description: Sotsiaalministeerium esitas valitsuse istungile tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise eelnõu, mille kohaselt registreeritakse vastsündinu sünni järel automaatselt tema ema perearsti nimistusse.

title: Vastsündinu pääseb edaspidi

maintext:
Kui vastsündinu ema ei ole registreeritud perearsti nimistusse, registreeritakse laps vanema või eestkostja kirjaliku avalduse alusel avalduses märgitud perearsti nimistusse või määrab lapsele perearsti terviseamet, selgub eelnõust, kirjutab BNS.
Kehtiva regulatsiooni kohaselt peab lapsevanem kirjutama avalduse, et saada vastsündinud lapsele perearst. Seetõttu esineb olukordi, kus lapsed, kelle vanemad ei ole teinud avaldust lapse lisamiseks perearsti nimistusse, on jäänud perearsti poolt jälgimata. Samuti on perearstid välja toonud, et on lapsi, kelle sünni ja olemasolu kohta neil info puudub.
Seaduse teine eesmärk on täpsustada terviseameti seaduslikke võimalusi saada üldarstiabi osutajatelt teavet ja seda avaldada. Terviseamet avaldab muudatuse tulemusena oma veebilehel lisaks praegu avaldatavatele andmetele ka perearsti ja pereõe vastuvõtuajad ning kontaktandmed, samuti tegevuskoha lahtiolekuajad ja kontaktandmed ning tegevuskoha veebilehe olemasolul selle aadressi.
Seaduse kolmas eesmärk on lihtsustada arstide tööd sellega, et tervise infosüsteemile saaksid ligipääsu arstiteaduse üliõpilased, kes osalevad tervishoiuteenuse osutamisel arsti juhendamisel ja vastutusel. Raviprotsessis osalemine eeldab patsientide raviloos olevate andmetega tutvumist. Seega peab üliõpilasel ehk tulevasel arstil olema tervishoiuteenuse osutamisel võimalus näha tervise infosüsteemis eelneva ravi kohta tehtud otsuseid, et tagada teenuse järjepidevus ja ohutus.
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muudatused jõustuvad tuleva aasta 1. jaanuaril.


description: Kuigi grippi ja gripilaadsetesse haigustesse on jäänud praeguseks veel vähe inimesi ning ei saa ennustada, kuivõrd ohtlik tänavu peamiselt leviv gripitüvi olema saab, tasub end selle haiguse vastu vaktsineerida.

title: Selle hooaja gripi ohtlikkust ei saa veel ennustada

maintext:
Terviseameti avalike suhete juht Iiris Saluri ütles, et gripi ja gripilaadsete haiguste haigestumuse intensiivsust hinnatakse praegu madalaks ning gripiviiruse levikut veel ei täheldata. Haigestumine oli põhiliselt seotud rinoviirusega.
41. nädalal (10. – 16. oktoober) haigestus hingamisteede viirusnakkustesse 3102 inimest, mis on kaks protsenti vähem kui nädal varem. Nakatunute arvu osas maakondade lõikes suuri erinevusi ei ole. Üle 47 protsendi kõikidest haigestunutest olid kuni 14-aastased lapsed. Kõikide vanusrühmade järgi haigestusid enim kuni 5-aastased lapsed.
Euroopa gripiseirevõrgustiku andmetel oli grippi haigestumise intensiivsus madal Euroopa regiooni kõikides riikides. Püsivat gripiviiruse levikut ei täheldata veel kuskil, üksikuid gripiviirusega seotud haigusjuhte on registreeritud peaaegu kõikides riikides.
«Kahjuks ei ole veel võimalik öelda, mis gripitüvi sel aastal levima võib hakata, kuna grippi ringluses veel praktiliselt ei ole,» ütles Saluri. Tema sõnul on sel hooajal ja vahetult enne seda laboratoorselt tuvastatud kaks A-gripi viirust. Nende põhjal ei saa tema hinnangul teha aga ühtegi järeldust. Samuti ei saa ka ennustada, keda gripp võib sel hooajal enam tabada või kui ohtlik ta on.
Saluri rõhutas, et gripp on alati ohtlik ja ohtlikum teistest ülemiste hingamisteede viirusnakkustest. «Kõik kroonilisi haigusi põdevad inimesed, vanemaealised ja ka rasedad peaksid tõsiselt kaaluma gripivastast vaktsineerimist, kuna nemad on enam ohustatud,» lausus ta ja lisas, et vaktsineerimisele peaks mõtlema ka need inimesed, kes puutuvad oma töö tõttu sageli kokku paljude inimestega nagu klienditeenindajad, õpetajad või tervishoiutöötajad.
Vaktsiini veel jätkub
Ravimiameti müügilubade osakonna juhataja Margit Plakso rääkis, et sel hooajal on gripivaktsiiniga turul kaks müügiloa hoidjat. Väike kogus oli Influvaci, kuid enamus selle hooaja vaktsiinidest on Vaxigrip. Kolmas müügiloahoidja ei ole sel hooajal gripivaktsiini Eestisse toonud ning ameti hinnangul on neile öeldud, et seda pole plaanis ka teha.
Plakso sõnul kujuneb vaktsiini hind sarnaselt teistele ravimitele. «Tootja hinnale lisandub hulgimüüja ja apteegi juurdehindlus,» selgitas ta. Apteegi maksab vaktsiin praegu 6,46€ ning selle põhjal tõdes Plakso, et ravimi hulgimüügihind ei näi olevat eelmise hooajaga võrreldes oluliselt muutunud.
Gripi vastu vaktsineerimine maksab näiteks Lääne-Tallinna keskhaiglas 8 eurot. See hind kehtib alates 2015. aasta detsembrist.
«Hetkel on meil ligikaudu 500 doosi, nii et kiiremad soovijad saavad meile vaktsineerima tulla küll,» ütles Lääne-Tallinna keskhaigla kommunikatsioonispetsialist Liisa Suba. Ta lisas, et keeruline on prognoosida, kui kauaks haiglas gripivaktsiini jätkub. «See sõltub täpselt sellest, kui palju on vaktsineerida soovijaid, kuid soovijate arvu on juba väga raske ette ennustada,» lausus ta. Suba tõdes, et oktoober-november on kõige parem aeg gripi vastu vaktsineerimiseks, sest siis jõuab kaitse gripi leviku kõrgperioodiks kenasti välja kujuneda.
Ida-Tallinna keskhaigla töötervishoiukeskuse juhataja dr Karin Sarapuu sõnul on haiglas praegu vaktsiinid olemas ning lähinädalatel pole nende vaktsineerimiskabinetis vaktsiini otsa lõppemist ette näha. Üks doos gripivaktsiini maksab Ida-Tallinna keskhaiglas 9 eurot ning see ei ole eelmise aastaga võrreldes muutunud.
Ida-Viru keskhaigla vaktsineerimiskabinetis maksab vaktsiin 5,50 eurot, millele lisandub vastuvõtutasu 9 eurot. IVKH kommunikatsioonispetsialisti Nadežda Ivanova tõdes, et võrreldes eelmise aastaga jäi neil hind samaks. Ivanova ei oska öelda, kui kauaks vaktsiini jätkub. See sõltub tema hinnangul tarnija ladudes olemasolevatest vaktsiini kogustest. «Praegu on linna apteekides käsimüügis vaktsiin saadaval, st inimesed saavad ise vaktsiini soetada ja perearsti juures ennast vaktsineerida,» lisas ta.
Tartu Ülikooli kliinikumi nakkuskabinetis maksis gripivaktsiin 5,4 eurot ning sellele lisaks tuleb tasuda visiiditasu 4 eurot. «Praegu ootame uut partiid, mis peaks saabuma järgmise nädala lõpuks,» ütles TÜKi avalikkussuhete direktor.

fasttext_language: et


description: Peavalude all kannatavatel patsientidel leiti 21% kõrgenenud risk hüpotüreoosi haigestumiseks ning risk on veelgi kõrgem – 41% – võimaliku migreeniga patsientidel.

title: Tervisehäda, mis kimbutab tihti peavalu käes kannatajaid

maintext:
Hüpotüreoosi puhul ei tooda kilpnääre piisavalt hormoone, tegemist on kilpnäärme alatalitusega.
Analüüsiti üle 8400 täiskasvanud isiku andmeid ajaperioodist 1952-1948, kes elasid või töötasid USA-s Cincinnati lähistel, kus asus uraani töötlemise tehas, kirjutab Med24. Uuritavad täitsid üks kord aastas kirjaliku küsimustiku uute haigestumiste ja kasutatavate ravimite kohta ning käisid meditsiinilistel läbivaatustel 2-3-aastaste intervallidega. Keskmine jälgimisperiood oli 12,6 aastat.
Peavalude hindamisel küsitleti osalejaid uuringu esmakordse läbivaatuse käigus “sagedaste peavalude” esinemise või puudumise osas. Peavaluga patsientideks loeti need, kellel oli arsti poolt pandud peavalu diagnoos, kes ise raporteerisid sagedaste peavalude esinemist või kes kasutasid peavalu-spetsiifilisi ravimeid. “Võimaliku migreenina” defineeriti peavalu-spetsiifiliste ravimite kasutamine või arsti pandud migreeni diagnoos.
Kõikide läbivaatuste käigus tehti kilpnäärme funktsiooni testid: 1988-1994 määrati türoksiini ja trijoodtüroniini, vahemikus 1994-2008 kasutati kilpnääret stimuleeriva hormooni määramist. Andmed kohandati vanuse, soo, ravimite, suitsetamise, kehamassiindeksi ja hüpotüreoosi indutseerivate ravimite suhtes nagu liitium ja interferoon.
Hüpotüreoosi haigestus 8% peavaludega patsientidest ja 6% ilma peavaluta uuritavatest. Pärast andmete kohandamist oli peavaluga patsientide risk hüpotüreoosi kujunemiseks 21% kõrgem. Võimaliku migreeniga patsientidest 11% haigestus hüpotüreoosi ja nende risk haigestumiseks oli lausa 41% kõrgem.
Nii peavaludega kui võimaliku migreeniga patsientide hulgas oli hüpotüreoosi oluliseks ennustajaks vanus – kilpnäärme alatalitluse esinemissagedus suurenes progresseeruvalt koos vanusega. Teised hüpotüreoosiga seotud riskifaktorid olid naissugu ja hüpotüreoosi provotseerivate ravimite kasutamine. Seevastu suitsetamisel leiti olevat kaitsev mõju kilpnäärme alatalitluse kujunemise suhtes kõikidel peavaludega patsientidel.
Loe pikemalt Med24st.


description: Tänapäeval on palju toitumistrende, mille järgijad loodavad, et saavad nii suurepärasesse vormi, kuid mitte alati ei pruugi väidetav imetoit ka tegelikult tervisele kasulik olla.

title: Toitumisekspert purustas müüte: neli toitu, mis väidetavalt teevad imesid

maintext:
Järgnevad neli toidutrendi on paljudes maailma paikades viimasel ajal levima hakanud, kirjutab tunnustatud terviseekspert Kathleen Alleaume portaalis news.com.au. Tegelikult on tema sõnul kasulik neist vaid üks.
Spirulina
See ainulaadse koostisega sinivetikas sisaldab kolm korda rohkem valku kui punane liha ja on taimne B12-vitamiini allikas. Tegelikult ei tasuks sellelt hinnaliselt taimelt aga imesid loota, sest sama raha eest saab tunduvalt rohkem teisi väärtuslikke taimi ja pealegi võib spirulina B12-vitamiini kogust kehas hoopis vähendada, sest selle vitamiini spirulinas leiduv vorm võib takistada selle vitamiini aktiivse vormi imendumist.
Spirulina / Panther Media/Scanpix
Kookosjogurt
Paljud inimesed on viimasel ajal hakanud kookosrasvu piimatoodetele eelistama. Tegelikkuses võiks sellisest valikust eelkõige kasu olla imeväiksele osale inimestest, kellel on diagnoositud laktoositalumatus.
Kookosjogurtis, -koores ja –piimas on palju küllastunud rasvhappeid. Loodusliku või Kreeka jogurtiga võrreldes on seal ka väga vähe luudele vajalikku kaltsiumit ja valke. Täispiimast valmistatud toodetega võrreldes on kookosjogurtis kolm korda rohkem küllastunud rasvhappeid. Seetõttu tuleks selle trenditoidu söömisel piiri pidada.
Puhta toidu söömine
Clean eating ehk puhta toidu söömine on maailmas üha levinum trend. Kuigi püüdluses tervislikult toituda ei ole midagi halba, kätkeb see liikumine endas olulist ohtu. Paljud puhta toidu trendi järgijad kipuvad uskuma, et samad nipid aitavad igaüht ja üldise mitmekesise toitumise asemel keskenduma sellele, mida ei tohiks süüa. Tulemuseks võivad olla toitumishäired.
Chia seemned
Need seemned on rikkalik raua, magneesiumi, kaltsiumi ja oomega-3 rasvhapete allikas. Need toitained on olulised aju ja südame tööle. Chia seemned sisaldavad ka rohkem kiudaineid kui näiteks lina- või seesamiseemned. See aitab alandada kolesterooli, hoida kontrolli alla veresuhkru ja insuliini tase ja alla suruda isu, mis omakorda viib kaalulangetuseni.
Kuna Chia seemned ei muuda toidu maitset, võiks neid puistata jogurti, müsli või ise tehtud koogi peale. Eelnimetatud trendidest on Chia seemnete söömine ainuke, mida võib julgelt kõigile soovitada.


description: Spordiga regulaarselt tegelevate inimeste arv on aastatega kasvanud ja harrastajaid on ligi pool Eesti elanikkonnast, selgub kultuuriministeeriumi koostatud aruandest.

title: Tervis tuleb: aina enam Eesti inimesi tegeleb spordiga

maintext:
Eelmise aasta sügisel läbiviidud Emori uuring näitas, et liikumisharrastusega tegeles vähemalt kaks korda 30 minutit nädalas 45 protsenti elanikest, 2014. aastal oli selliseid inimesi 42 ja 2013. aastal 39 protsenti, kirjutab BNS.
Samuti on aastatega kasvanud spordiklubides tegutsevate harrastajate arv. Kui 2011. aastal tegeles spordiklubides kehakultuuriga 129 401 inimest, siis eelmisel aastal oli spordiklubides käijaid juba 152 722.
Kasvanud on ka kuni 19-aastaste noorte hulk, kes osalevad spordiklubides. Nii oli 2011. aastal selliseid noori 72 873, eelmisel aastal juba 87 270. Sportivate noorte osakaal kõigist noortest on samal perioodil tõusnud 26,3 protsendilt 32,4 protsendi peale.
Emori uuring näitas, et 21 protsenti vastanutest tegi sporti neli korda nädalas või sagedamini, 11 protsenti kolm korda nädalas ja 13 protsenti kaks korda nädalas. Üheksa protsenti harrastas sporti keskmiselt korra nädalas ja kuus protsenti paar korda kuus.
Kui varasematel aastatel oli eestlaste liikumisharrastusega regulaarselt tegelemise protsent mitte-eestlastest selgelt kõrgem, on olukord viimase uuringu järgi ühtlustunud ja nii eestlased kui ka mitte-eestlased on kehaliselt sama aktiivsed, märgitakse kultuuriministeeriumi aruandes.
Samast ülevaatest selgub ka, et suurenenud on spordiorganisatsioonide, -klubide, -koolide ja -objektide arv. Eelmisel aastal oli Eestis 2555 spordiorganisatsiooni, sealhulgas 2343 spordiklubi, Eesti hariduse infosüsteemis oli registreeritud 352 spordikooli ja Eestis oli 2869 spordiobjekti. Samas kutsetunnistusega treenerite arv on viimase kolme aastaga mõnevõrra vähenenud - 2013. aastal oli neid 3460, eelmisel aastal 3402.
Kultuuriminister Indrek Saar tutvustas neljapäeval valitsusele spordivaldkonna arengustrateegia «Spordipoliitika põhialused aastani 2030» aruannet. Riigikogu võttis spordivaldkonna arengustrateegia võttis vastu 2015. aastal. Selle eesmärk on tervena elatud eluea pikenemine, mis soodustab igaühe eneseteostust ja aitab kaasa ka majanduskasvule.


description: Statistika näitab, et aina enam Soome mehi on valinud pereplaneerimiseks  radikaalse meetodi.

title: Soome mehed eelistavad lastetuks jäämisel radikaalset meetodit

maintext:
Mullu laskis endale vasektoomia (steriliseerimine – toim) teha 5000 meest, seda on 600 inimest enam, kui oli 2014. aastal, kirjutab Yle. Meeste osakaal steriliseerimisjuhtudel moodustab 49,7 protsenti, mis on suurim näitaja alates 1950ndates, kui selle protseduuri kohta hakati statistikat koguma.
Samal ajal kui aina enam mehi valib vasektoomia, siis naistele tehtavad operatsioonid on märkimisväärselt langenud. Kui senine trend jätkub, siis veel sel aastal steriliseeritakse rohkem mehi kui naisi.
Soome tervise instituudi andmetel valivad selle pereplaneerimise meetodi üle 35-aastased mehed, samas kui nooremate seas jääb neid juhte vähemaks. Soomes ei ole lubatud alla 30aastaste steriliseerimine, kui selleks ei ole just saadud eriluba. Samas ei ole steriliseerimisel 100protsendilist rasestumisvastast toimet.
Steriliseerimisjuhud Soomes 25- kuni 54-aastaste seas 1000 elaniku kohta. / YLE
Vasektoomia on meeste steriliseerimise operatsioon, mille käigus lõigatakse läbi või blokeeritakse seemnejuhad. Naise steriliseerimiseks lõigatakse läbi või suletakse munajuhad.


description: Seitsme-aastane tüdruk, kes veetis oma esimese eluaasta Ukraina lastekodus, jagas oma sõnumit Downi sündroomi kohta.

title: Haige pisitüdruku sõnum liigutas paljusid

maintext:
Californias elav Jennifer Sanchez rääkis, et nende perekond otsustas lapsendada Sofia 2010. aastal, kui nende poegadest noorim sündis samuti Downi sündroomiga, kirjutab Fox News. Pärast seda on saanud Sofiast haiguse eestkõneleja ning Instagrammi staar, sest just selles keskkonnas jagab ta oma südamlikke sõnumeid Downi sündroomi kohta.
Sofia kasuema Jennifer Sanchez küsib videos lapse käest, kas tal on Downi sündroom. Tüdruk nõustub ja lisab, et see on midagi, mis on tal veres. Kasuema uurib veel, kas haigus hirmutab plikatirtsu. Sofia sõnul on see aga hoopis põnev. Videol on tuhandeid vaatamisi ja sadu kommentaare.
Tema Instagrammi kontol on veel erinevaid videoid selle haiguse kohta ning Sofia nendib, et ta on tark, lahke ja kannatlik ning ta on võimeline oma eluga hakkama saama.


description: Veterinaar- ja toiduameti (VTA) tellitud analüüsid näitavad, et Eestis müüdav toidulisand Cellfood ei kujuta endast kasutusjuhendi järgi tarbimisel ohtu inimese tervisele, kuid toote märgistus sisaldab eksitavat informatsiooni.

title: Veterinaar- ja toiduamet avaldas hinnangu Cellfoodi toidulisandile

maintext:
«Oleme tänaseks teavitanud Cellfoodi käitlejat Eestis analüüside tulemustest ning käitleja on lubanud eemaldada vale märgistusega tooted turult. Edastame käitlejale ka kirjaliku seisukoha ning ettekirjutuse toodete turult eemaldamiseks,» ütles veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda ameti pressiteate vahendusel.
VTA algatas Cellfoodi koostise suhtes uurimise ajakirjanik Tuuli Jõesaare päringute ning Eesti Päevalehes ilmunud artiklite peale, mis väitsid, et Cellfoodi Eestis müüdav preparaat võib olla tervisele ohtlik. Cellfoodi omaduste uurimiseks andis amet erinevad uurimisülesanded kolmele akrediteeritud laboratooriumile, millest üks asub Saksamaal ning kaks Eestis. Analüüside tõlgendamisel kasutas VTA ka Eesti maaülikooli ekspertarvamust.
Analüüsid ja küsimused ekspertidele keskendusid tootes sisalduvale väävelhappe või selle analoogi deuteeriumsulfaadi sisaldusele ja selle mõjule inimese tervisele. «Hoolimata sellest, et reklaamis kirjeldati toodet kui ainete segu deuteeriumsulfaadi lahuses, ei avastatud uurimisele saadetud näidistest deuteeriumi,» sõnas Kalda.
Eesti maaülikooli ekspertarvamuse kohaselt ei ole vähemalt uuritud proovis (analüüsitud tootes) ilmselt deuteeriumsulfaati kasutatud. Ning kui toode sisaldaks kirjeldatud koguses deuteeriumsulfaati, poleks sellel ei olulist negatiivset ega ka positiivset mõju inimese organismile.
Toode sisaldab väävelhapet, mis kasutusjuhendi järgi joogiveega lahjendades tervisele ohtu ei kujuta. Väävelhapet on lubatud toidus lisaainena kasutada. Samas lisaainete kasutamine toidus (sealhulgas toidulisandis) peab olema näidatud ka toote märgistusel.
Analüüsides laboriandmeid ning võttes arvesse eksperthinnanguid leiab VTA, et toodet on Eestis turustatud eksitava informatsiooni alusel. «Näiteks on Cellfoodi tootemärgistusel välja toodud, et tootele on lisatud naatriumseleniiti seleeni allikana, kuid vastavalt tootja esindajale Euroopa Liidus, ei ole naatriumseleniiti tootele lisatud, vaid see on vetikaekstrakti koostises. Sellisel juhul ei tohigi naatriumseleniiti koostisosana välja tuua,» rõhutas Kalda.
Vetikaekstraktist pärit muude toitainete koguste kontrolli eesmärgil analüüsiti kaltsiumi, magneesiumi ja naatriumi kogust. Analüüsi tulemus näitab, et kaltsiumi ja magneesiumi ei sisaldu märkimisväärselt. Seega ei anna toode ka nimetatud mineraaltoitaineid.
«Toidulisandeid ning nendena reklaamitavaid tooteid on turul palju. Toidulisand on toit, mille eesmärk on vajadusel tavatoitu täiendada ning nende tarvitamine peab olema põhjendatud. Oluline on meeles pidada, et toidulisandid ei asenda kunagi tavatoitu ega treeningut ning imelisi tulemusi lubavatesse preparaatidesse tuleb suhtuda kriitiliselt,» lisas Kalda.
VTA tugineb hinnangu andmisel asutuse väliste ja siseste ekspertide arvamusele ning akrediteeritud laborite analüüside tulemustele.
Meelespea tarbijale
Mis on toidulisand?
Toidulisand on toit, mille eesmärk on vajadusel tavatoitu täiendada. Oma olemuselt on toidulisandid teatud ainete kontsentreeritud allikateks: näiteks vitamiinid või mineraalained. Seetõttu peavad toote tarvitamisjuhises ette nähtud vitamiinide ja mineraalainete manustamise kogused olema tarbijale ohutud.
Mis on toidulisandi eesmärk?
Toidulisandi eesmärk on vajadusel tavatoitu täiendada. Toidulisandid ei asenda mitmekesist toitumist ning pole mõeldud ravima või leevendama ühtegi haigust.
Mida tuleks toidulisandi tarvitamisel teada?
Enne toidulisandi tarvitamist veendu, kas ja milleks seda vaja on. Toidulisandi valikul usalda vastava ettevalmistusega spetsialisti, näiteks pea nõu arsti või apteekriga. Pakendil on kirjas toidulisandi päevane tarbimiseks soovitatav kogus ja ilma arsti soovituseta ei tohi seda ületada.
Missugune info peab toidulisandi märgistusel olema?
Märgistus toidulisandi pakendil ei tohi tarbijat eksitada ega viidata haigusi tõkestavatele, leevendavatele või ravivatele omadustele. Toidulisandeid võib tarbijale müüa ainult müügipakendis, mis on varustatud eestikeelse märgistusega. Pakendil tuleb esitada toote koostisosade loetelu ning nende kogused päevase annuse kohta. Kui toote valmistamisel kasutatakse allergiat või talumatust põhjustada võivaid aineid, peavad needki koostisosade loetelus olema välja toodud.
Kuhu pöörduda kahtluste korral?
Toidulisandi ohutuse, nõuetekohasuse ja kvaliteedi eest vastutab toidulisandi tootja või turustaja. Kui Sul ei õnnestu toote müüjat välja selgitada või kui leitud teave müüja kohta ja vigane tooteinfo äratavad kahtlusi, jäta kaup ostmata. Kahtlustest anna teada Veterinaar- ja Toiduametile, helistades vihjetelefonil, mille number on 605 4750.


description: Hiljuti leidsid teadlased India ravimiettevõtete reoveest baktereid, mille vastu ei aita peaaegu ükski antibiootikum.

title: Uuring paljastab karmi tõe: ravimiettevõtted soodustavad ohtlike bakterite levikut

maintext:
Farmaatsiafirma Aurobindo teenib ravimitega miljardeid, vahendab Tagesschau. See ettevõte toodab kõikjal maailmas müüdavaid ravimeid India metropolist Hyderabadist 80 kilomeetri kaugusel Polepallys. Ühel pool müüri toodetakse antibiootikume, teisel pool aga voolab tänavast alla rohekas vedelik, mis moodustab siin-seal poriloike. Hiljuti tehtud uuring näitas, et selles rohekas vees on ohtlikke baktereid, mille vastu antibiootikumid ei aita.
Kuid ka teistest Indias asuvatest antibiootikumide tootmise kohtadest võetud proovide tulemused olid sarnased. Just seda olid oletanud ka proove võtnud keskkonnaaktivistid, sest viimastel aastatel on teadlased farmaatsiatehaste reoveest leidnud ravimijääke, mida on keskkonda sattunud tonnideviisi. See on aga suurepäraseks paljunemiskohaks bakteritele, kes kohanevad seal ravimiga ja muutuvad selle suhtes resistentseks. See tähendab, et ravim ei mõju neile ka siis, kui seda kasutatakse haigestunud inimese ravimiseks.
Kuigi ka varem on oletatud, et just ravimiettevõtete reovesi võib olla bakterite resistentsuse üks kõige olulisem põhjus, on hiljutine uuring esimene, mis seda ka üheselt tõestab. Teadlased leidsid 34st uuritud proovist 16 mitmete antibiootikumide suhtes resistentseid baktereid.
Teadlased tegid katseid kuue erineva antibiootikumiga, mida Indias suures koguses toodetakse. Kõigi nende ravimite suhtes resistentseid baktereid leiti neljast proovist, kaasa arvates Aurobindo reoveest. Kuid on vaid aja küsimus, mil need bakterid sealt levima hakkavad, sest tegemist on kolibakteritega. Kui tavaliselt kuuluvad kolibakterid inimese sooleelustikku, siis osa neist põhjustavad haigusi ja võivad joogivee ja loomade kaudu väga kiiresti inimestele levida.
Antibiootikumide suhtes resistentsed bakterid on ühinenud rahvaste organisatsiooni hinnangul praegu maailmas üks suurimaid ohte. Selliste bakteritega nakatunuid on tavalisest raskem ravida ja võib ka juhtuda, et patsient sureb enne sobiva ravi leidmist. Eriti hull on olukord Indias, kus hiljutise uuringu põhjal sureb antibiootikumide suhtes resistentete bakterite tõttu aastas peaaegu 60 000 imikut. Terves maailmas hukkub sel põhjusel igal aastal ligikaudu 700 000 inimest. Kardetakse, et see arv tõuseb tulevikus veelgi.
Olulist rolli mängivad siinkohal ravimiettevõtted, kes lasevad tootmisjäägid filtreerimata vette, kuid praegu on selle tegevuse lõpetamiseks väga vähe ette võetud. Riiklikud ravimiametid kontrollivad Euroopas vaid ravimite kvaliteeti, mitte seda, kas nende tootja ka keskkonnanõuetest kinni peab.
Keskkonnakaitse ja sotsiaalse õigluse eest võitlev sihtasutuse Changing Markets kampaaniajuhi Natasha Hurley sõnul peaksid muutuste eest võitlema hakkama haigekassad terves maailmas. Haigekassad peaksid tema hinnangul keskkonda saastavad ettevõtted musta nimekirja kandma, mis tähendaks, et neilt ravimeid ei ostetaks.


description: HIV-positiivsed inimesed lasevad sageli haigusel võidutseda, sest ei võta korralikult ravimeid.

title: HIV-positiivsed inimesed lasevad tihti viirusel võidutseda

maintext:
HIV-positiivsete inimestega rääkides selgus, et mitte kõigi jaoks ei tähenda hea ravisoostumus (patsiendi nõusolek ettekirjutatud raviga ning tahe ettekirjutusi täita) sama, mida asjatundjate jaoks, kirjutab Tartu Ülikooli ajakiri Universitas Tartuensis.
«Oli arvamusi, et kui paar korda või paar päeva jäävad tabletid võtmata, siis see pole probleem. Probleem on pigem siis, kui vahele jääb nädal või kaks,» rääkis TÜ peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudi spetsialist Kaja-Triin Laisaar Laisaar. Nõustamisel selgitati patsientidele üsna piltlikult, et HIV tegutseb organismis kogu aeg ja iga kord, kui tabletid jäetakse võtmata, võidutseb viirus.
Laisaare sõnul suurendab iga võtmata jäetud tablettide kord võimalust, et HIV tõstab pead. «Isegi 30%-l antiretroviirusravi saajatest on tegelikult viirus kontrolli alt ära, sama kehtib teistel raviastmetel olijate kohta, näiteks nende puhul, kes on üldse ravist eemale jäänud või ei ole end isegi kontrollida lasknud. Eestis on selliste HIV-i nakatunute osakaal väga suur, kel pole viiruse üle kontrolli.»
Doktoritöös väljatöötatud kolmeosalises nõustamises kasutatakse metafoori, et nakatunud inimese organismis on kuri viirus ning ravimid täidavad turvameeste rolli. «Turvamehed, kes peavad olema tööl 24/7, et viirust kontrolli all hoida, ei suuda seda igavesti teha. Mitte keegi ei suuda. Turvameeste meeskonnal on aga juht ehk patsient ise. Ainult tema saab otsustada, millal värske vahetus tööle saata,» kirjeldas Laisaar. Ta lisas, et oluline on teada, et patsiendil on tegelikult kontroll enda käes. «Praegu ei ole võimalik veel viirust organismist hävitada, küll aga suudame seda kontrollida ning seda meeskonda juhib patsient.»
USA haiguste ennetamise ja kontrolli keskuse (CDC) andmetel elab maailmas 36,7 miljonit HIV-iga inimest. Eestis on HIV diagnoositud 9415 inimesel. Hinnanguliselt on HIV-i nakatunuid aga rohkem, sest kõik inimesed ei lähe end kontrollima. Paljud HIV-positiivseteks osutunud inimesed ei alusta ka ravi.
Loe pikemalt Tartu Ülikooli ajakirjast Universitas Tartuensis.


description: E-kiirabi on terviklahendus, mille on praeguseks kasutusele võtnud kümme kiirabiasutust 11st ning 2017. aastaks loodetakse info liigutamine kiirabiteenuse osutamisel viia digitaalseks kõikides kiirabiasutustes.

title: Vaid üks kiirabiasutus ei ole uuendustega kaasa läinud

maintext:
E-kiirabi on riiklikult arendatav terviklahendus, mis asendab paberitööd tänapäevaste üleriigiliste e-lahenduste abil, jättes samaks kiirabiteenuse osutamise loogika. Siinkohal pole tegemist omaette kiirabi- ega tervishoiuteenusega, vaid abivahendiga kiirabidele oma tööks vajaliku info kogumiseks, jagamiseks ja haldamiseks. Kiirabiteenuste paremaks ja efektiivsemaks pakkumiseks on meedikute igapäevatöös kasutatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võimalusi ja lahendusi. IKT tuleb appi kriitilistes olukordades, kus igasugune info patsiendi kohta, kes tihtipeale pole ise teadvusel, on väga väärtuslik ja info operatiivne liikumine hädavajalik.
Oma olemuselt on e-kiirabi keerukalt kokku pandud infosüsteem ning koosneb kolmest osast, mis on seotud tervise infosüsteemi kesksüsteemiga. Need on:
kiirabiportaal;
kiirabi mobiilne töökoht;
kiirabi analüüsi- ja statistika moodul.
E-kiirabi terviklahendus ühendab häirekeskuse, tervise infosüsteemi, kiirabiauto, kiirabiasutuse ning haigla erakorralise meditsiini osakonna ühtsesse infovahetussüsteemi. Selles terviklahenduses edastatakse andmeid elektroonsel kiirabikaardil. Ühes kalendrikuus täidetakse Eestis elektrooniliselt keskmiselt umbes 16 000 kiirabikaarti ning tänaseks on tervise infosüsteemis kasutamiseks ligi 260 000 kiirabikaarti. Neid tervise infosüsteemi jõudnud kiirabikaarte näevad ravisuhte korral arstid ning riikliku patsiendiportaali kaudu ka patsiendid ise. Kogu protsess näeb piltlikult välja nii:
Kiirabi esindajad on kaasatud
E-kiirabi arendamisega on Eestis tegeletud juba eelmise kümnendi lõpust ning vajalikke muudatusi tuleb veelgi. See on ka mõistetav, sest e-kiirabi on projekt, millest on välja kasvamas püsivalt toimiv teenus. Arusaadavalt on sel omad puudused, samuti muutuvad ajas kiirabide ootused ja vajadused. E-kiirabi kasutamise käigus on tulnud välja probleeme, mõned suuremad ja mõned väiksemad, mille parandamisega oleme tegelenud käesoleva aasta jooksul ning selle tööga tegeleme jätkuvalt edasi. Osade tuvastatud probleemide lahendamiseks on vaja suuri muudatusi ja nii näiteks on vaja kiirabiportaalist luua päris uus versioon.
E-tervise teenuste edasiarendamisel ja muutmisel on oluline, et see tugineks kasutajate vajadustele. Selleks oleme asunud e-kiirabi terviklahenduse muudatuste analüüsimise ja arendamise protsessi muutma nii, et senisest enam oleksid kaasatud kiirabide esindajad. Kiirabide esindajad saavad selgitada, kuidas muudatused peaksid olema kasutajast lähtuvalt lahendatud, kas analüüsi tulemusena väljapakutavad lahendused vastavad nende vajadustele ning kas lõpuks analüüsi tulemuse põhjal teostatud arendused sobivad kasutusele võtmiseks.


description: Tervise arengu instituut toob hambaravi statistika olulise muutusena välja, et esimest korda oli täiskasvanute (15-aastased ja vanemad) ortodontilisi visiite rohkem kui lastel – need moodustasid juba 51% kõigist vastuvõttudest.

title: Esimest korda käisid täiskasvanud ortodondi juures rohkem kui lapsed

maintext:
Ortodontiliste visiitide arv 2015. aastal tõusis võrreldes aasta varasemaga 2,5% – ortodonti külastati ligi 134 000 korral, teatas TAI.
Eelmisel aastal tehti Eestis 1,5 miljonit hambaravi visiiti, mida on 0,8% rohkem kui aasta varem. Samas hambaarsti juures käinud inimeste arv langes 1,8% võrra. Iga Eesti elaniku kohta tehti 1,1 hambaravivisiiti ning see suhtarv pole alates 2009. aastast oluliselt muutunud. Võrdlusena saab tuua, et näiteks 15 aastat tagasi oli keskmine hambaravivisiitide arv ühe elaniku kohta 1,4.
Proteetilise ravi visiite tehti mullu üle 240 000, mida on paari protsendi võrra vähem kui aasta varem. Proteese saanud inimeste arv langes 6%.
Suuhügienistid tegid 2015. aastal kokku 18 159 vastuvõttu, neist umbes kümnendik olid laste visiidid.
Möödunud aastal suurenes ka hammaste ja lõualuusüsteemi röntgenuuringute arv − kokku tehti üle 281 000 uuringu, mida on 1% võrra rohkem kui 2014. aastal. Uuringutest 59% moodustasid üksikhammaste ning 38% panoraamröntgenogrammid, kolju külgülesvõtteid tehti veidi üle 3%.


description: Kuigi tavaliselt arvatakse, et suurtes kogustes kaltsiumi tarbimine teeb pigem head kui halba, selgub USA teadlaste värskest uuringust, et kaltsiumitabletid võivad tervist tõsiselt kahjustada.

title: See toidulisand võib tervise hävitada

maintext:
Ajakirjas Journal of the American Heart Assiciation avaldatud Ameerika teadlaste värskest uuringust selgub, et kaltsiumi mõju tervisele sõltub kõige rohkem tarbitud kaltsiumivormist. Sellele järeldusele jõudsid USAs asuva North Carolina ülikooli teadlased, kelle pikaajaline uuring hõlmas 2742 vähemalt 45-aastase mehe ja naise andmeid. Teadlased jagasid katsealused kahte rühma. Esimene sai kaltsiumit spetsiaalse dieedi kaudu, teine toidulisanditest. Iga päev tarbisid uuringus osalenud, sõltuvalt nende jaotusest rühma sees, 300–2150 milligrammi kaltsiumit.
Kümne aasta pärast tegid teadlased kokkuvõtte, millest selgub, et katsealused, kes said toiduga iga päev üle 1400 milligrammi kaltsiumit, jäid võrreldes nendega, kes said toiduga vähem kui 430 milligrammi kaltsiumit, kümne aasta jooksul 27 protsenti vähem ateroskleroosi ehk arterilubjastusse või südamehaigustesse.
Hoopis teistsugust mõju avaldasid kaltsiumitabletid, mille suures koguses võtjatel tekkis ateroskleroosi 22 protsenti rohkem kui väiksemas koguses kaltsiumitablette söönutel. Tulemus kinnitab veel kord varasematel uuringutel tekkinud kahtlusi, et keha küll talletab tablettidega saadud kaltsiumi, kuid luudeni see ei jõua, vaid hoopis ladestub arterites ja mujal organismis.
Seega ei pruugi piimatoodete söömise asemel kaltsiumitablettide järele haarata olla kuigi arukas mõte, samas kui toiduga tasuks kaltsiumi kindlasti tarbida. Peale piimatoodete on kaltsiumi ohtralt näiteks ka brokolis, pähklites ja apteegitillis.


description: Maailma tervishoiuorganisatsioon (WHO) on lubanud toetada riike, kus kehtestatakse suhkrumaks gaseeritud suhkrurikastele jookidele.

title: WHO toetab suhkrumaksu

maintext:
WHO tahab alandada kahjuliku suhkru tarbimist, sest see aitaks vähendada rasvumist, diabeeti ja hambakahjustusi, kirjutab BBC. Selle suhkru all ei pea WHO silmas suhkrut, mida leidub loomulikul kujul puuviljades ja piimas.
Värskest raportist selgus, et tõstes suhkrurohkete toodete hinda 20% või rohkem, tarbisid inimesed neid tooteid vähem ja toitusid tervislikumalt.
Üleilme tervise rühmitus on varasemalt soovitanud tarbida vähem suhkrut, kuid hoidunud seni suhkrurikaste toodete maksustamisest. Rühmitus tõdes, et maksustada võiks ainult need tooted, millel on olemas tervislik alternatiiv.
Mitmed riigid, nende hulgas näiteks Mehhiko ja Ungari, on maksu juba kehtestanud. Lõuna-Aafrika vabariik plaanib seda järgmisel aastal.
Dr Francesco Branca WHOst tõdes, et inimene ei vaja suhkrut. Tema hinnangul ei tohiks suhkur moodustada rohkem kui kümme protsenti inimese päeva jooksul tarbitud kaloraažist. Veelgi parem oleks, kui see jääks alla viie protsendi.


description: Tartu teadlaste uuring aitab paremini mõista, miks tekkib Wolframi sündroomi nime kandev geneetiline haigus, mis paneb rakud end õgima ja ennustab patsiendi oodaravaks elueaks umbes 30 aastat.

title: Tartu teadlaste avastus võib aidata ka närvihaigeid

maintext:
Tänavu suvel avaldasid Tartu ülikooli teadlased molekulaarse toksikoloogia professori Allen Kaasiku juhtimisel teadusajakirjas Plos Biology uudse uuringu, mis näitab, et Wolframi sündroomiga kaasneb rakkude autofaagia ehk eneseõgimise protsessi aktiveerimine, mis viib närvirakkudes ehk neuronites energiat tootvate mitokondrite ärasöömiseni, vahendab ERRi teadusportaal Novaator.
Wolframi sündroomi põdevatel inimestel on puudulik volframiini geen (WFS1), mis haiguslikult muutununa põhjustab kahte tüüpi diabeeti, võib inimese kurdiks ja pimedaks jätta ning põhjustada ka meeleolu- ja psüühikahäireid.
Tartu teadlaste avastatud seos aitab mõista haruldase Wolframi sündroomiga kaasnevaid muutusi ajus ning näitab, et mitokondrid võivad rolli mängida ka depressiooni, ärevushäirete ja teistegi neuropsühhiaatriliste haiguste väljakujunemisel.
Avatus võib aidata tulevikus välja töötada tõhusa ravi nii Wolframi sündroomi kui teistegi närvidega seotud haiguste vastu.


description: Silmaarsti vastuvõtule on tarvis saatekirja, sest praegu kannatavad defitsiidis aegade tõttu eriti lapsed.

title: Silmaarst jääb ilma saatekirjata kättesaamatuks

maintext:
Praegu puudub oftalmoloogia ehk silmaarstiteaduse erialal saatekirja nõue, vastuvõttudele saavad vanemad oma lapsed otse registreerida, kirjutab Terviseuudised.
Tallinna Lastehaigla ja Silmalaseri kliiniku silmaarsti Maria Malva sõnul on tagajärjeks see, et nii silmaarsti kui eriarsti vastuvõttudel on tegelikult liiga palju tervete silmadega lapsi, kuigi silmaarsti juurde peaksid jõudma just silmahaigustega või nägemislangusega lapsed, kes ka sisuliselt vajavad oftalmoloogilisi uuringuid ja ravi.
Praegu käivad 3aastased lapsed silmi kontrollimas silmaarstide juures, kuid oftalmoloogilise teenuse ebapiisava kättesaadavuse tõttu ja lapsevanemate vähese teadlikkuse tõttu, ei jõua praegu kõik 3aastased lapsed kontrollile õigeaegselt. Selles osas on tulevikus plaanis silmaarstidel perearstide ja -õdedega koostööd veelgi suurendada, et kaasata ka neid 3aastaste laste nägemisteravuse skriinimisse.
Laste tervist ja arengut kontrollivad enne 1. klassi minemist nii perearst kui -õde. Kui nägemisteravus on korras ja puuduvad muud silmakaebused, siis silmaarsti juurde last suunama ei pea.
Loe pikemalt Terviseuudistest.


description: Alaseljavalusid saab ravida ja ennetada töötervishoiu ja liikumise abil, selgus haigekassa tellitud värskest auditist.

title: Kaks võimalust alaseljavalu leevendamiseks

maintext:
Auditeerimisel osalenud perearst Urmas Takker sõnas, et kui enamik inimesi (statistiliselt 84–90%) kogeb elu jooksul mõnel korral alaseljavalu, siis umbes 10–20% neist on see viimastel aastatel olnud oluline põhjus arsti poole pöördumiseks, haigekassa oma kodulehel.
Alaseljavalu on enam-vähem võrdselt nii meeste kui ka naiste probleem, kuid kaugeltki mitte kõik ei jõua selle murega ka arsti juurde, vaid leiavad abi apteegist, enamasti tarbitakse valuvaigisteid. Eriarstini jõuab umbes 10% alaseljavalu juhtumitest. Sinna suunab enamasti perearst.
Esimesel visiidil kogutud info paneb aluse ravile
Kui tõsist haigust pole, tegeletakse esmalt sümptomitega ehk leevendatakse valu.
Läbiviidud auditist selgus, et ägeda alaseljavaluga esmaselt perearsti poole pöördunud patsientide kohta kogutud anamnees (terviseprobleemi olemuse võimalikult põhjalik väljaselgitamine) oli umbes pooltel juhtudel informatiivne, kuid pooltel juhtudel oli dokumenteerimine puudulik.
«Anamnees oli esmaseks oluliseks auditeerimisteemaks,» selgitas dr Takker ja selgitas, et see on olulisim osa alaseljavaluga haige uurimisel. Esmakontaktil peaks hindama, millal ja kuidas valu algas, selle kestust ja tugevust, täpset asukohta ja kiirgumist jms. Arst peaks välja selgitama, kas patisent on saanud trauma ning kas ja milliseid tegeuvsi valu igapäevaelus takistab. Lisaks peaks tervisekaardist olema leitav informatsioon alaseljavalu riskitegurite kohta, näiteks kas patsiendil on selga koormav töö või hobi, on ta ülekaaluline, suitsetab või kasutatab ravimeid. «Anamneesist peab selguma, kas arst on mõelnud potentsiaalselt ohtlikele või spetsiifilistele alaseljavalu põhjustele,» tutvustas esmase informatsiooni kogumise põhimõtteid doktor Takker.
Tulemused näitavad, et kõige paremini oli dokumenteeritud valu asukoht ja kiirgumine (88%). Pooltel juhtudel oli olemas info valu alguse, kestuse ja tegevuste häirimise kohta. Takker arutleb, et tõenäoliselt on perearstide tegelik töö märksa infoküllasem, kuid tihti võib nappida aega, et patsiendilt vestluse käigus teada saadud info kirja panna.
Anamneesile järgneb objektiivne uurimine, mille kõige olulisemaks eesmärgiks on kindlaks teha, ega patsiendil pole mõnd tõsist seljahaigust. Läbivaatuse käigus tuleb perearstil avastada võimalikud «punased lipud» ehk siis eelkõige neuroloogilised sümptomid. Takkeri sõnul on oluline, et objektiivne uuring tehtaks kõigile alaseljavaluga esmakordselt arsti poole pöördunud patsientidele. Autiti tulemused näitavad aga, et see oli tehtud vaid 78% juhtudest.
Liikumine on esimene lahendus seljavalu leevendamiseks
Kui arst on patsiendi seljavalu teemal küsitlenud ja tema selga uurinud, mis saab edasi? «Kui tõsist haigust pole, tegeletakse esmalt sümptomitega ehk leevendatakse valu,» selgitab Urmas Takker ja lisas, et seda tehakse kõige sagedamini valuvaigistite abil. Perearsti sõnul on tähtis patsiendi informeerimine ka tema edasise käitumise teemal – kui selg vähegi võimaldab, on arukas jõudumööda jätkata oma igapäevaseid toimetamisi.
Doktor Takker märgib, et kui valuvaigistisoovitus oli üldjuhul patsiendi raviloos kenasti kirjas, siis elustiili-teemalised soovitused on enamasti jäetud dokumenteerimata. Samuti ei lähtu haiguslugudest, et arstid oleksid soovitanud võimlemisharjutusi, millega selga liikumises hoida, valu leevendada ning edasisi valusid ennetada. Lisaks selgus auditist, et umbes kolmandikul juhtudest kirjutas perearst alaseljavalu tõttu patsiendile ajutise töövõimetuse lehe, neist 28 juhul oli töövõimetusleht väljastatud pikemaks ajaks kui 14 päeva.
Töötervishoiul on oluline roll alaseljavalu ennetuses
Auditi tulemusel valmisid mitmed soovitused nii perearstidele, perearstide seltsile kui ka sotsiaalministeeriumile. Üheks väga oluliseks teemaks, mille audit välja tõi, on alaseljavalude seos töötervishoiu ning sundasenditega.
Nii selgub näiteks, et tööst tingitud seljavalude põhjuste ja nende vältimise selgitamises ei saa perearstid olla efektiivsed, kuna nad ei ole teadlikud patsientide töötingimustest ega saa ka tööandjatele ettekirjutusi teha ergonoomika parandamiseks või pikkade sundasendeid nõudvate töötsüklite vältimiseks.
Töötervishoiu(arsti) ülesanne peaks olema soovituste andmine ülekoormusprobleemide vältimiseks, mille üheks väljenduseks on ka seljavalu. Perearst saab vaid nõustada patsienti individuaalselt teatud õigeid töövõtteid kasutama, julgustama profülaktilisi liikumisharjutusi tegema ning aitama aru saada diagnoosi olemusest.
Seega on oluline järjepidevalt arendada töötervishoiu valdkonda, ennetamaks alaseljavalu. Seejuures võiks olla abiks näiteks alaseljavaluga patsiendile mõeldud võimlemisharjutuste juhised.


description: Värske teadustöö järgi vähendas hambakattu kindlaks tegev hambapasta märkimisväärselt hambakatu kogust ja põletikku kogu kehas ning need tulemused toetavad eeldust, et väheneb ka infarkti ja insuldi risk.

title: Hambapasta võib ära hoida infarkti ja insuldi

maintext:
Juba aastakümneid on teadlased pakkunud välja seost suuhügieeni ja põletikuliste haiguste ning eelkõige infarkti ja insuldiga, kirjutab Eurekalert. Põletikku organismis mõõdetakse C-reaktiivse valgu järgi. Tegemist on tundliku markeriga, mis viitab ka tulevastele infarktidele ja insultidele.
Uuringus anti kõigile osalejatele samad harjamise juhised ning nad said 60-päevaks mõeldud hambakattu kindlaks tegeva hambapasta Plaque HD® või sarnase, kuid platseebo hambapasta. Hambakatu hindamiseks kasutasid kõik osalejad fluorestseiiniga suuvett ja neist tehti intraoraalsed pildid. C-reaktiivsete valkude taset mõõdeti sõltumatus laboris, kasutades selleks ELISAt ehk immuunofermentsel analüüsil põhinevat meetodit.
Uurimistöö vanemautor Charles H. Hennekens tõdes, et hambakatu vähenemine oli teada ka varasemalt, kuid põletiku alanemine on uudne info. Teadlastel on plaanis selle hambapasta mõju edasi uurida.


description: Eesti ortopeedid on mures, et alarahastuse tõttu peavad tuhanded inimesed ootama plaanilist liigesevahetamise operatsiooni märgatavalt kauem, kui reeglid ette näevad.

title: Haigekassa rahahäda lükkab vajalikud operatsioonid kaugesse tulevikku

maintext:
«Kirjutame murega, sest viimasel ajal laialdast kõlapinda leidnud haigekassa eelarve ülekulu on seadnud meditsiini erinevad valdkonnad raskete valikute ette. Löögi alla on sattunud ka liigeshaiguste plaaniline operatiivne ravi,» pöördus sotsiaalministeeriumi poole traumatoloogida-ortopeedide selts.
Liigeste endoproteesimiste järjekord on arstide kinnitusel viimastel aastatel drastiliselt kasvanud, samas kui ravijuhtude arv on vähenenud kümme protsenti.
Eestis tehakse kokku ligikaudu 2700 liigese täielikku asendusoperatsiooni aastas, mis pole arstide kinnitusel ravijärjekordade vähenemiseks enam ammu piisav. «Esmaste plaaniliste liigesasendusoperatsioonide arv on tegelikkuses veelgi väiksem, sest kuni 15 protsenti endoproteesijuhtudest toimuvad erakorraliselt seoses reieluukaela murdude kaasaegse ravikäsitlusega,» seisab pöördumises.
Samuti on peale 20-aastast Eesti endoproteesi-kogemust samas suurusjärgus suurenenud ka vältimatute ja kallite kordus- ehk revisioonendoproteesimiste arv.
Ortopeedide kinnitusel on liigesasendusoperatsioonide koguarv Eestis peaaegu poole väiksem Euroopa keskmistest näitajatest. Hinnanguliselt on Eestis puusa- ja põlveliigese endoproteesi ootel juba üle 10 000 haige, mis seniste ravimahtude juures tähendab üle kolmeaastast ravijärjekorda.
«Meenutame, et Eesti Haigekassa on kehtestanud ka sellistele liigesoperatsioonidele maksimummäärana kuni 1,5-aastase ooteaja,» kirjutavad arstid.
Ortopeedid heidavad ette, et haigekassa ei kasuta endoproteerimise vajaduse hindamisel elektroonses andmekogus olevat infot, vaid eelistab teha raviasutustele ravijärjekordadest üldpäringuid.
«Haiglate ravikvaliteedijuhid on haigekassale andmeid edastades lähtunud pigem ajalisest ressursist (esimene vaba aeg haiglainfos), mitte rahalisest võimekusest. Selline moonutatud info ravijärjekordadest kajastub kahjuks ka haigekassa kodulehel,» seisab kirjas.
Haigekassa andmetel saaks 6,5 miljoni euroga suurte liigeste endoproteesimise järjekorda lühendada kuue kuu võrra.


description: Administraatorite tõttu võivad mõned haiged arsti juurde minekust loobuda, kuna patsiendid ei soovi administraatoriga oma haigusi arutada, paljud on mures ka tüli tekitamise pärast.

title: Põhjus, miks mõned inimesed ei taha arsti juurde minna

maintext:
Ühendkuningriigi vähiuuringus küsitleti peaaegu 2000 inimest, misjuures neli inimest kümnest ütlesid, et neile ei meeldi arsti juurde aja saamiseks oma haigusi kontoritöötajatega arutada, vahendas Med24.
Esmatasandi arstiabis on administraatorid esimesed, kelle poole pöördutakse. Nende töö on otsustada, millised patsiendid peavad perearsti juurde minema ja kui kiiresti. Perearstidele on administraatoritest palju kasu, ent patsientide tagasiside näitab, et mõned administraatorid võivad olla ebameeldivad.
Uuringus oli perearsti juures käimisel kolm põhilist takistust:
raskused kindla arsti juurde aja saamisel (41,8%);
raskused sobiva vastuvõtuaja saamisel (41,5%);
vastumeelsus perearstipraksise administraatoriga oma sümptomitest rääkida (39,5%).
Uuringu tulemused avaldanud ajakiri The Journal of Public Health ütles, et umbes kolmandik küsitletud patsientidest olid ka mures, et neisse suhtutakse negatiivselt kui inimestesse, kes muretsevad liiga palju ja tekitavad tüli.
Eksperdid ütlevad, et patsiendid peaksid aga olema jõulisemad ja mitte leppima eitava vastusega, kui neil on uurimist vajavad sümptomid.
Loe pikemalt Med24st.


description: Kui sel suvel pani paljusid inimesi muretsema loote väärarenguid põhjustav Zika-viirus, siis nüüd on teadlased kindlaks teinud veel neli sääskedega levivat viirust, millega võib lähitulevikus nakatuda palju inimesi.

title: Neli haigust, mis võivad teadlaste sõnul peagi paanikat külvata

maintext:
Teadlased hoiavad pingsalt silma peal Mayaro viirusel, Rifti oru palavikul, Krimmi-Kongo viiruslik hemorraagilisel palavikul ja Usutu viirusel, kirjutab Fox News. Need neli suhteliselt tundmatut haigust võivad teadlaste hinnangul erinevatel põhjustel peagi külvata sama palju paanikat kui seni Zika.
Mayaro
Mayaro on nakkushaigus, mis on väga sarnane Chikungunya viirushaiguse ehk Chikungunya hemorraagilise palavikuga. Neid kahte haigust on seetõttu ka keeruline üksteisest eristada. Mõlemad haigused põhjustavad kõrget palavikku ning valu lihastes ja liigestes. Ajakirjas Scientific America avaldatud teadlaste hinnangu kohaselt võivad just need sarnasused saada põhjuseks, miks linnaski sääskedega levivas Mayarost ja Chikungunyast võidakse hakata rohkem rääkima.
Rifti oru palavik
Kuigi Rifti oru palavikku tekitav viirus levib tavaliselt kariloomade seas, võib see kanduda ka inimestele. Nakatunul võib tekkida kerge haigus, mille sümptomiteks on palavik, nõrkus ja peapööritus, kuid haigus võib areneda ka millekski hoopis tõsisemaks. Vahel tekitab viirus silmahaigust, veritsust ja ajupõletikku, mis võivad saada surma põhjuseks. Teadlased on Rifti oru palaviku pärast mures, sest seda tekitav viirus levib erinevalt Zikast ja paljudest teistest viirustest terve rea erinevate sääskedega.
Krimmi-Kongo viiruslik hemorraagiline palavik
Krimmi-Kongo viiruslik hemorraagiline palavik on raske haigus, mille tõttu sureb maailma tervishoiu organisatsiooni andmetel kuni 40 protsenti nakatunutest. Inimesed saavad selle nakkuse tavaliselt puukidelt või kariloomadelt, kuid viirus võib levida ka inimeselt inimesele. Haigusnähtudeks on muu hulgas palavik, valu, peapööritus ja peaaegu kõikjal kehas tekkida võiv veritsus. Kuna haigus sääskedega ei levi, siis ei ole tõenäoliselt siiski põhjust karta nakatunute arvu plahvatuslikku kasvu.
Usutu
Usutu sümptomid on väga sarnased Lääne-Niiluse viiruspalavikule. Sümptomid on kerged ja nende hulka kuulub peavalu, palavik ja närvidega seotud probleemid. Usutu võib kulgeda ka täiesti ilma sümptomiteta. Seda lindudel sageli esinevat haigust kannavad väga levinud Culexi sääsed. Sel suvel esines Usutut sageli ka Euroopas. Kui tavaliselt Usutu endast suur tohtu ei põhjusta, siis eakatele ja kehvema tervisega inimestele võib see olla ka eluohtlik. Teadlased kardavad, et kliimamuutuste tõttu hakkab Usutu viirus laiemalt levima ka inimeste seas.


description: Täna hommikul oli Vikerraadio hommikuprogrammi külaliseks meditsiiniõiguse kogemusega advokaat Ants Nõmper, kelle sõnul on inimeste ootused-lootused kohtu kaudu hüvitisi saada, kasvanud.

title: Advokaat: hüvitised arsti eksimuse eest võivad ulatuda mõnest tuhandest mõnekümne tuhande euroni

maintext:
Praegu on Viru maakohtus käimas protsess, kus erakorralise meditsiini arsti Igor Gorjatšjovi süüdistakse patsiendi surma põhjustamises ettevaatamatusest. Seda, et arstile esitatakse tahtmatu ravivea eest süüdistus, ei juhtu Eestis kuigi sageli. Nii arstide liidu peasekretäri Katrin Rehemaa kui ka Tartu Ülikooli erakorralise meditsiini osakonna juhi Kuido Nõmme hinnangul on tegemist hirmutava juhtumiga.
Vikerraadio hommikuprogrammis esinenud meditsiiniõiguse kogemusega Raidla Ellexi advokaat Ants Nõmper ütles oma 20-aastast kogemust arvesse võttes, et juhtumeid, kus patsient arsti ravivea eest hüvitist nõuaks, juurde tulnud. Nõmperi sõnul tuleneb see ilmselt inimeste teadlikkuse kasvamisest ning laialdasest meedia kajastusest. «Ja kindlasti ka ootused-lootused, et kohtu kaudu võimalik saada summasid, mis patsienti rahuldaks, on ka kogu aeg kasvanud.»
Meie süsteem eriti patsiendisõbralik ei ole
«Kui sünnitusmajas laps hukkub ja lapsevanemad peavad seda pealt nägema, siis on seal ainult paar tuhat selle üleelamise eest.»
Laias laastus võib süsteemi jagada kaheks. Erinevalt Angloameerika tüübist, kus on suured hüvtised ja eraravikindlustus, meie süsteem eriti patsiendisõbralik ei ole, arutles Nõmper hommikuprogrammis. Viimase ehk kontinentaalse Euroopa süsteemi summad, mis välja mõistetakse, ja juhtumite arvud, on tema sõnul väiksemad. Õigusabi on ka üsna kallis, nii et patsiendi jaoks on ikkagi kulukas kohut käia, arvas ta.
Need peavad ikka väga traagilised ja suured juhtumid olema, et kohtusse minna, arvas Nõmper. «On pöördutud ka politsei poole, üritatud kriminaalasja püsti panna. Sellisel juhul on siis riik, prokurör ja uurija need, kes üritavad tõde välja selgitada.» Kui selgub, et siiski on tegemist arstliku veaga, on patsiendil hiljem lihtsam rahalisi nõudeid esitada.
Arstide igapäevast tööd kontrollib ka kvaliteedi ekspertkomisjon, kes igal aastal leiab Nõmperi sõnul 30-40 juhtumit, kus arstid on midagi valesti teinud. «See on normaalne, see on kõikides riikides nii,» kinnitas Nõmper.
Alati ei saa olla arsti viga
«Paljudel juhtudel ei saa patsient aru, mida meditsiin on temaga teinud.» Kui ta aru ei saa, siis ta kipub ise välja mõtlema, et mida on valesti tehtud, kuid pooled juhud jäävad ikkagi rahuldamata, tõdes Nõmper ning lisas, et kui patsient lahkub haiglast talle mitte sobiva tulemusega, ei saa sealt alati otsida arsti viga. Tüsistusi ikka juhtub ning alati ei olegi võimalik paremini teha. Inimese ootused võivad ka liiga kõrged olla, nentis advokaat.
Kohtunik otsustab
Eestis mõistetakse mittevaralise kahju hüvitisi välja kohtuniku äranägemise järgi. «Tegelikult on ju väga raske inimese valu ja hingelisi üleelamisi konverteerida raha mõõtkavasse,» rääkis Nõmper ning lisas, et kohtunik peab lõppude lõpuks midagi välja mõtlema. «Need summad võivad olla mõnest tuhandest mõnekümne tuhande euroni tüüpiliselt.» Kuna kohtupraktikat on vähe, on iga kaasus ning inimese üleelamine kogenud advokaadi sõnul unikaalne. «Väljakujunenud tabeleid, kust leida õigeid vastuseid, ei ole.» Sellistes suuremates riikides nagu Saksamaa antakse välja tabeleid, mille põhjal on võimalik summat prognoosida, arutles ta.
Hüvitise piirmäär
Juhtumite eest, kus inimene on pidanud Eestis oma lähedase surma arsti vea tõttu üle elama, on kõige suuremad piirmäärad 20 000 eurot, kommenteeris Nõmper. «Kui sünnitusmajas laps hukkub ja lapsevanemad peavad seda pealt nägema, siis on seal ainult paar tuhat selle üleelamise eest.» See kõlab kohutavalt, aga tegelikult ei olegi ühe lapsevanema soov saada lapse eest raha. See on lihtsalt selline juriidiline fiktsioon, et midagigi selle inimesele anda, nentis pika meditsiiniõiguse kogemusega advokaat.
Hüvitise maksab lõpuks kinni maksumaksja
Kui hüvitise peab maksma riiklik haigla, siis see raha tuleb ju haigekassalt, mis on tegelikult meie poolt makstud sotsiaalmaks ja see ei ole ilmselt kõige mõistlikum sotsiaalmaksu kasutamine, arutles Nõmper. «Kui keegi saab raha, siis see tuleb meie kõigi ühisest taskust.» Sotsiaalministeerium on aga aastaid üritanud käivitada uut hüvitiste maksmiste süsteemi, kust eraldataks raha just selliste meditsiiniliste vigade jaoks, tutvustas Nõmper. «Kas see tööle läheb ja mis tingimustel ning kes seda finatntseerima hakkab, seda näitab ilmselt järgmise aasta algus,» jäi ta lootusrikkaks.
Nõmper ütles, et enamasti eeldavad sellised juhtumid meditsiinilisi teadmisi ning jurist ei pruugi alati osata aidata. Ta soovitas vajadusel pöörduda sotsiaalministeeriumi juures tegutseva terviseteenuste ekspertkomisjoni poole. «See on tasutaja seal on oma ala tippspetsialistid,» selgitas Nõmper. «Kui nemad näevad probleemi, siis annavad nad sellest patsiendile teada. Minna lihtsalt kohtussse ja loota, et seal saab raha, ei ole mõtet,“ arvas Nõmper lõpetuseks.


description: Värkse uuring näitab, et koensüüm Q10 aitab kaasa südame tööle ning pikendab seeläbi südamehaigete eluiga.

title: Looduslik energiat andev aine, mis pikendab südamehaigete elu

maintext:
Sellised hämmastavad tulemused Q-Symbio uuringus üllatavad kardiolooge ja annavad nõrkade südametega inimestele uue lootuse, kirjutab Terviseuudised.
Südamepuudulikkusega patsientide seas, kellele anti lisaks nende igapäevastele ravimitele vitamiinilaadset toidulisandit nimega koensüüm Q10, esines 43% vähem surmajuhtumeid võrreldes nendega, kes said ainult tavapärast ravi.
See uuring avaldati mainekas kardioloogiaajakirjas Journal of the American College of Cardiology ja on kogunud üle maailma tuntust.
Koensüümi Q10 on juba üle 25 aasta kasutanud inimesed, kellel on vaja lisaenergiat, näiteks sportlased, karjääri-inimesed, pensionärid. Ka tänasel päeval on see 45+ vanuses inimeste seas väga populaarne toidulisand, kuna annab kõikidele keharakkudele energiat juurde. Praeguseks on selgunud, et südamerakud vajavad kõige rohkem energiat ja seega ka koensüümi Q10. Seda kinnitab ka Q-Symbio uuring, millest tuleb välja, et see aine andis südamele nii palju energiat juurde, et kroonilise südamehaigusega inimestel oli palju suurem tõenäosus kauem elada.
Loe pikemalt Terviseuudistest.


description: Pankreatiit ehk kõhunäärme põletik on üsna sageli esinev haigus, mida esineb keskmisest kolm korda sagedamini neil, kes kipuvad alkoholiga liiga palju sõbrustama.

title: Kõhunäärme haigus saab tihti alguse alkoholist

maintext:
Pankreatiit võib esinedes ägeda või kroonilise vormina, kirjutab Terviseuudised. Selle kõige sagedasemad tekkepõhjused on alkohol ja sapikivid. Ägedat pankreatiiti esineb aina sagedamini, mis on otseses seoses pidevalt suurenenud alkoholi tarvitamisega.
Äge pankreatiit on järsku algav tugeva kõhuvaluga kulgev raske haigus, mis kestab lühikest aega ja võib täielikult paraneda. Ägeda pankreatiidi haigustunnuseks on äge vöökujuline ülakõhuvalu, millega enamasti kaasneb korduv ja kergendust mittetoov oksendamine.
Krooniline pankreatiit on aastaid kestev haigus, mille käigus pankrease ehk kõhunäärme kude pikkamööda hävib. Krooniline pankreatiit kujuneb pärast korduvat ägeda pankreatiidi põdemist. Oma olemuselt on see kõhunäärmekoe järkjärguline hävimine ja asendumine sidekoega.
Pankreas ehk kõhunääre on peensoolega ühenduses olev suur nääre. Kõhunääre toodab kahesuguseid aineid: ensüüme ehk fermente, mis liiguvad kõhunäärmejuha ehk pankreasejuha kaudu peensoolde, kus aitavad seedida toidus olevaid toitaineid ning hormoone (insuliini ja glükagooni), mis vereringe kaudu aitavad organismil kasutada energia tootmiseks vajalikku glükoosi (viinamarjasuhkur).
Tavaliselt muutuvad kõhunäärme ensüümid aktiivseks alles soolde jõudes. Kui ensüümid aktiviseeruvad juba näärme sees, hakkavad nad pankreast hävitama ning tekib äge pankreatiit ehk äge kõhunäärme põletik. Kõige sagedamini vallandub selline protsess sapikivitõve või rohke alkoholi tarvitamise, harvemini viirushaiguse, kõhupiirkonna traumade või mõnede ravimite tõttu. Alati ei saada haiguse tekkimise põhjust täpselt teada.
Krooniline pankreatiit algab ägeda pankreatiidina, kuid põletikud hakkavad korduma. Kõhunäärme kude hävib pikkamööda, asendub armkoega ning häirub ensüümide ja hormoonide tootmine. Kroonilise pankreatiidi tõttu võib tekkida ka diabeet.
Pankreatiidi diagnoosimiseks tehakse esmalt vere- ja uriinianalüüs, sest pankrease ensüümi amülaasi hulk tõuseb veres ja uriinis põletiku korral mitmekordseks. Ultraheliuuring võimaldab leida haiguse põhjuseid ja hinnata pankrease seisundit. Võidakse taha ka täpsemaid uuringuid, mis võimaldavad saada täpsema ülevaate inimese tervislikust seisundist.
Ägeda pankreatiidi ravi sõltub sellest, kui raske kõhunäärme põletikuga on tegemist. Põletiku ravi põhimõtteks on pankrease tegevuse täielik katkestamine. Sel juhul ei tohi inimene suu kaudu midagi süüa ega juua. Vajalikke toitaineid ja vedelikke antakse talle veeni kaudu. Mao tühjendamiseks ja oksendamise ärahoidmiseks pannakse nina kaudu makku peenike toru ehk sond. Vastavalt vajadusele toetatakse vereringet ja neerude tööd. Vajadusel kasutatakse ka valuvaigisteid, antibiootikume ja raskematel juhtudel ka kirurgilist ravi.
Kroonilise pankreatiidi ravi on suunatud valu vähendamisele valuvaigistite ja erinevate kirurgiliste meetodite abil ning seedimise toetamisele suu kaudu sissevõetavate kõhunäärme ensüümide abil. Kroonilise pankreatiidi korral on loobuda lõplikult ja täielikult ankoholist. Kuna see haigus põhjustab krooniliseks muutudes tervist ohustavat kõhnumist, siis tuleks selle põdejatel süüa neli kuni viis korda päevas piisavalt kalori rikasttoitu, mis sisaldab 30–35 kilokalorit kehakaalu kilogrammi kohta päevas.


description: Möödunud aastal tõusid tervishoiukulutused Eestis rohkem kui sisemajanduse koguprodukt.

title: Eestlaste tervishoiukulud kasvasid eelmisel aastal kiiremini kui majandus

maintext:
Graafik: vaata, kui suurt palgatõusu meedikud ihaldavad
Arstide soovitud palganumber on märksa suurem riigi pakutust ning paari aasta eest streigiga välja võideldud senine palgatõus käib töö- ja terviseministri Jevgeni Ossinovski sõnul juba praegu haiglatele ülejõu. Vaidlus palganumbri üle on nüüd jõudnud riikliku lepitaja juurde ja neljapäeval läbirääkimised jätkuvad.
Streikivad tervishoiutöötajad: oleme siin patsientide pärast
Täna streikinud tervishoiutöötajad on veendunud, et senine tervishoiu rahastamise mudel on ummikusse jooksnud ja vajalikud otsused tuleks kiiresti ära teha.
Riigikogulase idee: mõned haiged saagu kaks apelsini
Riigikogu liige Viktor Vassiljev tegi ettepaneku, et haiglates küsitava voodipäevatasu võiks anda vabaks – kes on jõukam, maksku rohkem ja saagu paremat teenust.
Perearstide selts: lisaraha ei saa tulla patsientide omaosaluse arvelt
Eesti perearstide seltsi (EPS) liikmed esitasid täna toimunud perearstide aastakonverentsil ühtse seisukoha, millega väljendatakse sügavat muret tervishoiu rahastamise hetkeolukorra üle ning soovitakse tervishoiukorraldajatele otsustusjulgust.
Ossinovski: haiguspuhangu pärast haigekassa juhti vastutusele võtta on naeruväärne
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski (SDE) ei näe põhjust haigekassa juhatuse esimeest Tanel Rossi lahti lasta, kuigi raviraha on poole aastaga kulunud ligi 33 miljonit plaanitust rohkem. Suure miinuse põhjuseks peab ta rahandusministeeriumi vigast prognoosi.
Margus Punab: hätta ei jää mitte arstid, vaid patsiendid
Meesteearsti eriala rajaja Eestis, Tartu Ülikooli androloogiakeskuse juht Margus Punab leiab, et kui eesti tervishoiusüsteemi peagi muudatusi ei tule, siis jäävad hätta eelkõige patsiendid.
Ossinovski: haigekassa probleeme saab lahendada vaid lisarahaga
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski vastas rahandusminister Sven Sesteri nõudmisele haigekassa eelarvepuudujääk kõrvaldada, et ainus viis eelarveprobleemide lahendamiseks on leida koostöös lisaraha.
Me ei ole nii terved, et vähe kulutada
Haigekassa enam kui 30 miljoni euro suuruses miinuses esimesel poolaastal ei ole midagi ootamatut – valdkonna siseselt on väga tõsine mure tervishoiu rahastamise küsimuses olnud üleval juba üle kümne aasta.
Andres Kork: haigekassa eelarve tasakaal 450 000 ravimata haige hinnaga?
Arstide liidu eelmise presidendi Andres Korgi sõnul ei tohiks haigekassa suur kahjum kellelegi üllatuseks tulla, kuid olukorra parandamiseks oleks vaja senine tervishoiu rahastamine põhjalikult üle vaadata.


description: Valga veterinaarkeskus korraldas teisipäeval koos kohaliku loomakliinikuga aktsiooni, mille käigus uinutati linnaservas hulkunud lehm ning karjatati ta lauta talvituma.

title: Galerii: Valga hulkuv lehm saadi lauta uinutipüssi abiga

maintext:
Valga linna viimase lehmapidajana tuntud vanaproua Galina Jantsikese üks kahest lehmast pääses ketist lahti mitme nädala eest. Inimest kartnud looma käisid vahepeal tulemusteta linna servas asuvas pargis ja heinamaal püüdmas nii päästeamet kui politsei. Samuti ei õnnestunud lehmale nii-öelda päitseid pähe panna Jantsikese sulasel.
Teisipäeval Valga veterinaarkeskuse spetsialisti Virgo Roose ja Valga loomakliiniku töötaja poolt lehma külge tulistatud kahe uinutinoole mõjul muutus loom aga piisavalt taltsaks, et selle sai üheskoos lauta karjatada. Roose asendas ka vahepeal lehma kõrvadest kadunud registeerimisnumbrid.
Loomade eakas omanik karjatamisest tervislikel põhjustel osa ei võtnud, kuid kinnitas, et talveks jäävad lehmad lauta. Proua sõnul on tal selleks juba loomadele talihein tellitud.


description: Seitsmendat aastat korstnapühkijana töötavat Marko Bandist ehk Tahmatonti võib kohata peamiselt Puka, Sangaste, Tõrva ja Otepää piirkondade katustel. Mees näeb järjekordselt tööotsalt intervjuule tulles välja nagu üks õige korstnapühkija peab – tahmane nägu ja käed. Kuldsed nööbid tema mundril aga läigivad nagu äsja poleeritud kalliskivid.

title: Intervjuu korstnapühkijaga: kui asi on kahtlane, saadan pikalt

maintext:
Kuidas ühest mehest korstnapühkija saab?
«2009. aasta majanduslanguse ajal öeldi mulle eelmisel töökohal ära, et olen liiga kallis tööjõud. Samal ajal peaminister Parts kilkas meedias, et kui amet ja palk ei sobi, tehke oma firma. Nii siis töötukassa abiga tegingi.»
Niisama lihtsalt?
«Ei noh, see kõik oli ikka päris pikk protsess. Kõigepealt käisin ettevõtluskoolitusel, et töötukassalt toetust saaks taotleda. Pärast seda käisin kahenädalasel korstnapühkijate koolitusel Tartu kutsehariduskeskuses ja lõpuks läbisin kutseeksami Tallinnas.»
Millised eeldused selle ameti juures inimesel kindlasti olema peavad?
«Ise arvan, et peab olema hea suhtleja ja kuulaja – see on põhiline. Tööd tuleb ju nagunii hästi teha. Ja muidugi korrektsus on tähtis, et sa õigel ajal kohale lähed. Vahel kuulen, kuidas teised korstnapühkijad olevat lubanud, aga kohale pole tulnud. Üks memmeke ootas pool aastat korstnapühkijat. Kui hommikul kell 9 kohale läksin, nagu kokku oli lepitud, oli ta päris üllatunud.»
Kõrgust vist ka karta ei tohiks?
«Ma alguses jubedalt kartsin. Aga sellega harjub ära, kui pidevalt teatud kõrguses viibida. Hirmudest tuleb üle olla. Eriti siis, kui tööd vaja teha.»
Mis on kõige kõrgem korsten, mille otsa olete roninud?
«Siin maal ei olegi väga kõrgeid maju. Kahekorruselised on kõige tavalisemad, sest suuremate kortermajade metallkorstnaid roogitakse harjaga alt üles. Umbes siis natukene üle kümne meetri, ma arvan.»
On ohtlikke olukordi ka ette tulnud?
«Ikka. Viimane olukord oli, et hakkasin kliendi üles seatud redelile astuma. Sain kaks meetrit minna ja redel murdus jala all pooleks. Viga õnneks ei saanud. Olen korra ka läbi katuse kukkunud. Kõndisin ühe vana kortermaja katusel korstna poole ja ühtäkki raksti jalgadega läbi pööningulae. Ainult küünarnukid jäid katusele toetama.
Üldiselt üritan võimalikult ettevaatlik olla. Näiteks sügiseti on viilkatustega selline mure, et need muutuvad vihmast libedaks kui tatt. Enne kui kohale tulen, lepin kliendiga alati kokku, et tal oleks läbipääs korstnani kindlustatud. Minu ülesanne seda teha pole ja kui sisetunne ütleb, et asi on kahtlane, saadan pikalt.»
Herilased ei kimbuta?
«Kimbutavad ikka. Alles hiljuti tuli parv vapsikuid kallale. Õnneks oli kapuuts peas ja ainult tundsin, kuidas nad vups ja vups vastu riiet ründavad. Tegelikult kontrollin nüüd kõigepealt pööningutel kõik taskulambiga üle. Alles hiljaaegu rippus katuseluugi küljes jalgpallisuurune pesa.»
Pööningutel ja korstna otsas ronimine on paras töö. Kas korstnapühkija peab enda vormis hoidmiseks trenni ka tegema?
«Olen tegelikult jube laisk ja mingit trenni ei tee. Arvan, et see töö ise on piisavalt füüsiline tegevus.»
Kuidas inimesed tänapäeval korstnapühkijasse suhtuvad?
«Üldiselt positiivselt. Mõned üksikud on ärritunud, et nad on nüüd seaduse järgi sunnitud mind kutsuma, aga neid on õnneks vähe. Enamasti ollakse sõbralikud ja pakutakse näiteks kohvi ja saiakesi.»
Vanad kombed, nagu näiteks korstnapühkija nööbi kruttimine, on endiselt elus?
«Vähe küllaltki, aga mõni krutib küll.»
Mis seisukorras enamasti teie klientide küttesüsteemid on?
«Kui inimene jõuab endale korstnapühkijat kutsuda, on tal ka piisavalt raha oma süsteemi hooldada. See, kellel olukord väga hull on, ei kutsugi. Aga eks ole ka jubedaid juhuseid nähtud.»
Tuleb mõni kurioossem meelde ka?
«Üks kõige halvem seis oli, kui ühe pliidi soemüüris haigutas viiesentimeetrine pragu, kuhu vanamemm oli soki ette toppinud. Kaua aega üritasin seletada, et seda pliiti ei tohi mingil juhul kütta. Lõpuks ikka jõudis kohale ja vanamemm koliti teisele korrusele, kus korralik pliit olemas oli.
Aga linnupesad on suhteliselt tavalised ja kaks korda olen sattunud ka mesilaste peale. Näiteks sellel aastal oli ühes korstnas korralikud kärjed, nii et mul pärast hari tilkus meest. Pärast peremees tõmbas läbi ahju kaks ämbrit kärgesid täis. Oma kümme kilo tuli vist kokku.
Siis olen näinud juhuseid, kus korstnalõõr on peaaegu täielikult kinni pigitanud. Lõpuks läheb ju pigi põlema ja paisub nagu vaht. Halvemal juhul võib see niimoodi isegi alt plahvatada.»
Mis on kõige suurem karuteene, mida inimesed oma küttesüsteemile teha saavad?
«Kui pliiti köetakse kinnise tuharuumi uksega või kui ahjul pannakse uks liiga kinni. Kui tulele õhku ei anta, siis ta tahmab ja pigitab korralikult. Üks kilogramm puitu vajab kusagil 10 kuupmeetrit õhku ja tuli peab alati mühinal põlema. Korstnast peaks väljuma kusagil 100kraadine õhk. Kui see seal 70 kandis, siis hakkab pigitama.
Eriti raske on seda mõnele 80aastasele memmele selgeks teha, kes seda elupäev teinud on. Koonerdamine ei ole kokkuhoid. Kui ahi seest ära tahmab, on see sama hea, kui ahi villaga ära katta.
Aga kõige tavalisem viga on see, kui tehakse remonti, pannakse uus põrand, aga kaitseplekki ahjule ette ei panda.»
Kuidas aru saada, et korsten ja lõõrid vajavad rookimist?
«Kõige tavalisem on, et ahi ei lähe enam soojaks, kuigi siis on juba asi päris käest lastud. Teise asjana võiks vaadata, kas korstnast sädemeid tuleb. Kui tuleb, siis tähendab, et tahma on nii palju, et see juba süttib. Vähemalt korra aastas võiks pühkida, aga ideaalis tihedamini.»
Kui tihti praegu korstna otsas seisate?
«Kusagil neli majapidamist üritan päevas ära teha. Väga palju ei julge ka tööd planeerida, sest siis on oht, et hakkan hilinema. Kokkulepetest tuleb kinni pidada. Sügis on muidugi kõige kiirem aeg, aga olen tegelikult kevadest saadik igal tööpäeval väljas olnud.»
Miks sügis nii kiire on?
«Tegelikult peaks värske tahma juba kevadel ära pühkima, aga inimesed tavaliselt viivitavad viimase hetkeni enne kütteperioodi algust. Talved on rahulikumad. Siis kutsuvad mind need, kellel ahjud soojaks ei lähe ja süsteem umbes on.»
Kuidas on lood konkurentidega?
«Neid uusi tekib ikka järjest juurde, aga samas konkurentsi ma ei karda – mul on oma püsikliendid tekkinud ja tööst puudust küll ei ole.»


description: Tänavune meesaak on üle Eesti olnud rekordiliselt kehvapoolne, kuna põuane kevad lõi segi taimede loodusliku rütmi ja vihmane suvi rikkus parima aja meekorjamiseks.

title: Mesinikud peavad leppima kesise saagiga

maintext:
Valgamaal Sangaste vallas Lossikülas umbes 300 mesilasperet pidav Rein Männiste meenutas, et temal oli nii kehv hooaeg viimati 18 aastat tagasi. «Ütleme nii, et sellest, mille peaks saama iga ilmaga ja kindlasti, sai tänavu kusagil kaks kolmandikku,» tunnistas mesinik, kelle sõnul tähendas see võrreldes eelmise aastaga laias laastus poole väiksemat saaki.
Kehva meeaasta peasüüdlasena nimetas Männiste liiga vihmast suve. «Tavaliselt peaks jaanipäevast juuli keskpaigani olema põhikorje aeg, kui mesilased korjavad umbes 80 protsenti meest. Sellel aastal ei tulnud sellel ajal praktiliselt midagi.» Tema sõnul päästis olukorra vaid suviselt soe mai, mis oli tavapärastest isegi soodsam. «Poleks seda olnud, oleks häving olnud.»
Suvi läks aia taha
Raske olevat olnud ka suve lõpupool. «Augustis võetakse alguses tarudest mett ja pärast seda tuleb mesilastel nii-öelda elatuskorje periood. Seekord ei tulnud aga siis ka midagi juurde ja üks pere suri lausa nälga, kuna magasin õige hetke lisasööda andmiseks maha,» seletas mees. Tema sõnul võis see peresid ka pikemas perspektiivis nõrgestada.
Ka Õru vallas tegutseva sadakonna mesilaspere omaniku Ott Papagoi kogemus kolleegi omast suurt ei erinenud. «Mett tuli umbes poole vähem oodatust – väga vilets aasta,» tunnistas mesinik, kes samuti suvist kehva ilma vandus. «Kui mesilased oleksid pidanud lendama, sadas või oli liiga kuiv.»
Kuigi nii Männiste kui Papagoi tunnistasid, et ootamatustega peab nende alal leppima, olid mõlemad veendunud, et mitu nii kehva aastat mõjuksid ärile laastavalt. «Üks aasta veel rivist välja ei löö, aga eks ta loomulikult ole paras põnts,» ütles Männiste. Papagoi sõnul tähendab see temale üht ettevõtte arengus vahele jäänud aastat. «Investeerida nüüd ei saa.»
Kodumaine mesi kevadeni ei kesta
Eesti Mesinike Liidu esimees Aleksander Kilk kinnitas, et Valga-, Võru-, Põlva- ja Viljandimaal jäid meesaagid tavapärasest umbes poole pisemaks. Pandivere kõrgustiku ja Põltsamaa piirkondades olevat lood natuke paremad, kuid häid saake polevat sellel aastal tema teada ükski mesinik saanud.
«Eestis on meekorje võimalused eri piirkondades erinevad – peamiselt korjemaa ja taimestiku eripära tõttu,» rääkis Kilk, kelle sõnul kannatasid enim saartel ja rannikul tegutsevad mesinikud. «Kuid lausa ikaldust ka neis piirkondades minu teada ei olnud.»
Kuigi mai olevat meekorje suhtes möödunud tavapäraselt või isegi hästi, läks see mesi Kilgi sõnul suures osas perede endi arenguks. Samas pani palav kevad looduse ennatlikult arenema ning tähtsad meetaimed, näiteks metsvaarikas ja põdrakanep, õitsesid tavalisest varem. «Juulis oli õitsvaid meetaimi vähem, lisaks vähendas nektarikorje võimalusi sage vihm.»
Siiski arvas Kilk, et kuigi olukord pole kiita, ei pea kodumaise mee tabijad enne talve selle lõppemise pärast muret tundma. «Enamik Eesti tarbijaid eelistab kindlasti Eesti mett, sageli konkreetselt mesinikult ostetut. Loodetavasti õnnestub mesinikel juba järgmisel kevadel tarbijaid taas rohke värske, maitsva ja väärtusliku Eesti meega rõõmustada.»


description: Viimaste kuude kuivus on hakanud mõjutama jõgede veetaset, mis küll veel katastroofiliselt madalaid numbreid ei näita. Eelmise aastaga võrreldes minnakse talvele vastu isegi märjemalt.

title: Kuiv sügis langetab veetaset jõgedes

maintext:
Vooluveekogude üha alaneva veetaseme peamine süüdlane on kuiv sügis. Näiteks septembris sadas Eestis vaid keskmiselt 28 millimeetrit vihma, millele ka oktoober palju lisa pole toonud. Jälgides prognoose, tundub, et vihma ei tule ka lähinädalatel.
«Väikese Emajõe veetase Tõlliste veemõõdupostis on viimased päevad kõikunud ümber 20 sentimeetri üle jaama graafiku nulli,» rääkis hüdroloog Tiia Pedusaar, kelle sõnul oli eelmise aasta oktoobris see vaid mõni sentimeeter üle nulli.
Muutliku iseloomuga Mustjõgi
Sarnane olevat olukord ka Valgamaa kagunurka läbival Mustjõel, kus veetase viimastel päevadel olnud üle nulli umbes 75 sentimeetrit eelmise aasta 50 sentimeetri asemel. Tõrvast läbi voolaval Õhne jõel näitavad andmed, et veepiir on pikaajalisest kuu keskmisest paarkümmend pügalat madalam.
«Praegu võib öelda, et tänavune oktoober on Valgamaa jõgedel alustanud märjemalt kui möödunudaastane,» võttis Pedusaar kokku. Siiski võib hüdroloogi hinnangul madal veetase ka novembrisse kesta. Pigem olevat sademevaene sügis karm Põhja- ja Lääne-Eesti jõgede vastu.
Kaie Helemets, kes hoiab juba seitsmendat aastat Mustjõe veetasemel silma peal, edastades vastavaid andmeid riigi ilmateenistusele, jõe sügisest käitumist üllatavaks ei pidanud. «Meie jõgi ongi selline, et muutub pidevalt. Kui tuleks nüüd üks kõva vihmahoog, oleks kolme päeva pärast jälle veetase kõrgem.»
Naise arvates ei ole karta, et vesi Mustjões lähiajal drastiliselt langeks – isegi juhul kui vihma niipea ei tule. «Väga palju oleneb temperatuurist ja õhuniiskusest. Kõige hullem on ikkagi suvel põuaga.»
Järvedega lugu parem
Eesti Maaülikooli järveteadlane, professor Ingmar Ott rääkis, et sellel aastal on Valgamaal jälgitud Aheru, Ähijärve, Pühajärve ja Tündre veetasemeid. «Need on suhteliselt suure valgalaga, seepärast midagi väga ootamatut veetasemes ei täheldatud,» sõnas Ott, selgitades, et selliste järvede veetase on reeglina stabiilsem.
Kummalise näite tänavuse aasta veeoludest tõi Ott hoopis Põlvamaal kõrvuti paiknevate Nohipalu Mustjärve ja Valgjärve kohta. «Esimene neist, mis on läbivoolujärv, ajas augustis-septembris üle ääre. Teine, umbjärv, oli kokku kuivanud.»
Madalat merevee taset Ott järvede ja jõgedega seostama ei hakanud. «Meri on palju suurem »vann« ja seal sõltub veetase valdavatest tuultest. Kui ikka tormituuled on ühes suunas, lükkab see suured veemassid teise kohta. Järvedega nii ei ole, kui just Kaspiaga tegemist pole.»


description: Eesti naisküttide suur sügisene põdrajaht tõi Valgamaale Taagepera metsadesse arvukalt jahindusega seotud inimesi, kelle jaoks tähendab see tegevus elustiili.  Võimaluse eest heas seltskonnas aega veeta hoolitses Eesti naisküttide selts ja suur jaht sai teoks juba seitsmendat korda. Ettevõtmine läks igati korda, nähti mitmeid loomi ja kütiti kaks põtra. Osalised jagavad muljeid käesolevas videos!

title: Video: jahindusest on saanud naiste elustiil

maintext:
Koolide uus hindamismeetod arvestab rohkemaid näitajaid -- ka neid, mis õppeasutusest endast otseselt ei sõltu
Otepää kool üllatas hea tabelikohaga
Täiendatud kell 10.50. Lisatud Otepää gümnaasiumi direktori kommentaar
Kui siiani koostati koolide pingerida riigieksamite tulemuste põhjal, siis nüüd on hakatud hindama ka gümnaasiumite panust õpilaste edasijõudmisse. Pedagoogidele on uus meetod veel võõravõitu.


description: Laupäeva, 8. oktoobri õhtul kella 20.30 paiku sai häirekeskus teate, et Valgamaal Helme vallas Valga-Uulu maantee 36. kilomeetril on juhtunud liiklusõnnetus, kus sõiduauto sõitis otsa inimesele.

title: Alkolasti päästmine tõi kaasa raske õnnetuse

maintext:
Asjaolude väljaselgitamisel ilmnes, et Valga linnast Viljandi poole liikunud sõiduauto Mercedes Bens Vito, mida juhtis 19aastane noormees, oli koos ülejäänud autos viibinud reisiseltskonnaga tulnud Valga linnast kauplusest, andis teada politsei- ja piirivalveameti Lõuna prefektuuri pressiesindaja Ragne Keisk
«Mingil põhjusel oli kaubiku tagumine luuk maanteel liikudes avanenud ning sealt olid teele välja kukkunud suurem kogus alkohoolseid jooke. Juht keeras oma sõiduki ümber, parkis selle vastassuunavööndisse teepervele ja lülitas sisse ohutuled. Lisaks ohutuledele jättis juht pimedal ajal põlema ka lähituled ja tulede valguses asus autost väljunud kuueliikmeline reisiseltskond maanteelt ja teepervelt oma kaupa kokku korjama,» täpsustas ta.
Sel ajal, mil noored oma vastassuunavööndisse pargitud sõiduki ümber askeldasid, liikus neile omas sõidureas vastu sõiduauto Volkswagen Passat, mida juhtis 21aastane mees.
Volkswageni juht märkas Keiski sõnul oma sõidusuunas ohu- ning lähituledega seisvat sõiduautot, mispeale ta aeglustas sõidukiirust hindamaks teel olevat olukorda. Paraku püüdis meeltesegaduses noormees seisvast autost paremalt poolt teeservapidi mööda põigata ning sõitis otsa Mercedese kõrval olnud 28aastasele naisele.
Kokkupõrkes sai naine raskelt vigastada ning meedikud toimetasid kannatanu Valga haiglasse ravile. Kuigi teel oli veel mitmeid inimesi ning lisaks juhile viibis ka sõiduautos Volkswagen kaasreisijaid, pääsesid kõik teised sellest õnnetusest vigastusteta.
Valga politseijaoskonna vanemliiklusametnik Kaimar Karm ütles, et mõlema sõiduki roolis olnud mehed olid küll kained ning omasid juhtimisõigust, kuid vähese sõidukogemuse tõttu tegid roolis olles valesid otsuseid ning põhjustasid oma tegevusega liiklusohtliku olukorra, mis kahjuks päädis raske liiklusõnnetuse ning inimvigastustega.
«Kombinatsioon valel teepoolel peatumisest, valedest tulede kasutamisest, sobimatutest sõiduvõtetest, ebaadekvaatsest ohu hindamisest ja liiklusohtliku olukorra tekitamisest ei saagi paraku hästi lõppeda ning sel õnnetusel oleksid võinud tegureid arvestades olla ka traagilisemad tagajärjed,» lisas Karm.
Vanemliiklusametnik tuletab kõikidele liiklejatele meelde, et liikluses tuleb olla tähelepanelik. Juht peab valima ilmastikuoludesse sobiliku sõidukiiruse ja –võtted, kasutama nõuetekohaselt auto tulesid ning enne manöövreid veenduma nende ohutuses.


description: Valga Jaani kirik on viimase kuu jooksul juba kaks korda sattunud kummalise rünnaku ohvriks, kus keegi justkui kas kirikusse sisse või sealt välja murda üritab.

title: Valgas rünnati kirikut juba teist korda

maintext:
Valga kiriku organist Jüri Goltsov ütles, et tegu pandi toime laupäeva õhtupoolikul. Kui esiotsa tundus, et kirikusse oli akna kaudu sisse tungitud, siis jäljed näitavad, et aknad võidi lõhkuda ka lukustatud kirikust väljapääsemiseks. Nimelt olid ära tõstetud sisemised raamid ja välimised lõhutud nii, et killud olid langenud väljapoole.
«Laupäeva õhtul kella 18.40 paiku avastas abipolitseinik lõhutud aknad sissekäigu mõlemal pool ja teavitas politseid. Korrakaitsjad fikseerisid lõhkumise ja eks nüüd tuleb kirikul tegeleda tagajärgedega,» tõdes Goltsov.
Ta lisas, et nagu eelmisel korral septembri alguses, ei olnud ka seekord kiriku siseruumides midagi lõhutud ega esmapilgul ka minema viidud. «Meele teeb aga kurvaks, et akna parandamise kulu on üsna suur, pealegi on tegemist sama aknaga, mis lõhuti ka septembris ja just hiljaaegu parandati.»
Eriti kummaliseks muudab juhtumi, et veel laupäeval kella kolme paiku oli kirikus rahvas kontserdil rahvusvahelise muusikapäeva puhul, kus esinesid Valga ja Valka muusikakoolide õpilased ja õpetajad. Lisaks oli kesklinnas laadaga seoses rohkelt liikumist.
Politsei pressiesindajalt Ragne Keiskilt saadud esialgse info kohaselt midagi kirikust varastatud ei ole. «Politseitöö juhtumi üksikasjade väljaselgitamisel jätkub. Praeguseks ei ole kannatanu veel politsei poole avaldusega pöördunud, seega on täpsustamisel kahju suurus ja muud juhtunu asjaolud.»
Valga Jaani kiriku koguduse hooldajaõpetaja Vallo Ehasalu, kes samuti nii laupäeval kui pühapäeval sündmuspaigal oli, kinnitas, et tõepoolest ei olnud suuremat kahju korda saadetud – peale akende lõhkumise. Kahju suurust ei oska Ehasalu esialgu öelda – selle peab määrama puusepp, kes olukorda hindab ja oma pakkumise teeb. Kuni parandustööd saavad tehtud, katab aknaauke puitplaat.
Vandaalitseja(d) oli(d) end akent lõhkudes ilmselt ka vigastanud: nii akna juures kui kiriku põrandal oli verejälgi.
Ehasalu sõnas, viidates kahele järjestikusele lõhkumisele, et tema ametiaja jooksul on sellist vandaalitsemist väga vähe ette tulnud. «Küll oli juhtum Hargla kirikus, kus ka süüdlased kohapeal kätte saadi. Kes aga eelmisel korral Jaani kirikus sees käis, ei tea me siiani,« sõnas Ehasalu, vihjates 7. septembrile, mil hommikul kella 6.15 ajal avastas politsei, et lõhutud on üks Jaani kiriku akendest ning selle kaudu hoonesse sisenetud.
Ka tookord ei olnud muud peale aknaklaaside lõhutud, ka varastatud ei olnud midagi. Lahti olid lükatud kiriku uksed ja süüdatud altaril küünlad. Samuti näitasid märgid, et kõikides ruumides on ringi kõnnitud.
Tookord väitis politsei pressiesindaja, et teo võimalikud toimepanijad on politseile teada ning juhtunu osas algatati väärteomenetlus karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis käsitleb omavolilist sissetungi. Eile täpsustas Keisk, et paraku ei ole septembrikuise sissemurdmise asjaolud lõpuni selged ning menetlus kestab.


description: Täna jalutas Valgas Räni pargis lehm, keda ei ole viimaste nädalate jooksul suutnud püüda ei politsei ega päästeamet. Loomade eest hoolitsev sulane ootab, et veterinaar lehma uinutaks.

title: Fotod: Valga elanikke häirib linna peal hulkuv lehm

maintext:
Valga linna viimaseks lehmapidajaks kutsutud Galina Jantsikese loomadest on aastate jooksul mitmel korral kirjutatud. Kaks lehma, kelle pidamisest kõrges eas vanaproua linnavalitsuse ja veterinaarameti keelituste kiuste kuidagi loobuda ei kavatse, on mitmel korral ketist lahti pääsenud ja naaberaedades pahandust teinud.
Täna hommikul ilmus Räni pargi servas elava naisterahva Facebooki seinale pilt, kus üks Jantsikese lehmadest oli naise koduaias ööpimeduses õunu söömas. «Öösel ärkasin mingi kolina peale üles, vaatasin magamistoa aknast välja ja seal see lehm oli,» rääkis anonüümseks jääda sooviv naine, kes vaatamata ehmatusele siiski lehmaomanikuga tüli kiskuda ei tahaks.
Pruun lehm öös
Lisaks söödud õunetele oli lehm murul nähtavate jälgede järgi majale mitu ringi peale teinud ning enda kohalolust ka konkreetsema märgi maha jätnud. «Vaatsin, et jube viisakas lehm ja jättis mulle ühe kingituse ka,» muheles naine kompostihunniku kõrval lamavale lehmakoogile osutades.
Naise teada ei ole aga tema ainukene, kelle aias lehm viimasel ajal käinud on. Näiteks mõni maja temast edasi olevat sama loom eelmisel nädalal aia lõhkunud. Öösiti jalutavat lehm aga mööda naabruskonna tänavaid. «Mina kardan kõige rohkem, et ta võib niimoodi auto alla jääda,» oli naine murelik ja lisas, et näeb kõigile sobiva lahendusena üht tugevat ketti.
Jantsikese lehmade eest hoolitseva sulase kinnitusel pääses pruuni karva lehm lahti juba paari nädala eest. «Ta ei lase lihtsalt endale ligidale tulla. Politsei ja tuletõrje on ka käinud, aga ega nemadki teda kätte saanud,» laiutas ennast Antsuks nimetav mees käsi. Lehmade eest hoolitsevat ta enda sõnul vaid kaastundest vanaproua vastu.
«Ega ta (Jantsikene – toim) enam väga palju majast väljas ei käigi. Ma räägin talle iga päev, et peaks loomad lihakombinaati saatma, aga ta ei ole nõus,» rääkis Ants Räni pargis ketiga maa külge kinni pandud musta värvi lehmale heinu ette visates. Pruun lehm ragistas samal ajal pisut eemal võsas.
Antsu sõnul on ta lehma kinnipüüdmiseks kõike üritanud. Korra olevat ta näiteks loomale köie jala taha saanud. «Kurat, ta tõmbas mu pikali ja lohistas tükk aega mööda parki taga,» vandus mees, kelle väitel olevat tal aga nüüdseks kokku lepitud, et esmaspäeval tuleb sündmuskohale kohalik loomaarst, kes lehma noolepüssiga uinutab. «Siis saab talle päitsed pähe panna ja lauta ära viia,» arvas mees.
Võimatu ülesanne
Valga pikaaegne loomaarst Jaan Luht, kes Räni pargi servas asuvas loomakliinikus töötab, Antsu mainitud kokkuleppest midagi ei teadnud. «Muidugi kui veterinaarkeskus mulle midagi ütleb, siis tulen ja teen narkoosi ära, aga arvan, et see ei teeks midagi paremaks.»
Nimelt olevat lahti pääsenud lehm tõenäoliselt nii tugev, et ta jõuaks narkoosist ärgates kas või kolme meest järel lohistada. «Laudas elanud loom ei viitsi võib-olla kõndida, aga see lehm on nüüdseks jooksmise maailmameister,» pakkus Luht.
Valgamaa veterinaarkeskuse spetsialisti Virgo Roose sõnul on ta sageli lehma vaatamas käinud ja selle sulasele soovitanud, et ta ketis oleva musta lehma lauta viiks. «Siis peaks see pruun ka järele tulema.» Millegipärast pole aga Roose sõnul tema soovitust veel arvesse võetud.


description: Juba pikemat aega on Valgamaad peetud üheks Eesti karuvaesemaks maakonnaks, kuigi viimasel ajal on meie metsade suurimad kiskjad jäänud silma nii jahimeestele kui metsakaameratele.

title: Mitmel pool Valgamaal on nähtud liikumas karu

maintext:
«See on täielik jama jutt, et karusid Valgamaal ei ole. Ilusad värvifotod päise päeva ajal näitavad, kuidas nad käivad meil söödakohtadel ja soolakutel maiustamas,» rääkis Riidaja jahiseltsi esimees Urmas Tekkel. Tema kinnitusel on mesikäpad sellel aastal mitu korda sealsete metsakaamerate vaatevälja ukerdama sattunud.
Mehe hinnagul on ainuüksi tema jahipiirkonnas alaliselt elamas vähemalt üks emakaru kahe pojaga ja üks isakaru. Lisaks olevat Tekkeli jahimaadelt, Leebiku küla lähistelt leitud jäljed, millest ühe jälje mees ära mõõtis ja sai tulemuseks 30 sentimeetrit pikkust ja 18 laiust. «See tähendab, et see on kusagil 300–400 kilo kaaluv loom.»
Alalised elanikud
Kuigi Tekkel nõustus, et külajuttude tasemel kohtumisi karudega alati tõsiselt ei peaks võtma, olevat ta oma silmaga viimati karu jäetud jäljerida näinud äsja nädalavahetusel metsas jahil käies. «Kindlasti pole need mingid läbirändajad,» järeldas jahimees.
Kuu aega tagasi nähti aga karu nii-öelda silmast silma Valgamaa edelanurgas. «Üks Tallinna jahimees tegi telefoniga pilti ka. Kaugust karuni oli vahest sadakond meetrit ja foto kehva kvaliteediga, aga emakaru ja kaks pisikest poega olid selgelt näha,» rääkis sealse Taagepera jahiseltsi esimees Indrek Valner.
Lisaks olevat Valneri isiklikele metsakaameratele jäänud tänavu üks täiskavanud ja üks pisem isakaru ning üks emakaru kahe pojaga. Tõika, et Valgamaad endiselt karuvaeseks peetakse, võrdles Valner aga hiljutise uudisega poliitikast: «Makselaekumisega on kõik hästi, aga eelarves on ikka poolteist miljardit puudu.»
Tosinajagu isendeid
Valgamaa jahimeeste ühistu esimehele Rein Rosenbergile polnud hiljutised kohtumised karudega mingi üllatus. «Raske on hinnata, kuna eks nad liiguvad siia-sinna, aga maakonnas võib neid olla kusagil 10–12 küll.» Kusjuures kõige rohkem elutsevat neid Otepää kandis Valgamaa ja Põlvamaa piiri lähedal.
Seda kinnitas ka Vana-Otepää jahiseltsi esimees Peeter Ein. «Kevadest alates on neid siit kuus kuni seitse läbi liikunud.» Kuigi jahimees ei saa kinnitada, et kõik need loomad ka Valgamaal elavad, on tema sõnul mõni neist kindlasti seal kandis ka talve mööda saatnud.
Kuigi Rosenberg pole veel kõiki maakonna tulemusi sellel aastal kokku võtnud, et neid loenduse tarbeks keskkonnaagentuurile edasi saata, loetles ta hea meelega eelmise aasta kohtumisi. «Hummuli ja Riidaja piirkonnas kaks, Rullis emakaru kahe pojaga, Pukas üks ja Vana-Otepääl kuus karu.»
Sellistest arvudest hoolimata on Rosenbergi ja teiste jahimeeste kinnitusel karude laskmine viimase ligi paarikümne aasta jooksul olnud Valgamaal keelatud. Viimati lasti karu maakonnas teadaolevatel andmetel 1999. ja 2008. aastal talvise jahi käigus tekkinud väidetava ohu tõttu.
Kuigi pruunkaru on meie metsade suurim kiskja, on tema rünnakud inimeste vastu siiski haruharvad. Reeglina muutub loom agressiivseks vaid enda poegade kaitseks või näiteks tundes ennast jahimeeste poolt nurka surutuna. Viimasel juhul on pakutud, et ka siis on karu peamine eesmärk endale põgenemistee vabastamine.


description: Vanasõna väidab, et kui luiged lähevad, on lumi juba taga. Seda rahvatarkust aluseks võttes Valgamaal veel niipea lund oodata pole.

title: Luiged veel lund ei luba

maintext:
Nimelt võis laupäeva hommikul Valgas Pedeli supluskoha rannas näha kühmnokk-luikede paari kahe pojaga. Pojad olid veel inetu pardipoja staatuses – sulestik oli alles pruunikashall – mitte valge, nagu täiskasvanud lindudel.
Valgalastele pole Pedelil elutsevad luiged midagi väga erilist: linde on siin nähtud juba aastaid ja mullu samal ajal võis jõel näha lausa seitsmeliikmelist luigeperet viie pojaga. Küll aga pole just tavaline, et luiged otse supelrannas end sisse on seadnud. Pigem on rannal sel aastal näha olnud rohkesti sinikael-parte.
Seejuures pole luiged end tänavu Pedelil kuigivõrd näidanud. Küll aga olevat neid nähtud linnaservas Saviaugu tänava tiikidel, kus nad oletatavasti juba aastaid on pesitsenud.
Ka kaksiklinna Valga-Valka Läti poolel on inimesi – sealhulgas külalisi Eestist – juba palju aastaid rõõmustanud luigepere, kes pesitseb Valka suurima kaubanduskeskuse Mego ja endise haiglakompleksi vahelisel alal paikneva tiigi kaldal.
Keelust hoolimata kipub mõnigi neile Põhja-Läti ajalehe Ziemeļlatvija ajakirjaniku Inga Karpova sõnul süüa viima. Linnud on väikelinnale suisa omalaadseks visiitkaardiks kujunenud. Luigeperet on nähtud kõndimas Valka tänavatelgi.
Sellel kevadel olid aga paljud Valka elanikud aga mures olnud, kuna oli teada, et 15. mail on kavas taas tööle panna tiigil asuv purskkaev, mis seal eelmisel aastal avati, rääkis toona Karpova. Hiljem ütles ta, et tõenäoliselt purskkaev luigeperet siiski oluliselt ei häirinud.
Lisaks purskkaevule teevad luikede pärast muretsejatele tõsist peavalu hulkuvad koerad. Näiteks tahtnud aprillis kaks suurt koera pealtnägijate kinnitusel üht Valka luikedest hammustada. Seega pole võimatu, et laupäeval Valgas nähtud luiged olid Lätist pärit sisserändjad, kes kaksiklinna Eesti-poolel end mugavamalt tunnevad.
Mis aga puudutab rahvatarkust luikede ja lume seose kohta, puudutab see pigem laulu- ja väikeluiki, kes rändlindude seas ühed viimastest Eestist lahkujate seas on. Kühmnokk-luikede hulgas on aga rohkesti ka neid, kes jäävadki Eestisse talvituma. Sellel on ornitoloogide sõnul kaks peapõhjust: lindude toitmine ja pehmed talved. Seejuures on luikede toitmine saiaga lubamatu: see võib linnud suisa tappa.


description: Halloween pühana, mis on eriti populaarne Põhja-Ameerikas, hakkas Eestis, nagu ka muudes Euroopa maades levima 1980. aastate lõpupoole. Kuigi teda siin-seal ikka tähistatakse, eriti noorte seas, ei ole teda pühana päriselt omaks võetud.

title: mis püha see on ja kust tulnud?

maintext:
Halloween on 31. oktoobri öö vastu 1. novembrit. Mida siis see meie jaoks suhteliselt uus komme siiski tähendab ja kus on selle juured - selle kohta leiab kasvõi internetiallikatest mõndagi huvitavat. Püha langeb kokku läänekristliku pühakutepäevaga. Ajaloolaste arvates on selle juured tõenäoliselt paganlikes keldi rituaalides.
Halloween on lühenenud nimetusest pühakutepäeva laupäev (All Hallows' Even, Hallow - vanainglise keeles pühak). Halloween on tänu oma pikale ajaloole kombinatsioon paljudest traditsioonidest, millest tähtsamad on vana keldi püha Samhain, pühakutepäev ja hingedepäev.
Läbiv hingedeteema
Halloween'iga tähistatakse paljudes maades ühtlasi hingedepäeva-aega ning oodatakse koju varem elanud inimeste hingesid, kelle mälestuseks süüdatakse kodudes küünlad.
Pühakutepäeva laupäev oli meie rahvakalendris varasemalt tundmatu. Kombestikult ühendab tähtpäev endas meie hingedeaja, mihklipäeva ja mardipäeva tavasid.
Samhain on keldi uusaasta ehk suvelõpp, mida tähistati pidulikult oktoobri lõpus. Olemuselt on sellel pühal ühisjooni näiteks eestlaste mihklipäevaga, karjatamisaja lõpuga. Samhain tähendas aega, mil ilmad külmenesid, karjused tulid mägedest alla, kari jäi koju ning algas tubane käsitöö tegemise aeg, oli aga ka viljalõikuse lõpuaeg.
Need olulised tähised langesid ühte ajaga, mil esivanemate hingesid oodati tagasi koju ja mil nendega suheldi. Siingi on palju sarnast eestlaste kunagise hingedeajaga, mil samuti oodati esivanemate hingi koju naasvat, neid kostitati, liikusid ringi hingesandid.
Ajalooallikate põhjal riietuti Samhain'i ajal vaimudeks ja liiguti rongkäiguga linnast välja, et surnute hinged tagasi nende valdustesse juhtida. Samuti kogusid keldi lapsed perest perre käies tulepuid hiiglasliku ühislõkke jaoks ning suurest lõkkest viidi elavaid süsi kodukoldesse, kus süüdati oma tuli. See sümboliseeris ühendust inimeste vahel. Täiskasvanud käisid maskeerituna perest perre, kogudes ohvrianniks toitu.
Katoliku kirikul on olnud pikaaegne poliitika mittekristlike pühade integreerimiseks ja inimeste oma usku pööramiseks, ka sel juhul prooviti paganlust tõrjuda. Pühakutepäeva pühitseti alguses maikuus, kuid 8. sajandil nihutas paavst Gregorius III selle 1. novembrile. Paljude ajaloolaste arvates toimiti nii, et tõrjuda Samhaini´i ja muid paganlikke tähtpäevi.
Mujal maailmas
Hingedepäeva tähistatakse pidulikult kirikutes ja kodudes paljudes maailma maades.
Mehhikos tähistatakse kõigi surnute päeva (Los Dias de los Muertos): mälestatakse lahkunud sugulasi, pidutsetakse, toimuvad luukerede ja kummituste rongkäigud, jäljendatakse matuserongkäiku – kirstus on elav inimene.
Halloween'i kujunemisel märkimisväärseks uueaegseks pühaks on suur osa iirlaste traditsioonidel. 18. sajandist hakkas Iirimaal levima komme tuua ühislõkkelt koju süsi õõnestatud kaalika sees. Algselt tehti laternaid õõnestatud kaalikast, kuhu asetati süsi või küünal. Uskumuste järgi pidi see ühtaegu sümboliseerima esivanemate hingi. Iiri emigrandid kandsid kombe üle Ameerikasse, kus kaalikas asendus kõrvitsaga, mida on palju kergem lõigata ja õõnestada.
Inglismaal hakati halloween'i vaimude, nõidade ja haldjate liikumise pühana tähistama 19. sajandil, ilmselt tookord levinud rahvusliku romantismi mõjul. Tõeliselt populaarseks muutus see tähtpäev aga 20. sajandil. Tähtpäev sobis oma iidsete joonte poolest hästi ka paganlikele liikumistele, mistõttu see on wicca ja teiste uuspaganlike liikumiste jaoks oluline tähtpäev.
Šotimaal käivad lapsed perest peresse, on pidude, maskeerimise ning tembutamise aeg. 1980. aastatest müüakse poodides maske ja nõiamütse, lapsed liiguvad salme lugedes ja kommi küsides maskeeritult ringi.
Ameerikas tõrjus Halloween, mille iiri emigrandid olid sinna viinud, kõrvale pühakutepäeva ja hingedepäeva, lisandus mitmeid ilmalikke tavasid. Lapsed ja nende vanemad hakkasid ringi liikuma. Populaarsed on maskeraadid, viimastel kümnenditel on halloween'iga seotud kogu oktoobrikuu nagu detsember kulub jõuludele. Ameerikas kuuluvad tähtpäeva juurde hirmufilmid, kummitusmajad, kummitusjutud, ennustamine.
Soomlased tähistasid veel 20. sajandi alguses 1. novembril kekrit, mille tavad meenutavad eestlaste hingedepäeva ja mardi-kadripäeva tavasid. Lahkunute haudadel süüdati küünlad, käidi ümberriietunult talust tallu.
Halloween'i tähistatakse meil vähem maal ja rohkem linnades, kus peamiselt lapsed käivad tõepoolest ukselt uksele, kogudes maiustusi. Siiski ei ole see suutnud välja tõrjuda mardi-ja kadripäeva meie rahvakalendrist. Küll on aga paljudes noortekeskustes, lasteaedades ja koolides sellel päeval korraldatud Halloween´i-teemalisi ürtusi.


description: Homme kella 7.23st elame täiskuu mõju all – kas peaksime kartma?

title: Miks on täiskuu legendide ja uskumuste allikas?

maintext:
Osa meist on vähemalt enda sõnul tundnud, et teatud kuufaaside ajal on enesetunne kuidagi imelik. Mõnikord ei saa magada, vahel oleme ärritunud ja uimased, teinekord on energiat tavalisest rohkem – ning armastame kõike seda seletada täiskuu mõjuga.
Peale selle, et Kuu faaside mõjust inimese psüühikale vestavad folkloor ja mütoloogia, on see läbipõimunult ka luules, kunstis ja muusikas, olles mõjutanud terveid kultuure. Tänapäevases folklooris väidetakse koguni, et sündide, autoõnnetuste, aga ka vägivallaaktide ja muude «kuutõbiste» tegemiste arv kasvab täiskuu ajal. Kui aga joonistada nende juhtumiste graafikuid Kuu faaside järgi, ei ole märgata, et nende hulk täiskuu ajal tõuseks.
Teaduslikku seletust ei ole
Füüsik, astronoom ja skeptik Martin Vällik väidab, et täiskuu mõju on lihtsalt legend ja uskumuste põhjus tegelikult uskujate peas. Ta pakub, et kõike eelnevat uskuvad inimesed, teades täiskuuaega tulemas, hakkavad toimuvaid sündmusi eriliselt tähele panema ja täiskuuga seostama.
Katseid, mis näitavad, et inimese uni on rahutum, uinumine võtab kauem aega ja une kestus on lühem, ei võta teadusemees kuigi tõsiselt. «Ühed katsed näitavad võib-olla üht, teised teist. Aga katsemetoodika ja see, millise meelsusega katset tegema minnakse, mõjutab alati tulemust. Usaldusväärsuse kriteerium on ka see, kas need katsed on korratavad.»
Ühe uurimisgrupi katse väikese hulga katsealustega võib Välliku hinnangul küll mingisugust trendi näidata, aga kas see tõele vastab, on iseküsimus.
Kuid kas vääruskumused toetuvad ka hämaratele teadmistele Kuu gravitatsioonijõust? Külgetõmbejõud, mille Kuu tekitab, on hoomamatult väike, kuid Kuu mõjutab ookeane, põhjustades tõusu ja mõõna, mis on tingitud gravitatsioonijõu varieerumisest. Kuid kas inimene saab olla mõjutatud loodetest?
Vällik väidab, et Kuu gravitatsioon mõjutab meid samapalju kui pea kohal hoitav hernes. «See tähendab: nii vähe, et me ei oska selle mõju tuvastada ega välja arvutada. Kuu on meist vahel lähemal, vahel kaugemal ning seegi ei sõltu sellest, kas meil on noorkuu faas, täiskuu faas või kuu loomine.»
Lisaks ei sõltu Kuu gravitatsiooniline mõju sellest, kas kuu on meie suunas valgustatud rohkemal või vähemal määral, mida «teadjad» teinekord väidavad.
Kas lummav valgus?
Termin «täiskuu» tähendab, et Kuu külge Maa asukate poolt vaadatuna valgustab Päike. Arvatakse, et täiskuu mõju on psühholoogiline: inimesed lähevad pööraseks öösse tekkinud lisavalguse tõttu. «Siin võib olla mitu asjaolu. Üks on see, et täiskuu on inimkonna ajaloos olnud oluline valgusallikas öisel ajal. See on võimaldanud aegadel, kui kunstlikku valgust ei olnud, pikendada õhtuste ja öiste tegevuste aega.»
Ta lisas, et täiskuu valguses nägid inimesed rohkem asju, mis päevavalgust ei kannata ja see andis põhjuse seostada seda va täiskuu aega hämarate öiste tegevustega. «Pealegi, täiskuu aegu on valgust rohkem, varjud on teravamad ja mulje salapärasem.»
Millest aga on tulnud sõna kuutõbine, seda soovitas Vällik pigem folklooriuurijailt küsida.
Teisest küljest võib Välliku sõnul ka nii olla, et kui juba hakati seostama täiskuuga mingeid veidraid nähtusi, siis selliseid uskumusi ei hoitud ju ometi enda teada. Neist räägiti, tekkisid lood, legendid ja muidu vahvad jutustused, mida oli tore omakorda edasi rääkida. «Ja kui sellised uskumused juba levivad, et täiskuu ajal midagi veidrat toimub, hakkavad nad end võimendama – hakatakse juhtumisi täiskuuga seostama.»
Alateadvusest mõjutatud teadvus
Tõsi, alateadvus kontrollib suures osas inimese käitumist ning muljed alateadvusest muutuvad kergelt mõteteks teadlikus meeles. Samamoodi mõjutab Kuu ka loomade käitumist, selle vahega, et loomade alateadlik meel põhineb nende instinktidel. «Minu teada on kirjeldatud gnuude puhul, et neil on soojätkamise tsükkel Kuu faasidega väga seotud, aga kas seda ka teiste loomaliikde puhul märgata on, ma ei tea.»
Vällik märgib, et kinnistunud uskumused on justkui isetäituvad ennustused horoskoopides – inimesed hakkavad selle järgi käituma. «Näiteks kui olen võitnud endale sellise hoiaku, et täiskuu aegu ma hästi ei maga, siis võib-olla hakkabki siin toimima väike isetäituv ennustus. Kuidas sellest lahti saada? Keeruline.»
Samasse valdkonda, küll positiivsema poole pealt, jääb platseeboefekt, mis käib ravi juurde. See ei ole küll asi, mis meid terveks teeb, aga enesetunnet mõjutab tublisti.
Kahtlemata, saabuv öö ongi ju kuuvalguses müstiline ja salapärane ning võib-olla tekitab ka tahtmist kuu poole uluda. Püüdkem siiski kas või sel täiskuuperioodil jälgida oma käitumist ja meeleolu selgema pilguga ning ärgem laskem selektiivsel mälul ja uskumustel end kõigutada.