maintext:
Galerii: Läänemaa koolidele jagati 30 robotit
Kristjan Kosk
Laupäeval anti Haapsalu linnavalitsuse saalis maakonna üheksale koolile üle Edisoni haridusrobotid. Sajast haridusrobotist, mis üle-eestiliselt jagati, jõudis tänu innovatsioonikeskuse Innokas ja koolide aktiivsusele Läänemaale 30.
Robotex soovib Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks saada maailma suurimaks robotivõistluseks. Selleks otsustati jagada koolidele 100 Edisoni robotit koos akude ja akulaadijatega ning koole kutsuti üles selleks soovi avaldama. Huvilised said taotlusi esitada alates 26. juulist.
Innovatsioonikeskus Innoka eestvedamisel esitasid kõige rohkem taotlusi Läänemaa koolid. See tagas Läänemaale kokku 30 haridusrobotit, mis on suurim kogus ühe maakonna kohta. Võrdluseks – Harju maakond sai 17 robotit, Tartu maakond seitse robotit, viis maakonda jäid neist aga üldse ilma.
Kõik koolid, kes robotid said, on nüüd oodatud osalema detsembris toimuvale Euroopa suurimale robootikavõistlusele Robotex.
Foto: Arvo Tarmula


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

title: Haapsalus prooviti varastada kassa

maintext:
Haapsalus prooviti varastada kassa
Kristjan Kosk
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Ruth Vilusaar teatas, et eile kell 10.40 avastati, et Haapsalus Tööstuse tänaval on kauplusest proovitud varastada kassasahtlit. Vargus jäi lõpule viimata, sest poe signalisatsioon hakkas tööle.

fasttext_language: et


maintext:
Haapsalus näeb Soome loodusfotograafia suurkuju eluloonäitust
ERAKOGU
Soome loodusfotograafia grand old man Hannu Hautala (pildil) on oma elutöö vormistanud näituseks ja raamatuks „Metsän poika”. Septembris saab seda vaadata Haapsalu kultuurikeskuses.
Näitusel on 49 suures mõõdus pilti aastaist 1966–2014. Iga aasta on esindatud ühe fotoga.
Et Hautala lemmikobjekt on linnud, siis ongi valiku hulgas enim linnupilte. Mais tähistas vanameister 75. sünnipäeva sama näituse avamisega Narvas. Haapsallu jõudis näitus Matsalu loodusfilmide festivali ja Eesti looduskaitse seltsi koostöös. Näitus jääb avatuks 25. septembrini, siis rändab see edasi Oulusse.
Hannu Hautala tuleb Matsalu loodusfilmide festivali ajal taas Eestisse. 24. septembril esineb ta festivali fotopäeval Lihula mõisas ning 25. septembri hommikupoolikul kohtub fotohuvilistega näituse lõpetamisel Haapsalus.
Heiko Kruusi


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

title: Uku ootas kannatamatult kooliminekut

maintext:
Uku ootas kannatamatult kooliminekut (1)
Kaire Reiljan
Koolitarvete valik on poodides kirju. Uku mõtleb, millised värvid koolikotti osta. Foto: Markus Sein
Uku Suislep on vilka silmavaate ja laia naeratusega 7aastane poiss, kes neljapäeval esimest korda koolipinki istus.
Nädal enne kooli ütleb Uku, et ootab kooliminekut väga ja poisi sõnu kinnitab ka ema Anne: „Iga päev küsib, millal see päev tuleb.” Ema lisab, et eks poisil ole nüüd kodus igav ka, sest neli aastat noorem vend Kustav läks juba lasteaeda.
„Ma tahan kooli minna, sest seal saan palju õppida,” nimetab Uku ise oma suure ootuse põhjuse.
Vajalikud kooliasjad on Ukul juba nädal enne kooli olemas: pinal, pliiatsid-viltpliiatsid, teritaja, kustukumm ja joonlauad, värvid ja plastiliin samuti. Poiss ise ütleb, et tal on juba meelest läinud, mis kõik seal koolisahtlis tähtsaks päevaks juba valmis on. Ka koolikott, auto pildiga, on kodus ootamas.
Ema Anne sõnul polnud koolikoti ostmine üldse nii lihtne kui ta alguses arvas. „Mõtlesin, et mis see siis on, lähed poodi ja ostad, aga nii lihtsalt see ikka ei käi,” rääkis ta. Pidi ikka mitu poodi läbi käima enne kui päris sobiv välja valiti.
Neljapäeval avab Uku täisõigusliku õpilasena Haapsalu linna algkooli 1a klassi ukse. Koolimaja on poisile juba natuke tuttav, sest kevadel käisid esimesse klassi minejad koolis tutvumispäeval. Uku ütleb, koolimaja talle meeldib ja teab lisada, et ka isa Arno käis kunagi samas koolis.
Kuidas koolielu käima hakkab Uku päris täpselt veel ei tea. Tal on küll vanemaid kooliskäivaid sõpru, aga nendega pole kooliteema jutuks tulnud. Ema käest on ta küll küsinud. „Ema ütleb, et koolis on tore,” ütleb Uku.
„Teistele ütlen ka, et ärge kartke koolis, seal on lõbus,” julgustab ta eakaaslasi. „Kui olete lasteaias maganud, siis koolis ei pea magama ja saab kogu aeg üleval olla ja saab üksi koju minna. Ja kui te ei oska minna, siis võin teid juhatada,” lubab poiss lahkelt.
Ukul endal on koolitee ammu selge, sest kool asub üsna kodu lähedal: tuleb minna otse, siis pöörata vasakule ja oledki kohal.
Ise arvab poiss, et on kooliminekuks valmis. Lugemisoskuse kohta ütleb, et natuke oskab ja kirjutades tulevad tähed ka juba päris kenasti välja. Siiski eelistab ta, et ema raamatuid ette loeb, sest ega raamatuid polegi nii lihtne lugeda – seal on päris palju tähti. „Lugemist peaksin veel harjutama ja veel mõndasid asju, mis mulle meelde ei jää, et tuleb koolis teha. Ma pean õppima kirjutamist ja veel kuidas asju osta,” tunnistab Uku. Ema täpsustab, et asjade ostmise all mõtleb poiss seda, kuidas poes arvutada, kas rahast jätkub.
Seda et koolitunnis peab vaikselt istuma, Uku teab ja ütleb, et proovib tunnis vaikselt istumisega hakkama saada. „Ma arvan, et see ei ole raske, sest lasteaias olid ka tunnid,” on ta optimistlik.
Kõige rohkem ootab Uku aga kehalise kasvatuse tunde ja vahetundi, sest siis saab sõpradega kooliõues mängida.
Sõpru, kellega vahetunnis mängida, Ukul on – 22 klassikaaslasest kolm on tema endised lasteaiakaaslased Pääsupesa lasteaiast. Lasteaiakaaslase ja sõbra Mikuga lepiti juba augustis kokku, et hakatakse ühes pingis istuma.
Kooli kõrvalt tahab Uku jalgpallitrenni ja muusikakooli minna. „Tahan klaverit õppida,” ütleb poiss ja kinnitab, et on valmis selle nimel ka palju harjutama. Ema Anne ütleb küll, et sel aastal muusikakooli minek siiski veel kõne alla ei tule, sest kõigepealt peab vaatama kuidas päriskooliga läheb.
Juba lasteaiast alates on Uku käinud rahvatantsu tantsimas ja draamaringis. Mõlema kohta ütleb poiss, et need talle meeldivad ja mõlemaga tahaks ta edasi ka tegelda.
Küsimusele kelleks Uku suureks saades saada tahab, on tal vastuseid mitu. „Tahan tulevikus teha asju, mida koolis tuleb teha. Unistus on ehitajaks saada. Tahaks vanu maja korda teha,” arutleb ta ja parandab siis: „Või pigem autosid ehitada.” Aga ega tal näitlejaameti vastugi mida oleks või hoopis meremeheameti vastu, sest piraatide põhikool on Ukul lõpetatud ja ta ruubaga merelgi käidud. „Oskan ise arutada ega karda üldse,” kinnitab ta.
Viimane koolieelne suvi oli Ukul tegemisi täis. Ta käis juba teist aastat järjest Vigalas folkloorilaagris, kus mängis flööti ja Saaremaal reisil ja muidugi ujumas. Tallinna loomaias jõudis ta ka enne suve lõppu ära käia. „Kõige rohkem meeldisid alligaatorid, nad pole üldse hirmuäratavad. Ja veel meeldis mulle mingi kõrbekass. See on selline väike kass, nagu päris kass, aga kollast värvi ja mustade täppidega,” jutustab poiss õhinal.
Uku suur lemmik on ka lõbusõidurong Peetrike. Ta on ise sellega sõitmas käinud ja alati kui Peetrike mööda sõidab, siis jookseb poiss rongile järele ja lehvitab sõitjatele.
„Ei tahaks, et suvi lõppeks, aga kooli tahaks küll,” ütleb Uku nädal enne kooliaasta algust pingil jalgu kõigutades.


maintext:
Reformierakonna suurim kuluhüvitiste kasutaja oli Imre Sooäär
BNS
Riigikogu Reformierakonna liikmetel kulus käesoleva aasta esimese poolaastaga kuluhüvitisteks kokku 161 688 eurot ja 95 senti, fraktsiooni suurim kuluhüvitiste kasutaja oli Imre Sooäär.
Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liikmete kuluhüvitiste limiit käesoleva aasta esimesel poolaastal oli kokku 185 805 eurot ja 90 senti, edastas riigikogu pressiteenistus.
Reformerakonna fraktsiooni liikmed kulutasid esimese poolaasta kuluhüvitiste limiidist ära 161 688 eurot ja 95 senti ning limiidist jäi kasutamata 24 116 eurot ja 95 senti. Seega kasutasid Reformierakonna fraktsiooni liikmed esimese poolaasta kuluhüvitiste limiidist ära 87 protsenti.
Üle 90 protsendi kuluhüvitistest kulutas ära kokku 14 Reformierakonna fraktsiooni liiget.
Kolm suurimat kuluhüvitiste kasutajat Reformierakonna fraktsioonis olid Imre Sooäär, Valdo Randpere ja Jüri Jaanson.
Sooäär kulutas 6193 euro ja 53 sendi suurusest limiidist 6178 eurot ja 70 senti ehk 99,8 protsenti. Sooääre kulutustest moodustasid lõviosa ehk 4315 eurot lähetuskulud, sõidukulusid oli reformierakondlasel 716 euro eest.
Randpere kasutas limiidist ära 6137 eurot ja neli senti ehk 99,1 protsenti ning Jaanson 6046 eurot ja 27 senti ehk 97,6 protsenti.
Üle 90 protsendi esimese poolaasta kuluhüvitiste limiidist kulutas ära 14 Reformierakonna fraktsiooni liiget.
Reformierakonna fraktsiooni liikmetest kasutasid kuluhüvitisi esimesel poolaastal kõige vähem Ants Laaneots ja Maris Lauri.
Laaneots kasutas kuluhüvitiste limiidist 3099 eurot ja 63 senti ehk täpselt 50 protsenti. Lauri kasutas limiidist ära 2640 eurot 73 senti ehk 42,6 protsenti.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Lihula sai esimesed „lamavad politseinikud”
Tarmo Õuemaa
Jaak Kastepõld. Foto arhiiv
„Lamavad politseinikud” ehk künnised ehitati Lihula peatänava lõigule, kus liikluskoormus kõige tihedam ja vaja tõsta ohutust nii jalakäijate kui teiste liiklejate osas. Teine paar paigaldati kooli juurde.
Üks paar asub Tallinna maantee 6 ees ja Jaama tänava ristmiku juures. „Konsumi ees parkivatel autodel on peaaegu võimatu ohutult välja tagurdada,” ütles Lihula volikogu esimees Jaak Kastepõld. Liikumiskiirus autodele langetati linna keskosas 30 km/h peale endise 50 km/h asemel, muutuvad veidi ka ülekäiguradade asukohad ja luuakse üks uus. Kogu teekatte märgistus linna keskosas saab uue kuue ja muudetakse ka kogu parkimiskorraldust.
Lisaks paigaldati künnised ka Jaama tänavale kooli juurde. Lisaks künnistele loodi ka esimene 30 km/h ala Jaama tänava ja sellega piirnevate tänavatega tiheasustusega elurajooni osas, et nii õpilaste koolitee kui ka igapäevaliiklemine muuta turvalisemaks.
Viimase aasta jooksul on Lihula peatänaval juhtunud viis liiklusõnnetust, millest kahes on ka inimene viga saanud.
Kastepõllu sõnul olid „lamavad politseinikud” ette nähtud valla liikluskorralduskavas. Kava töötati välja ja võeti vastu 2015. aastal ja see on uudne kogu Läänemaal. Kava koostamise otsus sündis turvalisuse ümarlauas, mis hakkas koos käima Lihula vallavanema eestvedamisel 2014. aasta algusest. Kava käsitleb tervikuna nii Lihula kui ka suuremate Lihula valla asulate Kirbla ja Tuudi kogu liikluskorralduse ümbertegemist, uute märkide ja teekattemärgiste paigaldamist.
Kirblas ja Tuudil on samuti tänaseks juba uued liiklusmärgid paigaldatud. „Autojuhtidel palun olla hoolas ja jälgida märgistuse nõudeid. Muutused ei ole kellegi kiusamiseks, vaid selleks, et meie pereliikmed ikka turvaliselt koju jõuaksid, olgu nad siis kooliteel või niisama mängimas, sportimas või muid asjatoimetusi ajamas,” sõnas Kastepõld.
Volikogu esimehe sõnul tehakse tihedat koostööd politseiga, et korrale kutsuda neid, kes kuidagi ei soovi märkide tähendusest aru saada.
Sel aastal kulutab Lihula liikluskorralduse uuendamisele 25 000 eurot. „Kogu liikluskorralduskava hõlmab palju rohkem, plaan palju laiem ja tööd jätkub mitmeks aastaks sõltuvalt sellest, kui palju meil ümberkorraldamiseks raha on,” ütles Jaak Kastepõld.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Haapsalu valijamees: loodan, et teist korda ei pea minema
Kaie Ilves
Helle Saarsoo. Arhiiv
Haapsalu valijamehe, perearstist Helle Saarsoo (Keskerakond) hääl läks valimiskogu esimeses voorus Mailis Repsile. Lääne Elule teadaolevalt hääletas Saarsoo teises voorus Allar Jõksi poolt. Ise ta oma eelistust välja ei öelnud.
Saarsoo ütles, et naasis valimiskogust halva tundega. „Mina tegin oma valiku ära. Ma ei uskunud, et nii suur hulk valimiskogu liikmeid ei teinud,” ütles Saarsoo.
Saarsoo sõnul olnuks õigem, et need, kes tõepoolest ei suutnud kahe vahel valida, jätnuks üldse hääletamata, st sedeli kasti laskmata. „Ja oleks president olnud valitud,” ütles Saarsoo.
Saarsoo ütles, et loodab, et ei pea enam teist korda valimiskokku minema.


title: Palju õnne, Ülo Kalm!

maintext:
Palju õnne, Ülo Kalm! (1)
Lääne Elu
Juubilar Ülo Kalm täna Rannarootsi muuseumis õnnitlejaid vastu võtmas. Foto: Arvo Tarmula
Täna on 60 aasta juubel Eesti esieestirootslasel, Rannarootsi muuseumi juhil Ülo Kalmul.
Kalm ütles, et tunneb end sünnipäevalapsena väga hästi ja loodab, et edasi läheb veelgi paremaks.
Kalmu käisid Haapsalus Rannarootsi muuseumis õnnitlemas Rootsi kuningriigi suursaadik Anders Ljunggren koos abikaasa Barbroga, kultuuriministeeriumi muuseuminõunik Mirjam Rääbis ja arvukad kolleegid.
Ülo Kalm on kuus aastat juhtinud Rannarootsi muuseumi. Enne seda vedas Kalm 22 aastat Noarootsi valda, tema ajal rajati Pürksi mõisa rootsi keelt ja põhjamaade kultuuri õpetav Noarootsi gümnaasium, kuhu käivad õpilased üle Eesti. Kalm juhib ka eestirootslaste kultuuriomavalitsust
2016. aasta algul pärjati Ülo Kalm Läänemaa kultuuripärli tiitliga.
Palju õnne!


maintext:
Nõva rahvas kardab, et volikogu ikkagi ei võta nende häält kuulda (5)
Kristjan Kosk
Margus Ollema (vasakul), kardab, et hoolimata küsitluse tulemusest otsustab volikogu liitumise Harjumaa kasuks. Foto: Kristjan Kosk
Täna Nõva koolis peetud rahvakoosolekul oli tunda hirmu, et Nõva volikogu ei arvesta liitumisläbirääkimiste jätkamise osas rahva arvamust.
Nõva korraldab tuleval nädalal küsitluse, milles küsitakse, kas kohalikud elanikud toetavad liitumist Lääne-Nigulaga või Harjumaale loodava Lääne-Harjumaa suurvallaga.
Nõva päästekomando päästja Margus Ollema kardab, et olenemata küsitluse tulemustest valib volikogu ikkagi Harjumaaga liitumise. Ollema ise pooldab liitumist aga Lääne-Nigulaga. Ta selgitas, Nõval on palju pensionäre, kellele pole selgitatud, et Harjumaal lähevad oluliselt kallimaks maamaks ja autokindlustus. Peale selle muretses Ollema arstiteenise kättesaadavuse üle. „Lääne-Nigulaga ühinemise puhul saavad inimesed käia arstil Haapsalus, kuid Harjumaaga liitumise korral peavad minema kaugele Tallinnasse,” ütles Ollema.
Muret, et Nõva valla elanike arvamust kuulda ei võeta, peegeldus teistegi sõnavõttudest.
Rahvakoosolekul osalenud pärisid, et miks küsitlust üldse tarvis on, kui enamuse sooviga volikogu arvestama ei pea. Selle peale teatas Nõva vallavolikogu esimees Peeter Kallas, et volikogu liikmed Virve Tauts, Marjana Hiie, Ülle Kübersepp ja tema annavad sõna, et kuulavad rahva häält ja hääletavad volikogu istungil just nii nagu soovib rahva enamus. Volikogu istung, kus otsustakse kumma seltskonnaga Nõva ühinemisläbirääkimisi jätkab, peetakse 30. septembril. Nõva volikogu on seitsme liikmeline.
Lääne maavanem Neeme Suur rõhutas, et volikogu liikmeil on moraalne kohustus rahva häält kuulda võtta. „Selle küsitlusega on teil võimalik oma hääl volikogule kuuldavaks teha,” ütles Suur.
Rannaküla elanik Inge Teslikova ütles Lääne Elule, et tema soovib liitumist Harjumaaga. „Peaasi, et vee hind langeks,” põhjendas Teslikova. Praegu maksab ta oma sõnul kuupmeetri eest üle 5 euro. Ühistranspordi muutused Teslikovat ei häiri, sest tema liikleb autoga.
Loe ka: Nõva lükkab haldusreformi otsuse rahva õlgadele


authors:
Lääne Elu
Ann Mari Anupõld

title: Ann Mari Anupõld: loomade olümpia

maintext:
Ann Mari Anupõld: loomade olümpia
Ann Mari Anupõld
Ann Mari Anupõld
Piirsalu loomaarst
Rio olümpiamängud on läbi, kuid ega see tähenda, et sellest ei kannataks veel ka loomade vaatevinklist rääkida. Ainus ala, kus võistlevad ka neljajalgsed sportlased, on ratsutamine. Ametlikult oli ratsutamine esimest korda Pariisi suveolümpiamängude kavas aastal 1900. Ratsaspordil on aga tunduvalt pikem ajalugu. Ratsutamine oli kunagi inimkonna ainus kiire liikumisviis. Juba antiikolümpiamängudest võtsid hobused osa. Sel ajal oli võistlusalaks peamiselt võidusõit kas siis ratsa või kaarikuga, tänapäeval aga on pilt hoopis teistsugune. Olümpial osalevad ratsanikud koolisõidus, takistussõidus ja kolmevõistluses. Ratsutamine on ka osa moodsa viievõistluse programmist. Aastani 1952 tohtisid olümpiamängude ratsaspordialadel osaleda ainult ohvitserid ja härrasmehed. Pärast seda avati ala ka tsiviilisikutele ja naistele. Praegu on ratsasport ainus olümpiaala, kus mehed ja naised võistlevad üksteise vastu.
Kuigi hobuseid transporditakse juba nii nagu inimesigi lennukiga maailma eri otsadesse, ei pruugi see neil siiski niisama lihtsasti talutav olla. Transpordilennukisse võib mahtuda kuni 30 hobust boksides enamasti kahekesi koos. Hobused on lärmi ja võõraste asjade suhtes tundlikud, neid häirivad samamoodi rõhuvahe ja õhuaugud. Viimaste tagamaid hobustele selgitada on juba tunduvalt keerulisem. Ka ei ole võimalik hobuseid vahetult enne nii tähtsat sündmust rahustite alla panna, et nende vedu kergemaks muuta, sest see paistaks kohe dopinguna välja. Nimelt peavad ka hobused nii nagu sportlasedki andma dopinguproove. Keelatud ainete nimekiri on pikk ning tarbimisega vahele jäänud isikute oma samuti. Vähemalt ei jää siinkohas negatiivsesse rambivalgusse mitte loomad ise, vaid ikka ratsanikud, treenerid ja loomaarstid. Hobused kannatavad sageli ka ebaeetiliste treeningumeetodite ja julmade ratsanike all. On igasugu nippe ja trikke, kuidas panna neid liikuma kiiremini, kõrgemale ja kaugemale, alustades kõrvetavaist salvidest, mis panevad jalad tulitama niipea, kui hobune takistuse latti puudutab, kuni lihtsalt toore jõu kasutamiseni. Kuigi ratsanik on hobusest keskmiselt kümme korda kergem, on ta, kui ta vähegi tahab, suuteline loomale väga suurt kahju tegema. Ka sellel aastal kõrvaldati olümpiamängudelt mitu ratsanikku, kelle hobustel oli väärkohtlemise tundemärke. Iga aastaga tõuseb spordis tase ja nii pole ka imestada, et kuskil on piir ees, millest pole enam võimalik loomulikul teel edasi minna.
Tänavu sai ratsasport olümpial tavapärasest rohkem kajastust, sest 58aastane Ühendkuningriikide ratsanik Nick Skelton võitis takistussõidus kuldmedali ja sai sellega ka ajaloolise märgi maha kui oma riigi vanim olümpiavõitja. Mäletan, et alles paar päeva enne seda uurisin eri riikide ratsutamismeeskondi ja pidin tõdema, et enamikul on noorem generatsioon juba peale tulnud, aga Ühendkuningriigid olid ikka tõelised vanakoolimeistrid välja saatnud. Nende takistussõidumeeskonna kolm liiget olid vanuses 55–61 ja ma arvasin, et ega sellest küll mingit head nahka tule. Selgus aga see, mis selguma pidi: aastatepikkused kogemused ja sellest tingitud kõva närvikava on tihtilugu kulda väärt. Sel korral olidki. Sportlased vanuses 50+ ongi suveolümpial esindatud peamiselt ratsaspordis ja ka laskealadel.
Rios ei ole selleks aastaks aga trall kaugeltki veel läbi. Praegu käib paraolümpia. Sealgi on ratsasport esindatud. Loomad on tihtipeale suurepäraseks toeks mitmesuguste vigastuste või puuetega inimestele. Fantastiline on vaadata, kuidas võib nendevaheline koostöö viia uskumatute tulemusteni. Olen kunagi näinud Saksamaal võistlemas üht pimedat tüdrukut koolisõidus. Kui ta treener ei oleks võistlusväljaku äärest andnud keeramiskohtadest häälega märku, ei oleks ma tähelegi pannud, et midagi on teistmoodi. Loomad võivad meile igasugustes elujuhtumites suureks abiks olla, aga selleks me peame neid õigesti kohtlema ja andma neile võimaluse end meile tõestada.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Andres Herkel: kasvuprognoosi langus peab valitsuse kainusele kutsuma
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Andres Herkel
Käesoleva aasta majanduskasvu prognoosi alandamine 1,3 protsendile on hoiatav sõnum, millest valitsuse osapooled peavad koos adekvaatseid järeldusi tegema, kirjutab Vabaerakonna juht Andres Herkel oma ajaveebis.
Kui eelmise aasta oktoobris tänavust riigieelarvet tutvustades nimetas rahandusminister Sven Sester 2,6-protsendilist majanduskasvu prognoosi konservatiivseks, siis nüüd oleme fakti ees, et see osutub lausa poole madalamaks. Toona püüdis minister kõigiti naeruvääristada Vabaerakonna väidet, et prognoosid on liiga optimistlikud, aga kahjuks oli meil õigus. See pole siiski mitte ainult meie seisukoht, näiteks on ka Eesti eelarvenõukogu esimees Raul Eamets juhtinud korduvalt tähelepanu, et majandusprognoos on täis soovmõtlemist.
Aprillis rahandusministrile esitatud arupärimises nentisime, et Eesti majanduskeskkond on ebakindel, pole oskustööjõudu, välisnõudlust ja ettevõtted pole rahvusvaheliselt konkurentsivõimelised. Vaatamata korduvatele tähelepanu juhtimistele ja mitmetele ettepanekutele maksupoliitika vallas pole valitsus olulisi algatusi majanduse elavdamiseks ja struktuurireformide tegemiseks ette võtnud. Sisukaid samme paindlikumate töösuhete ja vähesema bürokraatia suunas pole samuti astutud. Selle asemel jätkatakse soovmõtlemist ja selle peegeldamist riigi rahanduse planeerimisel.
Üks peamisi põhjuseid, miks valitsus ei suuda olukordi adekvaatselt hinnata ja konkreetsete algatustega välja tulla, peitub minu meelest koalitsiooni-sisestes erimeelsustes. Sellises õhkkonnas, kus ministrid sõnelevad Haigekassa olukorra teemal selmet seda lahendada ning pensioniea tõstmise osas teeb üks erakond ootamatut soolot ja teised hüüavad „ei-ei-ei“ pole võimalik sisukalt koos töötada ja ammugi mitte makroökonoomilisi probleeme lahendada.
Kahjuks on poliitikas nii, et tihti peab olukord õige hull olema, et osapooled loobuksid rühmaegoismist ning mõistaksid koostöö ja kompromisside vajalikkust. Praegu on see olukord kätte jõudmas ühes kõige fundamentaalsemas valdkonnas ehk riigi rahanduses.
Andres Herkel


maintext:
Martnas sõitis järelhaagisega traktor kraavi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eile kella 15.30 paiku vajati päästjate abi Martna vallas Liivakülas. Sündmuskohale saabudes selgus, et traktor oli kraavi sõitnud ning selle järelhaagis on keset teed külili.
Õnnetuse tagajärjel oli purunenud sõiduki kütuse paak ning sellest voolas välja kütus. Päästjad abistasid traktorijuhti haagise eemaldamisel teelt ning puhastasid sõidutee, vahendas Lääne päästekeskuse pressiesindaja Kristi Kais.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Postimees: Kaljurand loobub välisministri kohast ja kandideerib presidendiks (1)
Toimetas Lemmi Kann
Marina Kaljurand. Foto: arhiiv
Postimehe andmetel teatas välisminister Marina Kaljurand peaminister Taavi Rõivasele, et loobub ministrikohast ja kandideerib presidendiks.
Eelmisel teisipäeval pärast riigikogu hääletusvoore otsustas Reformierakonna juhatus pikaleveninud koosolekul, et toetab 24. kogunevas valimiskogus presidendikandidaadina Siim Kallast. Rõivase sõnul ei olnud tegu populaarsushääletusega.
Järgmisel päeval kohtus Rõivas Stenbocki majas ka Kaljurannaga. Kuigi tema sõnul Kaljuranna võimalikust kandideerimisest juttu ei olnud, ütles ta, et Reformierakonna toetuseta on kandideerimist raske ette kujutada.
Valitsuse kommunikatsioonibüroo kinnitas uudist.
"Marina Kaljurand teavitas mind oma otsusest presidendiks kandideerida täna [reede] varahommikul. Kuigi võib eeldada, et mitme sarnase maailmavaatega kandidaadi korral vähenevad mõlema võimalused, on presidendiks kandideerimine Kaljuranna isiklik otsus ning põhiseaduslik õigus," ütles peaminister Taavi Rõivas valitsuse pressiesindaja vahendusel.
"Reformierakond toetab valimiskogus Siim Kallase kandidatuuri, aga on selge, et valituks osutumiseks peab Kallas saama toetust ka teistelt erakondadelt. Me ei vali presidenti mitte Reformierakonnale vaid Eesti Vabariigile ning lõpptulemus sõltub lisaks erakondade otsustele paljuski ka valijameeste isiklikest eelistustest," sõnas Rõivas.
"Marina Kaljurand avaldas soovi seoses kandideerimisega lahkuda välisministri ametist, kuid mina seda vajalikuks ei pea ja palusin tal rahulikult järele mõelda. Vajadus südamega tööd tegeva välisministri järele ei kao kuhugi ka peale 24. septembrit," sõnas peaminister.


maintext:
Lihula läheb homsest loodusfilmide lainele
Tarmo Õuemaa
Homme avatakse Lihulas 14. Matsalu loodusfilmide festival, mille rõhk on seekord mere ja kliimamuutustega seotud filmidel.
„Merefilme on päris palju, sest on merekultuuriaasta,” ütles festivali peakorraldaja Silvia Lotman (pildil). „Väga jõuliselt on tulnud ka kliimamuutuste teema. Eks need ole üldiselt aktuaalsed.”
Silvia Lotman kannab festivali direktori tiitlit esimest korda. „See tiitel on mul aasta algusest, aga tegelikult korraldame festivali ikka Tiit Mesilaga koos,” ütles Lotman, kes on varem olnud festivali juures projektijuht ja meediasuhete korraldaja.
Festivalil on traditsiooniliselt kaks võistlusprogrammi – „Loodus” ning „Inimene ja loodus”. Võistlusprogrammidesse valiti 30 filmi, aga väljaspool programmi linastub veel 80 filmi. „Saadeti ligi 900 filmi. Ma ise ei ole neid kõiki jõudnud vaadata, aga kaks inimest on need kõik läbi vaadanud,” ütles Silvia Lotman.
Žüriisse kuuluvad Billi-Jean Parker Lõuna-Aafrika vabariigist, Mati Kaal, Lennart Lennuk, Derek Kiklenny-Blake Suurbritanniast, Viola Salu ja Tõnu Talpsep. „Pool žüriid valib looduse programmi paremad ning teine pool inimese ja looduse programmi võitjad. Koos selgitatakse peaauhinna saajad,” ütles Silvia Lotman.
Festival avatakse ametlikult kolmapäeval kell 18. Avafilm on Eesti loodusfilm „Habras maailm” soodest. „Laiema publiku ees on see esilinastus,” ütles Lotman.
Neljapäevast laupäevani jooksevad filmid Lihulas hommikust õhtuni, kuni laupäeva õhtul kell kuus kuulutatakse välja võitjad. Pühapäeval saab võidufilme uuesti vaadata.
„Mulle isiklikult läks kõige rohkem korda Kanada film „Revolutsioon”, mille peategelane on haisid filminud režissöör. Film jutustab sellest, kuidas on kliimamuutus haisid mõjutanud ja peategelasest sai kliimamuutuste vastu sõdiv aktivist,” rääkis Silvia Lotman. „Väga põnev oli ka „Nende kirg – planeet”, milles jutustavad loodusfilmitegijad ise oma lugusid.”
Haapsalus näeb Matsalu festivali filmiprogrammi Iloni Imedemaal. Neljapäeva hommikul on Haapsalu kultuurikeskuses kooliõpilaste seanss Hispaania filmiga „Elumeri”, mida tutvustab merebioloog ja žürii liige Lennart Lennuk.


title: Ridala valijamees: Mart Helme põrus

maintext:
Ridala valijamees: Mart Helme põrus
Kaie Ilves
Toomas Vallimäe. Arhiiv
Ridala valijamehe Toomas Vallimäe (EKRE) sõnul oli valimispäev täis üllatusi. Esimene üllatus oli Vallimäe sõnul EKRE kandidaadi Mart Helme napp häältesaaks. Helme sai valimiskogu esimeses voorus 16 häält, mis on vähem, kui oli tema ülesseadjaid. „See oli täielik põrumine,” nentis Vallimäe.
Teiseks üllatas Vallimäed Marina Kaljuranna väljajäämine teisest voorust.
„Kaljuranda toetas rahvas. Ka mina oleksin teises voorus temale hääle andnud,” märkis Vallimäe.
Esimeses voorus läks Vallimäe hääl Mart Helmele.
Kolmas suur ülaltus oli Vallimäe sõnul see, et teise vooru ei pääsenud ükski naine, peale Marina Kaljuranna jäi napilt välja ka Mailis Reps.
„Neljandaks üllatas mind, et tühje sedeleid oli nii palju. Arvasin, et tuleb paarkümmend,” märkis Vallimäe.
Vallimäe sõnul oli esimese ja teise vooru vahel tunda survet, et valimiskasti lastaks tühje sedeleid. Ka Vallimäele helistati ja soovitati seda teha, kuid Vallimäe ei võtnud seda kuulda ja andis teises voorus oma hääle Allar Jõksile.
„Mina tegin oma töö ära. Tühje panid sotsid, suur osa EKREt ja osa Keskerakonda,” ütles Vallimäe.


maintext:
Liana Roosmaa: Välismaalaste kiire kohanemise toetamine on Eestile kasulik (1)
Eestisse asub elama, töötama ja õppima igal aastal aina rohkem välismaalasi. Kiire kohanemine Eesti eluga aitab neil paremini panustada ühiskonda ja sellele saab kaasa aidata iga eestimaalane, kirjutab kodakondsus- ja rändepoliitika spetsialist Liana Roosmaa (pildil).
Olukorras, kus rahvastiku vananemise tõttu napib töökäsi ja õppureid ning inimesi liigub aina rohkem, on paljud riigid nii Euroopas kui ka mujal hakanud tegema sihilikku tööd selleks, et välismaalased saaksid ning tahaksid asuda elama, tööle või õppima just nende riigis. Et pidada sammu muutunud rahvastikuprotsessidega ja tagada majanduse konkurentsivõime, on ka Eesti hakanud panustama välisspetsialistide ja -õppurite Eestisse meelitamisse näiteks Work in Estonia ja Study in Estonia programmide kaudu. Möödunud aastal anti tähtajaline elamisluba või registreeris oma elukoha Eestis pea Paide-suuruse linna jagu välismaalasi. Tähtajaline elamisluba anti 4928 kolmandatest riikidest pärit välismaalasele ning oma elukoha Eestis registreeris 3176 Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi kodanikku – kokku seega 8104 inimest.
Kuigi iga inimese põhjused ja kogemused uude riiki elama asumisel on erinevad, on takistused ja probleemid, millega tegeleda tuleb, enamasti sarnased nendega, millega on silmitsi ka ülejäänud Eesti elanikud. Kuidas saada oma lapsele lasteaiakoht? Kuidas registreerida oma sõiduk? Kuidas leida endale perearst? Millised on minu õigused töötajana? Samas on kõikidele neile küsimustele õige vastuse leidmine raskem, kui sinu emakeel ei ole eesti keel, sa ei tea, kust info otsimisega alustada või millist teavet ikkagi usaldusväärseks pidada.
Selleks, et välismaalased kohaneksid kiiresti uues elukeskkonnas, on hakatud aina rohkemates riikides pakkuma nii kohanemist toetavaid teenuseid kui ka toetama kontaktide teket välismaalaste ja teiste ühiskonnaliikmete vahel. Näidetena võib siin tuua Soome, Luksemburgi, Hollandi ja Norra. Põhjus on üsna lihtne – mida kiiremini inimene kohaneb uues ühiskonnas, seda kasulikum on see nii temale kui ka ühiskonnale tervikuna. Kiire kohanemise tulemusena väheneb ka oht, et välismaalane või tema perekond jäävad info puudumise ja piiratud sotsiaalsete kontaktide tõttu eemale haridusest, tööturult ja ühiskonnast laiemalt ning jääksid sõltuma sotsiaalsetest toetustest. Seetõttu pakub ka Eesti alates 2015. aasta sügisest siia elama asunud uussisserändajatele kohanemisprogrammi.
Kohanemisprogramm on suunatud kõikidele alla viie aasta seaduslikult Eestis elanud välismaalastele. Koolitustel jagatakse infot Eesti kohta ning tutvustatakse siinset elukorraldust läbi erinevate tahkude – alates kultuurilistest eripäradest kuni maksusüsteemini välja. Kohanemisprogrammi raames on uussisserändajatel võimalus omandada ka esmane eesti keele oskus ning seeläbi leida uusi tutvusi ja sõpru.
Välismaalased ise peavad Eestisse elama asudes kiireks kohanemiseks kõige tähtsamaks eelkõige eesti keele õppimist ning selle praktiseerimisvõimaluste olemasolu.
Sama arvab Oleksiy, kes on üks tuhandest koolitusel osalenud välismaalasest. Ukrainast pärit Oleksiy saabus Eestisse elama 2015. aasta sügisel, et asuda tööle Eesti Rahvusringhäälingus. Eestis meeldib talle eelkõige siinse elu organiseeritus – alates ametiasutustega suhtlusest ja e-asjaajamisest kuni õigeaegselt sõitvate bussideni. Samuti on ukrainlasele igati meeltmööda meie puhas loodus, elukeskkond ja toit. Oleksiy sõnul ei olnud Eestis kohanemine tema jaoks kuigi raske. Keeruline oli alguses aga olla eemal oma perekonnast. Nii on see paljude välismaalaste jaoks ning seetõttu on sõprussidemete loomine kohalikega eriti tähtis. Õnneks arvavad nii Oleksiy kui ka tema sõbrad, et Eestis on tore elada. Seetõttu soovib ta õppida ära eesti keele ning jääda Eestisse püsivalt elama.
Ja ta ei ole ainus. Pika tööpäeva lõpus võib leida Tallinnas, Tartus ja Narvas välismaalasi, kes püüavad toime tulla ä-de, ö-de ja ü-de rägastikus ja harjutades keeletunnis toidu tellimist. Klassiruumis peetakse väikest restorani, kus pakutakse huvitavaid kombinatsioone, näiteks pho'd ja "silti".
Seega – järgmine kord, kui mõni uus Eesti elanik püüab sinuga eesti keeles rääkida, ära mine abistavalt üle inglise või vene keelele. Koos harjutamine viib alati parema lõpptulemuseni – sült maitseb kindlasti sildist paremini.
Kohanemisprogrammist saab lähemalt lugeda aadressil www.settleinestonia.ee.
Liana Roosmaa,
siseministeeriumi kodakondsus- ja rändepoliitika osakonna nõunik


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Riina Tobias

maintext:
PETA kutsub Eesti parlamenti üles karusloomafarme keelustama
Toimetanud Riina Tobias
Loomaõiguslusorganisatsiooni PETA Saksamaa haru PETA Deutschland pöördus eile Eesti parlamendifraktsioonide ja maaelukomisjoni poole kirjaga, mis sisaldas üleskutset riigis karusloomafarmide keelustamiseks, edastas organisatsiooni meediakoordinaator Jana Fuhrmann.
Kirja saatmise põhjuseks on see, et parlamendi maaelukomisjonis peetakse sel sügisel nõu Eestis karusloomafarmide keelustamise üle. Hiljuti algatatud rahvusvaheline petitsioon on juba kogunud üle 25 000 allkirja loomi piinava karusloomakasvatuse lõpetamiseks.
„Karusloomakasvanduste keelamine Eestis looks riigile Ida-Euroopas eesrindliku rolli loomakaitses,“ ütles Andrzej Pazgan, PETA Deutschlandi Ida-Euroopa koordinaator ning lisas, et enamik kodanikke ei nõustu enam naaritsate ja rebaste gaasitamise ja osaliselt elusast peast nülgimisega luksusmoe nimel. Leidub samaväärselt sooje alternatiive, ilma et loomad peaksid kannatama.“
Vastavalt kahele erinevale aktuaalsele küsitlusele, mille viis 2014. aastal läbi loomade eestkoste organisatsiooni Loomus ülesandel turu-uuringufirmade TNS Emor ja Saar Poll, on kuni 58% Eesti inimestest „pigem“ või „kindlalt“ loomade kasvatamise ja tapmise vastu karusnahkade tootmise eesmärgil.
Eestis on hinnanguliselt 30 kuni 50 karusloomafarmi. Suurimas farmis kasvatatakse igal aastal 150 000 naaritsat ja 20 000 rebast. Kokku tapetakse selles Balti riigis igal aastal ca 200 000 nn karuslooma, sealhulgas rebaseid, naaritsaid, küülikuid ja tšintšiljasid.
Loomad elavad kitsastes traatpuurides, mis ei võimalda neil loomuomaselt käituda. Nad kannatavad käitumishäirete ja haiguste käes, esineb kannibalismi ja enesevigastamise juhtumeid.
Juba 2014. aastal algatati üleriigiline petitsioon, mille allkirjastas enam kui 10 000 Eesti kodanikku. Loomade eestkoste organisatsioon Loomus andis allkirjad koos memorandumiga parlamendile üle. Juunis 2015 toimus avalik arutelu memorandumi üle parlamendi maaelukomisjonis. Sellest tulenevalt tegi komisjon maaeluministrile ülesandeks koostada hinnang, mis on praegu toimuvate nõupidamiste sisuks.
Austria, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Holland, Sloveenia ja Suurbritannia on „karusloomade“ pidamise keelustanud. Belgias, Tšehhis, Saksamaal, Itaalias ja Rootsis arutletakse võimaliku keelustamise üle. Euroopa Liit on keelustanud kassi- ja koeranahkadega kaubitsemise ning roomajate nahkade müügi. Paljud tuntud brändid ja moedisainerid nagu näiteks Hugo Boss ja Armani ei kasuta enam karusnahka. Vastavalt 2015. aastal läbi viidud küsitlustele kümnes EL riigis nagu Prantsusmaa, Itaalia ja Saksamaa (ka riikides, kus leidub arvukalt karusloomafarme) lükkab enamik EL kodanikke loomade pidamise puuris karusnaha tootmise eesmärgil tagasi.


maintext:
Haapsalus hakatakse müüma Tallinna ühistranspordi kaarti
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Tallinna ühistranspordi roheline kaart tuleb müügile Haapsallu Lääne maavalitsuse ja MTÜ Harjumaa Ühistranspordikeskuse koostöö tulemusena on alates septembrist võimalik osta Tallinnas ja Harjumaal kasutusel olevat elektroonilist kontaktivaba ühiskaarti (tuntud ka kui roheline kaart), millega saab soodsamalt sõita Haapsalu-Keila-Tallinna bussiga.
Ühiskaarti on võimalik kasutada pileti eest tasumisel kaugbussiliinil nr 149 Haapsalu-Keila-Tallinn. Tegemist on avaliku bussiliiniga, mida tellib Harjumaa Ühistranspordikeskus. Liin nr 149 väljub tööpäeviti Haapsalust kell 5.30 ja Tallinnast (Balti jaamast) kell 16.50 ning peatub kõigis marsruudile jäävates peatustes Läänemaal. Kasutades kaardile laetud raha, on pilet 20% soodsam võrreldes sularaha eest ostetud piletiga. Näiteks pilet Haapsalust Balti jaama maksab Ühiskaardiga tasudes 4.08 eurot (tavahind 5.10 eurot). Igapäevaselt sõitjatele on kasutusel ka elektroonilised 30 päeva perioodikaardid, mida on samuti võimalik osta Haapsalu postkontorist ja internetist www.pilet.ee lehelt.
Liin nr 149 on käigus alates 1. märtsist 2014 ja selle kasutamine läänlaste hulgas on vähene. Seetõttu kaalub Harjumaa Ühistranspordikeskus liini teenindamise lõpetamist Läänemaa osas. „Loodame, et Ühiskaardi soetamise võimalus aitab kaasa läänlastest reisijate arvu suurendamisele“, selgitas maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja Merle Mäesalu uue algatuse juurutamist.
„Ühiskaardi ostmisvõimalust Läänemaal taotles Lääne maavalitsus eesmärgiga meelitada reisijaid rohkem kasutama liini nr 149. Antud liiniga saavad läänlased sõita tööpäeviti Tallinnasse kella 7.32 ja õhtul tagasi ning sel on soodne pilet. Liin erineb tavapärastest bussiliinidest, kuna sellega saab sõita Keilasse ja Tallinnas Haabersti, Vabaduse väljaku, Viru ning Balti jaama peatustesse. Bussiliin pakub Lääne-Nigula vallas Haapsalu-Keila maantee läheduses elavatele elanikele lisasõiduvõimalust Haapsallu ja Keilasse-Tallinnasse,” rääkis ta. Liini nr 149 sõiduplaaniga saab tutvuda riiklikus ühistranspordiregistris www.peatus.ee.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Riik panustab esmatasandi tervishoidu ja tööjõu oskuste parandamisse
Toimetanud Urmas Lauri
Lihulasse kavandatava tervisekesskuse esikiis. Repro: Urmas Lauri
Riik suurendab 2017. aasta riigieelarves investeeringuid töötajate kvalifikatsiooni tõstmisse, tugevdab esmatasandi tervishoidu ning HIV ja narkomaania ennetustegevusi. Tervisekahjustusega inimeste tööle aitamiseks ja toetamiseks käivitub täies mahus töövõimereform, vahendatakse sotsiaalministeeriumi pressiteates.
„Järgmine aasta on olulise tähtsusega nii tervise- kui ka töövaldkonnas – algab kaasaegsete esmatasandi tervisekeskuste rajamine üle Eesti ja täishoo saab töövõimereform,“ ütles tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. „Mõlemad Eesti inimestele võtmetähtsusega suurprogrammid saavad paljuski teoks tänu Euroopa rahale. See omakorda võimaldab meie oma maksuraha investeerida teistesse olulistesse kohtadesse, eriti HIV ja narkomaania ravi- ja ennetustegevuste tugevdamisse ning töötajate ümberõppesse ja koolitusse, et ennetada paljude inimeste tööturult kõrvalejäämist.“
Olulisemad muudatused 2017. aastal:
Algab uute esmatasandi tervisekeskuste rajamine
Tervisekeskustesse koonduvad põhiteenustena perearsti ja -õe, füsioteraapia, ämmaemandaabi ja koduõenduse teenused ning sõltuvalt kohapealsetest vajadustest ka teisi spetsialiste. Seega on uutes tervisekeskustes võimalik paremini vastata vananeva rahvastiku vajadustele, kus järjest suurem rõhk läheb erinevate krooniliste haiguste jälgimisele ja kontrolli all hoidmisele. Kinnitatud investeeringute kava järgi eraldatakse viie aasta jooksul 63 miljonit eurot, mille eest luuakse vähemalt 59 tervisekeskust. Esimesed 15 uut esmatasandi tervisekeskust peavad tööd alustama 2018. aastal. Projekte finantseeritakse 75 protsendi ulatuses Euroopa Regionaalarengu Fondist ning taotlejate omaosalus on vähemalt 25 protsenti.
Tervisekahjustusega inimeste tööle aitamiseks ja toetamiseks käivitub täies mahus töövõimereform
2017. aastal on töövõimetoetusteks ette nähtud 88,47 miljonit eurot. Töövõimetoetamise skeemi loomiseks ja juurutamiseks on täiendavalt ette nähtud 23 miljonit eurot, mida rahastatakse ESFist.
HIV ja narkomaania ravi- ja ennetustegevuste tugevdamine
2017. aastal on HIV ja narkomaania raviks ja ennetustegevusteks ette nähtud 16,43 miljonit eurot, mida on 600 000 eurot enam kui tänavu.
Alustatakse töötust ennetavate meetmete paketiga
Töötuse ennetamiseks hakkab riik läbi töötukassa toetama töötajate ümberõpet ja koolitust. 2017. aastal käivitatakse kolm uut meedet, mis võimaldavad koolitada ca 10 000 inimest aastas. Tegemist on põhimõttelise muutusega tööturuteenuste osutamisel, sest lisaks senisele töötute abistamisele hakkab töötukassa panustama täna töötavate inimeste kvalifikatsiooni tõstmisesse. 2017. aastal on meetmete kavandatav maht 3 miljonit eurot.
Tervishoiutöötajate palgad tõusevad
Tervishoiutöötajatele on välja pakutud palgatõus vähemalt riigi keskmise palgatõusu tasemel, mille mõju riigieelarvele oleks 2017. aastal 3 miljonit eurot.
Ida-Virumaa ja Viljandi haiglate aktiivravikorpused uuenevad
Valitsus otsustas eraldada raha Ida-Viru Keskhaigla ja Viljandi haiglate investeeringute ettevalmistavate tööde alustamiseks 2017. aastal. Prioriteetsed taotlused on Ida-Viru keskhaigla aktiivravikorpuse teise ehitusjärgu ja Viljandi haigla uue aktiivravihoone ehitamise investeeringud, kokku vastavalt 27,6 ja 24 miljonit eurot.
Käivitub täiskasvanute hammaste parandamise programm
Täiskasvanute hammaste parandamise programmi rakendamiseks on 2017. a riigieelarves ette nähtud 6 mln eurot (alates 2018. aastast 12 miljonit eurot). Uue korra järgi hüvitatakse täiskasvanutele pool kokkulepitud hambaraviteenuste raviarvest, kuni 30 eurot aastas. Suureneb töövõimetuspensionäride, vanaduspensionäride ja üle 63-aastaste ravikindlustatud isikute ning rasedate, alla üheaastaste laste emade ja kõrgenenud ravivajadusega inimeste hambaravihüvitis, hetkel hüvitab riik neile hambaravi eest vastavalt 19,18 ja 28,77 eurot. Mõlema sihtgrupi puhul maksab haigekassa kinni 85 protsenti hambaravi esmavajalike teenuste raviarvest, arvestusega, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 100 eurot aastas. Eakatel jääb alles ka hambaproteesihüvitis 255,65 eurot kolme aasta peale.
Käsimüügiravimite infolehed saavad kättesaadavaks ka vene ja inglise keeles
Käsimüügiravimite infolehtede tõlkimiseks on 2017. aastal ette nähtud 100 000 eurot. Vene- ja ingliskeelse infolehe käsimüügiravimi kohta saab apteegist küsida alates jaanuarist, üleminek toimub ravimite kaupa aasta jooksul.


maintext:
EPL: Keskerakond võib garantiikirja tõttu peakontorist ilma jääda
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Jaanus Karilaid lubas asja tõsisemalt ette võtta pärast presidendivalimisi. Foto Arvo Tarmula
Möödunud nädalal seati Harju maakohtu määrusega Keskerakonna Toompeal asuvale peakorterile 800 680 euro suurune kohtulik hüpoteek, kirjutab Eesti Päevaleht.
Kuigi reklaamiärimees Paavo Pettai firmale OÜ Midfield antud garantiikirjad, mille allkirjastas 2014. aastal Keskerakonna toonane peasekretär Priit Toobal, pole veel erakonnale rahalisi nõudmisi toonud, siis näitavad vaidlused Eesti kaubandus-tööstuskoja arbitraažikohtus ning Harju maakohtu määrus, et Pettai on garantiikirjad käiku andnud, kirjutab leht. EPLi andmetel andis Pettai garantiikirjadest tulenevad nõudmised sisse juba juulis ja vaidlused arbitraažikohtus toimusid augustis. Keskerakond arutas kriisikoosolekul garantiikirjadega seonduvat septembri alguses.
"Nüüdseks on selge, et nendel garantiikirjadel on selge sisu ja reaalne nõue rahale,” ütles Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid.
Kohtumäärusest ilmnes, et OÜ Midfield esitas Eesti kaubandus-tööstuskoja arbitraažikohtusse hagi kunagise peasekretäri Priit Toobali allkirjastatud garantiikirjade alusel ja nõuab Keskerakonnalt garantiinõude täitmist. Samuti selgus kohtumäärusest, et Toobal andis garantiikirju 40 000 euro võrra rohkem, kui on varem ajakirjanduses kajastatud ehk kokku 730 000 euro eest.
Määratud hüpoteek on otseselt seotud OÜ Midfield arbitraažikohtusse esitatud nõudega ja kui seal rahuldatakse nende nõue Keskerakonnale, siis on Midfieldil õigus paluda sundtäitmist ning see tähendab, et Keskerakonna kontoriruumid pandaks müüki ja nende eest kaetaks võlg Midfieldile.
Karilaid lubas asja tõsisemalt ette võtta pärast presidendivalimiste lõppu, kuid tema sõnul võib probleemi tõttu järgmisi jõulisi liigutusi oodata juba eeloleval pühapäeval või esmaspäeval.


maintext:
Riigikohus hakkab Rein Kruusmaa kaebust menetlema
Kaie Ilves
Rein Kruusmaa. Foto: Arvo Tarmula
Riigikohtu loakogu otsustas kolmapäeval, et võtab soodustuskelmuses süüdi mõistetud endise Risti vallavanema Rein Kruusmaa kaebuse menetlusse.
Asja arutamise kuupäev ei ole veel kindlaks määratud. Pärnu maakohus mõistis Kruusmaa 15. aprillil süüdi soodustuskelmuse toimepanekus ja määras talle karistuseks 7440 eurot trahvi. Kruusmaa kaebas edasi ringkonnakohtusse, mis jättis maakohtu langetatud otsuse jõusse.
Süüdistuse kohaselt esitas Rein Kruusmaa 2011. aastal võltsitud hinnapakkumusi põllumajanduse registrite ja informatsiooni ametile eesmärgiga saada toetust Risti tervisekeskuse renoveerimiseks. Risti tervisekeskus valmis 2012. aastaks.
Kruusmaa ise end süüdi ei ole tunnistanud ja kaebas edasi riigikohtusse. Edasikaebamist ei soovinud Kruusmaa kommenteerida.


maintext:
SDE saadikutest kasutasid kuluhüvitise täielikult ära Talve ja Raud
BNS
Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) fraktsiooni saadikutest kasutasid tänavu esimesel poolaastal kogu kuluhüvitisteks mõeldud raha ära Tanel Talve ja praeguseks riigikogust lahkunud Mihkel Raud
Talve kuluhüvitise suurus oli 6193,53 eurot ja Raua kuluhüvitis riigikogust lahkumise tõttu mõnevõrra väiksem ehk 5677,91 eurot, selgub riigikogu kantselei andmetest.
Tanel Talve kulutas kõige suurema osa ehk 4541,24 eurot kulutas Talve sõidukuludele, side- ja postikuludele 775,52 eurot, esindus- ja vastuvõtukuludele 633,06 eurot ning majutusele 243,71 eurot. Mihkel Raud kulutas samuti enim ehk 2408 eurot sõidukuludele, 1408 eurot lähetustele, 1188,85 eurot side- ja postikuludele, 336,45 eurot esindus- ja vastuvõtukuludele ning 336,16 eurot majutusele.
Peaaegu kogu kuluhüvitise ehk enam kui 95 protsenti kulutasid ära Ivari Padar (97,5 protsenti), Kalvi Kõva (97,2 protsenti) ja Helmen Kütt (96,4 protsenti). Kõigi kolme kuluhüvitise maksimaalne summa oli 6193,53 eurot.
Kõige tagasihoidlikumad olid oma kuluhüvitiste kasutamisel riigikogu esimees Eiki Nestor, Mihkel Raua asemel riigikogu liikmeks saanud Toomas Jürgenstein ja fraktsiooni liige Mark Soosaar. Nestor kulutas oma 6193,53 euro suurusest hüvitisest ära 13,3 protsenti, Jürgenstein 515,62 euro suurusest hüvitisest 21,7 protsenti ja Soosaar 6193,53 euro suurusest hüvitisest 28,4 protsenti.


authors:
Lääne Elu
Bert Rotberg

maintext:
Viimase minuti penalti päästis Läänemaa kaotusest Zenit Tallinna vastu (1)
Bert Rotberg
Foto: http://laanemaajk.wordpress.com/
FC Zenit Tallinn võõrustas reedel, 9. septembril kolmanda liiga lääne piirkonna XVIII vooru kohtumises Läänemaa JK Haapsalut. Enne kohtumise algust oli Zenit liigatabelis seitsmendal kohal ning Läänemaa neljandal.
Juba esimesel minutil oli Läänemaal hea võimalus kohtumist juhtima minna, kui Zeniti väravavahi ebaõnnestunud väljalöök maandus Georgi Ivanovi jalale. Ivanov lõi palli kaarega värava suunas, kuid Zeniti õnneks põrkas pall üle värava. Kolm minutit hiljem läks aga teisel pool platsi Zenit juhtima, kuid Richard Aotäht sai karistusala äärelt vabalt löögile ning saatis palli posti põrkega Hendrik Sihtile püüdmatult väravasse – 1:0 Zenitile.
Mõni minut hiljem oleks Zenit peaaegu 2:0 juhtima läinud, kuid Bert Rotberg oli õigel ajal õiges kohas ning puhastas palli peaga väravajoonelt nurgalöögiks.
Läänemaa oleks mänguseisu peaaegu viigistanud, kui Kristo Enni antud karituslöögist pääses karistusalas löögile Georgi Ivanov. Löök aga oli paarkümmend sentimeetrit liiga kõrge ning lendas värava latti. Mitu head võimalust oli veel Georgi Ivanovil, kes kord ei suutnud palli raamide vahele suunata ning teinekord tõrjus Zeniti väravavaht. Ka Jako Kariste karistuslöögi tõrjus Zeniti puurilukk ära.
Zenitil oli hea võimalus nurgalöögist eduseis kahekordistada, kui Karel Saarkopli pallist mööda lõi ning Dmitri Gretsanõi vabalt löögile sai. Löök lendas napilt postist mööda.
Poolaja parim võimalus Läänemaa viigivärav lüüa oli Aare Avilal, kes ei suutnud karistusalas vabaks jäädes palli väravale suunata ning palli mööda lõi.
Teisel poolajal jätkus sarnane mängupilt, kus Läänemaa ei suutnud olukordi väravateks meisterdada. Umbes 60. minutil jäi Zenit vähemusse, kui Zeniti poolkaitsja endale järjest kaks kollast välja rääkis. Viimasel minutil tabas Andres Proosvälja tsenderdus Zeniti mängija kätt ning kohtunik määras Läänemaale penalti. Penaltit läks lööma Georgi Ivanov, kes ei eksinud, kuid Läänemaa mängijad olid karistusalasse enne lööki sisenenud ning löök ei lugenud.
Teisel katsel tõrjus Zeniti väravavaht Ivanovi penalti, kuid Andres Proosväli oli esimesena jaol lahtisel pallil ning saatis selle väravasse – 1:1.
Lisaajal oli Läänemaal veel suurepärane võimalus mäng võita, kuid Georgi Ivanovi keskele sööt jäi Aare Avila jaoks meetri võrra liiga pikaks ning pall jäi näiliselt tühja väravasse toimetamata. See jäi ka viimaseks ohtlikuks olukorraks ning kohtumine lõppes viigiga.
Liigatabelis kumbki meeskond ei tõusnud ega langenud. Zenit on 23 punktiga jätkuvalt seitsmendal ning Läänemaa 38 punktiga neljandal kohal.
Läänemaa JK Haapsalu eest mängisid Hendrik Siht, Karel Saarkopli, Jako Kariste, Bert Rotberg, Aleksei Saveljev, Kristo Enn, Aare Avila, Talis Tamm, Andres Proosväli, Martin Salf, Georgi Ivanov, Rivo Reinsalu, Karmo Einmann ja Artur Matto.
Läänemaa JK Haapsalu järgmine mäng toimub järgmisel pühapäeval, 18. septembril, kui sõidetakse külla Pakri SK Alexelale. Mäng algab kell 17:00 Alexela Arenal.


title: Obama: Trump ei kõlba presidendiks

maintext:
Obama: Trump ei kõlba presidendiks
BNS
Ametist lahkuv USA president Barack Obama. Foto: arhiiv
Ametist lahkuv USA president Barack Obama ütles, et vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump ei sobi relvajõudude ülemjuhatajaks, vahendas BNS.
„Ma ei usu, et see mees kõlbab Ühendriikide presidendiks ja iga kord, kui ta räägib, leiab see arvamus kinnitust,” ütles Obama Laoses Kagu-Aasia riikide ühenduse (ASEAN) tippkohtumisel ajakirjanikele.
„Võin öelda viimase kaheksa või üheksa päeva vestluste põhjal välisriikide liidritega, et see on tõsine asi,” lisas Obama.
Trump kuulutas kolmapäeval teleusutluses, et Vene president Vladimir Putin on palju kõvem liider kui Obama. „Sealne süsteem on väga erinev ja mulle see süsteem ei meeldi. Aga kindlasti on ta selles süsteemis liider ja palju rohkem liider kui meie president.”
Trump sarjas ka sõjaväge ja leidis, et kindralid ei kõlba kuskile, kuigi mõnesse neist ta oma sõnul siiski usub.
Peale Trumpi kandideerib USA presidendiks ka Hillary Clinton. USA presidendivalimised toimuvad 8. novembril.


title: Läänemaa koolid arvudes

maintext:
Läänemaa koolid arvudes (1)
Lääne Elu
Haapsalu linna algkool remontis suvel ära saali. Foto: Arvo Tarmula
Läänemaal läks tänavu kooli 2809 õpilast. Esimesse klassi läks 258 last.
Lihula gümnaasium
Õpilasi 1. kl 22
kokku 235
Õpetajaid 35
Uus õpetaja: Triin Leever, eesti keel ja kirjandus
Suvel remonditi kunstiklass, söökla, spordisaali põrand, uus elektrikilp
„Kooli teevad eriliseks paindlikkus (palju valikaineid rahvatantsust meediani) ja õpilassõbralikkus.”
Direktor Janar Sõber
Metsküla algkool
Õpilasi 1. kl 5
kokku 19
Õpetajaid 5
Suvel lakiti põrandaid ja värviti aknad.
„Kool on väike ja armas. Tubli ka.” Direktor Pille Kaisel
Virtsu kool
Õpilasi 1. kl 1
kokku 62
Õpetajaid 17
Uus direktor: Stanislav Nemeržitski
Suvel remonditi käsitööklass ja korrastati majaümbrust
„Kooli teeb eriliseks ühtehoidev meeskond, tahe koos tegutseda, üksteisega arvestada, ja IT-lembus.”
Direktori kt Airi Aavik
Vatla kool
Õpilasi 1. kl 2
kokku 11
Õpetajaid 6
„Kooli teeb eriliseks õhkkond: vana mõisahoone, hea aura, rahulik.” Direktor Helju Viikmann
Kõmsi kool
Õpilasi 1. kl 2
kokku 21
Õpetajaid 6
Suvel valmis lasteaia mänguväljak.
„Kogukonnakool. Kooli ja lasteaia tegemistesse on kaasatud lapsevanemaid, tugev kogukonna tugi.” Direktor Pille Saatmäe
Haapsalu linna algkool
Õpilasi 1. kl 53
kokku 290
Õpetajaid 36
Uus õpetaja: Merle Roos, klassiõpetaja
Suvel remonditi kooli saal.
„Kooli eripära on koostöö, kindlustunne ja see, et oleme avatud.” Direktor Malle Õiglas
Haapsalu põhikool
Õpilasi 1. kl 52
kokku 555
Õpetajaid 57
Suvel remonditi 1. klasside ruumid.
„Oleme erilised juba sellepärast, et meil on nii suur kool. See on kindlasti teistmoodi kui väike.”
Direktor Anne Mahoni
Läänemaa ühisgümnaasium
Õpilasi 10. kl 97
kokku 259
Õpetajaid 23
Uued õpetaja: Varje Sild, vene keel
Liisi Karydi kunstiõpetus
Suvel tehti väikest värvimistööd ja parandati mõni viga, mis oli kapitaalremondi järel välja tulnud.
„Meie kool on mõnus õppimise kool. Siin saab õppida kõike, mida tahad – nii õppeaineid ja eluks vajalikku.”
Direktor Leidi Schmidt
Nikolai kool
Õpilasi 1. kl 3
kokku 70
Õpetajaid 21
Uued õpetajad: Jelena Dubrovskaja, vene keel
Natalja Mertsalova, inglise keel
„Kooli eripära on laste emakeel. Meie lapsevanemad on oma keele tõttu Eesti ühiskonnast eraldatud, aga koolis liigume koos lastega sinnapoole, et olla kõige keskel.”
Direktor Aive Saadjärv
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium
Õpilasi – uusi 10-20
kokku 60-70
Õpetajaid 14
„Meie eripära on see, et meil õpivad täiskasvanud inimesed.”
Direktor Vladimir Padama
Vormsi kool
Õpilasi 1. kl – 5
kokku 27
Õpetajaid 14
„Meie eripära on individuaalne lähenemine ja distantsõpe. 27 õpilasest kuus õpivad veebi kaudu. Nemad ei ela Vormsis.”
Direktor Age Hälvin
Kullamaa keskkool
Õpilasi 1. kl – 12
kokku 133
Õpetajaid 22
Suvel värviti klassiruumide seinu.
„Kooli teeb eriliseks motmekülgne kultuuriprogramm.”
Direktor Meelis Välis
Noarootsi kool
Õpilasi 1. kl – 4
kokku 83
Õpetajaid 19
Uued õpetajad: Annika Tiko, klassiõpetaja
Aaron Lee Baum, inglise keel
Suvel lihviti ja lakiti põrandad, uue põrandakatte sai võimla.
„Kooli teeb eriliseks see, et meie kooli on teretulnud õpilased, kellel on teistes koolides tekkinud konfliktid või probleemid, mis takistavad tavapärast õpet.”
Direktor Veikko Kõrv
Noarootsi gümnaasium
Õpilasi 10. kl 66
kokku 157
Õpetajaid 19
Uus õpetaja: Annika Tiko, hiina keel ja kultuur
Suvel lihviti ja lakiti põrandaid ja pesti vaibad puhtaks. Koolis on komme, et õpilased käivad sokkides.
„Koolis on heal tasemel rootsi keele ja põhjamaade kultuuri õpe. Meil on õpilasi üle Eesti ja kõik elavad õpilaskodus.”
Direktor Laine Belovas
Martna põhikool
Õpilasi 1. kl 5
kokku 47
Õpetajaid 12
„Kooli teeb eriliseks see, et huviringides saab õppida informaatikat ja robootikat.”
Direktor Tiit Aedmäe
Nõva kool
Õpilasi 1. kl 1
kokku 18
Õpetajaid 10
Suvel kontrolliti üle elektrisüsteem.
„Õpilastele antakse süvendatud loodusharidust ja lähenetakse individuaalselt, sest koolipere on väike ja tähelepanu jagub igaühele.”
Direktor Virve Tauts
Taebla gümnaasium
Õpilasi 1. kl 7
kokku 149
Uus õpetaja: Maarja Pajula, loodusõpetus
Suvel lakiti põrandaid. Et hoone lammutatakse maha, pole mõtet remontida.
„Kooli eriliseks tõsiasi, et viimast aastat ollakse gümnaasium. See tähendab, et koolis on 1.-9. ja 12. Klass. Peale selle saab kooli kõrvalt harrastata peotantsu.”
Direktor Jaanus Mägi
Palivere kool
Õpilasi 1. kl 9
kokku 71
Õpetajaid 15
Suvel remonditi fuajee ja mõni klassiruum, lakiti põrandad, ehitati söökla ventilatsioon.
„Kooli teevad eriliseks rõõmsa silmavaatega õpilased ja kompetentsed õpetajad.” Direktor Tõnis Peikel
Oru kool
Õpilasi 1. kl – 16
kokku 121
Õpetajaid 20
Uued õpetajad: Aime Arst, eesti keel ja kirjandus
Mari Vahter, klassiõpetaja
Suvel värviti pisut koolimaja.
„Ega me pea peal seisa ega trummi löö, et lastele meeldida, aga eesmärk on anda igaühele haridust tema võimete ja huvide järgi ehk huvidest lähtuvalt.”
Direktor Andres Kampmann
Risti kool
Õpilasi 1. kl 6
kokku 55
Õpetajaid 15
Uus direktor Tiina Puusalu
Suvel remonditi üks trepikoda, parandati trepp, värviti ja plaaditi.
„Kooli teevad eriliseks erilised inimesed, head ja rõõmsad, toredad lapsed ja õpetajad.”
Endine direktor Argo Roos
Uuemõisa algkool
Õpilasi 1. kl 32
kokku 143
Õpetajaid 16
Uued õpetajad: Everin Häggblom, klassiõpetaja
Silvia Ladva, kehaline kasvatus
Annika Rouhiainen, psühholoog
Suvel paigaldati tuletõkkeuksed, õpetajate tuba ehitati ümber klassiruumiks.
„Kool on uuendusmeelne, julge katsetama õppetöös nutiseadmeid. Meil on ka digitund, kus emad-isad tutvuvad lastega koos mõne rakendustega.”
Direktor Maia Tohver
Ridala kool
Õpilasi 1. kl 10
kokku 106
Õpetajaid 17
Suvel lihviti ja vahatati põrandad. Kooli heas seisukorra, mistõttu muud remonti polnud vaja.
„Koolis saavad õppida ka erivajadustega ja lihtsustatud õppekava järgi õppivad lapsed. Koolis tegutseb kunstistuudio ja keraamikaring.”
Direktor Milve Viigand
Martna põhikool
1. klassi 5
kokku 47
12 õpetajat
„Kooli teeb eriliseks see, et huviringides saab õppida informaatikat ja robootikat.”
Direktor Tiit Aedmäe


title: Toomas Vallimäe astus EKREsse

maintext:
Toomas Vallimäe astus EKREsse (1)
Kaie Ilves
Toomas Vallimäe. Foto: Arvo Tarmula
Ridala volikogu liige, kunagine esimees Toomas Vallimäe astus mais Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liikmeks.
„EKRE põhimõtted langevad minu omadega kokku,” ütles Vallimäe. Vallimäe ütles, et jagab EKRE seisukohta, et haldusreformi elluviimine senisel moel ei ole õige, samuti erakonna pere- ja pagulaspoliitikat. „Suurriigid on pagulastega hädas, aga meil ütlevad juhtivad parteid, et kõik on hästi. Peaks ikkagi mõtlema, keda vastu võtta ja kuidas, sest on ohtlikke inimesi, aga ka neid, kes on päriselt hädas. Hädalisi peab aitama,” ütles Vallimäe.
Vallimäe on varem kuulunud erakonda Eesti Kristlikud Demokraadid (1998–2014). Vallimäe kuulus erakonda selle pankrotistumiseni ja ütles, et kristlik maailmavaade on talle omane ka praegu. Vallimäe on paarkümmend aastat juhtinud Samaaria Eesti Misjoni Haapsalu turvakodu.
EKRE Läänemaa piirkonna juhi Hardi Rehkalti sõnul kuulub EKRE piirkonnaorganisatsiooni paarsada liiget. Suvel lisandus kümmekond.


maintext:
Rahandusministeerium soovitab ühinemiskõnelustel külaelanikke kuulata
BNS
Foto on illustratiivne. Foto: Arvo Tarmula
Regionaalvaldkonna asekantsler Kaia Sarnet saatis linna- ja vallavalitsustele kirja, milles soovitab ühinemisläbirääkimistel külaelanikke kuulata.
Sarneti sõnul on mitmete külade elanikud ühinemisläbirääkimiste ajal volikogudele teada andnud, et soovivad ühineda hoopis teises suunas, kui omavalitsuste ühinemisläbirääkimistel seda kavandatakse.
Sarnet tuletab omavalitsustele meelde, et vastavalt seadusele on elanikel õigus kohaliku elu küsimustes omavalitsustasandil teha algatusi, mis tuleb hiljemalt kolme kuu jooksul ka arutlusele võtta. Nii elanike algatuse toetamisel kui ka piiride muutmise menetluses peavad omavalitsused tagama läbirääkimisprotsessi läbipaistvuse ja avalikustamise. Välja tuleb selgitada elanike arvamus – ja seda asustusüksuste kaupa.
"Selleks, et haldusüksuste piiride muudatused ja külade üleandmised jõustuksid 2017. aasta sügisel haldusreformi raames haldusterritoriaalse korralduse muutmise käigus, on vajalik, et taotlused piiride muutmiseks esitatakse maavanemale koos taotlusega haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks 1. jaanuariks 2017," seisab Sarneti kirjas omavalitsustele.
Nii ongi soovitatav volikogus esimesel võimalusel elanike ettepanekud läbi arutada ning neile enda seisukohast teada anda, et oleks piisavalt aega piiride muutmisega kaasnevad menetlustoimingud läbi viia.


maintext:
Põllumehed kutsuvad kõiki huvilisi meeleavaldusele Toompeale (1)
BNS
Foto: arhiiv
Põllumehed kutsuvad kõiki huvilisi esmaspäeva pärastlõunaks Toompeale, kus toimuva aktsiooniga „(M)ärkamine!“ kutsutakse avalikkust üles märkama, millised on põllumajandussektori pikale veninud kriisi tagajärjed Eesti toidulauale ja maapiirkondadele.
Põllumehed kingivad aktsiooni käigus riigikogule Trooja lehma, mille seest parlamendi liikmed leiavad 101 pakki täiesti ohutut kauasäilivat Poola piima.
„Kutsume kõiki Eesti toidu sõpru kaasa elama Riigikogu ees toimuvale aktsioonile „(M)ärkamine!“. Lossi platsile jõuab 10 000 liitrit värsket ja head kodumaist piima, mida põllumehed päevast päeva eestimaalaste toidulauale toodavad. Iga pudel meenutagu meile neid Euroopa tippu kuuluvaid lehmi, kes on viimase kahe aasta jooksul ebasoodsa majanduskliima tõttu rännanud piiri taha või tapamajja. See pole pelgalt statistika – karjast välja langevad loomad viivad endaga kaasa ka paljud töökohad maapiirkondades,“ selgitas Eesti Põllumeeste Keskliidu juhatuse esimees Vahur Tõnissoo.
„10 000 lehma vähem tähendab, et igal aastal jääb meil tootmata sama palju piima, kui eestimaalased joogipiimana aastas ära tarbivad. Paljud põllumehed on olnud sunnitud oma lehmad müüma Poola, kus meie tippklassi lehmadel on täna eluks paremad väljavaated. Need on justkui Trooja lehmad, kelle piimast valminud tooted on juba jõudnud ja jõuavad meie toidukaupluste lettidele. Tunnistame ausalt, et senised arengud Eesti piimakarja- ja seakasvatuses on selgeks ohuks nii meie toidulauale kui maapiirkondadele,“ ütles Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhataja Roomet Sõrmus.
Põllumeeste hinnangul on viimane aeg ärgata ja märgata, mis on juhtunud ja juhtumas Eesti põllumajanduses ning maaelus.
"Oleme viimase kahe aasta jooksul justkui märkamatult kaotanud kümnendiku Eesti piimakarjast ja veerandi seakasvatusest. Hääbuv loomakasvatus viib endaga kaasa märkimisväärse osa riigi ekspordi- ja maksutuludest tulevikus. Aeg on märgata, et Eesti põllumehed peavad iga päev naaberriikide konkurentidest rohkem pingutama, et vaatamata ebavõrdsele konkurentsikeskkonnale ellu jääda. Peaksime märkama, et kui maalt kaovad töökohad, siis lahkuvad sealt ka inimesed, pannakse kinni koolid ja halveneb igapäevaseks eluks vajalike teenuste kättesaadavus. Kas oleme märganud, et mitmed kriisi leevandamiseks plaanitud meetmed on toppama jäänud?" seisab põllumeeste avalduses.


maintext:
Tsahkna tahab tõsta pensioniiga 70. eluaastani
BNS
Margus Tsahkma. Fpto: Merilin Kaustel-Lehemets
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna soovib aastaks 2040 tõsta pensioniea 70. eluaastani ning siduda esimese samba pension lahku palgast ning panna see suhtesse tööstaažiga.
Sotsiaalministeeriumi ettepanek on tõsta pensioniiga 2040. aastaks 70 eluaastani ja sealt edasi siduda see oodatava eluaega, nii et kui oodatav eluiga pikeneb, kasvab automaatselt ka pensioniiga ja vastupidi, rääkis Tsahkna pressibriifingul.
Ta märkis, et kuna pensioni suurus sõltub üha enam makstud sotsiaalmaksu suurusest, kajastub praegune palgaerinevus ka pensionites. Üle kandub muuhulgas meeste ja naiste palgalõhe, ent ka sissetulekute üldine ebavõrdsus ühiskonnas.
Ministri sõnul on praegu palgasaajate rikkaima ja madalaima kvintiili erinevus enam kui 10-kordne. Kui praegu on 20 protsendi rikkaimate ja vaesemate pensionäride sissetulekute erinevus 1,7 korda, siis tulevikus võiks muidu hakata vaeseimate ja rikkaimate pensionite suurus erinema kuni neli korda.
Seetõttu teeb sotsiaalministeerium Tsahkna sõnul ettepaneku muuta praegust pensionivalemit nii, et inimesed koguksid esimese samba pensioni vaid staažiosa pealt, mis tähendaks, et suuresti hakkaks pension sõltuma töötatud ajast. Seos palga suurusega säiliks Tsahkna sõnul siis teise samba kaudu.
Tsahkna tutvustab sotsiaalministeeriumi ettepanekuid pensionisüsteemi muutmiseks neljapäeval toimuval valitsuse kabinetinõupidamisel.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 22. septembril 2016
Andrus Karnau
Haiglaid ootab rahakärbe
Haigekassa ja valitsus arutavad täna haigekassa kulude kärpeid, arstid-õed soovivad palgatõusu, mis vähendab inimeste ravimist veelgi. Läänemaa haigla peaarst Tõnis Siir ja nõukogu esimees Meelis Roosimägi ei soovinud kommenteerida haigekassa kärbete mõju.
Rästikuhammustuse vastu aitas pudel viina
Martna valla Uusküla Liitmäe talu perenaine Lydia Tee korjas kaante vahele kolme küla viimase 50 aasta ajaloo.Raamatus on palju vahvaid lugusid. Üks räägib näiteks sellest, kuidas üks kolhoosis töötanud mees sai suvel rästikult hammustada.


maintext:
Hanila valijamees: halenaljakas, et viie seast ei leitud presidenti (10)
Kaie Ilves
Olavi Vainu. Arhiiv
Hanila valijamees Olavi Vainu hääletas presidendivalimiste esimeses voorus Marina Kaljuranna poolt, põhjendades seda eelkõige sellega, et Kaljurannal oli väga suur rahva toetus.
„Ma ei läinud valima presidenti endale ega Hanila vallale, vaid Eesti rahvale,” ütles Vainu.
Selle, kellele ta teises voorus hääle andis, jättis Vainu enda teada. „See oli minu isiklik eelistus,” ütles Vainu.
Valimiskogust naasis Vainu segaste tunnetega.
„Ootamatu käik oli, et neli presidendikandidaati said nii võrdsed hääled. Seda poleks küll osanud arvata,” ütles Vainu.
Veidralt halenaljakaks pidas Vainu tõika, et valimiskogu ei suutnud viie kandidaadi seast presidenti valida.
„Oleks, et oleks olnud üks-kaks kandidaati, siis veel,” ütles Vainu. „Ju ta ikka on poliitiline kriis. Poliitikutel on, mille üle mõelda. Päris tsirkuseks ei pea asi kah kätte minema.”
Vainu sõnul põhjustas valimata jätmise see, et ei suudeta laiemat pilti näha.
„Iga erakond on omas kinni,” ütles Vainu. „Kui nüüd edasi mõelda, kas suudab riigikogu nädala ajaga uue kandidaadi leida,” arutles Vainu.
Vainu sõnul võiks Marina Kaljurand mõelda võimalusele uuesti kandideerida.
„Minul oleks hea meel,” ütles Vainu. „Olen mõelnud ka Ülle Madise sobivuse peale.”


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Galerii: põllumehed katsid Toompea esise nimeliste piimapudelitega, igaüks neist tähistas hukatud lehma (1)
Lemmi Kann
Põllumehed korraldasid täna pärastlõunal Toompeal aktsiooni „(M)ärkamine!“, et näidata, millised on põllumajandussektori pikale veninud kriisi tagajärjed Eesti toidulauale ja maapiirkondadele.
Aktsiooni käigus kingiti riigikogule Trooja lehm, mille seest parlamendi liikmed leiavad 101 pakki täiesti ohutut kauasäilivat Poola piima. Lossi platsile viidi ka 10 000 liitrit värsket ja head kodumaist pudelitesse villitud piima, mida põllumehed päevast päeva eestimaalaste toidulauale toodavad. Iga pudeli peal on lehma nimi, must rist ja surma daatum.
"Iga pudel meenutagu meile neid Euroopa tippu kuuluvaid lehmi, kes on viimase kahe aasta jooksul ebasoodsa majanduskliima tõttu rännanud piiri taha või tapamajja. See pole pelgalt statistika – karjast välja langevad loomad viivad endaga kaasa ka paljud töökohad maapiirkondades,“ selgitas Eesti Põllumeeste Keskliidu juhatuse esimees Vahur Tõnissoo.
„10 000 lehma vähem tähendab, et igal aastal jääb meil tootmata sama palju piima, kui eestimaalased joogipiimana aastas ära tarbivad. Paljud põllumehed on olnud sunnitud oma lehmad müüma Poola, kus meie tippklassi lehmadel on täna eluks paremad väljavaated. Need on justkui Trooja lehmad, kelle piimast valminud tooted on juba jõudnud ja jõuavad meie toidukaupluste lettidele. Tunnistame ausalt, et senised arengud Eesti piimakarja- ja seakasvatuses on selgeks ohuks nii meie toidulauale kui maapiirkondadele,“ ütles Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhataja Roomet Sõrmus.
Põllumeeste hinnangul on viimane aeg ärgata ja märgata, mis on juhtunud ja juhtumas Eesti põllumajanduses ning maaelus.
Fotod: Peeter Langovits


maintext:
Ossinovski plaanib teha ettepaneku kehtestada suhkrumaks (2)
BNS
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib kestestada suhkrumaksu. Foto: Arvo Tarmula
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ütles intervjuus Postimehele, et teeb valitsusele ettepaneku kehtestada suhkrumaks, teatas BNS.
„Teeme sellise ettepaneku. Ma kardan, et partnerid on pigem skeptilised. Hästi – pakkugu siis teisi variante,” ütles Ossinovski vastuseks ajakirjaniku küsimusele, kas suhkrumaks tuleb.
Ta lisas, et sotsiaalministeerium on teinud koos maailma terviseorganisatsiooniga toote maksustamise teaduspõhise analüüsi. „Tulemus on, et seda on mõistlik teha inimeste tervise säästmiseks ja see annab raha,” rääkis Ossinovski.
Tööandjate keskliit teatas mai lõpus, et peaminister Taavi Rõivas lubas kohtumisel liidu liikmetega, et valitsus ei hakka riigieelarvet täitma kaudsete maksudega, nagu suhkru- ja rasvamaks.
Küsimustele vastates ütles Rõivas, et kaudseid makse, nagu rasva- ja suhkrumaks, ei tule. „Terviseedendajad tõstavad seda teemat pidevalt lauale ning ühe võimaliku katteallikana oli suhkrumaks tõesti arutlusel ka riigieelarve koostamisel, kuid see idee sai kohe laualt maha võetud. Valitsusel ei ole mingit plaani kehtestada suhkru- ega rasvamaksu,” ütles Rõivas pressiteate vahendusel.
Sotsiaalministeeriumi juhitud töörühm kaalub aasta alguses valminud toitumise rohelises raamatus muuhulgas lisamaksustada toidugruppi, kuhu kuuluvad näiteks karastusjoogid ja alkohoolsed joogid, või toiduainetes sisalduvaid aineid, nagu näiteks suhkrut ja teatud rasvhappeid.
Samas tuuakse raamatus välja risk, et teatud toitude maksustamisel asendatakse need tooted samalaadse, mitte maksustatud toidu koostisosaga, näiteks maksustatud suhkur asendatakse magusainega.
Töörühm on toonud toidu maksustamisel peamise eesmärgina välja selle, et see on efektiivseim viis suunata toidukäitlejaid vähendama suhkrusisaldust valitud toidugrupis, mis ei ületaks seatud kriteeriumit lisatud suhkrute osas.


maintext:
Maamaksu ning tulu- ja sotsiaalmaksu tasumise tähtaeg on 3. oktoober
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Esmaspäeval, 3. oktoobril on maamaksu teise osa tasumise tähtaeg ning tulu- ja sotsiaalmaksu juurdemaksmise tähtaeg neil maksumaksjatel, kes olid 2015. aastal registreeritud FIEna, said kasu vara võõrandamisest või said tulu välismaalt.
Kui isiku maamaksu summa on suurem, kui 64 eurot, siis saab maksu tasuda kahes osas – esimese osa tasumise tähtaeg oli 31. märtsil, mil pidi tasuma vähemalt pool summast, ülejäänud osa maamaksust on vaja ära maksta hiljemalt 3. oktoobriks. Maksu- ja tolliamet saatis meeldetuletusega e-kirjad nendele isikutele, kellel puudus ettemaksukontol maamaksu teiseks osamakseks piisavalt raha.
3. oktoobril tuleb maamaksu teine osamakse tasuda kokku 75 610 isikul, kogusummas 25,5 miljonit eurot.
Lisaks on 2015. aasta tuludeklaratsioonide põhjal enam kui 15 100 inimesel kohustus tasuda 3. oktoobriks täiendavat tulumaksu üle 26,8 miljoni euro. Sotsiaalmaksu tuleb juurde tasuda ligi 10 000 isikul, summas ligi 8,4 miljonit eurot.
Maksu- ja tolliameti teenindusosakonna juhtivspetsialisti Hannes Udde sõnul tuleb tänavu tulumaksu tasuda ligi 3 miljonit eurot rohkem kui mullu. "Olulise kasvu tulumaksu määramisele andis tulumaksukohustus metsatuludelt. Põhjuseks oli see, et isikud, kessoovisid 2012 aastal metsa tulude maksustamise edasi lükata järgnevale kolmele aastale, peavad nüüd tulumaksu tasuma. Lisaks kasvas ka välistulude deklareerimine, mis näitas 7 protsendilist kasvu," lisas Udde.
Maksu- ja tolliamet saatis välja maksuteated kõigile, kes peavad 3. oktoobriks tulu- või sotsiaalmaksu juurde tasuma. Inimesed, kes ei ole maksuteadet mingil põhjusel kätte saanud või on selle ära kaotanud, saavad sellega tutvuda e-maksuametis/e-tollis oma 2015. aasta tuludeklaratsiooni infoleheküljel või pöördudes maksu- ja tolliameti klienditeenindusse. Maksuhaldur saadab e-posti teel välja ka teavituskirjad neile, kellel ei ole ettemaksu kontol juurdemakseks piisavalt raha.
Infot füüsiliste isikute maksustamise kohta saab maksu- ja tolliameti infotelefonilt 880 0811.


maintext:
Kersti Kaljulaiul on riigikogus ilmselt hääled koos
Riigikogu vanematekogu, mis koosneb riigikogu juhatusest ja fraktsioonide juhtidest, tegi teisipäeval Euroopa Kontrollikoja liikmele Kersti Kaljulaiule ettepaneku kandideerida Eesti presidendiks. Täna pärastlõunaks oli selge, et Kersti Kaljulaiul on riigikogus piisav toetus, et ta saaks esmaspäeval presidendiks.
Oma toetusest Kaljulaiule on teatanud Reformierakond, IRL, SDE, Vabaerakond, osalist toetust lubas Keskerakond, EKRE seisukoht polnud kella 14.40 paiku veel teada.
Võimaliku presidendikandidaadi Kersti Kaljulaiuga kohtunud Vabaerakonna riigikogu fraktsioon jäi kohtumisega rahule ja toetab Kaljulaidu, ütles fraktsiooni esimees Andres Herkel.
„Vabaerakonna poolt toetus – kui esmaspäeval läheb hääletamiseks – on olemas nii nagu ma ka eile ütlesin,“ ütles Herkel kolmapäeval pärast kohtumist. Vabaerakonna fraktsioonis on 8 liiget.
Täna ennelõunal kogunenud Reformierakonna juhatus ja riigikogu fraktsioon toetavad konsensuslikult presidendikandidaadina Kersti Kaljulaidu.
„Kersti Kaljulaid on laia silmaringiga, pikaajalise rahvusvahelise suhtluse kogemusega väärikas presidendikandidaat ning vastab nendele ootustele, mis Reformierakonnal presidendi suhtes on,“ ütles Reformierakonna esimees ja peaminister Taavi Rõivas partei teatel.
„Kutsume kõiki parlamendierakondi leidma üksmeelt ja valima president ära riigikogus 3. oktoobril. See on kõigi kuue parlamendifraktsiooni ühine vastutus,“ sõnas Rõivas.
Reformierakonna fraktsioonis on 30 liiget.
Täna ennelõunal kohtus Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsioon Kersti Kaljulaiuga ning otsustas teda üksmeelselt toetada.
„Kohtumine presidendikandidaadiga kinnitas, et maailmavaateliselt on meil suur ühisosa. Kersti näol saab Eesti endale riigipea, kellel on vajalik kogemustepagas välispoliitikas, visioonikus Eesti ja Euroopa kontekstis ning hoolivus meie riigi tuleviku suhtes,“ tõi IRLi fraktsiooni esimees Priit Sibul esile Kersti Kaljulaiu tugevaid külgi.
IRLi fraktsioonis on 14 liiget.
„Sotsiaaldemokraatidena on meil hea meel, et Eesti Vabariik võib veel enne sajandat sünnipäeva saada oma esimese naispresidendi. Sotsiaaldemokraadid toetavad Kersti Kaljulaidi,“ teatati SDE fraktsiooni pressiteates. Sotsidel on riigikogus 15 liiget.
Riigikogu Keskerakonna fraktsioon kohtus täna lõunal presidendikandidaat Kersti Kaljulaiuga. Fraktsiooni esimehe Kadri Simsoni sõnul toetab enamus keskfraktsiooni liikmeid kompromisskandidaadi esitamisena Kaljulaidi kandidatuuri presidendi ametipostile. Samas ei saa garanteerida, et Kaljulaid saab kõigi Keskerakonna fraktsiooni liikmete hääled.
„On selge, et meie esimene valik on endiselt Mailis Reps, kuid ka meie oleme valmis tegema kompromisse,“ ütles Simson. „Mailis on sõnanud, et kui me leiame erakondade ülese kandidaadi, siis ta on valmis ka ise sellise inimese esitamist allkirjaga toetama.“ Keskerakonna fraktsiooni kuulub 27 liiget.
Millisel seisukohal on Kaljulaiu suhtes konservatiivid, seda pole EKRE 7
Kell 14.30 Kaljulaid vanematekogus. Pärast seda on ilmselt otsus käes ja see öeldakse umbes kell 15.30 pressikonverentsil välja.
Riigikogu erakorraline istung presidendi valimiseks algab esmaspäeval kell 13.00.


title: Lääne maavalitsuse teade

maintext:
Lääne maavalitsuse teade
Lääne maavanem võttis 30.08.2016 korraldusega nr 1-1/16/127 „Lääne maakonnaplaneeringu 2030+ vastuvõtmine” vastu Lääne maakonnaplaneeringu.
Lääne Maavalitsus teatab, et 13. septembrist 11. oktoobrini on Lääne maakonnaplaneeringu ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi KSH) aruande avalik väljapanek Lääne Maavalitsuses ja Lihula Vallavalitsuses tööpäeviti ja tööajal.
Maakonnaplaneeringu ja KSH aruande avalik arutelu on 20. oktoobril algusega kell 15 Lääne Maavalitsuse saalis (Lahe 8, Haapsalu).
Lääne maakonnaplaneeringu eesmärk on maakonna ruumilise arengu kujundamine vastavalt üleriigilise planeeringu „Eesti 2030+” koostamise ajal kokku lepitud visioonile ja arengusuundadele ning suunata planeerimistegevust kohalikul tasandil. Maakonnaplaneering on algatatud 30.06.2015 kehtinud planeerimisseaduse § 7 lõikes 3 sätestatud ülesannete lahendamiseks. Maakonnaplaneering koostatakse Lääne maakonna maismaa kohta ning selle ajaline perspektiiv on nii nagu üleriigiliselgi planeeringul 2030+.
Maakonnaplaneeringu koostamisel on teostatud keskkonnamõju strateegiline hindamine, mille eesmärk on arvestada keskkonnakaalutlusi maakonnaplaneeringu koostamisel ja kehtestamisel. Vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 40 lõikele 2 lähtutakse keskkonnamõju strateegilisel hindamisel maakonnaplaneeringu eesmärkidest ja käsitletavast territooriumist. Maakonnaplaneeringuga ei kavandata tegevusi, millega kaasneb piiriülene keskkonnamõju.
Maakonnaplaneeringu koostamise algataja on Vabariigi Valitsus (Stenbo-
cki maja, Rahukohtu 3, 15161 Tallinn, tel 693 5555, e-post riigikantselei@riigikantselei.ee).
Lääne maakonnaplaneeringu koostamist ja KSH teostamist korraldab Lääne Maavalitsus (Lahe 8, Haapsalu), kontaktisik arengu- ja planeeringuosakonna juhataja asetäitja Grete Kindel, tel 472 5616, e-post grete.kindel@laane.maavalitsus.ee.
Maakonnaplaneeringu koostamise konsultant ja KSH läbiviija on Hendrikson & Ko OÜ (Raekoja plats 8, 51004 Tartu), kontaktisik on planeerija Pille Metspalu (tel 740 9802, e-post pille@hendrikson.ee) ja KSH juhtekspert Riin Kutsar (tel 617 7690, e-post riin@hendrikson.ee). Lääne maakonnaplaneeringu kehtestab Lääne maavanem.
Lääne maakonnaplaneeringu ja KSH aruandega on võimalik tutvuda avaliku väljapaneku jooksul 13.09–11.10.2016 Lääne Maavalitsuses (Lahe 8, Haapsalu) tööaegadel (E–N kl 8–12 ja 12.45–17 ja R 8–12 ja 12.45–15.45), Lihula Vallavalitsuses ning Lääne Maavalitsuse veebilehel aadressil https://laane.maavalitsus.ee/koostatav-maakonnaplaneering.
Kirjalikke ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi maakonnaplaneeringu ja KSH aruande kohta saab esitada avaliku väljapaneku jooksul kuni 11. oktoobrini aadressil Lääne Maavalitsus, Lahe 8, 90503 Haapsalu, või e-posti aadressil info@laane.maavalitsus.ee.


title: Hedi Kumm - daam koerakestega

maintext:
Hedi Kumm – daam koerakestega
Lemmi Kann
Foto: Tõnis Krikk
Sõbrad ei väsi imestamast – kuidas ta seda kõike jõuab? Anda Viigi kooli lastele arvutiõpetust, olla armastav ema ja kaasa, hoolitseda 11 koera eest ja korraldada Eesti üht vinemad koertenäitust.
Saan Hediga kokku Müüriääre kohvikus. Olime kokku leppinud, et ajame juttu kohvi ja koogi kõrvale. Viimase on Hedi esiteks auga välja teeninud – eelmise pühapäeva õhtul sai läbi kaks päeva kestnud Haapsalu rahvuslik koertenäitus, mille korraldaja on Hedi.
Teiseks armastab Hedi tõeliselt häid kooke. Ta oskab neid ise teha. Tema firmamärk on aga sefiiritordid. Kunagi Nõukogude ajal oli parimail päevadel kolm valikut: kreemi-, puuvilja- või sefiiritort. See lisandus kahele esimesele hiljem ja oli hirmsasti moes – juba kas või vahelduse pärast. Uute tuulte tulles heideti kunagine lemmik põlglikultki ajaloo prügikasti, sest vabast maailmast jõudsid meile suflee ja crème brûlée ja teised hõrgutised. Aga nagu moemaailmaski, tõusevad kunagised kuningad uuesti troonile. Nii teebki Hedi ilusaid roosilisi retromaigulisi torte. Süüakse ja ümisetakse kiidusõnu.
Kiita saab Hedi tihti. Teisipäeval, mil me juttu ajame, sajab tema Facebooki lehele kiidu- ja tänusõnu igast maailmaotsast – Eestist Jaapani ja Malaisiani välja. Neist riikidest kutsus Hedi Haapsalu koertenäitusele kaks kohtunikku. Nad on vaimustuses näitusest, koertest ja Haapsalust ning muidugi Hedist ja sellest, kuidas neid siin vastu võeti. Kõik see on kuudepikkuse pingelise töö vili.
Küsin maailma kõige triviaalsema spordireporteri küsimuse. Mis tunne on?
Hedi naerab ja särab.
„Igal aastal on pärast näitust hea tunne, sest me oleme igal aastal kiita saanud. Haapsalu koertenäitust on nimetatud üheks paremaks Eestis ja see teeb hea tunde. Ongi oluline jätta kõigile mulje, et kõik on hästi, kuigi vahel ikka midagi juhtub. Eelmisel ja sel aastal ma ei mäleta küll korraldusliku poole pealt ühtegi suurt jama,” ütleb Hedi.
Selle helge poole juurde räägib ta aastatetaguse loo ajast, mil tehti näitust veel piiskopilinnuse hoovis.
Õhtul enne näitust luges Hedi kõik auhinnarosetid üle ja pani valmis. (Olgu vahemärkusena öeldud, et koeraomanikud on Haapsalu näituse rosettidest vaimustuses. Need olla nii ilusad, et Euroopa Võitja näituse omad jäävad nende kõrval kahvatuks. Need uhked rosetid sünnivad Haapsalus – koerakasvataja Kristiine Uspenski sõrmede vahel. Kristiine enda Samojeedi koerad on ilma teinud Haapsalus ja kogu laias maailmas.)
„Kuna järgmisel päeval lubas vihma, panime rosetid suurtesse kilekottidesse ja viisime lossiparki, suure värava kõrval olevasse võlvialusesse valmis,” räägib Hedi. Siis ei olnud müürid aga veel nii heasse korda kõpitsetud kui praegu ja kuidagi juhtus nii, et vihm pääses pealt lahti jäetud kilekottides olevaile rosettidele ligi.
„Rosetid kõik ujusid! Üksteise külge kleepunud,” meenutab Hedi seda hommikust ehmatust.
Aga ega ohkida olnud midagi. Rosetid viidi näitusetelkidesse ja laoti pingi peale laiali. Vihma käes peetud koertenäitusel osalejad said temaatilised, märjad rosetid, aga ega see ju roseti väärtust või saavutust ennast kahandanud. Seda enam, et rosetid kuivavad ju ära ja kogemus ütleb, et peaksid siis täiesti viisakad välja nägema.
„Me ütlesime ka, et kui kellegi rosett jääb kole, võtku ühendust ja me saadame uue,” seletab Hedi. Aga mitte keegi ei tahtnud tol päeval vihma käes välja teenitud roseti asemel uut saada.
Natuke kurb on pärast iga näituse lõppu ka. „Kõik oli nii tore, mõnus seltskond koos, kaks päeva. Ja siis on kõik korraga läbi ja tuleb jälle aasta otsa oodata,” jutustab Hedi ja lisab kohe, et ega siin midagi väga oodata enam olegi. Natuke hinge tõmmata. „Loed järele jäänud rosetid üle, vaatad nostalgitsedes fotosid, vahetad kohtunikega muljeid ja uurid, kuidas neil kojusõit läks.”
Mitmed on juba öelnud, et tahavad kindlasti veel Haapsallu tulla.
Seekord juhtus armsalt humoorikas lugu Malaisia kohtuniku Ken Chuah’ga, kes saabus koos Jaapanist pärit kohtunikuga Haapsallu juba mitu päeva enne näitust – nad oli nädal varem kohtunikuks rahvusvahelisel näitusel Tallinnas. Hedi tutvustas neile Haapsalut ja autosõidul märkas Ken ühe eramaja aia juures kasti õuntega. Eestis on see täiesti tavaline, et õunad, mida ei jõua oma pere ära süüa ega sisse teha, jäetakse värava taha (mis osutus hiljem ühe Haapsalu koeraomaniku vanaema aiaks) – palun võtke, kes tahab. Kenile oli see aga esimene kogemus süüa loomulikus keskkonnas kasvanud õuna. Malaisias pole õunapuid ja nad peavad leppima imporditud kraamiga.
„Ken sõi siin esimest korda elus otse puu otsast võetud õuna,” naeris Hedi meenutades, kuidas kohalikust tavast rõõmsalt hämmeldunud malaislane ristis võõra aia õunte söömise õunaraksus käimiseks ja nimetab seda üheks kõige eredamaks siin saadud elamuseks.
Haapsalu näitusele tulevad ikka ja jälle tagasi ka teistest riikidest siia võistlema saabunud koeraomanikud ja nende tuules järgmised, uus põlvkond koerasõpru lähiriikidest, kes leiavad, et Haapsalu on täiesti lummav koht. Niisiis on kuidagi juhtunud nii, et koertenäitus on väikest viisi sillutanud teed ka turismile.
Kui me parasjagu juttu ajame, läheb Müüriääre kohviku uks lahti ja sisse astunud naine tervitab Hedit rõõmsalt soome keeles. „Koerainimene,” selgitab Hedi pärast.
Oma rolli mängib ühe hea näituse korraldamisel kindlasti ka koht – Uuemõisa mõisa park.
„Esimesest aastast peale, kui me oma näitusega sinna kolisime, on osalejad seda kohta kiitnud. See on ideaalne koht! Ruumi on laialt, on avarat muru ja puid, kuhu varju minna. Muidugi ka Uuemõisa loss kõige selle taustal!” kiidab Hedi ja ütleb, et nii kaua kui Ridala vallavalitsus lubab, tehakse Haapsalu rahvuslikke koertenäitusi just selles kohas.
Varsti tulebki juba hakata järgmiseks näituseks kokkuleppeid sõlmima – maad kuulama, millised rahvusvahelised kohtunikud tahavad ja saavad järgmisel suvel Haapsalu näitusele koeri hindama tulla. „Nad on nii hõivatud inimesed, et mõnel on kalender kolmeks aastaks ära planeeritud,” selgitab Hedi ja märgib, et mõned kokkulepped ongi ta hoopis ülejärgmiseks aastaks sõlminud. „Uue aasta alguses tuleb uus näitus juba registreerida!“
Selles näitusterattas on Hedi nüüd olnud kaksteist aastat, kaaskorraldajaks hea sõbranna Maris Siilmann, samuti koerakasvataja.
Samal ajal kui Hedi töötab sadade koeraomanike huvides, et rahvusvahelised kohtunikud nende lemmikuid hindaksid, on Hedil endal kodus üksteist koera, kes oma perenaise hoolt ja armastust naudivad. „Mul on kolm suurt Vene musta terjerit. Kaks neist on üheksa-aastased. Neil on väga edukas näitusekarjäär seljataga ja nad naudivad pensionipõlve. Kolmas, viieaastane, ei ole näitusekoer. Ja siis on mul kaheksa Lhasa apsot,” tutvustab Hedi oma „koerteparki” ja lisab, et see arv ei olnud just nii suureks planeeritud, aga kõigiga saab ilusti hakkama. Neljaga neist käib Hedi ise pidevalt näitustel. Suvisel hooajal on juhtunud, et mõnikord lausa neljal nädalavahetusel kuus, aga tavaliselt kahel-kolmel. Tiitleid on need uhked pikakarvalised koerad toonud siit- ja sealtpoolt riigipiire hulgaliselt, üks tähtsam kui teine.
Üksteist koera. Elukaaslane Indrek Viiret ja nende ühine laps, viieaastane Ralph. Mida arvab kogu sellest koeramajandusest Indrek?
Hedi naerab. Indrek naerab ka.
„Ma elan koos Hediga ja meie koertega!” ütleb Indrek.
Hedi märgib, et kui nad tuttavaks said, olid tal juba esimesed koerad ja Indrek teadis väga hästi, millega ta end seob. Juba enne seda, kui Hedi ise Haapsalu näitust korraldama hakkas, käidi koos teistel näitustel oma koeri näitamas. Haapsalu näituste korraldamisel on Indrek aga kõik need aastad olnud Hedi kõrval n-ö küünarnukkideni asjas sees.
Nüüd teeb Indrek oma tiimiga juba mitmendat aastat Haapsalu näituselt ka otseülekannet. „Tundus, et tuleb välja küll, ja siis hakkasime ka teisi suuremaid Eesti näitusi üle kandma,” räägib Indrek. Üle Eesti igat sorti videoproduktsioonide ja videoülekannete tegemist küll koertenäitustelt, spordivõistlustelt ja kultuurisündmustelt – näiteks Valge Daami etendustel ja Augustibluusil – nimetab Indrek muheldes kontrolli alt väljunud hobiks. Ametlik töökoht on aga Telias, kus Indrek on ametilt võrguarengu ekspert.
Kui Hedi oma koertega kaugemale, mõnda teise riiki näitusele sõidab, läheb Indrek võimaluse korral ühes – road trip’id koos pere ja koertega meeldivad Indrekule. „Meil on autoga Euroopa läbi sõidetud! Minul algavad pikad sõidud siis, kui sihtkoht on teisel poolt Varssavit. Näiteks hommikul Riiga ja õhtul tagasi ei ole üldse mingi teema ja seda teed on ikka sõidetud.”
Kuigi Hedi on pidevalt tegevuses ja jääb vaid imestada, kust ta selleks energia võtab ja millal puhkab, kostab Hedi, et on ilmselt paljudest pereemadest paremini kvaliteetajaga kindlustatud, sest ise koertenäitustel käimine ongi tal nagu üks puhkus – teine keskkond, ees ootamas teised sõbrad-koeraomanikud. Kui minnakse mitmeks päevaks, siis pärast näitust väike tšill, mõnus õhtusöök ja hea seltskond.
Kui väikselt Ralphilt uurida, kas tema ka varsti näitustel just lastele mõeldud võistlusel oma koeri näidata tahab, kuulutab Ralph: „Ma tahan neid kõiki näidata!”


title: Urmo Soonvald: Rein Lang, Siim ja Kaja Kallas - Marina Kaljuranna kandideerimise ristivanemad

maintext:
Urmo Soonvald: Rein Lang, Siim ja Kaja Kallas – Marina Kaljuranna kandideerimise ristivanemad
Toimetas Lemmi Kann
Kaja Kallas. Foto Arvo Tarmula
"Hetkel me ei tea veel keegi, milline sõna või detail sai Marina Kaljuranna jaoks otsustavaks, et ta nõustus minema valimislahingusse Siim Kallasega. Oletada saab aga ühte – Rein Langi, Siim ja Kaja Kallase ülbus ning arrogants aitasid sellele otsusele kindlasti kaasa," kirjutab oma arvamusloos Delfi peatoimetaja Urmo Soonvald.
Põhjusi on Soonvaldi sõnul kindlasti mitu ja ta teeb ülevaate kõigist, mis talle viimase 10 päeva jooksul on silma jäänud.
Näiteks meenuvad Soonvaldile Rein Langi viimaste nädalate tegemisi vaadetes 2006. aasta presidendivalimised, kus Toomas Hendrik Ilves seljatas Arnold Rüütli. "Otsustavaks ei saanud Ilvese paremus, vaid Villu Reiljani ja Tarmo Männi hirmuäratav vari Rüütli kohal," märgib Soonvald ja sedastab, et Langist on saanud uue aja Reiljan ja Mänd.
"Kaljurand tajus, et arvestatav osa ajakirjandusest kutsus teda kandideerima, et päästa oma poliitiline nägu ja lüüa selg sirgeks."
Loe pikemalt Eesti Päevalehest.


maintext:
Siim Kallas jätab Läänemaa valijamehed ükskõikseks (1)
Kristjan Kosk
Siim Kallas andis laupäeval intervjuu Risti tanklas. Foto: Arvo Tarmula
Reformierakonna presidendikandidaadi Siim Kallase kutsele kohtuda laupäeval lõunasöögilauas Haapsalu kultuurikeskuses vastas jaatavalt vaid käputäis Läänemaa valijamehi.
Vähese huvi tõttu otsustas Kallas laupäevase kohtumise edasi lükata. „Kõik on kuskil laiali. Ikkagi laupäevane päev ja inimestel olid plaanid selleks päevaks juba tehtud. Osa ütles, et on Eestist üldse ära sõitnud, teisel jälle muud asjatoimetused käsil. Tähtis on, et nad 24. septembril presidenti valimas kohal oleksid,” ütles Kallas Läänemaa valijameeste äraütlemise põhjuste kohta.
„Ma ei usu, et need hääled nii lihtsate asjade pärast kaduma lähevad. Pigem kaaluvad valijamehed ikka sisulisi küsimusi, mitte pole sellistes väikestes asjades kinni,” lisas Kallas.
„Uue kohtumise planeerime neljapäeva hommikuks, kuid ka see aeg on veel lahtine,” ütles Kallas.
Lääne Elu uuris valijameestelt, miks ei leidnud nad tunnikest või paari, et kohtuda inimesega, kes on vabariigi presidendi valimistel üks favoriite.
Kullamaa valijamees Einar Pärnpuu leidis, et temal on laupäevase päevaga targematki teha, kui Kallasega lõunatada. „Ajast on lihtsalt kahju,” ütles Pärnpuu.
Ehkki Kallas ütles laupäeval, et loodab valijameestega kohtuda uuel nädalal, ei olnud Pärnpuu esmaspäeva ennelõunaks veel kutset saanud. „Ega ma siis ka läheks, targematki teha,” möönis Pärnpuu.
Ta selgitas, et tema valik on Allar Jõks ja nii odavate trikkidega tema oma eelistust küll muutma ei hakka.
Martna valijamees Raimond Danilov ütles juba eelmisel nädalal, et on laupäeval Pärnus ja Kallasega ta kohtuma ei tule. Danilovi poolehoid kuulub Marina Kaljurannale.
Laupäev on aeg perele
Lihula valijamees Jaak Kastepõld ütles, et oli juba enne Kallaselt kutse saamist otsustanud laupäeva perega veeta ega hakanud enam plaane ümber sättima. Kastepõllu võimalik eelistus on Allar Jõks.
Nõva valijamees Peeter Kallas oli laupäeval välismaal ega oleks kuidagimoodi saanud kohtumisel osaleda. Peeter Kallas on ainus valijamees Läänemaalt, kes on öelnud, et toetab Siim Kallast.
Vormsi valijamees Ivo Sarapuu selgitas, et laupäeval poleks ta Kallasega kohtuda saanud. „Isiklikud põhjused,” ütles ta. Sarapuu ei hinnanud eriti suureks võimalust, et ta uuel kutsel Kallasega kohtuma läheb. „Tööd on nii palju ja mingid valikud tuleb teha,” möönis Sarapuu. Kellele annab Sarapuu oma hääle, ei soovinud ta öelda.
Haapsalu valijamees perearst Helle Saarsoo ütles, et temale tuli kohtumise tühistamine halva uudisena. „Eks ikka olen pettunud, olin oma asjatoimetused nõnda sättinud, et saaksin laupäeval minna,” selgitas Saarsoo. Kui Kallas peaks soovima valijameestega mõnel hommikul uuesti kohtuda, siis on Saarsoo osalemine küsimärgi all. „Mul tulevad juba hommikuti patsiendid,” ütles perearst. Saarsoo on öelnud, et toetab esimeses voorus Mailis Repsi ja teises Kallast.
Noarootsi valijamees Vladimir Belovas ütles, et ta oleks saanud laupäeval Kallasega lõunatada küll. Kas oleks Belovas valmis kohtuma Kallasega ka mõnel teisel ajal, ei osanud ta öelda. „Ma pole veel nädala plaani teinud,” ütles Belovas. Belovas ei öelnud, kellele kavatseb oma hääle anda. „Volikogu annab mulle instruktsioonid 23. septembril,” täpsustas Belovas.
Haapsallu liiga pikk tee
Ridala valijamees Toomas Vallimäe selgitas, et tema oleks hea meelega kohtumisel osalenud. „Saatsin talle ka sellekohase kirja,” ütles ta. Vallimäe lisas, et kui uues kohtumise ajas kokku lepitakse, kavatseb ta seal osaleda. Vallimäe hääletab valimiskogu esimeses voorus Mart Helme poolt. Kui Helme teise vooru ei pääse, siis Kaljuranna poolt.
Hanila valijamees Olavi Vainu põhjendas kutsest loobumist koduste põhjustega. „Nädalvahetused on just need ajad, mil saan kodus sügistöid teha,” ütles Vainu. Ta lisas, et Virtsust Haapsallu ja tagasi on umbes 150 km, nii pika maa läbimine pole seda väärt. „Ei kohtu ma ei Kallase ega ka ühegi teise kandidaadiga,” jäi Vainu endale kindlaks. Oma eelistust ta avaldada ei soovinud.
Kurioosne lugu juhtus aga Lääne-Nigula valijamehe Andres Kampmanniga, kes läks laupäeval Kallase kutsel kultuurikeskusse, kuid leidis eest tühja saali. „Ma küll ei olnud kindlat jah-sõna öelnud, kuid eeldasin, et kui mulle on kolmel korral saadetud meeldetuletuskiri, siis teavitatakse mind ka kohtumise ärajäämisest,” oli Kampmann pettunud. Ta lisas, et uuele kohtumisele ta minna ei kavatse. „Ei ole aega.” Kampmanni hääl esimeses voorus läheb Kaljurannale. Olenevalt sellest, kes pääsevad teise vooru, ei välistanud Kampmann ka hääle andmist teda pika ninaga jätnud Kallasele.
335 valijameest kogunevad riigipead valima 24. septembril Tallinnasse Estonia kontserdisaali.


maintext:
Seljakotiga Austraalias. Kelli Seiton: punastel teedel
Kelli Seiton
Kas sõidaksid 1400 kilomeetrit tööintervjuule, et saada töö kaheks kuuks? Aga 4300 kilomeetrit?
Kaks aastat tagasi tundus Tallinnast Valgasse sõit pikk ettevõtmine. Seda, et ühel päeval võiksin 1400 kilomeetrit tööintervjuule sõita, poleks ma tollal isegi uskunud, ent nüüd on need kümneminutiliseks töövestluseks läbitud kilomeetrid juba seljataga ning Austraalia ulmelised vahemaad veidi kodusemad.
Sõit, mis Eestis tähendaks riigi ühest otsast teise liikumist, võib siin olla „kiire pärastlõunane ots”, selgitas mulle kohalik farmer Bridget. Kui tema noor oli, sõitis ta aeg-ajalt sõbrannadega lähedal asuvasse linna Brisbane’i kohvitama. See tähendas kahe ja poole tunnist sõitu. „See ongi Austraalia,” pööritas ta minu imestuse peale silmi.
Mida päev edasi, seda rohkem mõistan Bridgetit ja seda lühemaks vahemaad justkui muutuvad. Sel aastal on minu ja partneri kuldne Holden vuranud koos meiega 22 000 kilomeetrit, ees ootab vähemalt 10 000. Kõige ekstreemsem on olnud sõit Austraalia punasesse südamesse kõrbelinna Alice Springsi ja lähedal asuva maailma suurima monoliidi Uluru juurde.
Sõitu sinna planeerides ei tulnud valida tohutul hulgal vaatamisväärsuste või linnakeste vahel, seal lihtsalt polegi eriti millegi vahel valida. Eemalt saab nimekirja panna kõrbekanjoni, Alice Springsi ja sealt juba kiire sõidu Uluru juurde. „Kiire sõit” tähendab 463 kilomeetrit. Et aga üldse Alice Springsi jõuda, tuleb läbida tuhandeid kilomeetreid kõrbeteid.
Retke kirjeldada on lihtne: pea kohal lõõskab päike, tee suundub vaevumärgatavate kurvidega otse, kiiruspiirang on 130 km tunnis ning punasel maapinnal kasvavad üksikud madalad puud. Igal päeval jääb seljataha umbes 900 kilomeetrit ning üksikuist vastutulevaist autodest või nelja haagisega rekadest paistab sõbralik lehvitus. Telefonilevi ei ole ning asustus on nii hõre, et Austraalia kaardile on üksikud tankladki üles märgitud.
Kui see kaugus ei tundu veel küllalt ekstreemne, võib Alice Springsi jõudes silmad üle kohaliku „õhukooli” (School of the Air) kaardi lasta. Siia kaardile on pikitud kõikide kooli õpilaste elukohad. Lähim neist umbes sada kilomeetrit koolist. Alice Springsi õhukool, kus käivad Austraalia outback-lapsed, kes elavad lähimast koolist liiga kaugel, et iga päev kohapeal käia, saavad põhihariduse interneti teel. (Outback on Austraalia väga hõredalt asustatud sisemaa.) Tunnid toimuvad üsna sarnaselt tavakooliga, selle väikese erinevusega, et õpetaja istub koolimaja stuudioruumis, 125 õpilast aga igaüks oma kodus.
Kooli algusaastail toimisid õppetunnid raadiojaama kaudu. Lapsed keerasid oma vastuvõtja tunniplaani järgi õigel ajal tööle, tervitasid õpetajat ning asusid kuulama. Nüüd tehakse kõike arvutis. Tundub üsna tavaline Skype’i kasutamine? Aga kujutle, et laps, kellele õpetaja klassiruumis praegu keemiakatseid teeb, elab 800 kilomeetri kaugusel. 800 kilomeetrit on sellest lapsest esimese küla, poe või ehk isegi naabri juurde. Tema koju ei vii mitte asfalttee, vaid punane kruusarada. Loodus ümberringi on kuiv ja punane kõrb. Ainsad mängukaaslased on vanemad, lapsehoidja või õde-vend. Need on ainsad inimesed, keda ta nädalast nädalasse näeb. Mõned pered käivad poes kord paari kuu jooksul ning mõnele lapsele jõuavad töövihikud ja õpikud koju lennupostiga, need potsatavad piltlikult öeldes hoovi.
Alice Springsi õhukooli õpilaste seas on neid, kelle vanemad töötavad rahvusparkides, kaevandustes, kaameli- ja veisefarmides. Mõne farmi maa-ala on nii suur, et kui valdavalt aetakse karja kokku mootorrataste või hobustega, siis neis läheb vaja helikopterit.
On austraallasi, kes võtavad mitmesaja kilomeetri pikkusi teeotsi ette veelgi tihedamini. Elasin koos kaevuritega, kellel on kaks kodu. Ühes on nad neljal päeval, kui töötavad 12tunniseid vahetusi kaevanduses. Teises kodus, mis asub töökohast 800 kilomeetri kaugusel, elavad töönädalate vahepealsel viiel päeval. See tähendab, et igal nädalal sõidavad nad kokku vähemalt 1600 kilomeetrit! Kaevuritel on see üsna tavapärane elustiil ning kuigi mu elukaaslased nentisid, et kaua nad sel moel rännata ei jaksa, on nad elanud niiviisi ligi viis aastat.
Seljakotirändurid nii pikka vahemaad igal nädalal ette ei võta, küll aga pole see küsimus, kui on vaja uuele tööle asuda. Tööintervjuule ei pruugita nii kaugele sõita, aga on erandeid. Casella veinitehases oli see töökoht, mille pärast mina farmerilt kolm päeva vabaks küsisin ja edasi-tagasi 2800 kilomeetrit intervjuuks maha sõitsin. Minu läbitud vahemaa 10minutilise intervjuu, narko- ja füüsilise test pärast oli aga naljamäng nende kõrval, kes selleks teisest Austraalia otsast Perthist Sydneysse lendasid ja sealt kohale sõitsid – kokku 4300 kilomeetrit. Tagasi niisamuti. Kui töö ja tasu seda väärt, miks mitte, põhjendas üks Eesti tüdruk.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Tõendid: õpetaja tapja tegi nädalaid eeltööd
Refereerinud Kristjan Kosk
Politseiametnikud Viljandi Paalalinna koolis. Foto: ELMO RIIG/SAKALA
Postimees kirjutab, et peaaegu kaks aastat tagasi Viljandi Paalalinna koolis oma saksa keele õpetaja tapnud 16-aastane poiss ei tegutsenud afektiseisundis, vaid plaanis tegu vähemalt kaks nädalat ette. Revolvri, millest tulistamist ta koos isaga harjutanud oli, leidis noormees saatuslikul hommikul üles kümne minutiga.
Need on mõned seni avalikkuse eest varjul olnud asjaolud, mis eile avaldatud ringkonnakohtu otsusest ilmsiks tulevad. Muu hulgas heidab otsus uut valgust sellele, mis täpselt eelnes 2014. aasta 27. oktoobri pärastlõunale, mil 15-aastane poiss saksa keele tunnis seljaga klassi poole olnud õpetaja Ene Sarapi poole kuus korda tule avas.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaie Ilves

maintext:
Lääne maakonnaplaneering keskendub rahvastiku kahanemisele
Toimetanud Kaie Ilves
Rahvastik kahaneb. Arhiiv
Lääne maavanem võttis 30. augustil vastu Lääne maakonnaplaneeringu. Planeeringul on kaks suurt eesmärki: maakonna ruumilise arengu põhimõtete ja suundumuste määratlemine ning riiklike ja kohalike ruumilise arengu vajaduste ja huvide tasakaalustamine. Kehtestatud maakonnaplaneering on valdade ja linna üldplaneeringute koostamise aluseks.
Maakonnaplaneeringu koostamise algas Vabariigi Valitsus 18. juulil 2013 kõigis maakondades, sest enamik kehtivaid maakonnaplaneeringuid kehtestati 1998.-1999. aastal.
Planeering hõlmab riigi ja regiooni tasandit ning lähtub kahest olulisest dokumendist: üleriigilisest Eesti 2030+ planeeringust ja Lääne maakonna 2020+ arengustrateegiast. Lisaks lähtutakse maakonnaplaneeringu koostamisel rahandusministeeriumi kokku pandud maakonnaplaneeringute koostamise lähteseisukohtadest ja ministeeriumi välja töötatud metoodikatest.
Koostatav maakonnaplaneering erineb kehtivast selle poolest, et kasvu planeerimise asemel keskendutakse reaalsele olukorrale ehk kahanemisele. Rahvastiku kahanemist tõendavad statistikaameti koostatud rahvastikuprognoos ja viimased rahvaloenduse tulemused. Maakonnaplaneeringu ülesanne on tasakaalu leida ja ebaratsionaalseid otsuseid vältida. Eesmärk on läänlastele ja külalistele pakkuda kvaliteetset elukeskkonda ning säilitada siinsed kultuurilised, sotsiaalsed, majanduslikud ja loodusväärtused.
Lääne maakonnaplaneering 2030+ käsitleb eri valdkondi – asustuse suunamine, liikuvusvajadus, riigikaitse ja turvalisus, sotsiaalse, kultuurilise, majandusliku ja looduskeskkonna tasakaalustamine. Uudsem ja enam vastukaja leidnud ülesanne on tagada tasakaalustatud ja kestlik asustus ning toimiv keskuste võrgustik.
Keskuste võrgustiku loogika seisneb selles, et maakonna suuremad asulad on jaotatud viie taseme vahel, milleks on maakondlik, piirkondlik, kohalik, saareline ja lähikeskus. Maainimese jaoks on kõige olulisem lähikeskus, kus tuleb pakkuda teenuseid, mida vajatakse iga päev. Maakondlikus keskuses pakutavad teenused nõuavad rohkem tarbijaid ja on oma loomult perioodilised, näiteks kutseharidus, ujula jms. Maakonnaplaneering toetab juba olemasolevaid teenuseid ja nende säilitamist.
Maakonnaplaneering käsitleb ka suuremaid tehnilisi võrgustikke, näiteks Haapsalu ümbersõit, Riisipere-Haapsalu-Rohuküla raudtee, Muhu-Virtsu või Noarootsi-Haapsalu linnastu vaheline püsiühendus, sadamad jne. Nende puhul on teada vajadus, kuid teadmata on ehitamise aeg, seega on maakonnaplaneeringu ülesanne broneerida mõistlikus mahus maad, vältimaks nendesse piirkondadesse suuremamahuliste ehitiste rajamist.