description: Laupäeval, 24. septembril koguneb Estonia kontserdisaali 335 valijameest, et valida presidendiks Siim Kallas, Marina Kaljurand, Mailis Reps, Mart Helme või Allar Jõks. Valimiskogu esimene voor algab kell 12.00 ja teine kell 16 ning lisaks otseblogile teeb Postimees voorudest ka otseülekande.

title: Vaata Postimehest, kas laupäeval valitakse Eestile uus president

maintext:
Kuna riigikogu ei suutnud augustis toimunud kolmes hääletusvoorus presidenti valida, usaldati see tähtis ülesanne valimiskogule. Nagu teada, koosneb valimiskogu 101st riigikogu liikmest ning 234st kohaliku omavalitsuse esindajast. Keskmine valijamees on aga 50-aastane meesterahvas.
Automaatselt jõudsid valimiskokku parlamendi kolmanda vooru kandidaadid Mailis Reps ja Siim Kallas. Ülejäänud kolm kandidaati pidid enda taha saama vähemalt 21 valijamehe toetuse. Kui riigikogus Mart Helmet üles ei seatud, siis valijameeste toetus õnnestus tal kokku saada.
Kui viimase aasta jooksul on rahva seas tehtud küsitlused näidanud, et populaarseim kandidaat on Marina Kaljurand, siis Postimees selgitas välja, et populaarseim kandidaat valijameeste hulgas on hoopis Siim Kallas.


description: Mart Helme, kes täna pärastlõunal valimiskomisjonile presidendi kohale kandideerimiseks vajalikud 21 häält esitas, kinnitas videointervjuus, et mõned valijamehed, kartes riiklikku kättemaksu, ei julge teda avalikult toetada.

title: Helme videointervjuus: minu toetajad kardavad riiklikku kättemaksu

maintext:
Allkirjad koos juba nädalavahetusel
„Kui siin meedia spekuleerib sellega, et mul on ainult kümme toetajat, siis allkirjad olid meil koos juba nädalavahetusel,“ kinnitas Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimees ja presidendikandidaat Mart Helme.
Mõned ei julge avalikult Helmet toetada
Helme rääkis intervjuus, et tal on varuks veel mõned allkirjad, ning tõi välja selle, et mõned inimesed ei ole julgenud avalikult oma nimega teda toetada. «Kohalikud omavalitused sõltuvad väga tugevalt keskvõimust, kardetakse, et kui opositsioonipoliitikule, minutaolisele ja küllaltki teravale opositsiooni poliitikule antakse oma avalik toetus, siis võib järgneda mingisugune riiklik kättemaks... Võetakse ära mingisugused rahad, tehakse mingisugune võimupööre koalitsioonis, hakatakse muul moel kiusama,» kirjeldas presidendikandidaat.
Valijamehi on ähvardatud
«Üks inimene ütles meile väga selgelt, et ma ei saa oma allkirja anda, mul on praegu ühest või teisest ministeeriumist ootel niisugused ja teistsugused rahad nende ja teistsuguste projektide jaoks,» tõi Helme näitena välja. Samuti kirjeldas ta veel ühe valijamehe olukorda, kelle abikaasat on ähvardatud: «Kui te siin kavatsete Helemele häält anda, siis vaadaku kas ta seal ikka oma töökoha säilitab.»
Ühsikond on lõhestatud ning see on ääretult kahetsusväärne, et selline hirmuõhkkond valitseb, sõnas Helme.
Helme loodab, et laupäeval hääletavad tema poolt ka need, kes täna avalikult teda ei toetanud. «Väga paljud on mulle öelnud, et minu allkirja sa ei saa, aga hääle saad – elame näeme.»
Valimised tagasi riigikokku
Seda, kelle poolt Helme laupäeval on, kui ta ise valituks ei osutu, ei osanud ta veel öelda. «Sõltub sellest, kes on teise vooru kandidaadid.» Kui aga teises voorus peaks olema kaks Reformierakonna kandidaati, siis Helme sõnul on ülimalt tõenäoline, et valimised tulevad tagasi riigikokku. «Me pooldame seda, et võim kogu riigis ei oleks ühe erakonna käes.»
Helme ei soovinud samuti avaldada seda, kas ta annaks oma hääle Mailis Repsile, kui viimane peaks teise vooru pääsema.
Viienda kolonni olemasolu on Helmele kinnitanud kaitsejõudude ohvitserid
Helme kinnitas, et hirmujutt viiendast kolonnist, mille kohaselt on 5000 meest suhteliselt lühikese ajaga Eesti riigi vastu mobiliseeritavad, ei ole maapiirkondade valijameeste poolehoiu võitmiseks. Helme sõnul on näiteks Artemi Troitski kohtunud nende löömameestega.
«Mina ei hirmuta kedagi, ma lihtsalt tean tänu riigikogus töötamisele ja kaitsejõududes töötavate inimestega suhtlemisele seda konkreetsemat hinnangulist numbrit – see 5000. Meil liigub seal igasugust informatsiooni ja ma suhtlen inimestega kaitsejõududest... On kümneid ja kümneid ohvitsere, kes teavad seda, aga loomulikult nemad ei saa tulla seda avalikkusele ütlema. Ma arvan, et kümned ja kümned ohvitserid on mulle väga tänulikud, et ma olen teema õhku visanud. Aga see on loomulikult piinlik, kuidas Eestis propagandistlikult hakatakse kohe tapma kullerit,» nentis Helme.
Vaata videot!

fasttext_language: et


description: Endine Viimsi vallavanem Haldo Oravas lubas isiklikult ühele Pranglil elavale vanapaarile, et ajab korda nende krundi detailplaneeringu, kui saab selle eest tasuks tüki mereaäärset maad. Vallavanem väitis, et ajas pabereid eraisikuna, kuid paberitele kirjutas alla vallavanemana. Vanapaarilt tasuks saadud krundi lasi Oravas kirjutada oma elukaaslase nimele ja kõige tipuks jättis vanapaari detailplaneeringu lõpuni ajamata, vahendas ETV saade «Pealtnägija».

title: "Pealtnägija": Viimsi endine vallavanem Haldo Oravas võis tõmmata oma telereporterist elukaaslase abil vanapaaril naha üle kõrvade

maintext:
Prangli saarel elav Aleksander Titov sai päranduseks suurema krundi Prangli saarel. Titov ja tema abikaasa Luigi Õunapuu plaanisid selle neljaks krundiks jagada ja maha müüa, et saadud raha eest oma eluase korda teha, kuid neil jäi puudu teadmistest, et vajalik paberitöö ära teha.
Oma abi pakkus Viimsi vallavanem Haldo Oravas, kes sageli Prangli saarel käis.
Kui esialgu küsis Oravas abi eest raha, muu hulgas näiteks 5000 eurot ettemaksu, siis lõpuks pakkus Oravas, et vanapaar võib maksta ka natuuras ehk ühe maatükiga.
«Sass ei tahtnud krunti anda, kauplemine käis pikalt. Lõpuks andsime alla, et maa-asjad korda saada,» rääkis Luigi Õunapuu.
Huvitav on asja juures see, et kogu kokkulepe oli suusõnaline, seega on ühe poole sõna teise vastu.
Oravase sõnul tellis ta Titovi maadega seotud tööd osaühingult Viimsi Valla Arenduskeskus, mis on Viimsi valla tütarettevõte. Tasu tehtud töö eest sai OÜ Oravase sõnul temalt sularahas.
2014. aasta detsembris jõuti lõpuks nii kaugele, et mindi notarisse üht vanapaari maatükki Oravase nimele kirjutama. Oravas aga teatas, et ta ei taha seda enda nimele, vaid oma elukaaslase nimele. Oravase elukaaslaseks on Kanal2 reporter Eda-Liis Kann, kuid samal ajal oli Oravasel veel seaduslik abikaasa, kellest ta parasjagu lahutas.
«Ma ei peida oma varasid,» selgitas Oravas, kelle sõnul oleks krunt muidu läinud tema ja ta abikaasa ühisvarasse.
Notaris vormistati müügileping, maatükk vahetas omanikku 10 000 euro eest. Raha tegelikult ei makstud, summa tulenes Oravase sõnul tema tehtud kulutustest vanapaari paberimajanduse kordaajamisele.
Lõpuks jättis Oravas vanapaari paberimajanduse lõpuni kordaajamata, sest tema sõnul on tüli viinud temalt selleks tahtmise ja «ühtegi lepingut ju pole».
Saade tõstatas küsimuse, kas tegu võib olla teatud korruptsioonitehinguga.
Saate süüdistusi ennetades esitas Oravas juba pühapäeval iseenda peale politseisse avalduse, et politsei kontrolliks, kas tegu oli huvide konfliktiga.


description: Laupäevastel presidendivalimistel on väga tihe konkurents teise vooru peale, ütles Tartu ülikooli võrdleva poliitika professor Vello Pettai ERR-i läbiviidud küsitluse tulemusi kommenteerides.

title: Pettai: konkurents presidendivalimiste teise vooru saab olema väga tihe

maintext:
«Ütleksin, et laupäeval saab olema Eesti demokraatia pidupäev, sest on väga tihe konkurents. Neli tugevat kandidaati ja need 60+ volikogu liiget, kes pole avaldanud oma arvamust selle küsitluse järgi, võivad olla kaalukeeleks ja tõsta nii ühe, teise, kolmanda kui ka neljanda kandidaadi kuidagi sinna teise vooru. Nii et praegu on konkurents teise vooru peale ja see on äärmiselt tihe,» kommenteeris Pettai «Aktuaalses kaameras», vahendas ERRi uudisteportaal.
Mailis Repsile ta võitu ei ennusta. «Kui ta ka pääseb teise vooru, siis ma ennustaksin pigem, et teised erakonnad mängivad kokku Keskerakonna vastu ja valivad teises voorus selle inimese, kes iganes Repsi vastu on,» ütles Pettai.
ERR avaldas täna värske uuringu valijameeste eelistusest. Oma eelistuse ütlesid välja 264 valijameest 335st, neist Kaljuranda toetas 69, Kallast 68, Repsi 61, Jõksi 58 ja Helmet 10 valijameest.


description: Eelmisel nädalal peeti Kuressaare koolides rebastepidusid ning politsei alustas kolme tunni vältel Kuressaare linnas seoses alkoholi tarvitanud alaealistega kaheksat väärteomenetlust, kirjutab Saarte Hääl.

title: Politseinikud tabasid rebastepidude ajal mitu alkoholi pruukinud noort

maintext:
«Rebastepeo järgselt koguneti klubisse Privilege 16+ peole, kus tundus, et noortel oli valdavalt selline täiskasvanuks saamise tunne – põhikoolist gümnaasiumisse, maalt linna jne pääsenud noored tundsid ennast tõsiselt vabalt. Näiteks ühelt 16-aastaselt poisilt võtsime ära koguni kolm liitrit kanget alkoholi ja lisaks sigarette,» rääkis Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanema Meelis Juhandi.
Ta märkis, et kui lapsevanemad lubavad oma lapsi peole, tuleb neil kindlasti ka arvestada, et lapsed puutuvad kokku alkoholiga, ja seega ei tohi eitada probleemi olemasolu.


authors:
Helve Meitern
Ilmateenistuse Sünoptik

description: Esmaspäev tuleb peamiselt kuiv, kuid õhutemperatuurid jäävad sügiseselt mõneteistkümne kraadi kanti.

title: Ilm püsib kuiv ja jahe, on öökülmaoht

maintext:
Esmaspäeval (19.09.) kõrgrõhkkond Läänemere ümbruses nõrgeneb ning sajuvõimalus veidi suureneb (~50% ümber). Puhub nõrk põhjakaare tuul. Öö on selgem ja temperatuur langeb õhus 2..8, maapinna lähedal 0°C ümbrusse, rannikul on paar kraadi soojem, päev on pilvisem ja sooja 12..16°C.
Algaval nädalal kõrgrõhuala küll veidi nõrgeneb, kuid jääb ikka meie peamiseks ilmategijaks, mille poolt pakutavat ilusat ilma ohustab idapoolne madalrõhkkond oma pilvesüsteemidega. Siiski aeg-ajalt pilvkate hõreneb ja saab tunda päikese soojendavat mõju; vihma ei oota. Tuul puhub jätkuvalt põhjakaarest, kuid on nõrk. Kuna õhumass meie kohal on jahe, siis pole loota ka erilist sooja.
Teisipäeval (20.09.) tugevneb Skandinaavia ja Soome põhjaosa kohal uus kõrgrõhuala kese, kuid Kesk-Venemaal pöörlev madalrõhuala ei lase seda jõuliselt Eestisse laieneda. Nii püsib vihma tõenäosus 50% piires. Põhjakaare tuul on jätkuvalt nõrk. Õhutemperatuur on öösel pilves taeva korral 3..9, rannikul kuni 13, päeval tõuseb 12..17°C-ni.
Kolmapäeval (21.09.) asub Musta mere äärest põhja poole teele uus madalrõhkkond, mille loodeserv sirutub õhtuks ka Eestini. Meil põhjapoolse kõrgrõhuala ja lõunapoolse madalrõhuala piiril kirdetuul tugevneb. Öö on valdavalt sajuta, kuid päeval sajab mitmel pool vihma. Õhutemperatuur on öösel 3..9, rannikul kuni 12, päeval 12..16°C.
Neljapäeval (22.09.) ja reedel (23.09.) jääb kõrgrõhuala Skandinaavia ja Soome kohal väheliikuvaks, samas aga läheneb lõunapoolt madalrõhkkond. Puhub tugev kirdetuul ning vihma sajab juba pea kõikjal. Õhutemperatuur on öösel 3..9, rannikul kohati kuni 12, päeval 11..15°C.


description: Riigikogu vanematekogu, kuhu kuuluvad riigikogu juhatuse liikmed ja fraktsioonide esimehed, kogunes täna taas otsima presidendikandidaati, kelle parlament saaks valida järgmisel esmaspäeval uueks presidendiks, kokkulepe võib sündida juba täna õhtul.

title: Fotod: uus presidendikandidaat võib selguda täna õhtul

maintext:
Riigikogu esimees, sotsiaaldemokraat Eiki Nestor ütles pärast tunniajast arutelu ajakirjanikele, et vanematekogu võtab komisjonide istungite ajaks kella 16ni kestva pausi, misjärel aruteluga jätkatakse. Ta ei öelnud, mitmest võimalikust kandidaadist juttu on, kuid vihjas, et nende nimekiri ei ole väga pikk ja tõenäoliselt käiakse ühine kandidaat välja juba täna õhtul.
Esimest korda kogunes vanematekogu presidendivalimisi arutama eile, mil kõik fraktsioonid väljendasid valmisolekut ühist kandidaati otsida ja arvasid ka, et senised presidendikandidaadid rohkem enam kandideerima ei peaks.
Vanematekogu juhtiv Nestor ütles eilse kohtumise järel Postimehele, et fraktsioonid ja erakondade juhid said täna kella 13ni aega, et nõu pidada, kes võiksid olla võimalikud kandidaadid.
Selle kohta, kas või millal ühises kandidaadis kokku lepitakse, on poliitikutel erinevaid arvamusi. Nestor ütles eile, et laupäeval tuleb esitada kandidaat valimiskomisjonile registreerimiseks ja enne peab talle jääma võimalus ja aeg ka kõigi fraktsioonidega kohtuda.
Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni esimees Priit Sibul avaldas eile õhtul lootust, et kandidaat selgub juba täna. «See on kui mitte ainus, siis peamine võimalus jõuda selleni, et me järgmisel esmaspäeval suudaksime presidendi ära valida. Mida pikemaks ja keerulisemaks see protsess kujuneb, seda ebatõenäolisem see on,» nentis ta.
Opositsioonilise Keskerakonna aseesimees, riigikokku kuuluv Jaanus Karilaid arvas aga, et võimaliku kandidaadi leidmise osas saab õhk selgemaks kas täna õhtuks või homme hommikuks.
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas on rõhutanud kõigi fraktsioonide ja kõigi riigikogu liikmete vastutust, et president saaks esmaspäeval valitud, ning öelnud ka, et mängurluseks enam ruumi ei ole.
«Ma praegu hoiduks igasugustest vihjetest, igasugustest soovitustest, laseme vanematekogul omavahel arutada. Ma väga loodan, et kõik kuus erakonda on valmis koostööd tegema ja kõik mõistavad, et kõige suuremal ja kõige väiksemal fraktsioonil ja kõigil, kes sinna vahepeale jäävad, on kõigil vastutus, kõik 101 riigikogu liiget peavad selle töö nüüd ära tegema,» ütles Rõivas eile riigikogus Postimehele.


description: Harju maakohus määras neljapäeval karmi karistuse noorele isale ja emale, kellel lasus süüdistus oma laste kallal vägivallatsemises.

title: Imiku invaliidistanud isa läheb üheksaks aastaks vangi

maintext:
Süüdistuse järgi põhjustas 35-aastane Kristjan eelmisel suvel oma tol hetkel viiekuusele lapsele tervisekahjustusi, mille tagajärjel on laps invaliidistunud. 32-aastast Maritit süüdistati aga sama lapse järjepidevas hooletusse jätmises.
Lisaks süüdistati nii Kristjanit kui ka Maritit oma teise ühise lapse korduvas kehalises väärkohtlemises.
Põhja ringkonnaprokuratuur esitas Kristjanile süüdistuse raske tervisekahjustuse tekitamises ja Maritile kannatanu ohtu asetamises. Lisaks süüdistati mõlemaid ka kehalises väärkohtlemises.
Kannatanute terviseandmete kaitseks süüasja kinniste uste taga arutanud Harju maakohus jõudis neljapäeval otsuseni, mis paistab silma oma karmusega. Nii jäi Kristjan süüdi ohvri sandistanud raksete vigastuste tekitamises, kannatanu tervise kahjustamises ja lähisuhtes toime pandud kehalises väärkohtlemises ning pidi selle eest vastu võtma üheksa-aastase vangistuse. Osades kehalise väärkohtlemise episoodides mõisteti mees õigeks.
Leebema karistusega pääses Marit, kes jäi süüdi kannatanu eluohtlikku või tema tervist raskelt kahjustada võivasse olukorda asetamise ja jätmise eest, samuti lähisuhtes toime pandud korduvas kehalises väärkohtlemises. Selle eest tuleb tal kanda kaheaastane tingimisi vangistus kolmeaastase katseajaga.


description: Loetud päevad enne seda, kui presidendivalimised taas Riigikokku jõuavad, on erakonnad haruldaselt üksmeelsed Kaljulaiu kiitmisel. Ometi jäi saates kõlama kahtlus, kas Kaljulaid siiski saab esmaspäeval vajalikud 68 häält.

title: "Foorum": Kas erakondade haruldasele üksmeelele vaatamata ikka saab Kaljulaid esmaspäeval presidendiks?

maintext:
Saates osalesid Jürgen Ligi (REF), Kadri Simson (KE), Jevgeni Ossinovski (SDE), Margus Tsahkna (IRL), Heli Künnapas (Vabaerakond) ja Henn Põlluaas (EKRE).
Henn Põlluaas: kohtusime Kaljulaiuga, jättis hea mulje, intelligentne inimene. Paljudes asjades on meil samad vaated, aga mitmes küsimuses olid lahknevused meie ja tema vahel, seega võtsime endale aega ja küsime ka enda liikmetelt arvamust. Me vetostamist ei kasuta, Kaljulaiul on vajalikud hääled koos, meie allkirju seal vaja pole.
Kadri Simson: esmaspäeval kontrollin ma ühte häält, omaenda häält. Olen manitsenud fraktsiooniliikmeid, et kui on antud allkiri, siis see kohustab. Mul on anda vähemalt 20 fraktsiooniliikme esildis.
Jürgen Ligi: On teada olnud erimeelsus, lahknemine kahe kandidaadi vahel. Praegu oleme sada protsenti Kersti taga, leiame, et ilmavaateliselt on ta väga sobiv ja väga võimekas inimene.
Ossinovski: eks mõned riigikogu liikmed ikka hellitavad mõtet, et minna tagasi valijameeste kogusse ja oma kandidaadiga välja tulla. Olen positiivses mõttes üllatunud, et erakonnad on jõudnud konsensusele, et Kaljulaiule ettepanek teha. Ma tõesti usun, et ta saab presidendiks valitud. Kõik alternatiivid, kui keegi hakkab veel mänge mängima, seal kahtluse alla Eesti poliitilise süsteemi suutlikkuse.
Tsahkna: see, kes läheb selle konsensuse vastu, läheb Eesti poliitilist kultuuri lõhkuma. Kindlasti on väga erinevaid arvamusi, kuid tuleb aru saada, et presidendivalimised ei ole Vikerraadio soovisaade, kus igaüks võib oma laulu tellida.
Heli Künnapas, Vabaerakond: meie saadikud lubasid toetada, kuid eks ka meie saadikutel on kriitikat süsteemi kohta.
Ligi: ma ei võrdle Luike ja Kaljulaidu omavahel. Jüri astuks väga uhkelt nii Ilvese kui Lennarti suurtesse kingadesse. Kerstist pean samuti väga lugu, julgen kinnitada kõiki tema võimeid, ka julgeolekupoliitika detailides orienteeruda. Mõnes mõttes on tema talent raisatud.
Ossinovski: loomulikult mõlemad nimed käisid läbi, parlamendikoridorides arutati neid paralleelselt. Teisipäeval kahe väga tugeva kandidaadi vahel kaaludes sai Kersti rohkem konsensust. Tõsiselt arutati mõlemat nime.
Simson: Luigele hakati toetust otsima juba valimiskogu päeval laupäeva õhtul. Lepiti aga kokku, et püüame leida kandidaadi, kes pole ühelegi kuuest fraktsioonist vastuvõetamatu. Me kõik loobusime oma esimesest eelistusest. Esmaspäeval kõlas koridorides hulgi sümpaatsete üle neljakümneste eestlaste nimesid. Teisipäeval olid laual vähesed nimed. Kaljulaid oli ainuke, kelle suhtes ükski fraktsioon ei öelnud, et on vastu.
Tsahkna: vanematekogu võttis õige liini, et otsida konsensust. Et keegi, keda ei välistata. Luigest peab meie väga erakond väga lugu, Luike ja Kaljulaidu ei saa vastandada.
Kuusk: kes Luige kandidatuuri ära kõrvetas?
Tsahkna: Luik ei ole kandideerinud presidendiks, ta on ise seda väga selgelt öelnud.
Põlluaas: nimesid oli tõesti märksa rohkem, mida arutati. Ka meil oli 3-4 nime, mis teiste erakondade poolt toetust ei leidnud. Oli ka naisterahvaid. Liikus üks kuuldus, nagu EKRE oleks Luige välja käinud ja siis oma sõna tagasi võtnud, selle tahaks ära õiendada. Tegelikult oli see Helme vastus ühele küsimusele, et kas ollakse valmis Luike kaaluda, ja Mart Helme vastus oli, et muidugi kaalume. Läksime Kaljulaiu toetusega kaasa, kuni täna kohtusime ja saime mõtteainet juurde.
Simson: Me ei arva, et president peab olema ülem-välisminister. Luike me ei saa toetada, sest ootame presidendilt midagi muud.
Ossinovski: sotsid olid valmis mõlemad kandidaati toetama. Pole mõtet rääkida ühe või teise kandidaadi kõrvetamisest. Mina olin üks neist, kes rääkis, kui oluline on jõuda konsensuslikult seisukohale. Et kui on üks erakond, kes ei toeta, siis on väga halb. Uuel presidendil on väga keeruline saada rahva toetust, usun, et Kersti saab sellega hakkama. Kuid oluline, et vähemalt riigikogu erakonnad oleks oma toetuses üksmeelsed tema selja taga.
Põlluaas: üks kõrvetajatest oli president Ilves, kes helistas ja nõudis toetust Luigele.
Simson: ei, president Ilves minule küll ei helistanud.
Künnapas: presidendi üks roll on ühendada inimesi. See, et me siin seisame, on märk poliitilisest olukorrast, võimetusest koostööd teha. Rahva ühendamine saab kindlasti olema üks küsimus ja usume, et Kaljulaid saab sellega hakkama.
Tsahkna: olen väga nõus, et Kaljulaiu üks väärtus on just see ühendaja väärtus. Ühendada enda taha kõik riigikogu fraktsioonid, see on väga suur asi. EKRE oleks võinud blokeerida. See lepiti vanematekogus kokku, et fraktsioonidel on vetoõigus, EKRE ei kasutanud.
Kuusk: väga veider saade. Oleme kogunenud siia kuuekesi ja vähemalt viis räägivad, kui tubli keegi on.
Simson: Kaljulaiu olukord on muidugi keeruline, sest ta ei tea, kas sõna peetakse. On selgunud, et tal on Riigikogus vähemalt üks vaenlane.
Ligi: Kes see on?
Simson: jagab sinuga ühte parteipiletit. [Simson viitab ilmselt Terje Treile, kes teisipäeval kriitiliste seisukohtadega esines - toim]
Tsahkna: Minult on küsitud, kas ta Eesti asjadest midagi teab. Ta oli Mart Laari valitsuse majandusnõunik. Me valime presidenti rahvale. Seda oleme vahel ära unustanud. Kaljulaiul ehk ei saa olema liiga raske, sest ootused ei ole liiga kõrged ja kõik, kes on lugenud tema kirjutusi, näevad, et seal on sisu. Kandidaat ei pea lubama midagi üleloomulikku. Seda vajadust pole.
Ossinovski: Kerstile on antud teatud avanss, kuid kõik, kes temaga täna kohtusid, ei kahtle, et ta selle avansi tagasi teenib. Tänase seisuga tundub, et erakonnad on laupäevast õppinud, asi püsib ja esmaspäeval saab presidendi ära valida. Kaljulaid on väga iseseisev mõtleja ja temast saab väga hea president.
Künnapas: Oleme tänases saates keskendunud kandidaadi kiitmisele. Kõik teame, et ei tule valimist, vaid hääletamist poolt või vastu. Kuid tuleks rääkida ka valimissüsteemist.
Simson: KE algatab kindlasti uuesti põhiseaduse muutmise.
Ligi: Probleem ei olnud süsteemis, vaid tahtes. Mina ei toeta otsevalimisi. See ei ole riigikogust demokraatlikum ega laiapõhjalisem.
Põlluaas: kuna näeme, et süsteem ei toimi, on loomulik, et selle süsteemi muutmisest räägitakse. Meist keegi ei läinud valimiskokku sooviga, et president jääks valimata. Selle tingis Reformierakonna otsustamatus ja oma roll oli ka Keskerakonna esimehe diilidel.
Tsahkna: iga süsteem on manipuleeritav.
Kuusk: oleme näinud lähinädalate ajaloos, et kui öeldakse, et kõik on kokku lepitud, ei tähenda, et kõik on kokku lepitud. Suur julgus liikuvale rongile hüpata Kaljulaiul.
Simson: Kaljulaid on julge, aga mitte hulljulge.
Ligi: ma arvan, et see, kes valitakse, valitseb kümme aastat. Sest ta on lihtsalt nii hea. Kerstil poleks otsevalimistel mingit lootust olnud.


description: Keskerakonna peasekretäri kohusetäitjaks nimetatud Jaak Aab saatis erakonnakaaslastele kirja, milles selgitas punkt punkti haaval, miks otsustas juhatus tagandada ametist endise peasekretäri Oudekki Loone.

title: Aab: Oudekki Loone varjas teadlikult garantiikirjade alusel Keskerakonna vastu esitatud nõuete olemasolu

maintext:
Keskerakondlastele saadetud kiri muutmata kujul:
Head erakonnakaaslased!
Viimastel päevadel on meediasse jõudnud mitmeid vastuolulisi avaldusi ja väiteid. Neist kaugeltki mitte kõik ei vasta tõele ning tekitavad erakonnaliikmete ja toetajate seas asjatut segadust. Ajakirjandusel on komme toimuvat alati võimendada ja üle dramatiseerida. See on osa nende tööst, mida tuleb mõista ning rahulikult võtta.
Säilitagem rahu. Kinnitame üheselt, et Keskerakond on tugev ja tuleb kõigi väljakutsetega toime. Meie erakonnal on pikk ja väärikas ajalugu ning ajutised raskused muudavad organisatsiooni ainult tugevamaks. Keskerakonna juhatus ja volikogu on demokraatlikult valitud ning võimekad juhtorganid, mis suudavad kerkinud probleeme edukalt lahendada.
Selgitame järgnevalt Keskerakonna viimasel juhatuse koosolekul langetatud otsuseid ja nende põhjuseid. Parema ülevaatlikkuse huvides toome välja sündmused kronoloogilises järjekorras:
1) 2. detsembril 2014. aastal allkirjastas Keskerakonna endine peasekretär ja juhatuse liige Priit Toobal erakonna nimel kaks garantiikirja, ühe summas 460 000 eurot ning teise summas 270 000 eurot. Garantiikirjade alusel kohustub Keskerakond garanteerima kõiki Midfield OÜ rahalisi kohustusi kolmandate isikute ees kuni 730 000 euro väärtuses. Antud infot varjati nii eelmise kui ka tänase juhatuse enamuse eest.
2) Käesoleva aasta 25. juulil võttis Keskerakonna büroo vastu tähitud kirja Midfield OÜ poolt esitatud nõude osas. Keskerakonna juhatust ei informeeritud endiselt toimuvast.
3) Septembri alguses sai garantiikirjade olemasolu avalikuks ning 4. septembril kogunes Keskerakonna juhatus erakorralisele koosolekule küsimust arutama. Keskerakonna peasekretär Oudekki Loone kinnitas juhatuse koosolekul ja ka meediakanalites, et Midfield OÜ pole erakonnalt garantiikirjade täitmist nõudnud.
4) 13. septembril 2016. aastal esitas Midfield OÜ hagi Keskerakonna vastu Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohusse nõudes erakonnalt nimetatud garantiikirjade alusel 730 000 eurot, millele lisanduvad viivised.
5) 15. septembril otsustas Harju Maakohtus seada Midfield OÜ hagiavalduse alusel Keskerakonnale kuuluvale Toom-Rüütli 3/5 kinnistule kolm hüpoteeki kogusummas 800 680 eurot Midfield OÜ hagis esitatud nõuete tagamiseks.
6) Keskerakonna peasekretär Oudekki Loone varjas teadlikult garantiikirjade alusel Keskerakonna vastu esitatud nõuete olemasolu juhatuse, sh erakonna aseesimehe eest ning kaotas sellega juhatuse enamuse usalduse.
7) 24. septembril kutsuti Keskerakonna põhikirja punkti 9.2.2. alusel kokku erakonna erakorraline juhatuse koosolek 25. septembri õhtuks.
8) 25. septembril kogunenud Keskerakonna erakorraline juhatus otsustas usalduse kaotanud Oudekki Loone peasekretäri kohalt tagasi kutsuda. Uue peasekretäri valimiseni kinnitati Keskerakonna peasekretäri kohusetäitjaks Jaak Aab. Otsuse poolt hääletas üheksa juhatuse liiget ning vastu kolm, üks juhatuse liige ei hääletanud. Keskerakonna juhatus lähtus otsuse langetamisel erakonna põhikirja punktist 10.1, mille kohaselt allub peasekretär erakonna juhatusele.
9) 25. septembril toimunud juhatuse koosolekul võeti ühtlasi vastu otsus teha volikogule ettepanek kutsuda kokku erakorraline kongress 5. novembril 2016.
Peatselt kogunev Keskerakonna volikogu arutab kõiki erakonna ees seisvaid probleeme. ja vajadusel võtab vastu otsused. Meie kõigi huvides on ühtne ja tugev Keskerakond. Kutsume üles otsima ühiselt lahendusi meie ees seisvatele väljakutsetele. Omalt poolt kinnitame, et erakonna juhatus ei langeta ühtegi otsust kiirkorras ja läbimõtlemata, vaid lähtub Keskerakonna huvidest.
Jaak Aab
Keskerakonna juhatuse liige, peasekretäri kohusetäitja


description: ERRi uuring valijameeste seas näitas, et Marina Kaljuranna edu Siim Kallase ees on vaid üks hääl.

title: ERRi uuring valijameeste seas: Kaljurand juhib ülinapilt

maintext:
Kaljuranda toetas 69 ja Siim Kallast 68 oma eelistuse väljaöelnud valijameest. Neile järgneb Keskerakonna presidendikandidaat Mailis Reps 61 häälega, Allar Jõksi toetab 58 ja Mart Helmet 10 valijameest. Oma eelistuse avaldas 335 valimiskogu liikmest 264, kättesaamatuks jäi valimiskogu 5 liiget, vahendab ERRi uudisteportaal.
Tallinna Ülikooli politoloogi Tõnis Saartsi sõnul näitab küsitlus, et konkurents tuleb väga tasavägine, kuid välja on kujunenud kolm kõige tõenäolisemat pretendenti, kes pääseksid valimiskogus teise vooru.
«Olukord on üsna ennustamatu. Tõenäosus, et Kaljurand pääseb teise vooru üsna suur, arvetades ka seda, et ta paljude teine eelistus, aga väga kindlaid prognoose ei saa teha,» rääkis Saarts ERR-ile.


description: Postimehe ristsõna: 20. september 2016

title: Postimehe ristsõna: 20. september 2016

maintext:
Postimehe ristsõna: 17. september 2016
Postimehe ristsõna: 16. september 2016
Postimehe ristsõna: 15. september 2016
Postimehe ristsõna: 14. september 2016
Postimehe ristsõna: 13. september 2016
Postimehe ristsõna: 12. september 2016
Postimehe ristsõna: 11. september 2016
Sel nädalal toimub Postimehe veebiristsõnadele auhinnamäng. Kuidas osaleda? Lahenda kõik selle nädala ristsõnad esmaspäevast pühapäevani ja seejärel saada vastused meiliga aadressil veebiristsona@postimees.ee Auhinnamäng on tegelikult kaheosaline: esmaspäevast laupäevani pärast iga ristsõna lahendamist õige lahenduse korral saab lahendaja täidetud ristsõna kohal teate, tavaliselt on selleks "Tublilt täidetud!". Auhinnamängu nädalal ilmub vastava teatena aga kolmetäheline täheühend. Kokku ilmub kuus erinevat kolmetähelist ühendit, nt esmaspäeval UST, teisipäeval REL, kolmapäeval RIA, neljapäeval EOO, reedel ATI ja laupäeval IVS. Lahendaja ülesanne on neist ühenditest moodustada sõna, mis ongi auhinnamängu esimese osa vastuseks. Toodud näites oleks vastussõnaks RELATIIVSUSTEOORIA. Teise osa vastuseks on pühapäevase suurema, pildiga ristsõna lahenduslause. Iga mängus osaleja saab valida, kas osaleb mõlemas mängu osas või ainult ühes. Auhinnad on mõlemale mängu osale eraldi. Mõlema mänguosa auhinnaks on ristsõnakogumik "Krüptomaania 2" ja Postimehe meene. Lahendusi on võimalik saata kuni esmaspäevani, 12. septembrini kell 11:50. Samal päeval toimub auhinnavõitjate loosimine ning võitjate nimed avaldatakse pärast loosimist vastavas veebiartiklis. Võitjatele antakse teada meili teel, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad. Auhinnamängu nädalal on ristsõnade kommentaarid suletud. Veebiristsõnade auhinnamäng toimub iga kuu esimesel täisnädalal. Head lahendamist ja loosiõnne!
Postimehe ristsõna: 10. september 2016
Sel nädalal toimub Postimehe veebiristsõnadele auhinnamäng. Kuidas osaleda? Lahenda kõik selle nädala ristsõnad esmaspäevast pühapäevani ja seejärel saada vastused meiliga aadressil veebiristsona@postimees.ee Auhinnamäng on tegelikult kaheosaline: esmaspäevast laupäevani pärast iga ristsõna lahendamist õige lahenduse korral saab lahendaja täidetud ristsõna kohal teate, tavaliselt on selleks "Tublilt täidetud!". Auhinnamängu nädalal ilmub vastava teatena aga kolmetäheline täheühend. Kokku ilmub kuus erinevat kolmetähelist ühendit, nt esmaspäeval UST, teisipäeval REL, kolmapäeval RIA, neljapäeval EOO, reedel ATI ja laupäeval IVS. Lahendaja ülesanne on neist ühenditest moodustada sõna, mis ongi auhinnamängu esimese osa vastuseks. Toodud näites oleks vastussõnaks RELATIIVSUSTEOORIA. Teise osa vastuseks on pühapäevase suurema, pildiga ristsõna lahenduslause. Iga mängus osaleja saab valida, kas osaleb mõlemas mängu osas või ainult ühes. Auhinnad on mõlemale mängu osale eraldi. Mõlema mänguosa auhinnaks on ristsõnakogumik "Krüptomaania 2" ja Postimehe meene. Lahendusi on võimalik saata kuni esmaspäevani, 12. septembrini kell 11:50. Samal päeval toimub auhinnavõitjate loosimine ning võitjate nimed avaldatakse pärast loosimist vastavas veebiartiklis. Võitjatele antakse teada meili teel, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad. Auhinnamängu nädalal on ristsõnade kommentaarid suletud. Veebiristsõnade auhinnamäng toimub iga kuu esimesel täisnädalal. Head lahendamist ja loosiõnne!
Postimehe ristsõna: 9. september 2016
Sel nädalal toimub Postimehe veebiristsõnadele auhinnamäng. Kuidas osaleda? Lahenda kõik selle nädala ristsõnad esmaspäevast pühapäevani ja seejärel saada vastused meiliga aadressil veebiristsona@postimees.ee Auhinnamäng on tegelikult kaheosaline: esmaspäevast laupäevani pärast iga ristsõna lahendamist õige lahenduse korral saab lahendaja täidetud ristsõna kohal teate, tavaliselt on selleks "Tublilt täidetud!". Auhinnamängu nädalal ilmub vastava teatena aga kolmetäheline täheühend. Kokku ilmub kuus erinevat kolmetähelist ühendit, nt esmaspäeval UST, teisipäeval REL, kolmapäeval RIA, neljapäeval EOO, reedel ATI ja laupäeval IVS. Lahendaja ülesanne on neist ühenditest moodustada sõna, mis ongi auhinnamängu esimese osa vastuseks. Toodud näites oleks vastussõnaks RELATIIVSUSTEOORIA. Teise osa vastuseks on pühapäevase suurema, pildiga ristsõna lahenduslause. Iga mängus osaleja saab valida, kas osaleb mõlemas mängu osas või ainult ühes. Auhinnad on mõlemale mängu osale eraldi. Mõlema mänguosa auhinnaks on ristsõnakogumik "Krüptomaania 2" ja Postimehe meene. Lahendusi on võimalik saata kuni esmaspäevani, 12. septembrini kell 11:50. Samal päeval toimub auhinnavõitjate loosimine ning võitjate nimed avaldatakse pärast loosimist vastavas veebiartiklis. Võitjatele antakse teada meili teel, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad. Auhinnamängu nädalal on ristsõnade kommentaarid suletud. Veebiristsõnade auhinnamäng toimub iga kuu esimesel täisnädalal. Head lahendamist ja loosiõnne!
Postimehe ristsõna: 8. september 2016
Sel nädalal toimub Postimehe veebiristsõnadele auhinnamäng. Kuidas osaleda? Lahenda kõik selle nädala ristsõnad esmaspäevast pühapäevani ja seejärel saada vastused meiliga aadressil veebiristsona@postimees.ee Auhinnamäng on tegelikult kaheosaline: esmaspäevast laupäevani pärast iga ristsõna lahendamist õige lahenduse korral saab lahendaja täidetud ristsõna kohal teate, tavaliselt on selleks "Tublilt täidetud!". Auhinnamängu nädalal ilmub vastava teatena aga kolmetäheline täheühend. Kokku ilmub kuus erinevat kolmetähelist ühendit, nt esmaspäeval UST, teisipäeval REL, kolmapäeval RIA, neljapäeval EOO, reedel ATI ja laupäeval IVS. Lahendaja ülesanne on neist ühenditest moodustada sõna, mis ongi auhinnamängu esimese osa vastuseks. Toodud näites oleks vastussõnaks RELATIIVSUSTEOORIA. Teise osa vastuseks on pühapäevase suurema, pildiga ristsõna lahenduslause. Iga mängus osaleja saab valida, kas osaleb mõlemas mängu osas või ainult ühes. Auhinnad on mõlemale mängu osale eraldi. Mõlema mänguosa auhinnaks on ristsõnakogumik "Krüptomaania 2" ja Postimehe meene. Lahendusi on võimalik saata kuni esmaspäevani, 12. septembrini kell 11:50. Samal päeval toimub auhinnavõitjate loosimine ning võitjate nimed avaldatakse pärast loosimist vastavas veebiartiklis. Võitjatele antakse teada meili teel, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad. Auhinnamängu nädalal on ristsõnade kommentaarid suletud. Veebiristsõnade auhinnamäng toimub iga kuu esimesel täisnädalal. Head lahendamist ja loosiõnne!
Postimehe ristsõna: 7. september 2016
Sel nädalal toimub Postimehe veebiristsõnadele auhinnamäng. Kuidas osaleda? Lahenda kõik selle nädala ristsõnad esmaspäevast pühapäevani ja seejärel saada vastused meiliga aadressil veebiristsona@postimees.ee Auhinnamäng on tegelikult kaheosaline: esmaspäevast laupäevani pärast iga ristsõna lahendamist õige lahenduse korral saab lahendaja täidetud ristsõna kohal teate, tavaliselt on selleks "Tublilt täidetud!". Auhinnamängu nädalal ilmub vastava teatena aga kolmetäheline täheühend. Kokku ilmub kuus erinevat kolmetähelist ühendit, nt esmaspäeval UST, teisipäeval REL, kolmapäeval RIA, neljapäeval EOO, reedel ATI ja laupäeval IVS. Lahendaja ülesanne on neist ühenditest moodustada sõna, mis ongi auhinnamängu esimese osa vastuseks. Toodud näites oleks vastussõnaks RELATIIVSUSTEOORIA. Teise osa vastuseks on pühapäevase suurema, pildiga ristsõna lahenduslause. Iga mängus osaleja saab valida, kas osaleb mõlemas mängu osas või ainult ühes. Auhinnad on mõlemale mängu osale eraldi. Mõlema mänguosa auhinnaks on ristsõnakogumik "Krüptomaania 2" ja Postimehe meene. Lahendusi on võimalik saata kuni esmaspäevani, 12. septembrini kell 11:50. Samal päeval toimub auhinnavõitjate loosimine ning võitjate nimed avaldatakse pärast loosimist vastavas veebiartiklis. Võitjatele antakse teada meili teel, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad. Auhinnamängu nädalal on ristsõnade kommentaarid suletud. Veebiristsõnade auhinnamäng toimub iga kuu esimesel täisnädalal. Head lahendamist ja loosiõnne!
Postimehe ristsõna: 6. september 2016
Sel nädalal toimub Postimehe veebiristsõnadele auhinnamäng. Kuidas osaleda? Lahenda kõik selle nädala ristsõnad esmaspäevast pühapäevani ja seejärel saada vastused meiliga aadressil veebiristsona@postimees.ee Auhinnamäng on tegelikult kaheosaline: esmaspäevast laupäevani pärast iga ristsõna lahendamist õige lahenduse korral saab lahendaja täidetud ristsõna kohal teate, tavaliselt on selleks "Tublilt täidetud!". Auhinnamängu nädalal ilmub vastava teatena aga kolmetäheline täheühend. Kokku ilmub kuus erinevat kolmetähelist ühendit, nt esmaspäeval UST, teisipäeval REL, kolmapäeval RIA, neljapäeval EOO, reedel ATI ja laupäeval IVS. Lahendaja ülesanne on neist ühenditest moodustada sõna, mis ongi auhinnamängu esimese osa vastuseks. Toodud näites oleks vastussõnaks RELATIIVSUSTEOORIA. Teise osa vastuseks on pühapäevase suurema, pildiga ristsõna lahenduslause. Iga mängus osaleja saab valida, kas osaleb mõlemas mängu osas või ainult ühes. Auhinnad on mõlemale mängu osale eraldi. Mõlema mänguosa auhinnaks on ristsõnakogumik "Krüptomaania 2" ja Postimehe meene. Lahendusi on võimalik saata kuni esmaspäevani, 12. septembrini kell 11:50. Samal päeval toimub auhinnavõitjate loosimine ning võitjate nimed avaldatakse pärast loosimist vastavas veebiartiklis. Võitjatele antakse teada meili teel, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad. Auhinnamängu nädalal on ristsõnade kommentaarid suletud. Veebiristsõnade auhinnamäng toimub iga kuu esimesel täisnädalal. Head lahendamist ja loosiõnne!
Postimehe ristsõna: 5. september 2016
Sel nädalal toimub Postimehe veebiristsõnadele auhinnamäng. Kuidas osaleda? Lahenda kõik selle nädala ristsõnad esmaspäevast pühapäevani ja seejärel saada vastused meiliga aadressil veebiristsona@postimees.ee Auhinnamäng on tegelikult kaheosaline: esmaspäevast laupäevani pärast iga ristsõna lahendamist õige lahenduse korral saab lahendaja täidetud ristsõna kohal teate, tavaliselt on selleks "Tublilt täidetud!". Auhinnamängu nädalal ilmub vastava teatena aga kolmetäheline täheühend. Kokku ilmub kuus erinevat kolmetähelist ühendit, nt esmaspäeval UST, teisipäeval REL, kolmapäeval RIA, neljapäeval EOO, reedel ATI ja laupäeval IVS. Lahendaja ülesanne on neist ühenditest moodustada sõna, mis ongi auhinnamängu esimese osa vastuseks. Toodud näites oleks vastussõnaks RELATIIVSUSTEOORIA. Teise osa vastuseks on pühapäevase suurema, pildiga ristsõna lahenduslause. Iga mängus osaleja saab valida, kas osaleb mõlemas mängu osas või ainult ühes. Auhinnad on mõlemale mängu osale eraldi. Mõlema mänguosa auhinnaks on ristsõnakogumik "Krüptomaania 2" ja Postimehe meene. Lahendusi on võimalik saata kuni esmaspäevani, 12. septembrini kell 11:50. Samal päeval toimub auhinnavõitjate loosimine ning võitjate nimed avaldatakse pärast loosimist vastavas veebiartiklis. Võitjatele antakse teada meili teel, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad. Auhinnamängu nädalal on ristsõnade kommentaarid suletud. Veebiristsõnade auhinnamäng toimub iga kuu esimesel täisnädalal. Head lahendamist ja loosiõnne!
Postimehe ristsõna: 4. september 2016
Postimehe ristsõna: 3. september 2016
Postimehe ristsõna: 2. september 2016
Postimehe ristsõna: 1. september 2016
Postimehe ristsõna: 19. september 2016


description: Tänasel Euroopa Liidu üldasjade nõukogu istungil Brüsselis peeti esimene debatiring Euroopa Komisjoni 2017. aasta tööprogrammist ja arutati oktoobris toimuva Euroopa Ülemkogu päevakorda.

title: Maasikas: Eesti prioriteet Euroopa Komisjoni 2017. aasta tööprogrammis on digiturg

maintext:
Eestit kohtumisel esindanud eriesindaja Euroopa Liidu institutsioonide juures Matti Maasika sõnul kattuvad Euroopa Komisjoni 2017. aasta tööprogrammi prioriteedid suuresti Eesti omadega. «See on meie jaoks eriti oluline, kuna Eesti juhib oma eesistumisperioodil liikmesriikide vahelisi arutelusid komisjoni 2017 esitatavate eelnõude üle,» teatas Maasikas välisministeeriumi pressiteate vahendusel.
«Eesti jaoks on prioriteet digitaalse siseturu edasiarendamine ja seda valdkonda puudutavate õigusaktide võimalikult kiire menetlemine,» ütles Matti Maasikas. Eesti eriesindaja ELi institutsioonide juures rõhutas, et andmete vaba liikumine Euroopa Liidu tasandil on äärmiselt oluline. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb ELis kaotada põhjendamatud piirangud, juurutada nn andmete kaasomandiõigus ja rakendada töösse andmete ühekordse küsimise põhimõte kogu Euroopas.
Teiste oluliste teemadena, mida Eesti sooviks Euroopa Komisjoni tööprogrammis kindlasti lisaks näha tõi Matti Maasikas esile nii ELi ja NATO suhteid, sealhulgas hübriidohte ja küberjulgeolekut puudutava, Euroopa Liidu naabruspoliitika ning idapartnerluspoliitika tähtsuse kui ka ettevõtete ülepiirilise liikumise ja maanteetranspordi paketiga edasiliikumise.
Matti Maasika kinnitusel keskendub oktoobris toimuv Euroopa Ülemkogu rändeküsimustele ning kaubandustemaatikale. Kavas on ka arutelu Euroopa Liidu ja Venemaa suhete üle. «Meie huvi on senise Euroopa Liidu ühtse Vene-suunalise poliitika jätkamine,» ütles Maasikas. «Kursimuutuseks pole põhjust.» Maasika sõnul tuleb ELi Vene-suunalises poliitikas jätkuvalt joonduda käesoleva aasta märtsis välisministrite poolt kokku lepitud põhimõtetes. Need seavad suhete muutmise eeltingimuseks Minski lepete täieliku rakendamise, nähes samas ette vajadust toetada Venemaa kodanikuühiskonda ning teha valikuliselt koostööd valdkondades, kus ELil on ühine huvi.
Rääkides rändeküsimuste lahendamisest, rõhutas Matti Maasikas, et kõiki kohustusi tuleb võtta tõsiselt ja tagatud peab olema välispiiri turvalisus. Samuti on vajalik, et täidetaks Euroopa Liidu ja Türgi kokkulepet ning toimiks koostöö kolmandate riikidega.
Euroopa Komisjon tutvustas üldasjade nõukogule ka mitmeaastase finantsraamistiku (MFF- Multiannual Financial Framework) 2014-2020 vaheülevaadet.
Üldasjade nõukogu andis Euroopa Komisjonile ülesande koostada arvamus (avis) Bosnia ja Hertsegoviina liikmesustaotluse kohta. Bosnia ja Hertsegoviina esitas ELi liikmeks saamise taotluse 15. veebruaril 2016.


description: Keskerakonna homseks kavandatud volikogu koosolek lükkub kahe nädala võrra edasi.

title: Keskerakonna volikogu koosolek lükkub edasi

maintext:
Põhja-Tallinna linnaosavanema Raimond Kaljulaiu sõnul pole Edgar Savisaarele enam mõtet Keskerakonna auesimehe kohta pakkuda ja juriidilist positsiooni ning tervist arvestades ei peaks Savisaar kindlasti erakonna esimehena jätkama.
Savisaar: püütakse erakonda üle võtta. Noh, elementaarne
Keskerakonna esimees Edgar Savisaar tõdes neljapäeval meedia ees, et parteis toimuvat võimuvõitlust oli juba varem ette näha.
Keskerakonna juhatus vallandas Kesknädala peatoimetaja
Keskerakonna juhatus vallandas täna toimunud koosolekul Urmi Reinde partei vaateid tutvustava ajalehe Kesknädal peatoimetaja kohalt ja määrast uue peatoimetaja leidmiseni tema kohusetäitjaks lehes toimetajana töötava Indrek Veiseriku.
Mikser: Savisaarel oli võimalus väärikalt lahkuda
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juhatuse liikme Sven Mikseri sõnul ei tulnud Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare langus üleöö ning tal oli mitmeid võimalusi väärikalt lahkuda.
Savisaar sai kapolt kahtlustuse linna raha enda huvides kasutamises
Keskerakonna juht Edgar Savisaar käis täna kaitsepolitseis, kus sai kätte kahtlustuse Tallinna eelarvevahendite enda kasuks pööramises.
Yana Toom: Mailis Reps on väga halvasti kasvatatud naine
Keskerakonna juhatuse liige Yana Toom nentis usutluses venekeelsele Postimehele, et nii Savisaare kui ka Simsoni leer on süüdi parteis äsja uuesti lahvatanud konfliktis, ent rõhutas, et pearolli mängib siin vastaspoole solvavad sõnavõtud erakonna esimehe Edgar Savisaare suunas.
«Radar»: Savisaar on isolatsioonis, nõuandjad moonutavad infot
Kanal2 saade «Radar» jälgis kevadest saadik Keskerakonna sisetüli paisumist. Erakonna tippiliikmed räägivad saates avameelselt probleemidest partei juhtimises ja sellest, et Edgar Savisaare aeg hakkab otsa saama.
Kas Savisaare pooldajad võivad soojadest ametikohtadest ilma jääda?
Portaal rus.postimees.ee küsis kahelt Tallinna linnaosavanemalt, kuidas võib Edgar Savisaare kõrvaldamine mõjutada nende ametikohti.
Interaktiivne ülevaade: kes kuulub Keskerakonna võimuvõitluses Savisaare leeri
Postimees koostas graafikul ülevaate, kes kuulub praeguses Keskerakonna võimuvõitluses esimehe Edgar Savisaare ja kes tema vastaste leeri.
PÄEVAINTERVJUU Oudekki Loone: Keskerakonnas toimuv võib olla lavastus, Simson andis mulle hoiatuse
«Ega ma ju poliitikas ei oleks, kui ma sellistele pingetele vastu ei peaks,» tunnistas Postimehe stuudios Keskerakonna peasekretäri kohalt tagandatud Oudekki Loone. Segane olukord pakub parajal määral ka elevust.
Tallinna abilinnapead distantseerivad end Keskerakonna võimuvõitlusest
Tallinna abilinnapead ja linnaosavanemad tegid täna ühise avalduse.
Karilaid: Savisaarest võiks saada Keskerakonna auesimees
Keskerakonna juhatuse aseesimees Jaanus Karilaid leiab, et Edgar Savisaar võiks teha kokkuleppe Jüri Ratasega, et viimasest saaks erakonna uus esimees ja Savisaart näeb ta pigem erakonna auesimehena.
Juhtkiri: troonide mäng Keskerakonnas
«Et tu, Brute?» olid William Shakespeare’i näidendis «Julius Caesar» nimitegelasest Rooma riigimehe ja türanni viimased sõnad. Tegelikult ei tea keegi, mida Caesar enne surma ütles, kuid nähes, et vandenõulaste hulgas on mitu tema enda protežeed, sealhulgas Brutus, võinuks ta sel hetkel tõepoolest midagi sellist lausuda.
Lenk hurjutas kolleege härrasmehelikkuse puudumise pärast, Vitsut palus tema sõnavõtu pärast vabandust
Kirglikku sisevõitlust pidava Keskerakonna liige Heimar Lenk avaldas täna riigikogus muret härrasmehelikkuse kadumise üle Eesti poliitikast ja leidis, et erakondi ärastatakse tänapäeval samamoodi, nagu omal ajal ärastati kolhooside masina-traktorijaamu, tema järel riigikogus sõna võtnud keskerakondlane Toomas Vitsut palus kolleegidelt Lengi sõnavõtu pärast vabandust, teenides sellega välja aplausi.
Aab: Oudekki Loone varjas teadlikult garantiikirjade alusel Keskerakonna vastu esitatud nõuete olemasolu
Keskerakonna peasekretäri kohusetäitjaks nimetatud Jaak Aab saatis erakonnakaaslastele kirja, milles selgitas punkt punkti haaval, miks otsustas juhatus tagandada ametist endise peasekretäri Oudekki Loone.
Loone ei vaidlusta peasekretäri kohalt tagandamist
Keskerakonna juhatuse eilse otsusega partei peasekretäri kohalt tagandatud Oudekki Loone teatas, et tema kõrvaldamine «ei toimunud meie endi kokku lepitud reeglite järgi», kuid ei kavatse tagandamist siiski kohtus vaidlustada.
Kired Keskerakonna peakontoris: peasekretäri kohusetäitja otsis majast hindamisakti
Keskerakonna peakontoris hargnevad dramaatilised sündmused. Siseopositsioon üritab erakonnas võimu üle võtta.
Savisaar: Loone tagasikutsumise otsus on õigustühine
Keskerakonna esimees Edgar Savisaar on seisukohal, et juhatuse otsus kutsuda Oudekki Loone peasekretäri kohalt tagasi on partei põhikirja vastane. Jaanus Karilaid vaidleb erakonna esimehele vastu.
Keskerakonna juhatus otsustas Oudekki Loone peasekretäri ametist tagasi kutsuda
Keskerakonna juhatus vabastas täna garantiikirjaskandaali tõttu ametist peasekretär Oudekki Loone, samuti tegi juhatus ettepaneku korraldada 5. novembril erakorraline kongress, kus praeguse plaani kohaselt peaks esimeheks kandideerima Jüri Ratas.


description: Kommunikatsiooniekspert Ivo Rull arvab, et kui Kersti Kaljulaid saab järgmiseks presidendiks, peab ta alustama enese tutvustamisest Eesti rahvale, teiseks suureks küsimärgiks on aga see, kuidas Kaljulaid Eestit välissuhtluses esindab.

title: Kommunikatsiooniekspert Kaljulaiust: rahvale tundmatu inimene, kelle nimegagi eksitakse

maintext:
Rulli sõnul on Kaljulaid olnud tosin aastat Eesti esindaja Euroopa Kontrollikojas, kuid Eesti rahva jaoks on ta siiski üsna tundmatu. Mõned artiklid ja kommentaarid Eesti meedias, lisaks ülesastumised Kuku raadio saates «Eurominutid», ei ole kommunikatsioonieksperdi sõnul Kaljulaiale Eesti inimeste seas laiemat tuntust toonud.
«See on päris tõsine probleem tegelikult, et inimesed ei tea presidendikandidaati, ei oska temast midagi arvata, ja siis riigikogu vanematekogu julgustab, et tegemist on väga pädeva ja sümpaatse inimesega,» arutles Rull. «See võib vastata tõele, kuid ilmselt siiski ei oodatud sellist lahendust, et ettepanek presidendiks kandideerida tehakse päris tundmatule inimesele.»
Ta nentis, et on siiski oluline, et rahvas oma presidenti teaks. «Kui te lähete praegu ajakirjanikuna tänavale ja palute vastutulijatel meie võimaliku uue presidendi nime öelda, siis nad ilmselt eksivad, samamoodi nagu ajakirjanikudki, et kas ta oli nüüd Kaljurand, Kaljulaid, Karilaid või hoopis mingi neljas või viies variant,» rääkis Rull. «Kahju küll, aga see on esimene suurem koorem, mille Kaljulaid valituks osutumisel oma õlule saab, et ta peab kõigepealt oma vaateid ja tegemisi eeskätt tugevalt siseriiklikult tutvustama.»
Presidendi üheks oluliseks rolliks on ka välispoliitika, kuid Kaljulaiu töö Euroopa Kontrollikojas on Rulli sõnul olnud ikkagi spetsiifiline ametnikutöö ning pigem dokumendi- kui inimesekeskne. «Seega on ka välissuhtluses suured küsimärgid, kuivõrd osav ja n-ö leidlik, kiire ja taibukas Kaljulaid on või ei ole - me ei tea seda tegelikult.»
Rull lisas, et kui Kaljulaid presidendiks saab, tuleb tal esmalt kiiresti oma meeskond kokku panna. «Sellest, keda ta oma nõunikeks valib, hakkab järgmisel viiel aastal ka väga oluliselt tema käekäik sõltuma.»
Loe lähemalt:
Kommunikatsioonieksperdi hinnangul oleks võinud riigikogu vanematekogu kaaluda ka mõnda kultuuritegelast, kirjanikku, heliloojat, kunstnikku, akadeemikut. «Sellest on kahju jah,» nentis Rull, «Kaljulaid on olnud küll kõrge ametnik nii Eestis kui ka Euroopa Liidus ja paljudel juhtivatel kohtadel, kuid tema poliitiline kogemus on väga põgus. Praeguses olukorras oleks võinud valida siis juba poliitiliselt sama kogenematu, kuid rahvale tuntuma, teatud sümboolse kuvandiga autoriteetse tegelase».
Senistele presidendivalimistele tagasi vaadates tõdes Rull, et valimised läksid luhta kahe suure erakonna, Reformierakonna ja Keskerakonna, sisemiste valuolude tõttu. «Erinevad leerid ei suutnud omavahel kokku leppida ja läksid lõpuks oma kandidaatidega valimiskokku välja, mille tulemusel muutusid mingid hääled valgeteks sedeliteks ja mistõttu oleme täna seisus, kus lepitakse kõige vähem vastuolus ja kõige vähem küsimusi tekitava persooni peale kokku.»
Ta lisas, et küllap on valimiskokku välja jõudnud, kuid seal valituks mitte osutunud presidendikandidaadid pettunud ja kurnatud, ent tupikusse jõudmise järel on siiski puhtalt lehelt alustamine peaaegu et ainuvõimalus. Samas oleme Rulli sõnul jõudnud paradoksini, kus suur üldrahvalik valimiskampaania ei viinud mitte kuhugi ja väga kitsas ringis tehtav otsus viib tõenäoliselt kõigest nädalaga presidendi valimiseni. «Seda vastuolu ei suudaks leevendada ilmselt ükski persoon ja see jääb nüüd presidendiks valitava inimese taagaks kuni tema ametiaja lõpuni. Uus president peab tõestama, et ta oleks olnud väärikas valik ka siis, kui ta oleks kandideerinud riigikogus või valimiskogus.»
Kersti Kaljulaid. Foto: Liis Treimann
Eile tegi riigikogu vanematekogu Kersti Kaljulaiule ettepaneku kandideerida presidendiks. Praeguseks on riigikogu fraktsioonide liidrid Kaljulaiu kandidatuurile riigipea ametikohale toetust avaldanud, vaid Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) on tunnistanud, et osades küsimustes on neil Kaljulaiuga olulised eriarvamused.
Vabariigi valimiskomisjoni teatel on riigikogu liikmetel presidendikandidaadi ülesseadmiseks aega homme hommikust kuni laupäeva õhtuni. Riigikogus algab presidendivalimiste hääletusvoor esmaspäeval kell 13.


description: Nüüdseks on selge, et Ühtne Venemaa on taganud endale 450-kohalises riigiduumas üle 300 koha ja ülejäänud mandaadid jagunevad seniste koalitsiooniparteide vahel. Parlamendivälised erakonnad pole aga viieprotsendilist valimiskünnist ületada suutnud. Palusime valimiste käiku kommenteerida Eesti Välispoliitika Instituudi ekspert Karmo Tüüril.

title: Karmo Tüür: Illusioon vabadest valimistest ongi vaid illusioon

maintext:
Riigiduuma valimiste osalusprotsent oli viimastel andmetel 47,91. Karmo Tüür sõnas, et pretsedenditult madal valimisaktiivsus on äärmiselt kõnekas. «Kui varasemad analoogsed valimised on valimisurnide juurde toonud 55-64 protsenti valijatest (1989. aastal koguni 77 protsenti), siis seekord vaevus esmaste tulemuste järgi valima tulema umbes 48% valijatest.»
Kuigi Vene opositsiooni esindajad toonitasid eelnevalt, et nendel valimistel ei ole oodata protesti märgiks hääletamata jätmist ja paljud «kadunud häältest» tulevad ilmselt just neile, siis tegelikkuses kordus sama stsenaarium nagu eelmine kord.
«See on ilmekas tõestus parlamendi rolli marginaliseerumisest kaasaegsel Venemaal,» sõnas Tüür. «Kui eelmiste valimiste eel oli õhus ootusi muudatusteks, siis seekord oli olukord pigem vastupidine. Kandidaadid kurtsid valijaskonna apaatsuse üle, kuid enamik neist ei suutnud ka ise midagi säravat välja pakkuda.»
Enne valimisi oli juttu sellest, et Kreml üritab näidata, et valimised on ausad ning selle rõhutamiseks määrati valimiskomisjoni juhiks inimõiguslane Ella Pamfilova. Kuid juba eile õhtul ilmnes teateid mitmetest rikkumistest.
«Illusioon vabadest valimistest ongi paraku vaid paljas illusioon,» nentis Tüür. «Jah, valimistele lubati rohkem erakondi kui eelmisel korral, kuid 1990tel oli pilt veelgi kirjum. Valimisnimekirjad pidid läbima kooskõlastamise presidendi administratsioonis ning selle reegli rikkumisel karistati eksinuid (nt Pensionäride partei juht kaotas oma koha). Nimekirjadest kõrvaldati mitte ainult «valesti mõtlejaid», vaid ka lihtsalt ebasoosingusse sattunud nimesid.»
Lisaks kasutati seekordsetel valimistel uut häältejagamise süsteemi, mille alusel pooled saadikukohad selgitatakse välja parteinimekirjade alusel ning pooled valitakse ühemandaadilistes valimisringkondades.
Karmo Tüüri väitel võimaldas valimissüsteemi tagasipööramine 2003. aasta mängureeglite ehk kaheosalise valimise juurde tagada võimuparteil nn konstitutsioonilise enamuse, sest ühemandaadilistes ringkondades on praegustes oludes tulemusi hõlpsamgi kontrollida.
Valimiste mõju Eestile ta siiski oluliseks ei pea.
«Küsimus duumavalimiste tulemuse mõjust Eestile on üsnagi vähe relevantne. Duuma ei määra Venemaa välispoliitikat. Kaudne mõju on ehk ainult valimiste eel ja ajal tehtud töö siinse elektoraadiga ehk Venemaa kodanikega Eestis, kuid suurt pilti ei muuda seegi,» nentis ta.


description: Savisaare leeri kuuluva Keskerakonna Tartumaa piirkonna juhi Peeter Ernitsa sõnul peaks novembri alguses kokku kutsutud kongressile kutsuma kõiki partei liikmeid, et nad saaksid erakonda tabanud kriitilises olukorras oma arvamuse välja öelda.

title: Savisaare leer tahaks kongressi asemel korraldada kärajaid

maintext:
«Keskerakond on kriitilises olukorras, kuigi paljud juhtpoliitikud meie parteist üritavad jätta sellist muljet, et maja ei põle ja oht erakonna lagunemisel kaheks ei eksisteeri. Mina, nähes seda kõike lähedalt ja seest, väidan, et selline oht on väga suur,» rääkis Ernits. Seetõttu tulekski tema sõnul kongressi asemel korraldada kärajad, kuhu oleksid kutsutud kõik erakonna liikmed.
«Erakond on ka ju kogukond. Ja nii, nagu vanad eestlased arutasid kärajatel kogukonna muresid, peaksime ka meie nõnda talitama. Sellises eksistentsiaalses olukorras nagu meil tuleb selgeks teha, mida arvavad erakonna lihtliikmed, mitte aga eliit. Neile tuleb anda võimalus. Siin ei ole midagi unikaalset,» märkis ta.
Uudis on täiendamisel!


description: Omaaegne Põhiseaduse Assamblee liige Liia Hänni leiab Saarte Häälele antud arvamusloos, et kui uus president Eestile lõpuks valitud saab, peaks ta algatama arutelu põhiseaduse muutmise ja presidendi otsevalimiste üle. «Presidendivalimise kord vajab remonti,» usub Hänni.

title: Liia Hänni Saarte Häälele: presidendivalimise kord vajab remonti

maintext:
Hänni sõnul annab valimiskogu läbikukkumine põhjuse arutada, milliseid muudatusi põhiseaduses presidendi valimise korras teha.
«Põhiseaduse muutmine on olnud jutuks, aga seda pole tõsiselt ette võetud. Leian, et arutelu sellel teemal võiks algatada uus president, kuna kõik arutelud, mis on varem ühe või teise erakonna initsiatiivil toimunud, ei ole kuhugi välja jõudnud. Põhiseaduse muutmiseks on ju vaja laiapõhjalist üksmeelt,» leiab Hänni.
«Meil tuleb paratamatult rääkida ka otsevalimise võimalusest, need asjad uuesti läbi arutada.»
Hänni meenutas, et assamblees oli kõige raskemaid teemasid, milles üksmeelele jõuda, just presidendivalimisega seonduv. «Tuleb tunnistada, et meil jäi aega lihtsalt väheks, et arutada läbi kõik need, meile tollal teoreetilisena tundunud võimalused, mis elu veerand sajandit hiljem on meie ette toonud. Presidendivalimise kord vajab remonti, see on aja nõue.»
Hänni sõnul saab seekordset presidendivalimise kampaaniat võrrelda otsevalimise kampaaniaga, mille käigus räägiti lahti mitmed Eesti jaoks väga olulised teemad. «Mis oli loomulikult positiivne. Sellele tuginedes arvan, et me ei peaks kartma ka arutelu otsevalimise üle.»
Muidugi on otsevalimisel alati oma riskid, nendib Hänni. «25 aastat tagasi, kui põhiseadust kirjutasime, nägime neid riske ja selle tõttu eelistasime kaudset valimist. Olukord Eestis on aga väga palju muutunud. Kui me nüüd endale otsa vaadates ja Eesti tugevust hinnates leiame, et neid ohte praegu sellisel kujul enam ei ole, miks mitte siis presidenti otse valida.»
Valik olgu teadlik
Otsus president otse valida ei ole siiski lihtne – et tahame ja teemegi nii. Peame vaatama otsa sellistele ohtudele nagu suure raha mõju võimalikule valimiskampaaniale, lubadused, mida president oma põhiseaduslikus rollis täita ei suuda. Kõik need teemad tuleb enne riski võtmist mustvalgel läbi arutada, rõhutab Hänni.
«Siin ei saa olla ainuke argument «aga rahvas tahab». Sest ka rahvale peavad need uued riskid olema teadvustatud, see valik peab olema teadlik valik. Peame olema veendunud, et otsevalimised meie demokraatlikku süsteemi ei kõiguta, ja ette nägema, mis võib juhtuda.»
Hänni rõhutab, et maailm pakub väga erinevaid näiteid, kuidas otsevalimistega võib rahva veelgi rohkem lõhestada, või kuidas otsevalimine võib ebaõnnestuda nii, et pärast tuleb president tagasi kutsuda, nagu juhtus Leedus. «Meil peab silme ees olema kogu see kirju ja mitmekesine pilt.»
Hänni sõnul loodab ta praegu, et erakonnad suudavad nüüd omavahel kokku leppida ning saame presidendiks auväärse inimese, kes suudab Eesti ühiskonnas tekkinud lõhed ja poliitilised erimeelsused ületada.


description: Möödunud neljapäeval Tallinna lahel toimunud merepääste koolituse käigus viga saanud kolm päästjat olid paadis, mis kukkus laineharjalt mitme meetri kõrguselt.

title: Tallinna lahel viga saanud päästjate paat kukkus mitme meetri kõrguselt

maintext:
Reval merekoolilt tellitud esimese astme merepäästekoolituse käigus sõitis paat instruktorite juhtimisel koos koolitatavatega suure laeva ahtrilainesse, et ekstreemsetes tingimustes tegutsemist harjutada. Selle tegevuse käigus kukkus paat laineharjalt alla mitme meetri kõrguselt ning paadis viibinud päästjad kukkusid paadi sees ja said viga.
Viga saanud kaks päästjat töötab Lääne päästekeskuses Nõva komandos ning üks Ida päästekeskuses Kunda komandos.
Päästeamet jagas juhtunu kohta oma töötajatele infot juhtunu kohta täna.
«Kuna tegemist on tellitud koolitusega, siis info liikumine õnnetusest oli viivitusega ning päästeamet sai adekvaatse pildi toimunust alles esmaspäeval. Sellest tulenevalt ka meiepoolne tavapäratult hiline kommunikatsioon nii avalikus meedias kui ka siseselt,» seisab täna päästeametitöötajatele saadetud selgutuses juhtunu kohta.


description: Politsei palub inimeste abi leidmaks 80-aastast Alexandrat, kelle kadumise avastas pereliige 24. septembril.

title: Politsei palub abi laupäevast kadunud Alexandra leidmisel

maintext:
Viimati suhtlesid lähedased naisega 22. septembril. 24. septembril avastas pereliige, et Alexandrat ei ole tema elukohas Tallinnas Vilde teel ning tema asukoht on seni teadmata. Naisel ei ole kaasas mobiiltelefoni ning tal võib olla probleeme mäluga.
Info naise kadumisest on edastatud kõikidele Harjumaa patrullidele. Politseinikud on praeguseks kontrollinud Alexandra kodukanti ja suhelnud tema lähedastega.
Naine on ka varem kodust lahkunud ja siis on ta leitud Harjumaalt erinevatest piirkondadest.
Alexandra on 166 cm pikk ja kõhna kehaehitusega. Tal on lühikesed hallid juuksed. Viimati kandis naine seljas rohelist värvi pikemat jopet ja jalas talvesaapaid.
Politsei palub kõigil, kes on fotol kujutatud naist näinud, anda sellest teada hädaabinumbril 112 või telefoninumbril 612 5710.


description: Keskerakonna peasekretäri Oudekki Loone sõnul kinnitas OÜ Midfield omanik Paavo Pettai veel hiljuti, et tal ei ole garantiikirju plaanis võlgade katteks kasutada. «Ma ei oska öelda, mis temaga juhtus. Olen hämmastunud ja väga kurb.»

title: Loone ei tea, mis Paavo Pettaiga juhtus: olen hämmastunud ja kurb

maintext:
Loone väitis, et temani jõudis täna hommikul OÜ Midfieldi hagi 730 000 euro suuruse nõudega. «Eile ma sain tutvuda Harju maakohtu määrusega, millega rahuldati arbitraažikohtusse esitatud hagi tagamise taotlus tänu sellele, et üks meie juhatuse liige Taavi Aas selle registrist võttis. Niisugune määrus oli minu jaoks üllatus,» väitis Loone.
Pettai on Keskerakonna poole nõudega pöördunud väidetavalt juba juuli lõpus.
Garantiikirjade avalikuks tulemisel rääkisid keskerakondlased esialgu, et ühe garantiikirjaga võtab Keskerakond kohustusi 460 000 euro eest, teisega 230 000 euro eest. Loone kinnitab nüüd, et garantiikirjade koguväärtus on olnud hoopis 730 000 eurot – ühe väärtus 460 000, teise oma 270 000 eurot.
Loone ei ole pärast hagi esitamist Paavo Pettaiga suhelnud. Ka ei vasta Pettai ajakirjanike päringutele. Küll aga on Loone enda kinnitusel varem Pettaiga pidevalt kontaktis olnud, tema sõnul on Midfield viimase hetkeni kinnitanud, et ei ole garantiikirju kellelegi võlgade katteks edasi andnud. «Ma ei oska öelda, kas ta on mulle valetanud või mis sellega on,» rääkis Loone.
«Suhtlesime mitmeid kordi, istusime laua taga ja mul oli mulje, et mul on senise hea koostööpartneriga mõistlikud suhted. Ma ei oska öelda, mis temaga juhtus. Ma olen väga hämmastunud ja väga kurb sellise käitumise üle. Oskan hetkel käsi laiutada – meie usaldame oma partnereid ja eeldame, et ka meid usaldatakse. Mul on kahju, et meie partner on nii käitunud,» rääkis Keskerakonna peasekretär. «Loomulikult nõudel puudub igasugune alus,» lisas ta.
Kohus seadis Keskerakonna Toompeal asuvale peakontorile Paavo Pettai firmale OÜ Midfield antud garantiikirjade katteks hüpoteegi.
Harju maakohtu 15. septembri määrusega rahuldati Midfield OÜ arbitraažkohtusse esitatud hagi tagamise taotlus. Hagi tagamiseks on kohus nõustunud seadma Toom-Rüütli 3/5 kinnistutele hüpoteegid kogusummas 800 680 eurot.
«Soovitan hüpoteegi pärast mitte väga muretseda – sisulist otsust ei ole tehtud, arbritaaži arutelud seisavad alles ees, siis selgub nõude saatus. Meie hinnangul nõudel puudub alus. Hüpoteek kohtuhagi tagamiseks on menetlustehniline asi, neid on ennegi olnud, kuigi me leiame, et see on ebamõistlik ja vaidlustame selle. Loomulikult me kaitseme oma õigusi,» ütles Loone.


description: Ettevõtja Indrek Neivelt leiab, et pensioniea küsimusest tähtsam on see, et Eesti inimestelt korjatakse aastas üle 200 miljoni kokku, kuid see raha investeeritakse Eestist välja.

title: Neivelt peab pensionieast tähtsamaks fondide rahapaigutuste ümbervaatamist

maintext:
Indrek Neivelt ütleb, et suurt pilti vaadates tuleks tegeleda just pensionifondidega, vahendas ERRi portaal uudistesaadet «Aktuaalne kaamera».
«Me korjame raha kokku ja 200 miljonit on tegelikult väga suur eksport, mida me peame tegema, et see 200 miljonit siia tagasi teenida,» ütles Neivelt. «EAS, mis kulutab umbes 10 miljonit, kui ma õigesti mäletan, teeb suuri pingutusi, et aastas 30-50 miljonit tagasi tuua ja siis nemad lihtsalt kannavad 200 miljonit välja ja see on täiesti aktsepteeritud meie riigis,» oli Neivelt kriitiline.
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna on samuti pensionifondide teema lauale pannud. «Kui need fondid pikaajalist tootlust ei näita ja nende haldamine on väga kulukas, peame tõstatama väga tõsise küsimuse, et kas meil on mõtet panustada ka riigi poolt maksumaksja raha nende välismaa pankade fondidesse.»
«Üks väike ambitsioon on see, et me ütleme, et me lihtsalt hoiustame raha kindlas kohas, sest me teame, et inimesed ise ei taha väga säästa, et see raha oleks olemas, siis kui inimesed pensionile lähevad, aga see ei ole minu arvates piisav ambitsioon,» lisas Tsahkna.


description: Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) presidendikandidaat Allar Jõks väitis ETV saates «Ringvaade», et tal on tema kandidatuuri esitamiseks valijakogus hääled kuhjaga koos.

title: Jõks: mul on üle 40 allkirja koos

maintext:
Ehkki presidendikandidaadi ülesseadmiseks piisab vähemalt 21 valijamehe allkirjast, väitis Allar Jõks, et tal on koos üle 40 allkirja ning ta ei usu, et ta häältesaak üle 50 ei küündi, vahendas ERRi uudisteportaal.
Jõks meenutas, et analüütikud hindasid suurimaks kaotajaks enne riigikogu hääletusvooru just teda, kuigi ta sai tegelikult ainsana vähemalt kolmelt erakonnalt hääli, kogudes riigikogu esimeses hääletusvoorus kokku 25 häält. Jõks usub, et nii mõnigi Reformierakonna või Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige võib valimiskogus hoopis tema poolt hääletada.
Teistest presidendikandidaatidest peab Jõks tugevaimaks konkurendiks Mailis Repsi, kes on samuti palju mööda Eestimaad oma kampaaniat tehes ringi sõitnud.


description: Südaööl lõppes avalduste esitamise tähtaeg kultuurkapitali (kulka) uue juhataja ametikohale kandideerimiseks, kokku laekus 24 sooviavaldust.

title: Kulka juhiks soovib teiselgi katsel saada 24 inimest

maintext:
Kultuurkapitali kommunikatsioonispetsialisti Piret Maiberg ütles ERRi uudisteportaalile, et kõik taotlused kvalifitseerusid dokumendivoorus. Nüüd valib nõukogu välja kandidaadid, kes kutsutakse 5. oktoobril toimuvasse vestlusvooru.
«Täpselt ei tea, mitu vestlusvooru tuleb. 30. septembril on nõukogu koosolek, kus nad otsustavad ära, millised kandidaadid kutsutakse vestlusele,» lausus ta.
Kulka juhi leidmiseks kuulutati välja uus konkurss, kuna nõukogul ei õnnestunud esimese korraga sobivat kandidaati leida. Kultuuriminister Indrek Saar ütles augusti lõpus, et nõukogul ei õnnestunud leida sajaprotsendilist ühisosa nõukogu nägemuse ja kandidaatide poolt pakutu vahel.
Eelmisel korral esitas avalduse kultuurkapitali juhataja ametikohale samuti 24 inimest, kellest vestlusvooru kutsuti viis. Nende seas oli ka Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) juhatuse esimees Margus Allikmaa, kes aga hiljem kinnitas, et ta ei kavatse uuesti kandideerida.
Uus kulka juht alustab tööd 1. novembril. Senise juhi Olavi Laido ametiaeg saab läbi oktoobri lõpus.


description: Maadluses hakkasid pärast Rio olümpiamänge üsna märkamatult kehtima uued reeglid. Eesti viimaste aastakümnete edukaim Kreeka-Rooma maadleja Heiki Nabi sai need möödunud nädalavahetusel omal nahal järele proovida, ja tegi seda edukalt. Kõik klappis ja nii krooniti kaprali auastmes Nabi Makedoonias sõjaväelaste maailmameistriks.

title: Heiki Nabi uutest reeglitest: muutused sobivad mulle

maintext:
Šokk pöördus muinasjutuks ja lootus elab
Keegi poleks osanud uneski näha, et meie võrkpallikoondise edasipääs ripub enne viimast EM-valikturniiri teise ringi kohtumist juuksekarva otsas. Esimene šokk tabas nii mängijaid, treenereid kui fänne juba F-alagrupi esimesel turniiril Rumeenias Craiovas, kui valiksarja avamängus saadi tšehhidelt mannetu 0:3 kaotus.


description: Tänases ETV saates «Pealtnägija» tuleb juttu ebatavalisest heategevusprojektist, kus puutusid kokku Eesti poiss ja maailma üks kuulsaim tennisestaar Roger Federer. 11-aastane Samuel on tubli tennisepoiss, aga põeb samal ajal hemofiiliat. Samueli rõõmustamiseks otsustas fond Minu Unistuste Päev viia ellu tema suurimad soovid.

title: Tänases "Pealtnägijas": kas Roger Federer täitis 11-aastase Eesti poisi unistuse?

maintext:
Vormelijumal sunnitakse lahkuma
Diktaatori taandumine tähendab alati pöördelist ja huvitavat aega. Vormel-1 ja 85-aastase Bernie Ecclestone’i vahele on juba aastakümneid tõmmatud võrdusmärki, kuid nüüd viitab kõik sellele, et karismaatiline juht peab viimaks lahkuma. Arvatakse, et ühtaegu vihatud ja armastatud vanahärra võib areenilt kaduda juba selle hooaja lõpus.


description: Singapuri vormel-1 etapil võidutsenud Nico Rosberg pahandas sõidu ajal enda meeskonnaga, kui viimased üritasid teda teavitada lähenevast Daniel Ricciardost.

title: Võidumees Rosberg pahandas sõidu ajal Mercedese meeskonnaga

maintext:
«Lõpetage, lõpetage, lõpetage mulle selle ütlemine,» nähvas Rosberg oma tiimile seepeale.
Kui Rosberg alustas võistlust esimeselt positsioonilt ja tema esikoht ei sattunud kordagi justkui ohtu, siis Ricciardo boksipeatus võistluse lõppfaasis osutus taktikaliselt õigeks ja viimastel ringidel lähenes ta Rosbergile jõudsalt. Lõpuks edestas Rosberg austraallast ainult 0,488 sekundiga.
«Teadsime, et asjad lähevad lõpuks pingeliseks. Oleme aga väga õnnelikud. Kogu masin oli võistluse lõpus viidud juba viimase piirini,» teatas Rosberg pärast võistlust poodiumiintervjuus.
«Ma ei kavatse siin pettunult seista. Andsime lõpus tugeva lahingu ning jäime võitjast maha ainult poole sekundiga,» lisas teisena üle finišijoone tulnud Ricciardo.


description: Brasiilia jalgpallilegend Ronaldinho kuulub paljude arvates kindlasti läbi aegade parimate mängumeeste sekka. Sama legendaarsed on aga olnud ka mehe trenniharjumised.

title: Ronaldinho käis nädalas ainult korra trennis ja siis ka magas

maintext:
PSG ridades Ronaldinho klubikaaslaseks olnud Jerome Leroy rääkis nüüd, et brasiillane käis omal ajal trennis ainult ühel korral nädalas, vahendab Metro.
«Nädala sees ei treeninud Ronaldinho kordagi. Ta tuli reedel kohale, et pidada laupäevane mäng,» meenutas Leroy. «Arvan, et ta üritas jäljendada kaasmaalast Romariot. Ta käis iga õhtu pidutsemas.»
Ronaldinho kuulus PSG ridadesse aastatel 2001 kuni 2003. Seejärel siirdus ta 30 miljoni euro eest FC Barcelonasse.
«Talendikad mehed kipuvad teinekord olema laisad,» sõnas Leroy. «Ta tuli kohale tavaliselt päikeseprillid ees. Ta vahetas riides ning läks massaažilauale magama.»
36-aastane Ronaldinho on praegu klubita, kuid oma karjääri ei ole ta lõppenuks kuulutanud.


description: Pühapäeval Tokyos toimunud Rizin 2 võitlusõhtul MMA-ringis Barutole kaotanud jaapanlane Kazuyuki Fujita teatas, et lõpetab enda sportlaskarjääri.

title: Barutole kaotanud MMA-võitleja lõpetas karjääri

maintext:
Eelmisel aastal ootamatult MMAga tegelema hakanud endise sumomaadleja Baruto uus karjäär on läinud hoogsalt käima. Mehe enda sõnul on ta siiski amatöör ning mingist profivõitlejast ei saa tema puhul rääkida. Ringis läheb ta aga vastamisi ala tõeliste legendidega ning tema viimasele matšile elas kaasa üle kümne miljoni inimese. Viimatine võit 45-aastase jaapanlase Kazuyuki Fujita üle tuli aga oma hinnaga, kui õmblemist vajasid eestlase lõug ja kulm ning lisaks tuli kipsi panna parem käsi.
Baruto alistas karjääri teises MMA-matšis kogenud jaapanlase
Endine sumomaadleja Kaido Höövelson ehk Baruto pidas täna oma karjääri teise MMA-matši, kohtudes Tokyos Saitama Super Arenal peetaval Rizin 2 üritusel jaapanlase Kazuyuki Fujitaga. Kahe viieminutilise raundi järel kuulutasid kohtunikud ühehäälselt võitjaks Baruto. Esimeses raundis surus ilmselget kaalueelist omanud Baruto Fujita nurka ja üritas teda jalalöökidega pikali saada, kuid see ei õnnestunud ja kohtunik lahutas mehed. Raundi keskel pääses Fujita veel korra Baruto haardest ning suutis seejärel korra ise Barutot vasaksirgega tabada, kuid ei suutnud sellele haaki lisada. Raundi lõpus hakkas eestlane ilmselgelt väsima, ent ka 45-aastane Fujita ei suutnud seda ära kasutada. Teise raundi alguses tabas aktiivsemalt alustanud Fujita eestlast parema silma kohale ja lõi vere lahti, raundi keskel suutis Baruto aga jaapanlase köitesse suruda ning teda vasaku käe ja põlvelöökidega väsitada. See pööras teisegi raundi Baruto kasuks ja kohtunikud kuulutasid eestlase ühehäälselt võitjaks. Matši järe tänas eestlane jaapani keeles fänne toetuse eest ja palus järgmiseski matšis tema poolt olla. Baruto järgmine matš peaks Rizini sarjas toimuma 29. detsembril, kui peetakse turniiri veerandfinaalid.


description: Täna toimusid Tartus Tähtvere Spordipargis 19. Tartu Rattamaratoni lastesõidud, mis tõid esialgsetel andmetel kokku 2556 ratturit. Tegemist oli lastele mõeldud Tartu Maratoni Mini Kuubiku spordisarja viienda etapiga.

title: Laste spordisarja viies etapp tõi kokku kaks ja pool tuhat ratturit

maintext:
Toimusid TILLUsõidud kuni 8-aastastele, rajapikkustega 400, 700 meetrit ning 1 kilomeeter, kus osales ühtekokku 1800 pisikest ratturit. MINImaratoni 5,1 kilomeetri pikkusel distantsil osales 756 noort spordihuvilist. Rajad kulgesid Tähtvere Spordipargis ning Dendropargi radadel.
«Suure tõenäosusega saame uuel aastal pakkuda lastele veidi uuenenud kujul radasid, sest dendropargis käivad arendused, et radade valikut suurendada,» sõnas Tähtvere Puhkepargi juhatuse liige Marti Viilu. «Juba tänavu tegime väikese muudatuse 5,1 kilomeetri pikkusele rajale, kui lapsed said sõita mööda metsavahelist rada, mitte üle kitsa silla jõe ääres.»
«Tartu Maratoni lasteüritused on ikka traditsiooniliselt Tähtvere spordipargis toimunud ning nii see kindlasti edaspidi ka jääb,» lisas Viilu. «See on väga tore, et nii palju inimesi siin käib. Seda rohkem leiavad inimesed ka selle kompleksi ning tulevad siia sportima ka ürituseväliselt.»
Järgmine ning ühtlasi ka viimane Tartu Maratoni Mini Kuubiku etapp toimub 1. oktoobril 5. Tartu Linnamaratoni raames. Sarja läbimiseks tuleb lastel läbida võimalikust kuuest üritusest neli. Lisaks kuuluvad sarja Tartu Maratoni, Tartu Jooksumaratoni, Tartu Rattaralli, Tartu Rulluisumaratoni ning Tartu Linnamaratoni lasteüritused.
Homme, 18. septembril sõidetakse 19. Tartu Rattamaratoni põhidistantsid - 89 ning 40 kilomeetrit Otepäält Elvasse.


description: Eesti koondise ja Poola hetke kõrgliiga liidri Bialystoki Jagiellonia poolkaitsja Konstantin Vassiljevi teekond Poola karikavõistlustel sai eile lõpu.

title: Vassiljevi ja Jagiellonia teekond karikasarjas sai otsa

maintext:
Noored lootused saavad Saaremaal suure võimaluse
Saaremaa rallile on sõitjate ja fännide hulgas kuulunud alati eriline koht. Harvad pole juhud, kui hooaja lõppakordiks oleval kihutamisel mängitakse välja koduste meistrivõistluste otsustavad punktid. Lisaks eriline aura ja omapäraselt salakavalad teed. Tänavu on aga rallil veel üks lisaväärtus: Eesti omad nooremapoolsed tippsõitjad toovad rajale koguni kolm R5-tüüpi masinat.


description:
Rumeenias Craiovas peetud 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste valikmängude F-alagrupi esimene turniir lõppes eestlastele kahe võidu ja ühe kaotusega. Mängud läksid raskemast raskemalt, mängijad tunnistasid, et väga pikalt koos Poolas laagris viibimine on veidi vaimu nüristanud ning pusle veel väga hästi kokku ei klapi.

Kuigi avamängus tšehhidelt saadud 0:3 koslep jäi ainsaks ja kaks järgmist mängu Rumeenia ja Makedooniaga suudeti võita (vastavalt 3:1 ja 3:2 – M. G.), tuli kõik väga raskelt.  Rumeenlasest peatreener Gheorghe Creţu oli mõlemas mängus tõmmanud kaardipakist  mitu jokkerit.

Toome siinkohal esile mõned punktid, mis lõppenud mängudest silma hakkasid, ja võtame enne reedel algavat teist turniiri hetkeolukorra kokku.

title: Ülevaade võrkpallikoondisest: jokkerid, poolik pusle ja tüdimus kaaslastest


description: Rio olümpiamängudel tirisid Mongoolia maadlustreenerid Tserenbaatar Tsogbayar ja Byambarinchen Bayaraa endal riided seljast, kui nad ei olnud rahul kohtunike otsusega. Nüüd määrati meestele selle teguviisi eest kolme aasta pikkune treenerina tegutsemise keeld.

title: Rios protestiks striptiisi teinud maadlustreenerid said karmilt karistada

maintext:
Rio olümpial oli Mongoolia maadleja Mandakhnaran Ganzorig kuni 65 kg kaaluvate meeste pronksiheitlusest juba võitjana väljumas, kuid ta otsustas viimastel sekunditel juubeldama hakata ja seega määrasid kohtunikud Ganzorigile hoiatuse. Tema vastane Ikhtiyor Navruzov (Usbekistan) sai seega punkti juurde ja nii kuulutati võitjaks hoopis usbekk, kirjutab The Guardian.
Ganzorigi treenerite hinnangul oli tegemist aga räige ülekohtuga ja nii otsustasid nad protesti märgiks maadlusmatile tormata ja end sisuliselt paljaks koorida. Edu see loomulikult ei toonud ja Ganzorig pronksile ei tõusnud.
Mongooloa Maadlusliidule saadetud kirja kohaselt määras Rahvsuvaheline Maadlusliit nüüd Tserenbaatar Tsogbayarile ja Byambarinchen Bayaraale kõikidel rahvusvahelistel võistlustel osalemise keelu kuni 2019. aasta augustini. Lisaks määrati Mongoolia alaliidule umbes 45 000 euro suurune trahv.


description: Tartu Ülikooli korvpallimeeskond avaldas enda Facebooki lehel nimekirja mängijatest, kellega minnakse vastu algavale hooajale. Võistkonnas on kolm välismängijat, seega on loobutud testimisel olnud ameeriklasest tagamängijast Travon Bakerist.

title: Tartu Ülikooli kossutiim loobus ameeriklasest, Kriisa poeg tiimis

maintext:
Välismaalastest on tiimis ameeriklased Mandell Thomas ja Venky Jois. Lisaks on meeskonnas ka leedulane Dominykas Milka.
Kogenud Eesti mängijatest on võistkonnas jätkamas Janar Talts, Tanel Sokk ja Gert Dorbek.
Esindustiimi nimekirjas on kokku 15 mängijat ning nende seas on ka pikaaegse Eesti koondislase Valmo Kriisa 15-aastane poeg Kerr Kriisa. Noortest mängumeestest on uutena koosseisus veel Joonas Jürgenstein ja Hendrik Eelmäe.


description: Red Bulli piloot Daniel Ricciardo kiitis oma tiimikaaslast Max Verstappenit, sõnades, et temalt on palju õppida.

title: Ricciardo: Max põleb energiast

maintext:
«Max on noor ning ta põleb energiast. Ütleme nii, et tal on huvitav sõidutehnika, selline, mida nooremad sõitjad kasutavad. See on väga lahe. Mulle meeldiks olla tiimikaaslane nii paljudele sõitjatele kui võimalik. Sebastian Vettelilt õppisin näiteks, kuidas ta meeskonnaga suhtles. Kaaslastelt õppimine muudab mind paremaks sõitjaks,» rääkis Ricciardo.
«Max saab praegu väga palju tähelepanu, kuna ta on noorim F1 sõitja ning ta on võitja. Minult küsitakse tema kohta palju, kuid mind see ei häiri. Tema jaoks võib tähelepanu pingeid tekitada, kuid mina jätkan oma asja ajamist. Tean, et ta on väga talendikas.»


description: Eesti jalgpalli kõrgliigas alistas Nõmme Kalju täna võõrsil 5:1 Pärnu Linnameeskonna.

title: Nõmme Kalju võitis võõrsil kindlalt Pärnu Linnameeskonda

maintext:
Suur kuuik ja kaks kodutut musta hobust
Pärast 12-aastast vaheaega taas toimuv jäähoki maailma karikaturniir on oma koosseisult tugevaim võistlus, mis viimastel aastakümnetel korraldatud. Alustades sellest, et nn suur kuuik – Kanada, USA, Venemaa, Tšehhi, Rootsi, Soome – on moodustanud oma koondised peamiselt maailma tugevaima liiga NHLi mängijatest, ning lõpetades sellega, et omaette koondis on Euroopa ülejäänud riikide hokistaaridel ja ka Põhja-Ameerika noortel staaridel.


description: Ameerika jalgrattur Denise Müller püstitas jalgrattaga maailmarekordi, sõites auto taga kiirusega 236 km/h.

title: Hull naine: jalgrattur sõitis auto taga kiirusega 236 km/h

maintext:
Meeste sarnane maailmarekord on 268.7 km/h, mille püstitas 1995. aastal hollandlane Fred Rompleberg. Järgmisena püüab Müller ületada oma treeneri John Howardi rekordit (245 km/h). «Tõenäoliselt saab ta sellest jagu, kuid absoluutmaailmarekordiks pole meil piisavalt pikka rada,» selgitas treener Howard.
«See idee tuli mu treenerilt. Pärast seda, kui ta ütles mulle, et ükski naine pole seda iialgi teinud, olin kohe nõus proovima. Mulle meeldib end unikaalsetel viisidel proovile panna,» kommenteeris naine ise oma sooritust.
Rekordkatse jaoks ehitati spetsiaalne jalgratas, mis kaalus 15 kilogrammi ning mille rataste diameeter oli 43 sentimeetrit. Jalgratta hammasrattad oli 60-hambalised. Tippkiirusel tegi naine jalgadega 120 pööret minutis.


description: Jalgpalli Eesti karikavõistlustel alistas 1/16-finaalis Paide Linnameeskond 3:2 Rakvere Tarva ja pääses järgmisesse ringi. Tarvast ei suutnud päästa ka väravavahi Marko Meeritsa täpne penalti.

title: Väravavaht Marko Meerits realiseeris karikasarjas penalti


description: Hannes Soomer stardib sel nädalavahetusel Prantsusmaal Magny-Cours'is oma selle hooaja teisel supersport klassi motoringraja maailmameistrivõistluste etapil.

title: Hannes Soomer stardib sel nädalavahetusel Prantsusmaa MM-etapil

maintext:
«Magny-Coursi etapi osas on mul palju parem tunne, kui Lausitzringile minnes,» kommenteeris Soomer enne võistlust. «Nüüd, kus üks World Supersport etapp on selja taga, on plaan, mida teha ja mida mitte, et ratast koos minuga kiiremaks muuta, oluliselt selgem. Lausitzringile minnes olime küll sellel rajal treeninud, kuid meil puudus seal selle rattaga võistluskogemus ja see annab oluliselt tähtsamat tagasisidet,» selgitas Soomer.
«Magny-Coursi rada tunnen ma hästi Euroopa juunioride karikasarjast ja see sobib oma ülesehituselt mulle oluliselt paremini, kuna soosib minu sõidustiili. See rada meeldib mulle ning olen seal alati ka kiire olnud,» lisas Soomer.
Võistlust näitab otseülekandes Eurosport pühapäeval kell 12:15.
World Supersport klass on osa World Superbike võistlussarjast. Tegemist on seeriatootmise mootorrataste maailmameistrivõistluste sarjaga, mille etapid toimuvad üle maailma, sh Kataris, Austraalias, Tais, Malaisias ja USAs. Hannes Soomer osaleb Kallio Racing meeskonna koosseisus.


description: Inglismaa jalgpallikoondise peatreeneri kohalt vaid ühe mängu järel lahkunud Sam Allardyce selgitas, mis tõukas teda saatuslikuks saanud skandaali keskele.

title: Tööst ilma jäänud Inglise koondise peatreeneri ülestunnistus: olin lihtsalt rumal

maintext:
Juulis inglaste rahvusmeeskonna peatreeneriks saanud Allardyce'i kohta paljastas väljaanne Telegraph eile videomaterjali, kuidas mees oli nõus avaldama saladusi Inglismaa jalgpalliliidu (FA) petmiseks. Tõendite ilmnemise järel käis Allardyce FA peakorteris aru andmas ja eile hilisõhtul teatati ametlikult, et poolte kokkuleppel on lõpetatud leping, mille järgi oleks Allardyce pidanud koondist juhendama 2018. aasta MMi lõpuni.
Täna piirasid ajakirjanikud Allardyce'i ta kodumaja juures ümber ja uurisid, miks ta ikkagi oli nõus Aasia ärimeestena esinenud ajakirjanikele andma 460 000 naela eest nõu, kuidas kolmanda osapoolena teenida raha mängijate üleminekutelt. «Tagasi vaadates on see loomulikult rumal asi, mida teha,» nentis Allardcye, kes sai Inglismaa koondist juhendada vaid ühe mängu, milles 1:0 võideti Slovakkiat.
«Lihtsalt kõigile teadmiseks, et ma proovisin teatud määral aidata kedagi, keda olen 30 aastat tundnud ja paraku oli see minu poolt viga ning olen tagajärgede eest vastutav. Seekord võitis kuriteole õhutamine ja ma pean sellega leppima,» lisas kogenud treener.
Oma tuleviku osas jättis Allardyce otsad lahtiseks, sest kui küsiti, kas koondise lootsi ametikoht jääb tema viimaseks treeneritööks, vastas mees nii: «Kes teab? Elame ja näeme.»


description: Sel nädalal toimuvad Iirimaal maastikulaskmise maailmameistrivõistlused, kus Eesti koondist on esindamas kaheksa sportlast.

title: Eesti saadab MMile kaheksa vibusportlast

maintext:
Võistlused peetakse kolmes vibuklassis: sportvibu (recurve), plokkvibu (compound) ja lihtvibu (barebow), vahendas vibuliidu koduleht.
Eesti koondis on 8-liikmeline: Rait Ots, Jevgeni Ikko ja Katrin Virula (kõik sportvibu), Kristo Kent ja Krista Kull (mõlemad plokkvibu), Steve Morley, Aleksander Atonen ning Triin Kent (kõik lihtvibu).
See tähendab ühtlasi, et Eesti osaleb nii meeskondlikus kui naiskondlikus arvestuses.


description: Inglismaa jalgpalli kõrgliigas kohtusid tänaõhtuses viimases mängus Tottenham Hotspur ja Sunderland.

title: Tottenham alistas kodus Sunderlandi

maintext:
Mullu kolmanda koha saanud Tottenham oli eelmise hooaja 17. meeskonnast parem seisuga 1:0. Kohtumise ainukeseks jäänud värava lõi 59. minutil Harry Kane.
Viie mänguvooru järel on Hotspur 11 silmaga kolmandal kohal. Liigatabelit juhib täisedu ja 15 punktiga Manchester City, 13 punktiga on teisel kohal Everton.


description: Eelmisel nädalal tehti teatavaks nimed, kes kandideeriv ameerika jalgpalliliiga NFLi Kuulsuste Halli. Kokku on nimekirjas 94 endist mängijat ja treenerit. Suurimaks skandaaliks on Darren Sharperi nimekirja sattumine. Karjääri jooksul viiel korral Tähtede mängule jõudnud mees kannab parasjagu vägistamiste ja narkootikumidega seotud vahejuhtumite eest 18 aasta pikkust vanglakaristust.

title: Sarivägistaja kandideerib NFLi Kuulsuste Halli

maintext:
Aastatel 1997 kuni 2010 NFLis mänginud Sharper lisati kandidaatide nimekirja ka mullu, kuid siis ei saanud ta hääletusel ühtegi toetushäält, kirjutab Huffington Post.
Ka eelmisel aastal sai 2010. aastal New Orleans Saintsi ridades Super Bowli võitnud Sharperi kandidaatide sekka nimetamine kriitikat, kuid tänavu on mees taas listis. Kuulsuste Halli kodulehe teatel lisatakse kandidaatide sekka sportlaseid ja treenereid, kes on profikarjääri lõpetanud vähemalt viis aastat tagasi ning see on ka ainus kriteerium.
Neljas erinevas USA osariigis vägistamiste ja narkootikumidega seotud rikkumiste eest karistada saanud Sharper eemaldati pärast kohtus sarivägistajaks tunnistamist oma ülikooli (College of William ja Mary) Kuulsuste Hallist.
NFLi Kuulsuste Halli uued liikmed saavad selgeks veebruaris, kui koguneb komitee, kes asub kandidaatide vahel hääletama.


description: Kalev/Cramo korvpallimeeskond teatas, et Sten-Timmu Sokk ja Rain Veideman jätkavad klubi ridades ka algaval hooajal.

title: Kalev/Cramo sõlmis lepingu kahe Eesti koondislasega

maintext:
Sokule on see Kalev/Cramo meeskonnas teine ning Veidemanile kolmas hooaeg. Peatreener Alar Varraku sõnul on tal loomulikult hea meel, et eestlastest tagapaar jätkab ka uuel hooajal klubi koosseisus.
«Meil seisab taas ees väga pikk ja raske hooaeg koos mitme välisliiga ja paljude sõitudega ning seetõttu on eriti oluline pingi sügavus. Loodetavasti jõuame lepinguni veel ka Erik Keedusega ning see tähendaks, et oleme säilitanud vähemalt eestlastest tuumiku. Välismängijate puhul mitmeaastased lepingud on haruldased, nagu elu on näidanud,» sõnas Varrak.


description: Kahekordne teivashüppe olümpiavõitja Jelena Isinbajeva teatas, et ta kavatseb kandideerida Venemaa Kergejõustikuliidu presidendiks.

title: Jelena Isinbajeva asub päästma Venemaa kergejõustikku

maintext:
Nimekiri: olümpiale ei pääse 83 Venemaa sportlast, sealhulgas 16 medalisti
Venemaa spordiväljaanne Sport Ekspress lõi kokku oma koondise «dopingusaldo» ehk nimekirja neist sportlastest, kes jäävad hetkeseisuga Rio olümpiamängudelt eemale. Kui kõik seni välja kuulutatud karistused jäävad kehtima ja uusi ei lisandu, kahaneb Venemaa koondis esialgselt välja kuulutatuga võrreldes enam kui viiendiku võrra. Nende hulgas on olümpiavõitjaid ja -medaliste ning maailmameistreid, kokku 16 absoluutsesse maailma tippu kuuluvat sportlast.


description: Täna kell 20 algab Tartus Eesti korvpallikoondise jaoks EM-valikturniiril otsustav mäng Poolaga, kus Eesti vajaks 15-punktilist võitu – see tagaks alagrupi võidu ning otsepääsme finaalturniirile. Postimees hoiab lugejaid mängu käiguga operatiivselt kursis.

title: Otse: Eesti ja Poola otsustavad EM-finaalturniirile pääseja

maintext:
Enne mängu:
Kui Valgevene kaotab täna võõrsil Portugalile, siis viib Eesti D-grupi esikohani vähemalt 15-punktiline võit Poola üle. Kui Valgevene on edukas, siis piisab Eestile ka 13-punktilisest vahest. Kõik, mis on sellest kehvem, toob meile suure tõenäosusega kaasa finaalturniirilt eemale jäämise.
Eesti koondis on Tartus juba neljapäeva pärastlõunast. Trenni tehti neljapäeva õhtul, reede hommikul jäeti treening vahele, kuid õhtul koguneti taas. Mängueelse treeninguga alustati täna kell 11.
«Mehed on rahulikud,» hindas koondise peatreener Tiit Sokk mängueelset olukorda. «Eks need võidud ole mõjunud. Kui kolm (võitu - toim) saad, siis tahad juurde. Peame lauas olema aktiivsemad, teame, et low-postmängus on nad osavad. Pallikaotusi tuleb vältida, ei tohi lasta neil kiiresse joosta. Eks ole teada, mis nende tugevused on.»
Ka Poola treener Mike Taylor tunnistas, et täna on ees suur mäng. «Meie asi on oma mängu mängida, siis oleme tugevamad ja võidame. Teame Eesti tugevusi ja nõrkusi, ega siin mingit kosmoseteadust ei ole. Sport õnneks on täis ootamatusi – nagu tõestas ka meie viimane kodune suur allajäämine Valgevenele, nii et ootan põnevusega mis täna saab. Poola kaks korda järjest reha peale tavaliselt ei astu.»


description: Tartu Ülikooli korvpallimeeskond mängis täna FIBA Meistrite liiga esimese eelringi korduskohtumise Hollandi meistri Groningeni Donariga. Kui avavoorus mängiti 76:76 viiki, siis täna võitis Tartu kodusaalis 65:57 ja jõudis teise kvalifikatsiooniringi.

title: Gert Kullamäe: võitsime hinge ja tahtmise, mitte osavusega

maintext:
«Võitlus ja hingega asja kallal olemine on asjad, mis meile seni edu on toonud. Praegu on alles hooaja algus, meil on sisuliselt uus tiim ja meeskonnas on palju sellisel tasemel kogemuseta mängijaid. Võõrsil mängides olime suurelt taga, aga võitlesime viigi välja - see näitab meie hinge. Sama oli tunda ka täna. Suur respekt kõigile!» tõi Tartu peatreener Gert Kullamäe pressikonverentsil välja Tartu võidu võtme.
Võitlusvaimu näitab ka lauavõitluse valitsemine. Kokkuvõttes jäädi peale 43:29, ründelauas 14:10. «See on käesoleval hooajal üllatavalt hea element olnud, oleme peaaegu kõik korrad lauavõitluse võitnud. Isegi vaatamata sellele, et pole kõige pikem meeskond. Meil on lihtsalt sellised tüübid, kes lähevad isukalt lauda ja tahavad hüpata,» tundis Kullamäe rahulolu.
Kindlasti on Tartule abiks «kadunud poja» Janari Jõesaare efektiivne tegutsemine. Hollandis jäi tema saagiks 13 punkti ja 10 lauapalli, täna 10 punkti ja kaheksa lauda. Täiusest on asi kaugel, aga kui ta suudab väikese ääre positsioonil maha võtta keskmiselt 7-8 lauapalli, on see Tartu jaoks juba suur pluss.
«Janari on meie juures teinud väga kõvad poolteist kuud. Loodan, et see tendents jätkub, äkki lähev isegi veel paremaks. Olen tema suhtumise ja hoiakuga väga rahul. Andku aga tuld edasi!» kiitis Kullamäe 22-aastast ääremängijat.
Teisipäeval võtab Tartu Meistrite liiga teise eelringi avamatšis vastu Taani meistri Aarhusi Bakken Bearsi, kes on paberil Groningenist mõnevõrra nõrgem. Bakken Bears saab aga teise mängu kodus pidada, see on kavas neljapäeval. Edasipääsu puhul saavad tartlased veel vähemalt 14 heal tasemel euromängu ja 100 000 eurot, nigelama variandi puhul jäädakse nelja või kuue kohtumise peale (nõrgem FIBA Europe Cup) ja sootuks rahata.
«Nägime Bakken Bearsi mängimas Inglismaa turniiril, aga seal ei saanud neist kuigi head pilti ette. Nad kaotasid kaks mängu suurelt, aga neil olid puudu peatreener ja kaks Taani koondislast. Meil on neist pisut parem ülevaade kui Groningenist, aga mänguplaan on ikka sama - peame duhhi pealt panema ja loodame, et suudame eesmärgi täita,» lausus Kullamäe eelseisva ülesande kohta.


description: Täna algas Pirital Tallinna Nädala regatt, mis on klassidele Laser Radial, Laser Standard, RS Feva, 29er, 470, 49er, F18, Techno 293, RS:X ja Formula viimaseks EJL Purjetamise Eesti Meistrivõistluste sarja etapiks. Esimeses kolmes võistlussõidus said 151 purjetajat ja purjelaudurit Eestist, Soomest, Lätist ja Leedust end proovile panna vaikses ebastabiilses tuules, kus parimate hulka jõudmine eeldas taktikaliselt tarku otsuseid.

title: Purjetamise Eesti meistrivõistluste finaaletapp sai Tallinna lahel avastardid

maintext:
RS:X purjelaual võitis kõik tänased sõidud Ingrid Puusta (NYCS), asudes seega ka kindlaks liidriks. Teisel kohal on Rainer Kasekivi (TPLK) ning kolmas Marcus Pertelson (TPLK).
49er'il kuulub kõrgeim positsioon eelmiste etappide tulemuse põhjal Eesti meistri tiitlid juba kinni pannud Juuso ja Henri Roihule (TJK), kes purjetasid tänagi kõigis sõitudes esimestena üle finišiliini. Teisel kohal on Kätlin Tammiste ja Anna Maria Sepp (ROPK/TJK) ning kolmanda positsiooni on praegu hõivanud Tõnis Haavel ja Lenart Kivistik (TJK).
Klassis 470 asusid juhtima Marjaliisa ja Elise Umb (PSS Maru), järgnemas soomlased Matias Mikkola ja Miikka Nikkilä ning Kristel Sigrid Tihamäe ja Johanna Poksi (TJK).
Lätlane Ricards Toms Zvilna on liider Laser Standardil meie noormeeste Georg Haudi (ROPK) ja Mihkel Väli (ROPK) ees.
Laser Radial klassi tänase päeva parim oli kokkuvõttes Anna Pohlak (TJK). Anne-Mari Luik (ROPK) on teisel kohal ning kolmandalt realt leiame Liina Kolki (SMS).
RS Feva klassis paiknevad esikohal Jasper Rufus Rytövaara ja Tobias Reiter (TJK), järgnevad Jakob Haud ja Aleksander Kuusik (ROPK) teisel ning Hugo Rasmus Vaino ja Uko Rasmus Tiidemann (ROPK) kolmandal kohal.
29er paadil on juhtimas seni peetud osavõistluste tulemuste alusel endale sarja võidu ära kindlustanud Mari-Ann Raud ja Maris Seersant (TJK) Kaarel ja Mihkel Paali (KJK) ning Märten Mikku ja Randal Annuse (TJK) ees.
Katamaraanil F18 on avapäeva järgselt liidriteks Andres Laul ja Ain Roosma (NYCS). Uku Kuusk ja Aivar Soo (PJK) on teisel positsioonil, August Luure ja Erki Laur (NYCS) aga kolmandad.
Techno 293 U15 klassis oli avapäeval konkurentidest üle lätlane Arturs Sprindzuks. Teisel kohal on Daniel Schneider (TPLK) ja kolmas Lola Maria Pärn (TPLK). U17 klassis on esikohal lätlanna Elizabete Mangele, järgnemas Renar Roolaht (TPLK) ja Gregor Schneider (TPLK).
Formula klassile jäi täna võistlussõitude läbiviimiseks tuult liiga väheks.
Laser Radial klassis võistleb 23, Laser Standardil 10, RS Feval 20, 29er'il 9, 470-l 3, 49er'il 4 ja F18-l 14 paati, Techno 293-l 12, RS:X-l 10 ja Formulal 10purjelauda.
Klassidele Laser Standard, 29er, 49er ja RS:X koosneb võistlusformaat reedest pühapäeva ennelõunani merel toimuvast fliidisõitude seeriast ja pühapäeva pärastlõunal Pirital ranna lähistel lühirajal purjetatavast vaatemängulisest finaalsõitude seeriast. Laser Standardi ja 29er'i finaalsõidud koosnevad hõbefinaalist, kus purjetavad fliidisõitude seeria paremusjärjestuses 4.-10. koha võistlejad, ja kuldfinaalist, kus võistlevad fliidisõitude seeria paremusjärjestuse 1.-3. koha omanikud ning hõbefinaali võitja. 49er ja RS:X klassid sõidavad vaid kuldfinaali.
Kuldfinaalis selguvad regati esikolmik ja 4. koht. Finaalsõite kommenteerivad kaldal Kalev Vapper ja Tõnu Tõniste ning neile on võimalik kell 13:50 kuni 17:15 reaalajas kaasa elada nii Pirita jõe idapoolse muuli merepoolses otsas kui internetis Postimees Online otseülekande vahendusel.
Klassidele Laser Radial, RS Feva, 470, F18, Techno 293 ja Formula näeb regati formaat ette vaid reedest pühapäevani toimuvate fliidisõitude pidamist.
Laupäeval on fliidisõidud planeeritud algusega kell 12 ning pühapäeval fliidisõidud algusega kell 11 ja finaalsõidud algusega kell 14.


description: Sel nädalavahetusel Singapuris peetava vormel-1 etapi ajal juhtus piinlik lugu Ferrari võistkonna juhi Maurizio Arrivabenega, kes viidi korrarikkumise pärast politseijaoskonda.

title: Tänavat reostanud Ferrari tiimiboss istus Singapuris kuus tundi politseijaoskonnas

maintext:
Kuus tundi jaoskonnas veetnud Arrivabenele pandi süüks seda, et ta viskas tänaval suitsukoni maha. Singapuri seadused on tänavate reostamise ja kõikvõimalike muude avalikus ruumis aset leidvate korrarikkumiste suhtes väga ranged ning kõiki, kes seda teevad, ähvardab märkimisväärne rahatrahv. Keelatud on näiteks ka nätsu mahasülitamine, samuti karistatakse tavaliselt karmilt neid, kes jalakäijate tunnelis jalgrattaga sõidavad.
Arrivabenegi pidi Hispaania väljaande Marca kinnitusel lõpuks tasuma 1000 Singapuri dollari ehk umbes 655 euro suuruse trahvi. Mõnevõrra irooniliseks muudab juhtunu asjaolu, et enne seda, kui Arrivabene asus 2014. aasta sügisel juhtima Ferrari meeskonda, töötas ta tiimi suursponsori, tubakahiiglase Philip Morrise asepresidendina.


description: Eesti jalgpallikoondise kapten Ragnar Klavan lõi eile FC Liverpooli särgis Derby County vastu värava ja andis pärast mängu klubi kodulehele ka lühikese intervjuu.

title: Klavan: olin õigel ajal õiges kohas, või siis hoopis vales kohas

maintext:
«Individuaalselt võttes on tegemist suurepärase hetkega, kuid peamiselt oli mul hea meel, et sain meeskonda aidata,» ütles Klavan, kes sahistas võrku 24. minutil. Ta lõi värava nurgalöögijärgses olukorras, kui suunas palli jalaga kindlalt võrku. «Me valdasime palju palli ja domineerisime täielikult, kuid ei suutnud väravat lüüa. Lõpuks olin õigel ajal õiges kohas, või siis hoopis vales kohas, ma ei teagi. Realiseerisin olukorra ära ja lõpuks hoidsime ka oma värava puhtana.»
Klavan selgitas, et treeningutel tehakse standardolukordadega palju tööd. «Harjutame palju nii standardolukordade kaitsmist kui ründamist. Vaikselt liiguvad asjad mõlemas väljaku otsas paremuse suunas ja oleme suutnud ka mõne värava lüüa.»
Keskkaitsjalt uuriti, kas pärast eilset esitust loodab ta lähiajal taas Liverpooli algkoosseisu kerkida. «Ma pole sellele mõelnud. Minu jaoks oli kõige tähtsam põlvevigastuse järel tagasi tulla ja terveks jääda. Oleme üks meeskond ja need, kes väljakule lähevad on selleks alati valmis. See tekitab hea tunde.»
Klavan visi Liverpooli Derby County vastu 1:0 juhtima ja hiljem vormistasid 3:0 võidu Philippe Coutinho ja Divock Origi väravad. Liigakarika neljanda ringi vastase saab Liverpool teada täna.


description: Saksamaa vormelilegendi Michael Schumacheri advokaat Felix Damm avaldas, et tema klient ei ole võimeline isegi terapeutide abil seisma. Damm rääkis Schumacheri seisundist Hamburgi kohtus, kuna sellega sooviti ümber lükata ajakirja Bunte väited.

title: Schumacheri tervisliku seisundi avaldamiseni viinud ajakiri otsustas nüüd vaikida

maintext:
«Ma rääkisin kohtus, et Michael Schumacheri kohta esitatud väited ei ole tõesed,» viitas Damm Bunte esikaaneloole, kus väideti, et sakslane suudab teha juba mõned sammud, kirjutab CNN.
CNN soovis kommentaari ka ajakirjalt Bunte, kuid sakslased ei soovinud oma toonaseid väiteid nüüd täpsustada. «Me ei kommenteeri seda teemat,» teatas ajakiri kirjalikus vastuses.
Damm tunnistas, et täpsemalt ta vormelilegendi seisundist rääkida ei saa ning tal oli õigus ainult Bunte väited umber lükata. «Michael ei saa isegi terapeudi abiga seista. Rohkem ma tema tervislikku seisundit kommenteerida ei saa,» sõnas Damm.
Kohtuotsus peaks antud teema osas langetatama oktoobris.


description: Eelmisel nädalal Eesti jalgpallikoondise peatreeneriks saanud Martin Reim on haaranud kohe härjal sarvist: eelmisel nädalal kohtus ta nelja päeva jooksul neljas riigis nelja koondislasega. Külastatavate nimekirja tipus troonivad meeskonna põhitegijad ja mehed, kes viimasel ajal eelmise juhendaja Magnus Pehrssoni valikusse enam ei mahtunud.

title: Nelja päevaga nelja riiki külastanud Reim nägi ka säravat Vassiljevit


description: Viimastel nädalatel on palju tähelepanu pälvinud Venemaa häkkerite rühmitus Fancy Bears, kes on avalikkuse ette toonud paljude sportlaste terviseandmed ja seejuures on meediasse paisatud nende sportlaste nimed, kellel on lubatud terviseprobleemide tõttu kasutada keelatud aineid.

title: Olümpiavõitja asus rünnakule Venemaa häkkerite vastu

maintext:
Kui paljud tipud on seda võtnud kergelt ja andnud mõista, et neil ei ole midagi varjata, siis nii mõnigi atleet on saanud häkkerite peale pahaseks, kirjutab The Guardian.
Oma pahameelt näitas välja Suurbritannia naiskonna ridades Rio olümpial maahokis kuldmedali võitnud Sam Quek.
«Tundsin piinlikkust ja olin vihane, kui nägin enda nime Fancy Bearsi viimases nimekirjas,» rääkis Quek. «Minu jaoks on nad lihtsalt haletsusväärsed ja näotud häkkerid, kes tahavad sportlasi mustata.»
«Mind ei huvita, et minu meditsiinilised andmed on tehtud avalikuks ja on rikutud minu privaatsust. Mind ärritab avalikkuse reaktsioon,» põhjendas ta häkkeritega pahandamist.
Quek kasutas aastatel 2008 kuni 2010 astma raviks aineid, mis muidu on keelatud ainete nimekirjas.