authors:
Foto
Jaanus Lensment

description: Õiguskantsler Ülle Madise lubas asuda analüüsima eelmisel nädalal niinimetatud kobareelnõu raames vastu võetud seadusi, kuid rõhutas samas, et uuel valitsusel peab olema võimalus oma poliitikat, sealhulgas ka maksupoliitikat kujundada.

title: Kobarseadust analüüsiv Madise rõhutab valitsuse õigust kurssi muuta

maintext:
«Tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seadusega muudetakse väga paljusid õiguslikke suhteid. Põhiseadusliku tööjaotuse järgi teeb president kiire otsuse seaduse kui terviku kohta ja õiguskantsler algatab vajadusel üksikmuudatuste põhiseaduslikkuse järelevalve. Põhiseaduspärased normid saavad nõnda jõustuda,» ütles Madise oma pressiesindaja vahendusel BNSile.
«Kuna muudatused on kavandatud jõustuma erineval ajal vahemikus 31. detsembrist aastani 2022, seatakse probleemsete normide analüüsi järjekord vastavalt sellele. Õiguskantsleri ülesanne on hoolitseda, et keegi põhiseadusvastase normi tõttu hätta ei satuks. Esmalt tuleb selgeks teha kavandatud piirangute ja muudatuste tegelikud eesmärgid ning nende tõenäoline mõju, seejärel saab otsustada põhiseaduslikkuse küsimuse,» lisas Madise.
Õiguskantsler lisas aga, et valitsuse vahetuse korral peab uuele koalitsioonile jääma võimalus ajada varasemast valitsusest erinevat poliitikat ning see puudutab nii eelmise koalitsiooni kui ka praeguse lubadusi.
«Valitsuste vahetumisel peab olema võimalik poliitikat muuta. Seepärast ei tohiks lubada aastateks ette, et maksumäärasid ei muudeta. Riik on kohustatud lubadusi täitma. Lõppastmes võidakse nõnda muuta valimised ja valitsuste vahetused mõttetuks – ka see on põhiseadusevastane,» märkis Madise.
«Seekord tuleb hinnata ka niinimetatud kobarseadusega antud uusi tähtajalisi lubadusi, eriti neid, mis on antud ajaks peale järgmisi riigikogu valimisi,» lisas õiguskantsler Ülle Madise.
President Kersti Kaljulaid kuulutas reedel välja uue koalitsiooni maksumuudatuste kobarseaduse ehk tulumaksuseaduse ja sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduse, millega muu hulgas jäetakse tuleval aastal sotsiaalmaksumäär langetamata, tõstetakse ennaktempos erinevaid aktsiise ja kehtestatakse 2018. aastast uus tulumaksuvabastuse süsteem. Lisaks kuulutas president reedel välja tuleva aasta riigieelarve seaduse.


description: Harju maakohus jättis vahi alla mehe, keda süüdistatakse Hispaaniast Venemaale kokku 2,3 tonni hašišit smugeldanud jõugu juhtimises.

title: Rahvusvahelise narkoveo väidetav korraldaja jäi vahi alla

fasttext_language: et


authors:
Karin Kangro
Foto
Andres Haabu

description: Ametlikult kinnitamata andmetel valis Euroopa Komisjoni kommunikatsiooni peadirektoraat komisjoni Eesti esinduse uueks juhiks majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi praeguse siseturu asekantsleri Keit Kasemetsa, kirjutab ERRi portaal.

title: Euroopa Komisjoni Eesti esindust hakkab juhtima Keit Kasemets


authors:
Foto
Liis Treimann Pm Scanpix Baltics

description: Justiitsminister Urmas Reinsalu kutsus kokku komisjoni, mille eesmärk on astuda järgmine samm Eestile tekitatud okupatsioonikahjude väljaselgitamisel. Välisminister Sven Mikser kahjunõude esitamist Venemaale mõistlikuks ei pea.

title: Reinsalu tahab Venemaale okupatsiooni eest kahjunõude esitada, Mikser seda mõistlikuks ei pea

maintext:
Seda, kas ja mil moel nõuda sisse hüvitis Eestile põhjustatud okupatsioonikahjude eest, on arutatud juba alates 1980. aastate lõpust. Läinud nädalal kutsus justiitsminister Urmas Reinsalu kokku komisjoni, mis töötaks välja soovitused, mil moel kahjude hindamisega edasi minna, vahendas ERR-i uudisteportaal raadiouudiseid.
Komisjoni esimehe Toomas Hiio sõnul on oluline uurida, mis metoodikaga on okupatsioonikahjusid arvutanud teised riigid, viidates, et kogemus selleks on maailmas olemas.
Loe edasi ERRi uudisteportaalist.


authors:
Foto
Stanislav Moshkov

description: Digiretsepti kasutatavus Eesti ja Soome vahel algab 2018, mil soomlased saavad võimaluse Eestist digiretsepti alusel ravimeid osta.


description: Kõige enam kinnipeetavaid, täpsemalt 994 on Tartu vanglas. Viru vanglas on kinnipeetavaid 874, Tallinna vanglas 801 ning Harku ja politsei arestimajades 191. Alaealisi kinnipeetavaid on lõppeva nädala seisuga 25, naisi 166, eluaegseid vange 41 ja avavangla vange 223.

title: Jõuluõhtu peavad trellide taga veetma üle 2800 inimese

maintext:
Kriminaalhoolduse all on 4207 inimest, neist 507 on ennetähtaegselt vanglast vabastatud, 1096 inimest on määratud üldkasulikule tööle ja 113 inimest on elektroonilise järelevalve all.
Kõigis vanglates toimuvad jõulude ajal jumalateenistused.
Erinevates vanglates on pühade ajal vangidele pakutavad toidud erinevad, kuid üldkokkuvõttes pakutakse tavapärasest mõnevõrra erinevat menüüd, rääkis justiitsministeeriumi pressiesindaja BNS-ile.
«Näiteks Tartu ja Viru vanglas on lisandid pühadetoitudest nagu verivorstid, hapukapsas, Tallinna vanglas suitsukanakoib ja piparkoogid,» lisas pressiesindaja.


authors:
Foto
Toomas Huik

description: Eesti venekeelsete elanike usaldus pea kõikide riigi-institutsioonide ja välisorganisatsioonide vastu on märksa väiksem kui eestlastel, eriti suured on erinevused suhtumises NATOsse, selgub kaitseministeeriumi tellimusel tänavu oktoobris läbi viidud uuringust.

title: Uuring: venekeelsed usaldavad riigi institutsioone eestlastest märksa vähem


authors:
Nele-Mai Olup
Foto
Martin Ilustrumm

description: Politseinikud kontrollisid eile «Kõik puhuvad» reidi käigus ligi 8000 sõidukijuhi kainust ning eemaldasid roolist 31 alkoholi tarvitanud inimest, teatas Põhja prefektuur.

title: Politsei tabas üle-eestilisel puhumisreidil 31 joobes juhti


authors:
Foto
Eesti Meremuuseum

description: Eesti merendussektor on huvitatud autonoomsete ja mehitamata laevade arendamisest ja ehitamisest ning riik plaanib lähiaastatel välja töötada vastava õigusliku regulatsiooni.

title: Riik töötab lähiaastail välja isesõitvate laevade regulatsiooni

maintext:
Mehitamata ja autonoomsed laevad on praegu aktuaalne teema, mõned riigid on neid ka juba ehitamas, rääkis BNSile veeteede ameti arendusjuht Eero Naaber, kes juhib ka laevanduse konkurentsivõime tõstmiseks moodustatud töögruppi.
«Me üritame ka sellesse teemasse sisse saada. Sealt avaneb väga palju võimalusi just meie IKT-sektorile: see on tohutult suur potentsiaal igasuguste start-upide tekkeks, väga palju uudseid lahendusi on vaja välja töötada,» ütles ta.
Eesti erasektor on autonoomsete või isegi mehitamata laevade ehitamisest huvitatud ja veeteede ametil käivad sääraste firmadega juba ka konsultatsioonid, kinnitas Naaber. «Mida nad meilt ootavad, on peamiselt seadusandluse poole üle vaatamine,» ütles ta.
Maailmaturul on sellised tehnoloogilised lahendused juba olemas, aga kompleksselt on need läbi katsetamata. «Kui on kompleksne läbikatsetus tehtud, siis on laev põhimõtteliselt valmis, saab sõitma hakata,» märkis veeteede ameti arendusjuht.
Autonoomsed laevad saaksid põhimõtteliselt täita kõiki ülesandeid, ent ilmselt läheksid autonoomseks esimeses järgus alused, mis ei ole kõrge riskitasemega – esialgu jäävad ilmselt kõrvale nafta- ja keemiatankerid ning reisilaevad.
«Kõige esimeses järjekorras mina näen, et autonoomsus areneb välja rohkem kaubalaevadel, mis ei vea regulaarselt ohtlikku lasti. Pigem esimeses järgus hakkab autonoomsus või mehitamatus tekkima lähisõidulaevadel ja sadama abilaevadel, näiteks pukseritel või teatud mõõdistuslaevadel,» ütles ta.
«Sealt edasi piiri ei ole. Mingis tulevikus kindlasti käivad mehitamata laevad üle ookeani,» rääkis Naaber.
Veeteede ameti arendusjuht märkis, et kohtub kolmapäeval ka Soome kolleegidega, kes mehitamata laevade arendamise ja isegi ehitamisega juba aktiivselt tegelevad. «Hakkame otsima nendega koostöökohti ja siis tuleb kaardistada, mida on tarvis teha,» ütles Naaber.
Ajakava osas märkis veeteede ameti arendusjuht, et kui mõelda selle peale, et soomlased tahavad oma kaks mehitamata laeva saada valmis 2025. aastal, siis kindlasti peaks Eestis olema seadusandlikud põhimõtted varem valmis.
«Raske on kindlat tähtaega anda, aga rahvusvahelise seadusandluse muutmine on vähemalt kolme-nelja aasta teema. Eesti seadusandluse muutmine võtab vähem aega, kuid ikkagi peab teema korralikult läbi mõtlema. Võib-olla sektor ootab kiiremat lahendust, aga ega sellega ei saa ka liialt kiirustada,» rääkis Naaber.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Võimsas hoos Baruto võitis MMA-ringis oma kolmanda matši
Endine sumomaadleja Baruto pidas täna oma kolmanda matši MMA-ringis. Eestlane oli sarnaselt kahele eelmisele korrale võidukas, kui ta alistas Rizini poolt korraldatava turniiri veerandfinaalis kohtunike häältega jaapanlase Tsuyoshi Kosaka. Saitama publikule ei olnud oma mehe kaotust just meeltmööda ning nii sai Baruto kohtunike otsuse järel kuulda ka veidike vilet.


title: 2016. aasta 50 kõige olulisemat uudist Eestis

maintext:
Kruuda kaotab Tere
Aasta alguses sai selgeks, et Oliver Kruudale kuuluv suur piimatööstus Tere on niivõrd kehvas seisus, et terendamas on pankrot. Detsembris jõudsid aga ülevõtmisläbirääkimised nii kaugele, et Maag Grupp teatas, et on Teret ära ostmas ning ühtlasi lubas ka ettevõtte võlad ära klaarida. Loe edasi...


description: Kristen Michali ja Hanno Pevkuri mõõduvõtt erakonna esimehe koha pärast on sotsiaalmeedias tuure kogumas. Nimelt on Pevkur oma Facebooki lehele postitanud veebimängu, milles viidatakse neljale sidrunile, valgele kampsunile ning rahast pungil kilekottidele.

title: Pevkur pilab sotsiaalmeedias Michalit

maintext:
Mängus nähtav valge kampsun ning kilekotid rahaga on otsene viide 2012. aastal lahvatanud Reformierakonna rahastasmisskandaalile. Toona esines Kristen Mihcal skandaali tagamaid selgitades ühes telesaates, kandes valget kampsunit.
Eludena märgitud sidrunid viitavad Saaremaa laevakompanii omaniku Vjatšeslav Leedo ütlustele, kuidas endine Tallinna Sadama juhatuse liige Allan Kiil (sel ajal RE-liige) küsis temalt 2014. aastal neli miljonit eurot poliitilist toetust, mis taganuks omakorda toetuse parvlaevaliikluse lepingu pikendamisele.
Endine siseminister Hanno Pevkur ning eelmine majandus- ja taristuminister Kristen Michal on kinnitanud, et on otsustanud kandideerida erakonna üldkogul Reformierakonna esimeheks. Michali esitas juhikandidaadiks 363, Pevkuri 125 reformierakondlast.
Reformierakonna üldkogu valib uue esimehe ja juhatuse 7. jaanuaril.


authors:
Karin Kangro
Foto
Rannar Raba

description: Valitsus kiitis täna heaks Elva, Saaremaa, Rakvere, Tapa, Valga, Viljandi ja Vinni ühendvalla loomise, muudatused jõustuvad pärast kohalikke valimisi tuleva aasta oktoobris.

title: Valitsus kinnitas seitsme ühendvalla tekke


authors:
Karin Kangro
Foto
Erik Prozes

description: Keskerakonna endine esimees, Tallinna linnapea kohalt kõrvaldatud Edgar Savisaar palub erakondade rahastamise järelevalve komisjonilt tervislikele põhjustele viidates lisaaega, et pakkuda kompromissi linnale eelmiste kohalike valimiste eelsete valimisreklaamide eest 117 000 euro tasumiseks, kirjutab ERRi portaal.

title: Savisaar viivitab tervisehädade tõttu järelevalvekomisjonile vastamisega

maintext:
Savisaar pidi riigikohtu otsusega jõustunud ettekirjutuse täitma ja reklaamikulud linnale tagastama 10. detsembriks, kuid seda ta ei teinud. Mõned päevad hiljem teatas Savisaare esindaja, vandeadvokaat Oliver Nääs komisjonile, et soovib otsida ettekirjutuse täitmise osas kompromissi. «Kuna ettepanekus ei olnud kirjas, millist kompromissi silmas peetakse, siis me andsime kuni järgmise reedeni (23. detsembrini – toim.) aega sõnastada kompromissi sisu,» ütles komisjoni esimees Ardo Ojasalu detsembri keskel Postimehele.
Ojasalu sõnul on advokaat nüüdseks aga teatanud, et Savisaar ei saa tervislikel põhjustel komisjonile konkreetset pakkumist teha ja palub selleks 6. jaanuarini lisaaega. «Meil ei ole tänases seisus mõtet hakata menetlust kõvasti kruvidega kinni keerama, vaid pigem menetleme tasakaalukalt edasi ja pärast 6. jaanuari teeme kirjaliku koosoleku,» ütles Ojasalu ERRile.
Komisjon on kaasanud keelatud annetuse tagastamise menetlusse ka Keskerakonna, kellele on selgitatud, et kui ettekirjutust ei täideta, võib komisjon teha siseministrile ettepaneku vähendada erakonnale riigieelarvest eraldatava toetuse suurust. Kui kokkuleppele ei jõuta, pöördub komisjon Ojasalu sõnul kindlasti mingil hetkel siseministri poole, samas ei soovita sellega kiirustada.
Komisjon tegi Savisaarele juba eelmise aasta alguses ettekirjutuse, mille kohaselt pidi ta tasuma linnale 2013. aasta kohalike valimiste eel tehtud «Tallinn liigub» reklaami, telekanalis PBK näidatud venekeelse reklaamklipi ja Hiiu staadioni avamise reklaami kulud. Pärast pikki kohtuvaidlusi otsustas riigikohus tänavu novembris jätta Savisaare kaebuse rahuldamata.


authors:
Karin Kangro
Foto

description: Valitsus kinnitas täna määruse, mille järgi tõuseb õpetajate miinimumpalk praeguselt 958 eurolt jaanuaris 1000 ja septembris 1050 euroni.

title: Valitsus kinnitas õpetajate miinimumpalga tõusu

maintext:
Õpetajate keskmise palga lubab riigieelarveline lisaraha tõsta aasta esimesel poolel vähemalt 1200 ja sügisel 1260 euroni, teatas haridus- ja teadusministeerium.
Haridus- ja teadusministri Mailis Repsi sõnul on kahel korral toimuv tõus vajalik kindlustamaks, et õpetajate töötasu kasvab tunduvalt kiiremini Eesti keskmisest palgast. «Nii üldharidus- kui ka kutsekoolide ja lasteaiaõpetajate tempokamat palgatõusu on vaja, et motiveerida häid õpetajaid koolis püsima ning noori õpetajakutset valima. Kokku suureneb õpetajate töötasu alammäär võrreldes lõppeva aastaga pea 10 protsenti,» ütles ta.
2017. aasta riigieelarves on riigi-, kohalike omavalitsuste ning eraüldhariduskoolide õpetajate tööjõukuludeks ette nähtud 18 miljonit eurot rohkem kui sel aastal, lisaks kasvab ka kutseõppeasutuste õpetajate palk.
Eraldi võtab ministeerium aasta alguses fookussesse lasteaiaõpetajate palgad ning jaanuaris töötatakse välja lasteaiaõpetajate palgakasvu motiveerimise põhimõtted, teatas ministeerium. Valitsuse tegevusprogrammi üks eesmärke on aidata omavalitsustel tõsta lasteaiaõpetajate töötasud vähemalt kooliõpetajate palga alammäärani. Veebruariks töötab ministeerium välja ka omavalitsuste ja tugispetsialistide toetamise põhimõtted, et parandada lastele ja noortele vajalike tugiteenuste kättesaadavust.


description: Neljapäeva pärastlõunal avastas juhuslik möödakäija, et Harjumaal Jõelähtme vallas ulbib Jägala joa all jões auto.  Tõenäoliselt on auto Jägala joa kõrval olevalt kaldapealselt alla sõitnud.

title: Fotod ja video: Jägala joa all jões ulpis auto, juhti otsitakse


authors:
Nele-Mai Olup
Foto
Liis Treimann

description: Keskerakondlasest Euroopa Parlamendi saadik Yana Toom kirjutas täna sotsiaalmeedias, et läbirääkimistel Erdoğaniga ei olnud ühtegi Euroopa Liidu esindajat, mis näitab tema hinnangul, et Euroopa roll kogu protsessi juures on marginaalne.

title: Toom: minu välispoliitiline kaal on nullilähedane

maintext:
Spekulatsioonid selle kohta, et eile sõlmiti Damaskuses vaherahu, mille juures viibisid Bashar al-Assad, Konstantin Kosatšov ja Yana Toom, on viimase sõnul «musternäide sellest, millise narratiiviga on harjunud opereerima meie poliitiline eliit ja meedia.»
«Mitu kuud kestnud pingelised läbirääkimised, mida peeti kinniste uste taga tihtilugu tipnevad sellega, et päeval x kui vedrujänesed on kohal poliitikud, kellest tehakse pilte ja kes tagasihoidlikult annavad mõista, et juhtunus on ka mõningane nende panus,» kirjutas Toom Facebookis.
Eile teatasid Venemaa ja Türgi, et Süürias on sõlmitud vaherahu valitsusvägede ja opositsiooni vahel. «Kurb tõdeda, aga läbirääkimistele Erdoğaniga mind ei kutsutud,» märkis Toom.
Toomi sõnul ei olnud läbirääkimiste juures ühtegi Euroopa Liidu esindajat. «Mis taaskord näitab, et meie roll kogu protsessi juures on marginaalne,» jätkas Toom, kelle sõnul ei tähenda see, et selle vastu ei peaks huvi tundma.
Mis aga välispoliitilist kaalu puudutab, on Andrei Hvostovil Toomi sõnul õigus. «Nii minu enda kui ka näiteks kolleeg Urmas Paedil on see nullilähedane,» sõnas ta. Ja ega ma ei kipu ülehindama ka teiste meie «välispoliitikute» hääle võimsust,» ütles Toom.
«Tõsi küll, koorilaulu puhul ei oma see erilist tähtsust, aga kui viisi ei pea, pole ju mõtet kooris laulda. Mina ei pea.»
Toom selgitas, et ta käib seal, kus on huvitav käia, kohtub nendega, kellest sõltub probleemide lahendamine ja üritab asjadest aru saada. «Mida ma selle arusaamisega peale hakkan? Edastan kolleegidele, kelle abil loodan anda oma panuse sellesse, et kõikide osapoolte vahel tekiks midagigi dialoogi moodi.»
Rõõmusõnumina märkis Toom ära, et keskööl alanud vaherahu veel peab ja tal on siiralt hea meel, et selle esimesel päeval oli ta Damaskuses. «Kuigi see on kaheksas vaherahu viie aasta jooksul, tahaks loota, et seekord peab,» lisas ta.
Yana Toom külastas sel nädalal koos Euroopa Parlamendi ja Venemaa rahvasaadikutega Süüriat, kohtus seal president Bashar al-Assadiga ning käidi ka õhuväebaasis Hmeimimis.
Venemaa föderatsiooninõukogu veebilehe kohaselt on nende delegatsiooniga kaasas kolm Euroopa Parlamendi saadikut, Eestist keskerakondlane Yana Toom, Lätist Koosmeele rahvasaadik Andrejs Mamikins ning Itaaliast Forza Itaalia poliitik Stefano Maullu.


description: Järvamaal Imavere kandis juhtus täna õhtul teele jooksnud põtrade tõttu liiklusõnnetus, kus sai viga kaks inimest.

title: Imaveres juhtus teele jooksnud põtrade tõttu avarii, viga sai kaks inimest


authors:
Helen Mihelson
Foto
Margus Ansu

description: Kuna uus matemaatika riigieksamite süsteem ei ole end läbini õigustanud, saavad gümnasistid juba saabuval kevadel teha pisut teistmoodi koostatud eksamit. Õpilaste ja õpetajate jaoks see muutusi kaasa ei too.

title: Matemaatikaeksam läbib uuenduskuuri

maintext:
2011. aastal tehti senises matemaatika õpetamises kannapööre, kui õpilased said gümnaasiumiastmes hakata valima kitsa või laia matemaatikakursuse vahel. Tänavu valis kitsa eksami 3440 ja laia ehk raskema eksami 4604 noort. Esimese puhul oli lõpetajate keskmine tulemus 39,9 punkti ja laia eksami keskmine oli 56,3 punkti.
Aasta-aastalt on mõlema eksami keskmised punktisummad kasvanud ja see annab alust arvata justkui oleks uutmoodi eksamitööd end igati õigustanud. Päris nii see tegelikult ei ole. Seetõttu koostab SA Innove juba 2017. aasta kevadeks eksameid teistmoodi.
Ülikoolide jaoks elu lihtsam
«Uue metoodika kohaselt on võimalik öelda, milline oleks olnud kitsa matemaatika teinud gümnasisti tulemus siis, kui ta oleks teinud laia matemaatika eksami,» selgitas haridus- ja teadusministeeriumi välishindamisosakonna peaekspert Aivar Ots.
Üks põhjustest, mis muudatuse tingis, peitub praktilisuses. Nimelt nõutakse matemaatikaeksamit ülikoolidesse sisseastumisel paljudel erialadel, alustades majandusest ja lõpetades loodus- ja täppisteadustega.
Kuna neile erialadele kandideerivad kaht sorti matemaatikaeksami teinud noored, muudab see ülikoolide jaoks uute tudengite vastuvõtmisel olukorra keeruliseks. Tulemuste võrdsustamiseks on tulnud ise viise leiutada või nõuda isegi eraldi vastuvõtukatset matemaatikas.
Uue metoodikaga on sellega arvestatud juba eksamitöö koostamisel ja see annab hiljem vajadusel võimaluse ühe eksami tulemust nii-öelda ümber arvutada teise eksami tulemuseks. Võrdsustamiseks kergitatakse raskema eksami punkte lihtsama suhtes või siis kergema eksami omi vähendatakse raskema suhtes 16 punkti võrra. Nii saab tulemusi ühisel skaalal võrrelda.
Ehk siis, kui lõpetaja saab laias eksamis 50 punkti, oleks tal uue metoodika järgi saanud kitsas eksamis 66 punkti. Ja vastupidi, kitsa eksami 50 punkti tähendab laia eksami skaalale ülekantuna 34 punkti.
Eksamitöödest kaob ühisosa
Seni kasutati kitsa ja laia eksami tulemuste võrdsustamiseks mõlemas eksamitöös teatud hulgal samu ülesandeid. Ekspertide poolt välja töötatud metoodika tähendab aga, et uuendusega kaovad mõlema eksami puhul ühesugused ülesanded.
Ja see ongi teine põhjus, miks selleks kevadeks matemaatika eksamitöid teisiti koostatakse. Kuna ühisosa on seni moodustanud eksamitööst poole, olid laia matemaatika eksami valinud eksaminandid sunnitud 50 protsendi ulatuses lahendama eksamil hoopis ülesandeid, mis näitasid väiksema põhjalikkusega matemaatika õpetamise ehk kitsa matemaatika tulemusi.
See tähendas omakorda, et õpitud teadmiste näitamiseks oli vaid 50 punkti eest ülesandeid. Edaspidi saab iga eksaminand teha vaid tema valikule 100 protsendiliselt vastavad ülesanded.
Oluline on märkida, et õpilaste ja õpetajate jaoks ei muutu oluliselt midagi. Õpetajad õpetavad ikka samamoodi ja õpilased valmistuvad eksamiks nii nagu seni. Ka eksamil teevad nad täpselt samu asju nagu enne. Eksameid koostav SA Innove teavitab kõiki koole muutusest jaanuaris.
Tegelikult analüüsib Innove pidevalt tehtud eksamitööde kvaliteeti ja vajadusel algatab muudatusi, mis on vajalikud hindamise kvaliteedi parandamiseks või taastamiseks. See ei tähenda, et asjad oleks vahel käest ära – pigem reageeritakse siis, kui on märke, et mõni lahendus hakkab end ammendama.


authors:
Liis Velsker
Foto
Ants Liigus
Pärnu Postimees

description: Jõululaupäeval said liiklusõnnetustes vigastada kokku neli inimest, kõige raskem ahelavarii toimus eile päeval Tallinna-Narva maanteel.

title: 78-aastane mees põhjustas jõululaupäeval Tallinna-Narva maanteel ahelavarii


authors:
Dagne Mihkels
Foto
Liis Treimann

description: Reformierakonna auesimees, suvine presidendikandidaat Siim Kallas nentis «Aktuaalse kaamera» aastat kokku võtvas erisaates, et kuigi ta ei ole pettunud presidendiks mittesaamise pärast, häirib teda endiselt, kuidas presidendivalimised lõpuks lahenesid.

title: Siim Kallas: mind häirib siiani, kuidas presidendivalimised lõpuks lahenesid

maintext:
«Ma olen kogu aeg öelnud, et see, et mind ei valitud, ei ole pettumuse allikas ega põhjus, sest poliitikas on paratamatu, et kui sa mingisse kampaaniasse lähed, pead arvestama, et võib-olla ei võida. Aga mis mind siiamaani häirib ja ma ei kavatse kunagi mainimata jätta, on see, kuidas see asi ikkagi lõpuks lahenes,» tõdes ta saates, vahendab ERRi uudisteportaal.
«Ja siis poliitilised otsustajad ehmatasid sellest kampaaniast niivõrd ära, tulid kokku ja täieliku tagatoa tingimustes otsustasid määrata ametisse ühe kandidaadi. Ei mingeid valimisi enam, ei mingeid valijamehi, ei mitte midagi enam. See on minu arvates viga, mida Eesti demokraatias ei oleks tohtinud juhtuda,» ütles Kallas.
Kallas on seda meelt, et lihtsaim viis oleks muuta seadust nii, et kehtetud sedelid arvesse ei läheks.
Pikemalt saab lugeda ERRi uudisteportaalis.


description: Reede õhtul kella 17 ajal sõitis Harjumaal Narva maantee 53. kilomeetril teelt välja auto, mille juht viidi vigastustega haiglasse.

title: Fotod: Narva maanteel sai viga autoga teelt välja sõitnud juht


authors:
Liis Velsker
Foto
Sander Ilvest

description: President Kersti Kaljulaid vaatas enne pühi läbi oma esimesed süüdimõistetute armuandmispalved ja otsustas jätta rahuldamata kõik 33 esitatud palvet.

title: Kaljulaid ei andnud armu ühelegi palve esitanud kurjategijale


authors:
Karin Kangro
Foto
Juss Saska

description: Keskerakonna aseesimees Mailis Reps ütles, et kui veel mõne nädala eest usuti, et Reformierakonna esimehe valimised lähevad nii, nagu tagatoas kokku lepitakse, siis praeguseks on olukord läinud üllatavalt huvitavaks.

title: Reps: Reformierakonna juhivalimised on läinud üllatavalt huvitavaks

maintext:
Reps ütles valitsuse pressikonverentsil ajakirjanike küsimustele vastates, et Reformierakonna sisevalimised on läinud üllatavalt huvitavaks. «Ma usun, et veel mõned nädalad tagasi ka enamik avalikust meediast uskus, et see saab olema lihtne, et nii nagu tagatoas kokku lepitakse, nii läheb, aga diskussioon on läinud üsna elavaks. Mina pean ütlema, et jälgin naudinguga, ootan huviga,» ütles ta.
Repsi sõnul on küsimus selles, kas esimehe valimisega toimub Reformierakonnas ka mingeid sisulisi muutusi: kas nad teevad muudatusi otsustustasanditel, kas nende rahastamine muutub läbipaistvamaks ja kas nad kaasavad oma tegevusse senisest enam piirkondi. «Kui selline muutus Reformierakonnas toimub, siis seda ma väga tervitaksin. Siis võib öelda, et suur muutuste periood erakondades hakkab jõudma lõpusirgele ja võib olla, et see tähendab ka hoopis teist poliitikat järgmiseks aastaks,» lausus Reps.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Jevgeni Ossinovski ei soovinud Reformierakonna juhivalimisi lähemalt kommenteerida, öeldes, et juhtkonna valimine on iga erakonna siseasi. «Teistel erakondadel kindlasti on arvamusi selles osas, kes oleks halvem-parem nii Eestile kui ka tollele erakonnale, aga ma arvan, et las selle otsuse võtavad vastu Reformierakonna liikmed oma parima äranägemise järgi,» märkis ta.
Isamaa ja Res Publica Liidu aseesimees Kaia Iva ütles, et erakond tervitab Reformierakonna uut juhti, ükskõik kumb kandidaat selleks saab.
Reformierakonna üldkogu valib Taavi Rõivase asemele uue esimehe ning ka uue juhatuse 7. jaanuaril toimuval üldkogul. Elektrooniliselt saavad reformierakondlased sisevalimistel osaleda 2.–5. jaanuarini.
Reformierakonna esimeheks kandideerivad erakonna volikogu esimees ja riigikogu fraktsiooni juht Kristen Michal ning erakonna praegune aseesimees ja fraktsiooni asejuht Hanno Pevkur.
Pevkur: vaatan 7. jaanuarile üsna positiivselt
Pevkur ütles täna Postimehele, et on kohtunud erakonna liikmetega enamikus maakondades ning jäänud on veel viimased kohtumised. Tema sõnul on paljud reformierakondlased kinnitanud talle oma toetust ja seetõttu vaatab ta 7. jaanuarile üsna positiivselt.
Pevkuri sõnul on kohtumistelt kõlama jäänud soov, et erakond muutuks avatumaks. Tema sõnul tuntakse, et poliitikategemine on muutunud liiga Tallinna-keskseks, ja soovitakse selles senisest enam kaasa lüüa. Pevkur ongi lubanud muuta juhatuse laiapindsemaks ja teha muudatusi ka erakonna volikogus.
Varem on Pevkur välja pakkunud, et sisevalimiste läbipaistvuse suurendamiseks võiks kutsuda valimisi auditeerima sõltumatud audiitorid. Praegustel andmetel audiitoreid üldkogule siiski ei kutsuta, küll aga peaks e-hääletuse käivitamist ja tulemuste genereerimist Pevkuri sõnul jälgima PricewaterhouseCoopersi IT-ekspert. Üldkogul aga on tema sõnul võimalik kasutada liikmetest vaatlejaid.
Erakonna uude juhatusse pürgib 32 inimest, kusjuures praegusest juhatusest ei soovi jätkata erakonna senine juht, riigikogu aseesimees Taavi Rõivas, endine kauaaegne minister Rein Lang ja riigikokku kuuluv Keit Pentus-Rosimannus.
Juhatusse kandideerivad tagasi erakonna aseesimehed Kaja Kallas ja Jürgen Ligi ning juhatuse praegused liikmed Arto Aas, Ants Laaneots, Maris Lauri, Urmas Kruuse, Urmas Paet, Kalle Palling, Anne Sulling, Aivar Sõerd ja Urve Tiidus.
Lisaks soovivad juhatusse saada riigikokku kuuluvad Yoko Alender, Deniss Boroditš, Jüri Jaanson, Heidy Purga, Laine Randjärv, Valdo Randpere ja Terje Trei, lisaks Leo Aadel, Joel Jesse, Siim Kallas, Erkki Keldo, Urmas Klaas, Andrei Korobeinik, Kristjan Kõljalg, Rait Pihelgas, Mati Raidma, Maido Ruusmann, Andrus Seeme, Urmas Sukles, Madis Timpson, ja Mart Võrklaev.


description: Kliinilised logopeedid sooviksid endale saada tervishoiutöötaja staatust, sest praegune süsteem ei võimalda patsiendi haigusloole kiiret ligipääsu, ravi venib ja on mõttetute vahelülide tõttu kulukas.

title: Kliinilistel logopeedidel takistab tööd tervishoiutöötaja staatuse puudumine


authors:
Foto
Liis Treimann

description: President Kersti Kaljulaid ütles rahvusringhäälingule antud aastalõpuintervjuus, et meie riigi ilmalikkus on parim kaitse võõraste religioonide eest.

title: Kaljulaid: riigi ilmalikkus on parim kaitse võõraste religioonide eest

maintext:
«Riik on meil ilmalik ja riigikirikut ei ole. Mulle tundub, et just see on meile parim kaitse ka võõraste religioonide eest. Meil ei ole kohustust aktsepteerida nende religioonidega seotud tavasid, kui meie haiglad ja meie koolid on ilmalikud ega tee ühegi religiooni suhtes spetsiaalseid liigutusi, spetsiaalseid kummardusi,» märkis president.
Riigipea puudutas intervjuus mitmesuguseid eluvaldkondi alates perevägivallast, tööst, metsadest, religioonist ja lõpetades raudtee ja Venemaaga.
Rahvusringhääling tõi välja, et presidendi viie aasta ametiaja sisse jääb ka Eesti Vabariik 100 juubelipidustuste tähistamine ja küsis Kaljulaiult kas sinna on võimalik kutsuda ka Venemaa presidenti Vladimir Putinit.
«Ma ei tea, milline on selleks ajaks Moskva välispoliitika. Praegu me näeme, et Venemaa on riik, kes on eriarvamusi valmis lahendama relva jõul, muutma riikide piire. Sellist Venemaa presidenti ma ei kutsuks Eesti juubelile,» ütles president.


authors:
Foto
Elmo Riig Sakala

description: Kella 13.35 ajal sai politsei teate, et Valgamaal Pori külas põrkasid kokku kaks sõiduautot ning liiklus on häiritud.

title: Valgamaal põrkasid kokku sõiduautod, mistõttu on liiklus sündmuskohal häiritud


authors:
Piret Lakson
Foto

description: Jõulu teise püha ööl ajas politsei taga Kuressaarest BMW-ga põgenenud joobetunnustega autojuhti, kes õnnestus kätte saada alles Muhus.

title: Politsei jälitas põgenevat autot Kuressaarest Muhuni


authors:
Helen Mihelson
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Viimaste nädalate sulailmad on viinud riigi kruusateed piirkonniti olukorda, kus autode liikumine on raskendatud. Maanteeameti teatel on olukord kõige keerulisem Lääne-Eestis.

title: Halb ilm on muutnud kruusateed raskesti läbitavaks


authors:
Foto
Dmitri Kotjuh.

description: Eesti suuremad ajalehed jõulude ja aastavahetuse ajal ei ilmu, Äripäev ei ilmu ka jõulude ja aastavahetuse vahel.

title: Suuremad ajalehed jõulude ja aastavahetuse ajal ei ilmu


authors:
Andres Reimer
Foto
Andrus Peegel

description: Eesti üheks lugupeetumaks direktoriks peetud Teet Soormil kulus 16 aastat, et ehitada Soome omanikele üles kolmes Balti riigis tegutsev tõhus ja tuntuimate kaubamärkidega lihatööstuste võrgustik.

title: Mihklipäev tapamajas

maintext:
Rakvere lihakombinaat, Tallegg, Rigas Miesnieks, Jelgava lihakombinaat, Klaipedos Maistas – need nimed tähistavad tõenäoliselt parimat osa HKScani grupist.
Novembri esimesel päeval HKScani tegevjuhi kohale tõusnud Jari Latvanenil kulus vaid paar nädalat, et Soormile ja veel neljale kontserni Baltikumi haru juhtivtöötajale sulg sappa panna.
Uus luud teatas, et soovib saada kinnitust, et HKScani on Balti riikides juhitud hea tava ja kontserni tegevusjuhiste järgi.
Soormi meeskond vabastati kuni selguse saamiseni ja neile edastati sõnum, mille võib kokku võtta Talleggi turunduslausega: «Kuni pidusöök valmib, ehid sina kuuske.»
Avalikkus ootas hinge kinni pidades uurimise tulemusi. Lõpuks ometi võtsid soomlased üles teema, millest Eesti meedia kirjutas juba viimased kuus aastat. Kas tõesti saame lõpuks lugeda, kuidas üks eesti rehepapp pumpas soome omaniku vara oma taskusse?
Isa Ain ja poeg Teet olid 2001. aastal, pärast Teet Soormi tõusmist Ekseko juhiks, asutanud ettevõtte Tarva Konsultatsioonid. Sellele firmale kuulub märkimisväärne osalus peaaegu pooles Eksekot teenindavates seafarmides. Sealiha saamiseks on Ekseko sõlminud pikaajalised lepingud sigalatega, mis saavad Eksekost põrsad, nuumavad need sigadeks ja müüvad siis Rakvere Lihakombinaadile.
Väide, et kontserni juhid ja omanikud ei teadnud varem sellest äriskeemist ja seda varjati kuidagi uue juhi eest, kõlab pehmelt öeldes ebausutavalt.
Soormi enda selgitusel polnud tal valikut, kui ta tahtis täita soomlastele kuuluva tapamaja sigadega. Põllumajandusreform oli äsja tõmmanud kriipsu peale kolhoosikorrale, sigu ei olnud piisavalt ning endised kolhoosiesimehed väidetavalt ei soovinud uutes äriskeemides kaasa lüüa. Soomlaste ori – selle sõnapaariga võttis nii mõnigi seakasvataja Soormi töö olemuse kokku.
Lõpuks teataski Rakvere Lihakombinaadi ja Talleggi omanik sellel nädalal, et vahetab Eesti ettevõtete juhtkonna välja, süüdistades neid ebaeetilises äris. Aga kuhu jäid verised faktid rahvusvahelise börsifirma petmisest, avaldus politseile, käerauad, arestimaja ja elukohast lahkumise keeld? Mitte midagi sellist, sest ettevõtete käekäigule ja toodete kvaliteedile pole omanikel mitte midagi ette heita.
«Me ei ole ühtegi lepingut peatanud ja soovime äriga jätkata nii normaalselt kui võimalik,» ütles Latvanen Swissotelis selgust toovate paljastusteta lõppenud pressikonverentsil.
Kontsern lausa kisendab, et peamine eesmärk on kasvada nii Balti riikides kui ka mujal, mistõttu ei olda kindlasti huvitatud ühegi lepingu ülesütlemisest. «Ent veel kord: lepingute lõpetamisest ei ole me huvitatud. Seda enam, et praeguseks on ettevõttest kõrvaldatud tehingutega seotud osapooled. Seetõttu ei näe ma põhjust, miks miski peaks kardinaalselt muutuma,» vastas Soormi asemel kontserni Balti äride juhiks määratud Anne Mere intervjuus Sakalale.
HKScanis on seega kõik endiselt hästi – sama hästi kui mullugi. Jääb ainult mõtiskleda, miks oli vaja suure ja häbistava pauguga välja vahetada inimesed, kes panid edule aluse.
Kontserni enda selgitused jäävad igatahes liiga napiks ja mõjuvad otsituna. Võib-olla vabastati väärikad ametikohad sel moel Latvaneni kamraadidele, sest igal juhil on õigus oma meeskonda liikmeid valida? Pole päris selge, kui pikaks plaanitakse Rakvere lihakombinaati varemgi juhtinud Anne Mere karjääri uues ametis.
Aeg näitab, kas Latvaneni Eestis korraldatud puhastustöö oli ühe suure mehe väike näpuharjutus või hoopis ühe väikese mehe suurim etteaste.
Kuna aga Soormide pere ärisidemed HKScaniga püsivad endiselt tugevad, võib sellest oodata vaid uut edasiviivat sünergiat.


authors:
Foto
Marina Pushkar Pm Emf

description: Tallinna kiirabi soovitab inimestel jõulupühade ajal mitte liialdada söögi ja alkoholiga, vaid käia hoopis väljas jalutamas ning anda nii kehale füüsilist koormust.

title: Kiirabi soovitab söögi ja alkoholiga piiri pidada


authors:
Helen Mihelson
Foto
Sander Ilvest

description: Riigihalduse minister Mihhail Korb käis täna Hiiumaa omavalitsusjuhtidega kohtumas, et seni valdade liitumisele vastu seisnud vallajuhte täiskäigul sõitvale ühinemisrongile kutsuda. Kaks Hiiumaa valda aga ei kavatsegi rongile hüpata.

title: Minister käis hiidlastele ühinemise plusse reklaamimas, paraku tulutult

maintext:
Hiiumaa ringkäik oligi värskele riigihalduse ministrile sel aastal viimane. Rohkem lihtsalt enam ei jõudvat ja ega suurt midagi enam muuta ka ei jõuaks. Küll aga plaanib Korb juba uuel aastal uue hooga hakata nn probleemseid valdu jälle ühinema ärgitama.
Jaanuarikuu saabki olema kokkuvõtete tegemise aeg – millised omavalitsused on ühinemissoovi avaldanud ja kes veel vastu punnivad. Seejärel koguneb juba hiljemalt 15. veebruaril valitsus, et omavalitsustele ühinemiseks lõplik ettepanek teha.
Emmaste ja Pühalepa ei tagane
Ettepanek mõne naaberomavalitsusega ühinemiseks tehakse ka kõigile neile, kes on seni kinnitanud, et nemad ühineda ei kavatse. Seda kinnitasid täna Hiiumaal ministrile ka Pühalepa ja Emmaste valla esindajad.
«Sain neilt selge sõnumi, kuidas nad tulevikku näevad,» ütles minister Korb (KE) pärast kohtumist Postimehele. «Hiiu ja Käina vald on tänaseks kokku leppinud ja soovivad ühineda. Emmaste ja Pühalepa soovivad igaüks jääda eraldi ja nad hakkavad oma õigusi ka kaitsma.»
Minister tunnistas, et lootis kahe valla arvamust ühinemise osas muuta, kuid see ei paistnud tal õnnestuvat. Õiguste kaitsmine tähendab aga seda, et kahel vallal on võimalus teha valitsusele ettepanek mitteühinemiseks. Selline võimalus on kõigil omavalitsustel.
Vallad saavad vastu vaielda
Ehk siis, valitsus teeb veebruari esimeses pooles omavalitsustele ühinemisettepaneku ja seejärel on kuni 15. maini aega hakata ühinemist ette valmistama. Kes ei soovi, saab sama aja ehk kolme kuu jooksul esitada vaide. Seejärel otsustab valitsus uuesti.
Kui vaadata näiteks Emmastet-Pühalepat, siis mõlemas vallas on elanikke alla 2000. Ka minister Korb tõdeb, et tegelikult on mõlemad vallad võimekad ja saavad endaga hakkama. Kas neil on siis arvestatavad šansid iseseisvalt jätkamiseks?
«5000 (elanike miinimum ühes omavalitsuses – toim.) on ikka seadusesse sisse kirjutatud ja sellest tuleb lähtuda. Kui vaadata kogu kaarti, siis 1500 elanikuga vald muutub pigem erandiks kui reegliks,» rääkis Korb.
Aga selline võimalus erandina jätkata siiski on? «Noo… valitsusel on õigus igasuguste erandite tegemiseks. Me kindlasti arutame seda valitsuskabinetis, kuid ma ei saa valitsuse eest praegu öelda, mille alusel ja kuidas otsustatakse. Ma ei tea praegu ka seda, kas vallad üldse vaidlustavad või mitte.»


authors:
Piret Lakson
Foto
Lõuna Päästekeskus

description: Lõuna päästekeskuse teatel on viimase pooleteise kuu jooksul uppunud kaks läbi jää vajunud kalameest ja ühte praegu otsitakse. Hapral jääl viibimine on eluohtlik, toonitab päästeamet.

title: Päästeamet hoiatab eluohtlikult hapra jää eest: kaks kalameest on uppunud ja üks kadunud


authors:
Foto
Andrus Eesmaa
Järva Teataja

description: Tallinna loomaaia direktori, zooloog Tiit Marani hinnangul pole karusloomakasvatus pikas perspektiivis majanduslikult jätkusuutlik ja seda nii Eestis kui ka mujal maailmas.

title: Tiit Marani hinnangul pole karusloomakasvatus jätkusuutlik

maintext:
«Praegune ülemaailmne mingifarmide buum püsib vaid Hiina karusnaha mullil, mille lõhkemisest on esimesi märke,» ütles Maran BNSile, viidates sealsele vähenevale huvile karusnaha vastu. «Kui farme juurde teeme, siis ühel hetkel on meil arvukalt inimesi, kes on hakanud tegelema asjaga, millel pole pikaajalist perspektiivi. Jah, lühiajaliselt võime mingit majandusedu saavutada, aga pikas perspektiivis on valus kukkumine paratamatu - juba praegu on märgid sellest olemas.»
Eelmine valitsus kiitis karusloomakasvatuste lubamise heaks, kuid riigikogu maaelukomisjoni uus koosseis otsustas küsida ka praeguse valitsuse arvamust. Maaelukomisjoni esimees Helir-Valdor Seeder ütles BNSile, et komisjonil on viis erinevat võimalust farmide saatuse üle otsustada, millest üks äärmus oleks teha ettepanek need keelustada ja teine äärmus lubaks senisel moel jätkata. Seeder lausus, et komisjon ootab valitsuse arvamust aasta alguses ning otsustab selle alusel edasised sammud.
Tiit Marani sõnul on lisaks pikas perspektiivis majanduslikule allakäigule mingikasvatusel ka eetiline ja ökoloogiline mõõde. «Puht eetiliselt on minu arvates väga raske nende loomade pidamise tingimusi viia selliseks, et need oleks eetiliselt aktsepteeritavad ja teisalt ka majanduslikult tasuvad. Need asjad lihtsalt ei jookse kokku. Aga see on rohkem loomakaitsjate, mitte minu valdkond,» sõnas Maran.
«Ökoloogilise poole pealt ütlen, et need kasvanduste asjad tuleks väga hästi ära reguleerida ka üle-euroopalisel tasandil, praegu on need korralikult reguleerimata,» rääkis zooloog. «Muuhulgas oleks vajalik ka üle-euroopaline tsoneering, kus oleks paika pandud ökoloogiliselt tundlikud alad ja kus minkide farmikasvatus tooks suurt kahju keskkonnale. Mulle tundub, et pärast Hiina karusloomamulli lõhkemist ja kasumite vähenemist on majanduslikult keerukas hoida alal farme, kus loodud tingimused vähendavad loomade pagemise võimaluse miinimumini. Lisaks on oluline arendada viise, kuidas teha kindlaks, millisest farmist on loomad pagenud. Praegu on ju olukord selline, et minkidega keskkonna saastamise eest pole võimalik farme trahvida, samas on valdav enamus looduses elavatest minkidest pärit farmidest.»
«Nendes valkondades on alati mitmeid tõdesid, erinevaid illusioone ja arusaamisi, mis sõltuvad sellest, millise nurga alt keegi vaatab,» lausus Maran. «Arusaamad on lihtsalt erinevad - kas me peame looduskeskkonda ja eetikat oluliseks, või arvame, et kõike peab läbi majanduse defineerima. See on ka kultuuri küsimus ja laiem Eesti teema. Kui vaatame põhiseadust, siis meie põhiülesanne on ju meie kultuuri alal hoida. Sageli juhtub, et tegeleme majandusküsimustega, aga unustame, et vähemalt põhiseaduse järgi pole see meie põhiline eesmärk.»


authors:
El Kodumasinad Oü
Foto
Greentek Hulgikaubandus

description: Tartus Riia maantee äärde mõned päevad tagasi ilmunud silt „Kodutehnika outlet“ on pannud mõnegi möödasõitja kulmu kergitama. Postimees uurib, millega on tegu.

title: Kodutehnika Tartus on kallis - kas müüt või reaalsus?

maintext:
„Tõepoolest on selline tehnikakaupade müügi kontseptsioon Eestis uus“, selgitab outleti juhataja Jüri Ellen. „Maaletoojatel on alati teatud kaupu rohkem laos kui tahaks või vaja oleks. Kas ostetakse hea hinna saamiseks suuremaid koguseid või tagastab mõni kaupluste kett kampaaniatooteid või „pannakse mööda“ nõudluse prognoosimisega, võimalusi on mitmeid. Sekka juhtub ka väikeste transpordi- või pakendidefektidega asju, mida hulgimüüjal on teinekord keeruline realiseerida."
Mida siis üleliigsete kaupadega teha? Laos seismine kindlasti nende väärtust ei suurenda ja tekitab tublisti kulusid. „Enamasti on sellise kauba kiire realiseerimine parem võimalus, tihti isegi alla omahinna müües. Outlet aitab seda tõhusalt ja madalate kuludega teha,” leiab Ellen. Kaupluse kulud on viidud miinimumini, olles kordades väiksemad traditsioonilistes kaubanduskeskustes tegutsevate konkurentide omadest. Kas võiks öelda, et tarbija saab kauba ühe vahelüli võrra odavama hinnaga? “Jah, võibolla isegi veel odavamalt, sellist hinnataset mujalt ei ole võimalik leida,” kinnitab Jüri Ellen. "Eesmärk on saavutada vähemalt 30% odavam hind võrreldes tavakauplusega. Hindadega me ei blufi ja tarbija nutikust ei alahinda, hinnavõit on ikkagi reaalne".
Mis kaupu outletist tasuks otsima tulla? "Meil on mitmeid kaubamärke, mida mujal Tartus vähe leida võib, nagu Brandt, Proficook, Bomann. Aga ka supersoodsa hinnaga tooteid tuntud brandidelt nagu Whirlpool, Sencor või Sharp. Palju ostetakse potte-panne, eriti "kivipõhjaga" seeria on populaarne. Retrokülmikute valik on meil tõenäoliselt parimaid Tartus. Suur valik tooteid on kaupluses väljas hinnaga 9,99 EUR, sellise raha eest saab omandada näiteks korraliku roostevabast terasest veekeetja või võileivarösteri. Inimestele meeldib meie juures jalutada ja kaupa vaadata, huvitavaid tooteid on palju ja enamasti ka midagi vajalikku leitakse".
EL Kodutehnika OÜ alustas sarnasel kujul outleti opereerimist Rakveres pool aastat tagasi ja kauplus on kohalike tarbijate poolt väga hästi vastu võetud. „Sellist poodi oli Tartule vaja“, on mitmed kliendid juba kiitnud. Mis siis muud, kui soovime edu Lõuna-Eestis ja soovitame pealkirjas sõnastatud küsimusele vastust otsida aadressil Riia mnt. 130B.
Vaata siit uue kaupluse avamispakkumisi ja ettevõtte kodulehte Facebookis.


authors:
Helen Mihelson
Foto
Elmo Riig

description: Viljandis sattus hätta mees, kes oli läinud järvejääle oma koera päästma.

title: Koera päästma läinud mees jäi järvejääle lõksu


authors:
Karin Kangro
Foto
Eero Vabamägi

description: Riigikogus kahe nädala eest uue koalitsiooni kiiruga kokku pandud maksupaketi teisel lugemisel opositsiooni venitamise tõttu toimunud ööistung läks riigikogu kantseleile maksma pea 3500 eurot.

title: Riigikogu ööistungile kulus pea 3500 eurot


authors:
Piret Lakson
Foto
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Eile hommikul sai Maardus vigastada roolijoodik, kes eiras politseipoolset peatumismärguannet ja sõitis seejärel politseiautole tagant otsa.

title: Juhilubadeta purjus mees sõitis politseiautole otsa


authors:
Helen Mihelson
Foto
Afp

description: Euroopa Parlamendi saadik, keskerakondlane Yana Toom on koos kirjanik Andrei Hvostoviga (SDE) teel Süüriasse.

title: Yana Toom läheb jälle Süüriasse

maintext:
Toomi Eesti büroo juht Oksana Talisainen ütles kella 11.50 ajal Postimehele, et Toom ja Hvostov on parajasti lennukis, mistõttu ei saa europarlamendi saadik oma plaane Süürias kommenteerida. Talisainen ei osanud öelda, mis täpselt on reisi eesmärk, kuid kinnitas, et tegemist on tööreisiga.
Toom käis ka tänavu suvel Süürias, kus kohtus president Bashar al-Assadiga. Räägiti võitlusest terrorismiga ja Süüria vastu kehtestatud sanktsioonidest. Euroopa parlament eitas seepeale oma rolli saadikute visiidis, samamoodi ka Eesti välisministeerium. Osaliselt maksis visiidi kinni Süüria valituss.
Suvine visiit tekitas paraja pahameeletorm. Kritiseerijate hulka kuulusid toona näiteks IRLi liige Mart Nutt, Vabaerakonna esimees Andres Herkel ja reformierakondlane Jürgen Ligi.
Ligi tähelepanu köitis Toomi usutlus ajalehes Põhjarannik, kus Toom väitis, et temal pole midagi varjata ja tal kapis luukeresid pole. «Nõus Yanaga. Mis rääkida kappi peidetud keredest, kui midagi ei jää varju ja elutoas on alaline laipade väljapanek? Mõrtsukatega poseeritud pildid ja nende makstud arved on vaid viimaste päevade väike lisandus. Nagu Süüria visiit nii ka sõnavõtud Eesti, NATO ja EL-i aadressil on lihtsalt Kreml, ei mingit peitust,» kirjutas Ligi juulis sotsiaalmeedias.
Samas oli ka neid, kes Toomi sammu kiitsid. Nii ütles tema erakonnakaaslane Oudekki Loone, et kriitiline reaktsioon Toomi ja Süüria presidendi Bashar al-Assadi kohtumisele populistlik ülereageerimine ning diskussiooni avamist sealses piirkonnas tuleb hoopis tervitada mitte hukka mõista.


authors:
Erik Prozes
Foto
Eesti Ajalooarhiiv

description: Enne teist maailmasõda tähistati Eestis jõulupühi umbes samamoodi nagu tänapäeval. Jõulutoit oli ka siis tähtis ja turuletid ägasid lihakraami all. Seakoodid, haned, küülikud – osta, mida hing ihaldab. Küpsetati piparkooke ja osteti maiustusi. Ja küllap leidus toonagi käepäraseid koduseid vahendeid, mille abil ülesöömisest tingitud puhitusi leevendada.

title: Vanamoodi jõulud


authors:
Foto
Eero Vabamägi.

description: Viru vanglas suri möödunud nädalal kinnipeetav.

title: Viru vanglas suri kinnipeetav


description: Pärnu maakohtu Haapsalu kohtumajas detsembri alguses tehtud otsuse järgi sai ehitusfirma Visionplus omanik Andres Jõgi oma elukaaslase peksmise eest 1476 eurot trahvi.

title: Ehitusfirma omanik sai naisepeksu eest ligi 1500 eurot trahvi


authors:
Helen Mihelson
Foto
Jaanus Lensment

description: Parvlaev Leigri Eestisse saabumine kuu algul tõi endaga kaasa enneolematu publikumenu, kuid juba esimesed katsetused näitasid tõrget ühes olulises süsteemis.

title: Leigri vigane veeskamissüsteem vajas juba remonti

maintext:
Kui Leiger oli detsembri algul proovinud järele sadamad nii Rohukülas kui Heltermaal, põrutas laev Tallinna. Kümne päeva jooksul, mil Leiger Tallinna Vanasadamas seisis, viidi läbi koolitusi, katsetati erinevaid süsteeme, sisustati laeva tehnikaga ja anti igas mõttes viimane lihv.
TS Laevad juhatuse esimees Kaido Padar tõdes, et üks olulisemaid aspekte ongi just meeskonna väljaõpe eriolukordadeks. Sellistel puhkudel katsetatakse alati ka kiirvalvepaadi veeskamist ja nii ka Leigriga.
Katsetust tulid Vanasadamasse vaatama ka paadi veeskamiseks vajaliku süsteemi teinud tehase esindajad. Katsetuse käigus selgus aga, et süsteem ei tööta nii, nagu vaja.
Padar kirjeldas, et paadi veeskamise käigus lakkas ootamatult töötamast süsteemi pidurdussüsteem. Paati mööda trosse alla lastes ei pidurdanud süsteem õigeaegselt, paat põrkas nurgaga vastu kaid ja jäi siis liperdama.
Arvestades, et laevanduses on ohutus ennekõike, ei tohi sellist asja juhtuda. «Mina patsutan meestele igatahes õla peale. Kolm korda tuleb ikka enne proovida, mitte nii, et kui vaja, siis on puudu,» rääkis Padar.
Ta kinnitas, et kiirvalvepaat on kasutuskõlblik ning ka süsteem tehti kohapeal korda. Muidu poleks laev saanud sadamast välja sõitagi.
«Sellistel katsetustel ongi mitu mõtet – esiteks, et meie meeskond õpiks ja harjutaks erinevaid süsteeme sujuvalt kasutama ja teiseks, et ilmneksid võimalikud vead, mille korda tegemist saame nõuda garantii ajal,» rääkis Padar.
Tegelikult ei olegi midagi nii eriskummalist selles, et esimeste katsetuste käigus ilmnebki puudusi ja kirja saavad märkused, millele tuleks garantiiremondi käigus tähelepanu pöörata.
«Aga nagu vanad merekarud ütlevad – aasta otsa võib tulla puudusi välja. See on täiesti tavapärane,» sõnas Padar. Ka seesama pidurdussüsteem vaadatakse garantiiperioodi vältel veel üle.
Katsetuste käigus vaadati üle ka kõikvõimalikud muud süsteemid ja tehti mootoritele juba ka esimene hooldus. Sellised katsetused ootavad ees ka teisi uusi parvlaevu. Kõik neli uut laeva peaks suursaarte ja mandri vahelisele liinile jõudma hiljemalt suvise perioodi alguseks.


authors:
Piret Lakson
Elisabeth Kungla
Foto
Postimehe Kollaaž

description: Postimehe palvel võtsid lõppeva aasta kõige olulisemad sise- ja välispoliitilised sündmused kokku politoloogiaeksperdid Rein Toomla, Tõnis Saarts, Andres Kasekamp ja kommunikatsiooniekspert Ivo Rull.

title: Poliitikaekspertide tagasivaade aastale 2016: olulisemad sündmused Eestis ja välismaal

maintext:
«Kõike võib tahta, karta ja loota. Seda, mis tuleb — mitte keegi ei oota» on kirjutanud oma luuletuses «Elul on väikene hingemaa» Eesti poetess Betti Alver. Selle luulereaga iseloomustab kommunikatsiooniekspert Ivo Rull ka lõppevat aastat, mis pakkus omajagu üllatusi ja ootamatusi meile kõigile.
EESTI SISEPOLIITIKA
Mis on lõppeva aasta kõige olulisem sündmus?
President Toomas Hendrik Ilves andis 10. oktoobril presidendiameti pidulikult üle Kersti Kaljulaidile. Foto: Tairo Lutter
Rein Toomla: Usun, et poliitiliste sündmuste edetabelit juhivad presidendivalimised. Valimiste läbikukkumised nii riigikogus kui ka valimiskogus polnud iseenesest väga üllatuslikud – sellisele võimalusele on tähelepanu juhitud juba paarkümmend aastat. Arvan, et 2016. aasta stsenaariumi kordumist ei soovi poliitikud ega ka mitte ühiskond – järelikult tuleb hakata muutma põhiseadust ja presidendi valimise seadust. See on esmakordne juhtum meie nüüdisaegses poliitilises ajaloos, kus üks sündmus toob kaasa vajaduse muuta põhiseadust ja see võib võtta aega. Kui võimalikke muudatusi ei taheta panna rahvahääletusele ega võtta riigikogus vastu kiireloomulisena, siis peavad oma heakskiidu andma riigikogu kaks koosseisu.
Tõnis Saarts: Presidendivalimised, mis lükkasid käigu sisse ka valitsuse vahetusele, mis on omakorda selle aasta kõige märgilisema tähtsusega sündmus. Eesti poliitikat aastaid stagnatsioonilisse sundviskesse seadnud «suur vastasseis» Savisaare ja paremerakonna vahel sai läbi, avades tee hoopis mitmekesisematele koalitsioonimustritele, poliitikastiilidele ja ideedele. Kelle jaoks oli see areng hirmutav ja ebakindlust külvav, kelle jaoks tervitatav ja elevust tekitav - kõik oleneb sellest, kummal pool uut rindejoont täna asutakse. Järgmiste aastate sisepoliitilised arengud saavad paljuski olema mõjutatud selle aasta dramaatilistest pööretest ja uutest vormuvatest vastasseisudest. Küsimus on selles, kellest kujundatakse peagi uus «Savisaar», sest Reformierakonnale on uue tõusu jaoks Vene-hirmule ülesehitatavat vastandumist hädasti vaja.
Andres Kasekamp: Savisaare kukutamine ja võimupööre, teiseks presidendivalimised.
Ivo Rull: Uue valitsuskoalitsiooni moodustamine, mis tõi kümneaastasest isolatsioonist välja Keskerakonna ja läkitas opositsiooni 17 aastat võimul püsinud Reformierakonna.
Mis teid lõppevale aastale tagasi vaadates kõige enam üllatas, mis oli kõige ootamatum?
9. novembril avaldati riigikogus peaminister Taavi Rõivasele umbusaldust. Pildil vasakult eest Jürgen Ligi, Maris Lauri, Hanno Pevkur ja Taavi Rõivas, tagant vasakult Arto Aas, Kristen Michal. Foto: Tairo Lutter
Rein Toomla: Vast kõige üllatuslikum oli koalitsiooni lagunemise tehnika. Ühe politoloogilise valemi järgi võis prognoosida valitsuse muutumist järgmise aasta algul. Et see toimus paar-kolm kuud varem, ei räägi sellele valemile vastu ja iseenesest ootamatu pole, kuid oleks võinud arvata, et Reformierakond loobub oma partneri(te)st, mitte vastupidi. Uue koalitsiooni puhul tahtsin loota, et opositsiooni arvestamiseni jõutakse ka tegudes, kuid kui vaadelda riigikogu alalisi komisjone, siis mitte ühegi juhiks ei saanud vastasrinna esindaja.
Tõnis Saarts: Presidendivalimised, mis lõppesid Estonia kontserdisaalis nii ootamatult. Kuigi Eesti sai endale sõnaka ja tegusa presidendi, siis näitasid need sündmused suurepäraselt, kuhu erakondlik egotsentrism võib viia. Eriti kui see on veel võimendatud uusi kangelasi vormida tahtva meedialoogika poolt.


authors:
Foto
Marko Saarm Sakala

description: Maanteeamet palub autojuhtidel olla liikluses ettevaatlik, kuna laupäeva õhtul püsib teedel libeduse oht.

title: Õhtul püsib teedel libeduse oht


authors:
Liis Velsker
Foto

description: Võrumaal Meegomäe külas varastati ööl vastu laupäeva sõiduauto BMW ja sõideti see vastu puud puruks, sõiduki omanik kutsub sotsiaalmeedias kurjategijat end üles andma.

title: Foto: varas võttis Võrumaal auto ja sõitis selle sodiks

maintext:
25. detsembri päeval teatati häirekeskusele, et Võru vallas Meegomäe külas on öö vältel maja eest kadunud sõiduauto BMW.
Lõuna prefektuuri pressiesindaja Kerly Virki sõnul ilmnes asjaolusid selgitades, et sama sõidukiga oli öösel Meegomäe külas kõrtsi juures vastu puud sõidetud. Avariipaigal ühtki asjaosalist ega tunnistajat ei olnud.
Juhtunu üksikasju asus selgitama politsei. Sõiduk on teisaldatud Võru linnas edasisteks menetlustoiminguteks Jaama 75 parklasse.
«Kes see naljanina oli, kes mu auto täna öösel Võrust varahommikul umbes kella 3-4 ajal varastas ja sellega sellise paugu pani ja suutis isegi ära põgeneda,» kirjutas sõiduki omanik Facebooki «Märgatud Tallinnas» grupis.
«Haiglasse sul pole mõtet minna nii pea ja ei tahaks uskuda, et sa sellisest õnnetusest ilma vigastusteta pääsesid. Anna endast teada, sest varem või hiljem sind leitakse niikuinii üles, ära tee seda enda jaoks raskemaks. Kes soovib, see võib jagada, ja kes soovib varuosi, võib võtta ühendust paari nädala pärast, kuni politsei on auto uurimise lõpetanud,» õhutas omanik varast end üles andma.


description: Elektroonilises oksjonikeskkonnas haamer.net on enne jõule maha müüdud osa kodumaise lennukompanii Estonian Airi pankrotivara.

title: Pankrotistunud Estonian Airi oksjoni menukamad esemed


authors:
Elisabeth Kungla
Foto
Sander Ilvest Pm Scanpix Baltics

description: Jaanuaris kasvab õpetajate miinimumpalk 1000 euroni ning keskmine töötasu vähemalt 1200 euroni.

title: Uuest aastast kasvab õpetajate miinimumpalk 1000 euroni


authors:
Andres Einmann
Foto
Tairo Lutter Pm Scanpix Baltics

description: Tartu ringkonnakohus jättis täna muutmata maakohtu otsuse, millega tunnistati Vahur Sikk süüdi elukaaslase tapmises ja mõisteti ta kaheksaks aastaks vangi.

title: Mees jäi elukaaslase tapmises süüdi ka ringkonnakohtus


authors:
Priit Pullerits
Margus Ansu
Foto

description: Kolm ja rohkem kümnendit tagasi mängis ta Draamateatris ja Rakvere teatris. Siis, ühel hommikul, muutus ühtäkki kõik. Türi kirikuõpetaja ja Järva praostkonna praost räägib esimest korda üksikasjalikult, mis juhtus, et ta otsustas loobuda näitlejatööst ja keerata elus sootuks uue lehekülje.

title: Teet Hanschmidt: kui sõnad võiksid tappa, küll oleks palju laipu!


authors:
Piret Lakson
Foto

description: Eesti kuulumist NATOsse ja liitlasvägede kohalolekut Eestis toetab 71 protsenti Eesti elanikest, NATOsse kuulumise vastu on aga viiendik elanikest, selgus kaitseministeeriumi tellitud uuringust.

title: Uuring: viiendik Eesti elanikest on NATOsse kuulumise vastu

maintext:
Eesti elanikest toetab NATOsse kuulumist 71 protsenti küsitletutest, vastu sellele on 20 protsenti ja seisukohta ei oska antud küsimuses võtta kümnendik elanikkonnast. Viimaste aastatega võrreldes on toetus pisut langenud – mullu toetas NATOsse kuulumist 72, tunamullu ligi 78 protsenti.
Allikas: kaitseministeeriumi tellitud uuring
Tänavu sügisel läbi viidud uuringu andmetel on eestlaste hulgas toetajaid 89 protsenti, ent venekeelsete vastajate seas on toetus palju väiksem – vaid 31 protsenti.
44 protsenti küsitletutest leiab, et Eestit ähvardava ohu korral osutaks NATO otsest sõjalist abi, 21 protsenti usub, et NATO liikmeks olek suudaks sõjalise konflikti ära hoida. Seda, et NATO piirduks poliitilise ja diplomaatilise toetusega, leiab 14 protsenti ja 11 protsendi arvates ei oleks Eestil NATO-lt mitte mingit abi loota.
Eesti elanikest 68 protsenti toetab ka NATO liitlasvägede kohalolekut Eestis. NATO vägede kohalolekusse Eestis suhtuvad venekeelsed vastajad ülekaalukalt eitavalt (56 protsenti), samal ajal kui eestlastest pooldab seda 86 protsenti.
Kaitseväe usaldusväärsus püsib kõrgena
Uuringust selgus ka, et Eesti inimesed usaldavad kõige rohkem päästeametit ja politseid, toetus on vastavalt 95 ja 92 protsenti. Neile järgnevad kaitsevägi 75 ja kaitseliit 71 protsendiga.
Eestikeelsete vastajate hulgas on kaitseväe usaldusväärsus püsinud 90 protsendi juures viimased kümme aastat ja usaldus kaitseliidu vastu 85 protsendi lähedal viiel viimasel aastal.
Eesti julgeolekuolukord on vastanute hinnangul järgmise kümnendi jooksul parem kui maailmas tervikuna. Olukorra jäämist samaks või muutumist turvalisemaks järgnevatel aastatel eeldasid 54 protsenti küsitletutest, turvalisuse vähenemist 29 protsenti.
Enamik peab ajateenistust vajalikuks
Vastajatest rohkem kui kahe kolmandiku arvates on Eesti riigikaitset arendatud hästi, 81 protsendi vastanute arvates peaks Eesti säilitama süsteemi, kus kutseline kaitsevägi on kombineeritud ajateenistuse läbinutest moodustatava reservarmeega.
92 protsenti küsitletutest peab ajateenistust vajalikuks, 73 protsendi arvates peaksid ajateenistuse läbima ka väiksemate tervisehäiretega noormehed ning 65 protsenti vastanutest suhtub taunivalt ajateenistusest kõrvalehoidmisse.
75 protsenti toetab naiste vabatahtlikku ajateenistust ning kaks protsenti küsitletutest sooneutraalset kohustuslikku ajateenistust.
Kaitseministeeriumi tellimusel viis selle aasta oktoobris riigikaitse teemalise avaliku arvamuse uuringu läbi Turu-uuringute AS, selle käigus küsitleti 1206 Eesti elanikku alates 15. eluaastast.


authors:
Foto
Kristo Kivisoo
Järva Teataja

description: Õiguskantsler Ülle Madise hinnangul on põhiseadusega kooskõlas riigikogu liikme staatuse seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadus, mis võimaldab olla nii riigikogu kui kohaliku omavalitsuse volikogu liige.

title: Õiguskantsler: riigikogu ja volikogu liikmeks olek on põhiseadusega kooskõlas

maintext:
Põhiseadus lubab kuuluda samal ajal kohaliku omavalitsuse volikokku ja riigikokku, teatas õiguskantsleri kantselei. Sõltumatute valimisliitude ja kandidaatide valimisedu võib takistada riigikogu liikmete kandideerimine, mitte aga nende asumine volikogu liikmeks. Niinimetatud kahe tooli ühitamise keelu korral läheb volikokku asendusliige samast valimisnimekirjast. Volikogu koht, mille võitis riigikogu liige, ei lähe ühelegi teisele poliitilisele ühendusele. Oletusel, et väiksema häältearvuga asendusliige on kohaliku elu küsimuste lahendamisel sõltumatum ja tugevam kui valla- või linnaelanikust riigikogu liige, kes sai valijalt mandaadi, ei ole õiguskantsleri hinnangul alust.
Kui soovitakse kohaliku kogukonna ja riigi liidrite selget eristamist, tuleb Madise arvates kaaluda asjakohaseid kandideerimispiiranguid. Olukord, mis soosib niinimetatud peibutusparte ja sellega valijate eksitamist, ei ole kohaliku demokraatia ja kohaliku omavalitsuse tugevdamiseks sobiv lahendus. Õiguskantsleri hinnangul on ekslik väita, nagu töötaks linna- või vallavolikogu liige riigiametis.
Volikogu liikme ameti liigitamine riigiametiks tähendaks iseseisva kogukondliku kohaliku omavalitsuse ja põhiseaduses sätestatud kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste eitamist. Põhiseaduse sätte ja mõtte kohaselt on kohalik omavalitsus riigi täitevvõimust eristatud. Juhtudel, kui on soovitud välistada mõne ameti ühitamist ka linna- või vallavolikogu liikme ametiga, on põhiseaduses kasutatud sõnastust «lõpevad volitused muus valitavas või nimetatavas ametis». Riigikogu ega volikogu liikmete volituste lõppemist sel alusel põhiseadus ette ei näe.
Riigikogu liikme kuulumine linna- või vallavolikokku ei piira Madise hinnangul kohaliku omavalitsuse iseseisvust: võrreldes teiste volikogu liikmetega ei ole ega tohi tal olla mingeid eeliseid. Volikogus kehtivad oma reeglid ja jõuvahekorrad, riigikogu liikme hääl ei kaalu teiste liikmete häälest rohkem. Volikogu liikme töö ei ole põhitöö ja seepärast korraldatakse seda viisil, et volikogu istungitel osalemine on mõistliku pingutusega võimalik põhitöö ja -tegevuse kõrval. Ka volikogu töö korraldamisel ei mõjuta riigikogu liikmed otsuseid teistest enam.


authors:
Nele-Mai Olup
Foto
Mihkel Maripuu

description: Keskerakonna juhatuse liige ja riigikogu aseesimees Enn Eesmaa ütles, et tema oleks olukorra keerulisuse tõttu soovitanud oma erakonnakaaslasel, eurosaadik Yana Toomil mitte Süüriasse minna.

title: Eesmaa oleks Toomile soovitanud mitte Süüriasse minna

maintext:
«Kui Yana oleks enne oma Süüriasse sõitu küsinud nõu, kas sinna minna või mitte, oleksin soovitanud mitte minna. Esiteks on olukord Süürias väga keeruline ja mitmetahuline ning teiseks on tegemist sedavõrd ohtliku piirkonnaga, et igale sõnavõtule või teole võib järgneda väga vastandlikke tõlgendusi ja mittemõistmist,» kommenteeris Eesmaa ERRile.
Samas ei näe Eesmaa, et see Eesti välispoliitikat mõjutaks ning rõhutamist vajab tema sõnul ka asjaolu, et tegemist oli Yana Toomi eraviisilise sõiduga, mitte ametliku visiidiga Eesti Keskerakonna või Euroopa Parlamendi poolt.
Keskerakondlasest Euroopa Parlamendi saadik Yana Toom külastas sel nädalal koos Euroopa Parlamendi ja Venemaa rahvasaadikutega Süüriat, kohtus seal president Bashar al-Assadiga ning käidi ka õhuväebaasis Hmeimimis.
Venemaa föderatsiooninõukogu veebilehe kohaselt on nende delegatsiooniga kaasas kolm Euroopa Parlamendi saadikut, Eestist keskerakondlane Yana Toom, Lätist Koosmeele rahvasaadik Andrejs Mamikins ning Itaaliast Forza Itaalia poliitik Stefano Maullu.


authors:
Foto
Andres Haabu Postimees

description: Politsei tabas möödunud ööpäeva jooksul Eesti eri paigus 13 joobekahtlusega sõidukijuhti, neist üks oli narkojoobe tunnustega.

title: Politsei tabas ööpäeva jooksul 13 joobes juhti


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Ülevaade: Keskerakond on aastaga juurde saanud 766, IRL aga vaid 12 liiget
Eesti parlamendierakondadest on aastalõpu seisuga enim liikmeid Keskerakonnal, kes on aastaga oma liikmeskonda ka enim ehk 766 inimese võrra kasvatanud, Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) on samal ajal juurde saanud aga vaid 12 liiget.


authors:
Andres Einmann
Nele-Mai Olup
Foto

description: Udu tõttu jääb ära tänaõhtune Tallinn-Kärdla-Tallinn väljalend, teatas Transaviabaltika. Päeval maandus Londonist Tallinnasse teel olnud Ryanairi lennuk udu tõttu Riia lennuväljal.

title: Udu häirib lennuliiklust

maintext:
Täna õhtul teatas Transaviabaltika, et kell 17:00 Tallinn-Kärdla väljalend ja kell 17:45 Kärdla-Tallinn väljalend jäävad Kärdla lennuväljal valitsevate ilmastikuolude tõttu ära.
Reisijad toimetatakse sihtkohta bussidega. Tallinna lennujaama alumise korruse busside ootealalt väljub buss kell 16:50, mis toimetab reisijad Kärdlasse. Sõidud (sealhulgas praamisõit) on reisijatele lisatasuta.
Kärdla lennujaamast väljub omakorda buss kell 16:50, mis toimetab reisijad Heltermaa sadamasse kell 17:30 väljuvale praamile. Rohukülas on omakorda reisijatel vastas buss, mis toimetab reisijad Tallinnasse.
«Ilmastikuolusid silmas pidades kipubki meie jaoks väljakutseks olema lennata Kärdlasse, kus on lennujaamale kehtestatud maandumiseks oluliselt rangemad miinimumnõuded kui Kuressaares,» rääkis Transaviabaltika esindaja Rene Must ja viitas seejuures asjaolule, et Kärdla lennuväljal puudub täppismaandumise seade (ILS).
Transaviabaltika esindaja Rene Must kinnitab, et kõikidele reisijatele, kes ei kasuta lennuettevõtte poolt korraldatud lisatasuta bussisõitu sihtkohta, tagastatakse lennureisi piletiraha.
Londoni-Tallinna lennuk maandus udu tõttu Riias
Päeval tuli udu tõttu Londonist Tallinnasse teel olnud Ryanairi lennukil maanduda Tallinna lennuväljal valitseva tiheda udu tõttu Riia lennuväljal, kust reisijad tuuakse Tallinnasse bussidega.
Londonist Stanstedi lennuväljalt startinud Ryanairi lennuki piloot otsustas enne Tallinnas maandumist võtta tiheda udu tõttu suund hoopis Riia lennuväljale, ütles Tallinna lennujaama pressiesindaja Priit Koff Postimehele.
Lennuk pidanuks Tallinnas maanduma kell 11.35. Koffi sõnul organiseerib Ryanair kõigile reisijatele bussisõidu Tallinnasse. Millal reisijad Tallinnasse kohale jõuavad, selle kohta Koffil info puudus.
Koffi sõnul oli keeruline öelda, kas Tallinna lennujaamas valitsevad ilmaolud võivad veel lende häirida. Praeguse seisuga on udu mõjutanud vaid Londoni-Tallinna lendu.
«Vertikaalne nähtavus muutub pidevalt ning uduga maandumine on iga piloodi enda otsus. Mõni lennuk võib hoolimata udust maanduda, mõni võib tiirutada ja oodata sobivat maandumise momenti, mõni võib lennata teisele lennuväljale. Näiteks samal ajal, kui Londoni-Tallinna lennuk oli teel Riiga, maandus Tallinnas Moskvast tulnud lennuk,» rääkis Koff.


description: Järvamaal Imaveres hukkus esmaspäeva õhtul elumaja põlengus vanem meesterahvas. Teine majas olnud inimene viidi haiglasse.

title: Järvamaal hukkus tulekahjus inimene


authors:
Liis Velsker
Foto
Mailiis Ollino
Pärnu Postimees

description: Politsei- ja piirivalveameti ööpäevainfos kirjeldatakse liiklusõnnetust, kus taksojuht lükkas pärast kliendiga tekkinud arusaamatust viimase autost välja ja sõitis üle sõiduteele kukkunud mehe jala.

title: Pärnus lükkas taksojuht purjus kliendi autost välja ja sõitis üle tema jala


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Internetihiiud viivad Eestist välja miljoneid
Facebooki ja Google’i reklaamimahud kasvavad pidurdamatu kiirusega, teenides sellega Eestis miljonite väärtuses reklaamitulu, mille eest siin maksu tasuda aga ei tule. Ekspertide hinnangul ei tohiks sellist olukorda enam lihtsalt pealt vaadata.


authors:
Piret Lakson
Foto
Dmitri Kotjuh Järva Teataja

description: Pärnu maakohus mõistis õigeks konstaabel Margus Vaasi, kes süüdistuse järgi kasutas Järva-Jaani vallavalitsuse väljastatud kütusekaarti isiklikuks otstarbeks.

title: Omastamises süüdistatud politseinik sai kohtus õiguse

maintext:
Lääne ringkonnaprokuratuur esitas Vaasile süüdistuse selles, et ta kasutas vallavalitsuse väljastatud kütusekaarti isiklikuks otstarbeks 2010. aasta septembrist 2012. aasta lõpuni, omastades sel moel enam kui 1500 euro väärtuses kütust.
Samuti süüdistati teda selles, et ta sõitis kaks ja pool aastat ringi valla poolt abipolitseiliseks tegevuseks eraldatud sõidukiga nii, et sellel puudusid liikluskindlustus ja läbimata oli ka tehnoülevaatus.
Pärnu maakohus mõistis Vaasi õigeks ja mõistis riigilt tema kasuks välja menetluskulud ehk kaitsja kulud 8064 eurot. Praeguseks on kohtuotsus jõustunud.
Kohtuprotsess kohaliku politseiniku üle algas Paides tänavu novembri alguses. Süüdimõistmise korral võinuks Vaasi oodata rahaline karistus või kuni kolmeaastane vangistus.
Vaas ütles, et süüdistus kütusekaardi kasutamise kohta isiklikuks otstarbeks ja sel moel kütuse omastamisest ei vasta tõele. Ta avaldas lootust, et see leiab ka kohtus kinnitust, kirjutas Järva Teataja.
Politseileitnant Margus Vaas juhtis Järva-Jaani vallavolikogu aastail 2009–2013. 31. oktoobrist 2013 kuni 26. veebruarini 2015 oli ta Järva-Jaani volikogu aseesimees. Vaas on ka Järva-Jaani jahtkonna esimees.
Loe lisaks: Politseinik sai süüdistuse omastamises


description: Hiljuti pöördus üks noortalunik kaitseväe poole küllalt kummalise probleemiga – osa tema lehmadest jäi hävitajate tekitatud müra tõtu ahtraks -, kuid tema õnnetuseks jäi taotlus loodetud tulemuseta.

title: Kaitsevägi ei hüvitanud talunikule saamata jäänud tulu

maintext:
Postimees kirjutas novembri lõpus, kuidas üks Keila lähistel tegutsev noorettevõtja, OÜ Talunik juhataja Armas Rüütel pidi seisma silmitsi tõsise murega – möödunud aasta algul jäi tema lihaveistel saamata ligi kolmandik loodetud vasikatest. See omakorda tähendas, et saamata jäi 9000 eurot müügitulu.
Kui ta asja rohkem uurima hakkas ja ka veterinaari appi palus, jõudis ta järeldusele, et tõenäoliselt on lehmadel stress. Põhjuseks see, et kohe karjamaa lähistel asub Ämari lennubaas ja teatavasti teevad sealsamas maanduvad ja õhku tõusvad hävitajad kõrvulukustavat müra.
Talunik uuris seepeale kaitseväelt, kas neil oleks võimalik saamata jäänud 9000 eurot hüvitada. Kaitsevägi võttis muret kuulda ja asus asja uurima.
«Tuvastasime, et avaldaja loomakasvatuseks kasutatud kinnistud asuvad osaliselt lennuvälja kaitsevööndis, kuhu on keelatud rajada kala-, linnu- ja loomakasvatusfarmi,» selgitas kaitseväe pressijaoskonna nooremleitnant Simmo Saar Postimehele.
Kirjalikus vastuses Rüütlile kaitsevägi küll päris nii konkreetne ei olnud. Õhuväe planeerimis- ja tsiviil-militaarkoostöö osakonna ülem Urmet Tomp vastas Rüütli taotlusele, et kinnistud «võivad osaliselt asuda lennundusseaduse kaitsevööndis või sellele ohtlikult lähedal».
See vastus pani Rüütli kulmu kergitama. «Major kirjutab, et Pärna ja Vainu kinnistud võivad asuda osaliselt kaitsevööndis. Võivad asuda? Neil on kõik kaardid olemas ja nad kirjutavad, et võivad asuda? Kas nad siis ise ka ei tea, kust see kaitsevöönd jookseb?» oli ta imestunud.
Kaitsevägi lisas ka, et lennurada on Ämaris olnud 1940. aastatest ja nemad võtsid selle üle üheksakümnendatel ning taasiseseisvunud Eestis algas suuremahuline lennutegevus peale lennuraja renoveerimist 2010. aastal.
«Seega pidi loomakasvataja 2014. aastal olema teadlik nii Ämari lennubaasi tegutsemisest loodava karjamaa läheduses kui sellest, et tema kasutatavad kinnistud kuuluvad osaliselt lennukaitsevööndisse,» selgitas kaitseväe pressiesindaja.
Kaitsevägi juhtis ka tähelepanu, et senised lennundusmüra mõõtmised ei ole müra kahjulikku mõju tuvastanud. Saar märkis, et hävituslendurid järgivad lennuülesande täitmisel lennureegleid, mis põhinevad eelneval ohutusanalüüsil ja välistavad seega ka õigusvastase müra. Kuna müra kahjulikku mõju ei ole tuvastatud, ei ole kaitseministeerium ka selle alusel hüvitisi maksnud.
Viimaks soovitas kaitsevägi Rüütlil loomakasvatusteadlastega konsulteerides määratleda perioodid, millal on soovitav veised tiinestumise õnnestumiseks probleemsetelt kinnistutelt mujale viia.
Rüütel nentis, et õnneks on tema loomad tänaseks sellega harjunud. See võttis küll oma aja, kuid koos talitaja abiga sai loomad maha rahustatud.
«Kevadel ei olnud neil uues kohas enam paanikat. Nad teadsid, et müra tuleb ja müra läheb ja et see ei tee neile liiga. Probleem oli vaid esimesel aastal, kus loomad viidi uude koplisse, ehk uus koht ja keskkond ning siis tuli ka uus asi - tohutu müra. Nad ei saanud sellest aru ja seega ütles alateadvus põgene ning loomad olid suures stressis,» rääkis loomakasvataja.


authors:
Foto
Dmitri Kotjuh
Järva Teataja

description: Maaeluministeerium saatis kooskõlastusringile erakorralise kohandamistoetuse määruse eelnõu - raskustes piima- ja sealihatootjatele makstakse 2017. aastal erakorralise kohandamistoetusena kokku 16,2 miljonit eurot kriisiabi.

title: Erakorralise kohandamistoetuse eelnõu läks kooskõlastusringile

maintext:
«Kriisiabi eesmärk on toetada raskustes olevaid piima- ja sealihasektoreid ning aidata seeläbi kaasa turu stabiliseerimisele. Euroopa Komisjon on eraldanud selleks Eestile kokku 8,08 miljonit eurot ja uus valitsuskoalitsioon on otsustanud Eesti riigi poolt sellele samas mahus lisaks maksta,» ütles maaeluminister Tarmo Tamm. «Pingutame selle nimel, et kriisiabi saaks tuleva aasta alguses võimalikult kiiresti välja makstud, et anda põllumeestele kindlust põllumajandustootmisega jätkamiseks.»
Toetust saab taotleda piimatõugu lehma kohta, keda piimatootja pidas 2016. aasta 1. detsembri seisuga või sea kohta, keda sealihatootja pidas 2016. aasta 1. mai seisuga.
Piimandussektoris makstakse toetust piima turustavatele või jõudluskontrollis osalevatele piimatootjatele, kes ühele tingimusteks milleks on väiketootjad, ei suurenda tootmist, on ühinenud mõne maaelu arengukava keskkonnatoetuse skeemiga.
Sama kolme tingimuse alusel makstakse toetust ka seakasvatussektoris. Samuti on nii piima- kui sealihatootjatel võimalus taotleda toetust kui nad võtavad kohustuse mitte suurendada oma piimatõugu lehmade, sigade või emiste arvu taotluse esitamise päevast kuni 2017. aasta 1. maini.
Seakasvatuse puhul on 2016. aastal sigade Aafrika katku puhangute tõttu III tsooni jäänud sigade puhul ühikumääraks 27,24 eurot looma kohta, 2015. aastast jätkuvalt III tsoonis olevate sigade puhul 22,52 eurot looma kohta ning muudes piirkondades 13,62 eurot emise ja 8 eurot sea kohta. Piimalehma arvestuslik toetusmäär on 153 eurot piimalehma kohta, kuid lõplik toetusmäär selgub pärast taotlemist.
Erakorralise kohandamistoetuse maksmise kriteeriume ja loomakasvatussektorite vahelist jaotust on arutatud korduvatel kohtumistel põllumajandustootjate esindusorganisatsioonidega.
Kooskõlastamiseks esitatud eelnõu kohaselt on kohandamistoetuse taotluste vastuvõtt planeeritud 2017. aasta 30. jaanuarist kuni 8. veebruarini.
Erakorralist kohandamistoetust makstakse osana Euroopa Komisjoni 2016. aasta juulis otsustatud abipaketist, millega 2016. aasta septembris eraldati 350 miljonit eurot piimatootjate ja teiste turukriisist mõjutatud loomakasvatussektori tootjate abistamiseks. Eesti toetussumma suuruseks on 8,08 miljonit eurot, millele riigieelarvest lisatakse täiendavalt 8,08 miljonit eurot.


authors:
Foto
Kaisa Siren
Lehtikuva

description: Terve kuu on jõuluvanad ja nende käsilased päkapikud ümbritsenud meid kõikjal. Nad on luuranud akna taga ja luusinud kaubanduskeskustes. Käinud tööl, koolis ja lasteaias, homme tulevad kodudesse. Millise jõuluvana kingitused on kõige väärtuslikumad? Milline jõuluvana on kõige tõhusam motiveerija? Millist jõuluvana võib rahus ignoreerida? Arter konsulteeris Šveitsi sõltumatu jõuluinstituudi teadlastega ja selgitas välja kõige mõjukama jõuluvana.

title: Kõige mõjukam jõuluvana on naabrimees-jõuluvana


description: Ida prefektuur määras rahatrahvi kahele bussijuhile, kes sõitsid tänavu oktoobri alguses inimesi täis bussidega Tapal Moe ülesõidul keelava punase fooritule ajal üle raudtee.

title: Politsei karistas Tapal punase tulega üle raudtee sõitnud bussijuhte trahviga

maintext:
Mõlemad bussijuhid tunnistasid oma eksimust ja neile määrati väärteokorras rahaline trahv liiklusseaduse paragrahvi järgi, mis käsitleb raudteeülesõidukoha ületamise nõuete rikkumist, ütles Ida prefektuuri pressiesindaja Kerttu Krall Postimehele.
Üks bussijuhtidest sai oma trahviotsuse kätte eelmisel kuul, teine juht käis politseis täna.
«Kui suur trahv juhtidele määrati, ei saa öelda, sest kiirmenetluse otsus ei ole veel jõustunud ja tegemist on delikaatsete isikuandmetega,» ütles Krall.
Liiklusseadus näeb raudteeülesõidukoha ületamise nõuete rikkumise eest karistusena ette trahvi kuni 100 trahviühikut ehk kuni 400 eurot.
Politsei alustas busside raudteeületuse uurimiseks väärteomenetlust oktoobris, kui meedias hakkas levima video sellest, kuidas Tapal sõidab kaks inimesi täis bussi üle raudtee ajal, kui fooris vilgub edasisõitmist keelav punane tuli. Vahejuhtum leidis aset 4. oktoobril. Raudteelõigul toimus sel ajal remont ja regulaarset rongiliiklust seal ei toimunud. Küll aga sõitsid sellel raudteelõigul remonditöödega seotud raudteesõidukid.
Politsei: keelav foorituli kehtib alati eranditult kõigile
Rakvere politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juht Joel Alla ütles oktoobris juhtunut kommenteerides, et keelavast fooritulest peavad kinni pidama eranditult kõik liiklejad ja seda isegi juhul, kui on teada, et antud raudteel teostatakse remonditöid ja üldist rongiliiklust ei toimu.
«Kui fooris põleb punane tuli ja ülesõidukohas ei ole reguleerijat või muud märki, mis lubaks sõitu jätkata, tuleb punasest tulest kinni pidada ja täita foorinõudeid. Inimlikult on mõistetav, et bussijuht tahab graafikus püsida, kuid rongiga kokkupõrkel on ohus kõik bussis reisijad,» märkis Alla.
Ta lisas, et suur osa raudteel juhtunud õnnetustest on tingitud juhtide või jalakäijate tähelepanematusest. Liiklusreeglite rikkumine, hajunud tähelepanu, riskide alahindamine ja kiirustamine tingivad ohtlikke olukordi, mis omakorda võivad kaasa tuua traagilised tagajärjed.
Bussifirma möönis rikkumist
Hansaliinide juhatuse liige Madis Lepp möönis oktoobris, et bussijuhid rikkusid vormiliselt liikluseeskirju, kuna üle raudtee sõites punane tuli põles. Lepa sõnul oleks eeskirju järgides bussijuhid tõepoolest pidanud ootama 5, 10, 15 või 20 minutit, kuni punased foorituled kustuvad, kuid arvestada tuleb sellega, et tegemist oli ebareeglipärase olukorra ja remondipiirkonnaga.
Lepp märkis, et raudteelõigul, millest bussid üle sõitsid, käib remont ja seal praegu ronge ei sõida. Bussid vedasid reisijaid Tamsalu raudteejaamast Tapa raudteejaama. Lepa sõnul otsustasid bussijuhid sõita üle raudtee, kuna vastasel korral oleks reisijad Tapa-Tallinna rongist maha jäänud.
«Bussijuhid veendusid enne raudteele sõitmist, et ohtu ei olnud. Nad teadsid, et sellel lõigul raudteeliiklust ei toimu ja nad veendusid, et lähenemas pole ka ühtegi muud raudteesõidukit,» rääkis Lepp.
Raudteeülesõidu foore ei saanud remondi ajaks kinni katta
Eesti Raudtee pressiesindaja Liina Hallik selgitas oktoobris, et Moe ülesõidul, kus intsident toimus, ei olnud võimalik foore kinni katta, kuna seal liiguvad töörongid.
«Raudtee ületamist keelav foorituli aktiveerus piirkonnas liikunud töörongi tõttu, mis suundus Tapa jaama. Tegu oli automaatika korrapärase tööga ning seega olid punased tuled fooris põhjendatud. Kuivõrd töörongid liiguvad reisirongidest märksa aeglasemalt, tekkis ka olukord, kus ülesõit oli tavapärasest kauem suletud,» ütles Hallik.


authors:
Helen Mihelson
Foto
Toomas Huik

description: Ehkki igasugune haldusreformi loogika ütleb, et Hiiumaale peaks tekkima (ja ilmselt ka tekibki) üks suur omavalitsus, ei taha kaks valda ühinemisest kuuldagi.

title: Läheb sundliitmiseks? Hiidlased ei leia ühinemiseks kuidagi ühist keelt

maintext:
Veel nädal tagasi oli Hiiumaal kokku neli valda – Hiiu vald (juba varem ühinenud Kõrgessaare vald ja Kärdla linn), Käina vald, Pühalepa vald ja Emmaste vald.
20. detsembril sai allkirja Hiiu valla ja Käina valla ühinemisleping ja loodavas Hiiumaa vallas on nüüd elanikke kokku 6700. Sellega sai ületatud haldusreformis ette nähtud maagilise 5000 piir.
Ülejäänud kaks valda ei saa 5000 elanikku mitte mingi nipiga täis, Emmaste vallas on elanikke 1235 ja Pühalepa vallas 1582. Seega ei saa nad reformis ellu jääda ei üksi ega koos.
See omakorda tähendab, et tekkida saab vaid ühtne Hiiumaa vald ja kui kaks allesjäänud valda 1. jaanuariks vabatahtlikult jah-sõna ei ütle, pole ilmselt muud varianti kui sundliitmine. Kusjuures, nii Emmaste kui Pühalepa olid nende 26 omavalitsuse seas, kes riigikohtusse pöördus.
Ühinemislaua taha ei tule
Hiiu vallavolikogu esimees Jüri Ojasoo (Reformierakond) tõdes, et nemad on omalt poolt korduvalt initsiatiivi välja näidanud, et Emmaste ja Pühalepa kampa võtta. See on aga jäänud tulemuseta ja kui veel nädala algul arutati, kas viimane katse teha, siis otsustati siiski, et sel poleks mingisugust mõtet.
«Meie loomulikult ootame [et ka Pühalepa ja Emmaste tahaksid ühineda – H.M.]. Me oleme alati selleks valmis olnud, et ka nemad ühinemislaua taha tuleksid. Aga tundub, et neil on mingi oma arvamus asjadest,» rääkis Ojasoo Postimehele.
Mis siin salata, kõige pragmaatilisem põhjus kiireks ühinemiseks on raha. Kui äsja sõlmitud Hiiu ja Käina valdade ühinemine toob kassasse veidi üle 700 000 euro, siis kahe seni jonninud valla lisandumine kergitaks toetussumma 1,1 miljoni euroni. Pealegi, kui üheks omavalitsuseks ühineb kogu maakond, maksab riik pingutuse eest 500 000 eurot.
«Aga neid (Pühalepat ja Emmastet – H.M) raha ei huvita. Mõistuse järgi võttes, kui raha pakutakse ja maakonnas on vaja üht-teist ära teha, siis oleks mõistlik see raha vastu võtta,» leidis Ojasoo.
Ministri sõnadest sõltub
Järgmise nädala algul, 27. detsembril teeb Hiiumaale visiidi ka riigihalduse minister Mihhail Korb. Visiidi ajastus näib justkui viimane katse teha hiidaste seas kihutustööd.
Pühalepa vallavolikogu esimehe Toomas Remmelkoore sõnul on ministri tulek igal juhul positiivne samm. See aga ei tähenda, et volikogu esimehe arvates haldusreform iseenesest hea mõte oleks. «Sundliitmine on täiesti vägivaldne ja demokraatia põhimõtete vastu!» sõnas ta.
Kuna vallad riigikohtust aga õigust ei saanud, ei ole tema sõnul muud teha, kui maha istuda, asjad läbi mõelda ja valida halbade variantide seast parim. Head varianti Remmelkoore arvates enam pole.
Emmaste vallavolikogu esimees Ülo Kikas ütles Postimehele, et vald kujundab seisukoha pärast Korbiga kohtumist. Ennekõike on plaanis ministrilt uurida, millised võimalused oleks alla 1300 elanikuga omavalitsusel iseseisva vallana jätkamiseks.
Paraku aga on minister Korb Hiiu maavanemale Riho Rahuojale juba öelnud, et tal ei ole plaanis saare valdadele erandeid teha.


authors:
Karel Reisenbuk
Foto
Teet Malsroos

description: Ehkki täna statistikaametis tutvustatud prooviloenduse tulemused näitasid, et peaaegu kõik loenduseks vajalikud andmed on registrites olemas ning selleks välja töötatud metoodika toimib, on mitmes valdkonnas siiski veel murekohti, millega peab edasi tegelema.

title: Rahvaloendust segavad ebatäpsed elukohaandmed

maintext:
Kuna Eesti järgmine rahva ja eluruumide loendus 2020. aastal, on esimest korda Eesti ajaloos plaanis teha registrite andmetele tuginedes ja tulemused pannakse kokku riiklike andmekogude info põhjal, on oluline läbi viia prooviloendused metoodika testimiseks.
2016. aastal läbiviidud prooviloendus näitas statistikaameti peadirektori Andres Oopkaupi sõnul, et registripõhine rahva ja eluruumide loendus on teostatav ja loenduse ettevalmistus on olnud sihipärane.
«Eestis on lühikese ajaga saavutatud olukord, kus registripõhise loenduse tegemiseks vajalik metoodika on välja töötatud ja praktiliselt kõik loenduseks vajalikud andmed on registrites olemas,» selgitas Oopkaup. Samas tõdes peadirektor, et mitmes valdkonnas on vaja siiski tulemuste parandamiseks veel pingutada.
Oopkaupi sõnul ei olnud praeguse prooviloenduse tegemise ajal registrites hõivatute töökoha ja ameti andmeid. «Meil on küll kokkulepe olemas, et need andmed tekivad järgmiseks prooviloenduseks maksu-ja tolliameti töötajate registrisse ning töö selles suunas on juba alustatud. Ma usun, et järgmisel prooviloendusel saame juba selgemalt viidata ka nendele andmetele,» oli peadirektor optimistlik.
Statistikaameti registripõhise rahvaloenduse (REGREL) projektijuht Diana Beltadze sõnul on registrite andmetele tugineva loenduse tegemisel suurim probleem registreeritud ja tegeliku elukoha erinevus, mille mõju tuleb enim esile leib- ja perekondade määramisel.
Beltadze sõnul saab prooviloenduse tulemuste põhjal öelda, et registrites on asustatud eluruumide ja tavaleibkondade arv alakaetud, sest ca 47.000 inimesel on elukoht teada ainult kohaliku omavalitsusüksuse täpsusega, ilma konkreetse eluruumi aadressita. «Maakonniti on selliste inimeste osatähtsus erinev, suurim on nende osatähtsus Valga ja väikseim Hiiu maakonnas. Mida suurem on eluruumi tasemel registreeritud elukohaga inimeste osatähtsus, seda täpsem ja parem on leibkonna ja perekonna tunnuste kvaliteet,» selgitas projektijuht.
Eesti on registripõhiseks loenduseks valmis
Kuna harjumused ning käitumismustrid on visad muutuma, pole siiski kindel, kas kolme aasta pärast toimuvaks registripõhiseks rahvaloenduseks õiged elukohaandmed ka registrisse tekivad. See aga omakorda tekitab küsimuse, kas Eesti on selliseks loenduseks valmis.
Seda, et registripõhine loendus ei oleks selle tõttu jätkusuutlik, pole Beltadze sõnul põhjust karta.
«Kindlasti on paras aeg registripõhist loendust ette valmistada, sest riiklikul tasandil on astutud samme registrite koosvõime suurendamiseks ja nüüd on vaja mõelda läbi kuidas saada registritesse ajakohased andmed,» märkis projektijuht.
«Oleme väike riik ning peame mõtlema jätkusuutlikult ja ressursse hoidvalt. Arvestades eelmise loenduse kogemust, kipuvad inimesed ise oma aadressiks märkima registrijärgse aadressi, mitte tegelikku elukoha, sest arvatakse, et riigiga suheldes tuleb kasutada registri aadressi,» selgitas ta.
Tema sõnul tõestas seda ilmekalt rahvaloenduse aadresside kasutuselevõtmine statistikaameti isiku-uuringutes, kus küsitlejatel ei õnnestunud sageli leida inimest tema enda poolt eelmisel, 2011. aasta loendusel elukohaks märgitud aadressilt, mis oli vaid 2-3 aastat vana. «Kulutada miljoneid, et ukselt-uksele loendusel või veebiloendusel teada saada isiku rahvastikuregistri aadress, tundub väga mõttetu rahakulutusena,» arvas Beltadze.
Projektijuhi hinnangul on Eestis tõenäoline juba lähiaastatel jõuda olukorrani, kus valdava enamiku inimeste registripõhine elukoht langeks kokku nende tegeliku elukohaga. «Aastal 2016 on see kokkulangevus ca 80% ja see on enamik rahvastikust. Pakun, et samal suurel määral kui nt. veebiloenduse korraldamine, saavutaksime aadresside parandamise intensiivse teavitustööga, et inimesed registreeriks ennast tegeliku elukoha aadressile. Praegu on ligi pooltel juhtudel tegeliku ja registreeritud elukoha erinevuse põhjuseks hoolimatus või vajaduse mittetunnetamine,» selgitas ta.
Beltadze sõnul näitas prooviloendus kätte, millised on registripõhise loenduse probleemid ja mis suunas tuleb areneda. «Me ootame ka teadlastelt rohkem abi innovaatiliste meetodite väljatöötamisel, sest tänapäeval muutub inimestelt otse andmete küsimine aina raskemaks,» ütles ta.
Ühe alternatiivina pakuti välja ka võimalus kasutada elukohaandmete täpsemaks tuvastamiseks positsioneerimist mobiilioperaatorite kaudu. Beltadze sõnul on mobiilpositsioneerimise andmeid mõtet kasutada mõne probleemse koha lahendamisel hinnangute saamiseks (nt leibkonnatunnuste otsuse tegemisel).
Tema sõnul ei pea kõik loendusel kasutatavad andmed pärinema ainult administratiivsetest registritest. «Enamikes riikides on mingis osas kasutusel statistilised registrid, mille aluseks on mõni varasem loendusandmestik, mida uuendatakse registriandmetega,» selgitas projektijuht.
Seega tuleb tuleks võtta kasutusele alternatiivseid andmeallikaid ja keerulisemaid statistilisi meetodeid, märkis ta, tuletades meelde, et vastavalt statistika tegemise reeglile on tagatud andmete konfidentsiaalsus ja statistikaamet üksikandmeid kolmandatele isikutele ei väljasta.


description: Vanad looduslikud pühapaigad ja hiied on maausuliste sõnul sellised kohad, kus ei murta sõna otseses mõttes oksagi. Kehtna vald tahaks aga Paluküla hiiemäel maha võtta kuni 500 tihumeetrit puid, mis valla sõnul on vajalik, et korrastada suusa- ja spordiradasid. Vaata täpsemalt videost! - Maaleht

maintext:
TV3 VIDEO: Maausulised on vastu valla plaanile raiuda Paluküla hiiemäel puid
Paluküla hiiemägi Foto: Arno Mikkor
Vanad looduslikud pühapaigad ja hiied on maausuliste sõnul sellised kohad, kus ei murta sõna otseses mõttes oksagi. Kehtna vald tahaks aga Paluküla hiiemäel maha võtta kuni 500 tihumeetrit puid, mis valla sõnul on vajalik, et korrastada suusa- ja spordiradasid. Vaata täpsemalt videost!


description: Eile õhtul kirjutasid Haapsalu ja Ridala juhid Haapsalu toomkirikus alla ühinemislepingule. Seni teadaolevalt on see ainus omavalitsuste ühinemisleping, mis allkirjastati pühakojas. - Maaleht

title: Haapsalu ja Ridala allkirjastasid ühinemislepingu kirikus

maintext:
Haapsalu Toomkirik. Foto on illustratiivne.
Eile õhtul kirjutasid Haapsalu ja Ridala juhid Haapsalu toomkirikus alla ühinemislepingule. Seni teadaolevalt on see ainus omavalitsuste ühinemisleping, mis allkirjastati pühakojas.
„Haapsalu ja Ridala on koos eksisteerinud palju aastaid, me oleme üksteisega seotud. Täna (27. detsembril - toim) allkirjastatava lepinguga muutume me aga täiesti üheks,” ütles Sukles.
„Lepingu allkirjastamiseks toomkirikus aga on ka üks väga proosaline põhjus – toomkiriku aknal käib end iga aasta augustis näitamas Ridala vallavanema tütar.”


description: “Metsaga sinasõber” näib olevat parim väljend, iseloomustamaks aastaid Maalehele looduslugusid kirjutanud Leili Mihkelsoni. Tema ellusuhtumine rajaneb põhimõttele – ennekõike tuleb metsale anda, alles siis saab võtta. - Maaleht

title: HOMSES MAALEHES: Blogipidaja Leili Mihkelson oma metsa masinaid ei luba

maintext:
Leili Mihkelson käib metsas iga päev. Pildistab, vaatleb, vaatab, kuulab, mõtiskleb. See on kvaliteetaeg, mida peab tunnetama.
Leili Mihkelson käib metsas iga päev. Pildistab, vaatleb, vaatab, kuulab, mõtiskleb. See on kvaliteetaeg, mida peab tunnetama. Priit Mürk
“Metsaga sinasõber” näib olevat parim väljend, iseloomustamaks aastaid Maalehele looduslugusid kirjutanud Leili Mihkelsoni. Tema ellusuhtumine rajaneb põhimõttele – ennekõike tuleb metsale anda, alles siis saab võtta.
Leili metsalugusid loevad nii need, kelle süda temaga metsasse puutuvas ühes rütmis lööb, kui ka need, kes Leiliga grammigi nõus ei ole. Leili metsas pole kordagi ükski langetustraktor käinud. Puid langetatakse käsitsi, mootorsaega, kütteks minevad lepad veetakse välja “põkatsiga”, nagu Leili ütleb. Nii jäävad metsaalune ja allesjäävad puud terveks – silmale kena vaadata ja jalale hea astuda. Leili ütleb, et kui palkidest ehitatakse maja, mis ehk sajandi või enamgi omal kohal seisab, siis sel juhul ei ole tal puudest kahju. “See võib tunduda suurustamisena, aga mina olen oma metsas enda hingerahu huvides otsustanud palju alles hoida, lageraiet teen harva ja väikeses mahus korraga,” kirjeldab Leili oma vaateid metsade majandamisele. “Firma võib-olla ei hooli sellest, ei saagi hoolida, aga eraomanik saab. Mõni eraomanik ei pea tingimata just raiuma, tema võib ka vaadata ja tunda, kuidas mets ja iga üksik puu selles kasvab.”


description: Tallinna jõuluturul Raekoja platsil pakuvad saaremaiseid tooteid Kaali trahter ja Pöide valla Puka küla Järmuti perefirma Artwood OÜ. - Maaleht

title: Tallinnas lähevad kadakamarjad nagu soojad saiad


description: Põlvamaal Lootina külas asub jõulupesa, kus lisaks jõuluvanale ootavad lapsi karvased ja sulelised sõbrad, kus on kanad, pardid, kitsed ja jänkud ning kus saab loomadele jõulutoitu viia täpselt nagu vanastigi. - Maaleht

title: VIDEO ja FOTOD: Lootvina jõulupesas võib näha nii kitsi kui jäneseid


description: Mitte ühtegi teist maakonda pole haldusreform raputanud nii tugevasti kui Läänemaad. See, mis ajalooliselt suursugusest piirkonnast nüüd alles jääb, on hale vari kunagisest tähtsast ja võimsast alast. - Maaleht

title: KAAMERAGA MAAL: Suursuguse maakonna allakäik - mis juhtus Läänemaaga?


description: Viimaste nädalate sulailmad on viinud riigi kruusateed piirkonniti olukorda, kus autode liikumine on raskendatud. Keerulisem on olukord Lääne-Eestis. - Maaleht

maintext:
Halb ilm on nõrgendanud kruusateede kandevõimet
Foto: Raivo Tasso
Viimaste nädalate sulailmad on viinud riigi kruusateed piirkonniti olukorda, kus autode liikumine on raskendatud. Keerulisem on olukord Lääne-Eestis.


description: Ametlikult on küll talv, aga loodus ei tee sellest väljagi. Nii võib metsas jalutades leida täiesti korraliku pannitäie kukeseeni nagu Maalehe lugejate piltidelt näha võib. - Maaleht

title: Lugejate fotod jõulunädalal korjatud seentest

maintext:
Ametlikult on küll talv, aga loodus ei tee sellest väljagi. Nii võib metsas jalutades leida täiesti korraliku pannitäie kukeseeni nagu Maalehe lugejate piltidelt näha võib.
Aga talviseid söögiseeni on veel. Metsablogi autor Leili Mihkelson kirjutab, et "jõulude ja uusaasta vahel, kui on sulailmad pikalt püsinud, leidub talviseid söögiseeni juba rohkem. Kõige levinum on meil lehtpuudel kasvav puidu-sametkõrges, hea söögiseen värskelt tarvitamiseks. Seenejalg on sitke ja seda ei tasu toiduks võtta, kõlbavad ainult need ilusad kollased kübarad."
Kui sul on pilte sügise või suve märkidest talvises looduses, saada foto veeb@maaleht.ee.


description: Pärnu linn tegi veebruaris ettepaneku ühinemisläbirääkimiste alustamiseks kolmeteistkümnele omavalitsusele, ühineda õnnestub Audru ja Paikuse vallaga ning sellest tekib 51 000 elanikuga omavalitsus. - Maaleht

title: Pärnu ühineb vaid kahe naabervallaga

maintext:
Pärnu linn tegi veebruaris ettepaneku ühinemisläbirääkimiste alustamiseks kolmeteistkümnele omavalitsusele, ühineda õnnestub Audru ja Paikuse vallaga ning sellest tekib 51 000 elanikuga omavalitsus.
Ühinemisest jäid kõrvale need, kus läbirääkimised juba käisid ehk Vändrad ja Tootsi, samuti Koonga ja Varbla, kus peeti läbirääkimisi Läänemaaa valdade Hanila ja Lihulaga, vahendab ERR uudised.
Ühel või teisel põhjusel ei võetud Pärnu ettepanekut kas vastu või siis katkestati juba alanud läbirääkimised. Lõplik seis on see, et ühinevad Pärnu, Paikuse ja Audru vald.
Audru, Paikuse ja Pärnu kirjutavad ühinemislepingule alla 27. detsembril.


description: Maaleht.ee-s loeti 2016. aastal kõige rohkem just neid lugusid. - Maaleht

title: VAATA: Just need lood pälvisid tänavu kõige rohkem lugejate tähelepanu


description: Hea uni on meile eluliselt vajalik. Vaid korralikult väljapuhanud inimene on produktiivne, õnnelik ja terve. Tänapäeva maailmas ja stressitaseme juures on keeruline mitte muretseda ning rahulikult öö läbi magada. - Maaleht

title: 10 toitu, mis aitavad meil paremini ja kvaliteetsemalt magada

maintext:
Hea uni on meile eluliselt vajalik. Vaid korralikult väljapuhanud inimene on produktiivne, õnnelik ja terve. Tänapäeva maailmas ja stressitaseme juures on keeruline mitte muretseda ning rahulikult öö läbi magada.
Ka pühadesaginas ei kipu uni alati õigel ajal tulema või puudub ootamatu stressi tõttu hoopiski. Abi võib olla õigete toiduainete söömisest. Nimelt on tõestatud, et just need toidud soodustavad sügavat ja muretut und ning aitavad nii stressiga võidelda:
1. Kirsid
Sisaldavad isegi melatoniini, mis on otseselt seotud une pikkuse ja kvaliteediga. Kasutage kirsse magustoitudes ja smuutides ning pange neid pühadehooajal julgelt kookide täidiseks. Kirsimoos on igal jõululaual omal kohal.
2. Kreeka pähklid
Sisaldavad palju meile kasulikke mineraale ja ka rasvu. Nad aitavad kaasa heale unele ja keha normaalsele funktsioneerimisele. Kreeka pähklite koorimine ja söömine on lõbus tegevus, mis aitab pimedaid talveõhtuid sisustada. Pähklitangide käsitsemine on omaette kunst, mis õpetab lisaks veel täpsust ja nutikust ka pere väiksematele. NB! Vanemlik järelevalve on ka siin oluline, et lapsed end ei vigastaks!
3. Lehtköögiviljad
Spinat, lehtkapsas, rukola, nuikapsas ja kress sisaldavad rikkalikult kaltsiumi ja magneesiumi. Mõlemad elemendid soodustavad närvisüsteemi normaalset tööd ning aitavad meie kehal paremini lõdvestuda tagades seeläbi rahuliku une.
4. Banaanid
On suurepärane magneesiumi, kaaliumi ja vitamiin B6 allikas. Kõik nad osalevad otseselt unehormoonide tootmises. Üks banaan päevas viib heale unele mitu sammu lähemale!
5. Kummelitee
Kummeli rahustav mõju on teada juba aastasadu. Tassike kummeliteed õhtuti aitab päevastressiga võidelda.
6. Mesi
Mee kasulike omaduste loetelul ei paista olevat lõppu. Nüüd on tõestatud, et natuke mett näiteks õhtuse tee sees aitab paremini uinuda. Kas mäletate vanaemade trikki: kuum piim meega? Tundub, et seal oli tõetera sees.
7. Mandlid
Mandlid toimivad sarnaselt banaanidele ja on meile vägagi kasulikud. Lisaks on need ka maitsev vahepala olenemata kellaajast.
8. Kaerahelbed
Süsivesikuterikkad toidud võivad mõjuda meie kehale ka rahustavalt. Kaerahelbed on üks sellistest toiduainetest, mis vabastavad vajalikku energiat aeglaselt aga kindlalt, aidates sel moel hoida veresuhkru taset ning rahustades organismi.
9. Kikerherned
Meie igapäeva toidulaual pisut tundmatu, kuid järjest enam populaarsust koguv toit. Kikerherned sisaldavad palju vajalike mineraale ja valke, asendavad taimetoitlaste menüüd ka lihasaaduseid. Kas hea une soodustamiseks või mitte, neid tasuks kindlasti proovida.
10. Ananass
Ananassi loetakse lausa looduslikuks antidepressandiks. Närvilistel inimestel soovitatakse seda imelist vilja tarbida lausa igapäevaselt. Kahjuks on meil küpset ja maitsvat ananassi keeruline leida. Tihti aitab kui poest ostetud viljal lasta kodustes tingimustes järelvalmida või tarbida seda näiteks küpsetatult.
Allikas: http://www.rebootwithjoe.com/


description: Energiaettevõte Adven Eesti investeeris ligi 400 000 eurot Epiimale ja Põltsamaa linna kaugküttevõrku soojust tootva katla vahetusse. Tänaseks on katel edukalt käivitunud. - Maaleht

title: Epiim sai koos Põltsamaa linnaga uue katlamaja

maintext:
Energiaettevõte Adven Eesti investeeris ligi 400 000 eurot Epiimale ja Põltsamaa linna kaugküttevõrku soojust tootva katla vahetusse. Tänaseks on katel edukalt käivitunud.
Põltsamaale toodab järgnevatel aastatel soojust Saaremaa marmelaaditehasest soetatud vähekasutatud katel. Kütusena on Adven Eesti tootmise ja jaotuse valdkonna juhi Mati Tatari sõnul katlamajas kasutusel tänases turuolukorras stabiilseimat ja soodaimat hinda võimaldav biomass.
“Katel käivitus edukalt ja tänaseks on tehtud kõik vajalikud korrektuurid, et tagada tootmisel kõrgeim võimalik kasutegur ja kindel töörežiim,” selgitas Tatar ja rääkis, et tänu uue katla paigaldamisele on soojuse tootmine nüüd varasemast märksa efektiivsem.
“Kõrgem kasutegur ja varustuskindlus aitavad hoida soojuse hinda kontrolli all. Vanad 1975. aastast pärit tootmisseadmed vajanuksid käigushoidmiseks sagedasi hooldus- ja remonditöid. Soodsa hinna tagamiseks on oluline teha õigeaegseid investeeringuid,” selgitas ta. Aastaks 2020 rajab Adven Eesti Põltsamaale aga sootuks uue katlamaja.
Epiima territooriumil asuvas biokütusel töötavas aurukatlamajas toodetakse soojusenergiat Põltsamaa linna kaugküttevõrku ning tööstuslikku auru piimatööstuse tarbeks. Aurukatlamaja kolme katla koguvõimsus on 12 MW. Puiduhakke kõrval on katlamajas kütusena kasutusel ka maagaas ja põlevkiviõli.


description: President Kersti Kaljulaid kinnitas Harju Elule antud intervjuus, et on rahul põllumajanduse olukorraga Harjumaal. - Maaleht

title: President Kaljulaid: Me ei saa tahta kahte asja korraga – efektiivset põllumajandust ja seda, et inimestel oleks palju maaga seotud tööd maapiirkondades

maintext:
President Kersti Kaljulaid kinnitas Harju Elule antud intervjuus, et on rahul põllumajanduse olukorraga Harjumaal.
Külastanud Harjumnaal Esko talu ja Kadarbiku talu tõdes Kaljulaid, et nende ettevõtete olukorraga saab kindlasti rahul olla. "Meil oli sellest ka juttu Esko talus, et see praegune kriis on nendest mööda läinud just sellepärast, et nad kontrollivad kogu oma tootmisahelat," sõnas president.
"Muidugi ei saa see olla eeskuju kõikidele Eesti talunikele, et tehke ise see juust valmis, aga ma arvan, et siit leiab häid mõtteid, kuidas näiteks ühistulise tegevuse kaudu liikuda tootmisahelas rohkem sinnamaani, kus tekib rohkem tulu," lisas ta.
Ta kinnitas ka et ei usu, et Eesti linnriigistub. "Ma arvan, et midagi sellist ei juhtu. Me näeme, kuidas 21. sajandi töö muutub. Me oleme üha vähem oma tööd tehes seotud füüsilise punktiga ja me teame, et Eesti inimestele ei meeldi elada tihedasti üksteise seljas. Ma arvan, et me võime olla päris kindlad, et meie maapiirkonnad ei jää maha, sellepärast, et inimestele on tarvis seda rahu ja vaikust."
"Me ei saa tahta kahte asja korraga – efektiivset põllumajandust ja seda, et inimestel oleks palju maaga seotud tööd maapiirkondades –, aga me saame tahta seda, et meie põllumajandus oleks efektiivne ja inimesed, kes teevad teist tüüpi töid läbi hea kiire internetiühenduse, saavad seda tööd teha ka maal. See on see, kuhu me peame püüdma, ja õnneks paistab, et üldised trendid toetavad sellist arengut."