description: Möödunud nädalal loodi keskkonnaministri otsusega 25 uut lendoravate püsielupaika. Lääne-Virumaal Rägavere vallas laiendati kaitsevööndit ühtekokku 433 hektarile. See samm on tekitanud aga vastuseisu maaomanike seas.

title: Lendoravad nörritavad metsaomanikke

maintext:
Kuna osa neist metsadest asub eramaal, kutsus samm esile kohalike pahameele. Rait Vaher ostis üheksakümnendate lõpus 35 hektarit metsa. Kui ta sealt lendorava leidis, andis mees leiust riigile teada ning metsa kehtestati 2006. aastal piiranguvöönd. 2007. aastal võttis ta omale ka vabatahtliku kaitsekohustuse. “Ma teadsin, et seaduse järgi on mul sel juhul õigus mets riigile müüa. Aga ma ootan juba kümme aastat... Ja praeguse seisuga peaksin veel kolm kuni üheksa aastat ootama,” rääkis Rait Vaher.
Mees on metsade tõttu riigiga kohut käinud. “Nende ees olen kurjategija – mul on hüpoteegid peal, võlg maksuameti ees, kodu kohtutäituri poolt arestitud, varsti tõstetakse välja – aga midagi ei saa teha, metsa müüa ei saa,” rääkis Rait Vaher. Tema sõnul tuleb tal samamoodi maamaksu maksta. Maaomanikele kompensatsioonide maksmine käib vastavalt järjekorrale ning see pole temani jõudnud.
“Omavahel peavad kokku leppima keskkonna-, justiits- ja rahandusministeerium ning maavalitsused, et saaks maa sihtotstarvet muuta. Praegu on selleks maatulundusmaa, aga riigil on õigus maakasutus peatada,” kõneles Rait Vaher, kes pole juba aastaid oma metsas raiet teha saanud.
“Kõige kurvem oli enne jõulu kuulata naabreid, kellel on samuti mets. Vanamemm sai just 90, on hooldekodus. Ta küsis, et kaugel selle lendoravaga on, kas kõik võetakse ära. Tütar raputas pead. Siis vanamemm ütles: “Just nagu neljakümnendal aastal.” Ja mina olin see loll, kes lendoravast teatas. Võtsin sellega vanamemme ülalpidamis- ja pensionirahad,” rääkis ta.
Keskkonnaministeeriumi pressiesindaja Kadri Masing ütles vastuseks, et riik on astunud mitmeid samme, et edasi liikuda ka looduskaitsealuste maade riigile omandamise ja rangelt kaitstavates erametsades täiendavate toetuste maksmisega.
Tuleva aasta riigieelarves on maade omandamiseks planeeritud kolm miljonit ja alates 2018. aastast juba neli miljonit eurot. Ministeeriumide koostöös kavandatakse hüvitisi ka väljaspool Natura 2000 alasid asuvatel, range kaitse all olevatel erametsamaadel, muu hulgas ka planeeritavates lendorava püsielupaikade sihtkaitsevööndites. Vastav määruse eelnõu on maaeluministeeriumil praeguseks ette valmistatud.
“Ega neid lendoravaid ole kusagil palju olnud, aga Rägavere valla piires ehk mõned on,” rääkis Rägavere abivallavanem Lembit Talli. Tema sõnul on metsaraie viimastel aastatel aina enam intensiivistunud ja seetõttu on nende vallas suurem osa vanadest metsadest, kus lendorav end kõige mõnusamalt tunneb, maha võetud. “RMK on kindlasti üks suuremaid tegijaid, era-metsad vähem. Lendorav pesitseb aga ainult vanades metsades,” selgitas Lembit Talli, miks keskkonnaministri määrus kohalikes küsimusi tekitab.
Ministri osavõtul toimus Oonurmes lendorava teemal mõni aeg tagasi avalik arutelu. Seal andsid metsaomanikud Lembit Talli sõnul ka selge signaali, et maaomanikke ministeeriumi kavandatud piirangud ei rõõmusta. “Paraku tundub nii, et riiklikul tasandil käiakse rohkem pinda erametsaomanikele ja nüüd just nendele, kes on oma metsa hoidnud. Need, kes metsad juba ammu maha võtsid, on õiged mehed,” rääkis Rägavere abivallavanem.
Lembit Talli sõnul on metsaomanike probleemiks eelkõige see, et kui lendoravat juba aastaid metsas näha pole, siis kaitseala staatust ikkagi maha ei võeta ning kaitseala kompenseerimine toimub väga vaevaliselt. “Loodus on ju pidevas muutumises,Venemaal olevat lendoravad näiteks asutanud end elama õunaaedadesse,” rääkis Lembit Talli.
Tartu ülikooli teadur Jaanus Remm selgitas, et lendoravaile sobivad elupaigad on pidevas muutumises. Kui lendoravad mõneks ajaks elupaigast lahkuvadki, võivad nad sinna uuesti naasta. Kui teda tõesti kaua nähtud pole, siis võib mõelda kaitsestaatuse muutumisele.
“Lendoravate täpset arvu ei oska keegi öelda, aga me räägime ikka kümnetest, mitte sadadest isenditest,” rääkis Jaanus Remm. Tema sõnul on ministeeriumi samm elupaiku laiendada igati tervitatav.
“Loomale on oluline, et tal oleks sigimis- ja pesapaik ning piisavalt süüa. Kuna ta pesitseb puuõõntes, siis sobib talle kõige enam 60 –120 aasta vanune haavik – metsamajanduse seisukohalt üleküps, aga metsaarengu seisukohalt kasvav mets,” selgitas Jaanus Remm. Lisaks elupaikade puudumisele ähvardavad pisikest lendoravat ka kiskjad, iseäranis metsnugised.
Eesti Looduskaitse Selts kuulutas lendorava elu korraldava uute püsielupaikade määruse vastuvõtmise lõppeva aasta keskkonnateoks.
Millised piirangud on lendoravate kaitsealadel?
Piiranguvööndis on lubatud püsielupaiga valitseja nõusolekul lage- ja kujundusraie. Ühe lageraielangi pindala võib olla maksimaalselt 0,5 hektarit ja laius kuni 30 meetrit ning kavandatavat lageraielanki peab ümbritsema vähemalt 60 meetri raadiuses puistu kõrgusega vähemalt 15 meetrit.
Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, samas on valitseja nõusolekul lubatud metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse eesmärgile ja kujundusraie.
Juhul kui see toetab lendorava kaitse-eesmärki, on võimalik väikses mahus (alla 20 tihumeetri) varuda ka küttepuid ning likvideerida tormimurdu ja -heidet või kahjustunud puitu.


description: Kunda linn kavatseb järgmisel aastal teha korda lasteaia hoone, selleks küsitakse raha lasteaedade energiasäästule suunatud projektifondist. Uue lasteaia ehitamine oleks vana renoveerimisest odavam, kuid selleks toetust ei anta.

title: Riik raiskab usinalt avalikku raha

maintext:
Kunda linnapea Kaido Veski sõnul tuleb linnal ise katta päris suur osa kuludest, sest lasteaiaga sama katuse all asub Kundas ka raamatukogu ning seetõttu kõik kulud abikõlblikud ei ole. Kummaline on aga see, et energiaauditi põhjal maksab lasteaiahoone renoveerimine umbes 700 000 eurot, ent uue lasteaia ehitusmaksumus võiks spetsialistide hinnangul jääda 600 000 euro kanti. Uue hoone ehitamiseks aga toetust ei anta.
“Avalikku raha kasutatakse hoopis kehvema tulemuse saavutamiseks,” nentis Veski, kes märkis, et uus hoone oleks igal juhul energiatõhusam kui renoveeritud vana.

fasttext_language: et


description: Teatrikino otsus võimaldada jõuluajal oma töötajatele pikemalt puhata on eeskujulik samm meie liigselt tarbimisele orienteeritud ühiskonnas.

title: Tauno Toompuu: Teatrikino samm võiks teisigi inspireerida

maintext:
Sageli on just klienditeenindajad ja nende pered need, kes tarbimiskultuse tõttu kõige enam kannatavad. Teatrikino novaatorlik lähenemine võiks inspireerida ka linlasi keskenduma sel ajal oma kodule ja lähedastele ning teisi klienditeenindusega tegelevaid ettevõtjaid oma töötajate ja nende perede eest taoliselt seisma. Aplaus Rakvere teatrikinole ja ilusat jõulupuhkust!
Tauno Toompuu
Rakvere linnavolikogu kultuurikomisjoni esimees


description: Justiitsminister Urmas Reinsalu nimetas Viru maakohtu uueks esimeheks seni samas kohtus kohtunikuna töötanud Astrid Asi.

title: Viru maakohtu esimeheks sai Astrid Asi

maintext:
Astrid Asi ametiaeg algab 2. jaanuaril ja kestab seitse aastat.
Asi nimetati kohtuniks 2012. aastal, samal aastal asus ta teenistusse Viru maakohtu Narva kohtumajja. Enne kohtunikuks nimetamist töötas Asi justiitsministeeriumis karistusõiguse ja menetluse talituse juhatajana, ringkonnaprokurörina Põhja ringkonnaprokuratuuris (majandus- ja korruptsioonikuritegude osakond), prokuröri abina riigiprokuratuuri süüdistusosakonnas ja järelevalveosakonnas.
Astrid Asi on omandanud magistrikraadi õigusteaduses Akadeemia Nordis 2005. aastal.
Kohtute seaduse järgi valitakse kohtutele uued esimehed esimese ja teise astme kohtunike seast. Esimehe nimetab ametisse justiitsminister, kuulates ära selle kohtu üldkogu arvamuse, millele esimeest valitakse ning saades väljapakutud kandidaadi osas ka nõusoleku kohtute haldamise nõukojalt.


description: Eilsetele plusskraadidele järgnenud öökülma tõttu on Virumaa teed paljudes kohtades kaetud musta jääga, libeduse tõttu peavad autojuhid olema eriti tähelepanelikud vältimaks teelt väljasõitu.

title: Politsei soovitab liiklejatel olla libeduse tõttu eriti ettevaatlik

maintext:
Täna hommikul toimus Ida prefektuuris mitmeid liiklusõnnetusi, kui sõidukijuhid ei saanud libedal teel autojuhtimisega hakkama. Enamasti oli tegu plekimõlkimistega, kuid kahel korral vajasid liiklusõnnetusesse sattunud inimesed siiski meedikute abi.
Täna kell 8.45 sõitis libeduse tõttu Vaivara vallas Tallinn-Narva maantee 197. kilomeetril teelt välja sõiduauto Toyota. Sõidukit juhtinud 64-aastane naine toimetati Ida-Viru keskhaiglasse kontrolli. Kaasreisija, 65-aastane mees, vigastada ei saanud.
Kella 9.50 paiku juhtus liiklusõnnetus Kadrina vallas, kus Tallinna-Narva maantee 75. kilomeetril sõitis teelt välja sõiduauto Suzuki. Autot juhtinud 54-aastane naine ja kaasreisija, 27-aastane naine, toimetati tervisekontrolliks Rakvere haiglasse.
„Praegu on teeolud väga libedad ja paari tunni jooksul on olnud mitu libedusest tingitud õnnetust. Palume kõiki liiklejaid olla väga tähelepanelikud ja teha endast kõik olenev, et teie teekond kulgeks võimalikult turvaliselt,“ ütles Ida prefektuuri operatiivjuht Tarvo Kruup.
„Eeskätt tuleks valida teeoludele vastav sõidustiil – ei pea sõitma maksimaalse lubatud kiirusega, vaid valida tuleks selline kiirus, mis lubaks juhil vajadusel reageerida ootamatule takistusele või muutunud teeoludele. Äärmiselt oluline on piisava pikivahe hoidmine, et vältida võimalikku otsasõitu teisele sõidukile,“ kisas ta.
Tänavu on Eestis juhtunud üle 1400 liiklusõnnetuse, milles sai kannatada ligi 1800 inimest ja surma 70 inimest. Ida prefektuuris toimus sai sel aastal ligi 200 liiklusõnnetuses kannatada pea 300 inimest, surma sai 17 inimest.


authors:
Marko Torm
Lääne-Viru Maavanem

description: Möödunud on taas võimas aastaring – merekultuuriaasta, mille sisse mahtus nii õnnestumisi, väljakutseid kui ka vägevaid kordaminekuid. On olnud eriline aasta, mis tõi maakonda tunnustusi: Eesti parimaks ehitusprojektiks valiti Tark Maja, Eesti parimate hotellide hulka valiti Aqva Spa. Tapa kultuurikoda sai nüüdisaegse 3D-digikino ja Rakveres avati Eesti kauneim kinomaja – kauaoodatud teatrikino.

title: Head läänevirulased, sõbrad lähedalt ja kaugelt

maintext:
Elina Born tegi Eesti Muusikaauhindade galal puhta töö, Sõmeru avatud noortekeskuse meeskond Triblox võitis Tenerifel toimunud Euroopa lahtistel meistrivõistlustel hõbemedali. Merepäästja ja merepäästeinstruktori Robert Aasa panus Eesti merepääste arengusse leidis äramärkimist rahvusvahelisel tasandil. Arkna mõisa pargi hooldustööd hääletati parimaks KIKi rahastatud keskkonnaprojektiks ning Eesti linnade talimängud võitis Rakvere.
Estonian Cell sai konkursi Ettevõtluse Auhind 2016 raames pärjatud aasta uuendaja tiitliga. Pimedate Ööde Filmifestival andis parima eesti filmi tiitli Kadri Kõusaare mängufilmile “Ema”, kus nimiosa mängib Rakvere teatri näitleja Tiina Mälberg. Valmis kauaoodatud Võsu–Käsmu kergliiklustee ja reketialade hall – Aqva spordikeskus. Euroopa Liidu struktuurifondide toel valmivad peatselt turismiobjektid Rakveres, Moel ja mujalgi. Veelgi kaunimaks muutuvad Tapa ja Väike-Maarja vallakeskus. Meeli köitis taas Baltoscandal. Need on märgilised saavutused kogu Lääne-Virumaale.
Palju kaasaelamist pakkusid meie noored: Haljala neiu Elise Saar sai Eesti B-klassi meistrivõistlustel laskmises kaks hõbe- ja ühe pronksmedali, Rakke robootikud said hakkama võidukäiguga rahvusvahelistel võistlustel ning saavutasid tähelepanu üleriigilises meedias. Need tulemused kinnitavad, et robootika ja sport on maakonnas au sees ning võimalused nende harrastamiseks olemas.
Maakonna edukuse pandiks on meie 60 000 elanikku. Tänan teid, et olete olnud tegusad ja hoolivad!
Õnne saame soovida veel paljudele meie maakonna tublidele. Eesti meister maratonijooksus – Moonika Pilli, põllumajanduse tippjuht – Jaak Läänemets, kangelasteod maadlusmatil – Epp Mäe, elutööpreemia – Maie Orav. Teenetemärk vabariigi presidendilt – Tanel Padar, teenete auhind Euroopa Kergejõustiku Liidu liikmesorganisatsioonilt – Jaak Vettik.
Olümpiadebüüt – Kaidi Kivioja, maakonna sädeinimene – Anneli Mikiver, aasta noortekeskuse töötaja – Piret Laidroo, aasta treener – Riho Rannikmaa, ja paljud, paljud teised.
Sügav tänu kõigile maakonna inimestele, kes kultuurimustritesse oma panuse andnud on. Minu tänusõnad maakonna õpetajatele ja kõigile teistele haridustöötajatele – toetub ju teile meie elu arendavate inimeste põhjalik ettevalmistamine.
Tänusõnad tahan edasi anda ka kõikidele tublidele ettevõtjatele, kel jätkub jaksu oma ettevõtte arendamiseks ja töötajate hoidmiseks. Paljud meie ettevõtjad on taas võtnud ette laienemise ja investeerivad oma inimestesse ning tootmise või teeninduse tänapäevastamisse – aitäh, kõik tublid ja ettevõtlikud!
Mööduval aastal oli meil suur au võõrustada peaministrit ja Eesti uus president tegi esimese sisevisiidi just Lääne-Virumaale. Meie tublid omavalitsusjuhid on jõudmas lõpusirgele läbirääkimistes veelgi võimekamate omavalitsuste moodustamiseks.
Head läänevirulased.
Maakonna edukuse pandiks on meie 60 000 elanikku. Tänan teid, et olete olnud tegusad ja hoolivad! Soovin, et jõulurahu saabuks igasse Lääne-Virumaa kodusse, et jõuluvalgus soojendaks kõikide südameid ning juhiks tegema häid tegusid. Hoidke alles usk, lootus ja armastus. Toetage neid, kellel on raske, aidake neil märgata väljapääsu ka kõige keerukamast olukorrast, olge lihtsalt olemas, kui teid vajatakse. Rahulikku jõuluaega, ilusat aastavahetuse ootust ning õnnerikast uut aastat!
Hoiame kokku ja teeme koos Lääne-Virumaa suureks!


description: If Kindlustuse statistika kohaselt põhjustavad ilutulestiku raketid igal aastal raskeid õnnetusi, enamjaolt on põhjuseks olnud raketi vale kasutus või enneaegne plahvatus.

title: Raketid tekitavad igal aastal raskeid vigastusi

maintext:
Sageli on inimest tabanud raketi põhjustatud vigastused pöördumatud, hoonete akendest sisse lendavad raketid aga põhjustavad tulekahjusid.
Möödunud aastavahetusel ühe Eestimaa linna keskväljakule ilutulestikku vaatama läinud meesterahvast tabas juhuslik rakett mõni minut pärast südaööd. Füüsilisi vigastusi said rindkere ning silm, kuid kuna rakett plahvatas mehe pea juures, siis halvenes ka tema kuulmine.
If Kindlustuse kommunikatsioonijuhi Rain Porsa sõnul tasub rahvarohketes kohtades ettevaatlik olla ning julgeda vajadusel ka vindist sõpra korrale kutsuda. „Purjus peaga kipub inimestel ohutaju kaduma ja ollakse valmis oluliselt suuremaid riske võtma. Soovitan seltskonna selgematel pürotehnika kasutamist jälgida ning vajadusel takistada vindisel semul raketti käest lasta või rahvarohkes kohas seda süüdata,“ lisas ta.
Tasub meeles pidada:
1) Ilutulestiku tegemiseks tuleb valida ohutu koht eemal hoonetest ning inimestest.
2) Rakett tuleb fikseerida selliselt, et see pärast süütenööri süütamist ei kalduks.
3) Raketi süütamine käes on väga ohtlik ning lõppeb tihti raskete vigastustega.
4) Süütenööri süütamiseks piisab ühest inimesest, teised peaksid olema ohutus kauguses.
5) Tootega kaasas olevas ohutusjuhendis on kirjas kõik vajalik ohutuse tagamiseks.


description: Eelmise nädala alguses juhtus kahel korral, et lemmikud lülitasid üksinda kodus olles elektripliidi sisse.

title: Koduloomad lülitavad elektripliite sisse

maintext:
Ida päästekeskuse tuleohutusjärelevalve büroo peainspektor Tanel Sepajõe rääkis, et esmaspäeval tuli Rakveres Kungla tänaval asuva korteri omanik koju ja avastas, et eluruum on suitsu täis. Lähemal vaatlusel selgus, et elektripliit oli sisse lülitatud ja sellel olnud maitseainetopsid sulanud.
Omaniku sõnul ta sel päeval elektripliiti ei kasutanud. Korteris ei olnud peale kassi kedagi. Et elektripliidil olid puutetundlikud nupud, siis ilmselt lülitas pliidi sisse kass.
Korteriomanik lubas nüüd uue pliidi osta, millel lapselukk peal.
Järgmisel päeval oli tulekahju Sõmerul. Selle avastas naaber, kes elektri kadudes läks uurima, mis oli juhtunud. Tal oli naabri eluruumi võti ja sisse astudes kuulis ta suitsuanduri piiksumist.
Hiljem selgus, et siingi oli kurja juureks sisse lülitatud elektripliit. Inimesi korteris ei olnud, olid kaks koera ja kass. Tulekahjude põhjusi uuriv Sepajõe ütles, et kuigi elektripliidil olid mehaanilised nupud, võisid koerad kassiga mängides elektripliidi sisse lülitada või tundis mõni koer huvi pliidil oleva panni vastu.
Kuumenenud elektripliit sulatas ära sellel olnud kuumaõhugrilli plastist korpuse ja lae all oleva õhksoojuspumba korpus oli samuti sulanud.
Koerad pääsesid juhtunust kerge ehmatusega, kuid kass vajas pisut turgutust.
Sepajõe soovitas analoogsete olukordade vältimiseks elektripliidi vooluvõrgust välja lülitada, kui seda ei kasutata.
Teine võimalus on piirata loomade juurdepääsu esemetele, mis võivad nende tegevuse tõttu ohtlikuks muutuda.


description: Tele2 ehitas 2016. aastal Lääne-Virumaale 13 uut tugijaama, mille tulemusena paranes 4G leviala kogu maakonnas.

title: Tele2 käivitas tänavu Lääne-Virumaal 13 uut tugijaama

maintext:
Tele2 Eesti raadiovõrgu juhi Tanel Sarri sõnul investeeris ettevõte tänavu Eestis ligi 8 miljonit eurot, et ennetada mobiilse interneti kasutusmahtude kasvu ning tõsta keskmist mobiilse interneti kiirust.
Üle Eesti püstitas ettevõte 349 uut tugijaama, kattes 98,4 protsenti riigist 4G võrguga. Lõppeva aasta võrguehitustööde keskmes oli Sarri sõnul erinevaid sagedusi liita võimaldava võrgutehnoloogia viimine üle Eesti.
Tallinna, Keila ja Pärnu elanikele on kättesaadav Baltimaade kiireim 4,5G mobiilne internet allalaadimiskiirusega kuni 375 Mbit/s, mille teeb võimalikuks kolme sageduse liitmine. Kuni 225 Mbit/s kiirusega internet on lisaks kättesaadav 30 suuremas linnas ja asulas, sealhulgas ka Rakveres ja Väike-Maarjas, kus Tele2 võrk liidab kahte edastussagedust.
“Katsetame täna juba järgmist uut võrgutehnoloogiat, mis tõstab olemasolevat mobiilse interneti allalaadimiskiirust kolmandiku võrra. Kui testimine läheb edukalt, viime sama tehnoloogia 2017. aastal üle kogu Eesti,“ lubas Sarri.
Lääne-Viru maakonna selleaastaste võrguehitustööde fookuses oli 4G leviala ja kiiruste parandamine väikelinnades nagu Kunda, Tapa ja Väike-Maarja. Lääne-Virumaale rajatud uute tugijaamade asukohad on Kihlevere, Anguse, Assamalla, Eisma, Kunda, Lehtse, Simuna, Ulvi, Tapa ja Väike-Maarja.
Lisaks uute tugijaamade rajamisele investeeris Tele2 sel aastal üle 100 000 euro toitesüsteemide kaasajastamisse ja üle 300 000 euro akupargi uuendamiseks, et minimeerida tugijaamade katkestusohtu suurtest tormidest põhjustatud voolukatkestuste ajal, mil suur osa saartest ja rannikualadest on elektrita.
Tuleval aastal plaanib Tele2 Lääne-Virumaal käivitada vähemalt 3 ning üle-eestiliselt 325 uut tugijaama.
Tele2 alustas tänavu Nokiaga Eestis 5G mobiilsidegeneratsiooni testimist ja püstitas kehtiva Eesti mobiilse interneti allalaadimiskiiruse rekordi 4,5 gigabitti sekundis. Algaval aastal plaanib ettevõte oma tugijaamadesse hakata lisama ka 5G-toega võrguseadmeid, et valmistuda 5G võrgu tulekuks.


description: Eesti Korteriühistute Liit (EKL) tuletab enne aastavahetust koduomanikele meelde, et ilutulestikuga tasuks piiri pidada, samuti tuleb hoolikas olla lahtise tule, näiteks küünalde kasutamisel.

title: Korteriühistute Liit: saluudiga tasub piiri pidada

maintext:
"Küünlad, kaminatuli ning teised lahtise tule allikad tuleks kodunt lahkudes või magama minnes kustutada ning kontrollida, et pühade ajal täistuuridel töötavad elektriseadmed ei tekitaks vooluvõrgus ülekoormust, märgib liit.
Samuti soovitab EKL pidada ilutulestikuga piiri. "Kuigi suur hulk elanikke on rahulolematud, käib linnades ilutulestiku paugutamine juba terve detsembrikuu täie hooga. Majade vahel ja rõdudelt lendavad igas ilmakaares odavad ja sugugi mitte alati ohutud pürotehnilised vidinad,” tõi Eesti Korteriühistute Liidu juhatuse liige Urmas Mardi näiteid.
Tema sõnul peaksid inimesed ükskord aru saama, et kortermaja rõdu või kitsuke hoov pole ilutulestiku tegemise koht. “Kahjuks tuleb aga enam-vähem igal aastal ette juhtumeid, kus inimesed pürotehnikat uude aastasse lennutada üritavad, süüdates valesti suunatud raketiga elamu rõdu või koguni vigastades kedagi tõsiselt,” rääkis ta.
Ilutulestikuvahendeid ei tohi kasutada kohas, kus see võib tekitada ohtliku olukorra – ohutu raadius oleks tema sõnul 30 meetrit ning enne ilutulestiku kasutamist tuleb täielikus ohutuses veenduda. “On selge, et kortermaja pisikesel rõdul, aga ka kortermajade lähiümbruses on igasugune pürotehnika kasutamine äärmiselt mõtlematu ja ohtlik tegu – liiati kui enamasti kiputakse seda tegema suuremas seltskonnas ja alkoholijoobes,” rõhutas Mardi.
Mardi sõnul on tervitatav näha, et suur hulk inimesi on kodanikualgatuse korras ilutulestikuhullusele vastu astunud, algatades Facebookis "Pauku ei tee" nimelise liikumise. "Ent siiski jääb sellest väheks. Võibolla tasuks riigil kaaluda pürotehniliste vahendite kasutamise senisest rangemat reglementeerimist," nentis ta.
Ka jõulukaunistustega tasuks piiri pidada. "Muidu võib juhtuda nii, nagu mõne aasta eest Lasnamäel: naabritele jõulurõõmu pakkuda tahtnud noormees tekitas kortermaja seinale meeleoluka lasermängu, kuid lahkus ise kodunt, unustas aga arvuti sisse ning häiriv valgusmöll sundis naabreid lausa munitsipaalpolitseilt abi otsima," meenutas Urmas Mardi.
Eesti Korteriühistute Liidu ajakirja Elamu värskes numbris paneb ka Tallinna linnadisainer Urmas Kaldaru rahvale südamele, et kaunistustega piiri peetaks. "Lähtuda tuleks siiski heast maitsest, võiks piirduda näiteks trepikodade varikatuste kaunistamisega. Ka kortermaja rõdude kaunistamine võiks olla kooskõlastatud, et tekiks terviklikum üldmulje,“ leiab Kaldaru.
Ta soovitab jõulukaunistuste paigaldamisel jälgida, et need kedagi ei häiriks ning temaatilised kaunistused saaks pärast pidustuste lõppemist ka õigel ajal maha võetud.


description: 23. ja 31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra. 24., 25., 26. detsember ning 1. jaanuar on riigipühad, mis on reeglina töötajate jaoks vabad päevad. Tööandja majandustegevuse tõttu või kehtestatud tööajakava alusel riigipühal töötavatele inimestele peab tööandja maksma selle aja eest kahekordset töötasu, selgitab tööinspektsioon.

title: Puhkepäevad, lisatasu: kõik, mida pead teadma jõulude ajal töötamisest

maintext:
Tööpäeva lühendamine ei sõltu tööpäeva kestusest. Näiteks osalise tööajaga töötaja puhul, kes on tavapäraselt tööl ainult kolm tundi päevas riigipüha eelsel päeval tööle tulema ei pea. Tööpäeva lühendamine ei sõltu sellest, kas tööandja majandustegevus võimaldab seda teha või mitte. Tööpäeva lühendamine ei ole tööandja õigus vaid kohustus.
Kui tööandja majandustegevus ei võimalda tööpäeva lühendada, tuleb saavutada töötajaga kokkulepe töötamiseks pühade-eelsel päeval nagu tavalisel tööpäeval. Kui töötaja annab selleks nõusoleku, loetakse pühade-eelsel tööpäeval lühendamata jäetud kolm tundi ületundideks ning hüvitatakse vastavalt seadusele kas tasulise vaba aja andmisega või kokkuleppe olemasolul rahas, 1,5-kordselt. Summeeritud tööajaga töötavatel töötajatel selguvad ületunnid arvestusperioodi lõpuks ning need hüvitatakse samamoodi – tasulise vaba ajaga või kokkuleppel rahas. Kui töötaja ei nõustu pühade-eelsel päeval töötama täistööpäeva, ei ole tööandjal õigus teda selleks sundida.
Sõltumata sellest, kas töötajale makstakse töötasu kuutasuna või tunnitasuna, töötatakse tavapärase või summeeritud tööajaarvestuse alusel, tuleb riigipühal töötatud tundide eest maksta töötajale kahekordset töötasu.
Olukorras, kus töötaja vahetus algab tavalisel tööpäeval ja lõpeb riigipühal, tuleb hüvitada riigipühal tehtavad tunnid. Ülejäänud töötunnid tasustatakse aga tavalises korras. Sama vahetuse töötundide eest, mis langevad riigipühale eelnevale või järgnevale päevale, lisatasu maksma ei pea.


description: Tallinna halduskohus jättis eelmise nädala neljapäeval rahuldamata Kadrina vallavalitsuse kaebuse kohanimenõukogu vastu. Kohanimenõukogu tunnistas Kadrina vallavolikogu tänavu kevadel tehtud määruse, muuta vallakeskuses osa Tehnika tänavast Sauna tänavaks, kehtetuks.

title: Kadrina vallavalitsus kaotas kohtus riigile

maintext:
Halduskohtu otsust on võimalik edasi kaevata teise astme kohtusse hiljemalt tuleva aasta 23. jaanuaril.
Otsuse järgi peab Kadrina vallavalitsus tasuma ka kolmandate isikute kohtumenetluse kulud, kokku 495 eurot ja 50 senti. Kolmandad isikud on Kadrina vallavolikogu liige Marko Teiva ja vallaelanik Harald Rahupõld, kes suvel esitasid advokaadibüroo vahendusel kohanimenõukogule vaide Kadrina vallavolikogu määruse peale muuta jupp Tehnika tänavat Sauna tänavaks. Rahandusministeeriumi juures tegutsev kohanimenõukogu vaide rahuldas.
Eelmisel nädalal tehtud infopäringule, kui palju on Kadrina vallavalitsus ise kulutanud nimetatud kohtuprotsessile, vastati, et enne lõplikku kohtulahendit seda summat ei avalikustata.
Kadrina vallavalitsust esindas kohtus kaks advokaati.
Rahandusministeeriumi jurist Martin Kulp selgitas oktoobris, et Sauna tänavat Kadrinas juriidiliselt ei ole. Küll oli õiguspärane, et pärast tänavanime muutmist puudutavat volikogu määrust tehti maaameti kohanimeregistris muudatus, kuid pärast kohanimenõukogu otsust tulnuks nimetatud registris Sauna tänav uuesti muuta Tehnika tänavaks. Kulp ütles, et rahandusministeeriumi hinnangul võiks segaduste vältimiseks jäädagi kuni kohtuvaidluste lõpuni kasutusse nimi Sauna tänav.
Kas Kadrina vallavalitsus kaebab halduskohtu otsuse edasi teise astme kohtusse? Kadrina valla avaliku teabe spetsialist Rein Sikk lubas vastata toimetuse infopäringule hiljemalt tööpäeva lõpuks.


description: Aasta lõpu seisuga viibib Vao ja Vägeva pagulaskeskustes kokku 76 inimest.

title: Vao majutuskeskuses elab 54 inimest

maintext:
Vao majutuskeskuses elab praegu 54 inimest, neist 35 on varjupaigataotlejad ning 19 on juba saanud elamisloa, selgub valitsuse koduleheküljelt. Peresid elab Vao varjupaigakeskuses üheksa. Lapsi on keskuses 16 ja naisi 11,
Vao keskuses elavad inimesed on pärit 19 riigist. Kõige rohkem on elanikke Ukrainast, Palestiinast, Venemaalt ja Albaaniast.
Vägeva keskuses elab praegu 22 inimest. Neist 17 on varjupaigataotlejad ja viis on saanud elamisloa. Peresid elab varjupaigakeskuses viis. Lapsi on Vägeva keskuses kokku 11.
Vägeva keskuses elavad inimesed on pärit Armeeniast, Afganistanist ja Iraanist.


description: Nädala alguses juhtus kahel korral, et lemmikud lülitasid üksinda kodus olles elektripliidi sisse.

title: Elektripliidi sisse lülitanud kass võinuks kahel korral tulekahju tekitada

maintext:
Ida päästekeskuse tuleohutusjärelevalve büroo peainspektor Tanel Sepajõe rääkis, et esmaspäeval tuli Rakveres Kungla tänaval asuva korteri omanik koju ja avastas, et eluruum on suitsu täis. Lähemal vaatlusel selgus, et elektripliit oli sisse lülitatud ja sellel olnud maitseainetopsid sulanud.
Omaniku sõnul ta sel päeval elektripliiti ei kasutanud. Korteris ei olnud peale kassi kedagi. Et elektripliidil olid puutetundlikud nupud, siis ilmselt lülitas selle sisse kass.
Korteriomanik lubas nüüd uue pliidi osta, millel lapselukk peal.
Järgmisel päeval oli tulekahju Sõmerul. Selle avastas naaber, kes elektri kadudes läks naabri poole uurima, mis juhtus. Tal oli naabri eluruumi võti ja sisse astudes kuulis ta suitsuanduri piiksumist.
Hiljem selgus, et siingi oli kurja juureks sisse lülitatud elektripliit. Inimesi korteris ei olnud, olid kaks koera ja kass. Tulekahjude põhjusi uuriv Sepajõe ütles, et kuigi elektripliidil olid mehaanilised nupud, võisid koerad kassiga mängides elektripliidi sisse lülitada või tundis mõni koer huvi pliidil oleva panni vastu.
Kuumenenud elektripliit sulatas ära sellel olnud kuumaõhugrilli plastist korpuse ja lae all oleva õhksoojuspumba korpus oli samuti sulanud.
Koerad pääsesid juhtunust kerge ehmatusega, kuid kass vajas pisut turgutust.
Sepajõe soovitas analoogsete olukordade vältimiseks elektripliidi vooluvõrgust välja lülitada, kui seda ei kasutata. Teine võimalus on piirata loomade juurdepääsu esemetele, mis võivad nende tegevuse tõttu ohtlikuks muutuda.
Lähenevatele jõuludele viidates pani Sepajõe inimestele südamele, et lahtisel tulel, näiteks küünaldel, hoitaks silma peal ja ka valmivat toitu ei jäetaks järelevalveta.


description: Kui Eesti Naiste Varjupaikade Liit (ENVL) teatas kolmapäeva hommikul, et rahastusprobleemide tõttu sulgevd kaheksa naiste tugikeskust uuest aastast abivajajatele uksed, siis sotsiaalministeeriumi sotsiaalala asekantsler Rait Kuuse kinnitas, et tuleb töötada selle nimel, mis on kõige olulisem – et abi oleks kõigile kättesaadav ka tulevikus.

title: Asekantsler: naiste tugikeskuse teenus peab olema kõigile kättesaadav

maintext:
Kuuse sõnul on riigieelarvest viimased kaks aastat eraldatud naiste tugikeskuste teenuse pakkumiseks 500 000 eurot. "2017. aastal on selleks planeeritud 620 000 eurot ehk 120 000 eurot rohkem, mis on muuhulgas ühekordsete vahendite ära langemise katteks, kui varasematel aastatel. 2015. aastal lisandus riigieelarvelistele vahenditele ühekordne Norra Kuningriigi programmi „Kodune ja sooline vägivald“ toetus suuruses 187 207 eurot. 2016. aastal lisandus riigieelarvelistele vahenditele ühekordne Norra Kuningriigi programmi„Kodune ja sooline vägivald“ toetus 54 000 eurot ning lisaks veel ühekordselt 150 000 eurot psühholoogiliseks ja juriidiliseks nõustamiseks," selgitas Kuuse.
"Peame töötama selle nimel, mis on kõige olulisem – et abi oleks kõigile kättesaadav. Seetõttu kutsun varjupaiku üles tegema sotsiaalkindlustusametiga koostööd, et leida lahendus ohvrite abistamiseks. Meie ühine eesmärk on, et ohver ei jääks vajaliku abita," lisas asekantsler.
Eesti Naiste Varjupaikade Liidu (ENVL) kinnitusel otsustasid Järvamaa, Jõgevamaa, Läänemaa ja Hiiumaa, Raplamaa, Valgamaa, Viljandimaa, Lääne-Virumaa ning Võrumaa naiste tugikeskused kolmapäeval mitte esitada pakkumist sotsiaalkindlustusameti välja kuulutatud teises hankes naiste tugikeskuse teenuse osutamiseks. Nendes maakondades lõpetavad vägivalla ohvritest naisi ja lapsi toetavad tugikeskused oma tegevuse.
Liidu kinnitusel väheneb võrreldes viimastel aastatel sotsiaalministeeriumilt saadud toetusega väiksema elanike arvuga maakondades teenuste rahastus ligi poole võrra. See tähendab, et seal ei oleks rahapuudusel reaalselt võimalik pakkuda täies mahus ohvriabi seaduse ette nähtud liitteenust, mis sisaldaks nii majutust kui ohvritele vajalikku psühholoogilist ja juriidilist nõustamist. Uue hanke tingimustes on sotsiaalkindlustusamet oluliselt leevendanud ka nõudeid teenuseosutajate ettevalmistusele, minnes mööda ohvriabi seaduses sätestatust, märkis liit.
“Muidugi on kahju aastatega ülesehitatut ja praeguseks hästitoimivat süsteemi lasta kokku kukkuda, kuid oleme kaalunud seda tõesti iga nurga alt ning hetkel antud tingimustes muud võimalust ei näe,” ütles ENVL-i juhatuse liige, 2008. aastast tegutseva Viljandimaa Naiste Tugikeskuse juhataja Marju Tuoppi.
„Me ei ole nõus tegema mööndusi tugikeskuse teenuse kvaliteedis ega saa petta vägivalla ohvritest naiste ootusi saada keskusest kompleksset abi,” ütles ENVL-i juhatuse esinaine Eha Reitelmann. „Eesti Naiste Varjupaikade Liit on aastate jooksul välja arendanud mitmekülgse naiste tugikeskuse teenuse, mis vastabvägivalda kogenud naiste vajadustele. 2016. aastal oli selline teenus esmakordselt kättesaadav kõigis Eesti maakondades. Arvestades sotsiaalministeeriumi suhtumist ja 2017.aastaks tugikeskuse teenuse osutamiseks ettenähtud summade vähen e mist, ei näe me võimalust uuel aastal senise teenuse osutamist jätkata,” lisas ta.
„Norra toetusprogrammi abiga üleriigilise kompleksteenuse välja arendamise eesmärgiks oli teenuse jätkamine meie riigi vahenditest. Kui ohvriabi seadusesse kirjutati sisse tugikeskuse liitteenuse kättesaadavuse nõue igas maakonnas, oleks pidanud selleks vajalikud summad ka riigieelarvesse planeerima. See jäi paraku tegemata,” kommenteeris ENVL-i juhatuse liige Merle Albrant.
Lisaks nõutakse hankelepingus tugikeskustelt teenuse osutamiseks omapoolset rahastust – tugikeskused peavad ise leidma vahendid, et esimesel kuul teenust pakkuda. Aruande põhjal otsustab sotsiaalkindlustusamet järgmisel kuul, kas maksta tehtud kulutused kinni. Tegemist on aga mittetulunduslike organisatsioonidega, kes kasumit ei tooda, seega oleks vaja võtta laenu. Lepingutingimused ei ole ilmselgelt koostatud võrdsete partnerite positsioonil, leiab liit.
Ohvriabi seaduse muudatusi tutvustades selgitas sotsiaalministeerium oma pressiteates, et seadusemuudatusega luuakse ohvritele kvaliteetne ja selgetele nõuetele vastav teenus ja ministeeriumi eesmärk on tagada, et naiste tugikeskuste teenus oleks jätkusuutlik, üleriigiliselt kättesaadav ning püsiva rahastusega. Selged nõuded sellele teenusele ning järjepidev riigi rahastus pidid andma suurema kindluse ohvritele ning töörahu teenusepakkujatele.
"Praeguseks on välja kujunenud olukord, kus sotsiaalministeerium edastab avalikkusele üht ja tugikeskustele teistsugust sõnumit. Eesti Naiste Varjupaikade Liit juhtis juba septembrikuus ohvriabi seaduse muudatuste menetlemise käigus riigikogu sotsiaalkomisjoni tähelepanu tugikeskuste teenuse osutamiseks planeeritud summade vähenemisele. Novembri lõpus pöördus ENVL samas küsimuses kõigi riigikogu fraktsioonide, samuti sotsiaalkaitse ja tervise- ja tööministri poole. Vastuseid seni saadud pole, riigieelarve on vastu võetud. Sotsiaalministeerium on probleeme järjekindlalt eitanud, väites, et raha on teenustele hoopis juurde tulnud," seisab ENVL-i pöördumises.


description: Täna lõunal allkirjastasid Rakvere vallavolikogu esimees Toomas Rajamäe ja Sõmeru vallavolikogu esimees Maido Nõlvak ühinemislepingu, millega moodustatakse ühendvald, mis hakkab kandma Rakvere valla nime. Vallakeskus tuleb Sõmerule.

title: Täna sündis uus Rakvere vald

maintext:
Pidulikul allkirjastamisel meenutas Nõlvak, et ühinemisettepanek Rakvere vallale tehti eelmise aasta augustis. “Õnneks või kahjuks Rakvere vald sellega ka nõustus,” viskas Nõlvak nalja.
Toomas Rajamäe vaatas tagasi seitsme aasta taha, mil tema Rakvere vallavolikoguga liitus, ja märkis, et juba siis nägi ta suuremat omavalitsust.
“Väike vald ei suuda kõiki tegevusi väga heal tasemel teha. Mitte et meil oleks midagi halvasti,” lausus Rajamäe.
Peale lepingu allkirjastamist lepiti kokku, et kui varem räägiti “meie” ja “teie”, siis edaspidi kasutatakse ainult sõna “meie”.


description: Lemmikloomad tuleks kindlustusseltsi teatel ilutulestiku ajal siseruumides hoida, sest müra hirmutab koduloomi ning nad võivad minema joosta.

title: Kindlustusselts: hoidke lemmikloomad saluudi ajal siseruumides

maintext:
Ilutulestikuga kaasnev müra hirmutab koduloomi ning suurema ehmatuse korral võivad koerad end aiast või rihma otsast lahti rebida ja pea kaotanult minema joosta, teatas ERGO kindlustuse pressiesindaja. Selliste olukordade ennetamiseks tuleks ennekõike aastavahetusele mõeldes võimalusel lemmikloomad turvaliselt toas hoida.
Pühade ajal kipuvad loomi kimbutama ka pühaderoogadest alguse saanud seedeprobleemid. "Kui koeral on oma menüü, siis tasub sellest kinni pidada ka pühade ajal ning öelda seda ka külalistele. Igale inimesele on tõust olenemata tema loom kõige kallim. Samuti ei tee hädad tõul vahet ning võivad ootamatult tabada iga looma," ütles varakahjude käsitleja Tuuli Kalberg.
Kui koer on jooksu pääsenud ning tekib kahtlus, et ta enam tagasi tulla ei oska, tasub tema otsimist alustada lähiümbrusest, aga kindlasti ka loomade varjupaigast. Otsimisel on abiks tuttavad, sotsiaalmeedia, samuti võib avaldada kuulutuse. "Kui koer on kindlustatud, tuleks kadumisest esimesel võimalusel teavitada ka kindlustusseltsi, sest ka koera otsimiseks tehtud kulutused, näiteks avaldatud tasulised teated, kuuluvad lepingus kokkulepitud summas hüvitamisele," sõnas Kalberg. Kui on jooksus olles viga saanud, siis hüvitatakse ka ravikulud.
Sagedased on ka sellised olukorrad, kus ehmunud koer põhjustab kellelegi teisele varalist kahju. Sellises olukorras vastutab selle eest koeraomanik. “Kahju võivad põhjustada kõik koerad, näiteks segaduses olles end kaitsta püüdes üles hüpates ja riided rikkudes, kedagi pikali joostes või auto ette tormates," rääkis Kalberg. Tema sõnul aitab peremeest sel juhul vaid sõlmitud vastutuskindlustus.
Kindlustuslepingu saab sõlmida igale koerale vanuses neli kuud kuni seitse aastat. Oluline on vaid, et koer oleks kiibistatud. See, kas koeral on tõupaberid või mitte, ei oma tähtsust.


description: Valitsus läheb haldusreformiga edasi ning vajadusel sundliidab ühinemisest kõrvale jäänud omavalitsused, kinnitasid ministrid.

title: Ministrid: valitsus sundliidab vajadusel omavalitsused

maintext:
Peaminister Jüri Ratas ütles neljapäevasel valitsuse pressikonverentsil, et valitsus läheb haldusreformiga "võimsalt edasi". Valitsusjuht nentis, et omavalitsusi, kes peaksid ühinema, kuid pole veel liitumiskõnelustega alustanud, on tegelikult vähe ning sundliitmiste alguseni on aega veel "tugevalt üle nädala".
"Tulevad küll sundliitmised," ütles Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) esimees, kaitseminister Margus Tsahkna. Tema sõnul on haldusreformi eesmärgiks tugevad omavalitsused. "Kui vaja on, siis valitsus sundliidab omavalitsused," kinnitas ta.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees, tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski märkis, et suur osa omavalitsustest, kes riigikohtusse pöördusid, tegid seda oma sisepoliitiliste eripärade tõttu. Ossinovski sõnul ootasid omavalitsused, kes ühinemiskõnelusi ei alustanud, riigikohtu otsust. "Ka valitsus ootas riigikohtu otsust," sõnas Ossinovski. "Enam pole ootamiseks aega, nüüd on otsus ära tulnud."


description: Tuginedes eelmiste aastate kogemusele, ootab häirekeskus töiseid jõlupühi.

title: Häirekeskus ootab töiseid jõulupühi

maintext:
“Pühad on korrakaitsjatele keskmisest töisemad - möödunud aasta jõuluperioodil laekus hädaabinumbrile ööpäevas keskmiselt 860 kõne, mille puhul vajati politsei sekkumist,” sõnas häirekeskuse esindaja.
Valdav osa nendest väljakutsetest on seotud öörahurikkumiste, vägivalla või liiklusrikkumistega ning ühisnimetajaks on sageli liigne alkohol.
“Suurim kink on ju see, kui pühad mööduvad turvaliselt lähedaste seltsis. Selle kingi viivad inimesteni paljud politseinikud, kes jõulurahu hoiavad. Kui vajad appi politseinikke, helista numbril 112.”


description: On aastalõpu  aeg . Pered on kodus. On aastavahetuse ootuse aeg. Jõulupühad  on läbi  saanud . Jõuluvana  käis ära. Kingitused on saadud ja jagatud. Kirikus on käidud. Jõulujutlused kuulatud.  On tublisti söödud. Vanemad ja sõbrad sugulased on jõulude puhul  läbi sõidetud ja õnnitletud. Ka seal on tublisti söödud.

title: Andres Jaadla: kinno tahaks

maintext:
Käib koolivaheaeg. Lapsed on kodus. Kõik kodus olevad laua ja kaardimängud on mitu korda läbi mängitud. Playstationi puldi akud on tühjaks mängitud. Koos raamatuid loetud. Pilte joonistatud. Peitust mängitud. Lastele on väikestest osadest koos käivad jõulukingitused kokku pandud. Kingitustesse, mis vajavad patareid on patareid sisse pandud. Telekast tulevad jõulukontserdid on ära vaadatud. „Üksinda kodus“ ja „Visa Hing“ kõik neli osa on jälle ära vaadatud. Multifilmide tunnusmuusikad on pähe kulunud. Rahvustelevisiooni „ Ema „, „Kevade“ ja „Viini postmark „ on vaadatud . Online uudisteportaalidest ei ole midagi asjalikku lugeda. Facebook on pilgeni täis pühadesoove , jõuluvanade ja ehitudkuuskede pilte. Kelgud ja suusad on koridoris . Lund ei ole. Õues ei saa pikalt olla. Sajab vihma. Tuul on tugev. Kõigis Rakvere ostukeskustes on käidud. Keskused on rahvast täis . On mõeldud, mis on tarbimine, mis on kultuur. Mida veel teha ? Jah kino ! – meil on linnas nüüd kino ! Kinno tahaks … Aga kino on kinni.
Olen ka uurinud põhjuseid, miks kino kinni on …- ja selgub et põhjused on vägagi bürokraatlikud . Riigi kokkuhoiupoliitika lainel seati piirid riigiasutustele ( sealhulgas ka sihtasutustele) tõmmata kokku oma kaadripoliitikat ning mitte isikkoosseisu suurendama ilma riigi loata. Kuigi SA Rakvere Teatrimaja ei ole puhas riigiasutus vaid on asutatud kahasse Rakvere linnaga on sihtasutuse nõukogus häälenamus 3 /2 riigi kasuks. Sihtasutust loetakse riigi mõju all olevaks ja talle laieneb ka antud piirang.
Kui Rakvere Teatri väikese maja saalis tegutsev kino saal suutis kitsukestest ja logisevatest klapptoolidest hoolimata meelitada kinno ca 1000 inimest kuus , siis uus kinomaja on esimete kuudega seda arvu viiekordistanud ca 5000 külastajani ja on oma majandamisega igati plussis, tootes kasumit.
Ilmselge on ,et vana kino mahtu arvestava personali arvuga - kolme inimesega- ei ole uuenenud kino ilma ületunde tegemata võimalik majandada. Olemasolevad inimesed on teinud kõik endast oleneva ,et teha pea võimatut - panna kokku parim kinoprogramm – seista naeratades uksel ning koristada saalist seansside järgi popkorni. Aga neid on vähe - kinokülastajate hulka ja koormust arvestades oleks vaja veel vähemalt kolme püsikohaga inimest lisaks , kes oleks ka vastava koolitusega ,et kallist kinotehnikat vastutustundlikult kasutada oskaksid , eks siis kokku 6 inimest , et vastu tulla rahva soovidele ning uue maja võimalustele - pakkuda eripalgelist kino eri sihtrühmadele alates päevaseanssidest ja lõpetades üllatavalt populaarseks osutunud poole kümneste õhtuseanssidega
Pool aastat peeti vana koosseisuga vastu. Aga selline ületöötamine ei saanud kaua kesta ning seetõttu ka kinotöötajad aasta lõpuks poolaasta jooksul tehtud ületundide kompenseerimiseks sundpuhkusele saadetigi. Teatrijuhi ja ka sihtasutuse nõukogu käed on seotud. Kõik laiutavad käsi. Reeglid on reeglid. See kõik on loomulikult õige ja mõjub ilusa vabandusena, kuid ei lahenda olukorda. Kinno tahaks !
Nii linn kui riik on investeerinud avaliku raha sadu tuhandeid eurosid rajamaks linna ilus ja kaasaegne kino. Inimeste huvi kinokülastuse vastu on kõrge. Usun et kino on isetasuv ja isemajandav ka suurenenud kuue inimeselise kooseisuga. Teatrimaja asutajad on linn ja riik. Ühe asutaja Rakvere linna esindajad linnavolikogu kõikidest fraktsioonides on avaldanud linna, kui ühe kino omaniku kindla seisukoha – kino peab olema avatud . Linnavolinike sõnum on selge - töö tuleb korraldada nii ,et kino oleks avatud. Mis ei ole võimatu. Tahta tuleb. Tegutseda tuleb . Otsustada tuleb.
Me elame väikeses riigis, kus riik ja valitsus ei ole kaugel ja kõrgel. Me oleme Rakveres isegi õnnelikus olukorras, kus meil on riigi esindaja kultuuriministri näol endise teatrijuhi isikus on lausa Rakverest. Riigi võimuses on olemasolevat olukorda muuta ja SA Rakvere Teatrimajale vastav nõusolek isikkoosseisu suurendamiseks anda. Kui kultuuriministri jõust jääb väheks tuleb teemat arutada ka laiemalt valitsuses – ei usu ,et ükski mõistlikult mõtlev valitsuskabineti liige antud olukorraga tutvudes – kus riik ja linn on investeerinud infrastruktuuri, kino teenust osutava üksusena on isetasuv - ütleks ei personali suurendamisele selleks ,et avaliku raha eest rajatud infrastruktuuri maksimaalselt rahva huvides ära kasutada.
Mis mind häirib on tänaste tegevotsustajate teatav loidus ja passiivsus asjaajamises ja seda nii teatrimaja kui ka linnavalitsuse poolt. Kui ikka täna linnavolikogu enamuse esindajad on välja öelnud kuupäevaliselt linna tahte , et kino peab olema avatud tuleks ka kohe tegutseda. Nõukogu ei peaks mõtlema ,kas koguneda märtsikuus või millalgi varem, vaid kogunema kohe operatiivselt pühadevahelisel ajal, formeerima koos teatrijuhiga kino täielikuks toimimiseks vajaliku isikkoosseisu vajadused, esitama oma seisukohad linnavolikogu kultuurikomisjonile ülevaatamiseks seda näiteks juba 04. jaanuari komisjoni istungile, et kui viimases volikogus kuulda olnud informatsiooni kohaselt 06. jaanuaril kultuuriminister tuleb Rakverre oleks tal kaasa võtta otsustamiseks SA nõukogus ja linnavolikogu kultuurikomisjoni poolt läbi arutatud seisukohad.
Muidu algab ka uus aasta selliselt ,et jaanuari alguses tulevad küll alamehitatud kino töötajad tööle, kuid oleme varsti jälle sama olukorras, kus ületöötanud ja ületunde teinud inimesed tuleb jälle sundpuhkusele saata ning linlased ei saa kasutada täies mahus võimalusi, mida linna ja riigi koostöös rajatud kino võiks inimestele pakkuda.
Lõpetuseks. See on minu nägemus asjadest. Võib olla on mul teistsugune arusaam töö korraldamisest ja võimalikust tempost. Samas ma usun Rakvere Teatrisse. Ma olen näinud millise pühendumuse, kire ja ebamõistlike reegleid ületava entusiasmiga võitlesid teatrijuhid teatri renoveerimise eest. Usun ka tänastesse teatrijuhtidesse, usun et koostöös linna ja riigiga suudetakse ebamõistlikud piirangud ületada ning kino lähiajal tööle panna isikkooseisulisel ja loomingulisel täisvõimsusel nii nagu see kaunis maja väärib . Miski ei ole võimatu. Tahta tuleb. Tegutseda tuleb. Otsustada tuleb. Sest kinno tahaks…


description: Kõige enam kinnipeetavaid, täpsemalt 994 on Tartu vanglas. Viru vanglas on kinnipeetavaid 874, Tallinna vanglas 801 ning Harku ja politsei arestimajades 191.

title: Jõuluõhtu peavad trellide taga veetma üle 2800 inimese

maintext:
Alaealisi kinnipeetavaid on lõppeva nädala seisuga 25, naisi 166, eluaegseid vange 41 ja avavangla vange 223.
Kriminaalhoolduse all on 4207 inimest, neist 507 on ennetähtaegselt vanglast vabastatud, 1096 inimest on määratud üldkasulikule tööle ja 113 inimest on elektroonilise järelevalve all.
Kõigis vanglates toimuvad jõulude ajal jumalateenistused. Erinevates vanglates on pühade ajal vangidele pakutavad toidud erinevad, kuid üldkokkuvõttes pakutakse tavapärasest mõnevõrra erinevat menüüd, rääkis justiitsministeeriumi pressiesindaja BNS-ile.
"Näiteks Tartu ja Viru vanglas on lisandid pühadetoitudest nagu verivorstid, hapukapsas, Tallinna vanglas suitsukanakoib ja piparkoogid," lisas pressiesindaja.


authors:
Kert Karus
Irl
Rakvere Linnavolikogu Liige
Olev Puldre

description: On kolm teemat, mille kohta on peaaegu igaühel oma arvamus ja hoiak. Pagulased, Rail Baltic ja Rakvere kinomaja sulgemine. Viimane on põhjustanud teravaid arutelusid ja suhtumise risti-rästi avaldamist meie kogukonna huvigruppide lõikes. Kriitikat on, rahulolematust on, emotsioone on. Isegi palagani on. Lahendusi paraku mitte. Teatri tänavale toomine ja verbaalsete pottide ja pannidega kolistamine devalveerib veelgi enam lahendustele orienteeritust ning naeruvääristab probleemi tõsidust. Vaja on lahendusi, mitte üha edasi liikuvat karavani!

title: Kino erakätesse!

maintext:
Meie riigis käib juba mõnda aega nullbürokraatia programm: ministeeriumid ja nende allasutused hindavad endi võimekust ja tõhusust osutada teenuseid ning kaaluvad vähese huvi korral neist loobuda või anda mõningad tegevused efektiivsuse saavutamise nimel erasektorile üle.
SA Rakvere Teater on samuti suuresti maksumaksja rahastatav sihtasutus, mis on loodud teenima elanike huve ning kannab endas kultuuri- ja meelelahutusfunktsiooni. Aastaid oodatud ja mõne kuu eest avatud kino on võitnud algusest peale rahva poolehoiu ning huviliste puuduse üle kurta ei tohiks. Seega läbib kinomaja vajalikuks osutumise testi kahtlusteta. Küll aga paistab sihtasutus jänni jäävat teenuse osutamise efektiivsusega ning siin tuleks küll kaaluda käitamisõiguste üleandmist erasektorile.
Kui miski on üles ehitatud ja toimima pandud maksumaksja raha eest, siis on rahva ootused ja nõudmised eriti kõrged. Seetõttu on igati arusaadav, et kinomaja sulgemine koolivaheajaks ja pühadevaheliseks perioodiks tõi pettumuse paljudele lastevanematele, aga ka linna esindajatele ja tavakodanikele. Laste pettumusest pole mõtet rääkidagi.
Ei veena ei lapsi ega täiskasvanuid, et personali on vähe, puhkused on välja võtmata või töötajad tahavad ka pühadeperioodi töövabalt veeta. See on stagneerunud mõttemall. Erasektoris ei tuleks selline asi pähegi. Koolivaheaeg ja pühad on väheseid hetki aastas, mil inimestel on või nad võtavad oma laste jaoks aega. Pigem leitakse võimalus personali motiveerida ja lisatasustada, kui sulgetakse äri kõige magusamal ajal. Tartus ja Viljandis on kasutatud ka praktikantide abi, kes saavad võimaluse valdkonnaga lähemalt tutvuda ning panustavad oma innukuse ja abiga ka kino arengusse. Märksõnaks on lahendustele orienteeritus ning tihtipeale leitakse edasiviivaid võimalusi.
Rakvere kino puhul ei ole senistest selgitustest näha olnud, et mingisuguseidki alternatiive kaalutakse või otsitakse lahendusi, ja see on juba tõsisem murekoht, mis mitte kuidagi ei sobi tänapäevase uuendusliku mõtteviisi ega valitsuse poliitikaga osutada avalikke teenuseid tõhusamalt ja kasumlikumalt.
Ei pane sugugi imestama, et ettevõtjad on pettunud, kui avaliku võimu esindajad neid mugavustsoonist väljuma kutsuvad ning käibele ja teenusele üha suuremaid nõudmisi ja ootusi panevad. Ettevõtjad peavad iga päev pingutama ja parimaid lahendusi otsima. Sama peaks tegema ka avalik sektor. Muul juhul on see selge konkurentsieelise kasutamine, kus maksumaksjad (sealhulgas ettevõtjad) küll maksavad, aga saavad kehvema ja kallima või heitlikuma teenuse.
Kui aga lahendusi leida ei taheta, kui on olemas vaid ettekäänded, otsitud põhjused, piirid, tõkked ja takistused, tulekski anda kino käitamisõigused erasektorile üle. Nii oleksid rahul kinohuvilised ning ka kino käigus hoidjad leiaksid parimaid võimalusi lahtiolekuaegadeks, sooduspakkumisteks ja võimalikult mitmekesiseks filmiprogrammiks.
Nii näiteks on erasektori käitatavad kinomajad kodanikele ka pühadeperioodil avatud Tartus, Tallinnas, Pärnus, Narvas, aga isegi Viljandis ja Võru linnas. Viimase puhul pole küll tegemist eraettevõtjaga, vaid tänapäevaselt mõtleva ja keskuse arendamisse panustava juhiga. Mis kõige tähtsam – inimesed on rahul ja keegi ei kurda.


description: Täna varahommikul kella 2.35 ajal kaotas Tapal Hommiku puiesteel juhitavuse kaubik, mida juhtis 21-aastane naine. Auto sõitis teelt välja ning paiskus külili.

title: Tapal põhjustas joobes juht nelja kannatanuga liiklusõnnetuse

maintext:
21-aastase naise juhitud Mercedes-Benz kaotas raudteeülesõidul juhitavuse ning paiskus külili. Õnnetuses said vigastada lisaks juhile autos viibinud 20-aastane kõrvalistuja ja kaubiku tagaruumis viibinud kaks 20-aastast neiut. Juhil ja kõrvalistujal olid kinnitatud turvavööd. Kaubiku tagaruumis puudusid istmed ning kahe kaasreisija turvavööd ei olnud kinnitatud. Kaubiku juhil tuvastati väärteoks kvalifitseeruv joove.
Kõik neli kannatanut toimetati kergemate vigastustega haiglasse. Ida prefektuuri operatiivjuht Tarvo Kruubi sõnul on tegemist kahetsusväärse juhtumiga, mille põhjustas noorte hooletus. „Kaks kaasreisijat viibisid kaubiku tagaruumis, kus puuduvad istmed ja turvavarustus. Lisaks oli tagaruumis suur hulk erinevaid esemeid, mis õnnetuse hetkel ruumis vabalt liikusid,“ lisas Kruup.
“Pühadeeelne aeg on täis pidustusi ja koosviibimisi. Tuletan kõigile meelde, et pärast alkoholi tarvitamist on rooli istumine lubamatu. Vaid nii saame kindlad olla, et jõuame ohutult koju ning veedame jõulud pere keskel,“ sõnas Kruup.
Politsei alustas õnnetuse täpsemate asjaolude väljaselgitamiseks väärteomenetlust.


description: Piima kokkuostuhind kasvas novembris aastaga 25,7 protsenti, sealiha kokkuostuhind aga 8,6 protsenti.

title: Piima ja sealiha kokkuostuhinnad tõusid

maintext:
Statistikaameti andmetel osteti Eestis sealiha novembris kokku 2563 tonni ja sealiha keskmine kokkuostuhind on aastaga kasvanud 8,6 protsenti ehk 12 senti 1,57 euroni kilo eest.
Veiseliha osteti möödunud kuul kokku 890 tonni ja kokkuostuhind vähenes aastaga 3,8 protsenti ehk 8 senti 1,88 eurole kilost.
Lamba- ja kitseliha osteti novembris kokku 5,8 tonni ja keskmine kokkuostuhind tõusis 4,8 protsenti ehk 14 senti 3,18 euroni kilo kohta võrreldes möödunud aastaga.
Statistikaameti andmeil oli piima kokkuostuhind novembris 296,12 eurot tonnist, mis on 25,7 protsenti suurem kui aasta tagasi samal ajal. Samas on piima kokkuost aastaga vähenenud 5 protsenti 54 600 tonnile.
Piimatööstused tootsid novembris 8400 tonni joogipiima, mis on 2,4 protsenti enam kui aasta varem, kooretootmine kasvas 16,7 protsenti 2100 tonnini ning hapendatud piima tootmine jäi samale tasemele ja oli 3100 tonni.


description: Täna pärastlõunal kell 14.25 sai politsei väljakutse Tallinna-Narva maantee 113. kilomeetrile Pikaristi külla, kus toimus kolme sõiduki kokkupõrge.

title: Fotod: Pikaristis põrkasid kokku kolm autot

maintext:
Esialgsetel andmetel hakkas Narva suunal liikunud sõiduauto Renault, mille roolis oli 62-aastane mees ja kaasreisijaks 61-aastane naine, sooritama möödasõitu ees liikuvast liinibussist. Sel ajal, kui Renault manöövri sooritas, sõitis kõrvalteelt maanteele välja maastur Mazda, mida juhtis 78-aastane mees. Renault ja Mazda põrkasid kokku, löögi tagajärjel paiskus Renault otsa liinibussi ees sõitvale Subarule. Pärast kokkupõrget Subaruga sõitis Renault teelt välja kraavi. Liinibuss jäi terveks.
Sündmuskohalt toimetas kiirabi Renault' juhi tervisekontrolli Puru haiglasse, Mazda juht pöördus tervisekontrolli Rakvere haiglasse. Kõik autojuhid olid kained. Juhtunu täpsed asjaolud selgitab välja uurimine.
Rakvere politseijaoskonna välijuht Meelis Kivirand paneb kõigile liiklejatele südamele, et liigeldes maanteel, kus on lubatud suuremad kiirused, tasub olla eriti tähelepanelik ja valida sobilik kiirus ja sõidustiil.
"Paljud inimesed sõidavad praegu lähedastele külla, et tähistada üheskoos jõule piduliku laua taga. Et kõik saaks turvaliselt kohale ja ühegi pere jaoks poleks need jõulud „mustad,” sõnas Kivirand. “Valige palun sobilik sõidukiirus, olge roolis rahulik ja tähelepanelik kaasliiklejate suhtes. Õnneks ei saanud selles liiklusõnnetuses kannatada liinibuss. Palume kõiki inimesi, kes liiguvad liinibussidega, hoolitseda oma turvalisuse eest ja kinnitada kindlasti turvavöö ka bussis.“
Sel aastal on Eesti teedel liiklusõnnetustes surma saanud 70 ja kannata üle 1400 inimese. Ida prefektuuri piirkonnas toimunud liiklusõnnetustes sai tänavu surma 17 inimest ja vigastada ligi 200 inimest.


description: Terviseameti kinnitusel on grippi haigestumine viimasel ajal kasvamas, kusjuures registreeriti esimesed gripist tingitud surmajuhud - elu on kaotanud kolm inimest.

title: Grippi haigestumine on tänavu nõudnud kolm inimelu

maintext:
19.-25. detsembril pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 4560 haigestunut, neist 49 protsenti olid lapsed. Arstide poole pöördunute üldarv kasvas nädalaga viis protsenti, nende hulgas kahekordistus grippi või gripitaolistesse haigustesse haigestunute osakaal. Haigestunute seas on enim kuni viieaastaseid lapsi. Haigestumiste juurdekasv on aeglustunud laste vanuserühmades, kuid üle 30 protsendi kasvanud tööealiste ja vanemaealiste vanusrühmas.
Gripi ja gripilaadsete nakkuste sihipärase uuringu kaudu registreeritud andmete põhjal saab grippi haigestumise intensiivsust hinnata ikka veel madalaks, gripilevikut aga laialdaseks. Haigestumine on jätkuvalt tõusutrendil.
Tänavusele gripihooajale iseloomulikuks võib pidada gripiviiruste varasemat kohale jõudmist. „Kui me tavaliselt hakkame gripiviiruseid registreerima jaanuaris ja viiruste leviku kõrghooaeg jääb veebruari või isegi märtsi, siis sel aastal algasid grippi haigestumised kuu aega varem,“ ütles gripikeskuse peaspetsialist Olga Sadikova. „Haigestumiste üldarv püsib siiski veel madalal tasemel ja selle põhjuseks võib lugeda alanud koolivaheaega, sest reeglina haigestuvad esmalt enim lapsed. Teiseks põhjuseks võib pidada alanud pühi, mis tähendab, et inimesed ei pruugi pöörduda haigestumise korral kohe arsti poole. Hospitaliseerimiste arv näitab aga, et tegelik haigestumiste arv võib olla ametlikust statistikast suurem,“ lisas Sadikova.
E-Tervise SA andmetel on hooaja algusest hospitaliseeritud 70 patsienti, neist 50 viimase kahe nädala jooksul. Hospitaliseeritutest 25 protsenti on olnud vanusrühmas 0-4 eluaastat, 18,5 protsenti vanusrühmas 5-14 ja 12 protsenti vanusrühmas 15- 19 eluaastat. Haiglasse sattunutest tööealisi on olnud veidi üle 24 protsendi, vanemaealisi üle 18 protsendi.
Intensiivravi on gripi tõttu vajanud kuus inimest. Üks inimene oli 57-aastane ja ülejäänud üle 65-aastased. Kõik kuulusid riskirühmadesse. Kolme haigla andmetel on gripi tõttu surnud sel hooajal kolm inimest. Kõik kuulusid riskirühmadesse nii vanuse kui ka raskete krooniliste haiguste tõttu, kõik olid vaktsineerimata.
Peamiseks haigestumise põhjustajaks on praegu gripiviirused, nende osakaal on kasvanud muude viiruste seas nüüdseks 62 protsendini. Praegu domineerib Eestis A gripiviirus alatüüp A(H3N2). Kinnituse said 129 A-gripiviirust ja 6 B- gripiviirused.
Kokku on hooaja algusest laboratoorselt kinnitatud gripiviirust 285 korral, neist 278 korral on olnud tegu A ja 7 korral B-gripi juhuga.


description: Keskkonnaagentuuri muudetud metsainventeerimise (SMI) metoodika järgi on Eestis metsa juurdekasv varasematest andmetest oluliselt suurem.

title: Keskkonnaagentuur: uue metoodikaga uurides kasvab metsa rohkesti

maintext:
Tänavu vaadati keskkonnaagentuuri metsaosakonna juhtivspetsialist Allan Simsi eestvedamisel üle kogu statistilise metsainventeerimise (SMI) metoodika ning tehti sellesse mõned olulised muudatused, teatas keskkonnaagentuuri pressiesindaja neljapäeval BNS-ile. Üheks olulisemaks oli metsade juurdekasvu arvutamise metoodika, mille tulemusena on metsa juurdekasv varasematest andmetest oluliselt suurem.
Simsi sõnul kinnitavad arvud seda, et metsa kasvab üha juurde. "Suurenenud on nii metsade pindala, metsade kogutagavara kui ka keskmine hektari tagavara. Seega võib uute usaldusväärsete andmete foonil öelda, et metsavaesumine meid ees ei oota ning oht metsade lagedaks raiumisele puudub," ütles Sims. Viimase mõneteistkümne aastaga on meie metsades suurenenud kuuskede ja kaskede tagavarad.
Sel aastal arvutati esmakordselt metsade juurdekasvu hinnang proovitükkide kordusmõõtmiste andmete alusel, mitte enam mudeleid kasutades. SMI hinnangul on aasta summaarne juurdekasv 15,8 miljonit tihumeetrit aastas, millest majandatavate metsade juurdekasv on 13,6. Majandatavates metsades sureb aastas 1,7 miljonit tihumeetrit, seega tagavara muut majandatavates metsades on 11,8 miljonit tihumeetrit aastas. Seda et metsa juurdekasv oli varem esitatud hinnangutest suurem, arvasid metsateadlased juba varemgi, kuid siis puudus usaldusväärne andmestik selle kinnitamiseks.
Lõppeval aastal välja antud SMI andmete alusel arvutatud juurdekasvu hinnanguks on arvutatud nende kasvavate puude aastane juurdekasv, mis järgmise viie aasta jooksul püsivad elus, seal hulgas ei ole arvestatud nende puude kasvu, mis järgneva viie aasta jooksul alles hakkavad kasvama. Tähtsaim uuendus metoodikas oli see, et varem polnud ükski SMI mudelitest, millega hinnati metsade juurdekasvu Eestis, välja töötatud meie metsade andmetel. Metsa juurdekasvu on võimalik arvutada proovitükkide korduva mõõtmisega ning alles kolmanda mõõtmisperioodi järel tekkis piisavalt kordusmõõdetud puid. See võimaldas analüüsida ja arvutada juurdekasvu hinnangu juba puude mõõtmisandmete alusel.
Mõõtmisandmed ja hinnangud kogutakse proovitükkidelt, mis asuvad kindla suurusega ruudukujuliste traktide külgedel. Mõõdetavate traktide arv on määratud aastaiks 2014-2018 kavandatud traktivõrguga. 2016. aastal mõõdistati looduses 357 trakti. Metsade hinnangu andmiseks kasutatakse viimase viie aasta proovitükke. Üks proovitükk esindab 183,3 hektarit maad, viie aasta peale on proovitükke olnud 23 715. Raiete hinnangu andmiseks kasutatakse aga viimase kahe aasta mõõtmise andmeid.
Raiete mahtu hinnati kahe erineva meetodiga: SMI proovitükkide alusel ning metsateatiste info ja satelliidipiltide põhjal koos analüüsimisega. Esimese meetodiga saadi raiemahu hinnanguks 9,9 miljonit tihumeetrit ning teisega 10,4. Iga hinnang sisaldab hinnangu statistilist viga, aga kuna kahe sõltumatu meetodiga on saadud väga sarnane tulemus, siis võib saadud tulemust pidada Eesti kohta usaldusväärseks. Raiemahust 6,4 protsenti moodustab surnud puude raie.
Analüüsist selgus, et üldjuhul eelistatakse raiuda parema boniteediga ja suurema hektaritagavaraga puistuid. Aastatega on raieteatiste esitamine suurenenud ning tehnoloogia areng seda ka lihtsustanud. Töös on uue metsaregistri arendus, mille rakendumisel on võimalik enamik metsateatisi esitada rakenduse abil arvutiga ja nende kontroll toimub automaatselt registriandmete alusel.


description: Ilmateenistuse prognoosi järgi võib esmaspäeval tõusta õhutemperatuur kuni seitsme soojakraadini.

title: Esmaspäev toob kuni seitse soojakraadi

maintext:
Öösel on pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vihma ja lörtsi. Puhub edela- ja lõunatuul 5-11, saartel puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur on vahemikus 0 kuni +4 kraadi.
Peipsi järvel puhub edela- ja lõunatuul 7-11, puhanguti kuni 15 m/s. Kohati sajab lörtsi ning nähtavus on heast mõõdukani. Sooja on 1-3 kraadi.
Päeval on pilves selgimistega ilm. Paljudes kohtades sajab vihma. Puhub edela- ja läänetuul 7-13, saartel ja rannikul puhanguti 18-20 m/s. Sooja on 4-7 kraadi.
Peipsi järvel puhub edela- ja läänetuul 7-11, puhanguti kuni 15 m/s. Hooti sajab vihma. Nähtavus on heast mõõdukani. Sooja on 4-6 kraadi.


authors:
Marie-Johanna Kippar
Lääne-Virumaa Noortekogu Liige

description: Detsembri keskel toimus Tapa kultuurikojas Lääne-Virumaa Noortekogu aastakonverents "Noor tahab teada", mis on kujunenud nende iga-aastaseks traditsiooniks. Sel aastal osales üritusel ligi sada Lääne-Virumaa noort.

title: Lääne-Viru noored said aastakonverentsil palju uut ja huvitavat teada

maintext:
Esinejateks olid diplomaat ja sulgpallimeister Marina Kaljurand, noor maailmarändur Janne Eliise Kond ja teatrinäitleja Silver Kaljula. Muusikalist naudingut pakkusid Kadrinast pärit Regina ja Georg.
"Tundke huvi maailmas toimuva vastu", "minge kindlasti välismaale" ning "unistage ja eksige" olid Marina Kaljuranna peamisteks sõnumiteks noortele kuulajatele.
Kaljurand märkis, et noored peavad olema valmis kohanema teise kultuuri ja keskkonnaga ning vastu võtma uusi väljakutseid. Ta sõnas, et nooruses on kõik lihtne - õige või vale, must või valge. Oluline on inimlikkus, austus ja lugupidamine teiste suhtes, sest meie oleme need, kes muudavad ühiskonna selliseks nagu ta on. Lisaks said noored nii mõndagi teada tema kurikuulsa Diori koti kohta kui ka prossidest ja koertest, millesse mõlemasse ta kõrvuni armunud on.
Aastakonverentsi teiseks esinejaks oli Janne-Eliise Kond, kelle reisipagas on peaaegu et põhjatu. Ta on käinud mitu korda Ameerikas ja avastanud Hispaaniat, Austraaliat kui ka Aasiat. Tema esitlus julgustas noori minema välismaale nii õppima kui ka tööd leidma. Pärast kuuldud lugusid olid vähemalt pooled saalis olnud noortest nõus pakkima kohvrid ja otsemaid välismaale kihutama.
Ürituse üllatusesinejaks osutus Musta Kasti näitleja Silver Kaljula, kes rääkis oma teatrikogemustest kui ka iseendast. Silver Kaljula õppejõuks teatrikoolis oli Kalju Komissarov. Näitleja innustas enda etteastega paljusid noori tegutsema selle nimel, mis neile päriselt korda läheb ning hindama inimesi enda ümber. Silver Kaljula loodab, et teatriga on võimalik muuta ühiskonna pahupoolt.
Enne lõpusirget tunnustas Lääne-Virumaa Noortekogu koos Eesti Noorteühenduste Liiduga Lääne-Viru kolme omavalitsust – Sõmeru ja Tapa valda ning Rakvere linna aumärgiga „Kaasan Noort”. Need omavalitsused on pakkunud ja pakuvad ka edaspidi noortele nõustamist, rahalist toetust, erinevaid ruume ja sündmusi. Noortel on võimalus osaleda komisjonide töös ja avaldada enda arvamust.
Peale Georgi ja Regina muusikalist etteastet edastas Lääne-Virumaa Noortekogu president Betty Abel tänusõnad kõigile osalejatele, abistajatele ja toetajatele.


description: Samal ajal kui suur osa spordihooneid on Eestimaal pühade ajal suletud, korraldati sportlikus Väike-Maarja vallas teist korda jõulumitmevõistlus.

title: Väike-Maarja jõulumitmevõistlusel võeti mõõtu kümnel alal

maintext:
Kokku võisteldi Lääne-Virumaal kümnel alal, alates ratta aeglussõidust lõpetades korvpallivisetega, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Võistluste eestvedaja Jane Kooli sõnul olid alad valitud nii, et tulla sai koos peredega ja sportlikust vormist sõltumata.
" Valisimegi need alad niimoodi, et saaks tulla pintsaku ja lipsuga tegema. Kui sul ongi kõht silmini täis, siis on sõudmine ainu, mis võib esile kutsuda teatud reflekse," selgitas Kool.
Helge Alt oli Väike-Maarjasse sportimas koos perega.
"Me oleme väga harva Väike-Maarjas, aga täna olime. Eile söödi palju. Ja lastega saab koos olla üks päev - mis saab veel toredamat olla," ütles Alt.
Vallavanem Indrek Kesküla ütles, et jõulumitmevõistluse mõnu seisneb alade laias spektris. "Veidi spordi kõrvale õnne, mitte ainult rassimist ja higi - see teebki selle ürituse mõnusaks," selgitas Kesküla, kes loodab, et osalejaid motiveerib ka see, et vallavanem võistleb.
"Ma loodan, et motiveerib - ole vallavanemast parem. See võiks küll olla väga hea loosung," ütles ta.
Kui alade lõikes said osalejad vallavanemast paremad olla, siis kokkuvõttes pälvis esikoha just Indrek Kesküla. Naistest osutus parimaks Geidi Kruusmann.


description: Päästeamet võib hakata rahapuudusel looma kombineeritud komandosid, kus on ühendatud kutselised ja vabatahtlikud päästjad, kirjutab neljapäevane Eesti Päevaleht.

title: Päästeamet võib hakata ühendama kutselisi ja vabatahtlikke komandosid

maintext:
"Meil on kaks mudelit: riiklik komando ja vabatahtlikud. Võiks analüüsida, kas äkki peaks hakkama neid omavahel segama,” ütles siseminister Andres Anvelt lehele. „Komandopealik ja keegi veel on palgalised, ülejäänud vabatahtlikud,” lisas minister.
Ideed eesti Päevalehele kommenteerinud riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni kuuluv vabatahtlike päästjate eest seisja Artur Talviku sõnul aitaks selline muudatus kindlasti olukorda parandada. „On ilmselge, et kui komando ühe väljasõidu hind on üle 5000 euro, siis see ei ole mõistlik. Kombineeritud variandid oleksid kõige paremad,” lausus ta. Talviku hinnangul ei peaks seda mudelit rakendama kõikjal, näiteks saavad suurepäraselt tööga hakkama ka puhtalt vabatahtlike komandod, millel on aastas näiteks sada väljakutset.
MTÜ Palamuse Pritsumehed eestvedaja Margus Kaasik aga väljendas Eesti Päevalehele skepsist. „Mehed ei ela ju komandodele väga lähedal. Minu piirkonnas elab viie minuti kaugusel vast ainult viiendik liikmeid,” ütles ta. „Enamikus kohtades ma ei leia, et see oleks väga perspektiivikas.”
Kombineeritud mudelile üle minnes ei hoita kindlasti kokku seda 14 miljonit, mis aastas puudu jääb,” tõdes Talvik.
Kui sellisele süsteemile üle minna, tuleks Talviku sõnul seda teha vähemalt 30 komandos, et muudatusest ka kasu oleks. See aga ei muudaks tõsiasja, et päästevaldkond jääb ka siis rahastamise poolest vaeslapse ossa. „Kombineeritud mudelile üle minnes ei hoita kindlasti kokku seda 14 miljonit, mis aastas puudu jääb,” tõdes Talvik EPL-ile.
Kombineeritud komandod on üsna laialdaselt kasutusel näiteks Soomes, kirjutab Eesti Päevaleht. Sealne päästevaldkond erineb Eesti omast veel ühe olulise aspekti poolest: Soomes on päästevaldkond kohaliku omavalitsuse ülesannete seas, Eestis aga riiklik. Anvelti sõnul töötavad segakomandod tegelikult juba ka mõnes Eesti omavalitsuses.
„Omavalitsus maksab kinni kas kogu komando või komandopealiku palga ja nende ümber on vabatahtlik võrgustik,” selgitas ta. „Aga võib-olla teabki omavalitsus kõige paremini, millist mudelit kohandada? Äkki peaksime selle võimaluse andma? Sellisel juhul räägime muidugi sellest, et anname üle ka rahastuse.”
Hiljuti avalikustas päästeamet uuringu, millest selgub, et päästevaldkonna jätkusuutliku rahastamise tarvis oleks vaja järgmise kümne aasta jooksul kokku 150 miljonit eurot lisaraha, mistõttu võibeeldada, et päästevaldkonda ootab ees põhjalikum ümberkujundamine.
Selle alustamine on uue siseministri laual, märgib EPL. Anvelti sõnul võiks üks muudatus olla segakomandode loomine, kus on mõni kutseline päästja ja ülejäänud vabatahtlikud. „150 miljonit lisaeurot oleks vaja siis, kui jätkame sama mudeliga ilma mingeid muudatusi tegemata,” sõnas Anvelt. „On teatud valdkonnad, mille puhul võiks mõelda laiemalt, need võivad ka olla natuke ebamugavad otsused.”


description: Tamsalu kandist pärit Marko Pomerants, kes alustas oma karjääri 1989. aastal kohaliku keskkonnakaitsjana, on ainsana Eestis istunud nüüdseks kolmel ministritoolil nelja peaministri kabinetis.

title: Marko Pomerants: ma ei teeskle, ma olengi selline

maintext:
Äsja metsasõprade pahameele alla sattunud Marko Pomerants oli sotsiaalminister Juhan Partsi valitsuses aastatel 2003–2005, edasi siseminister Andrus Ansipi valitsuses aastatel 2009–2011 ning keskkonnaminister Taavi Rõivase 2014. aasta märtsis alustanud valitsuses. Nüüd jätkab ta keskkonnaministrina Jüri Ratase kabinetis.
Kuidas see algas?
Kui sain 2003. aastal isikumandaadiga riigikogusse, siis liikusin kohe sotsiaalministriks. Oli hulk inimesi, kes soovis seda kohta, kuid keda Juhan ei soovinud.
Minu praegune autojuht Jaan viskab nalja, et ta on vedanud sularaha, sitta ja ministreid. Ära küsi, mis neil vahet on. Kindlasti midagi on.
Nii see algas, kuni 2005. aastani, mil jäime vaiba servale opositsiooni. Seepärast ma oskan tunda seda tunnet, mida Taavi Rõivas nüüd tundis.
Järgmine vahetus tuli 2009. aastal, mil sotsid visati valitsusest välja ja teist sai siseminister.
Sellega oli selline huvitav asi, et see ministrivahetus toimus meil Jüri Pihliga Jõelähtme tanklas. Pihl oli majast lahkunud ja sotside esimehena Rakverre tulemas. Mina olin Rakverest Tallinna minemas. Ja Jõelähtme tanklas saime kokku. Pihlil olid kohvid ostetud, kooki ka natuke ja siis rääkisime sellest, mis tal seal maha jäi.
Ta ütles, et oli teinud just kollektiivleppe politseinike ja päästjate palga tõstmiseks. Ainult üks halb asi oli – vahepeal oli tulnud masu. Kurvastuseks peab ütlema, et esimese asjana tuli mul hakata hoopis palgataset maha rääkima, sest raha polnud riigikassasse piisavalt laekunud.
Kõige huvitavamaks pean aga oma karjääris hoopis peale seda kolme aastat aega parlamendi õiguskomisjoni esimehena. Minu puhul on tegemist ikkagi geoloogiga, seda küll, et elukogenud geoloogiga, aga see amet tähendas seda, et tuli tegeleda puhtalt juuraga. Mul tekkis uus seltskond tuttavaid teisest maailmast – prokurörid, advokaadid, kohtunikud.
Ja pärast eelmisi riigikogu valimisi jõudsin tagasi juurte juurde, kui Urmas Reinsalu tegi ettepaneku hakata keskkonnaministriks. On loogiline, et jätkan ka pärast valitsuse vahetust.
See polnud küll vist viimase hetkeni kindel, IRL arutas asja ikka jupp aega kauem kui partnerid.
Igasuguseid spinne tehakse. Ma toon näite. Kui sain siseministriks, siis hommikul paisati eetris igasuguseid nimesid välja. Minu nimi käis ka läbi. Ütlesin naisele, et ära pabista, see pole mulle. Oli suvi, läksin siis tööle, jalas khakivärvi püksid ja seljas lühikeste varrukatega särk, ning lõunaajal selgus, et erakond ongi mu siseministriks esitanud. Fraktsiooni ukse taga ootas mustas ülikonnas Andrus Ansip koos samuti mustas ülikonnas Jürgen Ligiga, kellest sai kaitseminister. Sealt oli vaja minna Kadriorgu presidendilt allkirja saama, ja nii ma läksingi suvepükste ja lühikeste varrukatega särgiga.
Aga nüüd. Kuulda oli, et Marko Mihkelson tahtis kangesti ministriks. Ja teie asemel pidi keskkonnaministriks saama Sven Sester. Paljudele oli see üllatus, et ikkagi teie saite. Aga teile endale?
Ei, miks ta üllatus oli?! Ma räägin, et on olemas teatud spinnid. Mis ei tähenda, et inimeste vahel poleks olnud mingit diskussiooni. Tekkis ju üks portfell vanadele juurde. Minu arvates on meil õnnestunud koosseis, mis ei tähenda, et mõne teise variandi puhul oleks vähem õnnestunud. Nii et IRL-i ministrite pärast ei pea keegi murestema.
Tänu sellele spinnile, nagu te väljendasite, säilitas ka populaarne virulane Einar Vallbaum riigikogus oma koha.
Mina olen seda kirjeldanud nii, et minu abikaasa säilitas ministriproua koha. See on ikka kõige tähtsam, alles siis tuleb Einar.
Aga virulastele on see variant igal juhul hea. On ju Einar igati aktiivne ja tubli saadik. Ma loen Eestis kahte ajalehte: üks on Virumaa Teataja, teine Eesti Ekspress. Ja näen, et Virumaa Teatajas on ta usin kirjutaja ning sotsiaalmeediast paistab, et ta tuiskab ringi küll Laekvere jahimeeste, küll Rakke naiste juures.
Ja ta ongi tegelikult päriseluga seotud. Umbes nagu Donalt Trump, mastaap küll teine, aga selline self-made-man.
Uus täht on meil muidugi Toomas Väinaste, kes, nagu ta ise ütleb, tegi raske südamega tähtsa otsuse, aga kindlasti veab kenasti välja.
Samas tundub viimaseid uudiseid lugedes, et riigikogus on nii igav, et hakka või jooma.
Oleneb olukorrast, millises komisjonis olla või millises rollis. Mul igav ei olnud. Näiteks mina pidin oma komisjonis kõvasti vaeva nägema, sest vasakul käel istus Igor Gräzin, kes ühel hetkel tsiteeris Rooma õigust, teisel Moskva riigiduuma materjale. Aga ma kasvõi guugeldasin, et saada nende tarkadega hakkama, et hoida asjad joonel.
Kas tõesti igaühest võib saada minister?
Kui me läheme 1990. aastatesse tagasi, siis toodi ministriteks spetsialiste väljastpoolt erakonda.
Praegu ju ka.
Praegusaegne näide Marina Kaljurand on nii ja naa. Aga ma tahan öelda, et täna liigutakse selle poole, et eelduseks on riigikogu mandaat. See teeb ringi kohe kitsamaks.
Räägime Martin Repinskist.
Siis peab mõtlema, kas minevikus on asju, mida hakatakse kohe välja tooma. Alati on olemas inimesed, kes su minevikku meelde tuletavad.
Martin Repinksi on näide sellest, et igaüks ikka ei sobi ministriks. Ta muidugi võttis endale jube suure hulga nõunikke, et paremini hakkama saada.
Kunagi ma kirjutan sellest raamatu “Minu ministeeriumid”, kus saan rollid lahti kirjutada. Oled sina, on poliitilised nõunikud, kes lahkuvad koos sinuga, ja on autojuht, kes on tähtsaim inimene sinu ministrielus. Ülejäänud on ametnikud. Selge on see, et nõunikke on vaja, neil on sisuline roll.
Kas autojuht on kõige tähtsam?
Tõsi on see, et tema teab kõige rohkem. Nad on tavaliselt profid, kes on selles ametis olnud aastaid. Minu praegune autojuht Jaan viskab nalja, et ta on vedanud sularaha, sitta ja ministreid. Ära küsi, mis neil vahet on. Kindlasti midagi on.
Ja tõsi on see, et midagi tema käest välja ei lähe – see on ainuke võimalus seda ametit pidada.
Fakt veel see, et kõik inimesed, kes on Eestis olnud sotsiaalministrid, võiksid olla ka ükskõik mis teised ministrid. Praegu on sellel kohal, kus mina üksi olin, hoopis kaks inimest. Põhilised tööülesanded rubriigis minister on hästi sarnased. Erinev on vaid temaatika, millega tegeled.
Siseministriks oleku aeg oli kindlasti kõige probleemirohkem. Lisaks palkade kärpimisele ja koondamistele meenub lumetorm ja Padaorg.
Igas ametis võib olla kriisikohti. Sinust sõltuvalt või mitte. Objektiivne olukord oli see, et riigikassas polnud raha. Siis me tegime kombot, et natuke koondasime kontorirahvast ja natuke kärpisime palkasid. Käisin ka kõikides ametites töövarjuks: olin öösel Kohtla-Järvel patrullis ja Lillekülas päästedepoos valves.
Padaoru puhul tuleb öelda seda, millest inimesed alati väga hästi aru ei saa: päästjad töötavad täpselt samades ilmastikutingimustes nagu kõik teised. Kui sa ei näe mitte muhvigi, nagu öeldakse ühes naljasaates, siis ei näe ka päästja mitte muhvigi.
Mõni mäletab teid ka kuulsa luuletajana. Kui palju need pomeriimid teid veel saadavad?
See on õudne. Mu elu üks helgemaid hetki oli see, kui Merit Kopli teatas mulle Postimehe arvamusliidrite lõunal, et enam nad mu pomeriime ei vaja, et nüüd on neil uued autorid. Mind absoluutselt ei huvita, et keegi ütleks – näe, see on see hea luuletaja. Mul oleks heameel, kui öeldaks, et näe, see on see hea minister.
Kas häbenete seda perioodi?
Ei häbene üldse, aga see sai õigel ajal otsa. Kui keegi praegu pöördub minu poole, et tahab pomeriime saada, siis suunan ta Contra juurde, sest tema peab luuletamisega oma peret toitma. Mulle maksab palga maksumaksja.
Lubage siinkohal meenutada seda Rakvere Raipe kalendrit, kus ainsa ennustusena läks täppi see, et Marko Pomerants avaldab ühel novembrikuu päeval luulekogu “Küll ma olen kõvamees”. Tegin seda küll virtuaalselt ja pealkirja all “Olen mina ikka t@itsamees”.
Tundub, et olete kõigiga sõbramees. See aitab?
Soovitan kõigile – kõikidesse tuleb suhtuda inimlikult. Poliitikas vaheldub olukord väga sageli: sina lähed trepist üles ja keegi tuleb, nina maas, alla ja vastupidi. See on vajalik.
Siis on raske iseendaks jääda.
Aga ma ei teeskle sõbralikkust, ma olengi selline. Ma ei pea selleks pingutama. Näiteks Martin Helme ei saa sult ju infotunnis küsida mingit koledat küsimust, kui sa oled temaga neli päeva metsas olnud.
Veel enne valitsuse vahetust kutsus kultuuriminister Indrek Saar teid tagasi sihtasutuse Virumaa Muuseumid nõukogu esimehe kohalt. Mis värk sellega õieti oli?
Sellega oli see, et Indrek Saar läks suures tuhinas ise ka hoogu. Aga las ta olla, olen seda teinud 14 aastat. Virumaa Muuseumid on kindlasti väärikas kaubamärk, igapäevatöö on seal ära teinud Ants Leemets, kellega meil on selline vahva suhe, et tema oli hakatuseks minu ülemus maavanemana ja nüüd olin mina tema ülemus Virumaa Muuseumide nõukogu esimehena.
Mingit solvumist ei ole?
Ei-ei, Indrek mulle õhtul helistas ka.
Mida arvate endise maavanemana maavalitsuste tulevikust?
Ma arvan, et maavalitsused kaovad ja me näeme seda, kuigi ma ei oska öelda kuupäeva. Ja ma arvan, et need tuumikülesanded jaotatakse ära, näiteks perekonnatoimingud, maa-asjad.
Teil oli seal ministeeriumis ülevõtmisel suurem pidu, nagu lugeda sai. Nüüd pühad tulevad, kus siis mölluks läheb?
Üleandmise suurema peo kohta, kus sai siidrit ja võileibu, ütlen ma niimoodi, et loodan, et mitte ükski minister ei saabunud majja, ilma et talle oleks pakutud siidrit ja võileibu. Ja ma eeldan, et nii see ka ei olnud.
Minu jõulud on aga klassika: Roosiküla, minu naise vanemate kodu Põlvamaal, Moonaküla Rakvere küljes ja tulevases Tapa vallas Kursi küla, kus on mu sünnikodu.
Viimasena, aga mitte tähtsusetuna – mis on praegu töölaual?
Kõikide ministrite väljakutse on see, et tuleb Euroopa Liidu eesistumine, keskkonnaministritel on protsess üleilmne, lisaks Euroopa Liidu formaadile on ÜRO asjad, mistõttu pean käima maailma eri paikades ühiseid asju ajamas.
Kodumaistest teemadest oli selle nädala kirepunkt seotud metsaseadusega. On saabunud selline huvitav aeg, et Eesti kultuuritegelased on hakanud kirju kirjutama ja marsse korraldama. Nüüd on inimesed kogunenud ka metsaseaduse muudatuste vastu. Ma ei tea, kui palju nad ise seda protsessi juhivad. Aga kõik need seadused on metsamajandamise mõistlikkuse huvides ja loomulikult ei taha keskkonnaministeerium kogu Eesti metsa lihtsalt maha raiuda.
Mihkel Raud kirjutab oma uues raamatus leheküljel 304, et kui avalikule pöördumisele on alla kirjutanud Arvo Pärt ja Märt Avandi, siis on järelikult tõsine asi. Need nimed on ainult näited. Aga minu üleskutse on neile 5000 allakirjutanule, et kohtume kevadel kusagil langi serval ja saadame metsa istutades ilusaid asju korda.


description: Maaeluministeerium plaanib alates 2019. aastast panna põllumeestele kohustuse koristada täies ulatuses kogu põllumajandusmaa hooldamisel hekseldatud rohi.

title: Põllumaal tuleb tulevikus ära koristada kogu hekseldatud hein

maintext:
Maaeluministeeriumis on ettevalmistamisel otsetoetuste tingimuste muudatused, mis toovad kaheaastase üleminekuajaga alates 2019. aastast kohustuse põllumajandusmaa hooldamisel hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses. Muudatused aitavad paremini suunata toetusi tegelikele põllumajandustootjatele, teatas ministeerium.
Riik hakkas niinimetatud euroheinategu piirama alates 2015. aastast, kui maaomanik võis tootmisest ajutiselt kõrvale jäetud põllumajandusmaal hekseldada ja jätta niidetud heina maha alla 10 hektari suuruse põllumajandusmaa puhul ning seda ületavast maast 10 protsendi puhul. 2016. aasta taotlusvoorus lubati põllumajandusmaa hooldamisel hekseldamise teel jätta niide koristamata kuni 15 protsendil nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaast.
"Kuna Euroopa Komisjon juhtis tähelepanu, et põllumajandusmaa hooldamise nõue peab rakenduma kogu põllumajandusmaale ühetaoliselt, vaatasime koostöös sektori esindajatega otsetoetuste maksmise tingimused üle," ütles maaeluminister Tarmo Tamm.
"Kaalusime võimalike variantidena, kas kohustada edaspidi hekseldatud rohtu ilma erisuseta täies ulatuses kokku koguma või lubada hekseldada ilma heksli kokku kogumiseta. Võttes arvesse põllumeeste esindusorganisatsioonide ettepanekuid, oleme otsustanud seada alates 2019. aastast rohumaadel kohustuse hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses," lisas ta.
Minister märkis, et põllumajandusmaa hooldamise eest toetuse maksmise algne eesmärk oli aidata põllumeestel ebasoodsa turukonjunktuuriga toime tulla, et mitte suunata neid tootma vaid toetuse saamiseks, kuid kohati on sellest kujunenud omaette ettevõtlusvorm.
"Selline olukord vajab kindlasti muutmist, et suunata otsetoetused aktiivsetele põllumajandustootjatele, kes väärindaksid meie põllumajandusmaa ressurssi kohaliku toidu näol," rääkis Tamm. "Samas on oluline arvestada, et Eesti riigil on kohustus püsirohumaa säilitamiseks teatud tasemel kogu põllumajandusmaast. Seepärast anname uue nõudega kohanemiseks kaheaastase üleminekuaja, et tootjad saaksid selle aja jooksul oma äriplaani ja tootmisotsused ümber vaadata."


description: Rakke vallavolikogu otsustas tänasel istungil lõpetada ühinemisläbirääkimised Väike-Maarja vallaga.

title: Rakke ja Väike-Maarja ühinemisest ei saanud asja

maintext:
Samas teeb Rakke volikogugu Järvamaal asuvale Koeru vallale ettepaneku alustada ühinemisläbirääkimisi ühise omavalitsuse moodustamiseks.
Rakke vallavanem Andrus Blok on varem öelnud, et rahvaküsitlusel Rakke ja Väike-Maarja valla ühinemise kohta oli enamik osalenuid seda meelt, et Rakke vald ei peaks Väike-Maarjaga ühinema ning õige ei ole minna rahva tahte vastu.
Koeru vallavolikogu koguneb tõenäoliselt juba jaanuari alguses erakorralisele volikogu istungile, kus on kavas naabrite ettepanek vastu võtta.
Ligi aasta aega pidas Koeru vald ühinemisläbirääkimisi Albu, Ambla, Imavere, Järva-Jaani, Kareda ja Koigi vallaga Järva valla moodustamiseks, kuid otsustas kaks nädalat tagasi, et selline ühinemine neile ei sobi.
Koeru loobumisest hoolimata sõlmis kuus Järvamaa valda nädal tagasi Aruküla mõisas ühinemislepingu.


description: Pehme, päeviti peamiselt plusskraade pakkuv talveilm jätkub vähemat nädala lõpuni, prognoosib ilmateenistus.

title: Pehme talveilm jätkub vähemalt nädala lõpuni

maintext:
Teisipäeva öösel on pilves selgimistega ilm ning mitmel pool sajab enamasti lörtsi. Puhub edela- ja läänetuul 5-12, öö hakul saartel ja rannikul puhanguti 15-18 m/s, hommikuks nõrgeneb. Õhutemperatuur on vahemikus -2 kuni +4 kraadi. Peipsi järvel puhub öösel edela- ja läänetuul 5-10, öö hakul puhanguti 13 m/s. Mitmel pool sajab enamasti lörtsi. Nähtavus on mõõdukast heani. Õhutemperatuur on vahemikus -1 kuni +1 kraadi.
Teisipäeva päeval on pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab lund ja lörtsi, rannikul ka vihma. Tuul pöördub loodesse ja tugevneb 7-12, rannikul puhanguti 15, saartel 12-17, puhanguti kuni 23 m/s. Õhutemperatuur on vahemikus -1 kuni +4 kraadi. Peipsi järvel puhub edela- ja läänetuul 5-10 m/s, pärastlõunal pöördub tuul loodesse puhanguti 12 m/s. Mitmel pool sajab lörtsi ja lund. Nähtavus on mõõdukast heani. Õhutemperatuur on vahemikus -1 kuni +1 kraadi.
Kolmapäeva öösel on vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sajab lörtsi ja lund. Puhub loodetuul 7-12, rannikul puhanguti 17, saartel 12-17, puhanguti 23 m/s. Õhutemperatuur on vahemikus -3 kuni +2 kraadi. Päeval on vahelduva pilvisusega ilm. Hommikul sajab kohati lörtsi ja lund. Puhub loodetuul 7-12, rannikul puhanguti 17, pärastlõunal nõrgeneb. Õhutemperatuur on vahemikus -3 kuni +2 kraadi.
Neljapäeva öösel on vahelduva pilvisusega peamiselt sajuta ilm. Puhub läänekaare tuul 1-7 m/s. Õhutemperatuur on vahemikus -1 kuni -7 kraadi. Päeval on pilves selgimistega ilm. Pärastlõunal sajab lund, lörtsi ja vihma. Puhub edelatuul 5-11, saartel ja rannikul puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur tõuseb -1 kuni +4 kraadini
Reedel on pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vähest lörtsi ja vihma. Puhub edelatuul 5-10, rannikul puhanguti 14 m/s. Õhutemperatuur on vahemikus 0 kuni +4 kraadi. Päeval on pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vähest lörtsi ja vihma. Puhub edelatuul 5-10, rannikul puhanguti 14 m/s. Õhutemperatuur vahemikus 0 kuni +4 kraadi.


description: Eesti elanikud usaldavad riiklikest institutsioonidest kõige rohkem päästeteenistust, millele järgnevad politsei, kaitsevägi ja kaitseliit, selgub kaitseministeeriumi tellimusel tänavu oktoobris läbi viidud uuringust.

title: Eesti elanikud usaldavad kõige rohkem päästeteenistust

maintext:
Kümnest uuringusse lülitatud institutsioonist usaldab päästjaid 95 protsenti Eesti elanikkonnast, järgnevad politsei 82, kaitsevägi 75 ja kaitseliit 71 protsendiga. Samu institutsioone ei usaldanud vastavalt 3 protsenti, 17 protsenti, 15 protsenti ja 12 protsenti küsitletutest.
Uuringu läbiviimise eel äsja ametisse astunud president Kersti Kaljulaidi usaldas oktoobris 48 ja ei usaldanud 10 protsenti vastanutest, mis annab tema usalduse saldoks 38 protsenti.
NATO-t usaldas 58 ja ei usaldanud 27 protsenti - vahe 31 protsenti, Euroopa Liitu usaldas 60 ja ei usaldanud 29 protsenti - vahe 31 protsenti, president Toomas Hendrik Ilvest usaldas 50 ja ei usaldanud 39 protsenti vastanutest, mis teeb tema saldoks 11 protsenti.
Negatiivne usaldussaldo oli oktoobris kõigil Toompea võimuinstitutsioonidel - riigikogul -4 protsenti, valitsusel -5 protsenti ning tollasel peaministril Taavi Rõivasel koguni -16 protsenti. Rõivast usaldas 37 ja ei usaldanud 53 protsenti vastanutest.
Turu-uuringute AS viis kaitseministeeriumi tellimusel riigikaitse teemalise avaliku arvamuse uuringu läbi selle aasta oktoobris, küsitleti 1206 Eesti elanikku alates 15 aasta vanusest. Tegemist oli 40. küsitlusega selles avaliku arvamuse monitooringuseerias, millega tehti algust 2000. aasta jaanuaris.


description: Aastavahetus seostub enamikule inimestele rõõmsate sündmustega. Ometi võib tugev ja ootamatu peavalu rikkuda terve pere plaanid.

title: Peavaluta uude aastasse

maintext:
Mis vallandab peavalu ja kuidas seda ennetada:
Alkohol – punane vein, õlu ja šampus võivad mõnedel primaarsete peavaludega inimestel vallandada peavalu. Kui sa oled alkoholi suhtes tundlik, siis loobu sellest ja asenda see teiste jookidega. Kui pead siiski vajalikuks uut aastat mööda saata alkoholiga, siis järgi mõõdukust.
Vähene uni või liiga kaua magamine võib valmistada halva üllatuse peavaluna. Proovi säilitada võimalikult korrapärane unerežiim, magades öösel 7-8 tundi.
Ebakorrapärane toitumine või söögikordade vahelejätmine võib aastavahetuse ettevalmistuste käigus lõppeda peavaluga. Toitu regulaarselt, 3-4 tunniste vahedega ja väiksemate portsjonite kaupa.
Stress – emotsionaalne või füüsiline pinge. Pühade ettevalmistamisega seotud pinged, suur toiduvalmistamine sundasendis, viimaste tööde lõpetamine arvutis jne. Õpi pingeid maandama!
Ole füüsiliselt aktiivne – liikumine leevendab stressi, annab energiat, stimuleerib endorfiinide tootmist, mis leevendavad ka valu.
Keskkond – tugevad lõhnad, suitsused ja umbsed ruumid, ere valgus, ilmamuutus, müra. Jõuludest järele jäänud lõhnaküünlad, küpsetamine, uus aasta võetakse vastu ilutulestiku saatel, erinevad dekoratsioonid.
Toit – piimatooted, šokolaad, tsitruselised, kohv, tee, töödeldud liha, nisutooted, mereannid jt.
Vedelikupuudus - Organismi ööpäevane vedeliku vajadus on 28-35 ml/kg, mille sees on ka toiduga saadav vedelik. Joo vett, mida võid vajadusel maitsestada näiteks puuviljadega, marjadega, piparmündiga vms.
Jälgi, et jätkuks valuvaigisteid ning vajadusel võta valuvaigisti kohe peavalu alguses.


description: Viimaste päevade tõsiste uudiste tasakaaluks avaldame 20. detsembril Toronto loomaaias tehtud video, kus noor panda lumes mängib. - DELFI

title: JÕULUVIDEO: Toronto loomaaia hiidpanda maadleb lumememmega


description: 13. märtsil Saku Suurhallis suure spordietendusega esinev Harlem Globetrotters kutsub lapsi tiimiliikmetega mängima ja pilte tegema. Staarkorvpallurid õpetavad lastele pallitrikke enne põhi-show algust Magic Pass ürituse raames. - DELFI

title: KOSSUPIDU: Eesti lapsed saavad võimaluse Harlem Globetrottersiga koos lustida

maintext:
13. märtsil Saku Suurhallis suure spordietendusega esinev Harlem Globetrotters kutsub lapsi tiimiliikmetega mängima ja pilte tegema. Staarkorvpallurid õpetavad lastele pallitrikke enne põhi-show algust Magic Pass ürituse raames.
Maailma kuulsaim korvpallishow toob Tallinnasse kogu Harlem Globetrottersi meeskonna, millesse valitakse ainult proffe ja kuhu pääseda on üliraske. Globtrottersite show on kogupereüritus ja korvpallurid on meelsasti nõus oma salanippe näitama ja õpetama.
Põhi-show'le eelnevale Magic Pass üritusele on oodatud lapsed koos saatjatega. Vanusepiirangut pole, kuid alla 18-aastastel lastel on täiskasvanud saatja kohustuslik ning mõlemal peavad olema põhi-show ja Magic Pass piletid.


description: Epeevehkleja Julia Bejajeva sai jõulude eel imelise kingituse. Nimelt särab eilsest alates kauni sportlase sõrmes tähendusrikas sõrmus. - DELFI

title: JÕULUROMANTIKA: Vehklejanna Julia Beljajeva kihlus oma kauaaegse kallimaga


description: Jaapani kontserni Toshiba aktsiad kukkusid neljapäeval kolmandat päeva järjest, kuna investorid ootavad ettevõttelt suurt kahjumit ettevõtte USA tuumaenergiaäriga seoses.

title: Toshiba väärtus on sel nädalal kukkunud juba ligi 7 miljardit dollarit


authors:
Adele Johanson
Foto
Erik Prozes

description: Järgmise aasta 1. jaanuarist alustab ühendettevõte Tariston AS, mis koondab senised Nordeconi tütarettevõtted Järva Teed AS, Hiiu Teed AS ning Nordecon ASi teehoolde- ja tehnikadivisjoni.

title: Nordecon koondab tütred


authors:
Adele Johanson
Foto

description: Nordeconi endisele omanikule Mait Schmidtile kuuluv ehitusfirma Bauschmidt läks saneerimisele.

title: Bauschmidt läks enne jõule saneerimisele


authors:
Foto
John Macdougall Afp Scanpix

description: Maailma suurim veebikaubamaja Amazon teatas, et tarnis jõuluhooajal klientidele üle miljardi toote, mis märgib ühtlasi ka ettevõtte jaoks kõigi aegade rekordit, kirjutab Reuters.

title: Maailma suurim veebikaubamaja tarnis jõuluhooajal üle miljardi toote


authors:
Foto
Mati Hiis

description: Statistikaameti andmetel ulatus Eesti ettevõtete puhaskasum 2015. aastal kokku 3,08 miljardi euroni, mis on 7,2 protsenti vähem kui 2014. aastal.

title: Eesti ettevõtete puhaskasum kahanes mullu 7,2 protsenti


authors:
Foto
Benoit Tessier

description: Kuigi juba tänavune aasta oli Tesla jaoks märgiline, tuleb 2017 veelgi erakordsem, kirjutab BusinessInsider.

title: Teslat ootab ees täiesti erakordne aasta

maintext:
Nimelt on Teslal taskus mitmeid olulisi plaane, mis saavad teoks just 2017. aastal. Kõigepealt muidugi Model 3, mis on Tesla massidele suunatud mudel. Hinnaga ca 30 000 dollarit on see paljudele kättesaadav ning lisaks suudab ta sõita ühe laadimisega üle 300 kilomeetri.
Tesla omanduses SolarCity aga peaks välja tulema päikesepaneel-katusega. Tegu on üsna kalli tootega, mis muudab terve maja katuse hiiglaslikuks päikesepaneeliks.
Samuti töötab Tesla välja tarkvara, mis muuhulgas on abiks isesõitvatele autodele. Ka selles osas võib tulla järgmisel aastal olulisi uudiseid. Lisaks kavandab Tesla põhjalikumaid muudatusi oma elektriautode laadijate süsteemis.


description: Venemaa riiklik gaasihiid Gazprom esitas Euroopa Liidule oma ettepanekud 2012. aastast väldanud uurimise lõpetamiseks, mille fookuses on viis, kuidas Gazprom Euroopa turul oma gaasi müüb.

title: Gazprom loodab vaidluse ELiga lahendada trahvita

maintext:
EL on keskendunud kolmele teemale – lepingutingimustele, mis takistavad gaasi edasimüüki teistele riikidele, gaasitarnete sidumine torujuhtmete ehitusega ning põhjendamatult kõrge gaasi hinna kehtestamine Balti riikidele, Bulgaariale ja Poolale, kirjutab Äripäev.
Euroopa Komisjon kinnitas, et on Gazpromi ettepanekud kätte saanud ja asub nüüd hindama, kas need rahuldavad Euroopa Komisjoni välja toodud konkurentsiprobleemi vastavalt ELi seadustele. Siia hulka kuulub ka kommentaaride küsimine Gazpromi konkurentidelt. Loe edasi Äripäevast.


description: Kolmapäval kiitis Leedu valitsus heaks tuleva aasta jaanuarist pensionitõusu umbes 593 000 vanaduspensionärile ja 202 000 invaliidsuspensionärile, kes hakkavad saama umbes 20 eurot suuremat pensionit.

title: Leedu tõstab tuleval aastal pensione keskmiselt 20 eurot


authors:
Foto
Toomas Huik

description: Elektritarbimine kasvas esialgsetel andmetel selle aasta novembris aasta varasemaga võrreldes 11 protsenti 794 gigavatt-tunnini, kasvu üheks põhjuseks on mullusest jahedam õhutemperatuur, teatas Elering.

title: Elektritarbimine kasvas novembris 11 protsenti, toodang 40 protsenti


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Foto
Panthermedia

description: Mingil müstilisel põhjusel on järsult kasvanud rahaülekanded Austraaliast Eestisse, kirjutab Guardian.

title: Järsk ja arusaamatu rahaülekannete kasv Austraaliast Eestisse


authors:
Foto
Xinhua Xinhua Sipa Usa

description: Hiina riiklik meediaagentuur Xinhua teatas eile, et Hiina täidab tänavuseks püstitatud 6,5-7 protsendi suuruse majanduskasvu eesmärgi, rahustades sellega «nõrka ja haavatavat» maailmamajandust, vahendab Reuters.

title: Hiina: meie majanduskasv annab nõrgale ja haavatavale globaalsele majandusele lootust


authors:
Foto
Dmitri Kotjuh
Järva Teataja

description: Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva sõnul ei peaks elatisvõlglased riigi palgale pääsema ning abi oleks sellest, kui tööandja suhtuks elatisvõlga samamoodi nagu riik ega aitaks võlglase petuskeemidele kaasa.

title: Minister: tööandjad peaksid elatisvõlglastesse kriitilisemalt suhtuma

maintext:
Iva ütles intervjuus Äripäevale, et arusaam elatisvõla sobimatusest võiks jõuda nii kogukonda kui töökollektiivi, et me mõistaks, milline kodanik meie kõrval tegelikult töötab, kas ta täidab oma esmast kohustust oma laste ees või mitte. See on mõttelaadi kujundamine – kas tööandja on tõesti nõus maksma elatismakse vältimiseks palka mingile teisele arvele? märkis minister.
Tema sõnul oleks abi ka sellest, kui tööandjad suhtuksid elatisvõlga samamoodi nagu riik. Samuti võiks võtta eesmärgiks, et elatisvõlglane riigi palgale üldse ei saagi.
Loe pikemalt Äripäevast.


authors: Nordea Pensions Estonia Juhatuse Esimees

description: 2016. aasta jääb kogu maailmale meelde muutusterohkena, pakkudes põnevust, kiiret tempot ja üllatusi. Pensionikoguja vaates võib aasta võtta kokku positiivsena.

title: Nordea: pensionikoguja jaoks oli hea aasta

maintext:
2016. aastal on maailmas toimunud rohkem kui oodata või arvata oleks võinud. Brittide Brexit, Ameerika Ühendriikide presidendivalimised, referendumi tulemuste tõttu tagasi astunud Itaalia peaminister või naftahinna tõus on vaid mõned muutujad suures sündmuste keerises, mis mööduval aastal turgu mõjutasid.
Kokkuvõttes oli 2016. aasta investeerijale aktsiaturgudel valdavalt rõõmustav. Kõik peamised varaklassid näitasid positiivseid tulemusi. USA aktsiaturud on lõpetamas aastat rekordiliste tulemustega, Euroopa omad väikese miinusega ja Aasia positiivse tulemusega.
Tugev konkurents Eesti pensioniturul
Eesti pensionisektor on samuti väga aktiivne olnud. Seda kinnitavad nii müügi- ja ühinemistehingud turul kui ka uute tulijate sisenemise soov.
2016. aastast jääb meelde märksõna indeksfond, mille üle arutleti rohkesti. Siiski pole paljudele ilmselt veel lõpuni selge, mis need indeksfondid on ja kellele need kasulikud võiksid olla. Kui traditsiooniliste fondide puhul usaldab pensionikoguja fondivalitseja oskusi investeerimisotsuste tegemisel, siis indekseid järgiva fondi puhul tuleb inimesel endal teha teadlik valik konkreetsete indeksite suhtes. Kas valida USA aktsiaindeks või Euroopa oma? Eelistada pikka või lühikest krediidiriski? Need on küsimused, mis vajavad valdkonna tundmist. Kindlasti aitab siinkohal kaasa järjepidev arutelu ja sisuline diskussioon ühiskonnas.
Lisaks räägiti Eestisse investeerimisest ning ka Nordea pensionifondid suurendasid 2016. aastal investeeringuid kodumaal.
Eelnev loetelu tänavustest märksõnadest pensionisektoris annab tõestust, et Eesti pensionifondide turg on äriliselt aktiivne ja muutused hoiavad valdkonna elujõulisena.
Mõjutused kanduvad järgmisesse aastasse
Mida toob 2017. aasta? Kindlasti põnevad ajad jätkuvad, kuna hiljutised sündmused annavad tooni veel pikemat aega. Me ei tea veel, millisel moel toimub Suurbritannia väljaastumine EList ja kas sellele on ka järgijaid? Hetkel on Brexiti mõju Eesti pensionikogujale olnud pigem väike. Eks järgmine aasta annab arutlust. Või mida tähendab tegelikult Donald Trumpi võit? Mida see võib tuua kaasa USAle või kaubandussuhetele Hiinaga ning maailmaturule laiemalt?
Poliitilised otsused, riikide omavahelised suhted ning valuutahindade muutused tingivad selle, et ka 2017. aastal on peamiseks märksõnaks riskide hajutamine globaalselt. Oluline on saada osa nende piirkondade ja valdkondade edust, mida probleemid ja kriisid ei mõjuta.
Uuendused Eesti pensionikogujale
Eesti pensionikoguja jaoks toob järgmine aasta muutusi ning seda suuresti äsja jõustunud investeerimisfondide seaduse valguses. Näiteks vähenevad fondide tasud ja inimeste jaoks muutub kohustuslike pensionifondide vahetamine odavamaks. Kindlasti aga tuleks kõigil meeles pidada, et teist fondi ei peaks valima odavuse printsiibil, vaid ikka sisulise vajaduse pärast.
Ka saab koguja uue aasta jooksul selgemad ja põhjalikumad infomaterjalid fondide kohta, mis spetsiifilist teemat kergemini lahti seletada aitavad. Fondide tingimused, prospektid ja põhiteabe dokument, mis on valdavalt uus infokandja, muutuvad inimestele lihtsamini arusaadavamaks. See on kindlasti samm edasi selgema kommunikatsiooni poole. Inimestel on võimalus lihtsamini ja kiiremini fondidega tutvuda.
Lisaks tekib pensionifondi investeerijale täiendavat informatsiooni selle kohta, milliseid kulusid pensionifondid kannavad. Nimelt peavad fondivalitsejad hakkama täpsemalt välja tooma fondi varaga tehtud tehingukulusid.
Kokkuvõttes on taas tulemas kõneainet pakkuv aasta, millele annavad värvi 2016. aastal alguse saanud sündmused. Innovatsioon ja muutused on pensionisüsteemi edasiarenguks igati head. Uueks aastaks soovin, et paljude muutuste kõrval siiski ei ununeks põhieesmärk - suurendada Eesti inimeste pensionisäästusid. Täiendavaid võimalusi pakuksid suuremad maksed II pensionisambasse, tööandjapensioni edukama rakendamise soodustamine või vabatahtliku pensionikogumise populaarsuse kasvatamine.


authors:
Foto
Peeter Langovits

description: Eesti Panga 2017. aasta eelarve maht on 22,7 miljonit eurot, mida on 0,8 miljonit eurot ehk 4,3 protsenti rohkem kui tänavu.

title: Eesti Panga eelarve kasvab järgmisel aastal 22,7 miljoni euroni


authors:
Foto
Ints Kalnins

description: Soome ja Eesti ettevõtted hakkavad enne Leedu Klaipėda sadama lõunapoolse osa laiendustöid puhastama sealset pinnast ja valmistama seda ette süvendustöödeks; tööde maksumus on 11,4 miljonit eurot.

title: Eesti ettevõte hakkab Klaipėda sadamat puhastama

maintext:
Konsortsium, kuhu kuuluvad Soome Sito Rakennuttajat, Vesirakennus Ojanen, Suomen Vesityo ja Eesti Baltic Techservice, võitsid Klaipėda sadama korraldatud hanke.
«Projekti lõpetamine võimaldab meil jätkata edasiste arendusprojektidega sadama lõunaosas,» ütles sadama infrastruktruuri direktor Vidmantas Paukste, lisades, et tööd lõpetatakse kahe aasta jooksul.
Malku lahes asuavad Klaipėda konteinerterminal, Klasco stividorid, Malku laheterminal ja Lääne laevatehas.
Sadama juht Arvydas Vaitkus on öelnud, et Malku lahte investeeritakse 3-4 aasta jooksul 150-180 miljonit, et süvendada lahe kanalit 14,5 meetri võrra.