description: Meie oleme lihtsalt looduse lapsed ja loodus teeb meiega, mida tahab. Aastatuhandete jooksul on teinud, kuid meie veel kõhkleme, peame end tähtsaks, ehk isegi ülearu ...

title: Kuuse-taat ennustab novembriks marutuuli

maintext:
Loodusel oli vaja ühtainust jahedat ööd, pisut alla nullkraadi, kui veel rohetanud metsad ja põõsasd värvusid roostekarvaliseks. Kask hakkas koltunud lehti puistama, kirdetuuled tõid aina jahedust juurde. Mitte küll veel päris külma ja lund, aga ega lumi polegi kaugel olnud. Slovakkia mägedes sadas juba nädal-paar tagasi, seal kandis oli külmem kui meil.
Meid varjab külma eest kummaline päästerõngas – ümber Skandinaavia tiirutav õhuvool, mille keskmes küllaltki võimas kõrgrõhkkond. Selle moodustise keskpaigast puhuvad tuuled väljapoole kerges kaares, päris sisemuses on tuulevaikne, nagu meil mitu päeva on olnud ja ilmselt alles nädala-paari pärast võib muutuda. Seni külmemad õhumassid põhjapooluse piirkonnast meile lihtsalt ei pääse.
Ei liigset külma ega sooja
Ei tule liigset külma ega ka sooja. Kesk-Euroopas on isegi jahedam. Vaid päris Vahemere ääres võib veel kahekümnekraadist või veel soojemat ilma leida.
Algas see ilmaseisund oktoobri esimestel päevadel, kui õhuvoolude liikumine Atlandi põhjaosas oluliselt muutus. Keerised, mis seni vaid vete kohal ilma olid teinud, liikusid veidi ida suunas.
Kohe oli külmem õhk kirdest platsis: algul päris ägedate tuultega, sest lõunast või pigemini kagust pressis peale niiskemat õhku, pilvisust ja omavahel ei saanud õhufrondid kuigi hästi läbi. Tormid tulenevad ikka kahe ägeda inimese või õhufrondi lähedusest või päris kokkupuutest.
Järgmine ja olulisem vastasseis alles hakkab endast märku andma. Haitit ja Ameerika Ühendriikide idarannikut räsinud tormikeeris hakkas liikuma Atlandi keskpaiga suunas. Esialgu küll ainult pisut, aga torm on tihti salakaval. Hakkab esialgu mässama ookeani avarustel, kogub veel jõudu juurde ja kui suuna Euroopa mandrile võtab, on meil kitsas käes. Võib tulla tormi, vihma, aga miks mitte ka hirmsa lumesajuga.
Ameerika tormid liiguvad itta
Varasemad kogemused ütlevad, et novembri alguses lakkab Ameerikas tormide ja tornaadode aeg ja need suunduvad ida poole jõudu koguma ning meie kanti jõuavad 15. novembri paiku. Olen nende saabumise paaril korral päevapealt ette ära öelnud. Tavaliselt on nendel marudel kaks järku, üks paar nädalat varem.
Ei taha kedagi ehmatada ja ärevusse viia, vaid lihtsalt manitseda, et ikka peab olema valvas ja ettenägelik ning mitte niivõrd enam lootma soojale sügisele kui seaduspärasusele.
Õhuvoolud, mis meile ilma toovad, on pidevas muutumises. Ühest kandist pressivad peale niiskemad, teisest kuivemad, kolmandast soojemad, neljandast jõulisemad õhufrondid. Ilm sünnib nende kokkupuutest ning sellest, millise frondi mõju jääb peale. Katsu nüüd ära arvata, kauaks ja milline on õhufrontide koostöö või lahknemise järgmine kombinatsioon.
Ilmateenistused üle kogu maailma sellega toime ei tule. Nende lootus on kiretu statistika, aga intuitsioon suudab haarata palju enam mõjutegureid.
Talv tuleb soojapoolne
Eelnevas ilmajutus kohutasin lugejaid ehk liiga palju aimatava karmi sügisilmaga. Nüüd otsin leebemaid sõnu peagi saabuva talve kohta. See vist tuleb ikka pigem soojapoolne, vähese lume ja väheste külmakraadidega.
Nüüd aga tahaksin lugejatelt küsida, millal nad meil viimati pääsukest nägid. Tavaliselt on need linnud oktoobri alguses ära lennanud.
Mina aga nägin tänavu veel selle kuu 12. päeva hommikul pääsukesi akna taga kaitseplekil sekeldamas. Sooja oli õhus vaid paar kraadi. Kaks pisikest sulekera olid tulnud hommikupäikeses soojenenud plekitükil leevendust otsima, rõõmsad ja uudishimulikud peakesed aina vonklesid siia-sinna. Nad olid vist varemgi sellel aknatagusel plekitükil viibinud, toitugi leidnud ja sellest märgid maha jätnud.
Loodus ei ole halastaja. Elusolend peab ise olema ettevaatlik ja kõigega arvestama. Pääsuisad-emad ei arvestanud. Igaks juhuks soetasid veel järeltulijaid ja pistsid ise jahedate ilmade saabudes plehku. Kahju neist pisikestest pääsupoegadest, kaua nad vastu peavad ... Ilmselt seni, kuni veel õhus sääski lendleb, kas või keskpäevasoojuses.
Väike õppetund ka: iga loodusmärk ei ole tingimata positiivne. Ilm on see, mis meie looduse seisundi korraldab, tihti isegi ajalugu muudab. Viimati on ajaloolased sellele hakanud suuremat tähelepanu pöörama ja nüüd teame, et halb ilm on põhjustanud suuri kaotusi lahingutes – isegi riikide hukku, nagu näiteks inkade puhul.


description: Vähki haigestumine on nii meestel kui ka naistel Eestis viimase 20 aasta vältel suurenenud, samas aga on vähisuremus vähenenud.

title: Vähki suremine langeb hoolimata tõusvast haigestumisest

maintext:
Aastal 2013. diagnoositi Eestis 8154 vähi esmajuhtu, mida on üle 30 protsendi rohkem kui aastal 2000, teatas Vähiliit. Vähi esmajuhtude arvu suurenemisega on kaasnenud vanusjaotuse muutus: aastal 2013 diagnoositi juba ligi 20 protsenti juhtudest 80-aastastel ja vanematel ning ligi 50 protsenti juhtudest vanuses 70 aastat ja enam.
Meestel asusid 2013. aastal juhtivad vähipaikmed 26 protsendil juhtumitest eesnäärmes, 15 protsendil juhtudest kopsus, 11 protsendil käär- ja pärasooles. Naistel oli 18 protsendil juhtudest juhtivad vähipaikmed rinnas ja teist sama palju nahakoes – seejuures ei olnud tegu melanoomiga. Käär- ja pärasoolevähki esines naistel 12 portsendil juhtudest.
Maovähi puhul on nii haigestumus kui ka suremus väga tugevas langustrendis – mõlemad on vähenenud umbes 3 protsenti aastas.
Jämesoolevähk on enamasti polüübist ehk limaskestakasvajast alguse saanud pahaloomuline kasvaja, mis paikneb jämesooles. Enamik jämesoolevähi juhtudest tekib järk-järgulise vähitekkeprotsessi tulemusena, ja seda algselt healoomulistest polüüpidest. Kõikidest polüüpidest vähk siiski ei teki – hinnanguliselt areneb vähiks umbes iga kahekümnes polüüp.
Eestis on jämesoolevähi esinemissagedus viimaste aastakümnete jooksul märgatavalt kasvanud – 680 juhult 2000. aastal 924 juhuni 2013. aastal. Haigestumuse trendi jälgides võib oletada, et tänaseks haigestub Eestis iga-aastaselt jämesoolevähki ligi 1000 inimest. Kuigi vähi esmahaigestumus on suurim üle 70-aastaste meeste ja naiste seas, toimub oluline haigestumuse riski suurenemine alates 50. eluaastast. Ligi kolmandik avastatud vähijuhtudest on avastamise hetkel levinud soole algkoldest teistesse elunditesse – näiteks maksa, lümfisõlmedesse või kopsu – ehk on teisisõnu kaugmetastaaside staadiumis. See muudab ravivalikud keerukamaks nii patsiendile kui ka arstile, mistõttu on vähi varane avastamine oluline.
Samas on varajase avastamise korral tegu ühe paremini ravitava kasvajaga. See on kasvajavorm, mille avaldumisele kaebuste või halbade uuringutulemustena eelneb 10-15 aastane avastatavate ja ravitavate vähieelsete muutuste periood, see tähendab, et haigus areneb välja pika aja jooksul. Vähieelset seisundit on võimalik enne raske haiguse tekkimist avastada ja ravida. Paraku jäävad inimesed hiljaks arsti juurde pöördumisega.
Kaebusi põhjustab pigem sooleseinas ulatuslikumalt või soolest edasi arenenud jämesoolevähk. Loetletud aspekte silmas pidades pakub suhteliselt pikk peiteperiood head võimalust vähi varaseks avastamiseks. Omakorda hoiab varakult tuvastatud ja korrektselt eemaldatud healoomuline limaskestakasvaja ära jämesoolevähi tekke. Varases staadiumis avastatud vähki on võimalik ravida, kasutades patsienti säästvaid meetodeid ning see võimaldab paremaid ravitulemusi.
Soolevähki haigestumist võivad põhjustada pikaaegne vale toitumine – näiteks liigne punase liha söömine –, ülekaal, vähene liikumine, suitsetamine ja alkoholi liigtarvitamine. Suurem soodumus haigestuda on ka neil, kes on põdenud kroonilisi põletikulisi soolehaigusi, eelnevate healoomuliste jämesoolekasvajate olemasolu või kel on seedeelundkonnas varem esinenud polüüpe ning jämesoolevähi esinemine lähisugulastel.
Tänavu alustati jämesoolevähi sõeluuringuga ka Eestis. Uuringu sihtrühm on 60-aastased ravikindlustatud mehed ja naised. Seetõttu saadeti juba alates juulist kutseid jämesoolevähi sõeluuringul osalemiseks 1956. aastal sündinud ravikindlustatud inimestele. Järgnevatel aastatel lisandub igal aastal üks vanuserühm, mille tulemusel kaasatakse sõeluuringusse 60–69-aastased iga kahe aasta tagant.
Sõeluuringus osalejatele saadetakse rahvastikuregistris olevale aadressile posti teel perearsti nimel kutse. Kutse saanutel tuleks edasiste juhiste saamiseks tuleks patsiendil pöörduda perearstikeskusesse oma perearsti poole. Kutses on info, et sõeluuringus osalemiseks vajaliku peitvere testi komplekti saab inimene kätte oma perearstikeskusest ja tal on vaja end registreerida pereõe vastuvõtule.
Vähiliit kutsub seega jämesoolevähi sõeluuringul osalema 1956. aastal sündinud ravikindlustatud naisi ja mehi. Sõeluuringus osalemiseks saadetakse kutse inimese rahvastikuregistris registreeritud aadressile ja patsiendiportaali www.digilugu.ee . Edasise info saamiseks tuleks pöörduda oma perearsti poole. Sõeluuringus osalemiseks ei pea aga ilmtingimata kutset ootama, sest sihtrühma kuuluvad inimesed võivad ka ise selle sooviga oma perearsti või -õe poole pöörduda. Uuringus osalemine on vabatahtlik ja ravikindlustatud inimesele osutatud teenuste eest tasub haigekassa. Sõeluuringul osalemine on tervisele ohutu.
Vähiliit ja haigekassa korraldavad esmaspäeval traditsioonilise vähinädala pressikonverentsi seedeelundite kasvajate teemal, võttes fookusse soolevähi.

fasttext_language: et


description: Eesti Loomakaitse Selts otsib uut kodu sokule, kes hetkel elab Maardus. Väidetavalt puuduvad tema omanikul vajalikud tingimused soku pidamiseks, mistõttu oleks tarvis loomale enne talve tulekut uus kodu leida.

title: Sõbralik sokk tahab talveks sooja katuse alla

maintext:
Loomake on pika ketiga puu külge aheldatud, peavarjuks hiljaaegu meisterdatud kipakas varjualune, mis ei kaitse korralikult isegi vihma eest, tuulest ja lumest rääkimata. Kahjuks pole soku minevikust eriti midagi teada, kuid kindel on see, et praegustes tingimustes pole loomal hea elada ja ta väärib paremat.
Eesti Loomakaitse Selts / Facebook
Kõik, kes soovivad sõbralikule sokule kodu pakkuda, peaksid kirjutama info@loomakaitse.ee või helistama 56 666 656. Kui kodupakkumise soov on kindel, täitke loomasoovija küsimustik ja teiega võetakse ühendust.


description: Pole mingi saladus, et kutsikatele meeldib erinevaid esemeid närida. Koeraomanikul võib olla aga hinnalisi esemeid, mida ta tahaks iga hinna eest kutsikast eemale hoida. Mida teha?

title: Mida teha, et kutsikas kodus kõike ära ei näriks?

maintext:
Esemete närimine kuulub kutsikate suureks saamise protsessi juurde ja selles pole midagi ebatavalist. Aga selleks, et koer kodus kõike ära ei hävitaks, jagab loomaarst dr Kathryn Primm portaalis iHeartDogs koeraomanikele mõned nõuanded.
1. Lepi sellega
Dr Primmi sõnul on kõige olulisem see, et koeraomanik lepiks faktiga, et kutsikad närivad esemeid. «Ära lase koeral endale pettumust valmistada ja kõrvalda tema kättesaamisulatusest kõik esemed, mis on sinu jaoks väärtuslikud või mida tahad koera käest päästa. Tekita kutsikale «turvaline tsoon», kus oleksid kõik tema mänguasjad,» soovitas dr Primm. Seal nurgas võiks olla sellised asjad, mida koer tohib närida.
2. Tõmba tähelepanu
Soeta loomapoest selliseid mänguasju, mis on just kutsikatele sobilikud ja veendu, et need tõmbaksid koera tähelepanu. «Kui tarvis, võid lelule veidi koeratoitu määrida, et koer limpsiks ja näriks seda,» sõnas loomaarst. Kui koer on korra juba oma lelusid limpsinud ja närinud, siis jääb neile tuttav lõhn juurde ning suure tõenäosusega otsib ta need hiljemgi üles.
3. Suuna koer mujale
Õnnetusi juhtub ja vahel võib koera hammaste vahele sattuda asi, mida sa pigem hoiaksid koerast eemale. Kui pead mõne asja koera käest ära võtma, siis kindlasti anna talle midagi muud asemele. Ära kunagi karista oma koera sellepärast, et ta näris valet asja, see vähendab koera usaldust sinu vastu. «Kui koer läheneb esemele, mida sa ei soovi, et ta näriks, juhi ta tähelepanu mujale ja veendu, et ta leiaks närimiseks sobilikuma eseme. Kindlasti kiida koera, kui ta teeb õige valiku,» ütles dr Primm.
Dr Primm rõhutas seda, et kutsikat ei tohiks kunagi karistada ega lüüa, sest hirm ei ole hea strateegia treenimiseks. Muuda oma kodu «kutsikasõbralikuks» ja pane peitu kõik esemed, mida koer ei tohiks närida.


description: Harvardi meditsiinikooli kliinilise ja evolutsioonilise psühholoogia doktor Deirdre Barrett leidis, et kui koer pärast pikka päeva uinub, siis suure tõenäosusega näeb ta unes enda omanikku.

title: Harvardi psühholoog: koerad näevad ilmselt inimesi unes

maintext:
Dr Barrett on aastaid uurinud inimeste unemustreid ja tuginedes oma senistele uurimustele väidab ta, et koerad näevad unes oma kogemusi inimestega, täpselt samamoodi nagu inimesed võivad unes näha oma koeri, kirjutab Independent.
«Inimesed näevad unes samu asju, mis neid päeva jooksul huvitavad, aga unes on need asjad visuaalselt selgemad, ent vähem loogilised,» sõnas dr Barrett. «Pole põhjust arvata, et loomade puhul oleks asi teisiti. Kuna koerad on üldiselt omanikesse väga kiindunud, siis on väga tõenäoline, et koer näeb unes inimese nägu, tunneb tema lõhna ja seda, kuidas ta inimesele heameelt valmistab või närvidele käib.»
Dr Barrett rõhutas, et pole kindlalt teada, kas koerad näevad unenägusid, aga kuna enamiku imetajate unetsüklid sarnanevad inimeste omale, siis on unenägude nägemine samuti tõenäoline. Ilmselt näevad unenägusid ka kassid, aga teadlaste arvates ei pruugi kassid sugugi inimesi unes näha, vaid hoopis hiiri ja rotte.
Dr Barrett rääkis, et kasside unenägusid on rohkem uuritud kui koerte omi, seega on kasside kohta ka rohkem infot. Teadlased on uuringute tulemusel kindlaks teinud, et kassid peavad ilmselt unes jahti.
Psühholoog pakkus nõuandeid ka loomaomanikele, kes soovivad veenduda, et nende lemmikud näeksid ilusaid unenägusid: «Parim moodus, kuidas enda ja oma laste unenägusid paremaks muuta, on tekitada positiivseid kogemusi päeva jooksul ja magada piisavalt kaua turvalises ning mugavas keskkonnas. Võib üsna kindlalt väita, et samad asjad mõjutavad ka lemmikloomade unenägusid.»


description: Kassiabis ootab uut omanikku pisemat kasvu Anneke, kes on väga uhke kasukaga kiisu.

title: Päevakäpp: pehme kasukaga Anneke ootab uut omanikku

maintext:
Miks kassid nurruvad?
Tavaliselt arvatakse, et nurruv kiisu on õnnelik kiisu. Kui karvakera end sinu süles mõnusalt sisse seab ja nurru lööma hakkab, siis see on ju selge märk, et ta on rahulolev ning rõõmus.


description: Hiina loomaaias leidis aset veider juhtum, kui üks noormees ronis hiidpandade puuri, kuna soovis oma naissoost kaaslastele muljet avaldada.

title: Hiidpandade puuri roninud mees soovis naistele muljet avaldada

maintext:
Mees hüppas üle aediku hiidpanda puuri, kui panda Meiling oli parajasti lõunauinakut tegemas. Meiling ärkas üles, jooksis mehe suunas ja haaras mehe jalast kinni, vahendab ABC.
Loomaaia esindajad selgitasid, et hiidpandad teevad tavaliselt niiviisi oma hooldajatega ja see on nende jaoks mäng. Puuri hüpanud meest valdas peagi aga paanika, kuna hiidpanda ei lasknud temast lahti ja maadles mehe pikali.
Mehel õnnestus lõpuks panda haardest pääseda ja ta ronis puurist välja. Loomaaia esindaja sõnul lahkus noor mees kohe pärast seda loomaaiast ja neil pole õnnestunud tema kontakti saada. Pealtnägijate sõnul olid mehe püksid katki, kuid suuremaid vigastusi ei paistnud tal olevat. Hiidpanda ei saanud rüseluse käigus vigastada.


description: Ameerika psühholoogide liidu (APA) andmetel tekitavad presidendivalimised ameeriklastele väga palju stressi. APA viis läbi küsitluse, millest selgus, et enam kui pooled täiskasvanutest tunnevad poliitika tõttu stressi.

title: Kassipojad aitavad USAs presidendivalimiste stressi leevendada

maintext:
Video: kassipoeg jalutas otsesaate ajal telestuudiosse
Sel nädalal juhtus Türgi telesaate «Good Morning Denizli» otsesaate ajal omapärane juhtum: stuudiosse oli sattunud üks kassipoeg, kes ronis julgelt laua peale ja sättis end saatejuhi ette istuma.
Kaheksa viisi, kuidas kass oma kiindumust näitab
Erinevalt koertest, ei tervita kassid omanikke saba liputades või keelega üle omaniku näo tõmmates, ent see ei tähenda, et kassid ei naudiks inimeste seltskonda. Kassid väljendavad oma kiindumust lihtsalt palju tagasihoidlikumalt.
Miks ei tasuks kassi musitada?
USA haiguste kontrolli ja ennetamise keskus (CDC) viis läbi suuremahulise uuringu, millest selgus, et kasse ei tasuks musitada, kuna sel moel võib inimesele edasi kanduda nakkus, mis võib inimese elu ohtu seada.
Päevakäpad: pappkastist leitud kassipojad on valmis koju minema
Kasside Turvakodus ootavad uusi omanikke kassipojad, kes leiti Viimsist pappkastist. Turvakodu sai paariminutilise vahega teateid kahest pappkastist, kastides olnud kiisud olid ühevanused.
Mida peaks teadma, kui soovid varjupaigast kassi võtta?
Varjupaikades ja turvakodudes on väga palju õnnetuid kiisusid, kes ootavad uusi omanikke ning soovivad üle kõige uude koju kolida. Millega peaks aga arvestama, kui soovid varjupaigast või turvakodust kassi võtta?
Viis asja, mida iga kassiomanik peab teadma
Nagu iga teine pereliige, vajab ka lemmikloom hoolt ja armastust. Tihtilugu ei oska kass sulle ise märku anda, millal oleks paras aega kõrvu puhastada või millal tuleks tema uhket kasukat kammida. Seetõttu on hea, kui omanik on ise taoliste asjadega kursis.
Politseinikud pidid kassipoja päästmiseks loominguliselt mõtlema
Kaks California politseinikku pidid lahendama omapärase juhtumi: kanalisatsioonitorru oli lõksu jäänud pisike kassipoeg, kes ei soostunud sealt välja tulema.
Loomaomanikud paljastavad kõige uskumatumad asjad, mida lemmikud on teinud
Esialgu võib lemmiklooma võtmine tunduda imelise ideena. Loomaomanik võib aga hakata oma otsuses kahtlema siis, kui lemmikloom on kardinad katki rebinud või vaibale pissinud. Ent me anname oma lemmikutele andeks, sest nad on ju pereliikmed ja vahel võib libastumisi ikka ette tulla.
Hüljatud kassipojad üritasid haiget õde soojas hoida
Megan Sorbara leidis tänavalt kolm õnnetut kassipoega ja mõistis kiirelt, et ühega neist on midagi lahti: nimelt olid kaks suuremat kassipoega oma väiksema õe enda vahele ära peitnud ja üritasid teda kaitsta.


description: Kassiomanikele on see ilmselt tuttav olukord: sätid end mugavalt teleri ette, aga kiisu muudkui tiirleb su ümber ja nõuab tähelepanu. Lõpuks järgned talle tema söögikausi juurde, kus kass sätib end istuma ja vaatab küsivalt sulle otsa. Aga söögikausid pole sugugi tühjad. Milles asi?

title: Miks nurub kass süüa ka siis, kui toidukausid on täis?

maintext:
Kasside tervise teemal tehtud uuringud on tõestanud, et paljud nüüdisaja kassid on sootuks ülekaalulised, seega ei saa kindlasti öelda, et omanikud oma lemmikuid näljas hoiaksid. Ent ka siis, kui toidukausid on täis, võib kass kindlalt nende kõrval istuda ja justkui midagi oodata.
Portaali iHeartCats loomaarst dr Kathryn Primm sõnas, et kass ei pruugi omanikku toidukausi juurde juhtida sugugi seetõttu, et ta oleks näljane. Asi võib hoopis selles olla, et kass on õppinud, et kui omanik talle süüa annab, siis saab kass palju tähelepanu. «Me räägime kassidega sel ajal väga meeldiva häälega ja ilmselt teeme neile nii mõnegi pai enne söögikausi maha asetamist,» ütles dr Primm.
Kassi täidab sel hetkel ootusärevus, sest ta ei oska aimata, mida talle söögiks pakutakse ja tänu sellele vallanduvad tema ajus head tuju tekitavad kemikaalid. Samuti naudib kass seda, kui omanik temaga suhtleb ja teda paitab.
John W. S. Bradshaw, kes on kodukasside käitumisest raamatu kirjutanud, leidis, et inimesed ei oska kasside soove sageli õigesti tõlgendada. Tihtilugu ei mõista omanik, kas kass küsib parajasti süüa või soovib hoopis omaniku tähelepanu ning pakub kassile söögipoolist.
Tee oma kassiga väike eksperiment. Järgmine kord, kui kass oma söögikausi kõrval istub ja näiliselt toitu nurub, võta ta sülle ning tee talle mõned paid. Proovi temaga mängida, äkki tahab kass just praegu mõnda krõbisevat lelu taga ajada. Ürita kindlaks teha, kas ta soovis hoopis sinu tähelepanu või on tal päriselt ka kõht tühi.
Mänguaja lõpuks võib kass süüa midagi kausist või sa võid talle sinna värsket toitu panna. Kasside jaoks on see loomulik, et nad soovivad pärast tagaajamist midagi põske pista.


description: Naine nimega Catherine pani eBays müüki üsna inetu kassitopise. Topise tutvustuses kirjutab Catherine, et ta sai selle oma mehelt kingiks nende esimese pulma-aastapäeva puhul.

title: Mees tegi loomasõbrast kaasale pulma-aastapäeva puhul šokeeriva kingituse

maintext:
Mees sai topise oma tätoveerijast sõbralt ja ta oli veendunud, et Catherine'i rõõmustab see kink, kuna naine armastab väga kasse. Naine polnud aga ootamatu kingituse üle sugugi õnnelik, kirjutab Telegraph.
Catherine kirjutab eBays: «Ma pole südametu, ma tunnen sellele kassile kaasa, sest kunagi keegi kindlasti armastas teda, seega ma annetan kümme protsenti summast loomade varjupaigale. Pakkuge julgelt, abielunõustaja juures käimine pole odav.»
Catherine pole aga mehe peale kuigi vihane. Naise sõnul on see olukord tema jaoks üsna hea, kuna nüüd on kingituste latt nende peres üsna madalale seatud ja seda kinki on kerge üle trumbata. «Ma ei saa oma mehele kinki valides enam kunagi ämbrisse astuda,» märgib ta.
Naise sõnul on tegemist ühe vanema kassi topisega, kel on triibuline karvkate. Topisel on Catherine'i arvates «tontlikult kaunis» pilk, mis võiks kindlasti kellegi koju sobida, aga tema kodust võiks see kiisu lahkuda.
Topisele on tehtud üle kümne pakkumise ja selle hind on tõusnud juba üle 100 euro.


description: Kuldsel retriiveril Jolene'il on oma lemmiklelu Gumby, mida talle meeldib närida ja endaga kaasas kanda. Jolene'i omanik otsustas koerale üllatuse teha ja tõmbas endale selga suure Gumby kostüümi.

title: Video: omanik tegi koerale liigutava üllatuse

maintext:
Video sellest, kuidas Jolene kohtub elusuuruses leluga, jõudis internetti eelmisel nädalal ja seda on vaadatud miljoneid kordi. Video alguses istub Jolene rahulikult oma pesas ja närib Gumbyt, ent koera tähelepanu tõmbab kohe see, kui ruumi siseneb hiiglaslik lelu, edastab Telegraph.
Kostüümi kandis Jolene'i omanik Ben Mesches. Mesches rääkis The Dodole antud intervjuus, et kui ta kostüümi pea ära võttis ja koer teda nägi, siis see ei vähendanud Jolene'i elevust ja ta oli umbes tunnikese väga energiline ning rõõmus. Lõpuks jäi Jolene magama oma lemmiklelu kõrval.
Pärast seda, kui Jolene'i ja Gumby kohtumise video niivõrd populaarseks sai, tegi omanik koerale ka isikliku Facebooki ja Instagrami konto.


description: Tavaliselt arvatakse, et nurruv kiisu on õnnelik kiisu. Kui karvakera end sinu süles mõnusalt sisse seab ja nurru lööma hakkab, siis see on ju selge märk, et ta on rahulolev ning rõõmus.

title: Miks kassid nurruvad?

maintext:
See vastab tõele, aga kassid ei nurru alati ainult õnnetunde väljendamiseks. Kass võib nurruda ka siis, kui ta on hirmul või tajub hädaohtu, näiteks loomaarsti külastades. Loomaarst Kelly Morgan ütles portaalile WebMD antud intervjuus, et seda võib võrrelda naermisega: «Inimesed naeravad tihtipeale siis, kui nad on närvilised, kui nad tahavad midagi või kui nad on õnnelikud. Nurrumisega on sama lugu.»
Muide, kõik kassid ei saagi nurruda. Kodukassid, mõned metsikud kassid ja nende sugulased nurruvad, isegi hüäänid, pesukarud ja merisead võivad nurruda. Aga kassid, kes nurruvad, ei saa möirata ja kassid, kes möirgavad, ei saa nurruda, sest nende kõrid on teistsuguse ülesehitusega.
Möirgavad kaslased on sel moel arenenud kindlal põhjusel. Need kassid liiguvad palju ringi, et jahti pidada, seega nad on ära õppinud möirgamise, et kaitsta oma praidi ja territooriumit. Nurruvad kaslased on aga möirgavatest väiksemad ja tegutsevad sageli omapäi ega pea teistega saagi nimel nii palju võitlema. Nad märgistavad oma territooriumit lõhna abil ja neil pole tarvis suhtlusviisi, mis kostuks niivõrd kaugele.
Kodukassid võivad nurruda ka selleks, et inimestega suhelda. Sussexi ülikooli teadlased on seda lähemalt uurinud ja nende sõnul võivad kassid inimestega suhtlemiseks nurruda seetõttu, et nad on õppinud, et sel moel saavad nad kiiremini süüa.
Mõned teadlased usuvad, et kassid nurruvad ka selleks, et end rahustada või tervendada. Bioakustika ekspert Elizabeth von Muggenthaler selgitas, et kasside nurrumine võib aidata ravida luid, leevendada valu ja parandada ka haavu. Lisaks sellele on erinevad teadlased kindlaks teinud, et nurrumine muudab hingamist rahulikumaks ja vähendab paistetust.
Nurrumine pole kasulik vaid kassidele, see mõjub hästi ka kassiomanikele. Uurimused on tõestanud, et kassid aitavad inimestel paremini stressi maandada ja vererõhku alandada kui teised lemmikloomad. Minnesota ülikooli teadlased on leidnud, et kassiomanikel esineb 40 protsenti väiksema tõenäosusega südamerabandust kui neil, kel pole kassi. Ja teadlased usuvad, et oma roll on selles ka nurrumisel.
«Nurrumine on auditiivne stiimul, mida inimesed seostavad rahuga,» ütles inimeste ja loomade suhtlust uuriv teadlane dr Rebecca Johnson. «See annab meile positiivse kinnituse meie tegude kohta ja aitab meil kassiga suheldes lõõgastuda.»


description: Kui võtad endale kassi, siis võtad ka vastutuse hoolitseda kassi füüsiliste ja vaimsete vajaduste eest. Kass on loomult jahipidaja, aga kassiomanik eeldab, et tema kodus elades kohandub kass inimese harjumuste ja päevakavaga.

title: Viis võimalust, kuidas kassi õnnelikuks teha

maintext:
Kui soovid, et su kass oleks rahulolev ja rõõmus, siis peaksid teadma, kuidas kiisut õnnelikuks teha. Loomaarst dr Kathryn Primm tõi portaalis iHeartCats välja viis võimalust, kuidas omanik saab oma kassi õnnelikuks teha.
1. Sinu kodu peab olema kassile sobilik elukoht
Kui võimalik, ürita oma kodus jäljendada looduslikke elutingimusi. Su kodus võiks olla erinevaid mänguasju ja turvalisi ronimispaiku, kus kass saaks aega veeta ning soovi korral end peita. Kassidele meeldivad ka erinevad kastid ja karbid, kuhu saab sisse ronida. Tee oma toakassi elu võimalikult huvitavaks.
2. Rahulikud pelgupaigad
Kui ühes kodus elab mitu kassi, siis on oluline mõista, et need kassid ei pruugi omavahel sugugi sõbrad olla. Veendu, et sinu kodus oleks igale kassile oma paik, kus ta saaks rahulikult olla ilma, et teised kassid teda seal segaksid. Austa kassi valikuid ja ära kunagi sunni kasse omavahel suhtlema või koos aega veetma. Kahe kassiga kodus võiks peidukohti piisavalt palju olla, et mõlemal kassil oleks võimalik end varjata.
3. Turvalisus
Oma väikese kasvu tõttu võib kiisu end vahel üsna haavatavalt tunda, mistõttu on ta alati valvel ja kaitseb oma seljatagust. Kass tunneb end kõige turvalisemalt siis, kui tal on ümbritsevast hea ülevaade. Dr Kathryn Primm ütles, et näiteks söömise ajal ei tunne kassid end turvaliselt, sest nende tähelepanu koondub söögile ja nad ei saa ümbritsevat vaadelda. Tema soovitas osta kassile madalad söögikausid ja veekauss võiks kogu aeg peaaegu ääreni täis olla, et kass ei peaks oma pead sinna sisse pistma.
4. Toidukausside asukohad
Kassid on harjunud jahti pidama, seega ei tasuks nende elu liiga mugavaks muuta, kuna siis võib kass muutuda laisaks. Dr Primm soovitas paigutada kassi jooginõu ühte kohta ja toidukauss kuskile mujale. See julgustab kassi kahe koha vahel ringi liikuma ja tundub kiisule loogilisemana.
5. Pühenda kassile aega
Kodukassid on inimeste lähedusega harjunud ja nad vajavad inimesi. Pühenda oma kassile iga päev aega. Kassile meeldivad lelud palju rohkem, kui sina temaga mängid. Kui sul pole aega kiisuga mängimiseks, võta ta sülle ja tee talle paar pikka paid. Sina tead kõige paremini, kuidas su kassile suhelda meeldib ja millele ta reageerib. Koosveedetud aeg mõjub hästi teile mõlemale.


description: Chris Du Plessis jäädvustas 360-kraadise kaameraga lõbusa hetke, mil elevant nimega Jabu võtab mehe peast mütsi ja hoiab seda londiga enda pea kohal, justkui proovides mütsi pähe.

title: Lõbus video: ulakas elevant proovib giidi mütsi

maintext:
Elevandid on targemad, kui oskame aimata
Kui rääkida tarkadest loomadest, siis tavaliselt mainitakse alati samu tegelasi: delfiinid, elevandid, ahvid, varesed jne. Aga kas me päriselt ka teame, kui targad need loomad on ja mida nad tunnevad?
Loomad ja linnud, kes oskavad «tööriistu» kasutada
Teadlased avastasid hiljuti, et väljasuremise ohus olev Hawaii vares on üks neist lindudest, kes oskab kasutada «tööriistu»: nimelt märgati, et vares oskab kasutada väikseid oksi selleks, et puus olevates pragudest kätte saada toidupalakesi, milleni ta muidu ei ulatuks.
Tsirkuses pimedaks jäänud elevant naudib oma uut elu
Elevant Lucky hakkas tsirkuses tööle siis, kui ta oli kõigest 4-aastane. Paar aastat hiljem tekkis tal tõsine silmapõletik, kuid sellest hoolimata pidi loom edasi töötama.
Pildid: fotograaf jäädvustas elevantide võimuvõitluse
Reisiportaali jaoks pilte tegeval fotograafil Mike McCaffreyl õnnestus Keenias tabada fotole see, kuidas üks eakas ja üks noor elevant võitlevad.
Suurepärane uudis: veel üks riik keelustas elevantide kasutamise tsirkuses
Loomade õiguste eest võitlev organisatsioon Loomus andis oma Facebooki-lehel teada, et Norra keelustas elevantide ja teiste eksootiliste loomade kasutamise tsirkuses. Norra loomakaitsjad jätkavad tööd kõikide metsloomade kasutamise keelustamiseks tsirkustes.
Elevant tõttas pärast rünnakut inimestelt abi otsima
Tavaliselt öeldakse, et elevandid ei unusta kunagi ning tundub, et see väide vastab tõele.


description: Eile avaldasime Saarte Hääle loo sellest, kuidas Lääne-Saare vallavalitsus sooviks kodukasse tänavalt eemale hoida ja kassiomanikud peaksid kiisusid tubase eluga harjutama. See otsus pole aga midagi ebatavalist.

title: Kas Eestis tohib kassi omapäi õue lasta või mitte?

maintext:
2002. aastal kehtima hakanud hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord sätestab, et hulkuvad loomad tuleb kinni püüda ja tagastada omanikule või leida neile uus omanik. Hulkuvaks loomaks peetakse aga neid koduloomi, kes on kas loomapidaja juurest lahti pääsenud või viibivad omaniku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi.
Loomaomanik peaks seega jälgima, et kui tema lemmikloom käib väljas, siis näiteks eramaja aiast ei tohiks kass välja minna, aga kasse on teadupärast raske takistada. Lahenduseks võiks olla see, et kass käib koos omanikuga väljas ja kannab jalutustrakse.
Mariann Prooses Eesti Loomakaitse Seltsist sõnas, et nende seisukoht on selge: kodukass peab olema omaniku järelevalve all ja kui loom kipub välja, siis tuleb kasutada trakse, mitte lasta kassil omapäi ringi uidata. «Iga hooliv peremees soovib võimaldada oma lemmikloomale pika ja turvalise elu. Tubane elu on kassile turvalisem, teda ei ohusta autod, metsloomad ja tuleb arvestada ka sellega, et kõik inimesed ei pruugi looma suhtes olla heade kavatsustega,» nentis Prooses.
Ka varjupaigad ei poolda seda, et kasse üksinda õue lubatakse. MTÜ Kassiabi vabatahtlik Regina Kokk ütles septembrikuus antud intervjuus, et ükski aed pole suuteline kassi peatama ja nemad saavad väga palju teateid kadunud kassidest. «Enamik neist ei leia enam kunagi koduteed, paljud hukkuvad autorataste all. Samuti on teada tõsiasi, et vabapidamisel olevad kassid kipuvad linde ja oravaid murdma,» lisas ta.


description: Loomaomanikud otsivad üha rohkem võimalusi, kuidas saaks mööblit valides või kujundades arvestada ka lemmiklooma vajadustega. Kuhu paigutada köögis lemmiku sööginõud? Mida teha, et kass mööda riiulit ronides raamatuid maha ei ajaks?

title: Nutikad loomaomanikud mõtlevad mööblit valides ka lemmikule

maintext:
Nutikaid lahendusi leiab internetist küll ja veel. Lisaks sellele, et lemmikloomadele disainitakse üha uhkemaid magamisasemeid (vaata galeriid), leidub järjest rohkem kavalaid ideid, kuidas teha nii, et üks mööbliese rahuldaks nii inimese kui lemmiklooma vajadusi.
Näiteks disainer Koitchi Futatsumata mõtles välja kohvilaua, mille all on võrkkiike meenutav magamisase, mis on kasside suureks lemmikuks (vaata pilti). Veebileht CatCrib pakub aga loomaomanikele taolist võrkkiike, mille saab paigaldada tooli või tugitooli alla ja kus kass saab mõnuleda (vaata pilti).
Disainer Corentin Dombrecht kujundas aga riiuli, mille küljes on trepp, kust kiisu saab riiuli otsa ronida (vaata pilti). Eest vaadates ei pane treppi tähelegi, sest selle astmed sulanduvad niivõrd hästi ülejäänud riiuliga kokku. Taolise riiuli puhul ei pea muretsema, et kiisu ajab ronides riiulilt midagi maha.
Üks asi, mis kassiomanikele sageli peavalu valmistab, on see, kuhu võiks paigutada toakassi tualeti. Muidugi võib poest osta kinnise tualeti, mille võib panna lihtsalt toanurka või mujale, kus kass sellele kergesti ligi pääseb. Aga palju nutikam on paigutada kassi liivakast hoopis olemasolevasse madalasse kappi (vaata pilti). Kapi sisse saab lisaks liivakastile panna veel liivakoti ja muud tarvikud, mille abil liivakasti puhastada. Kapi peale saab aga paigutada lilli, raamatuid või muid esemeid.
Nutikaid erilahendusi saab kasutada ka köögis. Disainerid on välja mõelnud näiteks sahtleid, kuhu saab paigutada kassi või koera söögikausid. Kui kätte jõuab söögiaeg, siis tuleb sahtel lahti tõmmata, muul ajal võib selle aga kinni panna, et sahtel ette ei jääks. Sel moel ei jää söögikausid ette ka siis, kui asud köögipõrandat koristama.
Eestis pakub loomaomanikele erilahendusi näiteks Mööblimasin. Lisaks lemmiklooma toidunõude peitmisele pakuvad nad võimalusi, kuidas lemmikule kööki mõnus ase mahutada, et kass või koer saaks sinu seltsis olla, kui asud süüa valmistama. Samuti saab nutikalt välja mõelda selle, kuhu paigutada köögis lemmiklooma toit nii, et see ei jääks ette, ent seda oleks siiski mugav võtta (vaata pilte).
Täiesti eraldi kategooria moodustavad aga need sisekujunduslahendused, mis on kogu aeg nähtaval kohal. See tähendab näiteks seda, et koju meisterdatakse spetsiaalsed seintel looklevad rajad, mööda mida kiisud saavad muretult turnida (vaata pilti). Samuti on võimalik paigaldada seina külge riiulit meenutav alus, mis on tegelikult mõeldud kassi magamisasemeks (vaata pilti). Selliste lahenduste puhul peab aga arvestama sellega, et need on n-ö püsivad ja neid ei saa ära peita, kui näiteks külalised tulevad.


description: Nagu inimesed, nii peavad loomadki oma poegade eest hoolt kandma ja neid vajadusel juhendama. Üks emane pesukaru sai sellega aga väga hästi hakkama, kui juhatas pojad puu otsas asuvasse pessa ja hoolitses selle eest, et kõik pojad turvaliselt pessa jõuaksid.

title: Vaata, kuidas usin pesukaru puu otsas poegi kantseldab


description: Hong Kongi teemapargis tehti eutanaasia 38-aastasele hiidpandale nimega Jia Jia, kuna looma tervis oli üsna halvaks muutunud.

title: Maailma vanimale vangistuses elavale hiidpandale tehti eutanaasia

maintext:
Ocean Park teatas pühapäeval, et nad olid sunnitud Jia Jia magama panema, et loom ei peaks rohkem kannatama. Guinnessi rekordite raamatu andmetel oli Jia Jia maailma kõige vanem vangistuses elav hiidpanda, kirjutab The Guardian.
Jia Jia eelmisel aastal oma 37. sünnipäeval (BOBBY YIP/REUTERS)
Hiidpandade keskmine eluiga on 18-20 aastat, kuid vangistuses võivad nad elada ka kuni 30-aastaseks. Jia Jia sündis looduses, kuid 1980. aastal, kui ta oli 2-aastane, viidi ta ühte Hiina looduskeskusesse. 1999. aastal kinkis Pekingi linn Jia Jia ja teise panda nimega An An Hong Kongile.
Jia Jial oli vanaduse tõttu üsna mitu terviseprobleemi, kaasa arvatud kõrge vererõhk ja artiit, mistõttu pidi ta regulaarselt ravimeid võtma. Looma tervislik seisund muutus viimase kahe nädala jooksul aga ootamatult halvemaks ja ta võttis kaalust alla ega soovinud enam süüa.
Ocean Parki teemapargis elab veel kolm pandat: 30-aastane An An ja 11-aastased Ying Ying ning Le Le.


authors:
Annika Lepp
Mtü Loomus Kommunikatsioonijuht

description: Selleks, et loomi aidata ja neid kannatustest säästa, ei pea tingimata asutama loomade varjupaiku, leiutama taimepõhiseid alternatiive loomsetele toodetele või korraldama rahvusvahelisi kampaaniaid. Alustada saab ka lihtsamalt, kirjutab MTÜ Loomuse kommunikatsioonijuht Annika Lepp.

title: Seitse lihtsat viisi loomade abistamiseks

maintext:
1. Märka loomi, päriselt. Koerad-kassid-merisead kodudes, tuvid-varesed-varblased linnas, veised-lambad karjamaadel, kured-rebased põldudel. Proovi neid vaadata teise pilguga: mitte kari lehmi, vaid erinevate karakteritega, inimesele sarnaste tunnetega kaas-Maalaste kamp. Ainult nähes, märgates ja lugu pidades süveneb mõistmine, et loomad on isiksused. Igaüks isemoodi. Tunnistades, et isiksused pole mitte ainult inimesed, vaid ka teised loomad, saab kerge vaevaga hakkama kõigi järgnevate soovituste elluviimisega.
Ben Birchall/PA Wire/Press Association Images
2. Ära vaata kannatustest kõrvale, otsi abi. Hulkuvat, vigastatud või väärkoheldud lemmiklooma kohates tuleks ühendust võtta kohaliku loomade varjupaiga või omavalitsusega, infot saab ka Eesti Loomakaitse Seltsist. Politsei poole tuleb pöörduda viivitamatult, kui oled tunnistajaks lemmiklooma piinamisele või tapmisele. Väärkoheldud põllumajandusloomade puhul tuleb pöörduda veterinaar- ja toiduametisse, soovitavalt lisaks ka mõnda loomakaitseorganisatsiooni. Igasuguse väärkohtlemise tõestamiseks on suureks abiks fotod või videosalvestis.Vigastatud metslooma või -lindu kohates tuleb teavitada keskkonnainspektsiooni telefonil 1313. Kui koduõue või territooriumile satub vigastatud või veidralt käituv (nt liiga julge, segaduses, apaatne vms) metsloom, tuleks samuti pöörduda keskkonnainspektsiooni.
Caters News Agency
3. Eelista taimetoitu. Kui inimene eelistab taimset toitu kasvõi kord nädalas, säästab ta aastas vähemalt 58 looma elu. Sellesse tehtesse pole kaasatud metsloomi, kes kannatavad tänu intensiivsele põllumajandusele ja sellest tingitud keskkonnakahjudele. Farmiloomade pidamine mõjub planeedile laastavalt. Kulub meeletul hulgal maad, vett ja väetist ainuüksi farmiloomade toitmiseks (näiteks loomasööda jaoks mõeldud soja, mille põllud laienevad igal aastal Amazonase vihmametsade arvelt) ja ülalpidamiseks. Lisaks toodavad lehmad ja piimatööstus aastas kuni sadu miljoneid tonne kasvuhoonegaasi metaani (CH4), mis on näiteks süsihappegaasist (CO2) kordades ohtlikum kasvuhoonegaas. Taimse toidu põnevaid ideid saab tulla ammutama juba 5. novembril Kultuurikatlasse, kus leiab aset Baltimaade suurim taimetoidumess. Infot ja retsepte leiad ka lehtedelt vegan.ee, taimetoit.ee ja veganmaailm.com.
Scanpix
4. Loe silte kosmeetika- ja kodukeemiatoodetel. Loomasõbralikku kosmeetikat ja kodukeemiat pole loomadel katsetatud ja see ei sisalda loomseid koostisosi. Paljud sellised tooted kannavad tavaliselt sellekohast märget. Hinnanguliselt sureb igas minutis katselaborites 16 000 hiirt, rotti, küülikut, kassi, koera ja primaati, kellest suurt osa kasutatakse kosmeetilistes katsetes. Kolm aastat tagasi keelustati Euroopa Liidus nii kosmeetikatoodete ja nende koostisosade katsetamine loomadel kui ka selliste toodete-koostisosade müümine. Tootjad, kes ei testi loomadel (ei ELis ega ka mujal maailmas), kasutavad enamasti oma toodetel sellekohaseid märgistusi: on olemas «Leaping Bunny» ehk hüppava jänese märk, tootjate enda märgistused (tavaliselt kasutatakse märgil samuti jänest) või sõnalised viited, mis kinnitavad, et toode pole loomadel katsetatud. Samuti saab usaldada spetsiaalseid vegantooteid, millel on sellekohane märgistus: kas V-märk või Vegan Society logo.
Robert F. Bukaty/AP
5. Jäta karusnahksed või karusnahkseid detaile sisaldavad tooted ostmata. Loomasõbralikud inimesed väldivad võimalusel selliseid riideesemeid, mis sisaldavad loomseid materjale. Inimesel, kes pole valmis nii suuri ümberkorraldusi oma garderoobis tegema, on kõige lihtsam loobuda karusloomafarmidest pärineva toodangu kandmisest. Karusloomafarmides kasvatatakse enim minke ehk Ameerika naaritsaid, rebaseid, küülikuid, tšintšiljasid, nutriaid ja kährikuid. Karusloomafarmides puudub loomadel võimalus elada liigiomast elu ja väikestes traatpuurides, mis kunagi maapinda ei puuduta, ei saa tagada loomade heaoluks vajalikke tingimusi. Kaasaegses maailmas ei ole karusnahkade järele enam praktilist vajadust, kuid sellegipoolest on karusnahatööstuse aastane toodang maailmas umbes 50 miljonit nahka. Loomi vangistatakse ja koheldakse julmalt ainult inimese edevuse ja glamuuriihaluse tõttu. Karusloomafarmide toodang on ka väga keskkonna- ja tervisevaenulik, sisaldades ohtlikke kemikaale. Parasjagu kogub Loomus allkirju karusloomafarmide keelustamiseks Eestis, kogutud on juba üle 32 000 allkirja. Oma allkirja saad anda veebikeskkonnas Change.org.
Ruslan Shamukov/TASS
6. Ära külasta loomatsirkuseid ja teisi loomadega seotud atraktsioone. Loomade kasutamine meelelahutuses, sealhulgas tsirkuseetendustes ei ole inimese funktsioneerimiseks vajalik ega põhjendatud. Tsirkused tekitavad loomadele suuri kannatusi. Metsloomade treenimine meelelahutuse eesmärkidel ei võimalda neile loomulikku elu ja annab vaatajatele, eelkõige lastele, väärastunud pildi loomadest ja nende vajadustest. Loomi kasutatakse inimeste meelelahutuseks veel mitmel muul moel, näiteks delfiine ja teisi mereimetajaid delfinaariumite etendustes, ponisid ja hobuseid lõbusõitudeks ja võiduajamisteks, härgi härjavõitluses, elevante turistide sõidutamiseks, jms. Hiljuti andis maailma tuntuim reisiportaal TripAdvisor teada, et ei müü enam pileteid ega tee reklaami asutustele, mis tegelevad atraktsioonidega, mille aluseks on kontakt metsloomaga. Ka Eestis on valmimas eelnõu, mis keelustab enamike metsloomade kasutamise tsirkuses. Seega hakkab taoliste julmade meelelahutusvormide aeg õnneks tasapisi otsa saama.
ANDREW KELLY/Reuters
7. Toeta loomakaitseorganisatsioone. Jälgi organisatsioonide infokanaleid (sotsiaalmeedia, koduleht, uudiskirjad). Külasta nende poolt korraldatavaid üritusi ja tervita aktiviste infolauas. Kui saad nõu või jõuga abistada, siis täida vabatahtlike ankeet või läkita sellekohane avaldus. Kuna loomakaitseorganisatsioonid tegutsevad enamasti eraisikutest annetajate toel, siis on oluline ka igasugune rahaline tugi, olgu selleks siis kaks või kümme eurot, ühekordne või püsiannetus. Näiteks Loomuses võimaldavad annetused välja anda teabematerjale, korraldada kampaaniaid ja üritusi, koolitusi, pidada infolaudu, tasuda transpordi- ja sidekulutuste eest. Siiski, raha ei ole alati kõige ihaldatum abi. Vahel on rohkem kasu asjalikust konsultatsioonist või toodetest-teenustest. Vahel ka lihtsalt heast sõnast.


description: Ühte Londoni toidupoodi külastab regulaarselt kiisu, keda on korduvalt poest välja tõstetud. Kassi see aga ei muserda ja ta leiab alati viisi, kuidas poodi tagasi pääseda.

title: Kass keeldub toidupoest lahkumast

maintext:
Esimest korda märgati kassi Sainsbury toidupoes eelmise aasta novembris. Ta on istunud poeriiulite vahel ja roninud riiulite otsa ning sealt poekülastajaid jälginud. Turvamees on kassi mitu korda poest välja toimetanud, aga peagi on kiisu poes tagasi, edastab The Dodo.
Poe esindaja sõnul elab kass tegelikult poe kõrvalmajas, aga millegipärast meeldib talle poes olla, kuigi tal pole lubatud seal käia. Internet on aga kiisusse armunud ja kõik, kes juhtuvad poodi külastama, teevad temast pilti ja jagavad pilte sotsiaalmeedias.
Kohalike jaoks on kassist saanud toidupoe maskott ja kiisule tehakse poes käies alati paar paid, mille vastu kassil pole midagi.


description: Üks väike elevant leidis endale inimeste seast suure sõbra ega saanud pealt vaadata, kui talle tundus, et sõber on hädas.

title: Video: väike elevant tõttab inimesele appi

maintext:
Kham La on üks noorimaid elevante, kes elab Tais elevantide looduspargis. Looduspargist leidis Kham La aga omale ühe sõbra, kellega tal on tekkinud lausa kadestamisväärne side. Hiljuti avaldasime video, kus hooldaja kutsub Kham Lad ja elevant tormab kutsumise peale kohale ning talle järgnevad teisedki elevandid. Nüüd on aga internetti jõudnud järgmine video, kus mees hulbib jões ja Kham La tõttab talle appi.
Kham La on üks 19 elevandist, kes päästeti 2015. aastal turismitööstusest ja viidi elama loodusparki. Varemalt oli Kham La kogenud vaid inimeste julmust, kuid looduspargis sai ta esimest korda aru, et on ka häid inimesi, keda saab usaldada.


description: Maltal asuv St Peter's Pool on paljude inimeste lemmikkoht, kus ujuda ja kus saab ka kaljult vette hüpata. Koos omanikuga käib seal ka koer Titti.

title: Video: koerale meeldib koos omanikuga kaljult vette hüpata

maintext:
Titti ja tema omanik Carmelo Abela käivad suvisel ajal St Peter's Poolis ujumas kuuel päeval nädalas. Nad on lausa lahutamatud ja veedavad kõik päevad koos, eriti meeldib neile aga kaljult vette hüpata, kirjutab The Dodo.
Esialgu ei julgenud Titti kaljult alla hüpata, aga kui ta nägi mitu korda pealt, kuidas Carmelo seda tegi, võttis ta julguse kokku ja hüppas koos Carmeloga. Nüüd hüppavad nad koos kõige kõrgematelt kaljudelt ja St Peter's Pool on nende lemmikkoht ujumiseks.
Titti ei hüppa vette enne, kui Carmelo pole käega lubavat žesti teinud. Vaata videost, kuidas need kaks üheskoos vette hüppavad!


description: Elevandid on ühed intelligentsemad loomad maailmas. Arvatakse, et elevandid tunnevad ka inimesi hästi ja oskavad vahet teha, keda tasuks usaldada ja keda mitte.

title: Uskumatu video: elevandid tormavad kutsumise peale kohale

maintext:
Elevandid on targemad, kui oskame aimata
Kui rääkida tarkadest loomadest, siis tavaliselt mainitakse alati samu tegelasi: delfiinid, elevandid, ahvid, varesed jne. Aga kas me päriselt ka teame, kui targad need loomad on ja mida nad tunnevad?


description: Enam kui aasta tagasi läks Šveitsi kirdeosast kaduma üks kodukass. Õnnetu perekond oli juba loobunud kiisu otsingutest, kuid nüüd leiti kass üles ja tuleb välja, et tegemist on suure matkaselliga.

title: Šveitsis kaduma läinud kodukass leiti 600 kilomeetri kauguselt

maintext:
Nimelt leiti 15-aastane kass Sissi kodust St Gallenist umbes 600 kilomeetri kauguselt Bonni linnast Saksamaal. Sissi kadus ära eelmise aasta augustis ja perekond otsis kurti kiisut üsna pikka aega. Aga talve saabudes otsustasid nad otsingud lõpetada, edastab The Local.
«See oli meie jaoks väga raske. Me muudkui nutsime,» ütles kassiomanik Julika Fritzi. Naine sai aga korraliku üllatuse osaliseks, kui mõne päeva eest kontakteerus temaga Saksamaal Bonni linnas asuv loomade varjupaik. Naisele anti teada, et nad leidsid tema kassi ja tänu kiibile said kiirelt kätte ka kassiomaniku andmed.
Varjupaiga töötaja Susanne Wanniger ütles kohalikule ajalehele antud intervjuus, et Sissi leiti ühe räsitud linnaosa tänavalt. Kass oli väga kõhn ja kirpude poolt puretud.
Kuigi keegi ei tea täpselt, kuidas sattus Sissi nii kaugele, usub Fritzi, et kass läks kogemata võõra transpordivahendi peale ja ta sõidutati Saksamaale. Sõit St Gallenist Bonni kestab umbes kuus tundi.
Perekond tõi nädalavahetusel oma kassi Bonnist koju ja nad plaanivad Sissile ning pere teisele kassile paigaldada kaelarihma külge GPS-seadme.


description: Californias Sonoma linnas reageerisid politseinikud paar päeva tagasi väidetavale sissemurdmisele. Kohale jõudes avanes neile aga üsna omapärane vaatepilt.

title: Piltuudis: sissemurdmisele reageerinud politseinikud leidsid eest ulaka koera

maintext:
Pebbles oli kõigest kutsikas, kui ta leidis uue perekonna. Ta oli oma pesakonnas üsna äbarik olnud ja tal ei tekkinud oma emaga tugevat sidet. Uues peres sai ta aga endale parima sõbra – Ruby.
Aastaid kadunud olnud koera lugu kütab internetis kirgi
Internetiportaalides levib lugu koerast, kes oli mitu aastat kadunud. Koer nimega Captain Ron elab praegu USAs Tennessee osariigis ühes koerte varjupaigas. Ta sattus varjupaika umbes kaks aastat tagasi, kui loomasõbrad leidsid Roni tänavalt.
Loomadega koos elamine mõjub tervisele hästi
Teadlased on kindlaks teinud, et inimestel, kes on üles kasvanud farmides, esineb vähem allergiaid ja farmides kasvanud naistel on tugevamad kopsud kui linnas kasvanud naistel. Teadlaste sõnul täheldati seda kõigis 13 riigis, kus taoline uuring läbi viidi.
Koer leidis pisipõnni mängukohast mürgise mao
Dixie Doo, 15-kuune Austraalia lambakoer, tõestas, et koerad on tõesti inimese parimad sõbrad ja päästavad meid halvimast.
Fotograaf jäädvustab pildile, kuidas koerad üritavad maiust püüda
Koerad kipuvad maiustustest väga suurde vaimustusse sattuma ja üks fotograaf otsustas seda jäädvustama hakata.
Üksildasest varjupaiga koerast saab filmistaar
Koer Freya elas pikka aega varjupaigas ja tal polnud ühtegi sõpra. Nüüd töötab aga Freya iga päev tuntud Hollywoodi staaride kõrval ja peagi saab temastki staar.
Pere tahtis koerast loobuda, kuni koer päästis pereema elu
Koer Patchesi lugu on üsna uskumatu. Nola ja Richard Davis otsustasid oma laste rõõmuks võtta Patchesi pere koeraks. Nende lapsed Andrew ja Clara olid selle üle meeletult rõõmsad, kuid ühel päeval pidi perekond langetama raske otsuse.


description: 22-23. oktoobril toimub Tallinnas lauluväljakul kassinäitus, millest võtavad osa nii Eesti kui välismaa kassiomanikud.

title: Galerii: Tallinnas toimub rahvusvaheline kassinäitus

maintext:
Kass keeldub toidupoest
lahkumast
Ühte Londoni toidupoodi külastab regulaarselt kiisu, keda on korduvalt poest välja tõstetud. Kassi see aga ei muserda ja ta leiab alati viisi, kuidas poodi tagasi pääseda.


authors:
Krista Laanet
Chihuahua Sõprade Liit

description: Käisid koeraga loomaarstil ja talle on määratud ravi – tabletid, mida tuleb kodus manustama hakata. Sul on tuhat küsimust ja mitte ühtegi vastust, kuidas seda teha. Krista Laanet Eesti Chihuahua Sõprade Liidust jagab mõned lihtsad nõuanded, mida ta on enda koerte peal järele proovinud.

title: Kuidas koerale ravimeid manustada?

maintext:
Püüa jääda rahulikuks, sest kui koer tunnetab su ärevust, muutub ka tema rahutuks ja kindlasti kahtlustavaks. Kõigepealt võid proovida tabletti peita toidu sisse, isuka koera puhul võib see õnnestuda. Kui kogu kauss on tühi ja selle põhjas lebab ikkagi tablett, tuleb kasutusele võtta petuskeem.
Suru tablett kahe lusika vahel pulbriks, võta maksapasteeti ja vooli sõrmedega sellest kausike, puista pulber sinna sisse ja vooli pasteet palliks. Tee võimalikult väike pallike. Väga kahtlustava koera puhul anna enne sõrmeotsast paar korda puhast pasteeti limpsida ja siis anna koerale tabletiga pallike. Pasteedi asemel võib olla ka pehmekiuline liha, banaan jne. Just see, mida sinu koer väga armastab.
Pasta kujul medikamenti saab ilma nõelata süstlaga suu paremalt küljelt, kihvade vahelt sisse suruda. Kindlasti tuleks koera koonu ülespoole suunata, sest ta võib rohu muidu lihtsalt suunurgast välja lükata. Kui selline viis ei õnnestu, koer rapsib peaga ega püsi paigal, võid pastat talle näpuga ninale tõmmata, ta lakub selle sealt kindlasti ära ja saad seda mitu korda järjest teha, kuniks vajalik kogus on manustatud.
Vedelal kujul medikamendi manustamine on kõige aeganõudvam. Kui ravim ei ole kibeda maitsega, lisa see väga väikeses koguses toidu sisse ja anna see koerale söögiajal, esimese näljaga võib see isegi õnnestuda. Kui ei, siis jääb järele vaid ilma nõelata süstlaga manustamine või sõrmega nina kastmine.
Kui esimesel korral ei aima koer veel sinu plaani, siis pikemaajalisel ravikuuril teab ta juba täpselt, mida sa teha kavatsed. Püüa tablette koera nähes mitte avada, purustada ega kokku segada. Pärast õnnestunud manustamist kiida kindlasti koera, mängi temaga, mine õue või anna talle maiust.
Mitte mingil juhul ei tohi koeraga riielda, veel vähem koera karistada, seda raskem on sul järgmisel korral talle ravimeid manustada. Kui sul seisab ees loomakliinikusse minek ja tead ette, et seal tuleb kohapeal tabletti anda, võta pasteet kaasa ja säästad koera asjatust hirmust, samuti säästad enda ja loomaarsti aega.


description: Varjupaikade MTÜ tähistab oktoobris juba kolmandat aastat musta kassi kuud, mille vältel saab kõikidest varjupaikadest Viljandis, Pärnus, Võrus, Valgas, Virumaal, Läänemaal ning Tallinnas võtta musta kassi ilma tavapärase loovutustasuta.

title: Oktoober on musta kassi kuu

maintext:
Oktoober ja Halloween annavad põhjuse pöörata erilist tähelepanu neile nõiduslikele mustadele iludustele, kes varjupaikades kodusid ootavad. Paljud inimesed seostavad endiselt musta kassi ebaõnne ja nõidusega, Varjupaikade MTÜ eesmärk on tõestada, et neist kassidest saavad suurepärased lemmikud, kes kogu perele rõõmu toovad.
Miks võtta kass varjupaigast? Sellepärast, et kõik varjupaikades kodu ootavad täiskasvanud kassid on kiibitud, vaktsineeritud, steriliseeritud/kastreeritud – seega ei ole uuel omanikul muret soovimatult sündinud pesakondade pärast ja looma kadumise korral on võimalik kiibi alusel kodu taas üles leida.
«Möödunud aasta oktoobris leidsid endale kodu 170 kassi, kellest 50 olid meie varjupaikades oodanud üle 100 päeva, seega õigustab kampaania traditsiooniks muutmine end igati,» nendib Triinu Priks, Varjupaikade MTÜ tegevjuht. «Kindlasti ei loovuta me loomi enne, kui oleme veendunud, et inimese soov on tõsine ja ta on loomale valmis kodu pakkuma mitte ainult oktoobrikuus, vaid pikkadeks aastateks», kinnitab ta.
Musta kassi kuu kampaanias osalejate pildid on väljas Varjupaikade MTÜ veebilehel ning sealt on võimalik jälgida kodu-uudiseid. Silma tasub peal hoida ka Varjupaikade MTÜ Facebooki-lehel.


description: Rootsi teadlased vaatlesid piiritajaid (varemalt nimetati neid ka piirpääsukesteks) ja tegid kindlaks, et need pisikesed linnud on suutelised ilma maandumata lendama kuni kümme kuud.

title: Rootsi teadlased: piiritaja võib peatumata lennata kuni kümme kuud

maintext:
Teadlaste sõnul on see kõige pikem aeg, mida ükski lind suudab õhus järjest veeta. Esimest korda jõudis sellele järeldusele Briti teadlane Ron Lockley, kes väitis, et piiritaja veedab enamiku oma elust õhus, edastab The Local.
Rootsi teadlased otsustasid seda väidet kontrollida ja kinnitasid 13 pisikese linnu selga väikesed seljakotid, mis kaalusid täpselt grammi. Seljakottides olevad seadmed salvestasid lindude liikumist, muuhulgas nende lennukiirust ja sedagi, kas lind oli õhus või maapinnal.
Fotograaf Xavi Bou jäädvustus piiritajate lennust (Caters News Agency)
Lundi ülikooli teadlane Anders Hedenström selgitas, et kui piiritaja lahkub augustis oma paaritumiskohast ja suundub Kesk-Aafrika vihmametsadesse, siis ei puuduta tema jalad maad enne, kui ta jõuab kümne kuu pärast tagasi oma paaritumiskohta. «Mõned üksikud linnud võivad lühiajaliselt oksal puhata või kesktalvel kogu öö paigal püsida, aga enamik neist ei maandunud selle aja jooksul kordagi,» sõnas ta.
Need linnud, kes otsustasid vahepeal puhata, tegid seda väga lühikest aega ja veetsid ikkagi 99,5 protsenti ajast õhus. Teadlaste sõnul püüavad need linnud ka toitu lendamise ajal.
Pole teada, kas või kuidas need linnud kümne kuu jooksul magavad, kuid pole välistatud, et nad on suutelised ka lendamise ajal magama. Teadlased on kindlaks teinud, et näiteks fregattlinnud võivad lendamise ajal ka magada.


description: Chicky ja Goofy kasvasid üles kui vennad ning nad tegid kõike koos. Kahjuks otsustas omanik koertest ühel hetkel loobuda ja koerad sattusid erinevatesse varjupaikadesse. See tekitas neis aga depressiooni.

title: Üksteisest lahutatud koerad pidasid näljastreiki

maintext:
6-aastane chow chow Chicky ja 6-aastane terjer Goofy lahutati üksteisest ning paigutati elama erinevatesse varjupaikadesse, kuid keegi ei osanud aimata, et üksiolek võib koertele sel viisil mõjuda.
Chicky varjupaigas. Caters News Agency
Varjupaigas olid nad mõlemad esimest korda teineteisest eemal ja suure depressiooni tõttu ei soovinud kumbki koertest süüa. Varjupaiga töötajate sõnul nutsid koerad tihtilugu, sest nad ilmselgelt igatsesid üksteist.
Nende lugu kuulis Christine Downs, kes on suur loomasõber. Downs ei pidanud pikalt aru, vaid võttis mõlemad koerad endale, et suured sõbrad saaksid taas koos olla. Taaskohtumisega koos tuli tagasi ka koerte söögiisu.


authors:
Heli Säre
Petcity Loomakliiniku Peaarst

description: PetCity loomakliiniku peaarst dr Heli Säre selgitab põhjalikult, millal oleks õige hetk koera kastreerida või steriliseerida.

title: Loomaarst selgitab, millal oleks õige aeg koera kastreerimiseks või steriliseerimiseks

maintext:
Viimaste aastakümnete jooksul on emaste lemmikloomade steriliseerimine ja isaste loomade kastreerimine oluliselt kasvanud. Lemmikloomade varajane kastreerimine-steriliseerimine on aidanud vähendada hüljatud loomade arvu, kuid kodutuid ja hüljatuid loomi on varjupaikades ning tänavatel siiski väga palju. Ameerika Ühendriikides kastreeritakse-steriliseeritakse enamik lemmikuid juba enne kuuekuuseks saamist. Koera ja kassi steriliseerimise-kastreerimise kasuks räägivad paljud meditsiinilised ja teaduslikud uuringud. Ent kunagi pole kõik nii ühene ja lihtne, ka erinevaid tõenduspõhiseid arvamusi on palju.
Mis on steriliseerimise ja kastreerimise näidustused?
1. Steriliseerimine/kastreerimine hoiab ära soovimatute järglaste saamise
Liigub linnalegende, et igal emasel peaks justkui olema üks pesakond kutsikaid. Sel uskumisel pole mingit põhjendust, ei meditsiinilist ega teaduslikku alust. Kindlasti on vajalik steriliseerida pärilike haigustega loomad, et need haigused ei kanduks järglastele - pole vaja paljundada probleeme. Pärilikke haiguseid on väga palju (düsplaasia, degeneratiivne müelopaatia, reetina irdumine, dilatatiivne kardiomüopaatia, epilepsia, eksokriinne pankrease puudulikkus jne.). Kohusetundlikul loomaomanikul on vaja teada oma lemmiku geneetilist tausta ja sellest lähtuvalt otsustada.
2. Steriliseerimine hoiab ära jooksuaja tekke ja sellega kaasnevad ebamugavused
Jooksuajal on tupest vereeritus, mis võib määrida mööbli, vaibad ja sellega kaasneb spetsiifiline lõhn. Jooksuajal on loom segaduses, lakub (puhastab) end pidevalt, ihkab teiste loomade juurde ja ahvatleb võõraid loomi ligi – aed võib ühel hommikul olla isaseid koeri täis. Ka jalutuskäigud võivad olla raskendatud ahistama kippuvate võõraste koerte tõttu. Loom on rahutu, häälitseb, võib demostreerida seksuaalset aktiivsust.
Jooksuajal peab omanik olema ülimalt tähelepanelik oma lemmiku suhtes. Jooksuajal satub palju loomi varjupaika, sest nad on kodust «jooksu» pannud. Sedasi satutakse ka õnnetustesse, ning sel ringiuitamise ajal võib olla toimunud soovimatu paaritumine.
3. Emase koera feromoonid ei mõjuta kastreeritud isast koera
Isased koerad tunnevad jooksuajaga emase lõhna eritatavate feromoonide kaudu. Feromoonid levivad õhus kaugele ja see erutab isast koera. Kui isane koer on kastreeritud varajases eas, siis mõjutavad emase koera feromoonid teda oluliselt vähem ning on lootust, et kastreeritud isane ei pane kodust plehku. Kui aga hulkumas käimine on juba kujunenud koerale toredaks harjumuseks, siis kastreerimine seda ei lõpeta. Siinkohal tuleks appi spetsiaalne treeningprogramm.
4. Steriliseerimine vähendab hormoonidest tingitud kasvajate tekke riski
Emaka, munasarjade ja piimanäärme kasvajate tekkesagedus langeb. Piimanäärme kasvajad on väga levinud emastel koertel, harvemini isastel koertel ja kassidel. 50 protsenti emase koera piimanäärmekasvajatest on pahaloomulised, emastel kassidel aga on lausa 85 protsenti piimanäärme kasvajatest pahaloomulised. Piimanäärme kasvajate puhul on ravimeetodiks kirurgiline operatsioon ning sageli ka keemiaravi operatsiooni järgselt. Varakult piimanäärme kasvaja eemaldamise järgselt on prognoos koertel enamasti hea. Välja arvatud mõningate kasvaja tüüpide korral, ja kassidel kõikide piimanäärmekasvajate puhul.
Piimanäärme kasvajad on sagedased emastel koertel, kes pole steriliseeritud või on steriliseeritud alles pärast teist eluaastat. Kui emane koer on steriliseeritud enne esimest jooksuaega, siis on piimanäärme kasvaja risk vaid 0,5 protsenti. Pärast esimest jooksuaega steriliseeritud emasel on piimanäärmekasvaja esinemise risk 8 protsenti ning kui steriliseeritud on veel hiljem, siis tõuseb haigestumise risk juba 26 protsendi peale. Kui kass steriliseeritakse enne esimest jooksuaega, siis väheneb piimanäärme kasvajate risk seitsmekordselt.
5. Steriliseerimine välistab emakapõletiku tekke
Emakapõletik (püometra) on bakteriaalne haigus, see on loomale eluohtlik ja vajab kohest kirurgilist ravi. Üksikutel juhtudel on näidustatud medikamentoosne ravi, enamasti aga vajab püometra looma stabiliseerimist ja erakorralist operatsiooni. Emakapõletik tekib pea ühel neljast emasest koerast.
Operatsiooni käigus eemaldatakse kas emakas ja munasarjad. Harvadel juhtudel võib operatsiooni järgselt tekkida emaka köndi põletik: tüüpiliselt juhul, kui operatsiooni käigus on jäänud kõhuõõnde hormonaalselt aktiivset munasarjakudet.
6. Emase koera steriliseerimine hoiab ära ebatiinused
Ebatiinus on sagedane mittetiine looma konditsioon, kus hormonaalne tasakaaluhäire tekitab tiinuse sümptomid: piimanäärmete suurenemine, piimaeritus, ärevus ja käitumishäired, ainevahetuse probleemid. Ebatiinuse sümptomid tekivad nädalaid pärast jooksuaega ja võivad kesta üle kuu, ning põhjustada tõsiseid tervisehäireid. Ebatiinuse ja emakapõletiku, piimanäärme põletike ja kasvajate tekke vahel on suur seos. Koeral, kellel tekib ebatiinus üks kord, on suur tõenäosus, et tal tekib seda ka edaspidi. Oluline on koer steriliseerida enne jooksuaega või ebatiinuse tunnuste möödudes.
7. Isase lemmiku kastreerimine hoiab ära munandi kasvajate tekke, mida esineb umbes seitsmel protsendil isastest koertest
Krüptorhiidil (munand pole langenud munandikotti) on 13 korda suurem risk munandikasvaja tekkeks. Samuti on see pärilik probleem ja krüptorhiidil pole õigustatud järglaste saamine. Peitmunandiga loom tuleb võimalikult kiiresti kastreerida, et ära hoida ohtlik kasvaja areng.
8. Kastreerimine vähendab mitmete haiguste tekkeriski
Esimese viie eluaasta jooksul tekib 80 protsendil isastest koertest eesnäärme suurenemine. Eesnäärme healoomuline suurenemine võib põhjustada urineerimisraskuseid ja seedehäireid. Samuti esineb isastel loomadel eesnäärme vähki.
Perineaalsong on sagedane kastreerimata vanemate isaste koerte haigus, ka seda riski saab maandada kastreerimisega
Perineaalfistula – lahkliha piirkonna uurised – on väga valulik haigus ja raskesti ravitav ning ohustab just kastreerimata saksa lambakoeri, iiri settereid ja leonbergereid. Kastreerimine vähendab oluliselt selle haiguse teket.
9. Kastreerimine vähendab isase koera vajadust territooriumit märgistada
Isastel loomadel on suur vajadus territooriumi märgistamiseks, vahel vajavad looma meelest märgistamist ka siseruumid. Isase lemmiku kastreerimine varases eas võib vähendada sellist märgistamise kommet. Kuid testosterooni toodetakse lisaks munanditele ka mujal organismis, ning seetõttu ei pruugi kastreerimine muuta looma harjumuslikku käitumist. Sellise probleemi lahendamiseks on soovituslik nõu pidada koera-kassi nõustajaga ja kuulekustreeneriga.
10. Koeraomanikud loodavad, et kastreerimine leevendab koera probleemset käitumist (dominantsust, isepäisust, agressiivsust)
Hormoonide möllu lakkamine muudab üldiselt koera rahulikumaks – väheneb huvi teiste koerte vastu, soov plehku panna, märgistada territooriumit, sookaaslastega rivaalitseda. Seeläbi paraneb võime keskenduda treeningutele ja tööle paremini.
Testosterooni kõrge tase lisab koerale enesekindlust ja agressiivsust. Kui isasel koeral lõpeb hormooni tootmine, siis väheneb enamasti ka agressiivsus ning pingelistes olukordades reageerivad kastreeritud koerad tasakaalukamalt. Mõnel juhul võib aga enesekindluse vähenemisel väljenduda kõrvalmõjuna suurenenud ebakindlus ning ebakindel koer võib samuti end ohustatuna tundes leida, et parim kaitse on rünnak. Seega ühest lahendust päris pole.
11. Kastreerimine võib vähendada seksuaalset käitumist (piinlikku jala, padja «kargamist» või teise looma ahistamist)
Ka need käitumismaneerid võivad olla tingitud liigsest erutusest, vähesest liikumisest, tegevusetusest, koolituse vähesusest, frustratsioonist ja seda kastreerimine ei lahenda.
12. Kastreeritud ja steriliseeritud loomal on väiksem oht nakatuda demodekoosi ehk vagellesttõppe
On leitud, et suguhormoonidel ja sellel haigusel on seos.
Riskid siiski jäävad
Kuigi eelnevast võib järeldada, et lemmikloomade kastreerimine ja steriliseerimine on igati näidustatud, esineb kindlasti ka vastunäidustusi ja riske. Steriliseerimise riskide statistika põhineb veterinaarias paljuski ühel uurimistööl, mille viis läbi dr Benjamin Hart ja tema meeskond Kalifornia Veterinaaria Ülikooli loomakliinikus 2003-2013 aastatel.
1. Tegemist on operatsiooniga, mis teostatakse üldanesteesias. Ka terve ja noore looma puhul eksisteerib anesteesia ja operatsiooni risk. Saame küll maksimaalselt vähendada anesteesia riski, valides konkreetsele loomale sobivad anesteesia ravimid (lähtudes tema liigist, tõust, vanusest aga ka karakterist), manustades anesteesias loomale lisahapnikku, tagades vabad hingamisteed, jälgides hingamise sagedust, süsihappegaasi kontsentratsiooni, hemoglobiini hapnikuga küllastatuse taset, südamefilmi, mõõtes vererõhku, temperatuuri jne. Aga statistika järgi on terve looma anesteesia risk endiselt olemas: tervel koeral on anesteesia risk 0,05 protsenti, kassil 0,11 protsenti.
2. Operatsiooniriske saab minimeerida järgmiselt: tagades operatsioonitoa steriilsuse, kasutades operatsiooni läbiviimisel parimat meetodit, kasutades kaasaegseid vahendid ja muidugi head kirurgi ning oskuslikku personali. Kõikide operatsioonidega kaasnevad teatud riskid. Neist peamised on verevalumi, põletiku ja armkoe moodustumise, songa tekkimise ohud. Lisaks mõjutavad komplikatsioonide teket organismi individuaalne reaktsioon. Professionaalse meeskonnaga ja kõrgetele standarditele vastavas loomakliinikus esineb steriliseerimis- ja kastreerimislõikuste komplikatsioone siiski väga harva, aga siiski tekib tõsiseid komplikatsioone statistika andmetel 5 protsendil kordadest.
3. Looma iseloom ei muutu pärast operatsiooni, kui operatsioon on läbi viidud korrektselt ja loom on saanud operatsioonijärgselt valuvaigisteid. Ravimata valul on palju kahjulikke tagajärgi. Valul on suur potentsiaal tõsiselt ohustada patsientide heaolu. Teadustöödega on leitud, et ebapiisavalt ravitud äge valu põhjustab operatsioonijärgselt pikenenud taastumist, suurendab operatsioonijärgsete tüsistuste tekkimise ohtu ja on suur riskifaktor kroonilise valu kujunemisel. Valu teeb aga tigedaks – ja võib-olla on see üks põhjus, miks Eesti koerad-kassid teinekord nii tigedad on. Kastreerimine pole lihtsalt väike operatsioon, täielikult eemaldatakse ju kaks organit (munandid), steriliseerimise korral avatakse kõhuõõs. Mõlemad on tõsised operatsioonid ning sellele järgneva valu ravimata jätmine ohustab tõsiselt looma tervist ja käitumist.
4. Pärast steriliseerimist on koeral kahekordselt suurem risk ülekaalulisusele, sest muutub hormonaalne tase ning ainevahetuse kiirus. Lemmik vajab väiksemat energiakogust kui enne operatsiooni, aga kui seda ei arvestata, tekib tal ülekaal. Ülekaal omakorda põhjustab liigeste haigusi, südame- ja veresoonkonnahaigusi, kõhunäärmehaigusi, suhkruhaigust. Seega – vähenenud energiavajadust tuleb arvestada ning kohandada menüü ja kogused vastavaks. Ja rohkem liikuda!
5. Liiga varajane kastreerimine ja steriliseerimine põhjustab luude-liigestehaigusi edaspidises elus. Östrogeen ja testosteroon on kaks olulist stiimulit, mis vastutavad luude füüsise sulgumise eest. On leitud, et nende hormoonide produktsiooni vähendamine enne luude füüsise sulgumist tekitab probleeme. Loomadel, kes on opereeritud enne 5,5-kuuseks saamist, tekib rohkem sidemete ja kõõluste vigastusi. On see siis otseselt seotud hormonaalse muutuse või steriliseerimisjärgse ülekaalulisusega, pole päris selge.
6. Steriliseeritud koeral on suurem risk haigestuda kasvajatesse. Jah, üksikutes uurimustöödes on leitud, et mõningate kasvajate esinemine on sagedasem opereeritud loomadel. Mitmes teadusartiklis on näiteks juttu kastreeritud-steriliseeritud koerte põrna ja veresoonkonna kasvajatesse haigestumise sagedusest. Ühes uurimistöös on leitud, et luukasvajaid esineb kaks korda rohkem steriliseeritud ja kastreeritud loomadel. Vislade puhul on leitud, et just steriliseerimise järgselt esineb rohkem kasvajaid.
Kindlasti on hormoonidel oma koht organismis ja päris 100 protsenti pole meditsiinis veel aru saadud, kui oluline see on. Just varajases eas, alla kuuekuuste loomade opereerimist on seostatud hormoonide puudusest tekkivate haigustega. Seega soovitan teha operatsiooni pärast kuuekuuseks saamist, võimalusel enne esimest jooksuaega.
7. On leitud, et emasel koeral on suurenenud oht uriinipidamatuse tekkeks pärast steriliseerimist. Seda nimetatakse ka östrogeeni langusest tingitud uriinipidamatuseks. Risk on eriti suur enne kolmandat elukuud steriliseeritud koertel.
Siiski on see oht otseselt seotud operatsiooni meetodi ja tehnikaga: varem eemaldati operatsiooni käigus munasarjad ja emakas, ja siis leiti, et 20 protsendil koertest tekib uriinipidamatus. Uus standard on eemaldada vaid munasarjad, sest selline operatsioon on vähem invasiivne ning kõrvaldab ka uriinipidamatuse riski pärast operatsiooni. Samas aga ei põhjusta muid riske: hormoonide teke on vähenenud ja emaka põletike ohtu pole.
8. Pärast steriliseerimist ja kastreerimist on loomal kolmekordne risk kilpnäärme alatalitlusele. Reproduktiivhormoonide vähenemine põhjustab endokriinsüsteemi alatalitlust. Hüpotüreoosi raviks määratakse loomale igapäevane asendusteraapia kogu eluks.
9. Steriilsel loomal on vananedes suurem oht kognitiivsete häirete tekkeks, nn dementsus on eakatel opereeritud lemmikutel sagedane.
10. Steriliseerimise tulemusena on mõnedel tõugudel (spanjelid, setterid) täheldatud karvastruktuuri muutumist.
11. Kui tegemist on tõukoeraga, tuleb arvestada, et kastreeritud koertega ei saa osaleda ametlikel näitustel.
Kas siis tuleks oma lemmik lasta opereerida? Ühtset vastust pole. Otsus on paljuski individuaalne, sõltudes konkreetsest loomast, tema liigist, tõust ja karakterist ning perekonna soovist. Tuleb pidada nõu loomaarstiga ja veenduda, et operatsiooni viib läbi oskuslik kirurg maksimaalselt ohutus keskkonnas ning lemmiklooma jaoks õigel ajahetkel.


description: Austraalias asuva looduspargi töötajad olid parajasti filmimas koaalabeebit, kui võtteplatsile ilmus imekaunis liblikas, kellega koaala kohe mängima hakkas.

title: Imelised pildid ja video: koaala ja liblikas mänguhoos

maintext:
Riik, kus pole ühtegi hulkuvat koera
Väidetavalt on maailmas vaid üks riik, kust ei leia ühtegi hulkuvat koera. Vihjeks võib öelda, et see riik asub Euroopas ja selle riigi elanikud armastavad jalgrattaga sõita.


description: Ave Alavainu, Jim Ashilevi, Reet Aus, Hille Hanso, Andrus Joost, Jaan Kaplinski, Mihkel Kunnus, Kristjan Piirimäe, Barbi Pilvre, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv, Marek Strandberg, Jaan Tootsen, Toomas Trapido, Aleksei Turovski ja Ivo Uukkivi edastasid täna hommikul Eesti Vabariigi valitsusele avaliku pöördumise karusloomafarmide keelustamise toetuseks.

title: Avaliku elu tegelased saatsid valitsusele pöördumise karusloomafarmide keelustamiseks

maintext:
Hiljuti jõudsid keskkonna- ja maaeluministeerium seisukohale, et Eestis ei ole põhjust karusloomakasvatuste keelustamiseks ning tegid vastava ettepaneku ka valitsusele. 16 avaliku elu tegelast, kelle seas nii tunnustatud veterinaar, zooloog kui ka keskkonnateadlane, pöördusid nüüd omakorda valitsuse poole, et avaldada selgesõnalist toetust keelusamisprotsessile.
Pöördumine muutmata kujul:
Avalik pöördumine Eesti Vabariigi valitsuse poole
Pöördume valitsuse liikmete poole murega, mis on tekkinud seoses karusloomakasvanduste keelustamise protsessiga.
MTÜ Loomus viis 2014. aasta hilissügisel Riigikokku märgukirja – kollektiivse pöördumise, millega soovitatakse karusloomakasvanduste tegevus kümneaastase üleminekuajaga Eestis keelustada. Märgukirjale pandi kaasa rohkem kui 10 000 kodaniku allkirjad, mis näitab, et poolehoid võimalikule keelustamisotsusele on suur.
Kahe aasta jooksul on karusloomakasvanduste keelustamisele toetust avaldanud kõik Eestis tegutsevad loomakaitseorganisatsioonid ja koos nendega pea 70 erineva valdkonna ettevõtet; hiljuti algatatud rahvusvaheline petitsioon on kogunud üle 30 000 allkirja; keeldu toetavad avalikult tunnustatud näitlejad, muusikud, kirjanikud, arstid, ajakirjanikud, moekunstnikud, zooloogid; arutelu on tervitanud paljud rahvusvahelised loomakaitseorganisatsioonid (sh maailma populaarseim loomakaitseorganisatsioon PETA ja Queeni legendaarse kitarristi Brian May heategevusorganisatsioon Save Me).
Nad on seda teinud selgetel põhjustel. Karusloomakasvatus on oma aja ära elanud ja suuresti ebaeetiline tegevusala. Selle tulemusena sünnivad tooted, mis ei ole inimesele vajalikud. Karusloomakasvandustes varieeruvad keskkonna- ja heaoluprobleemid ning seetõttu on mitmed maailma riigid nende tegevuse juba keelustanud, piiranud või arutavad, millal ja kuidas seda teha.
Andke Eestile võimalus olla Ida-Euroopas eesrinnas. Aidake viia Eestit selliste riikide hulka, kus seadused on kooskõlas kehtivate väärtustega ja kus nõustutakse, et tundevõimeliste olendite kannatusterohke ärakasutamine pelgalt luksuse nimel kuulub inimkonna ajalukku.
Liikugem üheskoos tõelise progressi ehk inimlikkuse suunas.
Ave Alavainu
Jim Ashilevi
Reet Aus
Hille Hanso
Andrus Joost
Jaan Kaplinski
Mihkel Kunnus
Kristjan Piirimäe
Barbi Pilvre
Jürgen Rooste
Karl Martin Sinijärv
Marek Strandberg
Jaan Tootsen
Toomas Trapido
Aleksei Turovski
Ivo Uukkivi


description: Selle nädala alguses leidis Austrias aset omamoodi sündmus, kui terve parv kuldnokki kukkus kiirteele ja takistas liiklust.

title: Purjus linnud tekitasid kiirteel kaose

maintext:
Pealtnägijate sõnul oli see justkui stseen mõnest õudusfilmist. Ornitoloogid olid esialgu segaduses ega teadnud täpselt, miks linnud sel moel käitusid, kuid tänaseks on leitud, et tõenäoliselt olid linnud söönud käärinud marju, mis sisaldavad alkoholi ja seetõttu olid linnud ka purjus, kirjutab The Local.
Segadust suurendas seegi, et ilm oli udune ja niiske, seega linnud ei pruukinud täpselt mõista, kuhu nad peaksid liikuma. Selle tulemusel langesidki linnud kiirtee kohal taevast alla ja kukkusid autodele.
Kohalike ajalehtede andmetel pole see aga kuigi ebatavaline: 2006. aastal sõid siidisabad käärima läinud marju ja lendasid vastu Viini kortermajade seinu.


description: Tõenäoliselt on iga kassiomanik näinud seda, kuidas kiisu aeglaselt oma esikäppadega mõnda pehmet pinda «sõtkub». Miks ta seda teeb?

title: Miks kassid käppadega "sõtkuvad"?

maintext:
Kui kassid on alles väikesed ja toituvad emapiimast, siis nad hakkavad kassiema kõhualust käpakestega masseerima, kuna see stimuleerib ema rinnanäärmeid ja aitab piima toota. Tunnustatud zooloog Desmond Morris on seda nimetanud «piima sõtkumiseks». Väikeste kiisude puhul on selline käitumine seega loogiline, aga miks teevad sama juba suureks kasvanud kassid? Mother Nature Network aitab sellele küsimusele vastust leida.
Ühe teooria järgi «sõtkuvad» täiskasvanud kassid pehmeid pindu seetõttu, et nad on üsna noorelt oma ema juurest ära võetud. Samas paljud eksperdid on selle teooria ümber lükanud ja täheldanud, et peaaegu kõik kassid, olenemata sellest, millal nad ema juurest lahkusid, teevad seda.
Loomaarst dr Karen Becker ütles, et «sõtkuv» kiisu võib lihtsalt olla rahulolev kiisu. Selle käitumisega kaasneb tavaliselt ka nurrumine ja kass suleb selleks ajaks oma silmad, tehes käppadega kogu aeg samu liigutusi. Kass võib seda teha selleks, et end rahustada või stressi leevendada.
Aga miks teevad kassid seda vahel ka inimese süles olles? Mõned loomade käitumist uurinud eksperdid on veendunud, et süles olles «sõtkuvad» kassid selleks, et inimest oma lõhnaga märgistada. Sama kehtib ka siis, kui kass masseerib mõnda tekki või muud pehmet pinda – ta soovib sellele enda lõhna jätta ja teha teistele selgeks, et see on tema territoorium.
Steriliseerimata emased kassid võivad seda teha vahetult enne jooksuaega. Selline käitumine võib anda isastele kassidele märku, et emane kiisu on paaritumiseks valmis.
Üheks võimalikuks selgituseks on seegi, et ka kasside esivanemad «sõtkusid». Nemad tegid seda sellepärast, et nad pidid meisterdama endale mugavaid puhkepaiku kõrgete puude otsas, seega nad kasutasid käppasid selleks, et lehestikku veidi vähendada ja olemist mugavaks muuta.
Mida teha, kui soovid kassi «sõtkumist» lõpetada?
Mõnel kassil võib selline käitumine muutuda lausa kinnisideeks või võib probleem olla selles, et süles olles võivad kassi küünised inimesele haiget teha. Kui soovid, et kass masseerimise lõpetaks, proovi teda õrnalt lamavasse asendisse lükata. Kass võib taibata, et see on piisavalt mugav asend magamiseks ja ta ei jätka masseerimist.
Võid proovida ka seda, et asetad oma käed õrnalt kassi käppadele, kuna siis ta ei saa sama liigutust üha uuesti teha. Või juhi tema tähelepanu mõne lelu või maiustuse abil mujale. Kui kass tahab sulle sülle hüpata, aseta sülle mõni pehme tekk või muu mõnus materjal, mida kiisu tohib masseerida.
Ära kunagi karista oma kassi «sõtkumise» pärast, sest see on tema jaoks niivõrd loomulik tegevus ja ta ilmselt ei mõistaks, miks temaga riieldakse.


description: Madridis ja paljudes teistes Hispaania linnades tekitavad kohalikele elanikele peavalu Lõuna-Ameerika munkpapagoid, kes on hakanud parke vallutama.

title: Linnaelanikke häirivad suured papagoide parved

maintext:
Elanikke häirib see, et papagoid kisendavad üsna valjult ja nad on hakanud kohalikku ökosüsteemi tasakaalust välja viima. Munkpapagoid toodi Hispaaniasse puurides ja neid müüdi inimestele lemmikuteks, ent mõned papagoid ilmselt pääsesid toast välja või lasti nad meelega lahti ning nad hakkasid looduses paljunema, kirjutab The Local.
Maria Moreno, kes elab Madridi edelaosas, ütles, et nägi linde esimest korda paari aasta eest. Paar papagoid sättisid enda tema kodu lähedale elama, ent tänaseks on seal tosinkond papagoid, kes kaklevad pidevalt tuvide ja teiste lindudega toidu pärast. «Need häälitsused ja segadus, mis nad tekitavad, on kohutav,» rääkis naine. Läheduses seisvad autod on naise sõnul alati papagoide väljaheidetega kaetud.
GERARD JULIEN/AFP
Munkpapagoid on pärit Argentiinast, Brasiiliast, Paraguayst ja Boliiviast. Nad ehitavad puude otsa ühiskasutatavaid pesi, mis võivad kaaluda kuni 50 kilo. Papagoide lemmikpuuks on seeder. Pesade ehitamiseks kisuvad papagoid puude küljest oksi, mistõttu võivad mõned puud lõpuks üsna paljad olla.
«See kahjustab puid ja mõned puud kuivavad ära,» selgitas Blas Molina Hispaania ornitoloogiaühingust. Ühingu poolt läbi viidud uuringust selgus, et eelmisel aastal oli Hispaanias umbes 20 000 munkpapagoid, enamik neist elasid Madridis, Barcelonas ja Malagas.
Jose Luis Postigo, kes kirjutab parajasti munkpapagoidest uurimistööd, ütles, et tegemist on väga hästi kohanduva liigiga. Munkpapagoid võivad elada soojades riikides nagu Hispaania, kuid nad saavad hakkama ka näiteks Belgias või mõnes jahedamas riigis. Mida jahedam on kliima, seda paksemate seintega pesasid munkpapagoid teevad.
GERARD JULIEN/AFP
Hispaanias on munkpapagoid klassifitseeritud sissetungijateks ja võimuesindajatel on lubatud kasutada kõiksugu meetmeid, et linde ohjeldada. 2011. aastal keelati riigis ära munkpapagoide müük. Blas Molina rääkis, et papagoide arvu vähendamiseks on näiteks hävitatud papagoide pesasid, ent see ei lahenda probleemi, sest papagoid lihtsalt kolivad teise puu otsa.
Ekspertide hinnangul on Hispaanias vähemaks jäänud mitmeid teisi linnuliike, kuna papagoid võitlevad teistega toidu nimel. Madridi linnajuhid teevad hetkel koostööd ornitoloogidega, et kindlaks teha, kus võiksid lindude kolooniad pesitseda. Madridis on hinnanguliselt 5000 munkpapagoid.
Ornitoloogid ja muud eksperdid ei soovita linde tapma hakata, kuigi munkpapagoisid peetakse sissetungijateks. Madridi linnajuhid ei soovinud paljastada, mida nad teevad siis, kui lindude peamised kolooniad on üles leitud.


description: Donna on 6-aastane emane koer, kes armastab inimesi ja tahab pidevalt sülle istuda, mõistmata, kui suur ta tegelikult on.

title: Päevakäpp: suur sõber Donna ootab uut omanikku

maintext:
Teiste koertega ta väga hästi läbi ei saa, kuid pärast steriliseerimist on ta rahulikumaks muutunud. Kasse Donna ei salli ja parem oleks, kui neid pole läheduses.
Donnal on kiip, ta on vaktsineeritud ja talle on tehtud parasiiditõrje. Kui soovid Donna kohta rohkem infot, helista Valga varjupaika telefonil 52 99 880.


description: Californias elav Paul Rosenblum käis Indoneedias puhkusel ja reisi jooksul käis ta mitmel korral ka sukeldumas. Kahel korral õnnestus tal sukeldudes kohtuda kaheksajalaga, kellest ta sai väga toredad fotod. Vaata galeriist, kuidas kaheksajalg end teokarbi sisse sättis!

title: Galerii: kaheksajalg tunneb end teokarbis mugavalt

maintext:
Loomad ja linnud, kes oskavad «tööriistu» kasutada
Teadlased avastasid hiljuti, et väljasuremise ohus olev Hawaii vares on üks neist lindudest, kes oskab kasutada «tööriistu»: nimelt märgati, et vares oskab kasutada väikseid oksi selleks, et puus olevates pragudest kätte saada toidupalakesi, milleni ta muidu ei ulatuks.


description: Sotsiaalmeedias levib video ühest noorest kiisust, kes jäi Singapuris õnnetul kombel kõrge kortermaja välisservale lõksu. Video tegi loomakaitsja, kes üritas hirmunud kiisut servalt kätte saada.

title: Hirmutav video: kass jäi kõrge kortermaja välisservale lõksu

maintext:
Loomakaitsja kasutas spetsiaalset püüdmiskeppi, mille abil saaks kassi servalt ära tõsta ja uuesti turvalisse paika toimetada. Maapinnal ootasid ka politseinikud, kes hoidsid käes tekki, et vajaduse korral servalt alla kukkuv kass kinni püüda, kirjutab abc.net.au.
Õnneks lõppes kõik hästi ja kass jõudis tagasi oma mureliku omaniku käte vahele.
Loomakaitsjate sõnul on see oluline meeldetuletus kõigile kassiomanikele, kes elavad kortermajades. Aknaid ei tohi nii lahti teha, et kass sealt välja pääseks, sest kiisu ei pruugi osata ise tuppa tagasi tulla või võib alla kukkuda.


description: Paar nädalat tagasi saabus Pesaleidjasse kohevakarvaline ja sõbralik Amaalia. Kiisu jõudis pealinna tänu Ida-Virumaa loomakaitsjatele, kes ta koos pojakesega Narva-Jõesuust üles korjasid.

title: Päevakäpp: julge sülekass Amaalia ootab kodupakkumisi

maintext:
Amaalia on väga eriline. Arsti arvates umbes kuueaastane, aga väga elurõõmus ja sõbralik. Miks see nii eriline on? Sest Amaalial pole kunagi kodu olnud. Kogu oma senise elu on ta veetnud suvituslinna tänavatel hulkudes ja seal ka mitu pesakonda üles kasvatanud. Elus püsis Amaalia tänu ühele Narva vanaprouale, kes just tema pärast ka talviti suvituslinna kiisut toitma sõitis. Ja küllap tänu sellele usaldab ja armastab Amaalia kõiki inimesi.
Tänu sellele õnnestus ta ka tänavalt ära saada, steriliseerida, vaktsineerida ja kassituppa toimetada. Ning nüüd on tal esimest korda elus võimalus jääda silma inimestele, kes ta päris oma koju viiksid ja talle peresoojust pakuksid.
Kui tahad Amaaliat oma silmaga näha ja oled valmis sellele põneva näomaskiga kiisule kodu pakkuma, mine Pesaleidjasse külla. Enne külastust täida ka kiisuvõtja ankeet. Lisaküsimustele vastab meelsasti Amaalia isiklik vabatahtlik, kellele saad kirjutada aadressil olenkyt@gmail.com.
Amaalial on oma pass, ta on kiibistatud, vaktsineeritud, steriliseeritud ja saanud regulaarset parasiiditõrjet.


description: Alates tänasest hakkame igal nädalavahetusel teieni tooma Eesti tuntud ja armastatud inimeste lugusid sellest, millised lemmikloomad neil on ning kuidas nad lemmikud leidsid. Otsa teeb lahti folkmuusik ja ansambli Trad.Attack! liige Sandra Vabarna.

title: Sandra Vabarna: kass on tõeline stressimaandaja

maintext:
Lemmiku nimi/nimed: «Emili-Laarup, aga kutsume Em. Enam ei mäleta, kust nimi Emili tuli, vist mingist filmist. Aga Laarup tuli ühest anekdoodist.»
Lemmiku vanus: «Umbes-täpselt kaks aastat, sündis augustis.»
Lemmiku tõug: «Ei ole tõukass.»
Kuidas lemmiklooma leidsite? «Meil ei olnud plaanis üldse looma võtta, sest sõidame ja reisime nii palju ringi. Me polnud seda isegi arutanud. Novembris, paar päeva enne isadepäeva, sõitsime Tallinnast Viljandisse ja tegime peatuse Põhjakal. Võtsime ühe kohvi ja siis nägime seda väikest halli karvakera mööda põrandat jooksmas. Nad olid kuuri alt jälle pesakonna leidnud. Tegelikult nägi ta välja nagu väike karvane koer. Ma ütlesin kohe, et võtame endale ja võtsimegi, aga selle mõttega, et kui me ikka hakkama ei saa, siis kingime minu isale isadepäevaks, sest ta armastab kasse. Aga me saime hakkama ja see on üks parimaid spontaanseid otsuseid, mis ma teinud olen.»
Erakogu
Kas omanik valib lemmiklooma või vastupidi? «Ma arvan, et see võib juhtuda mõlemat pidi. Aga kindlasti peab seal olema mingi äratundmine. Ma üldiselt usun, et asjad juhtuvad mingil põhjusel ja õiged inimesed-loomad-elud saavad kokku millegi pärast.
Kui ma praegu vaatan meie kassi, siis ta on täitsa minu iseloomuga. Ta on minu jaoks tõeline stressimaandaja ja aitab mul aega maha võtta. Vahepeal võib olla veidi keeruline logistiliselt, kui reisidel oleme, aga see rõõm, mis ta meile pakub, on igati seda väärt. Ma tean, et keegi ootab kodus ja samas vajab minu hoolt ja kaitset. See on hea tunne.
Kui ma loen uudiseid või kuulen, kuidas loomi jäetakse maha või koheldakse halvasti, siis mu süda natuke murdub. Ma ei suuda uskuda, et inimesed suudavad endast väiksematele midagi sellist teha. Ja veel nendele, kes on ustavalt nende kõrval ja armastavad ning hoolivad tingimusteta. Siis ma vaatan Emi ja olen õnnelik, et ta meie juurde sattus.
Vahel, kui ta on minu sõbranna juures ja meie reisil, siis mul tuleb lausa selline igatsus peale, et ma räägin temaga Skype'i vahendusel.»
Miks just kass? «Lihtsalt juhtus nii. Aeg ja hetk, kass ja meie langesime kokku.»


description: Pärnu varjupaigas ootab uut omanikku kümnekuune Charlie. Charlie on keskmist kasvu ja lühikarvaline koer.

title: Päevakäpp: nooruke Charlie ootab kodupakkumisi

maintext:
Charlie võib olla esialgu veidi häbelik, kuid viineri abil on võimalik kõik barjäärid ületada. Tegemist on väga sõbraliku ja pehme loomuga koeraga, kellele meeldivad väga lapsed. Kasside suhtes on Charlie pigem ükskõikne. Nagu noorel koeral ikka, on Charliel palju energiat. Temaga tuleb jalutamas käia ja ta vajab heatahtlikku õpetust ning inimest, kelle peale saab kindel olla.
Charlie on kastreeritud, vaktsineeritud ja tal on kiip. Kui soovid Charlie kohta rohkem infot, võta ühendust varjupaigaga telefonil 52 46 705.


description: Lemmikloomaomanikud uurivad veterinaaridelt üha rohkem selle kohta, kuidas koerale vajadusel esmaabi anda.

title: Loomaarst õpetab, kuidas elustada lemmiklooma

maintext:
Vahva mäng, mis vahel lõpeb pisaratega
On suur suvi ja nii tore on koeraga metsas ning mere ääres ringi joosta ja hullata. Paljudele koertele meeldib looduses olles puuroikaid tassida ja ka närida, eriti vahva, kui seda väärt roigast veel visatakse. Paraku võib selline enamasti lõbus roikamäng lõppeda lemmikloomale väga tõsiste kehavigastustega, millega pole loomaomanik arvestanud.


description: Valga varjupaigas ootab pikisilmi uut omanikku väikest kasvu koer Kutti.

title: Päevakäpp: kodu otsib väike Kutti

maintext:
18-aastane Yolanda Holderness oli parajasti linnas jalutuskäigul, kui märkas ühes autos väikest koera. Kuna koer oli nii armas, otsustas naine temast paar pilti teha.
Karvutuks jäänud koer saab ravi
21. septembril kirjutas ajaleht Põhjarannik ühes Kiviõli eramu hoovis elavast koerast, kes oli kaotanud lõviosa oma karvkattest ja kelle kehal olid haavad. Tänaseks on selgunud, et koeral oli tekkinud kärntõbi. Looma ravimise võttis enda peale loomaarst Hagbard Räis.
Galerii: kaks karvast sõpra reisivad mööda maailma ringi
Koerad Django ja Chloe on parimad sõbrad, kes elavad koos Bruna Latini ja Luiz George Bustamantega Rio de Janeiros. Aga kodus on need kaks karvast sõpra üsna harva, sest nad käivad koos omanikega väga palju reisimas.
Perekond otsustas koerad lihafarmi müüa
Lõuna-Koreas tegutsevad seaduslikud koertefarmid, kus kasvatatud koeri müüakse sageli lihaks. Üks perekond otsustas oma lemmikutest loobuda, aga selle asemel, et viia koerad varjupaika või otsida neile uued kodud, müüdi lemmikloomad ühele koertefarmile.
Loomaarst selgitab, millal oleks õige aeg koera kastreerimiseks või steriliseerimiseks
PetCity loomakliiniku peaarst dr Heli Säre selgitab põhjalikult, millal oleks õige hetk koera kastreerida või steriliseerida.
Kohtunik peatas Montreali pit bullide keelu jõustumise
Kanada, Quebeci osariigi kohtunik otsustas, et Montreali linnajuhtide otsus pit bullid linnas ära keelata ei saa jõustuda. Linnajuhtide otsuse järgi pole seadusega lubatud pidada pit bulle ega pit bulle meenutavaid koeri, sest neid tõuge peetakse liiga vägivaldseteks.
Päevakäpp: kodu ootab lustlik Bella
Võru varjupaigas ootab uut omanikku lustlik kutsu nimega Bella.


description: Lulu on üks paljudest looduses elanud delfiinidest, kes on viimastel aastatel Jaapani kurikuulsast Taiji lahesopist kinni püütud ning vangistusse elama viidud. Ta on saanud kogeda nii täielikku vabadust kui ka akvaariumis elamist.

title: Delfiin leidis karmi mooduse, kuidas säästa poega vangistusest

maintext:
Kui enamik Taiji lahesopis püütud delfiinidest müüakse nende liha pärast maha, siis Lulu saatus on kordades hullem: ta peab elu lõpuni esinema ja järglasi tootma Nagoya akvaariumis. Lulu teab, et ennast ta enam päästa ei saa, ent ta otsustas päästa oma järglase, kirjutab The Dodo.
24. septembril teatas Nagoya akvaarium, et Lulul sündis tütar. Delfiinid on tavaliselt oma järglaste suhtes väga hoolivad ja kaitsvad, aga peagi selgus, et Lulu pole järglase sünni üle sugugi rõõmus. Väiksest delfiinist avaldatud fotodelt oli näha, et looma keha oli kaetud kriimustustega ja usuti, et nende tekitajaks oli Lulu. Kõigest neli päeva pärast sündi leiti väike delfiin surnuna.
Kuigi tema surma põhjus on teadmata, ütles mereimetajate projekti juht Laura Bridgeman, et tõenäoliselt võib süüdistada vangistuses elamist. Ekspertide hinnangul võis Lulu ise oma järglase tappa, kuna ta teadis väga hästi, milline elu väikest delfiini ees ootab.
«Akvaariumi esindajate sõnul oli põhjuseks see, et kui delfiin saab esimest korda järglase, siis ta ei tea, kuidas olla hea vanem. Aga see on väga ebatõenäoline selgitus,» sõnas Bridgeman. «Palju tõenäolisem on see, et Lulule mõjus traumeerivalt tema perest eemaldamine, ta nägi ilmselt pealt oma lähedaste surma ja ta pidi lahkuma oma kodust. Võimalik, et Lulu ei tahtnud, et tema järglased midagi sarnast läbi elaksid.»


description: Vahel on tunne, et inimesed mõjuvad kurnavalt ja siis tahaks põgeneda kuskile, kus saaks üksinda olla. Kui see tunne on sulle tuttav, siis ehk tasuks järgmisel korral puhkama sõita Ühendkuningriiki Foula saarele, kus elab palju miniponisid ja tunduvalt vähem inimesi.

title: Saar, kus elab rohkem miniponisid kui inimesi

maintext:
Kõlab uskumatult? Tegelikult on see tõsi: Šotimaa ranniku ääres paikneb Foula saar, kus elab tõepoolest rohkem väikest kasvu ponisid kui inimesi. Ja ponide ülekaal on lausa uskumatu: miniponisid arvatakse saarel olevat 1500 ringis, samas kui elanikke on seal kõigest 30, kirjutab Bored Panda.
Foula saarel on väikseid hobuseid ja ponisid kasvatatud juba sajandeid. Saarel elavatel ponidel on paks karvkate, lühikesed jalad ja väidetavalt on tegu väga intelligentsete loomadega. Miniatuurseid hobuseid ja ponisid on treeninud selleks, et nad käituksid nagu juhtloomad, täpselt nagu juhtkoerad.
Enne, kui kiirustad kohvreid pakkima, tasub teada, et Foula saarele saab praami või lennukiga, viimane neist sõidab vaid paaril korral nädalas. Saarele jõudes on võimalik üürida pisike majake või tuba kohalikus külalistemajas. Kui oled ööbimiskoha leidnud, siis ongi paras aeg imetleda saare vaatamisväärsusi ja kaunist loodust. Muide, rannas olles on võimalik näha ka mõõkvaalu ujumas või avastada põnevaid linnuliike. Kui aga tunned inimestest puudust, siis saad rääkida mõne kohalikuga.


description: Tallinna loomaaed avaldas täna oma Facebooki lehel uudise, mis rõõmustab kindlasti kõiki, kes on ammu tahtnud isalõvi Johnnyt oma silmaga näha.

title: Tallinna loomaaias saab taas näha isalõvi

maintext:
Neljapäeva hommikul pakiti transpordikasti 11-aastane emalõvi Tori, kes reisis Riia loomaaeda, et olla esimene lõvi sealses värskelt renoveeritud lõvimajas. Tema tühjaks jäänud klaasist seinaga aedikusse kolis aga 12-aastane isalõvi Johnny.
Õrna närvikavaga loomade kuningas on ilma lõvidele omase musta sabatutita, sest noorukina Frankfurdi loomaaiast saabudes näris ta transpordikastis oma sabaotsa, seega see tuli Tallinnas amputeerida.
Loomaaeda külastades tasub silmas pidada seda, et oktoobris on loomaaia kassad avatud kella 9-17, kuid alates novembrist hakkavad kehtima talvised lahtiolekuajad ja kassad on avatud kella 9-15.


description: Tartu koduta loomade varjupaigas ootab uut omanikku keskealine Tipa.

title: Päevakäpp: lustlik Tipa ootab uut omanikku

maintext:
Tipa sattus varjupaika omaniku haigestumise tõttu. Koera hambumus on veidi viltu, kuid see on puhtalt iluviga. Iseloomult on ta lustlik ja tahab uue inimese kohe üle nuuskida, et võimalikult palju infot koguda. Kasvult on Tipa põlvekõrgune.
Rihma otsas pole ta vist kunagi käinud, sest varjupaigas käitus Tipa nii, nagu see oleks tema esimene kohtumine jalutusrihmaga.
Kui soovid Tipa kohta rohkem infot, helista telefonil 53 339 272.


description: Jaapanile kuuluval Aoshima saarel elab kasse rohkem kui inimesi: ühe inimese kohta on seal koguni kuus kassi.

title: Video ja galerii: saar, kus elab rohkem kasse kui inimesi

maintext:
Lääne-Saare vallavalitsuse kasside ja koerte pidamise eeskirja muudatuse järgi ei tohi ka kiibitud ja steriliseeritud kassid tiheasustusaladel enam vabalt ringi liikuda, kirjutab Saarte Hääl.
Miks kassid käppadega «sõtkuvad»?
Tõenäoliselt on iga kassiomanik näinud seda, kuidas kiisu aeglaselt oma esikäppadega mõnda pehmet pinda «sõtkub». Miks ta seda teeb?
Kassidele suunatud muusikaalbum on osutunud väga menukaks
Helilooja ja tšellist David Teie andis hiljuti välja albumi, millel on vaid kassidele mõeldud muusikapalad. Album on mitmes muusikaedetabelis tõusnud juba esikohale.
Kassipojad aitavad USAs presidendivalimiste stressi leevendada
Ameerika psühholoogide liidu (APA) andmetel tekitavad presidendivalimised ameeriklastele väga palju stressi. APA viis läbi küsitluse, millest selgus, et enam kui pooled täiskasvanud tunnevad poliitika tõttu stressi.
Viis võimalust, kuidas kassi õnnelikuks teha
Kui võtad endale kassi, siis võtad ka vastutuse hoolitseda kassi füüsiliste ja vaimsete vajaduste eest. Kass on loomult jahipidaja ja armastab vabadust, aga kassiomanik eeldab, et tema kodus elades kohandub kass inimese harjumuste ja päevakavaga.
Tänavatel elanud kass ja koer kiindusid teineteise
Kass Romeo ja koer Juliet elavad ühes California loomade varjupaigas ning ootavad uut omanikku, kus rõõmsalt oma elupäevade lõpuni koos olla.
Mis eristab kassisõpru koerasõpradest?
Facebookis viidi läbi omamoodi uuring, milles analüüsiti nende inimeste käitumist ja eelistusi, kes postitavad sotsiaalmeediasse pilte kassidest ja/või koertest, viidates sellele, et neil kas on kodus kass või koer või neile lihtsalt meeldivad kassid või koerad. Uuringus analüüsiti umbes 160 000 inimese profiili.


description: Lewis Weightman ja Sam Gorman armastavad mõlemad madusid ning on oma kodus ühe toa muutnud tõeliseks roomajate paradiisiks, kus kapid ja riiulid on erinevaid roomajaid täis.

title: Pildid: paar muutis elutoa tõeliseks roomajate paradiisiks

maintext:
Caters News Agency
Paar hakkas madusid koguma kuus aastat tagasi ja nüüd on neil suur hulk erinevaid roomajaid, kes elavad nende korteri elutuppa ehitatud spetsiaalsetes puurides. Paari sõnul on neil kodus eraldi külmik, mis on täis madudele söögiks mõeldud jääs hiiri ja rotte.
Caters News Agency
Noorte sõnul ei julge mõned sõbrad neile külla tullagi, sest nad pelgavad roomajaid ja kardavad, et mõni madu võib puurist välja pääseda. Kõige suurem madu, kes nende korteris elab, kaalub väidetavalt üle 75 kilogrammi.
Caters News Agency
Nende kollektsioonis on lisaks madudele ka sisalikke ja mitmeid muid roomajaid ning paari sõnul täieneb kollektsioon igal aastal. Nad mõlemad on veendunud, et ei suudaks ilma roomajateta elada.


description: Hmmm Creative Studio loovjuht ja disainer Helene Vetiku koeral, nagu heal lapsel ikka, on mitu uhket nime. Helene tutvustab meile oma koera Kostjat ja räägib, kuidas nad üksteist leidsid.

title: Helene Vetik: mops on imeline tõug, kuid vajab omaniku pidevat kohalolu

maintext:
Lemmiku nimi/nimed: «Kostja ehk Konstantin Larsen Fomielens Vetik, sünninimega Larsen, mis anti Fomielensi kennelis. Võtsin Kostiku, kui olin alles 22-aastane ja olin juba mitu aastat unistanud, et sooviksin mopsi, kel oleks väärikas nimi, mitte Tupsu ega Pupsu, vaid midagi pereliikmele kohast. Lisaks on vene keeles selline luuletus nagu «Kostik Kostik mamin hvostik» ehk siis «Kostik oma emme sabarakk». Huvitav kokkusattumus oli see, et sünninimi Larsen, mis pandi Kostjale juba kennelis, oli sama nimi, mis olin kunagi lapsepõlves pannud oma esimesele koerale.»
Lemmiku vanus: «9 aastat ja 7 kuud.»
Lemmiku tõug: «Mops. Kunagi ammustel aegadel oli minu naabruskonnas Lasnamäel elaval vanapaaril kaks mopsi, vaadates neid truult ja rahulikult oma omanikke saatmas armusin sellesse tõugu igaveseks. Uurisin ja lugesin muidugi juurde nii heast kui halvast, kuid tagantjärgi võin ausalt öelda, et enne koeravõttu peab järele mõtlema tuhat korda ja otsustada tuleb peaga, mitte südamega. Mops on imeline, armastav, sõbralik tõug, kuid nende tähelepanuvajadus ja kalduvus üksildusest tekkinud depressioonile eeldab pidevat omaniku kohalolu.»
Helene Vetik ja Kostja / Elina Kasesalu
Kuidas lemmiklooma leidsite? «Sõitsin oma pinginaabri ülikooli lõpetamisele Riiga, kus toimus ka väga suur mopside kokkutulek/näitus. Olin eelnevalt e-kirjade kaudu suhelnud ühe kenneliga, kus olid õiges vanuses kutsikad. Pärast näitust sõitsimegi kennelisse, see oli armas vana eramaja, kus oma aias olesklesid buldogid ja mopsid. Suurel aiatoolil istus uhke kraega paksuke - Kostiku vanaisa. Kennelipidaja avas maja ukse ja sealt popsatas välja neli kutsikat, kellest üks jooksis otse minu juurde ja pole tänini lahkunud.»
Kas omanik valib lemmiklooma või vastupidi? «Kahjuks on nii palju õnnetuid lugusid halbadest omanikest, et usk igasugusesse saatusesse on minus hääbunud. Kõige parem on ikka nii, et omanik oleks sada protsenti kindel oma iseloomus, rahalistes võimalustes ja tulevikuplaanides ning alles siis laseks koeral ennast valida.»
Miks just koer? «Ma olen alati öelnud, et minu jaoks pole vahet, kas kährik, rebane, koer, kass, merisiga või mõni muu armastav elukas, oluline, et loom oleks õnnelik ja armastatud. Kuna aga mulle meeldib hirmsasti kallistada, mudida ja suhelda, siis võib öelda, et mitte lihtsalt koer, vaid just mops on minu jaoks see õige.»
Kostikul on ka oma Facebooki leht ja tema pilte võib leida Instagramist märksõnaga #kostja_pug.