description: Täna on Rita Loeli 50. sünniaastapäev. Päev, kus panen küünla põlema ja mõtlen inimesele, kes mitmeid aastaid on olnud minu elus väga tähtsal kohal. Tänu temale olen mina see, kes […]

title: Ritale mõeldes…

maintext:
Täna on Rita Loeli 50. sünniaastapäev. Päev, kus panen küünla põlema ja mõtlen inimesele, kes mitmeid aastaid on olnud minu elus väga tähtsal kohal. Tänu temale olen mina see, kes olen.
Tutvusin Ritaga üheksakümnendate aastate alguses ja kohe esimesest kohtumisest alates tundsin enda kõrval vanema õe toetavat õlga. Tema meeletu optimism ja positiivsus ideede ja asjade elluviimisel, nakatas ka ta sõpru.
Rita sünnipäevgi on jäänud alati aega, kus kõik majad on pidurüüs ja ees ootab aastavahetus. Taban end mõttelt, et huvitav, kuidas oleks ta tähistanud oma 50. juubelisünnipäeva. Tõenäoliselt oleks tema sulest tulnud mõni vahva näidend või siis oleks ta mingil muul moel oma külalisi üllatanud, sest seda ta oskas. Isegi siis, kui arvasin, et tean juba kõiki ta nippe, suutis ta ikka ja jälle millegagi pahviks lüüa. Lisaks oli ta ise väga hea kingituste tegija.
Rita oskas alati leida midagi, mis sobis täpselt sellele konkreetsele inimesele. Enamikel kordadel jäi kingisaajal suu üllatusest lahti. Ta lihtsalt oskas leida selle olulise just selle inimese jaoks.
Pühendumine riigikaitsele
Meie esimene suur koostöö sai alguse naiskodukaitse loomisest Saaremaal. Olin ikka väga uhke, kui Rita minu poole pöördus ja mind esimesele koosolekule kutsus. Aukartust äratava pühendumusega sukeldus ta riigikaitsesse ja jäi sellesse seniks, kuni jõud rauges. Naiskodukaitse oli tema elutöö ning julgen öelda, et perekonna järel tema elus teisel kohal. Kõige eredamalt tuleb meelde, kui keetsime koos esimest korda suure hulga suppi (me ei olnud veel õpet saanud) ja korrutasime kokaraamatu retseptikogused mitmekümnega. Saime siis supitegemiseks 71 porgandit ja 128 kartulit. Tegelikult käib ju suurte supikoguste korral arvutamine hoopis kilodega, aga kuna me seda ei teadnud, siis lugesime usinasti poes porgandeid. Tagantjärele on see armsalt naljakas.
Teine tore meenutus on see, kuidas me suvel maleva päevadeks tema köögis kõikidele osalejatele ise pirukaid küpsetasime. Ja mitte tavalisi, vaid ikka revolvrikujulisi, päästikuga ja puha. Terve pisike köök oli täis anumaid, mis sisaldasid pärmitainast, ja nii me küpsetasime tema puupliidi ahjus paarisajale inimesele. Poole ööni.
Kuidas ma ka ei ole proovinud, ei meenu mulle midagi, mille puhul ta oleks öelnud, et seda ta ei tee. Alati kostis ta: “Teeme ära!”
Tänu Rita algatusele valiti meie maakonnas tänavu kümnendat korda aasta ema ja isa ning samuti tänu Ritale on Saaremaa sõdurpoisid saanud endale jõuludeks soojad sokid. Ise tavatses ta öelda, et see on küll pisike asi, aga suured asjad saavadki alguse väikestest.
Tema kolmas suur kirg (perekonna ja naiskodukaitse järel) oli ajakirjandus. Ka selle pisikuga õnnestus tal mind nakatada. Meenub tema kutse aastast 2007, et tulgu ma nüüd Saarte Häälde reporteriks, et on vaja. “Mina?” olin ma tõeliselt imestunud, kuid Rita põhjatu optimism ja usk minusse andsid mulle julguse seda ametit proovida. Olen talle selle eest tänulik. Pärast minu tööle asumist Saarte Häälde kulges meie elu nii, et varahommikul kohtusime, viisime koos lapsed lasteaeda, siis istusime kogu tööpäeva ühes kabinetis ja õhtul asusime koos koduteele. Tõsi, paljudel õhtutel istusime koos ka Kaitseliidu Saaremaa maleva staabis, et ajada NKK asju.
Mul tuli üks mõte!
Olin nendel aastatel see, kes Rita ideedest kohe alguses kuulis, ja minu ülesandeks oligi olla esimene (perekonnaväline) kriitik. “Hommik! Tead, mul tuli öösel üks mõte..,” kõlas sadu kordi tema tervitus, kui ta mu auto esiistmele potsatas ja Kuressaare poole sõites olime mingi uue idee jõudnud juba kuni pisiasjadeni läbi arutada.
Tagantjärele tuleb tunnistada, et olin aeg-ajalt pessimist, kes mõne idee puhul selle elluviimisesse skeptiliselt suhtus. Aga oh imet, enamik neist sai teoks tehtud ja osast on saanud aastatepikkused traditsioonid.
Nagu olen varemgi öelnud, ei jätku mul lihtsalt sõnu kirjeldamaks, kui palju on Rita mind minu elus toetanud ja aidanud ning mida ta on minu jaoks tähendanud. Tean, et tema jaoks oli väga olulisel kohal igasugune mälestamine. Seepärast lähen ja viin tema hauale küünla, kuulan täna õhtul Laurentiuse kirikus temale pühendatud kontserti, tänan teda mõtteis ja soovin kogu südamest, et kõigil neil, kes tema jaoks kallid ja lähedased olid, hästi läheks!
KONTSERT


description: Ühel hommikul asutasin varakult tööle minema. Ja ühtäkki leidsin pimedalt ja poriselt tänavalt telefoni. Väga uhke, kalli ja nutika. Proovisin sisse lülitada. Ekraan jäi tummaks. Aku oli tühi. Selgus aga, […]

title: SUUR MAA, SUURED ASJAD: Epiloogiga jõulujutt

maintext:
Ühel hommikul asutasin varakult tööle minema. Ja ühtäkki leidsin pimedalt ja poriselt tänavalt telefoni. Väga uhke, kalli ja nutika. Proovisin sisse lülitada. Ekraan jäi tummaks. Aku oli tühi. Selgus aga, et minu märksa vanema telefoni laadimisotsik sobis ka leitud aparaadile ning mõne aja pärast oli “leidlapsel” nägu naerul. Telefon oli täiesti heas töökorras, järelikult kaotajale suure tähendusega. Praegusajal võib ju liialdamata öelda, et nutitelefonis on sees kogu inimese elu.
Mõtlesin nüüd, mida teha. Kuidas leida telefoni omanik? Esimene mõte oli politseisse pöörduda. Aga hakka nüüd ametivõime häirima. Niigi neil palju igasugu asju teha. Siseturvalisus on oluline ja see pole sõnakõlks. Berliini jõuluturul ju äsja just juhtus – terrorist sõitis veokiga rahva hulka, kümned ohvrid. Ei, ei. Tehku politsei pigem tõsist tööd, aidaku muresid ära hoida ja tulgu appi siis, kui tõeliselt hädas oleme.
Kolleeg soovitas kasutada sotsiaalmeediat. Selgub, et näoraamatus on olemas just sellised leheküljed, kuhu saad oma leidudest teatada. Kohad, mille kaudu otsitakse asju ja inimesi. Paraku hakkab silma, et neis kommuunides ja kasutajarühmades on palju müra. Nagu see veebis ikka olema kipub. Näiteks esineb seal hulgaliselt teateid stiilis “Nägin kena tüdrukut sinise salliga, kas keegi teab, kes see on?”.
Asetada ise nõel heinakuhja ja loota, et keegi selle sealt üles leiab, tundub täiesti mõttetu üritusena. Pealegi pelgasin, et sel juhul hakkab saabuma võimalikke libaomanikke… No ei.
Panna kuulutus meie linnaosa kohaliku poe või kohviku kuulutustetahvlile? Võiks ju olla hea mõte, aga kas kaotaja üldse meie kandis elabki? Pealegi hakkavad siis jälle helistama mingid tundmatud joped.
Nüüd ilmselt hakkab nende ridade lugeja küllap juba nihelema. Tõepoolest, kui telefon pildi ette võttis, siis miks mitte heita pilk masinasse?
Jah, muidugi ma nägin, et telefon pole suletud. SIM-kaart oli küll lukus, kuid sisule pääsesin ligi. Kuid on nii, et töötades ise andmete ja inimestega, olen telefoni privaatsuse osas iseäranis tundlik. Siiralt: ma ei vaadanud sellest telefonist ühtki sõnumit, pilti ega avanud märkmikku. Kuigi telefon oli minu käes, tundus see vargile minekuna, mingi rõveda nuhkimisena, lausa ebaseaduslikuna.
Kuid praegusajal tuleb mõnikord privaatsuse osas järeleandmisi teha, et elada turvalisemat elu. Pärast mõningaid kõhklusi avasin telefoniraamatu. Otsi ema, soovitas mu naine. Tõepoolest, selline number oli telefonis olemas. Helistasin ning seejärel hakkasid asjad kiiresti arenema. Järgmisel päeval rääkisin juba kaotatud telefoni omanikuga, kes oli liialdamata öeldes üliõnnelik.
Seega, esiteks, kunagi ei maksa kaotada lootust, ja teiseks, kui satute ise taolisse olukorda, siis tasub näha pisut vaeva, sest rõõm on mõlemapoolne.
Ühe helge loo tahtsin siia veel epiloogiks lisada. Poliitik Kristen Michal ütles veebruaris toonase majandus- ja taristuministrina riigikogu ees, et usub jumalasse ja parvlaevade õigeaegsesse valmimisse. Nüüd sattusin Hiiu Lehest lugema Reformierakonna juhiks pürgiva Michali sõnu, et “järgmise aasta suvel loodetavasti tundub jutt praamijärjekordadest samasugune lugu nagu meenutus talongide ajast”.
Jumal kaitsku optimiste ja humoriste!
Neeme Korv, Postimehe ajakirjanik

fasttext_language: et


description: Laternate-kellukestega varustatud 13 koori meilt ja mujalt käisid reede õhtul rongkäigus läbi aleviku – lauldi kirikus, kellakoja jalamil, laululaval, kuusetulede süütamisel ja rahvamajas. Fotod: Irina Mägi Print PDF

title: GALERII: Talvelaulupidu toimus Kihelkonnal juba seitsmendat korda


description: * Viidu elanikud võtavad uue aasta vastu taeva all * Muuseumikülastajad veavad pomme kokku * Koolide ühiselamu tõmmatakse koomale * Saare maakonna aasta ettevõte 2016, kes ta on? Andke teada! […]

title: Homses, 31. detsembri Saarte Hääles!

maintext:
* Viidu elanikud võtavad uue aasta vastu taeva all
* Muuseumikülastajad veavad pomme kokku
* Koolide ühiselamu tõmmatakse koomale
* Saare maakonna aasta ettevõte 2016, kes ta on? Andke teada!
Aasta viimases lehenumbris veel Ülo Tuuliku tagasivaade aastale,
intervjuu Sõrves elava Aivar Pohlakuga, isikulugu rallimees Ott
Tänakuga ja veel palju põnevat – teha saab isegi testi!


description: Kallemäe kooli Kuressaare filiaali eilsel kontserdil kõlasid jõululaulud digitaalse klaveri saatel, mille kinkis koolile LC Kuressaare. Nii muusikaõpetaja ja muusikaterapeut Kerli Remmelga kui ka klassiõpetaja Annika Pihli kinnitusel  on digitaalne […]

title: Kuressaare Lionsid täitsid Kallemäe kooli unistuse

maintext:
Kallemäe kooli Kuressaare filiaali eilsel kontserdil kõlasid jõululaulud digitaalse klaveri saatel, mille kinkis koolile LC Kuressaare.
Nii muusikaõpetaja ja muusikaterapeut Kerli Remmelga kui ka klassiõpetaja Annika Pihli kinnitusel on digitaalne klaver unistuse täitumine – nõudis ju kooli vana klaver sagedast häälestamist.
“Uue klaveri kõige suurem pluss on, et see on sobivalt madal – saan mängides istuda näoga laste suunas ja neid niimoodi paremini juhendada,” rääkis Kerli Remmelgas. “Vana kõrge klaver seisis vastu seina ja laste nägemiseks pidin pead pöörama.”
Klaveri valis välja ja pilli käis proovimas Remmelgas ise. “Meie koostöö lionsitega on ka selle poolest väga tore, et nemad korjavad meile raha, meie aga saame valida just selle vahendi, mis meile kõige sobivam on,” tähendas Annika Pihl.
LC Kuressaare president Mati Leis märkis, et klaveri soetamine oli lionsite jaoks omamoodi jätkuprojekt. Mõni aasta tagasi kinkis klubi koolile tahvelarvutid, klaver soetati aga tarkvara ostmiseks mõeldud raha eest. “Leidsime, et nüüd on sobiv hetk seda raha kasutada – eks tarkvara jaoks saa seda ka edaspidi koguda,” rääkis Leis. “Pealegi on klaver samuti digitaalne.”
Õpetajate sõnul lastele uus klaver meeldib. Põnevust tekitas juba suur karp, kui pill kohale toodi. Elevil olid ka õpetajad – kes veidigi klaverit mängida oskab, tegi proovi.
“Kui autismispektrihäirega lapsed kuulsid, et klaveri hääl on teistsugune, hakkasid nende silmad särama,” kinnitas Remmelgas. “Muusikal on võime otse tunnetega kontakti saada,” ütles Remmelgas.
“Et see on erivajadustega lastele arusaadav keel, on tänapäeva muusikateraapia-alastes uuringutes kinnitust leidnud.”
Klaver Yamaha Arius maksis ligi 1500 eurot. Peagi jõuab kohale ka uus klaveritool – seegi on osa kingitusest Kallemäe kooli direktori Kaire Kiili sõnul tähistati eilse kontserdiga tagantjärele esimest adventi, ühtlasi tänati Lions-klubi.
“Lionsid on meie filiaali igal aastal toetanud ja seekord taas nii kalli ja uhke kingitusega,” lausus direktor.


description: Kas tööpäev enne riigipüha peaks olema tavapärasest lühem? Vastab Kristel Plangi, tööinspektsiooni teabeosakonna juhataja: 31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra. 1. jaanuar on riigipüha, mis on […]

title: LUGEJA KÜSIB

maintext:
Kas tööpäev enne riigipüha peaks olema tavapärasest lühem?
Vastab Kristel Plangi, tööinspektsiooni teabeosakonna juhataja:
31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra. 1. jaanuar on riigipüha, mis on reeglina töötajate jaoks vaba päev. Tööandja majandustegevuse tõttu või kehtestatud tööajakava alusel riigipühal töötavatele inimestele peab tööandja maksma selle aja eest kahekordset töötasu.
Tööpäeva lühendamine ei sõltu tööpäeva kestusest. Näiteks osalise tööajaga töötaja, kes on tavapäraselt tööl ainult kolm tundi päevas, riigipüha eelsel päeval tööle tulema ei pea. Tööpäeva lühendamine ei sõltu sellest, kas tööandja majandustegevus võimaldab seda teha või mitte. Tööpäeva lühendamine ei ole tööandja õigus, vaid kohustus.
Kui tööandja majandustegevus ei võimalda tööpäeva lühendada, tuleb töötajaga saavutada kokkulepe töötamiseks pühade eelsel päeval nagu tavalisel tööpäeval.
Kui töötaja annab selleks nõusoleku, loetakse pühade eelsel tööpäeval lühendamata jäetud kolm tundi ületundideks ja hüvitatakse vastavalt seadusele kas tasulise vaba aja andmisega või kokkuleppe olemasolul rahas 1,5-kordselt.
Summeeritud tööajaga töötavatel töötajatel selguvad ületunnid arvestusperioodi lõpuks ja need hüvitatakse samamoodi – tasulise vaba ajaga või kokkuleppel rahas. Kui töötaja ei nõustu pühade eelsel päeval töötama täistööpäeva, ei ole tööandjal õigust teda selleks sundida.
Sõltumata sellest, kas töötajale makstakse töötasu kuutasuna või tunnitasuna, töötatakse tavapärase või summeeritud tööajaarvestuse alusel, tuleb riigipühal töötatud tundide eest maksta töötajale kahekordset töötasu. Olukorras, kus töötaja vahetus algab tavalisel tööpäeval ja lõpeb riigipühal, tuleb hüvitada riigipühal tehtavad tunnid.


description: Eelmisel nädalal teatati politseile, et Pihtla vallas Nässuma külas asuvasse suvemajja ja selle abihoonetesse on omavoliliselt sisse tungitud, seal on lõhutud, lagastatud, peetud pidusid ja magatud. Kui esimesel korral politsei […]

title: Suvemajas lagastati ja magati

maintext:
Eelmisel nädalal teatati politseile, et Pihtla vallas Nässuma külas asuvasse suvemajja ja selle abihoonetesse on omavoliliselt sisse tungitud, seal on lõhutud, lagastatud, peetud pidusid ja magatud.
Kui esimesel korral politsei kohapeal kedagi kätte ei saanud, siis sel nädalavahetusel jäi kahel päeval järjest vahele kümme noort, neist seitse alaealist. Neist omakorda neli oli ka alkoholi tarvitanud. Alaealised anti vanematele üle.
Noori ootab nüüd ees väärteomenetlus karistusseadustiku omavolilise sissetungi paragrahvi järgi, mille eest näeb seadus ette rahatrahvi kuni 1200 eurot või aresti.


description: Valmivas Kärla rahvamajas maeti eile ajakapsel ja võeti maha sarikapärg. Silindirkujulise ajakapsli ristisid asjaosalised sümboolselt Ferdinandiks, viidates möödunud aasta märtsis lahvatanud lahkhelile Kärla rahvamaja juhataja Virge Varilepa ja valla vahel. […]

title: Kärla rahvamaja sarikapeol maeti Ferdinand maha

maintext:
Valmivas Kärla rahvamajas maeti eile ajakapsel ja võeti maha sarikapärg.
Silindirkujulise ajakapsli ristisid asjaosalised sümboolselt Ferdinandiks, viidates möödunud aasta märtsis lahvatanud lahkhelile Kärla rahvamaja juhataja Virge Varilepa ja valla vahel. Nimelt tunnistas vald toona Kärla vabaajakeskuse tööprojekti hanke kehtetuks ja Varilepp leidis, et sellega ollakse uue maja ehitamise sooviga alguspunktis tagasi. Nii ristiski ta Kärla kultuurielu Kadi raadio eetris Ferdinandiks, et saaks öelda klassikalise lause: “Nii nad tapsidki meie Ferdinandi…”
Eilsel üritusel maeti aga pooleteist aasta tagune arusaamatus sümboolselt maha väikese müürijuppi sisse, mis vanast rahvamajast alles jäänud. Sinna sisse pandi Saarte Hääle ja Meie Maa numbrid, projektdokumentatsioon, ehitusluba, Virve Osila luuletus, mis aastaid vana rahvamaja seinal olnud, Lääne-Saare valla märk, Kärla rahvatantsurühmade märgid, vana rahvamaja pilt ja mõned mündid. “Toogu see maja siis rahvast kokku,” lausus vallavolikogu esimees Urmas Lehtsalu ajakapslit müüri sisse pannes.
Endine Kärla ja praegune Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks ütles, et Kärla kultuur oli suur, aga maja väike. Nii oligi Kärla suurim “kaasavara” Lääne-Saare valda minnes uue rahvamaja ehitamise plaan. “Ei osanud arvata, et see nii kiiresti reaalsuseks saab,” rõõmustas ta.
Ehitaja, AS-i Tesman juhatuse liige Lembit Soe lausus, et vara on veel ehitajat tänada, kuid praegu ollakse graafikus. Ta märkis, et koostöö vallaga on olnud konstruktiivne. “Loodan, et kõik läheb plaanipäraselt,” lisas Soe. Virge Varilepp kinkis Soele Saaremaa 2017. aasta kultuuri- ja spordikalendri, kus seisab märge, et Kärla rahvamaja pidulik avamine on 3. augustil.
Sarikapärja võtsid maha volikogu liige Andres Tinno ja abivallavanem Urmas Sepp.
1,5 miljonit eurot maksma mineva 1200-ruutmeetrise maja ehitus algas augusti esimeses pooles. Sinna on plaanitud ka raamatukogu.
Ehituse ajal teevad Kärla rahvatantsijad proove koolimajas ja külakoor endises vallamajas ehk praeguses teeninduskeskuses.


description: Muhu Katariina kiriku kukekujuline tuulelipp jõudis Tallinnast konserveerimiselt koju tagasi. Kahes tulekahjus ja kukkumisel kannatada saanud sepistatud tornikuke konserveeris Tallinnas muhulasest sepp-restauraator Maidu Müürisepp Ferestaur OÜ-st. Muinsuskaitseameti Saaremaa vaneminspektori Inna […]

title: Tornikukk naasis Liivale

maintext:
Muhu Katariina kiriku kukekujuline tuulelipp jõudis Tallinnast konserveerimiselt koju tagasi.
Kahes tulekahjus ja kukkumisel kannatada saanud sepistatud tornikuke konserveeris Tallinnas muhulasest sepp-restauraator Maidu Müürisepp Ferestaur OÜ-st.
Muinsuskaitseameti Saaremaa vaneminspektori Inna Ligi sõnul kukke ei restaureeritud, vaid konserveeriti ehk ta jääbki niisuguseks kõveraks, kuna just nii pajatab kukk oma saatusest kõige paremini.
Tornikukk on sepistatud tõenäoliselt 18. sajandil. Tornipõlengus 14. septembril 1941 kukkus tornikukk alla. Kirikla kuuris hoitud sepis sai teist korda tulekahjus kannatada 2008. aasta septembris ja viidi pärast seda kiriku pikihoonesse.
Praegugi eksponeeritakse tornikukke kirikus sees.


description: Salme põhikoolis üleeile toimunud koosolekul lepiti kokku, et koolijuhi kt-na alustab uuest aastast käsitööõpetaja Tiia Kobin. Mitme lapsevanema soovi näha tagandatud direktorit edaspidigi matemaatikaõpetajana ei aktsepteeritud. “Just, mina julgesin seda […]

title: Koosolek ei toonud Salmel oodatud pingeleevendust

maintext:
Salme põhikoolis üleeile toimunud koosolekul lepiti kokku, et koolijuhi kt-na alustab uuest aastast käsitööõpetaja Tiia Kobin. Mitme lapsevanema soovi näha tagandatud direktorit edaspidigi matemaatikaõpetajana ei aktsepteeritud.
“Just, mina julgesin seda arvamust [koosolekul] avaldada,” tunnistas Saarte Häälele direktorivastase pöördumise initsiaator Merle Lepik. “Õpetajate pöördumine koolipidaja poole tehti ikkagi suhtlemisoskuste põhjal. Sellest võiks ju alustada ja edasi mõelda. Aga matemaatikaõpetajale tehakse konkurss ja tema töölevõtmise otsustab direktori kt.”
Õpetaja Lepik teatas koosolekul, et kui Pütsep peaks kooli naasma, esitab ta lahkumisavalduse. Merle Lepik ei välistanud, et Marika Pütsep võib kandideerida kooli matemaatikaõpetajaks.
Aeg annab arutust
Mitme koosolekul osalenud lapsevanema ja ka õpetaja sõnul ei jõutud lahendusteni ja vastasseis jätkub. “Sellel koosolekul ei olnud mitte mingisugust tulemust,” ütles üks volikogu liige, kes ei soovinud täiendavaid kommentaare anda. “Selle asja peab korda ajama vallavanem,” arvas teine Saarte Häälega suhelnud Salme elanik.
Vallavanem Kalmer Poopuu ütles, et kollektiivile tuleb anda aega leppimiseks, milleks jõuluaeg ja koolivaheaeg kenasti sobivad.
Üks lapsevanem leidis, et lahenduseni peavad jõudma õpetajad omavahel, sest vaenulik õhustik edasi ei vii ja kannatajad on Salme põhikooli õpetajad. “Mina ju ei tea, mis suhted õpetajatel omavahel on, sest kooli maine on alati välja paistnud hea. Kuid selge, et niisama selliseid pöördumisi ei tehta ja midagi on seal tuha all kogu aeg hõõgunud.”
Saarte Häälega suhelnud inimesed oma nime lehes näha ei taha, sest kogukond on väike ja meelsuse näitamine võib probleeme tekitada.
Toimetuse käsutuses on Salme põhikooli hoolekogu esimehe Oliver Parresti koostatud memorandum, kus selgitatakse põhjalikult direktori lahkumiseni viinud konflikti tagamaid ja selle kronoloogiat. Memo on täismahus loetav Saarte Hääle veebiküljel.
Aastaid vindunud
“Esimeseks ilminguks konfliktsest juhtimisest loevad asjaosalised direktori ja õpilasesinduse vastasseisu 2009. aastal, mis sarnaneb praegusele. Selle sisuks oli, et direktor tahtis ÕE tegevust piirata ja kontrollida,” seisab memos. “Ära ei tohi aga unustada, et pingete taga ei ole ainult paar inimest. Ebaõiglast kohtlemist on tunda saanud enamus kollektiivist.”
Korduma kippuvate küsimuste formaadis koostatud memos on muu hulgas ka vastus tähelepanekule “see kõik tuli täiesti ootamatult ning põhjustest ei ole midagi räägitud”: asju püüti lahendada majasiseselt, ilma sopaloopimiseta ja suurt lärmi tegemata.
Konflikti kronoloogia


description: Kuressaares Aia tänav 29 krundile rajatava kuni 230 kliendile mõeldud hooldekodukompleksi arhitektuurikonkursi võitis Salto AB nimeline büroo. Hoonestust rajava Energiamaja Konsultatsioonide juhatuse liige Tullio Liblik nimetas piirkonda tervisekvartaliks ja ütles, […]

title: Libliku hooldekodu sai kuju

maintext:
Kuressaares Aia tänav 29 krundile rajatava kuni 230 kliendile mõeldud hooldekodukompleksi arhitektuurikonkursi võitis Salto AB nimeline büroo.
Hoonestust rajava Energiamaja Konsultatsioonide juhatuse liige Tullio Liblik nimetas piirkonda tervisekvartaliks ja ütles, et Kuressaare haigla vahetusse lähedusse rajatav hooldekodu võimaldab pakkuda looduskaunis ja meeldivas keskkonnas hoopis uuel tasemel hooldusteenust. Lisaks 200 klienti mahutavale hooldekodule tuleb kinnistule ka Ravi tänavalt eraldi sissepääsuga hoone 30-le AS-i Hoolekandeteenused erivajadustega inimesele.
Hooldekodukompleksi lahenduse leidmisel jälgiti ka sotsiaalministeeriumi soovitusi. “Võidutöö puhul sai otsustavaks läbimõeldus ja vastavus eakate klientide vajadustele,” ütles Liblik.
Kinnistu kuulub Energiamaja Konsultatsioonid OÜ-le, kes annab erivajadusega inimestele mõeldud hooldekodu hoonestusõiguse AS-ile Hoolekandeteenused.
Libliku sõnul läheb esmalt töösse Hoolekandeteenuste AS-i osa ja kompleksi ülejäänud osa valmib etapiviisiliselt.
Konkursil osales neli arhitektuuribürood ja võitja valis välja viieliikmeline žürii, mille liikmete hulka kuulusid Karl Mänd Hoolekandeteenuste AS-ist, Tullio Liblik Energiamaja Konsultatsioonidest ning arhitektid Hannes Koppel, Peeter Pere, Emil Urbel ja varuliikmena Urmas Luure.


description: Jõulupuu ei pea ilmtingimata alati olema säravais ehteis kuusk. Miks mitte valmistada keskkonnasõbralik jõulupuu ise, näiteks okstest ja nöörist? Selline, mis on silmale kena vaadata, aga ei võta toas ruumi […]

title: Kui jõulupuud tahaks, aga mitte päris

maintext:
Jõulupuu ei pea ilmtingimata alati olema säravais ehteis kuusk. Miks mitte valmistada keskkonnasõbralik jõulupuu ise, näiteks okstest ja nöörist? Selline, mis on silmale kena vaadata, aga ei võta toas ruumi ega aja okkaid.
Just sellise, traditsioonilisest erineva jõulupuu meisterdas toimetuse soovil Kristi Kiil, käsitöölemb, kelle loomingut leidub mõneski kodus ja kes suvel lõi kaasa Loomesuvilas.
Kristi ei varja, et idee seinale riputatava jõulupuu meisterdamiseks sai ta internetist. “See on suurepärane ideede allikas,” märgib ta. “Samas – ideid saab küll internetist noppida, aga nende teostamine on tihti paras oskuste proovilepanek. Ei ole nii lihtne midagi, et leiad netist kümneid ideepilte ja muudkui teed aga järele.”
Kübeke fantaasiat ja kaunistusi
Mida on keskkonnasõbraliku jõulupuu meisterdamiseks tarvis? Muidugi materjali, kübeke fantaasiat ja nipet-näpet, millega puu kaunistada.
Niisiis, materjal. Mõnesentimeetrise läbimõõduga mahakukkunud kaseoksad leidis Kristi kodumaja kõrvalt metsapargist. Sobiv naturaalsest kiust nöör leidus aga kodustes tagavarades.
Kuidas siis tasapinnalist jõulupuud teha? “Oksad tuleb sättida nii, et kõige pikem alla, veidi lühem selle kohale ja nii edasi. Kõige tippu jääb kõige lühem oks,” õpetab Kristi, kuidas teha puu kuusekujuliseks. Et okste üksteise külge sidumiseks mõeldud peenike nöör oleks vastupidavam, heegeldas Kristi selle enne ketiks.
Pikemalt loe 23. detsembri Saarte Häälest.


description: Läinud reedel kogunes Kuressaare kultuurikeskusse saalitäis publikut. Põhjus lihtne – tantsukool Semiir lubas korraldada, nagu juba traditsiooniks saanud, korraliku täispika aastalõpusõu ja ette näidata pea kõik, mis treeningutel omandatud. Sedakorda […]

title: Semiirikad tegid vägeva sõu (+GALERII)

maintext:
Läinud reedel kogunes Kuressaare kultuurikeskusse saalitäis publikut. Põhjus lihtne – tantsukool Semiir lubas korraldada, nagu juba traditsiooniks saanud, korraliku täispika aastalõpusõu ja ette näidata pea kõik, mis treeningutel omandatud. Sedakorda kandis sõu nime “Jõuluaken”.
Viimastel aastatel on Semiiri sõu osutunud nii populaarseks, et piletite saamisel on isegi rebimiseks läinud. Tänavu kuulutati seega kohe välja, et sõu toimub samal õhtul kaks korda – nõnda oli tantsuetendusest võimalik osa saada kahel saalitäiel publikul.
Saarte Hääle fotograafi kaamerasilma ette jäid Grete Neilinn ja Gretten Vaga. Nende keskel veidi tavatumas kostüümis Semiiri poistetreener Juss Lindmäe.


description: Ajutine teekattemärgistus võimaldab rekonstrueerimise lõpusirgel oleval Kuivastu maantee Upa–Masa lõigul täna õhtust taastada harjumuspärase piirkiiruse 90 km/h. Maanteeameti Lääne regiooni ehitusosakonna projektijuht Toomas Magus (pildil) ütles, et teelõigu uuendamine on […]

title: Kuivastu teel taastub piirkiirus

maintext:
Ajutine teekattemärgistus võimaldab rekonstrueerimise lõpusirgel oleval Kuivastu maantee Upa–Masa lõigul täna õhtust taastada harjumuspärase piirkiiruse 90 km/h.
Maanteeameti Lääne regiooni ehitusosakonna projektijuht Toomas Magus (pildil) ütles, et teelõigu uuendamine on rõhuvas enamuses lõppenud, kuid ilmastiku vingepusside tõttu on tööd veninud ja objekt, mis mahtude poolest võinuks valmida kolme kuuga, ei ole päris valmis ka selle kuu lõpus kättejõudvaks lõpptähtajaks. Vaegtöödena jäävad kevadesse teekatte lõplik märgistamine ja ilmselt ka osa haljastustöid.


description: Tunnis tasub tähele panna Lümanda põhikooli ja eelmisel aastal ka SÜG-i lõpetanud Hardo Niit oli pigem selline multimees. Õppis gümnaasiumis hõbemedali vääriliselt, kuid noppis medaleid ka Eesti tasemel purjetades. Jõudis […]

title: KOLM ANDEKAT LUGU

maintext:
Tunnis tasub tähele panna
Lümanda põhikooli ja eelmisel aastal ka SÜG-i lõpetanud Hardo Niit oli pigem selline multimees. Õppis gümnaasiumis hõbemedali vääriliselt, kuid noppis medaleid ka Eesti tasemel purjetades. Jõudis kõike.
Hardo sõnul hakkas ta üsna varakult aru saama sellest, et reaalained istuvad talle paremini ja nendele pööras ta siis teadlikult ka rohkem tähelepanu. Etteruttavalt võib öelda, et nüüd juba kroonuski käinud Hardo õpib Tartu ülikoolis matemaatilist statistikat.
Edu võtmeks peab ta ise seda, et leidis kiiresti seoseid ja suutis asju meeles pidada. Töökust oleks võinud vahes rohkemgi ilmutada. “Mulle piisas tihtilugu sellest, et panin tunnis hästi tähele, mida õpetaja rääkis,” arvab ta. Õhtul kontrolltööks valmistudes õpikut sirvides tuli teema juba üsna tuttav ette.
Niisama igavlema ei jäänud ta ka tundides, kus asjad tema jaoks liiga lihtsad olid. “Uurisin õpikust mingi teema kohta edasi või üritasin mõnda ülesannet lisaks lahendada,” meenutab ta.
Hardo sõnul oli paar asja veel, mis tema heas arengus ta enda arvates oma rolli mängisid. Esiteks vanemad, kes poisiga lauamänge mängisid ja talle mitmesuguseid ülesandeid lahendada andsid. Kusjuures vastust ei öeldud kunagi ette, pigem vihjati või suunati. Juba väiksena jäid talle meelde igasugused aastaarvud ja kuupäevad. Memoriini-nimelises mängus vanematest talle eriti vastaseid ei olnud.
Teiseks oluliseks asjaks peab ta seda, et õppis väikeses Lümanda koolis. “Meid oli klassis üheksa,” meenutab ta. Tänu sellele oli õpetajal rohkem aega ennast igaühele pühendada ja ka lärm klassis ei läinud Hardo sõnul liialt suureks.
Ta räägib, et õppetöös tal tegelikult otseselt väga erilisi tulemusi ei olnudki. Reaalainete ja bioloogiaolümpiaadidel oli ta viie-kuue seas. Omamoodi saavutus on tema arvates üle-eestilisel Känguru matemaatikavõistlusel esisaja hulka jõudmine, parematel aastatel 20. ja 30. koha vahele. Osalejaid oli seal ju ligi 3500.
Lisaks õppimisele oli Hardo edukas ka spordis. Medaleid on tal ette näidata Eestis mitmes paadiklassis ja maakondlikelt kergejõustikuvõistlustelt.Lümandast linnas purjetamistrennis käimine võib tunduda üsna keeruline, kuid Hardo sõnul polnud hullu: liinibussiga linna, tagasi tõi isa.
“Eks ma rõhusin rohkem spordile, et seal midagi saavutada. Õppimisega vaatasin, et koolis oleksid head tulemused ja mõnel olümpiaadil suudaks ikka kõrgematele kohtadele jõuda,” meenutab Hardo. Gümnaasiumis nägi ta esimesel aastal, et sport võtab enamiku ajast ja pühendaski ennast sellele. Aineolümpiaadidel käimine hakkas tahaplaanile jääma.
Õppimisest sai tal isu täis ükskord hoopiski huvitaval põhjusel. Nimelt siis, kui 11. klassis oli vaja SÜG-i traditsiooniliseks kabareeks valmistuda. “Proovid kestsid tihtilugu hiliste tundideni ning pärast koju minna ja hakata veel kontrolltöödeks valmistuma oli ikka korralik katsumus,” räägib Hardo.
Kaks klassi ühe aastaga
Kertu Leesma arvab, et õppimine pole tema jaoks kunagi probleem olnud. Tuleb vaid ennast motiveerida, kätte võtta ja eesmärgini jõuda. Ta teab seda üsna hästi, sest on Saaremaal üks väheseid, kes tegi gümnaasiumiastmes kaks klassi ühe aastaga. Tulemuseks muidugi gümnaasiumi lõpetamine. Kuldmedaliga.
Kertu suisa uskumatu lugu sai alguse sellest, et ta läks KG-st Belgiasse vahetusõpilaseks. Eestis läksid tema klassikaaslased samal ajal 11. klassi. Belgias oldud vahetusaasta jooksul mõtles ta tihti, mis siis edasi saab, kui ta Eestisse naaseb, kas minna 11. või 12. klassi. Veel kaks aastat gümnaasiumis käia tundus nagu ajaraiskamisena.
Kertu sõnul andis ka KG talle valiku tegemisel täieliku vabaduse. Õppealajuhataja Maidu Varik olla siiski hoiatanud, et seni vaid viitele õppimine võib nüüd lõppeda ja ka eksamitulemused võivad eesootava koormuse tõttu kannatada. “Tundsin tol hetkel, et mis neist hinnetest ikka, eluaeg ju endale õpitud,” meenutab nüüdne psühholoogiatudeng Kertu. Teda toetasid ka kõik aineõpetajad, kes rääkisid, kuidas ja mida teha.
Pärast aastat Belgias kunstigümnaasiumis, mis oli tema sõnul selline “pehmemate” ainete ja flaami keele omandamine, oli tal õppimistahe suur. “Ajus ruumi jätkus,” naerab Kertu.
Kooliskäimine nägi välja nii, et ta õppis koos klassiga 12. klassi materjali. Samal ajal kui 11. klassi asjad tuli ära õiendada pärast tunde. Lihtsamaks tegi asja see, et paljud ained ongi vaid 11. klassini ja kõikides õppeainetes ei ole vaja suurt järjepidevust. Ehk siis ei takista see, millises järjekorras õpid.
“Kui minu klassil koolipäev läbi sai, siis mina istusin koolimajas kella nelja või viieni,” meenutab ta. “Õppisin palju individuaalselt ja tegin kõik vajalikud kontrolltööd ära.” Keerulisem oli matemaatikaga. Selle otsustas Kertu kohe ohverdada ja valis kergema kursuse. Kuid kuna ta oli 10. klassis olnud just tugevamal kursusel, siis alguses ei andnudki üks vahelejäänud aasta tunda. “Kui eksamiks kordamine hakkas, tuli välja, et ma ei tea ikka kahest-kolmest teemast midagi,” naerab Kertu nüüd. Tema edu saladus oli see, et ta proovis aega kasutada võimalikult otstarbekalt. Kool oli aasta otsa teema number üks.
Ta rõhutab, et eks ta ikka käis ja torkis õpetajaid lisaks tavatundidele ka rohkem. Usutavasti sai neil Kertust vahel suisa isu täis. “Enamik olid siiski hästi abivalmis ja toredad,” kinnitab Kertu, kes oma sõnul toimetab kõige paremini siis, kui tal on tempo peal.
Preemia sai ta vaid loetud päevad enne lõpetamist, kui selgus, et ta lõpetab kooli kuldmedaliga. Kertu ise teadis seni, et tulemas on hõbemedal.
Pärast hullumeelset aastat tuli teadmine, et nüüd peab vist suureks saama. Kuldmedalist proovis kunstiakadeemiasse animatsiooni õppima minna, kuid see tal ei õnnestunud. Siis pühkis ta Eesti tolmu jalgadelt, põrutas Prantsusmaale lapsehoidjaks ning erakooli prantsuse keelt ja kunstiajalugu õppima. Tagasi tulles proovis ta sisse saada Tartu ülikooli psühholoogia erialale ja seal ta praegu õpibki.
Kõik algab uudishimust
Eelmisel aastal SÜG-i lõpetanud kuldmedalist Hanna Tuus arvab, et tema edu valemiks pole andekus, vaid mitu asja kokku. “Küllaltki hea pea, raudne tööeetika ja tahe õppida,” ütleb ta. 11. klassis rahvusvahelisel talentide foorumil osalenud ja ka vabariiklikke olümpiaade võitnud neiu möönab, et talle tõesti meeldis õppida. Kui vahel mõnest kuivemast ainest tüdimus isegi tekkis, siis see läks pärast puhkust kiiresti üle.
Hanna ütleb, et vanemate mäletamist mööda oli ta kolmeaastaselt omaalgatuslikult lugema hakanud. “Käisin emal sabas ja nõudsin temalt erinevate tähtede hääldamist,” räägib ta.
Kui kolmeaastane hakkas äkki tänavanimesid kokku veerima, oli vanemate ehmatus olnud korralik. Hanna ise ütleb, et ega see ole muud kui märk, et tänaseni püsinud uudishimu oli tal juba siis olemas. Uudishimu teadupoolest aitab edasi. Ema-isa vaid soodustasid seda Hanna sõnul sel moel, et nad ei sundinud talle midagi peale, vaid laps sai teha seda, mis talle meeldis.
“Mingit andekust pole meil kodus küll isegi poole sõnaga mainitud,” kinnitab ta. Samamoodi ei ole ta kippunud ennast kellegagi võrdlema. Proovis toimetada iseseisvalt ja oma tempos. See tõi vahel kaasa ka selle, et tundides hakkas igav. “Tundides käimine polnud vahel mu jaoks aja kõige parem kasutus,” arvab ta.
Olümpiaadidel osalemine oli tema sõnul ikka veidi ka sportliku maiguga tegevus. Tulemuste järjestamine tekitab hasardi ja motivatsiooni õppida. Samas sai ta tänu olümpiaadidele-laagritele ja uurimistöödele tuttavaks teiste omasugustega, kellel kõigil oli ühine tahe õppida ja avastada.
Hanna ütleb, et tema vahest kõige suurem suunaja üldse oli põhikooliaegne bioloogiaõpetaja Inge Vahter. “Tema õpetas, mida tähendavad töökus ja kirg ühe õppeaine vastu. Temata poleks ma eales teada saanud, mida teadmiste omandamine ja õppimine tegelikult tähendavad,” kinnitab ta. “Oleksin täna ilmselt üsna teistsugune inimene – omaksin poole vähem usku ja oleksin vähem saavutanud.”
Muide, bioloogiaga on seotud akadeemiline saavutus, mis Hanna enda meelest on kooliaja kõige uhkem. “See oli Eesti esindamine Istanbulis rahvusvahelisel keskkonnaalaste uurimistööde konkursil ja seal saavutatud preemia,” arvab ta.
Andekate laste lood pani kirja Raul Vinni


description: Jüri Ratase valitsus kavatseb kaotada maavalitsused, mille ülesanded jagatakse omavalitsuste ja keskvõimu vahel. Maavalitsuste kaotamine on osa haldusreformist, millega tegeleb riigihalduse minister Mihhail Korb, kes peab likvideerimiskavaga välja tulema 26. […]

title: Uus valitsus lammutab maavalitsused

maintext:
Jüri Ratase valitsus kavatseb kaotada maavalitsused, mille ülesanded jagatakse omavalitsuste ja keskvõimu vahel.
Maavalitsuste kaotamine on osa haldusreformist, millega tegeleb riigihalduse minister Mihhail Korb, kes peab likvideerimiskavaga välja tulema 26. jaanuariks. Maavalitsuste sisuliselt omavalitsuslikud ülesanded on kavas anda omavalitsustele ja nende ühisasutustele ning maavalitsuste riikliku järelevalve funktsioonid riigiametitele, vahendas portaal Delfi valitsuse plaani.
“Kahjuks ei oska seda uudist veel kommenteerida,” ütles Saare maavanem Kaido Kaasik Saarte Häälele ja lisas, et tal on täna kavas minister Korbiga kohtuda. “Vahest kuuleb siis täpsemalt, kas minnakse eelmise plaaniga edasi või on teoksil uue tegevuskava koostamine.”
Maavalitsuste kaotamise idee oli juba eelmisel valitsusel. “Selge on, et maavalitsuste süsteem vajab muutmist. Valida on kahe põhimõttelise suuna vahel: kas jagada maavalitsuste ülesanded laiali või anda neile ülesandeid juurde. Maavalitsuste uuesti ülesehitamine tähendaks aja jooksul toiminud muudatuste tagasipööramist, kuid analüüsid on näidanud, et see ei ole hea lahendus,” rääkis minister Korb Delfile.


description: Täna öösel jõudis Kuivastusse TS Laevade esimene uus parvlaev, Türgis ehitatud Leiger. Fotod: Saarte Hääl Print PDF

title: Parvlaev Leiger Kuivastus


description: Kuressaares Lossi tänava majade 11 ja 13 vahele eile paigaldatud masin turgutab inimesi sisekaemusele ja annab kogu järgneva talve jooksul tasuta vastuseid kõikidele kas-küsimustele. Masina idee autor Merit Karise ütles […]

title: Lossi tänaval KAS-masin

maintext:
Kuressaares Lossi tänava majade 11 ja 13 vahele eile paigaldatud masin turgutab inimesi sisekaemusele ja annab kogu järgneva talve jooksul tasuta vastuseid kõikidele kas-küsimustele.
Masina idee autor Merit Karise ütles Saarte Häälele, et ta käib kogu aeg Lossi tänavat mööda tööle ja koju ning kõige põnevamad kohad on kolm kitsast vahekäiku majade vahel. Eriti Lossi 11 ja 13 vahel.
“Alati vaatan ja tuleb tunne, et mis seal on. See on eikellegimaa, pimedus, sügavik. Põnev, salapärane. Natuke hirmus ka,” selgitas ta. Külaskäik Tartu kunstikooli kolleegi, Saaremaa juurtega Jaanus Hiisi stuudiosse, kus ta leedvalgustitega plaate teeb, tõi Karisele valgustuse, et vahekäiku peab tulema jah/võib-olla/ei masin.
Masina panid kokku Jaanus Hiis ja Sergei Jasjukevitš firmast LedCraft, rahaliselt toetas projekti Kuressaare linn. Masin on üleval kuni märtsini 2017 ja Karise sõnul on seda soovitav külastada pimedal ajal.


description: Millest see tuleb, et mida aasta edasi, seda lühemaks näivad muutuvat mitte ainult päevad, vaid lausa tunnid ja minutid? Ja mida rohkem leiutatakse igasugu nutikaid ja veel nutikamaid “vahendeid”, mis […]

title: Mis on maailma parim ja maailma halvim asi

maintext:
Millest see tuleb, et mida aasta edasi, seda lühemaks näivad muutuvat mitte ainult päevad, vaid lausa tunnid ja minutid?
Ja mida rohkem leiutatakse igasugu nutikaid ja veel nutikamaid “vahendeid”, mis tõotavad meie elu mugavamaks ja paremaks muuta, seda rohkem on meil tegelikult pakilisi asjatoimetusi ja vähem aega, mida pühendada mõnusale koosolemisele sõprade ja lähedastega või mõnele oma meelistegevusele.
Muide, selle kohta, et me naljalt niisama teist inimest üles ei otsi, sündis minu peas umbes aasta tagasi paar sarkastilist värsirida:
kui sõber meenub mulle siis
kui mul on teda vaja
ja mitte iial selleks
et koos veeta mõne aja
siis mõtisklema pean kas olen
sõbra nimeks küps ma
kui kohtlen teist kui lehma
keda vajadusel lüpsta.
Eriline pärl lapsepõlvest
Minu kodus on alati olnud palju raamatuid. Lugema õppisin üsna varakult ja lugesin tõesti palju. Eriti meeldisid mulle muinasjutud, nagu lastele ikka.
Loodan südamest, et ka tänapäeva lastele loetakse lausa sünnihetkest alates ette muinasjutte, kus on peidus nii palju tarkust, kus õpetatakse vahet tegema heal ja kurjal, kus näidatakse, et elus tuleb teha valikuid, mis määravad meie edasise elu.
Eriline pärl muinasjuttude seas on lugu maailma parimast ja maailma halvimast asjast. Kas teie teate, mis on maailma parim ja mis maailma halvim asi? Kui ei, hankige raamat ja uurige välja!
Olen valmis välja panema auhinna esimesele, kes õige vastuse üles leiab. Mina lugesin seda muinasjuttu lapsena, aga muljet avaldab see mulle tänaseni ja jutustan seda igal võimalusel edasi.
Teismelisena leidsid minu juurde tee muusikamaailma suurkujude ja kunstnike elulood (eriti köitis mind raamat Niccolo Paganinist) ning raamatud rändamisest, rännul kogetust, saadud õppetundidest, mõtisklustest erinevate tõekspidamistega kokkupuutumisel…
Doris Peucker
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Kuna Kuressaares elav 16-aastane raske puudega Triinu omal jõul duši alla pesema ei pääse, vajab ta tema erivajaduse järgi kohandatud vannituba. “Dušinurga alus on liiga kõrge,” näitas tütarlapse ema, kuressaarlane […]

title: Triinu vajab vannituba

maintext:
Kuna Kuressaares elav 16-aastane raske puudega Triinu omal jõul duši alla pesema ei pääse, vajab ta tema erivajaduse järgi kohandatud vannituba.
“Dušinurga alus on liiga kõrge,” näitas tütarlapse ema, kuressaarlane Maarja Oeselg pere praegust vannituba. “Kuna tütar ei suuda oma jalgu nii kõrgele tõsta, et ise vanni ronida, pean ma teda aitama, kuidagi ta jalgu tõstma, et ta pesema pääseks.”
30. detsembril 17-aastaseks saavat Downi sündroomi ja südamerikkega tütart ema süles vanni tõsta ei jaksa – tüdruk kaalub ju 60 kg ringis.
“Väga kaua mu selg vist niimoodi vastu ei pea,” arvas Oeselg.
Kuna Triinu ise end ei pese, peab seda tegema Maarja. Samuti tuleb tal tütart abistada WC-s, tualett on aga nii väike ja kitsas, et kahekesi nad sinna ei mahu. Et liikumis- ja pesemisruumi juurde saada, oleks tarvis vannituba ja WC kokku ehitada.
Maarjale endale käib vannitoa ümberehitus üle jõu – ta kasvatab üksi kolme last. Lisaks tütrele kuuluvad perre kaks poega, seitsme- ja nelja-aastane.
Maarja pöördus abipalvega linnavalitsusse, kes lubas toetada peret vannitoa kohandamiseks 700 euroga. Sellest rahast aga ei piisa. Maarja pere vannitoa üle vaadanud ehitaja (Sama mees ehitas MTÜ Koos Laste Heaks ja MTÜ Naerata Ometi kogutud raha eest duširuumi Kuressaares elavale sügava liitpuudega tüdrukule – toim) tegi kalkulatsiooni, mille järgi läheb remont maksma 2890 eurot.
“Linnavalitsus soovitas mul ise otsida heategevusorganisatsioon, kes meid aitaks, aga ma ei oska kuhugi pöörduda,” tunnistas Oeselg.
Pere murest andis toimetusele teada ema, kes heategevuslike MTÜ-de abiga oma sügava puudega lapsele uue vannitoa sai.
“Üksi kolme last kasvatada, kellest üks on veel erivajadusega, pole sugugi kerge,” tõdes eile Saarte Häälelt Maarja probleemist kuulnud ja koos ajakirjanikega peret külastanud MTÜ Meelespea juhatuse liige Aive Laanemets.
Laanemetsa sõnul otsustas Meelespea juhatus vannitoa remonti toetada 1000 euroga.
“Kahjuks me kogu vajaliku summa osas aidata ei saa, kuna abivajajaid on teisigi. Veidi saame omalt poolt aga ikka teha,” lausus ta, avaldades lootust, et leidub häid inimesi, keda pere mure ükskõikseks ei jäta.
Kes soovib Triinut aidata, võib annetada raha tüdruku pangakontole: Triinu Õispuu, EE862200221057692842.
KOMMENTAAR
Kairit Lindmäe, Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja:
Linnavalitsus peab puudega lapse pesemisvõimaluste parandamist oluliseks ja toetab pesuruumi vastavaks kohandamist 700 euroga. Toetussumma võimaldab teha vajalikud ümberkorraldused ning seda on kinnitanud ka kohapeal olukorda hinnanud ehitusekspert. Linnavalitsus on sama pere puudega lapse pesemistingimuste parandamist ka ükskord varem toetanud. Linnavalitsusel ei ole õigust toetada maksumaksja raha eest suuremahuliste remonttööde tegemist perele. Perele on tutvustatud erinevaid võimalusi, et vajadusel paluda abi heategevusorganisatsioonidelt.


description: * Selveris tossas * Tornikukk naasis Liivale * Kuivastu teel taastub piirkiirus * Saarte Häälega ühevanune Lauren Lilly valmistub võimlemispeoks! Print PDF

title: Homses, 9. detsembri Saarte Hääles!


description: Salme põhikoolis valitseb pärast direktori ootamatut lahkumist peataolek, esimese ja teise korruse töötajad omavahel ei suhtle, õpilased muretsevad matemaatikatundide pärast ja mitmed lapsevanemad plaanivad lapse linnakooli viia. Eile andis osa […]

title: MÄSS SALMEL: mis saab koolist edasi?

maintext:
Salme põhikoolis valitseb pärast direktori ootamatut lahkumist peataolek, esimese ja teise korruse töötajad omavahel ei suhtle, õpilased muretsevad matemaatikatundide pärast ja mitmed lapsevanemad plaanivad lapse linnakooli viia.
Eile andis osa õpetajate nõudmisel ametist kõrvaldatud direktor Marika Pütsep juhtimise vallavanem Kalmer Poopuule üle, õppealajuhataja Marina Maasik direktori kohusetäitja koha vastuvõtmisest esialgu keeldus.
Loe pikemalt homsest Saarte Häälest!


description: Ajakirja Maakodu kolmandat korda korraldatud konkurss “Eesti kauneim maakodu” tõi kenama suvekodu tiitli seekord Saaremaale. Mustjala maadel asuvat talukompleksi käis pererahva lahkel loal lähemalt uudistamas ka Oma Kodu. Robert Tohvri […]

title: Üks ütlemata kaunis suvekodu

maintext:
Ajakirja Maakodu kolmandat korda korraldatud konkurss “Eesti kauneim maakodu” tõi kenama suvekodu tiitli seekord Saaremaale. Mustjala maadel asuvat talukompleksi käis pererahva lahkel loal lähemalt uudistamas ka Oma Kodu.
Robert Tohvri ja Kadri Karu suvekodu jõudsime vaatama üsna sügiseharjal. Sellele vaatamata tervitasid meid lisaks rõõmsale pererahvale veel täies õiteilus inkaliiliad ja daaliad.
“Siin oli alguses kõik päris võssa kasvanud,” räägib Kadri suvekodu ostmisaegsest seisust.
“Robert leidis selle koha täiesti juhuslikult kinnisvara kuulutuste hulgast. Tema emapoolse suguvõsa juured on Saaremaal ja sellepärast ta ilmselt just Saaremaaga seotud paiku erilise huviga vaatas. Tema sooviks oli leida suvekodu, kus poleks palju aiatööd, ei lehtpuid ega suurt aeda.”
Ometi on Kadri külaliste saabudes ametis just lehtede riisumisega – kauni männimetsa vahele on nagu pererahva kiusuks sattunud kasvama paar kaske ja üks “õnnetu” vahtrapuu.
Suurematest töödest on suvekodus tulnud ette võtta katuseharjade vahetus, majade õlitamine ja mere äärde viiva laudtee uuendus, kõike muud võib kokku võtta sõnaga “heakorrastus”. Tõesti, vaatamata edenevale sügisele paistab siin igast hoonest, aiast ja aianurgast vastu kord, korrektsus ja hea maitse.
Mullu avastas peremees, et kõrvalhoonete uksed on kuidagi ilmetult pruunid. Polnudki vaja pikka mõtlemist – Mustjala rahvariide triip sobis kaunistuseks suurepäraselt ja annab nüüd kogu kompleksile natuke vallatut jumet.
Loe edasi Oma Kodu talvenumbrist


description: Laupäeval sõideti Kihelkonna valla teedel Eesti selle aasta viimane rahvaralli – Saare Fishexporti Kihelkonna rahvaralli 2016, kus stardiprotokolli oli kantud 95 ekipaaži. Klass 4WD: Gert Aasmäe ja Vally Loopalu, Mitsubishi […]

title: Kihelkonnal sõideti tänavune viimane rahvaralli

maintext: Sport-klass: Robert Virves ja Gert Virves, Opel Astra 25.50,3; Kalle Kruusmaa ja Andres Kruusmaa,VAZ 2105 26.00,6; Andre Kiil ja Hendrik Sarnet, BMW Compact 26.51,6.


description: Eile kirjutasid Kuressaare raekojas Saaremaa valla ühinemislepingule alla 10 vallavanemat, üks linnapea ja 11 volikogu esimeest. Kohal viibinud riigihalduse minister Mihhail Korb ütles, et saarlased on kindlasti ülejäänud Eestile eeskujuks. […]

title: Saaremaa ühendvald sai käed alla


description: Pärast nelja-aastase ametiaja lõppu otsustas Kuressaare gümnaasiumi senine hoolekogu esimees Terje Nepper enam mitte kandideerida. Uueks esimeheks valiti aktiivne hoolekogu liige Maris Rebel. “Minu suurim ülesanne oli KG hoolekogu töö […]

title: KG hoolekogu juhib Maris Rebel

maintext:
Pärast nelja-aastase ametiaja lõppu otsustas Kuressaare gümnaasiumi senine hoolekogu esimees Terje Nepper enam mitte kandideerida. Uueks esimeheks valiti aktiivne hoolekogu liige Maris Rebel.
“Minu suurim ülesanne oli KG hoolekogu töö käivitada ja mulle tundub et see on päris hästi õnnestunud,” andis Nepper oma perioodile hinnangu. Tema sõnul käib hoolekogu regulaarselt koos ja kaasatud on lapsevanemate esindajad. Nepperi kinnitusel on hoolekogu ja kooli juhtkond teinud väga head koostööd. Terje Nepper jääb hoolekogusse edasi vilistlaste esindajana ning lubas Rebelit igati toetada. Tema sõnul tuleks kindlasti jätkata KG-s läbiviidavate heaoluküsitlustega.
Seni 4.–6. klasside lapsevanemate esindajana hoolekogus olnud Rebel tunnistas, et Nepperi töö on lati kõrgele tõstnud. Tema sõnul on oluline, et kõik lapsevanemad annaksid oma muredest ja soovidest operatiivselt teada klassijuhatajatele, klassi esindajatele või hoolekogule otse. Paraku alustatakse tänapäeval pahatihti kõigepealt pingete kruvimist sotsiaalmeedias. Samas võib mõni lahendus olla Maris Rebeli sõnul väga lihtne.


description: Raamatu “Minu pere ja muud loomad” peategelane Gerry oli üsna nutikas poiss. Ta teadis täpselt, et sobiva sünnipäevakingituse saamiseks tuleb teada kinkija hobisid ja need oma hobiga siduda. Nii näiteks […]

title: Kuressaare Eestile alkopoliitika eeskujuks

maintext:
Raamatu “Minu pere ja muud loomad” peategelane Gerry oli üsna nutikas poiss. Ta teadis täpselt, et sobiva sünnipäevakingituse saamiseks tuleb teada kinkija hobisid ja need oma hobiga siduda. Nii näiteks palus loodusehuviline poiss kirjanikust vennalt loomulikult looduskirjandust.
Kuressaare linnapealt Madis Kallaselt saab kõige pikemad vastused siis, kui rääkida alkoholipoliitikast Kuressaares. Võib öelda, et see on linnapea üks meelisteemasid. Seda näitab ka see, et kohati ollakse riiklikust poliitikast suisa sammuke ees. Tundub, et Kallas on võtnud sama suuna, mis president Kaljulaid. Vajalikku rida tuleb ajada pikalt ja järjekindlalt.
Järgmine huvitav eksperiment saab olema alkoholipudelite ärapeitmine Kuressaare bussijaama müügipunktides. Seda ajal, mil riigis vaieldakse alles alkoholireklaamide kaotamise üle.
Edu!


description: Lilbi küla Moto, Laise, Mora ja Jurna detailplaneeringu kehtestamine Lääne-Saare Vallavolikogu 30.11.2016 otsusega nr 1-3/16/73 kehtestati Lilbi külas Moto, Laise, Mora ja Jurna maaüksuse detailplaneering pindalaga ca 45 ha. Planeeringu […]

title: DETAILPLANEERINGU KEHTESTAMINE

maintext:
Lilbi küla Moto, Laise, Mora ja Jurna detailplaneeringu kehtestamine
Lääne-Saare Vallavolikogu 30.11.2016 otsusega nr 1-3/16/73 kehtestati Lilbi külas Moto, Laise, Mora ja Jurna maaüksuse detailplaneering pindalaga ca 45 ha. Planeeringu eesmärk on teemapargi rajamiseks ehitusõiguse määramine, sihtotstarvete ja liikluskorralduse määramine ning keskkonnatingimuste seadmine.
Käesolev detailplaneering sisaldab Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi kehtiva ühisplaneeringu (edaspidi ühisplaneering) muutmise ettepanekut. Vastavalt ühisplaneeringu maakasutuse kaardile asuvad Laise tee ja Laise tee 1-16 krundid pereelamute alal, Mora ja Jurna maaüksus haljasmaal ning Moto maaüksus kaubandus- ja teenindusalal. Tulenevalt planeeringu eesmärgist rajada äriotstarbelisi hooneid, tehakse käesoleva detailplaneeringuga ettepanek määrata ühisplaneeringus planeeringujärgse pos 1 juhtotstarbeks kaubandus- ja teenindusala.
Detailplaneeringu materjalidega on võimalik tutvuda paberkandjal tööpäevadel Lääne-Saare vallamajas (Marientali tee 27, Kuressaare) ja valla kodulehel http://www.laanesaare.ee/index.php/ehitus-ja-planeerimine/detailplaneeringud.
Katrin Kuusk, planeerimise ja maakorralduse peaspetsialist


description: Ligi kuus aastakümmet tagasi kirjutas Kaali kooli õpilane Veeve Kuusk kirjandisse Carl Robert Jakobsoni kuulsa lause “See jalg on ikka õigel teel, mis adra taga käib.”. Hiljem, kui Kaali kooli […]

title: Veevet rõõmustab noortalunike entusiasm

maintext:
Ligi kuus aastakümmet tagasi kirjutas Kaali kooli õpilane Veeve Kuusk kirjandisse Carl Robert Jakobsoni kuulsa lause “See jalg on ikka õigel teel, mis adra taga käib.”.
Hiljem, kui Kaali kooli vilistlasest, Olustvere tehnikumi ja Eesti põllumajanduse akadeemia lõpetanust Veeve Kaasikust oli saanud tunnustatud agronoom, tuletasid tema kunagised õpetajad oma endisele õpilasele seda fraasi meelde.
Nüüdseks on Maaelu Edendamise Sihtasutuse konsulent ja Kõljala küla Kasesalu mahetalu perenaine piltlikult öeldes adra taga käinud juba ligi viiskümmend aastat. Õpetatud agronoomil mahub sellesse aega kodumajandis põllumajanduse edendamine. Pärast suurmajandite lagunemist hakkas tarmukas naine perega talu rajama. Sellega tema tegemised ei piirdunud. “Mõtlesin, et mul amet õpitud, miks peaksin seda raisku laskma. Otsustasingi konsulendina proovida ja nii on läinud,” võtab kolm aastat tagasi Eesti parimaks konsulendiks tunnistatud Veeve tööaastad kokku.
Tegelikult võiks rääkida igast aastast ja ettevõtmisest eraldi. Mitu tonni kartuleid, teravilja, maasikaid või õunu kasvatatud? Mitmele inimesele õpetussõnu, nõuandeid ja kogemusi jagatud?
Veeve pole sellist statistikat pidanud ja on´s tarviski. Tähtis on, et pärast Eesti taasiseseisvumist sööti jäänud põllud on kasutusele võetud. Kuigi Saare- ja Hiiumaa maad pole viljakad, on maaharijad saanud õigeid agrotehnilisi töövõtteid kasutades neilt maadelt häid saake.
Lõppeva nädala kolmapäev on konsulendile pingeline. “Leppisime küll aja kokku, aga ma ei saa sind praegu vastu võtta, tuba on rahvast täis. Tule tund aega hiljem,” annab Veeve teada.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Ajal, mil metssigade suremine sigade Aafrika katku on Saaremaal hüppeliselt kasvanud, kütiti katku alguspaigast põrsad, kelle veres tuvastati SAK-antikehad. Samas Matsiranna külas, kus 24. augustil ilmnes sigade Aafrika katk esimest […]

title: Matsirannas kütiti esimesed SAK-antikehadega metssead

maintext:
Ajal, mil metssigade suremine sigade Aafrika katku on Saaremaal hüppeliselt kasvanud, kütiti katku alguspaigast põrsad, kelle veres tuvastati SAK-antikehad.
Samas Matsiranna külas, kus 24. augustil ilmnes sigade Aafrika katk esimest korda looduses, kütiti novembris kahel päeval kolm metsseapõrsast, kellel tuvastati katkuvastased antikehad. See tähendab, et sead olid haiguse läbi põdenud ja elama jäänud.
Saarte jahimeeste seltsi tegevjuht Ive Kuningas tõdes, et antikehade leidmine tähendab katkuepideemias uut perioodi, kusjuures huvitav on, et haiguse üleelanud metssead lasti just Matsirannas.
Veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda selgitas Saarte Häälele, et tegu on loomadega, kelle puhul laboratoorsel uuringul leitakse verest või organitest SAK-viiruse vastaseid antikehi, aga viiruse genoomi ei tuvastata.
“Sellele vaatamata pole võimalik käsitleda neid tervete loomadena ega lubada nende liha kasutamist, kuna ei ole kindlust, et looma organismis viirust ei esine. Taudi läbipõdemine ja antikehade teke ei anna loomadele täielikku immuunsust, nad võivad uuesti nakatuda ja olla endiselt nakkusohtlikud ka teistele loomadele,” rääkis ta.
Kalda nentis, et kuigi metssigade arvukus on katku tõttu mitmes piirkonnas tugevasti vähenenud, ei näita haigus taandumise märke. Pigem on oht, et viirus jääb metsseapopulatsiooni ringlema pikemaks ajaks, millele aitab paradoksaalselt kaasa antikehadega loomade osatähtsuse suurenemine populatsioonis. “Nende loomade vastupidavus viirusele on suurenenud ja eluiga pikeneb, mis tähendab, et pikeneb ka viiruse eritamise aktiivne aeg. See omakorda soodustab viiruse varjatud ringlust metsseakarjades.”
5. detsembri seisuga on Saare maakonnas surnuna leitud 24 ja kütitud 31 SAK-positiivset metssiga.


description: Õiguskantsleri poole on pöördunud Kasse paati kasutav rannakalur, kes ei ole rahul, et väikelaevaregistris oleva aluse kandmisel kalalaevade registrisse tuleb standardmõõdus paat uuesti üle mõõta ja selle eest raha maksta. […]

title: Kasse annab tööd õiguskantslerile

maintext:
Õiguskantsleri poole on pöördunud Kasse paati kasutav rannakalur, kes ei ole rahul, et väikelaevaregistris oleva aluse kandmisel kalalaevade registrisse tuleb standardmõõdus paat uuesti üle mõõta ja selle eest raha maksta.
Avalduse esitaja osutab, et kõik kõnealuse paadi parameetrid on väikelaevaregistris on olemas ja need on hästi teada ka veeteede ametile. Sellegipoolest on paadi kalalaevaregistrisse kandmiseks vajaliku mõõtekirja väljastamise eeltingimus, et tunnustatud eraettevõte mõõdaks paadi uuesti üle. Kalur soovib õiguskantslerilt selgitust, kas ja miks on standardile vastava paadi ülemõõtmine vajalik ja miks ei kasutata selleks väikelaevaregistris juba olemasolevat teavet.
Ei ole ühesugused
Veeteede ameti väike- ja siseveelaevade osakonna juhataja Andres Kõnd ütles Saarte Häälele, et kalalaev saab vastavalt rahvusvahelistele reeglitele olla kalalaevade registris ainult juhul, kui selle omanikul on ette näidata mõõtekiri. “Seal ei ole vahet, kas see on Kasse paat või 15-meetrine alus – mõõdukirja aluseks on mahutavuse arvutus, mis tehakse mõõtude põhjal,” selgitas Kõnd, kelle sõnul on Kasse paate kalalaevaregistris kümneid, kui mitte sadu. Enamik paadiomanikke aktsepteerib nõudeid, kuid aeg-ajalt leidub Kõnnu sõnul ka mõni selline kodanik, kes esimese hooga ei aktsepteeri kehtivaid reegleid. “Euroopa Liidu määrus näeb nii ette ja EL-i määrused on otsekohalduvad – kui reeglid ei meeldi, siis ei pea inimene kutselise kalapüügiga tegelema,” lisas Kõnd.
Kõnnu sõnul ei ole kõik Kasse paadid sugugi ühesugused, sest juhtub sedagi, et paat ehitatakse natuke ümber. Seejuures peab veeteede amet vajalikuks arvestada tõsiasjaga, et mahutavuse arvutuses kasutatavad andmed (mõõdud) võivad, aga ei pea kattuma riiklikus registris olevate andmetega, kuna vastavalt kehtivatele reeglitele mõõdetakse mahutavuse arvutuses kasutatavad mõõdud ühe sentimeetri täpsusega. Lisaks tasub mainida, et näiteks mahutavuse arvutuseks vajalikku teoreetilist parda kõrgust ei kajasta riiklik register mingil moel. Kui laeva omanik soovib mõõtekirja, siis veeteede amet väljastab selle ainult kehtivate reeglite järgi.
Mõõtke ülevaatusel
Küll aga võiks Andres Kõnnu sõnul arutada selle üle, kas Kasse paadi sugustele paatidele kalalaeva staatuse omistamine on asjakohane.
Maaeluministeeriumi kalamajandusosakonna juhataja Ain Soome tõi kirjas riigikontrollile välja pika nimistiku EL-i õigusaktidest, millel paatide ümbermõõtmise nõue põhineb. Soome pakub välja ka ühe lahenduse, kuidas vähendada kalalaeva omanike raha- ja ka ajakulu, mis mõõtekirja taotlemisega kaasneb. Selleks võiks kogumahutavuse arvutuse teha tehnilise ülevaatuse käigus ja kanda kogumahutavuse väärtuse tehnilise ülevaatuse aktile ning selle alusel liiklusregistrisse.
Soome lisas, et maaeluministeerium on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, veeteede ameti ja liiklusregistriga nii alla 12-meetrise kogupikkusega laeva kogumahutavuse liiklusregistri registreerimistunnistusele märkimist kui ka arvutamise küsimust arutanud ning loodab leida kõiki osapooli rahuldava lahenduse.
Kasse Paatide juhataja ja tootja Fred Keert märkis, et teda häirib pisut asjaolu, et inimene, kes on ostnud Kasse paadi ja tahab seda kasutada mingiks lisatoiminguks, nagu päästetegevus või kutseline kalapüük, peab hakkama nõuete täitmiseks bürokraatiamasinas ringi jooksma. Keerti sõnul on nende ettevõte taotlenud litsentsi, et kõik kalalaevaregistrisse kandmisega kaasas käivad mõõtmised kliendi jaoks ise ära teha. Paraku pole ettevõte litsentsi saanud. Üle 2200 Kasse paadi tootnud Keert lisas, et paatide ülemõõtmisel pole mitte mingisugust mõtet, sest need on identsed.
Ka õiguskantsleril ei ole vaatamata ministeeriumi pikale selgitusele veel selgust majas. Esmaspäeval saatis õiguskantsleri nõunik Evelin Lopman maaeluministeeriumile kirja, kus tundis huvi, miks ei piisa ühe mudeli järgi valmistatud paadi mahutavuse hindamiseks paadi tootja antud dokumendist, milles on paadi mõõdud kirjas?


description: Kuigi tartlasel Algo Laidveel ei õnnestunud sel aastal kaitsta Eesti tšempionitiitlit kiirkabes (ca 10 min partiile), kuulub ta selles kabeliigis vaieldamatult Eesti tugevamate sekka. Seda said tunda ka Saaremaa kabetajad. […]

title: Algo Laidvee konkurentidele võiduvõimalust ei andnud

maintext:
Kuigi tartlasel Algo Laidveel ei õnnestunud sel aastal kaitsta Eesti tšempionitiitlit kiirkabes (ca 10 min partiile), kuulub ta selles kabeliigis vaieldamatult Eesti tugevamate sekka. Seda said tunda ka Saaremaa kabetajad.
Kolmapäeva õhtul mängitud kiirturniir oli selle aasta viimane maakonna tasemel kabevõistlus. Seal võitis Laidvee kaheksa partiid kahe viigi juures ning saavutas 9 punktiga ülikindla esikoha. Järgnesid Jaan Truu 6, Ivar Truu 5,5 ja Rein Kirst 5 punktiga. Tahapoole jäid seekord Villu Kallas ja Heino Tammeaid.
Jaan Truu


description: Tallinna tehnikaülikooli Kuressaare kolledži tudengid korraldasid oma õppejõududele meeleoluka tänuõhtu. Kolledži direktor Anne Keerberg ütles avasõnas, et õppejõudude meelespidamine kord aastas on traditsioon, millel on olnud erinevaid vorme. Näiteks on […]

title: Kuressaare kolledži tudengid tänasid õppejõude

maintext:
Tallinna tehnikaülikooli Kuressaare kolledži tudengid korraldasid oma õppejõududele meeleoluka tänuõhtu.
Kolledži direktor Anne Keerberg ütles avasõnas, et õppejõudude meelespidamine kord aastas on traditsioon, millel on olnud erinevaid vorme. Näiteks on mitmel korral toimunud seminare huvitavate esinejatega.
Sellisel kujul, et kogu ürituse korraldavad tudengid, toimus tänuõhtu esimest korda. Kohal oli 29 õppejõudu, st pea pooled. Lisaks viktoriinile ja lahendamiseks antud huvitavatele ülesannetele oli kavas ka kaks ettekannet.
Pöide pruulikoja asutaja ja juht Koit Kelder rääkis sellest, kuidas kodutallu asutatud pruulikoda, mille nad koos abikaasa Kristeliga rajasid, jalad alla sai ja enam koduseinte vahele ära ei mahtunud. “Tegelikult oli seis selline, et tuli otsustada, kas kodust kolib välja pruulikoda või pere,” tõi Kelder akadeemilisele perele näite perefirma kasvamise rõõmudest ja muredest. Teadupoolest kolis pruulikoda Kuressaarde ja teeb nüüd peale õlle ka limonaadi.
Jaanis Prii väikelaevaehituse kompetentsikeskusest tutvustas komposiitmaterjalidest laevaehitust isegi koduperenaistele arusaadavas vormis. “See on kui juurdelõikus ja koogiküpsetamine üheskoos,” sõnas ta sissejuhatuseks ja edasi rääkis juba ka pilte näidates asjast lähemalt.
Tudengid andsid kõigile õppejõududele tänukirja ja omavalmistatud meene. Eriliselt tänati kogu ürituse juhendajat, õppejõud Anneli Kikkast. Pooljuhuslikult toimus see kõik 29. novembril ehk Kuressaare esimese merekooli asutamise 125. aastapäeval.


description: 55 vähki, viis metssiga ja kaks rebast võivad neid püüdnud ja küttinud meestele minna maksma kokku ligi 5000 eurot, kui kohus meeste vastu esitatud kahjuhagi õigeks tunnistab. Üks tsiviilhagi on […]

title: Röövpüüdjalt ja salakütilt nõutakse tuhandeid eurosid

maintext:
55 vähki, viis metssiga ja kaks rebast võivad neid püüdnud ja küttinud meestele minna maksma kokku ligi 5000 eurot, kui kohus meeste vastu esitatud kahjuhagi õigeks tunnistab.
Üks tsiviilhagi on esitatud Olavi vastu, kes püüdis kahe aasta eest 11. septembril Leisi vallas Pöitse külas Punapea jõest ja Pöitse kraavist 55 jõevähki ajal, mil püügihooaeg oli läbi, ja tekitas keskkonnale kahju 2750 euro ulatuses. Seaduse järgi on vähipüük lubatud 1. augustist 31. augustini.
Keskkonnainspektsioon tegi 19. märtsil 2015 Olavi Pihlile ettepaneku kahju vabatahtlikult hüvitada, kuid seda võimalust Pihl kasutanud ei ole.
Teine võlgnik, Rainer sattus keskkonnainspektsiooni musta nimekirja tänavu jaanuaris Mustjala jahipiirkonnas viie metssea ja kahe rebase küttimise eest, omamata selleks kehtivat jahipidamisõigust. Lisaks oli Raineril tasumata jahipidamisõiguse tasu ning keskkonnale tekitatud kahju summas 2060 eurot vabatahtliku tasumise vastu ei ole ta huvi üles näidatud.
Keskkonnainspektsiooni Saaremaa büroo juhataja Jaak Haamer ütles, et kõigepealt antakse inimestele võimalus trahv heaga ära maksta ja seda varianti enamjaolt ka eelistatakse.
“Hagisid ei ole iseenesest palju, sest inimesed, kes on valesti talitanud, eelistavad üldjuhul trahvid vabatahtlikult ära maksta. Seadus annab tegelikult võimaluse hüvitada keskkonnale tehtud kahju vabatahtlikult, hagi on viimane äärmus. See tähendab, et riik peab hakkama inimese käest seda kahju sisse nõudma,” rääkis Haamer.
Keskkonnainspektsiooni avalike suhete nõunik Leili Tuul lausus, et hetkel ei oska öelda, kui palju Saaremaad puudutavaid hagisid on käesoleval aastal esitatud, kuid Eesti peale oli septembri lõpu seisuga üleval paarsada kahjunõuet, mis puudutasid erinevaid valdkondi – kalapüüki, jahipidamist ja metsanormide rikkumisi.
“Üldiselt hüvitatakse kahjud vabatahtlikult, kuid kui seda ei tehta, nõutakse need kahjutekitajalt vastava korra kohaselt sisse,” märkis Tuul.


description: Leisi keskkooli gümnaasiumiosa säilitada soovivate lapsevanemate sõnul lisanduvad linnas koolis käimisel suured kulutused eluasemele, sest alates 2017. aasta septembrist ei ole Kuressaares ühtegi gümnaasiumi ühiselamut. Saaremaa ühisgümnaasiumi direktori Viljar Aro […]

title: Koolide ühiselamu tõmmatakse koomale

maintext:
Leisi keskkooli gümnaasiumiosa säilitada soovivate lapsevanemate sõnul lisanduvad linnas koolis käimisel suured kulutused eluasemele, sest alates 2017. aasta septembrist ei ole Kuressaares ühtegi gümnaasiumi ühiselamut.
Saaremaa ühisgümnaasiumi direktori Viljar Aro sõnul kavatsetakse õpilashostel tõepoolest ümber korraldada, kuid seda sulgeda pole keegi kuskil otsustanud.
Aro sõnul ehitatakse haridusliku erivajadusega õpilaste arvu kasvuga seoses majutuskohtade arvelt klassiruume juurde. “Siiski jääb veel ruumi natuke rohkem kui kolmekümne õpilase majutamiseks,” märkis Aro. Soovijaid on olnud seni viiekümne ringis ehk kõik pakutud kohad on ka täidetud. “Rahuloluküsitlused näitavad, et õpilased on sealse elu-oluga rahul,” kinnitas direktor.
Tema sõnul on arutatud, kuidas majutuskohtadega edasi minna, kuid mingit otsust veel ei ole. “Tundub ebamõistlik, et need tühjalt seisavad,” oli Aro arvamus. Lõplik otsus hoone edasise kasutamise kohta peaks tehtama märtsis.


description: Lääne-Saare vald ei saanud enampakkumisele pandud Mõnnuste ja Lümanda korteriomandite mõttelistele osadele ühtegi pakkumist. Kolmapäeval kukkus Mõnnuste küla kahe ja Lümanda küla ühe korteriomandi mõttelise osa ostupakkumiste tähtaeg. Mõnnuste küla […]

title: Valla korterid ei pakkunud huvi

maintext:
Lääne-Saare vald ei saanud enampakkumisele pandud Mõnnuste ja Lümanda korteriomandite mõttelistele osadele ühtegi pakkumist.
Kolmapäeval kukkus Mõnnuste küla kahe ja Lümanda küla ühe korteriomandi mõttelise osa ostupakkumiste tähtaeg. Mõnnuste küla Agari kinnistu üks korteriomand (korter nr 1, 141/1255 mõttelist osa kinnistust) oli pakkumisel alghinnaga 1200 eurot ja teine (korter nr 4, 468/1255 mõttelist osa kinnistust) alghinnaga 3200 eurot ning Lümanda küla Pärna kinnistu korteriomand (korter nr 4, 522/15710 mõttelist osa kinnistust) alghinnaga 9000 eurot. Ükski huviline paraku vallavalitsuse teatel tähtajaks oma ostusoovist teada ei andnud.


description: Kuressaare gümnaasiumi 25. korda toimunud võimlemisvõistlusel võisteldi sel aastal 44 kavaga, lisaks algklasside esinemised ja õpetajate enda esinemine. KG võimlemisvõistlus on maakonna omanäolisim, kuna kohati üsna kaelamurdvaid mitmekorruselisi püramiide ja […]

title: KG võimlemisvõistlus kasvamas koolist välja (GALERII)

maintext:
Kuressaare gümnaasiumi 25. korda toimunud võimlemisvõistlusel võisteldi sel aastal 44 kavaga, lisaks algklasside esinemised ja õpetajate enda esinemine. KG võimlemisvõistlus on maakonna omanäolisim, kuna kohati üsna kaelamurdvaid mitmekorruselisi püramiide ja akrobaatilisi trikke mujal suurt ei näe.
Traditsiooniliselt oli menukaim kava õpetajate etteaste, kus näiteks 66-aastasel õpetajal Endel Tustitil polnud probleemi kätelseisuga.
Koolijuht Toomas Takkis ütles, et pilgeni täis võimla annab julgust, et järgmisel aastal mõelda ehk võistluse juba suuremasse saali viimisele. Arvestades, et tööpäeval ei saa lapsevanemad, tuttavad-sõbrad kaasa elama tulla, võib arvata, et üritus mõnel puhkepäeval tooks pilgeni täis ka näiteks spordihoone saali.
4.–5. klasside arvestuses võitis 4.c, teine oli 4.a ja kolmas 5.a. 6.–7. klasside võistlusest väljus parimana 6.b, teine oli 7.a ja kolmas 6.c. 8.–9. klasside arvestuses oli parim 9.b, teine oli 9.a ja kolmas 9.c. Gümnaasiumi osas tegi parima etteaste 12.b, teine oli 11.c ja kolmas 12.c.


description: Seoses noortekeskuse valmimisega on Kuressaare linnavalitsus alustanud läbirääkimisi bussijaama rentnikega, et vähendada seal müüdava alkoholi nähtaval olekut. “Linnavalitsus on seisukohal, et alkohol ei tohi olla sellel kinnistul noortele nähtaval kohal […]

title: Linn soovib bussijaamas alkoholimüüki piirata

maintext:
Seoses noortekeskuse valmimisega on Kuressaare linnavalitsus alustanud läbirääkimisi bussijaama rentnikega, et vähendada seal müüdava alkoholi nähtaval olekut.
“Linnavalitsus on seisukohal, et alkohol ei tohi olla sellel kinnistul noortele nähtaval kohal ja loomulikult ka mitte kättesaadav, samas on vaja arvestada ettevõtjate õigustatud ootusega jätkata oma tegevust bussijaamas, kuna neil on mitmeid aastaid kehtivad lepingud,” ütles Kuressaare linnapea Madis Kallas. Linnavalitsuse soov on leida koostöös lahendus alkoholimüügiks viisil, mis ei eksponeeri alkohoolseid jooke nähtaval kohal ning võimaldab nii noortel kui ka täiskasvanutel külastada müügikohti nii, et nad alkoholi ega selle reklaami ei näe.
“Antud müügikohad võiksid olla tulevikus ka eeskujuks teistele alkoholimüügiga tegelevatele kohtadele Saaremaal. See oleks väga hea näide, kuidas saab tegeleda seda tüüpi ettevõtlusega kujul, mis arvestab alkoholi eksponeerimisel ja pakkumisel selle ühiskonna grupiga, kes seaduse järgi ei tohi alkoholi tarbida,” märkis Kallas.
Linnapea tõdes, et bussijaama puhul on põhiline küsimus see, kas sellel kinnistul saab edaspidi alkoholi osta või mitte. “Seadus üheselt mõistetavaid piiranguid ei sätesta ja kuna bussijaamas on rentnikel kehtivad lepingud, on muudatuste rakendamine lepinguperioodil mõnevõrra raskendatud,” nentis Kallas. Ta lisas, et linnavalitsus on alustanud Kuressaare bussijaama nõukogu, juhataja ja ka rentnikega läbirääkimisi võimalikult hea lahenduse nimel, milleni jõudmiseks on aega veebruarikuuni.


description: Kätte on jõudnud kauaoodatud jõuluaeg. See aeg on eriline, sest me naeratame rohkem, oleme sõbralikud ja sallivamad. Me veedame rohkem aega oma sõpradega ja veel rohkem perega. Kärla koolipere on […]

title: Oh jõuluaeg, oh jõuluaeg!

maintext:
Kätte on jõudnud kauaoodatud jõuluaeg. See aeg on eriline, sest me naeratame rohkem, oleme sõbralikud ja sallivamad. Me veedame rohkem aega oma sõpradega ja veel rohkem perega.
Kärla koolipere on aastaid üheskoos tähistanud advendihommikuid. Kõige erilisema jõulutunde saime kätte 12. detsembril, mil tähistasime luutsinapäeva. Eriliseks tegi selle just see, et viimast korda süütas koos meiega küünlad meie oma Lucia Tänak. Oma viimast küünlaleeki jagas ta igast klassist ühe õpilasega, kes sai kuusel küünla süüdata.
Meie koolis kuulub jõuluaega kindlasti jõululaat. Müüma olid tulnud nii suured kui ka väikesed õpilased. Valik oli väga lai: puidust nikerdused, väga menukad stressipallid, helkurid, käsitööd, kaunid jõulukaardid, tassisoojendajad, kehakoorijad ja palju hõrgutavaid küpsetisi. Müügilettidelt ei puudunud ka eelmise aasta hitiks kujunenud vannipommid. Rõõm oli näha, et noored olid nii põhjalikult valmistunud.
Uudistamas ja ostmas oli ka alevikurahvast. Saal oli täis siginat ja saginat, nagu ühel õigel laadal olema peab. Osta sai ju vahvaid kinke emmedele-issidele, vanavanematele ja sõpradele. Kõige olulisem on see soe tunne, kui näed laste silmis siirast rõõmu ja naudingut, mida laadal toimetamine pakub.
Jäänud on veel viimane nädal, mille sisse mahuvad jõulupidu, jõulukirik ja selle aasta viimane aktus enne vaheajale minekut. Meie koolipere soovitab kõigile nautida aasta viimast kuud, naeratada ja olla sõbralik. Jõulutunne on kõige siiram ja puhtam tunne!
Soovime teile kõigile mõnusaid perekeskseid jõule!
Kaisi Õispuu, meediaringi juhendaja


description: Kuressaare gümnaasiumis jaanuari lõpus toimuva Eesti noorte lauljate konkursi Solistica eelvooru on registreerunud 185 solisti. Kõige enam demosid (53) on saadetud Harjumaalt. Saaremaa lauljatest ootab edasipääsu 22 esinejat. 66 õpetaja […]

title: Solistica eelvoorus rekordarv lauljaid

maintext:
Kuressaare gümnaasiumis jaanuari lõpus toimuva Eesti noorte lauljate konkursi Solistica eelvooru on registreerunud 185 solisti. Kõige enam demosid (53) on saadetud Harjumaalt. Saaremaa lauljatest ootab edasipääsu 22 esinejat.
66 õpetaja juhendatud noored solistid jagunevad kolme vanusegruppi. Võrdselt 66 osalejat on registreerunud gümnaasiumi ja 7.–9. klasside kategooriasse ning 53 solisti 4.–6. klasside vanuserühma. Lõppvõistlusele pääseb igast vanuserühmast aga oluliselt vähem lauljaid: 4.–6. klassist 16, 7.–9. klassist 18 ja 10.–12. klassist 20. Valiku teeb demode põhjal žürii, kuhu kuuluvad Sven Lõhmus, Helen Kirsi ja Rasmus Rändvee.
Demovooru tulemused selguvad 16. detsembril.


description: Saaremaa kaitseliitlaste ülesanne on nädalavahetusel Läänemaal toimuval ühisõppusel Orkaan kaitsta Virtsu poolsaart. 700-st Lääne-, Pärnu-, Rapla- ja Saaremaa kaitseliitlasest on neljandik Saaremaalt. “Meid on ligikaudu 150–160,” ütles Saaremaa maleva pealik […]

title: Orkaanile läheb 160 saarlast

maintext:
Saaremaa kaitseliitlaste ülesanne on nädalavahetusel Läänemaal toimuval ühisõppusel Orkaan kaitsta Virtsu poolsaart. 700-st Lääne-, Pärnu-, Rapla- ja Saaremaa kaitseliitlasest on neljandik Saaremaalt.
“Meid on ligikaudu 150–160,” ütles Saaremaa maleva pealik Gunnar Havi. Tema sõnul ei ole Orkaani-nimelisel suurõppusel tegemist sõjaseisukorraga, vaid sisekaitselise ülesandega. Seega harjutatakse, kuidas saab Kaitseliit koos politseiga hakkama korrahoidmisega eriolukorras. Havi sõnul püütakse õppuse ajal igapäevast elu võimalikult vähe segada. Seega eriolukorra jäljendamisel massilist autode puistamist ja dokumentide kontrolli ei tule. Havi ütles, et tema teada on mõnes kohas oodata kiirusepiirangute kehtestamist.


description: Valitsus plaanib täna heaks kiita tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski esitatud eelnõu, mis karmistaks märgatavalt tubakatoodete müügipiiranguid ning muu hulgas keelaks tubakatoodete väljapaneku ja tubakatoodete kaubamärkide tutvustamise jaekaubanduse müügikohtades. Tubakaseaduse […]

title: Valitsus plaanib keelata poodides tubaka väljapaneku

maintext:
Valitsus plaanib täna heaks kiita tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski esitatud eelnõu, mis karmistaks märgatavalt tubakatoodete müügipiiranguid ning muu hulgas keelaks tubakatoodete väljapaneku ja tubakatoodete kaubamärkide tutvustamise jaekaubanduse müügikohtades.
Tubakaseaduse muutmise seadusega laiendatakse seaduse reguleerimisala, et ennetada ja vähendada tubaka ja sellega seonduvatest toodetest tuleneva sõltuvuse ja tervisekahjude levikut ühiskonnas, selgub valitsuse kommenteeritud päevakorrast.
Eelnõu ühe suurema muudatusena lisatakse tubakaseadusesse tubakatoodete ja nendega seonduvate toodete väljapaneku keeld ning nende kaubamärkide esitlemise keeld jaekaubanduse müügikohtades.
Jaekaubanduse müügikohas toodete väljapaneku piiramine on eelkõige alaealiste suitsetamise alustamist ennetav meede, mõjudes samas kõikidele teistele tarbijatele, eelkõige suitsetamisest loobuda soovijatele ja endistele suitsetajatele, selgub eelnõu seletuskirjast.
Erandid jäävad spetsialiseerunud jaemüügikohtadele, rahvusvahelisel liinil sõitvatele laevadele ning lennujaama ja sadama kinnisel territooriumil asuvatele kauplustele.
Lisaks laiendatakse kehtiva tubakaseaduse müügiedenduse sätteid tubakatootega seonduvatele toodetele, näiteks ei tohi tubakat pakkuda loosimise võidu, auhinna või muu hüvena. Samuti ei tohi müüa tubakatootega seonduvat toodet mõne teise tootega, nagu näiteks mobiilikott ja tuhatoos, samas müügipakendis.
Samuti piiratakse eelnõuga e-sigarettide kättesaadavust ja tarvitamist. Näiteks on e-sigareti kasutamine edaspidi lisaks lasteasutustele keelatud kõigis teistes suitsetamiseks keelatud kohtades, nagu toitlustusettevõtted ja kauplused.
Senisele piiriülesele kaugmüügi keelule lisandub eelnõuga riigisisene kaugmüügi keeld tubakatoodetele ja e-sigarettidele. See tähendab, et edaspidi ei saa neid tooteid enam osta e-kaubanduse või kataloogi kaudu.
Eelnõu kohaselt kehtestatakse nõuded ka elektroonilise sigareti nikotiinisisalduseta vedeliku koostisele ja puhtusele ning keelustatakse tubakast erinevad maitsed e-sigarettides.
Eelnõuga tehakse kohustuslikuks dokumendi küsimine tubaka või sellega seonduvat toodet ostvalt kliendilt, välja arvatud juhul, kui tegemist on ilmselgelt täisealise või müüjale tuttava isikuga.
Maksu- ja tolliametile (MTA) antakse kontrollostu õigus salatubaka müügi kindlakstegemiseks ning politseiametnikele alaealistele tubakatoodete või seonduvate toodete müügi kindlakstegemiseks.


description: Nasva alevikus Pääsusilma ja Kullerkupu detailplaneeringu mittealgatamine Lääne-Saare Vallavalitsuse 6.12.2016 korraldusega nr 2-3/16/482 otsustati mitte algatada Nasva alevikus Pääsusilma ja Kullerkupu detailplaneeringut. Saarte Metsamajanduse OÜ esitas Lääne-Saare Vallavalitsusele 30.08.2016 taotluse […]

title: DETAILPLANEERINGU MITTEALGATAMINE

maintext:
Nasva alevikus Pääsusilma ja Kullerkupu detailplaneeringu mittealgatamine
Lääne-Saare Vallavalitsuse 6.12.2016 korraldusega nr 2-3/16/482 otsustati mitte algatada Nasva alevikus Pääsusilma ja Kullerkupu detailplaneeringut. Saarte Metsamajanduse OÜ esitas Lääne-Saare Vallavalitsusele 30.08.2016 taotluse Nasva alevikus Pääsusilma (katastriüksuse katastritunnus 34804:001:0018, pindala 1,55 ha) ja Kullerkupu (katastriüksuse katastritunnus 34801:008:0447, pindala 1,26 ha) maaüksusel detailplaneeringu algatamiseks. Planeeringu eesmärk on maaüksuste jagamine 11 elamumaa krundiks, ehitusõiguse määramine, sihtotstarvete määramine, tehnovõrkude ja juurdepääsu lahendamine ning keskkonnatingimuste seadmine. Planeeringuala suurus kokku on ca 3 ha.
Lääne-Saare Vallavalitsus saatis Saarte Metsamajanduse OÜ-le 7.09.2016 kirja, milles palub vallavalitsusele esitada detailplaneeringu eskiisi, ja pikendas detailplaneeringu algatamise tähtaega 90 päevani.
Pääsusilma ja Kullerkupu eskiislahendust ei ole vallavalitsusele esitatud. Sellest tulenevalt ei ole vallavalitsusel võimalik koostada strateegilise hindamise eelhinnangut ega võimalik kaaluda täiendavate uuringute läbiviimise vajadust.
Katrin Kuusk, planeerimise ja maakorralduse peaspetsialist


description: Riigikogu kiitis kolmapäeval heaks seaduse, millega taastatakse tuleva aasta 1. juulist hambaravihüvitis täiskasvanutele kuni 30 euro ulatuses aastas. Seaduse vastuvõtmise poolt oli 71 riigikogu liiget ning seitse saadikut jäi erapooletuks, […]

title: Riigikogu suurendab hambaravihüvitisi

maintext:
Riigikogu kiitis kolmapäeval heaks seaduse, millega taastatakse tuleva aasta 1. juulist hambaravihüvitis täiskasvanutele kuni 30 euro ulatuses aastas.
Seaduse vastuvõtmise poolt oli 71 riigikogu liiget ning seitse saadikut jäi erapooletuks, teatas BNS-ile riigikogu pressiesindaja.
Seaduse kohaselt hakkab haigekassa hüvitama ravikindlustatud täiskasvanutele kuni 30 eurot aastas esmavajalike hambaraviteenuste raviarvetest, kui patsiendile esitatud raviarve või raviarvete kogusumma on 60 eurot aastas. Vanadus- ja töövõimetuspensionärid ning osalise või puuduva töövõimega inimesed, üle 63-aastased inimesed, rasedad, alla üheaastase lapse emad ning kõrgenenud ravivajadusega inimesed hakkavad saama hambaravihüvitist kuni 85 eurot igal aastal. Haigekassa maksab kinni 85 protsenti hambaravi esmavajalike teenuste raviarvest, arvestusega, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 100 eurot aastas.
Praegu hüvitab riik eakate hambaravi 19 euro ja 18 sendi ulatuses aastas ning rasedate ja alla üheaastaste laste emade hambaravihüvitis on praegu 28 eurot ja 77 senti.
Eakatel jääb alles hambaproteesihüvitis 255 eurot ja 65 senti kolme aasta peale. Et inimesel oleks proteesihüvitist võimalikult mugav saada, siis ta tulevikus enam taotlusi esitama ei pea, vaid haigekassa arveldab proteesi valmistajaga ise.


description: Kuressaare linnateatri traditsioon jõulude eel lastelavastusega välja tulla saab “Kolme pörsa looga” toreda jätku. Muinasjutu “Kolm põrsakest” dramatiseerija ja lavastaja on linnateatri loominguline juht Aarne Mägi. Tema sõnul on 14. […]

title: Põrsaste lugu tuuakse teatrilavale

maintext:
Kuressaare linnateatri traditsioon jõulude eel lastelavastusega välja tulla saab “Kolme pörsa looga” toreda jätku.
Muinasjutu “Kolm põrsakest” dramatiseerija ja lavastaja on linnateatri loominguline juht Aarne Mägi. Tema sõnul on 14. detsembril esietenduv lavastus mõeldud nii päris väikestele kui ka veidi vanematele lastele. Aluseks on Mägi võtnud klassikalise muinasjutu, mille tegelased on kolm põrsakest ja kuri hunt. Viimane tahab põrsaid nahka pista, kuid lihtsaks notsud talle seda ülesannet just ei tee.
“Lugesin Sergei Mihhalkovi lasteraamatut, aga seda lugu on interpreteeritud mitmel maal,” märkis Mägi, viidates, et pigem on tegu muinasjutuga, mis on levinud rahva seas n-ö suust suhu. “Kui see lugu nüüd läbi lugeda, siis ega see rohkem aega võta kui mõned minutid. Ülejäänud pool tundi on see, mis laval toimub, heas mõttes puhas nipitamine,” lisas ta.
Lavastus ise on dünaamiline, kus on osavalt ära kasutatud valgust ja varju. Näitlejatel on käepärast nukud ja aktiivselt võetakse kasutusse ka lavakujunduselemendid. Rollides astuvad üles Merilin Kirbits, Rauno Kaibiainen ja Jürgen Gansen.


description: Eile toimus Kuressaare kohtumajas eelistung, kus nelja noormeest süüdistati põlluühistutelt vähemalt viie tonni kütuse varastamises. Kriminaalasja eelistungil määrati istungite toimumisajad. Lääne ringkonnaprokuratuur esitas noormeestele süüdistuse korduvates sissetungimistes põllumajandusühistute tanklatesse ja […]

title: Mehed krattisid põllufirmadelt mitu tonni kütet

maintext:
Eile toimus Kuressaare kohtumajas eelistung, kus nelja noormeest süüdistati põlluühistutelt vähemalt viie tonni kütuse varastamises.
Kriminaalasja eelistungil määrati istungite toimumisajad. Lääne ringkonnaprokuratuur esitas noormeestele süüdistuse korduvates sissetungimistes põllumajandusühistute tanklatesse ja sealt kütuse varastamises.
Süüdistuse kohaselt tungiti tänavu veebruaris ja märtsis kolm korda sisse ühte Lääne-Saare vallas asuvasse põllumajandusühistu tanklasse ning kahel korral varastati sealt kütust (kolmandal korral tanklas paraku kütust ei olnud). Tekitatud kahju suurus on 750 eurot.
Ühel korral võtsid sissetungimisest osa Kert Reinhold (20), Johannes Jürisson (19) ja Raigo Ruttu (27). Ülejäänud kahes episoodis on süüdistus esitatud vaid Kert Reinholdile ja Armin Ruusele (22), keda süüdistati ka märtsis Orissaare vallas toimepandud kütusevarguses. Toona võeti tanklast kütust ligi 670 euro väärtuses.
Johannes Jürisson sai süüdistuse veebruaris koos teise noormehega Lääne-Saare vallast 380 euro väärtuses kütuse varastamises, Armin Ruuse sai lisaks süüdistuse pidevas juhiloata sõitmises.
Kriminaalasja eeluurimise viis läbi Lääne prefektuur ja seda juhtis Lääne ringkonnaprokuratuur. Korduva sissetungimise ja grupis toimepandud varguse eest näeb karistusseadustik süüdimõistmise korral ette rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistuse. Pideva juhiloata sõitmise eest terendab kas rahaline karistus või kuni üheaastane vangistus.


description: Riigiettevõttes Omniva võetakse päkapiku- ja jõuluvanaametit väga tõsiselt, postiljonide taha kinkide kohalejõudmine jääda ei tohiks. AS-i Eesti Post juhatuse esimees Aavo Kärmas tutvustas eile Muhus Saaremaa omavalitsuste liidu juhatuse koosolekul […]

title: Omniva juht: pakid ja kirjad jõuavad jõuluks kohale

maintext:
Riigiettevõttes Omniva võetakse päkapiku- ja jõuluvanaametit väga tõsiselt, postiljonide taha kinkide kohalejõudmine jääda ei tohiks.
AS-i Eesti Post juhatuse esimees Aavo Kärmas tutvustas eile Muhus Saaremaa omavalitsuste liidu juhatuse koosolekul lähemalt riigiettevõtte tegevuse tagamaid ja peatus ka postiseaduse muutmise teemal. Saarte Häälele ütles Kärmas, et kohalikud omavalitsused on Eesti Posti ehk Omniva ühed tähtsamad partnerid, kui rääkida postiteenustest. Seega on oluline rääkida sellest, kust me tuleme, mis on tulevik ja miks me teeme asju just nii, selgitas Kärmas ja lisas, et praeguseks on külastatud 13 maakonda.
Muu hulgas olid teemaks Omniva pakiautomaadid, mida Saare maakonnas on praegu kolm, üle Eesti aga 124. Kärmas märkis, et hetkel konkreetset plaani Saaremaal pakiautomaatide arvu suurendada ei ole. Ta lisas aga, et üha enam pöörduvad kohalikud omavalitsused ise Omniva poole pakiautomaadi sooviga. Olemas on ka koostöömudel, mille kohaselt katavad pakiautomaadiga kaasnevad kulud Omniva ja omavalitsus koos.
“Pakimahtude kasvades omavalitsuse kulud langevad ja võivad lõpuks nulli jõuda,” ütles Kärmas. Ta lisas siiski, et n-ö avalikku hinnakirja Omnival ei ole ja vastavad läbirääkimised toimuvad iga omavalitsusega eraldi. Senine trend näitab, et paikades, kuhu pakiautomaat on pandud, on pakimahud hakanud kasvama.
Kümme aastat tagasi alguse saanud postipunktide avamist peab Kärmas õnnestunud projektiks. Saare maakonnas on postipunkte 12. “Oleme saanud väga palju positiivset tagasisidet klientidelt just selles osas, et poodides või raamatukogudes olevad postipunktid on kauem lahti kui postkontorid nii kellaajaliselt kui ka päevade arvu mõttes,” rääkis Kärmas. Arengukohta näeb Kärmas postiteenuse osutamise protseduuride kiiruse osas ja tuleval aastal plaanitaksegi selles osas samm edasi astuda. “Vähendame seda aega oluliselt,” kinnitas Kärmas. Uuendus on seotud IT-süsteemide arendamisega.
Jõulud jõudsid postiteenuse seisukohalt kätte paar nädalat tagasi. Kärmase sõnul tajutakse Omnivas vastutuse suurust. “Hoiak ja suhtumine on selline, et jõuludeks on kõik saadetised kätte toimetatud,” lubas ta ja lisas, et kindlasti ei soovi Omniva seda, et keegi nende tõttu kingist ilma jääks. Jõulude eel suurenevate töömahtude tõttu võetakse ka lisatööjõudu.
Paljud pakid tulevad aga välismaalt ja seetõttu on Kärmase sõnul inimestele soovitatud need juba varakult ära tellida. «Harukordsed pole juhtumid, kus välismaal on postiettevõttes streik enne jõule,» tõdes ta. Need saadetised, mis Omnivani jõuavad, tuuakse aga 23. detsembriks kohale.
Arvudest rääkides märkis Kärmas, et kirja saatmise kõrgaeg Eestis oli 2006. aastal, mil saadeti 66 miljonit kirja. Eelmisel aastal oli sama näitaja 14 miljonit. Ajalehtede ja reklaamivedu on Kärmase sõnul olnud stabiilne, tõusvas trendis on pakkide saatmine.
Nüüdisaegse postiteenuse puhul väärib märkimist asjaolu, et kõik kirjad ja pakid, mis Eestis punktist a punkti b saadetakse, lähevad Tallinnast läbi. Isegi Kuressaarest Kuressaarde saadetud kiri jõuab pealinna, kus masin läkitused sorteerib. Niisugune süsteem on toiminud viimased kaheksa aastat.
Saare maakonnas on Omnival töötajaid 57.


description: Juba kaheksandat aastat järjestikku kuulutasid Saaremaa ettevõtjate liit (SEL), Saarte Hääl ja Kadi raadio välja konkursi, leidmaks Saare maakonna aasta ettevõtet 2016. Et tähtaeg kandidaatide esitamiseks kukub juba järgmisel nädalal, […]

title: Milline on Saare maakonna aasta ettevõte 2016?

maintext:
Juba kaheksandat aastat järjestikku kuulutasid Saaremaa ettevõtjate liit (SEL), Saarte Hääl ja Kadi raadio välja konkursi, leidmaks Saare maakonna aasta ettevõtet 2016.
Et tähtaeg kandidaatide esitamiseks kukub juba järgmisel nädalal, on veel viimane võimalus tublimaid ettevõtteid kandidaatidena üles anda. “Märgake ja andke teada, kes teie meelest vääriks Saare maakonna ettevõtte 2016 nimetust,” julgustas SEL-i juhatuse liige, Saarte Hääle vastutav väljaandja ja raadio Kadi tegevdirektor Gunnar Siiner.
Ta märkis, et tänavu valitakse koostöös SEL-iga juba kaheksas aasta ettevõte, aga see ei tähenda, et tegusaid ettevõtteid maakonnas rohkem ei oleks. “Kõrvalseisjale võib tihti jääda mulje, et ettevõtja elu on üks suur lust ja kasumi teenimine. Reaalsus on paraku teistsugune,” nentis Siiner.
Ettevõtjatele ei kuku midagi iseenesest sülle. “Kõik tuleb raske tööga ja millegi või kellegi arvelt,” kinnitas Siiner. “Seda enam tuleb edukalt toimetavaid ettevõtjaid esile tõsta ja tunnustada.”
Mark Muru, Saare maakonna aasta ettevõtte 2013 juht, julgustas samuti kõiki konkursile nominente esitama. Nominente võivad esitada äriisikud, -ühingud jt organisatsioonid. Nominente saab esitada 6. jaanuarini aadressil 2016@saartehaal.ee.


description: Saarte Hääl on 10 aastat olnud kui maakonna vereringe osa. Mida temast siis 10 aastaga läbi on voolanud? Proovid võtsime sünnipäevalehtedest. Mõne aasta puhul palusime asjaosalistel ka pikemalt rääkida. 2006 […]

title: 10 aastat vereproove

maintext:
Saarte Hääl on 10 aastat olnud kui maakonna vereringe osa. Mida temast siis 10 aastaga läbi on voolanud? Proovid võtsime sünnipäevalehtedest. Mõne aasta puhul palusime asjaosalistel ka pikemalt rääkida.
2006
Kümme aastat on mõne jaoks pikk aeg, mõne jaoks viiv. Samas, kas keegi üldse mäletab, milline nägi välja Auriga-alune maatükk? 8. detsembril 2006 vohas seal võsa. Auriga arendusplaanid olid alles algusjärgus ning sellest kirjutas oma esimese lehe esimese külje uudises toona Oma Saare nime all väljaantud Saarte Hääl.
Kaarma valla ehituse peaspetsialist Peeter Arikas kirjeldas tollal veel nimetut keskust sõnaga “suurejooneline”.
***
Esimeses lehes oli ka üks huvitav seik. Nimelt hakkas lehe järjejutuna ilmuma Lembit Uustulndi romaan “Ruutuemanda sündroom”. Enne, kui see ilmus raamatuna. Huvitaval kombel üllitas üks üleriigiline päevaleht nüüd oma lehe digiraamatute sarjas sellesama teose.
Lehe kümnenda sünnipäeva puhul kirjutas Lembit Uustulnd ka oma viimasest kümnest aastast.
Sissejuhatuseks on rõõm tunnistada, et 10 aastat tagasi Saarte Hääl tuli ja jäi ning selle puhul tahaks kogu teie töökat leheperet õnnitleda. Olen läbi nende aastate olnud lehe innukas lugeja ja vahel ka mõne kaastöö ilmutaja. Kümne aasta tagune aeg oli ka minu elus teatud pöördepunkt – lõpetasin uitamise maailma meredel ja asusin tööle kaptenina reisilaevadel firmas Tallink.
Samal ajal alustas värske Saarte Hääl minu uue põneviku “Ruutuemanda sündroom” ilmutamist järjejutuna. See oli nii “ahjusoe” toode, et raamatuna jõudis ta lettidele alles järgmisel aastal. Olin järjejutu ilmumise üle väga rõõmus ja õnnelik. Miks? Peamine põhjus oli hind. Raamatud olid siis ja on ka tänapäeval üsna kallid. Tänu ajalehes ilmumisele said ka Saaremaa maainimesed romaanist osa ja mis siin salata, meeldivalt kõditas eneseteadvust tuttavate ja sõprade tähelepanu, kes tihti suisa tänaval nööbist haarasid. Mis saab kirjamehele suuremat rõõmu valmistada kui see, et su kirjutatu vastu huvi tuntakse.
Mis puutub aga minu loomingusse ja tegevusse, siis olen möödunud kümne aasta jooksul avaldanud neli raamatut, publitsistikat ja paar näidendit.
2009. aastal panin kaante vahele kokku aastate jooksul sahtlisse kogunenu, mille pealkirjaks sai “Merejutud”.
Pikem tagasivaade kümnest sünnipäevalehest ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Kihelkonna pühapäevases advendikohvikus koguti üle 1200 euro, mille eest on kavas soetada ämblikuvõrku meenutav ronimisatraktsioon. Juba 11. korda heategevusüritust korraldava kooli hoolekogu esimehe Mare Kurvitsa sõnul oli kokkusaadud summa oluliselt […]

title: Advendikohvik aitas koguda 1200 eurot

maintext:
Kihelkonna pühapäevases advendikohvikus koguti üle 1200 euro, mille eest on kavas soetada ämblikuvõrku meenutav ronimisatraktsioon.
Juba 11. korda heategevusüritust korraldava kooli hoolekogu esimehe Mare Kurvitsa sõnul oli kokkusaadud summa oluliselt suurem kui algselt loodetud – üle 300 euro enam kui läinud aastal. “Nüüd tuleb mõtlema ja arutama hakata, mida ja kuidas me nii suure summaga täpselt teeme,” sõnas Kurvits. Tulevikus võiks kooli kõrvale tekkida ronimisrada, mida saavad kasutada nii kohalikud kui ka kaugemalt tulijad.
Korraldajad on rõõmsad, et advendikohvikut külastas nõnda ohtralt inimesi, kellele pakuti kohvi-koogi kõrvale ka meeleolukat kontserti. Palju oli ka neid, kes tõid heategevuskohvikusse müüki oma küpsetisi.
Toetussumma kogunemisele aitasid kaasa ka loterii, oksjon ning koolilaste meisterdatud jõulukaardid ja piparkoogid.
Varasematel aastatel on kohvikuga raha kogutud näiteks ksülofonide, digikaamera, tööõpetuse vahendite ja koolireisi jaoks.


description: Eesti jahimeeste seltsi andmetel peaks saarele lähemas tulevikus jõudma kuus jahutuskambrit –Aste, Metsküla, Kärla, Torgu, Pihtla ja Üru jahipiirkonda. Eilse seisuga oli Aafrika seakatk levinud Torgu, Kaavi, Salme, Mustjala, Metsküla, […]

title: Saaremaa kütid saavad kuus jahutuskambrit

maintext:
Eesti jahimeeste seltsi andmetel peaks saarele lähemas tulevikus jõudma kuus jahutuskambrit –Aste, Metsküla, Kärla, Torgu, Pihtla ja Üru jahipiirkonda.
Eilse seisuga oli Aafrika seakatk levinud Torgu, Kaavi, Salme, Mustjala, Metsküla, Pärsama, Orissaare, Tornimäe, Laimjala, Valjala, Kallemäe, Pihtla ja Kaali jahialale ehk pooltesse maakonna 27 jahipiirkonnast.
Viimati tuvastati katk Pärsama jahipiirkonnas, kus 22. novembril leiti Täätsi külast lõpnud emis ja 30. novembril veel üks surnud metssiga. Tornimäe jahipiirkonnas leiti aga 26. novembril Imavere külast lõpnud emis ja kaks põrsast.


description: Üheksas Kuressaare bussipeatuses on reisijatel põhjust lähemalt uurida paviljoni läbipaistvate seinte taga olevaid plakateid ja installatsioone. Ei, see pole reklaam, see on hoopis kunst.         Laupäeva õhtul […]

title: Reklaampinnad täideti kunstiga

maintext:
Üheksas Kuressaare bussipeatuses on reisijatel põhjust lähemalt uurida paviljoni läbipaistvate seinte taga olevaid plakateid ja installatsioone. Ei, see pole reklaam, see on hoopis kunst.
Laupäeva õhtul väljus Kuressaare ametikooli hoovist buss neljakümne kunstihuvilise ja kunstnikuga, et neidsamu bussipeatusi avastama minna. Kuigi graafik oli tihe – reis kestis napi poolteist tundi –, said kõik taiesed ühel või teisel moel tutvustatud ja näitus avatud. Linnakodanikel ja teistelgi on aga võimalik kunstiteoseid bussipaviljonides uudistada kogu detsembrikuu jooksul. Kel huvi suurem, leiab taieste nurgast ka kunstniku nime ja viite tema portfooliole.
Alternatiivsed meetodid
Näituse “Kontrast 2” üks korraldajaist Maria Evestus ütles, et talle meeldivad väga alternatiivsed kunsti eksponeerimise meetodid, mis samal ajal oleksid seotud ka igapäevaeluga. “Varem olen teinud kodualtareid, mänguklotse, postkaarte ja hulga muid erinevaid repromeeneid. Seetõttu vaatan tihti sellise pilguga ringi, et millisele trükitavale pinnale kunst sobida võiks,” selgitas ta. Evestus lisas: “Kui siia liitusid Madis Vaheri tähelepanekud mustritega kujundatud tühjadest reklaampindadest, siis sündiski selline idee.”
Näitusel on esindatud paljud Saaremaa noorema generatsiooni kunstnikud: Maria Evestus, Kadi Grass, Lennart Pihl, Madis Vaher, Sander Raudsepp, Kaie Kiil, Helen Grass ja Ando Naulainen. Neid täiendavad Izak Tšiilist, Lex Zooz Haapsalust ja Urmas Jürjens Paidest. Evestuse sõnul on pea pooled näitusel esindatud kunstnikest tegevad ka tänavakunsti valdkonnas. Üheks tänavakunsti näiteks võib pidada piimatööstuse bussipeatuses olevat Ando Naulaineni taiest “Looking for the others” (“Teisi otsimas”). Samasuguse lehma kujutava teosega kaunistaks kunstnik võimaluse korral ka tööstuse hoone.
Smuuli bussipeatusest leiab aga Sander Raudsepa ajakohase installatsiooni “Jõul – it´s over 9000” (“Jõul – see on läbi 9000”). Taies imiteerib jõulukalendrit ja on ühtlasi kriitika tarbimiskultuuri kohta. “Jõulumehikeste pea kohal korduvad sõnad “allu”, “osta”, “tarbi”, mis on meeldetuletuseks, millised modernsed jõulud on,” rääkis Raudsepp. Installatsiooni teiselt küljelt leiab aga läkituse jõuluvanale, kus on lapselikus käekirjas ära toodud kõikvõimalik kraam, mida jõulupakist leida tahetakse. Inspiratsiooni ammutas Raudsepp filmist “They Live” (“Nemad elavad”), kus loo peategelase kätte satuvad päikseprillid, mille abil on võimalik läbi näha kogu ümbritsevast mullist. Pealkiri on tuletatud aga populaarsest meemist, mis viitab sellele, kui midagi on ülevoolavalt palju.
Müügisurveta silmailu
Sümboolseid tähendusi võib otsida teistegi kunstnike teostelt. Näituse korraldajate sõnul võiksidki bussipaviljonides olevad tööd tuua möödakäijate päeva värsket disainiesteetikat, otsese müügisurveta silmailu, filosoofilist meditatiivsust, mõtlemapanevat provokatiivsust ja huumorit. Kunstnikud leiavad, et tulevikus võikski avalikus ruumis olla spetsiaalselt kunsti eksponeerimiseks ettenähtud valgustahvleid.
“Kontrast 2”