description: Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) Tallinna diakooniahaigla juhataja Jelena Leibur on veendunud, et enne, kui Eestis eutanaasia seadustamisest rääkida, tuleks raskelt haigeid inimesi aidata.

title: Haiglajuht: keegi ei peaks enda peale võtma teise elu lõpetamist

maintext:
«Mina olen seisukohal, et keegi ei peaks enda peale võtma teise elu lõpetamist ja ma ei arva, et ükski arst seda teha tahaks,» rääkis Leibur. «Kõige pealt tuleks vaadata, kuidas inimeste elu elamisväärseks muuta ja alles siis hakata mõtlema sellele, kuidas neil surra aidata. Ühiskond peaks endale otsa vaatama ja mõtlema, mida elavate inimestega teha annab»
Leiburi sõnul saaks Eestis raskelt haigete inimeste jaoks veel väga palju ära teha. Näiteks tuleks tema hinnangul mõelda, kuidas pakkuda senisest paremini ja rohkem palliatiivset ravi, mille eesmärk on parandada elu ohustava haigusega silmitsi seisvate patsientide ja nende perekondade elukvaliteeti. «Väga oluline on ka, et inimesed saaksid oma sümptomid kontrolli alla. Inimestel, kes eutanaasiast räägivad, on tavaliselt vaevused, millega nad ei suuda enam elada. Ma olen 99,9 protsenti kindel, et on palju asju, mis on kergendavad ja aitavad elada,» lisas ta.
Leiburi sõnul on diakooniahaiglasse aeg-ajalt ikka jõudnud inimesi, kelle enesetunne on nii halb, et nad mõtlevad vaid surmast. « Kui inimesel on tunne, et tal mitte kunagi enam paremaks ei lähe, siis tuleb väga kergesti mõte, et oleks mul ometi võimalik siit ilmast pääseda. Meie haiglas on olnud inimesi, kes on öelnud, et tehke mulle ometi see päästev süst, kuid kui valud ja haigus on kontrolli alla saanud, siis ei tule neil enam pähegi seda küsida,» rääkis ta. Leiburi sõnul saabki tavaliselt sümptomid kontrolli alla.
Leibur on veendunud, et ka raske haigusega võib elu pakkuda rõõme ja olla elamisväärne. Näiteks on tema sõnul diakooniahaigla hoole üks noor mees, kes pärast autoavariid saab maailmaga suhelda silmadega juhitava arvuti abil «Ta on kaelast allapoole halvatud. Ta on väga tähelepanelik oma tervise osas. Ta ei mõtle selle peale, et nüüd võiks siit ilmast ära lahkuda. Ta elabki nii, nagu ta on, aga selleks on abi vaja,» selgitas Leibur.
Kui noortel tekib mõte elu lõpetada, siis on Leiburi sõnul väga oluline, et neil oleksid käe pärast psühhiaatria teenused. «Tänapäeval on väga palju stressi. Noor inimene ei jõua kooligi veel lõpetada, kui ta juba peab mõtlema, mis temast edasi saab,» rääkis ta.
Eakaid ja haigeid kimbutab üksindus
Leiburi sõnul on Eestis endiselt suur probleem see, kuidas suhtutakse eakatesse. «Inimesed peaksid aru saama, et eakas olemine ei tohiks tähendada seda, et sul on kurb, igav ja halb ja sind ei ole enam kellelegi vaja,» ütles ta.
Kui inimene on täiesti üksi jäänud, siis tuleks Leiburi arvates mõelda, kuidas teda aidata, tema eest hoolitseda ja ta elu kergemaks teha. «Raskete haigetele inimestele peaks võimaldama ligipääsu meditsiinile ja arsti teenustele. Paljudel juhtudel ei ole aktiivravis enam midagi ära teha. Nad vajavad õiendusabi, paljud neist vajavad hooldekodusse suunamist, sest nad on nii üksi, hingepiinas ja vaevas. Nii kaua, kui inimesed vähegi millekski võimeline on, ei mõtle nad eutanaasia peale, kui sa aitad neil elada,» on EELK diakooniahaigla juhataja veendunud.


description: Elustiili teemadel videoblogi pidav neiu on elanud praeguseks aasta ilma deodrandita ning enda sõnul ta higi üldiselt ei haise.

title: Kogemus: neiu loobus deodorandist

maintext:
Elyse Brautigam (22) loobus deodorandi kasutamisest, sest ta kartis deodorandi seost rinnavähiga, kirjutab Independent.
Enda sõnul ei ole ta kasutanud deodorante 2015. aasta oktoobrist. Neiu sõnul ta higi aga ei haise, sest ta tarbib veganitele mõeldud toortoitu. Neiu hinnangul on seesugune toitumine viinud ta hormoonid tasakaalu ning seetõttu on ka tema kehalõhn muutunud. Brautigami hinnangul lõhnas ta higi tugevamini, kui ta tarbis veel valmistoitu või küpsetatud roogi.
Peale selle ei erita ta keha enam nii palju higi nagu varem. Kui aga neiu vahel siiski oma higilõhna tunneb, peseb ta kaenlaalused ära.
Samas tasub arvestada, et tegemist on vaid blogija enda seisukohaga.

fasttext_language: et


authors:
Heilika Leinus
Hector-Guerrero
Afp

description: Pooletonnine mehhiklane Juan Pedro Franco ei ole juba kuus aastat voodist tõusnud, kuid nüüd võib see peagi muutuda.

title: Oma kehasse aheldatud pooletonnine mees läheb päästvale ravile

maintext:
Juan Pedro Franco (32) viidi eile Lääne-Mehhikos asuvasse Guadalajarasse, kus talle tehakse päästev operatsioon, vahendab news.com.au. Varem viibis noor mees oma ema majas, mis asub veelgi lääne pool Aguascalienteses. Selleks, et 500-kilone noor mees haiglasse toimetada, kasutati spetsiaalset varustust.
«Ma ei ole kunagi aru saanud, mis minuga juhtus,» rääkis Juan Pedro ajalehes The Telegraph ilmunud avalduses. «Mu keha läks lihtsalt oma teed ja seda ei saanud üldse kontrollida. Püüdsin iga päev dieeti pidada, kuid miski ei toiminud ja muutusin meeleheitlikuks. Lõpuks reageeris mu keha sellele halvasti ja olin mõnda aega koomas. Üles ärgates leidsin end voodist, kus ma seejärel enam liikunud ei ole. See ei ole elu. Kõige hullem karistus, mille inimesele anda võib, on muuta ta oma keha vangiks.»
Juan Pedro Franco / Hector-Guerrero /AFP / Scanpix
Juan Pedro ema sõnul oli noor mees lapsena aktiivne, tegeles spordiga ja käis tüdrukutega väljas, kuid 17aastaselt sattus mees liiklusõnnetusse, mis hävitas tema tervise. Arstid diagnoosisid noormehel teist tüüpi diabeedi, kilpnäärme talituse probleemid ja kõrgvererõhktõve ning leidsid tema kopsudest vedelikku.
Juan Pedro raviarsti dr José Castañeda sõnul on kilpnäärme alatalitus noore mehe keha tõsiselt kahjustanud. Just seetõttu ei toimu mehe kehas piisavalt rasvapõletust ja toiduna saadud energiast talletatakse tunduvalt rohkem kui tervislik.
Juan Pedro Franco / Hector-Guerrero /AFP / Scanpix
«Tõenäoliselt on ta elus veel üksnes tänu oma noorusele,» arvas tohter. «Inimese keha ei ole võimeline pikka aega toime tulema kõigi nende haigustega, mida Juan Pedro põeb, kuid usun, et saime asjale veel viimasel hetkel jaole.» Castañeda hinnangul on noorel mehel tarvis enne operatsioonile minemist kuuekuulist ravi.
Maailma raskeim mees on ka varem olnud mehhiklane. Manuel Uribe kaal – 560 kilogrammi – jäädvustati 2006. aastal isegi Guinnessi rekordite raamatusse. Mees suri 2014. Aastal 48aastasena.


description: Täna hommikul Stockholmist Tallinnasse jõudnud Tallinki laeval Victoria otsiti reisijate seast meedikuid, sest korraga vajasid tervisehäda tõttu abi nii reisija kui ka laevaarst.

title: Tallinki laevalt viidi haiglasse nii reisija kui laevaarst

maintext:
«Alguses vajas arsti tähelepanu üks reisijatest, kel oli suurem tervisemure ning seejärel tundis end halvasti ka laevaarst,» rääkis Tallinki kommunikatsioonidirektor Luulea Lääne. Ta tõdes, et kuigi laevameeskond on koolitatud andma esmaabi ning seda ka tehti, kahtlustati raskemat terviseriket ning seetõttu paluti reisijate seast appi ka professionaalseid meedikuid.
Laeva avaliku raadiosüsteemiga edastatud sõnumi peale tulid meeskonnale appi paar meditsiiniharidusega rootslast. Nad vaatasid reisija ja laevaarsti üle. «Kõik oli kenasti kontrolli all,» lausus Lääne. Tema sõnul on seesuguseid terviseprobleemidega seotud üleskutseid ka varasemalt ette tulnud, kuid mitte väga tihti.
Lääne tõdes, et laev oli üsna Tallinna lähedal, mistõttu ei olnud vaja kutsuda tervisehäda käes kannatajatele meditsiinilist helikopterit. Tervisehädad kimbutasid reisijat ja laevaarsti umbes kell 7 hommikul ning laev pidi jõudma Tallinnasse kell 10. Kokku kestis laevareis 16 tundi.
Sadamasse oli kutsutud vastu kaks kiirabibrigaadi, üks laevaarstile ja teine reisijale. Lääne tõdes, et praegu ei saa ta öelda, millises olukorras terviseprobleemide käes kannatanud inimesed on. Tallink soovib mõlemale kiiret paranemist.


description: Nii raha vähesus tervishoius kui ka elanikkonna vananemine sunnib muutma Eesti senist tervishoiukorraldust ning võimalikku uut lahendust hakatakse lähiaastatel testima Viljandis.

title: Mulkide peal hakatakse testima Eesti uut tervishoiumudelit

maintext:
Terviseminister Jevgeni Ossinvski sõnul on Viljandi esimene koht, kus hakatakse Eestis testima haigla, perearstide ja sotsiaaltöötajate senisest suuremat koostööd.
«Viljandi valiti välja seetõttu, et sealne haiglajuht oli ise aldis, teiseks on tegu suure maakonnaga ning sealsel üldhaiglal on piisav maht,» rääkis tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. Ka räägib Viljandi kasuks asjaolu, et sealse haigla juurde rajatakse ka perearstikeskus.
Sotsiaalministeeriumi tervishoiuressurssde juhi Anneli Taali sõnul on Viljandi haigla on infotehnoloogia arenduste osas aktiivne ning kuulub riigile. «See tähendab, et arendusi on administratiivselt mõnevõrra lihtsam juhtida kui kohalikule omavalitsusele kuuluvas haiglas,» selgitas Taali.
Viljandi haigla pressiesindaja Krista Valdvee sõnul on Viljandis käivitatava pilootprojekti ajendiks n haigekassa poolt 2015. tellitud Maailmapanga uuring, mis tõi välja tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vähese integreerituse. Uuringu kohaselt on probleem eelkõige selles, et tervishoiuteenust osutatakse pahatihti valel tasandil ning erinevate teenuseosutajate tegevused on halvasti koordineeritud.
Viljandis tehtava pilootprojekti eesmärgiks on suurendada koostööd perearstide, eriarstide, haigla ja sotsiaalhoolekande vahel. «Projekti tulemusena on inimestel teenustele mugav ja loogiline ligipääs ning teenuste osutamine õigel tasandil sujub ladusalt. Välditakse dubleerivaid tegevusi ning inimeste asjatut jooksutamist,» rääkis Valdvee.
Projekti esimeses faasis selgitatakse välja teenused ja sihtgrupid, kellele osutatavate teenuste protsessi loogika muutmine näitab kõige paremini, kuidas võiks teenuste koostöös pakkumise mudel välja näha.
Uus teenusmudel luuakse lähtuvalt patsientide vajadustest ja paikkonna eripäradest, kaasates esmajärjekorras perearstiabi, eriarstiabi ja koduõendusteenused ning kiirabi. Projekti teises etapis kaasatakse nii sotsiaalteenused kui ka muud tervishoiuteenused (nt koolitervishoid jms).
Analüüs valmib järgmise aasta teises pooles. Seejärel hakatakse koostöömudeleid järk-järgult rakendama. «Sobivaimad mudelid on välja valitud ja rakendatud 2021. aastaks. Seejärel saab neid hakata rakendama teistes Eesti paikkondades,» ütles Valdvee.


description: Iga võõrustaja soovib, et pidu kujuneks menukaks ja toredaks. Ehkki alkoholi pakkumine võib tunduda harjumuspärane ja töötajate poolt oodatud, saab meeleoluka peo korraldada ka ilma selleta.

title: Asjalikke nõuandeid, kuidas korraldada pidu ilma alkoholita

maintext:
Piduliku sündmuse kavandamine võib olla keeruline, kuid kui korraldus laabub, saavad kõik peolt võtta kaasa rõõmsa meeleolu ja toredad mälestused, mis toetavad ühiste eesmärkide nimel tegutsemist tööl. Tervise arengu instituut jagab soovitusi, millega arvestada alkoholivaba peo korraldamisel.
Nõuandeid peokorralduseks
Valige peole teema, mis inimesi köidab. Kaasake töötajaid teema valimisse ja peo ettevalmistustesse. Planeerige ruumikujundus ja muusika, mis täiendavad teemat. Paljude tööandjate organisatsioonikultuuri üheks osaks on vilgas kultuurielu, siin on hea võimalus kasutada nende inimeste oskusi.
Pakkuge mitmekesist toidu- ja joogivalikut. Laiendage pakutavate alkoholivabade jookide sortimenti erinevate mahlade, smuutide, alkovabade kokteilidega (näiteks teel, kohvil või kakaol põhinevate kokteilidega).
Tunnustage töötajaid. Paaril korral aastas ühisürituse raames tunnustuse jagamine lisab töötajaile motivatsiooni ja loob sündmusele erilise tunde. Planeerige tunnustust mitmetes kategooriates. Hea on kui valikusse kuulub nii ametlikke ja traditsioonidel põhinevaid, kui ka ajas muutuvaid tunnustamise viise. Näiteks töötajate hääletuse käigus valitud kolleegipreemiad, aasta teema- või teopõhised tunnustused jms.
Planeerige eri laadi tegevusi. Erinevate gruppidepõhised tegevused ja etteasted, viktoriinid jms, on vaid väike valik võimalustest, mis aitavad kaasa ühistunde loomisele ja hoidmisele.
Fotograafi kutsumine on hea mõte, et oleks toredaid fotosid ühiselt veedetud kvaliteetajast.
Peole sära ja sisu andmiseks võite kasutada ka väliseid meelelahutajad. Kohalik bänd, mustkunstnik, tantsuesitus või hea õhtujuht pakuvad külalistele võimaluse keskenduda meeldivale programmile.
Kui siiski otsustate peol alkoholi pakkuda, soovitab TAI arvestada järgmisi nõuandeid:


authors:
Maiken Mägi
Mavrixonline.Com Mavrixonline.Com

description: Sageli soovitatakse toitumise põhitõena «tarbida kõike mõõdukas koguses», küll aga tekitab segadust, mis on ühele mõõdukas ja teisele mitte. Nii tekivad väärarusaamad ning toitumine ei pruugi olla sugugi korrapärane.

title: "Tarbi kõike mõõdukalt" - aga kuidas?

maintext:
Mõõdukuse all mõeldakse enamasti äärmuste vältimist – toitumise puhul tähendab see eelkõige, et võimalikult vähe peaks tarbima töödeldud toite ja alkoholi, vahendab Body&Soul. Mõõdukas tarbimine ei tähenda, et on normaalne süüa ülepäeviti pakk komme või burgerieine. Samas ei tohiks toituda ka liiga ühekülgselt, näiteks ainuüksi juurviljadest, ega mõne muu toiduainete grupiga liialdada.
Toitumisspetsialistid panevad südamele, et igapäevaselt tuleks süüa võimalikult erinevaid toite, mis oleks samal ajal toitainerikkad ega sisaldaks n.-ö. tühje kaloreid (kiirtoit, maiustused, saiakesed).
Tuleb kuulata oma keha ning süüa siia, kui oled näljane ja lõpetada, kui kõht saab täis. Mõnel erilisel puhul võib endale lubada ka midagi meelepärast, mis muidu tavamenüüsse ei kuulu. Nii lihtne see ongi.
Kuidas harjutada mõõdukat tarbimist?
Rasvad – mitte kõik rasvad ei ole loodud võrdsetena, näiteks ei saa samasse patta panna küllastunud rasvu kiirtoitudes ning kookosõli. Tervislikke rasvu sisaldavad pähklid ja seemned, oliiviõli, avokaado, väikses koguses juust jm.
Suhkur – päevas peaks piirduma 25 grammi ehk umbkaudu kuue teelusikatäie suhkruga. Ole tähelepanelik, sest suhkrut leidub nii magusates kui rasvatutes jogurtites, kastmetes, leiva- ja saiatoodetes.
Maiused – nende alla käivad nii kiirtoit, friteeritud toit, jäätis, maiustused jm, mida võiks ideaalis tarbida korra või paar nädalas, kuid kindlasti mitte rohkem kui väike portsjon päevas. Need on väga energiatihedad, mis tähendab, et neis on palju kaloreid juba väikse portsjoni kohta.
Alkohol – päevas ei tohiks tarbida üle kahe alkoholiühiku ning nädalas võiks tingimata olla vähemalt kaks alkoholivaba päeva.
Ülesöömine – näiteks müslit on hommikuti kerge üle süüa, kui kasutad suuri kausse. Piirdu poole tassitäie müsliga või pudrukeetmisel ühe tassitäie pudruhelvestega.
Portsjoni suurus - täida pool taldrikust juurviljade või salatiga (soovitavalt ilma koore ja majoneesita). Veerandi taldrikust peaks täitma lahja valguallikas (kana, kala) ning ülejäänud veerandi kvaliteetsed süsivesikud (kaunviljad, maguskartul, pruun riis).
Serveering – paku toitu vaid köögis laua taga ning paki ülejäägid kohe karpidesse, et ei tekiks kiusatust toitu juurde tõsta või näksima jääda. Ülejääke saad näiteks tarbida järgmise päeva lõunaks.
Magusaisu – kui tekib magusaisu, vali mõni puuvili. Seda võid serveerida ka maitsestamata jogurti, mee või paari tüki tumeda šokolaadiga.


description: Vastloodud ravimite ehtsuse kontrolli sihtasutus hakkab üles ehitama süsteemi, mis välistaks võltsravimite sattumise Eesti patsientide kätte.

title: Äsja loodud sihtasutus hakkab kontrollima ravimeid

maintext:
2019. aastaks peavad kõik Eestis müüdavad ravimid olema sisse kantud infosüsteemi ja varustatud turvamärgisega ning kui need nõuded pole täidetud, ravimeid müüa ei saa, kirjutab ERR.
Euroopa Komisjoni määruse järgi tuleb igasse Euroopa Liidu riiki luua infosüsteemid, millega tugevdatakse kontrolli ravimite liikumise üle ja välistatakse võltsravimite sattumine patsientide kätte. Eestis on selleks otstarbeks loodud uus sihtasutus, mille asutajateks on ravimitootjate liit, ravimihulgimüüjate liit ja apteekrite ühendus ning haiglate liidu kaudu on sihtasutusega ühenduses ka haiglaapteekrid.
Sihtasutuse peamine eesmärk on viia ravimiohutus uuele tasemele. Loodav infosüsteem peaks toimima nii, et iga ravimipakend saab unikaalse koodi, mille järgi on võimalik ravimi päritolu ja tootja tuvastada.


title: Puukentsefaliidi vastu vaktsineerimiseks on parim aeg

maintext:
Käesoleva aasta puugihooaeg on lõppenud ja kahjuks jälle paljude inimeste nakatumisega puugihaigustesse, sealhulgas raskeimasse puuginakkusesse – puukentsefaliiti. Nii on see aasta-aastalt olnud. Ainuüksi viimase viie aasta jooksul on Eestis nakatunud puukentsefaliiti 741 inimest ehk keskmiselt 11 inimest 100 000 elaniku kohta aastas. Sellise haigestumise tasemega kuulub Eesti Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangu alusel puukentsefaliidi kõrge endeemilisusega ehk püsilevikuga maade hulka. Seega on Eestis olemas püsiv puukentsefaliiti nakatumise oht, mis tähendab seda, et peame arvestama võimalusega, et puukentsefaliidi viirusi kandvate puukidega võib looduses liikuv inimene kokku puutuda igas maakonnas.
Samas on puukentsefaliit selline puugihaigus, millesse nakatumist on võimalik vältida vaktsineerimisega. Seejuures peame arvestama asjaoluga, et puukentsefaliit on haigus, mille levik sõltub puukide hooajalisest aktiivsusest ja nende arvukusest.
Aega, mil puugid ei ole aktiivsed ja ei ründa inimesi ehk mil nad viibivad „talveunes“, peaksid inimesed kasutama enda ja oma lähedaste vaktsineerimiseks puukentsefaliidi vastu. Soovitatav on teha puukentsefaliidi vaktsiini esimene ja teine süst varakult enne kevadise puugiründe hooaja algust. See on õigesti tehtud valik, sest siis on kevadiste soojade ilmade saabumise ja puukide aktiivsuse algamise ajaks vaktsineeritud inimestel kujunenud kaitsev immuunsus puukentsefaliiti nakatumise vastu ning seega on nende nakatumise oht võrratult väiksem kui vaktsineerimata inimestel.


description: USA värske president Donald Trumpi peab tervishoius kõige olulisemaks vaba konkurentsi põhimõtet, kusjuures igal inimesel tuleks tema arvates oma ravi eest ise maksta.

title: Trump USA tervishoiust: inimesed maksku oma ravi eest ise

maintext:
Donald Trump on olnud kriitiline tervishoiusüsteemi suhtes, mille ülesehitamist alustas president Obama, kuid hästi toimivaid lahendusi on tal maailma kõige kallima tervishoiusüsteemi paremaks muutmiseks vähe, kirjutab The Atlantic.
«Peame panema paika tõelise tervishoiu lahenduse,» rääkis Trumpi toetajate hiljutisel tervishoiu teemaliselt kohtumisel ortopeed Tom Price. «See lahendus on olemas. Oleme selle kallal aastaid töötanud.» Price’i sõnul on tarvis süsteemi, kust saavad kõik soovijad taskukohase hinnaga abi, kuid mis on samas ka parima kvaliteediga ja pakub patsientidele erinevaid võimalusi. «Obamacare on kõik need asjad hävitanud,» ütles Price.
Kui Eestis on paljud arstid ja poliitikud on korduvalt avaldanud Euroopas levinud arvamust, et tervishoid on üks Eesti riigi prioriteete, kus riik peaks tagama kõigile ravikindlustatud inimestele võrdsetel tingimustel arstiabi, siis Trumpi toetajad nii ei arva. Nii Price kui ka kohtumisel osalenud günekoloog Mike Burgess on veendunud, et riik ei tohiks otsustada ei tervishoiuteenuste hinda ega seda, kelle on neid õigus saada. Selle asemel peaks Trumpi pooldajate arvates tervishoiuteenuse hind kujunema vabal turul, mistõttu soovivad nad asendada ka Obamacare’i süsteemi, mille eesmärgiks oli tagada riigi raha abil kõigile ameeriklastele kvaliteetne tervishoiuteenus, mis on riiklik eesmärk kõigis arenenud Euroopa riikides.
Peale selle on Trump tervishoiu valdkonnas teinud kaks konkreetset ettepanekut. Kõigepealt tuleks laiendada tervisekindlustuse ostmise võimalusi ja teiseks peaks inimestele pakkuma paremaid võimalusi raha haiguspäevadeks kõrvale panna. Selleks on Trumpi hinnangul parim kasutada tervisekontosid, kuhu inimene iga kuu mõned protsendid palgast maksuvabalt kanda saaks. Sellist võimalust pakuvad praegu oma töötajatele ka mitmed USA ettevõtted.
Mis puiutub tervishoiu kaasajastamisesse, siis on trump nii mõnegi uuenduse suhtes kriitiline. «Kui palju teist on olnud arsti juures ja tundud, et ta veedab rohkem aega arvuti taga kui teie eest hoolitsedes?» küsis haiglaõde Renee Ellmers samal kohtumisel, viidates digilahendustele, mille tõttu Eestit maailma riikide seas sageli esile tõstetakse.
Seda, kuidas Trump vaba konkurentsi tingimustes mõistliku hinnaga meditsiiniteenused inimestele ka tegelikult tagada kavatseb, ta ei öelnud. Küll aga on mitmed Trumpi kriitikud avaldanud arvamust, et kui igaüks ise oma tervishoiu eest hoolitseb, siis kaob kollektiivne surve ja meditsiiniteenuse osutajad saavad hakata ise otsustama, kui kalliks kujuneb nende teenuse hind. See aga tähendab, et ravi jääb kättesaamatuks veel rohkematele ameeriklastele.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Sille Annuk

description: Eesti kardioloogide seltsi hinnangul halvendab haigekassa kavandatav kahe miljoni euro suurune südamehaiguste raviks ettenähtud raha vähendamine ravi kättesaadavust oluliselt. Haigekassa kinnitusel ei ole südamehaiguste raviraha siiski sel aastal plaanis vähendada.

title: Südamearstid: peagi võib haige ravile pääseda vaid kiirabiga

maintext:
Praegu räägivad haiglad haigekassaga läbi järgmise aasta lepinguid. «Kardioloogide seltsi on püüdnud haigekassaga ravimahtude, samuti ka hinnakirjas läbi rääkida, kuid kahjuks ei ole see vilja kandnud,» rääkis Eesti kardioloogide seltsi president dr Peep Laanmets. Selts leiab, et kuna otsesuhtlus haigekassaga on olnud südamehaiguste ravireeglite koostamisel ekspertide arvamusi ja tänapäeva seisukohti ignoreeriv, siis tuleb südamearstidel avalikkust hoiatada.
Kardioloogide selts hoiatab, et haigekassa kärpis juba 2016. aastaks südamehaigete raviraha kolme miljoni euro võrra ning järgmisel aastal on plaanis veel kahe miljoni euro suurune kärbe. Sel aastal on kaks suurimat kardioloogiakeskust pidanud suuremast osast plaanilisest ravist juba loobuma, sest lepingujärgse rahaga saab aidata vaid erakorralist arstiabi vajavaid haigeid.
Eesti haigekassa tervise edenduse ja kommunikatsiooni talituse juht Liis Hinsbergi sõnul ei ole haigekassal siiski plaanis kardioloogia eriala teenuste rahastamist tuleval aastal vähendada, vaid rahastamine jätkub vähemalt käesoleva aasta tasemel. Tema hinnangul ei vähenda tervishoiuteenuste hinnakirja kaasajastamine järgmisel aastal kardioloogia teenuste kättesaadavust ega kvaliteetse ravi võimalusi. «Peame väga oluliseks, et nii täna kui ka tulevikus oleks Eesti ravikindlustatud inimestel võimalik saada kaasaegset ja kvaliteetset südamehaiguste diagnostikat ja ravi,» lisas Hinsberg.
Krooniline alarahastatus
Laanmetsa sõnul ei ole südamehaiguste ravi juba aastaid piisavalt rahastatud, samas kui kaasaegse raviteenuse pakkumine läheb üha kallimaks. Tehtud otsuste tõttu kannatavad seltsi hinnangul kõige enam südame- ja veresoonkonna haigusi põdevad patsiendid ning see haiguste rühm on suurim haigestumise ja surma põhjustaja Eestis. Neile ei suudeta südamearstide hinnangul alates 2016. aastast ravi tagada varasemate aastate tasemel.
«Olukord on isegi drastilisem kui kardioloogid oma avalduses kirjeldavad,» lisas Tartu Ülikooli kliinikumi südamekliiniku juhataja professor Jaan Eha. «Kogu Eesti tervishoid on alarahastatud, sest poliitikutel on olulised otsused tegemata. Traditsiooniliselt kirutakse vaid haigekassat, kuid probleemi juured on raskesti lahendatavate probleemide ignoreerimises valdkonna eest vastutatavate poliitikute poolt. Seetõttu peavad arstid tegema halbu ja väga halbu otsuseid ja patsiendid kannatama.»
Väga oluline probleem on Eha sõnul see, et kroonilised haiged ei saa õigel ajal ravi ja nende haigused lähevad ägedaks, mis tähendab erakorralist hospitaliseerimist, suuremaid ravikulusid ja kesisemaid tulemusi. Tartu Ülikooli kliinikum pidi tema sõnul selle aasta alguses rahapuuduse tõttu kardioloogia eriala voodikohtade arvu vähendama 13 protsenti ja Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) 26 protsenti. Kuidagi ei saa väita, et vähendatud voodikohtadega on võimalik ravida sama suurt hulka patsiente kui enne seda ja et ravi kättesaadavus ei halvene. Halveneb kindlasti, ei panda kunagi kahte haiget samaaegselt ühte voodisse,» on Eha veendunud.
«Laupäeval toodi kliinikumi EMOsse kiirabiga inimene, kellel oli südame sondeerimise aeg määratud järgmise aasta aprilliks,» tõi Eha näite. Kuid tekkinud infarkt sundis teda kiirabi kutsuma. «Kui inimesi enam õigel ajal ravida ei saa, siis jõuavad nad EMOsse, nende elu ei pruugi olla võimalik päästa, ravi tulemused on halvemad ja see läheb ka ühiskonnale kordades rohkem maksma,» rõhutas ta.
Kui tervishoiu rahastamine Eestis ei kasva, siis südamehaigetele võib see nii Eha kui ka Laanmetsa sõnul tähendada seda, et järjekorrad kasvavad veelgi ja järgmisel aastal nad plaanilisele ravile enam ei saa; «Ravijärjekorrad on kuude pikkused. Hakkasime juba teises kvartalis järjekorras nihutama neid patsiente, keda oli vähegi võimalik nihutada. Selle aasta lõpus peame seda teenust osutama jällegi tasuta, sest lepingud on täis, ning ületöö makstakse vaid 0,2 koefitsendiga,» rääkis Laanmets. «Kas poest saab leiba aasta lõpus samuti 0,2 koefitsendiga samuti?»
Ka kliinikumi EMOsse hiljuti toodud südameprobleemidega patsiendi aeg sai Eha sõnul kirja pandud juba selle aasta keskel, kui oli selge, et plaaniliste haigete raviks sel aastal enam raha ei jätku. Infarkti kaasaegne ravimine on minutite küsimus, siin ei ole aega arutleda ja abi küsida,» lisas ta. Erakorralised haiged on Eha sõnul 60 protsenti südamehaigetest. Ta rõhutas, et kaasaegse arstiabi tagamine kõigile Eesti inimestele on oluline ka inimeste turvatunde seisukohalt.
Ka Hinsbergi sõnul seab rahastusele piirid ravikindlustuse eelarve. «Planeerides Eesti elanikele vajalikke tervishoiuteenuseid, peame kogu teenuste loetelu ja ka eralade lepinguid vaatama tervikuna – inimesed on õigustatud ravi saama kõigi tervisemurede korral,» rääkis ta.
Südamestimulaatorit peagi riigi kulul ei saa
Kardioloogide seltsi hinnangul on haigekassa jätnud katmata paljud väga olulised teenused: infarktihaigete invasiivse ravi ööpäevaringne valveteenistus, ehhokardiograafi ööpäevaringne valveteenistus, ööpäevaringne EMO konsultandi valveteenistus, üks kardioloog kuue intensiivravi patsiendi kohta, rütmihäirete kompleksablatsioon, südame veresoonte komplekslaiendamine, südame veresoontesisene piltdiagnostika jne.
Kui uus kärbe siiski tuleks, siis kaoks ära ka südamepuudulikkust ravivate stimulaatorite paigaldusteenus. «Näiteks vajadusel elektrišokki andev ja südamepuudulikkust raviv stimulaator maksab järgmisel aastal üle 10 000 euro ja selle paigaldamine on samuti kulukas tegevus, milleks on tarvis ka täiendavaid vahendeid ja spetsiifilisemaid oskusi. Nende paigaldamisel jääb haigla järgmisest aastast iga operatsiooniga miinusesse, kuna hind kehtestatakse sarnane kõigile stimulaatoritele. Seda kalkulatsiooni ei ole meie näinud, loodame, et see katab vähemalt kõige tavalisemate stimulaatorite paigalduse. Keerukamate paigaldust see kindlasti ei kata,» selgitas Laanmets. Hinsbergi sõnul jäävad seadmete paigaldamise teenuse hinnad ka tuleval aastal siiski samaks.
Kõiki nimekirjast puuduvaid vajalikke teenuseid on Laanmetsa sõnul kokku vähemalt 25. Neid on haiglad kompenseerinud senini teiste teenuste arvelt. «Kui varem maksti meile mõnede teiste teenuste eest rohkem raha, mis võimaldas pakkuda nimekirjast välja jäänud teenuseid, siis nüüd muutvad need teenused kulupõhiseks, kuid paljusid kaasaegset ravi võimaldavaid teenuseid nimekirja ei ole lisatud,» selgitas Laanmets. «Hinnakiri on 15 aastat vana ja siis ei olnud paljusid kaasaegseid ravivõtteid veel olemaski. Kuna hinnakirja täiendatakse valikuliselt, siis tippkardioloogia teenuseid ei ole pikkade aastate jooksul valitute hulka võetud.»
Hinsberg sellega nõus ei ole. «Teenuste nimekirjad peavad olema kooskõlas teenuse osutamiseks vajalike kuludega. Kardioloogiliste lisavahendite hinnakirja tegelikkusega kooskõlla viimise mõju on ligikaudu 2,2 miljonit. Korrigeerimisel saavutatud sääst planeeritakse siiski kardioloogia ravi kättesaadavuse tagamisse, rahastades samas mahus rohkem ja vajadusel ka kallimaid ravijuhte,» rõhutas ta.
Laanmets toonitas, et ravi üldmahu säilitamisest 2016. aasta tasemel ei piisa. «Rahastus on vaja säilitada vähemalt 2015 aasta tasemel, kui me vee kuidagimoodi aastalõpuks eelarvetega välja tulime,» rääkis ta. Eha hinnangul tuleks lisaks hakata kardioloogias rahastama ka neid moodsa ravi juurde kuuluvaid teenuseid, mille haiglad on seni kinni maksnud omast taskust.
Haigekassa lubadusse ravi üldmaht säilitada, suhtub Laanmets kriitiliselt. Sisuliselt tähendab see kardioloogidele 2,2 miljoni euro eest lisatööd, millest osa ei ole hinnakirjas. Ehk siis probleem, millele tähelepanu juhime, süveneb veelgi – osutame teenuseid, mida ei tasustata ja neid mittetasustatavaid teenuseid sisaldavaid haigusjuhte tahetakse 2,2 miljoni euro eest veel juurde osta. Nii peame tasustamata tööd hakkama osutama veelgi enam,» selgitas Laanmets.
Kui südamehaiguste raviks mõeldud raha juurde ei tule, siis võib kardioloogide seltsi hinnangul Eestist saada esimene riik Euroopas, kus kaasaegne infarktiravi sõltub kellaajast ehk ei ole kättesaadav ööpäev läbi. «See tähendaks, et kui inimesel veab ja tal on infarkt tööpäeva jooksul, siis saab tänapäevast parimat abi, kui ei vea, siis peaksime hakkama teostama töövälisel ajal trombolüüsi,» rääkis Laanmets. «Sel juhul muutuks infarktiravi selliseks, nagu see oli Eestis kümme aastat tagasi ja arengumaades on siiani. Näiteks on trombolüüs edukas vaid poolel juhtudest ja pealegi võib patsient nii saada lisaks ravitavale südameinfarktile ka ajuinfarkti,» hoiatas Laanmets.
Ta avaldas lootust, et selline must stsenaarium päriselt tõeks siiski ei saa. «See kõik sõltub sellest, kuidas selle aasta lepingute sõlmimine läheb,» rõhutas Laanmets. PERHi kardioloogia eriala lepingumaht vähenes 2016. aastal 2015 aastaga võrreldes tema sõnul 18 miljonilt eurolt 15 miljonile eurole. Eha sõnul ei saa enam kuidagi osutada teenuseid, mille eest keegi ei maksa.
«Järgmise aasta lepingute läbirääkimised seisavad veel ees, kuid tänaseks ei ole meile ükski haigla teada andnud plaanidest piirata järgmisel aastal teenuse kättesaadavust, sealhulgas infarktiravi osutamist. Kardioloogia eriala on väga oluline valdkond ning plaanime lepinguläbirääkimistel haiglatega kindlasti seda teemat eraldi käsitleda ning veenduda, et kardioloogilistele patsientidele on kvaliteetne ja kaasaegne ravi kättesaadav ka edaspidi,» rääkis Hinsberg. Ta toonitas, et vältimatu abi, ka infarkti korral, peab alati olema inimestele tagatud.
«Kardioloogia eriala hinnakirja kaasajastamisel on väga oluline roll koostööl kardioloogidega. Eriala teenuste hindade kaasajastamine sõltub väga palju sellest, kas kardioloogid on valmis protsessis osalema. Kohtume seltsiga regulaarselt ning loodame, et järgmisel aastal on võimalik viia eriala teenuste hindade kaasajastamine koostöös lõpule,» avaldas Hinsberg lootust.
Eha hinnangul oleks südamehaiguste raviks Eestis kokku igal aastal juurde vaja praegu 15–20 miljonit eurot ja kõigi haiguste raviks ja uuringuteks kokku ca 100 miljonit eurot. «Poliitikutel, kui nad vähegi tegijad on, tuleb olulised otsused kiiresti ära teha, et meie inimestele oleks võimalik tagada ka tulevikus kaasaegne arstiabi ja selle tarvis säilitada Eestis töötamas tervishoiusüsteemi kalleim vara – väljaõppinud inimesed,» lisas Eha.


description: Paljud ei tea, et trauma tagajärje suust ära tulnud hammast on kiire ja õige tegutsemise korral võimalik päästa ja suhu tagasi istutada.

title: Mida teha, kui hammas tuleb suust ära?

maintext:
Hambatraumad juhtuvad peamiselt laste ja varateismelistega, kes veedavad vaba aega näiteks veekeskustes, rulapargis, batuudil või elamusspordikeskustes, jäähokit mängides, rattaga sõites või muud sporti tehes, teatati. Samas võib trauma tekkida ka õnnetu komistamise ja kukkumise tagajärjel.
Kliinik 32 näo-lõuakirurg dr Reet Pallase sõnul nõuab hambatrauma, mille tagajärjel on hammas täielikult või osaliselt lahti tulnud, kiiret ja teadlikku tegutsemist.
Esmalt tuleb hammas üles otsida. «Katsuda tohib ainult hamba valgemat ehk hambakrooni osa,» lausus Pallase. Ta lisas, et kui hammas on mustaks läinud, tuleb seda lühikese aja jooksul külma vee all loputada.
«Kõige paremad võimalused hamba taastamiseks on siis, kui panna hammas arsti juurde mineku ajaks suhu oma kohale tagasi. Valu või ebamugavus, mida see põhjustada võib, on väike hind võimaluse eest hammas päästa,» rääkis arst.
Kui hammast suhu tagasi panna ei õnnestu, siis tuleb hammas panna transportimiseks klaasitäie piima või oma sülje sisse. Hammast tohib transportida ka suus, tagumiste hammaste kõrval põse sees.
Dr Pallase rõhutas, et trauma korral on hamba päästmiseks kõige olulisem kiirus. «Hammast luuga ühendavad sidemed võivad hävida tunniga. Seega tuleks soovitavalt ühe tunni jooksul jõuda hambaarsti juurde, et väljavaated hammast päästa oleksid võimalikult head,» ütles dr Pallase.
Kui peatrauma pole nii tõsine, et vajab erakorralise meditsiini osakonnas kontrolli, siis tuleks hamba päästmiseks pöörduda kindlasti hambaarsti juurde, mitte EMO-sse.
Kõige paremad õnnestumislootused hamba suhu tagasi istutamiseks on just lastel ja varateismelistel. Sealjuures on hamba päästmine tähtis nii hammaste tervise kui ka lapse enesehinnangu ja elukvaliteedi seisukohalt.
Enne kasvuea lõppu ehk orienteeruvalt enne 20 eluaastat ei saa tühja koha täiteks paigaldada implantaate. Suu aga tühja kohta ei salli ning puuduv hammas võib põhjustada olulisi hambumusprobleeme kogu eluks.
2014. aastal läbi viidud uuring näitas, et ravimata jäetud hambatraumadega koolilaste elukvaliteet ja enesehinnang olid madalamad kui lastel, kelle hambad said trauma järgselt ravitud.
Kui hambaarstil on õnnestunud hammas edukalt suhu tagasi istutada, on ülioluline trauma saanud hammast edaspidi regulaarselt jälgida.
Korrapärased arstivisiidid ja röntgeniuuringud aitavad avastada võimalikult varakult komplikatsioone, millele õigel hetkel jaole saades on võimalik reageerida ja prognoosi parandada.


description: Traumatoloog Mihkel Mardna ja Ida-Tallinna keskhaigla (ITK) arstide sõnul oli hiljuti kaheksandalt korruselt lillepeenrasse kukkunud lapsel kõvasti õnne, sest tavaliselt nii kõrgelt lennates ellu ei jääda.

title: Eesti arstid aknast alla kukkunud lapsest: täielikult vigastustest pääsemine on harukordne

maintext:
Mardna sõnul oli olukorda arvestades tegemist nii-öelda «õnneliku õnnetusega», kus eluga pääsemiseni viis mitmete õnnelike asjaolude kokkulangemine. Esiteks on kaheaastase lapse kehakaal väike, mistõttu kõrgusest kukkumisel ja kokkupuutel pinnasega tekkiv kineetiline energia on oluliselt väiksem kui täiskasvanu puhul. Seepärast on ka tekkivad vigastused võrreldes täiskasvanuga väiksemad. Teiseks vähendab vigastusi kukkumine pehmele pinnale, mis absorbeerib kukkumisel tekkivat kineetilist energiat. Kolmandaks on kaheaastase lapse luud oluliselt elastsemad kui täiskasvanul, mistõttu on luumurdude tekke võimalus väiksem.
Kukkudes saadavate vigastuste tõsidust võib aga Mardna sõnul mõjutada veel hulk väiksemaidki asjaolusid, näiteks see, missugune kehaosa kukkumisel esmalt maapinnaga kokku puutus ja mis lapsel kukkudes seljas oli.
«Kui tegemist on väikelastega, siis aitab kaasa ka see, et neil on veesisaldus kehas suur ja sarnaselt loote keskkonnale emaüsas, aitab vesi kõiksugu põrutusi pehmendada,» lisas Ida-Tallinna keskhaigla kommunikatsioonijuht Marthi Lepik ITK arstide seisukohti vahendades. See aitab tema sõnul pääseda eluohtlikest vigastustest, nagu veresoonte ja siseelundite rebendid. Teisalt aga moodustab väikelaste kehast väga suure osa pea, mistõttu on raskus just sinna koondunud ning seega ka laste puhul suurem oht kukkuda pea peale.
Lepiku sõnul ei oleks pääsemine tõenäoliselt olnud võimalik, kui all ei oleks olnud lillepeenart, mis kukkumist pehmendab. «Analoogseid juhtumeid on teada ka varasemast ajast, kus laps on kukkunud 8.-9. korruselt lumehange ja samuti pääsenud suuremate vigastusteta,» lisas Mardna.
Kõige õigem oleks kõrgelt kukkudes tekkivaid vigastusi Lepiku sõnul tavaliselt kirjeldada sõnaga hulgivigastused või hulgimurrud. Sagedased on erinevate jäsemete, lülisamba ja muud luumurrud. Ohtlikumad on aga kukkumisel tekkida võivad siseelundite rebendid, eriti veresoonte rebendid. Mida kõrgemalt inimene kukub, seda suurem jõud talle maad puudutades avaldub ning seega suureneb ka vigastuste oht.
Ellujäämine ei ole tingimata terveksjäämine
Ida-Tallinna keskhaigla arstide hinnangul tuleb siinkohal eristada ellujäämist ja terveks jäämist. «Väliselt võib laps terveks jääda, kuid kindlasti on selliste kukkumiste puhul suur oht ajukahjustusteks, mis võivad mõjutada pikas perspektiivis inimese elukvaliteeti,» selgitas Lepik.
«Statistiliselt ei oska seda kommenteerida, kuid üldiselt on täielikult vigastusteta pääsemine harukordne,» rääkis Lepik. Igasuguse kukkumise puhul loeb tema sõnul see, kuidas ja kuhu inimene kukkus. Puuoksad, põõsad, pehmem maapind ja muu selline aitavad kõik kukkumist mingilgi määral pehmendada ja suurendavad tõenäosust ellu jääda. Samas on kõikide kõrgelt kukkumiste ja eriti pea peale kukkumiste puhul suur oht saada püsivaid ajutraumasid, mis võivad inimese elukvaliteeti pöördumatult muuta.


authors:
Triin Ärm
Paulo Whitaker Reuters Scanpix

description: Maailma terviseorganisatsioon (WHO) kuulutas reedel, et Zika viirus ja sellega seotud neuroloogilised tüsistused ei kujuta enam endast rahvusvahelist hädaolukorda.

title: WHO kuulutas Zika viiruse hädaolukorra lõppenuks

maintext:
WHO kinnitas samas, et jätkab puhanguga tegelemist jõulise programmi kaudu, vahendab ERR.
WHO hädaolukordade komisjon kuulutas seoses Zika viirusega veebruaris välja rahvusvahelise rahvatervise hädaolukorra (PHEIC). Nüüd teatas organisatsioon, et kuigi viirus ja sellega seotud tüsistused on rahvatervise seisukohalt endiselt suur väljakutse, mis vajab jõulist tegutsemist, ei kujuta see enam endast PHEIC taseme ohtu.
WHO hädaolukordade programmi direktor Peter Salama tõdes, et WHO ei alahinda Zika tähtsust, asetades selle pikemasse tööprogrammi, vaid saadab sõnumi, et Zika on tulnud, et jääda.


description: Venemaa suuruselt neljandas linnas Jekaterinburgis kuulutati välja epideemia, sest iga viiekümnes elanik on HIV positiivne.

title: Venemaa suurlinnas kuulutati välja HIV-epideemia

maintext:
«Meil on sellised haigestumise näitajad – 100 000 elaniku kohta on 1826 inimest HIV-positiivsed, iga viiekümnes elanik on HIV-positiivne,» vahendab Mixnews Jekaterinburgi tervisehoiuosakonna juhataja asetäitja Tatjana Savinovat.
Linnas on registreeritud 26693 HIV-juhtu, kuid Savinova rõhutas, et need on vaid ametlikult registreeritud haiged. Reaalne haigestumine on märksa suurem. Enam kui pooled HIVpositiivsed on saanud nakkuse narkootikumide tarbimisel, 46 protsenti on saanud sugulisel teel. Ekspertide hinnangul kasvab just nende inimeste arv, kes saavad nakkuse sugulisel teel.
«See on müüt, et HIV on ainult noorte ja narkomaanide haigus – nakatumine on suurem vanuserühmades 30-39 ja 40-49. Kui nakkus jõuab sotsiaalselt hästi toimetulevasse ringkonda, siis hakkab see kiiresti levima,» rääkis Savinova. Ta rõhutas, et erinevalt USAst ei levi Venemaal HIV homoseksuaalsete seas.
Praegu on Jekaterinburgis arvel 774 last HIV-diagnoosiga, kinnitust on saanud 342 juhtu. Selline suur vahe tekib, kuna kahtluse korral jääb lapse puhul diagnoos üles vähemalt aastaks. Kui lähema viie aasta jooksul midagi ette ei võeta, võib olukord muutuda ametniku hinnangul väga tõsiseks.


description: Lõuna-Rootsis Jönköpingi läänis suri möödunud aasta oktoobris kuueaastane tüdruk, kes saadeti haiglast tagasi koju palaviku, valude ja topeltnägemisega. Nüüd on haigla sattunud tõsise kriitika alla.

title: Rootsis süüdistatakse meedikuid kuueaastase tüdrukutirtsu surmas

maintext:
Haige laps viidi Värnamo haiglasse, kus talle kirjutati välja antibiootikumid, vahendab raadio P4 Jönköping. Seejärel saadeti tüdruk kodusele ravile. Mõne päeva pärast läks lapse seisund nii halvaks, et ta viidi kiirabiga Lindköpingi haiglasse, kuid seal meedikutel tema elu enam päästa ei õnnestunud. Laps suri ajupõletikku.
Tüdruku isa pöördus asja uurimiseks Rootsi tervishoiu- ja hoolduse valdkonna riikliku järelvalveasutuse (Inspektionen för vård och omsorg, IVO) poole. Nüüd on amet välja selgitanud, et kahe meditsiiniõe töös võis olla vajakajäämisi. Kuid hooletult on ametnike sõnul käitunud teisedki haigla töötajad, sest keegi neist ei ole piisava hoolikusega kirja pannud, kuidas kõik tegelikult juhtus.
Kriitikat on avaldatud ka Jönköpingi lääniametnike aadressil, kes ei ole väidetavalt suutnud tagada kohalikus haiglas lastele piisavalt head arstiabi. Haigla esindajate sõnul ei ole aga kindel, et tüdruku elu oleks õnnestunud päästa ka siis, kui ta oleks haiglasse sisse kirjutatud.


authors:
Heilika Leinus
Panther Media Scanpix

description: Terviseameti poole on pöördunud inimesi, kes on küsinud, ka gripp on juba liikvel. Ameti sõnul esines möödunud nädalal nakkushaigusi aga hoopis vähem, mitte rohkem.

title: Kas gripp on juba liikvel?

maintext:
«Kas grippi juba on, küsitakse,» kirjutab terviseamet oma Facebooki lehel. «Vastame: ei ole veel. Vähemalt meile teadaolevalt mitte. Isegi arstide poole pöördunute arv ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu eelmisel nädalal pigem vähenes kui kasvas. 3040 inimest andsid arstidele teada, et nad on hädas ja vajavad abi, neist lapsi oli vaevalt 47 protsenti, mis tähendab, et ka koolides peaks praegu käima tõsine õppetöö. Mõnevõrra rohkem oli haigestunuid Ida-Virumaal ja Narvas, aga ei midagi hullu.»
Amet rõhutab siiski, et gripp tulemata ei jää ja just nüüd on õige aeg end selle vastu kaitsta.


description: Tähistamaks veredoonorluse ja vereülekannete 75. aastapäeva Eestis korraldab Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskus reedel, 11. novembril 2016 konverentsi, mille ajal seal verd anda ei saa.

title: 11. novembril regionaalhaiglas verd anda ei saa

maintext:
Reedel toimuval konverentsile «Veenist veenini» on registreerinud üle 200 huvilise. Kuna konverentsil osalevad ka kõik verekeskuse töötajad, on verekeskus ja DoonoriFoorum reedel, 11. novembril suletud ning doonoreid oodatakse taas verd loovutama esmaspäevast, 14. novembrist.
«Seekordne konverents käsitleb veenist-veenini ahela probleemkohti, nii nagu meie, kes me igapäevaselt professionaalidena selle ahela erinevates lülides tegutseme, neid näeme,» rääkis verekeskuse juhataja dr Riin Kullaste. «Konverentsi kava on kirju, aga ta väljendab hästi seda maastikku ja reaalsust, milles me praegu liigume. Meie eesmärk on ohutu ja otstarbekas vereülekanne ning avatus ja paljude osapoolte kaasamine on siin määrava tähtsusega.» Kullaste sõnul on 75 aastane Eesti verekeskus vaatamata oma väärikale eale tegus ja muutustele avatud organisatsioon ning juubel on hea võimalus kutsuda kokku inimesi, kes ühel või teisel moel puutuvad kokku doonorite, doonorivere töötlemise, testimise ja kasutamise ehk vereülekannetega.
Eestis on vereülekannetega mitmeid probleeme
Väga oluline probleem on seotud vereülekande ravijuhisega. «Eesti vereülekande ravijuhis on nüüdseks juba üle kümne aasta vana ja vajaks hädasti uuendamist. Paraku on ühtäkki selgunud, et meie juhend ei sobitu Eesti haigekassa juhendite koostamise kontseptsiooniga ning seetõttu peavad vereteenistused selleks ise vahendid leidma. Sellest johtuvalt küsime – kas tõesti on laialdaselt kasutatav transfusioonravi, mille käigus kantakse üle ligi 85 000 erineva veretoote aastas ainult vereteenistuste mure ning kuidas me peaksime edasi liikuma,» rääkis Kullaste.
Peale selle käsitletakse konverentsil seda, kui ohutu on Eesti doonorite veri ja kuidas mõjutab veredoonorlus vahetult ja pikaajaliselt inimese tervist. Doonorite tervisest räägib konverentsil Katja van den Hurk, kes töötab Hollandis doonorite tervisega tegelevas uuringugrupis. Põhjamaades doonorite valiku küsimuses toimunud muudatustest räägib Soome Punase Risti Vereteenistuse spetsialistilt Johanna Castren.
Tähtsal kohal verekeskuse toimimises on dr Kullaste sõnul infosüsteemid. «Pärast kahekümneaastast edukat arengut oleme takerdunud ja oluline hüpe – ühtne doonorite ja ülekannete register – on kahjuks tegemata. Vajadus sellise registri järele on aga väga suur.» Konverentsil tõstatatakse küsimus, kas nii jääbki või jõuab Eesti e-riigi edulugu ka doonorluse valdkonda.
Rõõmustav on Kullaste sõnul aga see, et doonorivere uurimisel on regionaalhaigla jõudnud uuele tasemele, kus punaliblede molekulaardiagnostika avab uusi võimalusi.
Täpsema info leiad regionaalhaigla kodulehelt.


description: Ilmselt hambaarstide ja haigekassa lepitusüritusena mõeldud kohtumine riigikogus läks täna erakordselt emotsionaalseks ning kirgedemöll jätkus veel garderoobiski.

title: Reportaaž ukse tagant: hambaraha vaidlus põhjustas Toompeal kirgede tormi

maintext:
Toompea loss on ehitatud ajal, kui materjali pealt kokku ei hoitud, mistõttu on kabinettidest koridori kostvad emotsionaalsed väljaütlemised seal haruldased. Tänane sotsiaalkomisjoni arutelu hambaravi hüvitise teemal läks aga nii tuliseks, et ukse taga istudes oli kohati võimalik sellest suisa stenogrammi teha.
Hambaarstide esindus oli lossis kohal varakult ja valmis oma seisukohti ka ajakirjanikule selgitada. Nimelt on haigekassa pakkunud välja hinnakirja, mis tohtrite sõnul tegelikke kulusid ei kata. Riigi plaani kohaselt saaks aga 30-eurost hambaravihüvitist kasutada vaid just neis kliinikutes, mis töötavad nö riiklike hindadega. See plaan on vastukarva arstidele.
Hambaarstide kinnitusel oleks kõige parem lahendus see, kui raha liiguks koos inimesega ehk patsient valib arsti ja riik hüvitab osa raviarvest. Seni on selline süsteem edukalt toiminud rasedate ja eakatega, kelle hambaravi riik osaliselt hüvitab.
Ka teeb tohtreid murelikuks asjaolu, et alates 2018. aasta 1. jaanuarist kaotatakse vaba valiku õigus ära ka proteeside tellimisel. «Selle hüvitise summa on 250 eurot ja see on juba suur raha. Mina pean hakkama selgitama pensionärile, et minu juurest enam proteese tellida ei saa,» rääkis Kattri Arge K3 Hambaravist.
Eriti aga solvab hambaarste eelnõu seletuskirjas olev väide, mille järgi kehtestab haigekassa hinnad, mis vastavad tegelikele kulule ja lõppeb ära «see hambaarstide teab kust võetud hinnakirja järgi» töö tegemine. «See on pehmelt öeldes…. ja siis selle lause peale tahetakse veel sõbralikult edasi rääkida,» imestas hambaarstide seltsi juht Marek Vink.
Ka Argele jääb väljaütlemine seletuskirjas arusaamatuks, sest Eestis on vabaturg, kus konkurents määrab hinna ja igal inimesel on võimalik valida endale sobiva hinnaga kliinik.
«Haigekassa väljapakutud hinna eest võib saada ravi Järva-Jaanis vallamaja tagakambri dr Silva kõrvalkabinetis, aga mitte pealinnas ega Tartus,» ütles Vink muiates.
«Minu käest täna patsiendid küsisid, et see hüvitis on ainult 30 eurot, millest te räägite. Aga see on põhimõtte küsimus,» kinnitas Kattri Arge K3 Hambaravist. «Eks ta üks paras sooja õhu võngutamine,» arvas Vink teel istungile.
Põhimõtte küsimus
Kui haigekassa ametnikud ja arstid komisjoni ukse taha jõuavad, on seal ootel juba telekaamera, ja reporteri hõige, «Kas teie seas on ka mõni hambaarst?», tekitab korraks rõõmsat elevust. «Astud koridori ja kohe lastakse sulle valgus näkku,» sõnab dr Vink kaamera ette astudes. Operaator ei jää vastust võlgu. «Ise te teete seda ju päevad läbi».
Teleintervjuud andes selgitab hambaarstide liidu juht, et haigekassa sunnib neid töötama hinnakirja alusel, mis tegelikke kulusid ei kata. Juba praegu tuleb tohtritel laste nö tasuta hambaravi hüvitada täiskasvanute ravi pealt teenitud tulu arvelt. «Kui sunnitakse ka täiskasvanutele nii teenust osutama, siis selliste tingimustega nõus olevat hambaarsti Eesti Vabariigis minu teada ei leidu,» on Vink veendunud. Vargsi on tohtri kõrvale ilmunud ametnik, kes üritab teda saadikute ette saada.
Hambaarstid on oma esinemise väga hästi ette valmistanud ning paksudest lossiseintest hoolimata on ukse kõrval oodates võimalik kuulda nende emotsionaalseid selgitusi, miks haigekassa pakutud variant ei sobi ja kuidas see lõpptulemusena võib viia selleni, et esialgne odav ravi läheb tegelikult kalliks maksma. Tohtrid tuletavad meelde, et ka hambaarstide puhul tuleb arvestada üle lahe pakutavate tingimustega. Väidetavalt läheb 2/3 ülikooli lõpetanud tohtritest kohe Soome tööle. Korduvalt seavad tohtrid kahtluse alla haigekassa tehtud arvutused, kui kallis hambaravi tegelikult on.
Nagu klassikaline peretüli
Haigekassa esindajate selgitused on vaoshoitumad, kuid ühel hetkel on kuulda kellegi tundeküllast selgitust, et ka neil on vaja kulu kontrolli all hoida ja riigieelarves lubatud piiridesse jääda.
Kui kirgede möll on kestnud enam kui tunni, kostab koridori kellegi saadiku valjuhäälne seisukoht: «See on nagu perekonnas, et võid naise ja lastega tülli minna, aga siis tuleb ära leppida, mingi kompromiss tuleb leida.» Tohtritele ja ametnikele tehakse ettepanek uuesti sel nädalal kokku saada ja omavahel kokku leppida. Hambaarstid ei jäta enda teada, et nende arvetes on see mõttetu üritus. Kui tohtrid ja ametnikud koosolekult välja juhatatakse, on selge, et üksmeelt ei ole ja niipea ei tule.
Adrenaliin on üleval
Haigekassa juhatuse liige Kuldar Kuremaa teemat kommenteerida ei soovinud. «See kohtumine tuli hästi ootamatult ja praegu on adrenaliin üleval,» vabandas ta. Tema sõnul on haigekassa kindlasti valmis arstidega taas neljapäeval kohtuma, nagu riigikogu sotsiaalkomisjon ette pani.
Hambaarstide sõjakas meeleolu ei vaibunud ka garderoobi jõudes. «Mille alusel see hinnakiri koostati? Esmakordsel visiidil on mikroskoobi kasutamiseks ette nähtud üks minut, ma jõuan selle ajaga selle paika panna, aga mitte vaadata. Otsiku kasutamise aeg on kaheksa aastat, mitte ükski otsik ei kesta nii kaua,» nõuti ametnikelt selgitust. Riigi esindajad tunnistasid, et nemad neid arvutusi põhjendada ei oska. «Kas haigekassa maksab kinni kõik need tühistatud vastuvõtud, mis nüüd uue kohtumise pärast ära jäävad?» uuriti ametnikelt, kui hakati uut kohtumist kokku leppima.
Tulutu käik
Hambaarstide juht Marek Vink tunnistab, et tal pole suurt usku, et uus kohtumine midagi muudaks. Tohtri sõnul saab ta aru, et haigekassa peab hindade arvestamisel lähtuma määrusest, mis lähtub haiglatest, aga hambaravi puhul seda mudelit kasutada ei saa. «Kellegi poliitiline lubadus on, et mitterahalise hüvitisega surutakse hambaravi hindu all, aga seda ei saa juhtuda, sest keegi ei ole nõus selle hinnaga teenust osutama,» tõdes Vink. «Võib-olla kuskil maapiirkonnas keegi on, aga Tallinnas küll mitte,» oli Vink veendunud.


description: Sotsiaalministeerium käivitab ühe miljoni euro suuruse projekti, et arendada välja digitaalne personaalmeditsiini otsustustoe lahendus, mida saaksid kasutada arstid.

title: Riik arendab miljoni euroga arstidele personaalmeditsiini otsustustoe

maintext:
«Otsustustoega prognoositakse geeni- ja terviseandmete põhjal inimesi ohustavaid haigusi, kavandatakse ennetustegevusi ning määratakse vajadusel täpne ravi,» ütles sotsiaalministeeriumi digitaalvõimekuse arendamise osakonna projektijuht Indrek Jakobson.
Ta rääkis, et see on osa laiemast personaalmeditsiini programmist. «Personaalmeditsiiniga soovitakse parandada rahvatervist ja ravikvaliteeti ning ühtlasi vähendada tervishoiu kulusid,» rääkis Jakobson.
Projekti tulemus saab tema sõnul olema personaalmeditsiini otsustustugi, mis on testitud ning arstidele kasutamiseks sobilik. Otsustustoe plaanib ministeerium valmis arendada kahe aastaga ehk projekti ajaraam kestab oktoobrikuust kuni 2018. aasta septembri lõpuni.
Personaalmeditsiini otsustustoe projekt läheb kokku maksma üks miljon eurot, sellest 400 000 eurot moodustab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) vahendatav Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) innovatsiooni edendavate hangete toetus.


authors:
Heilika Leinus
Sander Ilvest

description: Rahvusvahelisel enneaegselt sündinud laste päeval tõid paljud oodatust varem sündinud laste vanemad oma kõige kallima varanduse – lapsed – Ida-Tallinna keskhaigla arstidele ja õdedele näha.

title: Galerii: enneaegse sünni päev viis arstid endiste hoolealustega kokku


description: Täna kel 13 toimunud riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungil arutati laste tervishoiu kitsaskohtade üle ja rõhutati, et Eesti laste tervisemurede lahendamiseks ja ennetamiseks on tarvis senine laste tervishoiusüsteem kiiresti üle vaadata.

title: Ekspert tänasel laste tervishoiu arutelul: üks põlvkond on maha magatud

maintext:
Tänase arutelu teema oli riigikontrolli aruanne «Riigi tegevus laste tervise hoidmisel ja ravimisel». Aruandest selgus, et paljud Eesti last terviseprobleemid jäävad õigel ajal avastamata, sest lapsed ei jõua õigel ajal arsti juurde kontrolli. Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjon võttis vastu otsuse ja tegi omapoolsed soovitused sotsiaalministeeriumile, haridus- ja teadusministeeriumile ning Eesti haigekassale, et edendada senisest enam laste tervishoiukorraldust.
«Kui tavakodanikule, kes leob seda auditit, on paljud faktid šokeerivad, siis kahjuks pean ütlema, et lastearstidele ei tulnud need tulemused üllatusena,» rääkis Eesti lastearstide seltsi president, laste endokrinoloog Ülle Einberg. «Paljusid laste haigusi ei märgata ja ravi ei ole alati järjepidev.»
Erikomisjoni esimehe Mihhail Stalnuhhini sõnul on täna oluline rõhku panna lastele suunatud tervishoiuteenustele. «Peame tagama teenuste senisest kõrgema taseme ja kättesaadavuse ning ühtlustama süsteemi,» sõnas esimees. Stalnuhhini sõnul on samuti tähtis ka tervise edendamine ja põhjalikum teavitustöö laste, nende vanemate, arstide ja õpetajate seas. «Laste tervist tuleb hoida ja selleks ka toetav keskkond tagada. Nendele suunatud tervishoiuteenustele ja tervisekasvatusele tuleb hakata senisest rohkem tähelepanu pöörama. Selleks otsustasime erikomisjoniga teha ettepanekud, mis võiksid olla asutustele suunisteks laste tervishoiukorralduse edendamisel,» lisas ta. Stalnuhhini sõnul näitab riigikontrolli aruanne, et on viimane aeg vastu võtta otsuseid, mis muudaksid Eestis laste tervise kontrollimise seisu.
«Üks põlvkond on meil maha magatud,» rääkis Tallinna lastehaigla psühhiaatriakliiniku juhataja Anne Kleinberg. Tema sõnul on lapsed «olnud ripakil» ligi 20 aastat, mistõttu tuleb tervishoiud järgmise kümne aasta jooksul väga palju keerulisi juhtumeid juurde. Ta lisas, et lapsevanemad ei ole mitte alati pahatahtlikud, vaid sageli võib olla lapse hooletusse jätmise probleemi põhjuseks ka see, et nad ei saa ise oma probleemidega hakkama. «Mina olen psühhiaater ja näen, et isa joob ja ema on depressioonis. Neid vanemaid on vaja aidata,» rõhutas ta. Kleinberg lisas, et paberi peal tehtud otsustest ilma eelarveta kasu ei ole.
Vaja on ühtset süsteemi
Erikomisjoni tegi kokku 18 soovitust. Nende hulgas on ettepanek sotsiaalministeeriumile välja töötada ja rakendada laste tervise jälgimisel ning ravimisel integreeritud teenuste kontseptsioon. See tähendab, et perearstiteenus, koolitervishoiuteenus, eriarstiabi, õppenõustamise tugiteenused ja lastekaitse tuleks ühendada toimivaks ning koordineeritud süsteemiks.
«Kui räägime info liikumisest, siis mul on piinlik tunnistada, et täna on 21. November ja meil ei ole ülevaadet selle kohta, millised seitsmeaastastest lastest on kooli läinud. Kui me oleme infotehnoloogia esiriik, siis miks see info ei liigu?» küsis Tallinna perearstide seltsi esinaine Le Vallikivi. Ta lisas, et beebide ja koolieelikute kontroll toimib Eestis praegu hästi, mis tähendab, et sellist süsteemi on võimalik Eestis edukalt kohaldada.
Nii riigikontrolli auditijuhi Mart Vain kui arutelust osa võtnud arstid olid ühel nõul, et luua tuleks üks ühtne e-tervise infosüsteem, mis lähtuks patsientide vajadustest ja millele pääseksid lisaks perearstidele ligi ka kooliõed.
See aitaks lahendada ka praegust olukorda, mis ei sunni lapse tervise suhtes hooletut lapsevanemat kuidagi oma käitumist muutma. «Kui lapsevanem on hooletu ja ei lähe lapsega ettenähtud raviseansile, siis parimal juhul tervishoiutöötaja kontakteerub lapsevanemaga ja kui lapsevanem ei reageeri, siis sinna paika see jääb,» rääkis Vain.
Kui ühtsesse laste tervise jälgimise süsteemi oleks lisaks perearstidele kaasatud ka kooliõed, tugiteenuste pakkujad ja lastekaitse, siis võiks olukord muutuda. Näiteks saaks perearst muudatuse jõustumisel süsteemist näha, kui pereõde lapse tema juurde suunab. Kui vanem lapsega siis teatud aja jooksul arsti vastuvõtule ei lähe, võiks perearstil olla kohustus lapsevanemaga ühendust võtta ja talle selgitada, miks on tervisekontroll oluline. Kui lapsevanem ka siis ei reageeri, tuleks ühendust võtta lastekaitsega, kes vajadusel sekkub. Haridus- ja teadusministeeriumi kantsleri Janar Holmi sõnul on keskne süsteem oluline ka ressursipuuduse vähendamiseks, sest aitaks vältida tegevuste dubleerimist.
Kooliõed ei suhtle piisavalt vanematega
«Tervisekontrollis käimine on üks peamine haiguse ennetamise viise,» rõhutas riigikontrolli auditijuht Mart Vain. Audit näitas tema sõnul, et laste kontrollis käimine on ebaregulaarne ja sõltub laste vanusest. Olukorra parandamisele aitaks tema sõnul kaasa kooliõdede süsteemi täiendamine, sest just kooliõed peaksid probleemi olemasolul seda ka märkama.
Praegu ei ole 14 üldhariduskoolis kooliõde, mistõttu on kooliõeta ligikaudu tuhat kooliõpilast. Kuna paljudes suuremates koolides on vaid üks kooliõde, siis ei saa ligikaudu 34 000 õpilast nõuetekohast teenust.
Kooliõdede vähesuse üheks oluliseks põhjuseks on põhimõte, mille kohaselt haigekassa rahastab kooli tervishoiuteenust 11 kuul aastas, samas kui ülejäänud õed saavad palka 12 kuud aastas. «Seni oleme koolitervishoiu teenust rahastades lähtunud põhimõttest, et seda teenust ühel kuul aastast ei osutata ja selle eest haigekassa ei maksa,» selgitas Eesti haigekassa juhatuse esimees Tanel Ross.
Kooliõdede esindajad SA Tallinna Koolitervishoid ja Tartu Koolitervishoiu OÜ on seisukohal, et see suurendab kooliõdede puudust, sest motiveeritud ja heal tasemel kooliõdede leidmine muutub üha keerulisemaks tingimustes, mil kooliõed teenivad aastas ühe kuupalga vähem kui ülejäänud õed. Ross rõhutas, et haigekassa on valmis neid põhimõtteid üle vaatama. Kooliõe teenuse pakkumist takistab ka 86,28 euro suurune riigilõiv.
Kui kooliõde ka olemas on, ei tähenda, et tema soovitused lapsevanemani jõuaksid ja et vanem selle põhjal ka lapsega arsti poole pöördub. Vainu sõnul ei suhtle 30 protsenti kooliõdedest lapsevanematega. Lastest, kelle kooliõde arsti vastuvõtule suunab, jõuab sinna aga alla poole. «Kui kooliõel ei ole tervet pilti lapse seisundist, siis ei saa ta seda adekvaatselt hinnata,» rõhutas Vain.
Selle olulised põhjused on riigikontrolli hinnangul arstiabi kehv kättesaadavus, pikk tee, mis tuleb arsti juurde jõudmiseks läbida ja pikad ravijärjekorrad. Väga suurt tolli mängib ka lapsevanemate vähene teadlikkus ja hooletus. Näiteks saab rasvunud lastest nelja aastat järjest vajalikku ravi vaid neli protsenti, samas, kui esimesel aastal saab vajalikku ravi 58 protsenti rasvunud lastest. «Seni ei ole Eestis rakendatud ühtegi teaduspõhist sekkumist rasvunute raviks, ei ole ravijuhendit ja ei ole juhtumikorralduslikku lähenemist,» rääkis Vain.
Tervisekeskuses võiks abi olla lastearstist
«Seni ei ole me saanud aru, miks tervisekeskustesse ei ole sisse lülitatud laste arstiabi teenust,» rääkis Einberg. Tema sõnul seatakse lapsed nii täiskasvanutega ebavõrdsesse seisu, sest täiskasvanud saavad tervisekeskusest üldarstiabi, kuid perearstid laste probleeme alati ära ei tunne.
Sotsiaalministeeriumi tervisesüsteemi arendamise osakonna juhataja Agris Koppel üldpediaatri vastuvõttude pakkumist tervisekeskustes seni vajalikuks ei ole pidanud, küll aga rõhutas ta vajadust koondada tervisekeskustesse paljude erinevate valdkondade spetsialistid.
Koppeli sõnul on praegu ülevaatamisel ka 2009. aastast pärit laste tervise jälgimise juhend, mis peaks uuendatud saama 2017. aasta teisel poolel. Juhendi muutmisel pööratakse temas sõnul tähelepanu ka sellele, kui palju kontrollkäike lapsed tegelikult perearstide ja teiste spetsialistide juurde tegema peaksid.
Samuti on erikomisjon oma soovitustes ära märkinud, et haridus- ja teadusministeeriumil tuleks tagada vajaduspõhine tugiteenuste osutamine lastele, noortele ja nende peredele. Holmi sõnul oleks kasu ka sellest, kui viia õpetajate programmi sisse krooniliste haigustega laste märkamise koolitus, nii et õpetaja saaks korraldada ka info vahetust kooliõe ja lapsevanemate vahel. Lisaks peaks erinevaid liikumisharrastusi tutvustama ja soosima ka kehalise kasvatuse tund.
Tervise arengu instituudi tervise edendamise osakonna juhataja Tiia Perteli sõnul peaks senisest rohkem tähelepanu pöörama ka haiguste ennetamsele. Positiivse näitena tõi ta välja lapsevanematele mõeldud tõenduspõhise programmi «Imelised aastad», mille abil jagatavat nõu vajaks palju rohkem lapsevanemaid kui on neid, kellele seda on juba antud.
Kui riigikogu esindajad kutsusid arste ja õdesid üles oma probleemidele rohkem tähelepanu juhtima ja poliitkuid varem survestama, siis Eesti arstide liidu peasekretäri Katrin Rehemaa sõnul on see esimene kord, mil poliitikud sellise üleskutse teevad. Nii tema kui ka Einbergi sõnul on varem arstide ettepanekuid pigem eiratud.
Arutelule on kutsutud sotsiaalministeeriumi, haridus- ja teadusministeeriumi, haigekassa, tervise arengu instituudi, arstide liidu, lastearstide seltsi, psühhiaatrite seltsi, perearstide seltsi, SA Tallinna Koolitervishoiu, Tartu Koolitervishoiu OÜ ning riigikontrolli esindajad.


description: Raadio 2 hommikuprogrammi Ilgekoha konkursil pälvis esikoha Tartu ülikooli kliinikumi lastekliinik.

title: Kehvas seisus Tartu lastekliinik sai piinliku tunnustuse

maintext:
«Ega meil teie kampaania lõppprodukti üle hea meel ei ole, aga see koht seestpoolt on palju parem kui väljast paistab,» selgitas Tartu ülikooli kliinikumi projektijuht Toomas Kivastik Raadio 2 eetris. «Esiteks seal töötavad väga head inimesed, teiseks seal on kaasaegsed meditsiiniseadmed.»
Samas tunnistas Kivastik, et maja töökeskkond pole hea, vaid rahuldav. «Pikemas perspektiivis see maja jätkusuutlik ei ole,» rääkis ta ja lisas, et alates üle-eelmisest aastast tegeletakse uue maja projekteerimisega, mis peaks valmis saama 2022. aastal.


description: Eelmise aasta märtsis Tartu Ülikooli kliinikumis ravil viibinud Edgar Savisaare haigusloo avas loata kolm meedikut, kellest üks vallandati.

title: Kliinikum vallandas

maintext:
Einasto sõnul avastas rikkumise kliinikum ise. «Vaatasime süsteemist järele, kas kõik inimesed, kes Savisaare andmeid on vaadanud, olid õigustatud seda tegema. Tuligi välja, et paar inimest olid seda lihtsalt uudishimust teinud,» rääkis Tartu Ülikooli kliinikumi juhatuse liige Mart Einasto. Postimehe andmetel üks Savisaare andmeid vaadanud kliinikumi töötaja vallandati ja kaks pääsesid noomitusega. Kliinikumi andmetel ei olnud vallandatud töötaja arst. Ajakirjandusele Einasto sõnul keegi Savisaare andmeid ei lekitanud.
Edgar Savisaare andmete kohta küsiti Einasto sõnul kliinikumi töötajatelt esialgu väga palju, kuid siis sai info avalikuks ja ajakirjanike huvi vaibus mõnevõrra. «Meil oli toona väga hea koostöö keskerakonna ja omastega, kes aitasid ise seda infot ajakirjanduse ette tuua. Enne seda kasutati info saamiseks kõikvõimalikke nippe. Teie oma kolleeg luuras kogu aeg ümber maja ja püüdis infot saada, aga näe, ei saanud,» meenutas Einasto.
«Kliinikumi jaoks on väga oluline, et patsientide terviseandmed oleksid kaitstud,» rõhutas Einasto. «Meil on ranged andmekaitsenõuded, mida andmekaitse inspektsioon nõuab ja aeg-ajalt kontrollime, kes patsiendi andmeid vaadanud on,» selgitas ta. Kontolli viib kliinikum tavaliselt läbi kahel juhul. Esiteks tehakse seda siis, kui kliinikumile laekub kaebus patsiendilt, kes kahtlustab, et tema isikuandmeid on uudishimust vaadanud inimesed, kes tema raviga seotud ei ole. Selliseid kaebusi tuleb kliinikumile Einasto sõnul aastas umbes viis, kusjuures alati rikkumisi leitud ei ole.
Teiseks kontrollitakse aeg-ajalt, kes on vaadanud tuntumate patsientide andmeid. «Kui Andrus Ansip end kord vigastas ja EMOsse tuli, siis hakkas see uudis kohe sotsiaalmeedias levima. Tegime uurimise ja avastasime, et meie inimesed andmeid lekitanud ei ole, küll aga tundsid ta ära teised EMO patsiendid, kes infot nutiseadmetega levitama asusid,» tõi Einasto näite. Sarnane kontroll tehti ka siis, kui kliinikumi sattus ravile sealne ülemarst Margus Ulst. Varem on kliinikumis ravil olnud ka Mart Laar ja Lennart Meri.
Seadus näeb ette kopsaka rahatrahvi
Andmekaitse inspektsiooni avalike suhete nõuniku Maire Iro sõnul kehtib inimese terviseandmetele juurdepääsupiirang. Terviseandmete põhjuseta vaatamine on väärtegu, mille eest tuleb patustajal maksta kuni 300 trahviühiku ehk 1200 euro suurust trahvi. «Väärtegu on see ka siis, kui päringuid tehti paljast uudishimust, ilma saadud andmeid edasi andmata või andmete vaatamisest kasu saamata. Kui andmeid on omakasu eesmärgil ka edasi antud, on karistused juba suuremad,» selgitas Iro. «Haigla või terviseasutuse sisemise korraga võivad selliste rikkumiste eest olla kehtestatud ka muud karistused, vastavalt olukorrale noomitusest kuni töötaja vallandamiseni, see on aga asutuse enda otsus ning siin andmekaitse inspektsioon tööandjat suunata ei saa,» lisas ta.
See, kas kellegi terviseandmeid omavoliliselt avaldanud meedik vallandatakse või pääseb ta noomitusega, sõltub Einasto sõnul tervishoiutöötaja enda käitumisest ja suhtumisest. «Kui inimene kahetseb tehtut, siis võib ta pääseda noomitusega,» rääkis Einasto. Samas sõltub otsus tema sõnul ka sellest, kui suur on rikkumine. Kui töötaja oli näiteks inimese raviga küll seotud, kuid konkreetseid andmeid tal tingimata vaja ei olnud, siis pääseb ta tõenäoliselt kergema karistusega. Korduvalt keegi Einasto sõnul patsientide andmete loata vaatamisega vahele jäänud ei ole.
Rikkumise avastamine on imelihtne
«Kui inimene kahtleb, et mõni volitamata inimene on tema andmeid vaadanud, siis saab ta selle ise kiiresti e-tervisest järele vaadata,» selgitas sotsiaalministeeriumi meediasuhete nõunik Karel Hanni. Selleks tuleb minna aadressile digilugu.ee ja sealt logiraamatusse. «Kui inimene avastab, et tema andmeid on vaadanud inimene, kellel ei ole selleks õigust, tuleks ühendust võtta e-tervise sihtasutusega,» soovitas Hanni, kes lisas, et sellekohase juhise leiab digiloost.
E-tervise sihtasutus annab kõigist kahtlustest teada ka andmekaitse inspektsioonile, kes algatab väärteoasja. Uurimist alustab andmekaitse inspektsioon ka patisendi enda kaebuse peale. «Keerulisem on haiglate ja muude terviseasutuste sisemiste infosüsteemidega. Iga patsient võib küll neilt pärida, mis andmeid tema kohta on ja kes on neid kasutanud, kuid sisemisse infosüsteemi ise sisse logimise võimalusi patsiendil ei ole,» lisas Iro. Sel juhul vastutab patsiendi andmete salastatuse tagamise eest haigla, kes peab kahtluse korral läbi viima sisekontrolli.
Kliinikumi patsientidel soovitab Einasto kahtluse korral pöörduda ka kliinikumi poole. Kaebusesse peaks inimene märkima, kus ja millal ta täpselt ravil viibis ja kes oli tema raviarst. Samuti võiks täpsemalt kirjeldada, kuidas kahtlus tekkis. Kui kliinikum kaebuse saab, võetakse kõigepealt kõigilt asjasse puutuvatelt inimestelt seletuskiri. Seejärel uuritakse ja analüüsitakse juhtumit põhjalikult. Kui menetlus on tehtud, antakse selle tulemustest teada ka kaebuse esitanud patsiendile.


authors:
Triin Ärm
Panther Media Scanpix

description: Hea oleks minna magama kell kümme õhtul, sest sel juhul on suur tõenäosus magada vajalikud seitse-kaheksa unetundi ning ärgata järgmisel hommikul vara, näiteks kell kuus.

title: Parim aeg, mil magama minna


description: Hiljutise uuringu järgi on muretsejatel kõrgem risk südamehaiguste tekkeks.

title: Muretsemine võib tõesti haigeks teha

maintext:
Norra teadlased uurisid tervisega seotud ärevuse taset 7000 inimesel, kes olid sündinud aastatel 1953 kuni 1957, kirjutab BBC. Osalejatel tuli vastata küsimustele oma tervise, elustiili ja hariduse kohta. Neid mõõdeti ja kaaluti ning neilt võeti vereproovid ja mõõdeti ka vererõhku. Katsealuste ärevuse taset mõõdeti Whiteley indeksi järgi. Samuti võtsid uurijad arvesse haiglaravi ja surmade statistikat Osalejaid jälgiti vähemalt kümme aastat.
Teadustööst selgus, et lisaks ärevusele mõjutas katsealuseid ka hüpohondria ehk haiglane muretsemine oma tervise pärast.
Uurimisperioodi ajal põdes stenokardiat või sai infarkti 3,3 protsenti uuringus osalejatest. Teadlased tõdesid, et isegi riskitegureid arvesse võtted oli hüpohondria ilmingutega inimestel enam kui kaks korda kõrgem risk südamehaiguste tekkeks kui teistel. Mida suurem oli inimese ärevus, seda kõrgem oli ka see risk.
Südamearstid soovitavad hüpohondriat kahtlustaval inimesel oma perearstiga suhelda.
Värske uuring avaldati ajakirjas BMJ Open.


description: Kolmapäeval kogunenud regionaalhaigla nõukogu valis uueks nõukogu esimeheks Georg Männiku ja otsustas uue juhatuse esimehe Agris Peedu ettepanekul muuta juhatuse liikmete vastutusvaldkondi.

title: Regionaalhaigla valis uue nõukogu esimehe

maintext:
Senine nõukogu esimees Marika Priske jätkab esialgu nõukogu liikmena, kirjutab PERH oma kodulehel.
Tulenevalt uuest vastutusvaldkondade jaotusest kutsus nõukogu tagasi juhatuse liikme Sven Kruubi. Nõukogu nimetas juhatuse esimehe ettepanekul uueks juhatuse liikmeks Katrin Rasmanni, kes töötab praegu riigikassa juhina. Varem on ta olnud äriühingute Stora Enso, If Eesti Kindlustus kui ka Reval Hotelligrupi juhatuse liige ja finantsjuht. Rasmann asub regionaalhaigla juhatuse liikmena tööle sel kuul.
Regionaalhaigla juhatus jätkab kolmeliikmelisena: Agris Peedu, Andrus Remmelgas ja Katrin Rasmann. Juhatuse liikmete vastutusvaldkonnad muutuvad, sealhulgas hakkab juhatuse esimees ise vastutama taristu valdkonna eest ning vastne juhatuse liige Katrin Rasmann finantsjuhtimise ja IT eest. Vastutusvaldkondade jaotumine muutunud juhatuses täpsustatakse uuel nädalal.
«Suur aitäh Sven Kruubile tema panuse eest regionaalhaigla arengusse,» ütles Peedu. Ta lisas, et kui ta olin regionaalhaigla nõukogu liige, pälvis Kruubi tegevus aastate jooksul nõukogu liikmetelt tunnustust.
Ka nõukogu senine esimees Marika Priske lisas, et regionaalhaigla nõukogu tänab Sven Kruupi väärtusliku ja pikaajalise panuse eest. 15 aasta jooksul juhatuse liikmena on Kruup juhtinud nii haigla kavandamist kui ka põhjalikku uuendamist.
Kruubi juhtimisel on Regionaalhaigla välja arendanud kõrgtehnoloogilise meditsiinilinnaku Mustamäel, loonud oma suurköögi, kaasaegse logistikakeskuse ning pannud ühtse meeskonnana tööle meditsiinitehnikateenistuse, majandusteenistuse, toitlustusteenistuse ja turvateenistuse.


description: Kui laps või nooruk sööb kõrge rasvasisaldusega toitu võib see kahjustada tema aju arengut, leiti Zürichi föderaalse tehnoloogiainstituudi uuringus.

title: Rasvarohke toit võib kahjustada lapse aju

maintext:
Uuringu ajal söödeti noortele ja täiskasvanud hiirtele toitu, milles leidus rohkelt küllastunud rasvhappeid, kirjutab The Local. Neid leidub näiteks kiirtoidus, vorstides ja võis.
Pärast nelja nädalat rasvarohke toidu söömist panid uurijad tähele, et noorte hiirte kognitiivsed funktsioonid läksid halvemaks. Täiskasvanud hiirte puhul seda aga ei täheldatud.
Hiiri ja inimesi saab selles kontekstis võrrelda, sest mõlema aju prefrontaalkorteksil on sarnased funktsioonid ning see ei arene täielikult välja kummalgi enne täiskasvanuks saamist. Tegemist on aju piirkonnaga, mis kontrollib õppimist, mälu ja iseloomu.
Prefrontaalkorteksit mõjutavad aga arenemise ajal negatiivsed keskkonnategurid, näiteks stress, infektsioonid või traumad. Selle uurimuse järgi ka tasakaalust välja toitumine.
Aju kahjustumine võib viia kognitiivsete häirete või isikuomaduste muutumiseni. Näiteks võivad lapsed või noorukid muutuda agressiivseks, neil võivad tekkida õpiraskused.
Uurijad lisasid, et hiirtele antud rasvarohke toidu kogus oli suurem kui tavainimene üldiselt päevas sööb. Uurija sõnul söövad vaid üksikud lapsed ja täiskasvanud rasvarohkeid toite nii suurtes kogustes.


description: Värske uuringu järgi ohustab üksikuid inimesi kõrgem Alzheimeri tõve tekkimise risk.

title: Üksikuid inimesi ohustav haigus

maintext:
Harvardi meditsiinikooli teadlased uurisid 79 tervet täiskasvanut, kirjutab Independent. Nende eesmärk oli saada teada, kas ajukoores asuvate amüloidide ehk haigusega seostatud valkude tase võib olla seotud üksindusega.
Võttes arvesse nii katsealuste sugu, vanust, geneetilist materjali, sotsiaal-majanduslikku olukorda, sotsiaalvõrgustikke, ärevuse ja depressiooni esinemist, leidsid teadlased, et eelkliinilise Alzheimeri tõvega inimesed olid 7,5 korda suurema tõenäosusega üksikud kui need inimesed, kel ei esinenud haiguse varajasi märke.
Kuigi teadlased leidsid seoses Alzheimeri tõve varajaste märkide ja üksinduse vahel, on siiski raske öelda, kas sotsiaalne isolatsioon on haiguse tekitaja või vaid üks paljudest põhjustest, miks see haigus tekib.
Uuring avaldati ajakirjas JAMA Psychiatry.


description: Tervise arengu instituudi täna avaldatud statistikast selgub, et Eestis on arstide arv kasvanud kaks protsenti, kuid mehi leiab arstide ja õdede seast harva.

title: Värske statistika: Eesti arstide ja õdede seast leiab mehi harva


description: Tervise arengu instituudi (TAI) noorte terviseteemaliste projektide konkursil TEIP ehk «Tervist edendava idee projekt» osales sel aastal 45 projekti, neist 18 nooremast ja 27 vanemast vanuserühmast.

title: Selgusid noorte terviseteemalise projektivõistluse võitjad

maintext:
Saabunud projekte iseloomustav märksõna on nutikus, teatas TAI. Näiteks kasutatakse noorte seas tervisliku toitumise edendamiseks fruktodisaini ehk puu- ja köögiviljadest kujude ja figuuride meisterdamist. Samuti esitleti põnevaid ja mitmekesiseid võimalusi, kuidas rohkem liikuda. Nende seast võis leida ka vibulaskmise, käesurumise ja loodusmatkal pildistamise. Ent tähelepanuta ei jäänud ka vaimse tervise hoidmine ja suitsetamisest loobumine. Noored kaasasid oma projektidesse ka kogukonna.
Eriliselt jäid konkursi žüriile silma need, kes oskasid toitumist, liikumist ja vaimse tervise hoidmist oma projektides kokku põimida. Žürii hinnangul on noored terviseteadlikud ning enda ja kaaslaste tervisest hoolivad.
Projektide hindamisel lähtus žürii idee uudsusest ja omapärast, mõjust tervisekäitumise kujundamisele, läbimõeldud tegevuskava olemasolust ja sisukusest, projekti jätkusuutlikkusest ja haaratava sihtgrupi suurusest. Hea projekti tunnuseks on läbimõeldud tegevus- ja ajakava ning projekti reaalne teostatavus.
Võitnud projektid nooremas vanuserühmas (8. klass ja nooremad):
I koht – «Müüdimurdjad – kepikõnd noorte sekka!», Järvakandi Avatud Noortekeskus, projektijuht Birgit Jaansalu
II koht – «Siseterviserada Tartu Variku koolis», Tartu Variku Kool, 8.a klass, projektijuht Sander Lepp
III koht – «Teadlikult suitsuvabaks», Puka Noortekeskus, projektijuht Käti Püss
Võitnud projektid vanemas vanuserühmas (9. klass ja vanemad):
I koht – «Lauatennis kui päästeingel», Paide Ühisgümnaasium, 11. klass, projektijuht Johanna Tuisk
II koht – «Noortelt noortele – teatris tervemaks», Kohila Gümnaasium, 10. klass, projektijuht Anet Saarna
III koht – «Vitamiinidega talvele vastu», Leie Avatud Noortekeskus, projektijuht Grete Sass
Võitnud projektidega saab tutvuda terviseinfo veebilehel.
Konkursi võitnud terviseprojektid saavad igaüks kuni 640 eurot nende elluviimiseks. Lisaks ootab välja valitud projekti liikmeid ka auhind.
Konkurssi «Tervist edendava idee projekt» ehk TEIP on Tervise arengu instituut korraldanud alates 2004. aastast. Konkursile on oodatud huvitavad ja uudsed ideed, kuidas muuta koolikaaslaste, vanemate või kogukonna käitumist ja hoiakuid tervislikumaks ning muuta kool või koduümbrus meeldivamaks paigaks. Idee peavad noored hiljem kas ise või koos oma koostööpartneritega ellu viima.


authors:
Triin Ärm
Panthermedia

description: Kardioloogide seltsi hinnangul halvendab haigekassa kavandatav kahe miljoni euro suurune südamehaiguste raviks ettenähtud raha vähendamine ravi kättesaadavust oluliselt.

title: Südamearstid: 2017. aastal saame ravida vaid erakorralisi haigeid

maintext:
Praegu tegeldakse järgmise aasta haigekassa lepingute läbirääkimistega, teatas selts. Kardioloogide selts on püüdnud haigekassaga ravimahtude, samuti ka hinnakirjas läbi rääkida, kuid kahjuks ei ole see vilja kandnud.
Selts leiab, et kuna otsesuhtlus haigekassaga on olnud südamehaiguste ravireeglite koostamisel ekspertide arvamusi ja tänapäeva seisukohti ignoreeriv, siis tuleb südamearstidel avalikkust hoiatada.
Kardioloogide selts hoiatab, et kavandatav haigekassa kärpis 2016. aastal südamehaigete raviraha 3 miljoni euro võrra ning järgmisel aastal on plaanis veel 2 miljoni euro suurune kärbe. Sel aastal on kaks suurimat kardioloogiakeskust pidanud suuremast osast plaanilisest ravist juba loobuma, sest olemasoleva rahaga saame aidata vaid erakorralist arstiabi vajavaid haigeid.
Tehtud otsuste tõttu kannatavad seltsi hinnangul kõige enam südame- ja veresoonkonna haigusi põdevad patsiendid ning see haiguste rühm on suurim haigestumise ja surma põhjustaja Eestis. Neile ei suudeta südamearstide hinnangul alates 2016. aastast ravi tagada varasemate aastate tasemel.
Selts juhib tähelepanu, et siiani on haigekassa jätnud katmata paljud väga olulised teenused: infarktihaigete invasiivse ravi ööpäevaringne valveteenistus, ehhokardiograafi ööpäevaringne valveteenistus, ööpäevaringne EMO konsultandi valveteenistus, 1 kardioloog 6 intensiivravi patsiendi kohta, rütmihäirete kompleksablatsioon, südame veresoonte komplekslaiendamine, südame veresoontesisene piltdiagnostika jne. Uue kärpega kaob ära ka südamepuudulikkust ravivate stimulaatorite paigaldusteenus. Kõiki neid teenuseid on haiglad kompenseerinud senini teiste teenuste arvelt.
Seltsi hinnangul on planeeritava kärpe jõustumisel Eesti esimene riik Euroopas, kus infarktiravi sõltub kellaajast ehk ei ole kättesaadav ööpäev läbi.
Lisandub haigekassa kommentaar.


description: Kui mõõdukas stress üldjuhul motiveerib inimesi ning aitab eesmärke saavutada, siis liigne ning pikaajaline stress mõjub aga tervisele halvasti.

title: Peavaluõde annab nõu: kuidas stressiga toime tulla

maintext:
Stress paneb hambad krigisema ja lõhub need ära
Kes pimedasse ruumi siseneb ja seal hammaste plaksumist kuuleb, võib esialgu ehmuda ja koguni arvata, et tegemist on kummitusega. Tegelikult võib aga põhjus peituda hoopiski selles, et mõni ruumis magajatest krigistab une ajal tahtmatult hambaid. Seda teevad paljud inimesed. Järgnevalt leiad paar nõuannet, mis aitavad sellele harjumusele jälile saada ja sellet vabaneda.
Igapäevaselt tarbitav aine, mis on ajule sama kahjulik kui stress
Austraalia ja India farmakoloogide uuringust selgus, et suhkur võib kahjustada aju ulatuslikumalt, kui varases elus kogetud stress.
Haigus, mille tekkeriski tõstab stress
Värske uuringu järgi võib stress tõsta täiskasvanutel Alzheimeri tõve riski.
Stress võib suurendada sotsiaalset ebavõrdsust
Šveitsi teadlased on saanud uusi uuringuandmeid selle kohta, et stress võib mõjutada inimese enesekindlust ja tekitada või süvendada sotsiaalset ebavõrdsust.
Vaata, mida stress su kehaga teeb
Mõnikord ei usuta, et seedeprobleemid, depressiooni või unetuse võib olla tekkinud stressirohkest elust.
Krooniline stress võib põhjustada autoimmuunhaigusi
Iisraeli teadlane professor Alon Monsonego kirjutab ajakirjas European Journal of Immunology, et krooniline stress teeb inimese vastuvõtlikumaks autoimmuunhäirete väljakujunemiseks.
Stress vähendab füüsilise valu taluvust
Ajakirjas Pain avaldatud uuring näitas, et stress ei mõju pelgalt vaimsele tervisele, vaid võib vähendada ka meie võimet füüsilise valuga toime tulla.
Stress mõjutab jõutreeningu tulemusi
Lähedase kaotus, tülid, ebaõnnestumised või töökaotus ehk siis stressitekitavate elusündmuste läbielamine aeglustab treenija arengut jõusaalis – loogilisena tunduva järelduseni jõudsid esmakordselt katsete käigus ka sporditeadlased.
Isade stress teeb pojad vaimselt tugevamaks
Mitmed hiljutised tööd on näidanud, et noores eas stressirikastes tingimustes elamine ei mõjuta mitte ainult indiviidide endi käitumist ja vaimset võimekust, vaid ka nende järeltulijate oma, reeglina negatiivses võtmes – uus uurimus viitab, et ainsa positiivse ilminguna näivad stressirikastes tingimustes elanud isaste pojad olevat paindlikuma käitumisega.
Stress mõjub naiste ja meeste südametervisele erinevalt
Varasemad uuringud on näidanud, et vaimne stress võib mõjutada südametervist. Uue uuringu kohaselt on aga stressi mõju südamele naiste ja meeste puhul erinev.
Uuring: posttraumaatiline stress tõstab toidusõltuvuse riski
Ajakirjas JAMA Psychiatry avaldatud uuringus leiti seos posttraumaatilise stressihäire ja toidusõltuvuse vahel, mis omakorda seletab varasemates uuringutes leitud seost selle häire ja kõrgenenud rasvumise riski vahel.
Teaduslik tõestus: stress teeb paksuks
Stress teeb paksuks ja mitte vaid seetõttu, et paneb meid ebatervislikumalt toituma – nimelt vähendab stress ühtlasi ka organismi võimet energiat kulutada.


description: Tervise Arengu Instituudi korraldatud õpilaste omaloomingukonkursile «Kuidas panna õpilased rohkem köögivilju sööma?» laekus kokku 696 tööd, mille seas oli palju vahvaid pilte ja videosid.

title: Videod ja pildid: kooliõpilased meelitavad köögivilju sööma

maintext:
Laekunud töödest 624 olid joonistused ja 72 videod. Kokku oli töid poole võrra enam, kui möödunud aastal. Õpilaste peamine idee oli, et köögiviljad tuleb teha atraktiivseks ning neile ja neist valmistatud toitudele tuleks omistada supervõimed.
Konkursi projektijuht Käroliin Andrejeva sõnul pakkusid õpilased veel välja, et vahetundide ajal võiksid köögiviljad pidevalt laudadel kättesaadavad olla. «Samuti pakuti välja, et koolides, kus on snäkiautomaadid, võiksid neis olla tervislikumad valikud ehk värsked köögiviljad. Läbi võiks viia degusteerimisi ja nooremates klassides korraldada teemakohaseid mänge, kus auhindadeks on köögiviljad.»
Konkursi esikohad läksid Tartu Aleksnder Puškini kooli ja Tallinna 32. Keskkooli õpilasele. Parima video auhind läks Mikitamäe Kooli 7. klassi tehtud videole.
Kuigi konkursi tase oli sel aastal nii tööde ideede kui teostuse poolest väga kõrge, oli päris palju ka selliseid töid, kus ei olnud aru saadud, mis on köögiviljad. «Saime hulga pilte puuviljadega,» nentis projektijuht.
Konkursi teema oli suunatud köögiviljadele, sest nende söömisega on suuremaid probleeme kui puuviljadega. «Seda tõestasid ka mitmed tööd, kus toodi välja, et köögiviljad ei maitse lastele ja et nad sööksid neid ainult siis, kui selle eest saaks preemiaks näiteks jäätise,» lisas Andrejeva. Siiski jäi õpilaste töödest peamise sõnumina kajama, et köögiviljade söömine toob hea tervise, teeb tugevaks ja vastupidavaks.
Algklasside vanusrühma võitjad:
I koht - Kellart Lepik, Tartu Aleksnder Puškini kool, 3.a klass
II koht - Edgar Vaikšnoras, Tartu Aleksnder Puškini kool, 3.a klass
III koht - Karoliina Karu, Paikuse Põhikool, 4.a klass
Põhikooli vanusrühma võitjad:
I koht - Liisbet Karjel, Tallinna 32. Keskkool, 9.b klass
II koht - Heidy Veroonika Ilisson, Tallinna 32. Keskkool, 9.a klass
III koht - Liisa Lekko, Gustav Adolfi Gümnaasium, 8.c klass
Parim video: Mikitamäe Kool, 7. klass
Žürii poolt äramärgitud tööd:
Algkooli vanuserühm
Daryna Lymar, Tartu Aleksander Puškini kool, 4.a klass
Alina Molokina, Paikuse Põhikool, 3.c klass
Anne-Mai Kruutmann, Tamsalu Gümnaasium, 4.b klass
Angelina Alt, Väike-Maarja Gümnaasium, 3.a klass
Ave Urb, Tallinna Ühisgümnaasium, 4.b klass
Angelina Loomus, Loksa Gümnaasium, 3.a klass
Keitrin Seene, Kunda Ühisgümnaasium, 1.a klass
Elisabeth Mucker, Türi Põhikool, 2.c klass
Kermo Kaljas, Türi Põhikool, 2.c klass
Miia-Lotta Siliksaar, Tallinna Ühisgümnaasium, 4.b klass
Põhikooli vanuserühm
Liisu Lilles, Lümanda Põhikool, 6. klass
Karoli Vainumaa, Tallinna 32. Keskkool 9.a klass
Johanna Mänd, Viljandi Jakobsoni Kool, 5.a klass
Hannah Caroliina Uibo, Audentese Erakool, 6.a klass
Johanna Maria Jõgisu, Gustav Adolfi Gümnaasium, 8.b klass
Alina Maria Viik, Gustav Adolfi Gümnaasium, 8.c klass
Kirke Paabo, Gustav Adolfi Gümnaasium, 8.b klass
Riina Annusvere, Paikuse Põhikool, 6.c klass
Kärt Heinvere, Pelgulinna Gümnaasium, 9.ak klass
Žürii poolt äramärgitud videod
Muraste kool, 1.a klass
Kurtna Kool – 6.-9. klass
Kuressaare Gümnaasium, 10. klass
Kohtla-Järve Gümnaasium, 8. klass
Peetri Lasteaed-põhikool, 9. klass
Suure-Jaani Kool, 3.a klass
Tallinna 21. Kool, 10.b klass
Tallinna 21. Kool, 10.b klass
Tartu Tamme kool, 5.c klass
Kõikide võidetud ja äramärgitud töödega saab tutvuda Terviseinfo portaalis ja Tervise Arengu Instituudi Facebooki lehel. Sealt leiad ka hulga vahvaid videosid.
Võitnud õpilastele on auhindadeks nutikellad ja raamatupoe kinkekaardid. Parima video esitanud grupile on auhinnaks LCD-teler, mis jääb klassi või kooli käsutusse.
Konkurss toimus kümnendat korda.


description: Teadlased ei oska öelda, kas teismeliste keha on kehatemperatuuri muutuste suhtes tundlikum või nad tajuvad sooja ja külma teistmoodi kui keskealised.

title: Miks teismelistel ei hakka külm?

maintext:
Pennsylvania osariigi ülikooli inimeste termofüsioloogiale uurimisele keskenduv järeldoktor Anna Stanhewicz nentis, et on võimalik, et teismeliste ainevahetuse käigus vabaneb rohkem soojust ja see hoiaks neid ka teatud temperatuurivahemikus paremini soojas, kirjutab ERR Novaator.
«Kuid võib-olla ilmutavad nad kampsuni selga panemata jätmisel lihtsalt kangekaelsust,» mõtiskles termofüsioloog ja lisas, et see on juba psühholoogide pärusmaa.
Samas on põhjust oletada, et teismelistel ja noortel ei hakka nii kergesti külm kui nende vanavanematel. «Katsed viitavad, et külmades oludes suudavad 18—30 aasta vanused täiskasvanud säilitada oma kehatemperatuuri kergemini kui 60-aastased ning samuti on leitud, et enam kui 65-aastased täiskasvanute veresooned ei kitsene ega laiene temperatuuri muutudes nii kiiresti kui noortel täiskasvanutel,» kinnitas Stanhewicz.
Loe pikemalt ERR Novaatorist.


description: Kõrge «hea kolesterooli» ehk kõrge tihedusega lipoproteiini tase inimesi tõenäoliselt südamehaiguse eest ei kaitse, kui nende vereringes on lisaks arterites kõrge ühe põletiku biomarkeri tase.

title: Põletik kehas vähendab hea kolesterooli mõju

maintext:
Hiljutisest USAs tehtud uuringust selgub, et arteriseinte põletik suurendab südameinfarkti või insuldi riski, kuna selle tagajärjel suureneb võimalus, et plaak arteriseintel rebeneb, vahendab Terviseuudised. Kui see juhtub, võib tulemuseks olla vereklompide teke ja verevoolu tõkestus.
Salt Lake City Intermountaini meditsiinikeskuse südameinstituudi teadlased kasutasid NMR spektroskoopiat, et mõõta lipoproteiini osakesi ja glükoproteiini atsetüülimist (GlycA) 2848 patsiendil. Uuringus osalenute keskmine vanus oli 63 aastat, 66 protsenti neist olid mehed ja 65 protsendil neist oli südame isheemiatõbi.
Tulemused näitasid suuremat südameinfarkti või insuldi riski neil, kelle biomarkeri GlycA tase oli kõrge. See viitab koostoime võimalusele GlycA ja väikeste «hea» kolesterooli HDLi osakeste vahel, mis piirab HDLi võimet avaldada põletikuvastast toimet ning suurendab südameinfarkti või insuldi tõenäosust.
Uuringu põhjal näib teadlastele, et GlycA, NMR uuringute abil tuvastatud põletikumarker, võib samuti ennustada negatiivseid sündmusi, nagu näiteks südameinfarkti või insulti. Intermountaini meditsiinikeskuse südameinstituudi kardiovaskulaarsete uuringute asedirektori Brent Muhlesteini sõnul on GlycAd «uus osake, millest me eriti midagi ei teadnud». Nüüd kutsub ta üles korraldama täiendavaid uuringuid, et hinnata ja mõista, kuidas avastatud seosed toimivad ja milline on nende koostoime vereringes.
Kolesterool on vahajas rasvalaadne aine. Inimese organism vajab teatud määral kolesterooli, ent kui seda on liiga palju, võib see arteritesse koguneda, põhjustades südamehaigust ja insulti. Arvatakse, et südamehaiguste teket soodustab «halb» kolesterool ehk madala tihedusega lipoproteiin (LDL), samas kui kõrge tihedusega lipoproteiin (HDL) ehk «hea» kolesterool tagab arterite põletikuvastase kaitse.
TASUB TEADA
Mis põhjustab vere kõrget kolesteroolisisaldust?
Vere suurt kolesteroolisisaldust põhjustavad eelkõige toiduvalik, näiteks liigne rasvade tarbimine, passiivne eluviis, liigne kehakaal, kõrgenenud vererõhk, neile lisanduvad suitsetamine ning liigne alkoholi pruukimine. Kuna haigus sageneb vanuse lisandudes, võib riskifaktoriks pidada ka vanust. Meestel on seejuures täheldatud varasemat haigestumist kui naistel.


description: Ida-Tallinna keskhaigla naistearst Gabor Szirko selgitas, et rinnavähki haigestub elu jooksul üks Eesti naine üheksast, kuid naistel, kes sünnitavad palju lapsi on elu jooksul suhteliselt madal risk rinnavähki haigestuda.

title: Naistearst selgitab: laste sünnitamine vähendab rinnavähi riski

maintext:
Rinnavähi tekkel mängib Euroopas kuni kümnendikul juhtudest rolli geenmutatsioon, kirjutab Terviseuudised. Muteerunud geenid ei suuda sünteesida valke, mis mängivad rolli vigase DNA parandamises ja raku suremise ehk apoptoosi käivitamises. Vigane rakk ei suuda lõpetada oma arengutsüklit ja areneb pahaloomuliseks kasvajaks.
Mutatsiooni tõenäosus sõltub inimese taustast. Kui rinnavähki on varem perekonnas esinenud, on risk suurem. Kui on näiteks perekond üle nelja rinnavähijuhtumiga, on risk väga kõrge. Kaks juhtumit on piisav, et inimene suunata geneetiku konsultatsioonile.
Päriliku rinnavähi sündroomid on peamiselt BRCA 1 ja BRCA 2 mutatsioonidega seotud sündroomid. Üldpopulatsioonis on nende mutatsioonide esinemissagedus üsna madal: 1:800 – 1:1000. Teisi sündroome on oluliselt vähem.
Rinnavähk tekkib üle kümnendikul naistest
Elu jooksul tekkib rinnavähk 12 protsendil üldpopulatsioonist ehk ühel naisel üheksast. Kõrgeks rinnavähiriskiks peetakse seda, kui eluaegne risk ületab 20 protsenti. See võib esineda ka ilma geenimutatsioonita, tingituna keskkonnateguritest, kiiritusravist, isiklikust anamneesist.
Rinnavähi teke võib olla seotud sellega, kui palju sünnitatakse ja kui kaua imetatakse. Naisel, kes sünnitab palju ja on elu jooksul suhteliselt vähem menstruatsioonitsükleid, on madal risk.
Sugulaste haiguseid on oluline teada
Kui on teada, et perekonnas on geenimutatsioon, oleks mõistlik uurida selle inimese asjakohaseid esimese ringi sugulasi – õdesid, vendi, lapsi. Saata tuleks ka siis, kui ühel inimesel on olnud kaks esmast rinnavähijuhtumit, kui suguvõsas kahel isikul olnud primaarne rinnavähk või ühel nii munasarja- kui ka rinnavähk. Nõustamisele saadetakse ka noorelt, alla 50-aastaselt haigestunud naised, sest geneetilised sündroomid avalduvad tavaliselt noorelt.
Rinnavähi riski tõstab ka hormoonasendusravi, mille kasutajatel on 20 protsenti suurem risk haigestuda rinnavähki.
Kaks kurja geenimutatsiooni
Kõige sagedasemad on BRCA1 ja BRCA2 tuumorsupressorgeenide mutatsioonid. Need on suured geenid, millel on sadu võimelikke mutatsioone, aga kõik ei ole haigusseoselised.
BRCA1 mutatsiooni korral on eluaegne rinnavähirisk 60–80 protsendil naistel ja kahel protsendil meestel. See on kõrge risk, sest kümnest naisest kaheksa saab vähi. Need vähid tekivad sagedamini noores eas. Eluaegne munasarjavähirisk on 40 protsenti. Kasvajad on tihti agressiivse kuluga, kolmiknegatiivsed.
BRCA2 mutatsioonid on tagasihoidlikuma kuluga, nende korral on eluaegne rinnavähirisk 50– 60 protsendil naistest ja kaheksal protsendil meestest. Eluaegne munasarjavähirisk on 10–30 protsenti, kasvajad on tavapärase kulu ja histoloogiaga. Sel juhul ei pea haiguse vältimiseks tingimata loobuma rindadest või munasarjadest, kuigi profülaktilist rindade või munasarjade eemaldamist soovitatakse nii BRCA1 kui ka BRCA2 mutatsiooni puhul.


description: 25-aastasel Sophie Sutherlandil ei olnud enne juuste kaotamist aimugi, kui väga ta hakkab neid taga igatsema.

title: Juuksed kaotanud tüdruk: tunnen end nagu kole 12-aastane poiss

maintext:
Laiguline juuksekadu (alopecia areata) hävitas Sophie enesekindluse ja sundis naist loobuma edukast aerutajakarjäärist, kirjutab news.com.au. Äärepealt oleks naine ka kodu kaotanud.
Inimesed on tänaval Sophied jõllitama jäänud ja kui ta juuste kaotusest Facebooki fotosid postitas, tuli naise sageli vastata küsimusele, kas tal on vähk. «Igal hommikul üles ärgates soovin oma juukseid tagasi,» rääkis Sophie. Tema sõnul ei ole võimalik end juuteta naisena tunda, sest need ääristavad kogu nägu. «See on olnud väga raske. Ma ei tunne ennast naiselikult. Tunnen end nagu kole 12-aastane poiss.»
Aeg-ajalt kannab Sophie küll parukat, kuid sel puhul kardab ta pidevalt, et võltsjuuksed võivad korraga peast kukkuda. Kõige hullem on naise sõnul aga see, et sõbrad ei tunne teda enam alati tänaval ära. «Nad ei tule mu juurde ja ei ütle tere, sest nad ei tea, et see olen mina. Kui mul ei oleks mu peret ega noormeest, siis võiks minust saada erak.»
Oma haigusest sai Sophie teada vaid aasta eest, mil üks tema juukseid patsi sidunud sõber avastas tal Hispaanias aerutamislaagris peast kiila laigu. Pärast seda hakkas Sophiel üha enam juukseid peast välja langema.
«Istusin diivanil ja vaatasin sõpradega telerit ning lasin lihtsalt käel läbi juuste käi ja kõik need juuksed hakkasid välja langema. Püüdsin need diivani taha puistata,» meenutas ta. Sel ajal oli Sophie Austraalia naiste kaheksase sõudepaadi reservnimekirjas ja esikaheksast väljajäämine tekitas talle suurt stressi. «Tegime nädalas 20–30 tundi trenni. Pinge oli suur,» rääkis ta.
Arstide sõnul oligi laigulise juuksekao nime all tuntud immuunsüsteemi haiguse vallandajaks just stress. Selle haiguse korral hakkavad immuunsüsteemi rakud juuksekarvu keha ohustavateks «sissetungijateks» pidama ja hakkavad nende vastu võitlema.
Sophie hakkas võtma ravimeid, mis tekitasid tal meeleoluhäireid, ja hakkas elu võimalikult rahulikuks muutma. Ta hakkas tegelema jooga ja mediteerimisega ning pidama erilist dieeti.
Kui Sophie kaksikõde Charlotte läks Rio de Janeirosse olümpiamängudele jäi Sophie meeskonnast välja. «See oli karm. Vaatasin, kuidas sõbrad lähevad olümpiamängudele ja mina jäin koju vaatama, kuidas mu juuksed välja kukuvad,» rääkis ta. Haigus pani Sophie end väga üksi tundma.
Laiguline juuksekadu esineb Austraalias ligikaudu kahel protsendil elanikest, Eestis 0,1–0,2 protsendil inimestest. Tõenäoliselt on haigusel geneetilised põhjused ja esimesed märgid selle kohta ilmuvad sageli juba lapsepõlves. Mõnedel inimestel kasvab osa juukseid hiljem tagasi, kuid ravi, mis kõigile mõjuks, tänapäeval selle probleemi vastu veel ei ole.
Austraalias on laigulist juuksekadu põdevate inimeste toetuseks loodud sihtasutus Australia Alopecia Areata Foundation. Sihtasutuse presidendi Chel Campbelli sõnul võib haigus mõjutada oluliselt inimese vaimset tervist. «Aegade jooksul on juuste kaotus ja kiilus olnud tohutult stigmatiseeritud. Ei ole sugugi haruldane, et laigulist juuksekadu põdeval inimesel on depressioon, ärevushäired või sotsiaalsed foobiad,» rääkis ta.
Sophiel, kes töötab Melbourne’i kohalikus ajalehes, on mõneti vedanud. Tema juuksed langesid välja aasta jooksul järk-järgult, kuid mõnel laigulist juuksekadu põdevatel inimestel langevad juuksed suurte pahmakatena välja kõigest mõne nädala jooksul. Samuti jäid Sophiele alles kulmud, ripsmed ja kehal olevad juuksed. Arst on naisele ka lootust andnud, et juuksed võivad veel tagasi kasvada.
Praegu katavad tema pead õrnad, värvitud juuksed, kuid mõnele juuksele on hakanud isegi värv tagasi tulema. Naine püüab oma lühikeste juustega tänaval käies enesekindlat muljet jätta, et ükski mööduja teda üllatunult jõllitama ei jääks.
Seni spordis edukas Sophie aerutamise juurde enam naasta ei kavatse, sest kardab et siis võiksid juuksed taas välja langema hakata. Samuti kardab ta nüüd ka rasedaks jääda, sest selle tulemus võiks olla sama. «Ma ei tea, kas suudaksin oma juuste kaotuse taas kord üle elada,» tunnistas ta.


description: Kui seni on raha kogutud enese raviks, siis vähihaige Läti mees kogus annetustena sel suvel 10 000 eurot, et minna Šveitsi eutanaasia kliinikumi.

title: Läti esimene eutanaasiajuhtum sai lõpu

maintext:
Päev enne oma 47ndat sünnipäeva suri Viesturs Bundza, kes eelmisel suvel kogus Lätis raha eutanaasia tegemiseks, kirjutab TVnet.
2014. aasta augustis sai mees teada, et tal on neljanda staadiumi vähk – agressiivne ja kiiresti leviv. Mehele tehti nii operatsioon, kiirutus- kui ka keemiaravi. Kogu ravist hoolimata sai mees aru, et võitlus vähile on juba kaotatud ja ta hakkas koguma raha, et minna Šveitsi eutanaasiakliinikusse.
Mehe soov oli lahkuda elust vabatahtlikult, kuid teha seda haiglas. Tema soovi täitmiseks annetasid lätlased 10 000 eurot. Lätis oli see esmakordne juhus, kus inimene ei palu raha mitte elu päästmiseks vaid lahkumiseks.


description: Prantsusmaal asuva ööklubi omaniku jope lahvatas leekides põlema, kui  selle taskus olnud e-sigaret plahvatas.

title: Video: plahvatanud e-sigaret pani Prantsusmaal mehe põlema

maintext:
Ajal, mil e-sigaret tal taskus plahvatas, seisis Toulouse’i ööklubi omanik Amine Britel õues oma auto juures, vahendab Ladepeche. «Korraga kuulsin nagu praksuks midagi, kuid see heli oli kümme korda valjem. Pärast plahvatusest saadud šokist toibumist avastasin, et põlen,» rääkis Britel. Seejärel on videolt näha, kuidas ta püüab seadet taskust välja saada.
Kohale tõtanud päästjad osutasid mehele esmaabi. Põletushaavu sai nii Briteni külg kui ka sõrmed, mille abil ta püüdis e-sigaretti taskust kätte saada.
Plahvatuse põhjus ei ole veel teada, kuid Britel oletab, et seadme aku võis kokku puutuda tema taskus olnud rahaga. Mees ostis Hiinast pärit aku enda sõnul Toulouse’ist ja lubas selle müüja õnnetuse eest kohtusse kaevata.
E-sigarette on plahvatanud ka varem. USAs Kentucky osariigis põhjustas plahvatanud e-sigaret veebruaris ühele mehele esimese astme põletuse ja selle aasta kevadel jäi üks noormees näo ees plahvatanud e-sigareti tõttu pimedaks.


description: Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski teatas Eesti Perearstide Seltsile antud ametlikus vastuses, et ei kavatse toetada perearstide seltsi ettepanekut, mis lubaks perearstidel krooniliste haigete ooteaegu pikendada.

title: Ossinovski ei toeta perearstide ettepanekut patsientide ooteaegu pikendada

maintext:
«Sotsiaalministeerium peab esmatasandi teenuste head kättesaadavust väga oluliseks ja seetõttu ei saa me ettepanekut toetada,» kirjutab Ossinovski perearstide seltsile antud ametlikus vastuses. Minister lisab, et on valmis perearstidega ettepanekuni viinud probleeme arutama.
Ossinovski tõdeb, et krooniliste haigete arvu kasvuga kasvab ka perearstide töökoormus. Üks lahendus on tema sõnul teise pereõe palkamine, mida haigekassa rahastab 2013. aastast. Teiseks investeerib riik ministri sõnul esmatasandi tervisekeskuste infrastruktuuri väljaarendamisse. Sel teel loodab Ossinovski anda perearstidele võimaluse koonduda grupipraksistesse ja laiendada oma meeskonda koormuse vähendamiseks täiendavate spetsialistidega,
Ministri määruse kohaselt tuleb perearstidel kõik patsiendid vastu võtta viie päeva jooksul. Oktoobri alguses tegid Eesti Perearstide Selts ministrile ettepaneku pikendada seda aega kümne päevani. Seltsi esinaine Diana Ingerainen põhjendas ettepanekut sellega, et töökoormuse suurenemisel ei suuda perearstid kõiki patsiente enam määrusega ette nähtud aja jooksul vastu võtta.