeldas Jänes.
Muinsuskaitsenõunik lisas, et kultuurimälestiseks tunnistamine ei takista kuidagi hoone edaspidist kasutamist. „Kuna nii suurt bussijaama kui 1980. aastatel ei ole täna enam vaja, planeerib linn sinna lisaks rajada noortekeskuse ,“ selgitas muinsuskaitsenõunik.
1980. aastate arhitektuurist on seni kaitse alla võetud neli hoonet, need on Tallinna Linnahall, Paide kultuurimaja, Ugala teatrimaja ja nüüd ka Kuressaare bussijaam.
Ettepanek Kuressaare bussijaama mälestiseks tunnistamiseks tehti Kultuuriministeeriumi uurimisprojekti „Eesti 20. sajandi (1870–1991) väärtusliku arhitektuuri kaardistamine ja analüüs“ tulemusena.
Kultuuriministeeriumi tellimusel viidi aastatel 2007–2012 läbi üle- eestiline uuema arhitektuuripärandi inventeerimine, mille käigus kaardistati maakondade kaupa üle 3000 arhitektuurse objekti ning koostati neli temaatilist alusuuringut. Ekspertide nõukogu valis välja kõige väärtuslikumad ja 20. sajandi ehituspärandit kõige paremini iseloomustavad objektid. Nende kohta koostati eksperdihinnangud mälestise tunnustele vastavuse kohta, mida leiti olevat 114 objekti puhul, nende seas Kuressaare bussijaamal. Kuressaare linn toetab bussijaama hoone kaitse alla võtmist.


authors:
Arno Saar
Erakogu

description: Sel pühapäeval täitub 90 aastat Anton Hansen Tammsaare "Tõe ja õiguse" I osa esmailmumisest 1926. aastal. Sel puhul meenutavad Tammsaare venna Oskari järglased tuntud kirjaniku loomingut, aga ka seda, kuidas sugulussidemest elus kasu on olnud.

title: "TÕDE JA ÕIGUS" 90! | Tammsaare sugulased: ikka on uhke tunne!

maintext:
Õpetajana töötav Edgar on Siberis sündinud eestlane, kes kasvas, õppis ja töötas aastakümneid Venemaal ja Ukrainas ning kel seetõttu tuntud kirjanikust sugulasega kunagi kohtuda ei õnnestunud. Küll aga on ta lapsest peale teadnud, et nõnda tähtis mees tema sugupuusse kuulub.
Kuna Tammsaare järglaste liin on katkenud, kandub vereside edasi kirjaniku vendade-õdede ja nende järglaste kaudu. Üks uhketest sugulastest on Tammsaare vanaonu lapselapselaps, 80-aastane mehhatroonika insener Edgar Hansen.
"Ma pole kooli ajal kunagi eesti keelt õppinud, mitte ühtegi tundi. Aga eesti keel mul ju on. Tänu sellele, et isa ja ema ütlesid, et kirjaniku sugulasena tuleb eesti keelt osata. Venemaal rääkisime kodus kogu aeg eesti keeles," meenutab Edgar.
Kodakondsus tänu Tammsaarele
Pärast Eesti iseseisvumist tuli Edgar koos perega Ukrainast Eestisse elama. Haridusministeeriumist suunati ta Lilleküla kutsekooli direktori jutule, kuhu mees ka tööle jäi. Siis aga tekkisid probleemid kodakondsusega, mida Edgaril esialgu kuidagi tõendada ei õnnestunud. "Molodjož Estonii tegi suure artikli, et mind ei tahetud tunnistada, ei tahetud kodakondsust anda mulle. Ja siis need ajakirjanikud leidsid kõik asjad üles ja panid sugupuu ka sinna artiklisse. Ma andsin isa vanadest märkmikest neile selle informatsiooni, et olen sünnijärgne Eesti kodanik tegelikult," räägib Edgar, kuidas isegi ajakirjandus tundis huvi, ilmselt eelkõige sugulussideme tõttu Tammsaarega. "Õiguskantsleri juures käisin ka pärast ja siis sain ikkagi sünnijärgse kodakondsuse endale, lapsed ja lapselapsed ka."
Elukorraldus segas Tammsaare-huvi
Venemaal koolis käinuna ei ole Edgaril kunagi kohustuslikult Tammsaaret lugenud, küll aga ei ole talle sugulase teosed täiesti võõrad. "Siis kui koolis õppisin, siis seda-teist lugesin Tammsaarest, mis mulle Eestist saadeti," meenutab ta lisades, et peamiselt luges toona siiski erialakirjandust. Ehkki huvi sugulase kirjatükkide üle oli olemas, ei õnnestunud tal neid palju lugeda, sest isa arreteerimise tõttu tuli tal varakult hakata endale ise leiba ning lugemiseks lihtsalt ei jäänud aega.
"Aga Tammsaare elulugu, mis on veel vene keeles kirjutatud ja kus ta on veel Gansen mitte Hansen, see mul on ja seda ma olen lugenud küll põhjalikult." Anton Hanseni elulugu teab Edgar peast detailideni jutustada. "Aga kahjuks kõiki Tammsaare kirjutatud raamatuid esimesest leheküljest viimaseni pole võimalust olnud lugeda." Seda ei saa ka pahaks panna mehele, kes on loonud riikliku mehhatroonika õppekava, ehitanud kaks kutsekooli ning on siiani tegev ka õpetajaametis. "Ega ma nüüd ennast kiita ei saa, et tunnen läbi ja lõhki Tammsaaret," jääb mees siiski tagasihoidlikuks.
Kasu ka järgmistel põlvedel
Kuigi Edgar on tegev täppisteaduste valdkonnas, ei ole tema peres mööda külge alla jooksnud Hansenite suguvõsa geenipagasiga kaasa antud humanitaarne mõtlemine. Näiteks sai Edgari poeg just tänu Tammsaarele kooli lõpueksamil klassi ainsa "viie". "Ta tsiteeris seal "Tõest ja õigusest" ja see talle nii hea hinde tõigi," räägib mees uhkelt.
Nii poegadel kui ka Edgaril endal on keelte peale head vaistu olnud. "Eks selleks peab olema antud mälu Jumala poolt ema-isa kaudu. Kui terminoloogia ja fraseoloogia jäävad meelde, siis ei ole ju raske."
Oma loomingulisuse tõttu sai Edgarist pedagoog. Sinna suunda ajas teda isa, kellele Edgar insenerindusest jutustas ning kes elavate jutustuste peale poja koolipapaks suunas. Head jutustamissoont on märganud ka teised, ent Edgar end ise kiitma ei kipu. "Inimesed arvavad küll nii, aga mina ise ennast nii ei nimetaks."
Silmapaistva erialase töö ja kutsekoolide asutamise eest on Edgar teeninud kaks kõrget autasu: Valgetähe V klassi teenetemärgi Eestis ja teenelise õpetaja rinnamärgi Ukrainas. (Arno Saar)
Kirjutamisanne kandub suguvõsas edasi
Edgari isa ja vanaisa ei ole Hansenite suguvõsa ainsad Oskarid. Antonil oli ka vend Oskar, kelle lapselapsel nimeks Maia.
Sarnaselt Edgarile on ka Maia sugulussidemest teadlik olnud terve elu. "Ema teadis seda kogu aeg ja seepärast olen mina seda ka lapsest peale teadnud. Isegi keksinud olen sellega lapsena, muidugi väga vähe," meenutab naine naerulsui. "Natukene teeb ikka uhkeks küll, et mingi sugulus on olemas. Ma väga hindan Tammsaaret!"
Samas kooliajal kirjanduse õpetaja ees Maia keksida ei julgenud ning seetõttu ei tea, kas sellest ka üldse kasu oleks olnud. "Aga kirjutamise soon on mul kaasa antud," räägib Maia lisades, et hinded olid tal niigi head.
"Tõde ja õigust" tuli naisel lugeda juba kooliajal, ent Tammsaare teosed on kätte sattunud hiljemgi. "Loomulikult olen kõik osad läbi lugenud. Alles hiljaaegu lugesin uuesti ka Kõrboja peremehe läbi," räägib Maia.
"Tõde ja õigus" on aga Tammsaare raamatutest kõige meelepärasem. "Oi, ma olen lausa päevikut pidanud ütluste kohta, need on mul välja kirjutatud, aga praegu kõige lemmikumat ei oskaks öelda."
Lisaks lugemisele meeldib Maiale ka kirjutada. "Ma tegelikult luuletan, vanasti vähemalt ja tegelikult siiamaani natuke. Luulekogu kirjutasin lausa, aga rohkem sahtlisse."
Tammsaare venna lapselaps Maia (Erakogu)
Nooremate põlvede jaoks on Tammsaare unustuste hõlma vajumas
"Minu isapoolne vanaema oli neiupõlves Hansen ja tema isa oli Oskar. Oskar oli üks Tammsaare vendadest ehk siis minu vanavanaisa oli Anton Hansen Tammsaare vend," kirjeldab sugulussidet Merly.
Kuidas naine teada sai, et tema sugulane on kuulus kirjanik, Merly täpselt ei mäleta. "Ma ei teadnud seda kaua. Olime koolivaheajal, väga palju aastaid tagasi, vanaema juures. Seal kas isa või poolõde rääkis… Kuidagi nende sugulaste kaudu tuli välja."
Sellest rääkis Merly ka koolis õpetajale. "Minu kirjandustööd olid tugevad ja seda pandi tähele ja siis sai mainitud küll, et Tammsaare on sugulane."
Kui kooli ajal kohustusliku kirjandusena Tammsaaret loeti, tundis Merly uhkust sugulussideme üle, nüüd on aga aastate möödumisega vaimustus vaibunud. "Teadmine on hea, et on olnud selline võimalus sündida sellisesse suguvõssa. Aga iga päev ma sellele eriliselt ei mõtle. Minu jaoks on lihtsalt see teadmine, et olen sugulane, aga sellega asi ka piirdub."


description: Õhtulehe jalgpallisaates "Kolmas Poolaeg" arutavad ajakirjanikud Mart Treial ja Ott Järvela hetke kuumimaid jalgpalliteemasid. Kolmapäevase Manchesteri derbi (United - City 1:0) valguses lahatakse mõlema klubi hetkeolukorda, kus muresid rohkem kui rõõme.

title: KOLMAS POOLAEG | Manchesteri derbi järeldused, põnev retk Inglismaal ja pinge Eesti jalgpalliliigas

maintext:
Vestlevad kaks sõpra:
"Kas tead, mulle tundub, et mu naine petab mind pagariga. Ükskõik, millal ma ka voodi ei heidaks, alati on seal jahu ja leivapuru."
"Kas tõesti? Noh, nüüd hakkan ka mina kahtlustama, et mu naine petab mind lukksepp Ivaniga meie trepikojast."
"Miks sa seda arvad?"
"Noh, millal ma ka koju ei tuleks, ikks lamablukksepp Ivan meie voodis!"


title: TEE OMA PAKKUMINE: milline on maailma kõige veidram profiilipilt Tinderis?

maintext:
Maailma kõige veidramad profiilipildid on Tinderist kokku otsitud ja rahva ette vaatamiseks toodud. Nii mõnigi foto külmavärinad ja mõtte -
Mirrori teatel on fotode juures positiivne see, et kõik nad on väga erinevad, kuid äkki oligi see nende isikute eesmärka - olla märgatav oma erinevuse ja erilisusega...
Kes veebiportaalides üritanud tutvust sobitada, kuid jäänu kaaslaseta, siis üheks võimalikuks veaks ongi vale profiilipilt.


title: AI-AI: iPhone 7 aku sai võrdlustestis halvima tulemuse

maintext:
Uusimate iPhone'ide ilmumisest on juba mõned nädalad möödas ja tõenäoliselt oled juba lugenud Apple'i uue lipulaeva kohta kirjutatud arvustusi, märgib Inquisitr.
Mõlemad uued iPhone'i mudelid – iPhone 7 ja 7 Plus – on vaieldamatult parimad iPhone'id, mis Apple on aegade jooksul teinud. Mõlemal on vinge raudvara, viimase peal kaamera, hulk asju, mida iga nutitelefoni kasutaja tahaks, ja väga usaldusväärne ja stabiilne operatsioonisüsteem. Siiski näib olevat üks valdkond, milles nii tarbijad kui arvustajad on ühel meelel: väiksemal iPhone'il ehk 7-l on tõsiselt kesine aku kestvus.
Ja kui uskuda Suurbritannia tarbijagrupi "Which?" värsket uuringut, siis on iPhone 7-l oma kaasaegsetega võrreldes kõige kehvem aku üldse.


description: Täna avati Põhja-Tallinna linnaosas sealkandi vingeim ostu- ja vaba aja keskus Arsenal.

title: GALERII | Põhja-Tallinnas avati Arsenali ostu- ja vaba aja keskus


title: Obama: ROK on täpselt nagu FIFA, korrumpeerunud otsustaja

maintext:
USA president Barack Obama teatas, et Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) on korrumpeerunud, sarnaselt FIFA-le.
Obama meenutas New Yorki lehele antud intervjuus, kuidas ta 2009. aastal Kopenhaagenis USA-le olümpiamängude korraldamisõigusi puudutavaid küsimusi arutamas käis.
"Kõik olid kindlad, et meie saame need mängud (2016. aasta olümpia). Pikk reis sinna oleks pidanud olema lihtsalt formaalsus, et asi ära kinnitada," sõnas Obama.
Asjad läksid aga teisiti. "Aja jooksul on selgeks saanud, et ROK-i otsused on sarnaselt FIFA-le selgelt mõjutatavad," teatas 55-aastane president.


authors:
Erapooliku Kanali Err
Trump

title: Ühendriikide presidendikandidaatide teise debati võitis kindlalt Clinton

maintext:
Ameerika presidendikandidaatide teine debatt ei toonud üllatusi, põhiliselt toimus see üksteisele isiklikuks muutuvaid rünnakuid tehes. Vaatlejate hinnangul jäi ülekaalukalt peale Hillary Clinton.
Kuigi ei saa öelda, et kumbki ennast väga tagasi oleks hoidnud, siis Donald Trumpi seekordne teleesinemine oli eriti isiklik ja mürgine. Mehe väljaütlemisi, mis puudutasid Hillary abikaasa Billi elukombeid naiste valdkonnas oli vahepeal lausa piinlik kuulata ning Clinton ei vaevunud neid isegi kommenteerima.
Et teine kolmest planeeritud debatist just kallistamiselainel ei toimu, seda näitas juba algus, kui kandidaadid üksteisel tervituseks kättki ei surunud. Pole ka ime arvestades, et Trump võttis debatile eelnevale pressikonverentsile kaasa seltskonna naisi, eks Bill Clintonit seksuaalses ahistamises süüdistanud on.
Donald Trumpi jaoks muutub olukord valimistel järjest hapramaks, sest lisaks kehvadele debatitulemustele pani suure põntsu mehe kampaaniale ka reedel välja ilmunud 10 aasta tagune video, kus miljardär naiste kohta just kõige ilusamaid asju ei ütle.


description: Kaks komöödia suurprojekti, "Su nägu kõlab tuttavalt" TV3es ja "Suur komöödiaõhtu" Kanal 2es, on täie hooga käimas. Kuid kumb komöödiashow meeldib sulle sel hooajal rohkem?

title: KÜSITLUS | SNKT vs komöödiaõhtu: Kumb komöödiasaade on sel hooajal parem?

maintext:
Orjagaleeri tüürimees sõudjatele:
"Mul on teile nii hea kui halb uudis. Hea uudis on see, et saate lõunaks hamburgeri. Halb uudis on see, et laeva kapten tahab enne lõunat veesuuskadega sõita."


title: VAATA! Mida jälgida liiklusõnnetuse teate vormistamisel?

maintext:
Iga autoomanik peaks teadma, mis on “Liiklusõnnetuse teade”. Paraku juhtub iga päev liiklusõnnetusi, milles osalenud ei oska juhtunut korrektselt vormistada.
Juba pikka aega Eestis kasutusel olnud sini-kollane blankett liiklusõnnetuse vormistamiseks sai eelmisel aastal ka uue kuue. Seepärast tasub ERGO transpordikahjude grupi juhi Rain Tomingase sõnul enne libeduse tulekut üle korrata ja meelde jätta olulisem, mida seda täites silmas tuleks pidada.
Nimetatud vormi esimene külg on samade andmeväljadega kasutusel kogu Euroopas. Kui kätte peaks juhtuma mõnes teises Euroopa riigis kasutusel olev võõrkeelne vorm, siis vaadates eestikeelselt vormilt lahtrite kirjeldusi, on võimalik ka võõrkeelne vorm õigesti ära täita. Liiklusõnnetuse teate vormi tagumine külg on aga riigiti erinev ja selle täitmiseks ei saa teises keeles olevat vormi aluseks võtta.


title: Tänavusel vaimse tervise kuul võetakse fookusesse kriisidega toimetulek

maintext:
Maailma Tervishoiuorganisatsiooni algatusel on oktoobris kogu maailmas fookuses vaimse tervise teemad. Eestis võetakse vaimse tervise kuul fookusesse kriisidega toimetulek: lahutus, lähedase kaotus, tööstress jne
“Sel aastal võtsime fookusesse psühholoogised kriisid ja kriiside järgse toimetuleku” rääkis Tallinna Ülikooli vaimse tervise professor Airi Värnik. “Lahutus ja lähedase surm on kaks levinumat ja raskeimat kriisi, millega inimesed võivad elu jooksul kokku puutuda. Ka põleng, autoõnnetus, suitsiid või mis tahes muu ootamatu sündmus käivitab kriisi. Kui kriisi haripunktis on abistamine ja abi otsimine loomulik, siis kriisijärgne abi jääb pahatihti olemata ja see võib viia depressiooni, ärevuse või mõne muu tervisehäda väljakujunemiseni,” selgitab Airi Värnik.
VATEKi ürituste projektijuht Airi Mitendorf toonitab, et olulised murdepunktid saabuvad alles aasta-kaks pärast kriisi, kui tulevad esimesed tähtpäevad, maad võtab üksindus, halvenenud on tervis või majanduslik olukord. Inimesed ei pruugi alati mõistagi, et pingiliste suhete taga on aastaid tagasi toimunud sündmus.


title: FOTOD | Reisisari "Eesti lipp ümber Kuuba" jõuab ETV2 ekraanile

maintext:
Teisipäevast algab ETV2 eetris meelelahutuslik kümneosaline saatesari "Eesti lipp ümber Kuuba". Seitsmeliikmeline seltskond käis Kuubal möödunud aasta lõpus.
"Viisnurgaga barett, Fidel Castro, sigarid, suhkrurooistandused, Havanna tänavatel sõitvad seitsekümmend aastat vanad Ameerika “laevad”, Che Guevara, Kuuba kriis, Havanna rumm, Guantanamo vangla, viimane kommunismikants otse Ameerika külje all... See on paljuski kõik, mis meile pähe tuleb, kui kuuleme sõna Kuuba," kirjeldas saate autor Laur-Leho Kaljumets. Tema sõnul on meie arusaamise selliseks kujundanud meedia, ja koos kaaslastega otsustati kohapeale sõita, et näha, mis seal tegelikult toimub.
Kaljumetsa arvates paistab üsna selge, et Kuuba triivib jälle Ameerika mõjusfääri. "Üle 50 aasta vaikust saab läbi. Diplomaatilised suhted Ameerika ja Kuuba vahel on taastatud, regulaarlennud taas käivad ning tavaameeriklasel on jälle vaba voli turistina Kuuba pinnale astuda. See tähendab ainult üht - üks ajastu saab läbi lähemate aastate jooksul," rääkis saatesarja autor.
Reisiseltskond tegi eheda tunde nimel ringi ümber Kuuba seitsmekümne aasta vanuse Chevrolet´ga ja selleks kulus viisteist päeva. Kogemus meenutas neile retke Eesti lähiajalukku, sest Kuuba paistab olevat seal, kus Eesti oli aastal 1989. Muidugi prooviti kohalikke maitseid, tutvuti toredate inimestega ja imetleti loodusvaateid.
Saatesari "Eesti lipp ümber Kuuba" on ETV2 eetris alates 4. oktoobrist teisipäeviti kell 21.35.


authors:
Ega Kodusõja Põhjustajaid Eriti Pole
Väike Taks
Mis Kodusõda

title: Yana Toom: kodusõja lõppu pole paraku näha

maintext:
Yana Toom sõnab tänase Keskerakonna volikogu istungi valguses, et parteisisesed otsused ei kajasta valijate tahet.
Seda öeldes viitas ta volikogu otsusele, et volikogu esimeheks sai Kersti Sarapuu, mitte Peeter Ernits. Mis peaks tegema, et otsused kajastaks valijate tahet? "Peaks lõpetama kodusõja. Paraku pole praegu lõppu näha..."
Toom lisab, et tal pole Jüri Ratasele midagi ette heita, küll aga "mõnedele daamidele Jüri tiimist" (Toomi otsene sõnastus - toim). Ta viitas sellele, et mainitud naispoliitikud (ilmselt viidates Kadri Simsonile ja Mailis Repsile) on teinud otsuseid, mis lõplikult teist osapoolt ehk Savisaart ja ka teda halvustavad.
Mida te ise soovitaks Savisaarele, kas edasi minna ja kandideerida kongressil? "Kindlasti on terve hulk inimesi, kes tahaks midagi soovitada, aga ta on võimeline ise oma otsused langetama," ütleb Toom.
Varasemalt on Toom kinnitanud, et jätkab kindlasti erakonnas ka siis, kui erakonna juht peaks vahetuma.


authors:
Teet Malsroos
Tule Taevas Appi

description: Delfi andmetel plaanivad sisepingetes vaevleva Keskerakonna juhatuse liikmed Kadri Simson ja Jüri Ratas korraldada homme pressikonverentsi. Täpset teemat osapooled hetkel avaldada ei soovi, kuid see on seotud loomulikult erakonnaga.

title: Ratas võib homme teatada Keskerakonna juhiks kandideerimisest


title: Kas Tartus tehti pärast sõda inimlihast vorsti?

maintext:
Seda, et pärast sõda valmistati Toomemäe jalamil maa-aluses vorstitöökojas inimlihast tooteid, sosistas okupatsiooni ajal pool Tartut. Sõjaaegse Leningradi kannibalismi juhtumeid arvestades on mõistetav, kust sellisele vandenõuteooriale tuldi. Küll on aga raskem uskuda sotsiaalmeedias levivasse väitesse, et vabariigi presidendikandidaat on tulnukas. Kirjandusmuuseumis teadlaste öö raames toimunud vandenõuteooriate vestlusringis tõdeti, et haiguste ja inimeste nimed muutuvad, kuid suuresti usutakse täpselt samu asju, mida tuhat aastat tagasi. Näiteks seda, et juudid tahavad maailma oma kontrolli alla saada. Inimesest vorsti ei tehtud, aga hobuselihast?
Vandenõuteooriate vestlusringi juhtinud Reet Hiiemäe ja Eda Kalmre tõdevad, et suur osa vandenõuteooriatest on saanud tõuke üsna usutavatest lugudest. Enne ufo-hullust olid üle maailma lemmikteemadeks meditsiin ja toit.
Nõnda on ikka ja jälle üles kerkinud koera- ja kassiliha sisaldavate hamburgerite teema. Sama vanad on vandenõuteooriad ka hobuselihast vorstidest, kus seda retsepti järgi olla ei tohiks. Kalmre tõdeb, et enamasti on meieni jõudnud vandenõuteooriad Ameerikas juba ringi ära teinud. Nagu see toimus beebiporgandite looga. Miljonid inimesed usuvad tõsimeeli, et alamõõdulisi porgandeid lõigutakse välja kaubandusliku väärtuse kaotanud kaaslastest ja parema säilivuse huvides töödeldakse neid klooriga. Kalmre on täiesti kindel, et ülikoolilinnas inimlihast vorstitooteid ei tehtud. Ometi usuvad paljud seda juttu tänini. Hobuselihaskandaalide tippaeg ajakirjanduses oli kolmteist aastat tagasi, kui ajaleht The Telegraph kirjutas, et suksu- ja eesliliha leiti ka paljudes salaami-vorstides, kus seda retsepti kohaselt olla ei tohiks. Tekkis kohe ka küsimus, kas hobuseliha võib olla ka kotlettides või pelmeenides? Beebiporgandite klooritamise ja poekettides salatipesemise lood on aga õige hiljutised. 2013. aastal hakkas Facebookis levima teadusartiklit meenutav kirjeldus, kuidas beebiporgandite paremaks säilimiseks kastetakse neid kloorilahusesse. Sotsiaalmeedias ja ajalehtede kommentaarides said vastu päid ja jalgu Kadarbiku talu omanikud. Kalmre tõdeb, et see vandenõuteooria hakkas meil vohama tunduvalt hiljem kui Ameerikas, kuna pakendatud väikeporgandid jõudsid Eesti poodidesse aastaid hiljem. Vandenõuteooria alla paigutasid õhtujuhid ka vaktsineerimistest tekkida võiva autismi ning gripivaktsiini, mis pidavad naistel tekitama steriilsust. Eesti suurimad vandenõuteooriad on seotud Estonia hukuga, kuid uuemad teooriad on seotud pagulastega. Selle tuntuim näide on valitsuse poolt salaja maale toodud pagulased, kes töötavad juba kuskil Tallinna pesumajades ja nii-öelda õpivad ühiselamutes.


authors:
Vida Press
Afp
Scanpix

title: MILJONIRÖÖV: relvastatud mehed riisusid Kim Kardashiani lagedaks!

maintext:
Glamuurne Pariisi moenädal osutus Kim Kardashianile elu hirmsaimaks üleelamiseks: politseinikeks maskeerunud mehed tungisid tema luksuslikku öömajja, surusid talle relva vastu oimukohta ja röövisid temalt üle 10 miljoni euro väärtuses ehteid ja isiklikke esemeid.
Sky Newsi andmeil tungis viis relvastatud meest esmaspäeva öösel kella kolme paiku luksuslikku Pariisi kortermajja Hotel Pourtalés, kus USA reality-täht Kim Kardashian moenädala ajal elas.
Ehkki algul käisid jutud, et relvastatud rööv leidis aset hotellis, on nüüdseks selgunud, et tegu oli Madeleine’i kiriku taga asuva eksklusiivse ja diskreetse üürikorteriga, mida on eelistanud varemgi mitu kuulsat multimiljonäri.
ÕUDUSTE SÜNDMUSPAIK: Politseinikud esmaspäeva hommikul üht Rue Tronchet’ luksuslikku üüriapartemendi sissepääsu valvamas. Sündmuskohale saabusid ka mitme meediaväljaande ajakirjanikud. (AFP / Scanpix)
Kogu majas on üheksa apartementi. Samas korteris oli Kim ööbinud ka 2014. aastal enne seda, kui ta Itaalias koos Kanye Westiga pulmi pidas.


description: "Su nägu kõlab tuttavalt" kolmas saade on õige pea teleekraanile jõudmas. TV3 annab juba praegu väikeseid vihjeid selle kohta, mida pühapäeval oodata ja on väljastanud videdod Joosepi ja Liisi muutumistest oma parodeeritavateks.

title: TV3 VIDEOD | Vaata, kuidas Joosep Järvesaarest Kihnu Virve saab!

maintext:
Turismigrupp on loomaaias peatunud elevantide puuri juures.
Giid:"Siin, selles puuris, on meil India ja Aafrika elevant."
Hääl teiste seast: "Aga kuidas te vahet teete, kumb on kumb?"
"See on väga lihtne," seletab giid lahkelt. "India elevandi nimi on Bimbo, Aafrika elevandi nimi aga Bumbo."


authors:
Jonathan Ernst
Ja Enne Tuleks Ennast Puhtaks Ka Pesta
Trumpil Õigus

description: USA vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump süüdistas oma rivaali Hillary Clintonit, et too oli viimasel teledebatil arstide poolt ravimeid täis topitud, vahendas CNN.

title: Trump ärgitab Clintonit enne järgmist debatti vereproovi andma


description: Kolmapäeva õhtuse liigakarika mängu West Hami ning Chelsea vahel toimunud rüseluse tõttu said staadionikeelu ligi 200 fänni.

title: KARM, KUID ÕIGLANE! 200 vandaalitsenud West Hami fänni said staadionikeelu

maintext: Tearing up their own seats to chuck them at as. Nice one West Ham pic.twitter.com/4jQd6Z9BDL


title: Tallinnas viib kiirabi edaspidi patsiendid lähimasse haiglasse

maintext:
Alates 10. oktoobrist lähtub kiirabi patsientide haiglasse viimisel põhimõttest, et patsient patsient hospitaliseeritakse lähima haigla erakorralise meditsiini osakonda vastavalt asukohale, kus patsient kiirabi väljakutse ajal oli.
SA Tallinna Lastehaigla, AS Ida-Tallinna Keskhaigla, AS Lääne-Tallinna Keskhaigla, SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla, Tallinna Kiirabi, Karell Kiirabi AS ja Tallinna Perearstide Selts allkirjastasid hea tahte kokkuleppe Tallinna ja linna lähiümbruse kiirabi patsientide hospitaliseerimise korra kohta alates 10. oktoobrist.
Kiirabi poolt ravikindlustusega ja ravikindlustuseta patsientide hospitaliseerimisel lähtutakse põhimõtetest: patsient hospitaliseeritakse lähima haigla erakorralise meditsiini osakonda vastavalt asukohale, kus patsient kiirabi väljakutse ajal oli.
Kiirabiteenuse osutajatele vajalikud hospitaliseerimise põhimõtted üksikute erialade, samuti laste ja täiskasvanute puhul on kokkuleppes fikseeritud. Sünnitama viiakse patsient tema rasedust jälginud haigla naistekliinikusse, samas arvestatakse sünnitusmaja valikul ka patsiendi soovi. Need patsiendid, kellel kiirabi väljakutse põhjuseks on haiglas tehtud operatsioon või protseduuri tüsistus või pooleliolev ravi, hospitaliseeritakse seda ravi läbi viinud haiglasse Tallinnas.


title: Ansambel The Ilves Sisters langes varguse ohvriks: “Õudne, vastik oli kilde ümber bussi näha. Nagu sõda oleks üle käinud.”

maintext:
Tšellist Silvia, kelle nimel buss on, ütleb, et vaatepilt, mis talle avanes, oli lausa õudne. “Vastik oli neid klaasikilde seal näha. Ja see segadus, mis vargad tuuseldamise käigus maha olid jätnud – nagu sõda oleks õle käinud!” Tarmukad naised ei jäänud aga pikalt varastatud kraami ja katkise akna pärast nutma. “Teipisime selle katkise osa kinni ja õed läksid ikka kontserdile. Jäid küll tund aega hiljaks, aga kontsert läks hästi.” Muud varianti muusikutel polnud. “Tagumine osa oli küll klaasikilde täis, aga elektriklaverit ja nelja tüdrukut niisama lihtsalt mujale ei paiguta.”
“Õudne, vastik oli neid kilde bussi ümber näha. Ja see segadus, mis vargad tuuseldamise käigus korraldasid – nagu sõda oleks üle käinud!” kirjeldab tšellist Silvia Ilves tundeid, mis teda pühapäeva õhtul valdasid, kui ta avastas, et kurikaelad on sisse murdnud ansambli The Ilves Sisters bändibussi.
Silvia sõnul ulatub kahju umbes 13 000 euro kanti. Enim tunnevad õed praegu puudust kosmeetikakohvrist, mis varaste saagiks langes. “See oli kõige väiksema väärtusega, umbes 600 eurot, aga ära varastati ka väga eksklusiivsed jahirõivad, mille me spetsiaalselt endale Soomest tellisime,” räägib Silvia. “Käisime Soomes rikastele jahimeestele mängimas ja tellisime selleks puhuks ka spetsiaalsed rõivad. Selliseid Eestis ei ole, eriti veel XS ja suurustes. Kui need peaksid avalikkuse ette tulema, saab kohe aru, et need on varastatud,” selgitab Silvia. Üks jahiriiete komplekt maksab umbes 2000 eurot ning komplekte oli kokku kuus. “Iseenesest on tore see, et teisi esinemisriideid ei võetud kaasa.”
Veel varastati ära üks elektriklaveri võimenduskõlar. “Elektriklaverit ei saadud aknast välja kangutada, aken oli liiga kitsas ja arvan, et teist kõlarit ei saadud võtta seepärast, et see oli klaveri all. Neil oli ikka tükk tegemist, et asjad aknast välja saada,” ütleb Silvia, et kiiruga haarati kaasa kõik, mis käeulatusse sattus ja tagaaknast vähegi välja mahtus. “Ma arvan, et midagi võis neil ka juhtuda, et päris puhast vuuki teha ei saadud. Mingi komplekt muid kleite on ka vist läinud,” ütleb Silvia ja lisab, et suurem inventuur tuleb neil õdedega veel ette võtta.
Silvia tunnistab, et eks on nad ise ka süüdi, et nii palju asju bussi jätsid, kuid kes ikka tuleb selle peale, et kinnises maa-aluses parklas röövlid nõnda segamatult tegutseda saavad. “Kõigepealt teed sinna minnes lahti metallvärava ja siis sellise ruloo, nagu garaažides on,” ei mõista ta, kuidas pahalased lihtsalt niimoodi ligi saavad. Ka ükskord varem on Silvia pidanud seal ebameeldiva üllatuse osaliseks saama, kui ta enne kontserti avastas, et autol on rehv katki torgatud. “Mu elukaaslane hoiab oma autot samuti seal, kuid sellega pole midagi juhtunud,” sõnab naine ja lisab, et nüüd tuleb tõesti hakata mõtlema alternatiividele.
Parkla omanikuga on suheldud ning Silvia elukaaslane ajab temaga ise asju edasi. Parklas on ka üks turvakaamera, kuid selle juures on väike aga. “Omanik ei olnud kindel, kas see kuulub talle või mitte. Ehk see vähemalt midagigi aitab,” loodab Silvia. Muidugi kutsuti kohale ka politsei, kes juhtumi fikseeris.


title: Tänak puikles tulevikku puudutavate küsimuste eest: sõidan autos, millel on rool, neli ratast ja pedaalid

maintext:
Eesti praegu parim rallipiloot Ott Tänak pole avalikkusele teatanud, kus tema karjäär järgmisel aastal jätkub. Erinevate allikate sõnul naaseb Tänak M-Sporti põhitiimi, kuid eestlane seda täna pressikonverentsil ei kinnitanud, vaid puikles tulevikuteemaliste küsimuste eest.
Mida Sa saad meile järgmise aasat kohta öelda?
Loodetavasti suudame võita järmgisel aastal. Ja sel nädalavahetusel. Peame järgmisel aastal sammu edasi astuma. Eelmine hooaeg oli mu esimene täispikk, sel aastal olen juab märksa enesekindlam.
See aasta on minu jaoks hulga kergem ja ootan huviga järgmist. Tunne läheb kogu aeg paremaks, see tuleneb sellest, et harjun kolleegidega ja nendega koos töötama.


authors:
Alar Truu
Petis Petis Petis

title: Einar Ellermaa | Suured sulid sõidavad tõllas on kahjuks levinud pealkiri

maintext:
Kuna see vanasõna on jälle repertuaaris, olin moodne ja guugeldasin seda. Tahtsin vaadata, kui palju seda on kasutatud.
Mõtlesin lihtsalt, et küllap me kannataks paremini välja majanduslikult kitsama elu ja taluks rahulikumalt aastatepikkust, et mitte öelda elukestvat peost suhu elamist, kui meile ikka ja jälle ei etendataks vanasõna, et suured sulid sõidavad tõllas, väiksed ripuvad võllas.
Viie Euroopa rikkama riigi hulka jõuame siis, kui Euroopa 20 rikkamat riiki otsustavad, et nad ei taha enam olla meist rikkamad, hakkavad eraldama miljardeid eurosid meie riigieelarvesse ja meie sotsiaalabisüsteem puhkeb õitsele. Mis tähendab muidugi seda, et Aafrikas ja Aasias lähevad selle õitsemise kohta kohe jutud lahti, et tasub minna Eestisse katsetama, aga see on üks teine teema.
Tulemus oli ikka väga üllatav. Nii kaugele, kui Eesti regulaarse internetimeedia ajalugu ulatub, ehk 1990ndate lõppu, on sellise tõdemusega või lausa sellise pealkirjaga lugusid ja kommentaare kirjutatud igal aastal, kui on käsitletud n-ö eliidi rahaafääre. Ehk viluks panemist, nagu jurist Rein Langile on meeldinud öelda.
Eesti Päevaleht 1998, Sakala 1999 (juhtkiri „See on Eestis juba ammu teada-tuntud asi, et suured (loe: rikkad) sulid sõidavad tõllas, väiksed (loe: vaesed) aga ripuvad võllas“ Andrus Ansipi tegevusest Tartu Kommertspanga pankrotihaldurina), Terviseleht 2001 jne. Värskemad: Õhtuleht 2015, Eesti Advokatuuri blogi 2015, Postimees 2016.
Vaatasin, et SELLE kaasuse juures – kõik saavad aru, mida ma mõtlen – ei ole seda pealkirja veel kasutatud, ja tegin ära.
Kergelt tulnud raha
Mõni ütleb, et selle 171 000 pärast on nii palju õiendamist. Meil oleks nagu kaks raha. On see raha, mida igaüks tööga teenib ja tunneb, kui raskelt see tuleb. Siis on veel üks teine raha, mis lihtsalt tuleb kuskilt: eelarveraha, toetusraha, ka kilekotiraha. See kipub väga kergelt kuluma ja summadel on tavaliselt rohkem nulle taga kui omateenitud rahal. Ometi on riigil ainult see raha, mis ta elanikelt ära võtab, nagu majandusteadlasele Andres Arrakule on meeldinud öelda. Kui eurotoetuste raha, siis see on ära võetud teiste riikide inimestelt.
Üks ettevõtja kurtis juba aastaid tagasi, et kahjuks jääb järjest vähemaks ametnikke, kes on töötanud eraettevõttes, oma toote või teenusega turu meelevallas olnud ning tundnud, kui raskelt raha tuleb. Muidugi nad teavad teoreetiliselt, kuidas riigile raha tekib, aga nad ei tunneta selle taga tööd ja sellepärast on seda ka kerge laiali jagada.
Juba lapse jaoks on suur vahe selles, kas ta teenib raha koolivaheajal kuskil abitöölisena, aiandis kättpidi mullas või vanematelt lihtsalt tuleb iga kuu helde cash.
Tegelikult ütleb meie inimeste õiglustunne neile täitsa hästi, millal kulutatakse võõrast raha, millal endateenitud raha. SELLE kaasusega samal ajal ostis ettevõtja Oleg Gross seitsmekohalise ja Euroopa ühe kallima tsiviilhelikopteri, mille hinnaks lennundusekspert pakkus kahest nelja miljoni euroni. Ei märganud, et see oleks kedagi vihale ajanud. Tema toidutööstus ja poekett on veerand sajandi pikkuse pingutamise tulemus ja see raha on tema teenitud raha, eks siis sõitku helikopteriga. Keda see vihale ajab, tehku endalegi poekett ja ostku siis helikopter.
SELLE kaasuse puhul käib jutt küll peamiselt rahast, et kes ikkagi nii kergelt andis, et see on ebaõiglaselt saadud ja tagasi tuleks maksta kõik, mitte kümnendik. Lugu on tegelikult palju hullem kui see kingituseks kujunenud 171 000 eurot.
Nagu Brežnevi ajal
Esiteks just sellesama vanasõna võrra hullem. Et see jälle repertuaari tuli ja näib ikka kehtivat. Vähem kui 1000 euroga kuus opereerija talub nüüd halvemini peost suhu elamist.
Teiseks saavad aastate jooksul räägitud jutud eetikast, aususest ja moraalist ning onupojapoliitika ja korruptsiooni resoluutsest hukkamõistmisest täiesti uue konteksti. Need muutuvad lihtsalt sõnadeks, mis mitte midagi ei tähenda. Piinlik.
Mina kasvasin ja sain täiskasvanuks ajal, kui Nõukogude Liitu valitses õnnis Leonid Brežnev ja tema klann. Siis oli väga palju niisuguseid silmakirjalikke tegelasi nagu Paul Laasiku mängitud seltsimees Võsa komöödiasarjas „ENSV“. See on väga meeldejääv ajastutruu kuju selles mõttes, et on sada protsenti silmakirjalik – mitte midagi tema ametlikus jutus ja tegevuses ei kattu sellega, mida ta tegelikult mõtleb, räägib ja teeb. „Joomisega, eriti tööl joomisega, tuleb väga resoluutselt võidelda,“ ütleb Võsa, võtab töölaua alt konjakipudeli ja valab endale korraliku klõmaka.
Nagu me tagantjärele teame, oli ka vana Brežnev sügavalt ükskõikne iseenda jutlustatud kommunismiehitaja moraalikoodeksi vastu ja elas nii-öelda ehtsa kapitalistliku pursui elu rahva raha eest.
Aitäh, Villu ja Gert, näitlejad ja korraldajad „ENSV“ pisarateni naerma ajavate kujude ja situatsioonide eest, aga kohe üldse ei tahaks, et kaksikmoraal oleks praegusel ajal n-ö eliidi seas nii tavaline ja sellest saaks vaid naeru ja irvitamisega üle, nagu Brežnevi ajal.
„Rikas koorib vaeseid, vaene koorib kartuleid,“ ütleb teine vanasõna.
Või: „Mis ei ole kingitud, see on laenatud.“ Või: „Mis vaesele laenatud, pole rikkalegi kingitud.“


authors: Sai Isegi Ammuli Sui Vaadatud Televiisorit

description: ETV tänases saates "Hommik Anuga" rääkis psühholoogiline nõustaja Tiina Jõgeda ligi 30 aastat tagasi Nõukogude Liidu Kesktelevisioonis tuhandeid televaatajaid köitnud imeravitseja, psühhoterapeut Anatoli Kašpirovski fenomenist.

title: Tiina Jõgeda teletervendajast Anatoli Kašpirovskist: ta on professionaal ja suurepärane oma töös

maintext:
Jõgeda sõnul oli Kašpirovski nähtus omas ajas, kuigi nooremale televaatajale tundub tänapäeval mõistetavana, et keegi on telestaar, kellel on miljoneid vaatajaid nagu muusikutel sageli on. "Aga kaheksakümne üheksandal aastal Nõukogude Liidus oli see hoopis teistsuguse tähenduse ja taustaga nähtus," rääkis Jõgeda.
Kašpirovski ise ütleb, et tema ravi puhul ei ole tegemist hüpnoosiga ja hüpnoos talle ei meeldi, rääkis Jõgeda. Kašpirovski on öelnud ka, et on psühhosomaatilistest hädadest terveks ravinud 10 miljonit inimest. Jõgeda usub, et see on tõenäoline, sest paljud tervisehädad alluvad sõnale, autosugestsioonile ja meditatsioonile. "Kui tema oli see isiksus, keda vaataja uskus, ja vaataja oli andnud oma alateadvusele korralduse nüüd selle saatega terveks saada, siis ta võis ka vabalt saada terveks," rääkis Jõgeda. "Ta õpetab lihtsaid asju: jää iseendaks, kuula iseennast, ole see, kes sa oled - kõik see, mis on tänapäeval enesestmõistetav ja mida me loeme igast eneseabi õpikust."
Ka praeguses meditsiinis toetutakse Jõgeda sõnul sellele, et väga paljud haigused on iseravitavad - eneseteraapia ja usuga. Ta tõi näiteks platseebo-efekti, kui inimene saab terveks ka suhkrutabletist. "Teadvuse uuringud on 21. sajandi uuringud. Kuhu me nendega jõuame, mida me sealt veel leida võime - kes teab," rääkis Jõgeda.


title: JÄRGMINE PEATUS | Kuidas pääseda populaarsesse USA jutusaatesse publikuks? Anname kavalat nõu!

maintext:
Tänase saate külaline on Karoliina Vasli, kes käis hiljuti New Yorgis ning muuhulgas väisas publikuna ka kuulsat Stephen Colberti jutusaadet "The Late Show with Stephen Colbert".
Karoliina räägib, milline on saate tegemise köögipool, millised on turvakontrollid, kuidas toimub sarjadest-jutusaadetest tuntud "rahva pööraselt naerma panemine".
Samuti annab Karoliina asjalikku nõu, kuidas pääseda USA-d külastades mõnda põnevasse jutusaatesse ja kuidas näha seal juhuslikult kõige suuremaid staare.
Tule ja jälgi meid Soundcoudis või Facebookis:


title: Dmitri Kruglov: Pehrssoni ajal oli meie päevakavas liiga vähe vaba aega

maintext:
"Minu jaoks on selge, kuidas nad mängivad ja mida neilt oodata," sõnas Kruglov, kelle koha peale on koondises Ken Kallaste ja Artur Pika näol kõva konkurents.
Eesti jalgpallikoondis võõrustab homme õhtul MM-valikmängus Gibraltari koondist. Vasakkaitsja Dmitri Kruglov on korra selle vastase vastu mänginud ja väravagi löönud.
Peatreener Martin Reim sõnas nädala alguses, et kavatseb mängijatele mänguks valmistumisel natuke rohkem vabadust anda kui tema eelkäija Magnus Pehrsson. Milles see väljendunud on?


title: Vladimir Klitško kritiseeris teravalt Tyson Fury't

maintext:
Ukraina raskekaallane Vladimir Klitško kritiseeris suurt konkurenti Tyson Fury't, kes on tema arvates poksi nime halvaga määrinud.
40aastane Klitško kaotas inglasele eelmise aasta novembris, kuid korduskohtumine pidi toimuma tänavu juulis, mis lükkus edasi oktoobrisse. Pärast viimase kahe nädala arenguid jääb aga matš täielikult ära, sest Fury pole piisavalt terve, et poksiringi astuda.
28aastane inglane tunnistas, et on tarbinud väga palju kokaiini ning võitleb depressioniga ning isegi väitis, et ta ei tea, kas elab kauem kui aasta.


title: Kõrva-nina-kurguarstid harjutasid rahvusvahelisel seminaril uusi ravimeetodeid

maintext:
Ida-Tallinna Keskhaiglas toimus möödunud nädala lõpus ainulaadne seminar, mille käigus harjutasid kõrva-nina-kurguarstid Eestist, Soomest, Lätist ja Venemaalt oma ala tippude juhendamisel erinevaid kõriga seotud protseduure.
Hääle ja kõriga seotud mured on Eestis üsna levinud. Hääle kähedus, väsimine, katkemine ja häälekõrguse muutused on ühed näited sagedasematest kaebustest. Pidevad probleemid häälega viivad aga tihti selleni, et hakatakse vähem rääkima, köhatatakse tihti või hakkab see lauljatel igapäevatööd segama.
Pööramaks tähelepanu kõriga seotud kaebustele, korraldas Ida-Tallinna Keskhaigla dr Kristel Kallingu eestvedamisel koostöös Helsingi Ülikooli Haigla ja Soome Larüngoloogide Seltsiga praktilise tööseminari, mille käigus omandasid arstid kahe päeva jooksul mitmeid olulisi teadmisi ja näpunäiteid kõriga seotud protseduuride kohta.


authors:
Aldo Luud
Julged Vanad

description: Kohtla-Järvel tunnistasid täismehed Õhtulehele, et õhtuti ei julge enam tänavale minna, sest võib asja eest teist taga peksa saada. Peksjateks on kamp poisikesi.

title: Kohtla-Järvel peksti garaažide juures kolme elatanud meest

maintext:
Kohtla-Järve l tunnistasid täismehed Õhtulehele, et õhtuti ei julge enam tänavale minna, sest võib asja eest teist taga peksa saada. Peksjateks on kamp poisikesi.
Riigiprokuratuuri avalike suhete osakonna juhataja kt Kristina Kostina peksmist ei kinnitanud ega lükanud ka ümber. Pressiesindaja ütles Õhtulehele, et kuidas üks meestest vigastada sai, on veel teadmata.
„Mainitud kriminaalmenetlus on algusjärgus ning kõik asjaolud on veel väljaselgitamisel,“ rääkis Kristina Kostina eile Õhtulehele. „Olemasolevatel andmetel tarbisid kolm meest garaažide juures alkoholi. Mis asjaoludel on üks meestest vigastada saanud, ei ole praegu teada.“


authors: Reuters Scanpix

description: Venemaa president Vladimir Putin loodab, et Euroopa Liit laguneb, ütles Vene opositsioonijuht Mihhail Hodorkovski Saksa nädalalehele Die Zeit antud intervjuus.

title: Hodorkovski: Putin kardab Merkelit

maintext: Hodorkovski on varem öelnud, et lääneliidritel on tegelikult võimatu jõuda Putiniga pikaajalistele kokkulepetele, sest Venemaa presidendi ettekujutuse järgi petavad lääneliidrid teda pidevalt. Oluline on seegi, et Vene võimustruktuurides puudub järjepidevus. Kui näiteks Suurbritannias vahetub peaminister, siis iga järgmine peaminister on sunnitud täitma eelmise võetud kohustused. Isegi kui uus peaminister ei soovi eelkäija kohustusi täita, on hulk mehhanisme, mis sunnivad teda seda tegema.


authors:
Arno Saar
Tahaks Mandariinikooreteed

description: Rahvusraamatukogus esitleti Rene Bürklandi raamatut "Tark tee terviseni".

title: GALERII | Rene Bürkland esines saate "Hallo, Kosmos!" salvestusel loenguga ja esitles oma raamatut

maintext:
Pearaamatupidaja teeb ökonomistile märkuse:
"Te kirjutate arvu 5 nii, et see sarnaneb väga kolmega."
"Aga see ongi kolm."
"Aga miks ta nii viie moodi on?"


authors:
Alar Truu
Tiina Kõrtsini
Teet Malsroos
Uus Ärma On Alanud

title: Presidendi abikaasa loobub autost ja sekretärist

maintext:
President Kersti Kaljulaidi abikaasa Georgi-Rene Maksimovski loobub ametiautost ja sekretärist, kuid võtab vastu presidendi abikaasale ette nähtud tasu.
President Kaljulaidi pressinõunik Taavi Linnamäe selgitas Õhtulehele, et kuna presidendi abikaasa roll on seotud kohustustega ning härra Maksimovski on öelnud, et ta seda rolli ka täidab, siis hakkab ta saama ka presidendi ametihüvede seadusega vabariigi presidendi abikaasale ette nähtud tasu, mis on 30 protsenti presidendi palgast.
President Kersti Kaljulaid ja Georgi-Rene Maksimovski (Alar Truu)
Kuna presidendi ametipalk on praegu 5299 eurot, siis on presidendi abikaasa igakuine esindustasu 1590 eurot. Sekretäri ega ametiautot ta kasutama ei hakka.


title: Amanda Seyfried maadleb psüühikahäirega

maintext:
Näitlejanna Amanda Seyfried paljastab ajakirja Allure intervjuus elupõlise võitluse obsessiiv-kompulsiivse häirega.
Just sel põhjusel ei lasknud Amanda oma uue eluaseme külalistemajakesse pliiti ehitada. “Kui jätad pliidi küdema – või siis ahju -, võid vabalt midagi maha põletada. Muretsen alati inimeste ja selle pärast, kuidas nad pliiti kasutavad. See on selline kontrollivärk.”
Amanda hoiab obsessiiv-kompulsiivset häiret kontrolli all Lexapro-nimelise antidepressandiga. “Olen seda võtnud 19. eluaastast peale, nii et 11 aastat. Olen kõige madalama doosi peal. Ma ei näe selle lõpetamisel mõtet.”


authors:
Imal Ja Pugejalik
Kes On Selline Mingi Kender
Küsimus Õhtulehele

title: Kaur Kender: presidendilt ootan, et äge oleks!

maintext:
"Hästi-hästi äge on minu arust. Ma arvan, et me saime hästi targa, hästi energilise ja laheda inimese sinna," leiab kirjanik Kaur Kender.
Samas ei pane ta president Kaljulaiule kõrgeid ootuseid. "Mis mul ikka presidendilt oodata? Et äge oleks!" naerab Kender.
"Saaks veel naispeaministri ja naisriigikohtuniku ka, siis läheks asi siin palju-palju paremaks. Naised on minu arust nii palju targemad, arukamad ja kiiremad. Seda jama, mis mehed teevad, oleme juba pikalt näinud. Patriarhaat on nõme. Võiks proovida paremini. Selles mõttes ma arvan, et samm õigesse suunda," lisab ta.


description: Eesti aasta auto 2017 selgub konkurentsis Kia Optima, Kia Sportage´i, E-klassi Mercedes-Benzi, Opel Astra, Volkswagen Tiguani ja Volvo S90 vahel.

title: Eesti aasta auto 2017 kuus finalisti teada


description: Eile riigipea ametiketi Kersti Kaljulaidile üle andnud president Toomas Hendrik Ilves sõitis täna puhkusele. Teda ootab 175 kalendripäeva jagu puhkusetasu, kopsakas hüvitis ning korralik ametipension.

title: Ametiketi üle andnud president Ilves saab puhkusetasu ja hüvitisena üle 94 000 euro


title: Guardiola juhitud Man City proovib hammast FC Barcelona kallal

maintext:
Jalgpalli Meistrite liiga tänaseks keskseks kohtumiseks on igasuguse kahtluseta FC Barcelona ja Manchester City duell, kus kaasaegse jalgpalli vägevaim treener Pep Guardiola on vastamisi oma hälliklubiga.
„Manchester City noorteakadeemia töötajates pulbitseb varasemast rammusam vägi, mille eest tuleb neil tänada põhimeeskonna kolmapäevast vastast FC Barcelonat,“ kirjutas eilne Inglismaa ajaleht Daily Mail. „Just seal treeneriks sirgunud Pep Guardiola on esimene Man City peatreener pärast 2008. aasta omanikevahetust, kes siiralt ja põhjalikult noorteakadeemia töö vastu huvi tunneb. Käib vaatamas noortetiimide mänge ja vahetevahel isegi treeninguid.“
Et Man City eelmised peatreenerid Roberto Mancini ja Manuel Pellegrini samamoodi ei talitanud, on sama loogiline kui see, et Guardiola nõnda teeb, sest sai ta ju nii oma mängija kui ka treeneri-kasvatuse Barcelonas, kelle viimase veerandsaja aasta edu põhineb just eelkõige noortetööl.


description: Audi esitleb uut edukat mudelit: teise generatsiooni Audi Q5 müük algab 2017. aasta alguses. See nelja rõngaga SUV kombineerib Audi sedaani sportliku iseloomu iseäranis mitmekülgselt muudetava interjööriga. Olgu küsimus ühenduvuses, tõhususes või juhiabisüsteemides – uus Audi Q5 seab taas oma klassi standardid.

title: Teise generatsiooni Audi Q5 - veelgi sportlikum ja mitmekülgsem

maintext:
„Esimene Audi Q5 oli aastaid maailma enimmüüdud SUV omas klassis. Selle järeltulija kavandamine ei olnud lihtne ülesanne, ent just see muudab asja niivõrd huvitavaks," ütles Rupert Stadler, AUDI AG juhatuse esimees. „Uue Q5-ga seame lati pügala võrra kõrgemale. Suurte uuenduste hulka kuulub ultratehnoloogiaga quattro ajamisüsteem, väga tõhusad mootorid, õhkvedrustus amortisaatorite reguleerimisega ning mahukas infotainment ja juhiabisüsteemide nimekiri."
Audile omane: viide quattro nelikveole Silmatorkavalt laineline ja sügavate sisselõigetega õlajoon annavad auto külgvaatele iseloomu. Tugevalt rõhutatud rattakoopad on viide quattro nelikveole. Madal katus muutub sujuvalt tagaosaks. Nii nagu eeski, loovad tagaosas olevad horisontaalsed jooned pildi sõiduki laiusest. Tagalaternad on lisavarustusena saadaval ka dünaamiliste suunatuledega. Tagaluuk on vormitud ümber Audi Q mudelitele iseloomulike C-piilarite. Difuusor ühendab heitgaaside väljalasketorud.
Audi pakub uut Q5 14 värvitoonis. Saadaval on viis varustuse valikut – sport ja disain, S line sportpakett, disain selection ja S line välispakett. Need mõjutavad üleüldist välimust. Disainis rõhutavad uue maasturi karmi iseloomu halli kontrastvärvi keredetailid, samal ajal kui Audi Q5 sport keredetailid on värvitud sõiduki välisvärvi järgi.
Kaalu vähenemine: kuni 90 kg kergem kui eelmine mudel
4,66 meetrit pikk, 1,89 meetrit lai ja 1,66 m kõrge koos 2,82 meetrise teljevahega – võrreldes eelmise mudeliga on uus Q5 kõigis mõõtmetes kasvanud. Samaaegselt vähenes tühimass mootorist sõltuvalt kuni 90 kg.
Uus Q5 seisab oma klassi tipus ka aerodünaamiliste omaduste poolest. Neljasilindriliste versioonide cd tegur (tuuletakistustegur) on ainult 0,30. Tuulemüra on erakordselt madal ja vibratsiooni summutamine kõrge – uus Audi maastur hellitab juhti ja kaasreisijaid oma klassi parima siseakustikaga.
Avar ja lai: interjöör
Interjööris on lahedalt ruumi viiele inimesele ja selle peamised mõõdud ületavad nii eelmise mudeli kui konkurentide omad. Horisontaalselt paiknevad jooned rõhutavad laiuse ja mugavuse üldmuljet ning kolmemõõtmeline iluliist kulgeb terve armatuurlaua laiuselt. Uus varustuste kontseptsioon pakub klientidele laia värvide ja materjalide valikut.
Uus, efektiivsem kliimaseade on saadaval kahes versioonis. Standardvarustuses on kolme kodaraga multifunktsionaalne rool, lisavarustuses ka roolisoojendus. Istmefunktsioonide valik on ülimalt lai, ulatudes kuni massaažini välja. Kui on pime, loob lisavarustuses olev üldvalgustus (standardina koos disain selection´ga) meeldiva atmosfääri 30 erineva värvivaliku abil.
Uue Audi Q5 tagaistmete seljatugi on kolmeosalise jaotusega. Istme seljatoe pikisuunaline ja kaldenurga reguleerimine on lisavarustuses. Sõltuvalt tagaistme asendist on pakiruumi üldmaht 550–610 liitrit, mis on 10 liitrit rohkem kui eelmisel mudelil. Kui tagaistme seljatugi on alla klapitud, suureneb pagasiruumi maht 1550 liitrini.
Lihtsalt ladus: kontrollseadmed ja ekraanid
Uue Audi Q5 kasutamine on intuitiivne ja seda iseloomustab kolm uut suurepärast uuendust. Audi virtuaalse näidikutepaneeli suurepärast graafikat saab näha 12,3-tollisel kõrgresolutsiooniga ekraanil. Juht saab valida kahe vaate vahel – klassikaline vaade suurte ümmarguste näidikutega ja režiim, kus on esile toodud navigatsioonikaardid või loetelud. Samuti kuvab head-up displei põhiteabe esiklaasil.
Peamise juhtelemendina toimib konsooli keskel asuv MMI (multimeedialiides). Tipptasemel meelelahutusliku teabe – MMI navigatsioon „Plus“ koos MMI touchi ja 8,3-tollise ekraaniga – süsteemis on puutepaneel integreeritud pöördnupule. See tunneb ära käsitsi kirjutatud märgid kui ka nuti-elektroonikas tuntud käeliigutused nagu näiteks suurendamine.
MMI toimimisloogika põhineb tänapäeva nutitelefonides kasutatud madalate hierarhiate ülesehitusel ja pakub funktsioone nagu arukas vabatekstiotsing. Uus loomuliku kõne hääljuhtimise funktsioon tuvastab muuhulgas ka igapäevakõne sisendeid. Lisavarustusena pakub Audi värskelt välja töötatud head-up displeid. See kuvab olulist teavet esiklaasile, seda muuhulgas juhiabisüsteemidelt, kiiresti äratuntavate sümbolite ja numbritena.
Audi navigatsioon: „Isiklik teekonnaassistent“
Sarnaselt Q7 ja A4 mudelitele on ka Audi Q5 sõidukil iseõppiv „isikliku teekonnaassistendi“ funktsioon. Pärast selle funktsiooni aktiveerimist õpib navigatsioonisüsteem ära marsruudid ja sihtkohad, mida juht regulaarselt valib ning seostab selle teabe pargitud asukoha ja kellaajaga.
Aktiivses olekus õpib süsteem seega juhi käitumisest ja kasutab seda teavet optimeeritud marsruudi planeerimisel järgmise reisisihi korral – isegi siis, kui navigeerimine pole aktiivne. Navigatsioonisüsteem kaasab arvutusse kolm kõige tõenäolisemat sihtkohta, võttes arvesse nii saabumise aega kui hetkelist liiklustihedust. Näiteks saab süsteem soovitada juhil aktiveerida navigeerimisfunktsioon, et saada teavet võimalike alternatiivsete marsruutide kohta. Juht otsustab, kas soovib funktsiooni aktiveerida või mitte. Samuti on tal võimalus kustutada salvestatud sihtkohad. Kui funktsioon on välja lülitatud, ei salvesta süsteem sihtkohti ega arvuta kustutatud sihtkohti sõidetavate marsruutide sekka.
LTE võrgus MMI navigatsioon „Plus“
MMI navigatsioon „Plus“ kasutab Audi connect moodulit, et ühendada LTE-moodul ja WiFi hotspot, mis võimaldab reisijatel võrguga ühendada kuni kaheksa mobiiliseadet.
Tasuta Audi MMI connect rakendus loob tiheda vastastikuse seose auto ja nutitelefoni või nutikella vahel ja pakub muid teenuseid. Nende hulka kuulub oluliste sõiduki olekute kaugkontroll, online-meedia voogedastus ja kalendri edastamine nutitelefonist MMI-sse.
Kõrgekvaliteediline valik: Infotainment moodulid
Audi phone box ühendab nutitelefonid sõiduki antenniga tagamaks optimaalse levi vastuvõtu, samuti laeb see nutitelefone induktiivselt vastavalt Qi standardile. Bang & Olufseni helisüsteem koos uuendusliku 3D heliga tutvustab kõrguse ruumilist mõõdet. Uudne Audi tahvelarvuti toimib tagumise istme meelelahutusseadmena. Audi nutitelefoni liides toob uude Q5 mudelisse ka Apple CarPlay ja Android Auto.
Juhiabi- ja ohutussüsteemid
Juhiabisüsteemide osas on uus Audi Q5 taaskord tipus tänu oma laiale valikule kõrgtehnoloogilistele lahendustele. Nutika koostööga süsteemid esitlevad järgmist sammu isesõitvate autode suunas. Need on komplekteeritud kolme paketti – Tour, City ja Parking.
Ennustav tõhususabi aitab juhil säästa kütust auto ümbrust kirjeldava spetsiifilise teabe abil. Adaptiivne püsikiirusehoidja koos sellega kaasneva liiklusummikute assistendiga saab hakkama osalise juhtimisega aeglases liikluses. Audi aktiivne sõidurea abi muudab sõidureal püsimise lihtsamaks. Pikivahe hoiatus teavitab juhti, kui vahemaa teise sõidukiga langeb alla ohutuspiiri.
Tagaosa ristisuunas läheneva sõiduki hoiatusfunktsioon, väljumise hoiatussüsteem, kokkupõrke vältimise ja pööramisabi on teised uued funktsioonid, mis aitavad suurepäraselt kaasa ohutuse tagamisele. Sama kehtib pre sense turvalisussüsteemi puhul – Audi pre sense city on standardfunktsioon, mis hoiatab juhti jalakäijate ja teiste sõidukite eest ning võib kasutada automaatset hädaabipidurdust. Parkimisabi, kaamerapõhine liiklusmärkide tuvastamine ja mäest laskumise abisüsteemid on samuti funktsioonide valikus.
Võimas viisik: TDI ja TFSI mootorid
Uus Audi Q5 tuleb Euroopa turule viie võimsa ja tõhusa mootoriga: nelja TDI ja ühe TFSI mootoriga. Need on kuni 20 kW (27 hj) võimsamad, ning ometi märkimisväärselt vähenenud kütusekuluga. Eriti tõhusad on uue Q5 2.0 TDI mootorid, mille võimsused on 110 kW (150 hj), 120 kW (163 hj) ja 140 kW (190 hj).
Kaks tippmootorit ühendavad suurt võimsust tõhususega. Edasi arendatud 2.0 TFSI võimsus on 185 kW (252 hj), kuid ometi tarbib see vaid 6,8 l kütust 100 km kohta, mis võrdub 154 g CO2-ga km kohta. Samuti oluliselt muudetud 3.0 TDI võimsus on suurenenud kuni 210 kW (286 hj) ja selle pöördemoment on 620 Nm.
Mitmekülgne ja tõhus: jõuülekanne
Keskklassi SUVi jõuülekanne on algusest lõpuni ümber projekteeritud – see kehtib ka kuuekäigulise manuaalkäigukasti, seitsmekäigulise S tronicu ja kaheksakäigulise tiptronicu puhul (ainult 3.0 TDI mootoril). Automaatkäigukastidel on kütust säästva vabakäigu funktsioon. Juht kontrollib automaatkäigukaste käigukangi või roolil käiguvahetuslabade abil, kuid mõlemal juhul edastatakse signaalid elektrooniliselt.
Uus ultratehnoloogiaga quattro jõuülekanne on standardvarustuses järgmistel mootoritel: 2.0 TDI võimsusega 120 kW (163 hj) ja 140 kW (190 hj) ning 2.0 TFSI võimsusega 185 kW (252 hj). Valikuna saab seda 110 kW (150 hj) võimsusega diiselmootorile.
Ultratehnoloogiaga quattro lahutab tagatelje jõuülekandest alati, kui nelikveo kasutamine ei ole vajalik, suutes selle vajadusel ennetavalt taas siduda. Uus kontseptsioon aitab oluliselt tõhusust tõsta vähendamata sealjuures veojõudu ja sõidudünaamikat.
Nii esi- kui nelikveo puhul annab veojõukontroll juhtimisele viimase lihvi. Nutikas tarkvaralahendus tagab alati dünaamilise, täpse ja kontrollitava juhtimiskogemuse. Audi V6 diiselmootori puhul pakutakse sportdiferentsiaali tagateljel, mis jaotab pöördemomendi rataste vahel nii, nagu vajalik, tagades seeläbi maksimaalse sõidudünaamika – see on veel üks uus funktsioon võrreldes selle seeria mudelite ja konkurentidega.
Vastuolude lahendamine: veermik
Uus Audi Q5 võimaldab käsitsemist, mis ühendab väga erinevad tugevused – see on üheaegselt nii sportlik kui äärmiselt mugav. Aluse loovad selleks äsja välja töötatud viiehoovaline vedrustus ja samuti uus elektromehaaniline roolivõimendi süsteem. Dünaamiline roolisüsteem on lisavarustuses, selle ülekandearv varieerub vastavalt sõidukiirusele ja pöördenurgale.
Vedrustusel ja amortisaatoritel on kaks valikut. Amortisaatorite seadistusega veermik pakub äärmiselt laiaulatuslikku mugavust ja dünaamilisust, mida juht saab valida Audi drive select süsteemi abil. Lisaks amortisaatorite seadistusele saab uut adaptiivset õhkvedrustust kasutada kere kõrguse reguleerimiseks viiele erinevale tasandile.
Audi drive selecti süsteemiga, saab juht valida ühe seitsmest sõidurežiimist. Kaks uut režiimi, lift/offroad ja allroad, rõhutavad optimaalselt Audi Q5 offroad iseloomu.
Uuel Audi Q5-l on standardis 17-tollised kergmetallveljed. Disain ja sport varustusega variantidel on 18-tollised veljed ning S line sportpaketil ja Audi disain selection´il on 19-tollised veljed. Lisavarustuses on saadaval kuni 21-tollise läbimõõduga veljed.


title: VIDEO | Staarblogija Mallukas on beebiga kodus: piinlen põrgupiinades

maintext:
Möödunud laupäeval sünnitas staarblogija Mallukas oma teise lapse. Täna, kaks päeva hiljem, jagas ta taas oma Facebooki videosaates mõtteid vastsündinud beebist, imetamisest ja kodusest elust.
„Ma parasjagu piinlen põrgupiinades,“ sõnas naine video alguses, samal ajal beebit imetades. Kas niiviisi tissi näidata on viisakas, arultes Mallukas, kuid jõudis järeldusele, et egas midagi väga paistagi. Pealgi, arutlesid nad mehega hoopis selle üle, kes ja kus on paljaid tisse näinud.
„Ma ei suuda ära oodata, millal ükskord see piim siia sisse tuleb, et ma saaks ta nii täis sööta, et silm ka ei pilgu,“ jutustab Mallukas, et jõua ära oodata, millal piinad lõppeks, sest rinnad valutavad.
Kuidas Mari aga uue beebi vastu võttis?
„Kui Mari koju tuli, siis Lemps oli Kätu süles ja kuna Kätul on endal ka tita ja Mari on näinud teda mitu korda titaga, siis ta võib-olla arvas, et Kätlin on sarisigija ja uue tite majja tassinud, aga ega ta lähedale ei läinud,“ jutustas Mallukas, lisades, et Mari ei ole uut beebit sõrmeotsagagi veel puutunud.
Kõigele lisaks tunnistab Mallukas, et on veidi hädas imestamisega, mille peale ka vaatajad kommenteerivad, et ka neile tundub, et naine kasutab valet võtet. Video lõpetabki Mallukas mõttega, et hakkab nüüd soovitatud võtteid proovima.
Malluka sünnitamispäeva videopostitusi jälgis rekordiliselt 106000 inimest.


title: Mehed, tähelepanu! Neid asju peate te naiste ilurituaalidest teadma!

maintext:
Naine pole sugugi kerge olla, sest ilu nõuab teatavasti ohvreid ja asja teeb eriti hulluks see, et mehed seda ei mõista.
Nüüd peab see aga muutuma! Women's Health Magazine on toonud välja terve rea naistele küllaltki tavalisi ilurituaale ja loodab, et mehed mõistaksid, et tegemist pole mingi mõnusa spaahoolitsusega, vaid tõelise piinaga.
Näiteks:


title: Millises Euroopa linnas on sel sügisel kõige odavam puhkust veeta?

maintext:
Airbnb tegi kokkuvõtte, milline Euroopa linn on majutuse järgi sel sügisel kõige odavam. Selgus, et kõige soodsam on minna puhkama Gruusia pealinna Tbilisisse, kus on öö hinnaks 30 dollarit.
Odavuselt teisele kohale platseerus Belgrad Serbias ja kolmandale Istanbul Türgis (mõlemas toa hinnaks umbes 33 dollarit).
Esikümnesse mahtusid veel Thessaloniki (Kreeka), Sofia (Bulgaaria), Bukarest (Rumeenia), Peterburi (Venemaa), Kiiev (Ukraina). Zagreb (Horvaatia) ja Varssavi (Poola).


title: JÄÄ TERVEKS! 7 nippi, kuidas liigseid kilosid kiiresti kaotada!

maintext:
Tahad kaotada kaalu kiiresti, kuid ei taha kahjustada tervist? Toitumisspetsialist Fiona Kirk kinnitab, et kaalu saab kaotada ka kiirest nii, et oma tervisele kahju ei teeks, vahendab The Sun.
Rasva vajab meie aju, süda, närvid, luud, immuunsüsteem - me vajame rasva selleks, et rasva kaotada!
Rasvad on meie organismile kasulikud, kuid loobuda tuleb töödeldud ja kiirtoidust.
Süsivesikud
Kõigist süsivesikutest loobuda ei tohiks! Näiteks köögiviljad on väga vajalikud, et sinu dieet õnnestuks. Teised kasulikud on puuviljad, seemned, pähklid ja juurviljad, kuid me ei vaja neid regulaarselt.
Eriti harva tuleks tarbida kartulit, leiba, pastat ja riisi. Ja ainult maitseelamustena on koogid, küpsised ja krõpsud.
Kindlat aega eineks pole
Osad eelistavad kolme toidukorda, teised pisemaid eineid iga mõne tunni järel. Kõik me oleme erinevad, mistõttu peaksid vaatama, mis sobib just sulle!
Trenn
Treenimine on asi, mida inimestel raske oma graafikusse sättida. Ometigi on trenn just see, mis aitab su pihal väheneda.
Kuna ja kus vähegi võimalik - mine kõndima, jooksma, sörkima või sõida rattaga. Kasvõi 30 minutit!
Ära planeeri patupäevi
Kõik vajavad päevi, mil nende dieet ei lähe plaanitult, kuid neid ei tohiks ette planeerida. Asi lihtsalt selles, et siis ei muutugi su söömisharjumused.
Toidulisandid võivad abiks olla


authors:
Alar Truu
Arno Saar
Jörgen Norkroos

title: Nõmme Kalju keskkaitsja Henrik Pürg: pallivõitmine tekitab minus väga hea tunde

maintext:
„Minu parim omadus on see, et mulle meeldibki kaitsta. Mulle meeldib, kui saan vastaselt palli ära võtta. See tekitab väga hea tunde,“ sõnab Nõmme Kalju 20aastane keskkaitsja Henrik Pürg, kes on hooaja otsustavas faasis kerkinud ühe tiitlinõudleja algrivistusse.
Pürg ei salga, et Premium liigasse ennistamine tuli endagi jaoks mõneti ootamatult. „Samas, kõik mehed on võistkonnas arvestusega, et nad on võimelised põhikoosseisus mängima,“ lisab klubiga profilepingut omav Pürg. „[Märten] Kuusk ja [Jorge] Rodrigues olid väikeste vigastustega, nii anti mulle võimalus.“
Võimalusest on saanud 12mänguline seeria, mis ei ähvarda enne hooaja lõppu katkeda. „Arenemisruumi on alati, aga kuna mängin, siis ilmselt olen hakkama saanud,“ hindab ta enda sooritusi. Suurim erinevus võrreldes varasemate aastatega on Pürgi jaoks see, et ta on pääsenud platsile ka nii-öelda suurtes mängudes ehk teiste Tallinna klubide vastu. „See annab päris palju enesekindlust, kui sinna usaldatakse.“
Kui noored mehed A-koondise särgis müttama pääsevad, küsitakse neil alatihti, kas jalg värises ka. On’s Eesti liigas ka võimalik jalga väristada? „Loomulikult on mingi värin ikka sees,“ tunnistab Pürg. „Tuleb mentaalselt tugev olla. Tean, et mängin treeningutel sama heade meeste vastu ja seal saan normaalselt hakkama. Lihtsalt on vaja keskenduda ja näidata oma parimat mängu.“
Oma tipptaset on vaja näidata kogu Kalju meeskonnal, kui nad soovivad teist korda klubi ajaloos Eesti meistriks tulla, sest täna jätkuv tšempionaat on jõudnud lõpusirgele ülipingelises seisus. Liidrina väljus tagakurvist FC Infonet, kel neli vooru enne hooaja lõppu tabelis 70 punkti. Lasnamäe klubile järgnevad FC Levadia 69, Kalju 66 (mäng Rakvere Tarvaga varuks) ja tiitlikaitsja FC Flora samuti 66 punktiga.
Seejuures kohtub esinelik omavahel vaid viimases voorus (Kalju – Infonet ja Levadia – Flora). Kalju ja Infoneti olukord on lihtne: kui emb-kumb võidab kõik järelejäänud matšid (sealhulgas võimaliku lisamängu), on ta meister.
„Me lihtsalt peame kõik mängud võitma, see on meie ülesanne. Millestki vähemast kui meistritiitel ei saagi mõelda,“ sõnab Pürg enesekindlalt. „Kõik meeskonnad on väsinud, see tuleb pigem mentaalne mäng, kellel kõige rohkem võimu hinges on.“
Pürgi võib Kalju särgis mängimas näha homme kell 13 Paides, ent 33. vooru avab tänaõhtune vastasseis Infonet – Tartu Tammeka.
Henrik Pürg on tänavu saanud madistada nii Infoneti, Levadia kui Flora meestega. (Arno Saar)
Henrik Pürg
Debüüt meistriliigas 07.07.2014 Infoneti vastu.
meistriliigas 07.07.2014 Infoneti vastu. Tänavu kirjas 12 mängu, 1 värav ja 1 väravasööt.
kirjas 12 mängu, 1 värav ja 1 väravasööt. Esindanud U19, U21 ja U23 koondiseid.
U19, U21 ja U23 koondiseid. Siht jalgpallurina : A-koondis. "Pigem olen selline mängija, kes vaatab, mida iga aasta toob, võib-olla isegi, mida iga nädal toob. Üritan hästi lihtsalt elada. Aga üks eesmärk on kindlasti A-koondis. See on suurim asi, mida lähiajal teha saaksin. See oleks super. Kui sinna jõuan, siis võib öelda, et midagi on saavutatud."
: A-koondis. "Pigem olen selline mängija, kes vaatab, mida iga aasta toob, võib-olla isegi, mida iga nädal toob. Üritan hästi lihtsalt elada. Aga üks eesmärk on kindlasti A-koondis. See on suurim asi, mida lähiajal teha saaksin. See oleks super. Kui sinna jõuan, siis võib öelda, et midagi on saavutatud." Lemmikklubi : Londoni Chelsea. "Kunagi väiksena mõtlesin, et võiks olla lemmik. Nägin, kuidas Frank Lampard ja Didier Drogba mängisid, sealt hakkas meeldima. Liverpool - Chelsea mängus loodan, et Klavanil läheb hästi, aga olen Chelsea poolt."
: Londoni Chelsea. "Kunagi väiksena mõtlesin, et võiks olla lemmik. Nägin, kuidas Frank Lampard ja Didier Drogba mängisid, sealt hakkas meeldima. Liverpool - Chelsea mängus loodan, et Klavanil läheb hästi, aga olen Chelsea poolt." Hobid: lugemine, videomängud (FIFA), mälumängud („Kuldvillak“ jms).
Mis on Eesti jalgpalli suurim derbi?
Minu arust Kalju - Flora. Kui mängijad lähevad platsile, siis on näha, et kõik tahavad võita. Isegi noorteliigades, mäletan, oli kõva andmine. Ja duubli treener Zaur [Tšilingarašvili] ütleb alati, et selle mängu lihtsalt peab võitma. Aastalõputurniiril oli ka kõige kõvem lärm just siis, kui see mäng algas.


authors:
Repro
Aldo Luud
Arno Saar

title: GALERII: Vaata Tammsaare kuulsat mantlit ja moosipotti, kiika tema rahapäevikusse

maintext:
„Tavaliselt seostatakse kirjanikku kirja, sule ja tindiga, aga Tammsaare raius ka puid, käis turul, keetis moosi ja värvis põrandaid,“ toob Anton Hansen Tammsaare majamuuseumi juhataja Maarja Vaino välja kuulsa kirjamehe elu argise poole. Õhtuleht käis muuseumis kaemas Tammsaarele kuulunud esemeid. Kuuetoaline korter Kadriorus Koidula tänaval asuva puitmaja teisel korrusel oli kirjaniku viimane kodu, kus ta elas koos abikaasa Käthe, tütar Riita ja poeg Eerikuga aastail 1932–1940. Ruumikat kodu üüris Tammsaare 60 krooni eest, umbes nii suur oli tol ajal näiteks ajakirjaniku palk. Lisaks kirjutamise ja tõlkimise eest saadud honoraridele laekus Tammsaarele 1930. aastail ka igakuine toetus kultuurkapitalilt, mis kattiski kirjandusuurija Maarja Vaino sõnul tema üürikulu. ARMASTAS MOOSI KEETA: Suviti käis Tammsaare meelsasti turult marju ostmas ja vaaritas kirjatöö vahepeal moosi just selles metallpotis. Tol ajal oli see mehe kohta üllatav harrastus. (Arno Saar)
„Ta oli kindlasti üks paremal järjel kirjanikke Eestis,“ kinnitab Vaino. Kõnekas on näiteks see, et Tammsaare pere võis omale igal suvel lubada puhkust Narva-Jõesuus. Jõukuselt konkureerisid vaid Marie Under ja Artur Adson, vanematest autoritest Oskar Luts ja Eduard Vilde. August Gailitil polnud aga oma kodugi, ta elas enamjaolt õe juures, kes, muide, oli abielus Tammsaare juristist sõbra Rein Eliaseriga. „Suurem osa kirjanikke vireles pidevalt,” märgib Vaino.
Tammsaarelgi hakkas majanduslikult hästi minema alles pärast „Tõe ja õiguse” I osa kirjutamist 1926. aastal. Siiski tundunud talle, et tal jääb pidevalt raha puudu. Kulutustel hoidis ta väga täpselt silma peal. Kui suure osa oma kirjavahetusest ja dokumentides põletas Tammsaare aasta enne surma ära, teatades abikaasale võidukalt, et nüüd ei saada temast pärast surma midagi teada, siis tema rahapäevikud on tänini alles. RAHAPÄEVIK ANNO 1926: „Tõe ja õiguse“ I osa ilmumisaasta oli Tammsaarele edukas: kui aasta algul oli tal 48 652 senti ehk 486,52 marka (päevikusse märkmis ta summasid sentides), siis aasta lõpuks oli 357 367 senti ehk 3573,67 marka. Lisaks oli ta kahele tuttavale raha laenanud: Hankole 210 marka ja Rihile 50 marka. (Arno Saar)


title: Kättemaks Mosuli eest: Islamiriik ründas Iraagis Kirkuki linna

maintext:
Relvastatud võitlejad ründasid Iraagis Kirkuki linnas valitsushooneid, vahendas BBC.
Iraagi meedia kinnitusel üritasid enesetapupommidega ründajad hävitada politseijaoskondi ja elektrijaama. Väidetavalt õnnestus vaid ühel enesetaputerroristil end õhku lasta. Kolm meest tehti kahjutuks.
Kirkuki politseiülema Sarhad Qadiri kinnitusel on olukord linnas kontrolli all. Kirkukis on siiski kehtestatud liikumiskeeld.
Rünnaku korraldas terrorirühmitus Islamiriik. Iraagi valitsusväed ründavad praegu rühmituse tugipunkti Mosulis ja üritavad linna tagasi enda kätte võtta.


title: Naeratus säravvalgeks lihtsalt ja mugavalt!

maintext:
Tallinna südalinnas asuvas Miracle Studio ilukeskuses on Sul võimalus nautida mitmekülgseid iluteenuseid, täielikku lõõgastust ja heaolu.
Ilukeskuse eesmärgiks on lahendada inimese välimusega seotud muresid, mis on tingitud vanusest või kaasasündinud vigadest. Sõbralikud iluspetsialistid soovivad, et kliendid leiaksid taas endas enesekindluse ja kui vaja, ka teise nooruse.
Fotovalgendamisel kasutatakse kõige kaasaegsemat, turvalisemat ja efektiivsemat tehnikat, võimaldades saada kerge vaevaga kaunid ja valged hambad.
Esmalt määratakse hammaste toon. Seejärel kantakse hammastele valgendav geel ning valgustatakse fotolambiga nii ülemised kui alumised hambad.
Vaata täpsemalt SIIT!


description: Tundub, et korvpalliliigasse NBA on naasnud altkäe vabavisked! Houston Rocketsi mängija Chinanu Onuaku näitas, kuidas visata "memmekaid" vabaviskeid vägagi edukalt! Ülikoolis veedetud kahel aastal viskas 19aastane noormees vabaviskeid ainult 54,7% täpsusega ehk on mõistetav, miks ta otsustas altkäe viset proovida. Nii mõnedki vanemad mängijad võiks samuti selle tehnika peale mõelda!!

title: VIDEO | "Memmekad" vabavisked on NBA-s tagasi!


description: Laupäevane ilm oli küll tuuline, kuid soe ja kaunist päikesepaistet jagus ka Pirita randa. Tume taevas, eredad sügisvärvid ja möllav meri.

title: GALERII: päikseline ja tormine laupäev


authors:
Tairo Lutter
See Foto

title: Kuidas hädaolukorras iseseisvalt hakkama saada?

maintext:
Iga inimene on enda ja oma naabri esimene päästja, sest mida paremini on inimesed valmis erakorralised olukorrad üle elama, seda tugevam on riik tervikuna. Nii avasid täna Päästeameti strateegiakonverentsi „Kas mina olen hädaolukorraks valmis?“ siseminister Hanno Pevkur ning Päästeameti peadirektor Kuno Tammearu.
Peateemaks oli inimeste ja riigi valimisolek hädaolukorras ja avablokis esinenud kirjeldasid oma üleujutuse ja lumevangistuse kogemusi ning tunnistasid, et kõige paremini motiveeribki end ette valimistama isiklik kogemus.
TNS Emori uuringust selgus, et inimeste ootus riigi abile on seda suurem, mida suurem on õnnetus. Tegelikult on olukord aga vastupidine.


description: "Kodutunne" toob täna ekraanile mõtlemapaneva loo haigusest, hirmust ja õigeaegsest tegutsemisest. Üksikema Age on seljatanud pika ja ränga ravi tulemusena rinnavähi, kuid naise tervisemured pole kaugeltki kadunud.

title: "KODUTUNNE" TÄNA: appi tõtatakse rinnavähi ja raske keemiaraviga võidelnud üksikemale

maintext:
Kui alati optimistlik ja naerusuine Age tundis 2010. aastal rinnas tükki, ei julgenud ta arstile minna. Ühelt poolt pidurdas teda kartus hirmsa uudise ees, kuid takistuseks osutus ka haigekassa kindlustuse puudumine. Nii jõudiski ta arsti juurde alles aasta hiljem, kus Agel avastati kolmandas staadiumis rinnavähk. Kiiresti selgus, et enam pole teha muud, kui Age parem rind tuleb täielikult eemaldada. Järgnes ränk keemiaravi, mille tagajärjel tuli voodis taastuda. Kõige hullema hetkena meenutab Age siiani seda, kui laps teda pisarsilmi palus: "Emme, ära sure ära!" Ta lubas siis, et ei sure ja võttis oma lubadust väga tõsiselt.
Tänaseks näitavad analüüsid, et Age on vähist võitu saanud, kuid oma loo näitel on Agel sõnum kõikidele naistele - ärge jääge hiljaks! Naine on rõõmus, et jäi oma kahele lapsele alles ja tänulik iga päeva eest, kuid karmi keemiaravi tagajärjel on tema töövõime piiratud, sh ei tohi ta raskusi tõsta. Kuna senimaani pidi pere kaevul vee järgi käima, otsustas "Kodutunne" kinkida Agele ja tema kahele lapsele uue veevärgi ning ehitada välja pesuruum ja tualett.


authors:
Neil Lee Sharp
Alamy

description: Suurfirma BP naftaplatvormilt lekkis Põhjamerre 95 tonni naftat, teatas Guardian.


authors: Tass Afp Scanpix

description: Keset Pariisi Eiffeli torni lähistel kerkis mõne aastaga Vene õigeusu kirik, mille endine Prantsusmaa kultuuriminister Frederic Mitterrand ristis Püha Vladimiri katedraaliks. Tuleval kolmapäeval soovis Venemaa president Vladimir Putin selle pühakoja pidulikult avada. Kuna Prantsusmaa president keeldus avamisele tulemast, siis lükkas solvunud Putin Pariisi külastamise määramata ajaks edasi.

title: Putin ehitas keset Pariisi Püha Vladimiri katedraali

maintext:
Uus kirik, mille kohalikud on juba ristinud Venemaa presidendi Vladimir Putini järgi Püha Vladimiri katedraaliks, läks Vene riigile maksma 170 miljonit eurot.
Moskvast vaadatuna on see prestiižiprojekt, mis rõhutab Venemaa kohalolu Euroopas. Prantsuse eriteenistuste arvates ei ole välistatud, et Venemaa on toppinud kuldsed kirikukuplid täis elektroonikat, mida kasutatakse luuretööl.
Kõik algas krundi müügist
Prantsusmaa valitsus pani 2009. aastal müüki 8400 ruutmeetri suuruse maatüki, kus oli paiknenud ilmateenistuse Meteo-France peahoone. Väidetavalt oli potentsiaalseid ostjaid kaks: Saudi Araabia ja Venemaa.
Kui Saudi Araabia soovis sinna ehitada mošee, siis Venemaa õigeusukiriku. Prantsuse valitsus eelistas Venemaad, kes tasus krundi eest 70 miljonit eurot.
Tasub meenutada, et tehingu sõlmimise ajal oli Venemaa president Dmitri Medvedev, kuid tegelik otsustaja ikkagi tollal peaministri ametis olnud Vladimir Putin.
Kui arvestada, et Prantsusmaa president oli siis Putiniga sõbrasuhetes olev Nicolas Sarkozy, siis on üsna loomulik, et Prantsuse valitsus eelistas krundi müügil Venemaad.
Uus kirik on peaaegu valmis. Venemaa investeeris hoonesse 100 miljonit. Pühakoja kõrval on ka 150kohaline algkool ja Vene kultuurikeskus ja näitusesaal.
Kiriku sisetööd on küll pooleli ja kestavad veel üks-kaks aastat. Sellegipoolest soovis Venemaa president kiriku avada juba 19. oktoobril ja ettevalmistused tema visiidiks käisid täie hooga.
Seda ootamatumalt tuli 11. oktoobri hommikul teade, et Putin lükkab Pariisi visiidi määramata ajaks edasi.
Edasilükkamise põhjus oli solvumine Prantsusmaa presidendi François Hollande peale. Nimelt soovis Putin, et kiriku avamisel osaleks koos temaga ka Hollande.
Viimane aga teatas viitega Süürias Aleppos toimuvale, et pidutsemiseks ei ole praegu põhjust. Kui Putin tahab Pariisi tulla, siis tulgu, kuid see visiit tuleb pühendada vaid Süüria probleemile. Teisisõnu, Hollande on valmis Putinit Élysée palees vastu võtma ja arutama olukorda Süürias, kuid muudel üritustel ta ei osaleks.
Ajalehe Le Monde andmetel võttis Hollande niisuguse seisukoha pärast seda, kui Venemaa oli vetoga blokkinud ÜRO Julgeolekunõukogus Prantsusmaa esitatud resolutsiooniprojekti, mis nõudis Aleppo pommitamise lõpetamist ja sõjalennukite lendude keelustamist linna kohal.
Venemaa president võttis Hollande’i keeldumist koos kiriku avamisel osaleda isikliku solvanguna ja teatas, et jätab visiidi üldse ära. Samas kinnitab Vene pool, et tulevikus see siiski toimub.
Venemaa parlamendi ülemkoja – föderatsiooninõukogu – spiiker Valentina Matvijenko kuulutas näiteks, et Putini visiidi ärajäämine ei kujuta mingit tragöödiat või draamat.
"Visiit on edasi lükatud ja toimub tulevikus kindlasti," rõhutas Matvijenko. Kõik arutlused, nagu oleks Venemaa ja tema liider rahvusvahelises isolatsioonis, on pelgalt jutud ja kõik mõistavad tegelikult, et ilma Venemaaga dialoogi pidamata efektiivseid lahendusi ei leita, ütles ta.
Vladimir Putin: mina visiidist ei keeldunud
Venemaa president Vladimir Putin ütles Prantsuse telekanalile TF1 antud intervjuus, et tema visiidist Pariisi ei keeldunud.
"Lihtsalt meile öeldi, et minu visiidi põhiüritus, ja nimelt selle kultuuri- ja religioonikeskuse avamine, on kohatu. Kui aga minu Pariisi visiidi peamine üritus on kohatu, siis leiame ka teise võimaluse kohtumiseks ja Süüriast rääkimiseks.
Meil ei ole mingeid piiranguid selles küsimuses, me oleme dialoogile avatud. Lihtsalt meile anti mõista, et selliste sündmuste jaoks ei ole kõige sobivam aeg ja kõik. Meie ei keeldunud," kurtis Venemaa president.
Saksamaa liidukantsler Angela Merkel teeb praegu jõupingutusi toomaks Vladimir Putin, Prantsusmaa president François Hollande ja Ukraina president Petro Porošenko 19. oktoobril õhtusöögile Berliini.
Selle kohtumise eesmärk oleks nõndanimetatud Normandia formaadis arutada arenguid Ukrainas.
Merkelil, Hollande’il ja Putinil oli ka kolmapäeva õhtul 50 minutit kestnud telefonivestlus. Pärast seda teatas Saksamaa valitsuse esindaja, et Berliin on nelikkohtumiseks valmis, kuid kuupäeva ei saa praegu veel öelda.


authors:
Katrin Lust
Omad Vitsad

title: Kallid Lukas ja Tarand! Tuletan meelde, kes on ERMi omanik? Eesti rahvas, mitte kultuuriminister!

maintext:
Kadastiku sõnul on ajakirjanikud ja suhtekorraldajad täiesti kardinaalselt erinevast puust inimesed. Olen temaga selles osas isegi täiesti nõus, sest see, mis on lubatud ajakirjanikele, pole kunagi lubatud suhtekorraldajatele ja vastupidi.
Möödunud nädala kolmapäeval käisin Mart Kadastiku raamatu "Nüüd ma siis kirjutan..." esitlusel. Kadastik, kes on Eesti meediat sõna otseses mõttes juhtinud nii suure kui väikese algustähega (Eesti Meedia on ettevõte, kuhu kuulub Postimees, Kanal 2 jne) üle kolmekümne aasta rääkis, kuidas ta oli aastaid selle vastu, et Tartu ülikoolis õpetatakse ajakirjandust ja suhtekorraldust ühe erialana.
Kriisiolukord on näiteks see, kui Mehhiko lahes lõhkeb nafta puurtorn ja BP (British Petrolium) peab andma vastuseid, kui mereloomad surevad ja rannad on naftareostust täis. Kriisiolukord on ka see, kui artiklite juures on üle 500 kommentaari, mis puudutavad ERMi Neitsi Maarja eksponaati.
Kommentaarid viitavad tavaliselt sellele, kui lugu ärritab või kõnetab paljusid inimesi, ja sellel on suur lugejaskond. Ma arvan, et vähemalt pooled eesti keelt kõnelevast rahvast on sellest loost sel nädalavahetusel kuulnud ja enamus suhtuvad sellesse eksponaati negatiivselt.
Mõtlesin täna hommikul just kõigile oma suhtekorralduse lonegutele ja mis oleks võimalus seda olukorda lahendada.
ERMi avalike suhete juht Kaarel Tarand ütleb, et tal on mittekristlasena raske mõista usklike solvumist. Ja rohkem ta ei räägigi. Ta on kogu nädalavahetuse vait ja ütleb intervjuu lõpus, et hilisõhtused sotsiaalmeediapostitused (vihjab peapiiskop Viilma sõnavõtule Facebookis) ei ole piisavalt tähtsad, et pärast tööpäeva lõppu peaks neile üldse vastama.
Vaatasin huvi pärast ka ERMi kodulehe ja Facebooki lehe üle. Kas nad on midagi veel öelnud? Ei, seal on rõõmsalt üleval pildigalerii avapeost ja piletihinnad.
Ka Tõnis Lukas, kes on nädalate kaupa televiisoris esinenud ja oma muuseumit kiitnud, on täna vait nagu sukk. Kuhu nad on siis kõik kadunud? Ma küsin teilt, kas see on hea suhtekorraldus? Suhete hoidmisest ja säilitamisest ei saa minu meelest siin juttu olla.
Aune Past õpetas meile, et taolistes kriisiolukordades on vaja suhtlemiseks avatust – ükskõik kui halb see uudis ka on. Samuti õpetati meile, et mõnikord tuleb osata vabandada – ka siis, kui võib-olla ettevõte juhid seda teha ei taha. See on oluline selleks, et sinu audioorium ei solvuks ja sa näitaksid, et hoolid. Sellega võetakse käest ära ka kriitikarelvad. Suhtekorralduses ei ole vabandamise juures maiku nagu keegi oleks kaotanud, vaid pigem näitab see oskust oma ego alla suruda ja hoida häid suhteid.
Kriisiolukorades on väga oluline kiiresti reageerida ja anda ammendavad selgitused, mis võtavad saladusteloori ja pinged maha ning olukord vaibub.
Tarand on praegu viidanud, et ERM on konsulteerinud mingite kultuuriloolastega, kellest me ei tea mitte midagi. Mina tahaks teada, kes on need kultuuriloolased ja kuraatorid, kes selle Neitsi Maarja peksmise välja mõtlesid. Saan aru, kui KAPO või teabeameti avalike suhete juht ütleb, et üks meie töötaja ja jätab nime enda teada... AGA ERM?
Kui eksponaati soovitakse ERMis nii kangekaelselt siiski edasi hoida, siis andke meile palun mõned nimed, kes võiksid meile oma mõtteid selgitada.
Luukase väljaütlemine, a la vaadake kui kiiresti kildudeks purunenud Neitsi Maarja taastub, mõjub kohatu irooniana. Kas tõesti nendesugused mehed räägivad rahvaga sellist keelt?
Tegelikult ma ei kahtle nende lolluses ja teadmiste puudumises, vaid tegemist on meie riigis vohava tavalise ülbusega, millega puutun ajakirjanikuna kokku iga päev.
Võin öelda, et eraettevõtted ei saa endale aastal 2016 sellist käitumist lubada, sest kliendid hääletavad jalgadega ja omanikud lasevad juhid töölt lahti. Aga riigiettevõtetes ja asutustes on selline ülbe käitumine täiesti tavaline.
Võtame kasvõi sellesama Saaremaa-Hiiumaa laevade saaga, mis on täiesti käest ära läinud. Selgitused lähevad üha jaburamaks. Kirjutasin nädalapäevad tagasi sellest, kuidas TS Laevade juht ütles, et ta ei teadnud kust ettevõttele kütust hankida (et ta ei tunne suuremaid kütuse hulgimüügi firmasid) ja sellele sõnavõtule ei järgnenud mitte mingisugust vabandust.
Meie riigis ongi nii, et riigile kuuluvates teatud ettevõtetes, kuhu on pandud poliitiline juhtkond, puudub igasugune austus oma rahva vastu. Millegipärast on nad nii kindlad, et nendega mitte midagi ei juhtu.
Saaremaa laevakomanii ja ERMi näited on siinkohal paslikud, sest meil ei ole ju teist muuseumi, kuhu minna, või teisi laevu, millega saartele sõita. Helsingisse saan ma teise ettevõtte laeva valida, aga siin ruulivad ainult nemad. Ja see ongi olukord, mis nende ülbusele maad annab.
Lisaks sellele on neile muidugi ka kuskil erakondade tagatubades antud volitused oma väikese vürstiriigiga tegelemiseks.
Ajakirjanikuna pean ma iga päev endale välja ajama intervjuusid ebamugavatel teemadel. Kõige lihtsam on neid saada poliitikute käest (vahet pole, kas tegu on ministri või riigikogu liikmega) aga kõige raskem on saada intervjuusid riigile kuuluvate ettevõtete ja asutuste juhtidega. Nemad arvavad vist (mida on ka öeldud TS Laevade puhul) et nad ei kuulu otse riigile, vaid Tallinna Sadama alla. Ja see tähendab, et nad ei peagi tihti ajakirjandusele selgitusi jagama ega alluma näiteks riigihangete reeglitele.
ERMi puhul on veel mingi segane köögihange ja kui EPL sellest kirjutas, siis teatas Tarand, et selle lehega ta enam rohkem ei suhtle.
Selline käitumismaneer jätab sügavalt soovida ja äkki kuluks Tarandile ja Lukasele marjaks ära paar loengut suhtekorralduse valdkonnas. Eriti kui Tartu ülikool on käe-jala juures. Või leidku endale sobiv töö, kus võib niimoodi ülbitseda. Ma arvan, et erasektoris oleks Tarandi suhtekorralduse karjäär sellise tegutsemise peale igaljuhul läbi.


title: NÄDAL SARJADES | Missivalimised “Padjaklubis” ja rase armuke “Saladustes

maintext:
Täna on käes esmaspäev, see tähendab, et algab küll uus töönädal, aga jätkuvad ka eesti telesarjad. Vaata üle, mis su lemmiksarjades sel nädalal juhtub!
Maks üritab uuesti Vikaga plaani pidada ja lubab seekord läbinisti aus olla, see on aga temasugusele laveerijale raske ülesanne – eriti veel, kui Vika aususe kontrollimiseks kavala lõksu valmis seab. Sheff peab uue omaniku nõudmistega kohanema ja see on lausa talumatu ülesanne. Siis selgub aga restoranikollektiivi heldusest ülal peetava kodutu tõeline idenditeet ja see põhjustab paraja šoki.
“Naabriplika” (Kanal 2, kl 21:30)
Naiste kohta ringleb müüt, et on võimatu elada nendega koos, aga veel võimatum üldse ilma nendeta. Kui Kerepa saabub vallamajja sõnumiga, et Esna tulevik on ohus, sest kooli minevate laste arv väheneb, asub vallavanem Esna tulevikku päästma. Seekord asub tema kõrval ühisrinnet ehitama ka vend kirikuõpetaja. Peagi leiavad end väljapääsmatust olukorrast nii Maakler, Varik, Insener kui ka Sookrates. Ainus, kes loodab tekkinud olukorrast tüürida õnneliku lõpu poole on Kerepa. Aga nagu me lapsepõlvest mäletame – siis õnnelikud lõpud on ainult muinasjuttudes ja kes on juba Kerepana sündinud, see ka lõpetab nagu Kerepa.
Teisipäev
“Siberi võmm” (Kanal 2, kl 21:30)
"Siberi võmm" Kanal 2es. (Kanal 2)
Viktor Korol saabub Tõstamaale oma juuri otsima. Ta kohtub oma ema õe Milde, selle poja Arturi ning minija Mirjamiga. Hommikuks on aga vanaproua surnud. Tema kokkusurutud pihust leiab Viktor oma nimele tehtud testamendi. Viktorile tundub vanaproua surm kahtlane. Ta kutsub Priki endale appi. Kotkas, Haller ja Mari Hakel jätkavad Koroli minevikus tuhnimist. Mari leitud juhtlõnga järgi tuleb Tõstamaale Koroli jälgi ajama ka Kotkas. Korol, Kotkas ja Prikk lahendavad kolmekesi lõpuks vanaproua surma mõistatuse. Siberist sõidab kohale Viktori järjekordne endine pruut.
“Padjaklubi” (TV3, kl 21:30)
Missivalimised ja korisevad kõhud. Maria ema Diana osaleb fitnessmissi valimistel ja tüdrukud lähevad talle kaasa elama. Gretta jäetakse varastamise eest koduaresti, kus ta kättemaksuks uusi pahandusi haub. Maria ja Illimar pabistavad Illimari isa külaskäigu pärast. Misha telefon kaob salapäraselt ja hakkab oma elu elama, postitades sotsiaalmeediasse piinlikke paljastusi. Muidugi on ka raha otsas ja nälg majas ning tüdrukud annavad endast parima, et tööd ja toitu leida.
Kolmapäev
“Saladused” (Kanal 2, kl 21:00)
Kõrvalsuhtest armuvõrku! 30-aastane abielus ja kahe lapsega Paul saab oma armukese Agnese käest teada, et ootab last. Agnese soov on, et ettevõtjast Paul oma pere hülgaks ja hoopis temaga kooselu alustaks. Kompromissina tehakse kokkulepe, et Paul maksab korralikult lapsele elatist, kuid muul moel teda oma ellu ei võta. Lapse kasvades pole Agnes aga sellise lahendusega rahul ja üritab Pauli järjest suurema survega panna poja elus osalema, vastutama ning leiab ettekäändeid ka üha rohkema raha küsimiseks. Sellest häiritud Paul kohtub aga ühel õhtul 10 aastat hiljem pubis alkoholijoobes Taunoga, kes paneb ta kahtlema, kas Paul ikka ongi Eero isa…
“Pilvede all” (Kanal 2, kl 21:30)
Mari survestab Indrekut, et mees Sandra üles otsiks. Piret saab halva uudise, mis Voltsi hoopis rõõmustab. Sirje on raskustes ja peab raha nimel tegema raskeid otsuseid. Erik püüab läbi Andrese Liinaga lepitust leida. Piret ei raiska Aksli osas aega. Sirje räägib Albertile, mis Urmase aurupaadis tegelikult juhtus. Mari juurde tuleb ootamatu külaline…
Neljapäev
“Kellapid” (TV3, kl 20:00)
Tõeks saab mustemast mustem stsenaarium – Endel Kellap satub inimröövi ohvriks. Röövijatel tuleb aga silmitsi seista Endli vapruse ning tema ema kindlameelsusega.
“Kättemaksukontor” (TV3, kl 20:30)
"Kättemaksukontori" tiim (TV3)
Müsteerium 2. Freya on kindel, et salapärane haud on tühi, kuid pärast haua avamist selgub tõsisasi, et seal asuvad kahe inimese säilmed. Tundub, et surnute rahu sai väga räigel moel rikutud, kuid Rasmus tuleb ideele, et hauda võivad olla maetud võõrad inimesed. Luna saab lõpuks teada tõe oma vanemate kohta.
Reede
“Doktor Silva” (TV3, kl 21:30)


title: McLareni vormelimeeskond tahab vallandada presidenti Ron Dennist

maintext:
Ron Dennis on McLarenit juhtinud 35 aastat, kuid vormel 1 meeskonna osanikud tahavad mehest lahti saada.
Briti meedia allikate sõnul peaks Dennise leping selle aasta lõpus lõppema, aga meeskonna sõnul ei astu mees ametikohalt tagasi ja soovib jätkata praegusel positsioonil.
Dennis omab sarnaselt Mansour Ojjehile 25% McLaren Group'ist, ülejäänud 50% kuulub Bahreini kuninglikule perekonnale. Probleemid on aga Ojjehiga, kellega Dennisel on keerukad suhted.
69aastane britt on juba aastaid üritanud koguda kapitali, et osta McLareni enamusosalus. Just see situatsioon on organisatsiooni sees tekitanud pingelise olukorra, kuid senimaani on Dennis suutnud oma positsiooni säilitanud.
Nüüd on aga Bahreini perekonnal jaa Ojjehil kops üle maksa läinud ja otsustanud viimaks midagi ette võtta. Dennise kohale nähakse kandidaatidena Ross Brawni, Justin Kingi ja Martin Whitmarshi.


authors: Panthermedia Scanpix

title: Viis imelikku märki, et su keha vajab tervislikku toitu

maintext:
Kui märkad oma keha juures imelikke sümptomeid, ei ole mõtet dr. Goole nõuandeid lugema tormata – ehk tahab su keha lihtsalt öelda, et ta vajab tervislikku toitu. Shape pani kirja viis imelikku märki, mis sellele viitavad. 1. Lihaskrambid. Kui lihased kipuvad krampi kiskuma vaatamata sellele, et oled liikuva elustiiliga, võid kahtlustada, et magneesiumitase on madalavõitu. Söö banaane, mandleid ja rohelisi lehtköögivilju.
2. Jalad ja käed ajavad pinde. See viitab B-vitamiini madalale tasemele. Söö täisteraviljatooteid, spinatit, ube ja mune.
3. Sa tahad jääd süüa. Vastupandamatu isu jää järele võib viidata rauapuudusele kehas. Söö punast liha, läätsi või valgeid ubasid. 4. Su küüned on haprad. Kui küüned on haprad, on põhjuseks jällegi madal rauatase.