authors:
Dagne Mihkels
Reporter

description: Harjumaal Kose vallas Kolu külas teisipäeva õhtul puhkenud suur tulekahju hävitas Flagmore ASi lipumastivabriku lao- ja tootmishoone, inimesed põlengus kannatada ei saanud.

title: Kose vallas hävis suures tulekahjus lipumastivabriku lao- ja tootmishoone

maintext:
Häirekeskusele andis tulekahjust teada turvafirma patrull kell 21.13. Põhja päästekeskuse pressiesindaja teatel oli tegu suure tulekahjuga – lahtise leegiga põlenud vabriku suurus on umbes 120x18 meetrit.
Päästjad hoidsid ära tule leviku kontorile ja teisele laohoonele, kuid kahekorruseline vabrikuhoone hävis tules täielikult.
Kustutustöid segasid esialgu ka mitmed hoones toimunud plahvatused. Pressiesindaja sõnul polnud õhtul veel täpselt teada, mis hoones plahvatas.
Hoone kustutustööd lõpetati kell 3.39. Tulekahju puhkemise põhjus pole seni teada.
Firma juhataja Rivo Sisas tunnistas hilisõhtul sündmuskohalt, et esialgu pole veel aimugi, millest kahjutuli lahti läks. Põlengust õnnestus päästa vaid kontorihoone, tehas kogu sisustuse, tehnika ja tootmisvahenditega hävis. Sisas nentis, et kuna tootmisel kasutab firma kemikaale, siis oli tehases ka neid.
Sisas märkis, et tehas oli kindlustatud, kuid kindlasti tähendab hoone häving firmale pikemat sunnitud tootmispausi. Kas uus hoone ehitatakse üles samas kohas Kolu külas, on samuti veel selgusetu.
Firma kodulehe andmetel kuulub Flagmore AS Flagholding OY kontserni, mis on maailma suurim klaasplastikust lipumastide ja Põhjamaade suurim lippude valmistaja.


description: Sotsiaalmeedias levib video, sellest, kuidas Tallinnas Raua tänaval lõi maasturi roolis olnud võõras mees kaasliikleja autol peegli küljest.

title: Liiklusraev Tallinnas: mees lõi kurikaga kaasliikleja autol peegli küljest

maintext:
Video postitaja sõnul juhtus intsident 25. oktoobril kella 11 paiku, kui ettevõtte töölised olid teel Raua tänavale kliendi juurde.
Järjekordne rämps Eesti tänavatel, kirjeldab Facebooki kasutaja kurikaga laamendanud meest. «Las inimesed näevad uut tüüpi kangelast,» kirjutas ta.
Tööliste sõiduki ees peatus musta BMW maasturiga mees, hakkas tööliste valge kaubiku poole tulema ja püüdis avada selle ust, selgitab video postitaja Facebookis. Kui see ei õnnestunud, tõi dressides mees autost kurika ja lõi katki kaubiku juhipoolse peegli.
Videost kostuvad BMW juhi sõnad: «Arvab, et lihtsalt keerab ette mulle?»
Põhja prefektuuri pressiesindaja Marie Aava sõnul sai politsei teate juhtunust möödunud teisipäeval kella 11 paiku. Teataja sõnul peatas ta sõiduki, et vaadata majanumbrit, seepeale sõitis temast mööda teine sõiduk, peatus, sealt tuli välja mees ja lõi kurikaga.
Aava lisas, et politsei käis sündmuskohal ja fikseeris asjaolud, vestles juhiga ning uurib juhtunu asjaolusid.

fasttext_language: et


description: Lisaks jalgrattateede võrgustiku arendamisele ja turvalisuse suurendamisele aitaks jalgrattaliikluse arengule märkimisväärselt kaasa jalgrataste hoiukohtade loomine.

title: Jalgrattaliikluse arengut pärsib hoiukohtade puudus

maintext:
Nii rääkis TTÜ transpordiplaneerimise professor Dago Antov eilsel Tallinna innovatsioonikonverentsil. «Tallinnas on jalgrattaliikluse arengut palju pärssinud see, et inimestel pole kohta, kus ratast hoida. Mul on jalgratas, ma võin sellega ka sõita, aga kuhu ma ta panen, kui ma olen tööle jõudnud? Või kuhu ma panen ta siis, kui ma jõuan tagasi koju?» küsis Antov.
Mustamäel või mõnes teises magalarajoonis tuleb sageli jalgratas kas liftiga või treppi mööda mõnele kõrgemale korrusele toimetada, sest seda pole kusagil mujal hoida kui korteris. See aga on nii tüütu, et võtab paljudelt inimestelt isu jalgratast igapäevase liiklusvahendina kasutada.
«Eelmisel aastal tehti üle tüki aja tallinlaste seas liikumisuuring ja sellest selgus, et jalgrattaliiklus on Tallinnas üsna lapsekingades. Jalgrattaga liikumiste osakaal liikumiste arvust moodustab umbes ühe protsendi. Liikumiseks nimetatakse siinjuures liikumist kodust tööle, kodust kooli, poodi, teatrisse või kuhu iganes. Kui võrrelda Tallinna teiste riikide linnadega, siis võib öelda et jalgrattaliikluse potentsiaal on suur, kuid kasutus väike,» rääkis Antov.
Ta lisas, et inimene tegutseb üldiselt küllaltki ratsionaalselt, valides näiteks hommikuseks tööle või kooli minekuks sellise liikumisviisi, millega kõige kiiremini või mugavamalt kohale jõuab. «57 protsenti autoga tehtavatest sõitudest Tallinnas on lühemad kui 20 minutit ja lühemad kui 10 kilomeetrit. Kui selline autosõit asendada jalgrattaga, siis olulist ajalist vahet ei ole. Üle poolte Tallinnas autoga tehtavatest sõitudest on sellised, et neid saaks asendada rattasõiduga,» ütles Antov.
Tema sõnul oleks jalgrattaliikluse edendamiseks peale rataste hoiukohtade vaja ka rohkem infot rattaga liiklemise võimaluste kohta. Samuti tuleks suurendada jalgratturite turvalisust ning vaadata üle liikluskorralduslahendused. Väga oluline oleks ka rattarendi või rattaringluse temaatika, sest rattaga liiklemiseks ei pea tingimata ratast omama.


description: Kuna ilmateade lubab alanud nädalaks kohati öiseid miinuskraade, alustavad Kadrioru pargi spetsialistid juba täna linna purskkaevude sulgemist ja nende talveks konserveerimist.

title: Tallinnas alustati purskkaevude sulgemist

maintext: Asutuse Kadrioru Pargid juhataja Ain Järve sõnul alustatakse purskkaevude sulgemisega linna servas asuvatest veesilmadest, nagu Nõmme ema, parditiigi purskkaev Mustamäel, Õismäe tiigi purskkaev, Ravila purskkaevud jne. «Tallinnas on kokku 42 linnale kuuluvat purskkaevu ja nende kõikide sulgemine on töömahukas ning võtab aega kuni kaks nädalat,» ütles Järve. «Pärast esimesi öökülmi, mida on oodata juba lähiöödel, alustatakse ka sügislillede ülesvõtmist. Parkides käib lehtede kokkukraapimine ning äravedu ning Kadriorus tuleb jälgida, et langenud lehed pargi kanalite süsteemi umbe ei ajaks,» lisas Järve


description: Eile hilisõhtul kella 23 paiku juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Hobujaama liinibusside parklas, kus jalakäija jooksis bussile ette ja sai vigastada.

title: Tallinna kesklinnas liinibussi ette jooksnud mees sai viga


description: Tallinna linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni aseesimees Õnne Pillak on seisukohal, et uuest aastast plaanitav eelkooliealiste laste sporditegevuse toetamise lõpetamine on lühinägelik ja vale.

title: Pillak: Tallinnas tuleb laste sportimist toetada, mitte kärpida

maintext:
«Inimese liikumisharjumused saavad alguse lapsena, seetõttu on minu meelest oluline, et sporti tuleb edendada eelkõige laste- ja noortespordi kaudu. Ka koolieelikud vajavad kindlasti tuge selleks, et nad saaksid liikuda,» ütles Pillak.
Ta lisas, et Reformierakonna fraktsioon ei toetanud juba 2011. aastal volikogus eelnõud, millega Keskerakond vähendas koolieelsete laste sporditoetust. «Iga otsuse tegemisel tuleb endalt küsida, mis on eesmärk. Kui me tahame kasvatada terveid ja tublisid inimesi, kes linna elu edasi viiks, siis ei saa me neilt kamaluga raha pidevalt ära võtta,» põhjendas Pillak, miks ollakse linnavalitsuse tegevusele vastu.
«Reformierakond on olnud alati arvamusel, et tulevikku vaatavas linnas peab keskenduma laste tervisele, looma neile võimalused spordi- ja huvitegevuseks. Täpselt samamoodi, nagu seda teeb valitsus.»
Pillak tõi näitena järgmisest aastast planeeritava ringiraha, millega saavad kohalikud omavalitsused täiendavat otsetoetust huvihariduse ja –tegevuse toetuseks. «Tegemist on riigipoolse lisatoetusega, mis ei ole mõeldud kohaliku omavalitsuse toetuse asendajana. Lisaks sellele toetab riik juba laste- ja noortetreenerite töö tasustamist ja ujumise algõpet,» täiendas Pillak.
Reformierakonna fraktsiooni aseesimees on seisukohal, et laste sporti tuleb toetada. Tallinn peab tema sõnul olema eeskujuks, tulevikku vaatavaks linnaks, mis toetab laste spordi- ja liikumisvõimalusi.
Tallinna linnavalitsus ei toeta alates järgmisest aastast enam koolieelikute ujumise, võimlemise, iluuisutamise ja võistlustantsu treeninguid.


description: Tallinnas tehti täna hommikul selle sügise esimest libedusetõrjet kohtades, kus sõiduteed olid härmatise tõttu libedaks muutunud.

title: Tallinnas pidi selle sügise esimest libedust tõrjuma

maintext:
Kommunaalamet manitseb liiklejaid lähinädalatel arvestama öökülmade võimalusega, samas pikemad prognoosid enne detsembri algust püsivat lumekatet ei näita.
Lepingutingimuste kohaselt algab teede talvine puhastusperiood 1. novembrist, kuid vastavate ilmastikutingimuste korral peab olema partneritel valmisolek ka varasemalt libeduse- ja lumetõrjetöödeks, ütles kommunaalameti juhataja asetäitja Tarmo Sulg. Tänaseks on talviste ilmaoludega valmis võitlema 25 masinat.
Kommunaalametil on sõlmitud peatänavate ja nendel asuvate rajatiste hoolduseks seitsmeaastased hoolduslepingud. Lepingupartnerite talveks valmistumine algab juba suvel, kui tellitakse ära puistematerjalid.


description: Keskerakonna esimees Edgar Savisaar ütles tänahommikuses ETV saates «Hommik Anuga», et ta ei ole asendamatu, kuid püsib Keskerakonna eesotsas seni, kuni partei seda tahab.

title: Savisaar: ma ei ole asendamatu

maintext:
Anu Välba juhitud saates tuli juttu nii Savisaare tervisest, Keskerakonna erakorralisest kongressist, kus võidakse parteile uus juht valida, kui ka Keskerakonnas toimuvast üleüldiselt.
Savisaar ütles, et ta ei ole asendamatu, kuid ta ei kavatse ka juhi kohast niisama loobuda. «Olen partei eesotsas seni, kuni partei seda tahab. Kindlasti ma ei kavatse sellest loobuda, kui teised arvavad, et nemad on rohkem asendamatud kui mina,» märkis ta.
Küsimusele, kas ta on mõelnud ka juba ajale, kui ta enam Keskerakonda ei juhi, vastas Savisaar, et praegu ta sellele ei mõtle.
Kui juttu tuli partei lõhenemisest, sõnas ta: «Mina ütleksin niimoodi, et kui 15 000-liikmelisest parteist tuhat läheb ära, no mis siis? 14 000 jääb järele. See ei ole partei lõhenemine. Mina usun, et Keskerakonnaga on alati olnud niimoodi, et ükski koht ei jää tühjaks. Kui mõned marsivad minema või tahavad parteid ümber teha, siis tuleb mõelda sellele, mida ülejäänud tahavad. Ja uskuge mind, neid inimesi, kes tühjad kohad täidavad, leidub meil alati.»
Varsti toimuva erakorralise kongressi üle Savisaar väga ei muretse. «Mulle tuleb küll meelde aastatagune aeg, kui Simson (Kadri Simson - toim) oli teie saates ja ütles, et see on ikka kohutav küll, kui Savisaare ümber jäävad erakonda juhtima need inimesed, kes seal on. Kellele kohutav, kellele iseenesestmõistetav,» arutles Savisaar, lisades, et ta siiski ei tahaks Simsonist pühapäeva hommikul rääkida. «Ta on minu kunagine kaaslane ja usun, et ta saab ka edasi areneda.»
Reps kandideerib?
Savisaar nentis, et ükski kongress pole talle seni kerge olnud, ning meenutas võitlust Jüri Ratase ja Kadri Simsoniga. Tänavusel erakorralisel kongressil võivadki lisaks Savisaarele Keskerakonna esimeheks kandideerida Ratas ja Simson. Savisaar sõnas, et nii Ratas kui Simson on parteikongressidel juba lüüa saanud, kuid Mailis Reps ei ole. Sestap arvab ta, et just Reps kandideeribki seekordsel kongressil partei esimeheks.
«Need noored, kes praegu püüavad kongressil võimu võtta - see on nende võimalus. Ise arvan, et nad ei ole veel küpsed, aga eks aeg näitab,» ütles partei esimees.
Oma tervislikust seisundist rääkides ütles Savisaar, et tema suureks unistuseks on uus jalg alla saada. «See on minu unistus praegu, see biooniline jalg alla saada ja siis ma hakkangi tantsima.»
Ta tõdes, et jala kaotamine on tema elu palju muutnud ja igal juhul on see tema olemise raskemaks teinud.
Ent oma tervisele ta siiski keskenduma ei jää ja poliitikast lahkuda ei kavatse. «Eestis on mul tegelikult palju tegemata asju. Palju poliitikat, mis on ajamata. Uusi ideid, mis on ellu viimata.»
Juttu tuli ka värskest presidendist, kriminaalkahtlustusest ja kurikuulsatest garantiikirjadest.
Ta kinnitas veelkord, et ei teadnud garantiikirjadest midagi.
Värskele presidendile Kersti Kaljulaidile soovis ta kõige paremat, ehkki lisas, et veel pole selge, kas Kerstist tuleb hea president või hoopis eurobürokraat.
Küsimusele, kas ta on kunagi mõelnud kokkuleppemenetlusele minekut, vastas Savisaar: «Miks ma peaks?» Ta tõi näiteks Põhja-Tallinna linnaosa vanema Raimond Kaljulaidi, kes pääses kriminaalasjast. «See, mis toimus Kaljulaidiga, annab lootust. Teda süüdistati ka igasugustes asjades ja nüüd selgus, et pole põhjust. Usun, et minuga läheb samamoodi.»
Poliitiline politsei
Nagu Savisaar varemgi on teinud, süüdistas ta Eesti politseid ebaaususes ja -õigluses. «Meil on see politsei juba poliitiline politsei ja see et opositsioon peab sellega arvestama, on elementaarne.»
Kui saatejuht kinnitas, et tema usub meie politsei sõltumatusse, kostis Savisaar: «Uskuge pealegi».
Seda, et Keskerakond enne järgmisi valimisi valitsusse pääseb, Savisaar ei usu. «Küll me lähme, aga mitte sellepärast, et oleme Reformierakonna sõbrad ja saame nendega maruvahvasti läbi, vaid sellepärast, et rahvas meid toetab,» nentis Savisaar, lisades: «Ühel päeval toetavad nad meid niipalju, et me ei jää valitsusest välja.»
Kui saatejuht märkis, et toetajaid on Keskerakonnal pigem vene keelt kõnelevate elanike hulgas, siis Savisaar ütles, et neil on eestlaste seas sama palju toetajaid kui IRL-il ja sotsidel.
Peaministriportfellist rääkides kinnitas Savisaar, et ta ei tahaks kindlasti praegu Taavi Rõivase asemel olla. «Olen olnud peaminister kõige raskematel aegadel, kui tõesti ühel päeval olid akna taga tankid ja teisel päeval mäsu käimas. Kui te küsite, kas ma mõtlen sellest ajast, siis muidugi. Kas ma mõtlen tulevikus, et mina olen peaminister? Teate, ma vastaksin Churchilli (Winston Churchill - toim) kombel, et teate kui igav praegu see peaministri elu on. Mina Rõivase asemel ei tahaks küll kunagi olla, kuid samal ajal arvan, et aeg, mil ma olin peaminister, jääb selliseks heaks ajaks.»


description: Riigikogu keskkonnakomisjoni esimehe Rainer Vakra sõnul arutas komisjon Tallinnasse plaanitava Reidi teega seotud keskkonnaküsimusi, kuid põhimõtteliselt komisjoniliikmed toetavad kavandatava tee ehitamist.

title: Riigikogu keskkonnakomisjon toetab Reidi tee rajamist

maintext:
«Üldiselt oli keskkonnakomisjoni liikmete ühene arusaam, et seda teed on vaja ja et see on mõistlik lahendus. Küsimus oli ainult selles, kui palju oli kedagi kaasatud ja mis olid need keskkonnanüansid, mille üle nüüd käib lõplik arutelu,» ütles Vakra.
Vakra sõnul tekkis komisjoni istungil küsimus, miks Tallinn ei alustanud Reidi tee projekti puhul uuesti keskkonnamõju hindamist. «Ehk miks kasutati 2007. aastal tehtud keskkonnamõju hindamist, mis oli tehtuid vanale projekti versioonile,» rääkis riigikogu keskkonnakomisjoni esimees. Tema sõnul küsisid seda eriti komisjoni istungile kutsutud Tallinna ülikooli keskkonnakorralduse professor ja kodanikuühenduse Merelinna Kaitseks esindaja.
Teine plokk küsimusi oli seotud konkreetsemalt Reidi tee projekti keskkonnamõjudega, ütles Vakra. «Siin me vaatasime üle olemasoleva projekti tänased puudused. Ehk, mis juhtub merekeskkonnaga, kuidas käideldakse sadevett ja kolmandaks - kui palju see mõjutab ikkagi Kadrioru parki ja Kadrioru pargi rohelust,» rääkis Vakra.
Vakra viitas ka sellele, et keskkonnaamet on Reidi tee osas praeguseks saavutanud osalise kokkuleppe, kus näiteks varem maha võtta plaanitud saja-aastane tamm ja mõned teised väärtuslikud puud säilitatakse plaanitava teetrassi nihutamisega.
Riigikogu keskkonnakomisjoni esmaspäevasele koosolekule Reidi tee teemal olid kutsutud MTÜ Merelinna Kaitseks esindaja ning Tallinna Ülikooli keskkonnakorralduse professor Helen Sooväli-Sepping, Tallinna abilinnapea Taavi Aas, Tallinna linnaplaneerimise ameti juhataja asetäitja, linna peaarhitekt Endrik Mänd, kommunaalameti juhataja Ain Valdmann, Säästva Eesti Instituudi vanemekspert Mari Jüssi, keskkonnaameti peadirektor Andres Onemar ning Tallinna Sadama, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, keskkonnaministeeriumi ja teiste asjaomaste asutuste spetsialistid.
Keskkonnaamet jättis septembri lõpus kooskõlastamata paljuvaieldud Tallinna mereäärse Reidi tee ehitusloa.


description: Põhja-Tallinnas Erika ja Tööstuse tänava nurgal valmis kaasaegne ja tänapäevastele nõudmistele vastavate poe- ja teeninduspindadega vaba aja keskus, mis avatakse 27. oktoobril.

title: Põhja-Tallinnas avatakse järgmisel nädalal Arsenali keskus

maintext:
Tsaariaegse punastest tellistest tehasehoone ümberehituse käigus tuli päevavalgele nii ohtlikke kemikaale kui lõhkeainet.
«Vanast hoonest uue tegemine on tihti keerulisem kui nullist alustamine – ka Arsenali keskuse ehitus pakkus Nordeconile mitmeid üllatusi,» sõnas Nordecon ASi juhatuse esimees Jaano Vink. «Ehituse käigus leidsime hoonest väga palju ohtlikku, kuid oli ka positiivset – näiteks katuse kandva puitkonstruktsiooni üllatavalt hea seisukord, mistõttu pidime seda vaid üksikutes kohtades proteesima. Taaskord õnnestus meil ehitajana kogeda, et kogu projekti koostööpartnerid olid vastutulelikud ja kiiresti reageerivad oma ala professionaalid, nii püsis ka töö graafikus ning varsti avatakse Põhja-Tallinna suurim ning põneva arhitektuuriga kaasaegne vaba aja keskus.»
«Ehitusprotsessi ajal leidsime nii mõndagi huvitavat,» täpsustas Nordecon ASi projektijuht Oleg Kaas. «Erika 4 hoone lammutamisel avastasime kolmandal korrusel lukustatud ukse tagant hüljatud keemialabori. Riiulid olid kemikaale, ampulle ja seadmeid täis, nagu oleks töö just pooleli jäänud. Kokku leidsime ehitusobjektilt kanistrites 5 liitrit elavhõbedat, paarsada liitrit soolhapet ning maa seest ka mürske. Kemikaalid utiliseerisime vastavalt seadustele, mürsud aitas objektilt eemaldada päästeamet,» rääkis Kaas.
Kaasi sõnul tuli ehituse käigus päevavalgele teisigi ohtlikke elemente. «1960. aastatel silikaattellistest ehitatud katlamaja oli seestpoolt isoleeritud asbestiga – sel ajal täiesti tavaline. Asbesti ja ka vanade eterniidist katusekatete nõuetekohane utiliseerimine nõudis erilist tähelepanu ning ka suuri kulutusi,» lausus Kaas. «Tööstuse tänava poolsest hoonest lammutasime enamuse, alles jäi vaid kaks kandvat seina – ühte neist on näha keskusest seest, teist Tööstuse tänavalt. Selleks aga, et taastada alles jäetud telliskivifassaadid võimalikult autentselt, sorteerisime lammutatud varemetest välja ligi 12 000 telliskivi ning kasutasime neid uuesti.»


description: Tallinna linnavalitsus kuulas tänasel istungil järjekordselt informatsiooni Tihase reoveekollektori olukorrast ning otsustas, et novembri lõpuks peab kollektor korras olema.

title: Stroomi ranna kollektori probleem on ikka lahendamata

maintext:
«Kui keegi nüüd küsib, et kas see kollektor toimib või ei toimi ja millisel kujul ta toimima jääb, siis ega me täna Tallinna Vee käest selle kohta väga selget vastust ei saanud,» ütles abilinnapea Arvo Sarapuu.
Ta meenutas, et nn Tihase kollektor on rajatud 1989. aastal nii sademevee kui reovee kogumiseks. «Selle kollektori suur probleem on see, et ta asub kümne meetri sügavusel, aga pinnasevesi on viie meetri sügavusel, nii et kollektor on viis meetrit allpool pinnasevee tasemest allpool,» rääkis Sarapuu.
Selle tõttu on väga raske teha mingeid uuringuid ja muid töid. Uuringud näitavad, et kollektori üks lõik on kuuenda šahti juurest vajunud. Nüüd on probleemid seitsmenda ja kaheksanda šahti vahel. «Nendes kohtades, kus on kahtlus, et kollektor on kehvas seisus, betoneeritakse see altpoolt ära, pealtpoolt pannakse killustik ja sisse viiakse betoontoru. Uuringud näitavad, et remonditud lõigul on kollektor korras. See tähendab, et seda on mõttekas rekonstrueerida,» lausus abilinnapea.
Sarapuu sõnul tekis linnavalitsusel aga hoopis teine küsimus. «Kui kollektorisse on betoontoru sisse pandud, siis kui suure läbilaskevõimsusega see toru on. Kas see võtab vastu sama sademevee hulga ja reoveehulga ja millise kiirusega see veehulk sealt läbi läheb? Linnavalitsus tegeleb selle asjaga väga tõsiselt sellepärast, et ei tekiks olukorda, kus arendajatele öeldakse, et vaadake ise, kuhu te oma sademevee ja reovee juhite. Tekib küsimus, et kas nad peavad olemasoleva kõrvale ehitama uue kollektori, mis oleks väga kallis ja tehniliselt väga raske,» selgitas Sarapuu.
«Linnavalitsus otsustas täna, et 30. novembriks peab olema valminud väga selge analüüs ja arvutused, mis näitavad, et pärast kollektori remonti peab see suutma vastu võtta sama palju sademe- ja reovett kui enne remondi algust,» lisas ta.
2014. aastal hakkas Tihase reoveekollektoriga ristuv Stroomi rannapromenaadi kergliiklustee nii hullusti vajuma, et tee tuli selle koha pealt sulgeda. Peatselt selgus, et vajumine oli tingitud 2,4 meetrise läbimõõduga reoveekollektorist, mille toru oli ära vajunud, nii et heitveed hakkasid pinnast ära uhtuma. Alguses lubas Tallinna Vesi probleemi kiiresti likvideerida, kuid pinnase vajumine jätkus ning tööde lõpetamine lükkus järjest edasi. Tööde lõpetamise järgmiseks tähtajaks on 30. november 2016.


description: Täna andsid õpetajate päeva puhul Gustav Adolfi abiturendid ise tunde ning lubasid õpetajatel tähistada, oma muljeid õpetajate päevast jagasid ka neljanda klassi õpilased. Vaata videointervjuusid!

title: Neljanda klassi õpilane: hea õpetaja ei karju ja mõistab last

maintext:
Abiturendid kehastusid õpetajateks ning ka kooli juhtkond oli tänaseks päevaks uue koosseisu saanud. Gustav Adolfi direktoriks kehastunud gümnasisti sõnul olid õpilased tublid ning kedagi ei olnud vaja enda kabinetti noomimisele kutsuda. Samas toonitas noor direktor, et on plaanis koridorides ringi liikuda ning vaadata, et kõik ikka korrektselt riides oleksid. «Me hakkame seeliku pikkusi mõõta ja muudki - meil on range kord siin koolis.»
Matemaatika õpetajaks kehastunud õpilase sõnul tal veel täpset plaani ei olnud, kuidas ta tundi hakkab andma, kuid lubas anda seda võimalikult huvitavalt, et kõik oleksid tundi kaasatud.
Õpilased olid ühel nõul, et üks hea õpetaja peab õpilasega suhtlema nii, et viimane julgeks oma arvamust avaldada.
Asendusõpetajad olid veendunud, et neil täna tunnis suuri probleeme ei teki.
Neljanda klassi õpilased: soovin, et õpetaja ei tüdineks õpilastest
Õpetajate päev Gustav Adolfi Gümnaasiumis(õpetajad) Allikas: Postimees
Neljanda klassi õpilaste sõnul on hea õpetaja see, kes ei karju ja mõistab last.
Õpilased soovisid oma klassijuhatajale õnne ja soovisid, et ta jaksaks veel palju aastaid seda tööd teha, ilma lastest tüdinemata.


description: 21. oktoobril avaneb kõigil huvilistel harva esinev võimalus veeta öö Lennusadama näitusesaalis.

title: Lennusadam pakub taas võimalust muuseumis ööbida

maintext:
Eesti Meremuuseumi tervele perele mõeldud programm «Öö muuseumis» keskendub seekord Lennusadama suurnäitusele «Viikingid: elu legendide taga» ja toimub ajal, mil muuseum on tavakülastajatele suletud.
Rikkaliku eriprogrammi käigus jahitakse aaret, muugitakse ruunikirjas kirjutatud sõnumeid, kuulatakse saagasid ja tehakse arheoloogilisi väljakaevamisi. Läbi põnevate tegevuste saadakse teada, kes olid viikingid, kus nad elasid ja millega tegelesid, teatas Lennusadama kommunikatsioonispetsialist Jakob Laulik.
Eriprogrammile oodatakse lapsi vanuses 7–12 koos saatjatega. Kõikidele ööbijatele pakutakse lisaks kaasahaaravale programmile ka õhtusnäkki, hommikusööki ja ööbimisvõimalust oma magamisvarustusega.
Täpsem info ürituse kohta on Lennusadama veebis.


description: Nädalavahetusel Tallinnas endise Patarei vangla territooriumile pidu kontrollima läinud politseinikud leidsid eest joobes alaealised. Kahe nooruki joove oli sedavõrd suur, et kiirabi pidi nad haiglasse toimetama.

title: Kahele raskes joobes alaealisele lõppes rebastepidu haiglas

maintext:
Ööl vastu laupäeva andis tähelepanelik elanik teada, et endise Patarei vangla territooriumil toimub erapidu, kus mängib vali muusika ning viibib palju ilmselt joobes alaealisi. Kesklinna politseijaoskonna patrullpolitseinikud läksid asja uurima ning selgus, et seal peeti keskkooli rebaste ristimise pidu.
Kahe nooruki joove oli sedavõrd suur, et kiirabi pidi nad tervisekontrolliks haiglasse viima. Üks neist oli 16-aastane ja teine 17-aastane. Korrakaitsjad viisid veel kuus alkoholi tarvitanud alaealist jaoskonda, kus nad hiljem vanematele üle anti.
Põhja prefektuuri kesklinna politseijaoskonna patrulltalituse juht Taavi Kirss tänab tähelepanelikku inimest, kes juhtunust häirekeskusesse teada andis. «Kaks noort vajasid meedikute abi ning hilisem sekkumine võinuks kaasa tuua palju tõsisemad tagajärjed. See on murelikuks tegev meeldetuletus, miks alaealised ei tohi alkoholi tarbida ning järelevalveta pidusid korraldada. Tuletan kõikidele lapsevanematele enne algavat koolivaheaega meelde, et suhelge oma lastega, et olla kursis, millega nad oma vaba aega sisustavad,» rääkis Kirss.
Politseileitnandi sõnul peavad vastutuse võtma ka ettevõtjad. «Ruume välja üürides või üritust korraldades tuleb veenduda, et alaealistel puuduks ligipääs keelatud mõnuainetele, nagu tubaka- ja alkoholitooted,» lisas ta. Kui konkreetse asutusega on korduvaid probleeme, saab politsei kohalikule omavalitsusele saata suuniseid asutuse tegevuse piiramiseks, näiteks lahtioleku aegade või alkoholimüügi piirangute näol.


description: Sõltumatu Tantsu Lava koos ZUGA ühendatud tantsijatega kutsub noori üles väljendama oma tundeid videos, kõigi tegijate vahel loositakse välja Udu Jäätisebaar, mis tuleb õnnelikule võitjale koju külla.

title: Väljenda videos oma emotsioone ja võida jäätisebaar!

maintext:
Sõltumatu Tantsu Lava ja ZUGA on valmis saamas oma järjekordset lavastust poistele ja tüdrukutele – «meeleKolu», mille esietendus on 15. oktoobril Sõltumatu Tantsu Laval, Telliskivi loomelinnakus.
«MeeleKolu» on lavastus, kus juhitakse tähelepanu laste väljendusvabadusele ja võimalustele, kuidas maailma tajuda ja sellele reageerida. Lisaks pöidlale, mis pressib like ja smile emotikoni, on meil keha, mis tajub ja väljendab erinevaid tundeid.
Lavastusele eelneb osalusaktsioon videotega. ZUGA tantsijad on ise teinud videosid, kus nad panevad endale koolikotid pähe ja näitavad, et igal kotil on oma nägu. Ühtlasi kutsutakse ka lapsi üles oma kotti ja pead mõtetest tühjendama ja vaatama selle nägu ning pöörama tähelepanu oma keha mitmekesistele väljendusvõimalustele.
«Kutsume üles kõiki lapsi, poisse ja tüdrukuid tegema videosid oma emotsioonide väljendamisest kotiga, mis võib olla ka maski eest, või ilma kotita. Emotsioonide puhul kehtib ka lastele väljendusvabadus. Video laadige üles sotsiaalmeediasse (Facebook, Youtube, Vimeo, Instagram vm) ning lisage sinna tääg #meelekolu. Videosid jagatakse ka Sõltumatu Tantsu Lava Facebooki lehel. Kõikide video tegijate vahel loositakse välja auhinnaks Udu Jäätisebaar, mis tuleb õnnelikule koju külla!» lubab ZUGA.


description: Veoauto sõitis kella poole ühe ajal Peterburi teel linnast väljasuunduval rajal külili paiskunud, mille tõttu on tekkinud suured ummikud.

title: Peterburi teel Tallinnast väljasõidul on hiigelummik, veok sõitis teelt välja

maintext:
Kell pool üks teatati politseile, et Peterburi teel, linnast väljasuunduval suunal on veoauto teel külili paiskunud, kinnitas Politsei- ja piirivalveameti valvepressiesindaja.
Päästjad lõikasid mehe veokist välja ja kiirabi toimetab ta haiglasse, kus selguvad tema täpsemad vigastused.
Praegu on üks sõidusuund kinni ning on tekkinud suured ummikud. Varsti hakatakse ka veokit üles tõstma, mille tõttu võidakse mõneks ajaks mõlemad linnast välja suunduvad rajad sulgeda. Seepärast palub politsei kasutada ümbersõiduks Vana-Narva maanteed.
Politsei reguleerib liiklust, kuid palub võimalusel antud marsruuti vältida. Liiklus on ilmselt kuni kella poole neljani häiritud, selgitas valvepressiesindaja.
Politsei palub liiklusõnnetuse pealtnägijatel võtta politseiga ühendust
telefonil 6 123 000.


description: Päästeamet sai täna kell 20.01 väljakutse tulekahjust Pojengi teel asuvas eramajas. Sündmuskohal selgus, et põles elumaja konstruktsioonides olev rullbituumen. Haiglasse toimetati kergemat sorti vingumürgituse tõttu seitse inimest, kelle vigastused esialgsel hinnangul ei ole eluohtlikud. Üks kannatanuist oli väikelaps.

title: Fotod ja video: rullbituumeni põlengu tõttu toimetati haiglasse seitse inimest

maintext:
Väljakutsele reageerisid Pirita, Muuga ja Kesklinna päästekomandod.
Päästjad tuvastasid, et põlema on süttinud juurdeehitusel kasutatav rullbituumen. Kuna põleng läks ehitise katusekontsruktsioonidesse, mistõttu leeki ega suitsu näha ei olnud, tuli päästjatel tulekolded üles otsida ja ära kustutada.
Kustutustööd lõppesid kell 21.41.


title: Küsimustele vastab Invictus Õigusbüroo - oktoober 2016

maintext:
Küsimustele vastab Invictus Õigusbüroo – oktoober 2016
31.10.2016 | Jüri Asari, jurist
Pangalaenu saamiseks on vajalik kinnistusraamatu väljavõte korteriomanike nimekirjast. Kuidas saaksin terve ühistu nimekirja? Või peab kõigilt liikmetelt ükshaaval küsima?
Kahjuks ei ole võimalik veebikeskkonnas saada kinnistusraamatu andmeid kõigi korteriomanike kohta korraga. Kinnistusraamatu veebikeskkond võimaldab otsingut ainult iga konkreetse korteriomaniku järgi. Sellisel viisil andmete saamine on tasuline. Siiski on võimalik korteriühistul saada kõigi liikmete väljavõtted korraga. Selleks on olemas kaks võimalust. Korteriühistu esindaja võib ise tulla kinnistusosakonda, mis Tallinnas asub aadressil Tõnismäe 3a ning taotleda seal korraga kõigi korteriomanike väljavõtteid. Sellisel juhul ei maksa andmete saamine midagi. Alternatiiviks on andmete tellimine postiga, kuid siis on need tasulised ning sellele lisandub täiendavalt ka kulleritasu.
Kas korteriühistul on õigus nõuda korteriomanikelt laenumakset – selle laenu makset mida ühistu pole veel saanud, s.t reaalselt seda laenuraha ühistu arvel pole?
Laenusumma ei peagi olema ühistu arvel. Kui leping pangaga on sõlmitud, saab ühistu laenulimiidi, mis kehtib aasta. Siis saab vastavalt laenu sihtotstarbele tellida töid. Kui need on teostatud, peab esitama pangale lepingu töövõtjaga, arve ja tööde vastuvõtmise akti. Kui pank aktsepteerib esitatud dokumendid, tehakse ülekanne ühistu kontole. Edasi on kaks võimalust: kas pank ise teeb kohe ühistu arvelduskontolt ülekande töövõtjale või teeb makse ühistu. See sõltub laenulepingust. Alles siis loetakse laen antuks ja tekib selle tagasimaksmise kohustus. Kuna laenu kasutatakse etapiviisiliselt aasta jooksul, siis muutub faktilise laenu ja sellega seotud tagasimaksete suurus. Selline kord kaitseb ühistu liikmete huve, sest tagab laenu sihipärase kasutamise ja tagasimaksete kohustus tekib mitte laenulimiidi kehtestamisel, vaid alles pärast seda kui raha tegelikult kasutati. Võib juhtuda ka, et ühistu ei kasuta aasta jooksul ära kogu limiidi summat. Siis muutub vastavalt ka laenu suurus ja kasutamata summat ei loeta laenuks ning intresse sellelt ei pea maksma. Samas ei ole keelatud, et korteriühistu kogub laenu tagastamiseks raha ette, s.o enne seda kui tagasimaksete kohustus on faktiliselt tekkinud. Seda siis, kui üldkoosolek on nii otsustanud.
Jüri Asari


description: 2017.aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis osaleb 43 riiki.

title: Suur osavõtt! Tuleva aasta Eurovisioonist võtab osa 43 riiki

maintext:
Euroopa ringhäälingute liit (EBU) andis teada, et varem on nii suure osavõtuga lauluvõistlus toimunud vaid aastatel 2008 ja 2011, vahendab Eurovision.tv.
Teiste seas võtavad osa ka Rumeenia ja Portugal, kes naasevad võistlustulle pärast ühte aasta eemalolekut. Kolmandat korda võtab osa ka Austraalia. Järgmise aasta Eurovisioonist ei võta osa Bosnia ja Hertsegoviina.
2017.aasta lauluvõistlus saab eriline olema Austria ja Taani jaoks, sest nad tähistavad 60ndat osavõttu alates 1957.aastast.
Järgmise aasta Eurovisioon toimub Ukraina pealinnas Kiievis, kus viimati toimus lauluvõistlus 2005.aastal.
2017. aasta poolfinaalid toimuvad 9. ja 11. mail ning suurejooneline finaalsaade jõuab eetrisse 13. mail.


description: Veetase ei ole madal ainult Lääne-Eestis, vaid ka põhjarannikul.

title: Madal veetase on märgatav ka põhjarannikul

maintext:
Siiri Lahe: juhiks kasvatakse, mitte ei sünnita
On juhus, et intervjuu Siiri Lahe, ühe Eesti tuntuma tippjuhiga, leiab aset just ettevõtlusnädalal. Siinsamas Lääne-Virumaal juhib ta riigi üht suurimat tööstusettevõtet, mille võimsusest saab aimu, kui märkida, et Estonian Cell vajab samapalju elektrit kui terve Tartu linn.


description: Sel kevadel tundis Helle (nimi muudetud), et jõud ei käi enam majast üle. Pensionär tahtis selle müüa ja saadud raha eest väiksema korteri soetada. Kuid siis tabas teda üllatus: lahutatud naisest oli paberite järgi saanud lesk ja nüüd tuleks maja endise mehe pärijatega jagama hakata.

title: Enese teadmata abielus olnud prouat ähvardab kodutuks jäämine

maintext:
Kõik sai alguse sellest, kui Helle tänavu kevadel korteri välja valis ja notari juures sissemakset tegemas käis. “Notar märkis seal, et olen lesk. Mul oli sõbranna kaasas, naersime veel, et kus ma nüüd siis lesk olen, et mis mees mul siin ära surnud on,” rääkis Helle.
Kuid siis pani ta maja müüki ja asi võttis tõsisema pöörde. “Maakler käis korra läbi ja ütles, et nüüd tuleb mul pärima hakata. Ma pidin esiti šoki saama. Ega mul kedagi teist pole kui tütar ... Arvasin, et äkki temaga ... Ja kust see maakler seda teab,” jutustas Helle vanu pabereid välja otsides.
Maakler saatis naise notari juurde, kus ta sai teada, et tema 26 aastat tagasi lahutatud abielu ei olegi lahutatud. Helle käis perekonnaseisuametis ja seejärel arhiivist dokumentide koopiaid nõutamas. Arhiivist anti talle kaasa paber, mille järgi tema 1988. aastal sõlmitud abielu on 1990. aastal kohtulikult lahutatud. “Siin on ju selgelt kirjas: “kohtuotsus jõustunud – abielu on lahutatud”,” ei mõista proua, miks ta on ühtäkki leseks tehtud. Endine abikaasa suri juba kümme aastat tagasi, aga Helle sai sellest oma sõnul teada alles nüüd, kui dokumente otsima hakkas.
Kuna ta oli registri järgi abielus, on tal surnud mehega ühisvara. See tähendab aga, et ta peab surnud mehe poegadele poole oma majast ja varast ära andma.
“Ma olin selle mehega aasta aega abielus! Peale teist või kolmandat palgapäeva viskasin ta välja. Ta hakkas jooma ja läks mu lastele kallale,” rääkis Helle. Abielu lahutati 1990. aastal ja peale seda Helle meest enda sõ-
nul näinud pole.
“Kõik mu naabrid, minugipärast terve Rakvere linn, võivad tunnistada, et ühtegi abikaasat nende aastate jooksul minu kõrval olnud pole,” ütles proua.
Helle elu läks aga edasi. Ta müüs enda ostetud korteri, kus lastega elas, maha ja ostis 1998. aastal EVPde eest Rakverre maja. “Siis ei öelnud ka keegi, et kas tohin üldse vana korteri mehe teadmata maha müüa,” imestab Helle tagantjärele. 2005. aastal tegi ta ka testamendi, kus on samuti notariaalselt kinnitatud, et tegu on lahutatud naisega.
“Ma ei saa aru, kuidas see võimalik on! Kas siis notari juures ei kontrollitud? No siis võin ma ju minna ja öelda, et olen Savisaare lesk, kõik on notari paberite järgi õige. Ma ei saa aru, miks keegi midagi ei öelnud. 2005. aastal oli mees ju elus. Ma oleksin ta üles otsinud ja selle lahutuse ära vormistanud, kui see vajalik oleks olnud,” kõneles Helle kohtuotsust sirvides. Kui mees aga 2006. aastal teises maakonnas suri, kirjutati tema surmatunnistusele, et ta oli Hellega ikka veel abielus.
Arhiivis oli naisele veel kinnitatud, et kõik on korras. “Proua, ärge muretsege, te olete lahutatud,” olevat Hellele öeldud. Kuid siis algas kadalipp: Helle läks kohtuotsusega uuesti notari juurde, kes palus minna perekonnaseisuametisse lesestaatust lahutatud naise omaks ümber vormistama. Aga perekonnaseisuametist tuli eitav vastus. “Nad ütlesid, et muidu saaks, aga mees on surnud. Et nüüd pole enam midagi teha. Et mul on kolm kuud aega asjade kordaajamiseks. Ise otsustan, kas mehe võlgadest loobun või ei. Ma ei teagi, mis tal oli,” rääkis Helle. Loobumine tähendaks ka oma majaosast loobumist, sest see läheks surnud mehe poegadele.
“Ma pole neid elus näinudki. Aga ma kardan, et nüüd tulevad võõrad mehed tuppa, ütlevad, et aitäh tädi, aga koli nüüd välja. Ma sain niimoodi aru, et neile kuulub pool minu maja. Aga mida mina siis teen? Poole maja rahaga ei saa Rakveres mingit korteritki, ja kui mehel veel võlgu oli, siis olengi puu all,” kurtis Helle.
“Ma ei taha lihtsalt uskuda, et ma seda lahutust vormistamas ei käinud. Tahtsin sellest mehest üliväga lahti saada. Kas ma olin siis tõesti nii loll, et jätsin käimata? Ma ei usu. Ütlesin ka Rakvere ametnikele, et kui ma olen vea teinud, jätnud paberi vormistamata, siis jumala eest, ma maksan kõik ära, ka mehe riigilõivu, aga mitte nii ...” kõneles Helle.
Vandeadvokaat Viktor Turkini kommentaar
Kuni 1995. aastani kehtinud abielu- ja perekonnakoodeksi järgi tuli abielu lahutamise kohtuotsus asjaosalisel endal registreerida perekonnaseisuametis. Kui see jäi tegemata, siis lahutuse kohtuotsus ei jõustunud ja juriidiliselt abielulahutust ei toimunud.
1995. aastal jõustunud perekonnaseaduse kohaselt jõustus abielulahutus alates sellekohase kohtuotsuse jõustumisest ning abikaasa seda ise enam registeerima ei pidanud.
Abikaasal, kui selgub, et ta oli enese teadmata seniajani abielus olnud (seda saab vastavast registrist kontrollida), on ehk õiguslik võimalus nõuda eeldusliku ühisvara lahusvaraks tunnistamist, kuna kõne all olev vara sai soetatud pärast abieluliste suhete faktilist lõppemist. 1995–2010 kehtinud perekonnaseaduse kohaselt loeti see vara, mis üks abikaasa soetas pärast abieluliste suhete lõppu (pärast faktilist lahku kolimist), selle abikaasa lahusvaraks.
Selleks tuleb aga naisel esitada kohtule tuvastamishagi, milles muu hulgas taotleda abieluliste suhete lõpu aja tuvastamist.


description: Saatuse tahtel Eestisse jõudnud jordaanlane Mahmmud Ahmed vaimustus sellest väikesest riigist juba siis, kui silmas lennukiaknast Ülemiste järve. Rakveret peab ta praegu koguni oma kodulinnaks, mis on ta hästi vastu võtnud.

title: Jordaanlane naudib Rakvere rahulikku tempot ja lühikesi vahemaid

maintext:
Mahmmud Ahmed tuli 2013. aastal Tallinna tehnikaülikooli keskkonnakaitse ja puhtama tootmise erialal magistrikraadi omandama. “Esialgu ma ei plaaninud peale kooli lõpetamist siia jääda, aga umbes kolme kuu möödudes märkasin, et põllumajandus on Eestis väga arenenud,” põhjendab Ahmed, mis pani teda jätma Jordaanias pereettevõttes kaasalöömise ja Eestis ennast pikemalt sisse seadma.
Et Eestis on haritavat maad palju, nägi ta siin võimalust äritegevuse alustamiseks, ja juba 2013. aasta novembris asutas ettevõtte, mis müüb Eesti põllumeestele – tomati-, maasika-, viljapuudekasvatajatele ja teistele – väetisi, mida toodab Ahmedi pereettevõte Jordaanias.
Mahmmud Ahmedi hinnangul on Eestis äri ajada isegi keerulisem kui Jordaanias. “Siin on väike turg, kus tegutsevad suured ettevõtted ja tuleb ennast tõestada,” märgib Ahmed, kuid lisab, et äri on Eestis turvaline ajada.
“Kui sul on oma kliendibaas juba tekkinud ja sa varustad neid lojaalselt, võid ettevõtjana ennast kindlamalt tunda. Jordaanias on juba riiklikul tasandil suur konkurents, sest valitsusel on oma kaevandus,” toob ärimees välja veel punkte, mis Eesti kasuks räägivad.
Magistrikraad omandatud, jättis Mahmmud Ahmed Tallinna ja kolis Rakverre. Peamiselt seetõttu, et pealinna ümbruses haritavat maad ei ole ja seega pole ka põllumehi, kellele väetist müüa.
Väikelinna elama asumise kasuks rääkis seegi, et lähedased sõbrad, mitte küll araablased, ootasid teda siin ees. Nii seadiski Ahmed tänavu veebruari lõpus ennast kreisilinnas sisse ja naudib siinset elukeskkonda tunduvalt rohkem kui Tallinna oma. “Rakvere on väikelinn ja inimeste suhtumine on teine,” märgib mees.
Selle teistsuguse suhtumise all peab ta silmas seda, et tema araabia päritolu ei pane rakverlasi sõna võtma ega kohatult käituma. Tallinnas tuli tal nii mõnigi kord ette, et tema päritolust häiritud kaaslinlane oma arvamust ka avaldas. “Tallinnas valitseb suhtumine, et kui sa oled välisriigist, oled sa pagulane. See on väga levinud mentaliteet. Minu Tallinnas elavad sõbrad puutuvad sellega kogu aeg kokku ja kannatavad selle tõttu,” räägib Mahmmud Ahmed. “Sõrmega loomulikult keegi ei osuta, aga nad väljendavad oma suhtumist kõneviisiga.”
Ta isegi on mitmel korral kogenud, kuidas tema täiesti tavapärasel toonil kõnelemisele vastatakse ilma igasuguse põhjuseta kõrgendatud häälel. Eriti levinud on see poes ja Ahmedi sõbrad on niisuguse käitumisega kokku puutunud ka ühissõidukites.
Seetõttu on Ahmed paaril korral mõelnud Jordaaniasse tagasi pöördumise peale. “Aga sõnad tappa ei saa, ainult haiget teha. Ja seepärast olen ikka veel siin,” ütleb ta optimistlikult.
Samas leiab mees, et tegelikke pagulasi riivab halvustav suhtumine tunduvalt rohkem kui teda, kellel on igal ajal võimalik oma kodumaale naasta või oma lähedastel külas käia.
Samas ei taha Ahmed eestlaste suhtes ülekohtune olla, sest olles reisinud enamikus Euroopa riikides, leiab ta, et Eestis on olukord palju parem – ühegi sisserännanu suhtes pole kasutatud füüsilist vägivalda.
Eestlaste võõristavale suhtumisele, mida väljendavad eriti vanemaealised, on Mahmmud Ahmed püüdnud põhjendusi leida, tuginedes meie keerulisele ajaloole: vanem põlvkond on oma silmaga sõda näinud, nende sugulased-tuttavad on olnud sunnitud võõrvõimu eest põgenema. Noorem põlvkond ajaloo taaka oma õlul ei kanna.
Rakvere turvalisest ja sõbralikust elukeskkonnast lahkub Ahmed korra nädalas, kui vähegi võimalik, pealinna, et käia seal asuvas mošees reedesel palvusel. Araablaste kogukond, kes reedeti mošeesse koguneb, on Tallinnas väike ja ühest mošeest on Ahmedi sõnul neile küll.
“Kui ma Tallinnas elasin, käisin ikka igal reedel. Rakverre kolides muutus ka mošee külastamine keerulisemaks, kuid üle nädala reedeti püüan sinna jõuda,” kõneleb ta oma harjumusest.
Et Ahmedi rakverlastest sõbrad on käinud tal Jordaanias külas ja näinud vahetult araablaste eluolu, kombeid, pole neile probleem, kui Mahmmud Ahmed palub sõprade juures viibides kolme minutit iseenda jaoks, et palvetada. “Ma elan koos sõpradega, nagu elaks keset oma rahvast,” kiidab ta eestlasi.
Kui ta üldse millestki Eestis elades puudust tunneb, siis teatud tüüpi kohvikutest, kuhu noored mehed Jordaanias õhtuti kogunevad, et üheskoos aega veeta ja kaarte või lauamänge mängida. Meie pubidega Ahmed neid ei võrdleks – tegemist on kohtadega, kus sisustuseks lihtsad lauad, muusika ei mängi ja kuhu saabutakse tavaliselt kella üheksa ajal, et siis südaöö paiku või tunnike hiljem mõnusas meeleolus lahkuda.
Igavuse peletamiseks saab ta igal nädalavahetusel oma eestlastest sõpradega kokku, üheskoos grillitakse, vaadatakse filme või siis käiakse merel purjetamas. Ahmed kiidab Rakvere uut kino, kus filmielamusi nautida. Ja üpris sageli jõuab ta uude Aqva spordikeskusesse.
Siiski on veel üks asi, mille järele mees igatseb. Need on traditsioonilised Jordaania riisiroad. Kui eestlased söövad peamiselt valge riisi, siis araabia maades on toidulaual palju riisisorte. Ja loomulikult lambaliha.
See tähendabki, et Ahmed kokkab peamiselt kodus. Ja kui tulebki kodust väljas einestada, sööb ta kiirtoitu, näiteks McDonald’sis. “Aga suurema osa oma toidust valmistan kodus. Mul on selleks talenti,” ei püüagi mees tagasihoidlikuks jääda.
Kokkamiseks vajalike koostisosade leidmisega tal õnneks probleeme ei ole, kuigi islam ütleb, et moslemitel tuleb süüa halāl-liha (looma ei tapeta enne, kui temast hakatakse verd välja laskma, muidu tardub veri lihaskiudude vahele). “Kui halāl-liha pole võimalik saada, võib süüa ka tavalist. Peamine, et loomast on veri välja lastud. Nii et mul pole keeruline leida loomaliha, lambaliha või kanaliha,” kõneleb Mahmmud Ahmed.
Eesti toitu ta peaaegu ei söögi. Ainus asi, mis talle meeldib ja millega ta on ära harjunud, on must leib, mille Ahmed mõned kuud tagasi enda jaoks avastas. Eestlaste peamisest toiduainest kartulist ta lugu pidada ei oska. Jordaanias süüakse kartulit kas fritituna või siis mõnes roas koos lihaga.
Rakveret peab mees praegu täielikult oma kodulinnaks. Viimati üle kahe kuu Jordaanias viibides tundus Rakverest eemalolek talle meeletult pikk. Juba kolme nädala möödudes hakkas ta igatsema siinset rahulikku elu, mis võimaldab magada, ilma et ööund segaks ehituse müra.
Väikeses rahulikus Rakveres ei ole liiklusummikuid ja vahemaad on nii väikesed, et puudub igasugune vajadus auto järele – igale poole pääseb jalgsi. Just seda viimast igatseb ta kusagil reisides.
“Ma töötasin Egiptuses Kairos mõnda aega. Kui keegi näeks sealseid ummikuid, oleks ta tänulik väikese linna eest. Istuda kaks tundi ummikus, tapab päeva,” räägib Ahmed omast kogemusest.
Jordaaniast Ammānist pärit mees ei ütle, et jääb igavesti Rakverre. Siinne äri ei lase tal aga päeva pealt lahkuda. Aeg-ajalt tunneb ta koduigatsust, mida seni on peletanud sagedaste reisidega Jordaaniasse, kas või juba seepärast, et põgeneda Eesti külma talve eest.
Lund oli ta koduriigiski näinud – paari-kolme aasta tagant katab ka Jordaanias lumevaip korraks maad ja tekitab autojuhtidele parajat peavalu, kuid kõige madalam temperatuur on seal miinus kaks kraadi ja sedagi öötundidel. 20kraadist külma seal aga ei koge. Ometigi tunduvad üksikud külmakraadid Jordaanias kõvasti krõbedamad, kui siinsed täiesti tavapärased miinus 20–25. Põhjus on lihtne – põhjamaalaste kodud on soojad, mis võimaldab õdusat olemist. Samuti osatakse tunduvalt edukamalt tulla toime lumesajuga.
“Mul võttis kaks aastat aega, enne kui leidsin õige jope, mida talvel kanda. Esialgu ostsin kõige paksema jope, mis ma leida suutsin, kuni mu sõbrad näitasid mulle, mis ma tegelikult ostma pean. See on väga kerge, aga tuuletõkkega,” meenutab Mahmmud Ahmed õppetunde, mida teistsuguses kliimas elades on tulnud võtta.
Kui uurida, kuidas on eesti keele oskusega, vastab ta väga ausalt: “Suhteliselt kehvasti.” Ja tunnistab, et ega ta olegi üritanud kohalikku keelt õppida. Vajadust selleks pole seni olnud, sest enamiku inimestega saab Eestis inglise keeles suheldud.
Eestis elades on ta järjest enam aru saanud, et “selles riigis on midagi unikaalset”. Ka Ahmedi sõbrad, kes on siin elanud ja siit lahkunud, igatsevad Eestit.
Nii polegi ta nördinud, et Soome magistriõppesse astumiseks registreerimise maha magas ja seetõttu hoopis naaberriiki Eestisse sattus. Riiki, millest ta esialgu mitte midagi ei teadnud.
Ja kui Tallinnasse jõudes “tervitas” teda esimesena Ülemiste järv, võttis Ahmed, kelle kodumaa on veevarudelt üks vaesemaid, seda kui head ennet.
“Mulje oli ülev. Astusin välja, oli veidi tuuline. Olgem ausad, isegi õhu lõhn oli midagi sellist, millesse kiinduda.”


description: Nädalavahetusel paigaldati Põlula kalakasvandusse kalakaamera, millega on võimalik vääriskalade tegemisi jälgida.

title: Virumaa vetesse paigaldati kalakaamera

maintext:
Looduskalendri ja kalakaamera eestvedaja Gennadi Skromnov rääkis, et tegu on kolmanda aastaga, mil kalakaamera üles seati. “See on aastatepikkuse kogemuse tulemus, et teada, milline on sobiv koht. See ei ole nii, et sean kaamera ükskõik kuhu üles. On olnud kohti, kus lindude pesitsemine on kaamera tõttu ära jäänud,” rääkis Gennadi Skromnov.
Kalu saab jälgida ööpäev läbi, selleks on üles seatud ka valgustus. Kuna tegu pole seikluskaamera, vaid profi-videokaameraga, on pilt Gennadi Skromnovi sõnul selline, et kõlbab ka loodusdokumentalistidele.
“Eks kaladel tekkis esimesel momendil võõristus, kui tule põlema lülitasime, aga siis harjusid ära,” rääkis projekti eestvedaja. Kaamera jääb üles esimeste käredate külmadeni: siis, kui kudemisaeg läbi saab, on ka temperatuuride vahe nii suur, et klaasid purunevad.
“Me plaanime umbes kümne artikliga jooksvalt seletada, keda me siin näeme ja mida tehakse,” kõneles Gennadi Skromnov. “Eesmärk on anda inimestele võimalus näha, mis ümbritsevas maailmas toimub. Ega vääriskalade kudemisega keegi tavaliselt kokku ei puutu.”
Looduskaameratega on üheteistaastane kogemus. Huvist kalade vastu on looduskalender.ee poole pöördutud lausa Singapurist. “Sealt tuli vastukaja, et nad oleksid sellist kalakaamera pilti nõus näitama kasvõi aasta läbi. See on nende zen. Eestiski olen kuulnud, kuidas suurtel üritustel on kalakaamera pilt seinal jooksnud. Inimesed vaatavad,” sõnas Gennadi Skromnov.
Kalakaamera filmitavat saab näha aadressil looduskalender.ee või SIIT.


description: Kui põhiliselt on kauakestnud idakaarte tuuled langetanud merevee taset Lääne-Eestis, siis merevee madalseisu näeb selgelt ka Virumaa rannikul.

title: Madal vesi ennustab eriti külma talve

maintext:
Näiteks on Vergi niigi madal lahesopp osaliselt täiesti kuival, Võsu ka muidu pikalt lauges rannas on merepiir taandunud aga oma sadakond meetrit. Käsmus on välja tulnud Lainela taga olnud rootsiaegse sadama nukk.
Kunda sadama kapten Erki Orgmets rääkis, et nende töid praegune madal veetase ei sega, sest Kunda sadamas on sügavused piisavad. Orgmetsa sõnul oli veetase nädalavahetusel tavapärasest 75 sentimeetrit madalam, kuid neile on kriitiline piir üks meeter. Samas hakkas veetase nädala alguses veidi tõusma.
Rannarahva tarkus ütleb, et kui sügisel on pikalt idatuuled, siis tuleb külm talv. Käsmu meremuuseumi peremehe Aarne Vaigu mäletamist mööda avanes tänavusega umbes sarnane vaatepilt paarkümmend aastat tagasi. Vaik rääkis, et Rannamõisast sõidavad mehed praegu Kopli poole mööda merepõhja rattaga.
Karepa kalur Fred Kaasik rääkis aga, et tema pole sellist asja näinud terve oma elu jooksul, kuigi on siin 70 aastat elanud. Kaasik ütles, et loomulikult mõjutab selline nähtus kalurite elu – kogu aeg on idatormid ja võrku panna ei saa, samas on rannas nii madal, et silmud ei pääse isegi jõkke. “Laupäeval sain ühe silmu,” mainis Kaasik. Ka tema kinnitas, et selline pikalt kestnud loodusnähtus ennustab väga külma talve.
Tänavune madal veetase on palju kõneainet pakkunud ning mitmel pool Eestis laevaliiklust takistanud, tekitades probleeme sadamatele. Paadisõiduhooaeg on siiski ammu läbi ning ka suvitajatel pole merre asja, kuigi nädalavahetusel võis Võsu lahes veel üksikut purjelaudurit liuglemas näha.


description: Ühel päikselisel pärastlõunal jalutas Rain pahaaimamatult koos oma teismelise pojaga Võhu kandis jõe ääres, kuid ühe oja ületamine oleks saanud neile saatuslikuks.

title: Matkasellid pääsesid napilt püünise haardest

maintext:
Rain rääkis, et nad kõndisid metsas ja jõe ääres mitu tundi ringi, maanteele pöördudes tahtsid nad ületada kitsamas kohas üht ojakest ning võtsid abiks puuteiba, et proovida, kui sügav seal on. Sügav ei olnud, aga kohe käis kolks. Nii kui Rain teibaga oja põhjas lebavat rauda veidi tõstis, käis püünis kokku ja haaras kaika oma lõugade vahele.
Ehmatus oli suur ning Rain tänas õnne, et ei tema ega ka poiss ise sinna ei astunud, sest tagajärjed oleks olnud üsna valusad.
“Oli puhas juhus, et teiba abiks võtsin ja et me just sealt oja ületama hakkasime, sest olime mööda kallast juba mitusada meetrit tulnud,” lausus ta. “Enam ei julgegi metsas jalutada.”
Mingit märget ega hoiatust Rain sündmuskohal ega selle läheduses ei näinud. Hiljem luges ta internetist, et selline raud kujutab endast koprapüünist.
Kehtiva jahieeskirja järgi võib koprale jahti pidada mõrraga, piirdevõrguga, püünisrauaga, taksi või terjeriga 1. augustist 15. märtsini, kuid püünisel ja varjatud püünise juures peab olema nähtaval kohal märgis püünise omaniku jahitunnistuse numbriga. Märgise loetavus peab olema tagatud kogu püügiperioodi kestel.
Jahieeskirjade järgi peavad püünised olema paigaldatud nii, et nad ei kujutaks ohtu teistele loomadele ja inimestele.
Jahimeeste kinnitusel on koprapüünise asukohad kaugelt äratuntavad ning need on paigaldatud nõnda, et ülevalt astudes ohtu ei kujuta. Küll aga pidavat neile peale sattuvad inimesed sageli neid meelega torkima.


description: Rakverest pärit Taimi Komulainen on Soome esimene välismaalasest naispolitseinik, seda ametit on ta pidanud juba 16 aastat.

title: Rakvere naine teeb Soome politseis karjääri

maintext:
Kui soomlasega abiellunud naine 1990tel Kuhmosse kolis, kutsuti teda venelaseks, kirjutab Yle uudisteportaal. Kaheksa aastat veetis Taimi Komulainen lastega kodus, siis oli omal ajal Eestis miilitsana töötanud naisel vaja taas tööle minna.
“Soome kolimisel oli üks minu põhimõtteid, et keegi ei pea mind elatama hakkama,” rääkis naine. “Pean ise midagi tegema. Kui ma poleks politseinik, siis oleksin rajanud väikese õmblusfirma või mõne muu ettevõtte,” rääkis Komulainen.
Politseinik sai temast kogetud ebavõrdse kohtlemise pärast, millega naine võidelda soovis. Ebaõiglast kohtlemist sai ta tunda ka ametivõimudelt.
Kuigi naine ei olnud Soomes koolis käinud ja oli soome keelegi omal käel selgeks õppinud, otsustas ta astuda politseikooli. Esimesel katsel see ei õnnestunud ning sugugi mitte kehva keeleoskuse, vaid hoopis nõrga füüsilise ettevalmistuse tõttu – kätekõverdusi jäi katsetel napiks.
Eelarvamuslikult suhtuti temasse ka politseikoolis, mis Taimi Komulaise sõnul on parim kool, kus ta õppinud on. “Üks naiskadett imestas, et olen Eestist ja kuidas ma küll siia õppima pääsesin. Arvas, et küllap mingeid hämaraid teid pidi,” meenutas Komulainen.
Imestajaid oli teisigi. Kui Taimi Komulainen läks õppelaenu küsima, ei tahetud õppelaenudega tegelevas Kelas (Kansan Eläkelaitos – toim.) uskuda, et naine Soome politseikoolis õpib.
Taimi Komulainen soovis õpingutega näidata ka oma lastele, et kõik on võimalik. “Ma ei osanud soome keelt, kui siia elama asusin, ka pole ma käinud Soome koolis. Olen ise keele täiskasvanuna selgeks õppinud. Tahtsin omal moel lastele näidata, et kõike on võimalik saavutada,” kõneles ta.
Migranditaustale vaatamata on Komulainen eelarvamuslikku kohtlemist saanud tunda pigem seetõttu, et on naine. Kainuu maakonnas on naisi politseis vähe ning Kajaani linnas on ta alles kolmas naissoost politseinik.
“Kui politseinikuna telefonile vastan, siis ei pane kedagi imestama minu päritolu, vaid see, et olen naine. Sageli päritakse, et kas mõnda politseimeest ka käepärast juhtub olema ja kas mina ikka olen politseinik,” kirjeldas Taimi Komulainen.
Töökaaslastega tal probleeme pole olnud, kummastavad pilgud on tulnud ikka väljastpoolt. Aga ühiskonna suhtumine naispolitseinikesse hakkab Komulaise sõnul muutuma. Mõnikord on tema hinnangul sellest isegi kasu, kui mundris on naine.
“Töös on kõige tähtsam partneri usaldamine. Ja pole tähtis, kas ta on mees või naine,” lausus Taimi Komulainen.
Eesti päritolu on Taimi Komulaisele töö tegemisel pigem isegi abiks olnud. Välismaalasena on ta edukat karjääri teinud ning on näiteks üks Soome esindajaid Põhja- ja Baltimaade naispolitseinike organisatsioonis.


description: Oli kevadtalv, kui libedal Tallinna–Narva maanteel kihutas kolm autot. Keskel sõitsid noored narkodiilerid, kelle politseinikud karpi võtsid. Diilerite sõiduki juht hakkas ees sõitvat politseiautot rammima. Kui see tulemusi ei andnud, sõitis ta naha päästmiseks teelt välja põllule.

title: Korgijook, kanep ja fentanüül: millised on Virumaa narkotrendid?

maintext:
“Sellest polnud neil abi, saadi ikkagi kätte,” ütles Rakvere narkouurija. Kuna narkopolitseinike töö peab olema nähtamatu, jääb ta selles loos anonüümseks. “Sellised tagaajamised ei juhtu mitte ainult filmides, vaid ka Eestis ja siinsamas Lääne-Virumaal. Eluohtlikke olukordi on ametnikel korduvalt olnud ja kunagi pole teada, millega mõni situatsioon lõppeda võib,” kirjeldas uurija narkopolitseinike elu.
Virumaa narkolugudest uurijatel puudust ei tule. “Siin on muidugi vähem juhtumeid kui näiteks Ida-Virumaal või Tallinnas, aga narkomaania on siin murekoht,” rääkis uurija. “Kuigi see, et Ida-Virumaal on kõige rohkem narkomaane, on müüt. Tallinn on suurem, seal on ka narkoärikaid ja tarvitajaid rohkem. Eks sa otsi neid kõiki sealt suurest linnast.”
Kanep
Kõige rohkem on uurija sõnul levinud ühiskonnas kanep. Mehe pikaajalise kogemuse järgi on noorte hulgast raske leida niisugust, kes seda proovinud poleks. Kanepi legaliseerimisele vaatab uurija kriitiliselt. “Igale inimesele mõjub kanep ju erinevalt. Jah, mõni kasutab, ei jää sõltuvusse ega midagi. Aga hiljuti oli siin juhtum Rakvere kooli juures. Seisis noormees, tegi suitsu. Poisike läks kõrvale vaatama, küsis omale ka. Tõmbas paar mahvi, aga sellest hakkas tal nii halb, et kukkus kohapeal kokku. Ta viidi kiirabiga EMOsse. Õnneks suudeti ta elu päästa,” rääkis uurija.
See oli üks juhtum möödunudaastasest lainest, kus mitu noort võõraste käest tundmatut ainet vastu võttis ja üheksa neist haiglasse sattus. Uurija sõnul on võõralt võõra aine vastuvõtmine kõige rumalam tegu, mida inimene üldse teha võib. “Kunagi ei tea, millega see segatud on. See võib olla kanep – aga võib olla ka sünteetiline kanep. Keegi ei tea, mida sinna sisse pandud on. Teiste narkootikumidega on sama lugu,” rääkis uurija.
Tema sõnul sellised juhtumid avalikkuse ette tihti ei jõua. Koolid tahavad oma mainet hoida. Kuigi õpetajad sageli teavad, kes kanepit tõmbab – märgid on ju üldtuntud –, ei julge keegi midagi teha. “Mõni õpetaja on meile otse öelnud, et kui ma täna räägin, kes meil suitsetab, siis kuhu ma homme tööle lähen,” kõneles uurija. Tema sõnul on üks narkootiliste ainete suurenenud leviku põhjus see, et aina suletakse pisikesi maakoole, kus sellised asjad on vähem levinud, ja pannakse lapsed suurtesse koolidesse, kus kontrolli vähem. Kõige rohkem muretseb uurija ühiskonnas maad võtnud ükskõiksuse pärast. Kedagi ei huvita, kui keegi kõrval midagi kummalist teeb. Iga aastaga muutub tarvitajate ring nooremaks – ja suuremaks. Esimesed proovijad on juba 12aastased.
Vägivallakuriteod ja narkootikumid käivad uurija sõnul käsikäes. “Tihtipeale on ka kaklused seotud just narkootikumide tarvitamisega,” ütles uurija. Üledoosi tõttu suri paar aastat tagasi noor inimene Kadrinas. “Ja siis on veel enesetapud. Ega esmatarvitaja puhul ei tea ju, kuidas aine talle mõjub. Kas lööb välja skisofreenia? Vaimne häire? Kaks noort inimest lõpetas eelmisel aastal narkootikumide tõttu oma elu. Inimesed panevad omale käe külge, sest ei saa enam endaga hakkama: peas on igasugu hääled või keegi sunnib midagi tegema,” kirjeldas uurija narkootikumide võimalikku mõju.
Inimesed lihtsalt ei uskuvat, et kanepil on nii tugev toime. Paljud noored on öelnud, et nad kasutavad küll kanepit, aga see-eest alkoholi ei tarbi – see olevat palju kahjulikum. “Aga kui sa oled kanepit tarvitanud, siis su käitumine on teistsugune, mõttemaailm on teistsugune. Meie võime oma igapäevatöös juba ära öelda, mis ainet keegi põhiliselt tarvitab.”
Ecstasy
Igal maal on omad narkokombed. Soomes on samuti mure kanepiga. Kuid näiteks ühes Euroopa riigis olevat kohaliku politsei sõnul olukord selline, et on tekkinud käibefraas “Kui sa metamfetamiini ei tarbi, ei ole sind olemas”. Umbes nii, nagu Eestis öeldakse, et see, kes jaanitulel ei käi, pole õige eestlane.
Raskete narkootikumide amfetamiini ja heroiini tarvitamine on kõikides riikides murekohaks.
“Kanepi puhul toovad inimesed ju kohe Hollandi näiteks, ütlevad, et meil ka kohe legaliseeritakse. Aga tegelikult on nii, et kui tavaliselt tehakse kriminaalmenetluse puhul vahet suurte ja väikeste narkokoguste puhul – suur on praegu kogus, millest piisab kümnele inimesele –, siis neid lubatud koguseid on hakatud Euroopas hoopis vähendama,” rääkis uurija.
“Teine asi, mis noorte hulgas levinud, on ecstasy,” rääkis uurija. Ecstasy on eelkõige erguti: seda võetakse, et jaksaks öösel üleval olla, ja seda peetakse ka peonarkootikumiks.
Noorte seas on uurijate sõnul käibefraasiks power-party. Et jõuaks ikka hommikuni pidutseda.
Korgijook
Lääne-Virumaa on levinumaid narkoprobleeme korgijoogi pruukimine, mis on samuti populaarne just noorte hulgas. Põhjuseks peavad uurijad asjaolu, et korgijooki on lihtne valmistada. “Meil on siin kujunenud oma kindel kontingent, kes vähemalt korra aastas meie juurest läbi käib,” ütles uurija.
Korgijoogiga juhtus hiljuti selline asi: mees ja naine sõitsid keset päeva Rakveres autoga mööda Laada tänavat. Järsku kustus mees rooli taga ära. Nad olid keset liiklust, naine püüdis teda äratada, aga tulutult. Õnneks suri automootor enne välja, kui midagi hullemat juhtunuks. “Kui keegi kuskil kahtlases kohas magab või kummaliselt käitub, siis on ta tõenäoliselt tarvitanud korgijooki,” lausus uurija.
Amfetamiin ja fentanüül
“On kohti, kus tarvitataksegi ainult amfetamiini. Miks? Need inimesed on öösel üleval, käivad ja varastavad. Siitkandist on ka näiteid tuua, kuidas vargad end amfetamiiniga üleval hoiavad,” rääkis uurija. Neil on ette tulnud kriminaalasju, kus inimene on end neli ööpäeva ainetega üleval hoidnud ja ühel hetkel on tal organism öelnud ja ta magab mitu päeva järjest.
Teine asi on narkojoobes auto juhtimine. “Inimene sõidab Tallinnasse järjekordse doosi järele. Ta ei saa teistmoodi, kui peab teel olles doosi võtma, ja jääb seejärel magama. Joove on lihtsalt nii tugev, et nad jäävadki magama,” kõneles uurija.
“Tallinnas on olnud juhtumeid, kus inimene jääb valgusfoori ees magama – sest ta on saanud näiteks uue doosi fentanüüli, mis on kangem. Need on liikluses väga ohtlikud situatsioonid,” tõi ta näiteid.
Kokaiin
Kui amfetamiin ja ecstasy on maakonnas üsna levinud, siis kokaiin vähem. “See on kallis. Üks gramm maksab üle saja euro,” rääkis uurija.
Sageli kasvatakse ühest narkootikumist välja ning hakatakse uut tarvitama. “See ei ole nii, et 25. eluaastani tarvitan kanepit ja siis järsku lõpetan kasutamise üldse ära. Kui sul see harjumus on sees, siis on ikka väga raske. Tulevad teised asjad peale,” kõneles uurija
Narkokaupmehed tegutsevad sageli pisikeste puntidena. “Ega nad ei taha üksteisele oma turukohti üle anda, võistlevad omavahel. Kui me kellegi kinni nabime, siis on turul kohe uus tegija,” rääkis uurija. Küsimuse peale, palju müüjaid maakonda üldse mahub, vastas uurija, et see on suhteline: kui diileril on viis klienti, mahub turule müüjaid palju, kui viiskümmend – siis on ehk ainult üks müüja. “Aga on ka nii, et tal on ostja, kes võtab omakorda viis portsu ja müüb siis sõpradele edasi,” ütles ta. Teine oluline tegur on narkootilise aine kvaliteet.
Diileriks saab sageli aga inimene, kellel on endal sõltuvus ning kes ei suuda enam aine eest maksta. Siis öeldakse talle, et näe, tee siis meie jaoks tööd. Aga sellest ringist enam välja ei pääsegi.
Kui kanepi tarvitamine on probleem kogu Lääne-Virumaal, on maakond siiski nii suur küll, et narkopruukimine piirkonniti erineks. “Tapa on meil siin samasugune koht nagu Ida-Virumaa. Seal tarvitatakse rohkem raskeid narkootikume, nagu amfetamiini, fentanüüli. Need, kes heroiini pruugivad, ei hakka kunagi midagi lahjemat tarvitama kui fentanüül,” rääkis uurija.
Kuigi narkootikumidega on seotud ka organiseeritud kuritegevus, siis uurija hinnangul kehtib maakonnas olukord, kus “igas külas on oma külavanem”.
“Õnne peab selles töös väga palju olema,” ütles uurija. Vastupidavust samuti. Ta tõi näite mõne aasta tagusest juhtumist. Nimelt saadi vihje, et varsti tullakse suure narkolastiga üle piiri. Mitu päeva elatigi sealsamas piiri ääres autos. Tuli siis narkodiiler, pani pakid autosse ja politseinikud hüppasid kohe ligi. Kuid siis selgus, et diileri äripartnerid olid talle narkootikumide pähe midagi muud müünud.
“Meile on kõige suurem kompliment see, kui kuuleme, kuidas tänaval inimesed kurdavad, et “näe, jälle on Rakvere lukus, kuskilt midagi saada pole”,” ütles uurija.
Narkootikumide tarvitamine koolinoorte seas


maintext:
Enamik on kosilased leidnud
1. oktoober oli hiliseim aeg omavalitsuste ühinemisläbirääkimiste alustamiseks. Enamik Lääne-Virumaa omavalitsusi on kõnelustesse asunud. Aasta lõpuni jäänud ajaga peavad omavalitsused valmistama ette ühinemislepingu ja avalikustama selle elanikele vähemalt kolmeks nädalaks. Tuleb selgitada välja elanike arvamus ning korraldada kogu ühinemisprotsessi avalikustamine elanikele. 1. jaanuarist 2017 algatab ühinemisi valitsus nendes valdades või linnades, mis ei vasta 5000 elaniku miinimumnõudele.


description: Üleeile Lääne-Virumaal visiidil käinud president Kersti Kaljulaid ütles Virumaa Teatajale antud intervjuus, et Eesti poliitikas on suurimaks probleemiks see, et liigselt halvustatakse inimesi, kes tahavad poliitikas kaasa rääkida.

title: Intervjuu Kersti Kaljulaidiga: mulle väga meeldib, kui inimesed ütlevad ka mulle, et nad ei ole minuga nõus

maintext:
Alustasite oma presidendiaja sisevisiite just Lääne-Virumaalt. Miks?
Lääne-Virumaa – ja ma lähen siit edasi Ida-Virumaale – on hästi mitmekesine piirkond, siin on kaunist loodust, mis on mulle südamelähedane, aga ka väga eripalgelisi ettevõtteid. Erinevaid linnu ja asulaid. Lihtsalt väga tore koht.
Kui palju teil on olnud kokkupuuteid Lääne-Virumaaga?
Olen siit läbi sõitnud teel Ida-Virumaale Narva elektrijaamadesse või Narva kolledžisse. Aga olen Rakveres teatris käinud, “Tarva” leian linnast üles, lastega käisime eelmisel suvel politseimuuseumis ja söömas. Minu lastele ei ole Eesti olnud ju elukohaks, avastame Eestit ka praegu. Iga nädal käime väljas. Sain maavalitsusest kingiks raamatu Lääne-Viru kaunimatest paikadest, mis läheb kohe käsiraamatuna käiku.
Ütlesite riigipeaks saades, et soovite kõigepealt end Eestimaa inimestele tutvustada.
Jah, minult on palju küsitud, kes ma olen ja kust tulen. Heameelega käin ja räägin sellest, niimoodi saavad selgemaks ka minu vaated, mille kohta samuti väga palju küsitakse. Ma loodan, et inimesed ei arva, et kui väljendan oma vaateid, siis hakkan homme nende järgi elu korraldama. Eesti elu üle otsustavad ikkagi valijad erakondade kaudu. See pole presidendi töö. Aga heameelega räägin sellest, kuidas mina näen olevikku ja tulevikku.
Tõepoolest, oli palju juttu sellest, et inimesed teid ei tunne. Nüüd on aga teie usaldus- ja toetusreitingud väga kõrged. Kas teid üllatab, et teie tuntus on plahvatuslikult suurenenud?
Ei, see ei saa olla üllatus. Tuntus on selle rolliga paratamatult kaasa antud. Mis puudutab heakskiitu, siis loodan, et mida rohkem ma liigun ja räägin, seda paremini inimesed mind mõistavad. Ja ma loodan ka seda, et inimesed mõistavad: kui meie vaated lähevad väga lahku, siis ei ole see põhjus minna tingimata tülli. Mulle väga meeldib, kui inimesed ütlevad ka mulle, et nad ei ole minuga nõus. Ja ma heameelega kuulan, mis on nende argumendid, sest tõel on omadus olla kahe vahel ja ühe inimese arvamus ei ole olulisem kui teise inimese arvamus.
Te sattusite uude rolli väga ootamatult. Kuidas teile inimlikult mõjus see elumuutus, kui leidsite end väga suure meedia ja avalikkuse tähelepanu alt?
Seda on raske kuidagi sõnastada. Kahtlemata mõjutab see eelkõige seda, kuidas pere peab selles olukorras käituma, toime tulema. Ma ise olen ikkagi 12 aastat olnud Euroopa Liidu institutsioonis, esinenud pressikonverentsidel, väidelnud Euroopa parlamendis, teinud päris palju otse-eetrit Eesti Raadios.
Ma ei tunne, et see on kohustus oma inimestega rääkida, see on ikkagi võimalus. Ja väga tore võimalus. Rääkida meie tulevikust. Et tänane pole mitte mineviku viimane, vaid tuleviku esimene päev. See, et me loeme ajalehtedest pealkirju, millel on tähtsust vaid järgmise 12 tunni jooksul, ei vabasta meid tarvidusest teha tööd meie lastelaste heaks. Kõike seda öelda rollis, kus ma nüüd olen, on minu kohustus ja ma kavatsen seda kohustust täita.
Praegu räägitakse väga palju sõjaohust. Ka teie olete öelnud, et julgeolek on Eesti üks põhilisemaid probleeme. Tundub, et kohati valitseb lausa sõjahüsteeria.
Mulle väga meeldis, mida ütles kaitseväe juhataja: NATO on kohal ja rahuneme nüüd maha. Endiselt on see õige. Me peame olema valmis Varssavi kokkuleppeid ellu viima koos oma liitlastega. Meil peab olema iseseisev kaitsevõime ja meie liitlaste tugi.
Enne Virumaale tulekut tegite ka oma esimesed välisvisiidid naaberriikidesse Leetu, Lätti ja Soome. Kuidas te need kokku võtate?
Mul on hea meel, et nii Läti kui ka Leedu president kinnitasid oma toetust Rail Balticu projektile. Mul on ka väga hea meel, et meie naabritel on sarnane arusaam julgeoleku küsimustest meie piirkonnas, aga ka Süürias ja mujal maailmas.
Mis on teie hinnangul praegu Eesti sisepoliitika kõige suurem probleem?
Kõige suurem probleem on see, et tihtipeale halvustatakse neid inimesi, kes tahavad poliitikas kaasa lüüa.
Paratamatult tekitab see olukorra, kus hakkajad inimesed ei julgegi seda teha. Demokraatlikud valimised, diskussioon kodanike ja erakondade vahel on see, kuidas saab riiki ehitada. Kui minu meeskonda kuulub erineva taustaga inimesi, siis on küsitud, kas see on kohane. Minu vastus on, et ametites, kus poliitiline sõltumatus ei ole rangelt vajalik, on see positiivne, kui inimesel on selgelt välja öeldud maailmavaade. Ärme häbeneme oma maailmavaadet.
Mida arvate skandaalist, mis on puhkenud Toomas Hendrik Ilvese ja Ärma talu ümber? Ka siin on palju halvustamist.
Põhiline reaktsioon on see, et lugesin varem, kui ma võibolla muidu oleks seda teinud, presidendi ametiseadust – see seadus ei ole väga täpne. Ma arvan, et on ruumi arutada, kuidas seda täpsustada. Toomas Hendrik Ilves on olnud Eestile hea president, mis puudutab tema väliskontakte. Ta on teinud Eesti suuremaks digimaailmas. On väga kurb, kui Ärma-diskussiooni käigus see pool ära unustatakse.
Teie olete otsustanud, et jääte ka presidendina elama oma koju ega koli Kadriorgu. Miks?
Meie pere kolis Eestisse sel suvel, kooliaasta lõppedes. Oleme saanud kodus elada kolm kuud.
Minu lapsed läksid kodulähedasse kooli, minu laste treeningud on Nõmme linnaosas ja selle lähedal. Tunduks ebaõiglane nüüd, kus nad niikuinii peavad kohanema Eesti eluga – Luksemburgis, muide, ei ole lubatud alla 12aastastel üksi tänaval käia –, tõsta nad linna teise otsa ja sundida liiklema läbi Tallinna kesklinna kooli ja treeningule. Õiglasem on see, et mina sõidan.
Palju on arutletud presidendi aastapäevavastuvõtu üle. Kas teie jätkate seda traditsiooni?
Traditsioon on püha. Seda saab uuendada ja värskendada ja paremaks teha, aga eelkõige tuleb austada oma traditsioone, seda, kust me tuleme. Mis ei tähenda, et veebruaris ei oleks üllatusi oodata.
Mainisite, et kui inimestega kohtute, küsivad nad teilt, kes te olete ja kust tulete. Mis inimesi veel huvitab?
Inimesed küsivad mu seisukohti väga paljudes küsimustes ja mul on sellega seoses mure, et kas nad ikka saavad aru, et kui nad küsivad, siis ma ütlen, mida mina arvan, aga see ei ole tingimata minu kätes. Ja ma püüan seda alati ka rõhutada. See on erakondade kätes. Austan väga meie põhikirja, mulle meeldib see võimude tasakaal, mis on seal kirjas. Ma tean, et mul on võrdlemisi konkreetsed ja uuenduslikud seisukohad riigi korraldamise küsimustes, mis riigiametnikele pole mingi uudis, sest olen sellest rääkinud avaliku sektori foorumitel. Kui räägin nende inimestega, kes ei ole mind kuulnud, siis räägin sama entusiastlikult, mida nemad saaksid teha või mida tuleks teha. Minu relv on sõna.
Kindlasti olid teil need mõtted ja vaated juba varem olemas. Nüüd saate neid kõvema häälega välja öelda.
Need mõtted on juba ka välja öeldud ja välja kirjutatud. Ka sel aastal oli vähemalt kolm põhimõttelist artiklit, üks konservatismist, ühe loo Beneluxi ainetel ja ühe isamaalise kõne tellis Postimees arvamusküljele.
Minult on küsitud, kes valmistas mind ette nendeks debattideks. Mul ei olnud aega midagi ette valmistada. Mind sai aidata ainult nende ürituste järjekorra kokkuleppimisel. Kõik need mõtted, mis ma välja olen öelnud, on minu mõtted. Nüüd on mul suur abiliste ring, kes ei mõtle alati nagu mina, aga ma arvan, et see ainult täpsustab minu seisukohti ja ma olen sunnitud neid paremini põhjendama. Ja olengi püüdnud leida enda kõrvale inimesi, kes oleksid vähemasti niipalju erinevad, et nad täiendaksid mind.
Kas hakkate ka oma kõnesid ise kirjutama?
Me teeme nii, et mõtted panevad enne mõnda esinemist kirja kõik kolleegid, kes tahavad sel teemal kaasa rääkida, ja nendest kirjutan ma endale suupärase teksti ikkagi ise.
Kuigi olukord võib muutuda ajas, sest pean tunnistama, et see kirjutamise koormus on väga kõrge. Täna tõusin ma kell pool viis, hakkasin kirjutama, mida öelda järgmisel õhtul. Praegu on väga palju oma mõtete sõnastamise tööd. Aga see on oluline.
Maakonnalehe ajakirjanikuna ei saa ma mööda sellest teemast, kuidas hoida inimesi maal, et seal jätkuks ikkagi inimesi ja tööd ning Eesti areng ei oleks väga ebaühtlane.
Hommikul, kui alustasin oma päeva, pidasin ettekande kõrgematel sotsiaalkaitse kursustel. Seal olid inimesed kolm päeva tegelenud küsimusega, kuidas mõelda raamidest välja, kuidas hajaasustusega piirkondades vabakonna abiga osutada seda teenust, mida inimesed loodavad ja mida inimestel on tarvis.
Haldusreform ei lõpe, kui piirid saavad paika. See jätkub, see jääbki jätkuma. Ümbritsev keskkond muutub kiiremini kui kakskümmend aastat tagasi. Töö mõiste muutub, töökoht muutub. Ja mulle tundub, et see muutub meie kasuks, mida hajusam ja individuaalsem on tööturg. Tänapäeval on see edu ja eelis, et inimene liigub palju ja muutub palju.
Maal saab teha igasuguseid asju, mitte ainult maad harida. Aga nagu ütlesin aasta põllumehe auhinda üle andes: Eesti peab katma oma rahva toiduvajadused. Nii näevad seda kõik riigid maailmas. Mis jällegi ei tähenda, et turg peaks olema suletud. Oluline on hoida tootmisvõimsus alles.
Probleem on ka selles, et inimesed – ja just noored inimesed – lahkuvad Eestist. Kuidas neid tagasi tuua?
Lahendus on jätkuv keskmise sissetuleku tõus. Iga kord, kui palk läheb 10 % üles, tuleb jälle teatud hulk inimesi tagasi. Hea on see, et Eesti palgaturg ei ole enam oluliselt väiksem naaberriikide omast. Väga head IT-spetsialistid ei teeni siinpool lahte enam oluliselt vähem kui sealpool lahte ja neil ei ole mingit põhjust ära minna.
Kui vaatame meie majanduskeskkonda, siis praegu on see kasv null. See näitab, et meile tuuakse tehnoloogia, me teeme ära töö ja edasi kasvada ei saagi. Me peame muutuma ise innovatsiooniliidriteks. Saame sellest punktist edasi vaid targema tööga.
Rakveres käies külastasite ka spordikeskust. Kuulsin, et olete tegelenud ka ise karatega.
Natuke olen jah, aga see keelati nõukogude ajal ära, nii et väga kaugele ma sellega ei ole jõudnud. Sport on mulle alati meeldinud. Võitluskunstid on distsipliinisport, minu vanem poeg on tegelenud judoga aastaid, minu väikseim poeg käib ka praegu judotrennis. Päris hea meelega teen ka kestvussporti. See on oluline, see hoiab pea töös. Olen märganud, et kui olen sõitnud paar tundi jalgrattaga, siis järgmise kolme tunniga loen kindlasti läbi kuue tunni memod. See tõstab oluliselt süvenemise suutlikkust ja parandab töövõimet. Viis aastat on ees, need on tihedad viis aastat, tuleb ennast vormis hoida.
Kas olete mõelnud, milline näeb Eesti välja viie aasta pärast?
Olen üsna kindel, et Euroopa Liit on siis rohkemgi veel selline, mis meile meeldib. Ma arvan, et Eesti on suutnud äratada maailmas veelgi rohkem tähelepanu sellega, et oleme e-riik, mis on unikaalne, et on arenetud avaliku ja erasektori koostöös.
Kes on teie eeskujud?
Mulle on alati sümpaatsed olnud poliitikud, kes julgevad kaotada järgmistel valimistel. Kes julgevad täpselt sõnastada, mis on probleem. Näiteks Matteo Renzi Itaalias. Ta on mõistnud, et tema riigi poliitiline korraldus nõuab reformi, et Itaalia ei jääks eelmisse sajandisse. Kuigi noore mehena – ta on minust noorem – on tal palju kaotada. Mis ei tähenda, et ma jagan tema pehmet positsiooni Venemaa suhtes või muud, aga ma tunnustan seda, kui ta teeb midagi, kui ta paneb kaalule enda karjääri ja ta teeb seda enda riigi ja rahva nimel. Ja ma mainisin teda meelega, et näidata: seisukohtade erinevus ei tähenda, et inimesest ei saa lugu pidada.
Olete lõpetanud Tartu ülikooli bioloogia ja hiljem ka ärijuhtimise eriala. Teid on nimetatud üheks Eesti targemaks naiseks. Mis on teie enda hinnangul suurimaid saavutusi teie elus?
Väga oluline asi minu jaoks on jääda iseendaks, ükskõik, mis rollis ma ennast ei avasta. Ka see on väga suur saavutus, et mul on neli last. Aga sel on ka oma hind, mul ei ole näiteks doktorikraadi. Paljudel sõpradel on nii doktorikraad kui neli last, aga võibolla on neil olnud igavam tööelu.


description: Kolmapäeval katsetati Rakvere linnavolikogus esimest korda kalli laua juurde kuuluvaid hääletuspulte. Volikogu esimehe Toomas Vareki sõnul oli ta tehnikutega juba paar päeva enne asja harjutanud. Et hääletamine sujuks, tuli volikogu liikmetel pool tundi enne istungi algust kohal olla ja tehnikaga tutvuda. Hääletuspultide paigaldusmeeskond oli samuti saalis.

title: Rakvere volikogu vajab esimeest, kes hästi klaverit mängiks

maintext:
Kui põhimõtted selged, sai hääletamisega algust teha. Õige pea selgus, et kõik pole veel päris töökorras: mõnel volikogu liikmel keeldus hääletusväli ette tulemast. Lisaks tekitas muret, et kuigi pultidega hääletamise puhul häälte arvuline jagunemine nii ekraanil kui hiljem protokollis ilusti näha on, puuduvad sealt siiski hääletanute nimed. Linnapea Mihkel Juhkami sõnul nõuab aga seadus volikogus avalikku hääletamist – on vaja täpselt teada, kes andis poolt- ja kes vastuhääle. Toomas Varek lubas, et järgmiseks istungiks on see tehniline puudus kõrvaldatud ja nimed süsteemis nähtavad.
Volikogu liikmed talusid tehnilisi viperusi sportlikult ning viskasid nalja hääletamisele kutsuva helisignaali üle, mis meenutab uksekella. Kuna hääletuse peab oma seadmes avama volikogu esimees, siis käidi välja ettepanek valida esimeheks inimene, kes hästi klaverit mängib. Korraks hakkas volikogu liikmete kannatus katkema, kui selgus, et viperuste tõttu tuleb hääletust uuesti alustada. Mitu liiget tegi ettepaneku, et võiks siiski vanamoodi – käega hääletades – edasi minna. Teised leidsid, et see istung ongi harjutamiseks hea.


description: Võsu–Käsmu kergliiklusteel on ilmet võtmas paadikujuline vaateplatvorm, mida ehitavad lisaks ühele eestlasele veel austraallane, iirlane ja ameeriklane.

title: Paadikujulist platvormi ehitab rahvusvaheline seltskond

maintext:
Vaateplatvormi ehitamise eest vastutava RL Construction Services OÜ töömeestel oli eile viies tööpäev. “Selle nädalaga peaks asjad jõudma niikaugele, et vaateplatvormi saab järgmisest nädalast inimestele avada,” avaldas lootust osaühingu juhatuse liige Rait Laursal, kes ka ise ehitustöödel kaasa lõi.
Paadikujulise vaateplatvormi ehitamist ta keeruliseks ettevõtmiseks ei pidanud. Ehitustöö on nagu ehitustöö ikka. Ainus erinevus klassikalise vaateplatvormi rajamisega võrreldes on tema sõnul vajadus lauad kaardu painutada, et moodustuks paadi kuju.
“Eestis võiks olla rohkem erilisi asju. See siin on superasukoht ja superettevõtmine,” kiitis Laursal ning märkis, et lõpptulemust ootab ta ehitajana sel korral suurema innuga kui mõnelgi teisel juhul, sest vaateplatvormist saab rohkem nagu eksponaat, mille valmimisele kohalikud kiites kaasa elavad. “Poisid on muidugi väga ärevil, et nad sellist asja ehitada saavad. Neile see meeldib,” lausus ehitaja, kelle meeskonda kuulub peale tema ettevõtte teine juhatuse liige, iirlane Robert Anton Lee ja kaks töömeest: austraallane Jesse Munday ning ameeriklane Nick MacFarlane.
Väljamaalaste kohta jagus Laursalil ainult häid sõnu. Eestlastest töömeeste kohta paraku sama ta öelda ei saanud. “Eesti meestega on see häda, et Soome on nad ära rikkunud. Mitteeestlased on väljapääsmatus olukorras, kuna Eestis nad kergesti tööd ei leia. Tööle saades pingutavad nad 30–40 protsenti rohkem, et töö valmis saaks ja nende töökoht säiliks,” võrdles Laursal. “Mina olen nendega (välismaalastega – toim.) rahul. Saan rahulikult objektilt ära minna, teades, et töö seisma ei jää.”
Ettevõtte juhatuse teise liikme, iirlase Robert Anton Lee tõi Eestisse kuus aastat tagasi eestlasest abikaasa. Lee, kes on spetsialiseerunud konstruktsioonide püstitamisele, hindas Eestis ehitusvaldkonnas töötamise puhul mitmekülgsust – teha tuleb enam-vähem kõike.
Kuulnud, mida sel korral ehitama tuleb hakata, oli Lee üpris üllatunud. “Meile on varemgi kummalisi soove tulnud, mitte küll paadikujulise platvormi ehitamiseks,” ütles Lee, keda sarnaselt tema äripartneriga rajatav, veidi teistsugune objekt kõnetas.
Ka austraallane Jesse Munday ja meeskonnaga kõige hiljem liitunud ameeriklane Nick MacFarlane pidasid ülesannet põnevaks.
“Kui esimesel päeval ehitusplatsile saabusime, avanes siit väga ilus vaade lahele,” meenutas MacFarlane, kes praegu tallinlasena naudib Käsmu vaikust, aga floridalasena ei karda põhjamaa kargeid tuuli.
Ilm on ehitusmehi seni igati soosinud ja töödele isegi kaasa aidanud. Pikalt puhunud ida- ja kirdetuuled langetasid ka Käsmus merevee taset tublisti. “Et vesi on nii madal olnud, saime rahulikult ümber aluse kõndida. Kõrgema vee korral oleks tunduvalt keerulisem näiteks panduse osa kokku panna,” kõneles Rait Laursal, kes kahel hommikul on olnud ka tunnistajaks, kuidas madal vesi lahesopis sootuks jäätunud oli.
Vaid ühel päeval on ilm töömeeste vastu veidi kurjem olnud. Päeval, mil tuli konstruktsiooni jalgade tarvis saalungeid teha, puhus selline tuul, et tahtis kohale pandud saalungid paigast nihutada.


description: Kodulooklubi Kamerad liikmed otsivad täna Sõmeru vallas Kaarli farmi maadel muistset Rakvere lahingu toimumispaika. Päeva esimesel poolel leiti küll ehtekatkeid, kuid mitte midagi sellist, mis viitaks lahingutegevusele.

title: Detektoristide leitud esemed muistsele lahingupaigale ei viita

maintext:
Tänaste otsingutega liitunud Tartu ülikooli õppejõud, muinas- ja keskaja relvade spetsialist Ain Mäesalu sõnul on maapõu välja andnud mõniteist leidu: muinasaegseid ehtekatkeid, näiteks sõlenõelakatke, sõrmusekatke, 17.-18. sajandist pärit sõle jne.
„Neil on arheoloogiline väärtus, aga lahinguga neid otseselt seostada ei anna,“ nentis septsialist.
Kõikide leidude otstarvet ei osanudki ta kohapeal määrata. „Kui saab ära puhastada, saab täpsemalt öelda,“ täpsustas Mäesalu ja keerutas sõrmeda vahel leitud eset ning arutles, kas tegemist võib olla rõngassõlega või mitte. Ühes oli ta siiski veendunud, tegemist on pronksist rõngakujulise esemega.
Et kirjalikud allikad 1268. aastal toimunud muistese Rakvere lahingu paika täpselt ei ütle, saab kodulooklubi Kamerad teatud andmetele tuginedes ainult loota, et nad on täna õiges kohas.
„See lahing toimus seitsme versta kaugusel Rakvere linnusest. Praegu olleksegi Sõmeru vallas Kaarli farmi maadel umbes seitsme kilomeetri kaugusel linnusest, kus on ilus maastik: on üks kõrgendik ja üks madalam koht. Need tingimused võiksid sobida lahingu pidamiseks,“ kõneles klubi juht Dmitri Šutov.
„Maastikul ei ole jälgi selle toimumisest varem leitud, seepärast uuritakse eri piirkond,“ lisas ta ja lootis, et viimaks nad ikkagi sattuvad leidudele, mis viitavad lahingutegevusele.
Varasemalt on klubi liikmed uurinud põldusid, mis jäävad Viru-Nigula kabeli lähedusse, ja leidnud sealt mõningaid nooleotsi ja sõjanaelu, mida siiski oli suhteliselt vähe.
„Tundub, et seal võis toimuda küll üks kokkupõrge, kui Novgorodi väed Rakvere poole liikusid,“ pakkus Šutov.
Kui täna lahingupaika leidma ei peaks, on juhi sõnul alati võimalus mujalt otsida ja vähemalt see piirkond saab uuritud.
Kõik leiud – olenemata sellest, kas need on seotud lahingutegevusega või mitte – fikseeritakse, kaardistatakse ja andmed edastatakse muinsuskaitseametile.
Möödunud aastal avastasid Sõmeru vallas 1268. aastal toimunud Rakvere lahingu paika otsinud klubiliikmed Uhtna kandist Kunda jõe äärest silla lähedalt vanalt loduheinamaalt haruldase aarde, mis sisaldas 51 pea kahe tuhande aasta vanust Rooma münti.


description: Laekvere vallas Kõrve talus tuleb tihti ette elektrikatkestusi. Nüüd testitakse seal Eestis ainulaadset projekti: kas tasub üksikud talud ehk hoopis päikesejaamaga ühendada?

title: Kauge kandi talu saab elektri päikeselt

maintext:
Sirje Altnurm elab juba ligemale nelikümmend aastat koos õega endises metsavahitalus keset sügavat metsa. “Meil on karu ka akna taga käinud,” ütles proua. Elekter toodi talusse alles üheksakümnendatel. Sinnamaani aeti läbi petrooleumilambiga.
Kuid elektriliinid paiknesid mitme kilomeetri ulatuses metsa sees ja tormidega juhtus vool kõikuma ning tuli ette olukordi, kus pidi päevi elektrita veetma. Siis võttis Sirje Altnurm taas välja vana petrooleumilambi.
“Selle valgel saab lugeda, käsitööd teha,” rääkis Sirje Altnurm petrooleumilampi näidates.
Nüüd liitus Kõrve talu aga Elektrilevi pilootprojektiga. Maja juurde paigutati kaksteist päikesepaneeli ühes akude ja diiselgeneraatoriga. Süsteem on juba paar nädalat töötanud. “Viimasel kahel nädalal pole tormi olnud. Tugevat tuult küll. Aga kõik töötab ilusti,” kiitis Sirje Altnurm.
Elektrilevi esindaja Mart Moora sõnas, et võrguettevõte peab ajaga kaasas käima. “Eestis on üks Euroopa madalamaid elektritarbimisi liinikilomeetri kohta,” rääkis ta. See lisab elektrile hinda. Elektrilevi on välja arvutanud, et 58% nende klientidest paiknevad hajaasustusega alal, kuhu liine on väga kulukas paigaldada.
Kõrve talu puhul tõi Mart Moora välja, et elektriliin jookseb kaks kilomeetrit metsa sees. See tähendab, et liinialust maad tuleb vähemalt iga viie aasta tagant hooldada ning rikete oht on kõrge ja nende kõrvaldamine töömahukas. Sellepärast hakati ka taastuvenergia poole vaatama. “Projekt kestab kolm aastat. Iseenesest ei muutu kliendile midagi muud peale selle, et ta elu muutub mugavamaks ja rikked kaovad,” rääkis ta.
“Kõrve talu on meie jaoks ideaalne tarbija, kellega projekti testida, sest talu aastane elektritarbimine jääb umbes 550 kilovatttunni juurde ja tarbimine on stabiilne,” põhjendas Mart Moora majapidamise valikut.
Teised kriteeriumid olid näiteks see, et tarbija asub nii-öelda liinijupi lõpppunktis, ning see, et ilma kaitsekihita liinid jooksevad läbi metsa ja vajaksid lähiajal uuendamist.
Kuna tegu on pilootprojektiga, elektriliine ära ei koristata. Elekter on küll välja lülitatud, kuid Mario Vee Elektrilevist ütles, et kui vaja, saab selle kiiresti majja. Kõrve talul on seega elektririkete vastu justkui topeltkaitse. Uut süsteemi jälgitakse andurite abil.
Süsteemi paigaldaja Martin Lall ettevõttest Energogen ütles amortisatsiooni kohta, et paneelidel on 30aastane garantii ning akude elueaks annab tehas 15 aastat. “Maailmas on näha, et trend läheb üha rohkem lokaalsete süsteemide suunas, mis oleks suure võrguga ühendatud,” rääkis Energogeni juhatuse liige.
“Inimesed soovivad elada ilusates kohtades. Paljudel on suvemajad, kus päikesepaneelidega lahendus on üsna populaarne,” rääkis ta levima hakanud suundumusest.
Küll olevat praegu paljudele takistuseks akude kõrge hind, kuid ta ennustas, et need muutuvad ajaga aina odavamaks. Kõrve talu päikesepaneelide süsteemi kogumaksumust kommenteerides ütlesid eksperdid, et see oli kolm korda odavam, kui läinuks maksma elektriliinide uuendamine. Elektrilevi jaoks teeb asja huvitavamaks ka see, et tegu on mobiilse lahendusega.
“Me näeme, et inimesed on mobiilsed. Kui ühel päeval selgub, et keegi majas elada ei taha, siis liine maa seest välja kiskuma ei hakka, aga sellise süsteemi saab kokku pakkida ja ära viia,” sõnas Marko Vee.
Kui kolm aastat mööda saab, hinnatakse pilootprojekti – niisugust eksperimenti tehakse Eestis veel kolmes kohas – ning siis hakatakse sellist lahendust pakkuma teistelegi. Mart Moora hinnangul on praegu Eestis ligi 200 tarbijat, kellele võiks süsteem sama hästi sobida nagu Kõrve talule.
Mis liitumisse puutub, siis ütles Marko Vee, et tuleb eristada juba liitunud ja uusi tarbijaid.
Kui esimestele makstakse süsteem tõenäoliselt kinni ja tuuakse nii-öelda õue peale, siis uued liitujad peaksid ise lahendusse panustama.


description: Eesti üks rikkaimaid ettevõtjaid Oleg Gross soetas seitsmekohalise helikopteri Eurocopter EC 130.

title: Oleg Gross ostis helikopteri

maintext:
«Ettevõte saab tänavu 25-aastaseks ja oleme oma arengus nii kaugele jõudnud, et võib seda lubada,» märkis OG Elektra omanik Oleg Gross, kes lubas kopterist ja oma ettevõtte käekäigust pikemalt rääkida siis, kui lennuaparaat on Rootsist spetsiaalse litsentsiga firmast värvimiselt tagasi tulnud.
Praegu seisab tehasevärvides kopter Lepnal OG Elektra tootmishoonete juures, kuhu ehitatakse parasjagu ka angaari.
Tegemist on suurima mahutavusega ühemootorilise kopteriga, mis on valmistatud Prantsusmaal ja mida kasutatakse palju näiteks meditsiiiniteenistuses. Paari aasta vanusena on sellise mudeli hind suurusjärgus kuni kolm miljonit dollarit.
Ekspert: paremat erakopterit pole
Postimeest konsulteerinud kogenud lennundusekspert, ja seda just helikopterite alal, rääkis, et ärimehe tuliuus kopter ei ole ainulaadne mitte ainult Eestis, vaid ka näiteks Skandinaavias.
«Ütleme nii, et paremat erakopterit osta ei anna,» rääkis ekspert, kes palus oma nime mitte avaldada. «See kopter on täielik tipp – turvaline, kiire, mugav, kaasaegne, vaikne. Ta on kõike,» loetles ekspert, lisades, et see kopter sõidab iga ilmaga nii öösel kui päeval.
Ta on kindel, et see on Eestis esimene sellisel tasemel erakopter. Ka Skandinaaviast seda naljalt ei leia, võib-olla vaid paar üksikut vanemat kopterit. «Siin on tegu tuliuue masinaga, otse tehasest,» kirjeldas ta.
Eksperdi hinnangul jääb kopteri hind vahemikku 2-4 miljonit eurot. Tegelik hind oleneb sellest, milliseid lisasid on Gross kopterile lasknud panna. Näiteks, kas istmekatted on tavalisest nahast või seemisnahast. Või kas kopteris on televiisor, külmkapp ja konditsioneer. Internetiühendusest rääkimata.
Internetis leiduvatest välismaistest müügikuulutustest nähtub, et isegi 10 aasta vanuse Eurocopter EC 130 eest küsitakse üle miljoni USA dollari.


description: Väike-Maarja seltsimajas keskerakonna 25. sünnipäevale pühendatud peol kõneles erakonna esimees Edgar Savisaar nii päevapoliitikast kui oma puuduvast jalast.

title: Edgar Savisaar: Ma ei näe Ratase-Simsoni seltskonnal pikka iga

maintext:
Savisaar meenutas, et võttis omal ajal Jüri Ratase Tallinna linnavalitsuse nõunikuks. "Ta oli ka abilinnapea ja siis tegin temast linnapea," rääkis Savisaar. "Eks ta tahab veel saada, meeldima hakkas," lisas ta.
Edgar Savisaare sõnul on kolm ülejäänud suuremat erakonda noored mehed etteotsa pannud. "Ega nad midagi teinud pole, aga nad räägivad Simsonile ja Ratasele, et meil on noored, aga kuidas teile ei ole," lausus poliitik. Savisaar lisas, et ta on noorem kui USA presidendiks kandideerivad Donald Trump ja Hillary Clinton.
Ta leidis, et riigikogus töötamine rikub inimesed ära. "Riigikogu elab oma elu ning 101 inimest mõjutavad kõik üksteist väga palju ja aasta-paariga hakatakse hoopis teistmoodi mõtlema," selgitas Savisaar.
Nad on natuke õnnetud, et ei saa hakkama ja tahavad Savisaarele ära teha.
"Simson tahtis Pärnu linnapeaks - ei saanud, Ratas tahtis olümpiakomitee presidendiks - ei saanud, tütarlaps Reps koguni vabariigi presidendiks - ei saanud. Nad on natuke õnnetud, et ei saa hakkama ja tahavad Savisaarele ära teha," oli veerand sajandit keskerakonda juhtinud Edgar Savisaare selgitus erakonnas toimuvale.
Võimaliku uue erakonnaloomise osas jäi Savisaar kidakeelseks. "Ma ei ütleks, et ma uut parteid tegema hakkan. Minu jaoks käivad üsna hullud asjad," kõneles ta ja viitas sellele, et mitmed tema tulihingelised toetajad on keskerakonnas oma positsiooni kaotanud. "Ja see ei ole veel lõpp," lisas ta.
Savisaar arvas, et keskerakond jääb püsima, sest erakonnal on varemgi raskeid aegu olnud, kuid need on üle elatud.
Ta rääkis, et Tallinnas loodi kahe nädala eest mittetulundusühing Savisaare toetuseks, kus on juba 1300 liiget. "Ja nendest on üllatavalt paljud noored," lausus ta.
Keskerakonna sünnipäev Väike-Maarjas. / Kasper Mäe
"Võib-olla on see keskerakonna järelkasv, aga ma ei tea, kas nad tahavad keskerakonda tulla, sest neil on üks siht - toetada Savisaart, kesk
Keskerakonna sünnipäev Väike-Maarjas. / Kasper Mäe
erakonnas on aga ju igasugust kraami," rääkis keskerakonna esimees.
5. novembril Paides toimuva keskerakonna kongressi kohta ütles Savisaar, et ehkki seal on "nii valitud seltskond, et tavaline keskerakondlane sinna ei pääse", pole tegemist veel maailma lõpuga.
"Ma ei näe Ratase-Simsoni seltskonnal eriti pikka iga," lausus Edgar Savisaar.
Oma tervislikku seisundit kommenteerides ütles Savisaar, et nägi mõni aeg tagasi dokumentaalfilmi tantsijannast, kes Bostoni maratoni pommiplahvatuses jala kaotas, endale bioonilise proteesi sai ja nüüd jälle tantsib.
"Ma tahaks ka sellist," lausus Edgar Savisaar ja lisas, et läheb nädala pärast Helsingisse kohtuma inimestega, kes seda tegema hakkavad.


description: Kapiuks on avatud, käed leiavad riiulil tasakesi liikudes ja asju puudutades küpsised. Helja-Hildegard Lauri (84) pakub lahkelt soolamekilist maiust ja pistab ühe ka endale suhu. Ta on valmis minema igalõunasele jalutuskäigule.

title: Ulvi hooldekodu oma diskor ehk Helja-Hildegardi näppudes on silmad

maintext:
“Nii, kaldtrepist lähen alla, kuni tuleb vastu lasteaia muruplats. Siis keeran tagasi. Kui lapsi õues pole, jalutan veel sada sammu ja teist samapalju tagasi. Rohkem ei tohi, sest muidu ei oska tagasi tulla. Nii tiirutan umbes tund aega,” jutustab memm, kes veedab oma elupäevi helesiniste seintega Ulvi hooldekodus.
“Armas Helja-Hildegardike, kuidas teate, et tund aega on täis?” küsin mõistmatult. Uhke nimega naine vaatab põhjatult tarkade silmadega minu poole. “Loen samme. Kui on 5000 täis, siis on jalutatud tund,” ütleb ta. Ah soo.
Seda tiiru on Helja-proua teinud kaheksa aastat, sest siin asub tema kodu toanurk. Ta teatab rõõmsalt ja krapsakalt, et hiljuti oli tal sünnipäev, aga veel sai tal siin majas täis järjekordne aastaring.
“Mäletan siia tulemist. Poeg sõitis jälle kaugele tööle ära, minia tõi mu kohale. Saime Piira sillale, kui selgus, et kott dokumentidega oli jäänud koju Vana-Vinni maha. Tuli tagasi sõita, enne lõunat jõudsime. Ega ma ei võtnud midagi eriti kaasa, mõtlesin, et paar aastat olen, siis aitab küll,” ütleb Lauri.
Juba siis polnud naise nägemine kiita, aga päeva mäletab ta nagu eilset. Hooldaja lubadus teha talle ilus kollane voodi lõi hea alguse tunde.
“Padjapüür ja tekikott olid päikese värvi, nägin. Juhataja tegi ka pildi. Istusin niisamuti oma voodil, aga ei näinud foto pealt õieti midagi,” sõnab Helja-Hildegard Lauri, kes suutis siis veel näha suuri kirjatähti. “Alguses läks nägemine halvemaks vähehaaval, järsku aga enam ei näinud suuri tähti. Nüüd läheb jupp-jupilt kogu aeg kehvemaks. Kui akna poole vaatan, siis see on heledam. Kui pööran pilgu seinale, siis on puhta tume. Ühe silmaga vähe näen, nii ma siis ukerdangi ringi,” räägib Lauri, kes on tugevast puust. Ta teeb kõik ja rohkemgi veel.
“Hakkan hommikul juba toimetama. Toon ja viin asju ise kobades pesusse. Mul on oma telefoniringkond, räägin nendega. Kaheksa kõnet on reas, ühe nupu peal on täpp, ühe juurest liigun teiseni. Ühesõnaga, näppudes on silmad,” märgib memm nii tabavalt.
Hea tarmukas suhtleja ütleb üllatuslikult, et ega talle meeldigi jutustada. “Oma toakaaslasega, kes on mul kaheksas, kõneleme ainult vajalikust. Sellepärast, et ma pean ju mõtlema,” teatab Lauri. “Seda, mida mul on vaja teha,” lisab ta.
Teha on paljugi, ta on võtnud enda kohuseks olla justkui hooldekodu diskor. Laulutunnis annab ta kaaslastele nõu imeliste lauluviiside kohta soovikontserdi tarvis. “Mul on lindistatud igasugu muusikat. Ega mul olegi otsest lemmikut, kuulan Nuudet, Orumetsa. Toomas Anni laulab ilusti. Mulle meeldivad sellised kohustused, kui ma tööl käisin, siis need ühiskondlikud tegemised laaditi ikka minu kaela, sanitaarinspektor ja mis kõik. Eks mul oli üheksa ametit ja kümnes veel nälg lisaks,” nendib naine. Naerame mõlemad.
Raadios räägitakse suurtest ja tähtsatest ja ma küsin, missugune viimastest uudistest on talle muret valmistanud. “Ma olen niisugune lollakas, et kuulan ära, aga ega mina midagi muuta ei saa. Mis ma siis muretsen,” räägib elatanud naine.
Tõsi, pean nõustuma. Vaikselt, kuid kindlalt jõuame rõõmude juurde. Helja-proua üllatab jälle: talle meeldib praegu kõige enam mõte, et tema vald liitub Vinniga. “Olen sealt pärit, mis tähendab, et jälle saan oma valda. Ei tea, kas Toomas Väinaste on ka praegu sealne esimees?” küsib ta äkki. “Töötasin temaga koos Lasiveres, tegime ajakirjanduskioskeid. Siis sai terve maailm neid täis, veeti igale poole, üle mere ja puha. Polnudki enam vaja ja asi jäi katki,” kirjeldab põline Virumaa naine pisut tööd, mida terve elu teinud. Ja järsku meenub talle üks väike mure, mis teda siiski vaevab.
“Omaette toas oleks hea olla, aga sellist võimalust praegu ei ole. Eks ma olen siis siin niikaua edasi, kui olen.” Vaikus.
“Ega ma ei tea, kaua, täna pole ka hea olla. Vahel on nii paha, et viskan pikali ja panen validooli keele alla. Lihtsalt olen ja mõtlen, et saab mis saab. Siis läheb paremaks,” räägib Lauri ning lisab, et kui elus antaks võimalus veel midagi teha või muuta, siis seda, mida teha tahaks, polegi.
“Ma ei oska teadagi, on olnud tavaline elu, ei hullu ega ka huvitavat. Isegi mitte väga head. Kõik on olnud keskmine,” mainib proua. Ja ma pakun: kas seda värvi nagu tema toa võõbatud seinad? “Oot, kas need on sinakad?” küsib ta ja jääb mõttesse.
Mina aga utsitan äsjast sünnipäevalast veel vanuigi midagi julgema ja soovima. Peale oma toa. “Ausalt, midagi ei oska rohkem soovida. Kõige parem asi on see, kui tullakse ise kohale,” ütleb Helja-Hildegard Lauri ja poetab telefoni taskusse. “Ei, ega ma ei oota kõnet. Kõnnin alati, mobiil taskus. Kui helistatakse, siis see kõne tuleb – ja nii ongi,” ütleb ta sammude eel.


description: Elering AS ja Soome riigile kuuluv Baltic Connector OY sõlmisid esmaspäeval koostöölepingu, mis käsitleb Eesti-Soome gaasiühenduse Balticconnector merealuse osa ehitusprojekti korraldust.

title: Elering ja Baltic Connector OY sõlmisid leppe gaasiühenduse ehituseks

maintext:
Kokkuleppe kohaselt jaguneb Balticconnectori merealuse toru omand osapooltel vahel võrdselt. Merealuse osa ehitamiseks töötavad osapooled välja ühise hankestrateegia. Gaasiühenduse maapealse osa ehitab kumbki osapool välja iseseisvalt.
Elering ja Baltic Connector OY loovad ühise juhtgrupi, mis on projekti ühisosa küsimustes kõrgeim otsustav institutsioon. Projekti juhtgrupp otsustab Balticconnectori rajamise ajakava ja eelarve üle ning langetab ühenduse mereosa hanget puudutavad otsused. Samuti kiidab juhtgrupp heaks merealuse gaasitoru vaheetapid ja lõppdokumentatsiooni.
Rahastamisleppe Euroopa Liidu kaasrahastuse saamiseks Balticconnectori gaasiühenduse projektile sõlmivad Elering ja Baltic Connector OY Euroopa Komisjoniga kava järgi sellel reedel. Projekti kogumaksumus on 250 miljonit eurot, millest Euroopa Liidu osa on 187 miljonit eurot.
Balticconnector ühendab Eesti ja Soome maagaasivõrgud 150 km pikkuse gaasi ülekandetoruga, millest ligi 80 km paikneb mere põhjas. Loodav ühendus tõstab varustuskindlust ja energiajulgeolekut kogu regioonis. Gaasiühendus valmib 2020. aastaks.


description: Eestis on teadupärast palju erinevaid ettevõtlustoetusi, kuid neid jääb tulevikus oluliselt  vähemaks, rääkis Ettevõtlusnädala arvamuspäeval EASi arendusüksuse juht Tanel Rebane.

title: Rebane: ettevõtlustoetusi jääb tulevikus vähemaks

maintext:
Euroopa Liidu järgmisel eelarveperioodil ettevõtlustoetused ära ei lõpe, kuid vähenevad oluliselt. Ka juba täna jagab EAS raha ettevõtetele tublisti vähem kui mõne aasta eest.
«Kriisi ajal toetas EAS 3000-4000 ettevõtet aastas, täna toetame umbes 500 ettevõtet. Toetuste osatähtsuse langus on olnud nii kui nii suur,» rääkis Rebane.
Kui ettevõtlus arenes ja meil ei olnud nii palju tugevaid ettevõtteid, oli ka toetustel suurem roll mängida, kuna ettevõtted ei suutnud oma investeeringuid ise teha. «Täna läheb majandusel keskmiselt hästi. Mõõdukas kasv on Eesti majandusarengu tunnus. Teatud stabiilsus on ka vajalik. See tähendab, et ka ettevõtted on jõudnud järku, kus Eesti keskmisel ettevõttel läheb täiesti hästi,» lisas ta.