authors:
Toomas Huik
Postimees
Arno Saar
Teet Malsroos

description: Teletäht lõi endast saladusliku persooni ja eelistas eraelu üksnes omale hoida.

title: "Urmas Ott valis teadlikult üksinduse. See lihtsalt sobis talle. Lõpuni."

maintext:
"Küsimusele, miks Urmas üksinduse valis, on väga raske vastata," tunnistab Urmas Oti üks sõpru Juhan Paadam . "Vestlesime Urmasega sel teemal, aga selget vastust ta ei andnud. Lause, mille ta mulle ütles, kõlas nii: see on nii läinud ja ma olen sellega rahul. Urmas valis teadlikult üksinduse. See lihtsalt sobis talle. Lõpuni. Ma ei kuulnud elu sees tema suust kurtmist, et sellise elustiili valik olnuks kuidagiviisigi vale."
Otil, kelle lahkumisest möödub esmaspäeval kaheksa aastat, ei olnud põhjust õrnema sugupoole tähelepanu üle kurta. Eriti ajal, kui ta Venemaal Kesktelevisioonile vestlussaateid tegi. Oma veetlevate maneeride, määratu sarmi ning võluva balti aktsendiga mõjus ta kui magnet.
"Temasse oli armunud määratu hulk naisi," kinnitas Venemaa rahvakunstnik Roksana Babajan Otile pühendatud telesaates "Õrn rappija", kus muu hulgas kõneldi sellestki, et nii kui Ostankinos levisid kuuldused, et Ott pole abielus, muutus tema isik seal töötavate naiste seas erakordselt populaarseks.
Aga Moskvagi naistel polnud Oti südame võtmisel kuigivõrd edu. Mine tea, ehk oligi Oti süda vangis 13 aastat vanema näitlejanna Ada Lundveri käes, kellesse teletäht juba noorukina kõrvuni armus.
"Esitasin talle vaid kaks korda elus küsimuse: millal sa lõpuks ometi abiellud? Sul on olnud ju sääraseid kaunitare ning tead väga hästi, et kõik naised, alates meie diktoritest, oleksid valmis sinuga kiiremas korras abiellu heitma," jutustas üks Kesktelevisiooni juhte Leonid Kravtšenko "Õrnas rappijas".
Konkreetset vastust ta ei saanudki. Tõsi, Ostankino kuluaarides sahistati Kravtšenko mäletamist mööda siiski ühest Oti romaanist. "See polnud mingi suur saladus, et romaani naistegelane oli saatejuht Angelina Vovk, ehkki Angelina pole seda kunagi kinnitanud ja vaevalt kunagi kinnitabki."
Samas telesaates poetas Vovk siiralt, et sarmikas Ott jäi talle kohe silma: "Tundsin teatavat tõmmet ja minagi olin talle sümpaatne. Meie vahel oli tõeline fluidum." See on ka kõik, mida Vene kaunitar enda ja Oti kohta avaldada võttis.
"Televisioon oli alati esimene."
«Olen pealt näinud, kui ta kohtus ühel üritusel üle pikkade aastate ühe daamiga. See taasnägemine ei jätnud hetkekski kahtlust keemiast, mis sinnamaani nende kahe vahel valitses.» Juhan Paadam (Arno Saar)
Et klassikaline pereelu pole kuidagiviisi tema rida, ütles Ott Venemaa meediale otsesõnu välja. "Mind huvitavad elus teistsugused asjad," kostis ta vastuseks, kui jutuks tulid abielu ja perekond.
"Mehele minna või naise võtta võib igaüks, aga teha elus midagi sellist, nii et ka ise aeg-ajalt tunned, et tegid seda mitte üksnes enda, vaid väga paljude teiste jaoks – arvan, et seda ei tule igaühe elus ette."
Juhan Paadam ütleb, et täpselt niimoodi sõber Urmas mõtleski ja oma elu elas. "Selle tee oli ta valinud tõepoolest," sõnab Paadam. "Televisioon oli talle rohkemat kui töö ning ta oli selle valikuga väga rahul. Televisioon oli tema jaoks alati esimene ning alles seejärel tuli kõik muu."
Lavastaja ja näitleja Eduard Tomangi arutles "Õrna rappija" meeskonna palvel Oti otsuse üle mitte perekonda luua: "Milline saakski säärasel inimesel olla perekond? Kust võtaks ta aja, mida perele anda? See oli ta hoiak, mida ta ka avalikult deklareeris: ei, perekonda ei ole, pole vaja ega ka tule."
Ka Vene näitleja Gennadi Hazanov tõdes, et üksiolek paistis Otile passivat. "Ta oli üksildane inimene, aga üksindus teda ei häirinud. Tal ei olnud üksinda igav. Jah, ta oli populaarne saatejuht ning teenis toonase aja kohta hästi, oli klanitud ja hoolitsetud, aga mitte täissöönud ja küllastunud."
Üksikutes intervjuudes, mida Ott ajakirjanikele andis, tavatses ta endast legendi luua. Jutustas, et eelistab jalutada öösiti, et ei kannata, kui talle helistatakse liiga vara – kell üks päeval – ning pajatas lugusid oma kallist koerast. Mis sellest, et too lemmikkoer oli õmmeldud plüüsist.
Kuid oma isikliku elu kohta ei tavatsenud Ott midagi kosta. Telesaates "Õrn rappija" tuuakse kaunis markantne näide, kuidas reporterite küsimustele eraelu kohta andis Ott leebelt iroonilise vastuse: "Mis puudutab isiklikku elu, siis mul praegu selg väga valutab. See ongi minu isiklik elu." Sääraste ütlematajättude tõttu ümbritses teletäht Otti algusest lõpuni seletamatu salapära.
"Tõesti arvasite, et ma annan teile intervjuu?"
"Tänapäeval kasutatakse igal võimalikul ja võimatul juhul sõna "täht"," mõtiskles Toman. "Aga täht on midagi sellist, mida puudutada ei saa. Just Urmase puhul pole võimalik väita, et keegi sai teda puudutada.
Ta lubas vaadata oma põlemist, aga mitte rohkemat. Talle lähemale püüdes võisid sõrmed kõrvetada. Mulle tundub, et see oligi tema puhul peamine ning tõtt-öelda ka väga õige. Vastasel juhul poleks olnud fenomeni, millel nimeks Urmas Ott."
Oti üks lähisõpru, ajakirjanik ja kirjastaja Sirje Endre, on intervjuus Teatritaskule meenutanud, et Otti eristas kõigist teistest ta karisma ja seletamatu saladuse aura. "Ma ei teagi, kumb oleks õigem sõna – salapära või saladus," mõtiskles Endre.
"Kättesaamatuse müüri ehitas ta alguses ise, aga pärast tegid seda hoolega juba kõik teised. Nii sünnivadki legendid. Ent legendid lasevad ikka mingil vajalikul eluhetkel meelsasti teha endale vinget promo seltskonnaajakirjades. Ott hoopis põgenes paparatsode eest.
Kui mõnel "elulookroonikul" õnnestus teda salakavalal viisil telefonis ikkagi tabada, hoidus Urmas isegi hingamast ja sulges ruttu klahvi. Ta ütlus oli: kui ütled talle kas või ainult tere, on kõik läbi, sest sellele ehitab ta üles vägeva loo, milles kõik faktid on absoluutselt valed."
Hetke, kui karismaatiline Ott sooritas ilma kõnet hoobilt lõpetamata peene äraütlemise intervjuule, on Paadam siiski pealt näinud.
"Helistab ajakirjanik, Urmas võtab toru vastu. Vaatab mulle otsa, naeratab ja ütleb tütarlapsele teisele poole: "Jah, loomulikult annan intervjuu, kus me kokku saame?". Tütarlaps määrab koha.
"Jah, mis kell, loomulikult!" ning kui nad olid selle intervjuu nii-öelda kokku leppinud, ütles ta naeratades täiesti rahulikult: "Armas tütarlaps, kas te tõesti arvasite, et ma annan teile selle intervjuu?"
Ta oli selgelt enda jaoks ehitanud seina ega andnud intervjuusid. Ning põhjendas seda lihtsalt: miks ma peaksin intervjuusid andma, mis ma sellest saan? Selle asemel eelistas ta hoopis näiteks muusikat kuulata."
Kulutas lugematuid tunde telefonivestlustele
Teletähel, kes eelistas intervjuude jagamisele muusika kuulamist, oli erakordselt suur plaadikogu. Tema eriliseks kiindumuseks oli klassikaline muusika. "Ma ei mäleta, et tal oleks kodus mänginud miski muu kui see muusika, mis vastas meeleolule ja hetkele," tõdeb Paadam.
"Meil oli üks suur ühine huvi, mille peale me kulutasime alati mõnevõrra aega – need olid dirigendid ja nende võimalik karjäär. See on müstiline eriala, niivõrd loominguline, samas meeletult füüsiline ja intellektuaalne. Kõik dirigendid, alates Neeme Järvist ja lõpetades Kristiina Poskaga, on pööraselt huvitavad isiksused."
Paadam lisab, et säärast ainest nagu dirigentides, oli ka Otis. Vastasel juhul poleks ta neisse nii jäägitut kiindumust ilmutanud. "Kui sa juhid saadet, on seegi omamoodi dirigeerimine, sestap oli tema huvi nende persoonide vastu suur ja siiras."
Kuid Ott ei piirdunud muusika puhul üksnes kuulsate klassikutega. Tema haare oli märksa laiem. Muusikaprodutsent Aarne Valmis teab, et Oti kodusesse muusikariiulisse kuulusid ka kõik "Eesti kullafondi" kogumikud. "Urmas ütles otse, et ega ta neid iga päev kuula, enamik neist on kilestki lahti võtmata," lausub Valmis.
"Põhjuseks, miks ta need kõik endale muretses, oli sama nagu Eesti entsüklopeedia köidetel tema riiulis. Et kui tal on vaja leida ühelt või teiselt artistilt mõnd konkreetset lugu, siis ta teab, et see on tal käeulatuses olemas."
Paadami sõnul tähendas muusikakogu soetamine Oti puhul tavapärast töörutiini. "Ajakirjanik ju ikka korjab materjali ning muusika on ju ka materjal, mida oma töös kasutada."
Mis puudutab Oti suhtlusvõimet, siis neid tunde, mida ta kulutas vestluseks, on pea võimatu kokku arvutada. "Ta suhtles väga palju telefoni teel. Palju ta inimestega tźte-ą-tźte kokku sai, ei tea, aga kindlasti neid kohtumisi oli," pakub Paadam.
"Ning ta käis siiski ka mõningatel üritusel, ega ta kogu aeg üksinda kodus istunud. Nii see ju ka ei olnud. Ta armastas inimestega suhelda ja oli alati kõigega kursis. Teatud hetkedel aga läks ta levist välja, see lihtsalt oli nii."
Tõsi, elu lõpp kiskus eraklikul Otil vägagi mööduma koduseinte vahel, sest jõud hakkas lõppema. "Ta võitles viimase hetkeni, aga jah, eks tema seisund oli ikka väga keeruline. Ma ei kuulnud ka siis tema suust, et üksinduse valik kogu eluks olnuks vale otsus.
Ta oli oma valikus väga kindel ja sellega rahul. See on äärmiselt mehelik, kui sa teed valiku ning pead sellest kinni. Otsustad ja teedki nii. See näitab kindlameelsust ja printsipiaalsust kõiges muus, mida teed, ja Urmase puhul see kõik nii oligi."
Austajannasid käis järel hordide viisi
«Austajannad käisid tal Moskvas ja Vene teistes suurlinnades sabas, kasukaääred lohisesid, daamide põsed lõkendasid.» Sirje Endre veebilehele teatritasku.ee (Teet Malsroos)
1990. aastate alguseks saavutas Urmas Ott tuntuse kogu toonase Nõukogude Liidu televaatajate seas, sest tegi Kesktelevisioonis seitse hooaega (1986–1993) kestnud saatesarjaga "Teletutvus".
Saated, kus Ott intervjueeris NSV Liidu kultuuri- ja ühiskonnategelasi, olid menukad. Saatejuht, kes harrastas kuulsustelt naerulsui pärida, palju nad palka saavad, oli tipus. Fänne oli jalaga segada.
Oti sõber Sirje Endre on jutustanud veebilehele Teatritasku, et tabusid lammutanud teletähel käisid naised sõna otseses mõttes järel: "Austajannad käisid tal Moskvas ja Vene teistes suurlinnades sabas, kasukaääred lohisesid, daamide põsed lõkendasid.
Sajad kirjad, mis tulid Oti nimele ETVsse, õhkusid tundeküllusest. Seletamatul kombel oli Otil samas õnnestunud luua olukord, et väga vähesed teadsid, kus ta elas, ja telefoninumber oli mõistagi salastatud."
Üksildased vanaduspäevad ei pelutanud
«Selle tööga, mida teen, on perekonnaelu raske siduda,» kõneles Urmas Ott ajakirjale Aja Pulss aastal 1988.
«Minuga oleks küllalt raske koos elada. Mul on kompleksid. Olen harjunud ikka silmas pidama vaid iseennast, mul puudub kogemus arvestada teist inimest. Kõige tähtsam on mulle olnud töö, püüdlused, ma ei taha öelda, et karjäär. Ja ausalt öeldes olen juba mööda lasknud magusama aja perekonda luu,» arvas ta 30ndate esimeses pooles noore mehena.
Ott lisas, et teda ei peluta üksildased vanaduspäevad, mis suure tõenäosusega ees seisavad: «Minus puudub ka see merkantilism, millega näiteks mu ema mind ähvardab: «Aga tuleb vanadus ja sul ei ole mitte kedagi, kes helistaks, külla tuleks, sinu eest hoolitseks…» Kõik võib olla… Ma ei tea… Aga ju ei ole olnud ühtegi inimest, keda oleksin väga enda kõrvale tahtnud ja kes mind oleks tahtnud. Võib-olla on see kurb jutt. Aga nii see on.»
Ott ei varjanud, et pereelu ja kõik sellega kaasnev ei käi kuidagimoodi tema plaanidega üht jalga: «Ma ei ole nõus külmkapiraha koguma ja pärast vaatama laste tantsu ümber selle kapi.


description: "Iga elektriarvet me valitsuse tasemel üle vaatama ei hakka, lähtume tervest mõistusest," sõnas peaminister Taavi Rõivas Ärma talu kulude katmise kohta. Ent Ärma kulud on vaid osa tervikust - koos büroo ülapidamise, lähetuste ja muuga küündib summa pea 150 000 euroni aastas.

title: Taavi Rõivas kinnitab: Ilvese peale hakkab kuluma ligi 150 000 eurot aastas

maintext:
Võrdluseks olgu märgitud, et näiteks Arnold Rüütli peale kulus presidendi kantseleil mullu pea 150 000 eurot (sealhulgas majandamiskulud ligi 68 000 eurot). Ilvese kodutalu kulud on viimastel aastatel üle 60 000 euro. Presidendi kantselei on kinnitanud, et need vähenevad, kuna enam pole seal kahte riigipalgalist töötajat.
Talvel rohkem, suvel vähem
Õhtuleht uuris, mis suurusjärkudest siis jutt on. Rõivas ütles, et ka Rüütli 150 000 euro hulgas on kulud autole, personalile, tööruumidele ja muule. "Meile (valitsusele - toim) on öeldud, et suurusjärgud on umbes sarnased ka Ilvese puhul," ütles ta ja lisas, et kindlasti Ärma kulud varieeruvad - talvel rohkem, suvel vähem. "Ei peaks minema detailidesse, mitu lampi külaliste tulles võib põlema panna," sõnas ta. "Iga elektriarvet me valitsuse tasemel üle vaatama ei hakka, lähtume tervest mõistusest." Rõivas lisas, et peaministrina ta hinnangut ei anna, aga kodanikuna loodab küll, et Ilves plaanib palju lähetusi ja sellele kuluv summa on suurem kui praegu Rüütlil. Rõivase sõnutsi oleks Eesti jaoks väga suur asi, kui Ilves tutvustab maailmas meie edulugu.
Õhtuleht uuris ka Rõivase arvamust üleüldise skandaali kohta - kas Ilves pidanuks varem meediale selgitusi jagama? Rõivas sõnas, et seda teemat ta kommenteerida ei soovi.
Tagastas vaid 10 protsenti toetusest

fasttext_language: et


description: A. H. Tammsaare raamatu "Tõde ja õigus" ilmumisest möödus sel nädalal 90 aastat, mille tähistamiseks käis Õhtuleht uudistamas Vargamäel asuvat Tammsaare muuseumi. Kas teadsid, et Oru talus elab ka praegu mees, kelle nimi on Pearu? Mida ta toredast kokkusattumusest arvab ja milline on läbisaamine Mäe talu rahvaga? Vaata täpsemalt Õhtulehe videost!

title: ÕHTULEHE VIDEO | Vaata videot ja tee läbi miniekskursioon "Tõe ja õiguse" maadel!


authors:
Reuters
Scanpix
Sellepärast Ongi Lõunamaa Rahvas

description: Rahvusvaheline organisatsiooni Päästeke Lapsed (Save the Children) raporti kohaselt sõlmitakse alla 15aastaste tüdrukutega abielusid iga seitsme sekundi järel.

title: Oraganisatsioon Päästke Lapsed: iga 7 sekundi järel saab kellestki lapspruut


authors: Panthermedia Scanpix

title: Kuidas peatada külmetus enne selle saabumist?

maintext:
Täiskasvanu vaevleb külmetusest tingitud nohu käes aastas kaks-kolm korda. Et praegu on külmetamiseks ning viiruste külgekorjamiseks soodne aeg, võiks juba ennetavalt mõelda, kuidas peatada külmetus enne selle saabumist. Kõikvõimalikud rahvameditsiinist tuntud vahendid leevendavad küll sümptomeid, kuid külmetust ei ravi. Ja seepärast läheb ikka nii, et külmetuse küüsi langedes tuleb veeta kuni kümmekond päeva diivanil, täisnuusatud taskurättide keskel seebiseriaale vaadates. Kuid see ei tähenda, et peaksid asjaga leppima. Kui hoiad immuunsüsteemi tugeva, suudad tõenäoliselt ka külmetushaigused eemal hoida. Women´s Health toob välja viis võimalust immuunsüsteemi turgutamiseks ning külmetuse peatamiseks enne selle saabumist.
• Panusta une kvaliteeti. Jah, lihtsam on öelda, kui teha. Kuid fakt on see, et ebapiisav uni kahjustab immuunsüsteemi ning seeläbi ka organismi võimet võidelda külmetuse ja gripiga.
• Söö taimetoite. Puuviljad, köögiviljad ja täisteratooteid pakuvad organismile suure koguse antioksüdante, mis on äärmiselt olulised rakkude taastumises ning immuunsüsteemi turgutamises. Tervemad rakud ja tugevam immuunsüsteem aitavad tõbesid eemal hoida. • Söö rohkem seeni. Külmetuse ennetamiseks on parimad hiina meditsiiniski erilisel kohal olevad shitaki-seened, mis aitavad keha rakkudel erinevate infektsioonidega võidelda. Tee shitaki-seentest regulaarne menüü osa, lisa neid panniroogadesse või salatitesse. • Vähenda stressi. Igaüks on kuulnud seda miljon korda, kuid et see on nii oluline, kordame veel: "Nagu magamatuski, aitab ka pikaajaline stress vabastada stressihormoone. See vähendab valgete vereliblede tootmist, neil on aga infektsioonide tõrjumisel võtmeroll.".


authors:
Vida Press
Pühhajumal Taevast.

title: Loe, miks ei tasu harrastada aluspüksata kodust lahkumist!

maintext:
Kas aluspüksid tunduvad ahistavad ja seepärast jätad need aegajalt jalga panemata? Kui see on nii, siis tasub oma harjumust muuta.
Aluspüksid võivad sageli tunduda ebamugava lisandina ja kuna keegi nagunii ei tea, kas need on jalas või mitte, eelistavad paljud naised neid mitte kanda. See pole aga kuigi hea mõte, eriti päevasel ajal, kirjutab Huffington Post.
Põhjus ei peitu sugugi selles, et seelikut või kleiti kandes peab igat viimast kui tuuleiili kartma või et külm intiimpiirkonnale liiga teeb, vaid hoopis muus. Näiteks pükse kandes hõõrub pükste õmblus täpselt intiimpiirkonda ning see võib seal omajagu probleeme tekitada. Seelikute ja kleitide puhul pole aga miskit, mis imaks nabaaluse piirkonna niiskust ja vedelikke.
Seega, naised, targem on siiski hommikul aluspüksid jalga panna.


description: 13. oktoobri spordipäev toob endaga nii mõndagi põnevat. Täna alustatakse Kataloonias järjekordse WRC etapiga, kus kõrget kohta asub püüdma ka Ott Tänak. Samuti jätkatakse korvpalli Euroliigaga, kus täna peetakse kolm mängu. Sealjuures alustab ka Moskva CSKA, kes sõidab külla türklaste Galatasarayle. Kõik tähtsamad spordihetked toob teieni Õhtulehe otseblogi, püsige lainel!

title: OTSE | Sport 13.10: Ott Tänak stardib Kataloonia rallil, tiitlikaitsja alustab korvpalli Euroliigas


title: New York Knicksi peatreener: Kristaps Porzingis hakkab sel hooajal keskmängija positsioonil tegutsema

maintext:
NBA meeskonnas New York Kincksis palliv Läti korvpalli superstaar Kristaps Porzingisel tuleb treeneri sõnutsi sel hooajal rohkem mängida keskmängija positsioonil.
Oma debüüthooajal peamiselt suure ääre kohal tegutsenud Porzingiselt ootab Jeff Hornacek sel aastal ka tsentri positsioonil möllamist. "Kui korraga on väljakul nii Joakim Noah kui Porzingis, siis ei ole pingilt enam nii palju jõudu tulemas," põhjendas Knicksi loots.
Lisaks loodab Hornacek, et lätlase tsentri positsioonile liigutamine lisab meeskonna mängu veidi mobiilsust ja liikuvust.
Porzingis ise on öelnud, et nelja peal mängides tekivad talle head viskekohad. Siiski on 221 sentimeetri pikkune lätlane enda sõnutsi igati avatud ka keskmängija positsioonil mängimisest.


title: Kääriku ajab Otepää kandi kinnisvarahinnad üles?

maintext:
Hiljutisel Kääriku spordikeskuse investeerimisnõukoja koosolekul leiti, et Kääriku spordikompleksist peab kujunema aastaks 2020 kogu regioonis ainulaadne tarkade lahendustega tulevikukeskus, mis pakub innovaatilisi lahendusi treeningutest spordimeditsiinini.
Taolise tulevikuvisiooni realiseerumine toob endaga piirkonnas kahtlemata kaasa vajaduse elamispindade, majutuskohtade ja äripindade järele ning ilmselt terendab ees ka kinnisvara hinnatõus.
Väike ülevaade sellest, millist kinnisvara praegu Otepää kandis osta võib:
Saunaga puhkemaja Kuutsemäe lähedal, 125 000 EUR
Majas on olemas saun, sauna eesruum, dušširuum, wc, 4 magamistuba, köök, elutuba. 150 m kaugusel asub Arula järv.
http://www.city24.ee/et/kinnisvara/majade-muuk/Otepaa-vald-Arula-kula/5155128
Motell Otepää lähedal, 139 000 EUR
Motell asub Hundisoo külas, looduslikult kaunite ja maaliliste vaadetega piirkonnas. Ruumi on 32 inimesele+ lisavoodid. Majutus kahes majas. Toad on kahe- ja kolmetoalised, kõigi mugavustega, igas toas dušš ja wc. Lisaks on motellis sviit ja neljakohaline perekorter. Territooriumil asub karavani- ja telkimisplats. Mõnusaks ajaveetmiseks on kasutada kaks sauna, kamina- ja seminariruum.
http://www.city24.ee/et/kinnisvara/majade-muuk/Otepaa-vald-Puhajarve-kula/8083237
Maja Nõunis, 119 000 EUR
Majas on kuus tuba. Esimesel korrusel on avatud esik-köök-elutuba, kamin, tuba, kaks wc-d, vannituba ning katlaruum. Teisel korrusel on hall, 4 magamistuba, wc-duširuum ja panipaik, rõdu.
http://www.city24.ee/et/kinnisvara/majade-muuk/Otepaa-vald/3102962
Maja Mäha külas, 310 000 EUR
Suurepärase privaatse asukohaga kinnistu Otepääl Pühajärve vahetus läheduses! Kinnistul oma tiik suur õunaaed ja põlispuudega park.
http://www.city24.ee/et/kinnisvara/majade-muuk/Otepaa-vald-Maha-kula/pcuqwq
Talu Pedjamäe külas, 129 000 EUR
Andu talu, mis asub Otepää vallas Pedajamäe külas. Otepäält mööda Rõngu maanteed 3,8 km Rõngu suunas. Kaks maja: Suures majas on kaminaga rehetuba (62 m2), rehealuse saal (75 m2), puuküttega saun, köök, 8 tuba 24 voodikohaga, WC ja pesuruumid, TV ja muusikakeskus. Saunamajas on kaminaruum, puuküttega saun, 5 tuba 16 voodikohaga, WC ja pesuruumid, TV ja muusikakeskus.
http://www.city24.ee/et/kinnisvara/majade-muuk/Otepaa-vald-Pedajamae-kula/1522728


title: Liisu Lass: vara ärgates saad hea tuju kogu päevaks

maintext:
Uuring: hommikuinimesed on õnnelikumad, õhtuinimesed aga produktiivsemad.
"Kui ma vaatan meie meeskonda, kes kõik ärkavad varahommikul ja on sellest hoolimata juba väga positiivsed, siis ehk on päeva varakult alustamises tõesti mingi salapärane mõju, mis ei lase tujul langeda," ütleb "Terevisiooni" uudistelugeja Liisu Lass.
Paljud uuringud on näidanud, et hommikuinimesed on õhtuinimestest õnnelikumad, neil esineb vähem masendust ja nad on eluga rohkem rahul.
Õhtuinimesed on seevastu aga produktiivsemad ja paremad pereinimesed, kuna nad suudavad olla õhtuti pere jaoks olemas, näiteks aidata lapsi nende koolitöödes. Liisu ei pea ennast loomu poolest hommikuinimeseks, lihtsalt on kuidagi nii läinud, et tal tuleb vara ärgata.


title: Keskerakonna Pirita piirkond toetab Ratast

maintext:
Eile kogunenud Keskerakonna Pirita piirkonna juhatus otsustas eelseisval erakorralisel kongressil toetada erakonna esimehe kandidaadina Jüri Ratast. Edgar Savisaare tulevikku näeb piirkond Keskerakonna auesimehena.
Keskerakonna Pirita piirkonna aseesimees ja linnaosa vanem Tõnis Mölder sõnas, et piirkonna juhatuse otsus oli ühehäälne. „Erakonna kõigi probleemide lahendamiseks ei ole hetkel lihtsaid lahendusi ega valikuid, kuid edasiminekuks näeme enim potentsiaali Jüri Ratasel,“ ütles Mölder.
Ta lisas, et Ratas on Pirita heaks palju ära teinud Tallinna linnapea ametis ning on jätkuvalt linnaosaga seotud. „Pirita suurima jalgrattavõistluse korraldajana on Jüri kahtlemata ka meie linnaosa elanike jaoks tuntud ja austatud persoon,“ kinnitas Mölder.


description: Soome pealinnas Helsingis on praegu avatud kaks kunstinäitust, kus saab nautida maailmakunsti tippteoseid.

title: Helsingis näeb suurt kunsti


title: Riina Suhotskaja hea vormi 47 saladust

maintext:
Unistamine on mulle juba pisikesest peale nagu sisse kodeeritud. Kui hakkasin 1980. aastal sporti tegema, ütlesin treenerile, et tulen siis trenni, kui minust saab olümpiavõitja.
Treenerina Suhotskaja nime all tuntud Riina Kajari (45) teab, et unistada tuleb suurelt ning et unistustel on kombeks täide minna. Riina on õnnelik – temal on nii läinud. Särav treener jagab Tervis Plussiga oma hea vormi saladusi!
Kergejõustik on arendanud palju mu isiksust, andnud julgust, tahtejõudu, enesekindlust ja õpetanud kaotustest üle saama. See aga tugevdab stressitaluvust. Elu läheb edasi ja vahel tulebki leinata. Kõik emotsioonid on meile lubatud, ka kurbus. Me ei pea olema kogu aeg tugevad.
Viis aastat tagasi abielludes
võtsin endale mehe perekonnanime Kajari, kuid treenerina ei saa ma seda kasutada.
Kuigi mu pilt rippus suurelt Audentese spordiklubis üleval, möödus terve hooaeg, kuni üks klient tuli mu juurde ja küsis: “Riina, kas sa annad siin tunde? Sind ei ole ju kuskil kirjas!”
“On ju – Riina Kajari!”
“Uuuu, ma vaatasin tunniplaanist, et kes see selline on – tema tundi ma küll ei lähe!” Saad aru, inimesed ei julgenud isegi proovima tulla! Nii kasutan ma trennides, e-posti aadressis ja Facebookis ikka Suhotskaja nime.
Ma võin tunduda trennis rangena, sest mulle on tähtis, et minu kliendid teevad harjutusi õige tehnikaga. Ja et nad saavad aru, milline lihas teeb tööd. Aga õnneks inimesed teavad, et soovin neile ainult head.
Varem tahtsin hoida kliente ikka enda juures, nüüd soovitan neil proovida ka teisi trenne ja treenereid, et treening oleks mitmekülgsem ega tekiks rutiini. Kuid loomulikult ootan neid oma tundidesse tagasi.


description: Heidy Tamme on tänasel kurval päeval kurb veel teiselgi põhjusel. „Eks iga inimene asu kord teele, kust enam tagasitulekut ei ole. Olgu ta vundament, alustala või hoopis mõiste “levimuusika” väljamõtleja. Kaotus võib olla nii korvamatu kui tahes, kuid hoopis kurvemaks muutub kõik, kui lahkuja asub teele pungil kotiga, millest keegi pole tahtnud midagi võtta, sest ei ole viitsinud või tahtnud või pole pidanud seda päevakohaseks.

title: Heidy Tamme: Ojakääru mälestust ei korjatud tervikuna üles


title: Puhka rahus, Suur Vallrahu

maintext:
Suur Vallrahu, UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv maailma suurim korallrahude süsteem on 2600 km pikk ning on koduks üle 1600 kalaliigile, 450 koralliliigile, 220 linnuliigile ja paljudele teistele loomadele ja elusorganismidele. Alates ajast, mil maadeavastaja James Cook oma laevaga Vallrahus eksles, on Austraalia kirderanniku ääres asuv loodusime olnud tohutult populaarne nii teadlaste kui turistide seas. Ammu enne Cooki käisid Vallrahus kalastamas Austraalia põlismaalased. Üle 70 põlisrahvuse peavad Suur Vallrahu oma kultuuri osaks.
Maailma suurim korallrahu on mõnede teadlaste väitel 2016. aasta seisuga hukule määratud. Kaunile loodusimele on kirjutatud lausa järelhüüe.
Korallid rifis elavad sümbioosis vetikatega, kellelt nad saavad suure osa oma toitainetest. Kui vee temperatuur liiga palju tõuseb, hakkavad vetikad tootma liigset hapnikku, mis suurtes kogustes on korallidele mürgine. Et ellu jääda, lasevad korallid oma vetikatest abilised lahti, kaotavad oma kaunid värvid ja hakkavad aeglaselt nälgima. Seda protsessi nimetatakse korallide pleekimiseks. Kui vesi taas jaheneb, taastub ka korallide ja vetikate sümbioos. Praeguses olukorras on see küsitav, samuti on Austraalia piirkonnas algamas suveperiood.


title: Täna esilinastub Tartus Mart Kivastiku armastusfilm "Õnn tuleb magades"

maintext:
Täna esilinastub Tartus kinos Cinamon Mart Kivastiku uus mängufilm "Õnn tuleb magades", filmi on kinodes üle Eesti võimalik näha alates homsest, 14. oktoobrist. Filmi peaosades Katariina Unt ja Ivo Uukkivi.
Kivastiku filmi peategelaseks on neljakümnedates naine nimega Viivi, kes ühel hommikul avastab enda kõrvalt voodist tundmatu mehe. Paanikas naine püüab oma peas taastada eelmise päeva sündmusi. Selgub, et seljataga on elu halvemaid päevi: valutav õlg, tööle hilinemine, arsti diagnoos, korralik tüli apteegijuhatajast tšikiga, keda ta silmaotsas ei salli, ja kõige selle tagajärjel õhtu lõpp kõrtsis, kus ta mõistab, et võid olla nii korralik ja tubli, kui tahad, aga õnne peab ka olema. Mees, kelle Viivi linade vahelt leiab, on viiekümnele lähenev Andres, lahke loomuga kutseline äparduja, mees, kes ei suuda öelda "ei". Ühel õhtul satub ta oma kodukõrtsis tantsima kena võõra naisega.


authors:
Aldo Luud
Kompartei Maksab

title: Eesti Meedia ähvardab Mart Kadastikku pensionist ilma jätta

maintext:
Peamiselt Postimehest ja selle müügist rääkiva elulooraamatu avaldanud endine Eesti Meedia juht Mart Kadastik on saanud ähvarduse, et oma endise tööandja kohta avameelitsemine võib ta firma pensionist ilma jätta. Kadastik kinnitas Õhtulehele, et muude ähvarduste seas on Eesti Meedialt on tulnud tõepoolest väide, et avameelse raamatu avaldamise tõttu võib Eesti Meedia katkestada talle raha maksmise. Kadastik ütleb, et tema raamatus on ka kirjas fakt, et juba Heldur Tõnissoni omanikuks oleku ajal 1990. aastatel sõlmitud kokkuleppe alusel maksab firma talle pärast juhitöölt lahkumist kuni vanaduspensioni saamiseni tasu, mis lubab seni ära elada.
"Sisuliselt sain ma aastaid vähem palka ja firma kogus raha minu pensionifondi, et kindlustada mu toimetulek ajal, kui ma juhi ülesandeid enam täisjõuga täita ei suuda, aga vanaduspensioni veel ei saa," lausub Kadastik. "Skandinaavias on see täiesti tavapärane."
Kadastik ei soostu pensionisumma suurust ütlema, kuid kinnitab, et tegu on tema viimase kuupalga suuruse hüvitisega iga kuu lõpul. Õhtulehe andmetel on see viiekohaline summa, ajakirjandusringkonnad spekuleerivad, et jutt käib lausa 10 000 eurost. Kadastik ütles, et selle kuu pensionist ilmajäämine selgub siiski alles kuu lõpul, kui saabub laekumise päev, seetõttu on praegu veel vara ennustada, kas firma maksab talle pensioni välja või mitte. Neil pole mingit alust selle maksmist peatada, see oli sees minu töölepingus, mille täitmist peab Margus Linnamäe uue omanikuna jätkama," selgitas Kadastik. "Nad peaks olema mu raamatu läbi lugenud ja mõistnud, et mingit ohtu ega konfidentsiaalsete andmete avaldamist selles raamatus ei ole." Kadastiku sõnul pole talle seni teatatud midagi ka Eesti Meedia hagidest, millega teda möödunud nädalal ähvardati. Eesti Meedia tegevjuht Sven Nuutmann ütles, et ei kinnita Õhtulehe infot ega lükka seda ka ümber. Õhtulehe andmetel võib praegu puhkusel viibiv Kadastik siiski kergemalt hingata, sest advokaadid valmistavad ette leppimisprotsessi. Kadastiku ja Eesti Meedia omaniku Margus Linnamäe tüli sai alguse, kui Kadastik teatas plaanist kirjutada Postimehest ja selle müügist Linnamäele raamat. Linnamägi pelgas, et Kadastik avaldab raamatus konfidentsiaalseid ja ärisaladusega kaetud andmeid, ning püüdis raamatu ilmumist igati takistada.


description: Kuidas koguda sotsiaalmeedias meeldimisi, kommentaare ja ilusate naiste tähelepanu? Vaja pole sugugi palju, piisab vaid Teslast!

title: Mees Teslaga ajas Tartu kuumad naised pöördesse?


description: Mõned trendid ei lähe iialgi moest, märgib Bored Panda. Teised kaovad, kuid tulevad siis aastaid hiljem tagasi kui "retro". Ja mõned moetrendid ei väärigi iial naasmise võimalust, kuna neil polnud juba alguses mingit õigust üldse eksisteerida. Juuresolev galerii sisaldab 70-ndatel tehtud kuritegusid meesteriiete valdkonnas, selliseid, mida tänini ei suudaks veenvalt kaitsta ega õigustada ükski disainer. ÕL Mehele leiab samas, et näiteks võrk-trussikud või meeste tuunikad ... ei, unustage ära.

title: GALERII | 15 põhjust, miks 1970-ndate meestemood ei tohiks iial naasta


title: SALAKIRG: mees filmis oma seksimist 70 erineva naisega

maintext:
Soomes on politseiuurimise all mees, kes filmis salaja veebikaameraga oma seksimist ligikaudu 70 naispartneriga.
Politsei kahtlustab 30. eluaastates meest, et see filmis aastatel 2011-2016 oma Helsingi korteris salaja kümneid naisi nendega seksimise ajal, kirjutas Iltalehti. Politsei on uurimise käigus avastanud mehe juurest umbes 70 videojäädvustust, igaüks erineva naisterahvaga.
Filmitud oli sülearvuti veebikaameraga, videod olid salvestatud arvuti kõvakettale ning sisaldasid eriti delikaatset ja intiimset materjali, rääkis Helsingi politsei.
Politsei on välja uurinud umbes 30 naise isikud, 40 isikud on jäänud seni tundmatuks, kuid samas on enamus ehk 65 salajäädvustust aegunud, nii et politsei ei saa nende suhtes eeluurimist alustada. Aegunud ei ole vaid kuue naise juhtum. "Need juhtumid on võimalik viia süüdistajale süüdistuse taotlemiseks, kui ohvrite isik on kindlaks tehtud ja nad nõuavad karistust. Praeguseks on politsei ühendust võtnud kahe naisega. Võite ette kujutada, mida nad mõtlevad, kui kuulevad sellisest asjast politseilt,“ kommenteeris Helsingi politseiuurija, kelle sõnul salaja filminud mees on politseiga koostööaldis.
Mehe motiiv on samas jäänud ebaselgeks. Levitanud ta oma seksistseene ei ole. Naistega vanuses 20-35 eluaastat tutvus ta seoses töö ja õpingutega ning internetis. Maksimaalne karistus sellise salategevuse eest on üks aasta vangistust.


title: Terve maailm on selle Zara mantli pärast arust ära läinud!

maintext:
Väga sageli tulevad kiirmoeketid välja mõne rõiva või aksessuaariga, millest saab tõeline hitt. Sellist vaimustust nagu näitavad inimesed üle maailma aga selle mantli vastu, pole enne veel kunagi nähtud.
Ilmselt ei oleks Zara rõivaketi disainerid ilmaski arvanud, et ühest nende küllaltki tavalisest mantlist saab tõeline hitt kuna tavaliselt hakkavad moehoolikud tormi jooksma veidi erilisemate asjade järele.
Nüüd on aga inimesed üle maailma läinud täiesti arust ära ühe Zara sinisemustrilise poolmantli pärast. Mantel on lausa nii populaarne, et sellel on oma Instagramikonto nimega "The Coat", kust leiab pildid inimestest, kes kuulsat mantlit kannavad. Kontol on juba üle 6000 jälgija ning üle 200 pildi.
Hittmantli juures on veel üks suurepärane asi ja see on selle hind. Nimelt tuleb mantli eest välja käia 79,95 eurot, mis on võrreldes mõndade teiste moehittidega vägagi soodne.


title: Uudne haavaravigeel vaigistab valu ja väldib armide teket

maintext:
Vähem kui kuu aega tagasi jõudis Eestis müügile innovatiivne haavaravigeel Kito-Kit, mis suudab ainsa haavaravivahendina desinfitseerida haava, peatada verejooksu, vaigistada valu, kiirendada oluliselt haava paranemist ja vältida armide teket.
Kito-Kiti maaletooja, Kito Baltic OÜ juhataja Carol Ojasoo-Muñozi sõnul on uuel haavaravivahendil seniste hooldusvahendite ees mitmeid eeliseid. „Kui enamik müügil olevatest valuvaigistavatest kreemidest ei sobi kahjustatud nahale kandmiseks ega oma ravivat toimet, siis seda ravigeeli võib kanda otse kahjustatud nahale ning isegi veritsevatele ja sügavatele haavadele-haavanditele. See desinfitseerib haava, rahustab ja vaigistab valu. Ühtlasi aktiviseerib ka vereringet, kiirendades oluliselt vigastuse paranemist ja vähendades armide tekkimise riski,“ rääkis Ojasoo-Muñoz.
Ravigeeli võib kanda nii väikestele kui ka suurtele ja sügavatele haavadele, olenemata, kas haav on põletikuline või veritsev. Seda võib kasutada kõikvõimalike põletuste ja haavade, lamatishaavandite, sünnitusjärgsete haavandite, imetamisest tekkinud haavandite, infekteerunud hemorroidide, operatsioonijärgsete haavade ning kõikvõimalike nahatraumade puhul, sõltuvalt arterite konditsioonist ka diabeetilistel haavanditel. Kito-Kit sobib ka harrastus- ja tippsportlaste pindmiste vigastuste ravimiseks.
Vastunäidustused Kito-Kiti kasutamiseks puuduvad. „Maailmas ei ole teada ühtegi juhtu allergiast kitosaanile. Teadusuuringud on tõestanud, et Kito-Kiti koostisesse kuuluv kitosaan on ohutu isegi neile, kellel on allergia koorikloomade vastu. See on täiesti ohutu ning allergiavaba geel, mis sobib haavaraviks kõigile inimestele, sealhulgas lastele,“ ütles Ojasoo-Muñoz lisades, et parimate tulemuste saavutamiseks on oluline ravi alustada kohe pärast haava tekkimist.


title: Autistikakeskuse juhataja Sirje Norden: täiskasvanud autistide võimekus tuleb üles leida

maintext:
Kanal 2e eetris olevas Roald Johannsoni reportaažide sarjas olid seekord vaatluse all autismi põdevad lapsed ja täiskasvanud. Kuid suur probleem on Eesti ühiskonnas täiskasvanud autistidele väljendusviiside leidmises, kuna keegi ei suuda üles leida nende võimekust.
Autistikakeskuse juhataja Sirje Nordeni sõnul ei ole meie ühiskond välja mõelnud, mida teha täiskasvanud autististidega. „Nad elavad võib-olla 50-60 aastat. Kas nad peavad terve elu nelja seina vahel olema? Nad on suutelised midagi tegema, aga nende võimekus tuleb üles leida,“ selgitas ta.
Nordeni sõnul tuleb juba väikeste autismi põdevate laste vanematel arvestada, et tulevikule tuleb mõelda, kuna autism ei ole midagi, mis läheb täiskasvanuks saades mööda. „18-aastane [autist] ei astu ellu, ta vajab tuge ja abi ja mingit kohta, kus ta saaks hakkama. Lapseea autism ei lähe mööda,“ rõhutas ta.
Abi vaja nii pea pesemisel kui emotsioonidega hakkama saamisel
Saates rääkis oma loo Evi, kellel on autismi põdev täiskasvanud poeg Eero. Tema autismi eripära seisneb numbrite loendamises. Evi rääkis, et kui näiteks juhtub see, et buss jääb minuti hiljaks, võib Eero endast täiesti välja minna.
Autistide puhul on täiesti tavalised „plahvatused“, kus enda emotsioonidega toime ei tulda, siis võivad muutuda nad ka väga agressiivseks. Märatsushoo võib vallandada ka täiesti tühine asi, kas uus laudlina või kui buss, millega sõidetakse, on teist värvi. Sellises olukorras võivad nad olla ohuks nii endale kui ka teistele.
Evi on arhitekt, kuid ta ei ole saanud pärast Eero sündi oma erialast tööd enam teha, sest Eero ei lepi kellegi teise hooldusega peale tema. „Öeldakse, et puudega lapsega on raske. Seni, kuni jõud käib üle, pole hullu, aga kui laps läheb füüsiliselt suuremaks, sülle enam ei võta ja kool saab läbi, vot siis vaata, mis selle lapsega ette võtta, kuidas päev õhtusse saada,“ rääkis Evi.
Tarmo, kes elab Tartumaal, on 27-aastane ning tal on Aspergeri sündroom. „Intelligentselt on puutumata, aga sotsiaalsed oskused on aiaiai…“ selgitas ta ise. See tähendab, et uued olukorrad, suhtlemine ja asjaajamine on Tarmo jaoks väga rasked, kuid asjad, mis teda huvitavad, õpib ta uskumatu kiirusega ära. Näiteks on ta iseseisvalt ära õppinud araabia keele ning ta hobideks on raadioside ja ilmavaatlus.
Tarmo on isegi proovinud õppida Tartu Ülikoolis füüsikat, kuid ta ei suutnud sealse õppimistempoga toime tulla ja pidi seetõttu õpingud pooleli jätma. Kuid Tarmo ei kavatse õpinguteed päris pooleli jätta, tal on plaan minna kutsekooli IT-d õppima, kuna tegeleb ise ka programmeerimisega.
Seega on Tarmo tark ja nutikas noormees, kuid ta ei saaks üksi hakkama, sest ta ei saa hakkama igapäevaste toimingutega. „Aeg-ajalt läheb kõrvalist abi tarvis. No näiteks kui on vaja pead pesta,“ selgitas Tarmo ise.


title: ETV toob ekraanile uue ja põneva krimisarja "Foyle'i sõda"

maintext:
Homme õhtul kell 22.20 jõuab ETV ekraanile paeluv inglise kriminaalsari "Foyle'i sõda", mille sündmustik viib vaatajad ajas tagasi 1940. aastatesse.
Kui Euroopat laastab Teine maailmasõda, peab Inglismaa lõunarannikul üks mees oma sõda. See mees on ülemkomissar Christopher Foyle. Spioonid, pommid ja sõjavangid on Foyle’ile uus reaalsus, kuid tihtipeale segunevad need ka endisaegsete mõrvadega. Armukadedus, vihavaen ja rahahimu ei kao inimhingedest ka sõjaajal.
Sarja avaosa viib vaatajad 1940. aasta maikuusse. Ülemkomissar Foyle’ile tundub, et tema oskusi läheks sõjarindel rohkem vaja kui kodukandis pisikuritegusid uurides. Ent ta saadetakse just nimelt Hastingsi, kaasas noor naisautojuht Samantha. Peagi tapetakse jõukas sakslanna, kelle surma peetakse kättemaksuks sakslaste pommitamise eest. Foyle aga nii lihtsa lahendusega ei lepi ning hakkab süüdlast otsima naise minevikust ja pereringist.
Homme õhtul kell 21.35 toob ETV ekraanile ka armastatud draamasarja "Lilyhammer" uue, kolmanda hooaja. Uuel hooajal jätkuvad Johnny Henriksenina (kuri)kuulsust kogunud Frank Tagliano ümber koondunud kireva seltskonna musta huumoriga vürtsitatud seiklused.
Torgeir valmistub Brasiilias Roari pulmapeoks, kui saabub teade, et Johnny on Norras tulirelvalasust eluohtlikult vigastatud, ning Torgeir peab valima, kas jääda venna isamehena Riosse või tõtata hinge vaakuvale sõbrale appi. Torgeir valib viimase ning asub koos teiste mõtte- ja saatusekaaslastega jõuliselt tegutsema, et kodulinna tänavad tülikatest omavolitsejatest puhastada ning leivaisa ründajaid karistada.


title: Pangad tahavad suurklientidelt raha hoidmise eest tasu võtta

maintext:
Eestisse on riburada pidi juurde tulnud panku, kes kehtestavad suure rahajäägiga äriklientidele negatiivseid hoiuseintresse, sageli varjatud nimetuse nagu valuutahoidmistasu all. SEB kehtestas juriidilistest isikutest klientidele, kelle arvelduskontol on vähemalt miljon eurot, seda ületavale osale valuutahoidmistasu: 0,4% aasta baasil.
Tasu arvestatakse igapäevaselt kontojäägilt. 9,5 miljonit Rootsi krooni ületavale summale kehtib analoogne tasu 0,5% aastas, 7,5 miljonit Taani krooni ületavale summale 0,65% aastas ja miljonit Šveitsi franki ületavale summale 0,75% aastas.
"Meil ei ole plaanis hoiustele negatiivset intressimäära kehtestada,” teatas uudise peale LHV.
Mujal levima hakkava negatiivse hoiuseintressi Eestisse toojad on SEB ja Danske Bank.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


description: Mitte just iga päev ei näe tiimikaaslasi kaklemas, kuid just niimoodi juhtus Brasiilia jalgpallimeeskonna Internacionali trennis, kui pinged keesid üle tiimikaaslastel Andersonil ja Williamil. Kaheksa aastat Manchester Unitedi hingekirjas olnud 28aastane Anderson lõi palli värava eest üle lati, pärast mida läks millegipärast kallale võistkonnakaaslasele. Tiim viib läbi uurimise ning seniks on mõlemad meeskonna tegutsemistest kõrvaldatud.

title: VIDEO | Endine Manchester Unitedi mängija läks trennis tiimikaaslasega kaklema


authors: Reuters Scanpix

description: Eesti naiste esireket Anett Kontaveit (WTA 118.) alistas Prantsusmaal Poitiers'is toimuva 100 000 USA dollari suuruse auhinnafondiga ITF-i turniiri teises ringis enam kui kahetunnise pallilahingu järel prantslanna Fiona Ferro (WTA 239.) settidega 7:5, 6:7 (6:8), 6:2 ning pääses veerandfinaali.

title: Kontaveit jõudis Prantsusmaal veerandfinaali


title: Politsei otsib Saaremaal merel kadunuks jäänud 61-aastast meest

maintext:
Kolmapäeva pärastlõunal jäi Saaremaal Vätta poolsaare lähedal kadunuks merele kalastama läinud 61-aastane mees. Otsingud eile tulemust ei andud ja meest leida ei õnnestunud.
Kolmapäeval, 26. oktoobril kell 14.41 sai merevalvekeskus teate, et Saaremaal Laheküla küla lähedal on kaduma jäänud hommikul merele läinud kalamees. Kell 14.45 saadi täiendav teave, et Vätta poolsaare lähedal on merel kummuli Kasse paat, kuid inimest paadi juures näha ei olnud.
Juhtumile reageerisid Kuressaare politseijaoskonna merepäästjad, päästjad ja Pihtla vabatahtlikud. Päästjad ja vabatahtlikud leidsid Tirbi nina rannast kadunud mehe mütsi ja saapad. Kella 16 paiku liitus otsingutega ka PPA kopter.
Otsingud lõpetati kell 18, meest leida ei õnnestunud. Kuressaare politseijaoskonna juhtivpiirivalvur Tanel Nuudi sõnul võis esialgsetel andmetel õnnetuse juhtumisele mõju avaldada lainetus, mis võrkude kontrollimise ajal paadi ümber lükkas.
„Hetkel on keeruline õnnetuse täpset põhjust öelda, aga sellele vaatamata, panen siinkohal siiski kõikidele südamele, et merele minnes oleks tagatud inimeste turvalisus ja tehtud kõik endast olenev, et õnnetusi vältida,“ lisas Nuut.
Täna jätkatakse otsingutega paadi leiukoha piirkonnas kaldavaatluse ja tuukrite abiga. Otsingutega on liitunud kohalikud inimesed.


title: Kui palju peaks perel olema vett ja toitu ning mida peaks veel varuma? Riik koostab tegevusplaani sõjalise rünnaku puhuks

maintext:
Siseministeeriumi ja riigikantselei loodud elanikkonnakaitse rakkerühma juhataja Margo Klaose kinnitusel on elanikkonna kaitsest rääkimine oluline osa sõjalisest heidutusest ning seda ei tule vaadelda kui ohtu, et sõda hakkab tulema. „Loodusõnnetusi sellega ära ei hoia, aga sõjalisi riske küll. See, et elanikkond on hästi valmistunud, on üks argument mitte rünnata,“ ütleb Klaos.
Valitsus otsustas eelmise aasta lõpus, et Eestis on vaja luua elanikkonnakaitse kontseptsioon, mis kirjeldaks tegevusplaani juhuks, kui riiki tabab suurem loodusõnnetus või sõjaline rünnak. Selleks tuleb välja töötada elanike kaitsele suunatud programmid, mis poleks vaid loodus- ja tehnoloogiliste kriiside tarvis, nagu seni, vaid võtaksid arvesse ka julgeoleku ja riigikaitsega seotud vajadused.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


authors:
Jaanus Ree
Red Bull Content Pool

title: Kirill Kotšegarov: Hawaiil valitseb meeletu kuumus

maintext:
Kirill Kotšegarov, kes on tänavu võitud kaks täispikka triatloni – Chattanooga ja UK Ironmani – stardib Hawaiil teist korda. Erinevalt kodusest rivaalist Marko Albertist läks ta juba varakult võistluspaika.
"Viimase Hawaii ettevalmistuse tegin New Mexico osariigis Los Alamoses," räägib 30aastane sportlane. "See on üks mu lemmikpaiku, sest see on rahulik koht, kus ei ole palju liiklust. Hea õhkkond ja suur kõrgus merepinnast ning loomulikult sõbralikud kohalikud inimesed."
Los Alamoses veetis Kotšegarov kolm ja pool nädalat ning täitis treener Jüri Käeni koostatud plaani. "Töö sai tehtud, mahud ära seeditud ja see ongi kõige olulisem. Prognoose on keerulisem teha. Kaks ja pool nädalat enne Hawaii starti lendasin Konale, et kohaneda siinsete oludega. Sama lähenemine töötas ka kevadel enne Texase Ironmani."
Esimesed päevad Hawaiil olid Kotšegarovi sõnul väga rasked. "Keha keeldus kaasa töötamast, aga iga päevaga läks enesetunne aina paremaks. Hawaiil valitseb meeletu kuumus ja väga kõrge õhuniiskus. Suurim väljakutse saab olema keha jahutamine, sest 80kilogrammist keret on sellistes tingimustes raske töötemperatuuril hoida."
Tänavust aastat võtab Kotšegarov kui õppetundi, et hankida järgnevateks hooaegadeks võimalikult palju kogemusi. "Kindlasti sooviks saada kõrget kohta üldarvestuses, aga pean olema realist. Kui jõuan kõrgemale, kui mu ränkingu koht praegu on, jään tulemusega üpris rahule."


title: Lapsed võtavad kooli kaasa noa, et sellega välgutada

maintext:
Sealjuures ajas ta oma käitumisega hirmu nahka ka õpetajatel, sest nemadki on lapse käest tutakaid saanud. "Tal on selline kõlaritaoline asi kaasas, millest ta kuulab muusikat," rääkis üks lapsevanem.
"Lõpuks keeldus ta sootuks kooli minemast, kuna kartis oma elu pärast, sest see poiss võttis veelgi nuga kooli kaasa ja peksis teisi kaasõpilasi peaga vastu seina, nii et neil olid pead verised," räägib ema sellest, kuidas tema laps on pidanud tundma surmahirmu koolimineku ees.
Vaatamata noorele eale on see poiss politseile tuttav. Tema pärast on tulnud ametnikel varemgi koolis käia. Seda tehti ka läinud teisipäeval, kui politsei rääkis poisiga, mis tagajärjed võivad vägivallal olla. Kuid juba päev hiljem nooruk vägivallatses. Asi kulmineerus sellega, et poiss hüppas koolimaja teise korruse aknast välja. Tänaseks on laps individuaalõppele saadetud.
Et noaga koolis käiakse, on ette tulnud varemgi. "Mul laps helistas ja peaaegu juba nuttis toru otsas, et tema klassivennal on nuga," meenutab kolmanda klassi lapse ema kaks aastat tagasi ühes teises Tallinna koolis juhtunut.
"Esimese hooga mõtlesin, et vahest paisutab toimuvat üle, kuna ta on mul selline üledramatiseerija. Uurisin siis, kas ta on kellelegi sellest ka rääkinud – oli, klassijuhatajale. Lõpuks laps keeldus kooli minemast, kuna kartis oma elu pärast, sest see poiss võttis noa kooli kaasa ja peksis teisi kaasõpilasi peaga vastu seina, nii et neil olid pead verised," meenutab ema.
Toona kõrvaldati too vägivaldne õpilane pooleks aastaks koolist. Nüüd käib laps uues koolis ja oli juhtunu unustanud, kuid kui kuulis Kadrioru saksa gümnaasiumis olnud lugu, muutus ta hüsteeriliseks. "Ma ei tea, kas ta paanitses üle, kuid selge oli see, et läbielatu tuli talle meelde," sõnab ema.
Hiljuti kirjutas Õhtuleht sellest, kuidas Tallinna teeninduskoolis hakkas endine õpilane koolisööklas õpetaja ees tooliga vehkima: et end kaitsta, võttis õpetaja poisilt ümbert kinni, kuid noormees hakkas rabelema ja lõi õpetajat jalaga vasakusse põlveõndlasse nii, et õpetaja oli mitu kuud haiguslehel. Noormees tungis õpetajale kallale, sest too olla talle halbu hindeid pannud ja teda muu hulgas väidetavalt pedeks kutsunud.
Politsei tegeleb tagajärjega
Põhja prefektuuri vanemkorrakaitseametniku Kristel-Liis Kaunismaa hinnangul on keerulisi väljakutseid koolidesse üsna vähe – enamasti kutsutakse politsei kooli siis, kui lastelt on midagi näpatud, mõnel juhul suitsetamise või alkoholi tõttu. Kaunismaa sõnul kõik koolides toimuv politsei kõrvu ei jõua. "Arvan, et ei peagi. Just sellepärast, et koolil on omad võimalused olukordade lahendamiseks tulenevalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest. Kool saab ise väga palju ära teha, kui on sellised juhtumid esile kerkinud," räägib ta.
Koolil on psühholoogid ja tugitöötajad, õpetaja peaks olema esimene kontakt, kes näeb ohumärke, sekkub õigel ajal ning vajadusel küsib abi, selgitab Kaunismaa. Kui vajatakse politsei sekkumist, on asjad ülepea kasvanud, siis on Kaunismaa sõnul tegu juba tagajärjega. "Sellele on eelnenud pikem aeg, kui ei ole osatud märgata ning õigel ajal sekkuda."


authors:
Elisa Taimre
Simson - Reps - Ratas

title: Krimiülevaade esmaspäeval: loomad üritavad linna üle võtta!

maintext:
Eile õhtul kell 21.22 teatati, et Maardus Ringi tänaval on kährik takso esistange vahele kinni jäänud. Muuga päästjad viisid ka selle tegelase peale vabastamist metsa.
Kuna tuhkrutel on teadupärast teravad hambad, helistati Häirekeskusesse ning Keila päästjad viisid looma metsa rahunema. Vaevalt sai juhtum lahenduse ja päev õhtusse, kui tuli järgmise väljakutse.
Kui eelmisel nädalal soovis kuri kährik hulludel päevadel shopata, siis nädalavahetusel metsikute loomadega seotud sekeldused jätkusid. Eile kell 15.56 teatati, et Saue vallas Alliku külas on tuhkur roninud vana grilli sisse ning avaldab inimeste suhtes oma pahameelt valju turtsumisega.
Tegelikult algasid, või õigemini jätkusid loodusega seotud sekeldused juba laupäeval, kui kell 9.10 teatati, et Põhja-Tallinnas Toompuiesteel on Balti jaamas perrooni all kährik.


description: Täna õhtul lähevad Tartu Ülikooli spordihoones sel aastal esimest korda vastamisi kohalik korvpallimeeskond ning Kalev/Cramo. Kui Kalevi asjad on hakanud liikuma paremuse poole, siis tartlaste pea kohal tiirlevad sünged murepilved.

title: HOOAJA ESIMENE KORVPALLIDERBI - Kalev/Cramo otsib oma mängu, Tartu kohal tiirlevad sünged murepilved

maintext:
“Meil on praegu väga-väga keerulised ajad. Olin valmis, et sellest tuleb meile keeruline hooaeg, aga et see nii keeruliselt algab…” oli Tartu peatreener Gert Kullamäe enne kohtumist äärmiselt murelik.
Tühjade kohtade täitmiseks tuleb 45-aastasel peatreeneril mängumehi laenata duubelmeeskonnast. “Hooaja avamängule läheme pooleldi esiliiga meeskonnaga. Ideaalsest olukorrast on asi kaugel, aga see on hetke seis ja loodetavasti suudame siit midagi õppida.”
Siiski loodab Kullamäe, et hoolealused suudavad kalevlastele anda korraliku lahingu. “Ainus mis me teha saame on minna ja võidelda kõik 40 minutit korralikult. Vaatamata sellele, et me oleme võib-olla mõõtudelt väiksemad kui vastane, anname endast igal juhul parima.”
Kalev/Cramo meeskond on pidanud sel hooajal kaks ametlikku mängu. Kui avakohtumise kaotus Raplale tekitas muret, siis nädalapäevad hiljem VTB-liigas teenitud võit andis põhjust optimismiks. “Väike samm on kindlasti edasi tehtud,” sõnas peatreener Alar Varrak.
Tõsi on siiski see, et ka kalevlased on oma parimast veel kaugel ning alles otsivad oma mängu. “Praegu on veel liiga vara nii meie kui nende (Tartu) kohta mingeid hinnanguid anda. Kindlasti on neil teatud relvad olemas,” keeldus Eesti koondise abitreener hooaja algfaasis põhjalikke järeldusi tegemast.
Kui Kullamäel on probleeme meeskonna kokku saamisega, siis Kalev/Cramos ei pruugi mänguaega kõigile jaguda. Nimelt on veidi tagaplaanile jäänud Moskva CSKA-st Tallinnasse siirdunud Aleksander Gavrilov.
“Teda tuleb võtta kui noormängijat, katsume talle mänguaeg leida, aga vägisi midagi toppima ei hakka. Kas see juhtub täna, seda ei oska öelda,” teatas peatreener Alar Varrak.
Vastupidiselt Kullamäele, kelle kogu jõud kulub hetkel vaid meeskonna probleemide kustutamisele, tunnistab Varrak, et Tartuga mängud on alati erilised. “Vahet pole - olgu põhiturniiri või play-off mäng, siis Tartuga on alati selline natuke teistmoodi see tunne. See on juba aastaid nii olnud.”


title: GALERII ÕNNETUSPAIGALT | Lipumastivabriku lao- ja tootmishoone põles suure leegiga

maintext:
"Nagu tünni oleks vastu maad taotud," kirjeldab kohalik elanik teisipäeva õhtul kostuvat tulekahju Flagmore ASi lipumastivabrikus. Teisipäeva õhtul kell 21.13 teatati Häirekeskusele tulekahjust Harjumaal Kose vallas Kolu külas, kus põles Flagmore ASi lipumastivabriku kahekorruseline lao- ja tootmishoone, mille üks osa hävis tules. Tuleroaks saamisest suudeti päästa lao- ja tootmishoonega ühenduses olev kontor ja teine laohoone, mis said tugevaid vee- ja suitsukahjustusi. (Teet Malsroos) Tulekahjus hävinud lao- ja tootmishoone põles lahtise leegiga. Seda jäi kinnitama ka täna sündmuspaika üle vaatama läinud naabrimees, kes elab mõnesaja meetri kaugusel lipumastivabrikust. "Hakkasin magama minema kui vaatasin, et kuidagi imelikult valge on väljas,“ meenutab ta. "Läksin siis aknast vaatama, et mis see küll on ja nägin, et suur leek oli katusest väljas ja tuletõrje oli kohal. Kõik vilkurid peal. Kohal oma kuue-seitsme autoga. Kiirabi oli ka."
Mees ise arvab, et kui kahtlast valgust poleks märganud, siis poleks ta teadnudki, et kõrvalmaja põleb. "Tuletõrje tuli ilma sireenideta kohale. Noh jah, seda oli õrnalt kuulda küll kui õue vaatama läksin, et mingi paugutamine oli. Nagu tünni oleks vastu maad taotud," kirjeldab ta. "Eks need kemikaalid suure kuumuse juures plahvatasid," spekuleerib ta.
Kustutustöödega lõpetati kella 3.39ks, kuid hommikul tuli päästjatel tagasi hommikul tagasi minna, et üks laohoone suitsev nurk veega üle lasta. Firma juhataja Rivo Sisas teavitas juba eile õhtul oma alluvuses töötavat 28 inimest juhtunud. Kuid seda, kui kauaks tööd vabrikus teha ei saa, Sisas veel öelda ei osanud. "Seda on raske öelda. Nii vähe kui võimalik ja nii palju kui vajalik," ütles ta. "Vaikselt midagi saame juba ära teha, ja eks meil ole lao varu ka." Kui suureks kahju võiks küündida Sisas spekuleerida ei julge. "Veel ei tea. Kahjud on kokku lugemata. Suur maja ja palju asju." Samas on ta õnnelik, et teine osa vabrikust ja kontorist suudeti päästa. "Seda tänu tulekindlale osale." Kuid seda, mis kuuldavad plahvatused võis esile öelda, arvab Sisas, et ju oli tegemist tõstuki gaasiballooniga. "Sest põhilised gaasiballoonid me saime välja, ja see aine mida me kasutame, see ei plahvata." Päästeameti Põhja päästekeskuse pressiesindaja Indrek Hirs ütles, et kustutustöödes osalesid Kose, Assaku, Lilleküla, Lasnamäe ja Kohila päästjad ning päästehnika ja Rae, Habaja ja Aruküla vabatahtlikud päästjad ning päästetehnika. "Ja seda, mis tulekahju võis põhjustada, selle selgitab välja uurimine."


title: Gucci või Mango - kumb on kumb?

maintext:
Gucci on viimastel aastatel teinud läbi totaalse muutumise ja mitte nii ihaldusväärsest luksusbrändist on ühtäkki saanud bränd, mille kottidele ning kingadele kõik, kellel vähegi võimalik, tormi jooksevad. Üheks unistusteostuks on saanud ka Gucci mokassiinkingad.
Kuigi esialgu tekitasid Gucci metallikarva mokassiinkingad moeinimestel kahetisi tundeid ja kardeti, et vanamutiliku välimusega kingad noortele ei sobi, siis ühel hetkel muutusid need nii populaarseks, et mõningaid suurusi ja värvitoone oli pea võimatu soetada.
Mango 59,99 € (Mango)
Kui moegurmaanid sobitasid neid teksade ja T-särkidega, muutusid niinimetatud vanainimesekingad aga kohe noortekingadeks ja kuivõrd noortel enamasti pole ligi 700eurostele kingadele raha kulutada, siis hakkasid neid kiiremas korras müüma ka kiirmoeketid. Seejuures Mango on viimastel hooaegadel oma kinga ja aksessuaaridisaini viinud hoopis uuele tasemele ning kui tekib tahtmine endale jalavarjud või kõrvarõngad hankida, siis tasub esmalt sammud seada just sinna.
Mida tuleb aga mokassiinkingade puhul meeles pidada, on see, et eri uuringute järgi meestele need väga ei meeldi.


title: Laulja Joss Stone: ma ei peatu enne, kui olen käinud igas maailma riigis!

maintext:
"Ma olin meeletu argpüks! Muudkui nutsin, nutsin ja nutsin enne esinemisi," tunnistab 13aastaselt BBC talendisaate võitnud soulilaulja Joss Stone, et pidas noorukina rasket võitlust lavahirmuga. Nüüd on naine võtnud nõuks astuda publiku ette igas viimses kui maailma nurgas. Isegi kriisipiirkondades. "Hirm ei tohiks meid milleski peatada," leiab ta.
See, et Joss Stone’i 2014. aasta kevadel alanud turnee kannab pealkirja "Total World Tour", pole liialdus. Maailmas on ligi 200 riiki. "Praeguseks olen käinud 80 riigis, nii et olen peaaegu poole peal," ütleb brititar rahulolevalt.
LAULAB JA NÄITLEB: 29aastane Joss Stone usub, et kui temast poleks saanud laulja, töötaks ta lilleseadja või kondiitrina. Laulmise kõrvalt on ta kätt proovinud näitlejana fantaasiafilmis «Eragon» (2006), seriaalis «Tudorid» (2009) ja peagi esilinastuvas draamas «Tomorrow» («Homme»). (Chilli Media)
"Enamiku maailmast peaksin olema umbes kahe aasta pärast läbi käinud," usub ta. Oktoobris lisanduvad külastatud riikide nimekirja Eesti, Makedoonia, Armeenia, Ukraina ja Island.
Kõikjal maailma paigus tutvub Joss sealse muusikaga ja sageli teeb kohalike artistidega ka ühise etteaste. "Ma toon kaasa oma muusika, annan, mis mul on anda, ja püüan ammutada endasse natuke selle riigi muusikat.


title: Reformierakond võttis Kallase personaalküsimuse päevakorrast

maintext:
"Minu toetajad leidsid ka, et aitab küll! Tõmbame joone alla ja vaatame, mis tulevikus saab," ütles Siim Kallas pärast eilset Reformierakonna koosolekut. Ja lubas, et uut parteid ta ei loo. Iseasi on aga see, kas parteis sisepingeid enam üldse pole, nagu väitis erakonna juht Taavi Rõivas.
Reformierakonna juhatus kogunes eile ennelõunal koosolekule, kus riigihalduse minister Arto Aas tutvustas omavalitsuste uut rahastamismudelit. Ent nii avalikkust kui ka parteilasi huvitas enam järgnenu – siis võeti luubi alla erakonna asutaja Siim Kallase viimase aja väljaütlemised.
Vähem kui kaks nädalat tagasi särasid online-meedias pealkirjad stiilis "Pettunud Siim Kallas ei välista uue erakonna loomist", ning loomulikult ajas see osa reformierakondlasi pehmelt öeldes tagajalgadele.
"Muidugi olen ma pettunud," pihtis Kallas siis Äripäevale presidendivalimisi meenutades. Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat ärritus niivõrd, et nimetas Kallast lausa kremlimeelseks ja süüdistas teda soovis teha koostööd Edgar Savisaarega.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Not Uunile

description: 2013 diagnoositi Eestis 8154 vähi esmasjuhtu, mis on Eesti Vähiliidu andmeil üle 30% rohkem kui aastal 2000, mil diagnoositi 6032 vähi esma juhtu.

title: Eestis kasvab aasta-aastalt haigestumine vähktõppe

maintext:
Moskvas avatakse uut panka. Kohale on kutsutud ka inglise äripartnerid, kes jälgivad toimuvat hämmastunult. Mõned venelased joovad
ampanjat otse pudelist, hammustades sellele heeringat peale, mõned on viina peale üle läinud, paar inimest vedeleb juba laua all, mõned hullavad näitsikutega. Ühe inglase juurde, kes seda kõike õudusega vaatab, astub vene uusrikas:
"Aga miks sina midagi ei söö?"
"Ma ei taha."
"Kuule, vennas, see kõik on ju tasuta. Söö ometi!"
"Ma söön ainult siis, kui mul nälg on."
"No kuule, vennas, sa oled täpselt nagu loom!"


title: KUULA | Birgit andis välja uue loo

maintext:
Lauljatar Birgit andis välja oma uue singli “Leekides tee”.
Birgit kommenteerib uut lugu nii: “Uue loo muusika autor on Peter Põder, kes on ühtlasi ka minu ansambli Birgit Band kitarrist ja hea sõber. Tore on asja juures see, et meie muusikutee algas koos juba siis kui olime lapsed, elasime mõlemad Kohilas ja tegime bändi nimega "Kreeker Kids", nii et muusikaline minevik on meil mitmekesine, selle tõestuseks on ka minu uus lugu "Leekides tee", mis on ehk paljude jaoks hoogsam, kui minu lood tavaliselt. Lugu räägib ikka sellest kõige magusamast... leegitsevast armastusest :)”.
Loo sõnade autorid on Peter Põder, Silvia Soro ja Indrek Sarrap. Laul kantakse laval esimest korda ette sel laupäeval Cafe Amigos toimuval kontserdil.


description: Veel aasta tagasi oli Eesti Euroopas üks vähestest, kus puudus jämesoolevähi skriiningprogramm, nüüd oleme sellest staatusest välja rabelenud ning jämesoolevähi sõeluuring alustas Haigkekassa toel 2016 aasta juulis.

title: Jämesoolevähk: sõeluuring vähendab haigestumise riski 30%

maintext:
Regionaalhaigla kirurg ning onkoloog dr Tiit Suuroja on jämesoolevähi sõeluuringu ettevalmistusprotsessis pikalt kaasa löönud ning nüüd on põhjust rahuloluks. „Oleme Haigekassa töögrupis ligi aasta ühiseid ettevalmistusi teinud ning alustasime skriininguga juulis,“ sõnab dr Suuroja. Just dr Suuroja on üks neist sihikindlatest arstidest, kes on programmi enda veendumuste ning teadmiste ajel kaitsnud ning edasi liigutanud. „Teha on veel palju, arendada tuleb näiteks e-tervise süsteemi ning meditsiinidokumentatsiooni,“ ütleb ta ise.
Skriining aitab jämesoolevähki suremust vähendada, riski vähenemine on umbes 30 protsenti. Samuti tõstab skriininguga tegelemine nii ühiskonna kui ka arstkonna teadlikkust haigusest endast – haigust avastatakse kergemini, sest inimesed korrigeerivad enda elustiili ning käivad sagedamini uuringutel. Sõeluuringul osalemine aitab väga edukalt avastada vähieelseid seisundeid või väga varajases staadiumis kasvajaid, mida on tunduvalt kergem ka ravida. Programmi puhul on väga oluline, et hõlmatus oleks piisavalt suur, see peaks olema vähemalt 60 protsenti, seda efektiivsemalt uuring toimib. Jämesoolevähk on aeglase ja astmelise tekkeprotsessiga ning selle algfaasis tekkivate healoomuliste kasvajate varane avastamine võimaldab ära hoida jämesoolevähi tekke. Praegune statistika näitab, et Eestis haigestub jämesoolevähki igal aastal 800-900 inimest.
Kuidas sõeluuring toimub?
Perearstidele on dr Suurojal üks sõnum: „Toetage sõeluuringu programmi ning julgustage enda patsiente osalema!“ Sageli on perearsti hea sõna ja toetus sõeluuringul osalemise toetamisel määrava tähtsusega.
Jämesoolevähi sõeluuringu kutse saab sihtrühma kuuluv inimene oma rahvastikuregistris olevale postiaadressile. Kutses on ka selgitus sõeluuringus osalemise kohta. Esimeseks kontaktiks on perearstikeskus, sealt saab peitvere analüüsi tegemiseks testi, kasutusjuhendi ning ümbriku analüüsi saatmiseks. Testi teeb inimene ise kodus ja saadab seejärel laborisse. Analüüsi saatmise postikulu on eelmakstud, inimesele sellega kulutusi ei kaasne.
Kui testi tulemused on korras, siis saadetakse selle kohta teade ja ta saab uue kutse jämesoolevähi sõeluuringus osalemiseks kahe aasta pärast. Kui aga laboris leitakse analüüsist peitverd, siis on vajalik edasine uuring. Selle kohta saadetakse inimesele koju teavitus ja kogu info edasise toimimise kohta. Inimene saab igas etapis küsimuste korral saab pöörduda nõustamiseks oma perearstikeskusse.
Nendele patsientidele, kelle tulemus peitverele väljaheitest on positiivne, pakutakse endoskoopilist uuringut. Muu maailma kogemus näitab, et positiivseid vastuseid tuleb 5-6 protsenti ning nendest enamus ei ole seotud pahaloomulise kasvajaga, sageli on põhjuseks polüübid.
Kui osutuvad vajalikuks edasised täiendavad uuringud, siis saab patsient ise valida, millisesse sõeluuringuga liitunud haiglasse ta uuringutele tuleb. Regionaalhaiglas on vajalikud ettevalmistused tehtud ning personal jämesoolevähi sõeluuringuks valmis. „Endoskoopilist uuringut ei maksa karta, teeme kõik, et uuring oleks mugav ja ohutu ning selgitame toimuvat,“ julgustab dr Suuroja. Regionaalhaiglas tehakse Eesti haiglatest kõige rohkem koloskoopilisi protseduure. „Meil on kõige suurem kogemus laparoskoopiliste miniinvasiivsete protseduuride läbiviimisel. Samuti võime uhkust tunda meie patoloogiateenistuse üle, biopsiate kvaliteet on haiguse ravi puhul väga oluline.“
Kuidas haigust vältida?
„Hea tervise retsept on järgmine - hoidke kehakaalu, sööge mõõdukalt punast liha ning palju juur- ja puuvilju, liikuge palju ja käige regulaarselt skriiningus!“
Üha enam näitavad uuringud, et soolevähk on seotud ka tervisekäitumisega. „Umbes veerand jämesoolevähi juhtudest on selgelt pärilikud, aga 75 protsendi puhul on vähirisk tõusnud mõne tervisekäitumise riski tõttu,“ ütleb dr Suuroja.


description: Kalamajas asuv täiskasvanute gümnaasium peab oma ruumid vabastama ja Lasnamäele kolima. Kooli personali ja õppurite hinnangul on tegemist vale sammuga. Vaata täpsemalt videost!

title: TV3 VIDEO | Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium ei taha liitmist Tallinna Linnamäe Vene Lütseumiga


authors:
Panthermedia
Scanpix
Suguhaige Sõlkollektiiv
Pole Seksi

description: Arvad, et oled terve? Oled olnud kaitsmata vahekorras? Peaksid end kontrollima, sest on kindlad märgid, mis võivad viidata, et oled haigestunud suguhaigusesse, vahenda The Sun.

title: OLE TEADLIK: 6 märki, et sind kimbutab suguhaigus

maintext:
Titanic põrkab kokku jäämäega ja hakkab aeglaselt vee alla vajuma. Kapten käsib reisijatel dekile koguneda:
"Daamid ja härrad, mul on teile teatada kaks uudist - üks hea ja teine halb. Kumba soovite esimeseks kuulda?"
"Halba!" hüüab keegi rahva seast.
"On selgunud tõsiasi, et kõigile reisijatele ei jätku päästeveste ega kohti päästepaadis, laev upub aga kümne minuti jooksul."
"Ja mis see hea uudis oli?"
"Me saame selle eest 11 Oscarit!"


title: Yana Toom: toetan Savisaart ja ühtset Keskerakonda

maintext:
Keskerakonna juhatuse liige Mailis Reps avaldas arvamust, et Keskerakond võib Eesti välispoliitiliste seisukohtade eiramisega silma paistnud Yana Toomist loobuda. Eurosaadik Toom kinnitas vastulauses Repsile, et toetab ühtset Keskerakonda ning selles parteis üleliigseid inimesi pole.
"Erinevalt Mailis Repsist olen ma seda meelt, et Keskerakonnas ei ole üleliigseid inimesi ning kui mõni juhuslikult on, siis selleks inimeseks kindlasti pole saadik, kes sai meie erakonna toetajatelt kaaluka mandaadi. Repsi avaldus kinnitab taaskord, et Keskerakonna eesotsas peab olema liider, kes suudab tasakaalustada erakonna poliitikat, ega allu kiusatusele üles puua ja maha lasta neid, kelle seisukohad küll ei riku erakonnasiseseid kokkuleppeid, kuid ei meeldi mõnele juhtivale positsioonile kippuvale tegelasele.Täna on selliseks liidriks Edgar Savisaar, kellele on kogu tema poliitilise karjääri vältel olnud selgroogu, et mitte painduda poliitilisele peavoolule ning julgelt öelda välja oma seisukohad," ütles Toom.
"Teatud mõttes oleme me Mailisega mõlemad Savisaare õpilased, kuid mul on tunne, et me käisime erinevates tundides. Ähvardamist, lukkude vahetamist ega näidispoomisi pole Edgar mulle õpetanud.Keskerakonna jõud on läbi aastate olnud see, et me suudame leida ühisosa ka kõige keerulisemas olukorras ning just tänu sellele kõnetame Eesti inimesi võrdselt, sõltumata nende emakeelest. Ja just sellist Keskerakonda ma tahan näha ka tulevikus. Ning selles erakonnas ei võtta keegi sõna erakonna nimel selleks, et saada lahti oponendist, kes põhimõtteliselt ei vaheta poolt erakonnasiseses võimuvõitluses.Mina toetan ühtset ja tugevat Keskerakonda. Mina toetan Edgar Savisaart. Keskerakond ei ole lõhestamiseks."


description: Korvpallliliigas NBA peeti täna viimased hooajaeelsed kohtumised ning kuue järjestikuse võiduga lõpes Golden State Warriors.

title: VIDEO | Golden State Warriors lõpetas hooajaeelsed kontrollmängud kuuenda järjestikuse võiduga


authors:
Wikipedia
Ja Aga

title: Soomlasest kolleeg: Kaljulaid on Soome poliitikaga hästi kursis

maintext:
Euroopa Kontrollikoja Soome-poolne liige Ville Itälä leiab, et tema eestlasest kolleeg Kersti Kaljulaid on Soome poliitikaga hästi kursis, kirjutas ERRi uudisteportaal.
"Ta on väga tähelepanelikult jälginud Soome poliitikat. Ta tunneb Soomet hästi," märkis Yle uudistetoimetusele antud telefoniintervjuus Itälä, kes on Kaljulaidiga ka perekondlikult tuttav.
Itälä sõnul oli Kaljulaid talle rääkinud ka presidendikandidaadiks pürgimisest, kuid kiire tõus riigipea ametisse ning senistest tuntud kandidaatidest möödumine tuli üllatusena.
"Ta on ambitsioonikas. Ma usun, et temast tuleb hea president," sõnas soomlasest kolleeg, kelle arvates Kaljulaidi saamine Eesti presidendiks on Soome jaoks heaks areng, sest tema suhe Soomega, mida ta tunneb ja teab, on väga positiivne.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Hanso selgitab, kuidas sündis otsus kinkida Ilvesele titekäru!

maintext:
Kaitseminister Hannes Hanso selgitas eile õhtul Kadrioru kunstimuuseumis peetud kõne alguses, kuidas tuli otsus kinkida Toomas Hendrik Ilvesele lapsevanker.
"Kui peaminister siin teie ees seisis ja ütles, et meil on kaks kingitust - üks neist ametlik ja teine isiklik, siis see tulemus tuli siinsamas nurgal Mehhiko baaris, pärast seda, kui president Ilves oli andnud valitsusele viimase õhtusöögi. Kohal oli neli valitsuse liiget ja arutelu selle üle ka Ievaga. Resultaat, ma pole nii häbelik nagu peaminister, oli titekäru!" sõnas Hanso.
Peaminister Taavi Rõivas oli eelnevalt öelnud, et president Ilvesele on kaks kingitust, üks ametlikum, teine isiklikum. Teine lausa nii isiklik, et seda ei saanud kunstimuuseumisse ühes võtta ja tuli leppida üksnes fotoga. Ametlikuks kingiks oli ühispilt Vabariigi Valitsuse poolt koos tänusõnadega, personaalsema kingi olemust peaminister esialgu ei avaldanud.


title: Krimiuudised neljapäeval: joobes mees kolkis 87-aastast kasuisa?

maintext:
Eile õhtul kella 18.30 teatas 61-aastane mees politseile, et Elvas Tartu maantee maja õuel on keegi kallale tunginud tema 87-aastasele kasuisale.
Sündmuskohal kumbki meestest politseile juhtunu kohta adekvaatseid ütlusi anda ei osanud, lisaks tuvastas politsei, et mõlemad mehed on tarvitanud alkoholi.
Väljakutsele sõitnud meedikut toimetasid kannatada saanud vanahärra TÜ Kliinikumi ravile. Juhtunust häirekeskust teavitanud mehe pidasid politseinikud aga kahtlustatavana kinni.
Nüüd aga kõigist meile laekunud teadetest möödunud ööpäeva sündmuste kohta järjekorras.
PÄRNUMAA:


description: Reedel kohtub Eesti jalgpallikoondis 2018. aasta MM-valikmängus Lilleküla staadionil Gibraltariga. Homme õhtul mängib Eesti koondis esimest korda uue peatreener Martin Reimi käe all ning võistkonnas on ka mõned näod, keda eelmine juhendaja Magnus Pehrsson meeskonda ei kutsunud. Vaata galeriist, kuidas Eesti rahvuskoondis valmistus reedeseks mänguks!

title: GALERII | Eesti jalgpallikoondis valmistus esimeseks mänguks Martin Reimi käe all


authors:
Stuart Forster Rex
Gl Archive
Alamy

title: Shakespeare´i kaasautori nime hakatakse raamatukaantele trükkima

maintext:
Rahvusvahelise teadlaste rühma põhjalik tekstianalüüs kinnitab, et kuulsal näitekirjanikul William Shakespeare´il oli kaasautor, vahendas Guardian.
Tõenäoliselt oli Shakespeare´i kaasautoriks Christopher Marlowe, keda on peetud pigem tema rivaaliks. Samas arvasid juba 18. sajandi õpetlased, et kaks kirjanikku võisid olla hoopis sõbrad ja koos näidendeid kirjutada.
William Shakespeare´i kuju Londonis Leicester Square´il (Stuart Forster/REX)
Põhjalik sõnavaliku ja lauseehituse uuring näitas, et Marlowe´i ja Shakespeare´i stiilis on suured erinevused ja koos kirjutatud näidendites on need selgesti näha. Teadlased on otsustanud, et kuningas Henry VI elust rääkivate näidendite puhul hakatakse Marlowe´i nime autorina raamatukaantele trükkima.
Christopher Marlowe (GL Archive / Alamy)
Christopher Marlowe oli luuletaja, näitekirjanik ja tõlkija, kes olevat surnud noore mehena kõrtsikakluses saadud haavadesse.


title: Soovimatud karvad häirivad? Hea nipp, kuidas neist vabaneda!

maintext:
Laserepilatsioon on valutu ja ohutu viis, mis võimaldab juba mõne protseduuri järel vabaneda soovimatutest karvadest igaveseks.
Dioodlaser on kõige kaasaegsem ja ohutum laserepilatsiooni seade. On tõestatud, et dioodlaseri efektiivsus on mitu korda kõrgem kui kõikidel varasematel laseritüüpidel. See tähendab, et epilatsiooni läbiviimiseks läheb vaja vähem protseduure, see on soodsam ning karvakasv protseduuride vahel aeglustub pikemaks ajaks.
Laserepilatsiooni protseduuri ajal teostatakse naha tugevat jahutamist laseri safiirist otsikuga. Laseri poolt väljutatav energia on piisavalt suur, et tungida kuni juukse sibula – folliikulini, kuid seejuures ei vigasta see ümbritsevaid kudesid, kuna laseri safiirist optika väldib termilist mõju nahale, mis teebki protseduuriabsoluutselt valutuks. Dioodlaser on ainus kõikidest laseritest, mida on lubatud kasutada päevitunud nahal.
Vaata täpsemalt SIIT!


title: PARIM KÖÖGIVILI: naeris aitab vormi hoida ja tugevdab ka immuunsüsteemi

maintext:
Toitumisnõustajad soovitavad kõigil tarbida hooajaliselt lühikest aega kättesaadavat naerist – see toitaineterikas köögivili aitab täiskõhutundel kiirelt tekkida ja seega ka saledat pihta säilitada.
Naeris on madala kalorsusega – 100 grammis puhastatud naeris on umbes 22 kilokalorit - ning sisaldab rohkelt kiirelt täiskõhutunnet tekitavat kiudaineid, kirjutab Healhy Foodstar. Naeris sisalduvad ained kiirendavad ka ainevahetust, stimuleerides ja parandades nii seedeprotsessi, mis kehakaalu langetamise juures on võtmeküsimus.
Naeris on samuti suurepärane C-vitamiini allikas (100 grammis on seda 62 milligrammi), tänu millele tugevdab naeri söömine ka immuunsüsteemi, neutraliseerib vabade radikaalide mõju organismile ning aeglustab vananemisprotsessi.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Ardo Kreek punasest kaardist: läksin natukene endast välja

maintext:
Eesti võrkpallikoondis alistas EM valiksarja play-offi avamatšis Läti 3:2. Ometi juhiti 2:1 ja neljandas geimis 17:15, kui temporündaja Ardo Kreek ründas kahesesse blokki ning sai seejärel veel punase kaardi, mis tähendas Lätile lisapunkti ja viigistamist.
"Läksin natukene endast välja selle kohtuniku väikese apsaka tõttu," vihjas Kreek geimi alguses juhtunud intsidendile, kus sai esimese kollase kaardi - vilemees ei andnud Eesti kasuks Läti bloki puudet. Järgmine reegliteriive tähendas punast. "Aga mis seal ikka – variant oli ju veel geim ära võita, aga hakkasime natukene rabistama ja teised mehed läksid ka veidi närvilisemaks.
Lõpuks viies geim tuli meile ja kaks punkti ka. Tallinnas oleme natukene rahulikumad ja loodame, et sealt saame kolm punkti," võttis lõpuks 8 punkti toonud Kreek närvilise mängulõpu kokku.
Mida vaja tänase lahingu valguses parandada, et see kodusaalis kergemalt läheks? "Teine geim oli see täna, kus kohe alguses tegime oma apsakad ära ja ei saanud geimi jooksma – oluline hetk. /…/ Kolmandas oli näha, et kohe algul saime jooksma ja geim tuli suhteliselt kindlalt meile," arutles Kreek, et vastastele antud algedu on meie meeskonna kirstunaelaks.


title: Mida räägivad küüned su tervise kohta?

maintext:
Üldjuhul tähendab see, kui sul on kehva olla, et midagi on tervisega valesti. Kuid veel enne seda annab organism kõrvalekalletest tervises märku mõnede väliste märkidega. Ka küüntelt võib üht-teist välja lugeda. · Kui su küüneplaat on kahvatu või suisa valge, siis võib see tähendada madalat rauasisaldust organismis, vahendab AOL. · Kui su küüneplaat on kollane, võib see tähendada seenhaigust.
· Kui su küüned on pruunikad või neile on tekkinud mustad vertikaalsed jooned, võib see tähendada melanoomi. Igatahes tuleb nii sel, kui ka teistel juhtudel, kui sa märkad, et küüntega pole asi korras, pöörduda arsti poole.
· Kui su küüned on haprad, võib see tähendada probleeme kilpnäärmega. Häired selle töös võivad põhjustada nii juuste väljalangemist kui küünte muutumist hapraks ja õhukeseks. · Kui su küüntele on tekkinud triibud, tähendab see, et nad on üle pidanud elama trauma. Triibud püsivad küll nädalaid ja mõnikord isegi kuid, kuid kaovad tavaliselt ise.


description: Hoos paarike viskas Hiinas riided seljast ja asus tegevusse otse internetikohvikus.

title: KIIRE TÖÖ KOHVIKUS: paarike hülgas arvutid ja heitis ühte...


title: 10 igapäevast lõksu, mis teevad mehe paksuks, 1. osa

maintext:
Kui vormis püsimine oleks lihtne, siis oleks igal mehel kuuspakikõht. Tänapäevane elu on praktiliselt loodudki sellisena ja selleks, et sa saaksid paksuks minna, märgib Men's Health. Millised on tavapärased ja sageli üsnagi vältimatud paksuks minemise olukorrad – ja kuidas nendega võidelda? 1. Ületundide tegemine Uuringute kohaselt on nädalas üle 40 tunni töötavatel inimestel suurem tõenäosus rasvuda. Kui sinu töö nõuab aktiivset ärireisidel käimist (üle 20 öö kuus kodust eemal), siis on paksuksmineku tõenäosus 92% kõrgem kui neil, kes 1-6 korda kuus reisile satuvad.
Mõtle, et sa tasud ise lõunasöögi eest, isegi kui sul on kuluarve. Tegelikult: eriti, kui sul on kuluarve.
"Inimesed lubavad endal olla pahad – lisajook, suur steik lõunaks – sest see on koos kliendiga," ütleb ülekaalulisuse uurija Andrew Rundle. Isegi kui sa tead, et firma tasub arved, söö lõunaks salatit või tuunikala. Pea kohtumisi jalutades, tõuse konverentsidel püsti ja leia tööpäeva jooksul aega trenni tegemiseks. Pöörane üleaja töötamine võib tekitada sinust kiusatust süüa ka siis, kui sa tegelikult polegi väga näljane. Aidata võib mediteerimine. 2. Vallandamine Võib-olla mediteerisid liiga usinalt ja süvenenult, keegi juhtkonnast avastas sind kinnisilmi olesklemas ning palus sul oma asjad kokku korjata. Oled kaotanud sissetuleku – ja selle tulemusena hakkad kaalus juurde võtma, tõenäoliselt kiirusega umbes 2,5 kilo aastas. Ootamatust töökaotusest põhjustatud stress võib tekitada unetust, märgivad teadlased. Teadvusta seda ja võitle sellega. Parema une toob aktiivne trennitegemine. Nii vähenevad ka ärevus ja depressioon, mis sageli on liigsöömise põhjusteks. Valmista endale ette lõuna, nagu tegid siis, kui sul veel töö oli. Selles võiks olla proteiinirikkaid snäkke, nagu pähklid ja kõvakskeedetud munad. Hoia rämpstoit kodust eemal. Oma CV-d viimistledes hoia vesi käepärast. Teadlased on leidnud, et inimesed, kes joovad rohkem vett kui teisi jooke, tarbivad ühtlasi ka vähem kaloreid. Tõsta pulssi ja põleta energiat, tõustes iga poole tunni tagant püsti ning tehes kaks minutit kükke ja väljaasteid. 3. Elukaaslase kokakunst Kui su naise brokoli on maitsev, siis on see hea. Aga nii tore pole asi siis, kui ta on maiasmokk, kes elab selleks, et süüa. Kui ta valmistab imelisi roogi, siis tunned armastust – ja see armastus võib koguneda su kõhule ning puusadele. Esmalt söök ja siis šoppamine: kui minna tühja kõhuga toidupoodi, siis eelistad osta kalorirohkemaid toite ja toiduaineid. Söö aeglasemalt: loe kokku, mitu korda sa iga suutäit mälud ja siis kahekordista see number. Nii võid süüa 15% vähem. Higistage koos: kui sina muutud aktiivsemaks, siis on tõenäoline, et partner tuleb sellega kaasa ja vastupidi. 4. Isaks saamine Üks uuring on leidnud, et esmakordselt isaks saavad mehed võtavad pärast lapse sündi keskmiselt kaks kilo kaalus juurde. Värsked isad kalduvad sööma käepärasemaid toite, mis põhjustavad kaalutõusu. Aga ära lase lapsel dikteerida, mida sa sööma peaks. Mängi koos lapsega: mine temaga mänguväljakule ja ära ole vaid passiivne pealtvaataja. Ronimisredelil saab hästi lõuatõmbeid teha. Ja kui titt teeb uinakut, siis võta seda kui isiklikku trenniaega. Spetsialistid soovitavad teha iga päev plankingut (kolm üheminutilist korda) või kätekõverdusi (20 sekundit, siis 10 sekundit pausi ja nii 4 minutit). Näljatunnet vaigista õuna või pirniga, mitte sõõrikute või kartulikrõpsudega. (PantherMedia / Scanpix) 5. Puhkus Uuringute teatel võib inimene puhkuse jooksul võtta juurde kuni 3,2 kilo. Reisides võid sattuda ebatervisliku toidu ja elustiili ohvriks ja see harjumus võib jääda veel mitmeks nädalaks püsima. Puhkuse ajal võib alkoholi tarvitamine kahekordistuda. Ühes grammis puhtas alkoholis sisaldub aga peaaegu sama palju kaloreid kui rasvas. Püüa tipsutada ülepäeviti, mitte iga päev. Teadlased soovitavad üht nippi: joo kumera klaasi asemel sirgete seintega klaasist, sest nii lonksad 60% aeglasemalt. Vali üks päev suuremaks söömaajaks. Tahad süüa jaanilaupäeval hunniku šaslõkki, grillvorste ja kartulisalatit? Olgu. Aga ära jätka ülejäänud toiduga orgiat jaanipäeval ja 25-ndal.


description: Jäär Õhus tundub olevat päris palju ebamäärasust. Kui oled kunstniku tüüpi, leiad arvatavasti seisule kasulikku rakendust. Kui aga opereerid täpsete arvude-numbritega, võivad vead sisse lipsata.

title: Päevahoroskoop: neljapäev, 13. oktoober


description: Eelmisel nädalal Hollandi meistri Groningeni Donari maha murdnud Tartu Ülikooli korvpallimeeskond võtab täna ja neljapäeval ette järgmise potentsiaalse ohvri Taani parima klubi Bakken Bearsi näol. Mängus on teatavasti ei rohkem ega vähem kui Meistrite liiga põhiturniiri pääse.

title: Tartu Ülikooli meeskond mängib taanlastega 100 000 euro peale

maintext:
Et alagrupiturniiril tuleb teha seitse välisreisi, kuluks osa boonusest kohe sellele, aga abiks oleks täiendav summa kindlasti. Tartu mänedžer Meelis Pastak kinnitas, et kui taanlastest jagu saadakse, kasutatakse lisanduvat raha ka meeskonna täiendamiseks.
Rahvusvahelise korvpalliliidu FIBA loodud uue liiga nimi on kõlav, sisu veel mitte nii väga. Kuid põhiturniiril hakkab üle Euroopa mängima 40 klubi, neist mõnigi kuulus veel mullu Euroliigasse ning sarja tipp on kindlasti päris kõva. Väiksemate riikide esindajate jaoks on mängus prestiiž ja ka veidi raha: põhiturniirile pääsemine tähendaks FIBA-lt 100 000 euro suurust boonust.
„Põhiturniiril tuleb 14 mängu, seda ei kannataks kümnemehelise koosseisuga välja. Ärme enneaegu hakka laskmata karu nahka jagama. Kui olukord kätte jõuab, siis vaatame oma võimalusi,“ ütles Pastak.
Peatreener Gert Kullamäe tõdes, et koosseis on praegu tõepoolest õhuke ning seda võimendab asjaolu, et kaks mängijat on juba rivist langenud. „Homme (täna – toim) ei mängi kindlasti Kristen Meister ega Kent-Kaarel Vene. Venel on mingi jama kaelapiirkonnas, Meister aga tegi viimases mängus hollandlastega jalale liiga ning kahjuks sai nüüd trennis veel ühe paugu otsa. Ka tema on mingi aja rivist väljas. Õnneks oleme eurosarja üles andnud ka Robin Kivi ja Märt Rosenthali. Nemad ning Ivo Van Tamm peavad olema valmis pingilt sekkuma, keegi peab põhirotatsiooni lisanduma,“ rääkis juhendaja.
Tõsi. Tartu (käsi kipub järjekindlalt kirjutama „Rock“) ajas esimeses eelringis Donari vastu läbi kaheksa mehega ning üks neist oli Meister. Nüüd tuleb kolme päeva jooksul uuesti pidada kaks kohtumist ning on selge, et Kullamäe ei saa riskida ainult seitsme mehe mängitamisega.
Mida kujutab endast vastane, Bakken Bears? Taani korvpall pole kunagi kuulunud isegi Euroopa keskmike sekka, kuid tänapäevases klubispordi maailmas on asjad teised. Vastaste koosseisu kuulub neli ameeriklast ja üks senegallane ning kindlalt tulevast võidust ei saa rääkida. Hoiatuseks olgu kas või mullune hooaeg, kui Bakken võitis FIBA Europe Cupil oma alagrupi, teiste seas edestati tugevat Tšehhi meistrit Nymburki!
Bakkeni mängust jäi pilt saamata
„Kahjuks ei tea me vastasest üleliia palju. Püüdsime kõiki kanaleid pidi saada pildi nende esimesest Taani liiga mängust (Bakken alistas nädalavahetusel Randersi 114:86 – toim), kuid kahjuks see ei õnnestunud. Konsulteerisin kahe hooaja eest Bakkenis mänginud Kaido Saksaga, kelle mõni meeskonnakaaslane jätkab seal ka praegu. Nägime neid kuu aega tagasi Newcastle’i turniiril kolme põhimehe ja peatreenerita. Teatud mängijatest on individuaalses plaanis mingi pilt ees, kuid pigem püüame lähtuda oma asjadest. Nemad tunnevad meid paremini, käidi ka Hollandis meie mängu vaatamas,“ tutvustas Kullamäe Bakkeni meeskonda.
Rock on pärast Donariga peetud kohtumist tegelnud eelkõige mõne rünnakunüansi lihvimisega. Lõpuks on edu valem ikka sama, mille Kullamäe ka eelmisel nädalal sõnastas: kui hooaja alguses on meeskonnad veel toored, otsustavad võitluslikkus, kaitsetahe ja tiimivaim. Ülikooli hallis visatakse pall õhku tavapäraselt kell 19.
Põhiturniirile pääsemine tooks vastaseid Saksamaalt Aasiani
Kui Tartu korvpallimeeskond suudab Meistrite liiga kvalifikatsioonis ületada ka teise barjääri ja jõuab põhiturniirile, satub ta kaheksaliikmelisse alagruppi, mis tähendab tihedat 14 mänguga põhiturniiri. See algab oktoobri keskpaigas ja kestab veebruarini.


title: Juhtkiri | Reformierakond astub Keskerakonna jälgedes

maintext:
Siim Kallas ihaldab sõprust Kremlimeelse Edgar Savisaarega! Selline avaldus oli üsna reljeefne just seetõttu, et tuli Reformierakonna looja Kallase enda erakonnast. Öeldu väärtust ei kahanda seegi, et see tuli avalikkusele sama hästi kui tundmatu peasekretär Reimo Nebokati suust. Peaminister Taavi Rõivaski ruttas kohe kinnitama, kuidas erakond loobus Kallase heaks populaarseima presidendikandidaadi toetamisest, kaotades sellega reitingutes ja ka hea välisministri. Pole kahtlustki, et erakonna silmis on Kallase süü ränk. Eriti just seetõttu, et erakonnas pettununa julges ta rääkida uue partei loomisest.
Paralleelid Keskerakonnaga on ilmsed. Ka seal kangutab Savisaare määratluse järgi kolmikjõuk teda oma kohalt. Ning Savisaare leeristki andis Peeter Ernits juba teada, et kohalikel valimistel ei kandideeri Savisaar Keskerakonna nimekirjas. Võimalik, et Savisaargi teeb uue isikliku partei.
Mõlema partei puhul on selge, et sisetüli peab ikka väga suur olema, kui seda enam kuidagi varjata ei õnnestu. Samas pole siin midagi imestada, sest võimuliidu ümbermängimist ennustati juba enne presidendivalimisi. IRL tõusis osava kombinatsiooniga küll presidendiparteiks, kuid Reformierakonnas pole oma kandidaadi läbikukkumisega rahul kumbki rivaalitsev leer. Kui Keskerakonnale ei saa opositsioonierakonnana heita kuidagi ette soovi muutuda juhivahetusega salongikõlbulikuks, siis Reformierakonna näol on tegu siiski peaministriparteiga. Kuivõrd aga saab Rõivas keskenduda valitsuse juhtimisele, kui tema erakonnas on lahvatanud avalik võimuvõitlus? Ja kui Rõivas ei kontrolli enam olukorda, siis kelle käes on võim?
Säilitamaks partei ühtsust, on vaja vaenlast, kelle vastu võidelda. Kui aga vastandamisele rajatud Eesti poliitilist süsteemi ähvardab seoses Savisaare mahavõtmisega kokkuvarisemine, siis on vaja uut vaenlast. Et sildistamiseks valiti omade seast Kallas, on märk oravate peataolekust ja paanikast. Muidugi on Rõivasele kasulik tümitada Kallast, sest vastasel juhul võivad omad hakata ründama juba teda. Paradoksina on Rõivast ennast juba varem võrreldud Brežneviga ja tema initsiatiivitut valitsemist nimetatud stagnatsiooniks. Kas mõlema erakonna võimuvõitlus lõpeb sellega, et pannakse leivad ühte kappi?


title: Reet Linna: meid Valteriga sidusid muusika, elu ja minu vanemad

maintext:
"Mina olen see inimene, kellel on õnnestunud Valteriga koos teles tööd teha," märgib laulja ja Eesti Televisiooni tuntuimaid saatejuhte Reet Linna. "Mäletatavasti "Muinaslood muusikas" oli saatesari, mis oli midagi erakordset, kuhu oli kaasatud ka Valter, kellega oli väga meeldiv koos töötada. Kahjuks on sellest sarjast jäänud alles vaid Rock Hoteli saade, sest ülejäänud kustutati kõik maha. See oli lavastuslik saade ning vaatamata sellele, et Valter oli vanema põlve muusik, oli tal rokimaailmaga väga hea suhe. Ta ei kuulunud nende vanemate muusikute hulka, kes oleks rokkmuusikat eitanud," rõhutab Reet. "Selles mõttes oli ta väga äge vanahärra. Olen teda nii palju intervjueerinud ja temaga lugusid teinud. Alati, kui oli mingi tagasivaatav saade, nagu "Tuleb tuttav ette" või "Ob-la-di, Ob-la-da", mis olid arhiivipõhised ja kuhu ma teda kutsusin, ütles ta, et loomulikult ta tuleb. Ei olnud kahtlustki, et ta poleks huvitavalt rääkinud."
Valter helistas Reedale vahel ka selleks, et niisama juttu puhuda. "Kui mu ema veel elas, küsis ta, kuidas emal läheb. Muide, ta oli mu emaga täpselt ühevanune, ainult et minu memm läks varem. Kui tal abi vaja oli, uuris, et: "Kuule, millise arsti juurde ma peaks nüüd minema." Kuna me elasime suhteliselt lähestikku, mina Meriväljal ja tema Pirital, ja et ka minu vanemad olid temaga tuttavad, võttis ta mind mitte ainult kui kolleegi või teletöötajat, vaid ennekõike kui tema sõprade last," räägib Reet.
Täpsemalt oli Reeda isa Arved Haug Valteri kolleeg ja sõber.


title: Naised värvati seksiorjadeks voodoo-needuse abil

maintext:
Austria politsei vabastas seksiorjusest kuus Nigeeriast pärit noort naist, kes sunniti kodust lahkuma voodoo-needuse abil, vahendab ajaleht Kurier.
Osavad sulid teatasid naistele, et neil lasub needus. Seejärel toimetati hirmunud naised põgenike sildi all Euroopasse, kus nad müüdi bordellidesse. Seal täitsid nad kuulekalt kõik peremeeste soovid, sest kartsid, et põgenemise korral langevad needuse alla ka nende kodumaale jäänud perekonnaliikmed. Austria politseinikud vabastasid Europoli operatsiooni "Valge-toonekurg" käigus 29 sundprostitutsioonile allutatud naist. Esimest korda olid nende seas nii-öelda põgenikud, Nigeeriast voodoo-needuse abil Euroopasse petetud kuus 18aastast naist.
Austria politsei kõrge esindaja Gerald Tatzgerni sõnul uskusid Nigeeriast pärit sundprostituudid sedavõrd tugevalt needusesse, et politseinikel tuli teha suuri jõupingutusi, et veenda neid bordellist lahkuma.


description: Eesti parim naistennisist Anett Kontaveit (WTA 121) kaotas pärast eilset suurepärast võitu kolmapäeval Austrias Linzis teises ringis tšehhitarile Denisa Allertovale (WTA 102) 3:6, 4:6.

title: KAHJU! Anett Kontaveit langes Austrias teises ringis


description: Äsja ilmunud Basketball ajakirjas räägib Saski Baskonia meeskonda kuuluv Sander Raieste, kuidas tema esimesed kuud Hispaania tiiklubi juures läinud on.

title: Hispaania tippklubisse kuuluv Sander Raieste: NBA mees Bargnani ja Eestist tulnud noor poiss on võrdsed

maintext:
"Kõige rohkem on ehk aidanud ja nõu andnud Larkin ja Beaubois," tõi Raieste välja kaks nime, kes on sisseelamisel ehk suurimaks abiks olnud. Siinkohal tasuks ära mainida ka abiliste teenetelehed. Shane Larkin tuli Hispaaniasse otse NBA-st, Rodrigue Beaubois mängis unistusteliigas aastatel 2009-2013.
Äsja ilmunud Basketball ajakirjas räägib Saski Baskonia meeskonda kuuluv Sander Raieste, kuidas tema esimesed kuud Hispaania tiiklubi juures läinud on .
Raiestet seob Saski Baskonia meeskonnaga 1+2+2 aasta pikkune leping, mis tähendab, et peale esimest aastat on võimalik meeskonnast lahkuda. Kuigi 17-aastane noormees on valikuga rahul, siis hinges põksub ka soov minna korvpalliharidust omandama USA-sse.


description: Õhtulehe nädala (3. kuni 9. oktoober) taroskoop näitab tarokaartide abil, mida tulev nädal tosinale tähemärgile toob.

title: NÄDALA TAROSKOOP: mida toob 3. kuni 9. oktoober tosinale tähemärgile?

maintext:
Kui mõni tunne paistab sind rohkem häirivat või kerkib ikka ja jälle esile, ürita aru saada, mis on selle põhjuseks ning kuidas saaksid selle kõige tõhusamalt lahendada. Sulle antakse märku, et nii lahkus kui kaastunne on osa sinu elust, nagu ka tõeline armastus, isegi kui sa enda arvates seda pidevalt ei tunne. Ole enda vastu aus ja loobu muremõtetest, sest neile ei ole enam kohta.
KAKSIKUD
Suudad tõhusalt lahendada probleeme, mis sinu teele satuvad. Võimalik, et ühtäkki tead ka lahendust millelegi, mille varasemalt kõrvale heitsid, kuid mille nüüd paremini ära suudad lahendada. Pea meeles, et vahelduseks on rutiin väga hea. Lase end kanda igapäevaelu lihtsatest asjadest ja ära muretse üleliia: väikesed asjad viivad sageli suurte asjadeni.
VÄHK
Mõtle järele, kas sinu töö- ja eraelu on tasakaalus? Ühele või teisele liigselt tähelepanu pöörates head nahka ei tule. Lahendus on siinkohal teha endale selgeks, kumb sulle tegelikult rohkem rahuldust pakub. Kui tahad tegeleda rohkem tööga, tegele, ja ära ürita olla mõlemas võrdselt edukas. Kui olulisem on kodu, ära võta tööasju pidevalt endaga koju.
LÕVI
Sinu tegemisi mõjutavad nüüd minevikust, eelkõige lapsepõlvest, pärinevad positiivsed mälestused. Võimalik, et kohtud kellegagi, keda pole aastaid näinud, kuid kes toob sinuni head uudised. Nüüd on ka hea aeg võtta ühendust inimestega, kellega pole ammu suheldud. Lase valla oma sisemine laps, luba tal möllata nii palju, kui saad ning ära mõtle tagajärgedele. Peaasi on see, et tunneksid end õnnelikuna.
NEITSI
Töö ja eraelu peavad olema tasakaalus, kuid rahu leidmisel häirivad sind pisiasjad, millele ei tasuks tähelepanu pöörata, sest praegu pole mitme asjaga korraga tegelemine sinu just kõige tugevam külg. Tähelepanelik ole ka partneriga – kui teda esikohale ei sea, ei pruugi teda varsti enam ka sinu kõrval olla. Muu hulgas pea meeles, et kui otsid armastust, siis veendu, et oled selleks ka valmis.
KAALUD
Sind ootab ees rohkelt seiklusi, ent teisalt hoiatatakse liigse entusiasmi eest. Tead ju küll seda ütlemist, et agarus on ogarus. Sinu enda tuju on ennekõike ülev ja entusiastlik. Positiivsest energiast ei tasuks end aga lasta liialt mõjutada, sest võid otsuseid langetada järele mõtlemata, see aga võib sulle omakorda tuua hiljem ootamatuid tagajärgi. Kui võtad enne kindla otsuse langetamist endale aega, võid kindel olla, et selle energiaga suudad ka edaspidi jätkata.
SKORPION
Võid rõõmustada − sinu rahaasjad pöörduvad paremuse poole, muu hulgas sujub ka kõik muu, mis ette võtad. Kui oled helde, saad vastu seda, mida välja annad. Tegu ei pruugi alati olla rahaga, kuid kannab endaga suurt väärtust, mis mõjutab sind ka hiljem.
AMBUR
Peaksid olema ettevaatlik, keda või mida usaldad ja usud. On asju, mis elanud ära oma aja ning millest tuleks lahti lasta, et edasi liikuda. Ära ripu mineviku küljes, vaid lase see vabaks. Kulunud ütlemise kohaselt avaneb ukse sulgumisel kusagil uus uks. Nii et usalda iseennast.
KALJUKITS
Kui oled seni tundnud end nukra või isegi depressiivsena, võid nüüd loota ja uskuda, et hea õnn on sinu poole teel. Võta vastu, mis sulle tuuakse ja ära jää liigselt mõtlema, mis võinuks olla, vaid keskendu tulevikule. Ära hoia keelt hammaste taga ja väljenda end selgelt, eriti vaba ole komplimentide ja tunnete väljendamisega.
VEEVALAJA
Kes kannatab, see kaua elab. Või kes palju teeb, see palju jõuab. Vahel aga võtame enda kanda liiga palju, nii et kandmisest ei tule enam midagi välja ning pool aurust läheb kõigi tükikeste tervikuks surumisele, mitte elu nautimisele. Praegusel perioodil oleks parem võtta asju rahulikult. Sa ei pea kõike oskama, kõike jõudma, kõike suutma või kõike teadma, oled üksnes inimene.
KALAD


authors:
Sündinud Rassist.
Kõige Nõrgemate Ja Väetimate Tagant

description: Viimastel aastatel on kohtulahendini jõudnud mitu juhtumit, kus valla või linna sotsiaaltöötaja on toetuseks mõeldud rahaga nihverdanud ja ajapikku tuhandeteid eurosid omastanud.

title: Sotsiaaltöötajad kipuvad abivajajatele mõeldud toetusi oma taskusse pistma

maintext:
Pärast laevaõnnetust satuvad inglane, prantslane ja tukti inimtühjale saarele. Et endale toitu hankida, hakkavad nad kalastama ja püüavad kinni kuldkala.
"Kui te mind tagasi vette lasete, siis täidan kolm teie soovi," ütleb kala.
"Vii mind tagasi vanale heale Inglismaale!" nõuab inglane.
"Vii mind otsekohe Prantsusmaale tagasi," palub prantslane.
Tukti mõtleb natuke ja ütleb siis kalale:
"Üksi on siin igavavõitu... Anna mulle kast viina ja too sõbrad tagasi!"


authors:
Esineb Ansambel
Kiilaspea .
Nii Ja Naa

description: Täna kell 17 algas Kadrioru kunstimuuseumis presidentide vastuvõtt, kus on kohal paljud kõrged riigitegelased.

title: ÕHTULEHE VIDEO JA GALERII | President Kaljulaid ja endine president Ilves võtavad kunstimuuseumis vastu riigitegelasi


description: Tartus ITF 10 000 dollari suuruse auhinnafondiga turniiril Paf Open on konkurentsi jäänud kaks eestlast: Kenneth Raisma ja Vladimir Ivanov. Paarismängus jõudsid nad homsesse finaali. Üksikmängus võitlevad nad poolfinaali kohtade eest.Vladimir Ivanov jõudis veerandfinaali alistades 40 minutit kestnud mängus Oskar Lusti 6:0, 6:0. Veerandfinaalis tuleb tal vastamisi minna Andrea Bassoga (ATP 639), kes eile võitis otsustavas setis Karl Kiur Saart. Kaks aastat tagasi suvel Tallinnas on Ivanov ja Basso kohtunud ning siis võitis 23aastane itaallane.

title: Eesti tipptennisistid jõudsid kodusel ITFi turniiril finaali


description: Celine Dion ei kujuta ette, et ta võiks pärast abikaasa René Angélili surma uue armastuse leida - vähemalt esialgu mitte.

title: Celine Dion on elu jooksul suudelnud vaid ühtainsat meest

maintext:
Noor meremees kannab kaptenile ette ülesande täitmisest. Kapten vaatab teda mitte just eriti lahke pilguga ja tähendab:
"Noh, noormees, ma oletan, et nagu harilikult, on ka teie puhul just perekonna lollpea merele saadetud."
"Oh ei, sir," vastab noormees avameelselt. "Sest ajast, kui teie merele tulite, sir, on kõik muutunud."


title: SUPIKÖÖGI LOOD | Paljassaare supiköögis leidub mehi igat masti - viimsikast vanahärrast kuni kodutuni, kes peab tuhkrut

maintext:
Õhtuleht käis täna külas Päästearmee supiköögis Paljassaares, kuhu on sööma tulnud erineva saatusega inimesed. Kohtasime kuldsete kätega ehitajat, kes hetkel elab autos ja garaažis, kuid sellest hoolimata peab lemmikuna 150-eurost tuhkrut! Sellest, kuidas maitseb supp endisele telefonioperatoorile ja miks vanahärra Viimsist on tulnud nii kaugele lõunatama, vaata lähemalt juba Õhtulehe videost!
Videos märgib üks meesterahvas, et süüa saab ainult dokumendiga. Supiköögi juhataja sõnul on tegemist linna sooviga, et pidada arvestust külaliste kohta.


authors:
Pro Patria
Sõja Korral
Peaks Ja Tuleks...

title: Kui palju peaks perel olema vett ja toitu? Riik koostab tegevusplaani sõjalise rünnaku puhuks

maintext:
Siseministeeriumi ja riigikantselei loodud elanikkonnakaitse rakkerühma juhataja Margo Klaose kinnitusel on elanikkonna kaitsest rääkimine oluline osa sõjalisest heidutusest ning seda ei tule vaadelda kui ohtu, et sõda hakkab tulema. "Loodusõnnetusi sellega ära ei hoia, aga sõjalisi riske küll. See, et elanikkond on hästi valmistunud, on üks argument mitte rünnata," ütleb Klaos.
Valitsus otsustas eelmise aasta lõpus, et Eestis on vaja luua elanikkonnakaitse kontseptsioon, mis kirjeldaks tegevusplaani juhuks, kui riiki tabab suurem loodusõnnetus või sõjaline rünnak. Selleks tuleb välja töötada elanike kaitsele suunatud programmid, mis poleks vaid loodus- ja tehnoloogiliste kriiside tarvis, nagu seni, vaid võtaksid arvesse ka julgeoleku ja riigikaitsega seotud vajadused.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


authors: Afp Scanpix

title: Tõeline Euroopa liiga alustab. Kust tuleb CSKA suurim ohustaja?

maintext:
Kellele panuseid teha? Eelmise hooaja finalistid Moskva CSKA ja Istanbuli Fenerbahce jätkavad stabiilselt ehk säilitasid peaaegu endise koosseisu. CSKA ainus lahkuja on Demetris Nichols, asemele toodi kõvemad tegijad James Augustine ja Semjon Antonov. Joel Freeland on pikalt audis vigastusega ning tema asenduseks võeti hiljuti tiimi Jeff Ayers.
Teatavasti kuulus liigasse pikki aastaid 24 meeskonda. Nüüd vähendati nende arvu 16-le ning loobuti igasugustest ala- ja vahegruppidest. Kõik meeskonnad mängivad omavahel kaks ringi läbi, mis tähendab põhihooajal 30 mängu – rohkem kui varem. Mängugraafik tiheneb üha, koos koduliiga tõsiste heitlustega tähendab see enamikule meeskondadele nädalas kaks ning teinekord ka kolm kõva matši.
Täna algab korvpalli Euroliiga järjekordne hooaeg. Vana Maailma tugevaim klubisari on läbi teinud totaalse muutumise ning näib põnevam ja intrigeerivam kui kunagi varem. Kas kevadel, mängude lõppedes saame selle eelduse tõeseks kuulutada?
CSKA näib seega mullusest veelgi vägevam ja läheb hooajale vastu suursoosikuna. Portaal Eurohoops valis viimaste nädalate jooksul välja sarja sada paremat mängijat ning pole juhus, et edetabeli tipus troonib just armeeklubi tagapaar Miloš Teodosic – Nando De Colo.
Veelgi vähem on muutusi Fenerbahces – Ricky Hickmanit asendab tagaliinis James Nunnally. Kuid pole võimatu, et CSKA suurimaks ohustajaks kerkib hoopis üks teine klubi Bosporuse väina äärest. Istanbuli Darüssafaka tõi NBAst tagasi peatreeneriks David Blatti, ajas eelarveks kokku 30 miljonit eurot ja värbas tasemel mängumehed. Kontrollmängudes ei saadud ühtegi kaotust, Türgi liiga avavoorus võeti samuti võit.
Türgi korvpalli voolabki järjest rohkem raha. Huvitav on asjaolu, et Darüssafaka on kaheksa välismaalasega mehitanud peamiselt tagaliini ja ääred. Korvialuse vallutavad omad koljatid. Tiimi kuulub ka kaks lätlast: mängija Dairis Bertans ja abitreener Ainars Bagatskis.
Mõistagi ei saa rääkida ainult kolmest meeskonnast. Euroliiga boss Jordi Bertomeu rõhutas, et algab uus ajastu ja tegemist on tõelise Euroopa liigaga. Eesmärk on liikuda NBA suunas ja saavutada olukord, kus iga meeskond võib võita igaüht. Juba tänavu jõutaksegi sellele ilmselt päris lähedale. Leidub vaid mõni üksik eeldatav autsaider, näiteks kollitab viimaseks jäämise oht Siim-Sander Vene endist koduklubi Kaunase Žalgirist.
Neid aga, kes on seadnud eesmärgi jõuda vähemalt Final Fouri, on palju rohkem: lisaks CSKA-le kogu Istanbuli klubide nelik, Hispaaniat esindav kolmik ja Kreeka suurklubide duo, mulluse häbi püüab maha pesta Tel Avivi Maccabi ja marssalikepike on Bambergi põues…