title: Setosõlmedesse väänatud piiblilood

maintext:
PIIRILAADNE KULTUURA: Setomaal tegutsev ja selle kultuuri edendav Taarka Pärimusteater saab sel aastal juba kümneaastaseks. Heleen Kurvet soovitab selle suve seto etendust „Inemise igä“, mis põhineb setokeelsetel „Uue testamendi“ lugudel ning härra Feodor Vanahundi pajatustel.
Taarka Pärimusteatri 10 tegutsemisaasta jooksul on publikuni toodud mitu seto identiteediküsimusi puudutavat lavastust. Nii ka sel aastal. Augustikuus esietendub Piusa karjääris suvelavastus „Inemise igä“, mis on lugu külakogukonnast, kes elab kõrbestumise äärel oleval maal. Vesi on külast peaaegu otsa lõppemas ning külainimesi takistavad lahkumast ammused uskumused. Lahti veereb setokeelne lugu noorte näitlejatudengite esituses keset hingematvat Piusa loodust.
Tundmatu seto keele muusika
Eesti üks ainulaadsemaid keskkondi – suur liivaväli keset ürgset metsa – oli lavastaja Helena Kesonenile silma jäänud juba tükk aega tagasi. „Piusa karjäär on mind ammu lummanud. Mõtle – keset Setomaa männimetsa korraga helevalge liivaväli! Tundub, nagu satuksid kuhugi võõrale maale. Suvel päikese käes läheb see liiv soojaks, lausa kuumaks nagu kuskil lõunamaa rannal. Ja kui esimese düüni otsas seisad, siis on selline tunne, nagu oleksid maailma ääre peal ja pärast seda ei ole enam mitte midagi. Mõnes mõttes on Setomaa ka maailma ääre peal.“
Kuna ka lavastuses „Inemise igä“ tegutseva külakogukonna elupaik asub maailma äärel, siis Piusa karjäär paistis etenduspaigaks ainuõige valikuna. Lavastus on setokeelne ja seega tundus sobilik tuua publik etendust nautima Setomaale, keset kohalikku kultuuri ja ruumi.
Seto keele ja kultuuri iseärasused peavad omandama ka lavastuse näitlejad, kellest Setomaalt ei ole pärit keegi. Lavastuses mängivad Viljandi Kultuuriakadeemia 11. ja 12. lennu näitlejatudengid, kelle juured on mööda Eestit laiali. Kuna lavastaja on ise Võrumaa-Setomaa piirilt pärit ja valdab keelt hästi, siis sujub ka trupil häälduse paikasaamine paremini, kui oleks oodanud.
„Seto keel ja eesti keel on õnneks väga sarnased. See lavastus ei vaja täiesti uue keele ja uue grammatika õppimist, vaid lihtsalt kohendamist,“ kommenteerib Karl Robert Saaremäe, üks näitlejaist. „Alguses lavastaja küsis meie käest, kas me ikka oleme kindlad, et teeme seda setokeelsena,“ ütleb teinegi näitleja Eduard Tee. „See on hea väljakutse näitlejale ja samas raske töö, kuna eriti algetapil on vahepeal raske aru saada, millest sa räägid. Nagu iga võõrkeelega, tundub see alguses nagu tundmatu ookean, aga süvenedes, lugedes ja suheldes saad aru, et keelel on konkreetne muusika, hakkad keele meloodiat tundma ja keel hakkab kõlama.“
Legendilaulud ja evangeelium
Etenduse „Inemise igä“ sisu ongi osalt üles ehitatud seto legendilauludele ning lisaks ka setokeelsele evangeeliumile „Mi’ Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium“. Puhtaks piibliloo jutustamiseks siiski ei lähe. Lahtirulluv lugu annab sissevaate setopärase, kuid siiski fiktiivse külakogukonna ellu, kus üritatakse leida tasakaalu traditsiooni ja tänapäeva vahel. Tekib küsimus, kas usaldada võõrast ja tundmatut või kõndida edasi juba käidud ja tuttavat rada. Kesoneni arvates saab selles osas tõmmata tugevaid paralleele nii seto kui ka eesti kultuuriruumiga laiemalt. „Tihtipeale näen inimesi olevat kimbatuses, et võiks teha uutmoodi, aga ei saa, sest kogu aeg on tehtud vanamoodi ja kuidagi vale tundub uutmoodi teha. Aga seda, miks tehakse vanamoodi, seda enam keegi ei tea ega mäleta ja need, kes mäletavad, on ammu ära surnud.“
Tema sõnul on traditsiooni ja areneva kultuuri vastuolu Setomaal kehtivate rangete normide ja reeglite tõttu teravam kui mujal.
Seda fenomeni ja seto omapära, mis kõnetab kindlasti ka teisi kultuure, lahkabki lavastus „Inemise igä“. Võib öelda, et see lavastus on tekkinud soovist uurida lähemalt oma kultuuri ja juuri. Omas keeles ja omas keskkonnas.
„Taarka Pärimusteater on oma viimaste lavastustega üritanud tuua seto kogukonnas toimuvatele protsessidele teist, alternatiivset vaatenurka. Kõnelda asjadest, mis meid isiklikult puudutavad ja meile haiget teevad. Kõneleme sellepärast, et ei saa vaiki olla. Tunnistan, et vahepeal oleme muidugi ka ülearu kriitilised olnud,“ selgitab Kesonen.
Omakultuuri allikas
Kui näiteks pärimusmuusika on Eestis viimastel aastatel teinud suure edasihüppe ning erinevad folkmuusika festivalid on suure au sees juba üle kümne aasta, siis Kesoneni sõnul ei küündi pärimusteater veel pärimusmuusika kandadele astuma, kuid huvi suurenemise tendentsi on märgata.
„Selle põhjuseks on ka maailma poliitiline ja sotsiaalne olukord, mistõttu juured ja omakultuur saavad inimesele allikaks, millele toetuda, millest inspiratsiooni saada ja tuge otsida. Mulle isiklikult tundub, et on tekkimas tagasi juurte juurde liikumine. Selle heaks näiteks on ka „Maale elama“ programm ja noortest peredest koosnevad külakogukonnad.” Lisaks on pärimusteater ka oma rahva loo ja kultuuri säilitamise vaatepunktist olulisel kohal.
„Ma ei ole väga kursis pärimusteatri eluga, aga olen kindel, et seda on vaja. Et mitte süüa üksteist, on vaja austada üksteise juuri ja kultuure. Aga selle jaoks, et mitte muutuda primitiivseteks loomadeks tarbijaühiskonnas, on vaja kultuuri ja traditsioone filigraanselt säilitada,“ mainib Saaremäe.
Kesoneni jaoks on iga lavastusega oluline just oma kultuuriruumi ja selles elavaid inimesi hingelt rikkamaks teha. „Ma siiralt loodan, et oleme kedagi seto kogukonnast kõnetanud, et me ei tee seda kõike pelgalt Hecuba pärast.“
said 1
Lavaloo „Inemise igä“ esietendus on 6. augustil kell 19 Piusa liivakarjääris. Etendused toimuvad veel 11., 12., 13., 18., 19. ja 20. augustil. Lisaks etendustele on võimalus saada osa öisest nahkhiirte vaatlemise tuurist Piusa koobastes ning Piusa telkimisalal on ka telkimisvõimalus. Kohale on võimalik tulla nii rongi kui ka autoga. Rohkem infot: www.taarkateater.ee
said 2
Feodor Vanahunt ning „Ilosa ja pogana jutu“
„Vastsõnõ testament“ on suvelavastus, mis pakub vaatajale ehtsat setokultuuri temale omases keskkonnas – Setomaal.
Taarka Pärimusteatri uus lavastusprojekt tööpealkirjaga „Vahtsõnõ testament“ võtab aluseks seto legendilaulud, setokeelse „Uue testamendi“ ja Feodor Vanahundi „Ilosa ja pogana jutu“.
Trupp uurib regilaulu müütilist maailma, kus Jeesus ja Maarja toimetasid maa peal, inimeste seas oma igapäevaseid toimetusi. Setokeelsest „Vahtsõst testamendist“ inspireerituna jutustatakse lugu külakogukonnast, kus toimetab mees, kelle kohta ei saa öelda, kas ta on valgustatu või külahull.
Setokeelne „Uus testament“ paelub oma otseütlemise keelega, maalähedusega, see sobib külakogukonna suhu, sellepärast, et ta kõneleb teemadest täpselt nii, nagu need on, ilma traditsioonilise piibelliku ilustamiseta. Eesmärgiks pole etendada piiblilugusid, vaid tuua vaatajateni lugu kahe maailma vahelisest olukorrast, kus kõik pole nii ühetine ja kontrollitud, täpselt nagu seto legendilauludes, kus sakraalne ja profaanne on segunenud, piirjooned kahe maailma vahel on hägustunud. Vanahunt on profaanse esindaja, tema „pogana jutu“ toob muidu nii ettevaatlikkusega käsitletud teemadesse inimlikku muhedust, bahtinlikku karnevalikultuuri, naeru, mis on ühe rahvakillu püsimajäämise seisukohast väga oluline.
See lavastus on Taarka Pärimusteatri noortestuudio repertuaaris juba neljas. Pärimusteatri viimased kolm lavastust „Kuidas müüa setot?“, „Leelo otsib setot ja „Non-stop SETO“ tegelevad, nagu pealkirjadestki mõista, Setomaa olude uurimisega, iseenda defineerimisega seto kogukonnas ja valu tegevate tendentside kritiseerimisega.
„Vahtsõnõ testament“ on pööre traditsioonilisema teatri suunas. Just nimelt „pööre“, sest enam ei tegeleta siin niivõrd iseenda ehk seto „mina“ nokkimisega, vaid jutustatakse-näidatakse lugu, mis pakub mõtteainest palju laiemale publikule.
Foto: Rommi Ruttas


description: Eelmise nädala esmaspäeval teipis Paide valla lasteaia sobitusrühma õpetaja autistlikul lapsel suu kinni, sest laps ei jäänud magama ja väidetavalt häiris ka rühmakaaslasi.

title: Lasteaiakasvataja teipis autistlikul lapsel suu kinni

maintext:
«Fakti saan kinnitada ja esialgsetele andmetele tuginedes saan öelda, et selline asi on lubamatu,» kommenteeris Paide vallavanem Veljo Tammik. Tema sõnul põhjendas lastead oma kasvataja käitumist sellega, et tegemist oli sobitusrühma lapsega, kes ei jäänud magama ja häiris teiste und.
«Minu isiklik arvamus on, et ma ei pea töösuhte jätkumist selle kasvatajaga võimalikuks. See on niivõrd ebaprofessionaalne lähenemine, sõltumata põhjustest. Olen kuulnud, et lapsel polnud selle vastu justkui midagi ja, et see toimus mängulises vormis, kuid selliseid asju ei tohi juhtuda. See on niivõrd ebaprofessionaalne. Kasvataja peab sellistes olukordades suutma igal juhul üle olla. Antud juhul ei suutnud,» rääkis Tammik. Ta lisas, et hetkel on tal juhtunuga seoses siiski ka endal väga palju küsimusi, millele on enne olukorrale lõpliku hinnangu andmist tarvis vastuseid.
«Olen täiesti šokeeritud, et selliseid asju tänapäeval, 21. sajandi Eestis tehakse,» kommenteeris Eesti autistide ühingu juhatuse esinaise Marianne Kuzemtšenko. «See on absoluutselt lubamatu. See ei ole kusagilt pedagoogikast tulnud võte. Olen väga üllatunud, et üks pedagoog üldse sellist võtet kasutab. Minu arvates ei ole see aktsepteeritav ühegi lapse puhul ja eriti veel ühegi erivajadusega lapse puhul Õpetajad saavad ju hariduse ja neid õpetatakse, mis on aktsepteeritud ja see on all pooligasugust arvestust. Seda ei tohi kindlasti teha.
Autistlikule lapsele võib selline teguviis Kuzemtšenko hinnangul mõjuda eriti halvasti. «Neil on sageli erinevat tüüpi tunnetusprobleemid ja kui lapsel on materjaliga probleem, hinagimse ja lõhnadega probleem, siis võib suu kinni teipimine tekitada ikkagi sügava trauma, millest on tulevikus päris raske lahti saada,» selgitas ta. «Kui on kõnelev laps, siis suudab ta võib-olla väljendada, mida ta tundis ja kui ebameeldiv see oli, aga kui me räägime vähese kõnega või kõnetust autistlikust lapsest, siis ta ei saa ju öelda, mis tundeid see temas tekitab. See võib lõppeda väga tugeva protestikäitumisega ja ebameeldiva käitumisega ka õpetaja ja teiste laste jaoks. Päris kindlasti on see lubamatu. Kindel on see, et mina lapsevanemana oma last sellise kasvataja kätte rohkem ei usaldaks.»
«Selleks, et sellise meetodi peale üldse tulla, peab olema väga eriline tegelane ja ma pean ütlema, et minul on küll väga vedanud, sest mina ei ole kogu oma pika ajaloo jooksul veel kohanud ühtegi sellist õpetajat, kes niimoodi käituks ja tahaks loota, et neid rohkem ei ole ka. Kindlasti peaks midagi ette võtma, sest usun, et ükski lapsevanem ei ole nõus, et tema lapsega nii käitutakse» lisas Kuzemtšenko.
Kuzemtšenko sõnul on autistlikel lastel väga sageli uinumisprobleeme. «Sel juhul tuleks vanematega vestelda ja uurida,millised on need abivahendid ja väikesed nipid, kuidas lapsel aidata magama jääda, et see rühm toimiks tervikuna ja see laps oleks seal hoitud, kaitstud ja turvatud, samuti ka teised lapsed.»
Lasteaia juhtkonnaga pole seni olnud võimalik ühendust saada.

fasttext_language: et


description: Pärast rasket autismi vormi põdeva 14-aastase Michael Boleni surma annetasid tema vanemad lapse aju teadlastele, lootes sellega aidata teisi seda haigust põdevaid inimesi.

title: Vanemad annetasid

maintext:
Nii nagu 20–30 protsendil autismihaigetest lastest, oli ka 14-aastasel Michael Bolenil epilepsia, vahendab CNN. Selle aasta aprillis suri USAst Pennsylvaniast pärit noormees epilepsiahoo tõttu, mis tõi endaga kaasa südame seiskumise ja hapnikupuudusest põhjustatud ajukahjustuse.
Michaeli vanematele oli see tõeline šokk. «Kui see ei tulene just arstide pandud diagnoosist, siis ei usu ükski vanem, et tema laps võiks enne teda elavate kirjast lahkuda,» rääkis noormehe ema Leslie Bolen. Kui Michaeli vanemad seisid külmas haigla ruumis ja olid toimunust täiesti vapustatud, kuulsid nad arsti küsimas, kas nad soovivad poja elundid annetada. Siis tekkis emal korraga üks mõte. Ta küsis, kas kellelgi oleks huvi Michaeli aju vastu. Esialgu ei saanud arst aru, mida naine silmas peab, kuid Leslie Bolen vastas: «Teate, epilepsiasse ta küll suri, kuid autismiga ta elas.»
Bolen ja tema pere annetasid Michaeli aju uurimisinstituutide võrgustikule Autism BrainNet, mis ühendab endas uurimisasutusi, kes koguvad autismi all kannatanud surnud inimeste ajusid uurides selle haiguse kohta andmeid. Nooruki pere loodab sel kombel aidata teadlastel paremini mõista seda haigust, mida USAs põeb üks laps 68st.
Elu autistliku lapsega
Hetkel, mil Michael Bolen sündis, hakkas ta nii kõvasti karjuma, et äratas kõigi ruumisolijate tähelepanu. Ema sõnul teadis poeg alati, kuidas kõigi tähelepanu püüda, ka pärast seda, kui ta tasapisi kõnevõime kaotas. Kui laps oli 17-kuune, ei vastanud ta vanaema korduvatele hüüetele ja19-kuuselt diagnoositi tal rakse autismi vorm.
Ema sõnul elas laps kogu aeg justkui omas maailmas ja kui ta uurima hakkas, mis võib olla selle põhjuseks, leidis ta veebist lugematul arvul lugusid autismi kohta. Lastearst kinnitas neid kahtlusi.
Kuna Michael ei suutnud enam öelda neidki sõnu, mida päris pisikesena õppinud oli, hakkas ta tähelepanu nõudma liigutustega. «Kuigi ta sõnadega ei rääkinud, tegi ta 95 protsendil juhtudest väga hästi selgeks, mida tahtis,» meenutas Leslie Bolen. Kui poeg ei olnud õnnelik, siis hakkas ta ennast vigastama ja muutus agressiivseks. Näiteks võis ta emale peaga kaela pihta virutada või hakata oma pead vastu seina taguma. Kui laps oli õnnelik, siis naeratas ta kogu aeg ja puges isa juurde, et vaadata filme ja mängida tahvelarvutil mänge.
«Michael oli äärmiselt hüperaktiivne laps. Ta pistis nina kogu aeg kõigesse. Tegin vahel nalja, et ta on korraga nii Tasmaania kukkurkurat kui ka Tiiger «Karupoeg Puhhi» raamatust, sest ta mitte ei hüpelnud ega lennelnud, vaid tegi kõike seda korraga,» rääkis poisi ema.
Leslie Bolen on kokku puutunud paljude peredega, kus kasvab autistlik laps ja ta arvab, et paljud vanemad kardavad avalikult tunnistada, et autism on haigus, sest tunnevad hirmu, et siis hakkab ühiskond autistlike inimeste peale viltu vaatama ja nende lapsi diskrimineerima. Bolen saab enda sõnul nende inimeste tunnetest aru, sest ka tema ei oleks poega vahetanud mitte millegi ega kellegi vastu siin ilmas, kuid kui on midagi, mida ta saab teha autistlike inimeste elu parandamiseks, siis ta ka teeb seda. «Kui oli üks asi, mida me saime teha, et säästa mõnda teist peret selle eest, et nad ei tunne oma last või hoida ära seda, et nende laps taob pea seinast läbi, siis tundsime, et meil on vaja seda teha,» põhjendas ta tehtud otsust.
Teadlased otsivad autismi põhjuseid
Autism on siiani olnud keeruline ravida ja isegi diagnoosida. 2014. aastal otsustasid autismi uurimisega tegelevad teadusasutused Simons Foundation, Autism Speaks ja Autism Science Foundation olukorda muuta ja lõid võrgustiku, mis uurib ja analüüsib organidoonoritelt saadud surnud autistlike inimeste ajusid.
Teadlaste eesmärk on selgitada välja haiguse põhjus ja leida sellele senisest parem ravi. «Enne seda, kui hakati uurima Alzheimeri tõbe põdevate inimeste aju, ei teadnud keegi, mis põhjustab selle haigusega seotud mäluprobleeme,» selgitas Autism BrainNet direktor ja California ülikooli neuroanatoomia uurija David Amaral, miks panevad teadlased nii suuri lootusi aju-uuringutele. «Peame kindlaks tegema, mille vastu raviga täpselt võitleme.»
Seni on teadlased uurinud ligikaudu 10 000 Alzheimeri tõbe põdenud inimese aju, kuid üksnes paarisadat autismi all kannatanud inimese aju. Leitud on küll tosin geene, mis võivad autismi väljakujunemisel rolli mängida, kuid siiani ei ole autismi vastu veel ravi leitud. Amaral loodab siiski, et peagi leitakse ravi paljude autismiga kaasnevate hädade vastu, nagu unehäired, ärevus, suhtlusraskused ja seedetrakti probleemid. Kui kõigi nende murede vastu leitakse lahendus, võib see kokkuvõttes tähendada ka toimiva ravi leidmist.
Lootusrikas on ka Leslie Bolen. «Usun Jumalasse ja usun, et tal on meie kõigi jaoks oma plaan. Ma ei saa aru, mis Michael pidi kõik need aastat nii palju kannatama ja ma ei saa aru, miks ta meilt ära võeti. Saan ainult palvetada, selleks et mõista, ja selleks, et samal ajal kui minu süda on igaveseks murtud, aitaks tema panus jõuda mõnede vastusteni,» rääkis ta.


description: Värskes uuringus tuuakse välja, et levinud mittesteroidsed põletikuvastased ravimid nagu  ibuprofeen, naprokseen ja diklofenak, tõstavad südamepuudulikkuse tekkimise riski.

title: Levinud valuvaigistid tõstavad südamepuudulikkuse riski

maintext:
Kuidas valida valuvaigistit?
Valuvaigisti valimine peavalu korral võib tunduda kerge ülesandena, aga see ei pruugi sugugi nii olla. Mida peaks arvesse võtma valuvaigisti valikul?
Avastati, miks võltsravimid vahel toimivad
Hiljutised uuringud on näidanud, et platseebod ei mõjuta mitte üksnes inimese vaimu, vaid ka keha ning parandab organismi vastupanuvõimet haigustele.
Levinud valuvaigistite võrdlus: milline toimeaine sobib just sulle?
Paljudel inimestel on kodus vähemalt kolm erinevat valuvaigistit, kuid mitte kõik need ei sobi kasutamiseks samade murede korral.
Hea uudis valuga kimpus inimestele
Ravimiameti teatel on lõppenud tugevatoimelise valuvaigisti Morfin DAK 20 mg/ml süstelahuse tarneraskus.
Kuidas leevendada menstruatsiooniaegset peavalu?
Nii mõnigi naine kurdab kord kuus, vahetult enne «päevi», ränga peavalu üle, mis võib mõnikord kesta lausa pool nädalat järjest. See on niinimetatud menstruaalmigreen ehk hormonaalse tsükliga seotud peavalu, mis on tingitud päevade eelsest östrogeenide taseme langusest, räägib Apotheka proviisor Kristiina Sepp.
Kas inimestele mõeldud ravimeid võib lemmikule anda?
Tihti teevad inimesed järeldusi, et ravimid, mis on mõeldud inimesele, sobivad ka lemmikule, paraku ei ole see nii.


description: Lisaks hormoonidele, partneri veetlusele ja teistele teguritele võib vahekorras olemise soovi mõjutada ka söödud toit.

title: 11 toitu, mis tapavad seksiisu

maintext:
Foodbeast.com toob välja 11 toitu, mis mõjuvad seksiisule:
Juust
Kuigi juustuvaagen võib tunduda kohtingule sobivana, tasub teada, et juustus leidub erinevaid hormoone, mis võivad muuta hormoonide, sealhulgas ka testosterooni ja östrogeen taset organismis.
Piparmünt
Ka mündiga näts tasub närimata jätta, sest mentool alandab testeosterooni hulka ning vähendab seega tahtmist vahekorras olla.
Maisihelbed
Tõenäoliselt vähendavad seksiisu maishelvestes sisalduvad teraviljad ja süsivesikud.
Kohv
Kohvijoomine muudab inimesed ärevamaks, mistõttu ei soovitata seda enne vahekord tarbida. Suurem ärevus vähendab sugutungi ning seda eriti neil inimestel, kes on kofeiini suhtes väga tundlikud.
Šokolaad
Kuigi šokolaadi on sageli kohtingule minnes kingituseks toodud või ka kohtumisel olles magustoiduna söödud, ei mõju see hästi testosterooni tasemele. Seetõttu tasuks meestel seda enne vahekord põske pista.
Mikrolaineahjus valmistatud plaksumais
Kuigi lemmiksaate kõrvale plaksumaisi söömine võib tunduda hea idee, tasuks sellest mõttest siiski pigem loobuda. Mikrolaineahjus valminud plaksumais ei vähenda ainult seksiisu, vaid on kahjulik ka tervisele. Selle pakend võib sisaldada näiteks perfluorooktaanhapet, mis võib tekitada meestel probleeme eesnäärmega.
Soja
Naistele ei tee soja midagi. Nende seksiisule mõjub soja hästi, sest see tõstab östrogeeni taset. Soja tõstab aga selle naissuguhormooni taset ka meestel ning see ei tule suguihale kasuks.
Praetud toidud
Praetud ja suure rasvasisaldusega toidud võivad muuta inimese väsinuks ja loiuks ning hüdrogeenitud rasvad ja õlid alandavad ka meeste testosterooni taset.
Alkohol
Kuigi sageli kohtutakse uute inimestega baarides alkoholi tarbides, ei aita alkohol kaasa seksiisu tõstmisele. See hoopis vähendab testosterooni taset meeste organismis ning vähendab nii naiste kui ka meestes seksuaalset funktsiooni.
Lagrits
See sisaldab glütsürrisiinhapet, mis alandab testosterrooni taset ning langetab ka libiidot.
Dieetkoka
Selles joogis sisalduvad kunstlikud magusained, eriti aspartaam, mõjutavad serotoniini taset ja langetavad libiiot.


description: Kehva enesetunde tõttu töölt puudumiseks ei pea välja mõtlema tobedaid vabandusi, vaid piisab sellest, kui öelda, et sul on gripp ning tööandja aktsepteerib seda.

title: Tõsiseimad põhjused töölt puudumiseks, mis tööandjat ei pahanda

maintext:
Hiljutise uuringu tarbeks küsitleti tuhande ettevõtte tegevjuhte, et teada saada, millised on kõige tõsisemad ja ühtlasi aktsepteeritavamad põhjused, miks peaks töötaja koju jääma. Kõige tõsisemalt võeti põhjusena grippi ning kehavigastust, kuid erandeid tehtaks ka siis, kui töötajal on stress või depressioon, vahendab news.com.au.
Küll aga ei tasu riskida külmetuse või migreeni teesklemisega, sest seda on üldjuhul aru saada ning seda vabandust pidas veenvaks vaid 20 protsenti vastanud juhtidest. Kaheksa protsenti vastanuist aga tõdesid, et ükski nimetatud põhjus ei veenaks neid.
Lisaks leiti, et personal valetab tõenäolisemalt tööandjale tegeliku põhjuse kohta siis, kui nad vajavad aega, et üle pea kasvanud pinge ja probleemidega toime tulla. Pooled töötajad otsustaks selle tunnistamise asemel tööandjale valetada, et tegu on mõne muu põhjusega. Samas ei häbeneta tunnistada grippi, vigastust või seljavalu.
Tõsised põhjused, miks tööandja arvates töölt puududa:


description: Hambaarstid tuletavad kooli alguse puhul lastele ja nende vanematele meelde, et söögikordade vahepeal magusate ja gaseeritud jookide tarbimine on hammastele väga kahjulik.

title: Magusad joogid pühivad suu hammastest puhtaks

maintext:
Hambaaukude vältimiseks on parim jook vahetundidel tarbimiseks gaseerimata vesi, kirjutab Terviseuudised. Lisaks on oluline vältida näksimist, pesta hambaid kaks korda päevas ning külastada hambaarsti vähemalt kord aastas.
Hambaarst dr Anastassia Kuldmaa, kes on Eesti haigekassa projekti «Laste hammaste tervis» juht, selgitas, et karastusjookides olev hape kahjustab hamba pinda. «Happega kokkupuutel muutub hamba pind pehmeks ja kulub kergesti, mille tagajärjel tekib hambale happeline kahjustus e. erosioon. Tavaline hambaerosiooni põhjustaja on näiteks sidrunhapet sisaldav karastusjook, jäätee või spordijook. Ka värsked tervislikud mahlad rikuvad hambaid,» rääkis Kuldmaa.
Kuna iga vahepala põhjustab suus happe taseme tõusu ja see võib omakorda saada hambaaukude põhjuseks, siis ei tohiks tohtri sõnul söögikordade vahel magusaid jooke tarbida. Söögikordade vahele peaks Kuldmaa sõnul jääma vähemalt kolm tundi. «Mahla võib loomulikult endale lubada, kuid seda tuleks tarbida söögi ajal, vahetult enne või pärast sööki ning kindlasti mitte söögikordade vahele jääval ajal,» lisas ta.
Ebameeldivate üllatuste vältimiseks soovitavad hambaarstid kontrollida hambaid kindlasti vähemalt üks kord aastas. Hammaste ravi ja kontroll on haigekassa lepingupartnerite juures kuni 19aastastele tasuta.


description: Vormsi perearsti Madis Tiik rääkis, et 80 protsenti südame-veresoonkonna haigusi saab elustiiliga ennetada.

title: Arst: 80 protsenti südame-veresoonkonna haigusi saab ära hoida

maintext:
Samas ei saa siiski kõiki südame-veresoonkonna haigusi ära hoida, lausus perearst ja tõi Lääne Elule antud intervjuus näite kahest vennast: üks jõi ja laaberdas terve elu ning sai 50aastaselt infarkti, teine oli karske, tegi sporti, aga sai samuti 50aastaselt infarkti.
Tiik lisas, et tõenäoliselt ei saanud nad infarkti mitte sellepärast, et neil oleks veresoonte lupjumine, vaid ilmselt oli neil mõlemal südame juhtsüsteemis geneetiline defekt ning see üks asi, mida on võimalik geenitestiga välja selgitada.
Perearst nentis, et pole olemas universaalset retsepti, mis aitaks inimestel tervena püsida, kuid elustiilil on sellele siiski oluline mõju.
Loe intervjuud pikemalt Lääne Elust.


description: Pärnumaa laste ja noorte vaimse tervise keskus lõpetab uute inimeste vastuvõtu, kuna seda võimaldanud programmi rahastus saab läbi.

title: Pärnu laste ja noorte vaimse tervise keskuses enam inimesi vastu ei võeta

maintext:
Alates 2014. aasta 1. jaanuarist viis Pärnu haigla ellu projekti «Pärnumaa laste ja noorte vaimse tervise keskus», mida rahastati Norra finantsmehhanismi toetusel programmist «Rahvatervis». Keskus tegutseb Pärnu haigla psühhiaatriakliiniku koosseisus. Seoses projektiperioodi ja rahastuse lõppemisega tänavu 31. detsembril lõpetab vaimse tervise keskus uute klientide vastuvõtu alates 3. oktoobrist, et tagada vajalikud teenused praegu keskuses töös olevatele klientidele käesoleva aasta lõpuni.
Keskuse jätkamise võimaliku rahastamise üle toimuvad regulaarsed arutelud ja konsultatsioonid koostöös Pärnu Haigla, sotsiaalministeriumi, Pärnumaa Omavalitsuste Liidu, Pärnu maavalitsuse ja Pärnu linnavalitsusega. Käesolevaks ajaks aga konkreetseid kokkuleppeid võimaliku rahastusmudeli ja jätkusuutlikkuse osas keskusel kahjuks ei ole. Samas loodab haigla, et eri institutsioonide ühiste jõupingutuste tulemusena selgub väljaarendatud keskuse saatus lähiajal.
Keskus on ligemale kolme tegutsemisaasta jooksul pakkunud Pärnumaa elanikele erinevaid laste ja noorukite vaimse tervise teenuseid ning augusti lõpu seisuga on abi saanud 605 last ja nende peret. Kokku on osutatud 10 665 erinevat teenust, nende hulgas psühholoogiline nõustamine, pereteraapia, loovteraapia, konsultatsioonid ja sotsiaalnõustamine. Samuti on osutatud psühholoogilist kriisiabi, viidud läbi koolitusi ja supervisioone. Pärnumaa keskus on keskendunud oma tegevuses juhtumi- ja vajadusepõhisele laste ja noorte tervise keskuse mudelile, mis koondab erinevaid teenuseid, koolitusi ja meditsiini-, hariduse- ja sotsiaalvaldkondade vahelist koostööd.


description: Täna Paides kogunenud Eesti Õdede Liidu kongress volitas, uue põhikirja alusel, presidenti valima liidu volikogu.  Eesti suurima kutseorganisatsiooni uueks presidendiks valiti Anneli Kannus.

title: Õdede liit sai uue presidendi

maintext:
«Otsustasin, pärast põhjalikku kaalumist, vastu võtta väljakutse juhtida järgmised 4,5 aastat Eesti Õdede Liitu. Praegu on see eriti oluline ja põnev, kuna riigi poolt pikaajaliselt tegemata otsused mõjutavad oluliselt tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkust. Pooleli on kollektiivleppe sõlmimine, õdede koolituses toimuvad järgmised arenguhüpped ning valdkonna teadustegevus on tugevam kui kunagi varem,» ütles EÕL president Anneli Kannus.
«Eesti Õdede Liit on vaieldamatult Eesti õenduse selgroog ja tervishoiu üks tugisammastest. Meil seisavad ees väljakutsed Eesti tervishoiusüsteemi ümberkorraldamisel, et tagada patsientidele parim võimalik tervishoiuteenus ja tervishoiutöötajatele head töötingimused ja enesearengu võimalused,» lisas Anneli Kannus.
Anneli Kannusel (s 1969) on kõrgharidus õena ning sotsiaalpedagoogina, lisaks kaitstud magistrikraad Tartu Ülikooli haridusteaduskonnas. Ta on EÕL liige aastast 1993 ning juhtinud viimased 16 aastat Tartu Tervishoiu Kõrgkooli.
Eesti Õdede Liit on arvukaim õendustöötajate kutseorganisatsioon Eestis, kuhu kuulub üle 4000 õe, ämmaemanda ja õendustöötaja. Liit on seadnud oma eesmärgiks elanikkonna tervise, õendustöötajate kutse arengu ning inimeste terviseteadlikkuse edendamise. Eesti Õdede Liit kuulub Rahvusvahelisse Õdede Nõukogusse ja Euroopa Õdede Nõukogusse.


description: Pindmisi veenilaiendeid on võimalik ravida spetsiaalselt väljatöötatud akrüülliimiga, mille kasutamiseks on andnud heakskiidu ka USA toidu- ja ravimiamet FDA.

title: Veenilaiendeid saab ravida liimiga

maintext:
Alajäseme veenilaiendid on levinud probleem lääne ühiskonnas, mõjutades 15 protsenti meestest ja 30 protsenti naistest, kirjutab Terviseuudised. Veenilaiendid võivad põhjustada erinevaid kaebusi, nagu näiteks jalgade raskustunne, turse, valulikkus, krambid, aga ka rahulolematust jalgade väljanägemisega. Aja jooksul võivad sümptomid ja viia venoosse haavandini.
Liim on arvestatav alternatiiv
Liimi ehk tsüanoakrülaati kasutatakse laialdaselt erinevates meditsiinivaldkondades: angiograafias superselektiivseks emboliseerimiseks, pediaatrias nahahaavade sulgemiseks, torakaalkirurgias õhulekete peatamiseks jne. Modifikatsioonid tsüanoakrülaadist kannavad erinevaid nimetusi ning on mõeldud vaid konkreetseks otstarbeks. Nii on ka pindmiste veenilaiendite raviks kasutatava akrüülliimi omadusi muudetud, et sellega oleks võimalik ohutult sulgeda pindmisi veene. Esimesed kliinilised uuringud liimi kasutamisest alajäseme varikoosi raviks pärinevad 2012.aastast, kui tõdeti, et see on efektiivne ja turvaline metoodika.
See ei tähenda siiski, et igaüks saaks veenilaiendid ise kodus ohutult sulgeda. Protseduuri teevad arstid spetsiaalse sondi abil, millest viiakse puudulikku veeni korduvalt väga väikestes kogustes liimi, kuni veen on kogu ulatuses suletud. Seejärel sond eemaldatakse ja liim muutub hiljem sidekoeks.
Varasemate ravivõtetega võrreldes on protseduuri suur eelis selle valutus. Seepärast sobib see ka inimestele, kellele narkoos ei ole soovitatav. Teiseks ei rakendata sel puhul protseduurijärgset kompressiooni ehk kogu ravi lõppeb juba protseduuri endaga.
Teadusuuringud näitavad, et uus meetod veenilaiendite sulgemiseks on vähemalt sama tõhus kui varasemad. USA toidu- ja ravimiamet FDA hinnangul ei tohi seda ravivõtet siiski kasutada patsiendid, kellel on teadaolevalt ülitundlikkus selle liimi suhtes, äge veenipõletik koos vere hüübimishäirega või äge kogu keha infektsioon. Täheldatud kõrvaltoimena on uuringutes mainitud veenipõletikku (flebiit) ja põletamis- või kihelustunnet (paresteesia) ravis tsoonis.
Kõik mainitud ravimeetodid on Eestis tänase seisuga kättesaadavad ning rutiinselt kasutatavad. Paraku, sarnaselt paljude teiste Euroopa riikidega, ei kuulu ülalmainitud lahendused haigekassa poolt riiklikult rahastatavate protseduuride nimekirja ehk kogu ravikulu tuleb kanda patsiendil endal. Ühe jala ravi selle meetodiga maksab 2500 ja kahe jala ravi 3000 eurot.


description: Rindade areng, kiire kasv, menstruatsioon, akne ja häbemekarvade kasv on enneaegse puberteedi sümptomid.

title: Murdeiga võib alata juba kaheaastaselt

maintext:
Kui puberteet algab tavaliselt veidi pärast kümnendat eluaastat – neidudel kuskil 11-14 eluaasta vahel ja noormeestel 12-16 eluaastal – siis ei pruugi see alati nii olla, kirjutab The Independent.
Enneaegne puberteet on konditsioon, mis esineb vähestel. See tähendab, et lapse keha areneb tema tervisliku seisundi tõttu varem, mõningatel juhtudel algab sellisel lapsel puberteet juba kaheaastaselt.
Enneaegne puberteet on meditsiiniline seisund, mis põhjustab hormoonide varajast vabanemist aju hüpofüüsi ja hüpotaalamuse piirkondades, mis omakorda stimuleerib östrogeeni tootmist, mistõttu algab puberteet enneaegu.
Kui kõige noorem juhtum on olnud kaheaastaselt, siis kõige vanemat ei ole teada, kuid meditsiinieksperdid usuvad, et see on esinenud poiste puhul enne kaheksandat eluaastat ja tüdrukute puhul enne üheksandat.
90 protsendil tüdrukutest ja 50 protsendil poistest, kes kannatavad enneaegse puberteedi käes, ei ole haiguse põhjus teada. Teistel on tavaliselt haiguse põhjuseks kas kasvaja, geneetiline hälve munasarjades, munandites või neerupealsetes, mis omakorda põhjustavad suguhormoonide ületootmist.
Üheks põhjuseks võib olla ka ülekaalulisus. Ülekaaluliste laste osakaal rahvastikus on suurenenud ja seda on seostatud ka enneaegse puberteedi all kannatajate arvu tõusuga, sest USA ja Euroopas on puberteedi alguse keskmine vanus langenud. Seda on eriti tähele pandud noorte tüdrukute juures.
Haigus on levinud pigem tüdrukute kui poiste seas.
Haiguse sümptomiteks on rindade areng, kiire kasv, menstruatsioon, akne, suurenenud meessuguelundid või häbeme- või kaenlakarvade kasv.
Haigust on palju raskem diagnoosida, kui tundub. USA Rahvusliku Laste Meditsiini keskuse doktori Paul Kaplowitzi sõnul saab ainult ühte last kümnest, kes tema juurde tuleb sarnaste sümptomitega, diagnoosida enneaegse puberteediga.
Tema sõnul võivad paljudel lastel olla rinnad varakult arenenud või häbemekarvad kasvanud ilma teiste sümptomiteta. See ei tähenda, et neil on puberteet, vaid võib viidata lihtsalt normaalse arengu variatsioonidele.
Britist ema, kelle tütrel algas puberteet kaheaastaselt, Charlene Denton, sõnul algas tema tütrel kasvama väike mühk rinna kohale. «Esialgu kinnitas arst meile, et kõik on korras ja tal pole midagi viga,» kommenteeris Denton.
«Seejärel aga hakkas mühk kasvama ka teise rinna kohale, nii et me viisime ta tagasi arsti juurde ja lasime igasuguseid teste teha. Lõpuks tal diagnoositi enneaegne puberteet,» sõnas Denton.
«Me olime täielikus šokis. Me polnud kunagi kuulnud sellisest haigusest,» rääkis Denton.
Enneaegse puberteedi ravi sõltub selle põhjusest. Peamine eesmärk on lasta noorel kasvada normaalsesse täiskasvanu pikkusesse, sest nimetatud seisund võib nende kasvu kinni jätta.
Olukordades, kus lapsel puuduvad kaasuvad haigused, ravitakse haigust kord kuus süstidega, mis aeglustavad seisundi edasist arengut.


description: Kuigi võib tunduda, et nädalavahetusel voodis lesimine võib aidata eelseisvaks nädalaks energiat koguda, siis tegelikult mõjuvad need kehale pigem väsitavalt.

title: Nädalavahetustel pikalt magamine väsitab keha

maintext:
Uurijad Rootsi Karolinska Instituudist on avastanud, et laupäeval ja pühapäeval pikalt magamine rikub keha loomulikku rütmi ja nii ei saa end korralikult välja puhata, kirjutab The Independent.
Psühholoog ja uneuurija Susanna Jernelovi sõnul on põhjus keha loomulik rütm. «Kaua magamine mõjub kehale samamoodi nagu ühest ajavööndist teise minek. See muudab keha laisaks ja väsitab seda,» kommenteeris ta.
«Kui magad nädala sees liiga vähe ja siis üritad nädalavahetusel «tagasi magada», siis see ajab keha loomuliku rütmi väga sassi. Kõige kasulikum on hoida keha kindlas rütmis, kuid kahjuks pole see enamikul inimestel võimalik,» sõnas Jernelov.
Ka Norra ülikooli uneuurija Bjorn Bjorvatn nõustub nende väidetega. «Inimesed peaksid ärkama ja magama jääma iga päev samal ajal.»
Bjorvatn ei soovita pikalt magada või jääda nädalavahetustel pikalt voodisse lesima. «Kui ärkad laupäeval kell 12, ent keha pole sellega harjunud, mistõttu ajad organismi rütmi sassi ning kehal läheb palju aega ja energiat, et see taastada,» põhjendas ta.
Kuigi sügistalvisel perioodil on kõige ahvatlevam nädalavahetusiti voodis lesida, siis Bjorvatni sõnul on siiski väga oluline jääda oma tavapärase unerežiimi ja -rütmi juurde.


description: Täna, 29. septembril toimunud tervishoiutöötajate palgaläbirääkimistel arutati kollektiivlepingu sõlmimist, millele meedikud keelduvad alla kirjutamast juhul, kui valitsus ei tee tõsiseltvõetavaid ettepanekuid tervishoiu pikaajalisema rahastamise probleemi lahendamiseks.

title: Meedikute palgaläbirääkimistele lähinädalatel lõppu ei tule

maintext:
«Meedikute ühine seisukoht on, et nad ei ole nõus ühelegi lepitaja poolt pakutud numbrile alla kirjutama, seni, kuni ei ole antud lahendusi haigekassa pikaajalise rahastamise kohta,» rääkis riiklik lepitaja Henn Pärn. «Ka tööandjad, kes võtavad endale kohustuse maksta kokku lepitud palku, on seisukohal, et enne lepingu allkirjastamist peab olema selge, missuguseid samme teevad selle tagamiseks valitsus ja haigekassa,» lisas ta.
Praeguse seisuga jääb meedikute soovitud palgatõus Pärna sõnul pisut üle viie protsendi. «See on pisut suurem nõudmine kui riigi keskmine 5,5 protsenti, aga mitte selline, mida esialgu tahtsid ametiühingud ja tööandjad. Peame pidevalt hoidma palgaproportsiooni Soomega. On väidetud, et kui Soome palgad on Eesti omadest alla 2,4 korra suuremad, siis ei oleks suuremal osal arstidest Soome tööle minna mõtet. Kui räägime arstiabi kättesaadavusest, siis selle oluliseks eelduseks on kvalifitseeritud personali olemasolu. Töötajatele tuleks anda selge signaal, et nendest hoolitakse ja riik panustab neisse,» selgitas Pärn. Ta tõi välja, et maailmas on üle miljoni arsti vähem, kui tarvis ja seetõttu on ka kõikjal väga oluline, et noored saaksid aru, et arsti tööd väärtustatakse ja tuleksid seda ametit ka õppima.
Tänastel läbirääkimistel oli Pärna sõnul väga oluline teema ka haiglates tehtav ületöö. «Haigekassa eelarves on pidevalt vähendatud statsionaarse ravi mahtu ja suurendatud ambulatoorse ravi mahtu. Riiklik strateegi on pikka aega olnud süsteemi efektiivsemaks muutmine. Tehnoloogia areneb, mistõttu on võimalik teatud haigusi üle viia ambulatoorsesse ravisse ja päevakirurgiasse. Nii saab raha kokku hoida, aga sel aastal tuli eriti järsult välja, et see ei ole nii lihtne, kui varem arvatud, sest elanikkonna vanuseline struktuur on muutunud,» rääkis Pärn.
Riikliku lepitaja sõnul on suureks probleemiks näiteks see, et nõukogude ajal hoolisid inimesed tänasest tunduvalt vähem oma tervisest ja töökeskkonnast. «Tervelt elatud aastad vähenevad ja see tähendab, et inimesed vajavad rohkem ravi ja vajavad just statsionaarset ravi. Kui haigekassa oma eelarves vähendab pidevalt statsionaarse arstiabi vajadust, siis tekkib küsimus, mida teha inimestega, kui tellimust ei ole, aga inimesi, kes ravi vajaksid, on palju. Praeguse seisuga jääb ligikaudu kümme protsenti haigusjuhte rahastamata,» rääkis Pärn.
Tema sõnul on meedikute peamine küsimus selle, mida teha, kui inimene tuleb kiirabi kaudu haiglasse sisse, aga raha tema ravimiseks ei ole. «Praeguse seisuga jääb haigekassa eelarvega katmata sadu tuhandeid haigusjuhte. Erakorralised haiged peab arst vastu võtma ka siis, kui ruumi ei ole. Kui haigekassa ei telli haiglate käest ravi, sest raha ei ole, aga inimesi ravimata ei saa jätta, siis petame ennast. See on väga põhimõtteline küsimus,» selgitas Pärn.
Pärna sõnul tähendaks ületöö tasustamine üksnes 20 protsendi ulatuses meedikute ja haiglajuhtide hinnangul seda, et veelgi rohkem abi vajavaid inimesi jääks ravimata. «Arstid küsisid täna, et andke meile palun selged juhtnöörid, mis me peame meie käsutuses oleva raha eest ära tegema ja mis tingimustel erakorralist arstiabi vajava inimese EMOst uuesti tagasi saatma peame, kui raha inimeste ravimiseks ei ole. Meil on väga läbipaistev süsteem ja kulupõhised hinnad. Süsteemist on näha, mida iga haigusjuht endas sisaldab, kui palju seal on arsti tööd, õe tööd. Need hinnad on realistlikud. Kui haigekassa tõesti võtab koefitsientide vähendamise ette, siis tuleb tööandjatel vaadata, kuidas tänavuaastast lepingut üldse on võimalik täita. Kui see tuleb järgmisesse aastasse sisse, siis tuleb see ka kollektiivlepingus sõnastada,» lisas ta.
Kui inimesed oma ravist aga senisest suurema osa kinni peaksid maksma, ohustaks see Pärna arvates seni hästi toiminud solidaarset süsteemi: «Kui inimene peab ise oma raha eest ravile tulema, siis on see nii kallis, et enamik inimesi ei suuda seda kinni maksta. See on solidaarsuse küsimus. Salamisi on inimeste omaosalus suurenenud ja saavutanud kriitilise piiri. Ligikaudu üks neljandik tuleb inimestel ravist endal kinni maksta. See suurendab ebavõrdsust ja ei lähe kokku solidaarsuspõhimõttega.»
Kollektiivlepingu allkirjastamine võiks Pärna sõnul toimuda aasta lõpus, kuid võib ka juhtuda, et see venib järgmisesse aastasse. Praegu on kõigil läbirääkimiste pooltel võimalus teha riiklikule lepitajale kümne päeva jooksul ettepanekuid selle kohta, mis võiks olla kollektiivlepingus peale lepitaja poolt välja pakutud arvude. Haigekassa esindajad on Pärnale tema sõnul öelnud, et kui tema pakkumine ka ametlikult välja läheb, siis võetakse see aluseks haigekassa uue eelarve koostamisel.


description: Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi söötmise osakonna vanemteaduri Merike Henno sõnul on lehmapiim toitainetihe nutikas toit, mille asendamine teiste toiduainetega on küllaltki keeruline.

title: Teadlane: piima on väga raske taimse toiduga asendada

maintext:
Tema sõnul on viimaste aastakümnete jooksul analüüsitud väga põhjalikult piima koostiskomponentide sisaldust ning leitud, et piima pea 100 000 ühendi seas leidub hulganisti selliseid toitaineid, mida teistes toiduainetes ei ole, on vähe või mille omandamine muust, eriti taimsest toidust on oluliselt raskem, teatas maaülikool.
«Loodus on andnud piimale just sellise koostise, et sellest saab väga mitmeid organismi normaalseks toimimiseks vajalikke toitaineid sh mineraalaineid ja mikroelemente. Toitained, mille päevasest soovituslikust tarbimisest võivad piim ja piimatooted katta üle 20% on järgmised: valk, kaltsium, fosfor, magneesium, kaalium, tsink, jood, vitamiinid A ja K ning mitmed B-grupi vitamiinid. Lisaks on organismil tänu piima erinevate komponentide koosmõjule ka kõike head ja vajalikku väga lihtne omandada,» selgitas Henno.
Näiteks imendub tema sõnul piima või piimatoodete kaudu saadav kaltsium tänu fosfori, magneesiumi, vitamiinide, valkude ja erinevate rasvhapete koosmõjule oluliselt paremini kui toidulisandina manustatav kaltsium. «Piima suur toitainetihedus tähendab seda, et piima ja piimatoodete kasutamine erinevate toodete või roogade koostisosana suurendab märkimisväärselt toidu toiteväärtust,» lisas Henno.
Tema sõnul seisneb piima suur väärtus ka selles, et lisaks toitelistele põhiomadustele vähendab piima tarbimine mitmete haiguste riski.
«Teadusuuringud on näidanud piima ja piimatoodete tarbimise positiivset mõju luude tervisele ja vererõhule ning 2. tüüpi diabeedi ja südame-veresoonkonna haiguste riski vähendamisel. Piima kõrget toiteväärtust ja head mõju tervisele on juba aastatuhandeid tunnustanud ka mitmed kaugemad kultuurid. Näiteks islami meditsiin soovitas juua piima, et pühkida ära kuumus südamest, tugevdada selga, saada juurde mõistust ja arukust, parandada nägemist ja vähendada hajameelsust,» rääkis Henno.
Kuigi enamikke piimas leiduvaid komponente on võimalik erinevate alternatiividega asendada, on see Henno sõnul paljudele tarbijatele üle jõu käiv ettevõtmine.
«Erinevad taimsed «piimajoogid» ning selle kõrvale ilmtingimata käivad toidulisandid ja muud preparaadid on märkimisväärselt kallimad kui soovituslikus koguses piima (400-800 ml) või juustu (60-120 g) tarbimine. Lisaks on toitainete proportsioonide arvutamine väga keeruline ettevõtmine, mida ei tohiks teha ilma vastava väljaõppe saanud toitumisnõustajata. Segatoiduline olla on kindlasti palju muretum ja soodsam,» nentis Henno.


description: Eile Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERHi) uueks juhatuse esimeheks valitud Agris Peedu tõdes, et juht väljastpoolt meditsiini valdkonda tasakaalustab haigla tugevat kliinilist poolt ning annab vürtsi juurde.

title: Regionaalhaigla uus juht: inimene väljastpoolt meditsiini annab vürtsi juurde

maintext:
«Mu ambitsioon on juhtida Eesti suurimat haiglat ja mul on kindlasti, mida pakkuda regionaalhaiglale, kuigi loomulikult see on suur ja pidev õppetund,» lausus Peedu ja lisas, et koos kliinilise poolega tegutsedes leitakse head lahendused.
Valituks osutumine tuli seni rahandusministeeriumi halduspoliitika asekantslerina töötanud Peedule üllatusena, sest ta viibis sel ajal välislähetuses. Samas nentis ta, et teiste konkursil osalenute nimed olid talle meedia kaudu teada ning mehel on hea meel, et konkurss oli olemas. Juhatuse esimeheks kandideeris 15 inimest.
Peedu oli PERHi nõukogu liige üle nelja aasta. «Kui meil olid tõsisemad vestlused Tõnis Allikuga tema võimalikust korruptsioonist, siis ka minul oli mõte, et pärast seda, kui Tõnis Allik esitas lahkumisavalduse, olen nõukogu liige ja valin uut juhatuse esimeest,» rääkis Peedu. Temaga võtsid aga ühendust regionaalhaigla kliinikute juhid ning rääkisid talle mõttest kandideerida haigla uueks juhatuse esimeheks, sest Peedu oli neile oma tegevusega nõukogus silma jäänud.
Peedu arutas plaani oma lähedaste inimestega ja esitas avalduse. «Nõukogu on andnud mulle palju kogemusi ja ka asekantslerina vastutan riigi osaluspoliitika eest ja olen mitmetes teistes nõukogudes,» lausus regionaalhaigla uus juhatuse esimees ja lisas, et praeguses olukorras näeb ta end PERHile kasulikuna.
Meditsiini vastu on mees enda sõnul kogu aeg huvi tundnud. «Tõepoolest, ma olen hariduselt jurist ja ma ei läinud meditsiini studeerima, aga see valdkond on mind kogu aeg motiveerinud ja ma tundsin seda väga hästi ka siis, kui ma olin nõukogu liige,» rääkis ta. Peedu hinnangul peakski nõukogu liikmetel, kes kuuluvad riigi äriühingusse või sihtasutusse, olema side või soov teemaga tegeleda.
Ootusärevust tekitab uuele juhile haigla suurus ja tegevuste laiahaardelisus. Samuti ka väga kriitilised teemad, nagu rahastamine ja kinnisvaraga tegelemine. «Tööpõld on lai, regionaalhaigla vajab tugevaid juhte,» lausus Peedu. Neid tema hinnangul haiglas küll on, kuid nagu ka haigla varasem juhtkond on välja toonud, tuleb tegelda ka juhtide järelkasvuga.
Uues ametis kohtub Peedu esmalt kõigi kliinikute juhtidega ning arutab läbi prioriteetsemad ja kriitilisemad teemad. Samuti on ees nõukogu ajagraafikud, plaanid uuendada arengukava ja tegevuskava ning suhelda tuleb ka näiteks haiglate liiduga. «Kõik tundub väga ambitsioonikas ja huvitav,» lausus ta.
Peedu alustab PEHRi juhatuse esimehena tööd 1. novembril.


description: Täna Põhja-Eesti regionaalhaiglas kohatud patsiendid olid streikivate arstide ja õdedega ühel nõul ja leidsid, et ravijärjekorrad peavad kindlasti lühemaks muutuma.

title: Patsiendid on pahased: valitsusele on juurikad alla kasvanud

maintext:
«Üldiselt toetan küll [streiki]. Peab endast märku andma, et asjad muutuksid. Arsti juurde saamine on ikka väga suur probleem. Järjekorrad on väga pikad, ja võib-olla peaks nende oma tingimusi ka parandama. Kui ei võitle, siis ei paranegi ju midagi. Peab ju enda eest seisma,» rääkis Põhja-Eesti registratuuris ootav patsient Ene (69).
«Kui on vajalik, siis ikka toetan. Minu aeg oli 8.43 ja peale üheksat võttis arst mind vastu,» rääkis Veljo (42) ja kiirustas ukse poole.
«Toetan streiki, sest meie valitsusele on juurikad alla kasvanud,» rääkis Kaarel (67). Nad ei arva meie rahvast mitte midagi. Nad peavad hakkama rahva peale ka mõtlema. Ta lisas, et streik tema arstiaega siiski ei puuduta, sest aeg on alles kell kümme.
«Kui ta ikka patsientidele ka paremini mõjub, siis las streigivad,» oli veendunud ka Ülo (78), kes tuli suurde haiglasse kaasa naise Siiriga (76). «Tänahommikust vastuvõttu see ei mõjuta. Tulime Saaremaalt ja aeg oli kella 11 ja 12 vahel, aga nüüd, kui on siin registratuuris vormistatud, siis saab minna ka,» oli Ülo rahul. Hommikul tuli Siiril ja Ülol arsti juurde tulemiseks ette võtta pikk sõit. «Kell 4.45 istusime tellitud auto peale ja hommikusöögi sõime veel siin,» rääkis Ülo.
«Ma olen samuti teemast huvitatud, sest mul sõber töötab siin haiglas ja kui maksan kümme aastat makse ja siis ei saa arstiabi, sest raha ei ole, siis küsin, et kuhu see raha üldse läheb,» selgitas Anastasia (38), kes joonistas streigi jaoks eile õhtul oma haiglas töötavale sõbrale T-särgi loosungiga «Tervis on kallis».
Leidus siiski ka üksikuid patsiente, kes kiiresti ukse poole tormasid ja kommentaarist keeldusid või streigist veel midagi kuulnud ei olnud. «Mis kella aeg see streik siis hakkab ka?» küsis näiteks üks Põhja-Eesti regionaalhaiglas arsti vastuvõttu ootav eakas mees, kes lisas, et arstide ettevõtmisi ta ikka toetab, aga täpsemalt midagi ei tea.


description: Perearst Madis Tiik leiab, et IT-lahendused küll lubatud kokkuhoidu ei too, kuid nende rakendamine on möödapääsmatu, kui tahame tervishoius midagi muuta.

title: Madis Tiik: IT-lahendused ei too lubatud kokkuhoidu

maintext:
Madis Tiigi sõnul on ilma IT-lahendusteta võimatu tervishoius raha kokku hoida, sest just IT-lahendused võimaldavad läbi viia muutusi, mida on tema arvates vaja eelkõige tervishoiu rahastamises ja tervishoiukorralduses, kirjutab Med24.
«Kõige olulisem on muuta tervishoiu rahastamise aluseid – soodustada ennetusele suunatud tegevusi ja tasuda lisandväärtuse, saavutatud tervise ja heaolu paranemise eest, mitte protseduuride ja tegevuste eest,» selgitas Tiik. Selleks on tema hinnangul vaja muuta praegune kõiki teenuseid kattev kindlustus terviseriskidel põhinevaks maksesüsteemiks, see aga eeldab pidevat analüüsi ja riskigruppidega tegelemist.
«Teiseks tuleb rahastaja risk (haigekassa eelarve) muuta tervishoiuteenuste tootja riskiks – see tähendab eelarvest kinnipidamine on tootja kohustus. Selleks tuleb ümber korraldada majanduslike motivaatorite süsteem, mis soodustaks tootja poolseid innovatsioone, nutikaid lahendusi ja ennekõike kulude haldamist,» lisas Tiik. «Täna on tervishoid majandusharu, kus valitseb tootjate diktaat ja parim teenus on see, mis võimalikult kallilt õnnestub kliendile maha müüa (patsient, haigekassa), mitte aga saavutatav tervisetulu.»
IT-lahendusi saab tema sõnul kasutada õigete otsuste tegemisel, mis võimaldavad arvestada iga patsiendi isikuomadusi ja tõekspidamisi. Samuti võimaldavad need leida üles kõrgenenud terviseriskidega inimesed, kes ise seda ei tea.
Loe täismahus artiklit portaalist Med24.


description: Orissaares tegutsev staažikas hambaarst Terje Peedu läheb kahe kuu pärast pensionile ning mantlipärijat tema sõnul silmapiiril ei ole.

title: Orissaare jääb ilma hambaarstist

maintext:
Hambaarstid tuletavad kooli alguse puhul lastele ja nende vanematele meelde, et söögikordade vahepeal magusate ja gaseeritud jookide tarbimine on hammastele väga kahjulik.
Tasub teada: millega tegeleb suuhügienist
Kuigi nii hambaarst kui ka suuhügienist tegutsevad mõlemad patsientide suutervise huvides, on neil siiski üsna erinevad tööülesanded.
Isehakanud suuhügienistid seavad patsiendid ohtu
Eestis töötab ühe enam diplomi ja teoreetiliste teadmisteta suuhügieniste, kes rikuvad ametinimetuse mainet ja seavad ohtu patsientide tervise.
Hambaarstid hoiatavad ohtliku trendi eest
Hambaarstid panevad inimestele südamele, et populaarsust koguv ise söest valmistatud hammaste valgendamise segu võib hambaid kahjustada.
Amet hoiatab isehakanud hambavalgendajate eest
Terviseamet hoiatab, et enne hammaste valgenduse kasuks otsustamist tuleks arvestada, et tegemist on iluprotseduuriga, millega võivad kaasneda terviseriskid.
Omavahel kraaklevad hambakliinikud rikuvad seadust
Hiljuti on paljud hambakliinikud sotsiaalmeedias välja tulnud postitustega, millega rikutakse reklaamiseadust, kiidetakse oma tööd ja pahatihti ka sarjatakse teistsugust tehnoloogiat kasutavaid konkurente.
Hambaarst: see hüvitis on nii väike, et lõhnab populismi järele
Saaremaa hambaarstide hinnangul ei võimalda 30-eurone hambaravihüvitis, mida tuleva aasta 1. juulist maksma hakatakse, hambaid parandada.
Viis toitu, mis on hammastele ja igemetele kasulikud
Kui tavaliselt räägitakse palju sellest, missugused toidud on hammastele kahjulikud, siis hambaarst Martin Martmaa rääkis eilsel tervisedenduse konverentsil ka sellest, missugused toidud on hammastele kõige kasulikumad.
Šokeerivad pildid: seda teeb hammastega ebatervislik toit
Eesti hambaarstide liidu presidendi Marek Vingi sõnul võib hambaid kahjustav toitumine hambad auklikuks ja koledaks muuta. Halvimal juhul mädanevad need suust välja.
Lugeja küsib: kas pesemine võib hambaid lõhkuda?
«Tavaliselt räägitakse, et hammaste pesemine on oluline selleks, et neisse ei tekkiks auke, kuid hiljuti kuulsin, et liigne hammaste pesemine võib neid hoopis lõhkuda. Kas see vastab tõele?» küsib lugeja.
Proteesid saab nüüd suhu paari tunniga
Enam pole vaja hambaproteeside saamiseks mitu korda hambaarstil käia, ebameeldivat jäljendite võtmise protseduuri läbida ja seejärel mitu nädalat oodata, kuni uued hambad laboris valmivad, sest tänapäevase digitehnika abil saab proteesid suhu mõne tunniga.
Ilus naeratus võib maksma minna tuhandeid eurosid
Breketravi tegemine kahele hambakaarele võib võtta paar aastat ja maksta tuhandeid eurosid, kuid annab lõpuks unistatud sirge hambarea.
Laste hammaste tervis algab lapsevanemast
Laps ei jõua hambaarsti juurde paljudel põhjustel. Kahjuks arvatakse sageli, et kui hammas ei valuta, pole põhjust hambaarsti poole pöörduda. Tegelikkuses tuleks hambaarsti külastada regulaarselt kord aastas. Nii on võimalik vältida suuremaid probleeme ja hilisemaid kulutusi tulevikus.


description: Möödunud aasta suvel jäi Soomes Kupio ülikoolihaiglas ravitud beebi vähiravimi üledoosi tõttu pimedaks ja sai raske ajukahjustuse.

title: Ravimi üledoos jättis pisipoisi pimedaks

maintext:
Soome politsei uurib leukeemiat põdenud ja ravimi väga suure üledoosi tõttu raskeid tervisekahjustusi saanud väikese poisi juhtumit, vahendab Yle Uutiset. Möödunud aasta suvel sai kuuekuune beebi Kupio ülikoolihaiglas ettenähtust kaheksa korda suurema doosi vähiravimit. Nüüd on pisipoiss pooleteise aastane. Laps on pime ja tal on ka väga tõsine ajukahjustus, mis ei võimalda tal pead tõsta.
Iltalehti sõnul tegid vea kaks arsti, kelle suure eksimuse põhjuseid Soome politsei praegu uurib. Sündmust on juba varem asunud uurima ka Soome riiklik heaolu ja tervishoiu järelvalveasutus Valvira. Kaks uurimist omavahel seotud ei ole.
Kuna sellised juhtumid aeguvad Soomes kahe aastaga, siis tuleb õiguskaitseasutustel tegutseda kiiresti.


description: Igal aastal diagnoositakse vähk miljonitel inimestel, kuid suurte arvude juures jääb paljudele teadmatuks reaalsus, millega haiged on sunnitud silmitsi seisma.

title: Kurvad kogemused: rinnavähki põdenud naised avalikustavad muresid ja rõõme

maintext:
25 aastat onkoloogiaõena töötanud Alison Bailey on rinnavähi teadlikkuse kuul kokku pannud raamatu, milles kirjeldab oma patsientidelt kuuldud muresid ja rõõme ning seda, kuidas nad üritavad kurjakuulutava haigusega toime tulla, vahendab Independent.
Bailey loodab peamiselt rinnavähile pühendatud teosega naisi lohutada ja üksteisele lähemale tuua, et nad teaks, et pole selles üksi.
Independent avaldas mõned anonüümsete patsientide katkendid raamatust.
Kuumahood ja suuhaavandid. «Esimene keemiaravi oli kõige hullem – tundsin end pärast seda nii väsinult ning mul iiveldas. Paljudel järgnevatel öödel kannatasin koomahoogude käes. Mul tekkisid ka suuhaavandid ning hammastega oli palju häda. Ärgates olid ka pahkluud sageli valused, kuid päeva peale see leevenes,» kirjeldas üks Bailey patsient.
Magamata ööd. «Keemiaravi ajal ei püsinud mul sees ükski toit, isegi mitte vesi. Vihkasin steroidide mõju, mis tegid mind ühtaegu nii väsinuks kui ka energiliseks. Iga kord, mil ravi ajal stereoidide peal olin, läks neli päeva-ööd kaotsi.»
Väiksed rõõmud. «Kui võimalik, soovitan kindlasti merre ujuma minna. See tõi mulle justkui elujõudu ja energiat, tundsin end hästi ning võisin hetkekski unustada, et olen keemiaravi patsient.»
Juuste väljalangemine. «Juuste järk-järgult kaotamine oli minu jaoks traumeerivam kui kiilaks jäämine. Juuste karvanääpsud muutusid väga õrnaks, mis mind väga üllatas, ning juuksed hakkasid välja langema. Väga tundlikuks muutusid ka veenid mu käel ning süst oli mu õudusunenägu.»
Muutuvad maitsed. «Keemiaravi ajal oleks vist mõistlik vältida oma lemmiktoite, sest mul tekkis nende osas vastumeelsus. Külm toit maitses mulle paremini kui soe ning vesi tekitas vastikust, mistõttu varusin mahlu ja smuutisid.»
Madal enesehinnang. «Ma ei suutnud peeglisse vaadates silmi saada diagnoosilt. Ripsmete väljalangemine mõjus mulle isegi laastavalt kui juuste kaotus. Võisin oma kiilanevat pead varjata küll salliga, kuid ei saanud lahti tundest, et näen peeglist haigust, mitte iseennast.»
Migreen ja apelsinikarva nahk. «Keemiaravi ajal oli tavapärane, et kannatasin mitu tundi migreenitüüpi peavalude käes ning pärast seda olin omadega täiesti läbi. Juhtus ka seda, et kannatasin kuumahoogude käes ning allergia tõttu värvus mu nahk oranžiks.»
Metallimaik suus ning jalavalud. «Teise keemiaravi sessiooni ajal läks enesetunne järjest hullemaks. Mõned sümptomid võisid kesta nädalaid – metallimaitse ja kõrvetus suus, valulikkus küüntes ja päkkades.»


description: Nädala eest lisati narkootiliste ja psühhotroopsete ainete I nimekirja ained  W-18 ja 5F-MDMB-PINACA.

title: Narkootiliste ainete nimekirja lisati kaks uut ainet

maintext:
Muudatuse eesmärgiks on piirata uute psühhoaktiivsete ainete laiemat levikut, kättesaadavust ning väärtarvitamise tõenäosust, kirjutab ravimiamet oma kodulehel.
Uute psühhoaktiivsete ainete tarvitamine võib kahjustada inimeste elu ja tervist, põhjustades haigusi, õnnetusi ning ainete tarvitamisest tingitud surmasid.
Lisatud ainete mõju inimesele ei ole üldjuhul uuritud ning nende mürgisus ja võimalikud ohud kasutamisel ei ole teada. Uute psühhoaktiivsete ainete tarvitajatel on muuhulgas tõsine oht aineid üle doseerida. Samuti ei ole sageli teada uusi psühhoaktiivseid aineid sisaldavate toodete täpne koostis, päritolu ja puhtuse aste.
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse järgi on nimetatud ainete käitlemine alates 16.09.2016 keelatud, välja arvatud seaduse alusel meditsiinilisel või teaduslikul eesmärgil, narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega seotud kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ning tõkestamiseks või seaduses ettenähtud õppeotstarbel kasutamise eesmärgil.


description: «Hiljuti tegi üks ametnik ettepaneku, et jõukamad võiksid soodusravimite ostmisel loobuda nö riigi poolt kinni makstud soodustusest. Kas selline võimalus on üldse olemas? Ehk kas ma saan ravimeid ostes öelda, et ma tahan maksta selle eest täissumma või on soodustus automaatne?» küsib lugeja.

title: Lugeja küsib: kas ma saan ravimit ostes maksta täishinna?

maintext:
Sama toimeainega ja samal kujul (tabletid, siirup vm) ravimeid on Eestis müügil erinevatelt ravimitootjatelt. Seejuures vastavad need kõik toime, ohutuse ja kvaliteedi osas ühesugustele nõuetele ning erinevus patsiendi jaoks seisneb peamiselt hinnas. Üldistatult võib öelda, et eelkõige kulgeb hinnaerinevus originaalravimite ja geneeriliste ravimite vahel. Tulenevalt oma valikust on inimestel võimalik ainuüksi ühe ravimi pealt säästa kümneid eurosid aastas.
Lugeja küsib: kas poole haiglaravi pealt tuleb hakata ise maksma ravi eest?
«Lõpetasin kevadel ülikooli ja pidin septembris tööle minema. Juhtus aga nii, et jäin enne töölepingu sõlmimist haigeks ja pean olema pikemat aega haiglas ravil. Kooli lõpetanud tudengite ravikindlustus saab ka kohe-kohe läbi ja tekkis mure, et mis edasi saab. Kuigi olen oma ravi alustanud ajal, mil mul oli haigekassakaart, siis kas kindlustuse lõppedes pean ma kohe ise hakkama maksma haiglaravi eest? Kas mul kaob ära õigus saada soodusravimeid ja ka iga uuringu eest tuleb mul endal tasuda?» soovib ekstudeng teada.


description: Kuigi homne hoiatusstreik võib arsti aja broneerinud inimeste jaoks tähendada väikeseid ebameeldivusi, kinnitavad nii arstide liit kui ka haiglad, et vajalik arstiabi kellelgi saamata ei jää.

title: Mis homsel streigipäeval täpsemalt toimub?

maintext:
Kui nelja aasta eest streikisid arstid 25 päeva järjest, siis homme, 20. septembril on tulemas hoiatusstreik, mis kestab vaid ühe tunni: kell 9.00–10.00. Eesti arstide liidu peasekretär Katrin Rehemaa sõnul püütakse streigiga seonduvat korraldada nii, et patsientidel oleks võimalikult vähe ebameeldivusi. «Hoiatusstreik ei ole suunatud patsientide vastu, vaid tegutseme ikkagi nende huvides,» rääkis Rehemaa. «Esialgu võib tekkida küll väikeseid ebameeldivusi, kuid pikaajaliselt seisame selle eest, et tervishoiu rahastamist suurendataks ja patsiendid saaksid ka edaspidi vajalikku arstiabi.»
Hoiatusstreigi ajaks peatatakse haiglates plaanilised ambulatoorsed vastuvõtud, uuringud ja protseduurid ning plaaniline töö statsionaaris. Samuti katkestatakse töö perearstikeskustes. Töötavad kiirabi, erakorralise meditsiini osakonnad ja patsientidele osutatakse vältimatut arstiabi.
«Need patsiendid, kellel on arsti vastuvõtule aeg kinni pandud kell 9.00–10.00 peaksid küll teadma, et neid vastuvõtte sel ajal ei toimu, aga raviasutused korraldavad oma töö ümber nii, et vastuvõtu asemele saaks uue aja võimalikult lühikese aja jooksul. Sada protsenti ei saa lubada, et see toimub selle sama päeva jooksul, aga kindlasti ei pea ennast registreerima pika järjekorra lõppu,» selgitas Rehemaa.
Ta lubas, et need inimesed, kes tulevad arsti juurde kohale kaugematest kohtadest, püütakse siiski samal päeval vastu võtta. «Valmistame pisut ebameeldivusi ja ajakulu läheb suuremaks, mille eest palume vabandust, aga patsientide vastu see aktsioon suunatud ei ole ja püüame neile võimalikult vähe kahju tekitada,» lisas Rehemaa. Arstide liidu peasekretär möönis siiski, et tavalisest pikema ooteajaga tuleks arvestada ka neil inimestel, kellel on aeg kinni pandud homme pärast kella kümmet.
Patsiente teavitavad streigiga seotud muudatustest raviasutused, kus neil aeg kinni on pandud. «Töö korraldavad ümber raviasutused, kellelt saab ka vajalikku teavet. Kui inimene ei ole veel saanud infot sealt haiglast, kuhu ta pidi minema, siis on võimalik sealt ka järele küsida ja info peaks olemas olema ka raviasutuste kodulehel,» lisas Rehemaa. Lisaks haiglatele on streigiga liitunud ka mõned perearstikeskused.
«Streik ei ole patsientide vastu, vaid nende huvides, arstiabi selle tõttu kellelgi saamata ei jää,» lubas ka Tartu arstide liidu esimees Jaan Sütt. «Palume vabandust suurema ajakulu pärast ja ootame mõistvat suhtumist.» Sütt lisas, et üks eesmärke on näidata, et betoon üksi ei ravi, kui aga haiglatele ravi eest vähem maksma hakatakse ja arste ning õdesid palkade vähendamine ähvardab, siis võivad uued haiglahooned personalist üsna tühjaks jääda.
Hoiatusstreigi ajal toimuvad haiglates kõnekoosolekud. Tartus kogunetakse kliinikumi uue sissepääsu ees. Streikijad ja arstiteaduse üliõpilased moodustavad «tervisekoridori», mis sümboliseerib tuleviku haiglat. Tuleviku ravivõimalustega oodatakse tutvuma ka patsiente ja linnakodanikke.
Streigiga on ühinenud järgmised raviasutused:


description: Üle poole oma kehakaalust kaotanud mees andis teada, et ei kavatse lasta oma üleliigset nahka eemaldada, vaid püüab koos kihlatu abiga oma keha aktsepteerida sellisena nagu see on.

title: Edulugu: üle poole oma kehakaalust kaotanud mees harjub lodeva nahaga

maintext:
USAst Kentuckyst pärit Adam Yosemite tippkaaluks oli 227 kilogrammi, milleni jõudis ta päevas ligi 5000 kalorit süües, vahendab Independent.
«Olen enamuse oma elust olnud ülekaaluline ning tahtnud ka suurema osa ajast kaalu langetada. Võtsin end tõsiselt kätte siis, kui arvasin, et rindu löönud valu näol on tegu südameatakiga,» rääkis ta.
Yosemite sai aru, et kuigi tegu oli toona õnneks valehäirega, ootab see ohtlikult ülekaalulist meest millalgi kindlasti ees. «See hirmutas mind piisavalt, et aru saada, et pean oma harjumusi muutma. Nii palju läkski vaja, et kujundada välja uued, tervislikumad harjumused,» lisas ta.
Alates 2010. aastast on mees kaotanud ligi 136 kilogrammi ning on hetkel oma ideaalkaalus. Kaalulangetuse teekond polnud aga kerge, sest algul sõi ta meelega dieettoite, mis ei sisaldanud piisavalt kaloreid, vaid harjutasid tema keha näljarežiimiga.
«Tegin seda selleks, et saavutada toonane eesmärk ning sealt edasi jätkata ainult tervisliku ja tasakaalustatud toitumisega,» tõdes mees.
Suur ja järsk kaalulangetus jättis mehele aga mälestuseks ohtralt rippuvat, üleliigset nahka, millega ta püüab uues kehas toime tulla. Yosemite’l ei ole hetkel kavas lasta seda kirurgiliselt eemaldada, kuna tegu oleks laialdase ja üsna ohtliku operatsiooniga, mis võib põhjustada infektsioone ning mida haigekassa ei rahasta.
Foto: Independent
«Mul on üleliigset nahka nii kätel, kõhul kui ka reitel – see ripub koledalt ning on voldiline. Ka igapäevaelus tekitab see raskusi ja ebamugavust kasvõi liikumisel,» kirjeldas mees. Ta lisas, et kohaneb nüüd keha muutustega ning kaalukaotuse märgiks tatoveeris endale kirja «500 lbs» (u 227 kilogrammi).
Yosemite lisas, et kohanemisel toetab teda elukaaslane, kes on temaga kohtumisest saati samuti kaotanud 45 kilogrammi oma kehakaalust ning aktsepteerib meest sellisena nagu ta on. Paar abiellub oktoobris.


description: Arstide liit on seisukohal, et peaminister on Eesti tervishoiu rahastamist iseloomustavatest andmetest välja valinud vaid endale sobivad, samas kui tegelikult ei ole tervishoidu viimastel aastatel märkimisväärselt raha juurde tulnud.

title: Arstide liit: peaminister väänab arve enda kasuks

maintext:
«Kui tervishoiutöötajate põhiline mure on see, et tervishoiu rahastamise suurendamine on möödapääsmatu, aga poliitilised otsused selleks on tegemata, siis hr. peaminister arvab, et Eesti tervishoiu rahastamissüsteem tervikuna on toimiv ja seetõttu ei pea ta vajalikuks muuta praeguse süsteemi põhielemente,» kirjutab arstide liit Facebookis.
Arstide liit leiab, et kui peaminister Taavi Rõivas toob välja, et haigekassa eelarve osakaal SKP-st on viimase kümne aastaga rohkem kui neljandiku kasvanud, siis tegelikult võiks ka öelda, et alates 2008. aastast ei ole haigekassa eelarve osakaal SKPst kasvanud. Rõivas rõhutab süsteemi kiitmiseks, et haigekassa eelarve on kümne aastaga kasvanud 3,8 protsendilt SKPst 4,9 protsendini, millele lisanduvad eraldised riigieelarvest ja patsientide omaosalus. Arstide liidu arvates tuleks aga hoopis muret tunda selle üle, et praeguste plaanide järgi kasvab järgmisel aastal haigekassa eelarve osakaal SKPst vaid 0,1 protsendi võrra ja 2017.–2020. aastal ei ole osakaalu kasvu SKPst üldse ette näha.
Arstide liidu hinnangul on arusaamatu, kus oleks pidanud tulema raha, mis oleks Rõivase sõnul alles jäänud siis, kui haigekassa eelarvet oleks õigesti planeeritud.


description: Liigne alkoholi tarbimine või alkoholi kuritarvitamine võib põhjustada paljusid tervisehäireid ning on mitmete nahaprobleemide põhjuseks või neid süvendavaks teguriks.

title: Joodiku tunneb ära naha järgi

maintext:
Maksahaigusest põhjustatud nahamuutused on näiteks ämblikhemangioomid, palmaarerüteemid, ikterus ja hüperpigmentatsioon, kirjutab Terviseuudised.
Ämblikhemangioomid on saanud nime oma välimuse tõttu. Veresooned (ämblikujalad) ulatuvad igas suunas väljapoole keskse veresoone (keha) keskelt. Sarnaselt kõikidele veresoontele muutuvad ämblikhemangioomid kahvatumaks, kui neile survet avaldada. Nad võivad pulseerida. Kõige sagedamini esineb neid näol, kaelal, rinnal, käsivartel, käelabadel ja kõhul. Paljud ämblikhemangioomid on seotud maksatsirroosiga (maksa armistumisega), mida põhjustab kõrge östrogeenitase.
Palmaarerüteem on krooniline alkoholist põhjustatud maksahaigus, mis võib põhjustada naha punetust. Ka selle põhjuseks peetakse östrogeeni, kuna vahel täheldatakse seda ka normaalse raseduse ajal.
Alkoholist põhjustatud maksahaigusega patsientidel muutuvad nahk ja silmavalged tihti kollakaks. Sellist seisundit, mida nimetatakse ikteruseks, põhjustab bilirubiin - aine, mis tekib punastest vererakkudest saadud heemi lagunemise tulemusena. Ägeda ja kroonilise maksahaiguse korral on bilirubiini metabolism häiritud. Maksa toime paranemisel ikterus taandub.
Naha tumenemine (hüperpigmentatsioon) silmade ja suu ümber ning jalgadel võib olla seotud kroonilise maksahaigusega. Selle põhjus on ebaselge.
Loe alkoholijoobe muud mõjude kohta Terviseuudistest.


description: Riigikogu liige Viktor Vassiljev tegi ettepaneku, et haiglates küsitava voodipäevatasu võiks anda vabaks – kes on jõukam, maksku rohkem ja saagu paremat teenust.

title: Riigikogulase idee: mõned haiged saagu kaks apelsini

maintext:
«Haiglates on peale meditsiinikulude ka muid, nagu näiteks linade pesemine ja toit, nende katmiseks ongi mõeldud voodipäevatasu,» rääkis riigikogu liige Viktor Vassiljev sel nädalal sotsiaalkomisjoni avalikul istungil.
Praegu on voodipäevatasu haiglates 2,50 ja seda küsitakse esimese 10 haiglas veedetud päeva eest. Vassiljevi sõnul võiks voodipäevatasu olla suurem, et need, kes soovivad saaksid siis ka paremat teenust. «Näiteks ühe apelsini asemel kaks,» pakkus ta välja.
Ka riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Aivar Kokk pakkus välja, et voodipäevatasu võiks tõsta, sest see summa on tänapäeval väike ja pealegi ei kulu siis inimesel endal näiteks toidu peale raha.
Nii Kokk (IRL) kui ka Vassiljev (kesk) kuuluvad haigekassa nõukogusse.
Voodipäevatasu muutmiseks on vaja muuta ravikindlustusseadust. Viimati tõusis see 2013 aasta alguses ühe euro ja 60 sendi pealt 2,50.
Voodipäevatasu peab inimene ise maksma esimese kümne haiglas veedetud päeva eest, maksma ei pea intensiivraviosakonnas olijad, kuni 18aastased ega rasedad.
Mullu avaldatud OECD raport «Health at a Glance» toob 2013. aasta andmetele tuginedes välja, et liikmesriikide tervishoid ei jõua vajadustele järgi, muuhulgas tuleb sellest välja, et eestlaste omaosalus moodustas 2013. aastal 22 protsenti üldistest tervishoiukuludest. Tervise Arengu Instituudi andmetel kasvas see 2014. aastal 24 protsendini, liginedes veelgi WHO poolt seatud 25 protsendi piirini, mis võib saada haavatavatel sihtgruppidel raskendada tervishoiuteenuste kättesaadavust.


authors:
Tarbija Toimetuse Juhataja
Multimeedia Arendaja

description: Maailma terviseorganisatsioon analüüsis 2015. aasta surmade põhjuseid ning koostas surmapõhjuste prognoosi aastaks 2030. Raport annab ülevaate, kuidas inimkonna tervis muutub järgmise 14 aasta jooksul, kirjutab portaal Medigo.

title: Graafik: millesse surrakse aastal 2030

maintext:
Kui kaua me elame aastal 2030?
Inimeste eluiga on kasvanud selle sajandi algusest saadik ja see kasv jätkub, sh ka nö arengumaadeks peetavates riikides. Sellegipoolest suur vahe arenenud maade ja arengumaade vahele säilib.
Kümme kõige levinumat surmapõhjust 2015
2015. aasta kümnest kõige sagedasemast surmapõhjusest seitse nõuavad 2030 aastal senisest veelgi rohkem elusid.
Haiguste sagenemine
Viiest kõige sagedamini 2030. aastal surma põhjustavatest haigustest neli on kasvajad ja neil on samad riskifaktorid. Kõige enam vähenevad aga arengumaades levivad haigused.
Kõige sagedasemad surmapõhjused aastal 2030
Sõltumata piirkonnast nõuavad südame isheemiatõbi ja infarkt aastal 2030 kõige rohkem elusid. Kuigi HIV/AIDSi suremine väheneb, on see 2030 jätkuvalt kõige sagedasem surmapõhjus Aafrikas.


description: 25. septembril Tallinna Kultuurikatlas toimuval tasuta raamatute laadal «Raamat Rahvale» jõuavad väärtuslikumad teosed vähiravifondi letile, kust neid võib vähihaigete toetuseks sümboolse tasu eest soetada.

title: Raamatulaadal saab anda panuse ka vähiravifondi

maintext:
Vähiravifond «Kingitud elu» kutsub Eesti inimesi üles oma tolmu koguv kirjandus raamatulaadale tooma. Raamatuid kogutakse üritusele eelneval kolmel päeval – 22. ja 23. septembril (kell 17-20) ning 24. septembril (kell 11-16) Tallinna Kultuurikatlas.
Samas kutsutakse ka Eesti kirjastusi annetama «Kingitud elu» raamatuletile vähihaigete toetuseks uusi ja väärtuslikumaid raamatuid, sealhulgas bestseller’eid.
«Raamatu ostmisega meie letist või väärtusliku kirjanduse meile annetamisega kingid pühapäeval vähihaigele lootuse ja elupäevi,» ütles vähiravifondi juhataja Toivo Tänavsuu.
Raamatulaadale saab ära anda kõik oma kasutuskõlblikud raamatud. Need sorteeritakse, jaotatakse kategooriatesse ning pannakse laadale välja. Iga laadaline võib pühapäeval laadalt koju viia nii palju kirjandust kui soovib või jaksab kanda.
Üritusele annavad lisaväärtuse töötoad ning esinejad - Doris Kareva, Indrek Hargla, Jim Ashilevi, Kerttu Rakke, Siim Kallas jpt. Raamatulaadal üle jäänud raamatud sorteeritakse teistkordselt ning viiakse kas vanapaberi kokkuostu või annetatakse heategevuseks.
Raamatulaata korraldav MTÜ Raamat Rahvale soovib koguda pühapäevaks kokku 20 000 raamatut. Rohkem infot ürituse kohta saab siit.


description: Hoolimata edusammudest kodade virvendusarütmia ravis haiguse esinemissagedus heaoluühiskonnas suureneb, mõjutades oluliselt haigete elukvaliteeti ning suurendades insuldi, südamepuudulikkuse, äkksurma ja kardiovaskulaarsuremuse riski.

title: Südametöö häire tänapäevaseim ravi jääb rahastuse taha

maintext:
Põhja-Eesti regionaalhaigla invasiivkardioloogi dr Priit Kampuse sõnul on kodade virvendusarütmia kõige sagedasem südame rütmihäire, mis haarab ligi 3% täiskasvanud populatsioonist, kirjutab Med24.
Eestis suudetkase kodade virvendusarütmia kateeterablatsiooni pakkuda vaid väga vähestele. «Kui räägime umbes 30 000 – 35 000 kodade virvendusarütmiaga haigest, siis kateeterablatsiooni suudame pakkuda vaid < 0,5 %-le ehk umbes 150 inimesele aastas,» ütles Kampus ja lisas, et see arv on kahetsusväärselt väike ja 3–4 korda väiksem kui Põhjamaades või Lääne-Euroopas.
«Meie valmisolek Põhja-Eesti Regionaalhaiglas ja Tartu Ülikooli Kliinikumis oleks teostada umbes 500 kodade virvendusarütmia ablatsiooni aastas, kuid see jääb tegelikult rahastuse taha,» lausus kardioloog.
Haigekassa ei ole aastate jooksul kompleksablatsioonide hinnakirja kinnitanud ning protseduuri hind Eestis on praegu 2–3 korda väiksem kui Põhjamaades ja olulise osa protseduuri hinnast maksab juba aastaid kinni haigla ise.
«Kestlik ei saa see süsteem olla – kui sel kevadel liikusime 200 kodade virvendusarütmia protseduuri suunas, siis praeguseks on ablatsioonravi rahastuse puudusel sisuliselt teinud tagasikäigu ja 2016. aastal ravitud haigete arv jääb 100–120 juurde,» lisas Kampus. Tema sõnul järjekorrad pikenevad ja head lahendust patsiendile praegusel rahastuse puudusel pakkuda pole.
Alternatiiv oleks pöörduda ravile Soome, aga sel juhul peab patsient arvestama umbes 4000–5000 euro suuruse omaosalusega.
Loe pikemalt Med24-st.


description: Muusika kuulamine trenni ajal aitab inimest motiveerida ja unustada füüsilise pingutusega kaasneva väsimustunde.

title: Kuidas muusika aitab treeningutes saavutada paremaid tulemusi?

maintext:
Kõrvaklappide kõrva panemine enne trenni on suuremal osal inimestest täiesti tavaline harjumus, kirjutab The Independent. Ühendus Runners World (jooksjate maailm) leidis, et 75 protsenti inimestest usuvad, et muusika on jooksmise lahutamatu osa.
Seda, kuidas muusika mõjub just kui kütus treeningute ajal, on teadlased uurinud viimase kahe aastakümne jooksul. Bruneli ülikooli sprodipsühholoogia õppejõud dr Costas Karageorghis arvab, et muusika koos oma sõnade ja tempoga võivad muuta inimeste treeningud kordades tulemuslikumaks, sest inimene unustab ära füüsilise pingutusega kaasneva väsimuse.
Muusika kuulamine trenni ajal ei ole mitte ainult tavaliste hobijooksjate argipäev, vaid ka atleedid ja sportlased kuulavad muusikat, et end muust maailmast välja lõigata ja keskenduda vaid treeningutele.
Uuringud on näidanud, et sportlastel võib mingi kindel lugu olla just see, mis viib nad sellisesse seisundisse, kus nad on oma mõtetega vaid trenni juures. Mõned spordi organisatsioonid usuvad, et muusika võib isegi mõnele sportlase anda teise ees eelise.
«Kõige aegade edukaim olümpiavõitja Michael Phelps on tuntud selle poolest, et kuulab enne võistlust hip-hop muusikat,» kommenteeris dr Karageorghis. «See võimaldab tal unustada kogu võistlus eelse melu ja aitab tal keskenduda oma ülesandele.»
Dr Karageorghis usub siiski, et inimesed ei kasuta ära muusika täit potentsiaali. Tema arvates peaks muusikaga trenni tegija endale selgeks tegema, milline muusika tal kõige paremini millist trenni teha aitab.
Dr Karageorghise sõnul saaks muusikat muu hulgas ära kasutada rasvumise epideemia vähendamiseks. «Rasvumine, vähene liikumine ja teise astme diabeet on läänemaailmas tõsised probleemid. Usun, et muusika ja trenn oleks suur osa lahendusest,» märkis ta.


description: Venemaa terviseamet hoiatab, et tänavu on liikvel Hong Kongi gripiviirus. Seda tüve teatakse 1960ndatest aastatest, kus see tappis sadu tuhandeid inimesi.

title: Tänavu levib eriti ohtlik gripp

maintext:
«Meid teeb murelikuks gripitüve muutumine, kui mullu oli liikvel gripp А (H3N2), siis tänavu HongKongi variant. Selle tüvega on inimkond juba ammu tuttav ja tänavu tuleb see maakera põhjapoolkerale uuesti,» vahendab TvNet Venemaa terviseameti juhti Anna Popovat.
Popova sõnul on tegu väga raske gripi variandiga, mis võib lõppeda surmaga. Kui varem oldi Venemaal arvamusel, et gripiepideemia algab detsembris, siis nüüd räägitakse juba septembri teisest poolest. Venemaal kavandatakse ulatuslikku vaktsineerimist gripi vastu ning plaan on vaktsineerida u 40 protsenti elanikkonnast, ennekõike riskigruppi kuuluvaid inimesi – lapsi, medtöötajaid, eakaid, kes põevad kroonilisi haigusi.
Gripp (influentsa) on äge viiruslik haigus, mida tekitavad ortomüksoviiruste (Orthomyxoviridae) sugukonda kuuluvad gripiviirused, kirjutab Wikipeedia. Haiguse tundemärkideks on kõrge palavik, peavalu, kuiv köha ja/või nohu, väsimus ja nõrkus, lihase- ja liigesevalu. Väikelastele, eakatele ja immuunpuudulikkusega inimestele võivad gripp ja selle tüsistused olla eluohtlikud.
Grippi on võimalik diagnoosida ainult laboratoorsete uuringutega. Gripiviirus levib haigestunud inimese köhimisel või aevastamisel levivate süljepiiskadega. Hooajalised gripilained korduvad igal aastal, põhjapoolkeral on gripilaine kõrgaeg tavaliselt jaanuaris-veebruaris, sellisele sesoonsusele puudub seni rahuldav seletus.
Epideemia ja pandeemia tingimustes nakatub 1–5% elanikest, vanurite ja kroonilisi haigusi põdevate inimeste nakatumus võib olla 40–50% koos kõrge suremusega. 1918.–1919. aasta nn Hispaania gripipandeemias (viirusetüüp H1N1) suri ligi 40 miljonit inimest. Viimane gripipandeemia oli 1968.–1969. aasta Hongkongi gripp (H3N2, u 1 miljon ohvrit).


description: Valitsus kiitis heaks ja saadab parlamendile tulumaksuseaduse ja sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu, mille järgi saavad tööandjad võimaluse maksta sotsiaalmaksuvabalt töötajale haigushüvitist ka teise ja kolmanda haiguspäeva eest, sarnaselt 4.-8. haiguspäevaga.

title: Tööandjad võivad hakata maksma hüvitist ka teise ja kolmanda haiguspäeva eest

maintext:
Tööandjal ei teki kohustust vigastuse või haigestumise teise ja kolmanda kalendripäeva eest hüvitist maksta, vaid seadus annab võimaluse maksta seda sotsiaalmaksuvabalt, teatas valitsus.
Samuti ei ole tööandjal teise ja kolmanda kalendripäeva eest hüvitise maksmisel kohustust maksta vähemalt 70 protsenti töötaja keskmisest töötasust nagu 4.-8. haiguspäeva puhul, vaid summa on tööandja enda otsustada.
Teiseks ei loeta eelnõu kohaselt erisoodustuseks terve rida töötaja tervise edendamiseks tehtud tööandja kulutusi 100 euro ulatuses kvartalis. Sinna hulka kuulub näiteks avaliku rahvaspordiürituse osavõtutasu, sportimispaiga regulaarse kasutamisega otseselt seotud kulu; tööandja spordirajatiste ülalpidamise kulu, kuid samuti kulud taastusarsti, füsioterapeudi ja muudele sarnastele teenustele. Muudatus ei tekita tööandjale kohustust töötaja tervise edendamise tarbeks kulutusi teha või neid töötajale hüvitada, vaid tegemist on võimalusega, mille kasutamine sõltub konkreetse tööandja ja tema töötajate vahelisest kokkuleppest.
Mõlemad muudatused kehtestatakse viieks aastaks, pärast mida hinnatakse nende meetmete mõju.
Tulumaksuseaduse muudatustega suurendatakse pensionide täiendavat maksuvaba tulu 2832 euroni aastas. Koos üldise maksuvaba tulu tõusuga 180 eurole annab see maksuvabalt saadava pensioni suuruseks 416 eurot kuus, tagades keskmise vanaduspensioni tulumaksuvabastuse ka 2017. aastal.
Eelnõuga laiendatakse tulumaksuvabastust hüvitistele ja toetustele, mida makstakse tavaametniku, abipolitseiniku, vabatahtliku päästja ja eriolukorra tööle rakendatud isiku hukkumise, surma või töövõime vähenemise korral. Eelnõuga ühtlustatakse nendele isikutele makstavate hüvitiste maksukäsitlus, et tagada isikute võrdne kohtlemine.
Sajaeurose maksusoodustuse kulu riigieelarvele on 2018. aastal 11,3 miljonit, 2019 11,4 miljonit ning 2020. aastal 11,6 miljonit eurot. Sotsiaalmaksuvaba haigushüvitise muudatus on eelarveneutraalne, kuna toob kaasa suurema tulumaksu laekumise füüsilise isiku tulu suurenemise tõttu, samas väheneb sotsiaalmaksu laekumine seni hüvitise pealt makstud sotsiaalmaksu mitte laekumisest.
Pensionide maksuvaba tulu suurendamine vähendab füüsilise isiku tulumaksu laekumist 2017. aastal ligi 3,2 miljoni euro võrra.


description: Ida-Tallinna keskhaigla kardioloogi Tiina Uuetoa sõnul pöördutakse Eestis  infarkti puhul enam kui pooltel juhtudel arsti poole olulise viivitusega.

title: Märgid, mis viitavad infarktile

maintext:
Patsient on kodus on ebakindel ja nn ooteseisundis arvates, et halb enesetunne möödub ja seisund paraneb, kirjutab Terviseuudised.
Miks juhtub, et patsiendid ei reageeri ruttu ja viivitavad arsti poole pöördumisega? Uuetoa kogemus on, et patsientidega vesteldes osutatakse sageli, enesetunne oli küll kehvem, kuid ei tahetud meedikuid tülitada. «Aga arsti töö ongi aidata inimest, kes vajab abi,» kinnitas Uuetoa. Ta lisas, et mõnikord pöörduvad arsti poole ka patsiendid, kes on skeptilised meditsiini ja selle võimaluste suhtes. «Ikka ja jälle jõuavad haiglasse hilinemisega infarktihaiged, kes on kodus päevi kuni nädalaid oodanud ja lootnud, et kaebused lähevad üle,» lausus Uuetoa.
Õigeaegseks raviks on Tiina Uuetoa sõnul väga tähtis, et patsient teaks infarkti tunnuseid ja pöörduks arstile võimalikult kiiresti. Üldteada infarkti tunnus on valu rinnus. Klassikaliselt on infarktivalu Uuetoa sõnul vasakul pool rinnus, hästi tugev, põletava-pigistava-rõhuva iseloomuga. Valu leevendamises osutub nitroglütseriin enamasti jõuetuks, abi pole traditsioonilistest valuvaigistitest, nagu ibuprofeen. Tavaliselt kestab infarktile tunnuslik valu üle 20 minuti.
«Kirjeldatakse ka kätesuremist, mõnel patsiendil kattub keha külma higiga. Eakamatel tekib väga sageli tugev üldine jõuetus. Pole harv, et valu tekib, kaob ja tekib uuesti, võib kiirguda selga, õlgadesse, kaela ja pähe,» kirjeldas Uuetoa. See, et valu on tihti lainetava iseloomuga uinutab haige valvsuse tõsise haiguse osas.
Infarkti kujunemises on tähtsal kohal trombi teke. Kui tromb sulgeb südame veresoone täielikult, tekib suurekoldeline infarkt. Kui tromb sulgeb osas veresoone valendikust, on tekkiv infarktikolle reeglina väiksem. «Kui infarktihaige seisund on stabiilne ja infarkt väikese kuni mõõduka ulatusega, võib raviprotseduurid südame veresoontes planeerida kolme esimesse ööpäeva,» rääkis Uuetoa. Toonitas, et ägeda infarktiga, mille põhjuseks on trombiga täielikult suletud veresoon on vajalik vältimatu abi ja protseduurid südame veresoontel tehakse koheselt, ravi esimese etapina.
Loe infarkti kohta pikemalt Terviseuudistest.


description: Tartu Ülikooli kliinikumi südamekliiniku intensiivraviõde pani kokku oma nägemuse, millised säästunipid tuleb Eesti tervishoius kasutusele võtta.

title: Galerii: medõdede nägemus säästumeditsiinist

maintext:
Täna streikinud meedikutele jääb arusaamatuks, miks haiglaid karistatakse tehtud töö eest ja neile hakatakse aasta lõpus maksma senisest veelgi vähem, samal ajal, kui haigekassal on piisavalt sääste. Postimehe terviseportaal avaldab arstide pöördumise muutmata kujul.
Tartus kogunesid täna kell 9 kliinikumi Lunini tänava poolse sissepääsu ette arstid, õed, ämmaemandad, hooldajad ning arstiteaduse üliõpilased, kes kõik moodustasid suure «tervisekoridori». See kujutas tuleviku haiglat ehk seda, milline see oleks, kui kõik jätkuks tervishoiu rahastamisel nii nagu seni.
Juhtkiri: streikige ka haiglajuhtide vastu
Eesti arstkond väärib kahtlemata lugupidamist, nagu ka nende meditsiiniõdedest ja hooldajatest töökaaslased. Muidugi näevad tohtrid iga päev, missugune on tegelik elu meditsiiniasutustes: kui palju tehakse ületunde ja mida rikkamate naabrite tõmme tähendab.
Aivar Kokk: kosmeetiliste muudatustega haigekassa 33 miljoni suurust auku ei täida
Haigekassa teatas, et nende poolaasta eelarve on sel aastal 33 miljoni euroga miinuses, tegelikult oleks see number märgatavalt suurem, kui sotsiaalmaksu laekumine poleks olnud oodatust parem. Nüüd otsitakse võimalusi, kuidas olukorda parandada, ent esmalt peaks sisuliselt üle vaatama, kust saab kokku hoida ja mida efektiivsemaks muuta, praegu tegeletakse üksnes kosmeetiliste muudatustega, kirjutab riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Aivar Kokk.
Perearstide selts: lisaraha ei saa tulla patsientide omaosaluse arvelt
Eesti perearstide seltsi (EPS) liikmed esitasid täna toimunud perearstide aastakonverentsil ühtse seisukoha, millega väljendatakse sügavat muret tervishoiu rahastamise hetkeolukorra üle ning soovitakse tervishoiukorraldajatele otsustusjulgust.
Haigekassa puudujäägi lapivad jõukad sünnitajad ja tõbised
Kui tänavu tuleb haigekassa peaaegu 33 miljoni euro suuruse eelarve puudujäägi katmiseks pingutada haiglatel, siis järgmisel aastal hakkavad seda kinni maksma inimesed ise: nimelt seatakse lagi haigus-, hooldus- ja sünnitushüvitistele.
Rahandusminister loobus haigekassa kärpeplaani kommenteerimisest
Kuigi rahandusminister Sven Sester on ise haigekassa nõukogu liige ei soostunud ta ütlema, kui realistlik on töö- ja tervisminister Jevgeni Ossinovski plaan hoida raha kokku haiglatele vähem makstes ja panna lagi nii töövõimetus- kui ka sünnitushüvitistele.
Ministrite tüli haigekassa reservide üle kogub tuure
Kuigi riigieelarve lubab haigekassal järgmisel aastal kasutada pisut üle ühe miljoni oma reservidest, on haigekassa rahasoov kümme korda suurem. Soov kasutada reserve ajal, mil sotsiaalmaksu laekub loodetust enam, jääb rahandusministrile arusaamatuks.
Puust ja punaseks - kuhu haigekassa tegelikult miljonid kulutas
Riigieelarve lubas haigekassal kulutada sel aastal üheksa miljonit enam, kui laekub tulusid. Tegelikult kulus esimesel pool aastal ligi 33 miljonit rohkem. Kolmapäeval teeb haigekassa nõukogu avalikuks, kuidas päästa lõhki kulutatud eelarvet. Postimehe terviseportaal tegi ülevaate, kuhu haigekassa need miljonid tegelikult kulutas.
Minister: haigekassa on rahajagamisel eelistanud meedikuid
Viimasel paaril aastal on haigekassa eelistanud oma eelarve koostamisel meedikuid, kes võitlesid endale enne valimis välja palgatõusu.
Haigekassa tahab kulutada lubatust kümme miljonit enam
Töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski sõnul ei ole hetkel probleem mitte haigekassa plaanitust suuremas ülekulus, vaid riigi soovis haigekassa varude abil riigieelarve tasakaalus hoida.


description: Täna streikinud meedikutele jääb arusaamatuks, miks haiglaid karistatakse tehtud töö eest ja neile hakatakse aasta lõpus maksma senisest veelgi vähem, samal ajal, kui haigekassal on piisavalt sääste. Postimehe terviseportaal avaldab arstide pöördumise muutmata kujul.

title: Arstide avaldus: haiglaid karistatakse ausa töö eest

maintext:
Peatasime täna töö haiglates ja perearstikeskustes, et öelda kõigile Eesti inimestele, eelkõige aga valitsusele ja riigikogule: tervishoid vajab lisaraha, et patsiendid saaksid vajalikku ravi.
Arstid ja õed ei jäta haigete ravimist pooleli kergekäeliselt ega kerge südamega, aga nii meditsiinis kui elus peab mõnikord tegema väiksemat kahju, et ära hoida suuremat.
Aina sagedamini näeme patsiente, kes pika järjekorra pärast on meie juurde jõudnud liiga hilja. Tihti peame nuruma kolleegidelt erandkorras vastuvõtuaega või voodikohta haigele, kelle seisund ei kannata oodata, kuulates seejuures juhtkonna manitsusi, et haigekassa lepingut ei tohi ületada.
Ravijärjekordades ootab üle 180 000 inimese, sest haigekassa eelarve on teadlikult tehtud tegelikust ravivajadusest väiksem. Seetõttu on haiglates ravitud rohkem patsiente, kui plaan ette nägi. Ükski heategu ei jää aga karistuseta – haiglatelt tahetakse nõuda viimase kvartaliga kogu haigekassa ülekulu tasa tegemist nii, et töö maht ei vähene, aga selle eest makstakse vähem. Mingit vajadust nii toimida ei ole, haigekassas on vajalik raha olemas. Jaotamata kasumis on üle 100 miljoni varasematel aastatel inimestelt kogutud raviraha, kuid selle kasutamise asemel plaanitakse raviteenuste hindu alandada. Hinnakärbe viib paratamatult järeleandmisele kvaliteedis. Masu-aegne hinnakoefitsient tähendas ka koondamisi ja palkade vähendamist. Kas meie riik on tõesti taas nii suures kriisis, et pinnal püsimiseks on vaja arstiabi kärpida ?
Riigieelarve tasakaal ei tohi olla tähtsam inimeste tervisest. Arstid ja õed tahavad teha oma tööd ja ravida patsiente vastavalt tänapäevase meditsiini võimalustele. Poliitikute ülesanne on luua selleks tingimused, mitte jaanalinnu kombel pead liiva all hoida ja otsustamist aina edasi lükata.
Eesti tervishoiusüsteem on Euroopas efektiivsuselt kahe esimese ja rahastamise tasemelt kahe viimase riigi hulgas. Vananev rahvastik vajab rohkem arstiabi ja uued tõhusamad ravimid ning ravimeetodid on kallid, seetõttu ainult ravikindlustusmaksust kõigeks ei jätku. Efektiivses süsteemis võib leida üksikuid kohti kulude kokkuhoiuks, kuid selle mõju on umbes sama suur, kui palju saab tühjakspigistatud sidrunist teerulliga üle sõites veel mahla kätte.
Valida on kulude vähendamise või tulude suurendamise vahel. Kulude vähendamine tähendab ravijärjekordade hüppelist pikendamist. Patsientidelt, kes maksavad oma taskust niigi ligi veerandi tervishoiukuludest, kõrgemat visiiditasu võtta või tasulise ravi osa suurendada ei saa. Siis muutub arstiabi väiksema sissetulekuga inimestele kättesaamatuks, nagu on juba juhtunud hambaraviga. Soovitame kõigepealt loobuda sotsiaalmaksu langetamisest, mis jätaks alles 90–100 miljonit eurot aastas.
Eksperdid on vastuvaidlematult tõendanud, et Eesti tervishoid vajab lisaraha. Arstid ja õed on „hääletanud“ küll jalgadega, küll patjadega, kuid teame, et inimeste, ka poliitikute naha paksus ja reaktsioonid on erinevad. Täna on hoiatus, esimene süst, kui see ei mõju, tuleb jätkata pikema ja tõhusama ravikuuriga.
Paremini rahastatud tervishoiust võidavad kõik. Kui saab ravida rohkem patsiente, siis lühenevad rahapuudusest tingitud järjekorrad. Õigeaegne ravi hoiab ära haiguste ägenemist ja krooniliseks muutumist ning kulud vähenevad, sest kallist erakorralist ja pikaajalist ravi on vaja vähem. Kui tervishoiutöötajad näevad tunneli lõpus valgust, jäävad nad Eestisse. Kui saab kulutada rohkem haiguste ennetamisele, väheneb haigestumine. Tervemad inimesed toovad majanduskasvu – nende tööpanus suureneb, sotsiaalkulud aga vähenevad. See kõik ei tule korraga ja kohe homme, kuid saame hakata liikuma õiges suunas.
Austatud poliitikud, kogu tervishoiuvaldkond alates teadlastest, ekspertidest, ministrist kuni arstide, õdede ja hooldajateni on ühisel arvamusel, et rahastamist on vaja suurendada. Võtke meid kuulda!
Eesti Arstide Liit
Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit
Eesti Õdede Liit


description: Tänapäeval vajab ligikaudu veerand lastest ühel või teisel arenguetapil logopeedi abi.

title: TÜ eripedagoog: kommunikatsioonipuude eest pole keegi kaitstud

maintext:
Ligikaudse statistika kohaselt on ajukahjustuse tagajärjel tekkinud kommunikatsioonipuudega täiskasvanuid Eestis umbes 5000, teatas TÜ. Et mõista, kuidas neid inimesi ära tunda ning aidata, koostati TÜ eripedagoogika õppejõudude eestvedamisel Eesti praktikal põhinev kõrgkooliõpik kommunikatsioonipuuetest ja nende teraapiast, mis sobib kasutamiseks ka käsiraamatuna.
Tartu ülikooli eripedagoogika osakonna juhataja, logopeedia lektor Marika Padrik kirjeldas, et kõnelemine ja kuuldust-loetust arusaamine on igapäevaelus sama loomulikud kui söömine, hingamine ja liikumine. «Inimestevaheline kommunikatsioon on elukvaliteeti oluliselt mõjutav tegur. Kujutagem ette olukordi, kus treeneri hääl veab teda regulaarselt alt; kui asutuse juhil tekivad kõnetakistused iga kord, kui ta peab avalikkusega suhtlema; kui õpetaja jutu sisu läheb õpilaste jaoks kaduma, sest nad keskenduvad õpetaja häälduspuudele; kui abikaasa või ema ei suuda ühel päeval enam rääkida ega saa ka kõnest aru.»
Padriku sõnul võib inimeste kommunikatsioon häiruda mitmesugustel põhjustel, tuues kaasa probleeme isiklikes suhetes, infovahetuses, töös ja õppimises. Vastavaldatud raamatus käsitletakse olukordi, mis võivad takistada inimese toimetulekut elus ja vajavad seetõttu logopeedi sekkumist.
«Logopeedia on maailmas, sh Eestis küllaltki noor ja kiiresti arenev interdistsiplinaarne teadus- ja erialavaldkond. See on ka keelespetsiifiline valdkond, st need materjalid, töövõtted ja metoodikad, mis töötavad näiteks inglise keeles, ei rakendu eesti keeles. Seetõttu oli vaja välja töötada või kohandada eesti keele eripäradele vastav õppeõppematerjal,» rääkis Padrik.
Nii valmiski Tartu ülikooli logopeedia õppejõudude juhitud autorite kollektiivi töö tulemusel eestikeelne kõrgkooliõpik kommunikatsioonipuuetest ja nende teraapiast, mis seob rahvusvahelise teaduspõhise info parima kohaliku praktikaga. Õpikus käsitletakse kõiki peamisi kõne- ja keelepuudeid ning neelamishäireid. «Õpik sisaldab uusimat infot selle valdkonna kohta ning võib öelda, et see loob uue kvaliteedi tulevaste logopeedide õppes,» usub Padrik.
Õpikus otsitakse vastuseid küsimustele: miks üks või teine kommunikatsioonipuue tekib? Kuidas eristada kommunikatsioonipuuet ajutisest häirest, inimesele eripärasest kõnest? Millised meetodid on teraapias efektiivsed? Kuidas muudab puue inimese elu ja isiksust? Kuidas saab perekond toetada kommunikatsioonipuudega lähedast? jne.
Raamat on koostatud eelkõige eripedagoogika ja logopeedia tudengitele, aga kasulikku infot saavad sellest ka õpetajad, logopeediaga haakuvate meditsiinivaldkondade spetsialistid (nt neuroloogid, psühhiaatrid, otorinolarüngoloogid, stomatoloogid) ja lapsevanemad, kel mure lapse kõne pärast.
Õpiku peatükid on kirjutatud erinevad autorid. Õpiku toimetajad on TÜ logopeedia õppejõud Marika Padrik ja Merit Hallap.


description: Trennijärgne klõps iseendast esineb sageli sotsiaalvõrgustike uudisvoogudes ning see ei näita sugugi vaid edevust, vaid seda, et inimene tunneb oma saavutuste üle rõõmu.

title: Põhjus, miks tasub pärast trenni selvepilt klõpsata

maintext:
Jooksutreener ning –klubi juht Zoey Dowling märgib, et trennijärgne selvepilt hoiab sageli treenijat õigel rajal, innustab teda edasi pürgima ning annab juurde eneseusku, vahendab Body&Soul.
«Enamik inimesi, kellega ma töötan, puutuvad päeva jooksul palju kokku negatiivsusega – neid kutsutakse liiga vanadeks, paksudeks või aeglasteks ning isegi kodust välja minek annab tõestust nende julgusest,» rääkis Dowling.
Ta tõdes, et trennijärgne selfie näitab, et elu on elamist väärt ning inimene ei pea arvestama teiste arvamuse ja kriitikaga, vaid mõtlema rohkem iseendale.
Treener julgustab seetõttu inimesi tegema rohkemgi pilte ning neid oma trennisõprade kogukonnas jagama, kuna sealne positiivne tagasiside aitab palju kaasa minapildi paranemisele. Lisaks võivad inspireerivad pildid teisigi jalule aidata ja motiveerida.
«Eneseusk võib alata sellestki, kui keegi teine sinusse usub ning lõpuks hakkadki ise endasse uskuma,» lisas Dowling.
Seega on trennijärgne pilt justkui oma saavutuse tähistamine. Maratonijooksja Carolyn Tate rääkis, et talle meeldib sotsiaalmeedias jagada just oma isiklikke rekordeid, aga ka igapäevaseid võite – näiteks siis, kui ta on lõpetanud raske treeningu või lihtsalt koduuksest välja saanud.
«Neid mõtteid on hea jagada inimestega, kes seda mõistavad. Kui olen saanud eriti märkimisväärse jooksuga ühele poole, siis teen samuti pildi, kuna olen enda üle uhke ja tahan seda näidata,» kirjeldas ta.
Teisele jooksusõbrale Sarah Pruettile meenutavad aga selvepildid seda, kui hästi ta end jooksu järel tundis. «See on tõepoolest saavutus ning iga higipiisk näitab vaid seda, et tunnen enese üle uhkust,» selgitas ta.
See-eest rõhutab spordipsühholoog dr Joann Lukins, et kuigi piltide tagasiside aitab motivatsiooni tõsta, ei tohiks ainult sellele toetuma jääda.
«Kui oled eneseusu tõstmisel suuresti sõltuv välistest motivaatoritest, võib see tegelikult motivatsiooni kergelt kõikuma lüüa. Sisemine motivatsioon ning põhjus, miks sa seda tegelikult teed – iseenda pärast – on palju rohkem kontrollitav allikas,» rõhutas ta.


description: Kuigi tavaliselt saab vales kohas suitsetaja kohe tagasisidet ka ümbritsevatelt inimestelt, kellel see rikkumine harja püsti ajab, on siiski kasulik teada, millistel juhtudel on pahameel ka seaduse järgi õigustatud ja millistel mitte.

title: Tuletame meelde: kus on suitsetamine seadusega keelatud

maintext:
Tubakaseaduse paragrahvide 29 ja 30 järgi on suitsetamine keelatud või piiratud järgmistes kohtades ja olukordades:
Suitsetamine on keelatud:
1) laste hoolekandeasutuse ruumides ja asutuse piiratud maa-alal;
2) koolieelse lasteasutuse, põhikooli, gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, huvikooli, avatud noortekeskuse või noorte püsilaagri ja noorte projektlaagri ruumides ning nende piiratud maa-alal;
3) apteegi ruumides;
4) ettevõtte tootmis- ja laoruumis;
5) kaupluse ja rändkaupluse müügisaalis;
6) toitlustusettevõttes, välja arvatud käesoleva seaduse § 31 lõikes 1 sätestatud ruumis;
7) ettevõttes, kus pakutakse kaubandustegevuse seaduse § 3 lõike 2 punktis 4 nimetatud teenuseid või muid teenuseid, klientidele avatud ruumis (välja arvatud majutusettevõttes);
8) sportimiseks ettenähtud ruumis;
9) riietusruumis ja tualettruumis, kui need ei ole erakasutuses;
10) ühistranspordi ootekojas, reisijate ootesaalis ja reisiterminalis;
11) sõitjateveoteenuse osutamiseks kasutatavas sõidukis, välja arvatud käesoleva seaduse § 30 lõike 2 punktis 6 nimetatud sõidukis;
12) tanklaeva, kütusemahuti või tankuri vahetus läheduses;
13) tule- või plahvatusohtlike kemikaalide läheduses, tule- või plahvatusohtlike ruumidega objektil, ohtlike veoste laadimise kohas, pealelaadimist ootavate saadetiste lähedal, seisva veoüksuse juures ja veoüksuses;
14) lõhkematerjali lao territooriumil, lõhkematerjali hoidmiskohast laeval kuni 20 meetri kaugusel, pürotehniliste toodete lao ruumides või lõhkematerjali sisaldava laskemoona läheduses;
15) kaevanduse kaeveõõntes, lambikodade ja laadimislaudade ruumides ning šahtisuudmele lähemal kui 20 meetrit;
16) padrunite laadimisel püssirohu läheduses, relvahoidlas, relvalaos või relvaruumis;
17) metsas ja muu taimestikuga kaetud alal tuleohtlikul ajal;
18) jalakäijate tunnelis;
19) korterelamu koridoris, trepikojas ja korterelamu muus üldkasutatavas ruumis;
20) õigusaktis ettenähtud muus kohas.
Lasteasutustes on keelatud ka tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamine.
Järgmistes kohtades on suitsetamine lubatud üksnes suitsetamisruumis või suitsetamisalal:
1) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuse ruumides;
2) kõrgkooli ruumides;
3) kultuuriasutuse ruumides;
4) vabaajakeskuse ruumides;
5) tervishoiuteenust osutava asutuse või ettevõtte ruumides;
6) kohalikus rongis, kaugsõidurongis ja reisilaevas;
7) ruumis, kus korraldatakse õnnemängu, kihlvedu või totalisaatorit;
8) ettevõtte kontoriruumis ja muudes üldkasutatavates ruumides;
9) spordihoones ning spordi- ja puhkerajatises.
Seega tuleks enne sigareti süütamist veidi ringi vaadata ja tähele panna, kas paigas, kus parajasti viibid, on suitsetamine ka tegelikult lubatud.