description: Tavaliselt küll lühemate distantsidega harjunud punapäine Andi Noot suutis kõigil kolmel päeval oma konkurente edestada ja lõppaeg märkis 2:19.14,3 märkis 23-aastase sõrulase kindlat võitu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noot võitis Kolme Päeva Jooksu

maintext:
Sport
Noot võitis Kolme Päeva Jooksu
Esmaspäev, 17. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 17. oktoober 2016. EILE RAJAL: Veel kolm kilomeetrit enne lõppu Kuressaare linnuse juures püsis esiduo, Andi Noot (nr 672) ja Mark Abner (nr 101) koos. Finišis lahutas neid aga 15 sekundit. Foto: Riho Lüüs Tavaliselt küll lühemate distantsidega harjunud punapäine Andi Noot suutis kõigil kolmel päeval oma konkurente edestada ja lõppaeg märkis 2:19.14,3 märkis 23-aastase sõrulase kindlat võitu.
Kolme Päeva Jooksu joostakse alates 1974. aastast ja sel aastal kandis see “habemega” jooks järjekorranumbrit 43.
Kahtlemata on tegemist Saaremaa hooaja suurima jooksuüritusega, kus alati osaleb massiliselt ka mandrilt tulnud jooksjaid. Nii on mõistagi eriti hea meel tõdeda, et jooksu võit just Saaremaale jäi.
Kuue parema hulka mahtus veel 27-aastane Ando Õitspuu ja kümne parema hulka veel Mairo Mändla (7.). Kindlasti vajab ära märkimist ka veteranide hulka kuuluva Kalev Õisnurme kõrge 15. koht üldarvestuses ja kindel esikoht M45 klassis. Õisnurm edestas omas vanuseklassis teisena lõpetanud tuntud jooksumeest Toomas Tarmi (Tallinna Sparta) üle kolme minuti (tulemused vastavalt 2:30.59,2 ja 2:34.03,2). Põhijooksus oli soo- ja vanuseklasse lausa 17.
Noot: tulin jooksma koduetappi
“Tegelikult tulin Saaremaale jooksma ainult oma koduetappi (teine etapp 16,195 km, toim.), sest jooks kulgeb Sõrves läbi Jämaja. Siis lõin käega ja mõtlesin, et tulen ikka esimese etapi starti ka. Seal õnnestus võita ja ülejäänud kahel päeval ka. Mul on vorm sel aastal üsna hea olnud ja ka praegu ei saa selle üle väga kurta. Midagi rasket ma sellel jooksul ei tundnud. See oli nagu mahutrenni eest mul,” kommenteeris Noot oma võistlemist.
“Järgmine tõsisem jooks on 29. oktoobril kavas Soomes, kus pidevate tõusude-langustega kruusarajal on distantsi pikkuseks 9,5 km. Olen seal nüüd kaks aastat järjest võitnud ja kolm on kohtuseadus. Ilma võiduta ei julge nagu koju tagasi tullagi. Konkurents on tihe, sest kohal on kogu Soome paremik,” rääis Noot ka oma lähituleviku plaanidest.
“Vorm on tegelikult üsna vilets ja kuues koht oli ilmselt ka lagi. Viies koht oli poole minuti kaugusel ja pigem võistlesin Mairoga (Mairo Mändla, toim.) kuuenda-seitsmenda koha peale. Eesmärk sai selles osas küll täidetud, sest kuue hulka soovisin ikka jõuda ka,” andis Meie Maale lühikese kommentaari ka Mäebe kandist pärit Õitspuu, kes Tõnu Vaheri sõnul hakkaski jooksuga tegelema seetõttu, et Kolme Päeva Jooks tema kodukülast läbi kulges.
Olgu lugejatele toodud ka kõrged kohad välja jooksnud Saaremaa meeste ajad – 6. Ando Õitspuu 2:22.36,5; 7. Mairo Mändla 2:23.46,3.
“Olen vist põhijooksu vanim Saaremaa jooksja tõesti,” avaldas Meie Maale oma arvamust jooksu kommenteerinud 81-aastane Mustjala spordihing Paavo Vara.
“Väino Vaha on alles 77 . . .
Mul oli vahepeal 15-aastane paus sees, aga hing ei andnud rahu ja tulin seekord jälle starti. Pean tunnistama, et need 16 km distantsid olid ikka rasked. Valisin liiga kiire algtempo ja Sõrves oli Jämaja lõigul vastutuul ka, mis üsna läbi võttis ja sundis pause tegema. Õnneks kulges Sõrve etapi lõpuosa metsa vahel ja lõpp läks tuule poolest vähe lihtsamini, kuigi, vajab märkimist, et metsamehed on Iide kandis viimasel ajal lageraiet palju teinud.”
***
Jooksu hing Tõnu Vaher kukkus rajal kokku
Kolme Päeva Jooksu peakorraldaja, au ja südametunnistus Tõnu Vaher kukkus reedel joostud esimese etapil peale kuuendat kilomeetrit kahetsusväärselt kokku. Jooksu saatnud kiirabi sekkus koheselt ja Vaher viidi kiirelt Tallinna arstide kontrolli alla.
“Kriisimomendid kahtlemata olid, praegu tunnen end igal juhul hästi,” ütles Vaher eile telefonitsi Meie Maale.
Jooksu ametlik veebileht saaremaajooks.ee annab põhidistantsile registreerunud osalejate arvuks küll 673, kuid küllap neid tuli viimasel hetkel veel juurde, sest kuidas muidu sai jooksu kommentaator reedel vahetult enne starti öelda, et põhidistantsi rajale lähetatakse 699 jooksjat.
“Nojah, kuulsin minagi sellist arvu ja sellele lisas kommentaator veel naljatamisi, et kui Tõnu ka jookseks, siis oleks ilus ümmargune arv – 700,” rääkis Vaher eile Meie Maale.
“See oli kahtlemata heatahtlik lause, aga üks “loll” haaras sellest kinni ja tormaski rajale. Ning see “loll” olin mina. Mul ei olnud võistlusdressigi, aga registreerinud ma end igaks juhuks olin, haarasin bussist numbri ja jooksu ajal panin selle külge. Ma ei jõudnud sel hommikul süüagi ja korralduspinged olid ka peal. Nii see juhtuski, pilt oli ees, aga jõud kadus ära,” meenutas Vaher.
Pühapäeval luges Kuressaare spordikeskuse saalis autasustamist juhtinud Alver Kivi ette Tõnu Vaheri sõnumi, kus jooksu hing andis kõikidele edasi oma palavad tervitused. See võeti vastu suure aplausiga.
Kõik osalejad ja jooksu korraldusega seotud inimesed teevad tõenäoliselt siinkohal ka suure kummarduse jooksuürituse juhtimise enda peale võtnud Helen Vaheri ees. Kolme Päeva Jooksu joostakse alates 1974. aastast ja sel aastal kandis see “habemega” jooks järjekorranumbrit 43.Kahtlemata on tegemist Saaremaa hooaja suurima jooksuüritusega, kus alati osaleb massiliselt ka mandrilt tulnud jooksjaid. Nii on mõistagi eriti hea meel tõdeda, et jooksu võit just Saaremaale jäi.Kuue parema hulka mahtus veel 27-aastane Ando Õitspuu ja kümne parema hulka veel Mairo Mändla (7.). Kindlasti vajab ära märkimist ka veteranide hulka kuuluva Kalev Õisnurme kõrge 15. koht üldarvestuses ja kindel esikoht M45 klassis. Õisnurm edestas omas vanuseklassis teisena lõpetanud tuntud jooksumeest Toomas Tarmi (Tallinna Sparta) üle kolme minuti (tulemused vastavalt 2:30.59,2 ja 2:34.03,2). Põhijooksus oli soo- ja vanuseklasse lausa 17.“Tegelikult tulin Saaremaale jooksma ainult oma koduetappi (teine etapp 16,195 km, toim.), sest jooks kulgeb Sõrves läbi Jämaja. Siis lõin käega ja mõtlesin, et tulen ikka esimese etapi starti ka. Seal õnnestus võita ja ülejäänud kahel päeval ka. Mul on vorm sel aastal üsna hea olnud ja ka praegu ei saa selle üle väga kurta. Midagi rasket ma sellel jooksul ei tundnud. See oli nagu mahutrenni eest mul,” kommenteeris Noot oma võistlemist.“Järgmine tõsisem jooks on 29. oktoobril kavas Soomes, kus pidevate tõusude-langustega kruusarajal on distantsi pikkuseks 9,5 km. Olen seal nüüd kaks aastat järjest võitnud ja kolm on kohtuseadus. Ilma võiduta ei julge nagu koju tagasi tullagi. Konkurents on tihe, sest kohal on kogu Soome paremik,” rääis Noot ka oma lähituleviku plaanidest.“Vorm on tegelikult üsna vilets ja kuues koht oli ilmselt ka lagi. Viies koht oli poole minuti kaugusel ja pigem võistlesin Mairoga (Mairo Mändla, toim.) kuuenda-seitsmenda koha peale. Eesmärk sai selles osas küll täidetud, sest kuue hulka soovisin ikka jõuda ka,” andis Meie Maale lühikese kommentaari ka Mäebe kandist pärit Õitspuu, kes Tõnu Vaheri sõnul hakkaski jooksuga tegelema seetõttu, et Kolme Päeva Jooks tema kodukülast läbi kulges.Olgu lugejatele toodud ka kõrged kohad välja jooksnud Saaremaa meeste ajad – 6. Ando Õitspuu 2:22.36,5; 7. Mairo Mändla 2:23.46,3.“Olen vist põhijooksu vanim Saaremaa jooksja tõesti,” avaldas Meie Maale oma arvamust jooksu kommenteerinud 81-aastane Mustjala spordihing Paavo Vara.“Väino Vaha on alles 77 . . .Mul oli vahepeal 15-aastane paus sees, aga hing ei andnud rahu ja tulin seekord jälle starti. Pean tunnistama, et need 16 km distantsid olid ikka rasked. Valisin liiga kiire algtempo ja Sõrves oli Jämaja lõigul vastutuul ka, mis üsna läbi võttis ja sundis pause tegema. Õnneks kulges Sõrve etapi lõpuosa metsa vahel ja lõpp läks tuule poolest vähe lihtsamini, kuigi, vajab märkimist, et metsamehed on Iide kandis viimasel ajal lageraiet palju teinud.”***Kolme Päeva Jooksu peakorraldaja, au ja südametunnistus Tõnu Vaher kukkus reedel joostud esimese etapil peale kuuendat kilomeetrit kahetsusväärselt kokku. Jooksu saatnud kiirabi sekkus koheselt ja Vaher viidi kiirelt Tallinna arstide kontrolli alla.“Kriisimomendid kahtlemata olid, praegu tunnen end igal juhul hästi,” ütles Vaher eile telefonitsi Meie Maale.Jooksu ametlik veebileht saaremaajooks.ee annab põhidistantsile registreerunud osalejate arvuks küll 673, kuid küllap neid tuli viimasel hetkel veel juurde, sest kuidas muidu sai jooksu kommentaator reedel vahetult enne starti öelda, et põhidistantsi rajale lähetatakse 699 jooksjat.“Nojah, kuulsin minagi sellist arvu ja sellele lisas kommentaator veel naljatamisi, et kui Tõnu ka jookseks, siis oleks ilus ümmargune arv – 700,” rääkis Vaher eile Meie Maale.“See oli kahtlemata heatahtlik lause, aga üks “loll” haaras sellest kinni ja tormaski rajale. Ning see “loll” olin mina. Mul ei olnud võistlusdressigi, aga registreerinud ma end igaks juhuks olin, haarasin bussist numbri ja jooksu ajal panin selle külge. Ma ei jõudnud sel hommikul süüagi ja korralduspinged olid ka peal. Nii see juhtuski, pilt oli ees, aga jõud kadus ära,” meenutas Vaher.Pühapäeval luges Kuressaare spordikeskuse saalis autasustamist juhtinud Alver Kivi ette Tõnu Vaheri sõnumi, kus jooksu hing andis kõikidele edasi oma palavad tervitused. See võeti vastu suure aplausiga.Kõik osalejad ja jooksu korraldusega seotud inimesed teevad tõenäoliselt siinkohal ka suure kummarduse jooksuürituse juhtimise enda peale võtnud Helen Vaheri ees.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kohaliku omaalgatuse programmi (KOP) 2016 sügisvooru hindamiskomisjonile esitati Saare maakonnast kokku 26 projekti, neist kaheksa meetme 1 alt ja 18 meetme 2 alt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KOP-i sügisvooru toetus 11 projektile

fasttext_language: et


description: Toidu- ja esmatarbekaupade kojukandmise pioneer Eestis on möödunud aasta veebruaris e-poe teenusega alustanud jaekaubakett Maxima. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: E-toidupoed koguvad üha populaarsust

maintext:
E-toidupoed koguvad üha populaarsust
Autor: Sigrid Osa, Sirli Tooming Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Kui Eestis oli e-toidupoe pioneeriks Maxima, siis Saare maakonnas võib selleks saada hoopis Coop Saaremaa. Ühistu juhatuse esimees Kalle Koov igatahes takistusi ei näe. FOTO: Valmar Voolaid
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR.
NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine.
Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.


description: Ralli – see on kiired autod, naised, viin ja öised peod. Mina olen täiesti terve inimene ja ma pean seda kõike saama, parafraseerides klassikat. Nii on olnud see suuresti sellest ajast saati, mil kutsuti ellu sportlik meelelahutus – Saaremaa ralli. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Oodatud ootamatu

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Oodatud ootamatu
Esmaspäev, 10. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ralli – see on kiired autod, naised, viin ja öised peod. Mina olen täiesti terve inimene ja ma pean seda kõike saama, parafraseerides klassikat. Nii on olnud see suuresti sellest ajast saati, mil kutsuti ellu sportlik meelelahutus – Saaremaa ralli.
Sündmus, mis paneb inimestel silmad särama ning radade ääres passima. Et kaasa elada sõitjatele ning tunda koos nendega adrenaliini-sööste.
Sest mis see ralli muu on kui kvaliteetmeelelahutus neile, kes oskavad tunda ehedat rõõmu kiirusest, reaktsioonist ning mootorite undamisest.
Sel aastal aga ilmnes oodatud ootamatu takistus. Oodatud – iga mõistlik inimene teab, et pole ralliajal mõtet sadamasse passima tulla, eriti siis, kui on tuulised ilmad. Ootamatu – korraldajad ikkagi lootsid, et tuulised olud ei saa takistuseks. Aga saareline elu seab piirid. Ka rallile.
10. oktoober 2016 Autor: MM Esmaspäev, 10. oktoober 2016.Sündmus, mis paneb inimestel silmad särama ning radade ääres passima. Et kaasa elada sõitjatele ning tunda koos nendega adrenaliini-sööste.Sest mis see ralli muu on kui kvaliteetmeelelahutus neile, kes oskavad tunda ehedat rõõmu kiirusest, reaktsioonist ning mootorite undamisest.Sel aastal aga ilmnes oodatud ootamatu takistus. Oodatud – iga mõistlik inimene teab, et pole ralliajal mõtet sadamasse passima tulla, eriti siis, kui on tuulised ilmad. Ootamatu – korraldajad ikkagi lootsid, et tuulised olud ei saa takistuseks. Aga saareline elu seab piirid. Ka rallile.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eakas Saaremaa juurtega Ingrid von Pezold (de Reese) käis ülemöödunud nädalal arvatavasti viimast korda oma lapsepõlvepaiku vaatamas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saare juurtega sakslase kirev elu

maintext:
Maakond
Saare juurtega sakslase kirev elu
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 05. oktoober 2016. Ingrid von Pezold koos poja Frankiga maamaja kaevul. FOTO: Valmar Voolaid Eakas Saaremaa juurtega Ingrid von Pezold (de Reese) käis ülemöödunud nädalal arvatavasti viimast korda oma lapsepõlvepaiku vaatamas.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kaks Kuressaare ametikooli kokaõpilast sõidavad homme Londonisse, et osaleda 23.–28. oktoobrini korraldataval Euroopa Hotelli- ja Turismikoolide Assotsiatsiooni AEHT aastakonverentsil ja võistlustel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kokaõpilased sõidavad Londonisse võistlema
Laupäev, 22. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 22. oktoober 2016. Maarja Maripuu (vasakul) ja Loore Kuris. FOTOD: Kuressaare ametikool Kaks Kuressaare ametikooli kokaõpilast sõidavad homme Londonisse, et osaleda 23.–28. oktoobrini korraldataval Euroopa Hotelli- ja Turismikoolide Assotsiatsiooni AEHT aastakonverentsil ja võistlustel.
“Üldiselt tunnen ennast enesekindlalt, aga kõik oleneb tiimikaaslastest,“ rääkis neljanda kursuse kokaõpilane Loore Kuris, kes asub võistlustulle kulinaariakunsti alal.
“Latti kõrgele ei aja, loomulikult oleks tore, kui saaksin head tiimikaaslased ja koostöö sujuks ning võib-olla tuleks ka hea koht.“ Enne võistlusi loositakse õpilased rahvusvahelistesse tiimidesse. Lisaks õppija enda eriala- ja keeleoskusele mõjutab lõpptulemust ka meeskonnatöö oskus ja osalt ka loosiõnn.
Looret on aidanud võistlusteks ette valmistada kokaõpetaja Irina Arhipova ja GOSPA peakokk Alar Aksalu. “Oleme Irina ja Alariga kolmekesi mõtted kokku pannud ja iga kord oleme harjutamisel leidnud midagi, mida parandada või paremaks muuta.“
Kolmanda kursuse kokaõpilane Maarja Maripuu võistleb barista võistlusalal, kus kaheliikmelise võistkonna koosseisus tuleb valmistada espressot ja cappuccinot ning vabalt valitud kohvijook korraldajate antud toiduaineid kasutades. Barista võistlusalal pole ametikool varem osalenud.
“Küllap on huvitav ja põnev,“ lausus Maarja. “Olen erinevate juhendajate käe all tunde harjutanud. Ühest küljest on see raske, teisalt ka huvitav.“
Õpilasi saadavad ametikooli direktor Neeme Rand ja toitlustuse juhtõpetaja Ülle Tamsalu. Võistluse korraldab Londoni kesklinnas asuv Docklands Academy.
Mullu võitis ametikooli kokaõpilane Anette Vaab Itaalias Cervias korraldatud AEHT aastakonverentsil klassikalise köögi (haute cuisine) võistlusalal pronksmedali. “Üldiselt tunnen ennast enesekindlalt, aga kõik oleneb tiimikaaslastest,“ rääkis neljanda kursuse kokaõpilane Loore Kuris, kes asub võistlustulle kulinaariakunsti alal.“Latti kõrgele ei aja, loomulikult oleks tore, kui saaksin head tiimikaaslased ja koostöö sujuks ning võib-olla tuleks ka hea koht.“ Enne võistlusi loositakse õpilased rahvusvahelistesse tiimidesse. Lisaks õppija enda eriala- ja keeleoskusele mõjutab lõpptulemust ka meeskonnatöö oskus ja osalt ka loosiõnn.Looret on aidanud võistlusteks ette valmistada kokaõpetaja Irina Arhipova ja GOSPA peakokk Alar Aksalu. “Oleme Irina ja Alariga kolmekesi mõtted kokku pannud ja iga kord oleme harjutamisel leidnud midagi, mida parandada või paremaks muuta.“Kolmanda kursuse kokaõpilane Maarja Maripuu võistleb barista võistlusalal, kus kaheliikmelise võistkonna koosseisus tuleb valmistada espressot ja cappuccinot ning vabalt valitud kohvijook korraldajate antud toiduaineid kasutades. Barista võistlusalal pole ametikool varem osalenud.“Küllap on huvitav ja põnev,“ lausus Maarja. “Olen erinevate juhendajate käe all tunde harjutanud. Ühest küljest on see raske, teisalt ka huvitav.“Õpilasi saadavad ametikooli direktor Neeme Rand ja toitlustuse juhtõpetaja Ülle Tamsalu. Võistluse korraldab Londoni kesklinnas asuv Docklands Academy.Mullu võitis ametikooli kokaõpilane Anette Vaab Itaalias Cervias korraldatud AEHT aastakonverentsil klassikalise köögi (haute cuisine) võistlusalal pronksmedali.
Veel artikleid samast teemast »


description: Rautsi talu perenaine Jana Põri oli porgandipõllul, kui helistasin. Soov oli teada saada, kuidas edeneb juurviljade ülesvõtmine ja milline seis on küüslauguga, sest siiani ei ole kohalikku küüslauku kaubandusse kuigi kauaks müügile jätkunud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Köögiviljakoristusel sabaots jäänud

maintext:
Maakond
Köögiviljakoristusel sabaots jäänud (1)
Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 12. oktoober 2016. Jana Põri tahab selle nädalaga koristuse lõpetada. FOTO: Sirli Tooming Rautsi talu perenaine Jana Põri oli porgandipõllul, kui helistasin. Soov oli teada saada, kuidas edeneb juurviljade ülesvõtmine ja milline seis on küüslauguga, sest siiani ei ole kohalikku küüslauku kaubandusse kuigi kauaks müügile jätkunud.
“Küüslauk on läbi müüdud, juba suvel hakkasime müüma. Seda palju maas ei ole, vahest sajandik.
Selle kasvupinda me suurendada ei saa, nii palju on teiste kultuuridega tegemist. Küüslauk ja sibul tahavad häid hoiustamistingimusi, meil praegu sellist võimalust pole, seepärast püüan suvel ära müüa.
Aga mis puutub välitöödesse ehk juurviljade koristusse, siis paistab juba läbi – põllu teine serv on näha. Selle nädalaga tahame koristuse lõpetada,“ rääkis ettevõtte OÜ SaiTklaP üks omanikest Jana Põri.
Köögiviljakasvataja sõnul on aasta keeruline olnud. Tuletame meelde, et kevadel oli põud ja sügisel ladises vihma. “Küüslaugu ja sibula kasvuks oli see aasta kehv. Aga kartulit saime kenasti, ka peet ja porgand kasvasid ilusad, paraja suurusega.“
Hea uudis on see, et värvilisi juurvilju – porgandit nelja ja peeti kolme värvi – on nüüd saadaval ka STÜ ehk Coopi kauplustes (Rae, Tooma, Ranna ja Roomassaare). Iseasi, kas pidevalt.
Aga hõlpu Janal ja ta abilistel veel ei tule, nii kui porgand on võetud, hakkab küüslaugu ja talisibula mahapanek.
“Eelmisel aastal võtsin talisibula prooviks, väga vara sai kätte, mulle see meeldis. Mullu oli talvitumine hea, kuidas sel talvel – ennustada ei oska.
Nendele kultuuridele peab maa valik väga õige olema, küüslauk ja sibul ei talu seisvat vett. Ja kui need maha saab, siis on pidevalt hoidlas sorteerimistööd. Aga see on juba varjualune töö.“ “Küüslauk on läbi müüdud, juba suvel hakkasime müüma. Seda palju maas ei ole, vahest sajandik.Selle kasvupinda me suurendada ei saa, nii palju on teiste kultuuridega tegemist. Küüslauk ja sibul tahavad häid hoiustamistingimusi, meil praegu sellist võimalust pole, seepärast püüan suvel ära müüa.Aga mis puutub välitöödesse ehk juurviljade koristusse, siis paistab juba läbi – põllu teine serv on näha. Selle nädalaga tahame koristuse lõpetada,“ rääkis ettevõtte OÜ SaiTklaP üks omanikest Jana Põri.Köögiviljakasvataja sõnul on aasta keeruline olnud. Tuletame meelde, et kevadel oli põud ja sügisel ladises vihma. “Küüslaugu ja sibula kasvuks oli see aasta kehv. Aga kartulit saime kenasti, ka peet ja porgand kasvasid ilusad, paraja suurusega.“Hea uudis on see, et värvilisi juurvilju – porgandit nelja ja peeti kolme värvi – on nüüd saadaval ka STÜ ehk Coopi kauplustes (Rae, Tooma, Ranna ja Roomassaare). Iseasi, kas pidevalt.Aga hõlpu Janal ja ta abilistel veel ei tule, nii kui porgand on võetud, hakkab küüslaugu ja talisibula mahapanek.“Eelmisel aastal võtsin talisibula prooviks, väga vara sai kätte, mulle see meeldis. Mullu oli talvitumine hea, kuidas sel talvel – ennustada ei oska.Nendele kultuuridele peab maa valik väga õige olema, küüslauk ja sibul ei talu seisvat vett. Ja kui need maha saab, siis on pidevalt hoidlas sorteerimistööd. Aga see on juba varjualune töö.“
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa tarbijate ühistu ehk Saaremaa Coop lõpetab alates 1. novembrist postipunkti töö seitsmes maapoes. Postipunktid avatakse valdade halduses olevates raamatukogudes samast kuupäevast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Postipunktid kaovad poodidest

maintext:
Uudised
Postipunktid kaovad poodidest
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 27. oktoober 2016. Kalle Koov. FOTO: Valmar Voolaid Saaremaa tarbijate ühistu ehk Saaremaa Coop lõpetab alates 1. novembrist postipunkti töö seitsmes maapoes. Postipunktid avatakse valdade halduses olevates raamatukogudes samast kuupäevast.
Kuni oktoobri lõpuni tegutsevad postipunktid Mustjala, Salme, Kihelkonna, Kärla, Aste, Lümanda ja Tornimäe kaupluses. Poodides said postipunktid tegutseda veidi alla kahe aasta, alates 2014. aasta sügisest.
“Majanduslikult ei ole otstarbekas neid pidada,” põhjendas Saaremaa tarbijate ühistu juhatuse esimees Kalle Koov (pildil).
Lisaks ei läinud sideteenuse pakkumise süsteemid kokku kaupluste kassasüsteemiga. Seetõttu sai poodides postiteenuste eest maksta ainult sularahas.
Lääne-Saare vallavalitsus otsustas sõlmida sideettevõttega Omniva koostöölepingu, et avada alates 1. novembrist postipunktid Aste, Kärla ja Lümanda raamatukogus. Ka Mustjalas, Kihelkonnal, Tornimäel ja Salmel on plaanis avada postipunkt raamatukogus. Kuni oktoobri lõpuni tegutsevad postipunktid Mustjala, Salme, Kihelkonna, Kärla, Aste, Lümanda ja Tornimäe kaupluses. Poodides said postipunktid tegutseda veidi alla kahe aasta, alates 2014. aasta sügisest.“Majanduslikult ei ole otstarbekas neid pidada,” põhjendas Saaremaa tarbijate ühistu juhatuse esimees Kalle Koov (pildil).Lisaks ei läinud sideteenuse pakkumise süsteemid kokku kaupluste kassasüsteemiga. Seetõttu sai poodides postiteenuste eest maksta ainult sularahas.Lääne-Saare vallavalitsus otsustas sõlmida sideettevõttega Omniva koostöölepingu, et avada alates 1. novembrist postipunktid Aste, Kärla ja Lümanda raamatukogus. Ka Mustjalas, Kihelkonnal, Tornimäel ja Salmel on plaanis avada postipunkt raamatukogus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna toimuval Eesti-Gibraltar MM-valikmängul esitab Eesti hümni Saaremaalt pärit lauljatar Grete Paia. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Eesti-Gibraltari mängul laulab hümni Grete Paia


description: Eesti naiste karikavõistluste 1/8 finaalis kaotas kodus kaheksa mängijaga mänginud naiskond Tallinna FC Flora II-le 0:12 ja langes konkurentsist, kirjutab fckuressaare.ee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vutinaiste suur kaotus Flora duublile

maintext:
Sport
Vutinaiste suur kaotus Flora duublile
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eesti naiste karikavõistluste 1/8 finaalis kaotas kodus kaheksa mängijaga mänginud naiskond Tallinna FC Flora II-le 0:12 ja langes konkurentsist, kirjutab fckuressaare.ee.
“Mängust pole midagi rääkida,” tunnistas treener Arli Saar. “Osa tüdrukute suhtumine on null. See oli hooaja viimane mäng ja nüüd on neil aega mõelda, kas nad tahavad jalgpalli mängida. Kui ei soovi, siis pole mõtet neid ka mängijate nimekirja kanda.”
Mängisid ja tunnustust väärivad Triinu Eliise Põld, Liis Jaaku, Liisa Mere, Gerly Ots, Eva Haavel, Rahel Kirs, Marilis Remmel ja Lisette Karja. Autor: MM Teisipäev, 11. oktoober 2016.“Mängust pole midagi rääkida,” tunnistas treener Arli Saar. “Osa tüdrukute suhtumine on null. See oli hooaja viimane mäng ja nüüd on neil aega mõelda, kas nad tahavad jalgpalli mängida. Kui ei soovi, siis pole mõtet neid ka mängijate nimekirja kanda.”Mängisid ja tunnustust väärivad Triinu Eliise Põld, Liis Jaaku, Liisa Mere, Gerly Ots, Eva Haavel, Rahel Kirs, Marilis Remmel ja Lisette Karja.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Täna sai avapaugu kauaoodatud Saaremaa ralli.
Vaata videost, mis emotsioonidega parimatest parimad rajale läksid ja kuidas pimedatel linnatänavatel kihutati kummide vilinal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MEIE MAA TV: Vaata, kuidas ralliässad Kuressaares kimasid ja mida parimatest parimatel öelda oli


description:
Registreeritud peresündmused Saare
maakonnas 7.–14. oktoobrini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: PEREKONDLIK


description: Ehkki kestab veel kuldne sügissuvi, on käes juba pikad ja pimedad sügisõhtud. Maainimestel on sügistööd enamasti juba lõpule viidud ning nüüd on taas võimalus rohkem aega iseendale pühendada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
MÕTE: Ela õppimise tarvis, õpi elamise tarvis
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ehkki kestab veel kuldne sügissuvi, on käes juba pikad ja pimedad sügisõhtud. Maainimestel on sügistööd enamasti juba lõpule viidud ning nüüd on taas võimalus rohkem aega iseendale pühendada.
Rahvamajades alustavad uued ringid, koolides toimuvad mitmesugused trennid ja kursused ning ka seltsimajades pakutav tegevus toob inimesed kokku.
Neljapäeval alustab Kuressaares taas väärikate ülikool, kuhu tänavu koguneb õppimishimulisi eakaid 266! Mida see näitab? Eelkõige seda, et mitte ainuüksi noored ei väärtusta õppimist ja uusi teadmisi, vaid seda teeb ka meist vanem põlvkond. Annab ju väärikate ülikool neile võimaluse kodust välja tulla, suhelda teiste omaealistega ning ammutada tarkuseteri hinnatud lektoritelt. Suur rõõm on tõdeda, et meie maakonnas on nii palju krapsakaid ja säravaid pensionäre, kes oskavad lugu pidada enda pidevast täiendamisest ja arendamisest.
Meist igaüks võiks sügiseti mõelda, mida uut ja põnevat ta veel enne aasta lõppemist võiks korda saata. Kes otsustab õppida hispaania keelt, kes kiviaia ladumist, kes aga hoopis lõõtsamängu. Siis on ju tore ka vana aasta viimasel päeval aastakokkuvõtteid tehes ajas tagasi vaadata ning endale uhkusega vastu rinda koputada: ma sain hakkama! Sest mis on veel suurem rõõm, kui mitte võit iseenda üle.
14. oktoobril alustab XIX täiskasvanud õppija nädal, mis kestab 21. oktoobrini ning mida koordineerib Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon koostöös haridus- ja teadusministeeriumiga. On ju ka Kuressaare ametikoolis täiskasvanud õppijate osakaal juba suurem kui põhikoolijärgsete oma.
“Inimene õpib kogu elu, sureb aga ikka lollina,” kõlavad ühe tuntud Ruja laulu sõnad. Kuid minu arvates tasub innustada kõiki, kes leiavad endas tahtmist ja teadmistejanu, midagi uut õppima ja omandama, seda vanusest sõltumata. Ela õppimise tarvis, õpi elamise tarvis, nagu ütleb üks Eesti vanasõna. Nii et jaksu kõigile õppureile! Autor: Ivika Laanet Teisipäev, 04. oktoober 2016.Rahvamajades alustavad uued ringid, koolides toimuvad mitmesugused trennid ja kursused ning ka seltsimajades pakutav tegevus toob inimesed kokku.Neljapäeval alustab Kuressaares taas väärikate ülikool, kuhu tänavu koguneb õppimishimulisi eakaid 266! Mida see näitab? Eelkõige seda, et mitte ainuüksi noored ei väärtusta õppimist ja uusi teadmisi, vaid seda teeb ka meist vanem põlvkond. Annab ju väärikate ülikool neile võimaluse kodust välja tulla, suhelda teiste omaealistega ning ammutada tarkuseteri hinnatud lektoritelt. Suur rõõm on tõdeda, et meie maakonnas on nii palju krapsakaid ja säravaid pensionäre, kes oskavad lugu pidada enda pidevast täiendamisest ja arendamisest.Meist igaüks võiks sügiseti mõelda, mida uut ja põnevat ta veel enne aasta lõppemist võiks korda saata. Kes otsustab õppida hispaania keelt, kes kiviaia ladumist, kes aga hoopis lõõtsamängu. Siis on ju tore ka vana aasta viimasel päeval aastakokkuvõtteid tehes ajas tagasi vaadata ning endale uhkusega vastu rinda koputada: ma sain hakkama! Sest mis on veel suurem rõõm, kui mitte võit iseenda üle.14. oktoobril alustab XIX täiskasvanud õppija nädal, mis kestab 21. oktoobrini ning mida koordineerib Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon koostöös haridus- ja teadusministeeriumiga. On ju ka Kuressaare ametikoolis täiskasvanud õppijate osakaal juba suurem kui põhikoolijärgsete oma.“Inimene õpib kogu elu, sureb aga ikka lollina,” kõlavad ühe tuntud Ruja laulu sõnad. Kuid minu arvates tasub innustada kõiki, kes leiavad endas tahtmist ja teadmistejanu, midagi uut õppima ja omandama, seda vanusest sõltumata. Ela õppimise tarvis, õpi elamise tarvis, nagu ütleb üks Eesti vanasõna. Nii et jaksu kõigile õppureile!
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel algasid Kehtnas Eesti künnimeistrivõistlused, mil kahe päeva jooksul selgitatakse välja Eesti parimad kündjad neljas erinevas võistluskategoorias. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Tõnu Post on parim VIP-kündja

maintext:
Uudised
UUS! Tõnu Post on parim VIP-kündja
Laupäev, 01. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 01. oktoober 2016. VIP-de künnivõistluse võitja Tõnu Post. Foto: Sven Arbet. Reedel algasid Kehtnas Eesti künnimeistrivõistlused, mil kahe päeva jooksul selgitatakse välja Eesti parimad kündjad neljas erinevas võistluskategoorias.
Tänavused künnimeistrid tava- ja pöördatrade klassis sõidavad tuleva aasta 1. ja 2. detsembril Keenias toimuvatele maailmameistrivõistlustele.
Kui aga tõeliste meisterkündjate väljaselgitamine nõuab kaks päeva pingsat täppistööd, siis mõnevõrra lihtsamalt läks asi nn VIP-kündjate kategoorias.
Võistlusklass, mis ellu kutsutud eelkõige ikka künnivõistlustele laiema kõlapinna andmiseks, põlise põlluharimise viisi – künni – propageerimiseks ja selle olulisuse teadvustamiseks. Sest vähemalt entusiastid leiavad, et olgu see pindmine mullaharimine kui efektiivne tahes, Eestimaa põllud vajavad siiski ka kündmist.
Paari tunni vältel panid oma künnioskused mulluse VIP-võistluse võitja Tanel Talve ohtrate, olgem ausad, ka aasivate kommentaaride saatel proovile maaeluministeeriumi kantsler Illar Lemetti, ajakirjanikud Peeter Raidla ja Jüri Aarma, kirjanik Kati Saara Vatmann, lauljad Mait Maltis ja Brigita Murutar, Saaremaa põllumees Tõnu Post ning jalgpallur Marek Lemsalu.
Kohtunikud olid Madis Ajaots ja Jaak Läänemets. Neist viimane tegi teatavaks karmi, kuid õiglase tõe – enamik VIP-kündjatest saavutasid suurepäraselt, kellel rohkem, kellel vähem, kaarjad vaod.
Kõige vähem oli lookeid sees Aasta Põllumehe tiitliga pärjatud Tõnu Posti künnil, tema kroonitigi sedakorda selle võistlusala võitjaks. Ise ütles Post tulemust kommenteerides nõnda, et on traktoriga küll varem sõitnud, kuid künda pole endal senini vajadust olnud. Tänavused künnimeistrid tava- ja pöördatrade klassis sõidavad tuleva aasta 1. ja 2. detsembril Keenias toimuvatele maailmameistrivõistlustele.Kui aga tõeliste meisterkündjate väljaselgitamine nõuab kaks päeva pingsat täppistööd, siis mõnevõrra lihtsamalt läks asi nn VIP-kündjate kategoorias.Võistlusklass, mis ellu kutsutud eelkõige ikka künnivõistlustele laiema kõlapinna andmiseks, põlise põlluharimise viisi – künni – propageerimiseks ja selle olulisuse teadvustamiseks. Sest vähemalt entusiastid leiavad, et olgu see pindmine mullaharimine kui efektiivne tahes, Eestimaa põllud vajavad siiski ka kündmist.Paari tunni vältel panid oma künnioskused mulluse VIP-võistluse võitja Tanel Talve ohtrate, olgem ausad, ka aasivate kommentaaride saatel proovile maaeluministeeriumi kantsler Illar Lemetti, ajakirjanikud Peeter Raidla ja Jüri Aarma, kirjanik Kati Saara Vatmann, lauljad Mait Maltis ja Brigita Murutar, Saaremaa põllumees Tõnu Post ning jalgpallur Marek Lemsalu.Kohtunikud olid Madis Ajaots ja Jaak Läänemets. Neist viimane tegi teatavaks karmi, kuid õiglase tõe – enamik VIP-kündjatest saavutasid suurepäraselt, kellel rohkem, kellel vähem, kaarjad vaod.Kõige vähem oli lookeid sees Aasta Põllumehe tiitliga pärjatud Tõnu Posti künnil, tema kroonitigi sedakorda selle võistlusala võitjaks. Ise ütles Post tulemust kommenteerides nõnda, et on traktoriga küll varem sõitnud, kuid künda pole endal senini vajadust olnud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare Maxima juhataja Reelika Poopuu tõdes intervjuus Meie Maale, et mandrilt tööle tulnud puuduliku keeleoskusega kassapidajale pakkus ettevõte muud tööd, mis ei eelda nii head keeleoskust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kuressaare Maxima juhataja: töötajaid on raske leida
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 06. oktoober 2016. Kuressaare Maxima juhataja Reelika Poopuu. FOTO: Valmar VOolaid Kuressaare Maxima juhataja Reelika Poopuu tõdes intervjuus Meie Maale, et mandrilt tööle tulnud puuduliku keeleoskusega kassapidajale pakkus ettevõte muud tööd, mis ei eelda nii head keeleoskust.
Kui keeruline on leida tänapäeval tööle klienditeenindajat?
Olen ise töötanud jaekaubanduses nüüdseks üle üheksa aasta ja enamiku sellest ajast just selles kaupluses. Alustasin 7,5 aasta eest kassapidajana, möödunud aastal usaldati minule kaupluse ja selle kollektiivi juhtimine.
Oma kogemuse pealt tuleb kahetsustundega tõdeda, et sedavõrd keerulist olukorda kui praegu, ei ole kolleegide hoidmise ja uute leidmisega küll olnud. Praegu on meie kaupluses 58 ametikohta, millest 10 ei ole kahjuks õnnestunud siiani täita. Ja kõige keerulisem ongi just leida kassapidajaid – tervelt viis inimest vajaminevast 13-st on juba jaanuarikuust saadik leidmata.
Selle olukorra põhjusi on palju ja need on väga mitmekülgsed. On nii meist sõltumatud asjaolusid kui ka neid, kus saame oma panusega püüda olukorda mõjutada.
Näiteks meist mittesõltuvate asjaolude hulgas on nii Saaremaa kui ka üldse jaekaubanduse käekäik. Minu enda ja mu pere elu on alati olnud seotud Saaremaaga. Aastatega jääb üha enam silma asjaolu, et aina rohkem saarlasi otsib väljakutseid meie kodusaarelt kaugemal ja ka leiab neid. See aga tähendab, et potentsiaalsete töötajate arv väheneb kõikjal, ametikohast sõltumata. Siia lisandub veel tõik, et Saaremaal, nii nagu ka mujal Eestis, pole jaekaubandus just esimene valik, kus inimesed sooviksid ennast teostada.
Kui me räägime aga neist teguritest, kuidas saame ise panustada töö atraktiivsusesse, siis on nendeks ennekõike töötingimused. Näiteks pakume oma töötajatele tasuta toitlustamist tööl ning nende õppivatele lastele võimalust saada heade õpitulemuste eest rahalist stipendiumi. Kuid tõsi on, et nii mõnelegi tööotsijale pole sellest piisanud.
Seda enam hindame me kolleege, kes on meie meeskonda tulnud ja jäänud. Meil on sõbralik ja ühtehoidev kollektiiv, keda on kiitnud ka kauplusekülastajad – tänavusel hea teeninduse kuul olid just Maxima töötajad need, kes saarlaste poolt kõige enam kiitust teenisid. Ja meie kolleegid on sellist tunnustust saanud juba mitu aastat järjest. Näiteks tänavusel hea teeninduse kuul pääses meie kassapidaja Maria Mägi Eesti 20 parima teenindaja hulka.
Kas teete koostööd ka töötukassaga?
Töötukassa on üks meie koostööpartneritest, kellega üheskoos püüame tagada, et tööd otsivad Eesti inimesed leiaksid rakendust just meie juures. Tänaseks on meie koostöö arenenud töökuulutuste avaldamisest infopäevadeni, mille raames saavad tööotsijad ka pakutavat töökohta ja kauplust uudistada.
Kui te küsite, mis aitaks meil ikkagi just saarlasi tööle värvata, siis need võimalused on üsna lihtsad. Suureks toeks oleks, kui bussid sõidaksid tihedamini.
Kas peab paika, et Kuressaares on raske leida teenindajaid, kes antud tööle sobivad?
On raske, kuid me siiski tegeleme selle nimel, et pakkuda võimalust saarlastele, kes tahavad kodukohas tööl käia. Selleks, et pakkuda klientidele head teenindust ja kaubavalikut, otsime me ka tarbijatele parimaid sobilikke lahendusi. Nendeks on näiteks paindlikum töökorraldus ja kaasaegsete iseteeninduskassade paigaldamine. Samuti oleme kutsunud tööle inimesi neist Eesti piirkondadest, kus vastupidiselt Saaremaale on tööd keeruline leida. Seejuures muidugi järgime neid nõudmisi ja ootusi, mis kehtivad teatud ametikohtadele.
Kas ja kui palju kontrollite klienditeenindajate keeleoskust?
Tööks vajalik keeleoskus on üks tööle asumise eeldustest. Paraku võib mõnikord tõesti juhtuda, eriti pingelistes olukordades, et enne tööle asumist kontrollitud keeleoskusest võib jääda väheseks. Sellistes olukordades me kindlasti teeme omad järeldused ning koostöös töötajaga otsime lahendust. Näiteks pakume teistlaadi tööd, et nii töötaja kui meie tööandjana vastaksime kõikidele klientide nõudmistele ja ootustele.
Kuidas käesolevat juhtumit kommenteerite? Kuidas peaks klient antud olukorras käituma?
Kirjeldatud juhtumi osalise puhul oli tegu mujalt tulnud töötajaga, kelle puhul tõesti ilmnes antud olukorras ebapiisav keeleoskus. Et tagada meie klientidele ootustele vastavat teenindust, pakkus meie ettevõte sellele töötajale muud tööd, mis ei eelda sellisel tasemel keeleoskust.
Kaupluse juhatajana oleksin ma klientidele tänulik, kui nad oma küsimuste ja tähelepanekutega pöörduksid otse minu poole, kuna just nii on võimalik igale olukorrale kiiresti sisuline selgitus ja lahendus leida. Inimlikult oleksin ühtlasi tänulik, kui kaupluse külastajad näeksid teenindajates eelkõige oma tööd hästi teha püüdvaid kaasmaalasi. Olen ise töötanud jaekaubanduses nüüdseks üle üheksa aasta ja enamiku sellest ajast just selles kaupluses. Alustasin 7,5 aasta eest kassapidajana, möödunud aastal usaldati minule kaupluse ja selle kollektiivi juhtimine.Oma kogemuse pealt tuleb kahetsustundega tõdeda, et sedavõrd keerulist olukorda kui praegu, ei ole kolleegide hoidmise ja uute leidmisega küll olnud. Praegu on meie kaupluses 58 ametikohta, millest 10 ei ole kahjuks õnnestunud siiani täita. Ja kõige keerulisem ongi just leida kassapidajaid – tervelt viis inimest vajaminevast 13-st on juba jaanuarikuust saadik leidmata.Selle olukorra põhjusi on palju ja need on väga mitmekülgsed. On nii meist sõltumatud asjaolusid kui ka neid, kus saame oma panusega püüda olukorda mõjutada.Näiteks meist mittesõltuvate asjaolude hulgas on nii Saaremaa kui ka üldse jaekaubanduse käekäik. Minu enda ja mu pere elu on alati olnud seotud Saaremaaga. Aastatega jääb üha enam silma asjaolu, et aina rohkem saarlasi otsib väljakutseid meie kodusaarelt kaugemal ja ka leiab neid. See aga tähendab, et potentsiaalsete töötajate arv väheneb kõikjal, ametikohast sõltumata. Siia lisandub veel tõik, et Saaremaal, nii nagu ka mujal Eestis, pole jaekaubandus just esimene valik, kus inimesed sooviksid ennast teostada.Kui me räägime aga neist teguritest, kuidas saame ise panustada töö atraktiivsusesse, siis on nendeks ennekõike töötingimused. Näiteks pakume oma töötajatele tasuta toitlustamist tööl ning nende õppivatele lastele võimalust saada heade õpitulemuste eest rahalist stipendiumi. Kuid tõsi on, et nii mõnelegi tööotsijale pole sellest piisanud.Seda enam hindame me kolleege, kes on meie meeskonda tulnud ja jäänud. Meil on sõbralik ja ühtehoidev kollektiiv, keda on kiitnud ka kauplusekülastajad – tänavusel hea teeninduse kuul olid just Maxima töötajad need, kes saarlaste poolt kõige enam kiitust teenisid. Ja meie kolleegid on sellist tunnustust saanud juba mitu aastat järjest. Näiteks tänavusel hea teeninduse kuul pääses meie kassapidaja Maria Mägi Eesti 20 parima teenindaja hulka.Töötukassa on üks meie koostööpartneritest, kellega üheskoos püüame tagada, et tööd otsivad Eesti inimesed leiaksid rakendust just meie juures. Tänaseks on meie koostöö arenenud töökuulutuste avaldamisest infopäevadeni, mille raames saavad tööotsijad ka pakutavat töökohta ja kauplust uudistada.Kui te küsite, mis aitaks meil ikkagi just saarlasi tööle värvata, siis need võimalused on üsna lihtsad. Suureks toeks oleks, kui bussid sõidaksid tihedamini.On raske, kuid me siiski tegeleme selle nimel, et pakkuda võimalust saarlastele, kes tahavad kodukohas tööl käia. Selleks, et pakkuda klientidele head teenindust ja kaubavalikut, otsime me ka tarbijatele parimaid sobilikke lahendusi. Nendeks on näiteks paindlikum töökorraldus ja kaasaegsete iseteeninduskassade paigaldamine. Samuti oleme kutsunud tööle inimesi neist Eesti piirkondadest, kus vastupidiselt Saaremaale on tööd keeruline leida. Seejuures muidugi järgime neid nõudmisi ja ootusi, mis kehtivad teatud ametikohtadele.Tööks vajalik keeleoskus on üks tööle asumise eeldustest. Paraku võib mõnikord tõesti juhtuda, eriti pingelistes olukordades, et enne tööle asumist kontrollitud keeleoskusest võib jääda väheseks. Sellistes olukordades me kindlasti teeme omad järeldused ning koostöös töötajaga otsime lahendust. Näiteks pakume teistlaadi tööd, et nii töötaja kui meie tööandjana vastaksime kõikidele klientide nõudmistele ja ootustele.Kirjeldatud juhtumi osalise puhul oli tegu mujalt tulnud töötajaga, kelle puhul tõesti ilmnes antud olukorras ebapiisav keeleoskus. Et tagada meie klientidele ootustele vastavat teenindust, pakkus meie ettevõte sellele töötajale muud tööd, mis ei eelda sellisel tasemel keeleoskust.Kaupluse juhatajana oleksin ma klientidele tänulik, kui nad oma küsimuste ja tähelepanekutega pöörduksid otse minu poole, kuna just nii on võimalik igale olukorrale kiiresti sisuline selgitus ja lahendus leida. Inimlikult oleksin ühtlasi tänulik, kui kaupluse külastajad näeksid teenindajates eelkõige oma tööd hästi teha püüdvaid kaasmaalasi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Andmekaitse inspektsiooni seire tulemuste põhjal osutusid parimateks dokumendiregistri pidajateks Saare maavalitsus ja riigiprokuratuur. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Maavalitsus sama korrektne kui riigiprokuratuur
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 14. oktoober 2016. Andmekaitse inspektsiooni seire tulemuste põhjal osutusid parimateks dokumendiregistri pidajateks Saare maavalitsus ja riigiprokuratuur.
Seirete käigus vaadeldi kümmet erinevat punkti. Kokkuvõtte tegemisel liideti kaks erinevat seiret. Esimeses voorus oli võimalik teenida kuni 10 punkti. Maksimumpunktid teenisid kuus asutust, kusjuures maavalitsustest ainsana Saare maavalitsus.
Kui kahel eelneval aastal on inspektsioon seiranud kohalike omavalitsuste võrgulehti, siis sel aastal seati eesmärgiks kontrollida ministeeriumide, maavalitsuste ja valitsusasutuste teabe avalikustamise vastavust seaduses sätestatud nõuetele ning hinnata teabe leidmise lihtsust ja asutuse tegevuse läbipaistvust.
Eelkõige vaadeldi teabe avalikustamist dokumendiregistrites, kuid tähelepanuta ei jäänud ka võrgulehtedel olev info.
Erilist tähelepanu pöörati seire käigus just dokumendiregistrile, sest see annab ülevaate asutuse dokumendiringlusest ning sisaldab ka hulgaliselt piiranguga dokumente, mille avalikuks tulek võib kahjustada inimeste eraelu puutumatust.
Seire laiem eesmärk oli kaardistada teabe avalikustamise olukorda. Seirete käigus vaadeldi kümmet erinevat punkti. Kokkuvõtte tegemisel liideti kaks erinevat seiret. Esimeses voorus oli võimalik teenida kuni 10 punkti. Maksimumpunktid teenisid kuus asutust, kusjuures maavalitsustest ainsana Saare maavalitsus.Kui kahel eelneval aastal on inspektsioon seiranud kohalike omavalitsuste võrgulehti, siis sel aastal seati eesmärgiks kontrollida ministeeriumide, maavalitsuste ja valitsusasutuste teabe avalikustamise vastavust seaduses sätestatud nõuetele ning hinnata teabe leidmise lihtsust ja asutuse tegevuse läbipaistvust.Eelkõige vaadeldi teabe avalikustamist dokumendiregistrites, kuid tähelepanuta ei jäänud ka võrgulehtedel olev info.Erilist tähelepanu pöörati seire käigus just dokumendiregistrile, sest see annab ülevaate asutuse dokumendiringlusest ning sisaldab ka hulgaliselt piiranguga dokumente, mille avalikuks tulek võib kahjustada inimeste eraelu puutumatust.Seire laiem eesmärk oli kaardistada teabe avalikustamise olukorda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuigi talverehvid on Eestis kohustuslikud 1. detsembrist 1. märtsini, võib need oma neljarattalisele sõbrale alla panna juba 15. oktoobrist. Seega on usinamad autoomanikud teekonna rehvivahetusse juba ette võtnud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Rehvide vahetamine läks hooga lahti

maintext:
Uudised
Rehvide vahetamine läks hooga lahti
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 27. oktoober 2016. OÜ Everfront rehviäri juhatuse liige Rado Ruus tegutsemas. FOTO: Valmar Voolaid Kuigi talverehvid on Eestis kohustuslikud 1. detsembrist 1. märtsini, võib need oma neljarattalisele sõbrale alla panna juba 15. oktoobrist. Seega on usinamad autoomanikud teekonna rehvivahetusse juba ette võtnud.
Kuressaares Aia tänava OÜ ONauto töökojas on vaikselt rehvivahetustöödega alustatud, aga lume puudumise tõttu ei ole meeletut tungi siiski olnud.
Marientali tee OÜ Everfront rehviäri juhatuse liige Rado Ruus nentis, et nemad vahetavad rehve hoogsamalt juba eelmisest nädalast. “Nii kui alla võis hakata panema, nii seda tehti. Selle nädala algusest juba natuke aktiivsemalt,” selgitas ta, lisades, et sellel nädalal veel mõned ajad on saadaval, kuid Ruusi arvates täituvad needki jooksvalt.
Kaare tänava Saare Rehvikoda OÜ juhatuse liige Tarmo Raun tõdes, et viimastel päevadel on inimesed rohkem rehve vahetama hakanud. “On küll aktiivsemaks läinud ja juba teist päeva,” seletas ta, lisades, et kogu nädalaks tegemist jätkub.
Lääne prefektuuri kommunikatsioonibüroo pressiesindaja Ruth Vilusaar ütles, et kuna lumi ja suured miinuskraadid pole Saaremaale veel jõudnud, ei ole tõusnud ka libedusest tingitud avariide arv.
Talverehvid on kohustuslikud ajavahemikul 1. detsembrist 1. märtsini. Naastrehvid tohib aga all hoida 15. oktoobrist 31. märtsini või ekstreemsemate talviste tee- ja ilmastikuolude esinemise korral isegi 1. oktoobrist aprilli lõpuni.
***
Sünoptik soovitab rehvid vahetada
Kui käimasolev nädal tõi mitmesse Eestimaa paika ka lume, jäi Saaremaa sedapuhku puutumata. Heitliku ilma ja lörtsi on aga õige pea oodata ka siia.
“Need talverehvid võiks juba alla panna küll, sest ilm on väga muutlik,” rääkis sünoptik Taimi Paljak. Ta tõdes, et sekka tuleb soojemaid päevi, aga siis läheb jälle külmemaks.
Järgmise nädala esimesel poolel võib tulla miinuskraade. Samas on kesknädala paiku oodata korraks ilma soojenemist, aga siis kukuvad kraadid taas.
“Ilm on hästi heitlik. Vahele tuleb kindlasti lörtsi ja tuleb öiseid ja varahommikusi miinuskraade. Pikka sooja pehmet perioodi praeguse prognoosi kohaselt ei ole näha,” rääkis Paljak.
Sigrid Osa Kuressaares Aia tänava OÜ ONauto töökojas on vaikselt rehvivahetustöödega alustatud, aga lume puudumise tõttu ei ole meeletut tungi siiski olnud.Marientali tee OÜ Everfront rehviäri juhatuse liige Rado Ruus nentis, et nemad vahetavad rehve hoogsamalt juba eelmisest nädalast. “Nii kui alla võis hakata panema, nii seda tehti. Selle nädala algusest juba natuke aktiivsemalt,” selgitas ta, lisades, et sellel nädalal veel mõned ajad on saadaval, kuid Ruusi arvates täituvad needki jooksvalt.Kaare tänava Saare Rehvikoda OÜ juhatuse liige Tarmo Raun tõdes, et viimastel päevadel on inimesed rohkem rehve vahetama hakanud. “On küll aktiivsemaks läinud ja juba teist päeva,” seletas ta, lisades, et kogu nädalaks tegemist jätkub.Lääne prefektuuri kommunikatsioonibüroo pressiesindaja Ruth Vilusaar ütles, et kuna lumi ja suured miinuskraadid pole Saaremaale veel jõudnud, ei ole tõusnud ka libedusest tingitud avariide arv.Talverehvid on kohustuslikud ajavahemikul 1. detsembrist 1. märtsini. Naastrehvid tohib aga all hoida 15. oktoobrist 31. märtsini või ekstreemsemate talviste tee- ja ilmastikuolude esinemise korral isegi 1. oktoobrist aprilli lõpuni.***Kui käimasolev nädal tõi mitmesse Eestimaa paika ka lume, jäi Saaremaa sedapuhku puutumata. Heitliku ilma ja lörtsi on aga õige pea oodata ka siia.“Need talverehvid võiks juba alla panna küll, sest ilm on väga muutlik,” rääkis sünoptik Taimi Paljak. Ta tõdes, et sekka tuleb soojemaid päevi, aga siis läheb jälle külmemaks.Järgmise nädala esimesel poolel võib tulla miinuskraade. Samas on kesknädala paiku oodata korraks ilma soojenemist, aga siis kukuvad kraadid taas.“Ilm on hästi heitlik. Vahele tuleb kindlasti lörtsi ja tuleb öiseid ja varahommikusi miinuskraade. Pikka sooja pehmet perioodi praeguse prognoosi kohaselt ei ole näha,” rääkis Paljak.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mihkel Undrest on mees, kes sõdadest laastatud ja peaaegu inimtühjaks jäänud Sõrve poolsaarel on aastaid vallaelu korraldanud. Kui enne Teist maailmasõda oli Torgu 4000 elanikuga kõige tihedama asustusega omavalitsus Saaremaal, siis praegu on valla elanike arv kolme-neljasaja kanti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Mihkel Undrest: kuningakrooni ma pähe ei taha
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 08. oktoober 2016. Nasva jõe kaudu saavad saarlased suurimad kogused värsket kala. FOTO: Valmar Voolaid Mihkel Undrest on mees, kes sõdadest laastatud ja peaaegu inimtühjaks jäänud Sõrve poolsaarel on aastaid vallaelu korraldanud. Kui enne Teist maailmasõda oli Torgu 4000 elanikuga kõige tihedama asustusega omavalitsus Saaremaal, siis praegu on valla elanike arv kolme-neljasaja kanti.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Muusikapedagoog Tiiu Maripuu vanamuusikaansambel Rondo tänavused ülesastumised on juubeliüritused, sest käimas on 20. hooaeg. Aga tee vanamuusika juurde oli pikk ja keeruline. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
MEIE MAA TV: Tiiu Maripuu: vanamuusika on ilus!
Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 12. oktoober 2016. Muusikaõpetaja Tiiu Maripuu demonstreerib poogenpsalterit ja selle helisid. FOTO: Valmar Voolaid Muusikapedagoog Tiiu Maripuu vanamuusikaansambel Rondo tänavused ülesastumised on juubeliüritused, sest käimas on 20. hooaeg. Aga tee vanamuusika juurde oli pikk ja keeruline.
Selleni jõudmisel tuli omandada muusikaline kõrgharidus, milles lastemuusikakooli ja keskkooli lõpetanul oli ainult üks valik – pedagoogika, mis Tiiu edasisel käekäigul siiski õigeks ja kasulikuks osutus.
“Minu ettevalmistusega oli muusikalise kõrghariduse saamisel ainult üks võimalus – muusikapedagoogika. Teistele erialadele saamiseks pidi olema läbitud Otsa- või Elleri-kool. Õpetajaamet ei tundunud minu jaoks kuigi roosiline, samas teadsin, et muusikaharidust on vaja. Sain sealt väga korraliku pedagoogihariduse. Oleme konservatooriumi lõpetanutest vist ainsad, kes pedagoogikutse said. See on mulle kasuks tulnud, kõik on ikkagi väga õigesti läinud,“ rääkis Tiiu oma tee valiku keerdkäikudest.
Tiiu kirjeldas, et eriala oli väga kirev, selles oli muusikaõpetaja jaoks palju erinevat. “Pidime pedagoogikale lisaks neli aastat õppima klarnetit ja akordioni, klaverit tuli nagunii edasi õppida, loomulikult ka dirigeerimist ja koorijuhtimist. Natukene sai ka kitarri, vaskpillide ja plokkflöödi õpet. Viimane on praegu muusikakoolis mu põhipill. Kõik kokku andis sellise kompoti – teadmise paljudest pillidest, kuid süvitsi midagi ei osanud, välja arvatud klaver.“
Tiiu tunnistas, et konservatooriumis omandatud plokkflöödi vale tehnika pidi ta õpetajana iseõppimise teel õigeks saama. Tollal oldi seisukohal, et selle väikese “lasteaiapilliga“ polegi võimalik eriti palju korda saata. “Kui hakkad midagi uut tegema, võõraid pille näppima, avastad uued ja huvitavad tämbrid, see köidab.“
Konservatooriumi lõpetamise järel suunati Tiiu 1981. a Kärla 8-kl kooli laulmisõpetajaks. Kuna seal täiskoormust polnud, sai ta poole töökohta ka Kuressaare muusikakoolis. “Andsin muusikakoolis solfedžot, hiljem õpetasin ka “kergemat“ klaverit, à la Aarne Oidi laulud. Seda, kuidas harmooniaid kujundada, olime konservatooriumis õppinud. Pianistid seda ei saanud, kuigi mängisid suurteoseid, aga kui lastelaulule oli vaja saade teha, puudus selleks igasugune oskus. Mingil ajal aga tundsin, et on vaja muutusi, muutusi koos muusikaga. Nüüd jõuangi jutuga välja uue Eesti aja algusesse, mis piiride avardumisega tõi ka muusikaõppesse kolossaalseid muudatusi. Tekkisid võimalused ja saadi instrumendid, jazz hakkas laiemalt levima ja palju muud.“
Kokkupuuted vanamuusikaga
Saatuse tahtel hakkas Tiiu kokku puutuma keskaegse ehk vanamuusikaga. Ka see tee oli parajalt pikk ja kõhklusterohke. Rootsis sai Tiiu kolhoosiansamblite turnee ajal puhtjuhuslikult kokku ka vanamuusikutega. Teine juhus viis naise Rootsi lauljate ja muusikutega kokku Kuressaare lossis. “Esimene koor, kes siia esinema tuli, oli Rootsist. Koori üks laulja oli üldkooli matemaatika ja füüsika õpetaja, kes ütles, et talle meeldib kõige rohkem keskaegne muusika. Mäletan, et üritasin temalt mitu korda üle küsida, et kas sain ikka õigesti aru. Tema vastu, et see muusika on väga põnev ja et tal on ka ansambel, erinevad pillid ja noored, kes neil mängivad.“
See mees teinud Tiiule ettepaneku, et ta võiks oma ansambliga tulla meie ilusasse lossi esinema. Kuna oli piiride lahtiminemise algus, aga veel erilubade aeg, oli Tiiu talle öelnud, et kui see peaks õnnestuma, on nad teretulnud.
“Mäletan, et vaatasin teda ja mõtlesin, et tundub olevat tavaline ja normaalne inimene, kuidas saab vanamuusika teda niimoodi huvitada? Ta tuligi siia lossi kapiitlisaali oma ansambliga kontserti andma, see võis olla kas aastal 1991 või 1992, kui osa noori ka tantsis. See oli lossi miljöös nii ehe, et mõtlesin – meil on nii kaua muusikat õpetatud, aga sellist muusikat mitte. Mõistsin, et see on just see, mis on Kuressaarele loomupärane ja iseenesestmõistetav. Neist kohtumistest jäi vanamuusika mu mõtteisse tiksuma, kuid ühtlasi ka kummitama, et miks mina sellest muusikast aru ei saa?“
Kõik hakanud aga edenema, sealhulgas vanamuusikakursuste korraldamine. Alguses oli kursustel olnud kümmekond huvilist, osa jäid, osa katkestasid õpingud. Tiiu muudkui tutvustas vanamuusika juurde kuuluvaid pille ja selgitas, et plokkflööte on erinevaid – mida suurem pill, seda madalam heli.
“Mul on siiralt kahju, et paljud arvavad, et see väike ongi plokkflööt ja rohkem neid ei ole. Väikesega alustavad lapsed, suurele ei ulatu ju sõrmed ligi. Neid on erinevas suuruses, on puidust ja plastikust, viimase kvaliteeti ei anna puust pilli omaga üldse võrrelda.
Algul ei olnud meil ettekujutust, millised pillid omavahel sobivad, seetõttu oli algul ansambli nimeks plokkflöödiansambel. Tänu Tõnu Sepale hakati pille juurde saama, kuna neid hakati ise tegema.“
Näiteks poogenpsalteri ostis Tiiu koolile just Eesti vanamuusikaguru Tõnu Sepa käest. Hiljem lisandus bassrebek, harf ja haamerdulcimer. “Viimane on lastele kõige lihtsamini omandatav instrument. Aga kõik need on plokkflöödi juures kõrvalpillid.“
Plokkflööt oli kuningate meelisinstrument
“Muusikakoolis on põhiprogrammid, mille kõrval on võimalik lisaks õppida erinevaid instrumente. Need, kes tulevad vanamuusikat õppima, satuvad minu juurde, kus põhipilliks on plokkflööt ja kus me muusikaga jõuame sinna aega, mil plokkflööt oli kõige armastatum ja kõige uhkem pill – barokiajastu algusesse. Kuningate meelisinstrument oli just plokkflööt. Just nimelt väikesest järgmine, altplokkflöödi suurus, millele on kirjutatud tohutult palju professionaalset muusikat. See on suursugune, tehniline ja huvitav pill, mida on väga huvitav mängida. Kõik teised plokkflöödid on pigem efekti-pillid, kus väljas pääsevad mõjule väikese pilli kõrged helid ja ruumis suurte mahedamad helid.“
Veel on olemas tenor- ja bassplokkflööt ja üle mehe ulatuv subkontra-plokkflööt, mida sai näha Tiiu õpetajatoa seinal Saksamaa-reisi fotojäädvustusena.
Tiiu on meie maakonnas vanamuusikale alusepanija. “Kuigi meil ei ole õnnestunud lastele õpetada vaimulikku muusikat, ehkki vanal ajal oli muusika enamasti vaimulik ehk kirikumuusika, on muu elu ju kogu aeg olnud. Inimesed pidutsesid ka siis. Sellest ajast on olemas tohutud tantsude kogumikud. Algusest peale mõtlesin, et üks alaline tantsutrupp peab siin ka olema. Nüüd on hea meel öelda, et selle aasta algusest on see olemas, seda veab Tiia Lepiku tütar Jane Kaju, kes lõpetas siinse muusikakooli, õppis vanamuusikat, kuid tantsutüdrukuna on teda enam köitnud ikkagi tantsu pool. Ka Tiia ise tantsib ajaloolisi tantse.“
Vanamuusikaarmastuse võttis Tiiu kokku sõnadega: “Oi, see on ilus – erinevate plokkflöötide mäng. Aga ka teistel pillidel on väga ilusad tämbrid, mida ma naudin. Kui kuulen suurtes orkestrites mingit erilist tämbrit, tekitab see põnevust ja teada tahtmist. Vanamuusikas on nii palju mõistatusi. Ja see on põnev.“
Vanamuusikaansambli nimi Rondo on aastast 2002, tantsutrupi nimi Rondo Danzante sellest aastast. Selleni jõudmisel tuli omandada muusikaline kõrgharidus, milles lastemuusikakooli ja keskkooli lõpetanul oli ainult üks valik – pedagoogika, mis Tiiu edasisel käekäigul siiski õigeks ja kasulikuks osutus.“Minu ettevalmistusega oli muusikalise kõrghariduse saamisel ainult üks võimalus – muusikapedagoogika. Teistele erialadele saamiseks pidi olema läbitud Otsa- või Elleri-kool. Õpetajaamet ei tundunud minu jaoks kuigi roosiline, samas teadsin, et muusikaharidust on vaja. Sain sealt väga korraliku pedagoogihariduse. Oleme konservatooriumi lõpetanutest vist ainsad, kes pedagoogikutse said. See on mulle kasuks tulnud, kõik on ikkagi väga õigesti läinud,“ rääkis Tiiu oma tee valiku keerdkäikudest.Tiiu kirjeldas, et eriala oli väga kirev, selles oli muusikaõpetaja jaoks palju erinevat. “Pidime pedagoogikale lisaks neli aastat õppima klarnetit ja akordioni, klaverit tuli nagunii edasi õppida, loomulikult ka dirigeerimist ja koorijuhtimist. Natukene sai ka kitarri, vaskpillide ja plokkflöödi õpet. Viimane on praegu muusikakoolis mu põhipill. Kõik kokku andis sellise kompoti – teadmise paljudest pillidest, kuid süvitsi midagi ei osanud, välja arvatud klaver.“Tiiu tunnistas, et konservatooriumis omandatud plokkflöödi vale tehnika pidi ta õpetajana iseõppimise teel õigeks saama. Tollal oldi seisukohal, et selle väikese “lasteaiapilliga“ polegi võimalik eriti palju korda saata. “Kui hakkad midagi uut tegema, võõraid pille näppima, avastad uued ja huvitavad tämbrid, see köidab.“Konservatooriumi lõpetamise järel suunati Tiiu 1981. a Kärla 8-kl kooli laulmisõpetajaks. Kuna seal täiskoormust polnud, sai ta poole töökohta ka Kuressaare muusikakoolis. “Andsin muusikakoolis solfedžot, hiljem õpetasin ka “kergemat“ klaverit, à la Aarne Oidi laulud. Seda, kuidas harmooniaid kujundada, olime konservatooriumis õppinud. Pianistid seda ei saanud, kuigi mängisid suurteoseid, aga kui lastelaulule oli vaja saade teha, puudus selleks igasugune oskus. Mingil ajal aga tundsin, et on vaja muutusi, muutusi koos muusikaga. Nüüd jõuangi jutuga välja uue Eesti aja algusesse, mis piiride avardumisega tõi ka muusikaõppesse kolossaalseid muudatusi. Tekkisid võimalused ja saadi instrumendid, jazz hakkas laiemalt levima ja palju muud.“Saatuse tahtel hakkas Tiiu kokku puutuma keskaegse ehk vanamuusikaga. Ka see tee oli parajalt pikk ja kõhklusterohke. Rootsis sai Tiiu kolhoosiansamblite turnee ajal puhtjuhuslikult kokku ka vanamuusikutega. Teine juhus viis naise Rootsi lauljate ja muusikutega kokku Kuressaare lossis. “Esimene koor, kes siia esinema tuli, oli Rootsist. Koori üks laulja oli üldkooli matemaatika ja füüsika õpetaja, kes ütles, et talle meeldib kõige rohkem keskaegne muusika. Mäletan, et üritasin temalt mitu korda üle küsida, et kas sain ikka õigesti aru. Tema vastu, et see muusika on väga põnev ja et tal on ka ansambel, erinevad pillid ja noored, kes neil mängivad.“See mees teinud Tiiule ettepaneku, et ta võiks oma ansambliga tulla meie ilusasse lossi esinema. Kuna oli piiride lahtiminemise algus, aga veel erilubade aeg, oli Tiiu talle öelnud, et kui see peaks õnnestuma, on nad teretulnud.“Mäletan, et vaatasin teda ja mõtlesin, et tundub olevat tavaline ja normaalne inimene, kuidas saab vanamuusika teda niimoodi huvitada? Ta tuligi siia lossi kapiitlisaali oma ansambliga kontserti andma, see võis olla kas aastal 1991 või 1992, kui osa noori ka tantsis. See oli lossi miljöös nii ehe, et mõtlesin – meil on nii kaua muusikat õpetatud, aga sellist muusikat mitte. Mõistsin, et see on just see, mis on Kuressaarele loomupärane ja iseenesestmõistetav. Neist kohtumistest jäi vanamuusika mu mõtteisse tiksuma, kuid ühtlasi ka kummitama, et miks mina sellest muusikast aru ei saa?“Kõik hakanud aga edenema, sealhulgas vanamuusikakursuste korraldamine. Alguses oli kursustel olnud kümmekond huvilist, osa jäid, osa katkestasid õpingud. Tiiu muudkui tutvustas vanamuusika juurde kuuluvaid pille ja selgitas, et plokkflööte on erinevaid – mida suurem pill, seda madalam heli.“Mul on siiralt kahju, et paljud arvavad, et see väike ongi plokkflööt ja rohkem neid ei ole. Väikesega alustavad lapsed, suurele ei ulatu ju sõrmed ligi. Neid on erinevas suuruses, on puidust ja plastikust, viimase kvaliteeti ei anna puust pilli omaga üldse võrrelda.Algul ei olnud meil ettekujutust, millised pillid omavahel sobivad, seetõttu oli algul ansambli nimeks plokkflöödiansambel. Tänu Tõnu Sepale hakati pille juurde saama, kuna neid hakati ise tegema.“Näiteks poogenpsalteri ostis Tiiu koolile just Eesti vanamuusikaguru Tõnu Sepa käest. Hiljem lisandus bassrebek, harf ja haamerdulcimer. “Viimane on lastele kõige lihtsamini omandatav instrument. Aga kõik need on plokkflöödi juures kõrvalpillid.““Muusikakoolis on põhiprogrammid, mille kõrval on võimalik lisaks õppida erinevaid instrumente. Need, kes tulevad vanamuusikat õppima, satuvad minu juurde, kus põhipilliks on plokkflööt ja kus me muusikaga jõuame sinna aega, mil plokkflööt oli kõige armastatum ja kõige uhkem pill – barokiajastu algusesse. Kuningate meelisinstrument oli just plokkflööt. Just nimelt väikesest järgmine, altplokkflöödi suurus, millele on kirjutatud tohutult palju professionaalset muusikat. See on suursugune, tehniline ja huvitav pill, mida on väga huvitav mängida. Kõik teised plokkflöödid on pigem efekti-pillid, kus väljas pääsevad mõjule väikese pilli kõrged helid ja ruumis suurte mahedamad helid.“Veel on olemas tenor- ja bassplokkflööt ja üle mehe ulatuv subkontra-plokkflööt, mida sai näha Tiiu õpetajatoa seinal Saksamaa-reisi fotojäädvustusena.Tiiu on meie maakonnas vanamuusikale alusepanija. “Kuigi meil ei ole õnnestunud lastele õpetada vaimulikku muusikat, ehkki vanal ajal oli muusika enamasti vaimulik ehk kirikumuusika, on muu elu ju kogu aeg olnud. Inimesed pidutsesid ka siis. Sellest ajast on olemas tohutud tantsude kogumikud. Algusest peale mõtlesin, et üks alaline tantsutrupp peab siin ka olema. Nüüd on hea meel öelda, et selle aasta algusest on see olemas, seda veab Tiia Lepiku tütar Jane Kaju, kes lõpetas siinse muusikakooli, õppis vanamuusikat, kuid tantsutüdrukuna on teda enam köitnud ikkagi tantsu pool. Ka Tiia ise tantsib ajaloolisi tantse.“Vanamuusikaarmastuse võttis Tiiu kokku sõnadega: “Oi, see on ilus – erinevate plokkflöötide mäng. Aga ka teistel pillidel on väga ilusad tämbrid, mida ma naudin. Kui kuulen suurtes orkestrites mingit erilist tämbrit, tekitab see põnevust ja teada tahtmist. Vanamuusikas on nii palju mõistatusi. Ja see on põnev.“Vanamuusikaansambli nimi Rondo on aastast 2002, tantsutrupi nimi Rondo Danzante sellest aastast.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti rahvusmeeskonna edu tõttu Poola kõrgliigas alles eile oma esimese mängu pidanud Gheorghe Cretu juhendatav Lubini Cuprum alustas hooaega ideaalselt, kui avamängus kirjutati tabelisse kolm võidupunkti, kirjutab volley.ee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Keith Pupart ava-kohtumise teine mees


description: Border Collie Classic (BCC) on Euroopa avatud agility meistrivõistlused bordercolliedele. Selleaastane BCC võistlus toimus 5.–7. augustini Hollandis Udenis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Border Collie Classic 2016

maintext:
NÄDALALÕPP
Border Collie Classic 2016
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Border Collie Classic (BCC) on Euroopa avatud agility meistrivõistlused bordercolliedele. Selleaastane BCC võistlus toimus 5.–7. augustini Hollandis Udenis.
BCC raames toimuvad võistlused A1 klassi koertele ja A2-A3 klassi koertele. A1 klassile on neli rada reedesel päeval ning A2-A3 koerad jooksid nii laupäeval kui pühapäeval kolm rada. Finaal toimus pühapäeva õhtul, sinna pääses igalt laupäevaselt ja pühapäevaselt võistluselt 10 paremat. Samuti toimus pühapäeval meeskondlik finaaljooks. Võistlus toimus korraga neljal platsil. Reedesel päeval astus võistlustulle 72 võistluspaari ja laupäeval-pühapäeval 360 võistluspaari.
Sellel aastal esindas Eestit Hollandis neli võistluspaari: saarlaste ainus esindaja oli Monika Põld oma kahe bordercolliega: Rafferty vom grünen Kuckuck (Raff) A1 klassis ning Mainspring Tjika (Tii) A3 klassis.
Reedesel päeval jooksid kohtunik Ben Gräfe radu Monika ja Raff, kelle parimaks tulemuseks kujunes viimasel rajal saadud II koht.
A2/A3 radu olid hindamas kohtunikud Ron van Straten, Peter Kindle, Gabi Steppan. Meeskondliku finaali kohtunik oli Adri van den Bosch ja individuaalset finaali hindas Toshiyuki Oba.
Pühapäeval teises jooksus tulid Monika Põld ja Tii selle päeva eestlaste parima tulemusega üheksandale kohale ja seega said ka pääsu individuaalsesse finaaljooksu.
Pühapäevaõhtune finaal algas meeskondlike jooksudega, kust ka Eesti meeskond osa võttis ning lõppkokkuvõttes end kaheksateistkümnendale kohale jooksis. Meeskondliku finaali võitis Poola, teiseks tuli Saksamaa ja kolmandaks Soome.
Pärast meeskondlikke finaaljookse algasid individuaalsed finaalid, kus ainsana Eestit esindav Monika Põld ja Tii saavutasid 25. koha. Individuaalse finaali võitja oli Tereza Králová ja Say, teise koha saavutasid Lea Komat ja Bay ning kolmandaks tulid Janita Leinonen ja Fu.
MTÜ Saarlaste Agilityklubi Autor: NL Reede, 21. oktoober 2016.BCC raames toimuvad võistlused A1 klassi koertele ja A2-A3 klassi koertele. A1 klassile on neli rada reedesel päeval ning A2-A3 koerad jooksid nii laupäeval kui pühapäeval kolm rada. Finaal toimus pühapäeva õhtul, sinna pääses igalt laupäevaselt ja pühapäevaselt võistluselt 10 paremat. Samuti toimus pühapäeval meeskondlik finaaljooks. Võistlus toimus korraga neljal platsil. Reedesel päeval astus võistlustulle 72 võistluspaari ja laupäeval-pühapäeval 360 võistluspaari.Sellel aastal esindas Eestit Hollandis neli võistluspaari: saarlaste ainus esindaja oli Monika Põld oma kahe bordercolliega: Rafferty vom grünen Kuckuck (Raff) A1 klassis ning Mainspring Tjika (Tii) A3 klassis.Reedesel päeval jooksid kohtunik Ben Gräfe radu Monika ja Raff, kelle parimaks tulemuseks kujunes viimasel rajal saadud II koht.A2/A3 radu olid hindamas kohtunikud Ron van Straten, Peter Kindle, Gabi Steppan. Meeskondliku finaali kohtunik oli Adri van den Bosch ja individuaalset finaali hindas Toshiyuki Oba.Pühapäeval teises jooksus tulid Monika Põld ja Tii selle päeva eestlaste parima tulemusega üheksandale kohale ja seega said ka pääsu individuaalsesse finaaljooksu.Pühapäevaõhtune finaal algas meeskondlike jooksudega, kust ka Eesti meeskond osa võttis ning lõppkokkuvõttes end kaheksateistkümnendale kohale jooksis. Meeskondliku finaali võitis Poola, teiseks tuli Saksamaa ja kolmandaks Soome.Pärast meeskondlikke finaaljookse algasid individuaalsed finaalid, kus ainsana Eestit esindav Monika Põld ja Tii saavutasid 25. koha. Individuaalse finaali võitja oli Tereza Králová ja Say, teise koha saavutasid Lea Komat ja Bay ning kolmandaks tulid Janita Leinonen ja Fu.MTÜ Saarlaste Agilityklubi
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile algas Kaali Külastuskeskuses Saarte Geopargi rahvusvaheline konverents, mis kestab kogu tänase päeva. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Rahvusvaheline konverents Kaalis


description: Täna peab Orissaare gümnaasium (OG) 70 aasta juubelit, millega seoses on tunnid lühendatud ja nendeski kuulatakse hoopis vilistlaste tegemistest. Eile aga valmistasid klassivanemad ühiselt hiigeltordi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Üllatustort kooli juubeliks

maintext:
Uudised
Üllatustort kooli juubeliks
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 21. oktoober 2016. Kahe tordi peale kokku kulus 4,5 liitrit huvijuhi tehtud moosi ja üle tuhande küpsise. FOTO: erakogu Täna peab Orissaare gümnaasium (OG) 70 aasta juubelit, millega seoses on tunnid lühendatud ja nendeski kuulatakse hoopis vilistlaste tegemistest. Eile aga valmistasid klassivanemad ühiselt hiigeltordi.
Juubeli rütmis põksusid õpilaste südamed juba kolmapäeval, kui osa klassivanemaid meisterdas sadu väikesi martsipanist lillekesi ning seadis paika eile ühistööna valmima hakanud hiigeltordi ja tema sõsara põhjad.
Eile läks põhiline valmistamine lahti. Kõigepealt võtsid tosin noort ritta, et käed puhtaks pesta ning seejärel jagas huvijuht Mare Noot ülesanded laiali.
Tegutseti mitmel rindel, nii et kui esimesed hakkasid küpsiseid piimaga niisutama, siis järgmised katsid juba otstest hapukoorega ning osa ladus järgmist küpsisekihti peale. Seejärel tuli tordile vahekihiks huvijuhi enda tehtud moos. Pärast nelja kihti kaeti hiigeltort sulatatud šokolaadiga. Kui kate oli tardunud, kaunistati hõrgutis külgedelt vahukoorega ning seati peale lilled.
“Kolm nädalat tagasi arutasime klassivanematega, et võiks midagi koos ise meisterdada, mitte torti tellida. Kõik olid selle poolt ja siis hakkasime arutama, mida kaunistuseks teeme ning mis kõigile maitseks,“ jutustas OG õpilasesinduse liige Raahel Ränk.
Ränga mäletamist mööda pole varem klassivanemad sellist torditegu korraldanud. “Väga ootasin seda – see on tore, et midagi koos teeme,“ ütles ta õhinal, lisades, et siis on seda palju suurem rõõm süüa ka.
Lahendus leitud
Kuna hiigeltort oli sama suur kui kooliõpilaste laud, tuli üleöö hoiustamiseks leida külmkapi asemel teine moodus. “Jätame ta siia huvijuhi klassi, teeme aknad lahti ja keerame sooja radiaatorites maha, siis tekib päris külm ruum,“ selgitas Raahel.
Täna hommikul said kõik õpilased ja õpetajad näha torti, millest tehti ka pilti.
Seejärel hakkavad tunde andma vilistlased. Kuulda saab 33. lennu lõpetanud praegust lavastajat Franka Vakkumit ja 2010. aastal põhikooli lõpetanud ning praegu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias studeerivat Jan Teevetit, kes pärast õpingute lõppu 2018. aastal alustab tööd Paide uue, loodava teatri direktorina.
Samuti esineb 58. lennu lõpetanu, Ericsson Eesti AS-i töö- ja tervishoiu spetsialist Olav Erikso. Pärast aktust saavad gümnasistid kuulata 40. lennu vilistlase, kaitseminister Hannes Hanso ettekannet.
Aktusel esinevad koolinoored bändi saatel omaloominguliste lauludega. Viisideks valisid klassivanemad “Põrda maja“, põhikoolile “Me pole enam väikesed“ ja gümnaasiumile “No oota sa“.
Õpetajatel jätkub päev direktor Marjana Prii sõnul endiste kolleegide ja muusikakooli õpetajatega ühise koosviibimisega.
Pamela Talzi
Küpsisetortidele kulunud kogused:
ühes kihis oli 200 ja väiksemal 54 küpsist
Kokku kulus üle 1000 küpsise
5 kg hapukoort
10 tahvlit šokolaadi
4,5 liitrit moosi
umbes 500 g kakaopulbrit
600 g martsipani Juubeli rütmis põksusid õpilaste südamed juba kolmapäeval, kui osa klassivanemaid meisterdas sadu väikesi martsipanist lillekesi ning seadis paika eile ühistööna valmima hakanud hiigeltordi ja tema sõsara põhjad.Eile läks põhiline valmistamine lahti. Kõigepealt võtsid tosin noort ritta, et käed puhtaks pesta ning seejärel jagas huvijuht Mare Noot ülesanded laiali.Tegutseti mitmel rindel, nii et kui esimesed hakkasid küpsiseid piimaga niisutama, siis järgmised katsid juba otstest hapukoorega ning osa ladus järgmist küpsisekihti peale. Seejärel tuli tordile vahekihiks huvijuhi enda tehtud moos. Pärast nelja kihti kaeti hiigeltort sulatatud šokolaadiga. Kui kate oli tardunud, kaunistati hõrgutis külgedelt vahukoorega ning seati peale lilled.“Kolm nädalat tagasi arutasime klassivanematega, et võiks midagi koos ise meisterdada, mitte torti tellida. Kõik olid selle poolt ja siis hakkasime arutama, mida kaunistuseks teeme ning mis kõigile maitseks,“ jutustas OG õpilasesinduse liige Raahel Ränk.Ränga mäletamist mööda pole varem klassivanemad sellist torditegu korraldanud. “Väga ootasin seda – see on tore, et midagi koos teeme,“ ütles ta õhinal, lisades, et siis on seda palju suurem rõõm süüa ka.Kuna hiigeltort oli sama suur kui kooliõpilaste laud, tuli üleöö hoiustamiseks leida külmkapi asemel teine moodus. “Jätame ta siia huvijuhi klassi, teeme aknad lahti ja keerame sooja radiaatorites maha, siis tekib päris külm ruum,“ selgitas Raahel.Täna hommikul said kõik õpilased ja õpetajad näha torti, millest tehti ka pilti.Seejärel hakkavad tunde andma vilistlased. Kuulda saab 33. lennu lõpetanud praegust lavastajat Franka Vakkumit ja 2010. aastal põhikooli lõpetanud ning praegu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias studeerivat Jan Teevetit, kes pärast õpingute lõppu 2018. aastal alustab tööd Paide uue, loodava teatri direktorina.Samuti esineb 58. lennu lõpetanu, Ericsson Eesti AS-i töö- ja tervishoiu spetsialist Olav Erikso. Pärast aktust saavad gümnasistid kuulata 40. lennu vilistlase, kaitseminister Hannes Hanso ettekannet.Aktusel esinevad koolinoored bändi saatel omaloominguliste lauludega. Viisideks valisid klassivanemad “Põrda maja“, põhikoolile “Me pole enam väikesed“ ja gümnaasiumile “No oota sa“.Õpetajatel jätkub päev direktor Marjana Prii sõnul endiste kolleegide ja muusikakooli õpetajatega ühise koosviibimisega.Pamela Talziühes kihis oli 200 ja väiksemal 54 küpsistKokku kulus üle 1000 küpsise5 kg hapukoort10 tahvlit šokolaadi4,5 liitrit moosiumbes 500 g kakaopulbrit600 g martsipani
Veel artikleid samast teemast »


description: Suvel alustati teetöid Kuivastu maanteel ja Kuressaare linnas. Tallinna tänav ja Smuuli ringristmiku avamine liiklemiseks on võtnud rohkem aega kui esialgu plaaniti ning avamine plaanitakse teha tuleva nädala algul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tallinna tänav avatakse tuleval nädalal

maintext:
Uudised
Tallinna tänav avatakse tuleval nädalal
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 28. oktoober 2016. FOTO: Valmar Voolaid Suvel alustati teetöid Kuivastu maanteel ja Kuressaare linnas. Tallinna tänav ja Smuuli ringristmiku avamine liiklemiseks on võtnud rohkem aega kui esialgu plaaniti ning avamine plaanitakse teha tuleva nädala algul.
OÜ Klotoid projektijuht Madis Lepp kinnitas selle nädala algul, et Kuressaares on asfalteerimistööd lõpetatud ja tehakse muid heakorratöid ning oodatakse liiklusmärke. Eile tegeldi märkide paigaldamisega.
“Ilmselt avame esimeseks novembriks. Nädalavahetuseks ikkagi ei saa. Täna (toim – eile) paigaldatakse märke. Heakorratöid tehakse ka veel. Proovime nädalavahetusega ühele poole saada,” rääkis Lepp. Tänav ja ringristmik loodetakse avada esmaspäeva õhtul või teisipäeva hommikul.
Kruusa hetkel maantee jaoks jagub
Maanteeameti Lääne regiooni ehitusosakonna projektijuht Toomas Magus tõdes nädala esimeses pooles, et Kuressaare-Masa lõigul on viimase asfaldikihi alla vaja saada veel kümme kilomeetrit. Sel ajal oli üks laev Roomassaare sadama reidil, kuna veetase on nii madal, et laev ei saanud sisse tulla.
“Nüüd on nii, et kaks laeva on sees, kolm laeva peab veel tulema. Info järgi on üks teel, kaks on laadimisel Norras. Praegu on killustik olemas ja saame tööd teha, aga paari päeva pärast võib killustik taas otsas olla,” sõnas Magus.
Kui eile oli ilm kehv, siis Maguse sõnul lubab järgmisel nädalal ilusat ilma ja ta tahaks loota, et killustik jõuab kohale, et tööd saaks ära lõpetada. Magus tõdes, et igal juhul peab töödega sel aastal lõpule saama. OÜ Klotoid projektijuht Madis Lepp kinnitas selle nädala algul, et Kuressaares on asfalteerimistööd lõpetatud ja tehakse muid heakorratöid ning oodatakse liiklusmärke. Eile tegeldi märkide paigaldamisega.“Ilmselt avame esimeseks novembriks. Nädalavahetuseks ikkagi ei saa. Täna (toim – eile) paigaldatakse märke. Heakorratöid tehakse ka veel. Proovime nädalavahetusega ühele poole saada,” rääkis Lepp. Tänav ja ringristmik loodetakse avada esmaspäeva õhtul või teisipäeva hommikul.Maanteeameti Lääne regiooni ehitusosakonna projektijuht Toomas Magus tõdes nädala esimeses pooles, et Kuressaare-Masa lõigul on viimase asfaldikihi alla vaja saada veel kümme kilomeetrit. Sel ajal oli üks laev Roomassaare sadama reidil, kuna veetase on nii madal, et laev ei saanud sisse tulla.“Nüüd on nii, et kaks laeva on sees, kolm laeva peab veel tulema. Info järgi on üks teel, kaks on laadimisel Norras. Praegu on killustik olemas ja saame tööd teha, aga paari päeva pärast võib killustik taas otsas olla,” sõnas Magus.Kui eile oli ilm kehv, siis Maguse sõnul lubab järgmisel nädalal ilusat ilma ja ta tahaks loota, et killustik jõuab kohale, et tööd saaks ära lõpetada. Magus tõdes, et igal juhul peab töödega sel aastal lõpule saama.
Veel artikleid samast teemast »


description: Koolivaheaeg on küll lõppemas, kuid läbi see veel pole. Kuressaare hotellid lõbustavad lapsi eriprogrammidega, mida jätkub veel tänaseks ja homsekski. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Hotellid panustavad vaheaegadel lastesse
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 29. oktoober 2016. Täiskasvanutel oli lapsi treeningsaalist keeruline välja saada. FOTO: Valmar Voolaid Koolivaheaeg on küll lõppemas, kuid läbi see veel pole. Kuressaare hotellid lõbustavad lapsi eriprogrammidega, mida jätkub veel tänaseks ja homsekski.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel, 14. oktoobril kell 16 avab fotograaf Annika Haas Kuressaares Saaremaa Kunstistuudios fotonäituse “Appi, kiilakas naine!”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kiilakas naine kui isiksuse manifest

maintext:
Kultuur
Kiilakas naine kui isiksuse manifest
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Reedel, 14. oktoobril kell 16 avab fotograaf Annika Haas Kuressaares Saaremaa Kunstistuudios fotonäituse “Appi, kiilakas naine!”.
Esmakordsele eksponeerimisele tuleb kümmekond portreefotot naistest, kes on juusteta. Avamisel toimub performance ning sellele järgneb kunstnikutund, kus vestlust Annika Haasiga juhib kuraator Reeli Kõiv.
Annika Haas on fotokunstnikuna ka varem huvi tundnud marginaalsete ühiskonnagruppide või subkultuuride vastu, millest on vormunud haaravad fotoseeriad, näiteks lennuvälja külje all muutunud olude kiuste daatšasid pidavad “Lennukivaatlejad”, etniliselt eristuvad siinsed mustlased, Peipsiääre vanausulistest külarahvas.
Juusteta naine tõmbab möödujate küsivaid pilke. Kiilaspäisusega kaasnevat omal nahal proovinud fotokunstnik on pildistamise kõrval tegelenud ka uurimistööga, paludes oma portreteeritutel selgitada, miks nad sellised on ning jutustada üks positiivne ja üks negatiivne lugu seoses oma kiilaspäisusega. Intervjuud modellidega on eksponeeritud näitusel kõrvuti fotodega.
Juustele (või ka nende puudumisele) on inimkonna ajaloos omistatud erilisi tähendusi. Piibli Simsoni üleloomuliku väe saladus oli tema juustes, pärast juuste mahalõikamist kadus ka jõud.
Ajaloost teame, et pea aeti paljaks vangidel ja sõduritel, see tähistas individuaalsuse tasalülitamist, isiksuse allsurumist võimu kontrolli alla. Naiste (pikki) juukseid on aga üldlevinult peetud veetluse oluliseks atribuudiks.
Annika Haasi kiilakate naiste lood ei kinnita üldlevinud arusaamu. Kuigi mitmel modellil on juusteta üsna poisilik välimus, ei esinda nad sõdurpoiste allasurutust, vaid, vastupidi, see on nende protest ühtlustamise ja soostereotüüpide vastu, oma individuaalsuse julge manifesteerimine. Huvitaval kombel avab juusteta nägu kõigest kõrvalisest puhastatud vaate ka inimese hinge.
Kiilakate modellide lood (kui haiguse tõttu juusteta jäänud ja vastsündinu välja arvata) tõestavad üleolekut uskumustest ja sõltumatust tavanormidest, õigust ise otsustada oma välimuse üle. Või nagu resümeerib fotokunstnik “Sest miks ei või inimene olla nii, nagu ta on? Need on ju ainult juuksed.”
Annika Haas on sündinud 1974. aastal Pärnus, õppinud Tartu ülikoolis eesti ja soome-ugri keeli (BA 2000) ja stuudiumi lõpupoole samaaegselt Tartu kõrgemas kunstikoolis fotožurnalistika kursustel fotograafiat (1999–2000). Professionaalse stuudiofotograafia ja dokumentaalfoto alal on ta end kahel korral täiendanud Londonis (2003 ja 2012).
Alates 2007. aastast juhatab Annika Haas Peipsi-äärses Vana-Kasepää külas asuva kunstimaja ambulARToorium tegevust. Alates 2015. aastast on ta fotokunstiajakirja Positiiv portree- ja dokumentaalfoto toimetaja; aastatel 2012–2015 kuulus Eesti pressifotograafide liidu juhatusse.
Annika Haasi teosed on leidnud eksponeerimist fotonäitustel nii kodu- kui välismaal, pälvides tunnustust ning jõudes mitmete rahvusvaheliste fotokonkursside finaali; ta on saanud Aasta Pressifoto 2013 peapreemia (2014).
Annika Haasi näitus jääb avatuks 3. novembrini. Saaremaa Kunstistuudio galerii on avatud tööpäevadel kell 12–18 ja laupäeval kell 12–15. Autor: Reeli Kõiv, kunstiajaloolane Teisipäev, 11. oktoober 2016.Esmakordsele eksponeerimisele tuleb kümmekond portreefotot naistest, kes on juusteta. Avamisel toimub performance ning sellele järgneb kunstnikutund, kus vestlust Annika Haasiga juhib kuraator Reeli Kõiv.Annika Haas on fotokunstnikuna ka varem huvi tundnud marginaalsete ühiskonnagruppide või subkultuuride vastu, millest on vormunud haaravad fotoseeriad, näiteks lennuvälja külje all muutunud olude kiuste daatšasid pidavad “Lennukivaatlejad”, etniliselt eristuvad siinsed mustlased, Peipsiääre vanausulistest külarahvas.Juusteta naine tõmbab möödujate küsivaid pilke. Kiilaspäisusega kaasnevat omal nahal proovinud fotokunstnik on pildistamise kõrval tegelenud ka uurimistööga, paludes oma portreteeritutel selgitada, miks nad sellised on ning jutustada üks positiivne ja üks negatiivne lugu seoses oma kiilaspäisusega. Intervjuud modellidega on eksponeeritud näitusel kõrvuti fotodega.Juustele (või ka nende puudumisele) on inimkonna ajaloos omistatud erilisi tähendusi. Piibli Simsoni üleloomuliku väe saladus oli tema juustes, pärast juuste mahalõikamist kadus ka jõud.Ajaloost teame, et pea aeti paljaks vangidel ja sõduritel, see tähistas individuaalsuse tasalülitamist, isiksuse allsurumist võimu kontrolli alla. Naiste (pikki) juukseid on aga üldlevinult peetud veetluse oluliseks atribuudiks.Annika Haasi kiilakate naiste lood ei kinnita üldlevinud arusaamu. Kuigi mitmel modellil on juusteta üsna poisilik välimus, ei esinda nad sõdurpoiste allasurutust, vaid, vastupidi, see on nende protest ühtlustamise ja soostereotüüpide vastu, oma individuaalsuse julge manifesteerimine. Huvitaval kombel avab juusteta nägu kõigest kõrvalisest puhastatud vaate ka inimese hinge.Kiilakate modellide lood (kui haiguse tõttu juusteta jäänud ja vastsündinu välja arvata) tõestavad üleolekut uskumustest ja sõltumatust tavanormidest, õigust ise otsustada oma välimuse üle. Või nagu resümeerib fotokunstnik “Sest miks ei või inimene olla nii, nagu ta on? Need on ju ainult juuksed.”Annika Haas on sündinud 1974. aastal Pärnus, õppinud Tartu ülikoolis eesti ja soome-ugri keeli (BA 2000) ja stuudiumi lõpupoole samaaegselt Tartu kõrgemas kunstikoolis fotožurnalistika kursustel fotograafiat (1999–2000). Professionaalse stuudiofotograafia ja dokumentaalfoto alal on ta end kahel korral täiendanud Londonis (2003 ja 2012).Alates 2007. aastast juhatab Annika Haas Peipsi-äärses Vana-Kasepää külas asuva kunstimaja ambulARToorium tegevust. Alates 2015. aastast on ta fotokunstiajakirja Positiiv portree- ja dokumentaalfoto toimetaja; aastatel 2012–2015 kuulus Eesti pressifotograafide liidu juhatusse.Annika Haasi teosed on leidnud eksponeerimist fotonäitustel nii kodu- kui välismaal, pälvides tunnustust ning jõudes mitmete rahvusvaheliste fotokonkursside finaali; ta on saanud Aasta Pressifoto 2013 peapreemia (2014).Annika Haasi näitus jääb avatuks 3. novembrini. Saaremaa Kunstistuudio galerii on avatud tööpäevadel kell 12–18 ja laupäeval kell 12–15.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare hotellid heidavad TS Laevadele ette enne Saaremaa rallit käivitatud negatiivset meediakampaaniat, mistõttu tühistati broneeringuid viimasel hetkel märkimisväärselt rohkem kui eelmistel aastatel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Hotellid kannatasid kahjusid

maintext:
Uudised
UUS! Hotellid kannatasid kahjusid
Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 12. oktoober 2016. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare hotellid heidavad TS Laevadele ette enne Saaremaa rallit käivitatud negatiivset meediakampaaniat, mistõttu tühistati broneeringuid viimasel hetkel märkimisväärselt rohkem kui eelmistel aastatel.
“Väga palju kahju tegid TS Laevade paanikat külvavad avaldused “sajandi tormi” peatsest tulekust ja soovitused, millest iga mõtlev inimene võis välja lugeda, et kui te ei taha kuus tundi sadamas oodata, siis tulge neljapäeval ja minge tagasi laupäeva öösel või kõige parem, kui te üldse ei tule,” pahandas Johan Spa hotelli haldava firma AS Johan GTJ juhatuse liige Johan Lõuk.
Ent nädalavahetus endaga praamijärjekordi ei toonud ja ka tuule pärast ei jäänud laevaliiklus seisma.
“Võin kinnitada, et tulles ise laupäeva pärastlõunal Tallinnast, oli sadamas üllatavalt rahulik – puudusid nii palavalt oodatud tormituuled, kuid kahjuks ka inimesed,” tõdes Lõuk.
Johan Spa hotelli omanik Geidi Lõuk võtab TS Laevade edastatud teateid kui laevafirma enda naha päästmist.
“Nad ise väljusid küll olukorrast võitjana, sest järjekordi ei olnud, aga paljudel Saaremaa ettevõtjatel jäi tulu saamata,” nentis Lõuk.
“Kolmapäeval ei saa ju teha pressis avaldusi, et reedel tuleb väga vilets ilm ja ärge Saaremaale sõitke, sõitke neljapäeval ning sõitke laupäeval ära. Pressiteade, mis tehti, oli igatepidi väär,” lisas ta.
Lõuk leiab, et TS Laevad oleks pidanud olema eelhoiatuse osas nii-öelda pehmem.
Mitte ainult Johan Spa ei ole nördinud, vaid ka teised majutusettevõtted.
Saaremaa spaahotelle Rüütli ja Meri haldava AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse esimees Toivo Ast on sama meelt, et enne eelmist nädalavahetust alanud negatiivne infokära mõjutas kõiki.
“Asi pole valitsuse otsuses. Küsimus on selles, mida teha, et poleks järjekordi ja mahuks ära. Turismibussid ei mahu praamile. Kui palgivedu käib päeval ja praamid on enamasti reisijate veoks, siis pole see normaalne. Need reisijad, kes tulevad hotellidesse, ei sõida ju öösel bussiga,” kurtis Ast.
Inimesed esmajärjekorras
Spaahotelli klient saabub enamasti kindlal kellaajal, sest tal on spaas protseduurid broneeritud. Kliendid, kes jäid Saaremaa spaadesse tulemata, läksid Pärnusse ja Haapsallu. Need, kes siia jõudsidki, lahkusid juba laupäeval, kartuses, et ei saa praamile.
“TS Laevad ei saa rohkem midagi vedada ega peale panna. Küsimus on riiklikus tellimuses. Inimesed, elusloomad ja toiduained on number üks. Kui tegemist pole rikneva kaubaga, võiks nende vedu toimuda lisareisidega öösel,” pakkus Ast omaltpoolt välja.
Tema sõnul saavad isegi eestlased, kes ei ole Saaremaaga seotud, e-piletite müügist niimoodi aru, et kui pileteid sealt saada ei ole, ongi kõik broneeritud, kuid tegelikult on ka ootejärjekorrast võimalik siiski praamile jõuda.
“Lätlane küsib minu käest, kas ma pean nii kaua ootama, kuni jää peale tuleb, et saaks Saaremaale. On see normaalne?” küsis Ast, kelle meelest on teavitustöö jäänud kesiseks.
Kapten võttis riski
Nädalavahetuse ilm kujunes väga heitlikuks. Ilmateenistus andis saartele esimese kategooria tormihoiatuse.
“Tormi, tugeva tuule ja muutliku ilma tõttu oli laevaliiklus häiritud. Kaptenid tegid otsuseid igal konkreetsel ajahetkel,” ütles Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro.
TS Laevad jagas operatiivselt infot nii oma veebileheküljel praamid.ee kui ka Facebookis. Olulisemaid teateid levitati ka kohalikele ja üleriigilistele meediakanalitele.
Parvlaeva Ionas kapten hindas olukorda ning andis teatud hetkel ilmateenistuse prognoosile ja reaalsetele ilmaoludele tuginedes hoiatuse, et parvlaev Ionas võib tuule tõttu seisma jääda.
“Siiski võttis kapten riski ja läks merele, teades, et on palju Saaremaale sõita soovijaid. Parvlaev Hiiumaa oli laevaliiklust teenindamas terve nädalavahetuse,” selgitas Arro.
TS Laevad jagas kogu aeg infot, milline tegelik olukord on ja see olnud ka klientide soov.
Kaebajaid oleks ikka olnud
Teatud hetkedel osutus risk väga suureks, et osa Ionase reise võib ära jääda, millest TS Laevad pidas vajalikuks hoiatada.
“Nädal enne heitsid reisijad ette, et miks ei hoiatata, kui on oht, et reisid võivad ära jääda. Kui nüüd oleks vastupidi olnud, et tegelikult ka oleks mõni reis ära jäänud, siis oleks olnud vastupidiseid kaebajaid, et miks te ette ei hoiatanud, et reisid võivad ära jääda ning sadamates tuleb pikalt oodata,” arvas Sirle Arro.
TS Laevade hinnangul ei olnud tegemist sugugi mitte paanika külvamisega, vaid pigem info andmisega reaalsest olukorrast.
“Kommunikatsioonis on alati nii, et kellegi jaoks on seda liiga palju ja kellegi jaoks liiga vähe,” nentis Arro.
Ilmateenistuse vaatlusandmetel ulatusid Virtsus reedel, 7. oktoobril tuulepuhangud kuni 15,3 m/s, laupäeval, 8. oktoobril kuni 13,7 m/s ja pühapäeval, 9. oktoobril kuni 11,9 m/s. “Väga palju kahju tegid TS Laevade paanikat külvavad avaldused “sajandi tormi” peatsest tulekust ja soovitused, millest iga mõtlev inimene võis välja lugeda, et kui te ei taha kuus tundi sadamas oodata, siis tulge neljapäeval ja minge tagasi laupäeva öösel või kõige parem, kui te üldse ei tule,” pahandas Johan Spa hotelli haldava firma AS Johan GTJ juhatuse liige Johan Lõuk.Ent nädalavahetus endaga praamijärjekordi ei toonud ja ka tuule pärast ei jäänud laevaliiklus seisma.“Võin kinnitada, et tulles ise laupäeva pärastlõunal Tallinnast, oli sadamas üllatavalt rahulik – puudusid nii palavalt oodatud tormituuled, kuid kahjuks ka inimesed,” tõdes Lõuk.Johan Spa hotelli omanik Geidi Lõuk võtab TS Laevade edastatud teateid kui laevafirma enda naha päästmist.“Nad ise väljusid küll olukorrast võitjana, sest järjekordi ei olnud, aga paljudel Saaremaa ettevõtjatel jäi tulu saamata,” nentis Lõuk.“Kolmapäeval ei saa ju teha pressis avaldusi, et reedel tuleb väga vilets ilm ja ärge Saaremaale sõitke, sõitke neljapäeval ning sõitke laupäeval ära. Pressiteade, mis tehti, oli igatepidi väär,” lisas ta.Lõuk leiab, et TS Laevad oleks pidanud olema eelhoiatuse osas nii-öelda pehmem.Mitte ainult Johan Spa ei ole nördinud, vaid ka teised majutusettevõtted.Saaremaa spaahotelle Rüütli ja Meri haldava AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse esimees Toivo Ast on sama meelt, et enne eelmist nädalavahetust alanud negatiivne infokära mõjutas kõiki.“Asi pole valitsuse otsuses. Küsimus on selles, mida teha, et poleks järjekordi ja mahuks ära. Turismibussid ei mahu praamile. Kui palgivedu käib päeval ja praamid on enamasti reisijate veoks, siis pole see normaalne. Need reisijad, kes tulevad hotellidesse, ei sõida ju öösel bussiga,” kurtis Ast.Spaahotelli klient saabub enamasti kindlal kellaajal, sest tal on spaas protseduurid broneeritud. Kliendid, kes jäid Saaremaa spaadesse tulemata, läksid Pärnusse ja Haapsallu. Need, kes siia jõudsidki, lahkusid juba laupäeval, kartuses, et ei saa praamile.“TS Laevad ei saa rohkem midagi vedada ega peale panna. Küsimus on riiklikus tellimuses. Inimesed, elusloomad ja toiduained on number üks. Kui tegemist pole rikneva kaubaga, võiks nende vedu toimuda lisareisidega öösel,” pakkus Ast omaltpoolt välja.Tema sõnul saavad isegi eestlased, kes ei ole Saaremaaga seotud, e-piletite müügist niimoodi aru, et kui pileteid sealt saada ei ole, ongi kõik broneeritud, kuid tegelikult on ka ootejärjekorrast võimalik siiski praamile jõuda.“Lätlane küsib minu käest, kas ma pean nii kaua ootama, kuni jää peale tuleb, et saaks Saaremaale. On see normaalne?” küsis Ast, kelle meelest on teavitustöö jäänud kesiseks.Nädalavahetuse ilm kujunes väga heitlikuks. Ilmateenistus andis saartele esimese kategooria tormihoiatuse.“Tormi, tugeva tuule ja muutliku ilma tõttu oli laevaliiklus häiritud. Kaptenid tegid otsuseid igal konkreetsel ajahetkel,” ütles Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro.TS Laevad jagas operatiivselt infot nii oma veebileheküljel praamid.ee kui ka Facebookis. Olulisemaid teateid levitati ka kohalikele ja üleriigilistele meediakanalitele.Parvlaeva Ionas kapten hindas olukorda ning andis teatud hetkel ilmateenistuse prognoosile ja reaalsetele ilmaoludele tuginedes hoiatuse, et parvlaev Ionas võib tuule tõttu seisma jääda.“Siiski võttis kapten riski ja läks merele, teades, et on palju Saaremaale sõita soovijaid. Parvlaev Hiiumaa oli laevaliiklust teenindamas terve nädalavahetuse,” selgitas Arro.TS Laevad jagas kogu aeg infot, milline tegelik olukord on ja see olnud ka klientide soov.Teatud hetkedel osutus risk väga suureks, et osa Ionase reise võib ära jääda, millest TS Laevad pidas vajalikuks hoiatada.“Nädal enne heitsid reisijad ette, et miks ei hoiatata, kui on oht, et reisid võivad ära jääda. Kui nüüd oleks vastupidi olnud, et tegelikult ka oleks mõni reis ära jäänud, siis oleks olnud vastupidiseid kaebajaid, et miks te ette ei hoiatanud, et reisid võivad ära jääda ning sadamates tuleb pikalt oodata,” arvas Sirle Arro.TS Laevade hinnangul ei olnud tegemist sugugi mitte paanika külvamisega, vaid pigem info andmisega reaalsest olukorrast.“Kommunikatsioonis on alati nii, et kellegi jaoks on seda liiga palju ja kellegi jaoks liiga vähe,” nentis Arro.Ilmateenistuse vaatlusandmetel ulatusid Virtsus reedel, 7. oktoobril tuulepuhangud kuni 15,3 m/s, laupäeval, 8. oktoobril kuni 13,7 m/s ja pühapäeval, 9. oktoobril kuni 11,9 m/s.
Veel artikleid samast teemast »