description: Hiiu valla Reigi külas asuva Kootsaare tee ääres on vahva ehitis, mis paneb möödasõitjaid pead pöörama. Pisikese varjualuse seinad on tehtud vanadest, seismajäänud puusuuskadest. Esmapilgul meenutab majake bussiootepaviljoni, aga tegelikult asuvad seal külaperede postkastid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Suusamaja peidab postkaste

maintext:
NÄDALALÕPP
Suusamaja peidab postkaste
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Helja Kaptein Reede, 02. september 2016. FOTO: Helja Kaptein Hiiu valla Reigi külas asuva Kootsaare tee ääres on vahva ehitis, mis paneb möödasõitjaid pead pöörama. Pisikese varjualuse seinad on tehtud vanadest, seismajäänud puusuuskadest. Esmapilgul meenutab majake bussiootepaviljoni, aga tegelikult asuvad seal külaperede postkastid.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: 1956. a 18. jaanuaril suri Kalinini (Tveri) oblasti psühhiaatriahaiglas Buraševos 81 aasta vanuselt Eesti Vabariigi esimene president Konstantin Päts. Järgmisel kuul algas Moskvas NLKP XX kongress, kus Nikita Hruštšov esines ettekandega Stalini isikukultusest ja selle hukatuslikest tagajärgedest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
EV100
Aastad 1956-57 tõid uusi tuuli saarlaste ellu
Esmaspäev, 05. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Garel Püüa Esmaspäev, 05. september 2016. Küüditatute tagasisõit Siberist kodumaale algas 1957. a traktorikärus. Foto: Saaremaa Muuseumi fotokogu 1956. a 18. jaanuaril suri Kalinini (Tveri) oblasti psühhiaatriahaiglas Buraševos 81 aasta vanuselt Eesti Vabariigi esimene president Konstantin Päts. Järgmisel kuul algas Moskvas NLKP XX kongress, kus Nikita Hruštšov esines ettekandega Stalini isikukultusest ja selle hukatuslikest tagajärgedest.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Teisipäeval said demineerijad väljakutse Salme valda Lõu külla, kus seeneline oli leidnud ühe lõhkekeha. Tegemist oli Saksa päritolu 10,5 cm mürsuga. Mürsk hävitati leiukohas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Seenelised leidsid metsast lõhkekehi

maintext:
Uudised
Seenelised leidsid metsast lõhkekehi
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 08. september 2016. Pilt on illustratiivne. Teisipäeval said demineerijad väljakutse Salme valda Lõu külla, kus seeneline oli leidnud ühe lõhkekeha. Tegemist oli Saksa päritolu 10,5 cm mürsuga. Mürsk hävitati leiukohas.
Seejärel said pommigrupi liikmed teisegi väljakutse. Torgu vallas Mäebe külas oli seeneline leidnud lõhkekeha. Tegemist oli Saksa päritolu 8 cm miinipildujamiiniga. Miin hävitati leiukohas.
Päästeamet tuletab meelde, et soodne ilm on alanud varasügisel õnnistanud kõiki metsaandide austajaid. Lisaks seentele ja marjadele võib aga metsast leida ka lõhkekehi.
Päästeamet soovitab kõigile sügisestele seenelistele ja marjulistele, kes leiavad metsast lõhkematerjali ja lahingumoona, tegutseda alljärgnevalt:
1) ärge mitte mingil juhul puudutage leidu,
2) eemalduge leiukohast,
3) teavitage leiust häirekeskust telefonil 112,
4) kui võimalik, piirake ala ja tähistage oht,
5) ärge kasutage selle lähedal lahtist tuld,
6) olge abijõududele telefonitsi kättesaadav,
7) teavitage läheduses viibijaid võimalikust ohust,
8) kui leiate metsast piirdelindiga või muul viisil tähistatud ala, ärge sisenege piiratud alasse. Seejärel said pommigrupi liikmed teisegi väljakutse. Torgu vallas Mäebe külas oli seeneline leidnud lõhkekeha. Tegemist oli Saksa päritolu 8 cm miinipildujamiiniga. Miin hävitati leiukohas.Päästeamet tuletab meelde, et soodne ilm on alanud varasügisel õnnistanud kõiki metsaandide austajaid. Lisaks seentele ja marjadele võib aga metsast leida ka lõhkekehi.Päästeamet soovitab kõigile sügisestele seenelistele ja marjulistele, kes leiavad metsast lõhkematerjali ja lahingumoona, tegutseda alljärgnevalt:1) ärge mitte mingil juhul puudutage leidu,2) eemalduge leiukohast,3) teavitage leiust häirekeskust telefonil 112,4) kui võimalik, piirake ala ja tähistage oht,5) ärge kasutage selle lähedal lahtist tuld,6) olge abijõududele telefonitsi kättesaadav,7) teavitage läheduses viibijaid võimalikust ohust,8) kui leiate metsast piirdelindiga või muul viisil tähistatud ala, ärge sisenege piiratud alasse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tuleval nädalal jõuab juba viiendat korda Kuressaare Linnateatrisse suur teatriprojekt “Külateater tuleb külla“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Külateater tuleb linnarahvale külla

maintext:
NÄDALALÕPP
Külateater tuleb linnarahvale külla
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 16. september 2016. Salme vallateatri etendus “Sinatraga kuu peale”, pildil harrastusnäitlejad Aina Aavik (vasakul) ja Marika Paas. FOTO: Ene Kallas Tuleval nädalal jõuab juba viiendat korda Kuressaare Linnateatrisse suur teatriprojekt “Külateater tuleb külla“.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Septembri esimestel nädalatel andsid oma olulise panuse meie liiklusturvalisusesse vabatahtlikud, kelle hoolimine väärib kahtlemata äramärkimist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aitäh, et hoolite!

maintext:
Arvamus
Aitäh, et hoolite!
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Septembri esimestel nädalatel andsid oma olulise panuse meie liiklusturvalisusesse vabatahtlikud, kelle hoolimine väärib kahtlemata äramärkimist.
“Hea oli teha mõne lapse päev päikseliseks.” “Mõni tulija tervitas ise juba kaugelt.” “Mõni kohmetus, kui soovisime head kooliteed.” “Huvitav oli jälgida laste ja vanemate emotsioone.” “Positiivsed tunded hommikusse.”
Need on valitud laused neilt kogukonnaliikmetelt, kes septembrikuu hommikutel meie koolilaste koolitee turvalisemaks muutmisesse panustasid.
Täname kõiki, kes algatusega kaasa tulid ja oma panuse andsid: Maidi Tilk, Eliise Erikso, Marii Pregel, Tanel Maandi, Katrin Keso-Vares, Anneli Meisterson, Miralda Matt, Ursula Rahnik, Kairi Käsk, Kairit Lindmäe, Viktor Sarapuu, Heigo Kips, Anu Vares, Õie Väli, Ants Kangur, Lembit Reek, Rein Jakobson, Jaanus Mihkelson, Simmo Kikkas, Madis Kallas, Jaanis Prii, Katrin Kilter, Meelis Kaubi, Lea Viidul, Juta Õisnurm, Luule Siiner, Riina Nau, Ragne Põld, Erkki Noor, Katrin Tihik, Tõnu Vaher, Kalle Laanet.
Suur tänu kõigile asutustele, kes lubasid oma tänuväärseid töötajaid septembrikuu esimestel päevadel turvalisust tagama!
Järgmise kooliaasta alguseks ootame taas kõiki meiega koos tänavatele. Panen kõigile südamele, et liikluses toimuv on meie kõigi ühine mure. Kui soovime midagi parandada, peame seda tegema koos. Kooliaasta alguses meie laste ohutusse kooli- ja koduteesse panustamine on oluline. Kellel huvi järgmisel aastal abiks olla ja panustada, võib võtta Kuressaare politseijaoskonnaga juba aegsasti ühendust. Autor: Kaisa Nurm, Kuressaare politseijaoskonna noorsoopolitseinik Teisipäev, 20. september 2016.“Hea oli teha mõne lapse päev päikseliseks.” “Mõni tulija tervitas ise juba kaugelt.” “Mõni kohmetus, kui soovisime head kooliteed.” “Huvitav oli jälgida laste ja vanemate emotsioone.” “Positiivsed tunded hommikusse.”Need on valitud laused neilt kogukonnaliikmetelt, kes septembrikuu hommikutel meie koolilaste koolitee turvalisemaks muutmisesse panustasid.Täname kõiki, kes algatusega kaasa tulid ja oma panuse andsid: Maidi Tilk, Eliise Erikso, Marii Pregel, Tanel Maandi, Katrin Keso-Vares, Anneli Meisterson, Miralda Matt, Ursula Rahnik, Kairi Käsk, Kairit Lindmäe, Viktor Sarapuu, Heigo Kips, Anu Vares, Õie Väli, Ants Kangur, Lembit Reek, Rein Jakobson, Jaanus Mihkelson, Simmo Kikkas, Madis Kallas, Jaanis Prii, Katrin Kilter, Meelis Kaubi, Lea Viidul, Juta Õisnurm, Luule Siiner, Riina Nau, Ragne Põld, Erkki Noor, Katrin Tihik, Tõnu Vaher, Kalle Laanet.Suur tänu kõigile asutustele, kes lubasid oma tänuväärseid töötajaid septembrikuu esimestel päevadel turvalisust tagama!Järgmise kooliaasta alguseks ootame taas kõiki meiega koos tänavatele. Panen kõigile südamele, et liikluses toimuv on meie kõigi ühine mure. Kui soovime midagi parandada, peame seda tegema koos. Kooliaasta alguses meie laste ohutusse kooli- ja koduteesse panustamine on oluline. Kellel huvi järgmisel aastal abiks olla ja panustada, võib võtta Kuressaare politseijaoskonnaga juba aegsasti ühendust.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Kuressaare linnas ei andnud sõiduautot Audi A4 juhtinud 75-aastane mees neljapäeval kella 12 ajal Piiri ja Ida tänava ristmikul teed peateel liikunud jalgratturile, teatas siseministeerium.

Õnnetuses sai vigastada jalgrattaga sõitnud 74-aastane mees. Kiirabi toimetas jalgratturi Kuressaare haiglasse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Eakas jalgrattur jäi auto alla


description: Alates 1. oktoobrist muutub keskkonnaameti struktuur ning senise kuue regiooni asemel hakkab olema kolm. Seoses sellega saab suurema piirkonna juhiks Haapsalust pärit Sulev Vare. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Keskkonnaameti regioonide ühendamine toob saartele uue juhi
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Alates 1. oktoobrist muutub keskkonnaameti struktuur ning senise kuue regiooni asemel hakkab olema kolm. Seoses sellega saab suurema piirkonna juhiks Haapsalust pärit Sulev Vare.
Endise kuue regiooni asemel moodustatakse kolm – Põhja, Lõuna ja Lääne regioon. Lääne regiooni alla hakkavad käima lisaks Saare-, Lääne- ja Hiiumaale ka Pärnu- ja Raplamaa.
Senise regiooni juhi Kaja Lotmani asemel saab suurema regiooni juhiks endine Haapsalu aselinnapea ja Lääne maavanem Sulev Vare. Lotman asub tööle ameti juhtkonna looduskaitsenõunikuna.
Siiani juhtis Vare kaht keskkonnaameti regiooni – Pärnu-Viljandi ja Harju-Lääne-Rapla regiooni. “Sulev Vare osutus valituks, sest tegemist on keskkonnasektoris pikaajalise, asjaliku, järjekindla, eesmärgile pühendunud töötajaga, kes on keskkonnaametis ennast tõestanud võimeka ja sihikindla juhina,“ vahendas ameti pressiesindaja Sille Ader Lääne Elule.
Praegune keskkonnaameti Hiiu-Lääne-Saare regiooni juht Kaja Lotman ütles, et riigiasutuste ülesanded ajas muutuvad ja kogu ühiskond teeb pingutusi efektiivsemaks töökorralduseks. “Päevakorral olevad muudatused ongi planeeritud selleks, et keskkonnaameti töö oleks efektiivsem,“ sõnas ta, lisades, et teema kerkis päevakorda aasta alguses.
Keskendub erialale
Uue ametiga on Lotman rahul. “Saan keskenduda oma erialale, milleks on looduskaitse valdkond. Olen siiani töö kõrvalt aidanud kaasa rahvusparkide ja biosfääri programmiala arendusele ning tegelenud rahvusvahelise koostööga looduskaitse valdkonnas,“ selgitas ta.
Lotman loodab, et saab kaasa aidata ka sellele, et ühiskond mõistaks paremini looduskaitse väärtusi ja looduskaitsesüsteem arvestaks rohkem kohalike võimalustega.
Sulev Vare on Lotmanilt üle võetava piirkonna teemadel vestelnud põhjalikult keskkonnavaldkonna juhtivspetsialisti Raivo Kallase ja looduskaitse juhtivspetsialisti Marju Eritiga ning järgmiseks nädalaks on planeeritud pikem kohtumine ka Lotmaniga.
“Vare on sündinud Saaremaal ja elab Läänemaal, mistõttu tunneb neid maakondi väga hästi. Varasem kogemus keskkonnaministeeriumi kantslerina annab talle tugeva aluse, et suurepäraselt administreerida uut suurt regiooni,“ lisas Lotman. Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 14. september 2016.Endise kuue regiooni asemel moodustatakse kolm – Põhja, Lõuna ja Lääne regioon. Lääne regiooni alla hakkavad käima lisaks Saare-, Lääne- ja Hiiumaale ka Pärnu- ja Raplamaa.Senise regiooni juhi Kaja Lotmani asemel saab suurema regiooni juhiks endine Haapsalu aselinnapea ja Lääne maavanem Sulev Vare. Lotman asub tööle ameti juhtkonna looduskaitsenõunikuna.Siiani juhtis Vare kaht keskkonnaameti regiooni – Pärnu-Viljandi ja Harju-Lääne-Rapla regiooni. “Sulev Vare osutus valituks, sest tegemist on keskkonnasektoris pikaajalise, asjaliku, järjekindla, eesmärgile pühendunud töötajaga, kes on keskkonnaametis ennast tõestanud võimeka ja sihikindla juhina,“ vahendas ameti pressiesindaja Sille Ader Lääne Elule.Praegune keskkonnaameti Hiiu-Lääne-Saare regiooni juht Kaja Lotman ütles, et riigiasutuste ülesanded ajas muutuvad ja kogu ühiskond teeb pingutusi efektiivsemaks töökorralduseks. “Päevakorral olevad muudatused ongi planeeritud selleks, et keskkonnaameti töö oleks efektiivsem,“ sõnas ta, lisades, et teema kerkis päevakorda aasta alguses.Uue ametiga on Lotman rahul. “Saan keskenduda oma erialale, milleks on looduskaitse valdkond. Olen siiani töö kõrvalt aidanud kaasa rahvusparkide ja biosfääri programmiala arendusele ning tegelenud rahvusvahelise koostööga looduskaitse valdkonnas,“ selgitas ta.Lotman loodab, et saab kaasa aidata ka sellele, et ühiskond mõistaks paremini looduskaitse väärtusi ja looduskaitsesüsteem arvestaks rohkem kohalike võimalustega.Sulev Vare on Lotmanilt üle võetava piirkonna teemadel vestelnud põhjalikult keskkonnavaldkonna juhtivspetsialisti Raivo Kallase ja looduskaitse juhtivspetsialisti Marju Eritiga ning järgmiseks nädalaks on planeeritud pikem kohtumine ka Lotmaniga.“Vare on sündinud Saaremaal ja elab Läänemaal, mistõttu tunneb neid maakondi väga hästi. Varasem kogemus keskkonnaministeeriumi kantslerina annab talle tugeva aluse, et suurepäraselt administreerida uut suurt regiooni,“ lisas Lotman.
Veel artikleid samast teemast »


description: Hiljuti toimus Gospa konverentsiruumis väikelaevaehituse visiooniseminar “Tösised jutud messis: “Sihtturg Venemaa””. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Kuidas käivitada laevade maineturundus Venemaal?
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 02. september 2016. Töögrupi arutelu: vasakult Andrey Petrov, Danila Timoshin, Kalevi Westersund, Villu Vatsfeld, Tõnu Steinberg. Foto: Jaanis Prii Hiljuti toimus Gospa konverentsiruumis väikelaevaehituse visiooniseminar “Tösised jutud messis: “Sihtturg Venemaa””.
Eesti senine eksporditoe fookus on olnud Skandinaavia ja Saksamaa turgudel, Venemaa sihtturg on jäänud teisejärguliseks. Põhjuseks on peamiselt majanduspoliitiline olukord, rahvusvaheliste suhete ebakindlus ja erinevused tururegulatsioonides.
Sellest tulenevalt on jäänud realiseerimata mitmed väikelaevade idasuunalist eksporti toetavad võimalused ja puudub Venemaa sihtturu eksporditurunduse ühtne strateegia.
Regulatsioonid segased
Teadaolevalt on Venemaa sihtturu käitumine eriline just selle poolest, et luksuslikumate laevade sihtgrupp nii valib, ostab kui ka tarbib laevu välisriikides, valdavalt Euroopa Liidus.
See maandab välissuhetest tulenevaid riske märkimisväärselt ning muudab Venemaa sihtturu Eesti väikelaevaehituse sektorile atraktiivseks.
Samas ei ole liiga täpselt teada, mis mõjutab Venemaa laevaomaniku ostuotsust, milliseid infokanaleid ta kasutab ja mis muudab sadama tema ja ta laeva jaoks ahva-tlevaks.
Tõsised jutud juhatas sisse seminari moderaator Marko Rillo ettekandega “Kuidas tõsta Eesti eksportööride konkurentsivõimet“. Venemaa väikelaeva turust ja tarbijatest kõnelesid RIB-paatide tootmisettevõtte juht Danila Timoshin ning vabakutseline ajakirjanik, mitme Vene laevatootja PR-nõustaja Andrey Petrov.
Anni Hartikaineni sõnul oli osalejate tagasiside ettekannetele ülivõrdes positiivne, ettekanded tekitasid juba seminari alguses elavaid diskussioone ja küsimusi.
“Omaette teemaks olid tururegulatsioonid, mida seminaril küll sügavuti ei lahatud, kuid kõlama jäi hüpotees, et võib-olla on Venemaa väikelaevaturu regulatsioonide tajutud komplitseeritus ka teatud määral eelarvamuslik ja ülepaisutatud,” ütles ta.
“Väikelaevaehituse kompetentsikeskus sai seminarilt sisendi koondada Venemaa tururegulatsioonide kohane informatsioon ning koostada klaariv materjal, mis oleks abiks Eesti väikelaevatootjatele.”
Läänemere turismist, eriti just Vene turistidest Eestis ning Läänemere sadamates rääkisid TallinnHotels müügi- ja turundusdirektor ja endine EAS-i turismiesindaja Moskvas Tõnu Steinberg, Saarte Liinide juhatuse esimees Villu Vatsfeld ning Soome Purjetamise ja Paadisõidu Föderatsiooni paadisõidu komitee ekspertliige Kalevi Westersund.
Eesti väikelaevade maineturunduse suurprojekti “Väikelaevade living lab turundus” Venemaa sihtturule esitles projekti juht Urve Nõgu.
“Living lab ehk living laboratory meetod on tuntud tootearenduses, kus arendusprotsessi kaasatakse kõik osapooled alates kliendist ja edasimüüjatest ning lõpetades allhankijatega,” selgitas Nõgu.
“Sama metoodika rakendamine turunduses võib anda häid tulemusi, eriti, kui räägime võrkturundusest, sest see toob n-ö turundusstrateegia arendamise laboratooriumisse kokku sihtriigi eksperdid, väikelaevade tootjad, kliendid, edasimüüjad ja olulised sidusgrupid. Selliseid töö käigus tekkivaid isiklikke kontakte ja suhteid on võrkturunduse puhul raske alahinnata.”
Järgmise aasta visiooniseminar toimub pressikonverentsi formaadis. Kavas on kutsuda külla tähelepanuväärsemate Eestis toodetud laevade omanikud Rootsist, Saksamaalt ning mujalt ja anda nende abiga pressikonverents Vene mereajakirjanikele, kes samal ajal Living Lab projekti raames Eestit külastavad.
“Loodame väga, et järgmise aasta merepäevad toimuvad traditsioonilisel ajal, augusti esimesel nädalavahetusel, kui siin on veel ka Soome merematkajaid ja turiste,” lisas Nõgu.
Paindlikkuses on edu
Päeva lõpetas töötuba ja arutelu Kuressaare jahtklubis. Töötoa fookuses olid seekord Eesti väikelaevaehituse konkurentsieelised Venemaa sihtturul.
Nii ekspertide, tootjate kui sidusvaldkondade töögrupid jõudsid töö käigus sarnasele järeldusele – Eesti konkurentsieelised Soome ja Venemaa tootjate ees on suurem paindlikkus ja toodangu hinna/kvaliteedi suhe.
Lootustandvaks sihtgrupiks hinnati Venemaa jõukam kalastaja, kes ostab kvaliteeti ja mõnikord ka erilahendusi.
“Seega räägime kuni 8–9-meetristest alumiinium- ja klaasplastist mootorpaatidest, eritähelepanuga RIB-tüüpi paatidele,” ütles Hartikainen.
“Samuti hinnati lootustandvaks strateegiaks lõbusõidu mootorjahtide turundamine Vene jõukamale keskklassile, kuid seda juba koos kasutustingimuste paketiga Eesti sadamates. Selline sihtgrupp ei ole küll suur, kuid me peame arvestama Eesti ja Vene mastaabitaju erinevusi.”
Kümme luksuskaatri projekti aastas tõstaks Eesti väikelaevaehituse sektori käivet täiesti tuntavalt. Purjelaevade turgu Venemaal kuigi atraktiivseks ei hinnatud, kuna purjetamistraditsioon on Venemaal vähene juba vastavate tingimuste puudumise tõttu.
Tänavune visiooniseminar oli pühendatud Venemaa väikelaevaturule – tritsame illuminaatorid ida suunas ja plaanime paar nutikat pauti, kuidas käivitada Eesti laevade maineturundus Venemaal. Eesti senine eksporditoe fookus on olnud Skandinaavia ja Saksamaa turgudel, Venemaa sihtturg on jäänud teisejärguliseks. Põhjuseks on peamiselt majanduspoliitiline olukord, rahvusvaheliste suhete ebakindlus ja erinevused tururegulatsioonides.Sellest tulenevalt on jäänud realiseerimata mitmed väikelaevade idasuunalist eksporti toetavad võimalused ja puudub Venemaa sihtturu eksporditurunduse ühtne strateegia.Teadaolevalt on Venemaa sihtturu käitumine eriline just selle poolest, et luksuslikumate laevade sihtgrupp nii valib, ostab kui ka tarbib laevu välisriikides, valdavalt Euroopa Liidus.See maandab välissuhetest tulenevaid riske märkimisväärselt ning muudab Venemaa sihtturu Eesti väikelaevaehituse sektorile atraktiivseks.Samas ei ole liiga täpselt teada, mis mõjutab Venemaa laevaomaniku ostuotsust, milliseid infokanaleid ta kasutab ja mis muudab sadama tema ja ta laeva jaoks ahva-tlevaks.Tõsised jutud juhatas sisse seminari moderaator Marko Rillo ettekandega “Kuidas tõsta Eesti eksportööride konkurentsivõimet“. Venemaa väikelaeva turust ja tarbijatest kõnelesid RIB-paatide tootmisettevõtte juht Danila Timoshin ning vabakutseline ajakirjanik, mitme Vene laevatootja PR-nõustaja Andrey Petrov.Anni Hartikaineni sõnul oli osalejate tagasiside ettekannetele ülivõrdes positiivne, ettekanded tekitasid juba seminari alguses elavaid diskussioone ja küsimusi.“Omaette teemaks olid tururegulatsioonid, mida seminaril küll sügavuti ei lahatud, kuid kõlama jäi hüpotees, et võib-olla on Venemaa väikelaevaturu regulatsioonide tajutud komplitseeritus ka teatud määral eelarvamuslik ja ülepaisutatud,” ütles ta.“Väikelaevaehituse kompetentsikeskus sai seminarilt sisendi koondada Venemaa tururegulatsioonide kohane informatsioon ning koostada klaariv materjal, mis oleks abiks Eesti väikelaevatootjatele.”Läänemere turismist, eriti just Vene turistidest Eestis ning Läänemere sadamates rääkisid TallinnHotels müügi- ja turundusdirektor ja endine EAS-i turismiesindaja Moskvas Tõnu Steinberg, Saarte Liinide juhatuse esimees Villu Vatsfeld ning Soome Purjetamise ja Paadisõidu Föderatsiooni paadisõidu komitee ekspertliige Kalevi Westersund.Eesti väikelaevade maineturunduse suurprojekti “Väikelaevade living lab turundus” Venemaa sihtturule esitles projekti juht Urve Nõgu.“Living lab ehk living laboratory meetod on tuntud tootearenduses, kus arendusprotsessi kaasatakse kõik osapooled alates kliendist ja edasimüüjatest ning lõpetades allhankijatega,” selgitas Nõgu.“Sama metoodika rakendamine turunduses võib anda häid tulemusi, eriti, kui räägime võrkturundusest, sest see toob n-ö turundusstrateegia arendamise laboratooriumisse kokku sihtriigi eksperdid, väikelaevade tootjad, kliendid, edasimüüjad ja olulised sidusgrupid. Selliseid töö käigus tekkivaid isiklikke kontakte ja suhteid on võrkturunduse puhul raske alahinnata.”Järgmise aasta visiooniseminar toimub pressikonverentsi formaadis. Kavas on kutsuda külla tähelepanuväärsemate Eestis toodetud laevade omanikud Rootsist, Saksamaalt ning mujalt ja anda nende abiga pressikonverents Vene mereajakirjanikele, kes samal ajal Living Lab projekti raames Eestit külastavad.“Loodame väga, et järgmise aasta merepäevad toimuvad traditsioonilisel ajal, augusti esimesel nädalavahetusel, kui siin on veel ka Soome merematkajaid ja turiste,” lisas Nõgu.Päeva lõpetas töötuba ja arutelu Kuressaare jahtklubis. Töötoa fookuses olid seekord Eesti väikelaevaehituse konkurentsieelised Venemaa sihtturul.Nii ekspertide, tootjate kui sidusvaldkondade töögrupid jõudsid töö käigus sarnasele järeldusele – Eesti konkurentsieelised Soome ja Venemaa tootjate ees on suurem paindlikkus ja toodangu hinna/kvaliteedi suhe.Lootustandvaks sihtgrupiks hinnati Venemaa jõukam kalastaja, kes ostab kvaliteeti ja mõnikord ka erilahendusi.“Seega räägime kuni 8–9-meetristest alumiinium- ja klaasplastist mootorpaatidest, eritähelepanuga RIB-tüüpi paatidele,” ütles Hartikainen.“Samuti hinnati lootustandvaks strateegiaks lõbusõidu mootorjahtide turundamine Vene jõukamale keskklassile, kuid seda juba koos kasutustingimuste paketiga Eesti sadamates. Selline sihtgrupp ei ole küll suur, kuid me peame arvestama Eesti ja Vene mastaabitaju erinevusi.”Kümme luksuskaatri projekti aastas tõstaks Eesti väikelaevaehituse sektori käivet täiesti tuntavalt. Purjelaevade turgu Venemaal kuigi atraktiivseks ei hinnatud, kuna purjetamistraditsioon on Venemaal vähene juba vastavate tingimuste puudumise tõttu.Tänavune visiooniseminar oli pühendatud Venemaa väikelaevaturule – tritsame illuminaatorid ida suunas ja plaanime paar nutikat pauti, kuidas käivitada Eesti laevade maineturundus Venemaal.
Veel artikleid samast teemast »


description: Veterinaar- ja toiduamet (VTA) korraldab riigihanke jahimeestele külmkambrite ostmiseks, et kütitud metssigu seakatku proovitulemuste saabumiseni hoiustada. Kokku soetatakse üle-eestilise vajaduse katteks vaid 30 külmikut. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Riigil pole raha vajalike külmikute ostmiseks
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 28. september 2016. VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda. FOTO: Delfi Veterinaar- ja toiduamet (VTA) korraldab riigihanke jahimeestele külmkambrite ostmiseks, et kütitud metssigu seakatku proovitulemuste saabumiseni hoiustada. Kokku soetatakse üle-eestilise vajaduse katteks vaid 30 külmikut.
Saaremaale on praeguse hankega arvestatud kuus külmkambrit, mis on aga Saarte Jahimeeste Seltsi tegevjuht Ive Kuninga sõnul ühe võrra vähem, kui avaldati soovi enne katku jõudmist saarele. Pärast taudi tuvastamist saadeti aga uus palve, et vajadus oleks eelnevale lisaks veel 15 hoidla järele.
VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda (pildil) ütles, et kogus on tingitud sellest, et esialgu ei ole rohkem raha. “See ei tähenda, et ei otsitaks lisavahendeid.
Tegutseme selles suunas, et külmkambreid saaks tulevikus jahimeestele piisaval arvul,” kinnitas ta. “Soovime neid osta nii palju, et suudetaks hoiustada vähemalt hädavajalikul hulgal kütitavaid sigu.”
Küsimusele, miks külmkambrid alles jaanuariks kohale jõuavad, kui juba ka väljas külmaks on läinud ja küttimishooaeg läbi saamas, vastas Kalda, et sellised on protseduurid, mida ei anna kiirendada.
Ei pruugi saabuda
“Hangete väljakuulutamine on seotud vahendite olemasoluga. Meil on praegu erinevad variandid arutuse all, aga sellest on natuke vara rääkida. Üritame koos Eesti Jahimeeste Seltsiga mingid lahendused leida,” selgitas ta.
Kalda soovitusel tuleks korjuseid nii kaua hoiustada vastavalt oma võimalustele, et need ei satuks enne uuringu tulemuste selgumist toiduahelasse.
Kuningas lisas, et ka see pole kindel, et külmkambrid üldse jaanuariks võiksid saabuda. Selleks, et Saaremaa jahimehed saaksid täita keskkonnaameti poolt pandud kohustust küttida jahihooaja lõpuks ehk veebruariks 4400 siga, jäävad külmkambrid Kuninga meelest hiljaks. “Edaspidi on need samuti abiks, aga praegu on meil selle kohustuse täitmisega kindlasti probleeme,” tõdes ta. Saaremaale on praeguse hankega arvestatud kuus külmkambrit, mis on aga Saarte Jahimeeste Seltsi tegevjuht Ive Kuninga sõnul ühe võrra vähem, kui avaldati soovi enne katku jõudmist saarele. Pärast taudi tuvastamist saadeti aga uus palve, et vajadus oleks eelnevale lisaks veel 15 hoidla järele.VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda (pildil) ütles, et kogus on tingitud sellest, et esialgu ei ole rohkem raha. “See ei tähenda, et ei otsitaks lisavahendeid.Tegutseme selles suunas, et külmkambreid saaks tulevikus jahimeestele piisaval arvul,” kinnitas ta. “Soovime neid osta nii palju, et suudetaks hoiustada vähemalt hädavajalikul hulgal kütitavaid sigu.”Küsimusele, miks külmkambrid alles jaanuariks kohale jõuavad, kui juba ka väljas külmaks on läinud ja küttimishooaeg läbi saamas, vastas Kalda, et sellised on protseduurid, mida ei anna kiirendada.“Hangete väljakuulutamine on seotud vahendite olemasoluga. Meil on praegu erinevad variandid arutuse all, aga sellest on natuke vara rääkida. Üritame koos Eesti Jahimeeste Seltsiga mingid lahendused leida,” selgitas ta.Kalda soovitusel tuleks korjuseid nii kaua hoiustada vastavalt oma võimalustele, et need ei satuks enne uuringu tulemuste selgumist toiduahelasse.Kuningas lisas, et ka see pole kindel, et külmkambrid üldse jaanuariks võiksid saabuda. Selleks, et Saaremaa jahimehed saaksid täita keskkonnaameti poolt pandud kohustust küttida jahihooaja lõpuks ehk veebruariks 4400 siga, jäävad külmkambrid Kuninga meelest hiljaks. “Edaspidi on need samuti abiks, aga praegu on meil selle kohustuse täitmisega kindlasti probleeme,” tõdes ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Töötukassa liikumispuudega töötaja Tom Rüütel (28), kes osales ka Kanal 2 saates “Piire ületades“ ja ETV saates “Meie inimesed“, jäi esialgu tagasihoidlikuks, kui teda intervjueerida soovisin. “Ma mõtlesin, et persoonilugu tehakse erilistest inimestest,“ puikles Tom vastu. Pärast kokkuleppe saavutamist palus ta ajakirjanikul välja pakkuda kohtumispaiga intervjuuks, sest tema polevat selles osas kuigi teadlik. Pärast kolme asupaiga väljapakkumist otsustas Tom aga enesekindlalt, et tegelikult tahab ta kohtuda hoopiski Retros. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Tom Rüütel: kodus istumine ei ole minu loomuses
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 17. september 2016. Tomi iseloomustab eelkõige positiivne meelestatus, hea suhtlemisoskus ja huumorimeel, tänu millele leiab noormees omale kiiresti tuttavaid. FOTO: Sigrid Osa Töötukassa liikumispuudega töötaja Tom Rüütel (28), kes osales ka Kanal 2 saates “Piire ületades“ ja ETV saates “Meie inimesed“, jäi esialgu tagasihoidlikuks, kui teda intervjueerida soovisin. “Ma mõtlesin, et persoonilugu tehakse erilistest inimestest,“ puikles Tom vastu. Pärast kokkuleppe saavutamist palus ta ajakirjanikul välja pakkuda kohtumispaiga intervjuuks, sest tema polevat selles osas kuigi teadlik. Pärast kolme asupaiga väljapakkumist otsustas Tom aga enesekindlalt, et tegelikult tahab ta kohtuda hoopiski Retros.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: 1. septembril lõppes nimekonkurss augustikuus Valjala vallamaja teisel korrusel uksed avanud ilusalongile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Valjala ilusalong sai nimeks IluMeel

maintext:
Uudised
Valjala ilusalong sai nimeks IluMeel
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Teisipäev, 06. september 2016. 1. septembril lõppes nimekonkurss augustikuus Valjala vallamaja teisel korrusel uksed avanud ilusalongile.
“Toredaid nimesid pakuti palju, kuid IluMeel on lihtsalt nii ilus nimi, mis meeldis kõigile kohe,“ ütles ettevõtte Maitrend OÜ omanik, juuksur Meeli Tamm. Nime andsid salongile Karin Varipuu ja Inna Ool. Kuna nimesid pakuti palju, kokku 28, ning valida oli üpris keeruline, siis sai IluMeel endale ka mitteametliku liignime August, mille pakkus välja Sille Lapp.
Lisaks juuksur Meelile tegutsevad salongis Orissaare vallas elav Kaili Laula ja massöörina Janika Kindel Jööri külast. Meeli Tamm rõõmustas, et neil läheb hästi. “Tööd on ja uusi kliente tuleb aina juurde,“ tähendas ta. “Toredaid nimesid pakuti palju, kuid IluMeel on lihtsalt nii ilus nimi, mis meeldis kõigile kohe,“ ütles ettevõtte Maitrend OÜ omanik, juuksur Meeli Tamm. Nime andsid salongile Karin Varipuu ja Inna Ool. Kuna nimesid pakuti palju, kokku 28, ning valida oli üpris keeruline, siis sai IluMeel endale ka mitteametliku liignime August, mille pakkus välja Sille Lapp.Lisaks juuksur Meelile tegutsevad salongis Orissaare vallas elav Kaili Laula ja massöörina Janika Kindel Jööri külast. Meeli Tamm rõõmustas, et neil läheb hästi. “Tööd on ja uusi kliente tuleb aina juurde,“ tähendas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mullu Hollandi aretajate poolt loodud mustade õielehtede ja erkoranžide tolmukatega liilia jõudis Põhja-Euroopas esimesena jaemüüki Eestis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Loodus
Haruldane musta õiega liilia jõudis Eestisse
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 10. september 2016. Must liilia eelistab päikeselist või poolvarjulist kasvukohta. Mullu Hollandi aretajate poolt loodud mustade õielehtede ja erkoranžide tolmukatega liilia jõudis Põhja-Euroopas esimesena jaemüüki Eestis.
“Mustade õitega lillede loomine on olnud aretajate jaoks aastakümneid erialane hasart,” rääkis Hansaposti e-aianduskeskuse ostujuht Kaija Nuttunen. “Päris ronkmusta toonini pole tänini veel jõutud, aga sisuliselt musta õiega tulbid, liiliad, roosid, kallad, võõrasemad, iirised ja petuuniad on juba aretatud.
Must tulp on olnud jaeturul üle viie aasta, musta liilia aretamiseni jõuti mullu Hollandis ja praeguseks saab seda osta üksikutest Euroopa aianditest. Eks mingi tulemini on jõutud ka varem, aga ju siis pole lill olnud müügiks piisavalt tugev või külmakindel või hinnalt taskukohane,” selgitas Nuttunen. Musta roosi tema sõnul Eestis ega naaberriikides praegu osta ei saa ning musta liiliatki veel Eesti lähiriikide aianditest ei leia.
Musta liiliat istutatakse augusti teisest poolest kuni külmadeni, sest liilia vajab juurdumiseks madalat temperatuuri. Kuni meetrikõrguseks kasvav tugeva varrega lill õitseb juunist augustini ning säilitab oma läikivmusta värvi kogu õitsemise ajaks.
“Külma talve pole põhjust peljata, sest lill on aretatud spetsiaalselt pakasekindlaks, vähemalt meie kliimas talvitub see sibul hästi,” rääkis aiandusekspert Nuttunen. “Must liilia eelistab päikeselist või poolvarjulist kasvukohta.”
Ka Eesti turul juba mitu aastat müügil olnud musta õiega tulp on tugeva varrega ja ilmastikukindel, seega on võimalik Eesti kliimas kasvatada praegu kahte aretajate musta õiega lemmikut. Musta liiliat nimega “Queen of the Night” saab osta Eestis vaid Hansaposti e-aianduskeskusest. “Mustade õitega lillede loomine on olnud aretajate jaoks aastakümneid erialane hasart,” rääkis Hansaposti e-aianduskeskuse ostujuht Kaija Nuttunen. “Päris ronkmusta toonini pole tänini veel jõutud, aga sisuliselt musta õiega tulbid, liiliad, roosid, kallad, võõrasemad, iirised ja petuuniad on juba aretatud.Must tulp on olnud jaeturul üle viie aasta, musta liilia aretamiseni jõuti mullu Hollandis ja praeguseks saab seda osta üksikutest Euroopa aianditest. Eks mingi tulemini on jõutud ka varem, aga ju siis pole lill olnud müügiks piisavalt tugev või külmakindel või hinnalt taskukohane,” selgitas Nuttunen. Musta roosi tema sõnul Eestis ega naaberriikides praegu osta ei saa ning musta liiliatki veel Eesti lähiriikide aianditest ei leia.Musta liiliat istutatakse augusti teisest poolest kuni külmadeni, sest liilia vajab juurdumiseks madalat temperatuuri. Kuni meetrikõrguseks kasvav tugeva varrega lill õitseb juunist augustini ning säilitab oma läikivmusta värvi kogu õitsemise ajaks.“Külma talve pole põhjust peljata, sest lill on aretatud spetsiaalselt pakasekindlaks, vähemalt meie kliimas talvitub see sibul hästi,” rääkis aiandusekspert Nuttunen. “Must liilia eelistab päikeselist või poolvarjulist kasvukohta.”Ka Eesti turul juba mitu aastat müügil olnud musta õiega tulp on tugeva varrega ja ilmastikukindel, seega on võimalik Eesti kliimas kasvatada praegu kahte aretajate musta õiega lemmikut. Musta liiliat nimega “Queen of the Night” saab osta Eestis vaid Hansaposti e-aianduskeskusest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänasteks intervjueeritavateks on isa ja poeg, Rein ja Martin Adamson, kellest Rein on puhastverd saarlane, Martin poolenisti. Reinuga olen kohtunud palju, kuna olin aastakümneid tema ema töökaaslane. Leidat hästi tundes ja tema isetust, abivalmidust ja äärmist tagasihoidlikkust ning töökust kogenud, tundub, et Rein on kõik need head omadused pärinud emalt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Tippkirurg: vabas Eestis oleksin olnud talunik (2)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 03. september 2016. Suvekodus puhkamas, vasakult Rein, Hans Jürgen, Martin, Karl Martin, Kairon, Mihkel ja Dior. FOTO: Tambet Allik Tänasteks intervjueeritavateks on isa ja poeg, Rein ja Martin Adamson, kellest Rein on puhastverd saarlane, Martin poolenisti. Reinuga olen kohtunud palju, kuna olin aastakümneid tema ema töökaaslane. Leidat hästi tundes ja tema isetust, abivalmidust ja äärmist tagasihoidlikkust ning töökust kogenud, tundub, et Rein on kõik need head omadused pärinud emalt.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ekspertiisile tuginedes kavandab Lääne-Saare vallavalitsus Kudjape Lilleküla elanike seas palju meelehärmi tekitanud kitsa Kannikese tänava laiendamist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vald laiendab tänavat

maintext:
Uudised
Vald laiendab tänavat
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 14. september 2016. Kuivõrd praegune olukord ei ole piirkonna elanikele vastuvõetav, kavandab vallavalitsus lähiajal Kannikese tänava lõigu laiendamist. FOTO: Valmar Voolaid Ekspertiisile tuginedes kavandab Lääne-Saare vallavalitsus Kudjape Lilleküla elanike seas palju meelehärmi tekitanud kitsa Kannikese tänava laiendamist.
Seoses Lilleküla rahulolematute elanike pöördumisega Kannikese tänava liikluskorralduse asjus esitas volikogu liige Maidu Varik augusti lõpus arupärimise Lääne-Saare vallavanemale Tiina Luksile.
Luksi sõnul on vallavalitsus vastavalt kokkuleppele piirkonna esindajatega täitnud omapoolsed lubadused, mis lepiti kokku 30. juunil toimunud kohtumisel. Nendeks on teeäärte puhastamine võsast ja kividest ning ekspertiis kehtiva liikluskorralduse mõistlikkuse kohta.
Alpha Engineering OÜ koostatud ekspertiisi kohaselt vajab kõnealune piirkond ühesuunalist liiklust.
“Kahesuunalise liikluskorralduse tagamiseks ei piisa liikluskorraldusvahendite (liiklusmärgid, kattemärgistus) lisamisest. Tarvis on lisada vajalik liiklusruum vastavalt nõuetele,” leidis ekspertiis.
“Kuivõrd praegune olukord, vaatamata eeltoodule, ei ole piirkonna elanikele vastuvõetav, kavandab vallavalitsus lähiajal valla omanduses oleva Kannikese tänava lõigu laiendamise ettenähtud normides,” vastas Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks volikogu liikme Maidu Variku arupärimisele.
Teepeenar tehakse laiemaks
Vald laskis suvel Kannikese tänavale Mündi tänava poolsesse otsa paigaldada liiklusmärgi “sissesõidukeeld”, kuid elanike hinnangul pandi see sinna ilma nendega eelnevalt kooskõlastamata.
Lisaks leidsid Mündi, Kannikese ja Leesika tänava elanikud, et antud lahendusega suunatakse nad Pihtla teele kohas, kus on oluliselt suurem kiirus, 70 km/h vajadusega sooritada vasakpööre linna sõitmiseks ja see ei suurenda antud piirkonna liiklejate turvalisust mingilgi määral.
Kudjape aleviku Lilleküla vanema Margo Kubjase sõnul oli vähemalt eile keskpäeval liiklusmärk “sissesõidukeeld” endiselt Kannikese tänaval alles. “Tundub, et vald tegeleb olukorra lahendamisega aktiivselt ja on
oodata positiivseid lahendusi,” ütles Kubjas.
Lääne-Saare halduse juht Margus Männik kinnitas, et valla territooriumile jääva Kannikese tänava teepeenar tehakse laiemaks kui mitte sel nädalal siis kahe nädala jooksul kindlasti. “Laiendamist vajav osa on niivõrd väike, et saame selle õige pea korda,” lubas Männik.
Vallavalitsus otsis õigustust
Maidu Varikut ajendas vallavanemale arupärimist esitama valla varasemates vastustes elanike pöördumistele toodud ebapiisavad selgitused, mis olnud enamiku elanike arvates sobimatud ning enamiku huve mittearvestavad. Elanike rahulolematus viis korduvate pöördumisteni.
Variku väitel ei saa praegust vallavalitsust süüdistada selles, et omal ajal ei ole suudetud piisava ettenägelikkusega planeerida tühjale alale mõistusepärast tänavavõrku.
Ta tõi näiteks linna ja valla ühise Kannikese tänava ohtliku Sinilille-Kannikese ristmiku, ebamäärase Leesika-Mündi ristmiku ja tänapäevastele liiklusohutusnõuetele mittevastava Mereranna tee – Kummeli põik – Pihtla tee ristmiku.
“Kõiki osapooli rahuldavate lahenduste otsimise asemel on aga seni püütud leida õigustust ja toetust kunagistest ebaõnnestunud detailplaneeringutest või kogudes toetusallkirju Nõmme ja Sinilille tänava elanikelt, kelle huvides liikluspiirang Kannikese tänaval kahtlemata on,” märkis Varik.
Märgi eemaldamine pole lahendus
Volikogu liige päris vallavanem Tiina Luksilt, miks ei ole suudetud piirkonna elanike enamuse liiklusturvalisuse kaalutlustest lähtuvate ettepanekute menetlemise käigus leida osapooli rahuldavat tulemust ning milliseid võimalikke perspektiivseid lahendusi kujunenud olukorrale pakutakse.
Maidu Varik ei pidanud arutelu rahuldavaks tulemuseks ka seda, kui vald eemaldaks väidetavalt õigusnormidele mittevastavalt paigaldatud ajutise sissesõitu keelava liiklusmärgi Kannikese tänavalt ja taastaks algupärase liikluskorralduse.
“Arvestades elanikkonna jätkuva kasvuga Oolu detailplaneeringu alal, on vaja piirkonna jaoks paremat liikluskorralduse lahendust, näiteks ka Mündi ja Kellukese tänava ühendamist,” arvas Varik.
Lisaks näitab liikluskorraldus, et praegu kasutusel olev teekate, nn purustatud asfalt ei ole tulnud toime kasvava liikluskoormusega ja muutus kiiresti mullaseguseks tolmuks.
Kudjape Lilleküla ligi 20 elanikku pöördusid juba mai lõpus Lääne-Saare valla poole ja palusid, et seoses liikluse tihenemisega tehtaks Kannikese tänav laiemaks ja seal piirataks sõidukiirust, sest vastu tulevad autod ei mahu teineteisest ohutult mööda sõitma. Seoses Lilleküla rahulolematute elanike pöördumisega Kannikese tänava liikluskorralduse asjus esitas volikogu liige Maidu Varik augusti lõpus arupärimise Lääne-Saare vallavanemale Tiina Luksile.Luksi sõnul on vallavalitsus vastavalt kokkuleppele piirkonna esindajatega täitnud omapoolsed lubadused, mis lepiti kokku 30. juunil toimunud kohtumisel. Nendeks on teeäärte puhastamine võsast ja kividest ning ekspertiis kehtiva liikluskorralduse mõistlikkuse kohta.Alpha Engineering OÜ koostatud ekspertiisi kohaselt vajab kõnealune piirkond ühesuunalist liiklust.“Kahesuunalise liikluskorralduse tagamiseks ei piisa liikluskorraldusvahendite (liiklusmärgid, kattemärgistus) lisamisest. Tarvis on lisada vajalik liiklusruum vastavalt nõuetele,” leidis ekspertiis.“Kuivõrd praegune olukord, vaatamata eeltoodule, ei ole piirkonna elanikele vastuvõetav, kavandab vallavalitsus lähiajal valla omanduses oleva Kannikese tänava lõigu laiendamise ettenähtud normides,” vastas Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks volikogu liikme Maidu Variku arupärimisele.Vald laskis suvel Kannikese tänavale Mündi tänava poolsesse otsa paigaldada liiklusmärgi “sissesõidukeeld”, kuid elanike hinnangul pandi see sinna ilma nendega eelnevalt kooskõlastamata.Lisaks leidsid Mündi, Kannikese ja Leesika tänava elanikud, et antud lahendusega suunatakse nad Pihtla teele kohas, kus on oluliselt suurem kiirus, 70 km/h vajadusega sooritada vasakpööre linna sõitmiseks ja see ei suurenda antud piirkonna liiklejate turvalisust mingilgi määral.Kudjape aleviku Lilleküla vanema Margo Kubjase sõnul oli vähemalt eile keskpäeval liiklusmärk “sissesõidukeeld” endiselt Kannikese tänaval alles. “Tundub, et vald tegeleb olukorra lahendamisega aktiivselt ja onoodata positiivseid lahendusi,” ütles Kubjas.Lääne-Saare halduse juht Margus Männik kinnitas, et valla territooriumile jääva Kannikese tänava teepeenar tehakse laiemaks kui mitte sel nädalal siis kahe nädala jooksul kindlasti. “Laiendamist vajav osa on niivõrd väike, et saame selle õige pea korda,” lubas Männik.Maidu Varikut ajendas vallavanemale arupärimist esitama valla varasemates vastustes elanike pöördumistele toodud ebapiisavad selgitused, mis olnud enamiku elanike arvates sobimatud ning enamiku huve mittearvestavad. Elanike rahulolematus viis korduvate pöördumisteni.Variku väitel ei saa praegust vallavalitsust süüdistada selles, et omal ajal ei ole suudetud piisava ettenägelikkusega planeerida tühjale alale mõistusepärast tänavavõrku.Ta tõi näiteks linna ja valla ühise Kannikese tänava ohtliku Sinilille-Kannikese ristmiku, ebamäärase Leesika-Mündi ristmiku ja tänapäevastele liiklusohutusnõuetele mittevastava Mereranna tee – Kummeli põik – Pihtla tee ristmiku.“Kõiki osapooli rahuldavate lahenduste otsimise asemel on aga seni püütud leida õigustust ja toetust kunagistest ebaõnnestunud detailplaneeringutest või kogudes toetusallkirju Nõmme ja Sinilille tänava elanikelt, kelle huvides liikluspiirang Kannikese tänaval kahtlemata on,” märkis Varik.Volikogu liige päris vallavanem Tiina Luksilt, miks ei ole suudetud piirkonna elanike enamuse liiklusturvalisuse kaalutlustest lähtuvate ettepanekute menetlemise käigus leida osapooli rahuldavat tulemust ning milliseid võimalikke perspektiivseid lahendusi kujunenud olukorrale pakutakse.Maidu Varik ei pidanud arutelu rahuldavaks tulemuseks ka seda, kui vald eemaldaks väidetavalt õigusnormidele mittevastavalt paigaldatud ajutise sissesõitu keelava liiklusmärgi Kannikese tänavalt ja taastaks algupärase liikluskorralduse.“Arvestades elanikkonna jätkuva kasvuga Oolu detailplaneeringu alal, on vaja piirkonna jaoks paremat liikluskorralduse lahendust, näiteks ka Mündi ja Kellukese tänava ühendamist,” arvas Varik.Lisaks näitab liikluskorraldus, et praegu kasutusel olev teekate, nn purustatud asfalt ei ole tulnud toime kasvava liikluskoormusega ja muutus kiiresti mullaseguseks tolmuks.Kudjape Lilleküla ligi 20 elanikku pöördusid juba mai lõpus Lääne-Saare valla poole ja palusid, et seoses liikluse tihenemisega tehtaks Kannikese tänav laiemaks ja seal piirataks sõidukiirust, sest vastu tulevad autod ei mahu teineteisest ohutult mööda sõitma.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval toimusid Kõljala tallis Saaremaa meistrivõistlused ratsutamises. Päeva jooksul tehti üle 50 stardi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Ratsutamise meistrid on Hendrik Klausson ja Sandra Soomre
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 27. september 2016. Hobuste meister Hendrik Klausson ja Kuvvat. FOTO: Katrina Kaasik Laupäeval toimusid Kõljala tallis Saaremaa meistrivõistlused ratsutamises. Päeva jooksul tehti üle 50 stardi.
Võistluspäev algas kõige rohkemate startidega peetud proovikivisõiduga, kus omavahel võttis mõõtu lausa 27 paari. Algajatele ratsutajatele ja noortele hobustele mõeldud sõidus oli kiireim Jaquelin Putnik hobusel Rooma, teiseks tulid Katariina Aulik ja Rio-Moskito ning kolmandaks Janika Tasane ja Roosa.
“See näitab, et ratsaspordil on väga hea kasvulava, sest mõne aasta pärast peaks enamus nendest osalejatest võistlema juba põhiparkuurides,“ ütles Kõljala talli perenaine Kristine Järsk rahulolevalt, lisades, et osalejaid oli üle Saaremaa lausa seitsmest tallist.
Ponide 80 cm kõrguses sõidus võttis mõõtu kokku 16 võistluspaari, kellest üheksa meistrivõistluste arvestuses. Ponide Saaremaa meistriks tuli Sandra Soomre Tika talu täkul Raket. Hõbedale jäid Karmen Udeküll ja Wiktooria ning napilt 15 sajandiksekundiga sai pronksi Eeva-Helga Kupits Aroomil.
Hobuste arvestuses 100 cm parkuuris oli kokku üheksa sõitjat ja kulla võistlesid välja Hendrik Klausson ja Kuvvat. Teise koha said Erika Eding ja Red Rose, kuid meistrivõistluste arvestuse hõbeda pälvisid kolmandaks jäänud Mari-Ann Udeküll ja Western. Pronksi sõitsid välja Martina Rihkrand ja Ferdinand A.
Rajameistri tööd tegi tegevsportlane ja treener Margit Mägi, kes treenib Ruila ratsaspordiklubis. Võistluspäev algas kõige rohkemate startidega peetud proovikivisõiduga, kus omavahel võttis mõõtu lausa 27 paari. Algajatele ratsutajatele ja noortele hobustele mõeldud sõidus oli kiireim Jaquelin Putnik hobusel Rooma, teiseks tulid Katariina Aulik ja Rio-Moskito ning kolmandaks Janika Tasane ja Roosa.“See näitab, et ratsaspordil on väga hea kasvulava, sest mõne aasta pärast peaks enamus nendest osalejatest võistlema juba põhiparkuurides,“ ütles Kõljala talli perenaine Kristine Järsk rahulolevalt, lisades, et osalejaid oli üle Saaremaa lausa seitsmest tallist.Ponide 80 cm kõrguses sõidus võttis mõõtu kokku 16 võistluspaari, kellest üheksa meistrivõistluste arvestuses. Ponide Saaremaa meistriks tuli Sandra Soomre Tika talu täkul Raket. Hõbedale jäid Karmen Udeküll ja Wiktooria ning napilt 15 sajandiksekundiga sai pronksi Eeva-Helga Kupits Aroomil.Hobuste arvestuses 100 cm parkuuris oli kokku üheksa sõitjat ja kulla võistlesid välja Hendrik Klausson ja Kuvvat. Teise koha said Erika Eding ja Red Rose, kuid meistrivõistluste arvestuse hõbeda pälvisid kolmandaks jäänud Mari-Ann Udeküll ja Western. Pronksi sõitsid välja Martina Rihkrand ja Ferdinand A.Rajameistri tööd tegi tegevsportlane ja treener Margit Mägi, kes treenib Ruila ratsaspordiklubis.
Veel artikleid samast teemast »


description: 1. septembril esietendus Tallinna Linnateatri Hobuveskis Andrus Kivirähki monolavastus “Köster”. Nõustun Rein Veidemanniga, et Peeter Tammearu värvikast Julk-Jürist saab kindlasti näitleja üks suurtest osatäitmistest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
MART SOIDRO AINULT MEIE MAAS: Julk-Jürid meis ja meie ümber
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Mart Soidro, literaat Teisipäev, 13. september 2016. Meie Maa kolumnist Mart Soidro. FOTO: Toomas Huik 1. septembril esietendus Tallinna Linnateatri Hobuveskis Andrus Kivirähki monolavastus “Köster”. Nõustun Rein Veidemanniga, et Peeter Tammearu värvikast Julk-Jürist saab kindlasti näitleja üks suurtest osatäitmistest.
Aga mitte sellest ei tahtnud ma kirjutada. Mainin vaid, et esimesed õnnelikud kriitikud, kel õnnestus seda monoetendust näha, on minu meelest liialt kinni Lutsu “Kevades” ja “Suves” ning Aleksander Georg Nieländeris, Köstri prototüübis. Märkamata, et Kivirähk ei interpreteeri klassikat, vaid on loonud uue arhetüübi – Julk-Jüri, kes on kaotatud lapsepõlve, lörri jooksnud unistuste ja keelatud rõõmude sümbol.
Inimese hing olgu hammasrattakujuline
Hammasratas on suurepärane kujund ka tänapäeva inimeste elu iseloomustamiseks. “Sellised hammasrattad on ka kella sees, ja kui täpselt kell töötab! Tikk-takk, tikk-takk! Kui kell on neli, siis on ta neli, väike kägu tuleb luugist välja ja kukub neli korda,” mõtiskleb kirikuteener näidendis (vt Looming nr 1, 2016). Köster leiab, et eemale tuleb peletada kõik, mis ühetasast tiksumist võiks häirida. Jälgida, et ükski kivike või isegi liivaterake kallihinnalisse mehhanismi ei satuks.
Ei nõua vahest suurt kujutlusvõimet, et näha selles väärtuslikus masinavärgis (mis tegelikult on ju tänapäeval paras monstrum!) meie riigivalitsemist ja kellasüsteemi vedavates lülides parteilist toitumisahelat.
Kõik mäletavad, et Kristjan Lible ei olnud oma hinge eest hoolt kandnud ja seetõttu kellamees ei tiksunud, vaid lällas ja tuigerdas. Mõtlesin etenduse ajal: kas tänapäeva tehnoloogiliste vahenditega oleks võimalik kellamehe kella õlitada, kaasata teda ühiskondlikesse protsessidesse, kutsuda kas või Jääkeldrisse rahunema? Või oleks tänapäeva-Lible jäänud lõplikult elu hammasrataste vahele? Aga sain peagi aru, et see on loll mõte – Lible ei tahaks elada kristlikus meeles ja olla mutrike suures masinavärgis. Temas poleks alalhoidlikkust, et hakata teenriks ja köstriks (abiks-nõunikuks). Ta üleüldse ei nõustuks kandma oma risti.
Nii nagu parteilise toiduahela liikmetel, kes armastavad ämma tagant sularaha tuuri panna ja kilekottidega sehkendada, olid ka Kivirähki köstril omad nõrkused. Tänapäeval võib seda pidada suisa avalikuks varguseks, kui köster Tõnissonilt koolitunni ajal suure tüki praeliha konfiskeeris ja seda siis salaja ööhämaruses oma emanda teadmata kabinetis nosis.
Köster lootis siiralt, et jääauku kukkunud Arno Tali ja Raja Teele upuvad ära – et saab mõnestki väikesest värdjast lahti –, aga Lible, see hirmus inimene, tiris lapsed veest välja. Selge see, et Köstri ühiskondlik positsioon poleks lubanud sellest arvamusartiklit kirjutada. Nagu näidendis, julgenuks Julk-Jüri seda sotsiaalmeedias tunnistada alles siis, kui paar pitsi hinge taga ja ülekuub maha visatud.
Juhtum elust enesest
Stopp! Paralleelide tõmbamine eilse ja tänase, kunagiste köstrite ja näiteks praeguste keskastme juhtide vahel, keda Toomas Kümmel eilses lehes eliidiks ja koorekihiks nimetab, on kohatu. Sest me kõik oleme kunagi olnud väikesed lapsed oma suurte unistustega. Armastus oli ühine, teed erinevad. Kes kandis hinge eest hoolt, jõudis haljale oksale ja vastuvõttudele; kes jättis selle unarusse, jäigi lapsemeelseks ja mängib tänase päevani lühikeste pükstega koolivormis ansamblis AC/DC soolokitarri. Vana mees, aga varsa aru – kuigi nimeks Angus Young.
Ka köstril oli üks suur unistus, mida ta publikuga jagas alles näidendi lõpus – pühamees tahaks kordki elus kirikumõisa köögitüdrukut Marit tagumikust näpistada! Tegelikult tahaks ta Mari päriselt endale, aga step by step.
Mulle meenus seepeale riigikogu liige Dmitri Dmitrijev, kes ühel Keskerakonna fraktsiooni seminaril Harjumaal tegi lähenemiskatse fraktsioonikaaslasele Siret Kotkale. Kuigi Dima on kasvanud suureks, jääb ta lihast ja luust inimeseks.
Ta ei suutnud oma tundeid vaka all hoida, aga erinevalt üsna vinti jäänud köstrist, ei teinud ta lähenemiskatset sooja peaga. Vähemasti nii palju võiksime keskerakondlasi uskuda. Pealegi: kust võis isehakanud kavaler teada, et vaimusilmas väljavalitul on peig juba olemas?
Kõike järgnevat me juba teame.
Püüdsime suvel sõbraga selles loos, kus jäi palju lahtisi otsi, selgust luua ja vapustuse üleelajat tagantjärelegi toetada.* Saime korvi. Ühiskondlik positsioon ei lubanud meie abikätt vastu võtta.
* – vt “Kellele kuuluvad napsipudelid, mille Soidro ja Tarand leidsid Dmitri Dmitrijevi kurikuulsalt avariipaigalt?” (Õhtuleht, 24.08.2016) Aga mitte sellest ei tahtnud ma kirjutada. Mainin vaid, et esimesed õnnelikud kriitikud, kel õnnestus seda monoetendust näha, on minu meelest liialt kinni Lutsu “Kevades” ja “Suves” ning Aleksander Georg Nieländeris, Köstri prototüübis. Märkamata, et Kivirähk ei interpreteeri klassikat, vaid on loonud uue arhetüübi – Julk-Jüri, kes on kaotatud lapsepõlve, lörri jooksnud unistuste ja keelatud rõõmude sümbol.Hammasratas on suurepärane kujund ka tänapäeva inimeste elu iseloomustamiseks. “Sellised hammasrattad on ka kella sees, ja kui täpselt kell töötab! Tikk-takk, tikk-takk! Kui kell on neli, siis on ta neli, väike kägu tuleb luugist välja ja kukub neli korda,” mõtiskleb kirikuteener näidendis (vt Looming nr 1, 2016). Köster leiab, et eemale tuleb peletada kõik, mis ühetasast tiksumist võiks häirida. Jälgida, et ükski kivike või isegi liivaterake kallihinnalisse mehhanismi ei satuks.Ei nõua vahest suurt kujutlusvõimet, et näha selles väärtuslikus masinavärgis (mis tegelikult on ju tänapäeval paras monstrum!) meie riigivalitsemist ja kellasüsteemi vedavates lülides parteilist toitumisahelat.Kõik mäletavad, et Kristjan Lible ei olnud oma hinge eest hoolt kandnud ja seetõttu kellamees ei tiksunud, vaid lällas ja tuigerdas. Mõtlesin etenduse ajal: kas tänapäeva tehnoloogiliste vahenditega oleks võimalik kellamehe kella õlitada, kaasata teda ühiskondlikesse protsessidesse, kutsuda kas või Jääkeldrisse rahunema? Või oleks tänapäeva-Lible jäänud lõplikult elu hammasrataste vahele? Aga sain peagi aru, et see on loll mõte – Lible ei tahaks elada kristlikus meeles ja olla mutrike suures masinavärgis. Temas poleks alalhoidlikkust, et hakata teenriks ja köstriks (abiks-nõunikuks). Ta üleüldse ei nõustuks kandma oma risti.Nii nagu parteilise toiduahela liikmetel, kes armastavad ämma tagant sularaha tuuri panna ja kilekottidega sehkendada, olid ka Kivirähki köstril omad nõrkused. Tänapäeval võib seda pidada suisa avalikuks varguseks, kui köster Tõnissonilt koolitunni ajal suure tüki praeliha konfiskeeris ja seda siis salaja ööhämaruses oma emanda teadmata kabinetis nosis.Köster lootis siiralt, et jääauku kukkunud Arno Tali ja Raja Teele upuvad ära – et saab mõnestki väikesest värdjast lahti –, aga Lible, see hirmus inimene, tiris lapsed veest välja. Selge see, et Köstri ühiskondlik positsioon poleks lubanud sellest arvamusartiklit kirjutada. Nagu näidendis, julgenuks Julk-Jüri seda sotsiaalmeedias tunnistada alles siis, kui paar pitsi hinge taga ja ülekuub maha visatud.Stopp! Paralleelide tõmbamine eilse ja tänase, kunagiste köstrite ja näiteks praeguste keskastme juhtide vahel, keda Toomas Kümmel eilses lehes eliidiks ja koorekihiks nimetab, on kohatu. Sest me kõik oleme kunagi olnud väikesed lapsed oma suurte unistustega. Armastus oli ühine, teed erinevad. Kes kandis hinge eest hoolt, jõudis haljale oksale ja vastuvõttudele; kes jättis selle unarusse, jäigi lapsemeelseks ja mängib tänase päevani lühikeste pükstega koolivormis ansamblis AC/DC soolokitarri. Vana mees, aga varsa aru – kuigi nimeks Angus Young.Ka köstril oli üks suur unistus, mida ta publikuga jagas alles näidendi lõpus – pühamees tahaks kordki elus kirikumõisa köögitüdrukut Marit tagumikust näpistada! Tegelikult tahaks ta Mari päriselt endale, aga step by step.Mulle meenus seepeale riigikogu liige Dmitri Dmitrijev, kes ühel Keskerakonna fraktsiooni seminaril Harjumaal tegi lähenemiskatse fraktsioonikaaslasele Siret Kotkale. Kuigi Dima on kasvanud suureks, jääb ta lihast ja luust inimeseks.Ta ei suutnud oma tundeid vaka all hoida, aga erinevalt üsna vinti jäänud köstrist, ei teinud ta lähenemiskatset sooja peaga. Vähemasti nii palju võiksime keskerakondlasi uskuda. Pealegi: kust võis isehakanud kavaler teada, et vaimusilmas väljavalitul on peig juba olemas?Kõike järgnevat me juba teame.Püüdsime suvel sõbraga selles loos, kus jäi palju lahtisi otsi, selgust luua ja vapustuse üleelajat tagantjärelegi toetada.* Saime korvi. Ühiskondlik positsioon ei lubanud meie abikätt vastu võtta.* – vt “Kellele kuuluvad napsipudelid, mille Soidro ja Tarand leidsid Dmitri Dmitrijevi kurikuulsalt avariipaigalt?” (Õhtuleht, 24.08.2016)
Veel artikleid samast teemast »


description: Sigade Aafrika katku infektsiooni tõttu hukati hiljuti Sakla seafarmis kõik loomad ning selleks, et nakkus edasi ei leviks ja oleks võimalus tulevikus farm taas kasutusele võtta, algasid seal eelmisest reedest desinfitseerimistööd. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Sakla katkufarm lüüakse kohalike toel läikima
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 07. september 2016. Seafarmi lähedalt külast pärit Rando, Mati ja Margus infektsiooniohtu likvideerimas. FOTO: Valmar Voolaid Sigade Aafrika katku infektsiooni tõttu hukati hiljuti Sakla seafarmis kõik loomad ning selleks, et nakkus edasi ei leviks ja oleks võimalus tulevikus farm taas kasutusele võtta, algasid seal eelmisest reedest desinfitseerimistööd.
Valjala vallavanem Aare Martinson ütles, et Tartu firma A.U. Voolikuvabrik OÜ, kes puhastustöid tegema tuli, palus vallalt abi inimeste leidmiseks. Täna alustas kolm meest ning täna lisanduvad veel üks mees ja naine. “Praeguseks on inimesed leitud ja neile jätkub tööd ilmselt paariks nädalaks,” arvas ta.
Valjala valla sotsiaalnõunik Kairi Nuut ütles, et inimeste leidmiseks oli neil vähe aega, kuid nad leiti. “Tunneme oma valla inimesi hästi ja teame, kes võiks appi tulla. Seega küsisime, kas nad seda tööd tahaksid teha,” lisas ta.
Farmi lähedal elav pensionär Mati, kes täna puhastustöödega alustas, ütles, et töö pole raske. “Aega just ei olnud üle, aga vallal oli abi väga vaja,” seletas ta.
A.U. Voolikuvabrik OÜ juhatuse liige Arvi Uiga ütles, et nemad said töödega nädal hiljem alustada, sest likvideerisid enne seda mandril ühte nakkuskollet. “Eelmisel reedel alustasime oma töötajatega neljakesi ja täna liitusid esimesed kohalikud,” rääkis ta.
Naisterahvas hakkab veidi kergemaid kohti puhastama. “Puhastab kontori poolt, uksi ja elektrikilpe, kuhu survepesuriga ligi ei pääse – seal on ikka õrna naisekätt tarvis,” sõnas ta.
Sigala plaanitakse nii puhtaks teha, et kui keegi valge salvrätiga tuleb, ei tohiks ka see mustaks saada. Kõigepealt puhastatakse seasulud, kogu sisemine inventar ning nurkadesse ja servadesse jäänud sõnnik. “Igapäevase puhastamise käigus tõmbavad talitajad suure läga ära, aga nuka taha jääb ju ikka midagi,” tõdes Uiga.
Aeg tegi karuteene
Töö teeb raskemaks asjaolu, et sõnnik ja läga on saanud vahepeal kuivada ja puhastamiseks tuleb mitmeid kohti leotada. Põrandad, seinad, sõimed, laed pestakse kõik puhtaks ja siis põrandaalune lägasüsteem.
“Seal on umbes poole meetri sügavused lägavannid, mis normaalolukorras on äravooluga,” selgitas ta.
“Kuna see on seisnud ja settinud, siis ega ta ei taha kuhugi vabatahtlikult minna. Peame üsna palju trasse läbi pesema ja veel survepesuriga aitama.”
Instruktsiooni järgi peaks 42 päeva jooksul bakter lägahoidlas surema. “Kõik need pesuained ja kloor lähevad ju ka sinna. Kui mina põllumees oleksin, siis seda kloori ja keemiat täis kogust küll oma põllule ei tahaks laotada. Viirust ma ei kardaks, sest desoainete kogus, mis me laudapõrandatele maha lobistame, on muljetavaldav,” vastas Uiga küsimusele, mis saab lägahoidlas olevast massist, mida normaaltingimustes sügisel põldudele laotatakse.
Kokku läheb Uiga arvates puhastustöödega umbes 15 päeva. “Instruktsioonid ütlevad, et kui laut on ära pestud ja desotatud, peab ta seitse päeva kuivama. Seejärel tuleb teine ring teha, mis peseb esimese pesuaine ja muud jäägid ning tehakse teine deso,” selgitas ta. Valjala vallavanem Aare Martinson ütles, et Tartu firma A.U. Voolikuvabrik OÜ, kes puhastustöid tegema tuli, palus vallalt abi inimeste leidmiseks. Täna alustas kolm meest ning täna lisanduvad veel üks mees ja naine. “Praeguseks on inimesed leitud ja neile jätkub tööd ilmselt paariks nädalaks,” arvas ta.Valjala valla sotsiaalnõunik Kairi Nuut ütles, et inimeste leidmiseks oli neil vähe aega, kuid nad leiti. “Tunneme oma valla inimesi hästi ja teame, kes võiks appi tulla. Seega küsisime, kas nad seda tööd tahaksid teha,” lisas ta.Farmi lähedal elav pensionär Mati, kes täna puhastustöödega alustas, ütles, et töö pole raske. “Aega just ei olnud üle, aga vallal oli abi väga vaja,” seletas ta.A.U. Voolikuvabrik OÜ juhatuse liige Arvi Uiga ütles, et nemad said töödega nädal hiljem alustada, sest likvideerisid enne seda mandril ühte nakkuskollet. “Eelmisel reedel alustasime oma töötajatega neljakesi ja täna liitusid esimesed kohalikud,” rääkis ta.Naisterahvas hakkab veidi kergemaid kohti puhastama. “Puhastab kontori poolt, uksi ja elektrikilpe, kuhu survepesuriga ligi ei pääse – seal on ikka õrna naisekätt tarvis,” sõnas ta.Sigala plaanitakse nii puhtaks teha, et kui keegi valge salvrätiga tuleb, ei tohiks ka see mustaks saada. Kõigepealt puhastatakse seasulud, kogu sisemine inventar ning nurkadesse ja servadesse jäänud sõnnik. “Igapäevase puhastamise käigus tõmbavad talitajad suure läga ära, aga nuka taha jääb ju ikka midagi,” tõdes Uiga.Töö teeb raskemaks asjaolu, et sõnnik ja läga on saanud vahepeal kuivada ja puhastamiseks tuleb mitmeid kohti leotada. Põrandad, seinad, sõimed, laed pestakse kõik puhtaks ja siis põrandaalune lägasüsteem.“Seal on umbes poole meetri sügavused lägavannid, mis normaalolukorras on äravooluga,” selgitas ta.“Kuna see on seisnud ja settinud, siis ega ta ei taha kuhugi vabatahtlikult minna. Peame üsna palju trasse läbi pesema ja veel survepesuriga aitama.”Instruktsiooni järgi peaks 42 päeva jooksul bakter lägahoidlas surema. “Kõik need pesuained ja kloor lähevad ju ka sinna. Kui mina põllumees oleksin, siis seda kloori ja keemiat täis kogust küll oma põllule ei tahaks laotada. Viirust ma ei kardaks, sest desoainete kogus, mis me laudapõrandatele maha lobistame, on muljetavaldav,” vastas Uiga küsimusele, mis saab lägahoidlas olevast massist, mida normaaltingimustes sügisel põldudele laotatakse.Kokku läheb Uiga arvates puhastustöödega umbes 15 päeva. “Instruktsioonid ütlevad, et kui laut on ära pestud ja desotatud, peab ta seitse päeva kuivama. Seejärel tuleb teine ring teha, mis peseb esimese pesuaine ja muud jäägid ning tehakse teine deso,” selgitas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Praamipiletite veebimüügi tuulelaevad.ee kodulehel ja sadamates läbipääsusüsteemi arendanud Tuule Piletikeskus OÜ läks majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) vastu kohtusse, sest leiab, et ministeerium ei ole temaga sõlmitud lepingust kinni pidanud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Tuule piletikeskus andis ministeeriumi kohtusse
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 06. september 2016. Tuulelaevad.ee veebileht, mille tellisid Väinamere Liinid OÜ ja Tuule Piletikeskus OÜ. Süsteemi arendas välja Infosys OÜ. Sama platvorm on kloonitud ka elb-link.de lehele, mis ilmselt töötab edasi ka pärast tuulelaevad.ee sulgemist. Praamid.ee veebileht valmis Nortali ja Hansabi koostöös ning kvaliteedipartnerina aitas kaasa OÜ ASA Quality Services. Praamipiletite veebimüügi tuulelaevad.ee kodulehel ja sadamates läbipääsusüsteemi arendanud Tuule Piletikeskus OÜ läks majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) vastu kohtusse, sest leiab, et ministeerium ei ole temaga sõlmitud lepingust kinni pidanud.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ilmunud on mahukas elulooraamat “Jaanus Nõgisto. Vaatan korraks tagasi”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jaanus Nõgisto vaatas tagasi

maintext:
NÄDALALÕPP
Jaanus Nõgisto vaatas tagasi
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: HL Reede, 16. september 2016. Ilmunud on mahukas elulooraamat “Jaanus Nõgisto. Vaatan korraks tagasi”.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuigi Saare maavanema Kaido Kaasiku viieaastane ametisoleku aeg saab kuu aja pärast ümber, ei ole siiani selge, kas ta jätkab kuni maavalitsuste eksisteerimiseni või nimetatakse paika uus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Maavanema jätkamise osas valitseb teadmatus
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 14. september 2016. Maavanema üks põhilisi rolle on esindusülesannete täitmine. Kaido Kaasik pildil koos teeneka pedagoogi ja treeneri Milvi Vissiga. FOTO: Valmar Voolaid Kuigi Saare maavanema Kaido Kaasiku viieaastane ametisoleku aeg saab kuu aja pärast ümber, ei ole siiani selge, kas ta jätkab kuni maavalitsuste eksisteerimiseni või nimetatakse paika uus.
Kaasik nimetati maavanemaks 2011. aasta 6. oktoobril vabariigi valitsuse otsusega. Tema ametiaeg algas sama aasta 17. oktoobril ja lõpeb tänavu 16. oktoobril.
“Loodame otsuse uue maavanema ametisse nimetamise või praeguse maavanema jätkamise kohta teha lähiajal,” vastas Meie Maa päringu peale riigihalduse minister Arto Aas nädal tagasi ehk 8. septembril. Paraku ei ole siiani Saare maavanema küsimuses mingisugust selgust.
“Isegi kui otsust ei tehta selleks ajaks, pikeneb praeguse maavanema ametisoleku aeg kohusetäitjana kuni otsuseni automaatselt,” selgitas Kristina Haavala rahandusministeeriumi avalike suhete osakonnast.
Ise valmis jätkama
Kas pärast ametiaja täitumist hakatakse uusi maavanemaid üldse ametisse nimetama, võib sõltuda ka sellest, kui kaua jätkavad maavalitsused. Kevadel levis avalikkuses info, mille kohaselt lõpetavad rahandusministeeriumi plaani järgi maavalitsused tegevuse 2019. aasta 1. jaanuarist.
Viimane kord, kui rahandusministeerium tutvustas plaani valitsusele, tegi ministeerium ettepaneku maavalitsused reorganiseerida 1. märtsiks 2018.
“Võibolla pikendatakse minuga sinnani lepingut. Minu käest küsiti küll. Ma arvan, et uut inimest ei ole vaja panna. Oleme maakonnas nii palju asju alustanud ja võiks nendega lõpuni minna,” ütles Saare maavanem Kaido Kaasik.
Ise oleks ta nõus jätkama vähemalt niikaua, kuni haldusreform saaks lõpule viidud. “Ega liiga pikaks ajaks tohi ka jääda,” arvas Kaasik.
Näiteks Hans Teiv oli maavanema kohusetäitja tervelt kolm aastat, enne kui maavanemaks nimetati Toomas Kasemaa.
Rahandusministeeriumi selgituse kohaselt peaksid praegusel kujul maavalitsused üldse niiöelda pildilt kaduma ja nende ülesandeid hakkaks täitma regionaalamet, kellel oleks neli tööpiirkonda analoogselt teiste ametitega.
Neli piirkonda
Nii näiteks on politsei- ja piirivalveametil neli prefektuuri – Põhja, Lõuna, Ida ja Lääne. Kas regionaalamet ja selle piirkonnad tulevad või mitte, pole samuti valitsuse tasandil otsustatud.
Maavanem Kaido Kaasik pakkus rahandusministeeriumile, kelle haldusalasse maavanemad kuuluvad, välja, et tehtaks ka Lääne-Eesti saarte regioon, mis hõlmaks Saare, Hiiu ja Lääne maakonda.
“Töökohad võib ju siit Tallinna ära viia, aga töö ei kao. Meil tegelevad kaks inimest maa-asjadega ja meil on üle 1500 lepingu, mis vajavad jälgimist. Nii on kerge liimile minna ja hurraaga kaasa minna. Pigem oleks vaja töökohti Saaremaale juurde tuua,” leidis Kaasik.
Riigihalduse ministri Arto Aasa sõnul ei ole valitsus maavalitsuste tegevuse reformimise kohta veel otsust teinud ja arutelud jätkuvad sügisel. “Senine maavalitsuste tegevuste kord kehtib seni ikka edasi,” lausus Aas.
Valitsus vaeb saatust
Töökohtade vähenemist väiksemates maakonnakeskustes on rahandusministeeriumi idee järgi võimalik kompenseerida riigimajade loomisega, asutuste väljaviimisega pealinnast ja asutuste töö ümberkorraldamisega, kus teatud töölõigud antakse asutuse ühe piirkondliku üksuse täita.
Riigimaja on maakonnakeskuses paiknev esinduslik hoone, kuhu on koondunud riigiasutused.
Valitsus arutas, millal ja kuidas maavalitsused reorganiseeritakse, viimane kord 25. augustil ning jätkab arutelu kas septembri lõpus või oktoobri algul.
Eelmised Saare maavanemad
Toomas Kasemaa 2006–2011
Hans Teiv 2003–2006 (Saare maavanema
kohusetäitja)
Jüri Saar 1992–2003
Ants Tammleht
1990–1991 (enne seda Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees 1982–1990). Kaasik nimetati maavanemaks 2011. aasta 6. oktoobril vabariigi valitsuse otsusega. Tema ametiaeg algas sama aasta 17. oktoobril ja lõpeb tänavu 16. oktoobril.“Loodame otsuse uue maavanema ametisse nimetamise või praeguse maavanema jätkamise kohta teha lähiajal,” vastas Meie Maa päringu peale riigihalduse minister Arto Aas nädal tagasi ehk 8. septembril. Paraku ei ole siiani Saare maavanema küsimuses mingisugust selgust.“Isegi kui otsust ei tehta selleks ajaks, pikeneb praeguse maavanema ametisoleku aeg kohusetäitjana kuni otsuseni automaatselt,” selgitas Kristina Haavala rahandusministeeriumi avalike suhete osakonnast.Kas pärast ametiaja täitumist hakatakse uusi maavanemaid üldse ametisse nimetama, võib sõltuda ka sellest, kui kaua jätkavad maavalitsused. Kevadel levis avalikkuses info, mille kohaselt lõpetavad rahandusministeeriumi plaani järgi maavalitsused tegevuse 2019. aasta 1. jaanuarist.Viimane kord, kui rahandusministeerium tutvustas plaani valitsusele, tegi ministeerium ettepaneku maavalitsused reorganiseerida 1. märtsiks 2018.“Võibolla pikendatakse minuga sinnani lepingut. Minu käest küsiti küll. Ma arvan, et uut inimest ei ole vaja panna. Oleme maakonnas nii palju asju alustanud ja võiks nendega lõpuni minna,” ütles Saare maavanem Kaido Kaasik.Ise oleks ta nõus jätkama vähemalt niikaua, kuni haldusreform saaks lõpule viidud. “Ega liiga pikaks ajaks tohi ka jääda,” arvas Kaasik.Näiteks Hans Teiv oli maavanema kohusetäitja tervelt kolm aastat, enne kui maavanemaks nimetati Toomas Kasemaa.Rahandusministeeriumi selgituse kohaselt peaksid praegusel kujul maavalitsused üldse niiöelda pildilt kaduma ja nende ülesandeid hakkaks täitma regionaalamet, kellel oleks neli tööpiirkonda analoogselt teiste ametitega.Nii näiteks on politsei- ja piirivalveametil neli prefektuuri – Põhja, Lõuna, Ida ja Lääne. Kas regionaalamet ja selle piirkonnad tulevad või mitte, pole samuti valitsuse tasandil otsustatud.Maavanem Kaido Kaasik pakkus rahandusministeeriumile, kelle haldusalasse maavanemad kuuluvad, välja, et tehtaks ka Lääne-Eesti saarte regioon, mis hõlmaks Saare, Hiiu ja Lääne maakonda.“Töökohad võib ju siit Tallinna ära viia, aga töö ei kao. Meil tegelevad kaks inimest maa-asjadega ja meil on üle 1500 lepingu, mis vajavad jälgimist. Nii on kerge liimile minna ja hurraaga kaasa minna. Pigem oleks vaja töökohti Saaremaale juurde tuua,” leidis Kaasik.Riigihalduse ministri Arto Aasa sõnul ei ole valitsus maavalitsuste tegevuse reformimise kohta veel otsust teinud ja arutelud jätkuvad sügisel. “Senine maavalitsuste tegevuste kord kehtib seni ikka edasi,” lausus Aas.Töökohtade vähenemist väiksemates maakonnakeskustes on rahandusministeeriumi idee järgi võimalik kompenseerida riigimajade loomisega, asutuste väljaviimisega pealinnast ja asutuste töö ümberkorraldamisega, kus teatud töölõigud antakse asutuse ühe piirkondliku üksuse täita.Riigimaja on maakonnakeskuses paiknev esinduslik hoone, kuhu on koondunud riigiasutused.Valitsus arutas, millal ja kuidas maavalitsused reorganiseeritakse, viimane kord 25. augustil ning jätkab arutelu kas septembri lõpus või oktoobri algul.Toomas Kasemaa 2006–2011Hans Teiv 2003–2006 (Saare maavanemakohusetäitja)Jüri Saar 1992–2003Ants Tammleht1990–1991 (enne seda Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees 1982–1990).
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval Soomes Seinajoel lõppenud veteranide maailmameistrivõistlustel kreeka-rooma maadluses võitis Saaremaa maadleja Olev Kiirend oma kaheksanda MM-kulla. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Olev Kiirendile kaheksas MM-tiitel


description: Sotsiaalmeedias ja meedias, tänaval, kohvikus, lõunalauas, õhtusöögil, pargis, (…) (asenda mis tahes suvalise kohaga) räägivad inimesed viimasel ajal ainult ühest – sellest, et meil ikka veel pole uut presidenti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Mittepoliitiliselt poliitikast

maintext:
Arvamus
MÕTE: Mittepoliitiliselt poliitikast
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Sotsiaalmeedias ja meedias, tänaval, kohvikus, lõunalauas, õhtusöögil, pargis, (…) (asenda mis tahes suvalise kohaga) räägivad inimesed viimasel ajal ainult ühest – sellest, et meil ikka veel pole uut presidenti.
Ja kes peaks selleks saama. Ning miks ei saada vajalikke hääli kokku. Jne, jne.
Aga miks ometi? Justkui midagi muutuks. Isiklikult ja nende elus. Või laiemalt ja üldsuse jaoks. Tühjagi. Muutub vaid selle elu, kes hakkab koostööd tegema presidendiga. President on suuresti esindusamet, millest ei sõltu sinu, minu ja ilmselt väga paljude Eesti inimeste jaoks midagi. Ja me ei saa teda otse valida. Niisiis, miks inimesed sellest üleüldse räägivad, miks see korda läheb?
Üks mõjuvamaid põhjusi võib olla osasaamise vajadus millestki suuremast, kui seda on igapäevane elu.
Seega, kuigi mõned kandidaadid olid sümpaatsemad kui teised – jah, muidugi mõtlesin tahes-tahtmatult kaasa –, ei loe lõppeks, kas riiki esindab naine, esindab mees. On ta roosa, lilla või punamust. Ja ei loe ka see mitte, kas tal on punane minevik, millised on ta poliitilised veendumused.
Presidendi ülesanne on lihtsalt olemas olla, nimeliselt. Et hea oleks näidata – näe, meil siin väikeses riigis on kah president. Ei ole me nii äpud midagi. Et meil on president ja demokraatia. Et oleme otsustusvõimelised, selgroogsed. Samas, kui presidendi valimine on praeguseks nii haledalt läbi kukkunud, ei saa me enam rääkida otsustusvõimest. Vaid sellest, et farss kestab ning ükskõik, kes lõpuks presidendiks saab, ei ole see enam rahva otsus. Enam. Pole ju kunagi olnud. Mis demokraatiast siin saab rääkida?
Ning lõpuks lähevad pidulikult pea kõik need presidendi vastuvõtule, kes on hoogsalt sõna võtnud selle inimese vastu, kes osutub valituks. Niipalju siis selgroost ning põhimõtetest. Autor: Ene Kallas Teisipäev, 27. september 2016.Ja kes peaks selleks saama. Ning miks ei saada vajalikke hääli kokku. Jne, jne.Aga miks ometi? Justkui midagi muutuks. Isiklikult ja nende elus. Või laiemalt ja üldsuse jaoks. Tühjagi. Muutub vaid selle elu, kes hakkab koostööd tegema presidendiga. President on suuresti esindusamet, millest ei sõltu sinu, minu ja ilmselt väga paljude Eesti inimeste jaoks midagi. Ja me ei saa teda otse valida. Niisiis, miks inimesed sellest üleüldse räägivad, miks see korda läheb?Üks mõjuvamaid põhjusi võib olla osasaamise vajadus millestki suuremast, kui seda on igapäevane elu.Seega, kuigi mõned kandidaadid olid sümpaatsemad kui teised – jah, muidugi mõtlesin tahes-tahtmatult kaasa –, ei loe lõppeks, kas riiki esindab naine, esindab mees. On ta roosa, lilla või punamust. Ja ei loe ka see mitte, kas tal on punane minevik, millised on ta poliitilised veendumused.Presidendi ülesanne on lihtsalt olemas olla, nimeliselt. Et hea oleks näidata – näe, meil siin väikeses riigis on kah president. Ei ole me nii äpud midagi. Et meil on president ja demokraatia. Et oleme otsustusvõimelised, selgroogsed. Samas, kui presidendi valimine on praeguseks nii haledalt läbi kukkunud, ei saa me enam rääkida otsustusvõimest. Vaid sellest, et farss kestab ning ükskõik, kes lõpuks presidendiks saab, ei ole see enam rahva otsus. Enam. Pole ju kunagi olnud. Mis demokraatiast siin saab rääkida?Ning lõpuks lähevad pidulikult pea kõik need presidendi vastuvõtule, kes on hoogsalt sõna võtnud selle inimese vastu, kes osutub valituks. Niipalju siis selgroost ning põhimõtetest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vabaerakond tunnustas teise sünnipäeva puhul oma liikmeid ja toetajaid. Erilise tänu pälvis disainer Egon Erkmann, kelle loodud on Vabaerakonna sümbol, kuldse südamega puhas, valge karikakar. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vabaerakond tunnustas Enn Meri

maintext:
Uudised
Vabaerakond tunnustas Enn Meri
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 22. september 2016. Enn Meri. FOTO: Valmar VOolaid Vabaerakond tunnustas teise sünnipäeva puhul oma liikmeid ja toetajaid. Erilise tänu pälvis disainer Egon Erkmann, kelle loodud on Vabaerakonna sümbol, kuldse südamega puhas, valge karikakar.
Erakonna loomisse panustamise eest tunnustati Külliki Kübarseppa, kes oli de facto tegevjuht kuni erakonna loomiseni ning kampaaniajuht riigikogu valimisteni.
Samuti pälvis tänu Enn Meri (pildil) kui erakonna loomise üks eestvedajaid, kes erakonna aseesimehe Monika Haukanõmme sõnul “õpetas meid olema säästlik ja hindama väärtusi ning teadma, et erakonda tehakse inimeste, mitte rahaga”. Erakonna loomisse panustamise eest tunnustati Külliki Kübarseppa, kes oli de facto tegevjuht kuni erakonna loomiseni ning kampaaniajuht riigikogu valimisteni.Samuti pälvis tänu Enn Meri (pildil) kui erakonna loomise üks eestvedajaid, kes erakonna aseesimehe Monika Haukanõmme sõnul “õpetas meid olema säästlik ja hindama väärtusi ning teadma, et erakonda tehakse inimeste, mitte rahaga”.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ma valetaksin, kui ütleksin, et presidendivalimiste kolmas voor riigikogus ei läinud mulle korda. Oma töökoha, veel enam aga kodakondsuse poolest tuleb minusugusel vastata väga sageli küsimusele, mis ma ühest või teisest võimukandjast arvan. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hilinev hasart

maintext:
Arvamus
Hilinev hasart
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ma valetaksin, kui ütleksin, et presidendivalimiste kolmas voor riigikogus ei läinud mulle korda. Oma töökoha, veel enam aga kodakondsuse poolest tuleb minusugusel vastata väga sageli küsimusele, mis ma ühest või teisest võimukandjast arvan.
Allar Jõksist arvan ma seda, et ta on mõtlemisviisilt tüüpiline kohtunik, kes mõistab õigust, aga jätab selle mõistmise enese teada. Kohtunik ei saa olla piiritult avameelne. Tihtipeale käitus muide ka Lennart Meri nagu kohtunik ja hoidis rohkem kui pooled asjad endale. Arnold Rüütel läks ses suhtes veelgi kaugemale. Tema vaikis juba loomuldasa ega kasutanud viimase sõna õigust sugugi mitte reeglipäraselt.
Presidendivalimised 2016 on pannud Jõksi võtma sõna tavalisest sagedamini. Ent see pole veenev, kui sa teed suu lahti alles kaheteistkümnendal tunnil. Kus sa varem olid?
Kuhu sa, mees, trügid?
Mailis Repsi esiletulek tagareast esikaanele on vaieldamatu tõend sellest, kuidas alt võib tõusta üles. Ühes eravestluses on Siim Kallas pidanud võimalikuks, et kümne aasta pärast võiks Reps olla vabalt ülejärgmine EV president. Kümme aastat hiljem alates tänasest on nn põld ehk valimiskogu suur umbkaudu 150 hinge.
Venemaal on siis presidendiks keegi teine, USA-s keegi kolmas, Saksamaal teine või kolmas, Inglismaal teistsugune monarh, Prantsusmaal teistsugune riigipea. Olla nende keskel Eesti riigipea – selleks peab Reps väga palju õppima. Näiteks seda, et EV president ei saa seista korras majanduse eest, sest see lihtsalt ei ole tema rida.
Aasta oli 2001, kui vabariigi presidendiks kandideeris Toomas Savi. Mina mitte, aga Toomas küll pani siis tähele, kuidas Siim Kallas vaatas teda selle pilguga, et kuhu sa, mees, trügid? See koht on minu päralt. Teisisõnu käitus ta tookord nagu väljavalitu. Nüüd ta seda ongi, aga me kõik jääme hätta selles, mismoodi sõnastada kas või üksainuski niisugune aluspõhimõte, millele toetudes saaks ehitada üles püsiühenduse rahva ja presidendi vahele.
President ei saa olla asjaajaja (vt märkust Repsi kohta). Ta peab olema üks nurgakive. Eitamata Kallase mastaapseid kogemusi, ei pääse ma tunnistamast, et tegelikult on Eesti Vabariik tema jaoks pigemini doominokivi kui malemäng (mida ühe rahva iseseisvus ka ei peaks olema).
Nüüd on selge, et järgmine president valitakse valimiskogus. Valimiskogu on osa rahvast, kuid mitte kogu rahvas. On täiesti võimatu, et võimalikud kandidaadid jaksaksid kohtuda valimiskogu iga liikmega eraldi ja vastata mis tahes küsimusele enam kui põhjalikult. Ka valimiskogu otsustab presidendi isiku ikkagi heauskselt, bona fide ega mitte cui bono. Ma ei usu ka, et mõeldavad kandidaadid presidendi ametikohale suudaksid mõne nädala, ammugi mitte paari päevaga esitada Eesti elu edendamiseks kõikehõlmavat tegevuskava, kus oleks fikseeritud, mida keegi teeb, kes mille eest vastutab ja mis ta sellest saab.
“New Deal” Ameerika moodi või leping Prantsusmaaga kindral de Gaulle’i kombel pole Eestis ette nähtud. Eesti president ei saa olla primus inter pares, vaid ta võib olla president vähemliku enamuse arvates. Rohkem kui riigikogu kehastab seda vähemlikku enamust valimiskogu. Valimiskogu liikmete äraostmiseks pole raha mitte ühelgi erakonnal.
Mis siis saab? Viimase poolaasta jooksul on minu käest küsitud enam-vähem kord päevas, keda ma presidendina pooldan. Minu vastus on järjekindel: ma lepiksin praeguse välisministri Marina Kaljurannaga. Venemaa on eesti rahva ajalooline üleaedne naaber, keda huvitab vaba väljapääs Läänemerele märksa enam kui meie iseseisvus. Ega Venemaa kaitse Läänemerd paremini kui meie ise!
Taluvõi suurte leival
Et olla meie ise, selleks on vaja inimesi, kes oskaksid Moskvas ja Peterburis käituda mitte kui alamad, vaid kui suveräänid – olgu või via America. Viimasena pakutud võimalus on õigupoolest väga riskirohke, sest ma isiklikult ei taha olla taluvõi ameeriklaste ja venelaste ühisel leival (taluvõi teatavasti pole ei talu ega või). Ent me ei saa välistada järgmise okupatsiooni tulekut ning järelikult pole meil muud valikut, kui teha kõik, mis võimalik, et seda ei juhtuks. Üks samm selles suunas on tehtud. Me kuulume NATO-sse. Kuid minu meelest me ei saa suhelda Venemaaga pelgalt NATO kaudu. Seda enam, et kui Venemaa suhtleb NATO-ga, siis ennekõike USA-ga.
Mida tähendab “ma lepiksin”? Seda, et mul on vastuväiteid. Aga ka minusugune ei tea, kuidas muudab inimest tema uus töö. Kahte perioodi Kaljurand arvatavasti ei saaks kuidagi. Kallas kahte ei tahagi. Kust see siis tuleb, et meil on pikamaajooksjatest puudu? Autor: Peeter Olesk Kolmapäev, 07. september 2016.Allar Jõksist arvan ma seda, et ta on mõtlemisviisilt tüüpiline kohtunik, kes mõistab õigust, aga jätab selle mõistmise enese teada. Kohtunik ei saa olla piiritult avameelne. Tihtipeale käitus muide ka Lennart Meri nagu kohtunik ja hoidis rohkem kui pooled asjad endale. Arnold Rüütel läks ses suhtes veelgi kaugemale. Tema vaikis juba loomuldasa ega kasutanud viimase sõna õigust sugugi mitte reeglipäraselt.Presidendivalimised 2016 on pannud Jõksi võtma sõna tavalisest sagedamini. Ent see pole veenev, kui sa teed suu lahti alles kaheteistkümnendal tunnil. Kus sa varem olid?Mailis Repsi esiletulek tagareast esikaanele on vaieldamatu tõend sellest, kuidas alt võib tõusta üles. Ühes eravestluses on Siim Kallas pidanud võimalikuks, et kümne aasta pärast võiks Reps olla vabalt ülejärgmine EV president. Kümme aastat hiljem alates tänasest on nn põld ehk valimiskogu suur umbkaudu 150 hinge.Venemaal on siis presidendiks keegi teine, USA-s keegi kolmas, Saksamaal teine või kolmas, Inglismaal teistsugune monarh, Prantsusmaal teistsugune riigipea. Olla nende keskel Eesti riigipea – selleks peab Reps väga palju õppima. Näiteks seda, et EV president ei saa seista korras majanduse eest, sest see lihtsalt ei ole tema rida.Aasta oli 2001, kui vabariigi presidendiks kandideeris Toomas Savi. Mina mitte, aga Toomas küll pani siis tähele, kuidas Siim Kallas vaatas teda selle pilguga, et kuhu sa, mees, trügid? See koht on minu päralt. Teisisõnu käitus ta tookord nagu väljavalitu. Nüüd ta seda ongi, aga me kõik jääme hätta selles, mismoodi sõnastada kas või üksainuski niisugune aluspõhimõte, millele toetudes saaks ehitada üles püsiühenduse rahva ja presidendi vahele.President ei saa olla asjaajaja (vt märkust Repsi kohta). Ta peab olema üks nurgakive. Eitamata Kallase mastaapseid kogemusi, ei pääse ma tunnistamast, et tegelikult on Eesti Vabariik tema jaoks pigemini doominokivi kui malemäng (mida ühe rahva iseseisvus ka ei peaks olema).Nüüd on selge, et järgmine president valitakse valimiskogus. Valimiskogu on osa rahvast, kuid mitte kogu rahvas. On täiesti võimatu, et võimalikud kandidaadid jaksaksid kohtuda valimiskogu iga liikmega eraldi ja vastata mis tahes küsimusele enam kui põhjalikult. Ka valimiskogu otsustab presidendi isiku ikkagi heauskselt, bona fide ega mitte cui bono. Ma ei usu ka, et mõeldavad kandidaadid presidendi ametikohale suudaksid mõne nädala, ammugi mitte paari päevaga esitada Eesti elu edendamiseks kõikehõlmavat tegevuskava, kus oleks fikseeritud, mida keegi teeb, kes mille eest vastutab ja mis ta sellest saab.“New Deal” Ameerika moodi või leping Prantsusmaaga kindral de Gaulle’i kombel pole Eestis ette nähtud. Eesti president ei saa olla primus inter pares, vaid ta võib olla president vähemliku enamuse arvates. Rohkem kui riigikogu kehastab seda vähemlikku enamust valimiskogu. Valimiskogu liikmete äraostmiseks pole raha mitte ühelgi erakonnal.Mis siis saab? Viimase poolaasta jooksul on minu käest küsitud enam-vähem kord päevas, keda ma presidendina pooldan. Minu vastus on järjekindel: ma lepiksin praeguse välisministri Marina Kaljurannaga. Venemaa on eesti rahva ajalooline üleaedne naaber, keda huvitab vaba väljapääs Läänemerele märksa enam kui meie iseseisvus. Ega Venemaa kaitse Läänemerd paremini kui meie ise!Et olla meie ise, selleks on vaja inimesi, kes oskaksid Moskvas ja Peterburis käituda mitte kui alamad, vaid kui suveräänid – olgu või via America. Viimasena pakutud võimalus on õigupoolest väga riskirohke, sest ma isiklikult ei taha olla taluvõi ameeriklaste ja venelaste ühisel leival (taluvõi teatavasti pole ei talu ega või). Ent me ei saa välistada järgmise okupatsiooni tulekut ning järelikult pole meil muud valikut, kui teha kõik, mis võimalik, et seda ei juhtuks. Üks samm selles suunas on tehtud. Me kuulume NATO-sse. Kuid minu meelest me ei saa suhelda Venemaaga pelgalt NATO kaudu. Seda enam, et kui Venemaa suhtleb NATO-ga, siis ennekõike USA-ga.Mida tähendab “ma lepiksin”? Seda, et mul on vastuväiteid. Aga ka minusugune ei tea, kuidas muudab inimest tema uus töö. Kahte perioodi Kaljurand arvatavasti ei saaks kuidagi. Kallas kahte ei tahagi. Kust see siis tuleb, et meil on pikamaajooksjatest puudu?
Veel artikleid samast teemast »