title: VIDEO | "Radar" Kallase tagasitulek: "Ei kahetse ühtegi momenti"

maintext:
Neljapäev, 22. september. Kell on mõned minutid 11 läbi ja presidendivalimisteni Estonia kontserdisaalis on jäänud 48 tundi. Siim Kallase kampaaniabuss on saabunud Keila-Joa mõisa juurde. Siin peab Kallas oma viimase kohtumise valijameestega enne valimisi. Ta on pidanud koos teiste kandidaatidega üles astuma lugematutes debattides. Ta ei ole kunagi teinud nii intensiivset kampaaniat. Ja tal ei ole siin kaalul ainult presidendikoht, vaid see, kui hästi õnnestub tal üldse tagasi tulla Eesti poliitikasse.
Ehkki endine presidendikandidaat Siim Kallas lubas pärast valimiste ebaõnnestumist, et presidendiralli jääb seljataha, on selle kõige taustal midagi laiemat. See on Kallase tagasitulek Eesti poliitikasse. Radar jälgis lähivaates tema viimaseid kampaaniapäevi ja sai sellele mõttele kinnitust.
Viimasel nädalal on Kallas koos abikaasa Kristiga läbi sõitnud kogu Eesti – kokku 3000 kilomeetrit. Selle kõrvale on ta juba andnud mustmiljon intervjuud, kuid lõppu ei paista.
Siia Keila-Joale kogunevad teda kuulama Harjumaa valijamehed, kokku paarkümmend inimest. Kallas tutvustab oma vaateid ning arutleb Eesti elu probleemide üle. Kohtumine kestab pea kaks tundi. „See on nüüd see ehe värk, nemad otsustavad,“ on Kallas kohtumise lõppedes silmnähtavalt rahul.
Ta lisab, et presidendivalimiste mõttes on need kohtumised palju olulisemad, kui näiteks debatid. „Tohutud debatid on olnud ja siis on küsitud ka, et mis mõte sellel debatil on ja vastus on, et mitte mingit. Sa justkui kalastad valijaskonda, keda ei ole olemas. Oleks otsevalimised, oleks teine asi,“ räägib ta.
Sellegipoolest, ka siit Keila-Joalt tuleb asuda teele järgmise debati poole - Kallast oodatakse Vikerraadio eetrisse. Jätkame arutlust debativäsimuse üle Kallase kampaaniabussis teel Tallinna.
„Iga päev tuleb mingi uus idee, et mida kõike see kandidaat peaks tegema. Viimane oli, et peab andma käekirjaproovi. Et siis käekirjaproov läheb Londonisse ja siis Londonis keegi hindab, et kas siis sinu käekiri kõlbab Eesti presidendile või mitte. Ühesõnaga absurd,“ arutleb Kallas.
Jah, tuleb tõdeda, et neid debatte on olnud juba natuke väsitav kja vaadata.
„Muidugi,“ sekkub ka Kristi Kallas.
„No mul on seda hea kuulda. Mitte ainult seal olla, vaid ka vaadata on väsitav,“ lisab Siim Kallas.
See-eest kiidab Kallas kohtumisi valijameestega. „Need kohtumised on tegelikult kõige parem osa olnud sellest asjast,“ kinnitab ta.
Kas tahate minevikuta presidenti?
Kindlasti on ka palju neid, kellele Kallas ei meeldi. Küsime, kas see ei ole asi, mis võiks tema olukorra presidendina keerulisemaks teha?
„Aga millist presidenti te siis tahate? Kellel ei ole minevikku, kellel ei ole olevikku, kes ei tee ühtegi otsust, kes ei tee ühtegi valikut, kellel pole mingeid vaateid?“ küsib Kallas vastu.
Ja jätkab pärast lühikest pausi: „Ja kelle vastu siis järelikult ei saa keegi olla, kuna pole midagi, mille vastu olla. Ma ei tea, ma ei ole niisuguseid inimesi kunagi armastanud,“ ütleb ta.
Kallase vastu ollakse alati. Ja alati keerleb siis jutt teemade ümber, mis puudutavad 10t miljonit, R-Hooldust ja Veb Fondi. Nendest teemadest ei pääsenud ta ka ringreisil. Näiteks Saaremaal joooksid kodanikud Kallasele järgi ühe raamatuga, et paluda temalt autogrammi. See raamat oli Virkko Lepassalu „Kallase afäär“. „Inimene tahab autogrammi – peab saama. Aga ma ei ole seda raamatut lugenud,“ nendib Kallas.
Võtab malakaid rahulikult
See raamat räägibki kurikuulsast 10st miljonist dollarist ehk kunagise Põhja-Eesti Panga lollist investeeringust. Ehkki see teema on kohtust läbi käinud ja Kallas õigeks mõistetud, on surmkindel, et see küsimus tema isiku kõrvale alati jääb.
Kallase bussi ja kogu tema kampaania rooli hoiab täna suhtekorraldaja Janek Mäggi. Huvitav seik ajaloost - 97. aastal kajastas toona Äripäeva ajakirjanikuna ametis olnud Mäggi esimesena 10 miljoni teemat. „Jah, selline paradoks on tõesi olemas,“ ütleb Mäggi.
Kallas võtab tänaseks neid teemasid rahulikult. „Oletasin muidugi palju teravamat rünnakut ja palju rohkem sedasorti asju. Aga ei tulnud eriti midagi,“ ütleb ta.
Kallase sõnul on temavastased meeleolud tänaseks pigem seotud sellega, et ta on pidanud poliitikas palju otsuseid langetama. Ja need ei ole alati kõigile meeldinud.
„Eks neid malakaid niimoodi poliitikas kasutatakse. Aga teistpidi, mis on objektiivne, on see, et ma olen palju teinud. Ei ole midagi selles taasiseseisvunud Eesti Vabariigis olulist majanduspoliitikas juhtunud, kus mina ühte- või teistpidi poleks osaline olnud. Kes ei ole rahul, kes leiavad, et asjad oleks pidanud teistpidi olema, näitavad näpuga, et näe – seal on see süüdlane,“ räägib ta.
“Kuivõrd teie lugu ilmub pärast…”
Tõsise pitseri kogu presidendirallile ja Kallase kampaaniale jätab Reofrmierakonna sisetüli.
„Nii kui ma midagi ütlen, siis leidub kohutav hulk inimesi, kes ütlevad, et näe – nüüd ütles jälle midagi valesti ja inimesed solvuvad. Aga no tõde on – kuivõrd teie lugu ilmub pärast – siis tõde on ju selles, et lõppkokkuvõttes on ikkagi kaks Reformierakonna kandidaati, kuigi kõik otsustasid justkui, et nii ei ole,“ räägib Kallas.
„Ja et ühe Reformierakonna kandidaadi puhul on väga osavalt suudetud jätta mulje, et ta ei ole Reformierakonna kandidaat. Mulle on tegelikult ka seda iseendast korduvalt soovitatud, et katsu kuidagi Refromierakonnast eralduda, et siis sul on suured šansid. Aga see on minu loodud erakond ja see oleks väga küsitava eetilise väärtusega samm,“ räägib Kallas.
Kallase sõnul pole vaidluses erakonna kandidaadi osas küsimus üldse mitte selles, et erakonnas ei võiks olla eriarvamusi - vastupidi, neid on alati olnud ja peabki olema. Küsimus on hoopis selles, et kui erakond teeb otsuse, siis peaks need, kes olid teisel arvamusel, otsusega leppima. Mitte selle vastu töötama. „Seda pole nagu varem olnud, et tegelikult lihtsalt üks seltskond ignoreerib otsust täiega. Et ma ei tea, kuida see saab nii edasi minna. Eks pärast ikkagi mingisugune arutamine peab tulema, et kuidas see siis ikkagi nüüd nii läks,“ räägib ta.
Liiga palju kehakeelt
Läheneme raadiomajale ja Kallast ootab nüüd ees järgmine debatt.
Pärast raadiot saavad presidendikandidaadid veel samal õhtul kokku järgmisel debatil - seekord räägitakse Postimehe eestvedamisel välispoliitikast. Janek Mäggi hoiab debattidel silma peal ja annab pärast tagasisidet. Näiteks sellist. „Konkurent ütles mingisuguse sellise tema arvates ebaadekvaatse mõtte – tegi natuke nägusid, eks ole. Loomulikult kaamera sõitis talle kohe peale,” räägib Mäggi ja lisab, et oluline on oma kehakeelt kontrollida. “Mitte ainult siis, kui sa ise räägid,“ ütleb ta.
Kallase kehakeel väljendab tema emotsioone liiga palju, usub Mäggi. „Ta liiga palju väljendab seda, et kuidas ta konkreetset küsimust või teemat paneb sinna oma füüsilise kehakeele sisse. Meil on siin mõned presidendikandidaadid, kes kogu aeg naeratavad,“ lisab Mäggi.
Kella kümneks õhtul jõuab Kallas Telliskivi loomelinnakusse, kust läheb TV3e eetrisse Mihkel Raua otsesaade Kolmeraudne. Ta osaleb saates koos Mailis Repsiga. Grimmis tutvustatakse Kallasele veel saate käiku - millal ja kuhu võib liikuda. Väsimus võtab juba võimust ja Kallas tunnistab, et instruktsioonidest talle midagi hoo pealt meelde enam ei jää. Saade algab. Pärast poliitikuna võetud pausi, on Raud eetris tagasi ja võime veenduda, et tema küsimused on endiselt teravad.
Raud küsib: „Kas R-Hoolduse ja Veb Fondi küsimustele on võimalik, kuidagi lõplikult ja jäädavalt vastata nii, et kõik jäävad rahule või jääte te nende küsimuste eest põgenema ka presidendiks saades. Nii, nagu te paar aastat tagasi põgenesite ühe nääpsukese Äripäeva ajakirjaniku eest, kui ta R-Hoolduse kohta teie käest küsis. Kusagile sinna lifti joostes.“
„Ei põgene kuskile ja vastatud on nendele küsimustele ka. Mis puudutab R-Hooldusesse, siis tänagi sai raadiosaates vastatud sellesse põhjalikult,“ alustab Kallas oma vastust ja jätkab juba pikema selgitusega sellest, kuidas omal ajal oli selline erakonna rahastamine seaduslik.
“Lootsime, et õnnestub närvi ajada”
Saatejuht Raud tunnistab pärast saadet, et Kallas jättis talle hea mulje. „Ma ei ütle seda sellepärast, et ma tean, et te olete teda päev otsa jälginud. Eks meie ülesanne oli teda närvi ajada. Me teadsime, et ta on väsinud. Me lootsime, et meil õnnestub ta närvi ajada, aga ta ei läinud. Nii et ta oli selles mõttes väga tubli ja väga hästi sai hakkama,“ räägib Raud.
„Jah, see oli äge,“ ütleb Kallas pärast saadet. „Ma talle (Rauale – toim) ka rääkisin, et minu esimene kogemus oli, kui ma olin peaminister, siis ma olin selles kuulsas BBC Hardtalk-is. Ja siis oli niisugune legendaarne HARDtalki esindaja, nagu Tim Sebastian. Ja siis ka pärast öeldi – Mihkel Mutt kirjutas – et hakkama sai. Et see pole lihtne,“ meenutab Kallas.
Raud lisab, et eks Kallas ole juba harjunud neile küsimustele vastama. “Kurb on see, et eks ta jääbki elu lõpuni ilmselt neile vastama,” ütleb ta.
Kampaaniaväsimus lööb välja
Kallase enda näos on kergendus - ta on oma viimasest kampaanianädalast surmväsinud.
„Tänane päev on ikka olnud päris äkiline. Seitse üritust ja intervjuusid. Seitse kõik kokku. Mõistus muidugi toimetab ainult ühekohaliste numbritega. See ei ole enam... Ma arvan, et eks ma lähen magama nii kiiresti, kui saan,“ ütleb ta.
Ja siis on valimispäev käes. Kallas stardib oma Viimsi kodust pisut enne kella 11st, et astuda taas kaamerate ette, jagada kommentaare vasakule ning paremale ja asuda võistlustulle.
Pinge kasvab koos häälte lugemisega esimeses voorus. Edasisaamine on napp - 81 häält jätab ta voorus teiseks ja viib konkurent Mailis Repsi ees kahe häälega edasi.
„See oli hea tulemus. Hea tulemus oli see, et see viib teise vooru,“ ütleb ta kahe vooru vahel toetajatele peetud kõnes.
Kallas käib veel kahe vooru vahel kohtumas teiste erakondadega, et hääli leida, kuid nagu teame - sellest kõigest pole kasu. Ta saab küll neli häält rohkem, kui Jõks, ent tühjaks jäetud sedelid nurjavad valimised sootuks. „Kui ma siiapoole sõitsin hommikul, siis ma mõtlesin, et üks variant on see, et ma ei pääse teise vooru. Ja teine tõenäoline variant, et see asi läheb tagasi riigikokku,“ räägib ta hiljem.
“Ei kahetse ühtegi momenti”
Pettumust sellise tulemuse üle väljendab ta ka oma toetajatele peetud sõnavõtus valimisjärgsel kogunemisel. „See, mis täna toimus – selle pärast on mul tõesti häbi. Mis sa nüüd rahvale ütled väljapoolt. Mida nüüd need valijamehed, lähevad koju ja ütlevad, et selline jama leidis aset ja me ei suutnudki presidenti valida. Ja ma arvan, et see on Tallinna intrigantide töö, et see nii läks,“ sõnab Kallas.
Ehk teisisõnu - valimise ajasid nurja sisevõitlused erakondades.
„Ma ei tea – kõik ajavad oma väikest asja, ei suuda kokku leppida. Ma ei tea, kellele see kasulik on, aga Eestile see igal juhul kasulik ei ole. See on kohe kindel,“ ütleb Kallas.
Kallas ise on nendes erakonnasisestes võitlustes järje juba kaotanud. „Ma ei suuda selles orienteeruda. Öeldakse, et räägi nendega. Siis öeldakse, et räägi nendega. Ühesõnaga, mina – ma olen kaotanud igasuguse orientatsioon,“ nendib ta.
Kuid kas Kallas peab seda tulemust ka enda põrumiseks? „Tegelikult mul on, nagu ka Churchillil, olnud väga palju perioode, kus lähed kord alla, kord üles. Kord kaotad mingid valimised, kord jälle võidad mingid valimised. Noh, nüüd on nii. Ei tule alati kuldmedalit, tuleb teine koht. Ei, ma nagu väga ei põe,“ kinnitab Kallas.
Ka tütar Kaja Kallas leiab, et see võit seal polnud kõige tähtsam. „Isegi, kui me olime vennaga väikesed või noored ja võtsime midagi ette ja see ei läinud päris nii, siis alati enne seda meil vanemad ütlesid, et läheb, kuidas läheb – meie armastame teid ikka. Ja nüüd mul on põhjust öelda, et läheb, kuidas läheb – meie armastame sind ikka,“ ütleb ta.
Ent küsimus, mida Kallas ise endalt õhtu lõpuks küsida tahab, on järgmine: kas see asi üldse vääris küünlaid? “Ja ma ütlen, et vääris küll. Olla Eesti poliitikast ära ja siis lülituda sellesse poliitilisse võitlusse või poliitilisse tegevusse sedakaudu – ei kahetse ühtegi momenti,“ ütleb ta.


title: VARGUSED JÄTKUVAD! Kolme parasportlast rööviti Rio olümpiakülas

maintext:
Hispaania meedia teatel on kolm Hispaania parasportlast langenud Rio olümpiakülas röövi ohvriks.
Hispaania Paraolümpiakomitee liige rääkis spordiajalehele Marca, et pätid riietusid koristajateks ja sportlastelt varastati 350 eurot. Politsei tabas bandiidid, aga raha ei leitud.
Juhtumist teatati politseile ning loodetakse, et enam ühtegi sellist intsidenti ei juhtu. "Me ei lase enam koristajad tubadesse, sest me ei usalda neid," sõnas üks Hispaania paraolümpialane.
Augustis peetud olümpia ajal varastati samuti olümpiakülast Austraalia sportlastelt sülearvutid ja riided ning pättide ohvriks langesid ka taanlased.

fasttext_language: et


authors: Panthermedia Scanpix

description: Trennis käimine pole mitte kõigile meelepärane tegevus – väga paljud inimesed lihtsalt ei armasta sportlikke tegevusi, kuigi hea välja näha ja vormis keha ihaldatakse ikka.

title: Kuidas ilma trennis rassimata vormis püsida?

maintext: 2. Leia endale sobiv liigutamisviis. Vali enda vormishoidmiseks sellised tegevused, mis on sulle meelepärased. Võivad ju rääkida küll, et jõusaalis käimine või jooksmine on jalgrattasõidust tõhusamad, kuid ära usu rääkijaid – vali enda liigutamiseks just see tegevus, mis sulle kõige rohkem meeldib. Treeningust saad kõige rohkem kasu just siis, kui oled seda tehes heas tujus ja õnnelik.


title: Mõõkadega segaabielu vastu

maintext:
Eile hommikul tungis Gurwara Sahib templisse Inglismaal 20–30 mõõkadega vehkivat meest, et takistada sikhide kogukonna liikme abielu võõraverelisega.
Kaheksa tundi väldanud vastasseis politseiga lõppes verevalamiseta. Templisse tunginuist vahistati 14 inimest. Sikhid on tihti püüdnud takistada segaabielude sõlmimist ja Suurbritannias elavate sikhide nõukogu on samuti teatanud, et sikh tohib abielluda vaid oma kodukonna liikmega. Kuid kunagi varem pole segaabielu sõlmimine templis viinud relvastatud vastasseisuni.


description: Eesti korvpallikoondis jätkas 2017. aasta EM-valikturniiri, kaotades 4. voorus Minskis Valgevenele 63:79. Sellega võis kaduda võimalus pääseda EM-finaalturniirile. Võtame mängu kokku seitsme võtme kaudu.

title: 7 VÕTIT | Kas nägemist EM-finaalturniir? Valgevene - Eesti 79:63

maintext:
Kui Poola tuleb viimases voorus Tartusse tõsiselt mängima, on meil väga raske võitu loota ning kui me seda ei suuda, pole finaalturniirile kindlasti asja. Tubli oli vähemalt asjaolu, et Eesti lõpetas mängu 7:0 spurdiga ehk ei kaotanud suuremalt kui Tallinnas võitsime (19 punktiga). Kui turniiri lõppedes on Eestil ja Valgevenel võrdne arv võite, jääme neist ettepoole. Kaks vooru enne lõppu on mõlemal meeskonnal 2 võitu.
2. Mis muutus võrreldes Tallinnas peetud mänguga?
Valgevene oli häälestunud hoopis isukamalt ja haaras pärast Eesti väikest algedu kiirelt initsiatiivi. Esimese veerandi lõpuks väljendus see 4-, poolajaks 9-punktilises üleolekus. Et Valgevene tuleb agressiivsemalt peale, võis karta, kuid ikkagi ei saanud eestlased vastaseid pidama. Lasta endale esimese veerandiga 24 punkti visata oli palju, seejuures tabasid võõrustajad 13 kahepunktiviskest 10.
Teisel veerandil muutus mäng kinnisemaks, mis sobis külalisvõistkonnale paremini, korra 8 punktile kärisenud vahe vähendati kolmele, ent järge ei tulnud, lisaks realiseeris Valgevene mitu kiirrünnakut. Samuti oli kodustatud mees Maalik Wayns täna hoopis teisest puust mees.
Valgevene korvpallikoondise jaks käis täna Eestist 79:63 üle. (Stanislav Moshkov)
3. Kas Kalev/Cramo on saanud hea mängumehe?
On küll. Vitali Ljutõtš kerkis juba mitmendat korda Valgevene koondise parimaks. Tal olid suurimad teened selles, et võõrustajad pääsesid kolmanda veerandi lõpu eel juba 14 punktiga juhtima. Ljutõtši arvel oli juba selleks ajaks kaksikduubel ehk 16 punkti ja 10 lauapalli, lisaks hea töö kaitses. Ta on füüsiliselt tugev ja agressiivne mängumees.
4. Kes oli Eesti parim?
Reinar Hallik. Kaotajatest on raske kedagi esile tõsta. Et Halliku sekund enne lõppu tabanud vise jättis eestlased kahe mängu kokkuvõttes Valgevenega plussi, nimetame ta ka parimaks! Lisaks andis mees nii palju, kui temas oli.
5. Mida peab Eesti edasist silmas pidades parandama?
Liiga palju lasti koos veaga korve visata. Ikka juhtub, et vastane nopib ründelauast palli, kuid ainuüksi esimesel poolajal juhtus kolmel korral nii, et nad realiseerisid kordusrünnaku korviks ning lisaks sellele teenisid vea ja tabasid ka vabaviske. On korvpalli kuldreegel: kui teed vea, siis ikka mehiselt, nii et vähemalt mängust sooritatavast viskest ei tuleks kahte punkti!
Samuti häiris Eesti mitu pallikaotust, kus söödu adressaat põrutas minema ja just samal hetkel suundus pall tühjaks jäänud kohale…
6. Mida ütlesid asjaosalised?
Siin avaldame kommentaarid esimesel võimalusel!
7. Mis saab edasi?


authors: Afp Scanpix Vidapress

description: Sel sügisel möödub 100 aastat krimikuningajja Agatha Christie kuulsaima kangelase Hercule Poirot’ sünnist. Homme ilmub selle tähistamiseks üheaegselt maailma eri paigus uus Poirot’-romaan „Suletud kirst“, mille on Agatha Christie Fondi tellimusel kirjutanud Briti kirjanik Sophie Hannah.

title: LOE ENNE ILMUMIST: katkend uuest Hercule Poirot’ romaanist

maintext:
„Suletud kirstu“ sündmustik leiab aset 1929. aastal Iirimaal. „See, mida ma kavatsen teile öelda, šokeerib teid …“ üllatab armastatus lastekirjanik leedi Athelinda Playford advokaati, kellele ta on usaldanud oma testamendi koostamise. Oodates külalisi oma Iirimaa häärberisse pidulikule õhtusöögile, on leedi Playford otsustanud jätta oma kaks last ainsagi pennita ja päranda kogu oma tohutu varandus raskelt haigele mehele, kel on jäänud elada vaid mõned nädalad.
Leedi Playfordi külaliste seas on kaks võõrast: kuulus belglasest detektiiv Hercule Poirot ja Scotland Yardi inspektor Edward Catchpool. Kumbki neist ei tea, miks teda on kutsutud – kuni Poirot hakkab kahtlustama, kas ei oota leedi Playford mitte mõrvakatset. Ent miks näib ta siis mõrvarit nii järjekindlalt provotseerivat? Ja miks – kui mõrv Poirot’ pingutustest hoolimata siiski toimub – on ohvri isik nii ootamatu?
Kirjastus Varrak annab romaani eesti keeles välja samal ajal ingliskeelse originaali ja tõlgetega mitmesse muusse keelde. Raamat jõuab müügile homme. Selle on inglise keelest tõlkinud Juhan Habicht ja tõlget toimetanud Kirsti Sinissaar.
Agatha Christie mantlipärija Sophie Hannah (AFP / Scanpix)
Õhtulehe lugejatel on haruldane võimalus heita pilk katkendile veel ilmumata teosest.
* * *
„Ma pean teile rääkima, kes siin veel on,” ütles Poirot. „Meie pole ainsad külalised, mon ami. Leedi Playford kaasa arvatud, on meid Lillieoakis üksteist. Kui lugeda ka teenreid, siis kolme võrra rohkem: ülemteener Hatton, teenijatüdruk Phyllis ja kokk Brigid. Küsimus on selles, kas me peaksime teenreid lugema?”
„Lugema neid millena? Või milleks? Millest te räägite, Poirot? Kas te olete siin Corki maakonna rahvastikku uurimas – mitu elanikku maja kohta ja muu selline värk?”
„Ma olen teie huumorimeelest puudust tundnud, Catchpool, kuid me peame tõsiseks jääma. Nagu ma ütlesin, pole meil palju aega. Varsti – lähema poole tunni jooksul – tuleb keegi meid segama, tehes ettevalmistusi jookide serveerimiseks. Kuulake nüüd. Lisaks meile ja teenijatele on Lillieoakis meie võõrustaja leedi Playford ning kaks advokaati, Gathercole ja Rolfe. Siis veel leedi Playfordi sekretär Joseph Scotcher, põetaja Sophie Bourlet…”
„Põetaja?” Laskusin tooli käsitoele. „Kas leedi Playfordi tervis on siis kehv?”
„Ei. Lubage mul lõpetada. Veel on siin leedi Playfordi kaks last, tema poja abikaasa ja tema tütre härrasmehest sõber. Õigupoolest ma usun, et härra Randall Kimpton ja preili Claudia Playford on kihlatud ning kavatsevad abielluda. Preili elab Lillieoakis. Härra käib siin Inglismaalt külas. Ameerikas sündinud, kuid Oxfordi mees – nii leedi Playford tema kohta minu meelest ütles.”
„Te kuulsite kõike seda tema käest?”
„Kui te temaga kohtute, siis te näete, et ta on võimeline lühikese ajaga palju edasi andma, seejuures värvikalt ja kiiresti.”
„Või nii. See kõlab muret tekitavalt. Siiski on lohutav teada, et keegi on siin majas kõnevõimeline – tähendab, kui ülemteenrile mõelda. Kas te jõudsite inimeste loeteluga lõpuni?”
„Jah, kuid kahel viimasel puudub veel nimi. Preili Claudia vend, leedi Playfordi poeg on Harry, Clonakilty kuues vikont Playford. Ka temaga olen ma juba kohtunud. Ta elab siin koos oma naise Dorothyga, keda kõik kutsuvad Dorroks.”
„Hästi. Ja miks on nii oluline koostada nimekiri kõigist neist inimestest enne seda, kui me kõik väikeseks joogiks koguneme? Muuseas, mulle meeldiks oma tuba üles leida ja näost lapiga üle käia, enne kui õhtune seltskondlik tegevus peale hakkab, nii et…”
„Teie nägu on piisavalt puhas,” kinnitas Poirot. „Pöörake ringi ja vaadake, mis on kinnitatud sinna ukse kohale.”
Tegin seda ja nägin vihaseid silmi, suurt musta nina ja avatud, teravaid hambaid täis suud. „Taevas hoidku, mis kurat see veel on?”
„Leopardikutsika pea topis – Harry, vikont Playfordi kätetöö. Ta harrastab topiste tegemist.” Poirot kortsutas kulmu ja lisas: „Ta on entusiast, kes püüab võõraid uskuma panna, et ükski teine harrastus ei paku nii palju rahuldust.”
„Nii et hirve pea esikus on ilmselt ka tema töö,” ütlesin.
„Ma ütlesin, et mul puuduvad loomade topiste tegemiseks vajalikud seadmed ja teadmised. Tema ütles, et vaja on ainult traati, taskunuga, nõela ja niiti, kanepit ja arseeni. Ma pidasin mõistlikuks mitte öelda, et minu meelest on kogu see mõte eemaletõukav.”
Ma naeratasin. „Harrastus, mis nõuab arseeni kasutamist, ei saa tõepoolest eriti sobida detektiivile, kes on lahendanud just selle mürgiga seotud mõrvalugusid.”
„Sellest ma tahtsingi teiega rääkida, mon ami. Surm. Vikont Playfordi harrastus on läbinisti surnutega seotud. Loomadega, mitte inimestega – kuid siiski surnutega.”
„Kindel see. Ma ei näe siiski, kuidas see asjasse puutub.”
„Te mäletate nime Joseph Scotcher – ma mainisin seda hetk tagasi.”
„Leedi Playfordi sekretär, jah?”
„Ta on suremas. Neeruhaigusse, nefriiti. Seepärast elab siin põetaja Sophie Bourlet – et hoolitseda haige eest.”
„Mõistan. Nii et sekretär ja põetaja elavad mõlemad Lillieoakis?”
Poirot noogutas. „Nüüd on meil siin kolm inimest, kes on ühel või teisel moel surmaga lähedalt seotud. Ja siis olete siin teie, Catchpool. Ja mina. Me mõlemad oleme oma töö käigus palju kordi vägivaldse surmaga kokku puutunud. Härra Randall Kimpton, kes kavatseb Claudia Playfordiga abielluda – mis te arvate, mis ametit tema peab?”
„Kas see on surmaga seotud? On ta surnumatja? Hauakivide graveerija?”
„Ta on Oxfordshire’i politseiringkonna patoloog. Ka tema töö on surmaga lähedalt seotud. Eh bien, kas te tahate minult härrade Gathercole’i ja Rolfe’i kohta küsida?”
„Pole vaja. Advokaadid tegelevad päevast päeva surnud inimeste asjadega.”
„See on eriti tõsi advokaadibüroo Gathercole & Rolfe’i puhul, mis on tuntud oma erilisuse poolest: nad tegelevad jõukate inimeste valdustega ja testamentide täitmisega. Catchpool, nüüd te ju ometi mõistate?”
„Ning kuidas on Claudia Playfordi ja vikondi abikaasa Dorroga? Kuidas nemad on surmaga seotud? Üks töötab tapamajas ja teine on palsameerija?”
„Te teete selle üle nalja,” ütles Poirot tõsiselt. „Te ei pea seda huvitavaks, et Lillieoaki on samal ajal kogunenud nii palju inimesi, kes kas isiklikult või töö kaudu on tihedalt surmaga seotud? Mina tahaksin küll teada, mida leedi Playford kavatseb. Ma ei suuda uskuda, et tegemist on juhusega.”
„Noh, võib-olla plaanitseb ta õhtusöögi järel mingit mängu. Ma kujutan ette, et müsteeriumite autorina tahab ta meid kõiki pinge all hoida. Te ei vastanud mu küsimusele Dorro ja Claudia kohta.”
„Ma ei oska välja mõelda midagi meie teemaga seotut, mis nendega kokku sobiks,” tunnistas Poirot hetke pärast.
„Siis ma nimetaksin seda kokkusattumuseks! Kui ma jõuaksin enne õhtusööki nägu ja käsi pesta…”
„Miks te mind väldite, mon ami?”
Peatusin mõne tolli kaugusel uksest. Minust oli olnud rumal arvata, et kui ta seda kohe alguses jutuks ei võta, ei tee ta seda üldse.
„Ma arvasin, et me oleme teiega les bons amis.”
„Olemegi. Ma olen olnud ülimalt hõivatud, Poirot.”
„Ah, hõivatud! Te tahaksite, et ma usuksin, nagu oleks asi ainult selles.”
Vaatasin vilksamisi ukse poole. „Ma lähen otsin üles selle vaikiva ülemteenri ja ähvardan teda kõikvõimaliku vägivallaga, kui ta mind viivitamatult mu tuppa ei juhata,” pomisesin.
„Oh teid inglasi! Ükskõik kui tugevad on tunded või kui äge on viha, veel tugevam on iha see lämmatada, teeselda, et seda pole kunagi olnudki.”


title: Magnus Pehrsson: olen Klavani osalemise suhtes lootusrikkam kui üleeile!

maintext:
Eesti jalgpallikoondise peatreener Magnus Pehrsson märkis viis päeva enne MM-valikmängu Bosnia ja Hertsegoviinaga, et on rahvusmeeskonna kapteni Ragnar Klavani osalemise osas optimistlikum kui üleeile.
"Eesti aja järgi kell 13 alustas Ragnar Liverpooli treeningväljakul testi, mis näitab, kas ta on vigastusest taastunud või mitte. Ootame teadet Liverpoolist. Kui see test läheb edukalt, siis on Ragnaril roheline tuli koondisega liitumaks.
Olen antud küsimuses praegu positiivsem kui kolmapäeval, sest mu käsutuses on rohkem informatsiooni. Kui Ragnar saab rohelise tule, siis ilmselt ta ka mängib, sest kuigi meeskondlikke trenne ta teinud pole, on mänguni veel mitu päeva aega. Kui Klavan saab tulla, on see fantastiline – ta on meie kapten, väga hea keskkaitsja ja vähendab minu ees seisvaid valikuid," rääkis Pehrsson.
Bosnia ja Hertsegoviina - Eesti MM-valikmäng toimub teisipäeval Zenicas.


description: Sotsiaalministeerium saatis kooskõlastamisele töövaidluse lahendamise seaduse eelnõu, millega kõrvaldatakse senised õiguslüngad, sealhulgas määratletakse töövaidluskomisjon sõltumatu kohtuvälise töövaidlusorganina, mille tegevusele kohalduvad erireeglid.

title: Töövaidluste lahendamine töövaidluskomisjonis läheb tulevikus lihtsamaks

maintext:
„Kuid ka selles vallas peavad seadused ajaga kaasas käima ja vajadusel uuenema, ühelt poolt on kindlasti küsimus töövaidluskomisjonide pädevuse määras,“ ütles Ossinovski.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski meenutas, et juba praegu on töövaidluste lahendamine töövaidluskomisjonis kiirem ja lihtsam kui kohtus. Komisjonid tegelevad aastas ligikaudu 2500 töövaidlusega, sellal, kui kohtud menetlevad ligikaudu 400 töövaidlust aastas.
Eelnõuga laiendatakse töövaidluskomisjoni pädevust töövaidluse lahendamisel ning töövaidluskomisjoni saab hakata pöörduma ka kollektiivlepingu täitmisest tuleneva töövaidlusega. Võimaldatakse kirjalikku menetlust, kompromissi kinnitamist, menetlusdokumentide avalikku kättetoimetamist ning kaotatakse nõuete rahaline piirmäär, mis on 2009. aastast püsinud muutumatuna.
Töövaidluskomisjon on kohtuväline töövaidlusi lahendav organ. Töövaidluskomisjone on kokku neli, need asuvad Jõhvis, Pärnus, Tartus ja Tallinnas.


description: Eile peetud sõpruskohtumises Itaalia ning Prantsusmaa vahel testiti esmakordselt "pool-otse" Video Abikohtuniku (“semi-live” Video Assistant Referees (VAR)) süsteemi ning katsetused osutusid edukaks.

title: REVOLUTSIOON? Videokorduste kasutuselevõtt jalgpallis sai uue mõõtme

maintext:
Süsteem näeb ette seda, et tele-ekraanilt jälgiv kohtunik, kelle kasutuses on ka videokordused, abistab peakohtunikku otsuste tegemisel. "VAR-iga saame kaitsta kohtunikku ning kogu mängu," sõnas FIFA president Gianni Infantino, kes katsetusega äärmiselt rahule jäi.
Itaalia ning Prantsusmaa vahelise mängu peakohtunik Björn Kuipers oli samuti uuendusega rahul. Esimest korda sai hollandlane abi juba neljandal minutil: "Itaallased survestasid mind, et annaksin prantslasele punase kaardi. Kui seitse sekundit hiljem ütlesin, et minu abiline vaatas olukorra üle ning mängija vääris kollast kaarti, siis kõik mängijad leebusid."
"Samuti järgmises olukorras, kui nõuti penaltit. Ütlesin mängijatele, et olukord on üle vaadatud ning 11-meetri karistuslööki määrata polnuks õige. Mängijad nõustusid koheselt. See annab kõvasti enesekindlust, kui mängijad sind usaldavad," sõnas Kuipers.
Siiski tajub Infantino ka seda, et VAR-i kasutamine ei tohiks segada mängu voolavust. "Me peame olema kindlad, et üle vaadatakse vaid olukorrad, kus kohtunik on selgelt eksinud. Kui aga süsteem toimima saada, jääks ära palju valesid otsuseid."
FIFA president kinnitab, et isegi kui Video Abikohtunikud peaksid kasutusele tulema, ei kao jalgpallist abikohtunikud. "Kindlasti ei vaheta VAR või ükskõik mis muu tehnoloogiline uuendus välja abikohtunikke. Tahame säilitada jalgpalli inimlikkuse."
VAR-i testitakse uuesti 15. novembri mängus, kui Itaalia võõrustab Saksamaad.
Eilse mängu kohtunikebrigaad:


description: Ilmselt võib nii mõnelegi tunduda, et mood soosib ainult 20-aastaseid ja kõik teised peaksid lihtsalt kartulikoti selga tõmbama. Tegelikult asi nii hull siiski ei ole.

title: Viis moetrendi, mis sobivad ideaalselt 40ndates naistele!

maintext:
Need on:
Tõsi, väga palju trende sobivad tõesti ainult 20ndates noortele, kuid see ei tähenda sugugi seda, et vanemad naised ei saaks moetrende järgida. Näiteks järgmised viis moetrendi sobivad kandmiseks ka 40ndates naistele, kinnitab veebiportaal Pure Wow.
1. Kellukese kujuliste varrukatega pluusid. See on hetke üks kuumimaid trende, mida sobib kombineerida näiteks kitsa säärega pükstega.
2. Kaelarätik. Need on samuti ühed hetke kõige kuumemad asjad, mida kanda ning ilmselt sobivad need just kõige paremini veidi vanematele naistele.
3. Sirge säärega teksad
4. Peenikeste õlapaeltega öösärki meenutavad kleidid. Kuigi see tundub olevat rohkem noorte trend, siis tegelikult kannavad selle ideaalselt välja ka veidi vanemad naised.


description: Plaanid teha roadtrip’i USA-s nagu on nii paljudes filmides? Siis on kasulik lugeda läbi järgnevad ülikummalised erinevate osariikide liiklusreeglid.

title: Pühapäeval ei tohi autosid osta, kiirteel on lindudel eesõigus ja taksojuhid ei tohi autos ameleda - millised on USA kummalised liiklusreeglid?


authors:
Urmas Kaldmaa
Margit Udam
Eesti Loomakaitse Selts
Erakogu

description: Loomavarjupaigad saavad iga päev teateid. Tavaliselt helistatakse, kui nähakse hulkuvat koera või kassi. Teinekord tuleb loomaekspertidel tegelda ka haruldasemate muredega. Kodu on otsitud kilpkonnale ja pesukarule ning teistelegi Eesti metsades võõrliigina elavatele loomadele.

title: Ebatavalised rändurid: ööklubis käiv kana, seenelist tervitav siga ja kõnniteel patseeriv kilpkonn

maintext:
Varjupaikade MTÜ üldjuht Triinu Praks kinnitab, et peale koerte, kasside ja küülikute on haruldasematest hulkuritest siiski harva teatatud.
"Aga nüüd pole temast ammu kuulnud. Tema puhul juba teame, et kui saame teate, et tänaval kõnnib imelik eelajalooline elukas, siis helistame peremehele ja tema siis läheb vaatab ja ütleb: näe, ongi minu iguaan."
Rahumeelne, aga salakaval
Triinu Praksi arvates teevad inimesed sageli vea, kui arvavad, et kilpkonnad on aeglased loomad ja püsivad ustavalt peremehe kõrval. "Inimene viib kilpkonna aeda ja arvab, et ega ta sealt kusagile lähe – järgmisel hetkel on loomake kadunud!"
RÄNDUR: Kilpkonn läbis kahe nädalaga 300 meetrit. Margit Udam (Margit Udam)
Paide noortekeskuse juhataja Margit Udam kohtus ühe kilpkonnaga äsja. Naine kirjeldab, et esmaspäeva hommikul tuli noortekeskusesse vanem naine ja kuulutas: "Kuulge, teil on siin õue peal kilpkonn!" Parasjagu majas olnud noorsootöötajad ei suutnud kuuldut uskuda. Tormasid õue ja seal ukerdaski kilpkonn piki kõnniteeäärt.
Margit Udam kirjeldab, et külaline sai kogu tähelepanu: talle tehti karbist kodu ja ehmunud naised jälgisid suure huviga, kuidas kilpkonn talle antud muruliblesid sõi.
Kauaks rändur noortekeskuses aga ei peatunud: kahe tunniga leiti looma peremees, kes selgitas, et kilpkonn on pärit 300 meetri kauguselt ja oli jooksus kaks nädalat.
Linnud lennus
Eesti Loomakaitse Seltsi kommunikatsioonijuht Liisa Moosaar teab, et eksootilistest loomadest ja lindudest on suurimad põgenejad viirpapagoid.
Laia maailma pääsevad nad avatud aknast, aga koduteed tavaliselt ei leiagi. Moosaar tõdeb, et lõunamaistele lindudele on meie kliima liiga karm: "Sageli on ka suveööl väga külm ja nad ei talu alla 15kraadist temperatuuri." Moosaar arvab, et paljude lindude elupäevad lõpevad ka kassikäppade all.
Mõni lind on aga nii kuulus põgeneja, et nende omanikku on lihtne leida.
Triinu Praks teab, et ka Sassi jaanalinnufarmi lindudel on kombeks aeg-ajalt ula peale minna: "Mõni inimene võib siis teeääres näha emusid ja jaanalinde, mis Eestis väga tavaline vaatepilt ei ole."
Praksi sõnul teab põgenejate peremees tavaliselt ka ise, et linnud on varvast lasknud. "Ta lihtsalt ei saa neid kohe neid kätte."
Vahel tuleb ette, et peomeeleolus võib teiste seas õõtsuda ka täiesti tavaline kana. Praks meenutab juhtumit, kus keset suveööd helistati Pärnu loomade varjupaika ja teavitati: "Ööklubi Mirage ees on kana!"
Teda püüdma läinud varjupaiga töötajad leidsidki tähnilise linnu Rüütli tänaval rahvasummas patseerimast. Omanikku aga kindlaks teha ei õnnestunud ning kana pidi leppima uue kodu ja perenaisega.
Praks ei suuda juhtunule tänaseni seletust leida: "Kuidas see kana võis sinna sattuda: me ei suuda ka kõige parema fantaasia korral välja mõelda!" naerab naine rõkkavalt.
Ka minisigadega on loomakaitsjad tegelnud. Liis Moosaar jutustab, et eelmisel sügisel läks üks Tallinnas pere Laitsesse külla ja võttis ka lemmikuna peetava minisea Possu kaasa.
"Ega see siga enam väga pisikene olnud – ta oli ikka juba korraliku keskmise koera mõõtu," kirjeldab Moosaar. Possu oli lastud aeda, kuid selles oli auk ja loom puges sealt läbi. Edasi jalutas ta metsa, kus kohtus seeni korjanud külatädiga.
"Tädi võttis sea endaga kaasa, helistas loomakaitseseltsi ja küsis: mida teha, mul on siin üks imeliku välimusega siga," kirjeldab Moosaar.
Hättajäämine pole häbiasi
Kiipi Possul ei olnud, aga kohalikud teadsid, millisest aiast siga pärit oli. Kui rändaja tagasi pere juurde viidi, teatasid viimased sootuks, et tahaksid loomast loobuda. Perel ei olnud linnakorteris seale vajalikke tingimusi, nad ei teadnud, kuidas tema eest hoolt kanda.
POSSU: Miniseale meeldib metsas jalutada ja mullas tuhnida. (Eesti Loomakaitse Selts)
Looma jalad olid täiesti korrast ära. Moosaar on aga seale mõeldes rahul: "Nüüd on see siga väga rõõmus – leidsime talle kodu Muhumaal. Seal saab ta mullas tuhnida ja teha kõiki asju, mida sead armastavad."
"Poolteist aastat tagasi teatas omanik, et ta ei saa enam oma pesukaruga hakkama," meenutab Moosaar. Pesukaru elas Lasnamäe korteris kitsas puuris ja muutus järjest kurjemaks.
PESUKARU: Halvasti hoitud loom alustas uues kodus uut elu. ( Erakogu)
"Kui me teda päästma läksime, leidsime ta puurist šokolaadibatoonide ja kohukese pabereid."
Moosaare sõnul visati pesukarule ette kõike, mis parasjagu kätte sattus ja sellest sai loom peensoolepõletiku, mis omakorda tegi teda veel agressiivsemaks.
Lugu lõppes siiski hästi, sest lemmikule leiti uus kodu, kus ootasid suur aedik ja sõbralik liigikaaslane.


description: Saaremaa sadamat külastasid sel aastal kruiisilaevad kaks korda ja tõid saarele 720 turisti, kellest enamik oli pärit Saksamaalt.

title: Saaremaal käis 720 kruiisituristi


description: Õhtuleht – uudised, arvamused ja meelelahutus, lisaks sport, galeriid ja videod. Sõnumid otse elust, veebis, mobiilis ja paberil!

title: Ägedaimad ja värskeimad uudised

maintext: Mis on kiiruse tipp? See on see, kui kustutad tule ära, võtad riidest lahti ja lähed voodisse ning jõuad enne magama jääda, kui toas pimedaks läheb.


description: "Pole liialdus, vaid täielik tõde, et Eestiski võib kurjategija panna interneti müügiportaalidest ostetud relvaosadest ja keemilistest ainetest tulirelva või lõhkekeha kokku," hoiatab korrakaitses relvurina töötav kaitseliidu instruktor.

title: Relvur mures: igaüks võib endale osta internetist relvaosi või pommimaterjali


title: Uus kuum trend? Kilekott ülle ja minek!

maintext:
Plastik on saanud moemaailmas nii suureks trendiks, et varsti piisab ka kilekoti selga tõmbamisest ning soovitud trendipunktid ongi käes.
Kas sa kannad ikka veel puuvilla, nailonit ja siidi? Sellisel juhul oled sa moest täiesti maas. Kui uskuda New Yorgi moelavasid, siis uueks hittmaterjaliks on hoopis plastik.
Põhimõtteliselt tulekski endale mingi plastikkott ümber tõmmata ning ongi moekas välimus käes. Seejuures ei tasu muretseda, et plastik hirmsasti higistama ajab - see pidavat asja juurde käima ning mida higisem välimus on seda parem.
Seega, jälle üks põhjus juures, miks kilekotte korduvalt kasutada.


authors:
Alar Truu
Tiina Kõrtsini
Aldo Luud
Laura Oks

description: Oktoobrikuu jõuab peagi kätte ja lahti läheb koduse korvpalliliiga hooaeg. Oodata pole enam kaua, pühapäeval visatakse pall õhku kevadiste pronksi- ja kullameeskondade mänguks. Esimest korda tehakse avalöök meie korvpallipealinnas, Raplas.

title: Meistriliiga korvpallitiimide välimääraja - kes tõmbavad tänavu kõige rohkem tähelepanu?

maintext:
Valitsev Eesti meister alustas komplekteerimisega hilja, kuid sai loetud nädalatega kokku huvitava, kirju ja omanäolise koosseisu. Esimene etteaste on Balti liiga karikaturniiril tehtud, esimene võit käes ja esimene mulje uutest meestest olemas. Koduse meistriliiga kontekstis tundub, et püstitada saab vaid küsimuse: kas keegi (vabandust, ülejäänud, ilmselt käib jutt ikka Tartust) saab neile tänavu finaalis vastu?
Meeskonnas on Eesti koondise liidrid ja viis tasemel välismaalast, kellest mõni ka NBA piirimaile ulatunud. Mõnegi Kalevi vastase fänn armastab korrutada, et nii kõva sats aetakse kokku Eesti meistrikulla võitmiseks. Tänavu suvel toimunu andis sellele aga parima vastuse. Ei, Kalevi bosside ainus unelm pole Eesti meistri tiitel. Meeskonda hakati kokku ajama alles siis, kui Ühisliigas osalemine lõplikult selgus. „Eestikate“ ja Balti liiga jaoks komplekteerituks meeskond teistmoodi.
Tartu Ülikool
Taaralinna võistkonnal on tänavu uus nimi, kujundus ja pooleldi uus meeskond. Nimest on kadunud „Rock“ ning läinud on ka mitu aastat võistkonna alustaladeks olnud Marek Doronin, Tanel Kurbas ja Timo Eichfuss. Välismaalastega on mindud väikese riski peale ning lisaks Dominykas Milkale on toodud alles kevadel Ameerikas ülikooli lõpetanud Venky Jois ja Mandell Thomas. Kuid algus ehk üleeilne Hollandis peetud eurosarjamäng oli paljulubav ning on selge, et kodus tahetakse Kalev/Cramole taas kord lahing anda.
Enim torkab võistkonna nimekirjas silma viie 15-17 aastase esiliiga meeskonna noormehe kaasamine. Peatreener Gert Kullamäe ütles, et võimaluse ja vajaduse korral pääsevad tublimad poisid ka esindusmeeskonna treeningutele ning võib olla ka võistlusmängus platsile. Iga kogemus kasvõi meistriliigas tuleb Eesti korvpallile ja noortele endile igati kasuks. Lisaks neile on suurema tähelepanu all Janari Jõesaar. Kas lõpuks võib loota tema särama löömist ja koondisetasemele mängimist?
Pärnu Sadam
Kas Norman Käbin mängib end Eesti koondise vaatevälja? (Alar Truu)
Tegemist on meeskonnaga, kelle käekäik pakub korvpallisõpradele sel hooajal võib-olla kõige rohkem huvi. Meeskonna nimekirja kuulub 6 (loe: kuus) 21aastast või nooremat eestlast. Ning tegemist pole Audentes/noortekoondisega. Üleeile, kariksarja kaheksandikfinaali avamängus alistas Pärnu võõrsil Audentese 110:70…
Ühe noormehe, Robert Valge korvpalluritee jätkub väljaspool Pärnut, kuid ülejäänuid on endiselt põnev jälgida. Meeskonnaga liitus Tartus pingile jäänud Saimon Sutt, kellele Gert Kullamäel oli eelmise hooaja lõpus suhtumise osas etteheiteid. 21aastane mängumees peab nüüd end tõestama Heiko Rannulale.
Peale noortebändi kuulub meeskonda kaks leedulast ning Reinar Hallik, Silver Leppik ja Rannar Raap. Noorematel on, kellelt malli võtta. Ja miks ei võiks see kamp end kevadeks medalile mängida!
Rapla Avis
Kas Rapla klubi peab pildil nähtava plakati jaoks tegema taas täiendava kulutuse? (Tiina Kõrtsini)
Aivar Kuusmaa juhendataval võistkonnal on tänavu kasutada Eesti koondise karastusega mängijad Indrek Kajupanga ja Martin Paasoja näol. Mõlemaid said koondise eest väärtuslikke kogemusi ja mänguminuteid ning naasevad klubi juurde kindlasti parema ja targemate mängijatena.
Suurepäraste fännidega Rapla võistkonna vanim mängija Kajupank on kõigest 28aastane ehk meeskond on jätkuvalt noor. Kui panna juurde Hollandi koondises tähtsat rolli kandnud Thomas van der Mars, kes otsustas karjääri Raplas jätkata, ning lisada kaks perspektiivikat võõrleegionäridest tagameest, saab kokku eelmise aastaga umbes samaväärse võistkonna.
Ilmselt oleks palju loota, et Rapla suudab tänavugi kahele suurele vastu hakata, aga noorematele mängijatele panustav võistkond toob iga kord kodusaali rahvast täis, kes loovad mõnusa atmosfääri ja teevad vastastel elu raskeks. Rapla ihkab mõistagi kolmandat medalit järjest.
BC Valga-Valka Maks ja Moorits
Valmo Kriisa, 42, jätkab. Kommentaare pole vaja. (Aldo Luud)
Ka tänavu nii Eesti kui Läti meistriliigas mängiv kaksiklinna meeskond saab „hiilata“ kui vanima võistkonnana. Juba Valmo Kriisata on Valga keskmine vanus 26,5 aastat, kui lisada juurde vanameister, tõuseb see 27,9 peale.
Kahjuks pole võistkonnal aga ühtegi väga noort mängumeest, kellele Kriisa ja teised saaksid olla mentorite eest. Neil pole ühtegi „teismelist“ ning kõige noorem mängija on 20aastane lätlane.
Peatreenerina jätkav Juris Umbraško peab vastavalt võistkonna vanusele mõtlema sobiva mänguplaani, et „vanamehed“ kõrge tempoga liialt ära ei väsiks. Nüüd on tal korvi all kasutada lisaks Viljar Veskile ka teinegi Eesti tsenter Rain Raadik, kes ei saanud suvel küll koondise eest palju mänguaega. Näis, kas nad moodustavad nüüd kahekesi kaksiktorni, Maarjamaa Twin Towersi.
Rakvere Tarvas
Mida suudavad Andres Sõber ja Tarvas sel hooajal? (LAURA OKS)
Möödunud hooajal rahaprobleemidesse sattunud Andres Sõbra juhendatav meeskond on läbinud korraliku noorendus- ja eestindamisekuuri. Eelmisel aastal samal ajal lausa kuut välismaalast palgal hoidnud Tarval on praegu leegionäre ainult kaks. David Haughton alustab Rakveres juba kolmandat aastat ning temaga liitus äsja ülikooli lõpetanud Marcus Byrd, kes kahekesi kannavad põhiraskust.
Ülejäänud võistkonna moodustavad eestlased ning neist paljud on noored ja (loodetavasti) vihased, kuni 18aastased korvpallikooli kasvandikud. Siingi on rõõm näha, kuidas võrdlemisi noortele antakse võimalus mütata meesteklassis. Kindlasti on selles oma roll klubi finantsprobleemidel, aga iga noortele antav kogemus tuleb Eesti korvpallile kasuks.
TLÜ/Kalev
Hooaja eel kõige enam pettumust valmistanud meeskond. Muidu võiks asja võtta rahulikult, kuid „väike“ Kalev läheb ju Eestit esindama eurosarja! Koduses karikasarjas pudeneti esimeses ringis esiliigaklubi vastu, Rakveres peetud kontrollturniiril kaotati mõlemad mängud.
Eurosarja alguseni jääb kolm nädalat ning treenerid Kalle Klandorf ja Raido Roos peavad hakkama kaabust jäneseid välja võluma. Mullu läks leegionäride värbamisega hästi, sest Johnny Berhanemeskel ja Dominykas Milka olid Eesti mõistes säravad tegijad. Uued ookeanitagused tulijad peavad end tõestama, tegemist on kolme 23-25aastase mängumehega.
Omadest pakub kahtlemata huvi 18aastaste ning rohkem kui kahemeetriste Ilja Stankevitsi ja Jaanis Sirkeli areng.
TTÜ
Aasta tagasi liikus Kalev/Cramost tehnikatudengite sekka Kristjan Kitsing ja mängis sealt end Argentiina liigasse. Nüüd kuulub ekskalevlasena TTÜ ridadesse Sten Olmre, kuidas läheb temal? 21aastasel Olmrel on eeldusi kerkida mitte ainult oma satsi, vaid terve liiga säravamate tegijate sekka – näis, kas see ka õnnestub. Samamoodi on kandev osa koondislasest mängujuhil Rait-Riivo Laanel.
Üldiselt näib, et TTÜ jätkab omal tasemel. Suuri tähti taevast alla ei tooda ning pärast Kitsingu lahkumist tekitab küsitavusi eesliin. Üles antud nimekirja pikimad mehed (202 cm) on suvel koondisekogemust kogunud Toomas Raadik ja Joonas Järveläinen.
Audentes/noortekoondis
Nagu igal aastal, lendab osa Audentese liidritest laia ilma peale ning meistriliiga karastuse saab järgmine seltskond. Mõni näide: Sander Raieste siirdus Hispaaniasse, Kristian Kullamäe Saksamaale, Siim-Markus Post Rakverre. Mõne teisegi mullu Audentese ridadesse kuulunud noormehe leiab nüüd mõne teise meistriliiga klubi ridadest.


authors: Reuters Scanpix

description: BC Kalev/Cramo teatas äsja, et meeskonnaga liitub 30aastane ja 211-sentimeetrine NBA-kogemusega Mickell Gladness.

title: UHKE! Kalev/Cramo värbas NBA-kogemusega tsentri


title: Uuring: 28 protsenti Eesti elanikest on tänavu Lätist alkoholi hankinud

maintext:
„Uuring näitab, et Lätist alkoholi ostmine on üle-eestiline trend, mis on Lõuna-Eestis eriti mastaapne. Aktsiisivahed võrreldes Lätiga on suured ning järgmise aasta algusesse planeeritud aktsiisitõus muudab alkoholi piirikaubanduse Lätist veelgi tasuvamaks. Senise aktsiisipoliitika jätkudes piirikaubandus intensiivistub, maksuraha viiakse Lätti, kuid alkoholikahjudega tuleb tegeleda ikkagi Eestis,“ ütles Alkoholitootjate ja maaletoojate liidu tegevjuht Nele Peil.
Uuringufirma Norstati Eesti-Läti alkoholi piirikaubanduse uuring näitab, et tänavu on Läti piiripoodidest ise alkoholi ostnud või lasknud endale tuua 28 protsenti tööealistest eestimaalastest.
Uuringu andmetel on ise tänavu Läti piiripoodidest alkoholi ostnutest 41 protsenti käinud seal vähemalt kaks korda. Nende hulgas on 14 protsenti vastajaid, kes on Lätist alkoholi toonud enam kui kolm korda.Isiklikult on tänavu Läti piirikauplustes ostmas käinud 70 protsenti valgamaalastest, 54 protsenti võrumaalastest, 46 protsenti põlvamaalastest, 35 protsenti järvamaalastest, 34 protsenti tartumaalastest ja 33 protsenti pärnumaalastest. Samas on Läti piirikaubandusest isiklikult alkoholi soetanud ka 29 protsenti jõgevamaalastest, 28 protsenti viljandimaalastest, 24 protsenti lääne-virulastest, kuid ka 19 protsenti saarlastest ja 18 protsenti harjumaalastest.


title: Ülimenukas Vanilla Ninja tegutseks Lenna sõnul ehk edasi, kui ...

maintext:
Vanilla Ninja lõpetas tegevuse aastaid tagasi, ent bänd on mitmel pool siiani populaarne. Endise laulja Lenna Kuurmaa hinnangul võinuks nad tegutseda siiani, kui langetanuks produtsendi valimisel teistsuguse otsuse.
Produtsent Renee Meristel oli kinnisidee viia ninjatüdrukud Saksa turule ning plaani käivitamiseks võttis ta sihikule produtsent David Brandese. Kanal 2 erisaates "Eesti staarid suure läbimurde ootel" rääkis Lenna, et esimesed muljed välisturule jõudmisest olid igati positiivsed: "Meie eest hoolitseti ikka väga hästi.2
Vanilla Ninja jaoks läks olukord Lenna sõnul mõruks pärast seda, kui otsustati nõuda endale paremaid tingimusi ning loobuda koostööst Brandesega. Uued inimesed ning leping EMI Germanyga ei suutnud aga senist edukust tagada ning Brandeski otsustas EMI kohtusse kaevata. "Hakkas õiguste üle jagelemine suurte kalade vahel. Meie olime seal keskel," rääkis Lenna.
Tagantjärele võidi Lenna hinnangul teha Brandesest loobumisega suur viga. "Võib-olla oleksime siiani jätkanud. EMI panustas meisse vähem kui üksikindiviid, kes tagus päevast päeva seda rauda, kuni see oli kuum. Suurfirmadega võib juhtuda, et sõlmitakse leping ja artist, pannakse see plaat riiulile ning rohkem ei juhtu midagi," ütleb Lenna.
"Läbilöögivõimalus on ikkagi väga väike tegelikult, sest maailm on täis megaandekaid inimesi ja väga lahedaid laulukirjutajaid. Ja tegelikult iseendaltki küsid hommikuti, miks siis üldse mind on vaja, äkki polegi. Kõik artisti siseheitlused, pluss pead kõige muuga hakkama saama, plaadifirma bossidega, kes nõuavad. Nemad otsustavad, mis on singel, mitte sina," lisab Lenna.


title: INXSi legendilt Michael Hutchence'ilt ilmub postuumne plaat

maintext:
Austraalia ansambli INXS varasurnud solisti Michael Hutchence’i salvestiste põhjal valmib järgmisel aastal album 15 varem avaldamata lauluga.
The Guardiani teatel lindistas Hutchence laulud veidi aega enne surma. Tulekul on ka dokfilm Hutchence’i elust. Poptäht ja seksisümbol, kelle pruutide hulka kuulusid nii Kylie Minogue kui supermodell Helena Christensen, leiti 22. novembril 1997 oma hotellitoast pooduna. Koroneri otsuse kohaselt oli tegu enesetapuga, kuid Michaeli toonane kallim ja tütre ema, briti telekuulsus Paula Yates kinnitas, et lauljal polnud põhjust end tappa – surma olevat toonud ebaõnnestunud erootiline eksperiment.
Yates ise suri kolm aastat hiljem heroiini üledoosi tagajärjel.Õ


description: Tutvumisportaali IllictEncounters läbi viidud uuringus selgus, millises eas ollakse kõige altimad oma partnerit petma ja uusi suhteid looma.

title: Millises vanuses inimesed kõige tõenäolisemalt oma partnerit petavad?


description: UEFA täitevkomitee otsustas täna, et maailma klubijalgpalli üks tippmänge, UEFA superkarikafinaal toimub Eesti vabariigi 100. sünnipäeval Tallinnas. Mäng leiab aset 14. augustil 2018 A. Le Coq Arenal.UEFA superkarikafinaalis kohtuvad UEFA Meistrite liiga ja UEFA Euroopa liiga valitsevad võitjad. Tegemist on Euroopa klubijalgpalli hooaja avalahinguga, millest vahendavad telepilti üle 200 riigi. Viimasel korral jälgis mängu otseülekande vahendusel ligi 50 miljonit inimest."Kahtlemata on tegemist suure tunnustusega Eesti jalgpallile ja kingitusega Eesti jalgpallisõpradele. Meistrite liiga ja Euroopa liiga võitjate kohtumine on klubijalgpalli absoluutne tippmäng, mis kunagi Eestis toimuma saab. Soovin tänada kõiki, kes selle otsuse sündimisele kaasa aitasid, nii riiklikul, kohaliku omavalitsuse kui ka jalgpalliliidu tasandil," ütles Eesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak."Eriti hea meel on mul selle üle, et suutsime anda väärika panuse Ees

title: Viie miljoni euro suurune investeering A. Le Coq Arenasse tasus end ära: UEFA superkarikafinaal toimub Lillekülas!

maintext:
UEFA täitevkomitee otsustas täna, et maailma klubijalgpalli üks tippmänge, UEFA superkarikafinaal toimub Eesti vabariigi 100. sünnipäeval Tallinnas. Mäng leiab aset 14. augustil 2018 A. Le Coq Arenal.
UEFA superkarikafinaalis kohtuvad UEFA Meistrite liiga ja UEFA Euroopa liiga valitsevad võitjad. Tegemist on Euroopa klubijalgpalli hooaja avalahinguga, millest vahendavad telepilti üle 200 riigi. Viimasel korral jälgis mängu otseülekande vahendusel ligi 50 miljonit inimest.
"Kahtlemata on tegemist suure tunnustusega Eesti jalgpallile ja kingitusega Eesti jalgpallisõpradele. Meistrite liiga ja Euroopa liiga võitjate kohtumine on klubijalgpalli absoluutne tippmäng, mis kunagi Eestis toimuma saab. Soovin tänada kõiki, kes selle otsuse sündimisele kaasa aitasid, nii riiklikul, kohaliku omavalitsuse kui ka jalgpalliliidu tasandil," ütles Eesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak.
"Eriti hea meel on mul selle üle, et suutsime anda väärika panuse Eesti vabariigi 100. sünnipäeva tähistamisse," lisas Pohlak.
The 2018 UEFA #SuperCup will be played on 14 August at Tallinn's Lilleküla Arena 🇪🇪 pic.twitter.com/78JKtNNCCy — Champions League (@ChampionsLeague) September 15, 2016
Läbi aegade on UEFA superkarika viis korda võitnud Barcelona ja AC Milan, kolmel korral Liverpool ja Real Madrid. Möödunud kuul peetud superkarikafinaalis alistas Real Madrid lisaajal Sevilla 3:2.


description: Kui tahad, et su suhe püsiks võimalikult tülidevaba ja õnnelikuna, siis katsu vältida nende vigade tegemist.

title: 6 viga, mida naistega ei tasu teha

maintext:
Jajaa, muidugi räägivad naised kohati hirmus palju. Ja sinu meelest ebaolulistest asjadest. "Ei tea, kas peaks juuksed ära värvima-emal kasvas varbaküüs sisse-magamistoas on liist lahti-telekast algab täna uus sari." On ju tuttav? Aga naised eeldavad, et mees kuulab neid ning mittekuulamisest tõlgendatakse ignorantsi ja huvitusena. Kui ei kuula, siis järelikult ei hooli. Katsu rohkem pöörata tähelepanu naise sõnadele ja tema väikestele rõõmudele ning muredele kaasa elada.
No muidugi alati ei jaksa kuulata kõiki mõtteid, mida naine valjusti mõtleb. Ning siis sa teeskled, et kuulad huviga, ise samas juttu ühest kõrvast sisse ja teisest välja lastes. Vahele jäädes (mis on lihtne juhtuma) saad aga korraliku pahameele osaliseks. Halvimal juhul ka näiteks toidunõude saju. No mõtle ise: naine eputab oma uues kleidis ja küsib "kallis, ega ma selles paks välja ei näe?" ning sina vastad hajameelselt ja süvenemata "jah, muidugi, kallis". Mõnikord tasub naisele lihtsalt viisakalt öelda, et sa hetkel ei jaksa rääkida/kuulata, tahaksid lõpetada oma töö või lugeda raamatut. Temake võib selle peale küll korraks solvuda, aga naine pole rumal ja saab su vajadustest aru.
3. Jätad majapidamistööd naise õlule
Elame võrdõiguslikkuse ajastul. Ka sina võiksid osata opereerida pesumasinaga ning pesema nõusid rohkem kui kord nädalas pika virisemise peale. Selles pole midagi imelikku, kui naine niidab muru ning sina riputad samas sipupükse kuivama. Kui naine ühe käega tolmu imeb ja teisega süüa valmistab ning sina samas diivanil vedeled, on see lihtsalt ebaaus. Õhtul linade vahele pugedes maksab laiskus sulle kätte: naine on väsinud ja pahur ning pole tõenäoliselt hullamisest huvitatud.
4. Oled tuim eestlane
Seda viga kipub meie kliimavööndis ja temperamenditüübi puhul sageli juhtuma. Oleme ju juba 10 aastat koos elanud ja kõik on öeldud, mis ma neist komplimentidest ikka teen? Lilled – heh, ega ta neid ju söö. Koos restorani minek? Päh, kodus saab ju ka kartuleid keeta ning kotlette praadida. Võta endale kohustuseks vahepeal rutiinist välja murda ning kindlasti teadvusta endale, et sind aastaid välja kannatanud temake on väärt neid väikeseid pisiasju nagu lilled, kommid ja mõned soojad sõnad.
5. Sa ei lase temal otsustada
Oled võtnud endale pähe, et mees on perekonna pea ja tema peab tegema kõik otsused, olgu suured või väikesed. See pole nii. Kui olete abielus, siis mõtle sellele sõnale: ABI-ELU. Tema peaks saama otsuste tegemisel aidata sind ning sina teda ja ühine otsustamine ja kompromissid ongi need asjad, mis lasevad sündida parimatel otsustel.
6. Hüppad kohe peale


title: RANNAMÄED LEINAV MEELIS ATONEN PALJASTAB: Aarne Rannamäele pakuti kaitseministri kohta

maintext:
"Täna pärastlõunal oleks kui tume vari üle ilusa hilissuvise taeva langenud. Kurb uudis Maestro Aarne Rannamäest mõjus nii uskumatult, et nutt tuleb siiani peale," leinab endine poliitik Meelis Atonen Facebooki sotsiaalportaalis Aarne Rannamäed. Atonen meenutab, kuidas ta sajandivahetuse paiku oli algaja poliitikuna kutsutud AK otseetrisse, kus saatejuhiks Aarne Rannamäe. "Ta oli siis selline äge ankur, kes teinekord vastase ikka maatasa tegi, mõnele ei andnud üldse rääkida. Ütlesin me tollasele pressišefile Triinule, et kui ta ikka üldse rääkida ei lase, siis tõusen lihtsalt püsti ja otseeetris lahkun, ütlen. et tehku siis monoloogi kui dialoogi ei taha. Triinu muidugi ehmus, keelitas, et ära tee ja veenis, et tegelikult on Aarne tore kui asjast räägid, aga mul jäi see plaan tõesti igaks juhuks varuks. Saates plaani muidugi vaja ei läinudki, sest Aarne küsis küll teravalt, aga sain kenasti vastata ja selgitada ning lõpuks oli mul hea tunne, teised ka kiitsid. Pärast seda korda, tundus, usaldasid erakonna omad mind üha enam eetrisse. Aarne juures saadetes käisin veel, alati oli vahva, sest oli pingeline ja huvitav. Meil tekkis ajaga inimlikult hea suhe, ta oli karm, aga õiglane, nagu õige ajakirjanik peabki olema," tunnistab Atonen.
"Nüüd räägin ühe saladuse välja, nüüd võib. Eelmise kümnendi keskel oli meie erakonnal kaitseministrit vaja. Mõtlesime inimestele väljastpoolt erakonda ja peamiseks mõtteks sai Aarne Rannamäe. Kuna meil olid inimestena head suhted tekkinud, võtsin läbirääkimised enda peale. Leppisin kohtumise Kadriorus tiigi kõrval kohvikus. Eks ma olin ennegi inimesi erakonda kutsunud, tõsi, mitte otse ministriks, aga mingi kogemus mul ikka oli, tabavusprotsent oli suhteliselt kõrge.. Aarnega rääkisime pikalt, tema oli arvanud, et tulevane minister tuleb nõu küsima ja oli ikka üllatunud kui meie plaani tutvustasin. Rääkisin, et poliitikasse on vaja elukogemusega inimesi ja siis saame erakonnana tugevad olla, aga ka riik on hästi hoitud. Aga kõik oli asjata. Aarne tegi mulle lihtsalt selgeks, et tema on ajakirjanik. Et just ajakirjanikuna saab ta end vabalt teostada. Et ta armastab vabadust üle kõige. Ja ka ajakirjanikud peavad head olema, et riigis asjad hästi oleks. Rääkisime veel pikalt juttu. Peale kohtumist pidanuks ma pettunud olema, sest missioon ju ebaõnnestus, aga ma olin Aarnest vaimustuses. Milline Ajakirjanik!" imelteb Meelis Atonen.
Meelis Atoneni kolmas lugu seoses Rannamäega puudutab sporti: "Paljud ehk ei tea, aga mingil hetkel eelmise kümnendi teisel poolel oli Aarne tõsine maratonimees. Peale üht intervjuud hakkas ta mult äkki jooksunõu küsima, rääkisime pikalt. Mõni aeg hiljem sattusime mitmele maratonile koos lendama ja nii sai spordi- ja muid jutte ikka rääkida. Andsin ka soovitusi, aga eks tal oli tuhat asja alati. Ta unistus oli maratoni alla nelja tunni joosta. Kahjuks jäi see unistus täitumata. Aga ta jooksis kokku seitse maratoni. Tehke järele ja imetlege!"


title: Ameerika ei unusta 11.09 terrorirünnakut, kuid Hollywood ei suuda otsustada, kuidas seda vääriliselt meeles pidada

maintext:
Tänavu möödub 15 aastat kohutavast Ameerikas toimunud ja tervet maailma raputanud terrorirünnakust. Seda ei unustata niipea, kuid Hollywood pole siiani suutnud teha seda ühte võimsat linateost, mis tollaseid sündmusi autentselt kajastaks.
Tarvis oleks filmi, mida õpetajad saaksid näidata õpilastele ja vanemad oma lastele, et need mõistaksid paremini, mis toona täpselt juhtus, kirjutab The Wrap.
Kas sündmus on ikka veel liiga värske? Inimesed ei mõista, mis igasugustel teistel tundlikel teemadel kedratakse filme teha küll, kuid septembrirünnakutele ei julge üksi filmitootja kätt külge panna.
Tõsi, mingeid selleteemalisi filme on tehtud, kuid need näitavad teemat üsna ühekülgselt ja üldisemat käsitlust pole. Tegelikult ongi teema Ühendriikides alles ülimalt tundlik ja arvatakse, et ühiskond pole filmiks lihtsalt veel valmis. Linastus ju Pearl Harbouri temaatikat käsitlev linateoski alles 60 aastat pärast traagilisi sündmusi.


description: Varssavi Legia jalgpalliklubi vabandas neljapäeval oma fännide vägivaldse ja rassistliku käitumise pärast jalgpalli Meistrite liiga kohtumise ajal Dortmundi Borussiaga.

title: Varssavi Legia vabandas vägivaldsete ja rassistlike fännide pärast


description: ETV saade "Pealtnägija" tõi avalikkuse ette juhtumi, kus raske terviserikke saanud 75-aastane vanahärra tõsteti erakorralise meditsiini osakonnast sisuliselt keset ööd tänavale. Eesti patsientide esindusühingu teatel on see tüüpiline ja nendeni jõuab sarnaseid kaebusi 5-6 aastas.

title: Patsientide EMO-st väljatõstmine on ootamatult sage!


authors:
Tairo Lutter
Jälle Vale Pealkiri.
Kummal Poolel
Ma Arvan

title: Üle Venemaa piiri läinud seenelised said trahvi

maintext:
Laupäeval Põlvamaal metsa seenele läinud kolmik naases koju ehmatuse ja rahatrahviga.
10. septembri päeval avastasid piirivalvurid, et Saatse saapas Värska-Ulitina teel seisab sõiduauto, kuigi seal on peatumine rangelt keelatud. Eesti piirivalvurid märkasid autojuhti, kes selgitas, et temaga koos tuli lähistele metsa veel kaks naist, kes olevat parasjagu seenel.
Piirivalvurid selgitasid, et seente korjamiseks on tegu ebasobiva kohaga, sest osa ühendusteest läbib Venemaa territooriumi ning sel alal viibimiseks on vaja viisat.


title: Sünnitusmaja sai kõrgtehnoloogilise simulaatornuku

maintext:
Lääne-Tallinna Keskhaigla naistekliinik ehk Pelgulinna sünnitusmaja sai endale sünnitajat imiteeriva kõrgtehnoloogilise simulaatornuku, millega harjutatakse sünnitusabis ette tulevate kriitiliste olukordade lahendamist.
Victoria nime kandev simulaatornukk on hetkel uusim ja innovaatilisim omataoliste seas. Sellega harjutatakse tegutsemist näiteks sünnitusaegse ja -järgse verejooksu, õlgade peetuse ja erakorralise keisrilõike korral. Samal ajal on võimalik monitoorida simulaatornuku elulisi näitajaid ja loote südametoone, kasutades seejuures tõelisi meditsiiniseadmeid, nagu EKG-aparaat või vererõhumõõtja.
Pelgulinna sünnitusmaja lastearst ja simulatsioonikoolitaja dr Ervin Saik märkis, et Pelgulinna sünnitusmaja on esimene haigla Eestis, kel on nüüdsest olemas päris oma sünnitaja-simulaatornukk. „Patsientide ohutuse maksimaalseks tagamiseks on meile väga oluline, et sünnitusmaja personal osaleks regulaarselt elustamis- ja meeskonnatöökoolitustel. Uue simulaatornuku olemasolu võimaldab meil neid koolitusi varasemast veelgi paremini teha,“ lisas ta.


authors:
Marianne Loorents
Halloo Mõistus
Gt Four

title: Männiku karjääri sõitis auto, päästjad püüavad autosse kinni jäänud naist kätte saada

maintext:
Täna kella 17.15 ajal vajus Männiku karjääris vette sõiduauto Land Cruiser. Ligi kolmemeetrises vees käivad hetkel päästetööd, kuna üks inimene on jäänud autosse.
"Esialgu on teada, et viieliikmeline seltskond sõitis karjääri lähedal liivateedel, kui mingil põhjusel kaotas juht auto üle kontrolli ning see paiskus vette," sõnas politsei pressiesindaja Helen Uldrich.
Uldrichi sõnul juhtis autot 27-aastane mees, kes oli õnnetuse hetkel kaine.
"Neli sõidukis olnud inimest said oma jõududega autost välja, seal hulgas 5-aastane laps. Tunnistajate sõnul jäi autosse 25-aastane naine."
Õnnetuse asjaolud on selgitamisel.


title: Teadlased: enamik naisi ei tunne oma intiimpiirkonda! Kas ka sina?

maintext:
Kui naistel palutakse pildi peal tuvastada oma intiimpiirkonna erinevad osad, siis enamik neist jääb sellega jänni.
Heategevusorganisatsioon The Eve Appeal viis günekoloolise teadlikkuse kuu raames Suurbritannias läbi uuringu, kus naistel paluti märgistada oma intiimpiirkonna erinevad osad, kirjutab Metro.
Uuringu tulemusel selgus karm tõsiasi, et 44 protsendil naistest polnud aimugi, kus asub nende vagiina ning 60 protsenti ei teadnud, kus asub vulva.
Muu hulgas jäädi hätta sellega, kus asuvad näiteks munasarjad, munajuhad, emakas, emakakael ja kliitor.
Põhjus, miks see uuringu läbiviijatele aga tõelist muret teeb, on asjaolu, et kui naised ei tunne oma alumist korrust, siis võib neil olla raske märgata ka seda, kui midagi on valesti ning nad ei tunne ära nii mõndagi naisi kimbutavat günekoloogilist vähki.


title: Seisukoht | Riik - see olen mina

maintext:
Sel nädalal tähistab Uus Maailm oma kümnendat sünnipäeva. Nagu tavaliselt, suure rahvahulgaga peatänaval, ja vaatemängu kõrval pakutakse midagi ka hamba alla.
Kümme aastat tundub uskumatult vähe. On ju elatud tundega, et see pisut boheemlaslik seltskond on koos elanud aegade algusest. Sellised ei tea kust ilmunud kogukonnad on saanud meile omaseks ja neile loodetakse.
Kui riik põrutab valitsemisega aina rohkem seda teed, et saada kõik oma käpa alla, siis kogukond jutlustab vastupidist. Iga meie riigis elav inimene on väärt seda, et oma elamise ja õiguste eest ise otsustada. Deviisi all: iga mees peaks tabama, et riik – see olengi mina, ja selle põhjal ka toimima.
On hea, et iga tekkinud kogukond on oma nägu. Uude Maailma on kogunenud boheemlased, Kalamajas ja Telliskivis on redelil mitu pulka üles roninud hipsterid. Kassisaba on aga suunatud sinna, kuhu kogukonnad peaksidki suunduma – keskklassile lähemale. Veidras olukorras on aga maakogukonnad, keda meid on 60 aastat õpetatud kogema kui inertset inimmassi ja kes ei olevat võimelisedki mingiks ühiseks tööks. On, kui neil vähegi aktiivsem inimene ees seisab.


description: Õhtulehe nädala (19. kuni 25. september) taroskoop näitab tarokaartide abil, mida tulev nädal tosinale tähemärgile toob.

title: NÄDALA TAROSKOOP: mida toob 19. kuni 25. september tosinale tähemärgile?

maintext:
Midagi, mida oled kaua edasi lükanud, vajab nüüd tähelepanu ja tegutsemist. Kuigi esiti keeruline, tuleb see siiski lahendada, sul on selleks jõudu ja oskusi. Ära karda oma seisukohta teistele selgeks teha – see võib omakorda aidata kellelegi teisel saada endas selgust.
Kui sinu elus on midagi, mille suhtes oled kahe vahel, tea, et vastuse leiad iseennast kuulates. Õigesti tegutsed, kui võtad arvesse eelkõige iseenda rahulolu. Talita parem kogetu järgi ning ära hakka praegu uusi lähenemisi katsetama.
KAKSIKUD
Mida rohkem oled valmis oma elu muutma ja vähem vastu paned ning üritad kõike kontrollida, seda parem sinu enesetundele ja arengule. Tihtilugu seisab parem enesetunne vaid üksnes arusaamas, millisest piiravast uskumusest või käitumismallist pead loobuma, harva võib selleks olla ka mõni (halb) harjumus.
VÄHK
Enne kui tegutsema hakkad, peaksid nüüd mõtlema ka sellele, kuidas sinu teod mõjutavad inimesi sinu ümber. Sinu mõtetes on selgust ja loogikat, ent kõik inimesed ei suuda praegu nii kiiresti reageerida, mistõttu võid neist n-ö üle sõita. Kaalu enne läbi kõik variandid, isegi kui sulle endale tundub kõik korras olevat.
LÕVI
Sinu elu muutub aktiivses pea igas valdkonnas ning õnneks suudad kõigi muutustega praegu sammu pidada. Lõika kasu sealt, kust saad ning ära unusta ka kõiki teisi, kes koos sinuga sel teel. Ole ettevõtmistes julge ning ära karda arvamust avaldada, kuigi tee seda vaid siis, kui pead kriitikat tõesti vajalikuks ja põhjendatuks.
NEITSI
Kuna oled rahul iseenda ja sellega, millises eluetapis oled, langetad otsuseid kindlakäelisemalt, tead, mida tahad ning suudad soovid ka teoks teha. Isegi kui keegi üritab sinu jalgealust õõnestada, ära allu provokatsioonile ja usalda iseennast. Praegu ei tohiks sind miski suuta kõigutada.
KAALUD
Oma käitumisest ja tagajärgedest tuleb olla teadlik. Samuti sellest, et kui meil on tegelikult kõik olemas, arvame, et peaksime saama veel ja veel, tegelikult päriselt rahuldumata ja süvenemata, et soovitu on nina all. Seetõttu mõtle nüüd pikalt järele, kas sa mitte ei soovi praegu seda, mis sul tegelikult juba olemas on.
SKORPION
Pole välistatud, et pead nädala jooksul olema korduvalt nõuandja rollis. Ürita mitte oma tahtmist peale suruda ning kuula kõiki osapooli. Ära unusta olla tänulik selle eest, mis sul juba olemas on ning ole ka teistele vajadusel olemas. Saame tagasi seda, mida teistele anname.
AMBUR
Mõtle sellele, mis tööd sa teed ja mida teha tahaksid? Kuidas saaksid kasvada ja areneda nii, et elus valitseks tasakaal ning sa ei peaks millestki loobuma. Mida avatum oled, seda rohkem kasu lõikad. Praegu kipud olema pigem pinnapealne, seega mõtle hoolikalt järele, mille põhjal valikuid langetad.
KALJUKITS
Sinu elus on küllaga potentsiaali millegi uue alustamiseks, mida oled seni edasi lükanud. Kui alustad sellega nüüd, saadab sind edu. Otsused, mida langetama pead, tulevad kergelt ning tõenäoliselt ei eksi sa ka valikute tegemisel.
VEEVALAJA
Tööelus võib tulla ette vestlusi seoses ametikõrgendusega. Võimalik, et sulle pakutakse ka tööd mõnes teises firmas. Ära pelga väljakutseid. Kui alles otsid tööd, on siingi võimalused suured, isegi kui praegu nii ei tundu. Rahalises mõttes peaksid jõudma lähiajal positsioonini, kus oled rahul nii vaimses kui materiaalses võtmes.
KALAD


title: Šokk lennujaamas: "See pole minu laps!"

maintext:
USA odavlennufirma JetBlue personal ajas kaks last segamini ja lennutas nad valedesse linnadesse, vahendab New York Daily News.
Marinel Martinez ootas New Yorgi John F. Kennedy rahvusvahelises lennujaamas viieaastast poega Andyt, kes oli üksi tagasiteel sugulaste juurest Dominikaani Vabariigist.
Ema oli saateteenuse eest täiendavalt maksnud 100 dollarit. Lennujaamas toodi talle vale laps, kes oli samuti umbes viieaastane poiss. Ema tabas paanika. Ta arvas, et tema poeg on röövitud.
Lennukompaniil kulus kolm tundi, et toimuvast aru saada. Selgus, et JetBlue oli kaks üksi reisinut poissi segamini ajanud ja Andy lennutati New Yorgi asemel Bostonisse.
Bostonisse lendama pidanud poiss saadeti aga New Yorki. Marinel Martinez kavatseb lennukompanii kohtusse kaevata.


authors:
Tanja Instagram
Stina Kase

description: Lauljapaar on lõpuks pääsenud küsimusest: millal küll teie kaks pulmad teete?

title: Palju õnne! Tanja Mihhailova ja Mikk Saar abiellusid Itaalias

maintext:
Tanja kostis toona, et seda pole mõtet tema käest küsida ja dikteeris hoogsalt Mikk Saare telefoninumbri, et meespool vastuse annaks. Mikule helistatigi ja vastuseks kõlas: "Nii sõrmus kui ka lapsed on tellitud!"
"Kus on pulmad, kus on lapsed?" pommitas Alari Kivisaar kaks aastat tagasi lauljatar Tanja Mihhailovat raadiosaates otsekoheste küsimustega.
Tüdimuseni korratud küsimus – millal küll teie kaks pulmad teete? – saatis Tanja-Miku liitu kõik need aastad kui refrään.
Tanja andis intervjuudes järjekindlalt mõista, et tal poleks pulmade vastu midagi, kuid ettepaneku peab tegema Mikk. Viimane eelistas samasugustele küsimustele anda vastuseid ümberütlevas stiilis, muie suunurgas.
Nagu näiteks juhtus mõni aasta tagasi, kui Tanja telešõu "Su nägu kõlab tuttavalt" žüriis artiste hinnates mainis, et George Michaelit kehastava Koit Toome kutsuks ta meelsasti tüdrukuteõhtule esinema, mis peale saatejuht Mart Sander õhutas Mikku kähku kallimat naiseks paluma.
Tanja ning Mikk (Stina Kase)
"Mart Sander, kas sa ise oled abielus?" päris Mikk seepeale vastu ja tähendas hiljem Õhtulehele kui muuseas, et kui avalikkuse surve nii suur poleks, oleks ta ehk selle sammu juba astunudki.
"Aastatega on üht koma teist ette tulnud."
Aastal 2012, kui Tanja tegi kahasse Gerli Padariga Sally-rolli Vanemuise teatri muusikalis "Kabaree", uuris ajakiri Kroonika, kas ka Tanja ning tema elukaaslase Miku elus on midagi sarnast "Kabaree" peategelaste Sallyl ja Cliffi suhtedraamaga.
"Mikk... Mis sarnast?" ahhetas Tanja. "No "Kabarees" võtab Sally Cliffi ära. Pressib peale, rämedalt öeldes. No võib-olla meil Mikuga oli ka alguses niimoodi, et mina olin natuke rohkem see tagaajavam pool. Kuigi normaalselt peaks vastupidi olema."
Tanja lisas, et Sally ja Cliffi suhtes on rõõmu, armastust ja vihkamist ning eks neil Mikuga on aastate jooksul ka üht koma teist ette tulnud.
"Aga mis lausa võõras oleks – meil Mikuga pole veel lapsevanemateks saamise teemat tõusnud," mõtiskles lauljatar. "Või isegi jutuks tulnud."
Järelkasvu plaanimise asemel pühendusid Tanja ning Mikk hoopis teineteisele ja muusikale, ehkki nende stiilieelistused on erinevad. Koos kirjutasid nad koguni dueti "Sind ootan ikka veel", mis ilmus Tanja albumil "Gemini".
"See sündis meil kodus diivani pea," jutustas Mikk Õhtulehele. "Tanja laulis viisi, mina mängisin kitarri alla, panime harmoonia ja struktuuri paika.
Lugu viimistlesid Timo Vendt ja Sean Pollock, kellega Tanja plaati tegi. Owe Petersell kirjutas algsete ingliskeelsete sõnade asemele eestikeelsed."
Ka aja on maha võtnud paar, kes alailma üksteisest eraldi muusikaprojektides kaasa lööb, traditsiooniliselt koos. Enamalt jaolt mõnel pikemal väljamaareisil. Miku sõnul õhutavat säärased käigud loomingulisust.
"Kui ümberringi on kõik võõras, tulevad head mõtted," lausus ta. "Me käime alati aasta alguses puhkamas, sest siis on rahulikum aeg."
Mikk, kes koos Tanjaga on koosoldud aja jooksul ülitihti pidanud vastama stammküsimusele, millal on neil plaanis sõrmuseid vahetada, tunnistas kolm aastat tagasi ausalt, et säärane pressing on talle sügavalt vastumeelne.
"Ma olen sihuke inimene, et ma pigem just sellepärast ei tee, aga samas, kui kõik sellest elu lõpuni räägivad, siis pean ma seda nagunii mingi hetk tegema," pajatas Mikk Õhtulehele, et igasugune survestamine tekitab temas pigem trotsi, kui allaheitlikkust. Puudutagu see kas või naisevõttu.
"See teema hakkab juba väsitama."
"Ema-isa oleks võib-olla õnnelikumad. Ja eks naistele ikkagi meeldi abielumõte rohkem. Meestel on pigem ükskõik. Aga ma ei saa aru, mis kasu see teistele annaks, kui me abielluks.
Ma ei hakka kunagi tegema midagi avaliku huvi pärast. Pigem ongi see pärssinud, ma olen natuke jonnakas. See teema hakkab juba väsitama," ohkas ta tülpinult. "Kas inimesed loodavad, et ma ütlen: jah, järgmisel teisipäeval ma küsin ta käest selle küsimuse? Aga mis ma siis vastama pean?"
Mikk kinnitas tollal sedagi, et tähtis hetk peaks jääma ainult neile kahele, ent tähelepanu kartuses ei jää miski ka lõpuks tegemata.
Põõsa taga varitsevaid piilupiltnikke Mikk ei peljanud: "Pulmadeks on võimalik valida koht, kuhu kõrvalised inimesed ligi ei saa. Ma usun ka, et kui see kätte tuleb, ei imbu info kuidagi välja."


description: "Kättemaksukontori" naised Marion, Freya ja Luna naasevad taas teleekraanidele, kui sel korral ootavad neid ees tormilised seiklused nii eraelus kui ka töölainel.

title: "KÄTTEMAKSUKONTOR" ALUSTAB: kellel tekib hirmus titeisu? Kes hakkab saladusi paljastama?


title: Kaljulaid ei mäleta, kuidas poliitikud reklaamile said

maintext:
Põhja-Tallinna linnaosavanem Raimond Kaljulaid kirjutas täna hommikul oma Twitteris, et sai eile õhtul teada, et seoses Hiiu Staadioni reklaamidega võib olla üks kahtlustatavatest, kuid sisu ta ei tea.
Kuidas aga keskerakondlased reklaami peale said, Kaljulaid ei mäleta, sest sellest on möödas juba kolm aastat, kuid viimase 24 tunni jooksul on ta püüdnud meenutada, kust sasi alguse saada võis. "Ma loodan, et äkki kusagil kalendrimärketes on kirjas," ütles Kaljulaid.


authors:
Stanislav Moshkov
Täitsa Loll
Jah Härra Suurepalagaline

title: Margus Tsahkna ettepanek: Pensioniiga võiks tõsta 70 eluaastale

maintext:
Sotsiaalministeeriumi esindajad tutvustasid ajakirjanikele riikliku vanaduspensioniga seotud tulevikuplaane ehk siis tutvustasid analüüsidel põhinevaid ettepanekuid, mis saadetakse täna Vabariigi Valitsusse, lootuses, et need väärivad väljatöötamist.
“Tõele au andes on poliitikud suutnud päris mitmeid aastaid sellest teemast kõrvale nihverdada. Aga kuna teeme sotsiaalvaldkonnas nii suuri reforme, ei ole meil võimalik enam kuskile sellest teemast pääseda,” ütleb sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna, rääkides vajalikest muudatustest vanaduspensioniga seoses ja vajadusest tõsta tulevikus pensioniiga 70 eluaastani.
Analüüs keskendub peamiselt I pensionisambale. Tsahkna rõhutab kohe alguses, et ettepanekud ei puuduta praeguseid riikliku pensioni saajaid.
Taustabriifingul räägiti, et prognooside kohaselt Eesti rahvaarv väheneb aastaks 2060 1,32-lt miljonilt 1,11 miljonini. Väheneb ka 32% protsenti 18-63-aastaste inimeste arv, seevastu üle 63-aastaseid saab olema 41% rohkem.
Kuna inimeste eluiga pikeneb, pikeneb ka pensionil oleku aeg. Kuna aga uued põlvkonnad on väiksemad ja pensionimaksjaid üha vähem, napib ka riigil vahendeid pensionide maksmiseks. Seetõttu on pensioniea tõstmine üks võimalus, et maksta ka tulevikus praegusega samaväärseid pensione. Nii rääkisid Tsahkna ja ministeeriumi pensionipoliitika juht Kristiina Selgis.
“Pean tunnistama, et sellisel kombel, praeguseid demograafianumbreid arvestades ei ole I pensionisamba süsteem jätkusuutlik. See on minu arvates piisavalt aus ülestunnistus, mida me võiksime teha, ja siit ka julgeme teha järgnevaid otsuseid,” ütleb Tsahkna.
Üks ettepanek on tema sõnul tõsta pensioniiga 2040. aastaks 70 eluaastale ja sealt edasi siduda pensioniiga oodatava elueaga. See tähendab, et kui oodatav eluiga pikeneb, kasvab ka pensioniiga ja vastupidi.
Koos pensioniea tõusuga on ka ettepanek muuta pensionisüsteem paindlikumaks. Ehk siis inimesed saaksid valida endale ise sobivaima aja pensionile minekuks, võtta pensioni välja osaliselt või oma pensioni maksmist soovi korral peatada ilma, et nad rahaliselt kaotaksid.
Selgis lisab siiski, et ka seal saaksid olema siiski teatud piirangud, näiteks oleks võimalik pensionile jääda viis aastat varem.
“Kuna pensioni suurus sõltub praegu sotsiaalmaksu suurusest, kajastub praegune palkade erinevus tulevikus ka pensionides. Sissetulekute jaotuse ebavõrdsus on siiani pensionäridel olnud umbes neli korda väiksem kui tööealisel elanikkonnal,” rääkisid ministeeriumi esindajad, et see ebavõrdsus hakkab tulevikus edasi kanduma ka pensionidesse.
“Huvirühmade tagasiside järgi peaksid pensionid olema pigem sarnased praegusele pensionide jaotusele ja mitte sõltuma nii palju palga suurusest
Mis juhtub siis, kui muudatusi ei tehta?
“Sel juhul langeb keskmine vanaduspensioni summa tulevikus alla 300 euro,” ütleb Selgis.
Tsahkna puudutas põgusalt ka II pensionisammast: “Minu arvamus on see, et ma ei näe erilist mõtet panustada II sambasse, eriti maksumaksja raha.”
Ta ütleb, et kui inimesed tahavad ise koguda, siis on see okei, aga pigem tuleks need sajad miljonid eurod suunata Eesti majandusse, teadusesse, perepoliitikasse.
Ettepanekutena toodi ka välja, et soodustingimustel vanaduspension ja kaitseväelaste, politseinike ja prokuröride eripensionid on oma elu ära elanud.
“Sooduspensionid tekitavad illusiooni, et nendega saab hüvitada töötaja tööl kahjustunud tervise. Tegelikult peaks aga muutma töökohad ja –tingimused ohututeks,” rääkisid ministeeriumi esindajad, et pealegi on Riigikontrolli kahe aasta taguse pensioniauditi järgi sooduspensionäride tervis tegelikult sama hea kui teistel samas vanuses inimestel.
Ettepanekuks on pakkuda neile töötajatele, kes ei suuda enam ühel erialal töötada, tasuta ümberõpet ja leida teine sobiv töökoht.


authors:
Laura Oks
Vana Kommunist

title: EKRE soovib siseministeeriumilt dokumente Kaljuranna kodakondsuse kohta

maintext:
Riigikogu Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsioon palub siseministeeriumilt arhiiviandmeid presidendiks kandideeriva Marina Kaljuranna Eesti kodakondsuse saamise kohta, kuigi ministeerium on teatanud, et Kaljurand on sünnijärgne Eesti kodanik.
EKRE fraktsioon esitas siseminister Hanno Pevkurile kirjaliku küsimuse, milles märgivad, et presidendi valimise seaduse järgi saab presidendiks kandideerida üksnes sünnijärgne Eesti kodanik, vahendas ERRi uudisportaal.
"Sellest seaduse nõudest kinnipidamise kontrolliks on olemas kaalukas avalik huvi, saamaks kinnitust, et Marina Kaljurand on sünnijärgne Eesti kodanik.
Selleks palume arhiiviandmeid Marina Kaljurannale Eesti kodakondsuse andmise kohta. Vastavaks kinnituseks saavad olla dokumentaalsed andmed tema vanemate ja vanavanemate kuulumise kohta Eesti kodanike hulka enne 17. juunit 1940 ning see, kas Marina Kaljurand sai kodakondsuse naturalisatsiooni korras või mõnel muul tingimusel," teatas EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme.
Marina Kaljurand ütles esmaspäeval Eesti Päevalehes ilmunud intervjuus, et kavatseb enne valimiskogu kohtuda kõikide erakondadega, kuid välistas EKREga läbirääkimise. EKRE esimees ja presidendikandidaat Mart Helme nimetas Kaljuranna avaldust valijatele näkku sülitamiseks.
Aprillis nimetas EKRE parlamendifraktsiooni esimees Martin Helme Kaljuranna suurimaks probleemiks seda, et ta on venelane.


title: Ardo Hansson: majandus muutub tööjõukesksemaks

maintext:
Kolmapäeval konverentsil Äriplaan 2017 esinenud Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul on Eesti majanduses suurenenud tööjõupõhiste tegevusalade osakaal, mida ilmestab ka viimaste aastate palgatõus. See tähendab, et turg sunnib üha jõulisemalt lõpetama ärimudeleid, mis põhinevad odavamal tööjõul.
„Aeglase majanduskasvu varjus toimub majanduse struktuuri muutus: suurenenud on nii-öelda tööjõupõhiste tegevusalade osakaal ja ka viimaste aastate palgatõus on kooskõlas majanduse muutumisega inimressursikesksemaks. Kuna samal ajal kahaneb ka meie tööealine elanikkond, siis koos võetuna tähendab see, et palkade kasvu surve jääb lähiajal püsima. Sellises keskkonnas ei saa pikalt kesta ärimudelid, mis põhinevad odaval tööjõul – need sunnitakse aegamisi turult välja. Juba praegu on näha, et mida madalam on tegevusvaldkonna palk, seda keerulisem on ettevõtetel töötajaid leida,“ rääkis Ardo Hansson. Ta lisas, et samal ajal ei saa välistada võimalust, et ettevõtted on turu survel ja liiga optimistlike ootuste põhjal tõstnud töötasud tasemele, mis võib ühel hetkel anda tagasilöögi.
Eksportivate ettevõtete hinnangud oma konkurentsivõimele on viimastel aastatel ühes tööjõukulude kasvuga halvenenud, kuid sel aastal on näha olnud väikest paranemist. Esimesel poolaastal suurenes ka ettevõtete investeerimisaktiivsus, mis annab lootust, et majanduskasv võiks elavneda. „Majanduskasvu kiirenemist aga investeeringud ainuüksi ei taga. Paljud riigid on saavutanud väiksema investeerimismahuga sama kiire majanduskasvu kui Eesti. Meil on investeeringute tõhusama kasutamise suunas veel arenguruumi,“ ütles keskpanga president.
Hansson toonitas, et majanduskasvu kiirenemine sõltub eelkõige ettevõtete konkurentsivõimest välisturgudel ja seepärast on vaja jätkata sihipärast tööd ekspordi arendamisel. „Ettevõtete konkurentsivõime ja tootmispotentsiaal vajavad majanduspoliitika tuge mitte ainult Eestis, vaid kogu Euroopas. Seda aitaksid tagada töö- ja tooteturgude ning ärikeskkonna reformid, kuid nende tegemine on Euroopas takerdunud. Euroala keskpangad saavad rahapoliitikaga majandusolukorda küll toetada, aga jätkusuutlikku majanduskasvu see ei tekita,“ märkis Ardo Hansson.
Nii maailma kui ka Euroopa majanduskeskkond on järgmiselgi aastal nõrgavõitu, kuid prognoosid näitavad majandusaktiivsuse väikest suurenemist Eesti naabruskonnas.


description: Tartu Ülikool korvpallimeeskond pääses neljapäeval FIBA Meistrite liigas teise eelringi, kui alistas esimese vooru korduskohtumises kodusaalis Groningeni Donari 65:57. Võitjate peatreener Gert Kullamäe sõnas pärast mängu, et peamine mänguplaan oli võidelda.

title: Gert Kullamäe võidust Groningeni üle: suur respekt kõigile

maintext:
"Tuleb aru anda, et tegemist on hooaja alguse ja esimeste mängudega," vastas Kullamäe välisajakirjaniku küsimusele tänase rabeda mängu kohta. "Meil oli rida uusi noori mehi, kellel pole sellisel tasemel mingeid kogemusi. Kui näed, et midagi ei tööta perfektselt, tuleb minna mängule ja seda parandada ja võidelda.
Groningeni mehed eksisid väga palju lihtsates olukordades, mis jäi silma ka Kullamäele. "Mängisime täna head kaitset ja mulle meeldib mõelda, et nende eksimused olid tingitud meie agresiivsest ja füüsiliselt kaitsest. Mõlemad võistkonnad olid head. Meil vedas, et mängisime teise mängu kodus. Mulle meeldib treenerina seeria alati kodusaalis lõpetada."
Tartu oli vastastest parem pea igas mänguelemendis, kuid kõige suurem ülekaal oli Eesti klubil lauas, mis võideti lausa 43:29. "See on tänavu olnud üllatav element. Peaaegu kõikides mängudes oleme sel hooajal lauavõitluses peale jäänud. Meil on sellised vennad, kes armastavad lauda minna ja hüpata. Loodan, et see niimoodi jätkub, siiamaani teeb see mänguelement rõõmu."
Teises eelvoorus tuleb vastu mullune Taani hõbe Bakken Bears, keda Tartu nägi kontrollturniiril Inglismaal. "Nendest mängudest ei tohi liigsaid järeldusi teha. Neil oli palju ebakõla ja kaotasid kaks mängu suurelt. Lisaks oli neil puudu peatreener ja kaks Taani koondise mängijat, mis võivad oluliselt mängupilti muuta.
Individiuaalselt siiski mingi pilt on, teame mida mängivad ja millised nad on, aga tervest olukorrast ülevaadet ei ole. Esimese kohtumise mängime tuhhi pealt ja pärast seda vaatame."


title: Ville Arike | Kossuretro: Poolaga pole võõrsil kerge ja mis juhtus 16 aastat tagasi Wroclawis

maintext:
Kuid stopp! Üks edukas mäng on sealmail küll peetud – 1993. aasta EM-lisavalikturniiril, mis peeti seoses mõni aasta varem Euroopa poliitilisel kaardil toimunud suurte muutustega. Suvisel finaalturniiril osalejad olid ammuilma selged, kuid Euroopa kaardile oli ilmunud rida uusi riike, sealhulgas Eesti. Uued maad pluss need, kes "korralistes" valikmängudes esimestena ukse taha jäid, kutsutigi kokku Poola linna Wroclawisse. Finaalturniiril osalejate arvu suurendati 12-lt 16-le. Ning tol võistlusel saigi Jaak Salumetsa juhendatud Eesti koondis poolakatest jagu 106:90, sillutades sellega teed hiljem Saksamaal 6. kohaga lõppenud finaalturniirile.
Need kõik vastasseisud toimusid kolmes valiksarjas (2001, 2003, 2005) järjest. Ning tuleb tõdeda, et võõrsil ei õnnestunud ühelgi kolmest korrast võitu noppida.
Ongi käes aeg tutvustada eelnevaid kohtumisi kolmanda Eesti korvpallurite käesoleva Euroopa meistrivõistluste valiktsükli vastase, Poolaga. Huvitava kokkusattumusena on loos meid "korralistes" EM-mängudes viinud ka poolakatega kokku kolmel korral – täpselt nii nagu ka Valgevene ja Portugaliga.
Ilusad mälestused Wroclawist kaasas, läks Eesti koondis seitse ja pool aastat hiljem samasse halli tagasi, mängides pärast 1993ndat esimest valiktsüklit, mis hoidis reaalset finaalturniiri-lootust. Seitsmest esimesest mängust oli käes viis võitu, sealhulgas kodus Poola üle. Teadsime ka, et kui kaotame, siis soovitatavalt vähem kui kaheksa punktiga, et kui võistluse lõpuks juhtub mõlemal olema võrdne arv võite, saame omavahelistes mängudes eelise. Ent nagu kiuste lõppes mäng Eesti poolt vaadates täpselt 73:81… Hiljem selgus, et korvide vahet pole vaja arvutama hakata, sest Üllar Kerde juhendatud Eesti lõpetas 10 mängust 7 ja Poola 5 võiduga, saime alagrupis Kreeka järel teise koha ja pileti 2001. aasta finaalturniirile.


title: Swifti ja Hiddlestoni kuum suveromanss sai läbi

maintext:
Ajakiri People kinnitab kuuldusi, et selle suve kuumim paar Taylor Swift ja Tom Hiddleston on lahku läinud. Ühist õnne jagus vaid kolmeks kuuks. "Lahkuminek oli sõbralik," kinnitab USA ajakirja allikas.
Kogu suve pidid Tom ja Taylor taluma väiteid, et nende armulugu on tühipaljas palagan – liiga avalikud ja demonstratiivsed tundusid paarikese õrnused. Nende käimisuudisest polnud möödas kuudki, kui Tom kandis seljas särki tekstiga "Ma armastan T.S.i". "Hiddleswift on vale!" kuulutati internetifoorumites.
Oletati, et ehk tahab Taylor endisele peigmehele Calvin Harrisele kätte maksta. Kuid Hollywood Reporteri järelepärimise peale vastas Tom: "Noh, kuidas nüüd öeldagi? Tegelikult oleme Taylor Swiftiga koos ja väga õnnelikud. Aitäh küsimast. See on tõsi. See pole reklaamitrikk."
Ent Daily Maili allika jutust jääb mulje, et Hiddleston võis omakasu peal väljas olla ja üritada end kuulsa pruudi abil upitada.
Tayloris tekitanud ebalust, et värske kavaler kutsub ta peatsele Emmy teleauhindade galale, kus Tom esitati telesarjaga "The Night Manager" parima meesosatäitja auhinna nominendiks. See olnuks nende esimene ühine punavaibaüritus.
"Tomi vajadus nende suhet nõnda avalikuks muuta tekitab Tayloris ebamugavust," ütleb Daily Maili allikas.


description: Uma Thurmani 18aastane tütar sai tulusa reklaamilepingu.

title: Uma Thurmani 18aastane tütar teeb võimsat modellikarjääri


description: Eelmisel nädalal leidis Paide valla lasteaias-koolis Tarbjal aset ebatavaline vahejuhtum. Esmaspäeval teipis õpetaja sobitusrühma lapsel suu kinni, sest laps ei jäänud magama.

title: Õpetaja teipis lasteaialapsel suu kinni

maintext:
Paide vallavanema Veljo Tammikuni jõudis info juhtumist alles üleeile, sest ta viibis nädalasel välisreisil. "Hoolimata põhjendustest või põhjustest, oli see õpetaja poolt rohkem kui lubamatu käitumine," ütles ta. "Iseenesest ma selle inimese puhul palju valikuvariante ei näe. Ma ei pea võimalikuks sellise inimesega töösuhte jätkamist. See on muidugi direktori otsustada, kuid ma saan direktorit suunata, kuidas oleks õige käituda."
Väidetavalt teipis õpetaja lapsel suu kinni, sest laps ei jäänud magama. "Kõikidele küsimustele mul täna vastuseid ei ole. Täna õhtul on hoolekogu koosolek, kuhu ma lähen ka ise kohale," lisas Tammik.
Tammikule teadaolevalt oli õpetaja tol päeval sobitusrühma lastega ruumis omapäi. "Teisi tunnistajaid seal lisaks lastele ei olnud," ütles ta. "Direktorit ma risti ei lööks, ka temal kulus aega, et saada selgeks, mis ruumis täpselt juhtus."
Veljo Tammiku teada andis õpetaja oma päevasest käitumisest õhtul lapsele järele tulnud lapsevanemale teada. "Lugesin ka vanema kirjutatud seletuskirja, kus viimane ei alguses teadnud, kelle poole pöörduda," avaldas ta. "Selles juhtumis võivad olla lapse väärkohtlemise tunnused."
Paide valla lasteaia-kooli juhataja Margit Silluta sõnas, et seni, kuni lasteaias aset leidnud lapse suu teipimise asjaolude uurimine käib, ta juhtumit kommenteerida ei soovi. «Tean, et nii juhtus, sellest tuli rääkis mulle õpetaja ise. Ma ei saa kinnitada täpselt, millal see toimus, kuid lapsevanemaga olen seni saanud suhelda vaid telefonitsi. Kavas on kohtuda kõik kolmekesi: kasvataja, lapsevanem ja mina, kuid seni pole see meil erinevatel põhjustel õnnestunud,» selgitas ta.
Laps, kellest on jutt, käib Silluta ütlust mööda sobitusrühmas ja viibi kohal vähestel päevadel. Nimetatud laps vajab erilisemat lähenemist kui teised sama rühma lapsed, nõuab rohkem tähelepanu, tuge ja tegevust. «Sobitusrühmas käib meil 13 last ja seal on kaks õpetajat, kelle haridus vastab kvalifikatsioonile, kuid nad pole eripedagoogid, kuid antud juhul pole see oluline, käitumist see ei õigusta. Ükskõik, millise lapsega on tegu,» lausus ta.
Nii pole Silluta meelest õige nimetada last ka autistlikuks. «Ma ei õigusta augustis tööle tulnud õpetaja tegu, aga arvan, et enne päevapealt lahtilaskmist tuleks kõiki asjaolusid uurida,» sõnas ta.
Paide politseijaoskonna juht Margus Toomsalu ütles, et eile pöördus Paide politseijaoskonda naine, kes teatas, et 12. septembril oli ühes Järvamaa lasteaias lõunauinaku ajal õpetaja maalriteibiga kinni pannud tema neljaaastase poja suu. "Politsei on sellega seoses algatanud kriminaalmenetluse kehalise väärkohtlemise paragrahvi alusel. Juhtumi täpsemad asjaolud selgitab välja uurimine," lisas ta.
Sobitusrühm kujutab endas pisikest lasteaiarühma, kus iga laps vajab erilist tähelepanu.
Maikuus jõudis avalikkuseni juhtum, kuidas ühes Tallinna kesklinna lasteaia laste vanemad sundisid päevapealt lahkuma õpetaja, kes raputas tugevalt üht kaheaastast last.
Karistusseadustiku paragrahv 121 lõige üks ütleb, et sellise teo eest ootab süüdimõistmisel rahaline karistus või kuni aastane vangistus.
Politsei soovitab lapsevanemail juhtumeist, kus koolis või lasteaias käiv laps räägib, et täiskasvanu teda lõi, kindlasti politseile teada anda.
SEADUS
(1) Lapse hooletusse jätmine, lapse vaimne, emotsionaalne, kehaline ja seksuaalne väärkohtlemine, sealhulgas lapse alavääristamine, hirmutamine ja kehaline karistamine, samuti lapse karistamine mis tahes muul viisil, mis ohustab tema vaimset, emotsionaalset või füüsilist tervist, on keelatud.
(2) Lapse väärkohtlemise ennetamiseks on lapse seaduslikul esindajal karistusregistri seaduse alusel õigus saada teavet teise isiku karistatuse kohta.
(3) Tegu ei ole lapse väärkohtlemisega käesoleva seaduse tähenduses, kui lapse käitumine kujutab otsest ja vahetut ohtu lapse enda või teiste isikute elule või tervisele ning seda ohtu ei ole võimalik vältida, sealhulgas vestluse, veenmise või suulise rahustamise teel, ja sellest tulenevalt tuleb last kasvataval isikul, lapsega töötaval isikul ja lastekaitsetöötajal lapse ohjeldamiseks kasutada füüsilist jõudu määral, mis ei tekita lapsele kehalisi, vaimseid ega emotsionaalseid kahjustusi ning riivab võimalikult vähe lapse õigusi ja vabadusi.
(4) Füüsilist jõudu tohib käesoleva seaduse tähenduses kasutada vaid lapse liikumise või liigutuste piiramiseks määral, mis on proportsionaalne ja vähim vajalik teda ähvardava või temast lähtuva ohu tõrjumiseks. Füüsilist jõudu ei ole lubatud kasutada karistuse eesmärgil.
Allikas: lastekaitseseadus


description: Paidelane Virge Võsujalg võttis oma hoole alla viis oravapoissi, kes olid hukkumisest päästetud ja elule poputatud. Paraku pole noored oravad veel valmis omapäi loodusse naasma ja veedavad nüüd talve oma uues suures looduslähedases puuris.

title: Video: oravad hullavad Paide hoiukodus

maintext:
Virge Võsujalg on olnud oravatega seotud juba aastaid, sest on neid metsades ja parkides pildistamas käinud. «Mulle meeldib oravaid jälgida, nad on nii toredad loomad. Olen nende kohta palju uurinud ja lugenud ning tean nende käitumistavasid hästi,» lausus ta.
Vaata videot!
ÜLESKUTSE
Aita oravapoistele süüa hankida
Virge Võsujalg kutsub paidelasi appi, et viie oravapoisi toidulaud oleks talvel rikkalikult kaetud.
Tuua võib koorega sarapuupähkleid (võib ka ilma, kuid koorega on paremad), näriliste/oravate kuivtoitu, kvaliteetseid kassipoegade krõbinaid, suurte papagoide toitu, sihvkasid, närilistele maiustamiseks mõeldud närimispulki, kuivatatud banaane, mandleid ja rosinaid.
Et toidulauda mitmekesistada, on oodatud ka puuviljad ja köögiviljad, näiteks porgandid, brokoli, õunad, arbuusid, viinamarjad.
Kes tahab aidata, andku endast märku www.facebook.com/virgevosujalg/ või meilitsi virge.vosujalg@gmail.com.


description: Järva Teataja fotograaf Dmitri Kotjuh sai võimalusel ühel eelmise nädala tööpäeval päikesetõusu kuumaõhupalliga lennates tervitada.

title: Järvamaa paistab kuumaõhupallilt ikka taevalikult ilus

maintext:
Järvalastest Riigikogu liikmed: Rahva usaldus tuleb taastada
Järvamaalt valitud Riigikogu liikmed Kristjan Kõljalg, Jaanus Marrandi ja Jaak Madison on samuti eilses valimiskogu otsuses pettunud. Nad on seda meelt, et Riigikogu maine huvides tuleks president esimesel võimalusel ära valida.


authors:
Silvi Lukjanov
Järva Teataja

description: Maaeluministeerium maksab põllumeestele, kes vabatahtlikult vähendavad  piima tootmist kompensatsiooniks kokku 150 miljonit eurot.

title: Ministeerium maksab piimatootmise vähendamise eest

maintext:
Maaeluminister Urmas Kruuse allkirjastas määruse, millega kehtestatakse riigisisene kord Euroopa Liidu piimatootmise vabatahtliku vähendamise kompenseerimiseks. Euroopa Komisjon toetab piimatootmise vabatahtlikku vähendamist kokku 150 miljoni euroga.
„Kuna Euroopa Liidus on piima ületootmine, siis meede annab võimaluse vabatahtlikult vähendada piimatootmist. Kogu Euroopa Liidu peale makstakse piimatootmise vähendamiseks põllumeestele kompensatsiooni kuni 150 miljonit eurot,“ ütles Maaeluministeeriumi põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Marko Gorban.
Euroopa Liidu eelarves on ette nähtud vahendeid piimatootmise vähendamiseks 1,07 miljoni tonni võrra, kusjuures toetust makstakse 14 senti kg kohta. Toetuse summa sõltub liikmesriikide poolt Euroopa Komisjonile teavitatud vähendamiseks kavandatavast piimakogusest. Kui vähendatav piimakogus ületab eelarves ettenähtud vahendeid, siis vähendab Euroopa Komisjon jaotamiskoefitsiendi alusel toetatavaid koguseid ühetaoliselt kõikides liikmesriikides.
Taotluse aluseks saavad piimatootjad valida ühe kolmekuulise perioodi algusega ajavahemikus oktoober 2016 – jaanuar 2017, mille jooksul kokkuostjatele tarnitud vähendatud piimakogust võrreldakse samal perioodil aasta varem tarnitud piimakogusega.
Euroopa Komisjoni poolt kehtestatud vähendamis- ja referentsperioodid on järgmised:
1) 2016. aasta oktoober, november ja detsember;
2) 2016. aasta november ja detsember ning 2017. aasta jaanuar;
3) 2016. aasta detsember ning 2017. aasta jaanuar ja veebruar;
4) 2017. aasta jaanuar, veebruar ja märts.
Toetust saab taotleda, kui tarnitavat piimakogust vähendatakse võrreldes referentsperioodiga vähemalt 1500 kilogrammi, kuid mitte rohkem kui 50% referentsperioodil tarnitud piima kogusest. Toetust saab taotleda piimatootja, kes tarnis piima esmakokkuostjale 2016. aasta juuli seisuga. Pärast vähendamisperioodi lõppu peab taotleja esitama PRIA-le maksetaotluse koos vähendamisperioodil esmakokkuostjale tarnitud piimakogust tõendava dokumendiga.
Toetuse taotlemiseks vajalikud taotlusvormid leiab Põllumajanduse ja Registrite Informatsiooni Ameti (PRIA) veebilehel. Esimese taotlusvooru taotlused peavad olema laekunud PRIA-sse hiljemalt 21. septembril kell 13.00 ja väljamaksed tehakse hiljemalt 31. märtsiks 2017.
Määruse „Piimatootmise vähendamise toetus“ leiab https://www.riigiteataja.ee/akt/113092016014
Euroopa Liidu 500 miljoni euro suurusest abipaketist liikmesriikidele eraldatud 350 miljonist eurost saab Eesti 8,081 miljonit eurot. Euroopa Liidu tasemel arutati toetuse rakendusmäärust 25. augustil, Eesti peab oma skeemi välja töötama hiljemalt oktoobri jooksul. Lähiajal on selle tingimusi kavas arutada sektori esindusorganisatsioonidega.


description: Rajaleidja keskuse eripedagoog Elo Siska ütles, et see juhtum on sedavõrd jahmatav, et üles jääb vaid küsimus, miks.

title: Ekspert: autism on kaasasündinud haigus, see on ja see ei lähe ära

maintext:
Piimatootja toetuste lõpetamine alaku Brüsselist
Kaks maakonna suurtootjat on seda meelt, et kui Euroopa Liit on teinud otsuse, et põllumajandus toimib vaid toetuste najal, siis peab ka Eesti riik sellest aru saama ja piimatootmist toetama. Kui Eestil pole raha põllumeestele maksta, peab ta olema nii kõva mees, et seda ka Brüsselis öelda.


authors:
Kuido Saarpuu
Järva Teataja

description: Paide noored tahtsid näha kui ausad on Paide linna elanikud ja seetõttu tegid nad ühe videoeksperimendi.

title: Videoeksperiment: kaotatud rahakott rändab ka võõrastesse taskutesse

maintext:
Telefoniga rääkiv noormees pillas videos korduvalt oma rahakoti maha ning ootas, et kaaskodanikud selle talle tagasi tooks. Kogu tegevust filmiti eemalt.
Nagu tunnistavad noored videotegijad ise, olid eksperimendi tulemused kokkuvõttes üpriski normaalsed, aga oli ka paar ebameeldivat inimest, kes otsustasid rahakoti ära varastada.
Paide politseijaoskonna juht Margus Toomsalu selgitas, et asjaõigusseaduse kohaselt tuleb juhul (kui kaotaja või omanik on leidjale teadmata) leiust teatada politseile (kui asja väärtus ületab 50 eurot).
Paide politseijaoskonda on tänavu leiuna omanikele tagastatud neli rahakotti. "Ka rahakotis olev raha ei ole leidja oma. Kahju on terviklik, nii rahakott kui rahakoti sisu" rõhutas ta.
Videopildist nähtu jättis Toomsalule üldjuhul hea mulje. "Suurem osa inimesi käitus ju õiguskuulekalt," põhjendas ta. "Mõnel üksikul juhul üritati rahakotti arvatavasti omistamise eesmärgil endale saada. Üldistatud järeldusi Järvamaa inimeste aususe osas selle videoeksperimendi põhjal muidugi teha ei saa, sest valim on liiga väike."


maintext:
„Kui lapsel on diagnoositud autism, siis selleks, et mõista ja õpetada autistlikku last, on vajalik teada autismi olemust, õpetamismeetodeid ja abistamisviise. Autismi kohta leiab palju abimaterjali internetist, eesti keeles on ilmunud väga häid autismiteemalisi raamatuid, pidevalt toimuvad erinevad autismialased koolitused.
Tugirühmad autistlike laste vanematele on loodud paljudes maakondades, ka Järvamaal. Iga huviline – lapsevanem, õpetaja, koolijuht, vallaametnik –, kõigile on loodud selleks võimalused, et ennast lapse erisustega kurssi viia ning nendega arvestada. Peaasi on soov luua usalduslik suhe lapsega,” ütles ta.
Suu teipimisel, olgu laps autistlik või mitte , sellel ei ole Siska ütlust mööda mingit õigustust. "Täiskasvanud inimene peab ise oskama leida teistsuguseid lahendusi. See on professionaalsuse küsimus, inimene kas harib end või ei hari," lausus ta. "Autismiga laps ei ole paha laps, ärahellitatud laps, sõnakuulmatu laps ega kasvatamatu laps – ta on erivajadustega laps, kes vajab abi ja märkamist. Kogu elu."
Siska oli seda meelt, et probleemi juured on sügavamal kui esmapilgul tunduda võib. „Kindlasti ei olnud see esimene kord, mil see laps abi palus ja ennast kuuldavaks üritas teha” ütles ta. "Autism on kaasasündinud haigus, see on ja see ei lähe ära. Endasse sulgumine ja tagasihoidlikkus on vaid üks faktor. Selline laps elab omas maailmas. Eelkõige on autistlikul lapsel probleemid enda väljendamisega, sotsiaalse suhtlemisega. Radikaalne karistamine ei too probleemile lahendust. Kui laps end selliselt väljendab, siis ta ongi hädas ja tal on halb olla."
Siska lisas, et tuleb osata näha märke, kiiresti sekkuda ja koos (kodu-lasteaed-teised spetsialistid) lahendusi otsida.


description: Californias Beagle õhujõudude baasi lähistel kukkus teisipäeval vahetult pärast õhkutõusu alla sõjaväelennuk U-2 Dragon Lady. Mõlemad piloodid katapulteerusid. Üks piloot hukkus, teine viibib haiglaravil.

title: Video: USA sõjalennuk kukkus treeninglennul alla


description: Eile teatasid näitlejad Angelina Jolie ja Brad Pitt, et nad lahutavad oma kaks aastat kestnud abielu. Vaata videost, mida filmifännid paari lahkuminekust arvavad.

title: Video: mida arvavad filmifännid Jolie ja Pitti lahkuminekust