description:
CBS/AFP/Reuters/PM
Kanada politsei. Scanpix
Kanada idaosas evakueeriti umbes 60 kooli ja ülikooli õpilased faksiga saadetud pommiähvarduse tõttu, teatas politsei täna. Reutersi andmetel on vähemalt ühele USAs asuvale koolile sarnane ähvardus tehtud.

maintext:
Kanadas evakueeriti pommiohu tõttu üle poolesaja õppeasutuse PM
CBS/AFP/Reuters/PMKanada politsei. ScanpixKanada idaosas evakueeriti umbes 60 kooli ja ülikooli õpilased faksiga saadetud pommiähvarduse tõttu, teatas politsei täna. Reutersi andmetel on vähemalt ühele USAs asuvale koolile sarnane ähvardus tehtud.Kõik Kanada väikseimas Prints Edwardi saare provintsis asuvate põhi- ja keskkoolide õpilased toimetati turvalistesse kohtadesse, kuhu vanemad saavad neile järele tulla, lisas politsei. Suletud on ka Prints Edwardi saare ülikool ning Hollandi-nimeline kolledž.Prints Edwardi saare politsei sõnul pole seni koolidest midagi kahtlustäratavat leitud.Evakueerimise põhjustas Nova Scotia provintsi politseile saabunud ähvardus, milles ähvardati pommiplahvatusega provintsis asuvat kolme ülikoolilinnakut. Ülikoolilinnakud on nüüdseks evakueeritud.Politsei on lubanud korraldada peagi pressikonverentsi.


description:
12. september 2016
www.DELFI.ee
NATO hävitajad teevad madallende
Foto: Andres Putting
Esmaspäevast kuni kolmapäevani teevad Eesti kohal madallende Saksa õhuväe kaks Ämari lennubaasis paiknevat hävituslennukit Eurofighter.

title: NATO hävitajad teevad madallende

maintext:
NATO hävitajad teevad madallende
12. september 2016NATO hävitajad teevad madallendeFoto: Andres PuttingEsmaspäevast kuni kolmapäevani teevad Eesti kohal madallende Saksa õhuväe kaks Ämari lennubaasis paiknevat hävituslennukit Eurofighter.Madallennud toimuvad Liivi lahe, Pärnumaa lõunaosa, Viljandimaa, Kesk- ning Ida-Eesti õhuruumis ning mitte madalamal kui 152 meetrit (500 jalga) ja eelistatavalt asustatud punktidest eemal.NATO liikmesriigid eraldavad õhuväe õppuste ja harjutuste, sealhulgas madallendude läbiviimiseks kindlad osad oma õhuruumist. Ka Balti riikide valitsused on eraldanud oma õhuruumis piirkonnad madallendude sooritamiseks. Madallende sooritatakse kokkuleppel lennuameti ja Lennuliiklusteeninduse aktsiaseltsiga.Põhja-Atlandi Nõukogu otsuse kohaselt valvavad NATO liikmesriikide õhujõud Eesti, Läti ja Leedu õhuruumi rotatsiooni korras alates 29. märtsist 2004. aastal, mil Balti riigid said NATO liikmeks. Balti riikide õhuturve moodustab osa NATO targa kaitse kontseptsioonist, mille eesmärk on säästa alliansi liikmesriikide ressursse panustades erinevatesse võimekustesse ühiselt.Saksa õhuväe lennusalk võttis Balti riikide õhuturbe üle 31. augustil.Šiauliai lennubaasis paikneb praegu Prantsusmaa õhuväe õhuturbesalk, mille relvastuses on hävitajad Mirage 2000.

fasttext_language: et


description:
Matti Aivar Lind, toimetaja
www.DELFI.ee

maintext:
Delfi: Rootsi suurlinna Göteborgi raputab tulistamine tulistamise järel
Matti Aivar Lind, toimetajaÖöl vastu pühapäeva raputas linna järjekordne vägivaldne intsident, kui turistide seas populaarses Andra Långgatani linnajaos avati sõiduautost ühe kortermaja pihta tuli ja kuulivalangus sai vigastada nooremapoolne meesterahvas.Peagi pärast seda toimus teinegi tulistamine, kui tundmatu jõuk avas automaatrelvast tule Angeredi linnajaos asuva kortermaja välisukse pihta. Õnne kombel ei saanud selles intsidendis ükski inimene vigastada, sõnas Lippen.Pressiesindaja sõnul on “veel liiga vara öelda”, kas kahel tulistamisel oli seos Göteborgi kuritegelike grupeeringute vahel üha verisemaks muutuva arveteklaarimisega, mis nõudis viimati inimese elu reedel Frölunda turul.Eelmisel kuul sai linnas granaadirünnakus surma kaheksa-aastane laps. Ta oli valel ajal vales kohas, tõdes politsei toona.


description: Pildigalerii või muu audio/video meedia

title: Estonian World Review

maintext:
staff artiklile Kaarel Tarand: hinged ei ole riigi omad... : 1944. aasta hilissuvel lahkusid Eestist eelkõige okupantidega koostööd teinud isikud ja nende...
ajalugu artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : http://uueduudised.ee/marina-kaljuranna-vanaisa-oli-nkvd-kuller-ja-pisisuli/
rahva ühendamine artiklile Astume rahvaga ühte jalga! Mart Helme - : http://www.ohtuleht.ee/758584/jahmunud-helme-kaljurand-sulitab-ekre-valijatele-nakku Marina...
valija artiklile Rait Maruste Marina Kaljuranna... : http://www.ohtuleht.ee/758584/jahmunud-helme-kaljurand-sulitab-ekre-valijatele-nakku Marina...
Jüri Estam artiklile TIIA KATRIN REMMELKOOR : Hüvasti Tiia, näeme millalgi jälle selles suures taevatelgis või mis selle koha õige nimi on,...
Lembit Andres Tork artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : ÜKS ILUSA HINGEGA NAINE ÜTLES. Tervist ja jõudu! Vaatasin üle mida kõike olen viimastes...
Lembit Andres Tork artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : KAS MITTE ÜKS LÄBINÄHTAV ABSURD PEALE TEISE? MIDA KALLID MEHED ÜTLETE ENDALE, KUI VAADATA END...
ajalugu artiklile Jüri Toomepuu: Valimiskogu – pisku... : EW järjepidevusele vastaks isehakanud president.
Lembit Andres Tork artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Sularaha kaotamine 'demokraatia kaitseks' (ou jeee)! Nagu e-valimistegagi, 'tehnoloogia on valmis'....


description:
08. september 2016
www.DELFI.ee
Toomas Hendrik IlvesFoto: Andres Putting
President Toomas Hendrik Ilves leiab, et demokraatia kaitseks oleks parim viis sularahavaba ühiskond, vahendas ERRi uudisteportaal.

maintext:
Ilves kutsus demokraatia kaitseks sularahast loobuma
08. september 2016Toomas Hendrik IlvesFoto: Andres PuttingPresident Toomas Hendrik Ilves leiab, et demokraatia kaitseks oleks parim viis sularahavaba ühiskond, vahendas ERRi uudisteportaal.Ilves käis selle idee välja tänasel Avatud Ühiskonna Foorumil „Venemaa Euroopas: mida toob tulevik?“, kus ta ta märkis, et nn pehme jõu kasutamise meetodite tipus on jälitamatu sularaha.Ilves märkis, et riikides, kus demokraatia on nõrk, lokkab korruptsioon, kus sularaha mängib olulist rolli. Seetõttu leiabki Eesti riigipea, et kaotades sularaha, saaks demokraatiat märgatavalt tugevdada. Tema sõnul on tehnoloogia selleks valmis.


description:
Interfax-BNS
Vedelkütuse transiit. Транзит жидкого топлива. Снимок иллюстративный Toomas Huik
Venemaa lõpetab 2018. aastaks täielikult naftatoodete ekspordi läbi Baltimaade sadamate, teatas esmaspäeval uudisteagentuur Interfax.
«Valitsuse juhtnööridega seoses me suuname ümber kaubavood Baltimaade sadamatest Ventspilsis ja Riias meie oma Balti mere sadamatesse Ust-Luga ja Primorsk, aga samuti ka Novorossiisk,» ütles ettevõtte Transneft juhatuse esimees Nikolai Tokarev.

maintext:
Venemaa lõpetab naftatoodete ekspordi läbi Balti sadamate PM
Interfax-BNSVedelkütuse transiit. Транзит жидкого топлива. Снимок иллюстративный Toomas HuikVenemaa lõpetab 2018. aastaks täielikult naftatoodete ekspordi läbi Baltimaade sadamate, teatas esmaspäeval uudisteagentuur Interfax.«Valitsuse juhtnööridega seoses me suuname ümber kaubavood Baltimaade sadamatest Ventspilsis ja Riias meie oma Balti mere sadamatesse Ust-Luga ja Primorsk, aga samuti ka Novorossiisk,» ütles ettevõtte Transneft juhatuse esimees Nikolai Tokarev.Tokarev on juba mõned aastad tagasi öelnud, et Ust-Luga, Primorski ja Novorossiiski sadama käitlemismahu kasv võimaldab edaspidi suunata naftasaaduste tarned Balti sadamatest neisse sadamatesse.«Kui eelmisel aastal seal Baltikumis liikus nii üheksa miljonit tonni naftatooteid, siis sel aastal on see viis miljonit tonni. Aastaks 2018 me viime selle kaubavoo Baltimaades nullini. Hakkame koormama oma sadamaid, kuna mahud seda võimaldavad,» lisas Tokarev.Venemaa naftaeksport väljapoole SRÜ riike oli kaheksa kuuga 154,2 miljonit tonni, mis on 5,8 protsenti rohkem kui aasta tagasi. See teeb päevaekspordiks 4,63 miljonit barrelit. Sealhulgas augustis oli naftaeksport 18,2 miljonit tonni.Transnefti torujuhtmete kaudu läks kaheksa kuuga eksporti 146 miljonit tonni naftat, millest 132,8 miljonit tonni oli Vene nafta. Muul moel läks eksporti 21,4 miljonit tonni naftat. Transiitnafta tuli Kasahstanist, Aserbaidžaanist, Türkmenistanist ja Valgevenest.Transnefti torujuhtmete kaudu läks Novorossiiski sadamasse 15,3 miljonit tonni naftat, Primorski sadamasse 33,7 miljonit tonni ja Ust-Luga sadamasse 12,3 miljonit tonni.Rosneft eksportis Transnefti torujuhtmete kaudu naftat 67,5 miljonit tonni, Lukoil 14,5 miljonit tonni, Surgutneftegas 20,7 miljonit tonni ja Gazprom Neft 5,5 miljonit tonni.SRÜ riikidesse ehk täpsemalt Valgevenesse eksportis Venemaa kaheksa kuuga naftat 13,9 miljonit tonni.


description:
Katrin Hallik
Eesti Keele Instituudi selge sõnumi auhinna projektijuht
Soov, et riik räägiks inimesega selges keeles ja sõnumist oleks võimalik täpselt aru saada, on loomulik. Mis siis takistab sellise teabe saamist? küsib Eesti Keele Instituudi selge sõnumi auhinna projektijuht Katrin Hallik.
«Üks põhivabadusi, mis on kehtestatud eesmärgiga lihtsustada Euroopa Liidu kodanike elu, on vabadus valida elamiseks, töötamiseks või õpinguteks mõni liidu liikmesriik, mis ei ole antud kodaniku kodumaa.»

maintext:
Katrin Hallik: riik, räägi minuga selges eesti keeles
Katrin HallikEesti Keele Instituudi selge sõnumi auhinna projektijuhtSoov, et riik räägiks inimesega selges keeles ja sõnumist oleks võimalik täpselt aru saada, on loomulik. Mis siis takistab sellise teabe saamist? küsib Eesti Keele Instituudi selge sõnumi auhinna projektijuht Katrin Hallik.«Üks põhivabadusi, mis on kehtestatud eesmärgiga lihtsustada Euroopa Liidu kodanike elu, on vabadus valida elamiseks, töötamiseks või õpinguteks mõni liidu liikmesriik, mis ei ole antud kodaniku kodumaa.»«ELi kodanikel on vabadus elada, töötada või õppida mistahes ELi riigis.»Kumba te kahest eelnevast lausest eelistate?Ajakirja Scribes Journal of Legal Writing 14. numbrist võib lugeda Christopher Trudeau artiklit uurimusest, milles küsitleti Michigani advokaadibüroode 376 klienti. Uuriti juriidiliste tekstide arusaadavust. 79 protsenti küsitletuist vastas, et nad on sageli saanud juristidelt dokumente, millest on keeruline aru saada. 58 protsenti vaatas peaaegu alati mõne termini tähendust sõnaraamatust. 80 protsenti eelistas juriidilise teksti selges keeles ümberkirjutatud varianti. Märkimist väärib Trudeau tähelepanek, et mida kõrgem oli vastaja haridustase, seda enam eelistas ta selgekeelset varianti.Usun, et kui Eestis selline uurimus teha, oleks tulemus üsna samasugune. Soov endaga seotud teabest täpselt aru saada on loomulik soov. Aga mis siis takistab sellise teabe saamist?Uno Liivaku hoiatas juba 1972. aastal, et ühes kantseleis keele kohta langetatud väärotsus jõuab dokumentide vahendusel peagi teistesse, kus keele asjus kriitikavõimetud ametnikud võtavad selle omaks ja hakkavad seda omakorda levitama.Haridusminister Jürgen Ligi on sotsiaalmeedias kirjutanud, et ametnike keelekasutus on kantseliidiga risustatud ning ilus eesti keel vajab järjepidevat kaitset. Keelenõukogus on minister maininud, et soovib keeleinimeste jõulisemat sekkumist ametnike keelekasutusse.Teabest arusaamise raskus ei tulene ainult sõnade väärpruugist, kantseliidist või õigekirjavigadest. Asi on harjumuses kasutada keerulist väljendusviisi, kopeerida ja kleepida lõike olemasolevatest dokumentidest ilma vajaduseta tagada, et info vastuvõtja saaks sellest aru. Meis elab ka uskumus, et ametlik tekst peabki keeruline olema, muidu ei ole see tõsiseltvõetav.Info läbimõtlemine ja selge väljendumine ei tule kergelt, vaid nõuavad teadlikku keskendumist küsimusele, kellele, mida ja kuidas ma tahan öelda. Keel ju peegeldab mõtlemist ja hoiakutest saavad alguse keelelised valikud.Selge keelekasutus eeldab mõtlemist info saaja ning tema võimete ja vajaduste peale. Eeldab seda, et kliendi tagasiside võetakse arvesse. See on sihipärane, mõlemast poolest lugu pidav infoedastus. Õigekirjaoskus kuulub siia juurde loomuliku osana.Eestil on vedanud: meil puudub sajanditepikkune bürokraatlik traditsioon. Näiteks Ühendkuningriigis võideldakse 300-aastaste seaduste (muu hulgas duellipidamise seaduse) muutmise nimel. Nõukogude ajal õitses meil küll vene kantseliit, aga selle suhtes säilis meil enamasti eluterve võõristus. Euroinglise bürokraatiakeele mõju eesti keelele on raskem tõrjuda, kuna see tekib nii-öelda vabatahtlikult. Meie ise võtame oma keelde selliseid imeloomi nagu «keskkonnatervis», «keskpikk» või «tõusev mobiilsus» ning eputame inglispäraste väljendusviisidega. Olen aga pigem seda meelt, et keelejõgi suudab aja jooksul võõrast prahti oma loogika järgi päris edukalt ümber vormida.Ka keelehoole on Eestis pika traditsiooniga ja hästi toimiv ning küllap võitlus kantseliidi ja kehva keelekasutusega jätkub nii kaua, kuni on keele kasutajaid.Selgus kui eesmärkSelgusest kui keelehoolde eraldiseisvast eesmärgist ei ole Eestis väga palju räägitud. Vast oleks praegu õige aeg mõelda, kuidas korraldada ja kaitsta keelt eurobürokraatia juurdumise eest. Praegu, kui meie ametlik keel ei ole veel regulatsioonidest liiga koormatud ja meil on paindlikkust teha valikuid. Kuidas anda õige tõuge keele ratsionaalsemaks kasutamiseks ühiskondlikus infoedastuses?Selle kohta leiab ideid Põhjamaadest.Norra valitsuse aruandes parlamendile (2008) on öeldud, et ametlik keelekasutus on kogu ühiskonna keelekasutuse eeskuju ja seetõttu tuleb ühiskondlike dokumentide koostamisel järgida selge keele põhimõtteid. Norra keelenõukogu juures on ametis selge keele töörühm, kes korraldab ametnikele selge keele tasemekoolitusi ning annab välja selge keele auhinda.Rootsi justiitsministeeriumis töötab viis selge keele asjatundjat, kes toimetavad eelnõusid selge keele põhimõtete järgi. 1993. aastast tegutseb Rootsis selge keele töörühm, kelle ülesanne on korraldada selge keele koolitusi ja koostada käsiraamatuid.Soome valitsuse tellimusel loodi Soome selge keele tegevuskava aastatel 2013–2014.Nii nagu kantseliit, nii saab ka selge keele praktika levida valitsuse tasandilt allasutustesse.Ehk oleks aeg mõelda Eesti selge keele tegevuskava peale? Võib-olla vääriks kaalumist, mis kasu saaks Eesti ühiskond selge keele süsteemsest rakendamisest ametlikus suhtluses?Tegevuskava loomine eeldab, et nähakse suurt pilti ja selle koostisosi omavahelistes seostes. Mida selgem on ametlik keel, seda kergem on ajada asju ja seda tõhusamalt toimib riik. Selguski võib olla nakkav, kui selleks on antud ametlik luba ja kinnitus, et bürokraatliku keerukuse kõrvalejätmine on säästlik mõtteviis.Sihtrühma tuleb tundaSelleks et info jõuaks õige sihtrühmani, tuleb teada, kuidas sihtrühma kõnetada ja millist infot inimesed vajavad. Toon selle kohta ühe paradoksaalse näite.Eestis on hakatud looma avaliku sektori veebilehtede arendamise ja haldamise ühtset süsteemi. Eesmärk on ühtlustada ministeeriumide kodulehed ja koondada ka allasutuste info. Mitme ministeeriumi leht on selle põhjal juba uuendatud. Visioonidokumendis on sihtrühma kirjelduses märgitud, et info peab olema visualiseeritud, kiiresti ja kergesti omandatav ning mõistetav 9. klassi õpilase tasemel lugejale. Suurepärased mõtted. Ainult et info sihtkasutajaks on visioonis märgitud 20 protsenti Eesti inimestest: ettevõtjad, valdkonnaspetsialistid ja aktiivsed eraisikud (hinnang on antud kvaliteetpäevalehti lugevate inimeste arvu põhjal).Aga ülejäänud? Kas riik ei peaks võtma eesmärgiks kõnetada avaliku sektori lehtedel kõiki täiskasvanud elanikke, kel on vaja endaga seotud teavet leida? Kas riigi eesmärk ei peaks olema võimalikult suurt hulka elanikke kaasata? Võrdluseks olgu öeldud, et Eestis on tööealisi elanikke üle 60 protsendi ja pensioniealisi ligi 20 protsenti.IT-maailmas on käibel praktiline metoodika: kasutatavus, mille abil analüüsitakse kodulehtede tegelikku kasutamiskõlblikkust. Seda rakendatakse aina enam ka Eestis. Kasutatavus ei ole Eestis levinud aga ametlike tekstide hindamisse, sellega ei mõõdeta, kui tõhusalt ametiasutus või eraettevõte inimestega suhtleb. Info kasutatavus selgub sageli tagantjärele ja võib vahel kaasa tuua hulgaliselt selgust otsivaid telefonikõnesid.Ka tagasisidekanaleid on avaliku sektori teenusepakkujatel vähe. Ometi räägivad infodisainerid maailmas aina enam sellest, et kasutatavusuuring peaks olema igasuguse ühiskondliku teabe loomise esimene samm.Selge sõnumi auhindAmetlik keel kujundab ühiskondliku suhtluse stiili, sest selle mõju ulatub ühiskonna paljudesse kihtidesse. Mida rohkem võetakse arvesse teabe sihtrühma ja mida rohkem teevad koostööd ametnikud, juristid, keeleinimesed ja infodisainerid, seda arusaadavam ja loomulikum on info meie ümber.Selge infoedastuse häid näiteid on Eestis päris palju. Seda on kinnitanud selge sõnumi auhinna võistlustööd, millest tõstaks esile Tervise Arengu Instituudi, Riigimetsa Majandamise Keskuse, maksu- ja tolliameti ning Tallinna Ülikooli tegemisi.Selle aasta selge sõnumi auhinna võistlus on alanud. Töid saab esitada 30. septembrini kodulehel selgesonum.ee.


maintext:
Tulemas on Lõbus Mihklipäeva Pidu Eesti Majas
Andres Raudsepp juhatab ühislaulu
Kay Tüll ja Edgar Liik naudivad päeva
Kui te ei tea Mihklipäeva tähendust, tulge kohale! Kui teil on mälestusi Mihklipäevast, või tarkusi või teadmisi Mihklipäeva kohta- tulge neid meiega jagama. Kohe on algamas Pensionäride klubi uus hooaeg, mida alustame Mihklipäeva tähistamisega neljapäeval 29. septembril 2016 kell 1 p.l. Eesti Majas (uksed avatud kell 12:30) Kõik on teretulnud!Loodame meie ühises kodus näha nii vanemaid kui ka nooremaid külalisi nii siit kui ka kaugemalt. Iga laud on kaunistatud Ülle maitsvate suupistedega. Andres Raudsepp juhatab meie ühislaule ja annab hoogu ja soojust juurde oma rõõmsamelsete lauludega. On oodata teisi külalisesinejaid. Pensioäride klubil on uus juhatus kes ootab teid meiega koos sügise algust pühitsema. Tulge välja ja kutsuge sõbrad kaasa! Palun teatage oma osavõtust enne 24. septembrit (Ingrid 416-461-5799 või Maimu 416-421-3812). Osavõtumaks on 15 dollarit.


description:
17. september 2016
Toomas Kümmel, ajakirjanikKadri Paas
ajakirjanik
Toomas Kümmel, Siim Kallas, Vladimir PutinFoto: Kollaaž
Arutelu Peterburi Vneštorgbanki osakonna kontolt 20,5 miljonit dollarit välja võtnud isiku nime üle ei ole senini vaibunud. Ärileht avaldab Toomas Kümmeli raamatust "VEB Fond - kadunud raha" alapeatükid "Kes sai 20,5 miljonit dollarit – saladust ei ole" ja "Bank of New York". Neid kahte alapeatükki pidas VEB Fondi kaasusega seonduvalt ülioluliseks muuhulgas riigikogulasest reformierakondlane Igor Gräzin.

maintext:
VEB Fondis ei ole enam saladusi: kes sai 20,5 miljonit dollarit?
17. september 2016Toomas Kümmel, ajakirjanikKadri PaasajakirjanikToomas Kümmel, Siim Kallas, Vladimir PutinFoto: KollaažArutelu Peterburi Vneštorgbanki osakonna kontolt 20,5 miljonit dollarit välja võtnud isiku nime üle ei ole senini vaibunud. Ärileht avaldab Toomas Kümmeli raamatust "VEB Fond - kadunud raha" alapeatükid "Kes sai 20,5 miljonit dollarit – saladust ei ole" ja "Bank of New York". Neid kahte alapeatükki pidas VEB Fondi kaasusega seonduvalt ülioluliseks muuhulgas riigikogulasest reformierakondlane Igor Gräzin.Riigikogu põhiseaduskomisjoni liige Peeter Ernits kirjutas 13. septembril oma Facebooki kontol: Äge arutelu oli selle üle kas VEB - fondi uurimismaterjalid tuleks avalikustada või mitte. Saaksime muu hulgas teada, kes olid need isandad kes Eesti Pangas organiseeritud pettuse tulemusena võtsid Peterburi pangast välja 20 miljonit dollarit. Aga ei midagi. Häältega 5 /4 lükati ettepanek tagasi.ReklaamReformikad, sotsid ja IRL olid avalikustamise vastu. Mina ja teised opositsioonisaadikud nõudsid avalikustamist. Ah jaa, Madissoni polnud kohal kes oleks ka avalikustamise poolt hääletanud. Aga siis oleks olnud seis 5:5 ja kaalukeeleks oleks osutunud Kalle Muuli. Praegu jäi Kalle ettevaatlikult erapooletuks. Vaat sellised lood Toompea suletud uste tagant.“Loe veel:Raha kaotanud ärimees: VEB fondist joonistub kaudselt välja Reformierakonna sünnilugu (75) 23. november 2015Riigikohtunik kirjutas VEB-i otsusele uhke puändiga lõppenud eriarvamuse (130) 07. november 2014Facebookis järgnes sellele arutelu, mis need salajased materjalid ikkagi on, mida Ernits silmas pidas. Ka Kalle Muuli võttis toimunu kohta sõna, avaldades Facebookis selle kohta lühikese kommentaari: „Üks VEB - fondile saadetud kiri siiski on, mille Kapo on salastanud 50 aastaks. Ajakirjanikuna ei saanud ma seda lugeda, aga nüüd riigikogu liikmena on see võimalik.“Järgnevalt avaldab Ärileht täismahus kaks alapeatükki Toomas Kümmeli raamatust "VEB Fond - kadunud raha".Kes sai 20,5 miljonit dollarit – saladust ei oleVEB-fondi loo järelmina jäi õhku rippuma suur saladus, kes ikkagi võttis välja Vnešekonompanki (VEB) külmutatud kontodelt Vahur Krafti petukirjaga välja kanditud 20,5 miljonit dollarit. Ehkki meedias on ilmunud mitmeid spekulatsioone, ripub selle kohal justkui saladuse loor. Miks justkui? Aga sellepärast, et mitte mingit saladust ei ole. Raha välja võtnud inimese nimi on teada ja avalikult ka välja öeldud juba 11 aastat tagasi. Uskumatu, kuid keegi ei ole seda märganud!2004. aastal ilmunud VEB-fondi dokumentaaluurimuses „Isamaa rüüstajad“ lk 183 kirjutasin: „20,5 miljonit dollarit kanti VEB-i külmutatud arvelt Venemaa Välismajanduspanga Peterburi osakonna arvele. (...) Kellele kuulus arve? Peterburi tuntud investeerimiskompaniile AVK, mille täisnimetus on Aleksandr V. Kostikov ja partnerid. Edasi kaovad jäljed offshore-firmade rägastikku.“Seegi pole veel kõik. Riigikogu uurimiskomisjoni aruandes mainiti: „Ühe ettevõtja väitel liikus raha edasi investeerimisfirmasse AVK, sealhulgas ta väitis, et kuna VEB-i konto käsutamisõigus oli vaid Eesti Pangal ja endisel PEAP-il, ei ole mõeldav, et ülekanne sai teostuda Eesti Panga juhtide teadmata.“ (Riigikogu uurimiskomisjoni aruanne, 2014, lk 45)Sealjuures viidatakse aruandes BNS-i uudisele 17.12.2002. Muidugi tuleb sealt välja ka seda juttu rääkinud ärimehe nimi, kuid see pole üldse oluline. Oluline on see, et viidatud ärimees töötas sel perioodil tihedalt ka VEB-i suunal.Kes siis oli investeerimisfirma AVK omanik sel perioodil? Räägime temast lähemalt. Tänu kõrgetele riigiametitele, ambitsioonikatele ärihuvidele ja ka skandaalidele on Igor Kostikovi elukäiku Venemaa meedias piisavalt valgustatud. See on tüüpilise karjääriinimese lugu, kes soveti poliitilisse süsteemi kohanedes suutis mängleva kergusega hüpata Nõukogude Liidu lagunemise järel Venemaal kujunenud rahavõimu laineharjale. Igor Kostikov on tüüpiline näide võimu ja isikliku äri ühildumisest tänapäeva Venemaal. Samas ka tõusust ja langusest, mida põhjustab võimukabinettide soosing ja sealt välja langemine. Samuti on Igor Kostikov hea näide sellest, kuidas sovetirežiimi ajal kujunenud sidemed aitasid uute tuulte puhudes ärimaailma ja võimusüsteemi kõrgematele korrustele tõusta.Igor Kostikov on pärit Piiterist, kust on pärit ka suur osa tänasest Venemaa võimu- ja ärieliidist. Ta on sündinud 19. juunil 1958. aastal. Inimesed, kes mäletavad tema lapsepõlve, ei oska välja tuua midagi, mis viitaks Kostikovi erilisele andekusele või edasipüüdlikkusele. Pärast keskkooli lõpetamist otsustas ta astuda Leningradi Riiklikku Ülikooli poliitökonoomiat õppima.Kuid päevasesse osakonda ta sisse ei saanud, tuli leppida õhtuse osakonnaga. See ei andnud aga vabastust ajateenistusest sõjaväes. Kohustuslikust sõjaväeteenistusest vabaks saamiseks asus ta tööle Hlopini-nimelisse Radiatsiooni Instituuti. Instituudi tollaste töötajate arvates oligi see tööleasumise peamine põhjus, mitte aga huvi teaduse vastu.Hoopis viljakam oli noormehe tegvus Leningradi Riikliku Ülikooli Majandusteaduskonna komsomoliaktivistina. 1984. aastal lõpetas ta ülikooli juures ka aspirantuuri, kuid kandidaaditöö kaitsmist sellele ei järgnenud. Järgnes hoopis suunamine Togliatti-nimelise Inseneri- ja Majandusinstituudi komsomolikomitee sekretäriks. Samal ajal pidas selles instituudis loenguid noor dotsent Anatoli Tšubais.Tšubaisi teenistusleht on esinduslik: Peterburi linnapea Anatoli Sobtšaki nõunik, peaministri esimene asetäitja majandus- ja finantspoliitika alal ning erastamisprogrammi väljatöötamise ja elluviimise peaideoloog ja juht, presidendi administratsiooni juht, mõjukate riigiettevõtete Venemaa Ühendatud Energiasüsteemid juht ning kuni tänaseni ROSNANO peadirektor.Varsti toimus noore komsomolitöötaja elus edutamine Nõukogude Liidu Noorsoo-organisatsioonide Komitee Leningradi osakonda. Tuleb mainida, et seda organisatsiooni kasutas ka KGB nii katusorganisatsioonina kui ka perspektiivsete tulevaste kaastöötajate väljasõelumiseks. Sealt suunatakse Igor Kostikov juba Moskvasse, Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia Maailmamajanduse ja Rahvusvaheliste Suhete Instituudi aspirantuuri.Kuid jälle, nagu oli kord juba juhtunud Leningradi Riikliku Ülikooli Majandusteaduskonna aspirantuuris, ei järgne teaduslikku tulemust, kandidaaditöö kaitsmist. Ta pöördub taas komsomolitöö poole, kuid juba Nõukogude Liidu Noorsoo-organisatsioonide Komitee keskaparaadis Moskvas. Seal töötas ta esindajatega Lääne-Euroopa riikidest ning eriti Suurbritanniast.Lääne elu kogemus ja pikk tööülesannetel viibimine Inglismaal võisid mõjuda viljastavalt Igor Kostikovi hilisemale huvile finantsturgude ja investeerimise vastu. Kuid kindlasti mitte ainult, sest oma esimese firma Marka Ltd asutas ta juba 1990. aastate alguses, pärast norsoo-organisatsioonide komitee likvideerimist ja kodusesse Piiterisse tagasipöördumist. Marka Ltd oli üks esimesi finantskonsultatsioonifirmasid Venemaa turul, mis osutas siseturuanalüüsi ja -prognoosi ning firmade asutamise ja registreerimise teenuseid.Just see tegevus viis 1993. aastal Peterburis investeerimisfirma Aleksandr V. Kostikov ja partnerid (AVK) rajamiseni. AVK peadirektoriks sai Igor Kostikov. Kuna tollane seadusandlus aga keelas nimetada firmasid selle asutaja nimega, kasutati nimetust AVK. Nime Aleksandr andis üks Igor Kostikovi partneritest, kes hiljem firmast lahkus.1992.–1993. aastal täiendas Igor Kostikov ennast Inglismaal firma Friends Provident Assets Management investeerimisfondide juhtimise osakonna juures. Pärast seda juhtis kuni 1999. aastani oma investeerimisfirmat Aleksandr V. Kostikov ja partnerid. Igor Kostikovi firma haldas tol ajal mitmete oluliste omavalitsuste laene: Peterburi linn, Omski, Orenburgi ja Sverdlovski oblastid.1999. aastast hakkas Igor Kostikov täitma olulisi kohti ka riigiametites. Märtsist 1999 kuni 2000. aasta alguseni oli ta Peterburi linna administratsiooni rahanduskomitee esimehe asetäitja, sealt edasi juba Venemaa Väärtpaberituru Föderaalse Komisjoni (VVFK) esimees. See periood oli ka Igor Kostikovi tähelennu haripunkt. Sel ajal osales ta näiteks 2001. aastal president Vladimir Putini korraldusega moodustatud töögrupis Gazpromi aktsiaturu liberaliseerimiseks.Pärast VVFK ümberstruktureerimist kaotas Igor Kostikov endise mõju Venemaa võimuringkondades, kuid tema nimi pole kadunud majandusajakirjanduse veergudelt tänini. 2005. aastal valiti Igor Kostikov mõjuvõimsa Venemaa Töösturite ja Ettevõtjate Liidu asepresidendiks.Igor Kostikovi karjäär ja tegevusvaldkond oli igati sobilik, et mängida rolli TSL Internationali 20,5 miljoni suuruse VEB-i nõude lahtikülmutamisel. On ju selge, et selle operatsiooni otsustavad lülid kogu asja elluviimiseks asusid Venemaal. Meie käsutuses on kaks VEB-i väljavõtet PEP-i külmutatud korrespondentkonto saldost, kuhu ilmselt keegi VEB-i töötajatest on käsikirjaliselt märkinud 20,5 miljoni dollari suuruse kande kohta Peterburi Vneštorgbanki selle saajaks AVK.Samadele allikatele tuginedes sai AVK 20,5 miljonit dollarit kätte reaalses rahas. Kuidas ja kellele see raha edasi liikus? See on juhtlõng, mida mööda harutades jõuaksime Eesti Panga petukirjaga alustatud VEB-i tehingute tegeliku taustani. Aga selle väljaselgitamiseks jäävad ühe ajakirjaniku käed liiga lühikeseks ja võimalused piiratuks.Bank of New YorkKäsitlesime eespool ühte ekslikku rahaülekannet TSL International arvele UBB-s. Aleksander Matti TSL International kandis sellest summast kohe u 2/3 üle firmale Belka Trading. Firma Belka Tradingu nimi käis 1990. aastate lõpul läbi hoopis suuremast skandaalist, mis oli seotud Bank of New York rahapesuskandaaliga.Endise Venemaa Keskpanga esimehe Viktor Geraštšenko sõnul toimus alates 1993. aastast enamik Venemaa dollaritehinguid Bank of New Yorki kaudu. Skandaal puudutas Venemaa riigieelarve ja välismaalt arenguabiks saadud hiiglaslike summade varastamist, kus rahapesu sõlmpunktiks oli Bank of New York. Peale paberraha on olemas ka kontoraha.Dollarite emiteerimiseks on ainuõigus USA föderaalreservil, mis täidab seal keskpanga ülesandeid. Lihtsustatult peaks kõikidel välisriikide residentidel olema tehinguteks USA dollariga korrespondentkonto mõnes USA pangas. Muidugi võib see ahel olla ka mitmeastmeline.Näiteks meie SEB-il võib olla konto emapangas Rootsis, emapangal omakorda on korrespondentkonto mõnes USA pangas. Taoline konto oli ka Vnešekonombanki Peterburi osakonnal või selle emapangal Bank of New Yorkis. Sellele kontole kandiski VEB PEP-i külmutatud kontolt näiteks 20,5 miljonit dollarit.1999. aasta suvel hakkasid Lääne meeedias ilmuma kirjutised, et USA pankades toimub ulatuslik Venemaa organiseeritud kuritegevusega seotud rahapesu. Samuti väideti, et sealtkaudu on pestud IMF-i poolt Venemaale eraldatud laenu- ja toetussummasid. 20. augustil 1999 teatas The New York Times esilehel, et USA võimud kahtlustavad Bank of New Yorki ulatuslikus rahapesus. ( http://www.nytimes.com/1999/08... Väidetavalt kanti panga ühe arve kaudu perioodil oktoobrist 1998 kuni 1999. aasta märtsini läbi 4,2 miljardit dollarit musta raha Venemaalt. Kirjutises tuuakse välja, et rahapesuga on seotud panga töötajad Nataša Gurfinkel-Kagalovski ja tema alluv panga Ida-Euroopa divisjonis Lucy Edwards. Rahapesuskeemide taga nähti aga Venemaa kuritegeliku maailma ühte autoriteeti Semjon Mogilevitšit.Nataša Gurfinkel-Kagalovski on sündinud Nõukogude Liidus Leningradis ja lõpetanud Leningradi Ülikooli idateaduste teaduskonna. 1979. aastal emigreerus ta koos ema, õe ja abikaasaga USA-sse. Pärast kuulsa Princetoni ülikooli lõpetamist asus ta 1986. aastal tööle Irving Trust panka.Seal sai tema ülesandeks suhted Nõukogude Liidu pankadega, peamiselt VEB-iga. 1988. aastal liideti Irving Trust Bank of New Yorkiga. Nataša Gurfinkel-Kagalovski jäi ametisse edasi ja jätkas tööd Nõukogude Liidu suunal. Just sellel ajal omandas ta Nõukogude Liidus tutvusi, kui osales läbirääkimistel VEB-i ja hiljem teiste pankadega.Seetõttu ei olegi imestada, et alates 1993. aastast rajasid Venemaal tekkinud kommertspangad sidemeid just Bank of New Yorkiga, sest seal oli võimalik suhelda vene keeles ja mõisteti hästi nende probleeme. (Kommersant, 20.10.1999 http://www.kommersant.ru/doc/2... Nataša Gurfinkel-Kagalovski teine mees Konstantin Kagalovski oli 1990. aastate alguses Venemaa esindaja IMF-i juures. Pärast seda siirdus ta MENATEP panka ning oli naftakompanii Jukos esimehe üks asetäitjaid.Bank of New York vallandas 1999. aasta lõpul Nataša Gurfinkel-Kagalovski ametist. Sisuliselt ta põgenes Venemaale.Miks seda lugu üldse rääkida? Aga selleks, et näidata, missugused olid olud Venemaa panganduses ja missugustes räpastes operatsioonides nad 1990. aastatel osalesid. Meid huvitav VEB-fondi lugu oli aga Eesti Panga petukirjaga loodud 32,3 miljoni dollari väljakantimise operatsiooni osas tihedalt seotud Venemaaga, kus Eestist osalenud tegelased olid vaid pisikesed mutrikesed palju suuremates rahapesumängudes.


title: Okupatsioonide muuseum PRESSITEADE

maintext:
Okupatsioonide muuseum PRESSITEADE
1.09.2016
Tšehhi Vabariigi kultuuriminister avab Eesti visiidi käigus Okupatsioonide muuseumis näituse vabadusvõitlejast Jan Palachist
Okupatsioonide muuseum avab 1. septembril kell 17.00 noore Tšehhi vabadusvõitleja, Jan Palachi elu ja pärandit tutvustava näituse. Näituse avab Eesti visiidi käigus Tšehhi Vabariigi kultuuriminister Daniel Herman.
Näitus kõneleb elust Tšehhoslovakkias aastatel 1968-69, Praha kevade perioodist ning 21. augustil 1968 alanud nõukogude okupatsioonist.
Jan Palach oli Karli Ülikooli tudeng, kes süütas end protestiks nõukogude invasiooni vastu 16. jaanuaril 1969 Praha Václavi väljakul põlema ning suri mõned päevad hiljem. Jan Palachi matus kujunes viimaseks üldrahvalikuks manifestiks kunagiste ideaalide toetuseks, alles tema eneseohverduse 20. aastapäeva rahvakogunemised andsid ühiskonnale uut vabadusesädet ja said seega totalitaarse režiimi langemise alguseks.
Näitusel esitletakse ka Jan Palachi monumendi arhitektuurse lahenduse leidmiseks korraldatud avalikul konkursil osalenud projekte ja võidutööd.
Näituse on koostanud Tšehhi Vabariigi Rahvusmuuseum ning selle Eestisse toomist vahendas Tšehhi Vabariigi Suursaatkond.
Näitus on avatud 2. oktoobrini.
Lisainfo:
Riin Kobin
Tšehhi Vabariigi Suursaatkond
tel 5025183


description:
Arvamus
Harri Kivilo: Mida kõrgeima riigivõimu teostajad ei tohiks iial unustada
12/09/2016
Põhiseadus sätestab et Eesti Vabariigis on kõrgeima riigivõimu kandja rahvas. Nii oli see ka enne seda, kui Nõukogude Liit Eesti iseseisvuse kuritegelikult aastal 1940 peatas. Meie hulgas ei ole ilmselt enam kedagi, kes hääleõigusliku kodanikuna okupatsioonieelses Eestis elas. Ja nii võib tekkida, ja paljudel ongi tekkinud, arusaamine et okupatsioonieelset Eestit pole vaja taastada. Piisab sellest kui toimime nagu Eesti oleks üks iseseisvunud Nõukogude Liidu vabariik . Ent ometi on meil piisavalt andmeid et aastaks 1940 oli Eesti kujunenud edukaks ja ikka veel paremaks muutuvaks Euroopa riigiks. Nii kodanikel kui riigivõimu teostajail polnud toona vaja kanda kommunistliku ideoloogia ega venepärase elustiili taaka.

maintext:
Harri Kivilo: Mida kõrgeima riigivõimu teostajad ei tohiks iial unustada UU
ArvamusHarri Kivilo: Mida kõrgeima riigivõimu teostajad ei tohiks iial unustada12/09/2016Põhiseadus sätestab et Eesti Vabariigis on kõrgeima riigivõimu kandja rahvas. Nii oli see ka enne seda, kui Nõukogude Liit Eesti iseseisvuse kuritegelikult aastal 1940 peatas. Meie hulgas ei ole ilmselt enam kedagi, kes hääleõigusliku kodanikuna okupatsioonieelses Eestis elas. Ja nii võib tekkida, ja paljudel ongi tekkinud, arusaamine et okupatsioonieelset Eestit pole vaja taastada. Piisab sellest kui toimime nagu Eesti oleks üks iseseisvunud Nõukogude Liidu vabariik . Ent ometi on meil piisavalt andmeid et aastaks 1940 oli Eesti kujunenud edukaks ja ikka veel paremaks muutuvaks Euroopa riigiks. Nii kodanikel kui riigivõimu teostajail polnud toona vaja kanda kommunistliku ideoloogia ega venepärase elustiili taaka.Meie hulgas on ilmselt väga vähe hääleõiguslikke kodanikke, kes teavad et Nõukogude Liit on ilma Eestipoolse süüta murdnud kõik lubadused mis on määratud Eestiga sõlmitud Tartu rahulepingus (02.02.1920), Mittekallaletungi ja tülide rahuliku lahendamise lepingus (04.05.1932) ning Vastastikuse abistamise paktis (28.09.1939). Okupatsiooni aastatel 1940–1941 ning 1944-1991 hävitas Nõukogude Liit Eesti olemise eduka põllumajandusliku riigina ning rajas pinnast reostavaid Nõukogude Liidule vajalikke tööstusi. Koos 140 000 talu sundvõõrandamise ja kolhooside moodustamisega hävitati ka väga intensiivne ühiskondlik ja kultuuriline tegevus kõigis valdades. Genotsiidi eesmärgil hukati väga palju süütuid inimesi, mitukümmend tuhat ühiskondlikult tegusat eestlast küüditati Siberi orjalaagritesse, ning Eesti maa-alale saadeti elama Nõukogude Liidu kodanikke nii et eestlasi oli aastal 1989 oma isade maal vaid 61,5 % elanikkonnast.Eespool esitatud andmete kohaselt on Nõukogude Liit süüdi väga räigetes ja ulatuslikes inimsusevastastes ja majanduslikes kuritegudes. Ainuüksi elujõulise, kõiki valdu haarava maaühiskonna muutmine viletsusest vaevatuks ääremaaks on kuritegu mille taastamine nõuab miljardeid eurosid ja mitmete põlvkondade pühendumust ja vaeva – kui selle teostamist suudab rahvas vajalikuks pidada.Lausa imetlustpälviva heatahtlikkusega on eestlased võimaldanud siia genotsiidi eesmärgil saadetud Nõukogude Liidu rahvuste liikmeil Eesti kodakondsus saada. Ilma et kodakondsuse taotlejad oleksid pidanud tunnistama et nemad või nende vanemad pole kuritarvitanud eelisõigusi mis neil olid poole sajandi vältel eestlaste suhtes. Justkui alaväärtuskompleksi põdejad, pole Eesti riigivõimu kõrgemad esindajad pidanud suure hulga venelaste Eestisse saatmist Nõukogude Liidu kuriteoks. Vene Föderatsioonilt pole nõuti sentigi nende venelaste hoolduskulude katteks, kes pole suutnud või tahtnud sotsiaalmaksu tasuda. Täiesti põhjendamatult on ka teiste okupatsioonikahjude hüvitamisest loobutud. Riikliku alaväärtuskompleksi kõige ilmekamaks näiteks on Eesti territooriumi ühe viiendiku kinkimine Vene Föderatsioonile – ilma absoluutselt mitte midagi vastu saamata.Kahekümne viie aasta vältel on Eesti Vabariigi juhtijad arvanud, et täites innukalt kõiki Euroopa Liidu direktiive ja saates kaitseväelasi NATO missioonidel osalema, on eesti rahvuse ja kultuuri püsimajäämine tagatud ilma eestlaste rahvuslikku iseteadvust arendamata ning oma õiguste täitmist nõudmata. Eesti Vabariik on alandlikult ja „hääletult” leppinud sellega et: aastal 1939 lubasid lääneliitlased Balti riikides teha mida nende liitlane, Nõukogude Liit soovis; ning Teise maailmasõja lõpul peatati võidukad lääneliitlaste väed Elbe jõe joonel selleks et Nõukogude Liit saaks olla Ida-Euroopa vabastaja. Need lubadused olid lääneliitlastele ilmselt niivõrd kasulikud et nad ei pidanud tõeseks Stalini eesmärki kõigi maade proletaarlased oma „kaitsvasse” haardesse saada. Külma sõja aastatel kinnitas USA korduvalt et tunnustab Eesti Vabariigi de jure olemasolemist. Seda oli kerge lubada, sest oldi veendunud et pragmaatilised eesti pagulased ei hakka konkreetseid tegusid nõudma. Kui Balti kett kinnitas Balti riikide iseseisvuse taastamise tahte tõesust, lubas president Bush mitte tekitada Gorbatšovile ebameeldivusi, kui viimane nõuab et Balti riigid võivad Nõukogude Liidust lahkuda ainult siis, kui see teostatakse Nõukogude Liidu konstitutsioonis määratu kohaselt. Et meie sõbrad lääneriikides võivad Eesti iseseisvuse tagamist vähe tähtsaks pidada, on seniste ütlemiste põhjal üpris usutav. Eriti tõenäoseks muutub see siis, kui eestlased ise oma õiguste täitmist ei nõua.Võimuliidu erakonnad ja riigikogu ning nende soovide kohaselt toimiv peavoolu meedia on hakanud halvustavalt suhtumine nendesse, kes eesti rahvuse ja kultuuri püsimajäämise tagamist eestlaste endi esmaseks kohustuseks peavad. Samas on selgelt märgatav et põhjendamatu mustamine on suurendanud nende arvu, kes praegust olukorda soovivad muuta. Üha kindlamalt võib arvata et nii tänased Euroopa Liidu põhimõtted kui Ameerika Ühendriigi Teise maailmasõja aegsed lubadused viitavad sellele ei võimalda uskuda et ohu olukordades teised riigid Eestit aitama ei hakka. Meil on vaja tajuda et ilma meie endi kindlameelse tegevuseta eesti rahvas üle aegade püsima ei saa jääda.Kõige vähemagi kahtluseta tuleb eespool öeldu alusel nõuda Vene Föderatsioonilt okupatsiooni kahjude hüvitamist ning mitte kinkida, pretsedenti loovalt, Eesti maa-ala Vene Föderatsioonile. Eesti Vabariigi presidendiks ei tohiks valida kedagi, kas pooldab Eesti maa-ala Venemaale kinkimist ning ei pea vajalikuks nõuda väga suurte ja räigete kuritegude heastamist. Ülimalt kohatult või koguni riigireeturlikult toimib vene rahvusest Eesti kodanik, kui ta end suureks eesti patrioodiks pidades kinnitab et Eesti ei soovi Nõukogude Liidu räigete kuritegude eest Vene Föderatsioonilt mingit hüvitamist nõuda ning et Eesti maa-ala Vene Föderatsioonile kinkimine on igati põhiseaduslik toiming.Lugupeetud lugejad: kui peate selles kirjutises käsitletud õigustatuks, siis teavitage sellest neid, kes asuvad uut presidenti valima!FOTO: PM/Scanpix


description:
Autor: SH
– 10/09/2016
MAANUS MASING
Suve esimesel poolel hakkas Triigi sadamas Hannaliisa Uusma ja Teele Varese eestvedamisel kerkima kontserdihoone, mis mõningatest tehnilistest raskustest hoolimata praeguseks sisuliselt valmis saanud on.
Triigi kontserdimaja ehitas OÜ Arens Ehitustööd ja kavandasid Eesti kunstiakadeemia vilistlased, noored arhitektid Riin Kersalu ja Mihkel Meriste.

title: Triigi kontserdimaja on valmis SH

maintext:
Triigi kontserdimaja on valmis SH
Autor: SH– 10/09/2016MAANUS MASINGSuve esimesel poolel hakkas Triigi sadamas Hannaliisa Uusma ja Teele Varese eestvedamisel kerkima kontserdihoone, mis mõningatest tehnilistest raskustest hoolimata praeguseks sisuliselt valmis saanud on.Triigi kontserdimaja ehitas OÜ Arens Ehitustööd ja kavandasid Eesti kunstiakadeemia vilistlased, noored arhitektid Riin Kersalu ja Mihkel Meriste.Riin Kersalu ütles Saarte Häälele, et lõpptulemusega on nad rahul. “Mõningad väikesed detailid on, mida peaks parandama, aga üldjoontes oleme rahul,” märkis ta. Kersalu lisas, et tegu ei ole kuigi tüüpilise lahendusega ja seetõttu pidid kõik osapooled kaasa mõtlema. Nimelt ei ole liimpuittalade sellisel kujul kasutamine arhitekti sõnul kuigi tavaline. Samuti vajas mõtlemist, kuidas panna talade vahele PVC-katted. Mõlema arhitekti jaoks oli see esimene projekt, mis ehitisena valmis on saanud.


description:
Iseseisvalt mõtlema...
Ülo Vooglaid
Ameerika vanasõna ütleb, et sa võid hobuse küll talutada allika juurde, aga jooma hakkab ta ainult siis, kui tal on janu. Kui tal janu ei ole, siis ta ei joo, mis sest et sa ta allika juurde viisid. Kui tal janu ei ole, kui ta saab läbi ilma joomata, siis ta ju ei joo!

title: Iseseisvalt mõtlema... Ülo Vooglaid

maintext:
Iseseisvalt mõtlema... Ülo Vooglaid
Iseseisvalt mõtlema...Ülo VooglaidAmeerika vanasõna ütleb, et sa võid hobuse küll talutada allika juurde, aga jooma hakkab ta ainult siis, kui tal on janu. Kui tal janu ei ole, siis ta ei joo, mis sest et sa ta allika juurde viisid. Kui tal janu ei ole, kui ta saab läbi ilma joomata, siis ta ju ei joo!Koolitada ei saa, kui õppija ei taha õppida. Õppijal peab olema õppimise vajadus. Siis saab teda õppimise juures aidata. See sõna “koolitamine” on meil kasutusel täiesti vales tähenduses. Ma sind veel koolitan. Ma sulle veel kurat näitan. Annan peksa. Seda saab teha. See on võimalik. Aga ei saa tarkust anda, kui ta ei taha vastu võtta, kui tal pole seda vaja. See ei ole võimalik. Ma olen rääkinud nagu rikkis grammofon, et haridust ei saa anda, rääkisin siis ja räägin praegu. Aga ega aru ei saada. Pedagoogilised õppeasutused räägivad tänase päevani hariduse andmisest. Haridusminister räägib tänase päevani hariduse andmisest. Eelmine udarakirurg rääkis seda, praegune ajaloolane räägib sedasama. Eelmine füüsik rääkis ka hariduse andmisest. Anda saab parimal juhul tunnistuse mingi õppekava läbimise kohta.Arutlemise ja otsustamise võimet, enese, maailma ja seoste nägemise võimet on vaja igale inimesele, mitte ainult nendel, kes on kõrgetel riigi- või omavalitsuse ametikohtadel. Otsustamise- ja ettenägemisvõimet on vaja igal ettevõtjal, igal tööinimesel, igal koduperenaisel, igal üliõpilasel, igal õpilasel, igal inimesel.Pole vähimatki lootust, et keegi teine kuskilt kaugemalt või lähemalt tuleb, elab meie eest ja lahendab kõik meie probleemid.


description:
AFP-BNS
Minutiline vaikusehetk oli kell 8.46, ajal, mil esimene kaaperdatud reisilennuk rammis 15 aastat tagasi Maailma Kaubanduskeskuse Põhjatorni.
Hukkunute omaksed lugesid tseremoonial ette kõigi ohvrite nimed.

title: Galerii: New Yorgis mälestati 11. septembri terrorirünnakute ohvreid PM

maintext:
ajalugu artiklile Jüri Toomepuu: Valimiskogu – pisku... : EW järjepidevusele vastaks isehakanud president.
Lembit Andres Tork artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Sularaha kaotamine 'demokraatia kaitseks' (ou jeee)! Nagu e-valimistegagi, 'tehnoloogia on valmis'....
silmus artiklile Saarlannast on saanud Euroopa... : Väheveenvad põhjused islamilevikuks tööjõu sildi all üleeesti, või kuidas –? Venelased on...
silmakirjulikud artiklile Saarlannast on saanud Euroopa... : Siis jäägu ka kõik eestlased Eestisse. Välismaal otsivad nad ainult ülalpidamist. Ja neid on...
Nimi artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Idee ei ole uus, giljotiiniga võib paksust papist tükid välja lüüa ja templi peale lüüa. Ori...
arno artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Vähemalt demokraatia oleks võinud mängust välja jätta ...kui see just irooniana polnudki...
? artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Nii et EWR on nüüd nagu CNN ... hale!
monokultuur artiklile Saarlannast on saanud Euroopa... : Mulle see eesti naine väga meeldib. Ma ei saa aru, et üks neljalapse ema oleks kuidagi...
jõudu tööle! artiklile Saarlannast on saanud Euroopa... : Eesti vajab immigrante, ent mitte äärmuslasi kes muserdaks kõik mis teeb meie kodu elamise...


description: Kaks päeva järjest on Rootsis, Stockholmis lôunas asuvas Södertälje linnas rahutused olnud. Politsei on saanud väljakutsed kuna Stockholmi Lääni reisijateveo (SL) busse on vandaliseeritud kivide loopimisega. Ühte bussi rünnati Brunnsängis ja teist Södertäljes. Politsei saabudes oli olukord rahunenud. Puuduliku turvalisuse tôttu häirus linnaliiklus.

title: Rootsi: Södertälje linnas rahutused.

maintext:
Rootsi: Södertälje linnas rahutused.
Kaks päeva järjest on Rootsis, Stockholmis lôunas asuvas Södertälje linnas rahutused olnud. Politsei on saanud väljakutsed kuna Stockholmi Lääni reisijateveo (SL) busse on vandaliseeritud kivide loopimisega. Ühte bussi rünnati Södertälje lähedal asuvas Brunnsängis ja teist Södertäljes. Politsei saabudes oli olukord rahunenud. Sündmuse tagajärjel häirus linnaliiklus.Eile süütasid noorukid Södertäljes ühe sadamasilla läheduses pôlema sinna kogutud prahi ja proovisid niiviisi meelitada lôksu tuletôrjujad. Noorukid varitsesid tuletôrjujaid ümbritsevatelt kaljudelt kivide ja rakettidega. Tuletôrjujad nägid nende plaani läbi ja kutsusid politsei.Eile pôles samas linnas autosid.Politsei oli välja kutsutud ja tugevdatud koosseisuga varakult kohal. Operatsioonis osales ka politsei helikopter. Täna ôhtuks on olukord kontrolli all ja rahunenud.***Rahutuste peamine paikkond Hovsjö on üks nn no-go piirkondadest Rootsis kus elavad peamiselt esimese ja teise pôlvkonna sisserännanud.fotod internetist


title: Eesti Majas *Tegime ilusaks!* EST, ENG

maintext:
Eesti Majas *Tegime ilusaks!* EST, ENG
Suve jooksul olid talgulised kõvasti töös tegemas keldrikorruse ilusaks. Toronto Eesti Seltsi Täienduskool oli saanud toetust, et teha klassiruumid korda ja me hea meelega andsime vabatahtlikku tööjõudu et seda läbi viia. Saime ka Home Depot’st toetust! Alustasime klassiruum nr. 9’ga, mis oli täis kappe ja raamatuid ja muud kola. Tühjendasime selle ära, võtsime vaiba üles ja siis tuli kõige raskem osa: materjalide ja värvide valik. Selleks tegime uurimistööd internetil, ostsime värviproovid ja põrandamaterjaliproovid ja küsisime mitmelt nõu ja arvamist. Tööjõudu jatkus ja toreda koostööga saime rohkemgi tehtud. Värvisime ka klassiruumid nr. 10 ja 11 ja terve galerii koridori ja siis ka ülejäänud keldri seinad mis hädasti vajasid värvi. Panime uusi põrandaliiste ja valged tahvlid klassiruumi ja tegime parandusi. Tulge vaatama meie kätetööd!Me oleme eriti tänulikud professionaalidele kes oma aega ja oskust annetasid: Rick Hutchings (värvimisega) ja Armand Leppik (klassiruumi nr. 9 põranda panemisega ja valgete tahvlite kohale toomise ja üles panemisega) ja järgmistele töö tegijatele: Maret Kapp, Ester Kivi, Erika Jõgi, Linda Soolepp, Emma Soolepp, Rein Kuris, Roul Martjak, Victoria Hutchings, Monica Hutchings, Silvia Vaikla, Genevieve Perron, Ingrid Jaenes, Katariina Jaenes, Kristiina Valter, Annaliisa McConville, Seliina McConville, Nelli Hubel.Sellega oli meie kambas kõik vanused 14 aastast pensionäärideni.Aga töö käib ikka edasi et teha meie ühiskonna kodu ilusaks. Järgmiseks hakkame Suures Saalis korrastustööd tegema. Kui tahad ka kaasa lüüa, palun teata või helista 416-419-9507!@Estonian House *We are making it shine!*This summer volunteers were working hard at the Estonian House making the basement shine with fresh paint. The Estonian School received a donation to spruce up the classrooms and we were delighted to join in to carry out the work. We also got a donation from Home Depot. We started with classroom nr. 9, emptying all the cabinets, books, old materials and accumulated junk, and then removed the old carpet. The most difficult part was choosing the colours and materials. We researched options on the internet, bought samples and asked several people for opinions and input. We had lots of enthusiastic helpers, which made the effort fun, and we managed to do more: we painted classrooms 10 and 11, the gallery hallway, and also the other basement walls that have been craving a fresh coat of paint. New baseboards were installed, two new whiteboards were brought in, and repairs were made. Come and see the results!We are especially grateful for professionals who donated their expertise and time: Rick Hutchings (painting) and Armand Leppik (classroom nr. 9 flooring installation and whiteboard delivery and installation) and to our hard workers: Maret Kapp, Ester Kivi, Erika Jõgi, Linda Soolepp, Emma Soolepp, Rein Kuris, Roul Martjak, Victoria Hutchings, Monica Hutchings, Silvia Vaikla, Genevieve Perron, Ingrid Jaenes, Katariina Jaenes, Kristiina Valter, Annaliisa McConville, Seliina McConville, Nelli Hubel. Thus our team members ranged from age 14 through to the older generation.We will continue to work and make our community home beautiful. Next we will tackle the Grand Hall. If you would like to help, please write: or call 416-419-9507!


description:
12/09/2016
Eelmises riigikogu koosseisus Reformierakonna fraktsiooni liikmena põhiseaduskomisjoni juhtinud Rait Maruste ütles ERR-i portaalile antud intervjuus, et Marina Kaljuranna väited sellest, et on nüüd Reformierakonnast sõltumatu ja tõeline erakondadeülene presidendikandidaat, on jutt lihtsameeletele.

maintext:
Rait Maruste Marina Kaljuranna sõltumatusest: see on jutt lihtsameelsetele UU
12/09/2016Eelmises riigikogu koosseisus Reformierakonna fraktsiooni liikmena põhiseaduskomisjoni juhtinud Rait Maruste ütles ERR-i portaalile antud intervjuus, et Marina Kaljuranna väited sellest, et on nüüd Reformierakonnast sõltumatu ja tõeline erakondadeülene presidendikandidaat, on jutt lihtsameeletele.“Teada on ju, et ta sai ju oma praegusele ametikohale tänu ikkagi Reformierakonna juhi kutsele, kui seda poleks olnud, oleks ta siiamaani tööl välisministeeriumis diplomaadina. Öelda, et nüüd ma olen kõigest sellest vaba ja see enam mingit puutumust ei oma, ei ole päris adekvaatne,” ütles Maruste.ERR


description:
Kommentaar Piret Noorhanilt:
Kui Tartu College’i manager Toomas Trei möödunud talvel mõelda palus, kuidas võiksime oma maja fassaadi värskendada, meenus mulle taas kadunud Elmar Tampõllu manitsus: „Oleme küllalt tantsinud oma tantsu, silmad ringi sisse keeratud. On aeg silmad väljapoole pöörata.“ Tartu College’is käib koos agar ja arvukas eestlaskond, siin sünnib mõndagi põnevat, millest möödakäijad või ka naabrid Annexis vaevalt midagi teavad. Viimati imestas selle hästi hoitud eesti saladuse üle Annex Residents’ Association’i esindaja Sandra Shaul, kui ta kevadel Annex Tour of Houses and Cultural Organization eeltööde asjus TCs käis. Võimas ja särav EstDocs, Bloor St. Culture Corridori võrgustik ja üha laienev koostöö on meid Toronto kaardile toonud, aga peaksime olema veel palju nähtavamad – ka juhuslikule möödakäijale. Üks viis seda teha on moodsa tänavakunsti kaudu.

maintext:
Nädala portree Mitmekülgse kunstniku Arne Roosmani seinamaaling kaunistab nüüd ka Tartu College’i välisseina Eesti Elu
Kui Tartu College’i manager Toomas Trei möödunud talvel mõelda palus, kuidas võiksime oma maja fassaadi värskendada, meenus mulle taas kadunud Elmar Tampõllu manitsus: „Oleme küllalt tantsinud oma tantsu, silmad ringi sisse keeratud. On aeg silmad väljapoole pöörata.“ Tartu College’is käib koos agar ja arvukas eestlaskond, siin sünnib mõndagi põnevat, millest möödakäijad või ka naabrid Annexis vaevalt midagi teavad. Viimati imestas selle hästi hoitud eesti saladuse üle Annex Residents’ Association’i esindaja Sandra Shaul, kui ta kevadel Annex Tour of Houses and Cultural Organization eeltööde asjus TCs käis. Võimas ja särav EstDocs, Bloor St. Culture Corridori võrgustik ja üha laienev koostöö on meid Toronto kaardile toonud, aga peaksime olema veel palju nähtavamad – ka juhuslikule möödakäijale. Üks viis seda teha on moodsa tänavakunsti kaudu.Ühel õhtul guugeldasingi veidi Eesti veebisaitidel, et värskendada mälu, kes on põnevamad grafitikunstnikud kodumaal. Mu kodulinn Tartu pakub selles vallas palju põnevat. Aga siis meenus keegi, kes elab ja tegutseb märksa lähemal – Arne Roosman, kelle seinamaalingud Bancroftis on sealse meediagi poolt kiitust saanud.Arne nooruslik stiil ja avarad teadmised eesti kultuuriloost tegid temast idaalse kandidaadi. Kunstniku veenmine ei võtnud palju aega ja juba me arutasimegi, mida ja keda Tartu College’i seinal näidata. Tehniliste lahenduste leidmisel ja läbiviimisel tuli appi Tiit Telmet. Nõu aitasid pidada Jaan Meri ja Taavi Tamtik. Juuli keskpaigaks oli seinamaaling valmis ja möödujatele uudistada.Taiese pidulik avamine toimub 24. septembril, mil avame uut hooaega ja tähistame Tartu College’i 46. sünnipäeva (jälgige reklaami!). Selleks ajaks saab seinamaaling ka ruutkoodi (QR Code), mille abil huviline leiab VEMU veebilehelt kunstiteose mõistmiseks vajalikud seletused nii eesti kui inglise keeles.Grafiti pole ammu enam ainult ülekäte läinud koolipoiste visuaalse väljaelamise huligaanne produkt. Hiljaaegu valis ekspertidest koosnev žürii EV100 ja ELi eesistumise avaliku ruumi loovlahenduste konkursi võidutööks ideekavandi pealkirjaga „Digi-tänavakunst“, mille üks autoreid Edward von Lõngus on Eesti nimekamaid grafitikunstnikke. Võidutöö keskendub tänavakunsti ja digitehnoloogia sümbioosile linnaruumis. Tartu College on Arne Roosmani seinamaalingutega oma väikese panuse Toronto linnaruumi arendamisse andnud. Lubame, et see ei jää viimaseks!***********Bancroftis elava kunstniku Arne Roosmani seinamaalingud kaunistavad mitmeid hooneid tema kodulinnas; nüüd võib mööduja imetleda tema loomingut ka Torontos Tartu College’i seinal Bloor St.-l, mis lisaks silmailu pakkumisele räägib ka Eesti ajaloost.Arne Roosmani elu on olnud väga huvitav. Olles kunstis suures osas iseõppija, on ta jõudnud oma erialal väga kõrgele, töötades pidevalt ja saades tellimusi ka nüüd, kui võiks juba ammu rahulikult pensionipõlve nautida.Arne Roosman sündis 1932.a. Tallinnas. 1941.a. läks nende pere Saksamaale, isapoolne vanaema oli saksa päritolu. Saksamaal elati eri kohtades mitmetes laagrites väga kitsastes oludes. Pere oli suur — seitse last, neist kolm poissi ja neli tüdrukut. Eestis oli Arne jõudnud koolis käia vaid aasta, haridustee jätkus Saksamaal, aga see polnud raskete sõjaolude tõttu väga järjepidev. Seevastu aga õpiti väga palju kodus: ema jaoks oli laste igakülgne harimine väga tähtis.Arne sai 16, kui mindi edasi Rootsi. Seal elas ta 10 aastat. Isa juures õppis ta litograafiat ning asus peatselt sel alal tööle. Saksa keel oli suus, peatselt sai selgeks ka rootsi keel, samuti inglise. Ta meenutab, kuidas tahtis Rootsist Ameerikasse minna, isegi töökoht oleks seal olemas olnud, ent selgus, et vastav kvoot oli täis. Stockholmis Ameerika esindusest väljudes nägi ta Kanada oma, astus sisse ja küsis, kuidas Kanadasse saada — ning asjad kulgesid nii kiiresti, et juba kolme kuu pärast oli ta Brantfordis (Ont.), millest saigi esimene Kanada kodu. See oli 1957.a. (Pikemalt Eesti Elu 9. septembri paberlehes)***


description:
20. september 2016
Jaak Allik sotsiaaldemokraat
Foto: Elmo Riig / Sakala
PRESIDENDIVALIMISTE parlamendivooru järel tõttas kogu meedia kuulutama suurimaks kaotajaks Reformierakonda, kes olevat lõhenenud, ja Taavi Rõivast, kes polnud suuteline oma meeskonda koos hoidma. Möödas on vaid mõni nädal ja me seisame olukorra ees, kus ligi 60 protsenti valijaist toetab ühte kahest Taavi Rõivase sõnade kohaselt Reformierakonna tublist kandidaadist.

maintext:
Sakala Uudised Jaak Allik: reformierakondlik silmamoondus
20. september 2016Jaak Allik sotsiaaldemokraatFoto: Elmo Riig / SakalaPRESIDENDIVALIMISTE parlamendivooru järel tõttas kogu meedia kuulutama suurimaks kaotajaks Reformierakonda, kes olevat lõhenenud, ja Taavi Rõivast, kes polnud suuteline oma meeskonda koos hoidma. Möödas on vaid mõni nädal ja me seisame olukorra ees, kus ligi 60 protsenti valijaist toetab ühte kahest Taavi Rõivase sõnade kohaselt Reformierakonna tublist kandidaadist.Valijameeste kogu lõppvooru pääsejaiks ennustatakse Siim Kallast ja Marina Kaljuranda, nii et Reformierakond on need valimised justkui juba võitnud. Kusjuures isegi lõppvooru võimalik vaba elektoraat on nende vahel sõbralikult ära jagatud: Kallas peaks koguma keskerakondlikud ehk Mailis Repsist vabanevad hääled, Kaljurand aga isamaalikud ehk Allar Jõksist vabanevad ja muud protestihääled.PEAMINISTER RÕIVAS võib igatahes rahul olla. Kui võidab Kallas, võidab Reformierakonna praegune ametlik kandidaat. Kui võidab Kaljurand, võidab kandidaat, kellele ta kogu aeg on nähtavalt pöialt hoidnud ja, uskudes Kaljuranna meekonnast tulevaid signaale, teeb seda tegelikult praegugi. Meenutagem, et just Rõivas on alati väitnud, et presidendiks peakski saama rahva hulgas kõige populaarsem kandidaat.Küsitlused näitavad, et Reformierakonna reiting langeb ja peaministri enda toetus on kogu aeg olnud katastroofiliselt madal. Kuid erakonna presidendikandidaadi poolt ja seega ka reformierakondliku poliitika jätkumise poolt on valmis hääletama valdav osa rahvast, seejuures isegi sotsiaaldemokraatide valijaskonna enamus, kes iialgi ei valiks volikokku või riigikokku mõnda reformierakondlast.KUIDAS SELLIST karjuvat vastuolu seletada?Minu arvates on toime pandud osav manipulatsioon ehk silmamoondus. Selleks andis võimaluse Kallase meeskonna taktikaline viga. Kuni riigikogu vooruni oli Kallas Reformierakonna juhtkonnas tõrjutud ja peaministri tagatoaga opositsioonis olev kandidaat. Seejärel hakkas ta jõuliselt nõudma Reformierakonna toetust ja mängis tõrjutu ehk protestikandidaadi niši Kaljurannale. Sellele lisandus veel petetud, kuid paindumatu märtri roll.Nii ongi suur osa rahvast valmis uskuma, et kui valijamehed hääletavad Kaljuranna poolt, hääletavad nad Reformierakonna ja Taavi Rõivase poliitika vastu. Võib-olla usub seda isegi osa valijamehi. Seejuures unustatakse täiesti, et veel mõni kuu tagasi teatas proua Kaljurand: kuna tema maailmavaade on reformierakondlik, astub ta presidendivalimiste kaotamise järel kohe sellesse erakonda.Ma usun, et ta rääkis toona tõtt. Maailmavaade ei saa aga muutuda lihtsalt kellegi peale solvumisest. Seda teab ka teda toetav kolmandik Reformierakonna parlamendifraktsioonist.MIS JUHTUB, kui emb-kumb reformierakondlane saabki presidendiks? Kindlasti tugevneb Taavi Rõivase positsioon ning pikeneb tema juhitava ja üksteisele jala taha panemisele pühendunud valitsuse eluiga.Kallase sisepoliitilistest seisukohtadest võib järeldada, et tema konflikt Rõivase tagatoaga on suurem. Igatahes igatseb ta taga erakonnale kunagi omaseid tõsiliberaalseid väärtusi.Kaljuranna seisukohtadest pole midagi teada. Ta paistab siiralt uskuvat, et ta oleks parim president, sest rahvas toetab teda. Sest tema oskab rahvaga lihtsas ja inimlikus keeles rääkida. Aga mida ta räägiks? Mulle on jäänud mulje, et ta peabki presidendi rolliks inimeste ärakuulamist ja valitsuse poliitika rahvale selgitamist ehk nagu Kalle Muuli hiljuti ütles: ta oleks Kadriorus peaministri pressiesindaja.JAH, PRESIDENT ise ei teosta täitevvõimu, kuid ta kannab vastutust riigis tehtava poliitika eest. Seepärast peaks iga valijamees endale aru andma, et hääletades Reformierakonna kandidaadi poolt, ei saada nad lihtsalt kena inimest Kadriorgu, vaid annavad heakskiidu just reformierakondliku maksupoliitika, regionaalpoliitika ja demokraatiakujutluse jätkumiseks. Samuti toetavad nad nii maksupoliitikat, mis seisneb ettevõtjate toetamises sotsiaalmaksu pooleprotsendilise alandamisega neid samal ajal aktsiisitõusudega röövides, ning regionaalpoliitikat, mis väljendub praegu valdade suvalises sundliitmises – peaasi, et 5000 hinge täis tuleks. Ja demokraatiat, mis seisneb erakondade tagatubade manipuleeritava praeguse valimissüsteemi põlistamises.Reformierakonna kahe kandidaadiga tekitatud silmamoonduse juures on tähelepanuväärne seegi, et autorid ja tehnika on samad, mis olid 2006. aastal Toomas Hendrik Ilvese valimise puhul. Need on härrased Rain Rosimannus ja Eerik-Niiles Kross, kes on võtnud taas abiks heausklike inimeste koori. Tol korral ju toetati näiliselt sotsiaaldemokraat Ilvest. Lõpptulemusena aga valiti ikkagi reformierakondlik poliitika. Nüüd on Ilvese rollis näiliselt parteideülene Kaljurand ja tulemus tema äravalimise korral on täpselt sama.KUI VALIJAMEHED tahaksid Eesti sisepoliitikas tegelikku muutust, tuleks kahe reformika lõppvooru pääsemise korral valimiskasti lasta tühi sedel. 2006. aastal kutsus valimispäeval ilmunud Postimehe kolumnis just sellele üles professor Rein Veidemann. Üleskutse järgijaid oli tol korral vaid kaheksa. Oleks neid olnud kümme, oleks Eesti ehk saanud Ilvesest tegusama presidendi. Ilves sai valimiskogus vaid kaks häält üle vajaliku 50 protsendi. Nii vähesest sõltus lõpptulemus!Ka praegu ei maksaks karta, et tühi sedel tähendab otsustusvõimetust või presidendi valimata jätmist. See tähendaks selget märguannet, et ei soovita mõne erakonna manipuleeritavat presidenti.Kui valimiskogu teises voorus jääks president valimata, tekiks võimalus juba tõesti ausalt erakonnavälise kandidaadi esile kerkimiseks. Ja ei maksa karta, et sellised inimesi poleks või et president jääks valimata. Häid kandidaate leiaks juristide seast – miks mitte näiteks õiguskantsler Ülle Madise – või eetiliste ettevõtjate hulgast – näiteks Hannes Tamjärv. Samamoodi võiksime rääkida Teaduste Akadeemia presidendist Tarmo Soomerest. Aga miks mitte ka Jaak Jõerüüdist, kes praeguses mängus osutus vist liiga isepäiseks.KUI ERAKONNAD saavad lõpuks aru, et mitte ühelgi neist ei õnnestu tõesti oma kandidaati läbi suruda, küllap nad siis lepivad kokku mõne väärika inimese peale. Ma ei kahtle, et rahva enamus sooviks just seda. Valijameeste aukohus oleks sellest märku anda.SakalaUudised


description:
Toronto Eesti Seltsi Lasteaia 2016-2017 hooaeg algas
Laupäeval hommikul, 17. septembril alustas Toronto Eesti Seltsi Lasteaed jälle aastategevust. Lasteaed annab meie kõige väiksematele lastele võimalust mängida, suhelda uute sőpradega ja rääkida ja őppida eesti keelt.

title: Koolikellad helisevad mudilastele

maintext:
Koolikellad helisevad mudilastele
Laupäeval hommikul, 17. septembril alustas Toronto Eesti Seltsi Lasteaed jälle aastategevust. Lasteaed annab meie kõige väiksematele lastele võimalust mängida, suhelda uute sőpradega ja rääkida ja őppida eesti keelt.Selle aastal Lasteaia őpetajate koosseis on:(juhataja);(loovtegevus);ja(mudilased);ja(I klass);ja(II klass);ja(III/IV klass);ja(laulmine); ja(raamatukogu). Lasteaia juhatuse esinaine onTES Lasteaia hooajal on mitmed üritused, kus saavad ka sugulased ja sőbrad (nii noored kui ka täiskasvanud) osa vőtta: väljasőit Brooks Farms'i (1. oktoobril 2016), Rahvajőulupuu (10. detsembril 2016), Lasteaia moenäitus (8. aprillil, 2017) ja Emadepäev/Lőputaktus (13. mail 2017).Lasteaia peaprogramm on mőeldud lastele 3 kuni 6 aastat vana (s.t. sünniaasta 2010 kuni 2013). Klassid on jagatud keeletäidendamise ja keelekümbluseklassidesse, kus laspsed vőtavad osa omal keeleoskuse tasemel. Loovtegevus ja muusikatunnil osalevad täidendus- ja kümblusklassid koos. Väiksemad lapsed (vanus 6 kuud kuni 3 a.) saavad osa vőtta mudilaste klassist, kus lastevanemad vőtavad ka osa. Lapsed, kellel ei olnud vőimalik esimesel nädala osa vőtta, saavad registreerida järgnevatel nädalatel. Klassid toimuvad laupäeva hommikuti Toronto Eesti Majas, kell 09:30 kuni 12:30. Informatsiooni leidub TES Lasteaia veebilehelt ( www.lasteaed.org ); kontakti vőib ka vőtta Lasteaia juhatusega (epost ).Head kooliskäimist!Fotod: Martin Kiik


description:
Juhan Haravee, 7. september 2016,
Ilvi Jõe-Cannon (Mati Hiis)
Esmaspäeval saatis politoloogiharidusega kodanikuühiskonna aktivist Ilvi Jõe-Cannon (78) vallavolikogude esimeestele pöördumise, pakkudes end presidendikandidaadiks eelseisvatel valimistel valimiskogus.
"Presidendi valimise ebaõnnestumine riigikogus viitab usalduskriisile meie riigis," alustab end valimiste mustaks hobuseks nimetav proua kirja. "Juba see, et mitu saadikut pildistas oma valimissedeleid salajasel presidendihääletusel, viitab asjaolule, et usaldamatus eksisteerib nende seas. Vaatamata sellele, et riigikogulased on andnud vande jääda ustavaks põhiseaduslikule korrale, leidub poliitkuid, kes ei järgi ettenähtud korda."

maintext:
Eesti Presidendivalimiste esimene must hobune alustas galoppi
Juhan Haravee, 7. september 2016,Ilvi Jõe-Cannon (Mati Hiis)Esmaspäeval saatis politoloogiharidusega kodanikuühiskonna aktivist Ilvi Jõe-Cannon (78) vallavolikogude esimeestele pöördumise, pakkudes end presidendikandidaadiks eelseisvatel valimistel valimiskogus."Presidendi valimise ebaõnnestumine riigikogus viitab usalduskriisile meie riigis," alustab end valimiste mustaks hobuseks nimetav proua kirja. "Juba see, et mitu saadikut pildistas oma valimissedeleid salajasel presidendihääletusel, viitab asjaolule, et usaldamatus eksisteerib nende seas. Vaatamata sellele, et riigikogulased on andnud vande jääda ustavaks põhiseaduslikule korrale, leidub poliitkuid, kes ei järgi ettenähtud korda."Ilvi Jõe-Cannoni sõnul pole praegune olukord tekkinud üleöö ja kätte on jõudnud aastaid kestnud vastutustundetuse kulminatsioon. Presidendikoha pärast võitlusesse astuvat Jõe-Cannonit hämmastab see, kui vähe arvestavad riigipea pädevusega senised kandidaadid oma väiteid ja arvamusi esitades. Viidates põhiseadusele, tuletab 1997. aastal USAst Eestisse kolinud Ilvi Jõe-Cannon volikogu esimeestele meelde, mis on presidendi ülesanded. "Eesti esindamine pädevalt rahvusvahelises suhtlemises nõuab head inglise keele valdamist ning arusaama eri kultuuridest, eriti meie julgeolekule olulisest Ameerika Ühendriikidest ning neist, mis asuvad Läänemere piirkonnas," vihjab must hobune Jõe-Cannon eelistele, mis eristavad teda teadaolevatest presidendiametisse pürgijatest.Midagi sootuks erakordset ja üllatavat aktiivse proua pöördumine siiski ei sisalda. "Olen erakondlikult ja majanduslikult sõltumatu," kirjutab Jõe-Cannon. "Presidendina oskan näha suuremat pilti, ühiskonda tervikuna ja mis suunas on riigil kasulik liikuda ning rõhutaksin siinkohal majanduspoliitilist tegevust. Võin öelda, et kõik prognoosid lubavad järgmisel viiel aastal keerulist, isegi pingelist olukorda nii majanduses kui ka julgeolekus. Sellises olukorras vajab riik stabiilsuse edendajat ja usaldusväärset isikut Kadriorus."Ilvi Jõe-Cannon kinnitab volikogude esimeestele, et vastab põhiseaduses toodud nõuetele, et Eesti presidendi kandidaat peab olema sünnilt Eesti kodanik ja vähemalt 40 aastat vana. Presidendiks saades lubab proua Jõe-Cannon tasakaalustada meie ühiskonda, seistes aususe ja õigluse eest ning rõhutada õigusinstitutsioonide usalduse tõstmise vajadust. Kui volikogude esimehed peaksid avaldama soovi presidendikandidaadi kandidaadi Ilvi Jõe-Cannoniga kohtuda, on ta hea meelega nõus kohale tulema.Ilvi Jõe-Cannon on sündinud 1937. aastal Eestis, kuid oli sunnitud 1944. aastal pagulusse siirduma. Ta on õppinud ajalugu Connecticuti ülikoolis ja politoloogiatIndiana ülikoolis. Ta on töötanud õpetajana ja riigiametnikuna, pidanud poodi ja olnud aktiivne Välis-Eesti kogukonna liige. 1997. aastal kolis ta Eestisse. Ilvi Jõe-Cannon on Alkoholivaba Eesti (AVE) asutajaliige.Midagi sootuks erakordset ja üllatavat aktiivse proua pöördumine siiski ei sisalda. "Olen erakondlikult ja majanduslikult sõltumatu," kirjutab Jõe-Cannon. "Presidendina oskan näha suuremat pilti, ühiskonda tervikuna ja mis suunas on riigil kasulik liikuda ning rõhutaksin siinkohal majanduspoliitilist tegevust. Võin öelda, et kõik prognoosid lubavad järgmisel viiel aastal keerulist, isegi pingelist olukorda nii majanduses kui ka julgeolekus. Sellises olukorras vajab riik stabiilsuse edendajat ja usaldusväärset isikut Kadriorus."Ilvi Jõe-Cannon kinnitab volikogude esimeestele, et vastab põhiseaduses toodud nõuetele, et Eesti presidendi kandidaat peab olema sünnilt Eesti kodanik ja vähemalt 40 aastat vana. Presidendiks saades lubab proua Jõe-Cannon tasakaalustada meie ühiskonda, seistes aususe ja õigluse eest ning rõhutada õigusinstitutsioonide usalduse tõstmise vajadust. Kui volikogude esimehed peaksid avaldama soovi presidendikandidaadi kandidaadi Ilvi Jõe-Cannoniga kohtuda, on ta hea meelega nõus kohale tulema.Ilvi Jõe-Cannon on sündinud 1937. aastal Eestis, kuid oli sunnitud 1944. aastal pagulusse siirduma. Ta on õppinud ajalugu Connecticuti ülikoolis ja politoloogiatIndiana ülikoolis. Ta on töötanud õpetajana ja riigiametnikuna, pidanud poodi ja olnud aktiivne Välis-Eesti kogukonna liige. 1997. aastal kolis ta Eestisse. Ilvi Jõe-Cannon on Alkoholivaba Eesti (AVE) asutajaliige.


title: AHHAA tähistas sünnipäeva tordiralliga

maintext:
AHHAA tähistas sünnipäeva tordiralliga
Täna 19-aastaseks saanud Teaduskeskus AHHAA kutsus külalisi enda juurde tulema tordiga, mille vastu kingiti neile tasuta keskusepilet.
AHHAA keskuse juhatuse esimees Andres Juur märkis, et 1. september on AHHAA jaoks väga oluline päev, sest ühelt poolt on tegemist keskuse enda sünnipäevaga ja teisalt on see päev tituleeritud tarkusepäevaks, sest õpilased lähevad kooli.
„Pakkusime külastajale kahte erinevat boonust. Kui külastaja tõi meile sünnipäevatordi, siis pääses ta tasuta sisse; samuti ei küsinud me piletiraha äsja esimesse klassi astunud õpilastelt,“ sõnas ta.
19-aastane AHHAA on Juure sõnul tugevas noorukieas asutus, kellel on sarnaselt inimestele käes elu kõige aktiivsem eluperiood.
„Praegu on AHHAA keskusel hoog sees ja see ei paista raugevat,“ ütles Juur. „Kevadel ehitasime juurde ühe korruse, mis andis meile 250 ruutmeetrit lisanäitusepinda. Eelmise aasta lõpul avasime matemaatikateemalise näituse, kus me teeme arvudega seotud teemad meeldivaks ning põnevaks. Enne seda said keskusekülastajad tutvuda spioonimaailma telgitagustega.“
Algav uus eluaasta toob teaduskeskusesse suured investeeringud, sest uuendatakse planetaariumit, korraldatakse 11. Teadlaste Öö Festival, novembris avatakse iseehitatud näitus „Teeme kino!“, mis tutvustab filmide eriefekte ja järgmisel kevadel seavad 700-ruutmeetrises ajutiste näituse saalis koha sisse inimkehade läbilõiked.
Teaduskeskust AHHAA külastas eelmisel aastal 214 000 inimest ja tänavu juulikuus sündis uus külastajarekord, kui maja külastas pea 27 000 inimest. Ligi 40 protsenti AHHAA külastajatest on mitte-eestlased.
Lisainfo:
Andres Juur
AHHAA keskuse juhatuse esimees


description:
08. september 2016
www.DELFI.ee
Foto: Hendrik Osula
Täna Tallinnas toimuv XXI Avatud Ühiskonna Foorum keskendub Venemaa tulevikule, peatudes naaberriigi püüdeil sekkuda Euroopa riikide sisepoliitikasse ja saabuvatel Riigiduuma valimistel. Foorumi peaesinejad on president Toomas Hendrik Ilves ja Chatham House’i ekspert Lilia Ševtsova.

maintext:
President Toomas Hendrik Ilves avab XXI Avatud Ühiskonna Foorumi, mis keskendub Venemaa tulevikule VAATA OTSEÜLEKANNET!
08. september 2016Foto: Hendrik OsulaTäna Tallinnas toimuv XXI Avatud Ühiskonna Foorum keskendub Venemaa tulevikule, peatudes naaberriigi püüdeil sekkuda Euroopa riikide sisepoliitikasse ja saabuvatel Riigiduuma valimistel. Foorumi peaesinejad on president Toomas Hendrik Ilves ja Chatham House’i ekspert Lilia Ševtsova.Täna seisab Euroopa vastamisi Kremli agressiivse ja rahvusvahelise õiguse reegleid rikkuva käitumisega, kus välispoliitiliste tööriistadena kasutatakse nii propagandat kui äärmusliikumiste, vabaühenduste ja usuorganisatsioonide rahastamist. Majanduskriisile vaatamata ei ennusta suuri muutusi ka tänavu septembris toimuvad Riigiduuma valimised.“Toimuvat on analüüsinud nii mainekad mõttekojad kui ka uurivad ajakirjanikud ning õige on küsida, kuidas peaks Euroopa Venemaa tegevusele vastama ning milleks valmis olema; mida teha, et kaitsta demokraatlikke norme ja väärtusi,” rääkis Avatud Eesti Fondi juhataja Mall Hellam.Tänavuse Avatud Ühiskonna Foorumi avapaneelis vestlevad Venemaa propagandast ja väärinfo levitamisest Euroopas Eesti Vabariigi president Toomas Hendrik Ilves ja Chatham House'i mõttekoja ekspert Lilia Ševtsova.Foorumi teine osa keskendub tänavusügisestele Riigiduuma valimistele ja võimalike arengustsenaariumitele. Arutlevad Lilia Ševtsova, jurist Ljubov Sobol Korruptsiooni vastu võitlemise fondist, ajakirjanik Jevgeni Kisseljov ning ajakirjanik ja kirjanik Arkadi Babtšenko. Vestlust juhib vabakutseline ajakirjanik Artemi Troitski.Avatud Ühiskonna Foorum "Venemaa Euroopas: mida toob tulevik?" algab Nordic Hotel Forumis kell 13. Foorumi otseülekannet näeb ka Avatud Eesti Fondi kodulehel.Avatud Eesti Fondi korraldatavate Avatud Ühiskonna Foorumite eesmärk on läbi aastate olnud arutleda koos Eesti ja välismaiste mõtlejatega poliitika ja ühiskonna arengusuundade üle. Teiste seas on siin esinenud Martti Ahtisaari, George Soros, Sergei Kovaljov, Susan George, Robert Putnam, Timothy Garton Ash, Pippa Norris, Garri Kasparov, Jordi Vaquer, Andrei Illarionov, Ahmed Rashid ja Quentin Peel.


description:
Siiri Liivareporter
Piimatootjate pressikonverents tühjas Müüriku farmis
Põllumehed kutsusid täna ajakirjanikud 110 kilomeetri kaugusele Tallinnast, Väike-Maarja külje all asuvasse tühjaks jäänud Müüriku piimafarmi, juhtimaks sellega tähelepanu, millist mõju on avaldanud juba kaks aasta kestnud kriis maapiirkondadele.

maintext:
Eesti: Põllumeeste pühasöömaaeg tühjas Müüriku piimafarmis PM
Siiri LiivareporterPiimatootjate pressikonverents tühjas Müüriku farmisPõllumehed kutsusid täna ajakirjanikud 110 kilomeetri kaugusele Tallinnast, Väike-Maarja külje all asuvasse tühjaks jäänud Müüriku piimafarmi, juhtimaks sellega tähelepanu, millist mõju on avaldanud juba kaks aasta kestnud kriis maapiirkondadele.Täna Lääne-Virumaal Müüriku farmis toimunud pressiseminaril tõdeti, et käesolev kriis on sundinud lisaks paljudele väiketootjatele loomakasvatust lõpetama ka terve rea suuremaid ettevõtteid, kes on alles suhteliselt hiljuti investeerinud kaasaegsetesse farmidesse. OÜ Müüriku Farmer müüs selle aasta jaanipäevaks tühjaks 400-pealise piimakarjalauda.«Kuigi ehitasime uue piimalauda 2005. aastal ning moodne vasikalaut valmis mõned aastad tagasi, siis piimaturu pika madalseisu tõttu olime sunnitud piimatootmise lõpetama ja müüsime tänavu jaanipäevaks oma 400 piimalehma poolakatele,» selgitas pereettevõtte OÜ Müüriku Farmer juht Endel Mäesepp.Noorkari läheb samuti Poola. Piimatootmise lõpetamine tähendas 12 inimese koondamist. «Selleks, et lahti saada viimastest võlgadest müüsime sellel nädalal ka osa oma põllumaast,» lisas Mäesepp. Temaga sama teed on läinud mitmed teisedki ettevõtted. Müüriku farmi naabruses asuv 200 loomaga Ebavere farm pani samuti uksed kinni. Viimsed paar aastat on üle 40 aasta põllumajandussektoris töötanud mehe hinnangul olnud tohutult närvesöövad.«See, et põllumajanduslike majapidamiste arv taas kiiresti väheneb, annab märku, et meil ei ole praegu tegemist nn tavapärase strukturaalse muutumisega, vaid kriisiga, kus mõjutegurid ja ettevõtjate valikud on tavapärasest teistsugused,» rääkis Eesti Maaülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudi direktor Ants-Hannes Viira.Kui võrrelda Eestit Läti ja Leeduga, siis võrreldes 2013. aasta lõpuga on siin piimalehmade arv vähenenud 10,7 protsenti, Leedus 5,5 protsenti ja Lätis vaid 2,5 protsenti. Samas on piima kokkuostuhinnad seal olnud madalamadki. Murelikuks teeb Viira sõnul ka see, et piimalehmade ja sigade arv on Eestis palju vähenenud. «Turud ja turuhinnad võivad kosuda, kuid piimalehmade ja sigade arv ei taastu nii kiiresti. Seega, taastuvatest turgudest võidavad enam need, kes pole karja nii palju vähendanud,» selgitas Viira.Põllumehed korraldavad homme, 12. septembril Tallinnas aktsiooni «(M)ärkamine!», millega kutsutakse avalikkust üles märkama, millised on põllumajandussektori pikale veninud kriisi tagajärjed Eesti toidulauale ja maapiirkondadele. Põllumeeste hinnangul on viimane aeg ärgata ja märgata, mis on juhtunud ja juhtumas Eesti põllumajanduses ning maaelus.Seetõttu kutsutakse kõiki linna- ja maainimesi ning Eesti toidu sõpru homme kell 13-15 Tallinnas Riigikogu hoone ees toimuvale põllumeeste demonstratsioonile ning osa saama 10 000 piimapudelist, millest Riigikogu hoone ette installatsioon laotakse.


description:
EESTI VABARIIGI PRESIDENDI KANTSELEI
PRESSITEADE
9.09.2016
President Ilves: Eesti ohvitserid ja allohvitserid on maailma parimate seas, meie ajateenijad aga tugeva õppimissooviga noored
„Ma tunnen uhkust meie kaitseväelaste üle,“ ütles president Toomas Hendrik Ilves, külastades ametist lahkumise eelselt 1. ja 2. jalaväebrigaadi üksusi Tapal, Jõhvis ja Võrus.

maintext:
EESTI VABARIIGI PRESIDENDI KANTSELEI PRESSITEADE
EESTI VABARIIGI PRESIDENDI KANTSELEIPRESSITEADE9.09.2016President Ilves: Eesti ohvitserid ja allohvitserid on maailma parimate seas, meie ajateenijad aga tugeva õppimissooviga noored„Ma tunnen uhkust meie kaitseväelaste üle,“ ütles president Toomas Hendrik Ilves, külastades ametist lahkumise eelselt 1. ja 2. jalaväebrigaadi üksusi Tapal, Jõhvis ja Võrus.„Kümme aastat Vabariigi Presidendina ja riigikaitse kõrgema juhina olen ma näinud Eesti kaitseväe järjest tugevamaks kasvamist,“ pöördus ta kaitseväelaste poole.„Eesti ohvitserid ja allohvitserid, tõelised professionaalid, on maailma parimate seas, paljud teist ka keeruliste välisoperatsioonide kogemusega. Eesti ajateenijad aga on tugeva õppimissooviga noored, kes võtavad oma ajateenistusest maksimumi,“ tunnustas riigipea.Ta kinnitas, et Eesti on kaitstud ning meie riigikaitse on hästi hoitud ja arendatud, mis on olnud ja on tuhandete inimeste igapäevane pühendumus. Siin oleme näinud ja näeme poliitikute riigimehelikkust Eesti sõjalise tugevdamisel, mille lahutamatu osa on meie kaitsekulutuste jõudmine NATO-s kokkulepitud kahe protsendini SKT-st.President Ilves meenutas külaskäike paljudele õppustele, mis on aidanud vormida Eesti kaitseväge järjest professionaalsemaks.„Välisoperatsioonid nagu Iraak ja Afganistan on olnud meile ränkade kaotustega, kus langenud kamraade me ei unusta ja vigastada saanutele püüame nüüd igati toeks olla. Aga need operatsioonid andsid paljudele kaitseväelastele ka tegeliku lahingukogemuse. Nägin seda ise, kui käisin Lõuna-Afganistanis, Eesti kaitseväelaste mehitatud Wahidi patrullbaasis ja Camp Bastionis,“ ütles president Ilves, kes on enda ametiajal teele saatnud kõik välisoperatsioonidele suundunud üksused nagu ka öelnud hüvastijätusõnad langenud kaitseväelastele.„Ent eelkõige on meie kaitseväge kujundanud igapäevane teenistus siinsamas Eestis, olgu see siis ajateenistuse lihvimisel või liitlasüksuste vastuvõtu ettevalmistamisel,“ sõnas riigipea. „NATO liitlased on Eestis kohal, kõrvuti meie kaitseväelastega.“Ta palus ohvitseridel ja allohvitseridel anda oma lähedastele edasi tänu nende mõistmise ja hoolimise eest, sõjamehe kutse valinutele toeks olemise eest.Enne ametiaja lõppu külastab president Ilves ka Tallinnas, Ämaril ja Paldiskis paiknevaid kaitseväe üksusi.Fotosid president Ilvese 1. ja 2. jalaväebrigaadi üksuste külastusest näeb Eesti Kaitseväe pildigaleriist: http://pildid.mil.ee/index.php... Vabariigi Presidendi Kantseleiavalike suhete osakond


description:
Ajaleht Äripäev: Marina Kaljuranna taga seisab Eesti mõjukaim poliitperekond
13/09/2016
“Andreas Kaju juhitava suhtekorraldusmeeskonna taktika esitada Marina Kaljuranda sõltumatu kandidaadina, kelle selja taga ei seisa ühtegi erakonda, võib üle vindi keeramise korral pöörduda Kaljuranna vastu. See väide on nimelt vale, aga valetamine ei ole ilus,” kirjutab Äripäev oma tänases juhtkirjas.

maintext:
Ajaleht Äripäev: Marina Kaljuranna taga seisab Eesti mõjukaim poliitperekond UU
Ajaleht Äripäev: Marina Kaljuranna taga seisab Eesti mõjukaim poliitperekond13/09/2016“Andreas Kaju juhitava suhtekorraldusmeeskonna taktika esitada Marina Kaljuranda sõltumatu kandidaadina, kelle selja taga ei seisa ühtegi erakonda, võib üle vindi keeramise korral pöörduda Kaljuranna vastu. See väide on nimelt vale, aga valetamine ei ole ilus,” kirjutab Äripäev oma tänases juhtkirjas.“Marina Kaljuranna selja taga seisab Reformierakonna poliittehnoloogiliselt võimekas osa ehk perekond Rosimannus: Keit Pentus-Rosimannus, hiljutine välisminister, ja tema abikaasa, aktiivsest poliitikas kulissetagustesse rollidesse taandunud Rain Rosimannus. Mõlema nimega seostub esimese märksõnana Autorollo ehk seesama kurikuulus afäär, mis läks Pentus-Rosimannusele maksma välisministri koha ja hoiab pidevalt pingul Rain Rosimannuse närve. Lõpp- ehk riigikohtu lahendini on see lugu veel jõudmata.”Äripäeva arvates ei taha Marina Kaljurand, et Autorollo taak kuidagi temasse puutuks. “Ent pole võimalik kaevust vett juua suud märjaks tegemata. Küsimused tema ja perekond Rosimannuse suhete kohta hakkavad korduma intervjuust intervjuusse ja kõlavad veelgi valjemalt juhul, kui Kaljurand peaks presidendiks saama. Viimati ütles Kaljurand, et tema subjektiivsel hinnangul Autorollo asjus pole mingit tähtsust. See annab indikatsiooni, et Kaljurand ei pruugi poliitiliselt tundlikes korruptsioonikaasustes kõlbelisi positsioone võtta, eelistades jääda moraalselt ükskõikseks.”Äripäev juhib tähelepanu, et parteideülese ja -välisena esitab Kaljurand ennast kandidaadina, kelle selja taga seisab Eesti mõjukaim poliitperekond ning mõjukaim poliittehnoloogiline oskusteave ja kogemus. “Avalikult pole teada Rosimannuste ja Kaljuranna sidemete algust ega sügavamat sisu, aga avaliku koostöö alguseks võib pidada 2014. aasta sügist, mil Keit Pentus-Rosimannus Kaljuranna nime presidendiaana kontekstis välja käis. Oma poliitilist sünnikaarti ei saa Kaljurand muuta: soovitada praegu Kaljurannale distantseeruda perekond Rosimannusest oleks nagu nõue, et leopard loobuks oma täppidest. Presidendiks saamise korral on tal keeruline näidata, et ta on sõltumatu teda Kadriorgu aidanud jõududest.”Loe pikemalt Äripäevast! http://www.aripaev.ee/arvamuse... Foto: Mihkel Maripuu / Postimees


description:
Eesti Päevaleht 21. sept.
Lk 2: •Juhtkiri: Lipud ja sillad, •Esimeses voorus presidendita (järg), •Marina Kaljurand on Eesti kodakondne, •Vene kodanike valimisaktiivsus Eestis jäi madalaks
Lk 3: •Dagens Nyheter: Luureandmete järgi on suurenenud Vene-
maa sõjaline oht Rootsile, mistõttu jäeti ka väed Gotlandile, •Saksamaa ja Balti riikide välisministrite kohtumine keskendus Euroopa Liidule ja julgeolekule, •Venemaa loob FSB põhjal riikliku julgeoleku ministeeriumi, •President Ilves: Eesti ohvitserid ja allohvitserid on maailma parimate seas, meie ajateenijad aga tugeva õppimissooviga noored
Lk 4: •Mihhail Hodorkovski alustas oma kandidaadi otsimist Venemaa 2018. aasta presidendivalimisteks, •Ameerika valijad ei ole kummagi presidendikandidaadiga rahul, •President Ilves: Eesti abifookuses on pagulaste lastele hariduse andmine

title: Eesti Päevaleht 21. sept. Stockholm

maintext:
Eesti Päevaleht 21. sept. Stockholm
Eesti Päevaleht 21. sept.Lk 2: •Juhtkiri: Lipud ja sillad, •Esimeses voorus presidendita (järg), •Marina Kaljurand on Eesti kodakondne, •Vene kodanike valimisaktiivsus Eestis jäi madalaksLk 3: •Dagens Nyheter: Luureandmete järgi on suurenenud Vene-maa sõjaline oht Rootsile, mistõttu jäeti ka väed Gotlandile, •Saksamaa ja Balti riikide välisministrite kohtumine keskendus Euroopa Liidule ja julgeolekule, •Venemaa loob FSB põhjal riikliku julgeoleku ministeeriumi, •President Ilves: Eesti ohvitserid ja allohvitserid on maailma parimate seas, meie ajateenijad aga tugeva õppimissooviga nooredLk 4: •Mihhail Hodorkovski alustas oma kandidaadi otsimist Venemaa 2018. aasta presidendivalimisteks, •Ameerika valijad ei ole kummagi presidendikandidaadiga rahul, •President Ilves: Eesti abifookuses on pagulaste lastele hariduse andmineLk 5: •Presidendi valimise protseduur, •Ansip: Erakonnad peaksid jätma oma valijameestele otsuse tegemise vabaks, •Valitsus leppis kokku eripensionide reformis, •Presidendi rollist EestisLk 6: •ABB panustab päikeseenergia turu kahekordistumisse, •Balti ühisfirmas RB Rail AS hakkab töötama 27 inimest, •EASi leping Euroopa Kosmose agentuuriga muudab satelliitfotod tasuta kättesaadavaksLk 7: •Mis seis on Eestis internetiga? •Pöide kirikus katsetati nanotehnoloogiatLk 8: •Ilmus soomekeelse eesti kirjanduse antoloogia II osa, •Esimene sinimustvalge lipp jõudis alaliselt Eesti Rahva Muuseumi, •Tuntud Vene kriitik seab filmi “1944” eeskujuks, •Leedu esitab Oscari filmiauhinnale koos Eesti ja Lätiga tehtud filmi, •Maarja Kangro Göteborgi raamatumessilLk 9: •Ullo Toomi nimelise rahvatantsustipendiumi sai tantsujuht Kadri Tiis, •Eesti teatrite uus rekord, •“Nartsiss, meesteõgija” ehk eestlanna “Donna Juanna”, •Draamateatri hooaja avasid näitlejate hõrgud roadLk 10 ja 11: •Tahan olla sillaks Eesti ja Rootsi vahel. Intervjuu jazzmuusik Rickard Malmsteniga, •Maarja Vaino: Eesti kool ja eesti keel, •Väliseesti laste uus õppeaasta Üleilmakoolis on alanud, •Detsembrikuust on Baltic Queen tagasi Tallinna-Stockholmi liinilLk 12: •Laevaga Tallinnast Visbysse, •Lõikusfestival Gotlandil: õpitoad hapendamisest ja marineerimisest, •Mõtisklusi Rootsi elust: Macchiarini skandaal Karolinska InstituudisLk 13: •Jaan Jalgratta jutud: Liberaalne populist, •Eesti dirigent juhatas Riksdagi avapäeva kontserti, •Sport: Rootsi aeg Eesti vutikoondises sai ümber, •MalenurkLk 14: •Kohalik elu, •Leinateade, •Kiriklikke teateid, •Kuulutus, •ParandusLk 15: •Kuulutused, •Eesti Ühisabi Rootsis kunstilaat läks üle ootuste hästi!Lk 16: •Paarsõnad, •Nalja kah! •Kuulutused, •Millest mõtleb süda, sellest laulab suu!, •Estniska Dagbladet idag


description:
Lk 2: •Juhtkiri: Võidud ja kaotused, •Joseph Biden: Balti riigid tunnevad surmahirmu, •Vladimir Putin: Venemaa pole Balti riikidele ohtlik, •Jüri Luik kaasa ei tee, •Helme ei välista võimuvahetust
Lk 3: •Raport: Rootsi astumine NATO-sse võib ära hoida Venemaa sõjalise agressiooni, •Norra püstitab piiripunktile terasest tara, •Rootsi valitsuse uuring soovitab kehtestada 2019. aastaks sooneutraalse ajateenistuse, •SEB majandusanalüütik : Ettevõtted püüavad hakkama saada võimalikult vähese tööjõuga
Lk 4: •Eesti Suursaatkond Rootsis sai uue asejuhi

maintext:
Rootsi Eesti Päevaleht 14. september 2016
Lk 2: •Juhtkiri: Võidud ja kaotused, •Joseph Biden: Balti riigid tunnevad surmahirmu, •Vladimir Putin: Venemaa pole Balti riikidele ohtlik, •Jüri Luik kaasa ei tee, •Helme ei välista võimuvahetustLk 3: •Raport: Rootsi astumine NATO-sse võib ära hoida Venemaa sõjalise agressiooni, •Norra püstitab piiripunktile terasest tara, •Rootsi valitsuse uuring soovitab kehtestada 2019. aastaks sooneutraalse ajateenistuse, •SEB majandusanalüütik : Ettevõtted püüavad hakkama saada võimalikult vähese tööjõugaLk 4: •Eesti Suursaatkond Rootsis sai uue asejuhiLk 5: •Kas Ilves kahjustas Soome-Eesti suhteid? •Eesti suursaadik Saksamaal andis üle volikirja, •Mis Ida-Ukrainas tegelikult toimub. Seminar ohvitseridega infosõja eesliiniltLk 6: •Riigiametid “maalekolimisega” kaasa minema ei kipuLk 7: •Miljonite eest metsa kokku ostev Ikea avab tänavu Tartus metsaostukontori, •Tallinna Sadama uued laevad hilinevad saarte liinideleLk 8 •Võime vabalt saada ülbe presidendi! •Kallas: Alati on võimalik endale teine erakond valida, kui sa tehtud otsustele ei allu, •Rõivas ja unustatud lubadusedLk 9 •Eesti erametsad kosuvad ühistute käe all, •Stockholmi sisustusja disainimess FORMEXLk 10 •Lapse arenemiseks tuleb temaga rääkidaLk 11: •Saaremaa Stonehenge: süllekukkunud kingitus Eesti riigi 100. sünnipäevaksLk 12: •Täna 72 aastat tagasi, •Muusikaline juubelipidu Göteborgis, •Lõppenud suvi oli Nordica jaoks edukas, augustis teenindati 40 069 reisijatLk 13: •Mõtisklusi Rootsi elust, •Viido pajatab: Küsimused, mida me peaksime endale esitama, •Sport: Tallinnas jooksis nädalavahetusel üle 20 000 inimese, •MalenurkLk 14: •Kohalik elu, •Ostukuulutus •Kiriklikke teateid, •Leinateated, •Alfa kursus StockholmisLk 15: •24. septembril toimub Stockholmi Eesto Majas Eesti toidu päev. Mõni sõna soolatud ja hapendatud toidu kiituseks, •Lugeja kirjutab, •Palju õnne! •Stockholmi Eesti Huvikool alustab sügishooaega, •KuulutusLk 16: •Paarsõnad, •Nalja kah! •Päikeseline Balti päev, •Kuulutused, •Tallinki sõidusoodustus, •Estniska Dagbladet idag, •Vana foto


description:
Pildil Sauli Niinistö, Toomas Hendrik Ilves. Саули Нийнисте и Тоомас Хендрик Ильвес. EERO VABAMÄGI/PM/SCANPIX BALTICS
Soome päevalehe Helsingin Sanomat kolumnist Jussi Niemeläinen kirjutab, et ametiaega lõpetav president Toomas Hendrik Ilves on kahjustanud Eesti ja Soome suhteid. Ta käib välja isegi mõtte, et Eesti üritab Soome ja USA sõjalist koostööd takistada.

maintext:
Helsingin Sanomat: Ilves on kahjustanud Eesti ja Soome suhteid PM
Pildil Sauli Niinistö, Toomas Hendrik Ilves. Саули Нийнисте и Тоомас Хендрик Ильвес. EERO VABAMÄGI/PM/SCANPIX BALTICSSoome päevalehe Helsingin Sanomat kolumnist Jussi Niemeläinen kirjutab, et ametiaega lõpetav president Toomas Hendrik Ilves on kahjustanud Eesti ja Soome suhteid. Ta käib välja isegi mõtte, et Eesti üritab Soome ja USA sõjalist koostööd takistada.Niemeläineni artiklis seisab, et Soome välispoliitika juhtkonnale on presidendivahetus eriti hea uudis, sest hoolimata üldsuse soosivast suhtumisest Ilvesesse, on Eesti praegune president halvasti mõjunud naaberriikide omavahelisele läbisaamisele. Eriti halvasti saavat omavahel kolumnisti sõnul läbi Ilves ja Soome president Sauli Niinistö, kes väldivad üksteise seltskonda.Suhete halvenemise põhjuseks tuuakse Soome ja Eesti erinevat Venemaa-poliitikat, eriti pärast 2014. aastat, mil viimane Krimmi annekteeris. Helsingi arvates on Eesti Vene-poliitika ettevaatamatu. Niemeläinen väidab, et tegelikult seisab lahknevus siiski mitte poliitikas, vaid erinevas diplomaatilises lähenemises.Teine lugu on aga diskussioonis Soome NATO-liikmesuse üle, kus oma osa on mängida ka Ilvesel, kes ärritas põhjanaabreid oma alliansi-suunaliste õpetussõnadega. Lisaks levib Niemeläineni sõnul Helsingis viimasel ajal uskumus, et Eesti üritab aktiivselt ära hoida Soome ja USA sõjalise koostöö süvenemist. Selle nägemuse järgi tahab Eesti Soomet NATOsse ja seisab igale muule variandile vastu.Kõige selle tõttu on kolumnisti arvates suhted Soome ja Eesti vahel läinud käärima juba väljaspool konkreetseid isikuid.Loo vastukajaks kirjutas Soome poliitik Alexander Stubb oma Twitteri kontol, et peab Niemeläineni analüüsi imelikuks ja valitsuses oldud 8 aasta jooksul sai ta president Ilvesega alati hästi läbi.


description:
21. september 2016
www.Publik.ee
Viimane kohtumine esipaaridena! Toomas Hendrik ja Ieva Ilves veetsid Obamadega aega
Obamad ja IlvesedIeva Ilves / Facebook / Valge Maja

maintext:
Viimane kohtumine esipaaridena! Toomas Hendrik ja Ieva Ilves veetsid Obamadega aega PM
21. september 2016Viimane kohtumine esipaaridena! Toomas Hendrik ja Ieva Ilves veetsid Obamadega aegaObamad ja IlvesedIeva Ilves / Facebook / Valge MajaToomas Hendrik ja Ieva Ilves kohtusid USA visiidil Barack ja Michelle Obamaga. Juhuslikult on nii Obamade kui ka Ilveste aeg oma kodumaade esiotsas lõppemas ning ilmselt kohtusid kaks esipaari presidentidena viimast korda. Obamal ja Ilvesel on lõppemas teine ametiaeg.Ieva kirjutab Facebookis jagatud fotode all, et nad veetsid aega Obamadega ÜRO Peaassamblee kohtumisel.


description:
Eesti Filharmoonia kammerkoor (Foto: Kaupo Kikkas)
Priit Kuusk
Lõuna-Tirooli klassikafestival Merano muusikanädalad on kutsunud oma tänavusse programmi mitmeid kuulsaid orkestreid ja vokaalgruppe, viimaste hulgas on ka Eesti Filharmoonia Kammerkoor peadirigent Kaspars Putniņši juhatusel.
Eesti kammerkoori kontsert festivali põhiprogrammis leiab aset 8. septembril algusega kell 20.30, see toimub Merano Niederlana Pfarrkirches. Sellele eelneb teine sama kavaga kontsert 7. septembril Val Gardena suusakeskuses Dolomites'i mäestikus, samuti Merano festivali programmis.

maintext:
Eesti Filharmoonia Kammerkoor esineb mainekal Merano festivalil Itaalias ERR
Eesti Filharmoonia kammerkoor (Foto: Kaupo Kikkas)Priit KuuskLõuna-Tirooli klassikafestival Merano muusikanädalad on kutsunud oma tänavusse programmi mitmeid kuulsaid orkestreid ja vokaalgruppe, viimaste hulgas on ka Eesti Filharmoonia Kammerkoor peadirigent Kaspars Putniņši juhatusel.Eesti kammerkoori kontsert festivali põhiprogrammis leiab aset 8. septembril algusega kell 20.30, see toimub Merano Niederlana Pfarrkirches. Sellele eelneb teine sama kavaga kontsert 7. septembril Val Gardena suusakeskuses Dolomites'i mäestikus, samuti Merano festivali programmis.Seekord viib kammerkoor rahvusvahelise publiku ette kaks Felix Mendelssohn Bartholdy Psalmi (op. 78 nr 2 ja nr 3), Gustav Mahleri neli laulu Clytus Gottwaldi seades ning Arvo Pärdi sünnipäevakuul neli tema oopust – „Summa“, „Magnificat“, „The Woman with Alabaster Box“ ja „Nunc dimittis“.Eesti koori teisele kontserdile järgneb 9. septembril MDR-i Leipzigi Sümfoonaiorkestri kontsert Kristjan Järvi juhatusel, nende kavas on Steve Reichi „Variatsioonid vask-, keel- ja klahvpillidele“, Sergei Rahmaninovi Neljas klaverikontsert Deniss Kožuhhiniga solistina ning Robert Schumanni Neljas sümfoonia.Merano pidustuste eelfestival läks käima juba 16. augustil, ametliku avakontserdi andis Merano Kuursaalis 23. augustil aga La Scala Filharmoonia orkester (Orchestra Filarmonica della Scala) Riccardo Chailly juhatusel, tähistades ühtlasi 31 aasta möödumist festivali algusest. Chaillyst saab La Scala muusikadirektor uue aasta jaanuarist.Merano festivali prominentsemad esinejad on tänavu veel Concerto Köln, Tšehhi Filharmoonia orkester (dirigeerib Jiří Bělohlávek, solistiks Hilary Hahn), Londoni Sümfooniaorkester (dirigent Gianandrea Noseda), Prantsuse Rahvuslik Noorteorkester (David Zinman), samuti Hiinast tulev Shenzhen Symphony Orchestra (Lin Daye), kaks orkestrit Koreast, 60 aastat tagasi asutatud KBS Symphony Orchestra (Yoël Levi) ja Suwon Philharmonic Orchestra (Daejin Kim).Muusikanädalate viimase kontserdi annab 22. septembril Mahleri Kammerorkester Teodor Currentzise juhatusel, solistiks viiuldaja Pekka Kuusisto. Eesti Filharmoonia Kammerkoor ruttab aga tagasi Tallinna, et esineda Arvo Pärdi päevade viimasel kontserdil maestro sünnipäeval 11. septembril.ToimetasValner Valme


description:
Tiia Remmelkoor was born in Södertälje, Sweden on August 8, 1949 and passed away unexpectedly in Toronto on July 6, 2016. She was predeceased by her parents Ellen and Arnold Remmelkoor, and is mourned by brother Andrus in Toronto, relatives in Estonia and Sweden, and many friends around the world.
Tiia was an Interior Design graduate of Ryerson Polytechnical Institute, worked as a graphic artist and interior designer, and staged homes for realtors. She had recently retired from a position at The Bay.

title: TIIA KATRIN REMMELKOOR

maintext:
silmus artiklile Saarlannast on saanud Euroopa... : Väheveenvad põhjused islamilevikuks tööjõu sildi all üleeesti, või kuidas –? Venelased on...
silmakirjulikud artiklile Saarlannast on saanud Euroopa... : Siis jäägu ka kõik eestlased Eestisse. Välismaal otsivad nad ainult ülalpidamist. Ja neid on...
Nimi artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Idee ei ole uus, giljotiiniga võib paksust papist tükid välja lüüa ja templi peale lüüa. Ori...
arno artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Vähemalt demokraatia oleks võinud mängust välja jätta ...kui see just irooniana polnudki...
? artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Nii et EWR on nüüd nagu CNN ... hale!
monokultuur artiklile Saarlannast on saanud Euroopa... : Mulle see eesti naine väga meeldib. Ma ei saa aru, et üks neljalapse ema oleks kuidagi...
jõudu tööle! artiklile Saarlannast on saanud Euroopa... : Eesti vajab immigrante, ent mitte äärmuslasi kes muserdaks kõik mis teeb meie kodu elamise...
? artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : ...
calais artiklile Migrantide ümberpaigutamiskava ELis on... : https://www.theguardian.com/world/2016/sep/06/uk-immigration-minister-confirms-work-will-begin-on-big-new-wall-in-calais...


description:
02. september 2016
Matti Aivar Lind, toimetaja
www.DELFI.ee
Obama Syria
Joe BidenFoto: Pablo Martinez Monsivais, AP
Ameerika Ühendriikide asepresident Joe Biden ütles demokraatide presidendikandidaadi Hillary Clintoni kampaaniaüritusel, et Baltikum tunneb vabariiklasest Donald Trumpi presidendiks saamise ees surmahirmu.

maintext:
Biden: Baltikum tunneb Venemaa ja Trumpi ees põhjusega surmahirmu VIDEO!
02. september 2016Matti Aivar Lind, toimetajaObama SyriaJoe BidenFoto: Pablo Martinez Monsivais, APAmeerika Ühendriikide asepresident Joe Biden ütles demokraatide presidendikandidaadi Hillary Clintoni kampaaniaüritusel, et Baltikum tunneb vabariiklasest Donald Trumpi presidendiks saamise ees surmahirmu.„Donald Trump ütles, et ei ole kindel, kas ta peab kinni NATO-kohustusest Balti riike kaitsta, kui Venemaa sisse tungib,“ meenutas Biden. „Jutt on NATO riikidest... Esmakordselt pani ta riigid kahtlema, kas me tegelikult peame oma sõna või mitte.“ReklaamAsepresidendi sõnul tuntakse Balti riikides seetõttu „põhjusega surmahirmu, et Venemaa tuleb üle piiri ja annekteerib regiooni, nagu annekteeris Krimmi“.Bideni sõnul üritas ta viimasel visiidil Baltikumi, kus ta kohtus Eesti, Läti ja Leedu presidendiga, mõista anda, et Trump ei esinda Ameerikat.„Ma pidin muutma oma plaane /../ ja tegema sisuliselt hädamaandumise Baltikumis, et Eesti, Läti ja Leedu presidendil kätt hoida ja öelda, et Trump ei esinda selles ei vabariiklasi ega demokraate, et ärgu muretsegu,“ rääkis Biden oma nädalatagusest visiidist Lätti."Trumpil ei ole õrna aimugi, millest kuradist ta räägib," lajatas Biden.


description:
KLENK-IEP 2017 reis läheneb
Märkige oma kalendrisse 19.-26. märts 2017!
KLENK (Kesk-Lääne Eesti Noorte Koondis) ja IEP (Idaranniku Eesti Päevad) ühisüritus toimub kruiisilaeva Allure of the Seas pardal, millega sõidame Ft . Lauderdale’ist, Floridast seitsmepäevasele Caribbean kruiisile.

title: KLENK-IEP 2017 reis läheneb Eesti Elu

maintext:
KLENK-IEP 2017 reis läheneb Eesti Elu
KLENK-IEP 2017 reis lähenebMärkige oma kalendrisse 19.-26. märts 2017!KLENK (Kesk-Lääne Eesti Noorte Koondis) ja IEP (Idaranniku Eesti Päevad) ühisüritus toimub kruiisilaevapardal, millega sõidame Ft . Lauderdale’ist, Floridast seitsmepäevaselekruiisile.KLENK – IEP ühendab Eesti kultuuri päikesepaiste Kariibi mere saartel, maitsvad söögid ja luksusliku reisimise.Tegevused, loengud, kontserdid ja erinevad programmi sündmused on nii eesti kui ka inglise keeles, et pakkuda rikastavat kogemust kõigile.Mõlemad KLENK - IEP programm ja kruiis on nüüd saadaval broneerimiseks. Osalustasu tervele KLENK – IEP programmile on pärast 31. juulit 2016 USD125 isikule. Kajutid võib reserveerida kasveebilehe kaudu: http://klenk-iep.com või võttes ühendust meie eksklusiivsete Royal Caribbean Cruise Line esindajatega: Jim või Joan 1-800-248-8404. Kõik broneeringud on 100 % tagastatavad kuni 10. detsembrini 2016 .Lisateave ja registreerimine veebil: http://klenk-iep.com helistada 561-409-9335 või Rein Luning e-post: .