description: Pühapäeval esimese naisena purjelaual Läänemere ületanud olümpiasurfar Ingrid Puusta oli väga õnnelik, et midagi sellist ära tegi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Puusta: olen väga õnnelik

maintext:
Uudised
Puusta: olen väga õnnelik
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 27. september 2016. Kolmandal katsel ja olematu tuulega finišeeris Ingrid Puusta pärast Läänemere ületamist lõpuks Saaremaal. FOTO: Matthew Rickard Pühapäeval esimese naisena purjelaual Läänemere ületanud olümpiasurfar Ingrid Puusta oli väga õnnelik, et midagi sellist ära tegi.
Läänemeri ületati purjetades Gotlandi külje all asuvalt Fårö saarelt Türju lähedale Torgusse. Laupäeval jäeti Saaremaalt minnes surfilaua retk pooleli ja lõpetati tuule puudumise tõttu kaatriga, ilm ei teinud purjetamist kergemaks kahjuks ka järgmisel päeval.
Ingrid Puusta ütles, et on väga õnnelik, et ta on midagi sellist ära teinud. “Oli vaja nii palju planeerida ja olen väga rahul, et see sai viperustest hoolimata tehtud. Isegi kui kõik muu on korras, siis ilma vastu lõpuks ikka ei saa.”
Esimesed viis tundi läksid kiirelt mööda. “Pidin suht kontsentreeritult sõitma – tuult oli nii napilt, et tuli kogu aeg kuidagi kiirust hoida,” meenutas ta, lisades, et mõtteis mõlkus enamjaolt vaid, et kaua veel.
Esimene pool teed ei olnudki Puusta sõnul nii hull, aga pärast seda hakkas väsimus tulema ja lihased tundma andma. Lõpus, kui oli umbes kümme protsenti veel minna, tuli tal oma sõnul energiat juurde, et lõpetada. “Viimased viis-kuus tundi oli täielik tuulevaikus ja oli hästi raske. Motivatsioon kadus ära, sest nii aeglaselt liikusin ja aeg-ajalt tekkis allaandmise tunne, aga teised ei lasknud alla anda,” tõdes ta.
Eneses kindel
Eile oli sportlasel veel väsimus sees ja ta arvas, et see nädal läheb puhkamise tähe all. “Eks ma käin koolis ja lasen kehal täielikult taastuda, trenni lähen järgmisel nädalal või selle nädala lõpul,” arvas Puusta.
Sellise ettevõtmise pärast olevat mõned inimesed Puustat hullumeelseks pidanud. “Mõned mainisid, et oled hull või, varbad külmuvad ära ja mida sa üldse teed,” sõnas ta, lisades, et ta ise oli kindel ja teadis, milleks võimeline on.
“Kuna purjelauasõit on mu elukutse, siis mul polnudki nii suurt hirmu selle ees, sest teen seda iga päev. Lihtsalt nüüd oli vaja pikemalt sõita.”
Pikal meresõidul turvas Puustat saatekaater, mille meeskonnas olid koduklubi Noblessneri jahtklubi purjetamiskooli treenerid Jaak Lukk, Matthew Rickard,
Ainar Annus ja Marek Peet.
Läänemere-ületust toetasid Rand & Tuulberg Grupp, Alexela, Haljastuskeskus, Kultuurkapital, Eesti Paraolümpiakomitee, Rae vald, YellowBrick Tracking ja Telia Eesti. Läänemeri ületati purjetades Gotlandi külje all asuvalt Fårö saarelt Türju lähedale Torgusse. Laupäeval jäeti Saaremaalt minnes surfilaua retk pooleli ja lõpetati tuule puudumise tõttu kaatriga, ilm ei teinud purjetamist kergemaks kahjuks ka järgmisel päeval.Ingrid Puusta ütles, et on väga õnnelik, et ta on midagi sellist ära teinud. “Oli vaja nii palju planeerida ja olen väga rahul, et see sai viperustest hoolimata tehtud. Isegi kui kõik muu on korras, siis ilma vastu lõpuks ikka ei saa.”Esimesed viis tundi läksid kiirelt mööda. “Pidin suht kontsentreeritult sõitma – tuult oli nii napilt, et tuli kogu aeg kuidagi kiirust hoida,” meenutas ta, lisades, et mõtteis mõlkus enamjaolt vaid, et kaua veel.Esimene pool teed ei olnudki Puusta sõnul nii hull, aga pärast seda hakkas väsimus tulema ja lihased tundma andma. Lõpus, kui oli umbes kümme protsenti veel minna, tuli tal oma sõnul energiat juurde, et lõpetada. “Viimased viis-kuus tundi oli täielik tuulevaikus ja oli hästi raske. Motivatsioon kadus ära, sest nii aeglaselt liikusin ja aeg-ajalt tekkis allaandmise tunne, aga teised ei lasknud alla anda,” tõdes ta.Eile oli sportlasel veel väsimus sees ja ta arvas, et see nädal läheb puhkamise tähe all. “Eks ma käin koolis ja lasen kehal täielikult taastuda, trenni lähen järgmisel nädalal või selle nädala lõpul,” arvas Puusta.Sellise ettevõtmise pärast olevat mõned inimesed Puustat hullumeelseks pidanud. “Mõned mainisid, et oled hull või, varbad külmuvad ära ja mida sa üldse teed,” sõnas ta, lisades, et ta ise oli kindel ja teadis, milleks võimeline on.“Kuna purjelauasõit on mu elukutse, siis mul polnudki nii suurt hirmu selle ees, sest teen seda iga päev. Lihtsalt nüüd oli vaja pikemalt sõita.”Pikal meresõidul turvas Puustat saatekaater, mille meeskonnas olid koduklubi Noblessneri jahtklubi purjetamiskooli treenerid Jaak Lukk, Matthew Rickard,Ainar Annus ja Marek Peet.Läänemere-ületust toetasid Rand & Tuulberg Grupp, Alexela, Haljastuskeskus, Kultuurkapital, Eesti Paraolümpiakomitee, Rae vald, YellowBrick Tracking ja Telia Eesti.
Veel artikleid samast teemast »


description: Valjala, Salme ja Laimjala vallavolikogu otsustasid eile, et saadavad valimiskogusse presidenti valima volikogu esimehe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kolmes omavalitsuses hääletati valijameesteks volikogu esimehed
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming, Ahto Jakson Reede, 16. september 2016. Vasakult: Aarne Lember, Andrus Raun ja Liilia Eensaar. Valjala, Salme ja Laimjala vallavolikogu otsustasid eile, et saadavad valimiskogusse presidenti valima volikogu esimehe.
Valjala vallavolikogu kinnitas valijameheks volikogu esimehe Liilia Eensaare, kes viib 24. septembril omavalitsuse eelistuse Estonia kontserdisaali. Eensaare sõnul on Valjala arvamusliidrid omavahel kandidaatide sobivust arutanud, ent jättis siiski kõige sobivama kandidaadi nime nimetamata.
“Volikogu liikmed on kohtunud nii Mailis Repsi kui Allar Jõksiga. Siim Kallas, kes on täna Saaremaal, saatis küll õhtusöögikutse, aga mina sinna kindlasti nii lühikese etteteatamisaja tõttu kahjuks minna ei saa,” sõnas Eensaar. “Valjala valla valijamehena toetan kandidaati ja põhimõtteid, mis on selgelt seotud maaelu arenguga. Lähtun oma toetajate soovitustest, meie valik on kollektiivne otsus,” ütles Eensaar.
Kolmapäeva, 21. septembri õhtul tuleb volikogu veel kord kokku. “Siis mängime kõik veel kord läbi, et seejärel suuniste ja nõuannetega pealinna sõita,” lisas Eensaar.
Salme vallavolikogu istungil kohal olnud kaheksa volikogu liiget hääletasid kõik volikogu esimehe Andrus Rauni poolt. Istungilt puudus töö tõttu Andre Anis.
Rauni kandidatuuri valijamehe kohale pakkus välja volinik Maret Seeman.
“Meil praegu konkreetset eelistust presidendikandidaatide seas ei ole. Kõiki kandidaate ei ole ka veel esitatud. Eks see selgub asja käigus. Kandidaate on tulemas suurem hulk,” lausus Raun. Kuna Salme volikogu koosneb valimisliidu liikmetest, siis ei ole neil ka parteilist suunitlust ja ollakse oma otsustes vabad.
Laimjala volikogu valis eile valijameheks volikogu esimehe Aarne Lemberi, kes kogus kõigi seitsme volikogu liikme toetuse. Lemberit pakkus valijameheks volinik Maret Vaga.
Et teada saada, kelle poolt võiks valijamees valimiskogus presidendi valimistel hääletada, viidi volikogus läbi salajane küsitlus. Paraku see ei andnud tulemust, sest vastused tulid erinevad. “Pakuti kõiki võimalikke kandidaate. Lõpliku otsuse pean ikka mina ise tegema,” kinnitas Lember.
Valijamehed
Kuressaare: Jaanus Tamkivi, Jaanis Prii
Orissaare: Marili Niits
Leisi: Andrus Kandimaa
Pihtla: Tiit Kaasik
Kihelkonna: Karl Teär
Torgu: Mihkel Undrest
Lääne-Saare: Maidu Varik
Ruhnu: Heiki Kukk
Valjala: Liilia Eensaar
Salme: Andrus Raun
Laimjala: Aarne Lember Valjala vallavolikogu kinnitas valijameheks volikogu esimehe Liilia Eensaare, kes viib 24. septembril omavalitsuse eelistuse Estonia kontserdisaali. Eensaare sõnul on Valjala arvamusliidrid omavahel kandidaatide sobivust arutanud, ent jättis siiski kõige sobivama kandidaadi nime nimetamata.“Volikogu liikmed on kohtunud nii Mailis Repsi kui Allar Jõksiga. Siim Kallas, kes on täna Saaremaal, saatis küll õhtusöögikutse, aga mina sinna kindlasti nii lühikese etteteatamisaja tõttu kahjuks minna ei saa,” sõnas Eensaar. “Valjala valla valijamehena toetan kandidaati ja põhimõtteid, mis on selgelt seotud maaelu arenguga. Lähtun oma toetajate soovitustest, meie valik on kollektiivne otsus,” ütles Eensaar.Kolmapäeva, 21. septembri õhtul tuleb volikogu veel kord kokku. “Siis mängime kõik veel kord läbi, et seejärel suuniste ja nõuannetega pealinna sõita,” lisas Eensaar.Salme vallavolikogu istungil kohal olnud kaheksa volikogu liiget hääletasid kõik volikogu esimehe Andrus Rauni poolt. Istungilt puudus töö tõttu Andre Anis.Rauni kandidatuuri valijamehe kohale pakkus välja volinik Maret Seeman.“Meil praegu konkreetset eelistust presidendikandidaatide seas ei ole. Kõiki kandidaate ei ole ka veel esitatud. Eks see selgub asja käigus. Kandidaate on tulemas suurem hulk,” lausus Raun. Kuna Salme volikogu koosneb valimisliidu liikmetest, siis ei ole neil ka parteilist suunitlust ja ollakse oma otsustes vabad.Laimjala volikogu valis eile valijameheks volikogu esimehe Aarne Lemberi, kes kogus kõigi seitsme volikogu liikme toetuse. Lemberit pakkus valijameheks volinik Maret Vaga.Et teada saada, kelle poolt võiks valijamees valimiskogus presidendi valimistel hääletada, viidi volikogus läbi salajane küsitlus. Paraku see ei andnud tulemust, sest vastused tulid erinevad. “Pakuti kõiki võimalikke kandidaate. Lõpliku otsuse pean ikka mina ise tegema,” kinnitas Lember.Kuressaare: Jaanus Tamkivi, Jaanis PriiOrissaare: Marili NiitsLeisi: Andrus KandimaaPihtla: Tiit KaasikKihelkonna: Karl TeärTorgu: Mihkel UndrestLääne-Saare: Maidu VarikRuhnu: Heiki KukkValjala: Liilia EensaarSalme: Andrus RaunLaimjala: Aarne Lember
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Pühapäeval toimus Kuressaares pääste- ning politseiameti ühishoone territooriumil kuuendat korda Saaremaa ohutuspäev, kuhu kogunes hulgaliselt osalejaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ohutuspäeval sai kõike ise proovida

maintext:
Uudised
Ohutuspäeval sai kõike ise proovida
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 06. september 2016. Päästjad demonstreerisid lahastava kanderaami kasutamist, millesse pandud inimene ei saa lisavigastusi. Foto: Valmar Voolaid Pühapäeval toimus Kuressaares pääste- ning politseiameti ühishoone territooriumil kuuendat korda Saaremaa ohutuspäev, kuhu kogunes hulgaliselt osalejaid.
Ilus ilm soosis üritust igati ja kõige põnevam oli see, et kõike sai ise oma käega proovida.
Ohutusalal said huvilised näha pääste- ja politseitehnikat, näidati hädaabikõne positsioneerimist. Juttu sai teha korstnapühkijaga ja näha suitsusukeldumist. Päästjad ja politseinikud demonstreerisid ka liiklusavarii lahendamist.
Osa ideid tagavaraks
“Suurema osa asju, mis tahtsime, saime tehtud ja need tulid hästi välja. Nii palju, kui selle platsi peal sai teha. Natuke mõtteid jäi ka tagavaraks. Meil on aasta aega mõelda,” rääkis Saaremaa päästepiirkonna juhataja Margus Lindmäe.
Ta nentis, et osalejaid oli seekord vähem kui varasematel aastatel. Tuleval aastal püütakse välja mõelda veel midagi huvitavat, mis inimesi kohale tooks.
Näiteks merepäästjad soovivad, et üritus toimuks veekogu ääres. Samas oli tänavu suurenenud huvi elektriohutuse telgi vastu.
Tõnu Talvi keskkonnaametist arutles inimestega teemal “Inimene vs loom”. Lisaks auhinnamängule toimus ka palju muud huvitavat.
Kohal olid päästeamet, politsei- ja piirivalveamet, häirekeskus, AS Aide, pommigrupp, OLE, Punane Rist, Rajaleidja, keskkonnaamet, Kaitseliit, Naiskodukaitse, Elektrilevi, Naabrivalve, Kuressaare kiirabi, Saaremaa merepääste selts, Saaremaa Tuleohutuse OÜ, Kuressaare noorte huvikeskus, maksu- ja tolliamet. Ilus ilm soosis üritust igati ja kõige põnevam oli see, et kõike sai ise oma käega proovida.Ohutusalal said huvilised näha pääste- ja politseitehnikat, näidati hädaabikõne positsioneerimist. Juttu sai teha korstnapühkijaga ja näha suitsusukeldumist. Päästjad ja politseinikud demonstreerisid ka liiklusavarii lahendamist.“Suurema osa asju, mis tahtsime, saime tehtud ja need tulid hästi välja. Nii palju, kui selle platsi peal sai teha. Natuke mõtteid jäi ka tagavaraks. Meil on aasta aega mõelda,” rääkis Saaremaa päästepiirkonna juhataja Margus Lindmäe.Ta nentis, et osalejaid oli seekord vähem kui varasematel aastatel. Tuleval aastal püütakse välja mõelda veel midagi huvitavat, mis inimesi kohale tooks.Näiteks merepäästjad soovivad, et üritus toimuks veekogu ääres. Samas oli tänavu suurenenud huvi elektriohutuse telgi vastu.Tõnu Talvi keskkonnaametist arutles inimestega teemal “Inimene vs loom”. Lisaks auhinnamängule toimus ka palju muud huvitavat.Kohal olid päästeamet, politsei- ja piirivalveamet, häirekeskus, AS Aide, pommigrupp, OLE, Punane Rist, Rajaleidja, keskkonnaamet, Kaitseliit, Naiskodukaitse, Elektrilevi, Naabrivalve, Kuressaare kiirabi, Saaremaa merepääste selts, Saaremaa Tuleohutuse OÜ, Kuressaare noorte huvikeskus, maksu- ja tolliamet.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juba täna toimub kauaoodatud Ultima Thule maraton, millele on end kirja pannud 186 inimest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ultima Thule maratonil ligi kakssada osalejat
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 17. september 2016. Juba täna toimub kauaoodatud Ultima Thule maraton, millele on end kirja pannud 186 inimest.
Kell 11 algaval maratonil võetakse ette nii maraton kui poolmaraton, viimast saab läbida ka käies või kepikõndi tehes.
Korraldustoimkonna liikme Madis Kallase sõnul on tema esimene eesmärk ehk 100 osalejat tänaseks 1,5-kordselt saavutatud. Maratoni idee välja käinud endine ajakirjanik ja praegune valitsuse meedianõunik Rasmus Kagge loodab, et spordiüritus ei jää ühekordseks.
Tema sõnul on esimese aasta eesmärk käivitada arutelu, millal võiks Ultima Thule maraton toimuda, et see sobituks maailma spordikalendrisse, ja kuidas teha seda nii, et maraton meelitaks Saaremaale külalisi mitte ainult Tallinnast ja Jõgevalt, vaid ka Uus-Meremaalt ja Kanadast.
Eile pärastlõunaks oli esimesele Ultima Thule maratonile registreerunud 151 spordisõpra, neist 38 maratonile, 77 poolmaratonile. 71 huvilist soovib 21,1 km läbida käies või kepikõndi tehes.
Kõik lõpetajad saavad medali ja diplomi ning maratoni ja poolmaratoni kolme kiiremat mees- ja naisjooksjat autasustatakse meenega. Auhindu loositakse välja ka kõigi startijate vahel ning samuti on eraldi loosiauhinnad vähemalt nelja osalejaga asutuse, ettevõtte või spordiklubi esindustele.
Ultima Thule maratoni korraldab MTÜ Karujärve Tervisespordi Keskus koostöös Kuressaare linnavalitsuse ja MTÜ-ga Visit Saaremaa. Logo on kujundanud saarlane Raul Vinni ning medalid valmistas Sporrong Eesti OÜ.
Ultima Thule maratoni korraldamist toetavad Coop Saaremaa, Saaremaa Omavalitsuste Liit, Rademar, S-Link OÜ, Saaremaa Muuseum ja Securitas ning appi tulevad kümned vabatahtlikud. Kell 11 algaval maratonil võetakse ette nii maraton kui poolmaraton, viimast saab läbida ka käies või kepikõndi tehes.Korraldustoimkonna liikme Madis Kallase sõnul on tema esimene eesmärk ehk 100 osalejat tänaseks 1,5-kordselt saavutatud. Maratoni idee välja käinud endine ajakirjanik ja praegune valitsuse meedianõunik Rasmus Kagge loodab, et spordiüritus ei jää ühekordseks.Tema sõnul on esimese aasta eesmärk käivitada arutelu, millal võiks Ultima Thule maraton toimuda, et see sobituks maailma spordikalendrisse, ja kuidas teha seda nii, et maraton meelitaks Saaremaale külalisi mitte ainult Tallinnast ja Jõgevalt, vaid ka Uus-Meremaalt ja Kanadast.Eile pärastlõunaks oli esimesele Ultima Thule maratonile registreerunud 151 spordisõpra, neist 38 maratonile, 77 poolmaratonile. 71 huvilist soovib 21,1 km läbida käies või kepikõndi tehes.Kõik lõpetajad saavad medali ja diplomi ning maratoni ja poolmaratoni kolme kiiremat mees- ja naisjooksjat autasustatakse meenega. Auhindu loositakse välja ka kõigi startijate vahel ning samuti on eraldi loosiauhinnad vähemalt nelja osalejaga asutuse, ettevõtte või spordiklubi esindustele.Ultima Thule maratoni korraldab MTÜ Karujärve Tervisespordi Keskus koostöös Kuressaare linnavalitsuse ja MTÜ-ga Visit Saaremaa. Logo on kujundanud saarlane Raul Vinni ning medalid valmistas Sporrong Eesti OÜ.Ultima Thule maratoni korraldamist toetavad Coop Saaremaa, Saaremaa Omavalitsuste Liit, Rademar, S-Link OÜ, Saaremaa Muuseum ja Securitas ning appi tulevad kümned vabatahtlikud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel nädalavahetusel, reedel ja laupäeval tähistatakse nii Kuressaares kui poetessi kodukohas Laimjalas Debora Vaarandi 100. sünniaastapäeva. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Laimjala Deborast sõnas ja kujus

maintext:
Kultuur
Laimjala Deborast sõnas ja kujus
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Teisipäev, 27. september 2016. Just selle koha peale tuleb noore Debora Vaarandi kuju. Mikk Rand kehastab poetessi. FOTO: Anna-Liisa Õispuu Sel nädalavahetusel, reedel ja laupäeval tähistatakse nii Kuressaares kui poetessi kodukohas Laimjalas Debora Vaarandi 100. sünniaastapäeva.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna kella 17 paiku tegid politseinikud Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare maanteel Valjala lähedal liiklusjärelevalvet, kui nende tähelepanu äratas sõiduauto Volkswagen, mille tagumine klaas oli katki. Sõidukit otsustati kontrollida. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Politsei eest põgenenud purjus juht lõpetas sõidu maanteekraavis (1)
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 21. september 2016. Foto on illustratiivne. Täna kella 17 paiku tegid politseinikud Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare maanteel Valjala lähedal liiklusjärelevalvet, kui nende tähelepanu äratas sõiduauto Volkswagen, mille tagumine klaas oli katki. Sõidukit otsustati kontrollida.
Peatumismärguandele reageeris sõiduki juht, 30-aastane mees kiiruse lisamisega ning alustas politseinike eest ära sõitmist.
Esialgsetel andmetel, olles üle 10 kilomeetri liikunud mööda väiksemaid teid ja jõudes siis tagasi trassile, soovis juht teha vasakpööret, kuid kaotas ebaõige kiirusevaliku tõttu kontrolli oma sõiduki üle ning sõitis teelt välja. Mees esialgsetel andmetel õnnetuse tagajärjel vigastada ei saanud.
Politseinikud tuvastasid, et sõiduki juht oli joobes ning tal puudus vastava kategooria sõiduki juhtimisõigus. Mees toimetati jaoskonda, kus juhtunu suhtes alustati väärteomenetlus.
Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk rõhutas, et joobeseisundis rooli istumine on keelatud. "On äärmiselt häiriv, et inimesed ennast ja teisi ohtu panevad, sest sellist tegu ei õigusta miski."
"Suurel kiirusel mööda väikseid teid liikudes oleks võinud juhtuda traagiliste tagajärgedega õnnetus, sest joobes inimese reaktsioon on igal juhul tugevalt häiritud ja kui sellele lisandub veel arvestatav kiiruseületamine, pole õnnetust vältida võimalik," nentis Sikk. Peatumismärguandele reageeris sõiduki juht, 30-aastane mees kiiruse lisamisega ning alustas politseinike eest ära sõitmist.Esialgsetel andmetel, olles üle 10 kilomeetri liikunud mööda väiksemaid teid ja jõudes siis tagasi trassile, soovis juht teha vasakpööret, kuid kaotas ebaõige kiirusevaliku tõttu kontrolli oma sõiduki üle ning sõitis teelt välja. Mees esialgsetel andmetel õnnetuse tagajärjel vigastada ei saanud.Politseinikud tuvastasid, et sõiduki juht oli joobes ning tal puudus vastava kategooria sõiduki juhtimisõigus. Mees toimetati jaoskonda, kus juhtunu suhtes alustati väärteomenetlus.Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk rõhutas, et joobeseisundis rooli istumine on keelatud. "On äärmiselt häiriv, et inimesed ennast ja teisi ohtu panevad, sest sellist tegu ei õigusta miski.""Suurel kiirusel mööda väikseid teid liikudes oleks võinud juhtuda traagiliste tagajärgedega õnnetus, sest joobes inimese reaktsioon on igal juhul tugevalt häiritud ja kui sellele lisandub veel arvestatav kiiruseületamine, pole õnnetust vältida võimalik," nentis Sikk.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsuse istungil kinnitati linnamajanduse uueks juhatajaks Mikk Tuisk, teatas Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Linnamajanduse juhiks valiti Mikk Tuisk

maintext:
Uudised
Linnamajanduse juhiks valiti Mikk Tuisk
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 07. september 2016. Kuressaare linnavalitsuse istungil kinnitati linnamajanduse uueks juhatajaks Mikk Tuisk, teatas Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu.
Kuressaarest pärit Tuisk on lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli ja omandanud transpordiehituse erialal magistrikraadi.
Ta on alates 2005. aastast töötanud maanteeameti Lääne regioonis teemeistri, järelevalve spetsialisti ja peaspetsialistina ning 2010. aastast hooldeosakonna peaspetsialistina.
Viimasel töökohal oli tema peamiseks ülesandeks Saare maakonna riigimaanteede seisundi järelevalve ja kontroll valdkonna eelarve üle.
Tema kasuks rääkisid Kuressaare linnamajanduse juhataja ametikohale vastav haridus, erialase töö ja riigihangete läbiviimise kogemus.
Mikk Tuisk asub ametisse 3. oktoobril. Kuressaarest pärit Tuisk on lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli ja omandanud transpordiehituse erialal magistrikraadi.Ta on alates 2005. aastast töötanud maanteeameti Lääne regioonis teemeistri, järelevalve spetsialisti ja peaspetsialistina ning 2010. aastast hooldeosakonna peaspetsialistina.Viimasel töökohal oli tema peamiseks ülesandeks Saare maakonna riigimaanteede seisundi järelevalve ja kontroll valdkonna eelarve üle.Tema kasuks rääkisid Kuressaare linnamajanduse juhataja ametikohale vastav haridus, erialase töö ja riigihangete läbiviimise kogemus.Mikk Tuisk asub ametisse 3. oktoobril.
Veel artikleid samast teemast »


description: Hobiseeneline Indrek Nuut avastas Valjala vallas metsas seenel käies üliharuldase seeneliigi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Saaremaa mees avastas metsast tõelise harulduse (2)
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 20. september 2016. Esmakordselt Saaremaal Valjala vallas leitud lilla kukeseen ehk mustuv kukeseen (Craterellus melanoxeros), mis on Eestis II liigi kategooria kaitse all. FOTO: erakogu Hobiseeneline Indrek Nuut avastas Valjala vallas metsas seenel käies üliharuldase seeneliigi.
“See on tõesti väga haruldane seen,” kinnitas 40 aastat seeni pildistanud ja uurinud Vello Liiv, kes ka ise selle seenega esmakordselt kohtus. “Ega ma muidu oleks tunni jooksul 100 km ära sõitnud, et seda haruldust näha,” muigas ta.
Saaremaal ei ole tema sõnul varem selle seeneliigi leide olnud. “Nii et kindlasti on tegemist esmasleiu kui sellisega,” kinnitas Liiv, kes on enda sõnul varem üritanud leida lillat ehk mustuv kukeseent, kuid seni pole see õnnestunud.
Leitud seene puhul on tegemist lilla kukeseene ehk mustuv kukeseenega (Craterellus melanoxeros), mis on Eestis II liigi kategooria kaitse all. 1989. aastal fikseeriti samalaadne leid Pärnu maakonnas Koonga vallas, kuid leiu kohta puudub tõendmaterjal. “Saaremaa on nüüd ainus, kus on olemas ka tõendmaterjal, nii et oleme võidumehed,” rõõmustas Liiv.
Lilla kukeseen, mis on ka söödav, kasvab lehtpuumetsades ning on pöögi ja tamme sümbiont. “Aga kuna meil pööki ei ole, siis kasvab ta meil koos tammega,” rääkis Vello Liiv. Ta lisas, et Lääne-Euroopas on lilla kukeseen suhteliselt sage, ja seda just tänu pöögimetsadele.
Kolm päeva tagasi leidis mükoloog ise haruldase seene – ebemelise murumuna (lycoperdon mammiforme). Mõned päevad varem leidis ebemelise murumuna ka tuntud botaanik Mari Reitalu.
Avastas puhtjuhuslikult
“Ju siis on haruldaste seente jaoks loodusaasta. Murumuna on valge, pealt on nii nagu kärbseseen, täpikestega, ilusa kraega peale kõige muu, mis tavaliselt. See on väga haruldane seen ka Mandri-Eestis,” rääkis Vello Liiv.
Küsimusele, kui palju antakse talle teada huvitavatest leidudest, vastas Liiv, et inimeste teadlikkus ei ole väga suur ja enamasti küsitakse suhteliselt tavaliste seente kohta, kuid need, kes on seentega kursis, saavad ise ka määramisega hakkama,” tähendas ta.
Indrek Nuut avastas lilla kukeseene puhtjuhuslikult seenemetsa radadel käies.
Üritas liiki määrata
“Eks ma alguses kahtlesin ka, kas tegemist on selle liigiga või mitte,” ütles politseinikuna töötav Nuut, kes alguses määras ise liigi seeneraamatu abil, kuid et kinnitust saada, pöördus ta asjatundjate poole.
Nuut saatis pildi edasi tuvastamiseks keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialistile Tõnu Talvile, kes omakorda edastas selle seeneteadlasele Vello Liivile.
Liiv sõitis pilti nähes seente kasvukohale ning esmaspäeva õhtupoolikul leidsid mehed seened taas üles. “See on tõesti väga haruldane seen,” kinnitas 40 aastat seeni pildistanud ja uurinud Vello Liiv, kes ka ise selle seenega esmakordselt kohtus. “Ega ma muidu oleks tunni jooksul 100 km ära sõitnud, et seda haruldust näha,” muigas ta.Saaremaal ei ole tema sõnul varem selle seeneliigi leide olnud. “Nii et kindlasti on tegemist esmasleiu kui sellisega,” kinnitas Liiv, kes on enda sõnul varem üritanud leida lillat ehk mustuv kukeseent, kuid seni pole see õnnestunud.Leitud seene puhul on tegemist lilla kukeseene ehk mustuv kukeseenega (Craterellus melanoxeros), mis on Eestis II liigi kategooria kaitse all. 1989. aastal fikseeriti samalaadne leid Pärnu maakonnas Koonga vallas, kuid leiu kohta puudub tõendmaterjal. “Saaremaa on nüüd ainus, kus on olemas ka tõendmaterjal, nii et oleme võidumehed,” rõõmustas Liiv.Lilla kukeseen, mis on ka söödav, kasvab lehtpuumetsades ning on pöögi ja tamme sümbiont. “Aga kuna meil pööki ei ole, siis kasvab ta meil koos tammega,” rääkis Vello Liiv. Ta lisas, et Lääne-Euroopas on lilla kukeseen suhteliselt sage, ja seda just tänu pöögimetsadele.Kolm päeva tagasi leidis mükoloog ise haruldase seene – ebemelise murumuna (lycoperdon mammiforme). Mõned päevad varem leidis ebemelise murumuna ka tuntud botaanik Mari Reitalu.“Ju siis on haruldaste seente jaoks loodusaasta. Murumuna on valge, pealt on nii nagu kärbseseen, täpikestega, ilusa kraega peale kõige muu, mis tavaliselt. See on väga haruldane seen ka Mandri-Eestis,” rääkis Vello Liiv.Küsimusele, kui palju antakse talle teada huvitavatest leidudest, vastas Liiv, et inimeste teadlikkus ei ole väga suur ja enamasti küsitakse suhteliselt tavaliste seente kohta, kuid need, kes on seentega kursis, saavad ise ka määramisega hakkama,” tähendas ta.Indrek Nuut avastas lilla kukeseene puhtjuhuslikult seenemetsa radadel käies.“Eks ma alguses kahtlesin ka, kas tegemist on selle liigiga või mitte,” ütles politseinikuna töötav Nuut, kes alguses määras ise liigi seeneraamatu abil, kuid et kinnitust saada, pöördus ta asjatundjate poole.Nuut saatis pildi edasi tuvastamiseks keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialistile Tõnu Talvile, kes omakorda edastas selle seeneteadlasele Vello Liivile.Liiv sõitis pilti nähes seente kasvukohale ning esmaspäeva õhtupoolikul leidsid mehed seened taas üles.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kassaris elav kunstnik Stina Murakas ja 34 teist tuntud Eesti maalikunstnikku panid seljad kokku ning esitasid oma teosed heategevuslikule näitus-oksjonile “Puhastatud maailm”, et toetada üleilmse “Teeme ära!“ koristuspäeva korraldamist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Paradiislikul saarel põrgut trotsimas

maintext:
NÄDALALÕPP
Paradiislikul saarel põrgut trotsimas
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 30. september 2016. Kassaris elav kunstnik Stina Murakas oma koduateljees Kassaris elav kunstnik Stina Murakas ja 34 teist tuntud Eesti maalikunstnikku panid seljad kokku ning esitasid oma teosed heategevuslikule näitus-oksjonile “Puhastatud maailm”, et toetada üleilmse “Teeme ära!“ koristuspäeva korraldamist.
Heategevuslikul oksjonil on kokku 50 maali, nende hulgas ka Murakase “Paradiis”. Maalid esitasid hea eesmärgi teenistusse ka Jüri Arrak, Tiina Tammetalu, Laurentsisus, Jaan Elken, Mall Nukke jt.
“Loodus on mind mõjutanud nii kaua kui end mäletan ehk siis lapsepõlvest peale. Lapsena ihkasin ainult maale, kuhu tänu vanavanemate ja oma tädi maakodule ka igal võimalusel sattusin. Komme metsas käia on olnud minu perel ja lähedastel alati,” räägib kunstnik Stina Murakas, kes on kaks ja pool aastat elanud Kassari saarel. Murakase sõnul on Kassarile kolimine tema elu üks paremaid otsuseid.
Festivalimelust prügi ei jäänud
“Ma ei tea, kui palju on neid inimesi, keda keskkond, kus nad elavad, ei mõjuta. Hommikuti tabab mind kohe tänutunne, kui ärgates esmalt aknast paistvaid suuri puid näen. Imetlen nende majesteetlikkust, rahu ja tarkust. Võimsad olendid, kelle seltskond on ühtaegu vaikne ja kõnekas,” mõtiskleb kunstnik.
Murakas elab Kassaris koos oma kaasa Märtna, koer Suvi ning kasside Anna ja Augustiga. Tema tagaaias kõrguvad peaaegu sajandivanused õunapuud, mille ladvad on sirgunud nii pikaks, et õunu on sealt võimatu kätte saada.
“Alguses tundus, et need puud tuleb maha võtta ja uued istutada. Siis äkki olin oma plaanist ise ka täiesti jahmunud. Vaatasin ja imetlesin neid eakaid olevusi talv otsa ja sain aru, kui rumal see mõte oli. Nii et loodetavasti saan neid veel tükk aega edasi imetleda,” avaldab Murakas lootust. Just sellest alates ongi tema maalidele hakanud ilmuma, vähemal ja rohkemal määral, abstraktseid puusarnaseid olendeid. ütleb Murakas.
Kunstnik otsustas heategevuslikul näitus-oksjonil kaasa lüüa, julgustas pikaaegne hea koostöö Haus galeriiga. Samavõrra oluline põhjus oli Hiiumaa ja Kassari eriline mõju. “Elan looduslikult ühes maailma kaunimas paigas ja puutun iga päev, aga eriti suviste festivalide aegu kokku sellega, et on uskumatult suur hulk inimesi, kes seda maalapikest kasutavad, aga enda järelt ei korista,” avaldab maalikunstnik siirast muret.
Kuna Murakasel oli äsjalõppenud näituselt, mille ta tegi koos oma elukaaslasega, pakkuda teemaga haakuv töö, otsustas ta heategijatega liituda. Maali pealkiri “Paradiis” on kunstniku meelest piisavalt kõnekas ning ta loodab, et heategevusliku näitus-oksjoniga on võimalik midagi muuta ning probleemidele tähelepanu juhtida.
“Meie siin Kassaris hoolitseme oma paradiisi eest. Aeg-ajalt, minnes koos koeraga Sääretirbile oma igapäevastele käikudele, võtame prügikotte kaasa, et oma kodukohta liigsest ja sinna mittekuuluvast kraamist puhastada,” jutustab kunstnik, kuidas oma teose esitamine heategevuslikule oksjonile ei ole ainus tegu, mida kodukoha hoidmiseks teha.
Nagu vanajumala selja taga
“Teeme ära!“ liikumise algataja Rainer Nõlvak on Hiiumaal elanud viis aastat, kuid lisab kohe, et hiidlast see temast loomulikult ei tee. Põlvini mudas hundinuiasid korjates, et koguda oma majaehituse jaoks keskkonnasõbralikku materjali, tõdeb ta, et Hiiumaa on teatud mõttes oaas, kus paljud maailma probleemid tunduvad võõrad.
See, et paljudes paikades tuleb selleks, et tuppa värsket õhku saada, aken kinni panna ja sisse lülitada õhupuhasti, on hiidlaste jaoks mõistetamatu. “Siin elades on loomulik, et korjame metsast marju või seeni ning võime kas või vihmavett juua. Hiiumaa olukord on muust maailmast väga erinev. Hiiumaa on vanajumala selja taga olev koht, millele liigse tähelepanu tõmbamine ei olegi minu meelest hea mõte. Paratamatult kaasnevad tsivilisatsiooni pealetungiga ka hädad ja mul on hea meel, et hiidlastel on õnnestunud seda kõike kontrolli all hoida,” mõtiskleb Nõlvak ja lisab, et loodab, et see nii ka jääb.
Hiiumaa on Nõlvaku arvates puhas seetõttu, et säilinud on põlvkondadevaheline side. “See on midagi, mis enamikul Tallinna inimestel kadunud. Siin hoitakse vanaisa talu korras, isegi kui talus ise ei elata. Ma arvan, et see puhtuse hoidmine on maa juurtega natuke rohkem seotud kui linnaliku kultuuriga. Siin tunnedki, et see on sinu asi,” selgitab Nõlvak, kui oluline on, et säiliks side oma elukeskkonna ja kogukonnaga.
Leiud Hiiumaa rannast
Ometi jõuavad globaalsed probleemid ja mured ka Hiiumaale. Pärast iga tormi korjab Nõlvak oma kodu lähedalt rannast kokku vähemalt ühe suure kotitäie prügi, millest enamik plastik.
“Randa tuleb palju õhupalle, näiteks Taani restoranidest. Hiljuti, “Teeme ära!“ suvepäevadel oli üks osaleja ka Taanist, kellega koos plaanime praegu Taani meediasse teha loo sellest, kuidas need õhupallid edelatuultega siia, Hiiumaa randa jõuavad,” räägib Nõlvak.
Oma kodurannast on ta leidnud Hongkongi veepudeleid, hammustatud apelsini, suuri värvi täis potte, sõjaväe toidupakikesi ja palju muud “põnevat”. “Plastikut tuleb ikka metsikult. Ma ei julge mõeldagi, kui palju seda prügi veel vee all on,” kirjeldab ta, kuidas Hiiu saar ei pääse maailma vaevavast prügiuputusest isegi siis, kui hiidlased ise oma kodukoha puhtana hoiavad.
Nõlvaku sõnul on “Teeme ära!“ ja selle rahvusvahelisele liikumisele kaasaaitamine nagu vaktsineerimine. “Sa ennetad haigustekitajat ja teed midagi, et tulevikus mitte haigeks jääda,” toob ta näite. Kui millegi pärast südant valutada, siis kaks asja Nõlvak siiski nimetab. “Jäätmete käitlemine ei saa tänapäeval päris niimoodi käia nagu vanasti. Vanasti prügi kõdunes ära või sai seda põletada, aga plastiku põletamine on keskkonnale ja inimesele kahjulik.
Kahjuks seda veel ikka näeb. Samuti peaks olema ettevaatlik igasuguste kemikaalide kasutamisega, mis ei kao meie toiduahelast kuhugi.
Õnneks on viimastel aastakümnetel Hiiumaa ka selles mõttes aina puhtamaks muutunud, kuigi osaliselt sellepärast, et majandust on vähemaks jäänud.
Meelika Hirmo
Teeme Ära Maailmakoristus avalike suhete juht Heategevuslikul oksjonil on kokku 50 maali, nende hulgas ka Murakase “Paradiis”. Maalid esitasid hea eesmärgi teenistusse ka Jüri Arrak, Tiina Tammetalu, Laurentsisus, Jaan Elken, Mall Nukke jt.“Loodus on mind mõjutanud nii kaua kui end mäletan ehk siis lapsepõlvest peale. Lapsena ihkasin ainult maale, kuhu tänu vanavanemate ja oma tädi maakodule ka igal võimalusel sattusin. Komme metsas käia on olnud minu perel ja lähedastel alati,” räägib kunstnik Stina Murakas, kes on kaks ja pool aastat elanud Kassari saarel. Murakase sõnul on Kassarile kolimine tema elu üks paremaid otsuseid.“Ma ei tea, kui palju on neid inimesi, keda keskkond, kus nad elavad, ei mõjuta. Hommikuti tabab mind kohe tänutunne, kui ärgates esmalt aknast paistvaid suuri puid näen. Imetlen nende majesteetlikkust, rahu ja tarkust. Võimsad olendid, kelle seltskond on ühtaegu vaikne ja kõnekas,” mõtiskleb kunstnik.Murakas elab Kassaris koos oma kaasa Märtna, koer Suvi ning kasside Anna ja Augustiga. Tema tagaaias kõrguvad peaaegu sajandivanused õunapuud, mille ladvad on sirgunud nii pikaks, et õunu on sealt võimatu kätte saada.“Alguses tundus, et need puud tuleb maha võtta ja uued istutada. Siis äkki olin oma plaanist ise ka täiesti jahmunud. Vaatasin ja imetlesin neid eakaid olevusi talv otsa ja sain aru, kui rumal see mõte oli. Nii et loodetavasti saan neid veel tükk aega edasi imetleda,” avaldab Murakas lootust. Just sellest alates ongi tema maalidele hakanud ilmuma, vähemal ja rohkemal määral, abstraktseid puusarnaseid olendeid. ütleb Murakas.Kunstnik otsustas heategevuslikul näitus-oksjonil kaasa lüüa, julgustas pikaaegne hea koostöö Haus galeriiga. Samavõrra oluline põhjus oli Hiiumaa ja Kassari eriline mõju. “Elan looduslikult ühes maailma kaunimas paigas ja puutun iga päev, aga eriti suviste festivalide aegu kokku sellega, et on uskumatult suur hulk inimesi, kes seda maalapikest kasutavad, aga enda järelt ei korista,” avaldab maalikunstnik siirast muret.Kuna Murakasel oli äsjalõppenud näituselt, mille ta tegi koos oma elukaaslasega, pakkuda teemaga haakuv töö, otsustas ta heategijatega liituda. Maali pealkiri “Paradiis” on kunstniku meelest piisavalt kõnekas ning ta loodab, et heategevusliku näitus-oksjoniga on võimalik midagi muuta ning probleemidele tähelepanu juhtida.“Meie siin Kassaris hoolitseme oma paradiisi eest. Aeg-ajalt, minnes koos koeraga Sääretirbile oma igapäevastele käikudele, võtame prügikotte kaasa, et oma kodukohta liigsest ja sinna mittekuuluvast kraamist puhastada,” jutustab kunstnik, kuidas oma teose esitamine heategevuslikule oksjonile ei ole ainus tegu, mida kodukoha hoidmiseks teha.“Teeme ära!“ liikumise algataja Rainer Nõlvak on Hiiumaal elanud viis aastat, kuid lisab kohe, et hiidlast see temast loomulikult ei tee. Põlvini mudas hundinuiasid korjates, et koguda oma majaehituse jaoks keskkonnasõbralikku materjali, tõdeb ta, et Hiiumaa on teatud mõttes oaas, kus paljud maailma probleemid tunduvad võõrad.See, et paljudes paikades tuleb selleks, et tuppa värsket õhku saada, aken kinni panna ja sisse lülitada õhupuhasti, on hiidlaste jaoks mõistetamatu. “Siin elades on loomulik, et korjame metsast marju või seeni ning võime kas või vihmavett juua. Hiiumaa olukord on muust maailmast väga erinev. Hiiumaa on vanajumala selja taga olev koht, millele liigse tähelepanu tõmbamine ei olegi minu meelest hea mõte. Paratamatult kaasnevad tsivilisatsiooni pealetungiga ka hädad ja mul on hea meel, et hiidlastel on õnnestunud seda kõike kontrolli all hoida,” mõtiskleb Nõlvak ja lisab, et loodab, et see nii ka jääb.Hiiumaa on Nõlvaku arvates puhas seetõttu, et säilinud on põlvkondadevaheline side. “See on midagi, mis enamikul Tallinna inimestel kadunud. Siin hoitakse vanaisa talu korras, isegi kui talus ise ei elata. Ma arvan, et see puhtuse hoidmine on maa juurtega natuke rohkem seotud kui linnaliku kultuuriga. Siin tunnedki, et see on sinu asi,” selgitab Nõlvak, kui oluline on, et säiliks side oma elukeskkonna ja kogukonnaga.Ometi jõuavad globaalsed probleemid ja mured ka Hiiumaale. Pärast iga tormi korjab Nõlvak oma kodu lähedalt rannast kokku vähemalt ühe suure kotitäie prügi, millest enamik plastik.“Randa tuleb palju õhupalle, näiteks Taani restoranidest. Hiljuti, “Teeme ära!“ suvepäevadel oli üks osaleja ka Taanist, kellega koos plaanime praegu Taani meediasse teha loo sellest, kuidas need õhupallid edelatuultega siia, Hiiumaa randa jõuavad,” räägib Nõlvak.Oma kodurannast on ta leidnud Hongkongi veepudeleid, hammustatud apelsini, suuri värvi täis potte, sõjaväe toidupakikesi ja palju muud “põnevat”. “Plastikut tuleb ikka metsikult. Ma ei julge mõeldagi, kui palju seda prügi veel vee all on,” kirjeldab ta, kuidas Hiiu saar ei pääse maailma vaevavast prügiuputusest isegi siis, kui hiidlased ise oma kodukoha puhtana hoiavad.Nõlvaku sõnul on “Teeme ära!“ ja selle rahvusvahelisele liikumisele kaasaaitamine nagu vaktsineerimine. “Sa ennetad haigustekitajat ja teed midagi, et tulevikus mitte haigeks jääda,” toob ta näite. Kui millegi pärast südant valutada, siis kaks asja Nõlvak siiski nimetab. “Jäätmete käitlemine ei saa tänapäeval päris niimoodi käia nagu vanasti. Vanasti prügi kõdunes ära või sai seda põletada, aga plastiku põletamine on keskkonnale ja inimesele kahjulik.Kahjuks seda veel ikka näeb. Samuti peaks olema ettevaatlik igasuguste kemikaalide kasutamisega, mis ei kao meie toiduahelast kuhugi.Õnneks on viimastel aastakümnetel Hiiumaa ka selles mõttes aina puhtamaks muutunud, kuigi osaliselt sellepärast, et majandust on vähemaks jäänud.Meelika HirmoTeeme Ära Maailmakoristus avalike suhete juht
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus algatas OÜ Tarbus Kinnisvara taotluse alusel Pihtla tee 20 ja Kaare tn 2 detailplaneeringu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Linn saab uue ettevõtlusala

maintext:
Uudised
Linn saab uue ettevõtlusala
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 17. september 2016. Kuressaare linnavalitsus algatas OÜ Tarbus Kinnisvara taotluse alusel Pihtla tee 20 ja Kaare tn 2 detailplaneeringu.
Planeeringuala suurus on 4,2 ha ja olemasolevale amortiseerunud alale on ette nähtud uus korrastatud äri- ja tootmiskompleks. Planeeringu eesmärk on vastavad kinnistud jagada ning uutele kinnistutele planeerida multifunktsionaalne müra- ja lõhnavaba ettevõtlusala.
Mõlema praeguse kinnistu sihtotstarve on 100% ärimaa. Kaare 2 kinnistul hoonestus puudub. Pihtla tee 20 kinnistul on üle 10 erineva hoone.
Planeeringus on arvestatud Pihtla tee ringristmiku ja Talve tänava kergliiklustee projektidega.
Planeeringus on ette nähtud tänavakoridor, mis perspektiivis ühendab üldplaneeringu järgselt Karja ja Sirge tänavat. Planeeringualale ei ole kavandatud olulise keskkonnamõjuga tegevust.
Et planeeritud tegevus ei häiriks teisel pool Talve tänavat olevat elamispiirkonda, on Talve tänava ehitusjoon ette nähtud kuus meetrit krundi piirist. Kohustuslik ehitusjoon tagab selle, et uued hooned tõkestavad krundi hoovis tekkivat võimalikku müra levikut elamualale.
Planeeringuala suurus on 4,2 ha ja olemasolevale amortiseerunud alale on ette nähtud uus korrastatud äri- ja tootmiskompleks. Planeeringu eesmärk on vastavad kinnistud jagada ning uutele kinnistutele planeerida multifunktsionaalne müra- ja lõhnavaba ettevõtlusala.Mõlema praeguse kinnistu sihtotstarve on 100% ärimaa. Kaare 2 kinnistul hoonestus puudub. Pihtla tee 20 kinnistul on üle 10 erineva hoone.Planeeringus on arvestatud Pihtla tee ringristmiku ja Talve tänava kergliiklustee projektidega.Planeeringus on ette nähtud tänavakoridor, mis perspektiivis ühendab üldplaneeringu järgselt Karja ja Sirge tänavat. Planeeringualale ei ole kavandatud olulise keskkonnamõjuga tegevust.Et planeeritud tegevus ei häiriks teisel pool Talve tänavat olevat elamispiirkonda, on Talve tänava ehitusjoon ette nähtud kuus meetrit krundi piirist. Kohustuslik ehitusjoon tagab selle, et uued hooned tõkestavad krundi hoovis tekkivat võimalikku müra levikut elamualale.
Veel artikleid samast teemast »


description: Seoses üle-eestilise kiibistamiskampaaniaga “Kiibi või kaota” sai ka Saaremaal oma lemmikuid tasuta või soodsamalt märgistada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kiibi said 28 looma

maintext:
Uudised
Kiibi said 28 looma
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 27. september 2016. Seoses üle-eestilise kiibistamiskampaaniaga “Kiibi või kaota” sai ka Saaremaal oma lemmikuid tasuta või soodsamalt märgistada.
Kuressaares kiibistati laupäeval kokku 28 looma. Tasuta kiibi said 22 lemmikut ehk Kuressaare linnakodanike looma. Valdadest tulijad pidid kiibi eest maksma viis eurot, kuid said siiski keskmiselt 15 eurot võitu, sest tavapäraselt maksab teenus umbes 20 eurot.
Eesti Loomakaitse Seltsi kommunikatsioonijuhi Liisi Moosaare sõnul oli koeri kokku 18 ja kasse kümme ning teisi loomi kiibistama ei toodud.
Eesti Loomakaitse Selts viib kiibistamiskampaaniat läbi koostöös Varjupaikade MTÜ-ga, kelle vabatahtlikud koos loomaarstiga üle Eesti üritustel käivad.
“Vabatahtlike sõnul oli väike pettumus see, et loomaomanikke, kes oma lemmikuid kiibistama tõid, oli üsna vähe. Samas panid nad aga tähele, et kiibistama toodud loomade hulgas oli palju kevadel ja suvel sündinud lemmikloomi. See lubab arvata, et ehk saarlased on kiibistamise vajalikkusest teadlikud ja lasknud oma veidi vanematele loomadele juba loomaarsti juures kiibi paigaldada,” arvas Moosaar. Kuressaares kiibistati laupäeval kokku 28 looma. Tasuta kiibi said 22 lemmikut ehk Kuressaare linnakodanike looma. Valdadest tulijad pidid kiibi eest maksma viis eurot, kuid said siiski keskmiselt 15 eurot võitu, sest tavapäraselt maksab teenus umbes 20 eurot.Eesti Loomakaitse Seltsi kommunikatsioonijuhi Liisi Moosaare sõnul oli koeri kokku 18 ja kasse kümme ning teisi loomi kiibistama ei toodud.Eesti Loomakaitse Selts viib kiibistamiskampaaniat läbi koostöös Varjupaikade MTÜ-ga, kelle vabatahtlikud koos loomaarstiga üle Eesti üritustel käivad.“Vabatahtlike sõnul oli väike pettumus see, et loomaomanikke, kes oma lemmikuid kiibistama tõid, oli üsna vähe. Samas panid nad aga tähele, et kiibistama toodud loomade hulgas oli palju kevadel ja suvel sündinud lemmikloomi. See lubab arvata, et ehk saarlased on kiibistamise vajalikkusest teadlikud ja lasknud oma veidi vanematele loomadele juba loomaarsti juures kiibi paigaldada,” arvas Moosaar.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare ametikooli ettevõtlusõppe hooaeg saab täna avalöögi ligi sajale õppijale suunatud motivatsiooniseminariga, kus teiste seas esineb noortele kosmoseturist ja ärimees Raivo Hein. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ettevõtlusõppe hooaja avab kosmoseturist Raivo Hein
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 07. september 2016. Raivo Hein. FOTO: ERR Kuressaare ametikooli ettevõtlusõppe hooaeg saab täna avalöögi ligi sajale õppijale suunatud motivatsiooniseminariga, kus teiste seas esineb noortele kosmoseturist ja ärimees Raivo Hein.
Seminari programmi on kokku pannud Eesti ettevõtluskõrgkool Mainor. Ettevõtlusõppe programmi koordinaator Aiki Pärle märkis, et avaseminari eesmärk on anda noortele võimalus turvalises keskkonnas oma äriideedega välja tulla.
Noortele jagavad kogemusi ja õppetunde rahvusvaheliste meediaproduktsioonide produtsent Almondi Esco ning esinemiskoolitaja Margit Raid.
“Selge on see, et kõikide erialade õppekavades ette nähtud ettevõtlusõppega saab edasi minna vaid praktilise tegevuse kaudu,“ rääkis ametikooli ettevõtluse ja arvuti eriala juhtõpetaja Jane Mägi.
“Meie andsime ettevõtluskõrgkoolile lähteülesande – õppijaid motiveerida, inspireerida ning õpilasfirmade loomine käima lükata. Nemad panid kokku tugeva programmi ja kaasasid esinejad. Hea meel on selle üle, et üheks esinejaks on meie koolis kaks aastat tagasi õpilasfirmat teinud Andreas Hõlpus, kes nüüd töötab müügijuhina.“
Teist aastat läbi viidav õpilasfirmade programm on suunatud kutsekeskhariduse taseme õppijatele. Mullu võttis programmist osa seitse õpperühma ligi saja õppijaga. “Õpilasfirma tegevuses osalemine annab noortele ühe aasta jooksul praktilise kogemuse ettevõtte loomisest, tegutsemisest ja lõpetamisest,“ sõnas Mägi. “Ametikooli puhul on hea võimalus siduda äriidee õpitava erialaga või kaasata ühe õpilasfirma tegevusse erinevate erialade õppijaid.“
Seminari rahastab Euroopa Sotsiaalfond programmi Starter kaudu. Seminari programmi on kokku pannud Eesti ettevõtluskõrgkool Mainor. Ettevõtlusõppe programmi koordinaator Aiki Pärle märkis, et avaseminari eesmärk on anda noortele võimalus turvalises keskkonnas oma äriideedega välja tulla.Noortele jagavad kogemusi ja õppetunde rahvusvaheliste meediaproduktsioonide produtsent Almondi Esco ning esinemiskoolitaja Margit Raid.“Selge on see, et kõikide erialade õppekavades ette nähtud ettevõtlusõppega saab edasi minna vaid praktilise tegevuse kaudu,“ rääkis ametikooli ettevõtluse ja arvuti eriala juhtõpetaja Jane Mägi.“Meie andsime ettevõtluskõrgkoolile lähteülesande – õppijaid motiveerida, inspireerida ning õpilasfirmade loomine käima lükata. Nemad panid kokku tugeva programmi ja kaasasid esinejad. Hea meel on selle üle, et üheks esinejaks on meie koolis kaks aastat tagasi õpilasfirmat teinud Andreas Hõlpus, kes nüüd töötab müügijuhina.“Teist aastat läbi viidav õpilasfirmade programm on suunatud kutsekeskhariduse taseme õppijatele. Mullu võttis programmist osa seitse õpperühma ligi saja õppijaga. “Õpilasfirma tegevuses osalemine annab noortele ühe aasta jooksul praktilise kogemuse ettevõtte loomisest, tegutsemisest ja lõpetamisest,“ sõnas Mägi. “Ametikooli puhul on hea võimalus siduda äriidee õpitava erialaga või kaasata ühe õpilasfirma tegevusse erinevate erialade õppijaid.“Seminari rahastab Euroopa Sotsiaalfond programmi Starter kaudu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui möödunud aastal jäi traditsiooniline moeüritus Look Kool ära, siis tänavu tuleb kauaoodatud moeüritus jälle, lisaks sellele toimub maakonnas veel kaks moešõud, mis on eeskätt suunatud just noortele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaal tuleb kolm moešõud

maintext:
Uudised
Saaremaal tuleb kolm moešõud
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 29. september 2016. Eile toimetasid käsitöötunnis Irene-Liis Saar (vasakul) ja Meeli Kombe, kes varem on Look Koolil osalenud. Meeli osaleb kindlasti ka tänavu. Foto: Valmar Voolaid Kui möödunud aastal jäi traditsiooniline moeüritus Look Kool ära, siis tänavu tuleb kauaoodatud moeüritus jälle, lisaks sellele toimub maakonnas veel kaks moešõud, mis on eeskätt suunatud just noortele.
Tänavusel õppeaastal toimuvad traditsiooniline maakondlik moešõu Look Kool, Helkurmood ja Kuressaare ametikooli noorte korraldatav “Valgus kõnnib Kuressaares“.
Esimesena toimub 30. oktoobril Kuressaare kesklinnas Helkurmoe konkurss.
“Kirjutasin maanteeametisse noortekeskuste vahelise projekti “Olen nähtav“. See lõpeb Helkurmoe šõuga. Tänavu ootame võimalikult praktilisi töid, kunstilist eripära eriti ei hinnata,“ rääkis ürituse eestvedaja Sille Lapp.
Lisaks riietele hinnatakse ehteid, mütse, kindaid, kotte ja jalatseid. Rõhk on sellel, et noored saaksid enda valmistatud asja hiljem ka kanda, mitte kappi seisma jätta. Sel aastal saavad noored kasutada ka helkurspreid. Lisaks noortekeskustele osalevad ka mõningad koolid. Maanteeamet on pannud üllatusi välja ka pealtvaatajatele.
Ametikool teeb uue ürituse
1. veebruaril toimub esmakordselt ametikooli dekoraator-stilistide moešõu “Valgus kõnnib Kuressaares“. Üritust korraldavad ametikooli õpilased. Osaleda saavad lisaks ametikooli õpilastele ka teised moehuvilised.
Blanche Siirak lausus, et grupile meeldis mõte teha midagi, millest ka linnarahvas osa saab. Moešõu projekti idee pakkus välja juhendaja Anna Sui.
Õpilastele tundus idee huvitavana, kuna nad saavad end sellega proovile panna. Noored tahaksid lavakujunduse teha lihtsa, et suurem rõhk oleks kollektsioonidel. Sui lubas, et oodata on väga huvitavaid ja piiridest välja mõeldud kollektsioone.
“Meie eesmärk oli tulla välja millegi uuega, et pakkuda ka vaatajatele moodsama tehnika suunda, mis on ühendatud moega,“ sedastas Sui. Ta pakkus välja, et kindlasti oleks tore, kuid üritusest saaks samasugune traditsioon, nagu on näiteks vallikraavi veeralli, mida korraldavad samuti ametikooli õpilased. Vanusepiirangut osalemiseks ei ole. Külla tulevad ka staardisainerid oma kollektsioone näitama.
“Loodame koolist kuus kollektsiooni välja panna. See on suur moepidu, mis lõpeb suure moefoto töötoaga ametikoolis,“ sõnas Sui. Eelregistreeruda saab alates tulevast nädalast. Osalemine ei käi võidu peale.
Maakondlik moedemm tuleb
Look Kool toimub taas aprillis, nagu varem. Kuressaare gümnaasiumi käsitööõpetaja Raili Kaubi ütles, et üritust hakataksegi korraldama üle aasta. Täpne kuupäev veel paigas ei ole.
“Loodan, et üle maakonna osalevad erinevate koolide lapsed,“ ütles Kaubi. Huvilisi on olnud, kes juba on andnud oma sõna kollektsioonide tegemiseks.
“Osalen sel aastal Look Koolil. Plaanin oma kollektsioonis kasutada teksat ja tekstiilivärve. Möödunud aastal oleksin ka osalenud, aga siis mul seda ideed ei olnud,“ rääkis Meeli Kombe.
Kaubi sõnul on oodatud Look Koolile osalema kindlasti ka teistel moeüritustel osalejad. Tänavusel õppeaastal toimuvad traditsiooniline maakondlik moešõu Look Kool, Helkurmood ja Kuressaare ametikooli noorte korraldatav “Valgus kõnnib Kuressaares“.Esimesena toimub 30. oktoobril Kuressaare kesklinnas Helkurmoe konkurss.“Kirjutasin maanteeametisse noortekeskuste vahelise projekti “Olen nähtav“. See lõpeb Helkurmoe šõuga. Tänavu ootame võimalikult praktilisi töid, kunstilist eripära eriti ei hinnata,“ rääkis ürituse eestvedaja Sille Lapp.Lisaks riietele hinnatakse ehteid, mütse, kindaid, kotte ja jalatseid. Rõhk on sellel, et noored saaksid enda valmistatud asja hiljem ka kanda, mitte kappi seisma jätta. Sel aastal saavad noored kasutada ka helkurspreid. Lisaks noortekeskustele osalevad ka mõningad koolid. Maanteeamet on pannud üllatusi välja ka pealtvaatajatele.1. veebruaril toimub esmakordselt ametikooli dekoraator-stilistide moešõu “Valgus kõnnib Kuressaares“. Üritust korraldavad ametikooli õpilased. Osaleda saavad lisaks ametikooli õpilastele ka teised moehuvilised.Blanche Siirak lausus, et grupile meeldis mõte teha midagi, millest ka linnarahvas osa saab. Moešõu projekti idee pakkus välja juhendaja Anna Sui.Õpilastele tundus idee huvitavana, kuna nad saavad end sellega proovile panna. Noored tahaksid lavakujunduse teha lihtsa, et suurem rõhk oleks kollektsioonidel. Sui lubas, et oodata on väga huvitavaid ja piiridest välja mõeldud kollektsioone.“Meie eesmärk oli tulla välja millegi uuega, et pakkuda ka vaatajatele moodsama tehnika suunda, mis on ühendatud moega,“ sedastas Sui. Ta pakkus välja, et kindlasti oleks tore, kuid üritusest saaks samasugune traditsioon, nagu on näiteks vallikraavi veeralli, mida korraldavad samuti ametikooli õpilased. Vanusepiirangut osalemiseks ei ole. Külla tulevad ka staardisainerid oma kollektsioone näitama.“Loodame koolist kuus kollektsiooni välja panna. See on suur moepidu, mis lõpeb suure moefoto töötoaga ametikoolis,“ sõnas Sui. Eelregistreeruda saab alates tulevast nädalast. Osalemine ei käi võidu peale.Look Kool toimub taas aprillis, nagu varem. Kuressaare gümnaasiumi käsitööõpetaja Raili Kaubi ütles, et üritust hakataksegi korraldama üle aasta. Täpne kuupäev veel paigas ei ole.“Loodan, et üle maakonna osalevad erinevate koolide lapsed,“ ütles Kaubi. Huvilisi on olnud, kes juba on andnud oma sõna kollektsioonide tegemiseks.“Osalen sel aastal Look Koolil. Plaanin oma kollektsioonis kasutada teksat ja tekstiilivärve. Möödunud aastal oleksin ka osalenud, aga siis mul seda ideed ei olnud,“ rääkis Meeli Kombe.Kaubi sõnul on oodatud Look Koolile osalema kindlasti ka teistel moeüritustel osalejad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ehkki kõik ei ole läinud plaanipäraselt ja ükski tellitud uus parvlaev saarte vahet 1. oktoobrist sõitma ei hakka, on mõne päeva pärast algamas siiski uus aeg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Uue aja algus

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Uue aja algus
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ehkki kõik ei ole läinud plaanipäraselt ja ükski tellitud uus parvlaev saarte vahet 1. oktoobrist sõitma ei hakka, on mõne päeva pärast algamas siiski uus aeg.
Täna peetakse veel viimane töökoosolek, kus võetakse samm-sammult läbi kõik tööd, mis vaja 30. septembri ööl vastu 1. oktoobrit ära teha, et parvlaevaliiklus läheks TS Laevade kätte ja lõpeks Leedo ajastu. Jutt käib eelkõige piletimüügist ja sadamatega seonduvast.
Asjaosalised tunnistavad, et uute laevade viibimine toob kaasa lisamuret ja ümberhindamisi, aga uus peab sündima ja kahe päeva pärast ta seda ka teeb.
Inimestele, kes neil päevil sadamatesse satuvad ja võivad hätta jääda, teadmiseks, et TS Laevad on välja saatnud 30 töötajat, kes sadamates nõuga abiks on ja kelle poole võib julgesti pöörduda.
Ja nagu kõikidest katsumustest veel vähe oleks, lubab ilmajaam reedeks mõõdukat tormi. Aga kui torm on möödas ja kõik seadistused tehtud saavad, siis jääb üle oodata veel vaid uusi laevu, mis ükskord tulevad niikuinii.
28. september 2016 Autor: MM Kolmapäev, 28. september 2016.Täna peetakse veel viimane töökoosolek, kus võetakse samm-sammult läbi kõik tööd, mis vaja 30. septembri ööl vastu 1. oktoobrit ära teha, et parvlaevaliiklus läheks TS Laevade kätte ja lõpeks Leedo ajastu. Jutt käib eelkõige piletimüügist ja sadamatega seonduvast.Asjaosalised tunnistavad, et uute laevade viibimine toob kaasa lisamuret ja ümberhindamisi, aga uus peab sündima ja kahe päeva pärast ta seda ka teeb.Inimestele, kes neil päevil sadamatesse satuvad ja võivad hätta jääda, teadmiseks, et TS Laevad on välja saatnud 30 töötajat, kes sadamates nõuga abiks on ja kelle poole võib julgesti pöörduda.Ja nagu kõikidest katsumustest veel vähe oleks, lubab ilmajaam reedeks mõõdukat tormi. Aga kui torm on möödas ja kõik seadistused tehtud saavad, siis jääb üle oodata veel vaid uusi laevu, mis ükskord tulevad niikuinii.28. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Finedine kaubamärk on ainuke Eesti toorpasta tootja, kes valmistab toorpastad igas vormis. Nende maitsvuse ja kvaliteetsuse eest vastutab Itaalia restorani Controvento peakokk Siim Soots.

title: KULDNE SÜGIS | Ostad poest ja saad restorani kvaliteediga toidu!

maintext:
Jäär Ennelõunasel ajal on Kuu opositsioonis Jääras asuva Uraaniga. See võib tähendada rahutuid, kuid huvitavaid ja inspireerivaid hetki eelkõige vaimses plaanis. Keegi võib sulle anda väärt idee.
Kaksikud Mingi seik või mälestus minevikust võib anda su mõtetele sootuks uue suuna. Sel juhul pead olema kindel, et see mõju minevikust ei ole vana mõttemuster, mis sind tuleviku suhtes ebakindlaks muudab.
Lõvi Päikese ja Pluuto lähenev trigoon loob sulle lähipäevadel häid võimalusi teha vajalikke muudatusi ja vabaneda ebavajalikust. Samas peaksid jälgima, et sa eriti rahaasjades liiga suuri riske ei võtaks.
Neitsi Kui saad kellegagi tuttavaks, siis kipud seda inimest hindama oma varasemate kogemuste põhjal – see aga ei pruugi praegu hea valik olla. Tuleks vabaneda suhetega seotud eelarvamustest.
Skorpion 15.38 – Kuu Skorpionis. Sobiv päev selleks, et ühendada praktilised ja vaimsed asjad. Esemed, mis sisaldavad teadmisi või infot (raamatud, mobiilid, arvutid, mälupulgad jne) võivad olla tavalisest tähtsamad.
Ambur Kui keegi annab sulle vastutusrikka ülesande, peaksid sellega kindlasti hakkama saama, sest vastasel juhul võid kaotada usalduse. Täna on tõsise töö ja keskendumise päev.


authors:
Unduisilma Talu Peremees Presidendiks
Naljakas
Hüvasti Reform

title: VIDEO JA FOTOD | Vanematekogu võib täna teatada uue presidendikandidaadi nime: Kaljulaid teatab vastuse homme

maintext:
Täna kella üheks riigikogus kogunenud vanematekogu presidendikandidaatide osas veel üksmeelele ei jõudnud, kuid Eiki Nestor usub, et siiski veel täna on laual konkreetsed nimed. Täpsemaid avaldusi tehakse pärast järgmise koosoleku lõppu.
Isamaaliidu ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluv riigikogu liige Siim Kiisler tunnistas ERR-ile, et kandidaatidena on nimetatud Euroopa Kontrollikoja liiget ja Arenguseire Nõukoja esimeest Kersti Kaljulaidu ning diplomaati ja Kaitseuuringute Keskuse juhti Jüri Luike.
Kersti Kaljulaid
Jüri Luik abikaasaga
Kell üks alanud koosolekul räägiti Nestori sõnul konkreetsetest võimalikest presidendikandidaatidest. Küsimuse peale, kas nimekiri on lühike, vastas Nestor jaatavalt. Täpsemaid vihjeid ta andma ei soostunud.
"Seoses sellega, et kohe algavad komisjonid, võttis vanematekogu vaheaja pikkusega kaks tundi. Me jätkame kell neli. Nii palju kiusan teid, et ütlen, et soovitan tagasi tulla - saab põnev olema," ütles Nestor ajakirjanikele.
Veidi enne viit istus vanematekoguga kabinetti maha Kersti Kaljulaid, kellega algas tutvumisvoor. Kohtumise järel teatas Kaljulaid, et annab vastuse homme.


authors:
Vida Press
Laura Oks
Jarek Jõepera
Reuters
Scanpix

description: Eesti Vabariik tähistab 2018. aastal oma 100. sünnipäeva. Eile otsustas Euroopa jalgpalliliidu UEFA täitevkomitee, et uhke juubeli puhul külastavad Tallinna Meistrite ja Euroopa liiga valitsevad tšempionid, kes hakkavad Lilleküla staadionil heitlema UEFA superkarika nimel.

title: UEFA superkarikafinaal teenib Lilleküla staadionile kuluvad viis miljonit tasa

maintext:
Eesti (jalgpalli) vaatevinklist on konkreetsest pallilahingust hoopis olulisemad kaks aspekti. Esiteks, tol üritusel on meeletu turunduspotentsiaal. Kohtumise telepilti vahendavad üle 200 riigi ning tänavu Trondheimis toimunud matši Reali ja Sevilla vahel jälgis jalgpalliliidu teatel otseülekande vahendusel ligi 50 miljonit inimest. Võrdluseks, samasse suurusjärku jäid ka juuli keskel Lõuna-Eestis toimunud Rally Estonia vaatajanumbrid.
Teiseks, too kohtumine ajendas valitsust tänavusest riigieelarvest eraldama viis miljonit eurot 2001. aastal avatud Lilleküla staadioni lõplikuks valmisehitamiseks, millega kaasneb muuhulgas istekohtade arvu tõus 10 000 pealt 15 000ni. Ehitustööd algavad jalgpalliliidu infojuhi Mihkel Uibolehe sõnutsi oktoobris pärast rahvuskoondise MM-valikmänge (7. ja 10. kuupäev) ning lõppevad hiljemalt 2018. aasta alguses.
Lilleküla staadion on 15 aasta jooksul näinud mitmeid tippkoondiseid, ent mitte klubijalgpalli säravaid tähti. (LAURA OKS)
Täpne algusdaatum pole veel paigas, sest ehituslepingult puuduvad allkirjad. Küll aga ei pea samal staadionil kodumänge pidava FC Flora fännid tolle teate pärast muretsema. Esimesed ehitustööd ei takista nende lemmikul hooaega kenasti Lillekülas lõpetamast.
Aasta aja eest tulnud teade nimetatud rahasüstist algatas avalikkuses terava diskussiooni, kust jäi kõlama nurin stiilis, miks on vaja kulutada nõnda suur summa ühe 90minutilise jalgpallimängu peale.
Alaliidu president Aivar Pohlak julges eile Õhtulehele väita, et avalikus ruumis tekitaud rahulolematus tol teemal oli kunstlik. "Seda tõestab fakt, et kui mõni aeg tagasi teatati 7 miljoni euro eraldamisest Kalevi staadioni renoveerimiseks, ei järgnenud sellele avalikkuses vähimatki reaktsiooni. Igal riigil peab olema esindusstaadion ja olukorras, kus jalgpall on staadioni tema praeguse valmiduseni viinud omavahendite arvelt, on õiglane finantseerida projekti lõppfaas riigi poolt," lausus Pohlak skeptikutele.
"Rõhutan, et tegemist ei ole mitte staadioni laiendamise, vaid projektijärgse valmisehitamisega. Lisaks toob kõnealune mäng riigile UEFA poolt mängu korraldamiseks tehtavate kulude ja fännide kaudu sisse sarnase summa. Ehk siis võib öelda, et see mäng annab riigile staadioni valmisehitamiseks vajaliku raha. Lisaks tekib läbi suurema mahutavuse olukord, kus seni väljamüüdud Eesti koondise mängudele pääseb rohkem inimesi. 15 000 on Eesti oludes rahvusstaadioni mõistlik mahutavus."
Lilleküla staadioni ehitus aastal 2001. (JAREK JÕEPERA)
Vabariigi juubel sai määravaks
Täpne vutiturismist saadav tulu ehk Tallinna reisivate fännide arv sõltub mõistagi sellest, kes on need võistkonnad, kes lõpuks tolles matšis platsile sammuvad. Ent UEFA prognooside kohaselt võivad jalgpallisõbrad jätta Eestisse majutuse, toitlustuse jms kaudu kuni viis miljonit eurot ehk täpselt sama summa, mille valitsus staadioni tarbeks eraldas. Lisaks tasub märkida, et mängu korraldusega seotud kulud (1-1,5 miljonit eurot) katab täielikult UEFA.
Kuidas üldse õnnestus jalgpalliliidul too mäng Eestisse tuua? Kogu protsess kestis Pohlaku sõnul umbes kaks ja pool aastat. "Kevadel 2015 esitasime ametliku taotluse, sellele eelnes aastajagu meie võimaluste selgitamist nii mängu korraldusõiguse kui staadioni nõuetele vastavusse viimise ja valmisehitamise poole pealt," selgitas Pohlak.
"UEFA praktika on seni olnud nii-öelda läbirääkimistega konkursside korraldamine, sest vastasel juhul toimuksid kõik finaalid vaid suurimatel staadionitel ja seetõttu ma ei tea, kes algselt meiega sama võistlust korraldada soovisid. Meie kasuks kõneles just 2018. aasta valguses fakt, et soovisime saada mängu Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistamiseks."
Kümme eelmist UEFA superkarikafinaali
2016, Trondheimis Madridi Real – Sevilla 3:2 (la)
2015, Tbilisis Barcelona – Sevilla 5:4 (la)
2014, Cardiffis Madridi Real – Sevilla 2:0
2013, Prahas Müncheni Bayern – Chelsea 2:2 (pen 5:4)
2012, Monacos Madridi Atletico – Chelsea 4:1
2011, Monacos Barcelona – Porto 2:0
2010, Monacos Madridi Atletico – Milano Inter 2:0
2009, Monacos Barcelona – Donetski Šahtjor 1:0 (la)
2008, Monacos Peterburi Zeniit – Manchester United 2:1
2007, Monacos AC Milan – Sevilla 3:1
VÕIDUMEHED: Eelmise UEFA superkarika viis enda auhinnakappi Madridi Real. (Reuters / Scanpix)
Lilleküla staadionile eraldatud raha kasutamine:
Põhjatribüüni katus – 1 miljon
0 korruse otsatribüünid – 0,5 miljonit
Lõunatribüüni fassaadhoone – 0,9 miljonit
VIP tribüüni tööd – 25 000 eurot
Territooriumi aiaga piiiramine – 25 000 eurot
5. korruse tribüünid – 1,6 miljonit
4. ja 5. korruse ülekatmine spetsiaalse epoksiidvaigust materjalidega – 0,25 miljonit
Staadioni kapitaalremont ja lõplik valmimine – 1 miljon


description: Siim-Sander Vene koduklubi Nižni Novgorod pidas hooaja esimese mängu, kui Liepajas toimuval turniiril jäädi lisaajal 10 punktiga alla Ventspilsile.

title: Siim-Sander Vene ja Nižni Novgorod teenisid esimeses kontrollmängus lisaaja kaotuse


authors:
Alar Truu
L Ssie

description: Tõenäoliselt peab ütlus "küsi ja sulle antakse" paika, sest pereisa Siim sai Balti jaama turu juurde kuulnud maja – tasuta.

title: KINGITUS: pereisa viib Balti jaama maja endale maakoduks

maintext:
Jäär Väärtused võivad olla mõnes mõttes olulisemad. Seda nii heas kui ka halvas võtmes. Tähtis on see, kuidas sa midagi kasutad. Paljud suhted nõuavad sinu käest rohkem, kui sooviksid.
Vähk Rõhk langeb meeskonnatööle või kollektiivsele tegevusele. Kaks pead on ikka kaks pead – see vana tarkus võib tuletada täna ennast meeldival viisil meelde. Kuid kaks pead võivad ka vaidlema minna.
Lõvi On soodne aeg oluliste projektide käivitamiseks ja uute pikaajaliste eesmärkide püstitamiseks. Nüüd alguse saanud asjad on püsivad. Samas ürita minevikust rohkem lahti lasta.
Neitsi Tajud avarust ja vabadust enda ümber. See tekitab sisemise elevuse, mida saad suurepäraselt ära kasutada näiteks loomingus. Soositud on vaimse sisuga suhted, näiteks mõttekaaslastega.
Skorpion Juhul, kui sul pole kindlat partnerit, siis vaata rohkem ringi – nimelt on nüüd võimalik, et kohtud ootamatult inimesega, kes vastab suurepäraselt su ootustele ja lootustele.
Ambur Kui sul on olnud probleeme tervisega, siis tasuks nüüd olukorra parandamiseks midagi ette võtta. Hea päev ravikuuri alustamiseks ja näiteks suitsetamise mahajätmiseks.


title: 10 asja, mida naised pidevalt teevad ja mis ajab mehi rämedalt närvi!

maintext:
Kui sa ei taha oma kallimat või mehi üleüldiselt välja vihastada, siis tasub sul oma käitumine üle vaadata.
Nimelt on nii mõnigi selline asi, mida naised on harjunud tegema, see, mis ajab mehi nii närvi, et nad võivad lõpuks naise pikalt saata, kirjutab veebiportaal Relative Life.
Näiteks, ei meeldi meestele, kui:


authors:
Carl Recine
Oli Scarff

description: Inglismaa liigakarikavõistluste 1/8-finaalpaaride loosimine tekitas mitu kütkestavat lahingut, sest neljas paaris lähevad vastamisi Premier League'i meeskonnad.

title: Põnev loos andis Mourinhole võimaluse võtta Guardiolalt revanš

maintext:
"Ma kuulsin, et sa oled endale jahikoera muretsenud?"
"Oo, see on suurepärane koer! Ilma temata ma lihtsalt ei saaks jahile minna."
"Aga miks sa teda kunagi metsa kaasa ei võta?"
"Mis see mets siia puutub? Kui ma jahile lähen, jääb koer koju, kuulab naise loba, vaatab koos temaga televiisorit, klopib vaipu ja käib poes."


description: 2016. aasta Itaalia GP sai lahenduse juba stardijoonel. Esikohalt lähte saanud Lewis Hamilton pudenes avameetritega kuuendale kohale ja meeskonnakaaslase Nico Rosbergile kingitud edu sakslane käest ei andnud.

title: GALERII | Hamiltoni niru start kinkis Rosbergile Itaalia GP võidu!

maintext: 🍾 That winning feeling 🍾 Congrats @nico_rosberg on your 21st win 👏 #ItalianGP 🇮🇹 #F1 pic.twitter.com/24t92VbxmG


description: Suurbritannia rahvusringhääling BBC kinnitas, et järgmisel hooajal juhib "Top Gear’i" Matt LeBlanc. Täiskohaga jätkavad ka Rory Reid ja Chris Harris.

title: Matt LeBlanc’i näeb uuel hooajal "Top Gear’is"

maintext:
Jäär Probleemsed olukorrad ei kannata edasilükkamist. Saad aru, et mida kiiremini vajalikud asjad lahenduse leiavad, seda parem sulle. Parim päev suurema muutusega alustamiseks!
Vähk Tundub olevat üsna soodne päev just töises sfääris – keegi võib aidata hea nõuga või oled ise päästerõngaks. Uus tutvus võib kaasa tuua asjaliku koostöö, mis on püsiva iseloomuga.
Lõvi Kuu liigub Lõvis. Sinus on palju edevust – praegu võib sellest ka pingeid tekkida. Sind võidakse süüdistada ülbuses. Rühmas kipud liiga palju soleerima.


title: Väikelinnad on korteritest tühjaks ostetud

maintext:
Eesti väikelinnasid kimbutab üle aastate tõsine müügisolevate korterite nappus- praeguse müügitempoga jagub kortereid vähem kui pooleks aastaks.
Ilma viie suurema linnata (Tallinn, Tartu, Narva, Pärnu, Kohtla-Järve) tehti Eesti maakonnakeskustes augustis 186 korteriomanditehingut. Samas on kokku nendes linnades vaid 828 korteri müügipakkumist, mis tähendab, et nn laojääki jagub vaid 4,5 kuuks ja see väheneb pidevalt.
Pindi Kinnisvara eluruumide vahendusvaldkonna juht Annely Sermat ütles, et ka väikelinnade elanike elatustase tõuseb pidevalt ja võimaldab kinnisvara soetada. „Hetkel on kujunenud suisa probleemiks, et ostuhuvi on suur, kuid uusi müügipakkumisi lisandub vähe. Põhjus on lihtne- väikelinnade korterite hinnad ei ole nii atraktiivsed, et neid müüa, pigem otsitakse pinna vabanemisel mõni tuttav üürnik sinna elama,“ lisas ta.
Sermati sõnul on suureks erandiks Ida-Virumaa, kus on vaba jääki ülearu palju. „Paraku on seal trend vastupidine- linnad valguvad tühjaks ja korterid oma liigmadala hinna ja kõrgete kommunaalkulude tõttu on juba elanikele koormaks kaelas,“ lausus ta.
Näiteks Kohtla-Järvel on 580 korteripakkumist, samas on linn kaotanud alates 2000. aastast ligi 12 000 elanikku (2000. aastal 47 600 in, 2016. aastal 35 900 in).


description: Ilus ja hõrgutav kukeseen, tüütu küüneseen ja kapis vedelenud leival valendav hallitus on seened, millega enamasti kokku puutume. Seeni on siiski palju rohkem, nende eluviisid võivad olla üpris ootamatud ja mõjutada üsna jahmataval moel nii inimest kui ka teisi elusolendeid.

title: Kas maailma valitsevad seened?

maintext:
Seenerakud ei moodusta kudesid, vaid ainulaadse olelusvormi – seeneniidistiku ehk mütseeli, mis koosneb üksikutest seeneniitidest. Seentes leidub terve hulk molekule, mis on ainult neile iseloomulikud. Näiteks on paljud seentes sisalduvad värvained sellised, mida mujal looduses ei leidu.
Kes on seen ? Pikka aega panid bioloogid seeni ühte patta taimedega. Mida põhjalikumalt seda elusolendite rühma uuriti, seda enam hakati aru saama, et kuigi maapinnast kerkiv viljakeha võib kasvurütmi poolest taime meenutada, on need kaks elusolendite tüüpi siiski väga erinevad.
Ilus ja hõrgutav kukeseen , tüütu küüneseen ja kapis vedelenud leival valendav hallitus on seened, millega enamasti kokku puutume. Seeni on siiski palju rohkem, nende eluviisid võivad olla üpris ootamatud ja mõjutada üsna jahmataval moel nii inimest kui ka teisi elusolendeid.
Seenerakud on keemilise koostise poolest loomarakkude moodi. Samuti töötab seene keha pigem looma moodi – seened ei sisalda klorofülli ega suuda taimede kombel fotosünteesi abil endale ise päikeseenergia abil orgaanilist ainet toota.
Seente toitumine on seetõttu ülimalt põnev. Toitu saavad nad elusat või surnud orgaanilist ainet lagundades. Paljud liigid on hoopistükkis otsinud elukaaslase, kelle abil sööki hankida.
Surnud orgaanilisest ainest toitujad on näiteks kõik tavalised hallitusseened, kelle eoseid on kõikjal. Kui jätta niiske sai mõneks ajaks seisma, kattub see kiiresti hallitustega. Kõigepealt ilmub nähtavale mustade täpikestega valge kirme – nutthallitus.
Kui on raatsimist loodusvaatlusi jätkata, saab mõne aja pärast näha uhkemat liiki – harulise pintsli kujulist rohehallitust. Hallitusseened rikuvad toitu ja osa nende toodetud ainetest on mürgised või vähki tekitava toimega. Sestap ei maksa hallitanud toitu süüa.
Üks laialt levinud tõbi on hallitusseente tekitatud allergia, mis võib esile kutsuda nii allergilise nohu kui ka astma. Kehvemal juhul mõjuvad hallitused näiteks seedekanalile ja siis tekib sooleärritus.
Kraadi võrra kangemad on need seened, kes tarvitavad elusat orgaanilist ainet. Siia seltskonda kuuluvad kõikvõimalikud parasiitseened. Ainuüksi inimesel on teada ligi tuhat sellist seeneliiki.
Haigusetekitajad armastavad sooja ja niiskust. Nad võivad elutseda nii nahal, küüntel, hingamisteedes, suguelundkonnas kui ka silmades-kõrvades. Nakkuse võib saada nii seeneniitide tibatillukesi jupikesi kui ka seeneeoseid sisse hingates või näiteks vigastatud naha kaudu.
Kõige tuntumad ja tüütumad on ilmselt naha ja küünte seenhaigust tekitavad seened ehk dermatofüüdid, kelle toiduks on naha sarvaine.
Kurja tõbe võivad põhjustada ka lihtsa ehitusega pärmseened, kes tarvitavad toiduks enamasti suhkruid. Inimeste elu muudab piinarikkaks pärmseen Candida albicans. Pärmid elutsevad koos mikroobidega, kõikide nahal, suus, seede- ja suguelundites.
Kui immuunsüsteem nõrgeneb, läheb limaskesta pinnal olev tasakaal käest ja pärmid hakkavad ülikiiresti kasvama. Sarnast mikro-floora tasakaalu häirumist esineb kõige sagedamini neil, kes peavad pikka aega antibiootikume võtma, teevad läbi keemiaravi või tarvitavad pärast maksa või neerusiirdamist immuunsust alla suruvaid ravimeid.
Seetõttu võib arst otsustada seenevastase ennetava ravi kasuks. Kuid samas lüüakse ka häirekella: nii nagu on tekkinud antibiootikumide suhtes tundetud bakterid, on ka paljud ohtlikud seeneliigid muutunud seeneravimite vastu tuimaks. Mikrobioloogide arvates käivad need kaks asja käsikäes.
Tarvitades rohkesti antibiootikume, lööb see kehas elutsevate pisiolendite loomuliku tasakaalu sassi ja seened võtavad võimust, seepärast ongi vaja võtta seeneravimeid.
Paraku on seente vastu mõjuvaid ravimeid antibiootikumidest veelgi vähem ja kui mõni nendest mõju kaotab, oleme suures hädas. Sellealase uurimistöö üks tippkeskusi asub Šotimaal Aberdeenis. Sealsete teadlaste hinnangul sureb seennakkustesse igal aastal umbes miljon inimest, kuid see arv hakkab lähiajal kasvama.
Tohutu hulk seeni teeb enda elu mõnusaks taimedel elutsedes. Põllumehed näevad kurja vaeva, et neist vabaneda.
Vähemalt üks parasiitne seeneliik on muutnud maailma ajalugu. Kartuli lehemädanikku tekitav seen hävitas 19. sajandil Iirimaa kartulisaagi. Umbes kaheksast miljonist iirlasest tervelt miljon suri nälga ja suur osa oli sunnitud kodusaarelt lahkuma.
Kartuli lehemädaniku tekitaja kasvab kartulitaimede lehtede rakkude vahelises ruumis. Seeneniidid õgivad aplalt ja hakkavad vohama, kasvades välja lehtede õhulõhedest.
Siis tekivad eosed, mis levivad seni tervetele taimedele ja liiguvad jällegi õhulõhede kaudu taime sisse. Selle seene eostel on viburid ja vees liiguvad nad väga nobedalt. Kui suvi on vihmane, levib seen kiiresti ühelt taimelt teisele.
Lisaks parasiitidele on seente hulgas vägagi palju selliseid, kes harrastavad teiste elusolenditega hoopis keerukat kooselu. Kui seeneniit kasvab koos taimejuurtega ja nendega läbi põimub, tekib omalaadi moodustis – seenjuur ehk mükoriisa.
Bioloogide arvestuste järgi esineb mükoriisat suurel osal taimedest. Tõenäoliselt elab seentega koos kuni 90 protsenti taimi. Nii käib maa all tõeline inimsilma eest varjatud salaelu, mille niite tõmbavad sõna otseses mõttes seened.
Mükoriisa võib olla väga erineva ehitusega – seeneniidid võivad kasvada nii taimejuurte peal, kui ka juurerakkude vahel või isegi rakkude sees. Kooselust saavad kasu mõlemad osapooled – taimed pakuvad seentele eluks vajalikku orgaanilist ainet ja saavad vastu kasulikke mineraale.


description: Maarahvas leiab üksmeelselt, et presidendivalimiste tsirkuse ülesastumised muutuvad üha põnevamaks. Piltlikult öeldes, kui varem esinesid areenil žonglöörid ja habemega naised, siis nüüd on suurejoonelise etenduse kulminatsiooniks areenile lastud loomad ja kahurikuul-inimesed.

title: Seisukoht | Põnev tsirkus

maintext:
"Doktor, öelge mulle tõtt! Kuidas on lood minu ämmaga?"
"Kas olete küllalt tugev, et tõtt kuulda?"
"Olen valmis kõige halvemaks."
"Olgu siis. Teie ämm on kahe päeva pärast jälle terve!"


description: Korvpalliportaali eurobasket.com andmetel hakkab Eesti korvpallikoondise tsenter Kristjan Kitsing tuleval hooajal mängima Argentiinas.

title: ÜLLATUS! Eesti korvpallikoondislane hakkab mängima Argentiinas

maintext:
Jäär Tunned end sõprade ringis suurepäraselt ja suudad nendega samastuda. Seevastu sinu suhe tööga pole just kiita – püüad oma kohustusi teiste kaela veeretada.
Sõnn Kosmogramm vabastab su meeled ja tunded uudsel viisil. Näed nüüd ka rutiinseid asju-suhteid täiesti uue nurga alt ja see laseb kogeda uut värskust. Inimesed on jälle ilusad ja taevas kirkam!


description: Betty Squier märkas 14kuuse tütre Daisy (pidil) piimahammastes kahte auku ja otsustas minna hambaarsti juurde. Paraku lõppes see käik traagiliselt, vahendab oregonlive.com.

title: Hambaarst tappis aastase patsiendi


title: KRIMI, kokkuvõte reedel: tulesurmast päästeti noor mees!

maintext:
Viimasel ajal tuleb taas sagedasti ette, et inimesed jäävad suitsetades asemele magama. Voodis või diivanil suitsetamine on üliohlik harjumus ja sel nädalal oleks see ühele 30 aastasele mehele viimaseks suitsuks jäänudki, kui päästjatele poleks teatatud, et Laiuse alevikus Kuremaa teel tuleb puidust mitmepere elamu aknast suitsu ja näha on leeke.
Päästjate saabudes olid aknad osaliselt kuumusest purunenud. Kohe korterisse sisenenud suitsusukeldusvarustuses päästjad tõid kell 19.22 välja põletushaavu saanud alla meesterahva, kelle kiirabi haiglasse viis. Akna all põlev voodi kustutati ja madrats toodi hoonest välja.
Päästetöö juhi esialgsel hinnangul oli tulekahju põhjustajaks justnimelt hooletu suitsetamine.
Nüüd aga viimasel ööpäeval teatatud juhtumitest järjekorras:
TALLINN:


title: Ettevaatust! Enamikes kontori kohvitassides on kakabakterid!

maintext:
Kui sinulgi on töö juures laua peal kohvitass, mida sa iga päev kasutad, siis tasub seda korralikult pesta.
Nimelt selgus, et kontori kohvitassid kipuvad olema veelgi mustemad kui me eales arvata oskaksime. Arizona ülikooli professori Charles Gerba sõnul võib 90 protsendist kohvitassidest leida ohtlikke baktereid, millest 20 protsenti on fekaalbakterid, kirjutab Cosmopolitan.
Põhjus, miks kohvitassides on kakabakterid, ei peitu sugugi selles, et keegi ei viitsi kohvitassi pesta, vaid hoopis selles, et vahendid nagu harjad ja nuustikud, millega kohvitassi pestakse on kontori köökides reeglina nii baktereid täis, et need ei tee tassi kokkuvõttes sugugi puhtamaks.


authors:
Andrzej Romanski
Poola Korvpalliliit

title: Poola korvpallilegend: Eesti pole mingisugune vastane!

maintext:
Poola korvpallilegend Andrzej Pstrokonski, kes on tulnud ligi poolsada aastat tagasi Euroopa meistrivõistlustel nii hõbedale kui pronksile, teatas Poola meediale, et Eesti sugust meeskonda peaksid nad iga kell võitma.
"See on algusest peale selge olnud, et sellest alagrupist peaksime me probleemideta edasi minema. Vaadake kellega me mängime - põhimõtteliselt Euroopa B-divisjoni meeskondadega," sõnas Pstrokonski.
Ta jätkas: "Eesti, see tilluke riik? Milline on võrdlus Poolaga? Siin polegi midagi võrrelda. Jah, neil on armastus korvpalli vastu, kuid tõsiselt mängitakse ainult Tallinnas ja sellega asi ka piirdub."
Oma koosa said 80-aastase endise Poola korvpalluri käest ka teised: "Meil on hirm Albaania, Eesti, Läti, Moldova vastu - mängudes, kus me peaksime sirge jalaga vastasest üle käima. Oleme endale ise loonud müüdi, et vastased on tugevad."
Vaatamata poolakate kossulegendi ühepoolsele sõnavõtule oli artiklis ära mainitud ka fakt, et Poola pole kunagi Eestit meie kodus alistada suutnud.


description: Paari nädala eest avaldas ajakirjanik Katrin Lust postituse, kus toob ära Eesti piimatööstuse möödapanekud, kasutamata jäänud võimalused (kassipiima eksportimisel?!) ning heidab varju seni ainsale piimafarmeritele reaalset leevendust pakkunud Ausale Piimale.

title: VASTULAUSE | Ausalt piimast!

maintext:
Esmalt piima kokkuostu- ja müügihinnast. Õiged numbrid piima kokkuostuhinna kohta on Statistikaameti lehelt lihtsasti kättesaadavad kõigile. Seal on kirjas, et piima kokkuostuhind ei ole 27 senti liitri kohta, vaid neljandiku võrra vähem, 21 senti. Poes piimaleti juures on aga lihtne kontrollida, et ükski kaubanduskett ei müü, vastupidiselt artiklis väidetule, täna õnneks piima alla 30 sendi liiter.
Muide, Ausa piima pakendil on piimahinna kujunemise graafik lihtsaimal võimalikul viisil välja joonistatud – ostke, toetage farmerid ja veenduge ise. Ausa piima tarbijaid on tänaseks sedavõrd palju, et tänu neile saame farmereid juba esimesel aastal toetada kuni 60 000 euroga ning usun, et keegi ei vaidle vastu, et see on päris märkimisväärne summa. Ausast piimast tekkinud diskussioonid on kindlasti üks põhjus, miks piimatootjad survele reageerisid ning kahe nädala eest piima kokkuostuhinda otsustasid tõsta.
Kodumaise piimatööstuse areng on kahtlemata üks majanduse valupunkte, kuid sellele tähelepanu juhtimine peaks toimuma kontrollitud numbritega – sest ainult faktitäpsus saab olla edasiviiva diskussiooni aluseks.
Toimetuse märkus 1: kaks kuud tagasi müüs Selver piima 25-sendise liitrihinnaga.
Toimetuse märkus 2: piima kokkuostuhind on tõesti juulis 20,4 senti liitrilt ja mitte 27 senti liitrilt, nagu oli kirjas Katrin Lusti loos, kuid kontekstis oleks oluline siiski teada, et veel 2014. aasta alguses oli kokkuostuhind üle 40 sendi liitrilt (kui Aus Piim annab praegu 20,4+10 senti).


title: „Aitäh Eesti rahvas, et toetasite meid nii heas kui halvas! Olite 6. mees platsil!“

maintext:
Laupäeva õhtupoolik, Tartu. Korvpalluritele kaasa elama pole sugugi nii lihtne tulla. Poolteist tundi enne Eesti – Poola kohtumise algust lookleb spordihoones korralik järjekord, sest tribüünidele veel ei lasta. „Nad ju ütlesid, et tulge varakult kohale. Oleks siis võinud veel mõne õlle sisse libistada,“ naeravad sabas seisvad heatujulised fännid.
Eesti korvpallikoondis on Poolale kaotanud 63:94, kuid Tartu Ülikooli spordihoonesse kogunenud täismaja seisab püsti ja aplodeerib tuliselt. „Aitäh kogu Eesti rahvas, et toetasite meid nii heas kui halvas! Olite 6. mees platsil!!!“ vastas koondise kapten Rain Veideman postitusega oma Instagrami kontole.
Esimest korda Tartus peetav EM-mäng on paljudele eriline, ometi on nii mõnelgi kahju, et platsil ei näe välismaal pallivaid Kristjan Kangurit ja Siim-Sander Venet, kes juba aastaid pole ülikoolilinna sattunud. „Oleks tahtnud neid Tartu saalis ikka näha,“ tõdeb Heigo, kes tulnud mängu vaatama terve perega.
Inimesi voolab aga järjest juurde ning istekohad täituvad iga hetkega. Meeskonnad teevad soojendust, kossusõbrad soojendavad end aga võrkpalliga: nii mõnigi vaatab telefonist Eesti – Makedoonia EM-valikmängu lõppu.
„No kurat, loodame, et korvpallurid nii ei puterda,“ loodetakse pärast Eesti nappi 3:2 võitu. Tõehetk on peagi käes.
Viimased saali jõudnud poolehoidjad leiavad istekoha treppidel. Neist tuhiseb mööda Eesti paremaid muusikuid Tanel Padar. Eesti hümni kõlades vaatab ta uhkel ilmel pallureid – sellist laulupeo ühendkoori meenutavat esitust on Eesti kossumängudel harva kuulda!
Kõik mängumehed laulavad hümni hingestatult kaasa (Reinar Hallik lööb isegi takti) Maskott Tom põrnitseb enda ette, aga ilmselt laulab temagi, sest maski taha ju ei näe! Muuseas, mängupäeval loosis korvpalliliit fännide seas Facebookis välja kõige VIPima koha, leidmaks inimest korvpalli-ilvese Tomi kostüümi.
Emotsioon on aga juba enne mängu võimas. Kas on asi väikeses ja armsas spordihoones või milleski muus, aga vaim on ühtne! Fänniatribuutika välja ja „Eesti!“ läks!
„Lust oli nende võitlust vaadata.“
Mööduvad minutid ning skoor läheb järjest suuremaks. Iga Eesti skoori suurendava mängija vise võetakse vastu suure rõõmuhõiskega ning poolaka tabamus vilega. Ometi see ei aita – Eesti on teisel poolajal taga juba 27:46. Senimaani on poolakad näidanud, kuidas korvpalli tuleb mängida. Loomulikult läheb neil näiliselt sisse kõik, mis teele saadetakse.
„Kas väljavilistamine aitaks?" arutavad mõned Eesti fännid. Jah, oleme jõudnud sinna punkti, mida mäletavad paljud eelmisel aastal Riiga sõitnud kossusõbrad. „Nii palju praaki kogu aeg. Oleks võinud kodust vaadata,“ kurdab üks poolehoidja.
Aga õige spordisõber omasid hätta ei jäta. Kuigi tribüünilt kuuleb 30punktilise mahajäämuse korral ka üpris korralikku ropendamist, lahkuvad enne mängu lõppu üksikud pealtvaatajad. „Sellist kaotusseisu ei suudaks isegi NBA all-star meeskond tagasi teha! Aga mängige edasi,“ tõdeb üks korvpallisõber ja mugib mõnuga küüslauguleiba.
Lõpuminutitel on selge, et Eestil järgmisele EM-finaalturniirile asja pole. Ei mingit Riia kordamist, positiivsete ja negatiivsete emotsioonide segu, „Mis tunne on?“ küsimist. Fännid tõusevad austusega püsti, Eesti lipp lehvib kõrgelt.


description: Rio de Janeiros jätkuvatel paraolümpiamängudel olid reedel võistlustules kõik kolm Eesti koondise ujujat, kes saavutasid kaks kohta esikümnes.

title: Eestile paraolümpialt kaks kohta esikümnes!

maintext:
Jäär Päikese ja Marsi kvadraat annab lähipäevadel sulle palju energiat kõige raskemate tööde tegemiseks. Oled julge, kuid see võib kergesti kaasa tuua ka liialdusi ja teistele oma soovide pealesurumist.
Sõnn Sellega oled sa kindlasti harjunud, et su keha vajab toitu. Aga kas ikka teadvustad endale, et ka su vaim vajab toitu – vaimutoitu. Täna ongi see päev, kui võiksid vaimu mõne kauni elamusega kostitada.


description: Eesti naiskond alustas EM-valiksarja teist ringi mänguga Ungari vastu ning kätte õnnestust saada üks geim. Ungarlannade võidunumbrid olid 3:1 (25:19, 25:22, 16:25, 25:11).

title: Kaheksa-aastase vaheaja järel EM-valiksarja teises ringis mängiv võrkpallinaiskond näitas avamängus tugevalt hambaid

maintext:
Vähk Parim päev selleks, et nautida koduse elu meeldivaid külgi. Sinu suhted lähikondsetega on usalduslikud. Kui sul ongi probleeme, siis võid loota perekonna või siis suguseltsi toetusele.
Neitsi Täna on see päev, kui peaksid poodi minnes kindlasti sõbra kaasa võtma. Nimelt võid sa hetkeemotsioonide ajel osta midagi, mida sa tegelikult üldse ei vaja. Kuid aeg soosib igasugust seltsielu.


title: Tüübid, kes suudavad lennureisil kõik hulluks ajada

maintext:
Reisijad tulevad pardale ning sageli tundub selles rutiinsena näivas kaoses, et pimedad inimesed on märksa krapsakamad kui nägijad. Viimastele tundub loogikavastane, et 14. rida järgneb 13. ning A ja B kohad on tavaliselt kõrvuti. Samuti leiab kurt kiiremini oma koha kui see, kes kuuleb. See on ka mõistetav – ta on lihtsalt harjunud mõtlema samm ette. Kuhu-ma-üldse-pileti-broneerisin tegelased Kaos algab juba lennujaama saabudes, kordub päevast päeva ega lõpe ilmselt kunagi, kujundades välja omad Murphy seadused.
Nii satuvad inimesed, kes panevad varakult dokumendid valmis, et check-in läheks kiiremini, järjekorras tingimata nende taha, kes on unustanud näiteks kontrabassile lisakoha tellida või lisapagasi eest maksta ning nõuavad nüüd häälekalt ja kaua "õigust". Või siis juhtuvad check-in’iks valmistunud kodanike ette need, kes on unustanud, kuhu ja miks nad on pileti broneerinud.
Omaette grupi moodustavad nn Kaval-Antsud, kes "unustavad" sageli lisapagasi eest maksta, lootes, et ehk läheb läbi. Tavaliselt ei lähe ja siis alustatakse protsessimist, mis tavaliselt ei vii kuhugi ja lõpeb uue arve vormistamisega või asjade ümberpakkimisega, mis omakorda võtab aega ja paneb terve järjekorra tüdinult puhkima. Nii puust ette ja punaseks, kui turvakontrolli käske ja keelde tänapäeval, joonistati keskajal piiblilugu kiriku seintele. Ikka selleks, et igaüks saaks aru. Kuid erinevalt keskajast ei mõika pooled sellest hoolimata midagi, kuigi silt vahib otse näkku. Taas võtab suurem osa inimesi juba turvakontrolli järjekorras vööd maha, eemaldab käekellad, suuremad metallesemed ja pealisriided. Mõni pakib need ka kotti, et midagi turvalindile ei ununeks ja pärast kähku edasi saaks. Lubatud vedelikud ja arvutid on samuti juba ammu näpus, et need eraldi panna. Ja siis satub ette jälle see, kellel puudub samm ette mõelda. Üks hakkab tolliametnikuni jõudes aeglasemalt kui striptiisitar oma seitset jopet ja jakki seljast koorima, teisel on kotis liitrine šampoon, kolmandal nõuab metallist aksessuaaride eemaldamine abitööjõudu ning neljas eemaldab pärast igat piiksuvat korda üha uuesti ja uuesti turvaväravat läbides oma kotist järgmise nutividina. Kindlasti ükshaaval. Neil, kel puudub ettemõtlemisvõime, pole paraku enamasti ka oskust teistega arvestada. Seda armsamad on inimesed, kes astuvad kõrvale, öeldes, et neil läheb aega ja lasevad mööda need, kes on turvakontrolliks valmis. Pardale jõudes eristuvad nägijad, kes ei näe, ja kuuljad, kes ei kuule, lennujaamast veelgi selgemalt. Näiteks pakivad nad vahekäigus oma kohvri üksipulgi lahti ning siis kokku tagasi just sel ajal, kui lennukitäis rahvast üritab neist mööda pääseda. Kui sellised tegelased lõpuks istuvad, on kohal oot-oot-oot inimesed. Pardale jõuavad oot-oot-oot inimesed Oot-oot-oot… kus see rida 14 nüüd oligi, oot-oot-oot, aga see on ju alles 13, oot-oot-oot, siin on juba kellegi asjad, ott-oot-oot, see kott küll sinna ei mahu, oot-oot-oot, kas sa lülitasid mobiili välja, oot-oot-oot, kas koht A on akna all või vahekäigus, oot-oot-oot, ma ei näe üldse, kus need kohad on, oot-oot-oot, ma võtan raamatu välja, oot-oot-oot, rahakotti läheb ka vist tarvis, oot-oot-oot, võib-olla ei lähe ka, oot-oot oot, aga rahakotti ei olegi, oot-oot-oot, ega sa seda kohvrisse ei pakkinud, oot-oot-oot, las ma vaatan, oot-oot-oot, kas sa mobiili võtsid välja, oot-oot-oot, aga mobiili polegi kotis, kuhu sa ta panid, oot-oot-oot, kuule, äkki jäi maha, oot-oot-oot, vaata igaks juhuks kohvrist ka, oot-oot-oot, ta ei seal saa olla, oot-oot-oot, aga kuhu sa panid pardakaardi, oot-oot-oot, see peaks olema taskus, oot-oot-oot, taskus ei ole, järsku panid kohvrisse, oot-oot-oot, vaata igaks juhuks seljakotist ka. Ja nii see läheb, kuni keegi võtab julguse kokku ja trügib oot-oot-oot inimesest mööda või palub tal kõrvale astuda. Kui sõna sekka poetab pardasaatja, õnnistatakse teda rahvavaenlase pilguga. Kui aga paluda väikepagas istme alla panna, võib pilgust välja lugeda süüdistusi vähemalt inimõiguste rikkumises. Siis pole ju jalgadele ruumi! Ja üldse, kuidas ei suuda personal pagasiriiulit vajadust mööda suuremaks venitada. Kui oot-oot-oot inimesed on lõpuks istunud, asuvad tegutsema nagu sipelgad oleks püksis tüübid. Tegutsema asuvad nagu-sipelgad-oleksid-püksis tüübid Varem või hiljem istub oma kohale ka mõni selline tegelane. Kuid mitte kauaks, sest peagi tuleb tal mingi mõte pähe ning vaatamata sellele, et turvademonstratsioon juba käib, läheb kõvaks kohmitsemiseks. Sel ajal aga peavad kõik istuma, sest nii imelik, kui see ka pole, soovivad mõned inimesed turvademonstratsiooni jälgida ning paraku pole edasi tagasi pendeldav kaasreisija klaassepa poeg, kellest näeb läbi. Nagu-sipelgad-oleksid-püksis tüüp võib tegutseda tundide kaupa. Teeb pagasiluugi lahti, võtab kohvri välja, paneb luugi kinni, teeb kohvri lahti, võtab seljakoti välja, paneb kohvri kinni, teeb seljakoti lahti, võtab käekoti välja, paneb seljakoti kinni, teeb käekoti lahti, võtab rahakoti välja, paneb käekoti kinni, teeb rahakoti lahti, võtab kilekoti välja, paneb rahakoti kinni, teeb mobiili lahti.


authors: Reuters Scanpix

description: Hispaanias, Belgias ja Saksamaal peeti kinni rakuke, mis levitas sotsiaalmeedias islamiäärmuslikku propagandat.

title: Euroopas tehti kahjutuks järjekordne ISISe rakuke

maintext: Jäär Olulised on kõik üks-ühele suhted, eriti kui need on seotud töö või muu ühiskondliku tegevusega. Nüüd on õige aeg leida endale uusi liitlasi ja koostööpartnereid. Vaenlasi ära otsi – võid leida vägeva vastase!


description: Sõbratar pigistab oma kallima näolt suure tüsti moodustanud punni ära, kust tuleb suuremas koguses löga ja läga.

title: HIRMUÄRATAV JA LÖGANE: kõige räigem vistriku pigistamine ajaloos?

maintext:
FBI vaatluspost kannab keskusele ette: "Venelased jõudsid Kuule!"
"Mis siis, las olla."
"Mis tähendab las olla? Venelased hakkasid Kuud üle värvima!"
"Pole hullu, las värvivad."
"Aga venelased värvivad Kuu punaseks!!!"
"Mis siis ikka, kui punaseks, siis punaseks."
"Venelastel on juba pool Kuud punaseks värvitud!"
"No, las teevad teise poole ka."
"See on meie häving, venelased värvisid terve Kuu punaseks ja pöörduvad tagasi." - "No nii, saatke meie poisid valge värviga peale, las kirjutavad sinna Coca-Cola!"


title: Roosmade pere võitles põrgukuumusega

maintext:
"Meie aasta Austraalias" avasaates jäi perel auto ostmine katki, tänases osas saab pere auto koos kõigi vajalike dokumentidega lõpuks kätte, kuid siiski ei kulge asjad probleemideta.
"Me peame autoga remonti sõitma," tõdeb Tuuli Roosma juba pool tundi pärast sõidu algust, sest auto konditsioneer on katki ja õuest tungib salongi 50 kuumakraadi. Kuidas lämmatavast kuumusest pääseda? Lahenduseks on bensiinijaamad, mille riiulite vahel jalutades saab korraks end jahutada.
Ent sekeldused ei piirdu konditsioneeriga. „Selle autoga võiksime minna sellistele võistlustele, et kellel laguneb kõige ennem auto ära, see on võitja,“ võtab autosaaga kokku Kristjan.
Kuidas keerulise iseloomuga autost lõpuks reisikõlbulik maja ehitatakse, sellest juba õhtul! "Meie aasta Austraalias" uus osa on Kanal 2 ekraanil kell 20:00.


title: VIDEO | Vaata, kuidas on naiste kingamoodi 100 aastaga muutunud!

maintext:
Kui sajandi vanuste rõivaste puhul ei teki mingit kahtlust, et tegemist on just nii vanade riietega, siis kingadega on sootuks teine lugu.
See ei tähenda, et kingamood poleks aja jooksul üldse muutunud, vaid hoopis seda, et enamik stiile, mida viimase 100 aasta jooksul on naised kandnud, on poodides olemas ka täna.
Näiteks võib tänaval näha naisi, kes kannavad täpselt samasuguseid kingi nagu kanti 20ndatel ja 30ndatel, kuid ilmselt pole nad neid mõnest muuseumist pihta pannud, vaid nende jalavarjud on kõigest mõne aasta vanused ja pärit kuskilt kingapoest.
Vaata juuresolevast videost juba täpsemalt, millised kingad, mis kümnendist pärit on ning kui palju ajaloolisi kingi sinu kingakollektsiooni kuulub!


authors:
Instagram
Casidavis
Onu Jaan

description: Arusaadav, miks Portugali koondise ja Madridi Reaali tähtjalgpallur Cristiano Ronaldo oma puhkust soovib Miamis veeta - tal on ülikuum sõbranna Cassandre Davis, kellega vallatlemine pole üldse häbiasi!

title: KUUMAD FOTOD | Cristiano Ronaldo überseksikas silmarõõm paneb himurate meeste suu vett jooksma ja naised kadedusest kahvatuma!

maintext:
Next move better than my last move. @medal_1 #motivated Song: No Shopping- French Montana ft. Drake
A video posted by Cassandre (@casidavis) on Sep 1, 2016 at 5:45am PDT


description: Juba tuleval esmaspäeval alustab üle pika aja taas "Selgeltnägijate tuleproovi" Eesti versioon, milles osaleb tosin võimekat inimest tiitli nimel.

title: GALERII | "Selgeltnägijate tuleproovi" osalejad kogunesid pimedaisse Bastioni käikudesse

maintext:
"Tule vaata ka seda tobedat saadet!"
"Miks sa seda siis vaatad, kui see nii tobe on?"
"Kui seda kahekesi vaadata, ei tundu see enam nii tobedana."


title: TOIDULIIDU JUHATAJA KINNITAB: Eesti mahl on tervislik ning ilma suhkruta

maintext:
Kui tihti võib veebis leitavatest tervist ja toitumist puudutavates lugudes olla erinevaid soovitusi ja nõuandeid, siis ometigi peaks neid lugedes arvestama, et kõik need ei pruugi kehtida just sinu kodumaal. Hiljuti avalikustas portaal Womens Health loo, kus väideti, et 100protsendiline mahl ei pruugi alati olla tervislik. Toiduliidu juhataja Sirje Potisepp kinnitab, et eestlased võivad rahulikuks jääda ja rõõmsasti mahla juua.
"Kõik, kes ostavad poest 100%-lise mahla, võivad olla kindlad, et tegemist on tervisliku tootega, millele ei ole lisatud suhkrut ega muid aineid. Täismahl ehk 100%-line mahl on samaväärne viljadest ja marjadest pressitud mahladega ning sellele ei tohi lisada suhkrut ega muid aineid," selgitab Potisepp ja lisab, et mahlade kõrval on müügil veel nektarid ja mahlajoogid.
"Erinevalt mahladest on nektarites lubatud kasutada suhkrut, mett ja sidrunhapet. Mahlajookides võib, aga ei pruugi olla suhkru ning sidrunhappe kõrval ka teisi lisandeid," täpsustab Potisepp. Ta selgitab, et mahlatoote nimetus – mahl, nektar või mahlajook – määrab ära, mis tüüpi tootega on tegemist ja mis võib olla selle mahlaprotsent. Mahlasisaldus mahlas on alati 100 protsenti. Nektaris kõigub see 25-50 protsendi vahel ning sõltub puuviljast või marjast. Mahlajoogis ei ole seda määratletud, kuid kõige sagedamini jääb see 10-15 protsendi vahele. Potisepp lisab, et smuuti puhul pole see määratletud.