description: Ümberkorraldused naiste tugikeskuste rahastuses on tekitanud olukorra, kus neljas maakonnas, sealhulgas Järvamaal, senine tugikeskuse teenusepakkuja ilmselt lõpetab tegevuse.

title: Naiste varjupaik loodab jõuluimele

maintext:
Uue aasta algusega jõustuv ohvriabiseaduse muudatus tähendab, et naiste tugikeskuse teenus on osa riiklikust ohvriabiteenusest, mida hakkavad osutama sotsiaalkindlustusameti korraldatud hanke käigus leitud asutused. Eeldusel, et teenust pakutakse küllalt madala hinnaga.
Tüliõunaks sotsiaalkindlustusameti ja tugikeskuste vahel ongi kujunenud rahastuspõhimõte, mille järgi piirsumma on seotud maakonna rahvaarvuga. Järvamaa naiste tugikeskuse juhataja Riin Pudakevitš ütles, et Järvamaal oli piirsumma veidi alla 27 000 euro. «Aga meie baasraha, millega on võimalik majutuskeskus ööpäev läbi lahti hoida, on ainuüksi 34 000 eurot, lisaks 10 000 eurot psühholoogiliseks ja juriidiliseks nõustamiseks,» täpsustas ta.
Sotsiaalkindlustusameti ohvriabiüksuse juht Olle Selliov selgitas, et kolmapäeval lõppenud teine hange oli paindlikum, kuid Järvamaa koos veel kaheksa tugikeskusega Eestis otsustas selles mitte osaleda. «Uues hankes ei lükanud me tagasi ka pakkumisi, mis ületasid arvestusliku piiri. Olime valmis teenuse osutajaga läbi rääkima, aga praegu ei tekkinud meil isegi võimalusi läbirääkimisi alustada,» lausus ta.
Teist hanget läbikukkunuks Selliov siiski ei pea, sest nüüd on 11 maakonnas teenusepakkuja olemas ka uuel aastal. Jäänud on veel Järva-, Jõgeva-, Valga- ja Raplamaa.
Riin Pudakevitš läbirääkimiste tulemuslikkusse ei usu. «Nad ehk leiavad kaks kuni neli tuhat eurot, aga 20 000? Kui nad varem seda kuskilt ei leidnud, kuidas siis järsku nüüd?» arutles ta.
Pudakevitš kahtles ka, kas teenust on võimalik pakkuda ligi poole väiksema raha eest sama kvaliteediga.
Kui naiste tugikeskused heidavad riigile ette aastase rahastuse vähenemist, siis sotsiaalministeeriumi täpsustuse järgi on riigieelarves viimased kaks aastat olnud naiste tugikeskuste teenuse pakkumiseks 500 000 eurot, millele lisandus 2015. aastal ühekordne Norra Kuningriigi programmi «Kodune ja sooline vägivald» toetus 187 207 eurot ning 2016. aastal vastavalt 54 000 eurot ja 150 000 eurot.
Järgmisel aastal on riigieelarves naiste tugikeskuste töö jätkuks 620 000 eurot, kuid see 120 000 eurot rohkem ei kata täielikult Norra ühekordsete toetuste puudumist. «Norra toetuse lõppemine oli ette teada, selleks oleks saanud ka varem valmistuda,» sõnas Pudakevitš.
Ta ei mõista ka nõuet, et tugikeskuse teenust pakkuv mittetulundusühing pakub terve jaanuari teenust omal jõul ja seejärel otsustab sotsiaalkindlustusamet aruande põhjal, kas kulutused kinni maksta. Isegi kui kasumit mitte tootev MTÜ võtaks laenu, puudub Pudakevitši hinnangul praegu tagatis, et kulud hüvitatakse.
Kõige suurem probleem ongi Pudakevitši selgitusel nõustamisteenustega, mille järele on vajadus suuremgi kui majutuse järele. Praeguse seisuga saaks ta seda uuel aastal pakkuda vaid 60 minutit kuus. «Aga kui mul on kümme naist, kes seda vajavad? Mis alusel ma otsustan?» küsib ta.
Et juriste ja psühholooge, kes vägivalda kannatanud naisi aidata suudavad, Järvamaal napib, käivad nõustajad siia kaugemalt.
Olle Selliov lükkab ümber väite, justkui oleks uus hange leevendanud nõudeid teenuseosutajate ettevalmistusele. «Nõudmised kvalifikatsioonile on endiselt aktuaalsed ja nõuame ka tõendeid koolituste läbimise kohta,» kinnitas ta.
Kui amet senise teenusepakkujaga kokkulepet ei saavuta, alustab uuel aastal Järvamaal tugikeskuse teenuse osutamist keegi teine. «Meile on oluline, et 1. jaanuaril oleks teenus kõikides maakondades olemas,» sõnas Selliov.
Esmaseks peab Selliov saavutada kokkulepe asutusega, kes teenusega edasi läheb, tugikeskuse töö põhimõtetes ta suuri muutusi tõenäoliseks ei pea. «Kvaliteet peab olema selline, mida naised vajavad,» lisas ta.
Aasta lõpuni toimib Järva naiste tugikeskuses kõik vanaviisi: koduvägivalla eest pagevad naised saavad seal peavarju ja abi.
Ja kuigi Pudakevitš peab tõenäoliseks, et uuel aastal pole tal põhjust tugikeskuse uksi avada, loodab ta jõuluimele. «Meil üks jõuluime juba oli: üks majutusel olnud naine kolis jõuludeks oma uude koju,» sõnas ta.


description: If Kindlustuse statistika kohaselt põhjustavad ilutulestiku raketid igal aastal raskeid õnnetusi, enamjaolt on põhjuseks olnud raketi vale kasutus või enneaegne plahvatus. Sageli on inimest tabanud raketi põhjustatud vigastused pöördumatud, hoonete akendest sisse lendavad raketid aga põhjustavad tulekahjusid. Kordame siinkohal üle ilutulestikuga ümberkäimise ABC.

title: Raketid tekitavad igal aastal raskeid vigastusi

maintext:
Ifi klientidel on õnnetusi pürotehnikaga juhtunud igal aastavahetusel, peaasjalikult on olnud tegemist käte ning näopiirkonna vigastustega. Samuti on kodukindlustuse kliendid teavitanud meid tuppa lennanud rakettidest.
Möödunud aastavahetusel ühe Eestimaa linna keskväljakule ilutulestikku vaatama läinud meesterahvast tabas juhuslik rakett mõni minut pärast südaööd. Füüsilisi vigastusi said rindkere ning silm, kuid kuna rakett plahvatas mehe pea juures, siis halvenes ka tema kuulmine.
If Kindlustuse kommunikatsioonijuhi Rain Porsa sõnul tasub rahvarohketes kohtades ettevaatlik olla ning julgeda vajadusel ka vindist sõpra korrale kutsuda. „Purjus peaga kipub inimestel ohutaju kaduma ja ollakse valmis oluliselt suuremaid riske võtma. Soovitan seltskonna selgematel pürotehnika kasutamist jälgida ning vajadusel takistada vindisel semul raketti käest lasta või rahvarohkes kohas seda süüdata,“ lisas Porss.
Tasub meeles pidada:
1) Ilutulestiku tegemiseks tuleb valida ohutu koht eemal hoonetest ning inimestest
2) Rakett tuleb fikseerida selliselt, et see pärast süütenööri süütamist ei kalduks
3) Raketi süütamine käes on väga ohtlik ning lõppeb tihti raskete vigastustega
4) Süütenööri süütamiseks piisab ühest inimesest, teised peaksid olema ohutus kauguses
5) Tootega kaasas olevas ohutusjuhendis on kirjas kõik vajalik ohutuse tagamiseks

fasttext_language: et


description: Esmaspäeval Imaveres Kaare teel toimunud põlengus jäid koduta ka pere lemmikloomad, kellele head naabrid ja sugulased nüüd uut kodu otsivad.

title: Põlengus kodu kaotanud lemmikud otsivad uut ulualust

maintext:
Facebooki Järvamaa gruppi kirjutati, et maja juures kuudis elav ja ketis olev koer Missi sai sügisel kolmeaastaseks. Naabrid ja sugulased käivad teda küll toitmas, et looma kõht oleks täis, kuid see pole ikka see. Loom vajab oma inimest. Missiga sama saatust jagavad ka kaks kassi.
Missi on segavereline koer, kes on kiibita ja lõikamata. Vaktsiinid on tehtud, kuid passi enam poe, sest see hävines koos majaga. Tegemist on ülisõbraliku õuekoeraga, kuid hetkel on ta segaduses ja stressis. Sellele vaatamata käitub ta hästi ega ole võõraste suhtes agressiivne.
Kassid on mõlemad umbes aastased ja valget värvi. Tegemist on kahe emase kiisuga, kes on õed. Kumbki kassidest pole kahjuks vaktsineeritud ega steriliseeritud. Nöpsu on sõbralikja inimestega hästi seltsiv kass. Pepukarvad on tal natuke räsitud, sest ta käib ikka veel põlenud majas oma pesa otsimas. Enamasti on ta olnud õuekass, kuid ei ütle ära ka toas mõnulemisest.
Nöpsu õde Tupsu on aga põlengu järel väga hirmunud. Kätte ta ennast eriti ei anna ja võõraste peale kõhiseb igaks juhuks. Varem ta selline polnud. Käitumise muutus on tingitud tulekahju järgsest hirmust. Kassid hoiavad kokku ja lohutavad üksteist. Tupsu vajab uue koduga harjumiseks tõenäoliselt veidi rohkem aega.
Kui keegi tunneb, et tahab ja saab neid loomi aidata, võib facebooki kaudu ühendust võtta Maarja Loginaga.


description: Näitamaks, et meie veekogusid kattev jääkiht on endiselt väga õrn ning et uljaspeade katsetamised võivad lõppeda ettearvamatult, korraldas Järva Teataja koos appivõetud Paide päästjatega ühe katse.

title: Ohtlik katse: nõrk jää neelas päästja koos abivahenditega

maintext:
Koht: Pärnu jõe umbsopp Paide tehisjärve lähistel
Tegevus: Paide komando päästja Kristo Kalda (nimetagem teda demomeheks) pidi kukkuma jääauku ning demonstreerima kaasasolnud jäänaasklite kasulikkus enese tugevamale jääle ja kaldale vinnamisel.
Tegelikkus: Jää ei kandud demomeest sekunditki, mees kukkus, sumaki, jäisesse jõevette ning kõik tema katsed leida toekamat jääpinda jäid tulemusetuteks. Sekkuma pidid kaldal olnud päästjad ning mees vinnati kaldale hoopis päästeridva otsas oleva silmuse abil.
Tegemist on kontrollitud tingimustes korraldatud eksperimendiga. Demomeheks oli vastavat riietust (kuiv ülikond) kandnud kogenud päästja, kaldal olid päästevahenditega ootevalmis tema kolleegid ja operatiivkorrapidaja.


description: Tartus A. Le Coq Spordimajas toimuva Triobet Aastalõputurniiri mängud jõuavad neljapäeval ja reedel Premium liiga võistkondadeni.

title: Paide linnameeskond mängib Tallinna TV otseülekandes

maintext:
Võistlustules on ka Paide linnameeskond ning et Premium liiga turniir on kahel päeval otsepildis Tallinna TVs, näeb meie meeste mängu ka televiisorist. Avakohtumise peab linnameeskond Tallinna Floraga.
Aastalõputurniir hakkas Tartus pihta juba 19. detsembril ning lisaks linnameeskonnale on väljas olnud ka naised, noored ja madalamad liigad. Nii näiteks tuli IV liiga turniiril Türi Ganvix II teiseks, III liiga turniiril oli JK Väätsa Vald kolmas ja II liiga turniiril Paide linnameeskond II samuti kolmas.
Lisainfo!


description: Mobiilsidevõrgud on küll väga töökindlad, kuid aeg-ajalt võib siiski ette tulla juhtumeid, kus numbri valimine ei õnnestu. Seda mõnikord just aastavahetusel, mil võrgud on tavapärasest märksa enam koormatud. TJA annab siinkohal mõned näpunäited, kuidas käituda, kui on vaja teha hädaabikõne 112, kuid telefon juba mitmel järjestikusel proovimisel keeldub kõne algatamast või annab veateate võrgu ülekoormuse või rikke kohta.

title: Mida teha, kui hädaabikõne 112 ei õnnestu võrgu rikke või ülekoormuse tõttu

maintext:
Esmalt, kui on võimalus kasutada mõne teise mobiilsideoperaatori liitumisega telefoni, proovida teha hädaabikõne sellega. On vähe tõenäoline, et teises võrgus on samal ajal rike või ülekoormus. Kui see võimalus puudub, siis tuleks telefonile teha taaskäivitus. Kui telefon on käivitumas ja küsib PIN koodi, siis jätta see sisestamata. Sellisel viisil toimides ei registreeru telefon koduvõrku, kus esines rike ja hädaabikõne sooritamiseks valib telefon nüüd ise kolme võrgu vahel. Telefoni ekraanil on PIN koodi sisestamise juures nupp „Hädaabikõned“, mida saab kõne tegemiseks kasutada.
Nuputelefonide puhul, millede SIM kaart on lihtsalt eemaldatav, annab sama tulemuse SIM kaardi eemaldamine ning seejärel hädaabikõne valimine.
Iga telefoni hädaabikõnede valimise võimaluste kohta tuleks täpsemalt uurida kasutusjuhendist.


description: Paide Linnameeskond omandas Nõmme Kaljult väravavaht Sten-Marten Vahi mängijaõigused. 19-aastane Vahi liitus tänavu suvel Paide Linnameeskonnaga laenulepingu alusel ning tegi oma Premium liiga debüüdi oktoobris A.Le Coq Arenal mängus FC Flora vastu.

title: Linnameeskond sai puurilukuks Nõmme Kalju endise väravavahi

maintext:
„Uue treeneri ja klubi kohta on mul öelda ainult häid sõnu. Suur töö on tehtud, et selline noor ja kvaliteetne meeskond on suudetud kokku tuua. Kõigil on motivatsiooni küll ja veel ning tundub, et mängijad klapivad omavahel samuti hästi,“ nentis Vahi.
Peatreener Vjatšeslav Zahovaiko: „Näen Sten-Martenis suurt potentsiaali saamaks heaks väravavahiks, kuid selle potentsiaali realiseerimiseks peab ta tegema meeletult palju tööd. Oma omaduste poolest sobib ta meie noorenevasse meeskonda hästi. Klubina oleme loonud kõikidele mängijatele väga head treeningtingimused, seega ole mees ja kasuta võimalust!“
Sten-Marten Vahi: „Suurim eesmärk on saada rohkelt mänguaega, et ennast tõestada ja heast küljest näidata nii sel kui ka järgnevatel hooaegadel. Pikemas perspektiivis oleks soov muidugi pürgida kaugemale ja kõrgemale kui Premium liiga, aga eks selle nimel tuleb esmalt aastaid väga kõvasti vaeva näha!“
Noorteklassides Operi Jalgpallikooli ja Nõmme Unitedit esindanud Vahi siirdus Kaljusse 2014. aastal. Oma väravavahi karjääri jooksul on ta mänginud ka Eesti U16, U17 ja U18 koondise eest.
„Kaljus veedetud ajaga õppisin ja arenesin väga palju nii mängijana kui ka inimesena ning sain väärtuslikke kogemusi igas vallas. Sain Esiliigas korralikult mänguminuteid ning treenida esindusmeeskonnaga juba praktiliselt sellest hetkest kui Kaljusse läksin. Soovin Kaljule kõige paremat ning loodetavasti suudavad nad palju korda saata Premium liigas ning tõusta veel kõrgemasse mängu ka Euroopas,“ lisas Vahi.


description: Täna kell 11.45 koguneb Albu vallavolikogu istungile, kus päevakorra esimene punkt on uue vallavanema valimine.

title: Endisest riigikogulasest saab Albu vallavanem

maintext:
Järva Teataja andmeil saab nädal tagasi ametist lahkunud Kalju Kertsmiku asemel Albu vallavanemaks endine riigikogulane ja Järva maavanem Tiina Oraste (pildil).
Albu vallavolikogu esimees Jüri Kommusaar ei soovinud enne istungit uue vallavanema nimest rääkida põhjendusega, et midagi pole kindel enne, kui volikogu on otsuse langetanud.
Samas sõnas Kommusaar, et volikogu ette ei minda nalja tegema ja kui kokkulepped peavad, siis on täna lõunaks uus vallavanem valitud. Tiina Oraste tunnistas Järva Teatajale, et on andnud nõusoleku kandideerida Albu vallavanema kohale, ning lisas, et selle ettepaneku tegid talle Kalju Kertsmik ja Jüri Kommusaar.
Oraste selgitas, et Saku vallavalitsuses on tal küll huvitav töö ja suurem palk, kuid Järvamaa on südames, seetõttu soovib ta töötada kodumaakonnas. «Kes kodunt kaugel tööl käivad, need saavad aru, millest ma räägin,» lisas ta.
Oraste ütles, et vallavanemaametit on kümneks kuuks, mille jooksul keskendub ta valdade ühinemisele, täpsemalt sellele, et Albu valla elanike huvid ühinemise järel ei kannataks.
Oraste lisas, et plaanib järgmisel sügisel tulevases Järva vallas kandideerida, kuid kas erakonna või valimisliidu nimekirjas, ei osanud ta veel öelda.
Tiina Oraste on töötanud Järvamaa omavalitsuste liidu tegevdirektori, Järva maavalitsuse haridus- ja kultuurioskonna juhataja, riigikogu Res Publica fraktsiooni nõuniku ja Järva maavanemana. Aastatel 2006–2009 oli ta riigikogu liige. Oraste on kuulunud ka Paide linnavolikogusse.
Isamaa ja Res Publica liige on ta alates 2001. aastast. Praegu töötab Oraste Saku vallavalitsuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalhoolekandeteenistuse juhina.


description: Eesti elanikud usaldavad riiklikest institutsioonidest kõige rohkem päästeteenistust, millele järgnevad politsei, kaitsevägi ja kaitseliit, selgub kaitseministeeriumi tellimusel tänavu oktoobris läbi viidud uuringust.

title: Eesti elanikud usaldavad enim päästeteenistust

maintext:
Kümnest uuringusse lülitatud institutsioonist usaldab päästjaid 95 protsenti Eesti elanikkonnast, järgnevad politsei 82, kaitsevägi 75 ja kaitseliit 71 protsendiga. Samu institutsioone ei usaldanud vastavalt 3 protsenti, 17 protsenti, 15 protsenti ja 12 protsenti küsitletutest.
Uuringu läbiviimise eel äsja ametisse astunud president Kersti Kaljulaidi usaldas oktoobris 48 ja ei usaldanud 10 protsenti vastanutest, mis annab tema usalduse saldoks 38 protsenti.
NATO-t usaldas 58 ja ei usaldanud 27 protsenti - vahe 31 protsenti, Euroopa Liitu usaldas 60 ja ei usaldanud 29 protsenti - vahe 31 protsenti, president Toomas Hendrik Ilvest usaldas 50 ja ei usaldanud 39 protsenti vastanutest, mis teeb tema saldoks 11 protsenti.
Negatiivne usaldussaldo oli oktoobris kõigil Toompea võimuinstitutsioonidel - riigikogul -4 protsenti, valitsusel -5 protsenti ning tollasel peaministril Taavi Rõivasel koguni -16 protsenti. Rõivast usaldas 37 ja ei usaldanud 53 protsenti vastanutest.
Turu-uuringute AS viis kaitseministeeriumi tellimusel riigikaitse teemalise avaliku arvamuse uuringu läbi selle aasta oktoobris, küsitleti 1206 Eesti elanikku alates 15 aasta vanusest. (BNS)


description: Päästeamet paneb kõigile südamele, et veekogude jääle minek on praegu väga ohtlik. Samuti tuleb hoida silm peal oma lastel ning veekogude läheduses jalutades panna rihma otsa lemmikloomad.

title: Veekogude jääle minek võib lõppeda väga kurvalt

maintext:
Aasta viimastel või uue aasta esimesel päeval loodusesse minek on igati hea mõte, kuid tuleb meeles pidada, et isegi kui veekogul tundub jää peal olevat, võib sellele minek osutuda eluohtlikuks. See kehtib ka kalameeste kohta, sest kahjuks on viimase pooleteise kuuga läbi jää vajudes elu kaotanud mitu kalameest.
Viimase nädala jooksul on päästjad aidanud vähemalt kaht oma lemmiklooma järvejäält päästma läinud koeraomanikku, seetõttu on väga oluline ka koerad rihma otsas hoida. Samuti tuleb lastele meelde tuletada, et veekogu kattev jää võib olla vägagi petlik.
Nõrgal jääl viibijatest ei tohi kindlasti niisama mööda jalutada, vaid nad tuleb end ise ohtu seadmata jäält kohe ära kutsuda. Abi vajavat inimest märgates helistage numbril 112.
Ohtlikus olukorras käitumise või läbi jää vajunud inimeste päästmise kohta saab lähemalt lugeda Päästeameti kodulehelt https://www.rescue.ee/et/kodanikule/veeohutus/jaaohutus.html
Vaid niimoodi, igaühe kaasabil, tuleb aastavahetus kõigile turvaline ja rõõmsameelne!


description: Nädal tagasi ametist lahkunud Kalju Kertsmiku asemel sai täna Albu vallavanemaks endine riigikogulane ja Järva maavanem Tiina Oraste.

title: Endisest riigikogulasest sai Albu vallavanem

maintext:
Volikogu istungil viibiv Järva Teataja peatoimetaja Tiit Reinberg ütles, et kohal oli üheksa volinikku ning kõik olid Oraste kui uue vallavanema poolt.
Oraste on Järva Teatajale selgitanud, et Saku vallavalitsuses on tal küll huvitav töö ja suurem palk, kuid Järvamaa on südames, seetõttu soovib ta töötada kodumaakonnas. «Kes kodunt kaugel tööl käivad, need saavad aru, millest ma räägin,» lisas ta.
Oraste ütles, et vallavanema ametit on kümneks kuuks, mille jooksul keskendub ta valdade ühinemisele, täpsemalt sellele, et Albu valla elanike huvid ühinemise järel ei kannataks.
Oraste lisas, et plaanib järgmisel sügisel tulevases Järva vallas kandideerida, kuid kas erakonna või valimisliidu nimekirjas, ei osanud ta veel öelda.
Tiina Oraste on töötanud Järvamaa omavalitsuste liidu tegevdirektori, Järva maavalitsuse haridus- ja kultuurioskonna juhataja, riigikogu Res Publica fraktsiooni nõuniku ja Järva maavanemana. Aastatel 2006–2009 oli ta riigikogu liige. Oraste on kuulunud ka Paide linnavolikogusse.
Isamaa ja Res Publica Liidu liige on ta alates 2001. aastast. Praegu töötab Oraste Saku vallavalitsuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalhoolekandeteenistuse juhina.


description: Terviseameti mürgistusteabekeskuse juht Maarja Pae koostas ülevaate jõulude ajal enam kasutatavate taimede ja jõulukaunistustega seotud ohtude kohta.

title: Vaata, millised on pühadeaja mürgistusohud

maintext:
Tegemist on aastatega kogutud teadmiste ja küsimustega, millega on pöördutud mürgistuse infoliini poole.
Pühadeaega iseloomustab kõige ilusa kõrval kahjuks laste mürgistusjuhtude arvu suurenemine. Vanemad on sel ajal rohkem hõivatud pühadeks ettevalmistuse ja kodu kaunistusega ja tähelepanu kipub lastelt hajuma. Koju tuuakse põnevaid asju, mis tekitavad väikelastes huvi, kutsuvad end suhu toppima ja maitsma.
Mürgistusteabekeskus annab nõu pühadel enam kasutatavate taimede ja kaunistuste suhtes, ikka selleks, et jõuluaeg oleks tulvil rõõmu ja toredaid emotsioone.
Potentsiaalset ohtu kujutavad taimed:
Amarüllis, ratsuritäht (Hippeastrum spp.): ilus erksa värviga õite ja tähekujuliste lehtedega taim on toodud troopilisest Ameerikast ja Aafrikast. Kõik taime osad on mürgised. Mürgistuse algusele viitav sümptom võib olla kõhuvalu.
Jõulupuu (Cedar): selle taime osad põhjustavad kõhuvalu ja sügelevat löövet.
Iileks (Ilex spp.): erkpunased marjad on lastele väga külgetõmbavad. Kuni kahe marja söömine ei ole ohtlik. Suurem kogus aga võib kutsuda esile oksendamist, kõhuvalu, kõhulahtisust (võib verega), teadvushäiret.
Puuvõõrik (Phoradendron spp.): kõik selle taime osad sisaldavad toksilisi aineid. Mürgistusele viitavad oksendamine, kõhulahtisus ja kõhuvalu. Kuni kahe marja või lehe söömine ei põhjusta rasket mürgistust. Kui otsustate oma koju puuvõõriku tuua, pange taime ümber võrk või kilekott. Nii ei saa teie koduloomad ega lapsed suhu panna maha kukkunud marju ega lehti.
Koralltomat (Solanum pseudocapsicum): taime kõik osad on mürgised ja kutsuvad esile oksendamist, naha punetust, ärevust ja hallutsinatsioone. Taime marjad on oranži ja tumepunast värvi. Mõnel juhul kutsuvad esile krampe.
Jõulutäht (Euphorbia spp.): suures koguses allaneelamine kutsub esile mõõduka kõhuvalu. Taime mahl põhjustab nahalööve, mahl tuleb maha pesta vee ja seebiga. Jõulutähte peetakse aluseta väga mürgiseks taimeks.
Vähem ohtlikud või ohutud taimed:
Tuliastel (Pyracantha spp.): tänu oma lumetaolistele lehtedele on see taim pea iga peolaua keskne kaunistus. Tuliastel on imeilusate õite ja valgete marjadega taim. Suures koguses marjade tarvitamine võib põhjustada kõhuvalu. Paljude ekspertide seisukoha järgi on see taim ohutu.
Jõulukuusk (Pine, Spruce ja Fir): okkad võivad põhjustada lämbumist, kuid okkad ise toksilised ei ole.
Kee-palvehernes (Abrus precatorius): taime ilusaid tumepunaseid mustade servadega lehti kasutatakse ehete valmistamisel. Indias ja Aafrikas põhjustab see taim nii inimestel kui loomadel mürgistusi. Kui oad neelatakse alla tervena, ei ohusta need tervist. Kui aga ube näritakse enne allaneelamist, võivad need põhjustada oksendamist, kõhuvalu ja verega kõhulahtisust.
Jõulukaktus: jõulude traditsiooniline taim. Selle lehed on siledad, erkrohelised ja sakilise servaga. Jõulukaktusel on roosakaspunased kuni lillakad õied. Taim ei ole toksiline.
Soovitused:
Jälgige lapsi! Uue ja tundmatu taime koju toomisel võiks hoida alles taime ladinakeelse nimetuse. Kui kahtlustate, et laps on taimeosa alla neelanud, tuleks küsida nõu ja abi mürgistusteabekeskuse infoliinil 16 662.
Jõulude ajal enam levinud kaunistused:
Valgustid: lambid võivad sisaldada väikeses koguses metüleenkloriidi. Sama ainet leidub värvieemaldajate koostises. Metüülkloriidi sattumine suu limaskestale või nahale võib põhjustada ärritust.
Küünlad: koosnevad vahast ja muudest sünteetilistest ainetest, ei ole toksilised. Vaatamata sellele võivad küünlad põhjustada lämbumist väikelastel. Ärge kasutage küünlaid jõulupuu lähedal!
Jõulupuu kaunistused: õhukesest klaasist, metallist, vahtpolüsteroolist või puust valmistatud kaunistused võivad allaneelamisel põhjustada kas lämbumise või soolesulguse. Osa antikvaarseid jõuluehteid on kaetud toksilise värvi või lakiga. Selle kogus aga on väike ja mürgistus vähe tõenäoline.
Jõulupuu vees lahustuv pulber: et jõulupuu oleks kauem ilus ja lõhnaks hästi, lisatakse vette toiteainete segu - pulbrit. Pulbri põhikoostisosa on suhkur, mis ei ole ohtlik. Kodus tehtud lahused aga sisaldavad rohkelt aspiriini, mis suurtes kogustes võib osutada toksiliseks.
Kingituste pakkimispaber: enamasti ohutu. Ettevaatust nõuavad kunstvärviga kaetud rippuvad osad. Ärge laske lastel neid närida!
Glitter: ei ole toksiline.
Kunstlume ja -vedelikuga täidetud suveniirid: populaarsed suveniirid on vee või glütseriiniga täidetud klaaspallid. Nende sees hõljuv kunstlumi on kaltsiumkarbonaat ega ole toksiline. Mõnikord võib suveniiri vesi põhjustada toidumürgistust.
Lumesprei: paljud lumespreid sisaldavad atsetooni või metüülkloriidi. Nende ainete aurud võivad sissehingamisel põhjustada hingamisteede ärritust. Halvasti tuulutatud ruumis kutsub lühiajaline aurude sissehingamine esile pearinglust, peavalu ja oksendamist. Pikaajaline ruumis olek ja aurude hingamine võib põhjustada raskemat mürgistust. Lugege hoolikalt pakendis olevat kasutamisjuhendit. Kuivanud lumesprei ei ole ohtlik.
Säraküünalde keelega maitsmine on ohutu. Sisaldavad baariumnitraati, mis allaneelamisel võib põhjustada seedehäireid. Kui on söödud üle kahesentimeetrine jupp, tuleb manustada aktiivsütt.
Tuletikud: kuni 20 tuletikupea söömist ei peeta ohtlikuks.
Praetermomeetrid ei sisalda elavhõbedat, vaid punaseks või siniseks värvitud petrooleumitooteid. Praadi võib süüa ka siis, kui termomeeter on purunenud. Värvunud osa tuleks välja lõigata.
Patareid (nööppatareid): enamik patareidest sisaldab alkaalset elektrolüüti, mis välja voolates võib põhjustada söövitust. Nööppatareide põhjustatud sümptomid tulenevad peamiselt nende söögitorru kinni jäämisest. Tavaliselt väljuvad väiksed patareid organismist loomulikul teel.
Mürgistusõnnetuse korral võtke ühendust mürgistuse anonüümse infoliiniga 16 662, mis töötab ööpäev läbi.
Mürgistusinfoliin annab asjakohast infot järgmiste mürgistusjuhtude korral:
· kodukeemiatooted;
· taimekaitsevahendid ja väetised;
· näriliste ja putukatõrjevahendid;
· kosmeetika- ja loodustooted;
· ravimid, narkootilised ained;
· seened, taimed;
· mürgiste loomade hammustused;
· mürkgaasid;
· alkohol.


description: Õnnestus kaaslasega väisata Paide linnapea Siret Pihelgase vastuvõttu 28. detsembri õhtul Raekojas. Tänud siinkohal kutse eest! Iseenesest oli tore üritus: linnapea tervitas ja võttis vastu külalisi, klõpsiti hulganisti pilte, meer pidas kõne, Rolf Roosalu esitas laule ning söögiks-joogiks pakuti head ja paremat.

title: Andres Piibeleht: olgem paidelased, aga saagem ka eestlasteks

maintext:
Kohaliku poliitika tõmbetuultest pigem eemalseisjana jäi positiivne mulje mitte-liialt-pikale veninud linnapea kõnest ning üleüldisest korraldusest. Ka suupisted olid väga maitsvad.
Piinlikkust tekitas aga meis mõlemas asjaolu, et kui linnapea kõne järel rahva ette tulnud Rolf Roosalu esimene laul suudeti nii enam-vähem „kuidagi“ külaliste poolt ära kuulata, siis sealt edasi jäi mulje nagu oleksime viibinud klassikalises kõrtsis, mille sumin justkui omaette fenomen on. Laterdamine järgmiste laulude aeg läks aina valjemaks ja valjemaks. Kas tõesti on siis nii raske see 15-20 minutit ise vaikselt olles artist ära kuulata?! Isegi kui artist või tema esitusviis või esitatavad lood kuulajale vastukarva on, võiks nii palju enesevalitsust olla, et suu sel kriitilisel momendil kinni seisaks. Ega ilmaasjata inimesele kaks kõrva ja üks suu pole antud: kuulata tuleb ju vähemalt kaks korda rohkem kui rääkida...


description: Päästeamet kontrollib alates sellest nädalast kodude tuleohutust, et pühad mööduksid raskete tuleõnnetusteta. Järvamaal alustas täna oma viiest korterist koosnevat minikontrolli Lääne päästekeskuse ohutusjärelevalvebüroo vaneminspektor Lennart Okas.

title: Hiigeltulekahjus kannatada saanud kortermajas vilistatakse suitsuanduritele

maintext:
Esimene kodukontroll viis Lennart Okase Sargverre. Tal tuli kontrollida paari korterit eelmise aasta veebruaris põlenud kortermajas. Kui ühes korteris kedagi ei olnud, siis teises avas ukse peretütar. Selgus, et aastaid tagasi kappi unustatud suitsuandurit pole endiselt lakke paigaldatud.
"Uskumatu hoolimatus," kommenteeris Okas. "Inimesed ei võta toimunust endiselt õppust. Ometi on tegemist majaga, kus võiksid suitsuandurid olla mitte ainult tubades, vaid ka koridorides."
Paides aga avastas inspektor ühe kortermaja siniseks suitsetatud elutoast mittetöötava anduri. Mittetöötmise põhjus oli lihtne: patarei polnud suitsuandurite ühendatud.
Tavapäraselt teevad Päästeameti päästjad ja ennetajad aastaringselt kodunõustamisi, mille käigus antakse inimestele tuleohutusnõu, vaadatakse üle kütteseadmete ja elektrisüsteemide olukord ning vajadusel paigaldatakse suitsuandur. Vana aasta lõpus ja uue alguses kontrollivad inspektorid aga tuleohutusnõuete täitmist ning tõsiste rikkumiste korral on ka seadusest tulenev võimalus trahviks.
Detsember ja jaanuar on reeglina olnud traagilised kuud, mil kaotab elu enam kui kolmandik kõigist aasta jooksul tules hukkunutest.
SARGVERE PÕLENG
18. veebruaril eelmisel aastal kl 13.13 sai häirekeskus teate, et Paide vallas Sargvere külas Nooruse tänaval põleb kolmekorruseline kortermaja. 24 korteriga korrusmaja sai tulest ja kustutusveest kahjustada sedavõrd, et ühelgi elanikul sinna ööbima jääda ei lubatud.


description: Neljapäevane Järva Teataja kirjutab:

title: Neljapäevase Järva Teataja tutvustus

maintext:
* Kui ülejäänud 11 omavalitsust on aasta lõpuks naabritega ühinemise lepingu juba allkirjastanud, siis Koeru vald alustab Rakke vallaga läbirääkimisi alles täna.
* Tänavu on Järvamaal olnud juba kolm tuleõnnetust, milles on inimene surma saanud. Kõik hukkunud on olnud eakad inimesed. Kui üldiselt möödusid jõulupühad Järvamaa päästjatele rahulikult, siis teine jõulupüha tõi tuleõnnetuse, kus ühe inimese elu päästa ei õnnestunudki.
* Paide linnameeskonna, Eesti jalgpalli liidu ja Paide linnavalitsuse koostöös korraliku valgustuse saanud kunstmurustaadion ei sära pimedas tühja, vaid seal teevad noored jalgpallurid nüüd igapäevatreeninguid.
* Türi ühisgümnaasiumi abiturient Andra Punt tegi klassikaaslastele ettepaneku loobuda tavapärastest loosipakkidest ja annetada selleks mõeldud raha kahele Türi perele, kus on kasvamas terviserikkega laps.
* Alates eelmisest nädalast kontrollivad päästeameti töötajad kodude tuleohutust. Esimesena võttis inspektor ette eelmise aasta talvel põlenud Sargvere kortermaja ja puudusi polnud tarvis kaugelt otsida.
* Nii nagu teisipäeva õhtul võeti pidulikul õhtul kokku Eesti spordiaasta, teeb oma kokkuvõtte ka Järva Teataja. Meeskonnaalade võitudest ei saa manimata jätta Paide Viking Window esiliiga võitu ja üksikaladest Meico Vettiku häid tulemusi motokrossis.
* Eesti legendaarne punkansambel Velikije Luki kasutas oma vinüülalbumi «Jõuluks koju» kaanekujunduses Kaspar Poki fotot Sargveres põlenud kortermajast.
Pokk sõnas, et huvi seda pilti niisugusel kujul kasutada üllatas teda ennastki.


description: Lääne-Virumaal asuva Rakke valla vallavanem Andrus Blok selgitas, et nende vald pidas ühinemisläbirääkimisi samas maakonnas asuva Väike-Maarja vallaga.

title: Koeru ja Rakke valla ühinemisele antakse avapauk veel tänavu

maintext:
Rahvaküsitluses oli 81 protsenti oma arvamust väljendanud Rakke elanikest seda meelt, et need kaks valda ei peaks ühinema.
Blok ei usu, et vallavolikogu läheks rahva vastu ja on kindel, et 29. detsembril toimuval vallavolikogu istungil lõpetatakse Väike-Maarja vallaga ühinemisläbirääkimised.
Blok usub, et samal volikogu istungil tehakse Koeru vallale ettepanek alustada uue omavalitsuse loomiseks läbirääkimisi. Blok ennustas, et läbirääkimised võivad aega võtta kaks või kolm kuud ja kui suudetakse mõlemaid pooli rahuldav kokkulepe sõlmida, siis kirjutatakse veebruaris või märtsis Rakke ja Koeru valla ühinemislepingule alla.
Kuigi Koeru vallas elab üle 500 inimese rohkem kui Rakke vallas, ei tähenda see Bloki selgitusel automaatselt seda, et vallamaja hakkaks Koerus asuma. Samuti pole selge, millisesse maakonda uus omavalitsus kuuluma hakkaks. Tüliõunaks võib kujuneda seegi, mis nime hakkaks ühendvald kandma.
Kui kaks omavalitsust peakski nendes küsimustes mõlemaid pooli rahuldava kokkuleppe saavutama, jääb nende teele veel üks suur takistus.
Valitsus on otsustanud, et liituvates omavalitsuses peab elama vähemalt 5000 inimest. Rakke ja Koeru vallas elab kokku 3800 elanikku.


description: Haapsalus Fra Mare Spa-s kuulutatakse 2017. aasta esimesel laupäeval pidulikult välja aasta kaitseliitlane ja naiskodukaitsja.

title: Haapsalus saavad selgeks aasta kaitseliitlane ja naiskodukaitsja

maintext:
Järva maleva aasta kaitseliitlase (Vallo Tamme) ja ringkonna aasta naiskodukaitsja (Kristlin Kõrgesaar) valimine toimus sel aastal 07.-10. novembrini internetihääletuse teel ja võimalus oma hääl anda oli igal kaitseliitlasel ja naiskodukaitsjal.
Eelmistel aastatel on sel aasta kaitseliitlase ja naiskodukaitse konkursil märgatud ka Järvamaa vabatahlikke riigikaitsjaid. Nii on 2014. aastal kuulutatud aasta naiskodukaitsjaks Kaire Lõhmus ja 2015. aasta kaitseliitlaseks Aare Kabel.
INFOKS
Vallo Tamme
Paide üksikkompanii, kompaniipealik
Kaitseliidu liikmeks astumise aeg: 25.06.2004
Ametikohad Kaitseliidus
2004-2010 malevlane
2010. aasta juulist kuni 2015.aasta märtsikuuni Paide üksikkompanii pealiku abi
2015. aasta märtsikuust - k.a Paide üksikkompanii pealik
Kristlin Kõrgesaar
Roosna-Alliku jaoskonna esinaine
Kristlin Kõrgesaar liitus kodutütarde organisatsiooniga 90te lõpus Viru malevas.
Gümnaasiumi lõpuklassis jätkas ta tegevust kaitseliitlasena Viru malevas (2013) ja läbis seal sõduribaaskursuse.
27.11. 2008 aastal tuli ta üle Järva ringkonna Järva-Jaani jaoskonda ja jätkas tegevust naiskodukaitsjana.
Hetkel on Kristlin Kõrgesaar Järva ringkonna Roosna-Alliku jaoskonna esinaine


description: Bussireisijate seas läbi viidud rahvusvaheline uuring, millest võttis osa 7392 vastajat, sh ka 2845 inimest Eestist, näitas, et teavituskampaania “Kinnita bussis turvavöö!” tulemusena kasvas turvavööde kasutajate arv Eesti bussides ligi 10 protsenti.

title: Turvavööde kasutajate arv Eestis kasvas

maintext:
Politsei, maanteeamet, bussiettevõtted Lux Express ja Simple Express ning Tallinna bussijaam korraldasid novembris ühise teavituskampaania, mis keskendus turvavööde kinnitamise propageerimisele bussides. Kui oktoobris läbi viidud uuringu tulemuste põhjal, millest võttis osa 2222 Eesti bussireisijat, kinnitas enda sõnul turvavöö bussis alati 49,7%, siis detsembris teavituskampaaniale järgnenud küsitluse tulemused näitasid, et turvavöö kinnitas 54,9% vastanutest.
Lux Expressi müügijuhi Sander Lõhmuse sõnul võib teavituskampaania tulemusega igati rahul olla. “Bussiettevõttena, kelle kätte usaldavad igapäevaselt oma elu ja tervise tuhanded reisijad, seame turvalisuse prioriteediks. Olulist osa reisi turvalises mängivad bussijuhi professionaalsus, tehniliselt korras buss, liikluseeskirjadest kinnipidamine ja nõuetele vastavad teeolud, aga mitte vähem oluline on ka reisija enda käitumine. Liiklusõnnetuse puhul tagab isikliku turvavarustuse kasutamine olulisel määral kõikide bussis viibijate turvalisuse,” sõnas Lõhmus ning lubas, et Lux Express jätkab reisijate teadlikkuse tõstmist ja turvavarustuse kasutamise propageerimist bussireisijate seas ka edaspidi.
Lisaks Eestile uuris Lux Express turvavarustuse kasutamist ka Lätis, Leedus, Poolas ja Venemaal. Kõikide riikide peale kokku oli tulemuste paranemine mõnevõrra tagasihoidlikum kui Eestis, kuid siiski märgatav. Kui oktoobris kinnitas turvavöö 9902 vastaja hulgast alati 45,2%, siis detsembris 47,8% kõikidest vastanutest, keda oli kokku 7392 inimest. Turvavööde kinnitamise näitajad bussides paranesid kõikides riikides.
Bussiettevõte Lux Express viis Eestis, Lätis, Leedus, Poolas ja Venemaal läbi ulatusliku turvavarustuse kasutamise küsitluse, millest võttis osa kokku ligi 17400 bussireisijat. Uuringu esimene etapp viidi läbi oktoobris, millele järgnes kuu aega kestnud teavituskampaania “Kinnita bussis turvavöö!”. Uuringu teine etapp viidi läbi detsembris. Reisijaid küsitleti kõikides Lux Expressi bussides nii rahvusvahelistel marsruutidel kui ka siseliinidel.
Politsei, maanteeameti, bussiettevõtete Lux Express ja Simple Express ning Tallinna bussijaama ühine teavituskampaania “Kinnita bussis turvavöö!” juhtis reisijate tähelepanu turvavarustuse õigele kasutamisele.


description: Eesti Loomakaitse Selts hoiatab kõiki loomaomanikke aastavahetuse ilutulestikuga kaasnevate valgussähvatuste ja paukude eest, mis võib panna koduloomad ettearvamatult käituma ning soovitab hoida lemmikud turvaliselt toas.

title: Eesti Loomakaitse Selts soovitab loomad ilutulestiku ajal turvaliselt toas hoida

maintext:
“Enamik loomadest ei ole harjunud ootamatu müra ja valgussähvatustega. Seetõttu satuvad loomad aastavahetuse ilutulestiku ajal kergesti stressi, võivad end paanikahoos vigastada või põgeneda omanike järelevalve alt. Koerte puhul on müra üks levinumaid käitumishäirete põhjustajaid. Üht või teist laadi mürale reageerib hirmunult umbes 50% koertest," selgitas Eesti Loomakaitse Seltsi hädajuhtumite juht Maaja Mäll.
Mäll soovitab viia koduloomad, sh ka ketikoerad ilutulestiku ajaks tuppa, kuhu on müra vähem kosta. Hea oleks, kui loom ei peaks ilutulestiku ajal üksinda olema, sest ta tunneb end turvalisemalt, kui inimene tema juurde jääb ja teda vajadusel rahustab.
Kui loom paanikahoos siiski põgeneb, aitab lemmikut leida talle paigaldatud mikrokiip ja andmed lemmikloomaregistrites. Kiipe paigaldavad loomaarstid üle Eesti ning kannavad vajalikud andmed Eesti lemmikloomaregistrisse. Loomaomanikul endal tuleb kanda andmed riigiportaal eesti.ee kaudu ka üleriigilisse kohalike omavalitsuste lemmikloomade registrisse (LLR). Ilma andmeteta registrites ei ole kiibist looma leidmisel kasu.
Juhul kui loomal puudub mikrokiip, tuleks loomaomanikul kinnitada lemmiku kaelarihmale enda kontaktandmed. Kui loom aastavahetusel kadunuks jääb, tuleks viivitamatult alustada otsingutega ja teavitada lähimat loomade varjupaika ja kohalikku omavalitsust.
Eesti Loomakaitse Selts palub kõikidelt inimestelt mõistvat ning ettevaatlikku suhtumist loomadesse, kes suunataju kaotanuna võivad liikuda ka sõiduteedel ning häirida liiklust. Omapäi hulkuvast koerast või kassist tuleks teavitada kindlasti lähimasse varjupaika.
Ilutulestikku tuleb süüdata lähedalasuvatest inimestest ja loomadest ohutus kauguses vältimaks võimalikke vigastusi ning ilutulestiku rakettidest alles jäänud tükid tuleb pärast tulevärki kokku korjata, et loomad neid kogemata ei sööks või nendega endale muul moel viga ei teeks. Kõige loomasõbralikum tegu on jätta koduhoovis raketid laskmata ja nautida hoopis kohaliku omavalitsuse pakutavat aastavahetuse ilutulestikku.
Eesti Loomakaitse Selts on 2000. aastast tegutsev loomasõpru ühendav mittetulundusühing, mille missiooniks on abivajavate loomade heaolu tagamine ja parandamine ja loomade väärkohtlemise ennetamine.


description: Maxima Eesti heategevuskampaania “Inglipuu“ kutsub kõiki häid inimesi üles ühiselt täitma veel viimaseid vähekindlustatud peredes elavate laste kingisoove.

title: Täna ja homme saab veel ingliks hakata

maintext:
Maxima Eesti avalike suhete juht Katja Ljubobratets tänas kõiki, kes on juba Inglipuu raames ingliks hakanud ja kes on toimetanud meile täpselt sellise või lausa suurema kingituse, millest unistab laps, kelle perel on raskusi toimetulekuga. «Lähipäevil toimetavad kohalikud sotsiaaltöötajad, kes on kingisoove ka kogunud, need kõik kinke ootavatele lastele,» täpsustas ta.
Praeguse seisuga saab tänu Inglipuule oma unelmate kingituse valdav osa heategevuslikku ettevõtmisse kaasatud 1400 lapsest. “Kampaania viimastel päevadel on paljud Eestimaa inimesed meilt uurinud, millised kingisoovid ootavad veel täitmist. Kokku on erinevates Eesti paikades taolisi soove veel ligi 200.
Selleks, et kõigil soovijatel oleks võimalik veel hiljemalt 22. detsembril kell 18 ingliks hakata, avaldasime kingisoovide nimekirja Inglipuu kodulehel www.maxima.ee/inglipuu. Ühtlasi teeme ka omalt poolt kõik selleks, et iga lapse soov saaks täidetud,“ kirjeldas Maxima Eesti avalike suhte juht. “Soovitame võtta sõbrad, tuttavad ja töökaaslased kokku ning teha ühiselt kink mõnele lapsele. Iga sellise lapse rõõm, kes oma soovi jõuluinglile usaldas, aga võib-olla väga ei julge lootagi oma soovi täitumist, on jõuluõhtul kingipakist oma unistust leides piiritu,“ lisas Katja Ljubobratets.
Just nii saab 22. detsembril kella 18ks vähekindlustatud peres elavale lapsele ingliks hakata:
• Vaata üle veel täitmata inglisoovide nimekiri bit.ly/kingisoov
• Vali nimekirjast laps, kellele soovid hakata heaks ingliks
• Kui oled kingi välja valinud, palun märgi nimekirja tabeli vastavatasse lahtritesse oma kontakt, millisesse kauplusesse kingituse ja millal tood. Seda eesmärgiga, et ka teised teaksid, et see laps on juba ingli leidnud ja teaksid valida endale mõne teise lapse soovi, kes veel ootab oma inglit
• Kingi võid teha üksi, koos sõpradega või ka kogu oma kollektiiviga
• Osta kingitus ükskõik millisest poest ja vii see hiljemalt 22.detsembriks kella 18-ks tagasi sellesse Maxima kauplusesse, mis on lapse kingisoovi asukohana tabelis kirjas
• Kui elad Tallinnas ja soovid kinki teha väljaspool Tallinna elavale lapsele, vii kingitus hiljemalt 22.detsembriks kella 18-ks Tallinnas Smuuli 9 asuvasse Maxima XX infoletti. Lisa kindlasti juurde lapse nimi, linn ja kingituse nimetus, et teaksime kingi õigele adressaadile toimetada.


description: Detsembri külmemad ja pimedamad ilmad tähendavad ka suuremat elektriseadmete ja küttekehade kasutamist. Samuti lisab pühadekuul kodusele elektrisüsteemile koormust jõuluvalgustite kasutamine.

title: Elektriõnnetusi aitab vältida viie lihtsa tõe meelespidamine

maintext:
Selleks, et pühad ohutult veeta ja elektriõnnetust vältida, tasub meeles pidada viit lihtsat soovitust Elektrilevi klienditeeninduse protsessijuhilt Meelis Kapsilt.
1. Ära kasuta katkiste juhtmetega seadmeid!
Kui juhet ümbritsev isolatsioonikiht on saanud kahjustada, võib kaitseta kohast saada elektrilöögi. Iseäranis ettevaatlik tuleks olla välise jõuluvalgustusega: õues tuleb kasutada välitingimustesse sobivaid juhtmeid ja enne kasutamist veenduda, kas garaaži aastaks hoiule pandud juhtmed on terved.
Ka valgustite ühendamiseks kasutatavad pikendusjuhtmed peavad olema välitingimustesse sobivad ning kindlasti ei tohi ise käepäraste vahenditega juhtmeid jätkata.
2. Väldi pikendusjuhtmete ja elektrisüsteemi ülekoormamist!
Küttekehade, köögiseadmete ja teiste suure elektritarbimisega seadmete ühendamisel elektrivõrku tasuks pikendusjuhtmete kasutamist vältida. Elektrisüsteemi ülekoormamise oht on suurem vanade, 20 ja enam aastat tagasi paigaldatud elektrisüsteemide puhul.
Pikka aega uuendamata elektrisüsteemi kaitse ei pruugi rakenduda ja ülekoormuse tõttu võib ühenduskoht muutuda ohtlikuks. Kehv kontakt kuumeneb üle ja võib süttib ning tekitada tulekahju. Ülekoormuse ärahoidmiseks väldi seda, et palju suure elektritarbimisega seadmeid oleks korraga elektrivõrku ühendatud.
3. Ära kasuta katkisi või vanu elektriseadmeid!
Nagu katkise isolatsiooniga juhtmed, on ka seadme vigane korpus otsene elektrioht ja kahjustatud seadmeid ei tohiks kasutada. Lisaks on paljudes kodudes kasutusel nõukogudeaegsed kodumasinad – näiteks metallkorpusega vahvlimasinad, mis nii-öelda nullisolatsiooniga ehk voolujuhtmed on otse metallkorpuse taga ja juhtme vigastuse korral satub ka masina korpus voolu alla.
Tänapäevased elektroonikaseadmed kannavad kõik CE-märgistust, mis tagab, et need on kontrollitud ja ohutud.
4. Ära lae oma seadmeid umbses kohas ega jäta laadijaid vooluvõrku!
Diivani või padja alla laadima jäetud telefon, tahvelarvuti või läpakas võib ülekuumenemise tõttu plahvatada ja süttida. Samuti on sagenenud juhtumid, kus pärast laadimist seina jäetud laadijad on süttinud. Seepärast ära lae oma seadmeid umbses kohas ega jäta laadijaid vooluvõrku.
5. Õnnetuse korral kutsu abi: 112
Elekter on nähtamatu oht ja tihti juhtub õnnetus kiiremini kui jõuad aru saada, et oled midagi valesti teinud. Tasub meeles pidada, et kui inimene on elektrilöögi saanud, tuleb kindlasti kutsuda kiirabi. Isegi siis, kui kannatanu enesetunne on hea, tuleks elektriõnnetustest kiirabile teada anda ja kannatanut 24 tundi jälgida.


description: Anna kirikusse tänavu jõulukuuske ei toodud ja ka jõulujumalateenistusi seal ei peeta, sest kirik vajab hädasti põrandavahetust, kirjutab ERRi uudisteportaal.

title: Anna kirik vajab uut põrandat

maintext:
Anna koguduse õpetaja Lea Heinaste ütles, et kuna kogudusel on vaid 50 liiget, hakati põrandavahetuse omaosaluse katteks annetusi koguma kohalikelt inimestelt. Ülejäänu lubas katta muinsuskaitseamet pühakodade programmist.
Kivipõranda projekt valmis kaks aastat tagasi, ent lubatud abi muinsuskaitselt ei saadudki.
"Me oleme küsinud raha nii Euroopa fondidest, asutustelt, korjanud inimestelt, et saada omaosalust. Nüüd selgub, et kogudus peaks suutma terve selle kiriku ära renoveerida. See on muidugi täiesti utoopiline tänapäevases olukorras, kus inimesi jääb maal ja ka koguduses järjest vähemaks. Aga muidugi ma tänan kõiki toetajaid, sest see on nii suur rõõm ja näitab, et kirik läheb rahvale korda," rääkis Heinaste.
200 annetaja abil saadi kokku 32 000 eurot, kuid puudu on veel 17 000 eurot. Sellest hoolimata otsustati remondiga siiski juba algust teha.
"Annetuste kogumise kampaania Anna kiriku põranda uuendamiseks ei lõppe enne, kui kirikul on uus põrand. Ootame väga kõiki annetusi, olenemata sellest, mis suuruses, mis summas. Kõik annetused on oodatud," ütles Anna kirikule remondiraha kogumise eestvedaja Margo Hussar.
Anna kirikule saab annetusi teha arvele a/a EE631010220056672016.
Vaata ERRi uudist SIIT


description: Elamusretkede teine etapp viib 2017. aasta 24. veebruaril huvilised Järvamaale Kakerdaja rabasse.

title: Elamusretk viib pühal päeval Kakerdaja rabasse

maintext: Retke kirjeldatakse nii: uudistame räätsadega talvist kõrgraba, mida ilmestavad rabamännid, älved ja hästi väljakujunenud laugastik. Just talvisel jäätunud rabamaastikul on võimalik leida ennast paikadest, kuhu muul ajal ei satu. Orienteeruvalt viibime loodust nautides ja elamusi kogudes matkal 4 tundi, millega läbime umbkaudselt 12 km.


description: Järvamaa esindusklubi Paide Linnameeskond sõlmis 2-aastase lepingu Eesti koondise ja FC Flora keskväljamehe Andre Froloviga.

title: Linnameeskond sai enda ridadesse koondislasest meistri

maintext:
Tänavu kahel korral ja kokku neljas mängus Eesti koondist esindanud 28-aastane Frolov kuulus 10-kordse Eesti meistri FC Flora ridadesse aastatel 2005-2016. Frolovi saldoks Floras oli 192 mängu ja 31 väravat, Eesti meistriks krooniti Andre aastatel 2010, 2011 ja 2015 ning karikavõitjaks aastatel 2011, 2013 ja 2016.
Andre Frolov: „Uus ja põnev väljakutse. Pärast aastaid Floras on mõnus astuda uude keskkonda. Mulle meeldivad inimesed, kes seda klubi juhivad ja peatreenerisse on mul palju usku. Teades Slavat nii mängija kui inimesena olen kindel, et ta saab väga hästi hakkama ja on väga tugev treener. Olen klubis, kus minu mängijaoskuseid hinnatakse kõrgelt ja inimesena austatakse. Paidel on huvitavad ja suured eesmärgid ning tahan aidata neid teostada. Omalt poolt annan kindlasti oma parima ja teen kõvasti tööd enda arendamiseks.“
Peatreener Vjatšeslav Zahovaiko: „Andre on mitmekülgne, rikkalike kogemustega hea klassiga mängija, kelles näen tähtsat rolli meeskonna juhtimisel nii väljakul kui ka riietusruumis. Oma professionaalse suhtumisega on ta kindlasti eeskujuks meie noortele. Tal on üks väga hea omadus – ta vihkab kaotamist ja ma siiralt loodan, et kõik meeskonnaliikmed nakatuvad sellesse. Lisaks sellele on ta universaalne mängija, kes võib vajadusel mängida igat positsiooni. Andre on 28 aastat vana ja oma kogemusest võin öelda, et tema parim jalgpall alles algab!“


description: Jõulude ajal teevad sideteenuste pakkujad tarbijaile ahvatlevaid pakkumisi mobiilside, interneti- ja televisiooniteenusele, näiteks pakutakse lepinguga kaasa tasuta telefone ja muid soodustusi, samas juhib tarbijakaitseamet inimeste tähelepanu sellele, et pakkumise vastuvõtmine võib tähendada tähtajalist lepingut ning ka operaatorivahetust.

title: Tarbijakaitse: ahvatlevad sidepakkumised toovad kaasa kohustusi

maintext:
"Tarbijal tasub enne lepingu allkirjastamist tutvuda täpsemalt pakkumise sisuga ning mõelda läbi oma praegused kohustused, et vältida leppetrahvi maksmise kohustust," rääkis tarbijakaitseameti teenuste talituse jurist-valdkonnajuht Helen Liiva.
Kõigepealt tasub tarbijal sideteenuse ettevõtjalt pakkumist saades uurida pakkumise täpsemat sisu ja tutvuda lepingus sätestatud tingimustega. Seejuures on oluline teada, et liitumislepingu juurde kuuluvad lepingu üldtingimused, hinnakirjad ja muud lepingu lisad, millega tutvumise õigus ja kohustus on tarbijal enne lepingu sõlmimist. Tavaliselt ei lisa sideettevõtja kõiki lepingu tingimusi allkirjastatava lepingu juurde, vaid lepingus viidatakse nende olemasolule ja lepingu sõlmimisel peab sideettevõtja andma võimaluse nende sisust teada saada. Lepingu juurde kuuluvad lisad on reeglina kättesaadavad sideettevõtjate veebilehtedel ja esindustes.
Mobiilse internetiteenuse reklaamides tuuakse sageli välja maksimumkiirused ning kiirustest räägitakse „kuni“ suuruses, samuti märgitakse, et kiiruseid ei ole tarbijale piiratud. "Küsi sideettevõtjalt, millised on teenuse keskmised kiirused kasutamisel sinu piirkonnas ja milline on paketis pakutav teenuse maht, samuti kas või kuidas piiratakse teenuse kasutust pärast mahupiiri ületamist. Pööra tähelepanu, kas sinu kasutatav seade võimaldab seda teenust kasutada," õpetas Liiva.
Enamjaolt pakuvad sideettevõtjad kuutasulisi sideteenuse pakette, mil on fikseeritud lõpphind. Siiski võib paketis sisalduda teatav hulk kõneminuteid ja internetti, mille ületamisel arvestatakse see paketi kuutasule juurde. Lisaks võib olla teenuseid, mis paketi kuutasus ei sisaldu, näiteks arvestatakse paketile juurde eritariifsetele kõneteenusnumbritele helistamise hind, mobiili kaudu tellitud sisuteenused, välismaal/-e helistamine, mahupõhine või päevapiletipõhine internet. "Ka üksnes kõneteenuse paketi valimisel täpsusta, kas lisanduda võivad tasud internetiteenuse eest, sest reeglina on ka nende pakettide puhul tarbijatele internetiteenuse kasutamise võimalus avatud. See võib kaasa tuua üllatuslikke arveid, kuna nutitelefon võib automaatselt uuendusi hakata alla laadima," rääkis Liiva.
Tähtajalise lepingu pikkus võib olla maksimaalselt kaks aastat, samas on sideettevõtja kohustatud pakkuma ka võimalust üheaastase lepingu sõlmimiseks. Tähtajalise või tähtajalise kohustusega lepingu, näiteks tasuta või soodushinnaga seadme või muu soodustuse saamisel, ennetähtaegse lõpetamise korral on reeglina ette nähtud leppetrahvi maksmise kohustus. "Konkreetses kohas tähtajalise lepinguga kaabeltelevisiooni või püsiühendusega internetiteenuse lepingu sõlmimisel tasub mõelda, kas on võimalik, et sa lähiajal kolid. Selliste lepingute puhul ei pruugi üleviimine uude kohta olla võimalik, mistõttu võib samuti kaasneda lepingu ennetähtaegsel lõpetamisel leppetrahv," rääkis Liiva.


description: Tele2 ehitas 2016. aastal Järvamaale 5 uut tugijaama, mille tulemusena said Türi elanikud ülikiire 4G interneti.

title: Tele2 käivitas tänavu Järvamaal 5 uut tugijaama

maintext:
Tele2 Eesti raadiovõrgu juhi Tanel Sarri sõnul investeeris ettevõte tänavu Eestis ligi 8 miljonit eurot, et ennetada mobiilse interneti kasutusmahtude kasvu ning tõsta keskmist mobiilse interneti kiirust.
Üle Eesti püstitas ettevõte 349 uut tugijaama, kattes 98,4 protsenti riigist 4G võrguga. Lõppeva aasta võrguehitustööde keskmes oli Sarri sõnul erinevaid sagedusi liita võimaldava võrgutehnoloogia viimine üle Eesti.
Tallinna, Keila ja Pärnu elanikele on kättesaadav Baltimaade kiireim 4,5G mobiilne internet allalaadimiskiirusega kuni 375 Mbit/s, mille teeb võimalikuks kolme sageduse liitmine. Kuni 225 Mbit/s kiirusega internet on lisaks kättesaadav 30 suuremas linnas ja asulas, sealhulgas ka Türil, kus Tele2 võrk liidab kahte edastussagedust.
“Katsetame täna juba järgmist uut võrgutehnoloogiat, mis tõstab olemasolevat mobiilse interneti allalaadimiskiirust kolmandiku võrra. Kui testimine läheb edukalt, viime sama tehnoloogia 2017. aastal üle kogu Eesti,“ lubas Sarri.
Järva maakonna selleaastaste võrguehitustööde fookuses olid Türi vald ja linn. Türil käivitati tänavu kahe sageduse liitmine, mis toob Türi elanikeni ülikiire mobiilse interneti. Järvamaale sel aastal püstitanud uute tugijaamade asukohad on Kurla, Oisu ja Samliku.
Tuleval aastal plaanib Tele2 Järvamaal käivitada vähemalt 12 ning üle-eestiliselt 325 uut tugijaama.
Tele2 alustas tänavu Nokiaga Eestis 5G mobiilsidegeneratsiooni testimist ja püstitas kehtiva Eesti mobiilse interneti allalaadimiskiiruse rekordi 4,5 gigabitti sekundis. Algaval aastal plaanib ettevõte oma tugijaamadesse hakata lisama ka 5G-toega võrguseadmeid, et valmistuda 5G võrgu tulekuks.


description: Vahetult enne pühi lõppes kandidaatide esitamine konkursile «Järvamaa aasta tegu 2016». Nüüd kuulutavad Järvamaa omavalitsuste liit ja Järva Teataja välja rahvahääletuse, kus kõik saavad valida välja nende meelest tänavu maakonnale olulise ja erilise teo.

title: Algab Järvamaa aasta teo hääletus

maintext:
• Hääletada saab Järva Teataja veebilehel www.jt.ee ja Järvamaa infoportaalis www.jarva.ee.
• Lõika välja kupong Järva Teatajast ja postita või too see Järva Teataja toimetusse (Väike-Aia 5, postkast 38, 72711 Paide).
• Hääle võid saata e-kirjaga aadressil toimetus@jt.ee.
• Valikust võib teada anda Järva Teataja või Järvamaa – Eesti Südamaa Facebooki lehel sõnumitesse kirjutades.
Hääletus lõpeb 20. jaanuaril. Aasta tegu kuulutatakse välja 27. jaanuaril. Tavapäraselt saab võitja auhinnaks vaiba, mis jääb meenutama tegusat aastat. Tänavu on selleks Liis Pihliku teos «Teed-rajad-peatused». Aasta tegu selgub juba neljateistkümnendat korda.
Arvo Pärdi muusikaaed
Paides Väike-Aia ja Kitsa tänava nurgal on 22. septembrist avatud Arvo Pärdile pühendatud muusikaaed, mis väärtustab helilooja panust maailma ja Eesti muusikas ning tähistab Pärdi sünnikodu kohta. Muusikaaia ideelahenduse on loonud ASi Kobras maastikuarhitektid Teele Nigola ja Kristofer Soop, kes on aeda projekteerides lähtunud nii maastiku võimalustest kui ka Pärdi muusikast.
Muusikaaeda kaunistab kaks Riho Kulla skulptuuri: seni helilooja sünnikodu kohta tähistanud «Paesümfoonia» ja uus teos «Klaver». Aia üks peategelane on seal kasvav õunapuu, mis kuulduste järgi oli olemas juba siis, kui Arvo Pärt seal lapsena ringi jooksis.
Paide perekodu
18. augustil tegi Paides uksed lahti perekodu vanemliku hoolitsuseta lastele. Perekodu ehitust rahastas sotsiaalministeerium Eesti-Šveitsi koostööprogrammi kaudu. Maja ehitus läks maksma ligi 170 000 eurot. Lai 41 asuv moodulmaja on energiasäästlik ja mõeldud kuuele lapsele koos perevanematega.
Vahetus naabruses asuvad noortekeskus, huvikeskus ja raamatukogu. Juba suve algul kolis perekodusse kuus seni Järvamaa lasteabikeskuses elanud poissi, kel on nüüd võimalus kasvada heades tingimustes ja koduses õhkkonnas. Nendega koos elab majas vaheldumisi kolm perevanemat.
Väätsa põhikooli uuendus
Energiatark maja jälgib oma energia tootmist ja tarbimist, katusel on päikesepaneelid koguvõimsusega 30 kW ja tuulegeneraator 1,5 kW tarbevee soojendamiseks – see kõik kõlab nagu mõne energiaettevõtte ambitsioonikas plaan. Tegelikult asub selline tark maja siinsamas Järvamaal. Septembris kuulutati avatuks maakonna igas mõttes kõige targem maja – uuenenud Väätsa põhikool.
Kooli ühes põhja- ja ühes lõunapoolses klassis on kogu energialiikumine õpilastele kohe nähtav ja andmeid saab kasutada õppetöös. Koolis on uus loodusteaduste klass koos laboriga, digilabor ja õuesõppeklass.
Väätsa põhikooli hoone uuenduse kogumaksumuseks kujunes 920 000 eurot.
Kesk-Eesti rahvamuusika arendusprogramm
Tänavu algatatud Kesk-Eesti rahvamuusika arendusprogrammi eesmärgiks on selle eestvedaja, Järvamaa rahvakultuurispetsialist Lili Välimäe nimetanud Kesk-Eesti pärimusliku rahvamuusika uurimist, viiside noodistamist ja kirjastamist, samuti koosmängu taasloomist ja elavdamist.
Aasta jooksul oli mitu Kesk-Eesti rahvamuusikute kokkutulekut, kus keskenduti pillidele, juuni lõpul oli Türil suur rahvamuusikapidu ja aastat kroonis trükise «Kesk-Eesti pillilood» valmimine.
Krossisõitja Meico Vettiku edukas aasta
Meico Vettik on krossiradadel silma paistnud aastaid, kuid aasta 2016 oli kindlasti ka talle erakordne.
Tõenäoliselt esimese eestlasena tuli Vettik Austraalia krossimeistriks, Venemaal peetud juunioride MMil oli ta teine ja Saksamaa meistrivõistlustel samuti teine. Eesti mootorrattaspordi föderatsiooni hooaja pidulikul lõpuüritusel võttis Paide noormees Meico Vettik vastu parima noore motosportlase tiitli. Samuti hinnati tema hooaega aasta mototeo tiitli vääriliselt.
Paide Viking Window esiliiga võit
Aprilli alguses tuli Paide Viking Window korvpallimeeskond kodusaalis esiliiga võitjaks. See polnud üheski mõttes tavaline korvpalliõhtu. Jäid pisut hiljaks ja sul polnud enam istekohta; rõõmustasid vastaste mängu üle ja kümmekond fänni olid kohe valmis sulle turja kargama; tahtsid kaaslasega rääkida, kuid bassikõlar, tantsutüdrukute etteasted ja platsilt nähtav tegid selle võimatuks.
See õhkkond ja emotsioon ... Kui sind polnud kohapeal, siis sa ei tea, et tegemist võis olla siinse spordiajaloo ägedaima korvpalliõhtuga.
Graanul Investi uus tehas
Lõppev aasta on olnud Imaveres tegutsevale aktsiaseltsile Graanul Invest lennukas, mida peegeldab ka maakonna parimate ettevõtjate autasustamisel saadud kõrgeima lennu eripreemia.
Vähe sellest, et Eestis oma valdkonna absoluutses tipus asuv ettevõte ostis Belgias asuva elektrijaama aktsiaid, investeeris ta Järvamaa ettevõtluskeskkonda, rajades Imaverre puidugraanulite tehase, mille kogumaksumus on 45 miljonit eurot. Toorainena saab kasutada kõiki saeveski tootmisjääke. Detsembris katseaega alustanud tehas töötab praeguseks täisvõimsusel.
Väätsa lumememmede paraad
Rohkem kui 600 lumekuju ligi viiekilomeetrisel teelõigul – just selline nägi välja Reopalu ja Väätsa vaheline tee 28. veebruaril ja ka nädalaid pärast seda. Lumememmi ja -mehi valmistasid pered ja sõpruskonnad, tantsurühmad ja laulukoorid Järvamaalt, aga ka Tallinnast ja Otepäält. Paljudel olid ühes välja prinditud pildid ja vahendid, et kerkiks just soovitud lumekuju.
Kuigi märtsipäike harvendas lumekujude ridu, meisterdasid kergliiklusteel jalutajad neid vahepeal juurde. Uudis Väätsa lumekujudest ületas ka Rootsi päevalehe uudisekünnise.
Energiatõhus kortermaja
Sügiseks valmis ühest nõukaaegsest kortermajast Paides Soo tänavas moodne Prantsuse rõdudega neljakorruseline elamu, mis elanike meelest on uhkeim maakonnas.
Endisel punastest tellistest 28 korteriga majal on nüüd klaasist rõdud, uus küttesüsteem ja katusel asuvad päikesepaneelid annavad majale ligi 60 protsenti kokkuhoidu.
Ümberehitus läks maksma 800 000 eurot, sellest 40 protsenti on KredExi toetus ja 60 protsenti ehk 460 000 eurot pangalaen.
Kiriku ajakell hakkas jälle tööle
EELK Paide Püha Risti kirik sai annetajate toel uue ajakella. Nüüd saavad kõik kesklinnas liikujad kirikule pilku heites teada, mis on täpne aeg. Kaugemal olevatele inimestele annab täis- ja pooltundidest teada tornikell.
Kella korrastus läks maksma 10 000 eurot, mis tuli kokku annetajate toel ja heategevuskontsertidega.
Kellaprojekt pole sellega veel lõppenud, eesmärk on saada Paidele oma kellamäng.
Epiima uus katlamaja
Mais avas Epiim Järva-Jaanis uue katlamaja, mille korstnast tulev õhk on puhtam kui mõnes Hiina suurlinnas.
Võrreldes vana, põlevkiviõlil töötanud katlaga väheneb välisõhusaaste koguni 668 protsendi ulatuses.
Keskkonnahoid polnud aga ainus põhjus, miks piimafirma hakkepuidul töötavasse katlamajja kolm ja pool miljonit eurot investeeris. Kui 2014. aastal kulus põlevkiviõli ostule üle miljoni euro, siis hakkepuidule hakkab aastas kuluma ligi veerand miljonit eurot ehk neli korda vähem.
Eestis esimene piimatööstuses asuv hakkepuidukatel on tehnika viimane sõna.
Käru vald liitub Järvamaaga
Vaieldamatult on 2016. aasta üks märksõna haldusreform. 24. novembril kogunesid Türi, Väätsa ja Käru vallavolikogu istungile sõna otseses mõttes keset metsa, kuhu oli selle tarvis üles seatud telk. Volinikud polnud valinud ühisnõupidamiseks mitte suvalise metsatuka, vaid koha, kus kolme valla piirid kokku saavad.
Telki seati üles kolme valla lipud ja ühise laua taga istus kolm volikogu esimeest, kes kõik olid kaasa võtnud haamri, mille löögiga kinnitada valdade ühinemisotsust.


description: Ei möödu ühtegi aastavahetust, mil päästjad ei oleks pidanud tõttama kustutama ettevaatamatult kasutatud ilutulestikust alguse saanud tulekahju.

title: Lääne päästekeskus: turvalist aastavahetust!

maintext:
Lääne päästekeskuse eksperdid rõhutavad, et õue ilutulestikku tegema minnes tuleb jälgida kõiki ohutusnõudeid, mis kasutusjuhendis on välja on toodud. Juhised räägivad toote toestamisest, ohutust kaugusest ja süütamise viisist. Kindlasti ei tohiks läheduses olla inimesi või lemmikloomi, autosid ja hooneid. Rakette ei tohi lasta rõdult, aknast või käest. Jälgida tuleks ka seda kuhu rakett on suunatud, et see ei lendaks inimeste poole, katusele või aknasse.
Päästeamet toonitab, et välise vigastusega või kasutusjuhendita pürotehnikat osta ei tohiks. Samuti tuleb pürotehnikat hoida kuivas kohas. Ilutulestiku süütaja peab pärast süütamist võimalikult kiiresti eemalduma, süütamisel ei tohi kummarduda ilutulestiku kohale. Kui pürotehnika pärast süütamist ei toimi, ei tohi sellele kohe läheneda, ohutum on läheneda näiteks kümne minuti möödumisel. Pürotehnikat ei tohi ka mitte mingil juhul proovida ümber ehitada, selle käigus on oht saada tõsine nägemis- või kuulmiskahjustus või näiteks ilma jääda sõrmedest.
Kindlasti varuge enne toast väljumist piisavalt aega, et kiirustades ei jääks ükski põlev küünal kustutamata või peotoit pliidile kõrbema.


description: 26. detsembril kell 19.04 sai häirekeskus teate tulekahjust Imavere külas Kaare teel.

title: Traagiline tulekahju võis alguse saada gaasiseadmest

maintext:
Teataja sõnul põles ühekordne maja leegiga. Hoones võisid sees olla ka inimesed. Päästjate saabudes põles maja tuulekoda, koridor ning köök. Tuli oli levinud ka katuse alla. Suitsusukeldujad tõid põlevast hoonest välja hukkunud mehe. Teine majaelanik oli hoonest välja saanud, kuid oli saanud viga ning kiirabi viis vigastatu haiglasse.
Esialgse info kohaselt võis tulekahju alguse saada gaasiseadme rikkest.


description: Eilne Imavere majapõleng nõudis sel aastal Järvamaal juba kolmanda inimelu. Tulekahju põhjuseks võis olla gaasiseadme rike.

title: Ekspert: gaasilekke andur aitab tõsta turvalisust

maintext:
Lääne päästekeskuses ohutusjärelevalve büroo juhataja Indrek Laanepõld tutvustab erinevaid andureid, mis aitavad lisaks tulekahjule, avastada erinevaid õnnetusi meie kodudes. „Soovime teile tutvustada ja ka soovitada teisi ohust teavitamise seadmeid erinevateks olukordadeks. Optiline suitsuandur ei tohiks enam olla kellelegi võõras, kuid vähem teada on temperatuuriandur, mis on alternatiivne lahendus suitsuandurile. Temperatuuriandur reageerib ruumis tõusvale temperatuurile ja annab teatud temperatuuri saavutades häiret. Tõsi, seda tüüpi andurit ei ole soovitatav paigaldada päris eluruumidesse. Seda lihtsal põhjusel- tulekahju algstaadiumis on temperatuuri tõus madal ja aeglane, kuid suitsu tekib ohtralt ning sellises olukorras avastab suitsuandur tekkinud põlengu siiski kiiremini. Küll sobib temperatuuriandur garaaži, katlaruumi, sauna eesruumi.”
Hoonetesse, kus on kütteseadmed, ahi, kamin, gaasikütteseade, on hea paigaldada lisaks ka vingugaasiandur. Selline andur avastab kiiresti olukorra, kui näiteks ahjusiiber on liiga vara kinni pandud või gaasiseadme tõmbega ei ole kõik korras. Vingugaas on lõhnatu ja maitsetu ning takistab inimese vereringes hapniku transporti, mistõttu tekib vingugaasi mürgitus mille tagajärjel võib inimene surra.
Kodudes, kus on gaasipliit, veesoojendi on gaasiküttel või on muud gaasil töötavad seadmed, aitab Laanepõllu sõnul turvalisust tõsta gaasilekke andur, mis avastab seadmete võimaliku lekkimise varakult.
Vähem tähtsam pole veelekke andur, mis aitab vältida suuri veekahjusid näiteks vannitoas või eramaja katlamajas, kus on suur veega akumulatsiooni paak. Põrandale paigaldatav veelekke andur teavitab teid, kui kusagil on torustik või pesumasin lekkima hakanud.


description: Järva Teataja avaldas oktoobri alguses Eesti ühe staažikaima ilmavaatleja, Türi vallas Mäekülas elav Leo Rehela ilmaennustuse eesootava talve kohta. Rehela ei uskunud, et meid võiks ees oodata sajandi kõige külmem talv ja, nagu selgus, pani vaheldusrikka talve etteennustamisega täiega täppi.

title: Järvamaa ilmavaatleja pani looduse märke lugedes absoluutselt täppi

maintext:
"Mõnikümmend aastat tagasi oli ka aastaid, mil terve oktoobrikuu oli suur lumi maas," mäletas 1960ndatest aastatest ilmavaatlusega tegelev mees. "Teisisõnu varase lumekattega talvi on varem ikka rohkem olnud. Viimased paarkümmend aastat on talved olnud aga hilised tulema."
Juttu viimase saja aasta karmimast talvest Rehela ei uskunud. Pigem ajas see jutt teda tagasihoidlikult muigama. "Iseenese suurest tarkusest ma üle nädala ilma ette ennustada ei suuda. Viis päeva on maksimum," nentis ta. "Pikaajalisemad ennustused on rohkem taevasse vaatamine ja sealt mitte millegi nägemine. Kui ennustus on üle nädala pikk, siis tuleb sellesse suhtuda väga suure kahtlusega ja sellise ennustuse täppiminek on nullilähedane."
Rehela nentis, et mida aeg edasi, sest sujuvamaks aastaaegade üleminekud lähevad. "Päriselt külmad talved on juba kadunud. Tendents on sinna poole, et meie ilmastik muutub rohkem Lääne-Euroopa tüüpi," sõnas ta. "Aastate lõikes on ilmastik läinud 0,7 kraadi soojemaks. Sealhulgas talvine lume kogus väheneb, pigem suureneb vedalate sademete hulk (vihm, lörts)."
Leo Rehela ilmavaatlused sisaldavad endast märkmete tegemist looduse märkide kohta (pilvisus, pilve liigid, tuule suund ja tugevus, sademed, lindude minekud-tulekud jms). See on mehe elustiiliks olnud juba aastakümneid.
Meie inimeste ilmahuvi Rehela väga suureks ei pidanud. "Jah, tuntakse küll huvi, milline tuleb puhkuseaegne ilm, olgu see suvel või talvel, aga sellega asi suuresti ka piirdub," nentis ta. "Talude ajal osati looduse märke paremini lugeda. Elu on muutunud mugavamaks ja eks inimeste igapäeva mõjutab ilm ka vähem."


description: Eesti orhideekaitse klubi valis 2017. aasta orhideeks hariliku muguljuure (Herminium monorchis). See liik on ohustatud kogu Euroopas.

title: Aasta orhideeks sai harilik muguljuur

maintext:
Orhideekaitse klubi president Ester Valdvee selgitas, et hariliku muguljuure kasvukohad on lubjarikka mullaga niisked või parasniisked ning madala taimestikuga rannaniidud ja hõredad kadastikud, sooniidud ja madalsood.
Õitseaeg kestab sel haruldasel taimel tavaliselt juuni keskpaigast juuli keskpaigani. Väikesed õied on koondunud saledasse õisikusse ning lõhnavad magusalt mee järele. Taimel on tavaliselt kaks vastakut varre alusele kinnituvat lehte, mis on kollakasrohelist tooni, pealt veidi läikivad, kujult süstjad ja kergelt renjad. Taimede kõrgus on enamasti 10-20 sentimeetrit, suurimad meil mõõdetud taimed on olnud 36 sentimeetri kõrgused.
Muguljuur asustab tihedamalt läänesaari ja mandri läänerannikut, mujal Eestis tuleb teda lugeda haruldaste liikide hulka.
Kõik Eestis kasvavad orhideeliigid kuuluvad 1983. aastast riikliku looduskaitse alla. Harilik muguljuur kuulub kaitsealuste liikide teise kategooriasse. Eesti ohustatud liikide punasest nimestikust leiame muguljuure kategooriast „ohulähedane”.
Aasta orhidee valimise eesmärk on nimetatud liiki laiemalt tutvustada, tema elu lähemalt uurida, saada täpsemat pilti liigi levikust Eestis ja pöörata tähelepanu leiukohtade kaitsmisele.
Orhideekaitse klubi kuulutab välja aasta orhidee kaheksandat korda. Varasemalt on aasta orhidee austavat nimetust kandnud punane tolmpea (2010), tõmmu käpp (2011), kahelehine käokeel ja rohekas käokeel (2012), kõdu-koralljuur (2013), hall käpp (2014), kärbesõis (2015) ja tumepunane neiuvaip (2016).
Ühtlasi kutsub klubi üles loodushuvilisi teatama hariliku muguljuure leiukohtadest Eestis. Leiukohtade andmeid saab igaüks sisestada loodusvaatluste andmebaasi http://loodus.keskkonnainfo.ee/lva/ või teatada leiukohast EOKK juhatusele.
Huvilistele on avatud kodulehekülg www.orhidee.ee, sealt leiab klubi kontaktid, saab teavet Eestis leiduvate orhideeliikide kohta ning võib lugeda klubi ajakirja "Ööviiul“.


description: Eelmiste jõulude müügihitid olid mandariinid, küünlad ja kommid. See, kuidas kaupmeestel läks tänavustel pühadel, saab selgeks juba paari päeva pärast.

maintext:
Mäletatavsti olid eelmised jõulud Järvamaa suurimale poele Paide Maksimarketile läbi aegade kõige edukamad. 23. kuupäeval püstitati poes kõigi aegade ühe päeva müügirekord. Kassa jäi napilt alla 100 000 euro.
Ajavahemikul 22. detsembrist 27. detsembrini sooritas mullu Maksimarketist ostu ligi 20 000 klienti, keda oli pea 800 võrra enam kui 2014. aasta jõulunädalal. «Eks ostjatega olid kaasas ka pereliikmed ehk poodi võis pühade ajal, eel ja järgselt külastada nii 30 000 inimest,» ütles Paide Maksimarketi juhataja Tiiu Lunts toona.
Pühadeaegsesse müügitoppi jõudsid mandariinid/klementiinid (müüdi ca 3,5 tonni eelmise aasta ca 3 tonni asemel). Teisel kohal on haua- ja kalmuküünlad, mida osteti kuue päeva jooksul pea 5000 tk ja kolmandal kohal Kalevi kommivaagen.


description: Kareda vallavolikogu liige Jaanus Tammiste hääletas Paidega liitumise vastu kohaliku elaniku Urmas Kõonurme Facebooki postituse pärast.

title: Video: vallategelane hääletas meeleavaldaja Facebooki sissekande pärast naaberomavalitsusega liitumise vastu

maintext:
Eelmisel nädalal toimus Kareda vallamaja ees meeleavaldus, kus kohalikud elanikud polnud rahul, et vallavolikogu otsustas liituda Järva vallaga, mitte Paide linna ning Roosna-Alliku ja Paide vallaga.
Kareda vallavolikogu oli selles küsimus viimasel hääletusel kahevahel, üheksast volinikust viis pooldasid Järva vallaga liitumist, neli olid selle vastu. Kui üks volinikest oleks meelt muutnud ja Kareda oleks Paide suunal liitunud, siis oleks avanud see Koeru vallale võimaluse Paide linna ja teda ümbritsevate valdadega liituda. See oleks omakorda tähendanud seda, et ka Koigi ja Imavere vald ei oleks saanud Järva vallaga liituda, sest neil poleks olnud ühist piiri Albu, Ambla ja Järva-Jaani vallaga.
Meeleavaldajatega vestelnud Kareda vallavolikogu liige Jaanus Tammiste tunnistas (vaata videot), et hääletas Paidega liitumise vastu kohaliku elaniku Urmas Kõonurme Facebooki postituse pärast. «Tahad ma ütlen, Urmas, miks ma tookord Paide vastu hääletasin. Ma oleksin hääletanud Paide poolt, aga sinu Facebooki sissekande pärast ma ei hääletanud,» selgitas ta. «Ma teen oma otsused ise, mitte sina ei ütle mulle seda ette, kuidas ma seda teen.»
Seega võib öelda, et kui Urmas Kõonurm poleks Facebooki ühte postitust teinud, võiks Järvamaa kaart järgmisel aastal sootuks teistsugune välja näha.


description: Järva Teataja vihljeliinile tuli vihje, et Järva-Jaani päevakeskuse kuusk võttis jalad alla ja rändab ürituselt üritusele, kogudes isevalmistatud ja nimelisi jõuluehteid.

title: Jõulupuu käib Järva-Jaanis ürituselt üritusele ehteid kogumas

maintext:
Rännak sai alguse valla suurperede jõulutrallil Söögitoas. Edasi liikus kuusk eakate jõuluõhtule, peale mida tuli kuusk natukeseks koju tagasi ja rõõmustas huviringides osalejaid.
Neljapäeval oli valla volikogu ja kuusk kogus endale ehteid ka seal. Jõulupühadel rõõmustab kuusk neid inimesi, kes veedavad oma jõulud kohalikus hostelis.
Jõuluehteid on puud ehtimas juba praegu üle saja ja neid tuleb veel juurde ja juurde.


description: TAKDİR TOPLADILAR

title: TAKDİR TOPLADILAR


description: Loode-Jaapanis asuvas Itoigawa linnas puhkes eile suur tulekahju, kus tuld võttis umbes 140 hoonet. Tulekahju kutsuti appi kustutama ka sõjavägi.

title: Video: Loode-Jaapanis võttis tuld 140 hoonet


description: Indias Uttar Pradeshi osariigis sõitis Kanpuri lähistel rööbastelt välja reisirong. Õnnetuses sai viga vähemalt 43 inimest. Kanpuri peainspektori sõnul on surma saanud kaks inimest.

title: Video: Indias sai rongiõnnetuses surma vähemalt kaks inimest


description: Jõulunädalavahetus Argentinas möödus mitmete äikesetormide saatel ning nüüd on elanikud Buenos Airese provintsis kahlamas läbi suurvee, et otsida kuivemat paika.

title: Video: sajad Argentina elanikud evakueeruvad tulvavee eest


description: Indias Goa osariigis asuvas Dabolimi lennuväljal sõitis õhkutõusmise ajal stardirajalt välja Jet Airways'i lennuk.

title: Video: Goas sõitis lennuk õhkutõusmise ajal rajalt välja

maintext:
Goast Mumbaisse teel olnud lennuk libises stardirajalt välja tehnilise vea tõttu. Enne peatumist murul tegi lennuk 360-kraadise pöörde.
Õnnetuse hetkel oli õhusõiduki pardal 154 inimest, kellest 15 sai kergemaid vigastusi.
«Väga kurb, et selline asi juhtus, aga õnneks juhtus see Maa peal, mitte õhus. Kui see oleks õhus juhtunud, siis ma ei tea mis meist saanud oleks,» ütles Mumbaist pärit lennureisija.
India Lennuamet alustas juhtunu tõttu uurimisega.


description: Tennessee osariigis Cocke maakonnas põgenes jõuluhommikul vanglast kuus kinnipeetavat. Vangid põgenesid tualettpoti taha lõhutud augu kaudu.

title: Video: USAs põgenes kuus vangi WC-poti taga oleva augu kaudu


description: Prantsusmaa endine peaminister ja praegu sotsialistide presidendikandidaadiks kandideeriv Manuel Valls sattus neljapäeval jahupommi ohvriks.

title: Video: Prantsusmaa endisele peaministrile heideti jahupomm


description: Filipiinide president Rodrigo Duterte külastas teisipäeval taifuuniohvreid ning pidas neile kõne, milles ta ähvardas korrumpeerunud ametnikud helikopterist välja visata.

title: Video: Duterte ähvardas korruptandid helikopterist välja visata


description: Taimaa pealinnas Bangkokis kahjustas kolmapäeval politsei eest vastassuunavööndi kaudu põgenev veoautojuht 41 masinat ja vigastas kolme inimest.

title: Video: Tais vigastas vastassuunavööndi kaudu põgenev veokijuht kolme inimest


description: 7. detsembril valis Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu uueks akadeemikuks silmapaistva vaibakunstniku ja innuka rahvakultuuri eest seisja Anu Raua.

title: Anu Raud: ju neil oli siis kirjalõngaks vaja kedagi värvilist ja mustrilist

maintext:
Juhtkiri. Jutt eludest
«Sellist arsti, kes kunagi ei ole diagnoosiga eksinud, ei ole kusagil maailmas olemas. Patsiendid ootaksid, et arstid oleksid superinimesed ja kunagi ei eksiks, aga tegelikult töötame tõenäosustega. Vale otsuse tegemise oht on kogu aeg.»


description: 24 tundi

title: Paberleht

maintext:
Toatäis parimaid sõpru
Liane Lubi õpib loomaarsti abiks. Loomulikult on temagi kodus ruumi lemmikutele. Aga juttu ei tule punnis põskedega hamstrist ega kirjust kiisukesest, vaid kuuest pirakast kelgukoerast.


description: Politsei selgitab möödunud laupäeval aset leidnud kallaletungi asjaolusid.

title: Politsei otsib meeste ründajat

maintext:
Omasooihara paabulinnu tõejärgne uus ilm
AMMU ENAM pole põhjust rääkida kahest Eestist. Eestisid on rohkem, kui arvata võib. Isegi ühe eestlase sisse võib neid mahtuda rohkem kui üks. Ja on aja märk, et see saab olla just selline, nagu ise tahad.


description: Järgmine Sakala ilmub paberlehena kolmapäeval, 28. detsembril.

title: Järgmine paberleht ilmub kolmapäeval

maintext:
Jõuluostlejaid varitsevad libaäpid
Tele2 tootedirektor Katrin Aron hoiatab, et enne jõule on nii Google`i kui Apple`i mobiilirakenduste poodidesse jõudnud hulk libaäppe, mis võivad varastada raha või nakatada telefoni pahavaraga.


description: Kui võtta arvesse väljasõidud üle Eesti, teatrikino ja teised eriüritused, jõudis Ugala 2016. aastat kokkuvõtvas ametlikus publiku hulgas arvuni 63 028.

title: Ugala kasvatas kitsikuse kiuste publiku arvu


description: Pühapäeval astus Suure-Jaani kooli aulas jõulukontserdil «Oma laulud» kuulajate ette oma uuemate ja vanemate lauludega Siiri Sisask.

title: Lühtri fondi annetati raha ja üks maal

maintext:
Tasuta kontserdil oli kõigil kuulajatel võimalik teha oma heategu ning annetada Suure-Jaani Kondase maja sinise saali lühtri fondi. Annetati 195 eurot. Õhtu muusikaga sisustanud Siiri Sisask andis ühe oma maali, mis pannakse lähemas tulevikus oksjonile ja nii täieneb fond veelgi.
Kondase maja lühtri paigaldamiseks vajaliku summa loodab Suure-Jaani kultuurimaja koguda Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks, et siis kaunis 100 klaasdetailiga lühter nende saali ehiks.
Lühtri fondi on raha kogutud eelmise aasta detsembrist ning Suure-Jaani kultuurimaja juhi Anneli Kundla teatel on aastaga kogutud kümme protsenti vajaminevast summast. Uhke lühtri valmistavad Kondase majale kunstniku Eili Soon ja Kristjan Sisa.


description: «Niimoodi ei peaks ühegi inimesega käituma, ammugi siis veel riigipeaga, see pole lihtsalt soliidne,» vastas endine presidendiproua Evelin Ilves küsimusele, kas Ärma ümber puhkenud skandaalis tehti kellelegi liiga. «Väga suur osa räägitust ei vastanud tõele.»

title: Evelin Ilves: Ärma skandaaliga tehti Toomas Hendrik Ilvesele liiga

maintext: Evelin Ilves lisas, et tõe selgitamine ei ole ühe persooni kätes, ammugi tema omades, ning seetõttu ei olegi ta tahtnud sellesse oma panust anda.


description: Viljandi aastavahetuse ilutulestik lendab õhku Centrumi ja Uku keskuse naabruses asuvalt tühjalt kinnistult, kus aastaid tagasi tegutses bussipark.

title: Viljandi ilutuli tuleb ärikeskuste juures

maintext:
«Mullusega võrreldes asukoht ei muutu,» kinnitas ilutulestikku korraldava ettevõtte Arnika tegevjuht Eduard Tani.
Vaatajatel soovitas ta arvestada sellega, et tulestikku näeb neljast kandist, kuid vältida tasuks allatuult olemist. «Siis on oht tahma või mõne pisikese tükiga pihta saada,» selgitas Tani. «Need, kes soovivad kuuse all olevat möllu vältida, võivad vaadata Uku keskuse parklast, Savi või ka Jakobsoni tänavalt.»
Inimestel, kes tahavad enne või pärast linna ilutulestikku oma tulevärki õhku lasta, palus Tani kindlasti tähele panna, et see oleks maas korralikult toestatud. «Selle vastu eksitakse kõige enam ja siis lendab iga lask eri suunas,» lisas ta.


description: Kuigi kahe kolmandiku tööandjate sõnul jääb töövõtjatel puudu ametioskustest, teadmistest ja kogemustest, leidub Eesti tööturul ka tõelisi talente: tööd otsib näiteks 120 programmi valdav IT-spetsialist ja 17 keelt oskav õpetaja.

title: Eesti tööturult leiab tõelisi talente

maintext:
«Kahe kolmandiku tööandjate sõnul on häid töötajaid raske leida, sest töövõtjate oskused ja teadmised ei vasta nende ootustele,» ütles CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt.
Tema sõnul on praegu aktiivsete tööotsijate seas ka hulk selliseid inimesi, kelle kvalifikatsioonis ei tohiks küll kellelgi kahtlust olla. CV Keskuse vahendusel otsib sobilikku töökohta inimene, kellel on 14 kõrgharidust. «Kvalifitseeritud töötajaid on Eestis küll ja küll, kuid nendeni jõudmise nimel tuleb vaeva näha ning personalispetsialist peab oskama soovitud sihtrühma kõnetada,» rääkis Henry Auväärt.
Suur tööpakkumiste arv on loonud tööotsijatele valikuvõimaluse ja seega peavad tööandjad kiiresti õppima värbama konkurentsiolukorras. «Paljudel talendikatel tööotsijatel on korraga rohkem kui üks tööpakkumine, mis nõuab tööandjatelt kiiret reageerimist ja paremaid töökoha ning tööandja müügioskusi,» lisas Henry Auväärt.
Lõppeva aasta 11 kuuga kasvas kandideerijate arv Eestis 11 protsenti, tulenedes suuresti vabade ametikohtade kasvust. Keskmine ühele ametikohale kandideerijate arv püsis möödunud aastaga võrreldes samal tasemel.


description: Sagenenud on juhtumid, kus inimesed satuvad uut nutitelefoni soetades pahaaimamatult selliste mudelite otsa, mis pole pärit ametlikelt sissetoojatelt ning töötavad seetõttu puudulikult.

title: Telefoni tasub osta selle ametlikult sissetoojalt

maintext:
Tele2 müügi- ja turundusdirektori Kristjan Seema sõnul tuleks inimestel olla ettevaatlik nutitelefoni soetamisega elektroonikapoodidest, juhuslikest e-poodidest või välismaalt, sest sel juhul ei saa klient olla kindel, et ostetud telefon on toodetud Baltimaade regiooni jaoks.
«Hind võib sageli tunduda soodsam kui mobiilifirmas, aga telefonil ei pruugi olla meie võrkudele vajalikke sagedusi ja funktsioone,» kõneles Seema. Ta lisas, et mõnest sellisest müügikohast ostab klient telefoni põhimõtteliselt omal vastutusel ning varem tuleb vajalike funktsioonide ja sageduste toe olemasolus veenduma.
Teiste võimalike murekohtadena tõi Krista Seema välja probleemid seadme järelhoolduse ja kohalike teenuste toega, näiteks ei pruugi telefonis töötada mobiil-ID.
Välismaalt ostetud telefoniga tekivad aga mured pretensioonide esitamise ja järelhoolduse korral. «Kui telefon on ostetud Euroopa Liidust, garantii küll kehtib ja telefoni saab vajadusel hooldusesse viia, aga kui telefon tunnistatakse praagiks, võib klient sellesst ilma jääda ja uue seadme saada vaid sealt, kust ta telefoni soetas,» rääkis Tele2 müügi- ja turundusdirektor.


description: Kui suuremale osale meist tähendavad jõulupühad kolme pikka päeva koos lähedastega, siis on ameteid, mille esindajad kalendrisse märgitud punaseid kuupäevi puhkusena arvesse võtta ei saa. Nemad töötavad, kui graafik nii käsib. Käisime Viljandi politseinike ja päästjate pühadeaegset argipäeva kaemas.

title: Pühadepatrull ja jõulupäästjad rõõmustavad: tööd on vähe

maintext:
Viljandi politseijaoskonna ees kohtusime äsja Kõpust plaaniliselt patrullkäigult saabunud vanemkomissari Andrus Pulsti ja inspektori Mari-Ly Proosiga ning küsisime, kuidas pühade ajal töötamine mundrikandjatele näib ja kuidas pühad on seni möödunud.
„Jõululaupäeva ja esimese püha saime tänu graafikule kodus olla, täna aga on rutiinne tööpäev,“ ütles Pulst ning lisas, et kuigi tööplaan on tööplaan, soovitaksegi üldiselt töötada pigem jõulude ajal kui aastavahetusel. „Siis on lihtsalt tegemist rohkem. Meil on seekord võimalus aastavahetus kodus veeta.“
Mari-Ly Proos lisas, et jõululaupäeval ja esimesel pühal oli tööd tihedamalt, teine jõulupüha on aga seni rahulik olnud.
Päästeameti Viljandi komandos valitses õdus jõuluvaikus. Valves olevad mehed valmistasid parasjagu köögis süüa ja vaatasid puhketoas televiisorit. 24-tunnine valvekord oli äsja alanud, väljakutseid ei olnud veel saabunud.
Tänavused jõulud ongi päästjatele rõõmustaval kombel olnud üsna rahulikud: peale ühe üleköetud pliidi ei ole õnnetusi ette tulnud.
„Meile on rõõmsad päevad need, kui midagi ei juhtu,“ lausus valves olev Andres Arak. „Ilm on soe, see mängib suurt rolli. Kui praegu valitseks suured miinuskraadid, köetaks rohkem ja ka õnnetuste juhtumise tõenäosus oleks suurem. Meie valmisolekut ilm aga mõistagi ei mõjuta, oleme alati valmis reageerima.“
Et pühade lõpp on käega katsuda, pani Arak maanteedele suunduvaile roolikeerajatele südamele, et nood liikluses ettevaatlikud oleksid. „Ilm on niiske. Kui väike miinuskraad peaks teed libedaks muutma, võib tihedas liikluses ohtlikke olukordi tekkida. Olge tähelepanelikud ja arvestage teistega!“ toonitas ta.


description: Täna hommikul kella 6 seisuga olid sõiduolud Viljandimaa teedel valdavalt head ning ilmaprognooside kohaselt ei ole lähitundidel muudatusi oodata, teatas maanteeamet.

title: Teeolud Viljandimaal head, mujal mured libedusega

maintext:
Küll aga tasub siit kandist pühadeks külla või koju sõitjatel tähelepanelik olla Virumaa teedel, kus eilsetele plusskraadidele järgnenud öökülm muutis teed libedaks. Viimaste tundide jooksul on Virumaal juhtunud mitu libedusest tingitud liiklusõnnetust, teatas politsei- ja piirivalveameti Ida prefektuur.
„Praegu on teed väga libedad ja paari tunni jooksul on olnud mitu libedusest tingitud õnnetust. Palume kõiki liiklejaid olla väga tähelepanelikud ja teha endast kõik olenev, et teie teekond kulgeks võimalikult turvaliselt,“ ütles Ida prefektuuri operatiivjuht Tarvo Kruup. „Eeskätt tuleks valida teeoludele vastav sõidustiil – ei pea sõitma maksimaalse lubatud kiirusega, vaid valida tuleks selline kiirus, mis lubaks juhil vajadusel reageerida ootamatule takistusele või muutunud teeoludele. Äärmiselt oluline on piisava pikivahe hoidmine, et vältida võimalikku otsasõitu teisele sõidukile.“


title: Jõuluilm aastaga ei muutunud

maintext:
Augustis oli kohati külmem
Jõuluilm aastaga ei muutunud
Teise jõulupüha keskpäeval mõõdeti Viljandimaa õhutemperatuuriks +7,5 kraadi, mis tähendab, et ilm oli pisut soojem kui aasta tagasi ning ka pisut soojem kui mõne tänavuse augusti varahommikul.


description: Politseimaja lahtiste uste päev oli ühesuunaline ehk sisse ja välja said käia need, kes olid vabatahtlikult korrakaitsjate tööd uudistama tulnud. See ei meeldinud sugugi ainsale kainestusmaja kliendile, kes läbi raudukse sajatusi pildus ja kõiki kohtusse kaevata lubas.

title: Politseimaja lahtiste uste päev pani kainestuskambri asuka protestima

maintext:
Kella 11-ks kogunes Viljandi politseimaja juurde enam kui sada huvilist, kelleks enamasti olid lasteaiaealised lapsed koos vanematega. «See on tõesti üllatus, et teid nii palju on,» tunnistas politseimaja juht Künter Pedosk, kui politseinike spordisaalis külalistele tere ütles. «Aga see on meeldiv üllatus.»
Pedosk tõdes, et viimasel ajal on huvi politseitöö vastu suurenenud ja ka abipolitseinike hulk kasvab. «See on muidugi väga tore.»
Et rahvast oli arvatust enam, jagati külalised kahte suurde rühma ning mindi politseinike tööd uudistama. Arestikambris sai lastele ja nende vanematele selgeks, et korrakaitsjate tööga pole sugugi kõik rahul. Oma häälekat vastuseisu Eesti korrakaitsele avaldas ainus kainetuskambris aega veetev mees, kes lubas läbi raudukse karjudes esmalt politseinikud oma rahu rikkumise eest kohtusse kaevata ning läkitas siis veel sajatusi.
See kainestuskambri uks oli kolmapäeva ennelõunal üks vähestest, mis jäigi lukku ning kuhu uudistajad sisse piiluda ei saanud. Ka arestikambrid, kus istuvad pikemaks ajaks kinnipeetud kahtlusalused, hoiti lukus.
«Kes meil arestimajas on?» küsis patrullipolitseinike juht Alar Sadam lastelt.
«Pätid!» hüüdsid kaks poissi kiirelt. «Ja vangla!» lisas üks.
Seepeale seletas Sadam külalistele, mis on vahe vanglal ja politsei arestikambril ning kuidas erineb neist veel kainestuskamber. «Paljudele tuleb üllatusena, et kainestuskambris olemise eest politsei raha ei küsi ja trahvi ei tee,» selgitas Sadam. «Kainenema tuuakse inimene tihti selleks, et ta ei langeks ise kuritegevuse ohvriks või on tal vaja aega rahunemiseks.»
Sadam nentis, et nii kainetus- kui arestikambrisse paigutatud inimesi peavad politseinikud väga hoolikalt valvama, sest nii mõnigi soovib seal panna käe oma elu külge. «Mitmel korral on valvurid avastanud, et inimene on end oma riietega üritanud üles puua, ja palju inimesi on siin ära päästetud,» sõnas ta. «Nii mõnelgi on tulnud kambris ka täiesti alasti olla, et ta endale ohtlikuks ei muutuks.»
Lisaks arestikambrile said huvilised näha, kuidas politseinikud hoiavad kaamerate abil ühest ruumist kogu linnal silma peal, kuidas töötab välijuht ning millised on politseinike relvad ja sõidukid.


description: Teisipäeval kell 10.47 tuli häirekeskusele teade, et Kolga-Jaani vallas Taganurga külas kärssab sigala pööningul saepuru.

title: Tühjas sigalas süttis kummalisel moel vahelagi

maintext:
Kohapeal selgus, et pööningul hõõgus saepuru ligikaudu ühe ruutmeetri ulatuses. Päästjad kustutasid selle kella 11.25-ks ning jäid veel paarikümneks minutiks olukorda jälgima. Sigalas loomi ei olnud.
Tulekahju tekkepõhjus on teadmata, sest elektrijuhtmeid pööningul ei olnud ja mingeid töid seal ei tehtud.


description: Viljandi maavalitsus annab teada, et 31. detsembril on bussi nr 6 viimane väljumine Jakobsoni peatusest kell 22.10 ja Suur-Kaare peatusest kell 22.25. Buss nr 6 lõpetab kell 22.40 Jakobsoni peatuses. Teised bussid sõidavad tavapärase graafiku alusel.

title: Aastavahetus toob muudatusi bussigraafikus


description: Viljandimaa kruusateede seisukord on viimasel ajal nii hulluks muutunud, et maaliinide bussijuhid tõrguvad mõnele lõigule sõitmast. Nagu sellistel puhkudel ikka, jäävad kannatajaiks süütud sõitasoovijad.

title: Bussijuht auklikule teele ei sõitnud ja jättis inimesed kõleda tuule kätte

maintext:
Sel nädalal pöördus maavalitsusse naine, kes oli lootnud 23. detsembri õhtul koos lapsega Tarvastu vallast Mõnnaste külast Viljandisse sõita. Ehkki nad olid end aegsasti peatusesse sättinud, jäi sõit tegemata, sest bussi ei tulnud. Et peatus on keset lagendikku, lõikava tuule meelevallas, avaldas naine ametnikele läkitatud kirjas nördimust, et neile vahetult enne jõulupühi selline ebameeldiv kingitus tehti.
Sakala küsis juhtunu kohta maakonna idapoolses servas ühistransporti korraldava osaühingu Automen Viljandi osakonna juhilt Urmas Saaremetsalt ning sai kinnituse, et tol õhtul oli Mustlast Väluste kaudu Viljandisse sõitev bussijuht jätnud tõesti Mõnnastesse põikamata. Kui asi ilmsiks tuli, oli roolikeeraja tehtut põhjendanud hullude teeoludega.
Täpsemalt olevat ta seletuses rõhunud sellele, et Mõnnaste kandis on teed viimasel ajal nii pehmed ja auklikud, et seal pole võimalik sõita kiiremini kui 30 kilomeetrit tunnis ja see muudab võimatuks graafikust kinnipidamise.
Lapsed õigeks ajaks linna
«Seekord olevat tal peal olnud lapsed, kes ütlesid, et peavad kindlasti õigeks ajaks Viljandisse saama, et kohe järgmisele bussile istuda. Nii ta otsustaski neile vastu tulla ja jätta Mõnnastest läbi minemata,» rääkis Urmas Saaremets.
Bussifirma kohalik juht ei hakanud bussijuhti otsesõnu kaitsma, kuid nentis, et mõistab tema argumente. «Ainus häda oli see, et ta ei andnud oma otsusest meile kohe teada,» lausus ta.
Maakondliku ühistranspordi korraldamise eest vastutava maavalitsuse arenguosakonna juhataja Kaupo Kase avaldas kahetsust, et inimesi enne jõule tee ääres tulutult ootama sunniti, ning avaldas lootust, et edaspidi sellised asjad ei kordu. Samas pidi temagi nentima, et teed on viimasel ajal väga nigelad ja see mõjutab paratamatult bussiliiklust.
«Olen viis aastat bussitranspordiga tegelnud ega mäleta, et varem oleks nii suurel osal riigiteedest nii suuri probleeme olnud. Eks me pea siin tõdema, et odavamate töötegijate leidmiseks korraldatud hanked ei anna head tulemust. Vähese raha eest saabki vähese kvaliteedi,» arutles Kase.
Lisaks leidis ta, et riik investeerib siin kandis teedesse liiga vähe ning see hoiab Viljandi maakonda endiselt kogu Eesti mõttes kõige suurema kruusateede osaga maakondade esirinnas.
Kui liita kõik kruusateed, kus Viljandimaal ühistransport liigub, tuleb kokku 281 kilomeetrit. Seda on peaaegu sama palju kui Viljandist läbi Riia Leedu piirini.
Sel aastal kehvem
Nii Kaupo Kase kui Urmas Saaremets märkisid, et teede hooldamine muutus silmanähtavalt halvemaks pärast seda, kui maanteeamet andis jaanuaris töötegemise Jõgeva päritolu aktsiaseltsi Vooremaa Teed ja selle alltöövõtja aktsiaseltsi Eesti Keskkonnateenused kätte. Varem oli seda tööd teinud osaühing Sakala Teed.
Saaremets avaldas ühtlasi kahtlust, kas hooldajate käsutuses on kruusateede korrashoiuks sobilikke masinaid. «Bussijuhid pole juba ammu ühtki teehöövlit näinud. Paistab, et kõik püütakse ära teha traktoritega. Aga see ei anna head tulemust,» arutles ta. Samuti leidis bussifirma esindaja, et hooldaja pole küllalt kiire, et kasutada heitlikes ilmaoludes aukude tasandamiseks sobilikke päevi.
Vooremaa Teede hooldejuht Andrus Veerla eeltoodud kriitikaga ei nõustunud, öeldes, et teid ei pea profileerima tingimata höövliga, vaid selleks sobivad ka muud masinad. Küll aga tunnistas ta, et sel sügisel pole olnud piisavalt päevi, mil meestel oleks võimalik tööd teha. Kui pole üht probleemi, on teine – kord sulatab, kord külmetab. «Aga kui võimalik, oleme väljas ja anname endast parima. Nii näiteks tehti sealsamas Väluste teel eile (teisipäeval – toimetus) tööd nii päeval kui ööl.»
Asjale laiemalt vaadates avaldas Veerla arvamust, et teid oleks tarvis rohkem remontida, sest liiga õhukeseks kulunud kruusakihile pole võimalik vee äravooluks sobilikke kaldeid luua. Ka kraavid on tema hinnangul olematud. «Kõiki asjaolusid arvesse võttes võime kui tahes palju vaeva näha, aga head tulemust pole lootustki saavutada,» sõnas ta.
Hooldaja hinnangul saaks teed korda vaid siis, kui riik leiab võimaluse maateed musta katte alla viia või vähemalt kruuskatte kohendamisse rohkem raha panna.


description: Jälgides kella seierite ühtlast liikumist sihverplaadil, on raske väita, et aeg pole kindel suurus. Siin ta on: kõigile täpselt ühepikkune ja ühtviisi halastamatu. Füüsikaliselt ja füüsiliselt pole millegi üle vaielda. Aga...

title: Suur võrdlusgalerii. Lohista hiirt ja vaata, kuidas Viljandi on muutunud

maintext:
... hoopis omaette lugu on, kui avada vana fotokarp. Ühtäkki on aeg suhteline mõiste, mille tähendus sõltub suuresti sellest, kes parasjagu hindab ning kas ta vaatab elus ette- või tahapoole. Lasteaialapsele on 25 aastat lihtsalt üks hoomamatu numbrite ja sõnade mäng. Nooruk oskab veerandsadat aastat ehk enam-vähem ette kujutada, kuid ei viitsi sellega enamasti pead vaevata. Elukogenud inimesed seevastu heidavad nostalgiliselt pilgu üle õla ja ohkavad: küll see aeg on ikka kiiresti läinud!
Sama kehtib linnade kohta. 700 aasta vanuses hansalinnas viimasel 25 aastal asetleidnud muutused ei pruugi pikas vaates olla teab mis murrangulised. Ometi on need kaasaegsetele kõige olulisemad mõeldavaist. Ükskõik, kui palju me ka ei tähtsustaks hingelisi väärtusi, asisele elukeskkonnale jääb meie enesetunde kujunemises suur roll. See, milline näeb linn meie ümber välja, määrab vahel ehk rohkemgi, kui aimata oskame.
Sel sügisel möödus 25 aastat päevast, mil Viljandi sai tagasi omavalitsuslikud õigused. Sealtpeale on linnas aset leidnud lugematu hulk positiivseid arenguid, mis raskustest hoolimata on siinset eluolu paremaks ja ilusamaks muutnud. Pole palju öelda, et Eesti iseseisvuse taastamisele järgnenud periood on toonud varem väsinud vanaprouat meenutanud linna näole tagasi nooruslikke jooni.
Olgu selle kinnituseks juuresolevad kaadrid. Kõrvuti on seatud praegu avanevad ning aastate eest täpselt samas kohas jäädvustatud vaated.
Lohista pildil hiirt ning vaata, kuidas linn on muutunud.
Tallinna tänav. Kohas, kus kunagi oli sõjaväeosa müür, seisab nüüd kultuuriakadeemia peahoone.
Lossimägede veerel lagunenud vanast aidast on saanud nüüdisaegne pärimusmuusika keskus ja folgipealikust Ando Kivibergist Viljandi linnapea.
Uku tänav. Noortevangla asemele on kerkinud Uku kaubanduskeskus.
Tallinna ja Turu tänava nurgal kunagi asunud ühekorruselise toidupoe asemel on nüüd pank ja linnaraamatukogu.
Tartu tänav. Hiljuti lammutati tänava äärest madalad müügipaviljonid. Muidu on vaatepilt paari kümnendiga võrdlemisi vähe muutunud.
Rubiini park. Kohas, kus asus kino, on nüüd lage plats.
Vabaduse plats. Spordihoonel on juurdeehitis ning pank näeb välja märgatavalt teistsugune kui algul.
Kinnisest kaubamaja hoovist on saanud avalik parkla. Kadunud on kodutarvete kauplusena kasutatud kaarhall ning naaberkrundile on rajatud tennisehall.
Uue ja Tallinna tänava nurgale on kerkinud kaubanduskeskus. 1990. aastatel tegutsenud Statoili teenindusjaama asemel on Alexela automaattankla.
Lääne tänav. Paala kaubahallist on saanud Maksimarket.
Turu parkla on saanud viisaka sillutise ning Leola ärikeskust on märgatavalt ajakohastatud.
Tallinna tänav. Centrumi kaubanduskeskus ja tulevane kino on postkontori alla neelanud.
Tallinna ja Jakobsoni tänava ristmik oli aastate eest märksa kitsam, sest sellesse lõikus vana puumaja. Nüüdseks on see lammutatud ning teisele poole teed on kerkinud Mainori ärikeskus.
Valuoja põhikooli (Viljandi III 8-klassilise kooli) asemel on nüüd gümnaasium.
Mahajäetud sõjaväeosa asemel on Centrumi kaubanduskeskuse parkimisplats.
Järve tänav ja vanad elumajad selle ääres on läbi teinud põhjaliku remondi.
Kaua laokil olnud Uueveski trepistik on saanud tänu kaasavale eelarvele värske väljanägemise.
Tallinna ja Uku tänava nurgalt on kadunud noortevangla ning selle asemel tegutseb Uku kaubanduskeskus.
Paalalinna raudteeületuskoha juurest on kadunud seal pikalt seisnud hiiglaslik pooleli olev leivakombinaadi hoone.
Jõulupuu püstitamine Vabaduse platsile on vana traditsioon.
Arkaadia aeda on rajatud promenaad ning äri- ja eluhooned.
Lossimägede servast on kadunud räpane välikäimla ning vana mõisaait on kujundatud pärimusmuusika keskuseks.
Kaubamaja kõrval tegutses 1990. aastate keskel kiirtoidukohvik Hundinui, mis on nüüdseks lammutatud.
Vabaduse platsi ääres seisev ametite maja ehitati 1990. aastate lõpul ümber.
Turu tänaval leivakombinaadi territooriumi servas seisis 1990. aastate algul leivaputka, mille juures lookles värske kauba saabudes pikk järjekord.
Kõrgemäe tänav
Tartu tänava lehekioski asemel on nüüd elupuudega palistatud suvekohvik.
Tartu ja Tallinna tänava nurgal olev eakas maja on olnud remondis juba mitu aastat. Väga sarnane vaatepilt avanes samas kohas ka 1990. aastate lõpus.
Vanale veetornile on paigaldatud uus vaateplatvormiga kiivriosa.
Praegune Bonifatiuse gildi maja seisis vahepeal tühjana.
Jakobsoni tänaval on eakas torniga maja asendatud tänapäevase elamuga.
Lehekülje kokkupanekul oli abiks Viljandi muuseumi spetsialist Herki Helves. Aitäh.


description: Täna, 21. detsembril on toomapäev, mis vanasti tähendas jõuluaja ja pühadeks valmistumise algust. Kambrid kraamiti ära ja mööda küla hakkas rändama Tahma-Toomas, millest igaüks kiiresti lahti tahtis saada.

title: Vanarahvas tervitas talve toomapäeval

maintext:
Toomapäev langeb enam-vähem talvise pööripäevaga kokku ja on päikeseaasta lõpupäev – ülitähtis kriitiline pöördepunkt, kirjutab eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas Berta. Skandinaavias algas toomapäeval uus aasta ning skandinaavia ja germaani mõjualal elanud eestlaste rahvakalendris on jälgi mõlema tavadest.
Toomapäeval tuli peletada kurje jõude, et kindlustada valgusele ja päikesele uus jõud. Liikvel arvati olevat surnute hinged, Toomast on peetud paganluseajast säilinud surma(haldja)ks. Kristluses oli Toomas I sajandi apostel, kes oli tuntud oma uskmatuse ja skeptitsismiga. Ta on arhitektide patroon – pühakupärimuse järgi ehitanud India kuningale palee – ja pimedate patroon –oma vaimse pimeduse tõttu. Vähemalt XVII sajandist alates on kirjalikke andmeid sellest, et Toomas on katku ja igasuguste raskete haiguste patroon.
Toomapäevast alates suuremaid töid ei tehtud, sest oli alanud jõuluaeg. Keelatud olid kõik tööd peale pühadega seotu ehk lubatud olid eeskätt koristamine, kraamimine ja pühadetoitude valmistamine. Eriti keelatud oli kedrata ja jahvatada, aga ka puid raiuda.
Algas pühadetoitude valmistamine, tehti vorste, leiba ja Põhja-Eestis õlut. Seapea söömisega tagati sigade edenemine. Toomapäeva juurde kuuluvad pähklid ja õlu.
Enne pühi tuli mustus ja laiskus minema saata kaltsu- ja õlenukuna. See Tahma-Toomas, Must-Toomas või Jõulu-Toomas valmistati vanadest riietest, topiti täis õlgi ja kaltse ning viidi pimeduse varjus teise peresse. Kui Tahma-Toomast ei märgatud ega viidud edasi, siis tähendas see laiskuse, mustuse, lohakuse, räpasuse ja muude halbade asjade majja tulekut. Leitud kaltsunukku vemmeldati ja visati ta siis uksest välja. Tavaliselt rändas Tahma-Toomas uue aasta saabumiseni ukse tagant ukse taha ja märgistas pere, kelle ukse tagant ta uusaastahommikul leiti.


description: Teisipäeval kell 2.40 tuli häirekeskusele teade Mõisakülas Sihveri tänaval põlevast sõiduautost. Päästjad kustutasid selle kella 3.21-ks.

title: Mõisakülas põles auto


description: Viljandi spordihoones sai täna teoks traditsiooniline käsipallisõprade jõuluturniir. Platsil podises tuline mängukatel ning omavahel võtsid mõõtu nii kõhukad soliidses eas mehed kui koolipoisid. Publikule, kes täitis vana saali seinaääred, pakuti nii ründajate iluväravaid kui väravavahtide paraadtõrjeid.

title: Käsipallirõõmuga jõulukilode vastu

maintext:
HC Viljandi peatreener Marko Koks. Foto: Elmo Riig.
HC Viljandi peatreener Marko Koks (pildil) rassis väljakul ja täitis vilemehe kohuseid vaheldumisi. „Seekord on meil seitse meeskonda välja tulnud, senistest turniiridest kõige rohkem,“ nentis ta, nägu rahulolust säramas. „Inimesed tulevad hea meelega end liigutama ja jõuluroogasid kehast välja higistama.“
Koksi sõnul on jõuluturniiri korraldatud juba vähemalt 15 aastat. „Päris algusaegade omi ei suudagi meenutada ja järjepidamine on sassi läinud, aga vähemalt 15. kord peaks see tõesti olema. See turniir on meil sõpruskondlik ettevõtmine: üheskoos tulevad teisel jõulupühal sportima endised ja praegused mängijad ning nende sõbrad. On ka täitsa algajaid. Tänagi on platsil selliseid, kes esimest korda käsipalli mängivad,“ rääkis ta ja lisas, et tulemus pole sel turniiril oluline, silmas peetakse vaid mängurõõmu. „Seda turniiri oodatakse kogu aasta.“
HC Viljandi esindusmeeskond puhkab kuni 18. jaanuarini. Siis alustab ta taas treeninguid, et naasta koduliiga lainele ja keskenduda ka mängudele Balti liigas. Eesti meistriliigas hoiab meeskond praegu neljandat ja Balti liigas oma alagrupi kolmandat kohta.


description: Sakala kuulutustekülge saab lugeda SIIT.

title: 28. detsembri Sakala kuulutused