description: Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda kuuluva kaitseminister Hannes Hanso sõnul kavatseb loomisel olev koalitsioon tuua lisaks senisele kaitsekulutuste tasemele riigikaitsesse projektipõhiste hangete jaoks juurde kümneid miljoneid eurosid lisaraha.

title: Hanso: uus koalitsioon plaanib kulutada riigikaitsehangeteks kümneid miljoneid lisaraha

maintext:
Hanso ütles Postimehele, et koalitsioonikõnelustel sündis täna kokkulepe, et riigikaitsele kulub miinimumstandardina kaks protsenti SKTst pluss liitlaste vastuvõtmisega seotud kulud.
«Leppisime ka kokku, et projektipõhiselt võime me kaitsekulutusi teatud võimelünkade pehmendamiseks kiirendatud korras ära rahastada. See võib puudutada näiteks teatud laskemoonahankeid, lahingtehnika hankeid või relvasüsteemide hankeid,» rääkis Hanso.
Ta märkis, et kõrgtehnoloogia on väga kallis ja jutt käib kümnetest miljonitest eurodest, kui mitte suurematest summadest, mis on kavas täiendavalt riigikaitsesse panustada. Hanso ei soostunud täna konkreetseid hankeid nimetama, kuhu täiendava raha suunata võiks.
«Ma ei saa ennast konkreetsete näidetega nurka maalida, me täidame kokkulepitu sisuga. Riigikaitses ei tule midagi odavalt,» lausus ta.
Hanso peab pidevalt lükkama ümber väiteid kremlimeelse valitsuse võimuletulekust Eestis
Kaitseministri sõnul on hakanud välismeedias kahetsusväärselt levima kuuldused, justkui oleks Eestis võimule tulemas kremlisõbralik valitsus ning need kuuldused on muutnud murelikuks ka välisriikide saadikud Eestis. Hanso toonitas, et sellised väited on täiesti valed.
«Eile olles ühel kohtumisel Kopenhaagenis pidin vastama välisajakirjanike küsimustele mõlemalt poolt Atlandi ookeani, et kas nüüd on toimunud mingisugune kremlimeelne pööre. Ma kinnitasin neile, et see on jaburdus. Selline spinn ei tule kindlasti kasuks,» lausus Hanso.
Kaitseministri sõnul on ta täna sel teemal vestelnud juba oma Suurbritannia, Taani, Soome, Rootsi, Läti ja Leedu kolleegiga, et Eesti põhimõtetes ei ole midagi muutunud.
Hansol on samal teemal ees ootamas veel mitmeid kohtumisi. Järgmise nädala lõpus kohtub Hanso Ameerika Ühendriikide asekaitseministriga, Suurbritannia, Prantsuse ja Kanada kaitseministriga.
«Ma tahan neile, kui headele liitlastele toonitada, et Eesti riigi julgeoleku-, välis- ja kaitsepoliitikas ei muutu midagi ja me jätkame kindlalt samal kursil,» rääkis Hanso.


description: Uue koalitsiooni julgeolekupoliitika programmi esimene punkt peab olema Keskerakonna poolne koostöölepingu tühistamine Vladimir Putini parteiga Ühtne Venemaa, leiab erukindral Ants Laaneots.

title: Laaneots ootab Venemaa võimuparteiga koostööleppe tühistamist

maintext:
«Taavi Rõivas peaministrina ja Reformierakonna juhitav valitsus tõid Eestisse NATO liitlasvägede sõdurid. Vasakpöördega aitavad IRL ja sotsid valitsuse etteotsa Keskerakonna juhi, kelle juhitud erakonnal on sahtlis leping Ühtse Venemaaga,» lausus riigikogu riigikaitsekomisjoni liige Ants Laaneots.
«Seniks, kuni Keskerakonna ja Ühtse Venemaa vahel on kehtiv leping, ei suuda ükski teine vasakvalitsuse paber Eesti inimesi veenda, et Eesti julgeolek on tagatud. Ükski vasakvalitsuse riigikaitsealane ettepanek ei ole seni tõsiseltvõetav,» ütles Laaneots.
«Riigikaitses ja julgeolekus loeb selgus ning ühemõttelisus. See ei loe, mis kujul on leping, kas külmutatud või mitte, loeb see, et see on sõlmitud ja kehtiv. Mulle jääb väga arusaamatuks, miks nad sellest nii kinni hoiavad,» lisas Laaneots.
Ta märkis, et tuginedes senistele Keskerakonna ja SDE seisukohtadele, kavatseb uus vasakvalitsus teha Eestist kakskeelse riigi. «Mõlemad erakonnad on taotlenud venekeelset hariduse omandamist ning ka seda, et riiklik õigusabi oleks vene keeles,» märkis Laaneots.
«Eesti julgeoleku seisukohast on oluline, et ei leevendataks kodakondsuspoliitika nõudeid. Tuginedes uue vasakvalitsuse osapoolte senisele poliitikale, võib arvata, et ees seisab Eesti kodakondsuse tingimuste leevendamine. See tähendab eesti keele eksami kaotamist ja põhiseaduse tundmise nõudest loobumist,» sõnas Laaneots.

fasttext_language: et


description: Viimasel aastal on terava teemana üles kerkinud operatiivsõitude ohutus. Postimees tegi kaasa ühe sõidu kiirabiautos, et näha, milline on olukord liikluses alarmsõidu ajal tegelikult.

title: Videolugu: pardakaamera salvestised näitavad, kuidas kiirabile ja politseile liikluses ette keeratakse

maintext:
Teisipäeva õhtul kella 17 paiku mööda lumist Mustamäed sireenide ja vilkurite saatel sõites võib veenduda, et reeglina liiklejad annavad kiirabiautole teed ja püüavad teha oma parima, et kiiresti liikuvale operatiivsõidukile mitte jalgu jääda.
Tallinna kiirabi välijuht Kaido Voogla ja kiirabiautojuht Kristo Kütt tõdevad, et pigem tekitavad ohtu olukorrad, kus liiklejad operatiivsõidukit lihtsalt ei märka ega tea, kuidas peaks kiiresti läheneva operatiivsõiduki korral käituma.
Vali muusika sõiduautos, kõrvaklappidega jalakäijad, kevadine ere päike, halb nähtavus südalinnas majade vahel, valearvestus operatiivsõiduki kiiruse või kolonnis liikuvate alarmsõidukite kohta – need on tüüpilised asjaolud, miks operatiivsõidukit ei märgata.
Viiendat aastat kiirabiautojuhina töötav Kristo Kütt nendib Mustamäel sõites, et töö ei ole kerge. Alarmsõidu ajal peab tähelepanu täielikult fokusseeritud olema, teiste liiklejate liikumisi peab ette nägema. «Silmad peavad olema igal pool,» lausub Kütt sõidu ajal.
«50/50 – ikka päris paljud on roolis telefonid näpus ja omas elemendis, ei näe, ei kuule. Praegu on veel hämar ka, vilkureid on üldiselt pimedas paremini näha kui päeval ja päikesevalguses.»
Kiirabiautojuhi sõidustiil, kiirus ja muu sõltub Küti sõnul paljuski patsiendist. «Sõltub, kui raskes seisus patsient antud hetkel taga on,» räägib autojuht ja jätkab: «Eks täna on kiirus vastav ka ilmastikuoludele ja tipptunnile. Ilusa ilma ja tühjade tänavatega ning raske patsiendi korral on kiirused siin ikka teised.»
See, kas alarmsõidukile antakse teed, võib Küti sõnul olla päeviti väga erinev. «50/50 – ikka päris paljud on roolis telefonid näpus ja omas elemendis, ei näe, ei kuule. Praegu on veel hämar ka, vilkureid on üldiselt pimedas paremini näha kui päeval ja päikesevalguses,» lausub Kütt roolis.
Kütt meenutab, et kõige pikem sõit on tal Tallinna kiirabis olnud minna Pärnu kiirabile poolele teele vastu. «Mis siin ikka karta, pead olema endas kindel ja kõik tervelt kohale toimetama. Üldiselt me ei aja seda kiirust taga, vaid ohutust,» lisab mees.
Tallinna kiirabil jääb väljakutsete arv ööpäevas keskmiselt 240–300 vahele. «Halb päev on see, kui meil on üle 300 väljakutse ööpäevas, hea päev on, kui sõitude arv jääb 220-250 kanti,» ütleb Tallinna kiirabi välijuht Kaido Voogla. Tallinna kiirabil tuleb aastas ette 5-7 liiklusõnnetust, mis juhtuvad alarmsõidu ajal.
Väljakutsete prioriteete on kiirabis neli: alfa, bravo, charlie ja delta. Alfa ja bravo on kergemad väljakutsed, kuhu sõidetakse ilma vilkuriteta. Kõige kiiremal delta-väljakutsel on reageerimisaeg minut aega ehk brigaad peab olema autos ja välja sõitma ühe minuti jooksul. «Viimase ööpäeva jooksul oli delta-väljakutseid meil 36, charlie-väljakutseid oli 142,» tutvustab Voogla.
Kui arvestavad on liiklejad kiirabisõidukile Tallinna linnas teed andes? «Tipptundide ajal on see keeruline, sest ega kaasliiklejatel pole kuhugi eest ära sõita tegelikult. Eriti talvisel ajal, mil lumevallid on kõigil rinnuli. Eks me üritame leida liikumisteed kas vastassuuna kaudu või teiste masinate taga tuututades,» räägib Voogla. Abi on kindlasti ka bussiradadest.
Üks ohtlik trend on Voogla sõnul viimasel ajal see, et autojuhid haagivad end kiirabiautole sappa, lootuses operatiivsõiduki taga kihutades rutem edasi saada. Paraku on selline käitumine liikluses erakordselt ohtlik, sest näiteks punase tulega ristmikule sõites ei anna tavasõidukile enam keegi teed.
Vältige pidurdusi ja järske manöövreid
Näidake suunatuld ja hoidke paremale teeserva
Politsei teeb Põhja prefektuuri piirkonnas alarmsõite ööpäevas umbes 10–15. PPA turvataktika- ja alarmsõiduteenistuse juhtivspetsalist Uno Laas õpetab, et kui sõidukijuht märkab lähenevat alarmsõidukit, millel on sisse lülitatud vilkurid koos helisignaaliga või ilma selleta, siis sõidukijuht peab sujuvalt vähendama kiirust ning vajadusel hoidma tee parempoolsele servale, et alarmsõiduk saaks võimalikult ohutult mööduda.
«Kindlasti peaks vältima järske manöövreid ja pidurdusi. Parema suunatule kasutamine tuleb kasuks, kuna sellega näidatakse alarmsõidukijuhile, et teda märgati,» jagas Laas soovitusi.
Ka kergliiklejad peaksid sõiduteele lähenedes võtma kõrvaklapid kõrvast ning veenduma, et kapuuts või müts ei varja ära lähenevaid sõidukeid. Tähelepanelik tuleb olla ka lähenevat alarmsõidukit nähes, kuna selle kiirus on tavapärasest suurem ning ta jõuab jalakäijani kiiremini kui tavaolukorras, kuigi silmaga ei pruugi seda olla näha. Kergliikleja peaks laskma operatiivsõidul oleva auto mööda ning alles seejärel ületama teed.
«Operatiivsõidul olev auto reageerib väljakutsele, kus võib olla kellegi elu, tervis või vara ohus. Liiklejad peaksid arvesse võtma, et iga nende ohtlik või läbimõtlemata manööver võib seada ohtu nii tema enda kui ka teiste liiklejate elu,» lisas Laas.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul on Reformierakond ähvardanud, et kutsub rahandusministri Sven Sesteri tagasi, kui tema juhitav partei ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) riigifirmade nõukogudega seoses jõulisi samme astuvad.

title: Ossinovski sõnul on Reformierakond alternatiivide otsimisele vihjanud

maintext:
«Eks viimase kahe nädala jooksul on mitu korda pehmemas või selgemas toonis öeldud, et kui väiksemad partnerid ehk SDE ja IRL peaksid selles teemas jõulisi samme astuma, siis Reformierakond hakkab otsima alternatiive. Küllap nad siis seda teevad,» vahendas ERRi uudisteportaal Ossinovski sõnu «Aktuaalsele kaamerale».
«Paar nädalat tagasi, valitsusliidu eestseisuse koosolekul öeldi, et kui kutsume nõukoguliikmed tagasi, siis Reformierakond kutsub tagasi rahandusministri Sven Sesteri,» lisas ta.
Ossinovski sõnul on näiteks laupäevane Keskerakonna kongress pannud ilmselgelt teatud mõtted liikuma. «Ja vaadates Reformierakonna varasemat käitumist, siis on tõenäoliselt hakatud ette valmistama midagi muud,» ütles ta.


description: Laupäeva hommikul kaotas reisijaid vedanud liinibuss teel Tallinnast Narva sõidu ajal kaks ratast. Õnnelikult lõppenud juhtumis ei saanud keegi viga.

title: Liinibuss kaotas Tallinna-Narva maanteel sõidu ajal kaks ratast

maintext:
Tegu oli MK Autobuss AS-i liinibussiga, mis väljus Tallinnast Narva laupäeva hommikul kell 8.45. Õnnetus juhtus umbes 85 km kaugusel Tallinnast. Buss kaotas tagumised vasakpoolsed topeltrattad.
Bussis viibinud reisija Marina rääkis Postimehele, et enne õnnetust võttis bussijuht hoo maha ja kiirus oli seetõttu õnneks väike. «Istusin istereas, mis oli sõidutee poole. Vaatasin aknast välja ja nägin, kuidas bussi ratas mööda teed bussi kõrval veereb. Buss vajus viltu ja kostis heli, nagu metall kriibiks asfalti,» rääkis reisija.
Ratas veeres reisija sõnul vastassuunavööndisse, vastu tulnud auto sai õnneks pidama. «Õnneks midagi hullu ei juhtunud,» nentis Marina.
MK Autobussi veokorraldaja Tair Teder ütles, et bussijuhi sõnul hakkas ta umbes viis-kuus kilomeetrit varem tundma nõrka vibratsiooni. Järsku läks vibratsioon tugevamaks ja juht võttis hoo maha, et peatuda ja asja uurida.
«Sõidukiirus oli rataste äratuleku ajal maksimaalselt 50 km/h. Algul pidurdas juht käiguga, kuid nagu pidurit vajutas, tulid rattad lahti,» nentis firma veokorraldaja. Tema sõnul on tegu üsna kummalise juhtumiga, kuna rattaid hoiab kinni palju mutreid, mis pidid kõik korraga lahti tulema.
Teder märkis, et uue nädala alguses uurib firma täpselt välja, mis juhtus. «Bussi reisijate hulgas oli ka teise firma bussijuht, kes ütles meie bussijuhile, et tema ei saanud ka sõidu alguses ega ajal aru, et midagi oleks olnud valesti. Täiesti arusaamatu,» nentis veokorraldaja.
Reisijatele kutsuti järele teine buss, mis viis nad sihtkohta.


description: Soome politsei pidas kinni ja andis Hispaaniale välja Soomes torumehena töötava eestlase, keda kahtlustatakse juveelipoe röövis Cadizis mullu aprillis.

title: Soome andis Hispaaniale välja eestlasest juveeliröövli

maintext:
Hispaania kohus andis 45-aastase eestlase suhtes välja rahvusvahelise vahistamismääruse, kuna teda kahtlustatakse Joyería Gordillose nimelise juveelipoe röövis koos kahe kaaslasega, kirjutab Diario de Cadiz.
Röövis kahtlustatav eestlane on praegu range režiimiga Puerto II vanglas, kuhu hoitakse kõrge põgenemisriskiga kurjategijaid.
Uurimisandmetel sõitis kolmeliikmeline jõuk mullu kevadel Hispaaniasse, nähes oma jälgede segamiseks suurt vaeva. Kõigepealt tellisid nad endale reisibüroolt puhkusereisi Austria pealinna Viini. Sealt sõitis röövlitrio edasi Portugali pealinna Lissaboni ja sealt edasi Andaluusiasse Cadizi.
Mehed kasutasid liikumiseks ainult ühistransporti ja nad üritasid jääda märkamatuks, liikudes eraldi. Cadizi jõudsid nad ööpäev enne kuriteo toimepanemist ning nad lahkusid pärast röövsaagi kättesaamist kohe linnast.
Juveelirööv toimus mullu aprillis, kui kolm sõjaväeriietes kurjategijat tungis Joyería Gordillo juveeliärisse ja ähvardasid turvameest püstoliga. Kurjategija katsid juveeliäri aknad musta tekiga, et poes toimuv tänavale näha ei oleks. Seejärel purustasid nad haamriga poes olevad vitriinid ning võtsid kaasa seal olevad ehted ja hinnalised kellad. Kogu rööv võttis aega umbes kaks minutit.
Kurjategijad põgenesid sündmuskohalt esmalt jalgsi läheduses ootava auto juurde, sõitsid Canalejasse ja lahkusid esimesel võimalusel Hispaaniast.
Soomes kinni peetud mehe kaks kaaslast on siiani tabamata.


description: „Alles hiljuti vaatasin peeglisse ja nägin, et olen rasvase kõhu tõttu nagu peletis! Nüüd olen tänu Stockholmi dieedile saanud tagasi suurepärase enesetunde ja hea välimuse,” jutustab ärimees Andres (47), kes vabanes lühikese ajaga 25 liigsest kilost. Loe intervjuud Andresega, et saada teada, kus kontrollida tasuta oma võimalusi saleneda ja kust saada toitumisspetsialisti konsultatsiooni.

title: Andres võttis kergesti 25 kilo alla. Seda suudad ka sina!

maintext:
– Milline oli sinu varasem salenemiskogemus?
Olin proovinud tervislikumalt ja vähem süüa, kuid kaal ei langenud ja näljatunne oli pidev. Pärast sellist kogemust kadus ka motivatsioon, sest tundus, et ükskõik mida ma ka ei teeks, „päästerõngas” oli, on ja jääb. Hakkas juba tunduma, et mulle ongi alatiseks määratud ülekaaluga elada.
– Kuidas sa otsustasid saleneda Stockholmi toitumiskavaga?
Vaatasin kriitilise pilguga peeglisse ja sain aru, et näen välja nagu peletis. 117 kilo, kõht selline, et ei saa kingapaelu kinni siduda. Olin näinud Stockholmi toitumiskava reklaame ja tundus, et see sobib mulle. Muidugi lugesin internetist tagasisidet ja järeldasin, et kui see on nii paljusid inimesi aidanud, siis miks ei võiks see mind aidata. Lisaks ei olnud mingit riski – kui saleneda ei õnnestu, tagastatakse raha ilma küsimusi esitamata.
– Kuidas õnnestus dieedi järgimine?
Registreerusin, sain kohe oma meiliaadressile kava ja hakkasin seda järgima. Juba pärast esimest päeva kaalusin ennast ja olin üllatunud, sest tulemused olid märkimisväärsed. Juba esimesel nädalal võtsin 6 kilo alla ja see oli imeline tunne, sest tulemused olid kohe näha ja seetõttu ei kadunud ka motivatsioon. Ma isegi ei osanud oodata, et tekib ka soov end rohkem liigutada, energiat tuleb juurde ja enesetunne paraneb. Ühesõnaga, lahe!
– Kas sa soovitaksid ka teistel inimestel proovida Stockholmi dieeti?
– Ma poleks osanud uneski näha, kui hea tunne on olla sale ja terve! Hoopis teine feeling! Olen eeskujuks paljudele sõpradele ja tuttavatele, kes on minu muutusi nähes samuti Stockholmi dieeti pidama hakanud. Nad on tulemustega väga rahul. Kui sa ei ole ise proovinud, ei oska sa seda ettegi kujutada. Seetõttu ainult edasi! Registreeru ja alusta!
Klõpsa siin – StockholmHealth.com – ja vabane ülekaalust 7 päevaga!
StockholmHealth.com pakub – vabane ülekaalust ilma trennide ja nälgimiseta. Seejuures täna saab iga veebilehe külastaja tasuta testitulemused ja salenemisspetsialisti konsultatsiooni.


description: Hoolimata arvamusest, et valitsusest lahkuv Reformierakond vahetab uuel aastal esimehe välja, peab politoloog Tõnis Saarts võimalikuks, et Taavi Rõivas jääb siiski parteid juhtima, vahendab ERRi uudisteportaal.

title: Saarts: opositsiooni jääv Reform ei pruugi Rõivast välja vahetada

maintext:
Saarts rääkis ERRi raadiouudistele, et kui Reformierakond nüüd valitsusest lahkub, kaotavad väga paljud inimesed oma töö.
«Me ei räägi siin ainult ministritest, vaid ministri nõunikest ja paljudest erakonna liikmetest, kes on justkui harjunud sellega, et nad on kogu aeg valitsuses ja neil on kogu aeg töö riigiametis kindlustatud. Oluliseks küsimuseks saab olema see, kuidas Reformierakond seesmiselt suudab oma liikmete pahameelt ja kasvavaid pingeid kanaliseerida,» ütles ta.
«Ma ei tea, kas mõned võimekamad, ambitsioonikamad nimed nagu näiteks Kristen Michal tahaks seda erakonna juhtimist üle võtta. Suure tõenäosusega ei lubata seda teha Siim Kallasel või Kaja Kallasel, nii et ei ole üldse välistatud, et Taavi Rõivas võib ka jätkata,» lausus Saarts.


authors:
Helen Mihelson
Tairo Lutter

description: Sooteadlikkus ei tähenda seda, et poisse ei või poisteks kutsuda ja tüdrukuid tüdrukuteks. Tegelikult on kogu asja mõte märksa lihtsam – õpetajad võiksid soostereotüübid ja eeldused kõrvale heita ja kuulata, mida laps ise räägib.

title: Ka pärast sooteadlikkuse koolitust võib poissi poisiks kutsuda

maintext:
Mõttekoda Praxis on novembris korraldanud kaks koolitust, kus koolijuhtidega on arutletud Eestiski palju poleemikat tekitanud teemal – sooteadlikkus. Tartus oli pilootkoolitusel kohal kümmekond koolijuhti, Tallinnas enamgi.
Tegelikult on koolitusi juba varem tehtud õpetajatele ja ka õpetajaks õppijaile. Praxis ei välista, et tulevikus võiks sooteadlikkuse asjus koolitusi teha ka lapsevanematele.
Kriitilisi küsimusi üksjagu
Koolitusele tulid enamjaolt need, kes teemast huvitatud. «Erinevaid arvamusi jagus ning ei ütleks, et kohal oli üksmeelne ja mittekriitiline osalejaskond. Päris palju küsiti, miks on sooteadlikkust vaja ja kas see tähendab, et poisid ja tüdrukud peavad olema ühtemoodi,» rääkis Biin.
Põhjus, miks sooteadlikkusest võiks võimalikult palju inimesi teada, ongi Biini sõnul suuresti selles, et aja jooksul on levima hakanud ja seejärel juba ka oma elu elama igasugused väärarusaamad.
KOMMENTAAR
Kiviõli Vene Kooli direktor Arne Piirimägi Ma olen ise Tartu Ülikoolis ja Narva Kolledžis pedagoogikat ja psühholoogiat õpetanud ja tegutsenud koolijuhina juba alates 1986. aastast, mistõttu mind see teema ka huvitab. Koolitusele tahtsingi minna ennekõike selleks, et oma teadmisi värskendada ja võrrelda viimaste uurimistulemustega. Ühelt poolt tundub see üle võlli keeramine, et mis sooprobleem? Teisest küljest ma jällegi leian, et on ikka probleem küll. Kui vaatame kasvõi fakti, et suurem osa väljalangejaist keskkoolis on noormehed, siis see on ju tegelikult sooprobleem. Kui vaadata ka Nõukogude ajast säilinud stereotüüpe, et poisid las teegu kehalist kasvatust ja tüdrukud käsitööd, siis see pole võib-olla alati mõistlik. Ka koolitusel jõudsime arusaamisele, et on ka tüdrukuid, kes tahavad puid saagida, naelu tagada ja kruvisid keerata ja mõnele poisile sobib võib-olla söögitegemine ja õmblemine rohkem. See võimalus võiks koolis ikka olemas olla ilma et see tekitaks hinnanguid nagu «see pole poiste asi, mis sa sinna kööki ronid». Teadvustamine tuleb igal kasuks - inimesed on erinevad ja selles pole mitte midagi imelikku. Ja kõige tähtsam on võib-olla üldse see, et erinevused soo raamides on tegelikult tunduvalt suuremad kui sugude vahel.
Biini kinnitusel ei palu nad kellelgi silmi kinni panna, nagu bioloogilisi sugusid poleks üldse olemas. Muidugi on sood olemas, kuid tuleks mõista, et iga inimene on erinev ning üksnes soostereotüüpide alusel kellegi kasti paigutamine ei ole õige.
«Sooteadlikkuse eesmärk ei ole panna tüdrukuid teistmoodi käituda või öelda hoopis poisile, et homme tule täpilise kleidiga kooli. Eesmärk on mõtiskleda selle üle, soodustada seda, mis lastel tulevikus vaja võiks minna või mis veelgi tähtsam, mida nad ise teha tahaksid,» sõnas Biin.
Poistele lennukid, tüdrukutele kleidid?
Koolitusel tahetaksegi koolijuhtidele anda nn sooprillid, mis aitaks neil asju teisest vaatenurgast vaadata. See tähendab mh ka seda, kuidas asetame poiste ja tüdrukute erineva kohtlemise laiemasse elutee ja ühiskonna konteksti, näidates, kuidas laste erinev suunamine viib erinevate võimalusteni hilisemas elus.
Kuidas siis «sooprillidega» õpetaja käitub? Lihtsustatult: kui õpetaja tahaks öelda «Poisid, lähme õue jalkat mängima!», siis võiks ta pigem sammu tagasi astuda ja mõelda. Ennekõike selle üle, kas niivõrd tühisena näiva lausega annab ta äkki vale signaali, justkui oleks jalgpall puhtalt meeste alla.
Õpetaja võiks öelda pigem «Lapsed, kes tahavad, lähme õue jalkat mängima!» - nii teavad ka tüdrukud mänguga liituda ja jalgpall saab väikesest sõnamuudatusest hoolimata mängitud.
Biin meenutas, kuidas üks koolitusel käinud mees talle rääkis, kuidas ta käis lastevanemate koosolekul, kus öeldi, et lapsed lähevad ekskursioonile – poisid lennukeid vaatama ja tüdrukud kunstimuuseumisse kleite vaatama.
Kui lapsevanem seepeale küsis, miks on just nii ja kas laste käest ka küsiti, sai ta eitava vastuse. «Lõpuks küsiti ka laste käest ja tegelikkuses oli nii, et pooled poisid läksid kunstimuuseumisse ja pooled tüdrukud lennukitega tutvuma,» vahendas koolitaja lapsevanema räägitut.
«Me ei peaks eeldama, et ainult tüdrukuid huvitavad kleidid ja ainult poisse lennukid. Tegelikult ei maksa see ju midagi, kui me anname lastele endale võimaluse valida,» sõnas Biin.
Veelgi olulisemaks peab Biin aga seda, et ka aineteadmiste edasiandmisel ja laste suunamisel lähtutakse just iga lapse individuaalsetest tugevustest. «Koolis on lastele oluline anda võimalus oma andeid ja võimeid arendada kõigis ainetes. Samuti on oluline see, et lastele tagasiside andmisel ja nende suunamisel ja julgustamisel ei lähtutaks sellest, et oleme harjunud pidama teatud valdkondi – näiteks matemaatikat poiste ja keeli tüdrukute tugevuseks,» ütles Biin.
Sageli endalegi teadvustamata stereotüüpide toel antakse lastele selgeid sõnumeid selle kohta, milliseid valikuid peetakse neile sobivaiks. Biini sõnul kanduvad koolist kaasa saadud hoiakud ja uskumused edasi ka tööturule. Näiteks see, kui õpilastele on antud sõnum, et ettevõtlikkus ja riskijulgus on sobilikud pigem poistele, viib naissoost ettevõtjaid ja juhtide vähesuseni tööturul. Ka uuring on aga kinnitanud, et just sooliselt mitmekesised ettevõtted on kasumlikumad.
Soostereotüüpidega võib Biini sõnul seostada mitmeid ühiskonna valupunkte. Kõigile teadaolev Euroopa suurim palgalõhe, meeste varasem suremus ja kehvem tervis, naiste ja seeläbi ka laste vaesus on vaid mõned näited. Koolikeskkonnast rääkides siis väljalangevus või kiusamine.
Pürgime Põhjamaade poole
Biin möönab, et suures osas reageerivad inimesed teemale valuliselt. «Esmatasandi reaktsioon on tavaliselt selline, et ah, see on mingisugune Lääne tühi jutt ja miks me sellest üldse räägime, kuna kõik on ju väga hästi ja on ka tulevikus väga hästi,» rääkis koolitaja.
Tegelikult ei ole sooteadlikkus tema sõnul ebaoluline teema, vaid aitabki noorel inimesel kaugemale jõuda, kui ta saab ise otsuseid teha ning ei pea käima ette tallatud soostereotüüpset rada. Ka rõhutab Biin, et sooneutraalsus ja sooteadlikkus on kaks erinevat asja.
Ehkki sooneutraalsuse termin on Eestisse rännanud Põhjamaadest, üritatakse ka Põhjamaades nüüd see termin kõrvale heita ja rääkida pigem sooteadlikkusest.
Biin nentis ka, et soostereotüüpidest lahtilaskmine ei saagi paugult käia. Ka ütles ta, et stereotüübid pole alati halvad, vaid neil on kindlasti oma roll. «Kuid oluline on aeg-ajalt peatuda ja mõelda, kas mingi stereotüüp siin ja praegu omab seda funktsiooni või on ta ajale jalgu jäänud,» ütles ta.


description: Peaminister Taavi Rõivase sõnul rapsisid sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna (IRL) ning tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski (SDE) reformierakondlastest riigikoguliikmeid riigifirmade nõukogudest tagasi kutsudes. Ta nimetab seda asendustegevuseks, millele leitakse lahendus järgmisel nädalal ning valitsuskriisi peaminister Tsahkna ja Ossinovski sammudest ei järeldaks.

title: Rõivas: sedavõrd marginaalse teemaga valitsuse tervist ei kahjusta

maintext:
Peaminister Taavi Rõivas, mida te sellest arvate, et nii Margus Tsahkna kui Jevgeni Ossinovski otsustasid kutsuda riigifirmade nõukogudest tagasi reformierakondlastest parlamendiliikmed?
Meil oli eile kabineti nõupidamisel arutelu selle osas, et kuidas oleks tulevikus võimalik riigikogu liikmeid nõukogudesse nimetada riigikogul endal nii, et kõik oleks 100-protsendilise kindlusega põhiseaduspärane. Arutelu osa oli ka see, et juhul kui me sellise korra leiame, siis seni ministrite poolt nimetatud riigikogu liikmed tuleks tagasi kutsuda ja nimetada samad või uued inimesed nendele kohtadele riigikogu kaudu. Seda ettepanekut toetas ka õiguskantsler Ülle Madise, aga kuna kella viiest kabinetinõupidamine lõppes, sest külla tuli Soome peaminister Juha Sipilä, siis jäi arutelu poolikuks. Et täna on nõukogude liikmeid kiirustades tagasi kutsutud kogu plaani põhjalikult läbi arutamata – see on minu hinnangul rapsimise maiguga. See ei ole nii kiire teema, mida ei saaks veel rahulikult nädal aega arutada, et plaan oleks lõpuni paigas
Kas see on Margus Tsahkna ja Jevgeni Ossinovski soolo?
Kindlasti oleks võinud ära oodata sellek, kui kabinetis ka edasised sammud kokku lepitakse. Nagu ma ütlesin, siis eile jäi see kokkulepe selle taha, et aeg sai otsa ja selle teema arutamine on meil järgmise nädala kabineti päevakorras.
Kas Reformierakond kutsub ka riigifirmade nõukogudest tagasi oma riigikoguliikmed?
Ma eeldan, et mõistlik on ikkagi teha nii nagu jutt jäi kabineti nõupidamisel. Lepime kokku tervikplaani, mille osa on ka nimetamise kord. Riigikogu ise on nimetanud riigikogu liikmeid nii sotsiaaldemokraatlikust erakonnast, IRList kui ka teistest erakondadest väga mitmetesse erinevatesse nõukogudesse - näiteks Riigimetsa Majandamise Keskuse, Rahvusraamatukogu jne.
Sarnane regulatsioon võiks tulevikus kehtida kõikidele riigi äriühingutele, sest siis ei ole võimalik kellelgi öelda, et tegu on põhiseaduse riivega. Aga kuniks seda uut korda pole kehtestatud, siis ei ole minu arvates mõtet rapsida. Põhiseadus on kehtinud aastast 1992 ning viimase kolme päeva jooksul ei ole põhiseaduse redaktsioon muutunud. Kui on saanud 24 aastat selle korra alusel tegutseda, siis saab ühe nädala veel. See lahendus on võimalik leida ja ei ole vaja liigselt rapsida. Selle teemaga pingutatakse minu hinnangul üle.
Tervikuna ütleksin, et olen väga nõus Erkki Raasukesega, kes ütleb, et kaheksa riigikoguliikme kuulumine riigi äriühingute nõukogudesse ei kuulu Eesti arengu mõttes oluliste teemade top100 hulka. See on natukene asendustegevus ja liigne rapsimine.
Te ütlete, et see on rapsimine, kas see pole ikkagi enne homset Keskerakonna kongressi teile jala taha panemine?
Ei mina neid asju küll ei seostaks. Sedavõrd marginaalse teemaga kindlasti valitsuse tervist ei kahjusta.
Aga milline on valitsuse tervis? Kas see on valitsuskriis?
Ei selle teema pealt ma küll mingit kriisi ei järeldaks. Kui vaadata eilset kabinetiarutelu, siis mõlemad eelnevad teemad olid kümme, et mitte öelda sada korda olulisemad ja me jõudsime väga põhimõttelisele kokkuleppele ka pensionite teemal. Seda võib küsida Jevgeni Ossinovski ja Margus Tsahkna käest, et mida nad täpsemalt selle kiirustamisega mõtlesid. Ma täna Jevgeniga ei ole rääkinud, aga Margusele ma ütlesin, et ta liigselt kiirustab selle teemaga. See saab järgmine nädal rahulikult tehtud.
Millises toonis see teie kõne oli?
Töises, töises toonis.


description: Altkäemaksu võtmises kahtlustatava ja Tallinna linnapea kohalt taandatud Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare teatel taotles tema kaitsja prokuratuurist lekkinud kirjavahetuse tõttu juhtiva riigiprokuröri Steven-Hristo Evestuse taandamist.

title: Edgar Savisaar taotleb juhtiva riigiprokuröri taandamist

maintext:
Savisaar kirjutab oma sotsiaalmeedia kontol, et prokurör Evestuse sõnakasutus ei ole ainult kohatu ja solvav. «Need sõnad kinnitavad, et prokuratuur ei lähtu minu asjas mitte seadusest, vaid prokuröri isiklikest seisukohtadest ja tõekspidamistest. See, et asja menetlemine toimuks seaduslikult ja seaduse alusel, ei ole oluline mitte ainult minule, vaid kogu ühiskonnale,» teatab poliitik ja lisab, et see on seotud ühiskonna usaldusega õigussüsteemi vastu. See on tema sõnul seotud ka sellega, kuidas järgmine kord ükskõik keda teist kriminaalmenetluses koheldakse.
Lekkinud kiri ei ole Savisaare väitel ainus põhjus, miks tema kaitsja prokurör Evestuse taandamist taotles. Ka kõvaketta loos kohaldas prokuratuur tema arvates samuti seadust nii nagu endal vaja. «Kui nad ei tahtnud mulle tagasi anda kõvaketast, ütlesid nad, et seal peal olevad kapokate näod on riigisaladus. Kui kerkis küsimus, et kes siis ametnikest vastutab riigisaladuse näitamise eest tervele Eesti rahvale (Hundisilma läbiotsimise ajal oli kapokate nägusid kogu meedia täis), ütlesid nad, et näod ikka ei ole riigisaladus,» märgib Savisaar.
«Ka prokurör Evestuse hiljutine etendus Hirvepargis kinnitab, et kahtlustatava seaduslikud õigused ei ole tema jaoks ülemäära olulised,» jätkas Savisaar. Kahtlustuste reklaamimine meediale enne, kui neid tutvustatud isikule endale, ei ole Keskerakonna esimehe arvates küll kriminaalmenetluse regulatsiooni ja mõttega kooskõlas. «Kõike neid fakte kogumis vaadatuna ei ole kahtlust, et prokurör Evestus ei ole objektiivne ega erapooletu. Vähemalt nii see asi välja paistab,» leiab opositsioonipoliitik.
Tallinna linnapea kohalt taandatud Savisaar kirjutab edasi, et lekkinud kirja kohta ütles prokuratuur, et tegemist ei ole nende ametliku seisukohaga. «Tore, aga sellest saavad kõik niigi aru. Küsimus polegi ju selles, mis on kellegi ametlik seisukoht, vaid selles, mis tegelikult toimub. Just sellest annabki meile aimu lekkinud kirjavahetus. Huvitav, mida ütleks prokurör Evestus, kui mõne altkäemaksu andmises süüdistatava kaitseversioon oleks, et ametlikult ei lubanud ma ametnikule ju mingit hüve, ikka ainult mitteametlikult?» küsib ta.
«Kui keegi küsib, miks peaks taanduma ainult Evestus, mitte terve menetlustiim, siis vastus on, et kala hakkab mädanema peast,» lisab Savisaar lõpetuseks ja märgib, et vastuse taandamistaotlusele saab tuleval nädalal.
Riigiprokuratuuri avalike suhete juht Kristina Kostina kinnitas, et Edgar Savisaare kaitsja on esitanud taotluse riigiprokurör Steven-Hristo Evestuse taandamiseks. Taotlus on registreeritud.
Esmalt vaatab taotluse läbi prokuratuuri järelevalveosakond seadusega ettenähtud korras. Taotlusele peab vastama viie tööpäeva jooksul. «Taotlus on vastu võetud ja seejärel otsustatakse, kas on alust taandamiseks või ei ole,» selgitas Kostina. Prokuröri taandamist saab edasi taotleda kohtus.
Riigiprokuratuurist Savisaare kaitsjatele kogemata saadetud kirjavahetus:
Suurema vaate saamiseks kliki kujutisel.
Lekkinud kirjavahetus puudutas seda, kas nõustuda Savisaare kaitsja vandeadvokaat Oliver Nääsi taotlusega. Nääsi sõnul lähtus riigiprokuratuur asjasse mittepuutuvatest asjaoludest, kui jättis rahuldamata tema taotluse pikendada kohtueelses menetluses koostatud toimikuga tutvumise tähtaega.
Juhtiv riigiprokurör Steven-Hristo Evestus kirjutas meilivahetuses riigiprokurör Laura Vaigule jt: «Jätame pikendamise rahuldamata, eriti kui E. Savisaar tuuseldab mööda linnavalitsust ja Venemaad.»
Riigiprokuratuuri kinnitusel ei saa lekkinud kirjavahetust käsitleda prokuratuuri vastusena Nääsi taotlusele. Kuigi nii serveeris seda oma Facebooki kontol Edgar Savisaar ise.


authors:
Karin Kangro
Liis Treimann

description: Postimees avaldab täismahus Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu koalitsioonilepingu, millele erakondade volikogud annavad täna heakskiidu.

title: Täismahus: loe, mida lubab uus koalitsioon korda saata


description: Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) esimehe Margus Tsahkna sõnul otsustab erakonna nime muutmise Isamaaks erakorraline suurkogu, mille kutsub kokku partei volikogu lähikuudel.

title: IRLi nime muutmise otsustab erakorraline suurkogu

maintext:
Tsahkna ütles Postimehele, et nimi Isamaa kannab kõige paremini väärtusi, mille eest on erakond alates taasiseseisvumisest seisnud ja kavatseb seista ka edaspidi. «Eesti tulevik on suunatud pöördumatult vabadusele ja kõigi hakkamasaamisele. Eesti on avatud ja innovatiivne, uutele otsingutele valla riik. Kõigil on võimalus, kes tahab ja soovib. Eesti on kõigi võimaluste maa,» rääkis ta.
Tema sõnul ei ole tegu tavalise märgimuutusega, vaid sõnumiga sellest, et erakond on muutunud ja valmis otsustama. «Isamaa, see tähendabki olla ise oma saatuse peremees ja teha ise oma saatuse üle julgeid otsuseid,» lausus ta.
Tsahkna sõnul otsustab nime muutmise IRLi erakorraline suurkogu, mille kutsub kokku erakonna volikogu lähimate kuude jooksul.
«Põhikirjast tulevalt piisab suurkogu otsusest, kuid mina tegin ettepaneku muuta nii erakonna sisu kui nimi Isamaaks ja see vajab erakonnasisest arutelu,» rääkis ta ning lisas, et IRLis on hulgaliselt poliitilisi nõukodasid, ühendusi, klubisid ja muidu aktiivselt panustavaid inimesi, kellelt ta ootab panust, kuidas üheskoos veel paremini edasi minna. «Suur töö Isamaa 2.0 tegevuskava järgi on juba tehtud, nüüd on vaja konkreetsed ideed läbi arutada.»


description: EAS jõudis täiendavas analüüsis järeldusele, et praegusel juhatusel ei olnud õigust muuta president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talu toetuse tagasinõude suurust, mille oli otsustanud  2012. aasta juhatus.

title: EAS: praegusel juhatusel ei olnud õigust Ärma toetuse tagasinõude suurust muuta

maintext:
Analüüsi hinnangul käitus tänane juhatus korrektselt, kuna 2012. aastal otsuses puudus õiguslik alus antud otsust muuta.
«2012. aasta otsuses ei olnud jäetud õigust 10-protsendilist tagasinõude suurust hilisemal ajal muuta,» ütles EASi õigus- ja hankeüksuse direktor Karin Victoria Kuuskemaa pressiteates.
Kuuskemaa sõnul pole sama küsimust analüüsinud advokaadibüroo Sorainen analüüs jõudnud õigetele järeldustele, kuna selle eelduseks on, et OÜ Ermamaa pani toime toetuse reeglite rikkumise. «Praegusel juhul pole aga tuvastatud toetuse saaja rikkumisi. Ka rahandusministeeriumi audit tõi välja pigem EASi 2012. aasta otsuse ebapädevuse,» lisas ta.
Täiendava auditi tellis EASi nõukogu, et teha kindlaks, kas EASi juhtkond halvendas tänavu augustis OÜ Ermamaa suhtes 2012. aastal tehtud otsust kinnitades EASi õiguslikku olukorda.
Seni on Ermamaa asjus ühe auditi tellinud EAS ja ühe rahandusministeerium.
2012. aastal EASi juhatuse esimees olnud Maria Alajõe ütles täna Postimehele, et ta ei ole jõudnud EASi täiendava analüüsiga tutvuda ja ei saa seda kommenteerida. «Eks neid analüüse on olnud erinevaid, õige analüüs nüüd alles algab,» ütles Alajõe ja lisas, et kuna tal on väga kiire, ei saa ta sel teemal rohkem praegu rääkida.
Praegu riigikogu kantselei direktorina töötav Maria Alajõe ütles möödunud nädalal intervjuus «Aktuaalsele kaamerale,» et Ärma talule antud toetuse tagasinõude otsuses 2012. aastal jäeti võimalus selle määr 2016. aastal uuesti hinnata.
Eelmisel nädalal avaldatud rahandusministeeriumi auditist selgub, et Toomas Hendrik Ilvese ettevõte Ermamaa peaks maksma EASile tagasi 90 protsenti Ärma talu ehitamiseks saadud toetusest ja EAS on eksinud esitades vaid 10-protsendilise tagasinõude.
EASi tellitud ja KPMG koostatud auditis seisab, et pole selge, miks EAS tegi just 10-protsendise, Ermamaale soodsaima tagastusnõude ning otsus ei ole piisavalt põhjendatud.
EASi nõukogu koguneb OÜ Ermamaa toetust arutama järgmisel nädalal
Ettevõtlusminister Liisa Oviir ütles täna Postimehele, et ta ei ole EASi värske analüüsiga kursis ja ei oska seda kommenteerida. «See hinnang läheb vastu sellega, mille MKM tellis advokaadibüroolt Sorainen ja selles olukorras ma pigem usaldaksin majast väljastpoolt pärit hinnanguid,» ütles Ovir Postimehele.
Liisa Oviir Allikas: Postimees
Liisa Oviir käis täna riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni ees OÜ Ermamaa toetusega seonduvat selgitamas ja kohtus hiljem riigikogu nõupidamiste toas EASi juhatuse esimehe Hanno Tombergi ja nõukogu esimehe Erki Möldriga.
Oviiri sõnul küsis ta kohtumisel EASi nõukogu esimehe käest, mis nüüd edasi saab ja kas nõukogu tajub, kuivõrd on praegune olukord riivanud inimeste õiglustunnet ja toonud kaasa mainekahju nii EASile kui ka OÜ Ermamaa omanikule, endisel presidendile Toomas Hendrik Ilvesele. Oviir nentis, et kujunenud olukord on diskrediteerinud kogu toetuste väljaandmise süsteemi.
«Nõukogu esimees ütles, et ta mõistab seda olukorda ja ta lubas, et hiljemalt järgmise nädalal, kui kõik nõukogu liikmed on Eestis, arutavad nad olukorda ja pakuvad välja lahenduse praegusele olukorrale ja ettepanekud ja kuidas vältida edaspidi sarnaste sündmuste kordumist,» rääkis Oviir.
Ettevõtlusminister lisas, et EASi juhatuse esimees Hanno Tomberg oli valmis tunnistama, et 2016. aastal tehtud otsus OÜ Ermamaa toetuse osas sai langetatud kiirustades.
«See on üks minu suurtest etteheidetest talle (Hanno Tombergile – toim.), et otsus tehti ilma analüüsita. Juhatuse esimees kinnitas mulle, et selle aja oleks pidanud võtma. Aega otsuse langetamiseks oli 1. jaanuarini, seega oli aega, et otsust analüüsida. Palusin nõukogul teha omapoolset ettepanekud selle kohta,» ütles Oviir.
Küsimusele, et kas nõukogu ettepanek võiks olla juhatuse esimehe Hanno Tombergi tagasikutsumist, ütles Oviir, et seda peab nõukogu käest küsima, kuhu nad võiksid oma arutelu käigus jõuda. «Kuid ma arvan, et nõukogul oleks kohane arutada juhatuse võimalikku vastutust,» lausus ta.
Oviiri sõnul tundub talle juristina, et Toomas Hendrik Ilveselt ei saa 90 protsenti OÜ Ermamaale makstud toetust tagasi nõuda, kuna 2012. aastal tehtud ja tänavu oktoobris taas langetatud otsus on korduvalt kinnitanud tema õigustatud ootust, et tagasi tuleb maksta 10 protsenti toetusest.
«Aga siin peavad ütlema oma hinnangu praktiseerivad juristid. Andsin ka nõukogu esimehele soovituse haldusjuristidega konsulteerida,» ütles Oviir.
Tomberg lahkus kohtumiselt poole pealt ja ei andnud kommentaare
EASi juhatuse esimees Hanno Tomberg lahkus Liisa Oviiri ja Erki Möldriga toimunud kohtumiselt poole pealt ja ei andnud mingeid kommentaare. «Mul ei ole mingeid kommentaare,» ütles Tomberg ajakirjanike korduvate küsimuste peale.


description: Peaminister Taavi Rõivas ja Soome valitsusjuht Juha Sipilä arutasid tänasel kohtumisel, kuidas anda riikide majanduskasvule hoogu juurde läbi ühiste projektide.

title: Rõivas: Tallinna-Helsingi tunnel looks maailmas ainulaadse kaksiklinna

maintext:
«Meie kahe riigi aina tihenev koostöö energia- ja transpordiühenduste ning digitaalsete teenuste arendamisel tähendab, et Eesti ja Soome inimesed ning majandused on enam seotud ning kaks riiki üksteise jaoks olulisemad kui kunagi varem,» ütles Rõivas. «Kui ühel meist läheb hästi, siis läheb hästi ka teisel.»
Rõivase sõnul on hiljuti Brüsselis allkirjastatud BalticConnectori rahastamisleping hea näide kahe riigi tihedast ja tulemuslikust koostööst. Peaminister tänas Sipilät isiklikult projekti panustamise eest ning rõhutas, et töö riikide gaasiturgude ühendamiseks peab jätkuma, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Transpordiühendustest rääkides ütles peaminister Rõivas, et me ei tohiks karta väga ambitsioonikaid projekte, nagu näiteks Tallinna-Helsingi tunnel. «See oleks ainulaadne maailmas ühendades omavahel kaks pealinna ja luues üle 2 miljoni elanikuga kaksiklinna.»
Tunnel panustaks tema sõnul mõlema riigi majanduskasvu ning oleks loogiline jätk ja oluline lisaväärtus Rail Balticule. «Juba praegu liigub kahe linna vahel aastas ligi 8 miljonit reisijat, millele Rail Balticu käivitumine kindlasti lisa toob,» rõhutas Rõivas.
Peaministrite kohtumisel oli teemaks ka riikidevaheline koostöö digitaalvallas. Mais allkirjastasid Rõivas ja Sipilä koostööleppe Eesti ja Soome vahelise andmevahetuse ja e-teenuste käivitamiseks. «Leppe rakendamine on jõudsalt edenenud ja oleme koos käima lükanud esimesed piiriüleseid e-teenuseid. Esimesed äriregistrite vahelised andmevahetused peaks käivituma juba järgmisel aastal,» sõnas Rõivas.
«Kõik need projektid aitavad Eesti ja Soome majandustel kasvada ja toovad inimestele heaolu mõlemal pool lahte.»


description: Keskerakonna kauaaegne esimees Edgar Savisaar loobub homsel kongressil kandideerimast, esimehe koha nimel jäävad konkureerima riigikogu liige Jüri Ratas ja eurosaadik Yana Toom.

title: Otse: Keskerakonna esimeheks kandideerivad Toom ja Ratas, Savisaar loobus

maintext:
Savisaart toetav riigikogu liige Peeter Ernits ütles eile pärastlõunal, et siis polnud veel otsustatud, kas nende leerist läheb laupäevasel kongressil Jüri Ratase vastu lahingusse Savisaar või Toom, kuid üht-teist peaks selguma tänasel pressikonverentsil.
Ernitsa sõnul on laual mitmeid stsenaariume ja küsimus on vaid selles, milline neist laupäeval käivitub. Kongressil toimuvast isegi olulisemaks nimetas ta seda, mis hakkab toimuma pärast kongressi. «Võin kinnitada, et mingit suurt leppimist ja ühtsust, mida erinevad parteiorganisatsioonid [erakonna meililistis] nii Tambovi oblastist kui Habarovski kraist üksteise võidu kinnitavad, ei ole ja ma ei oska öelda, kuidas sinnani on võimalik jõuda, sest solvangud ja kahe tiiva omavahelised mitterääkimised on liiga kaugele läinud,» ütles ta.
Muu hulgas on Ernits pidanud tõenäoliseks Keskerakonna riigikogu fraktsiooni lagunemist, mis raskendaks märgatavalt erakonna võimulepääsu. Sellele võimalusele on viidanud ka Savisaart toetav riigikogu liige Heimar Lenk.
Ernitsa hinnangul võib praegu 27-liikmelisest saadikurühmast lahkujaid olla koguni kümmekond. «Ma ei hakka nimesid nimetama, aga kujutage ette seda, kui fraktsioonist kümmekond inimest ütlevad, et nad seda mängu kaasa ei tee, istuvad aknaalusele pingile ja kõik need plaanid ja mõtted lendavad maakeeles öeldes kuradile,» on ta Postimehele öelnud.
Keskerakonna kongress koguneb homme erakorraliselt Paides, et valida erakonnale esimees, juhatus, aukohtu juht ja revisjonikomisjon ning vastu võtta põhikirjamuudatused.
Esimeheks kandideerimiseks andsid reede hilisõhtuks nõusoleku Jüri Ratas, Edgar Savisaar ja Yana Toom, lisaks ka Peeter Ernits, kelle seadis üles erakonna Tartumaa piirkond, Marika Tuus-Laul, kes lisati sama piirkonna kandidaadiks viimasel kandideerimispäeval, ning Heimar Lenk, kelle pakkusid välja keskerakondlased Urmi Reinde ja Mart Ummelas.
Erakorralisele kongressile oodatakse 1085 delegaati. Neist üle poole peab olema laupäeval kohal, et kongress oleks otsustusvõimeline.


description: Narva linnas juhtus eile liiklusõnnetus, kus ülekäigurajal jalakäijale otsa sõitnud autojuht viis kannatanu ise haiglasse.

title: Jalakäijale otsa sõitnud autojuht viis kannatanu ise haiglasse


description: Eesti ja Venemaa välisministeeriumite delegatsioonid peavad reedel Moskvas poliitilisi konsultatsioone.

title: Eesti ja Venemaa välisteenistused peavad konsultatsioone


authors:
Andres Einmann
Maksu- Ja Tolliamet

description: Kaitseministri Hannes Hanso ja kaitseväe juhataja Riho Terrase sõnul võivad miinijahtijalt Sakala avastatud salasigarettide tõttu muutuda kaitseväe ametkondlikud regulatsioonid, et hoida ära taoliste juhtumite kordumine.

title: Miinijahtijalt leitud salakaup võib viia kaitseväe regulatsioonide muutmiseni


description: New Delhis plaanitakse homme allkirjastada Eesti ja India vaheline kohtulikult karistatud inimeste üleandmise leping. Lepe on üheks eelduseks, et Indias vangi mõistetud laevakaitsjad saaks kodumaale tuua.

title: Eesti allkirjastab Indiaga New Delhis vangide üleandmise leppe

maintext:
«Lepingu allkirjastamine on planeeritud homseks. Allkirjastamisel esindab Eestit suursaadik New Delhis Riho Kruuv,» ütles välisministeeriumi meedianõunik Armo Vask.
Allkirjastamine toimub India siseministeeriumis.
India valitsus kiitis süüdimõistetute üleandmise leppe Eestiga heaks oktoobri lõpus. India seadused lubavad sõlmida välisriikidega taolisi leppeid alates 2004. aastast. Seni on India sõlminud taolised lepped 28 riigiga.
«Kui oleme saanud Indialt otsuse kohta ametliku kinnituse, asume uurima võimalusi lepingu allkirjastamiseks ja jõustamiseks. Lisame selgituseks, et leping kohaldub kõikidele nii Eestis kui Indias süüdi mõistetud isikutele,» ütles välisministeeriumi pressiesindaja Sandra Kamilova.
Ta märkis, et leping annab neile võimaluse tulla soovi korral karistust kandma oma kodumaale, otsuse selle taotlemiseks teevad karistatud isikud ise.
Eesti valitsus kiitis Indiaga sõlmitava vangide üleandmise lepingu heaks juuli algul.
Samas ei saa laevakaitsjaid lepingu alusel Eestisse tuua nii kaua, kuni nad endale määratud kohtuotsust vaidlustavad.
Eesti ja Briti laevakaitsjad kaebasid edasi neile relvadega riiki sisenemise eest mõistetud viieaastase vanglakaristuse jaanuari lõpus.
India Tamil Nadu osariigi politsei arreteeris 2013. aasta 18. oktoobril piraaditõrjelaeva Seaman Guard Ohio 35 meeskonnaliiget, kelle hulgas oli indialaste, brittide ja ukrainlaste kõrval ka 14 Eesti kodanikku. Sama aasta detsembris esitati kogu kinnipeetud meeskonnale süüdistus ebaseaduslikus kütuse tankimises, ebaseaduslikus relvade käitlemises ja ebaseaduslikus territoriaalvetesse sisenemises.
Vahepeal mitu kohtuastet läbinud kohtuasja saatis India ülemkohus tagasi alama astme Tuticorini kohtusse, mis tegi oma otsuse 11. jaanuaril, määrates süüalustele relvadega riiki sisenemise eest viieaastase vanglakaristuse.


description: Peaminister Taavi Rõivase sõnul on tal raske leida põhjuseid, mille puhul saaks opositsioon tema umbusaldamiseks etteheiteid välja tuua.

title: Rõivas ei suuda leida põhjuseid enda umbusaldamiseks

maintext:
«Kui mind kritiseeritakse selle pärast, et valitsus esitas Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks, siis ma võtan vastutuse selle eest enda peale. Võib vaielda selle üle, milline on olnud Partsi üks või teine otsus ministrina, aga öelda, et Parts ei tohi Eestit sellises väärikas positsioonis esindada, kuna ta on olnud Keskerakonnaga mõnedes küsimustes teistsugustel seisukohtadel, on kummaline,» ütles Rõivas täna valitsuse pressikonverentsil.
Rõivas ei näe põhjust ka tema kritiseerimiseks haldusreformi pärast.
«20 aastat on haldusreformi kavandatud, nüüd me teeme selle lõpuks ära. Lõviosa omavalitsustest peavad praegu liitumiskõnelusi, sellist asja ei ole varem mitte kunagi juhtunud. Loomulikult on detaile, mille üle peab veel vaidlema, näiteks omavalitsuste tulubaas. Eesmärgid on sarnased, aga lahendused erinevad. Palun, kritiseerige mind selle pärast,» rääkis Rõivas.
Ta lisas, et käimas on idapiiri ehitus, mille oleks võinud ära teha juba viimase 25 aasta jooksul.
Peaminister nentis, et alkoholipoliitika reform ja transpordiettevõtete kontserni loomine on tõepoolest asjad, millega valitsus oleks võinud kiiremini tegeleda, kuid koalitsioonierakonnad on leppinud kokku, et ka need asjad tehakse ära.
Riigikogu opositsioonifraktsioonide juhid leppisid teisipäeval kokku peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse tekstis, mis soovitakse riigikogu menetlusse anda järgmisel nädalal.
Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles teisipäeval Postimehele, et Rõivas kehastab peaministrina seisakut. «Oma ametisseastumise kõnes ütles ta, et tema narratiiv on peenhäälestamine. Praegusel hetkel, kui Eesti juba mitmendat aastat on peaaegu olematu majanduskasvuga, on selge, et soov ainult peenhäälestada ei vii meid edasi,» lausus ta.
Rõivase teiseks iseloomuomaduseks on Simsoni sõnul võimetus otsustada. «Ta on väga palju olulisi otsuseid kinni hoidnud ja hoiab endiselt. Mitmetes küsimustes, kui ta on piisavalt kaua venitanud ja kinni hoidnud, on ta teinud umbropsu valesid otsuseid ja pole valmis nende eest vastutust kandma,» märkis Simson, kelle sõnul on vastavad punktid umbusaldusavalduses ka eraldi välja toodud.


authors:
Elisabeth Kungla
Urmas Luik

description: Päästeameti demineerijad tegid pühapäeval Eesti eri paigus kahjutuks 12 sõjaaegset lõhkekeha.

title: Päästeameti demineerijad tegid kahjutuks 12 sõjaaegset lõhkekeha


description: Tänane lumi ja libedus tõi õhtuks üle Eesti kaasa enam kui kakssada liiklusõnnetust, millest umbes kümme olid tõsisemad. Paraku juhtus Audru vallas Ahaste lähistel ka üks väga raske liiklusõnnetus, milles hukkus veokiga kokku põrganud 75-aastane sõiduauto juht.

title: Suur ülevaade: lumi ja libedus tõi üle Eesti kaasa mitusada liiklusõnnetust

maintext:
Tänase päeva jooksul on üle Eesti ette tulnud umbes paarsada sõidukite plekimõlkimist ja teelt väljasõitu ning ligi kümme tõsisemat liiklusõnnetust, kus inimesed said kannatada. Lisaks juhtus üks raske liiklusõnnetus, kus hukkus välismaalasest sõidukijuht.
Põhja prefektuuri operatiivjuht Valdo Põder toonitas, et sihtpunkti jõudmiseks tuleb varuda aega ja ohutu sõidukiirus ning sõidukijuhid peaksid seda kindlasti tegema ka järgmistel päevadel.
«Hommikul peab kindlasti sõiduki lumest ja jääst puhtaks tegema,» märkis ta ja lisas, et suure mütsi või kapuutsiga roolis istudes on juhi vaateväli piiratud, mistõttu võiks enne sõitma asumist autosalong soe olla.
«Meeles tuleb pidada ka seda, et pidurdusmaa on praeguste ilmastikutingimuste korral ligi kaks korda pikem. Seetõttu peaksid juhid hoidma ka pikivahet ning olema ettenägelikud liikluses toimuva suhtes,» rääkis Põder.
Samuti rõhutas ta, et suverehvidega sõitmine võiks praegustes tingimustes olla välistatud ning eelistada tuleks ühistransporti või paluda sõbra abi, kelle autol on all talverehvid. Suverehvidega autoga liigeldes seab sõidukijuht tema sõnul ohtu mitte ainult enda, vaid ka teised liiklejad.
«Praegused liiklusolud peaksid muutma ka jalakäijad tähelepanelikumaks,» ütles Põder. «Enne tee ületamist peab veenduma, et autojuhid on teeületajat märganud, nad jõuavad sõidukit pidurdada ning tee ületamine on ohutu.»
Ülevaade liiklusõnnetustest
Ennelõunal juhtus liiklusõnnetus Pärnu-Lihula maantee 23. kilomeetril Ahaste külas, kus sõiduauto ja veok põrkasid omavahel kokku. Õnnetuse tagajärjel hukkus autot juhtinud 75-aastane mees.
Loe lisaks: Ahaste lähistel hukkus liiklusõnnetuses autojuht
Harjumaal ligi sada avariid
Harjumaal on tänase päeva jooksul juhtunud ligi sada liiklusõnnetust, millest enamus olid kergemad plekimõlkimised või teelt väljasõidud.
Enamus kannatanutega liiklusõnnetused juhtusid Harjumaal hommikupoolikul, kui sõidukijuhid olid teel tööle või kooli. Näiteks kella 8.30 paiku kaotas sõiduauto Tallinn-Tartu maantee 7. kilomeetril juhitavuse ning sõitis vastu bussi ning veokit. Liiklusõnnetuses said vigastada autos olnud 9-aastane laps ja 35-aastane naine.
Ida-Virumaal juhtus kella 16.55 paiku liiklusõnnetus Tallinn-Narva maantee 203. kilomeetril. Sõiduauto Volkswagen Passat liikus Narva suunas, kui märkas ees vasakpööret sooritavat sõiduautot Hyundai ning otsasõidu vältimiseks keeras vastassuunavööndisse, kus põrkas kokku Tallinna suunas liikunud veoautoga. Õnnetuse tagajärjel said viga Volkswagenis viibinud kaks inimest, kellest ühele anti esmaabi kohapeal ja teine toimetati haiglasse.
Lisaks juhtus inimkannatanutega liiklusõnnetus Jõhvis Rakvere tänaval kella 17.30 paiku. Esialgsetel andmetel põrkasid kokku kolm sõiduautot ning õnnetuses said viga kaks last ja ühe sõiduki juht.
Lõuna-Eestis rahulikum
Tartumaal on politseile tänase päeva jooksul teatatud 20 liiklusõnnetusest, mille põhjuseks on olnud libedus. Neist üheksal juhul sõitis politsei sündmuskohale. Liiklusõnnetustes keegi viga ei saanud.
Täna hommikul kella 11 ajal sai politsei teate, et Rõngus sõitis veok libedate teeolude ja valesti valitud kiiruse ja sõiduvõtete tõttu teelt välja kraavi. Veok oli täiskoormaga, liiklusõnnetuse tõttu oli seal liiklus mõni aeg ka häiritud. Ülejäänud liiklusõnnetused on olnud kergemat sorti plekimõlkimised, teelt väljasõidud ja otsa libisemised.
Võrumaal juhtus kaks liiklusõnnetust, ühel juhul oli tegemist Võru linnas tagant otsasõiduga ja teisel juhul sõitis kaubik Kääpa kandis teelt välja ja rullus katusele. Õnnetustes keegi viga ei saanud.
Jõgevamaal Tabiveres juhtus ennelõunal üks liiklusõnnetus, kus sõiduauto libises otsa raudteetõkkepuule. Ka seal ei saanud keegi viga.
Põlvamaal sõideti otsa kitsele
Põlvamaal juhtus täna kaks liiklusõnnetust libeduse tõttu. Esimene neist Leevaku kandis, kus sõidukile jooksis ette kits ja juht ei saanud paraku libeduse tõttu pidama. Ta sõitis metsloomale otsa ja libises seejärel kraavi. Inimesed viga ei saanud.
Teine liiklusõnnetus juhtus Põlva linnas Jaama tänaval, kus kaubik tegi äkilise manöövri esimesele autole otsasõidu vältimiseks, sattus seetõttu külglibisemisse, sõitis kraavi ning rullus üle katuse. Liiklusõnnetuses keegi viga ei saanud.
Viljandimaal juhtus kolm liiklusõnnetust, neist kaks ühe mustriga. Esimene juhtus ennelõunal Viljandi linna sissesõidul, kus Viljandi linna poolt liikunud sõiduauto kaotas libedal teel juhitavuse, sattus külglibisemisse ja põrkas kokku vastutuleva sõidukiga, millele sõitis omakorda sisse tagant lähenev auto. Selles õnnetuses inimesed viga ei saanud ning pöördusid kindlustusse.
Teine sarnane liiklusõnnetus juhtus Rõngu maanteel, kus väikebuss kaotas libedal teel juhitavuse ja põrkas kokku vastutuleva sõidukiga, millele sõitis omakorda otsa tagant lähenev auto. Keegi vigastada ei saanud ja juhtunu osas pöörduti kindlustusse.


authors:
Piret Lakson
Andres Einmann
Mihkel Maripuu

description: Postimehe andmetel on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) nõukogul täna lahti lastud EASi juhatuse esimehele Hanno Tombergile lisaks OÜ Ermamaa toetusega seotud mainekahju tekitamisele veel terve rida etteheiteid.

title: Nimekiri põhjustest, miks Tomberg sule sappa sai

maintext:
Suurinvestori meede
EAS soovis 2017. aasta eelarvesse täiendavalt 10 miljonit eurot suurinvestori meetme jaoks, väites et EASi välisinvesteeringute keskuse potentsiaalsete investeeringute portfellis on täna kokku 38 tööstusettevõtete projekti, mille teostumisel tuleks Eestisse investeeringuid 297 miljoni euro ulatuses ja need looksid 1300 uut töökohta. Meetme väljatöötamisel selgus, et portfell on tühi ja potentsiaalsed võimalused on vaid olemasolevate laiendused.
OÜ Ermamaa
Kiirustades tehtud otsus on tekitanud ulatusliku mainekahju eelkõige Eesti riigile, presidendi institutsioonile ning EASile.
Eesti brändi kujundamine
Eesti brändiuuenduse projekti maksumus oli 200 000 eurot, millest 30 000 oli kavandatud märgi leidmisele. Nii suur summa kulutati tulemust saamata.
Välisinvesteeringute keskuse (VIK) töökorraldus
Avalik konkurss lõppes juba 31. juulil ja siiani ei ole suudetud keskusele juhti leida. Samuti on väga suure küsimärgi all VIKi kui osakonna sisuline töö.
Ettevõtlusagentuuri juurutamine
Ettevõtlusminister Liisa Oviir tahab senisest EASist ettevõtlusagentuuri, kus lähenetaks ettevõtjatele isiklikumalt. Ideed pole suudetud aga piisavalt juurutada.
e-Estonia Showroomi soov mitte kuuluda EASi koosseisu
e-Estonia Showroom on üks Eesti peamisi esitluskanaleid. Tahtmatus mitte kuuluda EASi koosseisu annab ilmekalt edasi sõnumi, mida üks organisatsiooni osa arvab organisatsioonist, kelle ülesanne on kujundada ühtlasi ka Eesti riigi mainet nii kodu- kui välismaal.
EASi nõukogu otsustas tänasel erakorralisel koosolekul kutsuda tagasi EASi juhatuse esimehe Hanno Tombergi. «Selle põhjenduseks oli ministri (ettevõtlusminister Liisa Oviir - toim) soov ja avaldus, mille ta esitas eelmisel esmaspäeval,» ütles Mölder «Aktuaalsele kaamerale».
Lisaks Tombergile võib ametist tagasi astuda kogu EASi praegune juhtkond, kuid kas nii ka läheb, selgub järgmisel nädalal. Küsimusele, millal EAS võiks uue juhi saada, vastas Mölder BNSile, et see on veel ebaselge.
«Ma olen kuulanud ära kõik selgitused ja leian, et nõukogu otsus juhatuse esimees ametist vabastada on väga tark otsus,» ütles ettevõtlusminister Liisa Oviir Postimehele. «Organisatsiooni maine on selgelt kaalul ja selle eest on vastutav juhatus,» lisas minister.


description: Pärnu maakohus saatis teisipäeva aastateks vangi oma eksabikaasa tapmist plaaninud naise, kes kuus aastat tagasi võitis tuntust telesaates «Õhtusöök viiele».

title: Telesaates tuntust kogunud naine jäi süüdi tapmisele kihutamises


authors:
Andres Einmann
Ardi Hallismaa

description: Riigiprokuratuur uurib miinijahtijalt Sakala leitud alkoholi ja sigarettide omanikku, välistatud ei ole, et laevalt leitud salakaup kuulus paljudele meeskonnaliikmetele.

title: Sakalalt leitud alkoholi ja sigarettide omanikku pole tuvastatud


description: Valdo Randpere ja Rainer Vakra arutasid seekord uue koalitsiooni ja maksumuudatuste üle. Muuhulgas ütles Vakra, et Reformierakond on ainus, kes ei saa aru, et Edgar Savisaar on ümmargune null Eesti poliitikas. Vaata kogu väitlust videost!

maintext: | Vakra ärritunult Randperele: Reformierakond on ainus, kes ei saa aru, et Edgar Savisaar on ümmargune null Eesti poliitikas


description: Valitsus arutab homsel istungil siseministri ettepanekul Eesti kodakondsuse äravõtmist riigireetmises süüdi mõistetud isikult, kes on tõenäoliselt endise kaitsepolitseiniku Aleksei Dresseni abikaasa Viktoria Dressen.

title: Valitsus võtab ilmselt Dresseni abikaasalt Eesti kodakondsuse

maintext:
Siseminister teeb ettepaneku võtta ära Eesti kodakondsus inimeselt, kes on süüdi mõistetud riigireetmises, asutusesisese teabe edastamises ja muus, teatas valitsuse esindaja kolmapäeval.
Isik esitas taotluse Eesti kodakondsuse saamiseks ajal, mil ta oli Venemaa Föderatsiooni julgeolekuteenistuse ülesandel juba üle viie aasta tegutsenud Eesti Vabariigi ja tema julgeoleku vastu, märkis valitsuse esindaja.
Arvestades asjaolu, et isik tegutses Venemaa [Föderaalse Julgeolekuteenistuse] FSB ülesandel ja huvides ning Eesti kodakondsuse taotlemisel esitas valeandmeid ning varjas tegelikke asjaolusid, teeb siseministeerium valitsusele ettepaneku võtta isikult Eesti kodakondsus, seisab valitsuse istungi eelinfos.
Isikut, kellet soovitakse kodakondsus ära võtta, on pressiteates tähistatud initsiaalidega V.D.
Harju maakohus mõistis 2012. aasta juulis riigireetmises ja ametialase teabe edastamises süüdi kaitsepolitsei endise töötaja Aleksei Dresseni ja tema abikaasa Viktoria Dresseni. Aleksei Dressenile mõistis kohus karistuseks 16 aastat vangistust ja Viktoria Dressenile kuus aastat vangistust viieaastase katseajaga. Ühtlasi mõistis kohus Dressenitelt välja kriminaaltuluna saadud 142 900 eurot ning konfiskeeris Dressenitelt läbiotsimiste käigus leitud 23 556,85 eurot sularaha ning nende omanduses oleva korteri.
Kaitsepolitsei pidas riigireetmises kahtlustatava 1968. aastal sündinud kapo endise töötaja Aleksei Dresseni ja tema abikaasa Viktoria Dresseni kinni 2012. aasta 22. veebruari hommikul. Endine kaitsepolitseinik Dressen vahetati 2015. aasta septembris Venemaal kinni hoitud Eesti kaitsepolitseiniku Eston Kohveri vastu.
Aleksei Dressen sai Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras 1993. aastal. Valitsus vabastas ta Eesti kodakondsusest eelmise aasta 15. oktoobril.
Vastavalt kodakondsuse seadusele võetakse Eesti kodakondsus ära valitsuse korraldusega isikult, kes on valitsuse loata astunud Eesti kodanikuna välisriigi riigi- või sõjaväeteenistusse; astunud välisriigi luure- või julgeolekuteenistusse või relvi valdavasse ja sõjaväeliselt korraldatud või sõjalisi harjutusi harrastavasse välisriigi organisatsiooni; püüdnud vägivaldsel teel muuta Eesti põhiseaduslikku korda; varjanud Eesti kodakondsuse saamisel või taastamisel asjaolusid, mis oleksid välistanud talle Eesti kodakondsuse andmise või taastamise; kellel on mõne muu riigi kodakondsuses, kuid ei ole vabastatud Eesti kodakondsusest. Samas lisatakse, et kelleltki ei tohi võtta Eesti kodakondsust veendumuste pärast ning sünnijärgselt kodanikult kodakondsust ära võtta ei saa.


authors:
Helen Mihelson
Leho Luigujõe

description: Euroopas väärtustatud mereelupaikade ja rändlindude elupaiga kaitseks luuakse Hiiumaa lähistel asuva Apollo meremadaliku looduskaitseala.

title: Hiiumaa lähistele tuleb Apollo looduskaitseala

maintext:
Keskkonnaministeeriumi teatel on kaitseala eesmärk kaitsta Apollo meremadalikku ja seal leiduvaid veelauseid liivamadalaid ja karisid, mis on ohustatud eeskätt mere saastumise tõttu. Lisaks ohustab neid elupaiku tuuleparkidega seotud ehitustegevus ning liivamadalaid ka kaevandamine.
Rändlindudest kaitstakse alal langeva arvukusega auli (Clangula hyemalis), mustvaerast (Melanitta nigra), väikekajakat (Larus minutus) ja hahka (Somateria mollissima). Kuid kaitseala moodustamine oluline teistegi liikide kaitseks, näiteks on tegemist lesta (Platichthys flesus) olulise kudealaga.
Keskkonnaminister Marko Pomerants selgitas, et see teema on juba mõnda aega keskkonnaministeeriumi haldusalas arutluse all olnud ning teostatud on vajalikud seired ja uuringud, värskeim neist viidi läbi 2015. aastal.
«Täna on tehtud otsus – Apollo meremadaliku kaitse alla võtmine on vajalik, seda nii mereelupaikade, see tähendab karide ja liivamadalike, ning langeva arvukusega rändlinnuliikide talvitusala kaitseks. Kui tsiteerida loodusmeest Tiit Leitot, siis madalikud ja karid meres on nagu oaasid kõrbes – elurikkad laigud suhtelise vaesuse taustal,» ütles Pomerants.
Kaitseala pindala on 5216,8 hektarit, mis kõik on mereala keskmise sügavusega 10−20 meetrit. Kogu kaitseala on tsoneeritud sihtkaitsevööndisse.
Kaitse-eeskirja kohaselt on kaitsealal lubatud inimeste viibimine, ujuvvahendiga sõitmine, rahvaürituse korraldamine ja kalapüük. Keelatud on majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja uute ehitiste püstitamine, välja arvatud merel navigeerimiseks vajalike ehitiste püstitamine ja nende hooldustööd.
Ettepaneku ala kaitse alla võtta tegi keskkonnaministeeriumile 2011. aasta jaanuaris MTÜ Balti Keskkonnafoorum. Kaitseala algatamise otsusele järgneb kaitse-eeskirja koostamine ning avalikustamine, mille viib läbi keskkonnaamet. Kaitseala loomise kinnitab seejärel vabariigi valitsus.
Kaitseala asub merealal Hiiumaast 14 kilomeetrit kirdes ja jääb halduslikult Hiiu maakonna Hiiu valla Lehtma küla ja Lääne maakonna Noarootsi valla Einbi küla territooriumil.


description: Riigikogu opositsioonifraktsioonid, praegustel andmetel 41 saadikut, annavad täiskogu istungil sisse peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse, kuid tõenäoliselt ei hakka riigikogu seda täna siiski arutama.

title: Vaata, mida opositsioon Taavi Rõivasele ette heidab

maintext:
Keskerakond, Vabaerakond ja Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) asusid novembri alguses peaminister Taavi Rõivase umbusaldamiseks allkirju koguma. Tänaseks on asi nii kaugel, et opositsioon annab kell 15 algaval istungil umbusaldusavalduse sisse.
Tõenäoliselt ei nõua valitsus selle kiirkorras arutamist ja hääletamist, mis tähendab, et riigikogu võtab umbusaldusavalduse seaduse kohaselt arutlusele kõige varem ülejärgmisel päeval pärast algatamist. Kõigi eelduste kohaselt arutab parlament Rõivase umbusaldamist seega sel kolmapäeval.
«Taavi Rõivas on oma otsustamatusega suutnud Eesti viia täielikku seisakusse ning tema juhtimisel ei suuda valitsus langetada suuri ja vajalikke otsuseid. Probleeme, mida peaministrile ette heita, leiab meie umbusaldusest mitmeid ning peaministri enam kui kaheldav tegutsemine Eesti esindaja määramisel Euroopa Kontrollikotta oli kõigest viimane piisk karikasse. Seetõttu on meie etteheidete nimekiri märksa pikem. Peaminister Rõivas on täielikult ära kulutanud oma vähese usalduskrediidi ning tema aeg valitsusjuhina on läbi. Usun, et sama arvavad ka paljud koalitsioonisaadikud,» rääkis Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson täna algatatavast peaministri umbusaldamisest.
Vabaerakonna esimees Andres Herkel lisas põhjusena asjaolu, et peaminister Taavi Rõivase suutmatus tegeleda riigiettevõtete politiseerimise küsimusega on jõudnud järku, kus see on täielikult hävitanud valitsuse koostöövõime. Alustada tulnuks tema hinnangul tõdemusest, et nõukogude parteiline komplekteerimine on põhiolemuselt vale ning see ei puuduta üksnes riigikogu liikmeid.
«Eesti inimesed ootavad Taavi Rõivase valitsuse langemist ning näiteks täna korraldatakse selle kinnituseks parlamendi ees ka vastavasisuline pikett. Peaministri senine töö on olnud mitterahuldav ja kui me jätkame tänasel rajal, siis süveneb stagnatsioon veelgi. Peaminister on tänase seisaku garant ning ma loodan siiralt, et meil õnnestub ta kiiremas korras välja vahetada,» võttis EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme peaministri umbusaldamise põhjused kokku.
Umbusaldamise algatamiseks riigikogus on vaja 21 häält ning peaministri umbusaldamiseks ja valitsuse tagasiastumiseks on oluline saada 51 parlamendisaadiku toetus.
Postimees avaldab umbusalduse teksti täismahus:
Taavi Rõivase juhitud valitsusel puudub mõistlik maksu- ja majanduspoliitika, mille tagajärjel pole võimalik Eesti majanduskasvu seisakust välja tuua. Seega on lisaks seisakule majanduses meil võimul seisakuvalitsus, nagu koalitsioonipartnerid seda ka ise avameelselt on nimetanud.
Kobareelnõuga räpakalt tõstetud aktsiisid on olnud väga halb vahend valimislubaduste lunastamiseks, sest sellega on haavatud Eesti konkurentsivõimet naaberriikidega võrreldes.
Sotsiaalmaksu ravikindlustusosa poole protsendiline langetamine olukorras, kus Eesti Haigekassa vajab lisavahendeid, annab kinnitust, et valitsus ei ole võimeline algatama vajalikke samme Eesti sotsiaalsüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks. Selle asemel, et tunnistada tõsiseid probleeme haigekassas ja pensionisüsteemi rahastamises, peidetakse pea liiva alla ning eitatakse muresid.
Valitsuse haldusreform, mille teostamiseks loodi lausa eraldi ministrikoht, on taandunud omavalitsuste sunduslikuks liitmiseks, mis ei muuda midagi omavalitsuste sisulises toimimises. Lahendamata on ka kiirkorras vastu võetud haldusterritoriaalse reformiga kaasnenud omavalitsuste ülesannete ja tulubaasi küsimused. Valitsus pole endiselt saavutanud kokkulepet lubatud valdkonnaseaduste muutmise osas. Sellega venitamine paneb surve alla kõik Eesti omavalitsused, kes peavad läbirääkimisi omavalitsuste vabatahtliku liitumise osas.
Valitsuse tegevusetus on pannud ka riigikogu olukorda, kus enne omavalitsuste vabatahtliku liitumise etapi lõppu pole võimalik anda garantiisid tulevase rahastuse ega ka ülesannete jaotuse osas. Seega pole omavalitsuste sisulises toimimises vähematki läbimurret. Omavalitsuste iseseisvuse ja finantsautonoomia suurendamise asemel liigub valitsus täiendava tsentraliseerimise suunas.
Taavi Rõivas peaministrina jätkab mittepoliitiliste ametite poliitilist mehitamist ning eirab jätkuvalt õiguskantsleri üleskutset järgida riigiettevõtete nõukogudes võimude lahususe põhimõtet ning kutsuda nõukogudest tagasi reformierakondlastest riigikogu liikmed.
Taavi Rõivas eiras Keskerakonna, Vabaerakonna ja Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonide juhtide ettepanekut korraldada pikalt toppama jäänud Eesti esindaja määramiseks EL Kontrollikotta avalik konkurss. Taavi Rõivasel puudus huvi kompromisskandidaadi leidmiseks läbipaistva konkursiga ja riigi usaldusväärsust kõigutava venitamiseta. Alles 10. oktoobril 2016. aastal otsustas Vabariigi Valitsus erakorraliselt telefoni teel peetud kabinetiistungil esitada ilma veenvate põhjendusteta Eesti esindajaks Euroopa Kontrollikojas endise ministri Juhan Partsi. Vastuoluline otsus tekitas Eesti ühiskonnas laialdast pahameelt. Taavi Rõivas pole peaministrina soovinud ega suutnud lahendada riigiettevõtete juhtimise põhiprobleemi, milleks on ülemäärane politiseeritus ja vastutuse hajusus.
Taavi Rõivase juhitud valitsuskabinetis poliitilise otsusena langetatud mandri ja suursaarte vahelise praamihanke läbiviimine on halvendanud teenuse taset ning kogu protsessist võib välja kooruda Eesti lähiajaloo suurim korruptsioonijuhtum. Tegemist on hankega, mille raames on tehtud miljonitesse eurodesse ulatuvaid valeotsuseid ning mille otseseks kannatajaks on Eesti inimesed. Valitsuse kahjulike otsuste eest peab vastutuse võtma peaminister Taavi Rõivas.
Taavi Rõivase juhtimisel ei ole valitsus astunud samme poliitilise konkurentsi elavdamiseks, selle asemel liigub valitsus täiendava tsentraliseerimise suunas. Üheks näiteks on nii-öelda kahe tooli seadus, mis võimaldab riigikogu liikmetel kuuluda samaaegselt ka kohalikesse volikogudesse ning mõjutada nende otsuseid.
Peaministrina on Taavi Rõivas vastutav riigi julgeoleku eest, paraku näeme, kuidas riigikaitse arengukavad ei kohandu vähimalgi määral halvenenud julgeolekuolukorrale. Riigikaitsesse suunatakse küll raha juurde, kuid esmase iseseisva riigikaitse võimekust see ei paranda, võimekuslünki isegi ei plaanita likvideerima asuda. Siseturvalisus on kroonilise alarahastuse tõttu lakanud paljudes riigi piirkondades kodanike jaoks toimimast, Eesti ja Euroopa välispiir on jätkuvalt valvatud vaid osaliselt.
Peaministri esmased reaktsioonid ja retoorika immigratsioonikiriisis olid ebaadekvaatsed.
Taavi Rõivase valitsused on aastaid eiranud kriisi põllumajanduses, lastes rahvastiku ära toitmise, regionaalpoliitika elujõulisuse ning ekspordi seisukohalt üliolulisel sektoril liikuda hääbumise suunas. Valitsus vaatab hoolimatult pealt, kuidas oluline majandussektor kokku variseb.
Eesti elanikud hindavad peaminister Taavi Rõivase toimetulekut oma tööga mitterahuldavaks. Seda on kinnitanud kõik järjestikused Turu-uuringute AS-i läbiviidud esindusliku valimiga küsitlused, kus viie palli skaalal on hinnang jäänud pidevalt alla skaala keskmise.
Peaminister Taavi Rõivas on kaotanud täielikult opositsiooni usalduse ning ei suuda kontrollida ka enda juhitavat valitsust, mis on juhi puudumise tõttu koostöövõimetu.
Allakirjutanute silmis vajab Eesti riik uut ja otsustusvõimelist valitsust.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimehe, aastate eest Keskerakonda kuulunud Rainer Vakra sõnul magas Keskerakonna kauaaegne juht Edgar Savisaar maha võimaluse oma ametipost väärikalt üle anda ja nüüd on tema kasvandikud need, kes võtavad temalt jõuga mantli.

title: Vakra: Savisaare elutöö saab soovimatu pärija

maintext:
Vakra sõnul on Savisaar viimased 25 aastat elanud ja hinganud Keskerakonna nimel. «Täna kukutatakse vanaperemees troonilt ja tema elutöö pärandatakse vastu tema tahtmist uuele põlvkonnale. Viisakalt see protsess aga ei möödu,» ütles ta Postimehele.
Vakra sõnul on Savisaare panus Eesti poliitmaastikul suurem, kui võiks esialgu arvata, ja ilma temata on kohati keeruline Keskerakonda ette kujutada. «Seda näitab aeg, kas see ongi üldse võimalik. Aga ta magas maha võimaluse väärikalt oma ametipost üle anda ning täna on tema kasvandikest saanud need, kes jõuga talt mantli seljast võtavad,» märkis ta.
Vakra sõnul said Savisaare suurimatest kaitsjatest vaenlased üleöö. «Võib olla päris ängistav vaadata, kuidas malelaual su mustad nupud sinu enda silme all valged rüüd peale viskavad ja sinu vähenevat armeed piirama asuvad,» ütles ta.
Ta arvas, et niipea Savisaar täna valitavale uuele juhile asu ei anna. «Ta leiab endas energiat olla kriitiline ja nagu jonnipunn, pikali ta lamama ja puhkama ei jää. Uue erakonna loomiseks tal jaksu pole, aga oma 40 000 häält ta nii-öelda reeturitele ära ka ei kingi,» lausus ta.
Vakra sõnul saab Jüri Ratase esimeheks saamisega veerandsada aastat suletud tuba sõõmu värsket õhku. «Eks see sõltub tema töökusest, kas tuba ka puhtaks saab või mitte. Ja koristada on seal palju. Samal ajal hingab talle kuklasse Yana Toom, kes pidevalt õpetab, kuidas midagi teha, ja on valmis esimesel võimalusel ise hoopis ohjad haarama,» lisas ta.


description: Venemaa võimupartei Ühtne Venemaa on üllatunud üleskutsetest, et Keskerakond peab loobuma 2004. aastal sõlmitud koostööprotokollist. Idanaabri erakonna esindajate hinnangul poleks loobumine katastroofiline, küll aga kohatu.

title: Ühtse Venemaa sõnul oleks Keskerakonna koostööleppest loobumine kohatu

maintext:
Väitlusseltsi kolumn: «Foorumi» debatist jäi mulje, et esimesena petsid IRL ja SDE
Eilne «Foorum» ei olnud teab mis sisuline. Rohkem keskenduti sellele, kes kelle selja taga uusi koalitsioonipartnereid leida proovis. Korra kõlas ka küsimus: «Kes pettis esimesena?». Eesti arengu seisukohalt on see ebaoluline, aga vaatame siis ka selle osa debatist korra üle, kirjutab Herman Kelomees väitlusseltsi kolumnis.
Laaneots ootab Venemaa võimuparteiga koostööleppe tühistamist
Uue koalitsiooni julgeolekupoliitika programmi esimene punkt peab olema Keskerakonna poolne koostöölepingu tühistamine Vladimir Putini parteiga Ühtne Venemaa, leiab erukindral Ants Laaneots.
Võimukonsultatsioonid algasid: kas IRL-il ja Keskerakonnal õnnestub ühist keelt leida?
Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) endise esimehe Mart Laari kindlat seisukohta Keskerakonnaga mitte koostööd teha on toetanud ka IRLi järgmised juhid, ometi ei välista praegune esimees Margus Tsahkna Keskerakonnaga võimuliitu astumast, ehkki ta ei salga, et läbirääkimised tulevad rasked. Postimees kogus mõned nopped viimastest aastatest, kui IRL on Keskerakonnaga koostöö välistanud, peamiselt on küll põhjuseks olnud Edgar Savisaar, kes laupäeval esimehe koha kaotas.
Välismeedia Eesti valitsuskriisist: läänemeelne valitsus kukkus ja Putin rõõmustab
Välismaa meediaväljaannete kajastus Eesti valitsuse kukkumisest on varieeruv. Inglis- ja saksakeelses meedias domineerisid artiklites parteide puhul märksõnad «läänemeelne» ja «venemeelne». Soome meedia kajastus sarnanes sisu poolest suuresti Eesti väljaannetega. Märkimisväärne osa ingliskeelsetest väljaannetest toetus AFP-le ja Reutersile, venekeelsed TASSile ja Interfaxile.
Laar: kujuteldamatu, et Isamaa läheks astmelist tulumaksu kehtestavasse valitsusse
1990ndatel julgeid majandusreforme teinud ekspeaminister Mart Laar ütles, et ta ei kujuta ette, et kunagine Isamaa läheks rahulolevalt valitsusse, mis kehtestab astmelise tulumaksu.
Allar Jõks: võimuerakond pillub huupi granaate nii partnerite kui avalikkuse pihta
Poliitika on kunst. Kunst, see on loovus ja stiil. Kui palju me seda praegu Eesti poliitikas näeme, küsib jurist ja endine õiguskantsler Allar Jõks.


description: Euroopa Inimõiguste Kohus mõistis töötule Narva elanikule Aleksandr Mihhailovile politseivägivalla ohvriks langemise eest hüvitiseks 10 000 eurot.

title: Euroopa Inimõiguste Kohus mõistis Eesti riigilt politsei peksu ohvrile 10 000 eurot hüvitist

maintext:
Lisaks peab Eesti riik hüvitama mehele 4500 euro ulatuses õigusabikulusid, kirjutab venekeelne Postimees.
Mihhailov sai hüvitist 29 aprillil 2009 Narvas Kreenholmi tänaval aset leidnud vahejuhtumi tõttu. Mees ostis kella 18 paiku poest õlut ja astus koos oma kaaslastega tänavale. Mihhailov oli juba eelnevalt alkoholi tarvitanud ja ta oli kerges joobes.
Samal ajal jõudis sündmuskohale politseipatrull, kelle oli kutsunud kohale inimene, kellele ei meeldinud poe juures lärmanud inimesed.
Järgnenud sündmusteahelas väänasid politseinikud Mihhailovi tänavale pikali ja peksid teda. Vahejuhtumil oli palju pealtnägijaid, muu hulgas nägid mehe peksmist pealt ka lapsed.
Aleksandr kaotas teadvuse. Mehe enda sõnul olid viimane asi, mida ta kuulus, politseiniku sõnad: «Praegu sööd sa siin liiva, aga meie juures viime su peldikusse».


description: Donald Trumpi saamine USA uueks presidendiks tekitas Tallinna tänavatel küsitletutes erinevaid mõtteid. Mõni leidis, et uus president ei saa midagi head tuua ning kahest halvast variandist valiti halvim. Oli ka neid, kelle jaoks vabariiklaste võim tähendab igavese sõdimise ja vägikaikaveo lõppu.

title: Tallinlane Trumpi võidust: kui ta Putiniga hakkab semmima, siis saab tulla ainult halba

maintext:
«Ma arvan, et see on väga hea, kui Valges majas ja kongressis on võim samal parteil. Jääb ära see igavene vägikaika vedu, mis iseloomustas viimaseid aastaid, kui Valges Majas oli demokraat ja kongressis võimul vabariiklased,» arvas Maire.
Svetlanale USA valimised ei meeldinud. «Nii palju musta pesu,» ütles ta. Kahte kandidaati võrreldes aga leidis ta, et Donald Trump on presidendina parem valik. «Clinton on naine, 70-aastane ja liiga vana, et olla president. Donald Trump on mees ja näeb palju parem välja.»
Seda, millisel moel mõjutab Donald Trumpi presidendiks saamine Eestit, ei osanud enamik ennustada. «Ausalt öeldes ei oska öelda, mis saab. Tulevik näitab,» nentis Tõnis ja lisas, et praegu valiti kahest halvast variandist halvim. Tema oleks valinud hoopis kolmanda variandi – Bernie Sandersi.
Timo leiab, et Eesti käekäik sõltub sellest, mida Trump teha tahab. «USA kulutab suhteliselt palju nii välispoliitiliselt kui ka sõjaliselt,» ütles ta. «Ja kuna me oleme vene külje all, siis see mõjutab meid kindlasti.»
Andres leidis, et Trumpi mõju Eestile võib olla negatiivne. «Kui ta Putiniga hakkab semmima, siis on teada, mis sealt tuleb – ainult halba.»


authors:
Andres Einmann
Dmitri Kotjuh
Järva Teataja

description: Politsei tabas eelmise ööpäeva jooksul Eesti eri paigus 15 joobes juhti.

title: Politsei tabas 15 joobes juhti


description: Täna hommikul kogunenud Reformierakonna fraktsioon ja valitsuse liikmed tunnistasid valitsuskriisi ning ootavad koalitsioonipartneritelt Isamaa ja Res Publica Liidult (IRL) ja Sotsiaaldemokraatlikult Erakonnalt (SDE) selgitusi valitsuskriisi tekitamise kohta.

title: Rõivas: valitsuse püsimine või lagunemine sõltub IRList ja sotsiaaldemokraatidest

maintext:
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ütles fraktsiooni koosoleku järel Postimehele, et selgelt on märke sellest, et nii SDE kui IRL üritavad valitsuskriisi tekitada. «Miks see nii on, selle kohta me ootame selgitusi valitsusliidu eestseisuses,» ütles ta.
Ta kordas, et Reformierakond valitsust lõhkuda ei kavatse. «Me soovime selgitusi nii IRLi kui SDE käest, et mis on siis täpselt nende agenda selles küsimuses,» ütles peaminister.
Küsimusele, mil moel on ta püüdnud tüli valitsuspartneritega alates reedest lahendada, vastas Rõivas napilt, et sel teemal räägitakse detailsemalt eestseisuses. Rohkem kommentaare ei pidanud peaminister võimalikuks olukorra kohta anda.
Reformierakonna pressiteates ütles Rõivas, et koalitsioonipartnerite väljaütlemised, et nemad ei soovi valitsuskriisi tekitamist, on õõnsad. «Kui ühtpidi kinnitatakse, et soovitakse koos edasi minna, siis sisulise arutelu asemel käib populistlik meediarünnak,» ütles ta.
Ta meenutas, et sotside aseesimees Helmen Kütt kinnitas alles möödunud nädalavahetusel Keskerakonna kongressil, et nemad on koostööks valmis ja sotsiaaldemokraatide ning Keskerakonna koostöö saab olema väga viljakas. «Selle asemel, et pakkuda sisulisi lahendusi, esindab ja võimendab ka IRL usaldamatuse õhkkonda,» tõi Rõivas esile.
«Keskerakonna aseesimees Kadri Simson on täna tunnistanud, et koalitsiooni osapooltega, kes valitsuskriisi õhutavad, on kohtutud küll ja küll. Koalitsioonipartnerite poolt on silmakirjalik seejuures süüdistada Reformierakonda. Olen korduvalt kinnitanud ja kinnitan veel, et Reformierakonna eesmärgiks ei ole valitsust lõhkuda ning ootan selgeid sõnumeid ka valitsuspartneritelt,» sõnas Rõivas.
Ta lisas, et valitsuskriis ei ole mäng – valimistel on saadud mandaat riigi juhtimiseks, mitte pidevaks kombineerimiseks. «Valitsuse püsimine või lagunemine sõltub IRList ja sotsiaaldemokraatidest,» rõhutas peaminister.


description: Umbusaldatud peaminister Taavi Rõivas palus «Pealtnägija» saatejuhil Mihkel Kärmasel nimetada kasvõi üks viga, mille ta on peaministrina teinud.

title: Rõivas: mis on see üks viga, mille ma olen teinud peaministrina?

maintext:
Kärmas nimetas näiteks Tallinna Sadama korruptsioonijuhtumi, vahendas ERRi uudisteportaal. Rõivas ütles seepeale, et mõistis selle kohe hukka. «Siin mulle ja Reformierakonnale on väga raske midagi ette heita,» leidis ta.
Rõivas loodab, et peaministri vahetus läheb sujuvalt. «Ma kindlasti ei tee sellist asja, et vahetan kõik lukud ära ja viin materjalid minema. See vahetus peab olema võimalikult sujuv, isegi kui kursimuutus toob teatud turbulentsi,» lisas ta.


description: Keskerakonna uue peasekretäri sõnad üheksa kuud tagasi toimunud parteiüritusel jahmatasid erakonnakaaslast, kes pöördus enda sõnul isegi kaitsepolitseiameti poole.

title: Jaak Aab aasta alguses: kui mul oleks Kalašnikovi automaat, laseksin valitsuse maha

maintext:
Postimehega võttis ühendust Keskerakonna Võrumaa piirkonna liige Jüri Pallo, keda ajendas kapo poole pöörduma praeguse erakonna peasekretäri Jaak Aabi väljaöeldu partei piirkonna aastakonverentsil 6. veebruaril.
Pallo sõnul ütles Aab veebruari algul toimunud parteiüritusel kõnepuldis järgmised sõnad: «Kui mul oleks Kalašnikovi automaat, laseksin valitsuse maha!». Seda kuulis tema hinnangul umbes 130 keskerakondlast, kes tol hetkel saalis oli.
Neist sõnadest ilmselgelt häiritud Pallo rääkis, et tegi kuriteoteate kohe samal õhtul. Kuna ta ei saanud pika aja jooksul mingisugust tagasidet, tegi ta vahetult enne Keskerakonna hiljutist kongressi uue avalduse väidetava kuriteo uurimiseks.
«Selline riigi valitsuste tegevusetus maapiirkondade suhtes on lausa kuritegelik. Taolisel emotsionaalsel hetkel tuleks tõesti tahtmine karistuseks võtta kätte Kalašnikovi automaat»
Aab tunnistab öeldut
Jaak Aab ütles Postimehele, et kaitsepolitseist pole keegi tema poole pöördunud, mistõttu ei tea ta väidetavast kuriteoteatest midagi. Kas ta siis ütles seda, mida erakonnakaaslane talle ette heidab?
«Jah, ütlesin-ütlesin,» ütles Aab telefonis ning soovitas pikema selgituse saamiseks pöörduda erakonna pressiesindaja poole. Keskerakonna pressišeff Taavi Pukk teatas Postimehele kirjalikult, et Aab kasutas neid sõnu endale südamelähedaste maaelu ja regionaalpoliitika küsimustest rääkides.
Pukk vahendas Aabi selgitust, milles ta ütles, et on ise pärit maalt ja olnud majanduslikult väga rasketel aegadel Võhma linnapea. Seepärast on ta ka maaelu väljasuretamise ja olematu regionaalpoliitika teemal tihti oma arvamust avaldanud. Aabi selgituste kohaselt ütles ta konverentsil järgmist:
«Iga kord kui oma sünnikohta Taagepera külastan, näen seda valusat reaalsust ja trööstitut olukorda, mis seal valitseb. Maaelu taandarenguni on viinud Eesti erinevate valitsuste olematu regionaalpoliitika ja tahtmatus olukorda muuta. Ääremaastumine ja külade tühjenemine on paljudes piirkondades katastroofi mõõtu. Selline riigi valitsuste tegevusetus maapiirkondade suhtes on lausa kuritegelik. Taolisel emotsionaalsel hetkel tuleks tõesti tahtmine karistuseks võtta kätte Kalašnikovi automaat,» selgitas Aab nüüd, üheksa kuud hiljem.
Aukohus asjast teadlik
Ta lisas, et see väljend on kujundlik ja pole tema teada ka auditooriumi poolt tõlgendatud ähvardusena konkreetse valitsuse või selle liikmete vastu. «Olen nõus, et selle kujundi kasutamine on emotsionaalne liialdus ja edaspidi hoidun sellisest väljendusviisist. Võrumaa konverentsil öeldu kohta olen andnud selgituse erakonna juhatusele ja aukohtu esimehele,» edastas pressiesindaja Aabi selgituse.
Küsimusele, miks Pallo nüüd, üheksa kuud hiljem, järsku ajakirjanduse poole pöördus, vastas ta Postimehele, et ei näinud enam põhjust asja varjata. Pallo sõnul on Aabi 6. veebruari kõnest olemas ka videosalvestus, kuid ta ei tohi öelda, kelle käes see on.
Kapost öeldi aga, et taoliste kuriteoteadetega tegeleb politsei- ja piirivalveamet. PPA pole Postimehe päringule veel vastanud.


description: NATO seisab kindlameelsuselt ja otsustavalt oma liitlaste eest, kinnitas kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras kaitseväe 98. aastapäevale pühendatud kõnes.

title: Kaitseväe juhataja: NATO on kindlameelne ja otsustav


description: Valitsusliitu kuuluvad Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ning Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ei toeta peaministri umbusaldamist, kuid nad ei ole rahul ka valitsuse tööga, kirjutas ERRi uudisteportaal.

title: IRL ja SDE: meie pole Keskerakonnaga valitsusse minekust rääkinud

maintext:
Mõlemad võimuliitu kuuluvad parteid kinnitavad, et ei ole pidanud Keskerakonnaga kõnelusi valitsuse moodustamiseks, aga nii IRLi aseesimees Marko Mihkelson kui ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees Indrek Saar ütlesid, et Reformierakond on alustanud või vähemalt püüdnud alustada rääkimisi Keskerakonnaga.
«Ei ole ju põhjust teha nägu, et valitsuses on kõik hästi, olukord on väga pingeline, valitsuses on tõsine usaldamatuse õhkkond ja kõigepealt tuleb selgeks saada, mis on tänase valitsuse seis ja kas tänane valitsus on võimeline jätkama,» nentis Saar.
Ka IRL kinnitab usaldamatuse õhkkonda ja ütleb, et pole olukorraga rahul.
«Meid ei rahulda praegune aeg, kus tegelikult reformipoliitika on kõrvale jäetud ja tegeletakse peenhäälestusega, ma tuletaks meelde, et Lennart Meri juba 90ndatel aastatel ütles, et Eestil on alati aega vähe,» sõnas Mihkelson.
Ehkki sotsiaaldemokraadid peavad peaministrit vastutavaks, nad talle kui koalitsioonipartnerile umbusaldust ei avalda, sama on otsustanud IRL, kuid mõlemad erakonnad arutavad poliitilist olukorda homsel juhatuse koosolekul.


description: Esmaspäeval esitleti kaitseväe keskpolügoonil kodumaise relvatööstuse uusimat arengut – mehitamata roomiksõidukit, mille külge oli kinnitatud Singapuris toodetud 12,7 mm kaliibriga kuulipilduja.

title: Video: Eestis tehtud taskutank tegi esimest korda pauku

maintext:
Koos SEBE bussifirmaga Mootor Gruppi kuuluv Milrem on paari aastaga välja arendanud mehitamata maismaaplatvormi ehk UGV, mida võib kasutada nii militaar- kui ka tsiviilmaailmas. Kuna juhtimissüsteemi arendamine käib, antakse masinale praegu käsklusi Sony PlayStationi puldiga.
Süsteem on ülimalt lihtne – kahe roomiku sisse on lisaks vedrustusele mahutatud ka diiselmootor, elektrimootorid ja akud. Kui akud tühjaks saavad, antakse diiselmootorile kuuma ja sõit võib jätkuda. Kuna roomikmasin on üpris maastikuvõimekas ja sõjas võib esineda ka vajadus läbida niiskemaid kohti, võib masinaga ka vee all sõita.
Kahe roomiku vahel on… noh, põhimõtteliselt ei ole seal mitte midagi ja selles ongi kogu asja mõte. Sest erinevalt välismaistest analoogidest, mis ongi loodud spetsiaalselt näiteks relvasüsteemi kandma, võib Milremi taskutanki külge panna ükskõik mida. Nii sõidutaski esmaspäevasel sõul üks masin sõdureid ja nende seljakotte, teine oli aga varustatud Singapuri ettevõtte ST Kinetics kaugjuhitava relvasüsteemiga ADDER, mille külge oli kinnitatud 12,7 mm kaliibriga kuulipilduja.
Teravmoonaga sihtmärgi hävitamiseks pidi operaator oma tahvelarvuti ekraanil vajutama näpuga sihtmärgi peale ja seejärel pressima nuppu «FIRE». Et niigi arvutimängu meenutavat tegevust lihtsamaks teha, saab ta maailma vaadata ka läbi infrapunakaamera, mõõta, kui kaugel on vastane ning tavalist videopilti sisse suumida.
Kuigi täna pole Milremi toodang veel ühegi riigi relvastuses, siis lootust on – hetkel tegeleb Milrem kuue masina tootmisega, et need siis laia maailma huvilistele testimiseks laiali saata. Lisaks militaarmaailmale tehakse koostööd ettevõttega Leica ja nii muutub roomikmasin sisuliselt maastikul kasutatavaks Google Street View «autoks».


description: Kui Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas jääb endale kindlaks ega astu ise tagasi, avaldab riigikogu talle kolmapäeval umbusaldust, Postimees vahendab umbusaldusavalduse arutelu ja hääletust otsepildis.

title: Otse: riigikogu avaldab peaministrile umbusaldust

maintext:
Umbusaldusavalduse algatasid esmaspäeval 41 opositsioonisaadikut, kuid praeguseks on nii opositsioonilised Keskerakond, Vabaerakond ja Konservatiivne Rahvaerakond kui ka koalitsiooni kuuluvad Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit teatanud, et hääletavad Rõivasele umbusalduse avaldamise poolt. Viiel erakonnal on riigikogus kokku 71 häält.
Umbusaldusavaldus tuleb riigikogus arutlusele kell 14 algaval istungil, kui Rõivas ei teata ise enne tagasiastumisest. Täna hommikul pärast Reformierakonna juhatuse koosolekut kinnitas Rõivas, et kavatseb umbusaldusavalduse arutamisel osaleda ja teha enne seda ka poliitilise avalduse. «Ma soovin vaadata silma riigikogu liikmetele sellel hetkel, kui nad hääletavad vasakpöörde poolt,» ütles ta.
Umbusaldusavalduse arutelul saabki algatuseks sõna peaminister, kellele saab iga riigikogu liige esitada ka ühe suulise küsimuse. Rõivasele esitavad küsimusi suure tõenäosusega vaid Reformierakonna saadikud.
Sõnavõtu ja küsimuste-vastuste vooru järel toimuvad läbirääkimised, kus esinevad kõigi fraktsioonide esindajad. Seejärel toimub hääletus: riigikogu avaldab peaministrile umbusaldust, kui selle poolt on rohkem kui 51 saadikut. Peaministri umbusaldamise korral astub tagasi kogu senine valitsus.
Postimees vahendab otsepildis ka riigikogu istungile eelnevat infotundi, kus Rõivase kõrval osalevad reformierakondlasest haridus- ja teadusminister Maris Lauri ning IRLi kuuluv keskkonnaminister Marko Pomerants. Riigikogu infotund algab kolmapäeval kell 13.
Laurile soovivad saadikud esitada küsimusi regionaalsete kolledžite ning tugiteenuste, Pomerantsile aga veeseaduse ja selle rakendamise, looduskaitseliste piirangutega maade soetamise, looduskaitseliste piirangute korral hüvitise maksmise ja Jägala jõe olukorra kohta. Rõivasele pole riigikogu liikmed küsimusi registreerinud.