description: Eesti naiste võrkpallikoondis pidas reedest pühapäevani Euroopa meistrivõistluste teise valikturniiri mänge Poolas Bielsko-Białas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Vollenaised kaotasid Soomele ja Ungarile 2:3
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 27. september 2016. Nette Peit. Eesti naiste võrkpallikoondis pidas reedest pühapäevani Euroopa meistrivõistluste teise valikturniiri mänge Poolas Bielsko-Białas.
Kui esimesel turniiril kaotati Ungarile 1:3 ja võideti Soomet 3:2, siis nüüd saadi Ungarilt üks geim rohkem kätte, aga soomlannadel lasti võtta sama tulemusega revanš. Poola naiskond oli kõigist üle ja ka Eesti koondisel ei olnud tugevate poolataride vastu mingit võimalust.
Ungari vastu oldi ees geimidega 2:1, kuid neljas geim läks siiski käest – 14:25. Otsustavas geimis oldi võidule üsna lähedal, aga lõpus olid ungarlannad siiski kindlamad. Ajalukku läks järgmine tulemus: Eesti – Ungari (-16, 20, 23, -14, -13). Nette Peit tõi Eestile kümme punkti, Eliisa Peit lisas viis. Platsil käis ka Kaisa Õunpuu.
Nagu kirjutas volley.ee, siis pühapäeval seisis eestlannadel ees duell selle nimel, kummal pool Soome lahte praegu paremat võrkpalli mängitakse. Sel korral tuli paraku naabrite 3:2 (21, -20, -15, 22, 13) paremust tunnistada.
Tegelikult oli hea võimalus ka matš enda kasuks kallutada, kui otsustavas geimis spurditi ette 3:0, juhiti 10:7 ja 12:10.
Sealtpeale said soomlannad kolm punkti järjest ja sinna see mäng läks. Nette Peit tõi jällegi kümme punkti, Eliisa Peidi saagiks jäi seekord kolm. Kui esimesel turniiril kaotati Ungarile 1:3 ja võideti Soomet 3:2, siis nüüd saadi Ungarilt üks geim rohkem kätte, aga soomlannadel lasti võtta sama tulemusega revanš. Poola naiskond oli kõigist üle ja ka Eesti koondisel ei olnud tugevate poolataride vastu mingit võimalust.Ungari vastu oldi ees geimidega 2:1, kuid neljas geim läks siiski käest – 14:25. Otsustavas geimis oldi võidule üsna lähedal, aga lõpus olid ungarlannad siiski kindlamad. Ajalukku läks järgmine tulemus: Eesti – Ungari (-16, 20, 23, -14, -13). Nette Peit tõi Eestile kümme punkti, Eliisa Peit lisas viis. Platsil käis ka Kaisa Õunpuu.Nagu kirjutas volley.ee, siis pühapäeval seisis eestlannadel ees duell selle nimel, kummal pool Soome lahte praegu paremat võrkpalli mängitakse. Sel korral tuli paraku naabrite 3:2 (21, -20, -15, 22, 13) paremust tunnistada.Tegelikult oli hea võimalus ka matš enda kasuks kallutada, kui otsustavas geimis spurditi ette 3:0, juhiti 10:7 ja 12:10.Sealtpeale said soomlannad kolm punkti järjest ja sinna see mäng läks. Nette Peit tõi jällegi kümme punkti, Eliisa Peidi saagiks jäi seekord kolm.
Veel artikleid samast teemast »


description: Omaniku surma tõttu on tänavu juuni lõpust Orissaares paiknev Valge Varese trahter suletud. Kui siiani oli trahteri saatus ebaselge, siis nüüd on pärijad öelnud, et plaanivad trahteri maha müüa. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Valge Varese trahter plaanitakse maha müüa
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 30. september 2016. Omaniku surma tõttu on tänavu juuni lõpust Orissaares paiknev Valge Varese trahter suletud. Kui siiani oli trahteri saatus ebaselge, siis nüüd on pärijad öelnud, et plaanivad trahteri maha müüa.
Valge Varese trahter avati 2006. aastal. Seal pakuti koduseid toite ja eriti kuulsad olid seal tehtud pirukad, mida tunti isegi mandril.
“Eks tuleb see lõpuks ikkagi maha müüa. Keegi saaks seal edasi toimetada,“ ütles lahkunud Inge Auväärti poeg Vahur Villemson. Ta nentis, et temal endal käiks koha pidamine üle jõu.
“Ei ole vist mõtet oma varjust üle hüpata,“ tunnistas Villemson. Hoone võib müügile jõua juba oktoobris. Prognoositavat hinda ta veel ei öelnud.
Siiski on Villemson veendunud, et asukoha poolest on trahter ideaalne just toitlustamiseks, kuna asub asula südames suure tee ääres. Valge Varese trahter avati 2006. aastal. Seal pakuti koduseid toite ja eriti kuulsad olid seal tehtud pirukad, mida tunti isegi mandril.“Eks tuleb see lõpuks ikkagi maha müüa. Keegi saaks seal edasi toimetada,“ ütles lahkunud Inge Auväärti poeg Vahur Villemson. Ta nentis, et temal endal käiks koha pidamine üle jõu.“Ei ole vist mõtet oma varjust üle hüpata,“ tunnistas Villemson. Hoone võib müügile jõua juba oktoobris. Prognoositavat hinda ta veel ei öelnud.Siiski on Villemson veendunud, et asukoha poolest on trahter ideaalne just toitlustamiseks, kuna asub asula südames suure tee ääres.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Saaremaa kirjanik Tarmo Teder esitles hiljuti vastset raamatut “Andruse elu ja õnn”. Pajatab see Kihnu kalurist, kes rammib püstipäi läbi katsumuste saju aastatel 1956–2016. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kultuur
Andruse elu ja õnn Tarmo Tederi pilgu läbi
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Saaremaa kirjanik Tarmo Teder esitles hiljuti vastset raamatut “Andruse elu ja õnn”. Pajatab see Kihnu kalurist, kes rammib püstipäi läbi katsumuste saju aastatel 1956–2016.
Raamatus esitab kirjanik küsimuse, kui palju peab kannatama eesti mees, et tal oleks lootust pääseda põrgust? Töö, viin, vägivald, perekonna purunemine, allakäik, lagunemine, tahe üles tõusta ja ajada kauboikapitalismis oma äri paiskavad peategelase kuradirattale, kus tal õnnestub ellu jääda. Maailm on pidevas muutuses, väga palju on inimese peas, iga mees on ise oma saatuse sepp. Et oleks ka hallist peast mingigi õnne lootus.
Raamatu saamislugu on lühidalt järgmine. “Lubasin kirjutada novelli ehk uudisjutu, aga eelmiselt aastal kulus terve suvi, kuni igasuguste muude tegemiste (kalapüük, pikema teose kirjutamine, pulmad jms) vahel viimaks “Andruse...“ valmis sain. Seda ei saanud enam novelli pähe ilma kärpimiseta avaldada ja kärpimisega polnud ma nõus,“ rääkis Tarmo Teder. Asi võeti avaldamise järjekorda Loomingu Raamatukokku, aga seal üle kahe-kolme eesti autori aastas välja ei tule ning käsikiri tõmmati hoopis EKSA-le avaldamiseks, sõnas ta.
“Peategelane on konstrueeritud Kihnu joodik-kalur ja kalaärimees 1990. aastatel, kelle nahka kirjutasin mitmeid oma patte ja veel rohkem väljamõeldud hulle juhtumeid,“ oli kirjanik avameelne. “Pistelised ja dokumentaalsed Andrused (Kivirähk, Ansip, Öövel, Veerpalu, Värnik, Kõre) said mängu tänu peategelase nimele. Patune olen ma kas või ainult seetõttu, et pole oma elus veel jalga Kihnu saarele tõstnudki,“ rääkis ta.
Lisaks kõigele muule oli Tarmo Tederil vaja sõbralikult nokkida üks vana kana Andrus Kivirähuga aastast 2010. Mullu see klaarimine esimesest sõnast “Andrus“ algaski. “Saaremaa kalanduse ja Kingissepa (Kuressaare) aineline pikem romaan aastatest 1957–1973 peaks minu sulest ilmuma 2017. aasta sügisel,“ lubas kirjanik.
Raamatus on 102 lehekülge ja ilmus see Eesti Keele Sihtasutuse kirjastamisel.
Ene Kallas Autor: Ene Kallas Teisipäev, 06. september 2016.Raamatus esitab kirjanik küsimuse, kui palju peab kannatama eesti mees, et tal oleks lootust pääseda põrgust? Töö, viin, vägivald, perekonna purunemine, allakäik, lagunemine, tahe üles tõusta ja ajada kauboikapitalismis oma äri paiskavad peategelase kuradirattale, kus tal õnnestub ellu jääda. Maailm on pidevas muutuses, väga palju on inimese peas, iga mees on ise oma saatuse sepp. Et oleks ka hallist peast mingigi õnne lootus.Raamatu saamislugu on lühidalt järgmine. “Lubasin kirjutada novelli ehk uudisjutu, aga eelmiselt aastal kulus terve suvi, kuni igasuguste muude tegemiste (kalapüük, pikema teose kirjutamine, pulmad jms) vahel viimaks “Andruse...“ valmis sain. Seda ei saanud enam novelli pähe ilma kärpimiseta avaldada ja kärpimisega polnud ma nõus,“ rääkis Tarmo Teder. Asi võeti avaldamise järjekorda Loomingu Raamatukokku, aga seal üle kahe-kolme eesti autori aastas välja ei tule ning käsikiri tõmmati hoopis EKSA-le avaldamiseks, sõnas ta.“Peategelane on konstrueeritud Kihnu joodik-kalur ja kalaärimees 1990. aastatel, kelle nahka kirjutasin mitmeid oma patte ja veel rohkem väljamõeldud hulle juhtumeid,“ oli kirjanik avameelne. “Pistelised ja dokumentaalsed Andrused (Kivirähk, Ansip, Öövel, Veerpalu, Värnik, Kõre) said mängu tänu peategelase nimele. Patune olen ma kas või ainult seetõttu, et pole oma elus veel jalga Kihnu saarele tõstnudki,“ rääkis ta.Lisaks kõigele muule oli Tarmo Tederil vaja sõbralikult nokkida üks vana kana Andrus Kivirähuga aastast 2010. Mullu see klaarimine esimesest sõnast “Andrus“ algaski. “Saaremaa kalanduse ja Kingissepa (Kuressaare) aineline pikem romaan aastatest 1957–1973 peaks minu sulest ilmuma 2017. aasta sügisel,“ lubas kirjanik.Raamatus on 102 lehekülge ja ilmus see Eesti Keele Sihtasutuse kirjastamisel.Ene Kallas
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlased on interneti kasutamises kõige aktiivsemad pühapäeviti, mil tarbitava interneti maht tõuseb võrreldes teiste nädalapäevadega ligi kaks korda, selgub Saaremaa mobiilse interneti kasutamise analüüsist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Perekond
Saarlased veedavad oma pühapäevad internetis
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Saarlased on interneti kasutamises kõige aktiivsemad pühapäeviti, mil tarbitava interneti maht tõuseb võrreldes teiste nädalapäevadega ligi kaks korda, selgub Saaremaa mobiilse interneti kasutamise analüüsist.
“Saarlased paistavad silma selle poolest, et tööpäeviti jaguneb nende netis surfamine päeva jooksul üsna ühtlaselt, samal ajal kui teistes maakondades joonistuvad selgemini välja teatud tippkellaajad,“ ütles Tele2 tootedirektor Katrin Aron.
Siiski on saarlased netis surfamisel veidi aktiivsemad kella 21–22 vahel. “Hilisõhtu on kodudes reeglina kõige rahulikum periood enne magamaminekut, mil õhtusöök on söödud ja perekeskis jutud räägitud,” selgitas Aron.
Kui laupäev ei erine eriti tööpäevadest, siis kõige rohkem veedavad saarlased oma päevast internetis pühapäeviti, mil netikasutus hüppeliselt tõuseb. “Kõige aktiivsem kellaaeg netis ringivaatamiseks on kella kaheksa paiku, mil otsitakse ilmselt enim meelelahutust,“ lisas Aron.
Kõigi Eesti maakondade lõikes on saarlased maakonnas kasutatud interneti mahult keskmisest aktiivsemad, samal ajal kui näiteks hiidlased on riigi kõige tagasihoidlikumad internetiskäijad.
Saaremaa kõige aktiivsemalt kasutatav tugijaam asub Kuressaares. Autor: MM Laupäev, 17. september 2016.“Saarlased paistavad silma selle poolest, et tööpäeviti jaguneb nende netis surfamine päeva jooksul üsna ühtlaselt, samal ajal kui teistes maakondades joonistuvad selgemini välja teatud tippkellaajad,“ ütles Tele2 tootedirektor Katrin Aron.Siiski on saarlased netis surfamisel veidi aktiivsemad kella 21–22 vahel. “Hilisõhtu on kodudes reeglina kõige rahulikum periood enne magamaminekut, mil õhtusöök on söödud ja perekeskis jutud räägitud,” selgitas Aron.Kui laupäev ei erine eriti tööpäevadest, siis kõige rohkem veedavad saarlased oma päevast internetis pühapäeviti, mil netikasutus hüppeliselt tõuseb. “Kõige aktiivsem kellaaeg netis ringivaatamiseks on kella kaheksa paiku, mil otsitakse ilmselt enim meelelahutust,“ lisas Aron.Kõigi Eesti maakondade lõikes on saarlased maakonnas kasutatud interneti mahult keskmisest aktiivsemad, samal ajal kui näiteks hiidlased on riigi kõige tagasihoidlikumad internetiskäijad.Saaremaa kõige aktiivsemalt kasutatav tugijaam asub Kuressaares.
Veel artikleid samast teemast »


description: Alates 1. septembrist on Laimjala rahvamaja juhataja Inga Rand. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mees andis ameti naisele

maintext:
Uudised
Mees andis ameti naisele
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 10. september 2016. Alates 1. septembrist on Laimjala rahvamaja juhataja Inga Rand.
Kuna Laimjala vallavanema Vilmar Rei sõnul hakkasid uued väljakutsed võtma väga palju aega, soovis rahvamaja senine juhataja Mikk Rand ametist loobuda.
“Tema abikaasa Inga Rand on meil varem nii palju abiks olnud, et sobib nüüd seda tööd jätkama,” selgitas Rei.
Kinobuss OÜ eestvedaja Mikk Rand ütles, et tal on juba varemgi olnud ajaga kitsas ning lõpuks tundis ta, et ei jõua Kinobussi tegemiste kõrvalt nii palju panustada kui peaks.
“Kino asjad on kogu aeg täiskoormusega olnud, oli mõistlik ülesanded edasi anda – tuleb uus inimene uute mõtetega,” selgitas Rand.
Kinobussi tegemistes on tal väga palju erinevaid rahvusvahelisi projekte juurde tulnud ning graafik läheb aina tihedamaks. Kuna Laimjala vallavanema Vilmar Rei sõnul hakkasid uued väljakutsed võtma väga palju aega, soovis rahvamaja senine juhataja Mikk Rand ametist loobuda.“Tema abikaasa Inga Rand on meil varem nii palju abiks olnud, et sobib nüüd seda tööd jätkama,” selgitas Rei.Kinobuss OÜ eestvedaja Mikk Rand ütles, et tal on juba varemgi olnud ajaga kitsas ning lõpuks tundis ta, et ei jõua Kinobussi tegemiste kõrvalt nii palju panustada kui peaks.“Kino asjad on kogu aeg täiskoormusega olnud, oli mõistlik ülesanded edasi anda – tuleb uus inimene uute mõtetega,” selgitas Rand.Kinobussi tegemistes on tal väga palju erinevaid rahvusvahelisi projekte juurde tulnud ning graafik läheb aina tihedamaks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kogu suve vältel tekitas nii suurtes kui väikestes lossipargis jalutajates elevust ebainimlikes mõõtmetes valge tool kuursaali õuel, millele tragimad end isegi istuma upitasid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Legendaarse tooli taassünd

maintext:
Majandus
Legendaarse tooli taassünd
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 21. september 2016. Andi Angel on veendunud, et taassündinud Windsori-tüüpi toolid kestavad samuti sada aastat nagu originaalid. Foto: Valmar Voolaid Kogu suve vältel tekitas nii suurtes kui väikestes lossipargis jalutajates elevust ebainimlikes mõõtmetes valge tool kuursaali õuel, millele tragimad end isegi istuma upitasid.
Selliseid, tõsi küll, klassikalises mõõdus, hakkas veidi aega tagasi meisterdama sepistamisega tegelev ettevõte OÜ Saaremaa Sepad. Firma on varemgi, 90-ndate lõpuaastail toole valmistanud, aga toona jäi see perspektiivsema sepistöö tõttu tagaplaanile ning soiku.
“Ettevõtte asutajal Andres Ellal on alles üks vana tool, mis on elanud üle nõukogude okupatsiooni ning säilinud tänapäevani heas seisukorras. Ta tegi sellele lisaks veel paar tooli, pingi ja laua, ning sai kokku kena komplekti. Küllap sealt see idee seda võimalust ka teistele pakkuda arenema hakkas,” rääkis Meie Maale ettevõtte müügijuht Andi Angel.
Kuurortlinnade legend
Angel on tooli ajalooga tublisti tutvust teinud ning teadis rääkida, et Windsori-tüüpi tooli originaali toimetasid siia Inglismaalt kunagi merd seilanud saarlased. Kodus talvituvad meremehed selle järgi neid toona valmistama asusidki ning neid müüdi tsaaririigis kuulsatele kuurortlinnadele ja olid kasutuses Haapsalu, Pärnu ja Kuressaare mudaravilates.
Tooli hiilgeajaks jäi 20. sajandi algus. Kuna sajandivanune tool oli levinud, tunti seda vastavalt kasutuspiirkonnale erineva nime järgi näiteks Kuressaare, Kihelkonna ja Kaarma kuurorditoolina. Muhulased aga teavad seda Muhu toolina ja Vormsi saare elanikud kui Vormsi tooli. Põhimõtteliselt oli toolide konstruktsioon, mõõtmed ja proportsioon sarnased, üksnes treimises esines erinevusi vastavalt tegija maitsele.
“Otsustasime taastoodetud tooli nimes Saaremaa ühendada, nii saigi tootest Saaremaa kuurorditool. Mõistagi on nimes otsene seos ka tootjaga,” muigas Angel.
Helsingi messil testitud
Möödunud sajandi tooli järgi valmistatud mudelid viidi eelmisel nädalal testimiseks Helsingis toimunud mööbli-, sisustus- ja disainimessile Habitare.
“Tool võeti väga hästi vastu, tulime messilt tagasi juba hulga tellimustega,” rõõmustas Angel. “Töötasime tootmiseks mõned tehnilised nipid välja ja nüüd oleme valmis toole tiražeerima ja edasimüüjatele pakkuma. Peamiselt Soome, Rootsi ja Norrasse.”
Lähtematerjaliks kasutatakse kaske ja mändi, detailide sidumiseks liimi. Uute oskustööliste palkamise vajadus puudub, sest ettevõttes töötab väljaõppinud mööblitisler ja kuigi toode valmib ilma ühegi naelata ning peaaegu käsitööna, on toodangu hulgitootmiseks vajalikud seadmed olemas. Suuremate tellimuste puhuks on ettevõttel välja kujunenud võrgustik, mille kaudu leitakse vajadusel täiendavaid töökäsi.
Kasutamiseks ka välitingimustes
Angeli sõnul on toole näha möödunud sajandi 20-ndate ja 30-ndate aastate fotodel, need olid kasutusel kuursaalides, vabaõhukohvikutes ja kõlakodade ees. Ka taassündinud toolid on kasutatavad välitingimustes, kuna on kaetud niiskus- ja kulumiskindla värviga. Õige pea on interneti vahendusel võimalik toole tellida kahes seerias: vanu mudeleid jäljendades traditsioonilist valget, kollakat ja rohekat ning moodsat erkpunast, sinist ja kollakat.
Tool on väga mugav ja stabiilne, ent selle valmistamine on küllaltki aeganõudev protsess, tõdes Angel. Eriti keeruline on korja kaare ja leeni pulkade paigutamine oherdiaukudesse, mis on kõik puuritud erineva nurga alt. Samuti ei saa toole üksteise peale virnastada, see teeb suure hulga toolide transportimise kohmakaks ja ebamugavaks.
“Kuigi me otsustasime, et traditsioonilist painutatud kadakast toolileeni me ei tee, on tulemus korralik puidust tool, mis peaks samuti nagu tema eelkäija sada aastat vastu pidama,” on Angel kindel. Selliseid, tõsi küll, klassikalises mõõdus, hakkas veidi aega tagasi meisterdama sepistamisega tegelev ettevõte OÜ Saaremaa Sepad. Firma on varemgi, 90-ndate lõpuaastail toole valmistanud, aga toona jäi see perspektiivsema sepistöö tõttu tagaplaanile ning soiku.“Ettevõtte asutajal Andres Ellal on alles üks vana tool, mis on elanud üle nõukogude okupatsiooni ning säilinud tänapäevani heas seisukorras. Ta tegi sellele lisaks veel paar tooli, pingi ja laua, ning sai kokku kena komplekti. Küllap sealt see idee seda võimalust ka teistele pakkuda arenema hakkas,” rääkis Meie Maale ettevõtte müügijuht Andi Angel.Angel on tooli ajalooga tublisti tutvust teinud ning teadis rääkida, et Windsori-tüüpi tooli originaali toimetasid siia Inglismaalt kunagi merd seilanud saarlased. Kodus talvituvad meremehed selle järgi neid toona valmistama asusidki ning neid müüdi tsaaririigis kuulsatele kuurortlinnadele ja olid kasutuses Haapsalu, Pärnu ja Kuressaare mudaravilates.Tooli hiilgeajaks jäi 20. sajandi algus. Kuna sajandivanune tool oli levinud, tunti seda vastavalt kasutuspiirkonnale erineva nime järgi näiteks Kuressaare, Kihelkonna ja Kaarma kuurorditoolina. Muhulased aga teavad seda Muhu toolina ja Vormsi saare elanikud kui Vormsi tooli. Põhimõtteliselt oli toolide konstruktsioon, mõõtmed ja proportsioon sarnased, üksnes treimises esines erinevusi vastavalt tegija maitsele.“Otsustasime taastoodetud tooli nimes Saaremaa ühendada, nii saigi tootest Saaremaa kuurorditool. Mõistagi on nimes otsene seos ka tootjaga,” muigas Angel.Möödunud sajandi tooli järgi valmistatud mudelid viidi eelmisel nädalal testimiseks Helsingis toimunud mööbli-, sisustus- ja disainimessile Habitare.“Tool võeti väga hästi vastu, tulime messilt tagasi juba hulga tellimustega,” rõõmustas Angel. “Töötasime tootmiseks mõned tehnilised nipid välja ja nüüd oleme valmis toole tiražeerima ja edasimüüjatele pakkuma. Peamiselt Soome, Rootsi ja Norrasse.”Lähtematerjaliks kasutatakse kaske ja mändi, detailide sidumiseks liimi. Uute oskustööliste palkamise vajadus puudub, sest ettevõttes töötab väljaõppinud mööblitisler ja kuigi toode valmib ilma ühegi naelata ning peaaegu käsitööna, on toodangu hulgitootmiseks vajalikud seadmed olemas. Suuremate tellimuste puhuks on ettevõttel välja kujunenud võrgustik, mille kaudu leitakse vajadusel täiendavaid töökäsi.Angeli sõnul on toole näha möödunud sajandi 20-ndate ja 30-ndate aastate fotodel, need olid kasutusel kuursaalides, vabaõhukohvikutes ja kõlakodade ees. Ka taassündinud toolid on kasutatavad välitingimustes, kuna on kaetud niiskus- ja kulumiskindla värviga. Õige pea on interneti vahendusel võimalik toole tellida kahes seerias: vanu mudeleid jäljendades traditsioonilist valget, kollakat ja rohekat ning moodsat erkpunast, sinist ja kollakat.Tool on väga mugav ja stabiilne, ent selle valmistamine on küllaltki aeganõudev protsess, tõdes Angel. Eriti keeruline on korja kaare ja leeni pulkade paigutamine oherdiaukudesse, mis on kõik puuritud erineva nurga alt. Samuti ei saa toole üksteise peale virnastada, see teeb suure hulga toolide transportimise kohmakaks ja ebamugavaks.“Kuigi me otsustasime, et traditsioonilist painutatud kadakast toolileeni me ei tee, on tulemus korralik puidust tool, mis peaks samuti nagu tema eelkäija sada aastat vastu pidama,” on Angel kindel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna aasta õppijaks osutus viie kandidaadi seast valitud Jürje Koert, kes töötab Saaremaa Muuseumis IT-spetsialistina ja lõpetas Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi. Sellest sügisest alustas Jürje Koert õpinguid Tallinna ülikoolis andragoogika erialal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aasta õppija on Jürje Koert

maintext:
Uudised
Aasta õppija on Jürje Koert
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 21. september 2016. Jürje Koert. FOTO: erakogu Saare maakonna aasta õppijaks osutus viie kandidaadi seast valitud Jürje Koert, kes töötab Saaremaa Muuseumis IT-spetsialistina ja lõpetas Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi. Sellest sügisest alustas Jürje Koert õpinguid Tallinna ülikoolis andragoogika erialal.
Aasta õppija 2016 nominendid olid veel Marit Berendson ja Juhan Mikkor – mõlemad OÜ Spordikomitee loojad ja eestvedajad ning töötavad oma ettevõttes sertifitseeritud Crossfiti-treeneritena, samuti Anu Kaljuste, kes on Tihuse hobuturismitalu kokk-perenaine, ja Valve Reede – MTÜ Oesel Studium juhatuse liige, tegevjuht, kes pidas vajalikuks luua Salme piirkonna eakatele enesetäiendamise võimalusi.
Oli parajaks väljakutseks
“See eriala tundus mulle huvitav ja selline paras väljakutse koolitada, õpetada ja tegeleda täiskasvanute, mitte lastega,” rääkis aasta õppija Jürje Koert.
Taas õppima asumisega on ta siiani väga rahul. “Palju on kirjalikku tööd ja hästi palju tuleb ennast analüüsida. Väga huvitav on. Grupitöid on samuti palju,” rääkis Koert.
Tema sõnul on väga positiivne, et inimesed õpivad vanusest hoolimata pidevalt juurde, seda kinnitab näiteks ka see, et väärikate ülikooli oli tänavu rekordiliselt kandideerijaid.
“Arengut ei saa hinnata selle järgi, et ütleme, et oled 23 täis ja rohkem sa ei suuda. Õpe on elukestev niikuinii. Inimene õpib igalt poolt. Iseenda kogemustest võib ka õppida. Väga hea, et antakse rohkem võimalusi, et inimesed saavad ennast arendada,” rääkis Koert.
Seeniorõppijaks valiti Elve Viljus
Seekord valiti ka seeniorõppija, kelleks osutus Elve Viljus. Elve on majandusalase kõrghariduse ja pikaajalise finantsvaldkonna töökogemusega ning soovis leida rakendust pärast pensionile jäämist.
Aasta koolitaja 2016 tiitel omistati Irina Arhipovale, kes töötab koolitajana-kutseõpetajana Kuressaare ametikoolis. Irina esitasid selle kategooria nominendiks tema kokaeriala õpilased.
Aasta koolitaja nominentideks olid veel Marika Mägi, kes koolitab TTÜ Kuressaare kolledžis väikeettevõtjaid, ja Margit Düüna, kes töötab Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskuse Osilia juhataja ja täiskasvanute koolitajana.
Aasta koolitussõbralik organisatsioon 2016 on aga just Düüna juhitav Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskus Osilia, mis on tegutsenud täiskasvanute koolituskeskusena juba 20 aastat.
Aasta õpiteoks valiti rahvarõivas
Aasta õpiteoks valiti rahvarõiva valmistamise koolitus, mille käigus valmisid rahvariidekomplektid Saaremaa erinevatest kihelkondadest ja ka mõned Mandri-Eestist.
Koolituse läbis 22 naist: käsitöölised, käsitööringide juhendajad, õpetajad, rahvakultuuriühenduste liikmed jt huvilised erinevatest Saaremaa kihelkondadest. Koolituse eestvedajad on Saaremaa Käsitööseltsi KadakMari MTÜ juhatuse liikmed Imbi Padar ja Mareli Rannap.
Aasta õpitegu 2016 nominent oli veel karjäärikool, mis tegutseb Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi juures erinevate loengute sarjaga.
Sel aastal lisandus uus kategooria raamatukogude näol.
Aasta raamatukogu 2016 on Orissaare raamatukogu. Raamatukogul on täiskasvanuhariduse edendamisel kaasaaitaja roll. Juhataja on Eha Trumm.
Maakonna tunnustusüritus toimub 19. oktoobril kell 14 maavalitsuses. Aasta õppija 2016 nominendid olid veel Marit Berendson ja Juhan Mikkor – mõlemad OÜ Spordikomitee loojad ja eestvedajad ning töötavad oma ettevõttes sertifitseeritud Crossfiti-treeneritena, samuti Anu Kaljuste, kes on Tihuse hobuturismitalu kokk-perenaine, ja Valve Reede – MTÜ Oesel Studium juhatuse liige, tegevjuht, kes pidas vajalikuks luua Salme piirkonna eakatele enesetäiendamise võimalusi.“See eriala tundus mulle huvitav ja selline paras väljakutse koolitada, õpetada ja tegeleda täiskasvanute, mitte lastega,” rääkis aasta õppija Jürje Koert.Taas õppima asumisega on ta siiani väga rahul. “Palju on kirjalikku tööd ja hästi palju tuleb ennast analüüsida. Väga huvitav on. Grupitöid on samuti palju,” rääkis Koert.Tema sõnul on väga positiivne, et inimesed õpivad vanusest hoolimata pidevalt juurde, seda kinnitab näiteks ka see, et väärikate ülikooli oli tänavu rekordiliselt kandideerijaid.“Arengut ei saa hinnata selle järgi, et ütleme, et oled 23 täis ja rohkem sa ei suuda. Õpe on elukestev niikuinii. Inimene õpib igalt poolt. Iseenda kogemustest võib ka õppida. Väga hea, et antakse rohkem võimalusi, et inimesed saavad ennast arendada,” rääkis Koert.Seekord valiti ka seeniorõppija, kelleks osutus Elve Viljus. Elve on majandusalase kõrghariduse ja pikaajalise finantsvaldkonna töökogemusega ning soovis leida rakendust pärast pensionile jäämist.Aasta koolitaja 2016 tiitel omistati Irina Arhipovale, kes töötab koolitajana-kutseõpetajana Kuressaare ametikoolis. Irina esitasid selle kategooria nominendiks tema kokaeriala õpilased.Aasta koolitaja nominentideks olid veel Marika Mägi, kes koolitab TTÜ Kuressaare kolledžis väikeettevõtjaid, ja Margit Düüna, kes töötab Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskuse Osilia juhataja ja täiskasvanute koolitajana.Aasta koolitussõbralik organisatsioon 2016 on aga just Düüna juhitav Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskus Osilia, mis on tegutsenud täiskasvanute koolituskeskusena juba 20 aastat.Aasta õpiteoks valiti rahvarõiva valmistamise koolitus, mille käigus valmisid rahvariidekomplektid Saaremaa erinevatest kihelkondadest ja ka mõned Mandri-Eestist.Koolituse läbis 22 naist: käsitöölised, käsitööringide juhendajad, õpetajad, rahvakultuuriühenduste liikmed jt huvilised erinevatest Saaremaa kihelkondadest. Koolituse eestvedajad on Saaremaa Käsitööseltsi KadakMari MTÜ juhatuse liikmed Imbi Padar ja Mareli Rannap.Aasta õpitegu 2016 nominent oli veel karjäärikool, mis tegutseb Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi juures erinevate loengute sarjaga.Sel aastal lisandus uus kategooria raamatukogude näol.Aasta raamatukogu 2016 on Orissaare raamatukogu. Raamatukogul on täiskasvanuhariduse edendamisel kaasaaitaja roll. Juhataja on Eha Trumm.Maakonna tunnustusüritus toimub 19. oktoobril kell 14 maavalitsuses.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel neljapäeval ja reedel algusega kell 11 saab Kuressaare Linnateatris viimast korda näha lustakat lasteetendust “Killu ja Mürakas”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kultuur
Viimast korda “Killu ja Mürakas” Kuressaares
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Sel neljapäeval ja reedel algusega kell 11 saab Kuressaare Linnateatris viimast korda näha lustakat lasteetendust “Killu ja Mürakas”.
Killu on üks tavaline tüdruk. Ta kardab pimedust ja kes siis ei kardaks. Sest pimedas hakkavad tegutsema kollid ja trollid ja igasugu kahtlased tegelased. Tavaliselt Killu neid ei näe. Mitte keegi ei näe. Lihtsalt ei näe ja kõik. Kas kolle karta on kole?
Mürakas on üks tavaline koll, keda Killu kunagi näinud ei ole. Mitte keegi pole näinud. Mürakas pole Killut ka kunagi näinud. Lihtsalt pole näinud ja kõik. Kas Mürakas ka midagi kardab? Ja kas peab üldse kartma? Kes kardab keda?
Etendus kestab umbes 45 minutit.
Loo autor ja lavastaja on Aarne Mägi, kunstnik Annika Aedma (NUKU), muusika autor Laine Lehto.
Osades Kati Ong (Endla teater), Hannes Prikk, Aili Salong ja Mati Talvistu. Autor: MM Teisipäev, 13. september 2016.Killu on üks tavaline tüdruk. Ta kardab pimedust ja kes siis ei kardaks. Sest pimedas hakkavad tegutsema kollid ja trollid ja igasugu kahtlased tegelased. Tavaliselt Killu neid ei näe. Mitte keegi ei näe. Lihtsalt ei näe ja kõik. Kas kolle karta on kole?Mürakas on üks tavaline koll, keda Killu kunagi näinud ei ole. Mitte keegi pole näinud. Mürakas pole Killut ka kunagi näinud. Lihtsalt pole näinud ja kõik. Kas Mürakas ka midagi kardab? Ja kas peab üldse kartma? Kes kardab keda?Etendus kestab umbes 45 minutit.Loo autor ja lavastaja on Aarne Mägi, kunstnik Annika Aedma (NUKU), muusika autor Laine Lehto.Osades Kati Ong (Endla teater), Hannes Prikk, Aili Salong ja Mati Talvistu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus kinnitas teisipäevasel istungil ranitsatoetuse saajate neljanda osa. Nimekirjas on ka end Kuressaarde sisse kirjutanud lapse ema, kellele linn algul keeldus 175 euro suurusest ranitsatoetusest, tuues põhjuseks nõuetele mittevastava taotluse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Lapsevanem sai lõpuks ranitsatoetuse kätte
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 22. september 2016. Foto on illustratiivne. Kuressaare linnavalitsus kinnitas teisipäevasel istungil ranitsatoetuse saajate neljanda osa. Nimekirjas on ka end Kuressaarde sisse kirjutanud lapse ema, kellele linn algul keeldus 175 euro suurusest ranitsatoetusest, tuues põhjuseks nõuetele mittevastava taotluse.
“Linnavalitsus lähtus otsuse tegemisel sellest, et laps ja lapsevanem olid registreeritud Kuressaare elanikeks nii 1. jaanuari 2016 seisuga kui ka taotluse teistkordse esitamise ajal,” põhjendas Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu. Tema sõnul on kavas ranitsatoetuse maksmist reguleeriv linnavolikogu määrus üle vaadata.
Kokku on linn tänavu maksnud ranitsatoetust 160 lapse vanemale kogusummas 28 000 eurot.
Linnavalitsusele ranitsatoetuse saamiseks taotluse teinud emale jäi arusaamatuks, mis tema avalduses nõuetele ei vastanud. Linnaametnikule helistades sai ta teada, et põhjus oli tema sissekirjutamises Lääne-Saare valda.
Volikogu määruse järgi peab ranitsatoetuse taotleja olema 1. jaanuari seisuga Kuressaare linna registrisse kantud ja naine ning tema laps olid seda. Ent kusagil ei ole kirjas, et taotluse esitamise hetkel peab olema linna registrisse kantud või linna alaline elanik.
Naine võttis kätte ja kirjutas end koos lapsega uuesti linna sisse ja esitas ranitsatoetuse saamiseks uue avalduse, kuid ka see ei aidanud. Pärast Meie Maas artikli ilmumist (vaata 13. septembri Meie Maad) võttis linnavalitsus taotluse uuesti läbivaatamisele. “Linnavalitsus lähtus otsuse tegemisel sellest, et laps ja lapsevanem olid registreeritud Kuressaare elanikeks nii 1. jaanuari 2016 seisuga kui ka taotluse teistkordse esitamise ajal,” põhjendas Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu. Tema sõnul on kavas ranitsatoetuse maksmist reguleeriv linnavolikogu määrus üle vaadata.Kokku on linn tänavu maksnud ranitsatoetust 160 lapse vanemale kogusummas 28 000 eurot.Linnavalitsusele ranitsatoetuse saamiseks taotluse teinud emale jäi arusaamatuks, mis tema avalduses nõuetele ei vastanud. Linnaametnikule helistades sai ta teada, et põhjus oli tema sissekirjutamises Lääne-Saare valda.Volikogu määruse järgi peab ranitsatoetuse taotleja olema 1. jaanuari seisuga Kuressaare linna registrisse kantud ja naine ning tema laps olid seda. Ent kusagil ei ole kirjas, et taotluse esitamise hetkel peab olema linna registrisse kantud või linna alaline elanik.Naine võttis kätte ja kirjutas end koos lapsega uuesti linna sisse ja esitas ranitsatoetuse saamiseks uue avalduse, kuid ka see ei aidanud. Pärast Meie Maas artikli ilmumist (vaata 13. septembri Meie Maad) võttis linnavalitsus taotluse uuesti läbivaatamisele.
Veel artikleid samast teemast »


description: Hiljuti hukati sigade Aafrika katku tõttu kõik Sakla seafarmi loomad ning mitmel korral pöördusid saarlased veterinaar- ja toiduameti (VTA) poole palvega saata proovid ülekontrollimiseks Hispaaniasse. Nüüd on proovid teele saadetud, kuid mitte algse ideega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Katkuproovid saadeti Hispaaniasse

maintext:
Uudised
Katkuproovid saadeti Hispaaniasse
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 13. september 2016. Ive Kuningas. FOTO: Tambet Allik Hiljuti hukati sigade Aafrika katku tõttu kõik Sakla seafarmi loomad ning mitmel korral pöördusid saarlased veterinaar- ja toiduameti (VTA) poole palvega saata proovid ülekontrollimiseks Hispaaniasse. Nüüd on proovid teele saadetud, kuid mitte algse ideega.
Nimelt saadeti nii Saaremaa sigade kui teisi proove Euroopa Liidu sigade Aafrika katku referentlaboratooriumisse Hispaanias, et välja selgitada võimalikke muutusi viiruses. “Uuritakse viiruse iseloomu, et teada saada, kas see on aja jooksul muutunud. Geneetilist uurimist ei viida läbi selleks, et kinnitada VTA poolt tehtud otsust,” kinnitas VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda, lisades, et geneetilisi omadusi ei saa uurida ilma viiruse tuvastamiseta.
“Rõhutan veel kord, et Saaremaal on sigade Aafrika katk diagnoositud nii metssigade populatsioonis kui kodusigade hulgas Sakla farmis. Mis puudutab uurimist Hispaanias, on see rutiinne tegevus, kas viiruse omadused on oludes muutunud.”
Saarlased ei ole aga diagnoosiga rahul. Saarte jahimeeste seltsi tegevjuht Ive Kuningas ütles, et eelmisel kolmapäeval saadeti kõnealused proovid Hispaaniasse, kuid mitte seetõttu, et saarlased seda soovisid.
Kuna kolme nädala jooksul ei ole maakonna metsades märgatud ühtegi katku surnud siga ja ka kütitud loomade proovid pole tulnud tagasi positiivsetena, tundub jahimeestele, et midagi on justkui viltu. “Praegu, mil meil on metsad seenelisi ja marjulisi täis, ei jätaks nad leidudest teatamata,” lausus ta.
Teiseks käivad jahimehed hirve-, kitse- ja pardijahil. “Praegu on metsad rahvast täis ja hukkunud sead peaks ju kellelegi ette jääma,” imestas Kuningas. “Eks ole näha, mis saab. Hoitakse silmad lahti ja jälgitakse, mis edasi.”
Homme toimub Kuressaares keskkonnaameti saalis sigade Aafrika katku infopäev, kus olukorda peaksid selgitama ka VTA esindajad. Nimelt saadeti nii Saaremaa sigade kui teisi proove Euroopa Liidu sigade Aafrika katku referentlaboratooriumisse Hispaanias, et välja selgitada võimalikke muutusi viiruses. “Uuritakse viiruse iseloomu, et teada saada, kas see on aja jooksul muutunud. Geneetilist uurimist ei viida läbi selleks, et kinnitada VTA poolt tehtud otsust,” kinnitas VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda, lisades, et geneetilisi omadusi ei saa uurida ilma viiruse tuvastamiseta.“Rõhutan veel kord, et Saaremaal on sigade Aafrika katk diagnoositud nii metssigade populatsioonis kui kodusigade hulgas Sakla farmis. Mis puudutab uurimist Hispaanias, on see rutiinne tegevus, kas viiruse omadused on oludes muutunud.”Saarlased ei ole aga diagnoosiga rahul. Saarte jahimeeste seltsi tegevjuht Ive Kuningas ütles, et eelmisel kolmapäeval saadeti kõnealused proovid Hispaaniasse, kuid mitte seetõttu, et saarlased seda soovisid.Kuna kolme nädala jooksul ei ole maakonna metsades märgatud ühtegi katku surnud siga ja ka kütitud loomade proovid pole tulnud tagasi positiivsetena, tundub jahimeestele, et midagi on justkui viltu. “Praegu, mil meil on metsad seenelisi ja marjulisi täis, ei jätaks nad leidudest teatamata,” lausus ta.Teiseks käivad jahimehed hirve-, kitse- ja pardijahil. “Praegu on metsad rahvast täis ja hukkunud sead peaks ju kellelegi ette jääma,” imestas Kuningas. “Eks ole näha, mis saab. Hoitakse silmad lahti ja jälgitakse, mis edasi.”Homme toimub Kuressaares keskkonnaameti saalis sigade Aafrika katku infopäev, kus olukorda peaksid selgitama ka VTA esindajad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimusid Türil 7. koolinoorte tuletõrjespordimängud, milles võitja selgitasid sajandiksekundid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlased võitsid tuletõrjemängud

maintext:
Uudised
Saarlased võitsid tuletõrjemängud
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 09. september 2016. 11. klasside arvestuses võitjaks tulnud Leisi keskkooli võistkond (vasakult) Ainar Kane, Marko Leiman, Jane Süld, Greetel Männiste, Ranno Rand ja Elo Rosenfeld. FOTO: erakogu Eile toimusid Türil 7. koolinoorte tuletõrjespordimängud, milles võitja selgitasid sajandiksekundid.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa ühisgümnaasiumi pere jätkas õppeaasta alguse puhul ilusat tava ja sammus eile üheskoos oma kooli juurest läbi linna lossi hoovi. Rongkäigu ees astusid esimeste klasside jütsid käsikäes abiturientidega, nende järel kõik ülejäänud klassid ja õpetajad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lustlik marss läbi linna

maintext:
Uudised
Lustlik marss läbi linna
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 02. september 2016. FOTO: Tambet Allik Saaremaa ühisgümnaasiumi pere jätkas õppeaasta alguse puhul ilusat tava ja sammus eile üheskoos oma kooli juurest läbi linna lossi hoovi. Rongkäigu ees astusid esimeste klasside jütsid käsikäes abiturientidega, nende järel kõik ülejäänud klassid ja õpetajad.
Meie Maa pühendab kõigile maakonna esimeste klasside õpilastele, nende vanematele ja õpetajatele kooliaasta alguse puhul eriväljaande “Tere, kool!”, mille leiab tänase lehe vahelt.
Toimetuse fotograafide ja paljude meie abiliste kaamerad sähvisid kõigis maakonna koolides ning hea meel on tõdeda, et Meie Maa mullune algatus on leidnud väga sooja vastuvõtu. Meie Maa pühendab kõigile maakonna esimeste klasside õpilastele, nende vanematele ja õpetajatele kooliaasta alguse puhul eriväljaande “Tere, kool!”, mille leiab tänase lehe vahelt.Toimetuse fotograafide ja paljude meie abiliste kaamerad sähvisid kõigis maakonna koolides ning hea meel on tõdeda, et Meie Maa mullune algatus on leidnud väga sooja vastuvõtu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile sõlmisid Ruhnu vallavanem Jaan Urvet ja Saaremaa ettevõtte EBC Ehitus juhatuse liige Ago Arge lepingu Ruhnu koolimaja hoone rekonstrueerimiseks. Töödega alustatakse käesoleva aasta 27. septembril. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ruhnu koolimaja läheb peagi remonti

maintext:
Uudised
Ruhnu koolimaja läheb peagi remonti
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Neljapäev, 15. september 2016. FOTO: Valmar Voolaid Eile sõlmisid Ruhnu vallavanem Jaan Urvet ja Saaremaa ettevõtte EBC Ehitus juhatuse liige Ago Arge lepingu Ruhnu koolimaja hoone rekonstrueerimiseks. Töödega alustatakse käesoleva aasta 27. septembril.
Hoone uuendatakse põhjalikult ja kapitaalselt põrandatest kuni katuseni. Uuendusena saab koolimaja maaküttesüsteemi ning klassiruumid teisele korrusele.
Vallavanema sõnul on tegemist muinsuskaitseobjektiga, mistõttu tuleb hoonet uuendades muinsuskaitseameti ettekirjutusi kiivalt järgida. ”Näiteks tuleb taastada kõik uksed ja aknad ning säilitada põrandad ja verandaosa,” kõneles Urvet. ”Tegemist on siiski ligi 150-aastase hoonega.”
Lepingu maht koos käibemaksuga on 503 949 eurot, millest veidi alla 300 000 euro kaetakse valitsuse omandireformi reservfondist. Kuigi vallal kogu summat hetkel veel ei ole, on vallavanem optimistlik: ”Sellega tegeleme ja potentsiaalsed väljavaated on silmapiiril. Praegu ei taha veel kõva häälega välja öelda.”
Tööde valmimise tähtaeg on lepingu järgi 30. juuli 2017. Seni toimub õppetöö kordoni ruumides. Hoone uuendatakse põhjalikult ja kapitaalselt põrandatest kuni katuseni. Uuendusena saab koolimaja maaküttesüsteemi ning klassiruumid teisele korrusele.Vallavanema sõnul on tegemist muinsuskaitseobjektiga, mistõttu tuleb hoonet uuendades muinsuskaitseameti ettekirjutusi kiivalt järgida. ”Näiteks tuleb taastada kõik uksed ja aknad ning säilitada põrandad ja verandaosa,” kõneles Urvet. ”Tegemist on siiski ligi 150-aastase hoonega.”Lepingu maht koos käibemaksuga on 503 949 eurot, millest veidi alla 300 000 euro kaetakse valitsuse omandireformi reservfondist. Kuigi vallal kogu summat hetkel veel ei ole, on vallavanem optimistlik: ”Sellega tegeleme ja potentsiaalsed väljavaated on silmapiiril. Praegu ei taha veel kõva häälega välja öelda.”Tööde valmimise tähtaeg on lepingu järgi 30. juuli 2017. Seni toimub õppetöö kordoni ruumides.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval kogunesid Sõrve tipus need inimesed, kes 72 aastat tagasi, 1944 aasta sügisel, pidid vastu tahtmist ette võtma teekonna võõrale maale. Kuigi möödunud on peaaegu kolmveerand sajandit, on läbielatud raskused neil ikka veel valusalt meeles. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Torgus peeti mälupäeva

maintext:
Uudised
UUS! Torgus peeti mälupäeva
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Tõnu Veldre Laupäev, 17. september 2016. Hilja Kitt, Herbert Gailan ja Maie Kuldkepp Jämaja surnuaial sõrulaste mälestuskivi juures. Foto: Tõnu Veldre Laupäeval kogunesid Sõrve tipus need inimesed, kes 72 aastat tagasi, 1944 aasta sügisel, pidid vastu tahtmist ette võtma teekonna võõrale maale. Kuigi möödunud on peaaegu kolmveerand sajandit, on läbielatud raskused neil ikka veel valusalt meeles.
Sellised iga-aastased kokkusaamised tekitavad õlgõlatunde ja annavad teadmise, et ei olda oma mälestustega üksi.
Sel aastal algas mälupäev jumalateenistusega Jämaja kirikus. Kaugemalt tulijad kasutasid võimalust enne teenistust käia lähedaste haudadel. Olid ju paljud kodust viidud sõrulased sunnitud pärast sõda elama jääma mandrile, sest kinniseks piiritsooniks muutunud Sõrvemaale neid enam tagasi elama ei lubatud.
Mälupäeva jumalateenistuse viis läbi õpetaja Anu Konks, kaasa aitasid lauljad Soome Luvija kogudusest ja ansambel “Taeva Lõoke” Jaan Vaidla juhendamisel. Jämajast sõideti ühiselt Sääre tippu, kuhu eelmisel aastal pandi mälestuskivi neile, kelle teekond võõrsile algas tuletorni juurest.
Teadmine sündmusest jääb
Pärast Herbert Gailani kõnet, milles ta meenutas laevale minekut ja seda, kuidas saksa sõdurid lasksid rannas maha neid kohale toonud hobused, asetati kivi juurde küünlad ja lillekimbud.
Järgmine peatus tehti Mõntu sadamas. Seal on juba aastaid seisnud mälestuskivi sõja jalust ära viidutele. Tervituseks sai sõna Torgu vallavanem Tiit Põld ja riigikogu liige Urve Tiidus.
Edasi jätkus mälupäev tuulise mereranna asemel soojas toas endises Torgu koolis nüüdses kogukonnamajas. Seal asuvas mälutoas säilitatakse Saksamaale viidud natsismiohvrite kirja pandud mälestusi, teemakohast kirjandust ja fotosid.
Eestimaa natsismiohvrite ühingu Saaremaa osakonna kohusetäitja Maie Kuldkepp ütles, et koos Tallinna organisatsiooniga on neil kusagil 140 liiget.
“Liikmemaksu kogume me mälupäeva ajal ja see tähendab, et kui mõnel aasta jääb inimesel osalemata, siis meie nimekirjas on ta ikka kirjas. Kolme aasta keskmisena on maksumaksjaid kusagil kaheksakümmend,” selgitas Kuldkepp.
“On ka selliseid inimesi, kes ei taha juhtunut meenutada, see on nende jaoks nii valus”.
Põhikirja järgi saavad seltsiga liituda ka toetajad. “Me kõik jääme vanaks. Just sel aastal on meiega liitunud mitmed inimesed, kes seni on oma vanaema või emaga koos käinud teda toetades. Kui meie kaome, siis teadmine sellest sündmusest jääb. Mälestuste säilimiseks oleme alustanud kogukonnamajas muuseumi loomist.
Seal on umbes 70 inimese omakäeliselt kirja pandud mälestused, Sõrve taastamise ja arendamise seltsi dokumendid, Ülo Tuuliku ja teiste raamatud,” loetles seltsi esimees.
Kuldkepp rõhutas, et nende kannatused ei ole kuidagi suuremad kui näiteks Siberisse küüditatute omad, kuid sellisel kombel pole tema teda inimestest tühjaks tehtud ühtegi teist maanurka Eestis: “Oleme lihtsalt üks rühm saatusekaaslasi, kes tahavad koos käia ja oma elu meenutada.” Sellised iga-aastased kokkusaamised tekitavad õlgõlatunde ja annavad teadmise, et ei olda oma mälestustega üksi.Sel aastal algas mälupäev jumalateenistusega Jämaja kirikus. Kaugemalt tulijad kasutasid võimalust enne teenistust käia lähedaste haudadel. Olid ju paljud kodust viidud sõrulased sunnitud pärast sõda elama jääma mandrile, sest kinniseks piiritsooniks muutunud Sõrvemaale neid enam tagasi elama ei lubatud.Mälupäeva jumalateenistuse viis läbi õpetaja Anu Konks, kaasa aitasid lauljad Soome Luvija kogudusest ja ansambel “Taeva Lõoke” Jaan Vaidla juhendamisel. Jämajast sõideti ühiselt Sääre tippu, kuhu eelmisel aastal pandi mälestuskivi neile, kelle teekond võõrsile algas tuletorni juurest.Pärast Herbert Gailani kõnet, milles ta meenutas laevale minekut ja seda, kuidas saksa sõdurid lasksid rannas maha neid kohale toonud hobused, asetati kivi juurde küünlad ja lillekimbud.Järgmine peatus tehti Mõntu sadamas. Seal on juba aastaid seisnud mälestuskivi sõja jalust ära viidutele. Tervituseks sai sõna Torgu vallavanem Tiit Põld ja riigikogu liige Urve Tiidus.Edasi jätkus mälupäev tuulise mereranna asemel soojas toas endises Torgu koolis nüüdses kogukonnamajas. Seal asuvas mälutoas säilitatakse Saksamaale viidud natsismiohvrite kirja pandud mälestusi, teemakohast kirjandust ja fotosid.Eestimaa natsismiohvrite ühingu Saaremaa osakonna kohusetäitja Maie Kuldkepp ütles, et koos Tallinna organisatsiooniga on neil kusagil 140 liiget.“Liikmemaksu kogume me mälupäeva ajal ja see tähendab, et kui mõnel aasta jääb inimesel osalemata, siis meie nimekirjas on ta ikka kirjas. Kolme aasta keskmisena on maksumaksjaid kusagil kaheksakümmend,” selgitas Kuldkepp.“On ka selliseid inimesi, kes ei taha juhtunut meenutada, see on nende jaoks nii valus”.Põhikirja järgi saavad seltsiga liituda ka toetajad. “Me kõik jääme vanaks. Just sel aastal on meiega liitunud mitmed inimesed, kes seni on oma vanaema või emaga koos käinud teda toetades. Kui meie kaome, siis teadmine sellest sündmusest jääb. Mälestuste säilimiseks oleme alustanud kogukonnamajas muuseumi loomist.Seal on umbes 70 inimese omakäeliselt kirja pandud mälestused, Sõrve taastamise ja arendamise seltsi dokumendid, Ülo Tuuliku ja teiste raamatud,” loetles seltsi esimees.Kuldkepp rõhutas, et nende kannatused ei ole kuidagi suuremad kui näiteks Siberisse küüditatute omad, kuid sellisel kombel pole tema teda inimestest tühjaks tehtud ühtegi teist maanurka Eestis: “Oleme lihtsalt üks rühm saatusekaaslasi, kes tahavad koos käia ja oma elu meenutada.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Kalalaeva pardavintsi ja Läti tuukrite abiga tõmmati laupäeval Sõrves Kaunispe sadamast 13,5 meremiili kauguselt ja poolesaja meetri sügavuselt merepõhjast välja Läti omanikule kuuluv ja augusti keskel uppunud jaht La Rouge. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Uppunud jahtlaev tõsteti Läti tuukrite abiga välja
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 13. september 2016. Kalalaeva pardavintsi ja Läti tuukrite abiga tõmmati laupäeval Sõrves Kaunispe sadamast 13,5 meremiili kauguselt ja poolesaja meetri sügavuselt merepõhjast välja Läti omanikule kuuluv ja augusti keskel uppunud jaht La Rouge.
Aluse päästmise operatsioon algas ööl vastu laupäeva kell kolm ja laupäeva hilisõhtul kella 23 paiku jõudsid tuukrid koos päästetud jahiga Mõntu sadamasse, ütles eile BNS-ile Mõntu sadama omanik Mihkel Undrest.
“Tuukrid läksid 52 meetri sügavusele ja saatsid poiga otsa üles,” rääkis Undrest.
“Siis hakati jahti kalalaeva pardavintsiga vaikselt üles meelitama. Kui selle pardad juba vee peal olid, muutus jaht raskeks ning siis panid tuukrid alusele külge pontoonid, mis õhku täis pumbati. Nii sai jahi veest välja ja kolm pumpa pumpasid selle veest tühjaks.”
Undresti sõnul on päästetud ja võrdlemisi heas korras olev jaht praegu Mõntu sadamas ning omanik tuleb sellele treileriga järele.
“Omanik ütles, et jahi vigastused on niivõrd väikesed, et ta teeb aluse korda ja tuleb aasta pärast sellega Mõntusse,” lisas ta.
Kaldalt telefoniga valves olnud ja logistikat korraldanud Undresti sõnul olid Ventspilsi sadama tuukrid väga professionaalsed ning päästmise õnnestumisele aitas kaasa ka soodne ilm.
Ööl vastu 13. augustit murdus Stockholmist tulnud kaheksa meetri pikkusel jahtlaeval La Rouge rool. Läti merepääste päästis kolm pardal olnud inimest, kuid alus jäi maha ja uppus. Aluse päästmise operatsioon algas ööl vastu laupäeva kell kolm ja laupäeva hilisõhtul kella 23 paiku jõudsid tuukrid koos päästetud jahiga Mõntu sadamasse, ütles eile BNS-ile Mõntu sadama omanik Mihkel Undrest.“Tuukrid läksid 52 meetri sügavusele ja saatsid poiga otsa üles,” rääkis Undrest.“Siis hakati jahti kalalaeva pardavintsiga vaikselt üles meelitama. Kui selle pardad juba vee peal olid, muutus jaht raskeks ning siis panid tuukrid alusele külge pontoonid, mis õhku täis pumbati. Nii sai jahi veest välja ja kolm pumpa pumpasid selle veest tühjaks.”Undresti sõnul on päästetud ja võrdlemisi heas korras olev jaht praegu Mõntu sadamas ning omanik tuleb sellele treileriga järele.“Omanik ütles, et jahi vigastused on niivõrd väikesed, et ta teeb aluse korda ja tuleb aasta pärast sellega Mõntusse,” lisas ta.Kaldalt telefoniga valves olnud ja logistikat korraldanud Undresti sõnul olid Ventspilsi sadama tuukrid väga professionaalsed ning päästmise õnnestumisele aitas kaasa ka soodne ilm.Ööl vastu 13. augustit murdus Stockholmist tulnud kaheksa meetri pikkusel jahtlaeval La Rouge rool. Läti merepääste päästis kolm pardal olnud inimest, kuid alus jäi maha ja uppus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Rita Naaber on põline saarlane, sündinud 22. mail 1958. aastal Kuressaares, kus läbis oma esimesed kooliastmed. Märgilise tähendusega on see, et tolleaegne linna algkool viis tüdruku esimesse klassi praeguse muusikakooli majja, kuna kõik klassikomplektid siis kooli ei mahtunud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
EV100
TAGASIVAADE: Rita Naabri tee oreli ja kiriku juurde
Esmaspäev, 19. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Esmaspäev, 19. september 2016. Rita Naaber. Foto: Valmar Voolaid Rita Naaber on põline saarlane, sündinud 22. mail 1958. aastal Kuressaares, kus läbis oma esimesed kooliastmed. Märgilise tähendusega on see, et tolleaegne linna algkool viis tüdruku esimesse klassi praeguse muusikakooli majja, kuna kõik klassikomplektid siis kooli ei mahtunud.
“Tagantjärele mõeldes on see minu jaoks huvitav, kuna olen nüüd selles majas, muusikakoolis, tööl olnud 20. eluaastast alates. Seesama suur saal, kus lapsed kontserte annavad, oli minu esimene õppeklass. Ja ilus ümmargune rõduga ruum oli õpetajate tuba,” oli Rita lapsepõlvemeenutus.
“Kui olin üheksane, viis isa mu muusikakooli. Ise ei osanud ma sinna tahta, infot jõudis lasteni siis vähem. Sain õpetaja Helena Kadariku klaveriklassi, Helena oli väga lahke, rõõmsameelne ja heatahtlik õpetaja. Pärast muusikakooli lõpetamist läksin Tartusse Heino Elleri nim muusikakooli klaveripedagoogi erialale. Minust sai Kuressaare muusikakooli klaveriõpetaja ja Helena kolleeg.”
Esimesel aastal oli Rital olnud üsna palju õpilasi ja 40 tundi nädalas. See on õpetajale väga suur koormus. Õppetöö oli käinud kahes vahetuses, ka laupäeval tuli samuti tunde anda.
“Minu esimesest lennust on eriti meelde jäänud üks tüdruk, Piret Birkenfeldt, kes suhtus minusse kui väga lähedasse ja kes ütles muusikakooli astudes, et tema tahab saada õpetaja Rita eeskujul ka klaveriõpetajaks. Pireti unistus täitus, ta on klaveriõpetaja Torontos. Oleme väga lähedastes sidemetes.”
Organisti tee oli saatusest
“See, kuidas ja miks minust sai organist, on ilmselt pärit lapsepõlvest. Isale oli väga oluline, et minust saaks organist, soovi täitumisel lubas ta mulle naaritsanahkse kasuka kinkida. Organist minust sai, naaritsakasukas on mul ka, aga mitte isalt. Põhjus võib olla ka selles, et isapoolne sugulane Friedrich Jalak oli Mustjala kirikuõpetaja ja mind kutsuti juba siis, kui olin esimest aastat muusikakoolis õpetaja, Mustjala kirikusse mängima. Kahjuks oli aeg selline, et ma ei julgenud ennast kirikuga siduda. Kas hirm ja kartus mõjus, aga sel hommikul olin ma palavikus. Kogudus oli noore mängija ootel, kuid vedasin neid alt.”
Edasine valmistas teed Rita saamisel organistiks. “1990. a lasin end ristida, käisin leeris ja hakkasin võtma endale väiksemaid kohustusi kirikus. Jaan Tammsalu kutsus mind algul pühapäevakooli lastele lihtsalt klaverit mängima, kuna mu enda lapsed olid siis pühapäevakooliealised. Hiljem hakkasin mängima ka koraale. Esimese koraali mängisin piiblitunnis, mis neljapäeviti kirikus toimusid, kartsin ja värisesin väga.”
Rita otsustas organist Jaanus Torrimi, kes poolteist aastat oli Kuressaare Laurentiuse koguduse organist, soovitusel minna Tallinna usuteaduse instituuti kirikumuusika osakonda orelimängu kategooriat taotlema. Nelja aasta asemel lõpetas Rita kahega. Muusikakooli diplom oli naisel olemas ja instituudipere oli nii lahke, et kandis Tartus tehtud õppeained üle.
“Kuna olin eelnevalt Kuressaares Jaanus Torrimi juures orelit mänginud, oli mul mingi teadmine orelist olemas ja jalgadetöö selge. Kui Torrim 2004 Pärnusse naases, sai minust põhikohaga organist. Olen talle väga tänulik kõige eest, ta õpetas mind orelit mängima, soovitas mul instituuti õppima minna, kus ta oli ka minu oreliõpetaja. Kui mul poleks seda diplomit, ei saaks ma lastele orelimängu ju õpetada.” Siinjuures tuli Ritale meelde Viiu Pitka ütlemine, et kui instituudi lõpetad, saad hakata lastele orelit õpetama. Nii saigi.
“Esimese õpilase viisin ise oreli taha, sest mul oli/on orelimängijaid vaja. Kutsusin tubli teise klassi klaveritüdruku Greete Paaskivi oreli taha, kõigepealt said jalad pedaalidele. Greete ütles, et see on äge! Käisin temaga kohe esimesel aastal laste orelifestivalil Valga kirikus. See oli algus kõigile järgnevatele, milliseid on Eestis nüüdseks korraldatud 12 aastat neis kohtades, kus organistid lapsi ette valmistavad. Oleme osalenud seitsmel viimasel festivalil.
2015. a toimus XI Vabariiklik Laste Orelifestival Kuressaares, kui oli valminud meie uus orel. 25 osavõtnu seas olid kõik minu kuus õpilast. See festival oli pühendatud Eesti orelimeistri Hardo Kriisa 75. sünnipäevale, kes renoveeris meie Saueri oreli. Orel pühitseti 7. novembril 2013, kus kõlas võimsalt selleks sündmuseks tellitud teos, Jaanus Torrimi “Te Deum””. “Tagantjärele mõeldes on see minu jaoks huvitav, kuna olen nüüd selles majas, muusikakoolis, tööl olnud 20. eluaastast alates. Seesama suur saal, kus lapsed kontserte annavad, oli minu esimene õppeklass. Ja ilus ümmargune rõduga ruum oli õpetajate tuba,” oli Rita lapsepõlvemeenutus.“Kui olin üheksane, viis isa mu muusikakooli. Ise ei osanud ma sinna tahta, infot jõudis lasteni siis vähem. Sain õpetaja Helena Kadariku klaveriklassi, Helena oli väga lahke, rõõmsameelne ja heatahtlik õpetaja. Pärast muusikakooli lõpetamist läksin Tartusse Heino Elleri nim muusikakooli klaveripedagoogi erialale. Minust sai Kuressaare muusikakooli klaveriõpetaja ja Helena kolleeg.”Esimesel aastal oli Rital olnud üsna palju õpilasi ja 40 tundi nädalas. See on õpetajale väga suur koormus. Õppetöö oli käinud kahes vahetuses, ka laupäeval tuli samuti tunde anda.“Minu esimesest lennust on eriti meelde jäänud üks tüdruk, Piret Birkenfeldt, kes suhtus minusse kui väga lähedasse ja kes ütles muusikakooli astudes, et tema tahab saada õpetaja Rita eeskujul ka klaveriõpetajaks. Pireti unistus täitus, ta on klaveriõpetaja Torontos. Oleme väga lähedastes sidemetes.”“See, kuidas ja miks minust sai organist, on ilmselt pärit lapsepõlvest. Isale oli väga oluline, et minust saaks organist, soovi täitumisel lubas ta mulle naaritsanahkse kasuka kinkida. Organist minust sai, naaritsakasukas on mul ka, aga mitte isalt. Põhjus võib olla ka selles, et isapoolne sugulane Friedrich Jalak oli Mustjala kirikuõpetaja ja mind kutsuti juba siis, kui olin esimest aastat muusikakoolis õpetaja, Mustjala kirikusse mängima. Kahjuks oli aeg selline, et ma ei julgenud ennast kirikuga siduda. Kas hirm ja kartus mõjus, aga sel hommikul olin ma palavikus. Kogudus oli noore mängija ootel, kuid vedasin neid alt.”Edasine valmistas teed Rita saamisel organistiks. “1990. a lasin end ristida, käisin leeris ja hakkasin võtma endale väiksemaid kohustusi kirikus. Jaan Tammsalu kutsus mind algul pühapäevakooli lastele lihtsalt klaverit mängima, kuna mu enda lapsed olid siis pühapäevakooliealised. Hiljem hakkasin mängima ka koraale. Esimese koraali mängisin piiblitunnis, mis neljapäeviti kirikus toimusid, kartsin ja värisesin väga.”Rita otsustas organist Jaanus Torrimi, kes poolteist aastat oli Kuressaare Laurentiuse koguduse organist, soovitusel minna Tallinna usuteaduse instituuti kirikumuusika osakonda orelimängu kategooriat taotlema. Nelja aasta asemel lõpetas Rita kahega. Muusikakooli diplom oli naisel olemas ja instituudipere oli nii lahke, et kandis Tartus tehtud õppeained üle.“Kuna olin eelnevalt Kuressaares Jaanus Torrimi juures orelit mänginud, oli mul mingi teadmine orelist olemas ja jalgadetöö selge. Kui Torrim 2004 Pärnusse naases, sai minust põhikohaga organist. Olen talle väga tänulik kõige eest, ta õpetas mind orelit mängima, soovitas mul instituuti õppima minna, kus ta oli ka minu oreliõpetaja. Kui mul poleks seda diplomit, ei saaks ma lastele orelimängu ju õpetada.” Siinjuures tuli Ritale meelde Viiu Pitka ütlemine, et kui instituudi lõpetad, saad hakata lastele orelit õpetama. Nii saigi.“Esimese õpilase viisin ise oreli taha, sest mul oli/on orelimängijaid vaja. Kutsusin tubli teise klassi klaveritüdruku Greete Paaskivi oreli taha, kõigepealt said jalad pedaalidele. Greete ütles, et see on äge! Käisin temaga kohe esimesel aastal laste orelifestivalil Valga kirikus. See oli algus kõigile järgnevatele, milliseid on Eestis nüüdseks korraldatud 12 aastat neis kohtades, kus organistid lapsi ette valmistavad. Oleme osalenud seitsmel viimasel festivalil.2015. a toimus XI Vabariiklik Laste Orelifestival Kuressaares, kui oli valminud meie uus orel. 25 osavõtnu seas olid kõik minu kuus õpilast. See festival oli pühendatud Eesti orelimeistri Hardo Kriisa 75. sünnipäevale, kes renoveeris meie Saueri oreli. Orel pühitseti 7. novembril 2013, kus kõlas võimsalt selleks sündmuseks tellitud teos, Jaanus Torrimi “Te Deum””.
Veel artikleid samast teemast »


description: EKRE Saaremaa piirkonna juhatus kutsus kokku avatud koosoleku, kus luuakse EKRE Leisi osakond. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: EKRE jätkab osakondade loomist

maintext:
Uudised
EKRE jätkab osakondade loomist
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Neljapäev, 29. september 2016. Maria Kaljuste. EKRE Saaremaa piirkonna juhatus kutsus kokku avatud koosoleku, kus luuakse EKRE Leisi osakond.
“Kuna EKRE jaoks on oluline rohujuure tasandil suhtlemine, siis on kõikides piirkondades toimivad osakonnad selle alus,” selgitas Saaremaa piirkonna juht Maria Kaljuste (pildil).
“Leisis on pisut üle 20 teotahtelise inimese aktiivsust ning huvi üles näidanud ja see on piisav osakonna loomiseks.”
Juhatuse koosolek toimub reedel, 7. oktoobril kell 17 Karja mõisas ning sinna oodatakse kõiki, kellel on mingilgi moel seos Leisi või selle piirkonnaga.
Avalikul juhatuse koosolekul võetakse vastu uusi liikmeid, seal on võimalik tasuda liikmemaksu ning teha annetusi.
Valjala niheleb
Eelmisel pühapäeval toimus avatud koosolek Muhus. “Sel aastal on huvi erakonna vastu väga suur olnud, Saaremaa piirkonnas on aasta algusest liitunud 32, Eestis kokku üle 530 liikme,” täpsustas Kaljuste. Kokku on erakonnas tänase seisuga 8086 liiget.
Leisis loodavale lisaks on Kaljuste sõnul Saare maakonnas veel kaks osakonda, üks Kuressaares ja teine Muhus. “Valjala niheleb,” lisas ta. “Kuna EKRE jaoks on oluline rohujuure tasandil suhtlemine, siis on kõikides piirkondades toimivad osakonnad selle alus,” selgitas Saaremaa piirkonna juht Maria Kaljuste (pildil).“Leisis on pisut üle 20 teotahtelise inimese aktiivsust ning huvi üles näidanud ja see on piisav osakonna loomiseks.”Juhatuse koosolek toimub reedel, 7. oktoobril kell 17 Karja mõisas ning sinna oodatakse kõiki, kellel on mingilgi moel seos Leisi või selle piirkonnaga.Avalikul juhatuse koosolekul võetakse vastu uusi liikmeid, seal on võimalik tasuda liikmemaksu ning teha annetusi.Eelmisel pühapäeval toimus avatud koosolek Muhus. “Sel aastal on huvi erakonna vastu väga suur olnud, Saaremaa piirkonnas on aasta algusest liitunud 32, Eestis kokku üle 530 liikme,” täpsustas Kaljuste. Kokku on erakonnas tänase seisuga 8086 liiget.Leisis loodavale lisaks on Kaljuste sõnul Saare maakonnas veel kaks osakonda, üks Kuressaares ja teine Muhus. “Valjala niheleb,” lisas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Järgmise kuu algusest mandri ja Hiiumaa vahel liinisõite alustama pidanud parvlaev Leiger seisab jätkuvalt Türgi laevatehases ning pole veel teada, millal jõuavad ehitustööd niikaugele, et alus saaks hakata Eesti poole liikuma. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Parvlaeval Leiger tõrguvad mitmed tähtsad süsteemid
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Postimees Kolmapäev, 14. september 2016. FOTO: TSLaevad Järgmise kuu algusest mandri ja Hiiumaa vahel liinisõite alustama pidanud parvlaev Leiger seisab jätkuvalt Türgi laevatehases ning pole veel teada, millal jõuavad ehitustööd niikaugele, et alus saaks hakata Eesti poole liikuma.
Uut laeva opereerima hakkava Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad juhatuse liikme Mart Loigu sõnul käib laevatehases jätkuvalt katsetuste tulemusel kerkinud tehniliste märkuste kontroll ning nende puuduste kõrvaldamine. Muu hulgas on olnud tõrkeid alarm- ning tuletõrjesüsteemidega, elektrisüsteemi maandusega ning juhtimis- ja navigatsioonisüsteemi ühildumisega, märkis ettevõte.
Üleandmine viibib
Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro sõnul pole osaliselt lihtsalt jõutud veel pärast tehniliste märkuste likvideerimist süsteeme üle kontrollida ja kontrollijärgseid dokumente allkirjastada. Seetõttu ei soovi TS Laevad Leigerit enne vastu võtta, kui kõik olulised süsteemid toimivad ning dokumendid on korras.
Mart Loigu kinnitusel käivad tihedad ettevalmistused laeva vastuvõtmiseks ning ülesõiduks. See tähendab seda, et valmistatakse ette dokumentatsiooni – tehniliste seadmete ja süsteemide manuaale, klassiühingu kontrolli ning teiste dokumentide väljastamist. Ühtlasi toimub ka väljaõpe laeva meeskonnale.
Juhatuse liikme hinnangul on kuni eelpool mainitud toimingute lõpuleviimiseni praegu veel väga keeruline öelda, millal laev lõpuks üle antakse ning millal saab alus alustada teekonda Eesti suunas.
“Sellel nädalal on Türgis usupühad ning laevaga tegeleb väiksem hulk inimesi kui tavaliselt,” selgitas Loik ühe põhjusena valmimise viibimist. Uut laeva opereerima hakkava Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad juhatuse liikme Mart Loigu sõnul käib laevatehases jätkuvalt katsetuste tulemusel kerkinud tehniliste märkuste kontroll ning nende puuduste kõrvaldamine. Muu hulgas on olnud tõrkeid alarm- ning tuletõrjesüsteemidega, elektrisüsteemi maandusega ning juhtimis- ja navigatsioonisüsteemi ühildumisega, märkis ettevõte.Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro sõnul pole osaliselt lihtsalt jõutud veel pärast tehniliste märkuste likvideerimist süsteeme üle kontrollida ja kontrollijärgseid dokumente allkirjastada. Seetõttu ei soovi TS Laevad Leigerit enne vastu võtta, kui kõik olulised süsteemid toimivad ning dokumendid on korras.Mart Loigu kinnitusel käivad tihedad ettevalmistused laeva vastuvõtmiseks ning ülesõiduks. See tähendab seda, et valmistatakse ette dokumentatsiooni – tehniliste seadmete ja süsteemide manuaale, klassiühingu kontrolli ning teiste dokumentide väljastamist. Ühtlasi toimub ka väljaõpe laeva meeskonnale.Juhatuse liikme hinnangul on kuni eelpool mainitud toimingute lõpuleviimiseni praegu veel väga keeruline öelda, millal laev lõpuks üle antakse ning millal saab alus alustada teekonda Eesti suunas.“Sellel nädalal on Türgis usupühad ning laevaga tegeleb väiksem hulk inimesi kui tavaliselt,” selgitas Loik ühe põhjusena valmimise viibimist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud nädalal ilmus Meie Maas artikkel, et Orissaares lõpetab lähikuudel tegevuse kaks poodi. Eile teatas Orissaares tegutsev staažikas hambaarst Terje Peedu, et läheb kahe kuu pärast pensionile ning mantlipärijat tema sõnul silmapiiril ei ole. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Orissaare jääb ilma hambaarstist

maintext:
Uudised
Orissaare jääb ilma hambaarstist
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 27. september 2016. Juba 1. detsembril lõpetab Orissaares tegevuse staažikas hambaarst, kellele mantlipärijat tulemas näha ei ole. Foto: Elina Kalm Möödunud nädalal ilmus Meie Maas artikkel, et Orissaares lõpetab lähikuudel tegevuse kaks poodi. Eile teatas Orissaares tegutsev staažikas hambaarst Terje Peedu, et läheb kahe kuu pärast pensionile ning mantlipärijat tema sõnul silmapiiril ei ole.
Peedu tunnistas, et tõepoolest vastavad kuuldused tõele ja 1. detsembrist paneb ta oma kabineti ukse kinni ning suundub penisonile. “Ma olen pensionär ja lähen pensionile. Mina ei otsi mantlipärijat ja minu teada ei ole siia kedagi tulemas,“ rääkis Peedu. Hambaarstina on ta tegutsenud juba 41 aastat. Tema juures käisid hambaid ravimas ka kõik koolilapsed.
Haigekassa peab nüüd linna või Muhuga sõlmima lepingu, kus lapsed edasi hambaarsti juures käia saaksid.
“Ma ei tea, kui palju mul patsiente on olnud. Ma tean ainult seda, et kolmas põlvkond käib siin. Mäletan praegusi vanaemasid, kelle lapselapsed nüüd koolilastena siin käivad. Neid on ikka tohutult olnud,“ rääkis Peedu.
Kahe aasta eest läks pensionile Terje Peedu kolleeg Aime Rästa, kes pidas hambaarsti ametit üle 50 aasta. “Me olime kahekesi kaks raudset sammast siin püsti. Tema oli 13 aastat kauem töötanud kui mina,“ sõnas Peedu.
Hambaarsti ametit on Terje Peedu pidanud kogu elu. Esimesel aastal töötas ta Kuressaares, kuid ülejäänud aja on ta patsiente vastu võtnud Orissaares.
Mõte hambaarstiks saada tekkis tal keskkooli lõpus. Lapsena unistas ta saada bussikonduktoriks. Nüüd plaanib naine koju jääda ja olla lapselastele hea vanaema. Peedu tunnistas, et tõepoolest vastavad kuuldused tõele ja 1. detsembrist paneb ta oma kabineti ukse kinni ning suundub penisonile. “Ma olen pensionär ja lähen pensionile. Mina ei otsi mantlipärijat ja minu teada ei ole siia kedagi tulemas,“ rääkis Peedu. Hambaarstina on ta tegutsenud juba 41 aastat. Tema juures käisid hambaid ravimas ka kõik koolilapsed.Haigekassa peab nüüd linna või Muhuga sõlmima lepingu, kus lapsed edasi hambaarsti juures käia saaksid.“Ma ei tea, kui palju mul patsiente on olnud. Ma tean ainult seda, et kolmas põlvkond käib siin. Mäletan praegusi vanaemasid, kelle lapselapsed nüüd koolilastena siin käivad. Neid on ikka tohutult olnud,“ rääkis Peedu.Kahe aasta eest läks pensionile Terje Peedu kolleeg Aime Rästa, kes pidas hambaarsti ametit üle 50 aasta. “Me olime kahekesi kaks raudset sammast siin püsti. Tema oli 13 aastat kauem töötanud kui mina,“ sõnas Peedu.Hambaarsti ametit on Terje Peedu pidanud kogu elu. Esimesel aastal töötas ta Kuressaares, kuid ülejäänud aja on ta patsiente vastu võtnud Orissaares.Mõte hambaarstiks saada tekkis tal keskkooli lõpus. Lapsena unistas ta saada bussikonduktoriks. Nüüd plaanib naine koju jääda ja olla lapselastele hea vanaema.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kihelkonna vallavolikogu saadab valimiskogusse presidenti valima volikogu esimehe Karl Teäre ja Torgu vallavolikogu selle esimehe Mihkel Undresti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Presidenti valivad ka Teär ja Undrest

maintext:
Uudised
Presidenti valivad ka Teär ja Undrest
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 10. september 2016. Karl Teär. Kihelkonna vallavolikogu saadab valimiskogusse presidenti valima volikogu esimehe Karl Teäre ja Torgu vallavolikogu selle esimehe Mihkel Undresti.
Teäre kandidatuuri käis välja volikogu aseesimees Rene Reinsoo. Rohkem kandidaate eilsel volikogu istungil valijamehe kohale ei esitatud. “See on loogiline, et volikogu esimees, kes volikogu esindab, võiks ka valimiskogusse minna,” ütles Reinsoo.
Karl Teäre poolt hääletas seitse volikogu liiget üheksast. Kaks volinikku puudusid istungilt.
Torgu vallavolikogu istungil kohal olnud viis liiget hääletasid eile ainsana üles seatud valijamehekandidaadi Mihkel Undresti poolt. Istungilt puudus kaks volikogu liiget.
Valijamehed
Kuressaare: Jaanus Tamkivi, Jaanis Prii
Orissaare: Marili Niits
Leisi: Andrus Kandimaa
Pihtla: Tiit Kaasik
Kihelkonna: Karl Teär
Torgu: Mihkel Undrest Teäre kandidatuuri käis välja volikogu aseesimees Rene Reinsoo. Rohkem kandidaate eilsel volikogu istungil valijamehe kohale ei esitatud. “See on loogiline, et volikogu esimees, kes volikogu esindab, võiks ka valimiskogusse minna,” ütles Reinsoo.Karl Teäre poolt hääletas seitse volikogu liiget üheksast. Kaks volinikku puudusid istungilt.Torgu vallavolikogu istungil kohal olnud viis liiget hääletasid eile ainsana üles seatud valijamehekandidaadi Mihkel Undresti poolt. Istungilt puudus kaks volikogu liiget.Kuressaare: Jaanus Tamkivi, Jaanis PriiOrissaare: Marili NiitsLeisi: Andrus KandimaaPihtla: Tiit KaasikKihelkonna: Karl TeärTorgu: Mihkel Undrest
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme toimub taas Saksa okupatsioonivõimude poolt sõrulaste deporteerimise mälupäev. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Sõrulased mälestavad Saksa deporteerituid
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Homme toimub taas Saksa okupatsioonivõimude poolt sõrulaste deporteerimise mälupäev.
Päeva alustatakse Jämaja surnuaial lähedaste haudade külastamisega ning keskpäeval mälestusjumalateenistusega Jämaja kirikus. Edasi peatutakse Sääre mälestuskivi juures, kus MTÜ Eesti Natsismiohvrite Ühingu (ENÜ) juhatuse liikme Virve Toomi teada võtab sõna ENÜ juhatuse liige Herbert Gailan. Seejärel suundutakse Mõntu sadama mälestuskivi juurde.
Päeva jätkatakse Torgu kogukonnamajas, kus kokkutulnud esinevad lühikeste sõnavõttudega ning süüakse õhtust. Jalakeerutamiseks on tellitud ka muusikud.
Sõrve Natsismiohvrite Seltsi juhi kohusetäitja Maie Kuldkepp ütles, et kogukonnamajas ütleb tervitussõnad Herbert Gailan. Sõna võtab ka Tiit Põld, kuid ülejäänud osas on avatud mikrofon, seega ei ole ette teada, kui palju inimesi üles astub.
“Alati on kohal olnud ka riigikogu liige Urve Tiidus, aga kas ta seekord saab tulla, ei ole veel teada,” selgitas ta, lisades, et meelelahutuse poole pealt esinevad Preedik Heinmaa ja Maria Rebane. Autor: Pamela Talzi Reede, 16. september 2016.Päeva alustatakse Jämaja surnuaial lähedaste haudade külastamisega ning keskpäeval mälestusjumalateenistusega Jämaja kirikus. Edasi peatutakse Sääre mälestuskivi juures, kus MTÜ Eesti Natsismiohvrite Ühingu (ENÜ) juhatuse liikme Virve Toomi teada võtab sõna ENÜ juhatuse liige Herbert Gailan. Seejärel suundutakse Mõntu sadama mälestuskivi juurde.Päeva jätkatakse Torgu kogukonnamajas, kus kokkutulnud esinevad lühikeste sõnavõttudega ning süüakse õhtust. Jalakeerutamiseks on tellitud ka muusikud.Sõrve Natsismiohvrite Seltsi juhi kohusetäitja Maie Kuldkepp ütles, et kogukonnamajas ütleb tervitussõnad Herbert Gailan. Sõna võtab ka Tiit Põld, kuid ülejäänud osas on avatud mikrofon, seega ei ole ette teada, kui palju inimesi üles astub.“Alati on kohal olnud ka riigikogu liige Urve Tiidus, aga kas ta seekord saab tulla, ei ole veel teada,” selgitas ta, lisades, et meelelahutuse poole pealt esinevad Preedik Heinmaa ja Maria Rebane.
Veel artikleid samast teemast »


description: Praeguseks juba kindlad ja edaspidi valimiskogus ülesseatavad presidendikandidaadid alustavad reedest Saaremaal kohtumisi siinsete valijameestega, kuid mitte kõik neist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Presidendiks pürgijad asuvad saarelt endale toetust otsima
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 15. september 2016. Keda võtta, keda jätta? Täna püüab Saaremaalt hääli Siim Kallas (paremalt teine), esmaspäeval on saarele lubanud tulla ka Allar Jõks (vasakult kolmas). FOTO: Madis Veltman / Delfi Praeguseks juba kindlad ja edaspidi valimiskogus ülesseatavad presidendikandidaadid alustavad reedest Saaremaal kohtumisi siinsete valijameestega, kuid mitte kõik neist.
Reformierakonna poolt esitatud presidendikandidaat Siim Kallas kohtub reedel Kuressaares Meedla kojas valijameestega - nii palju kui neid hetkel Saaremaal kohalike omavalitsuste volikogudes välja on selgitatud - sõltumata nende erakondlikust kuuluvusest.
Teatavasti on volikogudel reedeni aega otsustada, keda endi seast presidenti valima saata.
Presidendikandidaat Mailis Repsil ei ole praegu siin kohtumisi kokku lepitud, see aga ei tähenda, et neid aset ei leia. Küll aga külastas Reps juuni algul presidendivalimiste kampaania raames Saare- ja Hiiumaad ning on saarte omavalitsusjuhtidega juba kohtunud.
Kolmapäeval käis Reps Lääne-Virumaal ja neljapäeval Harjumaal. “Võib juhtuda, et ta tuleb veel ka Saaremaale, kuid päris kindlalt väita ei julge. Ta vaatab niiöelda jooksvalt,” ütles Keskerakonna avalike suhete juht Taavi Pukk.
Jõks tuleb esmaspäeval
Eeldatavalt valijameeste poolt presidendikandidaadina üles seatava Allar Jõksi valimiskampaania juhi Taavi Linnamäe sõnul külastab Jõks Saaremaad tõenäoliselt esmaspäeval ja kohtub samuti valijameestega.
“Kohtume erinevate inimestega erinevates paikades, kus see on mõistlik ja logistiliselt sobilik. Ümarlauda, kuhu üritame kõik inimesed kokku kutsuda ning neile loenguvormis tarkust pakkuda, me ei tee,” rõhutas Linnamäe.
Kohtumistel valijameeste ja kohalike omavalitsuste esindajatega räägib Allar Jõks, kuidas ta näeb presidendi rolli, Eesti hetkeolukorda, tulevikku. Teisalt kuulab Jõks, millised on omavalitsuste esindajate ootused presidendile ja kus suunas Eesti peaks edasi liikuma.
Marina Kaljurand ei jõua
Valijameeste poolt esitatakse valimiskogus presidendikandidaadiks ilmselt ka Marina Kaljurand. Tema valimiskampaania juhi Andreas Kaju kinnitusel käis Kaljurand suvel Muhus, mistõttu pole kindel, kas ta rohkem siiapoole tuleb.
“Kuna aega on nii vähe jäänud ja ta pärast Reformierakonna juhatuse otsust (Reformierakonna juhatus otsustas 30. augustil, et erakond toetab valimiskogus oma auesimeest Siim Kallast – toim) paar nädalat kampaaniaga ei tegelenud, kardan, et ta enam Saaremaale mitte mingil juhul ei jõua,” arvas Kaju.
Marina Kaljurand väisas Muhumaad 4. juunil, mil kohtus sealsete ja naabervaldade omavalitsusjuhtide ning volikogu liikmetega.
Mart Helme plaanib
Eestimaa Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Mart Helme, kes samuti suure tõenäosusega valijameeste poolt presidendikandidaadiks esitatakse, vihjas Meie Maale, et plaanib Saaremaale tulla 21. septembril.
“Kiire aeg ja plaanid võivad muutuda, kuid praegu vekslit välja ei anna. Saaremaa on kena koht küll ja võib sajandat korda Angla tuulikuid vaadata, aga lihtsalt niisama kiirel ajal Saaremaale ei tuleks. Kui viimasel hetkel selgub, et on midagi tähtsamat teha, siis ei tule,” arutles Helme.
Vabariigi valimiskomisjon registreerib esitatud presidendikandidaadid 23. septembril. Presidendikandidaadi esitamiseks peab olema vähemalt 21 valimiskogu liikme toetus. Reformierakonna poolt esitatud presidendikandidaat Siim Kallas kohtub reedel Kuressaares Meedla kojas valijameestega - nii palju kui neid hetkel Saaremaal kohalike omavalitsuste volikogudes välja on selgitatud - sõltumata nende erakondlikust kuuluvusest.Teatavasti on volikogudel reedeni aega otsustada, keda endi seast presidenti valima saata.Presidendikandidaat Mailis Repsil ei ole praegu siin kohtumisi kokku lepitud, see aga ei tähenda, et neid aset ei leia. Küll aga külastas Reps juuni algul presidendivalimiste kampaania raames Saare- ja Hiiumaad ning on saarte omavalitsusjuhtidega juba kohtunud.Kolmapäeval käis Reps Lääne-Virumaal ja neljapäeval Harjumaal. “Võib juhtuda, et ta tuleb veel ka Saaremaale, kuid päris kindlalt väita ei julge. Ta vaatab niiöelda jooksvalt,” ütles Keskerakonna avalike suhete juht Taavi Pukk.Eeldatavalt valijameeste poolt presidendikandidaadina üles seatava Allar Jõksi valimiskampaania juhi Taavi Linnamäe sõnul külastab Jõks Saaremaad tõenäoliselt esmaspäeval ja kohtub samuti valijameestega.“Kohtume erinevate inimestega erinevates paikades, kus see on mõistlik ja logistiliselt sobilik. Ümarlauda, kuhu üritame kõik inimesed kokku kutsuda ning neile loenguvormis tarkust pakkuda, me ei tee,” rõhutas Linnamäe.Kohtumistel valijameeste ja kohalike omavalitsuste esindajatega räägib Allar Jõks, kuidas ta näeb presidendi rolli, Eesti hetkeolukorda, tulevikku. Teisalt kuulab Jõks, millised on omavalitsuste esindajate ootused presidendile ja kus suunas Eesti peaks edasi liikuma.Valijameeste poolt esitatakse valimiskogus presidendikandidaadiks ilmselt ka Marina Kaljurand. Tema valimiskampaania juhi Andreas Kaju kinnitusel käis Kaljurand suvel Muhus, mistõttu pole kindel, kas ta rohkem siiapoole tuleb.“Kuna aega on nii vähe jäänud ja ta pärast Reformierakonna juhatuse otsust (Reformierakonna juhatus otsustas 30. augustil, et erakond toetab valimiskogus oma auesimeest Siim Kallast – toim) paar nädalat kampaaniaga ei tegelenud, kardan, et ta enam Saaremaale mitte mingil juhul ei jõua,” arvas Kaju.Marina Kaljurand väisas Muhumaad 4. juunil, mil kohtus sealsete ja naabervaldade omavalitsusjuhtide ning volikogu liikmetega.Eestimaa Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Mart Helme, kes samuti suure tõenäosusega valijameeste poolt presidendikandidaadiks esitatakse, vihjas Meie Maale, et plaanib Saaremaale tulla 21. septembril.“Kiire aeg ja plaanid võivad muutuda, kuid praegu vekslit välja ei anna. Saaremaa on kena koht küll ja võib sajandat korda Angla tuulikuid vaadata, aga lihtsalt niisama kiirel ajal Saaremaale ei tuleks. Kui viimasel hetkel selgub, et on midagi tähtsamat teha, siis ei tule,” arutles Helme.Vabariigi valimiskomisjon registreerib esitatud presidendikandidaadid 23. septembril. Presidendikandidaadi esitamiseks peab olema vähemalt 21 valimiskogu liikme toetus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juhan Viidingul on üks vahva luuletus “Suveteater”. Mäletate? Kus laev “Lermontovi” peal on teater “Tschudo”, kus näitejuht on kapten Udo. Neil oli naljatükk “Hüppav konn”, kus Üdi-poisi laulud on. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
MART SOIDRO AINULT MEIE MAAS: Naljakalt lollakas etendus
Neljapäev, 01. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Mart Soidro, literaat Neljapäev, 01. september 2016. Meie Maa kolumnist Mart Soidro. FOTO: Toomas Huik Juhan Viidingul on üks vahva luuletus “Suveteater”. Mäletate? Kus laev “Lermontovi” peal on teater “Tschudo”, kus näitejuht on kapten Udo. Neil oli naljatükk “Hüppav konn”, kus Üdi-poisi laulud on.
siis tuleb nummer milles Kolla
teil räägib: olla või ei olla
ja küsimuse vastab ise
ja järgneb nummer “Õngevise”
ei Kolla pettumusi karda
ta viskab õnge üle parda
ja seda mida rahvas soovib
ta vee seest välja võtta proovib
Kel tekkis selle nädala sündmuste valguses äratundmisrõõm, see leiab need riukalikud värsid Jüri Üdi ja Juhan Viidingu “Kogutud luuletustest” (1998) lehekülgedelt 320–321.
Oponendid on mulle ette heitnud, et olen Meie Maa arvamuslugudes riigikogu suhtes olnud liiga kriitiline. Hullemgi veel: kippunud teinekord rahvasaadikute üle nalja viskama. Lõppeval nädalal seda õnneks tegema ei pea, rahva poolt valitud pojad ja tütred andsid Toompeal etenduse, mida mäletatakse ka aastakümnete tagant. Ja see “kunstiteos” liigitub žanriliselt tragikomöödia valdkonda.
Silvergate ja teater “Tschudo”
Ma ei tea, palju oli minusuguseid poliitikahuvilisi, kes meediakanalite vahendusel kaks päeva seda tsirkust tähelepanelikult jälgisid. Kokkulepped ei pidanud, sõnad “riigimehelikkus” ja “ühisosa otsimine” said Reformierakonna kastmes eksitava tähenduse. Ja mida valimisvoor edasi, seda rohkem meenutasid võimupartei esindajad “ühisosa otsimisega” kerjusteks maskeeritud Rumeeniast pärit binoklimüüjaid Tallinna sadama piirkonnas, kes hiljuti riigist välja saadeti.
Nad on vist unustanud Ameerika Ühendriikide 16. presidendi Abraham Lincolni mõttetera, et lollitada võib kõiki mõnda aega ja mõnda isegi kogu aeg, aga ei ole võimalik lollitada kõiki inimesi (erakondi) kogu aeg.
Eriti pärast seda, kui oravad tõmbasid esimeses valimisvoorus oma väiksemal vennal naha üle kõrvade. Nojah, vana sõjamees Johannes Kert läks pärast hääletustulemuste selgumist kastaneid tulest tooma ja pakkus välja, et äkki jätsid sotsid Nestori poolt hääletamata ja sellepärast jäi viis häält puudu (Delfi, 29.08, kl 16.45).
Selliste avalduste ja sellise tulemuse pealt oli hea edasi minna, olla riigimehelik ja otsida koalitsioonipartneriga ühisosa. Teistega muidugi ka.
Kui kolmandas voorus ei hääletanud paljud saadikud kummagi kandidaadi poolt, kirjutas presidendilt Valgetähe IV klassi teenetemärgi saanud sotsiaalselt terava kirjutamisnärviga Toomas Mattson sotsiaalmeedias: “Riigikogus III vooru põhjal lausa 30 nõmedikku, ligi kolmandik koosseisust, kes teadlikult saboteerisid parlamendi põhiseaduslikku töökohust, eelistades Eesti riigipea valimisele hoopis parteilisi liivakastimänge.”
See sissekanne küll mõne tunni möödudes haihtus, aga öeldut enam tagasi võtta ei saa. Neil kolmekümnel saadikul pole haugi mälu, et mitte mäletada, kuidas “meie au, mõistus ja südametunnistus” neid tituleeris selle eest, et nad ei andnud oma häält Siim Kallasele.
Sellega seoses meenus mulle nelja aasta tagune Silvergate ja üks uudislugu.
“Rahandusminister Jürgen Ligi ütles eile, et Silver Meikari avaldus, et ta annetas Reformierakonnale enda nime all teadmata päritoluga raha, on kuritegu Eesti riigi vastu. Ligi selgitas, et Meikar õõnestas oma teadaandega usku ausa poliitika tegemise võimalusse ja ka Eesti riiki. Meikari valelikkus seisnes Ligi sõnul selles, et Meikar näitas poliitikat räpasemana, kui see on, kuigi avalik asi peab olema ja ka näima aus.” (EPL, 31.05.2012).
Ma ei ole kuulnud, et Ligi oleks oma sõnad tagasi võtnud. Aga asi vist nii hull ikkagi ei olnud? Või on Ligi – küll hambad ristis! – leppinud olukorraga, et Silver Meikar on kultuuriminister Saare nõunik.
Mis on sel kõigel ühist äsjajuhtunuga? Ega suurt olegi. Peale selle, et teod võivad olla väga erinevad, aga Reformierakonna retoorika oli, on ja küllap ka jääb samaks.
Mis saab edasi?
Taavi Rõivas ütles 5. augustil ajakirjanikele, et on ebatõenäoline, et riigikogus vähe hääli koguv kandidaat valijameeste kogus suure toetuse saab. See on vist üks väheseid kordi, kus ma peaministriga nõustun. Kallase 42 häält ei anna põhjust optimismiks. Nojaa, 1994. aastal peaministriks kandideerides sai ta veel vähem, 40 häält.
Unistada tuleb muidugi suurelt, aga suuremat protsenti valimiskogu teises voorus ma ennustada ei julgeks. Ja ükskõik, kui sümpaatsed mulle Reps ja Jõks ka ei tundu, ei näe ma ka neil võimalust saada 50% + 1 hääl. Valijakogu pole kaitstud nõmedike eest!
Lõppegu need valimised valijameeste kogus või riigikogus, ühte ma julgen küll ennustada – veel sel aastal võime muudetud nimedega laulda Tarmo Pihlapi surematut lugu “Alice”. Eriti muidugi Stenbocki maja läheduses elajad.
Istun aknal, loojumas päev
äkki kuju, tuttavat näen
.....see on Alice
kas petavad silmad või tõsi on see
käes tal pakitud kohver ja keep
ta korraks peatub ja lehvitab siis siis tuleb nummer milles Kollateil räägib: olla või ei ollaja küsimuse vastab iseja järgneb nummer “Õngevise”ei Kolla pettumusi kardata viskab õnge üle pardaja seda mida rahvas soovibta vee seest välja võtta proovibKel tekkis selle nädala sündmuste valguses äratundmisrõõm, see leiab need riukalikud värsid Jüri Üdi ja Juhan Viidingu “Kogutud luuletustest” (1998) lehekülgedelt 320–321.Oponendid on mulle ette heitnud, et olen Meie Maa arvamuslugudes riigikogu suhtes olnud liiga kriitiline. Hullemgi veel: kippunud teinekord rahvasaadikute üle nalja viskama. Lõppeval nädalal seda õnneks tegema ei pea, rahva poolt valitud pojad ja tütred andsid Toompeal etenduse, mida mäletatakse ka aastakümnete tagant. Ja see “kunstiteos” liigitub žanriliselt tragikomöödia valdkonda.Ma ei tea, palju oli minusuguseid poliitikahuvilisi, kes meediakanalite vahendusel kaks päeva seda tsirkust tähelepanelikult jälgisid. Kokkulepped ei pidanud, sõnad “riigimehelikkus” ja “ühisosa otsimine” said Reformierakonna kastmes eksitava tähenduse. Ja mida valimisvoor edasi, seda rohkem meenutasid võimupartei esindajad “ühisosa otsimisega” kerjusteks maskeeritud Rumeeniast pärit binoklimüüjaid Tallinna sadama piirkonnas, kes hiljuti riigist välja saadeti.Nad on vist unustanud Ameerika Ühendriikide 16. presidendi Abraham Lincolni mõttetera, et lollitada võib kõiki mõnda aega ja mõnda isegi kogu aeg, aga ei ole võimalik lollitada kõiki inimesi (erakondi) kogu aeg.Eriti pärast seda, kui oravad tõmbasid esimeses valimisvoorus oma väiksemal vennal naha üle kõrvade. Nojah, vana sõjamees Johannes Kert läks pärast hääletustulemuste selgumist kastaneid tulest tooma ja pakkus välja, et äkki jätsid sotsid Nestori poolt hääletamata ja sellepärast jäi viis häält puudu (Delfi, 29.08, kl 16.45).Selliste avalduste ja sellise tulemuse pealt oli hea edasi minna, olla riigimehelik ja otsida koalitsioonipartneriga ühisosa. Teistega muidugi ka.Kui kolmandas voorus ei hääletanud paljud saadikud kummagi kandidaadi poolt, kirjutas presidendilt Valgetähe IV klassi teenetemärgi saanud sotsiaalselt terava kirjutamisnärviga Toomas Mattson sotsiaalmeedias: “Riigikogus III vooru põhjal lausa 30 nõmedikku, ligi kolmandik koosseisust, kes teadlikult saboteerisid parlamendi põhiseaduslikku töökohust, eelistades Eesti riigipea valimisele hoopis parteilisi liivakastimänge.”See sissekanne küll mõne tunni möödudes haihtus, aga öeldut enam tagasi võtta ei saa. Neil kolmekümnel saadikul pole haugi mälu, et mitte mäletada, kuidas “meie au, mõistus ja südametunnistus” neid tituleeris selle eest, et nad ei andnud oma häält Siim Kallasele.Sellega seoses meenus mulle nelja aasta tagune Silvergate ja üks uudislugu.“Rahandusminister Jürgen Ligi ütles eile, et Silver Meikari avaldus, et ta annetas Reformierakonnale enda nime all teadmata päritoluga raha, on kuritegu Eesti riigi vastu. Ligi selgitas, et Meikar õõnestas oma teadaandega usku ausa poliitika tegemise võimalusse ja ka Eesti riiki. Meikari valelikkus seisnes Ligi sõnul selles, et Meikar näitas poliitikat räpasemana, kui see on, kuigi avalik asi peab olema ja ka näima aus.” (EPL, 31.05.2012).Ma ei ole kuulnud, et Ligi oleks oma sõnad tagasi võtnud. Aga asi vist nii hull ikkagi ei olnud? Või on Ligi – küll hambad ristis! – leppinud olukorraga, et Silver Meikar on kultuuriminister Saare nõunik.Mis on sel kõigel ühist äsjajuhtunuga? Ega suurt olegi. Peale selle, et teod võivad olla väga erinevad, aga Reformierakonna retoorika oli, on ja küllap ka jääb samaks.Taavi Rõivas ütles 5. augustil ajakirjanikele, et on ebatõenäoline, et riigikogus vähe hääli koguv kandidaat valijameeste kogus suure toetuse saab. See on vist üks väheseid kordi, kus ma peaministriga nõustun. Kallase 42 häält ei anna põhjust optimismiks. Nojaa, 1994. aastal peaministriks kandideerides sai ta veel vähem, 40 häält.Unistada tuleb muidugi suurelt, aga suuremat protsenti valimiskogu teises voorus ma ennustada ei julgeks. Ja ükskõik, kui sümpaatsed mulle Reps ja Jõks ka ei tundu, ei näe ma ka neil võimalust saada 50% + 1 hääl. Valijakogu pole kaitstud nõmedike eest!Lõppegu need valimised valijameeste kogus või riigikogus, ühte ma julgen küll ennustada – veel sel aastal võime muudetud nimedega laulda Tarmo Pihlapi surematut lugu “Alice”. Eriti muidugi Stenbocki maja läheduses elajad.Istun aknal, loojumas päeväkki kuju, tuttavat näen.....see on Alicekas petavad silmad või tõsi on seekäes tal pakitud kohver ja keepta korraks peatub ja lehvitab siis
Veel artikleid samast teemast »


description: Noortekeskuse tegevused on alati olnud mitmekülgsed ja omanäolised, tuues Saaremaa noorte igapäevaellu uusi oskusi ja võimalusi vaba aja sisustamisel, uut vaatenurka maailma avastamisel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noortekeskuse tegemistest

maintext:
Kuressaare Sõnumid
Noortekeskuse tegemistest
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Noortekeskuse tegevused on alati olnud mitmekülgsed ja omanäolised, tuues Saaremaa noorte igapäevaellu uusi oskusi ja võimalusi vaba aja sisustamisel, uut vaatenurka maailma avastamisel.
Käesolev aasta on märgilise tähendusega, sest 20 aastat huvikeskusena seda ülesannet täitnud asutus lõpetas tegevuse, jätkates alates 1. septembrist vaid avatud noortekeskusena. Kuressaare noorte huvikeskus on ajalugu, elagu Kuressaare avatud noortekeskus Noortejaam!
Viimase suve tegevusedki on ajalooks saanud. Suvi oli hoogne, kõiki ettevõtmisi ja üritusi üles lugedes saaks väga pika nimekirja. Olulisimatena võiks välja tuua kaheksandat hooaega kesklinnast randa kolimise, sest seal, kus on noored, tahab olla ka noorsootöötaja. Ilusa punkti rannanoortekale pani Kuressaare merepäevade laste- ja noorteprogramm, millest osavõtt oli erakordselt aktiivne.
Projektitegevustest paistsid silma kaks noortevahetust, millest üks toimus Portugalis, kus kokku said 55 noort Eestist, Maltalt, Poolast, Rumeeniast, Portugalist, Hispaaniast, Türgist ja Itaaliast, ning teine Eestis, milles osales 20 noort Hispaaniast, Tšehhist, Slovakkiast ja Eestist. Lisaks üks noortekohtumine Kuressaare ja Narva noorte vahel Kuressaares, mille teine osa näeb ette kohtumist sügisvaheajal Narvas. Projekte toetas Erasmus +.
4.–9. juulini toimus Kuressaare töömalev. 48 noort vanuses 13–16 aastat tegid kokku 952 tundi tööd Kuressaare linna allasutustes ja erinevates eraettevõtetes (MTÜ Kuressaare Campus, OÜ Javicar, OÜ Arensburg, OÜ GoSpa, Saaremaa Raadio OÜ). Malevale pani punkti kahepäevane lõpulaager Leisi vallas Tamme ökotalus.
Noortekeskuses said suvel käe valgeks ametikooli praktikandid Ene Ilver ja Katrin Niit, septembris lisandusid neile Marit Sillamägi ja Jaana Pukk. Multimeedia kujundaja ja graafilise disaini õpilastöödeena on valminud plakateid, flaierid, töös on noortekeskuse logo väljatöötamine jne.
Augusti alguseks sai praktikant Katrin Niidi abiga aga uue kuue noorte puhkeruum. Meeskonda kuulusid veel Liisa Niit, Liisa Veliste, Karoliina Pilden ja Tiina Krista Int. Leboruumi pidulik avamine toimus 10. augustil luuleõhtuga, mis kandis nime “Karikakra loterii”.
19. augustil korraldasime tänavatantsu töötoa. Töötuba viisid läbi Kerttu Luik ja Ketrin Rannamägi tantsukoolist JJ-Street. Neljatunnise trenni toimumisele panid õla alla Loomesuvila, mille hoovil tants aset leidis, ning Saaremaa Noorte Tugila.
Noortejaamal on aga palju põnevat ka ees. Oma tegevust jätkab pikaaegse rattaringi juhendaja kogemusega Anne Nelis, kes õppeaasta jooksul koolitab kõiki Kuressaare 3. klasside õpilasi juhilubade taotlemiseks. Autoring niisamuti – lubasid küll ei väljastata, kuid sõiduoskuse saavutavad kõik tasemel, mis lubab seda teha kohe, kui seadus võimaldab. Ring on mõeldud 13–18-aastastele noortele.
Alustavad vabaringid
Alustamas on ka vabaringid, milles osalemisega ei kaasne tasu ega lepinguid. Mänguring toimub esmaspäeviti algusega kell 16. Seal mängitakse laua- ja seltskonnamänge ja tehakse muudki huvitavat. Esimene kokkusaamine on 19. septembril, juhendaja Arnek Grubnik.
Kokandusringi ootame noori, kes soovivad õppida iseseisvalt süüa valmistama ning omandada selleks vajalikke oskusi ja teadmisi. Ring toimub kord nädalas kolmapäeviti kell 15. Esimene kohtumine on 21. septembril. Osalustasu 2 € kord, juhendaja Liisi Lõo.
Terviseklubis muudame tervislikud eluviisid elustiiliks. Vaimse ja füüsilise tervise teemadering on lai ja mitmekülgne, eesmärk on saavutada teadlikumad valikud noorte igapäevaelus. Ring toimub teisipäeviti kell 15, esimene kohtumine on 20. septembril, juhendaja Merlin Vares.
Karaokeklubi tegevusega anname noortele lauluhuviliste võimaluse laulda karaoket, mis tähendab enda väljalülitamist koolipäevast ning koos sõpradega vahvat ajaviidet. Ring toimub kord nädalas neljapäeviti kell 16, esimene kohtumine on 22. septembril, juhendaja Liis Kaal.
24. septembril kell 11–16 korraldatakse Komandandi noortekeskuses ja õuealal kirbuturg. Ootame ostma-müüma kõiki noori ja vanu, et leida korralikele seisvatele asjadele uus kodu. Lisainfo ja registreerimine: liisiloo.123@gmail.com
Ürituste eelinfona kinnitame taas Komandandi noortekeskuse hoones kinoõhtute ja diskode jätkumist. Et aga teha alanud õppeaasta veel ägedamaks, ootame kõiki noori jagama julgelt ka oma ideid ja soove, mis võiks ühes õiges noortekeskuses veel toimuda. Soovime, et noortekas oleks noorte nägu ja noorte tegu, noorsootöötajad on vaid toetavad abilised selle juures. Oleme avatud, ootame teid! Autor: KS Neljapäev, 15. september 2016.Käesolev aasta on märgilise tähendusega, sest 20 aastat huvikeskusena seda ülesannet täitnud asutus lõpetas tegevuse, jätkates alates 1. septembrist vaid avatud noortekeskusena. Kuressaare noorte huvikeskus on ajalugu, elagu Kuressaare avatud noortekeskus Noortejaam!Viimase suve tegevusedki on ajalooks saanud. Suvi oli hoogne, kõiki ettevõtmisi ja üritusi üles lugedes saaks väga pika nimekirja. Olulisimatena võiks välja tuua kaheksandat hooaega kesklinnast randa kolimise, sest seal, kus on noored, tahab olla ka noorsootöötaja. Ilusa punkti rannanoortekale pani Kuressaare merepäevade laste- ja noorteprogramm, millest osavõtt oli erakordselt aktiivne.Projektitegevustest paistsid silma kaks noortevahetust, millest üks toimus Portugalis, kus kokku said 55 noort Eestist, Maltalt, Poolast, Rumeeniast, Portugalist, Hispaaniast, Türgist ja Itaaliast, ning teine Eestis, milles osales 20 noort Hispaaniast, Tšehhist, Slovakkiast ja Eestist. Lisaks üks noortekohtumine Kuressaare ja Narva noorte vahel Kuressaares, mille teine osa näeb ette kohtumist sügisvaheajal Narvas. Projekte toetas Erasmus +.4.–9. juulini toimus Kuressaare töömalev. 48 noort vanuses 13–16 aastat tegid kokku 952 tundi tööd Kuressaare linna allasutustes ja erinevates eraettevõtetes (MTÜ Kuressaare Campus, OÜ Javicar, OÜ Arensburg, OÜ GoSpa, Saaremaa Raadio OÜ). Malevale pani punkti kahepäevane lõpulaager Leisi vallas Tamme ökotalus.Noortekeskuses said suvel käe valgeks ametikooli praktikandid Ene Ilver ja Katrin Niit, septembris lisandusid neile Marit Sillamägi ja Jaana Pukk. Multimeedia kujundaja ja graafilise disaini õpilastöödeena on valminud plakateid, flaierid, töös on noortekeskuse logo väljatöötamine jne.Augusti alguseks sai praktikant Katrin Niidi abiga aga uue kuue noorte puhkeruum. Meeskonda kuulusid veel Liisa Niit, Liisa Veliste, Karoliina Pilden ja Tiina Krista Int. Leboruumi pidulik avamine toimus 10. augustil luuleõhtuga, mis kandis nime “Karikakra loterii”.19. augustil korraldasime tänavatantsu töötoa. Töötuba viisid läbi Kerttu Luik ja Ketrin Rannamägi tantsukoolist JJ-Street. Neljatunnise trenni toimumisele panid õla alla Loomesuvila, mille hoovil tants aset leidis, ning Saaremaa Noorte Tugila.Noortejaamal on aga palju põnevat ka ees. Oma tegevust jätkab pikaaegse rattaringi juhendaja kogemusega Anne Nelis, kes õppeaasta jooksul koolitab kõiki Kuressaare 3. klasside õpilasi juhilubade taotlemiseks. Autoring niisamuti – lubasid küll ei väljastata, kuid sõiduoskuse saavutavad kõik tasemel, mis lubab seda teha kohe, kui seadus võimaldab. Ring on mõeldud 13–18-aastastele noortele.Alustamas on ka vabaringid, milles osalemisega ei kaasne tasu ega lepinguid. Mänguring toimub esmaspäeviti algusega kell 16. Seal mängitakse laua- ja seltskonnamänge ja tehakse muudki huvitavat. Esimene kokkusaamine on 19. septembril, juhendaja Arnek Grubnik.Kokandusringi ootame noori, kes soovivad õppida iseseisvalt süüa valmistama ning omandada selleks vajalikke oskusi ja teadmisi. Ring toimub kord nädalas kolmapäeviti kell 15. Esimene kohtumine on 21. septembril. Osalustasu 2 € kord, juhendaja Liisi Lõo.Terviseklubis muudame tervislikud eluviisid elustiiliks. Vaimse ja füüsilise tervise teemadering on lai ja mitmekülgne, eesmärk on saavutada teadlikumad valikud noorte igapäevaelus. Ring toimub teisipäeviti kell 15, esimene kohtumine on 20. septembril, juhendaja Merlin Vares.Karaokeklubi tegevusega anname noortele lauluhuviliste võimaluse laulda karaoket, mis tähendab enda väljalülitamist koolipäevast ning koos sõpradega vahvat ajaviidet. Ring toimub kord nädalas neljapäeviti kell 16, esimene kohtumine on 22. septembril, juhendaja Liis Kaal.24. septembril kell 11–16 korraldatakse Komandandi noortekeskuses ja õuealal kirbuturg. Ootame ostma-müüma kõiki noori ja vanu, et leida korralikele seisvatele asjadele uus kodu. Lisainfo ja registreerimine: liisiloo.123@gmail.comÜrituste eelinfona kinnitame taas Komandandi noortekeskuse hoones kinoõhtute ja diskode jätkumist. Et aga teha alanud õppeaasta veel ägedamaks, ootame kõiki noori jagama julgelt ka oma ideid ja soove, mis võiks ühes õiges noortekeskuses veel toimuda. Soovime, et noortekas oleks noorte nägu ja noorte tegu, noorsootöötajad on vaid toetavad abilised selle juures. Oleme avatud, ootame teid!
Veel artikleid samast teemast »