authors:
Aldo Luud
Risto Lehiste

title: Klaverikoguja Alo Põldmäe: "Klaveriehitus on Eesti Nokia!"

maintext:
„Aga Nõukogude ajal olid materjalid nii serveeritud, et Moskva on maailma naba,“ teab komponist, muusikapedagoog ja -teadlane, kust valeinfo levima läks.
Et Eesti vajab rahvuslikku klaverimuuseumi, sai helilooja Alo Põldmäele lõplikult selgeks, kui ta avastas tosin aastat tagasi Lübeckis üht kogukat klaverileksikoni lehitsedes, et Estonia klaverivabriku asukohaks oli märgitud Moskva, Venemaa. „See oli minule ikka täielik pomm. Ma olin lausa šokis, et sakslased oma põhjalikkusega on niimoodi eksinud!“ judistab Põldmäe praegugi.
Klaverikollektsionäär Alo Põldmäe on kindlaks teinud 83 Eesti meistrite klaverimarki, osa neist on toodetud välismaalgi.
Mõte muuseumist, kus saaks näha kümnete Eestiga seotud klaverimeistrite pille, idanes Põldmäe peas tegelikult juba aastast 2000, kui ta korraldas Estonia kontserdimajas klaverinäituse. Tolleks hetkeks oli talle teada, et siinsed meistrid on ehitanud 44 eri nimega klavereid, ehkki vaatamiseks oli väljas 25 pilli. „Peast käis läbi mõte, et on ikka lugu küll – nii väike maa ja nii palju erinevaid klavereid!“
Ja aasta-aastalt hakkas Põldmäe avastama aina uusi klaverimarke, nüüdseks on neid kirjas juba 83.
Vanim klaver on Beethoveni ajast
Põldmäe on muuseumi jaoks, mille ta loodab Viljandimaal Helme mõisas avada, klavereid kogunud ligi kümme aastat. Praeguseks on neid 63, lisaks 12 eksponeerimiseks deponeeritud pilli. Peale Eesti klaverite – nendeks peab ta nii mis tahes rahvusest Eesti pinnal tegutsenud meistrite kui ka kus tahes tegutsenud eesti soost meistrite kätetööd – leidub ka välismaa pille, mis on kuulunud tuntud eestlastele, näiteks helilooja Rudolf Tobiasele, Vene tsaariperede ihuarstile Philipp Karellile ja eesti-soome kirjanduse suurkujule Aino Kallasele. Ning muidki teiste maade rariteete, nagu Peterburi firma H. Koch eksperimentaalne tiibklaver 1870. aastatest, mille keeled ja haamrikesed asuvad puidust kõlalaua all, mitte peal.
RUDOLF TOBIASE S. STEHLING: Umbes 130 aasta vanune tiibklaver on kuulunud Eesti 50krooniselt rahatähelt vastu vaadanud heliloojale Rudolf Tobiasele. Pilli valmistas arvatavalt Strasbourg’i Prantsuse-Saksa firma, Tobiase käes oli see Peterburis ja Tartus elades aastatel 1898–1908. Selle pilli taga lõi ta ilmselt oratooriumi «Joonase lähetamine» (1907). «Kaasaegsetel tiibklaveritel on madalamad ja kõrgemad keeled risti, aga siin on kõik keeled paralleelselt – nii kui tiibklaveril on otsekeelestus, tähendab see, et ta on tehtud hiljemalt 1880. aastatel,» räägib Põldmäe. Pill on olnud pikki aastaid Ritsonite pere käes, kes on selle muuseumile deponeerinud. (Aldo Luud)
Eesti pinnal on klavereid valmistatud vähemalt aastast 1779, kui Tallinna saksa ajalehes ilmus väike teade Saksamaalt Bremenist Eestisse kolinud meistri J. F. Gräbneri tehtud pillist. 18. sajandil ehitatud klavereid on aga väga vähe järel, sest neil polnud metallraami, mis pilli koos hoiaks. „Enamik on ilmselt prügimäele või ahju läinud, sest nad lagunesid ära,“ nendib Põldmäe.
Siit mailt on leitud vaid üks klaver, mis võib pärineda tolle aastasaja lõpust. Päris kindlasti on see ehitatud enne aastat 1805, hindab Põldmäe, kelle sõnul saab klaveri vanust välimuse ja konstruktsiooni järgi määrata umbes kümnendi täpsusega. „See pill on tegumoelt hilise Mozarti või noore Beethoveni aegne.“
VANIM SÄILINUD KLAVER: Tundmatu meistri pill ilmselt 18. sajandi lõpust. Selle ajastu klavereid ei ole pea üldse alles. «Ju ta on siis hästi hoitud ja heades kätes olnud. Mööbelgi on ju enamasti puust, aga siit-sealt võib veel isegi 16.-17. sajandi mööblit leida,» sõltub Põldmäe sõnul kõik omanikust. Nii vanu klavereid iseloomustab kõlksuv kõla, sest keeled olid peenemad. (Risto Lehiste)
Jalaga tallatavate pedaalide asemel on tollel haruldusel liistud, mida liigutatakse põlvedega. Klaveri annetas muuseumile Räpina lähistel elavad Ado ja Maris Jaagosild. Aastani 1919 oli see ühes Võrumaa mõisas. Kahjuks ei ole teada, kas pilli on teinud Eesti meister või mitte, sest klaviatuuri kohale esipaneelil kullatud roseti sees, kus peaks seisma valmistaja nimi, on hoopis lillepilt.
Tegija nimi võib olla peidetud
Vanuselt järgmine pill on valminud eesti rahvusest Carl G. Krugi käe all umbes aastal 1810. Klaveri jalad ei ole säilinud, kuid kere on muuseumi kogus hoiul. Vanima täpselt dateeritud klaveri, mille sees on aastaarv kirjas, tegi L. Ehrig 1817. aastal. See pill on väljas Eesti teatri- ja muusikamuuseumis. Reeglina pole klaveritele kahjuks valmistamisaastat märgitud. „Tuleb otsida dokumente, aga need on ju tihti hävinud,“ möönab Põldmäe, et peab kohati tegema detektiivitööd.
Vahel tuleb ka arheoloogi kombel klaverit lahti lammutada, et tuvastada selle tegelik meister. Ühes meie intervjuupaigas, klaverimuuseumi juba avatud filiaalis Luunja kultuurimajas, näitab Põldmäe elevusega pianiinot, mis on lahti võetud, nii et paistab kõlalaud, mille keskel ilutseb nimi J. Becker – seda võib näha ka eemaldatud esipaneelil. Tegelikult on selle eestiaegse pilli autor Ernst Hiis, kes töötas mõni aeg hiljem välja meie au ja uhkuse – Estonia tiibklaveri. Et Hiisi käsi mängus on, reedab keelestikku ümbritsevale malmraamile jäädvustatud nimi Ihse, Hiisi saksapärane variant.
VALENIMEGA PILL: Eesti tuntuima klaverimeistri Ernst Hiisi 1930ndatel valmistatud pianiino esipaneelil ja kõlalaual ilutseb hoopis nimi J. Becker. Hiisi meistrikätt reedab malmraami pressitud Ihse. (Aldo Luud)
Põldmäe otsustas haamermehhanismi klaverist välja tõsta, sest selle serva tagant kumas väikses kirjas Pianofabrik Tallinn. „Vaatasin, et miks on Peterburi kuulsa Beckeri firma pilli sees Tallinn, ja leidsin siis Hiisi nime. See on täielik müsteerium, miks ta võõra nime all pille valmistas,“ lausub Põldmäe, kel on siiski oma teooria: „Klaverimeister Jakob Becker oli ammu surnud ja tema sugulased elasid Soomes, sest nad põgenesid, kui bolševikud Beckeri firma üle võtsid. Kuna Hiis oli olnud Peterburis Beckeritega seotud, siis ehk hoidis ta nendega kokkuleppel firmanime üleval.“
Iga Becker tuleb nüüd igaks juhuks tühjaks tõsta, muheleb klaveriuurijast helilooja. Praeguseks on selge, et Hiis on valmistanud kolm Beckeri partiid: aastatel 1934, 1936 ja 1942. Seitse sellist pilli jõudsid tolleaegsesse Palestiinasse.
Luunja klaveriväljapanek ongi pühendatud meie kuulsaimale klaverimeistrile Hiisile, kes on seal kandis sündinud. Hiis ehitas klavereid õige mitmes töökojas. 1893. aastal 21aastasena Peterburi läinud noormees lõi uusi mudeleid näiteks vabriku Diederichs Frėrese juures, 1903 hakkas ta valmistama pianiinosid E. Ihse. Eestisse naastes tegi Hiis 1920. aasta paiku koostöös Tartu meistri Eugen Sprenkiga pianiinosid Ihse-Sprenk, 1922 käivitas ta aktsiaseltsi Astron, kelle pianiinod ja tiibklaverid said ruttu tuntuks, ning 1926 asus jälle tootma Ihse-nimelisi pille. Aastal 1951 tulid Estonia klaverid, kuni surmani 1964. aastal oli Hiis kõigi Estonia mudelite autor. Tema ajal tootis vabrik ka pianiinosid, mis oli nõutud kaup. 1959. aastal kutsuti Hiis Riiga, kus ta töötas välja pianiino Riga.
Jahib 100 Eesti klaverimarki
Alo Põldmäe pajatab, et Ernst Hiis oli kõva ärimees. „Dokumentides näitas ta, et E. Ihse vabrik on asutatud Peterburis aastal 1893. See oli reklaamitrikk! Sel aastal läks Hiis küll Peterburi, aga ta võeti kohe sõjaväkke ja tegelikult asutas ta oma töökoja 1903. aastal. Eks ta vaatas, et äri läheks paremini, kui oleks kirjas ikkagi 19. sajand,“ muigab Põldmäe.
Meie klaverivalmistajate hulka on muu hulgas kuulunud Tallinna linnategelane, Toomgildi oldermann Hans Heinrick Falck, helilooja Aleksander Läte ja keegi J. Wiedemann, kes võis vabalt olla seesama tuntud keelemees – oli too ju suur muusikaharrastaja ning algatas Tallinna muusikaühingu peagi pärast 1831. aastat, kui on ehitatud mõne aasta eest välja tulnud kandiline tahvelklaver Wiedemann. Klavereid on toodetud seitsmes Eesti linnas: Tallinnas, Tartus, Narvas, Kuressaares, Pärnus, Valgas ja Otepääl. Eesti meistreid on aga tegutsenud ka Peterburis, Moskvas ja Riias. Estonia klaverid pole ainsad, mis on auhindu noppinud – Jaan Rässa pianiino võitis 1907. aastal Brüsseli maailmanäitusel grand prix’ ja aasta hiljem kuldmedali Madridis. „Klaverite ehitus on sõna otseses mõttes meie Nokia,“ on Põldmäe kindel.
STEINWAYS TÖÖTANUD EESTLASE LOOMING: Kalmer Tennosaarele kuulunud pianiino, mis on pärit umbes 1910. aastast, valmistas Julius Tusti – ainus Eesti meister, kes on töötanud New Yorgis maailma kuulsaimas klaverivabrikus Steinway & Sons. Ameerikasse läks ta aastal 1916. Klaveri esipaneeli ja klaviatuuri tugesid kaunistab juugendlik lilleornament. (Aldo Luud)
Eksponeerimisootel klaverid, millest suurem osa on muuseumile annetatud, kuid osa ka ajutiselt hoiule antud, on üle Eesti hajutatud. Suurim ladu on Helme mõisas, kus seisab üle 30 pilli, ladustatud on neid ka Elvas ja Tallinnas. Luunja kultuurimaja saalis näeb 13 pilli, kuus uunikumi pesitseb Tartu Maarja kirikus, mõni muuseumile antud pill on ka aktiivses kasutuses muusikakoolides. Pirakate instrumentide vedu on kulukas. „Kui me viime näiteks ühe suurema pilli Tartust Luunjasse, maksab see ligi 100 eurot. Vaja on mitut meest, pill tuleb lahti võtta ja sisse pakkida,“ selgitab Põldmäe.
Hea tuttav olevat teda töganud: „Mispärast sa endale klaverimuuseumi kaela võtsid? Need on ju nii suured pillid! Palju toredam oleks asutada näiteks flöödimuuseum – head väiksed ringi vedada.“
Põldmäed aga võlub mõte, et rahvuslik, ühe maaga seotud klaverite muuseum oleks maailmas ainulaadne.
Lisaks on tal salasoov leida Eesti vabariigi 100. sünnipäevaks üles 100 Eestiga seotud klaverimarki. Aega on vaid poolteist aastat, ent lootus püsib. Kui aprillis, kui ilmus Põldmäe koostatud album „Eesti klaver“, oli teada 81 siinsete meistrite klaverimarki, siis peagi avastas ta kaks uut marki pilli. „Vahel leiab neid aastas kaks, vahel neli, vahel seitse.“
Infot huvitavate pillide kohta on ta saanud nii klaverimeistritelt, tuttavatelt ja õpilastelt kui ka võõrastelt, kes helistavad ja e-kirju saadavad. Klaveri annetajate seas on Peeter Volkonski, Peeter Oja ja Kalmer Tennosaare kunagine kaasa Aili.
VANEM KUI POOLTEIST SAJANDIT: 19. sajandi keskel Tallinnas tegutsenud meistri G. R. Barthi tahvelklaveri annetas muuseumile mullu raamatugraafik Henno Aarrak, Jüri Arraku vend, kes sellel pillil klaverimängu selgeks õppis ja veel hiljaaegu selle klahve sõrmitses. "Selliseid tahvelklavereid on Eestis valmistanud 18 meistrit," ütleb Põldmäe. (Aldo Luud)
Haruldasi klavereid näeb esialgu näitustel
Kuni Eesti rahvusliku klaverimuuseumi sihtasutus ei ole Helme mõisa muuseumi loomiseks vajalikku 2 miljonit eurot projektiraha saanud, jõuavad muuseumi kogusse kuuluvad pillid huviliste ette näitustel. Järgmisena avatakse Tallinna klaverifestivali puhul 4. novembril Estonia kontserdimajas näitus, kus saab lähedalt uudistada kaheksat eakat ja rariteetset klaverit.
2018. aastaks plaanib Alo Põldmäe näitust «100 Eesti klaverit – Eesti vabariik 100».


authors:
Karmen Ekbaum
Siin Sama
Oehh

description: Inglismaal sõidukiga järve kihutanud pensionär jäi sinna koos koeraga lõksu, kuid õnneks tormasid appi kolm kangelast, kes ei pidanud paljuks järve karata ja inimest aidata.

title: DRAMAATILINE PÄÄSTEOPERATSIOON: järve kihutanud autosse jäid lõksu pensionär ja koer

fasttext_language: et


description: Kui hästi läheb mälumängu lahendamine ja kui oled mängu jaganud, siis kas sinu sõbrad saavad hakkama paremini või hoopis halvemini?

title: MÄLUMÄNG | Mis või kes on kuldvillak?

maintext:
"Doktor, igal ööl näen ma ühte ja sama unenägu:
minu ees on uks, mille lingi kohal on mingi sildike. Ma muudkui lükkan ja lükkan, aga ust lahti ei saa."
"Aga mis sinna sildikesele on kirjutatud?"
"Tõmmata."


authors: Mis Te Nüüd Kirbud Ja Koid Järasid Korraliku Tartlase Meheau

description: Tartu politsei tuvastab videos nähtavat heledas särgis meest, keda nähti 2. septembri pärastlõunal kella 13.50 paiku Tartu linnas Pauluse bussipeatuse juures laste vahetus läheduses sündsusetult käitumas.

title: VIDEO | Kas tunned ära lapse juuresolekul ennast näppinud mehe?


authors: Panthermedia Scanpix

title: Ohhoo! Tülidest hoidumine ennetab kõhurasva teket!

maintext:
Tahad oma kõhul puhkavast pekist kiiresti lahti saada? Tundub ootamatu, kuid - hoidu tülitsemisest!
Redbook Magazine toob välja ühe lihtsa, kuid samas ka küllaltki kummalise viisi kõhurasvast vabanemiseks.
Sellega on ilmselt kõik nõus, et paarid aegajalt tülitsevad omavahel. Ilmselt ei tea aga paljud seda, et just tülitsemine võib olla põhjuseks, miks rasvakiht kõhu peale kogunema kipub. Nimelt vallandub stressi tekitavate tegevuste käigus kortsiooli, mis on hormoon, mida seostatakse eelkõige rasva talletamisega.
Seega, mida rohkem sa tülitsed, sest rohkem hakkab keha ka rasva koguma. Kuid, kuidas sellest siis kerge vaevaga lahti saada? Ekspertide sõnul on see väga lihtne. Selleks tuleb kõik tülid ja erimeelsused lahendada. Nii lähevad nii vererõhk kui südamerütm normaalsele tasemele, mis viib alla ka kortisooli taseme ning keha ei kogu enam rasva.


description: Eile õhtul alustati korvpalli Euroliiga teise ringi mängudega, kus neljas peetud mängus jätkus pinget viimaste sekunditeni kahes. Korralikud kontserdid korraldasid Kreeka legendaarsed mängujuhid 33-aastane Nikos Zisis ja 34-ne Vassilis Spanoulis.

title: VIDEO | Korvpalli Euroliigas möllasid Kreeka vanameistrid, Reali võimu vastu ei saanud ka Maccabi


description: Nagu traditsiooniks on saanud, toome ka sel nädalal teieni ülevaate sellest, mida huvitavat ja põnevat sel nädalavahetusel televiisorist vaadata võiks.

title: Printsess Elsa ja Raimond Valgre elulugu | Mida nädalavahetusel televiisorist vaadata?

maintext:
Meeleolukas muusikalises koguperemängus on seekord vastamisi Indrek Ventmann, Liisi Koikson ja Ivo Linna, Hannes Võrno võistkonnas ning Kaisa Selde, Tom Olaf Urb ja Raivo E. Tamm, Peeter Oja võistkonnas. Saatejuht on võluv Eda Ines Etti.
"Nädalalõpp Kanal 2ga" (Kanal 2, kl 21:30)
Täna istuvad diivanile Eesti muusikamaailma raudvara Ivo Linna ja Tõnis Mägi, moelooja Liina Stein, tuntud näitleja Priit Võigemast ning laulja Rolf Roosalu. Saates palju nalja, põnevaid lugusid ja mõnusat muusikat!
"Ameerika neitsi" (TV3 kl 23:00)
Mõnusas komöödiafilmis on peaosas Rob Schneider. Film räägib Priscillast, kes asub kolledžisse õppima, olles saanud stipendiumi liikumiselt, mis taunib seksi enne abielu. Ühel peol jääb ta aga purju ja teda filmitakse topless. Pärast seda ööd, kui ta tegevus jäädvustati filmilindile, asuvad tema ja ta sõbrad reisile mööda Ameerikat, et saada enda kätte see paljastav lint.
Laupäev
Jalgpalli Premium liiga: Tallinna FC Flora – Paide Linnameeskond (ETV, kl 15:50)
Ülekannet kommenteerivad Alvar Tiisler ja Marko Pärnpuu, stuudiovestlust juhib Tarmo Tiisler.
"Sajandi valitsejanna" (Kanal 2, kl 21:35)
Seekordses osas Handan süüdistab Anastasiat Ahmedi mürgitamises. Tänu Mustafa äkilisele haigestumisele teeb Safiye uue, üllatava troonipärija teatavaks, mis põhjustab suurt mässu. Haigus laastab tervet linna.
"Lumekuninganna ja igavene talv" (TV3, kl 19:30)
Seekordseks multifilmiks on Disney stuudio humoorikas animaseiklus, mis on ammutanud inspiratsiooni Hans Christian Anderseni igihaljast muinasjutust. Loo peategelaseks on kartmatu optimist Anna, kes asub raskele teekonnale, abiks tahumatu mägilane Kristoff ning tolle ustav põhjapõder Sven. Anna eesmärgiks on otsida üles oma õde Elsa, kelle jäine võlujõud hoiab kogu Arendelli kuningriiki igavese talve vangistuses. Kõrgel mägedes võitlevad Anna ja Kristoff tuiskude, laviinide ja lõikava pakasega ning kohtavad müstilisi trolle ja naljakat lumemeest nimega Olaf. Seejuures ei unusta nad hetkekski, et kogu lumme mattunud kuningriigi saatus on nende kätes. 2 OSCARI VÕITJA - parima animafilm ja parim filmilaul (”Let it Go”). Kuldgloobuse võitja!
Õhtune filmivalik on järgmine:
"Lootusetult pikk kihlus" (Kanal 2, kl 23:35)
Romantiline komöödia, mis kaardistab kihlunud paari tõusud ja mõõnad. Aasta pärast kohtumist teeb Tom (Jason Segel) oma kallimale, Violetile (Emily Blunt), abieluettepaneku, kuid ettenägematud asjaolud üha kuhjuvad ning kauaoodatud pidupäev ei paistagi kätte jõudvat.
"Armastuse õppetunnid" (TV3, kl 22:35)
”Armastuse õppetunnid” annab meile õppetunni inimeses pulbitseva elujanu kohta ning seda elujanu kannab eneses ajakirjanik ja luuletaja Mark O´Brien (John Hawkes), kes raskekujulise lastehalvatuse tõttu ei kontrolli oma keha, kuid soovib siiski 38-aastaselt ülekantud tähenduses ”astuda suure sammu” mehistumise poole ning võtab seega nõuks vabaneda oma süütusest. Seksterapeudi (Helen Hunt) ja Marki tema püüdlustes toetava preestri (William H. Macy) abiga asub Mark oma eesmärki teostama... Stsenaristi ja lavastaja Ben Lewini esikteos põhineb tõestisündinud lool.
Pühapäev
"Need vanad armastuskirjad" (ETV2, kl 20:45)
Romantiline ja samas ka traagiline lugu Eesti ühe armastatuima helilooja Raimond Valgre elust 1939.-1949. aastatel. Film räägib Valgre armastusest kauni blondi Alice´i ja vene kaunitari Niina vastu. Jutustus sõprusest ja reetmisest ning sellest, mis võib juhtuda inimestega, kes satuvad suurte poliitiliste muudatuste risttuultesse – Eesti Vabariigi lõpp, Teine maailmasõda, nõukogude korra ja stalinliku režiimi ülemvõim. Sündmused kulmineeruvad aastavahetusel 1949/50 restoranis ”Gloria”. Peaosas Rain Simmul, teistes rollides Liis Tappo (Alice), Ülle Kaljuste (Emma), Kärt Tomingas (Lili), Marika Korolev (Eva), Marina Levtova (Niina), Ago-Endrik Kerge, Tõnu Kilgas, Andres Lepik, Ly Tedre, Sulev Teppart, Guido Kangur, Jaan Rekkor jt.
"Su nägu kõlab tuttavalt" (TV3, kl 19.30)
Parodeerimisülesandeid hakkavad taas täitma Laura Põldvere, Inga Lunge, Kalle Sepp, Liis Lass, Adeele Sepp, Joosep Järvesaar, Kristjan Kasearu ja Raivo E. Tamm! Külaliskohtunikuks on sel korral Madis Milling. Saatejuht on unistustemees Märt Avandi.
Õhtut jääb lõpetama põnevuskomöödia "Killerid" (TV3, kl 22:15)


authors: Afp Scanpix

title: Jürgen Klopp valiti Inglismaa liiga septembri parimaks treeneriks

maintext:
Inglismaa meistriliiga septembri parimaks treeneriks valiti Liverpoolis Ragnar Klavanit juhendav Jürgen Klopp.
Liverpool võitis septembris kõik mängud, alistades tiitlikaitsja Leicesteri, Chelsea ja Hulli. Meeskond lõi 11 väravat. "See on tore, kuid eelistan isiklikele auhindadele punkte," kommenteeris Klopp BBC vahendusel.
Your September @BarclaysFooty Manager of the Month is... Jurgen Klopp!
Congratulations to the @LFC boss pic.twitter.com/0VH4fKcXnd — Premier League (@premierleague) October 14, 2016
Liverpool asub praegu 4. kohal, kahe punkti kaugusel liidrist Manchester Cityst. "See on parem kui mitte konkurentsis olla. Septembris oli meil tõepoolest mõni esitus, mis polnud paha. Oleme õigel teel, kuid liigas on nii palju häid meeskondi, ees nii palju raskeid mänge ja väljakutseid, nii et peame nendeks valmis olema," rääkis 49-aastane juhendaja.
Mängijatest läks esimest korda kuu parima auhind asiaadile. Selle sai 24-aastane korealane Heung-min Son, kes lõi Tottenhami kasuks kolmes mängus neli väravat.


title: Ott Tänak Kataloonia rallist: järgmiseks hooajaks saime väärtuslikke kogemusi

maintext:
Eesti parim rallipiloot Ott Tänak sai pühapäeval lõppenud Kataloonia rallil kuuenda koha. Eestlase enda sõnul oli tegu raske nädalavahetusega.
"See oli väga raske ralli, eriti reedel vihmase ilmaga, aga tore oli korraks juhtida," ütles eestlane DMACKi pressiteate vahendusel. Tänak võitis neljapäeval sõidetud esimese katse, kuid reedel jätkusid probleemid masinaga ning ta langes üldarvestuses kolinal.
"Mulle meeldisid asfaltkattega kiiruskatsed. Need olid ilusad ning see on hea tunne, kui kõik töötab ja läheb hästi," jätkas eestlane. "Kuues koht tähendab korralikku punktisaaki ja järgmiseks hooajaks saime väärtuslikke kogemusi."
DMACKI meeskonna juht Dick Cormack ütles, et Ott sõitis hästi. "Hispaanias oleme varem ootamatut ilma näinud ja õnneks on meil hea rehv kruusal sõitmiseks, mis toimisid nendes tingimustes hästi," rääkis Cormack.
"Asfaldil oli meil jälle raskusi, aga iga ralliga lähme üha paremaks ning Ott sõitis väga hästi. Ta sai enda ja DMACKi parima tulemuse Hispaania rallil."


description: FIBA Meistrite liiga teise eelringi korduskohtumises läksid uuesti vastamisi ekskalevlased Rolands Freimanis ja Vlad Moldoveanu.

title: Ekskalevlased eurosarjas vastamisi: Freimanise koduklubi alistas taas Moldoveanu oma


description: "Evelini" saate esimeseks külaliseks oli täna Mart Sander, keda saatejuht kirjeldas kui multitalenti, kellele on kõik piirid alati kitsaks jäänud. "Ilus hing, kes mitte iialgi rahul ei ole," jutustas Evelin.

title: Mart Sander "Evelini" jutusaates: "Jah, ma olen olnud ülbe!"

maintext:
"See on puhtalt koolituse viis," süüdistab Mart kiituste puudumises ka nõuka-aegset korda. "Ega präänikuga väga koolitatud, see oli piitsasüsteem."
Andekusest rääkides jäi Mart ise tagasihoidlikuks. "Mulle on terve elu tehtud selgeks, et ma ei ole piisavalt andekas," sõnas ta lisades, et üheski muusikakoolis pole talle aastate jooksul kunagi öeldud, et ta oleks andekas.
Ometi saatis Marti juba väga noorelt edu, sest konservatooriumi ajaks töötas ta juba rahvusooperis Estonia ning oli tuntud ansambli Modern Fox liige.
Hiljem on mees proovinud ka ülikoolis eri valdkondades kõrgharidust omandada. "Keeli, semiootikat, egüptoloogiat," loetleb ta. "Ma olen käinud kõigis mõni aasta, aga mul hakkas väga igav."
Nooruse hariduslikust ebaedust hoolimata lõpetas Mart Sander kevadel Balti filmi- ja meediakooli kunstide didaktika erialal ning on praegu telerežii magistrant.
11 raamatu autor end kirjanikuks ise ei julge nimetada
Mart Sandri sulest ilmus hiljuti raamat "Litsid", mis on Evelini sõnul küllaltki tähelepanuväärne.
"Selle pealkirja järgi võib arvata, et tegevus räägib ainult teatud elukutse esindajatest," kinnitab Mart levinud arvamust. Tegelikult on sellel ka sügavam tähendus. "Pealkiri vihjab mitte üksnes naistele, kes tegelevad armastuse müügiga, aga pigem siis need poliitikud, kes on nõus mängima oma rahvast ja riiki maha kupeldajatele."
Lisaks intrigeerivale pealkirjale toob Evelin välja ka kaanepildi, sest selle loomiseks leiutas Sander uue maalimisstiili. "Huvitav on vaadata inimeste reaktsioone. 90% meestest näeb seal ainult naiste portreed," kommenteerib Sander raamatu kaant, millel on justkui segu kahest pildist.
Kuigi Mart on edukas nii kirjanikuna kui ka teatrilaval, ei ole mees enda sõnul projektidele kunagi sihtkapitalidest ja ministeeriumitest toetust saanud. Evelin arvas, et see võib olla tingitud tema ülbusest ning mees nõustus. "Tõesti ma tean, et ma olen inimestele kanna peale astunud palju ja sageli ma ei vali, mida ma ütlen."
Mardile on ema ka mänedžeri eest
Seejärel üllatas Evelin Marti teise saatekülalisega, kelleks oli mehe ema Irene Lembi Eonurm. Üheskoos hakati meenutama Mardi lapsepõlve ning ema meenutas, kuidas poeg rääkima hakkas. "Sõnu ma täpselt ei mäleta, eks neid hakkas tulema. Aga tema esimene lause oli "Ei tohi minna kööki!" kui ta oli pooleteise aastane."
Mart Sandri ema on poja elus ja tegemistes asendamatu. Lisaks sellele, et ta on pojale õmmelnud hulgaliselt ülikondi, on Lembi ka raamatupidaja, logistiku ja organiseerija eest. "Ta juhib Mardi finantse ka, sest kui meie Mardiga mõnda aega tagasi kohvikusse läksime, siis ta Mart küsis "Ema, anna raha!"," meenutab Evelin seika.
Pärandus aitas Broadwayle
Rahadest oli saates juttu veelgi ning ka emal oli eelpool mainitud toetuste teema hingel. "Kõik need targad ja tähtsad otsustajad otsustavad alati niimoodi, et Mart Sanderile ei ole raha vaja," rääkis Lembi. "Kõik, mis ta teeb, ei ole rahvuskultuurile tähtis," kirjeldab ta kultuurkapitali otsuste põhjendusi.
Oma kultuuriprojektide katteks on Sander pidanud müüma pärandeid, nii enda kui ka oma vanemate omi ning sageli on selleks olnud kinnisvara. "1-toalised korterid," lisab ema. Just tänu korteri müügile sai Mart käia oma etendusega Ameerikas Broadwayl.
Parima sõbranna leidis intervjuu käigus
Kolmandaks saatekülaliseks oli üks Mardi muusadest, pikaajaline sõber ja toetaja Stella K. Wadowsky, kes tutvus Mardiga Õhtulehes töötades, kui naine oli 16-aastane.
"Me tegime intervjuud ja ma mäletan, Mart, et sa rääkisid, et sul hakkab keskeakriis tulema," meenutab Stella. Mart Sander mäletab ise, et see oli veidi enne 30-aastaseks saamist, mil tal oli hirm oma vanusenumbri ees.
Nüüdseks on nad juba 20 aastat sõbrad olnud ning ühiseid mälestusi on pisut rohkem kogunenud. Pika sõpruse jooksul on jõutud teineteisele teha ka hulgaliselt kingitusi. Kui Stella toob välja ühe kübara 1940ndatest, mille ta Mardilt kingituseks sai, siis mees räägib, et keegi pole talle nii palju parfüüme kinkinud kui Wadowsky. "Need seisavad mul siiamaani meetrises rivis ühes kapis," rääkis Sander.
"Kõige olulisem on see, kui inimene on hästi pikka aega ja alati sinu kõrval. Kui sul on vaja nõu või kui sul on vaja abi, on ta olemas. See on tema puhul kõige erilisem ja positiivsem. Ja mis saab olla parem kingitus, kui see, et sul on pikaajaline ja asendamatu sõber. Ja Mart on tõesti asendamatu," võtab Stella kokku, miks Mart talle oluline on.


title: Kas poptähe tapsid 300 iluoperatsiooni?

maintext:
"Loodan, et kui ma 80aastaselt taevasse lähen, ei tunne jumal mind ära." Nii kuulutas vaid mõni nädal enne surma Briti poptäht Pete Burns, kes enda sõnul oli läbinud umbes 300 ilulõikust. Ekstsentrilisele lauljale jagus eluaastaid vaid 57.
Endine ansambli Dead Or Alive solist ei meenutanud juba ammu meest, kes ta nime ja isikutunnistuse järgi oli. Kuid oma pikkadest juustest ja pruntis huultest hoolimata ei meenutanud Pete, kes oli abielus olnud nii naise kui ka mehega, lõpuks enam ka naist.
GLAMUURSE POPSTAARINA: Burnsi ansambel Dead Or Alive sai 1985. aastal tuntuks hitiga «You Spin Me Round». (Vida Press)
Mõni nädal enne surma telesaates "Celebrity Botched Up Bodies" ("Kuulsuste untsukeeratud kehad") esinedes võrdles Pete end Frankensteini koletisega ja tunnistas, et püüdlus füüsilise täiuslikkuse poole on teda surmasuhu viinud. Ent ta ei kahetsenud midagi.
Täiteaine lekkis huultest üle kogu keha


title: FOTOD | Esimene Eesti astroloogilise eneseabi raamat: igas inimeses on killuke Jäära, Sõnni, Kaksikuid

maintext:
Astroloogias on palju psühholoogilisi aspekte, mis aitavad end paremini näha, ütlevad raamatu "Õnne ja edu teejuht. Aita end läbi astroloogia" autorid astroloog Kristelle Sööt-Kajo ja psühhoterapeut Pille Teearu.
Isikliku kogemuse alusel kirjutatud raamat kujutab endast rännakut läbi 12 sodiaagimärgi – meis kõigis on peidus nendele märkidele iseloomulikud jooned. Igas inimeses on killuke Jäära, Sõnni, Kaksikuid jne. Igaüks võib endas mingil hetkel selle ära tunda. Vastaval päikesemärgil on need jooned aga väljendunud kõige tugevamalt, iseloomustades neid.
Psühhoterapeut Teearu tõdes raamatu esitlusel Viru keskuse Rahva Raamatus, et üks põhjus, miks ta otsustas loomeprotsessis osaleda, tulenebki sellest, et sageli on inimestel midagi öelda, kuid kõik ei kuule ja kuula, mistõttu nüüd, kaante vahel, jõuab sõnum paremini õigete inimesteni.
"Raamat on kirjutatud läbi isikliku kogemuse. See ei olnud raske protsess. Lood pidid saama minu seest välja ja saidki paberile," tõdeb ka teine autor Sööt-Kajo.
Teearu, kelle käe all valmisid sodiaagimärkide psühholoogilised tõlgendused, sõnab, et suur osa on niinimetatud minade psühholoogial, kus inimene räägib teraapias esmalt enda tunnetest, kuid ei näe minapilti. Iga osa inimesest tunneb aga eri asju ning protsessi käigus üritatakse neid aspekte avada, et isiklikust kaitsest kaugemale näha saaks.


title: Ossinovski kritiseeris Kallase-Nebokati tüli

maintext:
Sotsiaaldemokraatliku erakonna esimees Jevgeni Ossinovski peab Reformierakonna peasekretäri Reimo Nebokati rünnakut auesimehe Siim Kallase vastu näotuks. Samas usub Jevgeni Ossinovski, et küsimus on siiski hulga laiem, kui Siim Kallase-Reimo Nebokati isiklik tüli. "Loomulikult on erakonna esimehe ülesanne suuta oma meeskonda tööle panna niimoodi, et ta ühtse meeskonnana toimiks. See on ääretult oluline mitte ainult Reformierakonnale, vaid loomulikult ka vabariigi valitsusele, sest nägime ju näiteks presidendivalimiste esimeses voorus riigikogus, et tegelikult erakonna esimees ei kontrolli oma fraktsiooni," kritiseeris Ossinovski peaministrit, Reformierakonna juht Taavi Rõivast, vahendab ERR. «Võtmekohaks on see, kuidas Reformierakond edasi liigub ja kas tunnistatakse suuri lahkhelisid erakonna sees või mitte.» Siim Kallas «Aktuaalses kaameras». (Alar Truu) "Kirjutas kunagi Andrus Kivirähk tabavalt, et Reformierakonna tegelikuks auesimeheks ei ole mitte Siim Kallas, vaid Edgar Savisaar. Just Savisaare püsimine Keskerakonna eesotsas garanteerib Reformierakonnale Stenbocki võtmed. Kuidas küll järgmisi valimisi teha, kui Edgarit enam ei ole? Seega, tuleb uus Edgar leida," ütles Ossinovski eile Tartus erakonna volikogu koosolekul peetud kõnes.
Ossinovski tõdes, et kuna paralleelselt Keskerakonnaga vaevleb siseheitlustes ka Reformierakond, võib koalitsiooni ees seisvat olukorda tõsiseks proovikiviks nimetada küll. Intriig sai alguse presidentivalimistest, misjärel läkitas Kallas Nebokatile kirja, kus viitas, et kui oluline grupp erakonna juhtivaid liikmeid tegutseb kuni lõpuni valijameeste seas aktiivselt tema vastu, siis pole põhjust rääkida erakonna kui terviku ühtsest positsioonist ja tugevast toetusest. Lisaks sellele avaldab Kallas pahameelt, et Nebokat on pidanud teda kibestunuks ja et Kallas ihaleb sõprust Kremli-meelse esindajaga. Juhul kui Siim Kallas peaks otsustama erakonnast lahkuda, ei tooks see politoloog Rein Toomla sõnul endaga kaasa suuri mõjutusi. "Võib oletada, et tema eeskujul lahkuks veel mõningaid inimesi, aga kindlasti mitte väga palju. Tuhandete kaupa lahkumist ei tule," räägib Toomla. "Oleks Kallas iga päev olnud kohapeal, siis tema lahkumine oleks kindlasti leidnud suuremat vastukaja, aga kümmekond aastat äraolekut ja Eesti poliitikat rohkem kõrvalt vaadatuna, siis see tähendab seda, et Reformierakond on suuresti arenenud ilma Kallaseta."
Seda, et Reformierakonna sisepinged võiksid kaasa tuua lõhestumise, ei saa Toomla sõnul välistada. "Siin on küsimus, kui suurt tähendust sellele üldse antakse, kuna sisepinged on tekitatud presidendivalimistest, mis on möödas. Eks mõnda aega muidugi võivad inimesed käituda närviliselt ja Kallasele selge see, paljud asjad ei meeldinud, aga mis seal ikka teha. Nagu öeldakse, aeg parandab kõik haavad ja see haav ei ole just väga sügav ega pikk. Sellest saadakse üle ja Kallas peab sellest aru saama, et läks nii kuidas läks." Mis puudutab Kallase kõrvutamist Savisaarega, leiab Toomla, et kõiki ei tasuks temaga võrrelda. "Temast on tehtud vana kurja etalon ja kas kõike peaks Savisaarega võrdlema?" küsib Toomla.


description: Eile hilisõhtul tegi Edgar Savisaar Facebooki taas kriitilise postituse, seekord inimeste pihta, kes erakonna kongressi delegaatide nimekirja koostavad. Muuhulgas nimetas Savisaar seal Aadu Musta oma endiseks sõbraks ning Anneli Otti tapatöö tegijaks.

title: Savisaar: Võru piirkonnas tegi tapjatööd Anneli Ott

maintext: "Noored on Edgari enda trikid selgeks õppinud ja üle võtnud. Meenutan et veel eelmisel kongressil oli savisaar see kes nimekirju kontrollis ja otsustas kes läheb kes mitte. Savisaar peaks uhke olema et tal nii head õpilased on," nentis teine.


title: KIRG MAGAMISTUPPA TAGASI: 5 nippi, kuidas vastsed lapsevanemad voodis hullama saada

maintext:
Need viis soovitust aitavad äsja vanemateks saanud emadel ja isadel leida ühiseid hetki, et vallatleda ja lähedust suurendada.
Kui olete just vanemateks saanud, siis ei pruugi olla seks just esimene asi, millele pärast päeva täis tegutsemist mõtlete, vahendab The Sun.
Et pärast lapsevanemaks saamist voodis taas kirge ja sädemeid lendaks - tuleb natuke vaeva näha! Kähkukas või lihtne kallistus - kõik see aitab teil paarina püsima jääda.
Pärast sünnitust võib isegi seksile mõtlemine olla hirmutav. Paljud naised kardavad, et seks pärast sünnitust võib olla ohtlik. Pole õiget aega, mil peaks uuesti mehega voodis hullamist proovima, kuid paljud naised lükkavad seda edasi vähemasti ajani, mil arst neid umbes 1,5-2 kuud pärast sünnitust kontrollib. Keisrilõike korral tuleb oodata aga kauemgi.
Ometigi on kindel ka see, et seksimist ei tohiks pärast sünnitust ja lapsevanemaks saamist kuhugi kapi tahanurka suruda ja tolmuma unustada.
Kui sa ei taha seksida, siis proovi partneriga olla intiimne, et teie lähedus püsiks.
2. Äratundmine, et elu on muutunud teistsuguseks, aga seks võib siiski olla lõbus
Seks pärast sünnitust nõuab eeltööd ja rööprähklemist.
Imikutel on oma rutiin oma ootamatustega, mistõttu võib olla raske leida aega intiimseks hetkeks partneriga. Kui ka laps magab, siis tuleb saada taas sõbraks oma kehaga, mis on muutunud. Venitusarmid, rebndid, lõtv nahk - see kõik nõuab harjumist. Aga on oluline, et õpid oma keha armastama ja austama.
Kui naine imetab last, siis on ka tema rinnad tundlikumad. Samuti võivad nad keset seki eritada piima.
Võtke asja aeglaselt ja laske naisel oma muutunud kehaga harjuda.
3. Ära unusta saadavat kasu
Miski ei tapa kirge magamatusest kiiremini.
Vanemaks olemine toob endaga hoopis uudse väsimuse, millest sul siiani aimugi ei olnud. Esiti näib jube, et peaksid enda unest loovutama pool tundi seksile...
Seksil on aga mitmeid sinu väsimusele kasu toovaid omadusi. See parandab immuunsüsteemi, vererõhku ja aitab stressiga paremini hakkama saada.
Seks on samuti hea viis keha treenimiseks - eriti emadele, kel aega jõusaalides ja trennides käia ei ole.
4. Ära karda seksi oma graafikusse märkida
Pidevalt rägitakse, et seks peab olema spontaane ja seda ei tohiks graafiksuse märkida.
Ometigi võib seksiks leitud aeg graafikus teha suhtega imet! Sa pealegi - see on asi, mida peavad tegema paljud vanemad! Ühe uurimuse järgi plaanivad seksi suhtes ette kuus paari kümnest.
5. Hinda kähkukaid
Mõnikord on vaja võtta, mis võtta annab. Kui beebi on virgumas või võtmas õhuvanni - paras aeg abikaasaga elutoas diivanil müramiseks.


description: Ookeani taga õppiv Eesti seitsmevõistleja Grete Šadeiko näitas oma Instagrami kontol, et lisaks kergejõustikutalendile on ta võimeline tegusid tegema ka ameerika jalgpallis. Seda kindlasti tänu oma silmarõõmule, Cleveland Brownsi mängujuhile Robert Griffin III-le, kes praegu paraku vigastusega kimpus.

title: VIDEO | OSSARAKS! Grete Šadeiko näitas, mida tema multimiljonärist silmarõõm talle õpetanud on!

maintext:
While my baby @rgiii can't play, imma hold it down😎🏈 #IGotYourBackBaby #LearnedFromTheBest #WhenTrackTeamFindsAFootball #KenielWithTheHands
A video posted by Grete Šadeiko (@gretesadeiko) on Oct 21, 2016 at 4:43pm PDT


title: Miks inimesed küüsi närivad?

maintext:
Tihti usutakse, et küünte närimine tähendab närvilisust, ärevust ja ebakindlust. Hiljutine uuring seostab küünte närimise aga ka iseloomujoontega.
Ajakirjas Journal of Behavior Therapy and Experimental Psychiatry avaldatud uurimus väidab nimelt, et küüsi närivad inimesed on üsna tõenäoliselt perfektsionistid. Sellisele tulemusele jõuti pärast uuringut, milles osales 48 inimest, kirjutab Good Housekeeping. Pooled neist olid kroonilised küünte närijad.
Jah, võiks ju eeldada, et perfektsionistil on laitmatult kaunis maniküür, kuid see ei ole nii. Nad on enamasti nii tulemustele orienteeritud, et ei suuda lõõgastuda ja töötavad üle. Kuna nad ei suuda oma eesmärke täita, muutuvad nad kannatamatuks ning rahulolematuks ning see panebki neid küüsi närima.


authors:
Teet Malsroos
Tip-Tip-Tip
Ossinovki Punalipp
Praegune Valitsus
Partei Juhi Kohast Ilma Jäetud Mikser

title: Ossinovski usub valitsuse püsimist

maintext:
Sotsiaaldemokraatide juhi Jevgeni Ossinovski kinnitusel on Jüri Ratase soov Keskerakonna esimeheks pürgida märkimisväärne, kuid tõenäoliselt jääb praegune valitsuskoalitsioon püsima, vahendas ERRi uudisportaal.
"Eks minagi panin tähele Jüri Ratase avaldust, kus ta ütles, et oluline osa Reformierakonnast otsib võimalusi Keskerakonnaga valitsust teha. Kindlasti on see märkimisväärne avaldus, ma küll ei oska seda kinnitada ega ümber lükata - mind sellistele koosolekutele ei kutsuta," kommenteeris Ossinovski "Aktuaalsele kaamerale".
Keskerakonna võimaliku juhivahetuse kohta ütles Ossinovski, et kahtlemata oleks see murranguline ja partei võimalus nii-öelda parketikõlbulikuks saada suureneks. Ta ütles, et teatud võbelust poliitmaastikul on tunda, kuid valitsused ei vahetu enne, kui eelmised on töövõimetud.


title: Nooruse eliksiir botox? Kidmani palged on täiesti kortsuvabad

maintext:
Nicole Kidmani kahtlaselt nooruslik väljanägemine Mill Valley filmifestivalil ei jäänud tema fännidel kahe silma vahele.
49aastane näitlejatar ei paista olevat karjääri algusaegadest saadik päevagi vananenud.
“Liiga palju ilulõikusi,” kommenteerib keegi Twitteris. “Tema nägu on ilmetu ja kummaline.” Mõni poolehoidja jällegi väidab, et Kidman näeb praegu loomulikum välja kui mõni aeg tagasi. “Näos on vähem botoxit ja täitesüste,” vahendab Ilta-Sanomat üht Twitteri sõnumit.


title: Marko Atso: Valter ütles, et on „Oma laulu ei leia ma üles“ eest kõige rohkem raha saanud

maintext:
Ansambel Metsatöll on taaselustanud Valter Ojakääru kirjutatud loo „Oma laulu ei leia ma üles“. Bändi trummar Marko Atso kuuleb Valter Ojakääru surmast ajakirjanikult ja edastab bändipoolsed kaastundeavaldused omastele. Lugu jõudis trummari sõnul Metsatöllu repertuaari tema sõnul täiesti juhuslikult.
„Meil oli kunagi juttu, et see on ilgelt lahe lugu. Bänd oli mingil kontserdil seda laval ka niisama jämminud, siis, kui mind veel seal bändis polnud,“ räägib ta. „Ühel hetkel võtsime vastu otsuse, et salvestame uuesti oma plaadi „Terast, mis hangund me hinge“ ja ma käisin üksipäini stuudios trumme lindistamas. Ühel hetkel hakkas mul selle loo alguses olev põhiline riff peas kummitama. Mängisin trummide osa klikitakti järgi kiiresti sisse,“ meenutab Atso, et lugu hakkas tema peas kohe kõlama täpselt nii, nagu see praegu kõlab. Mees mõtles, et kui sellest saab midagi, on tore, kui ei saa, mis seal ikka. „Siis keevitasime sinna ka ülejäänu stuudios juurde, endiselt isegi teadmata, kas sellest midagi saab. Viimasel hetkel otsustasime, et vahet pole, paneme selle lisalooks plaadile. Natuke naljakas äkki on, aga las olla.“
Kui plaat valmis, saatis Atso selle muusikakriitik Koit Raudsepale. „Ütlesin talle, et vali üks singel välja ja pane raadiosse, ma ise ei oska valida. Koit helistas tagasi ja ütles, et „Oma laulu ei leia ma üles“ on täiesti kindlalt singel ja läheb juba nagu soe sai.“ Marko sõnul oli lugu lausa nii popp, et esimesel nädalal müüdi ära juba 4000 plaati.
Kui hakati tegema sarja „Tuulepealne maa“, käis keegi – Atso enam ei mäleta, kes – tema juures ja ütles, et neil on sarja jaokos vaja muusikaplaati. „Ma andsin Metsatöllu oma ja see lugu sai tunnusmuusikaks.“ Atso räägib, et pärast seda kirjutas Metsatöllule ülitänulik Valter Ojakäär, kes tänas, et mehed selle laulu üles soojendasid.“Ta ütles, et pole elu sees ühegi loo eest nii palju honorari saanud,“ naerab Atso. „Me tänasime teda vastu, sest abi oli ju mõlemapoolne.“
Atso ütleb, et Ojakäärult nad loo taastegemiseks luba ei küsinud. „Panime autori nime lihtsalt plaadile kirja. Äkki nüüd peab luba küsima, aga siis ei pidanud ja ükskõik, kes võis teha ükskõik kelle lugu.“ Atso sõnab, et selle loo jõudmine nende repertuaari oligi läbinisti juhuslik. „See lihtsalt tuli mulle pähe ja hakkasin seda ümisema.“
„Oma laulu ei leia ma üles“ on ka töllu fännideüks lemmikumaid laule meeste repertuaarist. „Keegi eriti hästi just ei vaata, kui me seda kontserdil ei möngi,“ naerab Atso, kuid lisab, et mängimata jääb see enamasti ruumipuudusel. „Kui on väiksem lava, siis me seda ei mängi ja oleme paar korda tegemata jätnud. Selleks tuleb kaasa võtta üks spetsiaalne känd. Seal loos kasutame kannelt ja känd on selle statiiv, aga võtab väga palju ruumi ära,“ paljastab ta.


description: USA politsei vahistas näitlejatar Shailene Woodley, kes oli Põhja-Dakota osariigis protestinud hiiglasliku, nelja osariiki läbiva torujuhtme vastu.

title: Politsei pani "Lahkulööja" näitlejataril käed raudu

maintext: 24aastane Shailene ütles Facebooki videos, et oli rahumeelselt oma auto juurde naasnud, kui tal äkki jopest kinni krabati ja öeldi, et ta ei tohi protesti jätkata. “Neil on hiiglaslikud relvad ja kumminuiad ja kaablisidemed ja nad ei lase mind lahti.” Näitlejatar usub, et teda oli sadade protestijate hulgast välja valitud, kuna ta on tuntud. “Sest mul on 400 000 jälgijat.” Video levis Facebookis kiiresti ja õhtu hakuks oli seda vaadatud üle 2,4 miljoni korra.


title: Politseijuht: tapmises kahtlustatava kiirreageerija töökaaslane võttis sündmuskohale jõudes kolleegi kodust kaasa kaks karpi padruneid

maintext:
23. septembri õhtul Lasnamäel 41-aastase mehe surnukstulistamises kahtlustatava 29-aastase politseiniku kolleeg võttis sündmuskohale jõudes millegipärast kolleegi kodust kaasa kaks karpi padruneid.
Mees on nüüdseks töölt lahkunud. Vahistatud politseinikul olevat aga olnud eraelus ning ka seetõttu alkoholi liigtarvitamisega probleeme.
Põhja prefekt Kristian Jaani sõnas, et seda kuritegu on raske mõista nii ohvri kui kahtlustava lähedastel ja kogu PPA kollektiivil, ent sisekontrollibüroo töötajad uurivad juhtunut.
Põhja prefekt ütles ka, et hilisemad vestlused vahistatud politseiniku lähemate kolleegidega kinnitavad, et kiirreageerija eraelus oli keeruline periood ning et mees tarvitas vabadel päevadel pidevalt alkoholi.
Refereeritud artikli täistekst on saadaval Delfis.


title: Robbie Williamsi siledad palged on Botoxi ja täitesüstide teene

maintext:
Vahepeal õige punsunud Robbie Williams näeb superhea välja – ega häbene tunnistada, et see on ilukirurgi teene.
“Olen lasknud natuke täiteaineid ja Botoxit süstida ning midagi tehti ka lõuaga,” vahendab Daily Mail 42aastase laulja sõnu. “See kõik tähendab, et ma ei saa enam, kurat võtku laupagi liigutada!”
Williams tunnistas iluprotseduure eelmisel nädalal Attitude’i galal muusikaebajumala auhinda vastu võttes. Ka Daily Maili usutletud Londoni dermatoloog dr Ross Perry kinnitab, et laulja välimus viitab trimmivatele süstidele. “On päris selge, et Robbie’le on süstitud lauba ja kulmukortsude mahendamiseks Botoxit, niisamuti silmaümbruse kortsudesse ehk varesejalgadesse.”


title: Need on staaride lemmiktossud! Ja need ei maksagi tervet varandust!

maintext:
Tossudest on saanud tõeline hitt ning statistikagi näitab, et naised valivad üha rohkem kõrgete kontsade asemel just tossud.
Seetõttu polegi inimestada, et ka staaride lemmikjalanõudeks on just tossud. Küll aga väärib imestust see, et tegemist on küllaltki mõistliku hinnaga jalavarjudega, mitte aga mõne udupeene disainerbrändi omadega, mille soetamiseks tuleb pool aastat kiirmakarone süüa, kirjutab veebiportaal Who What Wear.
Tegemist on Puma pööratud nahast vabaajatossudega. Väidetavalt on just need 75 euro ringis maksvad jalanõud vallutanud mitmete modellide, näitlejate ja teiste Hollywoodi staaride südamed.


authors:
Jörgen Norkroos
Arno Saar
Heiko Kruusi

description: Eluohtlik amet vajab kompenseerimist, leiavad endine politseijuht Aivar Toompere ja erukolonelleitnant Leo Kunnas.

title: "Isegi pankrotis Kreeka ei kaotanud politseinike eripensione, miks meie siis ometi seda teeme?"

maintext:
Politseinike ja kaitseväelaste ametitega käivad kaasas ohud, mis võivad jätta sügava jälje tervele edasisele elule. Neid elukutseid pidanud inimesed on veendunud, et eripensioni kaotamise korral tuleb leida teisi viise, et hüvitada ohtliku ameti pidamisega kaasnevaid riske.
"Mitu varasemat valitsust on vaielnud selle reformi üle pikki aastaid, kuid tulemusteta. Nüüd on see oluline otsus lõpuks tehtud," sõnas peaminister Taavi Rõivas murranguliseks peetud otsuse kohta.
Muudatus ei puuduta praeguseid teenistujaid ega ka neid, kes plaanivad nimetatud elukutseid lähitulevikus valida. Seadus hakkab kehtima neile, kes hakkavad neis ameteis tööle pärast 2020. aasta 1. jaanuari.
Tuntud ekspolitseinikul Aivar Toomperel on politseistaaži üle 30 aasta. Selle ajaga on ta olnud kõikvõimalikel ametipostidel, muu hulgas Tallinna politseijuht, liikluspolitsei juht ning sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalve kolledži direktor.
Praegu saab ta politsei eripensioni ja on Tallinna munitsipaalpolitsei asejuhataja. Toompere on veendunud, et riik peab korvama politsei elukutsevaliku.
"Politseinik riskib oma eluga rohkem kui tavakodanik. Kui tavakodanik võib saada tänaval peksa, siis politseinik võib saada hoopis kuuli," märgib Toompere.
"Eripension on riskitasu, sest politsei töö on ohtlik. Kinnipidamiste ja vastuhakkamiste käigus võivad tekkida vigastused, mis ei anna täna tunda, aga tekitavad aasta pärast trauma, mis jääb elu lõpuni."
Toompere sõnul võiks mõelda näiteks paremale kindlustussüsteemile. "Riik võiks juurde maksta kogunemispensionile," pakub ta.
Aivar Toompere. (Arno Saar)
Ülle (nimi muudetud) töötas politseis 27 aastat ja on viimased aastad olnud eripensionil. Tema sõnul on pension vajalik ja kahtpidi pole küsimuse juures võimalik mõelda.
"Sind kutsutakse välja, sest korteris on peretüli. Jõuad kohale ja leiad enda ees joobes pereisa, kellel on käes kööginuga ja ta ähvardab sind," kirjeldab Ülle olukorda, kus vigastada võivad saada kõik, kui rahumeelselt lahendust ei leita.
"Ega see eriti hea tunne ole, kui sulle suure noaga vastu tullakse," räägib ta politsei igapäevatöö ohtudest.
Ülle rõhutab, et politseiniku töö juures tuleb vahet teha, kas tööd tehakse tänaval või kontoris laua taga. "Eripension haavab kõige rohkem neid, kes on tänaval patrullis, sest ta ei tea kunagi, mis teda võib ees oodata," ütleb ta enda kogemustele toetudes.
Ülle viitab ka ebavõrdsetele palkadele. "Politseinike palgad ei ole võrdsed. Maakondades on palgad väiksemad kui Tallinnas ja Harjumaal."
Kui Toompere 1981. aastal miilitsasse tööle läks, siis pension oli teisejärguline küsimus. "Kui aga olin juba kümme aastat ära teeninud, siis hakkasin mõtlema, et tunneli lõpus paistab pension," räägib ta.
Seetõttu ei usu Toompere, et pension oleks praegustele ja tulevastele politseinikele määrava tähtsusega. "Töö valitakse ikka seepärast, et saada rohkem adrenaliini," leiab ta, nentides samas, et eripension on siiski üks motivaatoreid.
Siseministeeriumi andmetel lahkus 2015. aastal teenistusest 245 politseiametnikku, kellest ainult 104 oli õigus politseipensionile.
Otsus tühistatakse
Kirjanikuna tuntud Leo Kunnas on reservkolonelleitnant, kes teenis kaitseväes aastatel 1991–2007. Kuigi 1991. aastal tiirlesid Kunnase enda mõtted ümber vabariigi – "Kas vabariik tekib või mitte? Kas tuleb sõda või mitte? Millest muust ma pidin mõtlema" – pakub ta, et tänapäeva noored mõtlevad pensionile rohkem kui varem.
"Kuid eripension ei ole nende inimeste mure, keda see praegu puudutab, sest nemad on alles põhikoolis. Nemad ei mõtle, milline on riigi julgeolek 50 aasta pärast. Selle üle peaks valitsus ja ühiskond mõtlema," toonitab Kunnas.
Reservkolonelleitnant ja kirjanik Leo Kunnas. (Heiko Kruusi)
Sarnaselt politseinike ja päästjatega, on kaitseväelase töös ohud ja piirangud, mida seni on hüvitanud eripension. "Esiteks on teenistus ohtlik. Teiseks ei suuda inimesed seda tööd füüsiliselt ja vaimselt teha üle teatud ea ning peavad ka noorematele ruumi tegema. Kolmandaks nad ei saa ajada mingit äri ega osaleda poliitikas. See on mõistlik, aga tuleb ka mingil viisil kompenseerida," ütleb reservkolonelleitnant.
Kunnas on valitsuse otsuses väga kriitiline ja toob välja, et riigid, kus on eelarveprobleeme, pole eripensione kaotanud.
"Kas te näete, et kuskil tsiviliseeritud riigis, näiteks USAs, tahetakse sellist asja kehtestada? Kui Kreeka ja Venemaa läksid pankrotti, kas nad kaotasid politseinike ja sõjaväelaste pensioni? Ei ole keegi seda teinud, kuidas siis meie saame seda pakkuda uue ja innovatiivse lahendusena?" tõreleb ta.
Kunnas on kindel, et valitsuse otsus läheb ühel hetkel tühistamisele, sest huvi eluohtlike elukutsete vastu jahtub ja siis saab riik veast lõpuks aru. "Küsimus on aga ühiskonnale. Mida on riik, valitsus ja ühiskond valmis nendele organisatsioonidele tegema, et nad oleksid valmis ühiskonda rasketes tingimustes teenima?" lausub Kunnas.
Eripensionist on juba ilma jäänud kohtunikud, riigikontrolör, õiguskantsler ja riigikogu liikmed. Eelmisel aastal oli keskmine vanaduspension 375, politseinikul 676, kaitseväelasel 635 ja riigikontrolöril 1759 eurot. Praegu toetab riik veel päästjaid, kes saavad eri- ehk staažipensioni, ja presidenti.
Eripensioni korvab parem palk
Kaitseministeeriumi kaitseväeteenistuse osakonna juhataja Peeter Kuimeti sõnul ei sisaldanud valitsuse otsus kaotada politseinike, piirivalvurite, kaitseväelaste ega prokuröride eripensionid mingisugust kompensatsiooni.
"Alates 2020. aastast teenistusse astuvate inimeste põhikompensatsiooniks tegevväelase elukutsega kaasnevate raskuste eest jääb konkurentsivõimeline palk, jäävad ka veteranipoliitika meetmed," ütles Kuimet.
"Kuna valitsuse otsus on üsna värske, pole me veel jõudnud põhjalikult analüüsida võimalikke tulevasi mõjusid ega nende maandamise võimalusi. Tõenäoliselt saavad need meetmed olema seotud eelkõige palgasüsteemi ja -suurusega."
Ka siseministeeriumi pressinõunik Toomas Viks nimetab eriteenistusse tööle tulijate motivatsiooniks head palka. "Valitsus on viimastel aastatel eraldanud lisaraha eelkõige neljale valdkonnale, kuhu kuuluvad ka siseturvalisuse eriteenistujad. Loodetavasti jätkub sarnane suund ka järgmistel aastatel," ütles ta.
Peeter Kuime
Toetused päästjatel ja presidendil
Sotsiaalministeeriumi kommunikatsioonijuhi Karin Volmeri sõnul ei plaanita päästjate pensionides muudatusi. "Päästeteenistuja vanaduspensioni suurendamine ja vanaduspensioni ootel oleva päästeteenistuja toetus kehtivad päästeteenistuse seaduse kohaselt 2023. aastani," ütleb Volmer.
Täna saab riigitoetust veel ka president. "Kuna president on ka pärast ametivolituste lõppemist president, tagab riik talle elu lõpuni elu-, esindus- ja tööruumid ning ruumide üüri- ja korrashoiukulude hüvitamise," täpsustab Volmer.


authors:
Nicholas Kamm
Saalomoni Kuningas Obamale

title: Obama Trumpile: lõpeta virisemine ja Putini kiitmine

maintext:
USA president Barack Obama avaldas arvamust, et Donald Trump seab USA presidendivalimised halba valgusse juba enne nende toimumist, vahendas BBC.
Obama soovitas Trumpil virisemine lõpetada ja samuti lõpetada Vene presidendi Putini ülistamine. Obama sõnul on Trumpi meelitused Putini aadressil täiesti ennekuulmatud.
Valges Majas Itaalia peaministrit Matteo Renzit võõrustav Obama andis pressikonverentsi ja nahutas selle ajal Donald Trumpi (NICHOLAS KAMM)
Vabariiklaste presidendikandidaat Trump on avaldanud arvamust, et novembris kätte jõudvatel valimistel võidakse hääletustulemusi võltsida. Samuti teatas miljardärist presidendikspürgija esmaspäeval, et sõidaks ametisse valimise korral Venemaale ametlikule visiidile ja külastaks Putinit.


title: Loe, mida peaksid sööma, et ebameeldivast küüslauguhaisust vabaneda?

maintext:
Küüslauk on hea viirushaiguste ennetamise abivahend. Küllap on kogenud aga igaüks, et tööpäeviti seda süüa ei saa – pese hambaid pärast küüslaugu söömist, kaua tahes, ikka peletab suust tulev hais vestluspartnereid.
Ohio Ülikooli teadlased on leidnud nüüd aga sellele murele lahenduse, vahendab Men´s Health. Nimelt leidsid nad, et toore õuna või salati söömine pärast küüslaugu söömist aitab neutraliseerida teravaid küüslaugulõhnu.
Nad viisid läbi katse, mille käigus lasid inimestel närida küüslauguküünt 25 sekundit ning seejärel pidid inimesed kas jooma vett või rohelist teed, sööma õuna, salatit või piparmündilehti. Leiti, et õun ja salat vähendavad poole tunni jooksul kõige tõhusamalt küüslauguühendeid inimese hingeõhus. Nimelt on just küüslaugus sisalduv aine nimega allitsiin põhjuseks, miks küüslauk omapäraselt lõhnab.
Teadlased panevad aga südamele, et õuna või toorest salatit tuleb süüa vahetult pärast küüslaugu söömist. Kui pidada vahet, jõuavad küüslauguosakesed juba organismi ning siis ei suuda ei õun ega salat enam seda haisu neutraliseerida.


title: Trumpi on veel vara maha kanda

maintext:
USA presidendivalimisteni jääb veel 12 päeva.
Kui eelmisel nädalal tundus, et asi on otsustatud ja järgmiseks presidendiks valitakse demokraatide kandidaat, eile 69aastaseks saanud Hillary Clinton, siis viimastel päevadel on vabariiklaste A Donald Trump (70, pildil) vahepealsest mõõnast üle saanud.
Avaliku arvamuse küsitlustel silma peal hoidva portaali realclearpolitics.com andmetel toetas eile Clintonit keskmiselt 48,3% ja Trumpi 44,1% valijatest. See tähendab, et Clinton edestas rivaali 4,2 protsendiga.
Nädal tagasi toetas Clintonit 48,5% ja Trumpi 42,1% valijatest, mis tegi Clintoni eduks 6,4 protsenti.


title: Yahoo keeras e-mailide edasisaatmise kinni - just siis, kui paljud mõtlevad lahkumisele

maintext:
Kontodesse häkkimine; teated, et firma on loonud USA valitsusele tööriista kasutajate e-mailide jälgimiseks; võimalik müük Verizonile. Või lihtsalt tunne, et oled sellest teenusest välja kasvanud. Igatahes tahab palju inimesi praegu loobuda Yahoo meiliteenuse kasutamisest, märgib Consumerist. Mõned loobujad aga said ebameeldiva üllatusena teada, et meilide automaatne edasisaatmine uuele aadressile ei ole enam võimalik.
Yahoo on Ameerika ettevõte, aga kasutajaid on sel üle maailma. Associated Press küsitles üle maailma inimesi, kel on ühine eesmärk Yahoo maha jätta.
Teadaolevalt töötas see võimalus viimati vähemalt tänavu 28. juulil. Üks uusmeremaalane, kes oli Yahoo meiliaadressi kasutanud 18 aastat, märkis, et edasisaatmise võimaluse kadumisel oli "äärmiselt kahtlane ajastus". Selgelt märgati võimaluse kinnipanemist oktoobri algul.
Yahoo enda abisait aga väidab, et võimalus on ajutiselt kinni keeratud, et seda täiustada.


description: Vietnami mees vajas kirurgide abi, kui keset aktiivset suguühet murdis ta oma peenise ära.

title: AI-AI: entusiastlik ühe lõppes murdunud meheauga...


description: Soome lennufirma Finnair teatas oma kodulehel, et ei luba oma lendudele kaasa võtta Samsungi telefonimudelit Galaxy Note 7. Keeld hakkas kehtima 15. oktoobril.

title: Finnair ei luba kurikuulsat plahvatavat telefoni enam oma lennukite pardale

maintext: "Ta on väga keskpärane arst, aga inimesena harukordselt sümpaatne. Kunagi ei sekku ta jutu vahele. Oskab haiget kuulata, ei kiirusta. Aga millised rohud on mulle vajalikud, tean ma ise. Ta on alati minu valikuga rahul ja ei püüagi mind ümber veenda. Ta on nüüd meie uus perearst!"


description: Käesoleval aastal on Euroopas toimunud kolm ägedat vastukaja tekitanud referendumit: juunis oli Briti referendum saareriigi Euroopa Liitu jäämise küsimuses, kus osales 72% hääleõiguslikest kodanikest, kellest 52% pooldas Euroopa Liidust lahkumist ja 48% jäämist. Referendumite tulemused pole Briti seaduste järgi riigile õiguslikult siduvad, kuid poliitiliselt võeti juba varem vastu otsus selle tulemust aktseptida.

title: Jaak Valge | Kuidas saaks rahvahääletusega kanepi legaliseerida, aga mitte Toomas Hendrik Ilvest riigist välja saata?

maintext:
Käesoleva kuu alguses toimunud referendumil küsiti Ungari kodanikelt, kas nad tahavad, et Euroopa Liidul oleks õigus ilma Ungari parlamendi loata paigutada riiki kohustuslikus korras mittekodanikke? Reageeris 43% hääleõiguslikest kodanikest ja 98% neist vastas ei. Ungari seaduste järgi on rahvahääletuse otsus siduv juhul, kui sellest võtab osa vähemalt 50% hääleõiguslikest kodanikest. Seega pole otsus juriidiliselt siduv.
Aprillis Hollandis toimunud referendumil otsustasid kodanikud, kas ratifitseerida Euroopa Liidu ja Ukraina vahel sõlmitud assotsiatsioonilepe või mitte. Osales 32% valijaskonnast, kellest 64% oli ratifitseerimise vastu. Hollandi seaduste järgi on referendumi tulemus õiguslikult siduv, kui osalus on üle 30%, seega oli tegemist siduva rahvahääletusega.
Minu meelest on nende referendumite tulemused mõjutanud tugevasti kogu Euroopa, sh Eesti avalikku arvamust ja paraku mitte otsedemokraatiale positiivselt. Nimelt osa neist vasakliberaalse ja vasakradikaalse vaatega inimestest, kes pooldasid varem otsedemokraatiat, on nende referendumite tulemuste tõttu nüüd idees kahtlema löönud. Ilmaasjata, sest need referendumid ei moodusta isegi poolt protsenti Euroopa demokraatlikes riikides viimasel 150 aastal korraldatutest.
Pealegi ei saa otsedemokraatia olla ühegi ideoloogia tööriist, kui ei pea just demokraatiat tervikuna ideoloogiaks. Demokraatia tööriistaks on referendumid ja rahvaalgatus aga küll. Kui ükspuha kes tahaks Eestis otsedemokraatia võimalusi taastada, pole seda paraku võimalik – isegi kui see kuri plaan oleks – nii teha, et vastav mehhanism töötaks mõne ideoloogia või erakonna kasuks ja teise kahjuks.
Küll aga tarvitaksin siinkohal Turu ülikooli professori ja USA Tuftsi ülikooli juhtivteaduri Markku Suksi sõnu, kes toonitab, et hästi läbi mõeldud ja korraldatud referendumid võivad suurendada konstitutsioonilise ja poliitilise süsteemi legitiimsust ja toetada demokraatlikku valitsemist. Lisaksin omalt poolt, et rahvaalgatuslikud referendumid väldivad poliitilise eliidi võõrandumist ning tõstaksin esile Suksi sõnastatud elementaarsed, aga olulised tingimused – hästi läbi mõeldud ja korraldatud.
Neist lihtsatest tingimustest lähtudes peame tunnistama, et Hollandi referendumite õiguslik mehhanism pole hästi läbi mõeldud, seega ei pruugi see toetada demokraatlikku valitsemist. Sest piisas ainult kolmandiku Hollandi kodanike seisukohavõtust, täpsemalt vastuhääletajatest, keda oli viiendik elanikest, et mõjutada kõigi Euroopa Liidu riikide ja Ukraina poliitikat. Seejuures arvan, et märkimisväärne osa neist vastuhääletajatest ei pruukinud rahvahääletusel olnud küsimusest huvitudagi.
Seega on otsedemokraatia puhul üliolulised teemapiirangud. Võimalik on keelata teatud küsimusi üldse rahvahääletusele panna. Meie põhiseaduse paragrahvis 106 on näiteks sätestatud rida teemasid, mida ei saa sellele panna. Teine võimalus on kaudne piirang, sätestades siduvale otsusele või rahvahääletuse käivitamisele teatud teemade puhul kõrge künnise.
Meie sihtasutus Terve Rahvas soovib rahva algatatavate õiguslikult siduvate rahvahääletuste taastamist Eesti põhiseaduses ja seadustes.
Me mõtleme taastamist tõsiselt ja oleme seoses sellega deklareerinud kaht asja: esiteks – õigus rahvaalgatuse korras rahvahääletusi korraldada peab olema teostatav. St sätestatavad teemapiirangud või künnised ei tohi anda võimalust seda õigust kasutamiskõlbmatuks kitsendada.
Rahvahääletus või tagatuba
Näiteks kujutagem ette, et vaba kodanik Toomas Hendrik Ilves ja tema mõttekaaslased tahavad rahvahääletusele panna kanepi legaliseerimise küsimuse. Kui rahvaalgatuse nõude künnis ehk tase, mis on nõutav küsimuse rahvahääletusele panekuks, on 100 000 kodaniku tahteavaldus, siis on Ilvesel peaaegu ilmvõimatu niipalju allkirju kokku saada. Oletagem, et kõik rock’n’rolli sõbrad toetavad teda ja ta saab mingil imekombel siiski need allkirjad kokku. Kuid õiguslikult siduvaks muutub rahvahääletuse tulemus alles siis, kui hääletamas käib vähemalt 50% kodanikest ja 2/3 hääletab poolt. Seega pole tal neid viimaseid numbreid mitte ainult praegu, vaid kunagi tulevikuski lootust kokku saada. Kuna suurt osa inimesi jätab see küsimus täiesti ükskõikseks, võib arvata, et ilmselt ei tuleks lihtsalt pooled kodanikud hääletuskastide juurde. See tähendaks, et Ilves peaks ikkagi ajama asja mitte demokraatlikult, vaid erakondade tagatubades.
Teine näide: vaba kodanik Toomas Hendrik Ilves tahaks millegipärast rahvahääletusele panna Rail Balticu ehituse seiskamise Eestis. Seejuures on teemapiirangud sellised, nagu meie põhiseaduses: rahvahääletusele ei kuulu eelarve, maksude, riigi rahaliste kohustuste, välislepingute ratifitseerimise ja denonsseerimise, erakorralise seisukorra kehtestamise ja lõpetamise ning riigikaitse küsimused. Kujutagem ette, et võimuinstitutsioonid – riigikogu juhatus, õiguskantsler ja/või riigikohus peavad otsustama, kas hääletusele pandav küsimus ei riiva neid teemasid. Kui valitsus ja poliitiline eliit on juba asja ära otsustanud ega soovi rahvahääletust, on Ilvese algatus neile tülikas. Nii tekib võimul kiusatus leida argumentatsioon, mille järgi ei tohi seda rahvahääletusele panna. Kui väga otsida, siis leiab ikka puutumuse eelarve, välislepingu, maksude või riigikaitsega. Nii peaks Ilves jällegi ajama asju erakondade tagatubades.
Teiseks oleme deklareerinud, et käsitleme otsedemokraatiat esindusdemokraatia täiendusena ega soovi seda destabiliseerida. See tähendab, et iga imelikku ettepanekut ei saaks hõlpsasti rahvahääletusele panna ning neid, mis muudavad meie õiguskorra tippakti ehk põhiseadust, ei peaks olema kerge kehtestada.
Näiteks kui keegi tahab teha ettepaneku, et Ilves tuleb riigist välja saata või teda represseerida – ma tõesti ei tea, kuidas, aga pakun näitena, et rahvahääletusele soovitakse panna eelnõu, et riigi käest kokku üle ühe miljoni euro palgana või hüvedena saanud, homopropagandat teinud ja lätlasega abielus olevad isikud saadetakse riigist välja.
Kui rahvaalgatuse künnis oleks mitte 100 000, vaid 10 000 häält, siis saaksid omapärase huumorimeelega kodanikud ilmselt hääled kokku. Ning kui rahvahääletuse künnise nõue oleks lihtsalt 50% hääletanutest, siis juhul, kui need naljamehed teeksid kõvasti propagandat, poleks välistatud, et otsus võetaksegi vastu. Aga et selline seadus hakkaks kehtima, selleks tuleks muuta riigi põhiseadust ja selle teise osa – põhiõigused, vabadused ja kohustused – mitut sätet ning loomulikult ei saaks see muudatus kehtida ainult Ilvese, vaid ka teiste temasuguste kohta. Ning see oleks juba meie poliitilise süsteemi destabiliseerimine.
Need on üsna primitiivsed näited ja ma palun vabandust nende kasutamise pärast. Aga see, mida ma väidan, peaks olema selge: need künnised ongi otsustavad. Otsustavad seda, kas rahvaalgatuse ja rahvahääletuse mehhanism toimib või ei, või kas on võimalus otsedemokraatiaga Eesti poliitilist süsteemi destabiliseerida või ei.
Künnis peab kaitsma
Oleme oma töögrupiga pakkunud rahvaalgatuse künniseks seaduse muudatuse korral 25 000 kodanikku. Sama suur oli see number ka Eesti 1920. ja 1933. aasta põhiseaduses. Seda on praegu 1,9% meie elanikkonnast. Kui võrdlen seda numbrit teiste Euroopa riikidega, kus on võimalus teha rahvaalgatuse korras siduvaid rahvahääletusi, siis on nii riike, kus see künnis on madalam, näiteks Itaalia, Albaania ja Šveits, kui ka neid, kus see number on kõrgem, nagu Slovakkia, Bulgaaria, Läti, Luksemburg ja Leedu. Kusjuures viimases on see ülikõrge. Meie poolt pakutuga ligikaudu sama suur, 2%, on see näiteks Sloveenias ja Ungaris.
Üldreegel – tõsi, eranditega nagu ikka – on selline, et mida madalamad künnised, seda rohkem teemapiiranguid. Näiteks Leedus, kus on ülikõrge algatuskünnis (12% elanikkonnast), pole nende puhul kitsendusi, ent küsimuste siduvaks otsustamiseks on nõutavad eri osalused ja poolt olemise määrad. Leedu konstitutsiooni esimese paragrahvi muutmiseks – et Leedu on iseseisev ja demokraatlik vabariik – on vaja näiteks vähemalt poolte kodanike osalust ja neist 4/5 poolthääli.
Hoopis selgem ja demokraatlikum ongi selliste põhimõtteliste teemade nagu isikute põhiõigused ja -vabadused, mis sisalduvad meie põhiseaduses, künnistega kaitsmine. Kuid need peavad olema nii kõrged, et muudatusi ei saaks teha juhusliku hääletamise või protestihäältega, ent mitte nii kõrged, et neid ei saaks rahva häälega mitte kunagi ette võtta. Sest ärme arva, et me enam ei muutu, et oleme ühiskonnana oma arengu kroon. Tegelikult me muutume, me pole ühiskonnana n-ö lõppsaadus, vaid vaheprodukt.
Aga põhiseadus ei pea muutuma koos iga meie kapriisiga. Me oleme pakkunud konstitutsiooni muutmise algatamiseks 40 000 kodaniku nõude. Selle läbiviimiseks jätaksin aga osalemise nõude kehtestamata, et vältida rahvahääletuse boikottimise taktikat. Küll aga pakuksin välja tugeva poolthäälte künnise, mille puhul peaks olema poolthääletajaid näiteks 3/5. Selliste künnistega ei oleks olnud siduvad Hollandi ega Briti rahvahääletuse tulemused, Ungari rahvahääletuse tulemusi me aga ei oska ära arvata, sest suur osa vastastest boikottis seda.
Künniste tasakaal tagabki esindusdemokraatia ja otsedemokraatia sünergia. Sellise tasakaalu ja sünergia korral oleks Ilvesel lootust Eestis kunagi kanep legaliseerida, võib-olla kohe Rail Baltic seisata, aga teda ennast poleks võimalik suure tulu, homopropaganda ja lätlasest abikaasa tõttu Eestist välja saata. Seda saaks ainult siis teha, kui ajada asja erakondade tagatubade kaudu.


description: Kena töönädala lõppu!

title: REEDE: vaatame, mis täna tähtsat!


authors:
Lucy Nicholson
Сергей Чернобровкин Youtube

description: Menukas Vene sotsiaalmeedialehekülg Odnoklassniki avab peatselt lemmikloomaomanikele mõeldud saidi, teatas Dožd.

title: Venelased avavad lemmikloomade-Facebooki


title: Mis kell saabub surm?

maintext:
Teatav füsioloogiline loogika siin valitseb. Teada on, et organism talitleb enam-vähem 24tunnises rütmis. Seda isegi siis, kui ta on pikka aega viibinud ruumis, kus silmsidet päikesega pole. Ikkagi vahelduvad päev ja öö, ärkvelolek ja puhkus.
Arstide seas liigub jutt, mida paljud on kuulnud, aga ei söanda päris tõeks tunnistada: kui inimene on elanud pika elu ja võitlus raske haigusega on jõudnud ühesuunalise lõpusirgeni, saabub surm sageli kella viie ajal hommikul.
Ja võib just sel hetkel – olles juba pikalt hääbumas – avastada, et nüüd on energia lõplikult otsa saanud. Enam pole võimalik päeva siseneda.
Surm tuleb ikkagi öösel?
Mare Liiger, erakorralise meditsiini arst, kes nüüd juba pikalt Soomes töötab, vaatab Õhtulehe palvel oma andmebaasi läbi.
Tal on olnud viimasel kahel aastal 650 patsienti. Neist paljud just terminaalhoolduses. See tähendab, et krooniline haigus on jõudnud faasi, kus ravida pole enam midagi, saab vaid valu ära võtta ja oodata.
"Neid, kes on viimase paari aasta sees surnud, sain ma kokku 68 – arvestatud on kroonilistesse haigustesse pikaaegselt surijaid," alustab Liiger analüüsiga.
"Ja ma kaevasin suremise kellaajad välja. 69 protsenti on surnud ajavahemikus kella 12 südaööl kuni kella 8 hommikul, ülejäänud päeva ajal. Aga kõige suurem suremise aeg on öösel kella ühest kella kolmeni."
Niisiis, kellaaeg pisut varieerub, aga elutee lõppvaatuses olijad lahkuvad lavalt ikkagi ajal, kui organismi füsioloogial pole enam energiat?
Mare Liiger vaidleb mõõduka ägedusega vastu: "See, et inimese krooniline haigus viib surmani, on meditsiiniline fakt. Aga surma saabumise hetkel ei ole füsioloogia ja meditsiin ainutähtsad. Juures on psühholoogiline mõõde, inimese individuaalsus ja mõningad parameetrid, mida ei osata kirjeldada paremini kui mõistega X."
Kõik on kuulnud lugusid surmalähedastest kogemustest, kus nii-öelda äraminemise ääre peal inimene on näinud valgust tunneli lõpus, ammulahkunud sugulasi, Kristust, kohtunud veel kellegagi, kellega ta tavaloogika kohaselt kohtuda ei saanud.
Mare Liiger ei oska neid kogemusi täpselt tõlgendada. Ta ei julge neid seostada ühegi religiooniga – ehkki väga erineva taustaga inimesed on näinud väga kummalisi ja samas väga sarnaseid nägemusi. Liiger ei söanda üldistada… rohkem kui seda, et midagi lisaks füsioloogiale on veel.
"Õnneks on hakatud seda miskit uurima," rõõmustab Liiger.
Muusika kutsub järgenma?
Mare Liiger teab, millest ta räägib. Nii paarikümneaastaselt kukkus ta istudes kokku. Kaotas teadvuse. Mida see tähendab? Ta istus, eks, seega hakkas tööle gravitatsioon ja ajju verd enam väga palju ei jõudnud.
Muide, sellesse surrakse ära – kui inimene minestab näiteks staadionikontserdi ajal, kui tal ei ole võimalik pikali kukkuda, sest ümbritsev inimmass hoiab teda püsti, siis ta aju ei saa piisavalt verd ja ta lähebki ära.
Mare kaotas teadvuse asendis, kus tal oli võimalik hiljukesi pikali kukkuda. Enne seda, kui süda suutis lüüa verd taas ka ajusse, jõudis Mare kuulda imekaunist, miljonihäälset muusikat, mis kutsus endale järgnema.
Ta ei tee nalja. Seda tõestavad samalaadsed nii-öelda suremiseelsed kogemused üle terve maakera. Sõltumata kontinendist. Sõltumata usust. Sõltumata haridusest.
Mare Liiger on kuulnud korduvalt kolleegide käest jutte, millise täpsusega on kirjeldanud operatsiooninarkoosis olnud patsiendid operatsiooni kulgu.
Kuni konkreetsete arstidevaheliste dialoogideni välja. Kas see kõik on vaid uimastatud või hapnikunäljas aju vingerpuss?
Mare Liiger sellele oletusele alla ei kirjuta. Sest.
Ta on näinud, kuidas ta oma ema, näitleja Ellen Liiger, elas viimased kolm nädalat ainult selle nimel, et teatri kollektiivne suvepuhkus lõpeks ja ta saaks riiklikud matused. Ellen Liiger suri sellele päevale järgnenud ööl, mil teater oli just tööd alustanud.
Mare Liiger on kutsunud põetajana õpetaja viimset võidmist palunud vanaprouale, kes oli just sel päeval kõbusam, kui iial varem. Kirikumees lahkus toast küsimusega, kas ta liiga vara ei tulnud. Paari tunni pärast oli inimene surnud.
Viimane poolseletamatu vahejuhtum tabas Liigerit veel selle nädala esmaspäeval.
Ta ise kirjeldab seda nii.
"Mul on osakond, kus on sees väga raskelt haiged inimesed, nad on sageli dementsed ja unustavad lõpuks ära nii söömise kui ka neelamise.
Nad ei räägi, nad ei suhtle, nad ei saa millestki aru, nad tõmbavad krõnksu, lihased kaovad, lõpuks on nad nagu väikesed känkrad voodis.
See patsient oli kolm nädalat tagasi unustanud ära joomise ja söömise. Kui talle ka midagi pakuti, siis see läks pigem kopsu – ta ei osanud enam neelata.
Ta oli kolm nädalat sellises seisus, et tal ei olnud enam millegi pealt elada. Ta oli ainult kimbuke konte, lihaseid sisuliselt enam ei olnud, käed ja jalad olid looteasendisse krõnksu tõmbunud, ta hingas ainult kuus korda minutis, ta oli sügavalt teadvuseta.
Esmaspäeval lähen ma majja, ja õde ütleb, et see on pöörane – mille pealt patsient elab?
See oli kella kümne ajal hommikul. Ma läksin palatisse. Omaksed, kolmekesi, istuvad voodi kõrval, igaüks oma tugitoolis, nad on seal olnud päevi ja öid.
Ja situatsioon on selline, et ma sain hetkega aru – ära küsi, kust! –, et need omaksed ei lase tal ära minna.
Nad kogu aeg räägivad, et sa oled armas, ja valavad pisaraid.
Ja samas küsivad omaksed õe käest: "Miks ta ei sure?"
Läksin voodi juurde. Memm oli sügavalt teadvuseta. Silitasin ta pead, katsun pulssi ja rääkisin kõva häälega – ma kordan, ma rääkisin sügavalt teadvuseta inimesele –, et kallis, su omaksed armastavad sind, aga sa ei pea enam muretsema, nad saavad hakkama, sa ei tarvitse enam siin olla, su omaksed saavad hakkama, ära muretse, mine rahulikult, kõik läheb hästi!
Läksin oma kabinetti. Kümne minuti pärast tuli selle patsiendi sugulane ja ütles, et surija lõpetas hingamise.
Juhus?
Uurisin maad. Õel oli samasugune juhus eelmisel aastal."
Ajusurmas inimest enam ellu ei ärata
Elu lahkumise juures võib eristada kolme etappi.
Agoonia ehk surmaheitlus esineb pikaldase, näiteks raske haiguse tagajärjel saabuva surma korral: hingamine aeglustub, tasapisi kaovad pulss, teadvus, refleksid.
Agooniale järgneb kliiniline surm, mille peamisteks tunnusteks on südamelöökide ja hingamise katkemine. Ränga trauma korral ei pruugi kliinilisele surmale agooniat eelneda.
Nii kui vereringe lakkab, kaotab inimene kümnekonna sekundiga teadvuse ja sellest hetkest on ta kliinilises surmas. Aga tema aju ei ole veel pöördumatult kahjustatud. Kliinilisest surmast on võimalik inimene elustamisega siia ilma tagasi tuua, kui ei ole tegemist parandamatu haigusega.
Mitu minutit selleks täpselt aega on, sõltub patsiendi olukorrast: kui inimesel on trauma ja suur verekaotus, on situatsioon kriitilisem. Patsiendi jahtumine kingib elustajatele pisut aega juurde.
Aga enamasti läheb kliiniline surm kümnekonna minutiga üle ajusurmaks, kus verevarustuseta jäänud ajurakud lõpetavad töö.
Siiani ei ole teada ühtegi juhtumit, kus inimene oleks ajusurmast tagasi tulnud.


title: Iselugeja - äpp, mille abil saab raamatuid kuulata

maintext:
Eesti Keele Instituudi teadlaste välja arendatud kõnesüntesaatori abil saavad inimesed nüüd raamatutekste helifailina kuulata. Teenus, mida pakub Elisa Raamat, on mõeldud nii lastele, kes veel lugeda ei oska, täiskasvanutele, kel napib lugemiseks aega kui ka vaegnägijatele.
“Iselugeja on kõnesünteesil põhinev lahendus, mis võimaldab raamatuteksti muuta inimkõneks,” tutvustas Elisa juhatuse liige Andrus Hiiepuu uut innovaatilist teenust, mille kasutamiseks peab enda nutiseadmesse laadima Elisa Raamatu äpi. Raamatuäpp võimaldab lugeda nii e-raamatuid kui kuulata samadest raamatutest audioversiooni.
Eesti Keele Instituudi kõneuurimise ja kõnetehnoloogia osakonna juhataja, vanemteadur Meelis Mihkla seletas, et raamatuhääle aluseks on salvestatud inimhääl. Salvestamisel kaasati nii näitlejaid, raadiodiktoreid kui ka koolitamata häälega tavainimesi. Raamatuhuvilistel on võimalik valida, kas kuulata raamatu nais- või meeshääle esituses. Samuti saab valida ettelugemise kiirust ning kasutada edasi või tagasi kerimise võimalust. Huvitavaks teeb Iselugeja asjaolu, et kui mingi raamat on Elisa Raamatu kaudu alla laetud, ei vaja äpp Iselugeja kasutamiseks enam internetiühendust.
Mihkla tõdes, et keelesüntesaator ei ole veel lõpuni välja arendatud ning osad sõnad võivad kõlada ebaloomulikult. “Keelesüntesaator vaatab iga sõna hääldust sõnastikust,” märkis Mihkla ning lisas et välismaised kohanimed häälduvad Iselugejas esialgu eestipäraselt. Kõnesüntesaatorile koostöös Elisa Raamatuga kasutuse leidmine on Mihkla sõnul oluline verstapost. Teadlane seletas, et maailmas on umbes 7000 keelt, aga toimiv kõnesüntees on seni ainult 70 keelel.


title: VILKURITE SAATEL: politsei pidi lahutama oraalseksi nautiva paarikese

maintext:
Videol olev paarike naudib teineteist pealtvaatajate keskel, kuid ei tee sellest väljagi, mistõttu kutsutakse neile välja politsei, vahendab The Sun.
Argentiinas sattus keset tänavat paarike nii hoogu, et suuseksi kutsuti lahutama suisa vilkuritega saabunud politsei.
Politsei saabudes võiks ju eeldada, et paarike tõmbub tagasi ja katab end, aga EI! Agar naine hakkab politseiga vaidlema ja näib, et ta on segamise pärast pahane.
Naine puikleb vastu ja pahandab politseiga, et tegu on ju ometigi tema kallimaga, mistõttu peaks olema igati normaalne, et hellistab armastatut vajadusel kasvõi avalikult.
Väidetavalt olla naine isegi karjunud, et võib seda ka politsei ees jätakta.
Paarike arreteeriti.


title: Traumaga kimpus Konstantin Vassiljev: sümptomite järgi peaks kahe-kolme päevaga kõik korras olema

maintext:
"Sümptomid on sellised, et kahe-kolme päevaga peaks kõik korras olema," lausus Vassiljev. "Eks elu näitab, aga loodame, et olen reedeseks mänguks valmis."
Eesti jalgpallikoondise keskväljamaestro Konstantin Vassiljev jättis eilse Poola kõrgliiga kohtumise kerge trauma tõttu vahele. Täna oli mees Tallinnas ja avaldas lootust, et on reedel MM-valikmängus Gibraltari vastu rivis.
Hullemaks too kohtumine mehe sõnul midagi ei teinud, aga jalg andis tunda. "Saime aru, et kolme päevaga asi ei parane, on vaja pikem paus võtta. Treener otsustas, et pole mõtet riskida ja andis eile puhkust. Loodetavasti tuleb see koondisemängudele kasuks."


description: Daily Mail vahendab pädevate reisisellide nippe, kuidas reisil mugavalt ja hästi hakkama saada.

title: KAVALAD NIPID REISISELLIDELT: kuidas küll ise selle peale ei tulnud?!


authors: Twitter Bctartu

description: Tartu Ülikooli korvpallimeeskond lisab tiimi ühe tsentri. Klubi on läbirääkimistega lõppjärgus Ameerika päritolu 208 cm pika Forrest Robinsoniga.

title: VIDEO | Tartu Ülikooli korvpallimeeskond lisab võistkonda ameeriklasest tsentri

maintext:
Tema leivanumbris olid juba ülikooliajal kolmepunktivisked, see näitaja pani ta ülikooli lõpetamise ajaks 37,8% visketäpsusega DePauli kõigi aegade tabelis üheksandale kohale.. Karjääri kogustatistika ütleb, et viskekäsi on tal tõesti päris hea, üldtabavus 0,7%, sh vabavisked 82,1%, lauapalle keskmiselt 2,3 mängust.
1993. aastal sündinud Robinson on pärit Texasest ja mängis USAs kahes erinevas ülikooli meeskonnas - kõigepealt North Texas Mean Greeni ridades, kuid liikus teisel aastal DePaul Blue Demonsi juurde.
Möödunud hooaja veetis mees Küprose esiliigas Omonia Nicosia meeskonnas, kus tegi 18 kohtumises kaasa keskmiselt 31 minutit, tabas kolmeseid 40,5% täpsusega, viskas 12,6 punkti ja võttis 5 lauapalli.Tänavust hooaega alustas ta Tšiilis, kus mängis CDU Catolica ridades. Kolmes kohtumises sai Robinson kirja keskmiselt 11,3 punkti ja 3,7 lauapalli.
"Seoses tähtsate euromängudega ja hetkel teadmatusega Joisi tuleviku osas võtsime vastu otsuse tuua oma ridadesse täiendus. Kindlasti on Robinsoni näol tegu teist tüüpi mängijaga kui Venky Jois, aga ta on siiski oluline täiendus meie edurivisse. Loodame, et ta sulandub kiiresti meeskonda ning on meile suureks abiks,“ sõnas mehe kohta lühidalt võistkonna peatreener Gert Kullamäe.


title: Jaanuarist võib jääda mandri ja saarte vahele sõitma ainult kaks laeva

maintext:
Asenduslaevade rendilepingud kestavad kuu või paar ja uute parv- laevade edasise hilinemise tarbeks pole TS Laevadel tagavaraplaani.
Laupäeval selgus, et Türgis ehitatav Leiger, mis pidi esimese parvlaevana valmis saama, ei jõua oktoobri lõpuks Eestisse. Kuna 1. oktoobrist mandri ja suursaarte vahelist laevaliiklust korraldaval TS Laevad OÜ-l on asendus aasta lõpuni olemas, eelistatakse pigem oodata kui vigast laeva vastu võtta, ütles ettevõtte juhatuse liige Kaido Padar
Uut kuupäeva, millal uus laev Eestis randub, Padar enam ennustada ei soovinud. Eesti Päevalehe andmetel on aga laevafirma andnud siseringi kuuluvatele asjaosalistele teada, et kõige varasem kuupäev, millal esimene laev Leiger neile Türgist üle antakse, on 15. detsember.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


description: Aastaid Venemaa jalgpallikoondises mänginud ning hiljem ka Moskva Spartakit juhendanud Valeri Karpin abiellub peagi Narva Pähklimäe gümnaasiumi õpetaja Darja Gordejevaga.

title: Venemaa vutikoondise endine mängija võtab naiseks endast 20 aastat noorema Narva õpetaja


authors:
Reuters
Scanpix
Häkkerite Paljastused

description: Tenniseäss Maria Šarapova saab homme teada, kas rahvusvaheline spordikohus (CAS) tühistab talle määratud kaheaastase võistluskeelu või mitte.

title: TÕEHETK ON LÄHEDAL! Kas spordikohus tühistab meldooniumit manustanud Šarapova võistluskeelu?

maintext:
Kohtus käib lahutusprotsess. Mees kurdab, et tal on kodus väljakannatamatud tingimused: "Ma olen valmis kodust kas või põrgusse põgenema!"
"Näete nüüd, milline egoist ta on!" pistab naine vahele. "Ikka otsib endale sooja kohakese."


description: Eile hukkus Paldiski lõunasadamas tööõnnetuse tagajärjel 42-aastane mees, kes töötas sadamat opereeriva ettevõtte ESTEVE Terminal kooseisus.

title: Tööõnnetus röövis inimelu: Paldiski lõunasadamas hukkus eile mees, kes jäi raske konstruktsiooni alla


title: SELGITUS KUI VIIESELE: miks nibud kõvaks lähevad?

maintext:
Täpsemalt on Misterdabson uurinud Redditi foorumis "Selgita, nagu oleksin viieaastane", et miks lähevad rinnanibud kõvaks siis, kui külm on. Aga mõistagi huvitab inimesi ka see, miks võib see juhtuda seksuaalse erutumise korral.
"Põhimõtteliselt sellepärast, et vähendada pinda – et oleks neil oleks raskem edasi jahtuda, et mitte saada närvikahjustusi ja et keha püsiks soojem," on lühidalt vastanud Noerdy.
Ta viitab ka ühele põhjalikumale selgitusele.
"Külmale paljastatud nahk tõmbub refleksiivselt kokku, põhjustades selle, et nibud muutuvad väiksemaks, kortsulisemaks ja "kõvaks". Selle refleksi põhifunktsioon on kahandada nibu pinda, mis on külmale paljastatud. See kahandab külmaga kaotsimineva kehasoojuse hulka ja lõppkokkuvõttes selle energia hulka, mis kulub homoöstaasi (organismi normaalse kehatemperatuuri hoidmine) säilitamiseks. Samal põhjusel tekib ihule kananahk."
Aga miks lähevad nibud kõvad seksuaalse erutumise puhul? Seda on üks kommenteerija põhjendanud oksütotsiini (aju virgatsaine, armu- ja õnnehormoon – toim) mõjuga. Oksütotsiin põhjustab nibude alla ja ümber olevate lihaste kokkutõmbumist ja see muudab nibud kõvaks. Okütotsiin vabaneb kehas reaktsioonina erinevatele mõjuritele ja üks neist on seksuaalne erutus.


authors: Reuters Scanpix

description: Facebookis levib külmavärinaid tekitav video sellest, kuidas Maakri Kvartali ehitusel kraana koos hiiglasliku ehitusdetailiga tuulte meelevalda satub. Lõiku vaadates tekib tunne, et kohe-kohe rebeneb paneel lahti ja kukub alla lömastades kõik möödakäijad.

title: VÕTAB ÕÕNSAKS! Vaata, kuidas Maakri ehitusel kraana kõigub!


title: PUHAS KULD! | Kas mäletad superstaari Kasatšoki-Jüri?

maintext:
Kas mäletate "Eesti otsib superstaari" kõige tulihingelisemat üritajat, Kasatšoki-Jüri, ehk Jüri Sonbergi? Just see mees käis superstaarisaate katsetel õnne proovimas lausa 5 korda!
Jüri kirjeldas, et "Eesti otsib superstaari" on tema jaoks nagu lotomäng ning kui ei proovi, siis ka ei võida. "Minu jaoks on võit ka see, kui saan kollase paberi – valituks edasipääsejate hulka," rääkis Jüri. Kahjuks õnn talle aga ei naeratanudki…
Enim tuntust kogus superstaarihakatis 2007. aastal, kui astus kohtunike ette looga "Kasatšokk", sellest ka nimi Kasatšoki-Jüri.


title: Eesti maasikakorjajate video levib üle maailma, autoritest pole kuulnud keegi

maintext:
Kes on ise käinud marju korjamas, teab, et see nõuab palju kükitamist ja kummargile laskumist. Nüüdseks on leitud hulga mugavamaid viise maasikate korjamiseks.
Kose valla Nõrava külas asub Laastu talu, kus aastast 2012 tegeletakse Magus Mari nime all maasikate kasvatamisega. See on pereettevõte aastatel 2013-2014 saadi Eesti magusaima maasika tiitel.
Aasta tagasi hakkas internetis levima video maasikate noppimisest korjamislaval, mida on tänaseks vaadatud rohkem kui kolm miljonit korda. Kuna levitajatel pole autori nõusolekut videot levitada, on küsitav, kas nii ikka võib teha või on autoriõiguse seadust rikutud?
"Lavats oli meil esimest päeva ja tahtsime valla elanikele näidata, kuidas see töötab," meenutab päeva Laastu talu peremees ja Magus Mari juht Mihkel Loorits.
Tegevus võeti filmilindile ja pandi internetti, kus see jõudis enneolematult paljude vaatajateni – praeguseks on videot vaadatud üle kolme miljoni korra. Kuid kuulsuse ja au on saanud edasijagajad, mitte Magus Mari kui video autor.
"Meil sai see Magus Mari nime all pandud Youtube’i," räägib Loorits. Eelmise aasta sügise hakul jõudis aga temani info, et sarnast videot on nähtud mujalgi.
"Meie Youtube’i lehel oli vaatajaid 1000 ligi, aga Imguris oli paari kuuga juba üle miljoni," täpsustab ta. Imgur on ühismeedia veebikeskkond, kus kasutajad jagavad staatilisi ja liikuvaid pilte.
Nädalas külastab saiti üle 26 miljoni inimese, sealne Magus Mari video on kogunud ligemale 2,3 miljonit vaatamist. Lisaks Imgurile on video saanud suurt tähelepanu teiselt ühismeedia saidilt 9gag, mida jälgib iga päev üle 13 miljoni inimese.
Maasikakasvatajatele oli uudis video levikust rõõmustav, sest ärile oli see hea reklaam. "Hakkasime siis vaatama, kas seal on ka viide autorile. Leidsime, et autorit ei jookse seal mitte kuskilt välja," tõdeb Loorits.
Originaalvideo alguses on näha Magus Mari logo, internetis kulutulena levinud videotel see aga puudub.
"Tekkis kerge pettumus. Keegi on hakanud sellise huvitava videoga, mis tekitas rahvas tähelepanu, koguma populaarsust, aga nad ei ole ise seda videot teinud."
"Inimestel ei pruugi olla piisavalt teadmisi selles osas, mida võib internetis teha ja mida mitte. See aga ei vabasta vastutusest," ütleb Fondia õigusnõustaja Kristjan Aruoja, kes on keskendunud andmekaitse, tehnoloogia ja intellektuaalse omandi õiguse küsimustele.
"Üldjuhul, kui sa tahad mingit pilti kasutada, võta ühendust autoriga ja küsi nõusolekut. Paljud aga lihtsalt ignoreerivad seda, mõnikord on ka keeruline omanikku tuvastada."
Teine võimalus on Aruoja sõnul viite lisamine allikale, et autoritel ei jääks tunnustus saamata.
"Video internetti panemisel võib olla mitu eesmärki. Kui aga teine veebileht kasutab materjali autorilt luba küsimata ja viidet lisamata, siis võib tekkida olukord, kus soovitud tulemus jääb saavutamata, rääkimata autorile omistatavast tunnustusest.
Kaitsmaks oma loomingut, saavad autorid nõuda, et nende loomistöö saidilt maha võetaks. "Lihtsaim lähenemine on öelda, et video on minu autoriõigustega kaitstud teos ja nõuda selle eemaldamist, sest selleks ei ole nõusolekut saadud," ütleb Aruoja.
Kui seda ei tehta või ei suudeta teha, võib ühe tulemusena tekkida ka näiteks saamata jäänud litsentsitasu küsimise õigus.
"Kui sa paned midagi avalikku ruumi üles, nagu internet seda on, siis tegelikult oled sa andnud nõusoleku avalikkusele seda kasutada," selgitab ta. Kui teine veebileht teosele viitab, pole kohe tegu rikkumisega. Kui midagi on internetti pandud, ei tähenda, et kaob ära õigus autorlusele.
"Autoriõiguse tekkimine ei eelda teose registreerimist ja vaidluse korral on autoriõiguse tuvastamine suuresti tõendamise küsimus. Kui oled loonud video või pildi, on autoriõigus sellele teosele ka tekkinud," täpsustab Aruoja.
Kuigi 9gagi ja Imguri sisu täiendavad kasutajad ise, ei anna see neile luba autoriõigusi rikkuda.


description: Enne kui jõuab kätte nädalavahetus, on tarvis üle elada veel kaks tööpäeva. Aitame tänast mööda saata hoides kätt pulsil päeva olulisematel spordisündmustel, sealjuures näiteks Eesti U21 jalgpallikoondise madinal Rootsi eakaaslastega.

title: OTSE | Sport 06.10: Michael Schumacheri lapsepõlve rünnatakse!

maintext:
F1
Tere hommikust!
Enne kui läheme tänaste lehelugude kallale, üks uudis autoringrajamaailmast.
Kerpenis asuv Erftlandringi kardirada, kus panid oma mootorispordikarjäärile aluse nii Michael Schumacher kui Sebastian Vettel, läheb 2020. aastal tõenäoliselt lammutamisele, et lähedalasuv kaevandus saaks oma tegevust laiendada, vahendab Express.
Seitsmekordse F1 maailmameistri Schumacheri fännid on viimases hädas hakanud koguma allkirju kardiraja päästmiseks. Arvamusel, et 1,1 kilomeetrit võidusõiduasfalti peaks Kerpenisse kindlasti alles jääma, on ka Michaeli noorem vend Ralf.
"Väideti, et ringrajale leitakse uus asukoht ja sellele antakse (kohaliku omavalitsuse poolt - toim) kõik load. Isegi kaevanduse omanikud olid algselt väga abivalmis. Aga poliitikud ei mäleta kahjuks lubadusi väga kaua. Toetust enam pole," oli noorem Schumacher pettunud.


title: Lipumastivabriku lao- ja tootmishoone põles suure leegiga

maintext:
„Nagu tünni oleks vastu maad taotud,“ kirjeldab kohalik elanik teisipäeva õhtust tulekahju Flagmore AS-i lipumastivabrikus. Teisipäeva õhtul kell 21.13 teatati Häirekeskusele tulekahjust Harjumaal Kose vallas Kolu külas, kus põles Flagmore AS-i lipumastivabriku kahekorruseline lao- ja tootmishoone, mille üks osa hävis tules. Tuleroaks saamisest suudeti päästa lao- ja tootmishoonega ühenduses olev kontor ja teine laohoone, mis said tugevaid vee- ja suitsukahjustusi. Tulekahjus hävinud lao- ja tootmishoone põles lahtise leegiga. Seda jäi kinnitama ka täna sündmuspaika üle vaatama läinud naabrimees, kes elab mõnesaja meetri kaugusel lipumastivabrikust. „Hakkasin magama minema kui vaatasin, et kuidagi imelikult valge on väljas,“ meenutab ta. „Läksin siis aknast vaatama, et mis see küll on ja nägin, et suur leek oli katusest väljas ja tuletõrje oli kohal. Kõik vilkurid peal. Kohal oma kuue-seitsme autoga. Kiirabi oli ka.“ Põlenud lipumastivabrik (Teet Malsroos)
Mees ise arvab, et kui kahtlast valgust poleks märganud, siis poleks ta teadnudki, et kõrvalmaja põleb. „Tuletõrje tuli ilma sireenideta kohale. Noh jah, seda oli õrnalt kuulda küll kui õue vaatama läksin, et mingi paugutamine oli. Nagu tünni oleks vastu maad taotud,“ kirjeldab ta. „Eks need kemikaalid suure kuumuse juures plahvatasid,“ spekuleerib ta.
Kustutustöödega lõpetati kella 03.39ks, kuid hommikul tuli päästjatel tagasi hommikul tagasi minna, et üks laohoone suitsev nurk veega üle lasta. Firma juhataja Rivo Sisas teavitas juba eile õhtul oma alluvuses töötavat 28 inimest juhtunud. Kuid seda, kui kauaks tööd vabrikus teha ei saa, Sisas veel öelda ei osanud. „Seda on raske öelda. Nii vähe kui võimalik ja nii palju kui vajalik,“ ütles ta. „Vaikselt midagi saame juba ära teha, ja eks meil ole lao varu ka.“ Kui suureks kahju võiks küündida Sisas spekuleerida ei julge. „Veel ei tea. Kahjud on kokku lugemata. Suur maja ja palju asju.“ Samas on ta õnnelik, et teine osa vabrikust ja kontorist suudeti päästa. „Seda tänu tulekindlale osale.“ Kuid seda, mis kuuldavad plahvatused võis esile öelda, arvab Sisas, et ju oli tegemist tõstuki gaasiballooniga. „Sest põhilised gaasiballoonid me saime välja, ja see aine mida me kasutame, see ei plahvata.“ Päästeameti Põhja päästekeskuse pressiesindaja Indrek Hirs ütles, et kustutustöödes osalesid Kose, Assaku, Lilleküla, Lasnamäe ja Kohila päästjad ning päästehnika ja Rae, Habaja ja Aruküla vabatahtlikud päästjad ning päästetehnika. „Ja seda, mis tulekahju võis põhjustada, selle selgitab välja uurimine.“


description: Austria lennufirma People’s Viennaline alustab 2. novembrist maailma kõige lühema rahvusvahelise lennuga, mis kestab kõigest kaheksa minutit.

title: Kui lühike on maailma kõige lühem rahvusvaheline lend?


title: Ilvese kaks ametiaega: julgeolek, IT ja vabakonnad

maintext:
Täna lõpeb Toomas Hendrik Ilvese kümme aastat kestnud presidendiaeg ja selle aja jooksul on Ilves püüdnud Eestit näidata arvestusväärse paarimehena nii julgeoleku- kui ka infotehnoloogia alal. Alljärgnevalt põgus ülevaade Ilvese kümnest tegusast aastast.
Ilvest kutsuti kahe ametiaja jooksul esinema eeskätt välis- ja julgeolekupoliitilistel teemadel ning presidendina tegi ta sellistel kogunemistel üle 55 ettekande.
Oma teisel ametiajal pühendus president Ilves kõige muu kõrval ka eri IT-alaliste töörühmade juhtimisele. Viie viimase aasta jooksul on ta juhtinud viie rahvusvahelise töögrupi tööd.
Riigikaitse ja välismissioonid
Kümne aasta jooksul on Ilves välismissioonidele saatnud 20 kaitseväe kompaniid. Neist 14 Afganistani, ühe Kosovosse, kolm Iraaki ja kaks Liibanoni.
Seadused
Kahe ametiaja jooksul kuulutas president Ilves välja 1253 seadust. Välja kuulutamata jättis ta üheksa seadust. Võrdluseks: Arnold Rüütel kuulutas oma ühe ametiaja jooksul välja 850 seadust ja jättis välja kuulutamata 12 seadust. Lennart Meri kuulutas välja 1489 seadust, välja kuulutamata jäi 42 seadust.
Patroonlus ja algatuste toetamine
Ilves on olnud kokku 34 eri liikumise ja ürituse patrooniks, millest mitme toetamise komme tuleb juba endistelt presidentidelt. Lisaks 1930ndatest alates presidendi poolt toetatud kodukaunistamise liikumisele, on ametist lahkuv president õla alla pannud ka näiteks Rahvusooper Estoniale, "Tagasi kooli" algatusele, konverentsidele ja võistlustele.
Eriliselt oluliseks on Ilves pidanud reaalteaduste ja IT-alase arengu toetamist ja seepärast hakkas president Meri loodud Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu teiste preemiate kõrval välja andma ka reaalteaduste ja noore IT-teadlase eripreemiat. 2007. aastal asutas Ilves Eesti Koostöö Kogu, mis koondab eri kodanikuühendusi.
Kultuur, kunst, sport
Ilves on näidanud toetust kultuurile eelkõige festivalide külalisena, tutvustades Eesti muusikute loomingut välismaalastele nii siin kui ka mujal maailmas ning andnud välja preemiaid, näiteks olnud noore arhitekti preemia patrooniks. Mitte ükski Viljandi Pärimusmuusika festival ei ole alanud ilma Ilvese kõneta. Soome-ugri kultuuri toetajana on ametist lahkuv president osalenud kolmel korral soome-ugri rahvaste maailmakongressil ja kohtunud kultuuri toetajatega. Neist olulisematele on Ilves jaganud ka teenetemärke.
Lisaks on ta alates 2009. aastast andnud avastardi kõigile heategevuslikele laste teatejooksudele.
Sõnaus ja eesti keel
Lisaks festivalidele on Ilves avanud ka keelefoorumeid ja toetanud sõnaraamatute koostamisi. 2010. aastal kuulutas Ilves välja sõnavõistluse sõnaus, et leida paremaid vasteid sõnadele, mida eesti keeles kas pole või mis esinevad liiga keerulisel kujul. 11 sõna muutmiseks tehti kokku 2123 ettepanekut. Kasutuseletulnud vastetest võib välja tuua sõnad vabakond, kärgpere, taristu ja kestlik.
Teenetemärgid
Võrreldes Arnold Rüütli ja Lennart Meriga, on president Ilves olnud teenetemärkide jagamisel tunduvalt rangem. Alates 2009. aastast on ta igal vabariigi aastapäeval välja jaganud vähem kui sada teenetemärki. Kokku on ta andnud 1920 teenetemärki. Tema eelkäija Arnold Rüütel andis oma ametiaja jooksul välja aga 2814 teenetemärki, Lennart Meri 2045.
Kaljulaid annab täna ametivande
Täna kell 14.40 algab vabariigi presidendi ametisse astumise pidulik tseremoonia Toompeal lossiplatsil, president Toomas Hendrik Ilves tervitab aukompaniid. Kell 15 peab Ilvese riigikogus oma viimase kõne presidendina. Seejärel annab vastvalitud president Kersti Kaljulaid ametisse astumisel ametivande ja talle pannakse kaela ametikett, noorte meeskoor Ärkamisaeg dirigent Hirvo Surva juhatusel esitab Eesti hümni. Seejärel peab Kaljulaid kõne. Kell 15.30 teevad Ilves ja


title: Presidendid vahetusid sujuvalt

maintext:
Toomas Hendrik Ilves andis täna riigijuhtimise üle Kersti Kaljulaidile. Oma kõnes märkis Ilves, et temast saab nüüd tavaline kodanik. Ja peagi ka taaskord isa – Ieva Ilvese suur beebikõht ei jätnud küsimustki, et laps sünnib lähiajal.
Tegelikult oli kõne pigem viisakas ja üldsõnaline hüvastijätt. „President on üks tegelane me demokraatliku elukorralduse tasakaaluvõrrandis. Selles on tähtsaim koht kõrgeima võimu kandja ehk rahva valitud riigikogul – teil siin saalis, mu daamid ja härrad,“ märkis Ilves. Ta ütles, et ei sõnasta testamenti, sest elus ühiskond ja elus inimene ei vaja nii sünge sildiga verstaposte. „Ma soovin, et nüüdsest jagate te oma tuge ja toetust järgmisele presidendile, Kersti Kaljulaidile,“ lausus ta.
Kaljulaid noogutas ja naeratas. Ilves lausus sõnavõtu lõpetuseks, et ta muutub tavaliseks kodanikuks, kõigi nende kohustuste, aga ka õigustega, mis on igal kodanikul. „Ja sellega, minu sõnad ... saavad ... otsa.“
Istungit juhtinud Eiki Nestor lisas, et elu läheb edasi.
Ilves taltsutas järgnenud aplausi.
Kersti Kaljulaid rääkis oma sõnavõtus demokraatia rollist Eestis. “Täna sünnivad juba lapsed, kelle jaoks okupatsioon on vanavanemate mälestustes. Vaba Eesti lapselapsed. Meie asi on hoida nende laste usku Eestisse, iseendasse ja tulevikku.“
Kaljulaiul on turjal aastatepikkune töökogemus euroliidu võimukoridorides. Ta toonitas siiski, et Eesti riigis pole esmane probleem mitte majandus, vaid julgeolek. „Hoiame oma liitlasi ja kuulame ka nende muresid,“ viitas ta, nagu ka varasemalt, sellele, kui olulised on Eesti jaoks NATO ja Euroopa Liit. Nagu hiljem ka sotsiaalmeediast ja mujalt vastu kajas, peeti tema kõne enesekindlaks ja tugevaks. Kui riigikogu külalisteraamatusse allkirjad antud, sõitis autoeskort tagasi Kadrioru, et sealses kunstimuuseumis valitutele (nt diplomaadid) veel viimane ühine vastuvõtt pidada.


description: Väike 247 õpilasega Sakala eragümnaasium konkureerib koolide edetabelis Tallinna ja Tartu eliitkoolidega. Tänavu on see küll Gustav Adolfi gümnaasiumi järel kuuendal kohal, kuid eelmisel aastal tabelis võidutsenud eragümnaasium ei tööta tulemuste vaid ikkagi laste pärast.

title: TÄNAVU JÄLLE PARIMATE SEAS: Mis on ühe väikese kooli edu valem?

maintext:
Selle sama elulise tulemuse pärast nad kõik pingutavadki ja kool toimib koostööpõhimõttel. „Meil on tugev meeskond ja ma loodan, et nemad tunnevad ka seda (õpetajad ja lapsevanemad – A.N.). Kool võtab alati vastu kõik lapsevanemad ja teeb nendega igakülgset koostööd. „Meil on uksed alati lahti, kui lapsevanemad soovivad tundi vaatama tulla, siis pakume seda võimalust,“ selgitab ta, kuid lisab, et viit vanemat korraga tundi vaatlema lasta on lihtsalt ebamõistlik ja ka kontrolltöö jälgimine ei ole ehk kõige põnevam. „Me räägime kogu aeg, et meil on vaja partnerlust – vanemate, laste ja õpetajatega,“
„Suhtumine peab olema!“ ütleb Gridneva konkreetselt, kuid tunnistab, et sobivat õpetajat on väga raske leida. „Mõnikord me isegi pakume, aga õpetajad, kes meie koolis ei tööta, et taha siia tulla. Nad ütlevad, et siin on vaja pingutada,“ on ta natukene kurb.
„Liiga noorel õpetajal on ka raske meie koolis, sest vanemad ka katsetavad kuidas õpetaja töötab,“ selgitab, miks on õpetajaid raske leida. „Õpetaja peab oleme vanematega enesekindel. Mõnikord on lapsevanem ärimees, kes on ka enesekindel, temaga on vaja suhelda ja öelda, kui midagi on halvasti,“ toob ta näite, kuid täpsustab, et kedagi ei tohi süüdistada, vaid sellistes olukordades tulebki hakata üheskoos tööle, et lahendus leida.
Gridneva rõhutab veelkord, et kõige olulisem on koostöö. „Me tahame olla vanematega ausad. Mitte, et meie koolis on õppemaks ja sellepärast on hinded head.“
Mis teeb aga ühest õpetajast hea õpetaja?
„Heast õpetajast teeb hea õpetaja see, et tema töö on tema valik, sest see töö väga-väga meeldib, mitte sellepärast, et see on hea kool või hea palk. See on tema kirg!“ räägib ta ise särasilmselt.
„Ma arvan, et kui inimene sees ei ole natukene õpetajat, ükskõik kas tal on magistrikraad või mitte, siis ei sobi ta õpetajaks,“ on ta veendunud. „Ja muidugi armastus laste vastu! Kui lapsi ei armasta, kuidas on üldse võimalik koolis töötada?“ lisab ta.
Lõppkokkuvõttes on tegemist ikkagi täiesti tavaliste lastega, keda armastusega õpetatakse. Kõrged tulemused edetabelis ei ole aga kingitus, vaid tehtud töö vili. „See ei ole kingitud, see on meile ka mingisugune tulemus tehtud töö eest,“ sõnas naine. „See on tore ja me püüame, aga ka vastutus on suurem,“ tunnistab ta, et tegemist ei ole meelakkumisega.