description: Saaremaa kolmes paigas läbi viidud turvalisuseteemaliste arutelude tulemusena selgus, et neis osalenud tunnevad kõige rohkem puudust päästehelikopterist ja turvalisuse koostöökoordinaatorist, kes korraldaks maakonna tasandil ennetustööd. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlased nõuavad kopterit

maintext:
Uudised
Saarlased nõuavad kopterit
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 15. detsember 2016. SA Turvaline Saaremaa juhatuse liige Saima Mänd andmas ülevaadet ennetustöö teemadel toimunud ümarlaudadest. FOTO: Valmar Voolaid Saaremaa kolmes paigas läbi viidud turvalisuseteemaliste arutelude tulemusena selgus, et neis osalenud tunnevad kõige rohkem puudust päästehelikopterist ja turvalisuse koostöökoordinaatorist, kes korraldaks maakonna tasandil ennetustööd.
Nasval, Metskülas ja Tornimäel läbi viidud ümarlaual osales kokku 78 inimest, kuid kogukondade esindatus jäi neil tagasihoidlikuks.
Eile toimus maavalitsuses kriisireguleerimise seminar, kus sihtasutuse Turvaline Saaremaa juhatuse liige Saima Mänd andis ülevaate ümarlaudadel “Kuidas tõhustada ennetustööd – kõikide osapoolte koostöö siseturvalisuse edendamisel” aruteludest.
Nendel osalejad leidsid, et ametkondade vahel valitseb killustatus – puudub selgus vastutuse osas, igaüks ajab nn oma asja ehk ametkonnad keskenduvad liigselt oma valdkonnale. Lisaks ei saa organisatsioonid, kes ennetusega tegelevad, seda teha projektipõhiselt, sest see pole jätkusuutlik.
Suured turvariskid on ka arstiabi kättesaadavus (eriarstide puudus) ning probleemid liikluses. Lisaks tuleks inimesed tuua virtuaalmaailmast reaalmaailma, et nad märkaksid ja reageeriksid tegelikele põhjustele.
Mida teevad, mida ei tee
Keskkonnainspektsiooni Saaremaa büroo juht Jaak Haamer pidas oluliseks, et ametkonnad ütleksid välja, mida nad ei tee.
Saaremaa päästepiirkonna juhi Margus Lindmäe sõnul tuleb inimesel turvatunne teatud mõttes katki teha ja öelda, et kui varvas valutab, ära kiirabi kutsu, vaid helista numbril 1220 (perearsti nõuandeliin – toim).
“Laps peaks varakult teadma, et hakkamasaamine on eelkõige enda asi. Kui ta suureks saab, selgub, et ta ongi valede hoiakutega üles kasvatatud,” tõdes Lindmäe.
Saare maasekretär Jaan Leivategija tõi välja, et jutt mittekoordineerimisest ilmnes asutuste teise astme juhtidelt. “Pealikud arutavad küll, aga temast järgmine ja ülejärgmine ei tea sellest,” viitas Leivategija neile ametkondadele, eelkõige politseile ja päästeteenistusele, kelle esindus on maakonna turvanõukogus olemas.
Kas koordinaatorit on vaja palgata?
Siseministeeriumi päästepoliitika asekantsler Hannes Kont kiitis maanteeameti ning politsei- ja piirivalveameti liiklusohutuseteemalist ennetustööd mõlema asutuse projektijuhtide vahel.
“Kui kaks või kolm partnerit lepivad omavahel kokku, ei ole vaja palgata kedagi neljandat, kes istub ja koordineerib maksumaksja raha eest,” arvas Kont.
Ta võrdles olukorda korteriühistuga, kus ühistu esimehe palk tuleb korteriomanike taskust. “Kui palju ollakse valmis tema palkamiseks maksma?” küsis asekantsler.
Orissaare vallavanem Vello Runthal pidas oluliseks, et keegi vaataks üle, kas ametkonnad ennetustööga tegelevad, kuna siseturvalisus on pandud eelkõige nende peale.
“Kui on olemas koostöö tahe, ei ole vaja koordinaatorit, sest siis koordineerime kõik omavahel ise ära,” selgitas Margus Lindmäe. Nii näiteks tuleb tal iga nädal täita vastavat tabelit, kus märkida, kes ja kus viis läbi koolituse ja milline oli sealne tagasiside.
“Me koordineerime väga täpselt ja nüüd tuleks koordinaator ja hakkaks vaatama, kuidas me seda kõike koordineerime,” imestas Lindmäe.
Kopter rohkem haigete jaoks
Ümarlaudadel osalejate soovi peale saada Saaremaale päästehelikopter lausus siseministeeriumi asekantsler Hannes Kont, et seda teemat on arutatud, kuid enamik lende tuleneb siiski tervishoiu valdkonnast (lennud Kuressaare haigla ja Tallinna vahet – toim), mis on sotsiaalministeeriumi rida.
“Mõelgu läbi, mis on odavam. Kas pidada arste kohapeal raskesti ligipääsetavates kohtades või tagada transport muul mõistlikul viisil,” märkis Kont. Üheks võimaluseks oleks anda sotsiaalvaldkonna raha eest renditav helikopter politsei- ja piirivalve lennusalga käsutusse.
Asekantsler rõhutas, et inimestele tuleb selgeks teha, millist teenust riik neile maksumaksja raha eest saab pakkuda.
Jaan Leivategija tuletas eile seminaril osalejatele meelde, et päästehelikopterist üksi on vähe, sellel peab olema ka eriväljaõppe saanud ning vajalike meditsiiniteadmistega meeskond. Nasval, Metskülas ja Tornimäel läbi viidud ümarlaual osales kokku 78 inimest, kuid kogukondade esindatus jäi neil tagasihoidlikuks.Eile toimus maavalitsuses kriisireguleerimise seminar, kus sihtasutuse Turvaline Saaremaa juhatuse liige Saima Mänd andis ülevaate ümarlaudadel “Kuidas tõhustada ennetustööd – kõikide osapoolte koostöö siseturvalisuse edendamisel” aruteludest.Nendel osalejad leidsid, et ametkondade vahel valitseb killustatus – puudub selgus vastutuse osas, igaüks ajab nn oma asja ehk ametkonnad keskenduvad liigselt oma valdkonnale. Lisaks ei saa organisatsioonid, kes ennetusega tegelevad, seda teha projektipõhiselt, sest see pole jätkusuutlik.Suured turvariskid on ka arstiabi kättesaadavus (eriarstide puudus) ning probleemid liikluses. Lisaks tuleks inimesed tuua virtuaalmaailmast reaalmaailma, et nad märkaksid ja reageeriksid tegelikele põhjustele.Keskkonnainspektsiooni Saaremaa büroo juht Jaak Haamer pidas oluliseks, et ametkonnad ütleksid välja, mida nad ei tee.Saaremaa päästepiirkonna juhi Margus Lindmäe sõnul tuleb inimesel turvatunne teatud mõttes katki teha ja öelda, et kui varvas valutab, ära kiirabi kutsu, vaid helista numbril 1220 (perearsti nõuandeliin – toim).“Laps peaks varakult teadma, et hakkamasaamine on eelkõige enda asi. Kui ta suureks saab, selgub, et ta ongi valede hoiakutega üles kasvatatud,” tõdes Lindmäe.Saare maasekretär Jaan Leivategija tõi välja, et jutt mittekoordineerimisest ilmnes asutuste teise astme juhtidelt. “Pealikud arutavad küll, aga temast järgmine ja ülejärgmine ei tea sellest,” viitas Leivategija neile ametkondadele, eelkõige politseile ja päästeteenistusele, kelle esindus on maakonna turvanõukogus olemas.Siseministeeriumi päästepoliitika asekantsler Hannes Kont kiitis maanteeameti ning politsei- ja piirivalveameti liiklusohutuseteemalist ennetustööd mõlema asutuse projektijuhtide vahel.“Kui kaks või kolm partnerit lepivad omavahel kokku, ei ole vaja palgata kedagi neljandat, kes istub ja koordineerib maksumaksja raha eest,” arvas Kont.Ta võrdles olukorda korteriühistuga, kus ühistu esimehe palk tuleb korteriomanike taskust. “Kui palju ollakse valmis tema palkamiseks maksma?” küsis asekantsler.Orissaare vallavanem Vello Runthal pidas oluliseks, et keegi vaataks üle, kas ametkonnad ennetustööga tegelevad, kuna siseturvalisus on pandud eelkõige nende peale.“Kui on olemas koostöö tahe, ei ole vaja koordinaatorit, sest siis koordineerime kõik omavahel ise ära,” selgitas Margus Lindmäe. Nii näiteks tuleb tal iga nädal täita vastavat tabelit, kus märkida, kes ja kus viis läbi koolituse ja milline oli sealne tagasiside.“Me koordineerime väga täpselt ja nüüd tuleks koordinaator ja hakkaks vaatama, kuidas me seda kõike koordineerime,” imestas Lindmäe.Ümarlaudadel osalejate soovi peale saada Saaremaale päästehelikopter lausus siseministeeriumi asekantsler Hannes Kont, et seda teemat on arutatud, kuid enamik lende tuleneb siiski tervishoiu valdkonnast (lennud Kuressaare haigla ja Tallinna vahet – toim), mis on sotsiaalministeeriumi rida.“Mõelgu läbi, mis on odavam. Kas pidada arste kohapeal raskesti ligipääsetavates kohtades või tagada transport muul mõistlikul viisil,” märkis Kont. Üheks võimaluseks oleks anda sotsiaalvaldkonna raha eest renditav helikopter politsei- ja piirivalve lennusalga käsutusse.Asekantsler rõhutas, et inimestele tuleb selgeks teha, millist teenust riik neile maksumaksja raha eest saab pakkuda.Jaan Leivategija tuletas eile seminaril osalejatele meelde, et päästehelikopterist üksi on vähe, sellel peab olema ka eriväljaõppe saanud ning vajalike meditsiiniteadmistega meeskond.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänavu pole saarlastel tarvis enne 16. detsembrit abivahendite pakkujate juurde kiirustada, et aastalõpu varusid soodsalt soetada. Sotsiaalkaitseministri uue määruse kohaselt kestab sel aastal ostetavate abivahendite soodusperiood aasta lõpuni. Küll aga tasub meeles pidada, millised dokumendid peavad soodustuse saamiseks kaasas olema. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Invaru soovitab abivahendite soetamisega mitte kiirustada
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 15. detsember 2016. Tänavu pole saarlastel tarvis enne 16. detsembrit abivahendite pakkujate juurde kiirustada, et aastalõpu varusid soodsalt soetada. Sotsiaalkaitseministri uue määruse kohaselt kestab sel aastal ostetavate abivahendite soodusperiood aasta lõpuni. Küll aga tasub meeles pidada, millised dokumendid peavad soodustuse saamiseks kaasas olema.
Abivahendite üürimise ja müügiga tegeleva Invaru klienditeeninduse valdkonna juhi Kadri Tiido sõnul on jõulukuu tänavu saarlaste jaoks rahulikum. Erinevalt möödunud aastast kehtivad soodustingimused abivahendite soetamiseks seekord käesoleva aasta lõpuni.
“Möödunud aastal oli Kuressaare esinduses detsembri keskpaigas tihe liiklus, sest soodustingimused abivahendite soetamiseks kehtisid kuu keskpaigani,” rääkis Tiido.
Naine selgitas, et kuna möödunud aastal jäi kahe soodusperioodi vahele mitu nädalat, asusid paljud abivajajad ja nende hooldajad detsembri keskpaigas endale aasta lõpu varusid koguma.
“Tänavu pole aga selleks põhjust, sest sel aastal jõustunud uue määruse järgi saab abivahendeid soetada soodustusega kuni aasta viimase tööpäevani ehk 30. detsembrini,” tõi Tiido välja ja lisas, et pühade eel on suurim nõudlus just kiirelt kuluva igapäevakauba järele, nagu mähkmed ja hooldusvahendid.
Dokumendid kaasa
Kuigi soodustuse kehtivusaeg on tänavu pikem, ei tasu Tiido sõnul unustada, missuguseid dokumente soodustuse saamiseks tarvis on, et näiteks põetus- ja hooldusvahendeid või liikumise abivahendeid osta.
“Paraku jõuavad päris paljud abivajajad meie Kuressaare esindusse jätkuvalt ilma vajalike soodustust tõendavate dokumentideta,” tõdes ta.
Kui soovitakse laenutada abivahendit tavahinnaga, on selleks vaja vaid isikut tõendavat dokumenti. Aga kui soovitakse laenutada või osta mõnd abivahendit soodustingimusel, on tarvis lisaks ka isikliku abivahendi kaarti ja arstitõendit.
Juhul kui tegemist on tööealisega, kel on puue või töövõimetus, on tarvis ka otsust selle kohta.
Lastele abivahendite soetamiseks on tarvis lisaks isikliku abivahendi kaardile puude korral ka puudeotsust ja arstitõendit ning muudel juhtudel eriarsti tõendit.
Küll aga lisas Tiido, et kui abivajaja soovib sobivaima abivahendi leidmiseks klienditeenindajaga konsulteerida, soodustusdokumentide kohta rohkem infot saada või kui üüritud abivahend vajab remonti ja hooldust, on see kliendi jaoks tasuta ja selle jaoks eraldi avaldust või soodustustõendeid esitama ei pea.
***
Vajaminevad dokumendid soodustuse saamiseks
- abivajaja või tema esindaja isikut tõendav dokument
- isikliku abivahendi kaart
- arstitõend abivahendi vajaduse kohta
- puude ja/või töövõime kaotuse otsus nende olemasolul Abivahendite üürimise ja müügiga tegeleva Invaru klienditeeninduse valdkonna juhi Kadri Tiido sõnul on jõulukuu tänavu saarlaste jaoks rahulikum. Erinevalt möödunud aastast kehtivad soodustingimused abivahendite soetamiseks seekord käesoleva aasta lõpuni.“Möödunud aastal oli Kuressaare esinduses detsembri keskpaigas tihe liiklus, sest soodustingimused abivahendite soetamiseks kehtisid kuu keskpaigani,” rääkis Tiido.Naine selgitas, et kuna möödunud aastal jäi kahe soodusperioodi vahele mitu nädalat, asusid paljud abivajajad ja nende hooldajad detsembri keskpaigas endale aasta lõpu varusid koguma.“Tänavu pole aga selleks põhjust, sest sel aastal jõustunud uue määruse järgi saab abivahendeid soetada soodustusega kuni aasta viimase tööpäevani ehk 30. detsembrini,” tõi Tiido välja ja lisas, et pühade eel on suurim nõudlus just kiirelt kuluva igapäevakauba järele, nagu mähkmed ja hooldusvahendid.Kuigi soodustuse kehtivusaeg on tänavu pikem, ei tasu Tiido sõnul unustada, missuguseid dokumente soodustuse saamiseks tarvis on, et näiteks põetus- ja hooldusvahendeid või liikumise abivahendeid osta.“Paraku jõuavad päris paljud abivajajad meie Kuressaare esindusse jätkuvalt ilma vajalike soodustust tõendavate dokumentideta,” tõdes ta.Kui soovitakse laenutada abivahendit tavahinnaga, on selleks vaja vaid isikut tõendavat dokumenti. Aga kui soovitakse laenutada või osta mõnd abivahendit soodustingimusel, on tarvis lisaks ka isikliku abivahendi kaarti ja arstitõendit.Juhul kui tegemist on tööealisega, kel on puue või töövõimetus, on tarvis ka otsust selle kohta.Lastele abivahendite soetamiseks on tarvis lisaks isikliku abivahendi kaardile puude korral ka puudeotsust ja arstitõendit ning muudel juhtudel eriarsti tõendit.Küll aga lisas Tiido, et kui abivajaja soovib sobivaima abivahendi leidmiseks klienditeenindajaga konsulteerida, soodustusdokumentide kohta rohkem infot saada või kui üüritud abivahend vajab remonti ja hooldust, on see kliendi jaoks tasuta ja selle jaoks eraldi avaldust või soodustustõendeid esitama ei pea.***- abivajaja või tema esindaja isikut tõendav dokument- isikliku abivahendi kaart- arstitõend abivahendi vajaduse kohta- puude ja/või töövõime kaotuse otsus nende olemasolul
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Täna toimus Kuressaare kuursaali restoranis KuKuu järjekorras kaheksas Meie Maa hoidistekonkurss, kus võistlustules osales kokku 99 hoidist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! MEIE MAA TV: Hoidistaja: mu kelder on nagu pood! (1)
Neljapäev, 01. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 01. detsember 2016. FOTO: Valmar Voolaid Täna toimus Kuressaare kuursaali restoranis KuKuu järjekorras kaheksas Meie Maa hoidistekonkurss, kus võistlustules osales kokku 99 hoidist.
Vaata videot ja saa teada, kui palju purke loodusande on parima magusa hoidise valmistajal kodus ja kelle kelder näeb välja nagu pood.
Samuti saad nippe, kuidas teha karulaugu-pestot.
Loe konkursist ja selle tulemustest täpsemalt homsest Meie Maast. Samuti on reedel oodata videot, mida arvasid tänavustest hoidistest žürii liikmed.
Vaata videot ja saa teada, kui palju purke loodusande on parima magusa hoidise valmistajal kodus ja kelle kelder näeb välja nagu pood.Samuti saad nippe, kuidas teha karulaugu-pestot.Loe konkursist ja selle tulemustest täpsemalt homsest Meie Maast. Samuti on reedel oodata videot, mida arvasid tänavustest hoidistest žürii liikmed.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilses Maalehes avaldas Jõempa talli omanik, Klepperi varjupaiga peremees Jaan-Aleksander Rooda arvamust, et riigimaid, mida kasutatakse ohustatud tõugu eesti hobuste kasvatamiseks, ei tohiks avalikul enampakkumisel müüa või rentida. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Loomapidajad jäävad maade pärast võitluses jõuetuks
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 16. detsember 2016. Pihtla hobusekasvanduse peremees Rain Metsmaker tunnistab, et kõigil umbes 100 või vähemapealise hobuse või veisekarja pidajal ei ole naljalt võimalik jõukate metsafirmadega maatükkide nimel võistelda. FOTO: Valmar VOolaid Eilses Maalehes avaldas Jõempa talli omanik, Klepperi varjupaiga peremees Jaan-Aleksander Rooda arvamust, et riigimaid, mida kasutatakse ohustatud tõugu eesti hobuste kasvatamiseks, ei tohiks avalikul enampakkumisel müüa või rentida.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna pärastlõunal tehti pommiähvardus Rimi poodidele Lääne- ja Ida-Eestis, mistõttu otsiti läbi nii Kuressaare ja Pärnu kui Haapsalu ning Jõhvi kauplused, kirjutab Delfi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Kuressaare Rimi evakueeriti seoses pommiähvardusega
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 28. detsember 2016. Kuressaare Rimi sissepääs. FOTO: Irina Mägi/Meie Maa arhiiv Täna pärastlõunal tehti pommiähvardus Rimi poodidele Lääne- ja Ida-Eestis, mistõttu otsiti läbi nii Kuressaare ja Pärnu kui Haapsalu ning Jõhvi kauplused, kirjutab Delfi.
Täna kella 16.20 paiku teatati e-kirja teel Lääne prefektuurile, et Rimis võib olla pomm. Linna nime ähvarduses täpsustatud ei olnud ja seetõttu kontrolliti üle nii Pärnu, Haapsalu kui Kuressaare Rimid.
Kontrollimise käigus midagi kahtlast ei leitud ning inimesed lubati tagasi poodidesse.
Kell 16.15 tehti e-kirja teel pommiähvardus ka Jõhvi linnas asuvale Tsentraali keskusele. Ida prefektuuri pressiesindaja ütles Delfile, et kell 17.55 oli pood juba üle kontrollitud ja inimesed taas ostlema lastud. Täna kella 16.20 paiku teatati e-kirja teel Lääne prefektuurile, et Rimis võib olla pomm. Linna nime ähvarduses täpsustatud ei olnud ja seetõttu kontrolliti üle nii Pärnu, Haapsalu kui Kuressaare Rimid.Kontrollimise käigus midagi kahtlast ei leitud ning inimesed lubati tagasi poodidesse.Kell 16.15 tehti e-kirja teel pommiähvardus ka Jõhvi linnas asuvale Tsentraali keskusele. Ida prefektuuri pressiesindaja ütles Delfile, et kell 17.55 oli pood juba üle kontrollitud ja inimesed taas ostlema lastud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Prohvet Jesaja kirjutas enam kui 700 aastat enne Kristuse sündi võrsest, mis sirgub Iisai kännust: “Aga Iisai kännust tõuseb võrse ja võsu tema juurtest kannab vilja.“ (Js 11:1) Iisai oli kuningas Taaveti isa nimi. Sellest kuulutusest möödus ligi kaheksa sajandit ja Jumal täitis oma lubaduse, saates oma Poja jõululapsena inimeste keskele. Kristus pidi prohveti ennustuse kohaselt taastama kuningriigi, mille rajas Iisai noorim poeg Taavet ja mis Jesaja ajal oli juba kaotatud. Jeesusest sai uus võrse, sirgudes vana kännu sügavatest juurtest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kirik
Peapiiskopi läkitus jõulupühadeks ja algavaks Issanda aastaks 2017
Neljapäev, 22. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Prohvet Jesaja kirjutas enam kui 700 aastat enne Kristuse sündi võrsest, mis sirgub Iisai kännust: “Aga Iisai kännust tõuseb võrse ja võsu tema juurtest kannab vilja.“ (Js 11:1) Iisai oli kuningas Taaveti isa nimi. Sellest kuulutusest möödus ligi kaheksa sajandit ja Jumal täitis oma lubaduse, saates oma Poja jõululapsena inimeste keskele. Kristus pidi prohveti ennustuse kohaselt taastama kuningriigi, mille rajas Iisai noorim poeg Taavet ja mis Jesaja ajal oli juba kaotatud. Jeesusest sai uus võrse, sirgudes vana kännu sügavatest juurtest.
Ka kahekümne viie aasta eest iseseisvuse taastanud Eesti iseseisvuse võrse sirgub sügavate juurtega kännust, mida peeti aastakümneid surnud puuks. Meie maa ja rahva kaheksa sajandi pikkused kristlikud juured on tugevad. Ennast kristlike juurte küljest lahti käristamisega kaasneb närbumise ja hääbumise oht, nagu juhtub iga juured kaotanud võrsega.
Evangeeliumis, mida jõuluõhtul kõikides kirikutes loetakse, räägitakse karjastest, kes ruttasid inglitelt saadud sõnumiga Petlemma sõime juurde, kus ootas püha perekond: Jeesus, Maarja ja Joosep. Evangelist Luukas kirjutab: “Maarja jättis kõik need lood meelde, mõtiskledes nende üle oma südames.“ (Lk 2:19) Ka meie ei saa unustada seda, kes me oleme ja kust tuleme. Asjakohaselt kõlavad Hendrik Visnapuu luulesõnad: “Me oleme Maarjamaa oksad.“ Arvates, et me pole jõule tähistades ristirahvas, raiume end lahti juurtest ja esivanemate kristlikust pärandist – oma väärtusvundamendist.
Õnneks võib Jõululaps teha imet igaühe juures. Selleks tuleb sirutuda tõelise valguse poole just nõnda, nagu üks noor puu sirutab oma oksad ikka kõrgemale ja kõrgemale sinna, kus on päike. Jõuluvalgus pole aga nähtav palja silmaga, vaid seda tuleb otsida usu- ja südamesilmadega. Jeesus on enese kohta ütelnud: “Mina olen maailma valgus. Kes järgneb mulle, ei käi pimeduses, vaid tal on elu valgus.“ (Jh 8:12) Sirutugem Maarjamaa okstena ikka Kristuse valguse poole!
Jõulurahu algab hetkest, kui pöörame pilgu endalt ligimesele ja ligimeselt Jumalale. Jõululapse sõim on seal, kus on armastus. Jõuluöises Petlemmas oli selleks paigaks loomalaut. Olgu seekordsete jõulude ajal Jõululapse sõime asukohaks iga armastusega täidetud koda nii linnas kui maal!
Soovin õnnist jõulupüha ning kirgastatud elu Kristuses uuel Issanda aastal 2017! Autor: Urmas Viilma, peapiiskop Neljapäev, 22. detsember 2016.Ka kahekümne viie aasta eest iseseisvuse taastanud Eesti iseseisvuse võrse sirgub sügavate juurtega kännust, mida peeti aastakümneid surnud puuks. Meie maa ja rahva kaheksa sajandi pikkused kristlikud juured on tugevad. Ennast kristlike juurte küljest lahti käristamisega kaasneb närbumise ja hääbumise oht, nagu juhtub iga juured kaotanud võrsega.Evangeeliumis, mida jõuluõhtul kõikides kirikutes loetakse, räägitakse karjastest, kes ruttasid inglitelt saadud sõnumiga Petlemma sõime juurde, kus ootas püha perekond: Jeesus, Maarja ja Joosep. Evangelist Luukas kirjutab: “Maarja jättis kõik need lood meelde, mõtiskledes nende üle oma südames.“ (Lk 2:19) Ka meie ei saa unustada seda, kes me oleme ja kust tuleme. Asjakohaselt kõlavad Hendrik Visnapuu luulesõnad: “Me oleme Maarjamaa oksad.“ Arvates, et me pole jõule tähistades ristirahvas, raiume end lahti juurtest ja esivanemate kristlikust pärandist – oma väärtusvundamendist.Õnneks võib Jõululaps teha imet igaühe juures. Selleks tuleb sirutuda tõelise valguse poole just nõnda, nagu üks noor puu sirutab oma oksad ikka kõrgemale ja kõrgemale sinna, kus on päike. Jõuluvalgus pole aga nähtav palja silmaga, vaid seda tuleb otsida usu- ja südamesilmadega. Jeesus on enese kohta ütelnud: “Mina olen maailma valgus. Kes järgneb mulle, ei käi pimeduses, vaid tal on elu valgus.“ (Jh 8:12) Sirutugem Maarjamaa okstena ikka Kristuse valguse poole!Jõulurahu algab hetkest, kui pöörame pilgu endalt ligimesele ja ligimeselt Jumalale. Jõululapse sõim on seal, kus on armastus. Jõuluöises Petlemmas oli selleks paigaks loomalaut. Olgu seekordsete jõulude ajal Jõululapse sõime asukohaks iga armastusega täidetud koda nii linnas kui maal!Soovin õnnist jõulupüha ning kirgastatud elu Kristuses uuel Issanda aastal 2017!
Veel artikleid samast teemast »


description: Salme põhikooli direktori kohusetäitjaks saab uuest aastast kuni konkursiga direktori leidmiseni kunstiõpetuse ja tütarlaste tööõpetuse õpetaja Tiia Kobin (pildil). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Salme kooli direktori kohused võtab üle Tiia Kobin
Kolmapäev, 21. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 21. detsember 2016. Tiia Kobin. FOTO: Valmar Voolaid Salme põhikooli direktori kohusetäitjaks saab uuest aastast kuni konkursiga direktori leidmiseni kunstiõpetuse ja tütarlaste tööõpetuse õpetaja Tiia Kobin (pildil).
Tema kandidatuuri pakkusid välja kooli õpetajad ise.
“Võtsin küll natuke aega järele mõelda, aga ettepanek mulle tehti. Peab olema, et kogu kollektiiv mind toetab. Kuna me kõik oleme juhtunust niivõrd “katki”, vajame toibumiseks aega,” ütles Kobin Meie Maale, lubades selle nimel tegutseda, et kooli hea maine taastada.
Lisaks kunsti ja tütarlaste tööõpetuse õpetajale on ta 6. klassi klassijuhataja.
Kobin ei osanud veel öelda, kas endise direktori Marika Pütsepa kooli naasmine matemaatikaõpetajana võiks kõne alla tulla.
“Kui lapsevanemad teda kõvasti toetavad, siis püüan selle poole samme astuda küll ja hakata läbirääkimisi pidama. Kool on eelkõige laste jaoks ja lapsed peavad olema rahul,” lubas Kobin.
Üheks tema tingimuseks direktori kohusetäitja vastutuse võtmisel on, et kõik toimunu jääb seljataha ja tuleb targemana edasi minna. Tema kandidatuuri pakkusid välja kooli õpetajad ise.“Võtsin küll natuke aega järele mõelda, aga ettepanek mulle tehti. Peab olema, et kogu kollektiiv mind toetab. Kuna me kõik oleme juhtunust niivõrd “katki”, vajame toibumiseks aega,” ütles Kobin Meie Maale, lubades selle nimel tegutseda, et kooli hea maine taastada.Lisaks kunsti ja tütarlaste tööõpetuse õpetajale on ta 6. klassi klassijuhataja.Kobin ei osanud veel öelda, kas endise direktori Marika Pütsepa kooli naasmine matemaatikaõpetajana võiks kõne alla tulla.“Kui lapsevanemad teda kõvasti toetavad, siis püüan selle poole samme astuda küll ja hakata läbirääkimisi pidama. Kool on eelkõige laste jaoks ja lapsed peavad olema rahul,” lubas Kobin.Üheks tema tingimuseks direktori kohusetäitja vastutuse võtmisel on, et kõik toimunu jääb seljataha ja tuleb targemana edasi minna.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa ujumisveteran Norma Helde on jätkuvalt heas vormis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Helde võitis kaks kulda


description: Laupäeval, 10. detsembril algusega kl 11 toimub Orissaare spordihoones juba kuuendat korda jõululaat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Orissaares ja Saklas jõulueelne sagin

maintext:
NÄDALALÕPP
Orissaares ja Saklas jõulueelne sagin
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Laupäeval, 10. detsembril algusega kl 11 toimub Orissaare spordihoones juba kuuendat korda jõululaat.
“Seekordselt laadalt saab osta erisugust käsitööd restaureeritud mööblist ja peenest pitsist villaste sokkideni välja,“ ütles laada korraldaja Liisi Miller, kelle sõnul on kohal ka mitmed toidutootjad ja ei puudu ka tööstuskaupade lett. Ka saab laadal tutvuda ümbruskonna toidutootjate/käsitööliste toodanguga, mida kauplustest ei leia. Osta saab näiteks Rautsi talu hapukapsast, saaremaiseid õunu, marineeritud silmu, Saaremaa lambaliha, kanamune, erinevaid hoidiseid. Käsitöö poole pealt pakutakse punutud korve, ehteid, kindaid-sokke, rahvuslikku käsitööd, keraamikat, lisaks kosmeetikat, voodipesu, jõuluehteid ja palju muud põnevat.
Laadaalal tegutseb kohvik ja õnneloos. Koos abilistega Orissaare avatud noortekeskusest saavad lapsed juba valmis meisterdada oma kirjad jõuluvanale või teha ehteid kuusele. Laadakohvikus saab nautida maitsvaid jõulujooke ja küpsetisi, nii soolaseid kui magusaid, ning ehk saab mõne hea retseptigi.
Esimene jõululaat toimus Orissaare spordihoones 2010. aastal, varem on see teoks saanud Orissaare kultuurimajas. Teist aastat laata korraldava Liisi Milleri sõnul näitas eelmise aasta kogemus, et huvi on nii ostjatel kui müüjatel. “Laadalt ostmine annab hoopis teise tunde kui kaupluses poodlemine,“ tähendas Liisi, viidates, et lisaks isuäratavatele lõhnadele ja suurele rahvahulgale on see saalitäis mõnusat jõulueelset saginat. “Orissaare jõululaat, erinevalt paljudest teistest, küll kultuuriprogrammi ei paku, kuid uudistamist jätkub siin sellegipoolest nii lastele kui vanavanematelegi,“ kutsus Liisi Miller kõiki osalema.
Pühapäeval, 11. detsembril toimub väike jõululaat Sakla muuseumis. Kl 13–16 on Anne Trei raamatu “Pildikesi Valjala kihelkonnast“ II osa esitlus. Laadal on ka loterii ning kontsert. Esinevad Risto Paiste ja Richard Toomann. Kaetud on kohvilaud. Autor: Ivika Laanet Reede, 09. detsember 2016.“Seekordselt laadalt saab osta erisugust käsitööd restaureeritud mööblist ja peenest pitsist villaste sokkideni välja,“ ütles laada korraldaja Liisi Miller, kelle sõnul on kohal ka mitmed toidutootjad ja ei puudu ka tööstuskaupade lett. Ka saab laadal tutvuda ümbruskonna toidutootjate/käsitööliste toodanguga, mida kauplustest ei leia. Osta saab näiteks Rautsi talu hapukapsast, saaremaiseid õunu, marineeritud silmu, Saaremaa lambaliha, kanamune, erinevaid hoidiseid. Käsitöö poole pealt pakutakse punutud korve, ehteid, kindaid-sokke, rahvuslikku käsitööd, keraamikat, lisaks kosmeetikat, voodipesu, jõuluehteid ja palju muud põnevat.Laadaalal tegutseb kohvik ja õnneloos. Koos abilistega Orissaare avatud noortekeskusest saavad lapsed juba valmis meisterdada oma kirjad jõuluvanale või teha ehteid kuusele. Laadakohvikus saab nautida maitsvaid jõulujooke ja küpsetisi, nii soolaseid kui magusaid, ning ehk saab mõne hea retseptigi.Esimene jõululaat toimus Orissaare spordihoones 2010. aastal, varem on see teoks saanud Orissaare kultuurimajas. Teist aastat laata korraldava Liisi Milleri sõnul näitas eelmise aasta kogemus, et huvi on nii ostjatel kui müüjatel. “Laadalt ostmine annab hoopis teise tunde kui kaupluses poodlemine,“ tähendas Liisi, viidates, et lisaks isuäratavatele lõhnadele ja suurele rahvahulgale on see saalitäis mõnusat jõulueelset saginat. “Orissaare jõululaat, erinevalt paljudest teistest, küll kultuuriprogrammi ei paku, kuid uudistamist jätkub siin sellegipoolest nii lastele kui vanavanematelegi,“ kutsus Liisi Miller kõiki osalema.Pühapäeval, 11. detsembril toimub väike jõululaat Sakla muuseumis. Kl 13–16 on Anne Trei raamatu “Pildikesi Valjala kihelkonnast“ II osa esitlus. Laadal on ka loterii ning kontsert. Esinevad Risto Paiste ja Richard Toomann. Kaetud on kohvilaud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nelja valla rahvale igapäevast leiba koju toimetav kauplusauto juht Toomas Nurja on oma tööd teinud viis aastat ning selle aja jooksul suhelnud sadade ja sadade maakonna ääremaa elanikega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Kauplusauto juhist saaks Repinskile hea nõunik
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 02. detsember 2016. Kaupluseks kohandatud autokongist ei puudu ka müügilett, millel istet võttis müüja ja juht Toomas Nurja enne väljasõitu. FOTO: Valmar Voolaid Nelja valla rahvale igapäevast leiba koju toimetav kauplusauto juht Toomas Nurja on oma tööd teinud viis aastat ning selle aja jooksul suhelnud sadade ja sadade maakonna ääremaa elanikega.
Ilmselgelt on ta maaelu rõõmude, murede ning tegeliku olukorraga erinevates piirkondades kursis paremini kui keegi teine.
“Jah, nii on, tõesti. Tunnen peaaegu kõiki ja neid on kokku ligikaudu pool tuhat,” kinnitas Toomas.
“Vahel võtab poering aega päris kaua just seetõttu, et inimesed tahavad rääkida oma elust, uurivad, kuidas mujal elatakse ning küsivad arvamust poliitiliste suundade kohta. Mitmele memmele sõidan ju lausa hoovi, et nende jalavaeva vähendada.”
Nii võiks olla minister Repinskil enne maainimeste eluolu parandamiseks tehtavate otsuste tegemist Toomas Nurjalt nii mõndagi asjakohast teavet saada, mille põhjal vähemalt Saare maakonna muredele lihtsamalt lahendusteni jõuda.
Toomas sõidab poeringi teisipäeval, kolmapäeval ja neljapäeval. Auto, mida neil päevil paljud ootavad, on Volkswagen Crafter aastast 2010 ehk siis kuus aastat vana.
Tooma ja maakonna inimeste teenistuses on sõiduk olnud peaaegu sama kaua ja kaubik on tänaseks läbi sõitnud 270 000 km. Crafteri kongi sisemusse on ehitatud riiulid ja külmutuskappide jaoks loodud elektrilahendus.
Kliente on Toomal igas vanusegrupis, siiski suur osa vanemast generatsioonist, kuigi viimasel ajal on liitunud ka noored pered. Keskmine toidukorvi hind jääb 10 kuni 20 euro vahele, aga nüüd, pühade eel on korvi hind suurem. Kuivained, leib-sai ja piimatooted on tavaliselt tellimatagi kaubikus, samuti napsud ja karastusjoogid.
“Kõige enam ostetakse liha-, piima- ja pagaritooteid,” ütles Toomas. Siiski on inimestel sageli ka erisoove, mis esitatakse e-posti kaudu, aga peamiselt siiski telefoni teel. Vahel tellitakse kogu nädala toiduvaru ja suuremateks tähtpäevadeks alati rohkem kaupa.
“Tellimused on igapäevased, kuna ruumi on vähe ja soove palju. Jõulude ajal tellitakse ikka pühade toitu. Kuna kogused on suured, siis on kindel, et keegi millestki ilma ei jää,” ütles kaupleja.
“Kui praegu on verivorsti soov ligi 20 kilo, siis jõulueelsel nädalal see kümnekordistub. Lisaks hapukapsale ja teistele jõulutoitudele tellis täna üks mees näiteks seitse purki maltoosat.”
Vallad mõistavad ja hoolivad
Lääne-Saare, Salme, Torgu ja Leisi vallas kauplusauto teenust osutav Toomas Nurja teeolude üle ei kurda. “Üldjuhul ei ole vahet, millisel aastaajal sõita. Kuna talvel on teed ilusti lahti lükatud, siis õnneks äpardusi juhtunud ei ole,” rõõmustas kauplusauto juht.
Hiljuti sai ettevõte valdadelt toetust eraldatud kohtades elavatele inimestele toidu- ja tarbekaupade viimiseks ka järgmiseks aastaks ning Toomas loodab, et teenuse jätkamist toetavad ka ülejäänud vallad.
Tooma sõnul aitab toetus katta kütusekulusid ning samas on see valdade selge sõnum hoolivusest.
Kokku on kauplusauto teenuse pakkujaid maakonnas kolm, Toomas Nurjale lisaks alustab Kuressaarest veel üks teenindaja ringi Ida-Saaremaale, kolmas teenindab Mustjala-Kihelkonna piirkonda.
“Mina oma viieaastase kogemusega võin küll väita, et vajadus selle teenuse järele pole kuhugi kadunud, pigem vastupidi, nõudlus üha kasvab,” sõnas Toomas. Ilmselgelt on ta maaelu rõõmude, murede ning tegeliku olukorraga erinevates piirkondades kursis paremini kui keegi teine.“Jah, nii on, tõesti. Tunnen peaaegu kõiki ja neid on kokku ligikaudu pool tuhat,” kinnitas Toomas.“Vahel võtab poering aega päris kaua just seetõttu, et inimesed tahavad rääkida oma elust, uurivad, kuidas mujal elatakse ning küsivad arvamust poliitiliste suundade kohta. Mitmele memmele sõidan ju lausa hoovi, et nende jalavaeva vähendada.”Nii võiks olla minister Repinskil enne maainimeste eluolu parandamiseks tehtavate otsuste tegemist Toomas Nurjalt nii mõndagi asjakohast teavet saada, mille põhjal vähemalt Saare maakonna muredele lihtsamalt lahendusteni jõuda.Toomas sõidab poeringi teisipäeval, kolmapäeval ja neljapäeval. Auto, mida neil päevil paljud ootavad, on Volkswagen Crafter aastast 2010 ehk siis kuus aastat vana.Tooma ja maakonna inimeste teenistuses on sõiduk olnud peaaegu sama kaua ja kaubik on tänaseks läbi sõitnud 270 000 km. Crafteri kongi sisemusse on ehitatud riiulid ja külmutuskappide jaoks loodud elektrilahendus.Kliente on Toomal igas vanusegrupis, siiski suur osa vanemast generatsioonist, kuigi viimasel ajal on liitunud ka noored pered. Keskmine toidukorvi hind jääb 10 kuni 20 euro vahele, aga nüüd, pühade eel on korvi hind suurem. Kuivained, leib-sai ja piimatooted on tavaliselt tellimatagi kaubikus, samuti napsud ja karastusjoogid.“Kõige enam ostetakse liha-, piima- ja pagaritooteid,” ütles Toomas. Siiski on inimestel sageli ka erisoove, mis esitatakse e-posti kaudu, aga peamiselt siiski telefoni teel. Vahel tellitakse kogu nädala toiduvaru ja suuremateks tähtpäevadeks alati rohkem kaupa.“Tellimused on igapäevased, kuna ruumi on vähe ja soove palju. Jõulude ajal tellitakse ikka pühade toitu. Kuna kogused on suured, siis on kindel, et keegi millestki ilma ei jää,” ütles kaupleja.“Kui praegu on verivorsti soov ligi 20 kilo, siis jõulueelsel nädalal see kümnekordistub. Lisaks hapukapsale ja teistele jõulutoitudele tellis täna üks mees näiteks seitse purki maltoosat.”Lääne-Saare, Salme, Torgu ja Leisi vallas kauplusauto teenust osutav Toomas Nurja teeolude üle ei kurda. “Üldjuhul ei ole vahet, millisel aastaajal sõita. Kuna talvel on teed ilusti lahti lükatud, siis õnneks äpardusi juhtunud ei ole,” rõõmustas kauplusauto juht.Hiljuti sai ettevõte valdadelt toetust eraldatud kohtades elavatele inimestele toidu- ja tarbekaupade viimiseks ka järgmiseks aastaks ning Toomas loodab, et teenuse jätkamist toetavad ka ülejäänud vallad.Tooma sõnul aitab toetus katta kütusekulusid ning samas on see valdade selge sõnum hoolivusest.Kokku on kauplusauto teenuse pakkujaid maakonnas kolm, Toomas Nurjale lisaks alustab Kuressaarest veel üks teenindaja ringi Ida-Saaremaale, kolmas teenindab Mustjala-Kihelkonna piirkonda.“Mina oma viieaastase kogemusega võin küll väita, et vajadus selle teenuse järele pole kuhugi kadunud, pigem vastupidi, nõudlus üha kasvab,” sõnas Toomas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval, 11. detsembril algusega kl 11 on kõik oodatud Kihelkonna rahvamajja külastama heategevusüritusena avatud advendikohvikut. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Kihelkonna advendikohvik kogub raha laste mänguväljaku jaoks
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Pühapäeval, 11. detsembril algusega kl 11 on kõik oodatud Kihelkonna rahvamajja külastama heategevusüritusena avatud advendikohvikut.
“Traditsiooniliselt on korraldajaks kooli hoolekogu, kuid järjekorras juba üheteistkümnes advendikohvik on seekord korraldatud MTÜ TIOK (Kihelkonna Tegusate Inimeste Oma Kodu) eestvedamisel,“ ütles Kihelkonna rahvamaja juhataja Anneli Teppo-Toost, kelle sõnul toetatakse seekordse tuluga laste mänguväljaku uuendamist.
Advendikohviku raames toimub heategevuslaat, saab laadal kaubelda, pakutakse pirukaid ja suppi, toimub loterii.
Laval on seekordsel kontserdil eelmise aasta advendikohviku tulu eest soetatud ksülofonid. Palju põnevaid etteasteid on lasteaialt, koolilt ja Kihelkonna noortelt, teiste hulgas astub lavale Triin-Eliis Süld, keda saadab klaveril Liisa Hiob.
Kontsert algab kell 12.30. Avatud on ka lastetuba, kus meisterdatakse ja mängitakse. “Nii et tegemist on kogupereüritusega, kuhu kõik on oodatud,“ lisas Anneli. Autor: Ivika Laanet Reede, 09. detsember 2016.“Traditsiooniliselt on korraldajaks kooli hoolekogu, kuid järjekorras juba üheteistkümnes advendikohvik on seekord korraldatud MTÜ TIOK (Kihelkonna Tegusate Inimeste Oma Kodu) eestvedamisel,“ ütles Kihelkonna rahvamaja juhataja Anneli Teppo-Toost, kelle sõnul toetatakse seekordse tuluga laste mänguväljaku uuendamist.Advendikohviku raames toimub heategevuslaat, saab laadal kaubelda, pakutakse pirukaid ja suppi, toimub loterii.Laval on seekordsel kontserdil eelmise aasta advendikohviku tulu eest soetatud ksülofonid. Palju põnevaid etteasteid on lasteaialt, koolilt ja Kihelkonna noortelt, teiste hulgas astub lavale Triin-Eliis Süld, keda saadab klaveril Liisa Hiob.Kontsert algab kell 12.30. Avatud on ka lastetuba, kus meisterdatakse ja mängitakse. “Nii et tegemist on kogupereüritusega, kuhu kõik on oodatud,“ lisas Anneli.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kaitseliidu Saaremaa maleva ligi 150 liiget osalevad eeloleval nädalavahetusel Läänemaal toimuval suurõppusel Orkaan. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaa kaitseliitlased osalevad Orkaanil
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 02. detsember 2016. Kaitseliidu Saaremaa maleva ligi 150 liiget osalevad eeloleval nädalavahetusel Läänemaal toimuval suurõppusel Orkaan.
Saaremaa üksuse vastutusala on Virtsu poolsaar. Malevapealik Gunnar Havi sõnul on saarlaste põhiülesandeks sisejulgeoleku tagamine koos kontrollpostide mehitamisega.
Seoses õppusega liiguvad kolonnid täna õhtul ajavahemikul kella 17–20 Kuressaare-Kuivastu suunal ja pühapäeval ajavahemikul kella 15–18 Kuivastu-Kuressaare suunal.
Kaitseliidu suurõppus Orkaan toob Läänemaale kokku üle 700 vabatahtliku riigikaitsja Eestist ja Lätist, keda toetavad koostööpartnerid teistest jõustruktuuridest.
“Sel aastal on õppuse fookuses sisekaitseliste ülesannete täitmise harjutamine,” ütles Kaitseliidu Lääne maleva pealik kolonelleitnant Rasmus Lippur.
Tänavusel Orkaanil keskendutakse põhiliselt erinevate jõustruktuuride vahelisele koostööle, mis sisaldab endas ühiselt nii avaliku korra tagamist, patrullimist kui ka määratud objektide kaitset.
Õppus viiakse läbi Lõuna-Läänemaal Lihula ja Hanila valla territooriumil, peamiselt Lihulas, Virtsus ja Vatlas, kuid tavapärasest rohkem kaitseliitlasi võib tegutsemas näha ka ümberkaudsetel aladel.
Lisaks Saaremaa kaitseliitlastele osalevad õppusel võitlejad Kaitseliidu Läänemaa, Pärnumaa ja Rapla malevast, Läti vabatahtlikust riigikaitseorganisatsioonist Zemessardze ning koostööpartnerid tsiviilorganisatsioonidest. Saaremaa üksuse vastutusala on Virtsu poolsaar. Malevapealik Gunnar Havi sõnul on saarlaste põhiülesandeks sisejulgeoleku tagamine koos kontrollpostide mehitamisega.Seoses õppusega liiguvad kolonnid täna õhtul ajavahemikul kella 17–20 Kuressaare-Kuivastu suunal ja pühapäeval ajavahemikul kella 15–18 Kuivastu-Kuressaare suunal.Kaitseliidu suurõppus Orkaan toob Läänemaale kokku üle 700 vabatahtliku riigikaitsja Eestist ja Lätist, keda toetavad koostööpartnerid teistest jõustruktuuridest.“Sel aastal on õppuse fookuses sisekaitseliste ülesannete täitmise harjutamine,” ütles Kaitseliidu Lääne maleva pealik kolonelleitnant Rasmus Lippur.Tänavusel Orkaanil keskendutakse põhiliselt erinevate jõustruktuuride vahelisele koostööle, mis sisaldab endas ühiselt nii avaliku korra tagamist, patrullimist kui ka määratud objektide kaitset.Õppus viiakse läbi Lõuna-Läänemaal Lihula ja Hanila valla territooriumil, peamiselt Lihulas, Virtsus ja Vatlas, kuid tavapärasest rohkem kaitseliitlasi võib tegutsemas näha ka ümberkaudsetel aladel.Lisaks Saaremaa kaitseliitlastele osalevad õppusel võitlejad Kaitseliidu Läänemaa, Pärnumaa ja Rapla malevast, Läti vabatahtlikust riigikaitseorganisatsioonist Zemessardze ning koostööpartnerid tsiviilorganisatsioonidest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jõululaupäeval joosti Loode tammikus pööripäevajooksude pikas ja aukartustäratavas ajaloos väikest juubelit märkiv 140. jooks. Pika distantsi (5 km) kaks kiiremat olid Ando Õitspuu ja Kalev Õisnurm vastavalt aegadega 16.57,3 ja 17.36,6. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Õitspuu jälle kiireim

maintext:
Sport
Õitspuu jälle kiireim
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Kolmapäev, 28. detsember 2016. Ando Õitspuu jõululaupäeval Loode Tammikus jooksmas. FOTO: Allan Mehik Jõululaupäeval joosti Loode tammikus pööripäevajooksude pikas ja aukartustäratavas ajaloos väikest juubelit märkiv 140. jooks. Pika distantsi (5 km) kaks kiiremat olid Ando Õitspuu ja Kalev Õisnurm vastavalt aegadega 16.57,3 ja 17.36,6.
Seekordse talvejooksuga lõpetati pööripäevajooksude 35. hooaeg. Meeste arvestuses mahtusid Õitspuu kõrval poodiumile veel Mairo Mändla (Kivi CB Trading, 18.08,8) ja Rimo Timm (TTÜ, 18.34,4).
“Jooksutingimused olid veeloikude vahel natuke porised, oli ka tuult. Kõige arvukamad osavõtuklassid olid meeste (24), M40 (16) ja N35 vanuserühm.
Koolidest oli kõige arvukamalt esindatud Kuressaare gümnaasium. Osalejaid oli kokku 114,” märkis pööripäevajooksude kauaaegne korraldaja Tõnu Vaher.
“Kõigil neljal jooksul osales tänavu 54 jooksjat. Samas lisandus tänavu 89 uut osalejat. Kokku on nüüd 140 pööripäevajooksul osalenud 2005 erinevat jooksusõpra, neist naisi ja tüdrukuid 804.
Kõige rohkem osaluskordi selles sarjas on Ain Talul, kes on osalenud 129 jooksul. Järgnevad Tõnu Vaher 128, Suurap Mälk 127, Väino Vaha 118, Roman Rannisto 117, Helen Jürjo 106, Paavo Vara 100, Innar Sepp 100, Katrin Vaher 92 ja Hendo Väli 91 jooksukorraga,” lisas Vaher.
Talvejooksu 2016 võitjad
2500 m
Kuni 10-aastased tüdrukud: Laura Looskari (Õismäe gümn) 13.09,8
11–14a tüdrukud: Eliise Luks (Tallinna Arte gümn) 11.05,3
15–18a neiud: Hannagret Luks (Autentese SK) 9.58 (tüdrukute kiireim)
Naised: Maris Talvik (JK Sarma) 11.09,9
Naised N35: Taimi Kangur (Leisi KK) 10.17,5
Kuni 10-aastased poisid: Edward Mihkel Oll (Tartu) 11.22,3
11–14a poisid: Albert Johann Lepik (SÜG) 11.03,4 (poiste kiireim).
5000 m
15–18a noormehed: Silver Vahstein (KG) 20.59,7
Mehed: Ando Õitspuu (JK Sarma) 16.57,3
Mehed M40: Kalev Õisnurm (SV Torutööd OÜ) 17.36,6
Mehed M50: Tarmo Mändla (SV Torutööd OÜ) 19.09,9
Mehed M60: Tambet Allik (Kuressaare) 20.41,8. Seekordse talvejooksuga lõpetati pööripäevajooksude 35. hooaeg. Meeste arvestuses mahtusid Õitspuu kõrval poodiumile veel Mairo Mändla (Kivi CB Trading, 18.08,8) ja Rimo Timm (TTÜ, 18.34,4).“Jooksutingimused olid veeloikude vahel natuke porised, oli ka tuult. Kõige arvukamad osavõtuklassid olid meeste (24), M40 (16) ja N35 vanuserühm.Koolidest oli kõige arvukamalt esindatud Kuressaare gümnaasium. Osalejaid oli kokku 114,” märkis pööripäevajooksude kauaaegne korraldaja Tõnu Vaher.“Kõigil neljal jooksul osales tänavu 54 jooksjat. Samas lisandus tänavu 89 uut osalejat. Kokku on nüüd 140 pööripäevajooksul osalenud 2005 erinevat jooksusõpra, neist naisi ja tüdrukuid 804.Kõige rohkem osaluskordi selles sarjas on Ain Talul, kes on osalenud 129 jooksul. Järgnevad Tõnu Vaher 128, Suurap Mälk 127, Väino Vaha 118, Roman Rannisto 117, Helen Jürjo 106, Paavo Vara 100, Innar Sepp 100, Katrin Vaher 92 ja Hendo Väli 91 jooksukorraga,” lisas Vaher.Kuni 10-aastased tüdrukud: Laura Looskari (Õismäe gümn) 13.09,811–14a tüdrukud: Eliise Luks (Tallinna Arte gümn) 11.05,315–18a neiud: Hannagret Luks (Autentese SK) 9.58 (tüdrukute kiireim)Naised: Maris Talvik (JK Sarma) 11.09,9Naised N35: Taimi Kangur (Leisi KK) 10.17,5Kuni 10-aastased poisid: Edward Mihkel Oll (Tartu) 11.22,311–14a poisid: Albert Johann Lepik (SÜG) 11.03,4 (poiste kiireim).15–18a noormehed: Silver Vahstein (KG) 20.59,7Mehed: Ando Õitspuu (JK Sarma) 16.57,3Mehed M40: Kalev Õisnurm (SV Torutööd OÜ) 17.36,6Mehed M50: Tarmo Mändla (SV Torutööd OÜ) 19.09,9Mehed M60: Tambet Allik (Kuressaare) 20.41,8.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laulusalmid kinnitavad, et jõuluks püüavad kõik koju jõuda, aga alati see ei õnnestu. Üks Hiiumaast kaugemaid paiku, kus jõule veeta, on Uus-Meremaa. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Aastalõpp
Uus-Meremaal sauna – Mikk Barinovi aastavahetus
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Peep Lillemägi Laupäev, 31. detsember 2016. Eestlaste haagissaun Uus-Meremaal. Laulusalmid kinnitavad, et jõuluks püüavad kõik koju jõuda, aga alati see ei õnnestu. Üks Hiiumaast kaugemaid paiku, kus jõule veeta, on Uus-Meremaa.
Enda sõnul põline ärakaranud hiidlane Mikk Barinov viibib selles teisel pool maakera asuvas riigis juba viiendat aastat. Uus-Meremaale sattus ta pärast Austraalias veedetud aega.
“Vaatasin, et tahaks veel reisida, aga Austraaliasse viisat rohkem ei saanud. Uus-Meremaa oli järgmine lähem koht, kuhu siis Working Holiday viisat taotlesin. Kui Austraalia jagab sellist aastast viisat eestlastele piiramatult, siis Uus-Meremaale antakse neid aastas ainult sada. Mõtlesin, et noh, kui nii vähe jagatakse, ju see siis peab ikka hea koht olema. Ongi,” selgitas ta, kuidas maakera kuklapoolele jõudis.
Hiidlased kõige lahedamad
Kõik need aastad on Mikk elanud Uus-Meremaa lõunasaarel Christchurchis ja teinud seal plekksepatööd. Paiga suurimaks miinuseks, aga ka plussiks on tema sõnul suur isolatsioon, uusmeremaalased aga on väga lahked, sõbralikud ja abivalmid. Üsna tihti juhtub, et jääd võõra inimesega pikalt lobisema, nagu oleks vana tuttav.
“Hiidlastega neid võrrelda ma ei oska, sest arvan: hiidlased on kõige coolimad üle maailma,” naeris ta.
Uus-Meremaa asub kõigest ikka väga kaugel. Näiteks Eestisse lendamiseks kulub 24 tundi ainult lendamiseks, pluss vahemaandumised. Plusspooleks nimetas Mikk seda, et lähedal on Vaikse ookeani saareriigid, mis Euroopast tunduvad väga kättesaamatud: Fiji, Vanuatu, Cooki saared.
Kohalikest elamistingimustest kõneldes nentis hiidlane, et kortermaju on Uus-Meremaal ülivähe, enamik hoonetest on eramajad ja pigem ühekordsed.
“Majad on siin väga külmad. Enamik inimesi arvab, et kui oled seal Austraalia kõrval, on kogu aeg soe. Nii see siiski pole. Talvel on ikka hommikul paar kraadi miinust ja kuna majades absoluutselt isolatsioon puudub, siis vahel peab ikka õuest sooja sisse laskma,” kirjeldas ta sealset talve. “Asjad vaikselt arenevad, sest nüüd peab uusi maju ehitades juba topeltklaasi kasutama ja seinte sisse ikka isolatsiooni ka panema.”
Kohalikud söövad Miku sõnul väga palju rämpstoitu, sellest tulenevalt on ka väga palju ülekaalus inimesi.
“Üldiselt, ega neil endal niiöelda rahvustoitu pole, võib-olla maooride hangi ehk maa sees sütega täidetud augus küpsetatud liha ja köögiviljad on kõige lähemal sellele.”
Kuna sealne loodus näeb välja nagu piltpostkaart, on matkates puhkamine ja looduses telkimine väga populaarsed.
“Jõulude ajal on paljudel kaks-kolm vaba nädalat, siin on siis suvepuhkus. Rahvamassid voolavad linnadest välja, autodel järel paadid ja haagissuvilad, ning matkarajad mägedes on rahvast täis.”
Maa väriseb
Üks Eestist väga erinev asi Uus-Meremaal on suur seismiline aktiivsus. Maa väriseb kogu aeg. Ka sel päeval, mil me detsembri keskel üle interneti rääkisime, oli Christchurchi ümbruses 13 maavärinat. Kõige tugevam neist 3,4-magnituudine. Mikk märkis, et alla kolmemagnituudist maavärinat enamasti ei tunnegi ja kahjustused olenevad sellest, kui sügaval maakoores värin toimub.
Mikk, kes jõudis Christchurchi pool aastat pärast terve linna ära lõhkunud väga suurt maavärinat, ütles, et on maavärinatega üldiselt ära harjunud, aga vahepeal juhtub tugevamaid, mis tegutsema panevad. Viimane suurem värin oli 14. novembril. Kui tavaliselt maavärin kestab alla 10 sekundi, siis see kestis umbes kolm minutit.
Mikk kirjeldas seda looduse ähvardavat ilmingut Hiiu Lehele nii: “Maavärin toimus öösel, ärkasin selle peale üles, et voodi kõikus. Tundus, et maja on tormiga merele läinud, kõik asjad kõikusid ja praksusid ja igasuguseid helisid tuli igast nurgast. Inimesed olid majadest kiirelt välja tänavatele jooksnud.
Vaatasin korra üle ukse, aga läksin magama tagasi. Paarkümmend minutit hiljem hakkasid sõbrad helistama, et lähme mägedesse, sest ookeaniäärsetele kohtadele anti tsunamihoiatus. Kiirelt viskasime kotti passid, mis millegipärast tundusid kõige tähtsamad asjad, mis evakueerumise ajal meelde tuli. Lisaks paar õuna ja vett, sest ega me ju teadnud, millal koju tagasi lastakse. Sõitsime mäe otsa, saime teiste eestlastega kokku. Kuna läks külmaks, otsustasime mäest alla sõita ja ühe siinse eestlase juurde öömajale minna. Karjakesi magasime hommikuni. Meie maja oli evakuatsioonipiirkonnast selleks hetkeks juba välja võetud ja saime koju tagasi minna. Samal päeval käis linnas normaalne elu juba edasi, nagu midagi poleks juhtunud. Christchurch selles maavärinas eriti kannatada ei saanud, põhilise paugu sai Kaikoura kakssada kilomeetrit põhja pool ja pealinn Wellington.”
Jõulud ja grillipeod
Jõulud Uus-Meremaal tähendavad Miku kinnitusel suve, grillipidusid, ookeani ja kingitusi.
“Ega erilist jõulutunnet pole, näed jõulukaunistusi küll, aga pigem on tegemist sellise suvega, kus boonuseks on kingitused.
Meil, Christchurchi eestlastel, on plaan sõita üles põhja poole, kus pärast ühe eestlase juures peetavat jõulupidu läheme kolmepäevasele matkale mägedesse, et jõuda maailma kõige selgema veega järve juurde, millel nimeks Blue Lake,” rääkis ta.
Kõige enam tundsid Uus-Meremaa eestlased puudust korralikust saunast. Selgub, et sealkandis on küll saunad olemas, aga elektrikerisele ei lubata leilivett visata.
“Kui on probleem, tuleb otsida lahendust. Nii ehitasime endale sauna haagissuvilasse – nüüd on meil oma mobiilne saun ja saame ise valida, millist vaadet saunaaknast näha tahame,” rääkis Mikk.
Küsimusele, millal plaanis taas Eestisse tulla, vastas ta hiidlasele omase naljaseguse tõsidusega: “Plaan on, aga eks midagi peab üllatuseks ka jääma.” Enda sõnul põline ärakaranud hiidlane Mikk Barinov viibib selles teisel pool maakera asuvas riigis juba viiendat aastat. Uus-Meremaale sattus ta pärast Austraalias veedetud aega.“Vaatasin, et tahaks veel reisida, aga Austraaliasse viisat rohkem ei saanud. Uus-Meremaa oli järgmine lähem koht, kuhu siis Working Holiday viisat taotlesin. Kui Austraalia jagab sellist aastast viisat eestlastele piiramatult, siis Uus-Meremaale antakse neid aastas ainult sada. Mõtlesin, et noh, kui nii vähe jagatakse, ju see siis peab ikka hea koht olema. Ongi,” selgitas ta, kuidas maakera kuklapoolele jõudis.Kõik need aastad on Mikk elanud Uus-Meremaa lõunasaarel Christchurchis ja teinud seal plekksepatööd. Paiga suurimaks miinuseks, aga ka plussiks on tema sõnul suur isolatsioon, uusmeremaalased aga on väga lahked, sõbralikud ja abivalmid. Üsna tihti juhtub, et jääd võõra inimesega pikalt lobisema, nagu oleks vana tuttav.“Hiidlastega neid võrrelda ma ei oska, sest arvan: hiidlased on kõige coolimad üle maailma,” naeris ta.Uus-Meremaa asub kõigest ikka väga kaugel. Näiteks Eestisse lendamiseks kulub 24 tundi ainult lendamiseks, pluss vahemaandumised. Plusspooleks nimetas Mikk seda, et lähedal on Vaikse ookeani saareriigid, mis Euroopast tunduvad väga kättesaamatud: Fiji, Vanuatu, Cooki saared.Kohalikest elamistingimustest kõneldes nentis hiidlane, et kortermaju on Uus-Meremaal ülivähe, enamik hoonetest on eramajad ja pigem ühekordsed.“Majad on siin väga külmad. Enamik inimesi arvab, et kui oled seal Austraalia kõrval, on kogu aeg soe. Nii see siiski pole. Talvel on ikka hommikul paar kraadi miinust ja kuna majades absoluutselt isolatsioon puudub, siis vahel peab ikka õuest sooja sisse laskma,” kirjeldas ta sealset talve. “Asjad vaikselt arenevad, sest nüüd peab uusi maju ehitades juba topeltklaasi kasutama ja seinte sisse ikka isolatsiooni ka panema.”Kohalikud söövad Miku sõnul väga palju rämpstoitu, sellest tulenevalt on ka väga palju ülekaalus inimesi.“Üldiselt, ega neil endal niiöelda rahvustoitu pole, võib-olla maooride hangi ehk maa sees sütega täidetud augus küpsetatud liha ja köögiviljad on kõige lähemal sellele.”Kuna sealne loodus näeb välja nagu piltpostkaart, on matkates puhkamine ja looduses telkimine väga populaarsed.“Jõulude ajal on paljudel kaks-kolm vaba nädalat, siin on siis suvepuhkus. Rahvamassid voolavad linnadest välja, autodel järel paadid ja haagissuvilad, ning matkarajad mägedes on rahvast täis.”Üks Eestist väga erinev asi Uus-Meremaal on suur seismiline aktiivsus. Maa väriseb kogu aeg. Ka sel päeval, mil me detsembri keskel üle interneti rääkisime, oli Christchurchi ümbruses 13 maavärinat. Kõige tugevam neist 3,4-magnituudine. Mikk märkis, et alla kolmemagnituudist maavärinat enamasti ei tunnegi ja kahjustused olenevad sellest, kui sügaval maakoores värin toimub.Mikk, kes jõudis Christchurchi pool aastat pärast terve linna ära lõhkunud väga suurt maavärinat, ütles, et on maavärinatega üldiselt ära harjunud, aga vahepeal juhtub tugevamaid, mis tegutsema panevad. Viimane suurem värin oli 14. novembril. Kui tavaliselt maavärin kestab alla 10 sekundi, siis see kestis umbes kolm minutit.Mikk kirjeldas seda looduse ähvardavat ilmingut Hiiu Lehele nii: “Maavärin toimus öösel, ärkasin selle peale üles, et voodi kõikus. Tundus, et maja on tormiga merele läinud, kõik asjad kõikusid ja praksusid ja igasuguseid helisid tuli igast nurgast. Inimesed olid majadest kiirelt välja tänavatele jooksnud.Vaatasin korra üle ukse, aga läksin magama tagasi. Paarkümmend minutit hiljem hakkasid sõbrad helistama, et lähme mägedesse, sest ookeaniäärsetele kohtadele anti tsunamihoiatus. Kiirelt viskasime kotti passid, mis millegipärast tundusid kõige tähtsamad asjad, mis evakueerumise ajal meelde tuli. Lisaks paar õuna ja vett, sest ega me ju teadnud, millal koju tagasi lastakse. Sõitsime mäe otsa, saime teiste eestlastega kokku. Kuna läks külmaks, otsustasime mäest alla sõita ja ühe siinse eestlase juurde öömajale minna. Karjakesi magasime hommikuni. Meie maja oli evakuatsioonipiirkonnast selleks hetkeks juba välja võetud ja saime koju tagasi minna. Samal päeval käis linnas normaalne elu juba edasi, nagu midagi poleks juhtunud. Christchurch selles maavärinas eriti kannatada ei saanud, põhilise paugu sai Kaikoura kakssada kilomeetrit põhja pool ja pealinn Wellington.”Jõulud Uus-Meremaal tähendavad Miku kinnitusel suve, grillipidusid, ookeani ja kingitusi.“Ega erilist jõulutunnet pole, näed jõulukaunistusi küll, aga pigem on tegemist sellise suvega, kus boonuseks on kingitused.Meil, Christchurchi eestlastel, on plaan sõita üles põhja poole, kus pärast ühe eestlase juures peetavat jõulupidu läheme kolmepäevasele matkale mägedesse, et jõuda maailma kõige selgema veega järve juurde, millel nimeks Blue Lake,” rääkis ta.Kõige enam tundsid Uus-Meremaa eestlased puudust korralikust saunast. Selgub, et sealkandis on küll saunad olemas, aga elektrikerisele ei lubata leilivett visata.“Kui on probleem, tuleb otsida lahendust. Nii ehitasime endale sauna haagissuvilasse – nüüd on meil oma mobiilne saun ja saame ise valida, millist vaadet saunaaknast näha tahame,” rääkis Mikk.Küsimusele, millal plaanis taas Eestisse tulla, vastas ta hiidlasele omase naljaseguse tõsidusega: “Plaan on, aga eks midagi peab üllatuseks ka jääma.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Tele2 ehitas 2016. aastal Saaremaale 24 uut tugijaama, mille tulemusena täiustati rannikualade ja Muhu mobiilside leviala. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Mobiilioperaator parandas levikvaliteeti
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 28. detsember 2016. Tele2 ehitas 2016. aastal Saaremaale 24 uut tugijaama, mille tulemusena täiustati rannikualade ja Muhu mobiilside leviala.
Tele2 Eesti raadiovõrgu juhi Tanel Sarri sõnul investeeris ettevõte tänavu Eestis ligi kaheksa miljonit eurot, et ennetada mobiilse interneti kasutusmahtude kasvu ning tõsta keskmist mobiilse interneti kiirust.
Üle Eesti püstitas ettevõte 349 uut tugijaama, kattes 98,4 protsenti riigist 4G võrguga. Lõppeva aasta võrguehitustööde keskmes oli Sarri sõnul erinevaid sagedusi liita võimaldava võrgutehnoloogia viimine üle Eesti.
Saare maakonna selleaastaste võrguehitustööde fookuses oli Kuressaare linn, rannikualad ja Muhu, kus käivitati saare peale kaks täiesti uut jaama. Kuni 225 megabitti sekundis kiirusega interneti kättesaadavust laiendati Kuressaare kesklinnas, lossi ümbruses ja Smuuli tänaval. Saaremaa uute tugijaamade asukohad on Kanissaare, Võiküla, Tusti, Karala, Koimla, Kuressaare, Laimjala, Mustjala, Saarepanga ja Sõrve.
Tuleval aastal plaanib Tele2 Saaremaal käivitada vähemalt kaheksa ja üle Eesti 325 uut tugijaama. Tele2 Eesti raadiovõrgu juhi Tanel Sarri sõnul investeeris ettevõte tänavu Eestis ligi kaheksa miljonit eurot, et ennetada mobiilse interneti kasutusmahtude kasvu ning tõsta keskmist mobiilse interneti kiirust.Üle Eesti püstitas ettevõte 349 uut tugijaama, kattes 98,4 protsenti riigist 4G võrguga. Lõppeva aasta võrguehitustööde keskmes oli Sarri sõnul erinevaid sagedusi liita võimaldava võrgutehnoloogia viimine üle Eesti.Saare maakonna selleaastaste võrguehitustööde fookuses oli Kuressaare linn, rannikualad ja Muhu, kus käivitati saare peale kaks täiesti uut jaama. Kuni 225 megabitti sekundis kiirusega interneti kättesaadavust laiendati Kuressaare kesklinnas, lossi ümbruses ja Smuuli tänaval. Saaremaa uute tugijaamade asukohad on Kanissaare, Võiküla, Tusti, Karala, Koimla, Kuressaare, Laimjala, Mustjala, Saarepanga ja Sõrve.Tuleval aastal plaanib Tele2 Saaremaal käivitada vähemalt kaheksa ja üle Eesti 325 uut tugijaama.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jälle kuuske ehtides leidsin kunagi emapoolse tädi kingitud küünlalühtrid ja kullast südame. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Asjad meie ümber

maintext:
Eluratas
Asjad meie ümber
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Enda Naaber Reede, 23. detsember 2016. Tädi valmistatud Muhu mustris tekk. FOTO: Enda Naaber Jälle kuuske ehtides leidsin kunagi emapoolse tädi kingitud küünlalühtrid ja kullast südame.
Need on nii sümboolsed kingid ja meenutavad aastaid rohkem kui veerand sajandit tagasi. Aga mul oli tädilt kunagi veel kingituseks saadud Muhu tikitud tekk. Elas oma aja ära, ainult foto meenutab seda veel.
Nüüd ja vahel varemgi olen mõelnud asjadele meie ümber. Ükskõik kui rikas või vaene on keegi, sealpoolsusesse ta midagi kaasa ei võta. Asjadest elus rahulolu saada tuleb seda enam!
Kord Tallinnas Heli Läätse pool olles näitas Heli mulle pildiraami ja ütles: “Seda on hoidnud vanaisa käed!” Nii oli asjast kui sellisest selle omajal veelgi suurem rõõm kui lihtsalt asjarõõm.
Nii võin mina kodus ritta panna paljutki, mida hoidnud mu ema käed, mida hoidnud mu õe Silja käed jt.
Ja rõõm on suur.
Asjad meie ümber jutustavad teinekord väga palju – kas sündmusest, mõnest ilusast hetkest, headusest, armastusest.
Enne lahkumist manalateele kinkis ema mulle Singeri õmblusmasina. See on nüüd nagu reliikvia.
Asjad-kingid suurendavad oma osatähtsust mitmeti. Mis ajendil kingitud ja kes on kinkija. Näiteks emapoolne vanaisa jättis meile, Sepa lastele, mälestuseks ilusa toalillevaasi. Ristiema pärandas koguni klaveri.
Ja kui palju need jutustavad! Vanaisa oli suur lillearmastaja, tema lemmik oli kummipuu. Aga klaver räägib mälestusi tema tütrest Milvist, kes selle pilli selgeks õppis ja meile tantsulugusid mängis, oli see siis sünnipäevade ajal või jaanipäeval, jõulude ajal...
Jõulude ajal kogunes meile külarahvas. Peeti pidu, kus olid ettekanded, jõuluvana. Ja peretütar mängis klaveril “Püha ööd” ning teisi jõululaule. See klaver kui ese on aukartust äratava elulooga – oli kuulunud ühele sakslannale Silviale, kes oli selle saanud kingiks oma abikaasalt.
Perekond Grothe oli
ainus Muhus elav sakslastest abielupaar, kuid lävis hästi kõigiga, ka meie perega.
Jah, nii kaugesse aega, pool sajandit tagasi viib see mõtted klaveri juurest. Ja see meenutab mulle Muhu koduelu, kõiki manalasse läinud omakseid.
Jõulude ajal meenub veel mõndagi küla suurpeost Sepal.
Asja saavad nagu elavaks, kui kedagi meenutad.
Hoidkem neid meenutusi asjade ja inimeste kaudu. Neil on suurem väärtus, kui esialgu arvame olevat.
Jälle on kinkimise aeg... Mida kinkida? – tõsine küsimus. Kord ütles mulle õde: “Kingi seda, mida sa ise ka väga sooviksid!”
On asju, mis on väga kaunid ja hinnalised. On lihtsamaidki, mis samuti võivad olla väga kaunid. Tasub avaramalt mõelda, millega saad teistele rõõmu valmistada. Sest asjad meie ümber jutustavad teinekord lausa kultuurilugu.
Nad on sillaks elavate ja surnute vahel. Nad on mälestuste hell osa. Nad seovad elavaid. Need on nii sümboolsed kingid ja meenutavad aastaid rohkem kui veerand sajandit tagasi. Aga mul oli tädilt kunagi veel kingituseks saadud Muhu tikitud tekk. Elas oma aja ära, ainult foto meenutab seda veel.Nüüd ja vahel varemgi olen mõelnud asjadele meie ümber. Ükskõik kui rikas või vaene on keegi, sealpoolsusesse ta midagi kaasa ei võta. Asjadest elus rahulolu saada tuleb seda enam!Kord Tallinnas Heli Läätse pool olles näitas Heli mulle pildiraami ja ütles: “Seda on hoidnud vanaisa käed!” Nii oli asjast kui sellisest selle omajal veelgi suurem rõõm kui lihtsalt asjarõõm.Nii võin mina kodus ritta panna paljutki, mida hoidnud mu ema käed, mida hoidnud mu õe Silja käed jt.Ja rõõm on suur.Asjad meie ümber jutustavad teinekord väga palju – kas sündmusest, mõnest ilusast hetkest, headusest, armastusest.Enne lahkumist manalateele kinkis ema mulle Singeri õmblusmasina. See on nüüd nagu reliikvia.Asjad-kingid suurendavad oma osatähtsust mitmeti. Mis ajendil kingitud ja kes on kinkija. Näiteks emapoolne vanaisa jättis meile, Sepa lastele, mälestuseks ilusa toalillevaasi. Ristiema pärandas koguni klaveri.Ja kui palju need jutustavad! Vanaisa oli suur lillearmastaja, tema lemmik oli kummipuu. Aga klaver räägib mälestusi tema tütrest Milvist, kes selle pilli selgeks õppis ja meile tantsulugusid mängis, oli see siis sünnipäevade ajal või jaanipäeval, jõulude ajal...Jõulude ajal kogunes meile külarahvas. Peeti pidu, kus olid ettekanded, jõuluvana. Ja peretütar mängis klaveril “Püha ööd” ning teisi jõululaule. See klaver kui ese on aukartust äratava elulooga – oli kuulunud ühele sakslannale Silviale, kes oli selle saanud kingiks oma abikaasalt.ainus Muhus elav sakslastest abielupaar, kuid lävis hästi kõigiga, ka meie perega.Jah, nii kaugesse aega, pool sajandit tagasi viib see mõtted klaveri juurest. Ja see meenutab mulle Muhu koduelu, kõiki manalasse läinud omakseid.Jõulude ajal meenub veel mõndagi küla suurpeost Sepal.Asja saavad nagu elavaks, kui kedagi meenutad.Hoidkem neid meenutusi asjade ja inimeste kaudu. Neil on suurem väärtus, kui esialgu arvame olevat.Jälle on kinkimise aeg... Mida kinkida? – tõsine küsimus. Kord ütles mulle õde: “Kingi seda, mida sa ise ka väga sooviksid!”On asju, mis on väga kaunid ja hinnalised. On lihtsamaidki, mis samuti võivad olla väga kaunid. Tasub avaramalt mõelda, millega saad teistele rõõmu valmistada. Sest asjad meie ümber jutustavad teinekord lausa kultuurilugu.Nad on sillaks elavate ja surnute vahel. Nad on mälestuste hell osa. Nad seovad elavaid.
Veel artikleid samast teemast »


description:
“Issand hoiab sind kõige kurja eest, Tema hoiab sinu hinge. Issand hoiab su minemist ja su tulemist nüüd ja igavesti.”
/Ps 121:7-8/ Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Meie aeg on Issanda kätes…

maintext:
Kirik
Meie aeg on Issanda kätes…
Neljapäev, 29. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
“Issand hoiab sind kõige kurja eest, Tema hoiab sinu hinge. Issand hoiab su minemist ja su tulemist nüüd ja igavesti.” /Ps 121:7-8/
On seletamatuid asju, mis muudavad meid ja meie elu. Neid eos märgata ei ole otsekui võimalik, aga ometi sa tead ja tunned, et eesolev määramatus peidab endas võimalusi, mis silmaga nähtamatutena mingil hetkel tõeks saavad. Edasi saad minna vaid usalduses, et sinu kulg sind edasi kannab. Meil on oma elu ja oma saatus, igal erinev…
Küll tahaks vahel kiigata tuleviku suunas, et näha, mis toimuma hakkab. Ühes südamlikus ja mõtlikus laulus on järgmised sõnad: “Ütle, kas elu ei ole siis laev, sinu enese südame meres. Leida õiget seal suunda, kas pole see vaev, kui teemärgid pole sul veres.”
Küll usun, et me kõik otsime oma ellu kindlaid teemärke, millele toetuda, mida usaldada ja mille abil edasi minna. Elu on antud elamiseks ja inimene peab oma tegude juures ka rõõmus olema.
Vana Testamendi laulik ütleb: “Loo mulle, Jumal, puhas süda, ja uuenda mu sees kindel vaim! See meie süda on alati millegagi täidetud. Südamesse mahuvad kõrvuti rõõmud ja mured, kiusatused ja kahtlused, armastus ja kurbus, õnn ja lootus ja palju muudki. Ehk ta on küll mõõtudelt väike, võib ta olla tunnetelt suur ja avar.
Olgu meil eluteel tarkust märgata õigeid teemärke ja nende abil edasi astuda, usaldades juhtimist, mis saadab iga inimese elukulgu. Ja olgu meil usku sellesse, et oleme hoitud ja armastatud kõiges, mida elu meie ette paneb. Autor: Katrin Keso-Vares Neljapäev, 29. detsember 2016.On seletamatuid asju, mis muudavad meid ja meie elu. Neid eos märgata ei ole otsekui võimalik, aga ometi sa tead ja tunned, et eesolev määramatus peidab endas võimalusi, mis silmaga nähtamatutena mingil hetkel tõeks saavad. Edasi saad minna vaid usalduses, et sinu kulg sind edasi kannab. Meil on oma elu ja oma saatus, igal erinev…Küll tahaks vahel kiigata tuleviku suunas, et näha, mis toimuma hakkab. Ühes südamlikus ja mõtlikus laulus on järgmised sõnad: “Ütle, kas elu ei ole siis laev, sinu enese südame meres. Leida õiget seal suunda, kas pole see vaev, kui teemärgid pole sul veres.”Küll usun, et me kõik otsime oma ellu kindlaid teemärke, millele toetuda, mida usaldada ja mille abil edasi minna. Elu on antud elamiseks ja inimene peab oma tegude juures ka rõõmus olema.Vana Testamendi laulik ütleb: “Loo mulle, Jumal, puhas süda, ja uuenda mu sees kindel vaim! See meie süda on alati millegagi täidetud. Südamesse mahuvad kõrvuti rõõmud ja mured, kiusatused ja kahtlused, armastus ja kurbus, õnn ja lootus ja palju muudki. Ehk ta on küll mõõtudelt väike, võib ta olla tunnetelt suur ja avar.Olgu meil eluteel tarkust märgata õigeid teemärke ja nende abil edasi astuda, usaldades juhtimist, mis saadab iga inimese elukulgu. Ja olgu meil usku sellesse, et oleme hoitud ja armastatud kõiges, mida elu meie ette paneb.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna kell 19 linastub Kuressaare Linnateatri teatrikinos “La La Land: California unistused”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: California unistused

maintext:
Kultuur
California unistused
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 20. detsember 2016. Film vaatleb suurlinnas elamise rõõmu ja valu. Täna kell 19 linastub Kuressaare Linnateatri teatrikinos “La La Land: California unistused”.
Oscarile kandideerinud lavastaja Damien Chazelle’i (“Whiplash”) uus film “La La Land: California unistused” jutustab loo algajast näitlejannast Miast (Emma Stone “Lindmees ehk Võhiklikkuse ootamatu voorus”, “Rumal pöörane armastus”) ja pühendunud džässmuusikust Sebastianist (Ryan Gosling “New Yorgi varjus”, “Rumal pöörane armastus”), kes näevad vaeva, et saada hakkama linnas, mis on kuulus lootuste purustamise ja südamete murdmise poolest.
See tänapäeva Los Angeleses aset leidev ja igapäevaelust pajatav originaalmuusikal vaatleb rõõmu ja valu, mis oma unistuste poole püüdlemisega kaasas käivad.
Lavastaja Damien Chazelle, osatäitjad Emma Stone, Ryan Gosling, J. K. Simmons, John Legend, Finn Witrock, Rosemarie DeWitt.
Žanr: komöödia, draama, muusikal. Kinodes alates 16. detsembrist 2016. Oscarile kandideerinud lavastaja Damien Chazelle’i (“Whiplash”) uus film “La La Land: California unistused” jutustab loo algajast näitlejannast Miast (Emma Stone “Lindmees ehk Võhiklikkuse ootamatu voorus”, “Rumal pöörane armastus”) ja pühendunud džässmuusikust Sebastianist (Ryan Gosling “New Yorgi varjus”, “Rumal pöörane armastus”), kes näevad vaeva, et saada hakkama linnas, mis on kuulus lootuste purustamise ja südamete murdmise poolest.See tänapäeva Los Angeleses aset leidev ja igapäevaelust pajatav originaalmuusikal vaatleb rõõmu ja valu, mis oma unistuste poole püüdlemisega kaasas käivad.Lavastaja Damien Chazelle, osatäitjad Emma Stone, Ryan Gosling, J. K. Simmons, John Legend, Finn Witrock, Rosemarie DeWitt.Žanr: komöödia, draama, muusikal. Kinodes alates 16. detsembrist 2016.
Veel artikleid samast teemast »


description: President Kersti Kaljulaid andis üle preemiad riikliku õpilasleiutajate konkursi ja videokonkursi “Eesti otsib leiutajat!” parimatele ning nende juhendajatele. Nooremas vanuseastmes tunnustati ka Lümanda põhikooli õpilast Tõnis Reitalu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Lümanda poiss sai õpilasleiutajate preemia
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 08. detsember 2016. Tõnis Reitalu koos president Kersti Kaljulaidiga õpilasleiutajate konkursi “Eesti otsib leiutajat!” tunnustamisüritusel. FOTO: Eesti Teadusagentuur President Kersti Kaljulaid andis üle preemiad riikliku õpilasleiutajate konkursi ja videokonkursi “Eesti otsib leiutajat!” parimatele ning nende juhendajatele. Nooremas vanuseastmes tunnustati ka Lümanda põhikooli õpilast Tõnis Reitalu.
Oma tööga “Hoolitse oma silmade eest!” saavutas Tõnis 3. riikliku preemia koha 1.–4. klasside arvestuses, saades auhinnaks 200 eurot. Poisi leiutis on mõeldud tahvelarvutite või muude ekraanide vaatajatele.
Kuna tema sõnul inimesed erinevaid seadmeid jälgides tihtipeale ei pilguta piisavalt palju silmi, oleks vaja kaamerat, mis seda jälgib. Kui 20 sekundi jooksul inimene silmi ei pilguta, läheks ekraan mustaks, kuvades silmade pilgutusmärki. Pärast 30 minutit ekraani jälgimist käsiks seade midagi muud teha või lülituks välja.
Lümanda põhikooli loodusainete õpetaja ja Tõnise juhendaja Janno Tuulik tõdes, et idee tuli poisil endal. “Kuna ümberringi on palju tahvelarvuteid ja muid ekraane ning tihti lastel silmad sellest valutavad, pakkus ta välja, et võiks olla selline asi, mis olukorda jälgiks,” selgitas Tuulik.
Tuuliku sõnul on Tõnis väga tagasihoidlik poiss ning oma tundeid väga välja ei näita. Seega ei hüpanud Tõnis juhendaja sõnul rõõmust ega hõisanud, vaid näitas tänuürituse kutset saades välja lihtsalt heameelt.
Auhindamispeol jagus preemiaid kokku 53 õpilasele ja juhendajale. President Kersti Kaljulaidi sõnul on leiutamine meie tänases maailmas Eesti jaoks riiklikult tähtis üritus.
Haridus on oluline
“Iga leiutis ei ole tingimata mingi vidin, see võib olla ka sotsiaalne muutus või viis, kuidas asjadest aru saame. Leiutiste puhul on nii, et selle edukus selgub sageli alles tagantjärele ja aastate pärast. Loomulikult on leiutamiskire kõrval ka oluline haridus ja koolitee,” ütles ta.
Konkursile esitas tänavu oma ideed 996 noort 109 Eesti koolist ja kahest Eesti koolist välismaal, üheksast lasteaiast ning kolmest huvikoolist. Ideid ja lahendusi hinnati kolmes vanuseastmes: 1.–4. klassi lastelt oodati fantaasiarikkaid mõtteid, 5.–9. klassi õpilased pidid lisaks ideele välja tooma ka võimaliku tehnilise lahenduse, 10.–12. klassi noorte poolt välja pakutud lahendused pidid olema ka reaalselt teostatavad.
Konkursi preemiafond oli 25 950 eurot. Lisaks kuulutati välja ka Eesti esindaja USA-s toimuval maailma suurimal noorte teadusmessil Intel ISEF (International Science and Engineering Fair).
Kõik noorema vanuserühma riikliku preemia omanikud said laste teadusajakirja Minu Maailm detsembrinumbri ja ajakirja kolmekuulise tellimuse. Oma tööga “Hoolitse oma silmade eest!” saavutas Tõnis 3. riikliku preemia koha 1.–4. klasside arvestuses, saades auhinnaks 200 eurot. Poisi leiutis on mõeldud tahvelarvutite või muude ekraanide vaatajatele.Kuna tema sõnul inimesed erinevaid seadmeid jälgides tihtipeale ei pilguta piisavalt palju silmi, oleks vaja kaamerat, mis seda jälgib. Kui 20 sekundi jooksul inimene silmi ei pilguta, läheks ekraan mustaks, kuvades silmade pilgutusmärki. Pärast 30 minutit ekraani jälgimist käsiks seade midagi muud teha või lülituks välja.Lümanda põhikooli loodusainete õpetaja ja Tõnise juhendaja Janno Tuulik tõdes, et idee tuli poisil endal. “Kuna ümberringi on palju tahvelarvuteid ja muid ekraane ning tihti lastel silmad sellest valutavad, pakkus ta välja, et võiks olla selline asi, mis olukorda jälgiks,” selgitas Tuulik.Tuuliku sõnul on Tõnis väga tagasihoidlik poiss ning oma tundeid väga välja ei näita. Seega ei hüpanud Tõnis juhendaja sõnul rõõmust ega hõisanud, vaid näitas tänuürituse kutset saades välja lihtsalt heameelt.Auhindamispeol jagus preemiaid kokku 53 õpilasele ja juhendajale. President Kersti Kaljulaidi sõnul on leiutamine meie tänases maailmas Eesti jaoks riiklikult tähtis üritus.“Iga leiutis ei ole tingimata mingi vidin, see võib olla ka sotsiaalne muutus või viis, kuidas asjadest aru saame. Leiutiste puhul on nii, et selle edukus selgub sageli alles tagantjärele ja aastate pärast. Loomulikult on leiutamiskire kõrval ka oluline haridus ja koolitee,” ütles ta.Konkursile esitas tänavu oma ideed 996 noort 109 Eesti koolist ja kahest Eesti koolist välismaal, üheksast lasteaiast ning kolmest huvikoolist. Ideid ja lahendusi hinnati kolmes vanuseastmes: 1.–4. klassi lastelt oodati fantaasiarikkaid mõtteid, 5.–9. klassi õpilased pidid lisaks ideele välja tooma ka võimaliku tehnilise lahenduse, 10.–12. klassi noorte poolt välja pakutud lahendused pidid olema ka reaalselt teostatavad.Konkursi preemiafond oli 25 950 eurot. Lisaks kuulutati välja ka Eesti esindaja USA-s toimuval maailma suurimal noorte teadusmessil Intel ISEF (International Science and Engineering Fair).Kõik noorema vanuserühma riikliku preemia omanikud said laste teadusajakirja Minu Maailm detsembrinumbri ja ajakirja kolmekuulise tellimuse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Detsembrikuu esimese nädala lõpust alates saavad seda raamatut soovinud inimesed kauaoodatud kirjutise kätte. Raamat on kõvakaaneline, 428 lehekülge formaadis A4. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ilmus Anne Trei “Pildikesi Valjala kihelkonnast“ II osa
Neljapäev, 22. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 22. detsember 2016. “Pildikesi Valjala kihelkonnast“ II osa kaante trükifail. Detsembrikuu esimese nädala lõpust alates saavad seda raamatut soovinud inimesed kauaoodatud kirjutise kätte. Raamat on kõvakaaneline, 428 lehekülge formaadis A4.
““Pildikeste“ raamatu I osa saab järje, kus kajastatakse järgmisi teemasid: Valjala kihelkonna külad, põllumajandus, piimandus, haridus, tööelu, merendus, metsandus, kaubandus, liiklemisteed, transport, rahvaravi, tegudeinimeste eluloolisi fakte,“ tutvustas Anne Trei. Raamatus on palju inimeste poolt kasutada lubatud fotosid, neid on andnud Alma Heinsalu, Agnessa Sepp, Aino Sirkel, Arvi Truu, Asta Mägi, Bruno Pao, Laine Kindel, Leeni Uljas, Maire Rauk, Peep Lehtsalu, Pilvi Rand, Sirje Mehu, Peeter Sepp jt.
Muude materjalide andmises lõid aktiivselt kaasa Aare Martinson, Heldi Lember, Katrin Äär, Tiina Lätt, Urve Kirss jt.
Raamatu kaaned kujundas Ain Vares ning küljendas-kujundas Katrin Trei.
Varem on ilmunud “Pildikesed“ Karja, Püha, Kaarma (I–III), Valjala (I) kihelkonnast. ““Pildikeste“ raamatu I osa saab järje, kus kajastatakse järgmisi teemasid: Valjala kihelkonna külad, põllumajandus, piimandus, haridus, tööelu, merendus, metsandus, kaubandus, liiklemisteed, transport, rahvaravi, tegudeinimeste eluloolisi fakte,“ tutvustas Anne Trei. Raamatus on palju inimeste poolt kasutada lubatud fotosid, neid on andnud Alma Heinsalu, Agnessa Sepp, Aino Sirkel, Arvi Truu, Asta Mägi, Bruno Pao, Laine Kindel, Leeni Uljas, Maire Rauk, Peep Lehtsalu, Pilvi Rand, Sirje Mehu, Peeter Sepp jt.Muude materjalide andmises lõid aktiivselt kaasa Aare Martinson, Heldi Lember, Katrin Äär, Tiina Lätt, Urve Kirss jt.Raamatu kaaned kujundas Ain Vares ning küljendas-kujundas Katrin Trei.Varem on ilmunud “Pildikesed“ Karja, Püha, Kaarma (I–III), Valjala (I) kihelkonnast.
Veel artikleid samast teemast »


description: Detsembri keskel (14. skp) oli Meie Maas artikkel “Ärge võtke inimestelt kodu!”, mis käsitles Sõmera Kodu kasvandike saatust neid endid ära kuulates – riigi otsusest Sõmera Kodu sulgeda ja seal olevad inimesed järk-järgult laiali saata. Kes uutesse, kavandatavatesse majadesse, kes igaühe kodumaakonda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ühiskonna nõrgimad on löögi all

maintext:
Maakond
Ühiskonna nõrgimad on löögi all
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 28. detsember 2016. Sõmera Kodu kasvandik Kaido Kasemaa. Ema Elvi ja teised pereliikmed külastavad poega neli korda aastas. FOTO: erakogu Detsembri keskel (14. skp) oli Meie Maas artikkel “Ärge võtke inimestelt kodu!”, mis käsitles Sõmera Kodu kasvandike saatust neid endid ära kuulates – riigi otsusest Sõmera Kodu sulgeda ja seal olevad inimesed järk-järgult laiali saata. Kes uutesse, kavandatavatesse majadesse, kes igaühe kodumaakonda.
Nii või teisiti on selline kapitaalne muutus neile ränkraske hoop. Uuest traumeerimisest võiks niigi raske saatusega inimesi ometi säästa! Seda enam, et inimesed ise on olemasolevate tingimustega väga rahul ja riigile on praegune korraldus ka palju taskukohasem.
Loo ilmumise järgsel päeval helistas üks Pärnumaal elav naine, kelle poeg on samuti Sõmera hooldekodus. Tema kui lapsevanem on samuti siinsete tingimustega igati rahul. Ka poeg on. Õhus oleva otsuse pärast südant valutav ema rääkis, et kui nad poega külastamas käivad ja suvisel ajal on mõne päeva olnud pojaga koos Mändjalas, muutub poeg kolmandal päeval väga rahutuks, andes mõista, et tahab tagasi Sõmerale, oma koju, turvalisse ja harjumuspärasesse keskkonda, oma kaaslaste juurde.
Poeg ei saa rääkida, aga ema saab aru. Ja ema süda on poja pärast rahul. On rahul olnud seitse aastat, mil noor mees ema otsimise peale siia koha sai. See hooliv ema pole oma lapse ega teiste edasise saatuse nimel veel püssi põõsasse visanud. Ta tegutseb ise ja ärgitab seda tegema ka meediat, et antud otsus, kuniks pole veel hilja, ümber vaadataks. Rong pole õnneks veel täistuure sisse saanud, ehkki mõned kasvandikud on juba uude kohta viidud.
Poeg ei taha Sõmeralt ära
“Olen eestkostja oma pojale, kes praegu elab Sõmera hooldekodus. Mina kui eestkostja ja lapsevanem olen pakutava teenusega rahul, minu pojale seal tõesti väga meeldib. Ta ei ole seal oldud aja jooksul kordagi avaldanud soovi koju tagasi tulla! Ema süda on rahul,” ütles Elvi Kasemaa.
“Sõmeral on neil kõik eluks vajalik olemas: tegevusmaja, puutöökoda, kepikõnnirajad, suur park ümberringi, väike kirik, mille tegevuskoht küll seoses klubihoone müügiga kadus, kuid teenistused toimuvad nüüd päevakeskuses siiski. Linn on lähedal. Väga tähtis on ka see, et nad on osa külakogukonnast, kes on nad omaks võtnud. Neid ümbritsevad sõbrad (omasugused), nad on eemal vaenulikust tavaühiskonnast. See on nende kodu, kus nad tunnevad ennast turvaliselt ja kaitstult ning neist hoolitakse.”
Elvi lisas, et kohus on pannud talle ülesandeks oma eestkostetava eest seista ja tagada tema heaolu. “Sõmera Kodu sai valitud paljude seast, see tundus kõige inimsõbralikum. Ka siis oli pakkumises 3000 ruutmeetri suurusi linnalähedasi “aedikuid”. Nüüd on AS Hoolekandeteenused teinud otsuse, et Sõmera Kodu tuleb sulgeda, kuna silme ees terendav eurotoetus lubab ehitada vaid väikesi tarandikke ja mitte parandada Sõmera Kodu laadsete “hiiglaste” tingimusi. Küsin: kas selleks on vaja hästi toimivad suured hooldekodud arutult lammutada?”
Eestkostjast ema ei saa selle plaaniga leppida. Elvi teab, et Saaremaale plaanitakse rajada 30- kohaline majade kompleks ja küsib: “Kuhu lähevad ülejäänud? Juba praegu ootab teenuse järjekorras 400 inimest. Tegelikult oleks vaja kohti hoopis juurde tekitada, mitte sulgeda ja lammutada!”
Jutt klientide elukvaliteedi parandamisest on suur vale, nii Elvi meelest kui kõigi nende meelest, kes on Sõmera Kodus loodud võimalusi ja tegutsevaid ringe näinud või sellest kohast kuulnud. Nemad, ka kõige sinisilmsemad, ei saa elukvaliteedi paremaks muutmist uskuda.
Uus kodu võib ju uhkem olla, aga kui seal ei saa pakkuda erinevaid võimalusi, jääb uus maja ainult söömise ja magamise kohaks, mitte koduks, kus tuntakse hoolitsust ja tegutsemisvõimaluste tõttu rahulolu ja enda vajalikkust.
Elvi, kes on puudega lapse tõttu palju traagikat kogenud ja läbi elanud, teab, mida selline läbimõtlemata otsus kaasa toob sadadele hoolealustele ja nende lähedastele. “Tervel inimesel on raske uue elu- ja ümbruskonnaga kohaneda, aga mida teeb puudega inimene, keda häirib ja viib endast välja juba ainuüksi tema toa remont?
Mõned elanikud on elanud selles kodus võib-olla aastakümneid, ja siis äkki on uus keskkond, uued hooldajad, uued kaaslased ja ümberringi vaenulik ühiskond. See oleks neile laastav! Kas nad uutes oludes üldse kunagi kohanevad? Need inimesed ei ole katsejänesed, et vaadata, kuidas tavaühiskond nad vastu võtab. Haiget saavad ju nemad!”
Kui hooldekodude elanikke huvitaksid euronõuetele vastavad uued majad, siis ju probleemi poleks. Kuid nad ei hooli luksusest, nad hoolivad, et oleks kodusoojus, et kõht oleks täis, tuba soe, et sõbrad oleks ümberringi, et erinevad jõukohased tegevused muudaksid nende päevad rõõmsaks ja nad saaksid end tunda ühiskonnaliikmetena.
Liigne ei ole siin märkida ka seda, et enamasti ei ole toimetuleku toe ehk hooldekodu vajadus ju inimese enda teha. Veidi hiljaks jäänud sünnitus, geenihälve, traagiline õnnetus, mis röövis tervise... See võib igaühega juhtuda. Minutiga võib olukord olla hoopis teistsugune, kui ükski meist sooviks.
Seega, riik oma allasutustega peaks ka antud teema puhul olema näoga abivajajate poole ja mitte asuma nõuete täitmise nimel lammutama toimivaid süsteeme. “See suur muutmistuhin ei ole muud, kui nende niigi õnnetute inimeste esemeteks pidamine, järjekordne vastutustundetu ja südametu eksperiment kaitset vajavate inimestega.
Mis maa see on, kus meie erivajadustega inimesi sedasi koheldakse? Kas tõesti on nii, et eestkostjate, lapsevanemate ja hoolealuste arvamus ei huvita mitte kedagi? Kas meie riigis on ainult raha see, mis paneb asjad paika?” on appikarje ühe hoolealuse emalt. Nii või teisiti on selline kapitaalne muutus neile ränkraske hoop. Uuest traumeerimisest võiks niigi raske saatusega inimesi ometi säästa! Seda enam, et inimesed ise on olemasolevate tingimustega väga rahul ja riigile on praegune korraldus ka palju taskukohasem.Loo ilmumise järgsel päeval helistas üks Pärnumaal elav naine, kelle poeg on samuti Sõmera hooldekodus. Tema kui lapsevanem on samuti siinsete tingimustega igati rahul. Ka poeg on. Õhus oleva otsuse pärast südant valutav ema rääkis, et kui nad poega külastamas käivad ja suvisel ajal on mõne päeva olnud pojaga koos Mändjalas, muutub poeg kolmandal päeval väga rahutuks, andes mõista, et tahab tagasi Sõmerale, oma koju, turvalisse ja harjumuspärasesse keskkonda, oma kaaslaste juurde.Poeg ei saa rääkida, aga ema saab aru. Ja ema süda on poja pärast rahul. On rahul olnud seitse aastat, mil noor mees ema otsimise peale siia koha sai. See hooliv ema pole oma lapse ega teiste edasise saatuse nimel veel püssi põõsasse visanud. Ta tegutseb ise ja ärgitab seda tegema ka meediat, et antud otsus, kuniks pole veel hilja, ümber vaadataks. Rong pole õnneks veel täistuure sisse saanud, ehkki mõned kasvandikud on juba uude kohta viidud.“Olen eestkostja oma pojale, kes praegu elab Sõmera hooldekodus. Mina kui eestkostja ja lapsevanem olen pakutava teenusega rahul, minu pojale seal tõesti väga meeldib. Ta ei ole seal oldud aja jooksul kordagi avaldanud soovi koju tagasi tulla! Ema süda on rahul,” ütles Elvi Kasemaa.“Sõmeral on neil kõik eluks vajalik olemas: tegevusmaja, puutöökoda, kepikõnnirajad, suur park ümberringi, väike kirik, mille tegevuskoht küll seoses klubihoone müügiga kadus, kuid teenistused toimuvad nüüd päevakeskuses siiski. Linn on lähedal. Väga tähtis on ka see, et nad on osa külakogukonnast, kes on nad omaks võtnud. Neid ümbritsevad sõbrad (omasugused), nad on eemal vaenulikust tavaühiskonnast. See on nende kodu, kus nad tunnevad ennast turvaliselt ja kaitstult ning neist hoolitakse.”Elvi lisas, et kohus on pannud talle ülesandeks oma eestkostetava eest seista ja tagada tema heaolu. “Sõmera Kodu sai valitud paljude seast, see tundus kõige inimsõbralikum. Ka siis oli pakkumises 3000 ruutmeetri suurusi linnalähedasi “aedikuid”. Nüüd on AS Hoolekandeteenused teinud otsuse, et Sõmera Kodu tuleb sulgeda, kuna silme ees terendav eurotoetus lubab ehitada vaid väikesi tarandikke ja mitte parandada Sõmera Kodu laadsete “hiiglaste” tingimusi. Küsin: kas selleks on vaja hästi toimivad suured hooldekodud arutult lammutada?”Eestkostjast ema ei saa selle plaaniga leppida. Elvi teab, et Saaremaale plaanitakse rajada 30- kohaline majade kompleks ja küsib: “Kuhu lähevad ülejäänud? Juba praegu ootab teenuse järjekorras 400 inimest. Tegelikult oleks vaja kohti hoopis juurde tekitada, mitte sulgeda ja lammutada!”Jutt klientide elukvaliteedi parandamisest on suur vale, nii Elvi meelest kui kõigi nende meelest, kes on Sõmera Kodus loodud võimalusi ja tegutsevaid ringe näinud või sellest kohast kuulnud. Nemad, ka kõige sinisilmsemad, ei saa elukvaliteedi paremaks muutmist uskuda.Uus kodu võib ju uhkem olla, aga kui seal ei saa pakkuda erinevaid võimalusi, jääb uus maja ainult söömise ja magamise kohaks, mitte koduks, kus tuntakse hoolitsust ja tegutsemisvõimaluste tõttu rahulolu ja enda vajalikkust.Elvi, kes on puudega lapse tõttu palju traagikat kogenud ja läbi elanud, teab, mida selline läbimõtlemata otsus kaasa toob sadadele hoolealustele ja nende lähedastele. “Tervel inimesel on raske uue elu- ja ümbruskonnaga kohaneda, aga mida teeb puudega inimene, keda häirib ja viib endast välja juba ainuüksi tema toa remont?Mõned elanikud on elanud selles kodus võib-olla aastakümneid, ja siis äkki on uus keskkond, uued hooldajad, uued kaaslased ja ümberringi vaenulik ühiskond. See oleks neile laastav! Kas nad uutes oludes üldse kunagi kohanevad? Need inimesed ei ole katsejänesed, et vaadata, kuidas tavaühiskond nad vastu võtab. Haiget saavad ju nemad!”Kui hooldekodude elanikke huvitaksid euronõuetele vastavad uued majad, siis ju probleemi poleks. Kuid nad ei hooli luksusest, nad hoolivad, et oleks kodusoojus, et kõht oleks täis, tuba soe, et sõbrad oleks ümberringi, et erinevad jõukohased tegevused muudaksid nende päevad rõõmsaks ja nad saaksid end tunda ühiskonnaliikmetena.Liigne ei ole siin märkida ka seda, et enamasti ei ole toimetuleku toe ehk hooldekodu vajadus ju inimese enda teha. Veidi hiljaks jäänud sünnitus, geenihälve, traagiline õnnetus, mis röövis tervise... See võib igaühega juhtuda. Minutiga võib olukord olla hoopis teistsugune, kui ükski meist sooviks.Seega, riik oma allasutustega peaks ka antud teema puhul olema näoga abivajajate poole ja mitte asuma nõuete täitmise nimel lammutama toimivaid süsteeme. “See suur muutmistuhin ei ole muud, kui nende niigi õnnetute inimeste esemeteks pidamine, järjekordne vastutustundetu ja südametu eksperiment kaitset vajavate inimestega.Mis maa see on, kus meie erivajadustega inimesi sedasi koheldakse? Kas tõesti on nii, et eestkostjate, lapsevanemate ja hoolealuste arvamus ei huvita mitte kedagi? Kas meie riigis on ainult raha see, mis paneb asjad paika?” on appikarje ühe hoolealuse emalt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vastavalt Leisi valla arengukavale tuleb 2018. aastal Leisi perearstipunktile ehitada uued ruumid. Kuressaare perearstikeskuse ruumide ümberehitamise raames on selle filiaalina Leisi perearstipunkti ruumide kaasajastamiseks otsustatud eraldada kuni 60 000 eurot toetusraha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leisi perearst kolib vallamajja

maintext:
Uudised
Leisi perearst kolib vallamajja
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 15. detsember 2016. Vastavalt Leisi valla arengukavale tuleb 2018. aastal Leisi perearstipunktile ehitada uued ruumid. Kuressaare perearstikeskuse ruumide ümberehitamise raames on selle filiaalina Leisi perearstipunkti ruumide kaasajastamiseks otsustatud eraldada kuni 60 000 eurot toetusraha.
Praegu asub perearstipunkt Leisi alevikus Karja tn 2 ridaelamus, aga need ruumid ei vasta terviseameti kehtestatud nõuetele.
Vallavalitsus on kaalunud erinevate asukohtadena Leisi keskkooli ja Leisi vallamaja ruume. Pärast valdade liitmist jääb alates 2018. aastast Leisi vallamajja 2–4 töötajaga teeninduspunkt, mistõttu vabaneb osa 1. korruse ruume. Leisi kooli puhul olid arutusel spaa-poolse sissekäigu juures olevad ruumid.
Olles kaalunud erinevaid variante, leidis vallavalitsus, et mõistlikum ja ratsionaalsem on uued perearsti ruumid välja ehitada Leisi vallamaja 1. korrusele.
Seisukoha kujundamisel on vallavalitsus konsulteerinud ka perearsti ja Leisi kooli juhtkonnaga.
Praegu asub perearstipunkt Leisi alevikus Karja tn 2 ridaelamus, aga need ruumid ei vasta terviseameti kehtestatud nõuetele.Vallavalitsus on kaalunud erinevate asukohtadena Leisi keskkooli ja Leisi vallamaja ruume. Pärast valdade liitmist jääb alates 2018. aastast Leisi vallamajja 2–4 töötajaga teeninduspunkt, mistõttu vabaneb osa 1. korruse ruume. Leisi kooli puhul olid arutusel spaa-poolse sissekäigu juures olevad ruumid.Olles kaalunud erinevaid variante, leidis vallavalitsus, et mõistlikum ja ratsionaalsem on uued perearsti ruumid välja ehitada Leisi vallamaja 1. korrusele.Seisukoha kujundamisel on vallavalitsus konsulteerinud ka perearsti ja Leisi kooli juhtkonnaga.
Veel artikleid samast teemast »