description:
Eesti Päevaleht
Lk 2: •Juhtkiri: Vana mingu, uus tulgu, •Riigieelarve on vastu võetud (järg), •Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaidi kõne Rahvusringhäälingu 90. aastapäeva tähistamisel
Lk 3: •Tsahkna: Euroopa riigid peavad kaitsesse rohkem panustama, •Gotlandi nuga, •REL: #STOPNORDSTREAM2 – Slite sadamat gaasitorude paigaldamiseks ei saa
Lk 4 ja 5: •Vargamäe mehed, naised ja maailma suur poliitika, •Piiramatu arvamuste vabadus võib olla informatsiooniline eutanaasia, •Riigipea kuulutas inimõiguste konverentsil välja seaduse, •Noorte tööle asumine muutub lihtsamaks, •Eestis elab iga viies laps suhtelises vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses, olukord on parem Euroopa keskmisest
Lk 6: •Nordea pank kehtestab Taani äriklientidele miinusintressi, •Eesti insenerid ehitavad üle maailma peeneid fassaade ja keerulisi metallkonstruktsioone, •Rootsi tööstur: Suurbritannia ei ole enam esimene rahapaigutuse valik, •Eesti ettevõtte osalusel alustas tööd uus Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo
Lk 7: •Tallinna Lennujaam saab suuremaks, •Ülejärgmisest aastast tahetakse Eestis hakata veofirmadelt teemaksu korjama, •Parvlaev “Tõll” valmib veel tänavu, •Estonian Airile paugub oksjonihaamer

maintext:
Rootsi Eesti Päevaleht 21. detsember 2016
Eesti PäevalehtLk 2: •Juhtkiri: Vana mingu, uus tulgu, •Riigieelarve on vastu võetud (järg), •Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaidi kõne Rahvusringhäälingu 90. aastapäeva tähistamiselLk 3: •Tsahkna: Euroopa riigid peavad kaitsesse rohkem panustama, •Gotlandi nuga, •REL: #STOPNORDSTREAM2 – Slite sadamat gaasitorude paigaldamiseks ei saaLk 4 ja 5: •Vargamäe mehed, naised ja maailma suur poliitika, •Piiramatu arvamuste vabadus võib olla informatsiooniline eutanaasia, •Riigipea kuulutas inimõiguste konverentsil välja seaduse, •Noorte tööle asumine muutub lihtsamaks, •Eestis elab iga viies laps suhtelises vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses, olukord on parem Euroopa keskmisestLk 6: •Nordea pank kehtestab Taani äriklientidele miinusintressi, •Eesti insenerid ehitavad üle maailma peeneid fassaade ja keerulisi metallkonstruktsioone, •Rootsi tööstur: Suurbritannia ei ole enam esimene rahapaigutuse valik, •Eesti ettevõtte osalusel alustas tööd uus Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem GalileoLk 7: •Tallinna Lennujaam saab suuremaks, •Ülejärgmisest aastast tahetakse Eestis hakata veofirmadelt teemaksu korjama, •Parvlaev “Tõll” valmib veel tänavu, •Estonian Airile paugub oksjonihaamerLk 8: •Sirje Keevallik: Vahetevahel trumpab loodus üle nii inimesed kui arvutidLk 9: •Kolmkümmend aastat Eesti Õppetooli Torontos, •Tartu Ülikooli rektori valimised toimuvad 2017. aasta kevadelLk 10: •Estonia Seltsi Osakond Rootsis pidas bassikõlalist jõulupidu, •Gustav Ernesaksa Fondi stipendiumid, •Uppsala Eesti Seltsi jõulupidu, •Uppsalas hinnatakse traditsiooneLk 11: •Jõuluvana külastas lapsi Göteborgi Eesti Majas, •Norrköpingi jõulupidu oli vahva ja meeldejäävLk 12: •Stockholmi Eesti Lasteaed rõõmustas pensionäre ja pidas 16. detsembril oma iga-aastast jõulupiduLk 13: •10 aastat Stockholmi Eesti Huvikooli, •Kräss. “Lae all ilutsevat krässi peeti õnnetoovaks, kui kaunistada veel näiteks punase lõngaga ja panna sinna sisse väga head soovid.”Lk 14: •Kas teadsite, et verivorsti tuntakse peale Eesti ka mujal maailmas? •Milliseid jõulutoite erinevates riikides pühade ajal süüakse, •Eestlastes on rohkelt ammuste küttide-korilaste geeneLk 15: •LastenurkLk 16: •Estball ajas esimesed mängijad kohe hasarti, •Õpetaja, kes lisab kooli vürtsi ja värviLk 17: •Eesti õpilased naasid Indoneesiast medalitesäras, •Jõulukingitus Rootsist Tilsi lastekodule, •Sport: Rallimees Ott Tänak: Nüüd tuleb mees olla! •MalenurkLk 18: •Suvesõja juht ja Omakaitse moodustaja Pärnumaal kolonel Viktor Koern VR II/3, (III osa)Lk 19: •Mõtisklusi Rootsi elust: Augusti auhinnaga pärjatud raamat Erasmusest, •Pärnu uue kunsti muuseumis on väljas kollektsionääride huvitavamad esemedLk 20: •Jõuluristsõna, •Eestlaste elulugude ülemaailmse kogumisvõistluse lõpuni on jäänud mõned nädalad, •100 ruudu ristsõna – detsemberLk 21: •Jaan Jalgratta jutud: Jõulumuusika, •Taaskasutusjõulud, •ETV saade “Terevisioon” ootab jõulutervitusi! •Kas mäletate? •Stockholmi Eesti Osakonna jõulupidu 1982Lk 22: •Kohalik elu, •Kandideerige kultuuristipendiumidele! •Kuulutus, •Kiriklikke teateid, •LeinateatedLk 23: •Kuulutus, •Eesti Vabariigi 100. juubeliaasta linnuks valiti metsis, •Tänu, •Eesti Ühisabi Rootsis tänu, •Ilmunud on uus Rootsi-Eesti sõnaraamat, •Rootsieestlaste vanad fotodLk 24: •Paarsõnad, •Nalja kah! •Häid jõulupühi ja õnnerikast uut aastat sõpradele ja sugulastele lähedal ja kaugel! •Presidendi jõulukaart, •Telli jõuluvana kajutisse, •Vana foto, •Estniska Dagbladet idag, •Kuulutus.


description:
Sulev Oll
21.12 16
Pööripäev pole lihtsalt üks hetk ajal, mil ööd on kõige pikemad ja päevad kõige lühemad. See on ka inimeste hingedes väga pöördeline aeg. Alles peale uut aastat võib rahulikumalt hingata ja tõdeda, et seekordne pööripäevapööris jättis meid peaaegu endiseks. Kõikvõimalike pööramiste nimetamine on ka päris korralik keeleharjutus.
Jõulud algavad pööripäevaga. Tänavu on pööripäev jõulukuu 21 päeval. Loodetavasti pöörab talveks, sajab laia jõululund, lastel hea siis hangedes mõnusalt pöörelda.

title: Ühe minuti loeng: mis on pööripäev? ERR

maintext:
VIDEO - Ühe minuti loeng: mis on pööripäev? ERR
Sulev Oll21.12 16Pööripäev pole lihtsalt üks hetk ajal, mil ööd on kõige pikemad ja päevad kõige lühemad. See on ka inimeste hingedes väga pöördeline aeg. Alles peale uut aastat võib rahulikumalt hingata ja tõdeda, et seekordne pööripäevapööris jättis meid peaaegu endiseks. Kõikvõimalike pööramiste nimetamine on ka päris korralik keeleharjutus.Jõulud algavad pööripäevaga. Tänavu on pööripäev jõulukuu 21 päeval. Loodetavasti pöörab talveks, sajab laia jõululund, lastel hea siis hangedes mõnusalt pöörelda.Pööripäev on tõesti tõsine pööre jõulude suunas. Mõned pööravad päriselt ära, pööravad sisse igasse kauplusse. Lõpuks pööravad rahakoti pahupidi ja raputavad seda: ei, sentigi pole enam jäänud! Täiesti pöörane!Õnneks on ees veel vana aasta ärasaatmise pidu, mis viib paljud pöördesse. Osa meist valab õnnetina, teised, need pöörased, valavad rohkem klaasidesse.Kohe tuleb aga uus aasta ja võime oma senise elu pea peale pöörata.Ainult karu metsas ei tea sellest midagi, vaid pöörab tõnisepäeval ehk 17. jaanuaril rahulikult teise külje.Tänavu on talve alguseks märgitud 21. detsember kell 12.44.ToimetasJaan-Juhan Oidermaa

fasttext_language: et


description:
Kerti Kulper
toimetaja
21. detsember 2016 13:42
Pilt on illustreeriv. | FOTO: Stephen Dalton/Scanpix
Austraalia on tuntud selle poolest, et seal elab igasuguseid erinevaid putukaid ja roomajaid. Seega pole ilmselt kuigi üllatav, et ka jõulukuuse okste vahelt võib Austraalias leida mõne mürgise tegelase.
Täpselt nii juhtus Cheryliga, kes märkas oma jõulupuul «ehet», mis poleks pidanud seal olema: okste vahel oli nimelt mürgine tiigermadu. Madu oli puu küljes üsna rahulikult ja uuris erinevaid ehteid. Kuna kuuse küljes oli teisigi pruunikat tooni ehteid, ei paistnud madu esmapilgul silmagi, kirjutab The Dodo.

maintext:
Ootamatu külaline: jõulukuuse okste vahel oli mürgine madu PM
Kerti Kulpertoimetaja21. detsember 2016 13:42Pilt on illustreeriv. | FOTO: Stephen Dalton/ScanpixAustraalia on tuntud selle poolest, et seal elab igasuguseid erinevaid putukaid ja roomajaid. Seega pole ilmselt kuigi üllatav, et ka jõulukuuse okste vahelt võib Austraalias leida mõne mürgise tegelase.Täpselt nii juhtus Cheryliga, kes märkas oma jõulupuul «ehet», mis poleks pidanud seal olema: okste vahel oli nimelt mürgine tiigermadu. Madu oli puu küljes üsna rahulikult ja uuris erinevaid ehteid. Kuna kuuse küljes oli teisigi pruunikat tooni ehteid, ei paistnud madu esmapilgul silmagi, kirjutab The Dodo.Tiigermadu kuulub maailma mürgisemate madude hulka ja tema hammustus tapab väiksed saakloomad silmapilkselt. Naine helistas maopüüdjale Barry Goldsmithile, kes saabus kiirelt ja toimetas mao majast välja. Tiigermaod on Austraalias looduskaitse all, seega neid pole lubatud tappa ega neile viga teha.Goldsmith rääkis, et madu roomas majja ilmselt läbi avatud ukse ja veetis aega jõulupuu küljes, kuni majaomanik ta lõpuks leidis. Kuigi tiigermadu on mürgine, kinnitas Goldsmith, et see konkreetne madu oli väga rahulik ega tahtnud kellelegi liiga teha. Goldsmith toimetas mao tagasi loodusesse, kus on tema õige koht.


description:
AFP / BNS
20. detsember 2016
Donald Trump | FOTO: Evan Vucci/AP/Scanpix
USA valijameeste kogu kinnitas esmaspäeval oodatult vabariiklase Donald Trumpi valimise Ühendriikide 45. presidendiks.
Kuus nädalat pärast ootamatut võitu demokraat Hillary Clintoni üle kogus Trump 304 valijamehe häält ja endine välisminister 227. Võiduks piisanuks 270 häälest.

title: Valijameeste kogu kinnitas Trumpi võitu

maintext:
Valijameeste kogu kinnitas Trumpi võitu
AFP / BNS20. detsember 2016Donald Trump | FOTO: Evan Vucci/AP/ScanpixUSA valijameeste kogu kinnitas esmaspäeval oodatult vabariiklase Donald Trumpi valimise Ühendriikide 45. presidendiks.Kuus nädalat pärast ootamatut võitu demokraat Hillary Clintoni üle kogus Trump 304 valijamehe häält ja endine välisminister 227. Võiduks piisanuks 270 häälest.8. novembri presidendivalimistel valiti 538 valijameest, kellest Trump kogus 306, kuigi jäi üleriigiliselt häälte arvult Clintonile ligi kolme miljoniga alla.Texases hääletas kaks vabariiklast Trumpi vastu. Üks neist toetas Ohio kuberneri John Kasichit ja teine endise esindajatekoja liiget Ron Pauli.Clinton kaotas neli valijameest Washingtoni osariigis – kolm neist toetasid endist välisministrit Colin Powelli ja üks hääletas Ameerika põlisrahvaste ühe liidri Faith Spotted Eagle'i poolt. Ka Hawaiil ei hääletanud üks demokraatide valijamees Clintoni, vaid Vermonti senaator Bernie Sandersi poolt, kes Clintonile demokraatide eelvalimistel kaotas.Tulemused kinnitatakse 6. jaanuariks kavandatud kongressi ühisistungil.Trump võtab Barack Obamalt ameti üle 20. jaanuaril.Isegi üks raevukamaid Trumpi vastaseid vabariiklaste eelvalimistel Kasich kutsus esmaspäeval ameeriklasi üles protestidest loobuma ja presidendi taha koonduma.


authors: Sportlandi Mäesuusa Ja Lumelaua Kategooriajuht

description: Talv on käes ja nii mõnelgi meist on plaanis veeta talvepuhkus mägedes. Aga mida kaasa võtta ja kuidas leida õiged suusad või lumelaud? Selleks, et mäevarustus maksimaalset sõidumõnu pakuks, soovitab Sportlandi mäesuusa ja lumelaua kategooriajuht Henri Kruusel silmas pidada viit järgmist reeglit:

title: Ekspert soovitab: 5 rusikareeglit mäevarustuse ostmisel

maintext:
Dilemma – kas mäesuusad või lumelaud?
Enne varustuse ostmist otsusta, millega soovid sõita. Mäesuusatamise õppimine võtab veidi vähem aega, kuna ollakse harjumuspärases asendis ja kehaga sõidusuunas. „Usun, et õppida on vähemalt alguses suuska pisut lihtsam, kuna laua peal olles võib tunduda pisut ahistav, et jalad omavahel seotud on,” selgitab Kruusel. Tegelikult aga pakuvad sama suurt sõidumõnu mõlemad.
2.Mäesuuskade valimisel lähtu sõidustiilist ja kogemusest
Esiteks tuleb kindlaks teha, kus ja kui palju sõita plaanid. Kõige levinumad on all-mountain ehk tugevale pinnale ja vahel lahtisele lumele mõeldud suusad või carving-suusad, mis on mõeldud jääl ja tugeval pinnal sõitmiseks. Algaja suusk võiks ulatuda pikkuselt sõitja lõuani, mitte rohkem. Mida raskem oled, seda pikemat suuska vajad. Lühema suusaga on väikese hoo pealt parem keerata, pikem suusk on aga stabiilsem. Sama tähtis on suusasaabas. „Kuna mäesuusa saapad on nn kõva kestaga, siis on väga oluline leida endale mugavad saapad. Ebamugav saabas võib rikkuda suusapuhkuse,” ütleb Kruusel.
3. Lumelaud olgu õige pikkusega
Esimest lumelauda ostes tuleks alustada sõitja pikkusest – õige laud ulatub sõitjale lõuani või on rusika võrra sellest lühem. Kui osta liiga pikk laud, jääb pool sõidumõnu saamata, kuna sellega on raskem pöörata. Liiga lühikese lauaga on oht, et mäest alla tulles on kiirus liiga suur ja laud muutub kontrollimatuks. Lisaks sõitja pikkusele tuleks jälgida ka laua laiust. Suurema jalanumbriga sõitja vajab laiemat lauda, et saapaninad sõitmisel vastu lund ei käiks.
Samuti peaks laua ostmisel silmas pidama laua painduvust. Algajale sõitjale sobib paremini pehme laud, mis andestab pisivead. Jäigemad ja üldjuhul kallimad lauad sobivad edasijõudnud sõitjale suuremate kiiruste jaoks. Algajatele soovitatakse ka painduvamat saabast, kuna see andestab sõitja vead. Saapa kinnituste valikul eelistab Kruusel trossidega Boa-kinnitust: „Kinnituste poolest on see kindlasti mugavam lahendus. See lisab küll pisut hinda, kuid kasutusmugavus on märksa parem.”
4. Riided olgu soojad ja veekindlad
Riietuses on kõige olulisem valida soe varustus – lumelukuga püksid, jope ja kindad. Päev otsa sõites on oht, et õhemad püksid märguvad ja muudavad sõidu ebamugavaks. Samuti peaks valima korraliku tugevdusega veekindlad kindad, kuna paljudes suusakeskustes on tõstukitel vajalik käega trossist tugevalt kinni hoida, mis pikapeale kinnast lõhuvad – õhema kindaga on oht peopesa vigastada.
5. Kiiver ja prillid – kas ja millal?
„Kiiver peaks olema vaikimisi kohustuslik kõigile,” paneb Kruusel kõigile südamele. „Suusatades ja lauatades võivad kiirused ületada 100 km/h ja kukkumisel kiivrita võivad olla traagilised tagajärjed. Samuti on väga olulisel kohal prillid. Prillid kaitsevad nägu erinevate ilmastikuolude eest ja tagavad hea nähtavuse. Kvaliteetsed prillid loovad hea kontrasti ja erinevaid konarusi on parem märgata.” selgitab Kruusel.
Kõige parem on suusatamise või lumelauasõiduga tutvust teha siinsamas lähedal põhjanaabrite juures Soomes, kus on üle saja suusakeskuse. Üle lahe saab kõige kiiremini Tallink Shuttle kiirlaevaga ning autoga minnes sõidab 3.–5. reisija Soome tasuta. Ei tea, millist keskust valida? Tutvu suusakeskustega lähemalt siit ja sõida oma talvepuhkusele vastu.


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto

description: Jaapanis leidub kaht tüüpi vetsupotte, ühed sellised, millega ka meie harjunud oleme ja teised sellised, kus tuleb peal kükitada.

title: Video: jaapanlased õpetavad turiste sumostiilis tagumikku pühkima

maintext:
Jaapanlased on ilmselt märganud, et turistid jäävad nende tualette kasutades hätta, sest isegi meie jaoks tavapärasel tualetil on funktsioonid, mida eurooplaste kodus sageli ei kohta. Selleks, et turiste harida, tegid jaapanlased põhjaliku video tualettide kasutamisest ning tagumiku pühkimisest, vahendab Daily Mail.
Videos demonstreerib ülikonnas mees eri tualettide kasutamist, nende võimalusi ning ta annab vaatajatele ka variandid, kuidas oma tagumik puhtaks pühkida. Enne potile istumist soovitatakse endale sobilik viis välja valida.
Lisaks demonstreerib mees ka erinevaid variante, kuidas tualettide veepritsi funktsioonist parimat võtta. Selleks on mitu võtet alates sumostiilist kuni tornaadoni.


description: Pole saladus, et lastega reisimine võib olla üsna suur väljakutse. Nutt, kisa, kurjad pilgud ümbritsevatelt inimestelt - need on asjad, mis tekitavad igas lapsevanemas kindlasti lisastressi ja muret.

title: Kuidas lastega lendamiseks valmistuda?

maintext:
Kuid see ei tähenda, et lapse peab puhkusereisile minnes vanavanemate juurde jätma. Korraliku ettevalmistusega võib tulemuseks olla rahulik ja meeldiv lennureis koos lapsega.
Valmistage oma pagas ette. Oluline on varuda piisavalt aega, et pagas hoolikalt pakkida. Kindlasti peaks käsipagasisse lisama mõned mänguasjad, mängud, paberi ja pliiatsid, et lapsel oleks tegevust ning ta ei märkakski, et on lennukis. Tasub vältida mänge, mis sisaldavad väikeseid tükke, sest need võivad lennu ajal kaotsi minna.
Samuti tasub koju jätta lärmakad mänguasjad, mis võivad häirida teisi reisijaid. Mälumine aitab leevendada survetunnet lapse kõrvades õhkutõusu ja maandumise ajal, mistõttu tuleks kaasa pakkida lapse lemmiksnäkid. Käsipagasis peaksid olema mõned vahetusriided ja väike tekk juhuks, kui lennukisalongis on liiga jahe või palav. Tekk on lapsele abiks aga uinumisel.
Dokumendid ja reeglid. Kindlasti lugege eelnevalt läbi lennuga seonduvad reeglid, et teaksite, kui suur on pagasi lubatud kaal ja milliseid eeliseid pakub lennufirma koos lapsega lendamisel. Näiteks kuni kahe-aastastele mõeldud jalutuskärud transporditakse tavaliselt tasuta.
Käru peab sealjuures olema kokkupandav, et see mahuks salongi. Kui käru mõõtmed ületavad maksimaalse lubatud suuruse, soovitab lennumeeskond selle tõenäoliselt lennuki pagasiruumi panna. Samuti tuleks juba varakult üle kontrollida, et kaasas oleksid kõik vajalikud dokumendid. Imikutel peab kaasas olema pass, nagu täiskasvanutelgi, kuid nende lennupiletitel on tavaliselt märge, et neile ei määrata eraldi kohta. Üle kahe-aastastel lastel peab olema aga juba eraldi istekoht.
Lennu ajal. Kui võimalik, siis koos lastega lennates tuleks valida aknaalune koht, et lapsel oleks võimalik aknast välja vaadata. Mugavuse huvides võiks koti koos toidu, riiete, joogipudeli, niiskete salvrätikute ja mängudega hoida käeulatuses. Lennusaatjalt võib paluda lapse lutipudel soojaks teha, samuti tuua tekk või padi.
Fotoaparaat võib olla heaks meelelahutuseks pisut vanema lapse jaoks. Andke talle erinevaid pildistamisega seotud ülesandeid – näiteks leida pilv, mis meenutab koera või mõnda muud lemmiklooma ja pildistada seda. Kui fotoaparaati ei ole, võib seda mängu mängida ka joonistamisega.
Kõige tähtsam on see, et vanemad ise jääksid lennu ajal rahulikuks ja oleksid loomingulised, pakkudes lapsele erinevaid ajaveetmise viise.


description: Jõulude ning uue aasta paiku võib ette tulla reisimist, mistõttu oleks hea teada, kuidas erinevates keeltes inimesi tervitada.

title: Kuidas soovida häid jõule ja kutsuda jõuluvana eri keeltes?


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto
Commune Di Roma

description: Sajad roomlased kaebasid koleda kuuse üle, mistõttu otsustati linna kuusk välja vahetada.

title: Rooma jõulupuu on nii kole, et see tuli kaebuste tõttu välja vahetada


description: Ükskõik kui kalli pileti oled endale soetanud või ükskõik kui lühike on su reis, siis lennujaamas tuleb ikka omajagu aega veeta ning see võib kujuneda ka üsna stressirohkeks.

title: Üheksa nippi, kuidas lennujaamas stressivabalt hakkama saada

maintext:
Paljud leiavad, et lennujaama külastamine ei ole üldse stressirohke ning nende rahulikkus võib tuleneda just sellest, et nad järgivad üheksat lihtsalt reeglit, vahendab Oyster.
1. Saabu varakult - kuigi see on üsna ilmselge, et lennujaama peaks varakult kohale minema, lükkavad inimesed saabumist ikka ja alati edasi. Hilinemine on aga kõige kindlam moodus, kuidas oma reisi algus stressirohkeks muuta. Pikad järjekorrad registreerimislaua juures ja turvakontrollis panevad närviliselt kella vaatama.
2. Ära pidutse - kui otsustad enne lennule minekut varaste hommikutundideni pidutseda võib see karmilt kätte maksta. Nii unustad suurema tõenäosusega maha midagi vajalikku ning ilmselt jääd ka lennujaama hiljaks, sest pohmell ei lase kiiresti liigutada.
3. Broneeri endale hotell - olenevalt sellest, kui kaugel lennujaamast elad, tuleks endale broneerida hotell. Kui ööbid eelneval ööl lennujaama lähedal, ei pea sa muretsema liiklusummikute või pikkade öiste sõitude pärast.
4. Kasuta äriklassi puhkesaali võimalusi - isegi, kui sul ei ole äriklassi piletid, võid väikese summa eest saada samuti ligipääsu mõnda puhkesaali. Seal on mugavad toolid, kus saab enne lendu lõõgastuda, ühtlasi pakutakse seal ka süüa ja juua. Samasugust võimalust tasuks kaaluda ka vahemaandumiste ajal.
5. Mõtle positiivselt - kui oled positiivselt meelestatud suhtud rõõmsamalt ka kõikidesse apsakatesse või veidratesse inimestesse, kellega sul tuleb kokku puutuda.
6. Laadi alla raadiosaateid - ükskõik kui ebameeldiv see olla ka võib, siis mõnikord lennud hilinevad ning sinna ei ole midagi parata. Siis aga on abiks alla laetud raadiosaated, mida saad rahus lennujaamas kuulata.
7. Külasta poode - poodide külastamine aitab peamiselt siis, kui oled juba koduteel. Lennujaamapoodidest saab kaasa osta suveniire ning muud head-paremat, mille soetamiseks reisi ajal aega ei jäänud.
8. Võta kaasa sobilik pagas - mõtle kõikidele reeglitele enne kui oma koti kokku pakid. Veendu, et käsipagasis ei ole ühtegi teravat eset ega liiga suuri vedelikupudeleid. Samuti veendu, et su äraantava pagasi kaal ei ületaks lubatud piiri. Kui kohver kaalub rohkem kui 32 kilogrammi ei saa sa seda lennukisse võtta isegi siis, kui oled ülekilode eest nõus maksma.
9. Lennukis võta vajalik enda juurde - lennuk on täis neid tüütuid reisijaid, kes kohe, kui lennuk on õhku tõusnud kargavad püsti ja hakkavad pagasiriiulil sobrama. Selleks, et säästaksid nii enda kui teiste närve, võta kaasa kas käe- või seljakott, kus on olemas kõik, mida just lennu ajal vajad, ning aseta see enda eesoleva istme alla.


description: Hispaanias on väga palju avastamisväärset, eriti kui teada kust otsida.

title: 14 Hispaania hästi hoitud turismisaladust

maintext:
Tuntud kohad nagu Madrid ja Barcelona on väga ilusad, kuid Hispaanial on veel üht-teist mida külastajatele pakkuda, kui vaid õigest kohast otsida. The Local on kokku pannud nimekirja Hispaania varjatud pärlitest, mida tegelikult võiks uudistamas käia.
Segovia kindlusloss - lossi külastades tekib tunne nagu oleks sattunud mõnda Disney filmi ning seda õigustatult, sest siit saadi inspiratsiooni Tuhkatriinu lossi kujundamisel. Loss on läbi ajaloo mänginud tähtsat rolli Hispaania kuningatele ja kuningannadele, mistõttu on teda alati ka hästi säilitatud, et järgmistel oleks seal hea olla. Segovia asub MAdridist lühikese rongisõidu kaugusel, mistõttu on seda paras just ühe väljasõiduna kasutada.
Cartagena - seal asub üks surimaid kaitsesadamaid Lääne-Vahemere piirkonnas. Sadama hea asukoha tõttu on seal kanda kinnitanud kõik vallutusväed. Linnas on ka Rooma amfiteater ja veel muudki vaatamisväärset, mida turistid saavad imetleda.
Calle de Laurel - milleks piirduda toidukultuuri nautlemisel vaid Madridi La Latina või San Sebastiani linnaosaedag, kui võib minna ka kuulsale Calle del Laurelile, kuhu kogunevad igal õhtul kohalikud, et juua head veini ning maitsta huvitavaid roogasid. Logorno linn on La Rioja piirkonna pealinnaks, mis on tuntud just oma imeheade veinide poolest.
La Graciosa - kui neist kanaari saartest, kus pidu kestab varaste hommikutundideni on villand, tuleks põgeneda La Graciosa saarele, mis asub kõigest kaks kilomeetrit Lanzarotest põhja pool. Saarel on vaid mõned üksikud korterid, mida turistidele välja üüritakse, mistõttu on saar turistidest pea täielikult puutumata.
Las Medulas - kunagi asus siin Rooma impeeriumi kõige tähtsam kullakaevandus ning arheoloogid on sealt piirkonnast leidnud mitmeid roomlaste asulaid. Peamiselt tuleks Galicia ja Castilla y Leoni piirile imeilusat loodusmaastiku vaatama minema.
Burgos katedraal - gooti stiilis katedraal on terve Hispaania üks vähemrahvastatuid UNESCO maailmapärandi vaatamisväärsuseid. Unikaalse arhitektuuriga ja hiigelsuur katedraal varjab endas ka Hispaania kangelase El Cidi matmispaika.
Cuenca - Cuenca on kuulus oma rippuvate majade poolest, mis ähvardaks justkui üle kaljuääre kukkuda. Lisaks asub siin linnas ka Hispaania vanim gooti stiilis katedraal.
Cape Finisterre - Rooma aegadel peeti seda paika maailma lõpuks. Traditsiooniks on ka saanud, et rändurid, kes läbivad Santiago de Compostela põletavad siin ära oma riided ja saapad, millega nad matka läbisid.
El Parque Natural del Cabo de Gata - Hispaanias on ohtralt looduskaitsealasid ja -parke, mistõttu võib loodusearmastajatel silme eest kirjuks minna. Selles pargis on mitmeid külasid, randasid ja rohealasid, mis on kõik olnud kaitstud linnastumise ja liigse turismi eest.
Ubeda ja Baeza - renessanssi stiilis linnakesed Jaerni provintsis on täis paleesid ja kirikuid. Mõlemad linnad on kantud ka UNESCO maailmapärandi nimistusse. Ohtrad oliivisalud pakuvad ka turistidele võimalust maitsta värskelt valminud oliiviõli.


description: Postimehe reisiportaal teeb iga päev kokkuvõtte huvitavatest ning soodsatest lennupiletitest. Tänased soodsad lennupiletid on kokku kogutud trip.ee, hetked.ee, flynous.com, reisidiilid.ee ja secretflying.com lehtedelt.

title: Tänased reisileiud: Tallinnast Johannesburgi 442 euroga


description: Viimase aasta jooksul on turismimaastikul aset leidnud ohtralt muutuseid. Seoses terrorirünnakutega on inimesed suuresti muutnud oma soove ja eelistusi.

title: Lõppenud aasta turismimaailma kõige suuremad võitjad ja kaotajad


description: Postimehe reisiportaal teeb iga päev kokkuvõtte huvitavatest ning soodsatest lennupiletitest. Tänased soodsad lennupiletid on kokku kogutud hetked.ee, flynous.com, reisidiilid.ee ja secretflying.com lehtedelt.

title: Tänased reisileiud: Riiast Londonisse 26 euroga


description: Väikelennuk tegi hädamaandumise turistirohkele rannale Las Teresitas Santa Cruzi piirkonnas.

title: Tenerifel kukkus lennuk turistirohkele rannale

maintext:
Rannale tegi hädamaandumise väikelennuk, mille pardal olid kolm reisijat. Piloot on hetkel veel raskete kerevigastustega haiglas ning tema olukord on kriitiline. Pardal olnud naine ning teismeline poiss said väiksemaid vigastusi ning suutsid ise õnnetuspaigalt minema kõndida, vahendab news.com.au.
Lennuk oli teel Marokosse, kui tekkisid tehnilised probleemid, mistõttu lennuk ka alla kukkus. Esialgu soovis piloot jõuda Tenerife Norte lennujaamani ning andis endast märku ka sealsele meeskonnale, teatades hädamaandumisest, kuid maandumisrajani ta siiski ei jõudnud.
Keegi rannasviibijatest viga ei saanud, kõik puhkajad jooksid lennuki lähenedes eemale. Praegu on rand suletud ning tuletõrjujad tegelevad õlilekke likvideerimisega. Kauaks rand suletuks jääb, ei ole hetkel veel teada.


description: Häbikõndi tegevatele inimestele pannakse kaela sildid, kus on peal kirjas, mida nad valesti tegid ja süüalused peavad nii kõndima läbi linna.

title: Paik, kus turistid peavad häbikõndi tegema


description: Halve Maan õlleköök lõi innovatiivse viisi, kuidas transportida õlut köögist kolme kilomeetri kaugusele pudeldamismasinani.

title: Video: Belgias avati õlu transportiv torujuhe


description: Postimehe reisiportaal teeb iga päev kokkuvõtte huvitavatest ning soodsatest lennupiletitest. Tänased soodsad lennupiletid on kokku kogutud trip.ee, holidaypirates.com, flynous.com, hetked.ee ja secretflying.com lehtedelt.

title: Tänased reisileiud: Tallinnast Rooma 128 euroga


description: Pariis on kõikide armunute meelissihtkoht ning kuigi seda on üksjagu ka avastatud on mõned faktid, mis on turistide eest varju jäänud.

title: 14 fakti, mida sa Pariisi tänavatest ei teadnud


description: Reisija tungis lennukile ilma oma piletit registreerimata ning keeldus hiljem lennukist lahkumast.

title: Video: naine lohistati jõuga lennukist välja


description: Postimehe reisiportaal teeb iga päev kokkuvõtte huvitavatest ning soodsatest lennupiletitest. Tänased soodsad lennupiletid on kokku kogutud trip.ee, holidaypirates.com, flynous.com, hetked.ee, reisidiilid.ee ja secretflying.com lehtedelt.

title: Tänased reisileiud: kevadel Riiast Islandile 98 euroga


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto
Reuters

description: Alates Brexitist ja Donald Trumpi valimisvõidust ning lõpetades Pariisi ja Brüsseli rünnakutega on turismiaasta 2016 näinud üsna keerulisi hetki. Sellegipoolest on selgi aastal pakkuda üsna lõbusaid seiku ning meeleolukaid momente.

title: Lõppev aasta raputas reisimaailma


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto
Scanpix Ap

description: Vaatamata tehnoloogiafirmade ja tarbijate kriitikale, alustati uue poliitikaga juba eelmisel nädalal.

title: Ühendriigid hakkavad kontrollima turistide sotsiaalmeediakontosid

maintext:
Peamiselt puudutab see turiste, kes reisivad Ühendriikidesse viisavabalt, kasutades selleks vaid ESTA luba. Piirivalve ametnikel on õigus paluda turistidel vabatahtlikult jagada oma sotsiaalmeedia kontode sisu, vahendab Conde Nast Traveller.
Turistidel peavad selleks ESTA registreerimisel ära märkima ka Facebooki, Instagrami, Twitteri, LinkedIni, Youtube'i või Google+ kasutajatunnuse. Sotsiaalmeediakontode valvega üritatakse suurendada riigi turvalisust ning vähendada turismi.
Tehnoloogiaettevõtted nagu Facebook, Google ja Twitter on sellisele käigule olnud aga vastu, sest sotsiaalmeediakontode avamine rikub inimeste privaatsust. Ühtlasi avaldati muret ka selle üle, et kuigi reeglite järgi on sotsiaalmeediakonto näitamine vabatahtlik, siis tegelikkuses võib selle varjamine inimese reisi siiski takistada.
«Meie sotsiaalmeediakontod on väga isiklikud. Need on täis omavahelisi nalju, poliitilisi kommentaare, pikki jutte ja kassivideoid. Või kopravideoid. Mis iganes sind päevast läbi aitab. Väga lihtne on võõrastel see kõik kontekstist välja rebida või seda valesti mõista,» selgitas tarbija digitaalsete õiguste eest võitleja Amie Stepanovich.
Kuigi sotsiaalmeediakonto avaldamine on vabatahtlik, siis ilmselt täidab enamik inimesi ankeedi täielikult, kuna Ühendriikidesse sisenemine on niigi keerukas. Keegi ei taha riskida sellega, et mõni mundris mees hakkab piiril küsima veel küsimusi, eriti kui see on sama inimene, kes otsustab selle üle, millised naljad on naljakad ja millised teevad sinust turvalisusriski, täpsustas Stepanovichi mõttekaaslane Nathan White.
Ideevastased rõhutavad veel ka seda, et peamiselt hakkab see negatiivselt mõjutama just araabia maadest või muslimitest reisijaid, kelle sotsiaalmeediakontosid hakatakse uurima erilise täpsusega. Kultuurilistest ja keelelistest erinevustest tulenevalt võivad arusaamatused liialt kergesti tekkida.


description: Kui eestlased on harjunud verivorsti ja hapukapsa söömisega ning mõnes peres ehk ka jõulukuuse ümber laulmisega, siis mujal maailmas tähistatakse jõulupühi meile üsna harjumatul moel.

title: Mujal maailmas jõuavad jõululauale tõugud ja kakav palk

maintext:
* Lõuna-Aafrika Vabariik – Ilmselt peaksid sealsed elanikud meie verivorsti võikaks, kuid ise limpsavad nad jõululaupäeval keelt frititud tõukude peale, keda nauditakse õhtul tõelise delikatessina.
* Jaapan – Jõulud ei ole traditsiooniliselt olnud jaapanlaste püha, mistõttu ei ole välismaalased suutnud seal kunagi jõulude ajal soovitud kana või kalkunit leida. Küll avastasid turistid enda jaoks kiirtoiduketi Kentucky Fried Chicken ehk KFC, kus just neid asju pakuti. KFC haaras võimalusest kinni ja ehitas sellele üles oma turunduskampaania ning nüüd on jõulude ajal KFCs käimine jaapanlaste traditsioon. Nõudlus on nii suur, et toidud tuleb kuni kaks kuud ette tellida.
* Kataloonia – Sealseid lapsi rõõmustatakse kakava palgiga, kellele joonistatakse pähe nägu ja kes kaetakse tekiga. Palk asetatakse juba varem lauale ning iga päev peab talle andma puuvilju, pähkleid ja maiustusi. Jõuluõhtul võivad lapsed palki kaigastega kolkida, et ta oma maiustused ja muu hea-parema välja kakaks.
* Venezuela – Jõuluhommikul lähevad kõik kohalikud kirikusse, kuid et sinna lõbusam minna oleks, panevad nad jalga ka rulluisud. Traditsioon on niivõrd tugev, et selleks ajaks suletakse isegi teed, et kõik kristlased jõuaksid turvaliselt kirikusse.
* Norra – Norralased usuvad, et jõuluõhtul saabuvad linna peale jõuluvana ka kurjad vaimud ja nõiad, mistõttu peidavad nad ööseks ära kõik majapidamise luuad.
* Ukraina – Ukrainas on kombeks riputada kuusele eheteks ämblikuvõrke. Legendi järgi sai traditsioon alguse vanast vaesest naisest, kes ei jaksanud kuusele ehteid osta. Hommikul üles ärgates nägi ta aga, et ämblikud olid öösel tema jõulupuu võrkudega ära kaunistanud.
* Saksamaa – Jõuluõhtul peidetakse kuuse sisse väike hapukurk. Laps, kes hommikul esimesena kurgi kuuse seest üles leiab, saab väikese kingituse.
* Guatemala – Enne jõuluõhtut peavad kõik elanikud oma majapidamise puhtaks pühkima. Iga piirkond kogub seejärel oma tolmu ja prahi suurde hunnikusse, kuhja otsa asetatakse saatana kujutis ning siis süüdatakse see kõik põlema.
* Kuuba – Remediose linnas toimub suur Parrandase festival. Linn jaotatakse kaheks meeskonnaks ning mõlemad peavad ehitama lambipirnidest jõuluskulptuuri. Jõuluõhtul süüdatakse skulptuuris tuli.
* Itaalia – Itaallased on alati olnud tuntud oma toidukultuuri poolest. Jõuluõhtul annavad nad endast aga parima ning lauale peab jõudma seitse eri kala, mis on tehtud seitset moodi. See on traditsioonide järgi miinimumnõue, kuid paljud pered jõuavad serveerida isegi 12 käiku.


description: Ameerika Ühendriikide põhjapiiril asub Suur järvistu, mis on sageli äärmuslike ilmaolude meelevallas.

title: Video: udusein kattis terve sadama


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto
Scanpix Afp

description: Juba neljandat aastat järjest ei saa Alpi suusakuurordid kiidelda heade ilmaoludega ning suusatajad peavad leppima tõsise lumepuudusega.

title: Suusatajaid ootab Alpides lumepuudus

maintext:
Kõige kehvem on lumeseis hetkel Šveitsis ja Austrias, kuid ka Prantsusmaa suurtes kuurortides on paljud rajad suletud, vahendab Daily Mail. Nii on Chamonix kuurordis Prantsusmaal täna avatud 34 rada 154st.
«Aeg-ajalt on arusaadav, kui ilmaolud on hooaja alguses kehvad, kuid kui see juhtub mitu aastat järjest paneb see imestama,» ütles ilmajälgija Weather to Ski tegevjuht Fraser Wilkin. Ta lisas, et Alpides on praegu oluliselt vähem lund, kui sel perioodil peaks olema.
Lumenappus on viimastel aastatel suurendanud ka oluliselt õnnetuste hulka, sest sportlased peavad end järjest väiksemale lumelapile ära mahutama. Siiski annavad kõik kuurordid endast parima, et lund ka juurde toota, et soovijad saaksid siiski suusatada.
Praeguse ilmateate kohaselt on suuremat lumehulka oodata uuel aastal.


description: Finnairi teatel ilmestavad tänavust aastat mitu olulist uut trendi, mis on muutnud reisimist lihtsamaks ja mugavamaks.

title: Lõppev aasta tõi eestlaste reisitrendidesse mitu uuendust

maintext:
Aasia suunas lendamine on odavam
Mitu lennufirmat on avanud Aasia suunal täiendavaid liine, mistõttu on ka piletite hinnad oluliselt langenud. «Häid pakkumisi tasub jälgida ka põhjusel, et Aasia on sihtkohana üks soodsamaid, mistõttu jäävad reisi kogukulud enamasti madalaks. See tähendab, et kui varem eelistati perereisideks sihtkohti nagu Egiptus või Türgi, siis nüüd on valikusse lisandunud ka hulgaliselt erinevaid Aasia riike,» tõdes Finnairi Balti- ja Ida-Euroopa regiooni juht Arunas Skuja.
Äriklassis lendajate hulk on tõusnud
Lõppeval aastal soetati Eestis äriklassi pileteid 16 protsenti enam kui mullu ning seda eriti pikematele lendudele erinevatesse Aasia sihtkohtadesse.
BLeisure ehk ärireiside pikendamine puhkusega
Töö- ja puhkusreisi ühendamine on üha kasvav trend ja seda taas just Aasia-suunalistel reisidel. Paljud eestlased on ärilistel põhjustel tihedalt seotud ka Soomega, mistõttu tehakse sageli pikem peatus Helsingis enne Aasia suunal edasi lendamist.
Üha paindlikum ja personaalsem lähenemine
Skuja sõnul liigub lennundus üha enam kogemuse personaliseerimisse. «Lisateenuste valik on tänaseks sedavõrd lai, et iga reisija saab oma reisielamuse kujundada just enese vajadustest ja rahakoti võimalustest lähtuvaks. Eestimaalaste hulgas oleme lõppeval aastal personaalsete eelistuste kasvu näinud kõikide kuude lõikes,» selgitas Skuja.
Digibuum lennunduses
«Meie tänane elu on suuresti mobiilipõhine, mistõttu muutuvad üha olulisemaks erinevad reisija elu lihtsustavad mobiilirakendused,» lisas Skuja. Reisijate hulgas muutuvad üha olulisemaks lennufirma mobiilirakendused ning lennukisalongis interneti kasutamise võimalus.


description: Koer pääses enne pagasiruumi jõudmist puurist lahti, mistõttu lennujaama töötajad koera maha lasid.

title: Jooksu pistnud koer lasti Lõuna-Korea lennujaamas maha

maintext:
Thai Airwaysi reisija soovis lennule koera kaasa võtta, kuid koer pääses puurist enne pagasiruumi laadimist välja ning jooksis õhkutõusu- ja maandumisrajale, vahendab Fox News.
Incheoni lennujaama ametniku sõnul oli selline asjade kulg paratamatu, sest koer oleks võinud ohustada lennukite ja reisijate turvalisust. Seni ei ole veel teada, kas koera omanik esitab lennujaama vastu ka kaebuse või mitte.
«Paistab, et lennujaama töötajad ei sulgenud puuri korralikult, mistõttu pääses koer ka põgenema. Meie meeskond jooksis kõigepealt koerale järgi, et ta kinni püüda, kuid nad ei saanud teda kätte. Seepärast tuli koer ka maha lasta, et ta ei põhjustaks õnnetust,» selgitas ametnik.
Thai Airways on koeraomaniku ees vabandanud ning pakkunud ka juhtunu eest kompensatsiooni.


description: Korean Air on saanud mitu kaebust, et nende meeskond ei suuda toime tulla halvasti käituvate reisijatega.

title: Lennufirma hakkab reisijaid taseriga ohjeldama


description: Kui eestlased istuvad 31. detsembril sõprade või perega laua äärde, söövad veel üsna jõulumekiga toitu ning heal juhul õnnestub mõnel tinagi valada, siis laias maailmas leidub üsna veidraid traditsioone ja kombeid, mida aastavahetusel kindlasti järgima peab.

title: Veidraid aastavahetuse traditsioone mujalt maailmast


description: Iga aasta möödudes tutvustame oma lugejatele taas uudiseid, mis osutusid terve aasta lõikes kõige populaarsemaks.

title: Top 15: need lood olid möödunud aastal reisiportaalis populaarseimad


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto
Margus Ansu Pm Scanpix Baltics

description: Arhitektuuriajakiri Azure Magazine valis välja möödunud aasta kümme kõige paremat kultuurihoonet, mille hulka jõudis ka Eesti Rahva Muuseum.

title: ERM valiti maailma parimate kultuurihoonete hulka

maintext:
2016. aastal avati hulgaliselt kauni arhitektuuriga galeriisid, muuseumeid ja kogunemiskohti. Valikust leiab paikasid Marokost Ameerika Ühendriikideni.
Kõige keskkonnasõbralikum maja - Cop22 küla Marrakeshis
Konverentsikeskus peab olema tagasihoidlik, austama oma ümbrust ning kindlasti peab see olema ka keskkonnasõbralik. Cop22 disainisid Oualalou+Choi arhitektid ning see leidis kasutust novembris toimunud kliimakonverentsi ajal. Kompleksi keskse hoone sissepääs peegeldab oma kujult MAroko traditsioone. Enamik ehitusel kasutatud materjalidest on ka taaskasutatavad.
Parim monument - Dialoogi keskus Przelomy Poolas
Szczecini linnamuuseum on saanud ka maailma arhitektuuriauhindade galal aasta hoone auhinna. Hoonet on kasutatud poliitiliste ja sotsiaalsete meeleavalduste kogunemiskohana juba alates Teisest maailmasõjast. Uuemal ajal on hoone esimesele korrusele lisatud aga ka galerii. Ehitis on täielik hübriid, olles osaliselt avalik väljak, osaliselt muuseum ning osaliselt monument.
Parim käsitööna valminud maja - Crystal Houses Amsterdamis
Amsterdami ostutänaval paistab silma Chaneli pood. Maja on kaetud 7000 käsitsi valmistatud klaasist klotsiga, mis annavad majale läbipaistvuse ilme. Vastavalt päevavalgusele muudab fassaad ka värvi, mis lisab veelgi maagiat.
Parim usuhoone - Baha'i tempel Santiagos
Templi ehitamiseks kulus 13 aastat, kuid nüüd on see Andide jalamil asuv usuhoone tõeline pärl. Hoone näeb välja, kui suur lilleõis ning sees tervitab usklikke 30 meetri kõrgune avarus. Ehitusel on kasutatud Portugali marmorit ja spetsiaalselt valmistatud klaasi. Ideekonkursi üheks eelduseks oli, et maja peab püsima vähemalt 400 aastat, mistõttu on selle osasid testitud ka maavärinate suhtes, mida seal piirkonnas sageli esineb.
Parim puidust hoone - Romsdali Rahvamuuseum Norras
Tegemist on hoonetekompleksiga, kus on ruumi kunstinäitustele, raamatukogu arhiivile, auditooriumile, väikesele poekesele ja kohvikul. Eemalt vaadates paistab muuseum väikese ja tagasihoidliku muinasjutulossina. Selle teravatipuline katus meenutab aga ümbritsevat mägist piirkonda.
Parim kunstigalerii: Newport Tänavagalerii Londonis
Galerii ehitamise tarbeks renoveeriti hulgaliselt kuninganna Victoria aegseid hooneid, et luua üks suur maja, kus kunstinäituste jaoks jaguks pinda läbi kahe korruse. Galeriis kohtub vana uuega ja omamoodi vaatamiväärsused on juba spiraaltrepid, mida ääristavad valged käsipuud.
Kohalikku elu kõige paremini peegeldav hoone - Totihue kabel Tšiilis
Kabeli ehitamiseks kasutatud hoone tuli 2010. aastal pärast laastavat maavärinat sulgeda. Tšiili arhitekt otsustas sellele aga uue elu anda. Vanas silohoones asuvasse kabelisse paistab läbi 12 väikese ava kaudu piisavalt päevavalgust, kuid altarit valgustab siiski klassikaline suur aken.
Parim kultuuriline institutsioon - Eesti Rahva Muuseum
Endisele Nõukogude lennuväljale ehitatud õrna, kuid imetabase disainiga muuseumihoone annab edasi tugeva sõnumi. Hoone tähistab riigi kultuurilist identiteeti, mida varjutab mõnikord okupatsiooni ja sõjaga märgistatud minevik.
Majesteetlik klaasist ja betoonist hoone kogub kokku väärtesemed, mis Teise maailmasõja ajal üle linna laiali paisati. Fassaadilt leiab ka viite rukkilillele ning kui sellele muuseumist seest valgust heita, siis heidab see imeilusa kujundi ümbruskonnale. Juba on muuseum rahvuslikuks uhkuseks ja sealt leiab galeriisid, kaks püsinäituse ala, konverentsisaali, õppeklassid ja raamatukogu.
Parim kunstimuuseum - Audaini kunstimuuseum Whistleris
Roheluse keskel asetsev kunstimuuseum on ühtaegu abstraktne ja vaoshoitud. See on ehtne näide sellest, kuidas tagasihoidlikkusel võib samuti olla tugev jõud. Ka interjööris on hoitud lähedust loodusega. Galerii heledad toonid, mida saadavad puidudetailid avaldavad austust Kanada kaunile loodusele.
Parim keskus - Oculus New Yorgis
Oculus näeb välja kui õhkutõusev lind ning sel on avatav klaasist katus. Kuigi tegu ei ole kultuuri- vaid pigem hoopis transpordikeskusega, valiti see endiselt parimate hulka, kuna teistel oleks siit palju õppida. Ühtlasi on see monument 2001. aasta terrorirünnakule, mis innustab inimesi edasi liikuma.


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto
Sabino Parente
Panthermedia

description: 31. detsember on ukse ees ja kui suurejoonelisi plaane sõprade või pere seltsis veel paigas ei ole, siis on ehk just see aeg, kui leida mõni viimase hetke pakkumine ja põrutada uut aastat vastu võtma hoopis kuhugi mujale.

title: 7 parimat paika, kus veeta aastavahetus


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto
Svetlana Zaitseva

description: Eesti Turismifirmade Liidu aastakokkuvõttest selgub, et 2016. aasta oli turismile soodne, stabiilselt suurenesid nii välis- kui ka siseturistide numbrid ning kasvu jätku võib prognoosida ka uueks aastaks.

title: 2016 oli hea turismiaasta, siseturismile lausa rekordiline

maintext:
Turismi esimese kümne kuu statistika näitab rohkem kui seitsme protsendilist kasvu nii majutatud välis- kui ka siseturistide arvus. 2015. aastal kukkunud välisturistide arv oli taas tõusuteel. Suurimad, kuni 20 protsendilised juurdekasvud, tulid Euroopa suurriikidest, nagu Poola, Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa ja Holland. Kasvanud on ka Aasia riikidest pärit turistide arv.
«Kasvanud turistide arv kõikidest naaberriikidest. Ka siseturism on teinud tubli tõusu ning kui uuel aastal 12 kuu lõplikud numbrid saabuvad, on need ilmselt kõigi aegade parimad,» ütles Eesti Turismifirmade Liidu peasekretär Mariann Lugus.
Lugus rõhutab, et kuigi turismiaasta kujunes Eestile heaks, ei saa edulaine harjale pikalt puhkama jääda ning ees seisab raske töö, et ülemaailmsel tihedal turismiturul kõvas konkurentsis edukas olla. «Peame mõistma, et turism on Eesti majanduses väga suur ja oluline valdkond, mis annab tööd 96 000 inimesele ehk kuuendikule kogu Eesti töötavale elanikkonnale,» ütles Lugus. «Seetõttu tuleb turismi puudutavad sammud ja otsused väga hoolikalt läbi mõelda.»
EASi andmetel jätsid väliskülastajad 2015. aastal Eestisse 1,72 miljardit eurot, sealhulgas 1,37 miljardit eurot reisiteenuste ja 0,353 miljardit eurot reisijateveo eest. Turismi eksport moodustas 10,6 protsenti kogu ekspordist ning 32,6 protsenti teenuste ekspordist. Maailma Turisminõukogu Turismi majandusmõjude raporti Estonia 2016 andmetel oli turismi kogumõju Eesti 2015. aasta SKPsse 15,5 protsenti.
Eesti inimeste reisisihtkohad on Eesti Turismifirmade Liidu andmeil 2016. aastal maailma poliitiliste sündmuste tõttu muutunud.
«Eestimaalased on alati reisihuvilised olnud ning kui ühed sihtkohad keeruliste sündmuste tõttu vähem atraktiivsemaks muutuvad, leitakse endale kiiresti uued lemmikud,» ütles Lugus.
Kui senistesse eestlaste peamistesse puhkuse sihtkohtadesse Türki ja Egiptusesse on reisimine kuni poole võrra vähenenud, siis järsult on kasvanud Kreekasse ja Bulgaariasse reisinud inimeste arv.


authors:
Krismar Rosin
Foto
Reuters

description: Krasnojarski riikliku ooperi- ja balletiteatri pealavastajana tööle asunud Neeme Kuningalt uuris Marko Reikop, miks ta läheb vabatahtlikult külmale maale – varem ju saadeti inimesi sinna sunniviisil. Täpselt sama küsis mu vanaema, kui sai teada, et suundun Siberisse vabatahtlikuks.

title: Siberis süüakse käbimoosi ja mängitakse pakases jalgpalli


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto
Youtube Kuvatõmmis

description: Air New Zealand on kogunud ohtralt kuulsust oma humoorikate ja pilkupüüdvate turvalisusvideotega ja taaskord on nad uue videoga üllatanud.

title: Humoorikas turvavideo: Air New Zealand tegi seda jälle


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja

description: Reutersi fotograafid on üle maailma laiali ning püüavad pildile kõik tähtsaimad sündmused.

title: Galerii: Reuters valis välja aasta parimad fotod


description: Turiste liigub üle maailma miljoneid, kuid ometi on linnad, mis meelitavad ligi rohkem reisiselle, kui mõned teised kokku.

title: Kümme 2016. aasta kõige külastatumat linna


description: Hispaania väikeses linnakeses Ibi tähistati igaaastast ajaloolist festivali Els Enfarinats.

title: Galerii: Hispaanias puhkes märul


description: 1960ndate algul elasin Tartus Veerikul oma tädi majas ja käisime täditütrega koos tantsupidudel, mis olid peamiselt südalinnas. Loomulikult lubasime noormehi end pärast pidu koju saatma – julgestust vaja! - DELFI

title: PIIBUJUTT: Tartu


authors:
Ingmar Muusikus
Foto

description: “Luiged läinud, lumi taga, “on usutud vanu ilmamärke. Lumi on tulnud ja läinud, tulnud taas ja läinud jälle, aga mitmed laululuiged on endiselt siinmail. - DELFI

title: Kes kohanevad Eestimaa talvega?

maintext:
“Luiged läinud, lumi taga, “on usutud vanu ilmamärke. Lumi on tulnud ja läinud, tulnud taas ja läinud jälle, aga mitmed laululuiged on endiselt siinmail.
Ning jäävad kogu talveks, sest soojenev ilmastik muudab nende ja mõne teise liigi rännuplaane ja -harjumusi. Erinevalt inimesest ei ole rändamine linnule kerge meelelahutus. See võtab palju aega, kulutab energiat ja on üksjagu ohtlik ettevõtmine. Kel võimalik, proovib paiksemaks muutuda ja talved sünnimaal või selle lähedal üle elada. Vahel risk õigustab end, teinekord mitte – vale otsus maksab elu. Eesti rannikuvetesse jääb pehmetel talvedel paar tuhat laululuike, külmal talvel on siiajääjate hulk mitu korda väiksem. Teine suur lind, hallhaigur, on samuti hakanud Eestimaa talvesid üha julgemalt trotsima. Jäälinnud jagavad haigruga sarnast keskkonda ja jahivad sama saaki. Huvitav, kuigi natuke ootamatu on keset lumist metsa kohtuda punarinna ja käblikuga. Leedust lõuna poole ei ole künnivares rändlind, vaid elab aasta ringi kohapeal. Aja jooksul nihkub see piir Eestile lähemale.


authors:
Taimi Paljak
Foto
Sven Arbet

description: Atlandi ookeanilt jätkub väga ägedate madalrõhkkondade tung Norra merele ja sealt juba mööda 70ndat põhjalaiust edasi itta. Madalrõhkkondade lõunatiiba mööda pumpab väga tugev edelavool ookeani veteväljade kohalt sooja Läänemere ümbrusse. - DELFI

title: Aastavahetuse ilmaprognoos

maintext:
Atlandi ookeanilt jätkub väga ägedate madalrõhkkondade tung Norra merele ja sealt juba mööda 70ndat põhjalaiust edasi itta. Madalrõhkkondade lõunatiiba mööda pumpab väga tugev edelavool ookeani veteväljade kohalt sooja Läänemere ümbrusse.
Üksteise järel kihutavate keeristega kaasnevad õhurõhuväljas suured muutused, mis panevad läänekaare tuule lõõtsuma ega anna mahti pikemaks rahunemiseks. Nõnda tugevneb täna edelatuul. Kiire on õhu liikumine ka pilvede kõrgusel, ning kui mõni tihedam ka sajuhoo poetab, siis on see lühiajaline ja tuleb alla vihmana. Aasta vahetub samuti plusskraadidega ning tuul peaks rahunema. Aasta esimesel päeval algab aeglane jahedama õhu sissetung ning pärastlõunal muutub sadu lumisemaks. Esmaspäeval tungib põhjakaarest külm jõulisemalt sisse. Teisipäeval tugevneb kõrgrõhkkond, muutub kolmapäevaks võimsamaks ning selle servas on meil mõnes kohas lumehooge.


authors:
Aive Mõttus
Foto
Sven Arbet

description: Veebruaris kirjutasime, et 13 aastat päästjana töötanud mees sai tänu puusaliigese proteesile valust jagu, kuid jäi ilma töökohast – ning sedagi “tänu” proteesile. - DELFI

title: LOO JÄLGEDES: Töötu päästja leidis töö armeerijana

maintext:
Veebruaris kirjutasime, et 13 aastat päästjana töötanud mees sai tänu puusaliigese proteesile valust jagu, kuid jäi ilma töökohast – ning sedagi “tänu” proteesile.
Hoolimata valust, käis mees kogu aeg tööl. Haiguslehel polnud ta puusavalu tõttu kordagi. “Nii hull ei olnud, et töötamist oleks seganud,” põhjendas ta ja lisas, et ega nende komandos päästjad väga suurt koormust taluma pidanudki. Kuid samal päeval, kui Jaak Suursaare eelmise tervisetõendi kehtivusaeg lõppes, sai ta päästeametist päeva pealt koondamisteate. Peaaegu aasta otsa otsis mees Loksa kandis, mis on teada-tuntud kui suure tööpuudusega paik, tööd. Lootusekiir hakkas paistma alles kevadel, kui Rae vallast tootmise Loksale kolinud Marsalis Metall OÜ uksed avas.


description: Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal asuvasse Taevaskotta ehitati sobimatud teed, piirded ja raudtrepid. 2011. a saeti looduskaitseliste tööde käigus hiiepuudelt oksi ja riisuti ande Võnnu khk Terikeste külas, Viru-Jaagupi khk Lavi külas jm. - DELFI

title: Põlised pühapaigad 7.


authors:
Bianca Mikovitš
Foto
Anni Õnneleid

description: Kokkuvõtvalt: kui valgus võidab pimeduse, tuleb seda väärikalt tähistada; kolhoosiaegsetest veterinaaridest võiks seriaali vändata; ehime kuuse ja õpetame teistele ka. - DELFI

title: Ehi nii, et hing heliseks

maintext:
Kokkuvõtvalt: kui valgus võidab pimeduse, tuleb seda väärikalt tähistada; kolhoosiaegsetest veterinaaridest võiks seriaali vändata; ehime kuuse ja õpetame teistele ka.
Plaan on ehtida kuusk ning rääkida jõuludest ja ehk ka elust niisama. Stardime jalalt, ilma hoogu võtmata. Proua Aime tõttab toast tuppa, suunab fotograafi, korraldab kohvi, tõstab, toob, sätib, suunab. Tema abikaasa Jaan jätab korraks pooleli Švejki juhtumised ja haarab õunakorvi. Suvel käis fotograaf proua viiemeetrist päevalille pildistamas ja ütles tulles, et kuulis paju huvitavat. Endale nime pole Aime Lang teinud mitte päevalilledega ega ka loomalaudas, vaid hoopis õlgedega! Teda on tunnustatud rahvapärandi hoidja ja maakultuuri kandja tiitliga ning käsitööhuvilised peaks teadma Aime loodud Laiuse õletuba. President Rüütel käis õletoas ja kinkis oma pildi, pärast külanaised kirjutasid külalisteraamatusse, et näitus oli väga tore, aga Rüütli pilt ikka kõige ilusam!


authors:
Silja Lättemäe
Foto
Ingmar Muusikus

description: Tänavu aasta põllumehe tiitli pälvinud Lembit Paal vaatab uude aastasse lootusrikkalt: piima hind on tõusnud ja tootjatel küpsemas mõte uue tööstuse rajamisest. Aastalõpu veedab ta aga oma kõige lähedasemate seltsis pere keskel. - DELFI

title: Aasta põllumees Lembit Paal: meie rajame uue piimatööstuse

maintext:
Tänavu aasta põllumehe tiitli pälvinud Lembit Paal vaatab uude aastasse lootusrikkalt: piima hind on tõusnud ja tootjatel küpsemas mõte uue tööstuse rajamisest. Aastalõpu veedab ta aga oma kõige lähedasemate seltsis pere keskel.
“Tänavune aasta on olnud igas mõttes põnev, põnevam kui eelmised,” ütleb Pajusi ABFi juhataja Lembit Paal. Ta iseloomustab mööda saavat 2016. aastat otsekui sõitu Ameerika mägedel – ikka üles-alla kõikumistega. Eelmise valitsuse töö tagajärg on Paali hinnangul see, et 12 000–14 000 põhikarja looma on Rakveres vorstiks tehtud või saadetud Lätti, Poolasse, Leetu. “Edukad on need, kes mõtlevad positiivselt. Virisedes kergem ei hakka,” rõhutab Lembit Paal. Uue rajatava tööstuse äriplaan on koostöös Saaremaa piimaühistuga enam-vähem valmis, käivad veel viimased viimistlused. Igal hommikul enne tööle minekut mängib Lembit Paal kodus mõne loo lõõtspillil, see annab tema sõnul päevale õige hoo sisse. “Meil on selline kodu, kuhu lapsed tahavad alati tulla. Oleme üsna kokkuhoidev pere ja selle üle on hea meel, et lapsed leiavad tee koju,” ütleb Lembit Paal. “Kuigi meil ei ole erilisi jõulutraditsioone, olime perega lihtsalt jõululauas koos.”


authors:
Kadri Tramm
Foto
Priit Mürk

description: Juuksur, meikar ja maniküürija Keidy Jõgi toimetab esimest aastat Muhu saarel. Kui õpetajad on maa sool, siis juuksur justkui tükike suhkrut, kes kõik naised ja mehed ilusaks ning õnnelikuks teeb. - DELFI

title: Kui juuksur koputab uksele...

maintext:
Juuksur, meikar ja maniküürija Keidy Jõgi toimetab esimest aastat Muhu saarel. Kui õpetajad on maa sool, siis juuksur justkui tükike suhkrut, kes kõik naised ja mehed ilusaks ning õnnelikuks teeb.
Keidy Jõgi töötab juuksurisalongis Liival, kuid üha enam käib ta ka kodudes. Seekord tuli Keidy Hellamaale, et kaks toredat daami enne pühi kauniks teha. “Kas silmad-kulmud teeme mustad?” küsib Keidy Meelilt. “Ei, ma tahaks ikka pruuni. Kas mul ripsmeid üldse ongi enam?” “No on ikka, paistavad siiamaani ja värv toob need ka kohe välja,” teab Keidy. Naised räägivad Keidyle, kuidas vanasti lokke tehti – polditangide ja lokirullide aparaatidega ning keemilisi. “Kui tüdruk olin, keerasime ajalehest papiljotte juustesse. Panime sõlme ja rätiku pähe,” naerab Meeli. “Mina olen ka ajalehe-tehnikat kasutanud ja see toimib hästi, ei pea sugugi kalleid rulle ostma,” nõustub Keidy.


authors:
Toomas Paul
Foto
Sven Arbet

description: Teadlastele on valmistanud palju peavalu, et ühekaupa või ka kümnekaupa võrreldes oleme meie, inimesed, šimpansidega piinlikult sarnased. Jalustrabavalt suureks muutuvad erinevused alles 1000–2000pealiste rühmade juures. - DELFI

title: Inimeseks olemine - ilma õigustamata

maintext:
Teadlastele on valmistanud palju peavalu, et ühekaupa või ka kümnekaupa võrreldes oleme meie, inimesed, šimpansidega piinlikult sarnased. Jalustrabavalt suureks muutuvad erinevused alles 1000–2000pealiste rühmade juures.
Nüüdseks on selgunud, et lisaks mõne geeni puudumisele või lisandumisele on oluline eraldusjoon inimese ja šimpanside vahel meie keel ja kujutlusvõime. Narratiividest punutud nabanöör seob omavahel kokku suure hulga üksikisikuid, perekondi ja riike. Riikide loomine ja koos hoidmine eeldab käitumiskoodeksit, mida kõik tunnustaksid. Isegi siis, kui nad seda ise juhtuvad rikkuma. Iga katse käsitada sotsioloogias inimest kui bioloogilist olevust on tagasi tõrjutud mõjuva sildiga, et niisugune jutt on “sotsiaaldarvinism”, mis on sama taunitav kui natsionaalsotsialism. Bioloogias ei ole õigusi olemas. On üksnes organid, võimed ja tunnused. Just nagu võrdsus, õigused ja osaühingud, on ka vabadus midagi, mille inimesed on ise välja mõelnud ning mis eksisteerib vaid nende endi kujutluses. Tulihingeliste keskkonnakaitsjate seast on kostnud hääli, et demokraatia on osutunud võimetuks päästma maakera tulevikku ning seega tuleks ehk lunastust otsida mõnest teisest poliitilisest süsteemist.


authors:
Heiki Raudla
Sergei Kraana
Heiki Maiberg
Foto

description: Sergei Kraana: viis tervislikku ja viis ohtlikku toiduainet * Juhtunud lugu Eesti poliitika ajaloost * Loosung * Karikatuur - DELFI

title: Aeg täidab mälu uute sündmustega


authors:
Andres Eilart
Foto

description: On olnud üle keskmise kirju aasta. Mõned hetked on läinud lausa murettekitavalt kirjuks. Närviliseks. Mõni jäänud õnneks ka südamlikuks ja soojaks. - DELFI

title: JUHTKIRI: Kirju aasta popurrii

maintext:
On olnud üle keskmise kirju aasta. Mõned hetked on läinud lausa murettekitavalt kirjuks. Närviliseks. Mõni jäänud õnneks ka südamlikuks ja soojaks.
Kõrge Rail Balticu tara poolitab salamahti terve Eesti. Kõige kuulsam talu on Ärma. Mis saab Vigala Sassi pärandist? Metsasõda. Garantiikirjad. Eesti esimene kvoodipagulane. Ilm on külm. Eri Klas. Vargad laamendavad kuuri all. 25 aastat Eesti riigi iseseisvuse taastamisest. Sajad eakad seisavad hooldekodu järjekorras. Kas tõesti Coop kaaperdatakse? Pealtkuulamisfailid. Haigekassa raha on otsas. Terror jõuluturul. Uus maksupakett. Savisaar. Kus ikka on Eesti kõige sügavam järv?


authors:
Ain Alvela
Foto
Ilmar Saabas

description: Metsakärssadel on praegu jooksuaeg. Suured kihvadega relvastatud kuldid peavad omavahel võitlust emisekarjade pärast. Kes võidab, saab õiguse kogu karjale tited teha. Ent kauaks...? - DELFI

title: Metssigade kurb saatus - päevas läheb looja karja 50 isendit

maintext:
Metsakärssadel on praegu jooksuaeg. Suured kihvadega relvastatud kuldid peavad omavahel võitlust emisekarjade pärast. Kes võidab, saab õiguse kogu karjale tited teha. Ent kauaks...?
Meie metsade üks arvukamaid asukaid, mullu aasta loomaks valitud metssiga ei ela praegu just paremaid aegu oma siinmail eksisteerimise ajaloos. Tõsi, aasta metselajaks valimine sai teoks enne seda, kui arvatavasti Lätimaalt meile esimesed Aafrika katku nakatunud sigudikud jõudsid ja ka siin see nuhtlus levima hakkas. Kui aastaid olid näiteks Pärnumaa Vändra kandi põlislaaned metssigadest pungil ja kartuli mahapanemisest ei tasunud sealkandis unistadagi, siis nüüd ütlevad kohalikud inimesed, et pole enam tükil ajal ühtegi metssiga isegi näinud. Detsembri alguses leiti kõige rohkem taudi surnud metssigu Saaremaalt ja Lääne-Virumaa põhjaosast. Üllatav küll, kuid kõige kavalamad jäägrid ei käi metssigu varitsemas mitte enam laias laanes, vaid näiteks Laagri taga Pärnu maantee ääres asuval põllumaal. Kas metssigadel on siis plaanis ka (õigustatult muide) oma ridade valimatu hävitamise eest inimestelt hüvitist nõuda?


authors:
Chev. Igor Mang
Foto
Sven Arbet

description: Erakonnad ei leia Eesti elu ja tuleviku osas üksmeelt ning presidendil ei õnnestu neid lepitada. - DELFI

title: Kaljulaid utsitab valitsust, Putin hakkab otsima kompromisse lääneriikidega

maintext:
Erakonnad ei leia Eesti elu ja tuleviku osas üksmeelt ning presidendil ei õnnestu neid lepitada.
2017. aasta tuleb kärarikkam kui tänavune – kukk kireb kõvasti, ja magada palju ei saa. Kõik kas tööle või sõtta! Kõige konfliktsem aeg langeb kolmele esimesele kuule – jaanuar, veebruar, märts. Raske öelda, mida siin kõige rohkem on – kas terroriakte, tööstusavariisid, elektrijaamade õhkimist või sõjaliste konfliktide suurenemist suurte riikide vahel, nagu seda on Venemaa ja USA vastasseis. On alust arvata, et Trumpi ajal tuleb palju rahutusi, seda just noorte seas. Venemaa presidendil Vladimir Putinil tuleb üsna ebatavaline aasta, sest ta hakkab otsima uusi teid riigi eluolu parandamiseks. Veebruaris lisanduvad looduskatastroofid. Eestil läheb üldiselt hästi, sest meie nutika ja sarmika naispresidendi Kersti Kaljulaidi horoskoop näitab talle suurt edu esimesel presidendiaastal.


authors:
Rein Raudvere
Foto
Kenno Soo

description: Tuulekeeris tõstis lapse õhku, Soomaal sõitsid jõulude eel jääpurjekad, lumest sai õunu korjata. Need on vaid mõned ilmataadi tembud lõppeval aastal. - DELFI

title: Ilmataat pakkus tänavugi krutskeid


description: 28. jaanuaril 2017 algaval kukeaastal on inimesed teotahtelisemad ja ka riskialtimad, kuid pikaajalisi plaane ei ole soovitatav teha – need jäävad ajapuudusel lihtsalt pooleli. - DELFI

title: Tähetark IGOR MANG: mida toob kukeaasta 2017

maintext:
28. jaanuaril 2017 algaval kukeaastal on inimesed teotahtelisemad ja ka riskialtimad, kuid pikaajalisi plaane ei ole soovitatav teha – need jäävad ajapuudusel lihtsalt pooleli.
Punane tulekukk – kõlab efektselt ja ärevaks tegevalt. See toob kujutlusse suure tulekahju, öeldakse ju kahjutule kohta piltlikult ka „punane kukk“. Ja küllap neid siis tulebki. Ahviaasta kujutab endast ööpäevaringses ajas ööd, aga kukeaasta hommikut – kui kukk kireb, peavad kõik üles tõusma. Kukeaasta üks põhilisi omadusi ongi plaanide tegemine, aga punase tule element räägib sellest, et plaanid on hulljulged, lausa grandioossed, tihti ülepaisutatud ja utoopilised. Ühiskonnas ägeneb võitlus sotsiaalse õigluse eest, et vaeseid ei tekiks juurde ja rikkad ei läheks veel rikkamaks. Ilmuvad välja need, kes oskavad rahvahulki sütitada kõnedega helgest tulevikust, mis saabub siis, kui me kõik püksirihma pingutame, kukelauluga ärkame ja kohe tööle asume.


authors:
Foto
Priit Simson

description: Maalehes hakkab järgmisel aastal ilmuma Vigala Sassi suur lugudesari ning uueneb tele- ja raadiokava TeRa. - DELFI

title: Maaleht uuendab TeRa ja avaldab Vigala Sassi õpetused


authors:
Heiki Raudla
Tarmo Vaarmets
Foto
Heiki Maiberg

description: Juhtunud lugu * Süllogism * Meeste naljad * Tõrre põhjast * Karikatuur - DELFI

title: Miks nähakse eeskujusid kõige sagedamini tahapoole vaadates?


authors:
Margus Mikomägi
Foto
Sven Arbet

description: Eesti elu valitsevad poliitika ja ideoloogia, kuid kahjuks napib mõtestajaid ning autoriteetseid eksperte, ütleb ajaloolane David Vseviov lahkuvat aastat kokku võttes. - DELFI

title: David Vseviov: loobudes lootusest, oleme loobunud kõigest

maintext:
Eesti elu valitsevad poliitika ja ideoloogia, kuid kahjuks napib mõtestajaid ning autoriteetseid eksperte, ütleb ajaloolane David Vseviov lahkuvat aastat kokku võttes.
"Juhtusin hiljuti jälgima “Vabariigi kodanike” saadet. Jutuks oli niinimetatud suhkrumaks. Mõlemad, diametraalselt erinevatel seisukohtadel olevad pooled, kogu aeg tsiteerisid uuringuid. Uuringuid on lõputult. Mida see tähendab? See tähendab, et minu, inimese jaoks, kes ei orienteeru Rail Balticu ega metsade küsimuses, ei ole enam olemas ekspertiisi. Meil on ainult poliitika ja ideoloogia. See on erakordselt mugav olukord võimule, sellepärast et vaim on ammugi killustunud, ja killustunud isegi võrreldes nõukogude ajaga. Sellepärast pole ma ka taolistele petitsioonidele alla kirjutanud, ei poolt ega vastu omadele. Ma ei ole liitunud, sest mul pole ühtegi autoriteetset allikat, kelle arvamusele võiksin tugineda. Seda me ju teame, et üks võimalus hämamiseks on tuua allikaid aina juurde. Meil nimetatakse seda ka komisjonide moodustamiseks. Ma näen probleemi selles, et me upume pseudoprobleemidesse. Pseudoprobleemide peamised ülestõstjad on poliitilised jõud, sest neid probleeme on lihtne lahendada."


authors:
Silja Lättemäe
Foto
Sven Arbet

description: Aiandustootjate mure välismaalastest põllutööliste kõrge palga pärast sai lahenduse. - DELFI

title: LOO JÄLGEDES: Ukrainlasele ja eestlasele sama mõõduga

maintext:
Aiandustootjate mure välismaalastest põllutööliste kõrge palga pärast sai lahenduse.
Nimelt pidid suuremad maasika-, kapsa- ja kartulikasvatajad Eestis elamisloaga töötavatele välismaalastele siiani maksma põllutööde eest 1,24kordset keskmist palka, samas kui kohalikele saab maksta miinimumpalka või vastavalt töötulemustele. 28. aprilli lehes selgitas maasikakasvataja Valdis Kaskema, et on sunnitud igal aastal üha rohkem ukrainlasi oma maasikapõldudele palkama. Välismaalaste seadust muutvad eelnõud võeti Riigikogus vastu 14. detsembril. Aiandusliidu tegevjuht Raimond Strastin tõi esile, et seega on hooajatöötajad põllumajanduses palgapiirangute alt välja arvatud.


authors:
Rein Raudvere
Foto
Argo Ingver

description: Südasuvel Põlva maavanemaks saanud Igor Taro on arvestanud sellega, et ta jääb maavalitsuste kadumisel viimaseks maavanemaks. - DELFI

title: Igor Taro: maavanemana saan rohkem korda saata kui ajakirjanikuna


authors:
Rein Sikk
Foto
Rauno Volmar

description: “Taaskasutus – seda ma jumaldan,” rõõmustab leekivpunaste juustega Mari Riina Rist kolme koera ja käsitöökraami lademete keskel. - DELFI

title: Politseist koondatud naine pani käärid kiirelt välkuma

maintext:
“Taaskasutus – seda ma jumaldan,” rõõmustab leekivpunaste juustega Mari Riina Rist kolme koera ja käsitöökraami lademete keskel.
Leekivpunaste juustega Mari Riina, hüüdnimeks Leekpea, ütleb, et on end lõpuks käsitöömaailmas leidnud. Nii kallite fotoalbumite valmistamine kui ka taaskasutuse propageerimine on selle maailma osad. Eelnesid maaliõpingud. Oli ka 10 aastat tööd Rakvere politseis, kuni ametikoht ära koondati. Nüüd käib Mari Riina loovusõpetajana mööda Virumaa rahvamajasid. Tema juhendamisel valmivad stiilsed käsitööd, selgeks saab ka, kuidas äraviskamisele kuulunud asjadest teha hoopis uusi. Tulevikus saab Mari Riinast keskkonnadisainer, seda ala õpib ta kunstiakadeemias. “Politseist koondamine lükkas mu mugavustsoonist välja,” on naine juhtunu eest tänulik.


authors:
Heli Raamets
Foto
Raivo Tasso

description: Augustis kirjutasime, et loomapidajad ei ole vihmase suve tõttu jõudnud loomadele heina teha. - DELFI

title: LOO JÄLGEDES: Toimetus aitas ametnikel määrusest aru saada

maintext:
Augustis kirjutasime, et loomapidajad ei ole vihmase suve tõttu jõudnud loomadele heina teha.
PRIA nõudis, et rohumaa peab olema 10. augustiks niidetud, olenemata sellest, kas sealt tehakse loomasööta või mitte, muidu järgnevad sanktsioonid. Põllumehed kirusid euronorme ja keerasid märga heina rulli. “PRIA omavoliliselt määrusega kehtestatud tingimusi muuta ei tohi ja peab kontrollima õigusaktis sätestatud nõuete täitmist,” väitis PRIA esindaja. Tegelikult oli ELi määruses kirjas, et toetust saab maa kohta, mida kasutatakse põllumajandusloomade pidamiseks. Kui Maaleht hakkas uurima, kuidas PRIA ja maaeluministeerium tõlgendavad määruses kirjas olevat tootmismaa nõuet, viitas PRIA ministeeriumile, kes on määruse koostaja ja peaks seda tõlgendama. Ministeeriumi büroojuhataja, kes veel kaks nädalat varem ei maininud poole sõnagagi seda, et tootmismaal niitmise tähtaeg ei kehti, avastas pärast ajakirjaniku must valgel esitatud määrusepunkti, et see kehtib tõepoolest.


authors:
Foto
Sven Arbet

description: Maalehe ajakirjanikud ja muud töötajad pajatavad südamlikke ja naljakaid lugusid sellest, mida huvitavat nendega lõppeval aastal või varemgi tööd tehes juhtus. - DELFI

title: TÖÖPÕLLULT: Maalehe toimetuse jõulujutud


authors:
Bianca Mikovitš
Foto
Margit-Talpas Taltsepp

description: Neil suurtel papagoidel oleks jõulud nagu aasta läbi: kausis troopilised viljad ning üll esinduslikud värvikirevad rüüd, millega oled igal peol täht. - DELFI

title: Mandariinisööjate ja pähklipurustajate meistriklass

maintext:
Neil suurtel papagoidel oleks jõulud nagu aasta läbi: kausis troopilised viljad ning üll esinduslikud värvikirevad rüüd, millega oled igal peol täht.
Fiona on tore säravpunane papagoitüdruk, üsna laps teine veel, alles viiene, pole isegi munema hakanud. Fiona kaaslane Shrek tuleb tantsuga kaasa tasapisi – nagu eesti mees, kui on selge, et nüüd tõepoolest rahule ei jäeta. Kuid Fiona ja Shrekiga aasta eest liitunud Viki tantsib ainult siis, kui ise tahab ja millal tahab. Kõik kolm on uhked aarad – suured ja värvikad troopilised papagoid, kel pikkust nokast sabani meeter ja kaalu üle kilo. Üks selline aara võib maksta mitu tuhat eurot ja rohkemgi ning elada saja-aastaseks. Eestis on selliseid suuri aarasid 15–20. Linnud on kallid ning ka nende pidamiseks ei piisa peotäiest seemnepurust. Ühel päeval lendas Shrek korraks avatud välisuksest õue ja veetis kolm päeva metsas...


authors:
Kauksi Ülle
Foto
Jassu Hertsmann

description: Nii nagu ei saa porikevadeta keni kevadlilli, ei hakka ka talsid, talvepühad, jõulud, aastavahetus kuldse servaga praetaldriku valimisest. - DELFI

title: Päike pesas, tuli koldes, rahu olgu ilma pääl, saame paremaks!

maintext:
Nii nagu ei saa porikevadeta keni kevadlilli, ei hakka ka talsid, talvepühad, jõulud, aastavahetus kuldse servaga praetaldriku valimisest.
Talve algus, aastavahetus on vaid üks osa meie kalendripühade seas, ent sama tähtis kui suvine pööripäev. Meie kõigi endi käes on ohjad, millega juhtida maailma või tõmmata hobune tagasi kuristiku servalt, kuhu kasuahnus ja armastuse vähesus on inimkonna ajanud. Ei lõpe ka ususõjad enne, kui religioonidest see osa, mis iga religiooni sunnib end teisest kõrgemale seadma ning õigustab teiste mahanottimist, välja jätta. Ei tulnud head ristisõdadest ega tule ka praegu käimas olevatest sõdadest kellelegi midagi head. Las olla Eestis riigikirikuvaba olukord.


authors:
Erika Klaats
Foto

description: ETV ja ETV2 on pühadeks varunud hulga kontserte ja põnevaid filme, Kanal 2 esitleb “Spordiaasta tähti”. - DELFI

title: Jõulupühad teles - palju häid soove, ilusat muusikat ning uusi saateid


authors:
Lii Sammler
Foto
Karin Kaljuläte

description: “Teistmoodi jõulud,” kurdab Joosep Toots filmis “Suvi”. “Õlu tehakse pulmadeks, mitte jõuluks, siga tapetakse pulmadeks…” Ja kuigi 50–60 aasta eest Eestis jõule ei peetud, sättisid paljud paarid oma tähtpäeva just sellesse kanti. - DELFI

title: Pika õnne saladus: õige inimene, ühine töö ja teineteise hoidmine

maintext:
“Teistmoodi jõulud,” kurdab Joosep Toots filmis “Suvi”. “Õlu tehakse pulmadeks, mitte jõuluks, siga tapetakse pulmadeks…” Ja kuigi 50–60 aasta eest Eestis jõule ei peetud, sättisid paljud paarid oma tähtpäeva just sellesse kanti.
Kaks paari – Aime ja Kaljula Kalso ning Reet ja Märt Hunt said tuttavaks umbes ühel ajal, 60 aastat tagasi. Kui esimene paar abiellus kohe poole aasta pärast, siis teisel läks sõprusest abieluni viis aastat. Seda, et tegu on õige inimesega, tundsid mõlemad aga kohe. Neil päevil pidasid Aime ja Kaljula Kalso oma 60. ning Reet ja Märt Hunt 55. pulma- aastapäeva. Pärast nende paaride külastamist usun kindlasti, et armastus jääb.


authors:
Rein Raudvere
Foto
Anni Õnneleid

description: Tänavu mõjukaima maaelu edendaja tiitli pälvinud Ivari Padari suur armastus on ajalugu ja vanavara kogumine. Vanavara kogub ta Võru külje alla Navi külla isatalu lähedale ostetud Koroli tallu. - DELFI

title: Padari vanavaraküün kui omalaadne talumuuseum

maintext:
Tänavu mõjukaima maaelu edendaja tiitli pälvinud Ivari Padari suur armastus on ajalugu ja vanavara kogumine. Vanavara kogub ta Võru külje alla Navi külla isatalu lähedale ostetud Koroli tallu.
Koroli talu avara kuuri ühes otsas on Padaril puidutöö tegemise nurk. Oli ju nüüdse poliitiku esimene haridus tislermeistri oma. On nii klassikaline uuema aja tisleripink kui ka muud riistad selleks tööks. Padar ütleb, et ei jääks ka selle tööga jänni. Suvel askeldas pingi taga küll ja küll. Küüni teine pool ongi igasugu vanavara päralt, muidugi mõista leiab sealt ka vanaaegse tisleripingi. Enamik küünis olevaid asju on pärit Navi ja ümbruskonna küladest. Kas siis saadud kaasa Koroli talu ostuga 11 aasta eest, Padaril endal kogutud või külameeste toodud.


description: ETV aastavahetusprogrammi tõmbenumbriks on meeleolukas pidu kooperatiivis Kukeke. Kanal 2 kutsub Parki ja TV 3 “Seitsmeste aastalõpp” möödub Kõltsu mõisas. - DELFI

title: Vana aasta lõpp - Kukekeses, Pargis ja Kõltsu mõisas


authors:
Bianca Mikovitš
Foto
Sven Arbet
Mari Peterson

description: Ajal mil jõulud on kenasti läbi saanud ja kohustuslikud toidud figuuri kiuste söödud, on aeg aasta lõpuks parimate asjatundlike näpunäidete kohaselt korralik laud katta. - DELFI

title: Nüüd oleks aeg lõpuks ka korralik laud katta

maintext:
Ajal mil jõulud on kenasti läbi saanud ja kohustuslikud toidud figuuri kiuste söödud, on aeg aasta lõpuks parimate asjatundlike näpunäidete kohaselt korralik laud katta.
Aastavahetuse paiku ilmub ikka siin-seal lugusid teiste rahvuste ja kultuuride kokandusnippidest ning pühadeaegsetest maiuspaladest. Täiesti teenimatult on tagaplaanile jäänud ühed innukamad sööjad, keda maailm tunneb – väike rahvas Maakonnast (vähetuntud piirkond Keskmaal – toim). Kääbikud söövad päevas seitse korda, kusjuures neil on kaks hommikusööki, ning väljend “teine hommikusöök” pole sugugi vaid suusoojaks kasutusel. Ehk seetõttu juhtub, et kääbikud kipuvad loomuomasest vilkusest hoolimata veidi kõhtu kasvatama. Kääbikute menüüs on tähtis mõningane vaheldusrikkus, toidu rohkus ja rammusus ning väga suurt rõhku pannakse kartulile. Söögitegemine on isegi nii oluline, et väikesed kääbikud tutvuvad kokakunstiga enne kui kirjatarkusega. Seda kõike arvestades otsustas Maalehe tegus köögitoimkond võtta ette korraliku aastalõpuõhtusöögi meistrite jälgedes ning lisada kääbikute köögile üht-teist haldjate ja päkapikkude sahvrist. Laual on: lambahautis naeri, porgandi, sibula ja küüslauguga, küpsetatud kana juurviljadega, täidetud seened, vorstikesed, lambaribi, marineeritud paradiisiõunad, marineeritud seened, leib, seemnekook, õunakook, kaht sorti haldjaleib ja originaalretsepti järgi tehtud küpsised.


authors:
Heli Raamets
Foto
Anni Õnneleid

description: Juba paarkümmend aastat on Eesti kodudes iganädalaseks külaliseks Morna elanikud seriaalis “Õnne 13”. Tegelikult on Morna-nimeline koht täitsa olemas – Viljandimaal Karksi vallas. - DELFI

title: Mornas asuva Õnne talu peremees ei tea “Õnne 13st” midagi


authors:
Jüri Aarma
Foto
Madis Veltman

description: Eesti meedia- ja muiduellu üsna ootamatult ilmunud maa- ja ilmaparandaja Herbert Ving leidis oma kodus vastutulelikult tubli tunnikese aega, et Maalehe toimetuse pulbitsevat uudishimu rahuldada. - DELFI

title: Herbert Ving: õnn on sisemise otsustamise küsimus

maintext:
Eesti meedia- ja muiduellu üsna ootamatult ilmunud maa- ja ilmaparandaja Herbert Ving leidis oma kodus vastutulelikult tubli tunnikese aega, et Maalehe toimetuse pulbitsevat uudishimu rahuldada.
"Kus ikka viga näed laita, seal tule kohale. Ja muudkui aita. Maaelu tuleb ju edendada ja linnaelu murekohtadele näpuga näidata. Kord kuus käin läbi mõned ministeeriumid ja räägin seal paljudel teemadel kaasa. Rahvas vajab mind… Eks teisi ka, Kärna Ärnit ja Elisabeth Jõhvit ja Ivan Oravat, aga paraku mõnda pole enam tükk aega nähtud. Ja ma ütlen – on veel tühimikke, mis on täitmata, on täitmata… Ministeeriumides ju teatakse küll, kuidas asjad käivad, aga tead, mida mina tean? Nemad teavad, kuidas asjad käivad; mina tean, kuidas asjad peavad käima. Nii on lood. Ma käin ju silmad lahti ja näen kõike. Ega see kerge ole. Kahtlustasin vahepeal isegi minu suhtes toimuvat tsensuuri, aeg-ajalt tahtsin raadiotesse sisse helistada, ei lubatud mõtteid lõpuni avaldada. Rääkida pisut lasti, aga teemasid laiendada ei tahetud. Nüüd, kus ma lõpuks meediasse pääsesin, tsensuuri enam ei kahtlusta."


description: Igaüks on kodus piparkooke teinud ja teab, kuidas see käib. Maaleht uudistas Tartus asuvas Eesti Leivatööstuses, mismoodi tehakse neid maitsvaid jõuluaegseid maiustusi suurtööstuses. - DELFI

title: VIDEO: Piparkooke tehes ei pääse tainarullist ka suures tööstuses

maintext:
Igaüks on kodus piparkooke teinud ja teab, kuidas see käib. Maaleht uudistas Tartus asuvas Eesti Leivatööstuses, mismoodi tehakse neid maitsvaid jõuluaegseid maiustusi suurtööstuses.
Seal algab kõik piparkoogitaina valmistamisest – siirup, margariin, jahu ja muud komponendid segatakse 150 kg tainast mahutavas astjas, samasuguses, kus tehakse ka leivatainast. Sortimendis on tavaline ja apelsiniga piparkoogitainas. Osa valmis tainast pakendatakse poolekiloste pätsidena ja poodide kaudu jõuab see koduste küpsetajateni. Teine osa tainast jäetakse üle öö seisma, et maitsed saaksid tõmmata, ja järgmisel päeval läheb see ahju. Taina rullimisel on abiks tainarullimismasin ehk kalibraator, mis annab tainale kalibreeritud paksuse. “Tavalisest tainarullist ei pääse ka suurtööstuses,” tõdes Eesti Leivatööstuse tootmis- ja kvaliteedijuht Ago Kaasik.


authors:
Valdek Alber
Foto

description: Vaata, kas arvad ära lõppeva aasta tähtsamad sündmused ja isikud, kellega need seostuvad! - DELFI

title: Valdek Alberi meretagune maailm


authors:
Argo Ideon
Foto

description: Kui lähtuda käibetõest, et meie rahvale on omane muretsemine, siis lõppev aasta tõi juurde just sellist hingekitsikust, mille allikad asuvad väljaspool Eestit. - DELFI

title: Maailmamure eestlase naha vahel

maintext:
Kui lähtuda käibetõest, et meie rahvale on omane muretsemine, siis lõppev aasta tõi juurde just sellist hingekitsikust, mille allikad asuvad väljaspool Eestit.
Nice’i rünnakus hukkus kaks Eestist pärit inimest ja kolm meie kaasmaalast vajasid haiglaravi. Äsja toimus sarnane rünnak Poola firmale kuuluva Scania veoautoga. Selle juht sõitis üle Berliini jõuluturule kogunenud inimeste. Niisiis saabus rahvusvaheline terrorism 2016. aastal Eestile vahetult külje alla. Samal ajal on käimas intellektuaalne debatt, kas maailm tegelikult liigub rahulikumasse või turbulentsemasse suunda. Ameerika professorid Joshua S. Goldstein ja Steven Pinker leidsid tänavu kevadel Boston Globe’is avaldatud artiklis, et tegelikult on 2016 kujunemas maailmarahu seisukohalt heaks aastaks. Eesti majanduslik käekäik sõltub väga palju sellest, milliseks kujuneb Euroopa Liidu koostöövõime, ning muu hulgas sellest, kuivõrd järgmiste valimiste tulemus Saksamaal ja Prantsusmaal seda toetab või mitte. Me muretsesime tänavu Eestis liiga palju kohalike pisisündmuste üle. Ma ei räägi siin presidendivalimistest, Edgar Savisaare mahavalimisest või Reformierakonna kõrvalejätmisest riigivalitsemisel. Need on siiski Eesti poliitikas jõujooni kõvasti ümber tõstnud. Aga kuidas mõjutab inimeste elu see, kas riigipea läheb kirikusse või ei lähe?


authors:
Tiit Kändler
Foto

description: Kui füüsikud ja keemikud hakkavad toitu valmistama, võib oodata midagi enneolematut. Paarikümne aasta eest algas molekulaarse kulinaaria ajastu. - DELFI

title: Võtame uue aasta vastu molekulaarse gastronoomia kütkeis

maintext:
Kui füüsikud ja keemikud hakkavad toitu valmistama, võib oodata midagi enneolematut. Paarikümne aasta eest algas molekulaarse kulinaaria ajastu.
Teravmeelsuse ja geniaalsuse poolest tuntud ameerika kvantfüüsik Richard Feynman ütles ühes oma kuulsatest loengutest, et kui järeltulevatele põlvedele saab edasi anda vaid ühe teadustulemuse, siis on see teadmine, et aine koosneb aatomitest. Teistel teadlastel on õnnestunud sünteesida looduses mitte-esinevaid molekule ja materjale, mis ei mahu keemiliste elementide perioodilise tabeli maailma. Nõnda võib üles ehitada ka aineid, mis kõlbavad süüa ja annavad organismile kõike vajalikku. Molekulaarne gastronoomia otsib, kuidas toit valmib, aga ka seda, kuidas roog molekulhaaval kokku panna. Roogade uut laadi kokkupanek on viimastel aastatel muutunud maailma tipprestoranide tippmoeks. Tipprestoranid on hakanud soetama oma köökidesse aparatuuri, mida seni leidus vaid teaduslaborites.


authors:
Tarmo Vaarmets
Jüri Paet
Andres Ülviste
Foto

description: Muda Mihkel pajatab * Karikatuur * Loosung * Vitsa väärt värss * Tõsi taga * Kiikse - DELFI

title: Valged jõulud jäeti tänavu ära, sest need kõlanuks ehk tiba rassistlikult

maintext:
Muda Mihkel pajatab * Karikatuur * Loosung * Vitsa väärt värss * Tõsi taga * Kiikse
Põhjus oli selles, et käitusin nii nagu üks õige eestlane enne jõule: panin sussid aknale, et päkapikud midagi sinna sisse paneks. Seda nähes rabas Leida aknalaualt sussid ja tahtis nendega mulle virutada. Ütles, et kas sa ei tea, kus nende koht on – paned mustad sussid aknalauale! Mulle tundub, et Leida on värvipime.


authors:
Sergei Kraana
Andres Ülviste
Heiki Maiberg
Foto

description: Sergei Kraana * Tõsi taga * Kukalt sügav mõte * Kiikse * Pakipanus * Karikatuur - DELFI

title: Jõulud on pakilised pühad!

maintext:
Sergei Kraana * Tõsi taga * Kukalt sügav mõte * Kiikse * Pakipanus * Karikatuur
Uurimisgrupi ja kontrollgrupi võrdlus näitas, et noored on õnnelikumad kui vanad, terved on õnnelikumad kui haiged, ilusad on õnnelikumad kui koledad, rumalad on õnnelikumad kui targad ning rikkad õnnelikumad kui vaesed. “Uuringust koorusid välja mitmed olulised tegurid, mille põhjal saab sõnastada tõelise õnne valemi,” selgitab teadlane. “Kui tahad olla õnnelik, ole noor, ilus, terve, rikas ning võimalikult rumal. Tee tõelise õnneni tagavad abielulahutus, majaost, unistuste töökoht, tasuta puhkusereis ning abiellumine.”


authors:
Rein Sikk
Foto
Sven Arbet

description: 18 aastat saunavihtu turustanud mees juhendab muu seas ka, kuidas muuta kuiv saunaviht keeva veega peaaegu et värskeks. - DELFI

title: Meister õpetab saunavihta valima

maintext:
18 aastat saunavihtu turustanud mees juhendab muu seas ka, kuidas muuta kuiv saunaviht keeva veega peaaegu et värskeks.
Et jõulud ja aastavahetus on eriline aeg, tasuks ka oma saunaviht tavalisest erilisemal kombel ette valmistada. Oma soovitusi jagab Eesti suurim saunavihtade tootja ja müüja, Ukraina juurtega Vladimir Golovatjuk, kes tegutseb firma Sipakson nime all. Golovatjuki firmatooteks on punase tamme ja pärna seguvihad, sest selles vihas on ühendatud nii lehe tugevus kui löögi pehmus, lisaks mõnus aroom. Ka tavapärane kaseviht, millele lisatud aroomi tarvis näiteks piparmünti ja eukalüpti, on mõnus ihusoputusvahend. Kui viht on poest ostetud, tuleks see juba hommikul võtta kile seest välja ja anda võimalus niiskemas kohas hingata. Kui sauna jõuate, peske kõigepealt oma viht puhtaks. Sest ka kõige puhtam viht on tolmune. Teiseks annab vihapesu vihale tervise, et lehed viheldes küljest ära ei kukuks. Tegelikult tuleks oma sauna ise küttes talitada just nii, et kõigepealt panna viht likku ja alles siis saun küdema.


description: Maikuus kirjutasime, et lihaveisekasvatajad on hädas, kuna tänavu jõustunud veeseaduse muudatused sõnniku aunas komposteerumise aja kohta ei lähe tegeliku eluga kokku. - DELFI

title: LOO JÄLGEDES: Sõnnikut võib aunastada kaks aastat

maintext:
Maikuus kirjutasime, et lihaveisekasvatajad on hädas, kuna tänavu jõustunud veeseaduse muudatused sõnniku aunas komposteerumise aja kohta ei lähe tegeliku eluga kokku.
Selleks et sügavallapanul loomade sõnnik, mis sisaldab suures koguses põhku ja heina, oleks karjamaade väetamiseks sobilik, veetakse see karjamaadele sõnnikuaunadesse komposteeruma. Veeseaduse kohaselt võib sõnnik põllul aunas seista kaheksa kuud ehk siis maikuust jaanuarini. Seejärel tuleks see laotada ja sisse künda. Paraku on jaanuaris tavaliselt maa külmunud ja kündmine ei ole võimalik. Detsembri keskel läbisid veeseaduse muudatused Riigikogus kolmanda lugemise ja edaspidi võib sõnnikut aunas komposteerida 24 kuud. Sellega on inimeste kirja pandud seadus loodusseadustega kooskõlla viidud.


authors:
Aive Mõttus
Foto
Eesti Päästeliit

description: Päästeliit viis kokku haritud ja hästi tasustatud ametites töötavad noored ning elu allakäigutrepile sattunud kodutud, kel sageli kaaslasteks vaid tühi kõht ja taskutes tuhisev tuul. - DELFI

title: Päästeliidu algatusel jõudis kodututeni bussitäis kingitusi

maintext:
Päästeliit viis kokku haritud ja hästi tasustatud ametites töötavad noored ning elu allakäigutrepile sattunud kodutud, kel sageli kaaslasteks vaid tühi kõht ja taskutes tuhisev tuul.
Vabatahtlikke päästjaid koondav MTÜ Päästeliit on juba mõnda aega korraldanud Tallinnas mahajäetud hoonetes tuleohutuse kontrollreide. Neil reididel on vabatahtlikud kohtunud kodututega, kes hoonetes varjualust ja soojemat paika otsivad. “Pühade eel turgatas meile pähe, et võiksime nende inimeste meele jõulukinkidega natuke rõõmsamaks muuta,” tutvustas heategevusliku algatuse sündi Päästeliidu sponsorlus- ja partnerlussuhete juht Joanna Adler. Päästeliidu tegevjuht Kaido Taberland lisas, et tegu on maailmas laialt levinud liikumisega – osalejad võtavad kodust tühja kingakarbi ning panevad selle abi vajavate inimeste jaoks head-paremat täis.


authors:
Bianca Mikovitš
Foto

description: Vabatahtlike annetustest novembris kogutud soojad sokid õnnestus läbi mitme sekelduse toimetada Lõuna-Osseetia pealinna Tshinvalisse. - DELFI

title: Soojad sokid jõudsid Lõuna-Osseetiasse

maintext:
Vabatahtlike annetustest novembris kogutud soojad sokid õnnestus läbi mitme sekelduse toimetada Lõuna-Osseetia pealinna Tshinvalisse.
Ettevõtmise taga on Narvas tegutsev kristlik ühing Koit Idas ja Tallinnas tegutsev misjoniühing Harvest XXI. Viimane on mitmel varasemal aastal otsinud võimalusi pühade ajal toetada raskustes peresid Eesti maapiirkondades ning jõudumööda on abi viidud ka Venemaale ja Ukrainasse. Tänavu võeti Narvas elava German Andrejevi eestvõttel sihikule Lõuna-Osseetias Tshinvali linnas asuv lastekodu. Tshinvalisse sõitu aitasid korraldada koguduse liikmed Krasnodarist, kuid kingipakid, mis sisaldasid lisaks Eesti memmede kootud soojadele sokkidele ka vähemalt kaheksa euro väärtuses maiustusi ja joonistustarbeid, tulid enamasti Eestist.


authors:
Ivar Soopan
Foto
Rauno Volmar

description: Mitte ühtegi teist maakonda pole haldusreform raputanud nii tugevasti kui Läänemaad. See, mis ajalooliselt suursugusest piirkonnast nüüd alles jääb, on hale vari kunagisest tähtsast ja võimsast alast. - DELFI

title: KAAMERAGA MAAL: Suursuguse maakonna allakäik - mis juhtus Läänemaaga?


authors:
Chev. Igor Mang
Foto
Sven Arbet

description: Rahvusvaheline olukord muutub pinevaks juba jaanuaris, veebruar on ka Eesti valitsusele pingeline opositsiooni rünnakute tõttu. - DELFI

title: Jaanuaris sõjalised konfliktid, mais pulmad ja muud peod, detsembris defitsiidisabad

maintext:
Rahvusvaheline olukord muutub pinevaks juba jaanuaris, veebruar on ka Eesti valitsusele pingeline opositsiooni rünnakute tõttu.
Jaanuaris on palju juttu tulevikuteemadel, nende kohta on väga erinevaid arvamusi ja prognoose. Veebruaris tunnetavad inimesed, et mingi uus meelsus on neid ja maailma tabanud. Märtsi algus on eriti hea ajajärk see väikestele ettevõtetele. Aprillis aetakse asju üsna sõjakalt ja ultimatiivselt. Mai tuleb eelmistest rahulikum. Juunis on inimeste elujõud ja tegutsemistahe kasvanud. Mõnel pool toimuvad juulis riigipöördekatsed. August on hea aeg suurte plaanide elluviimiseks. Septembris pole välistatud ka suurem sõjaline konflikt. Uued ja vanad seisukohad on novembris teravamalt vastandatud. Detsembris võime hakata nägema järjekordi kaubamajade sees või ees.


authors:
Ain Alvela
Foto
Priit Mürk

description: “Metsaga sinasõber” näib olevat parim väljend, iseloomustamaks aastaid Maalehele looduslugusid kirjutanud Leili Mihkelsoni. Tema ellusuhtumine rajaneb põhimõttele – ennekõike tuleb metsale anda, alles siis saab võtta. - DELFI

title: Blogipidaja Leili Mihkelson oma metsa masinaid ei luba

maintext:
“Metsaga sinasõber” näib olevat parim väljend, iseloomustamaks aastaid Maalehele looduslugusid kirjutanud Leili Mihkelsoni. Tema ellusuhtumine rajaneb põhimõttele – ennekõike tuleb metsale anda, alles siis saab võtta.
Leili metsalugusid loevad nii need, kelle süda temaga metsasse puutuvas ühes rütmis lööb, kui ka need, kes Leiliga grammigi nõus ei ole. Leili metsas pole kordagi ükski langetustraktor käinud. Puid langetatakse käsitsi, mootorsaega, kütteks minevad lepad veetakse välja “põkatsiga”, nagu Leili ütleb. Nii jäävad metsaalune ja allesjäävad puud terveks – silmale kena vaadata ja jalale hea astuda. Leili ütleb, et kui palkidest ehitatakse maja, mis ehk sajandi või enamgi omal kohal seisab, siis sel juhul ei ole tal puudest kahju. “See võib tunduda suurustamisena, aga mina olen oma metsas enda hingerahu huvides otsustanud palju alles hoida, lageraiet teen harva ja väikeses mahus korraga,” kirjeldab Leili oma vaateid metsade majandamisele. “Firma võib-olla ei hooli sellest, ei saagi hoolida, aga eraomanik saab. Mõni eraomanik ei pea tingimata just raiuma, tema võib ka vaadata ja tunda, kuidas mets ja iga üksik puu selles kasvab.”


authors:
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Mobiilsidevõrgud on küll väga töökindlad, kuid aeg-ajalt võib siiski ette tulla juhtumeid, kus numbri valimine ei õnnestu.

title: Hädaabikõnet saab teha ka võrgu rikke või ülekoormuse tõttu

maintext:
Seda mõnikord just aastavahetusel, mil võrgud on tavapärasest märksa enam koormatud. Tehnilise järelvalve amet (TJA) jagab mõned näpunäited, kuidas käituda, kui on vaja teha hädaabikõne 112, kuid telefon juba mitmel järjestikusel proovimisel keeldub kõne algatamast või annab veateate võrgu ülekoormuse või rikke kohta.
+ Kui on võimalus kasutada mõne teise mobiilsideoperaatori liitumisega telefoni, proovida teha hädaabikõne sellega. On vähe tõenäoline, et teises võrgus on samal ajal rike või ülekoormus.
+ Kui see võimalus puudub, siis tuleks telefonile teha taaskäivitus. Kui telefon on käivitumas ja küsib PIN koodi, siis jätta see sisestamata. Sellisel viisil toimides ei registreeru telefon koduvõrku, kus esines rike ja hädaabikõne sooritamiseks valib telefon nüüd ise kolme võrgu vahel. Telefoni ekraanil on PIN koodi sisestamise juures nupp „Hädaabikõned“, mida saab kõne tegemiseks kasutada.
+ Nuputelefonide puhul, millede SIM kaart on lihtsalt eemaldatav, annab sama tulemuse SIM kaardi eemaldamine ning seejärel hädaabikõne valimine.


authors:
Foto
Õhtuleht Teet Malsroos

description: Riik eraldab Narva haiglale miljon eurot, et kaasajastada erakorralise meditsiini osakond ning tagada piirkonnas kvaliteetne arstiabi, selgub sotsiaalministeeriumi ja SA Narva Haigla vahel sõlmitud lepingust.

title: Narva haigla saab riigi toel kaasaegse erakorralise meditsiini osakonna


authors:
Kuido Saarpuu
Foto

description: Eile, jõulureedel tähistas 102. sünnipäeva proua Hilda Rebane, kes on ühtlasi ka Paide kõige vanem elanik.

title: Paide vanim elanik ületas 102 eluaasta verstaposti


authors:
Foto
Ants Liigus Prnpm Emf

description: Klassikaraadio kuulajad valisid aastalõpu-küsitluses läbi aegade kaunimaks jõululauluks Franz Xaver Gruberi (eestikeelne tekst Karl August Hermann) „Püha öö”.

title: Milline lugu valiti kaunimaks jõululauluks?


authors: Tarbijakaitseameti Teenuste Talituse Jurist-Valdkonnajuht

description: Enne jõule teevad sideteenuste pakkujad tarbijaile ahvatlevaid pakkumisi mobiilside, interneti- ja televisiooniteenusele, näiteks pakutakse lepinguga kaasa tasuta telefone ja muid soodustusi. Pakkumise vastuvõtmine võib aga tähendada tähtajalist lepingut ning ka operaatorivahetust. Tarbijal tasub enne lepingu allkirjastamist tutvuda täpsemalt pakkumise sisuga ning mõelda läbi oma praegused kohustused, et vältida leppetrahvi maksmise kohustust.

title: Nippe, mida tähele panna uue sideteenuse lepingu sõlmimisel

maintext:
Kõigepealt tasub tarbijal sideteenuse ettevõtjalt pakkumist saades uurida pakkumise täpsemat sisu ja tutvuda lepingus sätestatud tingimustega. Seejuures on oluline teada, et liitumislepingu juurde kuuluvad lepingu üldtingimused (tüüptingimused), hinnakirjad ja muud lepingu lisad, millega tutvumise õigus ja kohustus on tarbijal enne lepingu sõlmimist.
Tavaliselt ei lisa sideettevõtja kõiki lepingu tingimusi allkirjastatava lepingu juurde, vaid lepingus viidatakse nende olemasolule ja lepingu sõlmimisel peab sideettevõtja andma võimaluse nende sisust teada saada. Lepingu juurde kuuluvad lisad on reeglina kättesaadavad sideettevõtjate veebilehtedel ja esindustes.
Tavaliselt ei lisa sideettevõtja kõiki lepingu tingimusi allkirjastatava lepingu juurde, vaid lepingus viidatakse nende olemasolule ja lepingu sõlmimisel peab sideettevõtja andma võimaluse nende sisust teada saada.
Teenuse põhiomadused ja hinnastamine
Mobiilse internetiteenuse reklaamides tuuakse sageli välja maksimumkiirused ning kiirustest räägitakse „kuni“ suuruses, samuti märgitakse, et kiiruseid ei ole tarbijale piiratud. Küsi sideettevõtjalt, millised on teenuse keskmised kiirused kasutamisel Sinu piirkonnas ja milline on paketis pakutav teenuse maht, samuti kas või kuidas piiratakse teenuse kasutust pärast mahupiiri ületamist. Pööra tähelepanu, kas Sinu kasutatav seade võimaldab seda teenust kasutada.
Enamjaolt pakuvad sideettevõtjad kuutasulisi sideteenuse pakette, mil on fikseeritud lõpphind. Siiski võib paketis sisalduda teatav hulk kõneminuteid ja internetti, mille ületamisel arvestatakse see paketi kuutasule juurde. Lisaks võib olla teenuseid, mis paketi kuutasus ei sisaldu, näiteks arvestatakse paketile juurde eritariifsetele kõneteenusnumbritele helistamise hind, mobiili kaudu tellitud sisuteenused, välismaal/-e helistamine, mahupõhine või päevapiletipõhine internet.
Ka üksnes kõneteenuse paketi valimisel täpsusta, kas lisanduda võivad tasud internetiteenuse eest, sest reeglina on ka nende pakettide puhul tarbijatele internetiteenuse kasutamise võimalus avatud. See võib kaasa tuua üllatuslikke arveid, kuna nutitelefon võib automaatselt uuendusi hakata alla laadima.
Lepingu tähtaeg ja lõpetamise tingimused
Tähtajalise lepingu pikkus võib olla maksimaalselt kaks aastat, samas on sideettevõtja kohustatud pakkuma ka võimalust üheaastase lepingu sõlmimiseks. Tähtajalise või tähtajalise kohustusega lepingu (näiteks tasuta või soodushinnaga seadme või muu soodustuse saamisel) ennetähtaegse lõpetamise korral on reeglina ette nähtud leppetrahvi maksmise kohustus.
Konkreetses kohas tähtajalise lepinguga kaabeltelevisiooni või püsiühendusega internetiteenuse lepingu sõlmimisel tasub mõelda, kas on võimalik, et Sa lähiajal kolid. Selliste lepingute puhul ei pruugi üleviimine uude kohta olla võimalik, mistõttu võib samuti kaasneda lepingu ennetähtaegsel lõpetamisel leppetrahv.
Sul on õigus sideteenuse leping igal ajal ilma eelneva etteteatamiseta üles öelda, teavitades sideettevõtjat lepingu ülesütlemisest. Siiski tuleks järgida, millisel viisil ja vormis tuleks lepingu lõpetamise teade sideettevõtjale edastada, reeglina on see märgitud lepingu juurde kuuluvatesse üldtingimustesse. Jälgida tuleb, et lepingust seni tekkinud kohustused saaksid sideettevõtja ees täidetud.
Sõlmitud lepingust taganemine
Tarbijal on õigus taganeda põhjendusi esitamata 14-päeva jooksul lepingust, mis on sõlmitud sidevahendi abil, näiteks e-posti või telefonitsi või väljaspool sideettevõtja äriruume. Esinduses allkirjastatud lepingute puhul puudub Sul õigus lepingust taganemiseks, välja arvatud tarbijakrediidilepingu sõlmimisel.
Taganemisõiguse kasutamisel on oluline arvestada, et saadud seadet peab käsitsema ja kasutama üksnes nii, nagu seda lubataks teha tavapäraselt poes. Teistsugusel kasutamisel vastutab tarbija seadme kasutamisest tingitud väärtuse vähenemise eest ja väärtuse vähenemine tuleb sideettevõtjale hüvitada. Kui kahtled, kas soovid sideettevõtjaga lepingulist suhet, siis on parem seadet taganemisperioodil mitte kasutada. Reeglina tuleb tarbijal kanda ka asja tagastamisega seotud otsene kulu.
Ka tarbijakrediidilepingu sõlmimisel on tarbijal võimalik 14 päeva jooksul lepingust taganeda. Silmas tuleb pidada, kas tegemist on järelmaksulepingu või osamaksetega müügiga. Järelmaksulepinguga kaasneb intressi tasumise kohustus jms, mis on tarbijakrediidilepingule iseloomulik. Osamaksetega müügi puhul tasub tarbija seadme hinna osamaksete kaupa ning seejuures ei lisandu osamaksetele muid tasusid. Viimasel juhul ei vasta leping tarbijakrediidilepingu tunnustele ning seetõttu 14-päevast taganemisõigust tarbijale ei kohaldu.


description: Aastavahetus seostub enamikule inimestele rõõmsate sündmustega. Ometi võib tugev ja ootamatu peavalu rikkuda terve pere plaanid. Ida-Tallinna Keskhaigla peavaluõde Egle Türk annab nõu, kuidas mitte lasta peavalul juhtida end ja oma lähedasi.

title: 9 asja, millele mõeldes jõuad peavaludeta uude aastasse


authors:
Foto
Vida Press

description: Lisaks kingituste jagamisele, kuuse ja kodukaunistustega jõulumeeleolu loomisele ning jõululauludele on jõulud tuntud kui suured söömapühad, mil lauad heast-paremast lookas ning kõhud veel mitmeks järgnevaks päevaks täis söödud. Ida-Tallinna Keskhaigla dieedi- ja toitumisnõustaja Elle Kalamägi annab nõu, kuidas pühad söögilaua ääres mõistlikult mööda saata.

title: Toitumisnõustaja 8 näpunäidet pühadeajaks

maintext:
Rääkides jõulupühade söömisharjumustest ja nende kontrollimisest, tuleb tõdeda, et kõik algab meie mõtlemisest, eesmärkidest ja soovidest. Enamasti endale jõuluajal suuri piiranguid ei seata, kui just tervis seda ei nõua. Küll aga on võimalik vältida ülesöömist ja liigset maiustamist kõigil, kes tahavad ka jõulude ajal toitumisele pisut tähelepanu pöörata.
Eriti tuleks siinkohal tähelepanu pöörata diabeetikutele, seedetrakti vaevustega ja tugevalt ülekaalulistele inimestele ning kõigile neile, kes teavad, et ülesöömine, maiustamine ja alkoholi liigtarbimine võib neile halvasti mõjuda. Lastes asjad kontrolli alt, võib olla hiljem väga keeruline õigele teel tagasi saada. Seega tuleks kaaluda, kas võtta või jätta.
Siinkohal soovitused, kuidas hoida toitumine ka jõuluajal kontrolli all:


authors:
Foto
Egert Kamenik

description: Terviseameti andmetel on grippi haigestumine kasvamas ja paraku on gripi tõttu elu kaotanud ka kolm inimest. Kõik kuulusid riskirühmadesse nii vanuse kui ka raskete krooniliste haiguste tõttu, kõik olid ka vaktsineerimata.

title: Gripp on nõudnud kolm inimelu

maintext:
19.-25. detsembril pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 4560 haigestunut, neist 49 protsenti olid lapsed. Arstide poole pöördunute üldarv kasvas nädalaga viis protsenti, nende hulgas kahekordistus grippi või gripitaolistesse haigustesse haigestunute osakaal.
Haigestunute seas on enim kuni viieaastaseid lapsi. Haigestumiste juurdekasv on aeglustunud laste vanuserühmades, kuid üle 30 protsendi kasvanud tööealiste ja vanemaealiste vanusrühmas.
Haigestumine on tõusutrendil
Gripi ja gripilaadsete nakkuste sihipärase uuringu kaudu registreeritud andmete põhjal saab grippi haigestumise intensiivsust hinnata ikka veel madalaks, gripilevikut aga laialdaseks. Haigestumine on jätkuvalt tõusutrendil.
Tänavusele gripihooajale iseloomulikuks võib pidada gripiviiruste varasemat kohale jõudmist.
„Kui me tavaliselt hakkame gripiviiruseid registreerima jaanuaris ja viiruste leviku kõrghooaeg jääb veebruari või isegi märtsi, siis sel aastal algasid grippi haigestumised kuu aega varem,“ ütles gripikeskuse peaspetsialist Olga Sadikova.
„Haigestumiste üldarv püsib siiski veel madalal tasemel ja selle põhjuseks võib lugeda alanud koolivaheaega, sest reeglina haigestuvad esmalt enim lapsed. Teiseks põhjuseks võib pidada alanud pühi, mis tähendab, et inimesed ei pruugi pöörduda haigestumise korral kohe arsti poole. Hospitaliseerimiste arv näitab aga, et tegelik haigestumiste arv võib olla ametlikust statistikast suurem,“ lisas Sadikova.
Vajavad haiglaravi
E-Tervise SA andmetel on hooaja algusest hospitaliseeritud 70 patsienti, neist 50 viimase kahe nädala jooksul. Hospitaliseeritutest 25 protsenti on olnud vanusrühmas 0-4 eluaastat, 18,5 protsenti vanusrühmas 5-14 ja 12 protsenti vanusrühmas 15- 19 eluaastat. Haiglasse sattunutest tööealisi on olnud veidi üle 24 protsendi, vanemaealisi üle 18 protsendi.
Intensiivravi on gripi tõttu vajanud kuus inimest. Üks inimene oli 57-aastane ja ülejäänud üle 65-aastased. Kõik kuulusid riskirühmadesse. Kolme haigla andmetel on gripi tõttu surnud sel hooajal kolm inimest. Kõik kuulusid riskirühmadesse nii vanuse kui ka raskete krooniliste haiguste tõttu, kõik olid vaktsineerimata.
Peamiseks haigestumise põhjustajaks on praegu gripiviirused, nende osakaal on kasvanud muude viiruste seas nüüdseks 62 protsendini. Praegu domineerib Eestis A gripiviirus alatüüp A(H3N2). Kinnituse said 129 A-gripiviirust ja 6 B- gripiviirused.
Kokku on hooaja algusest laboratoorselt kinnitatud gripiviirust 285 korral, neist 278 korral on olnud tegu A ja 7 korral B-gripi juhuga.


authors:
Foto
Liis Treimann

description: Suuremad ajalehed tuleva nädala esmaspäeval, 2. jaanuaril aastavahetusega seoses ei ilmu.

title: Suuremad ajalehed esmaspäeval ei ilmu


authors:
Foto
Aldo Luud

description: Seitse suurt erihooldekodu lõpetavad 2021. aastaks töö ja seal praegu teenusel olevad 1300 inimest jaotatakse ära uute, väiksemate hooldusüksuste vahel. Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva sõnul on praegu erihooldekodud jaotunud üle Eesti väga ebaühtlaselt.

title: Seitse suurt erihooldekodu lõpetab töö


authors:
Foto
Graafika
Silver Alt

description: Medical News Today jagab näpunäiteid, milliseid jooke võib tarvitada, kui olete hädas kõrvetistega.

title: Mida juua, kui kõrvetised kimbutavad


authors:
Foto
Margus Ansu Pm Scanpix Baltics

description: Hiljuti sisuliselt otsakorral olnud gripivaktsiini on jälle Eestis saadaval, kuna seda õnnestus juurde hankida, vahendavad Terviseuudised.

title: Gripivaktsiini on taas saadaval