title: Maaomanikud hakkavad saama õiglasemat talumistasu

maintext:
Justiitsministeerium saatis kooskõlastusringile eelnõu, millega lahendatakse talumistasu kõige teravamad probleemid, nähes ette selged koefitsiendid talumistasu arvestamiseks ja enimkoormatud maaomanikele senisest suurema talumistasu maksmise.
„Talumistasud selle eest, kui maaomaniku kinnistul asub mingi tehnorajatis, mistõttu ta enda maad sihtotstarbeliselt kasutada ei saa, on praegusel hetkel ebaõiglaselt madalad. Seni on tehnorajatiste talumise eest tasu maksmise praktika olnud väga erinev ja paljudel juhtudel on talumistasu olnud aastaid sisuliselt olematu,“ rõhutas justiitsminister Urmas Reinsalu.
Probleemi lahendamiseks on eelnõus välja pakutud maaomanikele täiendava iga-aastase hüvitise maksmine, mis hüvitab omanikule ka saamata jäänud tulu. Selle hüvitise suurus on viis protsenti maa maksustamishinnast korrutatuna kitsenduse ruumilise ja sisulise ulatuse koefitsientidega. „Seega, kui tegemist on maaga, mida ei ole võimalik sihtotstarbeliselt kasutada, saab maaomanik lisaks maamaksu hüvitisele täiendavat iga- aastast hüvitist viis protsenti kaitsevööndi aluse maa maksustamishinnast,“ selgitas minister.
Talumistasu selgemaks arvestamiseks on eelnõus välja pakutud ka eelduslike koefitsientide kehtestamine kitsenduse sisulise ulatuse määramiseks.
Kui tegemist on sellise maaga, mille sihtotstarbeline kasutamine on tehnovõrgu talumise kohustuse tõttu oluliselt kitsendatud, siis on kitsenduse sisuline ulatus 100%.
Kui maa kasutamine on osaliselt võimalik (näiteks tegemist on maatulundusmaaga, mida faktiliselt haritakse), siis on kitsenduse sisuline ulatus 50%. Kui maa kasutamine ei ole oluliselt takistatud ja tehnovõrk on selle maa kasutamiseks vajalik, siis on kitsenduse sisuline ulatus 0, st sellise kitsenduse eest talumistasu ei maksta.
Kitsenduse eeldusliku ulatuse kehtestamine tähendab, et konkreetse olukorra asjaolusid arvestades saab koefitsiendist ka kõrvale kalduda.
Tehnovõrkude hulka kuuluvad elektrivõrk, gaasivõrk, elektroonilise side võrk, ühisveevärk ja kanalisatsioon ning kaugküttevõrk.
Foto: Scanpix


title: Kate Hudson paljastas oma kauni figuuri saladuse!

maintext:
Vormis püsimine on Kate Hudsoni jaoks väga oluline. Õnneks ei ole ta kade ja jagab enda nippe ka teistega.
Kate Hudsonil on kadestamisväärne figuur ning tervislikud eluviisid on talle ääretult olulised. Näiteks lanseeris näitlejanna hiljuti oma spordikollektsiooni ja tervislikke eluviise tutvustava raamatu. Intervjuus E! News' ile paljastas ta aga oma vinge figuuri saladused.
Samas esmalt rõhutas ta, et iga üks peaks leidma sellise treeningviisi, mis talle meeldib ja mida tehes on vormi saamine nauditav. Mis on aga tema salarelv? Väidetavalt armastab Hudson üle kõige kükke teha ning just nende tegemine ongi talle sellise vinge figuuri tekitanud.

fasttext_language: et


authors:
Panthermedia
Scanpix
David Sinisukk

title: TEE OMA VALIK ENNE SURMA: mida kanda kirstus?

maintext:
Mood on jõudnud ka sinna, kuhu me kõik väga ei kiirusta - hauda... Kas sina oled mõelnud, et mida peaksid kandma oma matustel? Uus ja vastuoluline trend annab ideid ja valikuid, mida võiks kirstus kanda.
Kõlab veidralt, kuid asjast võib kujuneda tulus ära - vähemasti reklaam lubab palju, vahendab The Sun.
Valikus on 40 erinevat komplekti, kuhu kuuluvad teiste seas isegi seksikad kleidid ja pitspesu - lisanditest rääkimata!


authors:
Pascal Pochard-Casabianca
Hindrek Pärg
Ott Tänak
Tõeline
Äss
Ahsoo
Ja Kokku Ongi Nii Parajasti Kuidas On
Selle Kulgemisega.
Pole Hullu...

description: Ott Tänak lootis reedel algaval hooaja 11. MM-etapil Korsikas alistada mullused deemonid, kui ei suutnud kitsastel mägiteedel üles leida mingitki kiirust. Kahjuks ei luba Dmacki alles arengujärgus asfaldirehvid mehel seda teha.  Õhtulehe otseblogi toob terve nädalavahetuse rallihetked teieni, püsige lainel!

title: NII SEE JUHTUS | Korsika rallil raskustes olnud Tänak lõpetas 10. kohaga

maintext:
Third fastest for the Estonian and his best time of the weekend on the wet road. "Water cooling for the tyres is good and no drop off any more. I think we had quite a good run."
Sadama hakanud vihm tõi meie mehele natuke leevendust. "Vesi jahutab rehve ja pidavus on parem. Tänane õnnestus päris hästi."


authors: Afp Scanpix

description: Moskvas toimus eile 18. septembril valitud riigiduuma VII koosseisu avaistung. Sellel esinenud Venemaa president Vladimir Putin kutsus saadikuid ehitama tugevat Venemaad.

title: Putin kutsus riigiduumat ehitama tugevat Venemaad


title: Kas "Sherlocki" uus hooaeg jääb viimaseks?

maintext:
“Sherlocki” täht Benedict Cumberbatch on andnud mõista, et seriaal võib peatselt lõppeda.
BBC põnevussarja järgmine, kolmest osast koosnev hooaeg peaks eetrisse jõudma järgmise aasta algul. Kuid 40aastane peaosatäitja ütles meesteajakirjale GQ, et tunneb, nagu oleks üks ajajärk ümber saanud. “See võib olla ühe ajastu lõpp. Ausalt öeldes tundubki see ühe ajastu lõpuna. Jõuame omadega kohta, kust kohene jätkamine on üsna raske.”
Benedict ütleb, et “Sherlocki” tegijad ei langeta kunagi lõplikke otsuseid. “Tahaksin uuesti “Sherlockis” mängida, üha uuesti, seda ma kinnitan, aga lähitulevikus on meil kõigil asju, millega me tegelda tahame. Oleme valmis saanud midagi, mis on terviklik sellisena, nagu ta on. Eks elame, näeme.”
BBC on lubanud, et “Sherlocki” uus hooaeg kujuneb senistest kõige šokeerivamaks ja üllatavamaks.


title: KARTES POLITSEID: naine surus ID-kaardi väga intiimsesse kohta...

maintext:
Taccara Nauden ütles väidetavalt arstidele, et toppis ID-kaardi enda sisse nii sügavale, et ei saa seda enam kätte, vahendab Mirror.
Mis sa teed, kuid pead politseile näitama oma isikutunnistust, kuid sul puuduvad kehtivad juhiload? Tõenäoliselt ei järgi sa selle Hollywoodi naise eeskuju, kes oma ID-kaardi nii intiimsesse kohta toppis, et vajas hiljem operatsiooni.
Et kongi minekut vältida - naine surus oma isikutunnistuse intiimpiirkonda nii sügavale, et enne vahistamist tuli minna temaga haiglasse.
Vangimajas tehtud röntgen kinnitas, et kaart on naise vagiinas kinni. Seetõttu viidigi naine haiglasse, kus see eemaldati.
Naine ei jäänud siiski asjade käiguga rahule, mistõttu otsustas enne haiglast lahkumist veel püksid alla ajada ja avalikult urineerida...
Edasi jätkus ta teekond siiski kongimajja, kus jääb oma tegude üle kohtumõistmist ootama.


title: Põdur rokilegend hülgas oma naise telefoni teel

maintext:
Status Quo rokkar Rick Parfitt, kes juunis elas üle neljanda infarkti, läks oma naisega raksu ja jättis ta telefoni teel maha.
The Suni teatel ütles 67aastane Parfitt endast 11 aastat nooremale kolmandale abikaasale Lyndsayle, et tema mõõt on täis ja ta kolib nende kodust välja. Lehe andmeil oli abielupaar läinud tülli nii tervise- kui rahaasjade pärast.
“Lyndsay on maruvihane. Ühel hetkel põetas ta Ricki ja üritas mehe finantsides korda majja lüüa, järgmisel aga jäeti ta maha," räägib lehe allikas.
Kolm aastat tagasi rinnavähiga võidelnud Lyndsay olevat omadega täiesti läbi. Naise hooleks on jäänud ka tema ja Ricki kaheksa-aastased kaksikud Tommy ja Lily ning 85aastane ema. “Me oleme lahku läinud, aga ma ei taha midagi öelda,” oli Lyndsay ainus kommentaar The Sunile.


title: Vastavatud Arsenali ostukeskuse hoone varjas salalaboreid

maintext:
Kunagisest Arsenali relvatehasest on trammiteeni kiviga visata. Standardi mööbliäri peamajani samuti. Kaugel see merigi on. Hästi, kaks head kiviviset. Nende visete alguspunktis avas uksed Põhja-Tallinna suurim kärgkauplus. Sõjariistade omaaegse sünnikodu auks kannab see nime Arsenali keskus.
Sada aastat tagasi löödi labidas maasse ja kivihaaval hakkasid kerkima natuke hirmuäratavad punastest tellistest müürid, räägib uue kaubakeskuse juht ja üks omanikke Aadu Oja.
Sinna pidi tulema sõdurite kasarmu, ent Esimene ilmasõda hakkas lõppema. Kahurid väga valjult enam ei paukunud ja sõjamehed valgusid kodudesse. Käigult otsustati, et Arsenali ruumes saaks hoopis relvi teha. Liiati oli juba kukil Vabadussõda.
Relvatehases tehti korda eelmisest sõjast risusse jäänud relvi ja valmistati ka päris uusi Eesti kaitseväe jaoks. Arsenali tehas ei valmistanud vaid lihtsaid vintpüsse.


authors:
Alar Truu
Kah Asi

title: President Kaljulaid õnnitles ÜRO peasekretäri António Guterrest

maintext:
President Kersti Kaljulaid õnnitles Portugali ekspeaministrit António Guterrest ÜRO peasekretäriks saamise puhul.
“Soovin Teile edu uues väljakutses juhtida ÜRO-d sellisel otsustaval ajal. ÜRO on esmakordselt valinud peasekretäri avatud ja liikmesriike kaasaval viisil. Olen kindel, et maailmaorganisatsiooni töö on Teie juhtimisel läbipaistev, usaldusväärne ja hästi toimiv,” kirjutas president Kaljulaid õnnitluskirjas.
ÜRO Peaassamblee kinnitas António Guterrese organisatsiooni peasekretäriks täna.


title: Need on hetkel kõige kuumemad teksapüksid!

maintext:
Ilmselt on igal inimesel kapis vähemalt üks paar teksapükse. Kuid, kui trendikad need on?
Kuigi teksapüksid on ühest küljest ajatud, siis samas lisandub igal hooajal ka terve rida niiöelda trenditeksasid. Selle hooaja trenditeksad, mille järgi on tohutu nõudlus, on aga küllaltki eriskummalised, kirjutab moeportaal Who What Wear.
Nimelt on moekaubamaja Lyst täheldanud viimastel nädalatel ühe kindla teksamudeli 105-protsendilist kasvu läbimüügis. Tegemist on teksadega, mille alläär on korralikult ära nüsitud ja näeb välja nagu oleks keegi kääridega ise otsustanud püksisääred veidi lühemaks lõigata, kuid ei ole tööga eriti hästi hakkama saanud. Põhjus, miks sellised teksad on hetkel nii trendikad, peitub selles, et väidetavalt kandsid moegurmaanid just selliseid teksapükse moenädalatel maailma suurimates moemekades.


description: Dominikaani vabariigis Oviedos purustas tornaado eile 12 elumaja.

title: VIDEO | Vaata, mida tegi tornaado Dominikaani vabariigis


authors:
Panthermedia
Scanpix
Aavi Oinas
E. Ämber
Islami Kombed

title: KARISTUSEKS VÄGISTATUD: Norras vägistas moslemist isa liiga läänelikuks muutunud tütre

maintext:
Moslemist mees vägistas oma tütre, sest too olevat Norras elades liialt vabameelseks ja läänelikuks muutunud
40ndates isa süüdistatakse vägistamise ja intsesti eest, sest mees ründas kodus iseenda tütart, vahendab The Sun.
20ndates tütre vägistamine oli neiule karistuseks, et too Norras elades liiga läänelikuks muutunud on.


description: Hiljuti jõudsid keskkonna- ja maaeluministeerium seisukohale, et Eestis ei ole põhjust karusloomakasvatuste keelustamiseks ning tegid vastava ettepaneku ka valitsusele. 16 avaliku elu tegelast, kelle seas nii tunnustatud veterinaar, zooloog kui ka keskkonnateadlane, pöördusid nüüd omakorda valitsuse poole, et avaldada selgesõnalist toetust keelusamisprotsessile.“Andke Eestile võimalus olla Ida-Euroopas eesrinnas. Aidake viia Eestit selliste riikide hulka, kus seadused on kooskõlas kehtivate väärtustega ja kus nõustutakse, et tundevõimeliste olendite kannatusterohke ärakasutamine pelgalt luksuse nimel kuulub inimkonna ajalukku. Liikugem üheskoos tõelise progressi ehk inimlikkuse suunas,” seisab avalikus pöördumises.Täistekst:Avalik pöördumine Eesti Vabariigi valitsuse poole Pöördume valitsuse liikmete poole murega, mis on tekkinud seoses karusloomakasvanduste keelustamise protsessiga.MTÜ Loomus viis 2014. aasta hilissügisel Riigikokku märgukirja – kollektiivse pöördumise,

title: 16 avaliku elu tegelast saatsid valitsusele pöördumise karusloomafarmide keelustamise toetuseks

maintext:
Hiljuti jõudsid keskkonna- ja maaeluministeerium seisukohale, et Eestis ei ole põhjust karusloomakasvatuste keelustamiseks ning tegid vastava ettepaneku ka valitsusele. 16 avaliku elu tegelast, kelle seas nii tunnustatud veterinaar, zooloog kui ka keskkonnateadlane, pöördusid nüüd omakorda valitsuse poole, et avaldada selgesõnalist toetust keelusamisprotsessile.
“Andke Eestile võimalus olla Ida-Euroopas eesrinnas. Aidake viia Eestit selliste riikide hulka, kus seadused on kooskõlas kehtivate väärtustega ja kus nõustutakse, et tundevõimeliste olendite kannatusterohke ärakasutamine pelgalt luksuse nimel kuulub inimkonna ajalukku. Liikugem üheskoos tõelise progressi ehk inimlikkuse suunas,” seisab avalikus pöördumises.
Täistekst:
Avalik pöördumine Eesti Vabariigi valitsuse poole Pöördume valitsuse liikmete poole murega, mis on tekkinud seoses karusloomakasvanduste keelustamise protsessiga.
MTÜ Loomus viis 2014. aasta hilissügisel Riigikokku märgukirja – kollektiivse pöördumise, millega soovitatakse karusloomakasvanduste tegevus kümneaastase üleminekuajaga Eestis keelustada. Märgukirjale pandi kaasa rohkem kui 10 000 kodaniku allkirjad, mis näitab, et poolehoid võimalikule keelustamisotsusele on suur.
Kahe aasta jooksul on karusloomakasvanduste keelustamisele toetust avaldanud kõik Eestis tegutsevad loomakaitseorganisatsioonid ja koos nendega pea 70 erineva valdkonna ettevõtet; hiljuti algatatud rahvusvaheline petitsioon on kogunud üle 30 000 allkirja; keeldu toetavad avalikult tunnustatud näitlejad, muusikud, kirjanikud, arstid, ajakirjanikud, moekunstnikud, zooloogid; arutelu on tervitanud paljud rahvusvahelised loomakaitseorganisatsioonid (sh maailma populaarseim loomakaitseorganisatsioon PETA ja Queeni legendaarse kitarristi Brian May heategevusorganisatsioon Save Me).
Nad on seda teinud selgetel põhjustel. Karusloomakasvatus on oma aja ära elanud ja suuresti ebaeetiline tegevusala. Selle tulemusena sünnivad tooted, mis ei ole inimesele vajalikud.
Karusloomakasvandustes varieeruvad keskkonna- ja heaoluprobleemid ning seetõttu on mitmed maailma riigid nende tegevuse juba keelustanud, piiranud või arutavad, millal ja kuidas seda teha.
Andke Eestile võimalus olla Ida-Euroopas eesrinnas. Aidake viia Eestit selliste riikide hulka, kus seadused on kooskõlas kehtivate väärtustega ja kus nõustutakse, et tundevõimeliste olendite kannatusterohke ärakasutamine pelgalt luksuse nimel kuulub inimkonna ajalukku.
Liikugem üheskoos tõelise progressi ehk inimlikkuse suunas.
Ave Alavainu
Jim Ashilevi
Reet Aus
Hille Hanso
Andrus Joost
Jaan Kaplinski
Mihkel Kunnus
Kristjan Piirimäe
Barbi Pilvre
Jürgen Rooste
Karl Martin Sinijärv
Marek Strandberg
Jaan Tootsen
Toomas Trapido
Aleksei Turovski
Ivo Uukkivi


title: The Sun’i muusikavideo idee sündis poole tunniga

maintext:
Tanel Padari & The Sun’i laul "Aega on" sai endale möödunud nädalal video konkursi teel. Võitjaks osutus Märt Madissoni muuvi, milles noormees parkuurib läbi Tallinna, et kohtuda Pirita rannas sõpradega.
"Märdi video annab meie uuele singlile suurepärase visuaalse vormi. See rõhutab heade kaaslastega kvaliteetaja veetmise ja tervisliku ning sportliku eluviisi olulisust.
Just sellisena selle loo videot ka ette kujutasin," on Eesti esirokkar Tanel Padar uue videoga väga rahul. "Tänan väga kõiki osalejaid ja palju õnne Märdile!"
Märt, kes viibis võitja väljakuulutamise ajal sõpradega seljakotimatkal Hispaanias, sai võidust teada sõnumi teel.


description: "Paljudele meeldis, nad tõusid lausa püsti, kuigi kõigi lauljate peale rahvas ei reageerinudki," muljetab kunstnik ja IT-müügimees Reiu Tüür, kes pani oma lauluoskuse proovile Leedu laulusõus "X Faktorius".

title: Eesti kunstnik: ma jäin Leedu laulusaate mänedžerile silma karaokebaaris ja sain sõusse

maintext:
Nii televaatajaile kui ka stuudiopublikule pakkus Reiu parajalt meelelahutust. Ta võttis stuudiosse minnes kaasa punase vaiba, et see endale ukse ette maha laotada, ning vehkis esimesest muusikataktist alates, käed õhus, tantsida.
Kuue aasta eest armastuse pärast Leetu kolinud 42aastane Reiu Tüür on suur karaokefänn, tänu millele ta saatesse sattuski. Reiu sõnul nägi saate mänedžer teda karaoket laulmas ja ütles, et Reiu peaks kindlasti telesõus osalema.
"Karaokes on sõnad tavaliselt ekraanile kirjutatud, siin esinedes on paras pähkel sõnad pähe õppida," rääkis Haapsalust pärit Reiu tutvustavas klipis.
Ta otsustas esitada leedukeelset rokilikku lugu, kuid kohtunikud soovisid ka kuulda, kuidas ta emakeeles laulab. Kuigi nad paistsid väga lõbustatud, ei lasknud nad Reiut järgmisse vooru.
Kunstnik tunnistab, et ei läinudki saatesse eriti suurte ootustega. Žürii oli tema meelest aus ja edasi said lauljad, kes võtsid esinemist tõsisemalt. Reiu ütleb, et teda tunti pärast saadet ka Vilniuse tänavatel ära.
Kuid säärane tuntus kestab tema sõnul vähe aega, kuna sarnaseid saateid, kus leidub säravaid esinejaid, on teisigi.
"Aga tegelikult mul sellist kuulsust väga vaja ei olegi. Olen elus teinud teisigi asju, näiteks kunsti, ja usun, et kellel vaja, see tunneb mind ka ära," on Reiu rahul.
Igal kolmapäeval karaoke
Laulmist ei kavatse ta jätta. Ta käib igal kolmapäeval karaokebaaris. "See on nagu väike spordiharrastus. Juba pool aastat käin, tean kõiki, kes seal laulavad, ja mida nad laulavad," kinnitab Reiu, kes laulab enamasti leedu, kuid vahel ka eesti keeles.
Kui ta oli kaks kuud Soomes, siis laulis ta sealsetes karaokebaarides soome keeles. Laulmine võtab pinged maha, kiidab ta. "Kui tuleb sügiskaamos peale, lähen laulan väikse karaoke endast välja ja järgmisel hommikul on naeratus näol," selgitab ta.
Eestisse tagasi ei igatse
Oma armsamat tundis ta aasta aega, enne kui tema juurde Leetu elama läks. "Eks ta nii käib, et kui loodusjõud möllavad, siis valikut ei ole. Jõge tagurpidi voolama panna ei saa, kui kuskile suunas ikka veab, tuleb sinnapoole minna," naerab Reiu.
Leedu juures meeldib talle ka see, et seal on soojem kui Eestis: "Talvel saab suudelda õues nii, et külm ei võta huuli ära."
Eestisse Reiu ei igatse. "Siin on olemas must leib, verivorst ja kohukesed, ühesõnaga kõik, mille pärast eestlased Eestit taga igatsevad," seletab ta.
Ka kultuuri peab ta eesti omaga sarnaseks, leidub küll teistsuguseid traditsioone, kuid see teeb Reiu sõnul igapäeva natuke huvitavamaks.


authors:
Tony O'Brien
Lihtne Lahendus

title: TOHOH! Euroopa jalgpalli Meistrite liiga finaal võib toimuda New Yorgis

maintext:
Värske UEFA president Aleksander Ceferin teatas, et Euroopa vägevaima jalgpallisarja Meistrite liiga finaalmäng võib tulevikus jõuda sootuks Euroopast välja.
"Arvan, et see on suurepärane idee ja meil tuleb selle üle arutleda," teatas Ceferin.
"Näiteks Portugalist Aserbaidžaani minna on sama raske kui New Yorki. Fännidele ei tohiks see eriti suureks probleemiks kujuneda. Siiski on tegemist Euroopa võistlusega ja sellepärast vajaks otsus veidi pikemat kaalumist."


authors: Esinemas Eesti Vabariigi Sünnipäeva Pidulikul Kontserdil Estonia Kontserdisaalis. Alar Truu

title: Trad. Attack! esines väga prestiižikal festivalil "WOMEX"

maintext:
Eilse "Hommik Anuga" saate üheks külaliseks oli mööda maailma tiirutav folkansambel Trad.Attack!. Korraks koju põiganud ansambel naasis äsja väga prestiižikalt festivalilt "WOMEX", olles esimene ansambel Eestist, kes sellele igal aastal erinevas paigas korraldavale üritusele on jõudnud.
"Olime Eestist tõesti esimene ansambel, kes valiti välja esinema suurele lavale," märkis ansambli liige Sandra Vabarna. "Üldse valiti 1000 bändi seast festivalile seekord 33 artisti.
Trad. Attack! esinemas Eesti vabariigi 98. sünnipäeva pidulikul kontserdil Estonia kontserdisaalis.(Alar Truu)
Nii et see on haruldus, et märgati Eestit ja valiti selline bänd." Ansambli trummide taga istuv Tõnu Tubli ütles, et selle festivali publik on kõige kriitilisem.
"Vahet pole, kas sul on saalis 100 või 1000 inimest, 90% protsenti neist on muusikud või muusikatööstusega seotud inimesed ja hindavad sind igal momendil."


title: Kasahstan saab seksiministeeriumi?

maintext:
Kasahstani moslemite liit ja Kesk-Aasia moslemikomitee inimõiguste küsimustes pöördusid peaminister Bakõtzhan Sagintajevi poole ettepanekuga luua riigis seksi- ja demograafiaministeerium, vahendab NewsAsia.
Moslemiorganisatsioonid rõhutavad, et praegune olukord riigis tekitab ärevust. "Seksuaalse vägivalla all ei kannata ainult täiskasvanud, vaid ka lapsed. Pedofiilia kasv on võtnud ähvardavad mastaabid. Seksuaalne terror on tunginud nii õppeasutustesse kui ka riigiasutustesse," seisab nende pöördumises.
Moslemiorganisatsioonid leiavad, et uue ministeeriumi loomine annaks võimaluse välja töötada efektiivsed meetodid, mis aitaks leida uue tee sündimuse tõstmiseks.
Varem on Kasahstani moslemite liit esinenud ettepanekuga kehtestada riigis seksimaks. Sel viisil korjatav raha läheks riigieelarvesse ning seda kasutataks kodanike reproduktiivse tervise parandamiseks ja suguhaigustega võitlemiseks.


description: Soome rahvaarv oli 30. septembri seisuga 5 501 043, teatas sealne statistikamet. Alates sajandi algusest on rahvastik suurenenud 340 000 inimese võrra.

title: Soome rahvaarv ületas 5,5 miljonit


description: Näitleja haigestumise tõttu on asendatud tänaõhtune "Augustikuu" etendus Eesti Draamateatri suures saalis. Selle asemel on võimalik vaadata Simon Gray peredraamat "Finaal", mis esietendus Draamateatri suures saalis käesoleva aasta veebruaris. "Finaal" on Ita Everi 85. sünnipäeva juubelilavastus.Simon Gray "Finaal". Lavastaja Roman Baskin (külalisena). Kunstnik Pille Jänes (külalisena). Valguskunstnik Margus Vaigur (Endla). Heli- ja videokujundaja Sander Tuvikene. Tõlkinud Ann Must, toimetanud Jaak Rähesoo. Osades Ita Ever, Kersti Heinloo, Hilje Murel, Liina Olmaru (külalisena), Mait Malmsten, Tiit Sukk, Aleksander Eelmaa või Martin Veinmann, Karl Tetsmann (külalisena).Vabandame mängukava muudatuse pärast teatrikülastajate ees. Teater vahetab ärajäänud etenduse piletid ümber või ostab need tagasi kahe nädala jooksul.

title: Näitleja haigestumise tõttu asendab Draamateater tänaõhtuse "Augustikuu"

maintext:
Näitleja haigestumise tõttu on asendatud tänaõhtune "Augustikuu" etendus Eesti Draamateatri suures saalis. Selle asemel on võimalik vaadata Simon Gray peredraamat "Finaal", mis esietendus Draamateatri suures saalis käesoleva aasta veebruaris. "Finaal" on Ita Everi 85. sünnipäeva juubelilavastus.
Simon Gray "Finaal". Lavastaja Roman Baskin (külalisena). Kunstnik Pille Jänes (külalisena). Valguskunstnik Margus Vaigur (Endla). Heli- ja videokujundaja Sander Tuvikene. Tõlkinud Ann Must, toimetanud Jaak Rähesoo. Osades Ita Ever, Kersti Heinloo, Hilje Murel, Liina Olmaru (külalisena), Mait Malmsten, Tiit Sukk, Aleksander Eelmaa või Martin Veinmann, Karl Tetsmann (külalisena).
Vabandame mängukava muudatuse pärast teatrikülastajate ees. Teater vahetab ärajäänud etenduse piletid ümber või ostab need tagasi kahe nädala jooksul.


authors: Reuters Scanpix

title: Kalender ajas Jürgen Kloppi marru

maintext:
Reedel avalikustati Inglismaa kõrgliiga täpne mängukalender jõulude ja aastavahetuse ajal ning Liverpooli peatreener Jürgen Klopp läks sellest raevu - sakslasele ei mahtunud pähe, kuidas on võimalik, et tema meeskonnal tuleb 31. detsembri õhtul võõrustada Manchester City't ja 2. jaanuari päeval kohtuda võõrsil Sunderlandiga.
"Juba 48 tundi kahe mängu vahel on kummaline idee, aga veelgi väiksem alus on lihtsalt uskumatu. Kuidas on võimalik meeskonda selliseks kurnavaks graafikus ette valmistada? Kas ütlen kurtidele enne mängu Man City'ga, et pange täna 50%-ga, sest meil on ülehomme juba uus mäng?
Ning siis imestab terve Inglismaa, miks nende rahvuskoondise suvistel suurturniiride kuigi edukas pole, ja pärib: mida teised riigid teisiti teevad? Võin öelda: nad lesivad jõulude ja aastavahetuse ajal diivanil ning vaatavad telekast Inglismaa jalgpalli!"
Pühade-aegne tihe mängugraafik pole Inglismaal uuema aja väljamõeldis, vaid kauaaegne traditsioon, mis teleõiguste ajastul ka väga kasumlik. Seetõttu pole mingit varianti, et Premier League pühadejalgpallist loobuks. Käimasoleval hooajal leiab vahemikust 26. detsember - 4. jaanuar ainult ühe päeva (29. detsember), kui Premier League puhkab


authors:
Teet Malsroos
Laura Oks

description: Kui tuli juba laastamistöö teinud, pole enam sõelast kasu. Aga ämbrist? Kõlab totra võrdlusena, aga paistab, et Toomas Hendrik Ilves endale siiski ämbri leidis ning üritab Ermamaaga seoses selgitusi anda. Õhtuleht vaatab, kas ja mis tema selgitustest ka varasemate vastustega kattub.

title: PUUST JA PUNASEKS: kas Ilvesel suu suitseb või mitte?

maintext:
Varasemaid selgitusi pole praktiliselt olnudki. Kogu Ilvese teise ametiaja jooksul oli nii EASi kui presidendi kantselei hoiak tõrjuv. Pidevalt sai lugejatele napilt vahendada - EAS kinnitab, et hetkeseisuga kehtib kokkulepe, mille järgi peab Ermamaa 2017. aastast jätkama äriplaani elluviimist ja toetuse eest soetatud vara sihtotstarbelist kasutamist kuni 2020. aasta 31. juulini. Tegelikkus oli sootuks teine. Ka siinkirjutaja vestles mõni aeg tagasi niinimetatud off the record vestluse käigus EASiga seotud inimestega, kes nentisid, et olukord on hapu ja mõeldakse, kuidas see vähegi meedias teisejärguliseks uudiseks jätta. Muide, 2006. aastal presidendiks kandideerides märkis Ilves küsimuse peale, kui palju peaks rahvas siiski teadma presidendikandidaadi tegevusest ja minevikust - "Päris palju, sest kandidaadi tänased ja eilsed tegemised on ju aluseks tema tulevase võimaliku tegevuse kohta hinnangu andmisel."
"Viimaste päevade meediakajastus minu ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse otsuse ümber on tekitanud palju küsimusi ja süüdistusi. Keegi peale minu ei saa ega peagi neile vastama. Võtan omaks, et järelikult pole varasematest selgitustest piisanud. Selles pole mul kedagi teist peale iseenda süüdistada. Mul on kahju, et sellesse kõigesse on praeguseks tõmmatud EASi tänased ja eilsed töötajad, samuti mu kunagised head kolleegid ja abilised Vabariigi Presidendi Kantseleist."
Ilves surub end tahtmatult või tahtlikult nurka ning rõhutab, et otsuste taga oli pigem Evelin Ilves. Tõsi, ehk oligi. Tsiteerides ajalehte Sakala (2006. aasta jaanuar). ""Oleme pikka aega mõelnud, et talu peaks ennast ise ära majandama," rääkis Evelin Ilves. "Toomas üritas siin rukist kasvatada ja põllumajanduskonsultandid on soovitanud ka astelpaju või maarjakaske viljeleda, kuid lõpuks leidsime, et me ei ole ikkagi põllumehed ja peaksime tegelema sellega, mida oskame.""
"2006. aastal, pärast nii pangalt võetud laene kui EASilt saadud toetust (millega kaasnesid kohustused), andsin järele palvetele kandideerida riigipeaks. Vastu toonaseid ootuseid osutusin valituks. Korraga muutus Ärma talu staatus ja kõik sellega seotud plaanid. Kordades muutus ka mu sissetulek, mõistetavatel põhjustel on eurosaadiku palk suurem kui Eesti riigipea oma. Ainus, mis ei muutunud, olid kohustused, sealhulgas EASi toetuse aluseks olnud äriplaan."
Toonaste ootuste kohta - avaliku arvamuse küsitlused näitasid, et Ilvesel on Arnold Rüütlist tunduvalt suuremad võimalused. Tsiteerides Emorit (2006. aasta september): "Kui valiku teeks rahvas, oleks järgmine president Toomas Hendrik Ilves. Teda toetab 48 protsenti eestimaalastest Arnold Rüütli 34-protsendilise toetuse vastu, näitas TNS Emori uuring." Toona ei kibelenud Ilves ka ametipalga üle kurtma, vaid seadis suuri sihte Eesti jaoks. Presidendiks kinnitamise kõnes märkis ta: "Astun täna teie ette, täis austust ja aukartust. Mõistan, et väärikate eelkäijate kombel jätkamine ning vabariigi vaimu kandmine hakkab täitma mu töid ja päevi. Kohustus hoida ja edasi kanda 1918. aastal loodud Eesti riiki kätkeb endas vastutust, mille olete järgmiseks viieks aastaks mulle usaldanud."
"Mõnda aega üritas Evelin vastuvoolu ujuda. OÜ Ermamaa võttis Ärmal vastu maksvaid kliente, toimusid üritused. Ent üsna pea sai selgeks, et presidendi kodu on midagi muud kui eurosaadiku oma. Julgeolekukaalutlused ei võimaldanud hoida samal ajal sama katuse all riigipead ja kontrollimata taustaga külalisi. Samuti tuli alati pärast klientide lahkumist läbi viia ulatuslik ja kulukas julgeolekukontroll tuvastamaks, et keegi külalistest polnud paigaldanud hoonesse enesest julgeolekuriski kujutavaid seadmeid.
Teisalt olnuks vähemasti eetiliselt küsitav kui mitte potentsiaalselt korruptiivne olukord, kus presidendi abikaasale kuuluv ja tema juhitav ettevõte ajaks presidendi kodus eraäri. Ühesõnaga – tuli leida lahendus, mis võimaldaks mul täita kohustusi pankade ja EASi ees minemata vastuollu antud lubaduste ja Ermamaa äriplaaniga."
Tekib küsimus, kui eetiliselt küsitav oli olukord, et Ilves maksis üüri iseendale ehk "raha ühest taskust teise" põhimõte...
"Et kuidas sai minust turismitalu ainus klient, sisuliselt üüriline oma kodus. Aga midagi paremat ei mina ega keegi teine tookord välja mõtelda ei suutnud. EASi toetuse aluseks olnud äriplaan külmutati ajani, mil ma enam president ei ole. Ermamaa pankroti vältimiseks ja panga ees võetud kohustuste täitmiseks tasusin pea kümme aastat oma presidendipalgast umbes 1000 eurot kuus oma abikaasa osaühingule."
Ilves kandis iga kuu Ermamaa arvele 958 eurot. Kui ta Evelinist 2015. aasta kevadel lahutas, kirjutati Ermamaa tema nimele. Edaspidi kandiski ta raha omaenda arvele. Ent on ilmselge, et ka varasemalt läks raha ikkagi pere ühisesse eelarvesse. Tekib küsimus, Ilvese väidetele toetudes, miks ei suudetud midagi paremat väja mõelda - kas poleks pigem mõistlik olnud leping lõpetada? Tõsi, siis tulnuks ka toetus tagasi maksta.
"Vahepeal sai Ärmast omamoodi riiklik turismiobjekt. Pea kümne aastaga võtsin seal vastu ligi 4000 külalist. Eesti kultuuri- ja kodukanditegelasi, ettevõtjaid, sportlasi, poliitikuid, ELi volinikke. Aga ka 9 presidenti ja arvukalt teisi välismaa sõpru ja partnereid. Kordagi ei tekkinud mõtet küsida oma koduuste avamise eest kelleltki raha, kuigi äriettevõtte loogika seda nõudnuks. Kümne aastaga sai Ärmast kindlasti Mulgimaa, kaudselt kogu Eesti visiitkaart. Selline, mitteformaalne viis külalisi võõrustada on osa diplomaatiast ning usun siiralt, et see aitas kaasa Eesti käekäigule. Täpsustan igaks juhuks kohe, et nende arvukate vastuvõttudega kaasnenud kulusid, näiteks toitlustamisele, eest ei maksnud kinni ei mina ega OÜ Ermamaa. Need olid riiklikud, mitte isiklikud kokkusaamised."
Hetkel on taas kaalukausil, kas ja millal valmib presidendi residents. Liberty mõisa taastamine neelaks riigieelarvest 5,4 miljonit eurot. Samal ajal räägib Ilves, kuidas tema kodukoht oli Eesti visiitkaardiks - jah, aga ajutiselt! Just Ilvese valitsemisaja alguses otsustati loobuda toonasest Paslepa residentsist ning müüdi see maha ärimees Armin Karule. Tühjad pihud - uue presidendi visiitkaardiks on vaid napid ruumid Kadriorus ning kodu Nõmmel. Ilvesele meeldis oma kodus kaugeid külalisi võõrustada, aga see oli ajutine lahendus. Ja mis turismitalu (äriplaani kohaselt - toim) see on, kuhu pääsevad vaid valitud? Tavainimesele piirdunuks käik Ärmale sellega, et kui turvapostist mööda astud, sõidab kohale mustade klaasidega turvaauto, millest astub välja turske turvatöötaja, kes uurib: "Miks te siin olete?"
(Laura Oks)
"Pärast 2011. aasta sügist ehk mu teise ametiaja algust tuli hakata mõtlema, et mis saab pärast seda, kui Ärma kaotab oma „riikliku objekti“ staatuse. Nagu nüüd tean, tegi EAS 2012. aastal otsuse, et juhul, kui äriplaani lahtikülmutamine ei peaks miskipärast õnnestuma ehk kui Ärma talu turismiobjektina enam ei tegutse, siis tuleb Ermamaal tagastada EAS-ile 10% saadud toetusest. Ma ei teadnud toona selle otsuse detaile."
Võtsin raamatukogust raamatu laenuks ja koju riiulile tolmu koguma ta jäigi, aga alles hiljem sain teada, et pean maksma viivisena osa selle maksumusest. Ahh, tühja sellega, ei viitsinud väga süüvida. Kõlab väga segase mõttekäiguna, aga sama arusaamatud on ka Ilvese väited.
"Koos abielulahutusega läks Ermamaa omand kõigi õiguste ja kohustustega Evelinilt üle minule. Abieluvara jagamine on intiimne tegevus, mistõttu selle detailidesse ma siinkohal ei lähe. Ent kodutalust ma loobuda ei saanud."
Ilves on väitnud, et ta ei teadnud kokkulepetest EASiga mitte midagi. Samas kinnitas Ilvese toonane nõunik Toomas Sildam 2015. aasta kevadel Õhtulehele, et läbirääkimised käivad.
Toonases artiklis: "Kas Toomas Hendrik jätkab rendimakseid või tehakse kokkulepped EASiga ümber? Toomas Sildam: "Lahutus ja varasuhete muutus on oluline asjaolu. Selle valguses tuleb senised kokkulepped ja lepingud osapooltega (pank, EAS) uuesti läbi rääkida ja tingimused kokku leppida. Kuna neid täna veel ei ole, ei ole võimalik ka anda täpseid kuupäevi või konkreetseid vastuseid teie küsimustele.""
"Nüüd, ametist lahkudes, tuli otsustada. Nagu olen varem juba möönnud, siis turismiettevõtja ainest minus ei ole. Käiku läks 2012. aasta EAS-i otsus. Ma ei veereta vastutust ega süüd: ju siis leidis EAS, et Ärma on suures osas oma rolli turismiobjektina – tõsi, teistsugusena, kui algne äriplaan ette nägi – 10 aastaga täitnud. Usun, et kõik algatatud auditid ja uurimised kinnitavad seda – et asjaajamine pole mitte ainult juriidiliselt korrektne olnud vaid et ka sisuline mõju piirkonna arengule, mida toetust eraldades eeldati, on kuhjaga saavutatud."
Ilmselt panevad need väited pea igal väikeettevõtjal hambad krigisema. Kui toetuse mõte on see - saan, teen uue äriplaani - oleks see muidugi mõistetav, aga selliseid toetusi ei jagata. Mõelgem, nii võiks ju Taavi Rõivas taotleda toetust ka Stenbocki majale, seal on ikkagi käinud nii prints Harry, Barack Obama kui Angela Merkel.
"Nagu selle selgituse alguses kirjutasin: avalikku teavitustööd pidanuks olema rohkem, praegune jutt on paar nädalat, ilmselt aga juba aastaid hiljaks jäänud. Oleksin pidanud eelöeldut varem ja julgemini ise selgitama. Aga see ei muuda põhilist: minu parima teadmise kohaselt pole ühtegi Eesti ja Euroopa Liidu maksumaksja eurot õigusvastaselt paigutatud minu ja mu pere kodu, Ärma talu, ehitamisse, arendamisse ja ülalpidamisse. Ärma talu väravad on ka tulevikus lahti kõigile minu ja Eesti sõpradele, loodan, et nii tulevatest kui olnud kohtumistest tõuseb Eestile kasu."
Ermamaa tagasimaksetega seotu avalikustas EAS 12. oktoobril vastu tööpäeva lõppu. Ilvese enda esimene napp kommentaar ilmus ta Facebooki lehele paar päeva hiljem. Tea, kas lõpuks võeti appi osavad PR-nõustajad, aga siiski tuli praegune pikem selgitus suhteliselt hilja. Mis puutub sellesse, et võinuks varem selgitada - Õhtuleht ja ka teised väljaanded on aastaid presidendi kantseleist Ermamaaga seotu kohta uurinud, aga vastused on alati napid ja tõrjuvad.
Tasub ka loota, et Ilves siiski mõistab riigi panust oma kodutallu laiemalt. Oma avalduses märkis Ilves. "Aga kantselei pole kunagi panustanud sentigi ei talu kapitaalremonti ega põhivarasse. Need asjad seisid rangelt eraldi."
Iga-aastased kulutused Ärma talu ülalpidamisse on olnud üle 60 000 euro. Sealhulgas on remonditud näiteks turvasüsteeme ja muud taolist. Omal ajal sai Evelin Ilves köögimööbli imeodavalt (jääkväärtus) välja osta. Ehk tegelikult on riigieelarvest Ärma tallu paigutatud küll. Maitse asi hinnata, on seda palju või vähe.


description: 64-aastaselt lahkus meie hulgast endine korvpallur ning Kalevis mänginud Ülo Varul, teatas Eesti Korvpalliliit.

title: 64-aastaselt suri endine tippkorvpallur Ülo Varul


title: FOTOD | "Terve jalgpallikoondis oli võrkpallurite võiduga rahul" ehk kuidas vutimehed volleässasid fännasid

maintext:
Tondiraba jäähallis toimunud Eesti ja Läti võrkpallikoondiste EM-valiksarja otsustavat play-off kohtumise 5861 pealist publikuhulka kasvatasid ka meie jalgpallikoondislased, kes kohtuvad homme Lillekülas Kreeka ametivendadega.
"Loodetavasti oli võrgumeestel ka hea tunne, et teine pallimängusats käis neid vaatamas. Positiivseid hetki on vaja nautida, EMile pääs on suur saavutus ja meile hea eeskuju. Palju õnne võrkpallikoondisele!" rääkis vutimeeste peatreener Martin Reim.
Konstantin Vassiljev oli vollemeeste 3:0 edu üle õnnelik: "Terve jalgpallikoondis oli võrkpallurite võiduga rahul. Ja väga hea, et nad mängu õigel ajal ära lõpetasid – meil oli 18.30 buss ees, et enda trenni sõita ja täpselt sel minutil ka mäng lõppes. Kõik läks nii, nagu plaanitud!"


authors: Panthermedia Scanpix

description: Youtube.comi postitati video alasti motikal sõitvast naisest Peruus, mis liikluses loomulikult tähelepanu tõmbas...

title: VAATA-VAATA MIND! Alasti liikluses osalemine pole ehk kõige parem idee...


title: Osteoporoos kimbutab aasta-aastalt üha rohkemaid inimesi

maintext:
Kui veel 1990. aastal registreeriti maailmas 1,66 miljonit reieluukaela murdu, siis aastaks 2050 prognoositakse selle arvu kasvamist 6,26 miljonini aastas. Täna on ülemaailmne osteoporoosi päev, mille eesmärgiks on tõsta teadlikkust osteoporoosi ennetamisest, diagnoosimisest ja ravist. Osteoporoos ehk luuhõrenemine on skeleti haigus, mille puhul väheneb luude mass ja häirub luukoe struktuur. Luud muutuvad hõredaks ning murduvad kergesti. Haiguse algstaadiumis erilisi sümptomeid ei ole, võivad esineda tagasihoidlikud valud seljas või puusas. Sageli on esimeseks märgiks luumurru tekkimine ilma erilise tugeva traumata. Luu võib murduda iseenesest, mis on sageli iseloomulik lülisamba murdude puhul vanematel inimestel. Qvalitas Arstikeskuse sisearsti dr Sirje Siim sõnul on luude hõrenemise ja osteoporootilise murru tekkeks on hulk riskifaktoreid. „Vanem iga, naissugu, menopaus, osteoporoos lähisugulastel, mitmed kroonilised haigused, pikaaegne ravi teatud krooniliste haiguste korral ja hüpogonadism meestel on riskitegurid, mida me muuta ei saa. Küll aga saame hoiduda sellistest faktoritest nagu suitsetamine, liigne alkoholitarbimine, liialt madal kehakaal, tasakaalustamata toitumine ja vähene kehaline aktiivsus,“ sõnas dr Siim.
Oluline on teada, et haigust saab ennetada "Luumass saavutatakse juba noores eas ning seetõttu on oluline, et toitumine ja füüsiline koormus oleks tasakaalus juba nooremas eas, seda väiksem on risk osteoporoosi tekkele hilisemas eas," lisas dr Siim.
Vanemas eas inimestel tasub mõõta pikkust ja võrrelda seda noorema ea mõõtudega. Kui pikkus on vähenenud üle 3 cm ja esineb selgroo kõverus (küür) turjas, võib kahtlustada luuhõrenemist. Osteoporoosi on võimalik varakult diagnoosida, määrates inimese luutiheduse densitomeetri abil. Dr. Siimu sõnul on soovitav, et naisterahvad peaksid oma esimese luutiheduse mõõtmise tegema vähemalt 60. eluaastaks, kõik mehed võiks olla mõõdetud 70. eluaastaks.


authors:
Alar Truu
Vaata Aga Vaata

description: Peaminister Taavi Rõivas tervitas eile õhtul Kadrioru kunstimuusemis peetud kõnes presidendiproua Kersti Kaljulaidi ja tänas Toomas Hendrik Ilvest tehtud töö eest. Lisaks tänusõnadele anti Ilvesele üle kaks kingitust - üks neist ametlikum, ent teine suisa nii isiklik, et sellest sai kaasa võtta vaid foto.

title: ÕHTULEHE VIDEO | Taavi Rõivas kinkis Toomas Hendrik Ilvesele lapsevankri


title: "Vabariigi kodanikes" räägitakse täna lähisuhtevägivallast

maintext:
Lähisuhtevägivald on Eestis endiselt probleem ning paljuski seetõttu, et enamik juhtumeid jääb koduseinte ning osapoolte vaikimismüüri taha. Ometi reageerib ühiskond alati hukkamõistvalt, kui mõni selline juhtum ajakirjandusse jõuab. Kuidas siis teha nii, et ohvrid saaksid abi ja süüdlased mõjuva karistuse?
Stuudios väitlevad riigi peaprokurör Lavly Perling ja Eesti Naiste Varjupaikade Liidu juht Eha Reitelmann. Samuti Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi üksuse juht Olle Selliov, kirjanik ja aktivist Sass Henno, Riigikogu lähisuhtevägivalla ennetamise ja ohvrite toetusrühma esimees Liina Kersna, Politsei- ja Piirivalveameti ennetuse ja süüteomenetluse büroo juht Kätlin Alvela, Virumaa Naiste Tugikeskuse juht ja Inimõiguste Keskuse võrdse kohtlemise ekspert Merle Albrant ning Tähtvere Avatud Naistekeskuse juht Pille Rives.
"Vabariigi kodanikud" on ETV eetris täna, kell 20:05.


description: Kui hästi läheb mälumängu lahendamine ja kui oled mängu jaganud, siis kas sinu sõbrad saavad hakkama paremini või hoopis halvemini?

title: MÄLUMÄNG | Mida tead Tanel Talvest ja Galileost?

maintext: Mark Twain kirjutas ühele noorukile, kes kaebas, et tema vanemad on vähese arusaamaga: "Kallis noormees, kannatage. Kui mina olin 14, oli mu isa nii rumal, et vaevalt suutsin teda taluda. Kui ma aga sain 21, olin lausa hämmastunud, kuivõrd see vana mees oli seitsme aasta jooksul targemaks läinud."


authors: Põleng Tekitas Tohuut Suitsusamba Ulli Ziegenfuss

authors: Tulekahju Kustutamiseks Kulus Kümme Tundi

title: Maailma suurima keemiatehase põlengus hukkus kaks tuletõrjujat

maintext:
Eile toimus Saksamaal Ludwigshafenis BASFi keemiatehases plahvatus ja tulekahju, kus sai surma kaks tehases töötanud tuletõrjujat. Plahvatuse põhjust pole siiani õnnestunud välja selgitada, sest purunenud torudest lekib gaasi, teatas Deutsche Welle.
Põleng tekitas tohuut suitsusamba(ULLI ZIEGENFUSS)
BASF andis täna pressikonverentsi, kus teatati, et õnnetuses hukkus kaks tehase tuletõrjebrigaadi töötajat. Üks inimene on siiani kadunud ja kuus on saanud tõsiselt vigastada.
Plahvatuse tekkepõhjus pole selge, sest uurijad ei pääse lekkivatele gaasitorudele ligi. Politsei kinnitusel on terrorirünnak siiski välistatud.


description: Sel nädalal tutvustame Tallinna loomade varjupaigas asuvat, vahvat ja energilist küülikupreilit Printsess Leiat, kes siiani oma kodu ootab. Küülik on umbes pooleteist aastane ning jõudis varjupaika perekonnast, kus lapsel tekkis allergia. Ta on väga inimsõbralik ja talle meeldib inimesega suhelda ja mängida.

title: NÄDALA KODUOTSIJA | "Star Warsi" tegelase järgi nime saanud küülik Printsess Leia otsib omanikku, kellele rõõmu tuua


title: Katie Price´i fännid manitsevad naist ilusüstidega piiri pidama

maintext:
Briti glamuurimodell Katie Price pole kunagi oma iluoperatsioonidest saladust teinud. Nüüd on naise fännid tema ilusüstide pärast mures, vahendas Daily Mail.
Reedel ilmus naine oma raamatuesitlusele ülimalt prinkide huultega ja jagas fotosid oma lopsakast musisuust ka enda 1,2 miljoni Instagrami-fänniga.
Paljud kirjutasid Katie pildi all, et on tema pärast mures ja et süstid hävitavad tema välimuse ning võivad ka tervist kahjustada.
Love love 💋💋💋 A video posted by Katie Price (@officialkatieprice) on Sep 30, 2016 at 5:30am PDT
2014. aastal tunnistas Price, et läks Botoxi ja täitesüstidega liiale ning lubas edaspidi proovida loomulikumat välimust.
Oma rindu on 38-aastane naine lasknud lõigata koguni seitse korda ja tunnistas hiljuti, et on alles nüüd lõpuks oma rinnapartiiga rahul.


authors:
Ülo Josing
Siim Vahur
Linnateatri Arhiiiv

title: Helene Vannari: "ENSV" on mulle toonud kuulsust ja au. Kas just au, aga ütleme siis, et kuulsust

maintext:
Tegelikult olen ma Kilingi-Nõmme kandis (vanemad elasid sealt mitu kilomeetrit eemal Tihemetsas) vaid sündinud, aga mitte kunagi elanud. Kuid seal on üles kasvanud üsna mitu kultuuri- ja teatritegelast: Kersti Kreismann, Neeme Kuningas, Kaarel Ird ja minu praegune armas garderoobikaaslane Maiken Schmidt. Kui ta teatrisse tuli, siis muude küsimuste hulgas uurisin ka, kus ta sündinud on. Kilingi-Nõmmel, vastas ta vaikselt ja häbelikult. Ma vist natuke muigasin, mille peale ta justkui vabandas: jaa, jaa, see on nii väike koht! Seletasin siis, milles asi.
„Olen vaielnud sõbrannadega, kes väidavad, et mind teavad kõik. Olen alati öelnud, et mind ei tea keegi. Kuigi jah, „ENSVga“ seoses on midagi muutunud. Nii see on,“ mõtiskleb Linnateatri vanim näitleja Helene Vannari, kes on seal töötanud järjepanu 40 aastat, kuid keda tänapäeva noorem põlvkond teab ikkagi eelkõige parteiveteran Aino Kessnerina sarjast „ENSV“.
Kus loomulikult oli teater?
Ja kuhu minagi üsna noorelt sattusin. Ema oli see, kes viis mind palju teatrisse ja kinno. Täiskasvanute filme vaatasin juba teise klassi lapsena. Muide, ema kasvatas mind üksi – isa suri ju varakult, olin siis kaheksane. Emal polnud palju raha, aga teatripiletiks ikka leidis ja üsna varakult, juba teismelisena, hakkasin teatris käima. Ma küll ei mäleta esimest Vanemuise külastust, aga eks ma sealt pisiku sisse ikka sain. Esimeses klassis hakkasin ka ise luuletustega esinema. Selles mõttes oli minus mingi vastuolu: lavale julgesin minna küll, aga samas olin väga arg laps.
Miks arg?
Lihtsalt olin seda sorti. See ei olnud seotud ei pärilikkuse ega kasvatusega. Võtame kas või ujumise: ega ma ikka sügavamale vette ei lähe kui ninaotsani. Ema rääkis, et nooruses ujus ta üle Emajõe. Palun väga, ei ole lapsed alati vanematesse! Aga esinema siiski kippusin, tegelikult juba lasteaias ja hiljem ka koolis. See oli Tartu 13. algkool, asus Puiestee tänaval. Isegi näitemänge sai seal tehtud.
Kuueteistkümnesena oli mul näitlejaks saamise mõte ikka väga kindel ja ma astusin Vanemuise stuudiosse. Olin seal vaid poolteist aastat, sest siis lõpetasin ma keskkooli ja läksin otsekohe Panso kooli vastuvõtukatsetele. Nii kui uksest sisse olin saanud, hakkas vanem kursus sosistama, et olen väga Lia Laatsi nägu.
Muide, et ma sarnanen Lia Laatsiga, leiti juba Vanemuise teatristuudios. Mille peale ma ise ei osanud midagi öelda. Mäletan, et ükskord, kui meil oli Vanemuise suures majas stuudiotund, toimus samas ka mingi etendus. Koridoris jooksis Lia Laats minust mööda ja meie stuudio juhendaja hõikas näpuga minule näidates: no see ongi see tüdruk! Mille peale ta ütles, et ei tea, võib-olla.
Pean Lia Laatsist väga lugu – väga mitmekülgne, sada korda mitmekülgsem kui mina. Aastaid hiljem, kui tal oli juba tervisega probleeme, saime korra kokku „Meelejahutajas“. Pärast salvestust läksime koos bussi peale ja siis ta korraga ütles, et võiksime koos estraadikava teha. Kahjuks jäi see tegemata, me isegi ei kohtunud enam. See oli ka „Meelejahutaja“ viimane vaatus – Mustamäel Mainori majas mängisime, aga see lõppes kiiresti.
Panso kooli minek oli teie isiklik otsus? Ei olnud nii, et kaasa kutsus sõbranna, kes ise sisse ei saanud?
Ei, minu puhul jääb see klassikaline lugu ära. Kuigi igalt poolt kostis, et Panso kooli ei taheta inimesi, kes on enne kuskil teatriringis käinud või lausa teatris mänginud. Ent ju ma olin sisseastumisel sedavõrd kohmetu, et mulle ei esitatud selle kohta ühtegi küsimust.
Teie näitlejatöö sai alguse Ugalast, kus olite neli hooaega. Miks te sealt nii ruttu ära tulite?
Tollane Ugala oli hoopis teistsugune kui tänane. Koolis saad sa mingid ideaalid, aga see Ugala, kuhu me koolist kaheksakesi läksime – neli tüdrukut ja neli poissi – oli nendest ideaalidest ikka väga kaugel. Samas ütlen kohe, et meil polnud tugev kursus ega ka ühtehoidmist. Me ei teinud midagi koos, aga koostegemisel on suur jõud! Ei saa öelda, et me ka ise oleks seal ideaalselt käitunud, aga väga ruttu jäi nendest kaheksast inimeset, kes sinna läksid, alles vaid üks. Kõik jooksid laiali. Mul polnudki seejärel tööd, olin poolteist või kaks aastat tööta.
Täiesti tööta?
Täiesti tööta. Arvan, et tollal oli väikesest linnast Tallinna tulemine isegi keerulisem kui praegu.
Mida süda sees ütles, kui teatrist koondati lavakooli kaks kursust varem lõpetanud Marje Metsur, ühe kursuse varem lõpetanud Ago Roo ja teie kursuseõde Ene Järvis?
See oli väga ärev aeg, kõigile. Sest ega neid koondamisi nii tihti ka pole, kuigi neid on ennegi olnud. Minagi ju ei teadnud, mis otsus minu suhtes langetatakse. Kuigi mul tuli samal ajal välja lavastus „Meie, kangelased“, siis ega keegi öelnud, et sind see ei ähvarda. Näiteks Enele öeldi leping üles vahetult enne etendusele minekut. See on ikka trauma, haav, mis jääb sinusse sisse. Kui minuga oleks midagi sarnast juhtunud, oleks ka mina see, kes ise väga ei kipuks siia majja tulema. Isegi, kui kutsutaks. Läbirääkimised, mis minuga peeti, olid ka umbes nii, et ma võin valida – kui tahan, võin ära minna.
See oli kuskil Vanalinnastuudio esimestel aastatel, kui läksime sinna teatrisse mingile etendusele. Vana Baskin istus minu selja taga, mind ta ju ei tundnud ja rääkis seal oma inimestega, et nüüd kohe hakkavad teatrites koondamised tulema. Mind haaras paanika! Sain aru, et ta ei rääkinud otseselt minust, aga ma ei saanud seda etendust rahulikult vaadata. Kuigi tookord mingeid koondamisi ei tulnudki, ma ei tea, kust ta selle info võttis. Nii et koondamisi on alati kardetud.
Kuivõrd te suudate endaga sõbraks jääda, kui uuel hooajal ei tule ühtegi uut rolli?
Muidugi on suur mure, kui uut rolli ei tule, selliseid hooaegu on olnud küll ja küll. Olen siin tihti tundnud, et ma oleks justkui vales eas. Mäletan, et olin alles 30. eluaastates, kui üks lavastaja ütles, et mis sa siis tahad, sa saad ju varsti 40. Meie repertuaar on lihtsalt selline ja üha enam läheb noorte peale.
Ei ole rolle minusugustele vanakestele! See on isegi suur ime, et kevadel tuli välja „See hetk“ ja nüüd siis Anu Lambi lavastatud „Olin kodus ja ootasin, et vihma hakkaks sadama,“ kus ma mõlemas kaasa teen.
Olete öelnud, et teie pärusmaa on karakterrollid. Miks?
Ma ei ole kangelanna, ma ei kanna seda laval välja. Ma pole kunagi tahtnud olla peaosas, vedada tervet etendust. See vajab sisemist jõudu ja veel paljusid omadusi, mis mul puuduvad. Kogu sinu olemus peab lavastajas usaldust tekitama, kui ta annab sulle peaosa. Ju siis pole minu olemus sellist usaldust tekitanud. Elu on seda näidanud – väga hullusti pole lavastajad minu poole jooksnud ja õigesti on teinud.
Teile on mängida sattunud terve hulk kurje mutikrõnkse. Need ongi siis need karakterrollid?
Seda on teisedki öelnud, et alati on huvitavam mängid negatiivset kui positiivset tüüpi. Olen alati püüdnud nagu mingisuguse kuju taha peituda, kuid nüüd räägitakse rohkem iseenda pealt rolli tegemise juttu. Sel juhul arvan, et tegija peaks olema väga mitmekülgse andelaadiga, kuid eks ma püüa samuti rohkem loomulikum olla.
Kui nüüd tulla teatrist välja ja vaadata televisiooni poole, siis selliseks mutikrõnksuks on kahtlemata väga värvikas Aino Kessner menukast teleseriaalist „ENSV“?
See on mulle toonud kuulsust ja au. Kas just au, aga ütleme siis, et kuulsust.
Öeldakse, et sa võid aastaid teatris mängida ja oled laiemale avalikkusele ikka tundmatu kuju, aga nii kui telesse satud, oled kohe pildil. Aino Kessneri rolliga „ENSVs“ juhtus sama lugu?
Täpselt nii juhtuski. Olen vaielnud sõbrannadega, kes väidavad, et mind teavad kõik. Olen alati öelnud, et mind ei tea keegi. Alles hiljuti küsis üks noor, alles telesse tulnud inimene, kus teatris ma töötan. Aga ega ma polnud solvunud! Kuigi jah, „ENSVga“ seoses on midagi muutunud. Nii see on.
Mis veel tuntusse puutub, siis tõesti pole see mulle kunagi vajalik olnud. Mäletan, et juba lavakooli ajal – et me oma edevuses ei läheks liiga kaugele ega otsiks tuntust – rääkis Panso loo ühest Moskva Sovremenniku teatri noorest näitlejannast, kelle ta meile eeskujuks tõi. Ta mängis laval suuri rolle, aga alati pärast etendust võttis kiiresti grimmi maha, pani mantli selga, rätiku pähe ja sulandus metroosse liikuvasse massi. Mitte keegi ei tundnud teda ära. Mõtlesin juba siis, et vaata, kui tore see on! Mulle meeldis, et näitleja mängis ainult laval olles ega otsinud mingit imetlust väljaspool teatrit. Tahan samuti olla näitleja, kes mängib ainult laval ja mitte väljaspool teatrit.
KURI MUTIKRÕNKS: Menukas seriaalis «ENSV» on selleks parteiveteran Aino Kessner. (Ülo Josing)
Olete mänginud ka paaris filmis. Kus te ennast paremini tunnete, laval või kaamera ees?
Ütlen ausalt, ma ei ole filminäitleja. Filminäitleja peab ennast kehtestama väga väheste vahenditega, mina olen aga nägudetegija, ülemängija. Sellepärast sobin ma arvatavasti ka sinna „ENSVsse“.
Neljandalt lavakooli kursuselt olete jäänud teatrisse vaid teie ja Lembit Ulfsak. Kui tihti te oma kursusest nendega, kes veel elavate seas, kokku saate?
Me pole kordagi kokku saanud. Kunagi oli üks Panso pidu, kus meid olid kuskil viis-kuus kursuslast.
Äsja esietendus väikeses saalis Jean-Luc Lagarce’i „Olin kodus ja ootasin, et vihma hakkaks sadama“, mille lavastas Anu Lamp ja kus te mängite vanaema ema. Etenduse lõpus peate vähemalt kümmekond minutit teesklema tukkumist. Sellist hirmu ei ole, et jäätegi etenduse ajal magama?
Ei, seda küll mitte. Kuid tihti on lavastajad pannud mind situatsiooni, kus ma peaks laval justkui magama.
On teil oma pika näitlejakarjääri jooksul juhtunud ma midagi sellist, mida hea meelega meenutada ei tahaks?
Seisma pole minu pärast tükk jäänud. Et mida teha või kuhu minna. Ma ei ole ka suur lavale hilineja. Olen küllalt suur pabistaja, mis tähendab, et olen alati juba varakult valmis. Kuigi ma elan kaugel – Laagris –, olen vist alati esimesena enne etendust kohal. Tulen juba poolteist-kaks tundi varem kohale. Nii et seda ei ole juhtunud, et enne etenduse algust peaks mind kuskilt otsima. Mõni armastab tulla viimasel minutil, mina nii ei saaks. Võib öelda, et olen kohusetundlik.
Aasta enne kooli lõpetamist sai Helene Vannarist Helene Vannari-Pillak, mis tähendas, et panite leivad ühte kappi kursusevenna Peep Pillakuga. Ja need leivad on seni ühes kapis püsinud?
Ei ole ühes kapis. Peep Pillak suri umbes poolteist aastat tagasi, enne seda elasime aga lahus juba kümmekond aastat. Aga suhtlesime, olin teatud mõttes tema hooldaja, külastasin teda kaks korda nädalas.
On üks teatud seltskond näitlejaid, teie siis nende hulgas, kes igal suvel puhkavad teatriliidu suvilas kas Koolimäel, Pedassaarel või Lahel. Teie olete Koolimäe patrioot. Kus, nagu ma aiman, toimub teatud mõttes kommuunielu: koos tehakse süüa ja käiakse seenel või marjul. Või pole see nii?
Siin te olete nüüd küll ajas väga maha jäänud. Ma pole seal enam kui kümme aastat suvitanud. Sinna läksin ma oma lapse pärast. Esimest korda siis, kui ta oli aasta ja seitse kuud vana. Nüüd on ta 40aastane. Kuid kuskil 15 aastat omal ajal Koolimäel tõesti suvitasin ja kommuunielu oli see teatud mõttes tõesti. Samas oli tore kohtuda lihtsalt kolleegidega, keda sa võib-olla muidu ei näeks aastate viisi. Väga agaralt käisid seal vanemuislased, kes said nii mere äärde. Nemad tulid alati kohe suure autoga. Teatritöötajate lastele oli see omal ajal unistuste koht, emad rääkisid, et lapsed hakkasid juba talvel kügelema, et millal mere äärde saab. Süüa nüüd otseselt koos ei teinud, küll aga käisime tõesti koos seenel ja marjul. Eriti tohutult oli seal mustikaid, seal oli iga aasta mustika-aasta.
Kuidas te siis nüüd oma suved sisustate?
Mul on palju sõbrannasid, kes enda juurde suvitama kutsuvad. Mulle meeldib reisida – ikka koos sõbrannadega, kellega oleme suurema osa Euroopast läbi sõitnud. Iisraelis ja Indias olen ka käinud. Püüan igal aastal kuskile sõita.
Kui teil pole päeval teatris proovi ja õhtul etendust, mida te siis teete?
Lähen kinno. Ega ma üksinda kodus eriti kükitada ei taha, olen pigem seltsiv inimene. Kuigi elan Laagris alles kümme aastat, on mul seal toredaid tuttavaid tekkinud, kellega koos teeme mõnikord kepikõndi. Seda küll ilma keppideta, aga hoiame ikka hoogsat sammu. Suhtlen Skype’is sõpradega.
Kui palju te armastate pliidi ees seista?
Pliidi ees olen ma olnud terve elu, sest perele tuli ju süüa teha. Soe söök oli meie majas pidevalt laual. Nüüd elan ma üksi ja ma võin seda teha või mitte teha. Enam ei armasta nii väga, aga mingisugused asjad teen ära küll, kui vaja. Kui veel hobidest rääkida, siis omal ajal sai päris palju kootud, aga nüüd ma enam vardaid kätte ei võta.
Kui kaua te kavatsete siis veel majas olla?
Isegi küsin endalt. Kuidas võtta? Ühtepidi ei ole ju tähtis kvantiteet, vaid kvaliteet. Mõni on neli aastat majas ja jätab suurema jälje kui teine neljakümnega.
Hästi palju on olnud mittemidagiütlevat tööd. Ma ei taha öelda, et väike roll pole roll, seda ma ei mõtle: olen teinud hästi palju just väikseid rolle ja need on olnud tegemist väärt. Aga on tehtud ka tähtsusetuid asju, millest pole midagi sõelale jäänud.
Nii et ma ei teagi, on see nüüd uhkuse asi siin majas nii kaua olla või hoopis häbiasi.
«MEIE KANGELASED»: Esiplaanil Ema osas Helene Vannari. Lavastaja Elmo Nügnen. (Siim Vahur)
Vannarit peeti bussis koristajaks
„Sõidan bussis, kui ühes peatuses siseneb umbes minuvanune naisterahvas ja naeratab mulle,“ meenutab Helene.
„Püüdsin vastu naeratada, naisterahvas istus mu kõrvale ja hakkasime vestlema. See tähendab, et tema rääkis ja mina rohkem kuulasin. Kõik oli väga tore, kui ta korraga justkui usaldavalt mainis, et teate, ma käin ühes büroos koristamas, sõidangi just sinna tööle. Kell oli õhtul viie paiku.“
Natukese aja pärast küsis aga vestluskaaslane: kuhu teie lähete? „Ütlesin, et lähen ka tööle. Mille peale ta usaldavalt mu kohale kummardus ja uuris: kah koristama? Siis käis mul peast läbi mõte, et mida nüüd öelda, kas jah või ei. Mõtlesin, et kui ma ütlen jah, jään ma järgmiste küsimustega vahele, et mitu ruumi mul on, kus ma koristan, võib-olla ka seda, et palju makstakse. Võib-olla vastasin natuke jäigalt, et ei. Pärast seda ei küsinud ta enam midagi ja läks varsti maha. Siis ma mõtlesin, et siin siis nüüd on sinu tuntus.“
Igale näitlejale oma turvamees!
„Sõidan rongis, hakkan varsti maha minema, lähen juba ukse kõrvale ja vaatan, et seal seisab üks välismaalane. Kena noor naine, aasiapärase silmalõikega. Ise veel mõtlen, et huvitav, kas ta on jaapanlanna või hoopis hiinlanna,“ meenutab Helene Vannari veel ühte seika, kus tuntusel oli samuti oma roll.
„Vaatab siis minu poole ja ma mõtlen, et nüüd tahab kindlasti küsida, kus on lähim kauplus. Rongist peatuses maha astudes ütleb ta mulle aga eesti keeles, sellise toreda aktsendiga: sina oled näitleja. Siis ma mõtlesin, et ohoo, minu kuulsus on Euroopast kaugemale Aasiasse levinud! Kuid tuli välja, et ta on abielus eestlasega, elanud siin juba kaks aastat ja loomulikult tundis ta mind ära tänu „ENSV-le“. Jäime juttu rääkima ja selgus, et ta on pärit hoopis Indiast.
„Meil Indias on näitlejad hoopis teistmoodi,“ selgitas ta. Uurisin, et kas uhkemad.
„Jaa,“ vastas ta, lisades, et neil on ka turvamehed.
«TANGO»: Vasakult Eleonora, Arturi ema – Marje Metsur, Ala – Anne Reemann, Eugenia, vanaema – Helene Vannari, Eugeniusz, vanaonu – Paul Laasik. Lavastaja Mati Unt. (Linnateatri arhiiiv)
Helene Vannari
Helene Vannari (aastast 1969 Helene Pillak) on sündinud 20. märtsil 1948 Kilingi-Nõmmel. Ta lõpetas aastal 1966 Tartu 1. töölisnoorte keskkooli ja 1970. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri IV lennu.
Aastatel 1970–1974 töötas näitlejana Ugala teatris. Alates 1976. aastast töötab ta näitlejana Tallinna Linnateatris.
Helene Vannari kontol on ligi 50 osa.
Ta on esinenud ERi meelelahutussaadetes ja kuuldemängudes, filmides „Rahu tänav“ (Tallinnfilm 1991), „Minu Leninid“ (Faama Film 1997) ja „Nimed marmortahvlil“ (Taska Film 2002). Samuti teleseriaalides „Onu Tik-Taki seiklused“ (Teleteater 1981), „Õnnelik lõpp“ (Teleteater 1987), „Wikmani poisid“ (Teleteater 1995), „Internetivanaema“ (ETV 1999) ja „ENSV“.
Pälvinud 1989. aastal Eesti Teatriliidu parima naisnäitleja preemia osade eest lavastustes „Tango“ ja Vedelvorst“.
Pälvinud lavastuse „Kesköine päike“ eest parima naiskõrvalosa preemia Balti Teatri festivalilt 2010, Linnateatri kolleegipreemia parima naiskõrvalosa eest 2011. aastal ja samal aastal ka Eesti teatri aastaauhinna parima naiskõrvalosa eest.


authors: Eas Miks

description: Eesti edu võti pole mitte teiste leiutiste kiires kopeerimises, vaid leiutamises, ütles president Kersti Kaljulaid eile Eesti Parimad Ettevõtted 2016 auhinnagalal, kus tunnustati edukaid ettevõtteid ja ettevõtjaid.

title: KALJULAID ETTEVÕTJATELE: Eesti edu võti on leiutamises

maintext:
Riigipea hinnangul on ettevõtete üheks suureks väljakutseks see, kas suudetakse laieneda välisriikidesse viisil, et tulevastest tuludest ei peaks liiga palju loobuma. Samuti, kas suudetakse võtta tööle inimesi teistes riikides oma äri edendamiseks nii, nagu meid endid seni on võetud. "Seistes siin teie ees ja mõeldes tänastele auhinnasaajatele, usun - te suudate," nentis president Kaljulaid.
"Enam ei ole edu võti läbi välisinvestorite kiires tehnoloogia parandamises. Enam ei ole võti läbi välispartnerite oma turukompetentsi tõstmises. Nüüd käib mäng panga peale - kas me suudame olla innovatsiooniliidrid," sõnas president Kaljulaid.
President kuulutas üritusel välja Aasta Ettevõtte 2016, kelleks on Hekotek AS ning Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Swedbanki poolt algatatud konkursi Noore ettevõtja 2016 laureaadi, kelleks on Taxify OÜ looja ja juht Markus Villig.
Riigipea rõhutas oma sõnavõtus, et ettevõtjatel on suur roll keskmise sissetuleku klaaslae murdmisel, mille all me täna paljudes sektorites veel kinni oleme. "Selle klaaslae olemust on oluline taibata enne, kui hapnik lõpeb ja me väsitame ennast üha enam ja enam ninaga vastu klaasi surudes. Veel enne tuleb leida väljapääs, ōigemini väljapääsud, sest lihtsad, selged ja valed või ainult lühiajaliselt õiged suured üksiklahendused meid ei rahulda," sõnas president Kaljulaid.
"Paljud tänased tulusad tööd on paindlikud, ettevõtmise rõõmu ja ise otsustamise vabadust pakkuvad. Noored otsivad tööturult just nimelt vabadust, mitte enam lihtsalt rakendust. Vaba vaim vajab vaba keskkonda, et luua ja kasvatada," ütles Kaljulaid.


description: Minski kaubanduskeskuses ründas noor tudeng naisi mootorsae ja kirvega.

title: "Tahtsin inimesi tükeldada."

maintext:
Kaubanduskeskuse külastajad ei osanud aimatagi, et sisenejal on peas väga mustad mõtted.
Võttis kitarrikotist mootorsae ja kirve
Minut pärast sisenemist võttis noormees kitarrikotist mootorsae ja kirve. Ta tõmbas mootorsae käima ja ründas sellega diivanil istuvat 43aastast naist, kes töötas kaubanduskeskuses müüjana.
Kui saag ootamatult seiskus, viskas kurjategija selle kõrvale ja haaras kirve ning lõi ohvrit veel kolm korda. Naine suri sündmuskohal. Mõningail andmeil võttis kurjategija oma ohvril pea maha.
Tapetu oli Jelena Aleksandrovna Aleksandronets, teatas minsknews.by. Täna jäetakse temaga Minskis hüvasti. Jelenast jääb maha täiskasvanud poeg, kes on invaliid.
Pealtnägijate sõnul tegutses noormees Jelena tapmisel külmavereliselt. Ta vaikis ega öelnud ainsatki sõna.
Seejärel läks maniakk kaubanduskeskuse pitsarestorani, kus lõi 46aastast külastajat kaks korda kirvega rinda ja õlga. Naine sai raskelt vigastada ja toimetati haiglasse, õnneks tema elu ohus ei ole.
Kirvemees sammus mööda koridori edasi ja üritas talle vastu tulnud koristajat pähe tabada. Naine suutis pea eest ära tõmmata ja löök tabas kätt. Hiljem selgus, et koristaja on tegelenud sambo või judoga ja tal oli plaan kurjategija peatada.
Paljud kaubanduskeskuse külastajad ei saanud kohe aru, mis tegelikult toimub. Arvati, et see on mingi mäng või filmivõtted. Kui aga mõisteti, et mööda kaubanduskeskust liigub hullunud maniakk, siis põgeneti paanikas.
Leidus siiski ka julgeid, kes üritasid kirvemeest peatada. Nad loopisid teda prügiurnide ja toolidega. Keegi helistas miilitsasse.
Väidetavalt sai miilitsakorrapidaja teate kaubanduskeskuses Euroopa tegutsevast maniakist kell 17.34 ehk seitse minutit pärast noormehe sisenemist. Minut või kaks hiljem jõudsid esimesed miilitsad kaubanduskeskusesse ja kell 17.38 peeti kurjategija kinni.
Miilitsatöötajatele olid ametliku informatsiooni põhjal vahistamisel abiks kaubanduskeskuse turvatöötajad.
Eile kirjutas mitu meediaväljaannet, et tegelikult pidas kirvemehe kinni 27aastane Aleksandr, kes müüb kaubanduskeskuse kolmandal korrusel CDsid.
Mees ajakirjanikega suhelda ei soovinud, kuid tema kolleegide sõnul oli Aleksandr märganud jooksmas kummalise välimisega noort meest, kes hoidis käes kirvest. Tema järel jooksis veel neli-viis inimest, kõik kaubanduskeskuse meesmüüjad.
"Ma ei teagi, miks ma liitusin jälitajatega. Mõtlesin, et mingi ebaadekvaatne tegelane või siis varas. Seda, mis ta oli esimesel korrusel korraldanud, ma ei teadnud. Tagaaetav jooksis trepist alla. Ma otsustasin tal tee ära lõigata ja me kohtusime väljapääsu juures.
Astusin talle sammu lähemale ja ta vehkis kirvega. Taandusin. Seejärel hakkas kirvemees ust avama. Nägin, et väljas mängivad lapsed.
Peast käis läbi, et kui ta nüüd välja pääseb, siis võib juhtuda tragöödia. Viskusin kirvemehele. Ma ei mäleta enam, mis täpselt juhtus, kuid haarasin parema käega tema kirvest hoidnud käest.
Olen vasakukäeline ja lõin kirvemeest kolm-neli korda vasaku käega näkku. Siis jõudsid kohale ka teised tagaajajad ja hakkasid samuti teda peksma. Järgmisena sekkus kaubanduskeskuse turvamees ja tassis noormehe meie juurest ära.
Pool minutit hiljem saabus sündmuskohale kaks miilitsat, kes panid kirvemehe käed raudu ja viisid majast välja," vahendasid töökaaslased Aleksandri räägitut.
Vihkas rahvakogunemisi
Kurjategija saadeti pärast ülekuulamist psühhiaatriahaigla statsionaarosakonda, kus talle tehakse põhjalik ekspertiis.
Mis puutub võimalusse, et noormees tegutses narko- või psühhotroopsete ainete mõjul, siis temalt võetud analüüsides midagi kahtlast esialgu ei tuvastatud.
Tõsi, noormees oli kerges alkoholijoobes. Enda sõnu jõi ta kolm tundi enne veretööd julgustuseks 150 grammi viina.
Uurijate sõnul märatses kaubanduskeskuses ühe Minski ülikooli 17aastane tudeng. Noormees on pärit heal järjel olevast perekonnast ning pole kunagi millestki puudust tundnud. Praegu elab ta Minskis vanematest eraldi oma korteris.
Kurjategija rääkis ülekuulamisel, et tahtis kaubanduskeskuses inimesi tükeldada, sest talle ei meeldi suured inimkogunemised.
Täpsemalt, ta lausas vihkab neid. Noormehele oli tükeldamismõte pähe tulnud hiljuti. Ta läks kauplusesse ja ostis mootorsae, kirve ja esmased ohutusvahendid – kaitseriietuse, kiivri, näomaski, prillid ja kõrvaklapid.
Kirvemees tunnistas, et rohkem inimesi takistasid tal tapmast jälitajad, kes üritasid teda kinni pidada. Kuna noormees kandis peas kiivrit ja kõrvaklappe, siis ei tekitanud tooliga pähe saadud löögid talle mingit häda.
Valgevene meedia andmetel tekitas Minski kaubanduskeskuse veretöö tõelise šoki. Keegi ei uskunud varem, et ka Valgevenes on midagi sellist võimalik.


title: Unehäired suurendavad insuldiriski

maintext:
Nii liiga lühike kui liiga pikk öine uni, samuti unisus ja tavapärasest suurem unevajadus võivad suurendada insuldiriski, selgub hiljaaegu läbi viidud uuringust.
Berni Ülikooli teadlased analüüsisid sadu uuringuid, milles vaadeldi unega seotud küsimusi enne ja pärast insulti. Ilmnes, et nii liiga lühike kui ka liiga pikk öine uni, samuti unisus ja tavapärasest suurem unevajadus suurendavad insuldiriski, vahendab Welt.
Põhjus on selles, et uni on aju taastumiseks äärmiselt oluline. Kui uni on häiritud, on häiritud ka ajus toimivad protsessid.
Teadlased panevad arstidele südamele, et unehäireid ei tohiks käsitleda kui tähtsusetuid häireid või mööduvat nähtust. Kui inimene on muidu terve, on unehäire tema keha jaoks väga suur koormus, mõjutades erinevate hormoonide kaudu ka veresooni. Sama juhtub siis, kui inimene magab kaua. Teadlased seletavad viimast asjaoluga, et kauamagajad tegelikult korralikult ei maga ning neil jääb puudu ajule taastumist pakkuvast sügavast unest.


title: UURING: ülekaal muudab su aju 10 aastat vanemaks

maintext:
Tuleb välja, et õllekõht ehk ekstra keharasv võib närtsitada su ajusid, märgib Men's Health. Väljaandes Neurobiology of Aging ilmunud uuring sedastab: ülekaalulistel inimestel esineb ajus rohkem eaga seotud langusprotsesse kui saledatel inimestel.
Teadlased uurisid 527 täiskasvanud inimest. Leiti, et ülekaalulistel inimestel (kehamassi indeks üle 25) oli aju valgeaine tase madalam kui inimestel, kelle kehamassi indeks oli alla 25.
Valgeaine on kude, mis ühendab teineteisega aju erinevaid osi ning võimaldab nende omavahelist suhtlust. Ning see mõjutab kõike alustades mälust ja lõpetades kiire mõtlemisega.
Uurimisrühma juht Lisa Ronan Cambridge'i ülikoolist selgitas, et see kude vananedes loomupäraselt kahaneb, aga see protsess näib toimuvat kiiremini, kui inimene on ülekaaluline või rasvunud. Ülekaalulistel uuringus osalejatel olid tegelikult vastavad ajunäitajad lausa sarnased endast 10 aastat vanemate normaalkaalus inimestega.
Selles uuringus ei leitud erinevusi ülekaaluliste ja saledate inimeste kognitiivses toimimises, aga varasemates uuringutes on seostatud ülekaalu suurema dementsuse riskiga.


description: Hollywoodi näitleja Mark Wahlberg peab figuuri säilitamise nimel kinni väga rangest menüüst, ehkki tema neli last peavad seda jäledaks.

title: Mark Wahlberg alustab hommikusöögiga juba kell 2 öösel


authors:
Erakogu
Jako Ülenõmm

title: Uued tuuled eesti pulmamaastikul: maailmarändurist eestlanna abiellus iseendaga!

maintext:
"Enda seesmise naise ja mehe paaripanek teeb minust tugevama ja väekama naise – tõelise kuninganna," kinnitab Crystal Ra Laksmi, kes oli enda pulmas korraga nii pruut kui ka peigmees.
Oktoobri esimesel laupäeval sai väike seltskond inimesi osaleda väga ainulaadses pulmas, kus eestlannast maailmarändur, elukunstnik ja esoteerik Crystal Ra Laksmi sõlmis abielu iseendaga. "Panin paari oma sisemise naise Crystali ja sisemise mehe Ra," selgitab sündmuse kangelanna.
"Meis kõigis on sügaval olemas mõlemad osapooled ja selleks, et elus täielikult õitseda, on vaja õppida saama pühaks meheks ja naiseks. Kui keegi abiellub iseendaga, siis on tal võimalus teha endaga kokkulepped, millest kinni pidada. Ja ära lahutada ju ei saa! Või kui saab, siis oleks see võrdväärne iseenda sisemise surmaga."
Crystal Ra sõnul loob abielu iseendaga temast tõelise kuninganna tulevasele välisele mehele. Pealegi on see sündmus ka nagu eelproov või soojendus pärisabiellumisele.


title: VIDEO | Lõbusas helkurikampaanias lööb kaasa ka Taukar

maintext:
Täna algab Maanteeameti, Politsei- ja Piirivalveameti helkurkampaania „Olen silmapaistev“ . Kampaania eesmärgiks on inspireerida elanikkonda läbi uudsete lahenduste tutvustamise leidma sobivaim viis enda pimedal ajal nähtavaks tegemiseks. Helkurikampaaniale on oma näo ja hääle andnud superstaar Karl-Erik Taukar, kelle popphitt ehib kampaaniavideot.
Eestlaste meelestatus helkuri vajalikkuse osas on ülikõrge - 2015.a küsitluse kohaselt on see näitaja üle 14-aastase elanikkonna seas 91% ja laste puhul 99%. Tegelikkuses kinnitab enda rõivale mõne enda nähtavaks tegemise vahendi 66 % täiskasvanutest. Helkuri mittekandjad on reeglina 16-34-aastased, mehed, tallinlased ja igapäevased autosõitjad.
Politsei- ja Piirivalveameti andmete kohaselt jättis 2015.aastal liikluses elu 24 jalakäijat, kellest 16 said surma pimedal ajal. Hukkunutest vaid kolm kandsid helkurit. Jalakäijaõnnetused toimuvad suures osas neljas linnas- Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Narvas. Eelnevat arvesse võttes ei saa keskenduda ainult helkuri vajalikkusele maanteel, vaid aina suurema tähelepanu all on ka asulakeskkond oma spetsiifikaga.


description: Eilse õhtuse saate võitis Kalle Sepp oma silmipimestava jäljendusega Modern Talkingu Thomas Andersist. Aga kes kehastab keda järgmises saates?

title: Vaata, kes kehastab keda järgmises näosaates!


description: Norra suusakoondis viibib praegu Itaalia Alpides Val Senalesis suusalaagris, kust arusaadavatel põhjustel on puudu dopingu tarvitamisega vahele jäänud Therese Johaug.

title: Maailma parim naisssuusataja avalikustas oma dopingutestimise kohta šokeeriva tõe

maintext:
"Samas olen mina olnud täiesti teises olukorras. Norra Antidoping ja FIS on teinud kaks testi. Suvel oli olümpia, seega oldi võib-olla sellega rohkem töös ning meid testitaksegi vähem. Olen Theresega samas seisus," vihjas Björgen tõigale, et ka Johaugi eelviimane dopinguproov pärineb märtsist. Dopingainet klostebooli leiti Johaugi verest aga augusti lõpus.
Ühtlasi rääkis Björgen, et ilma Johaugita on laagris imelik olla. "Ta on alati esimene inimene, keda hommikusöögil näen. Rõõmus ja rahulolev. Igatsen meie vestlusi ja tema naeru. See on imelik. Esimene kord, kui ma temata siin olen. Väga imelik!"


description: Eile hommikul tabas Eestimaa inimesi vahva üllatus: maad kattis paiguti õhuke lumevaip. Haanja suusakeskuse rajameistrid kasutasid tekkinud võimalust ja avasid 2 km pikkuse suusaraja.

title: TERE, TALI! Haanjas avati esimese lume toel suusarada


title: Loog: suurem usaldus perearstide vastu aitaks kõvasti raha kokku hoida

maintext:
Eestis ei taheta mingil põhjusel perearste usaldada, kuid kui seda õnnestuks muuta, tooks see mitu miljonit kokkuhoidu, ütles Taastava Kirurgia Kliiniku veresoontekirurg Andrus Loog.
Loog rääkis saates "Vabariigi kodanikud," kus arutleti tervishoiu rahanappuse üle, et Eesti meditsiin on väga eriarstiabikeskne, avaldab ERRi uudisportaal.
"See tähendab, et mingil põhjusel - mulle tundub, et see on ajalooline põhjus - ei taheta perearste usaldada ja me näeme igapäevaselt väga palju selliseid patsiente. See on 60-80 protsenti, kelle puhul võiks öelda, et perearsti antud soovitused on olnud täiesti adekvaatsed, patsiendil oleks olnud vaja neid järgida. Ja eriarsti visiit tähendab, et ta kordab üle, mis perearst on juba öelnud," märkis arst.


description: Politsei palub abi nädalavahetusel Põltsamaal oma kodust lahkunud ja kadunuks jäänud 34-aastase Tiidu asukohta kindlakstegemisel.

title: Politsei otsib Põltsamaal kadunuks jäänud Tiitu

maintext:
Mehe välja lülitatud mobiiltelefon on lähedased teinud äärmiselt murelikuks ning nii pöördusid nad abi saamiseks politsei poole. Jõgeva piirkonnavanem Jana Õim ütles, et mehele tehtud taustauuring annab alust arvata, et ta pole niisama mõneks ajaks kodust eemale jäänud, vaid tema elu võib päriselt olla ohus.
„Seni kogutud andmed kirjeldavad, et teatud ajal ja teatud ulatuses võib Tiidul esineda riskikäitumist. Me teeme endast oleneva, et selgitada, kus ta on ning kas ta vajab politsei abi. Näiteks praegu on politsei mehe kodukandis, kus patrullitakse ümberkaudsetel teedel leidmaks mõndki märki, mis Tiidu liikumissuunda selgitaks. Samuti oleme uurinud Tiidu sõpradelt ja tuttavatelt, kas nad on mehega pärast nädalavahetust kokku puutunud ning kuhu võinuks ta nõnda ootamatult minna. Praegu veel häid uudised ei ole, kuid jätkame asjaolude selgitamist ja mehe otsimist,“ selgitas Õim.


description: Austraalia Phillip Islandi ringrajal toimus Moto3 sarja võistlusel nelja sõitja osalusel ränkraske kukkumine.

title: VIDEO | Austraalia Moto3 etapil toimus jube kukkumine, üks sõitja viidi haiglasse


description: Reede õhtul kohtusid Eesti korvpalli karikavõistluste esimeses veerandfinaalis BC Kalev/Cramo ja Rapla Avis. Pärast tasavägist avapoolaega läks valitsev meister viimasel kahel veerandil vastasest eest ära ja sai veenva 82:55 võidu.

title: BC Kalev/Cramo murdis karikavõistlustel Rapla vastupanu teisel poolajal


description: Keskerakonna Saaremaa piirkonna juhatus otsustas 18. oktoobril toimunud juhatuse koosolekul toetada eelseisval erakorralisel kongressil erakonna esimehe kohale Jüri Ratase kandidatuuri. “Hindame Jüri Ratase iseloomuomadusi ja põhiväärtusi elule, tema töökust, eesmärgile pühendumust, koostöövalmidust ja -oskust. Näeme, et Jüri Ratasel on kompetentsi ja tarkust viia Eesti suurim erakond edasi sihikindla, oma põhimõtteid hoidva, eesmärke ja lubadusi täitva, tugeva ja ühtse meeskonnana," sõnas Saaremaa piirkonna juht Janne Nurmik ning lisas, et juhatuse otsus sündis konsensuslikult.Erakonna looja ja aastaid selle hinnatud juhi, Edgar Savisaare, tulevikupositsioon ja -roll sõltub Nurmiku hinnangul eelkõige Savisaare enda sisemisest soovist ja tahtest. “Ideaalis võiks Edgar Savisaar olla kui kindel kalju ja seljatugi oma väärikale mantlipärijale ja tema meeskonnale, olla väärtuslik usaldusisik ja nõuandja. Keskerakonna sümbol ja Eesti poliitika suurkuju on

title: Keskerakonna Saaremaa piirkond toetab Jüri Ratast

maintext:
Keskerakonna Saaremaa piirkonna juhatus otsustas 18. oktoobril toimunud juhatuse koosolekul toetada eelseisval erakorralisel kongressil erakonna esimehe kohale Jüri Ratase kandidatuuri.
“Hindame Jüri Ratase iseloomuomadusi ja põhiväärtusi elule, tema töökust, eesmärgile pühendumust, koostöövalmidust ja -oskust. Näeme, et Jüri Ratasel on kompetentsi ja tarkust viia Eesti suurim erakond edasi sihikindla, oma põhimõtteid hoidva, eesmärke ja lubadusi täitva, tugeva ja ühtse meeskonnana," sõnas Saaremaa piirkonna juht Janne Nurmik ning lisas, et juhatuse otsus sündis konsensuslikult.
Erakonna looja ja aastaid selle hinnatud juhi, Edgar Savisaare, tulevikupositsioon ja -roll sõltub Nurmiku hinnangul eelkõige Savisaare enda sisemisest soovist ja tahtest. “Ideaalis võiks Edgar Savisaar olla kui kindel kalju ja seljatugi oma väärikale mantlipärijale ja tema meeskonnale, olla väärtuslik usaldusisik ja nõuandja. Keskerakonna sümbol ja Eesti poliitika suurkuju on Edgar Savisaar tänaseks juba nagunii, ja jääb selleks alatiseks."
Juhatuse kandidaatideks seab Saaremaa piirkond erakorralisel kongressil Tallinna linnavolikogu esimehe Kalev Kallo, Tallinna abilinnapea Kalle Klandorfi, riigikogu liikmed Enn Eesmaa, Jaanus Karilaidi, Mihhail Korbi, Kadri Simsoni ja Mailis Repsi ning Põhja-Tallinna linnaosa vanema Raimond Kaljulaidi. Aukohtu esimehe kohale esitab Aadu Musta kandidatuuri ning revisjonikomisjoni liikme kohale Jaak Aabi kandidatuuri.


description: Möödunud laupäeval valis Eesti Ujumisliit järgmiseks olümpiatsükliks ehk neljaks aastaks presidendi ja juhatuse. Ala bossina jätkab Karol Kovanen, aga juhatus läbis puhastustule.

title: Deivil Tserp | Päästame uppuja, uputame tippujuja?


authors:
Reuters
Scanpix
Euroopa Liiga

description: 20. oktoobri spordipäev toob meile kaasaelamist nii korvpalli kui jalgpalli tippliigadest. Euroopa tugevuselt teises vutisarjas peab kolmanda ringi kohtumise Sergei Zenjovi koduklubi Gabala. Korvpalli Euroliiga jätkab põnevate mängudega, kui ära peetakse neli kohtumist. Vahest intrigeerivaim neist on kolme aasta taguse finaali kordusetendus, kus end taas koguv Maccabi võõrustab Madridi Reali. Kõik eelnimetatu ja veel palju muudki, toob Õhtulehe otseblogi teieni. Püsige lainel!

title: NII SEE JUHTUS | Sport 20.10: ManU fännid aplodeerisid nende kahjuks värava löönud Robin van Persiele

maintext:
No, this is not me trying to fly like an eagle 🐦, this is me celebrating my first Liiga goal for @jypjyvaskyla ⚫🔴 #RR88
A photo posted by RR8 | Jyväskylä/Tallinn (@robertrooba) on Oct 20, 2016 at 7:50am PDT


authors:
Reuters
Scanpix
Mister X

title: Pevkur: Ränne Euroopasse on vähenenud, aga olukord on jätkuvalt raske

maintext:
Täna Luxembourgis toimunud Euroopa Liidu siseministrite kohtumisel said ministrid ülevaate Euroopa rändekava rakendamise hetkeseisust. Siseminister Hanno Pevkuri sõnul on olukord Euroopa lõunapiiril, eriti Türgi-Kreeka piiril, paranenud, ent teha on veel palju ja kindlasti ei saa öelda, et rändekriis on möödas.
"Kreekasse jõuab keskmiselt 150 põgenikku päevas, Itaaliasse saabus hiljuti ühe päeva jooksul aga lausa 5000 inimest. Teisisõnu - olukord on jätkuvalt raske,“ kommenteeris minister.
Pevkur ütles oma sõnavõtus, et Eesti jätkab põhimõttega, mille kohaselt tehakse inimestele enne vastuvõtmist taustakontroll ja saadakse neilt nõusolek Eestisse tulekuks, vahendas siseministeerium. "Ka Euroopa Komisjon pidas vajalikuks Eestit positiivse näitena esile tuua, mis kinnitab, et meie valitud tee on olnud õige,“ lisas ta.
Laiemas pildis on jätkuvalt probleemiks tagasisaatmise korraldus ja kokkulepete puudumine mitmete kolmandate riikidega. "Kuna rände temaatikas on välismõõtmel üha suurem roll, tuleb rändeteemalistesse aruteludesse arvatavasti senisest enam kaasata ka välisministreid ning eeldatavalt on ränne päevakorras ka järgmisel Euroopa ülemkogul," võttis Pevkur päeva kokku.
11. oktoobri seisuga on Euroopa Liidu riigid ümber paigutanud 5953 sõjapõgenikku, neist 4637 Kreekast ja 1316 Itaaliast. Türgist on pärast Euroopa Liidu ja Türgi lepet Euroopa Liidu riikidesse 2. oktoobri seisuga ümber asustatud 1668 inimest. Enamik varjupaigataotlejatest on süürlased (36%), iraaklased (12%) ja afgaanid (12%).


authors:
Panthermedia
Scanpix
Abivalmis Mees

description: Videol on näha, kuidas aluspükstes mees keset öist Dudleyt rahulikult tänaval jalutab. Tegu on ta voodipartneri varakult koju saabunud abikaasa eest põgenemisega...

title: PÕGENE - MU PALJAS PEIG! Eluline hetk, mil armuke peab abikaasa saabudes lahkuma...

maintext:
Pärast pikka ja rasket haigust küsib vene uusrikas arstilt: "Öelge, doktor, kuidas saab inimene kümme-kaksteist päeva mitte midagi süüa ja ometi mitte nälga surra? See on ju ime!"
"Kas teate, see on väga keeruline füsioloogiline protsess," vastab arst. "Tänapäeva teadus ei suuda seda veel seletada, kuid on selge, et selline asi toimub ainult tänu kõrgenenud kehatemperatuurile."
"Kahju!" ohkab uusrikas. "Ma oleksin hea meelega kõik oma töötajad sellisele füsioloogilisele protsessile allutanud!"


description: Viimastel aegadel mitmete teravate väljaütlemistega esile tulnud Lewis Hamilton teatas nüüd, et meedia suhtub temasse lugupidamatult.

title: Solvunud Lewis Hamilton: meedia on minu suhtes äärmiselt lugupidamatu

maintext:
You may be hearing a bit less from Lewis Hamilton in future...
He is not happy ➡ https://t.co/H6qNbiojiP pic.twitter.com/1Oo3s8YfAt


authors: Afp Scanpix

description: Briti režissöör Andrew Haigh (“45 aastat”) asub väntama mängufilmi briti moeloojast Alexander McQueenist, kes lõpetas 2010. aastal 40 aasta vanuses oma elu enesetapuga.

title: Traagilisest moeloojast McQueenist sünnib mängufilm


title: Kuidas eksperdid arvutavad välja liiklusõnnetuse kiiruse?

maintext:
Autos oli veel kaks Viimsi abiturenti, kes hukkusid koos juhiga silmapilkselt. Kohtuekspertiisi instituut analüüsis juhtunu asjaolusid ja auto kahjustusi ning arvutas välja, et Audi kiirus oli õnnetuse hetkel ligi 140 km/h.
Alatihti on kuulda, et pärast liiklusõnnetust on algatatud ekspertiis, et selgitada välja selle asjaolud. Liiklusõnnetusi uuriv Janek Luppin räägib, kuidas eksperdid selgitavad sõidukite kiirusi välja.
Pärnamäe teel on suurim lubatud kiirus 50 km/h. Põhja prokuratuuri pressiesindaja Kaarel Kallas ütles, et Audi kiirus oli nii suur siis, kui juht kaotas auto üle kontrolli ja jättis teele esimesed jäljed. Seega oli sõiduki kiirus kokkupõrkel puudega mõnevõrra väiksem.
Kuidas tehakse auto tehnilist ekspertiisi, et saada teada selle kiirust liiklusõnnetuse ajal? Liiklustehniliste uuringute ja ekspertiisidega tegeleva Janek Luppini sõnul arvutatakse kiirus kineetilise ehk liikumisenergia hindamisel.
Janek Luppin
"Kui ekspert hakkab tegelema sõidukiga, siis ta hindab ja mõõdab sõiduki vigastused üle. Ta annab auto moondumise ulatuse põhjal hinnangu, kui suurt energiahulka on selleks vaja, et selline moondus tekiks," selgitab ta.
Näiteks Pärnamäe tee liiklusõnnetuse puhul on teada, et enne kui auto seisma jäi, põrkas see vastu puid, mis tekitas sõidukile suuri kahjustusi.
"Nüüd on eksperdil võimalus tugineda arvutustele või kasutada vigastatud autode andmebaase, kus on nii laboritingimuste katseandmed kui ka reaalsete õnnetuste andmed.
Kui sõiduki purustused on sarnased sellega, mida on võimalik andmebaasidest leida, saab anda hinnangu, kui palju energiat kulus, et autole selliseid kahjustusi tekitada."
Eksperdid saavad rekonstrueerida liiklusõnnetuse ja arvutada välja õnnetuse-eelse kiiruse. Alustatakse auto seismajäämisest kuni viimaste nähtavate jälgedeni.
Nii nagu Pärnamäe tee puhul, leiab teistestki õnnetuspaikadest jälgi, näiteks märke pidurdamisest või külglibisemisest, mis näitavad, kuidas sõiduk liikus õnnetuse ajal.


description: Koplist Pelgulinna koliva süstlavahetuskeskuse kriitikud näevad paari nädala pärast uksed avava Arsenali keskuse abis AIDSi ennetuskeskusele ebaausat võtet, millega püüti mõjutada Põhja-Tallinna linnaosa valitsust, et narkosõltlasi teenindav asutus kiiresti asukohta vahetaks. Ettevõtjad ja linnajuhid on sellistest kahtlustustest nördinud, pelgulinlased ei jäta aga jonni.

title: Kuidas Arsenali keskus Pelgulinna süstlavahetuspunktile väravad kinkis


description: Iraagis on alanud lahingtegevus, et võita tagasi 2014. aastal islamiriigi poolt vallutatud Mosuli linn.

title: Iraagis algas võitlus Mosuli tagasi vallutamiseks

maintext:
Restoranikülastaja maitseb oma praadi ja pöördub siis kelneri poole:
"Kuulge, kelner, kui see on vasikaliha, siis olen mina Eesti president!"
"Mõelda vaid!" teeb kelner suured silmad. "Nad on Rüütli maha võtnud!"


title: Ilmamees Ain Kallis: "Oktoobri lõpus näeb selget päeva harva"

maintext:
"Oktoobri lõpp tuleb soojapoolne, aga pilvine. Nagu sageli viinakuus – selget päeva näeb harva!" muigab klimatoloog Ain Kallis.
Ilmatark ja loodusvaatleja Arvo Saidla hoiatas Õhtulehes, et tuleb külm ja lumerohke talv. Mida sina klimatoloogina pakkuda söandad?
Mina jälgin huviga meie ilmatarkade – keda on Eestis üllatavalt palju! – tähelepanekuid. Sageli lähevad need täkkesse, sageli ei lähe, sageli räägivad need üksteisele vastu.
Just panin tähele, et Taani meteoroloogid prognoosisid tänavuseks kaunis külma, vähemalt viimase kuue aasta külmimat talve. Soomlased ütlesid selle peale kohe, et pikaajalised ennustajad on väga ebatäpsed. Venelased prognoosisid aga, et tänavu tuleb suhteliselt keskpärane talv, mõne pakaseperioodiga.


description: Tee test ja saa teada, millise loo lüürika meenutab sind!

title: TEST | Milline Eesti poplaul kirjeldab sinu elu?

maintext: Kui sa pole päriselt üle 50, siis on oht, et sisimas oled siiski vanem kui arvad. Oled piisavalt tasakaalukas ja ei kiirusta kuhugi. See on tegelikult väärt omadus selles hullumeelses maailmas – lihtsalt korraks seisma jääda ja seda kõrvalt vaadata.


description: Jäär Sobiv päev muudatuste tegemiseks ja vanade vigade parandamiseks – eriti just seoses suhete ja partnerlusega. Ka võid kedagi hakata nägema sootuks uuest vaatenurgast. Õhtu võib kujuneda kirglikuks.

title: Päevahoroskoop: teisipäev, 4. oktoober


authors:
Thomas Kienzle
Uwe Anspach

description: Euroopa kosmoseseagentuur ootab pikalt signaali, mis kinnitaks kosmosesondi Schiaparelli maandumist Marsile. Veel õhtul loodeti, et kosmoseaparaat võtab ühendust planeedi ümber tiirleva orbitaaljaamaga.

title: Euroopa kosmosesond jäi enne Marsile jõudmist vait

maintext: Don't forget to follow along with our ~6 min descent visualisation! Atmospheric entry predicted 14:42UT #ExoMars https://t.co/090UmsmVr9


title: SELGITUS KUI VIIESELE: kuidas võib sale mees olla tugevam kui musklimees?

maintext:
"Ma olen normaalses vormis, aga ei nimetaks end üldse lihaseliseks," selgitab Teenpopestar Redditi rubriigis "Selgita, nagu oleksin viieaastane". "Ma pole eriliselt kõhn, lihtsalt keskmine. Mul on sõpru, kel on suuremad käevarred, laiemad õlad ja suuremad jalad kui mul ... aga kui nad tahavad teha füüsilise jõu katseid nagu käesurumine või kui on vaja midagi rasket tõsta, siis on mul seda palju lihtsam teha kui neil. Kuidas see töötab?"
"Üks võimalus on närvi-lihase ühendus (neuromuskulaarne sünaps)," pakub kasutaja Jonestown_manicure. "Suur osa jõust seisneb tegelikult närvide võimekuses aktiviseerida lihaseid kõrgel tasemel töötama. Palju algaja jõu juurdekasvust on tegelikult neuroloogilise koordinatsiooni areng, mida vajatakse lihaste tugevamateks kokkutõmmeteks.
Samal põhjusel võivad vaimse puudega või keerukas olukorras olevad inimesed olla tugevamad kui keskmine samas suuruses inimene. Sul võib lihtsalt olla parem kontroll oma lihaste üle kui su sõpradel."


title: PÕNEV AJALUGU: faktid, mida te Toyota kohta päris kindlasti veel ei teadnud!

maintext:
Toyota on üks maailma suurimaid autotootjaid, kes on aastate jooksul end jõuliselt tööstusharu ajalukku kirjutanud. Loorberitele puhkama pole jäädud vaid meid hämmastatakse jätkuvalt erinevate uuendustega. Kiichiro Toyoda asutatud ettevõte on saanud innovatsiooni ja edu musternäidiseks, selleni on jõutud aastatepikkuse tööga. Ehkki tegu on tuntud tootjaga, on fakte, mida nii hästi ei teatagi.
“TOYODA” Algselt oli ettevõtte nime kirjapilt “Toyoda” – nõrga D-ga. Ent ettevõtte asutaja Kiichiro Toyoda arvas, et “Toyota” oleks parem ja visuaalselt meeldivam variant.
USA Toyota autode algne idee on pärit USAst. Kui Kiichiro Toyoda 1929. aastal esmakordselt USAs autotootmisega tutvumas käis, inspireerisid teda Dodge Power Wagonist ja Chevrolet’st.


description: Tartu Ülikooli korvpallimeeskond teatas, et nad on loobunud ameeriklasest Forrest Robinsonist.

title: Tartu Ülikooli korvpallimeeskond loobus ameeriklasest leegionäri teenetest


description: Kreeka jalgpallikoondise sakslasest peatreener Michael Skibbe oli pärast 2:0 võitu Eesti üle tulemusega väga rahul – Kreeka jätkab MM-valiksarja kolme vooru järel täiseduga.

title: Kreeka peatreener: mäng oli täpselt selline, nagu eeldasime


description: President Kersti Kaljulaid teeb oktoobrikuu jooksul ühepäevased tutvumisvisiidid Soome, Lätti ja Leetu.

title: President Kaljulaid teeb esimesed välisvisiidid naaberriikidesse

maintext:
"Mis sinuga lahti on?" küsib sõber Petersonilt.
"Nagu lõhki kriibitud, silma all sinikas, riided puruks! Ma saadan su parem koju."
"Pole mõtet," lööb mees käega, "kodust ma just tulengi!"


description: Täna päeval kell kolm sai häirekeskus teate põlengust Adaveres. Kohale läinud Jõgevamaa ja Põltsamaapäästjad asusid kustutama garaažide vahel asuvat hoonet.

title: FOTOD | Adaveres põles lahtise leegiga gaažide vaheline hoone


title: Juhtkiri | Tsahkna reform tähendab väiksemat pensionit

maintext:
Kui sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna tuli välja plaaniga tõsta pensioniiga 70. eluaastani, siis lasi ta ühiskondlikul katlal üle kuu aja ägedalt podiseda, et seejärel pärast Juhan Partsi kontrollikotta lähetamisele rohelise tule saamist juba väita, et too pensioniettepanek pole üldse tema oma ning et tal on hoopis uus ja parem plaan. Kunagi oli IRLi loosungiks, et maksudega ei mängita. Praegune IRLi juht teeb pensioniteemaga žongleerides küll efektseid kannapöördeid, kuid oluline on ära tabada piir, millest alates sind enam tõsiselt ei võeta. Praegu jääb mulje, et minister,kas ei valda teemat või on tal kehvad nõuandjad.
Tsahkna värskemate ideede kohaselt tuleb pensionile minek siduda oodatava keskmise elueaga. See tähendab, et kavandatud 2040. aastaks pensioniea 70. eluaastani tõstmise asemel tõuseks see 2047 aastaks 68. eluaastani. Kas aga oodatavat eluiga mõõta kõigile ühe vitsaga või hakkavad uue korra järgi naistest varem pensionile saama hoopis mehed, kuna nende eluiga on lühem? Süsteem, kus soovijad saaksid ametlikust ajast varem pensionile jääda ning nende pension oleks väiksem, on kasulik ennekõike riigile, kes hoiaks raha kokku. Kui varem pensionile jääjaid, kes kehva tervise tõttu ei jaksa ametliku pensionieani tööd teha, saaks olema väga palju, siis tähendab see pigem üleüldist pensionide langetamise kava.
Olulisim ja põhimõtteline muudatus oleks aga esimese samba sidumine tööstaažiga seni kehtiva sissetulekute suuruse arvestamise asemel. Kui pension saaks kõigil olema sama suur, olenemata nende teenitud palgast, siis oleksime tagasi 90ndate alguses, kui maksti mitte pensionit, vaid kõigile võrdset elatisraha. Selle mudeli kopeerimine annab selge signaali, et riik on jõudnud tagasi peataoleku ja võimaluste puudumise tasemele, kus olime nõukaaegse käsumajanduse kokkuvarisemise järel. Kui Tsahkna ütleb, et pensioni suurus sõltub praegu väga palju sissetulekust, mis tekitab suurt ebavõrdsust, siis oleks naiivne arvata, et olukorras, kus raha on vähe, otsib riik võimalusi madalapalgaliste pensioni tõstmiseks. Pigem tuleb leida ettekääne rohkem teenijatele vähem maksmiseks.
Kuna pensionisüsteemi tulevik on tume, siis seda enam tuleb anda rahvale õigus otsustada ise teise sambasse kogutu üle ning see vajadusel korraga välja võtta.


title: ÕHTULEHE GALERII | Uue omaniku kätte rännanud Rock Café avas taas uksed

maintext:
„Me ei taha kokku lubada pudrumägesid ja piimajõgesid, vaid pigem teha seda, mida on alati hästi tehtud. Mõne koha pealt tahame asju ehk värskema pilguga vaadata,“ ütleb taasavatud klubi Rock Café uus programmijuht Enar Essenson.
Suvel tabas kõiki rokisõpru lein, kui teatati, et raskemuusikasõprade lemmikkoht Rock Café pannakse pankroti tõttu kinni. Nüüd on aga põhjust rõõmustada, sest eile tähistas klubi oma 12. sünnipäeva ja avas taas uksed. Sünnipäevalapse jaoks korraldatud peol astusid lavale ansamblid Köömes, The Queen Of Spades, Super Hot Cosmos Blues Band ning Singer Vinger. „Uuendatud on helisüsteemi, valgusparki, sisustust, lisandunud on mõned uued istumisalad ja värskendatud on üldmuljet,“ räägib klubi programmijuht Enar Essenson. Päris uus on ka klubi vedav meeskond. Enar sattus meeskonda, kui vedas suvel Võsu Jazzi. Sealt jäi ta silma inimestele, kes mõlgutasid Rock Café taasavamise mõtteid. „Augustis istusime maha ning pärast ideede vahetamist lõime käed,“ räägib Enar. Tema jaoks pole meelelahutusbisnis võõras. „Olen korraldanud Sun Dance Music Festivali, olnud klubi Privé programmi- ja turundusjuht ning klubi Hollywood tegevjuht,“ loetleb ta. „Rock Café on minu jaoks põnev väljakutse. Olen veendunud, et igas pealinnas peab üks selline korralik kontsertklubi olema.“
Rock Café pankrot oli suuresti eelmiste omanike omavaheliste vastuolude tulemus – siis oli neid kolm. „Klubi operaator on uus ettevõte RCM Invest OÜ, kelle juhtkonda kuulub üks inimene nimega Hander Latt,“ ütleb Essenson. „Hander ise soovib pigem olla taustal ning lasta asjatundjatel tööd teha ning klubi juhtida. Uus omanik ega uus operaatorfirma pole kuidagi sõltuvad eelmise rentniku täitmata kohustustest.“ Üks eelmisi omanikke, Mart Luik, on Õhtulehele öelnud, et rokiklubi vedamisel pidid omanikud olema pidevalt valmis sinna oma isiklikku raha panema. „Iga äri puhul on tähtis olla numbrites tugev. Meelelahutus on suuresti ka kõhutundest sõltuv, kuid ainult kõhutunde põhjal ei saa selles äris edukas olla,“ seletab Enar. „Saab ainult juhul, kui omanik on rikas inimene, kes teeb asja puhtalt entusiasmist ning on nõus pidevalt peale maksma.“
Essenson lubab, et muusika osas jätkatakse rokiklubis vana rada. „Rock Café on rokkiv olnud alati pigem nime poolest, sisu on aga muusikud alates diivadest ja folgist, lõpetades elektroonilise ja rokkmuusikaga. Nii kavatseme ka jätkata.“ Alles on ka Eestis ainulaadne muusikute tähesein ehk Rock’n’roll Wall Of Fame. „Kindlasti jääb see alles ning kavatseme tähti ka edaspidi välja anda,“ lubab programmijuht.
Mees paljastab, et põnevamatest kontsertidest on juba novembris tulemas Tõnis Mäe ja Muusik Seifi 35. sünnipäevale pühendatud kontsert ning ansambli The Cavern Beatles ülesastumine. „Kuna klubi avamise võimalikkus selgus lõplikult alles septembri alguses, töötame täna iga päev, et toota võimalikult palju head programmi. Fakt on see, et tavaolukorras tehakse seda tööd vähemalt pool aastat ette.“


description: Eesti jalgpalli meistriliigas alistas liider Tallinna Infonet koduväljakul Tartu Tammeka ja liigub jätkuvalt tiitlikursil.

title: Infonet sai jagu Tartu Tammekast ja jätkab tiitlikursil


authors:
Viljar Voog
Ott Kraav

description: Oma mees Inglismaa jalgpalli Premier League’i tippklubis toimib eestlaste jaoks magnetina, tõestas esmaspäevane kohtumine Liverpool – Manchester United. Ragnar Klavani tõttu oli kohtumist kohapeal jälgimas umbes 40 eestlast.

title: Ragnar Klavan tõmbab eestlasi Liverpooli kui kärbsepaberiga


title: Kuidas ja kus saavad lapsed esimest korda autot juhtida?

maintext:
Me kõik mäletame, kui hinnatud ja populaarsed olid mõnda aega tagasi puldiga juhitavad autod. Tänasel päeval saavad lapsed aga juba täiesti ise autoroolis end proovile panna. Lastele loodud elektrilised autod on suurepärane ajaviide, mis lisaks mängulisusele õpetab neile ka tähelepanelikkust ja strateegiat. Praegusel ajal ei ole taolised mänguautod enam niivõrd kallid, mistõttu nende populaarsus üha kasvab.
On raske uskuda, et elektriautod ilmusid umbes samal ajal, kui esimesed bensiinimootoril töötavad autod. Viimased valitsesid autotööstust terve sajandi ning alles nüüd on üha enam pead tõstmas taas elektriautod, mis on maailma vallutanud kui loodussäästlik innovatsioon.
Laetavad lasteautod muutusid populaarseks ühkesakümnendatel, mil hakkasid paljud tuntud automarke tootvad brändid ka laste elektriautosid turule tooma. See oli väga tervitatav turundusnipp, sest loomulikult soovisid lapsed sõita samasuguse autoga, millega nende ema või isagi.
Esimest elektrilist ja akutoitel töötavat masinat hakkas üheksakümnendatel tootma Ameerika mänguasjatööstus Kransco ning mõne aastaga muutus taoliste autode müük ülemaailmseks – müüdi miljoneid masinaid. Praegusel hetkel on Kaup24 esindajate sõnul elektriliste mänguautode vastu huvi järjest kasvav ning müüginumbrid üha tõusuteel.
Lapsele elektriautot valides tuleb arvestada mitmete aspektidega, näiteks mootori võimsus, aku kestus ja loomulikult ka hind. Üldiselt sõltub elektriautode hind suuresti ka tootjast. Auto ostmisel tuleb kindlasti arvestada ka lapse vanust.
Ilmselt küsib iga lapsevanem, kas lasteautod on ikka turvalised. Viimaste aastatega on autode juures läbi viidud mitmeid suuri tehnilisi täiendusi, muutmaks sõidukid võimalikult lastesõbralikeks ja ohututeks. Välja on töötatud manööverdamis-, pidurdamis- ja turvalisussüsteeme, mistõttu on tänased elektriautod tunduvalt ohutumad kui nende eelkäijad. Siiski ei tohi lapsi jätta autoroolis valveta. Lisaks tuleb kindlasti veenduda, et lähedal ei asuks veesilma, sõiduteed ega teisi lapsele ohtlikke piirkondi.
Mänguautoga sõitma õppimine on siiski hindamatu kogemus, mis õpetab lapsele varakult kohusetundlikkust ning annab esimesi tõeliseks autosõiduks vajalikke kogemusi.


title: Loe, mida soovitavad tuntud stilistid sel sügisel kanda!

maintext:
Nädalavahetusel Tartu Kaubamaja keskuses toimuv Moekuulutaja toob lavale algava sügishooaja moodsaimad trendid. Uurisime moeetenduste stilistidelt, mida nad oluliseimatest moesuundadest esile tõstaksid.
Stilist Piret Sootla sõnul peitub võlu lihtsates lõigetes. “Minimalistlikke rõivaid saab vajadusel glamuursemaks muuta eriliste ehetega,” kinnitab Sootla. “Meestemoes toimub aga tõeline mustrite festival.”
Kaubamaja stilist Piret Vapajeva sõnul on sel sügisel on kõige populaarsem, kui riietad ennast pealaest jalatallani ühte värvi. “Üks trendikamaid toone on kahtlemata öösinine - see on väga luksuslik ning elegantne,” sõnab Vapajeva. “Lisaks on sügisele sobivalt tagasi ka veinipunane, mille juurde sobitatakse kastanipruune toone.”


title: TV3 VIDEO | JUBEDAD KAADRID: Eestis müüdavate Läti kanamunade julma tootmisprotsessi telgitagused

maintext:
"Siin on 140 000 lindu, teie leidsite ühe haige jalaga ja kolm surnud lindu. See ei viita otseselt reeglite rikkumisele. See ei ole meie parim kanala, aga miinimumnõuded on siin täidetud," ütles Balticovo juhatuse liige Karlis Valdens TV3 uudistele.
Videost on näha piinlevaid, üksteise otsas trampivaid ja ka puuris hinge heitnud kanu. Enamusel lindudel puudusid suled. Balticovo teatas aga oma pressiteates, et sellised tingimused vastavad kõikidele nõuetele, mida on kontrollinud Läti veterinaar- ja toiduamet.
TV3 "Seitsmestes uudistes" näidati täna kaadreid videost, mis on jäädvustatud Läti loomaõiguslaste poolt kolmest Läti Balticovo kanamunafarmist, kus kohutavates tingimustes peetavad kanad on haiged, vigastatud, linnud nokivad üksteist ja puure. Kõnealuse firma munad on müügil ka Eestis – nii mitmedki kaubandusketid kaaluvad nüüd kohutavates tingimustes peetavate suleliste munade müügi peatamist.
Eestis on munatootmine koondunud paari suurfirma kätte, kuid Jürsoni sõnul ei saa olla kindel selles, millised on tingimused Eesti munafarmides, kuna selle kohta ei leia kuskilt materjali ega infot. "Me teame, et süsteem on sarnane, nõuded on Eestis sarnased, aga mis täpselt seal toimub, seda me kahjuks ei tea," rääkis ta.
Jürsoni sõnul nende organisatsioon väga tervitaks poekettide otsust Balticovo munade müümise lõpetamiseks.
Kõige aluseks on Jürsoni sõnul tarbija teadlikkus ja tarbijate valikud. "Inimestelt küsiti, milliseid kanamune nemad eelistavad ja enamus vastaski, et talus peetavate kanade mune, aga selliseid ei ole ju tegelikult poest saada, see ongi kõige iroonilisem siin. Inimesed tahavad toetada paremaid loomapidajaid ja tahaksid anda oma raha neile, aga selline võimalus pole kahjuks olemas," rääkis ta.
Vaata lähemalt TV3 videost!