description: Kuressaare päevakeskuse maja avati 1999. a jaanuaris. Päevakeskuse tegevused on osa Kuressaare Hoolekande tegevustest. Varem oli sihtasutusena tegutsev asutus iseseisev organisatsioon, kuid alates 1.07.2016 on Kuressaare Hoolekanne Kuressaare linnavalitsuse allasutus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tule päevakeskusesse!

maintext:
Kuressaare Sõnumid
Tule päevakeskusesse!
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kuressaare päevakeskuse maja avati 1999. a jaanuaris. Päevakeskuse tegevused on osa Kuressaare Hoolekande tegevustest. Varem oli sihtasutusena tegutsev asutus iseseisev organisatsioon, kuid alates 1.07.2016 on Kuressaare Hoolekanne Kuressaare linnavalitsuse allasutus.
Asutuse eesmärk on osutada Kuressaare linna rahvastikuregistris olevatele eakatele, puuetega inimestele, toimetulekuraskustes isikutele ja peredele sotsiaalteenuseid nende toimetuleku säilitamiseks ja soodustamiseks ning huvitegevuse võimaldamiseks.
Meie päevakeskusesse on oodatud igas vanuses huvilised, kuid valdavalt külastavad päevakeskust pensionärid, kelle jaoks on maja kokkusaamispaik, et omavahel aktiivselt suhelda, sisustada vaba aega, võtta osa erinevatest huviringidest.
Huvilistel on võimalik osa võtta mälumängust, kus saab oma teadmisi proovile panna; osaleda algajate või edasijõudnute arvutiõppes; vaadata filmide pärastlõunal päevakeskuses ja mujal toimunud erinevatest üritustest salvestusi ning dokumentaal- ja teisi filme; käia kahes erinevas kunstiringis, mida juhendavad Aili Jung ja Elja Parbus; õppida kangastelgedel kudumist; osaleda eakate endi juhendatavates käsitööringides; käia tasulises algajate ja edasijõudnute inglise keele kursusel; osaleda erinevates liikumisringides, mille kohta saab informatsiooni otse juhendajatelt: pilates, tervisevõimlemine, ravivõimlemine, võimlemine, rivitants, jooga, kõhutants, seenioride tants.
Vähemalt kord nädalas toimuvad loengud või vestlused elulistel teemadel: tervishoiust, ohutusest, liiklusest, liikumisest, toitumisest, toiduvalmistamisest, reisimuljetest, sotsiaalvaldkonnast, kalendritähtpäevadest, keskkonnast jne. Kord kuus toimuvad kontserdid või etendused või laulu- ja tantsupärastlõunad või tähistatakse koos pidulikke tähtpäevi.
Päevakeskuses tegutsevad aktiivselt pensionäride ühendus ja Saaremaa seeniormeeste klubi, kes korraldavad põnevaid väljasõite nii Saaremaal, mujal Eestis kui ka välismaal ning on suureks abiks päevakeskuse ürituste korraldamisel. Igas kuus pakume silmailu uue kunstitööde näitusega. Samuti on keskuse külastajatel võimalik lugeda värskeid ajalehti, raamatuid ja neid koju laenutada; vaadata ELVI (videohooldusteenuse) saateid, kus toimuvad erinevad loengud, kontserdid, ühislaulmised, toolivõimlemine, mälumäng, raamatute ettelugemine ning palju muud. Lisaks kantakse üle päevakeskuses toimuvaid loenguid ja üritusi, mida on võimalik ka kodus vaadata; kasutada avalikuks kasutamiseks mõeldud arvutit all saalis.
Päevakeskuses on võimalik soodustingimustel lõunatada. Meil on rikkalik menüü ja maitsvad toidud, saab osta sooja toitu koju kaasa nii meie kui oma pakendis, süüa hommikusööki, juua kohvi või teed; pesu pesta; saunas või duši all käia; kasutada juuksuri- või iluteenust; mõõta kolesterooli, vererõhku, -suhkrut, üürida ürituste korraldamiseks ja isiklike tähtpäevade tähistamiseks päevakeskuse ruume.
Päevakeskuses käimine ja selle tegevustest osavõtt tagab pensionärile sotsiaalse ja füüsilise aktiivsuse, annab talle kogukonda kuulumise ja ühiskonnaellu kaasatuse tunde ning teadmise, et ta on siia alati oodatud ning et see ongi koht, kus väärikalt vananeda.
Kuressaare Hoolekanne pakub lisaks päevakeskuse teenusele veel igapäevaelu toetamise ja toetatud elamise teenust, kus teenuse saajatel kujundatakse iseseisvat toimetuleku- ja tööoskust, juhendatakse sotsiaalsete suhete loomisel, säilitamisel ning arendamisel, valmistatakse ette iseseisvaks elamiseks, et tagada nende sotsiaalne toimetulek ja integratsioon; avahooldusteenust eakatele ja puuetega inimestele, mida osutame isikutele kodustes tingimustes, mille raames pakume koduabi- ja isikuabiteenust, et aidata inimesel harjumuspärases keskkonnas toime tulla; tööpäevadel sooja toidu kojuviimise teenust u 270 inimesele, kellel on tervislikust seisundist, funktsioonihäirest või elukeskkonnast tingitult kõrvalabi vajadus; sotsiaaltranspordi teenust eakatele ja puuetega inimestele iseseisva toimetuleku toetamiseks ning võrdsete võimaluste tagamiseks osalemisel ühiskonnaelus; sotsiaaleluruumi teenust toimetulekuraskustes isikutele ja peredele; võimalust kasutada varjupaiga- ja turvakodu teenust; iseseisvat toimetulekut soodustavat sotsiaalteenust pikaajalistele töötutele esmaste tööharjumuste taastamiseks.
Kuressaare Hoolekandes pakutavate teenuste ja võimaluste kohta leiab infot päevakeskuse infostendidelt, aga ka helistades telefonil 453 3528 või meie kodulehel www.kuressaarehoolekanne.ee
Päevakeskuses tegutsevatesse ringidesse saab huviline registreeruda, võttes juhendajaga isiklikult ühendust või helistades alljärgnevatele kontaktidele:
Kõhutants – Reelika Adamson, 524 0107
Ravivõimlemine – Meida Faust, 5740 4264
Rivitants – Külli Teinberk, 5451 5977
Tervisevõimlemine, jooga ja seenioride tants – Õie-Laurielle Väli, 5663 1946
Pilates ja algajate võimlemine – Vika Viss, 5330 8173
Jooga – Haivi Kopliste, 513 6440, Katrin Kivi, 513 7511, Jaanika Kütt, 5390 0220
Tervisevõimlemine – võimlemisklubi Gymnastica, 520 3585
Eakate käsitööring – Asti Beljajeva, 455 7529
Kunstiring – Elja Parbus, 5687 1232
Kunstiring ja kangastelgedel kudumine – Aili Jung, 526 3705
Eakate arvutiõpe algajatele ja nõrgalt edasijõudnutele – Janne Mets, 514 5072 Autor: MM Neljapäev, 15. september 2016.Asutuse eesmärk on osutada Kuressaare linna rahvastikuregistris olevatele eakatele, puuetega inimestele, toimetulekuraskustes isikutele ja peredele sotsiaalteenuseid nende toimetuleku säilitamiseks ja soodustamiseks ning huvitegevuse võimaldamiseks.Meie päevakeskusesse on oodatud igas vanuses huvilised, kuid valdavalt külastavad päevakeskust pensionärid, kelle jaoks on maja kokkusaamispaik, et omavahel aktiivselt suhelda, sisustada vaba aega, võtta osa erinevatest huviringidest.Huvilistel on võimalik osa võtta mälumängust, kus saab oma teadmisi proovile panna; osaleda algajate või edasijõudnute arvutiõppes; vaadata filmide pärastlõunal päevakeskuses ja mujal toimunud erinevatest üritustest salvestusi ning dokumentaal- ja teisi filme; käia kahes erinevas kunstiringis, mida juhendavad Aili Jung ja Elja Parbus; õppida kangastelgedel kudumist; osaleda eakate endi juhendatavates käsitööringides; käia tasulises algajate ja edasijõudnute inglise keele kursusel; osaleda erinevates liikumisringides, mille kohta saab informatsiooni otse juhendajatelt: pilates, tervisevõimlemine, ravivõimlemine, võimlemine, rivitants, jooga, kõhutants, seenioride tants.Vähemalt kord nädalas toimuvad loengud või vestlused elulistel teemadel: tervishoiust, ohutusest, liiklusest, liikumisest, toitumisest, toiduvalmistamisest, reisimuljetest, sotsiaalvaldkonnast, kalendritähtpäevadest, keskkonnast jne. Kord kuus toimuvad kontserdid või etendused või laulu- ja tantsupärastlõunad või tähistatakse koos pidulikke tähtpäevi.Päevakeskuses tegutsevad aktiivselt pensionäride ühendus ja Saaremaa seeniormeeste klubi, kes korraldavad põnevaid väljasõite nii Saaremaal, mujal Eestis kui ka välismaal ning on suureks abiks päevakeskuse ürituste korraldamisel. Igas kuus pakume silmailu uue kunstitööde näitusega. Samuti on keskuse külastajatel võimalik lugeda värskeid ajalehti, raamatuid ja neid koju laenutada; vaadata ELVI (videohooldusteenuse) saateid, kus toimuvad erinevad loengud, kontserdid, ühislaulmised, toolivõimlemine, mälumäng, raamatute ettelugemine ning palju muud. Lisaks kantakse üle päevakeskuses toimuvaid loenguid ja üritusi, mida on võimalik ka kodus vaadata; kasutada avalikuks kasutamiseks mõeldud arvutit all saalis.Päevakeskuses on võimalik soodustingimustel lõunatada. Meil on rikkalik menüü ja maitsvad toidud, saab osta sooja toitu koju kaasa nii meie kui oma pakendis, süüa hommikusööki, juua kohvi või teed; pesu pesta; saunas või duši all käia; kasutada juuksuri- või iluteenust; mõõta kolesterooli, vererõhku, -suhkrut, üürida ürituste korraldamiseks ja isiklike tähtpäevade tähistamiseks päevakeskuse ruume.Päevakeskuses käimine ja selle tegevustest osavõtt tagab pensionärile sotsiaalse ja füüsilise aktiivsuse, annab talle kogukonda kuulumise ja ühiskonnaellu kaasatuse tunde ning teadmise, et ta on siia alati oodatud ning et see ongi koht, kus väärikalt vananeda.Kuressaare Hoolekanne pakub lisaks päevakeskuse teenusele veel igapäevaelu toetamise ja toetatud elamise teenust, kus teenuse saajatel kujundatakse iseseisvat toimetuleku- ja tööoskust, juhendatakse sotsiaalsete suhete loomisel, säilitamisel ning arendamisel, valmistatakse ette iseseisvaks elamiseks, et tagada nende sotsiaalne toimetulek ja integratsioon; avahooldusteenust eakatele ja puuetega inimestele, mida osutame isikutele kodustes tingimustes, mille raames pakume koduabi- ja isikuabiteenust, et aidata inimesel harjumuspärases keskkonnas toime tulla; tööpäevadel sooja toidu kojuviimise teenust u 270 inimesele, kellel on tervislikust seisundist, funktsioonihäirest või elukeskkonnast tingitult kõrvalabi vajadus; sotsiaaltranspordi teenust eakatele ja puuetega inimestele iseseisva toimetuleku toetamiseks ning võrdsete võimaluste tagamiseks osalemisel ühiskonnaelus; sotsiaaleluruumi teenust toimetulekuraskustes isikutele ja peredele; võimalust kasutada varjupaiga- ja turvakodu teenust; iseseisvat toimetulekut soodustavat sotsiaalteenust pikaajalistele töötutele esmaste tööharjumuste taastamiseks.Kuressaare Hoolekandes pakutavate teenuste ja võimaluste kohta leiab infot päevakeskuse infostendidelt, aga ka helistades telefonil 453 3528 või meie kodulehel www.kuressaarehoolekanne.eePäevakeskuses tegutsevatesse ringidesse saab huviline registreeruda, võttes juhendajaga isiklikult ühendust või helistades alljärgnevatele kontaktidele:Kõhutants – Reelika Adamson, 524 0107Ravivõimlemine – Meida Faust, 5740 4264Rivitants – Külli Teinberk, 5451 5977Tervisevõimlemine, jooga ja seenioride tants – Õie-Laurielle Väli, 5663 1946Pilates ja algajate võimlemine – Vika Viss, 5330 8173Jooga – Haivi Kopliste, 513 6440, Katrin Kivi, 513 7511, Jaanika Kütt, 5390 0220Tervisevõimlemine – võimlemisklubi Gymnastica, 520 3585Eakate käsitööring – Asti Beljajeva, 455 7529Kunstiring – Elja Parbus, 5687 1232Kunstiring ja kangastelgedel kudumine – Aili Jung, 526 3705Eakate arvutiõpe algajatele ja nõrgalt edasijõudnutele – Janne Mets, 514 5072
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile peeti Kuressaare kesklinnas juba traditsiooniks saanud tänavapiknikku, kus sedakorda oli osalejaid suisa kolme tuhande ringis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MEIE MAA TV: Kuressaare tänavapiknik osutus ülimenukaks

fasttext_language: et


description: Saaremaa laevatehas Baltic Workboats AS ehitab politsei- ja piirivalveametile multifunktsionaalse laeva, mille ülesanneteks on reostustõrje, avamerepatrull, otsingu- ja päästetööd ning põlengute kustutamine merel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Saaremaal valmiv reostustõrjelaev saab erakordselt võimekas
Autor: Ann Katarina Meri Reede, 30. september 2016.
TTÜ väikelaevaehituse kompetentsikeskuse mehaanik-laborant Tarmo Sahk PPA uue laeva katsemudelile veeliini märkimas. FOTO: Valmar Voolaid
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR.
NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine.
Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.


description: Altkäemaksu võtmises kahtlustatav endine Tallinna Sadama juhatuse liige Allan Kiil andis Tallinna Sadama vastu sisse tsiviilhagi töölepingu lõpetamise tõttu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kiil andis sadama kohtusse

maintext:
Uudised
Kiil andis sadama kohtusse
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: ERR Laupäev, 03. september 2016. Allan Kiil. Altkäemaksu võtmises kahtlustatav endine Tallinna Sadama juhatuse liige Allan Kiil andis Tallinna Sadama vastu sisse tsiviilhagi töölepingu lõpetamise tõttu.
Seda kinnitas ERR-i portaalile Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm.
“Hagi on esitanud Allan Kiil töölepingu lõpetamise protsessi suhtes. Puudutab konkurentsikeelu hüvitist,“ ütles Kalm. Summa, mida Kiil nõuab, on 24 000 eurot.
Hagi avaldust Kiili poolt nimetas Kalm kummaliseks. “Ma pole seda liialt palju analüüsinud, aga see on vähe kummaline,“ kommenteeris ta.
Tallinna Sadam plaanib ka ise võimalikku tsiviilhagi nii Allan Kiili kui ka Ain Kaljuranna vastu.
“Sellist hagiavaldust veel ei ole esitatud, aga analüüs käib. Ootame ikkagi, mida toob kriminaaluurimine. Me ju ei tea kõiki fakte ja selle pealt siis otsustame,“ selgitas Kalm. Seda kinnitas ERR-i portaalile Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm.“Hagi on esitanud Allan Kiil töölepingu lõpetamise protsessi suhtes. Puudutab konkurentsikeelu hüvitist,“ ütles Kalm. Summa, mida Kiil nõuab, on 24 000 eurot.Hagi avaldust Kiili poolt nimetas Kalm kummaliseks. “Ma pole seda liialt palju analüüsinud, aga see on vähe kummaline,“ kommenteeris ta.Tallinna Sadam plaanib ka ise võimalikku tsiviilhagi nii Allan Kiili kui ka Ain Kaljuranna vastu.“Sellist hagiavaldust veel ei ole esitatud, aga analüüs käib. Ootame ikkagi, mida toob kriminaaluurimine. Me ju ei tea kõiki fakte ja selle pealt siis otsustame,“ selgitas Kalm.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval kl 19 saab esmakordselt Saaremaal Nasva klubis näha Selja Lauluseltsingu 15. sünnipäevaks valminud lustakat muusikalist lavatükki “Kuidas Kaera-Jaan laulupeole sai?“. Etenduses lööb kaasa ka Lääne-Saare valla arenduste peaspetsialist Aarne Põlluäär. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Kuidas Kaera-Jaan laulupeole sai?“

maintext:
NÄDALALÕPP
“Kuidas Kaera-Jaan laulupeole sai?“
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 30. september 2016. Ajalehetoimetajast Jaan (Aarne Põlluäär) linnast, kellest lõpuks saab Kaera-Jaan ja tänu kellele koor pääseb pealinna laulupeole. FOTOD: Ülo Soomets Laupäeval kl 19 saab esmakordselt Saaremaal Nasva klubis näha Selja Lauluseltsingu 15. sünnipäevaks valminud lustakat muusikalist lavatükki “Kuidas Kaera-Jaan laulupeole sai?“. Etenduses lööb kaasa ka Lääne-Saare valla arenduste peaspetsialist Aarne Põlluäär.
“Olgu öeldud, et tükk räägib esimestest laulupeoaegsetest aegadest, mil väike külakoor hoolega proove tehes püüab laulupeole pääseda ja selleks, et oma ridadesse mehi juurde saada, otsustatakse kasutada linnas toimetatava ajalehe abi,“ ütles Orissaare vallas elav Aarne Põlluäär, kes etenduses mängib ajalehetoimetajast Jaani linnast, kellest lõpuks saab Kaera-Jaan ja tänu kellele koor pääseb pealinna laulupeole.
Aarne Põlluääre sõnul plaanib külamehest koorilaulja Juhan just linnaminekut ja on nõus kuulutuse toimetusse edastama. Kuulutust soovivad aga panna veel külas talu pidav Maali, kes sooviks endale koju meesabilist, ja ka külamees Ants, kellel oleks vaja vilja müüa. “Mis sasipundar aga sellest kõigest hargneb, on juba vaatajale üllatuseks,“ jättis Aarne Põlluäär, kes töötas enne Lääne-Saare valda tööle asumist Pärnumaal Tori vallas, etenduse sisu saladuseks.
Harrastusnäitemänguga on aktiivne mees vahelduva eduga tegelenud tegelikult juba päris kaua aega, alustades kolhoosiaegsest Kavandi näiteringist ja hilisemast Orissaare näitetrupist (Maasi maalinnal ajalooline lavatükk “Helena“ jms) ja nüüd siis Selja Lauluseltsingu ridades.
Ühtne sõpruskond
Selja Lauluseltsingu liikmeteks on positiivse ellusuhtumise ja avatud maailmavaatega ühtse sõpruskonna moodustanud liikmed. Ja see, et tegemist on sõpruskonnaga, ei jää märkamata ka lavalaudadel. Selja Lauluseltsingu muusikaline repertuaar hõlmab endas nii kergemuusikat kui ka pisut tõsisemat koorimuusikat. Oluline, et see muusika meeldiks kõigile.
Seltsingu 15. sünnipäeva aastal 2015 otsustati aga tähistada sootuks teisiti. Lauluseltsingu liikme Astrid Roosilehe sulest ilmus tore muusikaline lavatükk, mis sai ka publiku heakskiidu. Toris on antud ridamisi etendusi ja publikult on olnud vaid positiivne tagasiside. Nii et kõik, kel mahti, teatrisse! Hea teatrielamus on garanteeritud. “Olgu öeldud, et tükk räägib esimestest laulupeoaegsetest aegadest, mil väike külakoor hoolega proove tehes püüab laulupeole pääseda ja selleks, et oma ridadesse mehi juurde saada, otsustatakse kasutada linnas toimetatava ajalehe abi,“ ütles Orissaare vallas elav Aarne Põlluäär, kes etenduses mängib ajalehetoimetajast Jaani linnast, kellest lõpuks saab Kaera-Jaan ja tänu kellele koor pääseb pealinna laulupeole.Aarne Põlluääre sõnul plaanib külamehest koorilaulja Juhan just linnaminekut ja on nõus kuulutuse toimetusse edastama. Kuulutust soovivad aga panna veel külas talu pidav Maali, kes sooviks endale koju meesabilist, ja ka külamees Ants, kellel oleks vaja vilja müüa. “Mis sasipundar aga sellest kõigest hargneb, on juba vaatajale üllatuseks,“ jättis Aarne Põlluäär, kes töötas enne Lääne-Saare valda tööle asumist Pärnumaal Tori vallas, etenduse sisu saladuseks.Harrastusnäitemänguga on aktiivne mees vahelduva eduga tegelenud tegelikult juba päris kaua aega, alustades kolhoosiaegsest Kavandi näiteringist ja hilisemast Orissaare näitetrupist (Maasi maalinnal ajalooline lavatükk “Helena“ jms) ja nüüd siis Selja Lauluseltsingu ridades.Selja Lauluseltsingu liikmeteks on positiivse ellusuhtumise ja avatud maailmavaatega ühtse sõpruskonna moodustanud liikmed. Ja see, et tegemist on sõpruskonnaga, ei jää märkamata ka lavalaudadel. Selja Lauluseltsingu muusikaline repertuaar hõlmab endas nii kergemuusikat kui ka pisut tõsisemat koorimuusikat. Oluline, et see muusika meeldiks kõigile.Seltsingu 15. sünnipäeva aastal 2015 otsustati aga tähistada sootuks teisiti. Lauluseltsingu liikme Astrid Roosilehe sulest ilmus tore muusikaline lavatükk, mis sai ka publiku heakskiidu. Toris on antud ridamisi etendusi ja publikult on olnud vaid positiivne tagasiside. Nii et kõik, kel mahti, teatrisse! Hea teatrielamus on garanteeritud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kassaris korraldatud Hiiumaa meistrivõistlused grillimises võitis Bravo Catering Team Pärnust. Hiiumaa parima grillija tiitel läks Georg Raudsepp BBQ Teamile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pärnakad võitsid grillivõistlused

maintext:
NÄDALALÕPP
Pärnakad võitsid grillivõistlused
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Kadi Kiiver Reede, 02. september 2016. Hiiumaa parimad grillijad 2016 (vasakult) Anett Matt, Georg Raudsepp ja Andres Raudsepp. FOTOD: Aleksander Kuruson Kassaris korraldatud Hiiumaa meistrivõistlused grillimises võitis Bravo Catering Team Pärnust. Hiiumaa parima grillija tiitel läks Georg Raudsepp BBQ Teamile.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänavu kuuest seakatku nakatunud farmist viis on esitanud veterinaar- ja toiduametile (VTA) taotluse tekkinud kahjude hüvitamiseks. Nelja taotlust ei rahuldatud bioohutusnõuete puuduliku täitmise tõttu. Saarlaste esitatud taotluse suhtes menetlus alles kestab. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaa katkufarm ootab kahju hüvitamise otsust
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 02. september 2016. Margus Õunpuu,Valjala Seakasvatuse OÜ juhataja. FOTO: Valmar Voolaid Tänavu kuuest seakatku nakatunud farmist viis on esitanud veterinaar- ja toiduametile (VTA) taotluse tekkinud kahjude hüvitamiseks. Nelja taotlust ei rahuldatud bioohutusnõuete puuduliku täitmise tõttu. Saarlaste esitatud taotluse suhtes menetlus alles kestab.
“Oleme oma ametnike ja Eesti maaülikooli teadlaste abiga kindlaks teinud, et osas farmides esines olulisi puudusi bioohutusmeetmete rakendamisel, mille tõttu nakkus sigadele levis,“ ütles VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda.
Taudipuhangu korral on võimalus kompensatsiooni saada vaid nendel seakasvatajatel, kes on VTA hinnangul kõiki bioohutuse nõudeid täitnud.
“Taudipuhangust tekkinud kahjude hüvitamiseks on omanikul võimalus esitada taotlus veterinaar- ja toiduametile, kes analüüsib ja otsustab, kas taotlus täidetakse ja mil määral. Siinjuures on põhimärksõnaks bioohutusnõuded,“ lisas Kalda.
Kui taotlus rahuldatakse, määratakse kahju suurus looma väärtuse alusel. Lisaks arvestatakse seadme, sööda, pakkematerjali ja loomsete saaduste puhul nende tegelikku väärtust. Hüvitise taotlust ei rahuldata, kui taotleja on loomataudi tõrjeks rakendatavaid meetmeid ja nõudeid eiranud või rikkunud.
Kui suur oli Valjala Seakasvatuse OÜ kahju seoses 2700 sea hävitamisega katkuga nakatunud Sakla seafarmis, ei osanud VTA veel arvata.
“Kahju suurusest pole veel võimalik rääkida, kuna taotluse esitaja toob välja andmed sigade kogukaalu, sööda ja seadmete kohta ning VTA vaatab taotluse ja sellele lisatud dokumendid läbi ning kontrollib esitatud andmete õigsust asjakohaste dokumentide ja andmekogude alusel,“ seletas Kalda.
Tegu vaid ühe versiooniga
Varem meediakaja saanud väite kohta, et Sakla seafarmi puhul võis taud farmi pääseda ebapiisavate piirdeaedade tõttu, kinnitas Kalda, et tegu on vaid ühe võimalusega.
“Väide, et piirdeaed võis osutuda ebapiisavaks, on vaid üks võimalikest põhjustest, miks taud farmi pääses. On ka teisi asjaolusid, mida uurime,“ selgitas ta, lisades, et teistest võimalikest põhjustest ei soovi ta hetkel veel rääkida.
“Milline piire oli, kas ja kuidas seda kasutati ning kuidas järgiti ülejäänud bio-ohutusnõudeid, on meil veel selgitamisel. Väite, et piire võis osutuda ebapiisavaks, ja mitte kompenseerimise otsuse vahel ei saa kindlasti võrdusmärki veel tõmmata,“ rõhutas Kalda.
“Saame vaid rääkida teatud tõenäosusest, kuidas nakkus farmi jõudis. Muidugi on ühe või teise asjaolu tõenäosus suurem või väiksem. Päris sajaprotsendilise kindlusega väita, et oli üks või teine põhjus, saab taudi levikul öelda väga harva.“
Lisaks tõdes Kalda, et olukorda, kus nakkusallikas on keskkonnas, mitte ei ringle kodusigade hulgas, pole varem Euroopas esinenud. “Sellistes oludes pole sigade Aafrika katku Euroopas varem olnud, nagu on see praegu Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas. Seda pole ka omavahel võimalik tegelikult võrrelda,“ nentis ta.
Valjala Seakasvatuse OÜ juhataja Margus Õunpuu ütles, et nemad ei ole kogu seda teemat veel jõudnud täpsemalt läbi arutada, mis võis olla taudi farmi jõudmise põhjus. “Eks me kogu aeg mõtleme, kuidas see oli võimalik,“ mõtiskles ta.
“Nõudeid oleme iseenesest täitnud vastavalt seadusele. Kui öeldakse, et see oli ebapiisav, siis peame nõustuma ja maha istuma ning seda arutama, kuidas saaks paremini.“
Kalda kinnitas, et otsus, kas ja mil määral saarlaste taotlus rahuldatakse, tehakse väga kaalutletult. “Me ei sea loomapidajaid põhjendamatult olukorda, kus nad kahju eest raha ei saa.“
Saaremaa veterinaarkeskuse juhataja Toivo Jürisson rõhutas, et Valjala Seakasvatuse OÜ-s olid bioohutusnõuded kõik täidetud, nende hulka käib ka piirdeaed.
Taotluse loomatauditõrjega seotud kahju hüvitamiseks esitas lisaks saarlastele veel kolm Jõgevamaa kodumajapidamist, kus oli kokku 16 siga, ning üks Lääne-Virumaal asuv farm, kus oli 4300 siga. Järvamaa loomapidaja pole veel VTA-le taotlust esitanud.
Kui taotlus rahuldatakse, esitab veterinaar- ja toiduamet valdkonna eest vastutavale ministrile andmed vabariigi valitsuse reservist raha eraldamise vajaduse kohta koos üksikasjaliku arvestuse ja asjakohase eelarvega ning põhjendusega raha kasutamise kohta.
Maaeluministeerium edastab nende andmete põhjal rahandusministeeriumile taotluse valitsuse reservist loomatauditõrjel tekkinud kahju hüvitamiseks. “Oleme oma ametnike ja Eesti maaülikooli teadlaste abiga kindlaks teinud, et osas farmides esines olulisi puudusi bioohutusmeetmete rakendamisel, mille tõttu nakkus sigadele levis,“ ütles VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda.Taudipuhangu korral on võimalus kompensatsiooni saada vaid nendel seakasvatajatel, kes on VTA hinnangul kõiki bioohutuse nõudeid täitnud.“Taudipuhangust tekkinud kahjude hüvitamiseks on omanikul võimalus esitada taotlus veterinaar- ja toiduametile, kes analüüsib ja otsustab, kas taotlus täidetakse ja mil määral. Siinjuures on põhimärksõnaks bioohutusnõuded,“ lisas Kalda.Kui taotlus rahuldatakse, määratakse kahju suurus looma väärtuse alusel. Lisaks arvestatakse seadme, sööda, pakkematerjali ja loomsete saaduste puhul nende tegelikku väärtust. Hüvitise taotlust ei rahuldata, kui taotleja on loomataudi tõrjeks rakendatavaid meetmeid ja nõudeid eiranud või rikkunud.Kui suur oli Valjala Seakasvatuse OÜ kahju seoses 2700 sea hävitamisega katkuga nakatunud Sakla seafarmis, ei osanud VTA veel arvata.“Kahju suurusest pole veel võimalik rääkida, kuna taotluse esitaja toob välja andmed sigade kogukaalu, sööda ja seadmete kohta ning VTA vaatab taotluse ja sellele lisatud dokumendid läbi ning kontrollib esitatud andmete õigsust asjakohaste dokumentide ja andmekogude alusel,“ seletas Kalda.Varem meediakaja saanud väite kohta, et Sakla seafarmi puhul võis taud farmi pääseda ebapiisavate piirdeaedade tõttu, kinnitas Kalda, et tegu on vaid ühe võimalusega.“Väide, et piirdeaed võis osutuda ebapiisavaks, on vaid üks võimalikest põhjustest, miks taud farmi pääses. On ka teisi asjaolusid, mida uurime,“ selgitas ta, lisades, et teistest võimalikest põhjustest ei soovi ta hetkel veel rääkida.“Milline piire oli, kas ja kuidas seda kasutati ning kuidas järgiti ülejäänud bio-ohutusnõudeid, on meil veel selgitamisel. Väite, et piire võis osutuda ebapiisavaks, ja mitte kompenseerimise otsuse vahel ei saa kindlasti võrdusmärki veel tõmmata,“ rõhutas Kalda.“Saame vaid rääkida teatud tõenäosusest, kuidas nakkus farmi jõudis. Muidugi on ühe või teise asjaolu tõenäosus suurem või väiksem. Päris sajaprotsendilise kindlusega väita, et oli üks või teine põhjus, saab taudi levikul öelda väga harva.“Lisaks tõdes Kalda, et olukorda, kus nakkusallikas on keskkonnas, mitte ei ringle kodusigade hulgas, pole varem Euroopas esinenud. “Sellistes oludes pole sigade Aafrika katku Euroopas varem olnud, nagu on see praegu Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas. Seda pole ka omavahel võimalik tegelikult võrrelda,“ nentis ta.Valjala Seakasvatuse OÜ juhataja Margus Õunpuu ütles, et nemad ei ole kogu seda teemat veel jõudnud täpsemalt läbi arutada, mis võis olla taudi farmi jõudmise põhjus. “Eks me kogu aeg mõtleme, kuidas see oli võimalik,“ mõtiskles ta.“Nõudeid oleme iseenesest täitnud vastavalt seadusele. Kui öeldakse, et see oli ebapiisav, siis peame nõustuma ja maha istuma ning seda arutama, kuidas saaks paremini.“Kalda kinnitas, et otsus, kas ja mil määral saarlaste taotlus rahuldatakse, tehakse väga kaalutletult. “Me ei sea loomapidajaid põhjendamatult olukorda, kus nad kahju eest raha ei saa.“Saaremaa veterinaarkeskuse juhataja Toivo Jürisson rõhutas, et Valjala Seakasvatuse OÜ-s olid bioohutusnõuded kõik täidetud, nende hulka käib ka piirdeaed.Taotluse loomatauditõrjega seotud kahju hüvitamiseks esitas lisaks saarlastele veel kolm Jõgevamaa kodumajapidamist, kus oli kokku 16 siga, ning üks Lääne-Virumaal asuv farm, kus oli 4300 siga. Järvamaa loomapidaja pole veel VTA-le taotlust esitanud.Kui taotlus rahuldatakse, esitab veterinaar- ja toiduamet valdkonna eest vastutavale ministrile andmed vabariigi valitsuse reservist raha eraldamise vajaduse kohta koos üksikasjaliku arvestuse ja asjakohase eelarvega ning põhjendusega raha kasutamise kohta.Maaeluministeerium edastab nende andmete põhjal rahandusministeeriumile taotluse valitsuse reservist loomatauditõrjel tekkinud kahju hüvitamiseks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Johannes ja Lehte Vestmann Lääne-Saare valla Keskranna küla Keskranna talust on hädas oma kõrvitsasaagiga. Sama lugu on ka värske kurgiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kõrvitsauputus viis mõtted OTT-ile

maintext:
Uudised
Kõrvitsauputus viis mõtted OTT-ile
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 28. september 2016. Talunik Johannes Vestmann ja tarbijat ootavad kõrvitsad. FOTO: Vilma Rauniste Johannes ja Lehte Vestmann Lääne-Saare valla Keskranna küla Keskranna talust on hädas oma kõrvitsasaagiga. Sama lugu on ka värske kurgiga.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lääne-Saare vallas Kotlandi külas elav Lelet Tamm on kimpus koduaeda siginenud mägraaukudega. Kuuldavasti olevat sama probleem ka naaberkülades. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mägrad rüüstavad koduõuesid

maintext:
Uudised
Mägrad rüüstavad koduõuesid
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Teisipäev, 20. september 2016. Mäkrade pahandustöö Kotlandi külas. FOTO: Lelet Tamm Lääne-Saare vallas Kotlandi külas elav Lelet Tamm on kimpus koduaeda siginenud mägraaukudega. Kuuldavasti olevat sama probleem ka naaberkülades.
“Sigade songermaa on mu õu praegu,” ohkas Lelet Tamm oma koduaeda kirjeldades Meie Maale. Ühel õhtul tampinud ta augud kõik kinni, järgmisel hommikul aga olnud pilt veel hullem ja veel suuremad augud maa sees.
“Ma esialgu arvasin, et kesikud on käinud, aga mees ütles, et ikka mäkrade töö,” kõneles naine, kinnitades, et nii see tõepoolest on. Mägrad, kes tema õues pahandust tegemas käivad, elavad naabrite sauna all ning varem ei ole nad tema koduõues nii laastavat hävitustööd teinud.
Augud on Tamme sõnul nii suured, et kui käsi sisse panna, siis läheb see sisse üle küünarnuki. “Ma olen sea tehtud auke ka kunagi lappinud, aga ma ei tea, minu arvates on mäger vaat et hullem veel kui siga,” pahandas naine, kellel hing mäkrade uuristustööst tõsiselt täis.
Keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi ütles, et mäger otsib oma terava haistmise ja kaevamiseks kohanenud käppade abil niiviisi endale toitu, milleks rohukamara all on ilmselt vihmaussid, putukate vastsed ja muu söögiks sobiv. Eriti järjekindlad on mägrad õunapuuaias allakukkunud õunte järel käimas.
“Mäger on kõigesööja, nagu inimene,” rääkis Tõnu Talvi, lisades, et kui selline naaber ei sobi, tuleb talle märku anda, kes sellel alal peremees on.
Talvi sõnul sobib näiteks otsene ja tõsine hirmutamine õhtul pärast hämardumist, kui loomad end toitumisringile seavad. “Veel tugevamaks signaaliks on õue ajutine ümbritsemine madala elektrikarjusega,” soovitas Talvi, lisades, et loodetavalt saab nii maad ja piirid jaotatud ning jahimeeste poole ei ole tarvidust pöörduda. “Sigade songermaa on mu õu praegu,” ohkas Lelet Tamm oma koduaeda kirjeldades Meie Maale. Ühel õhtul tampinud ta augud kõik kinni, järgmisel hommikul aga olnud pilt veel hullem ja veel suuremad augud maa sees.“Ma esialgu arvasin, et kesikud on käinud, aga mees ütles, et ikka mäkrade töö,” kõneles naine, kinnitades, et nii see tõepoolest on. Mägrad, kes tema õues pahandust tegemas käivad, elavad naabrite sauna all ning varem ei ole nad tema koduõues nii laastavat hävitustööd teinud.Augud on Tamme sõnul nii suured, et kui käsi sisse panna, siis läheb see sisse üle küünarnuki. “Ma olen sea tehtud auke ka kunagi lappinud, aga ma ei tea, minu arvates on mäger vaat et hullem veel kui siga,” pahandas naine, kellel hing mäkrade uuristustööst tõsiselt täis.Keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi ütles, et mäger otsib oma terava haistmise ja kaevamiseks kohanenud käppade abil niiviisi endale toitu, milleks rohukamara all on ilmselt vihmaussid, putukate vastsed ja muu söögiks sobiv. Eriti järjekindlad on mägrad õunapuuaias allakukkunud õunte järel käimas.“Mäger on kõigesööja, nagu inimene,” rääkis Tõnu Talvi, lisades, et kui selline naaber ei sobi, tuleb talle märku anda, kes sellel alal peremees on.Talvi sõnul sobib näiteks otsene ja tõsine hirmutamine õhtul pärast hämardumist, kui loomad end toitumisringile seavad. “Veel tugevamaks signaaliks on õue ajutine ümbritsemine madala elektrikarjusega,” soovitas Talvi, lisades, et loodetavalt saab nii maad ja piirid jaotatud ning jahimeeste poole ei ole tarvidust pöörduda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Valitsus kinnitas investeeringute kavasse esmatasandi tervisekeskuste rajamise projektid. Teiste hulgas on selles ka Kuressaare Haigla SA projekt, mille järgi saab Kuressaare haigla esmatasandi tervisekeskuse ning rekonstrueeritakse tegevuskoht Leisis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Kuressaare haigla rajab esmatasandi tervisekeskuse
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 28. september 2016. Haigla juht Märt Kõlli seisab loodava tervisekeskuse fuajees. FOTO: Valmar Voolaid Valitsus kinnitas investeeringute kavasse esmatasandi tervisekeskuste rajamise projektid. Teiste hulgas on selles ka Kuressaare Haigla SA projekt, mille järgi saab Kuressaare haigla esmatasandi tervisekeskuse ning rekonstrueeritakse tegevuskoht Leisis.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tallinna Sadam ei tahtnud rentida parvlaeva Hiiumaa terveks aastaks, kuid valikut polnud – kuu aja pärast peab riigifirma mandri ja suursaarte vahelise parvlaevaliikluse üle võtma ning ükski uutest laevadest selleks ajaks valmis ei saa, parvlaeva Hiiumaa omanik Olav Miil ei olnud aga lühema rendiperioodiga nõus, kirjutab ERR. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Laevaomanik seadis riigi fakti ette

maintext:
Uudised
Laevaomanik seadis riigi fakti ette
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 03. september 2016. FOTO: Delfi Tallinna Sadam ei tahtnud rentida parvlaeva Hiiumaa terveks aastaks, kuid valikut polnud – kuu aja pärast peab riigifirma mandri ja suursaarte vahelise parvlaevaliikluse üle võtma ning ükski uutest laevadest selleks ajaks valmis ei saa, parvlaeva Hiiumaa omanik Olav Miil ei olnud aga lühema rendiperioodiga nõus, kirjutab ERR.
6,5 miljonit aastas
Poolast ja Türgist tellitud neljast laevast kaks jõuavad liinile ilmselt oktoobri jooksul, kolmas novembris ning viimane alles jaanuaris.
Kokkuleppele jõuti praeguse vedajaga, kellelt renditakse kolm laeva. Kaks renditakse lühikeseks ajaks, kuid parvlaev Hiiumaa koguni aastaks. Hiiumaa aastane prahtimine maksab 17 500 eurot päevas ehk peaaegu 6,5 miljonit eurot aastas. Aasta oli aga mini-maalne aeg, millega parvlaeva omanik Olav Miil nõus oli.
“See tõesti nii oli. Lühemaks perioodiks lihtsalt ei olnud soovi seda välja prahtida. Ei olnud kunagi plaanis minna väljapressimise teed. Meil on sellele laevale töö olemas ja meil oli võimalik seda aasta võrra edasi lükata.
Me ju tegelikult kevadest saadik rääkisime Tallinna Sadamaga läbi. Nemad olid optimistlikumad, sest neile ju tehasest lubati kogu aeg, et laevad on õigeks ajaks valmis. Keegi ju iga päev laevu ei telli, võib-olla see optimism oli rohkem teadmatus,” rääkis Miil.
“Üks osa lepingu läbirääkimistest oli perioodi pikkus ja eks teine osapool nägi seda võimalikult pikalt. Meie nägime seda lühemalt, kui see lõpuks lepingusse sai, aga jälle – lepinguläbirääkimistes tullakse keskpõrandale kokku,” selgitas TS Laevad juhatuse esimees Kaido Padar.
Kui Tallinna Sadamal enam Hiiumaad vaja ei ole, saab selle edasi rentida, kuid huvilise leidmine ei pruugi olla kerge.
“Sellises äris ei ole väga lihtne leida lühiajalisi lepinguid, sest kõik liinilepingud on pikaajalised. Leida kaheks-kolmeks või kuueks kuuks lepingut on raske. Kui me ise otsisime üheks-kaheks kuuks asendajat, siis see turg ongi selline, et midagi rõõmustavat siin pole,” rääkis Tallinna Sadama nõukogu esimees Aare Tark.
Laevade hilinemise tõttu pealesunnitud rendileping ning riigile makstav trahv toovad Tallinna Sadamale ilmselt enam kui viis miljonit eurot kahju. Lisaks sellele ostis Tallinna Sadam juulis seniselt vedajalt parvlaeva Regula, mille eest maksti neli miljonit. Regula jääb esialgu asenduslaevaks, hiljem varulaevaks. Poolast ja Türgist tellitud neljast laevast kaks jõuavad liinile ilmselt oktoobri jooksul, kolmas novembris ning viimane alles jaanuaris.Kokkuleppele jõuti praeguse vedajaga, kellelt renditakse kolm laeva. Kaks renditakse lühikeseks ajaks, kuid parvlaev Hiiumaa koguni aastaks. Hiiumaa aastane prahtimine maksab 17 500 eurot päevas ehk peaaegu 6,5 miljonit eurot aastas. Aasta oli aga mini-maalne aeg, millega parvlaeva omanik Olav Miil nõus oli.“See tõesti nii oli. Lühemaks perioodiks lihtsalt ei olnud soovi seda välja prahtida. Ei olnud kunagi plaanis minna väljapressimise teed. Meil on sellele laevale töö olemas ja meil oli võimalik seda aasta võrra edasi lükata.Me ju tegelikult kevadest saadik rääkisime Tallinna Sadamaga läbi. Nemad olid optimistlikumad, sest neile ju tehasest lubati kogu aeg, et laevad on õigeks ajaks valmis. Keegi ju iga päev laevu ei telli, võib-olla see optimism oli rohkem teadmatus,” rääkis Miil.“Üks osa lepingu läbirääkimistest oli perioodi pikkus ja eks teine osapool nägi seda võimalikult pikalt. Meie nägime seda lühemalt, kui see lõpuks lepingusse sai, aga jälle – lepinguläbirääkimistes tullakse keskpõrandale kokku,” selgitas TS Laevad juhatuse esimees Kaido Padar.Kui Tallinna Sadamal enam Hiiumaad vaja ei ole, saab selle edasi rentida, kuid huvilise leidmine ei pruugi olla kerge.“Sellises äris ei ole väga lihtne leida lühiajalisi lepinguid, sest kõik liinilepingud on pikaajalised. Leida kaheks-kolmeks või kuueks kuuks lepingut on raske. Kui me ise otsisime üheks-kaheks kuuks asendajat, siis see turg ongi selline, et midagi rõõmustavat siin pole,” rääkis Tallinna Sadama nõukogu esimees Aare Tark.Laevade hilinemise tõttu pealesunnitud rendileping ning riigile makstav trahv toovad Tallinna Sadamale ilmselt enam kui viis miljonit eurot kahju. Lisaks sellele ostis Tallinna Sadam juulis seniselt vedajalt parvlaeva Regula, mille eest maksti neli miljonit. Regula jääb esialgu asenduslaevaks, hiljem varulaevaks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Põlvas Rosma krossirajal toimunud Korvikunnide karikasarja viimasel etapil sõitis väga edukalt saarlane Siim Saat (MC Saaremoto, pildil), kes suvise hooaja viimasel võistlusel võitis Quad 200B masinaklassis mõlemad võistlussõidud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Siim Saat võitis Korvikunnide karika


description: See küsimuste-vastuste rubriik hakkas Meie Maas ilmuma juba 1994. aasta septembris. Selle avas ja esimese küsimuse esitas geograafiaõpetaja Urve Kirss. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Tarkuse“ rubriik alustab uut hooaega

maintext:
NÄDALALÕPP
“Tarkuse“ rubriik alustab uut hooaega
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
See küsimuste-vastuste rubriik hakkas Meie Maas ilmuma juba 1994. aasta septembris. Selle avas ja esimese küsimuse esitas geograafiaõpetaja Urve Kirss.
Autor: Hans Uba Reede, 02. september 2016. Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ööl vastu 13. augustit Kaunispe sadamast 13,5 meremiili kaugusel hukkunud lätlaste jaht on tuvastatud ning laupäeval minnakse koos Mõntu sadama omaniku Mihkel Undrestiga vaatama, kas alust õnnestub veest välja tuua. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Uppunud Läti jaht võib veest välja pääseda
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 08. september 2016. Ööl vastu 13. augustit Kaunispe sadamast 13,5 meremiili kaugusel hukkunud lätlaste jaht on tuvastatud ning laupäeval minnakse koos Mõntu sadama omaniku Mihkel Undrestiga vaatama, kas alust õnnestub veest välja tuua.
Veeteede ameti kommunikatsioonijuht Priit Põiklik ütles, et jahi otsiti ka 20. augustil Saaremaa rannavetest Oleg Sõnajala helikopteriga. Toona aga ei leitud paraku midagi. Veeteede amet leidis kirjeldusele vastava aluse augusti lõpus merepõhjast.
La Rouge omanik Arnis Krauklis soovib jätkuvalt jahti merepõhjast üles tuua ning võttis eelmisel nädalal ühendust Mihkel Undrestiga, kes teda selles aitaks. Omanik ise tuleb koos sõpradega nädalavahetuseks Saaremaale, et teada saada, millised vigastused alusel on. “Ma ei tea, kas ülestõstmine on võimalik, aga loodame,” sõnas Krauklis lootusrikkalt.
Mihkel Undrest ütles, et laupäeval soovitakse kõigepealt minna luurele ning lasta tuukril jahi olukorda uurida. “Lastakse alla tuuker, kes vaatab, mis asendis alus on. See info, mis meil praegu on, ei võimalda kaugeleulatuvamaid plaane teha,” tõdes ta. “Kui kõik on sellises olukorras, et lätlastel on õnne, siis me proovime seda laeva samal päeval tasakesi tõsta.”
Põhilised tegurid, mis aluse ülestõstmisel rolli mängivad, on Undresti sõnul esiteks ilm ning lisaks peab õnne olema. “Ilm mängib muidugi olulisimat rolli, et saab rahulikult seista ja mehed tööd teha. Kui kõik see on sobiv, siis on õnne ka vaja,” rõhutas Undrest, lisades, et jaht on 52 meetri sügavusel.
Sellest, mis asendis jaht on, oleneb, kui suured on kahjustused. “Kui ta seisab põhja peal nagu praegu pilt näitab, siis on kahjustused väiksemad ning saab üles tõsta,” selgitas Undrest, kelle sõnul on olemas võimalus jaht tervelt välja tuua, sest see pole kuigi pikalt vee all olnud. “On ka vanemaid asju vee alt üles tõstetud.”
Undresti sõnul on omaniku emotsioonid kõrgel. “Omanik elab seda väga üle, aga teeme kõik, mis suudame. Loodame, et inimesel on võimalik ka tulevikus selle jahiga sõita,” lisas ta. Veeteede ameti kommunikatsioonijuht Priit Põiklik ütles, et jahi otsiti ka 20. augustil Saaremaa rannavetest Oleg Sõnajala helikopteriga. Toona aga ei leitud paraku midagi. Veeteede amet leidis kirjeldusele vastava aluse augusti lõpus merepõhjast.La Rouge omanik Arnis Krauklis soovib jätkuvalt jahti merepõhjast üles tuua ning võttis eelmisel nädalal ühendust Mihkel Undrestiga, kes teda selles aitaks. Omanik ise tuleb koos sõpradega nädalavahetuseks Saaremaale, et teada saada, millised vigastused alusel on. “Ma ei tea, kas ülestõstmine on võimalik, aga loodame,” sõnas Krauklis lootusrikkalt.Mihkel Undrest ütles, et laupäeval soovitakse kõigepealt minna luurele ning lasta tuukril jahi olukorda uurida. “Lastakse alla tuuker, kes vaatab, mis asendis alus on. See info, mis meil praegu on, ei võimalda kaugeleulatuvamaid plaane teha,” tõdes ta. “Kui kõik on sellises olukorras, et lätlastel on õnne, siis me proovime seda laeva samal päeval tasakesi tõsta.”Põhilised tegurid, mis aluse ülestõstmisel rolli mängivad, on Undresti sõnul esiteks ilm ning lisaks peab õnne olema. “Ilm mängib muidugi olulisimat rolli, et saab rahulikult seista ja mehed tööd teha. Kui kõik see on sobiv, siis on õnne ka vaja,” rõhutas Undrest, lisades, et jaht on 52 meetri sügavusel.Sellest, mis asendis jaht on, oleneb, kui suured on kahjustused. “Kui ta seisab põhja peal nagu praegu pilt näitab, siis on kahjustused väiksemad ning saab üles tõsta,” selgitas Undrest, kelle sõnul on olemas võimalus jaht tervelt välja tuua, sest see pole kuigi pikalt vee all olnud. “On ka vanemaid asju vee alt üles tõstetud.”Undresti sõnul on omaniku emotsioonid kõrgel. “Omanik elab seda väga üle, aga teeme kõik, mis suudame. Loodame, et inimesel on võimalik ka tulevikus selle jahiga sõita,” lisas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mullu jõulu esimesel pühal oma poolvennale noaga kõhtu löönud mees sai eile kohtus karistuseks tingimisi vangistuse, kuigi prokurör küsis talle eelmisel kohtuistungil nelja aasta pikkust reaalset kinniminekut. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Poolvenna pussitaja pääses türmiminekust
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 20. september 2016. Aivar Nõu eile pärast kohtuotsuse kuulamist. FOTO: Tambet Allik Mullu jõulu esimesel pühal oma poolvennale noaga kõhtu löönud mees sai eile kohtus karistuseks tingimisi vangistuse, kuigi prokurör küsis talle eelmisel kohtuistungil nelja aasta pikkust reaalset kinniminekut.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lennufirmast Avies on jätkuvalt põhjust rääkida ja paraku ikka negatiivses valguses. Põhjus on selles, et ehkki 31. märtsini saarte ja Tallinna vahelisi lende opereerinud firma kinnitusel on enamikule reisijatele ärajäänud lendude eest piletiraha tagastatud, on Meie Maal vastupidised andmed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ärimehed Nossovid

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Ärimehed Nossovid (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lennufirmast Avies on jätkuvalt põhjust rääkida ja paraku ikka negatiivses valguses. Põhjus on selles, et ehkki 31. märtsini saarte ja Tallinna vahelisi lende opereerinud firma kinnitusel on enamikule reisijatele ärajäänud lendude eest piletiraha tagastatud, on Meie Maal vastupidised andmed.
Kõik eile ajalehega vestelnud Aviesi endised kliendid kinnitasid, et pole siiani oma lubatud piletiraha tagasi saanud. Põhjus jääb arusaamatuks: firma räägib ilusat roosamannat juttu, aga mida ei ole, on klientide raha.
Kahjuks pole Aviesi näide ainus sellesarnaste seas. Aeg-ajalt ületavad uudiskünnise ikka lood ärimeestest Nossovitest, kes sõidavad ise viimase peal linnamaasturite või koguni isiklike lennumasinatega, aga käituvad oma heausksete klientidega kui viimased kaabakad.
Kahju, et Eesti ärikultuuris leidub selliseid tegijaid, sest nende ülbus viib alla ka ausate ettevõtjate mainet ja laseb klientidel tunda end alandatuna. Oleks hea, kui ka riik leiaks võimaluse taolisi Nossoveid karmimalt karistada. Miks mitte näiteks eluaegne ärikeeld?
3. september 2016 Autor: MM Laupäev, 03. september 2016.Kõik eile ajalehega vestelnud Aviesi endised kliendid kinnitasid, et pole siiani oma lubatud piletiraha tagasi saanud. Põhjus jääb arusaamatuks: firma räägib ilusat roosamannat juttu, aga mida ei ole, on klientide raha.Kahjuks pole Aviesi näide ainus sellesarnaste seas. Aeg-ajalt ületavad uudiskünnise ikka lood ärimeestest Nossovitest, kes sõidavad ise viimase peal linnamaasturite või koguni isiklike lennumasinatega, aga käituvad oma heausksete klientidega kui viimased kaabakad.Kahju, et Eesti ärikultuuris leidub selliseid tegijaid, sest nende ülbus viib alla ka ausate ettevõtjate mainet ja laseb klientidel tunda end alandatuna. Oleks hea, kui ka riik leiaks võimaluse taolisi Nossoveid karmimalt karistada. Miks mitte näiteks eluaegne ärikeeld?3. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Võib öelda, et Sakla sigalal läks pärast katku selles mõttes hästi, et farmi omaniku Raul Maripuu esitatud rahaline taotlus rahuldati. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nõuete täitmine

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Nõuete täitmine
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Võib öelda, et Sakla sigalal läks pärast katku selles mõttes hästi, et farmi omaniku Raul Maripuu esitatud rahaline taotlus rahuldati.
Rahaline toetus on üle 200 000 euro ning seda maksti välja ainult seetõttu, et ei esinenud hooletust bioohutusnõuete täitmisel. Järelikult tasub olla nõuete suhtes ka edaspidi täpne ja hoolikas, sest mandril on jäänud mõnel juhul ka raha välja maksmata, kuna korda pole majas olnud.
Küll on aga siin loos järelemõtlemisainet veterinaar- ja toiduametile, sest kuigi farmis olid nõuded täidetud, võisid bioohutusmeetmed osutuda nakatumise vältimiseks ebapiisavaks.
Nüüd peavad targad mehed pead taas kokku panema ja aru pidama, kuidas edaspidi paremini kaitsta meie sigalaid nakatumisohu eest. Ehkki Saklas läks hukkamisele 2746 siga, oli see mitte ainult materiaalne, vaid ka moraalne kahju kõigile selle farmiga seotud inimestele. Kuid vaatamata kõigele soovib omanik jätkata ning see on hea märk, et nii kergesti alla ei anta ja soovitakse Saaremaa seakasvatuse kestmist.
22. september 2016 Autor: MM Neljapäev, 22. september 2016.Rahaline toetus on üle 200 000 euro ning seda maksti välja ainult seetõttu, et ei esinenud hooletust bioohutusnõuete täitmisel. Järelikult tasub olla nõuete suhtes ka edaspidi täpne ja hoolikas, sest mandril on jäänud mõnel juhul ka raha välja maksmata, kuna korda pole majas olnud.Küll on aga siin loos järelemõtlemisainet veterinaar- ja toiduametile, sest kuigi farmis olid nõuded täidetud, võisid bioohutusmeetmed osutuda nakatumise vältimiseks ebapiisavaks.Nüüd peavad targad mehed pead taas kokku panema ja aru pidama, kuidas edaspidi paremini kaitsta meie sigalaid nakatumisohu eest. Ehkki Saklas läks hukkamisele 2746 siga, oli see mitte ainult materiaalne, vaid ka moraalne kahju kõigile selle farmiga seotud inimestele. Kuid vaatamata kõigele soovib omanik jätkata ning see on hea märk, et nii kergesti alla ei anta ja soovitakse Saaremaa seakasvatuse kestmist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna anti MTÜ Karjuärve Tervisespordi Keskus eestvedamisel Kuressaare lossihoovis start esimesele Ultima Thule maratonile, mille võitis saarlane Mairo Mändla. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Esimese Ultima Thule maratoni võit jäi Saaremaale
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 17. september 2016. Mairo Mändla esimese Ultima Thule maratoni võitjana finišis Kuressaare lossihoovis. Foto: Valmar Voolaid Täna anti MTÜ Karjuärve Tervisespordi Keskus eestvedamisel Kuressaare lossihoovis start esimesele Ultima Thule maratonile, mille võitis saarlane Mairo Mändla.
Kuus päeva tagasi Tallinnas poolmaratonil ajaga 1:14.59 8. koha saanud Mändla läbis täna osaliselt maastikul ja tõususega rajal kulgenud maratoni ajaga 2:49.59. Tegemist on tema teise maratoniga. Elu esimese maratoni jooksis Mändla möödunud aastal Tallinnas Vana-Aasta Heategevusjooksu raames, mille lõpetas ajaga 2:47.06.
“Ajalist eesmärki ma täna ei seadnud. Tahtsin täna ennast võimalikult hoida ja trass rahulikult läbida, kuid Margus Luhtoja tõmbas kohe algul tempo üles. Ega ma nii lihtsalt ei tahtnud mandrimehele võitu anda ja võtsin talle kohe sappa,” rääkis Mändla. Tänavuse Hiiumaa maratoni võitnud Luhtoajal hakkas 3. kilomeetril pistma ja nii läks saarlane oma teed. “Kasutasin kerget jalga ära, et vaadata, mis tuleb. Maraton on nii ettearvamatu ala, et seal võib kõike juhtuda, ” lisas Mändla.
Mändla hinnangul oli täna üksi ees hea joosta, sest rada osutus vaheldusrikkaks. “Viimasel 10 kilomeetril läks mul raskeks, sest ei ole ju spetsiaalset maratoni trenni teinud. Üle kahe ja poole tunni jooksmine kulutab ära. Organism ei ole harjunud,” sõnas Mändla. Kuus päeva tagasi Tallinnas joostud poolmaratonist tundis ta end taastunud olevat.
Päris maratonile saarlane veel spetsialiseeruma ei hakka ja keskendub pigem lühematele distantsidele. “Poolmaratonist taastub nädalaga ära, kuid maratonilkulub selleks pikk aeg,” tõdes Mändla. Nüüd võtab ta taastumiseks aja maha ning stardib kuu aja pärast Saaremaa kolme päeva jooksul. “Tulemused on kogu aeg paranenud. Järelikult teen õiget asja ega pole üle pingutanud,” hindas Mändla.
Tema järel sai teise koha kiirelt alustanud, kuid Tallinna maratoni veel jalgades tundnud Margus Luhtoja ajaga 2:57.43. Meenutuseks tasub mainida, et Luhtoja jooksis eelmisel pühapäeval Tallinna maratoni 2:45-ga. Kolmandaks tuli Icebug Kõva Mehe jooksu üks korraldaja Andres Laineste 3:07.31-ga.
Naistest võitis täna maratoni ajaga 3:32.57 saarlanna Annika Vaher, kes alles eelmisel pühapäeval jooksis Vilniuse linnamaratoni. Täna oli tal raske joosta, sest põlvevigastus andis tunda. “Olen varemgi nii teinud ja väikese vahega kaks maratoni jooksnud. Näiteks jooksin Berliini maratonil ja viis päeva hiljem Tartu linnamaratonil. Täna oli peamine läbida. Jalad läksid küll lõpuks “pakuks”. Väsimust ei olnud, aga jalad ei vea edasi,” ütles Vaher. Rada pidas ta väga huvitavaks, kuid maratoni jaoks mitte raskeks. “Iseasi, kui keegi tahab head aega joosta,” märkis Vaher. Naistest sai teise koha Laura Piiper ajaga 3:45.30 ja kolmanda koha Marika Roopärg ajaga 3:56.40.
Poolmaratoni võitis meestest Alan Lebrecht ajaga 1:19.44. Teisena lõpetas Mardo Lundver 1:21.41-ga ning kolmandana kuus päeva tagasi Tallinnas poolmaratoni jooksnud Ahto Jakson (SK Prorunner) ajaga 1:22.35. Naistest jõudsid poodiumikohtadele Liina Saar ajaga 1:42.33, Grete Kokk (Kuressaare gümnaasium) ajaga 1:43.01 ja Anni Kokk (Kuressaare Gümnaasium) ajaga 1:45.00.
Ultima Thule maratoni mõtte käis välja telesaatest “Pealtnägija” tuntud Rasmus Kagge. Ideest haaras kinni Kuressaare linnapea Madis Kallas, kes arvas, et idee tuleb ellu viia. Kokku lõpetas esimese Ultima Thule maratoni distantsi 33 ja poolmaratoni 79 jooksjat. Poolmaratoni kepikõnnist võttis osa 78 käijat. Kuus päeva tagasi Tallinnas poolmaratonil ajaga 1:14.59 8. koha saanud Mändla läbis täna osaliselt maastikul ja tõususega rajal kulgenud maratoni ajaga 2:49.59. Tegemist on tema teise maratoniga. Elu esimese maratoni jooksis Mändla möödunud aastal Tallinnas Vana-Aasta Heategevusjooksu raames, mille lõpetas ajaga 2:47.06.“Ajalist eesmärki ma täna ei seadnud. Tahtsin täna ennast võimalikult hoida ja trass rahulikult läbida, kuid Margus Luhtoja tõmbas kohe algul tempo üles. Ega ma nii lihtsalt ei tahtnud mandrimehele võitu anda ja võtsin talle kohe sappa,” rääkis Mändla. Tänavuse Hiiumaa maratoni võitnud Luhtoajal hakkas 3. kilomeetril pistma ja nii läks saarlane oma teed. “Kasutasin kerget jalga ära, et vaadata, mis tuleb. Maraton on nii ettearvamatu ala, et seal võib kõike juhtuda, ” lisas Mändla.Mändla hinnangul oli täna üksi ees hea joosta, sest rada osutus vaheldusrikkaks. “Viimasel 10 kilomeetril läks mul raskeks, sest ei ole ju spetsiaalset maratoni trenni teinud. Üle kahe ja poole tunni jooksmine kulutab ära. Organism ei ole harjunud,” sõnas Mändla. Kuus päeva tagasi Tallinnas joostud poolmaratonist tundis ta end taastunud olevat.Päris maratonile saarlane veel spetsialiseeruma ei hakka ja keskendub pigem lühematele distantsidele. “Poolmaratonist taastub nädalaga ära, kuid maratonilkulub selleks pikk aeg,” tõdes Mändla. Nüüd võtab ta taastumiseks aja maha ning stardib kuu aja pärast Saaremaa kolme päeva jooksul. “Tulemused on kogu aeg paranenud. Järelikult teen õiget asja ega pole üle pingutanud,” hindas Mändla.Tema järel sai teise koha kiirelt alustanud, kuid Tallinna maratoni veel jalgades tundnud Margus Luhtoja ajaga 2:57.43. Meenutuseks tasub mainida, et Luhtoja jooksis eelmisel pühapäeval Tallinna maratoni 2:45-ga. Kolmandaks tuli Icebug Kõva Mehe jooksu üks korraldaja Andres Laineste 3:07.31-ga.Naistest võitis täna maratoni ajaga 3:32.57 saarlanna Annika Vaher, kes alles eelmisel pühapäeval jooksis Vilniuse linnamaratoni. Täna oli tal raske joosta, sest põlvevigastus andis tunda. “Olen varemgi nii teinud ja väikese vahega kaks maratoni jooksnud. Näiteks jooksin Berliini maratonil ja viis päeva hiljem Tartu linnamaratonil. Täna oli peamine läbida. Jalad läksid küll lõpuks “pakuks”. Väsimust ei olnud, aga jalad ei vea edasi,” ütles Vaher. Rada pidas ta väga huvitavaks, kuid maratoni jaoks mitte raskeks. “Iseasi, kui keegi tahab head aega joosta,” märkis Vaher. Naistest sai teise koha Laura Piiper ajaga 3:45.30 ja kolmanda koha Marika Roopärg ajaga 3:56.40.Poolmaratoni võitis meestest Alan Lebrecht ajaga 1:19.44. Teisena lõpetas Mardo Lundver 1:21.41-ga ning kolmandana kuus päeva tagasi Tallinnas poolmaratoni jooksnud Ahto Jakson (SK Prorunner) ajaga 1:22.35. Naistest jõudsid poodiumikohtadele Liina Saar ajaga 1:42.33, Grete Kokk (Kuressaare gümnaasium) ajaga 1:43.01 ja Anni Kokk (Kuressaare Gümnaasium) ajaga 1:45.00.Ultima Thule maratoni mõtte käis välja telesaatest “Pealtnägija” tuntud Rasmus Kagge. Ideest haaras kinni Kuressaare linnapea Madis Kallas, kes arvas, et idee tuleb ellu viia. Kokku lõpetas esimese Ultima Thule maratoni distantsi 33 ja poolmaratoni 79 jooksjat. Poolmaratoni kepikõnnist võttis osa 78 käijat.
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme keskpäeval saadetakse telemajast viimsele teekonnale tuntud teleajakirjanik Aarne Rannamäe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: In memoriam Aarne Rannamäe 10.05.1958

maintext:
Arvamus
In memoriam Aarne Rannamäe 10.05.1958 – 10.09.2016
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 15. september 2016. FOTO: Mare Pihlak Homme keskpäeval saadetakse telemajast viimsele teekonnale tuntud teleajakirjanik Aarne Rannamäe.
Oli aasta 1976 ja Tartu riiklik ülikool võttis esimest korda vastu üliõpilasi vastavatud žurnalistika osakonda. Aarne oli üks neist, kes otse koolipingist sinna osakonda astus ja sisse sai. See oli Juhan Peegli esimene ja viimane päris oma ajakirjanike kursus.
Kui kursus omavahel juba rohkem tuttavaks sai, selgus, et Tartu poiss Aarne on ikka väga tark poiss ja kui teised kompasid inglise keelt tolle aja kohta rahuldavalt, siis Aarne oskas päris soravalt rääkida. Seda märkas loomulikult ka inglise keele õppejõud ja kuna Aarnest oli saanud meie kursuse vanem, siis hakkas õppejõud kutsuma Aarnet Monitoriks (inglise keeles kursuse juhendaja). Nimi jäi Aarnele külge kui kleebitult ja viie aasta jooksul kursusel keegi teda muudmoodi ei kutsunudki.
Huumor oli Aarnel selline väljapeetud ja vahel heatahtlikult tögav. Kui kolmanda kursuse alguses pärast suve ülikooli peahoones kogunesime, tuli Aarne rahulikul sammul meie juurde, vaatas mulle otsa ja küsis imestunult: “Mis sind veel siia toob, sul ju mees leitud?“ Naistest kubisevas filoloogia teaduskonnas oli käibel selline nali, et kui naine ülikooli ajal meest ei leia, siis hiljem hoopiski mitte. Mina olin aga suvel abiellunud. Aarne siis uuris tõsisel moel, mis ühel naisterahval ülikoolist veel vaja peaks olema.
Kui hiljem Aarnet teleekraanilt nägin, tuli tal vahel suunurka just seesama kaval muie, kui ta tõsise näoga vimkaga küsimusi esitas. See tegi sooja tunde.
Aarne on hea näide sellest, et tingimata ei pea iga viie aasta tagant töökohta vahetama nagu nüüd kombeks, sa võid ka samal kohal järjest paremaks ja paremaks saada.
Kui Aarne kedagi intervjueeris, oli hea tunda, kuidas tema mõte liikus just sedasama rada pidi, mida meile ülikoolis oli õpetatud. See oli meie põlvkonna tunnetus maailmast ja selle põlvkonna esindajaid pole tegevajakirjanikena enam palju järele jäänud. On mindud tasuvamale tööle, sest rikkaks ajakirjaniku tööga ei saanud. Kuid samas oli võimalus iseendaks ja ausaks jääda. Aarne just selline oligi.
Ma ei usu, et ta seda kahetsenud oleks.
Kord kohtusime Tallinna äärelinnas ühes kaubahallis ja kuidagi jutu sees küsisin, kas ta elab nüüd siin lähedal. Aarne hakkas südamest naerma ja ütles ilma mingi kahetsuseta hääles, et sellist raha tal küll pole, et siin oma majas elada. Nii ta töötaski kogu oma elu mitte raha, vaid väärt ajakirjanduse nimel.
Seda tasub meeles pidada. Oli aasta 1976 ja Tartu riiklik ülikool võttis esimest korda vastu üliõpilasi vastavatud žurnalistika osakonda. Aarne oli üks neist, kes otse koolipingist sinna osakonda astus ja sisse sai. See oli Juhan Peegli esimene ja viimane päris oma ajakirjanike kursus.Kui kursus omavahel juba rohkem tuttavaks sai, selgus, et Tartu poiss Aarne on ikka väga tark poiss ja kui teised kompasid inglise keelt tolle aja kohta rahuldavalt, siis Aarne oskas päris soravalt rääkida. Seda märkas loomulikult ka inglise keele õppejõud ja kuna Aarnest oli saanud meie kursuse vanem, siis hakkas õppejõud kutsuma Aarnet Monitoriks (inglise keeles kursuse juhendaja). Nimi jäi Aarnele külge kui kleebitult ja viie aasta jooksul kursusel keegi teda muudmoodi ei kutsunudki.Huumor oli Aarnel selline väljapeetud ja vahel heatahtlikult tögav. Kui kolmanda kursuse alguses pärast suve ülikooli peahoones kogunesime, tuli Aarne rahulikul sammul meie juurde, vaatas mulle otsa ja küsis imestunult: “Mis sind veel siia toob, sul ju mees leitud?“ Naistest kubisevas filoloogia teaduskonnas oli käibel selline nali, et kui naine ülikooli ajal meest ei leia, siis hiljem hoopiski mitte. Mina olin aga suvel abiellunud. Aarne siis uuris tõsisel moel, mis ühel naisterahval ülikoolist veel vaja peaks olema.Kui hiljem Aarnet teleekraanilt nägin, tuli tal vahel suunurka just seesama kaval muie, kui ta tõsise näoga vimkaga küsimusi esitas. See tegi sooja tunde.Aarne on hea näide sellest, et tingimata ei pea iga viie aasta tagant töökohta vahetama nagu nüüd kombeks, sa võid ka samal kohal järjest paremaks ja paremaks saada.Kui Aarne kedagi intervjueeris, oli hea tunda, kuidas tema mõte liikus just sedasama rada pidi, mida meile ülikoolis oli õpetatud. See oli meie põlvkonna tunnetus maailmast ja selle põlvkonna esindajaid pole tegevajakirjanikena enam palju järele jäänud. On mindud tasuvamale tööle, sest rikkaks ajakirjaniku tööga ei saanud. Kuid samas oli võimalus iseendaks ja ausaks jääda. Aarne just selline oligi.Ma ei usu, et ta seda kahetsenud oleks.Kord kohtusime Tallinna äärelinnas ühes kaubahallis ja kuidagi jutu sees küsisin, kas ta elab nüüd siin lähedal. Aarne hakkas südamest naerma ja ütles ilma mingi kahetsuseta hääles, et sellist raha tal küll pole, et siin oma majas elada. Nii ta töötaski kogu oma elu mitte raha, vaid väärt ajakirjanduse nimel.Seda tasub meeles pidada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Auriga keskus läbib uue aasta algul uuenduskuuri, millega seoses paigutatakse poed sobivamatesse kohtadesse ümber ning on ka plaanis kino rajada. Forum Cinemas AS plaanib teemat lähemalt arutada aasta algul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kino rajamine on lükkunud uude aastasse

maintext:
Uudised
Kino rajamine on lükkunud uude aastasse
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 29. september 2016. Auriga keskus läbib uue aasta algul uuenduskuuri, millega seoses paigutatakse poed sobivamatesse kohtadesse ümber ning on ka plaanis kino rajada. Forum Cinemas AS plaanib teemat lähemalt arutada aasta algul.
Forum Cinemas AS turundus- ja müügijuht Liis Mengel kinnitas, et firma on huvitatud kino toomisest Saaremaale, kuid tänase seisuga veel konkreetseid kokkuleppeid ega lepinguid selleks sõlmitud ei ole.
“Võtame Kuressaare võimalused uuesti konkreetsemalt lauale uuel aastal,” lisas ta. Forum Cinemas AS turundus- ja müügijuht Liis Mengel kinnitas, et firma on huvitatud kino toomisest Saaremaale, kuid tänase seisuga veel konkreetseid kokkuleppeid ega lepinguid selleks sõlmitud ei ole.“Võtame Kuressaare võimalused uuesti konkreetsemalt lauale uuel aastal,” lisas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Viimasel kahel aastal on Saare maakonnas kadunud inimestest politseile teada antud 153 korral. Neist 100 teadet eelmisel aastal ja 53 teadet käesoleva aasta kaheksa kuu seisuga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Müstika: neli saarlast endiselt kadunud
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 09. september 2016. Üle Eesti kaob igal aastal umbes paarkümmend inimest. Käesoleval aastal on Saaremaal jäänud kadunuks kaks. FOTO: Sigrid Osa Viimasel kahel aastal on Saare maakonnas kadunud inimestest politseile teada antud 153 korral. Neist 100 teadet eelmisel aastal ja 53 teadet käesoleva aasta kaheksa kuu seisuga.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel tähistas Laimjala oma koduvalla 25. sünnipäeva, sel esmaspäeval alustas piduüritustega ka naabervald Pöide. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vallavanem Rei: küsiti, kas peied või sünnipäev
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 28. september 2016. Pöide esmaspäevasele sünnipäevale oli kohale tulnud umbes 150 inimest. Põnevaid tegevusi jagub terveks nädalaks. FOTO: Krista Riik Reedel tähistas Laimjala oma koduvalla 25. sünnipäeva, sel esmaspäeval alustas piduüritustega ka naabervald Pöide.
Laimjala peol esinesid Taniel Vares ja Meelis Laido. Pidulik kontsert-aktus oli mõeldud tänuüritusena kõigile neile, kes 25 aasta jooksul on valda abistanud, toetanud, ning inimestele, kes on uskunud nende oma valla tegemistesse. Lisaks peaesinejatele astusid peol üles ka oma valla mehed, naised ja lapsed.
Laimjala vallavanem Vilmar Rei ütles, et valla sünnipäev läks hästi korda, kohal oli üle saja inimese ja tunnustati tublimaid tegijaid.
“Kõik, mida ühelt peolt oodata, oli olemas. Eks nii mõnigi küsis jah, et kas see on juba peiede pidamine või on see ikkagi sünnipäevapidu. Mina olen optimistlik ja ütlen, et olenemata valla tulevikuvormist jääb piirkonna rahvas ikkagi tegutsema ja oma asja ajama. Kui tahame pidu pidada, siis järgmisel aastal jõuab ühe peo ikka ära pidada, enne kui uued valimised ja võib-olla siis see suur vald luuakse,” rääkis Rei.
Pöide sünnipäevanädal on hoos
Pöide vald on korraldanud terve sünnipäevaürituste seeria, mis vältab terve käimasoleva nädala.
Sünnipäevapeo programm on mitmekesine. Eile toimus Tornimäe rahvamajas Pöide valla 25 aasta juubelikontsert, kus esinesid lasteaia, kooli, noortekeskuse ja rahvamaja ringid. Pärast kontserti istuti koos kohvilauas. Pöidel Puka külas Aderkasi külamajas Tujutare toimus kontsert. Esinesid naisansambel Vokiratas, tantsurühm Kupar ja rivitantsijad.
Täna kell 18 on kontsert Kõrkvere seltsimajas, kus publiku ette astuvad Tornimäe segarühm, naisansambel KENA ja Aderkas. Laupäeval kl 19 on aga Tornimäe rahvamajas taas pidulik õhtu, kuhu oodatakse külla maavanemat ja naabervaldade esindajaid.
Pöide vallasekretär Maire Käärid ütles, et esmaspäeval peeti n-ö kodukootud sünnipäevapidu, kus anti üle ka 80 tänumedalit. Tänumedalite saajate hulgas oli nii ettevõtjaid, kalureid, põllumehi kui muidu tublisid ja aktiivseid inimesi.
“Laupäevaõhtusele peole on kutsutud naabervaldade esinejad, maavanem, Saaremaa omavalitsuste liidu esindajad ja president Rüütel. Meil tuleb ansambliga pidu. Püüame selle nädala rahva jaoks ära sisustada,” rääkis Käärid.
Esmaspäeval oli pidutsemas umbes 150 inimest. Pöide valla kultuurijuht Krista Riik lausus, et tema meelest oli õhkkond sünnipäevale omane ja valla peiesid veel kindlasti ei peetud. Laimjala peol esinesid Taniel Vares ja Meelis Laido. Pidulik kontsert-aktus oli mõeldud tänuüritusena kõigile neile, kes 25 aasta jooksul on valda abistanud, toetanud, ning inimestele, kes on uskunud nende oma valla tegemistesse. Lisaks peaesinejatele astusid peol üles ka oma valla mehed, naised ja lapsed.Laimjala vallavanem Vilmar Rei ütles, et valla sünnipäev läks hästi korda, kohal oli üle saja inimese ja tunnustati tublimaid tegijaid.“Kõik, mida ühelt peolt oodata, oli olemas. Eks nii mõnigi küsis jah, et kas see on juba peiede pidamine või on see ikkagi sünnipäevapidu. Mina olen optimistlik ja ütlen, et olenemata valla tulevikuvormist jääb piirkonna rahvas ikkagi tegutsema ja oma asja ajama. Kui tahame pidu pidada, siis järgmisel aastal jõuab ühe peo ikka ära pidada, enne kui uued valimised ja võib-olla siis see suur vald luuakse,” rääkis Rei.Pöide vald on korraldanud terve sünnipäevaürituste seeria, mis vältab terve käimasoleva nädala.Sünnipäevapeo programm on mitmekesine. Eile toimus Tornimäe rahvamajas Pöide valla 25 aasta juubelikontsert, kus esinesid lasteaia, kooli, noortekeskuse ja rahvamaja ringid. Pärast kontserti istuti koos kohvilauas. Pöidel Puka külas Aderkasi külamajas Tujutare toimus kontsert. Esinesid naisansambel Vokiratas, tantsurühm Kupar ja rivitantsijad.Täna kell 18 on kontsert Kõrkvere seltsimajas, kus publiku ette astuvad Tornimäe segarühm, naisansambel KENA ja Aderkas. Laupäeval kl 19 on aga Tornimäe rahvamajas taas pidulik õhtu, kuhu oodatakse külla maavanemat ja naabervaldade esindajaid.Pöide vallasekretär Maire Käärid ütles, et esmaspäeval peeti n-ö kodukootud sünnipäevapidu, kus anti üle ka 80 tänumedalit. Tänumedalite saajate hulgas oli nii ettevõtjaid, kalureid, põllumehi kui muidu tublisid ja aktiivseid inimesi.“Laupäevaõhtusele peole on kutsutud naabervaldade esinejad, maavanem, Saaremaa omavalitsuste liidu esindajad ja president Rüütel. Meil tuleb ansambliga pidu. Püüame selle nädala rahva jaoks ära sisustada,” rääkis Käärid.Esmaspäeval oli pidutsemas umbes 150 inimest. Pöide valla kultuurijuht Krista Riik lausus, et tema meelest oli õhkkond sünnipäevale omane ja valla peiesid veel kindlasti ei peetud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna toimus Kuressaare kultuurikeskuses Naiskodukaitse 89. aastapäeva pidulik vastuvõtt, kus osales 170 naiskodukaitsjat ja külalist üle Eesti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Naiskodukaitsjad kogunesid aastapäevaks Saaremaale
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 03. september 2016. FOTO: Tambet Allik Täna toimus Kuressaare kultuurikeskuses Naiskodukaitse 89. aastapäeva pidulik vastuvõtt, kus osales 170 naiskodukaitsjat ja külalist üle Eesti.
"Naiskodukaitse aastapäeva tähistamine oli tänavu Saaremaa ringkonna õlul ja me oleme seda planeerides soovinud lisada vastuvõttu saaremaisust ning tutvustasime kohalike esinejate abil natuke ka Saaremaad," rääkis Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna instruktor Piret Paomees.
Igast ringkonnast oli vastuvõtule kutsutud kaheksa naist. Naiskodukaitsjaid tuli teiste seas tervitama Kaitseliidu ülem brigaadikindral Meelis Kiili ja Saare maavanem Kaido Kaasik.
Pidulikul aastapäeval tänati ja tunnustati tublimaid naiskodukaitsjaid ning anti üle naiskodukaitse teenetemärke ehk Liiliariste.
Naiskodukaitse Saaremaa ringkonda kuulub ligi 150 naist. Üle Eesti on organisatsioonil üle 2300 liikme. "Naiskodukaitse aastapäeva tähistamine oli tänavu Saaremaa ringkonna õlul ja me oleme seda planeerides soovinud lisada vastuvõttu saaremaisust ning tutvustasime kohalike esinejate abil natuke ka Saaremaad," rääkis Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna instruktor Piret Paomees.Igast ringkonnast oli vastuvõtule kutsutud kaheksa naist. Naiskodukaitsjaid tuli teiste seas tervitama Kaitseliidu ülem brigaadikindral Meelis Kiili ja Saare maavanem Kaido Kaasik.Pidulikul aastapäeval tänati ja tunnustati tublimaid naiskodukaitsjaid ning anti üle naiskodukaitse teenetemärke ehk Liiliariste.Naiskodukaitse Saaremaa ringkonda kuulub ligi 150 naist. Üle Eesti on organisatsioonil üle 2300 liikme.
Veel artikleid samast teemast »


description: Miks peaks eestlasi huvitama Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, mille peakorter asub teisel pool lompi New Yorgis Manhattanil? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
KUIDO MERITS AINULT MEIE MAAS: Kergitame latti
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Kuido Merits, endine diplomaat Neljapäev, 29. september 2016. Meie Maa kolumnist Kuido Merits. Miks peaks eestlasi huvitama Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, mille peakorter asub teisel pool lompi New Yorgis Manhattanil?
Eks ole ju tegu maailma riikide ajast ja arust jutusaaliga, mis Eestile korda ei lähe. Ometigi võttis meie valitsus juba kümme aastat tagasi suuna viia Eesti riik aastaks 2020 ÜRO julgeolekunõukogu ajutiseks liikmeks.
ÜRO ei ole olnud oluline
“Eesti riik võib olla väike, aga meie latt ei saa seetõttu olla alalhoidlikult madalal,” teatas peaminister Taavi Rõivas sel kevadel, kinnitades valitsuse selget sihti. Sinna juurde käis tuttav jutt sellest, et tuleb mõtelda suurelt, teha Eesti suuremaks ja ÜRO julgeolekunõukogu (JN) olevat meie võimalus.
Eelnevalt on meie välispoliitika helgemad pead selle maailma suurima organisatsiooni osas üles näidanud parajat skepsist. Näiteks keeldus president Lennart Meri viimasel hetkel osalemast millenniumi tippkohtumisel 2000. aasta septembris New Yorgis, ajaloo suurimal riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumisel. Eestist lähetati peaminister Mart Laar, Meri põhjendus oli, et ta ei näe ÜRO-l tulevikku.
Niisamuti ei olnud välisministeeriumi peamajas Islandi väljakul lähetamine ÜRO-sse varem kuigi populaarne, esimese “ešeloni” suursaadikud seda kohta enamasti ei ihaldanud. Seevastu paljud muu maailma diplomaadid – nii Euroopast, Aasiast kui Aafrikast – seovad kogu oma karjääri ÜRO-ga, liikudes kogu elu New Yorgi, Genfi ja uuesti New Yorgi vahet.
On täheldatav, kuidas paljud ÜRO sees toimetavad karjääridiplomaadid ja samuti sekretariaadi palgalised töötajad muutuvad tasapisi “ÜRO usku”. Pidev ühesugune retoorika ja samasugune ÜRO elu aastast aastasse avaldab oma toimivat mõju. Arvatakse, nagu oleks maakera sees veel teine maakera või maailm, selline ÜRO maailm, mis on veel tõelisem kui päris maailm.
Ilmselt poleks lähetus ÜRO juurde sedavõrd prestiižne, kui peakorter asuks näiteks Addis Abebas või Montevideos. Aga New York on New York – see ju kõlab hästi! Vähemalt on seal suurepärased restoranid, tihe kultuurielu ja veel palju muud, mille peale raha kulutada.
Nõnda ongi rõhuva enamuse maailma riikide jaoks ÜRO koos New Yorgiga vägagi prioriteetne koht. Sinna läkitatakse kõige väärikamaid diplomaate – pea- ja välisministreid, poliitikadirektoreid, isegi printse ning muid pealikke –, kelle jaoks on tegu karjääri tipuga.
Erandiks ei ole ÜRO-d ülitõsiselt võttev Euroopa Liit. Käib ju kohapeal kõva andmine arenenud maade ja arengumaade, põhja ja lõuna, läänemaailma ja G-77 (mitteühinemisliikumismaad) ning Araabia Grupi vahel ja nõnda edasi. Nii ei jää Eesti diplomaadilgi seal liigset aega lulli lüüa.
Väljakutse või pelgalt enesetõestus?
Niisiis on ÜRO riikide intellektuaalne mängumaa, kus üheks peamiseks väljundiks on esitada omi kandidatuure kõikvõimalikesse kehanditesse. Neist kahtlemata kõige tähtsam on julgeolekunõukogu (JN), kus alalise koosseisu moodustavad endiselt Teise maailmasõja võitjariigid, igasugu reformikatsed on jäänud tulemusteta. Mitte-alalisi roteeruvaid liikmeid valitakse igal aastal, Eesti on üks väheseid 193 liikmesriigi hulgas, kellel pole sinna saali siiani püsivamalt asja olnud.
Mitte kõik ei näe Eesti kandideerimist väljakutsena. Lahkuv president Toomas Hendrik Ilves on arvanud, et kuna JN alalistel liikmetel on vetoõigus, siis jääb arusaamatuks, mida me suudame seal saavutada. Tõepoolest panevad Venemaa ja Hiina enamasti veto USA kõvadele algatustele, USA aga vetostab Venemaa omi.
ÜRO mandaadi puudumine ei takistanud aga Kosovo sõda või Iraagi ründamist, rääkimata Venemaa agressioonist oma naabruses.
Igatahes on valitsus eraldanud miljon eurot raha kampaaniaks, mida hakkab juhtima Margus Kolga, julgeolekuekspert ja eelmine Eesti alaline esindaja ÜRO juures. Samas on rutiinne diplomaatiliste nootide vahetamine käinud juba aastaid, kus Eesti palub X riigilt toetust oma kandidatuurile. Taoline kampaania käib vastastikuse toetuse kogumisega – teisele riigile pakutakse omakorda toetust mõnesse muusse kogusse kandideerimisel. Vorst vorsti, hammas hamba vastu.
Eesti valituks osutumine ei pruugi siiski sugugi kindel olla, kuna on vaja saada poolthääl tervelt 123 riigilt (kaks kolmandikku liikmeist). Paraku ei ole me nii tuntud tegija erinevates maailma nurkades nagu Rumeenia, vana olija ÜRO-s, kes Ida-Euroopa grupis meiega nimetatud koha pärast võistleb. “Muu maailm” teab Rumeeniat kindlasti Eestist enam.
Tragikoomiline on, et Rumeenia, kes on JN-s istunud juba neljal korral, esmalt 1962–1963 ja viimati 2004–2005, pole vaatamata Eesti-poolsetele palvetele oma kandidatuuri tagasi võtnud. Mis mõistagi tähendab, et meil on lisamotiiv Rumeeniale ära panna ja ühtlasi end suurriikide silmis tõestada.
Eesti osalemise võimalikku kasu on tõepoolest raske mõõta. Mitmed eksperdid nimetavad aktsiooni pigem enesetõestuseks. Nii või teisiti puudutab kogu üritus peaasjalikult meie diplomaate, kes saavad järjekordse kooli. Kui osutume valituks – valimised toimuvad juunis 2019 –, tuleb New Yorki lähetada veelgi lisajõude. Manhattani üürihinnad on aga üüratud, seega tuleb arvestada lisakuludega. Mis on aga paar miljonit riigi jaoks, kus raha kipub vahel kaduma ilma igasuguse otstarbeta.
Kandideerimise mõtte käis vist esmakordselt aastal 2005 välja Jaak Jõerüüt, kes ise küll viibis suursaadikuna New Yorgis vaid mõne kuu. Ühe põhjusena nimetas ta seda, et eesmärkideta riik marginaliseerub või kommertsialiseerub, kaotada polevat midagi.
Mis siis ikka, järgmine eesmärk on olemas ja 100-aastasel riigil tuleb see teoks teha. Pealegi on surmkindel, et ÜRO ennast juba laiali ei saada, vaid elab ka Euroopa Liidu üle, kui vaja on. Kui Eestil sel korral ei õnnestu, siis võib uuesti proovida paarikümne aasta pärast – kah nüüd asi, kogemus ju ikka.
Kunagi viskasime välisteenistuses omavahel nalja, et niipea, kui Eesti saab EL-i, võiks ÜRO-st välja astuda.
Aeg on näidanud, et ei astu sealt keegi välja, liikmeid tuleb aina juurde. Ilma ÜRO-ta võiks ju maailm olla veelgi hullem paik! Eestilgi tuleb ÜRO-d tõsiselt võtta, sest – nagu viidatud – Euroopa võtab seda idealistlikku ja reformimata maailmaorganisatsiooni väga tõsiselt.
Nii on kombeks, ilma naljata. Eks ole ju tegu maailma riikide ajast ja arust jutusaaliga, mis Eestile korda ei lähe. Ometigi võttis meie valitsus juba kümme aastat tagasi suuna viia Eesti riik aastaks 2020 ÜRO julgeolekunõukogu ajutiseks liikmeks.“Eesti riik võib olla väike, aga meie latt ei saa seetõttu olla alalhoidlikult madalal,” teatas peaminister Taavi Rõivas sel kevadel, kinnitades valitsuse selget sihti. Sinna juurde käis tuttav jutt sellest, et tuleb mõtelda suurelt, teha Eesti suuremaks ja ÜRO julgeolekunõukogu (JN) olevat meie võimalus.Eelnevalt on meie välispoliitika helgemad pead selle maailma suurima organisatsiooni osas üles näidanud parajat skepsist. Näiteks keeldus president Lennart Meri viimasel hetkel osalemast millenniumi tippkohtumisel 2000. aasta septembris New Yorgis, ajaloo suurimal riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumisel. Eestist lähetati peaminister Mart Laar, Meri põhjendus oli, et ta ei näe ÜRO-l tulevikku.Niisamuti ei olnud välisministeeriumi peamajas Islandi väljakul lähetamine ÜRO-sse varem kuigi populaarne, esimese “ešeloni” suursaadikud seda kohta enamasti ei ihaldanud. Seevastu paljud muu maailma diplomaadid – nii Euroopast, Aasiast kui Aafrikast – seovad kogu oma karjääri ÜRO-ga, liikudes kogu elu New Yorgi, Genfi ja uuesti New Yorgi vahet.On täheldatav, kuidas paljud ÜRO sees toimetavad karjääridiplomaadid ja samuti sekretariaadi palgalised töötajad muutuvad tasapisi “ÜRO usku”. Pidev ühesugune retoorika ja samasugune ÜRO elu aastast aastasse avaldab oma toimivat mõju. Arvatakse, nagu oleks maakera sees veel teine maakera või maailm, selline ÜRO maailm, mis on veel tõelisem kui päris maailm.Ilmselt poleks lähetus ÜRO juurde sedavõrd prestiižne, kui peakorter asuks näiteks Addis Abebas või Montevideos. Aga New York on New York – see ju kõlab hästi! Vähemalt on seal suurepärased restoranid, tihe kultuurielu ja veel palju muud, mille peale raha kulutada.Nõnda ongi rõhuva enamuse maailma riikide jaoks ÜRO koos New Yorgiga vägagi prioriteetne koht. Sinna läkitatakse kõige väärikamaid diplomaate – pea- ja välisministreid, poliitikadirektoreid, isegi printse ning muid pealikke –, kelle jaoks on tegu karjääri tipuga.Erandiks ei ole ÜRO-d ülitõsiselt võttev Euroopa Liit. Käib ju kohapeal kõva andmine arenenud maade ja arengumaade, põhja ja lõuna, läänemaailma ja G-77 (mitteühinemisliikumismaad) ning Araabia Grupi vahel ja nõnda edasi. Nii ei jää Eesti diplomaadilgi seal liigset aega lulli lüüa.Niisiis on ÜRO riikide intellektuaalne mängumaa, kus üheks peamiseks väljundiks on esitada omi kandidatuure kõikvõimalikesse kehanditesse. Neist kahtlemata kõige tähtsam on julgeolekunõukogu (JN), kus alalise koosseisu moodustavad endiselt Teise maailmasõja võitjariigid, igasugu reformikatsed on jäänud tulemusteta. Mitte-alalisi roteeruvaid liikmeid valitakse igal aastal, Eesti on üks väheseid 193 liikmesriigi hulgas, kellel pole sinna saali siiani püsivamalt asja olnud.Mitte kõik ei näe Eesti kandideerimist väljakutsena. Lahkuv president Toomas Hendrik Ilves on arvanud, et kuna JN alalistel liikmetel on vetoõigus, siis jääb arusaamatuks, mida me suudame seal saavutada. Tõepoolest panevad Venemaa ja Hiina enamasti veto USA kõvadele algatustele, USA aga vetostab Venemaa omi.ÜRO mandaadi puudumine ei takistanud aga Kosovo sõda või Iraagi ründamist, rääkimata Venemaa agressioonist oma naabruses.Igatahes on valitsus eraldanud miljon eurot raha kampaaniaks, mida hakkab juhtima Margus Kolga, julgeolekuekspert ja eelmine Eesti alaline esindaja ÜRO juures. Samas on rutiinne diplomaatiliste nootide vahetamine käinud juba aastaid, kus Eesti palub X riigilt toetust oma kandidatuurile. Taoline kampaania käib vastastikuse toetuse kogumisega – teisele riigile pakutakse omakorda toetust mõnesse muusse kogusse kandideerimisel. Vorst vorsti, hammas hamba vastu.Eesti valituks osutumine ei pruugi siiski sugugi kindel olla, kuna on vaja saada poolthääl tervelt 123 riigilt (kaks kolmandikku liikmeist). Paraku ei ole me nii tuntud tegija erinevates maailma nurkades nagu Rumeenia, vana olija ÜRO-s, kes Ida-Euroopa grupis meiega nimetatud koha pärast võistleb. “Muu maailm” teab Rumeeniat kindlasti Eestist enam.Tragikoomiline on, et Rumeenia, kes on JN-s istunud juba neljal korral, esmalt 1962–1963 ja viimati 2004–2005, pole vaatamata Eesti-poolsetele palvetele oma kandidatuuri tagasi võtnud. Mis mõistagi tähendab, et meil on lisamotiiv Rumeeniale ära panna ja ühtlasi end suurriikide silmis tõestada.Eesti osalemise võimalikku kasu on tõepoolest raske mõõta. Mitmed eksperdid nimetavad aktsiooni pigem enesetõestuseks. Nii või teisiti puudutab kogu üritus peaasjalikult meie diplomaate, kes saavad järjekordse kooli. Kui osutume valituks – valimised toimuvad juunis 2019 –, tuleb New Yorki lähetada veelgi lisajõude. Manhattani üürihinnad on aga üüratud, seega tuleb arvestada lisakuludega. Mis on aga paar miljonit riigi jaoks, kus raha kipub vahel kaduma ilma igasuguse otstarbeta.Kandideerimise mõtte käis vist esmakordselt aastal 2005 välja Jaak Jõerüüt, kes ise küll viibis suursaadikuna New Yorgis vaid mõne kuu. Ühe põhjusena nimetas ta seda, et eesmärkideta riik marginaliseerub või kommertsialiseerub, kaotada polevat midagi.Mis siis ikka, järgmine eesmärk on olemas ja 100-aastasel riigil tuleb see teoks teha. Pealegi on surmkindel, et ÜRO ennast juba laiali ei saada, vaid elab ka Euroopa Liidu üle, kui vaja on. Kui Eestil sel korral ei õnnestu, siis võib uuesti proovida paarikümne aasta pärast – kah nüüd asi, kogemus ju ikka.Kunagi viskasime välisteenistuses omavahel nalja, et niipea, kui Eesti saab EL-i, võiks ÜRO-st välja astuda.Aeg on näidanud, et ei astu sealt keegi välja, liikmeid tuleb aina juurde. Ilma ÜRO-ta võiks ju maailm olla veelgi hullem paik! Eestilgi tuleb ÜRO-d tõsiselt võtta, sest – nagu viidatud – Euroopa võtab seda idealistlikku ja reformimata maailmaorganisatsiooni väga tõsiselt.Nii on kombeks, ilma naljata.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval kogunesid maakonna parimad petankerid Kuressaare titeranna juures asuvale Tivoli platsile, et selgitada maakonna parim petankimängija singlis ehk üksikmängus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Petankerid tõmbasid karikale joone alla

maintext:
Sport
Petankerid tõmbasid karikale joone alla
Esmaspäev, 19. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Laupäeval kogunesid maakonna parimad petankerid Kuressaare titeranna juures asuvale Tivoli platsile, et selgitada maakonna parim petankimängija singlis ehk üksikmängus.
Kohale tuli 15 meest, nende seas ka hiljuti trios koos tartlase Aimar Poomiga Eesti meistriks tulnud Marek Kolk ja Urmo Auväärt, kes peaasjalikult vabariigis toimunud võistluste kattumise tõttu sel hooajal maakonna karikaetappidel pigem eksikülalise rolli jäid.
Veerandfinaalid: Marek Kolk – Urmas Talistu 13:6, Urmo Auväärt – Alex Lember 13:4, Ain Koplimäe – Jüri Janson 13:10, Gunnar Usin – Mihkel Vinkel 13:3.
Poolfinaalid olid suhteliselt ühepoolsed, kus Kolk võitis Koplimäed 13:6 ja Usin oli parem Auväärtist 13:5. Esikohamängus saavutas Kolk algedu 6:0, kuid seejärel leidis oma mängu ka Usin, kes finaalmatši tulemusega 13:8 lõpuks enda kasuks pööras.
Pronksimängus võitis võistluste promootor Ain Koplimäe tulemusega 13:5 Urmo Auväärti. Karikavõistluste arvestuses teist ja kolmandat kohta hoidnud Enno Kermik ja Gabriel Alesmaa oma alagruppides kahe parema hulka ei pääsenud ning kohtusid mängus 9.-10. kohale, kus edu saatis Kermikut.
Naiste üksikmängus võidutses Katrin Lember, kes alistas kolmemängulises seerias Oona Koplimäe tulemusega 2:1 ja tasuks üksikmängu kuldmedal.
Üheksast etapist koosnevate karikavõistluste üldarvestuses kujunes meeste esikuuik alljärgnevaks: 1. Gunnar Usin 250, 2. Enno Kermik 184, 3. Gabriel Alesmaa 172, 4. Jüri Janson 169, 5. Ain Koplimäe 164, 6. Urmo Auväärt 125 kohapunkti.
Naiste arvestust valitses ülivõimsalt Oona Koplimäe, kes kogus 185 kohapunkti. Talle järgnesid 2. Ulvi Hallik 65, 3. Katrin Lember 53, 4. Senta Koplimäe 42, 5. Ingela Auväärt 40, 6. Terje Pahk 30 kohapunkti.
Kokku osales 2016. aasta maakonna petanki karikavõistlustel 45 mängijat. Autor: MM Esmaspäev, 19. september 2016.Kohale tuli 15 meest, nende seas ka hiljuti trios koos tartlase Aimar Poomiga Eesti meistriks tulnud Marek Kolk ja Urmo Auväärt, kes peaasjalikult vabariigis toimunud võistluste kattumise tõttu sel hooajal maakonna karikaetappidel pigem eksikülalise rolli jäid.Veerandfinaalid: Marek Kolk – Urmas Talistu 13:6, Urmo Auväärt – Alex Lember 13:4, Ain Koplimäe – Jüri Janson 13:10, Gunnar Usin – Mihkel Vinkel 13:3.Poolfinaalid olid suhteliselt ühepoolsed, kus Kolk võitis Koplimäed 13:6 ja Usin oli parem Auväärtist 13:5. Esikohamängus saavutas Kolk algedu 6:0, kuid seejärel leidis oma mängu ka Usin, kes finaalmatši tulemusega 13:8 lõpuks enda kasuks pööras.Pronksimängus võitis võistluste promootor Ain Koplimäe tulemusega 13:5 Urmo Auväärti. Karikavõistluste arvestuses teist ja kolmandat kohta hoidnud Enno Kermik ja Gabriel Alesmaa oma alagruppides kahe parema hulka ei pääsenud ning kohtusid mängus 9.-10. kohale, kus edu saatis Kermikut.Naiste üksikmängus võidutses Katrin Lember, kes alistas kolmemängulises seerias Oona Koplimäe tulemusega 2:1 ja tasuks üksikmängu kuldmedal.Üheksast etapist koosnevate karikavõistluste üldarvestuses kujunes meeste esikuuik alljärgnevaks: 1. Gunnar Usin 250, 2. Enno Kermik 184, 3. Gabriel Alesmaa 172, 4. Jüri Janson 169, 5. Ain Koplimäe 164, 6. Urmo Auväärt 125 kohapunkti.Naiste arvestust valitses ülivõimsalt Oona Koplimäe, kes kogus 185 kohapunkti. Talle järgnesid 2. Ulvi Hallik 65, 3. Katrin Lember 53, 4. Senta Koplimäe 42, 5. Ingela Auväärt 40, 6. Terje Pahk 30 kohapunkti.Kokku osales 2016. aasta maakonna petanki karikavõistlustel 45 mängijat.
Veel artikleid samast teemast »