authors:
Pm Tarbija
Foto

description: Pühad on ukse ees ja sellega kaasnev suurem söömine samuti. Today.com järjestas 11 nippi, kuidas vältida ülesöömist.

title: Kuidas vältida pühade ajal ülesöömist?

maintext:
Joo targalt
Pühade ajal toimub palju jõulupidustusi, enamik neist eeldab alkoholitarbimist. Alkoholitarbimine tähendab aga lisakaloreid ja vähendab unekvaliteeti. Seega tasuks enne pidustusi välja mõelda, kas kõigil neist on vaja ikka alkoholi tarbida ning võimaluse korral see tegemata jätta.
Söö värsket
Frititud näksid ja rasvased snäkid on küll maitsvad, aga kaloririkkad. Parem täida oma jõululaud värskete puu-ja juurviljadega. Lisandina võid teha neile tervisliku dipikastme.
Söö isupeletajaid
Hea mõte on enne pearooga süüa proteiinirikkaid toite, mis täidavad kõhu. Seljuhul ei pea sa oma nälga rasvaste jõulupraadidega kustutama.
Planeeri oma lemmiktoitude söömist
Kui tead, et vanaema toob lauale oma imemaitsva, kuid kaloririkka šokolaadikoogi, siis saad juba eelnevalt välja mõelda, kui suur tükk võtta, et sellest mitte süümepiinu tunda.
Leia endale tervislik stressitoit
Isegi, kui oled jõulueelse perioodi suutnud vältida sõõrikuid ja hamburgereid, siis võib kinkide pakkimine parajat stressi tekitada, mistõttu võib kangesti tekkida isu haarata šokolaaditahvel. Võta selle asemel parem üks õun.
Külmuta ülejäägid kohe
Pärast suurt söömingut jääb alati toitu üle, mistõttu söövad inimesed ka pühadele järgnevatel päevadel rohkem, kui see neile kasulik on. Hea idee on külmutada ülejäägid, et neid hiljem väikeste ampsudena süüa. Samuti võib pakendatud toitu ka külalistele kaasa pakkuda.
Jää tervislike eluviiside juurde
Pühad on selline aeg, kus inimesed tihti unustavad oma tervislikud eluviisid, nagu näiteks korraliku hommikusöögi või tervisliku pärastlõunase snäki. Ära unusta nendest harjumustest ka pühade ajal kinni pidada.
Ärka ja treeni
Uuringud on näidanud, et naised, kes hommikuti trenni teevad, patustavad ebatervislike toitudega vähem ja liiguvad rohkem ka terve päeva vältel. Tund aega trenni päevas aitab ka kehakaalu langetada. Ära luba tervisliku eluviisiga alustada jaanuaris, vaid tee seda kohe.
Kanna midagi ilusat
Mida paremini sa ennast tunned, seda vähem sa üle sööd. Võta endale aega enne külaliste tulekut end ilusaks seada.
Mis silmist, see ära
Uuringud on näidanud, et kui toit silme all ei ole, siis ei sööda nii palju, kui see silme all on. Seega kasuta söögilauda vaid söömiseks ning ülejäänud tegevused katsu sättida toidulauast eemale.
Pööra tähelepanu toidult inimestele
Peo säravaimaks osaks peaksid olema külalised, mitte toit. Ela hetkes ja kuula lugu oma sugulase viimasest reisist või küsi vanaemalt, millised olid jõulud 50 aastat tagasi.


authors:
Triin Ärm
Foto

description: Kuigi looduslikke koostisosi sisaldavad ökopastad ei kahjusta otseselt hambaid ega suu limaskesta, soovitab suuhügienist suhtuda neisse siiski ettevaatlikult.

title: Valgendavatesse hambapastadesse tuleks suhtuda ettevaatlikult

fasttext_language: et


authors:
Triin Ärm
Foto
Panther Media Scanpix

description: Rootsi päevalehe sõnul napib riigil võimalusi enneaegsete beebide ilmaletulekuks, mistõttu teatati detsembris, et rasedad saadetakse Soome sünnitama.

title: Rootsi saadab naised Soome sünnitama

maintext:
Üle Rootsi riigi on probleeme enneaegselt sündinud laste hoolitsemiseks vajalike vahenditega, vahendab Yle Rootsi päevalehte Dagens Nyheter. Rootsis on vaid piiratud hulk kohti, kus on võimalik hoolitsed vastsündinute eest, kes on sündinud enne 28. nädalat. Need kohad jagunevad lehe andmete järgi kuue ülikooli haigla peale.
Lehes räägiti paariga, kes lootis, et nende esimene laps näeb ilmavalgust Kagu-Rootsis Uppsalas. Seal ei olnud aga ruumi, mistõttu saadeti rase Rootsi naine Edela-Soomes asuvasse Turu linna sünnitama. Raseda sõnul tekitas see stressi ning kohale jõudes tekkisid ka keeleprobleemid, sest haiglatöötajad suhtlesid kas soome või inglise keeles.
Päevalehe andmetel on Rootsi haiglate ruumipuuduse tõttu saadetud detsembris Turusse kolm tulevast ema.
Rootsi beebibuum
Kui Rootsi ümbruses on märgata mõningast beebibuumi, siis Soomes on olnud sündimus pidevas languses. Uppsala ülikooli akadeemilise haigla lastearst Erik Norman rääkis, et Rootsi haiglate võimaluste puudus tulenebki ühelt poolt sellest, et sünnib rohkem lapsi ning samas ka sellest, et enneaegsete laste eest hoolitsemine on tunduvalt arenenud ning üha rohkem enne õiget aega sündinud lapsi jääb ellu. Ka on probleeme enneaegsete laste eest hoolitsevate õdede leidmisega.
Turu ülikooli haigla vastsündinute spetsialist Liisa Lehtonen rääkis, et haigla tahtis aidata, sest siin oli ruumi. Tema sõnul ei ole pikka aega Rootsi tulevasi emasid Soome haiglatesse sünnitama saadetud.
Minister pole rahul
Rootsi tervishoiuminister Gabriel Wikström kritiseeris tervishoiu eest vastutavaid kohalikke linnavolikogusid, et enneaegsete laste hooldamise plaanid ei ole korralikult läbi mõeldud. Ministri hinnangul on vastuvõetamatu, et tulevased emad saadeti Soome sünnitama.
Ministrit üllatas, et olukord Rootsi tervishoiusüsteemis on nii halb. Ta lisas, et Rootsi valitsus on eraldanud 500 miljonit Rootsi krooni (umbes 52 miljonit eurot), et parandada hoolitsemise tingimusi ning suurendada töötajate arvu.


description: Jõulupühad võivad olla söögirohked ja rõõmsad, kuid mõnikord on raske pärast neid taas tavalise elutempoga harjuda.

title: Miks on nii raske pärast pühi rutiini naasta?

maintext:
Pühadeaeg võib tähendada suurt perekondlikku kogunemist, tundide kaupa söögitegemist või vestlusi inimestega, kellega igapäevaselt ei suhelda, kirjutab The New York Times. See on justkui suguvõsa versioon mõnest tõsielusaatest.
Pärast pühi vanemate või sugulaste juures koju jõudes võib tunda väsimust veel mitu päeva. Näiteks on raske keskenduda või igapäevase rutiini juurde naasta.
Tegemist võib olla nn perekondliku ajavahega (family jet lag). Nii nagu ka tavalise ajavahe (jet lag) puhul, on häiritud inimese tavapärane rutiin. Perekondlik ajavahe mõjub nii külaliste võõrustajatele kui ka neile külla sõitnud inimestele.
See ei tähenda, et võõrustajad ja külalised ei tahaks üksteist näha, kuid aastas kohtutakse vaid mõnel korral, on vähem võimalusi keerulisi teemasid näost näkku arutada.
Inimest ei kurna jõuluperioodil vaid kinkide otsimine ja pakkimine või liigne söömine. Kliiniline psühholoog Adam Fried tõdes, et pühadeaegne emotsionaalne stress ja füüsiline kurnatus pole väljamõeldis.
Fried selgitas, et sageli inimesed isegi ei pane tähele, kui suurt ärevust mõni kohtumine või pidu neis tekitab ning kuidas pärast sündmuse möödumist tunnevad end väga väsinuna. Lisapinget tekitab kellelegi küllasõitmine, mistõttu võib puhkus olla üpriski väsitav.
Spetsialisti sõnul kirjeldavad kliendid perekondlikku ajavahet ja pühadega kaasnevat stressi kui rõhuvat tunnet, mis on segatud hirmu ja kõrvalehoidmise sooviga. Fried soovitabki neil esmalt mõista, et pühad võivadki olla stressirohke aeg. Ta lisas, et osa inimesi tunnevad, et neil on justkui kohustus luua ideaalsed jõulupühad. Mõne meelest peaks iga detail vastama tema ettekujutusele ideaalsetest jõuludest.
Selle tunde vältimiseks soovitab Fried näiteks meditatsiooni või teadveloleku (mindfulness) tehnikaid ning mõistlik oleks ka asjad enda jaoks läbi mõelda. Proovida võib ka trennitegemist või ravimeid. Eelkõige soovitab ta aga teha plaane enne perekondlikku kogunemist ning mõelda läbi ka reeglid, näiteks kuidas vältida teravaid sõnavahetusi tundlikel teemadel.
Planeerimine ei aita aga iga kord, näiteks kui tulevad ette ootamatused. Kõige lihtsam ongi suhelda pereliikmete ja sugulastega nii nagu tavaks on, isegi kui mõnikord võib vestlus emotsionaalselt haiget teha. Keerulisim on aga kohaneda uute käitumismustrite ja inimestega.
Psühhiaater ja uneekspert Dion Metzger tõdes, et nagu tavalise ajavahe puhul, võib ka perekondlik ajavahe mõjutada tugevalt inimese unerütmi. Näiteks külla sõites ohverdatakse sageli unetunde, et varem sõitma hakata. Häiritud unerütm võib vähendada ka inimese aktiivsust ning soodustada kaalutõusu.
Ka vähenenud uneaeg või -kvaliteet võib süvendada ärrituvust, võivad tekkida probleemid keskendumisega, mõnes tekitab see rahutus või isegi kurbust.
Pühade ajal tasub aga paluda abi, et toimetused üle pea ei kasvaks ning ka ööuni ei jääks liiga lühikeseks. Ka tasub mõelda, kas igale peole jõudmine või kõigi külaliste kostitamine on jõukohane või tasuks öelda mõnikord hoopis ei ning pidada pühad rahulikumalt.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Mihkel Maripuu

description: Kui muidu olid selle aasta jõulupühad Tallinna kiirabi jaoks suhteliselt rahulikud, siis narkojoobes inimesi jõudis kiirabisse siiski tavalisest veidi rohkem.

title: Pühade ajal jõudis Tallinna kiirabisse tavapärasest rohkem narkomaane


description: Jogurtit ostes tasub tähelepanelik ning hoolega mõelda, et söök oleks tervislik, mitte vaid lisaaineid sisaldav maiustus.

title: Ka jogurt võib olla rämpstoit

maintext:
Sageli teatakse, et jogurt sisaldab tervislikke probiootikume, kirjutab Lifehack. Kodus jogurtit valmistades võib olla kindel selle kvaliteedis, kuid poelettidelt võib leida jogurteid, mida võib pidada hoopis rämpstoiduks, sest neis leidub palju suhkrut ja/või teisi ebatervislikke lisaaineid. Seetõttu tuleks uurida toote pakendeid ning valida hoolega, millist jogurtit osta.
Liigse suhkru vältimiseks tasuks hoida kindlasti eemale jogurtitest, millele on lisatud komme või purustatud küpsiseid. Jogurtis endas on piisavalt looduslikult esinevat laktoosi ehk piimasuhkrut. Kui pakendile on kirjutatud sõna «suhkur», ei tasu jogurtist siiski kohe loobuda, sest jogurtis võib leiduda lisaks laktoosile ka fruktoosi ehk puuviljasuhkrut, mis on samuti looduslik suhkur. Kui aga suhkur on toote pakendil kirjas esimese või teise koostisosana, tasuks ehk vaadata, ehk leidub teistel tootjatel tervislikumaid alternatiive.
Kui jogurtipakendil on kirjas «maasikamaitseline» (strawberry flavored), võib see tõenäoliselt sisaldada kunstlikke lõhnaaineid ning päris marju ei pruugi selles jogurtis olla. Kui soovite marjadega jogurtit, tasub uurida pakendilt, kas neid on jogurtile lisatud. Sel juhul peaksid marjad olema üks esimestest koostisosadest. Veelgi parem mõte on aga osta maitsestamata jogurtit ja lisada sellele ise marju.
Et vähendada hapukust ja pikendada säilivusaega kuumtöötlevad mõned tootjad oma jogurteid. Sel juhul ei sisalda jogurt aga enam kasulikke piimhappebaktereid. Seega tasuks taaskord kontrollida pakendile märgitud infot, kus peaks olema infot kuumtöötlemise kohta, kui seda on tehtud.


authors:
Foto
Liis Treimann

description: Tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul loodab valitsus tervishoiutöötajate uut palgakokkulepet näha lähinädalatel, enne haigekassa nõukogu 13. jaanuari istungit.

title: Ossinovski loodab tervishoiutöötajate palgalepet lähiajal

maintext:
Ossinovski sõnul on tervishoiutöötajate palgalepe siiamaani lõpliku lahenduseta, mistõttu selgub ka lõplik tervishoiuteenuste hinnakiri alles pärast leppeni jõudmist.
«Palgalepe, tervishoiutöötajate miinimumpalgad kajastuvad teenustehindades. Kuna seda kokkulepet pole, siis uus teenuste hinnakiri palkade osas ei muutu, kuni uus palgakokkulepe saavutatakse,» rääkis Ossinovski valitsuse pressikonverentsil.
Ta lisas, et uut kokkulepet loodetakse näha juba lähimatel nädalatel, kui haigekassa koguneb oma eelarvet 13. jaanuaril kinnitama. «Seejärel tuleme uue tervishoiuteenuste hinnakirjaga, mis neid palgamuudatusi arvestab.»
Uus valitsus on Ossinovski sõnul kokku leppinud, et tervishoiu rahastamise pikaajaline jätkusuutlikkus saab tagatud ja vastavad poliitilised otsused tehtud. «Kevadel on meil kavas selle pikaajalise kava osas saavutada poliitiline kokkulepe,» sõnas ta.
Tervishoiu rahastamise muutmine on Ossinovski sõnul pikaajaline protsess, mis lisaks lisarahale tähendab ka sisemist ümberkorraldust. Ossinovski rõhutas jätkuvalt esmatasandi teenuste tugevdamist, et inimesed saaks ravi õigel ajal õigel tasandil, ilma et nad pöörduksid kohu eriarsti poole.
«Ma arvan, et järgmine aasta saab olema tervishoiule parem aasta kui see aasta,» märkis minister.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Sille Annuk

description: Tartu Ülikooli kliinikumi erakorralise meditsiini osakonna juhataja Kuido Nõmme sõnul peaks Ida-Viru arst Igor Gorjatšov kohtuotsuse kindlasti edasi kaebama, sest selle jõustumisel ähvardab oht, et peagi on kriminaalkorras süüdi mõistetud kõik Eesti arstid.

title: EMO juht: kui nii edasi läheb, võiks kõigile haiglatele okastraadi ümber tõmmata

maintext:
– Igor Gorjatšovile mõisteti poolteiseaastane tingimisi vanglakaristus ja ligikaudu 15 000 eurone rahatrahv. Kuidas suhtute täna jõustunud kohtuotsusesse?
Tule taevas appi! See otsus tuleks kindlasti edasi kaevata. Kuna Gorjatšov ei olnud Eesti arstide liidu liige, siis rahalist tuge tal oodata ei ole, kuid nii seda asja jätta ei tohiks. Tingimisi karistus on tõsine asi. Ei tea, kas julgen isegi 2. jaanuaril enam tööle valvesse minna. Äkki eksin ka ja pannakse trellide taha, kui midagi valesti läheb. Erakorralises meditsiinis tuleb kõigil arstidel eksimusi ette. See on selle töö paratamatus.
Kui eksimuste eest vanglakaristusi määrama hakatakse, siis võiks suurema osa arste kinni panna. Kui nii edasi läheb, võiks kõigile haiglatele okastraadi ümber tõmmata ja need kohe vanglateks ümber nimetada. Siis teavad arstid kohe, kuhu sattuvad, kui haiglasse tööle tulevad. Riskantseid otsuseid ei julge aga nii üldse enam langetada. See võib mõjutada ka ravi kvaliteeti.
– Kas Igor Gorjatšov tegi midagi valesti?
Juhtunu üksikasju ma ei tea ja seega ei saa sellele ka hinnangut anda. Üldise praktika põhjal võin öelda, et kui hukkunud patsiendil oleks kohe olnud arteriaalne verejooks, mida väidetakse, siis väga tõenäoliselt ei oleks ta hommikuni elanud. Tõenäoliselt sõi haavand end arterisse läbi ja sellega seoses tekkis fataalne verejooks. Seda, kas Gorjatšov oleks saanud selle inimese elu päästa, ma ei tea, kuid ka parimal arstil võib olla halb päev. Tegelikult ei tapa inimest mitte arst, vaid haigus. Arst ei suutnud sel korral kahjuks kätt vahele panna. See on nii patsientide kui ka arstide jaoks väga kurb lugu.
– Kas haigla peaks arstiga vastutust jagama?
Seadusandluses ma väga tugev ei ole, aga nii palju võin öelda, et kui arst tõesti soovib abi, siis võiks talle abi võimaldada küll. 15 000 eurot on väga suur summa ka arsti jaoks, kes teenib Eesti keskmisest rohkem. Minul ei oleks seda raha näiteks kusagilt võtta.
– Kuidas teised EMO töötajad sellele kohtusaagale reageerinud on?
Enamik erakorralises meditsiinis töötavaid inimesi on üsna ärevil. Eks igaühel tuleb vigu ette, õnneks mitte nii fataalseid, aga siiski. Kui rong on käima lükatud ja suur summa välja mõistetud, siis tekib inimestel ka huvi seda raha nõuda. Must stsenaarium on see, et tulevikus ei olegi Eestis arste, kes ei ole kriminaalkorras süüdi mõistetud. Loodan muidugi, et kusagil kõrgemal otsustatakse teistmoodi.
– Kas patsiendikindlustuse süsteem oleks lahendus?
Absoluutselt. See on sotsiaalministeeriumist juba läbi käinud, aga kusagile kinni jäänud. Kuhu, seda ma öelda ei oska, aga loodame, et see jõustub tuleval aastal. See ei kaitse siiski kriminaalvastutuse eest. Kui kohus korra juba sellise otsuse on teinud, siis on olemas ka kohtupraktika.


authors:
Priit Pullerits
Foto
Liis Treimann
Sander Ilvest

description: Ajal, mil poliitikud võitlevad alkoholi vastu vihase ja sõgeda kirega, on terve hulk noori tuntud eesti mehi otsustanud omast vabast tahtest ja isikliku eeskujuga näidata, kuidas tegelikult saab elu kainele rajale juhtida.

title: Tahad olla lahe tüüp? Siis pea joomisega hoogu!

maintext:
Ott Lepland on kuulnud nii mõndagi inimest hiljuti ütlemas: kuule, sa näed teistsugune välja! Ta on seepeale peeglisse vaadanud ning tõdenud: näen küll.
«Visuaalne vahe on sees,» kinnitab Lepland Arterile. Vahe pole seejuures tema sõnul üksnes väljanägemises, vaid ka enesetundes.
Põhjus peitub selles, et Lepland elab juba pool aastat varasemast sootuks teistmoodi. Ta läheb õhtul enamasti juba kella poole üheteistkümne ajal magama, et jõuaks hommikul varakult silmad lahti teha. Tulemus: ta jõuab senisest palju rohkem. «Kui enne võtsid mõned asjad kolme-neli päeva, siis nüüd saan ühe päevaga hakkama,» tunnistab ta.
Kui nüüd tuleks välja, et Jüri Pootsmann või Karl-Erik Taukar oleks koomas, ei oleks see lahe uudis.
Režiimi muutust kinnitab seegi, et nüüd harjutab Lepland nädalas kaks-kolm korda tai poksi ning käib kolmel-neljal korral Argo Aderi juhendamisel jõusaalis rammu kogumas. Ent selleks, et täisväärtuslikult, tervislikult ja produktiivselt elada – kuu aega tagasi andis ta välja akustilise kontsertalbumi «Maailma mu ees» –, tuli teha tõsine korrektiiv selles, kuidas käituda sõprade sünnipäevadel ja esinemisjärgsetel olengutel. Nagu Lepland selle sõnastab: «Tuli teha valik, kas suunata teravik spordi või napsi peale.»
Lepland otsustas napsitamisest loobuda. Ta ei joo enam üldse. Pole poole aasta vältel lonksu õlut ega siidritki suu sisse võtnud. (Isegi liköörikomme pole põske pistnud.) Mistõttu tunneb ennast oluliselt paremini. Ja näeb tuttavate kinnitusel ka parem välja.
Arvate, et see, mida Lepland teeb – purukaine rokimees, kus sellist varem nähtud?! –, on midagi erandlikku?
Kutsugem lavale Tõnis «Kevin-Christian» «Suzi Vesik» Niinemets. Küsigem, milline suhe on temal alkoholiga.
Ei mingit mäluauku enam!


authors:
Foto
Raul Mee

description: Valitsus arutab tänasel istungil eelnõud, mille kohaselt antakse Põhja-Eesti regionaalhaiglale majandustegevuse ja vajalike käibevahendite tagamiseks laenu arvelduskrediidi vormis kuni 10 miljonit eurot tähtajaga kolm aastat alates 4. märtsist 2017.

title: Suurhaigla saab riigilt kuni 10 miljonit laenu


description: Järgmisest sügisest hakatakse Soomes riikliku immuniseerimiskava järgi tuulerõugete vastu vaktsineerima kõiki lapsi vanuses 18 kuud kuni 11 aastat.

title: Soome hakkab lapsi tuulerõugete vastu vaktsineerima


authors:
Pm Tervis
Foto

description: Nagu juba traditsiooniks saanud, avaldas veebileht Deadspin ka tänavu nimekirja asjadest, mis on aasta jooksul ameeriklaste sisse sattunud.

title: Veidrad asjad, mis tänavu inimkehast leiti


authors:
Heilika Leinus
Foto
Marko Volkmar
Panther Media

description: Tervise arengu instituudil valmis analüüs «Eesti tervishoiukulud 2015», mis kirjeldab aastate 2009–2015 tervishoiukulusid ja nende muutusi.

title: Värske statistika: seitsme aastaga kasvasid tervishoiukulud ligi 400 miljonit eurot


authors:
Pm Tervis
Foto
Panhter Media

description: Walesist pärit naisel õnnestus saada 11 kuu jooksul lausa nelja uue ilmakodaniku emaks.

title: Naine tõi 11 kuuga ilmale 4 last

maintext:
Becky John mõtles pärast esimese tütre Mya sündi, et oleks tore, kui lapsel oleks omavanune vend või õde ja nii otsustasid nad partneri Jason Evansiga, et võiksid proovida saada veel ühe lapse, kirjutab New York Post.
Veebruaris sünnitanud Becky jäi rasedaks kõigest üks nädal pärast sünnitamist ning oli šokeeritud, kui ta avastas, et ootab kolmikuid.
«Ma vaatasin ekraani, et asjas selgusele jõuda. Lugesin südamelööke ja see oli tõesti tõsi, ma ootasin kolmikuid,» rääkis naine. Ükski sõber ei uskunud teda.
Becky sõnul olid nad kõik arenenud erinevast munarakust, mis on väga haruldane. Arstid rääkisid talle, et see on samas kõige tervislikum võimalus kolmikute saamiseks, sest igal lapsel on oma platsenta.
Kolmikutele pandi nimeks Ryan, Raya ja Phoebe'i. Varem oli naisel ka üheksa-aastane tütar Kayla.
Vaata pilti kolmikutest siit ja perest siit.


authors:
Heilika Leinus
Foto

description: Noor ameeriklanna põeb haruldast haigust, mille tagajärjel tema kõõlused ja lihased luustuvad. Seda haigust põeb vaid umbes üks inimene kahest miljonist.

title: Noort naist vaevab üliharuldane haigus: lihastest saavad luud

maintext:
Jasmin Floydi (23) ja tema pere jaoks tõeliseks õudusunenäoks kujunenud haigus algas siis, kui tüdruk väikesena lasteaeda läks ja kurtis, et tal on kael kange, vahendab CNN. Esialgu arvasid vanemad, et põhjus on halvasti magatud öös, kuid peagi selgus, et Jasminil on haruldane haigus Fibrodysplasia ossificans progressive (FOP), mida eesti keeles nimetatakse ka kivimehe haiguseks.
Selle tavaliselt lapseeas väljaareneva haiguse tagajärjel luustuvad tasapisi inimese kõõlused ja lihased ning temast saab oma keha liikumatu vang. Teadlased on seda protsessi kirjeldanud ka kui teise skeleti kasvamist. Kivimehe haigust on maailmas diagnoositud vaid ligikaudu 700 korral. Operatsiooniga seda tõbe ravida ei saa, sest üleliigsete luude eemaldamisel võib paraneva haava ümber kasvada veelgi rohkem luukude.
Juba praegu ei saa Floyd käsi õlgadest kõrgemale tõsta ja tema kael on jäik. Luustuma on hakanud ka tema roiete ümbrus, mis tähendab, et noore naise kopsud on küll terved, kuid nende ümbrus haige.
Oma blogis kirjutab Foyd, et hiljuti hakkas kangeks jääma ka ta lõualuu. Kõigest kolme kuu jooksul kahanes tema lõualuu liikuvus ligikaudu 2,5 sentimeetrilt ühele sentimeetrile. Peale selle on noor naine Gofundme lehel kirjutanud, et liikumisvõimetuks on muutunud ka tema küünarnukid ja puusad ning et tal on kroonilised valud. Arstide hinnangul elab noor naine umbes 45-aastaseks saamiseni.
«Haiguse progresseerumine mõjutab paljusid mu elu valdkondi – peamiselt seda, mida söön, kuid pikaajaliselt ka rääkimist ja hammaste pesemise võimalust. Näen siiani vaeva muudatustega kohanemiseks ja toimetulemiseks,» selgitas Floyd oma blogis.
Neiu sõnul hirmutab haigus teda. «Miski, mida ma ei suuda kontrollida, võtab mu keha üle võimust,» kirjeldas ta. Floydi haigus on olnud suureks katsumuseks ka tema vanematele, kes käisid paljude arstide juures, enne kui teada said, missugune haigus tütart tegelikult vaevab. «Mida rohkem selle kohta teada saime, seda paremini teadsime, et me ei saa mitte midagi teha – absoluutselt mitte midagi, mis paneks haiguse taanduma või parandaks olukorda,» rääkis Floydi ema, kes tundis end enda sõnul abikaasaga väga abitult.
Ema sõnul on haige neiu kaunis, tark, loov, naljalembene, lahke ja andekas. «Talle meeldib kirjutada, lugeda, käsitööd teha, fotograafiaga tegeleda, reisida, rahva ees esineda ja tema main coone’i tõugu kass Prancer,» kirjeldas ta tütart Gofundme lehel.
Jasmin Floyd ise on vaatamata raskele haigusele rõõmsameelne ja positiivse ellusuhtumisega. Oma blogis keskendub ta reisides ja perega veedetud ajal kogetud toredatele elamustele.
Ingliskeelset videot Jasmin Floydist saad näha siit.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Liis Treimann

description: Kui tavaliselt on aasta arsti tiitli pälvinud kuulsad tohtrid, nagu näiteks Ameerikast Eestisse naasnud traumakirurg Peep Talving ja veresoontekirurg Andrus Loog, siis sel aastal sai selle tunnustuse osaliseks tagasihoidlik ja töökas Ida-Virumaa perearst Reet Tooming.

title: Aasta arst: mul on hea meel, et perearstide tööd on märgatud

maintext:
– Missugused emotsioonid Teid valdavad?
Olen sõnatu ja veidi ehmunud. See on mulle suur üllatus, sest arvan, et peale minu vääriksid seda tunnustust ka paljud teised perearstid. Mul on hea meel, et patsiendid mind usaldavad ja et saan nendega koostööd teha. Alati on hea meel, kui patsient su juurest rõõmsalt ära läheb, kuid selline suur tunnustus teeb natuke kohmetuks, sest ma ei ole harjunud tähelepanu keskpunktis olema. Rohkem arst kabinetis. Endast pikalt rääkima ei ole harjunud. See tunnustus paneb mind end veelgi rohkem täiendama ja tööle pühenduma.
– Kuidas suhtute aasta arsti tiitlisse? Kas see on vajalik tunnustus või laseb üksikutel inimestel liigselt särada?
Ma ei võta seda tiitlit kui üksnes mulle antud tunnustust, vaid kui kõigi perearstide töö väärtustamist. Mul on väga hea meel, et perearstide tööd on märgatud.
– Kas Eesti perearstisüsteem on hea?
Alati saab kõike paremaks teha, aga arvan, et meil on väga palju perearste, kes tõesti teevad oma tööd südamega. Peagi rajatavad tervisekeskused võimaldavad veel paremat arstiabi anda. Kui erinevad spetsialistid teevad omavahel koostööd ja perearstil on abiks ka piisavalt pereõdesid, siis muutub Eesti meditsiinisüsteem sellest veelgi paremaks.
– Kas kavandatavates tervisekeskustes saab olema piisavalt erinevaid spetsialiste või on mõne olulise ameti esindajad sellest kavast välja jäetud?
Nende spetsialistidega, kes tervisekeskustest välja jäävad, on alati võimalik konsulteerida. Näiteks lastearstidega võib nõu pidada e-konsultatsiooni abil.
– Kuidas suudate end jagada pere ja töö vahel?
Mul on väga mõistev pere ja väga head töökaaslased. See on mul võimaldanud täielikult oma tööle pühenduda. Mul on kaks poega. Vanem poeg lõpetab peagi Tartu Ülikooli biomeditsiini magistrantuuri ja noorem õpib Jõhvi põhikoolis.
– Kas keskkooli lõpetades teadsite kindlalt, et tahate perearstiks saada?
Tegelikult tuli see otsus täiesti ex promt. Alguses tahtsin agronoomiks minna, sest mu vanemad on agronoomid. Kuna mu ema arvas, et selle ameti peale ma ei sobi, sest ma piisavalt südamega lilli ei vaata, vaid huvitun pigem inimestest, siis otsustasin dokumendid hoopis arstiteaduskonda viia. Natuke vaatasin ka vanema õe poole, kes on lastearst.
Kui 1996. aastal Ida-Virumaale tööle tulin, siis tahtsin südamesopis saada günekoloogiks, kuid mulle pakuti jaoskonnaarsti tööd. Kui aasta tööl ära olin olnud, siis sain aru, et olen tegelikult õige koha peal. Hakkasin oma tööd armastama ja läksin hiljem edasi perearstikursustele.
– Miks perearsti töö Teile meeldib?
Perearsti töö on raske, aga väga mitmekülgne. Perearst peab olema kiire reaktsiooniga ja end pidevalt täiendama. Ta saab teha koostööd erinevate spetsialistidega. See kõik meeldib mulle väga. Kui patsiendi murele õnnestub lahendus leida, siis toob see ka päeva killukese rõõmu.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panther Media Scanpix

description: Grippi haigestumiste arv näitab tõusutrendi ning tänavu on grippi surnud teadaolevalt kolm inimest, kes kõik olid vaktsineerimata.

title: Grippi on sel hooajal surnud kolm inimest

maintext:
Möödunud nädalal pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 4560 haigestunut, neist 49 protsenti olid lapsed, teatas terviseamet.
Arstide poole pöördunute arv kasvas nädalaga viis protsenti, nende hulgas kahekordistus grippi või gripitaolistesse haigustesse haigestunute osakaal. Haigestunute seas on enim kuni viieaastaseid lapsi. Haigestumiste juurdekasv on aeglustunud laste vanuserühmades, kuid üle 30 protsendi kasvanud tööealiste ja vanemaealiste vanuserühmas.
Tänavust gripihooaega iseloomustab viiruste varasem kohale jõudmine. «Kui tavaliselt hakkame gripiviiruseid registreerima jaanuaris ja viiruste leviku kõrghooaeg jääb veebruarisse või isegi märtsi, siis sel aastal algasid grippi haigestumised kuu aega varem,» ütles gripikeskuse peaspetsialist Olga Sadikova.
Haigestumiste üldarv püsib siiski veel madalal tasemel ja selle põhjuseks võib lugeda koolivaheaega, sest reeglina haigestuvad esmalt enim lapsed. Teiseks põhjuseks võib Sadikova sõnul pidada alanud pühi, mis tähendab, et inimesed ei pruugi pöörduda haigestudes kohe arsti poole. Hospitaliseerimiste arv näitab aga, et tegelik haigestumiste arv võib olla ametlikust statistikast suurem.
Raskekujulised gripijuhud
E-Tervise SA andmetel on hooaja algusest hospitaliseeritud 70 patsienti, neist 50 viimase kahe nädala jooksul. Veerand neist on olnud vanusrühmas 0-4 eluaastat, 18,5 protsenti vanusrühmas 5-14 ja 12 protsenti 15- 19-aastased. Haiglasse sattunutest tööealisi on olnud veidi üle 24 protsendi, vanemaealisi üle 18 protsendi.
Intensiivravi on gripi tõttu vajanud kuus inimest. Üks inimene oli vanuses 57 eluaastat, ülejäänud üle 65 aasta vanused. Kõik kuulusid riskirühmadesse.
Kolme haigla andmetel on gripi tõttu surnud sel hooajal kolm inimest, kes kõik kuulusid riskirühmadesse nii vanuse kui raskete krooniliste haiguste tõttu. Kõik need inimesed olid gripi vastu vaktsineerimata.
Ringlevate viiruste etioloogia
Peamiseks haigestumise põhjustajaks on praegu gripiviirused, nende osakaal on kasvanud muude viiruste seas nüüdseks 62 protsendini. Hetkel domineerib Eestis A gripiviirus alatüüp A(H3N2). Kinnituse said 129 A-gripiviirust ja kuus B- gripiviirust.
Kokku on hooaja algusest laboratoorselt kinnitatud gripiviirust 285 korral, neist 278 korral on olnud tegu A ja seitsmel korral B-gripi juhuga.
Haigestumine Euroopas
Euroopa gripiseirevõrgustiku andmetel loetakse haigestumuse intensiivsust keskmiseks Bulgaarias, Prantsusmaal, Itaalias, Luksemburgis, Hollandis, Slovakkias, Šveitsis, Portugalis ja Põhja Iirimaal. Teised riigid hindavad haigestumuse intensiivsust veel madalaks.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Sander Ilvest

description: Jõulud ja aastavahetus tähendavad peale rõõmsa lähedastega veedetud aja ka tavalisest suuremat ohtu tervisele liiga teha, samas kui vajalikke arstimeid saab sel ajal vaid mõnest üksikust valveapteegist.

title: Ravimid, mida tasub enne jõule varuda


description: Väike osa rahvast on sündinud auguga kõrva ääres. Enamasti asub auk näopiiri ja kõrvajuure kohtumiskohas, vahendab Business Insider.

title: Miks on osadel inimestel kõrva ääres auk?

maintext:
Tegelikult on tegemist sünnidefektiga, mis esimest korda jäädvustati see 1864. aastal Van Heusingeri poolt.
Evolutsiooni bioloogi Neil Shubini sõnul on selline auk jäänud kala lõpustest ja see ei tohiks inimese tavaelu segada. Kui aga auk peaks haigestuma tsüstiga, siis tuleb seda ravida.
Kuni üheksa protsenti eurooplastest ja ameeriklastest sünnivad kõrva äärse auguga. See levib geneetiliselt ja võib olla kas ühel või mõlemal kõrval. Uuringud on aga näidanud, et enamasti asub auk parema kõrva ääres.


description: Valitsusel on neljapäeval plaanis kinnitada haigekassa tervishoiuteenuste loetelu järgmiseks aastaks, kusjuures uued teenused toovad üle 20 miljoni euro lisakulu.

title: Uued ravivõimalused toovad haigekassale üle 20 miljoni lisakulu

maintext:
Eelnõuga kehtestatakse Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu, milles muudetakse võrreldes kehtiva tervishoiuteenuste loeteluga kehtivaid piirhindu ja lisatakse uusi raviteenuseid. Eelnõuga nähakse ette 1. juulist 2017 üldarstiabi osutavad tervisekeskused ning nende pearaha ehk patsiendi raviraha ja baasraha.
Tervisekeskus on ühtsel taristul üldarstiabi osutav juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kus osutab üldarstiabi vähemalt kolme nimistuga perearsti, kelle nimistute suurus on kokku vähemalt 4500 inimest ning on täidetud tervise- ja tööministri kehtestatud ruuminõuded. Tervisekeskuses osutatakse ka ämmaemanda iseseisva vastuvõtu teenust, füsioteraapiateenust ja võimalusel koduõendusteenust.
Ühe aasta võrra tõuseb sügava või raske liikumis- või liitpuudega lapse vanusepiir kuni 16. eluaastani, kelle hooldaja haiglas viibimise eest haigekassa tasub.
Näo- ja lõualuukirurgia puhul lubatakse erandina järgmiseks aastaks 23-protsendilist rahalist kasvu, mis võimaldab senisest rohkem teenuseid osutada. Samuti uuendatakse hambaravi loetelu seoses täiskasvanute mitterahalise hambaravihüvitise rakendamisega alates 1. juulist 2017. aastal.
Uue teenusena lisatakse teenuste loetellu trombektoomia ehk veresoones tekkinud trombi eemaldamine. Samuti laiendatakse kiiritusravi uutele vähipaikmetele.
Eelnõu kohaselt lisatakse kemoteraapia ravimite loetellu uued rinnakasvaja ja melanoomtõve ravimid. Samuti lisatakse esmakordselt ensüümasendusravi üliharva esineva Pompe tõve raviks.
Tervishoiuteenuste loetelu piirhindades jääb muutmata senine palgakomponent, kuna praeguseks uut tervishoiutöötajate ja Eesti Haiglate Liidu vahelist palgakokkulepet ei ole sõlmitud.
Uue tervishoiuteenuste loetelu rakendumisega kaasnev lisakulu on kuni 20,9 miljonit eurot, millega on arvestatud haigekassa 2017. aasta eelarve koostamisel. 2017. aastaks kavandatav tervishoiuteenuste eelarve on 785,985 miljonit eurot.


authors:
Foto
Marianne Loorents

description: Alates detsembrist aitab Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond tasuda ka 8-aastase Kaspari, 12-aastase Meriliisi ja 6-aastase Hanna-Brita ratsutamisteraapia eest, teatas fondi esindaja. Ühe aasta jooksul toetatakse lapsi kokku pea 2400 euroga.

title: Lastefond asus toetama veel kolme lapse ratsutamisteraapiat

maintext:
Kasparit, kellel on diagnoositud üliharuldane kaasasündinud geenirike «3p microdeletion», toetab fond ühe aasta jooksul 607 euroga. Ratsutamisteraapia aitab leevendada poisi haigusega kaasnevat laste tserebraalparalüüsi ning autismispektri häire sümptomeid.
Meriliis vajab ratsutamisteraapiat suhtlemisraskuste tõttu: suhtlemishäire ja sotsiaalsete oskuste puudumine on päädinud sellega, et laps ei taha kodust väljas käia. Sel põhjusel jäi lõpetamata ka 5. klass. Ainus, mis motiveerib tüdrukut kodust lahkuma, on ratsutamine ning see aitab ka suhtlemishäiret leevendada. Fond toetab tüdrukut 1170 euroga aastas.
Hanna-Brita sündis enneaegsena ja on sellest tulenevalt liitpuudega: tal on lihastoonuse häire koos lihastoonuse langusega ning arengupidurdus. Lapsele on väga hästi mõjunud ratsutamisteraapia, mis on talle vajalik tasakaalu arendamiseks. Lastefond aitab perel lapse teraapiatundide eest tasuda 580 euroga ühe aasta jooksul.
Veskimetsa ratsakeskuse ratsutamisterapeut Ene Kont selgitab, et hobune mõjutab kogu oma olemusega nii inimese keha kui vaimu. «Hobuse liikumine tekitab ratsutaja kehas ulatuslikke sümmeetrilisi ja rütmilisi liikumisimpulsse, mis on väga sarnased inimese enda kõnnile ning see aitab puudega lastel paremini kõndima hakata,» räägib ta. «Samuti aitab ratsutamine arendada istumis- ja seismistasakaalu, normaliseerib toonust ning soodustab head rühti.»
Ta lisab, et kuna hobuse kehatemperatuur on inimese omast poolteist kraadi soojem, aitavad tema soojus ja rütmiline liikumine lõõgastada spastilisi lihaseid ja parendada liigeste liikuvust, mis on liikumispuude korral ülioluline. Vaimupuude või autismi korral saab arendada erinevaid käelisi oskusi ning soodustada vaimse võimekuse arenemist, lisaks aitab ratsutamine suhtlema õppida.
«Hobune on hea kaaslane, ta ei kritiseeri ega anna hinnanguid. Talle saab silma vaadata, teda võib katsuda. Kuna suhtlemine, silma vaatamine ja katsumine on autismiga lapsele väga raske, siis seda saamegi hobusega tasapisi harjutada. Kui laps õpib hobusega suhtlema, siis on tal ka kergem suhelda inimestega ja leida sõpru,» täpsustab Ene Kont.
Praegu toetab Lastefond ratsutamisteraapia eest tasumisel kaheksat last, kelle aastane toetussumma kokku on 5766 eurot.
Lastefondi toetusjuht Eveli Ilves arvab, et ratsutamisteraapia positiivne mõju erinevate haiguste leevendamisel on tänases Eestis veel natuke alahinnatud. «Kuid rõõm on näha, et üha rohkem lapsi siiski jõuab selleni. Toetame ratsutamisteraapiat hea meelega, sest uuringud on kinnitanud selle head toimet nii füüsilisele kui vaimsele tervisele.»


authors:
Triin Ärm
Foto
Panthermedia

description: Värske uuringu järgi ei ole teiste aitamine lihtsalt kiiduväärne, vaid see võib anda lahkele inimesele juurde ka eluaastaid.

title: Kas abivalmid inimesed elavad kauem?

maintext:
Teadustööst selgus, et inimesed, kes tundsid teiste vastu huvi ja ja hoolisid neist, elasid kauem kui need, kes seda ei teinud, kirjutab TIME.
Uuringus jälgiti enam kui 500 inimest. Osalejad olid vanuses 70 kuni 103 eluaastat. Nende seas olid vanavanemad, kes ei olnud küll oma lapselaste esmased hooldajad, kuid hoolitsesid siiski nende eest aeg-ajalt. Samuti oli uuringus inimesi, kes polnud saanud lapsi, kuid hoolitsesid siiski teiste inimeste eest.
Neid jälgiti peaaegu 20 aastat. Teadlased tõid välja, et oma lapselapsi hoidnud vanavanemad ning eakad, kes aitasid oma lapsi, olid suurema tõenäosusega kümme aastat pärast uuringu algust elus. Mittehoolitsejate uurimisgrupist olid viis aastat pärast uuringu algust pooled surnud.
Kauem elasid ka need inimesed, kes ei hoolitsenud oma pereliikmete, vaid teiste inimeste eest. Näiteks vanematest inimestest, kes hoolitsesid mõne oma sotsiaalsesse võrgustikku kuuluva inimese eest, ligi pooled elasid seitse aastat pärast uuringu algust. Inimesed, kes ei hoolitsenud teiste eest, elasid keskmiselt vaid neli aastat pärast uuringu algust.
Teadustöö koostajad tõdesid, et see muster viitab asjaolule, et seosed pole mitte ainult aitamise ja tervisele kasulik olemise vahel, vaid ka aitamise ja suremuse vahel.
Ka varasemalt on uuritud seoseid vanavanemate ja pikema eluea ahel. Tulemustena on toodud välja, et hoolitsemine võib parandada vanavanemate kognitiivseid võimeid ning alandada depressiooniriski. Värske uuring aga näitab, et hoolitsemine võib olla tervisele kasulik ka siis, kui hoolitsetakse inimese eest, kes ei kuulu pereringi.
Uuring ei saa küll kinnitada, et kellestki hoolimine kindlasti pikendab eluiga, kuid tõendite järgi on pikalt arvatud, et sotsiaalse võrgustiku olemasolu võib parandada inimese võimalusi kauem elada. Teadlased usuvad, et teiste abistamisega kaasnevad positiivsed emotsioonid trumpavad üle negatiivse mõju või emotsioonid, näiteks stressi. Teema vajab veel põhjalikumat uurimist.
Samas nendivad uurijad, et täiskohaga kellegi eesti hoolitsemine võib tekitada rohkem stressi ning seetõttu tuleks leida mõistlik tasakaal. Üldiselt leiavad teadlased siiski, et teiste inimeste abistamine on tervise ja eluea seisukohast kasulik.
Uuring avaldati ajakirjas Evolution and Human Behavior.


authors:
Pm Tarbija
Foto

description: Veinist tekkinud peavalule on lisaks liigsele joomisele olemas ka teine põhjendus.

title: Miks kannatavad veinijoojad peavalu käes ja kuidas seda vältida?

maintext:
Kui küsida ükskõik milliselt eksperdilt, kuidas vältida joomisest tingitud peavalu, siis vastavad nad sulle üsna ühtmoodi, et tuleks lihtsalt vähem juua, kirjutab The Independent.
Kui oled üks neist, kes pärast veini joomist kannatab tohutu peavalu käes, siis on suur tõenäosus, et oled langenud veini tekitatava peamise probleemi ohvriks.
Osa inimesi usub, et veinijoomisele järgnev peavalu võib olla tingitud veinis sisalduvatest sulfitidest, kuid eksperdid on selle müüdi juba kummutanud. Selle asemel tasuks tähelepanu pöörata hoopis tanniinile, histamiinile ja suhkrule.
Tanniinid on antioksüdandid, mis esinevad looduses viinamarja naha, seemnete ja varte näol. Nemad põhjustavad suukuivamise tunde pärast veinilonksu joomist.
Enamik inimesi ei tunne tanniini mõju nii väga, kuid osal on just see suure peavalu peamiseks põhjuseks.
Teine tegur on suhkur, mis alkoholiga segatult tekitab kehale suurt vaeva hoida endas võimalikult palju vett. Seega, kui sa vahepeal ei joo piisavalt vett, siis tuleb hommikul lihtsalt kannatada tugevama peavalu käes.
Kolmandaks on histamiin: keemiline aine, mis tekitab allergilist reaktsiooni. Uuringud on näidanud, et osa toite ja jooke võivad põhjustada kehast histamiini vabanemise ning sööja/jooja kannatab seetõttu allergilise reaktsiooni all.
Seega, mida saaks teha, et peavalu ennetada?
Dr Seymour Diamondi soovitab enne alkoholitarbimist juua paar tassi kanget kohvi, kuna kofeiin ahendab veresooni, mis omakorda vähendab veini halba mõju.
Lisaks soovitatakse võtta enne joomist ka allergiarohtu, et vältida allergia tekkimist.
Kõige populaarsem soovitus on juua aeglaselt ning vahel teha alkoholi tarbimisest pause klaasikese veega.


authors:
Triin Ärm
Foto
Õhtuleht Teet Malsroos

description: Narva haigla nõukogu otsustas lasteosakonda mitte sulgeda ja vajadusel taotleda finantseerimist linna eelarvest.

title: Narva haigla lasteosakond pääseb sulgemisest


description: Pärast suurt jõulusöömingut, kui oled kõhu toidust kurguni täis söönud, võib tervislike eluviiside juurde tagasitulemine vaevarikas olla.

title: Kuidas taastuda suurest söömingust?

maintext:
RealSimple.com on järjestanud kaheksa nippi, kuidas suuremast söömingust taastuda.
Ära süüdista ennast!
«Enda süüdistamine ja süüditundmine ei vii tervisliku toitumiseni ning võib tihti mõjuda hoopis vastupidi, tekitades söögiisu,» sõnas USA Toitumisakadeemia pressiesindaja Torey Jones Armul. Ta lisas, et keegi ei saa tagasi võtta seda, mis on juba tehtud ning pigem tasuks mõelda tervisliku toitumise alustamisele, mitte sellele, mis on juba söödud.
Mine jalutama
Jalutamine aitab kiirendada seedimist ning põletada keharasvu. Üks uuring leidis, et inimesed, kes võtsid pärast söömist ette väikese jalutuskäigu, alanes triglütseriidide kontsentratsioon (rasvad, mida keha hoiustab energiatootmiseks) kehas pea 70 protsenti, võrreldes nendega, kes ei jalutanud pärast söömist.
Anna ülejäänud toit külalistele kaasa
Ülejäänud toidu külalistele kaasa pakkimine aitab vähendada kodus pühadetoidu kogust ning aitab sul kergemini tavatoitumise juurde tagasi tulla.
Teadvusta endale, kuidas suur sööming su keha mõjutas, kuid ära lase sel ennast valitseda
Kui pärast suurt söömist aitab kaalule astumine ja sealse numbri nägemine sulle süstida jõudu tervisliku eluviisi juurde tulla, siis tee seda, kuid ära unusta, et kui kaal on mõne numbri võrra tõusnud, siis võib see olla ka kehas oleva vedeliku tõttu.
Tee järgmised söögiajad kergemad
Kui oled just korralikult rasvase söömingu üle elanud, siis tasub järgnevad söögiajad midagi kergemat süüa, näiteks juurvilju.
Jälgi oma kaloreid järgnevatel päevadel
Ühe uuringu järgi võtsid need inimesed, kes puhade ajal oma kaloreid lugesid ja teadlikumalt toitusid vähem kaalus juurde, kui need, kes seda ei teinud.
Rahusta ennast joogaga
Su keha võib olla pärast suurt söömingut stressis, mille vastu aitab jooga. Eriti selline, mis aitab vererõhul langeda ning rahustab.
Lisa oma päevaplaani paar intensiivsemat treeningut
Kui on teada, et suurem sööming on tulemas, siis on hea kaval nipp oma päevaplaani juba ennetavad ja ka hiljem paar intensiivsemat treeningut võtta.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Panther Media

description: Tartu Mart Reiniku kooli õpilased ja õpetajad kogusid kooli tänavuse jõuluheateo kampaania raames annetusi üheksaaastasele Tartu poisile Eikole, kes vajab oma haruldase haiguse tõttu ravitoidusegu.

title: Raskelt haige Eiko sai koolilastelt suure kingituse

maintext:
5.–16. detsembrini kutsusid kampaania korraldajad üles iga koolipere liiget andma oma väikest panust Eiko toetuseks, teatas lastefond. «Meie eesmärk oli, et igaüks panustaks vähemalt ühe euro,» räägib aktsiooni üks eestvedajatest, ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja Karolina Antons. «Soovisime pigem kaasata võimalikult paljusid ega seadnud esikohale suurt annetussummat.»
Tänavune jõuluheategu sooviti teha mõnele Tartu lapsele, kes ühise kodulinna kaudu võiks kooliperet kõnetada ning kelle lugu silmi avada ja natuke ka õpetada. Selle lapse leidmiseks pöörduti lastefondi poole ning üheksa-aastase Tartu poisi Eiko näol leitigi sobiv abivajaja.
Eiko / Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond
«Lastefond oli kohe väga koostöövalmis ja soovitas meile kaht Tartu last, keda nad hetkel toetavad. Eiko lugu tundus õpilastele mõistetavam ja ehk ka veidi enam mõtlemapanev, mistõttu otsustasime just teda aidata,» selgitab Antons.
Kahe nädala jooksul kogusidki kõik 38 klassikomplekti omakeskis ja erinevatel viisidel Eiko toetuseks annetusi ning kampaania lõpus koguti need kokku. Suur roll oli klassijuhatajatel, kes sõnumit oma klassi laste ja ka lapsevanemate seas levitasid. Samuti joonistasid lapsed Eikole jõulukaarte, et edastada ka oma head soovid.
Lastefondi strateegiajuht Küllike Saar peab kooli algatust väga tähelepanuväärseks. «See on suur asi, kui üks koolipere otsustab jõud ühendada, et teha suur heategu. Eriti liigutav on, kui just noored soovivad anda panuse heategevusse, mida tuleb aasta-aastalt üha sagedamini ette. Oleme väga tänulikud!» rääkis ta.
Heategevuslik jõulukampaania MRK Hea Tegu on Reiniku Koolis juba omamoodi traditsiooniks saanud – neid korraldatakse alates 2013. aastast. Varasemalt on kogutud annetusi MTÜ Mondo vahendusel nelja Ghana lapse koolis käimise toetamiseks. Tartu üksikema abistamiseks ja oma kooli koridoridesse vajalike istumispinkide valmistamiseks.
Tartu ülikooli kliinikumi lastefond on üks vanimaid ja suuremaid üle-eestilisi heategevusorganisatsioone, mis on alates 2000. aastast annetajate abiga toetanud erinevatele haiglatele seadmete soetamist ning eriravi või -hooldust vajavaid lapsi ja nende peresid kokku kolme miljoni euroga. Lastefondi vahendusel on võimalik haigeid lapsi aidata hakates püsiannetajaks lastefondi kodulehel. Toetuse taotlemiseks või abivajajatest teada andmiseks palume kirjutada e-mailile info@lastefond.ee.


authors:
Triin Ärm
Foto
Tallinna Lastehaigla

description: Tallinna lastehaigla aasta arst 2016 on neuroloog Kaidi Lunge, aasta noorarst psühhiaater Kerstin Kõiva, aasta õde Tiina Kurisoo ja aasta noorõde Anu Lauren.

title: Selgusid lastehaigla parimad õed ja arstid

maintext:
Laureaatide valimisel on määravaks tema silmapaistvus erialases tegevuses viimase aasta või aastate lõikes, teatati. Preemia idee algataja on eraisikust ettevõtja Tiit Kõuhkna, kes on rahastanud lastehaigla parimaid 2003. aastast alates.
Hindamiskomisjoni esimees, Tallinna abilinnapea Merike Martinson sõnas, et konkursile esitatud kandidaadid valisid välja lastehaigla enda töötajad.
Tunnustus antakse tavakohaselt üle iga aasta 23. detsembril. Tunnustusega kaasneb ka rahaline auhind: parimale arstile 2300 eurot, noorarstile ja õele 1600 eurot ning noorele õele 1000 eurot.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Ulrich Schade
Panthermedia

description: Silly Jaanus on otsustanud lihast loobuda, sest usub, et lihatööstuses valu kannatavate loomade emotsioonid jõuavad toidu kaudu ka inimesteni, kuid lihast loobumine ei piira tema arvates mitte menüüd, vaid hoopis laiendab seda.

title: Mida sõid jõulude ajal veganid?

maintext:
Jaanuse sõnul ei teadnud ta lihasööjana, et võimalusi maitsvat taimetoitu teha on nii palju ja et näiteks läätsedest tehtud road võivad teinekord ka lihasööja ära petta, kirjutab Saarte Hääl. Kuna tootevalik poodides on oluliselt laienenud, ei piirdu taimetoitlaste jõululaud vaid salatite ja hapukapsaga, sest hõrgutavaid retsepte leiab nii internetist kui ka raamatutest.
Juba kolmandat aastat peeti lihavabu jõule ka samuti Saaremaal elava Kati Käbini peres, kus kasutati Sandra Vungi lehelt pärit retsepte ja valmistati Käbini enda välja mõeldud astelpaju-toorjuustukooki. Kui veganitele koogi tegemiseks sobilikku kaera baasil valmistatud toorjuustu saab üksnes Tallinnast, siis kõiki muid vajalikke koostisaineid saab perenaise sõnul ka saare pealt.


description: Valgamaalase pressisõbra tiitliga pärjatud Taheva vallavanem Monika Rogenbaum teeb põgusa tagasivaate lõppevale aastale, toob välja meeldejäävad hetked nii töömaastikul kui isiklikus elus. Toob välja palju aastaid kestnud ja jõululaupäevaga seotud traditsiooni Hargla külas, mis toob kokku hulga inimesi.

title: Video: Monika Rogenbaumi jõulutervitus tagasivaatega möödunud aastale

maintext: Küsimus-vastus: Eelmisest nädalast on kohustuslik toitumisalase teabe esitamine toidupakenditel. Mis saab aga siis, kui seda nõuetekohaselt ei tehta?


description: Tööinspektsioon tuletab meelde, et 23. ja 31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra.

maintext:
24., 25., 26. detsember ning 1. jaanuar on riigipühad, mis on reeglina töötajatele vabad päevad. Tööandja majandustegevuse tõttu või kehtestatud tööajakava alusel riigipühal töötavatele inimestele peab tööandja maksma selle aja eest kahekordset töötasu.
Tööpäeva lühendamine ei sõltu tööpäeva kestusest. Näiteks osalise tööajaga töötaja, kes tavapäraselt tööl ainult kolm tundi päevas, riigipüha eelsel päeval tööle tulema ei pea. Tööpäeva lühendamine ei sõltu sellest, kas tööandja majandustegevus võimaldab seda teha või mitte. Tööpäeva lühendamine ei ole tööandja õigus, vaid kohustus, rõhutab tööinspektsioon.
Kui tööandja majandustegevus ei võimalda tööpäeva lühendada, tuleb saavutada kokkulepe inimese töötamiseks pühade-eelsel päeval nagu tavalisel tööpäeval. Kui töötaja annab selleks nõusoleku, loetakse pühade-eelsel tööpäeval lühendamata jäetud kolm tundi ületundideks ning hüvitatakse vastavalt seadusele tasulise vaba aja andmisega või kokkuleppe olemasolul rahas 1,5kordselt.
Summeeritud tööajaga töötavatel inimestel selguvad ületunnid arvestusperioodi lõpuks ning need hüvitatakse samamoodi – tasulise vaba ajaga või kokkuleppel rahas. Kui töötaja ei nõustu pühade-eelsel päeval töötama täistööpäeva, ei ole tööandjal õigus teda selleks sundida.
Sõltumata sellest, kas töötajale makstakse töötasu kuutasuna või tunnitasuna, töötatakse tavapärase või summeeritud tööajaarvestuse alusel, tuleb riigipühal töötatud tundide eest maksta töötajale kahekordset töötasu.
Olukorras, kus töötaja vahetus algab tavalisel tööpäeval ja lõpeb riigipühal, tuleb hüvitada riigipühal tehtavad tunnid. Ülejäänud tasustatakse aga tavalises korras. Sama vahetuse töötundide eest, mis langevad riigipühale eelnevale või järgnevale päevale, lisatasu maksma ei pea.
Küsimuste korral on tööinspektsiooni poole võimalik pöörduda infotelefonil 23. detsembril kuni kella 13ni ja 30. detsembril kuni kella 15ni. Muudel tööpäevadel võtab inspektsioon kõnesid ja kirjasid vastu tavapärastel aegadel. 26. detsembril nõustamist ei toimu.


description: Nädala sündmus on Valga uue ekstreemspordipargi valmimine. See loodi aadressil Võru 114 asuvasse kaarhalli. Vineerist pargi pikkus on 28 ja laius 13 meetrit. Hallis on küte ja WCd, duširuum ja puhketuba. Külastajatele avab park uksed jaanuari alguses.

title: Nädala sündmus

maintext:
Kuuse võib ka kulleriga koju tellida
Jõulukuuse võib tuua turult või kaubanduskeskusest, võib ka võtta ette väikese pereretke riigimetsa ning ise omale sobiva puu välja valida. Kel aga ei ole aega üht ega teist teha, võib siinsamas Valgamaal kasvava kena jõulupuu ka kulleriga koju tellida.


description: Nagu eelmiste jõulude eel, otsustas Valga naine Kristi Põldvee ka sel aastal algatada Valga kodutute loomade varjupaiga heaks annetuste kogumise. Annetustena kogunes raha, pesamaterjali, loomatarvikuid,  mänguasju,  loteriil müüdavaid esemeid ja palju muud, mille Põldvee täna, 22. detsembril varjupaigale üle andis.

title: Kristi Põldvee tõi taas kodututele loomadele jõulurõõmu

maintext:
Kuna eelmisel aastal kogunes asutustelt ja eraisikutelt annetustena 708 eurot ning märkimisväärne kogus varjupaigale vajalikke esemeid, otsustas Põldvee taolise ettevõtmise ka sel jõulukuul korraldada. Nii sündiski tema algatusel novembri lõpus sotsiaalmeedias üleskutse «Jõulurõõm Valga kodututele loomadele», millega liitus palju inimesi ning asutusi.
Kristi Põldvee valmistas asjade ja söögi kogumiseks kastid ja paigutas need K-rauta, Bauhofi, OÜ Gameelia Lilled poodidesse, loomakliinikusse, põhikooli ja muuseumi. Ettevõtmisega liitus ka Kasekese lasteaed, kus lapsed meisterdasid loomadele mänguasju ja kogusid koos vanemate ja töötajatega loomadele pesamaterjali. Samuti viis Põldvee annetuskaste teistessegi poodidesse ja asutustesse.
Mitmesuguseid esemeid, loomasööki ja tarbekaupu ning raha toimetati ka Põldveele isiklikult, kusjuures kogu Eestist. Lisaks annetati käsitööna valminud padi, mille müügiks korraldas naine oksjoni. Samuti küpsetas naine koogi, mis oksjonil müügiks läks, ning müüs omavalmistatud käsitöökaarte, millest saadud annetussummat kasvatas. Nii kogutigi kokku 521 eurot ja 10 senti.
Valga varjupaiga juhataja Helle Raja sõnul on Kristi Põldvee erakordselt hea ja tubli inimene, kes juba teist aastat varjupaiga heaks nii suure kampaania korraldab.
«Kui Kristi Põldvee eelmisel aastal sellise algatusega meie poole pöördus, oli see täielik üllatus. Kõik, mis ta kokku suutis koguda, on meile suureks abiks. Kogutud summa kulub eelkõige kastreerimis- ja steriliseerimisoperatsioonidele,» ütles Raja ja näitas meile kohevat kassi, kes nüüd tänu annetajatele kohe opereeritud saab.
«Lisaks on sellisel tegevusel märkimisväärne eeskuju, kuna ilmselt ka Kristi üleskutse tõttu on meie poole otse varjupaika pöördunud suur hulk abipakkujaid ja ka loomi on rohkem võetud,» tunnustas varjupaiga juhataja Põldvee korraldatud tegevust.
«Veel kord suur tänu kõikidele osapooltele! Võrreldes eelmise aastaga oli küll rahaliste annetuste hulk väiksem, kuid koos kõige muuga on varjupaigale sellest siiski suur tugi,» sõnas Põldvee. Tema sõnul oli päris raske leida selliseid asutusi, kes olid nõus kastid enda juurde võtma.
«Sageli pole kohalikel poodidel õigust sellekohaseid otsuseid langetada ja nii tuli naisel päris palju läbirääkimisi pidada, üks pood pidigi tegutsema anonüümselt. Kõigile nendele asutustele, kes mulle vastu tulid ja kastid enda valdustesse võtsid, sai edastatud ka pisike tänu. Aitasite koos hulga eraisikutega luua midagi suurepärast,» oli Põldvee kõigile kampaanias osalejatele tänulik.


description: Enne jõule teevad sideteenuste pakkujad tarbijaile ahvatlevaid pakkumisi mobiilside, interneti- ja televisiooniteenusele, näiteks pakutakse lepinguga kaasa tasuta telefone ja muid soodustusi.

title: Soodsa pakkumisega võib kaasneda erinevaid kohustusi

maintext:
«Pakkumise vastuvõtmine võib aga tähendada tähtajalist lepingut ning ka operaatorivahetust. Tarbijal tasub enne lepingu allkirjastamist tutvuda täpsemalt pakkumise sisuga ning mõelda läbi oma praegused kohustused, et vältida leppetrahvi maksmise kohustust,» rõhutab tarbijakaitseameti teenuste talituse jurist-valdkonnajuht Helen Liiva.
Kõigepealt tasub tarbijal sideteenuse ettevõtjalt pakkumist saades uurida pakkumise täpsemat sisu ja tutvuda lepingus sätestatud tingimustega. Seejuures on oluline teada, et liitumislepingu juurde kuuluvad lepingu üldtingimused (tüüptingimused), hinnakirjad ja muud lepingu lisad, millega tutvumise õigus ja kohustus on tarbijal enne lepingu sõlmimist.
«Tavaliselt ei lisa sideettevõtja kõiki lepingu tingimusi allkirjastatava lepingu juurde, vaid lepingus viidatakse nende olemasolule ja lepingu sõlmimisel peab sideettevõtja andma võimaluse nende sisust teada saada. Lepingu juurde kuuluvad lisad on reeglina kättesaadavad sideettevõtjate veebilehtedel ja esindustes,» ütles Liiva.
Mobiilse internetiteenuse reklaamides tuuakse sageli välja maksimumkiirused ning kiirustest räägitakse «kuni» suuruses, samuti märgitakse, et kiiruseid ei ole tarbijale piiratud.
«Küsi sideettevõtjalt, millised on teenuse keskmised kiirused kasutamisel Sinu piirkonnas ja milline on paketis pakutav teenuse maht, samuti kas või kuidas piiratakse teenuse kasutust pärast mahupiiri ületamist. Pööra tähelepanu, kas Sinu kasutatav seade võimaldab seda teenust kasutada,» soovitas Liiva.
Enamjaolt pakuvad sideettevõtjad kuutasulisi sideteenuse pakette, mil on fikseeritud lõpphind. Siiski võib paketis sisalduda teatav hulk kõneminuteid ja internetti, mille ületamisel arvestatakse see paketi kuutasule juurde.
Lisaks võib olla teenuseid, mis paketi kuutasus ei sisaldu, näiteks arvestatakse paketile juurde eritariifsetele kõneteenusnumbritele helistamise hind, mobiili kaudu tellitud sisuteenused, välismaal/-e helistamine, mahupõhine või päevapiletipõhine internet.
Ka üksnes kõneteenuse paketi valimisel täpsusta, kas lisanduda võivad tasud internetiteenuse eest, sest reeglina on ka nende pakettide puhul tarbijatele internetiteenuse kasutamise võimalus avatud. See võib kaasa tuua üllatuslikke arveid, kuna nutitelefon võib automaatselt uuendusi hakata alla laadima.
Tähtajalise lepingu pikkus võib olla maksimaalselt kaks aastat, samas on sideettevõtja kohustatud pakkuma ka võimalust üheaastase lepingu sõlmimiseks. Tähtajalise või tähtajalise kohustusega lepingu (näiteks tasuta või soodushinnaga seadme või muu soodustuse saamisel) ennetähtaegse lõpetamise korral on reeglina ette nähtud leppetrahvi maksmise kohustus.
Konkreetses kohas tähtajalise lepinguga kaabeltelevisiooni või püsiühendusega internetiteenuse lepingu sõlmimisel tasub mõelda, kas on võimalik, et Sa lähiajal kolid. Selliste lepingute puhul ei pruugi üleviimine uude kohta olla võimalik, mistõttu võib samuti kaasneda lepingu ennetähtaegsel lõpetamisel leppetrahv.
Sul on õigus sideteenuse leping igal ajal ilma eelneva etteteatamiseta üles öelda, teavitades sideettevõtjat lepingu ülesütlemisest. Siiski tuleks järgida, millisel viisil ja vormis tuleks lepingu lõpetamise teade sideettevõtjale edastada, reeglina on see märgitud lepingu juurde kuuluvatesse üldtingimustesse. Jälgida tuleb, et lepingust seni tekkinud kohustused saaksid sideettevõtja ees täidetud.
«Tarbijal on õigus taganeda põhjendusi esitamata 14 päeva jooksul lepingust, mis on sõlmitud sidevahendi abil, näiteks e-posti või telefonitsi või väljaspool sideettevõtja äriruume. Esinduses allkirjastatud lepingute puhul puudub Sul õigus lepingust taganemiseks, välja arvatud tarbijakrediidilepingu sõlmimisel,» toonitas Liiva.
Taganemisõiguse kasutamisel on tema sõnul oluline arvestada, et saadud seadet peab käsitsema ja kasutama üksnes nii, nagu seda lubataks teha tavapäraselt poes.
«Teistsugusel kasutamisel vastutab tarbija seadme kasutamisest tingitud väärtuse vähenemise eest ja väärtuse vähenemine tuleb sideettevõtjale hüvitada. Kui kahtled, kas soovid sideettevõtjaga lepingulist suhet, siis on parem seadet taganemisperioodil mitte kasutada. Reeglina tuleb tarbijal kanda ka asja tagastamisega seotud otsene kulu.»
Ka tarbijakrediidilepingu sõlmimisel on tarbijal võimalik 14 päeva jooksul lepingust taganeda. Silmas tuleb pidada, kas tegemist on järelmaksulepingu või osamaksetega müügiga.
«Järelmaksulepinguga kaasneb intressi tasumise kohustus ja muu, mis on tarbijakrediidilepingule iseloomulik. Osamaksetega müügi puhul tasub tarbija seadme hinna osamaksete kaupa ning seejuures ei lisandu osamaksetele muid tasusid. Viimasel juhul ei vasta leping tarbijakrediidilepingu tunnustele ning seetõttu 14päevast taganemisõigust tarbijale ei kohaldu,» selgitas Liiva.


description: Jõululaupäeval lähedastele küünlaid viinud mees avastas Valga piiril asuvalt mitu süstalt, mille päritolu talle kahtlasena tundus. Leidja ei olnud kindel, kas kutsuma peaks politsei või süstlad ise ära koristama.

title: Valga surnuaias vedelesid süstlad

maintext:
Arvamus: Aasta tõi nii võite kui kaotusi
Lõppev 2016. aasta oli täis üllatusi, tõuse ja mõõnu – nii nagu elus ikka. Oli sündmuseid ja otsuseid, mida väga oodati. Samas puutusime kokku muutustega, mida kardeti ja mille vastu võideldi. Oli võite, oli kaotusi ning olukorraga leppimisi. Vahel tundus elu justkui Ameerika raudteel, kus kord oled üleval, kord all.


description: Valga naiste tugikeskus ja sotsiaalkindlustusamet jätkavad läbirääkimisi keskuse rahastuse osas. Mõlemad on nüüdseks varjupaiga jätkamise osas optimistlikud.

title: Varjupaik võib siiski alles jääda

maintext:
Veel eile oldi Valga naiste tugikeskuses arvamusel, et uksed tuleb jaanuarist sulgeda, sest neile sotsiaalkindlustusametist pakutav rahastus pole piisav kvaliteetse teenuse tagamiseks. Esimesel hankel oli piirsumma 26 876 eurot, mis on umbes poole väiksem sellest, mida varjupaiga hinnangul vaja.
Esimesel hankel tegi varjupaik piirsummat ületanud pakkumise ning hange polnud seega edukas. Teisel hankel jättis sotsiaalkindlustusamet piirmäära muutmata ja eeldas, et tugikeskused teevad neile ka nüüd soovi korral piirmäärast suurema pakkumise, kuna uude hankesse on sisse arvestatud paindlikkuse põhimõte. Valga varjupaik otsustas esialgu, et pakkumust muutumatuks jäänud piirhinna tõttu ei esita.
Valga naiste tugikeskuse juhataja Kairi Jakustand ütles neljapäeva pärastlõunal aga, et vahepeal on toimunud palju arenguid. Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi üksuse juht Olle Selliov võttis Jakustandiga ühendust ning soovitas neil siiski teha uue, nende hinnangul tegevuse jätkamiseks sobiva hinnapakkumise. „Nagu aru saan, siis 26 000 ei ole enam piir. Praegu juba natuke valgust paistab,” ütles Jakustand.
„Ilmselt meil on läbirääkimistele minek,” lisas Jakustand, kelle sõnul saatis sotsiaalkindlustusamet neile ankeedi, millega palus reede hommikuks täpsustada erinevaid andmeid. Ühtegi koosoleku aega veel kokku lepitud pole.
Selliov ütles, et lootus varjupaiga säilimiseks on tegelikult kogu aeg olemas olnud. „Teise hankega juba lootsime saada pakkumusi vastavalt sellele ressursi vajadusele, nagu tugikeskused hindavad, aga kahjuks neid ei tulnud, nii et meil ei tulnud võimalust läbi rääkida ja lepinguid sõlmida.”
Selliov ei soostunud ütlema, millise summa on sotsiaalkindlustusamet nõus varjupaigale eraldama, sest soovib enne uut pakkumust näha. Ta arvas siiski, et üksmeel leitakse. „Meil eeldatavad hinnangulised suurusjärgud on teada esimese pakkumuse kaudu. Arvan, et jõuame kokkuleppele ja esimesest jaanuarist saab sama tugikeskus jätkata oma tegevusega.”


description: Eesti Energia ostis Lätis Valka linnavalitsusele kuuluva 10protsendise osaluse kohalikus energiaettevõttes Enefit Power&Heat Valka. Tehingu tulemusena kuulub nüüd Eesti Energiale 100 protsenti ettevõttest.

title: Suured soojaarved šokeerivad piirilinna elanikke

maintext:
Lätlaste õnne valem: maagilised herned ja kalasoomused
Kuigi eestlaste ja lätlaste jõululaualt võib leida palju sarnast, on ka erinevusi. Näiteks on lõunanaabritel aukohal hernestest tehtud roog, kuid verikäkist nad midagi head ei arva. Kalasoomused aga pistavad lätlased rahakotti kindla teadmisega, et see toob rikkuse majja.


title: Grippi haigestunute hulk kolmekordistus

maintext:
Nädal enne jõule hakkas terviseameti andmetel Eestis märgatavalt kasvama gripilaadsete ja teistesse ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse haigestumiste arv. Arstide poole pöördus 4337 haigestunut, seda oli 14 protsenti enam kui nädal varem ning grippi haigestunute arv samal ajal kolmekordistus.
Keskmine haigestumus 100 000 elaniku kohta oli 330,2. Eesti keskmisest suurem oli viirusnakkustesse haigestumus Tartumaal, Harjumaal ja Ida-Virumaal. Grippi haigestumine on tõusutrendil, haigestumuse intensiivsust saab eelmise nädala andmete põhjal hinnata jätkuvalt madalaks, kuid gripilevikut nüüdsest laialdaseks.
Terviseameti gripispetsialisti Olga Sadikova sõnul ei ületa üldine haigestumiste arv tegelikult varasemate aastate jooksul jälgitud tavapäraseid gripihooaja näitajaid, kuid grippi haigestunute hulka tõstsid kolm asutusesisest puhangut.
E-Tervise SA esialgsetel andmetel vajas eelmisel nädalal haiglaravi 12 gripiviirusega patsienti. Hooaja algusest on hospitaliseeritud 31 patsienti, neist üle 50 protsendi vanemaealiste ja tööealiste vanuserühmas, 32 protsenti vanusrühmas 0-4.
Analüüsides gripilaadsete haigestumiste vanuselist struktuuri, saab öelda, et gripiviirus levib kõikides vanusrühmades. Kõige rohkem on grippi haigestunuid kuni viieaastaste laste hulgas, aga uusi haigusjuhte tuli möödunud nädalal kõige enam juurde koolilaste hulgas.
Ringlevate viiruste etioloogilises struktuuris algas gripiviiruste osakaalu tõus. Gripiviiruste osakaal moodustab 50 protsenti kõikidest muudest ringluses olevatest viirustest.
Laboratoorse kinnituse sai jõulueelsel nädalal 76 A-gripiviirust, alatüpeeriti 19 A-gripiviirust, need kõik olid A-gripiviiruse alatüübid (H3). Muudest respiratoorseid viirusnakkusi põhjustavatest viirustest oli haigestumine seotud valdavalt kas RS- või paragripiviirustega.


description: Kirjanik, bioloog ja õpetaja Juhani Püttsepp armastab inimestega silmast silma juttu ajada. „Siis kuuleb midagi huvitavat,” põhjendab ta. Suhtlusvõrgustikke tema 15 aasta vanuses Inglismaalt soetatud nuputelefonis ei ole.

title: Intervjuu: Murele leidub alati mingi lahendus

maintext:
Raamatu „Doktor Haldja lood” juured ulatuvad sajandivahetuse aega, mil 35aastane Postimehe ajakirjanik Juhani Püttsepp astus sisse pensionieas lastearsti Haldja Kääri koduuksest, et kirjutada lehele haldjalik aastalõpulugu.
Kuidas sa dr Haldja Kääriga kohtusid?
"Tartus Tähtvere linnaosas kulgeb Laulupeo puiestee. Seda mööda sammuvad laulupeolised lauluväljakule. Elasime suure perega sel tänaval viietoalises korteris. Kaks maja eemal asus lastearst Haldja Kääri maja. Ta oli mind väiksena tohterdanud.
Esimene mälestus elust üldse – haiglakoridor. Olin kolmeaastane ja mingis soolenakkuses. Dr Haldja Kääri ütles, et mind tuleb haiglasse viia. Vanaisa helistas igaks juhuks veel üle Tähtvere pargi elanud peretuttavale dotsent Leida Keresele. Leida Keres oli füüsik Harald Kerese, Paul Kerese venna abikaasa. Leida Keres tuleb lugeda sõjajärgse Tartu Ülikooli pediaatriaõppe alustalaks ja tema oli vanaisale kinnitanud, et usaldab dr Haldjat ja kui tema juba noore Juhani osas nii otsustas, tuleb haiglasse minna.
Doktor Haldja meenus mulle aastakümneid hiljem, kui Tartu Postimehe toimetajad aasta- ja sajandivahetuse lehte planeerides soovisid sinna midagi erilist-mõtlikku. Käisin siis välja, et kirjutan vanast lastearstist. Lugu ilmuski, pealkirjaga „Haldja Kääri haldjasammud”, ja pärast seda hakkasin dr Kääri juures teed või kohvi joomas käima. Kirjutasin ka üht-teist üles, nii oli huvitavam.
Ühel hetkel andis Haldja mulle mapi, kus leidus tema kirju kadunud abikaasale, luuletusi, päevikukatkeid ja raamatu visandki. Aastaid hiljem mapi sisu lehitsedes tekkis mõte, et dr Haldjal võiks tõesti olla oma raamat."
Mis sidus noort ajakirjanikku ja pensionieas daami?
"See võis olla minu alateadlik äratundmine tarkuse, headuse ja sellise haldjalikkuse suhtes, nagu kiirgas doktor Käärist. Et ta on keegi, kellele mina ja paljud teised oleme saanud ning saame loota ja toetuda. Vanemates inimestes on tarkus kristalliseerunud.
Rääkisime argistestki asjadest, perekonnalood võtsime läbi. Siis, kui inimestel on aega teineteisega rääkida, ka kuuleb midagi huvitavat. Hurmav oli see, et meil ei olnud kohustust – temal rääkida ja minul midagi üles märkida.
Mind on ajakirjanikutöös inimese küsitlemine alati huvitanud. Aega on ju lehetöös selleks enamasti vähe – tund on juba väga pikk aeg. Postimehes oli hommikul kell 10 koosolek, leht läks trükki kell pool kuus õhtul. See tähendas, et pool viis pidi lugu kindlasti valmis olema.
Üksvahe nõudis leping minult 30 lugu kuus. Sellal tekkiski soov, et oleks ometi aega inimestega rohkem rääkida. Siis sa kuulad rohkem ja ka kuuled midagi enamat.
Hiljem läksingi tööle nädalalehte lootusega, et ehk tekib seal ajaleheloo tarvis ja endagi tarvis rohkem aega. Tegelikult oli Ekspressi kirjutada palju raskem.
2001. aastal avanes võimalus hakata üles tähendama Alam-Pedja looduskaitseala inimeste, vanade kalurite, metsameeste ja mesinike elulugusid. Kujutasin ette, et istun päevade kaupa metsataludes, kuulan inimesi ja Ekspressi loo saan ühe päevaga valmis. Tegelikult läks nii, et seda lugu kirjutasin kuus päeva ja üks kord kuus jõudsin ka Alam-Pedjale. Aga see soov, küsitleda ja kuulata, mul oli ja on. Eriti paeluvad üksikasjad.
Haldja juures kõnelesime näiteks ta varaste lapsepõlveaastate mängust käbiloomadega. Täpsustasime millimeeter haaval, mitu looma ta mängutalus oli. Tammetõrukanad, kuusekäbilehmad ja lehisekäbilambad. Mis värvi olid sel mängupäeval pilved? Ta mäletas! Tohutult huvitav! Kui teritasime tähelepanu mingites lõikudes maksimaalseks, võis meenuda veel midagi ja see maailm avanes uutes kohtades. Nagu laste kaleidoskoop, keerutad ja uued pildid, elamuste ruumid järjest puhkevad. Ma usun, et Haldjal oli endalgi huvitav teha neid omalaadseid mälu-uuringuid."
Millal tekkis dr Haldjal sinu vastu usaldus?
"Arvan, et ta usaldas mind ehk juba varem. Ta tundis me peret. Minu vanaisa, kunstnik Juhan Püttsepp oli talle kunagi oma maali kinkinud. Tähtvere inimesed teadsid üksteist. Ühendav lüli oli ka näiteks keeleteadlane Paul Ariste. Ta tuli, nägi mind, jäi seisma ja küsis: „Mis sa teed siin?” Mina vastasin, et bussi ootan. „No, jah, sa oled üliõpilane või?” küsis tema vastu. „Kelle juures? Professor Trassi juures? Ahaa!” Paari hetkega tekkis usaldus ja rääkisime juba kõigest. Toona oli rohkem tavaks üksteisega tänavanurgal vestelda, sest inimesed käisid rohkem jalgsi, nüüd liigume autodega."
Kui kaua võtab ajakirjanikul inimese avamine aega?
"Sa pead olema ise siiras. Su lubadused peavad vett pidama. Pead tundma sügavalt ja mõtlema kõrgelt. Kui juba teatakse ette, et sind võib usaldada, ollakse vastustes julgemad. See on aastatega ehitatav alus ajakirjanikutöös.
Kui Tartus töötasin, siis paljud teadsid minu isa, kes oli arst, ja vanaisa, kes oli kunstnik ja kunstiõpetaja. Perekonnanimi aitas teinekord suhtlust avada, kui mind ennast ei teatudki. Minu isa Enn-Jaagup Püttsepp töötas Tartus ja mõned aastad ka Tallinnas kopsuarstina.
Vanaisa Juhan astus Pallase kunstikooli esimesel aastal, kui see avati. Ta õppis Eduard Viiraltiga ühel kursusel. Kooli lõpetas vanaisa alles 1929. aastal, sest vahepeal läks ta majanduslike raskuste tõttu Põltsamaale õpetajaks. Hiljem, pärast Pallase lõpetamist, oli ta joonistusõpetaja Tartu Tütarlaste gümnaasiumis ja pärast sõda kunstiinstituudis. Õpetajatööd pidas ta tähtsamaks kui kunstnik olemist. Pensionieas pühendus vanaisa rohkem Lõuna-Eesti maastike kujutamisele: järvesilmad, künkad ja teelooked.
Vajadus nende maastike järele tundub mulle olevat lausa pärandatud. Kui helistan mõnele tuttavale ja ta teatab, et on Pariisis või Hispaanias, siis vastan uhkelt, et mina olen ikka Nõgiarus, Nõos, Puhjas.
Vanaisa Juhan ise sündis sealkandis lausa karjateel. Rõhu külas Kirassere talus elanud vanavanaisa Jakob oli talu pärija, vanim poeg, aga ta armus teenijatüdrukusse. Vastu vanemate soovi võttis kätte ja abielluski Mariega, langedes nõnda omas talus sulase seisusesse.
Vanavanaema Marie pani parajasti põllul rukist hakki, kui sünnitus algas. Hakkas Marie siis kodu poole minema, aga ei jõudnud kohale ja vanaisa Juhan sündiski sealsamas karjateel. See tõsiasi on kuidagi tugevalt mu veresoontes sees."
Kas pärinemine arstide perest andis oma osa, et dr Haldja jutud tundusid huvitavad?
"Otseselt küll mitte. Tõesti, nii isa, ema kui ka mu õde on õppinud Tartu Ülikoolis arstiteadust, ema lõpetas ülikooli küll defektoloogina. Tädi Epp Lainevee oli lastekirurg ja tema abikaasa Teet Lainevee töötab praegugi arstina. Mäletan kodust pikki vestlusi haiglateemadel. Siis mõtlesin, et ei lähe kunagi arstiks õppima, see elukutse tundus nii vaevaline ja haiglaolud viletsad. Aga arstid mulle sümpatiseerivad ja tohtri elukutse on valinud ka mu vanem tütar Pääsu, kes õpib praegu ülikooli viiendal kursusel."
Mida on ühist arstil ja lugude üleskirjutajal?
"On ühist küll. Kui ajakirjanik inimesega räägib, on see sündmus. Kui ilmub lugu, siis seda enam. Olen sedasorti ajakirjanik, kes tahab, et isikulugu tekitab inimesel hea tuju, sooja tunde. Et kui lugu ilmub, on ka mu lugeja päev päikselisem.
Kui päev on päikselisem, kui inimene tunneb end hästi, siis ta hingab rahulikumalt ja on tervem. Võib ka nii öelda, et üks head meeleolu tekitav ajalehelugu on kui pits konjakit või klaas viskit."
Raamatu kirjutamiseks peab olema alati tõuge. Miks see raamat nägi trükivalgust alles nüüd, aastakümneid hiljem?
"Dr Haldja aastalõpulugu oli vahepeatus sajandivahetuse lugude seerias, mida tegime igapäevaselt Postimehe tagaküljele koos Toomas Sildamiga. Sellega kaasnes Eesti turismitaludes ööbimine, ühest linnast teise sõitmine. Nii kuu aega. Koju saime nädalalõppudeks. Mäletan, et teel olles peatusime ajalehe Sakala toimetuses, kus sina tollal eestvedajaks olid. Sellest ajast on meelde jäänud helge moment Sakala köögitoast, sealsest sõbralikkusest, külalislahkusest. Seepärast otsustasingi kirjutada sulle kui praegusele ajakirja 60+ peatoimetajale, et dr Haldja lugusid avaldamiseks pakkuda.
Olen küll endale pähe võtnud, et ise oma lugusid kuhugi ei paku. Kavatsen seda liini vaatamata väikestele jõnksudele edasi hoida."
Doktor Haldja kreedost tuleb välja tõik, et loodus on ülim, kõige tähtsam. Mida me peaksime loodusest õppima?
"Me ise oleme selgesti osa loodusest, ses mõttes ei saa me loodusest õppida, saame endas ununenut taas meelde tuletada. Minu meelest ei ole suurt vahet minul ja sellel rasvatihasel, kes mu akna taga käib. Mõlemad oleme ühesugused Jumala elukad. Elame ühes maailmas, küll eri tasanditel, tõsi, käitume vahel ka sarnaselt.
Lugesin ajalehest hea sõbra Ingmar Muusikuse fotolugu laululuikedest. Ta kirjutab, et laululuiged tunnevad üksteist ära nokamustri järgi. Meie ei oska neid mustreid märgata. Nemad oskavad ja elavad hea õnne korral kogu elu koos.
Inimene ei ole looduse reguleerija. Seda võiks rõhutada. Hakkab ebameeldiv, kui kuulen näiteks, et peame huntide arvukuse reguleerima 200 hundi piiresse. See paneb võpatama. Hundid ju ei deklareeri, et nad soovivad hoida Eesti inimeste arvukust alla ühe miljoni. Jaht võib olla, aga sellestki tuleks kõnelda austusega jahitavate vastu."
Dr Haldja raamatu lõpus on ka tema eluloost, kreedost. Mis tema elutarkustest on sulle enim meelde jäänud?
"See on kusagilt kumav arusaamine, et murele on alati mingi lahendus. Absoluutselt alati. Et kui mitte kuidagi ei saa, siis kuidagi ikka saab. Et üks doktor Haldja on alati olemas. See kehtib. Et see parem pool on ülekaalus ja kusagilt ikka kumab valgus. Nagu see küünlatuli, mis Tähtveres ühe maja aknast teise aknasse paistis."
Mis sa arvad, mida dr Haldja selle raamatu kohta ütleks?
"Ta on juba ehk öelnud. Kirjutasin seda raamatut, kujutades endale ette dr Haldjaga jutuajamist. Me nagu rääkisime oma jutte edasi. Niipalju, kui mul õnnestus seda õhkkonda taasluua."
Kui palju aitasid sind neid jutte kirjutades praegu praktiseerivad arstid?
"Raamat ei saanud olla vaid unelev-unistav, tal pidi olema ju mingi päevakajaline pool. Loodan, et temast on tõesti ka praktilist abi noortele peredele. Ka ise õppisin. Olin kriimustust ikka viinaga tupsutanud, arvates, et viin puhastab selle korralikult ära. Aga dr Toomas Ellerveelt sain teada, et see hoopis lõhub haava. Tuleb ikka leebemat antiseptikumi peale panna."
Foto:
Tol pärastlõunal, kui Postimehe ajakirjanik Juhani Püttsepp dr Haldja Käärit aastalõpuloo jaoks küsitles, oli Toomas Huik parasjagu Tartus, mis oli tavatu, sest ta oli Tallinna toimetuse fotograaf. „Sellest, kuidas Toomas Huik pildistas, olen ise väga palju õppinud,” räägib Juhani Püttsepp. „Ta maalis neid fotosid, portreteeris inimest. Ühe pildi tegemine võis võtta paarkümmend minutit. Dr Haldja seisis, nagu ta oli. Mäletan Toomas Huigi rahulolu, kui ta oma töö lõpetas. Ta ütles mulle isegi, et väga hea, et just tema sai kaasa tulla,” mäletab Juhani Püttsepp.
TOOMAS HUIK
Lisad
RAAMAT
„Doktor Haldja lood”
Raamat põhineb Tartu lastearsti Haldja Kääri (1921–2008) elul ja kogemustel. Lisaks on autor kasutanud mitmete arstide, pereõdede ja apteekrite nõuandeid ning ämmaemandana töötanud ema Linda Püttsepa kogemusi.
Autor Juhani Püttsepp.
Illustreerinud Maria Kooskora.
Toimetanud Eve Rohtla.
Välja andnud ASi Postimees Grupp kirjastus Post Factum.
Juhani Püttsepa ema: meid ühendab Robert
"Abielludes sattusin elama Tähtverre, imekauni pargivaatega teise korruse korterisse. Külalistetoas tervitas mind Robert. Luukere seisis massiivse musta kirjutuslaua ja Steinway tiibklaveri vahel nurgas. Ta kõrval asus kõrgetel jalgadel lauake telefoniaparaadiga. Robert mõjus selle eestiaegse mööbli keskel huvitavalt – ta sobis sinna. Kui keegi käis telefonil, võis kiiruga juhtuda, et oli kuulda Roberti kondiklõbinat. Eriti intensiivselt reageeris Robert põrandapesule.
Minu peigmees Enn Püttsepp õppis arstiteaduskonnas, tegin ka ise eksamid sinna teaduskonda. Juba esimesel semestril tirisin Roberti magamistuppa sooja valge glasuurahju kõrvale ja seal, kohvitass käes, õppisin tundma inimese luid ja lihaste kinnituskohti.
Robertil oli ilusaid mittetöiseidki hetki, kui tulid külalised, sünnipäevad, aastavahetuspeod, siis võeti ka Robert kampa. Võeti ta käsi pihku, kallistati teda, tehti pilti, filmiti.
Ühel hetkel läks Robert rändama, kuhu ja kelle juurde, ei mäletanud hiljem kahjuks keegi. Minu tütar Kristiina, kes lõpetas arstiteaduskonna, ja lapselaps Pääsu, kes seal praegu õpib, on pidanud läbi ajama ilma Robertita.
Seoses Juhani raamatu „Doktor Haldja lood” ilmumisega sain teada Roberti päritolust. Ta kuulus samas korteris elanud arstiteaduse tudengile Maara Kuldverele. Maara juures käis Saksa okupatsiooni ajal anatoomiat õppimas tema sõbranna Haldja Kääri, hilisem Tartu lastehaigla peaarst ja meie perekonnatuttav. Kui Maara pere põgenes sõja lõpul Saksamaale, asus nende korterisse elama maalikunstnik Juhan Püttsepp oma perega, kes varem oli elanud maja alumisel korrusel.
Maara ja Haldja ühisest anatoomiaõppimisest, ilmselt 1942. või 1943. aastal, on tehtud ka antud foto. Taustal seesama soe valge glasuurahi."
Linda, Juhani ema
Jõgi, roosid, raamatud
Juhani on sündinud Tartus. Lõpetanud Tartu 1. Keskkooli (Hugo Treffneri Gümnaasium) ja saanud Tartu Ülikoolist bioloogi kutse. Tegelnud üheksa ametiga, millest praegu on tähtsamad lastele raamatute kirjutamine ja Maaülikooli loodusteaduste kooli eestvedamine.
Elame Peedumäel, Tartust 25 kilomeetri kaugusel, Elva jõe ääres. Jõgi paistab kätte ka maja akendest, maja ehitas Juhani vanaisa, kunstnik Juhan Püttsepp.
Jõgi on mitmes mõttes tähtis, sest Juhani on jõeinimene – paigalpüsimatu, pidevas liikumises. Jões käivad Juhani ja meie tütar Anni Marie, vahel ka Juhani vanemad lapsed suviti suplemas. Oma väikese paadiga, mis kannab nime Põhjatihane, toob Juhani koju nii mõnegi piraka haugi, sekka ahvenaid ja harva eksib õnge otsa ka turb.
Kümmekond aastat tagasi istutasime koduakna alla paarkümmend punast eri sorti roosi. Praeguseks on erivärvilisi sorte viiskümmend ja mäekülg maja ees juba põõsastega kaetud. Rooside eest hoolitsemine on Juhanile heaks puhkuseks, sunnib toolist tõusma.
Ilmselt ei saagi lastele luua, kui kirjutajas endas poleks mõni tera lapsemeelsust. Nii näiteks tellib Juhani endale igal aastal Inglismaalt sünnipäevakingituseks kena portselannuku. Ning kui talle tundub, et mõni nukupere liige vajab hädasti uut kleiti, seavad nad koos sammud otse õmbleja jutule. Stiilne tulemus paneb särama nii nuku kui ka Juhani. Raamatusse „Toad täis nukkude juttu” ongi ta kirja pannud oma esimeste nukkude elulood.
Juhani kohe ei saa ilma koerata, truu sõbra ja teekaaslaseta. Koer Saku auks on tema juhtumised jäädvustatud raamatusse „Gibraltari laevakoerte ühing” ja meie koera Susi perre saabumise lugu teosesse „Vanaema, kes muutus kutsikaks”. Juhani on ka ise oma raamatuid illustreerinud, näiteks suuresti Peedumäe meeleoludest kantud „49 aastaaega”.
Ning kunstnik Johannese kummaliste lugude peategelases võib ära tunda Juhanit ennast – ühtaegu nii murelik kui muretu, peaasi, et hing sees, süda valla ja väike säde silmanurgas.
Aila, Juhani abikaasa
Väljavõte Haldja Kääri eluloost
Kui doktor Kääri nooremale tütrele Marele pandi kaheaastaselt leukoosidiagnoos, kaotas ta lootuse.
„Abikaasa ütles, et tema tütar ei tohi surra, peab juhtuma terveks tegev ime,” meenutas Haldja. „Aga mina teadsin, et pole olemas ravi, mis võiks Mare päästa.”
Lastehaigla labori töötajad varjasid Haldja eest ta tütre vereanalüüse, et säästa oma peaarsti.
„Ise olen ma tõe poolt, kui raske see ka oleks. Haigete laste emadega rääkides pidasin õigeks mitte varjata, kui oli oht, et võib minna ka halvasti. Ka oma lapsi kasvatades pole ma neile pettust, varjamist ja asjatute illusioonide loomist õpetanud.”
Tütar Mare elab praegu oma nelja lapsega Rootsis. „Ei juhtunud imet. See oli üks teine haigus, mis sarnanes leukoosiga,“ võttis doktor Haldja kokku oma arstipraktika kõige õnnelikuma lõpuga juhtumi.


description: Eile, 29. detsembril, said Valgamaa noortekogu liikmed kokku, et ühiselt meenutada aastat 2016 ning panna paika eesmärgid tulevaks aastaks.

title: Noortekogu valis endale uue juhi

maintext:
2015. aasta lõpust eilse päevani on noortekogu teinud tööd esimeheta – eesotsas kolmeliikmeline juhatus. Sinna kuulusid Reio Raudheiding, Sirli Pippar ning Monika Muru. Eilsel aastalõpukoosolekul pandi päevakavasse ka uue juhatuse esimehe valimised – selleks sai Triin Jaansalu.
"Triin on 20aastane noor neiu, kes pärit Tõrvast, juhtinud Tõrva gümnaasiumi õpilasesindust ning mitu aastat ka Tõrva noortevolikogu. Selle ameti andis ta käesoleva aasta lõpul üle ning on nüüd valmis enda juhtida võtma Valgamaa noortekogu," andis teada noortekogu juhatuse liige Sirli Pippar.
Ta lisas, et noortekogu töö pole neiule aga üldse mitte võõras, sest selle liige on Triin olnud juba mõni aasta ning just tema juhtimisel on Valgamaal läbi viidud päris mitu meeldejäävat projekti.
"Triin ei pelga võtta vastutust, on oma kohusetundega teistele eeskuju ning just seepärast valiti ta ka eelmine aasta Valgamaa aasta nooreks. Juuraõpingute kõrvalt Tartu Ülikoolis jõuab Triin veel ka aktiivselt osaleda organisatsioon ELSA töös, samuti jätkab Triin tööd Tõrva noortevolikogus, olles organisatsiooni liige," seisab Pippari edastatud pressiteates.
Valgamaa Noortekogu juhatuses jätkab lisaks uuele esimehele ja Sirli Pipparile tegevust ka Monika Muru. Noortekogu on vabatahtlik ühendus, mis võtnud enda põhisihiks võimaldada noortel aktiivsemalt osaleda ühiskondlikus elus.


description: Valitsus kiitis neljapäevasel istungil heaks keskkonnaministeeriumi eelnõu, millega keelatakse alates 2019. aastast poodides suuremate kilekottide tasuta jagamine.

title: Valitsus toetas poodides tasuta kilekottide jagamise keelamist

maintext:
Alates 2019. aastast keelatakse poodides suuremate kilekottide tasuta jagamist, näiteks puudutab see müügikampaaniate ajal ostude jaoks massiliselt jagatavaid kilekotte. Kehtima jääb erand, mille järgi tohib kasutada väiksemaid õhukesi kilekotte lahtise toidukauba pakendamiseks, näiteks liha või köögiviljade ostmisel või hügieeni otstarbel kilepakendis piima ostmisel, selgub valitsuse päevakorrast.
Eelnõu kohaselt võetakse Eesti õigusesse üle kilekottide kasutamist piirav direktiiv, millega soovitakse 2019. aasta lõpuks vähendada õhukeste kilekottide kasutamist 90 kilekotini inimese kohta aastas. 2025. aasta lõpuks soovitakse sama number langetada 40 kilekotile.
Seaduse jõustumisel tuleb poodides ostjatele pakkuda kilekottide kõrval ka teisi pakendamise võimalusi, mida juba ka tehakse. Näiteks pakutakse paber-, riide- ja võrkkotte, ka korduvkasutatavaid plastikkotte.
Suuremad kui 100ruutmeetrised poed peavad ostjatele müüdavate ja antavate kilekottide üle hakkama pidama arvestust ja esitama neid andmeid pakendiregistrile.
Kaupmeeste liidu esitatud andmete alusel oli 2015. aastal alla 100ruutmeetrise pindalaga müügikohti ligikaudu 780, mis on 28 protsenti müügikohtade koguarvust. Kuna väikesed müügikohad asuvad ka enamasti väiksema asustustihedusega piirkondades, kus on väiksemad käibed, siis on kilekottide tarbimine seal tunduvalt väiksem.
Esitatud andmete pinnalt analüüsib keskkonnaministeerium 31. märtsiks 2018. aastaks seaduse tõhusust ja vajadusel esitab muudatusettepanekud. Eelnõu koostamisele olid kaasatud Eesti Kaupmeeste Liit, Eesti kaubandus-tööstuskoda, Eesti Toiduainetetööstuse Liit ja projekti «Killerkott» esindajad.


description: Käes on jõulud, mille tähendus ja kombestik erineb sama palju, kui erinevad seda tähistavad inimesed või perekonnad üksteisest. Seepärast võib jõule nimetada tõenäoliselt rikkaima ja samas segaseima ajalooga pühadeks.

title: Kuidas jõulud ja selle kombed alguse said

maintext:
Jõulude ajaloo- ja folkloorirägastikus orienteerumiseks oleks ilmselt mõttekas selle kombestik jagada kolmeks suuremaks osaks. Esiteks erinevatest uskumustest tekkinud religioosne pidustus, teiseks traditsiooniliste sümbolitega samastatud talvepüha ning kolmandaks jõuluvana ja päkapikkudega seostatud kingiperiood.
Olgu öeldud, et järgnev tekst ei pretendeeri täielikule tõele. Ajalooallikad ja nüansid on sellel teemal sama mahukad, kui nad on üksteisele vastu rääkivad. Mis ühele puhas fakt, võib olla teisele kõigest võhiklik tõlgendus. Nagu ikka, soovin kõigile lugejatele ühelt poolt avatud meelt ja teisalt kainet mõtlemist.
Roomlaste festivalist Jeesuse sünnipäevaks
Itaalia kunstniku Guido Reni 17. sajandi maal Jeesuse sünnist. / Wikimedia Commons
Keskajal meie maale jõudnud ristiusu seisukohalt on jõulud selle jumala ainsa poja Jeesuse sünnipäevapidustused. Käivad ju mõned sellel ajal kirikus ja läänes ehivad linnaväljakuid Jeesuse sündi kujutavad stseenid Neitsi Maarja ja kolme targaga idast. Isegi jõulude ingliskeelne nimi Christmas on kahe vanainglise sõna christ (kristus) ja mass (missa) liitmise tulemus.
Otsides aga tõendeid selle kohta, kas ajalooline Jeesus tõepoolest 25. detsembril ilmavalgust nägi, põrkume vastu ajalooseina. Nimelt mainiti sellise kuupäevaga Jeesuse sünnipäeva esmakordselt alles kolm ja pool sajandit pärast tema väidetavat sündi, kuna piibel sellel teemal vaikib.
Mõni aasta enne seda tähistati tema sünnipäeva kolmekuningapäeval, 6. jaanuaril, ning enne seda olid paljud tollased teoloogid arvamusel, et sünnipäevi tähistavad üldse vaid patused.
Igatahes nüüdisajal ollakse arvamusel, et Jeesuse sünnipäeva paigutas tollane kirik teadlikult ühtima olemasolevate pööripäevapidustustega. On ju talvine pööripäev hetk, kui päike teeb põhjapoolkera taevas lühimaid kaari ning sealt edasi lähevad päevad vaid pikemaks. Pole siis ime, et päev, millal valgus saavutab ülekaalu pimeduse üle, oli juba ammu enne kristlust toonastele paganatele teada-tuntud aeg juubeldamiseks.
Prantsuse maalikunstniku Antoine-François Callet kujutlus roomlaste saturnaalidest. / Wikimedia Commons
Näiteks ammu enne Kristuse sündi tähistati Vana-Roomas detsembri teises pooles saturnaale, mis kujutasid endast jõukuse, külluse ja aja jumala Saturnuse auks peetud pidustusi. Selle ajal kaunistati kodud igihaljaste pärgadega, tehti üksteisele kinke, joodi alkoholi ja peeti kõnesid.
Lisaks olid karnevalihõngliste saturnaalide ajal lubatud hasartmängud ning orjadel lubati istuda oma isandatega samas lauas. Poeet Catullus kutsus seda lausa «parimateks kõigist päevadeks».
Lisaks saturnaalidele tähistati meie ajaarvamise esimeste sajandite 25. detsembril Rooma päikesejumala Sol Invictuse (tõlkes Võitmatu Päike) sünnipäeva. Samas ei ole ajaloolased päris üksmeelel, kas Jeesuse sünnipäev ühitati päikesejumala omaga või vastupidi.
Põhjarahvaste toostiaeg
Maalähedase jõulukombestiku alguse võib leida vanade germaanlaste ja muinasskandinaavlaste hulgas peetud jule-nimelisest festivalist, mis kestis detsembri lõpust jaanuarini. Tegemist oli ajaga, kui pikad ööd takistasid suuremate tööde tegemist ning talupoegadel oli aega lõõgastuda. Kristlus selleks ajaks veel nii kaugele põhja jõudnud ei olnud.
Jule’st ehk eesti keeles jõuludest kasvasid välja sellised traditsioonid nagu külast külla liikuvad maskeeritud jõulusokud, jõululaulud, jõuluhalud ja jõulusingid. Meile nüüdisaega pärandunud kommet jõulude ajal pisut liiga palju süüa ja juua võib samuti jälitada muinasusunditeni, kus tooste tõsteti jumalate Odini ja Freyri auks üsna ühese eesmärgiga – jääda purju.
Talvisel pööripäeval on
põhjapoolkeral aasta pikim öö ja lühim päev. / Wikimedia Commons
Natukene hilisemast ajast pärinevad kombed, mida Eestis ja mujal põhjamaades praktiseeriti veel eelmise sajandini üsna laialdaselt. Näiteks toodi jõulude ajal toapõrandale õled ja kuigi seda on hiljem üritatud põhjendada Jeesuse sündimisega tallis, oli tõenäoliselt selle algne eesmärk karmil talveajal külma rehepõrandat soojendada.
Lisaks õlgede toomisele meisterdati tubadesse heintest, munakoortest, lõngast ja sulgedest jõulukroone, mis matkisid lakke riputatuna kirikutest tuttavaid kroonlühtreid. Veel punuti heintest riste ja kuusnurki. Eriti huvitav komme oli võõra ukse taha viia õlest või kaltsudest meisterdatud nukke, mille leidja pidi selle kui laiskuse sümboli kiiresti teise majapidamisse edasi tassima.
Eestis kerkib esimene väljakukuusk
Jõulude enimlevinud sümboli – jõulukuuse – ajaloolised juured ulatuvad tõenäoliselt iidsete egiptlaste ja hiinlaste aegadesse, kellele igihaljad puud ja oksad tähistasid igavest elu. Põhjarahvaste, nagu näiteks viikingite seas oli aga eelkristlikul ajaperioodil laialt levinud puude kummardamine. Lisaks korraldati keskaegses Euroopas 24. detsembril piiblinäidendeid, kus kujutatud «paradiisipuud» ehiti õunte ja armulaualeivaga.
Esimesed teadaolevad pühadeaegsed väljakukuused kerkisid 1441. aastal Tallinnas ja Riias tegutsenud Mustpeade vennaskonna gildihoone ette. Pisut enam kui sada aastat hiljem kirjutas Tallinna kroonik Balthasar Russow, kuidas komme kuusk turuplatsil ehtida ning hiljem selle ümber tantsimiseks süüdata oli saanud siinmail üsna tavaliseks.
Just 15. ja 16. sajandeid võib nimetada ka tänapäevase tubase jõulukuuse algusaegadeks. Peamiselt Saksamaalt ja selle mõju all olevatest maadest pärinenud komme levis järgnevate aastasadade jooksul rahvastiku rändamise tulemusel teistesse maadesse.
Näiteks teisel pool Atlandi ookeani seadsid esimese teadaoleva jõulupuu 1781. aastal Kanadas üles Saksa kindral Friedrich Adolf Riedeseli ja tema naine. Vähem kui saja aasta pärast kujutati kaunistatud kuuski juba Ameerika jõulukaartidel.
Kuusk tehakse ilmalikuks
Prantsuse kunstniku Marcel Rieder 1898. aasta maal jõulukuuske ehtivast naisest. / Wikimedia Commons
Venemaal keelustati aga jõulupuu kui kristlik sümbol vahetult pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni ning asendati 1935. aastal uut aastat tähistava nääripuuga (rootsi sõnast Nyår – uusaasta).
Puhtalt ilmalikuks muudetud pühadekuuse tipus säras varasema jõulutähe asemel viisnurk ning tootma hakati lennukite, rakettide ja kosmonautide kujulisi ehteid. Ka aastaid pärast Nõukogude Liidu lagunemist tähistakse vene rahvusest inimeste seas enamasti nääre.
Kui päris alguses kasutati kuuskede ja nulgude ehitimiseks õunu, roosiõisi, paelu, piparkooke ja muid maiustusi, siis vahaküünalde levikuga hakkasid puudel särama tuled. Viimaks asendusid õunad klaasist ehete ning küünlad elektripirnidega. Kuigi täpseid arve on raske kindlaks teha, hinnatakse maharaiutud jõulupuude iga-aastaseks arvuks tublisti üle saja miljoni.
Tänapäeval üha tavapärasemaks muutunud komme lisaks kuuskedele ja nulgudele ehtida tuledesse ka raagus lehtpuid jõudis meieni 1990. aastatel Skandinaaviast. Samast kohast ja ajast on pärit ka tava ehitida elektriküünaldega tänavaid ja hooneid.
Vaheldus talvisele paastuajale
See, et ühe õige eestlase laualt leiab jõulude ajal verivorsti, hapukapsad, seaprae ja keedukartulid, ei tohiks kellelegi üllatusena tulla. Küll on nende roogade taga oma loogika. Oli ju detsembri lõpp aeg, kui pool talvist paastuaega läbi sai. Miks mitte siis sellel ajal natukene vaheldusrikkam laud katta?
Kuna jõulude eel oli taludes traditsiooniline aeg seatapuks, kasutati kõik looma sellised kehaosad, mida otseselt säilitada ei saanud, esimesel võimalusel ära.
Näiteks serveeriti just jõuludel seajalgu, seapead ja verivorste. Kusjuures neist viimased olid eelkõige levinud Lõuna-Eestis, kuna saartel ja Põhja-Eestis valmistati lihtsalt valgeid tanguvorste ehk makke. Jookidest valmis pühadeks varasemalt käima pandud koduõlu ja kali.
Pühade ajal poelettidel ja koduahjudes tavapäraseks saanud piparkookid jõudsid Euroopasse enam kui millennium tagasi. Maiustele omistati algselt raviomadusi ning näiteks Rootsi nunnad kasutasid seda kui tõhusat ravimit kõhukinnisuse vastu. Laialdaselt kättesaadavaks jõulumaiuseks sai see alles 18. sajandil.
Poolenisti pühak ja poolenisti jumal
Rootsi kunstniku Georg von Roseni 1895. aasta maal jumal Odinist. / Wikimedia Commons
Üks teine ilmeksimatu pühadesümbol on loomulikult lahke, lõbus ja pisut ülekaaluline ning habemesse kasvanud jõuluvana, kelle algupära on tõenäoliselt seotud mitme ajaloolise ja fiktiivse tegelasega. Eelkõige arvatakse, et jõuluvana prototüüp oli 3. sajandil tänapäevase Türgi aladel elanud Püha Nikolaus, kes oli legendide järgi rahumeelne, heasüdamlik ja abivalmis inimene, kellele meeldis eriti vaestele kinke teha.
Lisaks on pakutud, et germaani paganate poolt talvepühade ajal austatud jumal Wodanilt või norrapäraselt Odinilt on tänapäevane jõuluvana nii mõndagi laenanud. Teda kujutati pika habeme ja keebiga kesktalvel taevavõlvil ratsutamas oma kaheksajalgse ratsu Sleipniri turjal. Tänapäeval tõmbavad jõuluvana lendavat saani teatavasti kaheksa põhjapõtra.
Nüüdisaegse jõuluvana kuvand on lähedalt seotud Victoria ajastu Inglismaal populaarsust kogunud Jõulude Isaga (inglise keeles Father Christmas), keda kujutati esmakordselt valgete ääristega rohelisse rüüsse riietatuna Charles Dickensi 1843. aasta klassikateoses «Jõululugu». Tema tänapäevase ingliskeelse nime Santa Claus hääldus tuleneb aga otseselt Madalmaade kingijagajast Sinterklaasist, kes omakorda baseerus Nikolause legendidel.
Jõuluvana võtab jumet
1881. aasta illustratsioon USA karikaturisti Thomas Nasti poolt. / Wikimedia Commons
Tänaseks teada-tuntud puna-valge kasuka ja hiiglasliku kingikotiga jõuluvana hakkas ilmet võtma alles 20. sajandi esimestel aastatel. Erinevalt laialt levinud linnalegendist, et jõuluvana sai oma välimuse Coca-Cola 1930. aastatel läbi viidud reklaamikampaaniatest, kujutati teda sarnasel kujul juba 1905. aastal USA huumoriajakirja Puck esiküljel.
Sellest järgnevatel aastakümnetel hakkas levima kujutus jõuluvanast kui kinke valmistavate haldjate ehk päkapikkude ülemusest, kes veedab enamiku ajast põhjanabal. Seal koostab ta aasta jooksul nimekirja tublidest ja pahadest lastest ning premeerib neid jõuluõhtul vastavalt kingi või söetükiga.
Kuidas täpsemalt suudab jõuluvana ühe õhtuga kõiki maailma lapsi külastada, neile kinke tuua ja korstnatest sisse mahtuda, jääb aga vist statistikuid, füüsikuid ja insenere vaevama igaveseks.


description: Teispäeva hommikupoolikul juhtus Võrumaal õnnetus, milles sai hukka metsatööde käigus langetatud puu alla jäänud keskealine naine.

title: Langetatud puu alla jäänud naine hukkus

maintext:
Lõuna prefektuuri teatel langetas Rõuge vallas, Valgamaa piirist mõnekümne kilomeetri kaugusel Augli külas asuvas metsas 32aastane mees puu, mille alla jäi metsa kõrval asuva tee peal kõndinud 53aastane naine, kes sündmuskohal hukkus.
Külas elava Väino sõnul oli hukkunud Liivil kaks täiskasvanud poega ja elukaaslane. Küla on väike ja kõik teavad kõiki, mistõttu mõjus uudis mõistetamatust õnnetusest küla elanikele eriti šokeerivalt. «Nii nad aegamööda kaovad,» tõdes Väino nukralt.
Külavanem Silvi Luha tunnistas, et hukkunu oli tema hea tuttav ja eluaegne naaber. Ütlemata on selge, et Augli küla taolises väikeses kogukonnas on naabritevahelised suhted erilised. «Meid on väga vähe, mõni talu kohe päris tühi,» ohkas külavanem kümmekonna elanikuga külast rääkides. «Ja nüüd meie väikeses külas selline ränk õnnetus. See on meile kõigile väga raske.»
Luha teadis ka rääkida, et õnnetus oli juhtunud ennelõunal, teel koju. Õnnetuspaika vaadates oli näha, et juhtunu oli tõepoolest väga kahetsusväärne juhuslik õnnetus. Jalutajat oli tabanud otse risti üle tee langenud haavapuu. Sealjuures puu kasvukoht oli mõnevõrra teest eemal, metsa sees. Eilsest tähistasid õnnetuspaika hukkunu mälestuseks süüdatud küünlad.
Ka külavanem oskas hea naabri mälestuseks öelda vaid head. Lisaks sellele olnud Liivi heas mõttes metsa poole hoidev inimene. "Ta armastas väga metsas käia, sageli niisama jalutamas, aga ka marjul ja seenel."
«Väga kurb aastalõpp,» sõnas Luha. "Eks iga aasta läheb omal moel ja jääb millegagi meelde, sel aastal siis nii õnnetult."
Täpsemalt kommenteerida, mis asjaoludel õnnetus juhtus ja kui palju siin kellegi süüd on, ei saa enne uurimistulemusi keegi. Rõuge abivallavanema Olev Mõttuse sõnul on tegemist väga kurva uudisega ja ta tunneb naabritele ja lähedastele südamest kaasa.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Riita Serikova sõnul algatas politsei 27. detsembril kella 10.45 paiku Võrumaal Rõuge vallas Augli külas langetatud puu all hukkunud naise surma asjaolude väljaselgitamiseks kriminaaluurimine karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb surma põhjustamist ettevaatamatuse tõttu.
"Praegu on alust arvata, et kannatanu hukkumine on põhjustatud ettevaatamatusest raietööde tegemisel. Täpsemad asjaolud selgitab uurimine," oli prokuratuuri vastus. Samas oli lisatud, et teo toimepanijat võib süüdimõistmisel karistada kuni kolmeaastase vangistusega. Praegu politsei kedagi juhtunu tõttu kinni pidanud ei ole.


description: Mobiilsidevõrgud on küll väga töökindlad, kuid aeg-ajalt võib siiski ette tulla juhtumeid, kus numbri valimine ei õnnestu. Seda mõnikord just aastavahetusel, mil võrgud on tavapärasest märksa enam koormatud.

title: Hädaabikõnet saab teha ka võrgu rikke või ülekoormuse tõttu

maintext:
Tehnilise järelevalve amet (TJA) annab siinkohal mõned näpunäited, kuidas käituda, kui on vaja teha hädaabikõne 112, kuid telefon juba mitmel järjestikusel proovimisel keeldub kõne algatamast või annab veateate võrgu ülekoormuse või rikke kohta.
Esmalt, kui on võimalus kasutada mõne teise mobiilsideoperaatori liitumisega telefoni, tuleks proovida teha hädaabikõne sellega. On vähe tõenäoline, et teises võrgus on samal ajal rike või ülekoormus.
Kui see võimalus puudub, tuleks telefonile teha taaskäivitus. Kui telefon on käivitumas ja küsib PIN-koodi, siis jätta see sisestamata. Sellisel viisil toimides ei registreeru telefon koduvõrku, kus esines rike ja hädaabikõne sooritamiseks valib telefon nüüd ise kolme võrgu vahel. Paljude telefonide ekraanil on PIN-koodi sisestamise juures nupp «Hädaabikõned», mida saab kõne tegemiseks kasutada.
Nuputelefonide puhul, mille SIM-kaart on lihtsalt eemaldatav, annab sama tulemuse SIM kaardi eemaldamine ning seejärel hädaabikõne valimine.


description: Veebibrauserist avanev ostukeskkond tundub kui piiritu ja mugav imedemaa, sest kõrvaltänava poekese asemel saab tarbija oste teha kas või maailma teisest otsast. Tarbijakaitseameti kaubandustalituse juhataja Kristel Huvila soovitab tarbijal enne ostu aga mõelda, kes on tehingu teine pool, kas kaup on ohutu ning millised on võimalused hiljem oma pretensioone lahendada.

title: Tarbija võimalused pretensiooni lahendamiseks sõltuvad e-poe asukohast

maintext:
«Ostu netipoes teen kiirelt ja vähese vaevaga, lisan toote ostukorvi ning märgin linnukese kasutajatingimustega tutvumise kohta. Teen ära veel rahalise makse ning jään mugavasti ootama. Kaup tuleb vabalt valitud kohta ja kui ei meeldi, siis saadan lihtsalt tagasi, eks? Mitte päris,» hoiatab Kristel Huvila.
«Selline on levinud ja küll enamasti toimiv käsitlus internetis ostlemise kohta, kuid tarbijal tasuks märgata veel mõningaid olulisi tegureid oma ostuotsust kaaludes,» lisas ta.
Ostes mistahes toote Euroopa Liidu väliselt kauplejalt, näiteks Hiinast või Ameerikast, ei pruugi olla kauba tootmisel kohaldatud Euroopa Liidus kehtestatud regulatsioone konkreetsele tooterühmale.
«Siseturul on tootegruppide lõikes ühtlustatud nõuded tarbekaupadele – mänguasjad, tekstiiltooted, lapsehooldustooted, elektroonikaseadmed – ning liikmesriikide järelevalveasutustele on omistatud pädevus kontrollida toodete vastavust kehtestatud nõuetele,» selgitab Huvila.
Soetades toote kolmandatest riikidest, tuleks arvestada, et järelevalveasutuse võimalus sekkuda ning veenduda ohutusnõuete järgmises on piiratud.
Nagu igasuguse ostuotsuse tegemisel, tuleb tarbijal tutvuda enne ostu tellimuse täitmise tingimustega. Oluline on märkida, et tarbijaõiguste direktiivi alusel kehtivad Euroopa Liidus ühtsed reeglid e-kaubandusele.
Üks tuntumaid üldpõhimõtteid on tarbija õigus kaup ilma põhjendamata tagastada, andes sellest kauplejale teada 14 päeva jooksul alates kauba kättesaamisest. On küll erandeid, mil viidatud reegel ei laiene, kuid põhimõtteliselt on see hea võimalus tarbijal tootega tutvuda ja lihtsustatult taganeda.
Kui kaupleja ei ole oma tegevust suunanud Euroopa või Eesti turule, ei saa amet jõustada järelevalvemeetmeid ja sundida järgima sidevahendi abil sõlmitud lepingutele kehtestatud teavitusnõudeid.