maintext:
Toronto Eesti Seltsi Lasteaia uus õppeaasta tulemas Eesti Elu
Nüüd, kui soojad suveilmad hakkavad jahedamaks muutuma, hakkavad ka lastevanemad mõtlema laste uue õppeaasta algusele. Septembrikuu tulekuga toimuvad ka Toronto Eesti Seltsi Lasteaia 2016.-2017. a esimesed õppeklassid. Siinjuures lisame informatsiooni lasteaia programmidest ja registreerimisest.TES Lasteaed on tegutsenud laupäevahommikuti juba aastakümneid. Tänavu algavad klassidToronto Eesti Majas. Laste registreerimine toimub Eesti Maja keskmises saalis lasteaia esimese klassi ajal.Lasteaia peaprogramm on lastele vanuses 3 kuni 6 aastat (laste sünniaastad 2013 – I kl.; 2012 – II kl., 2011 – III kl. ja 2010 – IV kl.). Mõned klassid on jagatud kahte gruppi, mis olenevad laste eesti keele oskusest. Eesti keele täiendamise klassid on mõeldud lastele, kes juba valdavad eesti keelt. Eesti keele kümblusklassid on lastele, kes vajavad rohkem abi eesti keele rääkimisega. Laupäevahommikused klassid algavad Eesti Majas kell 9.30 hommikul ja lõpevad kell 12.15 (I klass) või kell 12.30 (II kuni IV klass). Lasteaia klassid koosnevad keeleõpetusest, loovtegevusest ja lauluklassist. Igal nädalal on lastel ka võimalus külastada Eesti koolide raamatukogu, kust lapsed saavad laenata eestikeelseid raamatuid ja videoid. Ka on palju võimalust mängida teiste eesti lastega ja õppida eesti keelt.TES Lasteaed pakub ka mudilaste klassi kõige väiksematele lastele (vanus 6 kuud kuni 3 aastat). Mudilaste klassidest võtavad lapsed osa koos lastevanematega: laulutunnist, loovtegevusest ja õppekeskuse külastamisest. Mudilaste klassid toimuvad lasteaia ajal — laupäevahommikuti kell 9.30 kuni 11.30 Toronto Eesti Majas.Aasta jooksul toimub kolm suuremat üritust: Laste jõulupidu (detsembris 2016), Moenäitus (kevadel 2017) ja Emadepäev/lõpuaktus (mais 2017). Üritustel on vanemad, vanavanemad ja sõbrad teretulnud.Nagu eelmistel aastatel, töötab lasteaed vanemate kooperatiivina, kus lastevanemad võtavad osa lasteaia tegevusest ja korraldusest. Vanematel on võimalus ennast kirja panna lasteaia komiteedesse registreerimise koosolekul 17. septembril.Aasta 2016-2017 õppemaks on $350.00 esimesele lapsele; $225.00 teisele lapsele ja $150.00 kolmandale lapsele. Mudilaste klassi õppemaks on $225.00 esimesele lapsele ja $150.00 teisele lapsele. Vajaduse korral pakutakse ka majanduslikku abi õppemaksu katmiseks. Registreerimisele palutakse ka tuua lapse tervishoiukaardi number.Lähemat informatsiooni lasteaia tegevusest võib leida TES Lasteaia veebileheküljelt ( http://www.lasteaed.org). Lastevanemad võivad ka kontakti võtta e-posti aadressil . Ootame teid septembris!TES Lasteaia juhatus


description:
AFP/BNS
Edward Snowden. AFP/Scanpix
USA luureinfo lekitaja Edward Snowden kutsus president Barack Obamat endale armu andma, öeldes täna avaldatud kommentaaris, et massilisele jälgimisele valguse heitmine oli moraalselt vajalik.
Snowden on veetnud pärast USA ajaloo suurima luurelekke algatamist kolm aastat Venemaal paguluses.

title: Snowden palus Obamalt armu PM

maintext:
Snowden palus Obamalt armu PM
AFP/BNSEdward Snowden. AFP/ScanpixUSA luureinfo lekitaja Edward Snowden kutsus president Barack Obamat endale armu andma, öeldes täna avaldatud kommentaaris, et massilisele jälgimisele valguse heitmine oli moraalselt vajalik.Snowden on veetnud pärast USA ajaloo suurima luurelekke algatamist kolm aastat Venemaal paguluses.«Kui poleks olnud neid paljastusi, oleksime praegu hullemas olukorras,» ütles Snowden Briti ajalehele Guardian Moskvast antud intervjuus. «Jah, seadused ütlevad üht, kuid võib-olla selleks ongi olemas armuandmine – erandolukordade jaoks, mis moraalsest ja eetilisest küljest ning tagajärgi arvestades tunduvad vajalikud.»Snowden, kelle elamisluba Venemaal lõpeb järgmisel aastal, selgitas, et on valmis USA-s vangi minema ja oma kodumaa heaks suuri ohvreid tooma.Snowden lekitas 2013. aastal miljoneid dokumente Ühendriikide valitsuse luuretegevuse kohta ja põgenes seejärel riigist. Teda ähvardab USA-s süüdistus, milles süüdimõistmise korral võib oodata 30-aastane vangistus.Snowden sai 2013. aastal Venemaal poliitilise varjupaiga ja 1. augustist 2014 Venemaal kolmeaastane elamisluba. Tal on Venemaal töö, mis on elamisloa saamise tähtsaim eeldus.

fasttext_language: et


description:
14. september 2016
Risto Veskioja
Toimetas: Risto Veskioja, vanemtoimetaja
www.DELFI.ee
FOTOD: Viimane sõnum lähedastele: USA politsei avalikustas vahetult enne Reet Jürvetsoni jõhkrat mõrva saadetud eestikeelse postkaardi
Foto: LAPD/erakogu/kollaaž
Los Angelese politsei avalikustas 8. septembril lubatud robotfotod kahest mehest, keda seostatakse väliseestlase Reet Jürvetsoni mõrvajuhtumiga. Lisaks avalikustati ka Reeda saadetud eestikeelne postkaart, mis on teadaolevalt viimane sõnum, mille lähedased temalt kunagi enam said.

maintext:
FOTOD: Viimane sõnum lähedastele: USA politsei avalikustas vahetult enne Reet Jürvetsoni jõhkrat mõrva saadetud eestikeelse postkaardi Avalikustati ka
14. september 2016Risto VeskiojaToimetas: Risto Veskioja, vanemtoimetajaFOTOD: Viimane sõnum lähedastele: USA politsei avalikustas vahetult enne Reet Jürvetsoni jõhkrat mõrva saadetud eestikeelse postkaardiFoto: LAPD/erakogu/kollaažLos Angelese politsei avalikustas 8. septembril lubatud robotfotod kahest mehest, keda seostatakse väliseestlase Reet Jürvetsoni mõrvajuhtumiga. Lisaks avalikustati ka Reeda saadetud eestikeelne postkaart, mis on teadaolevalt viimane sõnum, mille lähedased temalt kunagi enam said.LA politsei mõrvade ja tapmiste osakond teatas oma kodulehel, et jätkab Reet Jürvetsoni ehk Jane Doe nr. 59 mõrvajuhtumi uurimist ning detektiivid on saanud uusi juhtlõngu.Tänavu 7. juulil intervjueerisid uurijad Montrealis tunnistajat seoses neile huvipakkuva "Johni" või "Jeani" nimelise isikuga. Tunnistaja mäletas Montreali kohvikus Café Image 1969. aastal Reeda ja Johni/Jeaniga kohtumist. Tunnistajalt võetud ütluste kohaselt koostati robotfoto Reedaga koos olnud mehest.ReklaamLisaks koostati veel teinegi joonis mehest, kes võis olla Reeda ja Jeani/Johniga seotud. See mees on lühemat kasvu ning biitlite-tüüpi soenguga. Tema nimi oli samuti Jean.Delfi on varasemalt kajastanud, et Reeda parim sõber Gilda Green oli üks tunnistajatest, kes aitas robotfotosid koostada. Loe sellest siit.Loe veel:Avalikustati uus detail väliseestlase Reet Jürvetsoni mõrvajuhtumi uurimise kohta. Politsei: tegemist on olulise juhtlõngaga (33) 08. september 2016Murrang juhtumis? Kanada telekanal: LA politseil on Reet Jürvetsoni mõrvaga seoses tähtis juhtlõng (21) 03. september 2016Samuti avalikustas politsei, et 20. augustil said detektiivid Reeda õelt Annelt info, et ta on leidnud üles postkaardi, mille Reet 1969. aastal praeguseks meie seast lahkunud vanematele kirjutas. Postkaardil oli kuupäev 31. oktoober 1969 ehk see saadeti 16 päeva enne Reeda surnukeha leidmist.Perekond tõlkis eestikeelse postkaardi politseile ära ja seal seisab:"Kallid ema ja isa,Ilmad on kenad ja inimesed on lahked.Mul on kena väike korter. Käin tihti rannas. Palun kirjutage.Kallistab Reet."Pildid postkaardist:Oluline vihje on ka see, et postkaardil olev saatja aadress oli 5311 Melrose Avenue, korter 306, Hollywood, California 90038. Ehk sisuliselt said uurijad nüüd teada, kus Reet täpsemalt toona ikkagi elas.Hoonet, kus Reet enne jõhkrat mõrva elas, kutsuti kunagi Paramount Hoteliks. Hoone lammutati aga 1989. aastal ja sinna on rajatud nüüdseks uus hoone.Los Angelese politsei tegi hiljuti kindlaks naise, kelle ligi 150 noahoobiga surnukeha leiti 1969. aastal kurikuulsa Mansoni Perekonna nimelise sekti tegutsemispaiga lähedusest.Selgus, et tegemist on Rootsis sõjapõgenike perekonnas sündinud Eesti juurtega Reet Jürvetsoniga, kelle vend Tõnu Jürvetson oli Konstantin Pätsi venna Voldemari tütrepoeg.


description:
04. september 2016
Indrek Tarand, Euroopa Parlamendi saadik
Marina Kaljurand lahkub Stenbocki majast
Foto: Ilmar Saabas
Millises vaimses keskkonnas elab Eesti Vabariik oma 26. taastatud iseseisvuse aastal, sellest andis tunnistust eilne „Keskpäevatund“ KUKU raadios. Muidu tasakaalukad ja haritud mehed Priit Hõbemägi ja Hannes Astok arutlesid tsipake ka riigipea valimiste teemal.

maintext:
Indrek Tarandi vastulöök Rein Langile (ja tiim Kallasele): Marina Kaljurand võib kandideerida igasse ametisse Eestis ja teda ei saa ähvardada töökoha
04. september 2016Indrek Tarand, Euroopa Parlamendi saadikMarina Kaljurand lahkub Stenbocki majastFoto: Ilmar SaabasMillises vaimses keskkonnas elab Eesti Vabariik oma 26. taastatud iseseisvuse aastal, sellest andis tunnistust eilne „Keskpäevatund“ KUKU raadios. Muidu tasakaalukad ja haritud mehed Priit Hõbemägi ja Hannes Astok arutlesid tsipake ka riigipea valimiste teemal.Kohati värvikat juttu tumestas resigneerunud nending, et „Marina Kaljurand ei saa kandideerida presidendiks, sest siis ta peaks loobuma välisministri ametist või jääks sellest ilma niikuinii...“ Ma mõistan, et ajakirjanikud lihtsalt sedastasid kujunenud situatsiooni, sellega kui paratamatusega leppides ning ega igakord ei saagi ju kõikidele faktidele hinnanguid anda. Sest puudu võib olla ajast, ettevalmistuse tasemest ning mis seal salata – ka mehemeelest. Aga seekord oleks minu meelest kindlasti pidanud reageerima.Miks?Just selle nädala algul saime Eesti Päevalehe vahendatud Taavi Rõivase sõnumist teada, et Rein Lang (endine KUKU Raadio osaline, nüüdne ambitsioonikas jupijumal) koos Neinar Seliga olevat valitsusjuhi ja oma erakonna selja taga käinud Hundisilmal Edgar Savisaare jutul. Muuhulgas selgus, et kuigi Lang ja Seli ei rääkinud Hundisilmal Savisaarega valitsuse muutmisest, oli Lang siiski Marina Kaljuranda telefoni teel hoiatanud välisministriameti vastu võtmise eest ja teatanud, et tal saab väga keeruline olema tagasiminek oma põhitöö juurde välisministeeriumis.Samal teemal:Ei ole midagi lubanud? Rõivas 3. augustil: kui valimised peaks minema valijameestekokku, siis me peaks olema sama ühtsena Marina Kaljuranna taga (220) 03. september 2016DELFI VIDEO: Taavi Rõivas Rein Langi salaläbirääkimistest: ma ei saa heaks kiita, et erakonnakaaslaste seljataga mingeid kõnelusi peeti (235) 02. september 2016Mida me sellisest jõhkrast ähvardusest arvama peame?Õnneks pole Rein Lang peaminister, kelle pädevuses on välisministrit ametisse nimetada või ametist vabastada. Seda hullem on aga Tiim Kallase vaikiv heakskiit maffialaadsele kommunistlikule käitumisele.Ning kuigi meie ühiskond näib kahjuks suuremas osas partokraatlik-nomenklatuurse jõhkrutsemisega leppinud olevat ja minule, kui isiklikult parteilise kättemaksuga kokkupuutunud inimesele pole tarvis kommnoorelikku pühendumust, totaalset soveetlust ning võimetust demokraatia printsiipe mõista eraldi selgitama hakata, esitaksin ajakirjanduse vahendusel mõned problemaatilised küsimused.Esiteks: igal Eesti Vabariigi kodanikul on õigus kandideerida mistahes Eesti Vabariigi ametisse. Presidendiameti puhul on tingimusteks ka vanus ja kriminaalkaristuse puudumine. Kas Marina Kaljurand vastab neile tingimustele? Sada protsenti! Aga Langi meelest ei vasta – sest pole Reformierakonna liige, puudub „partei ja rahva ühtsuse“ leninlik kriteerium!Teiseks: kas EV kodanikku, kes soovib kuhugi kandideerida, tohib ähvardada töökoha kaotamisega? Veel hullem - absoluutse keeluga valitud ja õpitud erialal (milleks Marina puhul on diplomaatia) edaspidi töötada?Aga just seda Rein Lang ja temataolised on alguses varjatult ja nüüd avalikuks saanult teinud. Isegi NLKP keskkkomitee oma parematel aastatel ei laskunud sellisele nivoole. Erinevalt mõnest väga lühiajalisest ja väga äpardunud välisministrist, on Marina Kaljurand töötanud välisministeeriumis iseseisvuse taastamisest alates. Sealjuures väga edukalt ning silmapaistvate tulemustega.Erinevalt eelmainitust, kes piirdus ENSV Tartu Riikliku Ülikooliga, on Marina Kaljurand pingutanud uuemagi ajastu hariduse nimel, lõpetades ka Georgetown`i ülikooli Fletcher School of Law. Erinevalt Rein Langist toetab Marina Kaljuranda pea kolmandik EV valimisõiguslikest kodanikest. Lang kogus viimasel korral, kui rahva kohtumõistmise ette ilmuda söandas, tervelt 11 häält!Aga vaadelgem laiemat pilti. Kuidas on lood põhiseaduses kirja pandud sõnavabadusega? Alles äsja ilmnes Reformierakonna liikme Liina Kersna kohta, et ta ei tohi realiseerida oma põhilist inim- ja kodanikuõigust: sõnavabadust! Sest Reformierakonna liikmete ründavad ja ähvardavad seisukohad päästsid valla enesealalhoiu instinkti. Tõenäoliselt on olnud ilmselt sadu seadusevastaseid transkommunikatsioone, kus meie kaaskodanikke on ühel või teisel viisil ähvardatud. Ning enamus ähvardatuist on olnud naisterahvad.Tõsi, ka ähvardajate poolel on naised juhtival positsioonil olnud. Isegi Kaja Kallas, hea kolleeg Europarlamendis ja eetikakoodeksi nurisünnituse ämmaemand Eesti riigikogus, ei pidanud paljuks sookaaslastele turja hakata, et nood parteilist taktikeppi tähele panna ei oska. Ja tema pole ju sugugi ainus, kuigi just temalt eeldaks eriti eeskujulikku ja eetilist käitumist. Ning just eile õhtul jättis Siim Kallas kasutamata oma viimase võimaluse: kodanike ähvardamise hukkamõistmise asemel praalis ta hoopis vana bolsheviku toonil – kes pole minuga, on minu vastu ja peab Parteist välja astuma.Siit tagasi alguse juurde. Kui ajakirjanikud ei oska jõhkrat parteilist vägivalda märgata ega sellele reageerida, siis ometi ootaks sellist oskust juhtivatelt parteilastelt. Siim Kallasest pole mõtet enam kõneleda.Aga kuidas suhtub Taavi Rõivas oma ministri ahistamisse parteikaaslase poolt? Kus on muidu näiliselt naiste õigusi kaitsev Marianne Mikko või Evelyn Sepp? Miks pole inimõigusi kilbile seadev Jevgeni Ossinovski otsustavalt reageerinud? Miks vaikib IRL, kes on jutlustanud „hoolivast“ konservatiivsusest? Vastus on muidugi imelihtne - neil kõikidel on tarvis poliitkombinatsioonide abil mingeid isiklikke eesmärke taga otsida. Naiste ahistamine töökoha kaotamise ähvardusega on ilmselt tavapärane praktika.Ma muidugi võin juba vaimusilmas näha ja vaimukõrvas kuulda nende lõppematut loba pressis, et „ei sobi sekkuda koalitsioonipartneri siseasjadesse“, „et ühe inimese arvamus pole veel terve erakonna arvamus“, „tegelikult on meil kõik hästi“ jne. Aga kes peaks inimest ja riigiametnikku sellises olukorras kaitsma?Retooriliselt küsiksin, kas Eestisse mõni mees ka jäänud on, selle sõna täies tähenduses? Kas see mees peab olema õiguskantsler, võrdõiguslikkuse volinik või riigi peaprokurör, kes juhtumisi on kõik naised? Kas pole mitte nii, et kõik need, kes põhiseadust jalge alla tallates ähvardavad kaaskodanikke repressioonidega, peaksid sattuma uurimise alla kui tööalased ahistajad? Kas poleks õige, kui töövägivalla vaimset varianti praktiseerivad ja välisministrit nii töökoha kaotuse kui ka välisteenistusse tagasipöördumise takistamisega ähvardavad parteilased saavad siiski korrale kutsutud?Ning kõik, kes ähvardavad juba valitud valijamehi (näiteks Jürgen Ligi ja Jaak Aaviksoo facebooki-postitustes ), saagu sama kohtlemise osaliseks! Ning Marinale isiklikult ütleksin – ära karda! Just eelmisel nädalal otsustas Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon (mille töös ma osalesin) heaks kiita Euroopa Komisjoni ettepanekul (mille tekkimisel osales Andrus Ansip) luua paarkümmend uut töökohta Federica Mogherinile alluvasse Euroopa Välisteenistusse.Kui Marina Kaljurand ei saa presidendiks, võiks ta saada raudselt sinna ametkonda tööle. Eesti jääb ilma heast välisministrist ning diplomaadist. Rein Langil, Tiim Kallasel ja tegelikult kogu Eesti riigil jääb üle vaid pisaraid valada.


description:
Andres EinmannEesti uudiste päevatoimetaja
Toomas Hendrik Ilves Elmo Riig / Sakala
President Toomas Hendrik Ilvese sõnul levitavad sotsiaalmeedias jutte Eesti iseseisvuse kaotamisest ja Ameerika Ühendriikide orjaks muutumisest need, kes ei soovi Eesti iseseisvust või ei mõista tänapäevast maailma.
«See on pärit kokteilist, kus on üks osa unustamist, üks osa lihtsameelsust ja üks osa tänase maailma mittemõistmist,» ütles Ilves vastuseks ajalehe KesKus peatoimetaja Juku-Kalle Raidi küsimusele, miks kirjutavad paljud inimesed tõsimeeli sotsiaalmeedias, justkui oleksid eestlased Ameerika orjad ja Brüsseli lakeid ning Eesti iseseisvus on ära müüdud.

maintext:
Ilves: USA orjuse juttu ajavad need, kes ei taha Eesti iseseisvust PM
Andres EinmannEesti uudiste päevatoimetajaToomas Hendrik Ilves Elmo Riig / SakalaPresident Toomas Hendrik Ilvese sõnul levitavad sotsiaalmeedias jutte Eesti iseseisvuse kaotamisest ja Ameerika Ühendriikide orjaks muutumisest need, kes ei soovi Eesti iseseisvust või ei mõista tänapäevast maailma.«See on pärit kokteilist, kus on üks osa unustamist, üks osa lihtsameelsust ja üks osa tänase maailma mittemõistmist,» ütles Ilves vastuseks ajalehe KesKus peatoimetaja Juku-Kalle Raidi küsimusele, miks kirjutavad paljud inimesed tõsimeeli sotsiaalmeedias, justkui oleksid eestlased Ameerika orjad ja Brüsseli lakeid ning Eesti iseseisvus on ära müüdud.Presidendi sõnul on Eesti vaba ja iseseisev ning Eestil on iseseisvusele olulised liitlased. «Eesti julgeolek pole kunagi meie ajaloos olnud paremini kaitstud kui praegu. See pole loosung, asjad ongi nii,» lausus ta.Riigipea hinnangul ei ole Eesti ühiskond muutumas ksenofoobsemaks, samuti ei kardeta, et keegi tuleb ja astub Eestile peale.«Paljudel on hirmud võõraste ees ning me pole piisavalt palju ja hästi rändekriisi seletanud. Majanduspagulased ja sõjapõgenikud on kokku pandud. Vägivalla eest põgenejaid ja turvalise kodu otsijaid ei pea pelgama. Küll peab aitama neil uues kohas lõimuda,» ütles Ilves.Rääkides Suurbritannia otsusest lahkuda Euroopa Liidust ning teisteski liikmesriikides levivatest isolatsioonimeeleoludest, märkis president, et ta ei usu vaba liikumise kadumist Euroopa Liidus ning seda, et Eesti kodanikud peavad hakkama Lätti, Poola või Prantsusmaale sõitmiseks taas taotlema viisat.«Ma ei usu, et see aeg meid tabab. Või kui peaks tabama, siis ainult seetõttu, et on juhtunud mingi palju suurem õnnetus, mis seda põhjustaks. Ja siis on viisadega jamamine, nagu sa ütled, väike probleem. Seni aga on liikumisvabadus privileeg ja üldine kasu, millest ei loobuta. Inimeste liikumise kontrollimiseks on ka teisi võimalusi kui viisarežiim,» ütles Ilves.


description:
Autor: Toomas Kümmel, ajakirjanik
Teisipäev, 13. september 2016.
Toomas Kümmel. FOTO: Delfi
1973. aastal ilmus ajalehes Välis-Eesti Rein Taagepera koostatud 30 aasta plaan Eestile. 1991. aastal taastas Eesti iseseisvuse. Kuid uut 30 aasta plaani pole keegi esitanud.
Miks just 30 aastat? Väga lihtne, see on tinglikult ühe inimpõlvkonna pikkus. 1991. aastal lõppes üks etapp ja algas uus. Ühe põlvkonna pikkused vaevad võiksid siis läbi saada vähemalt aastaks 2021 ja oleks vaja uut plaani.

maintext:
TOOMAS KÜMMEL AINULT MEIE MAAS: Siim Kallase ja koorekihi viimane agoonia Autori materjal
Autor: Toomas Kümmel, ajakirjanikTeisipäev, 13. september 2016.Toomas Kümmel. FOTO: Delfi1973. aastal ilmus ajalehes Välis-Eesti Rein Taagepera koostatud 30 aasta plaan Eestile. 1991. aastal taastas Eesti iseseisvuse. Kuid uut 30 aasta plaani pole keegi esitanud.Miks just 30 aastat? Väga lihtne, see on tinglikult ühe inimpõlvkonna pikkus. 1991. aastal lõppes üks etapp ja algas uus. Ühe põlvkonna pikkused vaevad võiksid siis läbi saada vähemalt aastaks 2021 ja oleks vaja uut plaani.Ma räägin seda juttu presidendivalimiste võtmes. Kokkusattumusena on järgmised presidendivalimised just 2021. aastal. Järgmistel presidendivalimistel ei pea me enam kindlasti rääkima mõnest kandidaadist kui soveti nomenklatuuri tegelasest, nagu täna räägime Siim Kallasest. 2021. aastal on bioloogiline kell kustutanud võimalused sovetiajastu hingusele, sealt vanade sovetisidemete ja väärtushinnangutega sujuvalt uude ühiskonda libisenud seltskonna helesinisele unistusele mängida mingit eliiti.Just seetõttu on praegustel presidendivalimistel Siim Kallase ja teda upitava seltskonna pingutus nii meeleheitlik ja närviline. Ning pole imestada, miks Kallase kampaania on võtnud nii värdjalikke vorme ja väljaütlemisi.Kõik on vastupidi1995. aastal kirjutas Kallas “Kodanike riigi manifesti”. Visiooni, mis võinuks kah omamoodi 30 aasta plaanile pretendeerida. Kirjutaksin praegugi manifesti enamikule teesidele alla. Aga on üks “aga”. Alates 1999. aastast pidevalt võimupartei rollis olnud Reformierakond ja Kallas on manifestist ainult kaugenenud, enamik asju on tehtud täpselt vastupidi.Võtame või praegu aktuaalse haldusreformi. “Kui lähtume loogikast, et Kodanikul peab olema maksimaalne võimalus otsustada oma tulude saatuse üle, siis on Kodanike Riigis kohalik eelarve riigieelarvest tähtsam. Kohaliku eelarve kaudu tehtavate kulutuste osatähtsus riiklikes kogukulutustes peab olema nii suur kui võimalik,” kirjutas Kallas toona.Kõik on vastupidi – võimu pidev tsentraliseerimine, kohalike omavalitsuste tulubaasi viletsus. Me oleme taolise võimuvertikaali ehitamisel käinud ühte jalga pigem Venemaa-taoliste postsovetlike ühiskondadega, kui liikunud näiteks Skandinaavia riikide suunas, kus kohalike omavalitsuste eelarve ja tsentraliseeritud riiklik eelarve on suhtes vähemalt 50%–50%. Ja peale ülimalt primitiivse, minimaalselt 5000 elanikuga omavalitsuste tekitamise sundliitmistega pole midagi suudetud muuta.Samal ajal, kui omaaegne siseminister Tarmo Loodus toona palehigis haldusreformi ellu viia püüdis, jättis rahandusminister Kallas täitmata talle pandud ülesande töötada välja omavalitsuste tulubaasi mudel. Selle asemel tõmbas ta oma alatul moel kogu reformile piduri ja tegi hoopis diili isolatsioonis vindunud Edgar Savisaarega, pidades silmas siis lähenenud presidendivalimiste hetkelisi eesmärke.Eliidi riigi eestkõnelejaTeiseks – Kallas rääkis oma manifestis palju riigisektori osa vähendamisest: “Liiga tihti näeme riigi huvide asetamist ettepoole tema kodanike huvidest.” Rahandusministriks saades otsis Kallas aga töökohta oma sõbrale Enn Teimannile ja nii loodi ebaefektiivne monstrum Riigi Kinnisvara AS.Ning kolmandaks mõiste “kodanike riik” ise. See on küll ilus sõnapaar, kuid tegelikkus on midagi muud. Kallas on olnud hoopis tulihingeline eliidi riigi eestkõneleja. Oma mõtteid eliidi riigi kujundamise kohta avaldas ta 2009. aastal, esmalt kohtunike üldkogul ja seejärel ajakirjanduseetika konverentsil.Kallas kõneles: “Kõige tähtsam on rahvusliku eliidi isiklik usaldusväärsus. See puudutab lisaks poliitikutele ka kõiki teisi rahvusliku eliidi osi. /---/Kõige tähtsam on, et õigele ja vastutavale kohale riigiametis, ajakirjanduses, äris ja mujal satuksid eetilised inimesed. Korralik inimene ei viska oma prahti metsa alla. Korralik inimene ei anna järele korruptiivsetele ahvatlustele. Ta lihtsalt ei tee seda, sest tal on sellised veendumused ja teda on selliselt kasvatatud. Veendumused ja väärtused kujundatakse ühiskonnas, ühiskonna eetilise välja poolt.Usaldusväärsuse eeldus on eliidi avatus, transparentsus. See ei tohi tähendada nuhkimist, nõiajahti. Avatus peab lugu eraelu puutumatusest ja varjatusest, samuti ei tähenda avatus töörahu puudumist. Küll aga tähendab see kahte asja. Esiteks teatud avatust avaliku elu tegelaste majanduslike huvide, varandusliku tausta asjus, sissetulekute allikate asjus, teiseks vabatahtlikku nõustumist teatud käitumisreeglitega, käitumiskoodeksitega, mis on heaks kiidetud erineval viisil, aga avalikult teada, ja mille täitmist ka jälgitakse.Mõlema põhimõtte järgimine tähendab huvide konflikti vältimist ühiskonnale ja avalikkusele oluliste otsuste kujundamisel ja langetamisel.”Kohtunikele peetud kõnes ütles Kallas: “Veel üks asi, mis aitab luua õiglasele kohtupidamisele soodsama keskkonna. See on võitlus valega. On otse uskumatu, kui elujõuline on vale väljendusvabaduse ja vaba ajakirjanduse tingimustes. Kui nõukogude ajal tootis valet riiklik propagandaaparaat, oli see juba algselt mõtlevate inimeste jaoks kahtlane. Seda valet sunniti peale riigi jõuga. Vabas ühiskonnas on vale uskumine vabatahtlik. Ja kui hulk rahvast on vabatahtlikult hakanud mingit valet uskuma, on hullupööra raske seda valet kummutada.See on taunitav olukord. Nii kohtueliit kui ka ajakirjanduseliit peaksid rohkem teadvustama vale hukutavat mõju ja leidma tõhusamaid teid valega võitlemiseks.”Kallase apogee eliidi riigi kujundamiseks oli kahtlemata tema ettepanek kahekojalise parlamendi loomiseks, kus siis üks koda oleks eliidile reserveeritud nn lordide koda.“Eesti on väike ja Eesti eliit on ka väike. Minu idee on selles, et võimalikult suur osa sellest eliidist oleks kaasatud riigi otsuste kujundamise protsessi. See, kuidas rahvuslikku eliiti aeg-ajalt ühendada ja panna arutama ühiselt huvipakkuvaid küsimusi, on aastaid kinnisidee olnud,” põhjendas Kallas toona.Kallase häda eliidi eestkõnelejana on selles, et tema mõtted on läbi imbunud sovetiaegsetest väärtushinnangutest ja viiksid paratamatult Venemaale iseloomuliku oligarhide süsteemini. See võib olla Eesti üheks kõige suuremaks õnnestumiseks, et meil ei tekkinud oligarhe, ehkki nii väga püüti. Võib-olla ainult Ain Hanschmidt kannaks mööndustega mõningad oligarhi tunnused välja, kuid ta pole ihanud võimu.Kus on vastutus ja eeskuju?Peeter Helme, kes on samuti eliidi teemal sõna võtnud, peab igasuguseid jutte eliidist naeruväärseks. Tema sõnul peab eliit eelkõige vastutama ja olema kodanikele eeskujuks.“Tundub, et seda eliiti polegi. Eestlased on õnnetu rahvas, kelle eliit oli omal ajal saksakeelne – pean silmas baltisaksa aadlit –, kuid ajaloo keerdkäikude tõttu ei kujunenud neist ja meist ühte tervikut. “Balti parunitest” ei saanud meie eliiti. Võõraks jäime teineteisele,” kirjutas Helme.Võimatu on temaga mitte nõustuda.Mäletan vestlusi Karl von Habsburgiga 1998. aastal Tšetšeenias, kus me olime toona presidendivalimistel vaatlejad. Ta rääkis oma lapsepõlvest, kuidas isa sundis teda õppima kõiki keeli, mida räägiti omaaegses Austria-Ungari impeeriumis. Ta rääkis suure pühendumusega sellest, kuidas organiseeris fondi, mis tõi Balkani sõjatandrilt ära hoiule kunstiväärtusi, et need ei häviks. Ma nägin vastutust ja eeskuju.Kus on Kallase ning teda varjuna saatva sovetiaegse seltskonna vastutus ja eeskuju?Nagu ütles ühele andekale noorsportlasele tabavalt end ärieliidiks pidavate tegelaste hingeelu tundnud inimene: “Enne nad ostavad 1000 euro eest eputamiseks kalli konjaki ja joovad selle raha maha, kui asuvad toetama noorsportlasi.”Vana sõbra Edgar Savisaare toel Eesti Panga presidendiks saanud Kallase roll oli suur ka selles, kes pääses tollastes pangandusoludes raha juurde, et erastada, ja kes ei pääsenud. Kallas kujundas keskpanga põhiliselt oma sõpradest ja neist, kellele ta oma sovetiaegsete jamade klaarimise ja puhtalt väljatoomise eest tänu võlgu oli.Kas neile, kes pääsesid erastamise juurde, pandi sellega seoses ka mingid kohustused? Absoluutselt mitte!Muidugi on erandeid, ilmselt siis Kallase kirjeldatud lastetoa tõttu. Kas või Tartu ärimees Veljo Ipits, kes on Tartu Konservikombinaadist kujundanud suurepärase ettevõtte. Eks taolisi üksikuid näiteid ole teisigi. Aga põhiliselt mõtleb 1990. aastate alul õnneliku juhuse, tutvuste või susserdamise abil erastamispoti juurde pääsenud sovetiaegne teise ja kolmanda ešeloni nomenklatuur pigem sellele, kuidas saada riigitellimusi ja kuidas võimuparteile meeldida või siis kuidas saada kutse arvamusliidrite lõunale ja Eesti sünnipäeva pingviinide paraadile presidendi juurde. Või hoopis missugusel kohal ollakse rikaste edetabelis.See on seltskond, kes ise tahab väga mängida eliiti, küll paraku sovetilõhnalist. Ja Kallas on selle eliidi eestkõneleja, vähemalt enese arvates kindlasti.Kallas paistab enda arust arvavat, et ta kuulub eliiti jumala armust, ehkki peale musta rahaga parteikassa täitmist edendanud R-Hoolduse pole ta eraettevõtluses kunagi osalenud. Nomenklatuuri- ja võimumängud nii sovetiajal kui ka Eesti riigis on olnud Kallase pärisosa. Selles on tal ikka väga vedanud, et teda trellide taha pole pandud.Põhjatu valetaminePresidendivalimiste ajal teatas Äripäev suure ja kõlava pealkirjaga, et ärieliit eelistab Kallast. Tema presidendikampaania rahastajad laususid ülistusest nõretavaid kiidusõnu.Olari Taal, mees, kes kohtulikult kinnitatud finantsinspektsiooni keeluga ei tohi juhtida rahaasutusi, võrdles teda Jeesusega. Endine soveti-Eesti ministrite nõukogu autobaasi direktor Väino Kaldoja, kellel õnnestus omal ajal nomenklatuuri autopargist kujundada Mercedese esinduse Moskva filiaal, rääkis, kui väga vajatakse Kallast. Jne.Tegeledes VEB-fondi teemaga, vaatab sealt vastu selle isehakanud eliidi põhjatu valetamine. See valetamine oli nii sügav, et sinna oleks nad ükskõik missuguses vana Euroopa riigis mitu korda uppunud!Kui VEB-fondi pettused ametlikult selgeks said, oli sellesama Äripäeva peatoimetaja šokis ja kirjutas emotsionaalse ülestunnistuse: “Kuigi ma olen küll ja küll oma ajakirjanikutöö kestel näinud, kuidas inimene teisel pool lauda südamerahus näkku valetab, hakkasin aastatega VEB-fondi asjus tippametnikke ja poliitikuid uskuma. Ei saa ju olla, et kõik vassivad. Aga näe, ikka õpid, kuni elad.”Kallase esile tõstetud võitluses valega kipuvad ajakirjanikud unustama ühte põhitõde: poliitiku sõnadele pole vaja pöörata tähelepanu, vaja on jälgida poliitiku tegusid ja uurida dokumente.See oli emotsionaalne, kuid siiras ja vajalik ülestunnistus. Ardo Hansson palus Eesti Panga nimel VEB-fondi varguse pärast vabandust. Tema, kellel oli kõige vähem selle räpase looga pistmist. Aga kus on Siim Kallase, tema lemmiku Vahur Krafti ja parteikaaslase Andres Lipstoki vabandused? Neil inimestel on erinev lastetuba ja arusaam vastutusest.Mees minevikustEesti keeles on eliidi kohta üks ilus sõna – koorekiht. Nagu kadakasakslus. Soveti nomenklatuurile andis Eesti taasiseseisvumine uued võimalused oma isikliku heaolu suurendamiseks läbi reetmiste, onupojapoliitika ja vastutamatuse. “Ostetud koorekiht” oleks nende kohta veelgi täpsem väljend, kuna tegelased said uutes ja vabamates tingimustes edasi susserdada. Need kuuluvad koorekihti, kes tõusid pinnale tänu suuremale rasvasisaldusele.Need presidendivalimised on Kallase koorekihi seltskonna viimane võimalus. Aastaks 2021 toimub loomulik põlvkonnavahetus. Ei, siis ei otsusta meie elu üle enam Heiki Kranichi plakatikleepijate esimene põlvkond, kes täna Toompeal istub, kõigest väest valitseda püüab ja aina lisanduvaid kaotusi poliittehnoloogilise sõnamulina abil võitudena presenteerida püüab.Aastaks 2021 on vaja uue, määrdumata põlvkonna 30 aasta plaani või me hääbume rahvana. Soveti-taagaga valeliku ja vastutustundetu koorekihi viimne hingetõmme on mees minevikust, Siim Kallas.* * *Toomas Kümmel esitles augusti lõpus oma ligi 20 aasta töö tulemust, raamatut “VEB-fond. Kadunud raha”, mis paljastab VEB-fondiga seotud seni saladuses hoitud fakte ja nimesid.


description:
Toomas Randlo Marit Hermann
Rootsis elavad moslemid Scanpix
Valetan, kui ütlen, et olen immigrantide suhtes ükskõikne. Tegelikult palun oma ateistlikul moel jumalat ja loodan südamest, et Eesti ei pea kunagi silmitsi seisma moslemiriikidest sisserännanute põhjustatud probleemidega, mis just praegu Euroopas eriti aktuaalsed on, kirjutab varem Rootsis, kuid praegu Eestis elav Postimehe lugeja Marit Hermann.

maintext:
Lugejakiri: miks ma ei oota siia pagulasi ehk multikultist Rootsi näitel PM
Toomas Randlo Marit HermannRootsis elavad moslemid ScanpixValetan, kui ütlen, et olen immigrantide suhtes ükskõikne. Tegelikult palun oma ateistlikul moel jumalat ja loodan südamest, et Eesti ei pea kunagi silmitsi seisma moslemiriikidest sisserännanute põhjustatud probleemidega, mis just praegu Euroopas eriti aktuaalsed on, kirjutab varem Rootsis, kuid praegu Eestis elav Postimehe lugeja Marit Hermann.Kuna ma ise olen tihedalt Rootsiga seotud, siis kasutan võimalust ja kirjutan teemast huvitatutele sellest, kuidas multikulti kohalikku ühiskonda rikastab. Lugejal on võimalus nõustuda, vastu vaielda ja teemat omapoolsete kommentaaridega täiendada.Pean ennast heaks ja kaastundlikuks inimeseks, kuid sellele vaatamata annaksin kindlasti oma poolthääle seadusele, mis kätkeb sisserännu olulist piiramist ELi kolmandatest riikidest. Paberil väga õilis mõte humaansusest ja sellest, kuidas me (Euroopa Liit) peame aitama kõiki abivajajaid, et kõik inimesed saaksid elada inimväärikat elu, kahjuks reaalsuses ei toimi. Ei toimi sellepärast, et moslemiriikidest pärit kodanikud on tulnud Euroopasse täiesti teistsuguste uskumuste ja arusaamadega, mida muuta on keeruline.Mosleminaised. Foto: ScanpixOlgem ausad, tegelikult on see pea võimatu eesmärk. Kuidas teie, kes te ütlete, et teil pole midagi sisserändajate vastu, reageerite, kui ühel heal päeval on teie naabriks suur moslemiperekond, kelle pojad teie tütart piiravad ja hooraks kutsuvad! Valge naine on ju hoor ja vägistamiseks sobiv materjal – seda on rõhutanud mitmed moslemist vägistajad. Olen korduvalt kuulnud moslemitelt endilt, kuidas juba väikestele moslemipoistele räägitakse, et eurooplannad on kergete elukommetega ja nad sobivad vaid üheks asjaks.VägistamisedRootsis toimuvad grupivägistamised ja ohvriteks on Rootsi naised. Naisi on meelitatud isegi asüülitaotlejate varjupaikadesse ja seal on toime pandud eriti jõhkrad grupiviisilised vägistamised, mis kestavad tunde. Ka tõik ise, et oma jumalat õigesti teenides pääseb pärast surma neitsite juurde õndsusesse, näitab suhtumist naisesse kui alamasse, kelle põhiülesanne on mehe seksuaalsete vajaduste rahuldamine.Kahjuks pole Rootsi saabunud asüülitaotleja poolt sooritatud seksuaalkuritegu automaatselt põhjuseks taotluse tagasilükkamiseks. Karistused süüdlastele on muidugi naeruväärsed. On olnud juhtumeid, kus ohver ise või tema vanemad on meedias juhtunut kommenteerides öelnud, et ei süüdista vägistajaid, kuna teo toimepanijad on tulnud sõjapiirkonnast ja palju üle elanud. Kas teie suudaksite sama mõistvat suhtumist üles näidata?Rootslased kardavad meeletult rassismisüüdistusi ja seda, et neid natsiks võidakse kutsuda. Rootsi meedias (peavoolumeedia, mida enamik rootsalasi iga päev tarbib) püütakse igati varjata kurjategijate identiteeti, kui tegemist on sisserändajaga. Mitte mingil juhul ei tohi märkida, et tegu on näiteks Süüriast pärit Mohammadiga, sest siis loetakse selline info kohe viha õhutamiseks ühe rahvusgrupi vastu ja artikli avaldanud ajaleht saab kaela rassismisüüdistuse. Nii palju siis sõnavabadusest Rootsi riigis! Räägitakse ajakirjanduslikust eetikast. Millegipärast ei kehti see kirjutamata seadus põlisrootslaste kohta.Noored moslemid Rootsis. Foto ScanpixKohtulikult karistada saad juba selle eest, kui üritad mõnd näiteks bussis märatsevat kampa korrale kutsuda ja üle sinu huulte lipsab raevuhoos lause stiilis «Kuradi moslemid!». Võid kindel olla, et süüdi ei mõisteta nugadega vehkinud Abduli ja Amiri, vaid sind ennast, sest sa oled ju vaenuõhutaja. Rootsi meedia on nii kallutatud, kui üldse olla saab ja see tundub enamikule inimestele, kellele neid lugusid rääkinud olen, täiesti uskumatu – Rootsi on ju demokraatlik riik.Piiratud sõnavabadusParaku on peavoolumeedia vaid poliitikute ja arvamusliidrite käepikendus. Kõigile neile, kes julgevad sellise tundliku teema, nagu seda on ekstreemne massisisseränne (selle sõna kasutamise eest saaksin Rootsis kindlasti nn erikoheldud), vastu sõna võtta, saab osaks avalik hukkamõist. Inimesed kaotavad seetõttu oma töökohti ja neid sõimatakse natsideks.Hiljuti oli juhtum, kui üks ajakirjanik vallandati ajalehest Expressen (midagi meie Õhtulehe sarnast), sest ta julges islami vastu välja astuda (mees ütles otse, et just islam on see, mis on suurema osa maailmas toimepandava terrori ühisnimetaja). Lisaks lõpetas temaga koostöö kirjastus ja ka uuest töökohast sai ta peagi sule sappa, kui selgus, et mees oli lõunatanud (veel) põlu all oleva migratsioonivastase partei Sverigedemokraterna liikmega. Loomulikult on meest ähvardatud ka tappa.Vaid üks Rootsi partei – Sverigedemokraterna, julgeb sellele lauslollusele vastu hakata. Suuresti tänu tulistamistele Kopenhaagenis ja Pariisis, on viimaks ometi ka rootslaste seas hakanud vaikselt, aga kindlalt, tõusma nende inimeste arv, kes on aru saanud, et see, mis praegu Rootsis tänu immigrantidele toimub, on ületanud igasugused normaalsuse piirid.Rootsi äärmiselt lahke migratsioonipoliitika on teinud suure ja pöördumatu karuteene haridussüsteemile. Mõnus on kiruda Eesti kooli, mida paljud peavad nõukaaja jäänukiks. Ometi tulid meie tublid koolinoored PISA-testis kaheksandaks, samal ajal kui Rootsi oli nimekirjas langenud nagu telliskivi drastiliselt 38. kohale. Kuigi Rootsi meedias räägiti paaniliselt pärast tulemuste avaldamist katastroofist haridussüsteemis, et näinud ma ühtegi debatti peavoolumeedias, kus oleks ausalt arutletud tegelikest ülihalbade testitulemuste põhjustest. Rootsi haridusspetsialistid kirjutasid üksteise võidu õpetajate kehvast haridustasemest, eripedagoogide puudusest, koolipsühholoogide vähesusest jms, kuid vastavasisulistes kommentaariumides öeldi välja karm tõde. Kuidas saab häid tulemusi loota, kui klassides on palju õpilasi, kes ei oska isegi rootsi keeles kirjutada ega lugeda? Olematust distsipliinist pole üldse mõtet rääkida ja lapsi korrale kutsuda ka ei või.Mošee Stockholmis. Foto: ScanpixMõju EuroopaleRootsi vastutustundetu sisserännupoliitika mõjutab tervet Euroopat, kuna riik on lubanud vastu võtta kõik Süüria sõjapõgenikud, kes suudavad end Rootsi pinnale smugeldada. Kohalik migratsiooniamet on üleujutatud asüülitaotlejatega, kes kõik väidavad, et nad on tulnud otse sõjast. Tegelikult piisab selle väite kinnitamiseks vaid araabia, kurdi, armeenia või mõne muu antud piirkonnas räägitava keele oskamisest. Mingeid dokumente enamikul, väidetavalt Süüriast tulnutel, enamasti esitada pole. Need visatakse lihtsalt ära.Kuidas on aga võimalik läbi nii mitme riigi Süüriast Rootsi rännata ilma isikut tõendavat dokumenti omamata? Kõik see viitab ilmselgele valetamisele ja teadlikule dokumentide hävitamisele Rootsi jõudes. Kuidas on võimalik tõestada, et inimene just Süüriast tuleb, kui ta oma identiteeti tõestada ei suuda, see ei oma Rootsi ametnike silmist tähtsust. Kui tulija ütleb, et saabus sõjapiirkonnast, ka vaatamata asjaolule, et nii mõnigi neist kannab mitmesajaeurost jopet ja omab uusimaid tehnikavidinaid, siis sõjast ta ka tuleb. Ja nii imbuvadki (ei, tegelikult ei imbu, sest Rootsi valitsus ju lausa kutsub) moslemid, kelle tegelikku tausta teab vaid Allah oma neitsitega, meie naaberriiki oma kultuuriga «rikastama».Kui palju neist dokumentideta tegelastest on abivajavad sõjaohvrid, kui paljud neist on «õiget» keelt rääkivad nn turistid riikidest, kus sõjategevust ei toimu (ka lääneriikidest) ja millisel hulgal on Rootsi tänu oma vildakale ja kontrollimatule asüülipoliitikale lahkelt oma pinnale terroriste, pätte ja mõrvareid kutsunud, näitab aeg.Sellest, kui lihtne on ISISe liikmetel end Rootsis sisse seada olnud, räägivad ka mitmed terroriorganisatsiooniga seotud liikmed. Rootsis räägitakse aga ka sellest, kuidas ISISega liitunud rootslasi (kes tegelikult ei ole enamasti rootslased, aga nii on poliitiliselt korrektne öelda) koju tagasi kutsuda ja neid psühholoogide abiga taas ühiskonda sulandada.Hiljuti oli debatt Rootsi rahvustelevisioonis, kus üks osapooltest arvas, et ISISe ridadega liitunutelt tuleks Rootsi kodakondsus ära võtta. Tundub üsna loogiline eks! Tõsi on see, et mitte üksi teine saates kaasa löönud osapool ei toetanud seda mõtet, sest arvati, et inimeselt kodakondsuse äravõtmine on ju ülim karistus ja seda teha ei tohi. Küll aga on okei võidelda vägivaldse islamiriigi eest võõral maal, raiuda maha päid, vägistada... Poliitkorrektsed väitlejad rääkisid karmi karistamise asemel hoopis sellest, et Rootsi on neid inimesi valesti integreerinud ja Süüriast naasnutele on vaja psühholoogilist nõustamist. Olukorra tõsidusest räägib see, et naaberriigid Soome ja Norra kaaluvad passikontrolli sisseviimist Rootsiga.Politsei kardabRootsis on sadakond piirkonda, kuhu politsei oma jalga enam tõsta ei julge. Paljudes Rootsi moslemitega «rikastatud» eeslinnades on autode põletamised ja jõukude kuriteod igapäevased nähtused. Koolivaheajal põletati Göteborgis usinasti autosid ja pole raske arvata, kes tulevärgi taga olid.Rootsi politsei. Foto: ScanpixInimesed on hirmul ja ei julge kurikaelte vastu tunnistusi anda, sest kardetakse kättemaksu. Keegi ei taha riskida omaenda või lähedaste eludega ja nii on ka politsei ning uurijate töö tihti ummikusse jooksnud. Kuigi avalik statistika puudub, on nii mõnigi erruläinud politseiülem või ametnik rääkinud, mis näoga enamasti kuritegude sooritaja on. Ja see pole Kalle!Meediaväljaanded teevad loomulikult ringkaitset ja väidavad, et info kuriteo sooritanu etnilise päritolu, religioosse kuuluvuse jms kohta pole relevantne. Twitteris on näha, kuidas inimesed järjekordsele uusrootslase poolt toime pandud kuriteole tormiliselt reageerivad. Ka Eesti meedias kajastatud artikkel grupivägistamise kohta Viking Line`i laeval tekitas põlisrootslastes suure pahameeletormi. Rootsi päevalehed kirjutasid aga rõõmsas üksmeeles, et tegu oli rootslastega. Õnneks on olemas ka internetilehekülgi, kus kirjutatakse asjadest õigete nimedega.Hiljuti ilmus lugu sellest, kuidas üks vihane varahommikul magada sooviv Svensson filmis ja riputas oma Facebook`i kontole üles imaami valju palvelekutsungi ja lisas sinna teksti sõnadega, et see (imaami hääl) kõlab nagu eeslil, keda kõhtu taotakse. Kümmekonna minutiga oli mehe majaesine täis vihaseid moslemeid, kes ähvardasid teda tappa.Mis oleks juhtunud, kui politsei poleks õigel ajal saabunud, teab vaid Allah. Muideks, meest ähvardas viha õhutamise eest kohtulik karistus, kuid õnneks seekord tüübil vedas. Veidi hiljem lugesin, kuidas veebruari alguses levitati Knivsta kommuunis ISISt pooldavaid lendlehti, mis kutsusid üles hävitama uskmatuid. Kohus otsustas, et tegemist ei ole mittemoslemite vastu suunatud massimõrvale ärgitamise ega viha õhutamisega rahvusgrupi vastu.Rootsi migratsiooniametRist. Foto: ScanpixAhjaa, üks uskumatuna tunduv lugu paljudest omasarnastest veel – hiljuti keelas üks migratsiooniametile tõlke vahendav ettevõte oma töötajatel ära ristide kandmise. Põhjenduseks toodi asjaolu, et see religioosset eelistust demonstreeriv ususümbol on tekitanud asüülitaotlejates pahameelt – ametnikud näitavat sellega oma suhtumist moslemitesse ja pidavat kristlust islamist tähtsamaks. Hullumeelne, kas pole? Milliseid tundeid tekitavad aga burkat ja pearätte kandvad rootslaseks saada ihaldajad tõlkijale, ei lähe Rootsimaal paraku enam kellelegi korda. Õnneks tühistas tõlkebüroo napaka seaduse pärast seda, kui uudis meediasse jõudis.Muide, Rootsi migratsiooniamet on teinud korteriturul puhta töö – noored põlisrootslased ei saa vanematekodust lahkuda, sest pole kuhugi kolida. Aga see polegi hetkel oluline, sest eelisjärjekorras paigutatakse uutesse korteritesse pirtsakad (harvad pole näited, mil nõutakse aina suuremat ja mugavamat pinda, paremat asukohta, rahvustoitu, ilmastikku jne) asüülitaotlejad ning nendele peagi järgnevad naised, lapsed, onud, tädid jne, jne.Samal teemal võib multikulti rikastavatest mõjudest jätkata lõputult.Mul ei ole kivist süda – kaastunne on mulle kui valgele Euroopa naisele sünnipäraselt emapiimaga kaasa antud. Siiski saavad eestlasele omane kaine talupojamõistus kombineeritult meie rahva võõrakartusega, võitu õhinapõhisest vajadusest tervet maailma päästa. Head kavatsused võivad halvasti lõppeda, vaatamata sellele, et üks eestimaine minister oma valimiskampaanias Põhjamaid eriti ihaldusväärse pruudina näidata püüdis.


description:
Eesti Töötukassa
PRESSITEADE
12.09.16
Augusti lõpus oli töötuna registreeritud 26 517 inimest ehk 4,2% 16-aastasest kuni pensioniealisest tööjõust. Vähenenud töövõimega inimesi oli nende hulgas 4 603. Töövõimereformiga on suurenenud vähenenud töövõimega inimeste arv, kes kasutavad tööotsingutes töötukassa tuge. Teiste registreeritud töötute arv on aga langemas tulenevalt suurenenud tööjõu nõudlusest.

title: Eesti Töötukassa PRESSITEADE

maintext:
Eesti Töötukassa PRESSITEADE
Eesti TöötukassaPRESSITEADE12.09.16Augusti lõpus oli töötuna registreeritud 26 517 inimest ehk 4,2% 16-aastasest kuni pensioniealisest tööjõust. Vähenenud töövõimega inimesi oli nende hulgas 4 603. Töövõimereformiga on suurenenud vähenenud töövõimega inimeste arv, kes kasutavad tööotsingutes töötukassa tuge. Teiste registreeritud töötute arv on aga langemas tulenevalt suurenenud tööjõu nõudlusest.Kõrgeim oli augustis registreeritud töötuse määr jätkuvalt Ida-Virumaal (9,9%) ja Valgamaal (8,0%) ning madalaim Tartumaal (2,9%) ja Jõgevamaal (3,0%). Kõige suurema osa eelnevalt töötanud registreeritud töötutest moodustasid augusti lõpus lihttöölised (19%), oskustöötajad ja käsitöölised (17%) ning teenindus- ja müügitöötajad (17%).Augustikuu jooksul lisandus töötukassale vahendamiseks juulikuuga võrreldes rohkem uusi tööpakkumisi. Samuti oli augustis lisandunud tööpakkumiste arv 34% suurem aastatagusest arvust. Kuu jooksul lisandus 5 282 uut tööpakkumist, millest 58% sisestati töötukassa portaali ( http://tootukassa.ee ) kaudu. Kuu jooksul vahendatavate töökohtade koguarv oli 10 193. Kõige suurem osakaal vahendatavatest töökohtadest oli teenindus- ja müügitöötajatele (23%). Järgnesid oskustöötajatele ja käsitöölistele (22%) ning lihttöölistele (20%) pakutavad töökohad.Augustikuus sai töötukassa abiga tööle või alustas ettevõtlusega 3 539 inimest. Tööalasel koolitusel osales augustis 1 496 ja tööotsingu töötoas 1 265 inimest. Tööpraktikal osales 874, tööharjutusel 266 ning tööklubis 437 inimest. Karjäärinõustamise teenust osutati 1 668 korral. Töötavatele ja mitteaktiivsetele inimestele mõeldud karjäärinõustamisel osaleti augustis 635 korral. Ettevõtluse alustamise toetuse abil sai ettevõtte luua 39 inimest, kelle äriplaanide kohaselt luuakse 45 uut töökohta. Palgatoetusega oli augustis töötamas 1 260 inimest. Lisaks osales veel 3 854 inimest erinevates teistes aktiivsetes meetmetes. Vähenenud töövõimega inimeste teenustest osales tööalasel rehabilitatsioonil 514 inimest, kogemusnõustamisel 3 inimest, kaitstud töö teenust osutati 62 inimesele ning töölesõidu toetust sai 17 inimest. Vähenenud töövõimega inimesed osalesid ka teistel tööturuteenustel – kokku alustas teenusel osalemist 782 inimest.Töötukassa maksis augustis töötuskindlustushüvitist 10 841 inimesele ehk 35% kuu jooksul arvel olnud töötutest. Keskmine täiskalendrikuu eest makstud hüvitis oli 431 eurot ning hüvitisteks maksti kokku ligikaudu 4,1 miljonit eurot. Ligikaudu 137 euro suurust töötutoetust sai augustis 7 033 inimest ehk 23% kuu jooksul arvel olnud töötutest.Kindlustushüvitist koondamise korral määras töötukassa augustis 474 inimesele. Keskmine augustis määratud hüvitis oli 1 712 eurot ning hüvitisteks maksti kokku üle 845 tuhande euro.Tööandja maksejõuetuse hüvitist määras töötukassa augustis 185 inimesele. Keskmine määratud hüvitis oli 2 670 eurot ning hüvitisteks maksti augustis üle 292 tuhande euro.Töötukassa alustas selle aasta juulis pikaajalise tervisekahjustusega inimeste töövõime hindamist ja neile töövõimetoetuse maksmist ning vähenenud töövõimega töötajate eest sotsiaalmaksu tasumist. Töövõime hindamise taotlusi esitati augustis 788. Kuu jooksul määrati osaline töövõime 372 ja puuduv töövõime 120 inimesele, töövõime ei olnud vähenenud 161 inimesel.** Töövõimetoetust maksti augustis 327 inimesele kogusummas 38 tuhat eurot.*** Tööandjate esitatud taotluste alusel hüvitati sotsiaalmaks 17 705 vähenenud töövõimega töötaja eest. Tööandjate eest väljamakstud sotsiaalmaksu summa augustis oli 2,24 miljonit eurot.* Registreeritud töötuse statistika tugineb administratiivandmetele ehk kajastab nende töötute arvu, kes on ennast töötukassas töötuks registreerinud. Üldise töötuse, hõive ja mitteaktiivsuse kohta Eestis teeb statistikat Statistikaamet, kes viib selleks läbi kvartaalset tööjõu-uuringut.**Töövõime hindamise taotluse osas tehakse otsus tehakse 30 tööpäeva jooksul taotluse saamisest.*** Töövõimetoetuse taotluse osas tehakse otsus peale otsust töövõime hindamise kohta.Erko VanataluEesti TöötukassaAvalike suhete juht614 8535523 9312


description:
10. september 2016
www.Publik.ee
Aarne Rannamäe
Vallo Kruuser / Delfi
Täna lahkus ootamatu terviserikke tõttu tuntud teleajakirjanik Aarne Rannamäe.

maintext:
Lahkus tuntud eesti teleajakirjanik Aarne Rannamäe
10. september 2016Aarne RannamäeVallo Kruuser / DelfiTäna lahkus ootamatu terviserikke tõttu tuntud teleajakirjanik Aarne Rannamäe.„Ma pigem murdun, aga ei paindu.“ „Ajakirjandus on ainus koht, kus ma saan olla piisavalt vaba.“Aarne Rannamäe 9. juuni 2012Eesti Rahvusringhääling kaotas täna ootamatu terviserikke tõttu ühe oma parima ajakirjaniku ja suurepärase kolleegi Aarne Rannamäe, teatas ERR.Aarne Rannamäe sündis 10. mail 1958 Tartus. 1976. aastal asus Aarne Tartu Ülikoolis õppima ajakirjanduse eriala. Juba siis sai tema eriliseks huviks välispoliitika. Lõpetanud 1981. aastal ülikooli, tuli Aarne kohe ETV-sse tööle.1980-ndatel oli Aarne tööks ETV-s ühiskonnaelu ja välispoliitika saadete juhtimine („Rahvusvaheline panoraam“, „Vaatevinkel“, „Ajapilt“ jne) .1990-ndatest on Aarne olnud seotud „Aktuaalse kaamera“ meeskonnaga, juhtides ka 1990-ndate teisel poolel toimetust. Kuni tänaseni oli Aarne juhtida „Aktuaalse kaamera“ välisuudiste töö.Lisaks juhib ta ETV-s aastast 2007 saadet „Vabariigi kodanikud“ ning oli ka üks „Välisilma“ saatejuhte. Samuti oli ta Vikerraadio populaarse saate „Rahva teenrid“ saatejuht.Oma särava ajakirjandusliku tegevuse eest on Aarnet tunnustatud Vabariigi Presidendi poolt Valgetähe V Klassi teenetemärgiga (2007) ja ERR-i ajakirjanduse kvaliteedi kõrgeima autasu, Valdo Pandi nimelise preemiaga (2008).Aastatel 2001-2012 töötas Rannamäe "Aktuaalse kaamera" toimetuses saatejuht-toimetajana ja oli praeguseni välisuudiste toimetuse juht. Alates 2007. aastast juhtis ta ETV saadet "Vabariigi kodanikud".Sügav kaastunne Delfi toimetuse poolt kõigile lähedastele.


description:
Foto: Lea Kreinin
Nädala portree # 37 Andrus Peegel: „Kunstnikuelu võib olla ka elustiil“
Andrus Peegel on Eesti graafik, illustraator, ajalehe- ja raamatukunstnik. Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis ja Tartu Ülikoolis, praegu õpetab Tartu Kunstikoolis. Andrus Peegel on Tartu Kunstnike Liidu ja EKKT (Eesti Kunstnike Koondis Torontos) liige. Juba aastaid avaldab ta laupäeviti „Postimehes“ nädala persooni portreesid.

maintext:
Nädala portree # 37 Andrus Peegel: „Kunstnikuelu võib olla ka elustiil“ Eesti Elu
Foto: Lea KreininNädala portree # 37 Andrus Peegel: „Kunstnikuelu võib olla ka elustiil“Olen küll, rõõmsalt ja rahulikult. Kunstnikuteed aga alustasin Tallinnas, valmistusin kunstikooli eksamiteks ja elasin vanalinnas Uuel tänaval linnamüüri tornis tädipoeg Taivo Linna ateljees. Tema õpetas mulle joonistamist, maalimist, kompositsiooni (ta oli juba sel ajal tuntud metallikunstnik). Põhimõtteliselt saingi tänu temale kunstikooli sisse. Taivo õpetas mulle ka seda, et kunsti tegemine võib olla enam kui lihtsalt tuimalt mingi tellimuse tegemine ja kunstiga tegelemisest võib saada elustiil. Ma olen talle selle õpetuse eest väga tänulik.Ei saagi öelda, et ma oleksin ainult maalija või graafik – ma tegelen natuke kõigega ja see pakub mulle huvi ja lõbu. Näiteks kujundan raamatuid, teen fotosid, teen fonte, joonistan karikatuure (Tartu Linnaraamatukogus oli just Andrus Peegli karikatuurinäitus, toim.). Peale selle joonistan ajalehtedesse ja teen vabagraafikat - tegelen sellega, mis kunstipäraselt paberit määrib, võib-olla see ongi elustiil. (Pikemalt Eesti Elu 16.s ept. paberlehes)* Andrus Peegli näitus „Vaba joonega. Andrus Peegli portreesid taasiseseisvast Eestist“ avatakse Tartu College’is 24. sept. k.a. kl 3 p.l..


description:
04. september 2016
Matti Aivar Lind, toimetaja
www.DELFI.ee
Ema TeresaFoto: Vladimir Vjatkin, RIA Novosti
Oma elu vaeste aitamisele pühendunud nunn Ema Teresa kuulutatakse roomakatoliku kiriku pühakuks täna toimuval tseremoonial.
Paavst Franciscus viib kanoniseerimistalituse läbi päev enne naise 19. surma-aastapäeva, teatab uudistekanal AFP.

maintext:
Ema Teresast saab täna roomakatoliku kiriku pühak
04. september 2016Matti Aivar Lind, toimetajaEma TeresaFoto: Vladimir Vjatkin, RIA NovostiOma elu vaeste aitamisele pühendunud nunn Ema Teresa kuulutatakse roomakatoliku kiriku pühakuks täna toimuval tseremoonial.Paavst Franciscus viib kanoniseerimistalituse läbi päev enne naise 19. surma-aastapäeva, teatab uudistekanal AFP.Franciscus tegi selle teatavaks kardinalide kohtumisel kevadel. Ühtlasi oli ka Franciscus see, kes avas tee Nobeli rahupreemia pälvinud ja 1997. aastal 87-aastaselt surnud Ema Teresa pühakuks kuulutamisele mullu detsembris.1910. aastal Albaanias sündinud Agnes Gonxha Bojaxhiu ehk Ema Teresa kuulutati õndsaks 2003. aastal Roomas pärast seda, kui ühe India naise palved Ema Teresa poole parandasid ta ravimatust kasvajast.Kanoniseerimiseks vajalik imetegu puudutab ühe Brasiilia mehe seletamatut paranemist 2008. aastal. Vatikan kinnitas, et mehe abikaasa palved Ema Teresa poole eestpalve saamiseks viisid paranemiseni koomast.


description: Pildigalerii või muu audio/video meedia

title: Vaba Mõtte Klubi TTV

maintext:
euroman artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/verhofstadt-keskerakondlastele-me-ei-usu-euroskeptikuid-natsionaliste-ja-populiste.d?id=67635040...
Lembit Andres Tork artiklile Harri Kivilo: Mida kõrgeima riigivõimu... : hei, der storyline GETS EVEN BETTER: mitte ainult ei kinnitanud endine suursaadik ja välisminister...
Lembit Andres Tork artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Juhul, hea 'suur klõks' ja teised, kui midagi jäi kahtepidimõistetavaks. Kiida või laida,...
Nimi artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : Putini partei liitlaste- kesikutega kohtub, ekrega mitte, pole vaja Tartu rahu ega Eesti riiki, need...
Lembit Andres Tork artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Tere 'suur klõks'! Vabandan ette, et ma ei saa antud kommentaarist, kas "none of this makes any...
suur klõks artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Tegelikult, Lembit, "none of this makes any sense " [full stop] on täitsa õige!
staff artiklile Kaarel Tarand: hinged ei ole riigi omad... : 1944. aasta hilissuvel lahkusid Eestist eelkõige okupantidega koostööd teinud isikud ja nende...
ajalugu artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : http://uueduudised.ee/marina-kaljuranna-vanaisa-oli-nkvd-kuller-ja-pisisuli/
rahva ühendamine artiklile Astume rahvaga ühte jalga! Mart Helme - : http://www.ohtuleht.ee/758584/jahmunud-helme-kaljurand-sulitab-ekre-valijatele-nakku Marina...


description:
Jüri Toomepuu
Eesti kummaliste presidendi valimiste üks kõige ebameeldivamaid aspekte on see, et peavoolu meedia pakub tüütuseni kirjutisi ja irevil hammastega, laiali lõugadega, naerust pakatavaid pilte reformierakondlastest Marina Rajevskaja Kaljurannast ja Siim Kallasest.
Siimust sai küll pärast tülikaid vaagimisi ainuke reformierakonna presidendi kandidaat, aga Rajevskaja rahvuskaaslaste kiiresti tugevnev mõju Eesti poliitika maailmas tagab tähelepanu ka temale.

maintext:
Marina Rajevskaja ja Siim (Simeon) Kallas – kollase ajakirjanduse soosikud Võta üks ja viska teist
Jüri ToomepuuEesti kummaliste presidendi valimiste üks kõige ebameeldivamaid aspekte on see, et peavoolu meedia pakub tüütuseni kirjutisi ja irevil hammastega, laiali lõugadega, naerust pakatavaid pilte reformierakondlastest Marina Rajevskaja Kaljurannast ja Siim Kallasest.Siimust sai küll pärast tülikaid vaagimisi ainuke reformierakonna presidendi kandidaat, aga Rajevskaja rahvuskaaslaste kiiresti tugevnev mõju Eesti poliitika maailmas tagab tähelepanu ka temale.Näib, et meie peavoolu meedia enam sellega ei arvesta, et Eestis on veel küllalt palju põliselanikke kes arvavad, et eestlastel on õigus jääda peremeesteks oma põlisel kodumaal, kes arvavad, et Eesti president peab olema eestlane. Näib, et meie meedia mogulid peavad koguni kummaliseks eestlasi kes arvavad, et Eesti Vabariigi president peaks olema aus või lojaalne oma kodumaale.Stalini ja ta järglaste poolt Eestisse asustatud okupandid ja nende järeltulijad teevad muidugi kõik mida nad suudavad, et oma okupatsiooniaegseid peremeheõigusi taastada. Nendele sobivad hästi sellised kandidaadid nagu nende rahvuskaaslane Marina Rajevskaja Kaljurand, Siim (Simeon) Kallas, kes propageerib neile topelt kodakondsuse andmist ja nende Ühtse Venemaa liitlane Mailis Reps (Repšs).Marina Rajevskaja rambivalgusesMarina Rajevskaja sünnijärgne kodakondsus on nüüd tuvastatud. Enne kui internetis levitati ta ema sünnitunnistust ta valetas, et ta ema on sündinud Narvas, sest ta ilmselt ei teadnud, et 1922 aasta kodakondsuseseaduse muudatus tegi ka Komarovka küla elanikud kodanikeks. Marinast sai jurist ajal kui juura teaduskonda võeti ainult ustavaid venemeelseid kommuniste. Ta ema töötas aastal 1947 Narva linnakomitees, ajal kui kommunistliku partei linnakomiteed valmistasid ette küüditamisi,. Vanemate patte ei saa muidugi laste kaela ajada, aga Marinal on endal neid kuhjaga. Ta näib olevat Putini välisministri Lavrovi eriline semu, kes annab tihti Venemaal venekeelseid intervjuusid. Samal ajal kui justiitsminister Urmas Reinsalu kooskõlastas kompensatsiooni nõudeid Läti ja Leedu valitsustega avaldas Marina Venemaal artikli kus ta kinnitas, et Eestil mingit kahjutasude nõudmist Venemaale, Nõukogude Liidu õigusjärglasele, ei ole. Ta nõustub Putinlaste arvamusega, et Eesti polnudki okupeeritud. Marina Rajevskaja on ilmselt selline, nagu endised KGB-lased, kes esitab ennast nii nagu momendil kõige kasulikum. Nüüd siis Eesti patrioodina.Marina Rajevskaja võttis Välisministeeriumi tööle kunagise Savisaare valitsuse välisminister Lennart „Nikolajev“ Meri. Piisavalt selgitab seda, kes Meri tõeliselt oli, fakt, et ta tegi 22 välisreisi ajal, kui aus eestlane ei saanud sellest unistadagi. Paljud nendest tegi ta selliste KGB allorganisatsioonide nagu Veksa ja Rodina delegatsioonide juhina. Oma asetäitjaks Savisaare välisministeeriumis määras ta paadunud stalinisti, Venemaa eestlase Rein Müllersoni, kes samaaegselt oli ka Nõukogude Liidu täievoliline esindaja ÜROs. Müllerson avaldas aastal 1989 Pravdas artikli „Edasi…minevikku“, kus ta kaitses Molotovi-Ribbentropi pakti ja nimetas Balti riikide iseseisvumistaotlusi „ekstremistlikeks, ultimatiivseteks, natsionalistlikeks“. Lennart Nikolajev pidas vajalikuks ümbritseda ennast võimalikult paljude ustavate stalinistidega, sestap töötas ka Marina Rajevskaja ta välisministeeriumis.Kolisevad luukered Kallase kapisKindlasti vajab tuvastamist ka Kallase perekonda lapsendatud Siimu väidetav sünnijärgne kodakondsus. Ajakirjanduses avaldatu alusel olid ta vanemad juudi soost Läti kodanikud. Ta sünninimi olevat Simeon Goldberg.Polegi vist õige öelda, et Siimu luukered on kapis, sest ta petuskeemid on üldiselt teada. Kõige kardetavam riigi julgeolekule on muidugi VEB fondi pangarööv. Võimueliidi esindaja Kallas leidis juba 1994. aastal, et tal on karjääri ja pogrist pääsemise kindlustamiseks vaja asutada, koos oma endiste ja uute aatekaaslastega, uus partei. See kuhu kadus võltsdokumentidega välja võetud 23 miljoni dollarit VEB fondi raha on Eestis 75 aastaks salastatud, aga ega see vist pelgalt kokkusattumus ei olnud, et kohe pärast seda kui raha tankistile maksti, loodi hästi finantseeritud Reformi partei ja kasvas ka Kallase jõukus. Putinil pole mingit probleemi tuvastada, kes maksis ja kes said selle tehingu altkäemaksud. Kallast on tal kerge šantažeerida. Cuius testiculos habes, habeas cardia et cerebellum!Juba okupatsiooni päevil, kui Kallas oli tulihingeline kommunistliku nomenklatuuri liige ja hoiukassade juht, kadusid sealt suured summad töörahva raske vaevaga kogutud säästudest. Moskvast võltsimisi ja raha kadumist uurima saadetud revidendid ei suutnud Kallast trellide taha panna, sest talle pakkus katust tolleaegne kommunistliku partei ministrite nõukogu esimees Bruno Saul isiklikult.Kallase hüüdnimeks on saanud „10 miljoni dollari mees“ sest tema allkirjaga läks kaduma 10 miljonit dollarit Eesti maksumaksjate raha. Selle petuskeemiga sai ta aga ka ise petta -- ta langes sulide ohvriks kes olid temast osavamad. Ainult ta väljavalitud rahva rahvuskaaslane ja semu Abram Sher sai selle tehingu pealt pool miljonit dollarit matti. Hästi teenis muidugi ka advokaat Simon Levin, Kallase kaitsja 10 miljoni dollari tehingu kohtuprotsessil.Kohtunik Merle Parts, kes oli ta koalitsioonikaaslase Juhan Partsi abikaasa, mõistis Kallase selles afääris õigeks. Kuigi Ringkonnakohus leidis, et see otsus oli väär, tühistas otsuse ja saatis asja Linnakohtule arutamiseks tagasi, otsustas Linnakohus Kallase uuesti õigeks mõista. Mingil arusaamatul põhjusel prokurör seda edasi ei kaevanud, kuigi kõrgem kohus oli juba leidnud, et otsus on väär.Brüsselis süüdistati Kallast finantsilistes väärtegudes. Ajal kui Kallas oli Euroopa Kontrollkoja liige olevat too asutus “lükanud kalevi alla” Euroopa Liidu rahade väärtarvitamise juhtumeid ja harrastanud "kriitika leevendamise aga ka täieliku kõrvaldamise praktikat” kahtlaste finantstehingute kohta. Kallas hirmutas süüdistajad kohtusse kaebamisega, aga seda ta muidugi ei teinud. Euroopa kohtud ei tööta samuti nad Eesti kohtud. Seal oleks võinud piinlikud asjad päevavalgele tulla.Vihma käest räästa allaPresidentidega pole eestlastel vedanud. Esimene, Konstantin Päts, oli küll üks tublidest Eesti Vabariigi loojatest, aga kui ta valimistel ei suutnud rahva poolehoidu võita, sooritas ta riigipöörde ja hakkas diktaatoriks. Ta kehtestas Eestis nn vaikiva ajastu ja lõpetas oma diktatuuri sellega, et andis oma allkirja okupantide valitsuse loomiseks.Järgmine, Lennart „Nikolajev” Meri, taasiseseisvunud Eesti esimene president, läheb ajalukku elupõlise KGB käsilasena ja truualamliku okupantide teenrina, kes sõlmis juulilepped, millega põlistati 20 000 punaarmeelast ja 2 000 okupantide julgeolekuagenti Eestisse, kokku koos perekondadega 100 000 eriti Eesti-vaenulikku venelast.Merile järgnes kommunistliku nomenklatuuri tippmees „tervitan teid võidupüha puhul” Arnold Rüütel, kes õppis oma eduka kommunistliku karjääri käigus nii heaks haistjaks, et oskas oma lipu uue tuule järgi lehvima panna veel enne, kui see puhuma hakkas ˗ sestap sujuv siire veripunasest sinimustvalgeks. Ta on peamiselt tuntud oma oskusega lõputult rääkida ilma midagi ütlemata.Neljandaks jõudsime vanalinna korteri ärastaja Iraida Tšistoganova pojaToomas Hendrik Ilveseni, kes üritas 75 aastaks salastada viie aasta „võtmata jäetud puhkuse” raha kasseerimise, kes rikastas eesti keele sõnaga „ärmatamine”, keda USA diplomaadid kirjeldavad ülbe, häbematu ja upsakana, aga kes on eestlastele pigem silma paistnud halenaljaka kehkadiveina.On põhjust karta, et eestlaste põlise kodumaa venestamine on jõudnud nii kaugele, et esimese Laari valitsuse poolt Eestisse põlistatud okupandid ja nende järeltulijad saavad, meie kollase ajakirjanduse abiga, endale presidendi valida kes aitab neil nende okupatsiooniaegset ülemvõimu taastada.Eestlased on võidelnud sangarlikult ülekaaluka vaenlase vastu, et kaitsta oma kodumaad. On ülim aeg ühineda, et võidelda ka rahvuspoliitilisel rindel ja taastada Eesti Vabariik, mis tõeliselt tagab eesti rahvuse ja kultuuri säilimise läbi aegade, nagu nõuab meie põhiseadus.


description:
Facebooki 16 septembril postitatud teade presidendikandidaat Siim Kallase oletatava väljakutse tekstiga oma kandideerimise teemadel on kogunud hulgaliselt nii laike, kommentaare kui ka jagamisi.
Tekst on näha Martin Kungla seinal.

title: FB postitus kogub jagamisi

maintext:
FB postitus kogub jagamisi
Facebooki 16 septembril postitatud teade presidendikandidaat Siim Kallase oletatava väljakutse tekstiga oma kandideerimise teemadel on kogunud hulgaliselt nii laike, kommentaare kui ka jagamisi.
Tekst on näha postitaja Martin Kungla seinal.
18 septembri keskpäevaks oli postitus kogunud üle 10 tuhande laigi, rohkem kui 6600 kommentaari, millest mônigi küll lühike, kuid väljendab siiski postitaja tahteavaldust. Teksti oli jagatud kaugelt üle 5000 korra.
Pealiskaudsel vaatlusel tundub, et reageerimisel on tegemist enamasti nooremapoolsete täiskasvanute tahteavaldusega.
Sotsiaalmeedia annab inimestele vôimaluse kaasa rääkida olulistes küsimustes. Isegi kui tegemist on nn fake'ga on arvud ja reageerimiskiirus môtlemapanevad.


description:
Kutsume uusi ja vanu tantsijaid Kungla rahvatantsutrenni!
Käesoleval hooajal valmistume 2017a. Lääneranniku Eesti Päevade tantsupeoks Los Angeleses. Igaüks on teretulnud tantsima, olenemata tantsuoskusest!
Vanem rühm (13+ , teismelised ja täiskasvanud) tantsib kolmapäeva õhtuti kl 19:00 kuni 21:00 Eesti Maja suures saalis, alates 21. septembrist.
Lasterühm (7.-13. aastased) tantsib teisipäeva õhtuti kl 18:15 Eesti Maja väikeses saalis alates 20. septembrist (juht: Elin Marley)
Mudilaste rühm (lasteaiaealised) tantsib laupäeviti peale lasteaeda Eesti Majas alates 17. septembrist (juht: Viive Kittask).

title: Tants on tervisele hea!

maintext:
Kungla - Tants on tervisele hea!
Kutsume uusi ja vanu tantsijaid Kungla rahvatantsutrenni!Käesoleval hooajal valmistume 2017a. Lääneranniku Eesti Päevade tantsupeoks Los Angeleses. Igaüks on teretulnud tantsima, olenemata tantsuoskusest!Vanem rühm (13+ , teismelised ja täiskasvanud) tantsib kolmapäeva õhtuti kl 19:00 kuni 21:00 Eesti Maja suures saalis, alates 21. septembrist.Lasterühm (7.-13. aastased) tantsib teisipäeva õhtuti kl 18:15 Eesti Maja väikeses saalis alates 20. septembrist (juht: Elin Marley)Mudilaste rühm (lasteaiaealised) tantsib laupäeviti peale lasteaeda Eesti Majas alates 17. septembrist (juht: Viive Kittask).Kungla tegevust toetab Eesti Sihtkapital Kanadas. Kui teil ei ole võimalik tantsida, aga soovite meid aidata, siis saate seda teha ESK kaudu (iga annetuse eest saab tulumaksukviitungi).Tule tantsima, tule julgesti ja too sõbrad kaasa!TERR Kungla juhatusTERR Kungla starts practicing for the 2017 LEP/West Coast Estonian Days.Older group practices (13+) are on Wednesdays from 7-9 pm starting on September 21st at the Toronto Estonian House.*No previous dance experience required. Estonian language skill is not a requirement.*Kids' group (ages 7-13) practices are at 6:15pm on Tuesdays, at the Toronto Estonian House Gallery Hall (Väike Saal). starting September 20th.Pre-school group (ages 3-6), practices are on Saturdays after kindergarten. Registration on September 17th.


description:
Foto Göteborgist :
http://www.gp.se/nyheter/sverige/nu-säger-landets-vårdpersonal-ifrån-1.3753799

title: Rootsis: Meditsiinilise hoolduspoersonali meeleavaldused.

maintext:
põhisõnum artiklile Biden: Baltikum tunneb Venemaa ja Trumpi... : http://abcnews.go.com/Health/wireStory/rice-protecting-gays-difficult-rights-issue-24284926 USA...
ei sobi artiklile Jüri Toomepuu: Valimiskogu – pisku... : Kui rahvas valiks, siis sarnaneks Eesti liialt Venemaale.
nüanss artiklile Tori sõjameeste mälestuskirikus... : Vastavalt juulilepetele lahkusid Eestist võõrväed, mitte aga okupatsiooniväed.
demokraatlik partei eesmärk artiklile Biden: Baltikum tunneb Venemaa ja Trumpi... : https://www.youtube.com/watch?v=k4aIIpCDsLU venemaa, iraan ... kellele veel, soovib hull hillary...
? artiklile Priit Sibul: tänaõhtune... : Dr. Hanson on pädev majandusteadlane sobiva ametikohal. Kuidas ta talitaks poliitikas on lahtine...
Nimi artiklile Kindergarten is coming! : I thought it was presidents election, ja dumal sto presidentskie võbarõ
tähelepanek artiklile Eesti vald palub inimestelt abi:... : Kindlustus ei maksa hüvitist juhul, kui tegemist on ebaseadusliku ehitisega. ...
sahistaja artiklile Helme on nördinud, et teda debatile ei... : https://www.nelli.ee/sahin-kuidas-mart-helme-boriss-jeltsiniga-toopi-kummutas
paneuroopa artiklile Seitsmeste reporter Erna matkal: vaata,... : Vene luure lõpetas oma tegevuse Eestis juba aastatel 1917 - 18. Nõukogude Venemaa ja Nõukogude...


description:
Sirje Kiin
Riigikogu ei suutnud taas kord presidenti ära valida, ükski kolmest kandidaadist (Siim Kallas, Mailis Reps, Allar Jõks) ei saanud isegi mitte ligilähedaselt nõutud 68 saadiku häält. Eeldused selleks olid üsna napid, sest praegu on Riigikogus kuus erakonda: isegi nelja erakonnaga koosseisud ei jõudnud enamasti 68 häält nõudva kokkuleppeni, välja arvatud ühel korral 2011, kui Riigikogus õnnestus Toomas Hendrik Ilves teiseks ametiajaks ära valida.

maintext:
Kas presidendivalimised läksid põllule või rappa? Eesti Elu
Sirje KiinRiigikogu ei suutnud taas kord presidenti ära valida, ükski kolmest kandidaadist (Siim Kallas, Mailis Reps, Allar Jõks) ei saanud isegi mitte ligilähedaselt nõutud 68 saadiku häält. Eeldused selleks olid üsna napid, sest praegu on Riigikogus kuus erakonda: isegi nelja erakonnaga koosseisud ei jõudnud enamasti 68 häält nõudva kokkuleppeni, välja arvatud ühel korral 2011, kui Riigikogus õnnestus Toomas Hendrik Ilves teiseks ametiajaks ära valida.Liia Hänni, üks põhiseaduse assamblee liikmetest ja presidendi valimiskorra väljatöötajaist, selgitas äsja Facebookis uuesti üle, miks seati toona presidendivalimise künniseks kahe kolmandiku Riigikogu koosseisu nõue: “ Presidendihääletuse reeglid sündisid Põhiseaduse Assamblees 25 aastat tagasi. Riigipea valimine oli Assamblee jaoks kõige kõvem pähkel, mis põhiseaduse valmimiseks tuli katki hammustada. Korduvad hääletused erinevate võimaluste üle president valida kinnitasid, et riigi põhiseadusliku konstruktsiooni stabiilsuse huvides eelistab assamblee enamus riigipea kaudset valimist. Redaktsioonitoimkonnale jäi ülesanne konkreetne valimiskord assamblee täiskogu ette tuua. Põhiliseks juhtnööriks oli seejuures soov tagada, et valitaval kandidaadil oleks laiapõhjaline poliitiline toetus. Siit ka kahe kolmandiku Riigikogu koosseisu nõue. Õnneks esitasime endale küsimuse – mis saab siis, kui parlament sellist üksmeelt leida ei suuda? Vastuseks küsimusele on valimiskogu.“Valimiskogu koosneb saja ühest Riigikogu liikmest ja enam kui paarisajast kohalike omavalitsuste esindajast, kuid kes need täpsemalt on, pole veel teada. Neid alles hakatakse valima. Ajakirjanikud on tihti nimetanud valimiskogu põlastavalt „põlluks“, „sooks“ või „rabaks“, pidades silmas valijameeste võimalikku äraarvamatut käitumisele ja potentsiaalset manipuleeritavust, vähest seotust neile antud mandaadiga või muid ennustamatuid tagajärgi, nagu juhtus näiteks 2001, kui toonase valitseva kolmikliidu koalitsiooni tahte vastaselt valiti valimiskogus Eesti presidendiks komparteilise minevikuga Arnold Rüütel.Ei tahaks niisuguse Eesti põlde, meie haruldasi soid ning rabasid halvustava suhtumisega sugugi nõustuda järgmistel põhjustel. Esiteks vaatame korraks ajalukku: ka EV esimene president Konstantin Päts valiti 1938 esmakordselt ära valimiskogus, kuhu vastavalt põhiseadusele kuulusid Riigivolikogu, Riiginõukogu ja omavalitsuste esindajate kogu, kokku 240 liiget. Kuna kõik need instantsid olid esitanud presidendikandidaadiks ainult ühe kandidaadi, kelleks oli Konstantin Päts, siis vastavalt toonasele põhiseadusele, mis sätestas, et kui presidendikandidaadiks on üles seatud vaid üks kandidaat, valib presidendi valimiskogu.Teiseks polnud Põhiseaduse Assamblees väljatöötatud presidendi valimise korras kunagi ega kuidagi alavääristatud valimiskogu võrreldes Riigikoguga. See oli lihtsalt järgmine seadusega ettenähtud menetlusaste võimaluse korral, kui Riigikogus ei suudeta saavutada kaht kolmandikku enamust. Kolmandaks tähendaks see kõigi eelnenud presidentide alavääristamist, sest ka Lennart Meri, Arnold Rüütel ja Toomas Hendrik Ilves valiti ju valimiskogudes.Valimiskogu moraalne alavääristamine võrdub eesti rahva alavääristamisega, sest lähtub eeldusest, nagu oleks ainsad targad Toompeal, seevastu all-linnas ja maakondades elavad rumalad. Riigikogu on ju valitud üldrahvalikel demokraatlikel valimistel, sestap võime olla kindlad, et rumalrahva protsent on Toompeal üsna hästi esindatud, nagu võime olla kindlad selles, et sinna on valitud ka paras hulk tarku ja missioonitundlikke poliitikuid. Sama kehtib valimiskogu kohta, mille arv on kolm korda suurem Riigikogu koosseisust, mistõttu seda on veelgi raskem ohjata erakondade vaheliste kinniskokkulepete või salaintriigidega.Eesti presidendivalimiste suurim paradoks seisnebki minu meelest selles, kus lõpeb Põhiseaduse Assamblee poolt soovitud ja valimiskorda sisse kirjutatud demokraatlik erakondade-ülene poliitiline kokkulepe presidendi valimiseks ja kust algab ebademokraatlik paari või kolme erakonna vaheline poliitmanööverdamine kellegi või millegi välistamiseks või soosimiseks? Kust alates on sellised lepped head ja demokraatlikud ja kus ning kuidas hakkab asi haisema, st muutub ebademokraatlikuks?Ehkki Riigikogu valimisvoorudes püüdsid reformierakondlased ja sotsid esitada omavahelist kokkulepet (esimeses voorus toetama Eiki Nestorit, teises voorus Siim Kallast) õilsa erakondade ülese koostöökatse näidisena, jäi sellest tegelikult avalikkusele äärmiselt ebameeldivalt lõhnava poliittehnoloogilise manööverdamise mulje. Esiteks on võimatu mõista moraali, mille kohaselt praegu toetame südamest üht kandidaati ja tunni aja pärast toetame niisama üksmeelselt teist kandidaati, et suudame pidada algul üht ja siis kohe teist meest kahe tunni jooksul kõige paremaks presidendikandidaadiks. Teisalt oli ju näha, et taoline poliitiliselt ebamoraalselt lõhnav lepe ei pidanud, mitmed (reformierakonna?) hääled kadusidki salajase valimise juures ära.Ilmselt on taas tekkinud vajadus meenutada mu kadunud õe, üheksa valitsuse ja nelja Riigikogu koosseisu juristist parlamendinõuniku Ülle Aaskivi ootamatut, pretsedenditut kõnet Riigikogus täpselt kümme aastat tagasi 28. augustil 2006: „Ustavusvannet ei ole andnud te siin saalis ega neis ruumides oma erakonnale, te olete andnud selle riigile ja tema põhiseaduslikule korrale. Sellesama põhiseadusliku korra üks osa on presidendi valimise kord. Mina, Eesti Vabariigi kodanikuna, tunnen vastutust selle riigi ees. Kas tunned ka sina, Riigikogu liige, või tunned vaid vastutust oma erakonna ees? Ka sellise erakonna ees, kellele ei ole püha ei põhiseadus, ei ametivanne, kes sunnib sind murdma oma ametivannet. Täna, homme oled siin ruumides vaid sina ise oma südametunnistuse ja vastutustundega. Ei erakonda, ei abstraktseid valijaid, vaid sina ise, hääletussedel, sinu südametunnistus, sinu ametivanne, sinu riik. Millise valiku teed, Riigikogu liige?“Tõelist riigimehelikkust ja riiginaiselikkust, st Eesti riigile võimalikult parima presidendi valimist ootame nüüd valijameeste kogult, kes koguneb 24. septembril Estonia teatrisse. Kõigil teadaolevail kandidaatidel on oma plussid ja miinused. Siim Kallas ja Mailis Reps lähevad Riigikogus enim hääli saanud kandidaatidena edasi valimiskogusse automaatselt, Allar Jõks, Marina Kaljurand, Mart Helme ja mine tea, ehk ka üllatuskandidaat, näiteks Jüri Luik, peavad oma kandidatuuri esitamiseks leidma vähemalt 21 allkirjaga valijameeste toetuse. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus, st siin pole vaja kaht kolmandikku, vaid 50% pluss üks hääl. Valimiskogu koostöövõime president ära valida osutub tõenäoliselt suuremaks, kui seda oli Riigikogu praegusel koosseisul. Elagu Eesti põld ja raba!


description:
03. september 2016
www.DELFI.ee
Foto: Rauno Volmar
Kümned reformierakondlased kogunesid täna lõunasöögile, et kuulata nende presidendikandidaadi Siim Kallase mõtteid 24. septembri valimiskogu eel. Siim Kallas ütles, et kui keegi ei ole nõus Reformierakonna juhatuse otsusega toetada kandidaadina just teda, on neil võimalik valida endale soovi korral uus erakond.

maintext:
Siim Kallas: kui keegi ei ole nõus Reformierakonna otsusega toetada mind presidendikandidaadina, siis võivad nad ju uue erakonna valida Täiendatud! Li
03. september 2016Foto: Rauno VolmarKümned reformierakondlased kogunesid täna lõunasöögile, et kuulata nende presidendikandidaadi Siim Kallase mõtteid 24. septembri valimiskogu eel. Siim Kallas ütles, et kui keegi ei ole nõus Reformierakonna juhatuse otsusega toetada kandidaadina just teda, on neil võimalik valida endale soovi korral uus erakond.Reformierakonna esimees Taavi Rõivas ütles "Aktuaalsele kaamerale" antud intervjuus, et Siim Kallasel on olemas erakonna toetus, kuid Kallas peab ka ise otsima lisatoetust, vahendab ERR."Erakond loomulikult toetab, aga selge on see, et nüüd kindlasti peab kandidaat teatud mõttes distantseeruma erakonnast, et oma isikule toetust saada. Loomulikult erakonnakaaslased toetavad nii palju kui saavad, aga tähtis on see, et kandidaat peab saama ka teistest erakondadest tuge. /.../ Ma usun, et kandidaat on praegu sõelalolevatest kõige tugevam nii välispoliitika kui julgeolekupoliitika küsimustes. Ma usun, et see on paljude valimiskogu liikmete jaoks väga kaalukas argument," rääkis Rõivas.Siim Kallas märkis, et nüüd, kui erakond on oma otsuse teinud, on otsusega mittenõustujatel võimalik vajadusel valida endale uus erakond.Loe veel:DELFI FOTOD: Presidendivalimiste tõttu pingetes vaevlev Reformierakond kogunes suurele lõunasöök-arutelule (152) 03. september 2016Ei ole midagi lubanud? Rõivas 3. augustil: kui valimised peaks minema valijameestekokku, siis me peaks olema sama ühtsena Marina Kaljuranna taga (211) 03. september 2016"Täna oli õhkkond väga rahulik ja konstruktiivne. Peaministril on raske olnud, kuid ega ebatavaline ei ole, et erakonna sees on erinevad arvamused," rääkis Kallas."Ma arvan, et alati võib muidugi juhtuda, et vastuolud jätkuvad, aga ma loodan, et kõik saavad aru, et kui erakond on mingi otsuse teinud, siis need otsused on tehtud. Siis on alati võimalik endale teine erakond valida, kui sa nendele otsustele ei allu," lisas ta.


description:
08. september 2016
Risto Veskioja, vanemtoimetaja
www.DELFI.ee
Reet Jürvetson
Foto: erakogu
Los Angeles politsei avaldas Kanada telenkanalile CBC antud intervjuus uue detaili väliseestlase Reet Jürvetsoni mõrvajuhtumi kohta.
Nimelt on politsei teinud kindlaks täpse aadressi, kus Reet enne surma elas. Tegemist on Hollywoodis asuva neljakorruselise hoonega aadressil 5311 Melrose Avenue. Hoone nimeks on Paramount Hotel ja Reet peatus korteris nr 306.

maintext:
Avalikustati uus detail väliseestlase Reet Jürvetsoni mõrvajuhtumi uurimise kohta. Politsei: tegemist on olulise juhtlõngaga Avaldati ka Reeda viimane
08. september 2016Risto Veskioja, vanemtoimetajaReet JürvetsonFoto: erakoguLos Angeles politsei avaldas Kanada telenkanalile CBC antud intervjuus uue detaili väliseestlase Reet Jürvetsoni mõrvajuhtumi kohta.Nimelt on politsei teinud kindlaks täpse aadressi, kus Reet enne surma elas. Tegemist on Hollywoodis asuva neljakorruselise hoonega aadressil 5311 Melrose Avenue. Hoone nimeks on Paramount Hotel ja Reet peatus korteris nr 306.Jürvetsoni surmajuhtumit uurivale saatele "Viies võim" antud intervjuus tänavu mais rääkis juhtumi uurimist juhtiv detektiiv Louis Rivera, et Reeda toonane aadress "on kõige tähtsam juhtlõng". Seni teadsid nad vaid postkaardi ja Reeda sugulaste jutu põhjal, et ta elas ilusas korteris."Tema toonasest asukohast saame hakata teisi niidiotsi leidma, sest see oli kortermaja," ütles Rivera ja lisas, et nüüd saavad nad hakata kunagisi elanikke küstilema.Samuti palubki politseil kõigil, kes seal majas 1969. aastal resideerusid või teavad kedagi, kes seal toona elas, endaga ühendust võtta.LA politsei rõhutas, et tegemist on tähtsa uue infoga.Samuti lisas politsei, et kuulsa laulja Jim Morrisoni moodi mees nimega Jean on edniselt nende peamine "huvipakkuv isik".Loe veel:Murrang juhtumis? Kanada telekanal: LA politseil on Reet Jürvetsoni mõrvaga seoses tähtis juhtlõng (21) 03. september 2016TREILER: Kas jõhkralt mõrvatud väliseestlase juhtum saab lahendatud? Kanada uuriva ajakirjanduse lipulaev teeb Reet Jürvetsoni juhtumist dokfilmi (3) 30. juuli 2016Lisaks avaldas telekanal ka Reeda saadetud postkaardil olnud viimase sõnumi enda emale ja isale: "Armsad ema ja isa, ilm on kena… ma käin tihti rannas," kirjutas toona 19-aastane Reet enda vanematele 1969. aasta 31. oktoobril. Ta lisas veel, et "inimesed on siin kenad". See oli viimane sõnum, mida nad temalt eales enam said.Los Angelese politsei tegi hiljuti kindlaks naise, kelle ligi 150 noahoobiga surnukeha leiti 1969. aastal kurikuulsa Mansoni Perekonna nimelise sekti tegutsemispaiga lähedusest.Selgus, et tegemist on Rootsis sõjapõgenike perekonnas sündinud Eesti juurtega Reet Jürvetsoniga, kelle vend Tõnu Jürvetson oli Konstantin Pätsi venna Voldemari tütrepoeg.


description:
Lk 2: •Juhtkiri: Nädal nagu filmis, “Põllul” võib otsustada “soo” (järg), •Eesti Vabriigi uus suursaadik Leedus
Lk 3: •Eesti välisminister Marina Kaljurand kohtumisel Stockholmis: Põhja-Balti koostöö tugevdab regiooni ühtsust ja julgeolekut, •Kas presidendivalimised läksid põllule või rappa?
Lk 4 ja 5: •Haldusreformi konsultant Rivo Noorkõiv: Riigireform on ka elanikele “kullaproov”, •Õiguskantsler näeb haldusreformi seaduses põhiseadusega vastuolusid, riigikogu põhiseaduskomisjon mitte, •Mehaaniline omavalitsuste ühinemine elanike vähenemist ei peata ega valitsemiskulusid ei kärbi
Lk 6 ja 7: •Taasiseseisvusele ja vabale Läänemerele pühendatud õhtu: Kogunemine Norrmalmstorgil Vabaduse lätte juures; Muinastulede öö Djurgårdenil Vabaduse värava juures

maintext:
Rootsi Eesti Päevaleht 7. september 2016
Lk 2: •Juhtkiri: Nädal nagu filmis, “Põllul” võib otsustada “soo” (järg), •Eesti Vabriigi uus suursaadik LeedusLk 3: •Eesti välisminister Marina Kaljurand kohtumisel Stockholmis: Põhja-Balti koostöö tugevdab regiooni ühtsust ja julgeolekut, •Kas presidendivalimised läksid põllule või rappa?Lk 4 ja 5: •Haldusreformi konsultant Rivo Noorkõiv: Riigireform on ka elanikele “kullaproov”, •Õiguskantsler näeb haldusreformi seaduses põhiseadusega vastuolusid, riigikogu põhiseaduskomisjon mitte, •Mehaaniline omavalitsuste ühinemine elanike vähenemist ei peata ega valitsemiskulusid ei kärbiLk 6 ja 7: •Taasiseseisvusele ja vabale Läänemerele pühendatud õhtu: Kogunemine Norrmalmstorgil Vabaduse lätte juures; Muinastulede öö Djurgårdenil Vabaduse värava juuresLk 8: • Eesti Maja ees tehti poistest sangarid, •10 aastat rootsieestlaste arhiivi tegevustLk 9: •Taani muuseumid on hädas leidudeuputusega, •Näitus viikingite elust vähetuntud nurga alt, •Lugemist vääriv raamat “Kullamaa mälestused”Lk 10: •Indrek Saar: Koolilõpetajale ei tohiks kodakondsuseksam keeruline olla, •Mereakadeemia sai valmis, •IT Kolledži uus arendusprojekt, •Veterinaareksperdid ei vaadanud Eesti seakasvatajate poolegiLk 11: •Piirissaare ööd meenutavad Aafrikat, võsas uluvad šaakalid, •Rootsi põdrad on näljased, enamik mände metsades on näritudLk 12: •Mina igatahes loodan teie peale, •Mõtisklusi Rootsi elustLk 13: •Jaan Jalgratta jutud: Poliitikud eeskujudena, •Eestlastele seostub Rootsiga kuningas, •Sport: Eesti korvpallimeeskond alustas EM-valikut võitudega, •MalenurkLk 14: •Kohalik elu, •Kiriklikke teateid, •Leinateated, •KuulutusedLk 15: •In Memoriam Harry Olt 1929–2016, •Lugeja kirjutab: Kas JOKK või MOKK? •Eesti keele õppimisvõimalused Västra GötalandisLk 16: •Paarsõnad, •Nalja kah! •Ettevõtluskonkurss Rootsi Äriauhind 2016 on avatud, •Kuulutus, •Vana foto, •Tallinki sõidusoodustus, •Estniska Dagbladet idag.


description:
Rein Leppik - Head sõbrad!
Täna õhtul algusega kell 21.20 näitab Tallinna TV minu loodusfilmi "Imeline lihtne maa - Hiiumaa", kordus on homme hommikupoolikul.
Kui kõik läheb plaanide kohaselt, jätkub sari reisifilmidega oktoobrikuu keskpaigast alates mitme kuu vältel, ju ikka 1 film nädalas.Loodan pakkuda reisi- ja looduselamusi nii Euroopast kui ka Ameerikast, Aasiast ja Austraaliast, muidugi ka Aafrika võrratutest loodusparkidest. Alutame aga Eestimaa kauneimatest paikadest. Filmid on HD formaadis.

title: Estonian World Review

maintext:
Rein Leppik - Head sõbrad!
Rein Leppik - Head sõbrad!Täna õhtul algusega kell 21.20 näitab Tallinna TV minu loodusfilmi "Imeline lihtne maa - Hiiumaa", kordus on homme hommikupoolikul.Kui kõik läheb plaanide kohaselt, jätkub sari reisifilmidega oktoobrikuu keskpaigast alates mitme kuu vältel, ju ikka 1 film nädalas.Loodan pakkuda reisi- ja looduselamusi nii Euroopast kui ka Ameerikast, Aasiast ja Austraaliast, muidugi ka Aafrika võrratutest loodusparkidest. Alutame aga Eestimaa kauneimatest paikadest. Filmid on HD formaadis.


description:
20. september 2016
Ronald Liive, tehnoloogiaajakirjanik
Geenius
E-Eesti suurim vale: üleriigiline tasuta wifi
ekraanitõmmis
Muidu Eesti riigi patrioodina ning e-Eesti tulihingelise pooldajana on mind juba pikemat aega vaevanud üks suur vale, mille sisse oleme me end ise mässinud.

maintext:
E-Eesti suurim vale: üleriigiline tasuta wifi
20. september 2016Ronald Liive, tehnoloogiaajakirjanikGeeniusE-Eesti suurim vale: üleriigiline tasuta wifiekraanitõmmisMuidu Eesti riigi patrioodina ning e-Eesti tulihingelise pooldajana on mind juba pikemat aega vaevanud üks suur vale, mille sisse oleme me end ise mässinud.Selleks valeks on üleriigiline tasuta wifi, kirjutab Geenius.ee.Tasuta üleriigiline wifi, on see müüt või vale?Seda valet levitavad meie poliitikud ning Eesti turundamisega tegelevad asutused. Suurima rahvusvahelise kajastuse osaks on saanud tänavu märtsis peaministri esinemine Ameerika telesaates "The Daily Show", mille igal episoodil on keskmiselt 1,2 miljonit vaatajat.Saatejuht Trevor Noah päris Taavi Rõivaselt, kas see vastab tõele, et Eestis on wifi igal pool, Rõivas noogutas ning lausus "yes".Olgu, seda küsimust ja vastust võib mitmeti tõlgendada ning võtta ka naljana, kuid olgem ausad, rahvusvahelises meedias ilmub aeg-ajalt artikleid, kus teatatakse, et Eesti on kaetud üle kogu maa wifiga. Sellest johtuvalt võis paljudele televaatajatele jääda mulje, et taaskord räägitakse sellest müstilisest tasuta wifist.Loe veel:Elisa uudne pakett meelitas kõnekaardi kasutajad 40 korda rohkem mobiili-internetti tarbima (12) 10. september 2016Eestis on juba 100 000 Mobiil-ID kasutajat (2) 29. august 2016Teeme nüüd selgeks ka selle, et antud hetkel räägin ma konkreetsest valest, mitte müüdist. Kui tasuta wifi jutt leviks vaid turistide kaudu ja suvalistel veebilehtedel, siis oleks tegu müüdiga, aga seda väidab isegi peaminister.Poliitikutel ja ametnikel oleks rahvusvahelistel kohtumisel väga lihtne jutukaaslastele täpsustada, et meil ei ole mitte üleriigiline tasuta wifi, vaid suur osa kohvikuid, raamatukogusid ning muid asutusi pakuvad avatud wifi võrku.Turunduslikus võtmes on see aga väga hea müügiargument, mida ei soovita ümber lükata.Kindlasti on Eesti saanud endale mitmeid turiste või isegi inimesi, kes on siia töötama tulnud arvestusega, et meil on tasuta üleriigiline wifi.Tasuta wifi jutt hakkas rahvusvahelises meedias levima 2004. aastal, mil BBC-s ilmus artikkel, kus kiideti Eesti ettevõtjate ambitsioone tasuta wifi pakkumise osas.Ja just siit tulebki välja e-Eesti suurima vale iva. Kunagi aastaid tagasi läks tõlkes kaduma fakt, et ettevõtjad pakuvad Eestis tasuta wifit, mitte ei ole terve riik kaetud tasuta wifiga.Palju meil seda tasuta wifit siis ikkagi on?Hakates uurima tasuta wifi võimalusi Eestis selgub, et otseselt ei ole riik loonud ühtegi võrku. Seda kinnitab ka majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda.


description:
2016.09.06 - Mõtleme taas
Tundub, et keegi lausa ihkab sõda ja seda kihku on kogu press täis. Aga kui peaks äkki tõesti?! Katsume tulipead maa peale tagasi tuua koos Einar Laignaga.

title: Estonian World Review

maintext:
2016.09.06 - Mõtleme taas TTV
2016.09.06 - Mõtleme taasTundub, et keegi lausa ihkab sõda ja seda kihku on kogu press täis. Aga kui peaks äkki tõesti?! Katsume tulipead maa peale tagasi tuua koos Einar Laignaga.


description:
BNS/PM
Vene lipuga õigeusklik Krimmis Jevpatorijas Musta mere vetes möödunud kuu algul. PAVEL REBROV/REUTERS
Eesti ei saa Venemaa agressiivsete sammude tõttu vastu võtta Venemaa kutset Moskvasse kahepoolsetele sõjalis-poliitilistele konsultatsioonidele, kinnitas täna Eesti kaitseministeerium Postimehele.

maintext:
Eesti ei võta vastu Venemaa kutset sõita Moskvasse PM
BNS/PMVene lipuga õigeusklik Krimmis Jevpatorijas Musta mere vetes möödunud kuu algul. PAVEL REBROV/REUTERSEesti ei saa Venemaa agressiivsete sammude tõttu vastu võtta Venemaa kutset Moskvasse kahepoolsetele sõjalis-poliitilistele konsultatsioonidele, kinnitas täna Eesti kaitseministeerium Postimehele.«Venemaaga kahepoolse sõjalise koostöö tihendamine ei ole võimalik, kuna kehtib NATO 2014. aasta otsus peatada praktiline tsiviil- ja sõjaline koostöö Vene Föderatsiooniga vastusena Krimmi annekteerimisele,» selgitas kaitseministeeriumi pressiesindaja Andres Sang Postimehele.«Selle otsuse tegemise põhjused ei ole ära langenud, vaid vastupidi, Venemaa osaleb jätkuvalt sõjategevuses Ida-Ukrainas ning seetõttu ei ole võimalik Eesti kaitseministeeriumil võtta vastu kutset sõita Moskvasse kahepoolsetele sõjalis-poliitilistele konsultatsioonidele,» lisas Sang, kelle sõnul andis kaitseministeerium täna Venemaa kaitseatašeele üle oma vastuse.Kahepoolsed konsultatsioonid ei aita NATO ja ELi ühtsust tugevdadaTema sõnul on Eesti kaitseministeerium huvitatud julgeoleku ja vastastikkuse usalduse suurendamise alasest dialoogist Venemaaga olemasolevates rahvusvahelistes formaatides, eelkõige NATO-Vene Nõukogu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames.«Eesti Kaitseministeerium peab vajalikuks pidada dialoogi Venemaaga, koordineerides seda teiste NATO ja EL riikidega. NATO ja EL tugevus on omavaheline tihe koostöö ja Eesti kaitseministeeriumi eesmärk on seda tugevust kasvatada,» lisas Sang.«Vene kaitseministeeriumi kahepoolsed konsultatsioonid ei aita Eesti kaitseministeeriumi hinnangul NATO ja ELi ühtsust tugevdada, vaid loovad Putini režiimile võimaluse mängida liikmesriike üksteise vastu välja. Lisaks on ettepanek suunatud rahvusvahelisse raamistikku kuuluvate küsimuste bilateraliseerimisele, mis ei ole Eestile kasulik,» põhjendas Sang otsust Moskvasse mitte minna.Venemaa tegi juulis Eestile ettepaneku vahetada tänavu septembris Moskvas arvamusi sõjalis-poliitilise olukorra kohta Euroopas ning võimalusel leida teid ministeeriumide vahelise koostöö parandamiseks. Arutada sooviti ka Euroopa ja Läänemere julgeolekuolukorraga, sõjaliste õppuste ja militaarlendudega, ohtlike sõjaliste tegevuste ärahoidmisega ning transponderite kasutamisega seonduvat.Venemaa kaitseatašeele üle antud kirjas kinnitas Eesti kaitseministeerium valmidust konstruktiivseks poliitiliseks dialoogiks. «Meie jaoks on olulisim teema dialoogis Venemaaga viimase tegevusest halvenenud julgeolekuolukord Euroopas,» märkis Sang, tuues näiteks Venemaa sõjategevuse Ukrainas, Krimmi annekteerimise, Venemaa sõjalise kohaloleku kasvu ning provokatiivse sõjalise käitumise NATO piiridele lähistel.Hanso: Venemaaga julgeoleku teema arutamiseks on küllalt formaateKaitseminister Hannes Hanso ütles kolmapäevases riigikogu infotunnis, et Läänemere piirkonna julgeoleku teema arutamiseks on küllalt formaate ja kahepoolsete konsultatsioonide järele puudub vajadus.«Me oleme Venemaa Föderatsiooni teavitanud, et me kahepoolsetele konsultatsioonidele Moskvasse ei sõida,» ütles Hanso. «Põhjus on väga lihtne, meil on terve rida formaate, kus me saame juba eksisteerivate formaatide raames neid teemasid Venemaaga arutada. Need on NATO-Vene nõukogu, mis on sellel aastal juba mitu korda koos käinud ja kus samamoodi Vene pool on selle teema tõstatanud, ning ka OSCE, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon.»Kaitseministri sõnul on ka terve rida kõikvõimalikke lepinguid, mida Venemaa pool julgeolekut puudutavates küsimustes ei täida. «Me näeme siin väga sagedasti transponderite temaatikat, mille pärast liitlaste lennukid peavad pidevalt õhku tõusma. Venelased ei vasta tihti lennundussidele, kui nendelt küsitakse, kes nad on ja kuhu nad lähevad. Lihtsalt ei reageerita, ei esitata lennuplaane, tehakse selliseid agressiivseid õhumanöövreid,» loetles Hanso. «Neid teemasid arutada on ju palju, aga formaadid juba eksisteerivad ja ausalt öeldes kahepoolselt me neid teemasid ei lahenda.»Hanso sõnul ei saa nendes küsimustes rääkida ainult Läänemere julgeolekust. «Julgeolek Euroopas on ühtne ja jagamatu,» toonitas minister. «Täpselt samamoodi käituvad nii Venemaa õhujõud kui ka sõjavägi ettearvamatult igal pool – Musta mere piirkonnas, me kõik teame, mis juhtus näiteks Ukrainas. See on väga oluline probleem, oluline probleem mitte isegi ainult Euroopas, vaid ma ütleksin, et globaalsel tasandil,» lisas Hanso. «On mingeid asju, millega me ei saa lihtsalt tsiviliseeritud ja rahvusvahelisest õigusest lugupidavate riikidena leppida.»«Kui me räägime lennuliiklusest, siis ma ei tea, Tokiost, Pekingist, Saigonist lendab kogu aeg üle lennukeid üle Balti mere piirkonna, üle Läänemere Euroopasse. Siin on neid osapooli väga palju, kahepoolselt me ei tee midagi,» ütles Hanso.Mihkelson: Moskva kutsest keeldumine on väga hästi põhjendatudKaitseministeeriumi vastus, milles keelduti vastu võtmast Venemaa kutset kahepoolsetele sõjalis-poliitilistele konsultatsioonidele, on väga hästi argumenteeritud, sõnas riigikogu riigikaitsekomisjoni esimees Marko Mihkelson.Mihkelson ütles BNSile, et kaitseministeeriumist oli mõistlik viia enne kutsele vastamist läbi konsultatsioonid liitlaste ja partneritega. «Argumendid, mille põhjal kaitseministeerium seisukoha kujundas, vastavad Eesti julgeolekupoliitika põhimõtetele,» ütles ta.Mihkelson märkis, et küsimused, mida Venemaa arutada soovis, ei ole kahepoolsed, vaid multilateraalsed.«Enne, kui pidada konsultatsioone julgeoleku tugevdamise ja läbipaistvuse üle, peaks Venemaa hakkama järgima rahvusvaheliselt ammu kehtivadi dokumente, millega Venemaa muuseas juba ammu on liitunud,» sõnas Mihkelson.Mihkelson ütles, et kui küsimus on lennuohutuse tagamises, siis selle lahendus on väga lihtne. «Venemaa lennukid ei peaks tegema Läänemere kohal selliseid ohtlikke lende, nagu me viimasel ajal näinud oleme ning Venemaa lennukid peavad lõpetama pimelendudega tsiviillendude ohustamise,» rääkis riigikaitsekomisjoni esimees.«Antud kutse puhul on selge, et tegemist oli Venemaa läbinähtava kaitsega lõhestada liitlasi,» sõnas Mihkelson. «Minu silmis on tegemist mõjusfääripoliitika ühe elemendiga, mille traagelniidid paistavad igalt poolt läbi.»Samas toonitas Mihkelson, et kaitseministeeriumi vastus ei tähenda seda, et Eesti ei soovi pidada Venemaaga konstruktiivset dialoogi. «Kui Venemaal on soov konstruktiivselt lahendada kahepoolseid probleeme, siis Eesti on selleks alati valmis olnud,» rõhutas ta.


description:
AFP-BNS
USA president Barack Obama New Yorgis ÜRO peakorteris Scanpix
Viiskümmend riiki on lubanud võtta sel aastal vastu 360 000 põgenikku, mida on kaks korda rohkem kui mullu, teatas USA president Barack Obama teisipäeval.

maintext:
Obama: 50 riiki on lubanud tänavu vastu võtta 360 000 põgenikku PM
AFP-BNSUSA president Barack Obama New Yorgis ÜRO peakorteris ScanpixViiskümmend riiki on lubanud võtta sel aastal vastu 360 000 põgenikku, mida on kaks korda rohkem kui mullu, teatas USA president Barack Obama teisipäeval.Maailmas on praegu rekordarv 65 miljonit migranti, kes põgenevad sõdade, repressioonide ja vaesuse eest. Neist 21 miljonit on põgenikud, kes võistlevad ebapiisavate ümberasustamiskohtade nimel.«Me seisame silmitsi eepiliste mõõtmetega kriisiga,» ütles Obama New Yorgis ÜRO peakorteris rändetippkohtumist avades. «Me ei saa silmi kinni pigistada ja selga pöörata. Nende perede ees ukse kinnilöömine tähendaks meie sügavaimate väärtuste reetmist.»«Üheskoos meie riigid laias laastus kahekordistavad vastu võetavate põgenike arvu sel aastal enam kui 360 000-le,» lausus Ühendriikide riigipea.Ta kiitis teiste seas Saksamaad ja Kanadat uste avamise eest põgenikele Süüriast ja teistest riikidest, kus kestab relvakonflikt.Lisaks otsustasid riigid vastuseks ÜRO ja abiorganisatsioonide palvetele suurendada rahalist panust põgenikele 4,5 miljardi võrra üle 2015. aasta taseme.Kuuendat aastat kestva Süüria sõja tõttu on teistesse riikidesse põgenenud neli miljonit inimest, veel üheksa miljonit on ümber asunud riigi sees.Obama valitsus on öelnud, et tõstab järgmisel aastal USA-sse lubatavate põgenike arvu 110 000-le praeguselt 85 000-lt.Tippkohtumisele eelnenud läbirääkimistel loobuti ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni ettepanekust asustada ümber kümme protsenti maailma migrantidest. Selle asemel võtab tippkohtumine vastu mittesiduva poliitilise deklaratsiooni.Inimõigusorganisatsioon Amnesty International on nimetanud tippkohtumist juba enne selle algust «käestlastud võimaluseks» tulla välja ülemaailmse plaaniga rändekriisi lahendamiseks, Human Rights Watch on aga kutsunud riike, mis on seni võtnud vastu vaid vähe või üldse mitte põgenikke, oma panust suurendama.AFP-BNS


description:
TORONTO EESTI SELTSI TEADAANNE
Kutsume kõiki endiseid ja uusi liikmeid osa võtma T. E. Seltsi korralisest aastapeakoosolekust, mis toimub Eesti Maja galeriisaalis kolmapäeval, 28. septembril 2016 algusega kell 5 õhtul.
Kvoorumi puudumisel peetakse aastakoosolek pool tundi hiljem samal päeval ja sama päevakorraga, mis siis on otsusevõimeline koosolijate arvule vaatamata.

maintext:
TORONTO EESTI SELTSI TEADAANNE Eesti Elu
TORONTO EESTI SELTSI TEADAANNEKutsume kõiki endiseid ja uusi liikmeid osa võtma T. E. Seltsi korralisest, mis toimub Eesti Maja galeriisaalis2016 algusegaKvoorumi puudumisel peetakse aastakoosolek pool tundi hiljem samal päeval ja sama päevakorraga, mis siis on otsusevõimeline koosolijate arvule vaatamata.Päevakorras on ette nähtud lõpetatud tegevus- ning kassaaruannete kinnitamine ja uue tegevusaasta kava ja eelarve vastu võtmine ning juhatuse liikmete valimine.Kui Teil ei ole võimalik isiklikult kohal olla aastapeakoosolekul, võite saata kirjaliku volituse.$10.00 liikmemaksu võib tasuda:1 - enne peakoosoleku algust2 – posti teel saata: Toronto Eesti Selts, 958 Broadview Ave.,Toronto, ON M4K 2R63 - Toronto Eesti Ühispangas, Toronto Eesti Seltsi jooksvale arvele#5630. Panga arvele võib ka telefoni teel tasuda.Eelteade: Eesti Vabariigi 99. a. kontsert-aktus toimub laupäeval, 25. veebruaril 2017. a.LugupidavaltToronto Eesti Seltsi juhatus


description:
Madis Vaikmaa
Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras. Sander Ilvest/Kaitsevägi
Kindralleitnant Riho Terras valiti sel nädalavahetusel Horvaatias peetud NATO kaitseväe juhatajate kohtumisel alliansi sõjalise komitee vanemaks, kes komitee esimehe puudumisel täidab viimase ülesandeid.

maintext:
Terras valiti NATO sõjalise komitee vanemaks PM
Madis VaikmaaKaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras. Sander Ilvest/KaitsevägiKindralleitnant Riho Terras valiti sel nädalavahetusel Horvaatias peetud NATO kaitseväe juhatajate kohtumisel alliansi sõjalise komitee vanemaks, kes komitee esimehe puudumisel täidab viimase ülesandeid.Terras tänas liitlasi, kes on panustanud regiooni turvalisuse parandamisse, ning rõhutas, et NATO kohaldumine muutunud julgeolekuolukorraga peab jätkuma kogu lahingruumispektris – maa, meri, õhk ja küber. «Samuti leppisime kokku, millised on järgmised sammud heidutuse ning operatsioonide osas ja andsime konkreetsed suunised alliansi sõjalisele struktuurile,» ütles Terras.Kaitseväe juhatajad toonitasid erinevate meetmete sidususe olulisust ning andsid suuniseid NATO edasisteks sammudeks tugevdatud heidutus- ja kaitsehoiaku, stabiilsuse edendamise ning operatsioonide osas.NATO sõjaline komitee on alliansi kõrgeim sõjaline juhtorgan, kuhu kuuluvad kõikide liikmesriikide kaitseväe juhatajad. Komitee ülesanne on NATO sõjalise poliitika ja strateegia väljatöötamise juhtimine, suuniste andmine NATO strateegilistele väejuhatustele ning poliitiliste juhtstruktuuride nõustamine sõjalistes küsimustes.NATO sõjalise komitee kokkusaamisel arutasid liitlasriikide kaitseväe juhatajad Varssavi tippkohtumisel vastu võetud otsuste rakendamist. Eraldi toimus arutelu Eestisse, Lätisse, Leetu ja Poola suurendatud liitlaste kohaloleku raames panustavate liitlastega, teatas kaitseväe peastaap.