maintext:
Haapsalu käsitööõpetaja kudumid lähevad Tallinnasse näitusele
Toimetanud Kaie Ilves
Saara kirjastus andis teada, et Eesti käsitöö maja rahvakunstigaleriis Tallinnas avatakse teisipäeval, 1. novembril kell 16 Eesti koekirjaliste kudumite näitus "Eesti valge", kus oma kudumeid, koekirjalisi kudumisproove ja suuri fotosid esitlevad Anu Pink ja Haapsalu käsitööõpetaja Siiri Reimann.
"Eesti kudumitele mõeldes kerkivad esmalt silme ette värvilised kinda- ja sukakirjad. Neist eestlaste elu saatnud kirjadest on saanud põlvkondi kestev märk. Värvilise mustrimaailma kõrval aga on alati olnud ka teine – üleni valge ilu," ütles Anu Pink."Kadriksed ja kalarookirjad, üleväätsilmad ja nukupiad, ikka valgega valgel, on igikestvalt ilusad ja omad nagu paljud valged asjad meie elus."
Valgeid asju on meie ümber palju. Mõned neist on Anu Pink jäädvustanud üleelusuurustele fotodele, mis täiendavad näitusel olevaid valgeid kudumeid.
"See vanade kudumite uurimise käigus sündinud näitus on kummardus Maarjamaa kunagiste kudujate tehnilisele osavusele ja maagilisele valgele mustriküllusele. Väljas on meie tehtud koopiad vanadest koekirjalistest esemetest ja minu loodud mustritega Haapsalu rätid," ütles Siiri Reimann.
Kõik näitusel eksponeeritavad esemed on kootud käsitsi. Ruhnu kampsuni ja Haapsalu pitsid kudus Siiri Reimann. Jämaja kampsuni kudus Anu Pink ja õmbles valged kleidid.
Anu Pink on Türil tegutsev pärandtehnoloog -koolitaja ning kudumisõpikute autor.
Siiri Reimann on Haapsalu käsitööõpetaja. Tema hobiks on Haapsalu pitside kudumine ja kudujate koolitamine. Ta on pitsiraamatute ja -mustrite autor.
Näitusel olevate koekirjade mustrid ja kudumisõpetused on leitavad raamatutest "Eesti silmuskudumine 1. Tavad ja tehnikad" (Anu Pink, Siiri Reimann ja Kristi Jõeste) ning "Haapsalu sall" (Siiri Reimann ja Aime Edasi). Näitusel olevad Siiri Reimanni Haapsalu rätid koos mustritega on leitavad peagi ilmuvas raamatus "Siiri rätid".
Eesti koerkirjaliste kudumite näitus "Eesti valge" käsitöö maja rahvakunstigaleriis Tallinnas Pikk tn 22 on avatud 21. novembrini.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

title: Jalukse küla jäi poest ilma

maintext:
Jalukse küla jäi poest ilma
Kaie Ilves
Poepidaja Astrid Rääli müüb Vladimirile jupi vorsti. 1.90 eest nagu alati. Edaspidi tuleb Vladimiril vorsti osta Linnamäe poest. Või kust iganes.
Foto: Urmas Lauri
Reedel pani Jalukse pood uksed lõplikult kinni. Nüüd tuleb Jalukse rahval poodi sõita kuue kilomeetri kaugusele Linnamäele.
Poe üks omanikke Astrid Rääli on koos abikaasa Aarne Rääliga Jalukses poodi pidanud 18 aastat. Poemüüja on ta seal olnud üle 30 aasta, sellest ajast peale, kui oli alles kooperatiivi pood.
Kui poe viimasel elupäeval Jaluksesse jõuame, on poeesine tühi. Silti, et pood kinni läheb, pole kusagil näha. Lootus, et ehk ei pandagi kinni, kustub kohe, kui uksest sisse astume. Letid on lagedad. Riiuli peale on jäänud paar-kolm purki oliive ja mõned pudelid kokakoolat, külmletis on jupp vorsti ja heeringaid. Räälid on mitu korda plaani pidanud pood kinni panna, aga nüüd tundub olevat tõsi taga.
„Tühi-tühi. Juba on tühi,” kinnitab Astrid Rääli leti tagant. „Mis selle asja kohta ikka kosta. Igal asjal on oma algus ja lõpp.”
Lähim pood jääb edaspidi Linnamäele, külast kuue kilomeetri kaugusele. „Seal on kaubavalik suurem. Eks igas peres ole ka sõiduvahend. Paar peret ehk jääb, kus ei ole. Kaks korda nädalas saab bussiga Haapsallu ka,” ütleb Astrid Rääli.
Pärin, miks pood kinni läheb. „Kas teie oleksite nõus 18 aastat jutti ilma puhkuseta töötama?” küsib Astrid vastu ja lisab siis: „Sisetunne ütleb. Koju tahaks.” Astrid on Keedikas sündinud ja Räälidel on seal majapidamine, mis nõuab oma osa. Kolmas põhjus on, et ei tasu ära. Kõige tulusama ja tegusama aja ütleb Astrid olevat olnud kooperatiivi aja, kui linnas veel suuri poode ei olnud. „Kui Linnamäe lihatööstus tööle hakkas, siis tuldi isegi Tallinnast siia poodi,” meenutab Astrid.
Viimastel aastatel käis suviti Jalukse poes 50 inimest päevas, aga talved on olnud vaiksed ja tühjad, sokikudumise aeg, nagu Astrid ütleb. Kaks korda nädalas on kaubapäev, siis ikka tuleb mõni, samuti kuu alguses – pensioni- ja palgapäeval. Kuu lõpp läheb raamatu peale. Raamatu peale tähendab seda, et poemüüja paneb kirja, mis osteti, ja raha tuuakse kuu alguses. Astrid Rääli ütleb, et ei usu, et kusagil oleks mõni maapood, kus raamatu peale osta ei saa.
Küsimusele, kas on kahju ka, vastab Astrid, et nii ja naa. On ja ei ole. „Kundedel on muidugi väga kahju. Eks nad ole harjunud,” nendib Astrid. Need ostjad, kes sellal, kui tema poemüüjana alustas, olid kümnesed, on nüüd juba vanaemad-vanaisad. Poe viimasel päeval on keskpäevaks poes käinud kolm inimest. „Ei ole mõtet vihmaga tulla. Pood nagunii tühi. Leiba on, aga ega see ole värske,” ütleb Astrid Rääli.
Selle tõdemuse peale hakkab tagaruumist kostma kobinat, Astrid läheb vaatama ja naaseb Vladimiriga, kes on tagauksest poodi tulnud. „Kas pood on kinni või lahti?” uurib Vladimir. „Nii kuidas tahad,” ütleb Astrid. Vladimir küsib kaneelikoort, aga seda ei ole. Siis ostab ta jupi vorsti. „Palju see teeb?” – „1.90 nagu ikka!”
„Kurb, noh. Absoluutselt kurb,” ütleb Vladimir poe kinnimineku kohta. „Külarahvas, me ei näegi enam üksteist.”
Jalukse pood on olnud omamoodi kokkusaamise paik, kus on saanud muret ja rõõmu kurta, nõu küsida ja mida kõike veel. Poemüüja on olnud korraga psühholoogi ja sotsiaaltöötaja eest, aidanud pangaülekandeid teha ja andnud mis tahes nõu. „Staap. See oli absoluutne staap,” ütleb Vladimir. „Kesse seda internetti tundis, kui see tuli, aga siit sai abi ja nõu. Siin oli väikene vihikukene. Enne palgapäeva sai ikka leiva kätte ja pudeli kangemat ka. Pood oli asendamatu asi!”
„Mis siis nüüd saab,” küsin Vladimiri käest. „Pael kaela, mis muud,” ütleb Vladimir naljaga pooleks. „Eks tule mujale minna. Kellel on rattad all ja kellel pole…” Vladimiril endal õnneks on rattad all.
Vladimir asutab minema ja uurib Astridi käest igaks juhuks üle: „Tõsiselt paned kinni või?” – „Panen küll,” kinnitab Astrid.
Jalukse poemaja on ehitatud 1969. aastal, see on praegu Räälide oma ja nad kavatsevad selle välja rentida. Läbirääkimised rentnikuga käivad. Seda, mis poemajja tuleb, Astrid ei ütle. Ei taha ära sõnuda. Poodi, toidu- ega muud poodi, majja enam ei tule.
Poeuks läheb lahti. Kaks tööriietes meest astub sisse ja vahib nõutult ringi. „Pood kinni või?” pärib üks. „Homsest on kinni,” ütleb Astrid. „Napsi pole või?” küsib teine mees. „Ei ole. Peate Linnamäele minema,” ütleb Astrid. Mehed lähevadki.

fasttext_language: et


maintext:
Eesti keele riigieksam: Läänemaa seitmendal kohal
Kaie Ilves
Lõpukirjandit kirjutamas. Arhiiv
Läänemaa gümnaasiumide eesti keele riigieksami keskmine tulemus oli 64,1 punkti. See on Eesti maakondade seas seitsmes tulemus. Kõige kõrgem oli tullemus (68,9 p) Tartu maakonnas, kõige madalam (56,0 p) Ida-Viru maakonnas.
Läänemaa kõige madalam tulemus eesti keele eksami eest oli 27 punkti, kõige kõrgem 95 punkti.
Maakondade keskmine punktisumma
Tartu maakond 68.9
Saare maakond 68.2
Rapla maakond 67.9
Jõgeva maakond 67.4
Harju maakond 66.6
Hiiu maakond 64.5
Lääne maakond 64.1 (147 sooritajat) (Eesti keskmine 65,4)
Pärnu maakond 62.2
Valga maakond 62.0
Võru maakond 60.7
Järva maakond 61.6
Viljandi maakond 60.2
Põlva maakond 61.0
Lääne-Viru maakond 63.8
Ida-Viru maakond 56.0
Läänemaa gümnaasiumid, keskmine punktisumma, käõge madalam ja kõige kõrgem tulemus
Noarootsi gümnaasium 65,8 p, min 27 p, maks 91 p (kokku 33 sooritajat)
Taebla gümnaasium 65 p, min 45 p, maks 81 p (kokku 18 sooritajat)
Läänemaa ühisgümnaasium 64,1 p, min 31 p, maks 95 p (kokku 86 sooritajat)
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium 55,1 p, min 29 p, maks 79 p (üheksa sooritajat)
Kullamaa keskkool 53 p, min 33 p, maks 64 p (kokku kuus sooritajat)


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Nõva vallavanema kohtuprotsess jätkus tunnistajate ülekuulamisega
Kristjan Kosk
Nõva vallavanem Deiw Rahumägi (paremal) kohtupingis. Foto: Urmas Lauri
Täna jätkus Haapsalu kohtumajas tunnistajate ülekuulamisega kohtupidamine Nõva vallavanema Deiw Rahumäe üle, keda süüdistakse ametiauto kuritarvitamises ja vallale rahalise kahju tekitamiseks.
Volikogu aseesimees ja revisjonikomisjoni liige Tarmo Heinleht ütles kohtule, et Rahumäe poolt täidetud sõidupäeviku täitmine jättis soovida. Rahumägi on varem Lääne Elule öelnud, et täitis toona tõesti sõidupäevikut ebatäpselt, kuid sellega omateada midagi kriminaalset korda ei saatnud. Peale nende andsid tunnistusi veel mitmed Nõva vallavalituse ametnikud ja volikogu liikmed.
Tunnistajad jätkasid, et peale ebatäpse sõidupäeviku täitmise on Rahumägi ületanud talle omistatud kütuse kuulimiiti. 2014. aastal oli kuulimiidiks 160 eurot. Sama aasta detsembris kergitati seda 250 euroni. Isiklikke sõitude tarbeks tangitud kütuse eest tuli vallavanemal maksta omast taskust.
Rahumägi selgitas hiljem, et tema ametiautot kasutati veel Nõva valla eakate külastamiseks ja tutvumiseks värskelt pinnatud teedega. Seoses sellega kasutas Rahumägi võimalust ja küsis tunnistusi andvalt Nõva valla arengu- ja planeeringu spetsialistilt Aidi Heinlehelt, kas ta mäletab, mis autoga käidi vallateid üle vaatamas. Heinleht vastas, et seda tehti vallavanema ametiauto ehk punase Škodaga.
Revisjonikomisjoni esimees Ilme Peedoson tuvastas Rahumäele arusaamatuks jäänud arvutuskäiguga, et vallavanem tegi vallale kahju 1700 euro ulatuses. Hiljem asja uurima hakanud uurija selgitas välja, et kahju suurusjärk jäi 800 euro piirimaile. Rahumägi tasus 2015. aasta alguses vallale 1700 eurot. Seda, et Rahumägi on vallale tekitatud kahju hüvitanud, on kinnitanud ka Lääne ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Annely Erm.
„Ausalt, ma olin vihane ja maksin neile selle 1700 eurot,” ütles Rahumägi. „Praegu seisab minu raha lihtsalt vallavalitsuse arvelduskontol.”


maintext:
Kalev Cramo korvpallimeeskond mängib homme Haapsalus
Kristjan Kosk
BC Kalev Cramo mängis Haapsalu Wiedemanni spordihoones ka tänavu kevadel. Foto: Arvo Tarmula
Homme kell 18.30 kohtuvad Haapsalu Wiedemanni spordihoones tänavuse hooaja Olybet meeste karikavõistluste veerandfinaalis valitsev Eesti meister BC Kalev Cramo ja Avis Rapla.
Põhjus, miks ei peeta kohtumist mitte meeskondade kodusaalis, vaid väikelinnas Haapsalus, peitub selles, et korvpalliliit on jõuliselt alustanud korvpalli arendamist Läänemaal. „Septembris alustas siin meeskonna juhendamist kogenud treener Jaanus Levkoi, nüüd toome kõrgetasemelise mängu Haapsallu, et ka kohalikud noored näeksid, kuidas sel tasemel korvpalli mängitakse või kui pikad need mehed tegelikult on,” selgitas Eesti korvpalliliidu peasekretär Keio Kuhi.
„Tegemist on kahtlemata magusa mänguga, sest vastamisi on nimekad treenerid,” lisas Kuhi. BC Kalev Cramo meeskonda juhendab Alar Varrak ja Avis Raplat Aivar Kuusmaa.
Ehkki BC Kalev Cramo on valitsev Eesti meister, ei saa neid kuidagi pidada mängu soosikuiks. Meistriliiga avamängus 2. oktoobril kaotas Kalev Cramo just Avis Raplale kindalt 66:82. Nüüd on Kalev Cramol võimalus võtta revanš.
Kohtumise võitja pääseb edasi poolfinaali, kus tuleb vastaseks korvpalliklubi Valga-Valka/Maks&Moorits või betoonimeister Tskk/Nord. Karikavõitja selgub 18. detsembril.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Ilmateenistus: lörts jõuab saartele ja seejärel levib üle kogu Eesti
Toimetanud Urmas Lauri
Kaart: Riigi Ilmateenistus
Vihma- ja lörtsisadu jõuab eeloleval ööl esmalt Saaremaale, Liivi lahe ümbrusse ja Eesti lõunaserva ning laieneb hommikuks üle Eesti.
Merevee tase on madal ja jääb 50-60 cm, Soome lahes kuni 65 cm keskmisest tasemest madalamale.
Teisipäeval (25. oktoobril) liigub madalrõhkkond Kesk-Euroopast Leedu poole ja laieneb servaga Eesti kohale. Vihma- ja lörtsisadu jõuab esmalt Saaremaale, Liivi lahe ümbrusse ja Eesti lõunaserva ning laieneb hommikuks üle Eesti. Päeval sajab aeg-ajalt lörtsi ja vihma. Kagutuul on suurema osa ajast tugev, puhanguid on 12, rannikul 15 m/s, päeval Liivi lahe ümbrusest alates nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel -1..+3, saarte rannikul kuni +5, päeval 1..3, saarte rannikul kuni 6°C.
Kolmapäeval (26. oktoobril) liigub madalrõhkkond üle Peipsi ümbruse Laadoga poole ja selle lääneservas sajab meil aeg-ajalt vihma, mandril kohati sekka ka lörtsi. Öösel tuul rahuneb ja puhub valdavalt idakaarest, päeva jooksul pöördub järk-järgult läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel -1..+2, saarte rannikul kuni +5, päeval 1..6°C.
Algab veetaseme tõus.
Neljapäeva (27. oktoobril) ööks madalrõhkkond eemaldub ja lühiajaliselt tugevneb kõrgrõhuhari. Võib vaid üksikuid nõrku sajuhooge olla. Puhub mõõdukas läänekaare tuul. Päeval laieneb Skandinaaviasse uus madalrõhkkond ja selle lohk liigub üle Läänemere. Ennelõunal on kohati nõrga saju võimalus. Pärastlõunal pilvisus tiheneb ja saartelt alates hakkab vihma sadama, õhtuks laieneb sadu mandrile ja muutub tihedaks. Tuul pöördub lõunasse ja tugevneb. Õhutemperatuur on öösel -1..+4, saarte rannikul kuni +6, päeval 3..8°C.
Reedel (28. oktoobril) moodustub Skandinaavia kohal uus osatsüklon ja liigub päeval Soome kohale ning selle lõunaservas sajab aeg-ajalt vihma, mandril võib sekka ka lörtsi tulla. Tuul on öösel tugev ja puhub valdavalt lõunast, päeval pöördub edelasse ja läände ning nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel +2..+7, päeval 4..9°C.
Nädalavahetusel (29.-30. oktoobril) jääb Eesti madalrõhkkonna mõjusfääri. Aeg-ajalt sajab vihma, sisemaal võib sekka ka lörtsi tulla. Tuul puhub läänekaarest, pühapäeval pöördub põhjakaarde, tugevamaid (~15 m/s) puhanguid võib olla saartel. Õhutemperatuur on öösel -1..+4, saarte rannikul kuni +7, päeval 4..9°C.
Esmaspäeval (31. oktoobril) madalrõhkkond eemaldub ja tõusva õhurõhu foonil on sadusid hõredamalt, kuid kohatise lörtsi- ja vihmasajuga arvestada tuleb. Puhub mõõdukas põhjakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel -2..+3, päeval 2..7°C.
Allikas: Riigi Ilmateenistus


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Lääne-Nigulas põles katlamaja, Hanilas auto
Toimetas Lemmi Kann
Kolmapäeval, 12. oktoobril kell 14.21 sai häirekeskus teate tulekahjust Lääne-Nigula vallas Kadarpiku külas. Teataja sõnul põles eluhoones asuv katlamaja.
Päästjad selgitasid sündmuskohal välja, et katlaruumis oli boilerile ladustatud kergesti süttivat materjali, mis põles. Tulekahju oli hoone omaniku poolt kontrolli alla saadud, päästjad kustutasid tulekahju lõplikult.
Sama päeva hommikul kell 10.37 teatati häirekeskusele põlengust Hanila vallas Hanila külas. Teataja sõnul põles sõiduauto. Päästjate saabudes oli sõiduk leekides. Päästjad kustutasid tulekahju.
Päev varem kutsuti päästjad samuti Hanila valda sõidukit kustutama. Süttinud oli sõiduauto Ridase külas. Päästjate saabudes põles sõiduk juba lahtise leegiga ja hävis tules. Viga keegi ei saanud.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaie Ilves

maintext:
Rahvahääletus: “Tõe ja õiguse” lemmiktegelane on Krõõt
Toimetanud Kaie Ilves
Täna kuulutati Solarise Apollo raamatupoes välja rahvahääletuse tulemused A.H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" lemmiktegelase kohta. Selgus, et rahva lemmiktegelane on Krõõt. Teisele kohale jäi Pearu ja kolmandale Indrek, teatas ERR.
Tammsaare muuseum, Vikerraadio ja raamatukoguhoidjate ühing kuulutasid välja hääletuse "Kes on sinu lemmiktegelane "Tões ja õiguses"?". Valida sai kümne tegelase vahel. Lemmiktegelase valimisega tähistati 90 aasta möödumist "Tõe ja õiguse" ilmumisest.
Raamat ilmus 30. oktoobril 1926. aastal.


maintext:
Hiiu Leht: Rohuküla rong= regionaalpoliitika
Toimetas Lemmi Kann
Foto:arhiiv
Hiiu Leht kirjutab, et hiidlastele tooks Rohukülani ulatuv raudtee uue kiire võimaluse Tallinnasse jõuda.
Lehe juhtkirjas märgitakse, et üleriigiline rahva- ja eluruumide loendus näitas, et Läänemaa ja Harjumaa vaheline töö- ja õpiränne kokku hõlmas ligi 1700 inimest, kellest osa peaaegu igal tööpäeval, osa harvem, ühest maakonnast teise tööle või kooli sõidavad. Hiiumaalt lisandus üle 500 inimese. Täiendavalt veel need, kes Lääne maakonna piires sõidavad regulaarselt Risti, Palivere, Taebla ja Haapsalu vahel.
Rohuküla kaudu toimub ühendus Hiiumaa ja Vormsiga. Väga paljudel hiidlastel on kaks autot, üks kummaski sadamas ja mujal töötajad käivad kodusaarel peamiselt nädalavahetustel. Kui Rohukülas saaks astuda rongile ja veidi enam kui tunniga jõuda Tallinna, võiks saarele sõita ka nädala sees.
Nii et on, mille üle mõelda sõna “regionaalpoliitika” tähendust lahti mõtestades. Meenutada võiks ka president Kersti Kaljulaidi poolt esmaspäeval ametiastumise kõnes öeldut: “Inimeste elujärje sõltuvus sellest, kui kaugel nad elavad Tallinnast või Tartust, on muret valmistavalt suur.”


title: Parvlaev Hiiumaa jõudis Virtsu-Kuivastu liinile

maintext:
Parvlaev Hiiumaa jõudis Virtsu–Kuivastu liinile
Lääne Elu
ARHIIV
Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad teatas, et täna teenindavad Virtsu–Kuivastu liini parvlaevad Hiiumaa, Ionas ja Harilaid.
Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad võttis Virtsu–Kuivastu ja Rohuküla–Heltermaa liinil reisijate vedamise üle ööl vastu laupäeva, kuid Hiiumaa eile liinil ei sõitnud, sest laeva hooldus viibis. Eile päeval Saaremaale sõitjad pidid sadamas tunde ootama.
TS Laevad võttis ööl vastu laupäeva Saaremaa Laevakompaniilt üle parvlaevaliikluse korraldamise mandri ja Muhu ning mandri ja Hiiumaa vahelisel laevaliinil.
Rohuküla–Heltermaa liinil sõidavad parvlaevad Regula ja St.Ola.


maintext:
Haapsalu kaasava eelarve hääletuse lõpuni on jäänud kolm päeva
Kristjan Kosk
Eelmise kaasava eelarve raames rahastuse saanud Metsa tänava kõnnitee renoveerimisega on juba alustatud. Foto: Arvo Tarmula
Veel kolm päeva on võimalik Haapsalu linna kodanikel anda oma hääl, kuhu peaks linn investeerima kaasava eelarve 20 000 eurot.
2017. aasta kaasava eelarve lõpphääletusele pääses üheksa ettepanekut. Hääletamine algas 6. oktoobril. Enim – 68 häält on kogunud Läänemaa puuetega inimeste koja ettepanek rajada Haapsalu kultuurikeskuse esisele kaldtee, et liikumisraskustega inimesed pääseksid Posti tänavalt otse kultuurikeskusesse.
50 häält on kogunud Tiit Koeli ettepanek paigaldada Haapsalu staadionile multifunktsionaalne mänguväljak, kus lapsed ja noored saaksid kvaliteetselt oma vaba aega veeta. Kõik ülejäänud seitse ettepanekut on kogunud oluliselt vähem hääli.
Kaasa eelarve moodustamisele saab oma hääle anda siin.


maintext:
Saarlased laevafirma tegevusest nördinud, vedaja süüdistab ilma
Toimetanud Urmas Lauri
Parvlaev Ionas Virtsu sadamas. Foto: Urmas Lauri
Saaremaa suurim spordisündmus jäi laevafirma käitumise tõttu ilma suurest hulgast pealtvaatajatest, peab nüüd lappima auku ürituse eelarves ja üritab end uppumisest päästa, kirjutab Saarte Hääl.
TS Laevad põhjendab rallipubliku kahanemist tormise ilmaga. Olgugi et see liiklust ei takistanud.
Rallit korraldava Saaremaa Ralli MTÜ esindaja Einar Soe sõnul ei taha ülemäära dramaatilisi toone võtta, kuid hinnang parvlaevaliikluse mõjule, mis puutub Saaremaa rallisse, on ühene: “Katastroof!” Esialgse hinnangu kohaselt tuli mandrilt Saaremaale rallit vaatama ligikaudu 40% vähem rahvast kui mullu. Mandrilt tulijad moodustavad aga rallipublikust väga suure osa.
Veel reede hommikul edastas Praamid.ee Facebooki leht infot, et tuleb tugev tuul ja järjekorrad võivad kujuneda pikaks. Mida ei tulnud, oli tuul, aga ka rallihuvilised. Einar Soe sõnul vestles ta laevafirma esindajatega korduvalt ja palus neil mitte paanikat külvata.
TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro pidas kurja juureks tormist ilma. “Loodame, et nii ralli korraldaja kui ka hea ajakirjanik panid tähele, et nädalavahetusel oli Eestis torm, tugev tuul ja muutlik ilm, mille tõttu oli laevaliiklus häiritud,” ütles Arro. Tema sõnul tegid kaptenid otsuseid igal konkreetsel ajahetkel. Arro sõnul jagati infot küllaldaselt.
Edasi vt Saarte Häälest


title: Riigimaja: mitu teenust, üks hoone

maintext:
Riigimaja: mitu teenust, üks hoone
Augustikuu lõpus tegi valitsus olulise otsuse ja leppis kokku, et riigimajade kontseptsiooniga tuleb edasi liikuda ehk koondada riigi teenused maakonnakeskustes ühte kohta. Plaani aluseks on rahandusministeeriumi ettepanek maavalitsuste ülesanded ringi jagada.
Et riigimajja võib meil igaühel tulevikus asja olla, kordan üle, mis on riigimaja ja kuidas võidaks nende asutamisest üle Eesti kodanik, ettevõtja ja riik.
Vaieldamatult on riiklike teenuste kättesaadavus kõigis Eesti maakonnakeskustes esmatähtis. Praegu on väljaspool Harjumaad ja Tartumaad igas maakonnas keskeltläbi 30 erinevat avaliku sektori
asutust, mis on saanud oma kontori asukoha vabalt valida. Nii saab mõnes maakonnas inimene riigilt teenuseid enam kui kümnelt aadressilt.
Olukorrad, kus ühe päeva jooksul või ühe küsimuse tõttu tuleb külastada mitut riigiasutust, ei vasta meie ettekujutusele tõhusast 21. sajandi riigist. Näiteks kui koostamist vajab maja detailplaneering või ehitusprojekt ning nõu on vaja kuuelt-seitsmelt asutuselt, tähendab see kodanikule parajat närvikulu eri asutuste vahel sõeludes. Tuleb hakata otsima kaardilt asutuste asukohti, ühilvad
teenused, näiteks panga-, side- ja postiteenused.
Lisaks riigiteenustele näeb riigimajade kava ette võimalust teha neis kaugtööd. Praegu polegi kõrgharidusega tippspetsialistil sageli muud valikut peale Tallinna või Tartu kolimise, kui ta soovib töötada
näiteks mõnes ministeeriumis või riigiasutuses. Tänapäeva tehnoloogia pakub võimalusi, et näiteks rahandusministeeriumi kõik töötajad ei pea istuma koos samas hoones Tallinnas. Riigimajades
on ette nähtud kaugtöökoha võimalus riigiasutuste töötajatele, mis suurendab oluliselt avaliku sektori töökorralduse paindlikkust. Kui maakondades on rohkem riigiasutuste töökohti, tähendab see väljaspool pealinna omavalitsustele rohkem elanikke ning suuremaid maksulaekumisi. Ja rohkem riiki kohapeal.
Selge on, et muutused ei sünni kergelt – ühiste eesmärkide saavutamiseks on vaja pingutada, koostöö tegemiseks kompromisse teha ning tulemuste nägemiseks aega anda. Lihtsalt iseenesest ei juhtu midagi. Eespool loetletud neli võitu on eesmärgid, mida tuleb iga maakonna rätsepalahendust välja töötades silmas pidada.
Mart Uusjärv,
rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna nõunik


maintext:
President Ilvese Ärma talu pidi EAS-ile 190 392 euro suurusest toetusest tagasi maksma vaid kümnendiku (3)
Toimetas Lemmi Kann
Toomas Hendrik Ilves. Foto: Peeter Langovits
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot, pärast Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist.
Ilves on tagasinõude riigile tasunud.
Toomas Hendrik Ilves esitas kirjaliku soovi mitte kasutada toetusega rajatud talu alates 1. jaanuarist 2017 sihtotstarbeliselt, mistõttu EAS esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude lähtuvalt EASi juhatuse 30. märtsi 2012 otsusest, mille kohaselt küsib EAS toetuse osaliselt tagasi.
Otsuses arvestati ka asjaoluga, et OÜ-le Ermamaa kuuluv Ärma talu on võõrustanud presidendi ametisoleku aja jooksul arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi. „Oleme tagasinõude esitamisel lähtunud varasemast EASi juhatuse otsusest ning arvestanud asjaolusid, mille alusel Ärma talu kasutamine turismiobjektina aastatel 2007-2016 oli piiratud,“ sõnas EASi juhatuse esimees Hanno Tomberg. „Tänaseks ei ole ilmnenud täiendavaid punkte, mis tingiks otsuse muutmise.“
OÜ Ermamaa sai 2006. aastal EASi vahendusel Euroopa Liidu struktuurifondidest 190 392 eurot toetust, mis oli mõeldud Viljandimaal asuva Ärma turismitalu arendamiseks. Toetusega saadud vara õnnestus OÜ-l Ermamaa kasutada turismi eesmärgil 17 kuud pärast toetuse otsuse tegemist.
Toetuse saaja esitas 06.11.2007 EAS-ile taotluse, millega soovis muuta äriplaani ja peatada ajutiselt külalistemajas majutus- ja turismiteenuse osutamine. EASi juhatuse otsusega peatati projekti sihipärase kasutamise kohustus kuni presidendi ametiaja lõpuni. Lisaks soovis president Toomas Hendrik Ilves võtta kogu objekti presidendi ametiajaks üürile.
Toetuse saaja palus nimetatud tingimusliku kokkuleppe pikendamist 5. novembril 2011. aastal, misjärel tegi EASi juhatus 30. märtsil 2012 otsuse, et hiljemalt 1. jaanuarist 2017, kui presidendi ametiaeg on lõppenud, jätkub algse äriplaani elluviimine kuni 31. juulini 2020 või kui seda ei järgita, esitab EAS toetuse saajale tagasinõude.
OÜ Ermamaa osanik ja ametlik esindaja Toomas Hendrik Ilves esitas 10. oktoobril 2016 EAS-ile avalduse, milles ta kinnitas soovi mitte jätkata Ermamaa äriplaani järgimist.
Ilves tasus tagasinõutud summa 12. oktoobril 2016


authors: Tööinspektsiooni Töösuhete Nõustamistalituse Juhataja

maintext:
Lugeja küsib, jurist vastab: kas tööandja saab lihtsalt öelda, et ära enam tööle tule?
Anni Raigna, Tööinspektsiooni töösuhete nõustamistalituse juhataja
Lugeja küsib: Tööandja ütles mulle, et töösuhe on läbi ja et ma enam tööle ei tuleks, kuna tal ei ole mulle enam tööd anda. Olen juba mõnda aega kodus olnud, aga lõpparvet pole endiselt saanud. Kas nii on õige?
Vastab Tööinspektsiooni töösuhete nõustamistalituse juhataja Anni Raigna: Esimesena tekib küsimus, kas töötaja oli töösuhte lõppemisega nõus.
Kui tööandja tegi ettepaneku töösuhte lõpetamiseks ning töötaja oli sellega nõus, lõppes töösuhe poolte kokkuleppel. See, kas kokkulepe on sõlmitud kirjalikult või suuliselt, ei mängi rolli – oluline on, et pooled on soovinud töölepingu lõppemist. Kuigi vorminõuet seadusest ei tulene, soovitame ka poolte kokkuleppel töösuhte lõpetamise kirjalikult või näiteks e-kirja teel fikseerida.
Tööandjal on kohustus n-ö lõpparve (saamata jäänud töötasu, puhkusehüvitis jms) välja maksta töösuhte lõppemise päeval. Kui tööandja seda teinud ei ole, tasuks uurida, milles asi. Kui sellest pole kasu, võib saamata jäänud töötasu ja/või hüvitiste osas teha avalduse töövaidlusorganile.
Siinkohal lisan, et töövaidluskomisjonis saab saamata jäänud töötasu nõuda kolm aastat, erinevaid hüvitisi (sh puhkusehüvitis, viivis) aga neli kuud.
Olukorras aga, kus töötaja tegelikkuses ei olnud nõus töösuhte lõppemisega, kuid lahkus eeldusel, et tööandjal tööd anda ei ole, ei saa lugeda töösuhet poolte kokkuleppel lõppenuks, sest tööandja ei saa töösuhet ühepoolselt suuliselt üles öelda. Kui tööandja soovib töösuhte üles öelda, siis peab ta töötajale tegema ülesütlemisavalduse, mis on kirjalik või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ja põhjendatud.
Juhul, kui töö sai otsa, saab rääkida töösuhte erakorralisest ülesütlemisest majanduslikel põhjustel (koondamine). Koondamise korral on ette nähtud etteteatamistähtaeg (oleneb staažist) ja koondamishüvitis.
Tööleping loetakse lõppenuks ülesütlemisavalduses näidatud kuupäeval ja alusel, kui avaldus on teisele lepingupoolele edastatud. Niisiis, kui tööandja ütleb töötajale suuliselt, et ta tööle enam ei tuleks, aga töötaja ei ole sellega nõus, siis peab ta tööandjale sellest teada andma. Senikaua kuni tööandja pole ülesütlemisavaldust (nt e-kirjal, paberil, SMSiga) esitanud, on töösuhe kehtiv ning töö tegemine (või vähemalt selle nõudmine) töötaja poolt ja töötasu maksmine tööandja poolt kohustuslik.
Seega antud juhul oleneb vastus sellest, kas töösuhte lõpetamine oli kokkuleppeline või ühepoolne.
Kui töösuhe lõpetati poolte kokkuleppel, oleks pidanud tööandja saamata jäänud tasud ja hüvitised välja maksma töösuhte lõppemise päeval. Kui aga poolte kokkulepe puudub, on töösuhe kehtiv ja peaksite lõpparve nõudmise asemel tööle minema (tööd küsima). Kui töösuhte jätkamise vastu huvi puudub, peaksite töösuhte üles ütlema või tegema tööandjale ettepaneku töösuhte lõpetamiseks.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Heltermaa sadamas lõpetati tänaseks piletimüük
Urmas Lauri
Hiiumaa liinil kurseerib madala veetaseme tõttu praegu vaid parvlaev Harilaid, mille sõsarlaev Kõrgelaid seisab juba pikemat aega Rohukülas kai ääres. Foto: Urmas Lauri
Madala meretaseme tõttu häiritud laevaliikluse tagajärjel on Heltermaa sadamas ootel ligi 400 rajameetrit sõidukeid, teatas Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro.
Hiiumaa liini teenindab parvlaev Harilaid, mis võtab pardale kuni 100 rajameetrit sõidukeid ja teeb väljumisi Heltermaa sadamast orienteeruvalt iga nelja tunni järel.
TS Laevad lõpetas piletimüügi Heltermaa-Rohuküla suunal, sest sõidukitest tekkinud järjekorra teenindamiseks on vaja vähemalt nelja reisi ja selleks kulub vähemalt 12 tundi.
TS Laevad palub Hiiumaalt mandrile sõita soovivatel inimestel on plaanid ümber muuta ja täna mitte sadamasse ootama tulla.
Järgmine parvlaeva Harilaid väljumine Rohukülast kell 20.05 ja Heltermaalt orienteeruvalt kell 22.00.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Karilaid: Reformierakonna juhid on hirmul (1)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Keskerakondlased Enn Eesmaa ja Jaanus Karilaid. Foto Arvo Tarmula
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaidi hinnangul on endise Reformierakonna esimehe Andrus Ansipi ja praeguse esimehe Taavi Rõivase ärevus läheneva Keskerakonna erakorralise kongressi suhtes tingitud suurest sisekaemusest oravaparteis endas.
“Tuletan meelde, et just Andrus Ansip oli see, kes hiljuti solvunult ründas riigikontrolli Estonian Airi auditit, kust tuli välja, et valitsus on toetanud riigiettevõtet Euroopa Liidu reeglite vastaselt pea 85 miljoni euroga ning et see kulu oleks olnud välditav, kui valitsus järginuks riigivaraseaduse põhimõtteid ja veendunud, et Estonian Airile raha ning laenude andmine on eesmärgi- ja õiguspärane,” ütles Karilaid.
“Ka Taavi Rõivase meeleheide on mõistetav, sest kui ühe parvlaevahanke korraldamine suursaarte ja mandri vahel läheb kümne aasta jooksul maksma üle 200 miljoni euro ning seda saadab Eesti ajaloo suurim korruptsiooniafäär, siis on põhjust muretseda küll opositsiooni juhtiva jõu elavnemise pärast,” ütles Keskerakonna aseesimees.
“Võimuliidu igavese vastandkuju Edgar Savisaarega hirmutamine ei pruugi enam Reformierakonnal läbi minna. Selge on ka see, et Savisaare demoniseerimine on teiste erakondade poolt olnud kunstlik ja põhinenud suurtel valedel. Nüüd on aga Keskerakond ka riigi tasandil isolatsioonist välja murdmas ning loomulikult see valitsusjuhile ei meeldi. Pole mingi saladus, et Keskerakonna jõudu parlamendis võetakse üha tõsisemalt.”
“Poliitilised konkurendid peavad arvesse võtma, et kui Keskerakond saab uue juhi, siis meie prioriteet nr 1 on meie programm. Kui keegi loodab, et me lahutame oma programmist midagi ära, siis nad eksivad sügavalt,” ütles Karilaid. “Astmeline tulumaks, regionaalsed maksuerisused, tasuta ühistransport, programmilised sammud ühtviisi nii eesti kui ka vene emakeelega Eesti inimeste jaoks, sotsiaalvaldkonna parem rahastamine, regionaalpoliitika järeleaitamine ning kohalike omavalitsuste tugevdamine on ja jäävad jäävad Keskerakonna olulisteks poliitilisteks suundadeks.”


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Mobiiliekspert: 8 nippi, mida peaksid teadma telefoni kasutamisest välismaal
Toimetanud Kaire Reiljan
Tänapäeval ei tunne telefonikasutajad üldjuhul mobiilsideteenust tarbides vahet, kas nad viibivad kodumaal või võõrsil. Siiski tuleb vahel ette olukordi, kus avastad, et seade ei käitu pärast lennuki maandumist enam ootuspäraselt.
„Õnneks on 90 protsenti sellistest olukordadest lahendatavad kõige lihtsama telefoni taaskäivitusega,“ nimetab Tele 2 klienditeenindusdirektor Sirli Seliov põhilist nippi. Sellele lisab veel kaheksa soovitust, mis kuluvad varem või hiljem kõigile piiri taga käijatele ära.
1. Tee enne välismaale suundumist kindlaks, et rändlusteenus on operaatori poolt lubatud. See soovitus võib aktiivsele reisijale tunduda klišeena, ent paljude inimeste mobiilsidelepingud pärinevad 10 aasta tagusest perioodist, mil näiteks toona veel lapseeas kliendile rändlusteenust ei avatud. Kui telefon ei saa välismaal ühegi võrguga signaali, kuvatakse ekraanil teade „Võrk puudub/No service“ ning puudub levinäit – sellisel juhul võib probleem seisneda just selles, et oled rändlusteenuse jätnud avamata. Tele2 kliendid saavad seda kontrollida iseteeninduses.
2. Kontrolli, kas luba rändlusteenuse kasutamiseks on antud ka telefonile. Kui operaatori poolt on rändlusteenused lubatud, siis näiteks värskelt kasutusse võetud seadme puhul võib juhtuda, et oled unustanud anda seadmele loa teenuse kasutamiseks. Vastava valiku leiad enamasti võrgu ja interneti seadete alt.
3. Vajadusel vali mobiilsidevõrk käsitsi. Kui peale lennukis kasutatud lennurežiimi väljalülitamist vaatab telefoni ekraanil vastu „Võrk puudub/No service“ ja tead, et oled oma operaatori juures ning telefonis rändluse lubanud, tasub esimesena proovida telefoni taaskäivitust. Kui seade siiski võrku ei ühendu, proovi võrk valida käsitsi. Ole seejuures kannatlik – mõne telefoni puhul võib manuaalne võrgu otsing võtta aega kuni 5 minutit.
4. Interneti kasutamiseks on olulised õiged seadistused telefonis. Kui välisriigis ei õnnestu mobiilse internetiga ühendumine, kontrolli telefoni seadistuste alt pöörduspunkte ning kasutajanime ja parooli, mille leiad menüüs võrgu seadistuse alt. Kui need on sisestamata, siis sisesta need käsitsi vastavalt oma operaatori andmetele. Tele2 iOS-telefoniga kliendil tuleks sellisel puhul proovida võrguseadete taastamist („Reset Network Settings“). Samuti kontrolli, et telefon ei oleks lukustatud vaid 4G võrku, kuna kõikides riikides ei ole veel 4G kasutamise võimalust. Vajadusel vaheta võrgu režiim ainult 2G/3G võrgule.
5. Kui levisignaal on nõrk, proovi teist mobiilsidevõrku. Eestis oleme harjunud ühtlaselt hea leviga igal pool, kuid välismaal võib ette tulla olukordi, kus telefoni poolt valitud operaatori signaal ei ole piisavalt tugev. Sellisel juhul proovi telefonis käsitsi valida alternatiivseid võrke.
6. iPhone’idel tuleb funktsioon „EU Internet“ välja lülitada. Kui õunatelefoni kasutajal ei õnnestu interneti kasutamine välisriigis, siis jälgi, et funktsioon „EU Internet“ oleks välja lülitatud. Tegu on Apple’i etteruttava funktsiooniga, mis on loodud kasutamiseks alles siis, kui rändlushinnad on Euroopa Liidus ühtlustatud siseturu hindadega.
7. Kontrolli ja vajadusel tõsta oma krediidilimiidi suurust. Eestis sisaldavad meie kuutasud enamasti piiramatus mahus kõneminuteid ja rohkelt internetti, ent välismaal maksustatakse nii välja helistatud kui vastuvõetavad kõneminutid ning iga kasutatud megabait internetti. Krediidilimiidi täitumisel jõuab kasutajani hoiatav sõnum, kuid välismaal võib teenuste piirang rakenduda enne hoiatussõnumi saabumist. Limiidi täitumist võib kahtlustada siis, kui ühtäkki ei õnnestu välja helistada, kõnesid vastu võtta ega luua internetiühendust. Sel juhul tõsta ise limiiti iseteeninduses või võta selleks ühendust koduoperaatori klienditeenindusega.
8. Hoidu satelliitvõrkude kogemata kasutamisest, et vältida üllatusarveid. Ole ettevaatlik internetiühenduse loomisel kohtades, kuhu tavaliste operaatorite võrgud ei levi – näiteks rannikust kaugel kruiisilaevadel või lennureisi ajal. Sel juhul võib telefon ühenduda internetiga läbi satelliitsidevõrgu, mis on tavapärasest oluliselt kallimalt hinnastatud – üks megabait võib maksta paarkümmend eurot. Kuna satelliitsidevõrku lülitumisel ei saabu tavapärast tervitussõnumit, siis võib võrgu kasutus tulla üllatusena alles järgmisel kuuarvel. Näiteks Tele2 saadab oma klientidele satelliitvõrku lülitumisel hoiatava sõnumi, mis võib ebatavalise asukoha tõttu kliendini siiski jõuda väikese viivitusega. Seega kasuta satelliitvõrku vaid teadlikult ja kriitilise sidevajaduse puhul.
Egle Merbach
Tele2 Eesti kommunikatsioonijuht


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Lehisele lõppes Tallinna Mõõk enne veerandfinaale
Kaire Reiljan
Haapsallannadest jõudis Tallinna Mõõgal kõige kaugemale Katrina Lehis. Foto Arvo Tarmula
Tallinnas peetaval vehklemisturniiril Tallinna Mõõk jõudis Haapsalu vehkleja Katrina Lehis 16 parima hulka, kuid pidi kaheksandikfinaalis võistluse lõpetama.
Lehis pidi kaheksandikfinaalis tunnistama esimese paigutusega venelanna Tatjana Logunova selget 13:4 paremust, kirjutas ERRi spordiportaal. Eesti vehklejatest jätkab veerandfinaalis vaid Irina Embrich.
Turniiri põhitabelisse jõudsid Haapsalu vehklejatest lisaks Lehisele ka Nelli Paju ja Kristina Kuusk.
Kuusk pidi tunnistama Francesca Boscarelli 12:15 paremust ja 64 hulgast edasi ei jõudnud. Lehis oli 14:7 parem prantslannast Melissa Goramist, Paju alistas 15:14 poolatar Aleksandra Zamachowska.
32 parema hulgas teenis 15:17 võidu Lehis, alistades ungarlanna Vivien Varnai ja tagades sellega pääsu 16 parema hulka. Paju jäi 11:15 alla hiinlannale Yixuan Xiangile.


maintext:
Keskerakonna toetus tõusis oktoobris 25 protsendini
BNS
Eesti populaarseim partei oli oktoobris Keskerakond, mille toetus tõusis septembriga võrreldes viie protsendipunkti võrra 25 protsendini, selgub uuringufirma TNS Emor BNS-i tellimusel läbi viidud erakondade toetuse uuringust.
Reformierakonda toetas oktoobris 22, Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (SDE) 17, Vabaerakonda 15, Eesti Konservatiivset Rahvaerakonda (EKRE) 10 ning Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) 8 protsenti küsitletutest. Reformierakonna toetus septembriga võrreldes ei muutunud, SDE toetus langes 2, Vabaerakonna toetus tõusis 3, EKRE toetus langes 3 ja IRL-i toetus 1 protsendipunkti võrra.
Parlamendivälistest erakondadest toetas Erakonda Eestimaa Rohelised oktoobris 3 protsenti küsitletutest, mida on 1 protsendipunkti võrra vähem, kui septembris.
Valitsuskoalitsiooni toetus oli oktoobris 47 protsenti ehk kolme protsendipunkti võrra väiksem kui septembris. Oma eelistust ei osanud öelda 19 protsenti küsitletutest.
Kokku küsitles TNS Emor 14.-19. oktoobrini vastajate kodudes ja veebiintervjuude teel 987 valimisealist kodanikku vanuses 18-74 aastat.
Erakondade reitinguprotsendid näidatud nendest vastanutest, kellel on erakondlik eelistus, seega “ei oska öelda” vastanute protsent elimineeritakse. Antud andmete näitamise viis muudab erakondade reitinguprotsendid võrreldavaks riigikogu valimiste tulemustega. Seega võimaldab antud andmete esitamine näha erakondade võimalikku osakaalu riigikogus, kui valimised oleks toimunud uuringu küsitlusperioodil ja antud kandidaatide valikuga.


title: Haapsalu kunstiklubi avas sügisnäituse

maintext:
Haapsalu kunstiklubi avas sügisnäituse
Urmas Lauri
Aide Leit-Lepmetsa nõrkuseks on kassid. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu kunstikooli näituseruumis avati esmaspäeval Haapsalu kunstiklubi sügisnäitus. Näitust saab uudistada 29. oktoobrini.
Sügisnäitusel on eksponeritud 12 kunstniku töid. „Igaüks on natuke sügisteemat käsitlenud,” ütles klubi juhataja Valve Fihlman. Tänavusel näitusel eksponeerivad maale Riina Aido, Taimi Ungerson, Ülo Telgmaa, Valve Fihlman ja Liivi Pais, keraamikat on näitusele toonud Mai ja Ursula Aavasalu, Anu Tamme ning Sveta Malken.
Fihlman lausus avakõnes, et näitusel osalejaist tõstaks ta esile Aide Leit-Lepmetsa, kel on väljas nii maale kui ka keraamikat. „Ma ei saa öelda, et mulle meeldib keraamikat teha, sest ma teen ju kasse,” ütles Leit-Lepmets. „Teised teevad potte, tasse ja muud sellist, mina aga kasse.”
Oma rakuahjust tulnud kasse nimetab Leit-Lepmets emotsioonikassideks. Neid on tal kümne aasta jooksul valminud üle saja. „Kui hakkan tegema, siis vaatan, mis nägu ta on,” kirjeldas kunstnik. „Igaüks räägib oma lugu. Kassi keha, nägu, silmad ja suu annavad emotsiooni. Kui ma kassi vormin, siis teen nägusid kaasa, et saaks oma loo juurde.”
Leit-Lepmets on tellimustööna teinud ka tarbekeraamikat. „Kui ma vabatahtlikult teen, siis teen ikka kasse,” nentis kunstnik. Leit Lepmets ütles, et maalida meeldib talle rohkem. „Seal saab kiiremini oma fantaasiat välja elada,” selgitas ta.
Näitusel esitletud maalide kohta selgitas kunstnik, et talle meeldib unelev seisund. „Sa pead olema rahulolu seisundis, et selline maal sünniks,” ütles Leit-Lepmets. „Mina tahan teha sellist kunsti, et kui inimene seda vaatab, tunneks ta end vähemalt sellel hetkel õnnelikuna, jõuaks arusaamisele, et maailm on elamist väärt.”
Haapsalu kunstiklubi sai tänavu 56aastaseks. „Seega Eesti vanim kunstiklubi,” nentis Valve Fihlman. Klubi juhataja sõnul on kunstiklubi väikeseks jäänud. „Praegu on meil 17 liiget, kunagi oli üle 40,” võrdles Fihlman.
1960. aasta juunis avati Haapsalu kultuurimajas kunsti- ja käsitöönäitus. See näitus oli Läänemaa kunstnike esimene ühisnäitus, mis oli ka aluseks kunstiklubi kujunemisele.


maintext:
Maavanem moodustas Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva ürituste organiseerimiseks komisjoni
Kristjan Kosk
Lääne maavanem Neeme Suur. Foto: Arvo Tarmula
Lääne maavanem Neeme Suur moodustas Eesti Vabariigi 100. juubeli sündmuste organiseerimiseks 20liikmelise töökomisjoni.
Suur selgitas, et komisjon põhiülesandeks on koguda, vahendada ja levitada informatsiooni Läänemaal kavandatavast Eesti Vabariigi 100. aastapäeva juubeliprogrammist. „Komisjonis on esindaja igast omavalitsusest, peale nende veel olulised inimesed nagu kaitseliidu pealik ja peapiiskop,” lisas Suur. Komisjoni juhiks on maavanem Neeme Suur.
Millal esimene komisjoni koosolek on, Suur öelda ei osanud, kuid ta kinnitas, et hiljemalt on see detsembris. „Ega palju aega enam ei ole, sest esimene juubeliüritused on juba tuleva aasta aprillis, kui tähistakse kunagise Eestimaa ja Liivimaa vahelise piirjoone kadumist,” põhjendas ta.
Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistatakse üle kogu Eesti ajavahemikul 2017. aasta aprillist kuni 2020. aasta veebruarini.
Töökomisjonid moodustatakse igas maakonnas.
Töökomisjoni liikmeiks saavad:
Neeme Suur, Lääne maavanem; Kristi Erkmann, Lääne maavalitsus; Teele Jurtom, Haapsalu linn; Gülnar Murumägi, Haapsalu Kultuurikeskus; Liivi Ollino, Lääne maavalitsus; Helen Koppa, Ridala vald; Triin Lepp, Noarootsi vald; Varje Paaliste, Lääne-Nigula vald; Raina Jeeberg, Lääne-Nigula vald; Tanel Viks, Vormsi vald; Kristi Märk, Lihula vald; Kristina Kukk, Lihula vald; Arno Peksar, Hanila vald; Deiw Rahumägi, Nõva vald; Rasmus Lippur, Kaitseliidu Lääne malev; Jüri Bachman, Kaitseliidu Lääne malev; Tiit Salumäe, piiskop; Leevi Reinaru, EELK Lääne praost; Marju Viitmaa, Rahvakultuurikeskus; Ene Sarapuu, MTÜ Kodukant Läänemaa


authors:
Lääne Elu
Bert Rotberg

maintext:
Vähemusse jäänud Läänemaa JK alistas Nõmme Unitedi
Bert Rotberg
Läänemaa JK Haapsalu. Foto: erakogu
Pühapäeva õhtul kell 18 võõrustas FC Nõmme United II Männiku kunstmurustaadionil Läänemaa JK Haapsalut III liiga lääne piirkonna eelviimases voorus. Mäng lõppes läänlaste 3:2 võiduga.
Läänemaa alustas kohtumist kohe tugeva ülevälja pressiga, mis ka vilja andis. Avapoolajal ei suutnud Nõmme luua ühtki ohtlikku olukorda Läänemaa värava all ning teisel pool oleks võinud Läänemaa vabalt mitu väravat lüüa.
Läänemaa avavärav sündis Martin Salfi 30-meetri karistuslöögist. Pole esimene kord, kui Salf vastaseid selliste mammudega kostitab. Tänavusel hooajal juba kolmas.
Teist poolaega alustas Nõmme väga hästi ning kiirelt jõuti viigiväravani, kui vasakult äärelt antud tsenderdus leidis vaba ründaja, kes palli peaga lati põrkest väravasse saatis – 1:1.
Nõmme surve jätkus ning ei läinud kaua mööda, kui pärast pikemat sebimist Läänemaa karistusalas mänguvahend taas väravasse saadeti – 2:1 võõrustajatele.
Kaotusseisu jäämine õnneks lisas läänlastele tahtejõudu ning suudeti taas ka võimalusi tekitama hakata. Kui avapoolajal tegi Läänemaa ülevälja pressi ning domineeris, siis teisel poolajal valdas peamiselt palli Nõmme ning Läänemaa nõelas kontrarünnakutega.
Pärast üht luhatud võimalust Andres Proosväli teisel korral enam ei eksinud, kui Nõmme kõrgest kaitseliinist tingituna pääses väravavahiga üks ühele ning palli kindlalt tahanurka lõi – 2:2.
Jätkus võrdne ja võitluslik mäng. Peagi läks Läänemaa 3:2 juhtima, kui jälle kontrarünnak efektiivselt ära lahendati. Andres Proosväli pääses kaitseliini taha ning leidis karistusalas vabaks jäetud Aare Avila, kes mängis mööda viimasest kaitsjast ja väravavahist ning saatis palli alla nurka.
Umbes 15 minutit enne kohtumise lõppu jäid läänlased vähemusse, kui teist kollast kaarti näidati Talis Tammele.
Viimased kümme minutit oli Läänemaa sügaval enda välja poolel ning kaitses soliidselt Nõmme rünnakuid. Ühe hea tõrje tegi ka väravavaht Siim Pikkaro.
Läänemaa JK Haapsalu eest mängisid Siim Pikkaro, Karel Saarkopli, Jako Kariste, Kaarel Koel, Kristo Enn, Aare Avila, Talis Tamm, Leonid Bragin, Martin Salf, Andres Proosväli, Karmo Einmann, Artur Matto ja Kris-Sten Toom.
Läänemaa neljas koht oli juba enne kohtumise algust kindel, kuid nüüd ollakse neljandad 44 punktiga. Kaotus tähendas Nõmme jaoks kindlat kolmandat kohta ning enne viimast vooru on neil koos 49 punkti. Raplamaa (väravate vahe +51) ning Vaprus (+45) mõlemad võitsid ning jätkavad heitlust esikoha pärast 54 punktiga.
Läänemaa JK Haapsalu järgmine ja hooaja viimane mäng toimub järgmisel laupäeval, 8. oktoobril, kui Haapsalu linnastaadionil võõrustatakse kell 16:00 Lihula jalgpalliklubi.


title: Jaan Toomik tuli end Haapsallu näitama

maintext:
Jaan Toomik tuli end Haapsallu näitama
Kaire Reiljan
Foto: Arvo Tarmula
Jaan Toomik on nüüdisaja ilmselt nimekaim Haapsalu juurtega kunstnik, kes on omal ajal omandanud suisa skandaalse kuulsuse.
Nüüd on äsja 55. sünnipäeva pidanud video- ja maalikunstnik enda sõnul muutunud introvertsemaks. „Hakkad mõtlema, kas peab alati olema skandaal,” ütles ta ise.
Eelmisest neljapäevast on Haapsalu linnagaleriis Jaan Toomiku isikunäitus. Enne seda oli tal Haapsalus näitus tosin aastat tagasi. Seekordne linnagalerii näitus on küll kunstniku juubelinäitus, kuid juubeliga kaasnevat kära ja sära sellega ei kaasne. Nii nagu Toomik jättis pidamata juubeli, ei tule ka näituse ametlikku ja suurejoonelist avamist. Galeriisse sisse astudes võib nähtu panna küll esmapilgul õlgu kehitama: galeriis on väljas üks maal ja üks video.
Toomik ütles, et see on taotluslik: „Mul oligi plaan, et sellest ei tule tavapärases mõttes müügi- või galeriinäitust, kus on inimestel lõbu laialt ja nad vaatavad eri asju. Siin saavadki nad ainult kahele asjale keskenduda.”
Kunstnik lisas, et inimesed on üleküllusega rikutud, kuid sügis on just selline mõtiskluste, meenutuste ja nostalgia aeg. „Pealegi, nalja peab ka saama,” ütles ta veel.
Performance’itega kõmu ja kuulsust kogunud Toomik on nüüd ühe sellise maalile jäädvustanud. Õhtuse performance’i või „Õhtuse etenduse” nime kandev maal kujutab kunstniku enda sõnul etendust, mida oleks päriselus raske teostada. Toomiku sõnul on maal mõneti seotud ka Haapsaluga. Taustamaastik on samamoodi lame nagu Haapsalu kandis ja valgus selline, nagu ta mäletab seda paistnud olevat oma Niine tänava kodu aknast. Maal on valminud selleks näituseks, ekraanilt näidatav video on filmitud aga mõned aastad tagasi Kiltsi lennuväljal.
„Ma loodan, et Haapsalu inimesed ikka tulevad seda näitust vaatama ja mõtlevad, et selline veidrik on siin elanud,” sõnas kunstnik.
Praegu Eesti kunstiakadeemia maali õppetooli juhatava ja tudengitele klassikalist maali õpetav Toomik sai kunstnikuna tuule tiibadesse Haapsalu I keskkoolis õppides. Kooli toonane kunstiõpetaja Gunnar Meyer kogus enda ümber noori kunstihuvilisi, kellest mitmed, peale Toomiku ka paar aastat nooremad Agur Kruusing ja Valev Sein, kunstiinstituuti õppima asusid ja on endale kunstnikuna nime teinud.
„Meyer andis algtõuke, päris tugeva impulsi,” tunnistas Toomik.
Toomik ütles, et praegu ta Haapsaluga enam eriti tihti kokku ei puutu. „Vahel harva käin siin, teen tiiru ja nostalgitsen,” tunnistas ta. Haapsallu sattudes püüab ta külastada ka linnagaleriid, sest sealne näitusprogramm on tema sõnul väga hea. Haapsalu praeguse kunstieluga ei ole siit sirgunud kunstnik kuigi hästi kursis. „Hiljuti käisin oma lähedase sugulase Ants Roosi juubelinäituse avamisel Laikmaa majamuuseumis. Muidu aga mitte,” kinnitas ta.
Kui Jaan Toomik pälvis 1980. aastate lõpus Eesti kunstimaailmas tähelepanu maalijana, siis järgmisel kümnendil kogus ta kuulsust installatsiooni- ja videokunstnikuna. Viimase kümmekonna aasta jooksul on teda paelunud ka film. Toomiku käe all on sündinud mitu lühifilmi ja üks lühifilmiprojekt algab peagi.
„Selle filmi teema on isa ja poja suhe, kuidas ühelt põlvkonnalt teisele teadmisi edasi antaks,” selgitas Toomik.
Mitmekülgsust ja paljude asjadega tegelemist põhjendab kunstnik kiire aja ja oma kärsitu loomusega: „Ma tüdinen ühest asjast ära ja see ammendub minu silmis.”
Toomiku sõnul võibki tänapäeva kunstnikke võrrelda renessansiaegse kunstnikuga, kes peabki tegelema paljude asjadega, sest muud moodi pole võimalik.


authors:
Lääne Elu
Arvo Tarmula

maintext:
Video: inglanna, kes lendab koos luikedega
Arvo Tarmula
Sacha Dench tuulises Puises. Foto: Urmas Lauri
Inglanna Sacha Dench on lendamas paraplaaniga kaasa väikeluikede rännet Venemaalt Suurbritanniasse, nüüd on aktsiooni käigus jõutud Läänemaale Haeskasse.
See väikeluikede uurimise entusiast startis 19. septembril Petšora jõe suudmealalt paraplaani ehk tiibvarjuga, et lauelda koos luikede rändevooluga kuni nende talvituskohtadeni Inglismaal. Eelmisel nädalal jõudis ta Novgorodi kanti, kus Ilmeni järv on üks olulisi rände-vahepeatusi laulu- ja väikeluikede rändeteel. Edasine teekond läbib sel nädalal ka Eestit: Luhamaalt üle Võru, Tartu ja Kesk-Eesti Matsalu lahele ning sealt piki läänerannikut Riia poole.
Väikeluige pesitsuslevila hõlmab Euraasia arktilisi tundraid Kanini poolsaarest Jenissei suudmelaheni ja Leena suudmest Tšuktšimaani (vahepealselt aladelt on ta peaaegu hävinud). Läänepoolsed asurkonnad (neid säilinud vaid 18 000 isendit) rändavad talveks Briti saartele, Madalmaadele ja Normandiasse, vähesel hulgal ka Vahemere äärde Lioni lahel ja Aadria merel ning Mustale merele. Väikeluikede olulisim rändetrass kulgeb läbi Eesti, mis paneb meie linnuteadlastele kohustuse liiki uurida ja kaitset korraldada.
Video: Arvo Tarmula


title: Lõhejõgedel algab kuuajaline püügirahu

maintext:
Lõhejõgedel algab kuuajaline püügirahu (1)
Kaire Reiljan
Röövpüüdjate paat varustuse ja püütud lõhedega Vasalemma jõel. Foto keskkonnainspektsioon
Lõheliste kudeaja tõttu on lõhe ja meriforelli püük enamikel Eesti jõgedel 15. oktoobrist 15. novembrini keelatud. Läänemaal käivad lõhelised kudemas Vihterpalu ja Riguldi jões.
Keskkonnainspektsioon kutsub kõiki harrastuskalastajaid ja kutselisi kalureid keeluajast kinni pidama, et lõhelised saaksid segamatult kudeda ja järglasi anda. Lõheliste kudejõgedel hoiavad silma peal ka keskkonnainspektorid ja vabatahtlikud.
Keskkonnainspektsiooni Läänemaa büroo juht Tõnis Ulm ütles, et praegu pole lõheliste kudemine veel hoogu sisse saanud. „Nii Vihterpalu kui ka Riguldi jões on praegu ka vähe vett,” lisas ta.
Ulm lisas, et kui lõheliste kudemine hoo sisse saab, korraldab keskkonnainspektsioon koos politseiga jõgede juurde ka reide, et võimalikke röövpüüdjaid eemale peletada.
Keskkonnainspektsiooni teatel on üle Eesti paljud vabatahtlikud näidanud üles huvi lõhejõgede kaitsmise vastu. Ulmi sõnul Läänemaal vabatahtlike valvamise üle suurt vajadust pole. „Kuid abi oleks sellest, kui röövpüüdjaid märgates sellest teada antaks,” ütles ta.
Jõe suudmealal või alamjooksul kahtlast tegutsemist märgates tuleks sellest teatada keskkonnainspektsiooni valvetelefonile 1313.
Lõheliste püügi eest keeluajal võib karistada rahatrahviga kuni 300 trahviühikut ehk kuni 1200 eurot. Samuti tuleb lõhe või meriforelli püüdjal tasuda keskkonnale tekitatud kahju.
Tõsise kalapüüginõuete rikkumise puhul, nagu püük keeluajal või keelatud kohas või alamõõdulise kala püük, on kahjutasu viiekordne ehk lõhe puhul 480 ja forelli puhul 150 eurot isendi eest. Juhul, kui püük toimub eriti ohtlikul ja kalavarusid kahjustaval viisil, näiteks elektri, mürgi või lõhkeainega, on hind kümnekordne, see tähendab ühe lõhe eest 960 ja meriforelli eest 300 eurot.
Lõheliste püügi puhul tuleb lisaks ajalisele piirangule jälgida ka muid kitsendusi. Merel kalastades tuleb arvestada, et suuremate lõhejõgede suudmetele lähemal kui 1000 meetrit kehtib aastaringne püügikeeld. Ajavahemikus 1. septembrist kuni 31. oktoobrini on keeluala laiendatud 1500 meetrini.
Lõheliste kudejõgedes või nende lõikudes on aastaringselt keelatud püük nakkevõrgu, liivi ja kuuritsaga. Merre suubuvates jõgedes ja ojades, välja arvatud Nasva jões, on keelatud mõrrapüük. Erandiks on silmumõrrad.


maintext:
Lääne Päästekeskuse Haapsalu päästekomando pälvis Eesti Pimedate Liidu tunnustuse
Toimetas Lemmi Kann
Juba viiendat aastat tunnustab Eesti Pimedate Liit neid inimesi, asutusi ja organisatsioone, kes on eelneva aasta jooksul aidanud nägemispuudega inimeste elukvaliteeti parandada.
"Lääne Päästekeskuse Haapsalu päästekomando päästjad leidsid oma põhitöö kõrvalt aega, et kontrollida Haapsalu nägemispuudega inimeste kodudes küttekollete korrasolekut ja suitsuandureid. Vajadusel paigaldati juhtmega suitsuandur, et pime inimene saaks selle ootamatu häire korral ise välja lülitada," avas Eesti Pimedate Liidu esimees Ago Kivilo Haapsalu päästekomandole osaks saanud tunnustuste tagamaad.
Tänavuste tunnustuse „Aasta tegu 2016“ saajate hulgast võib leida nii suurettevõtte Ülemiste keskus kui ka lavastaja, kondiitri ja Balti Kaitsekolledžiga seotud ühenduse BaltGirls.
„Kuna nägemispuudega inimesed seisavad oma argielus silmitsi suurte raskustega, täname siiralt neid, kes on meie elu rikastanud,“ ütles Kivilo.
Ülemiste kaubanduskeskus on pidanud oluliseks, et ostlemisvõimalused laieneks ka nägemispuudega inimestele. „Ülemistes saab esimest korda Eestis nägemispuudega inimene külastada iseseisvalt suurt kaubanduskeskust. See on suur samm, et kõik meie avalikud hooned muutuks vaegnägijatele ja pimedatele ligipääsetavaks,“ rääkis Eesti Pimedate Liidu juhatuse liige Jakob Rosin. Värskelt renoveeritud keskuse põrandal on kombatavad juhtteed ning poeuste kõrvale on paigaldatud punkt- ja reljeefkirjas sildid.
Aasta alguses etendus Vabal Laval Martin Alguse näidend „Kes kardab pimedat?“. See tõi Eesti ühiskonna pilgu ette nägemispuudega inimeste argipäeva mured ja rõõmud. Tunnustuse pälvivad lavastuse stsenarist Martin Algus ning Jaanika Juhanson näidendi Terateatris lavastamise eest. Terateater on Põhja-Eesti Pimedate Ühingu juures tegutsev harrastustrupp, mida juhendab Jaanika Juhanson. Enamik näitlejaist on nägemispuudega.
Ühendus BaltGirls korraldas Balti Kaitsekolledžis heategevusõhtu. Kogutud raha eest kingiti nägemispuudega lapsi õpetavale Tartu Emajõe Koolile ülivajalikud rütmipillid.
Saaremaa harrastusnäitleja Ellen Teemus kohandas Aleksandr Stroganovi mononäidendi „Triikija“ originaalteksti spetsiaalselt nägemispuudega inimestele ja esitas selle meisterlikult kirjeldusetendusena. Etenduse lavastas Maire Sillavee Salme vallateatris.
Tunnustuse pälvivad ka Keskkonnaameti keskkonnahariduse osakonna spetsialist Merike Palginõmm, kes on korraldanud Pärnumaa nägemispuudega inimestele elamusrikkaid loodusretki, OÜ Raeoptika, kes on edendanud Lõuna-Eesti Pimedate Ühingu arvutiklassi tööd ning kondiiter Maire Meldre, kes on samuti nõu ja jõuga toetanud Lõuna-Eesti Pimedate Ühingu tegevust.
Eesti Pimedate Liidu tunnustus „Aasta tegu 2016“ antakse üle 14. oktoobril tänuseminaril Tallinna Õpetajate Majas.
Tunnustus on seotud rahvusvahelise valge kepi päevaga, mida tähistatakse ülemaailmselt 15. oktoobril. Sel päeval juhivad nägemispuudega inimesed ühiskonna tähelepanu oma erivajadustele. Eestis on valge kepi päeva märgitud alates 1987. aastast.
Eesti Pimedate Liit on üle-eestiline nägemispuudega inimeste ühingute katusorganisatsioon. Liit kaitseb ning esindab nägemispuudega inimeste huve riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil.


maintext:
Hiidlastele mõeldud parvlaev Leiger hakkab saarlasi vedama (2)
Urmas Lauri
Parvlaev Leiger. Foto: TS Laevad
TS Laevade kinnitusel on alanud parvlaev Leigeri üleandmisprotsess. Dokumentide vormistamine võtab siiski veel mitu nädalat aega, nii et laev enne novembri lõppu Eestisse ei jõua, vahendas ERRi uudisteportaal.
Leigeri merekatsetused näitasid, et enamik esinenud vigadest on ära lahendatud, olulised süsteemid on töökorras, mistõttu on Selfine ja TS Laevad alustanud laeva üleandmis-vastuvõtmisprotsessi, ütles Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht Sirle Arro.
Arro sõnul ei ole selge, kui kaua täpselt protsess aega võtab, sest selles osaleb hulganisti kolmandaid osapooli, kes peavad olema protsessi kaasatud. Näiteks on vaja laeva lippu vahetada, veeteede amet peab aluse üle vaatama, ja muud sellised asjad, mis ei ole Tallinna Sadama poolt kontrollitud, märkis Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht.
Kokkuvõtvalt võib Arro sõnul minna kaks-kolm nädalat, misjärel saab alus hakata Eesti poole liikuma. Kuna ülesõit võtab minimaalselt 21 päeva, siis peaks Leiger Eestisse jõudma novembri lõpus või detsembri alguses, rääkis Arro.
ERRi uudisteportaali andmeil hakkab Parvlaev Leiger sõitma Virtsu-Kuivastu liinil.
Alates oktoobrist opereerib Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad mandri ja suursaarte vahelistel laevaliinidel. Kuivõrd ettevõtte poolt tellitud uued parvlaevad ei ole veel Eestisse jõudnud kasutab riigifirma teenuse tagamiseks ajutiselt renditud vanu parvlaevu.
Uutest parvlaevadest kaks ehitatakse Poola Remontowa laevatehases ja kaks Türgi Selfine laevatehases. Türgi tehases ehitatavate laevade nimed on Leiger ja Tiiu. Neist viimase valmimise tähtaeg lepitakse tootja ja tellija vahel kokku peale Leigeri üleandmist.
Väinamere liine on teenindama kavandatud neli alust: Tõll ja Piret valmivad Poolas ning esialgu oli need laevad kavas panna kurseerima Virtsu-Kuivastu liinul. Türgi laevatehased valmivad Leiger ja Tiiu pidid hakkama sõitma Rohuküla-Heltermaa liinil.


title: Al Bano piletid lähevad nagu soe sai

maintext:
Al Bano piletid lähevad nagu soe sai
Toimetanud Kaire Reiljan
Publiku huvi järgmise aasta 3. juunil Haapsalu kultuuri- ja veinipäevadel esineva Itaalia lembelauliku Al Bano kontserdi vastu on tohutu, juba on välja müüdud pool Haapsalu piiskopilinnuse hoovist.
Al Bano on oma 50. lavajuubelil jätkuvalt üks hinnatumaid Itaalia muusika viljelejaid üle kogu Euroopa. Eestis esineb Al Bano esmakordselt ning saabub siia 20 tippmuusikust koosneva saatebändi ja saatjaskonnaga.
Al Bano suurejooneline kontsert toimub Haapsalu Piiskopilinnuse hoovis järgmise aasta 3. juunil, mil Haapsalus toimuvad järjekordsed Itaalia kultuuri- ja veinipäevad. Veinipeo raames täitub Haapsalu Itaalia maitsete, veinide ja muusikaga. Toimuvad näitused ja degusteerimised. Igal aastal külastavad üritust tuhanded Itaalia kultuuri austajad nii Eestist kui ka välismaalt.
Pileteid aasta romantilisemale õhtule on võimalik soetada Piletilevist. Vaid sel nädalal on ühe piletihind 19 eurot. Juba järgmisest nädalast piletihinnad tõusevad.
Video:
https://www.youtube.com/watch?v=m8tV-L-TOoM


maintext:
Luigelendu jälgiv inglanna tõi Lihula lastele kirja Neenetsimaalt
Kaire Reiljan
Sasha Dench. Arvo Tarmula foto
Inglanna Sacha Denchi ainulaadsesse väikeluikede rännuteekonda jälgivasse ekspeditsiooni on kaasatud ka eri maade koolilapsed.
Esmaspäeval kohtus Dench Lihula õpilastega ja andis neile üle kirja Neenetsimaa pealinna Narjan-Mari koolilastelt. Lihulast sai ta kaasa kirja Lihula ja Metsküla kooli lastelt, et toimetada see edasi oma järgmise peatuspaiga õpilastele Lätis.
Lihulas kirjaaktsiooni vahendanud muusika- ja kunstikooli direktor Piia Saak ütles, et kirjaga koos saatsid Lihula kandi lapsed teele ka luigekontuurile kirjutatud head soovid. Kui projekt lõpeb, korraldatakse neist Inglismaal näitus.
„Kuna luiged on meil ühised ja rändavad riikide vahel, siis kõrgelt vaadates on ükskõik, kas on riigipiir või mitte,” selgitas Saak õpilaste kirjade vahetamise mõtet.
Esmaspäeval kohtus Dench Lihula lastega ka silmast silma ning rääkis neile väikeluikedest ja sellest, miks neid kaitsma peab.
Piia Saak ütles, et Lihula lapsed valiti projektis osalema just seetõttu, et ornitoloogide hinnangul on Matsalu väikeluikede rändeteel peamine punkt.


authors:
Lääne Elu
Jaanus Karilaid
Keskerakonna Aseesimees

maintext:
Jaanus Karilaid: Keskerakonna programmilised raamid on terasest
Jaanus Karilaid, Keskerakonna aseesimees
Keskerakonna poliitilised konkurendid on ärevil, sest Keskerakonna erakorraline Kongress läheneb mühinal. Viimase 15 aastaga toodetud või hoolega konstrueeritud vaenlase kuju on parnassilt kukkumas. Ärevil on ka need, kes tahaksid edasi ratsutada vanaviisi. Edgar Savisaare taolist poliitilist fenomeni ei pruugi Eesti poliitikasse tulla lähima 100 aasta jooksul, aga iga ajastu saab kord otsa, kuigi see võib olla emotsionaalselt valuline. Keskerakonnaliikmed on nüüd tekitanud tuleviku ennustades arvamuste paljususe.
Õigus arvata ja maailma tajuda just nii nagu tema arvab, on põhiseaduslik õigus. Seda õigust ei võta keegi ära, aga paar valearusaama tuleb ümber lükata igal juhul.
Poliitilised konkurendid nõuavad Keskerakonna kõikide poliitikate uuesti defineerimist, Andres Herkel lausa läks nii ekstaasi, et nõudis Keskerakonna uutelt potentsiaalsetelt juhtidelt Edgar Savisaare viimase 20 aasta poliitika hukkamõistu. Võib-olla on tal mingid kummalised nostalgilised mälestused NLKP XX Kongressist, aga ma mõistan Vabaerakonna esimehe kunagise Mart Laari lähima võitluskaaslase retoorika motiive.
Paanika tekitajaid on loomulikult ka ühes suurimas erakonnas. Keskerakonna vanaviisi-sektsioon manab Keskerakonna muundumist Reformierakonna, SDE või IRLi sarnaseks moodustiseks. Rahu, ainult rahu! Keskerakonna erakorraline Kongress muudab ainult erakonna põhikirja, korraldab juhtkondade uued valimised ja ongi kõik. Meie ideoloogilised sambad jäävad samaks.
Eesti Keskerakond on erakond,mis juba oma nimes on välja kuulutanud otsuse vastu töötada Eesti ühiskonna varanduslikule, rahvuslikule, vanuselisele, soolisele ja hariduslikule lõhenemisele ning nende lõhede süvenemisele.
Keskerakonna programmis on kohe esimesel leheküljel punkt 2 — Euroopaliku ühiskonnakorralduse aluseks on jõukas ja arvukas keskklass. Selle tekkimine on Keskerakonna keskne poliitiline eesmärk. Kas me oleme selle eesmärgi saavutanud? Ei ole.
Punkt 4 — meie majanduspoliitika nurgakiviks on sotsiaalne turumajandus ning harmooniliselt ühiskonna ja tema üksikliikmete huvisid ja vajadusi ühendav maksusüsteem, sh astmeline tulumaks. Soovime luua ühiskonna, kus suurem osa rahvuslikust rikkusest jaotuks enamuse vahel ega koonduks vähemuse kontrolli alla. Eestis on hoopis regressiivne maksusüsteem. Me pole seda programmilist punkti saavutanud. Kas me loobume sellest? Ei, kindlasti mitte.
Samas ei maksa unustada, et just Keskerakonna eestvedamisel on ellu viidud mitmed märgilise tähendusega sotsiaalmajanduslikud poliitilised meetmed.
Esiteks tasuta koolilõuna, mis on end kahtlemata õigustanud ning milleta ei kujutaks enam koolisüsteemi ettegi.
Teiseks Tallinna tasuta ühistransport, mille loomisel kuulutati hukku pealinnale ja kogu Eestile selle järel. Tänaseks ei kujuta enam keegi ette, et tasuta ühistransporti Tallinnas ei ole.
Kolmandaks munitsipaalmajade ehitus, õpetajate majade ehitus, arstide ja õdede majade ehitus — see, et omavalitsus asub eluaseme poliitikat kujundama oli samuti paljude jaoks esialgu šokeeriv. Täna arutab ka keskvalitsus tõsiselt riiklike üürimajade ehituse üle, sest see meede on end Tallinna näol tõestanud.
Antud loetelu võiks veelgi jätkata.
Keskerakond on selge alternatiiv tänasele minnalaskmise mentaliteedile. Kui lugeda läbi kohaliku omavalitsuse ja regionaalpoliitika peatükid, siis Eesti Keskerakonna X kongressil 21. augustil 2005 Rakveres vastu võetud programmist on liiga vähe ellu viidud. Lugege Eesti Keskerakonna programmi välispoliitika ja julgeoleku poliitika peatükki. Kuldsed sõnad, kuldsed mõtted!
Keskerakonna demokraatia arendamise peatükk muutub Ärma talu ja Autorollo juhtumite valguses Eesti päästeplaaniks nr 1.
Tuleb tunnistada, et revideerimist vajab majanduspoliitika peatükk, 2005. aasta oli majandusliku fiktsiooni periood ning jutt kiirest majanduskasvust on kohatu. Baltikumi punane latern majanduses vajab konkreetsemat visiooni.
Keskerakond ei lagune, kõikide manajate kiuste on Keskerakonnal head võimalused edasiseks arenguks. Ja me ei anna grammigi järele oma ideoloogilises tuumas.


maintext:
Merle Mäesalu: veel pole hilja teha muudatusettepanekuid Haapsalu-Ridala “piirilepingusse”
Merle Mäesalu. Erakogu
Möödunud nädalal oli mul võimalus osaleda Asuküla seltsimajas „Külast külla“ üritusel, kus külasädemete tunnustamise kõrval arutati ka ühinemist Haapsalu linnaga. Kohaletulnud linnapeale esitati paar ettevõtlusalast küsimust, kuid nime teemal avalikult sõna ei võetud. Kõrvu jäi tuttava proua hüüe: „Meist saavad nüüd linnaprouad!“
Kui Haapsalu ja Ridala ühinemise peamiseks vaidlusteemaks on linnaks jäämise küsimus, siis Lääneranna ja Lääne-Nigula valdade ühinemislepingud keskenduvad sisule – lepingutes kirjeldatakse põhjalikult, kuidas saavutada elanike parem kaasamine valla juhtimisse, ettevõtlusele soodne arenguruum jt eesmärgid. Need vallad mitte ainult ei ühine, vaid soovivad, et tekiks ka lisaväärtus, et 1 vald +1 vald võrduks vähemalt 2,5 valda.
Haapsalu ja Ridala leping on pigem piirileping, kuna peamiseks eesmärgiks on fikseerida tegeliku toimepiirkonna territoorium. Teistel valdadel on seatud eesmärgiks luua terviklik, sotsiaalselt ja majanduslikult hästi toimiv tasakaalustatult arendatud kohalik omavalitsus ja selle saavutamise teid ka kirjeldatud. Leping selgitab elanikele, mis neid ees ootab ja volinikel on, mille üle otsustada. Näiteks on Lääneranna lepingu juhtimise peatükk terve lehekülg pikk, Haapsalu-Ridala omas vaid kuus lauset. Ridala-Haapsalu lepingus on nimetatud kõik kohustuslikud eesmärgid ja kirjeldatud olemasolevat korda erinevates valdkondades, kuid eesootavatest muudatustest saame teada vaid mõne, näiteks sotsiaalteenuste ja külaliikumise arengute kohta.
Niinimetatud piirilepingu eestkõneleja on linna tegevjuht, kelle sõnul ei saa praegune volikogu otsustada tulevase volikogu eest, kuidas valda või linna edasi arendatakse. Haapsalu volikogu liikmed „ostavad põrsast kotis“. Pole selgust, kuidas suures omavalitsuses asju aetakse. Paljud lepingu punktid kinnitavad, et kõik seni toimunud traditsioonilised üritused ja kultuurisündmused jätkuvad, et toetused tõstetakse rahalisi võimalusi arvestades elanikele soodsas suunas. Toetusi ja lasteaedade õpetajate palkasid oleks linnavolikogu võinud ju tõsta ka ilma Ridalaga ühinemata.
Seni kuni linnal on tungiv soov ja vajadus Ridalaga leivad ühte kappi panna, on lootust, et lepingusse hääletatakse sisse laiapõhjalise, avatud ning kaasava juhtimisstiili põhimõtted. Kui leping jõustub, siis on uuel volikogul võimalus selle sätteid muuta, kuid selleks peab olema 2/3 volikogu liikmete toetus. Linna järeleandmised ühinemistoetusest tehtavate investeeringute jaotamisel Ridala kasuks näitavad, kuivõrd ollakse ühinemisest huvitatud.
Kevadel, esimesel Ridala ja Haapsalu ühinemisteemalisel arutelul tuli jutuks, et üheks ühinemise takistuseks võib saada külaelanike hirm ääremaastuda. Üks linnavolinik teatas, et külade hirmud tuleb maha võtta. Pelgalt sõnad ja sisustamata eesmärgid ei anna külaelanikele kindlust, et nende huvidega arvestatakse. Veel pole hilja teha lepingule muudatusettepanekuid, et piirkondade esindajad oleksid otsustusõigusega volikogude komisjonide liikmed. Ridala vald on nimetanud, millised külad moodustavad nende 7 paikkonda. Haapsalu pole seda teinud. Piirkondade esindajatel peaksid olema sarnased õigused, s.h otsustusõigusele ja hüvitisele, nagu on volikokku valitud liikmetel. Sellised sätted annavad garantii ja võimaluse seista erinevate elanikkonna gruppide huvide eest ja siduda ühinevad omavalitsused tervikuks. Veel mõned loetud päevad on aega neid ettepanekuid ühinemislepingusse teha.
2013. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste ajal elas Haapsalus umbes 8900 ja Ridala vallas 2700 valimisealist kodanikku. Haapsalu valimisaktiivsus oli 57% ja Ridalas 50%. Maapiirkondade esindajad ei saa mingi nipiga volikogus ülekaalu, mistõttu tuleb maaelanike huvide kuuldavaks tegemisel teha tööd volikogu komisjonides. Sarnane olukord on Haapsalu linna erinevate huvigruppidega. Tänase lepingu tekst ei anna garantiid, et piirkondade esindajad komisjonidesse pääseksid.
Kaasava ja avatud juhtimisstiili hea näide on Lääne-Nigula volikogu töökorraldus. Seal on piirkondade esindajad täieõiguslikud komisjoni liikmed. Paraku Haapsalus ebaõnnestus vabatahtlike kaasamine volikogu komisjonidesse, sest neilt oodati esseed haridus- ja kultuurielu edendamise kohta, neid nimetati kahemõtteliselt „spetsialistideks“, neil puudus otsustusõigus ja õigus hüvitisele. Tulemusliku kaasamise eelduseks on osapoolte tahe teha koostööd.
Avalikus sektoris on kombeks moodustada komisjone, mis peaksid aitama otsustajatel vastu võtta asjalikke ja läbikaalutud otsuseid. See on avatud ja läbipaistev juhtimisstiil. Paraku juhitakse Haapsalut teisiti. Ere näide on Tamme tänava ja Tallinna maantee ristmiku lugu. Esmalt lasid linnaametnikud käest võimaluse saada riigilt 500 000 eurot toetust, et ristmik 2015. aastal rekonstrueerida. Lihtsalt ununes. Läbipaistmatu otsustusprotsessi näide on, et Haapsalu linna liikluskomisjoni liikmed said teadaajalehest, et linnavalitsus paigaldab Tamme tänava ja Tallinna maantee ristmikule valgusfoorid. Samas on terve hulk komisjonis kokkulepitud tegevusi, mis on raha puudusel tegemata.
Haapsalu linnavolikogu liikmed on 2015. a väljendanud oma sallimatust linna juhtimisstiili üle ja esitasid linnapeale umbusaldusavalduse. Uue omavalitsuse loomise eesmärk on juhtida linna nii, et poleks enam alust sarnasteks etteheideteks.
Uue omavalitsuse nimetamine linnaks ei muuda maaelanikke linnaprouadeks ja -härradeks ega muuda ka Haapsalu valla loomine linnaelanikke maaprouadeks ja maahärradeks. Linn jääb ikka linnaks ja maa maapiirkonnaks. Kõige olulisem on, et soovitaks luua ühtne ja terviklik omavalitsus, kus kõigil on hea elada. 24. oktoobrini on võimalik täiendada „piirilepingut“, et sellest saaks ühinemisleping.
Merle Mäesalu, Haapsalu volikogu liige


authors:
Lääne Elu
Mati Seppi

maintext:
Silver Loorens lõpetas hooaja üheksanda kohaga
Mati Seppi
Silver Loorens sai Mati Margi mälestusvõistlusel üheksanda koha. Foto: Kaido Kruusamäe
Püssilaskurid lõpetasid suvise tulirelvahooaja 15. oktoobril Männiku tiirus võistlusega Mati Margi mälestuseks.
Seega kogunesid parimad püssilaskurid aasta edetabeli põhjal 60 lasku lamades hooaega lõpetama ja Mati Marki meenutama. Võistlusele pääses 15 parimat meeslaskurit. Sel aastal mahtus väljavalituste sekka ka Läänemaa noorlaskur Silver Loorens, kes oma juunioride meistrivõistluse tulemusega (2. koht) 584 silma oli 14. laskur.
Treeneri poolt sai pandud meelega peale kohustus olla finaalis ehk siis kaheksa hulgas. Tegemist oleks olnud eneseületusega, kuid samas viimaste võistluste valguses on vahest hea luua kunstlikult võistlejale lisapingeid. Seda enam, et tegu ei olnud tiitlivõistlusega.
Elektroonilistesse märklehtedesse laskmisel arvestatakse silmi kümnendiku täpsusega. Seega annab „nabakümme” 10,9 silma. Napikas kümme on 10,0 silma. Nii kõigi laskudega.
Ülesannet Silver ei täitnud, kuid väga vähe jäi puudu. Silveri tulemuseks oli 609,1 silma. Elektroonikasse laskmisel elu teine tulemus. Igati tubli tulemus, kõrbemist ei olnud ja finaalikohast jäi lahutama 0,5 silma. Kokkuvõttes meestega konkureerides üheksas koht.
Mati Mark oli kauaaegne laskurliidu president. Ta jõudis olla Eesti spordijuht ja aastaid Euroopa laskurliidu asepresident. Tema treenerikarjääris jäi tipphetkeks jahilaskur Andrei Inešini viimine maailmameistriks 2006. aastal. Meie hulgast ta lahkus 2008. aastal.


maintext:
Oktoobrikuus saab varjupaikadest musta kassi tavapärase loovutustasuta
Toimetas Lemmi Kann
Paljud usuvad hoopis, et must kass toob õnne ja kindlasti rõõmu. Foto: Arvo Tarmula
Varjupaikade MTÜ tähistab oktoobris juba kolmandat aastat Musta Kassi Kuud, mille vältel saab kõikidest varjupaikadest Läänemaal, Viljandis, Pärnus, Võrus, Valgas, Virumaal ja Tallinnas adopteerida musta kassi ilma tavapärase loovutustasuta.
"Oktoober ja Halloween annavad põhjuse pöörata erilist tähelepanu neile nõiduslikele mustadele iludustele, kes varjupaikades kodusid ootavad. Paljud inimesed seostavad endiselt musta kassi ebaõnne ja nõidusega, Varjupaikade MTÜ eesmärk on tõestada, et neist kassidest saavad suurepärased perelemmikud, kes omanikele rõõmu toovad," põhjendab Varjupaikade MTÜ turundusjuht Mari Hagi.
Miks võtta kass varjupaigast?
"Sellepärast, et kõik varjupaikades kodu ootavad täiskasvanud kassid on kiibitud, vaktsineeritud, steriliseeritud/kastreeritud – seega ei ole uuel omanikul muret soovimatult sündinud pesakondade pärast ja looma kadumise korral on võimalik kiibi alusel kodu taas üles leida," selgitas ta.
"Möödunud aasta oktoobris leidsid endale kodu 170 kassi, kellest 50 olid meie varjupaikades oodanud üle 100 päeva, seega õigustab kampaania traditsiooniks muutmine end igati," ütles Varjupaikade MTÜ tegevjuht Triinu Priks.
"Kindlasti ei loovuta me loomi enne, kui oleme veendunud, et inimese soov on tõsine ja ta on loomale valmis kodu pakkuma mitte ainult oktoobrikuus, vaid pikkadeks aastateks", kinnitabs ta.
Musta Kassi Kuu kampaanias osalejate pildid on väljas Varjupaikade MTÜ veebilehel ning sealt on võimalik jälgida kodu-uudiseid. Jooksvalt hoiame toimuvaga kursis FB lehel.


maintext:
Eesti Geoloog: Rukkirahu kanalist, sentimeetreid loendades
Toimetanud Urmas Lauri
Viimastel nädalatel on avalikkuse suurt tähelepanu pälvinud erakordselt madal veeseis Läänemeres, Väinamere sadamates – rohkem kui 55 cm alla Kroonlinna nulli. Hiiumaa on tavapärasest parvlaevaliiklusest osaliselt ära lõigatud ning kogu Eestimaa elab hiidlastele jõudumööda kaasa, kirjutatakse Eesti Geoloogi veebipäevikus.
Sel nädalavahetusel tormasid olukorda päästma süvendus- ja tuukrilaevad, kes „hööveldasid“ Rukkirahu laevakanali sinna tekkinud “kriitilisest“ materjalist 20 cm sügavamaks ning eemaldasid suuremad kivid. Eesmärgiks oli käesoleva nädala alguseks hiidlased (Lääne)merehädast päästa.
Mis või kes on aga süüdi selles, et nurjatu Rukkirahu madal keset kaunist sügist väärt parvlaevad ja hulga reisijaid sadamatesse lihtsalt passima jättis?
Uskuge või mitte, aga jällegi on „süüdi“ geoloogia, täpsemalt mandriliustiku viimane pealetung ja taganemine rohkem kui 10 000 aastat tagasi. Geoloogiadoktori ja meregeoloogi Jaan Lutti visandatud Väinamere setete kaardi (Joonis 1) abil näeme, et Rukkirahu madala näol tegemist kruusa ja liiva kuhjatisega, mis on ümbritsetud sügavama savialaga. Nende setete all lasuvad omakorda moreen ja aluspõhjakivimid. Kust on nad sinna saanud ja miks?
Joonis 1. Väinamere põhjasetted (Kiipli ja Lutt 1993). Täiendanud Aivo Averin. Punane katkendjoon tähistab Palivere servamoodustiste levikut Väinameres. Roheline ala märgib Rukkirahu (ja tema lähiümbruse) ning Vormsi liustiku(lõhe)list päritolu kruusasid-liivasid. Sinine katkendjoon tähistab laevateed ja sadamaid.
Tikutops on tore mõõtühik. Siitkohast pangemgi endale tulevikuks kõrva taha teadmine, et kui Läänemere veetase langeb alla Kroonlinna nulli rohkem kui 10 tikutopsi, hakkavad hiidlased nurisema. Muul ajal on hiidlased aga selline suht mõistlik rahvas ja niikaua kui saarlased oma silda või tunnelit ei saa, säilib hoolimata glatsioisostaasiast, meresetete liikumisest ja muudest geoloogilistest veidrustest Hiiumaa ja Eesti Vabariigi vahel teatav status quo. Hää küll, süvendagem siis nii sentimeeterhaaval…
Täismahus artiklit saab lugeda siit.


maintext:
Haapsalus, Uuemõisas, Paralepas ja Virtsus on üleujutuste oht kõige suurem
BNS
Teadlaste hinnangul ootab meid tulevikus ees rohkem äärmuslikke ilmaolusid ja üleujutused ohustavad enim Haapsalu ümbrust ja Virtsut. Foto arhiiv
Kõige rohkem ohustavad üleujutused rannikul Kuressaare, Haapsalu, Pärnu ja Tallinna linna, alevikest on kõige ulatuslikum mõju Virtsus, Nasval, Uuemõisas, Võistes ja Paralepas ning jõgede ja järvede üleujutusoht on reaalseim Tartus ja Võrus, selgub Eesti teadlaste kirja pandud kliimamuutustega seotud tulevikustsenaariumitest.
Eesti teadlased on kirja pannud tulevikustsenaariumid, mis meid lähema saja aasta jooksul seoses kliimamuutustega ees ootavad ja põhisõnumiks on see, et Eesti peab äärmuslikeks ilmaoludeks senisest paremini valmis olema, vahendas ETV uudistesaade "Aktuaalne kaamera".
Purustavad maavärinad ja tsunamid Eestit ei ähvarda, ent igasugune äärmuslikkus hakkab toimuma tunduvalt sagedamini.
Arengukava toob välja meid kõige rohkem mõjutavad ekstreemsused: äärmuslikud kuuma-, põua- ja vihmaperioodid, õhutemperatuur tõuseb 4,3 kraadi, tormid sagenevad ja tuule kiirus kasvab 18%, puudub püsiv lumi- ja jääkate, kusjuures jää ulatus Läänemerel väheneb 2,5 korda.
Otseselt inimeste tervist hakkab mõjutama see, et erakordselt kuumad ilmad kimbutavad Eestit harjumuspäratult tihti.
Lisaks inimeste tervisele mõjutavad kliimamuutused kogu Eesti ökosüsteemi. Taimede kasvuperiood pikeneb, ent soojus toob kaasa uued kahjurid ja võõrliigid, talvel kütame vähem, aga suvel jahutame rohkem, samuti levivad uued haigused ja kogu maailma kliimamuutused panevad toidu- ja joogipuuduses inimesed rändama.
Kliimamuutustega kohanemise arengukava annab suunised, millega peavad otsuselangetajad tulevikus kindlasti arvestatama.


maintext:
Tehnoülevaatusel käimine muutub paindlikumaks, väikesaarte sõidukid saavad ülevaatusest vabastuse (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Majandus- ja taristuminister Kristen Michal saatis kooskõlastamisele liiklusseaduse eelnõu, millega muudetakse tehnoülevaatuse korda paindlikumaks. Liiklusseaduse eelnõuga muudetakse sõidukite korralisele, korduvale ja erakorralisele tehnoülevaatusele esitamise korda ning vabastatakse ainult väikesaartel kasutatavad sõidukid tehnoülevaatuse kohustusest.
Eelnõuga võimaldatakse sõidukit, millel esineb tehnoülevaatusel väiksemaid puudusi, kasutada veel kuni kaks kuud tingimusel, et sõidukil ei esine ohtlikke puudusi ning sellega ei teostata kommertsvedusid. Kui praegu kehtiva seaduse kohaselt tohib tehnoülevaatust mitteläbinud sõidukiga sõita vaid remondi- või parkimiskohta või ülevaatuspunkti, siis muudatuse tulemusel antakse sõiduki remontimiseks aega kuni kaks kuud ning tavapäraseid sõite võib samal ajal jätkata. See lubab sõiduki kasutajatel leida sobiv remonditöökoda või tellida vajalikke varuosi ilma, et oleks vaja väiksemate puuduste korral koheselt sõiduki igapäevasest kasutamisest loobuda. Samuti võimaldatakse sõiduki kasutajal, kelle sõiduk on suunatud erakorralisele ülevaatusele, kasutada sõidukit liikluses kuni kolmkümmend päeva, kuid seda vaid juhul, kui sõiduk on liiklemiseks ohutu.
Muutub ka sõiduautode tehnoülevaatusele esitamise kord. Praegu kehtiva korra kohaselt tuleb sõiduauto esitada tehnoülevaatusele lähtuvalt sõiduki registreerimismärgi viimasest numbrist. Tuues sõiduki mõne kuu varem ülevaatusele, kehtib ülevaatus ikkagi kuni registreerimismärgi viimase numbriga määratud kuuni. Märtsikuu on number 1, november on 9 ning detsembrile viitab numbrimärgil 0. Uue korra järgi saab sõidukiomanik ise valida, millal ta soovib sõiduki ülevaatusele esitada ja ülevaatuse perioodi hakatakse arvama esitamise kuust. See muudab ülevaatusele mineku mugavamaks neile, kes on ostnud sõiduki välisriigist. Välisriigist ostes peab autole ülevaatuse tegema registreerides ning numbrimärgi põhimõtte järgi võib juhtuda, et tuleb mõne kuu pärast uuesti minna. Mugavam on ka neil, kes autot näiteks talvel ei kasuta aga kehtiva korra kohaselt peaks sõiduki tehnoülevaatuseks esitama talvekuudel. Alla kümne aasta vanused sõiduautod tuleb ka edaspidi esitada ülevaatusele iga kahe aasta järel ja üle kümne aasta vanused sõidukid igal aastal. Oma ülevaatuse kehtivust on võimalik mugavalt vaadata Maanteeameti kodulehelt https://eteenindus.mnt.ee/public/soidukTaustakontroll.jsf .
Tehnoülevaatuse kohustusest vabastatakse sõidukid, mida kasutatakse üksnes Eesti väikesaartel. Kehtestatud tehnonõuetele peab sõiduk aga endiselt vastama ning politseil on õigus seda kontrollida. Liiklustihedus väikesaartel on väga madal, mistõttu on risk õnnetusse sattuda sõiduki tehnilise seisukorra puuduste tõttu märksa madalam, kui tihedamalt asustatud piirkondades. Samuti on väikesaartel oluliselt madalamad liikumiskiirused. Kuna väikesaartel puuduvad tehnoülevaatuspunktid, on väikesaartel sõidukite kontrollimine ka reaalsuses raskendatud. Liikudes tehnoülevaatuseta sõidukiga mandrile või suursaartele, tuleb aga esmajärgus külastada tehnoülevaatuspunkti.
Majandusministeerium töötas eelnõu välja koostöös Eesti Tehnoülevaatajate Liidu ja Maanteeametiga.


maintext:
Kinnistult koristatud oksad ja puulehed saab viia Haava tänava kogumisplatsile
Kristjan Kosk
Puulehed. Foto: arhiiv
Haapsalu linnakodanikel on võimalus tasuta ära anda kinnistult koristatud oksad ja puulehed.
Oksad ja puulehed saab Haapsalus asuva kinnistu omanik tuua Haava tänava lõpus tõkkepuu taga olevale platsile. Oksi ja lehti võetakse vastu 15., 16., 22., 23., 29. ja 30. oktoobril kell 12–16.
Haapsalu linnavalitsuse pressiesindaja Tõnu Parbus selgitas, et puulehed lähevad kompostiks ja oksad lastakse läbi purustaja.
Parbus lisas, et neil, kellel endal transport puudub, võivad tellida tasulise äraveo Haapsalu linnahoolduselt.


maintext:
Kullamaa mehe põllult tuli välja paari tuhande aastane münt
Kaie Ilves
Einar Pärnpuu. Arhiiv
Kullamaa volikogu esimees ja suurmaaomanik Einar Pärnpuu võttis detektoristilt ära oma põllult leitud mündi, mis on nii väärtuslik, et kuulub nüüd Tallinna ülikooli teaduskogusse.
Tegemist on Rooma keisri Marcus Aureliuse (161–180) ja tema kaaskeisri Lucius Veruse (161–169) aegse mündi ehk sestertsiga. Nimetatud keisrite münte kohtab Baltikumist päevavalgele tulnud Rooma rahade hulgas sageli. Rõudest Kabelimäe kandist põllult leitud münt on tunnistatud kultuuriväärtusega arheoloogiliseks leiuks ja seda säilitatakse Tallinna ülikooli arheoloogia teaduskogus. Münt on Läänemaale jõudnud tõenäoliselt 3. sajandi esimesel poolel.
„Sai õige koha peale,” ütles Pärnpuu. „Üllatus oli ta küll!”
Arheoloog Mauri Kiudsoo sõnul on seni üsna haruldasi Rooma münte viimastel aastatel kogudesse siiski laekunud, ka Lääne-Eestist, ja just tänu detektoristidele. Ometi saab vaid väheste siit leitud Rooma müntide kohta öelda, et need on maapõues 1.–5. sajandist, mitte hilisemast ajast, näiteks võisid mõisnikud münte suveniiridena Eestisse tuua. Lähemalt loe mündi leidmise loost tänasest Lääne Elu paberlehest.


title: ÖöKEATi võitsid Katseliidu noored

maintext:
ÖöKEATi võitsid Katseliidu noored
Kaire Reiljan
Neljapäeva hilisõhtul Haapsalus maha peetud esimese öise ohutusalase võistlusmängu Kaitse end ja aita teist (KEAT) võitis kodutütarde ja noorkotkaste võistkond.
Kella poole kahesa paiku startis linna eri paigus asuvaid kontrollpunkte otsima üksteist võistkonda. Osales olid noortevõistkonnad Kullamaalt, Orult, Noarootsist, Vormsist ja Haapsalust. Et vormsilased muud moodi poleks võistlusele pääsenud, tõid saare vabatahtlikud merepäästjad noored kaatriga saarelt mandrile ja viisid võistluse lõppedes ka tagasi. Noorte kõrval asus võistlustulle ka kolm täiskasvanute võistkonda.
Et tegemist oli ohutusmänguga, olid ka paljud kontrollpunktide ülesanded seotud ohutusega. Nii sai proovida pöörlevas autos istumist ja suitsusukeldumist, tiirus püssi lasta ja päästeveste selga panna. Kuid muuhulgas tuli ka demonstreerida ka oma tantsuoskust, näidata teadmisi ja oskust õiget infot leida. Just laskmine ja autos pöörlemine oli paljude võistkondade lemmikpunktid.
Võistlusmängu ühe peakorraldaja, Sirje Treimani sõnul jälgiti ka seda, kuidas võistkonnad pimedal ajal kontrollpunktide vahel liikudes end nähtavaks tegid.
Võistlus lõppes enne südaööd, mil võistkonnad kogunesid Haapsalu algkooli suppi sööma ja tulemusi ootama. Esimest korda peetud võistluse võidu ja klaasist meene viis koju kodutütarde ja noorkotkaste võistkond, juhendaja Kaidi Sits. Tühjade kätega ei lahkunud ükski osaleja.
Kui Sirje Treiman osalejalt uuris, kas nad nad jäid võistlusega rahule, kostis üksmeelne: „Jaaa". Samasugune vastus kõlas ka küsimusele: „Kas järgmisel aastal teeme uuesti?”
Haapsalus saadi idee sedalaadi võistluse korraldamiseks Järvamaalt, kus ööKEATid on toimunud juba viis aastat. Ka seal on tagasiside olnud väga positiivne.
Samalaadset 6. klassidele mõeldud ohutusalast võistlusmängu Kaitse enda ja aita teist on Läänemaal kevadeti korraldatud juba 2010. aastast.
Fotod Arvo Tarmula


maintext:
Galerii: raamatukogu pidas kirjanduspäeva
Kaire Reiljan
Haapsalu raamatukogus oli täna traditsiooniline sügisene kirjanduspäev, mille esimene osa oli rohkem laste, teine aga reisikirjanduse päralt.
Keskpäeval tutvustasMTÜ Lastejooga perejoogat. Joogatunnis osalesid lapsed koos vanematega, kelle hulgas oli silmatorkavalt palju isasid. Pärast joogatutvustust sai MTÜ Loob ja Liigub juhtimisel teha tutvust mitmesuguste omapäraste pillidega.
Samala ajal pakkusid kirjastused kultuurikeskuse fuajees müügiks raamatuud. Läänemaa keskraamatukogu juhataja Ilme Sepa sõnul oli taotluslik, et kirjastused pakkusid eelkõige lasteraamatuid. "Apollo ja Rahva Raamat katavad oma pakkumistega ülejäänud osa kenasti ära," ütles Sepp.
Päeva teise poole täitsid kohtumised reisimise ja reisikirjanduse teemal. Kunstipuhkusest Lõuna-Prantsusmaal maalilaagris rääkis Annely Lember. Reisikirjanik Liina Metsküla ja ajakirjanik Madiken Kütt arutlesid üksinda reisimise teemal ning päeva lõpuks rääkis polaaruurija ja raamatute autor Enn Kaup Antarktikast.
Eraraamatukogude laenutuskeskkonda Bookworld.me tutvustas selle looja Anu Vunk.
Fotod Arvo Tarmula


maintext:
Postimees: Haapsalu lasteaias on sõjapõgenikke juba igas rühmas (3)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Riima Velbre. Foto Arvo Tarmula
Haapsalu lasteaias käib kaheksa Euroopa rändekava alusel Eestisse toodud last. Õpetajatelt küsivad nõu omavalitsused, kus kogemusi napib, kuid ega Haapsaluski osata veel kõigile küsimustele vastata, kirjutab Postimees.
Kaheksa kahe- kuni seitsmeaastast last käib praegu lasteaias, mille direktor Riima Velbre nendib, et täiesti teistsugusest keele- ja kultuuriruumist pärit lastega pole lihtne. Kõigis viies rühmas on praegu igaühes üks kuni kolm araabia keelt kõnelevat last.
Lasteaia direktori sõnul oleks õpetajatel vaja koolitust ja rohkem taustateadmisi, et teisest kultuurist tulnud lastele sisseelamine lihtsamaks muuta.
Õpetajate sõnul ei ole sõjapiirkonnast pärit lapsed väga ema küljes kinni, vaid on üsna julged ning vaimustuvad kiiresti keskkonnast ja mänguasjadest. “Väga korralikud ja hästi kasvatatud lapsed on – kõik mänguasjad panevad alati oma kohale tagasi, isegi kui neilt seda ei paluta,” ütles Velbre.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Promenaadi hotelli ootab totaalne muutus
Lemmi Kann
20 aastat tagasi tüli majja toonud puidust hotelliosa ja klaasist restoran lammutatakse maha. Koos Haapsalu linnavalitsusega hakatakse moodsa spaahotelli väljanägemist paika timmima.
Foto: Arvo Tarmula
Promenaadi hotell Haapsalus saab uue ilme: praegused juurdeehitised lammutatakse ja ajaloolise Peltzeri villa ümber kerkib moodne spaahotell.
Detailplaneeringu algatamise taotluse esitas OÜ Baltic Group Investments, kellele kuulub kinnistuja hotell, mida haldab omakorda samade omanikega Baltic Hotel Group OÜ.
Plaan näeb ette, et praegused juurdeehitised lammutatakse maha ja nende asemele kerkib uus, tänapäevane kahe- kuni kolmekorruseline restorani-, spaa- ja hotellikompleks. Villa Peltzer rekonstrueeritakse samuti ja see jääb kompleksi südameks.
Sel reedel on detailplaneeringu algatamine Haapsalu linnavolikogus arutusel. Linnaarhitekt Anu Joosti sõnul on esimesed mõtte- ja ideevahetused omanikega maha peetud.
„Nad on teinud ettepaneku oma nägemusega, meie esitame oma tingimused. Üks oli see, et Peltzeri villa peab jääma vähemalt samas mahus vaadeldavaks nagu praegu,” ütles Joost ja lisas, et kui jõutakse eskiisini, mis nii hotelliomanikele kui ka linnale sobib, korraldatakse avalik arutelu, et seda linnarahvale tutvustada ja tagasisidet saada.
Suured plaanid
OÜ Baltic Group Investments juhatuse liige Ardo Vilbre ütles Lääne Elule, et praegu astutaksee alles esimesi samme. "Mis kujul ja mahus meie plaanid realiseeruvad, sõltub sellest, kuidas me oma nägemustes kokkuleppele jõuame.”
Loe hotelliärimeeste plaanidest pikemalt teisipäeval, 25. oktoobril ilmunud Lääne Elu paberlehest.


title: Juhtkiri: Laevaliini peenhäälestus

maintext:
Juhtkiri: Laevaliini peenhäälestus
Hiidlased on kannatlikku sorti rahvas. Kui meri möllab või kui meri on nii madal, et laevad peavad kai ääres passima, saavad saareelanikud aru, et pole mõtet kiruda. Tuleb lihtsalt oodata.
Olukord on nii hull, et enam hullemaks minna ei saa. Nii arvab pessimist. Miks ei saa, saab küll, on optimistlik lähenemine. Praegune segadus Hiiumaa laevaliikluses ongi põhjustatud sellest, et otsustajad on pessimistid ega usu, et meri võib veelgi madalamaks minna. See on tinginud ka selle, et liinile teise tankipraami prahtimine võttis aega kaks ja pool nädalat, ning selle, et alles sel nädalavahetusel lähevad tuukrid laevade turvalist liiklemist takistavaid kive Rukki kanalist välja õngitsema.
Muuseas, viimati süvendati Rukki kanalit kaks aastat tagasi. Lubatud 5,4 meetri asemel saadi siis sügavuseks 5 meetrit. Toona tegemata jäänud töö kibedaid vilju hiidlased praegu maitsevadki.
Kui lähipäevil õnnestub laevateed kohendada ning kui lähinädalail merevee tase tõuseb, võib ju tunduda, et tunneli lõpus paistab taas valgus. Paraku on see liialt pessimistlik lootus. Hullemaks saab olukord minna selle tõttu, et uute laevade liinile saabumine lükkub veelgi edasi ning taas tuleb suursaarte liinidele asenduslaevu otsima hakata. Oleks Saaremaa Laevakompanii liinidelt tõrjumise otsus tehtud aasta võrra varem, oleks liinihäälestus ka madala mere korral valutumalt sujunud.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

title: Fotod: Nõva vald sai keskväljaku

maintext:
Fotod: Nõva vald sai keskväljaku
Tarmo Õuemaa
Reedel avati Nõva kooli ees pidulikult lipuväljak kolme lipuvarda ja kahe pingiga.
Nõva vallavanem Deiw Rahumägi ütles, et seni pole vallal keskväljakut olnud. “See on nüüd valla keskpaik,” sõnas ta.
“Väljak on avatud kõigile tähtpäevade tähistamiseks. Ühest puust siin saab valla jõulupuu, ka elektrijuhe on puu alla veetud,” lisas vallavanem.
Lipuvarrastest üks on valla, teine Eesti ja kolmas Euroopa Liidu lipule.
Kuna väljak asub koolimaja juures, on üks pink pühendatud kooli õpilastele ja teine õpetajatele, mõlemal on ka vastavad sildid.
10 000 eurot lipuväljaku jaoks tuli riigieelarvest “katuserahana”.


maintext:
Läänemaalt osaleb aasta puitehitise konkursil eramu Pullapääl
Toimetanud Urmas Lauri
Eesti metsa- ja puidutööstuse liit korraldab iga-aastast puitehitise konkurssi, mille raames selgitatakse välja silmapaistvamad puitehitised. Tänavusel konkursil osaleb Läänemaalt eramu Pullapääl.
Pullapää eramu projekteeris SKAD Arhitektid, puitkonstruktsioonidel elumaja valmis tänavu.
“Kinnistu juurde kuuluv sadamakai oli oluline tegur ja inspiratsiooniallikas hoone projekteerimisel,” selgitatakse objekti tutvustamiseks. “Hoone kavandamisel on väga oluline tähelepanu ruumidest avanevatele vaadetele ja ka mere poolt hoonele avanevatele vaadetele.”
Eesti metsa- ja puidutööstuse liit korraldab juba 14. korda aasta puitehitise konkurssi eesmärgiga tõsta esile uusi puitehitisi, mille puhul on puitu kasutatud konstruktsioonis, välis- või siseviimistluses parimal võimalikul viisil arhitektuurses, tehnilises ja ehituslikus mõttes.
Võistluse tulemused kuulutatakse välja novembris toimuval arhitektuurikonverentsil “Puit – homse elukeskkonna võti”.
Lisaks peaauhinnale antakse välja Raitwoodi aasta fassaadiauhind, Arcwoodi aasta liimpuiduauhind ja UPM-Kymmene Otepää aasta vineeriauhind.
Võistluse žüriisse kuuluvad Eesti arhitektide liidu, Eesti kunstiteadlaste ja kuraatorite ühingu, Eesti ehitusinseneride liidu, ehitusettevõtja, Eesti metsa- ja puidutööstuse liidu esindajad ning eelmise aasta võistluse peaauhinna võitja.
Võistluse korraldamist toetab keskkonnainvesteeringute keskus.
Fotod: erakogu


title: Lääne Elu teisipäeval, 11. septembril

maintext:
Lääne Elu teisipäeval, 11. septembril
Kaire Reiljan
Läänemaa väikemuuseumid õpivad muuseumipidamist
Kümmekond Läänemaa väikemuuseumi on seni oma kogusid hallanud ja väljapanekuid korraldanud sisetunde ja äranägemise järgi, kuid nüüd asusid nad projekti toel koolipinki, et õppida muusuemipidamise põhitõdesid.
Näitus tehasevaremeis
Tänavakunstnik Lex Zooz korraldas Haapsalu vana kalakombinaadi varemeis omapärase näituse. Kui linnakunstnikule ei anta luba maalida linnas, siis kolbki ta varemetesse, kus seinamaalingusse ei suhtuta nagu vandalismi.


title: Veetorustike läbipesu

maintext:
Veetorustike läbipesu
Haapsalu Veevärk AS teatab, et parema veekvaliteedi tagamiseks on neljapäevast, 13. oktoobrist kell 22 kuni reede, 14. oktoobrini kell 01 Nigula ja Pälli küla veetorustike läbipesu.
Palume selleks ajaks sulgeda pealevoolukraan veemõõdusõlmes.
Palume vabandust võimalike ebameeldivuste pärast.
Haapsalu Veevärk AS


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

maintext:
Hirmutav Coxsackie-viirus levib ka Eestis
Toimetanud Andrus Karnau
Perearst dr Andri Meriloo ja proviisor Merle Niglase sõnul ei ole Coxsackie-viiruse vastu olemas küll eraldi ravi, kuid abi võib olla mitmetest haigusnähte leevendavatest vahenditest, kirjutas Postimees.
Sõltuvalt viiruse serotüübist võib Coxsackie-viirus põhjustada väga erineva kliinilise pildiga haigusi. Sageli kulgeb viiruse põhjustatud haigus kas kergete gripisarnaste nähtudega või sootuks haigusnähtudeta. Kui haigusnähud ilmnevad, siis on haigusel tavaliselt äge algus. Viirusega nakatunud inimesel tõuseb sel juhul kuni 38°C palavik, enesetunne muutub halvaks, tekkivad iiveldus ja oksendamine. Kehale võivad ilmuda ka punased villidega laigud, mille sügelemine ja katki kraapimine soodustavad nakkuse edasikandumist. Haigus kestab seitse kuni kümme päeva ja tavaliselt ei jää sellest hiljem märkigi, kuid hullemal juhul võib haigus lõppeda ka surmaga. Sageli kulgeb haigus raskelt vastsündinutel ja immuunpuudulikkusega inimestel.
„Eriravi Coxsackie-viiruse vastu ei ole,” rääkis dr Meriloo. „Löövetega lastele kirjutame välja sügelemise vastaseid tilku, soovitame kasutada palavikku langetavaid preparaate ja palju juua,” lisas ta. Naha sügelust aitavad tema sõnul vähendada allergiavastased tilgad.


title: Detailplaneeringu algatamise teade

maintext:
Detailplaneeringu algatamise teade
Haapsalu Linnavalitsus teatab, et Haapsalu Linnavalitsuse 19.10.2016 istungil algatati korraldusega nr 644 Haapsalus Õhtu kallas 17a krundi detailplaneering ja kinnitati lähteseisukohad.
Krundi omaniku ettepanekul algatati planeering eesmärgiga määrata hoonestamata elamukrundile ehitusõigus, hoonestus- ja ehitustingimused kahekorruselise (esimene korrus ja katusekorrus) korterelamu ehitamiseks. Määratakse krundi teenindamiseks vajalike tehnovõrkude põhimõttelised asukohad, haljastuse, heakorra põhimõtted, parkimiskorraldus krundil. Krundi pindala on 649 m2.
Algatatud detailplaneeringuga kavandatu on kooskõlas Haapsalu üldplaneeringuga.
Kuna planeeringu algatamisega ei kavandata tegevusi, mis oleks olulise keskkonnamõjuga KeHJS § 33 lg 1 p 3 mõistes, samuti ei sisalda detailplaneeritav tegevus KeHJS § 6 lg 2 loetletud tegevusvaldkondi, mille puhul tuleb kaaluda keskkonnamõju strateegilise hindamise vajadust, otsustati mitte algatada detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist.
Haapsalu Linnavalitsus


maintext:
Rõivase sõnul ootab ta põnevusega umbusalduse avaldamist (2)
BNS
Taavi Rõivas. Foto: arhiiv
Peaminister Taavi Rõivase sõnul ootab ta põnevusega opositsiooni poolt talle umbusalduse avaldamist.
"Jälgin suure põnevusega opositsiooni suutmatust otsustada, mida mulle ette heita. Vanasti võttis kriitika sõnastamine tunde, nüüd nädalaid," märkis Rõivas sotsiaalmeedias.
Riigikogu Keskerakonna fraktsioon teatas 10. oktoobril, et ei lepi Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) liikmest Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikmeks määramisega ja plaanib algatada peaminister Taavi Rõivase umbusaldamise. Fraktsiooni esimees Kadri Simson meenutas siis, et aasta eest lubas Keskerakonna fraktsioon, et Partsi kontrollikotta saatmine toob kaasa peaministri umbusaldamise. "Me ei ole meelt muutnud," sõnas ta pressiesindaja teatel. Simsoni sõnul ei tasu valitsusel loota, et "nüüd, mil Kersti Kaljulaid kontrollikojast Kadriorgu on siirdunud, lubaks parlamendi opositsioon vastukaaluna uude ametisse määrata lõpuks ka Juhan Partsi".
Vabaerakonna esimees Andres Herkel lisas 17. oktoobril, et partei valmis osalema nii peaminister Taavi Rõivase umbusaldamisel kui ka sellele järgneva poliitilise olukorra lahendamisel, kui umbusaldusavaldus saab riigikogu enamuse toetuse. "Näeme umbusaldusavalduse põhjusena ebaõnnestumisi maksu- ja majanduskeskkonna muutmisel, haldusreformi läbiviimisel, parvlaevanduse korraldamisel, samuti sotsiaalsüsteemi jätkusuutlikkusega seotud probleemide ignoreerimist," ütles Herkel.
Samuti häirib Vabaerakonda Herkeli sõnul see, et valitsuskoalitsioon pole teinud midagi poliitilise konkurentsi elavdamiseks, pole vähendanud erakondade riigieelarvelist rahastamist ega ole olnud eeskujuks kokkuhoiu ja poliitika läbipaistvuse tagamisel.


maintext:
Päästeamet: kontrollige, kas teie suitsuandur ikka töötab!
Toimetas Lemmi Kann
Täna algav päästeameti tuleohutuskampaania „Kontrolli kord kuus!“ keskendub vajadusele regulaarselt oma kodu suitsuanduri korrasolekut kontrollida.
Tänavu on tules hukkunud juba 30 inimest, kellest enam kui pooltel puudus kodus töökorras suitsuandur.
„Viimasel ajal on tulesurmade põhjustajana oluliselt kasvanud elektri osakaal. Selle alla mahuvad näiteks nii järelvalveta jäetuna süttinud kodumasinaid või ka ülekoormatud juhtmed ja pistikupesad. Seetõttu tuleb töötavatel seadmetel kindlasti silm peal hoida ning ühe seinakontakti kaudu ei tohiks korraga vooluvõrku ühendada liiga palju elektritarbijaid,“ selgitas Päästeameti Põhja päästekeskuse juht Priit Laos.
„Juba alguse saanud tulekahju areneb pärast esimesi minuteid väga kiiresti ja iga kaotatud minut teeb elude päästmise oluliselt raskemaks. Suitsuandur aitab tulekahju varases faasis avastada ning annab võimaluse tuli kiiresti kontrolli alla saada või evakueeruda. Kui suitsuanduri signaal ohust märku ei anna, saavad päästjad põlengust teada alles siis, kui suits või leek juba aknast välja käib,“ lisas Laos.
Sel aastal on 26-s tulekahjus hukkunud juba 30 inimest. Vähemalt 15 hukkunu kodus suitsuandur puudus ning kahel juhul oli see laest alla võetud või toiteallikata. Vigastada on tulekahjudes septembri lõpu seisuga saanud 75 inimest.
Kõige suurem hukkunutega tuleõnnetuste põhjus on endiselt hooletu suitsetamine, mille tõttu on tänavu elu kaotanud 13 inimest. Elektriseadmest või –paigaldisest alguse saanud tulekahjus on hukkunud seitse inimest.
Suitsuandurit peab vastavalt uuringutele väga vajalikuks umbes 90% eestimaalastest.
Oma koju on selle päriselt paigaldanud umbes 80% elanikest.
Oma kodu tuleohutust saab kontrollida veebilehel www.kodutuleohutuks.ee. Lisaks tavapärastele reklaamidele valmivad kampaania käigus videoloengud, kus kujundlikult selgitatakse kodudes valitsevaid tuleohte.