description: Kuigi maailmas kasvab online piletimüügikanalite osatähtsus nii eraklientide kui äriklientide seas, moodustavad Eesti lennupiletite turust üle poole ärireisijad, kes on vähem altid iseteeninduskanaleid kasutama ning eelistavad aega säästvat professionaalset reisiteenindust.

title: Kust osta lennupiletit - otse lennufirmalt, traditsioonilisest või online-reisibüroost?

maintext:
Estraveli lennupiletite ja reisikindlustuse müügidirektori Mauri Saarendi sõnul on lennupileti ostmise koha valimine tarbija vaba valik, kuna igal müügikanalil on nii plusse kui miinuseid. «Lihtsamate marsruutide puhul võib eelistada iseteeninduskanaleid, keerulisemate puhul aga tasub kasutada professionaalse reisikonsultandi abi,» lausus Saarend.
WRIS Reisibüroo tootejuhi Mari-Liis Nõlvaku sõnul on piletite ostmise kanali valimisel kõige olulisem, et kliendid veenduksid, kas tegu on usaldusväärse vahendajaga. «Olgu tegemist lennufirma, online- või traditsioonilise reisibürooga tuleb alati veenduda, et vahendajal oleks ka Rahvusvahelise Lennutranspordi Ühenduse IATA poolt antud õigus lennupileteid väljastada,» selgitas Nõlvak.
Pilet otse lennufirmalt
Otse lennufirmast pileti ostmine võib anda konkreetse lennufirma lendudele parima hinna ning sobib neile, kes vajavad ainult lennupiletit või soovivad ise reisipaketi kokku panna. Nordica tulude juhtimise osakonna juhataja Kristel Penu sõnul on lennufirmalt pileti ostmise eeliseks ka piletiga seonduvate hinnareeglite ja teenuste detailsem kuvamine ehk klient näeb koheselt, mida hind sisaldab ning kas piletit saab muuta või hoopiski tagastada.
«Lisaks võib olla kindel, et reisija kontaktandmed on jõudnud lennufirmani ning vajadusel saab lennufirma reisijat lennuplaani muudatustest operatiivselt teavitada,» selgitas Penu ning lisas, et vahendaja kaudu piletit ostes võtab muudatuste korral lennufirma kõigepealt ühendust vahendajaga, kes omakorda peab ühendust võtma lõppkliendiga. Kodumaise lennufirma eeliseks on ka emakeelne teenindus.
Pilet traditsioonilisest reisibüroost
Traditsioonilise reisibüroo kasutamine võib olla lihtsamatel marsruutidel veidi kallim, aga samas annab mugavuse saada kõik reisiteenused ühest kohast, sealhulgas erinevate teenusepakkujate võrdluse ning adekvaatse info kaasnevate tingimuste kohta. «Keerulisematel marsruutidel suudab reisikonsultant tõenäoliselt leida ka soodsama hinna kui väheste reisikogemustega reisija ise otsides,» on Saarend veendunud. Lisaks on usaldusväärse reisibüroo puhul ostu sooritades kogu vastutus kliendi eest hoolitsemisel täielikult bürool. «Kui nii võib öelda, siis koos ollakse nii heas kui halvas,» lausus Nõlvak. Selleks pakutakse klientidele abi ootamatutes olukordades, et reisikonsultandiga kiirelt ühendust saada ning mured lahendada.
Pilet online-reisibüroost
Online-reisibüroo võib olla taaskord lihtsamatel marsruutidel veidi soodsam ning annab valiku erinevate lennufirmade ja nende kombinatsioonide vahel. «Siiski tuleb arvestada, et online-reisibüroodes kehtib printsiip «ise teen, ise vastutan» ning on ka ohtralt kohti, mille puhul broneerija võib eksida või mitte kõige optimaalsema valikut teha,» selgitas Saarend. Näiteks võib eksimus tuua ebamõistlikult pikad või lühikesed lendude vahed transiitlinnas, lennujaamavahetused, kuupäevade või nimedega eksimise.
Välismaiste online-reisibüroode puhul tuleb olla ettevaatlik ka kõrgete kaardimakse tasude ning ebakvaliteetse teeninduse osas. Näiteks võib lennugraafiku muutus kaasa tuua suure mure ja asjaajamise piletite ümbertegemisel. Nõlvak toob välja, et reisibüroo igapäevatöös on sagedased juhtumid, kus klient on ostnud pileti mõne nimetu vahendaja lehelt olematu hinnaga pikaks ajaks ette.
«Probleemid tekivad siis, kui lennufirmad oma lennugraafikuid muutma hakkavad ja võimalus, et lennufirmad seda teevad, on 99 protsenti,» kirjeldas Nõlval ning lisas, et neis olukordades on nimetu vahendaja tabamine täiesti võimatu ettevõtmine ehk klient on jäetud ula peale. Saarend soovitab Eesti reisijatel eelistada kodumaised reisiettevõtteid ja vahendajaid, sest sel juhul kaitseb reisijat Eesti tarbijakaitseseadus ning küsimuste või probleemide korral saab neid lahendada emakeeles.


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja

description: Jaapani ja Mongoolia teadlased leidsid maailma kõige suurema dinosauruse jalajälje.

title: Leiti maailma kõige suurem dinosauruse jalajälg

maintext:
Jalajälg kuulub Titanosauruste liigi esindajale, kes olid end sisse seadnud Gobi kõrbe aladele. Leid on peaaegu inimese suurune, olles 106 sentimeetrit pikk ning 77 sentimeetrit lai, vahendab Lonely Planet.
Hiiglaslik jalajälg on ilmselt 70-90 aastat vana. Kuigi jalajälgi on Gobi kõrbest varemgi leitud, siis selle leiu teeb eriliseks just tema suurus ning ka see kui hästi see säilinud on. Jälje tekitas 20 meetri kõrgune ning 30 meetri pikkune olend, kes mudasel pinnal ringi kõndis. Jälge voolas sisse liiv, mis tekitas kustumatu vormi.
Teadlased asusid otsima leiukoha lähistelt ka dinosauruse säilmeid. Vaatamata oma suurtele mõõtmetele sõid Titanosaurused ainult taimi. Nende järeltulijad olid sünni hetkel sama suured kui inimbeebid, kuid nad kasvasid väga kiiresti. Nende kaal kasvas vaid nädalatega kümne kordselt ning nende kasvuperiood lõppes 20 aastaselt. Ühtlasi on nad ka kõige pikema kaelaga dinosaurused, kes kunagi maal on elanud.

fasttext_language: et


description: Enamik turismikampaaniaid keskendub ikka sellele, kuidas saada rohkem külastajaid, kuid on üks paik, mis soovib just vastupidist.

title: Küla, kus käib aktiivne turistipeletus

maintext:
Inupiaqi küla elanikud Alaskal teevad kõik selleks, et turistid sealt eemale hoiaks. Viimasel ajal on sealsele rannikule tulnud tuhandeid morskasid, kes otsivad asendust ära sulanud jääpankadele, vahendab news.com.au.
Ainuüksi eelmisel nädalal jõudis nii külaelanikke tervitama 6000 morska. Neid suursuguseid elukaid tahavad näha aga ka turistid, kuid selles piirkonnas ei ole ühtegi restorani ega hotelli ning seal elab vaid 270 inimest, mistõttu ei saa seda kindlasti suureks turismilinnaks pidada.
Morsad Alaska rannikul. Scanpix
Lisaks võivad laevad ja lennukid morskasid ehmatada ning eemale peletada kohalike elanike ühe suure toiduallika.
Aset on leidnud juba ka juhtumid, kus turistid on kohale ilmunud, kuid kuna neil pole kuskil ööbida, on kohalikud lahkelt soovitanud neil tuldud teed tagasi minna. Turistid seavad end morskasid vaatama tulles ka ohtu, sest võtavad ette riskantse teekonna üle lahe, et mereelukaid paremini näha.
Pressifotograafid lähevad loomadele aga liialt lähedale, mistõttu on hõimuvolikogu president välja kuulutanud meedia sisenemise keelu ajaks, kui morsad rannikule tulevad. Küla teeb koostööd Ühendriikide kala- ja ürgse looduse ühinguga, et arendada välja paremat turistipeletusstrateegiat.
Lisaks on nad saanud fondidelt rahastust, et koolitada välja kohalikke noori morskasid pildistama ja filmima. Sellega annavad noored panuse morskade vanuse, soo, surmade ja muude eluliste sündmuste jäädvustamiseks.
Morsad Alaska rannikul. Scanpix
Morsad hakkasid esimest korda Alaska rannikule tulema juba 2007. aastal ning seda peamiselt taanduva jää tõttu. Soe temperatuur viib jää nii kaugele põhja, et morsad seal enam sukelduda ja süüa ei suuda.
Eelmisel aastal külastas seda piirkonda kokku 35 000 morska.


description: Igal aastal paneb kuulsa reisijuhi Lonely Planeti meeskond kokku soovitused järgneva aasta reisideks.

title: Lonely Planet avalikustas 2017. aasta parimad sihtkohad

maintext:
Ka sel aastal jagab Lonely Planet soovitusi riikide, linnade ja regioonide osas, mida tasuks 2017. aastal külastada. Lisaks on nad välja toonud ka parima väärtusega paigad, põnevaimad kohad Aasias, Euroopas ja Ameerika Ühendriikidest.
Postimehe reisiportaal teeb eraldi ülevaate parimatest riikidest, linnadest ja regioonidest.
Parimad riigid, mida 2017. aastal külastada:
1. Kanada
Järgmisel aastal möödub Kanada liitmisest Suurbritannia võimu alla 150 aastat, mistõttu on riigis oodata ka suuri pidustusi ning turistide suhtes ollakse siis ka eriti positiivselt meelestatud. Positiivsed ja sõbralikud inimesed on Kanada üheks tunnusmärgiks. Lisaks on seal ohtralt vaatamisväärset alustades suurlinnadest ning lõpetades kauni loodusega.
2. Colombia
Kuigi Colombia on minevikus vaevelnud nii kodusõjas kui ka vägivaldsete kuritegude käes, siis see on nüüd suuresti möödanik ning see Lõuna-Ameerika pärl on valmis vastu võtma kõiki huvilisi. Kuigi Colombias ei ole ühtegi maailmaimet on seal hulgaliselt loodust mida imetleda. Rikkalik kultuur ning elurõõmsad kohalikud pakuvad kindlasti omamoodi erilist vaatamisväärsust. Ühtlasi külastab sel aastal ka paavst Colombiat, mis on sealsete elanike jaoks märgilise tähtsusega.
3. Soome
Järgmisel aastal tähistab Soome 100. aastat iseseisvuse saavutamisest, mistõttu on kogu riigis oodata suuri pidustusi. Selleks on plaanitud erinevad kontserdid, retked gurmaanidele, kultuurirohked saunaõhtud ja palju muud. Alles hiljuti avati Soomes uus, 11 000 hektari suurune, rahvuspark, mida katavad ohtrad männid ja nii väiksemad kui suuremad jõed. Lisaks toimuvad sel aastal Soomes iluuisutamise maailmameistrivõistlused ning murdmaa suusatamise maailmakarika etapid ning seega on 2017 parim aeg põhjanaabrite külastamiseks.
4. Dominica
Kohalikud viskavad nalja, et kui Christopher Columbus tõuseks hauast ning külastaks taas Kariibi mere saari, siis Dominica on ainus, mille ta endiselt ära tunneks. Kuna saarel ei ole kuldseid liivarandasid, ei ole sinna tekkinud ka suuri kuurorte, mis on vallutanud nii mõnegi teise Kariibi mere saare. Ainukesed pilvelõhkujad, mida siin näha saab, on kookospalmid. Siiski on plaanis, et 2018. aastal avab Dominical uksed esimene suur kuurordikett, mis kindlasti annab tõuke ka turismile. Just seepärast, tuleks seal käia ära juba järgmisel aastal.
5. Nepal
Mõni aasta tagasi laastas Nepali suur maavärin, mis jättis nii mõnedki seni olulised vaatamisväärsused varemetesse. Sellegi poolest on paljud neist üritanud end taas jalule seada ning ootavad külastajaid. Samuti ei ole kannatada saanud ka matkarajad, mida mööda kõndides, võib looduse ilusse lausa uppuda. Nepalis on olemas oskuslikud inimesed, kes suudaksid restaureerida kõik monumendid ning üles ehitada kõik teed, kuid seni on neil puudu jäänud ressurssidest. Seetõttu tuleks just Nepali külastada ning natuke nende majandust turgutada.
6. Bermuda
Bermudat peetakse tihti Kariibi mere saareks, kuid tegelikult asub see vaid lühikese sõidu kaugusel Ameerika Ühendriikide idarannikust. Järgmisel aastal toimub seal ka suur purjetamisvõistlus, mida tasuks uudistama minna. Mitte nii kuum kliima ja mõnusad tuuleiilid pakuvad ka puhkajatele head äraolemist.
7. Mongoolia
2017. aastal avatakse Mongoolia pealinnas Ulaanbaataris suur ja uhke lennujaam, mis tähistab justkui kogu riigi moderniseerumist. Üldiselt on kogu pealinn saanud viimasel ajal uue välimuse, mida nüüd kaunistavad uhked klaasist kõrghooned. Pealinnast väljaspool on aga rikkalik loodus, mille keskmeks võib pidada Khövsgöli järve, Aasia sinist pärli.
8. Omaan
Omaan on alati olnud Araabia salajane sihtkoht, mille võlust teavad vaid vähesed. Nüüd on aga see riik pead tõstmas ning ähvardab nii varjutada paljud teised poolsaare sihtkohad. Lähimal ajal on Omaanis plaan avada hulgaliselt luksushotelle ning järgmisel aastal näeb ilmavalgust ka futuristlik teemapark.
9. Myanmar
Kuigi Myanmaris ei ole veel kõik päris korras, siis liiguvad seal asjad kindlasti õiges suunas. Seetõttu on oodata ka suurt turistitulva. Sinna saamine võib olla mõnevõrra keerukas nagu ka seal ringi liikumine, kuid see pingutus tasub end kindlasti ära, sest nii võrratuid paiku annab Aasiast otsida.
10. Etioopia
Kui otsida eksootikat, siis Etioopia on selleks just õige paik. Oma 13-kuuline kalender, teistsugune köök, veider keel ja võrratu kohv pakuvad kindlasti seiklushimulisele reisijale elamusi. Etioopias on palju mida imetleda, alates lummavast loodusest kuni võimsate kloostriteni. 2017. aastal avatakse sinna ka mitmeid uusi lennuliine, seega sinna saamine muutub järjest lihtsamaks.


description: Blogijad või lihtsalt huvilised on teinud imelisi avastusi, mis on pälvinud teadlaste ja ühiskonna huvi.

title: Graafik: milliseid omapäraseid avastusi on tavainimesed teinud?

maintext:
Läbi aegade on tehtud suuremaid ja väiksemaid avastusi, mis on ligi tõmmanud miljoneid inimesi. Need viis meeldejäävat avastust tegid aga reisiblogijad või lihtsalt huvilised.
1. Vesi marsil
UFO blogija Scott Waring väitis, et tema avastas vedeliku voolamise Marsil. Pildi, kust ta vedeliku leidis, jäädvustas NASA Curiosity Rover.
Foto pärineb NASA JPL veebilehelt, mille jäädvustas Curiosity Rover Sol 707 8.veebruaril 2014. Asukohaks on väike kiviküngas Gale’i kraatril Marsil, kuhu NASA maandus 6.augustil 2012. aastal.
Waring selgitas, et vee olemasolu tõendiks on fotol nähtav tume laik, millele valguse langedes tekib veele omane sära.
Kuigi NASA pole avastusest teatanud, siis Curiosity Roveri selts teatas hiljuti, et tumedat vedelikulaadset ainet on märgatud ka Hale’i kraatri piirkonnas.
2. Müstiline veealune linn
Mehhiko rannikust umbes 70 kilomeetri kaugusel paistavad vee all 125 kilomeetri pikkused jooned, mis moodustavad ka nurki. See andis blogijale alust arvata, et tegu on mingi ehitisega.
Kuigi blogija ei võta endale vastutust ega tee ühtegi põhjapanevat järeldust, tõstatas ta siiski mitmeid küsimusi selle kohta, millega võiks tegemist olla. Võimalik, et see on vaid merepõhi, kuid samuti võivad need olla mõne iidse tsivilisatsiooni varemed.
Viimasel ajal on sarnaseid leide tulnud üsna palju ning mitmed Google Earthi kasutajad väidavad, et nad on leidnud müstilisi veealuseid linnasid.
3. Poiss avastas maiade kadunud linna
Kanadast, Quebeci provintsi Saint-Jean-de-Matha linnakesest pärit 15-aastane noormees William Gadoury avastas suuruselt neljanda maiade linna.
William tegi avastuse võrreldes maiade tähekaarte satellidifotodega. Seni tundmatu linn asub Mehhiko-Belize piiril olevas džunglis ja kannab noormehe pandud nime K'ÀAK 'CHI ehk tulesuu.
Gadoury on olnud maiadest huvitatud alates 2012. aastast, mil maiade kalendri kohaselt pidi saabuma ajastu lõpp.
Ta võrdles 22 Madridi koodeksist pärinevat tähekaarti Google Earthi piltidega Yucatani poolsaarest ja avastas, et kõik 117 leitud maiade linna vastasid tõepoolest tähekaartidele, kusjuures eredamad tähed esindasid suuremaid linnu.
Kui William asetas kaardile kahekümne kolmanda tähtkuju kaardi, leidis ta vastuolu – kolm tähte, kuid ainult kaks muistset linna. Kolmandale tähele vastas piirkond, mis asus Mehhiko-Belize piiril tihedas džunglis.
Noormehel olid tänu teadusolümpiaadi võidule sidemed Kanada Kosmoseagentuuriga, kes andsid talle RADARSAT-2 satelliidi jäädvustusi. Varustatuna vajalike andmetega, pöördus noormees kaugseire eksperdi doktor Armand LaRocque`i poole, kellega koostöös tehti pöörane avastus – LaRocque tõestas, et William oli tõepoolest leidnud suure linna 30 hoone ja 86 meetri kõrguse püramiidiga.
Williami avastus on vastu võetud laialdase kiitusega, Kanada Kosmoseagentuur autasustas noormeest ka medaliga.
4. Alaska maalihe
16. veebruaril tekitas 68 tonnine maalihe Alaskas maavärinaid, mida tunti paljudes riikides üle terve maailma. Teadlased ei suutnud kindlaks teha, mis võis põhjustada taolise võnke, kuni hetkeni, mil Briti blogija avastas maalihke Alaska lõunaranniku lähedal ning postitas leiu sotsiaalmeediasse.
NASA hakkas asja uurima ning tegi toimumispaigast sateliidifotod. Mäest lahti murdunud kivipraht voolas 4,8 kilomeetrit allamäge jättes maha viiekorrulise maja pikkuse raja.
Suured maalihked on varasemalt jäänud märkamata, kuid nüüd kaasati projekti ka tavainimese, Alaska helikopteri ja NASA, aitas kaardistada kõige hilisema maalihke täpse asukoha.
5.Müstiline veealune linn Tansaanias
Reisiblogijad Hannan Jane ja Allan Sutton lendasid helikopteriga Mafia saare kohal, kui nad avastasid veest ebatavalise kujutise, millest Jane tegi kohe ka pildi.
Mafia saar on liivasaar, millel puuduvad kivid ning kaljunukid. See asub kuulsast Zanzibarist lõunapool ja on kõige vähem tuntud saar Tansaania rannikul.
Blogijad on reisinud samasse piirkonda eelnevalt ka 2001. aastal, mil nad avastasid veealuse kaljunuki. Saarel on küll pikk ajalugu, kuid tänaseks on sellest alles vaid veealused varemed, mille otsa Jane ja Sutton juhuslikult sattusid.
Rohkem varemeid leidub Juani saarel, mis asub Mafia saarest veidi ida pool. Saart ümbritsevas vees avastasid blogijad suurel hulgal linnavaremeid.
Vaata interaktiivselt kaardilt avastuste asukohtasid ning pilte!


description: Lõikuspühal nurjas vihmane ilm rehepeksumasina käivitamise, kuid täna keskpäeval siras silmipimestav sügispäike ning tööga sai alustada. Omaaegset tähtsat protseduuri, millel leiva lauale saamise juures tähtis roll, said uudistada kõik soovijad.

title: Pildid ja video: vana rehepeksumasin lõgistas läbi kolm rõugutäit vilja

maintext:
«Töötab nagu kellavärk,» kiitis rehepeksumasina senine omanik ja septembris masina põllumajandusmuuseumi kogusse andnud Põltsamaa mees Valdeko Kippus. Tema sõnul maksis masin koos traktoriga esimese Eesti Vabariigi ajal 1,5 miljonit krooni ja et tegemist oli üsna kalli seadmega, kuulusid need enamasti ühistutele.
Viljakoristusajal käidi talust tallu reht peksmas. «Jõukamate talude juures, kus oli rohkem maad, läks pikk päev ära. Väiksemaid talusid sai kaks-kolm tükki päevas teenindatud,» meenutas 85-aastane masinist. Päevane norm oli 30 rõuku, ehk hangujad tõstsid oma kätega läbi õige mitu tonni viljakõrsi.
Et masin töötaks täie efektiivsusega, läks tarvis korraga 20 inimest. Osa tõi vilja masina juurde, teised tõstsid peale, kolmandad lasid seda august sisse, neljandad vahetasid täituvaid viljakotte, sidusid neid kinni ja viisid eemale. «Noori oli siis külades palju, kõik hakkajad, tuldi kokku ja tehti tähtis töö korraga ära,» kirjeldas Kippus.
Talgud päädisid enamasti suure peoga. Laud oli nagu mõnes pulmas. Järgnes tants õhtutundideni. Kippuse sõnutsi oligi tihe rehepeksuaeg see, mil noored üksteisega tutvust tegid ning sügistööde lõppemise järel hakkasid üsna pea ka siin-seal pulmakellad kõlama.
Aastal 1927 valminud Rootsi päritolu rehepeksumasin Thermaenius jõudis Kippuse kasutusse 1945. aastal. Traktor Deering toodeti 1930. aastal. Komplekti sai ta teise Deeringi traktori originaalmootori vastu.
Masina iga sõltub sellest, kas üleval on mõistusega inimene või mitte, kinnitas viljakõrsi parajate portsudena kolusse lasknud Aino Poller. Omaaegne Lillevere kolhoosi tööline peab nüüd pensionipõlve, kuid kui vaja viljapeksumasinat käivitada, on tema abi ikka tarvis.
Polleri sõnul peksti vähemasti Jõgevamaal Pajusi vallas rukist rehepeksumasinaga veel 1965. aastani. Siis tulid kombainid ja hanguga kuivanud kõrte ette andmine lõppes. Siin-seal ürituste raames on masinat ikka ja jälle käima pandud. «See suvi on õige tihe olnud. Kolm korda oleme teinud.» Kaugeim reis oli Rakvere taha, kus vilja peksti Soome filmitegijate tarbeks.


description: Sellel nädalal aset leidnud toidumessil Tallinn FoodFest pälvis kutsemeistrivõistlusel «Noor kondiiter 2016» teise koha Tartu kutsehariduskeskusese õpilane Nele Linde. Noore kondiitri sõnul pidas ta võistlusel oluliseks küll kogemust, aga uskus, et tänu imeheale tordile võiks ta auhinnalise koha Tartusse tuua küll.

title: Kutsehariduskeskuse õpilane oli noore kondiitri võistlusel edukas

maintext:
Mõõduvõtmine koosnes kahest osast. Lisaks messil pealtvaatajate ees võistlemisele, tuli eelnevalt valmis teha kodutöö, mille teemaks oli sügisannid. Linde otsustas kodutööna valmistada õhitud riisist, vahukommidest ja šokolaadist siili, kelle okaste vahel leidus nii kohalikke kui eksootilisemaid vilju. Kui pagar-kondiitri eriala õpilane sai siili valmis ilma, et seda oleks eelnevalt pidanud harjutama, oli Linde sõnul tükk tegemist martsipanist puuviljadega, mille valmistamine võttis palju energiat.
Küllaga energiat ja aega võttis tal ka tordi valmistamine, mida sai noore kondiitri sõnul enne võistlust umbes kümme korda koolis otsast lõpuni läbi tehtud, et kõik oleks ikka nii nagu peab. Nele Linde tordipõhjaks oli besee, mille peal kihtidena mandariinikreem, jogurtibiskviit, vaarikaželee, pistaatsiabiskviit ja pistaatsiakreem. Tordi kattis ta martsipani ja lillepastast tehtud kaunistustega. Nele Lindel oli võistlusel aega torti valmistada viis tundi. Kogu aja kasutas ta ka ära.
Linde kinnitas, et oli oma võistlustordiga rahul, kuigi esialgu närveeris ta päris palju, kuna arvas, et ei jõua viie tunniga torti valmis. Lisaks oli võistlusel publik, kes noorte kondiitrite tegemisi pidevalt jälgis.
Esikoht noore kondiitri võistlusel läks aga Ida-Viru kutsehariduskeskusesse. Tallinna toidumessil tõi Tartu kutsehariduskeskusesse veel ühe auhinnalise koha pagari- ja kondiitritoodete tehnoloogia õpilane Karoline Liiv, kes pälvis võistlusel «Noor pagar 2016» kolmanda koha.


description: Eile, 27. oktoobri õhtul kell 20.20 tuli päästekeskusele teade Tartus Narva maanteel põlevast kõrvalhoonest. Päästjate saabudes põles ühekorruseline mahajäetud hoone lahtise leegiga, ohustades kõrvalhooneid.

title: Narva maanteel põles mahajäetud hoone

maintext: Päästjad alustasid kustutamise ning hoone lammutamisega. Kell 21.10 oli põleng lokaliseeritud. Jätkus tulekollete otsing ja tulekahju kustutati lõplikult kell 21.42. Mahajäetud hoonesse oli vaba sissepääs ning arvatavasti kasutati seda ööbimispaigana. Hoones elektrit ei olnud.


description: Tänasest peatatakse kutselise kaluri kalapüügiloa alusel ahvenapüük Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel.

title: Peipsi ahven on selleks aastaks püütud

maintext:
Maaeluminister Urmas Kruuse allkirjastas käskkirja, millega peatab alates 15. oktoobrist ahvenapüügi kaluri kalapüügiloa alusel Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel, sest ahvena lubatud aastasaak on piirkonnas ammendumas.
Maaeluminister peatab kooskõlas kalapüügiseaduse § 49 lõikega 1 kalapüügi, kui sellele veealale kehtestatud lubatud saak vastava kalaliigi osas on ammendunud 90% ulatuses.
Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kaluri kalapüügilubade alusel oli 14. oktoobri 2016. aasta seisuga püütud vähemalt 986 tonni ahvenat. Piirkonna lubatud aasta ahvenasaak on 1031,8 tonni.
Sellega on piirkonnale aastaks lubatud ahvenasaak ammendunud enam kui 90% ulatuses, mistõttu tuleb ahvenapüük ülepüügi ärahoidmiseks selleks aastaks peatada.


description: Tartu Jaama tänava jäätmejaama pole juba mõnda aega saanud üle anda vanu rehve, sest kogumiskoht on triiki täis ning rehve pole lihtsalt kusagile panna. Nüüd on olukord lahenemas ning peagi võib oma vanade rehvidega taas sinna suunduda, kuid tähele tuleb panna olulist piirangut: rehve võetakse vastu vaid eraisikutelt ning korraga saab üle anda maksimaalselt neli rehvi.

title: Tartu jäätmejaam hakkab taas vanu rehve vastu võtma, aga jaopärast

maintext:
Tartu keskkonnateenistuse spetsialist Juhan Vooglaid kinnitas, et hetkel veetakse ligi 60 kuupmeetri suurust rehvihunnikut jäätmejaamast minema. Jaama haldaja on lubanud, et selle nädala jooksul saab töö tehtud ning siis hakatakse inimestelt vanu rehve taas vastu võtma. Ent mitte piiramatutes kogustes.
«Kuna selles osas on praegu nii pingeline olukord, siis on klausliks see, et rehve võetakse vastu vaid eraisikutelt ning kuni neli korraga,» ütles Voolaid. Piirangut on tema sõnul vaja ennekõike selleks, et ettevõtted ei hakkaks jäätmejaama massiliselt vanu rehve tooma ning saaks hoida olukorda kontrolli all.
Seda, kas piirangut millalgi pehmendatakse ning vastu võetavate rehvide kogust suurendatakse, ei osanud Voolaid ennustada. Ning mida teha juhul, kui inimene hakkab regulaarselt jäätmejaama külastama, ehk toob ühel päeval neli rehvi, järgmisel neli ja nii edasi? «Nii ei oska päris öelda, kuidas minema hakkab, ei oska seda ette kommenteerida,» tõdes Juhan Voolaid.
Nõos piiranguid ei ole
Kuigi ka Nõo jäätmejaama on kogunenud üksjagu ära viimata vanu rehve, võetakse seal rehve jätkuvalt vastu. Seejuures märkis Nõo valla keskkonnaosakonna juhataja Sven Tarto, et nemad ei näe piirangutel mõtet.
«Selline piirang on tegelikult näiline,» selgitas Tarto. «Kui inimesel on rohkem rehve, siis ta toob täna, toob homme ja lõpuks toob ikkagi need kõik ära, palju iganes tal neid on.»
Ta lisas, et omavalitsuse huvi on ikkagi see, et inimesed saaks oma rehvid ära tuua, mitte ei poetaks neid kusagile metsa alla ega hakkaks rehvidest lõket tegema. «Eesmärk on rehvid kokku korjata ja seetõttu ei ole me seda kuidagi piiranud,» ütles Sven Tarto.


description: Juba kolmandat aastat leiab aset ülemaailmne liikumine «Vabaduse sammud» (Walk For Freedom), mille eesmärgiks on üheskoos võidelda inimkaubanduse vastu. Enam kui 250 riigis ja sel aastal esimest korda ka Eestis on inimesed ühendanud oma jõud, et tõsta inimeste teadlikkust inimkaubandusest.

title: Tartu kesklinnas on avatud Vabaduse Sammude infotelk


description: Tartu Uus Teater on üheksanda hooaja alguseks jõudnud uude punkti. Genialistide klubis alguse saanud teater on pärast isikliku maja saamist jõudnud ringiga linna äärde vastavatud Eesti Rahva Muuseumisse. «Vägi» on rituaal, mis avab ERMi teatrisaali ning teeb seda värvikalt ja üllatavalt.

title: Väekas sissepühitsemine koos jalutuskäiguga ajaloos

maintext:
Teatrite linn Tartu saab juurde veel ühe teatrimaja
Polygon Teatri juht ja asutaja Tamur Tohver ütles, et uude saali mahub 150-200 inimest. «See on black box’i tüüpi saal, mis asub endise trükimuuseumi ruumis. Oleme selle täies ulatuses renoveerinud. Näiteks põrandal on nüüd parkett. Suured kaaraknad on säilitatud ning etenduse ajaks kaetakse need luukidega,» kirjeldas ta.


maintext:
Fotograaf jäädvustas maju ja elu sajandivanuses Karlovas
Kui Elise Kasak õppis Tartu kõrgemas kunstikoolis, liikus ta tihti ringi Karlovas ehk Pilpakülas ehk Kaarlilinnas. Oma lõputöö fotomanipulatsiooni teemal kaitses ta tänavu suvel. Pärast diplomi saamist on ta vabakutseline fotograaf ja tegutseb tihtipeale mujal, õpinguteaegne linnajagu hoiab teda aga veel kõvasti kinni.


description: Kui välja arvata see kummuli kukkunud välikäimla Tartu veevärgi pumbajaama kõrval, torm Tartumaal suuremaid kahjusi tekitanud ei ole. Mõned puud on siiski pikali kukkunud ja mõnedes kodudes pole praegu elektrit.

title: Tuul pole Tartumaal suuremat kahju põhjustanud


description: Meeksi vallavanem Aleksandr Suvorov kinnitas, et vallavalitsus pidas haldusreformi küsimustes aktiivselt läbirääkimisi naabervaldadega Tartumaalt, kuid mingil ajal need soikusid. Kuna aga ka neli Põlvamaa valda olid teinud Meeksi vallale ettepaneku alustada liitumiskõnelusi, jäi Räpina suund ainsana lauale.

title: Vallavanem: lauale jäi ainult Räpina suund

maintext:
«Augustikuuni pidasime läbirääkimisi kahel suunal. Koostöö Tartumaa suunal paraku lagunes,» selgitas ta. Läbirääkimised aga jätkuvad Räpina, Mikitamäe, Värska ja Veriora vallaga. Vastav ettepanek jõudis vallavalitsusse mullu detsembris. Praegust koostööõhkkonda peab vallavanem asjalikuks ja üksteisega arvestavaks.
Kui kõnelused lähevad hästi, moodustub tulevikus umbes 900-ruutkilomeetrine ja 9000 elanikuga omavalitsus.
«Küllap ootavad kõik riigikohtu otsust,» oletas Suvorov Tartumaaga kõneluste katkemisest rääkides. Ta pidas aga õhkõrnaks võimalust, et riigikohus haldusreformi peatab. Sestap töötataksegi Räpina suunal edasi. «Me peame olema valmis selleks, et riigikohus ei peata haldusreformi.»
Kodanike muret vallajuht teab. Nagu ka seda, et Järvselja ümbruse külad on ihanud Võnnu valla koosseisu juba ammu. Küll aga leiab ta, et elanikele ei muutu mitte midagi ka pärast haldusreformi, sest teenuskeskused jäevad praegustesse vallakeskustesse alles ning talvel lükatakse endiselt teid lumest lahti.
«Kiirabi ja päästeteenistuse liikumine pole aga juba praegu seotud omavalitsuste piiridega, vaid lähtutakse lähima punkti põhimõttest.»


description: Tartu raekoja kellamäng – nii uued kui vanad kellad – on tornis paika seatud, paigaldatud on elektroonika ja timmitud löögimehhanisme.

title: Raekoja kellamäng kõlab reedel

maintext:
Tartu kellamängu laiendamine algas kevadel. Hollandi kuninglikust valukojast telliti juurde 16 kella ning Saksamaal Karlsruhe kellatehases valmistatud 18 vana pronkskella häälestati parima kõlalise kokkusobivuse saavutamiseks Hollandi tehases ringi. Välja vahetati kellamängu elektrisüsteem ja digitaalne juhtpult.
Tornis paiknevad ka kaks vana kella, mis teatavad kellaaega ega kuulu kellamängu hulka.
Lõppenud nädala teine pool kulus selleks, et proovida, kuidas nüüd juba 34 kellast koosnev kellamäng kõlab.
«Katsetamise esmane eesmärk oli kontrollida, kas löögimehhanismid reageerivad ühel ajal, teiseks, kui tugevalt haamer kella lööb. Suuremaid kelli lööb väiksema jõuga, väiksemaid suurema jõuga,» ütles Tartu kellamängu laiendamise projektijuht Merle Kollom. «Mängisime läbi kõik neli pala, mis tulevad avamisel ettekandmisele. Esimest korda kasutame midifaile – ma ise mängin füüsiliselt. Küsimus oli ka, kas kõik noodid on sel viisil olemas, kas on vaja muuta helistikke, sest mõnes helistikus kõlab mõni pala paremini kui teises.»
Kollom ütles, et ühe loo puhul ilmneski vajadus helistikku vahetada, teised olid väga suur üllatus, väikeste kellade sära tuli hästi välja. «See oli väga liigutav tulemus,» nentis ta.
Kollom tõdes, et väga suur muudatus oligi kellamängus see, et heliulatus on muutunud, on võimalik teha põnevamaid seadeid. «Väga tihedat faktuuri ei saa ikka mängida, sest kellad katavad akustika tõttu üksteist. Mõnes harmoonias, kuulasin, peakski hõredamalt kirja panema. Meil on veel terve nädal, et tulemust lihvida,» lisa ta.
Kellamängu avakontsert on sellel reedel. Nelja ettekandmisele tuleva pala hulgas on ka Olav Ehala kirjutatud uudisteos Tartu kariljonile.
Ehalalt telliti pala seepärast, et tegu on väga armastatud heliloojaga. «Teame tema paljusid laule ja rikkalikku helikeelt. See pala on väga ehalalik, tundus algul isegi, et veidi riskantne on vahetada helistikke loo keskel, on ka sünkopeeritud rütm, aga tulemus on armas ja see kindlasti jääb kellamängu põhirepertuaari,» rääkis Kollom.
Veel on kavas Pjotr Tšaikovski «Suhkruploomihaldja tants» balletist «Pähklipureja», Heino Elleri «Kodumaine viis» ning lõpetuseks Georg Friedrich Händeli avamäng tsüklist «Kuninglik tulevärgimuusika». Selle saatel lastakse taevasse ka ilutulestik.


description: Tartu ringkonnakohus kohustas tänase määrusega riigiprokuratuuri jätkama menetlust juhtumis, kus politseibussilt saadud löögi tagajärjel hukkus Tartus 20-aastane mees.

title: Kohus: jalakäija surmaga lõppenud politseibussi õnnetust tuleb edasi uurida

maintext:
Ringkonnakohus nõustus kannatanu esindajaga, et asjas tuleb teha täiendav liiklustehniline ekspertiis ja selgitada välja tegelik ohu tekkimise aeg politseisõiduki jaoks.
Kohus leidis, et praeguseks kogutud tõendite vahel on vastuolu. Kõrvaldamata on jäetud kahtlus patrullsõidukit juhtinud politseiniku ütluses, et ta nägi kahte sõiduteed ületavat inimest vaid hetk enne kokkupõrget.
Samuti on välja selgitamata, miks juht nägi teel olevaid isikuid alles viimasel hetkel, kui tegu oli hästivalgustatud alaga ja jalakäijad olid ületanud juba mitu sõidurada mittepiiratud nähtavusega teel.
Kriminaalasjas alustati menetlust eelmise aasta 21. novembril, kui alarmsõidul olev politseibuss sõitis varahommikul Riia ja Akadeemia tänava ristmikul ülekäigurajal otsa jalakäijale, kes hukkus sündmuskohal.
Selle aasta 21. juulil koostas lõuna ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör menetluse lõpetamise määruse ja 1. septembril jättis riigiprokuratuur sellele esitatud kannatanu esindaja kaebuse rahuldamata. Seepeale pöördus kannatanu esindaja Tartu ringkonnakohtusse.
Tänane kohtumäärus on lõplik ja seda ei saa vaidlustada.


description: Aastaid on Ülenurme gümnaasiumi Tõrvandis asuva algklasside maja õpilased ja lapsevanemad kurtnud väga kitsaste tingimuste üle ning vald lubanud mure lahendada. Tunneli lõpus terendab lõpuks valgus, sest Ülenurme volikogu tegi teisipäeval vallavalitsusele ülesandeks koolimajale juurdeehitis valmis teha.

title: Ülenurme ehitab kitsa kooli suuremaks

maintext:
Fookuses identiteet ja seksuaalsus
Jakobi galeriis, Tartu kunstimajas ja galeriis Noorus on avatud Margus Punabi kunstikogu põhjal kolm eriilmelist näitust, mis annavad võimaluse vaadata nii ajalukku kui ka meie kaasaega. Fookus on identiteeti ja seksuaalsust puudutavatel teostel.


description: Markus Kasemaa viis eile Tartu kaubamaja kolmandale korrusele oma ajutisse ateljeegaleriisse näitusele «Figuraalmaastikud» teose, mis on saanud äsja kuulsaks maailma teadusringkondades. Nimelt avaldas selle teose ajakiri Nature eelmise nädala numbri esikaanel.

title: Tartu kunstniku teos kaunistab maailmakuulsat teadusajakirja

maintext:
Markus Kasemaa teos kujutab endast maailmakaardi geneetilist improvisatsiooni ning võtab kokku samas ajakirjanumbris ilmunud teadusartiklite põhilised teemad.
Kasemaa ja tema teose valimine kuulsa ajakirja palet kaunistama ei ole juhtunud kogemata kombel. Selle rahvusvahelise levikuga teadusliku nädalakirja artiklitesse on andnud oma panuse mitu Tartus tegutseva Eesti biokeskuse teadlast, kes tõestasid koos oma rajataguste kolleegidega, et tänapäeva inimkond on pärit Aafrika kahest erinevast väljarändest.
Kasemaa on loometegevuses otsinud ikka uusi võimalusi. Tema sõnul näitab pildi jõudmine Nature’i esikaanele, et kunstil on mõnikord ülesandeks olla liim või õli, mis teisi valdkondi liidab, sujuvamalt koos töötama paneb, parandab.
«Praegusel juhul toimus vastastikune sünergia: pilt Nature’i esikaanel aitas suurt tähelepanu tõmmata sellele teadustööle, mis muidu oleks võibolla veidike tagaplaanile jäänud,» lisas ta. «Mu pildi pakkusid välja selle uurimistöö esindajad. See pidi tõmbama piisavalt tähelepanu ja olema professionaalselt tehtud, et ta esikaanele valitaks.»
Markus Kasemaa ajutine ateljeegalerii ja selle näitus «Figuraalmaastikud» on avatud esmaspäevast laupäevani kell 9–21 ja pühapäeviti kell 9–19. Kunstnik ei ole pidevalt kohal, küll aga tuleb kindlasti, kui on meilitsi aadressil m@art.ee kokku lepitud. Näitust saab vaadata 30. oktoobrini.


description: Toomel tõusid teisipäeva hilisõhtul toomkiriku varemetest pilvitusse taevasse võimsad valgusvihud, mis festivali Tartu Valgus ühe töötoa juhi, Rootsi valgusdisaineri Johan Moritzi sõnul asendavad praeguseks poolikult säilinud tornide puuduvat osa. Seespool kattis torni varjudemäng, mis mälestab Toomel enne kiriku kerkimist kasvanud tammikut.

title: Tartu valgusfestival kogub tuure

maintext:
Kõik see oli alles proov. Täies jõus valgusemängu saab vaadata reede õhtust pühapäevani ja mujalgi kui Toomel. Valgusdisaineri, -arhitekti ja õppejõu Sabine De Schutteri looming Võidu sillal süttis juba läinud nädalal.
Zalongist valgusteljele
Kõik see oli alles proov. Täies jõus valgusemängu saab vaadata reede õhtust pühapäevani ja mujalgi kui Toomel.
Festivali Tartu Valgus korraldab MTÜ Valgusklubi, mille eesotsas on skulptor ja õppejõud Elo Liiv. Tal on neil päevil käed ja jalad tööd täis. Sageli astub ta läbi festivalikeskusest, mis tegutseb Ülikooli tänavas seminari- ja peoruumis Zalong.
Eile pärastlõunal käis seal valgusteoste ettevalmistus mitme laua taga ja mitmes keeles. Joonistati skeeme ja graafikuid, ühendati kaableid, klõbistati rüperaale. Sabine De Schutteri sõnul on ettevalmistused kulgenud kavakohaselt. «Töötubades valmivate installatsioonide proovid on nii Toomel kui ka raekoja ja linnamuuseumi juures juba alanud,» ütles ta.
Nagu festivali trükises märgitud, valmib festivali ajal valgustelg, mille üksikosad – nii arhitektuurse valgustuse installatsioonid kui ka valguskunsti teosed – ühendavad punktiirina kirikuvaremeid Toomel linnamuuseumi hoonega Ülejõel.
Valgustelje üks ots Toomel kutsus juba esimese proovi ajal sinna kokku mitmeid uudishimulikke. Kuulda oli kiitvaid ohhetusi ja ahhetusi. Kuid leidub neidki, kes arvavad vägevast valgusemängust teisiti. Nii näiteks märkis portselanimaalija ja maalikunstnik Mariliin Kindsiko, et linna peale vaadates on päris tüütu, kui mingid kiired silma istuvad.
«Kaks suurt kämakat paistavad kuskilt Raadi kandist – ERM vist. Aeg-ajalt vilgub närviliselt ööklubi Ahi või mis ta nimi oligi. Ja nüüd siis toomkirik,» kommenteeris ta. «Teate mis, see on reostus. Kui linn on kosmosesse ulatuvaid kiiri täis, ei näe enam Tartu kohal tähti ja virmalisi.»
Kui palju on sellised valgusemängud nagu toomkiriku varemetes kunstiteosed ja ühtlasi valgusreostus?
«Mina ei nimetaks seda valgusreostuseks,» ütles üks festivali korraldajaid, arhitekt, linnaplaneerija ja õppejõud Elo Kiivet. «Pigem on valgusreostus see, kui valgustatakse midagi ebavajalikku, näiteks kui mingi kõnniteed valgustama mõeldud valgusti valgustab selle asemel kosmost. Või kui kuskil on valgust liiga palju või on seda vales kohas valel ajal.»
Peaproov täna õhtul
Peaproov algab täna kell 18 linnamuuseumi hoovist. Esimene tutvumisretk viib kõige uudishimulikumad huvilised võibolla mitte veel viimase footonini paika sätitud valgusteljele. Kaarsilla juures võtab sõna abilinnapea Jarno Laur.
Ühtlasi on sellel prooviretkel kavas tutvustada huvilistele Nooruse galeriis ja Tartu kunstimajas festivali näitusi, mis kannavad ühist pealkirja «Tõotatud valgus».
--------------------
Valgustelg ulatub
Toomelt linnamuuseumini
Festivali Tartu Valgus ajal valmib Tartu kesklinnas valgustelg, mis koosneb üheteistkümnest objektist.
• Arhitektuurse valgustuse töötoa installatsioon toomkiriku varemetes, juhendajad Johan Moritz ja Tina Wikström.
• Einike Leppiku «Kookon» Baeri monumendi juures Toomel.
• Tartu kunstikooli «Tunne(l) läbi Tartu» nn aeglase surma jalgrajal Toomel.
• Jenni Pystyneni «A–B» tähetorni ees.
• Tartu kõrgema kunstikooli «Dimensiooni rännak» Pirogovi platsil.
• Arhitektuurse valgustuse töötoa installatsioon raekoja juures, juhendajad Micaela Pärsdotter Andersson ja Vivi Katarina Henning.
• Tartu kõrgema kunstikooli «Mõtle kastist välja, kuid näe selle sisu» Raekoja platsil.
• Varvara & Mari «Naerata» kaarsillal ja Emajõe ääres.
• Ingrid Aasoja-Zverevi ja Aleksandr Zverevi «Salalinn» Ülejõe pargis.
• Timo A. Aalto «Arbores Lux» Ülejõe pargis Treffneri monumendi juures.
• Arhitektuurse valgustuse töötoa installatsioon linnamuuseumi juures, juhendaja Dario Nuñez.
• Tasuta giidituurid valgusteljel on reedel, laupäeval ja pühapäeval kell 19–20.30 (eesti keeles), kell 20–21.30 (inglise keeles) ja kell 21–22.30 (eesti keeles), algus linnamuuseumi õuel.


description: Sügisesel koolivaheajal, 25. oktoobril ootavad Tartu tähetorn ja Tartu ülikooli kunstimuuseum uudishimulikke ja meisterdamishuvilisi lapsi muuseumisse külla.

title: Tähetorn ja ülikooli kunstimuuseum kutsuvad koolivaheajal muuseumisse

maintext:
Tähetornis toimub astronoomiateemaline huvipäev ja kunstimuuseumis egiptuseteemaline kunstiakadeemia. Mõlemad üritused toimuvad 25. oktoobril kell 13-16.
Tartu tähetornis saavad 10-12-aastased noored kosmosehuvilised uurida meie Päikesesüsteemi väliseid planeete, mida aina enam leitakse ning järjest täpsemalt kirjeldada proovitakse.
Tartu ülikooli kunstimuuseumis saavad kunstilembesed algklasside õpilased kujundada kirjudest sügislehtedest kauni pärja, maalida päris ehtsale papüürusele ja meisterdada pärlitest egiptusepäraseid ehteid või kaitseamulette.
Kuna mõlema ürituse kohtade arv on piiratud, tuleb end huvipäevale eelnevalt registreerida, kas tähetornis (Lossi 40) või kunsitimuuseumis (Ülikooli 18). Mõlema ürituse osalustasu on 5 eurot ning korraldajate kinnitusel on garanteeritud vahva päev täis uusi ja põnevaid teadmisi ning meisterdamist.


description: Kolmapäevane kohtumine Tartu vallamajas ei toonud asjaosaliste sõnul suuremat selgust, mis saab kavast teha Vahi teele eksvangide keskus.

title: Vahi tüliõunale ei ole ikka veel lahendust

maintext:
Keskust kavandava Johannes Mihkelsoni keskuse juhataja Tõnu Ints kordas varemgi öeldut, et uudist ei ole.
Vallavanem Aivar Soop oli sõnarohkem, kuid ka temalt ei tulnud sõnumit, kas keskus tuleb või jääb tulemata. Koos Mihkelsoni keskuse ja Riigi Kinnisvara esindajatega arutati tema sõnul, millised tingimused on vaja täita, et endine veterinaarkeskuse hoone üldse kasutusele võtta, sest kasutusluba sellel tervikuna ei ole.
«Oluline on hoone dokumentatsioon korda teha, et väljastada kasutusluba,» ütles Soop. «Seda saab väljastada büroohoonele. Kui tahetakse sellest hoonest midagi muud teha, siis tuleb seda projekteerida ja toimingud sellele vastavalt teha.»
Soop lisas, et poliitilise otsuse teeb volikogu, vallavalitsus vaatas asja tehnilist poolt ja leidis, et seda hoonet praegu kasutada ei saa.
Mitusada naabrit on väljendanud muret, et veterinaarkeskusesse plaanitud vangide taasühiskonnastamise keskus selles kohas keset elurajooni ei ole sobilik ja vähendab elanike turvatunnet.
Selget sõnumit Soobil neile ikkagi anda ei ole. «Volikogu on öelnud, et ei meeldi, vallavalitsus on öelnud, et tehniliselt ei saa,» rääkis vallavanem. «Kui on kõrgemad jõud, riik teeb väga jõulised otsused, siis tõenäoliselt ei saa vastu ei vallavalitsus ega inimesed.»
Soop on aga ka mitu korda öelnud, et kohalik omavalitsus ei saa elanike murest mööda vaadata.
Eksvangide keskus kümne inimese majutamise võimalusega on plaanis Vahile rajada ajutisena, kokku 30 kuuks.


description: Sellel neljapäeval peetakse Eesti maanteemuuseumis esimest laste liikluskonverentsi. Konverents toimub koostöös maanteeameti ennetustöö osakonnaga ja on suunatud 3. klasside õpilastele ja nende õpetajatele.

title: Lapsed peavad maanteemuuseumis liikluskonverentsi

maintext:
Konverents seab oma põhieesmärgiks ohutuse väärtustamise ja teiste liiklejatega arvestamise, kus tähelepanu alla võetakse võimalikud igapäevased (ohu)olukorrad liikluses.
«Konverentsi sihtgrupi lapsi, 10-aastaseid noori jalgrattureid, peetakse täieõiguslikeks liikluses osalejaiks, mistõttu võivad nad olla täiskasvanuile partneriks ja abiliseks, mõistmaks turvalisuse olulisust,» selgitas maanteemuuseumi liikluskasvatus pedagoog Triinu Õispuu.
Kuna nii noored lapsed tavaliselt konverentsidel ei osale, on selle päeva üks ülesannetest ka selgitada, mis on üldse konverents, kus aeg-ajalt lapsevanemad käivad. «Et lapsed saaksid täiskasvanute maailmast paremini aru, siis korraldame just neile suunatud konverentsi,» lisas Õispuu.
Konverentsi esimeses pooles saavad lapsed kuulata ettekanded erinevatelt esinejatelt, misjärel jätkuvad tegevused õpipesades. Ajaloolist liiklusalast teadmist jagab maanteemuuseumi giid-pedagoog Neidi Ulst. Lõuna Prefektuuri esindab Marina Paddar, kes arutleb teemal, kes on liikluses «tegija» - kas see, kes võtab riske või see, kes oskab neid märgata?
Rattaentusiastist arhitekt Tõnis Savi räägib lastele ratta erinevatest kasutusvõimalustest ja võrdleb ratast teiste sõiduvahenditega ning arutleb, miks on kasulik jalgrattaga asju ajada. Lisaks toimub põnev kiiver-krae katse.
Õpipesasid viivad läbi maanteeameti ennetustöö osakonnast Sirli Tallo, Kai Kuuspalu ja Kerli Tallo, Lõuna prefektuurist Marina Paddar ja MTÜst Aga Mina Getter Toome.
Filmipesas arutlevad lapsed kaamera ees, kes on nende eeskujuks; foorumpesas osaletakse näitlemise abil erinevates liiklussituatsioonides ja leitakse neile uutmoodi lahendusi; soovipesas saavad lapsed loovad olla ning kasutades erinevaid mooduseid, soovida Eesti rahvale liiklusteemalisi soove; mängupesas mängitakse põrandamängu, kus õpitakse liiklusalaseid ohtusid ennetama.
Konverentsile on registreerinud 12 Lõuna-Eesti kooli. Iga kooli esindab neli 3. klassi õpilast koos õpetajaga.


description: Seoses sõiduautode piiriületuste arvu suurenemisega ning vajadusega tagada piiripunkti viivatel teedel liiklusturvalisus avatakse alates 1. novembrist Koidula piiripunktis mootorratastele ja sõiduautodele piiriületuse ooteala. Ooteala avamisega kaasneb võimalus piiriületuse aegade broneerimiseks ning reaalajas ülevaate saamine piiriületuste ooteaegadest.

title: Koidula piiripunktis avatakse mootorrataste ja sõiduautode piiriületuse ooteala

maintext:
Siseministeeriumi piirivalvepoliitika osakonna juhataja asetäitja Viljar Kärgi sõnul tuleb piiriületuse sujuvamaks korralduseks alati ooteala läbida, kuid järjekorra puudumisel ei pea sõiduautode ja mootorrataste eest järjekorra koha võtmise ja ooteala teenuste kasutamise eest tasu maksma, kui sõiduk registreeritakse elavasse järjekorda ootealal iseteeninduskioskit kasutades ning sõiduki suunamine piiripunkti toimub 15 minuti jooksul.
«Soovime samas anda inimestele ka kindla piiriületuse ajavahemiku broneerimise võimalust, ehk juhul kui sõidukile broneeritakse piiri ületamise aeg ooteala teenindaja poolt, veebis või telefoni teel, saab seda teha vastavalt kehtestatud hinnakirjale. Luhamaa piiripunktis rakendub sarnane piiriületuse korraldus 5. novembrist,» lisas Kärk.


description: Praegu planeeritava Rail Balticu otsetrass läbib meie loodusgeograafiast tulenevat unikaalset rohelist taristut. Need alad on rikkad nii suurulukite kui ka lindude poolest. Pärnumaale jäävad ka meie suuremad ja puutumata mahemetsavööndid, mida ehitatav raudtee armutult läbi lõikaks. Sealsed põnevad maastikud ja nende asukad on viimastel aastatel kujunenud meie turismimagnetiks ja riigi positiivse kuvandi nurgakiviks. Kui muus osas turistide maitsed erinevad, siis meie metsad ja sood, looduslik avarus ja rahu vaimustavad kõiki.

title: Arvi Liiva: kas otsetee on ikka õigeim tee?

maintext:
Suur küsimus: kuhu kolida remondi ajaks Raatuse kool?
Suure tõenäosusega algab tuleval suvel Raatuse koolimaja täisremont ning järgmise õppeaasta peab kool töötama asenduspinnal. Lõpuni selgeks vaidlemata on aga, kus täpsemalt. Ettepanekuid on mitu, kuid kõigil on nii plusse kui miinuseid.


description: Peetri kogudus, kool ja lasteaed korraldasid täna lõikustänupüha laada, kus kaubeldi kodus valmistatud roogade, käsitöö ja aiasaadustega. Ühtlasi tähistati üritusega 110 aasta möödumist esimese eesti õppekeelega algkooli asutamisest toonasel Eesti- ja Liivimaal

title: Pildid: laadalised trotsisid Peetri kiriku õuel koerailma

maintext:
Ilm laadalisi just ei hellitanud. Kõle kirdetuul ja taevast tilkuv vihm pani eriti väiksemate huviliste vastupidavuse proovile. Publikut tuli kokku siiski parasjagu ning laadamelu kestis paar tundi.
Soovijad said minna ka kirikusse sooja, kus koguduse lasteaiaõpetajad esitasid marionettnukuetenduse ning kus luterliku Peetri kooli direktor Tarvo Siilaberg esitles raamatut «Kool kui väärtuspõhine kogukond». Kirikus oli avatud ka kohvik ning töötuba.
Laadalt teenitud tulu suunati nii lasteaialaste kui kooliõpilaste heaks. Muu hulgas lasteaia rühmadele pillide ostmiseks ning keraamika põletusahju soetamiseks.


description: Tartut külastanud Vene turistid otsustasid võrrelda Emajõelinna ühe vanima Vene linna Muromiga, mis rus.postimees.ee teatel on samuti rikas ajaloo ja kultuuriliste vaatamisväärsuste poolest ning peaaegu sama suur pindalalt ja elanike arvult.

title: Vene turismiportaal seab Tartut eeskujuks oma riigi võimudele

maintext:
Portaalis towntravel.ru on sissejuhatavalt kirjas, et kuigi Murom oli omal ajal vürstiriigi võimukas pealinn, on ta praeguseks muutunud tagasihoidlikuks linnakeseks Vladimiri oblastis. Kuid Tartut, mis on oma ajaloos kuulunud mitmele riigile, nimetatakse praegu isegi Lõuna-Eesti pealinnaks, kirjutab linnareisiportaal.
«Tartut võib seada eeskujuks Vene valitsejatele ja linnajuhtidele, et nad mõistaksid, mida oleks võinud teha Vene väikeste ajalooliste linnadega õige lähenemise ja rahaliste vahendite paigutamisega,» lisavad Muromi ja Tartu võrdlejad sissejuhatuseks.
Seejärel saab lühikeste kommentaaridega varustatud piltidelt vaadata, mis on portaali towntravel.ru autoritel silma hakanud Tartus ja Muromis.


description: Ihastes E. Wiiralti 2 krundil asuval metsalagendikul on valminud uus välitreeningala ja palliplats.

title: Ihastes valmis uus spordiväljak

maintext:
Lisaks olemasolevatele spordivahenditele paigaldati platsile pesakiik ja ronimiskeskus lastele, vanematele spordihuvilistele mõeldud jõulinnak-võimlemisseade,välifitnesskang, jõutõstepalk ja kaks stepipinki.
Spordivahendite alune kaeti kummimultšiga. Alale on markeeritud jalgpalliplats ja paigaldatud jalgpalliväravad ning nurgapostid. Jalgpalli saab mängida looduslikul murukattel.
Väljakule on paigaldatud uued pingid, jalgrattahoidjad ja infotahvel.
«Spordiväljaku kavandamine käis linna sporditeenistuse ja kohaliku kogukonna koostöös. Usun, et uuenenud sportimiskoht leiab aktiivset kasutamist, sest ajaveetmisvõimalusi on seal väga erinevas vanuses huvilistele,» märkis abilinnapea Valvo Semilarski.
Ihaste välitreeningala ja palliplatsi projekteeris OÜ TajuRuum. Valminud projekt on mahukam kui tänaseks realiseeritud ning vastavalt võimalustele on kavas seda tulevikus veelgi laiendada. Tööd läksid maksma 35 105 eurot.


description: Enne sel nädalal Hispaanias algavaid maailmameistrivõistlusi kontrollisid sulgpallijuuniorid vormi Soome turniiril. Lisaks juunioridele olid võistlustules ka noored.

title: Sulgpallinoored näitasid Soomes head vormi

maintext:
Ühtaegu toimus Soomes Espoos 28. - 30. oktoobrini kas turniiri. 11 - 16aastased võistlesid Finnish International Junior Elite turniiril ja juuniorid Finnish Junior Open turniiril. Eestlased, kes konkureerisid parimate kohtade nimel Soome, Läti, Venemaa ja Inglismaa sportlastega, võitsid juuniorite arvestuses neli esikohta.
Finnish International Junior Elite turniiril alistas alla 15-aastaste poiste seas kõik vastased sulgpalliklubi Triiton mängija Artur Ajupov. Alla 17-aastaste tüdrukute naispaaris jäid alistamatuks Victoria Korobova ja Laura Martinson.
Kõige rohkem oli kindlasti kaalul ja tase kõige tugevam juunioride võistlusel Finnish Junior 2016. Paarismängudes tegi puhta töö Kati Kreet Marran Nõo sulgpalliklubist, kes koos Mari-Ann Karjusega Tondiraba sulgpallikoolist ja Marcus Lõoga sulgpalliklubist Triiton võitis nii nais- kui segapaarismängu. Segapaarismängu finaal võideti tugevate neljandana asetatud venelaste vastu otsustavas viiendas geimis pärast viit päästetud matšpalli seisuga 15:14.
Märkimist väärib kindlasti TÜ akadeemilise spordiklubi sportlase Hannaliina Piho teine koht naisüksikmängus ja ka asjaolu, et sulgpalliklubi Triiton mängija Karl Kert suutis ainsana võita geimi turniiri suurfavoriidiks olnud Iirimaa esindaja Nhat Nguyeni vastu. Mõlemad mängijaid kuuluvad veel alla 17-aastaste vanuseklassi, mistõttu saavad mõlemad veel mitu aastat juunioride tiitleid jahtida.
Eesti Sulgpalliliidu poolt võistlustel juunioreid juhendanud sulgpalliklubi Triiton treeneri Rainer Kaljumäe sõnul pakkus turniir momente, mille nimel on juuniorid ja nende treenerid juba pikalt vaeva näinud. «Peale on kasvamas väga hea punt noormängijaid, kes suudavad loodetavasti algava aasta aprillis Euroopa juunioride meistrivõistlustel palju «pahandust» teha.»
Eelnevatel juunioride Euroopa karikaetappidel pole eestlased varem jõudnud kolmes mänguliigis korraga finaalmängudeni, lisas omalt poolt sulgpallitreener Heiki Sorge. Soome turniir oli koondise mängijatel viimane ettevalmistav võistlus 2. novembril algavatele juunioride maailmameistrivõistlustele Hispaanias Balboas.


description: Emajõelinn saab ühekorraga juurde kolm Statoili teenindusjaama, sest senised Premium 7 tanklad vahetavad nime. Statoili kontseptsioonile viiakse üle täisteenindusjaam Tartus Kvissentali teeristis ning automaatjaamad Ravila ja Sepa tänaval.

title: Tartu Premium 7 tanklad vahetavad sildi Statoili vastu

maintext:
Circle K Eesti AS, kes omab ja hoiab töös Statoili teenindusjaamu, võtab üle Premium 7 kaubamärki kandvad 11 täisteenindus- ja 12 automaatjaama üle Eesti. Tartu Kvissentali jaam on üks esimesi, mis saab Statoili nime.
«Me ei muuda pelgalt poeukse kohal või ID-posti otsas asuvaid logosid, vaid viime jooksvalt kõik omandatud jaamad Statoili kontseptsioonile vastavaks, seda nii toodete ja teenuste kui ka teeninduse poolest,» ütles Circle K Eesti AS-i peadirektor Kai Realo pressiesindaja vahendusel.
Realo sõnul leiab kuu aega kestev Statoili kontseptsioonile üleviimine aset sujuvalt ning uute täisteenindusjaamade töötajad läbivad põhjaliku koolituse. Peadirektori hinnangul võidavad uuendustest nii Statoili kui ka Premium 7 senised kliendid, kuna teenindusvõrk laieneb.
Üleminekuajal kehtivad Statoili võrku lisanduvates teenindusjaamades novembri lõpuni nii Statoili kui Premiumi kliendikaardid. Premium 7 tanklate lisandumisega on Statoilil üle Eesti tulevikus 77 müügikohta.
Circle K Eesti AS omandas 23 Premium 7 kaubamärki kandva teenindusjaama vara pärast konkurentsiameti heakskiitu 26. septembril.


description: W. Struve (Vanemuise-Riia), Kastani (Riia-Tiigi) ja Tiigi (Kastani-Vaksali) tänavatel on lõppenud tehnovõrkude rekonstrueerimisega seotud kaevetööd ning nüüd järgneb sõidu- ja kõnniteede katendite uuendamine. W. Struve ja Tiigi tänaval rekonstrueeritakse ka tänavavalgustus.

title: Teetööd Struve, Kastani ja Tiigi tänavatel jätkuvad

maintext:
Leili võtma pääseb nüüd liftiga
Kui palju võib linna avalikul saunal olla tulevikus liikumispuudega kliente, seda ei oska keegi ennustada, sest varem nad pesuruumidesse ilma abita ei pääsenud, rääkis OÜ Anne Saun juhatuse esimees Vambola Niit. Mõne päeva pärast saab aga suur suvine remont saunas läbi ja lõpuks pääseb pesuruumidesse kasvõi ratastooliga.


description: Tartu Lastekaitse Ühing ootab kõigilt inimestelt teateid nende laste kohta, kes oleksid rõõmsad sügisesel koolivaheajal tasuta supi üle.

title: Tartu lastekaitse ühing ootab supisoovijaid ja jagab rõivaid

maintext:
Lastekaitseühing teeb jätkuvalt koostööd osaühingu Molineeroga, et koolivaheajal saaksid sooja kõhutäie need, kes koolilõunast puudust tunnevad, kuna vanemad on tööl ja pere elab kasinates oludes.
Nimi kindlasti kirja
Tartu lastekaitse ühingu liige Tiina Aasmäe ütles, et tasuta lõunat jagatakse ainult neile, kes on end supisoovijate nimekirja eelnevalt pannud.
Koolivaheaja tasuta supp 24. kuni 28. oktoobrini Tartus Variku 8 söögisaalis kella 12 – 15
«Uutel soovijatel tuleks end hiljemalt 20. oktoobriks registreerida, siis on võimalik kokal supikogust paremini planeerida,» ütles ta ning ärgitas kõiki inimesi enda ümbruskonnas tähele panema neid peresid, kus lapsed võivad tühja kõhtu kannatada.
Helistada tuleb Tiina Aasmäele numbril 555 99 306 või siis märku anda endast Tartu Lastekaitse Ühingu facebooki konto sõnumikasti kirja lastes.
Osaühingu Molineero tegevjuht Maire Lass lisas, et supisööjad on oodatud alates esmaspäevast, 24. oktoobrist Tartus Variku 8 asuvas söögisaalis kella 12 kuni 15, ja nii viis päeva järjest. Supp valmistatakse samas majas, see on maitsev ja iga päev erinev.
Kord kuus saab rõivaid
Lastekaisteühingu liige Tiina Aasmäe andis teada aga sellestki, et kord kuus pühapäeviti jagatakse Pepleri tänav 27 majas vähekindlustataud peredele kasutatud riideid. Järgmine niisugune päev on 30. oktoobril kell 10.
Edaspidi ilmuvad teated kasutatud rõivaste jagamise päevade kohta Tartu Lastekaitse Ühingu Facebooki kontol.
Need inimesed aga, kes soovivad oma laste väikseksjäänud, aga terveid ja korrastatud rõivaid annetada, peavad oma soovist teada andma samuti Tiina Aasmäele.
«Siis lepime kokku päeva, mil kohtume, iga päev meid Pepleri 27 majast ei leia,» rääkis ta.


description: Euroopa Komisjoni loomatervishoiu alalises komitees kiideti heaks uus tsoneerimise eelnõu, mis leevendab seakatku tõttu kehtestatud kauplemispiiranguid Lõuna-Eestis, teatas Veterinaar- ja toiduamet (VTA). Otsusega arvatakse seni kolmandas tsoonis asunud Võru ja Valga maakonnad ning suur osa Viljandi- ja Tartumaa valdadest teise tsooni.

title: Uus seakatku tsoneerimise otsus leevendab kauplemispiiranguid Lõuna-Eestis

maintext:
Täna hääletusel olnud ja 28 liikmesriigi poolt heaks kiidetud uue tsoneerimise otsusega arvatakse II tsooni kogu Valgamaa ja Võrumaa, Viljandimaalt Viljandi, Tarvastu ja Suure-Jaani vallad ning Võhma linn, Tartumaalt Konguta, Rõngu, Rannu, Tähtvere, Puhja, Ülenurme, Nõo vallad, osa Tartu vallast ja Elva linn, mis asusid seni täielikult või osaliselt III tsoonis.
VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda ütles, et Lõuna-Eesti maakondades on seakasvatajatel õnnestunud juba enam kui aasta jooksul taud farmidest eemal hoida ning see andis VTAle võimaluse taotleda selles piirkonnas kolmanda tsooni piirangute eemaldamist.
«Tänane otsus on oluline leevendus Lõuna-Eesti seakasvatajatele, avades nende jaoks taas võimaluse nii sealiha kui ka elussigade ekspordiks.»
Taudipuhangute ennetamine ja vältimine Lõuna-Eestis on Olev Kalda sõnul märk seakasvatajate suurenenud teadlikkusest ja hoolsusest bioohutusnõuete täitmisel, kuid sellele vaatamata ei tohiks valvsust kaotada.
«Kuigi metssigade arvukus on Lõuna-Eestis oluliselt vähenenud, leiame ka nendes piirkondades jätkuvalt nakatunud metssigu,» ütles Kalda. «See näitab, et farme ümbritsevas keskkonnas on viiruse kontsentratsioon endiselt kõrge ja püsib ka oht kodusigadele.»
II tsoonis asuvatest farmidest pärit kodusigade liha ja -toodetega on võimalik kaubelda Eestis erinevate toonide vahel ja viia Eestist välja. Samuti on lihtsustatud elussigadega kauplemine. Kehtima jäävad piirangud metssealiha ja sellest valmistatud toodetega kauplemisel. II tsoonist pärinevate metssigade liha ja –toodete turustamine on lubatud vaid Eesti II-III tsooni piires.
Täna hääletusel olnud otsus jõustub eeldatavasti oktoobri lõpus pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2015. aasta lõpul Euroopa Komisjoni poolt seatud tsoneerimise põhimõtted võimaldavad lugeda III tsooni kuuluva ala II tsooniks peale 12 kuu möödumist viimasest kodusigade haiguspuhangust ning II tsooni muuta I tsooniks 12 kuud peale viimast seakatku diagnoosi metssigade hulgas.
Sigade Aafrika katku leviku tõttu kehtestati esmakordselt Eestis kitsendustega tsoonid 9. oktoobril 2014. aastal. Viimati muudeti tsoone 30. augustil 2016. aastal. Lõuna-Eestis diagnoositi sigade Aafrika katk kodusigadel viimati 22. septembril 2015. aastal, mil kinnitati taudipuhang Võrumaal Varstu vallas asuvas seafarmis.


description: Laupäeva varahommikul Elva koolimaja katuselt alla prantsatanud ja surma saanud 19-aastane noormees polnud selle kooli õpilane ega ka seal õppinud. Küll aga tõi tema õnnetu surm paljude linlaste südamesse kurbuse. Tema hukkumispaika tuuakse lilli ja küünlaid.

title: Hukkunud noormehe mälestuseks tuuakse küünlaid ja lilli

maintext:
Hukkunud noormees elas Elva lähedal maal. Ka tema 19-aastane sõber on pärit Elva lähistelt, sel ööl tuldi koos linna pealt pidutsemast. Miks neile just see koolimajatagune redel kella kuue paiku hommikul ette jäi, pole teada.
Redeli pulgad ei alga küll kohe maapinna lähedalt, kuid need asuvad hüppamisulatuses. Noorel mehel, eriti sellisel, kellele on ka varem meeldinud mitmesugustesse kohtadesse üles ronida, pole raskust end neid mööda üles vinnata.
Nii astus noormees uljalt redelist üles. Sõber, kes polnud mööda jääkülma raudredelit ronimisest just vaimustuses, jäi alla ootama. Ootamine lõppes aga ootamatult kiiresti. Suure prantsatusega kukkus sõber ülepeakaela maapinnale tagasi ja jäi liikumatult lamama.
Sõbra väljakutsele kiiresti reageerinud meedikud konstateerisid, et kukkunu on surnud. Nende hinnangul saabus surm kohe, kui noormehe keha oli maapinda puutunud.
Redelit silmitsedes on näha, et sellel puudub ülemine pulk. Sellesama keevituskohast lahti murdunud redelipulga leidsid politseinikud hiljem hukkunu kõrvalt. Niisiis sai noormehele saatuslikuks redeli viimane aste, mis tähendab, et ta kukkus alla paarikümne meetri kõrguselt. Neljakorruselise koolimaja kõrgus maapinnast on ehitusregistri andmetel 22,8 meetrit.
Tegemist on nõukogude ajast jäänud evakuatsiooniredeliga, millel praegu otstarve puudub, kinnitas Elva gümnaasiumi direktor Tarmo Post. Koolile on rajatud nõuetekohased evakuatsioonipääsud. Ka päästeameti esindajad on Tartu Postimehele kinnitanud, et koolil kui ühiskondlikul objektil peavad olema evakuatsiooniväljapääsud. Redeli nõuet aga ei ole.
Millal keegi viimati enne õnnetust redelit kasutas, pole teada. Neli aastat tagasi lõppenud remondi käigus värviti redel värske värviga üle.
Praegu on teada, et noormehed liikusid pärast meelelahutusasutuses viibimist koolimaja juurde ning üks neist ronis mööda redelit üles, kukkudes sealt alla. Politsei püüab välja selgitada kõik juhtunu asjaolud, kinnitas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Maria Gonjak.
Noormehe surnukeha saadeti kohtuarstlikule lahangule.


description: Täna algab Tartus teist aastat peetav kolmepäevane haridusfestival, kus koolid tõstatavad pedagoogide ja lapsevanemate silmis olulisi küsimusi.

title: Haridusfestival keskendub põletavatele teemadele

maintext:
Erinevalt mullusest, mil Tartu linnavalitsuse haridusosakond korraldas esimest korda sellist festivali, on tänavu üritused linnaosade vahel päevade kaupa ära jagatud. Teisipäeval on huvilistele avatud haridusasutuste uksed Annelinnas, kolmapäeval Karlovas, Varikul, Tammelinnas ja Veerikul ning neljapäeval kesklinnas.
Haridusfestivali üks ellukutsujaid, praegu lapsehoolduspuhkusel viibiv Tartu linnavalitsuse haridusosakonna jurist Kairit Peekman rääkis, et Tartu 20 koolist 16 on festivali kaasatud ning iga kool mõtles ise, millised on neil parasjagu aktuaalsed teemad või kogemused, mida teistega jagada.
Kasulikud juhised
Läinudaastane kogemus näitas, et nii lapsevanematele kui õpetajatele olid enim huvipakkuvad praktilised koolitused, kuidas koolitunnis mitmesuguste olukordadega toime tulla. Selgi aastal on programmis loenguid ja töötube, mis on näiteks keskendunud hariduslike erivajadustega laste õpetamisele.
Peekman tõi näite, et kliinilise lastepsühholoogi Angela Jakobsoni laste eneseregulatsiooni käsitlevasse kaheksatunnisesse töötuppa neljapäeval Miina Härma gümnaasiumis oli juba läinud nädalal registreerunud väga palju osalejaid. Ehkki see koolitus on peamiselt suunatud pedagoogidele, saavad sellest kasulikku nõu ka lapsevanemad.
«Kuskil ei ole seda hirmu, et kuulajad saali ära ei mahuks, kooliaulad mahutavad üksjagu inimesi,» sõnas Peekman lohutuseks neile, kes alles mõlgutavad festivalil osalemise mõtteid. Peamiselt ongi tegu üritustega, kuhu pole vaja varem end kirja panna.
Lapsed liikuma
Tartu haridusosakonna hariduskorralduse peaspetsialist Karin Pihl juhtis tähelepanu ka mitmele laste liikumisharrastust käsitlevale loengule. Näiteks täna kell 10 tutvustavad Descartes´i kooli õpetajad ja Tartu ülikooli liikumislabori töötajad liikumist soodustavaid õppemeetodeid, keskpäeval saab Kivilinna koolis nõu kehalise kasvatuse tundide ilmestamiseks. Neljapäeva hommikul kell 9 on nii lapsevanemad, lapsed kui õpetajad oodatud Kesklinna kooli liikumisrada läbima.
Pihl sõnas, et kindlasti ei peaks arvama, et üritustel võivad osaleda ainult konkreetse kooli lapsevanemad. «Tahame avada koolid kõigile lapsevanematele, et nad saaksid vaadata, mis teistes koolides toimub,» lisas ta.
Infot kõigi haridusfestivali tasuta ürituste ning ka meelelahutusprogrammi kohta leiab kodulehelt haridusfestival.tartu.ee.


description: Rail Balticust on võimalik rääkida kahel viisil. Esimene on optimistide viis. Selliste optimistide, kes usuvad, et progress on igal juhul hea ning kiire raudteeühendus Euroopaga tasub end igal juhul ära. Me saame ju ehitamiseks hiigeltoetuse, küll tuleb Helsingi tunnel, avaneb põhja meretee ja tulevad kaubad. Veenvaid analüüse ei ole.

title: Juhtkiri: Rail Balticust. Kas tagurlikult?

maintext:
Miks me siis üldse prügi sordime?
Esmalt suur roheline olmejäätmete kast ja siis väiksem must prügikast biojäätmetega kallati läinud teisipäeval Ravila 72 maja juures prügiautosse tühjaks. Mõlemad auto taga olevasse kolusse. Nii räägib asja pealt näinud naabermaja ühistu esimees, kes nime lehte ei taha. Oma jutu kinnituseks saatis ta toimetusele fotod.


description: See juhtus kas teise või koguni esimese klassi lõpus – ja aeg oli siis 1970ndate algus –, kui leidsime viie-kuue poisiga, kes kõik nüüd elus mõjukatel kohtadel – kes Ameerikas arst, kes Eestis kohtunik –, et kultuuriline harimine pole meile vajalik. Olime ju niigi nõukogude aja eliitkooli, Tartu 2. keskkooli, nüüdse Miina Härma gümnaasiumi kasvandikud.

title: Härma kool tegi poistest inimesed

maintext:
Galerii: mess meelitab
sauna ja voodisse
Täna Tartu näituste messikeskuses alanud mess Ehitus ja Sisustus on osalevate ettevõtete arvu poolest viimase seitsme aasta suurim. Huvilised saavad end kurssi viia ehitamise ja kütmise teemadega, kuid selle kõrval ka, milliseid võimalusi on lõõgastumiseks.


description: Täna tähistati lõikuspüha ka Ülenurmel Eesti põllumajandusmuuseumis, mille päeva naelaks olema pidanud rehepeksumasina, Thermaeniuse, käivitamine läks vihmase ilma tõttu luhta.

title: Galerii: Vihmane ilm nurjas põllumajandusmuuseumis rehepeksumasina käivitamise

maintext:
Lõikuspühaga tähistati muuseumi 35. aastapäeva. Olgugi, et muuseumi ühte suuremat eksponaati Thermaeniuse rehepeksumasinat ei õnnestunud heitlike ilmaolude tõttu käima panna, said külastajad maitsta kodumaiste leivameistrite kätetööd ning kohal olid ka leivaküpsetajad Lätist ja Peterburist.
Väikese külastajate arvu tõttu jäeti ära ka kartulikoorimisvõistlus. Siiski said need, kes kurja ilma ei peljanud, näha, kuidas lambaid pügatakse. Oma osavust lambavillaku eemaldamisel demonstreeris Tartumaa lambakasvataja Leonid Kirss.


description: Läinud neljapäeva õhtul, kui presidendi kõneni Eesti Rahva Muuseumi avaõhtul oli napilt paar tundi, käis Raadil vilgas töö. Siin rehitsesid haljastajad Muuseumi tee ääres mulda siledamaks, seal kõpitsesid töömehed Roosi tänaval sillutist kohendada. Nähtu oli just kui kokkuvõte sellest, kuidas ERMi peamaja ehitus Raadil on ellu kutsunud terve piirkonna muutumise, aga see kõik on kuidagi hiljaks jäänud.

title: Juhtkiri: kallis kingitus tühermaa serval

maintext:
Tartu linnal ei ole selle Raadi piirkonnaga mingit tõsist suhet tekkinud. Inimestel on sinna asja olnud eeskätt autoturule, koerte varjupaika ja põõsa alla prügi sokutama.
Linnavõimude tegevus on piirdunud peamiselt lammutamisega endises sõjaväelinnakus, kus 25 aastaga said seni kasutuses olnud katusega ja köetud majadest varemed. Ka neist hoonetest, mille puhul kahtlemata saanuks rääkida kultuuri- ja ajalooväärtusest.
Jah, me teame suurhalli ihalusest ning ekspertide tõdemusest, et see ära ei tasuks. Jah, me mäletame luhtunud unistust vanatehnikamuuseumist. Ka püüdlust teha Raadile Waldorfi kooli hoone.
Tõesti, äsja lõppes linna korraldatud ideevõistlus Roosi tänava lennukiangaaride kasutamise kohta ja samasugune ka teisel pool tänavat oleva krundi kohta. Üks konkurss päädis läbikukkumisega. Teisel sai võidu tagurpidi maja plaan. Aga seda kahtlemata huvi äratavat maja veel pole. Ja kui see imemaja ka valmib, vajab ta naabreid, kelle pärast oleks samuti põhjust võtta ette teekond Raadile.
ERMi maja vahetust ümbrusest vähemalt õhkub aimdust, milline tore keskkond sellest praegu küll söötis põldu meenutavast alast saada võiks. Muuseumi peauks on Raekoja platsist kahe kilomeetri kaugusel. Umbes niisama kaugel kui Eedeni keskus, ülikooli kliinikud või laululava. Milline rikas linnakeskkond nende tähiste vahele mahub! Kuid Raadi suunal haigutab pimedus ja tühjus.
Tartu linn ei tohi lasta ERMi hoonel üksildusse jääda. Uus muuseum on loonud hea võimalus võita Raadi tühermaa tagasi, muuta see mitte-Tartust Tartuks nõnda, et see oleks sama omane kui Supilinn või Karlova või Tähtvere. Et poleks võõristust.
Eesti Rahva Muuseumi uus hoone on Tartule meeletult suur kingitus. Sellesse kingitusse on samas kätketud tohutu võimalus. Võimalus meelitada meie linna külalisi mujalt Eestist ja kogu maailmast.
Sellesse kingitusse on aga kätketud ka meeletu vastutus. Sest Eesti rahva raha eest saadud kingituse üksiku ja kurvana põlluserva konutama jätmine oleks linna poolt suisa kuritegu. ERM ise ei saa aga loota, et uudsuse ja moodsuse võlu toob rahvamasse kohale ka paari aasta pärast. Muuseum peab oma hiilgusest kuulutama kogu maailmas.


description: Laupäeval tähistasid Kõrveküla kooli vilistlased ning endised ja praegused töötajad oma kooli 250. aastapäeva. Info- ja huvijuhi Karin Kilgi konfereeritud kontsertaktus tõi pildis, sõnas ja tegevuses tänapäevaste tegemiste kõrval aulas lavale möödunud mälestusterohkeid aegu.

title: Fotod: Kõrveküla kool tähistas oma 250. aastapäeva

maintext:
Kõrveküla kooli head käikäiku ilmestades meenutas direktor Andres Jõgar (ametis aastast 2004), et sajandivahetusel oli juttu vajadusest muuta Kõrveküla kool õpilaste vähesuse tõttu algkooliks. Toonased prognoosid ei läinud aga täppi ning praegu vajab üle 300 õpilasega põhikool juurdeehitust.
Pärast muusikarohket kontsertaktust ja tordipausi tutvusid vilistlased uuendustega, mis on koolimajas tehtud, ja õpilaste kunstitöödega ning seejärel hakkas aulas tantsuks mängima ja laulma Margus Vaher koos Alkeemikutega.
20. oktoobril on kavas tähistada aastapäeva veel kord – sedakorda õpilaskonnaga.
Valminud on spiraalköites almanahh «Nii palju jälgi». Selle on koostanud ja toimetanud õpetaja Esta Salmistu-Vaas.


description: Puhkajad tänavust suve väga hea sõnaga ei meenuta, aga köögiviljakasvatajad ja Tartus töötav toidutootja Salvest on rahul, eriti ilus on kapsasaak.

title: Salvestis käib kapsategu

maintext:
AS-ile Salvest Põlvamaal Veriora vallas kapsast kasvatav Lenno Koddala on tänavuse saagiga väga rahul.
«Korjasime alles esimest saaki, kui juba uus peale tuli,» ütles Lenno Koddala. «Suvi oli kapsa kasvatamiseks väga sobiv, pärast jaanipäeva tulnud niiskus mõjus hästi. Juba augustis oli näha, et sel aastal on saak hea. Kapsas tahab pigem jahedamat, umbes 20-kraadist temperatuuri.»
Salvesti turundusjuhi Aulike Miljandi sõnul on ettevõte viimastel aastatel kokku ostnud 1000–1300 tonni kapsaid, mis tulevad Eesti põldudelt. Sel sügisel pannakse purki ligi 1300 tonni kapsast ja kapsategu käib praegu täie hooga.
Lõviosa saagist kulub traditsiooniliste toodete ehk praekapsa, porgandiga praekapsa ja mulgikapsa valmistamiseks. Lisaks kasutatakse kapsast suppides.
Tänavusest saagist jõuab lettidele 1,2–1,3 miljonit purki kapsatooteid ehk sisuliselt üks purk igale eestimaalasele.
Salvesti müügistatistika andmetel on kapsatoodete müük aasta-aastalt suurenenud, näiteks mullu osteti neid 7,5 protsenti rohkem kui aastal 2014.
Suurem osa Salvestis purki pandud kapsast süüakse ära Eestis. Läinud sügisel eksportis ettevõte Soome kapsa proovipartii, mille põhjanaabrid võtsid hästi vastu. «Sellest sügisest on meil Soomes juba püsileping,» ütles Aulike Miljand.


description: Täna keskpäeval algas Võnnu kultuurimajas 24-tunnine tantsumaraton koos ansambliga Jeti. Põrandale läksid kolm paari, kellest kaks on aastaid tegelnud  seltskonnatantsuga ning kolmas on rahvatantsupaar.

title: Lisatud galerii: Võnnu tantsumaraton võtab tuure üles

maintext:
Sündmus kestab homme kuni kella 11ni, kuna öösel nihutatakse kultuurimaja saali otsaseinal kella tund aega tagasi nii nagu igal pool Eestis ja paljudes teistes riikides. Maraton ei kujuta tantsijaile tingimata vastupidavusvõistlust ning tulemuse peale mäng ei käi. Küll aga ei keela see kedagi ennast tõsiselt proovile panna, ka võib maratoniga liituda iga huviline ükskõik millal.
Käepael annab vabaduse
Tulijad saavad pärast piletriraha maksmist randmele käepaela ning kui see on juba olemas, siis keegi ei keela neil saalist lahkuda, et näiteks kodus ahju kütmas või söömas ja magamas käia.
Just selline plaan on Väino ja Leida Peetsil, kes on koos tantsinud 30 aastat ning keda tants omal ajal kokku viiski.
Väino ja Leida Peets. / Margus Ansu
«Me lähme varsti koju lõunale, aga usume, et oleme õhtul jälle tagasi ning siis tantsime arvatavasti keskööni,» jagas Väino Peets oma plaani. «Ja siis hommikul tuleme jälle.»
Mihkel Mait Veske ja Laura Kalam olid maratoniks jalga sidunud pastlad ning põrandalgi kasutasid nad just hästi sissetreenitud polkasammu nii mõnegi ladina-ameerika rütmides loo tantsimiseks.
Võnnu maratoni pastlapaar. / Margus Ansu
Mõlemad on oma tantsuoskuse pärinud TTÜ Tartu kolledži segarahvatantsurühmast Vassakule ning küsimuse peale, kas neidki võib kohata homme hommikul, noogutasid nad, öeldes, et püüavad küll selle poole.
Kolmas paar oli Võnnu sõitnud Viljandist, nende nimed on Indrek ja Riina, kuid perekonnanimesid tõrkusid nad esialgu ütlemast.
Tantsijad Viljandist. / Margus Ansu
Indrek Ja Riina käivad iga nädal end treenimas seltskonna- ja võistlustantsuõpetaja Paul Rusanovi klubis ning tantsimine on saanud nende elu lahutamatu osaks.
«See aitab hästi vormis hoida, ei lase kõhul kasvama hakata,» sõnas Indrek.
Indrekul ja Riinal oli suur veepudel kaasas, samuti kohvitermos ning autos võileivad – paar lubas hommikuni vastu pidada.
Küll rahvas tuleb
Võnnu kultuurimaja juhataja Peep Puis ütles, et kolm paari on maratonile väga hea algus ning ta ei muretse mitte millegi pärast. Niisugune sündmus on pisut tavatu küll, aga läheb kindlasti korda.
Puis usub, et õhtu toob maja rahvast täis ning et kõige kuumemad ja rahvarohkemad tunnid algavad kella kaheksa paiku, kestes varahommikuni välja.
Tantsumaraton on üles ehitatud viisil, et iga 40-minutilise tantsuosa vahele tuleb 20 minutit pausi, kus nii pillimehed kui tantsijad saavad end värskendada. Töötab puhvet.
Kella 20 alates täidab tantsuvaheajad omakorda anekdootide pajataja Valdo Jahilo, kes on öelnud, et maratoni ta teha ei jõua, aga poolmaratoni võtab ette küll. Nii et kui ta kell 20 oma jutustamistega alustab, siis vaheajast vaheaega liikudes lõpetab ta naljalugude vestmise hommikul kell 8.
300 tantsulugu
Küsimuse peale, kust selline maratoni mõte tekkis, vastas kultuurimaja direktor Peep Puis, et üleni ta seda au endale võtta ei saa, idee on tegelikult ansambli Jeti pillimehe ja solisti Aivar Juuse oma.
See sündis paari aasta eest ühel jõulupeol, mil nad mängisid hommikul kella kuueni välja ning mõtlesid, et mis see 24 tundi siis ära ei oleks.
Võibki arvata, et kõige suurem pingutus on niisugune ettevõtmine just pillimeestele, seda enam, et Aivar Juuse ja Aare Varusk on eesmärgiks seadnud mitte ühtegi lugu korrata.
Palju siis niisugusel juhul lugusid repertuaaris olema peab?
Aivar Juuse vastas, et umbes 300, aga vähemalt 200 loo sõnad on peas ning hirmsat pole selles midagi.
Ära on juba kõlanud «Uhke postipoiss», «Kurzeme, «Kullast süda», «Naerata» ja paljud teised. Aivar Juuse lisas, et seltskonnatantsudeks päris õigete rütmidega lood tulevad õhtupoole ning nad oskavad tantsijate nõudlike soovidega selles osas arvestada küll.
Ka tulevad õhtul muusikalist kõla vaheldusrikkamaks muutma saksofonimängija Valeri Filimonov ning solist Anita Sepp.
Kultuurimaja direktor Peep Puis lisas, et üks seltskond, kes täna õhtul juubelit peab, on lubanud Võnnu pärast tantsima tulla. Ka helistanud üks ema lapsega, kes küsinud, et kas nad võivad tulla niisama muusikat kuulama ja peole kaasa elama. Ning kultuurimaja perenaine Tiia Kerge, kes käepaelu jagab, märkis, et miks mitte - ka üksikud südamed on kõik teretulnud, sest kes teab, võib-olla leiavad nad just Võnnus teineteist.


description: Postimehe lugeja saatis toimetusele pildi tõenäoliselt tugeva tuule tõttu ümber kukkunud bussipaviljonist Tartus Ravila Tööstuspargi peatuses.

title: Piltuudis: tuul lükkas bussipaviljoni ümber

maintext:
Tugev tuul on viimastel päevadel üle Eesti nii mõnelgi pool puid murdnud ning vaibumise märke veel ei paista. Päästjad on saanud kahe ööpäeva jooksul ligi sada väljakutset tugevast tuulest põhjustatud sündmustele. Peamiselt on päästjatel tulnud eemaldada elektriliinidele ja sõiduteele kukkunud puid. Inimesed pole tormi tõttu vigastada saanud.
Täna puhub kirdetuul 5-12, puhanguti 15, ennelõunal saartel ja looderannikul puhanguti kuni 20 m/s. Ilmateenistuse sünoptiku sõnul on tuule nõrgenemist oodata alles pühapäeval.
Head lugejad, ootame tormipilte aadressil online@ postimees.ee!


description: Täna Tartu näituste messikeskuses alanud mess Ehitus ja Sisustus on osalevate ettevõtete arvu poolest viimase seitsme aasta suurim. Huvilised saavad end kurssi viia ehitamise ja kütmise teemadega, kuid selle kõrval ka, milliseid võimalusi on lõõgastumiseks.

title: Galerii: mess meelitab sauna ja voodisse

maintext:
Käes on sügis ja mõistagi muutub ilma jahenedes aktuaalseks küsimus, kuidas ruume soojaks kütta, kinnitas messi projektijuht Anders Urbel. Nii algab mess juba õuealalt pihta erinevate pelletküttesüsteemide tutvustamisega, seespool näeb ka ahjusid, pliite, katlaid, saunaahjusid ja soojuskiirgureid.
Teiste seas saabus oma katelde ja saunaahjudega Tartusse kodumaine tootja Rapla Metall. Kui toode on piisavalt kvaliteetne, pole põhjust konkurentsi karta, leidis üritusel oma ettevõtet tutvustanud Tõnu Tamm. «Meie saunaahjude kolded on meeldivalt paksust plekist,» kiitis ta. Uudistootena näitavad nad huvilistele kiirpaigaldatavat akumulatsioonipaakide isolatsioonikatet. «Tõmbad lukud kinni ja viie minutiga on akupaak soojustatud.»
Messi projektijuht Anders Urbel lisas, et sauna temaatika on võrreldes varasemaga tõesti rohkem esindatud. Väljapanekus on Eestis valmistatud saunamajakesed, kümblustünnid, infrapunasaunad ning palju muudki, mis ihu harimisega seotud.
Traditsiooniliselt saab tutvuda hoonete ehitamiseks kasutatavate materjalidega, sõlmida kontakte akende ja uste tootjate ning müüjatega ning arutada lõpuks asjatundjatega, milline lukk maja või korteri võõraste eest suletuna hoiab. Nende kõrval tuuakse külastajate ette köögitrendid, aknakattelahendused ning omal nahal võib mitmel asemel proovida, kui mõnus on pikutada kvaliteetsel voodil.
Huviline leiab ka väga peent käsitööd. Nimelt näitab Tartumaal Vara vallas tegutsev Art Doors uhkete nikerdustega tammepuust uksi. Tammepuitu saab kasutada aga ka näiteks kraanikausi tegemisel, näitas Rõngu vallas tegutseva Kuma Wood'i toodangut Ingvar Tšižikov. «Messil peab käima, et inimesed näeksid, millised need asjad tegelikult on. Pildi pealt ei saa seda elamust kätte,» leidis Tšižikov. Tartu messil on ta enda sõnul esimest korda, Tallinnast ja välismaa messidelt on ettevõtted saanud aga väga häid kontakte.
Kokku on üritusel oma väljapanekuga esindatud üle 130 ettevõtte ja organisatsiooni Eestist ja ka piiri tagant. Traditsiooniliselt pakub mess ka seminariprogrammi, kus sel korral räägitakse lähemalt uudsetest küttesüsteemidest ning innovaatilistest fassaadilahendustest.


description: Pärast uue maja avamist Raadil on Eesti Rahva Muuseum sattunud kriitikatulva alla, et nii suur ja tähtis asi sai nüüd valmis, kuid millegipärast saab muuseumi veebilehte lugeda üksnes eesti keeles. Muuseumi direktor Tõnis Lukas kinnitas Tartu Postimehele, et kui kõik läheb kenasti, avatakse ingliskeelne veebivärav täna õhtul.

title: ERMi ingliskeelne veebileht võib avaneda täna õhtul

maintext:
«Meil on väga palju töid käsil ja kõik järjest valmib,» kinnitas Lukas. Ühtlasi avaldas ta tänu muuseumi sõpradele, kes lõid ingliskeelse lehekülje kõigest ühe päevaga. Selle lehekülje linkis ERMi IT-teenistus ka vahepeal muuseumi veebilehele. «Täna avame meie enda lehekülje.»
Kuna suurejooneline muuseum peaks andma nüüd turistidele põhjuse veeta Tartus kauem aega kui vaid ühe päeva, siis on ingliskeelne veebileht kahtlemata oluline, nõustus Lukas. Lisaks on plaanis lähinädalatel luua veel ka venekeelne veebileht.
Teistesse keeltesse veebiväravat praegu plaanis tõlkida ei ole. Küll aga võib teisi keeli kohata tulevikus veebis kujutatud eksponaatide tekstide seas. «Eile külastas muuseumi Itaalia saadik ja ta lubas tegutseda selle nimel, et leida rahastust itaaliakeelsete tekstide loomiseks,» rääkis Lukas. Samasugust koostööd otsitakse tema sõnul ka teiste riikidega.


description: Üheksa Tartu kooli asusid sel õppeaastal koolisööklates sööjaid elektrooniliselt üle lugema, ent ühe kooli lapsevanemate ootamatu tähelepanek sundis linnavalitsust uut süsteemi muutma.

title: Talongideta söökla ei jäta ühtki last koolilõunast ilma

maintext:
Tartu Ülikool läheb unistust püüdma kahe põhimeheta
Peatreener Gert Kullamäe sõnul ei saa BC Tartu Ülikooli tänasest tähtsast kohtumisest osa võtta Kristen Meister ja Kent-Kaarel Vene. Viimast on vaevanud juba mõnda aega põletik kaelapiirkonnas, ta pole saanud mitu päeva treenida. Meister tegi aga treeningul jalale liiga ja on samuti mitmeks nädalaks rivist väljas. Neid asendavad täna Robin Kivi ja Märt Rosenthal.


description: Tartu linn plaanib asutada linnakirjaniku stipendiumi, mida makstakse ühele inimesele aasta jooksul 860 eurot kuus.

title: Tartu hakkab linnakirjanikule stipendiumi maksma

maintext:
Volikogule esitatud eelnõu kohaselt on Tartu linnakirjaniku stipendium Tartu linna ja sihtasutuse Tartu Kultuurkapital koostöös välja antav stipendiumi kultuuriväärtusega ilukirjanduse või publitsistikaga tegelevale füüsilisele isikule, kes elavdab Tartu kirjanduselu ja aitab kujundada Tartu linna mainet rahvusvaheliselt tuntud kirjandussõbraliku linnana.
Stipendiumi saaja väljaselgitamiseks moodustatakse eelnõu järgi ekspertkomisjon, kuhu kuuluvad üks Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna määratud isik, üks Eesti kirjandusmuuseumi määratud isik, üks Tartu ülikooli kirjanduse ja teatriteaduse osakonna määratud isik, üks Tartu linnavalitsuse määratud isik ja üks sihtasutuse Tartu Kultuurkapital määratud isik.
Stipendium antakse üheks aastaks, stipendiumi suurus kuus on stipendiumi väljamakse aastale eelneva kalendriaasta kahekordne töötasu alammäär.
Stipendiumi saajal avaneb võimalus seda uuesti taotleda viie aasta möödudes.
Tartu kuulub UNESCO loovlinnade võrgustikku ja on alates 2015. aastast rahvusvaheline kirjanduslinn. Ühe tegevusena kirjanduse valdkonna edendamisel Tartus on välja töötatud käesolev Tartu linnakirjaniku stipendium, millega soovib linn aidata kaasa kirjanike loomevõimaluste parandamisele. Eraldi on märgitud nõue, et rahvastikuregistri järgne elukoht on Tartu linn.


description: Festivali Tartu Valgus korraldajad teatasid, et täna südaööl lõpeb festivali põhiprogramm, enne seda on aga kõik oodatud kell 18 raekoja ette geriljavalgustuse ühisaktsiooni. Gerilja on Hispaaniast ja Ladina-Ameerikast käibele läinud sõna, mis tähendab partisani.

title: Valgusfestivali korraldajad kutsuvad tartlasi partisanideks

maintext:
Festivali ajal kujundatud valgustelg Tartu kesklinnas, mis ulatub linnamuuseumist toomkiriku varemeteni, lõpetab säramise täna keskööl ja jääb ootama järgmist festivali. Nõnda teatas täna pärastlõunal festivali meeskonna liige Margo Saaremets, kes oli aastail 2013 ja 2014 rahvusvahelise välisvalgustuse projekti «Light in the City» Tartu osaürituse geriljavalgustuse aktsiooni üks koordineerijaist.
Igaüks on oodatud
«Seni said käe valgeks installatsioonikunstnikud ja valgustusdisainerid,» märkis ta üleskutses. «Nüüd ootame kõiki osalema geriljavalgustuse ühisaktsioonis, kus igaüks saab anda oma panuse südalinna objektide valgustamisel. Kasutame võimsaid LED-lampe ja erinevaid värvifiltreid. Iga objekti valgusdisain on juba eelnevalt välja töötatud. Aktsiooni juhib Elisa Hillgen Soomest.»
Geriljavalgustus on Saaremetsa teate kohaselt vabavaraline kontseptsioon, mille sisuks on suurepärase valgustusega maagiliste hetkede loomine, et näidata, kui suur võim on valgusel ruumi kujundajana.
«Need hetked salvestatakse ja saadetakse meediaväljaannetele ja poliitikutele, et ärgitada halba valgustust taunivatele tegudele,» lisas ta. «Kohtume juba kell 18 raekoja ees. Üritus on tasuta! Lisainfot saab telefonilt 5698 4477.»
Valgustuspartisanide juht
Veebisaidi tartuvalgus.ee andmeil on Elisa Hillgen soome sisekujundaja ja valgustusdisainer, kes armastab valgust igal kujul. Teda huvitavad ka erinevad ehitustehnikad, arhitektuur ja linnakunst. Ta elab Ida-Soomes Mikkeli linnas. Hillgreni erialaks on valgustusdisain elamu- ja kaubanduspiirkondades, aga talle meeldib teha igasuguseid valgustusprojekte, sealhulgas valgus- ja ruumiinstallatsioonid ning geriljaaktsioonid.
«Soovin näidata valgustuse lõbusamat külge ja lasta inimestel mängida ja lustida! Pimedus on tõsine asi, valgustus seda ei ole,» märkis Elisa Hillgren.


description: Esmaspäeval pidas politsei Tartus kinni autot juhtinud mehe, kes oli alkoholi tarvitanud. Eile määras kohus talle karistuseks kümme arestipäeva, lisaks võeti mehelt kolmeks kuuks ka juhtimisõigus.

title: Tartu roolijoodik pandi kümneks päevaks trellide taha

maintext:
Esmaspäeva öösel kella poole kahe ajal märkas patrull Tartu linnas Jalaka tänaval liikumas kahtlase sõidustiiliga Audit. Patrull peatas teel ujunud sõiduki ning juhi kontrollimisel ilmnes, et roolikeeraja oli alkoholi tarvitanud. Politseinikud kõrvaldasid 31-aastase Jaanuse juhtimiselt ning toimetasid ta otsejoones arestimajja kainenema.
Et autojuht saaks oma ohtliku teguviisi üle pikemalt järele mõelda ning välistada samas tema riskantse liikluskäitumise jätkumine teiste liiklejate suhtes, otsustas politsei taotleda talle aresti. Eile hommikul toimunud istungil määraski kohus juhile karistuseks 10 arestipäeva ja lisaks võeti mehelt kolmeks kuuks juhtimisõigus.
Tartu kohtumajas toimunud istungil rääkis mees, kuidas ta oli enne autorooli asumist ennast peeglist lähemalt vaadelnud ning veendunud selles, et ta on kaine ning võib liiklusesse asuda.
Tartu politseijaoskonna komissar Vallo Tõnuvere rõhutas, et alkohol püsib organismis tihti kauem, kui inimene ise seda arvab. «Välistamaks, et joobnuna rooli asute ja end või teisi ohtu panete, on tark tegu soetada endale isiklik alkomeeter. Nii saab igal juhul enne gaasipedaali vajutamist oma kainuses kindel olla,» toonitas Tõnuvere.


description: Eile, 5. oktoobri õhtul kell 18.30 teatas 61-aastane mees politseile, et Elvas Tartu maantee maja õuel on kallale tungitud tema 87-aastasele kasuisale.

title: Kasuisa rünnanud purjus mees kutsus endale ise politsei

maintext:
Kahanenud moonakott teeb toiduabi saajail meele mõruks
Peetri tänaval Tartu toidupanga maja ees on kolmel päeval nädalas pikk järjekord. Iga nädal sealt toiduabi saamas käivad inimesed kurdavad, et viimase paari kuu jooksul on moonakott õhukeseks jäänud ning viimasel ajal koosneb see peaasjalikult leivast-saiast. Lihatooted on toidupakis harv nähtus või pole neid seal üldse.


description: Eelmisel nädalal kogunenud Kääriku spordikeskuse investeerimisnõukoja koosolekul leiti, et spordikompleksist peab kujunema kogu regioonis ainulaadne tarkade lahendustega tulevikukeskus, mis pakub uuenduslikke lahendusi treeningutest spordimeditsiinini.

title: Kääriku baasist tahetakse kujundada spordiinnovatsioonikeskust

maintext:
Vabariigi valitsuse üks eelistusi on Kääriku spordikeskuse väljaehitamine, kuid praeguses infoajastus peab keskus üha enam pakkuma ka innovaatilisi lahendusi ja teenuseid, ütles SA Tehvandi spordikeskuse juhatuse liige Kristjan Karis ülikooli pressiesindaja vahendusel. «Targa tulevikukeskusena oleme seadnud eesmärgiks pakkuda koos seadmetega laagri täistsükli jälgimist, millest võidavad kõik sportlased, klubid, sporditeadused laiemalt, spordimeditsiin ning miks ka mitte tulevikuseadmete arendamisega alustavad start-up'id,» lisas ta.
Karise sõnul loob keskus ainulaadsed võimalused sõlmpunkti lahendamiseks, kus auditooriumides ja laborites loodud teadmised antakse rakendustegevuse kaudu edasi sportlastele ja treeneritele ning kogunevate andmemahtude alusel luuakse uusi teadmisi.
Tartu ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapia instituudi juhataja Priit Kaasiku sõnul annab Kääriku keskuse arengusuund sporditeadustele uue impulsi: ülikooli ja teiste teadusasutuste teadlaste töö on see, mis kaugemas perspektiivis võimaldab saadavast andmemahust luua seoseid ning anda sisendeid kogu Eesti spordielule. Kääriku oleks oma loodava taristu ja sisuga ideaalne asukoht uute lahenduste proovimiseks ning stardipaik, mis aitaks tema sõnul ka Eesti olümpiasportlastel valmistuda järgmisteks olümpiamängudeks.
Investeerimisnõukotta oli külalisena kutsutud Tartu ülikooli kliinikumi spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku juhataja Rein Kuik, kes on varemgi nõustanud spordikeskuse spordimeditsiini ruumide eelprojektide koostamisel. «Me ei räägi praegu vaid sportlaste ja aktiivsete inimeste spordimeditsiinilisest jälgimisest. Targa keskusena peame ka Eestis üha enam pöörama tähelepanu meie sportlaste spordivigastuste ennetamisele ning ravile.» Viimasega ei ole seotud üksnes küsimus, kas me treenime, vaid seegi, kuidas me seda teeme, selgitas Kuik. «Käärikule on seetõttu vaja luua valmidus mitmesuguste terviseuuringute ja protseduuride tegemiseks.»
Alates 2012. aastast haldab Tartu ülikoolile kuuluvat Kääriku spordikeskust SA Tehvandi spordikeskus. Haldamise ülemineku eesmärk on spordikeskusest välja arendada tänapäevane treeningukeskus ja Eesti koondislaste ettevalmistuskeskus. Kääriku spordikeskuse lõplik valmimistähtaeg on planeeritud aastaks 2020.
Kääriku spordikeskuse investeerimisnõukoda kutsuti kokku 2012. aastal, et nõustada spordikeskuse arendustegevusi. Nõukotta kuulub kaks esindajat SA Tehvandi spordikeskusest, kaks esindajat Tartu ülikoolist ning kolm Eesti olümpiakomitee esindajat.


description: Oktoobri lõpus tuleb Emajõelinna mehhiklastest tänavakunstipaar Himed & Reyben. Nad saavad anda panuse Tartusse kui maailmas üha suureneva kuulsusega tänavakunstilinna aga ainult siis, kui keegi tartlastest on nõus korraks loovutama neile teose loomiseks oma seina.

title: Mehhiklastest tänavakunstnikud otsivad Tartus sobivat seina

maintext:
Tänavakunstiedendaja Sirla teatas, et duo Himed & Reyben pöördus tema poole palvega leida sein, kuhu kunsti teha. «Kavand on neil ka juba olemas,» lisas ta.
Mehhiklased soovivad oma teost kanda hoone vertikaalsele pinnale, mille mõõdud võiksid olla vahemikus 2.5 x 2.5 kuni 3 x 3 meetrit. Fotod sobivast seinast on oodatud e-posti aadressil sirla@stencibility.eu.
Himed ja Reyben on pärit Mehhiko suurlinnast Querératost, kus elanikke on veidi vähem kui miljon. Duo loomingut saab vaadata siit.


description: Tartu linnavalitsuse liikluskorraldusteenistus annab teada, et lähiajal tulevad Riia tänaval öised asfaltimistööd.

title: Tartus leiavad aset öised asfaltimistööd

maintext:
Asfaltimistööde tõttu on 16.–19. oktoobril kell 20–6 liikluseks suletud Riia tänaval Pepleri–Lunini lõigus kuni kaks sõidurada ning kahesuunaline liiklus käib vastassuuna radadel.
Tööde käigus on järkjärgult suletud ka Kastani, Vaksali, Lembitu ja Raudtee tänava ning Väikese kaare ja Puusepa tänava ristmik, seal korraldavad liiklust reguleerijad.
Ajutiselt piiratakse ka bussipeatustesse sissesõitu ning peatused on tähistatud umbes 50 meetrit sõidusuunas edasi.
Teetööde piirkonnas on kehtestatud kiiruspiirang 30 kilomeetrit tunnis.
Liiklejatel palutakse parima tulemuse nimel asfaltimistööde ajal Riia tänavat võimaluse korral vältida.


description: Juba teist aastat korraldavad MTÜ Stellaarium ja Tartu observatoorium kosmose nädala raames Tõraveres valguse festivali.

title: Tõraveres korraldatakse nädalavahetusel vaatemänguline valguse festival

maintext:
Festivalil muutub Tartu observatooriumi peamaja päikeseloojangul kõigile avatud demo-ja katselaboriks ning teleskoopide pargist saab valguse ja muusika rütmis sädelev ulmeline muinasmaa.
Festivalil on avatud kaks paralleelselt ala – teadusala ja etenduskunstnike ala. Teadusala asub observatooriumi peahoones ja suure teleskoobi tornis paiknevas Stellaariumi ruumides. Seal avatakse kokku 24 erinevat teadustuba ja laborit, kus tutvustavad oma saavutusi nii observatooriumi kõigi nelja (kosmosetehnoloogia, kaugseire, tähefüüsika ja galaktikate füüsika) osakonna teadurid kui ka ettevõtted, kes tegelevad otseselt või kaudselt kosmoseteadusest pärinevate rakenduste loomise või kasutamisega.
Etenduskunstide ala aga asub observatooriumi pargis, kus toimub rännak-lavastus «Kosmosesse külla», mis sel aastal keskendub planeet Maa vaatlusele kosmosest.
Iga aastase kosmosenädala eesmärgiks on läbi kosmose valdkonna väärtustada loodus- ja täppisteadusi ühiskonnas ning avaldada poolehoidu kosmoseprogrammidele, mis on andnud võimaluse inimkonnale avardada teaduse kui ka igapäevaelu mugavuse piire.
Festival on osavõtjatele tasuta ning korraldajad ootavad kõiki suuri ja väikeseid teadus-, kunsti- ja muusikahuvilisi. Valguse festival toimub Tõravere alevikus Nõo vallas Tartumaal laupäeval, 8. oktoobril kell 18.27 – 22. Ürituse algus on seatud vastavalt päikeseloojangu ajale Tartus.


description: Kui kahtlustate, et teie pereliiget või te lähedal parasjagu viibivat inimest võib olla tabanud insult, siis kolme lihtsa katsega on teil võimalik seda kontrollida.

title: Tartu neuroloog räägib videoloos insuldist

maintext:
Paluge tal naeratada ja pange tähele, kas ta üks suunurk või silmalaug on kuidagi alla vajunud või mitte.
Paluge tal tõsta mõlemad käed enda ette ja vaadake, kas ta saab sellega hakkama.
Proovige temaga vestelda ja jälgige, kas ta mõistab kõneldut ning kas küsimustele vastates ta jutt takerdub või mitte.
Kui näete, et midagi on natukenegi valesti, helistage viivitamatult telefonil 112.
Neist samadest põhimõtetest räägib Tartu ülikooli kliinikumi neuroloog ka kolme ja poole minutilises videoloos, mis sai neil päevil valmis ning mida hoolega jagatakse Facebookis.
Insult tekib aju veresoone sulgumisest või aju veresoone lõhkemisest. See on raske invaliidistav haigus ning ainult kiire abi päästab aju.
Iga aasta oktoobris tõuseb insulditeema üles seetõttu, et 29. oktoober on üleilmne insuldipäev.
Insult puudutab igal aastal Eestis ligi 4000 inimest. Doktor Janika Kõrvale kättesaadavate andmete järgi viibis 2015. aastal insuldi tõttu haiglaravil 3700 patsienti.
Loengud koolides
Paljude haigete peale mõeldes ja insulti ennetada püüdes on neuroloogide ja neurokirurgide selts loonud veebilehe www.insult.ee, mis saab lähiajal uuendatud välimuse ja täiendatud sisu.
Neuroloog Riina Vibo (pildil) ütles, et ühe uuendusena plaanivad nad seal avada foorumi, kus insuldipatsiendid ja nende lähedased saaksid omavahel kontakti luua ja nõu anda ning muresid lahendada.
Ka on sel aastal Tartu ja Tartumaa koolidesse jõudnud arstide insulditeemalised loengud, mis pedagooge väga rõõmustavad, kuna just üheksandas klassis õpitakse vereringehaigusi.
Dr Janika Kõrv ütles, et tema on samuti klassi ees seisnud ja õpilastega rääkinud ning märganud, et see teema pälvib suurt tähelepanu.
«Mis harivatesse loengutesse üldisemalt puutub, siis täiskasvanud inimesed käivad tööl ja satuvad niisugustele teemapäevadele harva,» ütles Janika Kõrv. «Aga kui kooliõpilastele insuldist rääkida, võivad noored saada endale õpetuse terveks eluks. Ka võivad just nemad olla kohal siis, kui insult tabab ootamatult kas vanavanemat või mõnda teist pere liiget. On väga oluline insuldi märke tunda, sest head ravitulemused on võimalikud vaid siis, kui patsient pääseb raviasutusse mitte hiljem kui nelja tunni möödumisel pärast esmaseid sümptomeid.»
Ajukahjustuse sümptomid sõltuvad sellest, milline ajuosa on kahjustatud, kui suur on kahjustus ja milline on inimese üldine tervislik seisund.
Janika Kõrv selgitab, et erinevad ajuosad kontrollivad inimese erinevaid tegevusi. Näiteks aju parem pool kontrollib vasakut kehapoolt ja aju vasak pool kontrollib paremat kehapoolt. Kui on kahjustatud käte ja jalgade jõudu kontrolliv ajuosa, siis tekib halvatus vastaspoolsetes jäsemetes. Enamikul ehk paremakäelistel inimestel vastutab aju vasak pool rääkimise, kõnest arusaamise, lugemise ja kirjutamise eest. Seega tekivad kahjustuse korral ka häired kõnest arusaamisel ning lugemise ja kirjutamise oskustes.
Insuldiõed ja telefoninõuanne
Tartu ülikooli kliinikumis saavad insuldi läbipõdenud patsiendid, nende lähedased ning hooldajad pöörduda ka insuldiõe vastuvõtule. Selleks on vaja saatekirja.
Nõu võib küsida veel telefoni 5622 8670 teel ning sobiv aeg selliseks konsultatsiooniks on esmaspäeviti kell 14–15.


description: Tartu spordiselts Kalev tähistab täna oma 115. aastapäeva. Tähtsa päeva puhul korraldatakse seltsi liikmetele kohtumisi klubi sportlaste ja treeneritega, kes esindasid Eestit Rio olümpiamängudel.

maintext:
Oma osalemisest on teada andnud vehklejad Erika Kirpu ja Julia Beljajeva ning kergejõustiklased Jaak-Heinrich Jagor ja Kaur Kivistik. Küsimustele vastavad ka kõikide eelnimetatud sportlaste treenerid Viktor Kirpu, Natalja Kotova, Mehis Viru ja Endel Pärn.
Tartu Kalev on Lõuna-Eesti vanim spordiühendus, mis asutati 1901. aastal raskejõustikuringina. Sellest ajast alates on ta jäänud üheks kohaliku spordielu suuremaks edendajaks.
Tuntumatest sportlastest on Tartu Kalev juures treeninud ja jõudnud hiljem tiitlivõistluste medaliteni Johannes Kotkas, Rein Aun, Jaak Uudmäe, Aleksander Tammert, Kristina ja Katrin Smigun. Tuntumatest treeneritest on meie spordiseltsi juures töötanud Fred Kudu, Erna ja Herbert Abel, Ilmar Kullam ja Karl Kivastik.
Tartu Kalevi juhataja Raido Mägi sõnul saab praegu klubi juures tegeleda kergejõustiku, korvpalli, võrkpalli, vehklemise, kreeka-rooma maadluse, sulgpalli, lauatennise, iluvõimlemise ja malega. Treeningrühmad tegutsevad Tartus, Otepääl, Võrus ja Elvas.
«Meie juures töötab 31 kvalifitseeritud treenerit. Igal aastal viime läbi umbes 40 võistlust erinevatel spordialadel,» lausus Mägi.
Mägi sõnul panustab spordiklubi ka spordist väljapoole. «Tartlased ehk ei tea, et Tartu Kalev on andnud Magasini tänava hoone Genialistide klubi kasutusse. Samuti haldame Madsa spordibaasi Otepää lähedal, kus käis sellel suvel laagris üle 1000 lapse,» rääkis Mägi.


description: Tartu Luterlik Peetri kool peab eeloleval laupäeval laata, esitleb raamatut, tähistab 110. aastapäeva ja alustab töödega ajaloolise koolimaja taastamiseks.

title: Luterlik Peetri kool kutsub lõikustänupüha laadale

maintext:
Peetri kool ehitab vana hoone uueks
Viis aastat tagasi tegevust alustanud Tartu luterlik Peetri kool on edenenud nii hoogsalt, et tunneb suurt vajadust tarvitusele võtta oma ajalooline kodu, mis alustas koolina Peetri kiriku kõrval aastal 1910. Projekt on valmis ja nüüd on ka ehitusluba käes.


description: Juba seitsmendat aastat järjest koguneb oktoobri alguses Tartusse seltskond unikaalsete autorilaulude esitajaid. Rahvusvahelisele autorilaulufestivalile Lehesaju Muusika saabub seekord esinejaid kümnest riigist.

title: Homme algab Tartu autorilaulufestival

maintext:
Esinejaid on Eestist, Soomest, Rootsist, Lätist, Armeeniast, Ukrainast, Venemaalt, Saksamaalt, Iisraelist ja USAst.
Festivali aukülalised on Venemaa autorilaulutähed Jelena Frolova, Julia Ziganšina ja Elmira Galejeva oma trioga Trilogia. Eestit esindavad Tallinna linnateatri näitleja Kristjan Üksküla, raadioajakirjanik Dmitri Mikrjukov ja noorteansambel Kirju Tigu.
Aukülalised annavad täna õhtul kontserdi Tallinnas, reedest pühapäevani toimuvad festivalikontserdid Tartu Heino Elleri muusikakoolis.
Reedel, 7. oktoobril kell 19 on muusikakooli Tubina saalis trio Trilogia loominguline õhtu.
8. oktoobril kell 16 avatakse festival ametlikult. Pärast Tartu linnapea tervitussõnu esitab iga osaleja kümneminutilise programmi. Kuus tundi kestva kontserdi lõpul saavad kuulajad hääletada oma lemmiku poolt.
Festivali viimasel päeval, 9. oktoobril kell 14 astuvad lavale festivali külalised ja viis publikult enim hääli kogunud esinejat. Kontsert algab luuletunniga, kus autorid ja poeedid loevad oma luuletusi, ning lõpeb festivali peaauhinna võitja väljakuulutamisega.
VII rahvusvaheline autorilaulufestival Lehesaju Muusika leiab Tartus aset 7.–9. oktoobril.


description: Eile teatati politseile, et öö jooksul on Tartust Uuelt tänavalt ärandatud halli värvi sõiduauto Volkswagen Passat.

title: Ärandatud sõiduk leiti samalt tänavalt

maintext:
Palk tõuseb Tartus aeglaselt, maksumaksjaid lisandub kasinalt
Kaasavat eelarvet saatvas saginas on linnavalitsus vähe poetanud infot, milliseks on kujunemas tuleva aasta linnaeelarve, mille nimel on ametkond kuude viisi tööd teinud ja mis, nagu ütles rahanduse abilinnapea Jaan Õunapuu, on jõudmas tasakaalupunkti. Ta nentis aga, et lahtisi otsi on veel sedavõrd palju, et arvudest väga kõnelda ei tahaks – nii olla leidnud ka kolleegid.