authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Teehooldajad: Läänemaa teed on talvised, kuid siiski sõidetavad
Urmas Lauri
Pidevat lumesadu Läänemaal lubab ilmateenistus veel vähemalt homse hilisõhtuni. Läänemaa riigimaanteed ja vallateed on talvised, kuid siiski sõidetavad, koolibussid on saanud suuremate takistusteta liikuda.
Täna hommikul oli Läänemaal kõige rohkem lund Virtsus.
„Virtsu kandis on palju lund,” nentis Läänemaa riigimaanteid hooldava Leonhard Weiss Viater Ehituse teemeister Tarvo Kuldkepp ja lisas, et riigiteedel praegu lume tõttu probleeme ei ole.
Täna hommikul oli Saaremaa idaosas lund 20 cm, Virtsus 10, Lääne-Nigulas 8 cm.
„Lund sajab, sahad on teel,“ ütles maanteeameti Lääne regiooni hooldeosakonna peaspetsialist Tiit Ruut, kes oli ka ise riigiteedele tiiru peale teinud. „Minu tiiru peal midagi hullu ei ole. Lumesajus pidevalt nõutavat taset tagada ei saa.“ Libeduse kohta on Ruut teateid saanud Ääsmäe-Haapsalu maanteelt.
Teede talihooldusel on Ruudu sõnul praegu põhirõhk põhiteedel. „Ääsmäe-Haapsalu, Risti-Virtsu,“ loetles Ruut. Pingereas järgmised on tugiteed: Haapsalu-Laiküla ning Keila-Rannaküla maantee.
„Kolmapäevast äkki jääb järgi,“ vahendas Ruut ilmaennustuses lumesaju kohta ennustatut.
Hanila abivallavanema Martin Tee sõnul sealkandis lume tõttu probleeme ei ole. „Valla masinad lükkasid teed lahti, erilist tuisku ei paista, kaebusi pole,“ võttis Tee Hanila valla teede olukorra kokku, lisades: „Lumi on hästi kerge, liiklemist ei takista.“
„Seis on selline, et justnagu talv oleks käes,“ nentis Lihula valla majandusjuht Rein Kruusmaa, kes oli teede olukorra kontrollimisega jõudnud Vanamõisa kanti. „Talv on talv, pole kellelegi midagi ette heita.“
„Suures plaanis oleme hästi hakkama saanud. Väga täbaraid kohti pole olnud,“ ütles Kruusmaa. „Tuisk on see, mis murekuliks teeb.“
Kruusmaa sõnul on Lihula valla suurim mure see, et vallasisesed riigiteed on kruusateed. „Kirikuküla kant on hästi hullus seisus, Metsküla, Saastna ots, Vanamõisa ots,“ loetles valla majandusjuht.
Pärastlõunal oli autoroolis ka Lääne-Nigula valla keskkonna- ja kommunaalnõunik Olev Peetris. „Olen teede peal, teen vallale tuuri peale,“ ütles Peetris. „Tuisanud kohti on, riburadapidi ajan traktoriste teid lükkama.“
Peetrise sõnul ei saa Nihka teel väiksema autoga enam läbi. „Tuisukohad sees, pudru ja lund on peal,“ kirjeldas Peetris olukorda. Päris hulluks pole olukord teedel siiski muutunud, sest praegune lumi on kerge.
Täbarat olukorda pole teemeister Tarvo Kuldkepi sõnul Läänemaa riigiteedel praegu kuskil.
„Masinad on terved praegu, see on tähtsaim,“ ütles Kuldkepp. „Osad ringidest on lõpetatud, minnakse juba uuele ringile.“
Lumesadu kestab Põhja-Läänemaal veel vähemalt kuni homse õhtupoolikuni. Lõuna-Läänemaal peab sadu öösel pausi, kuid hommikul hakkab ka seal uuesti lund sadama.
Riigi ilmateenistuse andmeil püsib maha sadanud lumi vähemalt järgmise nädala lõpuni. Järgmise nädala lõpu poole võib minna sulaks.
Riigiteede hooldus Läänemaal
Läänemaal ühispakkumusega teehoolduse riigihanke võitnud OÜ Warren Safety ja AS Leonhard Weiss Viater Ehitus põhitugipunkt on Nissi vallas Ellamaal Kalda karjääris, teiseks Läänemaa teede tugipunktiks Läänemaa teehooldusel on Virtsu.
Läänemaa riigimaanteede hooldamiseks sõlmiti leping 1. veebruaril 2016 ning see kestab 30. septembrini 2021.
Riigimaanteid on OÜ-l Warren Safety ja AS-il Leonhard Weiss Viater Ehitus Läänemaal hooldada 770,5 kilomeetrit.
Teemeistri valvetelefon 511 1323.
Fotod: Arvo Tarmula


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Parvlaev St Ola detsembrist enam Hiiumaa liinil ei kurseeri
Urmas Lauri
Paregu teenindavad Hiiumaa liini parvlaevad Regula ja St Ola (tagaplaanil) koos, nädala pärast jäävad liinile Regula, kellele on abiks vanad nn tankipraamid Kõrgelaid ja Harilaid. Foto: Urmas Lauri
Alates järgmisest neljapäevast. 1. detsembrist ei kurseeri enam Rohuküla-Heltermaa liinil parvlaev St Ola.
Kuni parvlaev Leiger liinile jõudmiseni teenindavad reisijaid põhilaevana Regula ning hommikuti, õhtuti ja nädalavahetustel on liinil lisaks parvlaevad Kõrgelaid ja Harilaid, teatas liinil toimetav TS Laevad.
TS Laevade klienditugi võtab personaalselt ühendust kõigi eelmüügist pileti ostnud klientidega, juhul kui kliendi valitud reisi aeg muutub.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Eesti ja India sõlmisid karistatud isikute üleandmise kokkuleppe (1)
Toimetanud Kaire Reiljan
Täna, 15. novembril sõlmisid Eesti ja India kohtulikult karistatud isikute üleandmise kokkuleppe, mis annab süüdi mõistetud India või Eesti kodanikule võimaluse kanda talle mõistetud karistus oma kodumaal.
Lepingu allkirjastamisel Eestit esindanud suursaadik Indias Riho Kruuv ütles, et kokkulepet saab rakendada vaid siis, kui täidetud on üleandmise tingimused ning sellega on nõustunud karistatud isik ja mõlemad riigid. „Allkirjastatud leping omab ka palju laiemat tähendust Eesti ja India suhetes. See loob raamistiku kõikide tulevikus aset leidvate juhtumite käsitlemiseks,“ ütles suursaadik Indias. „Kui karistus on jõustunud, siis selle kandmine oma riigis ja perele lähedal omab süüdimõistetutele kindlasti suurt väärtust,“ lisas suursaadik Riho Kruuv.
Vastuvõttev riik kohustab kinni pidama üleandva riigi poolt mõistetud karistuse pikkusest. Kui karistus ei vasta näiteks Eesti riigi seadustele, siis India riigi nõusolekul võib karistuse pikkust lühemaks muuta. Küll aga ei tohi kumbki osapool üleandmisel karistust raskendada.
Lepingut ei saa kohaldada Indias süüdi mõistetud Eesti laevakaitsjatele enne, kui kohtuotsus on jõustunud.
Eesti valitsus kiitis kokkuleppe teksti heaks juuli alguses ning India valitsus andis heakskiidu oktoobri lõpus. Kokkulepe hakkab kehtima, kui leping on läbinud riikide sisesed protseduurid ning Eesti ja India on sellest üksteist teavitanud.


maintext:
Savisaar kongressile ei tule ja palub hääletada Toomi poolt
BNS
Yana Toom. Foto: yanatoom.ee
Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare kinnitusel ei osale ta laupäeval Paides toimuval Keskerakonna kongressil ning palub oma toetajatel hääletada partei juhi valimistel europarlamendi saadiku Yana Toomi poolt, samas rõhutab Savisaar, et ei taandu poliitikast ja kindlasti jätkab Keskerakonnas.
“Keskerakonnast, mille me 25 aastat tagasi lõime, on saanud Eesti poliitika kõige olulisem määraja. Täpselt sama moodi on Keskerakonna kongress muutunud kõikide pilkude tulipunktiks. Kutsun kõiki kongressil osalejaid mitte unustama väärtusi, mille eest meie Keskerakond alati seisnud on: oleme kaitsnud inimesi eliidi ebaõigluse vastu, kaitsnud nõrgemaid ja võidelnud nendega, kes oma tugevat positsiooni kurjasti ära kasutavad. Rasked ajad pole meid mitte räsinud vaid muutnud vee lgi ühtehoidvamaks,” kirjutas Savisaar sotsiaalmeedias.
Tema sõnul on tal kurb tõdeda, et selle erakorralise kongressi kokkukutsujad – Simson, Reps, Ratas ja teised – on hälbinud keskerakondlikust mõtteviisist, nad püüavad endale koguda punkte ühe isiku ründamisega. “Ma ei soovi Keskerakonna kongressi farsiks muuta, seega ei näe võimalust homme osaleda. Jüri Ratas tunnistas ka ise eile õhtul Mihkel Raua saates „Kolmeraudne“, et saadikud sellele kongressile pole mitte valitud vaid määratud. Selline stiil on pärit ühest teisest ajastust, mille me juba veerand sajandit tagasi selja taha jätsime. Ma tean, et minu meeskond suudab ka sellises õhkkonnas lippu kõrgel hoida. Ma soovitan kõikidel, kelle jaoks Keskerakond on hinges sügaval ja kes peavad oluliseks meie maailmavaadet ning ei ole nõus seda peenrahaks vahetama, hääletada erakonna esimehe valimistel Yana Toomi poolt ja juhatuse hääletamisel nende poolt, kelle teened on suuremad kui opositsioonilisel kolmikul,” märkis Savisaar.
Tema sõnul ei tohi Keskerakond kaotada oma nägu ja kaotada oma valijaid. “Tühjad sõnad ühtsusest, sõbralikkusest ja sellest, et Keskerakonnas ei ole leere – need ei maksa mitte midagi. Kongressil peab kujunema selge arusaam, kuidas edasi ja millistel tingimustel edasi. Üksnes Keskerakond püüab Eesti poliitikas leida reaalset tasakaalu erinevate sotsiaalsete ja rahvusrühmade huvide vahel. Ärgem unustagem, et Keskerakond on jätkuvalt Eesti populaarseim erakond,” kirjutas Savisaar.
Ta rõhutas, et ei kavatse poliitikast kuhugi lahkuda. “Kuid ma ei pea vajalikuks osaleda Ratase sõprade kongressil, mille tulemus on ette määratud. See, et ma kongressi seekord vahele jätan, ei tähenda, et järgmine kongress peetaks ilma minuta. Tuletan teile meelde, et alles aasta tagasi tõusin ma uuesti jalgele, loodan väga, et järgmisel aastal hakkan taas kahel jalal kõndima. Mõtlen kaasa koos teiega, elan koos Teiega!” märkis Savisaar.
“Seekordsel kongressil palun minu esimesel asetäitjal Yana Toomil minu eest esitada erakonna esimehe poliitiline ettekanne,” lisas Savisaar.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Kodukant Läänemaa hakkab valima Aasta Küla nominenti
Lemmi Kann
Kinksi küla. Foto: arhiiv
Kodukant Läänemaa juhatus hakkab esitatud kanditaatide seast välja valima ühte Läänemaa küla, mis esitatakse suurele üle-eestilisele konkursile.
Aasta Küla aunimetus omistatakse Eesti Külaliikumise Kodukant poolt külale, külade piirkonnale või alevikule, mis on saavutanud nähtavaid tulemusi külaelu arendamisel. Igast maakonnast valitakse üks nominentküla ja nende vahel tehakse üle-Eestiline valik.
Kodukant Läänemaa tegevjuht Ene Sarapuu ütles Lääne Elule, et juba on Lihula vald teatanud oma valmisolekust. Milline küla või lausa külad letti lüüakse, pole veel teada.
„Aga esimesed soovija on juba täitsa olemas. Ja ma arvan, et need, keda eelmistel kordadel võitaks ei valitud, on ka valmis uuesti kandideerima,“ avaldas Sarapuu lootust.
Kõik kandidaadid tuleb esitada külaliikumisele Kodukant Läänemaa. „Siis me teeme otsuse kas juhatuse tasemel või moodustab juhatus selleks eraldi komisjoni,“ selgitas Sarapuu. Kumba teed minnakse, sõltub suuresti sellest, kui paljud külad oma vahel mõõtu võtta tahavad.
Kohalike nõrkused ja tugevused on külaliikumise eestvedajatele ju väga hästi teada, aga pole välistatud, et sel aastal korraldatakse küladele ka väike "trikoovoor". „Eelmisel korral said kõik üle Eesti ise parima küla kandidaate esitada, seekord aga on niipidi, et nominendid esitatakse hoopis maakondlike ühenduste kaudu. Seepärast on olukord veidi teine ja meil ei ole veel „trikoovooru“ kogemust,“ selgitas Sarapuu ja lubas, et küll ka "trikoovooru" ülesanne peagi välja mõeldakse.
Hea teada
Kodukandi Aasta küla valimised toimuvad üle aasta, samal aastal Eesti Külade Maapäevaga. Praegune konkurss viiakse läbi aastal 2017 toimuva Maapäeva raames
Eesti Külade maapäev ehk külade parlament on külaliikumise suursündmus, mille eesmärgiks on koondada oma liikmed, maakondade külade esindajad, koostööpartnerid ja võimuorganid ühistesse mõttetalgutesse maaelu arendamise teemal. Maapäeva kaudu jõuab maa- ja külaelu edendajate hääl kogukondadesse, omavalitsustesse, riigikokku ja ministeeriumidesse ning rahvusvahelisele tasandile.
Aasta küla 2015 tiitli pälvis žürii hindamistulemuste põhjal Leedri küla Saaremaalt. Kodukandi Aasta küla 2015 tehti teatavaks 7.augustil Eesti Külade XI Maapäeval Järvamaal, Säreveres. Rahva lemmikküla valiti koostöös ETV Terevisiooniga teist korda ja ka selle tiitli pälvis Leedri küla.
Läänemaalt osales eelmisel korral Kinksi küla Hanila vallast.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Kadri Liik: Venemaa tahab USA-ga tõsist vestlust maailma mängureeglite üle
Toimetanud Urmas Lauri
Kadri Liik esinemas kaheksandal Lennart Meri konverentsil 26. aprillil 2015. Foto: Ave Maria Mõistlik
Venemaa tahab USA-ga tõsist vestlust maailma mängureeglite üle, selle üle, mis on lubatud ja mis pole, ütles Euroopa välissuhete nõukogu vanemteadur Kadri Liik. Tema sõnul loodab Venemaa seda saada USA presidendiks valitud Donald Trumpilt, kuid samas kardetakse Moskvas ka Trumpi ennustamatust.
"Selle üle, mida Venemaa võiks Ameerikalt tahta ja kas ta saab seda, olen palju mõelnud. Siin on kahesuguseid märke. Minu meelest, mida Venemaa tahab, on tõsine vestlus Ameerikaga, aga ka Läänega tervikuna, maailma mängureeglite üle – mis on lubatud, mis pole, nad tahavad, et ei oleks mingeid värvilisi revolutsioone, mingit sekkumist riikide siseasjadesse, riikide siseolukorra tingimusteta aktsepteerimist, ei mingit kriitikat Venemaa inimõiguste kohta, ja mõjusfääre," rääkis Kadri Liik ETV saates "Välisilm".
Oma mõjusfäärina näeb Venemaa Liigi sõnul praegu aga küllalt piiratud ala, kuhu kuuluvad peamiselt idapartnerluse riigid.
Pikemalt loe ja vaata siit.


title: Juhtkiri: harjutusi jõuludeks

maintext:
Juhtkiri: harjutusi jõuludeks
On esimene advent ja käes ta ongi, see jõuluaeg, mida nii pikalt oodatakse.
Ühtedele tähendab see aeg küünlavalguses enesesse vaatamist ja harrast olemist, teistele suurt ringi sahmimist, kinkide pärast muretsemist ja mööda poode tormamist ning kalendribingo mängimist, et jõulupeod ja väiksemad istumised pereringis sõbralikult ära jagada.
Kõige väiksematele on aga jõulueelne suur päkapikuralli aeg, mil ilmuvad kodudes aknalauale sussid. Lapsed tõusevad siis hommikul tavapärasest kärmemalt, et näha, kas päkapikud on käinud ja sussi sisse kommi või midagi muud head ja toredat pistnud.
Selleks et komm sussi sisse välja teenida, tuleb teadagi hea laps olla ja hästi käituda. Võib-olla siin peitubki põhjus, miks täiskasvanud susse aknalauale ei säti – äkki pelgavad nad, et ei suuda päkapikult kommi välja teenida.
Ehk võiks sel aastal proovi teha ning püüaks päkapikkude piilumise ajal kõrvale jätta kõik tülid ja solvumised. Lõpetaks kaklemise selle üle, kes kellega liitub ja kes kelle juurest lahkub. Lükkaks kõrvale poliitilised võimumängud ja üksteisele ärategemise. Jätaks mõne solvangu kähvamata ja hoobi andmata.
Võtaks vahelduseks ennast kokku ja naerataks tänaval vastutulijatele, patsutaks sõbrale või kolleegile tunnustavalt õlale ja ütleks lõpuks välja, et kuule, sa oled tegelikult ikka väga äge. Paluks andeks mõtlematu teo või sõna eest, aitaks neid, kel abi vaja, ja annetaks nende heaks, kel raske hakkama saada.
Targad inimesed teavad rääkida, et kui üht asja vähemalt kakskümmend üks päeva järjest teha, tekib harjumus. Ehk mööduvad siis järgmised 365 päeva hoopis toredamalt. Mine sa tea.


maintext:
Kaitsevägi plaanib väga lühikese etteteatamisega reservõppusi
BNS
Kaitseväe juht Riho Terras. URMAS LAURI
Kaitsevägi kavatseb hakata läbi viima väga lühikese etteteatamisajaga lisaõppekogunemisi, esimene neist võib aset leida juba lähikuudel.
Kaitseministeeriumi kaitsevalmiduse osakonna juhataja asetäitja kolonelleitnant Kaido Sirmani sõnul on väga lühikese etteteatamisajaga lisaõppekogunemised mõeldud reservüksuste lahinguvalmiduse kontrolliks. Ta märkis, et sarnaste õppekogunemiste korraldamist, kus reservväelased kutsutakse kokku 24 tunni jooksul, võimaldab käesoleva aasta algusest kehtima hakanud riigikaitseseadus.
Lisaõppekogunemistele hakkab kaitsevägi kutsuma nii ajateenistuse käigus väljaõppe saanud reservväelastest moodustatud üksusi kui ka Kaitseliidus kokku harjutanud reservüksusi. Kolonelleitnant Sirmani sõnul on esialgu kavas korraldada umbes paarisaja osavõtjaga lisaõppekogunemisi. Ta toonitas, et lisaõppekogunemiste fookus ei ole niivõrd osalejate arvul, vaid protseduurid ning valmisoleku kontroll.
"Otsuse lisaõppekogunemise korraldamiseks langetab valitsus," sõnas kolonelleitnant Sirman. Valitsus määrab ära õppusel osalejate arvu ja õppuse kestuse. Riigikaitseaduse kohaselt võib õppus kesta kuni 60 päeva, kolonelleitnant Sirmani sõnul kujuneb lisaõppekogunemiste pikkus vastavalt vajadusele. Ta toonitas, et eesmärgiks pole mitte õppekogunemise ajaline kestvus, vaid valmisoleku kontroll.
Lisaõppekogunemisele hakkab reservväelasi kutsuma kaitsevägi, kasutades selleks paberkandjal kirja, e-kirja või lühisõnumit või e-kutset läbi riigiportaali eesti.ee. Ka on kavas lisaõppekogunemise kutse edastada trükimeedias, tele- ja raadiokanalites ning internetis.
Kolonelleitnant Sirmani sõnul võib esimene taoline õppus aset leida lähiajal, võibolla isegi tänavu. "See sõltub valitsuse otsusest," toonitas ta.
"Oleme valmis selleks, et esimeste lisaõppekogunemiste käigus tuleb esile kitsaskohti," ütles ta. "Meie eesmärgiks ongi need kitsaskohad tuvastada."
Põhjendades lühikese etteteatamisajaga õppekogunemiste korraldamise vajadust sõnas kolonelleitnant Sirman, et see tuleneb muutunud julgeolekuolukorrast. "Tänapäeval eskaleeruvad kriisid väga kiiresti," tõdes ta.
Kolonelleitnant Sirman märkis, et lühikese etteteatamisajaga õppekogunemisi on kaitsevägi ja Kaitseliit korraldanud ka varem. Näiteks Kaitseliit korraldas viimati sarnase õppuse tänavu märtsis.
Lisaks kaitseväe sõjaaja üksuste lahinguvalmiduse kontrollile on lisaõppekogunemiste eesmärgiks harjutada valitsusasutuste ja määratud sõjaaja staapide juhtimistegevust.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

maintext:
Nipid, millega kodu hõlpsasti jõulupühadeks ette valmistada
Toimetanud Kristjan Kosk
Jõulueelne aeg möödub kiiresti ja selleks, et vältida viimase hetke stressi, valmistu pühadeks juba varakult ja süsteemselt. Eesti ühe enim külastatava veebipoe Kaup24 esindaja annab nõu, kuidas saad oma kodus just õige pühade meeleolu luua.
Jõulukuusk vali toa kõrguse järgi
Jõulupuu on kahtlemata jõulude sümbol, kuid kuusk ei peaks toas kogu ruumi võtma. Kuuse valimisel jälgi, et kuuse tipu ja lae vahele jääks umbes 15-30 sentimeetrit vaba ruumi. Kui okaste igapäevane koristamine tundub tülikas, siis kaalu hoopis kunstliku kuuse soetamist. Kaup24 esindaja Rauno Kristjani sõnul on kunstlike kuuskede valik aasta-aastalt laienenud ning tegelikult ei pruugi ka kõige teravam silm enam ehtsal või tehislikul kuusel vahet teha. „Tootevalikus on saadaval erinevas suuruses kuuski, alustades alla meetristest ja lõpetades üle kahe meetri kõrguste kuuskedega. Kunst-kuusk ei kuiva ära ja pakub rõõmu mitmeteks jõuludeks,” kirjeldas Kristjan ja lisas, et sobiva kuuse leiavad ka need, kes eelistavad oma toas näha hoopis lumevärvi puud.
Pööra tähelepanu jõuluvalgustite niiskuskindlusele
Lisaks kuusele loovad õige meeleolu jõulutuled – olgu need siis toas või väljas. Laias jõuluvalgustite valikus aitab orienteerumist lihtsustada, kui tead, kuhu tuled paigutada soovid – iga tuluke õue kaunistama ei passi. „Soovitame jälgida toote niiskusindeksit (IP-d), sest IP20 indeksiga valgustid sobivad ainult siseruumidesse,” ütles Kaup24 esindaja, kelle sõnul on niiskuskindluseta tuled hinnaklassilt ka veidi madalamad. Valgustid indeksiga IP44 sobivad aga oma kõrge niiskustaluvusega õue ideaalselt, kinnitas ta. „Aasta-aastalt müüme ka aina enam just õuevalgusteid, sest lisaks majaomanikele, kes oma eramut tuledega ehivad, on ka korteris elavad pered oma rõdusid kaunistama hakanud,” tõdes Kristjan. „Oleme täheldanud, et mõned pered ei plaanigi kuuske tuppa panna, vaid viivad selle verandale või maja ette ning otsivad tulesid just selle tarbeks.“
Värvilised või valged jõulutuled?
Valgusti värvi valikul tuleks otsustada, millise stiiliga kuuske soovid. Valged valgustid toovad pigem esile teised kuuseehted ning säilitavad klassikalise pildi. Värvilised valgustid seevastu loovad lustliku atmosfääri. ”Hea reegel on, et kuuse iga 45 sentimeetri peale võiks olla sada pisikest tulukest,“ andis Kaup24 esindaja nõu. „Samas, kui sa armastad säravamat tulemust, siis miks mitte neid kasvõi topelt või kolmekordselt panna,“ julgustas ta.
Jõuluehete värv ja kogus loob terviku
Sama oluline, kui on tulede värvivalik, on ka teiste ehete toon. Populaarsed värviskeemid, millega alt minna ei saa, on näiteks punane ja hõbedane, valge ja hõbedane ning kuldne kombineeritud rohelise ja pruuniga, mille juurde sobivad ka väiksed loodusest inspireeritud kujud nagu põdrad, karud ja lumememmed.
Kristjani sõnul on varasemast enam võimalik kauplustest soetada ka juba tootja poolt kokku sobitatud toonides jõuluehete karpe. Samamoodi, nagu on klientidel küsimusi tulede arvu kohta, tuleb neid ka jõuluehete koguse kohta. “Ümmarguste jõuluehete valiku võib enda jaoks lihtsamaks teha, kui otsustamisel lähtuda jõulupuu suurusest,“ ütles Kaup24 esindaja, kes tõi välja parameetrid, mille järgi ehteid valida:


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Vabaerakond kutsub IRL-i ja SDE-d üles peaministrile umbusalduse avaldamist toetama
Toimetas Lemmi Kann
Eesti Vabaerakonna fraktsioon riigikogus loodab, et IRL-i ja sotsiaaldemokraatide juhatused teevad täna õhtul otsuse peaminister Taavi Rõivasele esitatud umbusaldusavaldust toetada.
„Kui seni oli tegemist ehtsa seisakuvalitsusega, siis pärast viimastel päevadel peetud omavahelisi lahinguid pole meie arvates enam lootustki, et valitsuse vähenegi koostöövõime taastuks. Eesti on jätkuvalt keerulises julgeolekupoliitilises olukorras, mitmed olulised reformid on pooleli või tegemata – vajame uut ja koostöövõimelist valitsust, mis saaks nendele väljakutsetele senisest paremini vastata," ütles Vabaerakonna esimees Andres Herkel.
"Kui nüüd poolel teel ümber pööratakse ja öeldakse, et tegelikult saame me selles koalitsioonis hakkama küll, siis ei ole see enam mitte kellelegi usutav," lisas ta.
Lisaks kinnitas Herkel Vabaerakonna valmisolekut osaleda vajadusel uue koalitsiooni moodustamises.
„Mõistame, et meie demokraatiapakett ja erakondade rahastamise vähendamine ei pruugi partneritele meeldida. Reaalsus on siiski see, et Keskerakonna Savisaare-meelne tiib tekitab partnerites suurt ebakindlust ning umbes viiekümne häälega pole võimalik teojõulist valitsust kokku panna," ütles ta.
Vabaerakonna esindajad on varem öelnud, et Taavi Rõivase juhitud koalitsioon on juurelt valesti kokku pandud, sest algusest peale võeti suund kolme erakonna valimislubaduste lunastamiseks ja sellele ebasüsteemsete ja rumalate maksumuudatustega katteallikate otsimisele. Eesti vajab probleeme püstitavat ja neid lahendavat valitsust, kes julgeks meie majanduse ja sotsiaalsüsteemi kitsaskohtadest ausalt kõneleda ja vaataks kaugemale tulevikku.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Valimiste puhul näidatakse Rannarootsi muuseumis filmiprogrammi
Kaire Reiljan
Rannarootsi muuseum ootab veel täna ja homme eestiroostlasi hääletama. Foto Arvo Tarmula
Sel nädalavahetusel astuvad eestirootslased ka valimiskastide juurde, et valida neljandat korda Rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu. Haapsalus on valmisjaoskond Rannarootsi muuseumis, Tallinnas Rootsi-Mihkli kirikus, paljud valijad on aga kasutanud võimalust hääletada kirja teel.
Valimispäeva puhul näidatakse Rannarootsi muuseumis kl 10 ja kl 14 filmiprogrammi Ruhnust.
Kultuurinõukogu 21 kohale kandideerib seekord 22 inimest, üle kahe kolmandiku elab Eestis, veidi vähem kui ühe kolmandiku peamine elukoht on Rootsis.
Nii kandideerimise kui ka valimisõiguse eelduseks on, et inimene peab olema kantud rootsi rahvusnimekirja ja tal peab olema eesti kodakondsus. Eestirootslaste kultuuriomavalitsuse esimehe Jana Stahli sõnul on rahvusnimekirja kantud ligi 600 inimest, kellest valimisnimekirjas üle 450.
Rootslaste kultuurinõukogu võib võrrelda vallavolikoguga — nii nagu juhib vallavolikogu valla elu, juhib ja koordineerib kultuurinõukogu eestirootslaste elu. Suurim vahe on selles, et kui vallal on kindlad piirad, siis kultuuromavalitsus ühendab nii Eestis kui ka Rootsis elavaid eestirootslasi ja nende järeltulijaid.
Kolmeks aastaks valitav kultuurinõukogu on eestirootslaste kultuuriomavalitsuse juhtorgan. Kultuuriomavalitsus on piirideta omavalitsus, mis esindab kõiki eestirootslasi ja eestirootsi kultuurist huvitatuid ning tegeleb kultuuripärandi säiltamise, kaitsmise ja edendamisega.
Eestis elavatele vähemusrahvustele andis võimaluse kultuuriomavalitsusi moodustada 1993. aastal vastu võetud vähemusrahvuse kultuuriautonoomia. Seni on Eestis seda võimalust kasutanud kaks rahvusrühma — ingerisoomlased ja eestirootslaed, neist eestirootslased on ainsad, kes valivad kultuurinõukogu juba neljandat korda.


maintext:
Kultuuriminister käis Lihulas koolitunnis (1)
Kaire Reiljan
Esmaspäeval seisis kultuuriminister Indrek Saar Lihula gümnaasiumi õpilaste ees, et rääkida kultuurist, huviharidusest, noorte rollist ühiskonnas ja ka näitlemisest.
Pärast lühikest tutvustust uuris minister 9. ja 11. klassi õpilastelt, kas nad teavad, mis on peale kultuuri veel kaks valdkonda, millega kultuuriministeerium tegeleb.
Klassis oli vaikus.
Saar vastas ise, et need on sport ja kultuuriline mitmekesisus. Minister teatas, et eestlased on kultuurihullud – seda nii kultuuri tehes kui ka tarbides ja püüdes lastelt välja uurida, mis nad arvavad, palju eestlased ostavad aastas teatri- ja kinopileteid ning käivad muuseumides.
„Ka uues koalitsioonileppes on kirjas, et kõigil Eest elanikel peab olema võimalus kultuuri tarbida,” kinnitas 2015. aastast kultuuriministri ametis olnud Saar noortele.
Et kultuuriteema noori ei kõnetanud, võttis Lihula gümnaasiumi direktor Janar Sõber jutujärje üle ja küsis nagu ka vahetult enne ministriga kohtunud 10. Ja 12. klassilt, kas kuulajaskonnas on ka neid, kes kooliväliselt millegiga ei tegele.
Üksi käsi ei tõusnud.
Direktor läheneb noormeestele nimeliselt ja uurib, millega siis üks või teine täpsemalt tegeleb teeb – üks mängib lendgolfi, teine on kunagi käinud kunstikoolis, aga kahtleb, kas see ikka arvesse läheb. „Kunstikool on eluks ajaks,” oli Sõber kindel.
Minister Saar võttiski teemaks huvihariduse ja ta teatas, et järgmisest aastat annab riik täiendavaid vahendeid, et lapsed saaksid vähemalt ühes ringis käia. „Osaliselt jääb osalemata sellepärast, et peres pole rahalisi võimalusi, teine on logistikaprobleem. Vahel on valikuid vähe — valida peaks olema vähemalt kolme valdkonna vahel,” rääkis ta.
Lihula õpilastel ei paista huviharidusega probleeme olevat – saab tegelda nii spordi, tantsu, muusika kui ka kunstiga ja huvihariduse teema vaibub.
Jaak Kastepõld võtab sõna ja uurib noortelt, kas nad teavad, kuidas nemad ise saaksid elu ja ümbritsevat mõjutada suudaks.
Vaikus klassis.
„Kas te teate, mis õigus on teile antud?” andis Kastepõld vihjeid.
Vaikus klassis.
Külalised klassi ees vastasid ise, et nüüd on ka 16 aastastel õigus osaleda kohalikel valimisel ja esimene võimalus seda õigus kasutada oligi äsjalõppenud valdade ühinemise rahvahääletusel.
Kastepõld uuris, kui paljud klassis viibinutest oma õigust kasutasid. Käe tõstis üks neiu ja üks noormees lisas, et ta ei jõudnud hääletama minna, Hanila vallas aga elekroonilist hääletamist polnud.
Jaak Kastepõld andis noortele teada eelmisel päeval lõppenud rahvahääletuse tulemustest: kolmes vallas oli toetus üle 70 protsendi ning hääletusest osavõtnute arv jäi vallati vahemikku 8-15 protsenti.
Rahvahääletuse tulemused on teema, mis erutas eelkõige klassis viibivaid täiskasvanuid endid.
Jaak Kastepõld on hääletustulemusi kommenteerides seda meelt, tulemused näitavad rahva tegelikku meelsust.
Ka kohal viibinud Pärnu maavanem ja sotsiaaldemokraatliku erakonna Pärnumaa piirkonna juht Kalev Kaljuste näib tulemusega rahul olevat. Ta tõi näiteks, et Pärnus osales rahvahääletusel vaid üks protsent elanikkonnast.
Kultuuriminister kinnitas, et selline tulemus on kaalukas ka valitsuskomisjoni jaoks.
Janar Sõber püüdis ka teist vaadet tuua ja ütles, et tegelikult ei näita rahvahääletuse tulemused midagi, sest osales ikkagi väga väike rahvahulk.
Ka haldusreformi teema noori kaasa ei kiskunud.
Indrek Saar rääkis veel natuke sellest kuidas ta näitlejaameti valis ja sai teada, et kuulajaskonnast üks noormees mõlgutab samuti mõtteid näitlejaks õppida.
Sellega oli kohtumine lõppenud.
Fotod: Arvo Tarmula


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
President Kersti Kaljulaidi isadepäevakõne: on isade sajand
Toimetanud Tarmo Õuemaa
On isadepäev 2016. Samas – tervet 21. sajandit võib meie kultuuriruumis julgesti kutsuda isade sajandiks. Veelgi enam, tahaksin seda kutsuda perede taasühinemise sajandiks.
Aastasadu tehti taluperedes kõike koos. Pered ei olnud lahutatud töölkäijateks, kodusolijateks ning lihtsalt lasteks. Traditsioonilise töö juures oli asju, mida tehti koos. Oli asju, mida tehti kõrvuti. Vähe oli tegevusi, mis pere päevaks täitsa lahku viis.
Tööstusele toetuvas ja kiiremas tempos muutuvas ühiskonnas ei olnud perele, koostegemisele, enam suuremat kohta. Vaba aeg kulus hädapärasteks toimetusteks, isaga veedetud pühapäevast saigi see viiv, mil kogu pere koos oli.
Emade tööleminek tavaliselt ei tulnud sel ajal jõukamates ühiskondades kõne alla. Kui tuli, siis pidid ka nemad jätma kodu ja lapsed, tihti ka üksipäini. Vaesemates ühiskondades ei olnudki muud valikut.
Naiste tööhõive kasv tõi niimoodi korraldatud ühiskonnas kaasa laste arvu nukrakstegeva vähenemise.
Õnneks saab see ajastu nüüd läbi. Selles on süüd töö iseloomu muutumisel, aga veel enam on selles süüd isade ootuste muutumisel. Pühapäevast liivakasti serval enam ei piisa.
21. sajandi isad tahavad ise näha oma lapse esimesi samme. 21. sajandi isad, nemad tahavad samuti istuda öösel unetu väikelapse voodiserval ja vaadata, kuidas pisikese inimese silmadest kaob ärkvelolek ja ta lõpuks ometi uinub.
Lõpuks ometi on kõik inimesed aru saanud – me teeme küll tööd selleks, et endale oma lapsi lubada. Aga sellel pole mingit mõtet, kui meil ei ole aega nendega korralikult tuttavakski saada enne, kui nad suureks kasvavad. Lõpuks ometi on kõik aru saanud, et see õigus on emadel ja isadel ühtemoodi.
Tehnoloogilised muutused on viinud meid sinna, kus töö üha enam ei ole muutumatu protsess kellast kellani ja kindlas kohas.
Aga vaadates Eesti noori isasid, tundub mulle teisiti – nende soov olla oma lastega koos on see, mis tööd tegelikult muutma on hakanud.
Tänaste kolmekümneste peremudel, tegelikult lihtsalt elumudel, näeb välja lõbusam ja palju vaheldusrikkam.
Elu kulgeb, päeva mahub kindlasti 8 ja enamgi tundi tööd, isadel ja emadel, aga see töö põimitakse üha sagedamini lihtsalt eluolu sisse. Lapsed kaasas, kõrval ja lähedal.
Traditsioonilisemates valdkondades tegutsejad jagavad vähemasti aega lasteaiast uneni võrdselt. Muidugi – majanduslike olude tõttu eemal viibivaid ja sellepärast kurbi isasid ei tohi ma neist positiivsetest arengutest rääkides unustada, sest neid on. Head isadepäeva ka kõigile, kes kaugel, kuigi nad tahaksid olla lähedal.
Kõiki Eesti häid isasid esindab täna siin saalitäis suurepäraseid isasid. Haapsalus kaitseväe isadepäeva üritustel ja mujalgi on täna näha veel palju praegusi ja tulevasi vahvaid isasid. Mulle tundub, et aasta isad läbi aastate just ongi selle uue ja tärkava 21. sajandi peremudeli pioneerid. Läbi aastate on selle tiitli saanud ju inimesed, kes on oma laste jaoks olnud olemas, olnud lähedal ja olulised, vaatamata sellele, kas ühiskond ja asjaolud seda siis soosinud on või parasjagu ei ole.
Nemad on need, kellest see suur muutus tegelikult lähtub. Nende eeskuju tuules tulevadki 21. sajandi isad, kes on oma lastele võrdsed vanemad, puudutagu see igapäevaolmet või vaba aja lusti. Keegi pidi ju selle muutuse tooma.
Tööandjad peavad valmis olema selleks, et järjest rohkem võtavad lapse haiguse pärast haiguslehte isad, on õhtuselt koosolekult lasteaeda lippavad isad. Neil on see õigus. Justnimelt – neil on see õigus ja mitte kohustus.
Sellel sajandil saavad pered jälle kokku. Teevad asju koos ja kõrvuti, kuuldekaugusel. Kui koos ei saa, siis vähemasti vaheldumisi nii, et emad kui isad saaksid ikka korralikult oma lastega tuttavaks selle imelühikese aja jooksul, mil nad tahavad meiega jagada oma mõtteid ja küsimusi.
See teeb meie ühiskonna kindlasti rõõmsamaks. Meenutagem, et praegu käimasolevatel koalitsioonikõnelustel on täna paus, sest on isadepäev. See paus, ma julgen kinnitada, kannab. Selline paus kannab meid kiiremini isade sajandisse, mida võib kutsuda ka perede taasühinemise sajandiks.
Austame neid isasid, kelle arusaamad ja eluviis on meid ühiskonnana õpetanud, kuidas peaks elama nii, et kõik oleksid rõõmsamad. Minu tänu ja lugupidamine!


maintext:
Lugeja küsib, konsultant vastab: kas uue masina installeerimine mõjutab töökeskkonda?
Toimetanud Urmas Lauri
Lugeja küsib: Tegeleme ettevõttes parasjagu ühe töölõigu automatiseerimisega – st tööd, mida varem tegid töötajad käsitsi, hakkab tegema masin ja töötajad hakkavad nüüd selle masinaga töötama. Mida me peaksime tööandjana selle muudatuse ja töökeskkonnaga seoses arvestama?
Vastab Mari-Liis Ivask, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tegemist on kindlasti muutusega töökeskkonnas, mis tähendab, et üle tuleb hinnata töökeskkonnaga seotud ohud ning viia läbi uus riskianalüüs.
Töö automatiseerimisega muutub tihti töö inimese jaoks füüsiliselt kergemaks, kuid masinatega seoses võib kaasneda erinevaid uusi ohte (näiteks kokkupuude masina liikuvate osadega, müra, sundasendid ja sundliigutused masina opereerimisel). Kui tööandja on uued ohud välja selgitanud, siis tuleb ka mõelda sellele, kuidas neid ohte vähendada ja vältida. Kui masina kasutamiseks on vajalik luua uus töökoht, tuleb arvesse võtta, et töökoht oleks sobilik töötajale, kes seal tööle asub.
Muutuste puhul tuleb kindlasti olulist tähelepanu pöörata töötajate juhendamisele ja väljaõppele. Kuna töötajad puutuvad kokku uue tööprotsessi, uute masinate ja uue töökeskkonnaga, siis tuleb neid enne tööle asumist juhendada ja õpetada. Paljud tööõnnetused juhtuvad just nende töötajatega, kellel puudub teadmine ja eelnev kogemus, kuidas konkreetset tööd ohutult teha.
Samuti tasub mõelda hästi läbi ka see, kuidas töötajaid muutustest teavitatakse, kuidas muutuste sisu selgitatakse ja kuidas töötajaid muutustega kohanemisel toetatakse. Tehnoloogia areng ja tööprotsesside automatiseerimine on tööandjale kindlasti abiks, kuid see toob töötajate jaoks kaasa ka teatava ebakindluse ja täiendava stressi seoses töökohtade muutumise, uute oskuste õppimisega ja uute tingimustega kohanemisega.


maintext:
Haapsalu ja Ridala ühinemishääletus ei huvita inimesi (3)
Lemmi Kann
Spetsiaalne buss, mis täna Ridala valla küladele tiiru peale tegi, et soovijad saaksid Ridala vallavalitsusse Haapsalu ja Ridala ühinemise üle hääletama tulla, tõi kohale vaid kaks prouat – ühe Sinalepast ja teise Liiva külast, ning bussijuhi enda, kes elab Sepa külas.
„Ega see meie hääl palju ei muuda midagi,“ nentis bussijuht, kellele on kõige enam vastukarva see, et Ridala vald, vähemalt nime järgi, ära kaob. Et ühinemine võiks Ridala valla kaugema kandi rahva jaoks elu ka paremaks teha, sellesse ta väga ei usu, aga ilmselt pole ka midagi väga hullu karta. „Ääremaastamisega tehti meil juba Nõukogude ajal algust. Ega nüüd polegi midagi muud, et venelased ei jõudnud seda ära teha, Eesti Vabariik viib protsessi lõpuni,“ muigas ta ja lisas, et tahtis oma „ei“ vallavalitsuses kirja panna, nagu kord ja kohus. „Ega mu „ei“ midagi muuda, aga süda on vähemalt rahul.“
Prouadki ei osanud ühinemisest midagi loota ega karta – eks aeg näitab. „Meie peame ikka sama moodi hakkama saama.“ Üks neist oli sõitnud vallamajja ütlema „jah“, teine „ei“.
Täna hommikuks oli Ridala valla registripidaja-referendi Kaire Viiluste sõnul oma häält andmas käinud 114 inimest, elektrooniliselt hääletajaid oli kokku 142.
„Väga vähe,“ nentis ta. „Panime bussigi käima – mitte midagi ei aita, inimesi ei huvita.“
Ridala vallavalitsuse raamatupidaja Tiiu Orro lisas, et kasutada oli ka võimalus kodus hääletada ja selleks vallaametnik selleks koju kohale kutsuda. Seda võimalust kasutas vaid üks inimene. Kohalike valimiste ajal on soovijaid tavaliselt aga kümmekond.
Nii Viiluste kui ka Orro leidsid, et viga ei olegi mitte vaid inimestes ja nende ükskõiksuses omavalitsuse tuleviku vastu, vaid ka süsteemis.
„Kui on öeldud, et tegelikult ei pea rahva arvamust arvestama, siis nad leiavadki, et kui minust midagi ei sõltu, mis ma siis hääletan!“ seletas Orro, viidates sellele, et inimesed ei taha osaleda aktsioonis, millel reaalselt mõju pole ja kuskil kabinetis tehakse pannakse lihtsalt „linnuke“ kirja – tehtud!
Haapsalu ja Ridala ühinemise rahvahääletusel antud hääli hakatakse kokku lugema täna õhtul kell kuus.
Tulemused selguvad esmaspäeval.


maintext:
Prokuratuur kinnitas Savisaarele süüdistuse esitamist
BNS
Riigiprokuratuur kinnitas teisipäeva pärastlõunal süüdistuse esitamist kuritegude toimepanemises Tallinna linnapeale Edgar Savisaarele, MTÜ-le Eesti Keskerakond, Tallinna linnavolikogu esimehele Kalev Kallole, lisaks veel linnavalitsuse endisele nõunikule ja viiele ettevõtjale.
Kogutud tõendite alusel on Tallinna linnapeale, Edgar Savisaarele esitatud süüdistus korduvas suures ulatuses altkäemaksuga nõustumises ja vastuvõtmises, suures ulatuses toime pandud rahapesus, suures ulatuses ja korduvalt toime pandud omastamises ning suures ulatuses erakonnale keelatud annetuse vastuvõtmises. Esitatud süüdistuse kohaselt olles Tallinna linnapea võttis Edgar Savisaar altkäemaksu vastu ja nõustus sellega seoses oma tööülesannete täitmisega.
Tallinna linna eelarveliste vahendite ebaseadusliku omastamise puhul on tegemist süüdistuse kohaselt linnale eraldatud eelarveliste vahendite kuritarvitamisega kohaliku omavalitsuse volikogu valimisreklaamide valmistamiseks 2013. aastal. Kohtueelse menetluse käigus esitati kahtlustus mitmele linnavalitsuse ametnikule ja eraisikule. Seitsme ametiisiku suhtes lõpetas prokuratuur kriminaalmenetluse selle aluse puudumise tõttu, kuna ametnike tegevus ei olnud kantud tahtlusest omastada linna vara erakonnale ega sellega seotud inimestele. Seitsme inimese suhtes lõpetas prokuratuur kriminaalmenetluse oportuniteedi põhimõtetel. See tähendab, et prokuratuuri hinnangul on kahtlustuse saanud inimeste poolt toime pandud kuritegu tuvastatud, kuid nende süü ja roll kuriteo toimepanemisel ei olnud määrav. Kõnealustele inimestele on määratud rahaline kohustus, mis tasutakse riigituludesse, lisaks peavad nad hüvitama osaliselt kriminaalmenetluse kulud.
Riigiprokuratuuri juhtiv riigiprokurör Steven-Hristo Evestus selgitas, et kohtueelse menetluse ajal ühendati kolm menetluses olevat kriminaalasja, mille raames esitati süüdistus erinevate kuritegude toimepanemises. Kõnealuse kriminaalasja raames on arestitud konfiskeerimise asendamise tagamiseks sularaha kokku summas üle 200 000 euro. „Kõnealuste juhtumite uurimisega oleme jõudnud järgmisesse faasi ehk süüdistusakti kohtusse saatmiseni. Kuna kohtumenetlus on veel ees, siis kriminaalasja raames kogutud tõendite ning süüdistuse sisu detailne avaldamine jääb kohtusaali,“ sõnas juhtiv riigiprokurör Steven-Hristo Evestus.
Varasemalt on avalikuks saanud, et lisaks Savisaarele ootab kohtutee ka Savisaarele altkäemaksu andmises süüdistuse saanud ärimehi Aivar Tuulbergi, Alexander Kofkini, Hillar Tederit ja Vello Kunmani, samuti sai reklaamiärimees Paavo Pettai süüdistuse võltsimises ja keelatud annetuse andmisele kaasa aitamises. Tallinna linnavolikogu esimeest Kalev Kallot süüdistatakse kaasaaitamises altkäemaksu andmisele ja võtmisele ning Savisaarele altkäemaksu vahendamises süüdistatakse ekspoliitik Villu Reiljani. Kohtutee ootab juriidilise isikuna ka Keskerakonda.
Kriminaalasja kohtueelset menetlust viis läbi kaitsepolitseiamet ning juhtis riigiprokuratuur. Eelistungi aega ei ole veel kohtu poolt määratud.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
O.T.T-i taluturg tuleb miinuskraadide kiuste
Kristjan Kosk
O.T.T-i taluturgu peeti kuni oktoobrini Haapsalu teenindusmaja ees. Nüüd on see kolinud Posti 40 parklasse. Foto: Eduard Laur
Kuu aja eest Haapsalu teenindusmaja esiselt platsilt minema aetud O.T.T-i taluturg on uues kohas, Posti 40 parklas, kenasti kohanenud.
O.T.T-i üks eestvedajaid Karin Tiit ütles, et uus koht on küll väiksem, kuid ruumi jagub siiski kõigile. Tiit tunnistas, et kõik kliendid ei teagi veel, et taluturg tegutseb uues kohas. „Teenindusmaja ees tegutsesime juba mitu aastat ja kõik oskasid meid neljapäeva õhtupoolikul sealt leida,” ütles Tiit.
Ehkki väljas on lumi ja miinuskraadid, siis tänane taluturg ära ei jää. „See on kõigest tunnine kauba ja tarbija kohtumine ning selle ajaga külm kaupa ära ei võta,” möönis Tiit. Taluturg avatakse tunniks vajaks kell 16.30 Posti 40 parklas.
Taluturul pakuvad kauplejad mahe- ja talutoodangut.


maintext:
Laupäeval on põhikoolis suurejooneline kadrilaat
Kristjan Kosk
Kadrilaat. Foto: arhiiv
Laupäeval kell 11-14 peetakse Haapsalu põhikoolis kadrilaat, kus põhikooli õpilased müüvad isetehtud küpsetisi, meisterdusi ja veel palju muud huvitavat.
Haapsalu põhikooli direktor Anne Mahoni ütles, et laadal on müügiletiga väljas kõik klassid. „Oleme läinud seda teed, et vastavalt vanusele ja võimetele valmistavad kõik laada tarvis midagi,” selgitas Mahoni. Ta lisas, et suure panuse annavad ka õpetajad ja lapsevanemad, kes on õpilastele nõu ja jõuga abiks.
Mahoni sõnul saab iga klass laadal müügist teenitud raha endale. See, mida teenitud rahaga tehakse, selle üle otsustab iga klass iseseisvalt. „Nad saavad kasutada seda näiteks kevadisel eksursioonil või minna talvel jõulumaale,” ütles Mahoni.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

maintext:
Kadri Simson: suuremaid makse puudutavaid muudatusi on oodata 2018. aastast
Toimetanud Andrus Karnau
Kadri Simson. ARVO TARMULA
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimehe Kadri Simsoni sõnul tehakse 2017. aasta eelarvesse väiksemad muudatused, mis eelarvetasakaalu ei puuduta; suuremad makse puudutavad muutused algavad 2018. aastast, nii et inimestel on aega uuendustega harjuda, kirjutab Eesti Päevaleht.
"Me ei lähe 2017. aastal ellu viima Reformierakonna prioriteetide järgi kokku pandud eelarvet. Aga muudatused saavad olla sellised, mis ei halvenda eelarve tasakaalu. Kulude ja tulude balanss peab säilima. Praegused kõnelused peavad suuri muudatusi silmas eelkõige 2018. aastast," rääkis Simson intervjuus lehele.
"Senini on näpuotsaga vähendatud sissetuleku pealt makstavaid makse ja suurimad võitjad on olnud keskmisest suurema sissetulekuga inimesed, samas korjatakse antud summad tagasi aktsiisiga. Praegu võetakse väikse sissetulekuga inimestelt ebaproportsionaalselt palju makse ja meie esmane eesmärk on leida vahendid, millega seda maksukoormust vähendada," ütles Simson maksukoormuse kohta.
"Kas on võimalik teha maksumuudatusi nii, et kõik võidavad ja keegi ei kaota? Ei ole. Aga kõik kolm erakonda teavad, et keegi ei saa oma erakonna programmi reservatsioonideta ellu viia," lisas ta.
Kommenteerides jutte tõsta tulumaksuvaba miinimum 500 euroni, möönis Simson, et see on pööraselt kulukas. "Aga see tagaks selle, et miinimumpalga teenija saaks oma palga kätte ja oleks rohkem motiveeritud töötama. See oleks talle üle 60 euro võrra suurem netosissetulek. See oleks pööraselt kulukas, aga mitte ilmvõimatu."
Praegustel läbirääkimistel kaaluvad osapooled Simsoni sõnul selle plaani teostatavust lähiaastatel.
Simson sõnas, et kuigi uus loodav koalitsioon pooldab laenu võtmist, on laenul kriteeriumid ja see tähendab, et see ei saa olla üle 100 miljoni euro ehk laen on pigem väike. "Võime näiteks tuua, et Rail Baltic oleks vajanud 400 miljonit eurot ja selle katteallikaid Reformierakond välja ei öelnudki. Seega ei saa välistada, et ka nad ise oleksid laenanud," sõnas Simson.
"Laenuga oleks finantseeritavad eelkõige sellised objektid, mis panevad majanduskasvule aluse, sest välisinvesteeringute puhul otsivad investorid korralikku infrastruktuuri ja head tööjõudu. Oleme laenuga finantseerimise puhul silmas pidanud ka olulisi objekte, mida seni pole ehitatud, näiteks suurt konverentsikeskust. Riik pole teinud midagi, et maksevõimelist konverentsituristi siia meelitada," rääkis ta.


authors:
Lääne Elu
Helen Sööl

maintext:
Pereterapeut: kuidas rääkida lastega vägivallast?
Helen Sööl, pereterapeut
Laps peab juba varakult õppima eristama tõelisust väljamõeldisest, tulema toime vastuolulise informatsiooniga, mõistma ja tõlgendama meediast nähtut jpm. Lastega on vaja rääkida sellest, mida nad kuulevad ja näevad. Laps peab tundma, et tema küsimustele vastatakse ja tal on luba rääkida, kirjutab võrdsuspoliitikate osakonna nõunik Helen Sööl.
Lapsed võtavad osa kõigest, mida pakub neile uus elektrooniline meedia ja nende teadmised on sageli just meedia vahendatud. Üha enam on vaja lastega rääkida kooli-, kodu- ja tänavavägivallast, mille ajendiks on sageli teleris või internetis nähtud filmide ja saadete sisu.
Hiljuti kirjutaski meile murelik kodanik, kuna tema laps oli sattunud internetis naistevastast vägivalda kujutava reklaami peale ning küsis selle kohta selgitust. Vanemana ei pruugi sul olla kõiki vastuseid, aga ole valmis last kuulama.
Vanemad saavad aidata lastel maailma (ja teleseriaale) mõista
Dialoog lapse ja vanema vahel aitab lastel oma tunnetest paremini aru saada. Kui vanemad lapsega avameelselt räägivad ning omavahelistes teemades pole tabusid, kasvavad lastest palju enesekindlamad isiksused.
Oluline on, et laps saaks tunda kõiki tundeid, mis nähtuga kaasnevad – ärevust, kurbust, hirmu jne. Mida väiksem on laps, seda rohkem on tal vaja kinnitust, et vanem on kõikvõimas ja suudab teda kaitsta igas olukorras. Lapsele saab seda kinnitada näiteks füüsilise läheduse ja õhtuste kindlate rutiinide kaudu. Ühised arusaamad sünnivad läbi usalduse ja aitavad kaasa väärtuste loomisele. Väiksemate laste puhul on hea jälgida ka lapse mängu, sest tihtipeale püüab laps asju enda jaoks mõtestada läbi mängu.
Eelkooliealised lapsed vajavad teistsugust lähenemist kui vanemad lapsed, sest nende kognitiivne taju ja eesmärgid meediatarbimisel on erinevad. Oskused nagu sündmuste järjestamine ja ühendamine, taustateadmiste kasutamine ja sidumine on eelkooliealise lapse jaoks keerulised. Seepärast nõuavad laste vaadatavad teleseriaalid või internetilehed täiskasvanute tähelepanu ning täiendavaid selgitusi ka eetilise arengu seisukohalt. Lapsevanem peab aitama mõtestada seriaali või multika lemmiktegelaste käitumist, aga ka vahepeal kõlavaid reklaame, suhestades seda reaalse maailma ja sotsiaalselt sobiva käitumisega.
Ole valmis last kuulama
Lapsel on peaaegu alati küsimusi ja tähelepanekuid, mida ta tahaks täiskasvanuga jagada ning selleks peaks tal ka võimalus olema. See, kuidas vanemad maailma näevad, hindavad ja sellega toime tulevad, peegeldub ka laste maailmanägemuses, inimpildis ja analüüsivõimes. Mida väärtustavad ja vaatavad vanemad, seda vaatavad ja väärtustavad ka lapsed.
Küsi lapselt, kuidas talle nähtu-kuuldu tundub, mida ta sellest arvab, mis teda häirib, pahandab, hirmutab jne. Hea on arendada vestlust mõnusas atmosfääris, näiteks teetassi taga – tehes seda eakohaselt ja last tunnustades. Pea meeles, et laps tunneb ära, kui täiskasvanu on ehe ja siiralt huvitatud lapse aitamisest ja selgituste andmisest.
Helen Sööl, võrdsuspoliitikate osakonna nõunik, pereterapeut
Artikkel ilmus algselt Lastekaitse Liidu ajakirjas Märka last! 01.11.2016.


title: 400 peret jäid elektrita

maintext:
400 peret jäid elektrita
BNS
Foto: arhiiv
Tugeva tuule põhjustatud voolukatkestuste tõttu on esmaspäeva hommikul elektrita veel ligi 400 Elektrilevi klienti.
Elektrilevi andmetel oli esmaspäeval kella 10 ajal vooluta kokku 378 tarbijat, neist 308 Ida-Virumaal ja 61 Pärnumaal.
Ilmateenistuse andmetel puhus ööl vastu esmaspäeva loode- ja põhjatuul 9-15, rannikul puhanguti 20, saartel ja looderannikul 25-28 m/s.
Päeva puhub loode- ja põhjatuul 8-15, rannikul puhanguti 20 m/s. Pärastlõunal tuul vähehaaval nõrgeneb.


maintext:
Taavi Rõivas andis peaministri ameti üle Jüri Ratasele
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Jüri Ratas ja Taavi Rõivas täna riigikogus. Foto: valitsuse kommunikatsioonibüroo
Kaks aastat ja kaheksa kuud valitsust juhtinud Taavi Rõivas andis täna Stenbocki majas ameti üle värskelt ametisse asunud peaminister Jüri Ratasele.
Taavi Rõivas ütles Jüri Ratasele, et peaministri amet on eeskätt vastutus selle ees, milline on Eesti tulevik – kui hästi on riik ja iseseisvus kaitstud, kas inimeste sissetulekud kasvavad ja milline on meie maine sõprade ja liitlaste seas.
„Võin sulle kinnitada, et täna, üleandmise hetkel, on Eesti riik heas seisus. Meil on tugev kaitsevägi, kes kaitseb meie iseseisvust, ja esmakordselt on meiega koos ka liitlaste sõdurid. Eesti riigi rahaasjad on hästi hoitud, eelarve on olnud mitu aastat järjest ülejäägis ja inimeste sissetulekud liiguvad tõusvas joones. Eestit tuntakse rahvusvaheliselt kui usaldusväärset ja edumeelset riiki,“ lausus Rõivas. „Hea Jüri, ma usun, et sa oled see mees, kes saab sellest vastutusest väga hästi aru, mida tähendab töötada Eesti vabariigi peaministrina. Soovin sulle selles siiralt edu ja kordaminekuid.
Peaminister Jüri Ratas tänas Taavi Rõivast ja tema juhitud valitsust tehtud töö eest. „Minu sügav kummardus sulle selle eest, mida sa oled Eesti vabariigi heaks teinud. Ma hindan seda kõrgelt,“ lausus peaminister Ratas.
Samuti tunnustas Jüri Ratas riigikantselei töötajaid, kellega ta loodab head koostööd. „Ma tulen siia avatult ja usun, et me saame heale lainele,“ lisas Ratas.
Täna ametisse astunud Jüri Ratase valitsuse peamine eesmärk on hoida ja tugevdada Eesti julgeolekut, viia Eesti välja majandusseisakust, suurendada ühiskondlikku heaolu ja sidusust ning pöörata Eesti rahvaarv taas tõusule.
Uue valitsuse ministrid
– ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo
– haridus- ja teadusminister Mailis Reps
– justiitsminister Urmas Reinsalu
– kaitseminister Margus Tsahkna
– keskkonnaminister Marko Pomerants
– kultuuriminister Indrek Saar
– maaeluminister Martin Repinski
– majandus- ja taristuminister Kadri Simson
– rahandusminister Sven Sester
– riigihalduse minister Mihhail Korb
– siseminister Andres Anvelt
– sotsiaalkaitseminister Kaia Iva
– tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski
– välisminister Sven Mikser.


title: Keskerakond saab täna uue esimehe

maintext:
Keskerakond saab täna uue esimehe
Kristjan Kosk
Kui Keskerakonna esimeheks valitakse Jüri Ratas, astub ka korvpalliliidu presidendi kohalt tagasi. Foto: Arvo Tarmula
Täna Paides peetaval Keskerakonna kongressil saab erakond endale uue esimehe.
24 aastat Keskerakonna esimees olnud Edgar Savisaar teatas eile, et loobub esimehe kohale kandideerimast.
Kongressil konkureerivad esimehe kohale riigikogu liige Jüri Ratas ja eurosaadik Yana Toom. Võitu ennustatakse Ratasele, kelle on esimehe kandidaadiks seadnud suurem osa erakonna piirkondi. Peale nende on kandidatuuri üles seadnud Marika Tuus-Laul, Heinar Lenk ja Peeter Ernits.
Kongressi ajakava kohaselt selgub uus esimees õhtul pärast kella 19.


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

maintext:
Jõululaadal saab taimset sülti ja verivorsti
Riina Tobias
Foto: arhiiv
3. detsembril saab Haapsalus Beguta taimetoidukohviku hoovis peetaval jõululaadal teha tutvust läti käsitöö ja muusikaga ning taimsete jõulutoitudega.
Laada korraldaja, teist aastat Haapsalus elava lätlanna Līga Ozoliņa sõnul pakutakse laadal müüa nii Läti meistrite valmistatud kui ka kohalikku käsitööd ja kingitusi. Meeleoluks esinevad Anita Zambare ja Helvijs Kārkliņs, kes mängivad ja laulavad läti muusikat ning jõululaule.
„Kõik on oodatud sooja saama ning ka lusti pärast ettenäitamise järgi või niisama liikuma ja tantsima,” ütles Ozoliņa.
Idee jõululaadaks vabas õhus sai Ozoliņa Riiast, kus renoveeritud puumajade asumis Kalnciemas peetud väike laat andis hoo sisse terve piirkonna elule. Sellest kujunes tervet kvartalit hõlmav aastaringne ettevõtmine näituste, kontsertide, teatrietenduste, lasteürituste, söögikohtade ja muu põnevaga. Riias sündinud Līga Ozoliņa peab Haapsalu vanalinnas väikest disaini- ja kingitusepoodi.
Beguta taimetoidukohvikus pakutakse jõululaada ajal taimseid jõulutoite: „sülti” ja „verivorsti” ning jõulukapsast.
Beguta Kevvai ütles, et süldi- ja vorstiretseptid pärinevad tuntud taimetoidublogija ja mitme kokaraamatu autori Sandra Vungi varasalvest. Nn verivorstid koosnevad mustadest ubadest ja muust heast-paremast ning näevad välja nagu päris jõuluroog – sisu keeratakse tavaliselt sušiümbrisena kasutatavaisse norilehtedesse.
Laat kestab kell 11–16.
Keskpäevast kuni kella kaheni võtab jõuluvana kohapeal vastu laste jõulusoove.
Samal ajal saab osaleda Marion Unduski juhendatavas piparkookide valmistamise töötoas.
Jõululaat tuleb ka 17. detsembril.


title: Juhtimisõppejõu viis soovitust uuele peaministrile - keda valida oma nõuandjateks

maintext:
Juhtimisõppejõu viis soovitust uuele peaministrile – keda valida oma nõuandjateks
Toimetanud Urmas Lauri
Ettevõtluskõrgkooli Mainor juhtimisõppejõud Elari Tamm (pildil) soovitab Jüri Ratasele viis põhimõtet, mille põhjal endale nõunikud valida, et uus valitsus ei takerduks seisakusse.
Esiteks spetsialistid, kes on targemad, kui peaminister ise. Juht peab teadma, kuhu minna, aga ilmtingimata mitte seda, kuidas. Selleks ongi nõuandjad, kellel on kogemus ja oskus teed näidata. Siin on Taavi Rõivaselt mõndagi õppida.
Teiseks inimesed, kes ei tee seda raha pärast, vaid jagavad peaministri unistust paremast Eestist. Nad tahavad minna sinna, kuhu läheb ka juht. Nad tahavad seda teha hoiakute ja kultuuriga, mida juht kannab. Nii kiidetud kui kirutud, aga inspiratsiooniks võiks vaadata Isamaa esimese valitsuse poole.
Kolmandaks inimesed, kes on aktiivsed kodanikud. Juhtimine toimib kõige paremini läbi eeskuju. Kui nõuandja on aktiivne mittetulundusühingute töös, kodanikealgatustel või heategevuses, siis on autoriteet ja nõu tunduvalt mõjusam. Kunagi pole Eesti vabakonna vaimujõud olnud suurem kui täna. Siin on peaministril võimalus ka praktikas näidata, et jutt avatusest ja kaasamisest ei olnud vaid sõnakõlks.
Neljandaks inimesed, kellel on hea reputatsioon. Nõuandjate enda moraalsed ja eetilised tõekspidamised peaksid vastama nende tegudele. Nõuniku haridus, mineviku töökogemus ja oskused ei pruugi olla kogu “paketi” sisu. Nõuandja kehvapoolne iseloom võib ohtu seada peaministri reputatsiooni. Siin peab suuna andma peaministri enda moraalne kompass – ja eks selle näit ütle mõndagi.
Viiendaks ei tohiks ligi lasta pugejaid ja takkakiitjaid. Nõuandja peaks julgema peaministrit kritiseerida ja sundima teda pingutama paremate tulemuste nimel. Viimase paari kuuga on selga löödud palju nuge. Siin on peaministril võimalus näidata vaimusuurust ja võtta kuulda ka kõige kibedama vastase nõu.


maintext:
Toidupank ootab vabatahtlikke appi toidukogumispäevadele
Kristjan Kosk
Foto: Eesti Toidupank
Toidupank otsib vabatahtlikke Kastani poodi ja Rannarootsi Selverisse 9. ja 10 detsembril.
Selle aasta viimased toidukogumispäevad detsembri teisel nädalavahetusel kaasavad seekord kokku enam kui 800 inimest, kes aitavad kahe päeva jooksul 5 erineva kaupluseketi 45-s kaupluses toidukogumisaktsiooni läbi viia, teatas toidukogumispäevade koordinaator Kerttu Olõkainen.
Heategusaks mõneks tunniks ootavad toidupangad poodidesse appi kõiki, kes tunnevad soovi jõuluajas midagi head ja toredat korda saata. Vabatahtlikuks saab ennast registreerida üksi või grupina. Töö toimub mõlemal päeval kahes vahetuses, mis kestavad 3-4 tundi.
Üldiselt toimub tegevus poodides mõlemal päeval kell 12:00–19:00. Meeskondade suurused on kauplustes erinevad – kolmest kuni 12 inimeseni. Vabatahtlikud jagavad poekülastajatele kogumispäevade kohta infot ning aitavad kokku koguda annetatud toidukauba.
Detsembrikuistel toidukogumispäevadel annetatud kaup jõuab puudust kannatavate peredeni juba jõuluajal.
Kõik, kes soovivad toidupankade tööle kaasa aidata, kuid ei saa osaleda toidukogumisaktsioonis, on oodatud seda tööd püsivalt toetama. Annetada on võimalikannetuskeskkonna armastanaidata.ee kaudu või helistades regulaarselt Eesti Toidupanga annetustelefonidele:
900 9005 – annetad 2 eurot
900 9010 – annetad 8 eurot
Eesti Toidupank on asutatud 2010. aasta märtsis Eesti-Hollandi Heategevusfondi ja Swedbanki poolt selleks, et leevendada vaesusprobleemi Eesti ühiskonnas ja võidelda toidu raiskamise vastu: toidupangad võtavad kaubandusest ja tootmisest vastu peagi realiseerimistähtaega ületavaid ja/või defektsed tooteid, komplekteerivad vabatahtlike abiga toiduabikastid ja jagavad need laiali puudustkannatavatele peredele, aidates nõnda kaasa raiskamise vähenemisele ühiskonnas ning jagades toitu neile, kel on sellest puudus.


maintext:
Opositsioon annab sisse peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse (1)
Toimetas Lemmi Kann
Taavi Rõivas. Foto: arhiiv
Riigikogu kolm opositsioonifraktsiooni algatavad tänasel parlamendi täiskogu istungil peaminister Taavi Rõivase umbusalduse, millele kutsutakse omapoolset toetust avaldama ka võimalikult palju koalitsioonisaadikuid.
Fraktsioonide esimeeste sõnul on viimaste päevade sündmused ainult süvendanud arvamust, et Taavi Rõivas ei ole võimeline valitsust ja Eestit juhtima ning tuleb kiiremas korras sellelt ametipostilt taandada.
Loe umbusaldusavalduse täisteksti:
Kirjalik nõue umbusaldamise avaldamiseks peaminister Taavi Rõivasele
Eesti Vabariigi põhiseaduse § 65 punkti 13 ning Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 133 alusel avaldame umbusaldust peaminister Taavi Rõivasele. Taavi Rõivase juhitud valitsusel puudub mõistlik maksu- ja majanduspoliitika, mille tagajärjel pole võimalik Eesti majanduskasvu seisakust välja tuua. Seega on lisaks seisakule majanduses meil võimul seisakuvalitsus, nagu koalitsioonipartnerid seda ka ise avameelselt on nimetanud.
Kobareelnõuga räpakalt tõstetud aktsiisid on olnud väga halb vahend valimislubaduste lunastamiseks, sest sellega on haavatud Eesti konkurentsivõimet naaberriikidega võrreldes.
Sotsiaalmaksu ravikindlustusosa poole protsendiline langetamine olukorras, kus Eesti Haigekassa vajab lisavahendeid, annab kinnitust, et valitsus ei ole võimeline algatama vajalikke samme Eesti sotsiaalsüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks. Selle asemel, et tunnistada tõsiseid probleeme haigekassas ja pensionisüsteemi rahastamises, peidetakse pea liiva alla ning eitatakse muresid.
Valitsuse haldusreform, mille teostamiseks loodi lausa eraldi ministrikoht, on taandunud omavalitsuste sunduslikuks liitmiseks, mis ei muuda midagi omavalitsuste sisulises toimimises. Lahendamata on ka kiirkorras vastu võetud haldusterritoriaalse reformiga kaasnenud omavalitsuste ülesannete ja tulubaasi küsimused.
Valitsus pole endiselt saavutanud kokkulepet lubatud valdkonnaseaduste muutmise osas. Sellega venitamine paneb surve alla kõik Eesti omavalitsused, kes peavad läbirääkimisi omavalitsuste vabatahtliku liitumise osas. Valitsuse tegevusetus on pannud ka riigikogu olukorda, kus enne omavalitsuste vabatahtliku liitumise etapi lõppu pole võimalik anda garantiisid tulevase rahastuse ega ka ülesannete jaotuse osas. Seega pole omavalitsuste sisulises toimimises vähematki läbimurret. Omavalitsuste iseseisvuse ja finantsautonoomia suurendamise asemel liigub valitsus täiendava tsentraliseerimise suunas.
Taavi Rõivas peaministrina jätkab mittepoliitiliste ametite poliitilist mehitamist ning eirab jätkuvalt õiguskantsleri üleskutset järgida riigiettevõtete nõukogudes võimude lahususe põhimõtet ning kutsuda nõukogudest tagasi reformierakondlastest riigikogu liikmed. Taavi Rõivas eiras Keskerakonna, Vabaerakonna ja Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonide juhtide ettepanekut korraldada pikalt toppama jäänud Eesti esindaja määramiseks EL Kontrollikotta avalik konkurss.
Taavi Rõivasel puudus huvi kompromisskandidaadi leidmiseks läbipaistva konkursiga ja riigi usaldusväärsust kõigutava venitamiseta. Alles 10. oktoobril 2016. aastal otsustas Vabariigi Valitsus erakorraliselt telefoni teel peetud kabinetiistungil esitada ilma veenvate põhjendusteta Eesti esindajaks Euroopa Kontrollikojas endise ministri Juhan Partsi. Vastuoluline otsus tekitas Eesti ühiskonnas laialdast pahameelt.
Taavi Rõivas pole peaministrina soovinud ega suutnud lahendada riigiettevõtete juhtimise põhiprobleemi, milleks on ülemäärane politiseeritus ja vastutuse hajusus. Taavi Rõivase juhitud valitsuskabinetis poliitilise otsusena langetatud mandri ja suursaarte vahelise praamihanke läbiviimine on halvendanud teenuse taset ning kogu protsessist võib välja kooruda Eesti lähiajaloo suurim korruptsioonijuhtum. Tegemist on hankega, mille raames on tehtud miljonitesse eurodesse ulatuvaid valeotsuseid ning mille otseseks kannatajaks on Eesti inimesed. Valitsuse kahjulike otsuste eest peab vastutuse võtma peaminister Taavi Rõivas.
Taavi Rõivase juhtimisel ei ole valitsus astunud samme poliitilise konkurentsi elavdamiseks, selle asemel liigub valitsus täiendava tsentraliseerimise suunas. Üheks näiteks on nii-öelda kahe tooli seadus, mis võimaldab riigikogu liikmetel kuuluda samaaegselt ka kohalikesse volikogudesse ning mõjutada nende otsuseid.
Peaministrina on Taavi Rõivas vastutav riigi julgeoleku eest, paraku näeme, kuidas riigikaitse arengukavad ei kohandu vähimalgi määral halvenenud julgeolekuolukorrale. Riigikaitsesse suunatakse küll raha juurde, kuid esmase iseseisva riigikaitse võimekust see ei paranda, võimekuslünki isegi ei plaanita likvideerima asuda. Siseturvalisus on kroonilise alarahastuse tõttu lakanud paljudes riigi piirkondades kodanike jaoks toimimast, Eesti ja Euroopa välispiir on jätkuvalt valvatud vaid osaliselt. Peaministri esmased reaktsioonid ja retoorika immigratsioonikiriisis olid ebaadekvaatsed.
Taavi Rõivase valitsused on aastaid eiranud kriisi põllumajanduses, lastes rahvastiku ära toitmise, regionaalpoliitika elujõulisuse ning ekspordi seisukohalt üliolulisel sektoril liikuda hääbumise suunas. Valitsus vaatab hoolimatult pealt, kuidas oluline majandussektor kokku variseb.
Eesti elanikud hindavad peaminister Taavi Rõivase toimetulekut oma tööga mitterahuldavaks. Seda on kinnitanud kõik järjestikused Turu-uuringute AS-i läbiviidud esindusliku valimiga küsitlused, kus viie palli skaalal on hinnang jäänud pidevalt alla skaala keskmise.
Peaminister Taavi Rõivas on kaotanud täielikult opositsiooni usalduse ning ei suuda kontrollida ka enda juhitavat valitsust, mis on juhi puudumise tõttu koostöövõimetu.
Allakirjutanute silmis vajab Eesti riik uut ja otsustusvõimelist valitsust.


maintext:
Detsembri algul korraldatakse Lõuna-Läänemaal Kaitseliidu süürõppus “Orkaan”
Toimetanud Urmas Lauri
Kaitseliitlased "Orkaanil". Foto KL Lääne malev
Detsembri algul korraldab Kaitseliidu Lääne malev Lihula ja Hanila valla territooriumil sisekaitseõppuse „Orkaan“.
Lisaks Lääne maleva kaitseliitlastele osalevad 2.-4. detsembrini õppusel võitlejad Kaitseliidu Pärnumaa, Rapla ja Saaremaa malevatest, Läti vabatahtlikust riigikaitseorganisatsioonist Zemessardze ning koostööpartnerid tsiviilorganisatsioonidest, kokku ligi 700 vormikandjat. Peaasjalikult kulgeb õppus Lihula linnas, Virtsu ja Vatla asulates ning lähiümbruses, kuid inimeste ja tehnika liikumist on ka mujal.
Õppusel harjutatakse koostööd jõustruktuuride vahel, avaliku korra tagamist, patrullimist ja määratud objektide kaitsmist. Oma ülesannete täitmisel kasutavad „Orkaanil“ osalejad imitatsioonivahendeid, mistõttu võib tegevuste käigus kosta laskmist ning väiksemaid pauke.
"Korraldajad soovivad enne õppuse toimumist vestelda õppekohtade piirkonda jäävate maaomanikega, et saada nõusolek maade kasutamiseks. Palume teie mõistvat suhtumist," nentis Lääne maleva pealik kolonelleitnant Rasmus Lippur.
Täiendavat infot on võimalik küsida Lääne maleva õppuseks aktiveeritud infotelefonil 588 74 661 (E-R kl 9 – 17) või e-kirjaga aadressilt orkaankaitseliit.ee
Kaitseliit on kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev vabatahtlik, sõjaväeliselt korraldatud, relvi valdav ja sõjaväeliste harjutustega tegelev riigikaitseorganisatsioon, mille ülesandeks on vabale tahtele ja omaalgatusele toetudes suurendada rahva valmisolekut kaitsta Eesti iseseisvust ja põhiseaduslikku korda. Lääne malev hõlmab Lääne- ja Hiiumaa haldusterritooriumi ning sinna kuulub üle 1500 vabatahtliku liikme kõikidelt elualadelt.


title: Risti põhikooli 95. aastapäev

maintext:
Risti põhikooli 95. aastapäev
Risti põhikool tähistab kooli 95. aastapäeva laupäeval, 26. novembril. Aktuse algus on kl 17.
Võimalik on eelregistreeruda. Osalustasu eelregistreerimisel ja kohapeal on 15 eurot.
Eelregistreerimistasu palume kanda Lääne-Nigula vallavalitsuse arvelduskontole EE62 2200 2210 4358 3266 (Swedbank) või sularahas kooli sekretäri kätte. Ülekandega registreerimisel palume selgitusse märkida, kelle eest tasu makstakse (ees- ja perekonnanimi) ning kindlasti märgusõna „Risti põhikooli juubel”.
Täpsem info kooli kodulehelt www.risti.edu.ee või koolist tel 472 5500.


maintext:
Euroopa Komisjon tahab muuta elektrimüümise põhimõtteid (1)
Toimetanud Andrus Karnau
Euroopa Komisjonis tuleb lähipäevil arutlusele 1000-leheküljeline nn energia talvepakett, millega igakuine voolumõõtja näitude lugemine vajub ajalukku, sest elektrit hakatakse müüma pakettidena.
Brüsselis küpsev seadusemuudatus pöörab eestlastele nelja aastaga harjumuspäraseks kujunenud elektrituru pea peale, sest tarbijad hakkavad tulevikus lisaks tarbitud elektrile maksma võimsustasu ka reservis seisvatele elektrijaamadele, kirjutas Postimees.
Maailma Energeetikanõukogu vanempartner Einari Kisel selgitas, et tavatarbija peab suutma ütelda, kui palju ta maksimaalselt tarbib ning tema jaoks koostatakse turul olevate elektrijaamade võimsuse ja isikliku elektritarbimise kokteilina pakett ehk kui ta tarbib prognoositust vähem, siis maksab ta ikka kogu paketi eest.
Tavainimesele tähendab see, et müüja vaatab andmelaost tema elektritarbimist ja teeb selle põhjal pakkumise


authors:
Lääne Elu
Tiit Salumäe

title: Piiskopi advenditervitus 2016

maintext:
Piiskopi advenditervitus 2016
Tiit Salumäe
Hea Läänemaa rahvas. Täna, kui ma seda tervitust kirjutan, on maa must ja vahepealne kaunis lumi läinud. Advendi- ja jõuluajal soovime ikka, et maad kataks valge lumevaip. Lumi katab siis kinni mustuse ning kogu olemine on palju valgem ja puhtam.
Elus on ka hea, kui valge vaip katab kinni mustuse, kurjuse ja omavahelised vastuolud. Soovin, et nii kaunil Läänemaal kui ka kogu Eestis võiks valge jõululumi katta kinni usaldamatuse küntud sügavad rööpad ja hirmud annaksid kohta rahule.
Viimased kuud ja nädalad on muutnud inimeste meeled rahutuks. Advendiaja nädalad annavad meile võimaluse vaadata endasse ja kuulata, mis kaasinimesel on öelda. Mõelgem ka oma peresuhetele ning leidkem endale ja kodule aega. Seda ilusamad tulevad pühad, mida parem on olnud ettevalmistus.
Juba vanast ajast on advendiaeg olnud mõeldud ka heategevusele – märka puudust kannatavat ja hädas olevat ligimest. Võin kinnitada, et iga heategu tuleb varem või hiljem õnnistusena tegijale tagasi. Advendiaja üleskutse on: „Hoosianna! Õnnistatud olgu see, kes tuleb Issanda nimel!” (Markuse 11:9) Astume uude kirikuaastasse. Tohime alustada jälle algusest. Advendiaeg on vaatamine ettepoole. Ees seisavad kaunid nädalad täis ootust, pidulikkust, asjasse kuuluvat kiirustamist. Ärgem siis laskem ennast segada osturallidest ja reklaamikärast, vaid vaadakem endasse ja esitagem küsimusi enda olemise ja tegemiste kohta.
Järgmistel nädalatel on paljudes Eestimaa kirikutes suur hulk häid kontserte. Nii rikkalikku muusikaprogrammi, nagu on sellel advendiajal, ei ole Haapsalus ammu olnud. Tulge ise ja võtke kaasa neid inimesi, kes tervise, mure või mõne muu takistuse tõttu kahtlevad, kas nad ikka saavad tulla. Jumalateenistusi ja kontserte on mitmesugusele maitsele. Igaüks peaks leidma endale meeldivat.
Imelist advendiaega ja jõulupühi sedakorda veel ühtsele Läänemaale soovides
Tiit Salumäe
piiskop


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Lääneranna valla nimeks sobib ka Sõprus, Õitseng või Arenenud Teenused (5)
Andrus Karnau
Ajakirjanik ja ajaloolane Alo Lõhmus kirjutab Facebookis, et Lääneranna vald on kunstlik kohanimi.
"Kui juba selliseid kunstlikke kohanimesid vorpida, siis miks mitte ka vallad Sõprus, Uus Tee, Ühendus, Õitseng, Võit, Halduskulude Kokkuhoid või Arenenud Teenused?" kirjutab Lõhmus.
Lääneranna vald tekib Lihula, Hanila, Koonga ja Varbla liitumisel.


maintext:
Uus peaministrikandidaat selgub 14 päeva jooksul
BNS
Vabariigi valitsuse seaduse kohaselt peab valitsuse tagasiastumise järel president esitama uue peaministrikandidaadi 14 päeva jooksul.
Riigikogu avaldas täna peaminister Taavi Rõivasele umbusaldust, mis tähendab kogu valitsuse tagasiastumist.
Riigikogu umbusaldusavaldus peaministrile vormistatakse riigikogu otsusena, mis avaldatakse Riigi Teatajas. Riigikogu esimees teatab umbusalduse avaldamisest Vabariigi Presidendile kirjalikult hiljemalt järgmisel päeval pärast umbusalduse avaldamist, öeldakse seaduses. Kui umbusaldust avaldatakse Vabariigi Valitsusele tervikuna või peaministrile, astub valitsus tagasi.
Kui valitsus on tagasi astunud, peab president määrama peaministrikandidaadi 14 päeva jooksul. Peaministrikandidaat esitab 14 päeva jooksul riigikogule ettekande tulevase valitsuse moodustamise aluste kohta, mille järel riigikogu otsustab läbirääkimisteta avalikul hääletusel peaministrikandidaadile volituste andmise valitsuse moodustamiseks.
Riigikogult valitsuse moodustamiseks volitused saanud peaministrikandidaat esitab seitsme päeva jooksul valitsuse koosseisu presidendile, kes nimetab kolme päeva jooksul valitsuse ametisse.
President vabastab senise valitsuse ametist uue valitsuse ametisseastumisel.
Tagasiastunud Vabariigi Valitsus jätkab oma tegevust ajani, mil uus valitsus on ametisse astunud. Tagasiastunud valitsus hoidub vältimatu vajaduseta põhimõtteliste või riigieelarvekulusid suurendavate otsuste tegemisest.


maintext:
LEADERi projektitaotlusi saab esitada veebruaris ja aprillis 2017
MTÜ Kodukant Läänemaa alustab Eesti maaelu arengukava 2014–2020 Leaderi meetme rakendamise raames projektitaotluste vastuvõtmist 2017. aasta rakenduskava alusel.
Ettevõtjatele mõeldud ettevõtluse aktiivsuse suurendamise meetmesse (meede 1) tuleb esitada taotlused e-PRIA keskkonnas ajavahemikul 6. veebruarist 17. veebruarini 2017. Projektitaotluste hindamine on 21. märtsist
3. maini 2017. Ettevõtlusmeetme maht 2017. a on 590 138 eurot.
Taotleja peab olema KKLMi piirkonnas (Lääne maakond, v.a Haapsalu linn) tegutsev mikro- või väikeettevõte, mis on registreeritud vähemalt 12 kuud enne taotluse esitamist.
Mittetulundusühingud ja vallad saavad esitada taotlusi elukeskkonna parandamiseks (meede 2) e-PRIA keskkonnas ajavahemikul 3. aprillist 17. aprillini 2017. Projektitaotluste hindamine on 22. maist 3. juulini 2017. Elukeskkonna parandamise meetme maht 2017. a on 531 124 eurot.
Taotleja peab olema KKLMi piirkonnas (Lääne maakond, v.a Haapsalu linn) tegutsev MTÜ, sihtasutus, kohalik omavalitsus või seltsing, mis on registreeritud vähemalt 12 kuud enne taotluse esitamist.
Meetmete tingimused ja taotlemiseks vajalik info on Kodukant Läänemaa kodulehel www.kklm.ee rubriigis MEETMED http://www.kklm.ee/3161.
Kõik huvilised on oodatud infopäevale 13. detsembril 2016 kell 15 Kullamaal Goldenbecki majas. Tutvustatakse Kodukant Läänemaa LEADERi meetme taotlemise tingimusi ja Kodukant Läänemaa LEADERi strateegiat 2014–2020+.
Info ja registreerimine: Ene Sarapuu, tegevjuht tel 5665 3668, e-post laaneliider@kklm.ee.


maintext:
Aivar Sõerd annab uue võimuliidu lubaduste katteallikatele hävitava hinnangu (1)
Toimetas Lemmi Kann
Võimuliidu poolt eile õhtul avaldatud katteallikaid hinnates märkis endine rahandusminister, reformierakondlane Aivar Sõerd oma Facebooki postituses, et maksumuudatustest tulenevad miinusmärgiga mõjud on tugevalt alahinnatud.
1. Kui maksuvaba miinimum 500 eurot rakenduks kõigile, oleks kulude poolel mõju hinnanguliselt 560 miljonit eurot. Maksuvaba miinimum 500 eurot rakendub palgale kuni 1200 eurot kuus ja seejärel vahemikus 1200 kuni 2100 eurot langeb nullini. Üle 2100 euro suuruse palga saajate maksukoormus suureneb.
Üle 2100 euro suuruse palga saajaid on maksu- ja tolliameti andmetel üle 68 000 ehk 12% ja üle 1200 euro suuruse palga saajaid 170 000 ehk 32%. Tulude poolele tuleb üle 2100 euro palga saajate maksukoormuse tõus, mille tulusid suurendav mõju on ca 30 miljonit eurot.
Seega maksuvaba miinimumi astmelise suurendamise muudatuse hind on suurusjärgus 350-380 miljonit eurot.
Siin tuleb maha arvestada veel keskmise pensioni maksuvabastuse mõju, mille 500 euro suurune miinimum ära katab, seega kogukulu jääb vahemikku 200- 380 miljonit eurot, mis on tunduvalt rohkem kui võimuliidu tabelis.
2. Ettevõtte tulumaksumäära 14 protsendile langetamise mõju arvel sadade miljonite eurode juurdekirjutamine on lubamatu.
Esiteks selle tõttu, et suuremad dividendimaksjad nagu börsiettevõtted ja riigile kuuluvad äriühingud maksavad juba praegu regulaarselt dividende ja soodustus ei stimuleeri neid sagedamini ja rohkem maksma.
Teiseks, kui vähemusosalused suuremates dividende maksvates ettevõtetes müüakse ära, siis väheneb ka riigile jääv osa jaotatavast kasumist. Seda pole tabelis üldse arvestatud. Tabelis on arvestatud nn pangamaksust saadav tulu 28 miljonit eurot aastas. Pole aga arvestatud sellega, et pangad on juba hakanud jagama kasumit Eestis ja sellise maksu võrra väheneb Eestis jaotatav kasum ja kasumi arvelt makstav dividend.
3. Magustatud jookide aktsiisitulu on ülehinnatud.
4. Kütuseaktsiisi tõusu ärajätmise mõju koos käibemaksuga on ca 70 miljonit eurot, aga võimuliidu exceli tabelis on saavutatud aastatel 2017-2018 laekumiste kasv 9 miljonit eurot!
Märkimisväärne on lisanduva bürokraatia kulu väljatoomine aastal 2017 summas 15 miljonit eurot!
Ka lahjade jookide aktsiisi tõusust loodetav tulu aastal 2017 summas 25 mln ja aastal 2018 summas 58 mln on ülehinnatud. Pole arvestatud piirikaubanduse mõju.


maintext:
Kuidas automaks päriselt ellu viiakse ja millistele masinatele tehakse erand?
Toimetas Lemmi Kann
Foto: NetCarShow
Automaksu kohta on levinud erinevaid müüte. Sotside esimees Jevgeni Ossinovski tegi Ärilehele uue maksu rakendamise puust ja punaseks.
"Mootorsõidukite ühekordset registreerimistasu tuleb tulevikus tasuda ainult sõiduki esmasel registreerimisel Eestis. Olgu need Eestist ostetud uued või välismaalt toodud nii uued kui ka kasutatud sõidukid," kirjeldas Ossinovski juurutatavat maksu.
Kas kõne all oli ka võimalus, et autosid võiks maksustada CO2 heitmekoguse alusel?
"Auto võimsus on kõige paremas korrelatsioonis nii auto heitmekoguse kui ka hinnaga. Oleme otsustanud autosid maksustada nende võimsuse järgi ja see tähendab, et kallimad ja keskkonda saastavamad sõidukid on kõrgemalt maksustatud kui soodsamad ja keskkonnasõbralikumad. Kui vastavat eelnõu hakatakse välja töötama, siis kindlasti tulevad kõne alla ka erandid näiteks elektriautodele," lubas Ossinovski.
Uus loodav valitsusliit plaanib mootorsõidukite pealt ühekordset registreerimistasu küsima hakata juba järgmisel aastal, ilmselt jõustub muudatus suvekuudel.
2,5 eurot kilovati kohta tuleb seaduse jõustumisel maksta ühekordselt autot ostes, kui auto võimsus on kuni 130 kilovatti. Võimsamate, üle 130-kilovatiste autode puhul oleks iga täiendav kilovatt maksustatud ilmselt 7,5 euroga. Üle 200-kilovatiste autode puhul maksaks üks kilovatt 17,5 eurot.
Lääne Elu kirjutas novembri keskpaigas, et VolksWageni skandaali tuules paljastus tõsiasi, et ELi poolt paljukiidetud väikse töömahuga automootorid toodavad reaalsetes tingimustes tunduvalt rohkem heitgaase kui „kasvuhoonetingimustes” tehtavate kütusekulu- ja heitmetestide tulemusel autode tehniliste näitajate juures kajastatakse.
Autotööstused on kääbusmootoreid hülgamas.
Alates järgmisest aastast hakkavad uued autod läbima reaalseis sõidutingimustes tehtud NOx testi ja 2019. aastast jõustub üleilmne, senisest elulähedasem kütusekulu- ja CO₂-heitmetestimetoodika.


maintext:
20. detsembril selgub, kas haldusreformi seadus on põhiseadusega kooskõlas
Toimetas Lemmi Kann
Kullamaa vallavanem Jüri Ott. Foto: arhiiv
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium teeb haldusreformi seaduse sätete põhiseadusele vastavuse osas otsuse teisipäeval, 20. detsembril, teatas riigikohus.
Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse õigussubjektsuse garantii, ärakuulamise nõude, finantsgarantii ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega, samuti demokraatia ning õigusselguse põhimõtetega.
Riigikohtult taotleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses haldusreformi seaduse sätete kehtetuks tunnistamist 26 kohalikku omavalitsust, nende hulgas Kullamaa.
Kullamaa volikogu otsustas septembris ühineda omavalitsustega, kes soovivad riigikohtult haldusreformi sunniviisilisuse tunnistamist põhiseadusvastaseks. Kullamaa vallavanem Jüri Ott tutvustas toona advokaadibüroo Varul koostatud õiguslikku arvamust, milles analüüsitakse haldusreformi seaduse kooskõla põhiseadusega.
Arvamuses leitakse, et seaduses ette nähtud omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteerium 5000 elanikku on vastuolus põhiseaduse paragrahvidest 154 ja 158 tuleneva omavalitsuse õigussubjektsuse garantiiga. Õigussubjektsuse garantiiga on väidetavalt vastuolus ka omavalitsuste sundühendamine ilma ühinemistoetuse õiguseta.
Kullamaa volikogus hääletas riigikohtusse mineku poolt kaheksa ja vastu üks liige. Erapooletuid oli kaks.
Riigikohtult taotleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses haldusreformi seaduse sätete kehtetuks tunnistamist 26 kohalikku omavalitsust: Kõpu, Juuru, Tõstamaa, Abja, Emmaste, Illuka, Järvakandi, Kambja, Kullamaa, Kõo, Käina, Leisi, Luunja, Lüganuse, Mäetaguse, Nõo, Pala, Pöide, Pühalepa, Rakke, Tudulinna, Vaivara, Ülenurme, Haaslava ja Karksi vallavolikogud ja Loksa Linnavolikogu.


maintext:
Hooandja abil loodetakse välja anda Robert Burnsi laulude eestikeelne plaat
Urmas Lauri
Robert Burns. Kunstnik Alexander Nasmyth, 1787 (detail).
Eesti–Šoti kultuuriselts kogub Hooandjaga raha, et välja anda heliplaat Robert Burnsi lauludega. Plaadi laulaks sisse haapsallanna Ilona Aasvere.
„Mõte tuli Eike Urkelt, kes on Eesti–Šoti kultuuriseltsi juhatuse liige,” ütles Aasvere Lääne Elule aasta algul. „Eelmisel aastal kuulis ta mind laulmas koos Šoti bändiga The Wullie Fraser Ceilidh Band, ta seedis asja ning sügisel käiski plaadi mõtte välja.”
Aasvere on 25 aastat koos ansambliga Folkmill esitanud keldi, st iiri ja šoti muusikat.
Juba aasta algul oli 12 lugu arranžeeritud ja salvestamiseks valmis. Aasvere oli plaadi salvestamiseks oma Folkmilli-kaaslased – viiulimängija Tiit Kikase ja kitarristi Peeter Rebase – appi palunud.
Nüüd on Eesti Šoti Kultuuriselts plaadi väljaandmiseks Hooandja kaudu raha kogumas.
"Neid võiks olla tegelikult lausa 12 plaati, sest tema kogutud ja kohandatud rahvalaule ja omaloomingut on kokku rohkem kui 500 laulu, kuid algus seegi," kirjutatakse ettevõtmise tutvustamiseks.
Burnsi laulud tahetakse nüüd eesti keeles plaadile jäädvustada ning Burnsi sünniaastapäeva paiku [Robert Burns sündis 25. jaanuaril 1759] plaadi välja anda.
"Selle plaadi teeb huvitavaks ja kordumatuks just see, et lood saavad kõik uued ja omanäolised arranžeeringud, sellega saab nendesse lugudesse omajagu ka eesti kultuuri ja neil saab olema oma elu ja hing," selgitas Eesti Šoti Kultuuriseltsi eestvedaja Eike Urke.
Plaadi väljaandmist on seni toetanud 19 hooandjat, kogutud on 665 eurot vajaminevast 3500 eurost. Raha kogumiseks on veel aega 31 päeva.
Ettevõtmist saab toetada siin.


maintext:
Haapsalu jätkab heliraamatute väljaandmist vaegnägijatele
BNS
Vabatahtlik Evelin Lauri loeb sisse pimedate raamatut. URMAS LAURI
Haapsalu sotsiaalmaja soovib jätkata heliraamatute väljaandmist vaegnägijatele ka järgmisel aastal ning taotleb selle tarvis hasartmängumaksu nõukogult ligi 3000 eurot toetust.
Läänemaa Pimedate Ühingu ja Haapsalu sotsiaalmaja eestvedamisel toimub Haapsalus juba kolm aastat tavakirjas raamatute sisselugemine heliraamatute failidesse. Läänemaal on kokku 15 vabatahtlikku lugejat, kes on lugenud helikandjatele sadu tunde vaegnägijatele olulisi materjale.
Heliraamatute kvaliteedi tagamiseks on olemas kaasaegne mikrofon ja diktofon. Vabatahtlike lugejate loetud materjalid edastatakse peale heliraamatuks redigeerimist Eesti hoiuraamatukogu osakonda Eesti Pimedate Raamatukogule laenutamiseks.
Teenus on eriti oluline neile nägemispuudega inimestele, kes enne nägemise kaotust on harjumuspäraselt palju lugenud ning soovivad oma vaba aja sisustamiseks ning enesetäiendamiseks seda tegevust jätkata. Samuti on audioraamatuid vaja kõrgkoolis käivatele nägemispuudega noortele.
Järgmise aasta keskpaigani kestva heliraamatute redigeerimise projekt näeb ette 12 heliraamatu valmimist. Projekti kogumaksumus on üle 6000 euro, millest üle poole põhineb heliraamatute sisselugejate vabatahtlikul tööl.


authors: Haigekassa Tervishoiu- Ja Kommunikatsiooniosakonna Juht

maintext:
Kellega sõlmib haigekassa lepinguid ja kuidas jälgida ravijärjekorda? (1)
Katrin Romanenkov, haigekassa tervishoiu- ja kommunikatsiooniosakonna juht
Eesti ravikindlustuse eelarvest rahastatakse kokku enam kui 2000 erinevat tervishoiuteenust. Kui ootame raviasutustelt vastutuse võtmist, peab ravi rahastamine tagama selleks võimalused, kirjutab haigekassa tervishoiu- ja kommunikatsiooniosakonna juht Katrin Romanenkov.
Selleks, et Eestis ravikindlustatud inimesed saaksid abi kõigil arstlikel erialadel, ja seda kvaliteetselt ning kaasaegselt, on väga täpselt paigas kõik osapoolte vastutused ja kohustused nii personali, tehnika, ruumide, erialade kui erakorralise abi osutamise kohta. Arstiabi tuleb anda kõigil kokku lepitud erialadel ning ööpäevaringselt tagada ka erakorraline abi.
Et sellistele tingimustele vastavad tervishoiuteenused – neid on haigekassa loetelus ca 2000 – oleksid olemas üle Eesti, on riik valitsuse määrusega kinnitanud strateegiliste partnerite võrgu, kellega on sõlmitud ravi rahastamise lepingud. Nendeks on üle Eesti paiknevad piirkondlikud ja keskhaiglad ning maakonnahaiglad – kokku 19 raviasutust. Esmatasandi tervishoiuteenuste tagamiseks sõlmib haigekassa 5-aastased lepingud ka perearstidega. Samuti on haigekassa partneriteks õendusabi osutajad ja hambaravi teenuste pakkujad.
Eriarstiabis on partnerite loetelu kinnitatud haiglavõrgu arengukavas (HVA) ja nende haiglatega on haigekassa kohustatud sõlmima lepingud. Täiendavalt sõlmitakse lepinguid siis, kui haiglavõrgu haiglad ei paku mingil konkreetsel erialal vajalikus mahus teenuseid. Kui statsionaarne haiglaravi on pea täies mahus tagatud HVA haiglate poolt, siis viimase 10 aasta jooksul on täiendavaid partnereid vaja olnud eelkõige ambulatoorses eriarstiabis. Suur osa valikupartneritest on näiteks günekoloogias ja silmaarsti erialal. Hambaravis on haigekassal laste hambaravi ning täiskasvanute vältimatu hambaravi osutamiseks leping üle 300 hambaraviteenuse osutajaga ning õendusabis on väga palju haiglavõrgu-väliseid partnereid üle Eesti. Selline koostöö aitab tagada hästi toimiva tervishoiusüsteemi.
Haigekassa lepingupartnerid ühtsel kaardirakendusel
Kõiki haigekassa lepingupartnereid saab otsida erialade ning piirkondade kaupa haigekassa kodulehel, lepingupartnerite kaardirakenduses. Eraldi saab infot otsida perearstide, eriarstide, õendusabi, hambaravi ning rinnavähi avastamise uuringu ehk mammograafia kohta.
Haigekassa kodulehel on info ka eriarstiabi ravijärjekordade kohta. Ravijärjekorrad tekivad lepingupartnerite juures siis, kui patsientide vajadused on reaalsetest planeeritud mahtudest suuremad. Haigekassa partnerihalduse osakond jälgib regulaarselt järjekordade pikkust, et hinnata millal patsient järjekorda lisati ning kui kiirelt ta pääses eriala arsti vastuvõtule. Lepingute mahud vaadatakse üle igal poolaastal.
Esimene kontakt peaks tervisemure korral alati olema perearst, kes saab enamikel juhtudel juba ise aidata ning ka hinnata, kas ja kuidas saab ravis kaasa aidata eriarst. Samuti saavad perearstid paljudel erialadel kasutada e-konsultatsiooni teenust, mis võimaldab tal digitaalselt kiirelt konsulteerida eriarstiga ning täpsustada eriarstile suunamise vajadust. Kui eriarstiabi vajadus on välja selgitatud, on kasulik teada, et pikemad järjekorrad kipuvad olema piirkondlikesse haiglatesse. Seega tasub uurida erinevate raviasutuste järjekordasid, et võrrelda ooteaegade pikkust ja võimalusel broneerida endale varasem aeg.
Kui kellelegi tundub, et ta ei pääse mõistliku ooteajaga arsti vastuvõtule, saab loomulikult ka ise haigekassaga ühendust võtta. Üldine põhimõte kehtib kõikidele erialadele – inimene peab saama vajamineva tervishoiuteenuse sellise aja jooksul, mil tema tervislik seisund oluliselt ei halvene. Juhul, kui keegi tunneb, et ta on jäänud vajaliku arstiabita, siis on oluline haigekassa poole pöörduda, et me saaksime omalt poolt asjaolusid selgitada. Selleks tuleb digitaalselt allkirjastatud avaldus saata aadressile info@haigekassa.ee.
Kokkuvõttes, eesmärk on selge – tagada arstiabi võrdsetel tingimustel kõigile abivajajatele. Selleks, et haigekassa lepingupartneritel oleks kindlustunne ja selgus, peavad arstiabi rahastamise põhimõtted olema eesmärgipärased ja selged. Läbipaistvate rahastamise põhimõtetega ja lepingus selgelt paika pandud vastutusega annab riik raviasutustele võimaluse planeerida oma tegevusi ja majandada elujõuliselt.
Katrin Romanenkov, haigekassa tervishoiu- ja kommunikatsiooniosakonna juht


authors:
Lääne Elu
Ulvi Tammer-Jäätes
Eesti Diabeediliidu Juhataja

maintext:
Diabeediliit: iga teine diabeedihaige ei tea, et tal on diabeet. Kas Sina tead?
Ulvi Tammer-Jäätes, Eesti Diabeediliidu juhataja
Eesti Diabeediliidu juhataja Ulvi Tammer-Jäätes. Foto: kuvatõmmis videost
14. novembril tähistatakse üle maailma diabeedipäeva. Tänavu on päeva fookuses diabeedi varane avastamine – nii on võimalik haigust kontrolli all hoida ja tõsiseid tervisekahjustusi vältida, kirjutab Eesti Diabeediliidu juhataja Ulvi Tammer-Jäätes.
Diabeet ehk suhkrutõbi on energiaainevahetusehäire, mis on tingitud kõhunäärme vähesest insuliinitootmisest või insuliini toime nõrgenemisest ja insuliini eritumise puudulikkusest.
Eristatakse 1. tüüpi ehk insuliinsõltuvat ja 2. tüüpi ehk insuliinsõltumatut diabeeti.
Diabeeti haigestunute arv kasvab kogu maailmas ja nii ka Eestis. 2. tüüpi diabeet on haigus, mille puhul ei pruugi alguses iseloomulikke sümptomeid esineda, nii ei tea umbes pooled diabeetikutest, et neil see haigus olemas on. Haigus algab sageli märkamatult, sest veresuhkru kõrgenemine toimub vähehaaval ning organism kohaneb normist kõrgema veresuhkruga. Diabeedile iseloomulikud kaebused nagu janu, väsimus, kehakaalu langus ja sage urineerimine võivad puududa või on vähesed. Enesetunne võib halveneda pikkamööda ning paljudel juhtudel avastatakse veresuhkru taseme tõus juhuslikul kontrollil või seoses teiste haigustega. Samal ajal võib kõrge veresuhkur kahjustada südant ja veresooni, silmi, neerusid, närve, hambaid, samuti on diabeetikutel kõrgem risk infektsioonide tekkeks.
Kuidas diabeeti ennetada?
Teist tüüpi diabeeti aitavad ennetada või kontrolli all hoida muudatused elustiilis. Et vältida 2. tüüpi diabeeti ja selle tüsistusi, peaksid igas vanuses inimesed:
saavutama ja säilitama normaalse kehakaalu
liikuma korrapäraselt mõõduka intensiivsusega vähemalt 30 minutit enamikel päevadel, kehakaalu ohjamiseks tuleks aga liikuda rohkem. 30-minutiline füüsiline treening päevas võib vähendada riski haigestuda 2. tüüpi diabeeti 40%
sööma iga päev 3–5 portsjonit puu- ja köögivilju ning vähendama suhkru ja küllastunud rasva tarbimist
hoiduma suitsetamisest.
Kas kuulud riskirühma?
Üks viis, kuidas diabeeti haigestumist varakult avastada, on veresuhkru mõõtmine. Eriti peaks veresuhkru taset mõõtma kõik tüsedad inimesed, kel vanust üle 40. Samuti võiks veresuhkru vastu huvi tunda need, kel mureks kõrge vererõhk või kõrge kolesterool. Oluline on pärilikkus – risk on suurem inimestel, kelle suguvõsas on esinenud diabeeti. Veresuhkru taset tasub jälgida ka naistel, kellel on esinenud rasedusaegne diabeet.
Juhtimaks inimeste tähelepanu diabeedile, korraldavad Eesti Diabeediliit, Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts, Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond, OÜ Berlin-ChemieMenarini Eesti, OneMed OÜ ja Selver veresuhkru mõõtmise kampaania – pühapäeval, 13. novembril kell 12 – 14 mõõdavad arstitudengid Selverites üle Eesti tasuta veresuhkrut.
Ulvi Tammer-Jäätes, Eesti Diabeediliidu juhataja
Diabeediriski testi veebis saab teha siin.
Diabeedipäev 2016: mõõda oma veresuhkrut tasuta! from Celsius Healthcare on Vimeo.


title: Säästumarket muutub mini-Rimiks

maintext:
Säästumarket muutub mini-Rimiks
Urmas Lauri
Haapsalu Säästumarketit kinni ei panda, see pood muudetakse mini-Rimiks. Foto: Arvo Tarmula
Tuleva aasta algusest saab Säästumarketitest Eestis ajalugu ning enamik seniseid poode ehitatakse ümber Rimi kauplusteks.
Säästumarketi kaubamärgi kaotamisega loobub Rimi ka odavpoodide keti kontseptsioonist. Kauplused kujundatakse ümber mini-Rimideks, mis tähendab, et vahetub ja laieneb ka kaubasortiment.
„2017. aasta lõpuks on meil kokku 48 läbimõeldud valiku ja heade hindadega mini-Rimi poodi. Uuendatud kauplustes hoiame osaliselt alles sama sortimenti, mille hulgas on Säästumarketi klientide populaarsemad tooted,” ütles Rimi Eesti tegevjuht Anders Torell.
Kaheksa Säästumarketi kauplust pannakse jäädavalt kinni. Sulgemine ootab ees Tallinna Marja, Tabasalu, Tartu, Valga, Jõhvi, Viljandi, Kuressaare ja Pärnu Papiniidu kauplust. Haapsalu Säästumarketit pole Rimil esialgu kavas sulgeda.
„Kaks Rimit Haapsalus kõrvuti pole ju paha mõte,” nentis Haapsalu tarbijate ühistu juht Raimond Lunev. Ta lisas, et tehtav muudatus peaks ühistupoodide seisu Haapsalu kaubandusturul parandama. „Meile on Säästumarketi muutumine Rimiks ikka parem,” arutles Lunev. „Kui nad odavpoodide keti kontseptsioonist loobuvad, siis on meie poodidel vähem konkurentsi.”
Rimi Eesti Food ASi kauplused kuuluvad Rootsi kapitalil põhineva Rimi Baltic AB kaupluste hulka, mille ainuomanik on ICA Gruppen AB.


maintext:
Päästeameti operatiivkorrapidaja Risto Romet sai kodanikupäeva aumärgi (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Täna andis siseminister Hanno Pevkur Ajaloomuuseumi Suurgildi hoones toimunud pidulikul tunnustusüritusel viieteistkümnele silmapaistvale inimesele üle kodanikupäeva aumärgid.
„Tänu teie hoolivale ja vastutustundlikule suhtumisele on ellu viidud palju olulisi algatusi alates vabatahtlike päästekomandode asutamisest ja kogukondlike ühisürituste korraldamisest kuni vähiravifondi asutamiseni. Te olete andnud hindamatu panuse oma kodukandi arendamisse ja ka laiemalt,“ märkis siseminister Hanno Pevkur tunnustamisel. Üks kodanikupäeva aumärgi saajatest, Annika Laats, ütles oma tänukõnes, et kõik kodanikupäeva aumärgi saajad annavad oma tegevusega julgust ja jõudu teistele. „Headuse eestkõnelejad annavad inimestele julgust astuda välja ja teha head,“ rääkis Laats.
Kodanikupäeva aumärki antakse välja alates 1998. aastast ning tänavu esitati aumärgi komisjonile 85 ettepanekut aumärgi andmiseks.
Kodanikupäeva aumärgi saavad:
Kirsika Ilmjärv – Koeru keskkooli huvijuht ja Naiskodukaitse Järva ringkonna esinaine.
– Koeru keskkooli huvijuht ja Naiskodukaitse Järva ringkonna esinaine. Toivo Tänavsuu – vähiravifondi "Kingitud elu" looja ja tegevjuht.
– vähiravifondi "Kingitud elu" looja ja tegevjuht. Annika Laats – EELK Risti koguduse õpetaja, hingehoidja Tallinna Lastehaiglas, kaplan Tallinna Diakooniahaiglas, MTÜ Vaikuse Lapsed liige.
– EELK Risti koguduse õpetaja, hingehoidja Tallinna Lastehaiglas, kaplan Tallinna Diakooniahaiglas, MTÜ Vaikuse Lapsed liige. Aune Valk on lisaks oma põhitööle haridus- ja teadusministeeriumis panustanud vabatahtlikuna erinevatesse ettevõtmistesse.
on lisaks oma põhitööle haridus- ja teadusministeeriumis panustanud vabatahtlikuna erinevatesse ettevõtmistesse. Risto Roomet – Päästeameti Läänemaa päästepiirkonna operatiivkorrapidaja , kes on ka vabatahtlikuna andnud olulise panuse oma kodukandi ja maakonna turvalisuse tõstmisesse. Tema algatusel on Paliveres ja Kirnas käima lükatud vabatahtlikud päästekomandod. Ta pöörab suurt tähelepanu õnnetuste ennetamisele – nii on kohalik ujumiskoht tema eestvedamisel saanud veeohutuspüstakud ning suurendatud on tuleohutust paljudes kodudes. Lisaks viib ta läbi päästeala noorteringi ja edendab tuletõrjesporti.
– , kes on ka vabatahtlikuna andnud olulise panuse oma kodukandi ja maakonna turvalisuse tõstmisesse. Tema algatusel on Paliveres ja Kirnas käima lükatud vabatahtlikud päästekomandod. Ta pöörab suurt tähelepanu õnnetuste ennetamisele – nii on kohalik ujumiskoht tema eestvedamisel saanud veeohutuspüstakud ning suurendatud on tuleohutust paljudes kodudes. Lisaks viib ta läbi päästeala noorteringi ja edendab tuletõrjesporti. Linda Raunet – tegutses pikka aega eesti keele ja kirjanduse õpetajana ning oma õpilastes oskas ta tollasest tugevast ideoloogilisest survest hoolimata äratada huvi eesti keele, kirjanduse ja kultuuri vastu.
– tegutses pikka aega eesti keele ja kirjanduse õpetajana ning oma õpilastes oskas ta tollasest tugevast ideoloogilisest survest hoolimata äratada huvi eesti keele, kirjanduse ja kultuuri vastu. Imbi-Sirje Torm – pikaaegne ajalooõpetaja, kellel on oluline roll paljude noorte kodanikuks kasvamisel.
– pikaaegne ajalooõpetaja, kellel on oluline roll paljude noorte kodanikuks kasvamisel. Sandra Mägi – Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud ja Raplamaal asuva Röa külavanem.
– Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud ja Raplamaal asuva Röa külavanem. Kristi Aria – 15 aastat tagasi asutas ta Tartusse kooli rahvusvahelise taustaga laste jaoks.
– 15 aastat tagasi asutas ta Tartusse kooli rahvusvahelise taustaga laste jaoks. Indrek Luberg – oma pere ja tööelu kõrvalt jõuab ta alati olla abivalmis kogukonnaliige ja seista kohaliku kandi turvalisuse ning huvide eest.
– oma pere ja tööelu kõrvalt jõuab ta alati olla abivalmis kogukonnaliige ja seista kohaliku kandi turvalisuse ning huvide eest. Airi Hallik-Konnula Urvaste Külade Seltsist on oma kogukonna heaks palju ära teinud.
Urvaste Külade Seltsist on oma kogukonna heaks palju ära teinud. Kuldar Adel – Eesti Noorteühenduste Liidu liige ja osaluskogude koordinaator, kes on andnud tugeva panuse Eesti noorte aktiivsuse arendamiseks.
– Eesti Noorteühenduste Liidu liige ja osaluskogude koordinaator, kes on andnud tugeva panuse Eesti noorte aktiivsuse arendamiseks. Kaisa Lõhmus – Eesti Noorteühenduste Liidu noortepoliitika nõunik, kes on Eesti noortele selgitanud valla- ja linnavolikogude tööd.
– Eesti Noorteühenduste Liidu noortepoliitika nõunik, kes on Eesti noortele selgitanud valla- ja linnavolikogude tööd. Hans Soll – kodanikualgatuse „Sindi pais“ eestvedaja, kes seadis eesmärgiks Pärnu jõe alamjooksul asuva Sindi paisu avamise rändkaladele.
– kodanikualgatuse „Sindi pais“ eestvedaja, kes seadis eesmärgiks Pärnu jõe alamjooksul asuva Sindi paisu avamise rändkaladele. Urmas Tulvik – Raikküla valla aktiivne koduloouurija ja koolitaja, kes korraldab oma kogukonnas ka piirkondlikke ajaloolisi rännakuid.
Kodanikupäev on 26. novembril. See on pühendatud kõigile Eesti kodanikele ja kodanikuks pürgijatele. Uued Eesti kodanikud saavad oma kodakondsustunnistused kätte alanud nädalal toimuvatel pidulikel tseremooniatel Tartus ja Narvas. Kolmapäeval antakse siseministeeriumis üle Eesti Külaliikumise Kodukant poolt väljaantavad vabatahtliku sõbra märgised, millega tunnustatakse vabatahtlike kaasamise head taset ja professionaalsust Eesti vabaühendustes. Taas toimub maakondlike arenduskeskuste korraldatav Ühisnädal, mil tutvustatakse vabakonna tegemisi.
Fotod: Annika Haas
Kõik aumärgi saajad, aasta kodanik Kristi Liiva ning ministrid Hanno Pevkur ja Indrek Saar.
Aumärgi saaja Linda Raunet koos siseministriga. sündis samal aastal, mil Eesti Vabariik esmakordselt välja kuulutati. Ka pensionipõlves on ta olnud jätkuvalt aktiivne kodanik, osaledes Keila kultuurimaja ja sotsiaalkeskuse huviringide tegevustes ning korraldades neid ise.


title: Algavad ühinemise rahvaküsitlused

maintext:
Algavad ühinemise rahvaküsitlused (1)
Kristjan Kosk
Noarootsi vallavanem Triin Lepp. Foto: Arvo Tarmula
Haldusreform on jõudnud niikaugele, et omavalitsused hakkavad korraldama rahvaküsitlusi. Otsa teevad lahti Haapsalu linn ja Ridala vald.
14.-17. novembril saavad Haapsalu ja Ridala elanikud ühinemise vastu või poolt hääletada elektrooniliselt Volise keskkonnas. 18.-20. novemberil ootab Haapsalu linn inimesi arvamust avaldama Haapsalu kultuurikeskusesse ja Ridala vald Uuemõisa lossi. Haapsalu ja Ridala on küsivad rahva käest ühte – kas toetate Haapsalu linna ja Ridala valla ühinemist üheks omavalitsusüksuseks.
Rahvaküsitluse on välja kuulutanud ka suurvallaks ühinevad Nõva, Noarootsi, Martna, Kullamaa ja Lääne-Nigula. Viimases on küsitluspunktid neljas kohas – vallamajas Taebla alevikus, Palivere raamatukogus ning Risti ja Oru teeninduskeskuses. Ülejäänuis asub küsitluspunkt vallamajas.
Noarootsis kaks küsimust
Lääne-Nigula valla elanikud saavad hääletada veebikeskkonnas Volis 14. ja 15. novembril, noarootslased aga 18. ja 19. novembril. Noarootsi on ette valmistanud kaks küsimust. Noarootslaselt küsitakse, kas nad on nõus ühinema Nõva, Martna, Kullamaa ja Lääne-Nigulaga ning kas Noarootsi peaks jääma osavallaks.
Kullamaa vald, kes peab läbirääkimisi kahel rindel ehk peale Läänemaa valdadele veel Märjamaa ja Vigalaga, küsib, kumma seltskonnaga soovivad kullamaalased liituda. Kullamaa vallasekretär Kersti Lipu täpsustas, et küsimuse sõnastust pole volikogu veel kinnitanud, kuid suure tõenäosusega selline küsimus tuleb.
Nõva, Lääne-Nigula ja Martna vald küsivad, kas pooldate ühinemist eelpool nimetatud valdadega.
Lihula ja Hanila vald teevad küsitluse mõnevõrra hiljem. Kui Lihula valla elanik saab oma hääle anda alates 21. novembrist Volise keskonnas, siis Hanila inimene peab ootama 25. novembrini. Teine hääletuspäev on 27. novembril. Hanila vald ootab rahvast arvamust avaldama Vatla rahvamajja, Kõmsi rahvamajja ja Virtsu seltsimajja. Samal kuupäeval ootab Lihula vald rahvast Lihula kultuurimajja.
Vormsil küsitlust ei tule
Lihula ja Hanila vald on praegu teadaolevalt ainukesed omavalitsused, kes pärast ühinemist Läänemaast lahku löövad. Sellest lähtuvalt on koostatud ka nende küsimus. Lõuna-Läänemaa vallad küsivad, kas elanikud toetavad ühinemist peale naabervalla veel Koonga ja Varblaga. Rahvaküsitlusel saavad osaleda kõik omavalitsuse elanikud, kel vanust vähemalt 16 eluaastat.
Ainus Läänemaa omavalitsus, kus rahvaküsitlust ei tule, on Vormsi. Põhjus on selles, et väiksesaarel pole vaja kellegagi ühineda ja sellest tulevalt haldusterritoriaalset muutust ei tule.
Rahvaküsitluse tulem olulisel määral valdade ühinemist ei mõjuta. Noarootsi vallavanem Triin Lepp selgitas, et küsitluse tulemus on pelgalt soovitus volikogule, kellel ei ole kohustust otsustada samamoodi.
„Lõpliku otsuse teeb ikkagi volikogu,” ütles Lepp.
Rahvaküsitluse korraldamise kohustus tuleneb haldusreformiseadusest. Volikogud peavad ühinemisotsuse langetama hiljemalt 31. detsembriks.
Rahvaküsitluse ajad
Haapsalu linn küsitluspunktis 18.-20. november ja VOLIS 14.-17. november
Ridala vald küsitluspunktis 18.-20. november ja VOLIS 14.-17. november
Lääne-Nigula vald küsitluspunktis 18.-20. november ja VOLIS 14.-15. november
Noarootsi vald küsitluspunktis 18.-20. november ja VOLIS 18.-19 november
Nõva vald küsitluspunktis 18.-20. november
Martna vald küsitluspunktis 18.-20. november
Kullamaa vald küsitluspunktis 18.-20. november
Lihula vald küsitluspunktis 25. ja 27. november ning VOLIS 21.-23. november
Hanila vald küsitluspunktis 25. ja 27. november.
Vormsi vallas rahvaküsitlust ei toimu