title: Maa korraline hindamine ja maksustamine tuleb hoida lahus!

maintext:
Maa korralist hindamist ei ole Eestis tehtud 15 aastat. Kuna maa turuväärtus on selle ajaga oluliselt muutunud, on selge, et praeguseks on eelmise, 2001. aasta hindamise tulemused vananenud, nende kasutamine on piiratud ja tekitab ebaõiglust.
Keskkonnaministeerium koostöös maa-ametiga kavandab muudatusi maa hindamise seaduses, et hakata korralist hindamist läbi viima igal neljandal aastal ja eraldada hindamine maa maksustamisest. Maa korralise hindamise eesmärk on leida väärtused kõigile maakatastris registreeritud maatükkidele. Kuidas, miks ja millal neid väärtusi kasutatakse, on eraldi otsustamise koht. Ehk teisisõnu – edaspidi peaksid nii eraomanikud kui ka riik tänu korralisele hindamisele saama kindla teadmise maa ajakohasest väärtusest, kuid sellele ei järgne automaatselt maa maksustamist, nagu näeb ette praegune seadus. Maa hindamine tuleb hoida lahus maksustamisest ja kavandatavas seadusemuudatuses on see ka selgelt kirjas.
Maa korralise hindamise perioodilisus ehk hindamine igal neljandal aastal tagab selle, et tulemused peegeldavad hindamise aasta turutasemeid. Ajakohase hinna teadmine korrastab kinnisvaraturgu ning aitab muuta tehingud läbipaistvamaks ja tegelikkusele vastavaks. Näiteks saavad maaomanikud hindamise tulemusi kasutada orientiirina hoonestamata maade müügi- või ostuhinna määramisel. Seda nii riigi tehtavates tehingutes (näiteks riigimaa enampakkumise alghindade määramisel) kui ka eraisikute omavahelistes tehingutes.
Lihtsalt leitav ja tegelikkusele vastav teave maa hindade kohta vähendab ka selliste juhtumite hulka, kus omanik saab maa eest turuhinnast madalamat tasu või vastupidi, maksab oluliselt rohkem. Korrektne ülevaade oma maa väärtusest kiirendab maaga seotud asjaajamist, samuti väheneb kulu eksperthinnangute tellimisele. Näiteks küsivad kinnisvarabürood hoonestamata maa hindamise eksperthinnangu eest olenevalt vara asukohast ja liigist minimaalselt 200 eurot, keerukamate objektide eest ka kordades rohkem. Väikeste ja vähese nõudlusega maatükkide väärtuse hindamisel osutub selline kulu ebaproportsionaalselt suureks. Kui aga eksperthinnangu asemel saab lähtuda ajakohastest hindamise tulemustest, hoiab see kokku nii eraomaniku kui ka riigi raha.
Plaanitavad muudatused maa hindamises on aga muutnud maaomanikud murelikuks: kas uus hindamine toob kaasa maamaksu tõusu? Omanike rahustuseks saab kinnitada, et eelnõu ei näe ette automaatset maksutõusu. Maa korralise hindamise ja maamaksu vahele ei saa panna võrdusmärki! Hindamine on majanduslik analüüs, mille käigus leitakse igale maatükile väärtus. Maksustamine on aga poliitiline otsus, mis kuulub rahandusministeeriumi valitsemisalasse ning mis vajab eelnevalt väga põhjalikku mõjude analüüsi.
Ka 15 aastat tagasi ehk viimase hindamise järel esitati hindajatele sadu parandusettepanekuid ja pretensioone, mis olid seotud hindade tõusmise ja kartusega, et maamaks suureneb. Kuid nii see ju ei läinud, sest kohalikud omavalitsused kasutasid võimalust maamaksumäärasid langetada. Seda lubas nii tollal kui ka nüüd teha see, et maamaks laekub 100%-liselt kohalike omavalitsuste eelarvesse ja selle suurus sõltub omavalitsuse kehtestatud maksumäärast, mis praegu on 0,1-2,5% maksustamishinnast. Näiteks 2001. aasta korralise hindamise tulemuste alusel oli elamumaa väärtus Tallinnas Kristiine linnaosas ligi 20 eurot/m2. Nüüdseks maksab maa samas piirkonnas ligi 100 eurot/m2. Et säilitada senine maksukoormus, võib omavalitsus langetada maamaksumäära 2,5%-lt 0,5%-ni.
Uue maa hindamisega samaaegselt peaks rahandusministeerium üle vaatama maa maksustamise põhimõtted ja koos kohalike omavalitsustega kaaluma ka täiendavate kaitsemehhanismide loomist, et vältida tulevikus maamaksu ebamõistlikku tõusu. Maksumäära üle otsustamine on Eestis olnud omavalitsuste pädevuses juba ligi 20 aastat ja neil on nendes küsimustes kogemused. Väga oluline on see, et omavalitsustel oleks pärast hindamistulemuste selgumist maksumäärade üle otsustamiseks aega vähemalt pool aastat kuni aasta, et nad jõuaksid oma elanikke teavitada, üle vaadata ja vajadusel muuta oma eelarveid jne. Maa hinnad on piirkonniti väga erinevad – valdavalt on need 15 aasta jooksul tõusud, kuid mõnes kohas on jäänud samaks või isegi langenud.
Kuigi avalik arutelu juba käib, on siiski tähtis rõhutada, et uut maa korralist hindamist niipea ei tule. Keskkonnaministeerium ja maa-amet on valmis saanud hindamise seaduse ja maakatastriseaduse muutmise seaduseelnõu väljatöötamise kavatsuse. Alles siis, kui see kiidetakse heaks, ehk on veendumus, et probleeme muud moodi lahendada ei saa, algab seaduseelnõu väljatöötamine. Maa hindamine on teema, mis läheb korda väga paljudele, seega kaasatakse seaduseelnõu ja selle seletuskirja koostamisse võimalikult suur ring huvitatud osapooli.
Kui Vabariigi Valitsus on eelnõu heaks kiitnud, jõuab see aruteludeks Riigikokku. Kõige varem võiksid kavandatavad muudatused jõustuda 1. juulist 2017. aastal, mis tähendab, et alles siis otsustatakse uue maa korralise hindamise läbiviimise aeg. Kõige varem toimuks järgmine maa korraline hindamine 2018. aastal. Ka hindamiseks kulub oma aeg, nii et tõenäoliselt saaksime Eesti maa ajakohased hinnad teada alles 2019. või 2020. aastal. Nii ettenägelikud peaksime me küll juba praegu olema, et siis ei peaks enam 20 aasta vanustest maa hindadest juhinduma!
Tambet Tiits, maa-ameti peadirektor


title: „Kodutunne“ tuli Raplamaa perele appi

maintext:
Kehtna vallas Eidaperes elab perekond, kelle elu pole olnud just kõige kergem. Kanal 2 saade „Kodutunne“ tõttas perele appi ning aitas neil ehitustöödega mõnevõrra paremini jalule saada.
6.-8. septembril võis Eidaperes Tiigi tänaval näha kirjut “Kodutunde” märgistusega bussi. Ringi sebisid tuttavate nägudega töömehed ja -naised, mõnel õlal kaamera ja käes suur mikrofon. Kolmel päeval käisid saate „Kodutunne“ võtted. Tõtati appi 11-aastasele tüdrukule ja tema emale. Pere kahetoalises korteris said uue ilme kolm ruumi, üks neist kooliealise tüdruku tuba. Veel renoveeriti vannituba ning tualettruum, paigaldati õhksoojuspump ja soojustati seinad.
Teatavasti sõidab saate meeskond appi peredele, kelle kohta on neile kiri laekunud. Saatejuht Signe Lahtein ütles, et paljudel juhtudel on murekirja saatjateks kas sõbrad, naabrid, sugulased, lapsed või vahel harva valla töötajad, aga Eidaperes tegi seda pereema Maaris ise.
„Inimene esimese šoki pealt kirjutas,“ ütles ta. Korterit käidi vaatamas natuke rohkem kui kuu aega tagasi, ehitustöid tehti kolmel päeval hiliste õhtutundideni välja.
Konfliktne elu
Kui me Eidaperre jõudsime, paigaldasid töömehed parasjagu teise korruse seinale õhksoojuspumpa. Pererahvast ennast kohal ei olnud, sest ehitustööde pärast polnud võimalik korteris elada. Ema ja tütar olid end seniks sisse seadnud lähedal elavate sõprade juures. Saatejuht Signe oli see, kes meile põgusalt rääkis perest, kellele appi tõtati ja miks seda tehti.
Mariliis Vest / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Eidapere koolil on uus mänguväljak Alates oktoobri lõpust on Eidapere lapsed saanud mängida uuel mänguväljakul, mis asub koolimaja taga. Mänguväljak avati ametlikult 30. oktoobril. E... Swedbank otsib Eidapere kandis pangakauplust Swedbank otsib Eidapere piirkonnas kauplust, mille kaudu hakata pakkuma sularaha väljavõtmise teenust – kaalumisel on Lokuta ja Järvakandi. Esialgu pl...

fasttext_language: et


title: Keavasse ehitatakse kergliiklusteed

maintext:
Kolmapäeval, 17. augustil otsustas Kehtna vallavolikogu vastata eitavalt Rapla valla ettepanekule alustada liitumisläbirääkimisi. See oli juba tein...
Kui satute metsa vahel sõites ringteele, mille keset ehib lillepeenar, siis olete jõudnud Nõlva külla. See on kaugeim kolmest Järvakandi ümbruse külas...


title: Väärt Raplamaa Toote kauplus kolib

maintext:
MTÜ Väärt Raplamaa Toode avab 3. oktoobril oma poe uksed uuel aadressil: Rapla, Tallinna mnt 23.
Natuke üle kahe aasta tegutsenud ettevõte, mis on koondanud oma hõlma alla Raplamaal tegutsevad tootjad, seadis end kõigepealt sisse Rapla ajaloolises Okta Centrumis, kus tegutseti üks päev vähem kui aasta. Eelmise aasta augustikuus koliti Okta Centrumist Rapla südamesse, Hariduse tänavale Rapla Talupoega ühisele pinnale.
Aasta tagasi pidas MTÜ Väärt Raplamaa Toode juhatuse liige Inga Sule Talupoodi kolimise juures positiivseks lisaks heale asukohale ka Väärt Raplamaa Toote ja Talupoe kontseptsioonide sarnasust ning uskus, et uuest kooslusest võidavad kõik.
Stina Andok / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Kohila Kümbi võitis Artur Kummer

maintext:
Kohila Kümp on omapärane võistlus, mis erineb tavalisest kümnevõistlusest selle poolest, et kõik alad peetakse ära ühe päevaga.
Sellest on kujunenud juba igasügisene traditsioon, et septembri teisel nädalavahetusel koguneb teatud hulk harrastussportlasi Kohila staadionile, et see katsumus taas kord läbi teha. Tänavu oli kümnevõistluses 22 ning veteranide viievõistluses 2 osalejat.
Siim Jõgis / foto: erakogu
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Kas sina tunned juba särinat?

maintext:
Olen varemgi kirjutanud, et mulle hirmsasti meeldib, kui inimesed teevad asju leegitseva kire ja palava armastusega. Eriti meeldib mulle, kui nad teevad asju nii, et teisedki saavad sellest palavusest sooja ja leekidest sädet oma ellu.
Just sedasorti palavust ja särtsu on viimase aastaga minu armas kodulinn väga palju juurde saanud. Kui palju olen ma Rapla kohta kuulnud, et siin ei toimu kunagi midagi, siin ei ela kedagi huvitavat, siin ei ole kuhugi minna, siin ei ole mitte midagi teha – ei lastega, ilma lasteta, sõpradega, vanematega, klassikaaslastega, naabritega. Mitte midagi! Raplal ei ole isegi keskväljakut, ei ole keskuses oma ujulat, ei ole piisavalt valikuid, ei ole piisavalt huvitav. No ei ole nii!
Siiani arvasin ikka, et kui ei miskit muud, siis on Raplal ju üks trump, mida kõik teavad – ta on Tallinnale nii lähedal. Siis aga intervjueerisin kahte kunstnikku, kes oma installatsiooni pärast pidid nädalaid iga päev Tallinna ja Rapla vahet sõitma ning üks neist veel julges öelda, et „päris pikk sõit.“ Oeh. Nüüd siis ei ole enam seda head ka, et väike vahemaa pealinnaga?
Ega see teab mis oluline olegi, et igaüks siin maamuna peal teaks, et Rapla on üks väga eriline koht, kus on käinud kord koos väga palju erisuguseid, huvitavaid, värvikaid inimesi, kelle vaimus Rapla edasi õitseb. Muutused ei toimu üleöö, iga seeme peab natuke mullas peidus idanema. Seda ma võin küll juba öelda, et seemned on külvatud, esimesed õiedki varsti puhkemas. Tähtis on seda märgata.
Mina märkan ja annan teistelegi hea meelega märku, et Raplas puhuvad uued tuuled. Uued, aga tuttavad, soojad tuuled, mis kannavad endas armastust kõige vastu, mis sütitab, armastust oma kodukoha vastu, armastust siinsete inimeste vastu. Need armsad inimesed ei usu, et Rapla on üks mõttetu lärakas keset Eestit, kus midagi mitte kunagi ei toimu, vaid nad tegutsevad selle nimel iga oma ihurakuga, et midagi toimuks ja kuidas veel toimuks!
Lisaks sellele, et Loomeruum juba aasta jagu on pakkunud väga erinevaid võimalusi enesetäienduseks ja kutsunud inimesi oma kodudest välja tantsuõhtutele ja kontsertidele, korraldavad needsamad juba tuttavad Loomeruumi noored Rapla oma festivali – Rapla Uus Teatri- ja Muusikafestival Särin -. mis kutsub nii praeguseid kui varasemaid raplakaid ja kõiki-kõiki teisi avastama, kui ägedad võivad olla inimesed, kes seostavad end Raplaga ja kui võimsaid muusika- ja teatrielamusi on võimalik oma väikesest kodulinnast kätte saada.
Otsid põnevust, midagi teistsugust, huvitavat? Tahad head muusikat, teatrit või seltskonda nautida? Tahad, et oleks täiega äge, hullult meeldejääv, pööraselt lahe? Siit saab! Juba sellel nädalavahetusel saab! Ja ei peagi sinna kaugele-kaugele kivist linna minema. Tule ja leia sellest mõttetust Kesk-Eesti lärakast midagi sellist, mis tõeliselt särisema paneb! Ma ei ole festivalil veel osalenud, sest see on ju ikkagi Uus ja alles tuleb, aga mina küll juba särisen, vaadates seda esinejate nimekirja ja teades, mida kõike korraldajad on ette valmistanud. Särisen selle kõige põneva ootuses, mis kõik veel sealt mulla alt võib tärgata.
Stina Andok


title: Raplamaa Haigla tervishoiutöötajad osalevad hoiatusstreigis

maintext:
20. septembril toimub üleriigiline tervishoiutöötajate hoiatusstreik, mille eesmärk on pöörata tähelepanu asjaolule, et tervishoid vajab suuremat rahastamist tagamaks patsientidele vajalik ravi.
Eesti Arstide Liidu vahendusel jõudis SA Raplamaa Haigla juhtideni teave, et ka Rapla haigla töötajad osalevad hoiatusstreigis teisipäeval, 20. septembril. Hoiatusstreik kestab üks tund, kella 9-10.
SA Raplamaa Haigla ülemarst Aili Laasner ütles, et plaanilist tööd selleks ajaks haiglas ei kavandata, kuid erakorralised vastuvõtud ja erakorraline kliiniline töö jätkub.
Stina Andok


title: Liikluses peavad kõik olema tähelepanelikud

maintext:
Sellel aastal on Raplamaal registreeritud 16 liiklusõnnetust, milles on viga saanud 22 inimest. Kolm inimest on jätnud liikluses elu. Neid numbreid vaadates pole põhjust rõõmustada. Iga juhtumi taga on oma traagiline lugu, lähedaste valu ja kannatused.
Eelmisel nädalal kaotas Rapla linnas elu eakas naine, kes ei veendunud enne ristmiku ületamist selle ohutuses ja sõitis rattaga ette peateel liikuvale sõiduautole. Arstid ei suutnud naise elu kahjuks päästa.
Päev varem sõitis Raplas 52-aastane mees ülekäigurajal otsa sõiduteel liikuvale autole. Mehe sõnul ei saanud ta pidama, sest ratta pidurid olid katki. Need on märgid, et jalgratturite ohutusvarustusele ja sõiduvahendite korrasolule tuleb pöörata suuremat tähelepanu.
Vaatamata pikaajalisele ennetustööle ohutu liiklemise ja turvavarustuse olulisuse rõhutamisel, peetakse turvavahendite kasutamist endiselt ebamugavaks ning silmariivavaks. Rääkides näiteks kiivri kandmisest, olete ilmselt isegi kuulnud põhjendusi, et kiiver on nõme, soeng läheb sassi, ma olen juba nii vana, et kiivrit kanda jne. See kõik võib nii olla, kuid ennekõike on kiiver see, mis võib päästa õnnetuses inimese elu või aitab ära hoida tõsisemad vigastused. Kergliikleja on liikluses haavatavam pool ja seepärast tuleks olla tähelepanelik ning kindlasti kasutada kõiki vahendeid enda kaitsmiseks.
Möödunud kolmapäeval, 7. septembril hindas politsei Raplamaa koolide juures jalgrataste seisukorda ja turvavarustuse kasutamist. Olukord paraneb iga aastaga, kuid see võiks olla jõudsam. Kiivrita lapsi on vähe, aga neid, kellel puudub jalgratturi juhiluba ja kelle jalgratas ei vasta nõuetele, on jätkuvalt palju. Kõige rohkem paneb muretsema lapsevanemate hoolimatus. Näiteks jõudsid kooli juurde ema ja laps, kelle rattad olid korrast ära. Ema tunnistas politseinikele, et on puudustest teadlik, kuid ei suutnud põhjendada, miks ta seda eirab.
Oli ka neid, kellele on varem märkus tehtud, kuid puudused olid endiselt kõrvaldamata. Kuna eesmärk on juhtida inimeste tähelepanu vigadele ja neid nõustada, siis karistust ei järgnenud. Meie jaoks on tähtis see, et inimesed mõistaksid ja mõtleksid oma turvalisuse peale rohkem.
Meenutades eelmise nädala traagilist õnnetust, kutsun ma kõiki üles senisest rohkem kasutama turvavarustust, olema liikluses tähelepanelikud ja hoolivad. Õnnetus ei hüüa tulles, kuid tark liikleja õpib aja jooksul ohte märkama ja suudab neid ennetada. Kõik algab meist endist!
Väljavõtteid selle aasta liiklusõnnetuste statistikast:
4. mail ronis 14-aastane poiss Juuru vallas liikumist alustanud bussi taha ja hüppas sellelt hoopealt maha. Õnneks pääses ta suuremate vigastusteta, kuid tegemist oli äärmiselt ohtliku teoga.
15. mail jooksis 5-aastane poiss Juuru vallas haagise tagant ootamatult maanteele ja sai löögi mööduvalt sõidukilt. Poiss hukkus.
7. juunil kaldus 17-aastase tütarlapse juhitud sõiduauto Vigala vallas vastassuunavööndisse ja põrkas seal kokku veokiga. Täna teame, et õnnetuse hetkel oli neiu joobes ja tal puudus juhtimisõigus. Tüdruk hukkus sündmuskohal.
12. juulil astus 14-aastane noormees Märjamaa vallas ootamatult seisvate sõidukite vahelt sõiduteele. Sõiduautojuht ei suutnud otsasõitu vältida ja noormees sai tõsiselt vigastada.
7. septembril ületas 52-aastane mees Rapla linnas jalgrattaga ülekäigurada. Kuna manööver oli mööduva sõidukijuhi jaoks ootamatu ja ratturi sõiduvahendi pidurid ei olnud töökorras, sõitis jalgrattur sõidukile otsa. Õnnetuses inimesed vigastusi ei saanud.
8. septembril ei veendunud 80-aastane naine Rapla linnas jalgrattaga ristmikku ületades selle ohutuses ja põrkas kokku peateel liikuva sõiduautoga. Arstid kahjuks naise elu päästa ei suutnud.
Paraku on päris palju jalg- ja mootorrattaga kukkumisi, autoga teelt väljasõite, millest politseid ei teavitata või mis kvalifitseeruvad n-ö kindlustusjuhtumiteks. Tegelikult väärivad ka need tähelepanu ja järelduste tegemist.
Turvalist liiklemist meile kõigile!
Janno Ruus, Rapla politseijaoskonna juht


title: Nüüd on kindel: Raplat juhib Kalle Toomet neljaliikmelise vallavalitsusega

maintext:
Mariliis Vest.
Eilsel Rapla vallavolikogu erakorralisel istungil määrati Rapla uueks vallavanemaks senine abivallavanem Kalle Toomet, kes otsustas valitsemist jätkata neljaliikmelise vallavalitsusega. Abivallavanemat esialgu vallal ei ole.
Reformierakonna esitatud Kalle Toomet oli ainuke vallavanema kandidaat. Hääletusest võtsid osa kõik volikogu kakskümmend viis liiget. Otsuse jõustumiseks vajas Toomet vähemalt 13 häält. Salajase hääletuse tulemusena sai Toomet 21 häält, kehtetuid sedeleid oli 4, mis tähendas, et uus vallavanem määrati ametisse enamuse otsusega.
Kohe pärast ametisse määramist tegi Toomet ettepaneku jätkata valla juhtimist senise viieliikmelise vallavalitsuse (st lisaks vallavanemale) asemel neljaliikmelisena: vallavanem ning kolm vallavalitsuse liiget. Eelnõust võeti välja abivallavanema (seni kuulus vallavalitsuse koosseisu) rida põhjusel, et sobivat kandidaati ei ole veel leitud. Uue abivallavanema leidmiseks korraldatakse konkurss.
Lisaks tegi Toomet volikogule ettepaneku välja vahetada kõik vallavalitsuse liikmed, mis sai enamuse otsusega ka kinnitatud. Rapla uuteks vallavalitsuse liikmeteks on eraettevõtja ning endine Kehtna vallavolikogu esimees Karl Tamme, Rapla Arendus- ja Ettevõtluskeskuse projektinõustaja Reelika Vaabel ning eraettevõtja ja Rapla vallavolikogu endine liige Hans Liibek. Vallavalitsuse liikmete kohalt taandati haridusnõunik Tiina Roosimägi, sotsiaalnõunik Inna Tamm, arendusnõunik Herkki Olo ning finantsjuht Küllike Orul. Nõunikutena jätkavad nad oma tööd vallas.
Foto: Siim Solman


title: Kohila naiskond paneb oma võimed proovile võrkpalli NBA-s

maintext:
Peeter Vahtra alustab oma neljandat hooaega Kohila võrkpalliklubi peatreenerina. Seni on õnnestunud rohkem, kui alguses oleks osanud loota: nende kolme hooajaga on tema auhinnakappi lisandunud kolm Eesti meistritiitlit, kolm Baltikumi meistritiitlit ja üks Eesti karikavõit.
Nüüd ootavad ees uued ja suuremad väljakutsed. Esmakordselt võtab uue nimega Kohila VK/E-Service osa Euroopa tugevaimast karikasarjast. Oma võimed pannakse oktoobris proovile meistrite liigas, mida Vahtra nimetas naiste võrkpalli NBA-ks. Selle mõttega on ka naiskonda komplekteeritud. Tugevdusi on toodud Ukrainast ja Venemaalt.
Möödunud nädalavahetusel Kohila spordihoones toimunud Blessix karikaturniiril sai kohalik publik uusi võõrmängijaid esmakordselt näha. Esialgu jäi küll vajaka kokkumängust ning seega tuli 0:3 kaotus vastu võtta nii Eesti ja Läti koondiselt kui ka Rootsi klubilt Lindesberg Volley. Siiski oskas peatreener Peeter Vahtra neis kolmes lüüasaamises näha ka üht-teist positiivset.
Intervjuu on tehtud vahetult pärast pühapäevast kohtumist Lindesberg Volley vastu, milles Kohila mängis nõrgemas koosseisus. Põhjus seisnes selles, et neli Kohila mängijat valmistusid samal ajal esindama Eesti koondist Läti vastu.
Kohila VK/E-Service kaotas Blessix karikaturniiril kõik kolm kohtumist 0:3. Kas mängutulemus oli sel turniiril kõige olulisem?
Kui võtta näiteks tänane kohtumine, siis oli meil mängu küll. Vastane mitte ei võitnud teist geimi, vaid meie kaotasime selle. Natuke oli närvipinget ja meil kogemused puudusid. Ega siin midagi hullu polnud. Eriti arvestades, et Anni-Ly (Abel – toim) sünniaasta on 2002. Ta on alles kaheksanda klassi tüdruk ja pidi meil juba keskel mängima. Tegelikult said täna kõik rohkem mängida, kes muidu vähem mänguaega on saanud.
Kui tänane kõrvale jätta, siis kohati olid sooritused päris lubavad. Löögijõudu oli, aga mängutulemus mind loomulikult ei rahulda. Me pole õieti koos saanud treenida. Neli koondisemängijat (Laak, Mõnnakmäe, Peit, Vahtra) on kogu aeg ära olnud. Lisaks on meil kaks täiesti uut mängijat. Blokk oli väga kehv. Kui me ründama pääsesime, siis näitasime terve turniiri parimat mängu. Meie üldine etteaste ei võimaldanud lihtsalt piisavalt rünnata. Aasta tagasi samal ajal oli meil tunduvalt nutusem olukord.
Kas see turniir andis hea pildi, millega rohkem tuleb vaeva näha?
Absoluutselt. Jube hea turniir oli selles suhtes. See andis väga hea pilgu sellele, mis seisus on meie uued mängijad ja mida annab veel parandada. Treeningul see nii välja ei paista. Nüüd on selge, mis taktikaga neid treenida. Igal juhul tulid need mängud väga vajalikul hetkel. Palju parem on nüüd treeningjooniseid välja mõelda. Kui oleksime ainult treeninud, polekski neid asju välja tulnud. Septembri lõpp jõuab kiirelt kätte, siis on liigamängud ukse ees.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 7. septembri Raplamaa Sõnumitest


description: Septembri keskpaigas tabas Rakvere reaalgümnaasiumi ränk haiguspuhang, mis jättis koju 140 last. Haigusnähud olid nii rasked, et kahtlustati lausa salmonelloosi. Nüüdseks on selgunud, millega oli tegu.

title: Rakvere kooli kimbutas Norwalki viirus

maintext:
Veterinaar- ja toiduamet kraaniveeproovides haigusetekitajaid ei tuvastanud. “Kraanivesi oli koolis täiesti korras,” kinnitas Lääne-Viru veterinaarkeskuse juhataja Jüri Gustavson.
Lastelt võetud proovid saatis terviseamet laborisse. Teadlased on nüüd kindlaks teinud, et tegu oli Norwalki ehk Norra viirusega.
“Rakvere haiglast saadeti meile kümme proovi, millest kaheksa olid positiivsed,” rääkis terviseameti epidemioloogilise valmisoleku peaspetsialist Kai Raska.
Teisipäeval tehti veel viimaseid lisauuringuid, kuid kindlus oli käes. “Tegu on hästi nakkava viirusega ja see levib väga kiiresti. Kui käed-jalad on pesemata või on pinnad saastunud, siis on see kerge levima,” ütles Kai Raska.
Tema sõnul on tegu nii-öelda rühmaviisilise haigusega: kui kasvõi üks laps on nakatunud, siis pea kohe haigestuvad ka teised. Norwalki viiruse sümptomite hulka kuuluvad iiveldus, oksendamine, kõhu- ja lihasvalu ning palavik. “Haigus tekib kiiresti ja kulgeb ka kiiresti – tavaliselt möödub haiguspuhang 48 tunniga,” rääkis Raska.
Kuid kuna vedelikukaotus võib sel perioodil olla hästi suur, siis tuleb väga palju juua. Mõnel juhul peab patsiendi ka haiglasse toimetama. “See viirus pärineb väliskeskkonnast,” märkis peaspetsialist. Mõni inimene võib enese teadmata Norwalki viiruse kandja olla, aga ta ise ei põegi seda haigust läbi.
“Tahan kõigile südamele panna, et enne sööki tuleb kindlasti käsi pesta. Sellega saab viirust ennetada,” lausus Kai Raska.
Küsimuse peale, kuidas viirus kooli sattuda võis, ütles Raska, et praegu ei tahaks ta selle üle spekuleerida. “Enne tuleb lõplikud uurimistulemused ära oodata,” sõnas Kai Raska. Ametlikult on terviseametil vastamiseks kuu aega.


description: Rakvere linnapea Mihkel Juhkami sõnul Rakvere linna puudutavaid küsimusi Targa Maja kompetentsikeskuse auditis ei ole. “Ja minu teada ei ole ka ükski praegune kompetentsikeskuse töötaja seotud nende asjadega, mis auditis kirjas,” ütles Juhkami.

title: Targa Maja tegelased jäävad kidakeelseks

maintext:
Kuigi Rakvere linn on üks SA Virumaa Kompetentsikeskus asutajatest, ei näe Juhkami selles linnale probleemi. “EAS on ise samamoodi arenduskeskuse kaudu asutaja,” lausus ta.
SA Virumaa Kompetentsikeskus endine juhatuse liige Kalle Karron, kes oli ametis toime pandud rikkumiste ajal, lausus, et kindlasti ei ole tegemist omastamise või raha kõrvale kantimisega.
“Selline jutt on absurdne,” sõnas ta.
Karron rääkis, et kõik kompetentsikeskusele tehtud etteheited on seotud teadus-arendustegevuse rahastamisega ning ei puuduta Targa Maja ehitust.
“Audiitorid teevad oma tööd, eks meil tuleb oma vastuväited esitada,” lisas Kalle Karron. Ta märkis, et ei ole küll juba aasta aega kompetentsikeskuse tegemistega seotud, kuid selles asjas tuleb tal kaasa rääkida.
SA Virumaa Kompetentsikeskus nõukogu esimees Urmas Tamm ütles, et peab aruannet põhjalikult analüüsima ning enne ta kommentaare ei anna. “Kuna asjaga tegelevad ka õiguskaitseorganid, siis ka sel põhjusel ei tahaks kommenteerida,” lisas Tamm.
Keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo alustas kriminaalmenetlust karistusseadustiku § 300 ja § 210 tunnustel, mis käsitlevad riigihangete seaduse nõuete rikkumist ja soodustuskelmust.
Viru ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokuröri Liina Piikma sõnul on praeguse seisuga kahtlustus esitatud kahele isikule, kuid kahtlustatavate ring võib menetluse käigus laieneda.
Menetlust korraldab keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ja juhib Viru ringkonnaprokuratuur. “Kuna menetlus on alles algusjärgus, ei ole võimalik menetluse huvides täpsemaid detaile avaldada,” lausus Piikma.
Järgmisel teisipäeval tuleb Urmas Tamme sõnul erakorraliselt kokku sihtasutuse nõukogu, et arutada kujunenud olukorda. Nõukogus on 11 liiget, Lääne-Virumaalt lisaks Tammele Tapa vallavanem Alari Kirt, Vihula vallavanem Annes Naan, Rakvere linnavolikogu esimees Toomas Varek ja Ülla Rajamäe aktsiaseltsist Lepna Elekter. Samuti kuuluvad nõukogusse Jüri Reitsakas aktsiaseltsist Võrguvara ja Peeter Normak Tallinna ülikoolist, kelle mõlema puhul on auditis välja toodud korruptiivsete tehingute kahtlus. Lisaks on nõukogus kaks Mainori esindajat, kes aga Urmas Tamme sõnul ei ole viimasel ajal nõukogu töös osalenud. Tallinna ülikool on määranud nõukogusse Peeter Normaku kõrvale uue liikme.
Rakvere endine linnapea Andres Jaadla, kes kompetentsikeskuseski tööl olnud ja praegu välismaal viibib, ütles, et temale tuleb EASi otsus üllatusena. “Mina tegelesin kompetentsikeskuses koolitusvaldkonna ja välissuhetega ning võin kinnitada, et valdkonnas, mille eest mina vastutasin, probleeme ei olnud,” sõnas Jaadla. Ta meenutas, et EAS tegi igale sammule topeltkontrolli ning paberimajandus oli meeletu.
Targa Maja petuskeemist ajendatult korraldas EAS hiljuti täiendava kontrolli ka teistes Eesti kompetentsikeskustes. “Päris lõpule pole nendega jõutud, aga senimaani pole küll üheski selliseid rikkumisi tuvastatud nagu Rakveres,” märkis EASi juhatuse esimees Hanno Tomberg.


description: Kuigi Rakvere linnavolikogu liikmed said juba märtsis esimest korda ligi 30 000 eurot maksma läinud uhke uue töölaua taga istuda, ei töötanud selle tehnilised rakendused veel eilegi.

title: Kallist lauda pole ikka tööle saadud

maintext:
Rakvere linnavolikogu esimees Toomas Varek ütles, et paljuski on lauaga seotud tehnika tööle saamine seisnud aktsiaseltsi Pristis taga.
“Paraku jättis Targa Maja ehitaja KRTL osale alltöövõtjatest, sealhulgas Pristisele, töö eest tasumata ning sellele viidates ei teinud Pristis ka tegemata jäänud asju lõpuni,” kõneles Varek. Volikogu esimehe sõnul on jää siiski liikuma hakanud ning selle nädala alguses saadi veebikaamerad tööle, kuid selleks tuli nii linnavalitsuse kui ka Targa Maja kompetentsikeskuse IT-spetsialistidel kurja vaeva näha. Vareki teada käidi siiski ka Pristisest kohal näpunäiteid jagamas.
“Nüüd on vaja veel peenhäälestus teha ning volikogu liikmetele ka üks õppepäev, et oktoobri lõpus toimuval järgmisel volikogu istungil tehnikat kasutada saaks ning ka veebiülekanne toimiks,” lausus Toomas Varek.
Rakvere linnavolikogu keskerakondlasest opositsiooniliidri Urmas Tamme sõnul on kahju sellest, et tehnika seadistamisele nii palju aega on kulunud. “Minu teada ei leitud üles kohta, kuhu süsteem ühendada, ka projekti pealt mitte,” lausus ta. “Aga eks tarkade asjade tööle saamine võtabki aega,” lisas Tamm.
IRLi kuuluva Kert Karuse sõnul on tegemist väga piinliku looga. “Nii palju raha on selle laua alla magama pandud, lubadusi tehnika tööle hakkamisest on kuuldud küll, aga lubadusteks need on jäänudki,” ütles ta.
Sotsiaaldemokraadist linnavolinik Rannar Vassiljev nentis, et poole aastaga peaks olema võimalik igasugustele tehnilistele probleemidele lahendus leida. “Nii et selle aja peale võiksid asjad juba töötada küll,” lisas Vassiljev.
Lauahanke võitis Supra Mööbel.
Kommentaar
Kes vastutab raiskamise eest?
Pidasime möödunud nädalavahetusel maha ühe mõnusa peo vanade sõprade, hea muusika ja tuliste poliitiliste debattidega – kui päevavalgele tuli üks kummaline vale.
See pidi olema kõigile teada, et volikogu hirmkalli laua valmistas linnale ei keegi muu kui Priit Verlin ise. Ma ei oleks sellele jorale erilist tähelepanu pööranud, aga paraku oli see juba mitmes kord, kui mulle seda ette heidetakse.
Kuidas asi tegelikult oli? Pool aastat tagasi helistas mulle Marti Kuusik majanduskomisjonist ja küsis, kas ma tean, et linn plaanib osta laua, mis maksab 36 000 eurot + tehnika, ja talle tundub, et kõik peavad seda normaalseks. Ahmisin õhku.
See, et kogu Targa Maja projekt oli väga küsitava väärtusega, oli niigi selge – ja nüüd siis veel see. Viisin end projektiga kurssi ja tegin ettepaneku, et sisekujundaja peaks laua materjalid ümber mängima, kuna teisaldatavale lauale ette nähtud klaasi maksumus lisas hinnale kohe pea 10 000 eurot. Huvitav, kas rakverlane oleks pidanud kinni maksma ka kuldsed WC-potid, kui arhitekt oleks need sinna sisse kirjutanud?
Ma ei soovinud ennast selle projektiga kuidagi siduda, kuna kogu see lugu haises. Rõhutan, mul puudub seos selle hankega ja ettevõttega, kes selle laua valmistas. Võibolla tekitas segadust see, et olen olnud palgal sarnase nimega firmas, aga see tootis paraku kandetalasid. Jah, ma tunnen laua valmistanud ettevõtte omanikke, aga arvestades Rakvere linna suurust, tunnevad siin kõik kõiki. See, millisest ettevõttest ja millistel tingimustel linnavalitsus laua tellis, oli nende otsustada. Hea vähemalt, et see telliti Virumaa tootjatelt.
Olen olnud veendumusel, et meie linnale on palju enam vaja tänapäevast kultuurikeskust galerii ja kontserdisaaliga kui uut linnavalitsemise hoonet. Valimisliit Südameasi sai loodud just nende inimestega, kes ei pidanud mõistlikuks linna otsuseid ja arenguid. Kahjuks oleme opositsioonis ja meil puudub võimalus panna käsi ette sellistele mõttetutele jaburustele. See, et mind selle projektiga seostatakse, on laim. Loodan siiralt, et mitte tahtlik.
Laud, kuhu pidid tulema elektroonilised hääletusseadmed (milleks?) ja kõik muud toredad tehnilised vigurid, on endiselt pooleli. Volikogu istungid pidid olema netis jälgitavad ja protokollija pidi saama puhkust, kuna kõik sõnavõtud lindistatakse. Paraku seisab see laud täpselt samasuguse tühja kastina keset volikogu saali, nagu see kuus kuud (!) tagasi sinna toodi. Kes vastutab raiskamise eest?
Priit Verlin, Rakvere linnavolikogu liige


description: Maailmakaubandus on viimastel aastatel olnud erakordselt nõrk ja see nõrkus jääb tõenäoliselt püsima, kirjutab uudisteagentuur Six viietega Euroopa Keskpanga (EKP) ülevaatele.

title: EKP hinnangul on maailmakaubandus jätkuvalt nõrk

maintext:
EKP tõdeb, et aastane impordi kasv on pärast 2011. aastat olnud väiksem ajaloolisest keskmisest. See on 50 aasta pikim periood. Kõik see sunnib küsima, kas praegune nõrkus on ajutine kõrvalekalle või pikaajaline nähtus, mis peegeldab fundamentaalseid struktuurimuudatusi.
EKP jõuab järeldusele, et nõrkus jääb kahe põhiteguri toimel püsima. Näiteks on arenevate riikide osakaal maailmakaubanduses kasvanud, kuid nende kasvuga ei kaasne väga intensiivset kaubavahetust, mistõttu maailmakaubanduse paindlikkus on vähenenud.
Teiseks ei toimi enam mitmed struktuurilised tegurid, mis minevikus maailmakaubadust elavdasid, nagu alanenud transpordikulud ja kaubandusbarjäärid. Paistab, et struktuurilised tegurid lähitulevikus ei muutu, ütles EKP oma maailmakaubanduse ülevaates.


description: Maailmapanga juhatus otsustas teisipäeval ühehäälselt nimetada Jim Yong Kimi teiseks ametiajaks presidendiks.

title: Jim Yong Kim juhib Maailmapanka ka teise ametiaja

maintext:
Kim oli ainus kandidaat protsessis, mis Maailmapanga töötajate sõnul ei olnud läbipaistev ja mida domineeris USA.
Maailmapanga juhatus ütles avalduses, et Kimi esimesel ametiajal vähendati halduskulusid 400 miljoni dollari võrra, mis reinvesteeriti panga eesmärkide täitmiseks.
Kirjutamata reegli kohaselt on USA Maailmapanga suurima osanikuna valinud kõik selle presidendid alates institutsiooni loomisest pärast Teist maailmasõda.


description: Tartu Milli maksuvaidlusesse sattunud tütarfirma läks Läti maksuameti vastu kohtusse, kirjutab Äripäev.

title: Tartu Mill läks Läti maksuametiga kohtusse

maintext:
Vaidluse põhjus jääb selle aasta kevadesse, märtsikuusse, kui Läti maksuamet arestis Tartu Milli tütre Dobeles Dzirnavnieksi vara. Maksuamet nõudis siis 1,92 miljoni euro tasumist, millest kopsakaima osa moodustas käibemaks.
Mõni päev hiljem arest lõppes. Tartu Milli omanik Uuno Lausing on siiani kindel, et nende Läti ettevõte ei ole valesti käitunud.
Kui maksuamet tegi Dobeles Dzirnavnieksile ettekirjutuse, otsustas firma kohtutee jalge alla võtta. Vaidlus ei ole kaugele jõudnud – käsil on eelmenetlus.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) otsib hankega puidu vedajat kirde ja edela regioonis, hanke eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 5,4 miljonit eurot.

title: RMK otsib hankega pooleteiseks aastaks metsamaterjali vedajat

maintext:
Leht: Saksa valitsus koostab riigi suurima panga päästeplaani
Kuigi Saksa valitsusallikad on varem kinnitanud, et valitsus ei kavatse Deutsche Banki raskustesse sattumise korral toetada, kirjutab nüüd nädalaleht Die Zeit, et valitsus on ikkagi asunud päästeplaani koostama, sest riigi suurima panga maksejõuetuks muutumine ohustaks riigi finantssüsteemi.


description: Kuigi teravilja osas on põllumehed sellel aastal saagikoristamisel nobedamat tööd teinud kui mullu, oli siiski veel 15. septembri seisuga nii kartulisaagist kui ka rapsi ja rüpsi saagist pool maas.

title: Pool kartulisaagist on veel maas

maintext:
Statistikaameti andmetel oli 15. septembriks koristatud 91 protsenti teravilja, 49 protsenti rapsi ja rüpsi ning 50 protsenti kartuli kasvupinnast. Aasta aega tagasi oli samaks ajaks koristatud 78 protsenti teravilja, 57 protsenti rapsi ja rüpsi ning 54 protsenti kartuli kasvupinnast.
Taliteraviljast on koristatud 94 protsenti, suviteraviljast 89 protsenti. Taliviljadest on talinisu koristatud 95 protsenti ja rukist 91 protsenti, suviviljadest on otra koristatud 93 protsenti, kaera 86 protsenti ja suvinisu 87 protsenti. Samuti on talirapsi ja -rüpsi koristatud 89 protsenti, suvirapsi ja -rüpsi 28 protsenti.
Esialgsetel andmetel kasvatati Eestis 2016. aastal teravilja 348 200 hektaril, sellest on teraks koristatud 91 protsenti. Koristatud pinna hektarilt saadi keskmiselt 3091 kilogrammi teravilja, sealhulgas rukist 3541, nisu 3201, otra 2984 ja kaera 2647 kilogrammi. Teraviljakoristus jätkub ning osa teraks külvatud vilja koristatakse haljasmassiks.
Rapsi ja rüpsi kasvatati kokku 69 400 hektaril. Enamik talirapsist ja -rüpsist on koristatud, enamik suvirapsist ja -rüpsist aga on veel koristamata. Koristatud pinna hektarilt saadi keskmiselt 1722 kilogrammi rapsi- ja rüpsiseemet.
Kartulit kasvatati 5600 hektaril, millest poolel on kartul võetud. Koristatud pinna hektarilt saadi keskmiselt 22 393 kilogrammi kartuleid.
Talikultuuride talvitumistingimused olid sel aastal väga keerulised, mistõttu jäi talivili hõredaks ja kevadel tuli teha palju ümberkülve. Tänavusele teraviljasaagile mõjus halvasti ka kevadine pikk põuaperiood ja augustikuu vihmaperiood.


description: Saksa keskpanga (Bundesbank) president ütles, et Euroopa Keskpank (EKP) ei tohi lasta lõpmatuseni kesta madalatel intressimääradel ning lõdval rahapoliitikal.

title: Saksamaa: Euroopa Keskpank peab kruvid kinni keerama

maintext:
«Mitte mingil juhul ei saa intressimäärad jääda nii madalale tasemele nagu praegu kauemaks, kui on absoluutselt vajalik hinnastabiilsuse jaoks,» sõnas Saksamaa keskpanga president Jens Weidmann esmaspäeval Süddeutsche Zeitungile. «Mida kauem kehtivad madalad intressimäärad, seda suuremaks muutub ülilõdva rahapoliitika risk,» lisas ta.
EKP põhiline refinantseerimismäär on püsinud 2016. aasta algusest nulli protsendi peal, samas kui keskpanga hoiuseintress on negatiivne – mis tähendab, et pangad peavad EKP-le peale maksma, kui soovivad seal oma raha hoida.
Euroopa Keskpanga poolt kommertspankadele pakutavad odavad laenud ning rahatrükipoliitika (riikide ja ettevõtete võlakirjade ostuprogramm – toim) koosmõjus madalate intressimääradega peaks alandama laenukulusid ettevõtetele ning majapidamistele, mis peaks omakorda stimuleerima majanduskasvu. Tugevam kasv kergitaks ka hindu, mis tõstaks inflatsiooni lähemale EKP eesmärgile, et inflatsioon võiks olla veidi vähem kui kaks protsenti.
Ent samal ajal kui EKP juhtkond on langetanud intressimäärasid ning suurendanud võlakirjade ostuprogrammi 80 miljardi euroni kuus, on majanduskasv 19 liikmesriigiga eurotsoonis jäänud kiduraks.
Septembri algul toimunud nõukogu istungil tõstis EKP veidi enda majandusprognoosi, kuid samas kärpis ootusi aastatele 2017 ja 2018. Tänavu peaks euroala majandus keskpanga hinnangul kasvama 1,7 protsenti.
Samal ajal sageneb järjest enam pangandussektori kriitika EKP rahapoliitika suhtes, sest madalad intressimäärad mõjuvad negatiivselt kommertspankade kasumitele.
Bundesbanki juht Weidmann leidis aga, et hirmul, nagu peataks EKP rahapoliitika karmistamine praeguse vähesegi majanduskasvu, pole mingit alust. «Üksikute finantsinstitutsioonide või riigieelarvete probleemid ei tohiks meid tagasi hoida rahapoliitika normaliseerimisest niipea, kui see osutub vajalikuks,» lausus ta.
Mõned euroala riigid, nagu näiteks Itaalia ja Saksamaa, on madalatest intressimääradest kasu saanud, sest see on neil võimaldanud refinantseerida oma riigivõlga. Weidmann märkis, et see on näide, kuidas madalad intressid mõjuvad riikide eelarvedistsipliinile.
«Võlakoorem muutub uuesti probleemiks, kui intressimäärad hakkavad tõusma,» ütles Weidmann.
Saksamaa keskpanga president on varem olnud kriitiline Euroopa Komisjoni augustikuise otsuse suhtes mitte karistada Hispaaniat ja Portugali Euroopa Liidu eelarvedefitsiidi reeglite rikkumise eest.


description: Läti korruptsioonitõrjebüroo (KNAB) on asunud Läti Panga presidendi Ilmars Rimsevics tuludeklaratsiooni ja sissetulekuid.

title: Läti korruptsioonitõrjebüroo asus uurima Läti Panga juhti

maintext:
Majanduskasv aeglustub, aga muidu on kõik hästi
Eile avalikustatud majandusprognoosis alandas rahandusministeerium küll majanduskasvu prognoosi juba kaheksandat korda järjest, ent muidu on minister Sven Sesteri sõnul kõik hästi. Palgad kasvavad, hinnatõus taastub, eelarve on vähemalt struktuurses tasakaalus, maksukoormus kahaneb. Ühesõnaga, selle aasta eelarve on oodatust paremas seisus.


description: Ettevõtlusminister Liisa Oviir on saatnud valitsuskabinetile ettepaneku vähendada mahuka elektritarbimisega ettevõtete elektriaktsiisi ja taastuvenergia tasu EL-i lubatud miinimumini, mis vähendab nende energiakulusid keskmiselt 12 euro võrra megavatt-tunni kohta.

title: Oviir tegi valitsusele ettepaneku langetada suurtarbijate elektriaktsiisi määr miinimumini

maintext:
Selleks tuleks täiendavale elektrienergia tarbimismahule üle 30 gigavatt-tunni aastas kehtestada elektriaktsiisi ja taastuvenergia tasu Euroopa Liidu regulatsioonides lubatud miinimummäärad, kirjutab Oviir valitsusele esitatud ettepanekutes. See tähendab, et 30 gigavatt-tunni ulatuses maksab ettevõtja aktsiisi ja taastuvenergia tasu seni kehtinud regulatsiooni alusel ja üle 30 gigavatt-tunni tarbitud elektrienergia maksustatakse aktsiisi ja taastuvenergia tasude lubatud miinimummääraga.
Antud soodustus aitaks tuua Eestisse täiendavaid uusi investeeringuid, eelkõige projektidesse, kus lisandväärtuse loomine ühe töötaja kohta ületab oluliselt sektori ja Eesti keskmist, märgib Oviir, lisades, et energiamahukate ettevõtete otsuse tegemisel on peamiseks kaalukohaks elektrienergia lõpphind, mis ei ole võrreldes teiste piirkonnas olevate riikidega konkurentsivõimeline.
«Eesti on hetkel konkurentsivõimeline väga kitsas ettevõtte kulustruktuuri vahemikus. Tööjõumahuka tööstuse puhul on lähinaabritest parem valik Poola või Leedu, energiamahuka tööstuse puhul Põhjamaad.»
Elektrienergia lõpphind koosneb elektrienergia enda hinnast, võrguteenuse hinnast, elektriaktsiisist ja taastuvenergia tasust. Kuna Eestis on avatud elektriturg, kus hinnad on juba langenud ja võrguteenuste hind sõltub võrguettevõtte hinnakirjast, on valitsusel võimalik elektrihinda suurtarbijale mõjutada esiteks võrguteenuse kulu osa loobumisega ning teiseks elektriaktsiisi ja taastuvenergia tasu vähendamisega.
Alandades EL-i miinimummäärade kohaselt 2018. aastast elektriaktsiisi määra 85 protsendi võrra, väheneks riigi maksutulu aastas 2,97 miljoni euro võrra. Taastuvenergiatasu samaväärne vähenemine 30 gigavatt-tundi aasta tarbimist ületavale osale tähendaks 7,4 miljoni euro ulatuses aastaste tasude suurendamist teiste tarbijate jaoks, kui puudub selleks kompensatsioonimehhanism.
Ka võrguteenuse hinnastamispõhimõtete muutmine tähendaks automaatselt, et suurtarbijatele tehtud soodustuse kulu kandub üle teistele turuosalistele juhul. Samas saab ettevõtja teatud tingimustel võrguteenusest loobuda, sõlmides elektrienergia tootjaga otseliini lepingu. Selline lähenemine võimaldab tekitada konkurentsieelise läbi väheneva võrguteenuse hinna, märgib Oviir.
Otseliini rajamise lubamise puhul oleks Oviiri sõnul tegemist iga olukorra individuaalse analüüsimisega. Kui analüüsi käigus selgub, et otseliini rajamine panustab elektrienergia tarbimise mahu kasvu, panustab täiendavatesse töökohtadesse ja maksulaekumisse ega too kaasa teiste tarbijate võrguteenuse hinna kasvu, võib otseliini rajamisega nõus olla.
Oviir toob välja ka 10 ettevõtmist, mis on liigkõrgete hindade tõttu jätnud Eestisse investeerimisotsuse tegemata, millest kolme jaoks muutuks Eesti peale vastavate muudatuste tegemist soodsaima kulubaasiga riigiks. Näiteks see tähendaks Eestile täiendavat tööjõumaksu 7,1 miljonit eurot aastas. Peale selle tuleks riiki 500 uut töökohta ning 338,5 miljonit eurot investeeringuid, elektritarbimist lisanduks 469 gigavatt-tunni ulatuses lisanduks elektritarbimist ja vähendatud määraga aktsisii 561 800 eurot.
Ettepanekute eesmärgiks on uued täiendavad investeeringud nii Eesti turule potentsiaalselt sisenevatelt uutelt ettevõtjatelt kui ka siin juba tegutsevatelt ettevõtjatelt. Lisaks suureneb praegu turul tegutsevate ettevõtete toodangu konkurentsivõime eksportturgudel.
Haavapuitmassitootja ning Eesti suuremaid elektritarbijaid Estonian Cell tegi mullu oktoobris MKM-ile pöördumise, milles soovis, et riik kehtestaks energiaintensiivsetele ettevõtetele taastuvenergia tasude ülempiiri ja elektriaktsiisi maksulae.


description: Eesti koht kolmapäeval avaldatud Maailma Majandusfoorumi (WEF) rahvusvahelise konkurentsivõime reitingutabelis eelmise aasataga võrreldes ei muutunud, Eesti on 138 riigi hulgas 30. kohal.

title: Eesti on rahvusvaheline konkurentsivõime edetabelis jätkuvalt kolmekümnendal kohal

maintext:
WEF konkurentsivõime arvestus tugineb 12 sambal. Eesti konkurentsivõime suhteliseks tugevuseks 2016/2017 aastal on tervishoid ja põhiharidus, makromajandus, tööturu efektiivsus, kõrgharidus ja koolitus ning kaubaturgude efektiivsus. Nõrgad küljed on turu väiksus ja äritegevuse arengutase, märgib Eesti konjunktuuriinstituut. Eesti on oma positsiooni aasta võrdluses tugevdanud seitsme samba osas.
Tabeli esikolmik on jätkuvalt Šveits, Singapur ja USA. Saksamaa on tabelis langenud ühe koha võrra viiendaks, Rootsi tõusnud kolme koha võrra kuuendaks ja Soome langenud kahe koha võrra 10. kohale.
Balti riikidest on Leedu tabelis ühe koha võrra tõusnud 35. kohale ja Läti viis kohta langenud 49. kohale. Venemaa on 43. kohal, olles kahe koha võrra tõusnud.


description: Maksuamet jahib transpordiettevõtteid, kes mujalt ostetud kütuselt aktsiisi ei tasu, samas võrreldakse ameti sammu nõela heinakuhjast otsimisega.

title: Maksuamet sihib Läti vahet sõitvaid kütusemuulasid

maintext:
«See on kasvav trend, sisuliselt kütuse import, ja skeemina raskem kui muidu maksudest kõrvalehoidmine ja kütusekoguste ühest kohast teise kantimine,» rääkis kütusemüüja Circle K Eesti ehk Statoili keti peadirektor Kai Realo, võrreldes neile klientide vahendusel jõudnud infot sellega, mis kunagi Vene piiril toimus, vahendab Äripäev.
Realo märkis, et transpordifirma võidab, kui Eesti asemel Lätis tankides liitrilt 10 senti kokku hoiab - eriti kui arvestada, et kütusepaaki mahub 1000 liitrit kütust: «Oleme kuulnud ka muuladest - minnaksegi sihilikult tühjema paagiga ja tullakse täiega tagasi.»
Maksuamet on ette võtnud transpordifirmade analüüsi, võrrelnud näiteks ettevõtjate esitatud läbisõiduandmeid käibe või sõidumeeriku andmetega, ning ettevõtetega, kelle läbisõidu- ja kütuseandmete vahel valitseb suurim ebakõla, võtab amet ühendust ja teeb vajadusel järelevalvet.
Ettevõtjate vahelejäämine on aga näiteks õliühingu juhi Toomas Saksa hinnangul nullilähedane, kuna maksuametnik peaks täpselt sellel hetkel peale sattuma, kui keegi kütust ühest paagist teise kallab ja tema hinnangul jookseb ennem magavale kassil hiir suhu, kui et keegi vahele jääks sellega.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Apple’i aktsia kallines lõppenud nädalal 11 protsenti 114,92 dollarini, mis oli väärtpaberi suurim nädalane tõus alates 2011. aasta oktoobrist.

title: Apple’i aktsial oli viie aasta parim nädal

maintext:
Teisipäeval, mil USA aktsiaturud kukkusid 1,4 protsenti, oli Apple ainus juhtivaktsia, mille hind kerkis.
Apple’i aktsiaralli oli kontrastis üle-eelmise viimastel päevadele, pärast uue telefoni, iPhone 7 tutvustamist, mis viis aktsiahinna langusele. Turud olid veidi pettunud, sest mõned spetsialistid väitsid, et uuel versioonil on varasematega võrreldes vaid üksikud paremad omadused nagu aku kestvus ja veekindlus.
Samas ettetellimise tulemused näitasid, et iPhone on endiselt populaarne telefon ja kliendid on Apple’le truud. Ettevõtte teatel müüdi mõned mudelid ära ettetellimisel juba enne kui telefon reedel müüki tuli.
Telefonioperaatorid T-Mobile US ja Spritnt teatasid, et iPhone 7 müük on tugev ehkki konkreetseid numbreid ära ei toodud.
«See näitab, et kasutajate baas on lojaalne ning soovib uuendada mudelit kas siis kui uus tuleb välja või siis, kui nende vana üles ütleb,» ütles ajalehele The Wall Street Journal investeerimisfirma Alliance Bernster USA kasvuaktsiate investeeringute juht Jim Tierney.


description: 5500 Briti finantsfirmal on tegevusloaõigus (passport right) kogu Euroopa majanduspiirkonnas, aga nad võivad selle Brexiti mõjul kaotada, hoiatas Briti finantsjärelevalveamet (FCA).

title: Briti finantsettevõtted võivad kaotada Euroopa ühisturul tegevusloaõiguse

maintext:
Ning Euroopa Liidus on umbes 8000 finantsfirmat, millel on sama õiguse alusel lubatud tegutseda Ühendkuningriigis, ja needki firmad võivad oma õiguse kaotada.
Enne juunis toimunud Brerxiti-rahvahääletust hoiatasid London City finantskeskuse olulised tegijad, et Euroopa Liidust (EL) lahkumine võib kaasa tuua tegevusloaõigusest ilmajäämise.
FCA ülevaadet tutvustati Briti parlamendi rahanduse erikomitees.
Londoni endine linnapea ja nüüdne välisminister Boris Johnson, kes oli Brexiti tugev toetaja, kinnitas juulis, et britid säilitavad tegevusloaõiguse.
Saksa keskpanga president Jens Weidmann ütles aga esmaspäeval, et Briti pangad tõenäoliselt kaotavad automaatse õiguse tegutseda EL-i riikides, juhul kui Ühendkuningriik lahkub EL-ist.
«Tegevusloaõigus on seotud ühisturuga ja sellest jäädakse automaatselt ilma, kui riik EL-ist lahkub,» ütles Weidmann.


description: Jaapani keskpank otsustas kolmapäeval pärast poliitikakohtumist jätta baasintressimäär -0,1 protsendile ning jätkata varaoste.

title: Jaapani keskpank jättis baasintressimäära tasemele -0,1 protsenti

maintext:
Jaapani keskpank teatas avalduses, et baasintressimäär jääb -0,1 protsendile, eesmärgiga ärgitada panku oma üleliigseid reserve rohkem välja laenama.
Keskpank otsustas pisut muuta varaostude poliitikat, viimaks pikaajalised intressimäärad kõrgemale. Samm aitab institutsionaalseid investoreid nagu pangad ja kindlustusfirmad.
Panga teatel jätkatakse varade ostu tempos 80 triljonit jeeni (700 miljardit eurot) aastas. Sammu eesmärgiks on saavutada 2 protsendine inflatsioon ja seekaudu viia majanduskasv jätkusuutlikumale rajale.
Jaapani rahandusministeerium teatas kolmapäeval enne keskpanga avaldust, et riigi kaubandusbilanss oli augustis negatiivne ja selle põhjuseks peeti tugevnenud jeen. Tegemist oli esimese negatiivse kaubandusbilansiga viimase kolme kuu jooksul.
Riik eksportis augustis 5,32 triljonit jeeni (46,6 miljardit eurot) ehk möödunud aasta sama perioodiga võrreldes 9,6 protsenti väiksem. Kaupu imporditi 5,32 triljoni jeeni (46,7 miljardi euro) eest, mis oli eelmise aasta sama ajaga võrreldes 17,3 protsenti väiksem.
Tänavu augusti eelarvedefitsiit 18.7 miljardit jeeni (164 miljonit eurot) oli palju väiksem möödunud aasta augusti omast, kui näitaja oli 567,5 miljardit jeeni (5 miljardit eurot).


description: Saaremaa Laevakompanii nõukogu esimees Vjatšeslav Leedo soovib laevaliikluse tuleviku pärast murelikke inimesi rahustada: olgugi, et 1. oktoobrist alustab uus operaatorfirma TS Laevad ja kõik kokkulepped pole veel sõlmitud, inimesed ja sõidukid vedamata ei jää, kirjutab Saarte Hääl.

title: Leedo Saarte Häälele: meie paati kõigutama ei hakka!

maintext:
Leedo viitas sellele, et kuu vahetusega toimuva operaatorivahetusega seoses on erinevate osapoolte, SLK, TS Laevade, majandusministeeriumi ja Saarte Liinide vahel peetud lugematu arv kohtumisi. Paljudes detailides on kokku lepitud, kuid on siiski veel ka lahtisi otsi.
«Alati on ju olemas õhkõrn võimalus, et mõni pool hakkab midagi välja pressima, nagu näitasid ka viimased presidendivalimised,» rääkis Leedo. «Meie paati kõigutama kindlasti ei hakka.»
Isegi kui mõnes küsimuses ei õnnestu kompromissi saavutada, kinnitas Leedo Saaremaa Laevakompanii nimel, et SLK inimesed müüvad sadamates pileteid ja laevaliiklus läheb kommertsalustel täpselt samamoodi edasi, nagu praegu.
«Kommertsalusel laevaliiklust võib takistada ainult force majeure olukord ehk näiteks tormine ilm,» sõnas Leedo. Kommertsreiside piletihindade arvutamisega praegu tema sõnul tegeletakse, kuid hinnanguliselt võivad need maksta 2–3 korda rohkem kui riigi toetusega tehtavate reiside piletid.
Vjatšeslav Leedo sõnul läks parvlaev Hiiumaa TS Laevade soovil sel nädalal dokiremonti ja naaseb sealt esimesel võimalusel. Millised alused sõidavad järgmisel nädalavahetusel Virtsu–Kuivastu liinil, kui Saaremaa ralli tõstab Saaremaad külastavate inimeste arvu märgatavalt, selgub täpsemalt tuleval nädalal.
Praegu on päris kindel vaid see, et TS Laevade uusi Türgis ja Poolas valmivaid parvlaevu niipea liinidele ei tule.


description: Järgmise aasta riigieelarvest moodustavad välistoetused 10 protsenti ehk 961 miljonit eurot.

title: Välistoetused moodustavad tuleval aastal 10 protsenti riigieelarvest

maintext:
Maksumaksjate liit: aktsiisitõusud tuleb peatada
Valitsuse plaan jätkata järskude aktsiisitõusudega 2017. aastal ei ole jätkusuutlik, kuna kiired aktsiisitõusud on juba endaga kaasa toonud piirikaubanduse ja salakaubanduse kasvu ning see võib anda majandusele pikaajalise negatiivse impulsi, mis läheb kallimaks kui planeeritud tulu, teatas Eesti Maksumaksjate Liit.


description: Tööstuskontsern ABB avab 11. oktoobril Tallinnas Ülemistel oma regionaalse äriteeninduskeskuse, vahendab ERRi uudisteportaal.

title: ABB äriteeninduskeskuse rajamine toob Eestisse mitusada uut töökohta

maintext:
ABB pikima staažiga juht töötab Eestis
1992. aastal Eestisse tulnud ABB siinse üksuse juht Bo Henriksson (60) arvas ajakirjaniku märkuse peale, et ta on Eestis tegutsevates suurettevõtetes ilmselt pikima staažiga tippjuht, et on pealekauba kogu ABBs kõige pikema staažiga juht. Henrikssoni sõnul oli tema esimese lepingu tähtaeg kaks aastat, siis pikendati seda veel kahe aasta võrra, aga seejärel sõlmiti tähtajatu tööleping.


description: USA vabariiklasest presidendikandidaadi Donald Trumpi kaubanduspoliitika saadaks Ühendriigid majanduslangusse, kaotaks erasektoris ligi viis miljonit töökohta ning tekitaks tarbekaupade nagu iPhone puudujäägi, selgub äsja avaldatud uuringust.

title: Uuring: Trumpi poliitika viiks lettidelt iPhone’id

maintext:
Täna avalikustatud Petersoni rahvusvahelise majanduse instituudi uuringu kohaselt peab enamik majandusteadlasi USA vabariiklaste esinumbri Donald Trumpi majanduspoliitikat ohtlikult ogaraks, kuigi kandidaat ise on tõotanud edendada majanduskasvu ning luua miljoneid uusi töökohti, kirjutab Financial Times.
Uuring on kriitiline ka demokraatliku partei kandidaadi Hillary Clintoni kaubanduspoliitika suhtes, kellele heidetakse ette vastuseisu USA ja Vaikse ookeani äärsete riikide kaubandusleppele (TPP). Ent kui uuring nimetab Clinti poliitikat kahjulikuks, siis Trumpi vaated saavad hinnanguks „kohutavalt hävituslik”.
Petersoni instituudi koostatud uurimuse järgi viiksid Trumpi lubadused lõpetada USA kehtivad vabakaubanduslepped, kehtestada 45-protsendised tollimaksud kaupadele Hiinast ning 35-protsendised tariifid kaupadele Mehhikost kaubandussõjani ning tekitaksid Ühendriikidele tohutult kahju. Muuhulgas tähendaks see tarbimise, investeeringute ning valitsuse kulutuste kokkutõmbumist ehk lühidalt öeldes majanduslangust. Löögi all oleksid ka miljonid erasektori töökohad.
Lisaks sellele viiks Trumpi poliitika uuringu järgi teatud kaupade kõrge hinna ning koguni defitsiidini. Näiteks avaldaks kaubandussõda Hiinaga väga negatiivset mõju nutitelefonide kättesaadavusele.
Uuringu järgi võib Hiina ebasoodsasse positsiooni sattudes kasutada Apple’i toodetavat iPhone’i justkui kättemaksuna Trumpi poliitika vastu, sest Hiina ise saab võrdlemisi väikse osa väärtusest, mida riigis toodetav populaarne nutitelefon teenib. Kui hiinlased peaksid toorainete kättesaadavuse Apple’ile raskeks tegema või selle hoopis ära lõikama, mõjutaks see iPhone’i hinda väga otseselt.
Nimelt oleks eri uuringute järgi võimatu toota iPhone’e USAs täiesti nullist. Kehvad suhted Hiinaga tõstaksid ühe telefoni hinda umbes 100 dollari jagu (90 eurot).
Uuringuga saab tutvuda siin.


description: Piimatootmise vähendamiseks makstavat eurotoetust küsis Eestis väid väike osa tootjatest.

title: Piimakarja pidajad ei ole valmis toodangut vähendama

maintext:
«Piimatootmise vähendmine ei ole nii lihtne, et täna võtad kätte ja homme enam süüa ei anna. Ja suurendamine on veel raskem kui algselt vähendamine on,» selgitas PRIA turukorralduse büroo juhataja Katri Viirlo, vahendab ERRi uudisteportaal «Aktuaalset kaamerat».
Kui Euroopa Liit jagab piimatootjatele kokku 150 miljonit eurot, et tootjad toodaksid vähem, siis Eestist esitas sellest programmist raha saamiseks taotluse 46 ettevõtet, kes kärbivad eeloleva kolme kuu jooksul tootmist kokku 5300 tonni võrra. Samas PRIA andmeil on Eestis aga üle 1900 piimalehmapidaja.
«Tegemist on siiski üleeuroopalise meetmega ja näiteks Saksamaal on tootjad soovinud vähendada 300 000 tonni, mis on peaaegu üks protent nende kogutoodangust,» rääkis põllumajandus-kaubanduskoja juhataja Roomet Sõrmus, lisades, et nende suurte tootjate mõju on kindlasti turule olemas.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist või vaata juuresolevast videost.


description: Läti elanikud sooviksid saada kuupalgaks vähemalt 1216 eurot, selgub SKDS-i korraldatud küsitlusest.

title: Lätlased sooviksid kuupalgaks vähemalt 1216 eurot

maintext:
Vaata, mis hinnaga teenivad meedikud oma palga välja
Eesti meedikute keskmine sissetulek näib paljudele tavainimestele üsna kõrge, kuid tihti ei teata, et selle summa väljateenimiseks tuleb teha üksjagu ületunde.
Bussijuhtide alampalk tõuseb kolme aastaga 945 euroni
Eesti Transporditööliste Ametiühing (ETTA) ja Autoettevõtete Liit allkirjastasid pärast aasta kestnud läbirääkimisi sektorilepinguni, mis tõstab kõigi Eesti bussijuhtide minimaalset kuupalka kolme aasta jooksul 18 protsenti 945 euroni.
Eesti Panga ökonomistid: alampalk on palkade ebavõrdsust Eestis vähendanud
Eesti Panga analüüsist lähtub, et Eestis on alampalga tõus aidanud kaasa rahalise ebavõrdsuse vähenemisele – miinimumpalga tõstmine on ülekandeefektidega kiiremini suurendanud alla mediaanpalga saavate inimeste sissetulekuid.
Arstide palgakokkulepped on jooksnud ummikusse
Pea aasta aega kestnud tervishoiutöötajate palgaläbirääkimised on ummikus: arstid nõuavad nii suurt palgatõusu, millele nigelas seisus haigekassa eelarve vastu ei pea ehk kümneprotsendilise palgatõusu asemel saab riik neile võimaldada vaid viis protsenti palgalisa.
Majanduskasv aeglustub, aga muidu on kõik hästi
Eile avalikustatud majandusprognoosis alandas rahandusministeerium küll majanduskasvu prognoosi juba kaheksandat korda järjest, ent muidu on minister Sven Sesteri sõnul kõik hästi. Palgad kasvavad, hinnatõus taastub, eelarve on vähemalt struktuurses tasakaalus, maksukoormus kahaneb. Ühesõnaga, selle aasta eelarve on oodatust paremas seisus.
Tekkimas on rahasäästjate põlvkond
Kolmapäeval avaldatud uuringust selgus, et ligi kaks kolmandikku Eesti noortest katab oma igapäevased kulutused enda teenitud töötasust ning rahaasjade planeerimisele pööratakse varasemast enam tähelepanu.
Palkade reaalkasv läheneb buumiaegsele kiirusele
Ehkki majandus kiratseb juba mitmendat aastat ja majanduskasv on jäänud nullilähedaseks, on palgad tõusnud hoogsalt. Kui võtta arvesse ka olematut hinnatõusu, tegelikult juba üle kahe aasta kestnud hindade langust, tähendab see, et keskmine reaalpalk on kasvanud veel kiiremini.
Iga viies soomlane elab palgapäevast palgapäevani
Viiendikul soomlastest on palk otsas enne järgmist palgapäeva, selgub Nordea panga tehtud küsitlusest.
Analüütikud hoiatavad liigkõrge palgakasvu jätkumise eest
Värskelt avaldatud teise kvartali palgastatistika osas on analüütikud seisukohal, et kui kasv sellisel määral jätkub, võib see Eesti majandusele ohtlikuks saada.


description: Tallink hakkab oma uut veeldatud maagaasiga sõitvat laeva punkerdama autodega Venemaalt, Rootsist või Soomest, sest riigi otsused jahutasid maha investorid, kes olid tahtnud Eestisse LNG-terminali rajada.

title: Gazprom võib hakata kütusega varustama Tallinki uut laeva


description: Baltic Connector OY nõukogu esimeheks on oktoobri algusest nimetatud Soome riikliku metsaameti Metsähallitus endine peadirektor Esa Härmälä, kirjutab Kauppalehti viitega töö- ja majandusminsteeriumi teatele.

title: Baltic Connector OY nõukogu esimeheks nimetati Soome metsaameti endine juht

maintext:
Härmälä kaotas eelmise koha suvel, kui põllumajandus- ja keskkonnaminister Kimmo Tiilikainen ei pakkunud talle jätkamisvõimalust.
Nõukogu senine esimees Herkko Plit läheb tegevjuhiks.
Baltic Connector on Soome riigile kuuluv firma, mille ülesanne on ehitada Soome ja Eesti vahele Balticconnector ehk gaasijuhe.
«See gaasitoru avab Soome gaasituru konkurentsile ja on Soome energiapoliitika seisukohalt tähtis. On tore, et seda projekti asub juhtima suurte kogemustega Esa Härmälä,» ütles majandusminister Olli Rehn.
Esa Härmälä ütles, et on selle projektiga juba varem kokku puutunud, kui pidas selleteemalisi kõnelusi Eesti ja Euroopa Komisjoni esindajatega.
Nõukokku kuuluvad veel Päivi Janka ja Pekka Kettunen.


description: Saksamaa suurpanga Deutsche Banki aktsia on sel aastal kukkunud 53 protsenti ja panga probleeme on süvendanud USA kohtuministeeriumi hiljutine teade, et panka tahetakse trahvida 14 miljardi dollariga, kirjutab Dagens Industri.

title: Probleemse Deutsche Banki aktsia on tänavu kukkunud 53 protsenti

maintext:
USA investeerimispanga KBW analüüsi kohaselt suudaks Deutsche Bank toime tulla kuni 9,4 miljardi dollari suuruse kahjutasuga, ilma et panga kapitalitase ja maksevõime selle läbi ohtlikult kannataks. KBW usub, et USA nimetatud 14 miljardit on alles lähtepunkt kõnelusteks ning et lõplik summa võib jääda 4,2 miljardi tasemele.
Viimaste teadete järgi on Saksa valitsus asunud seisukohale, et ei kavatse panka vajaduse korral maksumaksja rahaga toetada ja et pank peab ise oma 2008. aasta kriisi eelse tegevuse eest vastutust kandma.
Saksa kindlustusfirma Allianz Saksamaa investeeringute juht Andreas Utermann ütles jällegi Bloomberg Newsile, et kuna Deutsche Bank on Saksa majandusele väga tähtis, siis ei lase kantsler Angela Merkeli valitsus sellel maksejõuetuks muutuda.


description: Keskkonnamaksude laekumine on viimase kahe kümnendi jooksul kasvanud ja Statistikaameti andmetel ulatusid 2015. aastal keskkonnamaksud 558 miljoni euroni, millest suurima osa moodustasid energiamaksud.

title: Suurim keskkonnamaksude maksja on maismaaveondus

maintext:
Suurim keskkonnamaksude maksja oli 2014. aastal maismaaveonduse tegevusala.
Alates 2009. aastast on keskkonnamaksude osatähtsus Eesti SKP-st langenud ja 2015. aastal moodustasid keskkonnamaksud SKP-st 2,75 protsenti, jäädes siiski Euroopa Liidu keskmisest (2,5 protsenti) kõrgemaks. Lisaks energia-, saaste-, ressursi- ja transpordimaksudele maksid ettevõtted ka maavara kaevandamisõiguse tasu, mida rahvamajanduse arvepidamise reeglite järgi ei käsitleta maksuna, vaid hoopis rendina ning see jääb maksulaekumise arvestusest enamasti välja nii Eestis kui ka rahvusvahelistes võrdlusandmetes.
Kui keskenduda keskkonnamaksude ja -tasude jaotusele tegevusalati, siis näeme, et 2014. aastal edestas maismaaveondus varasemat suurimat keskkonnamaksude maksjat – kodumajapidamisi. Enim on keskkonnamaksud ja -tasud kasvanud hoopis suuruselt kolmandal keskkonnamaksude maksjal, mäetööstuse ja energeetika tegevusalade grupis. Võrreldes 2011. aastaga on 2014. aastaks keskkonnamaksud ja –tasud kasvanud 34 miljoni euro võrra ulatudes 2014. aastal 113 miljonini. Seda siiski vaid juhul, kui hõlmata maavara kaevandamisõiguse tasu, mida rangelt võttes keskkonnamaksuks ei liigitata, kuid Eestis tihti keskkonnatasuna käsitletakse.
Keskkonnamaksude koormus, kui seda väljendada keskkonnamaksude ning tegevuse ülejäägi (lisandväärtus miinus töötajate palk, sotsiaalmaks, muud (kaudsed) tootmismaksud ja põhivara kulum) suhte kaudu, on suures osas jäänud samaks, kuna kõrvuti keskkonnamaksude kasvuga on enamikul tegevusaladel suurenenud ka tegevuse ülejääk. Nii ületab mäetööstuse ja energeetika tegevusalade grupis tegevuse ülejääk 2014. aastal keskkonnamaksude ja -tasudena makstavat summat neli korda nagu ka varasematel aastatel. Sellesse tegevusalade rühma kuuluvad kolm olulist tegevusala – mäetööstus, põlevkiviõli ja elektrienergia tootmine, kus iga tegevusala keskkonnamaksude ja -tasude suhe oma tegevuse ülejääki on erinev. Mäetööstuse osatähtsus keskkonnamaksude maksjana ettevõtete tegevusalade hulgas on tõusnud 23%-lt 26%-le.
Maismaaveonduses on keskkonnamaksude ja -tasude summa läbi aastate ületanud tegevuse ülejääki. Siiski on tegevuse ülejääk maismaaveonduses kasvanud kiiremini kui perioodil 2011–2014 makstud keskkonnamaksud. Enamikul tegevusaladel on aga keskkonnamaksud ja -tasud tegevuse ülejäägi kõrval siiski väikesed.


description: Naftakartell OPEC leppis kolmapäeval kokku naftatoodangu vähendamises 750 000 barreli võrra ehk 32,5 miljoni barrelini päevas, teatas kolmapäeval Bloomberg News viidates tundmatuks jääda soovinud delegatsiooniliikme infole.

title: OPEC leppis Bloombergi andmetel kokku naftatootmise vähendamises

maintext:
Naftakartelli mitteametlik kohtumine algas Alžiiris varem päeval.
Analüütikud polnud naftatootmise külmutamise otsuse suhtes kuigi optimistlikud arvestades viimase kahe aasta nafta ülepakkumist ja OPEC-i suutmatust naftatootmise langetamises kokkuleppele jõuda. Näiteks eelmisel nädalal peetud Saudi Araabia ja Iraani kõnelused tulemusi ei andnud, sest kumbki ei olnud tootmise külmutamisest huvitatud.
Esmaspäeval jälle lootused kasvasid, kui Alžeeria energeetikaminister Noureddine Bouterfa kinnitas, et kõik variandid on veel laual.
«Me ei jää tühjade kätega,» oli Bouterfa veendunud.
Saudi Araabia oli pakkunud kompromissiks, et on valmis naftatootmist vähendama, kui Iraan jätab oma tootmise senisele tasemele.


description: Väljaande Politico andmetel on Suurbritannia alustanud kulisside taga diplomaatilist pingutust, et mõjutada Brexiti-kõneluste ajal Euroopa Liidu (EL) asjaajamist. Teiste seas on sihikule võetud ka Eesti euroametnikud.

title: Britid üritavad Eesti euroametnikele külje alla pugeda

maintext:
Teatavasti loobus Ühendkuningriik mõnda aega pärast juuni lõpus toimunud rahvahääletust, millega otsustati EList välja astuda, olemast ühenduse eesistuja, sest osa liikmesmaade arvates oleks olnud ebasobiv, kui liidu poliitilist agendat määrab riik, kes ei soovi ühenduses enam olla. Suurbritannia planeeritud eesistumine pidi toimuma 2017. aasta teises pooles.
Nüüd on aga ilmsiks tulnud, et üsna pea pärast juunikuist referendumit hakkasid britid tegema pakkumisi Maltale ja Eestile, kes on ELi eesistujad vastavalt 2017. aasta esimeses ja teises pooles. Politico andmetel on mõlema väikeriigi ametnikud öelnud, et Briti diplomaadid on teinud nende seas agressiivset kihutustööd, pakkudes personali, kes aitaks Maltal ja Eestil eesistumiseks vajalikke dokumente ette valmistada.
Malta olevat aga juba võtnud seisukoha, et nemad end mõjutada ei lase ning loobuvad brittide pakutud abist.
Ehkki see, kui liikmesriigid üksteist enne eesistumist abistavad, pole ELis midagi ebatavalist, on Brexitist tuleneva poliitilise ebakindluse tingimustes mitme liikmesmaa diplomaadid löönud häirekella, et brittide käitumine viitab nende soovile mõjutada ELi asjaajamist Brexiti-kõneluste ajal, mis tõotavad nagunii keerukaks kujuneda.
ELi nõukogu pressiesindaja väitel ei saa nõukogu aga brittide praktikat takistada. Seega on see Eesti ja Malta enda asi, kas riigid soovivad Ühendkuningriigi abi vastu võtta või mitte.
Britid pole siiani esitanud ametlikku EList lahkumise avaldust, mida tuntakse artikkel 50 nime all. ELi ülemkogu eesistuja Donald Tusk ütles aga hiljuti, et ühenduse ootab artikli 50 käivitamist brittide poolt järgmise aasta alguses.
Eesti eriesindaja ELi institutsioonide juures Matti Maasikas avaldas täna päeval Twitteris arvamust, et artiklis kirjeldatu on täiesti tavaline praktika ning brittide käitumist ei saa tõlgendada agressiivse lähenemisena, nagu Politico artiklis väidetakse.


description: Rootsi rahandusministeerium tutvustas teisipäeval koos sügiseelarvega majandusprognoosi, mis on õige optimistlik, kirjutab Taloussanomat.

title: Rootsi rahandusministeerium prognoosib tänavuseks aastaks 3,5protsendist majanduskasvu

maintext:
SEB nädalakommentaar: Eesti ekspordist moodustavad teenused juba kolmandiku
Selle nädala kommentaaris keskendub SEB Eesti ekspordile. Seekord ei ole teemaks aga kaubad, mida saab mõõta tonnides või meetrites, vaid teenused, mis moodustavad tegelikult juba täna suure osa Eesti väliskaubandusest, kirjutab majandusanalüütik Mihkel Nestor.


description: Hoolimata ennustustest nafta hinna tõusu kohta peab Eesti Energia tõenäoliseks Utah’ põlevkiviprojekti müümist põlevkivireservina, mille kasutusele võtmise kulud peab enda kanda võtma juba uus investor.

title: Eesti Energia kulutab Utah’s ligi miljon eurot aastas

maintext:
Briti finantsettevõtted võivad kaotada Euroopa ühisturul tegevusloaõiguse
5500 Briti finantsfirmal on tegevusloaõigus (passport right) kogu Euroopa majanduspiirkonnas, aga nad võivad selle Brexiti mõjul kaotada, hoiatas Briti finantsjärelevalveamet (FCA).


description: Riigikogu rahanduskomisjon otsustas teisipäevasel istungil toetada käibemaksukohustuslasena registreerimise piirmäära tõstmist 16 000 eurolt 40 000 euroni.

title: Rahanduskomisjon toetab käibemaksukohustuslase piirmäära tõstmist

maintext:
«16 000 eurone käibemaksukohuslaseks registreerimise piir, mis kehtib 1995. aastast, on ajale jalgu jäänud ja me pidasime igati mõistlikuks selle tõstmist 40 000 euroni,» ütles rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer pressiteate vahendusel. Näiteks on Lätis vastav piirmäär tema sõnul 50 000 eurot ja Leedus 45 000 eurot.
Rahanduskomisjon otsustas saata valitsuse algatatud käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu riigikogu täiskogu istungile 28. septembril ja teha ettepanek esimene lugemine lõpetada.
Holsmeri sõnul puudutab muudatus otseselt 3000 ja potentsiaalselt 11 000 ettevõtet. «Isikud, kes ei ole registreeritud käibemaksukohustuslasena, ei pea pidama käibemaksuarvestust ega esitama käibedeklaratsioone,» rääkis Holsmer. Samas säilib võimalus registreerida end käibemaksukohustuslasena vabatahtlikult ka neil, kelle maksustatav käive piirmäära ei ületa.
Seadusemuudatus on kavandatud jõustuma 1. jaanuaril 2018.
Samuti otsustas rahanduskomisjon ka rakendada pöördmaksustamist ka ehituses kasutatavatele metallidele. «Ausama ettevõtluskeskkonna nimel rakendatakse järgmisest aastast pöördmaksustamist metallitoodetele, mida kasutatakse eelkõige ehituses ja masinatööstuses,» sõnas Holsmer.
«Selle muudatusega soovime vähendada käibemaksupettusi ja täiendavaks laekumiseks eelarvesse on järgmiseks aastaks prognoositud 5 miljonit eurot,» ütles ta.
Muudatus puudutab näiteks ehitusarmatuuri, lehtmetalli, vee ja gaasitorusid, nelikanttorusid ja talasid. Praegu rakendatakse pöördmaksustamist Eestis veel kinnisasjale, mille võõrandamisel on maksukohustuslasel valikuvõimalus kauba maksustamiseks, metallijäätmetele, väärismetallile ja väärismetalli sisaldavale metallimaterjalile.


description: Logistika ja transiidi assotsiatsiooni arvutustel kaotab Eesti riik 10 aasta taguse ajaga võrreldes transiidi vähenemisest 357 miljonit eurot aastas; summaarselt on assotsiatsiooni arvutustel Eestit läbiva transiidi langus samal perioodil siinsest majandusest viinud iga-aastaselt 510 miljonit eurot.

title: Riik kaotab transiidi kahanemisest 357 miljonit eurot aastas

maintext:
Aastal 2006 läbis Eestit 40 miljonit tonni kaupa ja 2016 prognoositakse 6 miljonit – vahe on 34 miljonit. Ühe tonni läbimine jätab Eesti majandusse 15 eurot ja seega saab Eesti majandus aastas 510 miljonit eurot vähem kui 2006. aastal, teatas assotsiatsioon.
Kauba liikumise eest makstav 15 eurot jaguneb assotsiatsiooni arvutustel suures plaanis järgnevalt – 7 eurot Eesti Raudtee infrastruktuur ja kauba vedaja, 2 eurot sadamad, 3 eurot terminalide opereerimisega seotud kulud nagu energia, IT ja muud, 1,5 eurot tööjõud ja 1,5 eurot jääb operaatorile oma investeeringute katmiseks ja tulu teenimiseks.
Mahu langusest jääb assotsiatsiooni hinnangul Eesti riigil teenimata raudtee ja sadamate tulu ning terminalide tööjõumaksud - 10,5 eurot iga liikumata jäänud kaubatonni kohta. Võrreldes 2006. aastaga on seda 357 miljonit eurot aastas vähem.
Logistika ja transiidi assotsiatsiooni teatel on koostöös riigiga võimalik kaubamahte kasvatada ja täiendavat tulu teenida, kuid selle hinnangul on riigi poolt loodav keskkond see, mis Eestis naabritega võrreldes puudulikuks jääb.
Aastatel 2006-2014 kasvasid Lätis raudteevedude tonnkilomeetrid 15,5 protsenti ja Leedus 10,9 protsenti. Samal ajal vähenesid Eestis aastaks 2015 raudteeveod tonnkilomeetrite arvestuses 3,3 korda. Mullu langesid kaubaveo mahud Lätis 2,4 ja Leedus 1,9 protsenti. Samal ajal Eestis vähenesid mahud 20 protsenti.


description: Viimased viis aastat maksu- ja tolliameti teenindusosakonda juhtinud Rivo Reitmann asub peadirektori asetäitjana tööle 3. oktoobrist.

title: Maksu- ja tolliameti peadirektori asetäitjaks saab Rivo Reitmann

maintext:
Reitmann on maksu- ja tolliametiga seotud olnud 15 aastat ja suur osa tema tööst on olnud ameti teenuste arendamine. Reitmanni sõnul on tema jaoks olulised hea meeskond, innovatsioon ja julgus teha midagi sellist, mida Eestis ega mujal varem tehtud ei ole.
«Maksu- ja tolliametis on kõik see olemas. Uue e-maksuameti/e-tolli arendamine ja sellega kaasas käiv ettevõtjakesksem strateegiline siht on mõlemad väga ambitsioonikad plaanid ning väljakutse kogu organisatsioonile ja tahan nende õnnestumisele ise juhina kaasa aidata,» selgitas ta.
«Maksu- ja tolliamet on võtnud suuna nõustamisele, et ettevõtjal oleks meiepoolne tugi ja kindlus, et tema maksuasjad on korras. Kui suudame ettevõtteid senisest paremini toetada, laekuvad ka maksud, mitte vastupidi. Rivo pikaajaline kogemus teenuste arendamisel ja nende kasutajasõbralikumaks muutmisel aitab meil viia ameti tegevuse uuele tasemele,» lisas maksu- ja tolliameti peadirektor Marek Helm.
Rivo Reitmann on 2001. aastal lõpetanud Tallinna Majanduskooli maksunduse eriala ja 2015. aastal Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor ärijuhtimise eriala. Reitmann alustas tööd toonases maksuametis 2001. aastal inspektorina ning jätkas oma karjääri juba ühendatud maksu- ja tolliameti teenindusosakonnas 2004. aastal, osakonda asus ta juhtima 2012. aastal.


description: Nafta hind hüppas eile õhtul kuus protsenti pärast seda kui esimest korda viimase kaheksa aasta jooksul otsustas Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon (OPEC) vähendada tootmist.

title: OPEC lasi nafta hinna lendu

maintext:
Esmaspäevast kolmapäevani toimus Alžeerias kõrgetasemeline energeetikafoorum ning selle kõrval jõudsid naftakartelli liikmesriikide ministrid kokkuleppele piirata naftatootmist 32,5 kuni 33,0 barreliga ööpäevas. OPECi hinnangu kohaselt pumpavad nad praegu musta kulda 33,24 miljonit barrelit ööpäevas.
«Otsustasime vähendada tootmist 700 000 barreli võrra ööpäevas,» ütles Iraani naftaminister Bijan Zanganeh.
Iga liikmesriigi tootmiskvoodi lepib OPEC kokku 30. novembril Viinis toimuval naftaministrite kohtumisel. Pärast grupi eesmärgi saavutamist hakatakse otsima toetust OPECisse mitte kuuluvatelt riikidelt, ütles Reutersile naftakartelli üks ametnik.
Brenti nafta hind hüppas eile 5,9 protsenti 48,69 dollarini barrel, peamiselt USAs kaubeldav West Texas Intermediate (WTI) kallines 5,3 protsenti 47,05 dollarini barrel.
«See on ajalooline kokkulepe. See on esimene enam kui dekaadi jooksul kui OPEC ja mitte-OPEC lepivad kokku. See loob vundamendi ja näitab naftale teed liikuda tagasi 60 dollari suunas,» kirjutas klientidele maaklerfirma Price Futured Group analüütik Phil Flynn. «Kartell tõestas, et ta on oluline isegi kildaajal,» lisas ta.


description: IT valdkonnas on kahetsusväärselt  vähe naisi.  Swedbanki äriklientide e-kanalite arenduse tiimijuhi Tuuli Wallenbergi  ja digikanalite projektijuhi Ülle Kuke sõnul on üheks põhjuseks valdkonna põhjendamatult halb maine.

title: Swedbank: arendaja ei ole nohik

maintext:
«Tihti arvatakse, et tegemist on asotsiaalsete nohikutega ning tegemist on üldse poiste alaga. Neid müüte peaks murdma,» rääkis Kukk töötukassa karjäärimessil ning lisas, et tema meeskonnas on asjad hoopis paremini. «Naisi ja mehi on meil võrdselt. Oleme täitsa normaalsed inimesed ja elame pärismaailmas ja tegeleme muude toredate asjadega peale arvuti monitori ees istumise.»
Eestis on 80 protsenti IT spetsialistidest mehed, Swedbankis on olukord veidi parem ning tarkvaravallas on töötajatest 40 protsenti naised. Täna töötab Eestis IT vallas 26 000 inimest, arengukavad Eesti 2020 kohaselt peaks see kasvama aga mõne aastaga 8000 võrra. Haridussüsteemist tuleb vajalikke inimesi ainult 1500. Selle pärast on oluline ka täiskasvanute koolitus
Wallenberg lisas, et oluline on suhtumise muutmine. «Kodu ja kool on kõige suuremad innustajad. Mina läksin informaatikat õppima, sest minu ema oli programmeerija. »


description: Eesti ja Soome hakkavad andmevahetuskihti X-tee ning tulevikus ehk ka teisi e-riigi teenuseid ühiselt arendama ning ootavad partneriteks ka muid riike, järgmisel aastal panustavad nii Eesti kui Soome arendusse 1,2 miljonit eurot.

title: Eesti ja Soome hakkavad ühiselt X-teed arendama

maintext:
«Eesti ja Soome riigil on plaanis asutada mittetulundusühing, mida finantseeritakse liikmete poolt võrdselt,» ütles majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) avalike suhete osakonna nõunik Mihkel Loide BNS-ile.
Ta lisas, et kuigi ühisarendust alustatakse X-tee baastarkvarast, siis mittetulundusühingu loomisel arvestatakse võimalusega, et asutusele saaks lisada ka teisi e-riigi baastehnoloogia komponente.
Riigid otsivad ka partnereid muude riikide hulgast. «Täiendava liikme lisandumisel jätkub võrdse panustamise põhimõte, kuid investeeringuvajadus iga liikme jaoks väheneb,» rääkis Loide.
Järgmisel aastal suunab Eesti riigieelarvest projekti arendamisesse 1,16 miljonit eurot, sama palju panustab ka Soome. «Selle investeeringu eesmärk on jätkata koostööd Soomega ja tagada X-tee jätkusuutlik arendamine rahvusvahelisel tasemel,» ütles MKM-i pressiesindaja.
Ta lisas, et X-tee rahvusvahelise ühisarendamine tagab arendamiskulude optimaalsuse ja X-tee piiriülese koosvõime säilimise pikas perspektiivis ning loob eeldused kolmandate osapoolte panustamiseks.


description: Valitsus plaanib neljapäeval kehtestada järgmise nelja aasta töötuskindlustusmakse määrad, mis kava kohaselt jäävad muutumatuna kokku 2,4 protsendi tasemele.

title: Valitsus plaanib töötuskindlustusmaksed samaks jätta

maintext:
See tähendab, et vähemalt järgmisel neljal aastal jääb kindlustatu töötuskindlustusemakse määraks 1,6 protsenti ja tööandja töötuskindlustusmakse määraks 0,8 protsenti töötaja brutotasust, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Eesti Töötukassa prognoosi kohaselt arvestades töötuskindlustusmakse määraga kokku 2,4 protsenti laekub töötuskindlustusmakseid 2017. aastal 166,8 miljonit eurot. 2018. aastal laekub töötuskindlustusmakseid 178 miljonit eurot ning 2019. ja 2020. aastal vastavalt 189 ning 200 miljonit eurot.
Maksemäärade muutmatuks jätmise üheks põhjenduseks on 2016. aastal jõustunud töövõimetoetuse seadus, mille kohaselt töötukassa hindab inimese töövõimet ja maksab töövõimetoetust ning töövõime hindamise kulude katmine toimub osaliselt töötuskindlustusvahenditest. Seega on kulude katmiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalik piisavate vahendite olemasolu.
Laekunud töötuskindlustusmaksetest makstakse inimesele hüvitisi, millega tagatakse kindluskaitse tööotsingute ajaks. Samuti hüvitatakse tööandja maksejõuetuse korral töötajale osaliselt töötasu, puhkusetasu või muid tööandja täitmata jäänud kohustusi.


description: Aastaid oma toote arendamise, müügikanalite väljatöötamise ning tuntuse nimel kõvasti tööd teinud disainerid võtavad nende toodete jäljendajad kui ettevõtlusega paratamatult kaasas käivat nähtust.

title: Kui kopeerimine ei ole kompliment

maintext:
Eksperdid: euro järgmist suurt majanduskriisi üle ei ela
Värske uuring, mis keskendub euroliidu ühisraha jätkusuutlikkusele Brexiti-järgses keskkonnas, toob välja, et euro suure tõenäosusega järgmist majanduskriisi üle ei ela - seetõttu tuleks kibekiiresti hakata mõtlema vaevu hingitsevas rahaliidus korra majja löömise peale.


description: Lõppeva nädala keskpaigas peetud «Olukorrast liidus» kõnes peatus Euroopa Komisjoni president lähemalt ka Euroopa investeerimiskaval, täpsemalt tehes ettepaneku kahekordistada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestust ja finantssuutlikkust, soodustamaks selle tegevust muuhulgas ka rändekriisi põhjustanud Aafrikas.

title: Enesealalhoiuinstinkt sunnib euroliitu suunama enam investeeringuid Aafrikasse

maintext:
«Euroopal tuleb jõuliselt investeerida oma noortesse, oma tööotsijatesse ja oma idufirmadesse. 315 miljardi euro suuruse Euroopa investeerimiskava esimese tegevusaasta jooksul on suudetud kaasata juba 116 miljardi euro väärtuses investeeringuid. Nüüd laiendame haaret üle maailma,» lausus Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker oma kolmapäevases kõnes olukorra kohta Euroopa Liidus.
Seoses sellega tegi komisjon kolmapäeval ka ettepaneku kahekordistada Euroopa investeerimiskava keskmes oleva Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestust ning selle finantssuutlikkust ning koostada uus Euroopa välisinvesteeringute kava, et soodustada investeerimist Aafrikasse ja ELi naabrusesse.
EFSI pikendamise kavaga suurendatakse investeerimiskava esimese kolme aasta (2015–2018) investeeringute sihtmärki 315 miljardit eurot vähemalt 500 miljardi euroni aastaks 2020, st kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku lõpuks. Selle saavutamiseks kutsub komisjon ka liikmesriike üles oma panust andma.
Suuremat rõhku hakatakse panema rahastamise taotlejatele pakutava kohapealse tehnilise abi andmisele liikmesriikides. Samuti kavatseb komisjon veelgi lihtsustada EFSI-le esitatavate rahastamistaotluste kombineerimist muude ELi rahastamisallikatega, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid.
Kolmapäeval tutvustatud Euroopa välisinvesteeringute kava võimaldab elavdada investeerimist Aafrikas ja ELi naaberriikides ning toetada eelkõige sotsiaalset ja majanduslikku taristut ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, kõrvaldades erainvesteerimise ees seisvad takistused.
ELi eelarvest ja Euroopa Arengufondist saadavad 3,35 miljardit eurot võimaldavad toetada uuenduslikke tagatisi ja muid sarnaseid erainvesteerimist soodustavaid vahendeid ning kaasata kuni 44 miljardi euro väärtuses investeeringuid. Kui liikmesriigid ja teised partnerid annavad Euroopa Liiduga samaväärse panuse, võib kogusumma küündida 88 miljardi euroni.
Investeeringute soodustamisega partnerriikides aitab Euroopa välisinvesteeringute kava ellu viia säästva arengu eesmärke käsitlevat tegevuskava aastani 2030 ja arengu rahastamist käsitlevat Addis Ababa tegevuskava.
Ühtlasi on kava Euroopa Komisjoni hinnangul määrava tähtsusega rände algpõhjustega tegelemisel, võimaldades tugevdada ELi partnerlusi ja uurida rahvastiku ulatusliku liikumise pikaajalisi mõjutegureid.


description: Kohus leidis, et Eesti lambakasvatajate seltsi eestvedajale Annika Välile kuuluv ettevõte pettis aastaid tagasi PRIA-lt toetusi välja. Mitut firmat hõlmavat skeemi harutavad juba kolmandat aastat lahti ka politseiuurijad.

title: Kohus mõistis lambakasvataja süüdi PRIA-lt rahade välja petmises

maintext:
Põllumajanduse registrite ja informatsiooni ameti (PRIA) pressiesindaja Maris Sarv-Kaasik ütles, et PRIA esitas kuriteoteate Lääne politseiprefektuurile OÜ Liivalammas ja mitme teise ettevõtte kohta oktoobris 2013, vahendab Saarte Hääl.
Lääne ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Annely Erm ütles, et politsei uurib jätkuvalt, kas ettevõtete tegevuses võis midagi kriminaalset olla. Maris Sarv-Kaasik täpsustas, et kriminaaluurimine ei puuduta vaid Liivalammast ja kohtuotsuses kirjeldatud episoode, vaid mitut seotud ettevõtet, taotlust ja võimalikku skeemi: «Sisu on üsna mahukas.»
Liivalammas OÜ juhatuse liige Annika Väli ise ei soovinud kohtuotsust ega politseiuurimist kommenteerida, vaid lasi vastata oma juriidilisel esindajal Helen Batistal, kes ütles, et Liivalammas OÜ on vaidlusaluse investeeringu teostanud ja selle eest täielikult tasunud - seda tõendavat ka PRIAle esitatud dokumendid - ja plaanib ringkonnakohtu otsuse riigikohtus vaidlustada.
Loe pikemalt Saarte Häälest.


description: Vihmane suvi tõi mesinikele mullusest ligikaudu kolmandiku võrra kehvema saagi, mis omakorda kergitab mee hinda. Kohalikele mesinikele valmistab peavalu ka see, et odavamat importmett kiputakse teinekord müüma Eesti mee pähe, kirjutab ERRi uudisteportaal.

title: Vihmane suvi tõi mesinikele mullusest oluliselt kehvema saagi

maintext:
Mesinikel ei ole sel aastal millegi üle hõisata - mesilaspere kohta on saak mullusega võrreldes umbes 30% väiksem, mõni ütleb lausa, et viimati oli nii kehv seis 1998. aastal, vahendas «Aktuaalne kaamera».
«Hea aeg on ikkagi kui mesinik võtab põhipere pealt 100 kg mett, isegi võib olla rohkem see number. Aga tänavu on ta on nii 25-30 kilo on lagi,» rääkis Pajusalu talu peremees ning Eesti Mee Ühistu asutaja ja eestvedaja Veiko Toomingas.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Värske uuring, mis keskendub euroliidu ühisraha jätkusuutlikkusele Brexiti-järgses keskkonnas, toob välja, et euro suure tõenäosusega järgmist majanduskriisi üle ei ela - seetõttu tuleks kibekiiresti hakata mõtlema vaevu hingitsevas rahaliidus korra majja löömise peale.

title: Eksperdid: euro järgmist suurt majanduskriisi üle ei ela

maintext:
Aruanne, mis kannab pealkirja «Paranda ja valmistu – majanduskasv ja euro pärast Brexitit» tuleb ajal, millal ka kõige suuremad ühisraha toetajad on muutunud ettevaatlikuks rahaliidu tuleviku suhtes, vahendab Reuters.
Ühise rahaliidu toetajad tunnevad muret selle üle, et majandus- ja rahaliidu poliitika suurem integratsioon võiks suurendada ka avalikkuse pahameelt ELi osas. Seda iseäranis pärast mitu aastat kestnud majanduslangust, mis on tõstnud töötuse määrasid ning kasvatanud paljudes liikmesriikides populistlike, euroskeptiliste parteide populaarsust.
«Kuigi euro reform ei pruugi olla populaarne, on see hädavajalik ja kiireloomuline, sest mingil hetkel tulevikus tabab Euroopat järgmine majanduskriis,» nendivad uuringu autorid, kes ei oska küll öelda, kas see võiks juhtuda kuue nädala, kuue kuu või kuue aasta pärast. «Võttes arvesse, mis seisus ühisraha täna on, on üsna ebatõenäoline, et ta selle üle elab,» lisavad nad.
Aruande koostajate seas on terve rida akadeemikuid, mõttekodade esindajaid ning poliitikakujundajaid üle Euroopa. Nad tunnistavad, et tänase olukorra parandamist mõjutab terve rida takistusi, kuid rõhutavad, et Euroopa Liidu juhid ei saa enam oodata. Seetõttu pakuvad nad välja ka kolmeosalise plaani, mis võiks aidata eurol järgmisest finantskriisist siiski eluga välja tulla.
Esimeses etapis soovitavad nad n-ö kiirparandusi, mis hõlmaks näiteks euroliidu päästemehhanismide, raha- ja majandusliidu ning pangaliidu tugevdamist ning ka üleüldise poliitika kujundamise protsesside parandamist, mis ei nõua muutusi liidu aluslepingus. Teises etapis tuleks ellu viia põhja-lõunasuunalised struktuursed reformid ja investeeringud.
Kolmas etapp võtaks aga terve kümnendi ja on oma sisult kõige vastuolulisem, kuna nõuaks veelgi föderaalsema juhtimise juurutamist, kus liikmesriigid võtaks enam riske ja loobuks rohkem oma suveräänsusest. Seda väidet toetavad uurijad faktiga, et Euroopa Keskpank on tänaseks kasutanud ära kõik kriisitoimetuleku vahendid, mistõttu on nüüd otsuste tegemine poliitikute käes.
«Euroopa Keskpank on Catch-22 olukorras – kui ta ütleb, et tal ei ole enam ühtegi meedet jäänud, mida saaks rakendada kriisiga toimetulekuks, siis sellega nõrgendab ta ka enda positsiooni,» märkis üks uuringu autoritest Henrik Enderlein. Samas tunnistas ta, et kui keskpank ütleb, et kõik on hästi, ei vaevu liikmesriigid panustama lahenduste leidmisse.
38-leheküljeline aruanne sündis pärast Suurbritannia Brexiti-otsust Delorsi instituudi ja Bertelsmanni mõttekoja koostöös. Selle peamised autorid on Berliinis tegutsev majandusteadlane Henrik Enderlein ja endine Itaalia peaminister Enrico Letta, kes omakorda kaasasid terve rea tunnustatud majandusanalüütikuid, pankureid ja juhtivpoliitikuid kogu Euroopast.


description: Nigeeria sõnul eksportisid mitmed rahvusvahelised naftafirmad riigist 2011.-2014. aastani USA-sse naftat seadusvastaselt ning Abuja esitas firmadele 12,7 miljardi dollari (11,4 miljardi euro) suuruse hagi, ütlesid ametnikud teisipäeval.

title: Nigeeria esitas mitmele naftafirmale kokku 12,7 miljardilise hagi

maintext:
Nafta hind langes taas alla 50 dollari
Naftahind läks uue nädala algul taas langusse, kui Iraak teatas naftaekspordi suurendamisest, Nigeeria mässulised lubasid peatada rünnakud naftarajatistele ning USA dollar tugevnes vihje peale, et riigi keskpank võib veel sel aastal baasintressi tõsta.
Naftahinnad taas langustrendis
Naftahinnad langesid teisipäeval järsult seoses teadetega Nigeeria ja OPEC-i kasvanud tootmismahtudest, vahendab BNS.
Naftahinna «uus normaalsus» võib olla madalam
Eelmisel nädalal kerkis nafta hind 50 dollari barreli kohta, mis pole sellist kõrgust saavutanud oktoobrist saati. Kuid hoolimata järsust tõusust pole analüütikud kindlad kuhu musta kulla hind on suundumas, vahendab CNBC.
Naftabarreli hind ei jäänud 50 dollari tasemele püsima
Maailma naftahind, mis sel nädalal käis ära üle 50 dollari piiri, langes reedel taas allapoole, kui vahepeal tootmise peatanud osa Ameerika kildanaftatootjaid taastas tootmise.
Nafta hind kerkis seitsme kuu kõrgeimaks
Esimest korda seitsme kuu jooksul tõusis nafta hind peaaegu 50 dollari juurde, põhjuseks see, et kahanev pakkumine aitab varusid vähendada.
Nigeeria pole enam Aafrika suurim naftatootja
Nigeeria naftatootmine on mitmete infrastruktuuri tabanud rünnakute tõttu viimase 20 aasta madalaimal tasemel, mistõttu on Aafrika suurimaks tootjaks tõusnud hoopis Angola, kirjutab Quartz.


description: Riigikogu kantselei juurde moodustatud arenguseire nõukoda valis esmaspäeval nõukoja esimeheks Euroopa Kontrollikoja liikme Kersti Kaljulaidi.

title: Kersti Kaljulaid hakkab juhtima arenguseire nõukoda

maintext:
Arengufondi järglane sai nõukoja
Riigikogu majanduskomisjon nimetas täna Arenguseire Keskuse juurde moodustatava arenguseire nõukoja liikmeks Eesti Pangaliidu juhatuse esimehe Priit Perensi.
Praxise uueks juhiks saab Kersti Kaljulaid
Praxise uueks juhiks valiti Euroopa Kontrollikoja liige Kersti Kaljulaid. Senine Praxise juht Annika Uudelepp lahkub juhatusest lapsehoolduspuhkusele.
Teenusmajanduse Koda: Arengufond peab jätkama
Teenusmajanduse Koda leiab, et riigikogu majanduskomisjoni ettepanek Arengufondi tegevus lõpetada ei toeta Eesti majandusarengu pikaajalist vaadet ja uuenduste läbiviimist.
Ekspertide hinne riigireformi edenemisele: 3-
Eesti Tööandjate Keskliidu ja mõttekoja Praxis algatus Riigireformi Radar annab riigireformi edenemisele hindeks «kolm miinusega», sest ehkki reformi senist kulgemist ei saa rahuldavaks pidada, on käsil mitmeid lootust andvaid samme.
Teenusmajanduse Koda nõuab ettevõtjate trahvist loobumist
Teenusmajanduse Koda leiab, et praegu ei ole õige aeg trahvida ettevõtjaid, kellel käib üle jõu kümnete, et mitte öelda sadade küsitava väärtusega ankeetide ja muude statistiliste vormide pidev täitmine.
ELi suurima palga saajate seas on ka viis eestlast
Euroskeptilise Briti Iseseisvuspartei (UKIP) tellimusel koostatud raportis Euroopa Liidu (EL) institutsioonidest kõige suuremat palka ja muid hüvitisi saava 200 isiku seas on ka viis eestlast.


description: Tarbimiskohti, kus aasta jooksul ei ole ühtegi kilovatt-tundi elektrit tarbitud, on Elektrilevi võrgus üle 31 000. Kui lisada kohad, kus aastas on mõnel korral elekter sisse lülitatud ehk 365 päeva jooksul maksimaalselt 50 kWh tarbitud, saame kokku üle 57 000 ehk 9% kõikidest majapidamistest, kirjutab Elektrilevi juht Tarmo Mere ettevõtte blogis.

title: Elektrilevi: Pea igas kümnendas tarbimiskohas on elektritarbimine aastas null või nullilähedane

maintext:
«Samal ajal nõuab aga ka neis kohtades võrk hooldamist ja rikete kõrvaldamist, mis tekitab kulusid. Kui tänaseid täiesti kasutuseta, kuid kehtiva võrgulepinguga seotud liine peaksime uuendama hakkama, kuluks selleks ligikaudu 16 miljonit eurot. Peaaegu iga kümnes tarbimiskoht, mis kasutuseta seisab ja kust katet võrgu ülalpidamiskuludele ei laeku, väljendub mõistagi võrgutasu kilovatt-tunni hinnas,» selgitas Elektrilevi juht.
Üheks võimalikuks meetmeks mitmete teiste seas on tema sõnul hajaenergeetika lahendused võrguteenuse osutamisel.
«See tähendab, et teatud kohtades, kuhu uus lahendus sobib ja see on rahaliselt elektrivõrgu uuendamisest märkimisväärselt soodsam - näiteks üksikutele majapidamistele pika rikkelise metsaliini otsas - võib võrguettevõte tulevikus tuua elektri kohale liinide asemel hoopis näiteks päikesepaneelide ja generaatori abil,» kirjutas Mere blogis.
«Nagu ülaltoodud numbrid näitavad, ei ole täna meie kliendid enam seal, kus on meie võrk. Hoopis keerulisem on öelda, milline saab ja peab võrk olema 40-50 aasta pärast. Tehnoloogia areneb kiiresti, koduhoovides kerkivad päikesepaneelid, kahanevad jaamast tarbijani liikuvad energiahulgad ja muutuvad võrgule esitatavad nõuded.»
Elektrilevi juhi sõnul keskne võrk stabiilse varustuskindluse tagajana ilmselt ära ei kao, kuid teiseneb selle vorm.
«Tulevikus ei pea see tingimata enam olema raua ja traatide katkematu ühendus, vaid eelkõige virtuaalsesse süsteemi ühendatud kogum, mis tagab kliendile stabiilse teenuse. Näiteks võib võrguettevõte tuua üksikus kauges metsatalus elektri kohale päikesepaneelide ja generaatori abil nii, et klient traditsioonilise võrguga vahet ei märka. Või kui, siis selles osas, et pole enam muret tormiga liinile kukkuvate puude pärast.»
Esimest sellist pilootprojekti esitleb Elektrilevi järgmisel kolmapäeval Valgamaal Hummuli vallas Aitsras Nihujärve talus, mil ehitajalt võetakse vastu päikesejaam.


description: Erinevalt IRL-i juhist sotsiaalkaitseminister Margus Tsahknast, kes on pensionisüsteemi teise samba suhtes kriitiline leiab erakonnakaaslane rahandusminister Sven Sester, et teisel sambal on kindel koht meie pensionisüsteemis.

title: Sester: pensioni teine sammas on garantii inimeste kindlustundele tulevikus

maintext:
«Ma arvan, et pensioni teine sammas on selge garantii Eesti inimestele ja kindlustunde tekitaja tulevikuks, selleks ajaks kui inimene pensionile jääb. Pigem peame tegema tööd selle nimel, et teise sambasse investeeringute puhul anda inimestele suuremat valikut fondide hulgast ja teiselt poolt stimuleerida uute fondide tulekut Eesti turule,» vastas Sester Postimehe küsimsele kuidas ta suhtub Margus Tsahkna seisukohale, et kui tootlused paremaks ei lähe, siis tuleks kaaluda riigipoolsete sissemaksete lõpetamist.
«Igal ministril on arvamused ja nägemused mingitest positsioonidest. Täna peaksime mõtlema, kuidas suurendada konkurentsi,» lisas Sester.
Margus Tsahkna ütles kolmapäeval pensionireformi kava tutvustades muuhulgas, et peame vaatama järgmiste aastate jooksul, mis teise samba fondidega saama hakkab. «Kui tootlust ei hakka tekkima, kui konkurents ei too kaasa tegelikult tootluse tõusu, siis mina ei näe erilist mõtet panustada teise sambasse, eriti maksumaksja raha. Pigem tuleks sajad miljonid eurod suunata sinna, kust tuleb tootlikkuse tõus, sinna, kust tulevad demograafilised lahendused, Eesti majandusse, Eesti teadusesse ja Eesti perepoliitikasse,» sõnas Tsahkna.


description: Saaremaal Karja külas septembris asutatud ettevõte OÜ Karja Pagulaskeskus ostis soomlasest omanikult poolioleva kontor-klubi hoone ning näeb ühe võimalusena sinna pagulaskeskuse rajamist, kirjutab Saarte Hääl.

title: Saaremaale Karja külla võib tulla pagulaskeskus

maintext:
OÜ Karja Pagulaskeskus juhatuse liige Allar Leedu kinnitas, et ettevõtte nimi viitab tõepoolest plaanile luua Karja külas pagulaste majutamispaik. «Eestil on pagulaskvoot täitmata ja pole mingi saladus, et neid pagulasi - olgu nad siis mugavuspagulased või sõjapõgenikud - on ju vaja kuskile majutada,» rääkis Leedu. «Kui riigil on abi vaja, siis võiks riiki aidata ja pakkuda välja koha, kus neid majutada.»
Leedu sõnul pole saladus, et töökätest on alati puudus. «Ma ei pea silmas, et me peaksime siia tooma need 30-aastased tumedat verd meesterahvad, kes tahavad iPhone'e ja traadita internetti,» selgitas Leedu, lisades, et pagulaste hulgas leidub ju ka selliseid inimesi, kes on võimelised tööd tegema. «Seega on variant, et tekitada sinna mingi tööjõubaas,» selgitas ta.


description: Venemaa on tänu uutele leiukohtadele suurendanud septembris naftatootmist 400 000 barreli võrra päevas ning riigi naftatoodang hakkab jõudma tasemele, mida ei ole nähtud NSV Liidu aegadest peale, kirjutab Bloomberg News.

title: Venemaa naftatootmine läheneb Nõukogude Liidu rekordtasemele

maintext:
Septembri lõpus oli Venemaa naftatoodang keskmiselt 11,1 miljonit barrelit päevas, augustis oli see 10,7 miljonit barrelit, selgub Venemaa energeetikaministeeriumi andmetest.
Senine tootmisrekord pärineb 1987. aastast, kui päevatoodang oli 11,4 miljonit barrelit.
Naftatootmist on aidanud suurendada Põhja-Siberi ja Kaspia mere uute leiukohtade avamine. Lisaks avab Rosneft oktoobris Siberis Suzuni leiukoha ja Lukoilil on Filanovski leiukoht testimisel.
Venemaa energeetikaminister Aleksandr Novak ütles enne OPEC-i kohtumist, et Venemaa on valmis kaaluma teatud tootmispiiranguid, kuid külmutaks meelsasti tootmise septembrikuu tasemel.


description: Kuigi riigikogu maaelukomisjon pidi selle juhi Ivari Padari sõnul otsustama sügisel esimeses järjekorras, kas algatab karusloomakasvatusi keelava eelnõu või ei tee seda, lükkub otsustamine edasi, sest komisjon soovib ka valitsuse seisukohta.

title: Ivari Padar: komisjoni liikmed on karusloomakasvatuse keelustamise suhtes eri meelt

maintext:
«Komisjon ei saa seda teemat ette võtta enne, kui oleme ära kuulanud valitsuse seisukoha,» ütles Ivari Padar esmaspäeval BNS-ile, tõdedes samas ka, et maaelukomisjoni liikmed on karusloomakasvatuse keelamise või lubamise suhtes eri meelt.
Padar lisas, et maaelukomisjon esitab veel sel nädalal valitsusele palve, et see kujundaks farmide suhtes seisukoha. «Keskkonnaministeerium andis maaülikooli tehtud karusloomakasvatuse uuringule väga kriitilise hinnangu ja me peame nüüd kõik osapooled ära kuulama. Ehk me küsime nüüd ka valitsuse seisukohta,» rääkis maaelukomsijoni juht.
Ka külastavad komisjoni liikmed teisipäeval Kesk-Eestis asuvaid FIE-de poolt peetavaid tšintšiljakasvatajate farme. «Käime farmides ja arutame seda asja. Ma olen küll tahtnud ja lootnud, et seda teemat saaks juba septembris arutada, aga arvamusi on vastakaid ja tuleb nüüd kogu see kadalipp läbi käia,» sõnas Padar.
Ta selgitas, et on selge, karusloomakasvatuse poole peal on omajagu inimesi, kelle jaoks on see maaelu elavdamise komponent tähtis. «Meid huvitab praegu esmajoones see pool. Ja loomulikult saavad komisjoni liikmed soovi korral käia ka suurtes farmides, kui me seda asja hakkame vaatama,» rääkis Padar.
Lisaks sotsiaaldemokraat Padarile kuuluvad maaelukomisjoni tema erakonnakaaslane Tanel Talve, keskerakondlased Siret Kotka, Heimar Lenk ja Martin Repinski, reformierakondlased Igor Gräzin ja Terje Trei, Isamaa ja Res Publica Liitu kuuluv Einar Vallbaum, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige Arno Sild ja Vabaerakonna fraktsiooni liige Artur Talvik.


description: USAst suure trahvinõude saanud Deutsche Banki aktsia kukkus neljapäeval veel 7 protsenti, kui mitmed suured riskifondid olid teatanud raha pangast väljavõtmisest.

title: Deutsche Banki aktsia kukkus veel seitse protsenti

maintext:
Eesti ja Soome hakkavad ühiselt X-teed arendama
Eesti ja Soome hakkavad andmevahetuskihti X-tee ning tulevikus ehk ka teisi e-riigi teenuseid ühiselt arendama ning ootavad partneriteks ka muid riike, järgmisel aastal panustavad nii Eesti kui Soome arendusse 1,2 miljonit eurot.


description: Tööstusettevõttete hooajaliselt tasandamata toodangu maht kasvas augustis aastavõrdluses 1 protsendi võrra, toodang suurenes energeetikas, kuid vähenes töötlevas tööstuses ja mäetööstuses.

title: Tööstusettevõtete toodang kasvas augustis aastaga 1 protsendi võrra

maintext:
Põhjused, mis viisid Eesti tööstustoodangu juba alates möödunud aasta kevadest langusesse, on ettevõtjate hinnangul tööstusharuti erinevad, mistõttu kujuneb universaalse ravimi leidmine keeruliseks.
Swedbank: Eesti tööstussektor asub Euroopa nõrgimate hulgas
Nafta maailmaturu hinna madalseis vähendas nii mäetööstuse kui ka põlevkiivikütteõlide tootmise mahtu nii palju, et viis langusesse kogu tööstussektori, analüüsis Eesti kehvasid majandustulemusi Swedbank.