description: Koondame kokku 12 meeldejäävat lubadust, millega äsja USA presidendiks saanud vabariiklaste kandidaat Donald Trump kampaania ajal esines.

title: Mida Trump kampaania ajal lubas? 12 meeldejäävat lubadust

maintext:
1. Müür Mehhiko piirile
Üks ikka ja jälle korratud lubadus Trumpi kampaanias oli, et Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko piirile kerkib hiiglalsik müür ja selle eest maksab Mehhiko. Piiritara on tegelikult juba olemas, selle müüriks ehitamine paistab aga väga kallis, kuidas täpselt ta Mehhiko selle kulusid katma paneks on täiesti ebaselge.
2. Hillary Clinton vangi
Trump on lubanud oma vastaskandidaadi kohtu ette tuua. Süüdistus? Ikka seesama – eraserveri kasutamine kirjavahetuseks ajal, mil ta oli välisminister. Teisel presidendikandidaatide debatil teatas Trump, et kui ta oleks president, oleks proua Clinton juba vangis.
3. Keelata moslemite sisseränne ja jälgida USA mošeesid
Trump on teatanud, et kuni "pole selge, mis toimub" ei tohi moslemitel lasta Ameerika Ühendiikidesse siseneda ja kõik riigi mošeed tuleb võtta jälgimise alla. Ta ei ole välistanud ka kõigi USA moslemite andmebaasi loomist. See lähenemine on vastuolus juba põhiseadusega, mis tagav kõigile õiguse vabalt oma religiooni praktiseerida.
Trump rääkis mais New York Times'ile, et moslemite sisenemiskeeld võiks hakata kehtima tema esimese saja valitsuspäeva jooksul, ent ütles paar päeva hiljem Fox Newsile, et see oli vaid soovitus.
4. Piirata pressivabadust
Trump on lubanud, et muudab lihtsamaks temast negatiivseid lugusid kirjutavate ajakirjanike kohtusse kaebamise. Kui tema tähelepanu juhti asjaolule, et pressivabadus on samuti põhiseadusega tagatud, vastas Trump: «Minuga ei ole nad kaitstud, sest ma pole nagu teised inimesed.»
5. Anda USA sõjaväele õigus kinnipeetuid piinata ja tappa terroristide perekonnaliikmed
Trump on lubanud, et toob tagasi kurikuulsa inglise keeles waterboarding'uks nimetatava uputamise matkimise ja teised piinamistehnikad. Lisaks on ta lubanud tappa terroristide perekonnaliikmed. Armeest kostis selle peale vastuseks, et nemad ei hakka tegema midagi, mis on rahvusvahelise õiguse järgi sõjakuritegu. Trump vastas sellele aga: «Nad ei keeldu. Nad ei saa mulle ära öelda.»
6. Rahvusvaheliste lepete saatus, tuumarelvad
Trump on väitnud, et kuna liitlased nagu Jaapan ja Saudi-Araabia ei panusta piisavalt koostöösse USAga, peavad nas kas rohkem maksma hakkama või leppima toetuse kaotamisega. Lisaks on Trump öelnud ka, et poleks üldse paha, kui USA tuge vajavad riigid soetaks endale tuumarelvad. NATOt on ta nimetanud iganenuks ja nõudnud, et ka selle liikmed maksaksid USA kaitse eest rohkem.
7. Töökohad tagasi tuua
Trump on lubanud, et toob tööstusesse hulga töökohti ja selgitas 28. juunil peetud kõnes ka, kuidas ta seda teha kavatseb. «Ma tõmban USA välja Vaikse Ookeani partnerlusleppest, ma ütlen meie Põhja-Ameerika vabakaubandusleppe partneritele, et kavatsen viivitamatult selle punktide üle läbi rääkima asuda, et saada meie töölistele paremad tingimused,» Ta lubas ka, et kasutab oma võimu kaubandustülide lahendamiseks ja erinevate tariifide kehtestamiseks või kaotamiseks.
8. Karmimad abordiseadused
Trump lubas, et kaotab ära Planned Parenthoodi (suur mittetulundusühing, mis tegeleb pereplaneerimisega) rahastuse, et nad ei saaks aborte läbi viia. Ta on rääkinud ka, et aborti tegevatele naistele tuleks määrata «mingisugune karistus».
9. Tühistada Pariisi kliimalepe
Kõigepealt teatas Trump Twitteris, et kliimamüüt on hiinlaste väljamõeldis USA tööstuse kahjustamiseks, seejärel käis juba välja, et tühistab värske Pariisi kliimaleppe, mille allkirjastas 193 riiki.
10. Kaotada Obamacare
Trump lubas kaotada praeguse tervishoiusüsteemia ja asendada selle millegagi, mis on "nii palju parem". Mis see täpselt olla võiks, ei ole ta seni päriselt paljastanud, kuigi on viidanud, et tervisekindlustust võiks hakata vaatama riiklikult mitte osariikide põhiselt.
11. Vähendada makse
Trumpi välja pakutud maksumuudatused tähendaks, et kõigile jääks kätte veidi rohkem raha. (Rikkam 0,1 protsenti saaks rohkem kui vaesem 60 protsenti). Trumpi plaani teostumisel läheks riigieelarve lähimal kümnendil vähemalt 10 triljoni dollariga miinusesse.
12. Pommitada ISISt ja võtta ära nende nafta
USA on tegelikult juba mõnda aega ISISe kontrolli all olevaid naftavarusid pommitanud. Selleks, et nafta ära võtta, peaks Trump aga Süüriasse maaväed saatma ja veenma Assadi režiimi, et sealne nafta kuulub neile.


description: Keskerakonna esimees Jüri Ratas sai ametlikult peaministrikandidaadiks, uue võimuliidu tegevuskava on põhipunktides paigas, niisamuti kohtade jaotus kabinetis. Kuigi kõige selle juures on sümpaatseid aspekte, tuleb möönda, et Keskerakond on Eesti avalikkuselt saanud praegu kõva avansi, mis tuleb tegudega välja teenida. Väärtuste tasandil on küsimusi endiselt rohkem kui vastuseid.

title: Juhtkiri: avanss Keskerakonnale - avalikkus ootab muutusi

maintext:
Portfellide jaotus annab nii Eestisse kui ka väljapoole signaali, et meie senised suunad välis- ja julgeolekupoliitikas säilivad, et eelolev Euroopa Liidu eesistumine õnnestub, mille tähtsust rõhutas ka president Kersti Kaljulaid. Välisministriks saab valdkonnas asjatundlik Sven Mikser SDEst, kaitseminister tuleb IRList. Positiivne on valitsuse tööd arvestades seegi, et osa ministreist jätkab senistel ametikohtadel.
Keskerakonnast tuleb kogemusteta ministreid, kuid see pole neile peamine tõestamise koht. Keskerakonnal tuleb Jüri Ratase juhtimisel näidata, et tõepoolest ollakse valmis olema demokraatliku õigusriigi peaministripartei. Veel hiljuti on nii mõnigi erakonna eelmisele esimehele Edgar Savisaarele truu liige olnud sellesama õigusriigi poole külje või lausa seljaga. Koostööleppest Ühtse Venemaaga on palju räägitud, see on endiselt külmutatud – see ei toimi, aga säilib see-eest hästi.
Suhtumine peab kindlasti peegelduma ka Tallinnas, mille majanduslik ja poliitiline mõõde ei ole võrreldav ühegi teise omavalitsusega. Keskerakonnal on pikka aega olnud volikogus enamus ning see on kujundanud olukorra, kus loomulik demokraatlik arutelu on Eesti pealinnas mandunud. Tõsiasi, et valitsuse juhterakonnal on maksumaksja miljonite eest ülal peetav üleriigilise ringhäälinguloaga taskutelevisioon, pole kahtlemata euroopalik. Näiteks eelmisel nädalal oli Tallinna TVs vähemalt neli keskerakondlase juhitud telesaadet ning eetris oli laiendatud uudistemagasin «Täna +», kus samuti domineerisid keskerakondlased.
Aega, mil Keskerakonnal tuleb avanss välja teenida, vajab oma ridade korrastamiseks ka opositsioon, mille kandvaks jõuks peaks kujunema Reformierakond. Olukord, kus Savisaare juhitud Keskerakonnaga ei soovitud poliitilist koostööd teha, tähendas ühtlasi opositsiooni toimimist tühikäigul, mis kahtlemata ei tulnud Eesti arengule kasuks.
Selleks aga, et Reformierakond suudaks opositsiooniliidri rolli sisse elada, tuleb partei organisatsioonis teha läbi muutused. Oravatele nurjunud presidendivalimised, esimehe nõrkus ja otsustamatus peaministrina, mittetoimiv organisatsioon pole see pind, millelt saaks kujuneda tõhus ja terav kriitiline jõud, mida ühiskond vajab.

fasttext_language: et


description: Läbi Pärnu kulgeva Rail Balticu plaan kubiseb vastuoludest. See projekt tuleb peatada, enne kui on hilja. Praegu veel ei ole, kirjutab matemaatikadoktor Tiit Riismaa.

title: Tiit Riismaa: Rail Baltic kui telefonipost riigi püksis


description: Valitsust moodustava Keskerakonna dokumendiregistris on paber, millel on 2004. aasta 11. detsembrist Mailis Repsi ja Ain Seppiku allkiri ning mis on viimase 12 aasta jooksul üks enimmainitud pabereid Eesti poliitikas.

title: Lauri Hussar: Jüri Ratas, rebige see leping puruks!

maintext:
Tegu on Keskerakonna ja Venemaa võimupartei Ühtne Venemaa vahel sõlmitud kootööprotokolliga, mis määratleb parteide ühised huvid ja koostöökavatsused.
Meedias räägivad Keskerakonna liikmed, et koostööprotokoll määratleb kultuuri-, regionaal- ja noortekoostööd. Tõsi, punktides 3 ja 6 räägitakse sellest tõepoolest, kuid mingil põhjusel ei taha erakonna liikmed mainida, et see leping käsitleb kaugelt laiemat kui eelpoolmainitu. Punktist 1 selgub, et pooled viivad läbi konsultatsioone ja vahetavad infot aktuaalsetes küsimustes Eesti ja Venemaa suhetes ning laiemas kontekstis. Veel enam, üksteisele tutvustatakse oma kogemusi erakonna ülesehitamises, organisatoorses töös, kontrolli ja revisjonide korraldamises, koolituses ja ümberõppes. Täpina i peal öeldakse protokolli esimeses punktis, et üksteisele tutvustatakse oma kogemusi peale rahvusvaheliste ja erakondlike küsimuste ka teistes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.
Koostööprotokoll näeb ette aktiivset komisjonide loomist, infovahetust ja isegi majandusalase koostöö arendamist vastava erikomisjoni kaudu. Komisjone ei ole koostöölepingu raames kogunenud ja nii ütlevad keskerakondlased, et kuna aktiivne tegevus puudub, siis on leping raugenud. Samas on mitu Keskerakonna kõige populaarsemat poliitikut aktiivsetes suhetes Moskvaga. Yana Toom on sage külaline Kremli esipropagandisti Kisseljovi saates. Ka mõjuagendiks kutsutud endine erakonna esimees on Moskvas sage külaline, kuigi millise leppe raames tema seal käib, on siiani arusaamatu.
Keskerakonna hämamine Ühtse Venemaa lepingu teemal on küüniline ja prgamaatiline. Seda tühiseks nimetades, aga mitte tühistades jätkatakse senist kahepalgelist parteiliini, kus üritatakse eestikeelsele valijale rääkida üht ja venekeelsele hoopis teist juttu. Leping Kremli parteiga on praeguses julgeolekuolukorras ideoloogiliselt laetud teema, mis peaks partei põhivalijat motiveerima ka edaspidi erakonna poolt hääletama.
Ent kaardil on ka teine külg. Keskerakonna esimehest Jüri Ratasest saab suure tõenäosusega järgmine Eesti Vabariigi peaminister. Niikaua kuni eksisteerib see lepe, eksisteerib usalduskriis ja ka võimalus leppe jõustamiseks. Kuna protokolli ei ole denonsseeritud, on selle taaselustamine vaid ühe telefonikõne või e-kirja kaugusel.
Koostööprotokollis mainitud infovahetus on lai mõiste. Peaministril ja valitsuskabineti liikmetel avaneb riigisaladuse loa näol ligipääs tundlikule infole. Kõige strateegilisem on loomulikult julgeolekualane info, mida NATO ja ELi liikmena on meil muljet avaldavates kogustes. Selleks et lepingu sahtlis hoidmise valguses säiliks rahva ja ka meie partnerite usaldus Eesti riigi ja valitsuse vastu, on mul ettepanek: Jüri Ratas, kui tahate saada Eesti Vabariigi peaministriks, siis rebige see leping puruks.


description: Päeva karikatuur: väikse Taavi kõikuv tool

maintext:
Erkki Bahovski: nähtamatu revolutsioon?
Kui neid ridu loete, teate ilmselt, kes on järgmine Ameerika president. Võibolla isegi seda, kes on Eesti uus peaminister. Kriisidel on kombeks areneda kiiresti ja olla ennustamatud – kui aasta tagasi oleks keegi väitnud, et on reaalne väljavaade näha Donald Trumpi USA presidendi ja Jüri Ratast Eesti peaministrina, oleks ilmselt kohale kutsutud valgetes kitlites mehikesed.


description: Guyanas sündinud ja Ühendkuningriigis üles kasvanud Gina Miller on Londoni investeerimisfondi SCM Private juht ja kogenud filantroop. Ise on ta end nimetanud parajaks töö- ja adrenaliinisõltlaseks, kirjutab Maria Mölder Sirbis.

title: Maria Mölder: üks roll - naine, kes võitleb brexiti vastu

maintext:
Milleri heategevusfond on 2009. aastast väikestesse ühiskondlikesse ettevõtmistesse panustanud üle 136 000 naela ning tema viimase aja võrgustik WeAreTheCity vahendab naiste tööellu puutuvat informatsiooni. Läbipaistev asjaajamine on olnud tema eesmärk nii abikaasaga investeerimisfondi luues kui ka 2012. aastal aususe ja õigluse nimel korraldatud kampaanias. Sellega kutsus ta valitsust, parlamenti ja seadusandjaid üles, et inimestele antaks arusaadavat investeerimisinfot ning pensioni- ja investeerimisfondidelt nõutaks peidetud fondihaldamistasude kaotamist. Vastased andsid talle tookord hüüdnime Must Lesk – mürgise ämbliku järgi.
Nüüd küsiti ühismeedias selle peale, kui Milleri algatatud Brexiti kohtuasi avalikuks tuli, mida see «välismaal sündinud rikas lits» endast õige arvab. «Kui ta peab end Jeanne d’Arciks, siis peaks ta tuleriidal põletatama,» kõlas üks kollase lehe veerul avaldatud kraaksatus, mis läks hinge Millerilegi.
Ainult üks asi olevat hullem sellest, kui naine oma piire ei tunne: see, kui mustanahaline naine oma piire ei tunne. Mustanahalise naise avalik vaenamine on üks lisapõhjusi, miks Miller peab Brexitiga seotud juriidilist võitlust tähtsaks: praegune lõhestunud ühiskond, mis on tema meelest võrreldav 1930ndate Saksamaa omaga, ei saa selliseks jääda.
Millerit ei häiri, et Brexiti pooldajate seas ta juba on, kuid võib edaspidi olla veelgi ebapopulaarsem. Hullem oleks tema meelest see, kui Ühendkuningriik lahkub EList, mõtlemata põhjalikumalt, millised on järgmised sammud, ja jätab sellega hätta nii enda kui ka ELi, selle asemel et liitu selle liikmena parandada. Ta usub ELi reformide võimalikkusesse ja leiab, et Ühendkuningriigil peaks nende tegemise juures olema edaspidigi tähtis osa. Kuna ta ei näinud Theresa May valitsusel olevat ühtki asjalikku plaani ning tulevik näis ettearvamatu, ei saanudki ta enne rahulikult magada, kui oli Brexiti asja Mishcon de Reya õigusbüroole pusida andnud. Miller on tunnistanud, et selline ta ongi: kui näeb midagi ebaotstarbekat, hüppab püsti ja ütleb selle välja või kukub tegutsema.
Gina Miller pöördus oma kaaslastega kohtu poole ikkagi sellepärast, et 51-aastane daam ja kolme lapse ema tahab edaspidigi elada ja äri ajada õigusriigis, mitte maal, kus peaminister üksi otsustab, kas ja mil määral ELiga koostööd teha. Üsna pea pärast Brexiti referendumit sai ju selgeks, et britid olid andnud euroliidust lahkumiseks protestihääli, olemata informeeritud oma hääle tagajärgedest ja edasistest sammudest, kuna sellele kampaanias tähelepanu ei pööratud.
Kampaania eestvedajad – mõlema poole esindajad – kadusid aga pildilt kiiresti, jättes suppi helpima Theresa May, kes paistab olevat unustanud, et rahvahääletuse tulemus on soovituslik ja vajab parlamendi kinnitust. Nigel Farage’iga ühes telesaates põrkudes lausus Miller, et kõik kaasmaalased peaksid olema tema suurimad fännid, kuna ta on oma meeskonna ja finantsidega loonud Theresa Mayle juriidiliselt kindla pinnase, millelt Brexitiga edasi liikuda.
Kohtusaagaga ei soovita sugugi kahtluse alla seada rahvahääletuse tulemust. Gina Miller on öelnud, et Brexiti teema peab parlamendist läbi käima, sest sellega algatataks esimene täiskasvanulik arutelu kõigi lahkumisega kaasnevate tagajärgede üle. Asi on seadusega ette nähtud protseduuride täitmises ja selles, et parlamendi liikmetel tuleb kujunenud olukorda kainelt analüüsida.
Niisiis, Gina Milleri arvates on küsimus eelkõige selles, kas parlamendil lastakse langetada iseseisev otsus, nagu on seaduses kirjas, nii et demokraatia ei hakkaks meenutama diktatuuri. Ju peame vaatama ka seda, mida tehakse meie oma riigikoridorides. Kui valitsus on skeemi välja mõelnud, kas surutakse see siis armutult läbi või võetakse ka opositsiooni ettepanekuid tõsiselt? Kas valitsus ja riigikogu suudavad üksteist piisavalt tasakaalustada või on nad tegelikult ühe puu kaks oksa. Kas meid ootavad selles asjas ees muutused, on veel lahtine, kuid Gina Milleri poliitikaväline roll poliitikud seadust täitma suunata väärib tähelepanu.


description: Eesti Vabariigi kaitsejõudude peastaabi ülem Ants Laaneots ütles eile Postimehele, et kaitsejõudude peastaap alustab Lõuna-Eestis Kuperjanovi Partisanide Pataljoni ja Põhja-Eestis Kalevlaste Maleva formeerimist vabatahtlikest.

title: Postimees 1991. aastal: Laaneots kardab eeloleval talvel ohtu idast

maintext:
Pataljonidesse pääsevad vabatahtlikud kuni 40-aastased sõjaväes teeninud eestlastest ohvitserid ja kuni 35-aastased sõjaväes teeninud eestlastest sõdurid ja allohvitserid. Vabatahtlikud on riigi ülalpidamisel ja saavad palka. Eraldiseisvad pataljonid relvastab peastaap kergerelvadega. Esialgu sõlmib peastaap vabatahtlikega teenistuslepingu aastaks. Eelistatud on õhudessantvägedes, merejalaväes ja maavägede lahinguväeosades teeninud ohvitserid, allohvitserid ja sõdurid.
Ants Laaneots: «Olukord idas on üha keerulisem. Sündmused võivad areneda aimamatult ja niigi ebastabiilne olukord võib muutuda meile soovimatus suunas. Venemaal levivad suurriiklikud ja šovinistlikud meeleolud a la Žirinovski.
Eestis viibivad NSVL väeosad võivad talvel väljuda oma väejuhatuse kontrolli alt, nagu juhtus Eestis 1918. aastal Vene impeeriumi vägedega.
Kaardisüsteemist hoolimata ei jätku juba praegu Moskvas leiba. Talvel, kui Venemaad võib suure tõenäosusega tabada nälg, ei ole Eesti elanikel kaitset üle idapiiri valguda võivate marodööritsejate ja bandiidijõukude eest. Praegu on iga nädal ja iga päev kallis. Hiljemalt talvel vajavad Eesti noor omariiklus ja eesti pered kaitset meestelt, kes on relva käes hoidnud ja oskavad seda kasutada.»
14.11.1991


description: Teisipäeva lõuna paiku lõhkes uudispomm, kui juhtivad autoportaalid teatasid riburada, et kinnitamata, ent kindlatel andmetel teatab Volkswagen järgmisel päeval WRC-sarjast lahkumisest. Täpselt nii ka läks. See oli välk selgest taevast.

title: Volkswageni kõrvetus

maintext:
Aga kas ikka oli? Täpselt nädal varem teatas samasse kontserni kuuluv Audi, et loobub Le Mansi tüüpi kestvusvõidusõitudest vormel-E kasuks.
Nende otsuste tagamaadelt kumab dieselgate’i kahjutuli. Aasta tagasi hinnati skandaali kulude lappimiseks minevat summat ligikaudu 20 miljardile eurole ja ega praegugi ole suurt midagi selgemaks saanud. Juba aasta eest kirjutas mu kolleeg, et kui Volkswagen peab tegema suuri kärpeid, võib see võtta Ott Tänakult sõitjakoha Fordi esindusmeeskonnas. Nii lihtne see ongi, kuidas dieselgate meid mõjutab. Oleks karjuv ebaõiglus, kui kõrvetada saaks Tänaku võimalused.


authors:
Kätlin Konstabel
Psühholoog Ja Pereterapeut

description: Meie mure USA valimistulemuste pärast on arusaadav, aga lõputu põhjamine, et suur kuri ise on võimule saanud, lihtsalt ei aita, kirjutab psühholoog Kätlin Konstabel ja pakub välja positiivsema lahenduse.

title: Kätlin Konstabel: ehk leiame siiski ka Trumpis midagi head?

maintext:
Ühel hiljutisel motiveerimiskoolitusel olid kavva võetud eraldi harjutused selle kohta, kuidas inimesi tunnustada. Tunnustamine ja kiitmine on ju teadupärast asjad, mida võiks ikka rohkem ja paremini osata. Mõni tunnustamisharjutus oli lihtne – üks räägib enda saavutustest või kuidas ta raskete olukordadega toime on tulnud ja teine, kuulaja, peab tähele panema ja pärast ette kandma kõik selle, mille eest ta tahaks rääkijat kiita.
Oli aga ka hoopis keerulisem ülesanne: anti lugeda väikest tekstilõiku ühe probleemse käitumisega inimese tegemiste kohta ja paluti leida tema juures käitumist ja loomujooni, mida tunnustada. Alkoholiga liialdaja. Diabeetik, kes arstide soovitusi üldse kuulda võtta ei taha. Nooruk, kes tarbib narkootikume ja satub tänavakaklustega seoses politseisse. Loed loo läbi ja lihtsalt pead midagi siiralt kiiduväärset leidma. Koolituse mitteametlikuks koduseks ülesandeks jäi jälgida päevauudiseid ja leida nende peakangelastes positiivset.
Kuidas leida positiivset Trumpi võidus?
Jah, ma kutsun üles Trumpiga sama mõtteharjutust katsetama. Ei vaidle, see nõuab pingutust, sest isegi kui Trumpi võidukõne ja jutt Valge Maja külastuse järel tundusid tsiviliseeritud, siis pelk mõtlemine võimalikele kabineti liikmetele võib paljudel pea valutama panna.
Eestit Peterburi eeslinnaks pidavast Newt Gingrichist on siinkandis palju räägitud. Asepresident, kes näiteks kongressi liikmena on korduvalt olnud vastu naiste meestega võrdse töötasu saamisele? Võimalik haridusminister, kelle arust Maa vanus on maksimaalselt 10 000 aastat ja kelle meelest Egiptuse kuulsad püramiidid tehti viljahoidlaks?
Ei, muidugi ei pea selliste asjadega nõus olema, pole vaja Trumpi halbu tegemisi ja väljaütlemisi unustada või mahedaks huumoriks pidada. Solvangudki jäävad solvanguteks.
Aga mis oleks, kui püüame leida asju, mis meile Trumpi juures siiralt meeldivad? Jah, kes iganes peab ametisseastuva presidendi ja tema meeskonnaga asju ajama võib kontakte luues proovida seda teha ka nina kinni hoides, põlgust ja näokrimpsu varjates, aga väiksemgi ehe positiivne hoiak on rohkem abiks.
Head leidmata saab olema raske
Meie mure USA valimistulemuste pärast on arusaadav, aga lõputu põhjamine, et suur kuri ise on võimule saanud, Trumpist õudsemat inimest on raske leida ja ameeriklased on kõik põrunud – veel põrunumad kui britid suvel – see lihtsalt ei aita. Psühholoogia lihtne tõde: mitte ükski probleemne tegelane ei ole motiveeritud end muutma ega ka koostööd tegema, kui teda halvaks, nõmedaks, kohutavaks sildistatakse, ainult negatiivset nähakse. Kui see kehtib n-ö tavaliste inimeste kaasamise ja nende käitumise muutumise toetamise, meie endagi kohta – ja see kehtib – siis miks mitte kasutada seda teadmist mujal?
Kui on teada, et meil lihtsalt on vaja selle probleemse inimesega ja teda ümbritsevate inimestega koos mingit asja ajada, põgeneda ei saa, alternatiivid on veel hullemad. Loota Trumpi puhul, et vast nõunikud talle mõistuse pähe panevad, Kongress ja Senat tema kampaanias väljaöeldud hullemad ideed ära nullivad ju võib, aga täit kindlustunnet ei saa selles ometi olla, eriti kui mõni hulluvõitu idee rahvale meeldima kipub.
Kui meenutada USA presidendikandidaatide debatte, siis mäletatavasti 9. oktoobril Washingtoni Ülikoolis peetud debati lõpus palus üks inimene publiku seast kummalgi leida teise juures mingi positiivne joon. Hillary Clinton kiitis Trumpi lapsi, kiitis Trumpi isana – ja polnud põhjust arvata, et ta valetas. Ehk leiame midagi veel? See võib olla väga raske, aga ilma saab kardetavasti olema veel raskem.


description: Terminiga «allikapesu» saab kirjeldada protsessi, mille tulemusena teadlikult toodetud libauudis jõuab lõpuks väärika meediaväljaande külgedele. Sündmus, mida ei peaks kunagi juhtuma, kuid ometigi avastame üsna tihti, et selline «tööõnnetus» on taas kord juhtunud, kirjutab kaitseliidu vabatahtlike blogi Propastop.

title: Propastop: allikapesu ehk kuidas levivad libauudised?

maintext:
Üks sarnane sündmus toimus 2016. aasta alguses Saksa meedias, kui hakkas levima süüdistus 13-aastase tüdruku vägistamises sisserännanute poolt.
Ilmselgete libauudiste tootmine on üks Venemaa propaganda masinavärgi leivanumbreid ning infoajastu viimane kümnend on pakkumas selleks varasemate aastatega võrreldes külluslikumaid võimalusi. Lisaks Russia Today 34 eri keeles töötatavatele raadio- ja telekanalitele ja Sputniku uudisteportaalile leiab kiirel otsimisel arvukalt tundmatu päritolu ja taustaga infoportaale Venemaalt pärit uudistega (www.anna-news.info, nedelya-ua.com, vg-news.ru, searchnews.info, inosmi.ru jne).
Sellise protsessi käivitamiseks on vaja kahte komponenti – skandaalset infot, mis oma sisuga paneks ajakirjanike silmad põlema ning vähendaks sedasi kriitikameelt uudise adekvaatsuse hindamiseks ja madala avaldamisbarjääriga väljaannet, millest libauudis esmaselt avaldada.
Interneti-eelsel ajal sobisid sellisteks kanaliteks kõikvõimalikud nišiväljaanded, nagu näiteks maakonnalehed jne.
Tänapäeval on libauudiste loojate elu läinud palju kergemaks. Esmaavaldaja leidmiseks ei pea enam kaugele vaatama ega otsima isegi mitte trükiväljaannet. Elu on näidanud, et libauudise levima saamiseks ei pea seda enam isegi avaldama mõni klassikaline ajakirjandusväljaanne, vaid selleks kõlbab ka eraisiku blogi, Twitter või muu sotsmeedia kanal.
Propagandavõte, mida Venemaa kasutas ka külma sõja ajal, leiab tänapäeval kasutust tunduvalt suuremas mahus ning oluliselt peenekoelisemalt. Üks ilmekamaid näiteid on ilmselt väide, justkui aidsi leviku taga oleks USA.
Allikapesu protsessis liigub libauudis jadamisi algallikast järjest tõsisemalt võetavatesse väljaannetesse. Protsessi võib vaadelda kui progresseeruvat kulgu, kus iga avaldamine teeb kraadi võrra lihtsamaks järgmise väljaande poolt libauudise taasavaldamise, kuna eelmine avaldaja on oma mainega tõstnud avaldatud libauudise usaldusväärsust.
Tänapäeva kiires online-maailmas võib uudis teha kogu jada, suvalisest blogipostitusest kuni tipp-päevaleheni, läbi mõne minutiga ning tihtipeale kaob protsessi käigus viide algallikale. Harvad pole enam ka juhused, kus juba algses tekstis viidatakse olematule allikale.
Hea näitena allikapesust on Propastop avaldanud postituse «Jälitades ühedollarilist sõjalaeva», mille algallikaks leidsime ühe blogipostituse, mis omakorda viitas Egiptuse telekanalile SIS TV. Selle kanali materjalidest aga sellist infokildu leida ei õnnestu. Selles näites kaob hilisemate loo avaldajate uudistes viide ka SIS TV-le.
Põhjalikuma loo Venemaa libauudistest on avaldanud The New York Times.
Propastop.org on kaitseliidu vabatahtlike veetav blogi, mis tegeleb Eesti-vastaste manipulatsioonide, valede ja propaganda paljastamisega. Nende tegemisi saab jälgida ka Facebookis.


description: Riigihalduse ministri Arto Aasa kava, mis näeb lähiaastatel ette omavalitsuste rahastamise põhimõtete muutmist, pole põhijoontelt vale, kuid kogu kava võib siiski võtta kokku sõnadega «liiga vähe ja liiga hilja», kirjutab riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson.

title: Kadri Simson: Aasa plaan lõpetab majandussurutise alles 2023. aastaks


description: Infosõjas ei loobita küll erinevalt pärissõjast vaenlase linnadele pomme ega hävitata strateegilisi objekte, kuid inimteadvust ja -käitumist mõjutades võib sellegipoolest tekitada väga suurt kahju. Muuhulgas ka mainele.

title: Juhtkiri: sõda Eesti vastu

maintext:
Alates 8. novembrist on lääne väljaannetes ilmunud teateid, et Eestis tuleb kohe-kohe võimule venemeelne valitsus, ning Eesti seatakse mõnigi kord ühte ritta riikidega, nagu Moldova, Montenegro ja Bulgaaria, kus Kreml on väidetavalt teinud viimasel ajal katseid kohalikku poliitikasse sekkuda.
Venemaa agressiivne käitumine on Vladimir Putini valitsusajal oluliselt kasvanud ning sellega seoses kiputakse meedias vahel nägema Kremlit võimsamana ja tema kavatsusi kavalamana, kui need tegelikult on. Muuhulgas nähakse Venemaa kätt seal, kus seda tegelikult pole, kuna ka Eesti valitsuse vahetuse taga on ju siiski halb valitsemine, mitte välised manipulatsioonid.
Kahtlemata on Keskerakond andnud selleks teatavat alust, hoides kramplikult kinni koostööleppest Venemaa võimupartei Ühtse Venemaaga, kelle pakutav tulevikuvisioon on viimastel aastatel – kui parafraseerida George Orwelli –tšekisti saabas inimkonna näol. Keskerakonna üksikliikmed on transleerinud aeg-ajalt Kremli-meelset retoorikat ning osalenud Vene propagandasüžeedes, mis on umbusku selle erakonna suhtes vaid kasvatanud. Selge, et Keskerakonna ja selle poliitikute sooritus valimistel oleneb paljus kajastusest venekeelses meedias ja venekeelsest valijast, mistõttu pole Jüri Ratas erakonna uue esimehena kiirustanud koostöölepet annulleerima.
Loomulikult võib õigusega arutleda, kas Ratase valitsus kujuneb Eesti seisukohalt efektiivsemaks kui Taavi Rõivase oma ja kas tema juhivõimed ületavad eelkäija pigem kesiseid oskusi, kuid rääkida valitsusevahetusest Kremli Euroopa ülevõtmise plaanide kontekstis on kas selge rumalus või pahatahtlikkus.
Mitu Eesti riigiametnikku on vihjanud ka valitsusest lahkuvasse Reformierakonda kuuluva riigikogu liikme ja veel mõne sellele lähedal seisva isiku osalusele selles algallikatena. Jutud Kremli-meelsest Eesti valitsusest haakuvad nii stereotüüpide kui ka Venemaa varasema käitumise ja suurriiklike ambitsioonidega, mõjudes välisajakirjanikele eksitavalt, kuna alternatiivseid allikaid Eesti poliitikas toimuvast on ka meie keeleruumi väiksust arvestades raske leida.
Selge, et antud tegevus on plaanitud infosõjana oma sisepoliitiliste vastaste vastu, kuid paraku võrdub see infosõjaga meie enda riigi vastu, kuna siin toimuvast manipulatiivsete meetoditega endale kasulikku pilti kujundades kahjustatakse ühtlasi Eesti mainet.


description: Maailmas astub umbes iga 40 sekundi tagant keegi vabasurma. Enamasti on see isik meessoost. Millest selline tendents, küsib Müürilehes Sanna Kartau.

title: Sanna Kartau: üks mees minutis ehk Suitsiidilõhe põhjused

maintext:
Protsessid, mis tõukavad valgeid mehi lõpetama enda elu palju suurema sagedusega kui näiteks mustanahalisi naisi, lükkavad ümber teatud eeldused õnnelikkuse, elutahte ja sotsiaalse positsiooni seoste kohta. Miks ei taha need, kelle teele on antud sünniga kaasa rohkem rabelemist, vähem raha ning võitlus stereotüüpide ja diskrimineerimise vastu, nii suurtes numbrites vabasurma astuda? Miks on nii Eestis kui ka mujal maailmas meeste enesetappude arv mitu korda naiste omast suurem?
Sotsioloogia isa Émile Durkheimi raamat «Le Suicide» pani aluse enesetappude sotsioloogilisele uurimisele ning on üks suitsidoloogia põhitekstidest. Tema selgitus soolisele suitsiidilõhele ei ole minu jaoks aga väga veenev. Durkheim kirjutab: «Mehest instinktiivsema olendina peab naine ainult enda vaistu järgima, et meelerahu leida. » [1] Nüüdisaegne teadus läheneb küsimusele õnneks veidi komplekssemalt.
Ennetatav epideemia
Kui palju mehi me igal aastal suitsiidi tõttu kaotame? Selle kümnendi esimesel viiel aastal on statistikaameti andmetel olnud Eestis 1058 meessoost ja 256 naissoost suitsiidiohvrit.[2] Maailmas sureb keegi enda käe läbi keskmiselt iga 40 sekundi tagant, kusjuures naised moodustavad nendest surmadest ainult ühe neljandiku.[3] Need numbrid on suured ja kurvad, eriti kui võtta arvesse ekspertide konsensust suitsiidide ennetatavuse kohta.
Surmasoovi tekkeks on vaja täita palju eeldusi. Inimene vajab hiiglaslikku tahet, et lakata elamast. Ta vajab vahendeid, et enda elu võtta, ning ta vajab usku, et kõikidest võimalikest tulemustest on surm kõige parem. Motivatsioon on nendest kolmest tegurist kõige mõistatuslikum, kuna peame ellujäämisinstinkti inimloomusele olemuslikuks. Hämmastav lõhe meeste ja naiste suitsiidide sageduse vahel peaaegu kõikides maailma osades näitab, kuidas ühiskond vormib meie olemust sooliselt, ning ilmestab jätkuvat sugudevahelist ebavõrdsust, mis on antud juhul enesetappudest meeste hulgas ülemaailmse epideemia teinud.
Joonlaua ja konkurentsi tulem
See, mis naisi valitsusest, suurfirmade juhtkondadest või «Kuldvillakust» eemale hoiab, on loonud distantsi ka naiste ja vabasurmade vahele. Sotsioloog Chris Girard kirjutab, et meeste suitsiidiriski tõstavad kaks faktorit: ohustatud identiteet ja isiklikele ootustele mittevastav karjäär.[4] Kujuta näiteks ette, et alates üheksakümnendate algusest oled sa pidanud Tallinna vanalinnas üht baari, kus naistele on kaks jooki ühe hinnaga, kus sama DJ on mänginud igal nädalavahetusel aastast 1994 ning kus sina, baari omanik, oled kõigile tuttav just sellest positsioonist lähtuvalt. Veelgi enam, iga episood sinu lemmiksarjast „Kelgukoerad”, iga uudistesaade ning enamik lugusid, mida sa sõpradelt kuuled, kinnistavad sinu arusaama mehest kui peamiselt professionaalsete saavutuste ja erialase tegevuse kaudu oma identiteedi loojast. Mees on tema töö ning selle tulemustele on võimalik üsna täpne hinnang anda, kuna professionaalse edu verstapostid on kultuuriliselt jagatud ning selged, näiteks eurodes mõõdetavad. Ajad aga muutuvad. Kõrvale tekib palju seksikama atmosfääriga baar. Mõni tänav eemal on klubi, mille joogihindadega on võimatu konkureerida. Raha jääb vähemaks. Isegi kui sinu lapsed on oma tublidusega rõõmuallikaks, on sinu olemus professionaalse eduga (ja selle väljapaistmisega) nii seotud, et selle kadudes tekib kõrgendatud suitsiidirisk, mis vanemaks saades aina kasvab. Olgu mainitud, et Girardi järgi võivad needsamad ägedad, hakkajad ja naerukortse süvendavad lapsed samas olukorras oleva naise suitsiidiriski aga palju väiksemaks muuta.
Suitsiidilõhe seotust ohustatud identiteediga tõestab ka see, et vähearenenud riikides, kus töö mõiste on läänemaailmast erineva sisuga, näiteks peamiselt tööstuses või põllumajanduses, puudub karjeristlik ja pidevale tõusule orienteeritud elumudel, mille verstapostid on edutamised ja palgatõusud, ning seetõttu on meeste ja naiste vaheline suitsiidilõhe nendes riikides ka väiksem.
That’s the Spirit
Nicolas Cage mängib 1995. aastal valminud filmis «Leaving Las Vegas» alkohoolikust screenwriter’it, kes sõidab pärast tööst, sõpradest ja armastatust ilmajäämist kasiinopealinna end surnuks jooma. Film algab ägeda stseeniga, mis tundub suure tõenäosusega tuttav paljudele nädalavahetuseks valmistuvatele lugejatele: oma suitsiidijoominguks osteldes tantsib Cage erinevat sorti alkoholi täis riiulite vahel ja tõmbab sealt kümnete kaupa pudeleid, mille ta puusanõksude saatel kärusse topib. Alkoholitarbimine on üllatuslikult kolmas väga oluline faktor, mis põhjustab meeste ja naiste suitsiidilõhet.
Aastal 2007 avaldasid Eesti ja Rootsi teadlased artikli perestroikaaegse agressiivse alkoholipoliitika mõjudest enesetappude arvule. Nõukogude Liidus oli enne aastatel 1986–1988 kehtestatud kuiva seadust Vene Föderatsiooni ja Balti riikide alkoholitarbimine kuni üksteist liitrit puhast alkoholi inimese kohta.[5] Artikli autorid uurisid rohkem kui viit tuhandet enesetapujuhtumit enne kuiva seadust, kuiva seaduse ajal ning sellele järgnenud kolmel aastal. Kuiva seaduse ajal toimus 39,4% vähem alkoholijoobes sooritatud enesetappe, kuiva poliitika lõppedes tõusis alkoholijoobes sooritatud enesetappude arv aga peaaegu kolmandiku võrra. Uuringus märgitakse ka seda, et 1981.–1992. aasta ohvritest moodustasid mehed märkimisväärse enamiku.[6]
Maailma Terviseorganisatsioon ütleb, et kuni pool suitsiididest on sooritatud alkoholijoobes ning üks viiendik selle tõttu. Mehed ja naised joovad erinevalt ning antud juhul tundub olevat meeste alkoholitarbimine instinktiivsem, näiteks joob viina 1–3 korda kuus 36% Eesti meestest, aga 14% Eesti naistest.[7] Mis meeste ja naiste erinevuse tekitanud on? Alkoholitarbimine on soolise identiteediga meedia ja reklaami kaudu läbi põimunud ning selge on, et naistelt eeldatakse palju mõõdukamat suhtumist alkoholi kui meestelt. Komistasin ühe Saaremaa viinareklaami otsa, mis seob rahvusliku identiteedi, maalähedase Saare mehelikkuse ja viina. Reklaam lõppeb sõnadega «Kvaliteet, mis vötab sönatuks». Suitsidoloogia kontekstis on tegemist üsna täpse hinnanguga, eriti võttes arvesse, et kange alkoholi tarbimine on seotud enesetappudega kordi tugevamalt kui lahja alkohol.[8]
Seksism on elu küsimus
Mehelikkuse diktatuur on kasvatanud inimesed, kelle jaoks võivad negatiivsed elusündmused ja ettekirjutatud ootuste mittetäitmine muutuda elu ohustavaks. Mehelikkuse diktatuuri osa on enese uimastamine ja julgustamine alkoholiga ning kohustuslik stoilisus elumerel seilates. Töötus kahjustab suitsiidiriski mõttes mehi rohkem, kuna töö omamine ja raha teenimine on seotud hegemoonilise maskuliinsusega. Lahutus või partneri surm tõstab meeste puhul riski enam, sest naiste suhtlusvõrgustikud on suhteväliselt keskmiselt tugevamad. Vaimse tervise probleemide korral otsivad naised suurema tõenäosusega abi. See, kui karmiks mehed kasvatatud on, maksab meile valusalt kätte. Seksism on surmav.
[1] Durkheim, Émile 1897. «Suicide»
[2] RV56: surnud. Surmapõhjus RHK-10 järgi, aasta, sugu ning vanuserühm. – Statistikaameti andmebaas, 2016.
[3] «Preventing suicide: a global imperative. » – WHO, 2014.
[4] Girard, Chris 1993. «Age, Gender and Suicide: A Cross-National Analysis.» – American Sociological Review, vol. 58 (4), lk 553–574.
[5] Võrdluseks: 2014. aastal tarbiti Eestis elaniku kohta puhast alkoholi 9,85 liitrit (Eesti Konjunktuuriinstituut, 2015).
[6] Värnik, Airi; Kõlves, Kairi; Väli, Marika; Tooding, Liina-Mai; Wasserman, Danuta 2006. «Do alcohol restrictions reduce suicide mortality?» – Addiction, vol. 102, lk 251–256.
[7] Alkoholi turg, tarbimine ja kahjud Eestis. Aastaraamat 2015. – Eesti Konjunktuuriinstituut, 2015, lk 66.
[8] Landberg, Jonas 2008. «Alcohol and Suicide in Eastern Europe.» – Drug and Alcohol Review, vol. 27, lk 361–373.


authors:
Marian Võsumets
Foto
Jaanus Lensment Postimees

description: Täna kell 12.30 on Postimehe otsestuudios viimast päeva välisminister Jürgen Ligi. Nädalavahetusel Prantsuse telekanali France 24 saates «Talking Europe» esinenud Ligi kommenteeris nii välis- kui sisepoliitikat ja märkis, et Eesti valitsuskriisi taga olid «kaotajad», kes murdsid valitsuse.

title: PÄEVAINTERVJUU Jürgen Ligi põhjendab "luuserite valitsuse" tagamaid


authors:
Kaupo Meiel
Ants Liigus
Pärnu Postimees

description: Minu koduses välisele kõvakettale kogutud videoteegis püsivad raudnaeltena kaks taiest, mille ikka ja jälle käima panen, vahel taustaks, vahel selleks, et sombune argipäev kõigi oma trampimiste, vasak- ja parempöörete ning libedate tänavatega korrakski summutada. Üks neist on Károly Szakonyi näidend «Saateviga» Ago-Endrik Kerge lavastuses ja teine Priit Aimla kirjutatud igihaljas vaatemäng «Kas Silver on kodus?».

title: Kaupo Meiel: Ita Ever väärib auhinda ja tunnustust kõige eest, mida ta on teinud

maintext:
Mõlemad on omajagu legendaarsed lavastused, mis aegade muutudes endiselt värsked, naljakad, parajalt teravadki. Kahjuks on paljud näitlejad, kes mõlemas näitemängus üles astusid, meie seast lahkunud, kuid mõlema lavastuse üks keskne osatäitja püsib meie kõigi rõõmuks tänaseni laval, telekas ja kinoekraanil ning, mis kõige olulisem, rahva südames. Mõistagi on jutt Ilse Everist, õigemini muidugi Ita Everist.
Kui seekordne Pimedate Ööde filmifestival kuulutati avatuks ja Ita Everile anti elutööauhind, oli pärjatu parasviisi tagasihoidlik, öeldes, et on ju nii vähe filmides mänginud. Esimese hooga ei peaks Everit tõepoolest päris filminäitlejaks, kui ta on 60 aasta jooksul üle poolesaja filmirolli teinud. Nende 50 filmiosa seas on kindlasti nii õnnestumisi kui ka ebaõnnestumisi ja mitte kõiki neid filme ei kannata tänapäeval enam vaadata.
Mõnel puhul ei kannata film aga just selle tõttu vaadata, et Ever on nii hea rolli teinud. Arvo Kruusemendi lavastatud «Karge meri» näiteks. Seal on mõned head kohad, aga Ever vana Löönena muudab kaluriidülli kaamoslikuks painajaks, mille abil paras lapsi, õigupoolest täiskasvanuidki, hirmutada. «Karges meres» leidus jubedaid stseene veel, näiteks kui murti hülgekujulist leiba jääauku ja vesi hakkas seal mulksuma.
Siit ettepanek Haapsalu õudus- ja fantaasiafilmide festivalile ehk HÕFFile: tehke teiegi Everi retrospektiiv. Näidake «Karget merd» ja «Nukitsameest», milles on kaks hirmsat asja: Everi kehastatud Moor ja juustega Mihkel Raud. Aga see selleks.
Ita Ever väärib auhinda ja tunnustust kõige eest, mida ta on teinud ja mis pakub meile endiselt naudingut, olgu selleks jämedakoeline huumor või maavillane õõv. Kui meie poliitikud ja teised end avaliku elu tegelasteks nimetavad isikud peavad mõne otsuse tegema või mõne sõnavõtuga esinema, siis võiksid nad enne mõelda, kas Ever teeks nõnda või ütleks nõnda või siis kas sobiks talle öelda nõnda. Kui sellele ühegi minuti kulutada, kukuksid otsused ja väljaütlemised palju läbimõeldumad ja viisakamad välja.
Meeldejäävaid hetki on Ita Ever meile kõigile tõesti ääretult palju pakkunud, nii filmides, teatris kui isegi intervjuudes. Temas on inimlikku soojust ja vahetust. Eestlased olla usuleige rahvas, vähemalt traditsioonilises mõttes, aga ühte me usume: me usume Ita Everit ja Ita Everisse. Kui üldse keegi on meie rahvuslik uhkus, siis on see tema, ning kuigi talle kiputakse kõige paremat mõeldes elutööpreemiaid andma, ei tähenda, et tema elutöö oleks tehtud. Aitäh olnu eest ja aitäh tuleva eest!


description: Keskerakonna juhitav uus koalitsioon pole valitsusläbirääkimistelt saatnud mitte ühtegi selget sõnumit, see sisendab eelaimdust, et asjad ei hakka minema paremaks, vaid lähevad hoopis halvemaks.

title: Andres Reimer: ohtlikud riigipöörajad

maintext:
Kergekaalulise Taavi Rõivase juhitud ja hallituslõhnalisele Reformierakonna valitsusele võis ette heita stagnatsiooni, kuid nad evisid ikkagi turvatunnet, sest poliitika olulisimates suundades hoiti stabiilset parempoolset kurssi.
Nüüd aga moodustavad valitsust vasakparteid, ja teevad seda demokraatia ja läbipaistvuse põhimõtteid hoolimatult eirates. Halb pole vasakpööre iseenesest, vaid asjaolu, et kannapööre toimub ilma avalike ja ühetaoliste valimisteta, mistõttu kodanikel puudub võimalus hinnata konkureerivaid ideesid ja nende üle otsustada.
Keskerakond, sotsiaaldemokraadid ja IRL isegi ei püüa leevendada demokraatia põhimõtetega tekkinud ebakõla, sest arutavad kursimuutust suletud uste taga. Postimehe majandusosakonna ajakirjanikud püüdsid veel eile saada vasakparteide kontoritest vastuseid majanduspoliitikas oodatavate muutuste kohta, kuid jäid pika ninaga. Ümmarguseks lakutud ja sisutühje vastuseid jagasid läbirääkijad ka poliitikaajakirjanikele.
Mina austan läbirääkimiste saladust, kuid ootamatult valitsuskriisi esile kutsunud poliitikutel, kes just nüüdsama moodustavad uut valitsust, lasub kohustus avalikkust oma kavatsustest viivitamatult teavitada.
Praegu võib aru saada, et uue valitsusliidu poliitika suundub nii isiku- kui ka majandusvabaduste piiramise suunas. Pahede vastu võitlemise lipu all võidakse veelgi suurendada tarbimismaksusid.
Sotsiaalse õigluse põhjendusega võidakse tõsta üksikisiku tulumaksu. Kusjuures tulumaksu tõstmisega kuulutataks Eestis kõrgepalgaliseks need inimesed, kelle sissetulek läheneb suurusjärgus Soome töötu abirahale.
Pagulastevastase võitluse loosungi abil võidakse hakata tegema inimestele ettekirjutusi riietumiseks, keelata näo varjamine. Majandusstabiilsusele ülimalt oluline julgeolekuteema paistab täiesti uues valguses, kui moodustatava valitsuse juhterakond hoiab taskus koostöölepet Venemaa piire tule ja mõõgaga laiendava parteiga.
Kui rahulolematus Reformierakonna valitsemisega liitis vasakpoliitikuid kuni eduka umbusaldusavaldamiseni, siis tõenäoliselt seisavad nad praegu lõhkise küna ees. Tundub, et poliitikutel, kes äsja tagusid muutuste trummi, tegelikult polegi vajalikke ideesid. Samuti võivad nende ideed olla niivõrd vastandlikud, et moodustatav koalitsioon saab toimida üksnes tänu uuele stagnatsioonile. Võib-olla oli Reformierakonna juhitud valitsuse poliitika nii hea, et vastsed võimutaotlejad murravad pead, kuidas jätkata samal kursil, aga näidata ennast uuendajatena.
Igatahes senikaua, kuni Keskerakonna, sotsiaaldemokraatide ja IRLi liidrid oma suud lahti ei tee, jääb üles küsimus, milleks seda valitsuskriisi üldse vaja oli? Võimupöörajate vaikimine tekitab investorites ebakindlust, kuid mis palju hullem – ka Eesti kodanikes.


description: Uue valitsuse moodustumisega on päevakorda kerkinud mitmed ideed, kuidas muuta riigi majanduspoliitikat pärast Reformierakonna pikka valitsusaega. Kui astmelise tulumaksu ja «limonaadimaksuga» suudame me kõik suhestuda ja ette kujutada, kuidas see meie ja riigi elu muudab, siis avaliku sektori võla suhtes asjad nii lihtsad pole, kirjutab SSE Riga (Stockholmi kõrgem majanduskool Riias) majandustudeng Kaur Paarop.

title: Kaur Paarop: kas riigi välisvõlg on halb?

maintext:
Tuginedes küllaltki triviaalsele majandusteooriale on siiski võimalik saada mingit aimu riigivõla olemusest ja kuidas sellesse peaks suhtuma.
Kui hakata rääkima laenust, siis enamikule Eesti inimestele kangastub eraisiku laen, mis kätkeb endas küllaltki suuri intresse ning tuleb ka lähemate aastate jooksul tagasi maksta. Rääkides aga riigivõlast, tuleb mõista, et laenu tagasimaksmine toimub mitme põlvkonna jooksul, intressid on väiksemad (kuna riigi pankrotistumise tõenäosus on oluliselt väiksem kui eraisikul) ning see on loomulik osa riigi majanduspoliitikast. Näiteks USA riigivõlg 2015. aastal ulatus 104,17 protsendini SKTst, Euroopa kõige tugevamal majandusel Saksamaal oli sama näitaja 71,2, väikesel Eestil aga ainult 10,1 protsenti, millega oleme Euroopa Liidus kindlad liidrid.
Kõige algelisem Keynesi risti mudel väidab, et valitsuse kulutused suurendavad SKTd. Loogika selle taga on ülimalt lihtne, kui valitsus otsustab suunata raha eri sektoritesse, olgu selleks siis kas näiteks tervishoid või infrastruktuur, saab keegi selle raha palgana, kes omakorda suunab selle raha tarbimisse, kust omakorda saavad ettevõtted rohkem raha, investeerivad selle raha, et tootmist suurendada (palkavad rohkem töötajaid) ja nii edasi.
Samamoodi oleks ka Eesti riigil võimalik praegu elavdada majandust, mis oleks igati tervitatav, arvestades, et eelmisel aastal oli SKT kasv vaid 1,1 protsenti. Siiski jääb õhku küsimus, kas ja kuidas mõjutab laenamine riiki ja kas me selle laenu ka tagasi maksta suudame.
Nagu eelnevalt mainitud, toimub riigivõla tagasimaksmine üle aastakümnete, seega tuleks hinnata pigem laenu jätkusuutlikkust kui seda, kui kiiresti on võimalik laen tagasi maksta. Jätkusuutlikkuse hindamiseks on olemas lihtne valem, mis põhimõtteliselt ütleb, et senikaua, kuni me eeldame kõrgemat SKT kasvu ja inflatsiooni, kui on intressimäär, on ka laen jätkusuutlik (protsentuaalselt laenusumma SKT suhtes ei kasva), teataval määral võib isegi nominaalne eelarve tasakaal (eelarve tasakaal intressimakseid arvestamata) negatiivne olla.
Ühekordne investeering
Siit koorub välja ka järgmine mõte ehk laenu on mõttekas kasutada ainult ja ainult ühekordsete investeeringute tegemisel, kuna pärast seda on taas võimalik hoida nominaalset eelarve tasakaalu positiivsena või kergelt negatiivsena hoida. Tulevane valitsus on ka sarnaseid ettepanekuid teinud a la Tallinna-Tartu maantee 4-realiseks või Tallinna-Helsingi tunneli ehitamine. Siiski tuleb hoolikalt kaalutleda, kas see investeering tasub ka tulevikus ära ehk tulevased hoolduskulud ei tohi olla suuremad kui saadav kasu SKT-le.
Rääkides intressimääradest, siis tänapäeva ühiskonnas on need valitsuse võlakirjadel väga madalad. Konkreetne intressimäär sõltub iga riigi krediidireitingust ehk kui usaldusväärne võlgnik on antud riik.
Eesti on S&P poolt hinnatud küllaltki hea AA- reitinguga (maksimaalne reiting on AAA), seega näiteks Hiinaga oleme samal tasemel, Prantsusmaal on vaid veidike kõrgem ning Läti ja Leedu omavad reitingut A. Vaadates teiste Euroopa Liidu riikide võlakirjade intressimäärasid, võiks uskuda, et ka Eesti puhul ei ületaks need 0,3 protsenti (praegu Eesti keskpank võlakirju ei müü).
Lõpetuseks võib öelda, et riigivõlga ei maksa kohe kindlasti karta, kuna see on loomulik osa majanduspoliitikast ning ei tasu uut valitsust selle põhjal maha teha, juhul kui selline otsus tehakse. Siiski tuleb kriitiliselt suhtuda sellesse, kui palju ja mis eesmärgil valitsus välislaenu kaasata otsustab.


description: Kui aega saate, minge täna Soome saatkonna lahtiste uste päevale Toompeal Kohtu 4. Tänases lehes on sellest majast ka äge lugu (AK lk 2–3). Ja kui mõni teine vanalinna maja oma uksed avab, minge ikka, sest need on põnevad kohad.

title: Marti Aavik: saatkond okupeeritud

maintext:
Sellistes vanades sopilistes, tervet kvartalit hõlmavates hoonetes liigud kui suures mõistatusülesandes. Esimene segadus tekib püüdest aru saada, mis kohas sa parasjagu üldse oled, kuidas see või teine tuba tänavate ja teiste hoonete suhtes paikneb.
Ja siis muidugi enam kui tuhat aastat ajalugu. Vanalinna maja fassaad võib ju olla näiteks 19. sajandist, aga hoonetes sees on kihtide kaupa sadade aastate tööd ja elu. Kohtu 4 vanim arheoloogiline leid on 1150–1350 aastat vana! Missugune küll oli inimeste elu siin enne?!
Leidsime üht teist Toompea maja remontides mitme kommunistliku linoleumikihi alt Rootsi-aegse laudpõranda. Sattun sellel põrandal kõndima vast paar korda kuus ja mõtlen ikka, kes kõik seal varem on astunud (näiteks Peeter I, kui nimesid mainida). Meie jaoks olid linoleumid ja odavad vineertahvlid seintel ainult sovetlikud võõrkehad, mis varjasid pärisajalugu.
Soome saatkonna idee teha fotonäitus sellest, mis toimus Kohtu 4 okupatsiooni ajal, on selle hoiakuga väga huvitavas konfliktis. Tõepoolest, ka TPI ühiselamu narivoodid või sovetiaegsed masendavad värvitoonid aadlipalee saalides on ju osa pärisajaloost, inimeste elust, mida tasub meeles hoida.
Kogu vanalinn on nii inspireeriv keskkond, et on kahju mõelda, kui vähe enamikul meist sinna argipäevadel asja on.


authors:
Andrei Kuzitškin
Foto
Erik Prozes

description: Üleskutse tühistada kohe täna sanktsioonid Venemaa vastu on üleskutse alustada kohe homme sõda. Tõsi, sanktsioonid on riikidevahelistes suhetes väga ebameeldiv instrument. Aga kõige ohtlikum on siiski vabatahtlikult, olgu heast südamest või kuritegelike sepitsuste tulemusel, ise relvastada vastast, kes homme nendesamade relvadega hävitab nii su enda, sinu pere kui ka kogu sinu maa, kirjutab kolumnist Andrei Kuzitškin.

title: Andrei Kuzitškin: venelased peavad Eestit sanktsioonide nõrgimaks lüliks

maintext:
Uudisteagentuuride teatel jõudsid USA president Barack Obama ja Euroopa riigijuhid 18. novembril Berliinis kohtudes ühisele seisukohale, et sanktsioonid Venemaale tuleb jõus hoida seni, kuni Venemaa on täielikult täitnud oma osa Minski kokkulepetes. Nii öeldi Valge Maja avalduses.
Sanktsioonid kehtestati Venemaale mäletatavasti 2014. aasta märtsi keskel. See oli lääne vastus Krimmi referendumi tulemuste tunnistamisele ja Krimmi vastuvõtmisele Venemaa koosseisu hoolimata sellest, et niisuguse käitumise eest oli Venemaad hoiatanud kogu rahvusvaheline üldsus.
Vladimir Putin / Artjom Korotajev/TASS/Scanpix
Sealtpeale on sanktsioonid järjepanu laienenud ja nende kehtivust on iga poole aasta järel pikendatud. Konsensuspõhimõttest johtuvalt peavad kõik Euroopa Liidu riigid ühehäälselt toetama sanktsioonide pikendamist, et need tõepoolest kehtiksid. Nüüd on sanktsioonidega liitunud juba 41 riiki. Loomulikult on Kremli juhtkond tublisti pingutanud lääne ühisrinde purustamise nimel, et nõrgestada sanktsioonide survet Venemaa majandusele.
Mõnikord on läbimurded ka õnnestunud. Näiteks levitati 2016. aasta aprillis Venemaa ajakirjanduses teadet, et «Prantsusmaa Rahvuskogu nõuab Euroopa Liidult Venemaa-vastaste sanktsioonide tühistamist». Tõsi, Venemaa meedia jättis targu märkimata, et otsust toetas Prantsusmaa parlamendi 577 saadikust ainult 55. Nimelt oli saalis hääletamise ajal kõigest 99 rahvasaadikut ja nii see otsus häälteenamuse saigi. Samuti teatasid Venemaa ajakirjandusväljaanded suure rõõmuga, et 2016. aasta suvel kutsusid kolme Itaalia maakonna (Lombardia, Veneto ja Liguuria) volikogud riigi keskvalitsust üles taotlema Venemaa-vastaste sanktsioonide tühistamist ja tunnistama Krimmi Venemaa osana.
Aeg on jõudnud Eesti ja teiste Baltimaadeni
Vene analüütikute arvates võib just Eesti olla nõrk lüli, mis lubab purustada Venemaa-vastaste sanktsioonide seni murdmatu ahela. Need lootused on seotud Eesti valitsuse vahetumisega ja uue koalitsiooni moodustamisega, millesse kuuluvad vasakpoolsed jõud Keskerakond ja sotsiaaldemokraadid.
Uus valitsus astus ametisse. / Jaanus Lensment / Postimees
Eesti ühismeedias aktiveerusid seepeale kohe Venemaaga sõbralike suhete toetajad. Ilmusid üleskutsed Maardu saadikutele, milles neid õhutati Itaalia maakondade eeskujul võtma vastu otsust, taotleda Venemaa-vastaste sanktsioonide tühistamist. Euroopa Parlamendi saadik Yana Toom teatas Venemaa telekanali Pervõi Kanal eetris julgelt: «Valitseb suur nõudmine [Venemaa-vastaste] sanktsioonide tühistamise järele, selline suur nõudmine valitseb Eestis, Lätis ja Leedus.»
Aeg sanktsioonides selgusele jõuda
2016. aasta novembris kirendas Venemaa ajakirjandus umbes sellistest pealkirjadest: «Euroopa lõikas ise endale näppu», «Baltikum valis majandusliku masohhismi poliitika», «ELi Venemaa-vastased sanktsioonid kahjustavad kõige rohkem Baltikumi». Juubeldamine oli seotud ekspertaruande avaldamisega, mille järgi oli sanktsioonide kehtimise ajal Eesti kaupade eksport Venemaale vähenenud 12,5 protsenti. Samamoodi oli kannatanud Leedu ja Läti eksport.
Tõsi, eksperdid ei täpsustanud, et Eesti ekspordi kahanemist Venemaale kompenseeris selle kasv teistesse maailma riikidesse väljaspool Euroopat (näiteks Mehhikosse). Samal ajal on Venemaa ekspordi osakaal Eesti üldises kaubavahetuses kõigest 2,2 protsenti, mistõttu selle langemine isegi kaks korda ei ohustaks Eesti majandust õieti kuidagi. Veel enam: ELi osakaal Venemaa kaubavahetuses on 50 protsenti, Venemaa osakaal ELi kaubavahetuses aga alla kümne protsendi. Nii on igati selge, et Venemaa majanduse käekäik sõltub suuresti kaubavahetusest Euroopa riikidega.
Milliseid tagajärgi on sanktsioonid Venemaale toonud?
Asjatundjate arvates on kõige rängema hoobi saanud Venemaa finantssektor, mis on kõige enam lõimitud maailmamajandusega. Oluliselt piirati selle sektori ligipääsu USA ja ELi laenukohustuste turule. Lääneriigid keelasid oma investoritel anda peamistele Venemaa riiklikele pankadele ja ettevõtetele, mille seas leidub selliseid gigante nagu VTB ja Sberbank, laenu kauemaks kui 30 päevaks.
Üks Venemaa suurimaid finantskontserne Sberbank. / MAXIM ZMEYEV/REUTERS
Peale selle tekitas juba sanktsioonide kehtestamise teade ise paanikat erainvestorite seas, kes oma raha päästmise huvides kiirustasid seda ebakindlast Venemaa majandusest ära võtma. Energeetika vallas sattus sanktsioonide alla veealuste uuringute korraldamise ja Arktika mandrilaval nafta puurimise tehnoloogia. Ühtekokku vähenes Venemaa impordi ja ekspordi maht 2016. aastal 30 protsenti.
Mõistagi ei olnud ainuke põhjus sanktsioonid, vaid ka nafta ja maagaasi hinna järsk langemine maailmaturul. Kuid sanktsioonid on tõsiselt süvendanud raskusi, mida naftatulu kahanemine Venemaa majandusele tekitab. 2016. aastal võib Venemaa SKT langeda neli protsenti, nõudlus on juba niigi langenud kümme protsenti, inimeste reaaltulu kaheksa protsenti, pensionid on külmutatud, kulutusi meditsiinile ja haridusele kärbitakse.
Ent uhke Vladimir Putin ei taha mingil juhul tunnistada sanktsioonide negatiivset mõju Venemaa majandusele. Venemaa juhtkonna arvates on ELi, USA ja nende liitlaste kehtestatud sanktsioonidel üksainus eesmärk: alandada suurt riiki ja rahvast. Seda arvamust toetab Newstesi uuringu andmetel 74 protsenti venemaalastest.
Putin ja Medvedev on vankumatud
Venemaa president Vladimir Putin, peaminister Dmitri Medvedev ja teised juhid on korduvalt kuulutanud, et Venemaa-vastased sanktsioonid on õieti kasuks Venemaa majandusele ja hoop Euroopa enda majandusele. Sel taustal kõlavad veel imelikumalt nende Euroopa poliitikute ja aktivistide avaldused, kes nõuavad sanktsioonide tühistamist.
Kes seda siis tegelikult soovib? Ma ei ole näiteks kordagi kuulnud, et Vladimir Putin või Dmitri Medvedev oleksid avalikult pöördunud USA presidendi Barack Obama või Saksamaa liidukantsleri Angela Merkeli poole sooviga sanktsioonid tühistada. Vastupidi, Vladimir Putin lausa kehtestas vastusanktsioonid, millega keelati Venemaa elanikel tarbida importtooteid. Olgu peale, oletame, et Euroopa Liit võtab väliste ja sisemiste tegurite survel vastu otsuse Venemaa-vastased sanktsioonid tühistada. Kuidas see praktikas välja näeks?
Venemaa pangad pääsevad taas ligi odavatele lääne laenudele ja hakkavad neid kasutama niisuguste «vaeste» kompaniide finantseerimiseks nagu Gazprom ja Rosneft. Osa sellest rahast liigub riigihangete kaudu offshore-ettevõtete arvetele ja toob seeläbi tulu Venemaa tippametnikele. Ülejäänud raha kasutatakse Venemaa sõjatööstusettevõtete finantseerimiseks. Venemaa ettevõtted pääsevad taas ligi kaheotstarbelisele tehnoloogiale ja saavad seda kasutada sõjatehnika tootmiseks. Külmutamisest pääseb vara, mis kuulub nendele Venemaa poliitikutele ja ametiisikutele, kes on õhutanud vaenu ja sõda ning olnud seotud inimeste tapmisega Ukrainas ja poliitiliste mõrvadega Venemaal. Kõik nad saavad jälle õiguse vabalt ringi liikuda kogu Euroopas ja levitada oma «progressiivseid» ideid ja seisukohti: «Krimm on meie!», «Venemaa – see on Putin! Putin – see on Venemaa!», «Euroopa – pedede kodumaa!».
Millist kasu saavad sanktsioonide tühistamisest aga Euroopa ja USA? Nad tahavad, et Venemaa tagastaks Ukrainale Krimmi ja Donbassi. Kuid Kremli peapropagandist Dmitri Kisseljov ähvardas niisuguste nõudmiste peale muuta Ameerika Venemaa relvadega radioaktiivseks tuhaväljaks. Uudislõik on nähtav Youtube'is.
Plakat Vene presidendi Vladimir Putiniga Kertšis Krimmis. Seal seisab: «Krimm. Venemaa. Igavesti.» / Reuters/Scanpix
Siinkohal tuleb märkida, et Venemaa propagandistid ei väsi kordamast, et Venemaal on Euroopa, sealhulgas Balti riikide suhtes ainult kõige paremad kavatsused ja taotlused. Just sellele teemale oli pühendatud Venemaa riikliku telekanali Pervõi Kanali saade «Aeg näitab». Stuudios viibisid Läti, Leedu ja Eesti esindajad, Poola ja Venemaa eksperdid. Saatejuht veenis kõiki, et Balti riigid kannatavad, kui asi puudutab Venemaad, jälitusmaania ja paranoia käes. Tegelikult ei kavatsevat Venemaa sugugi Baltimaid rünnata, vaid tahab ainult üht: et Läti, Leedu ja Eesti kutsuksid Euroopa Liitu üles tühistama Venemaa-vastaseid sanktsioone.
Venemaa poliitikutest stuudiokülalised tõid Venemaa «rahuarmastavate» seisukohtade kohta järgmisi argumente:
NSV Liit okupeeris 1939.–1940. aastal Baltimaad riikliku julgeoleku huvides. Vajaduse korral Venemaa kordab seda.
Venemaa andis Balti riikidele vabaduse, kinkis iseseisvuse, seepärast peavad Leedu, Läti ja Eesti nüüd põlvili laskuma ja paluma Venemaalt andestust oma Venemaa-vastase poliitika eest.
Venemaa suhtes vaenulikku poliitikat ajavate Balti riikide suhtes tuleb kehtestada täielik majanduslike, poliitiliste ja kultuurisidemete blokaad. Leedus, Lätis ja Eestis esinemas käivad Venemaa artistid on kodumaa reeturid.
Eestis, Lätis ja Leedus on võimul vaenulikud režiimid. Neis maades peavad võimule tulema uued jõud. Selleks tuleb Venemaa panustada neisse kohalikesse poliitikutesse ja majandusinimestesse, kes toetavad Venemaad.
Leedus, Lätis ja Eestis pole naftat ega maagaasi, seepärast saavad nad müüa ainult sprotte, oma lojaalsust ELile ja USA-le, «laulda võõral häälel» ja kaubelda vaenuga Venemaa vastu.
Leedu, Läti ja Eesti on tibatillukesed ja ei kellelegi vajalikud riigid, kes varem lamasid Venemaa all, nüüd aga heitsid pikali USA alla. Kui Trump keeldub Baltimaid kaitsmast, siis puhkeb Balti riikide võimuladvikus kohe armastus Venemaa vastu.
Sellise jutu peale teatas isegi Venemaa suhtes lojaalne Yana Toom, et saade oleks võinud küll aidata kaasa Venemaa ja Balti riikide suhete paranemisele, aga tegelikult hoopis halvendas neid. See üllatas väga saatejuhte, kes olid südamepõhjani kindlad, et valede ja solvangute laviin, mida nad Leedu, Läti ja Eesti peale paiskasid, on tugeva ja kindla sõpruse parim valem. Ma mõtlesin: «Jah, šovinism on tõepoolest hirmus haigus, mis ei võta inimeselt mitte ainult kuulmist ja nägemist, vaid viib koguni mõistuse.»
Ja siis teevad mõned Euroopa, sealhulgas ka Eesti poliitikud ettepaneku taastada suhted just selliste inimestega, just sellise Venemaaga? Kas poleks parem anda haigele soovitus kõigepealt terveks saada? Alles siis on mõtet läbirääkimiste laua taha istuda. Seni aga ei ole see haige valmis pikemaks diskussiooniks, sest on harjunud andma kohe kuvaldaga vastu pead, et oma argumente tsementeerida.
Üleskutse tühistada kohe täna sanktsioonid Venemaa vastu on üleskutse alustada kohe homme sõda. Tõsi, sanktsioonid on riikidevahelistes suhetes väga ebameeldiv instrument. Aga kõige ohtlikum on siiski vabatahtlikult, olgu heast südamest või kuritegelike sepitsuste tulemusel, ise relvastada vastast, kes homme nendesamade relvadega hävitab nii su enda, sinu pere kui ka kogu sinu maa.
Venemaa, kuula! Euroopa ei ole mitte enesetapjate klubi. Jah, Eesti on väike riik, aga ka meil, Eesti elanikel, on oma uhkus ja au. Pane tähele, Venemaa: oma jõudu ei saa demonstreerida teisi alla surudes! Venemaa, õpi meid austama – ja siis oleme meie valmis sinuga sõbrustama!


description: Eesti erakondi on tabanud ümberkorraldustuhin. Üks uuendab nime ja kaubamärki, teine juhtimist, kolmas hoiakuid. Igapäevases fookuses kipub olema see, kuidas seda tehakse – hoopis olulisem oleks aga saada selgust, miks kõik toimub, kirjutab Kaarel Tarand Õpetajate Lehes.

title: Kaarel Tarand: Eesti erakondi on tabanud ümberkorraldustuhin

maintext:
Kindlasti on oma osa juhusel, välistel tõukejõududel, aga need on ainult ajendiks, pakuvad võimaluse võimu sisemiseks ümberjaotamiseks nii ühe erakonna sees kui ka poliitilises süsteemis tervikuna.
Kõigi erakondade suur ja konsensuslik vaikiv kokkulepe on, et kehtiv olukord peab säilima. See tähendab, et kuigi olnuks parem, kui 2015. aasta valimised oleks jätnud riigikokku neli erakonda, juhtus nii, et seal on neid kuus. Seetõttu on toimunud ka erakondadele heldelt jagatava eelarvelise toetuse ümberjagamine, kuid see on talutav kaotus, kui võrrelda seda saatusega, mis tabaks erakonda valimiskünnise alla jäämisel – nagu on juhtunud roheliste erakonnaga, rääkimata veel väiksematest, kes hingitsevadki ainult registrikande kujul.
Avalikkusel lasti küll pisut aega mängida mõttega, et kaks poliitilist muinsust – Siim Kallas ja Edgar Savisaar – võivad luua uue erakonna, kui nende oma noorem põlvkond mõistust pähe ei võta. Lähemal vaatlusel sai ruttu selgeks, et midagi niisugust ei juhtu. Selleks pole lihtsalt ressursse.
Edgar Savisaar. Foto: Sander Ilvest
Rahva armastuse väljateenimiseks valimistel tuleks võimalusena kõne alla ka senistega võrreldes täiesti teistsuguste lubaduste ja lootuste andmine
Kehtivate reeglite järgi uue erakonnaga turule tulemine maksab palju ja konkurents on äärmiselt ebavõrdne, sest erakonna lõhenemisel jääb kogu riigitoetus ju vanade olijate kätte, lahkujad peavad raha hankima mujalt. Et ükski erakond ei finantseeri end liikmete jõuga, jääks kogu lootus ettevõtjate toetusele. Ettevõtjad peaksid annetama isiklikku raha, sest juriidiliste isikute annetused on endiselt keelatud, kui rumal see reegel ka poleks.
Aga miks peaksid ettevõtjad annetama olgu veteranile või algajale, kes rajab uut «poliitilist jõudu»? Mida ta vastu saaks võrreldes olemasolevate õlitamisega? Mitte midagi, sest mõni ettevõtja on harjunud saama eeliseid, sõltumata sellest, kes parasjagu valitsusvõimu teostab.
Mõni teine jälle on veendunud, et poliitiline klass on muutunud sedavõrd teovõimetuks, et maksa palju tahad, lubatud vastuteened jäävad tulemata. Üldine trend näitab, et aasta-aastalt jäävad ettevõtjate rahapanused parteielu toeks väiksemaks nii kogusummalt kui ka andjate ringi poolest. Tõsist äri saab ajada poliitikutest sõltumatult ning korruptiivse äri tegemiseks on poliitikute uus põlvkond lihtsalt hambutu.
Rahva armastuse väljateenimiseks valimistel tuleks võimalusena kõne alla ka senistega võrreldes täiesti teistsuguste lubaduste ja lootuste andmine. Aga revolutsiooniliste ideede taha suurte hulkade saamine eeldab pikaajalist pingutust ning seda, et rahva elujärg tõesti väljakannatamatu oleks.
Sellist olukorda, majanduskasvu puudumisest hoolimata, meil pole ja pealegi ei mõju poliitilise välja põlistegelaste suust jutt, et neil tuli just nüüd hea mõte kogu senine kurss ära muuta, eriti veenvalt.
Keskerakonna puhul on lugu hoopis koomiline. Meenutagem, mitu pereheitmist seal aastast 1995 toimunud on. Need, kes praegu ihkavad partei sees täisvõimu, on ju varem neil puhkudel alati rahulolevana paika jäänud, mitte koos julgematega lahkunud. Kuidas saaks keegi täie mõistuse juures olija arvata, et nad on senisest, nüüd taunitavast elukorraldusest puutumata jäänud?
Milline on tõenäosus, et kogu teadliku elu konformistina elanud seltskond ühtäkki kombeid muudab, põhimõtteliseks ja «heaks» hakkab? Nullilähedane. Selle eksperimendi tegime Eestis ja kogu idablokis ju tippkommunistide najal alles hiljaaegu läbi.
Pealegi, nagu Reformierakonnas toimunu on hästi näidanud, ei tule kõva käega „vana” lahkumisel, olgu see minek vabatahtlik või sunnitud, uuest põlvkonnast paremat peale. Ikka kehvemat, elukaugemat, oma haledatest privileegidest kramplikumalt kinni hoidvat, riigitöös saamatumat. Kadri Simsonil on sada protsenti õigus, kui ta Taavi Rõivast kritiseerib, ainult et pole vähimatki põhjust arvata, et ta ise valitsusvastutust kandes kuidagi paremini toime tuleks.
Aga usk sellesse, et kõikvõimas turundus lahendab kehva kauba müügi probleemid, pole poliitilises sfääris kuskile kadunud. Eks seetõttu kulutatakse ennastunustavalt avalikke vahendeid «Eesti märgi» tootmiseks ja levitamiseks ja samale lootusele on rajatud ka Margus Tsahkna värskelt pakutud IRLi nimevahetus, mis paistab kaunis konfliktse sõnumina.
Margus Tsahkna. Foto: Eero Vabamägi
Tsahkna kritiseeris jõuliselt Reformierakonda suutmatuse eest läbi viia liberaalseid reforme, andes mõista, et Isamaa võiks need läbi viia. Kuid pole ju läinud kaht aastatki sellest, kui IRL liberaalsemalt mõtlejad oma ridadest välja Vabaerakonnaks tõrjus. Peale selle ihkab liberaalsete reformide läbiviija samas esindada «konservatiivseid väärtusi». Isamaa kaubamärk seostub vanemate elanike jaoks tõesti reformidega, kuid see on enneminevik, mis jääb Res Publica tõusu eelsesse aega.
Paradoks seisneb selles, et Euroopa liberaalidega ühinenud erakonnad (Kesk- ja Reformierakond) juba on parlamendis enamuses ning miski pole saanud takistada nende edukat tööd liberaalsete väärtuste edendamisel.
Miks peaksid konservatiivid seda tööd nüüd vastu oma veendumusi ise teha tahtma? Ei tahagi, kogu mäng käib endiselt vaid akvaariumi sees positsioonide ümberjaotamiseks. Akvaariumist väljas kaladel elu pole.


authors:
Jaak Pihlak
Viljandimaa Muuseumi Direktor
Elmo Riig

description: Mulgimaa pole haldusüksus vaid kultuurilooline mõiste ja Mulgi vald kõlaks lätlastele kui Lollide vald, mistap võiks selle nime kasutusele võtmise plaani hüljata, kirjutab Viljandimaa muuseumi direktor Jaak Pihlak.

title: Jaak Pihlak: hulk viljandimaalasi ei peaks edaspidi Lollide valla elanikud olema

maintext:
Möödunud reedel Sakalas ja Postimehes ilmunud lugudes oli jutuks minu ettepanek mitte nimetada loodavat omavalitsust Mulgi vallaks. Leheloost jäi kõlama kõige kõmulisem osa, mis käsitles uue valla nime mõistet lõunanaabri keeles. Läti keeli kõlaks see Muļķu pagasts ehk tõlkes Lollide vald. Kui uue omavalitsuse juhid tahavad end ametlikult lõunanaabrite silmis lollpeadeks kuulutada, siis palju õnne neile! Naabreid ja nende keelt ei saa me valida, kuid lapsele (vallale) ilusa nime panna saame küll.
Helistasin oma heale Läti sõbrale ja küsisin temalt, mis ta arvab sellest, et meie vallajuhtidel on soov võtta uueks vallanimeks Mulgi vald. Vastus temalt tuli küsimuse vormis: Kas need nimepanijad on mingid naljahambad? Ta tuletas meelde, et kunagi oli Riias üks kõrts nimega Pērse, mille ees eestlased käisid sageli pilti tegemas. Kui omanik asjast aimu sai, muutis ta kõrtsi nime ära.
Ühineva omavalitsuse piir käib pikalt vastu Lätimaad. Kas valla rahval ja valitsejatel on sellest rõõmu, kui lätlased hakkavad käima Mulgi vallavalitsuse ees selle nime tõttu üha pilti tegemas?
Paneme parema nime
Minu ettepanek oli aga hoopis sisulisem: anda uuele omavalitsusele nimeks Halliste-Karksi vald.
Tänased omavalitsused (Abja, Halliste ja Karksi vald ning Mõisaküla linn) paiknevad ajaloolise Halliste ja Karksi kihelkonda aladel. Nimena on Halliste (Aliste, Alistekunde) tuntud juba üle 800 aasta, muistse vabaduse ajast. Tollases Sakala maakonnas paiknenud ala hõlmas ka hilisemat Karksi kihelkonda. Alistekunde muinaskihelkonna keskus asus Karksis, kuhu sakslased 13. sajandi algul rajasid ordulinnuse. Keskajal moodustas Halliste koos Karksiga kaksikkihelkonna ning alles 18. sajandi lõpul Karksi iseseisvus. Seega on tegemist ürgse haldusüksusega, mis nüüd kattub loodava uue omavalitsuse maa-alaga.
Halliste ja Karksi nimed on selle piirkonna vanimad ja väärivad säilitamist ka valla nimes. Pole tähtsusetu, et Halliste-Karksi kasutamine uue omavalitsuse nimes loob ka asukoha suhtes selguse, sest need paigad on uues vallas keskustena olemas. Erinevalt Mulgi nimest, mis on kultuurilooline ja tuli piirkonna ühe tunnussõnana kasutusse alles 20. sajandi esimesel poolel ning hõlmab tunduvalt suuremat ala, kui on loodaval omavalitsusel. Ka selle asjaolu tõttu pole mõistlik kasutada Mulgi nime.
Otsustajatel tasub arvestada kohanimenõukogu soovitust:
«Hoiduda tuleks nimede tähenduse meelevaldsest moonutamisest, näiteks sellisest olukorrast, kus nime lähteks oleva piirkonna ja uue moodustuva valla piirid on eksitavalt erinevad (vald haarab ainult osa piirkonna territooriumist või, vastupidi, on piirkonnast märksa suurem).»
Kultuurilooline Mulgimaa koosneb viiest kihelkonnast (Halliste, Helme, Karksi, Paistu ja Tarvastu), millest suurem osa jääb loodavast omavalitsusest välja. Seepärast tundub soov vaid ühte osa Mulgi vallaks nimetada lihtsalt suurushullustusena.
Olles ise mulgi kultuuri austaja soovin, et loodavat valda ristides lähtutaks piirkonna ajaloolistest nimedest, mida teatakse aastasadu. Jäägu mulk ja tema tegemised meie kultuuri rikastama, aga vald kandku nime, mis talle tegelikult kuulub.
PS Helme kihelkonna omavalitsejatel tuli hiljuti samuti mõte nimetada uus omavalitsus Lõuna-Mulgi vallaks. Õnneks jagus neil tarkust sellest loobuda.


authors:
Peeter Langovits
Peetr Langovits

description: Kui 1996. aasta 15. novembri pärastlõunal Paldiskisse jõudsime, tegid ASi EMV töömehed räämas ja amortiseerunud viiekordse paneelmaja õhkimiseks viimaseid ettevalmistusi. Aadressil Rae tn 35, linnavalitsusest vaid paarisaja meetri kaugusel asunud endise Nõukogude armee ühiselamu vundamenti puuritud aukudesse paigaldati lõhkelaengud, kokku üle 50 kg, ning  laengute juhtmed ühendati omavahel.

title: Peeter Langovitsi tagasivaade: Paldiski linnapilt muutub


description: Ettevõtlikkuse soodustamiseks on ikka hoopis teised meetmed kui kõigilt võrdselt tulumaksu võtmine, kirjutab kolumnist Andrus Karnau.

title: Andrus Karnau: tilluke ohver ja maksude vasakpööre


description: Eesti poliitikamaastik on viimastel päevadel näitamas mõningaid pikast letargilisest unest virgumise märke. Ühest küljest on Keskerakonna kongressiga lõpusirgele jõudmas võimuvõitlus selle erakonna sees, teisalt hõõgub võimutüli vabariigi valitsuses.

title: Juhtkiri: Eesti poliitika tõehetk

maintext:
Põhimõtteliselt on valitsuses SDE ja IRL otsustanud pöörata Reformierakonna mängu tema enda vastu. See muudaks Reformierakonna koostöö kongressijärgse Keskerakonnaga, aga ka praeguste koalitsioonipartnerite sellega survestamise võimalikult keeruliseks.
Sotsid ja IRL on võtnud ette riigiettevõtete ja sihtasutuste nõukogude puhastamise ning põhiseadusevastaselt sinna nimetatud reformierakondlastest riigikogu liikmed sealt eemaldada. Nii võime näha lähipäevadel olukorda, kus printsipiaalseks küsimuseks kujuneb, kas Taavi Rõivase juhitud Reformierakonnale on erakonnakaaslase Laine Randjärve kuulumine Eesti Loto nõukogusse olulisem kui Eesti Vabariigi põhiseadus.
Võtmeküsimus Eesti poliitikas on ka see, milliseks kujuneb Keskerakond pärast kongressi. Seni on selle erakonna valgete jõududena etteotsa pürgijad rahvastepallimängija osavusega kõrvale põigelnud põhimõttelisest küsimusest, kuidas erineks nende juhitud Keskerakond praegusest.
Nii kaua kui jagatakse sõpruse ja koostöö lepet Putini Venemaa võimuparteiga, jagatakse ka viimase tulevikunägemust kirsasaapast inimkonna näol. Ja see on meie vaba ühiskonna jaoks endiselt ohumärk. Samuti pole antud hinnangut Keskerakonna senisele õigus- ja moraalinormidele vilistavale käitumisele. Kuniks uks on lahti Kremlile, Kuldhordile omasele juhtimisstiilile ning õigusnihilismile, on vara rääkida uuest ja muutunud Keskerakonnast.
Taavi Rõivase valitsus on viimastel aastatel oma inertsuse ja soovimatusega võtta vastu otsuseid ja selgeid seisukohti tõestanud, et strateegia puudumine on halvem kui kehv strateegia. Parimal juhul võivad võimutüli ning suuremad ja väiksemad loksutused Eesti poliitikamaastikul kujuneda sobivaks stiimuliks, et pääseksime lahti selle kännu tagant, kuhu takerdunud oleme. Ehk teisisõnu, lõpuks välja tulla poliitilisest, majanduslikust ja ühiskondlikust stagnatsioonist.
Praegu tundub, et see stagnatsioon on nii mõnelegi meie võimupoliitikule, kaasa arvatud peaminister, juba armsaks saanud. Tõepoolest, kui vaadata näiteks ka meist ida poole, siis on seal hulgaliselt inimesi, kes Brežnevi-aegset stagnatsiooni stabiilseks õitsenguajaks loevad. Kuid olukorras, kus meie riik seisab tõsiste rahvastikumurede ja väljavaate ees muutuda Balti tiigrist sabassörkijaks, me endale seda luksust lubada ei saa.


title: Kaupo Meiel: rahvuslik uhkus

maintext: Minu koduses välisele kõvakettale kogutud videoteegis püsivad raudnaeltena kaks taiest, mille ikka ja jälle käima panen, vahel taustaks, vahel selleks, et sombune argipäev kõigi oma trampimiste, vasak- ja parempöörete ning libedate tänavatega korrakski summutada. Üks neist on Károly Szakonyi näidend «Saateviga» Ago-Endrik Kerge lavastuses ja teine Priit Aimla kirjutatud igihaljas vaatemäng «Kas Silver on kodus?».


authors:
Jaanus Piirsalu
Peeter Langovits

description: Venemaa majandusministri Aleksei Uljukajevi süüdistamine kahe miljoni dollari suuruse altkäemaksu väljapressimises kannab mitut sõnumit. Välistatud pole, et kõige põhjus on Venemaa riikliku naftagigandi Rosnefti osaline erastamine, sest praegune skandaal meenutab väga üht Venemaa kõige kuulsamat erastamisjuhtumit 19 aastat tagasi.

title: Jaanus Piirsalu: ettevaatust, Rosneft!

maintext:
Pean silmas Venemaa riikliku telekommunikatsioonifirma Svjazinvesti (umbes nagu kunagine Eesti Telefon) erastamist 1997. aastal. Peamised paralleelid praeguse skandaaliga on järgmised.
Svjazinvesti taheti erastada selleks, et likvideerida tohutud palgavõlad (kümme triljonit tollast rubla ehk 400 miljonit dollarit), eriti armee ees. Praegusel Vene valitsusel on vaja Rosneftist müüa viiendik, et lappida miinuses riigieelarvet ja maksta kinni eelkõige sõjatööstusettevõtete laenud.
Svjazinvesti erastamine puudutas tollal Venemaa mõjukaimate oligarhide Gussinski, Berezovski ja Potanini huve. Rosnefti erastamine ja sellele eelnenud väiksema riikliku naftafirma Bašnefti erastamine puudutab praeguse Venemaa ühe kõige mõjukama isiku Igor Setšini huve, kes sisuliselt on Venemaa uus oligarh. Talle hakkas vastu Vene valitsuse majandustiib, kuhu kuulus ka Uljukajev.
Svjazinvesti erastamine lõppes läbikukkumisega ning tollase Venemaa erastamisideoloogi Anatoli Tšubaisi süüdistamises sisuliselt korruptsioonis (nn kirjanike juhtum). Tšubaisi suhtes küll kriminaalasja ei algatatud – ta oli selleks liiga mõjukas isik –, aga rahandusministri kohalt pidi ta lahkuma. Uljukajev pole küll praeguste Venemaa erastamistehingute võtmeisik, kuid tema vahistamine mõjub kindlasti laastavalt Setšini vastastele valitsuses ning mõjutab Rosnefti aktsiate erastamise käiku.
Tšubaisi kohta otsis «kompromaati» Gussinski äriimpeeriumi Most julgeolekuteenistus, mida juhtis KGB endine kindral. Operatsiooni Uljukajevi vastu juhtis Rosnefti julgeolekuteenistus, mida juhib FSBst «lähetuses» olev mõjukas kindral.
Rosnefti sattumine Uljukajevi altkäemaksuloosse pole juhuslik. Kui Kreml oleks tahtnud Uljukaevit oma käimasolevas korruptsioonivastases kampaanias hoiatavaks eeskujuks tuua, võinuks leida ükskõik millise ajendi. Venemaa riigimajanduse juveeli Rosnefti mängu toomisel enne erastamist pidi olema selge eesmärk.
Venemaa riigieelarve tulust veerandi andev Rosneft toodab 35 protsenti naftast Venemaal (pärast Bašneti ostu kasvab osa üle 40 protsendi). Setšin on Rosnefti sisuliselt juhtinud 2004. aastast, kui firma oli Venemaal alles kuues naftatootja, sellest ajast on Rosnefti käive suurenenud 25 korda.
Rosnefti rahavoogusid arvestades on tõenäoliselt tegemist Venemaa ühe suurima korruptiivset renti võimaldava ettevõttega. Setšin ja teda ümbritsev Kremli klann tahab kindlasti säilitada Rosneftis status quo’d ning selleks kõlbavad kõik kombinatsioonid, mille korraldamisel FSB abiga on väga sihikindel Setšin suur meister.


description: Tokiost, 6. nov. Jaapani sõjaministeerium teatab ametlikult, et võitlustes Mandshuuria raudteesilla pärast Nonni jõel on 15 jaapanlast surma saanud. Teadaandes öeldakse, et Jaapani väed on lõksu meelitanud Hiina kindral Matschang Shen.

title: Postimees 1931. aastal: kolmiksõja algus Mandshuurias? Ameerika astub vahele?

maintext:
Teatatakse veel, et strateegilised punktid jõe põhjapoolsel kaldal on okupeeritud, et hiinlaste tulistamine Jaapani vägesid ei takistaks silla parandamisel.
Shanghaist teatatakse nende võitluste kohta, et mõni miil Angantschist lõuna pool on tekkinud Hiina ja Jaapani vägede vahel ägedad lahingud Nonni jõe raudteesilla pärast. Hiina vägesid olevat seal 1000 meest.
Hiljem teatatakse, et löödud Hiina väed on korratult taganemas. Hiina-Jaapani vahekorra tõsidust suurendab asjaolu, et võitlused Nonni jõel on Nõukogude Vene mõjupiirkonna lähedal. Võitlusi peetakse 50 km kaugusel Ida-Hiina raudtee piirkonnast, mis teatavasti seisab Hiina ja Vene ühise kontrolli all.
Uute võitluste puhul on Ameerika Ühisriikide valitsus oma esindajatele Kauge-Idas annud uusi juhtööre. Ameerika esindajad Tokios ja Nankingis peavad Hiina ja Jaapani valitsusele seletama, et võitluste jatkamine Mandshuurias raskendab selletagi väga tõsist seisukorda. Ühisriikide suursaadik Tokios esitas Jaapani välisministrile märgukirja, mille sisu on otsustatud mitte avaldada.
7.11.1931


description: Eestis tegutseva sõidujagamisplatvormi Uber kohale kogunevad tumedad pilved ning katse luua ettevõtte ja riigi koostöö musternäidis jagamismajanduse võimalikkuse kohta võib neil päevil luhta minna.

title: Uberi Eesti-missiooni sära ja hiilgus või niru lõpp?

maintext:
Hooldekodus on liiga vähe kohti
Sotsiaaltöötaja Anu sõnul on Mardi eest lihtne hoolitseda, sest ta on maailmaga kursis ja ütleb ise alati, mida ta soovib, kuid kurb on see, et Eestis ei ole võimalik kõiki raskelt haigeid inimesi aidata.


description: JALGPALL. Teisipäeva õhtul selgusid jalgpalli Meistrite liigas esimesed neli meeskonda, kes alagruppidest edasi pääsevad. Koha järgmises ringis kindlustasid Londoni Arsenal, Pariisi Saint-Germain, Madridi Atletico ning Müncheni Bayern, sealjuures neist koguni kolm meeskonda tagasid edasipääsu alles mängude lõppfaasis.

title: Viimaste minutite väravad tõid Meistrite liigas neli edasipääsejat


authors:
Peep Pahv
Erik Prozes

description: KORVPALL. Jaak Salumetsa valimine Eesti korvpalliliidu presidendiks sai eile veel tõenäolisemaks. Kandidaatide esitamise tähtaeg oli eile kell 17, kuid kedagi teist ei olnud selleks ajaks üles seatud. Salumetsal on presidendiks saamiseks piisav toetus – 67st korvpalliliidu liikmest andsid talle toetusallkirja 41.

title: Salumetsa presidendiks saamine sai veel kindlamaks


description: «Meedia üritab juba minu nekroloogi kirjutada, aga ma ei lase sel juhtuda.»Inglismaa jalgpallitäht Wayne Rooney pole kriitikutega rahul.

title: Spordi lühiuudised


description: Mõni päev tagasi tagasi Rahvusvahelise Purjetamisliidu poolt maailma aasta meespurjetajaks valitud argentiinlase Santiago Lange elu- ja edulugu on inspireeeriv paljudele. Lange võitis Rio de Janeiro olümpial koos Cecilia Carranza Saroliga Nacra 17 klassis kulla. Aga eriliseks muudab saavutuse see, et ta oli seda tehes 54-aastane (Rios osalenud purjetajatest vanim – M. G.) ja et aasta enne mängude algust diagnoositi tal kopsuvähk, mistõttu eemaldati purjetajalt suur osa vasakust kopsust.

title: Aasta purjetaja alistas vähi, võitis olümpiakulla ja on poegadest jätkuvalt parem

maintext:
Ukraina põgenik: kodumaa surus mu põlvili, Eestis tõusen taas jalule
Alates 2014. aasta aprillist, kui Ida-Ukrainat tabas sõda, on selle keerisesse jäänud miljoneid inimesi. Ligemale poolteist miljonit inimest on ellujäämise nimel Donbassist põgenenud, nende seas Eduardi (nimi muudetud) perekond. Mina sain selle 40-aastase mehega tuttavaks Tallinnas, kus ta ootas Eesti valitsuse otsust elamisloa andmise kohta.


authors:
Piret Lakson
Foto
Mihkel Maripuu

description: Eile kodanikujulguse aumärgi pälvinud Krista Roolaidi (57) lugu oleks nagu võetud mõnest õudusfilmist: pikk blond naine jalutab talvehommikul mööda oma igapäevast rada tööle, kui näeb ühtäkki pealt jõhkrat peksmist ja satub seejärel ise põuest kirve haaranud mehe sihtmärgiks.

title: Julge naine aitas tabada ohtliku ründaja


description: Inimesed suhtuvad asjadesse väga erinevalt. Mis mõne silmis on pööningule unustatud väärtusetu kraam või äravisatav praht, võib teisele olla elu parim leid.

title: Kellele prügi, kellele varandus

maintext:
Postimehe tarbijaportaali ja Tartu linnamuuseumi korraldatud fotokonkursile laekus arvukalt pilte pööningutelt või prügi seast leitud ja uue elu saanud esemetest.
Fotokonkursi peaauhind – Postimehe meene ja ekskursioon Tartu linnamuuseumi näitusele «Ajaloo prügikastist ajalukku. Jäätmed, teadus ja äri keskajast tänapäevani» – läheb Janar Männikmaale, kes tegi vanadest autoosadest valgusti.
Auhinnatud saavad ka lapitekke tegev Mailis Kess ja vanast raudteejaamast leitud kastile uue elu andnud Kristiina Kari. Palju õnne võitjatele! Teiega võetakse ühendust.


description: «Näeb välja nagu Tšornobõl, ainult et Tšornobõlis on rohkem elu,» ütleb mullu Ukrainas käinud foto- ja videoreporter Sander Ilvest, kui jõuame pealinna piiri taha Soodevahe külla, kus Tallinna lennujaam ehitab lennuraja pikendust.

title: Ühel pool Tšornobõl, teisel pool lilleaed


authors:
Margus Parts
Ap Scanpix

description: Lõuna-Korea esimene naispresident Park Geun-hye, kes on olnud ametis alates 2013. aasta 25. veebruarist, on tuntud oma range valitsemisstiili poolest. Nüüd aga nõuavad sajad tuhanded lõunakorealased presidendi tagasiastumist, kuna ilmnes, et Parki sõber ja ususekti liider Choi Soon-sil on riigi poliitika kujundamisel juba pikka aega halli kardinalina tegutsenud.

title: PERSOON. Lõuna-Korea nukuprintsess Park Geun-hye


description: Loodan Michaelit kunagi näha sellisena, nagu ta meile meelde on jäänud.Michael Schumacheri sõber Ross Brawn rääkis vormelilegendi seisust.

title: Spordi lühiuudised


authors:
Peep Pahv
Tairo Lutter

description: Nõrgima eurosarja alagrupiturniiril võiduta jäänud, ent koduses liigas võitmatuna püsiva Tartu korvpallimeeskonna peatreener Gert Kullamäe sõnas möödunud nädalal pärast liiga kolmanda meeskonna Rapla AVISe alistamist, et Eesti meistriliiga tase jääb ülejäänud Euroopale selgelt alla.

title: Eestlaste defitsiit ja hinna järgi leegionäride palkamine


description: Nad on jõulised ja kiired ning nende füüsiline pool on kindlasti paigas.Jalgpallikoondise peatreener Martin Reim iseloomustas Antiguat ja Barbudat, kellega Eesti koondis kohtus ööl vastu tänast.

title: Spordi lühiuudised


description: Suure tõenäosusega saab legendaarsest korvpallitreenerist Jaak Salumetsast jõulude eel Eesti Korvpalliliidu president. Et asi oleks päris kindel, peab 67-aastane Salumets lähipäevil veenma endist tippkohtunikku Atso Matsalu tema paati astuma. Vastasel korral seab 52-aastane ettevõtja üles ka enda kandidatuuri ning siis võib valimistel juhtuda üllatusi.

title: Matsalu võib rikkuda Salumetsa kindlana näiva võidu


authors:
Evelyn Kaldoja
Peeter Tali

description: Teisipäeva õhtul langes kaitseministeeriumis kiireloomuline otsus, et minister Hannes Hanso peab kohvrid pakkima ja juba kolmapäeval Ameerika Ühendriikidesse lendama.

title: Washingtonis tunti Eesti kaitseministri vastu suurt huvi


description: Üks vanasõna ütleb, et võidule leidub tuhat isa, kaotus on aga orb. Donald J. Trumpi Ameerika Ühendriikide 45. presidendiks valimise puhul võib see olla aga üks (paljudest) kokku varisenud rahvatarkustest.

title: Orvust võit: Trump suundub Valgesse Majja


description: KORVPALL. Tartu korvpallimeeskond kohtus eile FIBA Europa Cupil ülitähtsas kohtumises Oberwart Redwell Gunnersiga. Kuna avamäng koduväljakul kaotati ühe punktiga, tuli eile saada Austrias vähemalt kahepunktiline võit, et edasipääsulootusi elus hoida.

title: Tartu teenis eurosarjas valusa kaotuse


description: Elame kaasaegses moodsas maailmas, kus inimese füsioloogilise liikumise tähtsus on jäänud tagaplaanile. Koolilapsi viiakse autoga kooli isegi siis, kui sinna on viissada meetrit. On isegi koole, kus puuduvad kehalise kasvatuse tunnid. Ei suudeta teha isegi kümmet kätekõverdust. Ja nii edasi.

title: Gunnar Männik: liikumine – see on elu


description: San Francisco, Club Baths, november 1982. Kui oigamine lõppes, keeras Gaetan Dugas, noor nägus mees, end sigareti süütamiseks kõhuli. Siis hakkas ta tasapisi valgust juurde keerama, et partneri silmad jõuaksid valgusega harjuda, osutas oma rinda katvatele lilladele laikudele ja ütles justkui iseendale: «Geivähk. Võib-olla saad sina ka selle.»*

title: Kuidas sündis suurim HIV müüt?


description: Võimupöörde üks peategelasi, värske Keskerakonna juht ja tulevane peaminister Jüri Ratas lobises reformierakondlasest sõbrale Kalle Laanetile kavandatava võimupöörde tegelikult juba läinud reedel läbi lillede välja. Ainult et endine kriminaalpolitseinik Laanet ei osanud siis veel midagi nii dramaatilist kahtlustada.

title: Kambakas Reformierakonnale


description: Valitsusliidu vahetuse ja haldusreformi tõttu jäävad reformierakondlased lähiaastatel ilma ligikaudu miljonist eurost aastas. Päris täpselt pole võimalik seda summat välja arvutada, sest see sõltub uue võimukoalitsiooni plaanidest haldusreformi kohta.

title: Reformierakonna toitumisahel kärbumas


description: Oktoobri keskel mõistis Harju maakohus süüdi 36-aastase Andrus Reinvaldti, kelle lauaarvuti kõvakettalt leidis politsei selle aasta alguses 14 lapspornovideot. Need on videod, kus on kujutatud alla 18-aastasi pornograafilises või alla 14-aastasi lapsi pornograafilises või erootilises olukorras.

title: Veebifirmad liituvad võitlusega lapsporno vastu


description: Balti karikaturniiri avamängus tuli Eesti hokikoondisel vastu võtta 2:4 (0:0, 0:2, 2:2) kaotus Läti B-koondiselt. Saatuslikuks sai eestlastele mängu teise kolmandiku nõrkushetk, mil lasti minuti jooksul lätlastel visata kaks väravat. Eesti poolelt said väravad kirja Robert Rooba ja Lauri Lahesalu. Täna mängivad Läti ja Leedu, pühapäeval kohtub Eesti Leeduga.

title: Piltuudis: Kaks väravat visanud Eesti kaotas


description: USA demokraatide presidendikandidaat Hillary Clintoni lähim meeskonnakaaslane Huma Abedin on oma endise abikaasa Anthony Weineri tõttu sattunud e-kirjade skandaali.

title: PERSOON: Proua Abedin ja härra Viiner


description: Eile, Eesti aja järgi hilisel pärastlõunal, oli Montanas õppiva ja treeniva Johanna Talihärma jaoks väga varajane hommikutund. Ometi istus ta juba lennujaama ootesaalis ja osales arvutiekraani vahendusel Eesti laskesuusatamise koondise pressikonverentsil. Küsimustele vastatud, sulges ta arvuti, läks lennukile ja alustas teekonda Euroopasse, et ühineda koondisekaaslastega pühapäeval Östersundis algaval MK-sarja avaetapil.

title: Hooaeg algab - uued juhendajad, optimistlik meel


description: Kell on tiksunud mõne minuti üle nelja pärastlõunal. Piirilinnas Valkas, kuhu alkoturismi laineharjal rajatakse üks alkoholipood teise järel, on tänavad peaaegu inimtühjad. Piimakombinaadist jäänud korstna tippu püstitatud kolmekeelne valgusreklaam «Tirgus, Turg, Market» helgib majakana üle hämarduva väikelinna.

title: Sada eurot pole siin mingi raha


description: «Minu silmis ei ole eesti rahval enam võimet iseseisvaks rahvuslikuks toodanguks ega enam kõrva lihtsa, mittekunstilise loodusluule jaoks, pärast seda kui see on moonutatud ja rikutud temale pealesurutud koolmeistrite ja köstrite kirjandusega. /---/ Nüüd, kui töö valmina mu ees seisab ja ta algus kohe maailma peab astuma, teatan, et võistlus eesti natsionaaleepose loomiseks / - - - / jääb lahti igaühe jaoks. Vähemalt minu «Kp-l» ei ole kõige vähemat pretensiooni nõnda kõrgelennulise tiitli järele ega taha ta olla poeetiline kunstiteos, vaid ainult kogu rahva tõesti elavaid saagasid, mida olen püüdnud teatavas korras üksteisega ühendada.»

title: Eesti kultuuri täheatlas: eksistentsiaalne eestlus


description: Hiljuti suri Šoti profipoksija, 25-aastane Mike Towell – viimases matšis Dale Evansiga sai ta peale karjääri esimese kaotuse nii ränga ajutrauma, et suri hiljem haiglas. Towellil tuvastati ajuverevalumid ning tal tekkis ajuverejooks. Seejuures oli ta juba mitu nädalat enne saatuslikuks saanud kohtumist oma elukaaslase Chloe Rossi sõnul kurtnud meeletuid peavalusid ning palunud kolm korda, et talle tehtaks haiglas aju skaneering, vahendab Briti meedia. Arstid andsid talle vaid valuvaigistavaid tablette ja soovitasid perearsti poole pöörduda. Kõnealuses matšis lõi Evans Towelli kaks korda põrandale ja viiendas raundis kohtumine lõpetati.

title: Järjekordne surmav peatrauma tõi esile vana probleemi, ent lahendus paistab


description: «No öelge teie, mille eest ma selle auhinna saan,» küsis Ita Ever üllatunult, talle nii omase tagasihoidlikkusega vahetult enne Pimedate Ööde filmifestivali eilset avamist, kus ta sai kätte kaaluka elutööpreemia. «Ma olen ju nii vähe filmides mänginud.»

title: PÖFF andis elutööauhinna Ita Everile


description:
«Hetkel hoiame ühendust Ogier’ ja Latvalaga, nad on kaks maailma kõige kiiremat rallimeest.»

Toyota rallimeeskonna juht Tommi Mäkinen loodab palgata Sebastien Ogier’ või Jari-Matti Latvalat.

title: Spordi lühiuudised


description: AUTORALLI. M-Spordi rallimeeskond pidi esialgse plaani järgi järgmisel nädalal kinnitama järgmiseks aastaks oma põhitiimi sõitjateks Ott Tänaku ja Eric Camilli. DMACKi masina rooli pidi istuma mullu Tänakuga koos ühes tiimis sõitnud Elfyn Evans. Eile teatas aga M-Spordi boss Malcolm Wilson, et järgmisel nädalal ühtegi nime välja ei hõigata ning praegu on suurimaks sihiks Sebastien Ogieri palkamine.

title: M-Sport tahab järgmisel aastal MM-tiitlit


description: Riigikogusse on jõudnud enam kui viis aastat koostatud investeerimisfondide seadus. Praegune seadus on ilmselgelt ajale jalgu jäänud ning muutunud Eesti kapitalituru üheks arengu kitsaskohaks. Nii näiteks ei ole praegu Eestis sisuliselt võimalik asutada investeerimisfonde, mille eesmärk oleks investeerida börsil mittenoteeritud Eesti ettevõtete aktsiakapitali. On omajagu paradoksaalne, et aktsiakapitali järele janunevate Eesti ettevõtete rahastamiseks asutatakse fonde praegu valdavalt Luksemburgis või Lätis.

title: Pensionifondide tihedam vahetamine ei ole hea mõte


authors:
Madis Kalvet
Tairo Lutter

description: Eelmisel talvel freestyle-suusatamise pargisõidus kaks kõige tähtsamat jõuproovi ehk X-mängud ja Dew Touri võitnud Kelly Sildaru teeb kodumaal veel viimaseid ettevalmistusi, et sõita teisipäeva hommikul juba USAsse ja asuda nimetatud tiitlitest teist kaitsma.

title: Paremad suusad, veidike kasvu - Sildaru asub võite kaitsma

maintext:
8.–11. detsembrini Breckenridge’is toimuval Dew Touril loodab Sildaru lisaks pargisõidule starti pääseda ka rennisõidus. Seal on ta praeguse seisuga esimene varu ehk võistelda saab ta mõne kutse saanud sportlase eemalejäämisel. Seni rennisõidus harva osalenud Sildaru jõudis sel alal maineka jõuproovi esimeseks varuks tänu septembri keskpaigas Uus-Meremaal Cardrona mängudel teenitud esikohale.
«Varuvõistleja staatus on tegelikult väga hea, kuna sellega leitakse, et Kelly võiks olla antud alal maailmas kümne parema seas. Ise arvan, et natuke läheb veel aega, et nii kõrgele jõuda. Arvan, et siin mängisid veidike rolli ka tema varasemad saavutused pargisõidus ning tema vanus,» sõnas Tõnis Sildaru oma 14-aastase tütre kohta.
Pargi- ja rennisõidus osalemine on Breckenridge’is aga veidike keeruline, kuna mõlemad jõuproovid on kavas 9. detsembril ja täpselt teineteise järel. Rennisõidu võistluse ajal on kavas juba pargisõidu ametlik treening. Veidike on võimaliku probleemi üle juba ka pead murtud.
Kuigi ametlikku infot ei ole veel tulnud, on tänavuse Dew Touri toimumise kohal tegelikult väike küsimärk. Võistluspaigas valitsevad seni veel soojakraadid ning lund toodetakse öiste külmakraadide ajal. Ilmateade lubab aga olude paranemist ja siis saavad loodetavasti ka võistlusrajatised korralikult valmis.


description:
Et Pärnu Võrkpalliklubi peatreener Avo Keel räägib tihti vägevaid jahimehejutte, otsustasin välja uurida, kas neil ka mingi tõepõhi all on ja loomad metsas tõepoolest tema ees hirmu tunnevad. Nii kohtusime ühel külmal ja tuulisel sügishommikul Pärnumaal ning suundusime sealse Aruvälja Jahiseltsi meestega metsa ajujahile.

Sellele eelneb koosolek, kus seltsi juht Jaanus Põldmaa räägib, keda lasta tohib ning kuidas asi täpselt välja hakkab nägema. Koosolekul saab Keel ka kiita (ja muheleb nähtavalt - M.G.), sest lasi nädala sees põdra maha.

title: Avo Keele jahimehejuttudele kinnitust otsimas


description: Pärast vabariiklaste kandidaadi Donald Trumpi üllatuslikku võitu Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel ei läinud kaua, kuni maailma liidrid avaldasid uudise kohta oma arvamust. Suuremas osas väljendati ettevaatlikku optimismi.

title: Kuidas maailma liidrid Donald Trumpi võidu vastu võtsid


description: AMEERIKA JALGPALL. Cincinnati Bengalsi äärekaitsja Margus Hundi pea kohale kogunevad tumedad pilved. Esmaspäevases mängus New York Giantsiga ei pääsenud eestlane esimest korda sel hooajal 46 mehe hulka, kes mänguks üles anti. Hundi nelja aasta pikkune leping Bengalsiga lõppeb selle hooaja järel ja viimaseid arenguid arvestades ennustatakse, et Hundi saaga liigub klubivahetuse poole. Seekord jätsid treenerid Hundi küll mängust eemale, kuid tulemust see ei toonud: Giantsile kaotati 20:21.

title: Hundi taandamine tulemust ei toonud


description: JALGPALL. Eesti koondis alustas Kariibi mere piirkonnas peetavaid maavõistlusi 1:1 viigiga FIFA edetabelis 73. kohal asuva Saint Kittsi ja Nevise vastu.«Vastaste üllatav treenerivahetus vahetult enne kohtumist muutis ka nende mängu ülesehitust. Tavaliselt olid nad mänginud 4-4-2 süsteemis, kuid täna vajuti päris kiiresti kaitsesse, kus nad olid viie mehega. Võib-olla võrdleksin vastast Gibraltariga, kes oli kaitses ja panustas kiiretele kontrarünnakutele,» rääkis peatreener Martin Reim pärast kohtumist.

title: Eksootiline reis algas kahvatu viigiga


description: Möödunud nädala neljapäeval Tondiraba jäähalli jääle oma elu jätnud 55-aastane veteranhokimängija Sergei Orljankin oli parasjagu sooritamas pealeviset, kui ta jääle kokku kukkus. Häirekeskusesse tehtud telefonikõne kirjelduste kohaselt tabas meest nõrkushoog, mistõttu ei olnud kiirabil põhjust arvata, et tegemist oleks charlie prioriteediga väljakutsega. Teisisõnu ei peetud Orljankini seisundit häirekeskusesse saabunud informatsiooni põhjal eluohtlikuks. Tegelikkus oli teistsugune ning õhku jäi rippuma küsimus: «Aga mis siis kui…»

title: Elupäästva aparaadi omamist peetakse tülikaks


description: JALGPALL. Rahvusvaheline Jalgpalliliit FIFA on välja vihastanud nii Inglismaa kui ka Šotimaa poliitikud, sest keelas mängijatel eelseisval omavahelisel kohtumisel kanda spetsiaalseid käepalu, mille peal on kunstlill (täpsemalt moon – toim). Inglise ja Šoti vutikoondise maailmameistrivõistluste valikturniiri matš peetakse Wembley staadionil 11. novembril ehk vaherahu päeval, mil mälestatakse Esimeses maailmasõjas hukkunuid. Lilledega paelu on paljud mängijad kandnud juba aastaid ka liigamängudes.

title: Inglased ja šotlased peavad FIFAga lillesõda


description: SUUSATAMINE. Murdmaasuusatamise MK-sari pole juba üle kümne aasta oma võistluskava alade poolest uuendanud. Pead on aga tõstmas murdmaasuusakross, milles Eestis on juba mitu hooaega noortesarjades võistelnud. Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) murdmaasuusakomitee esimehe Vegard Ulvangi hinnangul võib uus ala peagi jõuda ka MK-sarja võistluskavva.

title: Murdmaasuusakross võib peagi MK-sarjas debüüdi teha


authors:
Kristina Herodes
Tairo Lutter

description: Talvine moemantra pole pikk, see koosneb kuuest tähest: m-a-n-t-e-l. Vahet pole, kas kiusab kole ilm, tume tuju või mõni stiilimure – paned hommikul välja astudes ilusa mantli selga ja päev ongi päästetud!

title: Mantel - talve tähtsaim rõivas


authors:
Kazimierz Popławski
Sipa Usa Scanpix

description: Presidendipaari surmaga lõppenud 2010. aasta Smolenski lennuõnnetus on muutunud poliitiliseks relvaks ning jaganud Poola poliitikud ja ühiskonna kahte leeri.

title: Smolenski katastroof Poola poliitilise võitluse teenistuses


description: Kuidas pääseda Eestis eriarstile? Esmalt tuleb täpselt selgeks teha, kuidas teevad kõik Eesti suurhaiglad oma töögraafikuid. Seejärel instrueerida pereliikmeid ning ühtse meeskonnana haiglad õigel kuupäeval kohe registratuuri avamise järel läbi helistada.

title: Arstilkäik nõuab kannatlikkust


authors:
Mariel Gregor
Tairo Lutter

description: Võrkpallikoondise peatreener Gheorghe Creţu, kes viimased aastad on klubitreenerina töötanud Poolas Lubinis, rääkis enne Eesti kvalifitseerumist korduvalt, et 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniirist Poolas saab nii võimas võrkpallietendus, et sealt ei tohi puududa.Nüüd on Eestil pilet etendusele olemas ja võib öelda, et koht saadi esiritta. Loosiga satuti üliraskesse, ent atraktiivsesse alagruppi: korraldaja Poola, Serbia ja põhjanaabrid soomlased. A-alagrupi mängud peetakse Gdanskis, mille võrkpallihall mahutab 10 000 pealtvaatajat.

title: Võimsad vastased värinat ei tekita

maintext:
Võrkpallikoondise peatreener Gheorghe Creţu, kes viimased aastad on klubitreenerina töötanud Poolas Lubinis, rääkis enne Eesti kvalifitseerumist korduvalt, et 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniirist Poolas saab nii võimas võrkpallietendus, et sealt ei tohi puududa.
Nüüd on Eestil pilet etendusele olemas ja võib öelda, et koht saadi esiritta. Loosiga satuti üliraskesse, ent atraktiivsesse alagruppi: korraldaja Poola, Serbia ja põhjanaabrid soomlased. A-alagrupi mängud peetakse Gdanskis, mille võrkpallihall mahutab 10 000 pealtvaatajat.


description: SEB finantsjuhtide uuringust selgub, et Eesti ettevõtted on küll varasemast optimistlikumad, kuid ometi plaanib üha vähem ettevõtteid oma raha kodumaale investeerida.

title: Suurettevõtted ei leia Eestis rahale kohta


description: Korvpalli naiste rahvuskoondis kogunes esmaspäeval, et valmistuda kaheks viimaseks EM-valikmänguks võõrsil. Laupäeval, 19. novembril algusega kell 19.30 mängitakse Zagrebis Horvaatiaga ning kolmapäeval, 23. novembril kell 20 Amsterdamis Hollandiga.

title: Merike Anderson jäi koondise nimekirjast välja