description: Emma Morano on ainus elus olev inimene, kes on sündinud 19. sajandil. 29. novembril sai ta 117-aastaseks. Sünnipäeva tähistas ta oma kodukohas Itaalias Piemontes. Emma on kaheksalapselise pere kõige vanem […]

title: Planeedi vanim inimene Emma Morano tähistas 117. sünnipäeva

maintext:
Emma Morano on ainus elus olev inimene, kes on sündinud 19. sajandil. 29. novembril sai ta 117-aastaseks. Sünnipäeva tähistas ta oma kodukohas Itaalias Piemontes.
Emma on kaheksalapselise pere kõige vanem laps. Ilmavalgust nägi ta vaid veidi enne seda, kui lõppesid aastad, mis algavad arvuga 18, see on aastal 1899.
Toona oli Itaalia veel kuningriik, mida valitses Umberto I, ning umbes kaks nädalat pärast Emma sündi loodi kuulus Milano jalgpalliklubi AC Milan.
Prantsuse katoliiklik ajaleht La Croix kirjutab, et Emma näeb ka praegu välja lahke ja armas, mis lubab eeldada, et nooruses oli ta tõeline iludus. Ajakirjanikke võttis ta vastu, istudes oma elutoas suures tugitoolis.
Tundub, et Emma pikaealisuse saladus peitub geenides. Tema šveitslannast ema suri 92-aastasena, kuid kõik tema õed on elanud pea 100-aastaseks. Oma osa on mänginud ka dieet, mida Emma on järginud juba umbes 100 aastat. Nimelt diagnoosis arst tal pärast I ilmasõda aneemia ja soovitas päevas süüa vähemalt kolm muna, kaks toorelt ja üks keedetuna, veidi liha ning rohkesti puu- ja juurvilju.
Sigarette ja veini ei ole Emma oma elu jooksul kunagi proovinud. Ta on säilitanud oma optimismi ja hea tuju ning talle meeldib naljatada, et pikale elule on kaasa aidanud lühike abielu. Vanadaam rääkis ajakirjanikele, et on oma elus armastanud vaid üht meest – Augustot, kes oli Alpi kütt. Mees hukkus I maailmasõjas. Seejärel sunniti teda abielluma naabrimees Giovanniga. Kui aga nende ainus poeg 1937. aastal kuue kuu vanusena suri, otsustas Emma vägivaldseks osutunud mehe maha jätta.
Kuna katoliiklikus Itaalias, mille eesotsas oli toona diktaator Mussolini, olid abielulahutused keelatud, olid nad formaalselt endiselt abielus. Selline olukord kestis kuni 1978. aastani, mil Giovanni suri.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Lääne-Saare vallavalitsus jagab veterinaar- ja toiduameti (VTA) infokirja, mille kohaselt on Euroopas levimas kõrge patogeensusega linnugripp kodulindudel. Lindude gripp on väga nakkav (seedetrakti või hingamisteede kaudu) ja ägedalt kulgev lindude […]

title: Linnugripp

maintext:
Lääne-Saare vallavalitsus jagab veterinaar- ja toiduameti (VTA) infokirja, mille kohaselt on Euroopas levimas kõrge patogeensusega linnugripp kodulindudel. Lindude gripp on väga nakkav (seedetrakti või hingamisteede kaudu) ja ägedalt kulgev lindude viirushaigus. See kuulub eriti ohtlike loomataudide hulka, kuna põhjustab lindude massilist haigestumist, suurt suremust ja ulatuslikku majanduslikku kahju.
Linnugripile on vastuvõtlikud kõik kodu- ja uluklinnud. Nakkusallikaks on haiged või haiguse läbipõdenud viirusekandjad linnud. Inimestel seni ühtegi haigusjuhtu registreeritud ei ole ja risk inimestele on väga väike.
Ettevaatusabinõuna tuleks loomapidajatel vältida võimalikke kontakte rändlindudega (katta kodulindude söödakohad), eriti veelindudega, kes on kõige tõenäolisemad haiguse levitajad. Reisides mitte kaasa tuua lindude mune, sulgi, eluslinde ega linnulihatooteid. Haigus levib kergesti inimese, saastunud esemete ja transpordivahendite vahendusel.
Lindude massilisest suremusest või linnugripi kahtlusest tuleb kohe teada anda kohalikule veterinaarkeskusele, volitatud veterinaararstile või veterinaar- ja toiduameti infotelefonile 60 54 750.
Lääne-Saare vallavalitsus

fasttext_language: et


description: Lääne päästekeskuse ohutusjärelevalve büroo ametnikud kontrollisid möödunud nädalal 11 kaubanduskeskuse ohutust. Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais ütles, et Kuressaares kontrolliti ühte kaubanduskeskust, Saare Selverit, kus ühtki puudust ei tuvastatud. Kontollreidid […]

title: Selveris oli kõik korras


description: Seda, mis tulevik Saaremaa vallas toob, võin mina ainult oletada. Eks neid haldusreforme ole olnud läbi ajaloo. Viimastel aastatel on haldusreform olnud väga oluline teema. On neid, kes on vastu, […]

title: KÕNE IFFILE: Täna räägime Iffiga Saaremaa ühendvallast

maintext:
Seda, mis tulevik Saaremaa vallas toob, võin mina ainult oletada. Eks neid haldusreforme ole olnud läbi ajaloo.
Viimastel aastatel on haldusreform olnud väga oluline teema. On neid, kes on vastu, kes on harjunud sellega, mis olemas on. Ühinemist ühelt poolt peljatakse – et kas siis kõik asjad ikka hakkavad toimima. Et äkki hakatakse suures vallas külade nimesid muutma ja nii edasi. Mõistan seda hirmu. Samas leian, et alati võiks mõelda suuremalt.
Selge on see, et iga muutusega kaasnevad nii-öelda kasvuraskused ja võib tulla tagasilööke. Kõige kurvem näide on meie praamiliiklus, mis siiamaani lonkab, aga loodetavasti saab varsti korda. Arvan, et need viljad on kõigile maitsmiseks paari aasta pärast ja siis selgub, kas sellel haldusreformil oli niipalju sisu, kui praegu loodetakse. Ja kas need, kes oleksid jäänud vana korralduse juurde, olnuksid võitjad poisid. Seda praegu ette ei tea.
Paljud pelgavad, et suures vallas hakkab elu maal senisest veel enam kiratsema. Siin tekib selline paralleel: keiser on kõrgel ja kaugel ning temani jõuda on väga raske. Tsentraliseerimisega need ohud kindlasti suurenevad. Praegused omavalitsused on inimestele lähedal. Kui palju nendest otsustajatest ja hääletõstjatest kohapeale jääb ning kas ühinemine ei too kaasa järjekordset bürokraatia vohamist? Et mingite asjade arendamiseks ja asjaajamiseks pead sa läbima rängema bürokraatia kadalipu kui seni. Küllap on neid, kes seda väga kardavad, et asjaajamine, mis niigi on kohati keeruline, muutub veel keerulisemaks. Ja kui see suure valla puhul tõesti nii läheb, hakatakse asju ümber tegema, see aga võtab jälle omakorda ressursse ja aega. Kõlavad vabandused: “nojah, me ei näinud seda ette” jne.
Kui need oleksid vaid kasvuraskused, oleks ju tore. Kui see aga pikemas perspektiivis muudab tavakodaniku, külaelaniku, ääremaa inimese elu raskemaks, siis järelikult on midagi valesti tehtud. Kabinettides mõeldakse välja paljusid asju, mis võib-olla ei pruugi kohapeal üldse toimida, sest ametnikud, kes istuvad lipsustatult oma uhkete kirjutuslaudade taga, ei pruugi ju kaugemal toimuvast teada. Ma ei usu, et nad mõtleksid: “Peaasi, et meil oleks hea! Las nad seal külas elavad nagu tahavad.” Eks me kõik proovi omal moel seda riiki paremaks muuta. Aga hirmud on.
See on paljuski uue omavalitsuse teha, kuidas raha jagada, et ka linnast kaugel, ka Sõrve sääre tipus oleks inimestel hea elada. See on võimalik siis, kui suurvalla omavalitsuses on inimesed, kes võtavad oma südameasjaks kogu Saaremaa, mitte ei räägi kogu aeg tõmbekeskusest. Uus suurvalla volikogu, valitsus ja kõik muud tähtsad tegelased ei tohiks mõelda ainult Kuressaare-nimelise naba peale, vaid kogu Saaremaa peale.
Selge see, et Mustjala või Leisi ei saa olla Kuressaarega võrdne tõmbekeskus. Kui kogu turism ja kogu tootmine ja kasvõi kogu väline glamuur koguneb ainult ühte kohta – antud juhul Kuressaarde või selle lähiümbrusse, siis see on vale. Siis jäävad kaugemad maanurgad kiratsema ja rahvas, kes seal hea meelega elaks, toimetaks ja arendaks, läheb ühel ilusal päeval lihtsalt minema. Nad ei pruugi minna ju Kuressaarde, vaid mandrile või koguni Eestist ära.
Kuigi leian, et mõelda võiks suuremalt, mõistan ka neid omavalitsusi, näiteks Pöide valda, kes ühineda ei taha. Kui nad tunnevad, et nad saavad ühinemiseta hakkama – ma ei näe selles midagi halba. Järelikult nad tunnetavad, et asjad toimivad ka ühinemiseta.
Mulle ei meeldi sõna “sund”. Et kui ei nõustu ühinema, siis sundliidetakse. Arvan siiski, et rahva tahe peaks olema määrav. “Sundliitmine” tuletab meelde mingit nõukogude mentaliteeti. Pidime üle Nõukogude Liidu kõik sööma ühesuguseid konserve, jooma ühesugust õlut, sest standard, GOST nägi niimoodi ette. Vaat nii teete ja nii räägite ja nii olgu! Sest “siis on kõikidele parem”. Ei olnud parem! Parem on see, kui inimene saab ise kohapeal otsustada.
Mina olen rahul sellega, et Muhu vald jääb eraldi saarvallaks, sest Muhu on väike ja kompaktne. Saart mingi teise omavalitsuse alla heita – see oleks muhulastele vastumeelne olnud.


description: Pühapäeva õhtul kuulutati TV3 paroodiasõu “Su nägu kõlab tuttavalt” suures finaalsaates võitjaks suvesaarlane Kalle Sepp, kes kehastus Georg Otsaks ning esitas laulu “Mõtisklus”. Auhinnaraha, 10 000 eurot otsustas Saaremaaga seotud Kalle […]

title: Näosaate võitja Kalle Sepp toetas 10 000 euroga MTÜ-d Meelespea

maintext:
Pühapäeva õhtul kuulutati TV3 paroodiasõu “Su nägu kõlab tuttavalt” suures finaalsaates võitjaks suvesaarlane Kalle Sepp, kes kehastus Georg Otsaks ning esitas laulu “Mõtisklus”.
Auhinnaraha, 10 000 eurot otsustas Saaremaaga seotud Kalle Sepp kinkida Kuressaares tegutsevale MTÜ-le Meelespea.
MTÜ Meelespea koondab vabatahtli kke, kes on valmis kaasa aitama heategevus ürituste ja -projektid e korraldamisele. Organisats iooni liikmed on korraldanu d aastaid heategevus likku müüki Kuressaare s ja aidanud seeläbi abivajajai d.
Ühing kannab ideed: teeme head saarlaselt saarlasele . Esmaseks sihtgrupik s, kellele Meelespea on heategevus e suunanud, on puudust kannatavad lastega pered, aga võimalusel aidatakse ka teisi abivajajai d.
Teise koha saavutas tänu rahvahääletusele Raivo E. Tamm ning kolmandaks hääletasid televaatajad Saaremaa juurtega Adeele Sepa.


description: 10. detsembril tähistasime Kärla spordihoones lõbusa koosviibimisega Lääne-Saare valla teist sünnipäeva. Tervituskontserdil esinesid naisrühm Kadaka Mari ja Kärla muusikakooli ansamblid. Tervitama tuli meid isiklikult ka Esna vallavanem Paavel Koosaar. Rahvast […]

title: Lääne-Saare valla teine sünnipäev!

maintext:
10. detsembril tähistasime Kärla spordihoones lõbusa koosviibimisega Lääne-Saare valla teist sünnipäeva. Tervituskontserdil esinesid naisrühm Kadaka Mari ja Kärla muusikakooli ansamblid. Tervitama tuli meid isiklikult ka Esna vallavanem Paavel Koosaar. Rahvast tantsitas igihaljas Apelsin.
Oli tore rahvapidu! Aitäh kõigile, kes sünnipäevalast õnnitlema tulid, ja palju õnne veel kord meie noorele vallale!
Lääne-Saare vallavalitsus


title: Saudi Araabia prognoosib 2017. aastaks 53 miljardit defitsiiti

maintext: Kas on võimalik oma teadustöö tulemused mahutada kolme minutisse ja see köitvalt ette kanda? On - tõestasid noored teadlased kõige erinevamatelt aladelt Eesti Teaduste Akadeemia poolt korraldatud konkursil „Teadus 3 minutiga“. Jälgime võistluse käiku ja saame tuttavaks kuue noore teadlasega, kes sellest võistlusest võitjana väljusid. Toimetaja Marika Kaasik, režissöör Aile Ellmann, produtsent Olga Käo.


title: Leiger alustas reise

maintext:
Leiger alustas reise
Hiiumaa ja mandri vahel alustas neljapäeva hommikul sõitmist uus parvlaev Leiger. Kell 6.30 Rohukülast väljunud laeva võtsid hiidlased Heltermaa sadamas vastu vana traditsiooni kohaselt.
Rohuküla-Heltermaa liinil alustas sõitmist uus suur parvlaev Leiger, mis peaks vahepeal vanade praamidega leppima pidanud hiidlaste mereühenduse taas paremaks muutma, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Esimese reisijana pääses pardale Aado Kallas. "Suur, avar, lai, kohvilõhna täis, värske, ikkagi värske," võttis Kallas oma muljed kokku.
Hoolimata üsna tugevast tuulest sõitis Leiger sujuvalt ja salongis kõikumist tunda polnud. Kui laeva sisemuse kohta jätkus kiidusõnu pea kõigil, siis laevakere värvivaliku osas oldi kriitilisemad.
"Ühe asja puhul ma natuke noriks - see roheline värv mulle väga ei sümpatiseeri. Oleks võinud ikkagi sinine olla," ütles reisija Jaanus Kõrv.
Heltermaa sadamas võtsid hiidlased Leigri vastu vana traditsiooni kohaselt. Legendi järgi käis kunagi üks vana mees sadamas oma kitsele esimest mandriga ühendust pidanud aurikut näitamas. Viimased 40 aastat ongi uusi praame tervitatud sellest inspireeritult.
"See legend sündis 150 aastat tagasi ja nüüd, 40 aasta kestel oleme seda elustanud, et näidata, et hiiu rahva huumorisoon ei ole lõppenud," ütles Leigrit tervitamas käinud Tõnu Otsason.
Leiger jõudis hiidlaste jaoks liinile väga olulisel hetkel ehk vahetult enne jõulupühi, kui praamisõitjaid on palju. Hiiu maavanem Riho Rahuoja loodab, et viimased poolteist aastat hiidlasi vaevanud laevaliikluse mured jäävad nüüd seljataha.
"Leigri tulek tähendab Hiiumaa jaoks muidugi ühe suhteliselt kehva praamiliikluse perioodi lõppu. Me usume ise tõsiselt, et Leiger toob väge ja võimu Hiiumaale juurde," ütles Rahuoja.
Leigri sõsarlaeva Tiiut on oodata Hiiumaa liinile järgmise aasta kevadel. Seni täidab graafiku põhikoormuse Leiger ja talle on teise laevana abiks Regula.


title: Soome valis välja kodanikupalga katseisikud

maintext: Kolmapäeval Lätit külastav USA senaator Lindsey Graham ütles, et Venemaa ja selle president Vladimir Putin võivad kindlad olla, et USA valimiste ajal aset leidnud küberrünnakute eest on ootamas ees sanktsioonid.


title: Suuremad ajalehed esmaspäeval ei ilmu

maintext: "Shakespeare’i mainitud aeg ei ole tegelikult iial liigestes kinni. Kui on, siis on see olemine vaid näiline või juhuslik. See tähendab, et igaüks, kes soovib head ja elamisväärset maailma, peab selle eest iga päev üha uuesti oma valikute, otsuste ja sammudega seisma," kirjutab ERR-i arvamustoimetaja Rain Kooli oma aastalõpuessees.


title: Sri Lanka kunstjõulupuu püüab maailmarekordit

maintext: Pakistani kaitseminister tuletas Iisraelile Twitteri vahendusel meelde, et "ka Pakistan on tuumariik", pärast seda, kui sotsiaalvõrgustikus levinud libauudis teatas, et Iisrael ähvardab Pakistani tuumarünnakuga hävitada.


title: Savisaar viivitab tervisehädade tõttu järelevalvekomisjonile vastamisega

maintext:
Edgar Savisaar tänavu oktoobris pressikonverentsi. (Foto: Postimees/Scanpix)
Savisaar ei ole senini Tallinna linnale tagastanud ligi 117 000 eurot, mis ta kulutas keelatud annetusena oma valimiskampaaniaks. ERJK andis Savisaarele aega summa 10. detsembriks tasuda, seda ta aga ei teinud.
ERJK esimees Ardo Ojasalu rääkis ERRile, et tähtaeg, mil Savisaare esindaja pidi komisjonile vastama, oli enne jõule.
"Praegune seis on selline, et Savisaare advokaat on saatnud meile jõulureede õhtul või öösel teate, et tervislikel põhjustel härra Savisaar ei saa meile konkreetset pakkumist teha ja palub aega kuni 6. jaanuarini," lausus Ojasalu.
Komisjon kaasas keelatud annetuse tagasisaamisesse ka Keskerakonna. Nimelt näeb seadus ette, et kui erakond ja selle liikmed ERJK ettekirjutusi ei täida, võib komisjon teha siseministeeriumile ettepaneku vähendada erakonnale antava riikliku toetuse suurust. Seaduse järgi saab seda kärpida ettekirjutuses märgitud annetuse summa kuni kolmekordses ulatuses, kuid mitte rohkem kui 20 protsenti kogu toetusest.
ERJK juhi sõnul ei taha nad kiirustada, sest Keskerakonnal jääks sisuliste otsuste tegemiseks muidu liiga vähe aega. "Meil ei ole tänases seisus mõtet hakata menetlust kõvasti kruvidega kinni keerama, vaid pigem menetleme tasakaalukalt edasi ja pärast 6. jaanuari teeme kirjaliku koosoleku," nentis Ojasalu.
Juhul kui kokkulepet siiski ei saavutata, pöördub komisjon tema sõnul kindlasti mingil hetkel siseministri poole.
"Selles ei ole kahtlust. See ongi nüüd küsimus, millal on mõistlik aeg," selgitas ta. "Me ise hindame seda nii, et kuna me saatsime just enne jõule Keskerakonnale kaasamise teate, siis praegu on kindlasti seda liiga vara teha. Aga see aeg liigub edasi ja ühel hetkel on kindlasti juba paras aeg ja siis ERJK seda kindlasti otsustab".
Juhul kui asjad peaks sinnani jõudma, on Keskerakonnal võimalik omakorda siseministri otsus kohtus vaidlustada.
ERJK kohustas Savisaart juba 2015. aasta jaanuaris oma ettekirjutusega tagastama keelatud annetus kogusummas 116 642,89 eurot Tallinna linnale, kõrvaldama puudused Eesti Keskerakonnale esitatud 2013. aasta kohalike valimiste kampaania aruandes ning esitama komisjonile tõendid nende kohustuste täitmise kohta.
Keelatud annetus seisnes Savisaare valimiskampaania kulude tasumises Tallinna linna poolt. Tegemist on "Tallinn liigub" kampaaniaga ning Hiiu staadioni reklaamidega.
Savisaar vaidlustas ettekirjutuse kohtus, millega seotud kohtuvaidlus lõppes 10. novembril riigikohtu otsusega jätta Savisaare kaebus rahuldamata. Sellega oli komisjoni ettekirjutus jõustunud.


title: Mongoolia dalai-laamat edaspidi riiki ei lase

maintext: Saksamaa politsei teatel on nad saanud esmaspäevaõhtuse Berliini veokirünnaku kohta rohkem kui 500 vihjet, mida kõiki analüüsitakse. Teisipäeval lasti prokuratuuri loal vabadusse esialgu kinni peetud pakistanlasest varjupaigataotleja, sest võimud jõudsid lõplikult veendumusele, et tegu pole isikuga, kes Berliini jõuluturul inimesi veokiga rammis. See omakorda tähendab, et rünnaku sooritaja on endiselt jooksus ning terrorioht seega endiselt väga kõrge. Politsei on tuvastanud uue kahtlustatava, keda otsitakse taga - meedia väitel on tegu asüülitaotlejast tuneeslasega.


title: Ehitusettevõte Riito Ehitust turgutatakse saneerimismenetluses

maintext: "Riik on meil ilmalik ja riigikirikut ei ole. Mulle tundub, et just see on meile parim kaitse ka võõraste religioonide eest. Meil ei ole kohustust aktsepteerida nende religioonidega seotud tavasid, kui meie haiglad ja meie koolid on ilmalikud ega tee ühegi religiooni suhtes spetsiaalseid liigutusi, spetsiaalseid kummardusi," märkis president Kersti Kaljulaid ERR-ile antud aastalõpuintervjuus.


title: Rahakriisis päästevaldkonda võivad oodata kutseliste ja vabatahtlike segakomandod

maintext:
Päästeeauto. Foto ei ole juhtumiga seotud. (Foto: Päästeamet)
Siseminister Andres Anvelti sõnul võiks üks muudatus olla segakomandode loomine, kus on mõni kutseline päästja ja ülejäänud vabatahtlikud, kirjtuab Eesti Päevaleht.
"150 miljonit lisaeurot oleks vaja siis, kui jätkame sama mudeliga ilma mingeid muudatusi tegemata. On teatud valdkonnad, mille puhul võiks mõelda laiemalt, need võivad ka olla natuke ebamugavad otsused. On ilmselge, et kui komando ühe väljasõidu hind on üle 5000 euro, siis see ei ole mõistlik," nentis ta.
Anvelti sõnul on väärt idee kombineeritud päästekomandode loomine. "Meil on kaks mudelit: riiklik komando ja vabatahtlikud. Võiks analüüsida, kas äkki peaks hakkama neid omavahel segama. Komandopealik ja keegi veel on palgalised, ülejäänud vabatahtlikud," märkis ta.
Sellise reformi puhul on kõige valusam see, mis saab kutselistest päästjatest, keda sellisel juhul jääb komandodes vähemaks, kuid praegugi käivad ööpäevaseid valveid tegevad päästjad vabadel päevadel mingit teist tööd tegemas.


title: Kinnisvaraturu prognoos: üürihinnad kasvavad, uute ja vanade korterite hinnavahe väheneb

maintext: Maaeluminister Tarmo Tamm (KE) leiab, et maal on võimalik olla väga edukas ettevõtja ning teenida päris suurt raha, sest kriis põllumajanduses on läbi ja edasi saab ainult paremaks minna.


title: Varssavi soovib, et Normandia formaati kaasataks ka Poola ja USA

maintext:
Poola välisminister Witold Waszczykowski. (Foto: AFP/Scanpix)
Poola välisminister Witold Waszczykowski avaldas arvamust, et Ukraina konflikti lõpetamiseks mõeldud Minski kokkuleppeid ei hakata paraku kunagi täies mahus täitma. Ministri hinnangul oleks olukorra lahendamiseks vaja, et nn Normandia formaati kaasataks edaspidi ka USA ja Poola.
"Meie hinnangul Minski kokkuleppe tingimusi täitma ei hakata," vahendas Unian Poola välisministri sõnu ametlikus pressiteates.
Donbassi konfliki lahendamiseks on Waszczykowski arvates hädavajalik "Normandia formaati laiendada". Seni peavad selle raames läbirääkimisi Ukraina, Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa, kuid Poola välisministri sõnul peaksid olema kaasatud ka USA ning Poola.
Poola kaasamine on Waszczykowski hinnangul põhjendatud seetõttu, et tal on Kaliningradi oblasti näol ühine piir "agressorriigiga".
"Tuleb laiendada Normandia formaati, sest Euroopa riigid nagu Prantsusmaa või Saksamaa pole olukorras, kus nad oleksid suutelised jõudma muutusteni vastasseisus Venemaaga. Me oleme ainus Euroopa Liidu ja NATO liikmesriik, kellel on ühine piir nii agressori kui ka agressiooni ohvriga. Igasugune olukorra jätkuv pingestumine mõjutab ka meid," põhjendas Poola välisminister.
Venemaa president Vladimir Putin ütles eelmisel nädalal aastalõpu puhul korraldatud pressikonverentsil, et Normandia formaat töötab Donbassi konflikti reguleerimisel loiult, kuid sellest hoolimata tuleks tema hinnangul sellega jätkata, sest alternatiivi sellele pole.
Samal ajal jätkavad Kremli-meelsed võitlejad Donbassi konfliktitsoonis relvarahu rikkumist peaaegu igapäevaselt ning eelmisel nädalal saabusid teated intensiivsest lahingutegevusest Svitlodarski lähistel.


title: Katusele paiskunud kaubikus sai naine vigastada

maintext: Selleks, et Eesti ligi 500 sakraalehitist ka tulevikus tuult ja vett peaksid, on järgmise aasta riigieelarvesse planeeritud toetusteks ligi miljon eurot. Reaalne vajadus on aga kordades suurem.


title: Uudistepäeva kokkuvõte 29. detsembril

maintext:
Uudistepäeva kokkuvõte 29. detsembril
Selline sai teemade valik ERR.ee-s. Lisaks päevapoliitikale võtame aasta kokku ka viktoriinide ja pildigaleriidega.
27. detsembril saatis Apollo Holding OÜ juhatuse liige Mauri Dorbek kirjastustele Ilmamaa ja Pegasus lepingu ülesütlemise teate, mis tähendab, et alates järgmise aasta märtsist ei ole nende kirjastuste raamatud Apollo raamatupoodides enam saadaval.
Kolmapäeval lubas Lätit külastanud USA senaator Lindsey Graham, et USA valimiste ajal aset leidnud küberrünnakute eest on Venemaad ootamas sanktsioonid.
Kui ajakirjanikud Floridas Donald Trumpi käest uurisid, milline on tema arvamus Venemaale sanktsioonide kehtestamise kohta seoses USA valimiste ajal aset leidnud küberrünnakutega, vastas tulevane president: "Arvan, et peaksime oma eludega edasi minema".
Raadio 2 uudistemagasin "Agenda" läks Los Angelese tänavatele, et uurida kohalike käest, mida nad arvavad Ühendriikide uuest presidendist Donald Trumpist. California osariigi pealinna elanikele ei meeldi Trumpi võit, kuid nad on valmis andma vabariiklasest suurettevõtjale võimaluse.
Pevkur kommenteeris mängu jagamist ERR-i portaalile järgmiselt. "Ma lihtsalt nägin, et selline asi Facebookis levib ja ma lihtsalt jagasin seda. Seal ei ole küll minu poolt mingit tögamist ega pilamist. Ma võiks ka öelda, et ma olen solvunud, et ma mingi elukas olen, aga see ei ole olnud minu eesmärk, et kuidagi tögada. Mulle lihtsalt tundus, et see oli naljakas, et mind on mingiks elukaks tehtud. Ma ei ole otsinud seal rohkem midagi. Ma lihtsalt jagasin seda, et ma olen mängu sisse pandud ja sellega asi piirdub."
Taxify ja Uberi sõiduhind tõotab aastavahetusel mitmekordseks kerkida
Taxify arendusjuht Martin Villig rääkis ERRile, et aastavahetusel on nõudlus tavalisest 10-14 korda suurem kui tavalisel ajal, kuid kümme korda rohkem autosid on keeruline tänavale tuua.
"Oleme küll väga palju juhte koolitanud ja lisanud süsteemi, et nad saaksid aastavahetusel tulla sõitma, ja juhtide tagasiside on sama: nad ütlevad, et kui on täiesti tavapärased tariifid, mis iga päev kehtivad, siis nad pigem eelistavad olla kodus pere juures. See tähendabki, et meil jäi eelmisel aastal 13 000 klienti teenindamata lihtsalt sellepärast, et ei olnud autot," selgitas ta.
Prantsusmaa lõunaosas, Beaucaire'i väikelinnas sai üks uus tänav nime Brexiti ehk Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise järgi.
Nimevaliku algatas paremäärmuslikuks peetud Prantsuse Rahvusrindesse kuuluv linnapea Julien Sanchez, kelle sõnul on tegu austusavaldusega brittidele, kes otsustasid juunis Euroopa Liidust lahku lüüa, vahendas ajaleht L'Express.
Kellel järgmine aasta juba ette eriti meeldiv paistab, on seekord õnnega koos – 2017. aasta kestab Eestis ja suuremal osal idapoolkerast tavapärasest sekundi võrra kauem. Astronoomilise ja aatomkellade aja vastavusse viimiseks näitab 1. jaanuaril kell 1.59.59 järel 2.00.00 asemel ametlikult aega 1.59.60.
180 kg kaaluv Baruto oli oma 101,1 kg kaaluvast vastasest kindlalt üle ja domineeris suurema osa matšist, teenides võidu kohtunike ühehäälse otsusega.
Eesti üks parimaid vabavõitlejaid Ott Tõnissaar kommenteeris Kaido Höövelsoni tänast võidukat matši Jaapanis ning jagas tema tulevastele vastastele taktikalisi näpunäiteid.
Aastalõpu kohustuslik kirjandus: galeriid parimatest, meeldejäävamatest hetkedest
Fotograaf Siim Lõvi valis välja fotod, mis tema jaoks jäävad teist poolaastat meenutama ja kirjutas nende juurde tabavad kommentaarid.
Sporditoimetus aga koostas galerii 2016. aasta 15-st tippsündmustest spordis.
Ja viimaks ajude ragistamist: ERR Novaator ja spordiportaal kutsuvad viktoriinile
Aastalõpu viktoriin: mida mäletad lõppevast teadusaastast?
Äsja lõppes sportlaste autasustamine, samas vaimus pani sporditoimetus kokku viktoriini. Kui hästi tunned Eesti aasta sportlasi?
Pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vähest vihma. Puhub edelatuul 7-12, puhanguti 15, õhtul saartel ja rannikul puhanguti kuni 18 m/s. Õhutemperatuur on +1..+6°C.
Allikas: Ilmateenistus


title: Heategevuskool 4: kas annetada otse abivajajale või neid aitavale organisatsioonile?

maintext:
Heategevusfondi Minu Unistuste Päev perepäev Solarise keskuses. (Foto: Mari-Liis Altmann)
Ärme nõua annetuse tegemiseks pisaralugusid, sest probleemide suurusest on võimalik aru saada ka nendeta. Valime välja organisatsiooni, kes teeb nende lahendamisel kõige paremat tööd, ja katsume siis oma abiga luua tingimused, et ta saaks seda kõige paremini teha, kirjutab Urmo Kübar oma heategevust puudutavate arvamuslugde sarja seekordses osas.
Mõne aasta taguse küsitluse järgi annetaks üle poole eestimaalastest raha kõige parema meelega otse abivajavale inimesele. Pika vahega järgnesid lastekodud ja haiglad ning alles siis heategevusfondid ja muud vabaühendused.
Petukatseid tuleb Eesti heategevuses ette harva ja needki pigem seotult just sellesama “otse abivajajale” andmisega – mäletate ehk hämarat lugu tuntud sportlase välismaal avarii teinud pojaga või “kurttummi” kerjuseid, kes annetusest keeldumise peale kõnevõime tagasi saavad ning inimese läbi sõimavad.
Ometi püsib visalt usk, et õige annetus käib ikka otse inimesele ja ainult nii saab olla kindel, et abi asja ette läheb.
Mis viimasesse puutub, siis muidugi on mistahes vabaühenduse rahaasjad iga kell paremini kontrollitavad kui võõra inimese isiklikul pangakontol toimuv. Kuidas aga neid kaht abistamisviisi tõhususe poolest võrrelda?
Kui teame, kes ja mis abi vajab ning suudame seda pakkuda, on aitamine loomulik viisakus ning muidugi pole seal meie vahele vaja mingit süsteemi. Palub võõras meil juhatada teed bussijaama või lühem inimene kaupluses midagi ülemiselt riiulilt ulatada – no milles küsimus! Läheb kellelgi kodus mikser katki, aga meil kogub üks juhtumisi kapi otsas tolmu – muidugi anname selle talle.
Kui tegu pole just ajutiste raskustega, siis vaevalt saab see, et inimeste toidulaud sõltub juhuslikest möödujatest, pikas vaates parim lahendus olla.
Mõlemad pooled on rahul ja rohkem pole sellele vaja mõelda. Kui see just ei ärgita meid looma mõnd asjade jagamise kommuuni või tegutsema selle nimel, et kodulinnas oleks rohkem teeviitu.
Heategevus aga on enamat kui juhuslikud heateod. Noppides praegu kaupluses jõulupuult puudustkannatava pere lapse kingisoovi ja ostes seal kirjas oleva mänguasja, või siis lisades Toidupanga kampaaniapäeval ostukorvi paki kaerahelbeid annetamiseks, oleme ilmselt teinud väikese hea teo. (Olgu siinkohal märgitud, et mõlemat nimetatud aktsiooni korraldavad tegelikult samuti organisatsioonid, lihtsalt vahendades annetuse otse abivajajale.)
Ent saame ju ka aru, et kui tegu pole just ajutiste raskustega – ja enamasti pole –, siis on probleem kusagil sügavamal ning vaevalt saab see, et nende inimeste kingikotid – ja veel enam, toidulaud –sõltuvad juhuslikest möödujatest, pikas vaates parim lahendus olla.
Nende laste ja perede hädadest päriselt välja aitamine nõuab teadmisi, oskusi ja pühendumist pikema aja jooksul. Seda suudavad paremini pakkuda valdkonna spetsialistidega organisatsioonid. Meie toetus võimaldaks neil seda (rohkem ja paremini) teha.
Kui organisatsioon on oma ülesannete kõrgusel, teab ta meist palju paremini, kes ja kus on suurimad abivajajad, millised lahendused toimivad ja millised mitte. Tavaliselt on vabaühendusel ka muid toetajaid, mis võimendavad meie annetust ja niimoodi saame aidata rohkem inimesi.
Võimekus masside kaastunnet äratada ei käi paraku alati koos probleemi suurusega ning oleks kohutav, kui abi saamine sõltub telegeenilisusest ja oma loo jutustamisoskusest.
Mis toobki järgmise küsimuseni. Kord sattusin Facebookis postitusele, kus pahandati heategevusliku telesaatega. Saates näidati raskustesse sattunud inimeste lugusid ja üks neist liigutas meie kirjutajat nii, et ta helistas ekraanil olnud annetusnumbril.
Saade oli väga popp, annetusi kogunes ohtralt. Pahameele ajendas aga helistajale hiljem selgunud fakt, et summa jagati abivajajate vahel võrdselt. Ei aidanud teiste selgitused, et ka tema lemmik sai ju soovitud abi. “Kehv tunne jäi,” tõdes ta.
See ongi teine oma “isikliku aidatava” valimise soovi häda. Võimekus masside kaastunnet äratada ei käi paraku alati koos probleemi suurusega ning oleks kohutav, kui abi saamine sõltub telegeenilisusest ja oma loo jutustamisoskusest. Mäletate Astrid Lindgreni hulkur Rasmust, kes nukrutses, et lastekodu külastajatel jätkub hoolivust vaid lokkis peaga tüdrukutele, ehkki sirgete juustega väikse poisi mured pole ju vähem olulised?
Heategevuse kajastamisest veel. Iga annetuste koguja teab, et töö läheb märksa libedamalt, kui abivajaja oma näo, nime ja kurva looga meediasse saata – paljad faktid ja üldistavad ülevaated probleemist ja lahendustest ei toimi kunagi nii hästi. Kuidas aga tunneksime end siis, kui väljapääsmatus olukorras peaksime ise enda või oma lapse raske haiguse või muu probleemi kõigile vaatamiseks ja kommenteerimiseks ette laotama?
Valime välja organisatsiooni, kes teeb teatud probleemi lahendamisel kõige paremat tööd, ja katsume siis oma abiga luua tingimused, et ta saaks seda kõige paremini teha.
Olen kaugel selles, et kahtlustada selliste lugude tegijaid pahatahtlikkuses. Need on soojad ja kaastundlikud kajastused, kantud soovist aidata. Ent kui südamlikus telesaates on üks poiss tuppa toodud kaamera eest peitu pugenud ja reporter teda siiski intervjueerida püüab, peab eetrisolekule järgnenud narrimisega tegelema see niigi kannatanud poiss, mitte ammu koju tagasi sõitnud ja oma Facebooki lehel hea loo eest kiitust nautiv ajakirjanik.
Seega – ärme nõua annetuse tegemiseks selliseid pisaralugusid, sest probleemide suurusest on võimalik aru saada ka nendeta. Valime välja organisatsiooni, kes teeb nende lahendamisel kõige paremat tööd, ja katsume siis oma abiga luua tingimused, et ta saaks seda kõige paremini teha. Ühest seejuures olulisest aspektist räägime juba homme.
Kuni aasta lõpuni võetakse Vikerraadios ja ERR.ee-s igal tööpäeval ette ja seatakse kahtluse alla üks heategevusega seoses levinud arvamus.
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil arvamus@err.ee. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.


title: Metsloomad põhjustasid liiklusõnnetusi

maintext: Jõuluvanad mitmest Eesti paigust vastasid ERR.ee palvel küsitlusele. Selgub, et kõik vastanud leiavad, et vööl vitsa kandmine on ammuiganenud komme. Punakuued on osa jõulumaagiast ja kõike ei peagi välja rääkima, leiavad nad. Aga pisikese ülevaate saame teha sellegi poolest. "Ega muud, kui laulud-tantsud selgeks, luuletused pähe ja jõuluvana ootama!" soovib üks Eesti taat kaasmaalastele.


title: Putin nõudis Vene tuumavõimekuse tugevdamist, Šoigu võrdles NATO-t Natsi-Saksamaaga

maintext:
Venemaa president Vladimir Putin ja kaitseminister Sergei Šoigu. (Foto: TASS/Scanpix)
Lisaks nõudis Putin, et Venemaa relvajõudusid tuleb arendada tasakaalu silmas pidades ehk panustada tuleb kõikidesse väeliikidesse ja võimekustesse, sealhulgas täppisrelvastusse, sidevahenditesse ja kübersõja süsteemidesse, vahendasid TASS, Lenta, Interfax ja Yle.
President nentis, et Moskva peab tähelepanelikult jälgima muutusi jõudude tasakaalus ning julgeolekupoliitilisi arenguid maailma erinevates piirkondades, eriti aga Venemaa piiride lähedal. Putin rõhutas, et Venemaa peab olema võimeline rakendama kiirelt oma plaane riiki ähvardavate ohtude tõrjumiseks.
Muuhulgas märkis Putin, et Süüria operatsiooni käigus on Venemaa relvajõud tõestanud oma tegutsemisvõimet.
Putin avaldas arvamust, et Venemaa on tänapäeval tugevam kui ükski potentsiaalne agressor. Samas rõhutas ta, et sellest hoolimata ei tohi endale lubada hetkekski peatumist relvajõudude moderniseerimisel ja ettevalmistamisel.
Šoigu võrdles NATO õppusi Natsi-Saksamaa tegevusega
Kaitseminister Sergei Šoigu omakorda selgitas, et Venemaa on Süürias katsetanud 162 erinevat moodsat relvasüsteemi ning need on osutunud efektiivseteks.
Šoigu lisas, et Süürias on õhurünnakute abil tapetud umbes 35 000 vastase võitlejat, õhulööke on antud umbes 71 000.
Šoigu kritiseeris ka NATO tegevust ja märkis, et alliansi poolt korraldatavatel õppustel on "Vene-vastane suunitlus", mis omakorda võimaldab tõmmata paralleele Natsi-Saksamaa tegevusega.
"NATO on kahekordistanud oma sõjaliste õppuste intensiivsust, suurem osa neist on Vene-vastase suunitlusega," selgitas minister.
Šoigu arvates näitab õppuste Vene-vastast suunitlust näiteks see, et äsja Briti relvajõudude õppusel Salisbury Plaini polügoonil kasutas tinglik vastane Vene sõjatehnikat ja vormiriietust.
"Viimati kasutati sellist meetodit vägede väljaõppeks fašistliku Saksamaa poolt Suure Isamaasõja päevil," väitis Šoigu.


title: Viipekeelsed uudised

maintext: Avatud ühiskond on kriisis ning suletud ühiskonna erinevad vormid – fašistlikust diktatuurist maffiariikideni – tõstavad pead. Kuna valitud juhtidel pole õnnestunud vastata hääletajate õigustatud ootustele ja pürgimustele, on valijaskond vabanenud valdava osa demokraatia ja kapitalismi versioonide lummusest. Lihtsustades öeldes – paljud inimesed tunnevad, et eliit on varastanud nende demokraatia, kirjutab filantroop Georg Soros väljaandes Project Syndicate.


title: Viipekeelsed uudised

maintext: "Kas on nii, nagu tavaloogika ütleb – et annetamine on eelkõige jõukamate privileeg ja vastutus? Ning kui on, siis kui pikalt tuleks eelnevalt mammonat koguda, et teisi aitama asuda?" arutleb Urmo Kübar tänases heategevust puudutavas arvamusloos.


maintext:
Liibüa reisilennuki kaaperdajad andsid alla
Malta lennuväljal maandus reedel sinna ümber suunatud Liibüa reisilennuk 118 inimesega pardal. Malta peaministri Joseph Muscati sõnul andsid kaaperdajad alla ning nad võeti vahi alla. Kõik reisijad ja meeskonnaliikmed vabastati juba varem.
Kohaliku meedia teatel suunati Liibüa siseriiklik lend Maltale ümber ning see maandus Vallettas, vahendasid BBC ja Reuters.
Riikliku lennufirma Afriqiyah Airways reisilennuk Airbus A320 oli algselt teel riigi edelaosast Sebhast pealinn Tripolisse, kuid mingil hetkel ähvardasid kaks kaaperdajat plahvatuse korraldamisega.
Tripoli Mitiga lennujaama ametnik kinnitas, et Afriqiyah Airways lennuki piloot teatas lennujuhtimiskeskusele, et lennuk on kaaperdatud. Pärast seda aga side katkes.
Üks kaaperdaja ütles varem lennukist, et tal on käsigranaat ning kui tema nõudmised täidetakse, on ta valmis laskma välja 111 reisijat, mitte aga meeskonnaliikmeid.
Peaminister Joseph Muscat kinnitas Twitteris, et kaaperdajad vabastasid kõik reisijad ja meeskonnaliikmed.
Hiljem andis peaminister ka teada, et kaaperdajad on alla andnud ning nad on läbi otsitud ja vahistatud.
Lennukis viibinud kolleegiga rääkinud Liibüa parlamendisaadik Hadi al-Saghir ütles varem, et lennukis ol kaks kaaperdajat, kellel olid käsigranaadid. Lennukis viibiva parlamendisaadiku Abdusalem Mrabiti sõnul olid kaaperdajad 20. eluaastates ning pärinevad Liibüa lõunaosast, kust lennuk õhku tõusis.
Esialgsete uurimistulemuste andmetel kasutati kaaperdamisel relvade koopiaid.
Kõik teised lennud Malta rahvusvahelisel lennuväljal olid kas tühistatud või mujale suunatud.
Lennuki pardal oli kokku 118 inimest, nende seas 111 reisijat. Reisijate seas oli ka üks väikelaps.
Malta asub Liibüa rannikust umbes 500 kilomeetri kaugusel.
Kaaperdajad on Gaddafi toetajad
Üks kaaperdaja ütles Liibüa telefisioonile telefoni teel, et ta on Liibüa endise riigijuhi Muammar Gaddafi toetaja.
Kaaperdaja ütles, et tema nimi on Moussa Shaha. Ta ütles, et on Al-Fateh Al-Jadeedi ehk Uue Al-Fatehi juht.
Al-Fateh on nimi, mille Gaddafi andis septembrikuule. Nimelt korraldas Gaddafi 1969. aasta septembris Liibüas riigipöörde ning seetõttu sai sõnast Al-Fateh tema võimuletuleku tähis.
Hadi al-Saghir ütles varem, et kaks kaaperdajat nõuavad Gaddafi-meelse partei loomist.
Meedias on hakanud ringlema fotod, kus on näha lennukist välja astuvat kaaperdajat, kellel on käes roheline lipp, mis sarnaneb Gaddafi toetajate omale.
Gaddafi kukutati võimult ja tapeti 2011. aastal ülestõusu ajal.
Informed of potential hijack situation of a #Libya internal flight diverted to #Malta. Security and emergency operations standing by -JM — Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
It has been established that #Afriqiyah flight has 111 passengers on board. 82 males, 28 females, 1 infant. — Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
Malta state TV says two hijackers on Afriqiyah Airways plane have hand grenades and threatening to blow up aircraft https://t.co/eeZL9IxDHn — Sky News (@SkyNews) December 23, 2016
'2 people on board have been threatening to blow up the plane' - Magda Magri Naudi, Deputy Mayor for Lija, Malta https://t.co/9RgIoleEjI pic.twitter.com/RMzJAn3ufc — BBC Breaking News (@BBCBreaking) December 23, 2016
65 passengers released so far. — Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
Further 44 passengers being released. — Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
Crew members being released. — Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016


title: Deutsche Bank maksab USA-le hüpoteeklaenude hagis 7,2 miljardit

maintext: Elage kaasa oma lemmikule, sest täna selgubki Eesti parim koolikokk! Kätte on jõudnud suur finaal ja võistlevad kolme kooli kokad. Finalistid saavad ülesandeks žürii jalust maha rabada mille muu kui - jõulumenüüga. Kindel on see, et verivorsti ja hapukapsast koolikokkade meeskonnad pakkuma ei hakka! Žürii üllatusliikmeks on ettevõtja Rasmus Rask.


title: HS-i küsitlus: ökonomistide hinnangul oli euro kasutuselevõtt Soomele pigem kahjulik

maintext:
Soome kümnemargane rahatäht. (Foto: Soome Pank)
Soomes võeti ühisraha euro kasutusele 15 aastat tagasi ehk 2002. aasta alguses. Ajaleht Helsingin Sanomat (HS) küsis sellega seoses juhtivatelt majandusteadlastelt, kas ühisrahaga liitumine on toonud Soomele kasu või hoopis kahju.
Suurem osa ajalehe küsimustele vastanud ekspertidest oli arvamusel, et euro kasutusele võtmine on toonud Soome jaoks kaasa rohkem kahju kui kasu.
Euro suhtes skeptilised ökonomistid tõid näiteks, et vaba ning ujuva kursiga rahvusvaluuta oleks aidanud Soomel 2012. aastal alanud majanduslangusest paremini toibuda ning tervikuna võib seega jõuda järeldusele, et Soome seisukohalt vaadates on euro ebaõnnestunud.
HS-i küsitlusele vastanute seas rõhutasid euro negatiivseid külgi eelkõige uuringuasutuste ja pankade ökonomistid, ühisraha kaitseks aga võtsid sõna kõige rohkem akadeemikutest majandusteadlased. Osa küsitluses osalenutest siiski juhtis tähelepanu sellele, et mitmetele küsimustele on praeguse seisuga sisuliselt võimatu vastata.
Majanduseksperdid hoiatasid majandus- ja rahaliidu põhimõtteliste vigade eest juba 1990. aastatel. Hoiatuste peamiseks sisuks oli see, et ühine raha eeldab ka ühist rahanduspoliitikat, sealhulgas ka ühist eelarvet. Ühiseks rahanduspoliitikaks polnud siis aga poliitilist valmisolekut, kuid rahaliit kutsuti sellest hoolimata ellu. Seega said poliitilised eesmärgid aga suurema kaalu kui majanduslikku loogikat käsitlevad põhimõtted.
Samas tunnistasid ökonomistid, et vaevalt oskas keegi 15 aastat tagasi ette näha, millisesse kriisi satub euro ja rahaliit juba kaheksa aastat hiljem. Eksperdid toonitasid ka seda, et 2010. aastal alanud eurotsooni rahanduskriis pole praeguseks veel lõppenud.


title: Riik võttis Linnamäe hüdroelektrijaama paisu muinsuskaitse alla

maintext:
Linnamäe hüdroelektrijaam (Foto: ajapaik.ee)
Linnamäe hüdroelektrijaama pais on Eesti tööstusarhitektuuri silmapaistev näide. Paisu projekteeris tuntud Soome insener Axel Werner Juselius 1917. aastal ning seda ehitati aastatel 1922–1924.
Paisu kultuuriväärtus avaldub selle kõrgetasemelises ja mastaapses insenertehnilises lahenduses. Pärast valmimist nimetati Linnamäe rajatis Eesti kauneimaks tööstusehitiseks.
Kultuuriminister Indrek Saare sõnul on Linnamäe paisu säilimine kultuuriväärtusena oluline avalik huvi.
"Tegemist on erakordselt väärtusliku tööstusarhitektuuri näitega, mis on heas seisukorras ja toimib oma algses funktsioonis, kuna seal toodetakse rohelist energiat. Sajanditepikkune kogemus kinnitab, et kultuuriväärtus on kõige paremini hoitud, kui ta on kasutuses," ütles Saar.
Linnamäe paisu kaitse alla võtmisel on kaalutud ka keskkonnaeesmärke. Ehkki pais ja paisutamise mõjuala jääb Jägala jõe hoiualale, tuleb paisust kolm kilomeetrit ülesvoolu vastu siirdekalade looduslik rändetõke Jägala juga.
1941. aastal õhkisid taganevad Vene väed hüdroelektrijaama. Rajatisest säilisid pais ja kalatrepp ning hüdroelektrijaama veealune osa. Hüdroelektrijaama taastamiseks korraldati 2001. aastal konkurss, mille käigus renoveeriti hüdroelektrijaama endised hüdrorajatised ning tammi kohale üle jõe rajati arhitekt Raine Karbi kavandatud rippsild. Hüdroelektrijaam avati taas 2002. aasta lõpus. Muulhulgas on Linnamäel filmitud Andrei Tarkovski filmi "Stalker" stseene.
Kultuuriministri käskkirja alus, millega pais tunnistatakse kultuurimälestiseks, on muinsuskaitseameti eksperdihinnang ja muinsuskaitse nõukogu ettepanek.


maintext:
ARUTELU: millist rahvusringhäälingut Eesti vajab?
ERR tähistab laupäeval suurejooneliselt ringhäälingu 90. aastapäeva. Samal ajal aga räsib põhjanaabrite rahvusringhäälingut enesetsensuuriskandaal ning Eesti rahvusringhääling on pidevalt rahapuuduses. Milliseks võiks kujuneda ringhäälingu järgmised 90 aastat, arutlevad ERRi juhatuse liige Ainar Ruussaar, multimeediaüksuse toimetaja Greete Palmiste ja arvamustoimetaja Rain Kooli.
Täismahus arutelu on võimalik vaadata artikliga liidetud videost.
Noppeid:
Ainar Ruussaar
* Euroopas ja Euroopaga külgnevates riikides on olukord läinud hullemaks. On riike, kus rahvusringhäälingut on rohkemal või vähemal määral poliitiliselt survestatud: Serbia, Poola, Ungari, Rumeenia, Türgi. Ja mitte ainult rahvusringhäälingut, läbi selle püütakse mõjutada ka kogu sõltumatut meediapilti. Õnneks Eesti (nagu ka Läti, Leedu ja veel väga paljud riigid) nende hulka ei kuulu ja mina küll ei näe Eestis otseseid trende või tendentse, et keegi survestaks rahvusringhäälingut moel või teisel.
* Küll aga loomulikult olen ma aeg ajalt teatud filter pahaste poliitikute, solvunud erakondade, suhtekorraldajate, ministrite ja ka toimetuse vahel. Ma võin käe piiblile panna ja vanduda, et neid kordi, kui ma olen läindu ajakirjanikule vahendama solvunud poliitiku või ministri etteheiteid, on aastate jooksul kokku ehk kaks. Filtri roll on päris oluline - aga kui on viga, siis tuleb see parandada. Kui on tegemist tõsise eetilise eksimusega, siis selleks on Eestis ka rahvusringhäälingu sõltumatu meediaombudsman, kellega koos me neid asju vaatame ja klaarime.
* Väga tihti aetakse segamini riigi ringhääling ja rahvusringhääling. Need on sellised müüdid, see on teaduslikult tõendamata väide. Rahvusringhääling tähendab seda, et see ei ole valitsuse juhitav, see ongi RAHVUSringhääling.
* Me aeg-ajalt monitoorime päris põhjalikult kogu meie sisu. See annab meile kindluse, et me oleme õigel teel - meil endal on teadmine läbi nende monitooringute, et me oleme tasakaalus.
* Nõue teenindada kõiki ühiskonnagruppe, olla teerajaja, teenäitaja nii tehnoloogiliselt kui ka sisuliselt - see on nüüd see koht, kus kõigil Euroopa rahvusringhäälingutel hakkab hapnik otsa saama.
* Ma tulen erameediast ning sellest hoolimata ma ei näe küll, et rahvusringhäälingus raha kuidagi ebaotstarbekalt kasutatakse - samal arvamusel on ka riigikontroll. Küll aga peame me paratamatult hakkama lähitulevikus ümber vaatama, mida teha rohkem, mida vähem, mida teistmoodi.
* Ideaalne oleks, kui rahvusringhäälingu eelarvel oleks teatud stabiilsus. Ma saan aru, kui keeruline on mingi valdkonna rahastamine siduda mingi protsendiga riigieelarvest või SKTst (ainsana on seda tehtud kaitsevaldkonnas), aga see annaks teatava pikaajalise stabiilsuse. Ja ka solidaarsuse: kui riiki tabab kriis, siis solidaarselt kahaneks ka rahvusringhäälingu eelarve.
* Seda kindlust, et homme mingi poliitiline kokkulepe ei võta rahvusringhäälingu eelarvet vähemaks, mul teoreetiliselt ei ole - praktikas ma sellise asja juhtumist ei usu.
Greete Palmiste
* On olnud olukordi, kus poliitikud ei ole olnud [minu tööga] rahul, näiteks pealkirjaga. Sellisel juhul olen ma saanud tuge oma tugevalt toimetuselt. Aga eks see algab kõik ajakirjanikust endast - kui mul on väga tugev eetiline kompass, kui ma tean, et ma ei ole eksinud, minu faktid on õiged ja ma saan seda tõestada, siis isegi kui ma ei suuda end ise kehtestada, saan ma abi kas toimetuselt või meediaombudsmanilt.
* Ajakirjanikuna vastutan ma oma lugejate, auditooriumi ees.
* Küsimus, kelle heaks ma kirjutan ja miks see või teine lugu ilmub, tõstatub ikka aeg-ajalt. Süüdistatakse, et oleme õukonnameedia jne. Aga samas ERRi usaldusväärsus on uuringute kohaselt vägagi kõrge.
* Oma õpingutekaaslastega oleme erinevate meediakanaliste vajalikkuse ja rahastamise üle väga põhjalikult arutlenud ja vaielnud, kuid seda ma küll ei tunne, et (erameedias töötavad kaaslased) leiaks, et ERR saab ebaõiglaselt toetust või et minu palk ju makstakse kinni, see ei sõltu millestki. Pigem elame ikkagi üksteisele kaasa ja käib mõnus võistlus selle üle, kes suudab mõne uue formaadi välja mõtelda või nutikamalt mõne asja lahendada.
* Tuleviku ajakirjanikud ei ole kyborg'id. Noored ajakirjanikud on küll mõnevõrra multioskuslikumad, aga kui tahta olla milleski väga hea, ei saa ju oma tegevusvaldkonda väga laiaks ajada.


title: Türgi võimud uurivad 10 000 sotsiaalmeedia kasutaja tegevust

maintext:
Facebooki kasutaja. (Foto: Dado Ruvic/Reuters/Scanpix)
Türgi on alates juulis toimunud riigipöördekatsest vallandanud või töölt kõrvaldanud üle 100 000 inimese. Võimude sõnul on see olnud vajalik, et hävitada riigipöördekatse toetajad ja teised terroristid, vahendas Reuters.
Inimõiguste organisatsioonid ja Euroopa riigid on aga öelnud, et Türgi president Tayyip Erdogan kasutab praegu kehtivat erakorralist olukorda selleks, et suruda maha teisitimõtlejaid.
Alates riigipöördekatsest on suletud üle 150 meediaväljaande ning arreteeritud 140 ajakirjanikku.
Siseministeerium teatas laupäeval, et terrorismivastast võitlust peetakse ka sotsiaalmeedias. Viimase poole aasta jooksul on võimud võtnud ülekuulamiseks kinni 3710 inimest . Nendest 1656 on ministeeriumi teatel ametlikult vahi alla võetud ning 84 kuulatakse jätkuvalt üle.
Ülejäänud 1970 inimest on vabastatud, kuid 1203 neist hoitakse jälgimise all.
Vaatlusorganisatsioonide sõnul on ligipääs sotsiaalmeediavõrgustikele nagu Twitter ja Facebook sageli blokeeritud, eriti pärast pommitamisi või teisi ohvritega rünnakuid. Türgi võimud eitavad interneti blokeerimist ning on varem süüdistanud, et häireid internetiühenduses tekitab kasutajate järsk tõus pärast suuremaid sündmusi.
Tehniliste ekspertide sõnul on häired sotsiaalmeedias tahtlikud ning nende eesmärk on peatada sõjakate fotode ja propaganda levitamine.


maintext:
Piirijoone puhastamine on aidanud salakaubavedajaid paremini tabada
Seljas veetava salakaubaveo juhtumite arv on pärast Eesti-Vene kontrolljoone puhastamist tõusnud, samas kui maanteepiiripunktides on salakaubavedu langustrendis.
2014. aastal registreeriti n-ö rohelisel piiril 19, läinud aastal 13 ning käesoleval aastal 20 seljas veetava salakaubaveo juhtumit. Politsei-ja piirivalveameti sõnul näitavad need numbrid, et juba ära puhastatud piir võimaldab piirivalvuritel oma tööd senisest paremini teha, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Piirivalvur valvas varem ju piiri sisuliselt põõsaste vahel. Ühest põõsast teiseni oli vaid nähtavus. Eks salakaubavedajatel oli sedavõrd lihtsam tegutseda," rääkis PPA Saatse kordoni juht Arvi Suvi.
Salakauba veol kehtib reegel, et mida suuremad on toodavad kogused, seda keerukamad on ka peidukohad. Maksu- ja tolliameti Lõuna tollipunkti juhataja Toomas Huik ütles, et üks keerukam juhtum oli, kui salakaup oli surugaasiballoonides.
Kui seljas veetava salakauba vedu näitab kerget tõusu, siis salakauba smugeldamine maanteed mööda jällegi languses. Koidula maanteepiiripunktis on tänavu avastatud 98 rikkumist, mis on 30% vähem kui läinud aastal.
Lõuna tollipunkti juhataja Toomas Huik märkis, et Koidulas valgustatakse praegu praktiliselt kõik sisenevad kaubavood läbi. "Ja järgmisel aastal on meil ka uuenemas maanteedel läbivalgustamis võimekus."
Uuringute järgi tuuakse Eestisse kõige enam Valgevene maksumärkidega sigarette. Samas on aga alkoholi vedu seoses Lätist saadava odava alkoholiga jällegi vähenenud. Maksu- ja tolliameti sõnul on salakauba vedu otseselt seotud aktsiisipoliitikaga.
Suurim tänavu kätte saadud salakauba kogus avastati käesoleva kuu alguses Koidula raudteepiiripunktis, kui ühest kaubavagunist leiti viis miljonit salasigaretti.


title: Egiptus: Iisraeli-resolutsiooni edasilükkamise tingis Sisi-Trumpi kõne

maintext:
ÜRO julgeolekunõukogu (Foto: Mike Segar/Reuters/Scanpix)
Egiptus oli esitanud nõukogule resolutsiooni, milles nõutakse Iisraelilt "kogu asundustegevuse viivitamatut ja täielikku peatamist okupeeritud Palestiina aladel, muuhulgas Ida-Jeruusalemmas" ja kuulutatakse, et asundustel puudub õiguslik alus.
Egiptus esitas neljapäeval taotluse lükata hääletus edasi ning hääletuse uut kellaaega ega kuupäeva ei seatud. Iisrael tegi resolutsiooni vastu kõvasti viimase hetke lobitööd.
"Telefonikõne puudutas ÜRO Julgeolekunõukogule Iisraeli asunduste asjus esitatud resolutsioonikava," öeldi Sisi kantseleist. "Liidrid leppisid kokku, et uuele valitsusele on oluline anda võimalus tegeleda kõikehõlmavalt Palestiina kõikide aspektidega, et saavutada kõikehõlmav lahendus," öeldi teates.
ÜRO julgeolekunõukogu lükkas edasi Iisraeli asundustegevuse resolutsiooni hääletuse
ÜRO julgeolekunõukogu lükkas edasi neljapäevale kavandatud hääletuse resolutsioonikavandi üle, milles nõutakse Iisraelilt oma asundustegevuse peatamist Palestiina territooriumitel ja Ida-Jeruusalemmas, ütlesid diplomaadid varem.
Edasilükkamist soovis resolutsiooni koostaja Egiptus, mille hinnangul tuleks pikendada konsultatsioonideks mõeldud aega. Hääletuse uut kellaaega ega kuupäeva ei seatud, lisasid diplomaadid.
Resolutsioonikavandis nõutakse Iisraelilt "kogu asundustegevuse viivitamatut ja täielikku peatamist okupeeritud Palestiina aladel, muuhulgas Ida-Jeruusalemmas" ja kuulutatakse, et asundustel puudub õiguslik alus.
Iisraeli asundustegevus okupeeritud Läänekaldal on Lähis-Ida rahuprotsessi üks peamisi komistuskive. ÜRO peab asundusi ebaseaduslikeks.
Teade tuli pärast seda, kui USA presidendiks valitud Donald Trump ärgitas Ühendriikide valitsust panema resolutsioonile veto.
"ÜRO Julgeolekunõukogus praegu kaalutlusel olev resolutsioon Iisraelist tuleks vetostada," ütles Trump. "Nagu Ühendriigid on pikalt öelnud, siis rahu iisraellaste ja palestiinlaste vahel saavutatakse vaid osapoolte otsekõneluste kaudu, mitte ÜRO tingimuste pealesurumisega," lisas ta.
2011. aastal panid Ühendriigid veto sarnasele resolutsioonile.
USA välisminister John Kerry oli Egiptuse ootamatu otsuse tõttu sunnitud edasi lükkama kavandatud kõne Lähis-Ida rahuprotsessi tulevikust, teatas Ühendriikide välisministeerium.
"Iisraellased hindavad kõrgelt USA-Iisraeli liidu üht tähtsat sammast: Ühendriikide tahet seista paljude aastate jooksul ÜRO-s" Iisraeli eest "ja panna veto Iisraeli-vastastele resolutsioonidele", ütles peaminister Benjamin Netanyahu Twitteris. "Loodan, et USA ei loobu sellest poliitikast."
Iisrael tegi Julgeolekunõukogus lobitööd, et veenda Egiptust resolutsioonikavandist loobuma. Suursaadik Danny Danon ütles, et Iisraeli valitsus rakendab kõiki diplomaatilisi jõupingutusi kõigil rinnetel, et tagada selle häbiväärse resolutsiooni tagasilükkamine.
Araabia riikide suursaadikud korraldasid Julgeolekunõukogus resolutsiooni toetuseks kriisikohtumise ning survestasid Egiptust dokumendiga edasi liikuma. Araabiamaade diplomaadid soovitasid, et neljapäeval Kairos kogunev Araabia Liiga komitee kohtumine otsustaks korraldada hääletuse, ütles Palestiina suursaadik Riyad Mansour.
"Meil on tekst ja meil on vaja, et ÜRO Julgeolekunõukogu tegutseks," lausus ta.
Mansouri sõnul on Trumpi üleskutse vastus Netanyahu survele. "Ta tegutseb Netanyahu nimel."
ÜRO diplomaadid on juba nädalaid spekuleerinud, kas ametist lahkuva USA presidendi Barack Obama valitsus võib hoiduda veto kasutamisest resolutsiooni blokeerimiseks. Obama valitsus on Iisraeli asundustegevust korduvalt kritiseerinud.
Netanyahu valitsuse ajal on Iisraeli asundustegevus hoogustunud. Ainuüksi viimase aasta jooksul on Läänekaldale kolinud umbes 15 000 juudiasunikku.


title: Terviseamet registreeris esimesed gripist tingitud surmajuhud

maintext:
(Foto: Postimees/Scanpix)
Ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu vajas möödunud nädalal arstiabi 4560 inimest, kellest ligi pooled olid lapsed. Registreeritud on ka kolm gripist tingitud surmajuhtumit.
Arstide poole pöördunute üldarv kasvas nädalaga viis protsenti, nende hulgas kahekordistus grippi või gripitaolistesse haigustesse haigestunute osakaal, teatas terviseamet.
Gripikeskuse peaspetsialisti Olga Sadikova sõnul võib tänavusele gripihooajale iseloomulikuks pidada gripiviiruste varasemat kohale jõudmist.
„Kui me tavaliselt hakkame gripiviiruseid registreerima jaanuaris ja viiruste leviku kõrghooaeg jääb veebruari või isegi märtsi, siis sel aastal algasid grippi haigestumised kuu aega varem,“ ütles ta. „Haigestumiste üldarv püsib siiski veel madalal tasemel ja selle põhjuseks võib lugeda alanud koolivaheaega, sest reeglina haigestuvad esmalt enim lapsed. Teiseks põhjuseks võib pidada alanud pühi, mis tähendab, et inimesed ei pruugi pöörduda haigestumise korral kohe arsti poole. Hospitaliseerimiste arv näitab aga, et tegelik haigestumiste arv võib olla ametlikust statistikast suurem".
Haigestunute seas on enim kuni viieaastaseid lapsi. Haigestumiste juurdekasv on aeglustunud laste vanuserühmades, kuid üle 30 protsendi kasvanud tööealiste ja vanemaealiste vanusrühmas.
Kolme haigla andmetel on gripi tõttu surnud sel hooajal kolm inimest. Kõik kuulusid riskirühmadesse nii vanuse kui ka raskete krooniliste haiguste tõttu, kõik olid vaktsineerimata.
E-Tervise SA andmetel on hooaja algusest hospitaliseeritud 70 patsienti, neist 50 viimase kahe nädala jooksul. Hospitaliseeritutest 25 protsenti on olnud vanusrühmas 0-4 eluaastat, 18,5 protsenti vanusrühmas 5-14 ja 12 protsenti vanusrühmas 15- 19 eluaastat. Haiglasse sattunutest tööealisi on olnud veidi üle 24 protsendi, vanemaealisi üle 18 protsendi.
Intensiivravi on gripi tõttu vajanud kuus inimest. Üks inimene oli vanuses 57 eluaastat, ülejäänud üle 65 aastast. Kõik kuulusid riskirühmadesse.
Peamiseks haigestumise põhjustajaks on praegu gripiviirused, nende osakaal on kasvanud muude viiruste seas nüüdseks 62 protsendini. Hetkel domineerib Eestis A gripiviirus alatüüp A(H3N2). Kinnituse said 129 A-gripiviirust ja 6 B- gripiviirused.
Kokku on hooaja algusest laboratoorselt kinnitatud gripiviirust 285 korral, neist 278 korral on olnud tegu A ja seitsmel korral B-gripi juhuga.
Euroopa gripiseirevõrgustiku andmetel loetakse haigestumuse intensiivsust keskmiseks Bulgaarias, Prantsusmaal, Itaalias, Luksemburgis, Hollandis, Slovakkias, Šveitsis, Portugalis ja Põhja Iirimaal. Teised riigid hindavad haigestumuse intensiivsust veel madalaks.


maintext:
Saksa politsei on saanud Berliini rünnaku kohta rohkem kui 500 vihjet, otsitakse tuneeslasest noormeest
Saksamaa politsei teatel on nad saanud esmaspäevaõhtuse Berliini veokirünnaku kohta rohkem kui 500 vihjet, mida kõiki analüüsitakse. Teisipäeval lasti prokuratuuri loal vabadusse esialgu kinni peetud pakistanlasest varjupaigataotleja, sest võimud jõudsid lõplikult veendumusele, et tegu pole isikuga, kes Berliini jõuluturul inimesi veokiga rammis. See omakorda tähendab, et rünnaku sooritaja on endiselt jooksus ning terrorioht seega endiselt väga kõrge. Politsei on tuvastanud uue kahtlustatava, keda otsitakse taga - meedia väitel on tegu asüülitaotlejast tuneeslasega.
Hetkel on Berliini jõuluturu rünnakuga seoses teada järgmised asjaolud:
* Keegi hetkel veel teadmata isik sõitis esmaspäeva õhtul kella 21 paiku Berliinis Breitscheidplatzi jõuluturul viibinud inimeste pihta:
* hukkus 12 inimest;
* vigastada sai 48 inimest, kellest 14 on raskes seisundis. 24 inimest on aga juba haiglast koju pääsenud;
* politsei hinnangul on tegu terrorirünnakuga;
* ründaja võib olla endiselt liikvel ning ta võib olla relvastatud. Võimalik, et tulekul on veel rünnakuid;
* veoauto on pärit Poolast ning kuulub sealsele transpordiettevõttele. Sõiduk asus Lääne-Poolast Berliini poole teele esmaspäeva pärastlõunal;
* Ohvritest kuus on Saksamaa kodanikud. Üks ohvritest on aga 37-aastane Poola kodanik, kes oli veoauto algne juht. Politsei kinnitusel oli ta maha lastud;
* Teisipäeva õhtul võttis Berliini rünnaku eest vastutuse äärmusrühmitus ISIS.
* Kolmapäeval kinnitas siseminister Thomas de Maizière, et politseil on uus kahtlustatav, keda otsitakse taga.
Olulised küsimused, mis pole veel vastust saanud:
* Rünnaku sooritaja isik pole teada. Esmaspäeva õhtul kinni peetud 23-aastane pakistanlane eitas oma seotust ning ka politsei jõudis üsna pea veendumusele, et kinnipeetava näol
polnud tegu süüdlasega. Mees vabastati;
* rünnakuga seotud isikute arv pole teada ehk süüdlasi võib olla rohkem kui üks. Spiegeli andmetel otsib politsei praegu eelkõige üht tuneeslasest noormeest, kelle dokument olevat leitud rünnakuks kasutatud veoautost;
* rünnaku põhjust hetkel veel ei teata. Islamiäärmuslik motiiv on võimalik, kuid politseil pole selle kohta kindlaid tõendeid. ISIS-e avaldus pole iseenesest veel tõend, sest terroriorganisatsiooni taktika ongi võimalikult paljude rünnakute eest vastutus võtta;
* politsei ei tea, kas rünnaku sooritamiseks saadi juhiseid kuskilt mujalt;
* täpsed andmed välismaalastest ohvrite kohta puuduvad. Eesti ja Soome välisministeerium on kinnitanud, et praeguste andmete kohaselt nende kodanikke ohvrite seas pole.
Saksa uurijad on praegu veel optimistlikud ja usuvad, et neil õnnestub süüdlane peagi kinni saada. Saksamaa politseinike ametiühingu esindaja André Schulz on öelnud, et muuhulgas kasutatakse DNA-proove ja sõrmejälgi, samuti GPS-i ja mobiilside andmeid. "Meil on palju meetodeid, kuidas see isik kätte saada," rõhutas Schulz, vahendasid The Guardian, The Local jt.
Ajalehe Bild allikate sõnul viitavad kõik märgid sellele, et veoki algseks juhiks olnud 37-aastane poolakas Łukasz Urban oli veoki kaaperdajaga võidelnud, sest mehe pussitamis- ja tulistamishaavadega surnukehalt leiti võitluse jälgi.
Jõuluturgude juurde püstitatakse teetõkkeid
Kuna rünnaku sooritaja on tõenäoliselt endiselt vabaduses ning terrorioht Euroopas on laiemalt pühadeperioodil kõrge, asusid Saksa võimud rakendama jõuluturgude lähistel tugevdatud turvameetmeid.
Näiteks piiratakse jõuluturud teetõketega, mis peaksid analoogsete veokirünnakute eest kaitsma.
Mitmes Euroopa riigis, sealhulgas Saksamaal ja Prantsusmaal, on julgeolekuorganid viimasel ajal hoiatanud, et islamiäärmuslastest terroristid kavandavad pühadeperioodil rünnakuid. Erilise tähelepanu alla olevat sihtmärkidena võetud just nimelt erinevad jõuluturud.
Alles eelmisel nädalal teatasid Saksa võimud, et suutsid üht sellist terrorirünnakut - täpsemalt pommiplahvatust - ennetada.
Veoauto kasutamine aga tuletab meelde suvel Prantsusmaal Nice'is aset leidnud terrorirünnakut. Prantsusmaa võimud teatasid esmaspäeva õhtul, et jõuluturgudel võetakse kasutusele varasemast veelgi suuremad turvameetmed.
Rünnaku eest võttis vastutuse ISIS
Äärmusrühmitus ISIS andis teisipäeva õhtul oma häälekandjaks oleva uudisteagentuuri Amaq vahendusel teada, et võtavad vastutuse Berliini terrorirünnaku eest.
Samas on olnud juba pikemat ISIS-e strateegiaks võtta vastutus võimalikult suure hulga terrorirünnakute eest ja seega ei saa avalduse põhjal veel järeldada, kas rünnaku sooritaja ja terroriorganisatsiooni vahel oli ka mingeid reaalseid sidemeid või oli tegu vaid ISIS-est innustust saanud üksiküritaja(te)ga.
Uudisteagentuuri AFP ülevaade käesoleval aastal Saksamaal toimunud terrorijuhtumitest:
Attacks in Germany in 2016 pic.twitter.com/b1scCQdwuc — AFP news agency (@AFP) December 21, 2016
Spiegel: politsei otsib rünnakuga seoses noort tuneeslast
Spiegeli andmetel otsivad Saksa politseinikud praegu taga üht Tuneesiast pärit noormeest, kelle dokument leiti rünnakuks kasutatud veoauto juhiistme alt. Kahtlusalust otsitakse üle kogu Euroopa Schengeni riikides.
Saksa prokuratuuri teatel otsitakse taga Anis Amrit. Mees on sündinud 1992. aastal Tataouine'is. Varem teatati, et ta kasutab erinevaid valenimesid.
Ajaleht B.Z. kirjutab oma allikatele viidates, et politseinike hinnangul võib põgenema pääsenud terrorist olla vigastatud.
Ajaleht Bild väitis, et nimetatud tuneeslane on politseile juba varasemast tuttav isik ning teda on peetud seotuks mingi islamistliku võrgustikuga.
Süddeutsche Zeitungi andmetel oli tuneeslane taotlenud Saksamaal varjupaika ning saanud ka ajutise riigis viibimise loa, lähiajal pidi tema suhtes tehtama ka otsus varjupaiga andmise või sellest keeldumise asjus.
Saksamaa siseminister Thomas de Maizière kinnitas hiljem, et Berliini rünnaku puhul on politseil uus kahtlustatav, keda otsitakse taga. Minister täpsustas, et hetkel käsitletakse teda kui kahtlustatavat, mitte aga ilmtingimata kui tegelikku ründajat.
Ajakirjanduses levivaid väiteid, et kahtlustatava näol on tegu asüülitaotlejast tuneeslasega, ta siiski ei kinnitanud.
Arvatakse, et kahtlusalune võib praegu asuda riigi lääneosas ning otsingud on keskendunud piirkonnale, mis asub Hollandi piiri lähedal. Uurijad ei tea, kas ründaja tegutses üksi, või olid tal ka kaaslased, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Tuneesia raadio Mosaique teatas kolmapäeval, et kahtlusaluse isa ja julgeolekuallikate sõnul lahkus mees Tuneesiast seitse aastat tagasi illegaalse immigrandina. Raadio andmetel viibis ta neli aastat Itaalias vanglas, süüdistatuna koolimaja süütamises.
Isa sõnul lahkus mees Saksamaale aasta eest.
Raadio teatas oma veebilehel ka seda, et julgeolekuallikate sõnul on kahtlusalune Anis Amri, kes on pärit Tuneesia keskosast Oueslatiast.
Saksamaa pakub 100 000 eurot vaevatasu
Saksamaa pani kolmapäeval välja kuni 100 000 euro suuruse vaevatasu info eest, mis viib kahtlusaluse arreteerimiseni.
Föderaalprokuratuur (GBA) teatas, et Amri tagaotsimine käib kõigi Saksamaa liidumaade politseijõududega.
"Anis Amri on 178 cm pikkune ja kaalub umbes 75 kg. Tal on mustad juuksed ja pruunid silmad. Hoiatus: ta võib olla vägivaldne ja relvastatud!" kirjutab prokuratuur pressiteates.
GBA avalikustas oma veebilehel ka kaks fotot Amrist.
Kahtlusaluse suhtes välja antud vahistamisorder:


title: Iisrael lükkas ÜRO hääletuse tõttu edasi Ukraina peaministri visiidi

maintext:
ÜRO Julgeolekunõukogu. (Foto: MANUEL ELIAS/AFP/Scanpix)
Tegemist on juudiriigi värskeima sammuga riikide suhtes, kes toetasid reedest resolutsiooni, milles kutsuti Iisraeli viivitamatult peatama asundustegevust okupeeritud aladel. Resolutsiooni vastuvõtmine on peaminister Benjamin Netanyahu valitsust tugevalt ärritanud.
Resolutsioon võeti vastu 14 poolthäälega ning USA jäi erapooletuks. Resolutsiooni toetas ka Julgeolekunõukogu mittealaline liige Ukraina.
Netanyahu reageeris resolutsiooni vastuvõtmisele 14 seda toetanud riigi ning USA suursaadiku väljakutsumisega, Ukraina kutsus omakorda edasisteks aruteludeks välja Iisraeli suursaadiku Kiievis, teatasid mõlema riigi välisministeeriumid.
Iisraeli välisametkonna pressiesindaja Emmanuel Nahshon kinnitas Groismani visiidi edasilükkamist ning teatas avalduses, et juudiriigi suursaadik Eli Belotsercovsky kutsuti välisministeeriumi Kiievis.
Ukraina välisametkond teatas, et "väljendas pettumust üksikute Iisraeli ametnike ja poliitikute emotsionaalse reaktsiooni pärast seoses hääletusega New Yorgis", ja kinnitas, et soovib jätkata häid suhteid Iisraeliga.
Reedene resolutsioon oli esimene ÜRO Julgeolekunõukogus vastu võetud Iisraeli asunduspoliitikat tauniv otsus alates 1979. aastast.


title: Lubatust kõrgema lastiga veok kahjustas Tartumaal silda

maintext:
Pilt on illustreeriv. (Foto: Sille Annuk/Postimees/Scanpix)
Kella 19.30 ajal sai häirekeskus teate, et Ülenurme vallas Tõrvandi alevikus on raskeveok põhjustanud varalise kahjuga avarii. Sündmuskohal töötanud politsei selgitas, et lubatust kõrgema koormaga veok oli rihtinud ära märgid, mis hoiatasid, et mõnekümne meetri kaugusel oleva silla alt saab läbi minna kuni 4 meetri kõrgune masin.
Veoki lastiks oli metsatöödeks mõeldud traktor. Et selle masina last aga ületas piirangut, kahjustas veoki ülekoorem sillale lähenedes nii tänavavalgustusposti kui ka lõpuks silda ennast.
Tekkinud purustuste tõttu vajas raskeveokijuht politsei abi nii õnnetuse kui ka kahjustuste fikseerimisel, samas aitas politsei ka õnnetuspaigal liikluse reguleerimisega.
Keegi avariis viga ei saanud.
Politsei selgitab õnnetuse üksikasju, varalise kahju hüvitamine jääb aga kindlustusseltsi otsustada. Veokijuht oli kaine, omab juhtimiseks õigust ning kasutas ka nõuetekohaselt turvavarustust.
Liiklus sündmuskohal oli häiritud.
Politsei tuletab meelde, et raskeveokijuht on teedel oma massi poolest igal juhul suurema ohu allikas ning seda enam peaksid kutselised juhid veenduma, et planeeritud teekond kulgeks võimalikult ohutult. Arvestama peaks seejuures ohutut sõidukiirust, tehnilist seisukorda, sõiduki kaalu ja kõrgust ning selle juures omakorda kõige sobilikumaid sõiduvõtteid.


title: Uudistepäeva kokkuvõte 26. detsembril

maintext:
Uudistepäeva teemad 26. detsembril. (Foto: Fotokollaaž/ERR)
Venemaa Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) loetleb pühapäeval Musta mere kohal 92 hukkunuga lennuõnnetuse võimalike põhjustena võõrkeha sattumise mootorisse, madala kvaliteediga kütuse, piloodi eksimuse ja lennuki tehnilise rikke.
FSB kinnitusel puuduvad andmed, mille kohaselt võis traagilise õnnetuse põhjustada terroriakt, vahendas Interfax.
Praeguseks on ekspertide käsutuses ka lennuõnnetuse juhuslikult jäädvustanud videoregistraator, samuti on leitud lennukiõnnetust näinud inimesed.
Moskvas tehti esmaspäeva keskpäeva paiku pommiähvardus kolmele raudteejaamale, mistõttu neist evakueeriti 2700 inimest, kuid lõhkekehi ei leitud ja raudteejaamade töö on taastunud.
Telefonitsi tehtud anonüümse pommiähvarduse tõttu evakueeriti inimesed Jaroslavli, Kaasani ja Leningradi vaksalitest, ühtekokku umbes 2700 inimest, vahendas TASS.
Sündmuskohal töötasid item tunni jooksul päästeametnikud ja politseinikud ning kaasatud olid pommikoerad, kuid lõhkekehi ei leitud.
Prantslane Thomas Coville purjetas üksinda ümber maailma 49 päeva, kolme tunni, seitsme minuti ja 38 sekundiga, mis tähistab ühtlasi uut maailmarekordit.
Kordagi peatumata seilanud Coville lõi kaasmaalase Francis Joyoni 2008. aastal püstitatud rekordi üle kaheksa päevaga. Coville’i, kelle jaoks see oli viiendaks katseks uus rekord püstitada, keskmine kiirus oli 24,1 sõlme.
„Vaimselt oli mul nii paremaid kui halvemaid aegu, aga ma olin eesmärgile keskendunud,“ sõnas 48-aastane Coville ajalehele Le Parisien pärast rekordi püstitamist. „Füüsiliselt poleks ma palju enamaks suuteline olnud.“ Prantslane ei maganud seilamise ajal korraga enam kui kolm tundi.
Pakistani kaitseminister tuletas Iisraelile Twitteri vahendusel meelde, et "ka Pakistan on tuumariik", pärast seda, kui sotsiaalvõrgustikus levinud libauudis teatas, et Iisrael ähvardab Pakistani tuumarünnakuga hävitada.
Pakistani kaitseministri Khawaja Muhammad Asif postitus oli vastus 20. detsembril ilmunud libauudisele pealkirjaga "Iisraeli kaitseminister: kui Pakistan saadab maaväe mingilgi ettekäändel Süüriasse, hävitame me riigi tuumarünnakuga". Libauudis ilmus veebilehel AWD News, mis tegeleb võltsuudiste levitamisega, vahendas The Guardian.
Iisraeli kaitseministeerium vastas Pakistani kaitseministri säutsule laupäeval, öeldes, et viidatud uudis on "täiesti vale".
Tänavune ETV heategevusprogramm "Jõulutunnel" aitab kaasa liikumispuudega inimeste tervisliku seisundi parandamisele. Kogutud annetuste eest on kavas avada treeningsaal ning osta sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivad seadmed.
"Liikumis- ja treenimisvõimalused on meile kõigile väga olulised. Nii ka liikumispuudega inimeste puhul. Paraku on nende treenimisvõimalused piiratud. Ratastoolis pole võimlik kasutada tavapäraseid jõusaaliseadmeid. Samuti puudub võimalus treenida väga väikeste koormustega, nagu need inimesed sageli vajavad," ütles Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu rehabilitatsioonikeskuse juht Piret Vahula.
Kõik soetatavad seadmed on arendatud ja konstrueeritud erivajadusi ning taastusravispetsiifikat silmas pidades. Arvestatud on ka nendega, kes on sunnitud olema ratastoolis.
Riigipühad 2017. aastal: 1. jaanuar – uusaasta (pühapäev)
24. veebruar – iseseisvuspäev, Eesti Vabariigi aastapäev (reede)
14. aprill - suur reede (reede)
16. aprill - ülestõusmispühade 1. püha (pühapäev)
1. mai – kevadpüha (esmaspäev)
4. juuni - nelipühade 1. püha (pühapäev)
23. juuni – võidupüha (reede)
24. juuni – jaanipäev (laupäev)
20. august – taasiseseisvumispäev (pühapäev)
24. detsember – jõululaupäev (pühapäev)
25. detsember – esimene jõulupüha (esmaspäev)
26. detsember – teine jõulupüha (teisipäev).
2018. aastal langeb riigipühadest tööpäevadele seitse, 2019. aastal kaheksa ja 2020. aastal üheksa päeva kaheteistkümnest.
Maailmas on ärevad ajad, kuid kui otsida ühtainsat maailma ajalugu muutnud sündmust, on Jeesuse sünniloost raske mööda saada. ERR-i portaalide toimetus tegi kummarduse nii kristluse juurte kui ka Eesti ajakirjanduse suunas ja paigutas 2016 aasta tagused sündmused tänapäevaste väljaannete kaantele.


title: Viru maakohut asub juhtima kohtunik Astrid Asi

maintext: Erakondade Rahastamise Järelvalve Komisjoni (ERJK) esimees Ardo Ojasalu kinnitas, et Priit Kutser on saatnud komisjonile e-kirja, milles palub, et komisjon ei nõuaks temalt 1234 euro maksmist.


title: Iisraeli kaitseminister: Pariisi konverents on uus "Dreyfusi protsess"

maintext:
Avigdor Lieberman (Foto: Reuters/Scanpix)
Pariisis 15. jaanuaril peetavale konverentsile oodatakse 70 riigi esindajaid ning algatuse eesmärk on taaskäivitada alates 2014. aasta aprillist seisakus olnud Iisraeli-Palestiina rahukõnelused.
Juudiriik on konverentsile jõuliselt vastu seisnud, kutsudes selle asemel taastama otsekõnelusi palestiinlastega.
"See ei ole rahukonverents. See on tribunal Iisraeli riigi vastu," ütles Lieberman oma erakonnakaaslastele Yisrael Beitenu parteist. "Konverents, mille kogu mõte on kahjustada Iisraeli julgeolekut, selle õige nimi - kohtuprotsess Iisraeli vastu."
Liebermani sõnul on ühe erinevusega tegemist Dreyfusi protsessi kaasaegse versiooniga. Ühe juudi asemel on kohtupingis "kogu Iisraeli rahvas ja Iisraeli riik", lausus kaitseminister.
Alfred Dreyfus oli Prantsuse juudist sõjaväekapten, kes mõisteti 1894. aastal spionaažis ja riigireetmises ekslikult süüdi ja kelle katsumused on saanud ebaõigluse ja antisemitismi sümboliks.
Lieberman kutsus ka Prantsuse juute Iisraeli ümber asuma, öeldes, et see oleks kõige sobivam ja "ainus vastus, mida me saame sellele vandenõule anda". Ta nimetas hiljutisi rünnakuid juutide vastu Prantsusmaal ja ütles, et see ei ole nende kodumaa. "Kui te tahate jääda juudiks ja hoida oma lapsi ja lapselapsi juutidena, lahkuge Prantsusmaalt ja kolige Iisraeli," sõnas ta.
Kõrge Palestiina ametnik Saeb Erekat ütles AFP-le, et Prantsusmaa eesmärk on taastada konverentsi abil rahuprotsess ja asetada oma diplomaatiline kaalukus "kahe riigi lahenduse" taha.
Konverents järgneb Iisraeli asundustegevust tauniva resolutsiooni vastuvõtmisele ÜRO Julgeolekunõukogus, mis on Iisraeli valitsust tõsiselt ärritanud.


title: Osad Puka ja Aakre elanikud tahavad Elvaga katkestatud kõneluste jätkamist

maintext: Peaminister Jüri Ratas ütles, et on usklik inimene, aga see küsimus on iga inimese isiklik teema. Kirikus käimine või mitte käimine, et tee tema sõnul kedagi halvemaks või paremaks.


title: Simson loodab alkoholipaketi leevenemist

maintext:
Majandusminister Kadri Simson. (Foto: Siim Lõvi /ERR)
"Kohtusin kaupmeeste esindajatega ja saan väga hästi aru, et kõik kauplused pole nii suured kui Tallina hiidkauplused. Maapoodidele lisakoormuse panemine võib viia olukorrani, kus maal poe pidamine pannakse kahtluse alla," ütles Simson intervjuus Postimehele.
"See on see küsimus, kus püüame Ossinovskiga leida optimaalselt lahendust, ja ma tean, et ka teistel ministritel on veel küsimusi," lisas ta.
Simson märkis samas, et on alati toetanud alkoholireklaami piiramist.


title: Soome kohus mõistis paremäärmuslase suurt tähelepanu pälvinud rünnaku eest kaheks aastaks vanglasse

maintext:
Valvekaamera stoppkaader rünnaku toimumisest. (Foto: Yle)
Sündmused said alguse 10. septembril Helsingi kesklinnas, kus toimus PVL-i meeleavaldus. Üks möödakäija asus aga meeleavaldajate vastu protestima ning sattus seejärel PVL-i aktivisti Jesse Torniaineni rünnaku sihtmärgiks, vahendasid Yle ja Helsingin Sanomat.
Kuigi PVL-i aktivisti poolne rünnak (valvekaamera video) oli lühike, olid löök ja selle tagajärg nii rängad, et peavigastusega ohver suri 16. septembril haiglas. Samas ei õnnestunud prokuröril protsessi käigus veenda kohut selles, et löögi tagajärjel tekkinud kehavigastused tõid otseselt kaasa ohvri hilisema surma. Kohtus leidsid kaitse poolt äramärkimist näiteks väited, et ohvri surma põhjuseks võis olla see, et ta tarvitas narkootilisi aineid ning lahkus enne oma surma arstide soovitusi eirates haiglast.
PVL-i aktivisti süüdistati esialgu raskes kehalises vägivallas ja raskendavatel asjaoludel surma põhjustamises. Tornianen eitas aga kõiki süüdistusi peale vägivalla ehk valvekaamera poolt salvestatud jalahoobi. Prokuratuur nõudis Torniainenile kuni kuue aasta pikkust vanglakaristust.
Esimese astme kohus piirdus reedel aga vaid raskendavatel asjaoludel kehalise väärkohtlemisega ning surma põhjustamist puudutav süüdistus lükati tagasi. Kuriteo puhul arvestas kohus raskendavate asjaoludena seda, et rünnaku toimus ohvri jaoks ootamatult, rünnak oli suunatud ründaja jaoks tundmatu isiku vastu ning et ohvrile ei jäänud võimalust end rünnaku eest kaitsta.
Kohtu hinnangul toetas raskendavate asjaolude rakendamist ka süüdistatava varasem kuriteoregister ning see, et kuritegu leidis aset avalikul üritusel, mille Torniaineni enda organisatsioon oli varem politseis registreerinud. Samas ei nõustunud kohus prokuratuuri seisukohaga, et kuriteol oli rassistlik iseloom, sest prokurör ei põhjendanud, millisesse vähemusrühma ohver kuulus.
Torniaineni advokaat üritas karistust väiksemaks rääkida muuhulgas väitega, et juhtum on Soome avalikkuses liiga palju tähelepanu pälvinud, kuid kohus seda arvesse ei võtnud.
Prokurör Anja-Riitta Rinkinen kinnitas, et tal on kavas otsus edasi kaevata.


title: Tänavu on seakatk tuvastatud ligi 1500 metsseal

maintext:
(Foto: vet.agri.ee)
Eesti metsadest on tänavu leitud ligi 800 hukkunud metssiga, kes on surnud seakatku tõttu. Kütitud loomadest on seakatku kandnud ligi 700.


maintext:
Tartu tudengid otsivad raamatukogu remondi tõttu eksamite õppimiseks muid kohti
Tartu tudengid õpivad eksamiteks linna kohvikutes ja väiksemates raamatukogudes, kuna remondi venimise tõttu ei pääse nad ikka veel Tartu ülikooli raamatukokku.
Kui Tartu ülikooli raamatukogu praegune hoone 1982. aastal lugejatele avati, oli see Eesti suurim raamatukogu, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Tartu linnavalitsuse kultuuriväärtuste peaspetsialisti Egle Tamme sõnul võib juba toona avara interjööriga raamatukogu saada Tartu esimeseks ja võib-olla ka ainsaks nõukogude perioodil ehitatud hooneks, millest saab kultuurimälestis.
"Kuigi raamatukogu väljast on küllaltki suletud iseloomuga ja jõuline hoonekehand, siis vaatamata hoone suurusele on ka fuajee küllaltki valge, sest on kasutatud katuseaknaid. Tegemist oli ühe esimesega unikaalarhitektuuri, arhitekti projekti järgi ehitatud hoonega Tartus," selgitas Tamm.
Ehkki ülikooli raamatukogu hoone praegu veel kultuurimälestiste nimekirja ei kuulu, ütleb Tamm, et ülikool on raamatukogu renoveerimisel lähtunud hoone algsest lahendusest ja säilitanud selle kõige olulisemad osad, sealhulgas fuajeest algava rippuva trepistiku, mille õhuruumi kaunistab suur modernne lühter.
"Siia krooniks on suur uhke lühter, oma aja stiilis, aga palju suurem, mis käib ilusasti kokku laevalgustusega, millele on antud eripära rippuvate betoonpaneelidega," kirjeldas Tamm.
Kuivõrd Tartu ülikooli kinnisvaraosakonna juhataja Heiki Pageli sõnul ei julge ta öelda tähtaega, millal võiksid raamatukogu renoveerimistööd lõppeda, otsivad tudengid õppimisruume üle linna.
Iga päev vähemalt neli tundi endise rahvusarhiivi hoonesse rajatud ajutises raamatukogus õppiv juuratudeng Dina ütles, et ajutine õppimiskoht aitab küll hädas tudengeid, aga pole ikka päris see.
"Õpid siin, aga raamatud võtad teisest kohast. See on küll väga ebamugav, kui sa pead jooksma kuskile ja laenama neid teisest kohast. Võiks olla mingi mõnusam puhkeruum ka siin," rääkis Dina.
Nii Dina kui ka ajakirjandustudeng Kairi tunnevad enda sõnul puudust just ülikooli raamatukogu seltskondlikkusest.
"Eks me natuke kurvad ole, sest see on alati olnud meie õppimiskoht. Ikka ütlesid, et saame rampsis kokku, aga nüüd nagu ei olegi päris sellist kohta," ütles Kairi.


title: Eesti-Vene postivahetuses võib uuest aastast esineda viivitusi

maintext: Hiljuti ka Eestis kasutusele võetud viipekaardid teevad klientidele maksmise mugavamaks ja kiiremaks. Samas tekib küsimus, kas see lisamugavus teeb toimetamise lihtsamaks ka kurjategijatele, sest nagu näitab teiste riikide kogemus, on pea samasuguse lihtsusega, nagu seda on viipemakse, võimalik viipekaartidelt varastada ka andmeid, millega kurjategija hiljem veebipoodides vabalt ostelda saab. Välismeedias on soovitatud vooderdada oma rahakotid fooliumpaberiga ja osta kaartide kaitsmiseks spetsiaalsed taskud. Eesti pangad selliste lisaturvameetmete rakendamist vajalikuks ei pea.


title: Naiste tugikeskustesse pöördujate hulk on aasta-aastalt suurenenud

maintext:
Veerandil perevägivalla juhtudest oli pealtnägijaks või kannatanuks laps. (Foto: Ants Liigus/PRNPM/EMF)
2015. aastal pöördus tugikeskuste poole üle Eesti kokku 1763 naist, kellel oli kaasas 165 last. Ootuspäraselt vajati naiste tugikeskuste teenust enim Harjumaal ja Tartumaal kui suurema rahvaarvuga maakondades.
Naiste varjupaikade liidu statistika kohaselt pöördus iga tugikeskuse abi vajanud naine tugikeskuse poole keskmiselt 3-4 korda aastas, ööbimist vajas 11 protsenti pöördunutest ja majutusteenust kasutati sel juhul keskmiselt pisut üle kuu aja järjest.
Psühholoogilist nõustamist või psühhoteraapiat vajas ligi 30 protsenti ja juriidilist nõustamist umbes 20 protsenti pöördunud naistest.
"Nii nagu ohvriabi klientide puhul, on ka naiste tugikeskuste klientide arv aastate jooksul suurenenud," kinnitas sotsiaalkindlustusameti ohvriabi juht Olle Selliov ERR.ee-le.
Paraku ei erista riiklik statistika veel juhtumite tagamaid ehk mis põhjustel tugikeskusesse on abi järele tuldud.
"Mida me veel hästi ei tea, on see, kui palju on esmakordseid ja kui palju korduvkliente; kui palju on juhtumite seas lähisuhte terrori juhtumeid ja kui palju peretülisid; millises mahus on teenuseid kasutanud konkreetne klient ning milliseid muid teenuseid kasutatakse. Seda infot hakkame uuest aastast koguma ning sealt peaks tekkima ka hea baas olukorra edasiseks analüüsimiseks ja arenduste kavandamiseks," lubas Selliov.
Naiste tugikeskuste külastatavus maakonniti 2015. aastal
Naiste tugikeskuste teenuseosutamise jätkamine, mis vahepeal küsimärgi alla sattus, sai lõpuks kinnituse.
Seitsmes maakonnas (Harju-, Ida-Viru-, Valga-, Jõgeva-, Tartu-, Pärnu- ja Saaremaal) jätkavad teenuse osutamist senised tugikeskused. Viide maakonda (Võru-, Põlva-, Viljandi-, Lääne- ja Hiiumaa) on oma tegevust laiendanud seni teistes piirkondades tegutsenud tugikeskused. Kolmes maakonnas (Lääne-Viru-, Rapla- ja Järvamaal) hakkavad teenust osutama uued teenusepakkujad.
Perevägivald numbrites
Justiitsministeeriumi andmetel möödustas perevägivald 2015. aastal kõigist kuritegudest (32 468) hinnanguliselt kümnendiku.
Perevägivallatsejatest 88 protsenti olid mehed ja 12 protsenti naised, ohvritest aga 82 protsenti naised (ca 2500) ja 16 protsenti mehed (500).
Siseministeeriumi andmetel oli lähisuhetes toime pandud tapmiste-mõrvade osakaal kõikide tapmiskuritegude seas 20 protsenti - 2015. aastal toimus 11 perevägivallaga seotud tapmist-mõrva või nende katset, mille tagajärjel suri viis inimest, neist neli naist ja üks mees.
Lisaks oli viis tapmiskatset, mille ohviteks neli meest ja kuus naist. Perevägivallaga seotud tapmiste ja tapmiskatsete toimepanijaist kuus olid mehed ja viis naised.
Teadaolevalt veerandil perevägivalla juhtudest oli pealtnägijaks või kannatanuks laps.


title: Ministeerium planeerib rasketele veokitele teekasutustasu kehtestamist

maintext:
MAN-i veokid. (Foto: Michaela Rehle/Reuters/Scanpix)
Veoautode teekasutustasu eesmärgiks on transporditaristu kvaliteedi säilitamiseks lisavahendite kogumine rakendades kasutaja maksab printsiipi. Väljatöötamise kavatsuse koostamisel on aluseks võetud 2015. aastal Riigikantselei tellimusel koostatud uuring „Transpordimaksude rakendamise võimalused Eestis“.
Veoautode teekasutustasu rakenduks kogu Eesti avalikult kasutatavate teede võrgustikule. Teekasutustasuga on võimalik maksustada ka Eesti teedel sõitvaid välisriikide veoautosid, mida tänane raskeveokimaks ei võimalda. Kuigi ka bussid on teede füüsilised kulutajad, siis bussidele teekasutustasu kehtestamist ei kavandata, sest bussidele teekasutustasu kehtestamine suurendaks reisijate jaoks pileti hinda, mis vähendaks ühistranspordi kasutatavust ning läheks seega vastuollu eesmärgiga suurendada ühistranspordikasutajate osakaalu.
Majandus- ja taristuminister Kadri Simson ütles, et säilitamaks transporditaristu kvaliteeti on vajalik leida täiendavaid tuluallikaid.
„Teekasutustasu kehtestamine on Euroopas levinud praktika. Meie raskeveokid tasuvad teistes riikides teekasutustasusid, aga Eestis kehtiv raskeveokimaks rakendub vaid Eestis registreeritud veokitele. See on tekitanud olukorra, kus Eesti raskeveokid peavad üleval teiste riikide taristut, kuid teiste riikide veokid Eesti teedesse raha ei panusta,“ selgitas Simson.
Kuigi mitmetes Euroopa Liidu liikmesriikides on teekasutustasu kehtestatud alates 3,5 tonnist, siis Eesti on saatnud Euroopa Komisjonile ettepaneku kehtestada tasu ainult üle 12-tonnistele veoautodele. Esialgse plaani järgi tuleks teekasutustasu hakata tasuma üle 12-tonnistel veokitel päevamääraga 10-12 eurot ja aastase määraga 700-1300 eurot. Tänaseni pole Euroopa Liidus teekasutustasu kehtestatud vaid Eestis ja Soomes.
Veoautode teekasutustasu on seotud ka riigi eelarvestrateegiaga 2017–2020, mille kohaselt on alates 2018. aastast üheks tuluallikaks ka veoautode teekasutustasu.


title: Saksa volinik: noori põgenikke tuleb vägivalla vältimiseks kiiremini integreerida

maintext:
Migrandid saabumas Müncheni lähistel Erdingis asuvasse registreerimispunkti. (Foto: Christof Stache/AFP/Scanpix)
"Nad peavad kiiresti saama toetusmeetmeid ja õpet selleks, et nad ei hulguks lihtsalt ringi ja ei teeks midagi," vahendas thelocal.de Özoguzi sõnul Funke Mediale.
Saksamaal süüdistatakse seitset 15-21-aastast migranti mõrvakatses, kuna nad üritasid Berliinis jõululaupäeval kodutut meest põlema süüdata. Kuus kahtlusalust on pärit Süüriast ja üks Liibüast. 37-aastane mees pääses vigastusteta, kuna pealtnägijad kiirustasid leeke kustutama.
Özoguz ütles, et kuritegu oli põlastusväärne ning seda ei tohiks püüda õigustada. Samas lisas ta, et "selliseid kuritegusid ei saa ennetada sellega, kui otsustatakse lõpetada põgenike aitamine".
"Me peame kõik töötama selle nimel, et anda neile kokkupuutepunkte meie ühiskonnaga," lisas volinik.
Saksamaa kriminaaluurijate föderatsiooni (BDK) juht André Schulz ütles, et võimaluste puudumine viib osad noored põgenikud kuritegelikule teele. "Paljud noored põgenikud lootsid siin paremale elule. Kuid neile pole võimalusi või need on liiga piiratud," ütles ta Funke Mediale.
"Noored mehed igavlevad ja ei näe enda jaoks tuleviku väljavaateid," hoiatas Schulz ning lisas, et see muudab tõenäolisemaks nende langemise kuritegevusse.


title: Putin teatas Süüria relvarahuleppe saavutamisest

maintext:
Vene sapöörid 25. detsembril Aleppos. (Foto: TASS/Scanpix)
Süüria valitsus ja opositsioon allkirjastasid dokumendid relvarahust Süürias ning meetmete paketi selle jälgimiseks, lisaks avalduse valmisolekust alustada rahukõnelusi, lausus Putin.
Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu ütles varem neljapäeval, et Türgi ja Venemaa kavatsevad jõustada Süürias üleriigilise relvarahu enne uut aastat.
Relvarahu kehtestamine võib aset leida "iga hetk", ütles Türgi esidiplomaat telekanalile A Haber pärast seda, kui Türgi meedia teatas kolmapäeval kokkuleppe sünnist.
"Kavatseme kindlustada selle enne uut aastat," lausus ta ja lisas, et see on "liidrite tahe".
Türgi, Vene ja Iraani välisminister leppisid 20. detsembril Moskvas kokku püüdlustes laiendada Aleppo relvarahu üle kogu Süüria.
Türgi riiklik uudisteagentuur Anadolu teatas kolmapäeval, et Türgi ja Venemaa jõudsid kokkuleppele Süüria üleriigilise relvarahu plaanis, kuid seda ei kinnitanud ükski konflikti osapool.
Çavuşoğlu ütles, et kui relvarahu osutub edukaks, alustatakse jaanuaris Kasahstani pealinnas Astanas Süüria presidendi Bashar al-Assadi ja opositsiooni poliitilisi läbirääkimisi.
Ta kinnitas, et Türgi ja Venemaa vahendusel peetavad Astana kõnelused ei võistle Genfi läbirääkimistega, mis on ÜRO toetusel toimunud vahelduva eduga juba mõnda aega.
"See ei ole alternatiiv Genfile. See on täiendav samm," seletas välisminister, kuid lisas, et Astana kõnelustel osalejad ei ole veel lõplikult paika pandud.
Çavuşoğlu rõhutas, et Ankara ja Moskva jätkavad pingutusi relvarahu tagamiseks.
Venemaa on kokkuleppe puhul Süüria režiimi "garant" ja Türgi saab samalaadse rolli.
Venemaa ja Türgi toetavad Süüria kodusõja vastaspooli, kuid viimastel kuudel on nad alustanud tihedat koostööd konfliktile lahenduse leidmiseks.
Detsembris evakueeriti tänu Ankara ja Moskva vahendusel saavutatud relvarahule Aleppost kümneid tuhandeid inimesi. Selle tulemusena läks linn Venemaa toel Süüria režiimi kätte, mis on mässuliste suurim kaotus kodusõjas. Türgi vaatas sündmuste arengut vaikides pealt.
Çavuşoğlu sõnul ei tule kõne allagi, et Türgi peaks Assadiga kõnelusi.


title: Conway: Venemaale kehtestatud sanktsioonid on Trumpi-vastased

maintext:
Trumpi nõunik ja kampaaniajuht Kellyanne Conway. (Foto: AFP/Scanpix)
"Isegi need, kes on suuremas jaos asjades president Barack Obamaga sama meelt, osutavad, et see, mida ta tegi täna, on osa meetmetest, mida võib nimetada püüdluseks ajada presidendiks valitud Donald Trump nurka," rääkis ta telekanalile CNN.
"See ei ole see viis võimu demokraatlikul alusel rahulikuks üleminekuks," lisas ta. "Kahju, kuid ei ole võimalik mõelda, et poliitika pole sellega seotud".
Ta nimetas Venemaale kehtestatud sanktsioone "sümboolseteks" ja avaldas lootust, et USA liitlased ei järgi president Obama eeskuju".
USA president Barack Obama kehtestas neljapäeval sanktsioonid Vene ametiisikutele ja luureteenistustele seoses sekkumisega Ühendriikide presidendivalimistesse. Moskva eitas neljapäeval kategooriliselt USA süüdistust.
USA välisministeerium saatis riigist välja 35 diplomaati, kes töötasid suursaatkonnas Washingtonis ja konsulaadis San Franciscos, andes neile 72 tundi riigist lahkumiseks. Diplomaadid kuulutati "persona non grataks" tegevuse eest, mis ei vasta nende diplomaadistaatusele.
Suleti ka kaks Venemaale kuuluvat kinnisvara - üks New Yorgis Long Islandil ja kuni 40 peret mahutav toretsev jõeäärne kompleks Marylandis, kus armastasid puhata Vene diplomaadid, ent mida USA andmeil kasutati ka luureotstarbel.
Meetmete seas on sanktsioonid Venemaa Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSB) ja sõjaväeluure ehk Kindralstaabi Luurepeavalitsuse (GRU) vastu. Sanktsioonid kehtestati ka neljale GRU töötajale, teiste seas agentuuri juhile Igor Korobovile.
Lisaks kehtestas USA rahandusministeerium sanktsioonid kolmele ettevõttele ja kahele isikule - Jevgeni Bogatšovile ja Aleksei Belanile - "seotuse eest pahatahtliku küberalase tegevusega". Sanktsioonide kohaselt külmutatakse kõik nende varad USA-s, samuti blokeeritakse Ühendriikide ettevõtetel nimetatud isikute ja ettevõtetega ärikoostöö.
USA kongresmenid ei pea Obama Vene-vastaseid sanktsioone piisavaiks
Mitmed USA kongressi liikmed riigi kahest peamisest erakonnast kutsuvad üles tugevdama sanktsioone, mis president Barack Obama Venemaale presidendivalimiste häkkimise eest kehtestas.
USA väljaande The Hill teatel nimetasid Venemaa suhtes karmil seisukohal olevad vabariiklikud senaatorid John McCain ja Lindsey Graham uusi piiranguid "liiga väikeseks hinnaks, mida Venemaa peab maksma" ja tõotasid "algatada kongressis pingutused karmimate sanktsioonide kehtestamiseks".
Demokraatide kongresmen Adam Schiff ütles omalt poolt, et "tulevikus võib vaja minna laiemat sanktsioonide spektrit, et veenda Venemaad mitte sekkuma USA siseasjadesse".
"Venemaa-vastased sanktsioonid, mis täna (neljapäeval) välja kuulutati, on vaid sümboolne samm. President peaks järgmisel nädalal kinnises teabetunnis kongressi ees esinema ja võtma suuna tõeliselt karmidele piirangutele," sõnas teine demokraatide esindajatekoja liige Brad Sherman, kes kuulub väliskomisjoni.
Kehtestatud sanktsioonid "on vaid Venemaa küberrünnakutele vastamiseks vajalike sammude algus", sõnas demokraatide senaator Richard Blumenthal.
Tema senati veebilehel ilmunud sõnade kohaselt "on eluliselt vajalik moodustada eriuurimiskomitee", samuti "tuvastada Vene rünnaku kogumaht ja suurus".
"President Donald Trumpi administratsiooni vastutuseks jääb nende sanktsioonide range täitmine, selle vastutuse võtab presidendiks valitu täie vajaliku tõsidusega enda peale," rõhutas ta.
Vabariiklaste senaator Marco Rubio, kes pürgis samuti USA presidendiks, kuid loobus, ütles, et Vene president Vladimir Putin on sedavõrd julgeks muutunud, et peab võimalikuks USA personali jälitamist Venemaal ja üritab õõnestada valimistesse sekkudes meie demokraatiat".
Ta märkis, et mõlema erakonna kongressiliikmed peavad "tugevdama kehtestatud sanktsioone, hoolikalt uurima Venemaa pingutusi USA õõnestamiseks".


title: Indrek Kiisler: põgenemine iseenda eest ehk ees on karmid ajad

maintext:
Indrek Kiisler (Foto: Ülo Josing)
Inimestele on loomuomane, et me pole kunagi rahul. Me püüdleme korraga nii tulevikku kui ka minevikku, kusjuures tulevikku püüdlemine võiks ühiskonnale tervikuna olla siiski minevikust tähtsam. Mulle aga tundub, et läänemaailm on jõudmas punkti, kus minevikuihalus on tulevikku võitmas ja see on ülimalt ohtlik tendents.
Kusjuures paljud Lääne inimesed ei teagi päris täpselt, millisesse aega tagasi paigutuda. Küll aga võib välja tuua mõned märksõnad selle kohta, mida ihaldatakse: „valgem“ ja oma juurtest kinni hoidev Euroopa või Ameerika, praeguse poliitilise „eliidi“ minemapühkimine ja lihtsatel lahendustel põhineva elukorralduse loomine.
Selle väljendusteks olid aastal 2016 Brexit, Donald Trump ning sündmused Türgis ja Poolas. Kardan, et 2017. aastal lisandub veel Marie Le Pen, kelle võimuletulemise järel vajub kokku nii Euroopa Liit ja veidi hiljem ka NATO.
Le Pen on lubanud Prantsusmaa presidendiks saades riigi Euroopa Liidust välja viia. EL saab hakkama, kui selle liikmeks pole Suurbritannia, aga ilma Prantsusmaata pole see ühendus enam töövõimeline. Toimub suur lagunemine, asemele tekivad uued regionaalsed ühendused ja kõik mängitakse ümber.
Läänemere ümber tekib pikapeale Hansaliidu taoline struktuur, milles on juhtroll Saksmaal. Kas meid sinna tahetakse, see ongi Eesti jaoks järgnevate aastate põhiküsimus. Ei pea olema selgeltnägija, et mõista – Euroopa Liidu langedes on Euroopas kaks suurt otsustajat: Saksmaa ja Venemaa. USA tegeleb Donald Trumpi juhtimisel uusisolatsionismi ehitamisega ning sellest tulenevate vapustustega.
Üks põhjus, miks eurooplased pole rahul eluga, mis pakub neile kõigi aegade parimat elustandardit, on sideme katkemine 1930. aastate Euroopaga.
Viimasel ajal on läänemaailmas toimuvates arengutes süüdistatud kahte asja: islamipõgenikke koos nende toodud terroriga ning ka Kremli karvast kätt. Mõlemas on omajagu tõtt, kuid need pole määravad meie soovis pöörata aega tagasi. Pigem tuleb ikka pöörata pilk endasse ja vaadata, miks me pole rahul.
Miks eurooplased pole rahul eluga, mis pakub neile kõigi aegade parimat elustandardit, kõige rohkem vabadusi ja ise otsustamise õigust?
Üks põhjus on ilmselt sideme katkemine 1930. aastate Euroopaga. Meie hulgas pole enam inimesi, kes toonast elu mäletaks. Mäletaks seda, et ka siis arvati, et liberaalsel demokraatial pole eluõigust ja lihtsaid lahendusi pakuvate liikumiste käes on tulevik. Millega see lõppes, seda me võiks vähemalt teada, eriti eestlased.
Heade ja pahade, valgete ja värviliste, kristlaste ja muuusuliste selekteerimise käigus võib vabalt juhtuda, et ka meid hakatakse Berliinis ja Pariisis pidama võõrasteks ja Rail Balticu asemel ehitakse hoopis korralik raudteeühendus ida poole.
Mida neil rööbastel vedama hakatakse, seda näitab aeg.
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil arvamus@err.ee. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.


title: Ossinovski: alkoholi müügipiirangud pole maapoodidele liialt kulukad

maintext:
(Foto: Postimees/Scanpix)
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sõnul pole teda suudetud siiamaani ära veenda, et väikeste maapoodide jaoks on alkoholi kavandatavad müügipiirangud liiga kulukad ja keerulised.
Erinevad huvigrupid ja osapooled on püüdnud veenvalt tõestada väga paljusid asju alkoholieelnõu osas, ütles Ossinovski valitsuse pressikonverentsil. "Mind ei ole ära veendud, et see on erakordselt kulukas ja peaaegu, et võimatu," lisas ta.
Kabinet on Ossinovski sõnul eelnõu arutanud ja jõudnud põhimõtetes kokkuleppele, nüüd koguneb veel alatöörühm, mis arutab detailide sõnastuslikud küsimused omavahel üle.
"Loodan, et lähiajal jõuame seda teha ja siis vaatame seda asja," märkis Ossinosvki. Peale tervise- ja tööministri kuuluvad alatöörühma veel majandus- ja taristuminister Kadri Simson ja justiitsminister Urmas Reinsalu.
Peaminister Jüri Ratas sõnas samuti, et kabinet on piiranguid arutanud ja väikeste maapoodide küsimus oli üks viimastest vaidluskohtadest, mis lauale jäid. "Minu palve oli, et kolm ministrit seal ühise keele leiavad," sõnas Ratas.
Ratase sõnul tuleb arutada, et kas seina ehitus on maapoodidele liiga suur investeering ja missugusel kujul seda teha tuleb.
"Meie [Keskerakonna] seisukoht on selgelt see, et me toetama alkoholipiiranguid, küsimus on, et kuidas nüüd teatud detaile lahendada, lisas Ratas.
Majandusminister Simson ütles intervjuus Postimehele, et valitsus kavatseb leevendada ka Jevgeni Ossinovski alkoholi reklaami- ja müügipiirangute paketti, kuna praegu on seal liiga karmid nõuded maapoodidele. "Maapoodidele lisakoormuse panemine võib viia olukorrani, kus maal poe pidamine pannakse kahtluse alla. See on see küsimus, kus püüame Ossinovskiga leida optimaalset lahendust ja ma tean, et ka teistel ministritel on veel küsimusi," ütles minister.


title: Trump Iisraelile: olge tugevad, 20. jaanuar läheneb kiiresti

maintext:
Viidates eelmise nädala ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile, ütles Trump Twitteris, et Iisraeliga on käitutud "põlglikult ja lugupidamatult", vahendas BBC.
USA otsustas reedel mitte panna vetot resolutsioonile, mis kutsub üles lõpetama asunduste ehitamist okupeeritud Läänekaldal.
"Me ei saa lubada Iisraeli kohtlemist niisuguse põlglikkuse ja lugupidamatusega. Neil oli USA näol suur sõber, kuid... enam mitte. Lõpu algus oli kohutav Iraani lepe ja nüüd see (ÜRO)! Ole tugev, Iisrael, 20. jaanuar läheneb kiiresti!" kirjutas Trump Twitteris.
Umbes 140 asunduses, mis on ehitatud alates 1967. aastast, mil Iisrael okupeeris Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma, elab üle poole miljoni juudi. Rahvusvahelise seaduse kohaselt on asundused ebaseaduslikud, kuigi Iisrael väidab vastupidist.
We cannot continue to let Israel be treated with such total disdain and disrespect. They used to have a great friend in the U.S., but.......


title: Kreeka tahab anda migrantidele ID-kaardid ja raha

maintext:
Migrandid Kreekas Thessaloniki laagris. (Foto: Sakis Mitrolidis/AFP/Scanpix)
"Meil on kavas (aprilliks) kõik Kreeka laagrites, hotellides ja korterites olevad põgenikud ja migrandid registreerida ning anda neile elektroonilised isikukaardid," ütles Yiannis Mouzalas ajakirjanikele.
"See näitab nende õiguslikku staatust ja seda, et nad viibivad riigis."
Mouzalas lisas, et märtsist alates on valitsusel kavas hakata jagama põgenikele ja migrantidele kuni 400 eurot kuus, et perekonnad saaksid end ülal pidada.
"Me tahame parandada nende elatustaset ja anda neile mingil määral sõltumatus," lisas minister.
Kreekasse on jäänud eelmise aasta rändekriisi ajast üle 60 000 põgeniku ja migrandi peamiselt Süüriast. Suurem osa on majutatud 34 põgenikelaagrisse, mida peetakse ülal Euroopa Liidu, ÜRO põgenikeagentuuri, Punase Risti ja teiste organisatsioonide abil ja rahalisel toel.
Mouzalas ei selgitanud, kuidas kärpekursil Kreeka kavatseb põgenike rahalise toetamise süsteemi finantseerida, kuid harilikult toetub Ateena sellistel juhtudel EL-ile.