description: Hiljuti haigestus Coxsackie viirusesse kolmeaastane poiss, kellel tekkisid nii suhu kui ka ülejäänud kehale valusad villid, mistõttu lapse käed ja jalad hakkasid pärast haigust nahka ajama.

title: Pildid: Coxsackie viirus võib panna käed ja jalad kestendama

maintext:
«Meil algas see viirus palavikuga,» kirjeldas lapse ema Liina. «Palavikku oli üks päev ja 38 kraadi. Järgmisel päeval kurtis mu kolmeaastane poeg, et ei saa neelata ja kurk valus.» Esimese asjana otsustas Liina enda sõnul «ise arsti mängida» ja vaatas lapsele taskulambiga kurku. «Seal oli verised täpid. See ehmatas ikka korralikult ära. Helistasin perearstile ja läksime paari tunni jooksul arstile,» rääkis ta.
Alguses tekkisid lapse kurku ja kehale punased laigud. / Erakogu
Arsti juurde jõudes olid ema sõnul pojale löönud täpid pepule, kõhule ja jalgadele. «Alguses olidki väiksed täpid hästi tihedalt. Hiljem aga tulid kätele ja talla alla nagu valumid, mis meil villideks päris ei kujunenud. Vaatepilt oli selline, nagu oleks tikuga põletatud täpikesed. Kurgus olid verised täpid muutunud paari päevaga villideks ja haavadeks,» meenutas Liina.
Tema sõnul oli lapsel väga valus ja ka valuvaigisti ei leevendanud olukorda kuigivõrd. Peale selle tundusid villidega laigud ema sõnul ka sügelevat, sest laps kratsis tallaaluseid suure innuga. Kui mujal kehas saab villide põhjustatud vaegusi leevendada, siis kõris villide tõttu tekkinud haavade põhjustatud valu leevendada ei saa.
Ema sõnul algas lapse haigus 2. oktoobril ja lõppes 14. oktoobril. Praegu ajavad poisi käed ja jalad ema sõnul veel kõvasti nahka ja näevad välja nii, nagu pärast tavaliste villide tekkimist ja katkiminemist. Liina sõnul oli tema sõbranna lapsel hiljuti sama haigus. Sõbranna laps paranes kiiremini, kuid nüüd on hakanud ta kätel küüned maha tulema.
Pärast haigusest tervenemist hakkasid lapse käed ja jalad kestendama. / Erakogu
Küünte mahatulemisest on teateid tulnud ka ämmaemandatele. Näiteks rääkis üks ämmaemandate nõuandetelefoni 12252 Facebooki lehe külastaja, et ka tema 15-aastane laps põdes selle haiguse hiljuti Soomes läbi ja nüüd, kuu aega hiljem tulevad lapsel küüned ükshaaval ära.
Nahk hakkas ära tulema kohtadest, kus varem olid villid. / Erakogu
Ämmaemand Liina Normeti sõnul tulevad küüned Coxsackie viiruse tõttu lahti siiski harva, üksnes neljal protsendil juhtudest. See toimub kolm kuni kuus nädalat pärast haigestumist. «Sellisel juhul soovitatakse küüned ära lõigata, et need kuskile kinni ei jääks. Küüned kasvavad tagasi kolme kuni kuue kuu jooksul ja see ei jäta püsivaid kahjustusi,» andis Normet nõu.


description: Uus patsiendiportaal ja digiregistartuur – need on vaid paar muudatus, mis sotsiaalministeeriumi digitaalvõimekuse arendamise osakonna projektijuhi Indrek Jakobsoni sõnul peaksid lähiajal valmis saama.

title: Vaata, milliseid suuri muudatusi lubatakse e-tervises

maintext:
Järgmiseks on esmalt plaanis digisaatekirja täiustatud versiooni arendamine ja digiregistratuuri arenduste ettevalmistamine. Esimene tähendab seda, et digisaatekiri muutub kvaliteetsemaks, mis omakorda võimaldab eriarstil abi täpsemini osutada. Digiregistratuuri arenduse osas soovitakse esimese etapi lõpuks võimaldada patsiendil ühest kohast pärida kõikide haiglate vastuvõtuaegu.
Samuti arendatakse e-kiirabi 2.0, mis kiirabitöötajatele tähendab paremat kasutajamugavust ning tõstab seeläbi töö efektiivsust.
Lisaks võetakse lähikuudel kasutusse pikalt arendatud uus infosüsteem terviseameti laboriteenistusele, mis viib terviseameti sisemised tööprotsessid ning klientidega suhtluse kaasaegsele ja efektiivsemale tasemele.
Ettevalmistamisel on ka uus patsiendiportaal, mis toetab patsiendi ja arsti vahelist koostööd väljaspool arstikabinetti, hoiab kokku patsiendi aega ning vähendab arstide töökoormust.
Lisaks valmistatakse ette perearstidele mõeldud krooniliste haigete ravi järjepidevust toetav rakendus ja paberil surmatõendi digitaliseerimine.
Personaalmeditsiinis valmistatakse ette ravikvaliteeti parandavad otsustustoed, mis tähendab ravis kiiremaid ja täpsemaid otsuseid. Personaalmeditsiini otsustustoe projekt on üks osa kogu personaalmeditsiini programmist. Selle projekti tulemuseks on personaalmeditsiini otsustustugi, mis on testitud ning arstidele kasutamiseks sobilik. Otsustustoega prognoositakse geeni- ja terviseandmete põhjal inimesi ohustavaid haigusi, kavandatakse ennetustegevusi ning määratakse vajadusel täpne ravi. Personaalmeditsiiniga soovitakse parandada rahvatervist ja ravikvaliteeti ning ühtlasi vähendada tervishoiu kulusid. Projekt viiakse läbi kahe aastaga.
Lisaks eelnevale valmistatakse ette ka uut sündmuspõhist tervise infosüsteemi 2.0, mis teeb iga kontakti tervishoiusüsteemiga koheselt nähtavaks ja kasutatavaks ka teistele tervishoiutöötajatele, et jällegi hoida kokku patsiendi aega ja vältida kulukat teenuste dubleerimist.

fasttext_language: et


description: Eesti e-tervise lahendust on korduvalt käidud Euroopas tutvustamas kui edulugu, kõrged euroametnikud on sellega käinud tutvumas kohapeal. Tõeliseks edulooks pole see aga saanud lihtsatel põhjustel – senised lahendused on n-ö põlve otsas valmis tehtud ning arendusteks raha napib. Spetsiifiliste meditsiini lahenduste kõrval tuleks Tartu Ülikooli kliinikumi juhi Mart Einasto  arvates hakata tegelema ka dr Google'i eestikeelse verisooni loomisega.

title: Suurhaigla juht: vajame eestikeelset dr Google'it

maintext:
Tartu Ülikooli kliinikumi juhi Mart Einasto sõnul ei küsita tavaliselt haiglate käest, kas nad patsientide peale ka mõtlevad. «Nagu me ei raviks inimesi, vaid kasse ja koeri,» tõdes ta.
Aga kindlasti oleks Einsato sõnul Eestis vaja korralikku terviseportaali, nö Google Healthi ehk tõenduspõhise meditsiini andmebaasi, kuhu inimesed saaksid ise päringuid teha. «Kui te toksite sisse päringu vaktsineerimise kohta, siis esimesed kaks-kolm lehte on sellest, kuidas ioonid blokeerivad meie suhet kosmosega ja tšakrad lähevad umbe (ma olen meelega irooniline), ja alles kolmandal küljel on viide terviseameti kodulehele, kus on kaalutletud info vaktsineerimiste kohta,» rääkis Einasto.
Ta lisas, et kuna selline netist info otsimine on aina levinum, siis tuleks Einasto sõnul sellega ka tegeleda. Seda enam, et praegu annab eestikeelne netiotsing vasteks palju kahtlase väärtusega soovitusi.
«Mina haigalajuhina muretsen patsiendi pärast, aga meie hammas sellisele portaalile peale ei hakka,» sõnas Einasto. Ta lisas, et kliinikum on palju infot teinud oma kodulehel kättesaadavaks, aga see on ka kõik, mida üks haigla saab teha.
Haiglate jaoks oleks tema hinnangul kõige vajalikum e-lahendus intensiivravi infosüsteem. Kuigi intensiivravipalatid on täis «filmidest kõigile tuntud piiksuvaid ja tulesid vilgutavaid tarku seadmeid», siis andmed panevad õed seni käsitsi kirja jälgimislehtedele. Einasto sõnul on intensiivravi infosüsteemi puhul tegu väga kalli lahendusega, mida maailmas pakub kolm tootjat. «Seda ei tee mitte iial põlve otsas valmis,» lisas ta.
«Oleme pisarsilmil palunud, et riik leiaks raha selle jaoks. Oleme seda taotlenud kamba peale ja eraldi, sest meil (haiglatel – toim) ei ole jaksu seda ise osta,» sõnas suurhaigla juht. Kliinikumi juhi sõnul sõltub sellest infosüsteemist otseselt ravikvaliteet. «Aga kui meid ei taheta kuulda võtta, siis eks kirjutame paberile edasi,» lisas ta.
«Oleme sellesse e-tervise eduloosse kogu aeg natukene sapiselt suhtunud,» ütles Tartu Ülikooli kliinikumi juht Mart Einasto, kes ise kuulub e-tervise sihtasutuse nõukogusse. E-tervise lahenduste arendamisse on kulutatud suur hulk nii Eesti kui ka Euroopa maksumaksjate raha ning nüüd on hallata suur pidevalt täienev andmebaas, kuid selle arendamiseks pole raha leitud. «Juba suure IT-süsteemi haldamine maksab palju, aga selleks, et see oleks turvaline, tuleb seda pidevalt täiendada,» rääkis Einasto. Suurhaigla juhi sõnul ollakse Eestis harjutud, et kõik asjad tehakse põlve otsas ära, aga arendusteks raha ei leita. «Selle raha eest oleme imet teinud, aga kõik on oodanud rohkem,» tunnistab Einasto.
«Üks, kes neid ootusi on üles kütnud, on (sotsiaalministeeriumi e-teenuste arengu ja innovatsiooni asekantsler-toim) Ain Aaviksoo ise, aga ega tal ka seda raha pole kuskilt anda,» lisas Einasto.
Üheks e-tervise probleemide põhjuseks on suurhaigla juhi hinnangul ka asjaolu, et seni on e-tervise sihtasutus tellinud n-ö keskseid lahendusi. «Aga need liidestumised, mida kasutavad pere- või hambaarstid, haiglad, on igaühe enda mure ja selleks ei ole raha leitud,» rääkis Einasto.
Sotsiaalministeerium on üksjagu allasutuste IT-arendusi koondanud enda juurde ja kuigi Einsato sõnul on ka temal masendavaid näiteid, kuidas tsentraliseerides asjad ei lähe mitte paremaks, vaid pigem halvenevad, siis päris skeptiline ta uue loodava tervise ja heaolu infokeskuse suhtes ei ole. «Kui tegu on riigi hallatava asutusega, kuhu ei ole «pahasid» haiglaid (e-tervise sihtasutuse üheks kaasatud, ja nad saavad parema rahastuse, et seda teha korralikult, mitte põlve otsas, siis ma loodan sellele,» sõnas Einasto. Ta lisas, et seejuures ei tohi ära unustada, et ka kulud kasvavad ja sellega tuleb ka arvestada. Samas pole Einasto sõnul seni veel selge, kust vajalik lisaraha leitakse.
«E-tervise sihtasutus on tervise infosüsteemi arendamisega loonud maailmas tähelepanu väärinud turvalise platvormi terviseandmete vahendamiseks ja oli oluline koostööplatvorm süsteemi kokkuleppimisel,» ütles sotsiaalministeeriumi e-teenuste arengu ja innovatsiooni asekantsleri Ain Aaviksoo sihtasutuse sulgemisest teavitanud pressiteates. Samas teates on ka kirjas, et kuna sihtasutuse nõukogus praegu esindatud palju erinevaid tervishoiuteenuse osutajaid, toob see endaga sageli kaasa ohu huvide konfliktiks ja piirab asutuse tulemuslikkust. «Nüüd on järgmise etapi e-teenuste arendamiseks vaja uut lähenemist, kus igal osalisel peab olema selge roll ja vastutus,» ütles Aaviksoo.


description: Praegu läheb haigekassal pidevatele veregruppide määramisele üle miljoni euro aastas, samas on teada, et veregrupp üldjuhul inimesel kunagi ei muutu, kui just ei tehta inimesele luuüdi ülekannet.

title: Muutumatuid veregruppe määratakse pidevalt uuesti

maintext:
Ühekordne veregrupi määramine maksab umbes 11-12 eurot, kirjutab Terviseuudised. 2014. aastal määrati veregrupp haigekassa andmeil kokku 238 343 korral ja selleks kulus ligi 1,5 miljonit eurot. Siia alla kuuluvad küll ka doonorverepakkide korduvad kontrollimised, sest isikuid, kellel veregruppi määrati, oli 143 120.
Selle aasta alguse seisuga oli Eesti rahvaarv umbes 1 311 800 inimest. Kõigile meile veregrupi määramine maksaks kokku umbes 1,6 miljonit eurot. Kui me neid andmeid usaldaksime, oleks see ühekordne kulu.
Veregrupp on lihtne tähekombinatsioon, mis inimese eluajal ei muutu, kuid millest võib sõltuda elu ning seetõttu on see hea usalduse indikaator. Terviseinfosüsteemis ehk TISis peaks aegkriitiliste andmete all olema muu üliolulise teabe kõrval kirjas ka veregrupp. Neid sealt aga ei leia.
LTKH labori juhataja Helen Lepa ütleb, et nemad määravad veregrupi iga kord uuesti. et välistada võimalikud eksimused ja näpuvead veregrupi varasemal sisestamisel TISi.
Elukriitilises olukorras võib olla asjakohane TISist veregrupi vaatamine, ütleb Lepa.
Loe pikemalt Terviseuudistest.


description: Pooled 54-aastased või vanemad naised tõdesid, et neil on liialt piinlik oma arstile intiimtervise probleemidest rääkida ning kõige rohkem kardeti rääkida langenud sugutungist.

title: Piinlik terviseprobleem, millest paljud naised rääkida ei julge

maintext:
Värskes uuringus toodi välja, et paljudel naistel väheneb pärast 50 eluaastat sugutung, kirjutab Mirror. Ligi kolmveerand naissoost vastajatest ütles, et nende libiido on langenud pärast sellesse vanusesse jõudmist.
54-aastastest või vanematest naistest pooled tunnevad liiga suurt piinlikkust, et rääkida arstile oma intiimtervise probleemidest ning vaid kaks protsenti vastajatest on püüdnud leida meditsiinilist lahendust oma vähenenud sugutungile.
Kõige vähem tahavadki naised rääkida arstile oma vähenenud sugutungist. Ebamugavuselt järgmine teema on valu vahekorra ajal ning tupe kuivus.
Ligi 27 protsenti naistest tundis häbi ka oma partneriga terviseprobleemide rääkimise ees. Näiteks valmistas piinlikkust kõnelus menopausist. Ka tekitas 50-aastastes naistes tüüpiliselt ärevust oma kaaslase ees lahtiriietumine. Pooled naised tõdesid, et on muutunud vananedes oma keha suhtes ebakindlamaks.
Dr Rosemary Leonardi sõnul näitas uuring, et paljud naised tunnevad piinlikkust oma intiimtervisest rääkimise ees. Sel juhul võivad aga terviseprobleemid jääda ravimata ning mõjutada naiste seksuaalelu. Sageli on probleemidele lihtsad lahendused, kuid vanemaks saades arvavad naised, et need probleemid tulevad vanusest ning neid pole võimalik parandada.


authors:
Kristin Salupuu
Kutsetunnistusega Toitumisnõustaja

description: Et sügisel terve püsida, tuleb meeles pidada mõnda lihtsat asja, mis tugevdavad  immuunsussüsteemi.

title: Seitse soovitust, et sügisel terve püsida

maintext:
1. Kuna päikest jääb üha vähemaks, siis D-vitamiin on vast ainuke preparaat, mida kõigil inimestel võtta soovitan. Hea oleks muidugi ka paar korda nädalas kala süüa, et tavatoidust vitamiinivarusid täiendada.
2. Piisav uneaeg – mõnikord võib jääda küll mulje, et unetundidest näpistades jõuad midagi kiiremini ära teha, aga tegelikult nõrgestad sellega immuunsust ja kes meist tahaks pärast päevi haigena veeta?!
3. Korralik kätepesu. Ja ei piisa ainult käte korraks märjaks tegemisest, vaid neid tuleb pesta ikka seebiga ja pärast korralikult ära kuivatada!
4. Erinevate puu- ja köögiviljade söömine, ka need tuleks eelnevalt korralikult pesta, isegi kooritavad: banaanid, apelsinid ja mandariinid!
5. Piimhappebakterite tarbimine. Need kusjuures mõjuvad positiivselt nii immuunsuse tugevdamisele, nahaprobleemide korral kui ka stressitaseme langetamisel. Mina eelistan neid tarbida hapendatud piimatoodete kujul.
6. Ka mõõdukas füüsiline koormus on vajalik, mõnusat liikumist annab väga edukalt veel õues sügisilma nautides teha!
7. Viimane ja vast olulisim: ole rõõmus ja naerata, õnnelikud inimesed elavad kauem!


description: Kõrge palavik, lööve ja lahti tulevad küüned -  selline viirus on Lätis lastevanemate seas tekitanud paanika.

title: Eesti naaberriigis levib laste seas raske haigus

maintext:
Läti sotisaalmeedias kurdavad vanemad, et lapsi on tabanud uus tundmatu viirus, kirjutab Tvnet. Šokeeritud emade kirjelduse kohaselt tekib lastele lööve, villid ning küüned tulevad lahti. Tegu on Coxsackie-viirusega.
See viirus hakkab tavaliselt levima suve lõpus, sügise alguses ning peamiselt põevad seda 3-10-aastased lapsed. Kehale tekivad villid ning tõuseb kõrge palavik. Haiguse kiireks ravimiseks puudub ravim, sest see haigus avastati alles hiljuti. Tõsisematel puhkudel on vaja haiglaravi.
Coxsackie viirus
Haigestumist põhjustab inimese maos ja soolestikus leiduv enteroviirus. Haigus on oma nime saanud USA linna järgi, kus see haigus esimest korda 1950ndatel avastati. Seda haigust võivad põdeda nii lapsed kui täiskasvanud. Haigus levib ühiste sööginõude, pesemata puu- ja köögiviljade, pesemata käte ja mitte puhta joogivee kaudu.
Tüsistusi esineb harva, kuid need on väga tõsised. Coxsackie viiruse tüsistusena võib tekkida entsefaliit, meningiit, halvatus, südamepuudulikkus.
Haigusega kaasneb üldjuhul kõrge palavik, lööve ja istutus. Arstide sõnul meenutab lööve tuulerõugeid, mistõttu aetakse neid haigusi sageli segi. Laste kätele, jalgadele ja suhu võivad tekkida väiksed haavandid. Seetõttu aetakse seda haigust mõnikord segi stomatiidiga. Kurguvalu tõttu on lastel söömine valulik ning imikud võivad keelduda rinnapiimast.
Kuna viirus levib nii piisknakkusena, aga ka otsesel kokkupuutel, siis ühe lapse haigestumisel jäävad peres tavaliselt haigeks ka teised. Sageli toimub nakatumine lasteasutustes rühmade kaupa.
Esineb ka Eestis
Augustis teatas Eesti ämmaemanda nõuandetelefon, et nii nende poole kui ka haiglatesse on viimasel ajal pöördunud naisi, kes kaebavad ville kätel ja jalataldadel, mis ei sügele, kuid tulles kuidagi põletasid. Villid on olnud ämmaemanda nõuandetelefoni poole pöördujatel ainuke sümptom. Nakatumine coxsackie-viirusega raseduse ajal võib kujutada ohtu arenevale rasedusele. Seda ainult juhul, kui viirus on võimeline läbima platsentaarbarjääri (see sõltub viiruse serotüübist). See võimalus on üldjuhul väike.
Coxsackie-viirus võib põhjustada väga erineva kliinilise pildiga haigusi. Iseloomulik on haiguse äge algus (palavik kuni 38°C, halb enesetunne, iiveldus ja oksendamine). Sümptomid sõltuvad viiruse serotüübist. Nakkus võib kliiniliselt avalduda järgmiste haigusvormidena: herpangiin, konjunktiviit, stomatiit, kõhulahtisus, HFM (hand-foot-and-mouth disease), raskematel juhtudel entsefaliit või meningiit. Sageli kulgeb haigus raskelt vastsündinutel ja immuunpuudulikkusega inimestel.
Coxsackie A-grupi viirused tekitavad herpangiini ja vesikulaarset stomatiiti.


description: Eestis on rasvunud inimeste osakaal üks kõrgemaid Euroopas, selgub Euroopa Liidu statistikaagentuuri Eurostat neljapäeval avaldatud andmetest.

title: Eesti inimesed on ühed

maintext:
Eestis oli 2014. aastal 20,4 protsenti täiskasvanud elanikest rasvunud, mis on Euroopa Liidus halvemuselt neljas näitaja. Maltal on rasvunuid 26 protsenti, Lätis 21,3 protsenti ja Ungaris 21,2 protsenti. Eestile järgneb Ühendkuningriik, kus rasvunud täiskasvanuid on 20,1 protsenti kõigist täiskasvanud elanikest.
Euroopa Liidus keskmiselt on rasvunuid 15,9 protsenti. Kõige vähem – 9,4 protsenti on rasvunud inimesi Rumeenias, Itaalias on selliseid 10,7 protsenti, Hollandis 13,3 ning Belgias ja Rootsis 14 protsenti.
Rasvunuks hinnatakse inimesi, kelle kehamassiindeks on kõrgem kui 30.
Suhteliselt rohkem on rasvunuid Eesti naiste seast. Kui Eesti meeste hulgas on rasvunuid keskmiselt 19,1 protsenti võrrelduna ELi keskmise 16,1 protsendiga, siis naistest on Eestis rasvunuid 21,5 protsenti, Euroopa Liidus keskmiselt aga 15,7 protsenti.
Vanusegruppidest on Eesti noorte hulgas vanuses 18–24 eluaastat rasvunuid Euroopa keskmisest vähem – vastavalt 5,0 ja 5,7 protsenti, kuid vanuse kasvades suureneb ka rasvunute osakaal. Nii on 25–34-aastaste hulgas Eestis rasvunuid 10,8 protsenti, Euroopas keskmiselt 9,9 protsenti, 35–44-aastaste seas on Eestis rasvunuid 16,8, Euroopas 14,2 protsenti, 45–64-aastaste hulgas 27,1, Euroopas 19,6 protsenti, 65–74-aastaste hulgas 31,4, Euroopas aga keskmiselt 22,1 protsenti. Vanemate kui 74-aastaste hulgas on Eestis rasvunuid 23,6 protsenti, Euroopas keskmiselt aga 17,3 protsenti.
Sarnaselt Euroopa Liidu keskmiste näitajatega on ka Eestis kõrgemalt haritud inimeste seas rasvunuid vähem. Madala haridusega inimeste seas on rasvunuid 22,6 protsenti, keskmise haridustasemega inimeste hulgas 21,3 ja kõrgharidusega inimeste seas 17,6 protsenti. Kõik need näitajad ületavad siiski Euroopa Liidu keskmisi, mis on vastavalt 19,9 protsenti, 16,0 protsenti ja 11,5 protsenti.
Keskmiselt on Euroopa Liidus normaalkaalus 46,1 protsenti täiskasvanutest, 15,9 protsenti on rasvunud, 35,7 protsenti ülekaalulised ja 2,3 protsenti alakaalus.


description: Värske uuring soovitab alustada toitumise jälgimist oktoobrikuus, sest sel ajal pole inimesed jõudnud veel pühadesöömingutega lisakilosid juurde võtta.

title: Parim aeg, mil alustada dieediga

maintext:
Tänu suvel kaotatud kilodele on paljude inimeste kaal augustis kõige madalam, kirjutab Independent. Kõige rohkem kipuvad inimesed juurde võtma pühade ajal ning neist kilodest lahtisaamiseks kulub keskmisel kuni viis kuud, leiti uurimistöös.
Pärast oktoobrit hakkavad tulema erinevad pühad ning neid esineb arvukamalt jaanuari alguseni. Kuigi erinevates riikides peetakse erinevaid tähtpäevi, võtsid pidusöömingutega kaalus juurde nii ameeriklased, sakslased kui ka jaapanlased.Näiteks sakslased kippusid liigselt sööma lihavõtete ajal, jaapanlased aga hoopis Kuldse nädala (Golden Weeki) ajal.
Kõige rohkem võeti aga siiski juurde jõulude ja uue aasta paiku. Ameeriklased võtsid juurde umbes 0,6 kg, sakslased 0,8 kg ja jaapanlased 0,5 kg.
Uuringut juhtinud dr Brian Wansink tõdes, et uue aasta lubaduste asemel tuleks teha hoopis nn oktoobri lubadusi, sest lihtsam on kaalutõusu ennetada kui lisakilodest hiljem lahti saada.
Samuti selgus uuringust, et inimesed, kes kaalusid end pärast pühi iga päev, suutsid lisakilodest kiiremini lahti saada, kui need, kes seda ei teinud.
Uuringus osales ligi 3000 inimest: 1781 ameeriklast, 760 sakslast ja 383 jaapanlast.


description: Tervise arengu instituudi eksperdi Tiiu Härmi sõnul ei alusta noored sageli suitsuproovimist enam vanemate tagant näpatud sigaretist, vaid huuletubakast, maitsestatud e-sigaretist või vesipiibust.

title: Ekspert: noorte suitsetamisharjumused on muutunud

maintext:
«Esialgne põnevus asendub sageli märkamatult harjumuse ja nikotiinisõltuvusega, mis sageli viib tavasigarettide suitsetamiseni,» rääkis Härm pressiteate vahendusel. Näiteks maitsestatakse ja lõhnastatakse vesipiibutubakat tema sõnul mitmesuguste ainetega, et tubaka maitse poleks nii tuntav ja tugev. Seetõttu on piibutamine oma meeldiva aroomi ja maheda maitse tõttu peamiseks ahvatluseks just nendele, kes pole varem suitsu proovinud ega suitsetanud.
Vesipiibu müüjad väidavad, et kuna vesipiibusuits jõuab inimese organismi läbi veefiltri, ei saa see olla tervisele nii kahjulik kui sigaretisuits. Härmi sõnul ei erine vesipiibu ega teiste tubakatoodete mõju tervisele siiski tavasigarettide omast. Vesipiipu suitsetatakse üldjuhul 20–80 minutit järjest, selle aja jooksul tõmmatakse 50–200 mahvi, millest igaüks sisaldab 0,15–1,0 liitrit suitsu. Tavalise ühetunnise piibutamisseansi käigus hingatakse seega sisse 100–200 korda rohkem suitsu kui ühte sigaretti tõmmates.
Huuletubaka ehk snusi tarvitamisel saadav nikotiinitase on organismis püsivam ja ühtlasem, mistõttu tekitab huuletubakas tunduvalt tugevama sõltuvuse kui sigaretitubakas. Risk jääda nikotiinist sõltuvusse on huuletubaka tarvitamisel kaks kuni neli korda suurem kui tavasigarette suitsetades. See tähendab, et huuletubakast loobumise järel võib inimene hakata suitsetama sigarette oluliselt suuremas koguses kui enne huuletubaka tarvitamisega alustamist.
Kolmel neljast huuletubaka tarvitajast esineb suuõõne kahjustusi. Huuletubakas tekitab igemehaigusi ja -põletikke, hammaste lagunemist ning hävitab hammaste kinnituskudesid kuni hammaste väljalangemiseni. Huuletubakas ei saasta küll ümbritsevat keskkonda suitsuga, kuid selle tarvitamine ei jäta kehas puutumata ühtegi elundit. Kuna suuõõs on tubakakeemiaga kestvas kontaktis, on tõsine oht haigestuda huule-, keele-, põse-, kõri- ja neeluvähki. Juhul kui tubakamahl alla neelatakse, on ohustatud ka söögitoru ja kõhunääre. Huuletubaka tarvitamine kahjustab kesknärvisüsteemi, kutsudes esile uimastava toime ja ärevushäireid, tähelepanu- ning keskendumisraskusi.
Andmed e-sigareti pikaajaliste tervisemõjude kohta puuduvad, sest e-sigaret on suhteliselt uus toode. Uurimistulemuste üldistamise teeb keeruliseks ka see, et tooted ei ole standardiseeritud ning kemikaalide sisaldus varieerub.
E-sigareti mõju on uurinud ka Tartu Ülikooli teadlased. Prof Alan Altraja kinnitab, et e-sigareti tarvitamisel käivituvad hingamiselundites sigaretisuitsu mõjuga väga sarnased protsessid. «Järelikult suureneb risk haigestuda samadesse haigustesse, mille riskiteguriks on sigaretisuitsetamine: kroonilisse obstruktiivsesse kopsuhaigusesse (KOK), hingamisteede nakkustesse ja kopsuvähki. On tõenäoline, et e-sigaretid sisaldavad lühemat nimistutu erinevaid toksilisi aineid (mõned sajad) kui tavasigaretid (mõned tuhanded), kuid e-sigarettide mõju on sarnane tavasigarettide suitsetamise toimega,» lausub Altraja.
Samuti ei ole e-sigareti kasutamine suitsetamisest loobumiseks seniste uuringute põhjal tõhusam meetod kui olemasolevate ja ohutumate abivahendite kasutamine. E-sigaretiga eksperimenteerimine ilma täiendava abita loobumiseks võib õnnestumise tõenäosust hoopis vähendada ning sageli suitsetatakse tavalist ja e-sigaretti paralleelselt. Suitsetamisest loobumiseks soovitab tervise arengu instituut pöörduda suitsetamisest loobumise nõustamiskabinetti.


description: Eakatel inimestel on toitumise juures kõige tähtsam toetada ja parandada ainevahetust ning aeglustada vananemisega seotud protsesse. Selleks, et säilitada head tervist, tuleb aastate lisandudes teha muudatusi ka oma menüüs, ütleb Apotheka proviisor Merilin Nurk.

title: Vitamiinid, mis võiksid kuuluda iga eakama inimese arsenali

maintext:
Üldjuhul peaksime kõik vajalikud vitamiinid mitmekülgse toitumise abil kätte saama, kuid vanuse kasvades võib väheneda organismi võime erinevaid toitaineid omandada. Paljud eakamad inimesed tarbivad regulaarselt ka ravimeid, mis võivad toitainete imendumisprotsessi muuta, seda takistada ning mõjutada nõnda seedimist ja ka isu.
Eelkõige tuleks suurt rõhku panna tasakaalustatud toitumisele, sest ühekülgne söömine võib viia mineraalide ja vitamiinide defitsiidile. Seda enam, et tänapäeval ei saa olla kindel ka selles, kui palju ja mis koguses vitamiine meie toit tegelikult sisaldab. Ent millised vitamiinid ja mineraalained on eakate jaoks eriti olulised?
B-vitamiinid
Isegi kui menüü sisaldab piisavalt B-vitamiini, võib sellest siiski puudu jääda. Kuna eakama inimese organism ei omasta toidust B-vitamiine enam nii hästi kui noor organism, võib juhtuda, et inimene hakkab end tundma väsinult, ärritunult, vaevleb uneprobleemide, isutuse ja seedeprobleemide käes. Lisaks toidulisanditele on parimad allikad selle ammutamiseks liha ja kala, seemned, pähklid ja teraviljatooted. B-rühma vitamiinidest on üks tähtsamaid eakate jaoks kindlasti B12 vitamiin, mis on vajalik närvisüsteemile javereloomele. B12 vitamiini puuduse sümptomiteks on muuhulgas väsimus, jõuetus, õhupuudustunne, võib esineda koordinatsioonihäireid. Seda vitamiini leidub vaid loomse päritoluga toiduainetes, parimad allikad on loomamaks ja meresaadused. Kui neid kuigi tihti ei tarbi, on mõistlik teha otsus vitamiinipurgi kasuks.
Sagedane on ka foolhappe ehk vitamiin B9 puudus, mille defitsiit tekib näiteks alatoitluse ja alkoholismi korral. Foolhape stimuleerib serotoniini tootmist ja leevendab väsimuse, apaatia ja dementsuse sümptomeid. Inimene saab foolhapet põhiliselt taimsest toidust, vähem ka loomsest, samuti produtseerib seda seedekulgla mikrofloora. Hästi sobiks eakamatele Centrum Silver vitamiinide ja mineraalainete komplekspreparaat, mis sisaldab B-grupi vitamiine (B1, B2, B6 ja B12) normaalse ainevahetuse toetamiseks ja energia saamiseks. Lisaks sisaldab see ka C-vitamiini, seleeni ja tsinki, mis osalevad immuunsüsteemi normaalse talitluse tagamises ning kaltsiumi, D-ja K-vitamiine, mis aitavad säilitada luustiku normaalset seisundit.
Kaltsium
Ebapiisav kaltsiumi tarbimine on üks peamisi luumassikao ja osteoporoosi põhjustajaid. See omakorda võib seostuda kukkumisest tingitud murdude tekkega. Eriti suur oht varitseb menopausi läbinud naisi, kuna alanenud östrogeenitase halvendab kaltsiumi imendumist ning põhjustab igal aastal umbes kolmeprotsendilist luumassikadu. Luukadu on kõige kiirem 5–7 esimese menopausile järgneva aasta jooksul, seejärel see protsess pidurdub.
Parimateks kaltsiumiallikateks on piim ja piimatooted. Oluliselt sisaldavad kaltsiumi ka erinevad lehtaedviljad – spinat, brokoli, kapsas. Vähemal määral on kaltsiumi luid sisaldavates kalatoitudes (sardiinid, heeringas, kilu) ja pähklites, mandlites. Kaltsiumi imendumist soodustavad D- ja C-vitamiin, magneesium, fosfor, mangaan, küllastamata rasvhapped.
Lisakaltsiumit saab võtta nii närimistablettide kujul kui ka vees lahustuvate tablettide näol. Eakamatele sobivad hästi ka kaltsiumi preparaadid, mida on rikastatud D-vitamiini, magneesiumi ja tsingiga.
D-vitamiin
Kaltsiumi imendumiseks peensoolest on vajalik D-vitamiin ning kuigi selle vitamiini peamine allikas inimestele on päikesevalgus, tuleb arvestada, et vananemine vähendab üsna tublisti naha võimet seda vitamiini sünteesida. Just sellepärast on D-vitamiini soovituslikud kogused üle 50-aastastele inimestele mõnevõrra suuremad kui noorematel.
Päikesevitamiini puudus võib viia tõsisemate diagnoosideni. Esmalt hakkab streikima immuunsüsteem ja siis on igasugu tõved kerged tulema. Kõige paremini annab D-vitamiini puudusest märku pidev väsimustunne. D-vitamiin on väga oluline tegur, et hoida tervena ka luustikku.
Toidulaual on parimateks D-vitamiini allikateks rasvane kala, munad, või ja maks.
Koensüüm Q10
Eakamad võiksid paar korda aastas läbi teha ka koensüüm Q10 kuuri, sest alates 25. eluaastast hakkab selle aine osakaal organismis vähenema. Koensüüm Q10 on organismis esinev rasvlahustuv vitamiinisarnane aine, mida on soovitav kasutada kõrgenenud energiavajaduse korral ja suurenenud vaimse või füüsilise koormuse ajal.
Toiduainetest tasuks tarbida, muna, kana, sealiha, pähkleid, spinatit ja merekalasid.
Hetkel on Apotheka apteekides käimas kampaania, kus kahe kampaaniatoote ostmisel, saad kingituseks C-vitamiini! Uuri lähemalt siit.


description: India noormehelt eemaldati kirurgiliselt seitsme tolli ehk 17,8 sentimeetri pikkune saba, sest see hakkas talle valu tegema.

title: Arstid eemaldasid noormehelt ligi 18-sentimeetrise saba

maintext:
Operatsioon läks hästi, kirjutab Metro. Meditsiiniliselt nimetatakse seda seisundit neuroloogiliseks kõrvalekaldeks. See seisund on nähtav juba pärast sündi ning selle saab ära opereerida. Selle juhtumi korral aga perekond seda ei soovinud.
18-aastane noormees oli elanud sabaga kogu elu, sest tema vanemad uskusid, et see toob head õnne ning selle eemaldamisega oleks võinud kaasneda sotsiaalsed stigmad. Samuti ei põhjustanud see talle seni terviseprobleeme.
Septembris otsustas aga noormees saba eemaldada, sest see pani ta alaselja valutama, tal oli raske istuda ja magada. Samuti oli tal tekkinud psühholoogiline probleem, sest saba kasvas üha pikemaks ning seda oli aina raskem riietega kohandada.
Riigihaigla neurokirurgia osakonna juhataja dr Pramod Giri tõdes, et selline juhtum on väga harv ning nemad ei ole sellist olukorda oma haiglas varem näinud. Operatsioon ei olnud tema hinnangul keeruline, kuid saba võib hõlmata mingis osas seljaaju, mistõttu tuli olla siiski ettevaatlik. Giri lisas, et õnneks polnud tema sabas aga luu- või lihaskudet, mis oleks muutunud lõikuse keerulisemaks. Videot lõikusest näeb siit.
Noormees saab peagi haiglast koju. Ta on väga õnnelik, saab korralikult istuda ja magada ning tunneb end enesekindlamalt.


description: Laps, kes sündis pea kehaga risti kaela otsas rippumas, saab nüüd tänu edukale operatsioonile maailma näha nii nagu teisedki inimesed.

title: Laps, kes nägi maailma tagurpidi

maintext:
13-aastane Mahendra Ahirwar sündis haruldase haigusega, mis muutis ta kaelalihased nii nõrgaks, et ta pea rippus 180-kraadise nurga all kaela otsas, kirjutab Mail Online. Seni ei olnud poiss võimeline seisma ega kõndima ning ka söömisel, tualetis käimisel ja riidesse panemisel vajas ta abi.
Mahendra elu muutis üks temale täiesti võõras naine – kahe lapse ema Julie Jones, kes elab Liverpoolis ja kogus poisile annetustega 12 000 inglise naela (ligikaudu 13 300 eurot). Selle rahaga sai laps operatsiooni abil sirge kaela. Nüüd saab ta koolis käia ja nautida lapsepõlve, nii nagu teevad seda teisedki temavanused poisid.
Mahendra kael rippus lõdvalt kaela otsas. / Erakogu
«See on ime!» rääkis poisi isa Mukesh (41). «Ta näeb hea välja. Ta kael on sirge ja tema elu on nüüd nii erinev.» Isa sõnul oli Mahendrat varem väga kurb vaadata. «Kui ta kael oli paindunud, siis oli ta liiga häbelik, et rääkida, kuid nüüd tunneb ta end tavalise inimesena ja me näeme, kuidas ta enesekindlus tasapisi kasvab. Ta ütleb, et tunneb erinevust ja on sellest vaimustuses,» kirjeldas ta pojaga toimunud muutust.
Kesk-Indiast Madhya Pradeshist pärit Mahendra sündis tavalise kaelaga, kuid kui ta vanemaks sai, jäid tema luud nõrgaks ja kael hakkas painduma. Tema haigusele püüti aastaid ravi leida, kuid lõpuks ütlesid arstid, et tal tuleb elu aeg kõverdunud kaelaga leppida.
Haigus põhjustas poisile suuri vaevusi ja enne operatsiooni ütles tema ema Sumitra (36), et ei suuda last enam piinlemas näha. «Ta ainult istub terve päev toa nurgas. Pean teda nagu titat igale poole kandma. Kuidas küll suudan teda kanda, kui ta kasvab suuremaks? Kui arstid ei suuda mu poega ravida, siis on parem, kui Jumal võtab ta enda juurde,» rääkis Sumitra enne, kui Jones perele abikäe ulatas.
Samal ajal kui Mahendra 11-aastane vend Surendra ja 14-aastane õde Manisha käisid mõlemad koolis ja tema vanem vend Lalit (17) otsis tööd, jäi Mahendra koju. Isegi ta sõbrad hakkasid teda eirama, kuid kui Mahendrast hakkasid kirjutama ajalehed, teatas Delhis asuva Apollo haigla kirurg dr Rajagopalan Krishnan, et ta saaks poissi aidata.
Selleks, et Mahendra kael sirgeks saada, pidi kirurg kaela esiosa avama. Operatsiooni ajal eemaldas Krishnan haiged kaelalülid ja asendas need patsiendi vaagnast võetud kudedega. Seejärel paigaldas kirurg kaela metallplaadi, mis hoiab kaela püsti.
Pärast operatsiooni on Mahendra kael sirge. / Erakogu
Kõige rohkem hämmastas Krishnani Mahendra juures aga see, et lapse haigus oli nii pikka aega ravita jäänud. «Ei olnud diagnoosi, rääkimata ravist,» rääkis kirurg. «Olin veendunud, et saan tema elukvaliteeti parandada ja et ta saab seejärel vaadata maailma otse, mitte enam tagurpidi.» Praegu on operatsioonist möödas seitse kuud ja arsti sõnul viitab kõik sellele, et laps saab ka tulevikus elada normaalset elu.
«Võin lõpuks öelda, et oleme nüüd õnnelik pere,» ütles poisi isa Mukesh. «Õnn on meid lõpuks pärast Mahendra operatsiooni üles leidnud.»


description: Nina-kurgu-kõrvaarst Margus Luht toob välja põhjused, miks nina kuivab ning mida selle vastu ette võtta.

title: Kuidas hoida ära nina kuivamist?

maintext:
Kuivava nina varaseks tunnuseks on hommikune nuuskamine, kirjutab Terviseuudised.
Tegemist on sellise nohuga, mille puhul inimene peab hommikul korduvalt nina nuuskama, et seda n-ö käima saada, ülejäänud päev möödub aga reeglina probleemivabalt.
Hommikuse nuuskamisena annab enesest märku üks ninaga seotud surnud ringidest. Nimelt nina kuivab, sest on kahjustunud ja töölepanekuks kahjustakse teda nuuskamisega veelgi.
Nuuskamine on ninale kahjulik. Kahjulikuks nimetab dr Luht sellist nuuskamist, mida tehakse ninas esineva ebameeldiva tunde kõrvaldamiseks korduvalt ja suure jõuga, kuid taskurätiku järgi vaadates ilma erilise tulemuseta.
Hommikuse nuuskamise põhjuseks on öise kuivamise tõttu tekkiv limatranspordi häire ninas, sest konveier seiskub kaheksaks tunniks ning materjal kuhjub. Viskoosset sekreeti on kuivast ninast raske kätte saada, jõuline nuuskamine aga ärritab trauma hinnaga nina, stimuleerib limaeritust ning toob sellele korraks kergendust.
Siiski lõhub tugev nuuskamine ninalimaskesta mõnikord rohkem kui ta ööpäeva jooksul paraneda suudab. Kui midagi ette ei võta, kujuneb olukord, kus nina raugastub loetud aastate jooksul ning kroonilise trauma tõttu rikutud limaskesta selles elus enam ei taasta. Seetõttu oleks hommikune kuiva nina nuuskamine mõistlik asendada teise tegevusega - näiteks hommikuse loputusega ja järgida ka magamistingimuste kohta toodud juhiseid.
Mida teha, kui nina kuivab?
Nina niiskus on segu karikrakkude limast, seromukoosnäärmete nõrest, epiteelile sadestunud materjalist, pisaratest ja jahedale limaskestale kondenseerunud veest.
Euroopalikuks vesiravi viisiks on ninnapihustatavad soolalahused.
Pikad, üle tunni kestvad jalutuskäigud või sport jahedas värskes õhus on kuivava nina raviks veel paremad kui aurusaun. See, et soojal maal käimine hingamisele ravivalt mõjub, võib olla seotud ka reisiga seotud elustiili muutuse, rõõmu ja lõõgastumisega, mis kutsub esile üle parasümpaatilise närvisüsteemi paranemise ja surnud ringi vahel pikemaks ajaks katkestab. Elutempo aeglustamine maailmavaate muutmise abil võib samasugust toimet avaldada ka kodunt lahkumata ilma täiendavate kulutusteta.
Nn hommikused nuuskajad võiksid oma nina ravida ka magamise ajal. Selleks peab magamistoa temperatuuri langetama võimalikult madalale, et kondensatsioonireaktsioon võiks käivituda ka kuiva limaskesta korral. Õhuniiskuse suurendamiseks toas on soovitav esmalt küte maha keerata ja alles seejärel vastavalt vajadusele aknaid avada. Kui magamistuba saab oma soojuse ukse kaudu teistest ruumidest, muutub õhk seal niiskemaks.
Et vältida öist limaskestade kuivamist janu tõttu, tuleks jälgida seda, et tahket toitu õhtul ei söödaks mitte hiljem kui umbes kolm tundi enne und. Seedimine eemaldab seedemahladena ringlusest palju vedelikku ja nii tekib mõni tund pärast sööki janu. Hiline sööja jõab enne vedelikukaotuse korvamist uinuda ja kannatab seetõttu hingamisteede kuivuse all rohkem.
Loe nina kuivamise kohta põhjalikumalt Terviseuudistest.


description: Kui Eestis nurisetakse pikkade järjekordade üle erakorralise meditsiini osakonnas, siis Soomet jahmatas juhtum, kus teismeline pidi operatsiooni oodates kannatama 17 tundi.

title: Soomlasi jahmatasid teismelise kannatused haiglas

maintext:
Septembris pöördus 17-aastane Carolus Frilander Helsingis Meilahti haiglasse, tal oli kõrge palavik, kõhuvalu ning vereanalüüs näitas kõrgeid põletikunäitajaid, kirjutab Yle.
Frilanderil oli pimesoolepõletik ja kirurg pani ta kuni kaheksa tunni jooksul toimuva pidavate operatsioonide ootenimekirja. Kuna veelgi kiireloomulisemaid operatsioone tuli juurde, siis pidi nooruk ootama 17 tundi. Selle aja jooksul pimesool lõhkes ja tal tekkis põletik.
Nooruk pidi tekkinud komplikatsioonide tõttu mitmeid päevi haiglas veetma. Nooruki ema on toimunust šokeeritud ja suudab vaevu uskuda, et midagi sellist võis Soomes tõesti juhtuda.
Viimase kümne aasta jooksul on erakorraliste operatsioonide arv Meilahti haiglas kasvanud 3000 juhtumilt 4000ni. Haigla kiirabi osakonna juhi Ari Leppäniemi sõnul on tegu kroonilise probleemiga.
Ta lisas, et kuigi operatsioonisaalide arv on kasvanud, ei piisa sellest. Leppäniemi sõnul napib haiglal nii operatsiooniruume kui ka personali, et saada hakkama kasvanud nõudlusega.


description: Kui seni ei ole vaktsineerimine gripi vastu kunagi absoluutset kaitset andnud, sest ei ole võimalik ette teada, missugune viirusevorm gripihooajal täpselt levima hakkab, siis nüüd on teadlased välja töötanud universaalse gripivaktsiini.

title: Uus vaktsiin võib gripiviirustele lõpu teha

maintext:
Inglismaa ja hispaania teadlased kirjutavad ajakirjas Bioinformatics, et on välja töötamas universaalse gripivaktsiini, mis võib päästa miljonite inimeste elu. Teadlastel on kavas peagi müüki panna kaks vaktsiini. Üks kaitseks 88 protsendi maailmas levivate viirustüvede eest ja teine 95 protsendi Ameerika Ühendriikides levivate viirustüvede eest. Haiguse vastu kaitse saamisest piisaks ühest süstist.
Teadlased jõudsid enda sõnul uute vaktsiinide väljatöötamiseni arvutusvõtte abil, mida seni veel kasutatud ei ole. Uue põlvkonna vaktsiinid koosneksid gripiviiruste lühikestest osadest, millele inimese immuunsüsteem reageerib antikehade väljatöötamisega. Kasutatakse vaid niisuguseid gripiviiruse osi, mida on varem edukalt katsetatud.
Vaktsiinid töötasid välja Lancesteri, Astoni ja Madriidi Complutense’i ülikooli teadlased. «Igal aastal vaktsineeritaks gripi vastu, kasutades vaktsiiniks hiljuti ringlusse tulnud gripiviiruse vormi ja lootes, et see kaitseb meid sel aastal gripi eest,» selgitas teadlasterühma juhtiv liige, dr Derek Gatherer Lancesteri ülikoolist. «Teame, et see meetod on turvaline ja et see töötab tavaliselt piisavalt hästi. Kuid vahel see ei toimi – näiteks ei toiminud 2014.–2015. aasta talvel H3N2 vaktsiin ja isegi kui gripivaktsiin toimib, siis on vaktsineerimine väga kallis ja töömahukas. Pealegi ei anna igal aastal gripi vastu vaktsineerimine meile mingit kaitset tulevikus ringlusse tulevate gripiviiruste vastu.»
Praegu otsivad teadlased ravimitööstusest partnereid, selleks et hakata vaktsiinidega laborikatseid tegema. See, kui kaua uut vaktsiini veel oodata tuleb ja kas see ka tegelikult arstipraksistesse jõuab, ei ole veel teada.


description: Kui veel 1990. aastal registreeriti maailmas 1,66 miljonit reieluukaela murdu, siis aastaks 2050 prognoositakse selle arvu kasvamist 6,26 miljonini aastas.

title: Menopausiga seotud haigust on maailmas üha rohkem

maintext:
Eestis tervise arengu instituudi andmetel osteoporoosi esmajuhtumite arv siiski viimastel aastatel märgatavalt kasvanud ei ole. Kui 2004. aastal diagnoositi 1759 osteoporoosi juhtumit, siis 2014. aastal oli esmajuhtumeid 2275, samas kui näiteks 2009. aastal oli esmajuhtumite arv 3675. 2014. aastal diagnoositi tervise arengu instituudi andmetel 55–64aastaste naiste seas 431 haigusjuhtumit ning 65–74aastaste seas 751 juhtumit. Meeste seas oli 55–64aastaste seas 38 juhtumit ja 65-74 aastaste seas 47 juhtumit.
Täna on ülemaailmne osteoporoosi päev, mille eesmärgiks on tõsta teadlikkust osteoporoosi ennetamisest, diagnoosimisest ja ravist. Osteoporoos ehk luuhõrenemine on skeleti haigus, mis ohustab eelkõige naisi, sest selle peamine põhjus on menopaus ja sellega seotud muutused naise organismis. Osteoporoosi põdejal väheneb luude mass ja häirub luukoe struktuur. Luud muutuvad hõredaks ning murduvad kergesti.
Haiguse algstaadiumis erilisi sümptomeid ei ole, võivad esineda tagasihoidlikud valud seljas või puusas. Sageli on esimeseks märgiks luumurru tekkimine ilma erilise tugeva traumata. Luu võib murduda iseenesest, mis on sageli iseloomulik lülisamba murdude puhul vanematel inimestel.
Qvalitas Arstikeskuse sisearsti dr Sirje Siim sõnul on luude hõrenemise ja osteoporootilise murru tekkeks on hulk riskifaktoreid. «Vanem iga, naissugu, menopaus, osteoporoos lähisugulastel, mitmed kroonilised haigused, pikaaegne ravi teatud krooniliste haiguste korral ja hüpogonadism meestel on riskitegurid, mida me muuta ei saa. Küll aga saame hoiduda sellistest faktoritest nagu suitsetamine, liigne alkoholitarbimine, liialt madal kehakaal, tasakaalustamata toitumine ja vähene kehaline aktiivsus,» sõnas dr Siim.
Oluline on teada, et haigust saab ennetada «Luumass saavutatakse juba noores eas ning seetõttu on oluline, et toitumine ja füüsiline koormus oleks tasakaalus juba nooremas eas, seda väiksem on risk osteoporoosi tekkele hilisemas eas,» lisas dr Siim.
Vanemas eas inimestel tasub mõõta pikkust ja võrrelda seda noorema ea mõõtudega. Kui pikkus on vähenenud üle kolme sentimeetri ja esineb selgroo kõverus (küür) turjas, võib kahtlustada luuhõrenemist.
Osteoporoosi on võimalik varakult diagnoosida, määrates inimese luutiheduse densitomeetri abil. Dr. Siimu sõnul on soovitav, et naisterahvad peaksid oma esimese luutiheduse mõõtmise tegema vähemalt 60. eluaastaks, kõik mehed võiks olla mõõdetud 70. eluaastaks.
Ta lisas, et nüüd on võimalus nii tavakodanikel kui arstidel FRAXi kalkulaatorit kasutades arvutada luumurru riskimäära, mis arvestab nii patsiendi luutihedust kui ta suitsetamisharjumusi, kehakaalu, vanust, kaasnevaid haigusi, ravimite kasutamist ja varasemaid haprusmurde. FRAX on internetikeskkonnast leitav ülemaailmselt tunnustatud diagnoosimisvahend, mille on välja töötanud Sheffeldi ülikooli teadlased. Lisaks luutiheduse määramisele soovitab arst mõõta organismi D-vitamiini taset.


description: Suurenenud kolesteroolisisaldus veres on üks peamiseid südame- ja veresoonkonna haiguste riskifaktoreid – see tähendab, et on oht näiteks südamelihase infarktile või insuldile. Aga mis see kolesterool ikkagi on ja mida sellest veel teadma peaks?

title: Viis huvitavat fakti kolesteroolist

maintext:
1. Ilma kolesteroolita elada ei saa, kuid kõrgenenud kolesteroolitase võib tappa.
Kolesterool on meie kehaomane aine, millel on organismis mitmeid väga olulisi funktsioone. Kolesterool on oluline rakumembraanide komponent ning mitmete eluliselt vajalike ainete (sapphapped, steroidhormoonid jne) sünteesi lähteaine. Kolesterool on vajalik luustiku, lümfisüsteemi, aju ja ka südame töös. Liigse kolesterooli sisalduse tõttu veres tekivad veresoonte siseseintele lipiidnaastud. Naastud sidekoestuvad ja lupjuvad – tekib ateroskleroos. Lupjumine muudab soonte seinad jäigaks ja rabedaks. Ateroskleroosi kõige rängemaks tagajärjeks võib olla tromboos, veresoone lõhkemine, südameinfarkt või ajuinsult. Kuna kõrgenenud kolesteroolitase on ohtlik ning juba tekkinud ateroskleroosi välja ravida ei saa, tuleks teha kõik endast sõltuv, et kolesteroolitaset normaalsena hoida ja veresoonte lupjumist vältida.
2. Kõrgenenud kolesteroolitase võib põhjustada erektsioonihäireid ja kasvajaid.
Kõrgenenud kolesteroolitasemest tingitud südame ja veresoonkonnahaigused on üldteada fakt. Vähem teatakse seda, et kõrge kolesteroolitase võib põhjustada mitmeid teisi terviseprobleeme.
Rootsis 2005. aastal tehtud uuring näitas, et kõrgenenud kolesteroolitasemega meestel on tõenäosus haigestuda munandivähki 4,5 korda kõrgem kui normaalse kolesteroolitasemega meestel. Teadlased seostavad kõrget kolesteroolitaset ka erektsioonihäirete, neeruhaiguste, maksatsirroosi ja isegi Alzheimeri tõve tekke riskiga.
3. Mõnikord on kõrgenenud kolesteroolitase nähtav peeglisse vaadates.
Enamasti on nii, et ka kaugelt üle normi piiride olev kolesteroolitase ei anna endast tunda – inimene tunneb ennast hästi. Tavaliselt saame me kõrgenenud kolesteroolitasemest teada arstilt, vereanalüüsi tulemuste põhjal. Mõnikord, eriti päriliku hüperkolesteroleemia korra, muutub kõrge kolesteroolitase ka palja silmaga nähtavaks: silmade ümbrusesse tekivad nn ksantelasmid – naha-alused kollakat värvi pikergused kolesteroolikogumid. Ksantelasmide olemasolu võib olla seotud ka teiste haigustega, nt. diabeediga.
4. Higistamine võib tõsta „hea“ kolesterooli taset.
Õige toitumisega on võimalik kolesteroolitaset normis hoida. Soovitav on süüa kiudainerikkaid toite nagu täisteratooted ning puu- ja köögiviljad. Abiks on väärtuslikke õlisid sisaldavad pähklid ja seemned ning antioksüdantidest rikas roheline tee. Sojas ja kanamunades leiduv letsitiin aitab samuti kolesterooli ohjata. Hiljutised uuringud on näidanud, et ka higistamisest ehk regulaarsest piisava intensiivsusega kehalisest tegevusest võib olla abi: nimelt tõstab see märkimisväärselt „hea“ kolesterooli (HDL) taset veres. Loomulikult ei toimu see kohe vaid pikemaaegse regulaarse treeningu tagajärjel.
5. Kolesteroolitaset aitavad normis hoida looduslikud vahendid.
Kolesterooli normis hoidmiseks on soovitav apteegist küsida looduslikke vahendeid, millest tõhusaimaks on punane fermenteeritud riis, õigemini – selles sisalduv aine nimega monakoliin K. Teadusuuringutega on tõestatud, et 10mg monakoliin K tarbimine päevas aitab hoida normaalset kolesteroolitaset. Juhul, kui teil on nii kolesterooli kui veresuhkru tasemed piiripealsed või kõrgenenud, oleks õigem apteegist küsida sellist preparaati, mis sisaldab nii monakoliin K kui ka berberiini. Selline kombinatsioon hoiab kolesterooli taseme kontrolli all ja aitab ka kõrgenenud veresuhkru tasemega paremini toime tulla. Berberiin toetab ka monakoliin K toimet.


description: Rinnavähk on naiste seas üks levinumaid kasvaja vorme, kuigi selle esinemise tõenäosust saab langetada.

title: Kolm viisi, kuidas rinnavähki eemale hoida

maintext:
Medline Plus toob välja kolm võimalust, kuidas rinnavähki eemale hoida.
Ameerika vähiuuringute instituut (AICR) tõdes, et ligikaudu kolmandikku rinnavähi juhtumitest annaks ära hoida, kui hoida pilk peal oma kaalul, teha trenni ja vähendada alkoholitarbimist.
Ligi 20 protsenti rinnavähi juhtumitest tuleneb liigsest kaalust. Samuti tõstab liigne kehakaal kümne teise vähivormi esinemise tõenäosust.
Samuti saab rinnavähki eemal hoida, kui inimene liigutab end mõõdukal koormusel iga päev vähemalt 30 minutit. See aitab ka kaalu kontrolli all hoida ning turgutab immuunsüsteemi.
Alkoholi puhul tasub lähtuda mõõdukuse põhimõttest, kui ei soovita sellest päris loobuda. Kuigi samas tasub meeles pidada, et rinnavähi risk tõuseb isegi siis, kui tarbida regulaarselt väike kogus alkoholi.
Rinnavähi riski alandab lisaks eespool toodud elustiilifaktoritele ka lapse rinnaga toitmine.


description: Lapseootel naiste kehas toimuvad muutused, mis võivad silmanägemise rikkuda, kuid tavaliselt on need muutused ajutised ja vahel võib silmanägemine raseduse ajal ka hoopis paremaks minna.

title: Rasedus võib silmanägemise rikkuda

maintext:
Silmanägemise muutus raseduse ajal on hormoonidest põhjustatud seisund ning üldiselt, selgitab KSA silmakeskuse silmakirurg doktor Ants Haavel portaalile Terviseuudised. Raseduseaegne vee peetus organismis võib muuta silma sarvkesta kuju ning hormonaalsete muutuste tõttu väheneb raseduse ja imetamise vältel ka silmade pisaravedeliku hulk ja koostis. Pisaravedeliku koostises kahaneb lipiide hulk, mistõttu ei pruugi silmad saada piisavalt niisutust. Nende muutuste tagajärjel võib silmanägemine kehvemaks muutuda.
«Alati ei pruugi raseduse ja imetamise vältel silmanägemine halveneda. Mõnel juhul võib sarvkesta kuju muutusega kaasneda hoopis silmanägemise parenemine,» Haavel. Ta lisas, et tavaliselt on muutus ajutine ja endine nägemine taastub.
Kõige sagedamini esineb raseduse ajal järgmisi tervisehädasid:
1. Silmade kuivus ja tundlikkus
Apteegist soetatud kvaliteetsed silmatilgad või puhas külm vesi leevendavad silmade kuivust. Lisaks võib proovida sooja kompressi asetamist silmalaugudele, mis ajutiselt soodustab õlide ja lipiidide lisandumist pisaravedelikku.
2. Pilgu udusus
Udusust tekitab peamiselt sarvkesta muutustega kaasnev moonutatud nägemine. Üldjuhul vedelike peetusega kaasnevad sümptomid kaovad imetamise lõpetamisega. Arstiga tuleks ühendust võtta siis, kui pilgu udusus häirib igapäevaseid toiminguid.
3. Preeklampsiaga seonduvad vaevused
Drastilised muutused silmanägemises võivad viidata haiguslikule seisundile – preeklampsiale. See haigus toob kõrge vererõhu ja organite kahjustuse, aga kaasneda võib ka osaline nägemise kaotus, topeltnägemine, silmade valgustundlikkus, pilgu udusus ja virvendus. Sellisel juhul tuleb viivitamatult konsulteerida arstiga.
4. Gestatsioonidiabeet ehk rasedusaegne diabeet
Tegu on diabeedi ajutise vormiga, mis võib põhjustada pilgu udusust. Diabeediga seotud kõrge veresuhkur võib kahjustada veresooni, mis varustavad silma võrkkesta. Gestatsioonidiabeedi korral tuleks jälgida toitumist, hoida veresuhkur stabiilsena ning käia tihedalt silmakontrollis veendumaks, et silma võrkkesta veresoonekesed pole kahjustunud.


description: Šveitsi kronobioloogia keskuse laboratooriumis tehtud uuringud näitavad, et täiskuu ajal ei ole une kvaliteet nii hea kui näiteks noorkuus faasis, ja sama on näidanud ka varasemad uuringud, kuid üheselt tõestatud seda veel ei ole.

title: Teaduslikult tõestatud: täiskuu võib une rikkuda

maintext:
Keskuse direktori Christian Cajocheni sõnul kulus uuringus osalenutel täiskuu ajal magamajäämiseks rohkem aega, nad magasid keskmiselt 20 minutit vähema ja hindasid ka ise oma und halvemaks, kuigi varem kuutsükli mõju oma unele nad märganud ei olnud, kirjutab ERRi teadusportaal Novaator.
Kõige raskem küsimus on Cajocheni hinnangul see, kuidas Kuu potentsiaalselt inimest mõjutab, sest kuu mõju ei taandunud sirgjooneliselt lisavalgusele, laboris ei olnud aknaid ja uurimisalused ei saanud teavet selle kohta, missuguses faasis Kuu parajasti on.
Teadlased arvavad, et valgus võib siiski rolli mängida, sest täiskuu ajal olid inimesed enne laborisse jõudmist aktiivsemad ja viibisid rohkem aega õues, kuid võib ka olla, et inimeste ajust tiksub endiselt niinimetatud kuukell, mis on näiteks mereloomadel veel olemas. Samas on see vaid oletus, mida on praegu veel raske tõestada, eriti arvestades, et inimese und mõjutab meie ühiskonnas väga palju Kuu mõjust tugevamaid tegureid, alustades võimalikust une puudujäägist ja helifoonist ning lõpetades sotsiaalse suhtlusega.


description: Tervishoiutöötajate tunnipalk on võrreldes 2015. aastaga tõusnud, selgus tervise arengu instituudi (TAI) märtsis läbiviidud tervishoiutöötajate palgauuringust.

title: Uuring: tervishoiutöötajate palk aina kasvab

maintext:
Arstide kogutunnipalk (ehk põhipalk koos erinevate lisatasudega) oli märtsis 13,48, õendustöötajatel 6,69 ja hooldajatel 4,05 eurot, teatas TAI. Aastaga kasvas see arstidel 9,3 protsenti, õendustöötajatel 10,7 ja hooldajatel 15,1 protsenti.
Osalise- ja täistööajaga töötavate arstide keskmine brutotunnipalk ilma lisatasudeta oli 11,87 eurot ja mediaan 10,23 eurot. See tähendab, et pooltel arstidel on põhitunnipalk madalam kui 10,23 eurot. Õendustöötajate ja hooldajate keskmine põhitunnipalk oli vastavalt 5,91 ja 3,43 eurot ning mediaantasud 5,60 ja 3,31 eurot. Kõige kõrgemat keskmist tunnitasu tervishoiuteenuse osutaja liigi lõikes teenisid arstid ja õendustöötajad ambulatoorsetes eriarstiabi asutustes.
Vastavalt tervishoiutöötajate kollektiivlepingule on alates 1. jaanuarist 2016 arstide tunnitasu alammäär 10 eurot, õdedel, ämmaemandatel 5,5 eurot ja hooldajatel 3,3 eurot. Võrreldes eelmise aastaga on alla alammäära tasustatud ametikohtade arv veelgi tõusnud. Arstide hulgas on alla alammäära tasustatud ametikohti 594, see moodustab 16,8 protsenti arsti ametikohtadest. Õendustöötajate seas on alla alammäära tasustatud ametikohti 720, moodustades 9,1 protsenti õendustöötajate ametikohtadest.
Täistööajaga töötavate arstide keskmine brutokuupalk koos kõigi lisatasudega oli 2471 eurot, kasvades aastaga 9,8 protsenti. Selle teenimiseks töötati keskmiselt 8 tundi kuunormist rohkem. Täiskoormusega õendustöötajate brutokuupalk koos lisatasudega oli 1244 eurot ja hooldajatel 773 eurot, kasvades vastavalt 9,1 protsenti ja 14,6 protsenti.
Statistikaameti andmetel kasvas riigi keskmine palk võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 8,1 protsenti, jäädes mõnevõrra alla tervishoiutöötajate palgakasvule. Riigi keskmisest töötasust oli arstide palk 2,3 korda kõrgem, õendustöötajate palk ületas riigi keskmist 14 protsenti ja hooldajate tasu moodustas riigi keskmisest palgast 71 protsenti.


description: Vastsündinute kandmine perearstinimistusse toob haigekassale pingelise eelarve juures kaasa lisakulutusi, mistõttu soovib haigekassa riigilt oma andmekoguteenuste täiendamiseks 17 000 eurot.

title: Vastsündinute kandmine perearstinimistusse nõuab tuhandeid eurosid lisaraha

maintext:
Perearstid on välja toonud, et on lapsi, kelle sünni ja olemasolu kohta puudub neil info, kirjutab BNS. Seetõttu algatas ministeerium seadusemuudatuse, millega kantaks vastsündinud kohe pärast sündi perearstide nimistusse. Seadusemuudatuse rakendamiseks peab haigekassa täiendama oma andmekogude X-tee teenuseid, et nende vahendusel tekiks vastsündinul seos perearstinimistuga kohe pärast lapse sündi.
Erinevalt praegusest tähendab see tehniliselt vastsündinute andmete importimist kindlustusregistrisse enne nime ning elukoha registreerimist rahvastikuregistris, samuti lapse sidumist ema perearsti nimistuga kohe pärast lapse sündi ja andmete saabumist ja info kajastamist perearstidele pakutavates teenustes.
Arendustööde tegemiseks on vaja täiendavaid eelarveväliseid rahalisi ressursse. Hinnanguliselt on haigekassa tehniliste arendustööde kulud seoses seadusemuudatusega ligikaudu 17 000 eurot, kirjutas haigekassa juhatuse esimees Tanel Ross neljapäeval sotsiaalministeeriumile.
«Seoses haigekassa pingelise eelarvelise olukorraga on osutunud nende katmine organisatsioonisiseste ressursside arvelt praegusel hetkel keeruliseks ja sellel põhjusel pöördume sotsiaalministeeriumi poole palvega katta vajalike arendustööde finantseerimine,» kirjutas Ross.


description: Pelgulinna sünnitusmajas valmivad Eestis ja kogu Baltikumis ainulaadsed perepalatid, mis on mõeldud spetsiaalselt neile peredele, kelle vastsündinu vajab intensiivravi.

title: Pelgulinna sünnitusmaja saab Baltikumis ainulaadsed palatid

maintext:
Kui varem olid kõik intensiivravi vajavad vastsündinud ühes suures intensiivravipalatis koos, siis vastsündinute osakonna renoveerimise käigus luuakse kuus intensiivravi perepalatit, teatas Lääne-Tallinna keskhaigla. «Laps saab olla rahulikult ja privaatselt koos oma vanematega palatis. Õde ja arst on need, kes palatite vahel liiguvad, mitte aga vanemad,» rääkis Lääne-Tallinna keskhaigla vastsündinute osakonna juhataja dr Pille Saik.
Uutmoodi perepalatid on varustatud kõikide vajalike seadmetega, et toetada ja jälgida vastsündinu elutähtsaid funktsioone ja arengut ning lapsevanemad saavad kogu aeg lapsega koos olla.
«Vanemate soojus ja hool on oluliseks komponendiks terviseprobleemiga vastsündinu kiiremaks kosumiseks. Samal ajal õpivad vanemad ka oma lapse vajadustega toime tulema. See omakorda toob kaasa selle, et kõikvõimalikke meditsiinilisi protseduure tehakse neile lastele vähem, kuid samas annab ravi parema tulemuse,» lisas dr Saik.
Pelgulinna sünnitusmaja oli Eestis esimene sünnitusmaja, kus loodi perepalatid ja lubati tervel lapsel olla sündimise hetkest alates koos oma ema ja isaga. Nüüd, 23 aastat hiljem on Pelgulinna sünnitusmaja esimene haigla Eestis ja lähiriikides, kus intensiivravi vajav vastsündinu saab olla pidevalt oma pere juures.
Uuenenud osakond on plaanis avada järgmise aasta veebruaris.


description: Sageli arvatakse, et kunstlik testosteroon on ohutu aine, mis aitab meestel nooremaks jääda ja muskleid kasvatada, kuid tegelikult võib sellega liialdamise mehe hoopis sandistada või hauda viia.

title: Aine, mille ettevaatamatu tarbimine võib meheau hävitada

maintext:
Testosteroon on oluline meessuguhormoon, mis tagab mehise väljanägemise ja käitumise, vahendab Deutschlandfunk. Seda munandites ja neerupealises toodetavat hormooni on meestel vaja habeme ja karvade kasvuks, sperma tootmiseks ja suguvõime tekkimiseks ja hoidmiseks. Testosterooni tase organismis mõjutab ka vastupidavust, riskivalmidust ja käitumist olukordades, kus on tarvis kellegagi võistelda.
See, kui palju mehe kehas testosterooni on, oleneb kellaajast ja elustiilist. Hommikul on meestel testosterooni kõige rohkem, samas kui füüsiliselt raske töö ja alkoholi tarbimine vähendavad selle hormooni taset.
Testosterooni on vaja ka naistel, sest see muudab kõigi inimeste lihased tugevaks ja luud stabiilseks, kuid naistel on seda hormooni tunduvalt vähem. Naiste keha toodab testosterooni samuti neerupealises, kuid ka munasarjades. Liigne testosterooni tase võib naistel panna habeme kasvama ja muuta nad niivõrd mehelikuks, et see võib endaga kaasa tuua tõsiseid probleeme.
Mehed võib liiga suur testosterooni kogus kehas muuta agressiivseks ja tuua kaasa ka mitmeid psüühikahäireid. Samas võib aga liiga madal testosterooni tase muuta mehed naiselikuks ja neil võib kaduda nii sugutung kui ka suguvõime.
Mõnel juhul võib meestel testosterooni täielik puudumine või madal testosterooni tase olla põhjustatud haiguslikust seisundist. Nii ei pruugi olla mehel näiteks munandeid või tal võib olla Klinefelteri sündroom: kaasasündinud geneetiline haigus, mille korral mehel on üks liigne naissugu- ehk X-kromosoom. See pärilikkuse info kandja määrab lapse sootunnuse väljaarenemise. Liigse X-kromosoomiga poisid on puberteedieast alates naiseliku kehaehitusega ja selle haigusega kaasnevad ka psüühikahäired ja vaimne alaareng. Testosterooni võib mehe kehas olla liiga vähe ka pärast kasvajate eemaldamiseks tehtud operatsioone. Kõigil neil haiguslikel juhtudel on kunstliku testosterooni kasutamine suuremate probleemide ärahoidmiseks sageli hädavajalik.
Berliini lähistel Spandaus asuva Vivantese kliiniku meestearst professor Wolfgang Harthis sõnul võib süstitavat testosterooni vaja minna aga ka siis, kui vanusega kaasnev testosteroonitaseme langus hakkab mehe elu segama. Tavaliselt võib see juhtuda alates 60. eluaastast. Madala testosteroonitasemega tasemega mees võib olla pidevalt unine ja tugevalt higistama hakata. Teda võvad tabada kurvameelsus, meeleolu liigne kõikumine, ärevushäired ja seksuaalsed probleemid. Kaduda võivad sugutung ja potents.
Enne testosterooni süstimist tuleb aga hoolikalt järele mõelda, kas selle vähesusega seotud muredest vabakssaamine kaalub üle kunstliku testosterooni manustamisega seotud riske. Berliini Charité hormoonieksperdi dr Manfred Ventzi sõnul võivad testosteroonisüstid ka arukal arsti järelvalve all toimuval kasutamisel põhjustada eesnäärmevähki ja eesnäärme soovimatut suurenemist. Tagajärjeks võivad olla ka südame-veresoonkonna haigused ja psüühikahäired.
Eriti ohtlik võib aga olla testosterooni süstimine suuremate lihaste saamiseks. Seda keelatud võtet kasutatakse spordis sageli, eriti kulturismis, sest väidetavalt imesid tegevat kunstlikku testosterooni on seadustest mööda hiilides üsna kerge kätte saada.
Kuigi esmapilgul võib mõte kiiresti kasvavatest suurtest musklitest tunduda ahvatlev, võib keha illegaalse testosterooni süstimise tagajärjel hakata näiteks liiga palju verd tootma. Kui lihased liiga kiiresti liiga suureks kasvavad, võib probleeme tekkida ka südamelihasega ja nii võib tagajärjeks olla kiire surm. Kahaneda võib ka sperma tootmine ja suguvõime. Nii võib mehisuse tõstmiseks tarbitud testosteroon meheau sootuks hävitada ja mehe kas sandistada või surmata.


description: E-tervise sihtasutuse (ETSA) endise juhi Madis Tiigi hinnangul on sihtasutuse kinnipanemine vältimatu, sest selle nõukogu esindab sisuliselt ametnike huve, kelle peamine eesmärk on oma elu lihtsamaks tegemine.

title: Madis Tiik: e-tervise sihtasutus teenib ametnike huve

maintext:
«Eks see oli juba 2011. aastal selge, et ühise nimetaja leidmine on keeruline ja huvide konfliktid raviasutuse juhtide kui nõukogu liikmete vahel on ilmsed,» kommenteeris Tiik Med24le sotsiaalministeeriumi algatust e-tervise sihtasutuse sulgemiseks ja selle ülesannete üleviimiseks uude loodavasse valitsusasutusse tervise ja heaolu infosüsteemide keskusesse. Kuna e-tervise asutajate tahte vastaselt ei saa selle nõukogu liikmeid muuta, siis ongi Tiigi arvates ainus võimalus sihtasutuse õigusliku vormi muutmine.
«Küsimuseks on ja jääb nõukogu liikmete huvide konflikt ja riigi võimetus kodanikele vajalike otsuste läbiviimisel ETSA nõukogus. Sotsiaalministeerium on kogu SA tegevuse ajal soovinud suuremat kontrolli, kuid samas puudus ministeeriumis pädevus ise ETSA strateegiat juhtida. Näiliselt esindatakse küll kodanike huve, kuid sisuliselt ametnike huve, eesmärgiga endale elu lihtsamaks teha,» rääkis Tiik. Ta avaldas lootust, et sotsiaalministeeriumis on nüüd ka selge visioon, kuidas asju paremini teha.
Ministeeriumi esindajate sõnul pidurdab ETSA praegune eraõiguslik sihtasutuse juriidiline vorm talle antud ülesannete tõhusat täitmist, tervise infosüsteemi koordineerimist ja tõhusat andmehõivet. Tiigi sõnul on huvide konflikt e-tervise sihtasutuses olnud ka reaalne takistav probleem, sest kodaniku ehk patsiendi hääl on ETSAst täielikult puudunud ja esiplaanil on olnud ametnike ja suurhaiglate huvid.
Tiigi hinnangul on muudatus vältimatu IT-halduse seisukohast ja selle tulemuseks oleks eelkõige nõrgemini hallatud andmekogude halduse kulude langus ja kvaliteedi tõus. «Ei ole tegelikult vahet, kas teised andmekogud viiakse ETSA alla, ministeeriumi osakonnaks või eraldi allasutuseks – peamine on see, et need oleks kvaliteetselt hallatud ja juhitud. Selleks on aga vaja eelkõige sotsiaalministeeriumi siseseid otsuseid,» lisas ta.
Loe intervjuud Madis Tiigiga portaalist Med24.


description: Kas oled kunagi kellestki möödunud ja mõelnud, miks ta küll nii tugevasti higi järgi haiseb? Siin on mõned vastused.

title: Kaheksa põhjust, miks keha higi järgi haisema hakkab

maintext:
Kuigi sageli räägitakse vängest higihaisust, on higi tegelikult lõhnatu, kirjutab Muscle and Fitness. Haisema panevad higi selles leiduvad bakterid.
Inimese keha eritab kahte liiki higi – ekriini ja apokriini. Ekriin on värvitu ja lõhnatu vedelik, mis sisaldab üksnes vett ja soola. Ekriin eritub kogu kehal ja jahutab seda palavuse korral. See vedelik ei lõhna kunagi ebameeldivalt. Akorpiin sisaldab rasvu ja valke ja seda toodab keha näiteks kaenlaalustes ja jalgades. Esialgu on ka see eritis lõhnatu, kuid kui sinna sattuvad bakterid, hakkab see kohe haisema.
Tugeva higilõhna tekkimisel on palju põhjuseid. Mõned neist on teada-tuntud, kuid teised võivad üllatada.
1. Puudulik hügieen
Inimesed, kes end piisavalt ei pese, hakkavad igal juhul varem või hiljem higi järgi haisema.
2. Vürtsikas toit
Paljude vürtsikate toitude mõjul hakkavad kehast erituma väävlit sisaldavad gaasid. Sellised toidud on näiteks karri, küüslauk ja sibul, mille mõju võib kestma jääda kuni 24 tunniks.
3. Higistamine
Mõned inimesed higistavad teistest rohkem ja sageli lõhnab nende higi ka keskmisest kehvemini.
4. Stress
Suures stressis inimene hakkab rohkem higistama, sest keha kaitseb end ülekuumenemise eest.
5. Hooletu kuivatamine
Kui keha jääb pärast pesemist korralikult kuivatamata, siis saab selle niisketest piirkondadest bakterite ja seente paradiis. Eriti kehtib see piirkondadele, kuhu õhk ligi ei pääse.
6. Perekonnaviga
Kehalõhnu mõjutavad suuresti geenid. Kahjuks võivad vanemad lapsele lisaks kasulikele omadustele pärandada ka liiga aktiivsed higinäärmed. Iga inimese higi lõhnab erinevalt ja mõnel juhul võime isalt või emalt päranduseks saada ka väga ebameeldiva higilõhna.
7. Liha söömine
2006. aastal Tšehhis läbi viidud uurimistöö näitas, et inimesed, kes söövad liha, lõhnavad tugevamini kui taimetoitlased.
8. Sugu
Teadlased on ka kindlaks teinud, et meeste ja naiste higi lõhnab erinevalt. Naiste higi sisaldab palju väävlit ja lõhnab seetõttu nagu sibul. Meeste higi sisaldab aga palju rasvhappeid, mis bakteritega segunedes annavad higile sageli vängema «juustulõhna». Hea uudis on meeste jaoks siiski see, et nende higi lõhn võib naistes esile kutsuda emotsionaalseid ja psühholoogilisi muutusi, mis tekitavad neis suguiha. See ei tähenda siiski, et mees võiks end rahumeeli pesemata jätta, sest vaid vähesed naised on valmis koos tugevalt haisva mehega voodisse pugema.


description: Ka tänavu pakub Tartu ülikooli kliinikumi lastefond headele inimestele võimalust toetada raskelt haigeid lapsi saates oma pühadetervitused lastefondi heategevusliku pühadekaardiga.

title: Raskelt haige lapse toetuseks saab osta Eesti tippkunstniku jõulukaardi

maintext:
Sel aastal on lastefondile sealjuures appi tulnud kunstnik Navitrolla, kes pühadekaardi oma joonistusega illustreeris, teatas lastefond. Kahepoolse kaardi hinnaks on 1,50 eurot ning seda saab soetada kirjutades e-maili aadressile katlin.lindsaar@lastefond.ee. Suuremate koguste puhul on võimalik kaartidesse trükkida tellijapoolne tekst.
Lastefondi strateegiajuht Küllike Saar toonitab, et heategevuslikud pühadekaardid on fondile oluliseks annetuste allikaks. «Oleme kaarte müünud juba üle kümme aasta ning kogemus on näidanud, et neid ostetakse hea meelega. Kõige rohkem just ettevõtete poolt, kes niikuinii partnerite tervitamiseks kaarte saadavad ning on otsustanud sellega ühtlasi ka heateo teha. Viimasel paaril aastal oleme jõulukaartide müügiga kogunud haigete laste toetuseks ligikaudu 5000 eurot,» rääkis ta.
Saadaval on ka sama illustratsiooniga veidi animeeritud ning kolmekeelse tekstiga (eesti, vene ja inglise keeles pühadesoov) e-kaardid, mida saab oma koostööpartneritele, lähedastele ja sõpradele edastada e-postiga. E-kaardi hinnaks on jõukohane annetus ning nende tellimiseks tuleks kirjutada samuti eelnimetatud e-mailile.
Tartu ülikooli kliinikumi lastefond on üks vanimaid ja suuremaid Eesti-üleseid heategevusorganisatsioone, mis on alates 2000. aastast annetajate abiga toetanud erinevatele haiglatele seadmete soetamist ning eriravi või -hooldust vajavaid lapsi ja nende peresid kokku kolme miljoni euroga. Lastefondi vahendusel on võimalik haigeid lapsi aidata hakates püsiannetajaks lastefondi kodulehel.


description: Selleks, et sügisesed viirushaigused nii kergelt maha ei niidaks, on oluline toetada oma immuunsüsteemi – seda aitab teha D-vitamiin. Nõu vitamiini manustamise kohta annab Apotheka proviisor Merilin Nurk.

title: Viirushaiguste vältimiseks on aeg hakata päikesevitamiini manustama

maintext:
Kuna Eesti kliimas on inimestel D-vitamiini vaegus pigem reegel kui erand, soovitatakse seda aastaringselt juurde võtta. D-vitamiini arvestatav tase püsib veres kuni neli nädalat ja hakkab siis taas langema, kui vitamiini lisaks ei tarbita.
Selleks, et immuunsüsteem suudaks sügistalvistele viirushaigustele tugevamat vastupanu osutada, on viimane aeg alustada D-vitamiini võtmist.
Liiga madal D-vitamiini tase
Eestis peetakse D-vitamiini taseme alumiseks normiks organismis 75 nmol/l. Samas on arstid ja teadlased teinud uuringuid ning jõudnud tulemuseni, et suurel hulgal Eesti elanikkonnast on see näitaja enamiku aastast alumise piiri lähedal või alla selle, vajalikust tasemest madalam on seejuures D-vitamiini tase ka suvekuudel.
D-vitamiini tase on talvel normist madalam umbes kolmveerandil Eesti inimestest, suvel kannatab vitamiinipuuduse all kolmandik elanikkonnast, selgus 2010. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonnas kaitstud Mart Kulli doktoritööst. Uuringus osales ligi 400 tervet 25–70-aastast inimest üle Eesti.
Lisaks päikesevaesele ilmale võib D-vitamiini omandamist häirida hulk põhjuseid: imendumishäired peensooles, ülekaalulisus, alkoholi tarvitamine ja suitsetamine, dieet, ravimite pikaajaline manustamine, maovähendusoperatsioon jm. Sobiva D-vitamiini annuse määramisel on kõige parem lähtuda veres olevast kaltsidioolitasemest, mis on põhiline veres ringlev D-vitamiini vorm.
Tervisele oluline vitamiin
Kuni 12-aastastel lastel soovitatakse D-vitamiini võtta 10–20 mikrogrammi, noortel ja täiskasvanutel 15–20 mikrogrammi ning eakatel 30–50 mikrogrammi päevas. Samas Euroopa toiduohutusameti tehtud uuringute järgi tõsteti 2012. aastal täiskasvanutele ohutu D-vitamiini kogust ööpäevas 50 mikrogrammilt 100 mikrogrammile.
Soomes, kus D-vitamiini soovituslikud normid on Eesti ametlikest soovitustest oluliselt kõrgemad ja täiskasvanud võtavad D3-vitamiini meie mõistes suurtes kogustes (100 mikrogrammi), kinnitavad sealsed arstid, et inimeste D-vitamiini näidud jäävad ikka pigem keskmiste juurde. Seega pole ka selliste annuste juures põhjendatud kartus D3-vitamiini liigsest tarbimisest.
D-vitamiin on vajalik immuunsüsteemi toetamiseks, tervete ja tugevate luude ning hammaste moodustumiseks, muu hulgas osaleb D-vitamiin ka närvisüsteemi, naha ja lihaste – sealhulgas südamelihase – talitluses.
Apteegis on D-vitamiini nii tilkade, närimistablettide, kapslite kui spreina. Sobiva toidulisandi leidmiseks võib alati pöörduda apteekri või arsti poole.


description: Müügiloa hoidjate teatel ei pruugi apteekides peagi olla kolme erinevat ravimit, mida kasutatakse südamehaiguste, diabeedi ja ärevushäirete raviks.

title: Kolm ravimit võivad ajutiselt müügilt kaduda

maintext:
Novembri lõpuni võivad Eestis ajutiselt müügilt kaduda kaks ravimit. Esiteks ei pruugi apteekidest lähikuudel saada ravimi Polpharma 50 toimeainet prolongeeritult vabastavaid tablette. Selle südamehaiguste ja kõrgvererõhutõve korral kasutatava ravimi toimeaine on metoprolool.
Teiseks võivad apteekidest mõneks ajaks kaduda ka ravimi Meglimid 3 mg tabletid. Seda toimeainena glimepiriidi sisaldavat ravimit kasutatakse teatud tüüpi diabeedi (II tüüpi suhkurtõbi) raviks, kui ainult dieedist, füüsilisest koormusest ja kehakaalu vähendamisest ei piisa vere suhkrusisalduse piisavaks vähendamiseks. Saadaval on teised glimepiriidi samas annuses ja ravimvormis sisaldavad ravimid teistelt tootjatelt.
Lisaks võib oktoobri lõpuni müügilt kaduda ravimi Asentra 50 mg õhukese polümeerikattega tabletid. Ravimi toimeaine on sertraliin, mida kasutatakse selleks, et saada võitu ärevushäiretest ja depressioonist. Ravimi on praegu apteekides veel olemas, nagu ka teised sertraliini 50 mg tabletid. Samuti on tootja poolt lubatud poolitada Asentra 100 mg tablette.


description: Vaktsineerimise kohta liigub palju erinevaid müüte, mida nii mõnigi kord ka usutakse.

title: 13 vaktsineerimise müüti, mida sageli usutakse

maintext:
Terviseamet lükkab vaktsineeri.ee leheküljel ümber 13 vaktsineerimisega seotud müüti:
1. müüt: Parem on haigus läbi põdeda kui vaktsineerida
Kuna vaktsineerimise käigus viiakse organismi kahjutuks tehtud haigustekitaja või selle osakesi, siis ei saa vaktsiin põhjustada haigestumist. Seetõttu on vaktsineerimine organismile kindlasti vähem koormav ja ohutum viis immuunsuse saavutamiseks kui nakkushaiguse läbipõdemine. Ei ole võimalik ette ennustada, kui raskelt keegi haigust põeb ja millised võivad olla selle tagajärjed. Nakkushaigust põdev inimene levitab haigusetekitajaid teistele inimestele, kellel võib haigus kulgeda raskelt ja lõppeda kurbade tagajärgedega. Vaktsineeritud inimene ei haigestu ega levita seetõttu haigustekitajaid teistele inimestele.
2. müüt: Vaktsiinidest pole mingit kasu
Inimesel on raske tunnetada kasu või tulu sellest, mida ta ei saa silmaga näha või käega katsuda. Vaktsineerimine hoiab ära nakkushaigusesse haigestumise. Seetõttu ei ole vaktsiini kasulikku toimet võimalik inimesel otseselt tunda, silmaga näha või käega katsuda. Tänu vaktsineerimisele on mitmed ohtlikud nakkushaigused nii maailmas kui Eestis taandunud või esineb neid väga harva. Hinnanguliselt säästetakse tänu vaktsineerimisele maailmas ligikaudu 2,5 miljoni inimese elu aastas. See on väga suur kasu, mida tuleb vääriliselt hinnata.
3. müüt: Pole mõtet vaktsineerida haiguste vastu, mida Eestis ei esine
Nakkushaigused ei tunne riigipiire. Tänases globaliseerunud maailmas on võimalik ühe päeva jooksul haigustekitajate levik suvalisest maailma paigast teise. Seetõttu tuleb vaadata meid ümbritsevaid ohte laiemalt. Vaktsineerimise üks eesmärke on kujundada elanike seas nn üldine ehk populatsiooni immuunsus. See tähendab, et kui meie seas on piisaval hulgal immuunseid inimesi, siis ei ole haigustekitajatel võimalik inimeste hulka sattudes uuesti levima hakata.
4. müüt: Vaktsiini kõrvaltoimed on ohtlikumad kui haigus ise
Ohutute nakkushaiguse vastu ei ole vaktsiine välja töötatud, sest sellel puudub praktiline väärtus. Vaktsineerimine on alati vajalik siis, kui sellest saadav kasu kaalub üles vaktsineerimata jätmisel tekkivad riskid ning vaktsineerimisega seotud riskid. Vaktsineerimisega võivad kaasneda kõrvaltoimed. Üldjuhul on vaktsineerimisega kaasnevad kõrvaltoimed kerged ja kiiresti mööduvad. Kõige tavalisem vaktsineerimise kõrvaltoime on süstikoha punetus, valulikkus ja turse ning kerge palavik. Raskemaid kõrvaltoimeid esineb väga harva. Vaktsineerimisega kaasnevaid võimalikke kõrvaltoimed ei saa võrrelda nakkushaiguse poolt põhjustatud tervisehädadega, kuna viimased on sootuks raskemad ning võivad organismile põhjustada püsivaid kahjustusi või isegi surma.
5. müüt: Vaktsiinide kõrvaltoimeid üritatakse varjata
Teadaolevad vaktsineerimisega kaasneda võivad kõrvaltoimed on kirjeldatud ravimi vaktsiinipakendi infolehes, mis on kõigile avalikult kättesaadav ja millega on patsiendil kasulik tutvuda. Alati on võimalik küsida täpsemat informatsiooni oma perearstilt või -õelt. Vaktsineerimisjärgse tervisehäda tekkimisel tuleks sellest teavitada oma arsti või õde, sest ainult nii saab kõrvaltoime registreeritud. Arst või õde edastab kõrvaltoime teatise ravimiametile ja vajadusel müügiloa hoidjale. Ravimiamet analüüsib saabunud teatisi ja edastab need üle-euroopalisse andmebaasi ning maailma terviseorganisatsioonile (WHO), kus koguneva info alusel saab teha järeldusi ravimite toimete ja võimalike ohtude kohta. Ravimiamet avalikustab iga-aastaselt oma kodulehel (www.ravimiamet.ee) ülevaate laekunud ravimite kõrvaltoimete, sh vaktsiinide, kohta.
6. müüt: Vaktsiinid sisaldavad ohtlikke aineid
Vaktsiinid sisaldavad peale haigustekitaja osakeste ka üliväikestes kogustes abiaineid. Vaktsiinides sisalduvate abiainete täielik loetelu on toodud ravimi pakendi infolehes. Abiained lisatakse vaktsiinidele selleks, et tagada nende tõhusus ja ohutus. Kõik vaktsiinid läbivad enne müügiloa saamist põhjaliku kontrolli, sh inimuuringud. Ravimite ohutust jälgitakse rutiinselt ka pärast selle turule tulekut. Ükski Euroopa või Eesti ravimiameti müügiloaga vaktsiin ei sisalda inimorganismile ohtlikus koguses abiaineid ega muid ühendeid.
7. müüt: Vaktsiinid on mürgised ja sisaldavad elavhõbedat
Ükski Eestis kasutatav immuniseerimiskava vaktsiin ei sisalda elavhõbeda ühendeid. Elavhõbedat kui sellist ei sisalda ükski vaktsiin. Küll lisati varem ja lisatakse veel praegu üksikutesse mitmedoosilistesse viaalidesse pakendatud vaktsiinidele nende säilivuse tagamiseks elavhõbeda ühendit- etüülelavhõbedat (tiomersaali). Aine keemilistelt omadustelt ning toimest organismile on siin väga suur erinevus. Uuringud on näidanud, et etüülelavhõbe väljutatakse organismist soolestiku kaudu ja oluliselt kiiremini kui sellest erinev metüül-elavhõbe, mis satub inimese organismi nt toiduga. Kuna etüül-elavhõbedat on üritatud seostada mitmete kõrvaltoimete põhjustamisega, on mitmedoosilistesse viaalidesse pakendatud vaktsiinides lubatud etüülelavhõbeda kogust korduvalt vähendatud. Hirmude välistamiseks on vaktsiinitootjad hakanud üha enam vaktsiine pakendama steriilsetesse ühedoosilistesse viaalidesse, millele säilitusaineid ei lisata.
8. müüt: Vaktsineerimine nõrgestab organismi ja muudab inimese teistele haigustele vastuvõtlikumaks
Vaktsineerimine ei nõrgesta organismi ega muuda inimest teistele haigustele vastuvõtlikumaks. Samuti ei nõrgene organismi üldine vastupanuvõime vaktsineerimise tagajärjel. Kuna vaktsineerimisel viiakse organismi kahjutuks tehtud haigustekitajaid või nende osakesi, ei saa vaktsineerimine põhjustada haigestumist ega seeläbi kuidagi nõrgestada organismi. Vaktsineerimine kaitseb kindlate nakkushaiguste eest ega mõjuta haigestumist teistesse haigustesse.
9. müüt: Vaktsineerimine koormab ja rikub immuunsüsteemi
Vastupidi, vaktsineerimine tugevdab immuunsüsteemi ja aitab tal paremini hakkama saada vaktsiin-välditava haigustega. Immuunsüsteem on äärmiselt võimas ja mitmetasandiline, ning on võimeline korraga reageerima suurele hulgale organismi sattunud võõravalkudele ning muudele antigeenidele. Meil on raske tajuda, et meie organismi satub läbi hingamisteede, seedetrakti ja muul viisil loomupäraselt miljardeid mikroorganisme. Immuunsüsteem peab ja saab igapäevaselt nendega hakkama ning kahjustab läbi kaitsebarjääride tunginud mikroorganismid enne, kui nad jõuavad tervist kahjustada.
Tänapäevastes liitvaktsiinides on oluliselt vähem antigeene kui haigusi tekitavates mikroobides. Näiteks difteeria, teetanuse, läkaköha, hemofiilusnakkuse ja lastehalvatuse eest kaitsvas liitvaktsiinis on vähem kui 25 antigeeni. Samas kui läkaköha põhjustavas bakteris on ligikaudu 3000 antigeeni.
10. müüt: Pärast vaktsineerimist haigestudes kulgeb haigus raskemalt
Pärast vaktsineerimist võtab immuunsuse teke aega sõltuvalt vaktsiinist paar-kolm nädalat. Kui inimene peaks haigustekitajaga kokku puutuma enne immuunsuse kujunemist, kulgeb kõik nii, nagu ei oleks teda vaktsineeritud. Haiguse kulg ei ole millegi poolest raskem, kui see oleks olnud vaktsineerimiseta.
11. müüt: Vaktsineerimine tekitab raskeid haigusi
Vaktsineerimist on üritatud sageli seostada mitmete haiguste ning tervisehädadega. Korduvad tõenduspõhisele meditsiinile toetuvad teadusuuringud ei ole näidanud vaktsineerimise põhjuslikku seost püsiva ajukahjustuse, autismi, aktiivsus- ja tähelepanuhäire, diabeedi, imikute äkksurma, astma jt haigustega.
12. müüt: Vaktsineerimine raseduse ajal kahjustab loodet
Raseduse ajal toimuvad ümberkorraldused naise immuunsüsteemis, mis on vajalikud loote kaitseks. Samal ajal on rasedad ja sünnitusjärgses perioodis olevad naised ühtlasi vastuvõtlikumad nakkushaigustele. Seetõttu on raseduse ajal elusvaktsiinide manustamine vastunäidustatud. Küll aga võib raseduse ajal manustada inaktiveeritud vaktsiine, mis ei kujuta rasedale ega lootele ohtu. Vaktsineeritud naiselt kanduvad kaitsekehad üle ka lootele, mis kaitsevad vastsündinut elu esimeste kuude jooksul.
13. müüt: Vaktsiinid on suur rahaallikas
Vaktsiinide, nagu kõikide ravimite, tootmine on äriline tegevus. Haiguste ennetamine on alati odavam kui haiguste ravimine. Seetõttu oleks üksnes majanduslikust seisukohast lähtudes ravimitööstusel kasulikum vaktsiine mitte toota. Maailmas puuduvad seni tõhusad ja ohutud vaktsiinid mitmete raskete nakkushaiguste vastu nagu HIV, malaaria jm. Nende vaktsiinide loomisel oleks võimalik riikidel seniste ravikulude pealt säästa miljardeid kroone aastas ja vältida suurt sotsiaalmajanduslikku kahju. Seetõttu rahastavad mitmed riigid, rahvusvahelised fondid ja organisatsioonid uute vaktsiinide väljatöötamist oma vahenditest.


description: Kõikjal maailmas on levimas ohtlik augustamise trend, mis muudab kasutuskõlbmatuks kaks keelelihast ja võib suu hammastest puhtaks pühkida.

title: Ohtlik trend: iluvidin, mis võib suu hammastest puhtaks pühkida

maintext:
Hiljuti andis New Yorgi ilukliinik Studio 28 avalikult teada, et ei ole nõus kliente kaunistama üha populaarsemaks muutuvate «mao silmadega», sest see võib nende suu tervise hävitada, kirjutab news.com.au. Mao silmadeks nimetatud keelerõngas näeb küll välja nii, nagu koosneks see kahest erinevast rõngast, kuid tegelikult on tegemist ühe rõngaga, mille kahte väljaulatuvat osa ühendab keelt läbiv osa. Rõngas seob omavahel kaks keelelihast, mis ei ole seejärel enam võimelised eraldi toimima. Seetõttu muutuvad lihased kasutuskõlbmatuks.
Keelerõngas, mida nimetatakse mao silmadeks. / Wikimedia Commons
«Võin peaaegu garanteerida, et kliendil hakkavad igemed lagunema ja hambad murenema ning keha hakkab rõnga vastu võitlema, mistõttu jääb sellest suhu kole arm,» rääkis kliinikus töötav TJ Cantwell ajalehele Mirror. «Keelelihas on väga keerulise ehitusega ja kuigi nende keelerõngaste pikaajalise mõju kohta ei ole veel uuringuid tehtud, teame, et need võivad põhjustada igemehaigusi ja hammaste lagunemist,» lisas üle 25 aasta praktiseerinud Austraalia arst dr Tony Bartone. Tema sõnul võivad «mao silmad» põhjustada ka põletikke, kõnehäireid, süljeerituse suurenemist ja hammaste lagunemist. Kõigi keelerõngastega kaasneb aga eriti raskete juhtumite korral ka veremürgistuse, toksilise šoki sündroomi, hingamisraskuste ning HIVi ja hepatiiti haigestumise risk.
Dr Bartone soovitab kõigil, kes tahavad endale keelerõngast, enne selle otsuse tegemist rääkida kellegagi, kellel see juba on. Seejuures tasuks küsida ka keelerõngaga kaasnevate ebameeldivuste kohta. Tohter rõhutas, et kasutame keelt rääkimiseks, mälumiseks ja seedimiseks ning mida rohkem võõrkehi suus on, seda tõenäolisemalt ei saa keel korralikult liikuda ja toimida.


description: Terviseameti teatel on jutud palavikku ja  ville põhjustava Coxsakcie viiruse leviku kohta nii Eestis kui ka Lätis liialdatud.

title: Terviseameti kinnitusel Coxsackie viirus Eestis ei levi

maintext:
Pole vist enam meediaväljaannet, mis poleks kirjutanud ja inimest, kes poleks lugenud ridagi «hirmutavast» Coxsackie viirusest, mis pidavat levima meie lõunanaabrite juures ja on nüüd juba otsaga vallutanud või vallutamas Eestimaad, kirjutab terviseamet oma Facebooki lehel.
Ameti teatel võtsid nad oma Läti kolleegidega ühendust ja uurisid, mis toimub. «Selgus, et midagi ei toimu. Kui nüüd just välja arvata, et ühe lasteaia ühes rühmas oli olnud väike puhang ehk rohkem kui kaks lööbega last. Arsti juurde on pöördutud, ühtegi analüüsi pole võetud, arst arvas, et Coxsackie,» seisab postituses. Ühe lapse ema kirjutas sellest sotsiaalmeediasse, kirjutise korjas üles Läti kanal.
«Edasist oleme me viimastel päevadel juba kõik kas servapidi kuulnud või kolelugusid peaaegu oma silmaga näinud,» seisab postituses.
Terviseametile Eestis pole viimasel ajal haigestunutest teada andnud ükski tohter, nakkuskliinikusse ravile pole jõudnud ühtegi abivajajat. «Ameti laboris on suudetud tabada üks Coxsakcie ja see on kõik,» kinnitab amet.
Viirus ise on olemas, kuulub enteroviiruste hulka, ja aeg-ajalt on neid, kes selle viirusega ka pihta saavad ehk haigestuvad. Hügieenireeglitest kinnipidamine on parim meetod haiguse ennetamiseks.


description: Tartu ülikooli keskkonnatervishoiu dotsent Hans Orru sõnul hakkab Eestis kliimamuutustega seoses olema senisest enam väga kuuma ilmaga päevi, mis võib viia sadade inimeste surmani aastas.

title: Kliima soojenemine võib sajad eestlased hauda viia

maintext:
Orru sõnul võib pessimistlikumate stsenaariumite alusel Eesti keskmine õhutemperatuur sajandi keskpaigaks tõusta 2,7 ja sajandi lõpuks 4,3 kraadi võrra, «Sellega seoses hakkab meil tihedamini olema ka vähemalt 30-kraadiseid päevi, kus oleme 1996.–2013. aastatel näinud suremuse tõusu rahvastikus 18 protsendi ning üle 75-aastatel 45 protsendi võrra. Kuna see võiks tulevikus kaasa tuua sadu liigsurmasid, siis peame efektiivselt tööle panema hoiatussüsteemid ning välja töötama tegevusplaanid teadmaks, kuidas toimida hoiatuste korral.»
Peagi esineb Orru Eestis esimest korda toimuva rahvusvahelisel keskkonnakonverentsil EcoBalt2016, mis toimub Tartu ülikoolis 9.–12. oktoobrini 2016. Konverentsi fookuses on keskkonna jätkusuutlikkus. Muuhulgas on vaatluse all globaalsed kliimamuutused, mille osas peab Eesti olema tulevikku vaatav ning leidma kohanemisvõimalusi, mis kaasnevad näiteks keskmise õhutemperatuuri tõusuga.
Konverentsil käsitletakse kliimamuutustega kohanemise kõrval ka jätkusuutliku elukeskkonna ning rohelise keemia teemasid, tutvustatakse keskkonnateaduse uusimaid arenguid, keskkonnakorralduse erinevaid aspekte ja keskkonna analüüside uusimaid suundi. Konverentsi kavas on enam kui 40 suulist ettekannet, 40 posterettekannet ning toimuvad ka erinevad koolitused.


description: Sotsiaalmeedias käib kampaania, kus pakutakse Hiina transdermaalseid hüpertooniaplaastreid imetabaseks vererõhu alandamiseks, mille kohta Eesti juhtivaid kardiolooge professor Margus Viigimaa ütleb, et tegu on ebausutava ravimeetodiga.

title: Vererõhuplaastrid: imeasi või ohtlik pettus?

maintext:
Reklaamis on paljud Eesti inimesed kiitnud vererõhuplaastreid, mis väidetavalt aitavad inimesel kõrge vererõhu igaveseks unustada, kirjutab Terviseuudised. Näiteks kirjutab 44aastane Swedbankis töötav Karolin Lukas: «Lugenud läbi nende inimeste arvamused, kes on hüpertooniavastaseid plaastreid juba kasutanud, ei hakanud ma arstiga isegi konsulteerima, vaid tellisin kohe ära. Ja nüüd on mul endal, mida teile rääkida. Niisiis, ostu pole ma kordagi kahetsenud! Kõigest kahe nädala möödudes normaliseerus mu vererõhk täiesti, peale selle plaastri ei kasutanud ma midagi, tõenäoliselt aitas just see ja selles pole kahtlustki. Praegu ma enam ei kasuta seda plaastrit (tegin vaheaja), aga vererõhk uuesti tõusnud pole! /---/ Hiina meditsiin teeb tõelisi imesid! Kui Teile teeb praegu muret kõrge vererõhk, siis soovitan tungivalt seda vahendit uurida. Edu!» Temale lisaks kiidavad plaastreid teisedki inimesed, keda need väidetavalt aidanud on.
Professor Margus Viigimaa sõnul on aga tegemist teadusliku tõestuseta ebausutava «ravimeetodiga». «See oleks tohutu murrang meditsiinis, aga olemasoleva informatsiooni alusel täiesti ebatõenäone,» rääkis ta. «Selle tõestamiseks oleks vaja kümneid tuhandeid patsiente kaasavaid ja aastaid kestvaid randomiseeritud uuringuid, mida ei ole olemas.»
Loe lähemalt portaalist Terviseuudised.


description: Tallinna tehnikaülikoolis kaitstud bakalaureusetööst selgub, et laste ülekaalulisuse põhjuseks võib sageli olla lapsevanemate madal haridustase.

title: Vanemate madal haridustase võib lapse tervisele karuteene teha

maintext:
Tallinna tehnikaülikooli tudeng Marelle Linde analüüsis tervise arengu instituudi poolt 2013.–2015. aastal läbiviidud üleriigilise Eesti rahvastiku toitumise uuringu andmeid, et välja selgitada kahe- kuni üheksa-aastaste Eesti laste ülekaalulisuse ja rasvumise põhjused.
Tervise arengu instituudilt saadud andmetest valis Linde koos oma juhendaja, lastearst Ülle Einbergiga välja need riskifaktorid, mida peetakse üldiselt ülekaalulisuse tekkel kõige olulisemaks, et neid siis analüüsida. Ülekaalulisuse riski suurendavad eelkõige suure energiasisaldusega toidu ja joogi tarbimine ning vähene füüsiline aktiivsus, kuid ülekaalulisust soodustavad ka näiteks majandusliku heaolu kasv, linnastumine ja stress. Kokku analüüsis Linde programmis Microsoft Excel 860 lapse andmeid, kellest 534 olid kahe- kuni viieaastased.
Analüüsist selgus, et lapse kehamassiindeks on seotud leibkonna sissetulekuga ja vanemate haridustasemega. Põhjus on autori hinnangul tõenäoliselt selles, et kõrghariduseta lapsevanemad on tervisliku toitumisega vähem kursis kui kõrgharitud lapsevanemad. «Kõige suurem negatiivne üllatus oligi minu jaoks, et laste kehamassiindeks on seotud lapsevanemate haridustasemega,» rääkis Linde. «Tänapäeva Eestis ei ole keeruline leida adekvaatset infot või abi tervisliku kehakaalu säilitamiseks. Ka Tervise arengu instituut teeb palju tööd rahva teadlikkuse suurendamiseks ja tervisliku toitumise ja elustiili edendamiseks, kuid uuringust selgus, et madalama haridustasemega inimesed ei võta teadmisi omaks,» lisas ta.
Vanemate madal haritus ja väike sissetulek soodustavad Linde sõnul olukorda, kus laps toitub valesti ja toimub kõrvalekalle normaalsest kehamassiindeksist. Taskuraha saavad ja kulutavad maiustuste, karastusjookide ja näksimiste peale kõige rohkem ülekaalulised lapsed, seejärel normaalkaalulised ja rasvunud lapsed. «See võib kirjeldada olukorda, et rasvunud lapsed ja/või nende vanemad on teadvustanud lapse kaaluprobleemi ja võtnud kasutusele vastavad meetmed selle lahendamiseks,» arvas Linde.
«Uurimistööga saime uut infot Eesti väikelaste ülekaalu ja rasvumise kohta. Siiani on väga vähe andmeid eelkooliealiste laste kohta,» lisas uurimistöö juhendaja, lastearst Ülle Einberg. Peale haridustaseme ja ülekaalulisuse seose peaks tema hinnangul tähelepanu pöörama ka sellele, et mida vanemaks Eesti lapsed saavad, seda rohkem on nende seas rasvunuid ja ülekaalulisi. «Kaheaastaste hulgas oli ülekaalulisi ja rasvunudi 7,8 protsenti, kolmeaastaste hulgas 6,3 protsenti , nelja-aastastest hulgas 5,8 protsenti. Viieaastaste laste seas eristasime oli ka rasvunuid, keda oli 5,4 protsenti. Ülekaalulisi oli nende seas 9,8 protsenti ja vanuse tõustes kasvas ülekaaluliste ja rasvunud laste osakaal. Uuringust selgus, et näiteks iga kolmanda kaheksa-aastase lapse kehamassiindeks on üle normi,» tõi Einberg näiteid.
Tohtri sõnul puutub ta selle probleemiga pidevalt kokku: « Iga nädal tuleb minu vastuvõtule mitu ülekaalulist last. Esimest korda tullakse tavaliselt kuue- kuni seitsme aasta vanuses, kui kooliminek on ees. Selleks ajaks on lapse kehamassiindeks juba üle normi ja kehakaal üks kuni kolm aastat liiga palju kasvanud.»
Liiga palju suhkrut ja rasva
Uuringu põhjal on kõige rohkem suhkrut kahe- kuni nelja-aastaste ülekaaluliste laste ja viie- kuni üheksa-aastaste rasvunud laste toidus. «Sahharoosi, glükoosi ja fruktoosi toidust saamisel oli näha, et kõige suuremaid koguseid saavad ülekaalulised ja rasvunud lapsed,» selgitas Linde.
Ka magusate karastusjookide tarbimine on viie- kuni üheksa-aastaste seas seotud keha rasvasisaldust näitava kehamassiindeksiga: mida rohkem magusaid karastusjooke laps tarbib, seda ülekaalulisem ta on.
Suur probleem tundub uurimistöö põhjal lapsevanematel olevat toidurasvadega. Analüüsist selgus, et kahe- kuni üheksa-aastased lapsed saavad keskmiselt rohkem küllastunud rasvhappeid kui riiklikes toitumissoovitustes ette nähtud ning polüküllastumata rasvhapete osakaal on pea kõigil liiga madal. Ka transrasvhappeid ja kolesterooli saavad toidust kõige enam viie- kuni üheksa-aastased rasvunud lapsed. Lapsed, keda ülekaal ei kimbuta, saavad tavaliselt võrdselt küllastumata ja küllastunud rasvhappeid.
Pea igas vanuserühmas on probleem ekraani taga veedetud aeg. «Viie- kuni üheksa-aastaste seas on selge trend, et kehamassiindeks kasvab koos ekraani taga veedetud ajaga,» rõhutas Linde. Einbergi sõnul on kahe- kuni nelja-aastaste laste soovituslik maksimaalne ekraaniaeg 60 minutit ja viie- kuni üheksa-aastastel lastel on see kuni 120 minutit päevas.
Ennetamine on väga oluline
«Paljud lapsevanemad ei teadvusta probleemi. Nad kas ei ole teadlikud või ei taha tunnistada lapse ülekaalu,» rääkis Einberg. Seda kinnitab ka Linde uuring, kust selgus, et vaid 30 ülekaalulise lapse vanemat 103st tõdesid, et laps peaks kaalu langetama ja neist kõigist üheksa teadsid, et tegu on ülekaaluga. 43 rasvunud lapse vanemast teadsid ainult neli, et laps on palju ülekaaluline ning sellega tuleb midagi ette võtta.
«Kui laps on ülekaaluline ja suure söögiisuga, siis tuleb tegutseda. Lapse toitumist ja liikumist peab muutma nii, et laps kasutaks toiduga saadud kalorid ja ei tekiks lisakilosid. Igal lapsel peaks olema vähemalt üks liikumisega seotud huvitegevus, näiteks ujumine, võimlemine, tantsimine või lauluring liikumisega. Laps tuleb viia trenni enne kui ta on ülekaaluline, igale lapsele tuleks leida tema jaoks meeldiv liikumisharrastus,» rõhutas Einberg.
«Terviseriskide vältimiseks peaksid vanemad hakkama jälgima lapse harjumusi ja eelistusi juba varajases eas ning selgitama vastavalt toitumis- ja liikumissoovitustele tervisliku eluviisi põhimõtteid. Kui juba WHO räägib laste ülekaalulisusest ja rasvumisest kui globaalselt kriitilisest probleemist, oleme kuskil väga suure vea teinud,» rõhutas Linde. Ta tõdes, et ka tema uurimistöö alusel ei saa öelda, mis on ülekaalu ja rasvumise tegelikud probleemid, sest tegemist on väga keerulise ja mitmetahulise probleemiga.
Selleks, et tulevikus väheneks ülekaaluliste laste arv, on Einbergi hinnangul vaja alustada ennetustegevusega juba kahe- kuni nelja-aastaste laste seas. Väga tähtis on jälgida toidule lisatavat suhkrukogust ja küllastunud rasvade hulka. «Lastele tuleb ikka ja jälle rääkida puu-ja köögiviljade headest omadustest ja julgustada lapsi neid sööma. Lastevanemate tähelepanu tuleb juhtida toitudele, mis sisaldavad peidetud rasva ja suhkrut, nagu näiteks pirukad ja koogid, mis annavad palju kaloreid,» soovitas Einberg.
Tervise arengu instituudi üleriigiline Eesti rahvastiku toitumise uuring sai teoks tänu Eesti teadusagentuuri Euroopa regionaalarengu fondi programmile TerVE, Euroopa toiduohutusametile ja maaeluministeeriumile.


description: Rapuntsli sündroomi nime kandva psüühikahäirega naist tuli opereerida, sest ta oli ära söönud väga suure koguse juukseid.

title: Haruldase haigusega naise kõhust leiti hiiglaslik karvapall

maintext:
Ameerika Ühendriikides elav 38-aastane naine kaotas haruldase psüühikahäire tõttu kaheksa kuuga 6,8 kilo ja ei suutnud lõpuks enam ühtki päris toitu süüa, kirjutab British Medical Journal. Naisel tekkisid oksehood ja kõhukinnisus. Tema kõht täitus vedeliku ja gaasiga ning paistetas üles.
Kui naine murega haiglasse jõudis, tegid arstid talle kõigepealt kehvveresuse raviks vereülekande, kuid alles operatsioonil selgus terviseprobleemide tegelik põhjus: naine oli ära söönud hiiglasliku koguse juukseid. Operatsiooni käigus avastasid arstid naise kõhust kaks karvapalli. Üks neist oli 15 cm pikkune ja 10 cm laiune. Teise mõõtmed olid 4cmx3cm. Seedetrakti kogunenud juuksed eemaldati ja naine pandi taastumiseks valgurikkale dieedile.
Naise sisikonnas leidunud karvapallide põhjus oli haruldane Rapuntsli sündroom, mille tõttu inimesed hakkavad oma peast juukseid välja tõmbama ja sööma. Kuna keha ei ole suuteline juukseid seedima, kogunevad need seedetraktis ja võivad selle lõpuks ummistada.
Teadustöö autorid uurisid, kui sageli Rapuntsli sündroomi esineb ja leidsid tervest maailmast kokku 88 juhtumit. Tavaliselt põevad seda haruldast haigust lapsed. 40 protsenti selle haigusega arsti juurde jõdnutest on olnud alla kümneaastased lapsed.
Artikkel ilmus ajakirja British Medical Journal septembrinumbris.


description: TÜ Kliinikumi Lastefond ootab abitaotluseid peredelt, kus kasvab erivajadusega või raske haigusega laps, kelle ravi või hooldamisega seotud kulutused on pere jaoks üle jõu käivad.

title: Lastefond ootab raskelt haigete lastega perede abipalveid

maintext:
Lastefond toetab oma annetajate toel kõiki Eestis elavaid lapsi, kes vajavad ravi või hooldust, mida haigekassa ega kohalik omavalitsus ei finantseeri kas üldse või mitte täiel määral.
«Rõhutame, et oleme abistanud ja abistame ka edaspidi kõiki haigeid lapsi, sõltumata sellest, kas nad saavad ravi Tartu Ülikooli Kliinikumis või mitte,» lisas Lastefondi toetusjuht Eveli Ilves. Tema sõnul on see ilmselt kõige suurem müüt Lastefondiga seoses ning fond peab seda seda tihti selgitama, et nende poole on oodatud pöörduma absoluutselt kõik Eesti pered, kus kasvab raske haigusega laps.
Abi saamiseks tuleks täita taotlusvorm, mille leiab Lastefondi kodulehelt ning saata see koos vajalike lisadokumentidega e-posti aadressile eveli.ilves@lastefond.ee. Taotluse saab esitada nii lapsevanem ise kui ka arst, sotsiaaltöötaja või perele lähedane isik. Kui taotluse täitmisel tekib küsimusi, saab nõu ja abi küsida e-maili aadressil info@lastefond.ee.
Taotluse esitamise järgselt võetakse taotluse esitajaga ühendust, vajadusel täpsustatakse taotluses kirjapandut, konsulteeritakse raviarsti(de)ga ning esitatakse taotlus Lastefondi nõukogule toetusotsuse langetamiseks.
«Täpsustame, et reeglina ei kanna Lastefond abivajajale raha, vaid tasub abisaaja poolt esitatud arveid vastavalt nõukogus heakskiidetud taotlusele,» selgitas Eveli Ilves ja lisab, et selle eesmärk on veenduda fondi toetuste ja oma annetajate panustatu sihipärases kasutamises. «Julgustame kõiki peresid meie poole pöörduma, seda ka e-maili teel, et uurida, kas fond saaks neid kuidagi aidata,» lausus Ilves.