description: Šveitsi käekellatööstuse liidu andmetel langes kohalike kellatootjate eksport augustis juba neljateistkümnendat kuud järjest, kirjutab Bloomberg.

title: Šveitsi käekellad on kaotanud oma sära

maintext:
Möödunud kuul tarniti 1,4 miljardi frangi (1,4 miljardi dollari) väärtuses käekelli, mis on eelmise aasta augustiga võrreldes 8 protsenti kehvem tulemus.
Nõudlus on kukkunud üle maailma - Aasiast Euroopa ning USAni. Swatch Group teatas hiljuti, et ettevõtte esimese poolaasta kasum vähenes 54 protsenti, konkurent Cie. Financiere Richemont SA ennustas sama näitaja 45protsendist kukkumist.
Augustis vähenes Šveitsi käekellade eksport Hong Kongi 29 protsenti, Saksamaale 15 protsenti, USAsse 12 protsenti, Jaapanisse 27 protsenti. Süsimusta ekspordistatistikasse tõi valguskiire ainult Briti turg, kus tänu Brexiti järgsele naela odavnemisele suurenes huvi käekellade vastu 24 protsenti.


description: Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon arutas esmaspäeval Eesti Rahva Muuseumi (ERM) riigihangete käigus tekkinud vaidlustusi ja leidis, et ERMI-i riigihangete menetluses midagi korruptiivset ei toimunud.

title: Komisjon: ERM-i riigihangetest korruptiivset ei leitud

maintext:
Erikomisjon kutsus esmaspäevaks kokku istungi, et kuulata ära erinevad osapooled ERM-i riigihankemenetlustega seoses. Arutelust võtsid osa ERM-i direktor Tõnis Lukas, Riigi Kinnisvara AS-i juhatuse liige Elari Udam ja riigihangete vaidlustuskomisjoni juhataja Taivo Kivistik.
Erikomisjoni esimehe Artur Talviku sõnul ei leidnud erikomisjon arutelu tulemusena ERM-i riigihangete menetluses midagi korruptiivset. «Antud hangete osas olid Riigi Kinnisvara AS-i ja riigihangete vaidlustuskomisjoni korruptsioonivastased meetmed põhjalikult rakendatud,» ütles Talvik pressiteates.
Talvik lisas, et tal on kurb meel, et nii olulise objekti avamise eel on ERM-i sisu asemel väga suur osa tähelepanust langenud antud hangete menetlemise peale.
Riigihangete vaidlustuskomisjoni juhataja Taivo Kivistiku sõnul ei nähtu ERM-i riigihangetes esitatud vaidlustustest, et ERM-iga seonduvad hanked oleksid teiste hankemenetlustega võrreldes halvemini ette valmistatud või läbi viidud.
Segadused ERM-i restoraniköögi sisustushankega algas tänavu suve alguses, mil konkurentidel tekkis kahtlus, et hanke koostajad võisid soovida hanget võitma konkreetset ettevõtet.
Kuigi hanke korraldaja RKAS oli hanke võitjaga juba lepingut sõlmimas, jäi see siiski pooleli, kuna rahandusministeerium alustas hanke läbiviimise osas järelevalvemenetlust.
RKAS lubas seepeale vaadata ERM-i köögitehnika hankes kõik langetatud otsused uuesti läbi ja saata vastavad selgitused rahandusministeeriumile.
ERM-i uus hoone avatakse oktoobris Tartus Raadil. Muuseumi rajamise ja sisustamise eeldatav kogumaksumus on üle 63 miljoni euro, millele lisandub käibemaks.

fasttext_language: et


description: 19. septembril asus Kõue mõisas tegevjuhina tööle Richard Barnwell, kes on viimased 10 aastat turismivaldkonnas töötanud.

title: Kõue mõisa hakkab juhtima Richard Barnwell

maintext:
Kõue mõisa tegevjuhina on Barnwelli peamisteks ülesanneteks mõisa teenuste müügi kasvatamine, uute müügikanalite leidmine Eestis ja väljaspool Eestit ning osalemine mõisa tootearenduses, sealhulgas mõisa pakutavate teenuste, ajaveetmisvõimaluste ja omatoodangu väljatöötamine.
Kõue mõisa ühe omaniku, kunstnik Mary Jordani sõnul on Kõue mõisal plaanis jätkata oma arengut jõulisema müügiga ja kinnitada turul oma positsiooni.
Richard Barnwell on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna, keskendudes rahvusvahelisele turundusele.


description: Graanul Invest omaniku Raul Kirjaneni arvates on väga suurte tänaste probleemide algallikas Eestis vohav riigikapitalism ning selle pidurdamine on võtmetähtsusega.

title: Ettevõtja Raul Kirjanen: riik peab raha mõttetu tuuldeloopimise lõpetama

maintext:
Tema sõnul pole selleks mitte ainult Nordica näide vaid ka Estonian Air, praamid, elektrijaamad, Saaremaa süvasadam ja jäälõhkujad. «Eestis elavate inimeste ja ettevõtete raske tööga kogutud raha mõttetu tuulde loopimine tuleb kiiremas korras lõpetada ja vajadusel ka vastutavad isikud nende rumaluste eest omakorda vastutama panna,» selgitas Kirjanen.
Rein Lang kirjutas neljapäevases Postimehe arvamusloos, et riigil tuleks usaldus tagasi võita ning Nordica ja Autorollo esindavad susserduslikku mõtteviisi, mis ei tohiks olla kindlasti väärtustatud.
Ettevõtja Kirjaneni arvates puudutab Autorollo küsimus eelkõige eetilisi tõekspidamisi ja poliitilist vastutust. «See, et poliitiline eliit tolereerib sellist käitumist annab kindlasti väga vale signaali Eesti ettevõtluskeskkonnas kehtivate väärtushinnagute kohta,» arvas Kirjanen. «Sellised väärtushinnagud võivad olla lubatud Eesti poliitikas aga ei ole kindlasti vastuvõetavad Eesti ärikeskkonnas,» lisas ta.
Rein Langi arvates peaks inimeste ja kaupade vedamine punktist A punkti B olema ettevõtjate, mitte erakonnaliidrite ja nende sõprade juhitud pseudofirmade asi, mistõttu võiks tema hinnangul erastamine olla järgmise valitsuse võtmesõna.
Kirjanen nõustub Langiga ja leiab, et erakapitali kaasamine tervisehoidu, pensionisüsteemi ning haridusse on möödapääsmatu. «Kui meie teenuste tase saab olema lähtuv ainult solidaaruse printsiibist johtuvalt, siis meil on kaks võimalust - kas tase saab olema väga madal või kättesaadavus piiratud. See, et riik on süstemaatiliselt asunud lämmatama nii eratervishoidu kui ka erakooliharidust on igal juhul vale,» sõnas ettevõtja.
Tema arvates tuleks selgeks vaielda, missuguseid riigiettevõtteid või missuguseid nende tänaseid funktsioone on riigil strateegiliselt vaja kontrollida. «Kõik ülejäänud tuleks kas maha müüa või börsile panna. Oluline ei ole selle juures muidugi mitte ainult müümise fakt ise vaid selle läbi saadav erakapitali seotus ja juhtimise läbipaistvus,» selgitas Kirjanen.
Väga oluline on mehe sõnul ka eos kokku leppida, et mida selle rahaga teha. «See tuleks ette kindlaks määratud ja kontrollitavate mõõdikute alusel investeerida (näiteks infrastruktuuri või haridusse) ja kindlasti mitte populaarsuse nimel laiali jagada.»
Kirjaneni arvates tuleks riigi toetust ettevõtlusele pidurdada üldiselt. «Asjaolu, et riik korjab ettevõtjatelt jälle järgmine aasta sadu miljoneid eurosid, et need «targemalt» ümber jagada ei ole minu meelest pädev.»
Ettevõtja leiab, et poliitikas on ühiskondliku usalduse defitsiit ning presidendivalimised on selle ilmekas näide. «Kui parlamendi kuus erakonda ei suuda kokku leppida väärikas presidendikandidaadis ja korraldavad sellise show, siis see on usalduskriis. Ettevõtluses ma seda ei tunneta, et meil sellega probleeme oleks,» ütles Kirjanen.


description: Eile riigikogu majanduskomisjonile oma finantsolukorda tutvustanud lennundusettevõte Nordica suutis vähemalt ühte liiget, Erki Savisaart veenda, et asjad liiguvad lennufirmale soodsas suunas.

title: Riigikogu majanduskomisjoni liige Nordicast: jutt oli nii ilus, et tahaks uskuda

maintext:
«Graafikus püsimine on enam-vähem, kuigi seal on arenguruumi. Samas, kui võrrelda sellega, kus nad kevadel olid, on olukord kõvasti paranenud,» rääkis Savisaar, vahendab ERRi uudisteportaal. Riigikogu majanduskomisjoni liikme väitel on lennufirma liinide täituvus olnud konkurentidega täiesti võrreldav, ulatudes üle 70 protsendi ning sellega muret pole.
«Jutt oli nii ilus, et tahaks uskuda,» tõdes Savisaar, toonitades siinjuures siiski ka seda, et üheksa aastat lennufirmale Euroopa Liidu reeglite järgi raha juurde anda ei saa, mis tähendab, et kui peaks jätkuma selline kahjum nagu praegu, siis nad muidugi pikalt vastu pidada ei pruugi.
Savisaar ütles, et pool riigi antud rahast on lennufirmal nüüdseks kulunud, kuid kui ettevõttel õnnestub hoida plaanitud joont, mille kohaselt nad 2019. aastaks jooksvasse kasumisse jõuavad, pole tänavune miinus probleemiks.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Mullu Soomes allhankija nurka surunud Eesti puitmajatootja Nordic Timber Houses on nüüd ise pankrotis, kusjuures enne tehti firma konto tühjaks.

title: Rakvere puitmajatootja hämar pankrot

maintext:
Eelmisel kevadel jättis Rakvere puitmajatootja Nordic Timber Houses (NTH) Soomes maksmata neile alltööd teinud teisele Eesti firmale First Building, vahendab Äripäev.
Nimelt oli tuntud hotellikett Holiday Club tellinud Imatras järveäärsete majade ehitamise Eesti firmalt Pärisilla OÜ, kes peatöövõtjana jättis maksmata NTH-le. Nüüd on aga rollid vahetunud ja Nordic Timber Houses ise pankrotis, kuna firma enda kinnitusel jäid väliskliendid neile arvete tasumisega lootusetult jänni.
Pankrotihaldur Martin Krupile ei anna aga rahu NTH läbipaistmatu raamatupidamine - see, et raamatupidamisdokumendid pole pärast tänavu 15. aprillil välja kuulutatud pankrotti senimaani temani jõudnud ja see, et firma arved tehti enne pankrotiavalduse esitamist täiesti tühjaks ja NTH ise nii varatuks, et «tööriistakestki pole alles jäänud».
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Venemaa jaekaubanduse käive oli augustis 2,43 triljonit rubla, mis on 5,1 protsenti väiksem kui aasta tagasi, teatas Venemaa statistikaamet.

title: Venemaa jaekaubanduse käive vähenes ligi 6 protsenti

maintext:
Juulis vähenes jaekaubanduse käive 5 protsenti. Kaheksa kuuga oli Venemaa jaekaubanduse käive 17,9 triljonit rubla ja see on vähenenud aastaga 5,8 protsenti.
Toiduainete müük on augustis kahanenud 5,4 protsenti ja tööstuskaupade müük 4,8 protsenti ning kaheksa kuuga on langus vastavalt 5,2 protsenti ja 6,1 protsenti.


description: Eesti Panga analüüsist lähtub, et Eestis on alampalga tõus aidanud kaasa rahalise ebavõrdsuse vähenemisele – miinimumpalga tõstmine on ülekandeefektidega kiiremini suurendanud alla mediaanpalga saavate inimeste sissetulekuid.

title: Eesti Pank: alampalk on palkade ebavõrdsust Eestis vähendanud

maintext:
Eesti Panga 14 aastat hõlmav analüüs näitab, et alampalga tõusu mõju on suurem väiksemat palka saavatele ja see väheneb tunduvalt palga lähenedes mediaanpalgale. Näiteks tõuseb viiendal protsentiili palgasaajate palk alampalga 1-protsendilise kasvu korral ligikaudu 0,6 protsenti ning 10. protsentiilis 0,5 protsenti, kirjutab Eesti Pank oma ajaveebis.
Alampalga ülekandeefektid on kõige suuremad 20. protsentiilis ja vähenevad siis üsna kiiresti sedamööda, kuidas palk mediaanini jõuab. See tähendab, et alampalk on Eestis aidanud kaasa palkade ebavõrdsuse vähenemisele. Arvestades ülekandeefektide suurusega üle kogu palgajaotuse, tähendab 2014. aasta näitel alampalga 1-eurone tõus kõigi täistööajaga töötavate palgasaajate keskmise palga 11-sendist tõusu.
Lisaks on Eesti Panga andmetel ülekandeefektid palgajaotuse protsentiilides naiste puhul suuremad kui meeste puhul ning üle 45-aastaste palgasaajate puhul suuremad kui alla 45-aastaste palgasaajate puhul. Seega on alampalga ülekandeefektid tugevamad nendes demograafilistes gruppides, kus palgad on üldjuhul madalamad. See tähendab aga ka, et alampalga tõus on aidanud vähendada soolist ja vanuselist palgalõhet Eestis. Palgajaotuse alumises osas olid ülekandeefektid üleilmse majanduskriisi ajal ehk aastatel 2008–2010 väiksemad kui enne või pärast kriisi.
Alampalga tõus võib lisaks alampalka teenivate töötajate – 3–5 protsenti kõigist täisajaga töötajatest – palkadele mõjutada ka nende töötajate palkasid, kes teenivad alampalgast enam. Seda efekti nimetatakse ülekandeefektiks (spill-over effect). Positiivsed ülekandeefektid teistele palgasaajatele võivad aset leida, kuna madala kvalifikatsiooniga töötajad asendatakse kõrgekvalifikatsioonilistega, alampalka kasutatakse võrdlusbaasina palgakujunduses või kuna tööandjad soovivad säilitada teatud suhteliste palkade hierarhiat ettevõttes. Seega võib alampalga tõus märkimisväärselt mõjutada palgajaotust ja selle kaudu ka keskmise palga tõusu.
Eesti Panga ökonomistid Simona Ferraro, Jaanika Meriküll ja Karsten Staehr analüüsisid, kuidas on alampalga tõstmine mõjutanud Eestis nende töötajate palkasid, kes teenivad alampalgast rohkem. Uuringu tulemustest kirjutasid kokkuvõtte Jaanika Meriküll ja Karsten Staehr.
Uuringus kasutati statistikaameti tööjõu-uuringu mikroandmeid aastatest 2001–2014. Uuringus analüüsiti Eesti residentidest täistööajaga palgasaajaid, see tähendab et välja jäeti osalise tööajaga töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad ja välismaal elavad töötajad. Kasutati netopalka ehk palgasummat, mille töötaja saab kätte pärast makse. Kuna alampalk kehtestatakse brutosummas, teisendati alampalk tulumaksusüsteemi põhimõtete alusel netoväärtusesse. Valim hõlmas suhteliselt pikka perioodi, mistõttu oli võimalik uurida, kas alampalga mõju palgajaotusele muutub äritsükli jooksul. Seejuures pöörati erilist tähelepanu mõju erinevustele üleilmsele majanduskriisile eelnenud buumi ajal, kriisiaastatel ning kriisile järgnenud taastumise ajal.


description: Ukraina peaministri Vladimir Groismani ja Odessa oblasti kuberneri Mihheil Saakašvili sõnul teevad ametivõimud kõik, et kaitsta ettevõtja Marcel Vichmanni investeeringuid Odessa oblastisse Zatoka külla, kus investori huvide vastu on astunud kohalikud kurjategijad.

title: Ukraina võimud lubavad Eesti ärimeest kaitsta

maintext:
«See on meie töö, mida me peame tegema. Kui ettevõtjad nii Ukrainast kui välismaalt tahavad Ukrainasse investeerida, siis on minu roll peaministrina tagada, et see investeering oleks edukas,» rääkis Groisman intervjuus Ukraina telekanalile TSN.
Peaministri sõnul alustab septembri lõpuks tööd ka Ukraina investeeringute tugikeskus, mis hakkabki tegelema juhtumitega nagu Zatoka küla projekt.
Ukraina Odessa oblasti kuberner Mihhail Saakašvili kirjutas eelmisel nädalal sotsiaalmeedias, et lähiajal hakkab Zatoka küla valima uut külasekretäri ning vallas hakkab kehtima karm kord. Maa selles piirkonnas on väga kallis ning seetõttu on kuurortlinn sattunud ametnike, kohalike tegelaste ja ka kurjategijate tähelepanu keskpunkti, märkis Saakašvili.
Kuberner lubas, et süütamised ja vara laialitassimine Zatokas lõpevad. Kohaliku võimu ülesanne on tagada valgustus ja teede korrashoid, mitte tegeleda tapmiste ja süütamistega, kirjutas ta.
Saakašvili avaldas lootust, et kohtulikule vastutusele võetakse lõpuks kõik Zatoka ametiisikud, kes massilise rüüstamise ja korralageduse eest vastutavad. Juba praegu on vahi alla võetud Zatoka külavanem Vassili Zvjagintsev, keda süüdistatakse maade omastamises.
Eelmisel nädalal toimus Zatokas TSN-i andmetel kokkupõrge Vichmanni esindajate ja kohalike noorukite vahel. Investori esindajad soovisid külastada Zatoka administratsiooni, ent nende tee takistasid sportliku välimusega noorukid, kirjutas TSN-i portaal.
Administratsioonihoone lävel aga toimuski kokkupõrge. Üks noorukitest asus pritsima pisargaasi, selle tagajärjel sai kümmekond inimest kerge mürgituse, märkis TSN. Politsei oli sunnitud rahvamassi taltsutamiseks kasutama kumminuia.
Tänavu mais tulistasid kaks tundmatut inimest Odessas surnuks ka Vichmanni huve esindanud advokaadi Aleksandr Pogorelõi, kes tegeleski Vichmanni Zatokat arendava firma Litus Maris esindamisega, kirjutas Eesti Päevaleht.
Sarnaseid konflikte on olnud ka varem ning Vichmann on enda esindaja kaudu hoiatanud, et võib Ukraina riigi vastu pöörduda Euroopa Kohtusse, et kaitsta ennast ja oma vara.
Marcel Vichmannile kuuluv ettevõte Litus Maris soovib Ukrainasse Odessa oblastisse ehitada 12 kilomeetri pikkuse promenaadi; maksumuseks on arvestatud 80–100 miljonit grivnat, mis on ligikaudu 3,5 kuni 4,3 miljonit eurot, kirjutas Äripäev eelmise aasta maikuus.
Odessa oblastisse Zatoka külla kerkiv promenaad oleks pikim Ukrainas ja üks pikemaid Euroopas, kirjutas leht. Vichmannile kuulub küla lähedal puhkekeskus ning kohaliku meedia andmetel on ta huvitatud küla välimuse parandamisest.


description: Ettevõtted püüavad üha enam meelitada enda juurde inimesi, kes aktiivselt tööd ei otsi.  Tähelepanu võitmiseks kolib värbamine üha enam nutitelefonidesse ja sotsiaalvõrgustikesse.

title: Tööotsimine kolib telefoni ja sotsiaalvõrgustikesse

maintext:
«Mobiilne värbamine on üha enam ja enam tulemas,» märkis töötukassa karjäärimessil ISS Eesti AS personalijuht Helo Tamme.
Näiteks loobuvad pea pooled tööotsijad kandideerimisest, kui nad ei leia tööandja kohta soovitud informatsiooni nutitelefoniga internetti sirvides. Ettevõtete karjäärilehed ei ole aga pahatihti mobiiltelefoniga navigeeritavad. Laias ilmas on ka üha enam levinud töötajate otsimine mobiilirakenduse abil.
«Väga levinud ja lihtne kommunikatsiooniviis on SMSid, sellega saab ennast teistes eristada. Kui saata kandidaadile informatsioon «täname CV eest ja teavitame, et oleme selle kätte saanud.» See huvitab inimesi,» rääkis Tamme.
Samuti on tööandja jaoks enda eristamiseks hea võimalus lisada paberil töökuulutustele QR kood.
Üha enam ettevõtteid otsivad töötajaid ka sotsiaalvõrgustike vahendusel. «See on hea kanal jõudmaks nendeni, kes täna aktiivselt tööd ei otsi, aga on valmis töökohta vahetama. 73 protsenti värbajatest ütlevad, et nad on sotsiaalmeediat edukalt kasutanud,» märkis Tamme.


description: Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon (OPEC) üllatas kolmapäeva õhtul teatega, et liikmesriigid on suutnud lõpuks leppida kokku naftatootmise vähendamises – uudis lennutas musta kulla hinna kuue protsendi võrra kõrgemale.

title: Saudi Araabia tegi naftapoliitikas kannapöörde

maintext:
Mobiilifirmad ähvardavad hinnatõusu ja internetipiiranguga
Eestis tegutsevad mobiiliettevõtted pole siiani rahul Euroopa Komisjoni digivolinike Andrus Ansipi ja Günther Oettingeri rändlustasude kaotamise plaaniga ning ennustavad kava teostumisel ulatuslikku hinnatõusu ja piiramatu mahuga internetipakettide kadumist.


description: Pooltteist tuhandet transpordiettevõtet tabas möödunud nädalal ehmatus, kui nad leidsid postkastist hoiatava sisuga kirja tööinspektsioonilt, kirjutab Äripäev.

title: Tööinspektsioon soovitas 1500 ettevõtjal töötajatele rohkem palka maksta

maintext:
Tööinspektsioon saatis eelmisel nädalal märgukirja kõikidele veostega tegelevatele ettevõtetele, kelle puhul on alust arvata, et neis makstakse vähem palka, kui kollektiivleppes ette nähtud.
Teavituse said ettevõtted, kelle keskmine töötasu on aruande järgi vähem kui 620 eurot kuus. Nii madala keskmise palgaga veofirmasid pole sugugi vähe - kiri jõudis umbes 1500 ettevõtja postkasti. Tööinspektsiooni kiri ehmatas paljusid ettevõtteid. «Pärast märgukirja laialisaatmist ei saanud ma tükk aega tööd teha – üks kõne lõppes ja teine algas,» rääkis transpordi järelevalve talituse juhataja Jüri Milov.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Valitsuse laual on ettevõtlusminister Liisa Oviiri plaan teha KredExist riiklik arengupank, mis võib saada kinnitust juba lähema kuu jooksul, kirjutab Äripäev.

title: Liisa Oviir tahab KredExist riikliku arengupanga teha

maintext:
KredExist pangaks ümberkujundamise idee kerkis avalikkuse ette talvel, kuid sellest on räägitud juba aastaid. Pangaplaani on heaks kiitnud ka väike- ja keskmiste ettevõtjate assotsiatsioon, kes loodab leida sealt endale täiendavaid rahastusvõimalusi. Nüüd on riigipanga idee jõudnud valitsuse lauale.
«Ma näen ideaalis, et KredEx peaks pakkuma selliseid finantsinstrumente, kus finantsturg veel ei toimi või teatud juhtudel enam ei toimi,» selgitas Oviir uue panga loomise põhjusi. Kui KredEx soovib tulevikus kaasata raha rahvusvahelistelt võlakirjaturgudelt või leida täiendavaid investeeringuid või teisi turu osapooli, siis oleks Oviiri sõnul vaja minna üle sihtasutuse vormist aktsiaseltsi või äriühingu vormi.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Pensionipõlve kindlustamiseks peavad noored teise ja kolmandasse sambasse kogumisega võrdselt oluliseks raha säästmist tulevikus ning võimalikult kaua tööl käimist. Samas 15 protsenti 18-25-aastastest ei planeeri tulevase vanaduspõlve kindlustamiseks midagi, selgus SEB uuringust.

title: SEB: noorte valikud ei pruugi neile kindlustada soovitud vanaduspõlve

maintext:
«Kui seadusest tulenevalt on noortele kohustuslik liituda teise pensionisambaga ja tööle või tasustatud praktikale asudes hakkab sellesse ka raha laekuma, siis pensioniiga nähakse kauge tulevikuna ja täiendavaid vanaduspõlve kindlustamise otsuseid lükatakse pigem edasi, tihti arvestamata sellega, et ka tänastel otsustel võib olla väga pikaajaline mõju. Näiteks kui teise pensionisamba fondi teadlik valik jääb pensionikoguja poolt tegemata, siis riik määrab fondi loosiga konservatiivsete fondide hulgast, mis ei pruugi olla tegelikele ootustele vastav lahendus. SEB analüüs näitab, et aastas jätab ligi 15 protsenti noortest kohustusliku pensionifondi valiku riigi poolt loositavaks ja enamik neist esitab hiljem avalduse pensionifondi vahetamiseks,» rääkis SEB jaepanganduse ja tehnoloogia valdkonna juht Ainar Leppänen.
Samuti selgus uuringust, et eesti ja vene keelt kõnelevate noorte suhtumine tuleviku kindlustamisse on erinev. Pensioniks valmistumisel on kergekäelisemad eesti keelt kõnelevad noored, kellest ligi iga viies ei pea vajalikuks oma tulevase vanaduspõlve kindlustamiseks midagi teha. Vene keelt kõnelevate noorte seas on sellisel arvamusel ligi kümnendik.
Iga teine 18-25-aastane plaanib oma pensionipõlve veeta hobidega tegeledes ja ligi sama paljud sooviks sel eluperioodil palju reisida. Leppäneni hinnangul on noorte soovitud vanaduspõlve ja selleks valmistumise vahel suured käärid, mis suunavad tegema rohkem teavitustööd.
Noorte pensioni- ja pikaajalise kogumise vajadusele laiemalt tuleks suuremat tähelepanu pöörata nii riigil kui ka pensioniteenuse pakkujatel. Üks võimalus saada rohkem infot ja teadmisi hästi läbimõeldud pensionikogumise otsuse tegemiseks, on tulla panka personaalsele nõustamisele.


description: Äripäeva rikaste TOP edetabelis kahanes aastaga enim mulluse teise, raudteeärimees Oleg Ossinovski, ja kaubanduse ja kinnisvaraga jõukuse teeninud Hillar Tederi vara. Esimesel 62 ja teisel ligi 99 miljoni euro võrra.

title: Vaata, kes Eesti esirikkuritest kaotasid aastaga enim vara

maintext:
Kuuendaks langenud Ossinovski on edetabelis nii kõrgel kohal tõenäoliselt viimaseid aastaid, sest ärimehe abielu läks lõhki ja ta oli sunnitud alustama kohtuteed vara jagamiseks. Lisaks ettevõtete majandustulemuste halvenemisele saadab teda Lätis altkäemaksuskandaal.
Teder aga võitleb siinsete suurprojektide, nagu näiteks Tallinna admiraliteedi basseini juurde rajatava Porto Franco kaubakeskuse kõrval ka endiste Ukraina äripartneritega, et saada tagasi kontroll tema sealses kinnisvarafirmas Arricano.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Eesti Ametiühingute Keskliit saatis täna välisminister Jürgen Ligile kirja, kus soovitab mitte ratifitseerida Euroopa Liidu ja Kanada vabakaubanduslepingut (CETA) praeguses sõnastuses ja avada see uuteks läbirääkimisteks.

title: Ametiühingud tahavad saata Euroopa Liidu ja Kanada vabakaubandusleppe uuele läbirääkimisringile

maintext:
«Meie soovitame tungivalt praeguses sõnastuses lepet vältida, kuna see sisaldab mitmeid kriitilisi küsimusi, nagu investori ja avaliku sektori vaheliste vaidluste lahendamise ja regulatiivse koostöö reegleid, mis kujutavad ohtu demokraatiale ja õigusriigi põhimõtetele,» rääkis Riigi- ja Omavalitsusasutuste Töötajate Ametiühingute Liidu esimees Kalle Liivamägi.
Liivamägi sõnul ei toeta Euroopa Liidu ja Kanada vabakaubanduslepingu ratifitseerimist ka paljud Euroopa Liidu ja Kanada ametiühingud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ega ka kohalikud omavalitsused. «Me tahame vältida töö-, sotsiaal-, keskkonna-, privaatsus- ja tarbijastandardite alanemist,» lisas ta.


description: Energiakontserni Utilitas kuuluvad ettevõtted AS Tallinna Küte, AS Eraküte ja OÜ Tallinna Elektrijaam hakkavad tegutsema ühise kaubamärgi all ning on esitanud juba taotlused ärinimede muutmiseks.

title: Energiakontsern Utilitas liidab tütarettevõtted ühise kaubamärgi alla

maintext:
Nii võtab kontserni kuuluv AS Tallinna Küte kasutusele ärinime AS Utilitas Tallinn ning AS Eraküte hakkab kasutama ärinime AS Utilitas Eesti. Tallinnas Väo karjääris asuv OÜ Tallinna Elektrijaam on esitanud taotluse võtta ärinimena kasutusele OÜ Utilitas Tallinna Elektrijaam.
«Utilitase ettevõtete klientidele nimevahetus muutusi kaasa ei too ning teenuste osutamine jätkub tavapärases korras,» kinnitas Utilitase kontserni juht Priit Koit.
Ta selgitas, et nimevahetuse põhjuseks on see, et Utilitas on viimastel aastatel suuremahuliste investeeringute tõttu teinud läbi kiire arengu. Investeeringuid ja uuendusi on tehtud üle Eesti ning seetõttu on tema sõnul sobiv hetk ühtlustada kontserni ettevõtete identiteeti. «Oleme rajanud uusi koostootmisjaamu ja korrastanud katlamaju ja soojusvõrke, mille tulemuseks on suurem energiatõhusus, keskkonnasääst ja optimaalsed soojusenergia hinnad,» rääkis Koit.
Rohelise energia osakaalu suurendamiseks ning energiatõhususe tõstmiseks on kontsern teinud viimasel kahel aastal investeeringuid 100 miljoni euro ulatuses. Suurem osa investeeringutest on läinud Väo uue jaama rajamisse ja soojusvõrkude rekonstrueerimisse. Aasta lõpuks viiakse aga kõik kliendid üle kaasaegsele soojusenergia kauglugemise süsteemile.
Utilitas osutab teenust kaheksas Eesti linnas: Tallinnas, Raplas, Haapsalus, Kärdlas, Valgas, Jõgeval, Keilas ja Maardus. Grupi ettevõtetes töötab kokku ligi 300 inimest. Utilitasele kuulub ka Tallinnas Väo karjääris asuv koostootmisjaam ning selle naabruses tänavu sügisel tööd alustav teine jaam. Utilitase ettevõtted varustavad soojuseenergiaga 160 000 majapidamist üle Eesti ning toodavad elektrit sadadele tuhandetele inimestele.


description: Käibemaksu võrra kokku hoida soovivad Soome ajakirjade kirjastused on viinud oma tegevuse Norra, kust nad siis nüüd saadavad oma trükiseid kodumaistele lugejatele.

title: Soome ajakirjade kirjastused leidsid Norrast maksude vältimise võimaluse

maintext:
Kirjastused ise põhjendavad seda sammu sooviga säilitada töökohti Soomes, mis pärast viimaseid maksumuudatusi ja langevate käibenumbritega on nüüd löögi alla sattunud, vahendab Yle. Soome ajakirjade kirjastajad on hakanud laiaulatuslikult kasutama oma trükkiprotsesside viimist Norra, kuna see aitab neil vältida Soomes käibemaksu maksmist.
Kuni 2011. aastani olid ajakirjad Soomes käibemaksust vabastatud, kuid tänase eurovoliniku Jyrki Kataineni toona juhitud valitsus otsustas ka neid maksustama hakata, et riigieelarvesse raha juurde saada. Algset üheksaprotsendilist maksu tõsteti 2012. aastal kümne protsendi peale.
Kuigi ajakirjade käibemaksumäär väga kõrge ei olnud - arvestades, et muidu kehtib Soomes 24-protsendiline käibemaks -, ei saanud see kirjastuste jaoks halvemal ajal tulla, kuna lugejate numbrid muudkui langevad ja selle koos ka müügitulu numbrid.
Ettevõtted hakkasid kohe ka astuma samme, mis aitaks neil oma olukorda parandada ja taipasid üsna kiiresti, mis aitaks neil maksu maksmisest üldse kõrvale hiilida. Kirjastuse A-Lehdet juht Juha Blomster tunnistas, et ka tema ettevõte on seda eelist kasutama hakanud, kuna see aitab Soomes asuvaid töökohti säästa.
«Meie esimene vastutus tööandjana on säilitada töökohad, mis meil on Soomes,» lausus Blomster. Ta lisas, et see on ka põhjus, miks ta saab rahuliku südamega endale hommikul peeglist otsa vaadata ning ei muudaks oma otsust.
Põhjus, miks kirjastused ei pea Soome riigile sellisel juhul käibemaksu maksma, seisneb selles, et Norra jääb väljaspoole euroliidu poolt maksutatavat ala. Näiteks 2013. aastal maksid ajakirjade kirjastused Soome riigile käibemaksu 31 miljoni euro väärtuses. 2014. aastal langes kirjastustelt käibemaksuna langenud tulu kolme miljoni euroni. Samas 2015. aastal tõusis see summa 15 miljoni euroni.
Ajal, mille käibemaksu kehtestamist ajakirjadele plaaniti, juhtis parlamendi rahanduskomisjoni Kimmo Sasi. Tema sõnul on selline olukord tekkinud seetõttu, et toonased rahandus- ja majandusministrid tegid vea.
«Tollaste läbirääkimiste ajal usuti, et meediaäri läheb hästi,» rääkis Sasi. «Tuleb aga tunnistada, et selle hinnanguga pandi mööda,» lisas ta. Sasi kirjeldas, et tegelikult oli juba tollal näha märke sellest, et konkurents ajakirjade turul läheb järjest tihedamaks ja lugejanumbrid liiguvad allapoole.
Küll aga nentis Sasi, et kuigi Norra skeem võib olla seaduslikkus mõttes legaalne, ei ole seekindlasti moraalselt aktsepteeritav.


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michal palus Tallinna Sadama nõukogu esimehel läbi viia Sadama tütarettevõttes TS Laevade OÜ-s kütuse tarnija valiku audit.

title: Michal tahab parvlaevade k

maintext:
Auditi palve põhjuseks on meedias tõstatanud küsimused, mis vajavad faktilist kontrolli ning võimalike vigade puhul ka muutusi ettevõtte protseduurides, et vead ei korduks, ütles Michal BNS-ile.
TS Laevad OÜ on selgitanud, et kõik teenusepakkujad leitakse avatud konkursiga ja ühe kütuse jaemüüja kõrvale jäämine hankest oli kahetsusväärne tehniline eksitus, mis hiljem parandati. Samuti ei paku kõik Eesti kütusemüüjad laevakütust.
Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad jättis kütusehankelt kõrval mitmed Eesti suured kütusemüüjad, kirjutas laupäeval Delfi. TS Laevade juht Kaido Padar ütles portaalile, et ta ei teadnud Orlenist ega Mark Oilist mitte midagi. Jetoil oli TS Laevade jaoks tuttav ettevõte, aga neile unustati hankedokumendid õigel ajal saata.
Kokku hinnanguliselt 6 miljonit liitrit diislikütust ostab TS Laevad aasta jooksul hinnanguliselt 5-6 miljoni euro eest Alexela Oililt.


description: Valitsuse laual on küpsemas ettevõtlusministri Liisa Oviiri plaan teha KredEx’ist riiklik arengupank. Plaan ise polegi enam tegelikult nii uus, kuid nüüd on võimalus, et idee ka päriselt realiseeruda võib.

title: Remo Holsmer: toetusi jagavaid asutusi tuleks konsolideerida

maintext:
Pangaplaani on heaks kiitnud ka väike- ja keskmiste ettevõtjate assotsiatsioon, kes on näinud lootust leida sealt endale täiendavaid rahastusvõimalusi, kirjutas Äripäev teisipäeval.
KredExist panga tegemise mõte sai minister Oviiri selgitusel alguse vajadusest rahastamistoodete järele, mida kommertsturg praegu ei pakkuvat – näiteks mikrokrediit ning pikaajaline tööstuslaen, vahendas leht.
Riigikogu rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmeri sõnul on KredEx’il kindlad ülesanded Eesti ettevõtete välisturgudele laienemisel, garantiide ja käenduste pakkujana ning energiasäästu projektide finantseerijana, mistõttu on need kõik eesmärgistatud tegevused ning riigi huvi ja roll on selgelt defineeritud.
«Usun, et siin pole suurt vaidluskohta. Ma arvan, et erinevad riigi poolt asutatud toetusi vahendavaid (näit. EAS – toim.) ja garantiisid ning laenu andvaid asutusi (näit. KredEx – toim.) tuleks hoopis konsolideerida,» kommenteeris Holsmer. Tema sõnul aitaks see vähendada tegevuste dubleerimist ning oleks oluliselt efektiivsem viis majandada.
Samas möönab komisjoni esimees, et KredEx’i rolli laiendamisel tuleks leida vastus küsimusele, milline on konkreetne turutõrge, mida kõrvaldada soovitakse. Holsmeri arvates on riigi sekkumine põhjendatud vaid juhul, kus erasektor mingitel põhjustel hakkama ei saa. «Pangad on praegusel hetkel raha täis ja hea äriidee kindlasti rahastuseta ei jää. Ega ju riigi poolt rajatud pank ei saa ettevõtteid finantseerida kuidagi pehmematel tingimustel või äririskidele läbi sõrmede vaadates,» selgitas ta.
Rahanduskomisjoni esimehe hinnangul pole panga eesmärk raha šeifis hoida vaid hoopis seda välja laenata. «Kui mingid projektid rahastust ei saa, siis tuleb tõsta omafinantseeringut või äriplaaniga edasi töötada. Täpselt niisamuti on erasektor loonud alternatiivseid ühisrahastusplatvorme, kust on võimalik oma ideele finantseerimist leida,» selgitas Holmser.


description: Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) kuue liikmesriigi eelarvepuudujääk kasvab odava nafta mõjul eelmise aasta 119 miljardilt dollarilt tänavu 153 miljardile dollarile, selgub Kuveidi investeerimisfirma KAMCO Research koostatud ülevaatest.

title: Pärsia lahe riikide eelarvepuudujääk kasvab tänavu 153 miljardi dollarini

maintext:
Nafta 1980ndate hinnasõja veteranid: hind ei taastu aastaid
On narrus loota, et naftaturg stabiliseeruks veel tänavu ja hind hakkaks tõusma, rääkisid Reutersile 1980. aastal alanud viimase suure hinnasõja kaevikuis võidelnud naftatööstuse tippjuhid. Toonane turu madalseis kestis ligi 20 aastat ning pole võimatu, et ka praegu nii läheb.


description: Kriis piimanduses näitab taandumise märke - toorpiima kokkuostuhind on pika madalseisu järel taas tõusuteel ning aastavahetuseks võib hind ulatuda 27 sendini kilogrammi eest ning sellisel tasemel jõuaks paljud piimatootjad juba tulude ja kuludega nulli, vahendab ERRi uudisteportaal uudistesaadet «Aktuaalne kaamera».

title: Piimanduskriis näitab taandumise märke

maintext:
Tarbijate jaoks tähendab see aga, et kallinevad ka poelettidele jõudvad piimatooted.
Pärast piimahinna rohkem kui kaks aastat kestnud langust ulatus statistikaameti andmeil Eestis tänavu juulis keskmine toorpiima kilogrammi hind pea 20 sendini. Augustis teatas esimesena Saaremaa Piimatööstus, et tõstab hinda 23 sendini kilogrammilt ning seejärel tõstsid hindu ka mandri tööstused.
«Alates septembrist tõstsime toorpiima hinda kõigile partneritele ja keskmine hind, mida me septembris maksame, on 23,5 senti,» kinnitas Valio Eesti tegevjuht Maido Solovjov.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Rahandusministri määruse eelnõu võimaldaks jõustudes nii Eesti elanikel kui ka e-residentidel avada arvelduskonto pangakontorisse minemata.

title: Ministeeriumi eelnõu võimaldaks pangakontot avada kontorisse minemata

maintext:
«Teeme kõigile – sealhulgas e-residentidele – pangakonto avamise lihtsamaks ja kiiremaks,» ütles rahandusminister Sven Sester. «Tahame teha elu mugavamaks, aga ühtlasi säilitada finantssektoris vajaliku turvalisuse. Juba mõnda aega on olemas infotehnoloogilised lahendused, mille abil saab inimese tuvastada distantsilt. On igati mõistlik võimaldada seda kasutada ka pangakontode avamisel. Eelnõu on valminud tihedas koostöös erasektori finantsasutuste ja pankadega, kes aitasid välja töötada võimalikult tänapäevased ja turvalised põhimõtted.»
«Kahtlemata aitavad e-residendid edaspidi Eestisse tuua rohkem investeeringuid ja töökohti,» lisas Sester.
Määrusega on kavas kehtestada täpsustavad normid tänavu juunis riigikogus vastu võetud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse muudatuste põhjal. Muudatuste järgi on teatud tingimuste täitmisel isikusamasuse tuvastamise infotehnoloogiliste vahenditega samaväärne kui tuvastamine isiku või tema esindajaga samas kohas viibides.
Infotehnoloogiliste vahendite abil isikusamasuse tuvastamise ja kontrollimise nõuded, mille määruse eelnõu ette näeb, aitavad kaasa ühtse standardi rakendamisele kõikidele teenusepakkujatele. Standardite kehtima hakkamisel on finantsasutusel või pangal võimalik tuvastada isikusamasus, ilma et peaks viibima isiku või tema esindajaga samas kohas. Selleks tuleb kasutada IT-vahendeid, mis võimaldavad protseduuri salvestada ja seda taasesitada. Muudatused tekitavad turul olukorra, milles uus tuvastamise ja kontrollimise režiim on ennetav meede ja hoiab eemal võimalikke kuritarvitajaid.
Isikusamasuse tuvastamiseks ja kontrollimiseks võib edaspidi kasutada reaalajas videosilda, mis võimaldab inimese näokujutise võrdlemist isikut tõendava dokumendi ning politsei- ja piirivalveameti andmetega. Samuti tehakse videosilla vahendusel inimesega intervjuu, mis aitab kindlaks teha kliendi riskiprofiili: hinnata tema tausta, rahaliste vahendite päritolu ning ärisuhte loomise eesmärki. Kogu protsess salvestatakse ja salvestis säilitatakse.
Varasema regulatsiooni järgi tuli tehingus osalevad või teenust kasutavad inimesed tuvastada, viibides inimese või tema esindajaga samas kohas. Kui tingimused on täidetud, on IT-vahendite abil tuvastamine samaväärne samas kohas isiku tuvastamise nõudega. Uus juriidiline ja infotehnoloogiline lahendus on näiteks ärisuhte jälgimise puhul isegi tugevam meede kui inimese või tema esindajaga samas kohas viibimine.
Pangale jääb endiselt õigus tuvastada isik inimesega samas kohas viibides. Teenusepakkuja langetada jääb otsus, kas ta soovib infotehnoloogilisi vahendeid kasutades klientidele kontosid avada või tehinguid teha. Teenus on mõeldud kõigile, kellel on Eesti ID-kaart, digi-ID või e-residendi kaart. Rahandusminister esitas määruse eelnõu kooskõlastamiseks teistele ministeeriumidele ja asutustele ning turuosalisi koondavatele ühendustele.


description: Kodulaenu esmase sissemakse kogumiseks, et soetada tüüpkorter magalapiirkonnas või mõnes uusarenduses kulub keskmise sissetulekuga Tallinna elanikul ligi kolm aastat, selgus SEB analüüsist.

title: Pank: Tallinna elanikul kulub kodulaenu esmase sissemakse kogumiseks ligi kolm aastat

maintext:
SEB eluaseme ostujõu indeksi arvutamisel võeti seekord eraldi vaatluse alla ka aeg, mis kulub kodulaenu esmase sissemakse kogumiseks. 20-protsendilise sissemakse kokkusaamiseks, et soetada 40-ruutmeetrise tüüpkorter kulub keskmise sissetulekuga Tallinna elanikul veidi alla kolme aasta, Riia elanikul natuke üle kahe ning Vilniuse elanikul üle kolme aasta. Uute korterite puhul kulub 20-protsendilise sissemakse kogumiseks Tallinnas üle kolme aasta, mõlemas lõunanaabrite pealinnas aga üle nelja aasta. Arvutus põhineb eeldusel, et leibkond säästab 30 protsenti tuludest.
2016. aasta teises kvartalis võis keskmise sissetulekuga Riia elanik endale lubada 27,9-ruutmeetrise uue korteri, mis on võrreldes 2015. aasta teise kvartaliga 1,9 ruutmeetrit rohkem. Keskmist palka saaval Vilniuse elanikul oli võimalik soetada 29,5-ruutmeetrine uus korter ehk 0,3 ruutmeetri võrra suurem kui 2015. aastal.
«Uue eluaseme ostujõu indeks vähenes Tallinnas aastaga 0,8 ruutmeetri võrra – 37 ruutmeetrile, kuid hoolimata langusest sai keskmise sissetulekuga pealinna elanik endale liigseid riske ja laenukohustusi võtmata soetada 9,1 ruutmeetrit avarama tüüpkorteri kui Riia elanik ja 7,5 ruutmeetrit suurema kui Vilniuse elanik,» kommenteeris jaepanganduse divisjoni direktor Tõnu Sepp.
SEB eluaseme ostujõu indeks korterite soetamiseks magalapiirkondades kasvas teises kvartalis Tallinnas ja Riias, kuid Vilniuses indeksi väärtus kahanes veidi võrreldes esimese kvartaliga. 2016. aasta teises kvartalis sai keskmist palka teeniv Riia elanik soetada endale magalapiirkonnas 52,2 ruutmeetri suuruse tüüpkorteri, Tallinna ja Vilniuse elanik aga vastavalt 42,8-ruutmeetrise ja 41,3-ruutmeetrise elamispinna. Järelturu korterite hinnad tõusid kõigis kolmes Balti riigis - Vilniuses ja Riias tõusid korterite hinnad reaalpalga kasvust kiiremini. Kuid Tallinnas oli sissetulekute kasv teises kvartalis võrreldes korterite hinnatõusuga kiirem, mida põhjustas peamiselt sesoonne sissetulekute kasv.
«Muudatused eluaseme ostujõu indeksis on tugevalt seotud keskmise kodulaenu intressiga, mis püsib kõigis kolmes riigis madalal tasemel. Tänavu aasta teise kvartali kõige madalam keskmine uute eluasemelaenude intressimäär registreeriti Leedus - 2,06 protsenti, Eestis oli see 2,60 ja Lätis 3,28 protsenti,» lisas Sepp.


description: Läti valitsus otsustas esmaspäeval, et järgmisel aastal tõusevad lasterikaste perede ja ja üksikvanemaga perede toetused.

title: Läti tõstab järgmisel aastal hüppeliselt peretoetusi


description: Mootor Grupi juht Hugo Osula leiab, et ühistranspordist praktiliselt eemale tõrjutud eraettevõtlus jätab reisijad ilma kvaliteetsest reisiteenusest.

title: Osula: riik on eraettevõtjad ühistranspordist eemale tõrjunud

maintext:
«Eduka ühise transpordi aluseks on prognoos, sügav kompetents, planeerimine, võrgus toimiva teenuse juhtimine. Need on kõik asjad, millega peaks ühise transpordi teenuse looja, ehk riigi ametnikkond tegelema,» rääkis Osula täna konverentsil Äriplaan 2017.
Ta tõi näiteid kohaliku tasandi planeerimatusest, kus väikeses vallas on käigus omavalitsuse poolt finantseeritud koolibussid, tööandja poolt makstud saekaatri bussid, riigi eelarvest finantseeritud maakonnasisesed bussiliinid ning piletitulu eest võitlevad kommertsliinid. Tulemuseks on see, et reisijad «kaovad kuhugi ära».
«Eesti visioon tegeliku sõidujagamise osas peaks olema sõitude jagamine tiheda katvusega liinivõrgus, milles pakutavat head teenust toetavad reisi planeerimise, broneerimise ja maksmise digitaalsed platvormid. Alles see oleks meie ühine transport, kus jagaksime teekonda ka meie ühise raha toel sõitvates transpordivahendites,» rääkis Osula.
Tema sõnul kaalub reisija ühissõiduki kasutamist ainult juhul, kui peatus linna oludes ei ole kodu uksest kaugemal kui 300 meetrit ja ooteaeg ei ole pikem kui 5-10 minutit. Kui sellist mugavust ei ole, on ainuke pääsetee auto või natuke moodsama lahendusena sõiduauto jagamine.
Lux Expressi ja Simple Expressi omaniku sõnul ei ole helistamise asemel telefoni näppides takso või suvalise auto kutsumine tegelikult sõidu jagamine.
«Sõidujagamine pole takso või äpp. Tõeline sõidujagamine on see, kui sõitu jagavad need, kes tahavad ühiselt kuhugi minna. Taksojuht jagab reisijaga sõitu sama vähe kui näiteks lendur,» lisas ta.
«Täna oleme jõudnud seisu, kus iseseisvuse taastamise järgne kolmas aastakümme käib ning ühise liikumise mootoriks on ettevõtjate asemel saanud riik. Paraku on nii parvlaevad, reisirongid, lennukid, maakondlik bussitransport, omavalitsuste ühistransport täna riigi kontrolli all, kus riik on ise vedude tellija, vedaja, investor ja kuludele katte andja. Ettevõtlusele on jäänud korraldada ainult linnadevaheline bussiliiklus ja taksondus,» selgitas Osula, miks on ettevõtjatel praktiliselt võimatu olukorda muutust tuua.


description: Augustis Soomes läbi viidud Nielsen Homescan tarbijauuringust selgus, et A. Le Coq on tõusnud suuruselt kolmandaks õllebrändiks Soomes, teatas ettevõte.

title: Uuring: A. Le Coq tõusis Soomes suuruselt kolmandaks õllebrändiks

maintext:
Uuringu järgi omab A. Le Coq 7% kogu Soome õllede jaeturust, edestades ka selliseid kohalikke brände nagu Koff ja Lapin Kulta.
«Soomes esindab ja müüb A. Le Coqi meie emafirma Olvi OY juba alates aastast 2000,» ütles A. Le Coqi juht Tarmo Noop. «Aasta-aastalt on müüginumbrid pidevalt tõusnud ja selle aasta 8 kuuga müüdi Soome turul 20 miljonit liitrit A. Le Coqi õlut. See on isegi rohkem, kui me müüme sel aastal Premiumit Eestis. Tõus näitab selgelt, et Soome tarbija on A. Le Coqi väga hästi vastu võtnud,» lisas Noop.
Soome õlleturu kogumaht oli 2015. aastal 414 miljonit liitrit, Eestis oli see 90,5 miljonit liitrit. Uuringufirma Nielseni augustikuisest uuringust selgub, et iga viies Soome leibkond on selle aasta 8 kuu jooksul ostnud Soomes A. Le Coqi õllesid.


description: Filipiinide presidendi Rodrigo Duterte sõda kuritegevuse vastu ohustab riigi majandust ja demokraatlikke institutsioone, hoiatas kolmapäeval reitinguagentuur Standard & Poor's (S&P).

title: S&P: Duterte sõda kuritegevuse vastu ohustab Filipiinide majandust

maintext:
S&P hinnangul on Filipiinide majanduse väljavaade stabiilne, kuid Duterte administratsioonis on rida «nõrku kohti», mille hulgas on ka presidendi avaldused välispoliitika ja riikliku julgeoleku teemadel.
«President rõhutab jõuliselt «õigluse ja korra» parendamist. See on väidetavalt päädinud mitmete õigusväliste tapmistega pärast tema võimuletulekut,» kirjutas S&P.
«See võib õõnestada austust õigusriigi ja inimõiguste vastu läbi otseste väljakutsete, mille see esitab justiitssüsteemile, meediale ja teistele demokraatlikele institutsioonidele.»
«Kui need panna kokku presidendi poliitikaavaldustega välis- ja riikliku julgeoleku poliitika asjus, siis usume, et poliitiliste otsuste stabiilsus ja ennustatavus on mõnevõrra vähenenud.»
Duterte võitis mais toimunud valimised ülekaalukalt, lubades pretsedenditut kampaaniat seadusvastaste uimastite vastu, mis on nõudnud 100 000 inimelu. President astus ametisse 30. juunil ning sestpeale on tapetud 3000 inimest. Ametlikel andmetel lasi umbes kolmandiku neist maha politsei ja teised mõrvasid seni tuvastamata ründajad.
Duterte tõotas eirata kampaaniale osaks saanud rahvusvahelist kriitikat.


description: Aastatel 2002 kuni 2004 juhtis praegu presidendikandidaadina üles seatud Kersti Kaljulaid Eesti Energia Iru elektrijaama. Kutse sinna tööle asuda sai ta Sandor Liivelt, kellele ta oli silma jäänud oma terase ja kiire mõtlemise ning selge väljendusviisiga.

title: Eesti Energia endine juht Kaljulaiust: temast saaks väga hea president Eestile

maintext:
«Ma olin finantsdirektor tol ajal ja tema tuli finantsarvestuse osakonda juhtima. Hiljem panime ta Iru elektrijaama juhiks,» rääkis aastatel 2005 kuni 2014 Eesti Energiat juhtinud ning 1998. aastast seal finantsjuhina tööle asunud Sandor Liive.
Liive puutus Kaljulaiuga kokku tema ametis toonase peaministri Mart Laari nõunikuna, kus Kaljulaid vastutas peaministri büroo, Eesti Panga, rahandusministeeriumi ja suurima eelarvega ministeeriumide töö kooskõlastamise ning Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste mitmepoolsete finantsasutustega suhete koordineerimise eest.
«Siis oli energeetikas üks suur teema - kui räägiti võimalikust Narva elektrijaamade müügist Ameerika investorile, NRG-le. Eesti Energia juhtkond, minuga sealhulgas, ei olnud selle kõige suurem fänn. Kerstiga puutusin kokku nende läbirääkimiste ajal. Ta oli peaministri nõunikuna osadel kohtumistel juures,» kirjeldas Eesti Energia endine juht.
Kaljulaid paistis toona silma sellega, et oli väga terane, kiire mõtlemisega ja selge väljendusviisiga. «Kui peaminister Mart Laar tagasi astus, siis asjaolud kujunesid nii, et ta tuli meile tööle,» lisas Liive. Kersti Kaljulaid liitus Iru Elektrijaama meeskonnaga veebruaris 2002 ning vaevalt poole aasta möödudes sai temast elektrijaama juht.
Kuni maikuuni 2004, kui Kaljulaid otse Eesti Energiast Euroopa Kontrollikotta tööle suundus, juhtis ta Liive sõnul Iru elektrijaama edukalt, muutes näiteks tööjaotust efektiivsemaks, panustades suhetesse koostööpartneritega ja hoides kulusid kokku. «Tol ajal Iru elektrijaam oli ikkagi heas mõttes nõukogude aja pärand,» nentis Liive.
Bioloogi ja ärijuhtimise haridusega Kaljulaiul läks energeetikateemadesse sisse elamine tema sõnul väga kiiresti. «Seda näitab ka tema karjäär - tuli osakonna juhatajaks ja sai varsti juhiks. Ta on väga kiire uues olukorras end asjadega kurssi viima, sellest aru saama ja seda valdkonda kohe tõsiselt ka juhtima,» kinnitas Eesti Energia endine juht.
Kaljulaiu juhtimisaega jäi muuhulgas ka Iru elektrijaama gaasiküttele üleminek ja vahetult enne seda, alates 1999. aastast hakkas elektrijaam varustama lisaks Maardule ja Lasnamäele ka Tallinna kesklinna. Liive sõnul oli tal väga kahju, kui Kaljulaid läks ära kontrollikotta. «Talle oleks Eesti Energias olnud võimalik anda palju suuremat haaret,» rääkis ta.
Endine Eesti Energia juht lisas, et see, mis lõpuks inimestest meelde jääb on see, kas nad on aktiivsed ja viivad asja edasi või on passiivsed ja midagi ei toimu. «Kersti ajal asjad selgelt liikusid väga hästi edasi, paremuse suunas. Ta esitas oma arvamust alati selliselt, et teised osapooled said seda võtta [arvesse - toim] ja ellu viia,» sõnas Liive.
Küsimusele, milliseks võiks presidendiinstitutsioon muutuda Kersti Kaljulaiu käe all, vastas Liive, et seda tuleks pigem temalt endalt küsida. «See on tema töö, kui ta saab valituks,» lausus ta. Küll aga usub Liive, et eilse riigikogu vanematekogu otsuse näol on tegemist hea valikuga.
«Ma arvan, et see on väga hea ettepanek. Ma Kerstile eile õhtul juba kirjutasin ka, et mina usun küll, et temast saaks väga hea president Eestile,» sõnas Eesti Energia endine juht.


description: Vietnam lükkab Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna vabakaubandusleppe ratifitseerimise USA presidendivalimiste järgsesse aega, ütles parlamendisaadik kolmapäeval.

title: Vietnam lükkab vabakaubandusleppe ratifitseerimise edasi

maintext:
Tegemist on järjekordse hoobiga nn Vaikse ookeani ülesele partnerlusele (TPP), mis vähendab 12 riiki hõlmava vabakaubanduslepingu ratifitseerimise väljavaateid veel sel aastal.
USA kongressiliikmed on väljendanud kahtlust, kas TPP leiab kongressis piisavat toetust või pannakse üldse hääletusele.
TPP-le on avaldanud vastuseisu nii demokraatide presidendikandidaat Hillary Clinton kui ka tema vabariiklasest rivaal Donald Trump.
Vietnam, millel on 40 protsenti maailmamajandusest katvast leppest palju võita, seadis esialgseks ratifitseerimistähtajaks juuli.
Parlamendi liige ütles kolmapäeval AFP-le, et TPP ei tule arutusele 20. oktoobrist novembri keskpaigani vältaval rahvusassamblee istungjärgul.
"Siinkohal on oluline leida leppe arutamiseks ja ratifitseerimiseks sobiv aeg. Kõigile on teada, et Ühendriigid on selle kokkuleppe tähtsaim osaline ja riigis käib valimiskampaania," lausus Dung Trong Quoc AFP-le.
Seetõttu on Vietnami otsus TPP ratifitseerimisega viivitada täiesti normaalne, lausus ta, lisades, et leppel on endiselt parlamendi täielik toetus.
USA ja 11 riiki allkirjastasid veebruaris Uus-Meremaal Aasia ja Vaikse ookeani vabakaubandusleppe. Leppes osalevad USA, Jaapan, Kanada, Austraalia, Brunei, Tšiili, Malaisia, Mehhiko, Uus-Meremaa, Peruu, Singapur ja Vietnam.
TPP näol on tegemist ajaloo ühe suurima majandusalase partnerlusleppega. Sellega ühinenud riigid moodustavad maailmamajandusest umbes 40 protsenti.
Leppe kriitikute sõnul vähendab TPP Ühendriikide suveräänsust ja selle tulemusena kaotatakse riigis töökohti.
Lepe katab kaht viiendikku maailma majandusest ja näeb riikide omavahelises kaubavahetuses enamiku tariifide kaotamise või vähendamise. Leppe eesmärk on kehtestada 21. sajandi reeglid kaubanduses ja investeeringute alal ja survestada leppe allkirjastajate ringi mitte kuuluvat Hiinat järgima TPP standardeid.
Leppe jõustumiseks peavad selle siiski veel heaks kiitma kõigi osalejariikide parlamendid ja oodata on tuliseid vaidlusi, sealhulgas ka Ühendriikides. Lepingu vastaste hinnangul annab see muu hulgas liiga suure võimu suurettevõtetele ja vähendab töötajate õigusi.


description: Selle ja järgmise aasta jooksul jõustub terve rida maksumuudatusi, mis ühelt poolt jätavad natuke rohkem raha iga makse maksva eestlase rahakotti alles, kuid teisalt võtavad veel suuremas summas aktsiiside näol jälle ära. Postimees uuris rahandusminister Sven Sesterilt, kas ja millised maksumuudatused võiks 2018. aastal ülevaatamisele minna.

title: Aktsiisid muudkui kasvavad

maintext:
«Praegusel hetkel ei ole ühtegi kokkulepet, et midagi muudetakse,» rääkis teisipäeval 2017. aasta riigieelarve seaduse eelnõud tutvustaval pressikonverentsil sellele valitsuse heakskiidu saanud rahandusminister Sven Sester. Ta lisas, et nii sel kui järgmisel aastat aset leidvad maksumuudatused lepiti kokku juba möödunud kevadel koalitsiooni läbirääkimisi pidades. «Seda nii aktsiiside tõusul, aga seda ka tööjõumaksude langetamisel,» märkis Sester.
«Kui te küsite, kas valitsuses on nägemust näiteks sotsiaalmaksu langetust mitte teha ja siis positsioneerida mingeid muid kokkuleppeid seoses aktsiisidega, siis sellist otsust ei ole kuskil olemas. Valitsus on võtnud vastu seisukoha tööjõumaksusid langetada, pahesid, tarbimist ja keskkonnakahjusid pigem maksustada,» lisas minister.
Samas tõi ta välja, et aktsiiside puhul küll jälgib rahandusministeerium igakuiselt laekumisi, et näha kas need vastavad ministeeriumi prognoosidele. «Sest me alati võtame - ka aktsiiside puhul -, kolme asja arvesse: milliseks on kujunenud võimalik salaturu sagar, milline on piirikaubandus ja milline on tervislik käitumine,» selgitas Sester.
Ministri kinnitusel kohtub ta regulaarselt ka erinevate turuosalistega, keda aktsiiside tõus mõjutab - alates kütusefirmadest alkoholitootjateni. «Praegusel hetkel meie prognoosijad on pigem korrigeerinud laekumisi ülespoole,» märkis Sester, lisades, et laekumised on tegelikult suuremad, kui eeldati. «Turg ei ole kukkunud, laekumised on selles osas, mis eeldati,» tähendas ta.
Ainus, mis rahandusministrit tänaseks kokkulepitud aktsiiside juures murelikuks teeb, on see, kuidas see mõjutab kange alkoholi turgu. «Võib-olla kange alkohol on see, mille puhul on näha, et sellele tasub tähelepanu pöörata, aga praegusel hetkel ei ole see kindlasti hetk, kus me peaks hakkama mingeid muudatusi tegema,» kinnitas Sester.
Mis puudutab aga gaasiliste ainete aktsiise, mis viimasel nädalal samuti suure meediatähelepanu alla on sattunud, siis selle jättis valitsus Sesteri sõnul teadlikult möödunud aastastel kõnelustel kõrvale, kuna tollel hetkel puudusid analüüsid, mis oleks võimaldanud adekvaatseid otsuseid teha.
«Nüüd on see analüüs valmis ja ka sektor ootab seda, et selged sõnumid tuleks ka gaasilistele ainetele,» rääkis minister. Viimase all pidas ta silmas näiteks ka rasket kütteõli ja sellega seonduda võivaid maksupettusi.
Kuna aga see eelnõu on alles ettevalmistamisel, siis ei ole ka sellest tuleneva tuluga järgmise aasta eelarves veel arvestatud. «Eks see tuleb ka ühel hetkel kindlasti lauale,» kinnitas Sester.
Seda, kui palju erinevad aktsiisid alates 2017. aastast täiendavalt tõusevad, saab lähemalt lugeda siit.


description: Kahjumis Saksa suuruselt teine lennufirma Air Berlin teatas lennukipargi vähendamisest ja 1200 töötaja koondamise plaanist.

title: Saksamaa suuruselt teine lennufirma koondab 1200 töötajat ning vähendab lennukiparki

maintext:
Firma lubab teha struktuurimuudatusi ja koonduda põhitegevusele ning kahe peamise tugipunkti, Berliini ja Düsseldorfi lennujaama kasutamisele.
Air Berlin lubas kuni 40 lennukit Airbus 320 loovutada Lufthansale. Kõik see toob kaasa 1200 töötaja koondamise.
Air Berlinil on praegu 144 lennukit ja järgmise aasta keskpaigast jätkab 75 lennukiga.
Firma lubab eraldada turistide tšartereisid eraldi üksusesse.
Air Berlin tegevjuht Stefan Pichler ütles, et tegevuse muutmine oli vältimatu välisturgude surve tõttu.
Lennufirma eelmise aasta kahjum oli 447 miljonit eurot. Firma jäi ellu ainult tänu sellele, Lähis-Ida lennufirma Etihad oli nõus tegema sinna investeeringu ning ostma 29,1-protsendilise osaluse.


description: Praegu võimul oleva valitsuse üks oluline eesmärk lisaks majanduskasvu hoogustumisele on olnud nö riigisektori õhendamine, mistõttu on seatud eesmärgiks koondada ajavahemikus 2015-2019 kokku 3500 riigileival olevat inimest.

title: Vaata, kui palju on 2015. aastast riigi leival olevaid inimesi koondatud

maintext:
Valitsus põhjendab riigisektori majandamiskulude kokkuhoiuvajadust eelarveliste võimaluste piiratusega ning demograafiliste trendide, mille kohaselt tuleb töötajate arvu vähendada kooskõlas tööealise elanikkonna kahanemisega.
Vaata juuresolevalt graafikult, kui palju inimesi õnnestus riigisektoril valitsemisalade lõikes koondada juba ajavahemikus 1. juunist 2015 kuni 1. juunini 2016.
Rahandusministeeriumi poolt koostatud 2017. aasta riigieelarve seaduse seletuskiri sedastab, et sellega ületati algselt eesmärgiks seatud 750 inimese eesmärk enam kui kahekordselt. Suurim töötajate arvu vähenemine absoluutarvuna toimus haridus- ja teadusministeeriumi haldusalas (589,62 kohta), protsentuaalselt aga keskkonnaministeeriumi haldusalas (8,55 protsendi võrra).
Rahandusministeeriumi andmetel vähendati töökohti sisuliste ümberkorralduste arvelt, näiteks kutsekoolide ümberkorraldamine (Põltsamaa Ametikooli sulgemine ning Valga ja Haapsalu struktuuride optimeerimine), ülikoolide sisemised reformid, kohtulike registrite halduskorralduse reform, vanglate tugiteenuste reform, Harku ja Murru vangla sulgemine, keskkonna-, maaelu- ja transpordi valdkonna asutuste ning kultuuriasutuste ümberkorraldused, jpm.
Muuhulgas on valitsus otsustanud töötajate arvu vähendamisega jätkata ka perioodil 2016-2019, järgimaks varasemat kokkulepet, et töötajate arv peab vähenema kooskõlas tööealise elanikkonna vähenemisega. Kuigi konkreetseid töötajate arvu vähendamise eesmärke haldusalade kaupa paika ei ole pandud, on üldine põhimõte, et ühegi haldusala töötajate arv ei tohi kasvada.
Võimalikud reformid, mille näol näeb valitsus võimalust riigisektori töötajate kohti koondada, on:
kutseharidusvõrgu reformi (haridus- ja teadusministeerium)
koolivõrgu reform (haridus- ja teadusministeerium)
muuseumivõrgustiku korrastamine (kultuuri-, maaelu-, keskkonna-, majandus- ja kommunikatsiooni-, ning siseministeeriumid)
kultuuritasutuste tugitegevuste konsolideerimine (kultuuriministeerium)
kultuuriasutuste toitlustusteenuste delegeerimine erasektorile (kultuuriministeerium)
põllumajandusvaldkonna asutuste optimeerimine (maaeluministeerium)
transpordiameti moodustamine (majandus- ja kommunikatsiooniministeerium)
rehabilitatsiooniteenuste reform (sotsiaalministeerium)
tervise valdkonna asutuste reform (sotsiaalministeerium)
toetusi jagavate asutuste reform (rahandus-, majandus- ja kommunikatsiooni-, ning haridus- ja teadusministeerium)
maavalitsuste reform (rahandusministeerium)
nõustamisteenuste optimeerimine (haridus- ja teadus- ning sotsiaalministeerium)
riigi tugiteenuste konsolideerimise jätkamine (rahandus- ja teised ministeeriumid)
riigi kinnisvara konsolideerimise jätkamine (rahandus- ja teised ministeeriumid)
riikliku statistika tootmise optimeerimine (rahandusministeerium)
kohtusüsteemi reform (justiitsministeerium)
keskkonnavaldkonna asutuste ümberkorraldamine (keskkonnaministeerium)
ühishoone tugitegevuste optimeerimine (rahandus-, sotsiaal-, justiits ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumid)
Allikas: rahandusministeeriumi 2017. aasta riigieelarve seaduse seletuskiri
Loe selle teema jätkuks lähemalt ka:


description: Kuigi suurele osale meist tundub, et asjad ei riigivalitsemises ega meie majapidamise korraldamises ei lähe kõige paremini, arvab Rein Lang (Reformierakond), et päris nii see ei ole. Samas tõdeb ta, et saatan, va sindrinahk, on aga detailides ja jagab muuhulgas kuus soovitust, kuidas riigi majapidamist paremaks muuta.

title: Rein Lang: igasugu Nordicad ja Autorollod esindavad susserduslikku mõtteviisi

maintext:
«Meie maksu- ja ettevõtluskeskkond on põhimõttelistes asjades väga hea,» märgib Rein Lang, jagades siiski oma tänase Postimehe arvamuskülgedel avaldatud loos pooltosin mõtet selle parandamiseks, kuna tilk meepotis ei ole sageli pisiasi.
1. Tunnistame läbikukkunuks eksperimendid bütsantsliku riigikapitalismiga ja pöördume tagasi vabal konkurentsil põhineva eraettevõtluse juurde.
Lang leiab, et ka inimeste ja kaupade vedamine punktist A punkti B peaks olema ettevõtjate, mitte erakonnaliidrite ja nende sõpside juhitud pseudofirmade asi, mistõttu võiks erastamine olla järgmise valitsuse võtmesõna.
«Enimmakstud riigiameti juht peaks olema konkurentsiameti peadirektor, mitte maksuameti pealik või politseiülem. Pole vaba konkurentsi, pole ka makse, mida koguda,» nendib ta.
2. Hoolimata poliitilistest pingutustest viia riigifirmade väärtust alla, võiks nende erastamisest siiski veel teenida korraliku kopika.
Reformierakonna poliitik leiab, et selle ja Euroopa Liidu rikaste ajutise toe eest võiksime oma infrastruktuuri üles lüüa küll. «Ja mitte üksnes Itaalia-tüüpi liiklussõlmi rajades, vaid ehitades teid, mis kohe ära ei lagune ja millel saaks kiiremini sõita,» märgib ta, viidates sellele, et Tallinna lennujaam vajaks samuti laiendamist ja Tartu, Narva ning Kuressaare lihtsalt lennuühendust.
«Kaableid on meil viimastel aastatel paigaldatud tohutult, kuid samas on kohti, kus võrguühendus on pigem kadunud kui paremaks läinud. Miks ei võiks olla Eesti see Euroopa Liidu riik, kus saaks ka soos veebiteenuseid kasutada?» küsib Lang oma mõtet jätkates.
Langi sõnul ei kujuta me tegelikult eettegi, milline väärtus on võimalus keset raba parte vahtida ja samal ajal veebi kaudu oma äri ajada. «Selle eest ollakse valmis ka maksma ja mitte vähe,» kinnitab ta.
3. Proovime viimaks ometi selgelt ära sõnastada piirid, milles kehtib sotsiaalses kindlustatuses solidaarsus ja kust algab üksikisiku vastutus.
«Värvikas sõnamulin pensionite pidevast tõusust ja arstiabi tingimusteta kättesaadavusest kogu selle spektris maksumaksjate väheneva hulga juures on mõtlevatele inimestele juba ammu koomiline või traagiline – näitekunsti ilu on vaataja silmades,» lausub poliitik.
Ta märgib, et Eesti on peaaegu ainus arenenud ühiskond, kus töötavale pensionärile solidaarsusfondist tulev vanaduspension on palgalisa ja kus maksumaksjad maksvad solidaarselt kinni haigeks jäänud inimese saamata jäänud palga. «No ei jätku – löö või maha!» tähendab Lang.
4. Kui õige lõpetaks toetusmajanduse mõõdutundetu promomise? See tekitab ainult klienteelsuhteid kogu ühiskonnas.
Langi arvates tuleks selle asemel keskendada riigi abi ettevõtluse tarvis välisturgude otsimisele ja avamisele. «Napakas euroliidu põllumajanduspoliitika, mis maksab tootmisele peale, mis reostab ja tekitab toodangut, mida ei õnnestu isegi omahinnaga kusagil müüa, on sisuliselt läbi kukkunud,» on ta kindel seisukoht.
Lang leiab, et sellest malli võtta ka muu majanduse riiklikuks toetamiseks ei ole mõistlik. «Naasmine nõudmise ja pakkumise vahekorral põhineva majanduse juurde oleks mõistlik,» märgib poliitik.
5. Igasuguse kaasaegse majanduse aluseks on teadmised ja nende mõistliku aja jooksul rakendamine ettevõtluses. Eesti ülikoolid on teadmisest pungil.
«Need teadmised kas rakenduvad sageli hoopis mujal kui Eestis või ei rakendu üldse ja see on mõtlemise koht,» põhjendab Lang. Ta toob näiteks Soome, mille muutumine sõjas peksa saanud vaesest ääremaast maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ühiskonnaks baseerus ülikoolide, ettevõtjate ja riigivõimu koostööl. «Naabrimehelt tasuks ikka õppida, mitte ainult püüda talle odavat viina müüa,» sõnab poliitik.
6. Majandusarengu eeltingimuseks on sotsiaalne koostöövõime. Omariikluse idee tekkimise ja riikliku iseseisvuse algusaastatel kasutati selle kohta sõna «ühistegevus».
Lang meenutab, kuidas tunnustatud doktor ja kaasvilistlane sõnastas meie põhiprobleemi õhtusel lennul Münchenist Tallinnasse tabavalt ühe lausega: «Selle asemel, et ühistegevuse kaudu nooblis lokaalis koos sigarit tõmmata, kakleme mahavisatud koni pärast».
«Ühistegevus baseerub usaldusel ja see tuleb meil tagasi võita,» lausub reformierakondlasest poliitik, mistõttu esindavad igasugu Nordicad ja Autorollod susserduslikku mõtteviisi, mis ei tohiks olla väärtustatud.
«Kuidas jõuda ärapanemisest ühistegevuseni? Miljoni küsimus. Arutame. Kuniks aga pole ühistegevust, pole ka jõukust – nii lihtne see ongi,» sõnab Lang oma soovituste lõppakordis.
Loe Rein Langi 12 riigireformi soovitust täies mahus Postimehe arvamusportaalist.


description: Neljapäeval asub valitsus pärast üheksakuist ooteaega arutama energiamajanduse arengukava (EMNAK) aastani 2030, mis muuhulgas seab selleks ajaks eesmärgiks taastuvenergia osakaalu vähemalt 45 protsenti hinnanguliselt 32 teravatt-tunni suurusest aastasest kogutarbimisest

title: Valitsus asub arutama energiamajanduse arengukava

maintext:
Kava, mis valmis möödunud aasta lõpul ja majandus- ja kommunikatsiooniministeerium esitas selle valitsuse istungile 12. jaanuaril, näeb ette, et aastal 2030 peab Eestis muuhulgas toimima avatud ja vaba kütuse- ning elektriturg ja siinne elektrisüsteem olema Kesk-Euroopa sagedusalas.
Põlevkivi energiasisaldusest peab olema kasulikult kätte saadud 60 protsenti energiast ning 80 protsenti soojusest peab olema toodetud taastuvate energiaallikate baasil. Põlevkivist elektritootmine ENMAK-i eesmärkide järgi väheneb ja suureneb põlevkiviõli tootmine ning selle saavutamiseks näeb arengukava ette investeeringuid soosiva maksukeskkonna arendamise vajadust. Õlitootmise kõrvalprodukte kasutatakse siiski elektritootmiseks.
Uusi elektritootmise võimsusi rajatakse arengukava plaanide kohaselt lähtuvalt elektrituru tingimustest, kus riigipoolne sekkumine toimub vaid elektri tootmise võimekuse kriteeriumi täitmiseks või uute innovaatiliste tehnoloogiate turuleaitamiseks.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine energiasektoris moodustab aastaks 2030 vähemalt 70 protsenti aastaga 1990 võrreldes ning aastaks 2050 on reaalne saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine enam kui 80 protsenti.
Samuti seab arengukava eesmärgiks, et suurima tarneallika osakaal gaasiturul ei tohi aastal 2030 olla üle 70 protsendi ning suurima gaasimüüja osakaal üle 32 protsendi. Lisaks soovib MKM saavutada olukorra, kus jaotusvõrgus ei ületa katkestuste keskmine kestus 90 minutit aastas.
Energiasäästu ja -tõhususe saavutamiseks panustab arengukava elamu- ja soojusmajandusse eelkõige toetuste abil, toetades olemasoleva hoonefondi rekonstrueerimist ning liginullenergiahoonete rajamist, samuti soovib MKM muuta transpordis maksusüsteemi. Suurenema peab hoonete energiatõhusus: väikeelamutest vähemalt 40 protsenti peab olema C- või D-klassis ja kortermajadest 50 protsenti C-energiatõhususklassis.
Ministeerium seab arengukavas ka eesmärgiks, et uued hooned peavad vastama liginullenergiahoone energiatõhususarvu väärtusele ning avaliku sektori kasutuses olevate rekonstrueeritud hoonete netopind on 960 000 ruutmeetrit.
Eesmärkide saavutamiseks plaanib aastail 2016–2019 toetada elamute energiatõhusaks renoveerimist 336 miljonit euroga; kokku suunab riik energiamajanduse arendamisesse neil aastail 620 miljonit eurot peamiselt Euroopa Liidu struktuurifondide vahendeid.
Suurematest valdkondadest suunab riik veel energiasäästuks tööstuses ja tänavavalgustuses 87 miljonit eurot, avaliku sektori hoonete rekonstrueerimisele 68 miljonit eurot, soojamajanduse kaasajastamisele 45 miljonit ja alternatiivsete energiaallikate kasutuselevõtuks transpordis 44 miljonit eurot.
Plaanitavaid toetusi kavatseb MKM rahastada peamiselt Euroopa Liidu struktuurifondide 2016–2019 vahenditest, millest laekub 335 miljonit eurot. Märgatava tulu annab ka heitkogustega kauplemise süsteem, millest riik kavatseb teenida 104 miljonit eurot.


description: Rehviliidu üldkoosolek otsustas täna kiita heaks juhatuse otsuse, mille kohaselt lõpetab Eesti peamine vanarehve koguv ja taaskasutusse suunav tootjavastutusorganisatsioon oma tegevuse.

title: Rehviliit lõpetab rehvide taaskasutamise suunaga

maintext:
«See hetk on nüüd käes, kus Rehviliit lõpetab tegevuse tootjavastutusorganistasioonina. Me oleme kümne aasta jooksul taaskasutanud 60 000 tonni vanu rehve ning see jääb Rehviliidu liikmete panuseks Eesti keskkonna säästmisesse,» ütles rehviliidu juht Kaur Kuurme.
Tema sõnul on hoiatatud ja vanarehvide vastuvõttu piiratud juba küllalt, kuid ühel hetkel saabub punkt, kust enam edasi minna ei saa, teatas organisatsioon. Rehviliit säilub tavapärase mittetulundusühinguna ning tegeleb edaspidi ainult liikmete huvide esindamise, rehvituru olukorra arendamise ja liiklusohutuse alaste tegevustega.
«Samuti on rehviliidul plaanis jätkata tegevust tänase juhatuse koosseisuga kuni taaskasutusse on suudetud suunata tänane vanarehvide laojääk, mis on orienteeruvalt 5000 tonni. Vajalik finantsreserv on liidul tänu õigeaegselt tehtud rahaeraldistele suuremalt jaolt olemas,» lisas Kuurme.
Eesti rehviliit oleks võinud kaaluda tegevuse jätkamist ja süsteemsete probleemide lahendamise ootamist, juhul kui oleks õnnestunud leida kasvõi ajutine vaheladu pealetulevate rehvide hoiustamiseks, kuid paraku takerdusid kõik variandid pikemaajalisse bürokraatiasse või siis majanduslikult liiga kallite lahenduste taha, nendib liidu juht.
Tema sõnul loodeti küll viimase hetkeni, et liit saab jätkata tegutsemist tootjavastutusorganistatsioonina, ent hetkeseis seda lihtsalt ei võimalda. «Viimase poole aasta jooksul on rehvisüsteemi puuduste lahendamisel asjad vaikselt liikuma hakanud ja tänan keskkonnaministeeriumit selle koostöö eest, mis on viimase kuue kuu jooksul tehtud,» lausus Kuurme.
Samas nendib ta, et kahjuks jäi ministeerium rehvivaldkonna struktuursete probleemide lahendamisega vähemalt kolm aastat hiljaks. «Loodetavasti saab süsteem kunagi taas jalad alla. Samas on kohe algamas rehvivahetushooaeg,» märkis Kuurme.
Ainsa tootjavastutusorganisatsioonina jääb nüüd tegutsema MTÜ Rehviringlus, kellega on võimalik tootjatel tootjavastutusleping sõlmida ning lõpptarbijatel võimalik nende kogumisvõrku rehve tasuta üle anda.


description: TS Laevade kinnitusel võib Poola laevatehases valmiva parvlaeva Tõll üleandmine toimuda oktoobri lõpus ning liinile saaks alus asuda alates novembrist.

title: Uus lootus: parvlaev Tõll võib Poolast saabuda oktoobri lõpus

maintext:
TS Laevad juhatuse esimehe Kaido Padari sõnul on Poola tehases ööpäevaringselt laevadel töös umbes 250 meest. Tehase kinnitusel on parvlaeva Tõll üleandmine planeeritud oktoobri lõppu. Padari sõnul käivad hetkel kai ääres erinevate süsteemide katsetused, kuid õige pea on katsetusi loota ka merel.
Padar ei salga, et lähiajal võib ette tulla ootamatuid probleeme ja takistusi, kuid firma kinnitusel kvaliteedis jätkuvalt järeleandmisi ei tehta. Seda, millal täpselt uue laeva vastuvõtmine toimuda võib, Padar öelda ei osanud, kuid hellitas lootust, et esimene Poola laev Tõll saab liinile asuda novembris. Teine Poolas valmiv parvlaev Piret loodetakse reisijaid vedama saada järgmise aasta esimestel kuudel.
Kokku on firma tellinud neli laeva, millest kaks – Tõll ja Piret valmivad Poola laevatehases Remontowa ning kaks – Leiger ja Tiiu Türgi tehases Sefine.
Esmaspäeval kinnitas Tallinna sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro Postimehele, et Türgi laevatehases valmiv Leiger sooviti ehitajate poolt juba eelmisel nädalal üle anda, kuid taotlus lükati tagasi, sest omanik tuvastas laeval puudused, mis ei vastanud ootustele.
Alates 1. oktoobrist peab TS Laevad OÜ alustama parvlaevareiside opereerimist Eesti suursaarte vahel. Firmal peab oktoobri alguses olema ette näidata neli laeva, sest majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga (MKM) sõlmitud leping näeb ette, et kui vedaja ei alusta teenusepakkumist kokkulepitud mahus, on ministeeriumil õigus nõuda kuni viis miljonit eurot leppetrahvi.
Mai lõpus andis TS Laevad teada, et on Poola laevatehase Remontowaga leppinud kokku uued parvlaevade valmimistähtajad, milleks pidid olema vastavalt 1. september ja 1. detsember. Algselt loodeti, et laevad jõuavad Eestisse suve jooksul. Tänaseks on selge, et uued laevad õigeks ajaks liinile siiski ei jõua ning seetõttu tuleb kasutusele võtta asenduslaevad.


description: Esimese kliendi leidmisel alusta iseendast. Ise tuleb müüdavasse tootesse uskuda ja seda kasutada. Seejärel küsige sõprade ja tuttavate tagasisidet. Kui usute ise oma tootesse ja olete ka tuttavatelt positiivset tagasisidet saanud, selgitage välja kus asuvad just need õiges esimesed kliendid. Koguge kontakte, leppige kokku kohtumisi ja minge esimeste klientide juurde kindlasti kohale. Tutvustage oma toodet ja küsige tagasisidet.

title: Video: Kuidas leida oma esimene klient ja milline ta võiks olla?


description: Eluaseme hinnaindeksi muutus oli 2016. aasta teisega kvartalis võrreldes esimese kvartaliga 3,1 protsenti ja võrreldes 2015. aasta II kvartaliga 1,8 protsenti, jäädes sellega viimaste aastate madalaimaks.

title: Eluasemete hinnamuutus jäi augustis viimaste aastate väikseimaks

maintext:
Kinnisvarabüroo: augustikuine ostubuum väikelinnades oli ajutine
Kui Pindi Kinnisvara raporteeris kuu alul oma augustikuu kinnisvaratulu ülevaates, et Eesti väikelinnad on korteritest tühjaks ostetud, siis Uus Maa Kinnisvarabüroo ei näe, et tehingute kõrg arv seal võiks lähiajal jätkuda. Pigem oli tegemist ühekordse turulainetusega.
Sester Kallase kinnisvaramaksu ideest: tundub, et liberaalsusest tahetakse minna sotsialismi
Rahandusminister Sven Sester (IRL) on kriitiline presidendikandidaat Siim Kallase pakutud kinnisvaramaksu suhtes, leides, et liberaalsusega sel pistmist pole, kirjutab ERRi uudisteportaal.
Suvel tehti Tallinna korteriturul viimase 10 aasta rekordarv tehinguid
Tänavu juunis, juulis ja augustis tehti Tallinnas kokku 2262 korteritehingut, mida on rohkem, kui ühelgi varasemal aastal viimase kümnendi jooksul.
SEB nädalakommentaar: aeglane majanduskasv annab siiski positiivseid signaale
Neljapäeval avaldas statistikaamet täpsemad andmed majanduskasvu kohta käesoleva aasta teises kvartalis ja revideeris ka varasemate perioodide numbreid. Kui varasemalt on analüütikud avaldanud imestust Eesti majanduskasvu hüplikkuse üle, siis värskendatud statistika põhjal ongi kasv mõnevõrra sujuvam olnud, kirjutab majandusanalüütik Mihkel Nestor SEBi nädalakommentaaris.
Tubli ekspordikasv ei suutnud majandust piisavalt ergutada
Kui statistikaameti augusti alguses avaldatud teise kvartali kiiranalüüsis oli majanduskasvuks märgitud 0,6 protsenti, siis pärast korrigeerimist kasvas see näitaja 0,2 protsendipunkti võrra ehk 0,8 protsendile. Rõõmustada tasub siin aga ehk ainult selle üle, et investeeringute kaks aastat kestnud vähenemine on viimaks lõppenud.
Korteritehingud suuremates linnades tegid viimase 11 aasta rekordi
Eesti suuremates linnades tehti augustis 1397 korteritehingut - viimati oli selline tase 2005. aasta maikuus, selgub Pindi Kinnisvara poolt koostatud kinnisvaraturu analüüsist.
Väikelinnad on korteritest praktiliselt tühjaks ostetud
Kui Ida-Virumaa välja jätta, kimbutab üle aastate Eesti väikelinnasid tõsine müügisolevate korterite nappus. Praeguse müügitempoga jagub kortereid vähem kui pooleks aastaks.
Inimesed on loobunud kinnisvaraturul kriisi ootamisest
Tallinnas müüdi augustis 816 korterit, mis on 12 protsenti rohkem kui juulis ning 22 protsenti enam kui aasta tagasi samal perioodil, analüüsib 1Partner Maa-ameti statistikat.
Kinnisvara muudab väärtuslikumaks oma lugu
Väljast võrdlemisi tavapärane hoone võib sellesse sisenedes ja lähemal vaatlusel pakkuda tõelise elamuse. Järvamaal müügis oleva kinnisvara hulgast leiab süvenedes tõelisi pärleid, mis eristuvad teistest.


description: Eesti pensionifondide kõrgeid haldustasusid on kritiseeritud kolmesambalise pensionisüsteemi loomisest saadik – need on liiga kõrged, aga fondide tootlus samas viletsavõitu.

title: Tõnis Oja: pensionifondide valitsemistasu ei maksa üle tähtsustada


description: Leedu kapitalil põhinev lennundussektori valdusühing Avia Solution Group, mis valdab ka reisikorraldajat Kidy Tour, on ostnud Eesti reisikorraldaja GoAdventure, mis peagi ühineb Kidy Touriga.

title: Leedulased ostsid reisikorraldaja GoAdventure

maintext:
Leedulaste valduses olev Avia Solutions Group on ettevõttelt GoBaltic OÜ ostnud kõik Eesti reisikorraldaja GoAdventure aktsiad. Tehingu väärtus on 2,611 miljon eurot. Ettevõte GoBaltic OÜ jääb edasi reisikorraldusteenuseid pakkuvaks ettevõtteks Lätis.
«Oleme arengut Balti riikides kavandanud reisifirma asutamisest peale eelmisel aastal, Eesti ettevõtte valisime aga selle hea positsiooni pärast kohalikul turul ja laia reisiagentuuride võrgustiku tõttu,» selgitas Kidy Touri direktor Gvidas Aukštuolis.
Aastast 2010 reisikorraldajana tegutsev GoAdventure on Tallinna lennujaamast lennutanud kliente kuurortidesse Türki, Egiptusesse, Araabia Ühendemiraatidesse ja Bulgaariasse. Ettevõtte käive ulatus 2015. aastal 12,5 mln euroni. Reisikorraldaja Kidy Tour näeb ette, et tuleval aastal kasutab ettevõtte teenuseid 25 000 reisijat Lätist ja Eestist.
Reisikorraldaja Kidy Tour kuulub Ida-Euroopa suurimale lennundussektori valdusühingule Avia Solutions Group, kelle aktsiad on noteeritud Varssavi börsil.


description: Sel nädalal välisministri ametisse kinnitatud Jürgen Ligi (Reformierakond) arvas kütuseärimehe avalduse peale, et riik saab ehitada ärikeskkonda, aga mitte äri ennast.

title: Välisminister Ligi suurärimehele: muidugi on äris kinni jooksnud pähkliajul mõnus riiki sõimata

maintext:
Eilses intervjuus Äripäevale ütles Alexela Groupi omanik Heiti Hääl, et on sunnitud transiidimahtude kiire vähenemise tõttu Moskvast uusi kliente otsima, sest tema ettevõte kaotab aastas 50 miljonit eurot. Hääle hinnangul on kogu Eesti transiidisektor silmitsi sadadesse miljonitesse ulatuva kahjuga.
Muuhulgas ütles Hääl lehele, et «poliitikute pähkliaju ei mõista, et transiidi hääbumisega kaotame 500 miljonit aastas». Sellele väljaütlemisele otsustas sotsiaalmeedias vastata välisminister Jürgen Ligi.
«Ta (riik – toim) saab ehitada keskkonda, aga mitte äri. Aga muidugi on äris kinni jooksnud pähkliajudel mõnus sõimata riiki isegi siis, kui probleemi taga on otseselt teine majandusse sekkunud riik,» kirjutas minister ühe teise ärimehe kontol kommentaariks.
Alles eile ütles Ligi Postimehele antud intervjuus, et kuna tema diplomaatiliste võimete kohta on vahel nalja visatud, siis peab ta tõestama, et tal ei ole neid probleeme, mida tal arvatakse olevat.


description: Venemaa maisisaak peaks tänavu tulema 14,5 miljonit tonni, mis oleks rekordtulemus, ütles Venemaa põllumajandusturu uurimise instituudi IKAR direktor Dmitri Rõlko.

title: Venemaa ootab rekordilist maisisaaki

maintext:
Tulemusi aitas parandada Lõuna-Venemaa ja eriti Stavropoli krai hea saak, aga head ootused on ka Kesk-Venemaa ja Volga piirkonna kohta. Senine prognoos oli 14 miljonit tonni.
Maisi oli Venemaal 20. septembriks koristatud 478 500 hektaril ehk 16,5 protsendil kasvupinnast. Hektarisaak oli 53,1 tsentnerit, mullu oli see 50,5 tsentserit. Kogu kasvupind on 2,89 miljonit hektarit.
Eelmisel aastal oli Venemaa maisisaak 13,2 miljonit tonni.


description: Autoettevõtete Liit ja Transpordi Ametiühing allkirjastasid värske üldtöökokkuleppe, millega tõstetakse järgmisel kolmel aastal Eesti bussijuhtide miinimumpalka, teatas ametiühing ööl vastu kolmapäeva pressiteates.

title: Bussijuhtide miinimumpalk tõstetakse järgmisel aastal 835 eurole

maintext:
Transpordi Ametiühingu juhatuse esimehe Jaan-Hendrik Toomeli sõnul toob värske leping bussijuhtidele palgatõusu järgneva kolme aasta jooksul: «Alates 2017. aasta algusest tuleb täiskohaga töötavatele bussijuhtidele maksta palka vähemalt 835 eurot kuus ja 3,50 eurot tunnis, alates 2018. aastast vastavalt 895 ja 3,75 eurot ning alates 2019. aastast 945 ja 4 eurot.»
«Lisaks on meil hea meel, et seekord õnnestus kokku leppida kolme-aastane leping, mis ühest küljest suurendab bussijuhtide kindlustunnet ning teisalt aitab ka tööandjatel paremini finantsprognoose teha,» lisas Toomel.
Kokkulepe kehtib kõigile Eesti bussi-, trammi- ja trollijuhtidele ning selles sisalduvad töö- ja puhkeaja ning töö tasustamise tingimused on täitmiseks kohustuslikud kõigile sõitjate bussiveoteenust pakkuvatele tööandjatele.
Üldtöökokkulepet on Eesti ühistranspordisektoris sõlmitud juba üle kahekümne aasta. Praegu on Eestis kehtiv kogu sektorit hõlmav lepe lisaks ühistranspordile veel vaid meditsiini ja veotranspordi valdkonnas.


description: Riigile kuuluva lennufirma Nordic Aviation Group juhatuse esimehe Jaan Tamme sõnul on ettevõtte enda seatud finantseesmärke ilusti täitnud ja isegi natuke ületanud.

title: Juhtkonna hinnangul on Nordica seatud eesmärke ilusti täitnud

maintext:
Vastuseks BNSi küsimusele, et kas see võiks tähendada oodatud ligi 50 miljonist eurost veidi suuremat käivet ja 15 miljonist eurost väiksemat kahjumit, ütles Tamm, et ta ei hakka spekuleerima. «Aastat on veel kolm ja pool kuud minna. Suve näitajad on olnud head, see annab ka ootuse sügisele-talvele hoogsalt vastu minna. Need numbrid, mis me avaldasime, nendes plaanides me oleme ilusti sees ja jätkame plaanide kohaselt.»
Kuigi konkreetseid finantstulemusi ettevõtte enne majandusaasta lõppu ei avalikusta, on Tamme sõnul igakuine statistika oma lennukite osakaalu, lendude täituvuse ja reisijate arvu kohta kõige olulisemad sisendid ettevõtte majandustulemustele. «Kui oleme suutnud selle osa ära täita, lennata oma lennukitega, siis see kindlasti annab kõige olulisema panuse meie finantstulemuste stabiliseerimisse,» rääkis ta.
Ettevõttega lennanud reisijate arv on Tamme sõnul olnud ootuspärane ja ka tuleva aasta kasvuprognoos on pigem konservatiivne ja hüppelist kasvu ei oodata. Tamm möönis, et kunagi loodab ettevõte jõuda oma reisijate arvuga samale tasemele kui eelkäija Estonian Air, kuid mitte absoluutnumbris. «See oleneb teenindavate liinide hulgast ja lennukite hulgast. Estonian Airil oli üks suur liin reisijate arvu poolest, mis absoluutnumbrisse panustas, see oli Kopenhaagen. Meie sinna ei lenda,» rääkis ta.
Kas Nordica võiks tuleval aastal ka mõne uue liini avada, ei soovinud Tamm avaldada. «Jälgime turgu ja analüüsime,» sõnas ta, lisades, et kui, siis võib rääkida ehk ühe uue liini avamisest.
Ettevõte jätkab läbirääkimisi ka uute allhangete saamiseks. «Täna just avasime uue allhankeliini Groningeni, mis sisuliselt on Kopenhaageni-Örebro liini pikendus. Sisuliselt võimaldame samale lennukile kaks korda rohkem tööd teha,» sõnas Tamm. Samas ei lenda liinil Tamme sõnul ettevõtte oma lennukid, vaid kasutatakse rendilennukit ja renditööjõudu. «See on puhas teenuste eksport, et meil oma lennuk selle all kinni ei ole.»
Läbirääkimised uute allhankelendude saamiseks käivad Tamme sõnul pidevalt, kuid hetkel on nendest veel vara rääkida


description: Kuna Leedu tahab Euroopa Liidult taotleda raha Klaipeda veeldatud gaasi ujuvterminali äraostmiseks, siis ütles Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraadi peadirektor Dominique Ristori pärast Klaipeda külastamist, et sellisel juhul tuleks uurida võimalusi, kuidas see saaks edukalt teenida kogu regiooni huve.

title: EL: Klaipeda LNG-terminal peaks teenima terve regiooni huve

maintext:
«Komisjonil on hea meel selle gaasiterminali arengu pärast, kuna sel aastal impordib Leedu esmakordselt ajaloos gaasi selle terminali kaudu rohkem kui Vene Gazpromilt. Veelgi enam, komisjon näeb, et terminal suudab gaasi tarnida ka Eestile ja Lätile. See tõendab, et et Klaipeda terminalist on saanud edulugu ja me uurime kõiki võimalusi, et tagada selle edukas toimimine regionaalses ulatuses,» ütles ta.
Leedu energeetikaminister Rokas Masiulis kinnitas, et Euroopa Komisjoniga on terminali toetuse üle kõnelusi peetud juba poolteist aastat, aga et toetuse saamine ei ole kerge, sest komisjon üldjuhul valmisprojekte ei toeta.
Leedu on rentinud gaasiteminali Norra Hoegh LNG-lt 10 aastaks ja võib selle 2024. aastal pärast lepingu lõppemist ära osta.


description: Maailma finantsturud ootavad pingsalt USA keskpanga vabaturukomitee baasintressiotsust, intressi tõstmise tõenäosuseks peetakse 20 protsenti, kirjutab Bloomberg News.

title: Finantsturud ootavad USA keskpanga intressiotsust

maintext:
«Turud on valmistunud selleks, et keskpank ei tee midagi. Oleme samas olukorras, kus me olime enne Brexitit,» ütles Private Client Groupi investeeringute juht Jim Davis Bloombergile.
USA keskpanga otsus selgub kolmapäeva õhtul kell 21 ja pärast seda annab keskpanga juht Janet Yellen pressikonverentsi.
Juhul kui keskpank peaks baasintressi tõstma, raputaks see finantsturge tõsiselt, kirjutab SEB panga vanemstrateeg Rikard Falkenhäll kommentaaris, mida kajastab Dagens Industri.
97 küsitletud analüütikust ainult neli ennustab baasintressi tõstmist.
Janet Yellen ja mitu teist vabaturukomitee liiget on hakanud vihjama, et madala baasintressi tõstmiseks on aeg küps, kuid USA majandusstatistika peab andma veel veidi kindlust.


description: Maksuvõlglaste koguvõlg on riigi ees poolaastaga langenud 2,5 protsenti 263,8 miljoni euro tasemele.

title: Maksuvõlg on poolaastaga langenud 2,5 protsenti ehk 264 miljonile

maintext:
«1. juuli seisuga oli maksuvõlg 263 839 026 eurot,» ütles maksu- ja tolliameti pressiesindaja Mailin Aasmäe BNSile. Võrreldes aasta alguse seisuga on summaarne maksuvõlg langenud 2,5 protsenti, lisas Aasmäe.
Võlast on ajatatud umbes 6 protsenti ja umbes 4,5 protsendi täitmine peatatud, kuna nõue on kohtus vaidlustatud ja sundtäitmine kohtumenetluse ajal peatatud, märkis MTA esindaja.
Võrreldes 1. jaanuari 2015 seisuga kasvas eelmise aasta jooksul maksuvõlg 30 miljoni euro võrra. Võlasumma kasv 2015. aastal oli seotud eelkõige kütusesektoris tegutsevatele äriühingutele tehtud maksumääramistega, mis tehti kriminaalmenetluses tuvastatud asjaoludel, selgitas Aasmäe. Võlasumma suurenes peamiselt üle 320 000 euro suuruse võlgnevustega isikute arvelt.


description: Kose-Mäo lõigu neljarealiseks ehitamine hakkab pihta järgmisel suvel.  Võõbu-Mäo teelõigu ehituseks on aga vaja hankida 244 hektarit maad, väärtuses 461 000 eurot.

title: Võõbu-Mäo teelõigu ehituseks hangitakse maad pea poole miljoni euro väärtuses

maintext:
Tolle 15 kilomeetri pikkuse lõigu ehitus on planeeritud 2019 aastasse. Eelnevalt on vajalik hankida ehituse tarbeks vajalik maa ning valida ehitaja. Kokku jääb ehitatava teelõigu alla 244 hektarit maad, millest Riigimetsa Majandamise Keskuselt võeti üle 63 hektarit, eraisikutelt 143 hektarit ning riigi omandisse jäeti 38 hektarit. Omanikega on Maanteeameti projektijuhi Tauno Seepteri kinnitusel kokkulepped olemas, mõne kinnistu osas käivad veel maakorraldustööd.
Kose-Võõbu lõigu projekteerijaks on Leedu firma UAB Kelprojektas ning Võõbu-Mäo teelõigu projekti autor on Reaalprojekt OÜ. Varasema plaani kohaselt pidi Kose-Mäo teelõigu ehitus pihta hakkama 2018. aastal. «Kuna tehnilistel põhjustel oli võimalik alustada pisut varem, siis niisama venitama pole ka mõtet jääda,» märkis aga majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna nõunik Mihkel Loide. Seega algab ehitus juba järgmisel suvel.
Projekti ellu viimiseks on osa raha Maanteeameti eelarves olemas, osa lisandub riigieelarvest järgnevate aastate jooksul. Kogu Kose-Mäo teelõigu ehituse maksumus on hinnanguliselt 170 miljonit eurot.


description: Kuigi kinnisvaraturul on hetkel nõutuim kinnisvara uues majas asuv kolmetoaline kahe eraldi magamistoa ja rõduga kuni 60-ruutmeetrine korter, mille hind on kuni 110 000 eurot, on Colliers International elukondliku kinnisvara juhi Maia Daljajevi sõnul sellega hinnad kinnisvaraturul saavutanud lae.

title: Ekspert: kinnisvara hindade lagi on käes, kuid langust pole niipea oodata

maintext:
Küll aga ei tasu Daljajevi sõnul kinnisvara hindade langust veel lähiajal loota. Ainus, mille üle rõõmustada saab, on see, suuremat hinnatõusu ka enam karta ei ole. Eksperdi sõnul on ostjat hakanud kinnisvara puhul järjest enam huvitavama laiem pilt, kus olulist rolli mängivad ka lisanduvad kulud.
«Järjest rohkem tuntakse huvi, millises suurusjärgus on otsesed ja kaudsed kulud, mis kinnisvara soetamisega kaasnevad,» rääkis Daljajev. Otsesed kulud on näiteks tehingutasud, laenuintressid, korteri sisustus ja mööbel.
Kaudsed kulud aga aja ja raha kulu töö ja kodu vahel liiklemisel, laste võimalused huviringidesse ning kooli saada. «Oluliseks tingimuseks peetakse ka seda, et lapsed saaksid ise liikumisega hakkama, mitte ei sõltuks ainult vanemate autost,» märkis Daljajev.
-Ostja on väga valiv
Järjest rohkem on hinnas ka eluruumide optimaalne planeering. Kui ruumide plaanilahendus on niivõrd väike, et sinna ei mahu ära standardmõõtudes köögitehnika ja muu mööbel, siis teeb ostja valiku teise projekti kasuks. Liiga avarate pindade puhul aga võivad takistuseks saada kõrged ülalpidamise kulud.
Daljajevi sõnul on hetkel palju ostjaid, kellel on olemas vabad vahendid kinnisvara ostmiseks. «Tundlikkuse piirid on astmelised ja esimeseks astmeks on 50 000 kuni 55 000 eurot, sealt edasi kuni 100 000 eurot ning järgmisena etapina kuni 150 000,» lausus ta suurusjärkude osas.
Esimese astme puhul otsitakse Tallinnast magalarajoonides 1-2-toalisi korralikke kortereid. Kuni 100 000 euro eest ollakse valmis kohe välja ostma kesklinna lähedases piirkonnas kolmetoaline korter ning 150 000 ollakse kiiresti valmis maksma kesklinnas ja Kadriorus selle lähiümbruses uues majas müüdava hea kahe- kuni kolmetoalise korteri eest.
-Vaba raha paigutamine läbimõeldud
«Konkreetse näitena saan tuua Kadaka 145a arenduse, kus 42 korterist on saanud uued omanikud 41 korterit. Vaba on veel ainult üks korter. Müüdud korterite ruutmeetri hinnad jäid, olenevalt korteri suurusest, vahemikku 1500 kuni 2000 eur/m2. Kuigi konkurents on tihe, siis ostjad valivad ning võrdlevad väga detailselt sama piirkonna teisi pakkumisi enne, kui ostuotsuse langetavad,» lisas ta.
Kuigi turul on palju vaba raha, ei paigutata seda mõtlematult igasugustesse projektidesse. Täieliku omafinantseeringuga ostja võrdleb sarnaseid pakkumisi tihti vara tulevikuväärtuse muutumist arvestades ja prognoosides.


description: Oktoobrist võtab DPD Eesti juhtimise uue tegevjuhina üle Rainer Rohtla, kes töötab ettevõttes 2008. aastast ja kuulub selle aasta jaanuarist ka ettevõtte Baltikumi juhtkonda.

title: Logistikafirma DPD saab uue Eesti tegevjuhi

maintext:
Eelnevalt arendusjuhi ning seejärel operatsioonide juhi rolli täitnud Rainer Rohtla sõnul on tal hea meel üle võtta tugev ettevõte. «Kinnitan, et DPD jätkab väärtusliku tööandjana. Panustame igapäevaselt, et pakkuda klientidele parimat Eesti-sisest ja rahvusvahelist kullerteenust,» rääkis Rohtla.
Ta lisas, et kui rääkida uutest ärisuundadest, siis DPD avab veel sel aastal oma Baltikumi Pickup võrgustikus 45 pakiautomaati. «Samuti soovin veel käesoleval aastal liita Eesti Pickup võrgustiku üle-Euroopalisse Pickup võrgustikku, et siinsetele e-kauplejatele avaneks täiesti uus perspektiiv kaupade müügiks kogu Euroopas,» sõnas Rohtla.
Oluliseks arengusuunaks peab ta ka suuremahuliste kaupade transporti, pidades eelkõige silmas aluseid ja osa- ning täiskoormaid. «Meie üheks eesmärgiks on mugavate ning soodsate tingimuste jätkuv parendamine täiusliku kliendikogemuse pakkumiseks,» ütles ettevõtte uus tegevjuht.
Tarmo Taela, kui senise DPD Eesti juhatuse esimehe volitused lõppevad septembri lõpuga. Tema sõnul olid DPD-sse panustatud aastad oväga huvitavad ja väljakutsete rohked. «Jaanuarit alustan uute väljakutsetega,» sõnas Tael oma edasiste plaanide osas.
ASil DPD Eesti täitub sel sügisel Eesti turul 20 tegutsemisaastat. Ettevõtte äärisuunaks on transporditeenuse pakkumine, mis hõlmab erakliendi- ja ärisektorit ning kus käsitletakse saadetisi väikepakkidest kuni täiskoormateni.


description: AS-i Eesti Gaas suuraktsionär, investeerimisfirma Infortar tütarettevõte Trilini Energy OÜ ostab ära vähemusaktsionäride aktsiad, kirjutab ERR uudisteportaal.

title: Tallinki suuromanikud saavad Eesti Gaasi täielikult enda valdusesse

maintext:
Vähemusaktsionäridele makstava hüvitise suuruseks on 66,90 eurot iga ülevõetava 10-eurose nimiväärtusega A-aktsia ja 0,669 eurot iga ülevõetava 0,1-eurose nimiväärtusega B-aktsia eest.
Trilini Energy ostab aktsiad vähemusaktsionäridelt tingimusel, et need ei ole koormatud pandi ega muu kolmanda isiku õigusega.
Hüvitis makstakse välja vähemusaktsionäridele välja samaaegselt ülevõetavate aktsiate ülekandmisega Trilini Energy OÜ-le.
Väikeaktsionärid omavad Eesti Gaasis 1,57 protsendi suurust osalust.
Väikeaktsionäridele esitatud ostupakkumisest kirjutas Postimehe majandusportaal ka septembri alguses.
Infortar on Eesti Gaasi üle võtnud käesoleva aasta jooksul järk-järgult.
ASi Infortar tütarettevõte Trilini Energy OÜ tegi käesoleva aasta veebruaris Fortum Heat and Gas OY-le pakkumise 51 protsendi AS-i Eesti Gaas aktsiate omandamiseks. Pakkumine osutus Fortum Heat and Gas OY poolt aktsiate müügiks läbi viidud rahvusvahelise pakkumismenetluse käigus edukaks ning Trilini Energy OÜ omandas käesoleva aasta 30. märtsil Fortum Heat and Gas OY-le kuulunud AS-i Eesti Gaasi aktsiad.
Seejärel tegi Trilini Energy OÜ sama hinnaga väljaostupakkumised ka ülejäänud AS-i Eesti Gaasi suuraktsionäridele, kes pakkumise samuti aktsepteerisid. Seeläbi on Trilini Energy OÜ omandanud käesoleva aasta mais Gazpromilt 37 protsenti ja augustis SIA-lt Itera Latvija täiendavad 10 protsenti AS-i Eesti Gaasi aktsiakapitalist.
AS Infortari omanikud on Ain Hanschmidt, Enn Pant ning Kalev Järvelill.


description: Rahandusministeeriumi 2016. aasta suvise majandusprognoosi järgi kujuneb Eesti majanduskasv lähiajal varem prognoositust väiksemaks ning kasvab sel aastal 1,3 protsenti ja 2017. aastal 2,5 protsenti. Allapoole on korrigeeritud nii SKP tegelikku kui ka potentsiaalset taset, aga ka hinnakasvu. Eelarvenõukogu hinnangul on see kooskõlas Eesti majanduskeskkonnas toimunud muutustega.

title: Eelarvenõukogu: majanduskasvu kärpimisest hoolimata püsib maksulaekumine hea

maintext:
Majanduskasvu kiirenemine sõltub rahandusministeeriumi hinnangul eeskätt väliskeskkonnast ja sisaldab eeldusi, et prognoosiperioodi lõpus kasvab Eesti kaubanduspartnerite import nende majanduskasvust märksa kiiremini ning Eesti eksportijad on võimelised suurenevat välisnõudlust ära kasutama. Seda aga ohustab palkade eeliskasv tootlikkuse ees, mis halvendab Eesti ettevõtete konkurentsivõimet, kui senine areng jätkub.
SKP kasvu kärpimisest hoolimata püsib tugev selliste SKP komponentide nagu palgafondi ja eratarbimise kasv, millest maksude laekumine otsesemalt sõltub. Seetõttu on kevadise vaatega võrreldes 2017. aasta maksulaekumist kiirema palgakasvu prognoosi tõttu isegi suurendatud. Pikema ettevaatega eelarvekavade tegemisel ei saa eeldada, et peamiste maksubaaside kasv ületab ikka veel SKP kasvu.
Eelarvepoliitika kavandamisel tuleb arvestada, et majanduse tsüklilist seisu on endiselt keeruline hinnata. Vastuolu heade tööturu näitajate ja nõrga majanduskasvu vahel on pigem suurenenud. Erinevalt rahandusministeeriumi prognoosist on eelarvenõukogu arvutuste kohaselt võimalik, et sel ja järgmisel aastal on eelarve struktuurses puudujäägis.
Tugeva sisenõudluse juures ei ole eelarvepositsiooni nõrgenemine õigustatud. Seetõttu soovitab eelarvenõukogu vastu võtta riigieelarve, mis seab 2017. aasta struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgiks väikese ülejäägi.
Eelarvenõukogu selle aasta kogemus näitab, et suveprognoosi hindamise ja sellega arvestamise protseduurid vajavad täpsustamist. Riigieelarve seadusega paika pandud kord ei taga, et eelarvenõukogu arvamus jõuab valitsuseni enne järgmise aasta riigieelarve eelnõu heakskiitmist.
Sel sügisel kinnitas valitsus riigieelarve eelnõu enne, kui tutvus eelarvenõukogu arvamusega rahandusministeeriumi majandusprognoosi kohta.


description: Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul on Euroopa Liidu (EL) vahendite kasutamine käimasoleval perioodil olnud liiga aeglane.

title: Hansson: ELi raha kasutamine on olnud liiga aeglane

maintext:
Uus EL-i vahendite faas algas kuidagi lootustandvalt, kuid nende kasutamine on viimasel ajal aeglustunud, ütles Hansson kolmapäeval Äripäeva konverentsil Äriplaan 2017.
«Võib-olla oleme sattunud faasi, kus oleme vähem kumulatiivselt investeerinud kui varasemas faasis,» märkis Hansson.
Selgelt on tema sõnul vähenenud EL-i fondide panus valitsemissektori investeeringutes. «See on üks kasutamata ressurss, mida saaks majandusse süstida,» sõnas ta.
Riigihalduse ministri Arto Aasa sõnul on bürokraatia üks põhjus, miks EL-i raha pole eriti kiirelt majandusse lastud. «Ka Brüsseli poolelt, kus kõik otsused tuleb kooskõlastada,» sõnas ta.
Teine põhjus on Aasa sõnul see, et valitsus üritab seekord teha targemaid otsused, kuna toolikkus ja majanduskasv pole investeeringutega kooskõlas olnud. «Järgmisel aastal hüppeliselt need, mis majandusse lähevad, kasvavad,» sõnas Aas.


description: Rahandusminister Sven Sester ei välistanud, et valitsusel tuleb veel alkoholiaktsiiside teema juurde tagasi pöörduda.

title: Sester ei välistanud alkoholiaktsiiside üle vaatamist

maintext:
«Jälgime igakuist aktsiisilaekumist tähelepanelikult. Kütuse- ja tubakaaktsiisi laekumistest nähtuvalt ei ole aktsiisimäärade ümbervaatamiseks praegu tarvidust. Alkoholiaktsiisi pärast olen ma pigem murelikum, mis on eelkõige seotud kange alkoholi ja piirikaubandusega,» ütles Sester esmaspäeval riigikogu liikmete küsimustele vastates.
Eraisikute poolt Eesti piiri lähedal Lätis soetatava alkoholi mõju aktsiisi laekumisele hindab rahandusministeerium Sesteri sõnul praegu keskeltläbi 4 protsendile ning ministeerium jälgib hoolega ka lähikuude laekumisi. «Ma ei välista, et valitsusel tuleb kunagi selle teema juurde tagasi pöörduda. Vaatame, milliseks kujunevad lähiperioodi laekumised,» ütles ta.
Aktsiisipoliitikal on iseäranis alkoholi ja tubaka puhul eelarvetulude kogumise kõrval Sestri sõnuö eesmärk vähendada ka tarbimist. «Kui aktsiisilaekumine langeb tarbimise vähenemise tõttu, on põhjust rahul olla, sest vähenevad ka alkoholi ja tubaka tarvitamisest tulenevad kahjud. Ka olukorras, kus varasemast rohkem tuuakse alkoholi ja tubakat riiki üle piiri, tuleb siiski analüüsida aktsiisipoliitika mõju tarvitatavatele kogustele,» sõnas ta.
«Kuigi piirikaubanduse puhul ostetakse tarbitavad kogused mujalt, ei tasu unustada, et valdav osa alkoholist ja tubakast ostetakse siiski Eestist. Seetõttu pole põhjust arvata, et nende toodete aktsiisimääradel puudub mõju tarbimisele. Tõsi, piirikaubandus vähendab seda mõju ja seetõttu vajab olukord jälgimist,» märkis minister.
Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduses on Sestri sõnul ka sätestatud eraldi paragrahvina, et valitsus esitab riigikogule hiljemalt 2018. aasta 1. märtsiks analüüsi ja vajaduse korral ettepanekud aktsiisimäärade muutmiseks.


description: Konkurent SunPower kaebas Elon Muski osalusega päikesepaneelide tootja SolarCity väidetava  intellektuaalomandi varguse tõttu kohtusse, kirjutab Bloomberg.

title: Elon Muskiga seotud päikesepaneelide firmat süüdistatakse intellektuaalomandi varguses

maintext:
Nimelt väidab SunPower, et SolarCity sai päikesepaneelide tootmises rivaalide ees ebaõiglase edumaa, kuna ettevõte ostis üles väiksema konkurendi Silevo, millega SunPower oli oma sindlitel põhineva tehnoloogia kohta konfidentsiaalset teavet jaganud.
Hageja sõnul oli SolarCity´l võimalik väita, et on välja arendanud maailma kõige efektiivsema päikesepaneelitehnoloogia just ainult seetõttu, et oli varasemalt seadusevastaselt omandanud SunPoweri intellektuaalomandi.
SolarCity aga väidab, et SunPoweri väited on alusetud ning vastavad tehnoloogiad on välja arendatud iseseisvalt.
Kuidas mõjutab järjekordne kohtuasi SolarCity lähitulevikku plaanitud müügitehingut, pole veel teada. Tesla teatas kevadel, et soovib raskustes päikesepaneelitootja 2,3 miljardi dollariga üles osta, kuid praeguseks pole päris kindel, kas tehing ka lähiajal teoks saab. Ainuüksi septembris on sellega seoses algatatud nüüdseks juba neli kohtuasja. Hagejateks on kaks üksikisikut ning kaks pensionifondi, kes kõik väidavad, et Tesla nõukogu, mis on SolarCity ostu heaks kiitnud, ei ole ettevõtte huvide eest piisavalt hoolt kandnud. Lisaks väidetakse, et ostutehingu toimumise korral rikastuksid sellest ebaõiglaselt insaiderid.
Elon Musk, kes omab Teslast 19 protsenti ning SolarCity´st 22 protsenti, lubas, et ei võta ostutehingut puudutavatest aktsionäride hääletustest osa.
Kuigi USAs on SolarCity katusele paigaldatavate päikesepaneelide turu liider, raporteeritakse kvartalist kvartalisse kahjumeid ning käesoleval aastal on ettevõtte aktsia hind börsil kukkunud 60 protsenti.
SolarCity´l on kohustusi rohkem kui kuue miljardi dollari eest, kaasaarvatud võlad. Ettevõte on sunnitud müüma varasid ning tegema suuri kärpeid, lootes, et tehing viiakse enne pankrotti jõudmist siiski lõpule.