description: Eesti Korteriühistute Liit (EKÜL) kuulutas eile ühistute suurfoorumil juba kaheteistkümnendat korda välja parimad korteriühistud üle Eesti ning tunnustas tublisid ühistujuhte. EKÜL korteriühistute konkursil 2016 valiti parimad kolmes kategoorias: ilus koduümbrus, parim korteriühistu juht ja edukaim renoveerimisprojekt.

title: Parimate korteriühistute konkursil tunnustati ka Tartu linna ja maakonna ühistuid

maintext:
Konkursil osales ühistuid üle Eesti nii Tallinnast ja Harjumaalt, Tartust ja Tartumaalt, Pärnust, Ida- Virumaa ja Saaremaalt.
Kõige tasavägisem oli mõõduvõtt kategoorias «Edukaim renoveerimisprojekt». Lisaks peaauhinnale otsustati välja anda kaks eriauhinda: «Edukaim renoveerimisprojekt miljööväärtuslikus keskkonnas» ning «Parim renoveerimise ja ilusa koduümbruse terviklahendus.»
Eriauhind «Edukaim renoveerimisprojekt miljööväärtuslikus keskkonnas» läks Tartu korteriühistule KÜ Küüni 2, kes on renoveerinud kortermaja, mis asub väga erilises kohas – Raekoja platsi ääres.
«Eriline asukoht ja maja arhitektuuriline väärtus tähendab seda, et renoveerimisel on tulnud teha koostööd nii omavalitsuse, äripindadel tegutsevate naabrite kui ka nõudliku arhitektuuriga maja korteriomanikega ning pidevalt otsida erinevaid lahendusi, sest renoveerimisel tavapärased lahendused nii erilisele hoonele ei sobi,» selgitas Eesti Korteriühistute Liidu esindaja Urmas Mardi.
Tiitliga «Edukaim renoveerimisprojekt 2016» sai pärjatud aga KÜ Aasa tee 1 Tartumaal Ilmatsalus. «Majas on renoveerimisel tehtud praktiliselt kõik tööd, mida võimalik teha on. Kortermaja renoveerimisprojekti iseloomustab ökoloogiliselt jätkusuutlik lahendus,» rääkis Mardi.
Maja renoveeriti täismahus KredEx 40-protsendilise toetusega: fassaadi soojendamine, küttesüsteemi väljavahetamine, kuuma- ja külmavee torustiku väljavahetamine, uus elektrisüsteem, uued keldrid. Keldrid on lahendatud selliselt, et päikesevalgus pääseb igasse keldriboksi ja päeval ei ole vaja lisaenergiat valgustuse jaoks.
Kõik aknad vahetati kolmekordse klaasiga akende vastu ja tõsteti renoveerimise käigus väljapoole. Katusele paigaldati päikesepaneelid, millega toodetud energia abil soojendatakse vett ja talvisel perioodil aitab see kütta ka teatud määral maja (maja köetakse talvel üldiselt keskkütte kaudu). «Renoveerimisprojekti edukust iseloomustab ilmekalt energiamärgise muutus: varasem energiamärgis F on nüüd asendunud energiamärgisega B,» märkis Mardi.


description: Algaval nädalal peetakse nii Ahja, Laheda, Mooste, Põlva kui Vastse-Kuuste volikogu istungeid, kus on päevakorras omavalitsuste ühinemise heakskiitmine. Kui edasised protsessid sujuvad tõrgeteta, võib Põlvamaa keskossa moodustuda umbes 14 700 elanikuga omavalitsus.

title: Põlvamaal võivad viis valda leivad ühte kappi panna

maintext:
Omavalitsustest suurim on Põlva vald, kus elab pärast Põlva linnaga ühinemist 9700 inimest. Mooste, Laheda ja Vastse-Kuuste valla elanike arv jääb 1200 ja 1500 vahele, Ahja vallas elab pisut alla 1000 inimese.
Nüüd on ühinemisläbirääkimiste juhtkomisjon viie valla ühinemislepingu projekti koos lisadega heaks kiitnud ning suunanud selle menetlemiseks ühinevate omavalitsuste volikogudele.
Kui volikogud on lepingu heaks kiitnud, pannakse lepe koos lisadega 1. – 23. novembrini avalikule väljapanekule, mil igaühel on õigus esitada kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid. Avaliku väljapaneku ajal korraldatakse projekti tutvustamiseks ka rahvakoosolekuid. 9. novembril Vastse-Kuuste kultuurimajas, 10. novembril Ahja kultuurimajas, 15. novembril Põlva kultuuri- ja huvikeskuses, 16. novembril Mooste kultuurimajas ja 17. novembril Laheda sotsiaalkeskuses.

fasttext_language: et


description: Tartu maakohus saatis aastateks vangi mehe, kes pussitas mullu ühel detsembriööl ametikohustusi täitnud politseiametnikku.

title: Kohus saatis politseinikku pussitanud mehe neljaks aastaks vangi

maintext:
Kui Lõuna ringkonnaprokurör Anneli Hinto taotles 25-aastase Timo süüditunnistamist tapmiskatses ja selle eest kuueaastase vangistuse määramist, siis kohus kvalifitseeris süüdistuse ümber vägivallaks võimuesindaja vastu ja mõistis talle nelja-aastase vangistuse. Karistuse kandmise algust arvestatakse Timo kinnipidamisest eelmise aasta 14. detsembril. Menetluskuludena peab mees tasuma kokku 2153 eurot.
Kohus kvalifitseeris oma otsusega Timole esitatud tapmiskatse süüdistuse ümber, kuna kohtus ei leidnud tõendamist, et mees oleks tahtnud kannatanut tappa. Võimuesindaja vastu suunatud vägivallateo eest saab seaduse järgi mõista kuni viieaastase vangistuse. Kohtu hinnangul oli Timo süütegu sedavõrd raske, et on põhjendatud sanktsiooni keskmisest määrast kõrgem karistus.
Kohtumenetluse pooled saavad kolmapäevase otsuse vaidlustamise soovist teatada seitsme päeva jooksul. Kui otsus vaidlustatakse, teeb kohus motiveeritud tervikotsuse teatavaks 27. oktoobril.
Uurimisandmetel said korrakaitsjad mullu ööl vastu 14. detsembrit väljakutse Jõgevamaal Puurmani vallas Saduküla külas Mõisavahe tee tänaval asuva maja korterisse öörahu rikkumise lahendamiseks. Korteris viibis alkoholijoobes 25-aastane Timo, kes ründas kinnipidamisel politseiametnikku.
Süüdistuse järgi lõi Timo tahtlikult noaga politseiametnikku kaela piirkonda. «Kuna tegemist on politseiametnikuga, kes teatavasti on läbinud eriettevalmistuse, õnnestus tal elutähtsat piirkonda kaitsta, kuid noaga löök tabas teda siiski õlga,» kommenteeris ringkonnaprokurör Anneli Hinto.
Politsei pidas varem röövimise ja varguste eest kriminaalkorras karistatud Timo kinni ja mullu 15. detsembril rahuldas kohus prokuratuuri esitatud vahistamistaotluse ning andis loa mehe vahistamiseks.


description: Tartu koeraomanike pikaaegne soov on olnud spetsiaalne loomade jalutusaedik, kus saab koeri nii treenida kui ka sotsialiseerida. Anne kanali ja Emajõe vahelisel alal käivad praegu ehitustööd ning käesoleva kuu keskpaigas peaksid koeraomanikud aedikuid kasutada saama.

title: Pildid: Annelinnas valmib lähinädalatel koerte jalutusaedik

maintext:
Annelinna valmib kaks jalutusaedikut: 400-ruutmeetrine väikestele ning 1000-ruutmeetri suurune aedik suurtele koertele. Praegu on ala juba aiaga ümbritsetud, kuid jalutusalal on puudu veel koerte treeningvahendid, nagu näiteks erinevad poomid ja ronimiskummid. Samuti rajatakse platsi alale jalakäijatele teed ning tuuakse pingid.
Tartu linnamajanduse osakonna linnapuhastuse peaspetsialist Madis Tammeorg ütles, et lepinguliseks tähtajaks on aedikul 15. oktoober, kuid praegu pole veel kindel, kas järgmisel nädalal saab platsi ametlikult avada, kuna treeningvahendite tellimise ja laekumisega seotud asjaolud pole veel täpselt selged.
Tammeoru sõnul otsustas linn esmalt jalutusplatsi rajada Annelinna, kuna seal on kõige rohkem loomi, kuid pole piisavalt erakrunte, kus omanikud saaksid oma koertel lasta vabalt ringi jalutada. «Edaspidi pole välistatud, et kui see tööle hakkab ja rahvas omaks võtab, kuskile veel jalutusplatse rajada,» ütles Tammeorg.
Jalutusaediku rajamise tööd lähevad maksma 24 917 eurot.


description: Maarja Küla juhataja Ly Mikheim usub, et igal inimesel on õigus töötada ning kui pingutada, siis leidub ka igale inimestele jõukohane töö.

title: Maarja Küla tahab aidata erivajadusega inimesi paremale tööle

maintext:
Tänu heategevusliikumise Rotary International on jalad alla saamas ettevõtmine, mille eesmärk on viia intellektipuudega inimeste elatustase senisest paremale järjele, pakkudes neile päristööd ja kaasates nad kohalikku kogukonda.
Hollandi ja Eesti spetsialistide abiga on loomisel sobivad õppeprogrammid ning Maarja Külla on väljaarendamisel moodne kompetentsikeskus koolitatud personali ja hästi varustatud töötubadega.
Jutt käib projektist maksumusega 99 500 dollarit, mis on mõeldud aasta ja 10 kuu pikkusele perioodile.
Jutt ei peaks käima ainult puhastusteenistujaist või kärulükkajaist. Need ametid võiksid olla ka majahoidja, aedniku abiline, kodutööde tegija, käsitööline...
Ly Mikheim, kirjeldage, mille peale täpselt see raha kulub?
Pool sellest 99 500 dollarist kulub töötubade seadmete ja materjalide peale. Teine pool programmide väljatöötamise, piloteerimise, juhendmaterjalide koostamise peale ning meie juhendajate koolitusele.
Programmide väljatöötamisel on plaanis kaasata ka Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi õpetajate täienduskoolitus- ja kutseala inimesed. Tööpere koolitusi planeerime läbi viia Eestis ja Hollandis, et saada aimdust erinevatest võimalustest.
Missuguseid lisaseadmeid ja materjale silmas peate?
Näiteks, kui me räägime majahoidjatööst, millega erivajadusega inimesed saavad väga hästi hakkama, siis on meil vaja murutraktoreid, trimmereid, muruniidukeid, et nad õpiksid nendega ringi käima.
Puidukotta on vaja puiduhoiuruum, lihvimismasinaid ja ventilatsioonisüsteemi.
Savimeistritele on vaja ahju. Ja nii edasi.
Kui paljusid inimesi projekt töökeskkonda haarata suudab? Kui palju Maarja Külast, kui palju väljastpoolt kogukonda?
Maarja Küla elanike osas võime näha juba mitmete aastate töö vilju, kuid me oleme «arenemise usku» ehk loodame selles töös saavutada uut taset. Sellega seonduvalt ei välista me Maarja Küla praeguste elanike osalemist oma projektis.
Põhitähelepanu pöörame aga neile, kellel seni võimalused on puudunud või kel on olnud võimalusi vähe. Seepärast on seminaril eelkõige kohalike omavalitsuste sotsiaaltöötajad.
Saadame neile infot edaspidigi. Eriti siis, kui alustame programmidega ning erivajadusega inimesed asuvad reaalselt tööle. Tulemusena peaks selguma, kas inimene on võimeline edaspidi töötama avatud tööturul, kas iseseisvalt või tugiisiku abiga. Või on ta pigem kaitstud töö klient või igapäevaelu toetamist vajav inimene.
Me oleme kindlasti heaks partneriks Töötukassale, kes saab saata neid kliente meie juurde, kelle puhul on raske hinnangut anda nende töövõimele.
Arvude keeles on raske rääkida, arvud võivad vajaduse puhul muutuda, esialgne soov on kaasata kuni poolsada inimest kogu perioodi jooksul.
Mida tähendab kaitstud töö?
Eestis on väljatöötamisel kaks kaistud töö varianti, üks on töötukassa kaudu, teine sotsiaalkindlsutusameti kaudu. See tähendab tööd turvalises keskkonnas ja suurema juhendamisega. Inimest koolitatakse ja harjutatakse kõigepealt sellega, mida nõuab endast üldse töölkäimine, et mis on tööaeg, praktilised ülesanded ja ohutusnõuded.
Inimesel võib ju unistaus tööst olla, aga kui reaalset pilti ei ole, on tagasilangus kiire. Ta võib olla üllatunud juba sellest, et peab igal hommikul vara üles tõusma ja kindlaks kellaajaks kuhugi jõudma.
Mis perioodist selle projekti puhul täpsemalt jutt käib?
See on selle aasta 1. oktoobrist kuni 2018. aasta 31. manini – lisaks kuu, mis kulub aruandlusele.
Mis tagab saavutatu jätkusuutlikkuse?
Sotsiaalministeerium on alustanud pikaajalise kaitstud töö teenuse piloteerimist ning Maarja Küla on selles osaline. Me loodame, et ajapikku muutub see teenus riiklikuks teenuseks ning sellega oleks tagatud ka jätkusuutlikkus. Meie tõesti soovime selleks valmistuda parimal moel.
Kus töötubades loodut turustatakse ehk kas need inimesed saavad tunda, et nad on teinud päristööd ja nad saavad selle eest pärisraha, mille on päriselt välja teeninud? Või tuleb sellele töötegemisele peale maksta?
Töötubades valminud tooted on müügil Tartus Lõunakeskuses asuvas käsitööpoes. Seal müüme me puuetega inimeste käsitööd ja mitte ainult Maarja Külas valminud tooteid.
Meie juures töötavad inimesed saavad palka vastavalt oma tööjõudlusele. Kuna tööjõudlus pole väga suur, tuleb sellele tööle nö peale maksta.
Mida tähendab Maarja Külla loodav kompetentsikeskus ehk mis hakkavad olema selle ülesanded?
Me oleme valmis pakkuma oma teadmisi ja kogemusi teistele asutustele ja organisatsioonidele, kes tegelevad erivajadustega inimeste tööle aitamisega. Seda nii teoreetiliste kui ka praktiliste koolituste läbi. Me oleme valmis võimalikele tööandjatele korraldama kogemuskoolitusi, kuidas hakkama saada erivajadusega inimesega töökollektiivis. Kusjuures ei pea paljuks ka töökohta kohaleminekut ning reaalses töökeskkonnas juhendamist.
Kas Põlvamaal või Lõuna-Eestis laiemalt on erivajadusega inimesi, kes tööd vajavad, rohkem kui mujal Eestis?
Töötukassa statistika järgi on meie piirkonnas töötust kõige rohkem, ja see puudutab ka puudega inimesi. Probleem tuleneb natuke ka kunagistest erihoolekandeteenuste pakkujate asukohast. Praegu leiab küll aset deinstitutsionaliseerimine, kus neid suuri kodusid hajutatakse laiali üle Eesti. Aga kuna meie, Maarja Küla, asume praegu siin, Kiidjärvel, siis me proovime just oma piirkonna inimestele anda võimalusi enamaks.
Selle kõigega on aktiivselt tegelnud ka mittetulundusühing Iseseisev Elu, aga sellest jääb väheks. Ja me arvame, et elukutsete või ametitie arv võiks olla palju suurem kui seni. Jutt ei peaks käima ainult puhastusteenistujaist või kärulükkajaist. Need ametid võiksid olla ka majahoidja, aedniku abiline, kodutööde tegija, käsitööline kas puidu-, savitöö või vaibakudumise alal ning nii edasi.


description: Itaalia koreograaf Giorgio Madia on Vanemuise paljurahvuselise tantsutrupi ja sakslastest lavastustiimi osalusel valmis saanud tantsulavastuse «Don Juan». Esietendus suure maja uute tehnika- ja elektrooniliste süsteemidega laval on 29. oktoobril.

title: Don Juan võrgutab tantsuga Vanemuise publikut

maintext:
Lavastuse dramaturgi Annegret Gertzi sõnul on Don Juan üks värvikaimaid tegelasi Euroopa kultuuriajaloos. Tegelaskuju päritolu ei ole selge, aga alates varasest barokiajast on legend sellise mehe võrgutamisoskusest ja teda selle eest tabanud vältimatust karistusest paljude ooperite, draamade ja komöödiate keskne teema. Üks maailma tuntuimaid don Juane tegutseb Mozarti ooperis «Don Giovanni».
Koreograaf-lavastaja Giorgio Madia käsitleb don Juani teatraalse tegelaskujuna, kelle külmavereline mäng illusiooni ja kujutlusvõimega mõjub hüpnotiseerivalt nii võrgutaja ohvritele kui ka publikule.
«Kirg, mida don Juan väljendab, on tegelikult ka tema jälgijate oma – kuratlike joontega vabameelsus tundub inspireeriv. Don Juan ei austa moraalseid, sotsiaalseid, intellektuaalseid ega usulisi reegleid, ta on andekas mängur, erootika võlur – kui kogu maailm muutub näitelavaks, siis on tema poolt vaadates kõikide asjade mõõdupuuks petmine,» lisab Annegret Gertz.
Giorgio Madia avab don Juani müüdi Vanemuise laval erinevate libretode põhjal ühtaegu nii moodsas võtmes käsitletud barokkteatri kui ka balleti vahenditega. Inspiratsiooni on Madia ammutanud Christoph Willibald Glucki (1714–1787) muusikast.
Nimiosas astuvad lavale Vanemuise balletitrupi tantsijad Alain Éric Laurent Divoux või Jack Traylen või Brandon Alexander.


description: Nüüdismuusika festivali Afekt esimesel Tartu-kontserdil kõlas esmaettekandes Toivo Tulevi teos «Six Last Words of Henry David Thoreau» ning Austria linnast Grazist pärit ja praegu suurema osa aastast New Yorgis elava ja töötava Georg Friedrich Haasi teos «Atthis».

title: Afekti esimese kontserdi taustaks ERMis kohises vaikselt ventilatsioon

maintext:
Teosed kõlasid Tallinna Uue Muusika Ansambli esituses, sopran Kädy Plaas-Kala soleerimisel ja Arash Yazdani dirigeerimisel. Haasi teosele oli videotausta teinud Rainer Kohlberger.
Kontsert toimus Eesti Rahva Muuseumi uues hoones, üsna peasissepääsu juures. Akustiliselt sobib hiiglaslik ruum ka kammerliku heliloomingu esitamiseks, kuid veidi oli kuulda muusika sekka ventilatsiooni vaikset kohinat ja paar korda ukse sulgumist.
Täna kell 19 esinevad Jaani kirikus Eesti filharmoonia kammerkoor ja Elblągi kammerorkester (Poola) Marek Mośi (Poola) dirigeerimisel, solist Agata Zubel (sopran, Poola), klaveril Kadri-Ann Sumera. Kavas on Liisa Hirschi (esiettekanne), Pawel Lukaszewski, Aleksander Nowaki, Enno Poppe ja Agata Zubeli loomingut.
Järgmistel õhtutel on Tartus festivali Afekt kontserdipaigad Genialistide klubi ja linnamuuseum ning lõpuks, 26. oktoobril, Nooruse galerii.
Seekordne rahvusvaheline nüüdismuusika festival Afekt on Tartus enne seda 14 aastat toimunud Eesti heliloojate festivali jätk. Viimastel aastatel Tallinna laienenud ja rahvusvahelisi kollektiive kaasanud muusikapidu sai muutustest tulenevalt uue nime.


description: 2016. aasta üheksa kuuga on Tartu linna eelarvesse laekunud tulusid 103,8 miljonit eurot ehk 74% eelarvest.

title: Tartu eelarvesse on laekunud 74 protsenti tuludest

maintext:
Põhitegevuse tulusid laekus 100,5 miljonit eurot ehk 81% eelarvest. Suurimaks tuluallikaks on Tartu linnas üksikisiku tulumaks, mis moodustab üldjuhul ligi poole kõikidest põhitegevuse tuludest. Füüsilise isiku tulumaksu laekus 49,0 miljonit eurot ehk 76% eelarvest. Maksutulusid kokku laekus 50,4 miljonit eurot ehk 76% eelarvest.
Lisaks tulumaksule laekus eelarvesse veel maamaks ning kohalikest maksudest reklaamimaks, teede ja tänavate sulgemise maks ning parkimistasu. Toetusi põhitegevuseks laekus 35,1 miljonit eurot ehk 91% eelarvest. Kõrge eelarve täitmise protsent tuleb tasandus- ja toetusfondi neljanda kvartali laekumise osalisest ettemaksest.
Kaupade ja teenuste müügist saadi 12,6 miljonit eurot ehk 73% eelarvest. Muid tulusid laekus 2,4 miljonit eurot, millest põhiosa moodustas kohtu poolt välja mõistetud ning haridus- ja teadusministeeriumilt laekunud erakooliseaduse täitmisest tekkinud linna kulude kompensatsioon.
Põhitegevuse kulud moodustasid 81,3 miljonit eurot ehk 70% eelarvest. Suurimad väljaminekud (üle poole põhitegevuse kuludest) on tehtud hariduse valdkonnas. Tööjõukulud on olnud 39,6 miljonit eurot (sh töötasud 29,6 miljonit eurot), majandamiskulud 29,5 miljonit eurot ning toetuseid on antud 12,0 miljon eurot. Põhitegevuse tulem ehk põhitegevuse tulude ja põhitegevuse kulude vahe oli 19,1 miljonit eurot.
Investeerimistegevuse tulem ehk investeerimistegevuse tulude ja investeerimistegevuse kulude vahe oli -7,1 miljonit eurot. Tulusid laekus 3,4 miljonit eurot ehk 22% eelarvest. Investeeritud on 10,5 miljonit eurot ehk 33% eelarvest.
Suurem osa investeeringutest tehakse viimases kvartalis. Üle 4 miljoni euro on investeeritud hariduse valdkonnas ning natuke alla 4 miljoni euro majanduse valdkonnas. Suurimad investeerimisobjektid on olnud Roosi tänav 0,8 ja Annelinna kunstmuruväljak 0,5 miljoni euroga.
2016. aasta esimese üheksa kuu tulud olid 12,0 miljonit eurot suuremad kui kulud. Linn on tasunud 6,9 miljoni euro ulatuses laenukohustusi. Uue laenukohustuse võtmine on kavandatud oktoobrisse. Kuu lõpu seisuga oli linna raha jääk 10,6 miljonit eurot.


description: 28. oktoobri õhtul poole kuu paiku said päästjad väljakutse Alatskivi valda Alasoo külla, kus elumajas oli plahvatanud keskküttekatel.

title: Keskküttekatla plahvatuses sai üks inimene kannatada

maintext:
Ilm keerab soojemaks tagasi
Riigi ilmateenistuse sünoptik Helve Meitern ütles, et tõenäoliselt on eilne lumi tänaseks sulanud. «Ehk kolmapäeva hommikul on veel alles, aga edasi läheb ilm soojemaks ja lumi sulab ära,» ütles ta.


description: Pikalt kohalikele elanikele tuska teinud ehitustööd Kastani tänavas on jõudnud nii kaugele, et uuel nädalal on lootust maha saada esimene kiht asfalti, kinnitas Tartu teedeteenistuse peaspetsialist Siim Mitt.

title: Kastani tänav saab järgmisel nädalal asfaldi

maintext:
Järgmisel nädalal peaks saama killustikualus sõiduteel ja kõnniteedel profileeritud ning kui ilm lubab ja asfaldisegu tehasest kätte saab, pannakse vähemalt alusasfalt ära. Seejärel on järg kõnniteede asfaltimisel ning pärast seda kulumiskihi asfaldil.
Sealt edasi jõuab järg Tiigi tänavasse, kus on käsil äärekivide panemine. Mitt ütles, et tööde tempo ja ajutiste märkide paigaldamise kohta on tulnud etteheiteid, kuid tema ei tõtta töö tegijaid süüdistama.
«Õhtuti liigub seal igasugust rahvast, on ära võetud eeltähistatud kõrgusmärke, on ka liiklusmärke maha lükatud. Suur ja lai objekt, kus paratamatult vandalismi esineb,» sõnas ta.
Mitt lisas, et pärade lõpetamine on novembris käsil veel mitmel pool. Pikemate ilmaprognooside järgi jagub novembris veel plusskraade, mis lubab töödega jätkata.
Mitt ütles, et näiteks Turu ja Riia tänava ülekatted said tehtud, kuid teekattemärgistusega on jäänud veel nokitsemist. Ka Struve tänav ootab soodsamat ilma.
«Kastanis on tehtud nii palju kui võimalik, asfalt pannakse ühekorraga ja otseselt mahajäämust seal pole olnud,» sõnas ta.


description: Käesoleva aasta alguses avas Tartus Rüütli tänaval uksed linna teine vesipiibubaar. Tänasest saab vesipiipu tõmmata ka Kompanii tänaval, kus avab õhtul uksed Shisha Studio. Kuigi Tartu linnas on veel mitu vesipiibubaari, usub uue baari omanik Sandra Meitus, et rahvast jagub kõikidesse kohtadesse.

title: Kesklinna kerkis taas uus vesipiibubaar

maintext:
Meitus on varem töötanud Habibi vesipiibubaaris Tähtvere tänaval, kus ta oli juhataja. «Seal tekkiski mõte, et võiks ise ka proovida. Käisin siis vaatamas erinevaid pindasid ning leidsin selle õige, mida otsisin ehk koha, kus suvel saab väljas istuda ja on hästi hubane,» rääkis Meitus. Idee Meitusel päris oma baarist tekkis alles augustikuus, ruumid sai ta kätte aga septembri lõpus.
Plussiks väliterrass
Shisha Studio asub aadressil Kompanii 10. Baar paikneb kolmandal korrusel. Pinda on seal ligi 180 ruutmeetrit, millele lisandub väliterrassi ala. Meitus peab terrassi olemasolu väga oluliseks, kuna tuleb mõelda klientidele, kes suvel palavate ilmadega ei soovi siseruumis olla.
Baar-lounge on sisustatud suurte hallide diivanitega ning värvidest domineerib lisaks hallile ka punane toon. Istekohti on seal ligikaudu 70, mille sisse jäävad kaks VIP-ruumi, kus on võimalik näiteks korraldada firmaüritusi või poiste-ja tüdrukuteõhtuid.
Erinevaid vesipiibutubakaid on baari valikus aga üle kahekümne. Ühe tavalise piibutäie hind on 10 eurot, kliendikaardiga aga 7 eurot. Lisaks saab baarist tellida mitmesuguseid kokteile kui ka teisi alkohoolseid ja alkoholivabasid jooke.
Puuviljapiip
Sandra Meitus ütles, et soovib oma baariga teistest eristuda. Nii näiteks pakubki Shisha Studio tema sõnul ainukesena Tartus puuviljapiipe. Viimane tähendab seda, et tavalise vesipiibu pitsi asemel on puuvili, mis tehakse seest tühjaks ning täidetakse tubakaga. «See teeb piibu tõmbamise hästi mahedaks ja värskeks,» lausus Meitus lisades, et puuviljapiip kestab tavaliselt ka kauem. Vesipiip puuviljaga on tavalisest piibutäiest ka kallim.
Kuigi Tartus on veel mitu vesipiibubaari, arvas Shisha Studio omanik, et kliente jagub mitmesse kohta. Meitusele annab kindlust juba see, et kui ta oli Habibi baari juhataja, oli maja pidevalt rahvast täis.
Kuigi Shisha Studio põhirõhk on vesipiibul, saab seal olemist nautida ka muidugi ilma, et peaks piipu tegema. Meitus ütles, et istumiskohtade juurde on ehitatud ventilatsioonisüsteem, mis takistab tossu levimist.
Kas teate?
Vesipiibubaar-lounge Shisha Studio
Kompanii 10 III korrusel
Avatud E, T, N kella 15st südaööni, K kell 15-2 ja R-L kell 15-3


description: Tartu noore kunsti oksjonil eelmisel nädalal Tartu loomemajanduskeskuse saalis läks oksjonile pandud 75 teosest lõpuks enampakkumisele 73. Ühe töö võttis kunstnik ise tagasi, ühe teise kunstniku teos aga kõrvaldati päev enne oksjonit müügist, sest kolm kunstnikku olid juhtinud enampakkumise korraldajate tähelepanu sellele kui plagiaadile.

title: Plagiaadikahtlane töö jäi oksjonilt eemale

maintext:
Noor tartlanna oli kunstnikunime Cetlin K all esitanud oksjonile akrüülmaali «Skinny love», mille põhikujund sarnaneb kuulsa prantsuse kunstniku Quibe´i tuntuima, ühe joonega loodud teosega «Close» nagu kaks tilka vett.
Tsitaat ja plagiaat
Nii luuakse küll uus teos, kuid tuletatud teoste loomine võib toimuda ainult autori nõusolekul, lisas Evelin Simer, toonitades kolme viimast sõna.
Samal oksjonil leidis ostja kõige kallimalt – 800 euro eest ehk alghinnaga – Edward von Lõnguse maal «Saturn õgib burksi», mis tugineb Francisco de Goya maalile «Saturn õgib oma lapsi». Enampakkumist loomemajanduskeskuse saalis juhtinud Andres Keil nimetas selle töö puhul mõistet tsitaat.
Vahest oli ka Cetlin K kasutanud maalis «Skinny love» tsitaati? Mille poolest erineb plagiaat tsitaadist?
«Kui tegemist on väga kindla joonega, mille kunstnik on välja töötanud, ja kui see joon on üks ühele kopeeritud, siis käib see plagiaadi alla,» ütles oksjoni projektijuht Maria Lang.
Pealegi ei olnud noor tartlanna viidanud ei oma pildil, pildiallkirjas ega ka teose tutvustuses, et ta on tõlgendanud kuulsa kunstniku teost. «Meil ei olnud seda tööd lihtsalt võimalik oksjonile jätta,» lisas projektijuht.
Otsus akrüülmaal «Skinny love» enampakkumiselt kõrvaldada langes pärast konsulteerimist autoriõiguste spetsialistiga. «Me ei võtnud seda maha meelevaldselt või kiusu pärast,» ütles Maria Lang.
Toimetuse soovil võttis asja kommenteerida kunstiajaloolane, Nooruse galerist Reet Pulk-Piatkowska.
«Minu esimene tundmus oli pigem plagiaadi kui tsitaadi kasuks,» märkis ta. «Ühe kunstniku visuaalselt laetud kujund on paigutatud teise poolt äratuntaval kujul pildi kesksele, tähenduslikule pinnale, ja seda jäist, sinise-valge värviga edasi antud suhtepinget praktiliselt ei märkagi.»
Selgitab jurist
Advokaadibüroo Njord jurist Evelin Simer selgitas, et autoriõigus kaitseb mis tahes originaalset tulemust kirjanduse, kunsti või teaduse valdkonnas ning et teos on originaalne, kui see on autori enda intellektuaalse loomingu tulemus.
«Cetlin K «Skinny love’i» puhul on selgelt näha, et noore kunstniku maal on tehtud algset teost töödeldes ja kohandades,» lisas ta. «Tegemist on tuletatud teosega, kus originaaltööle on lisatud värve ning jooned on muudetud tugevamaks kui originaaltöös.»
Ühtlasi märkis jurist, et teise autori teosest tuletatud teose autoril tekib samuti autoriõigus oma teosele, sest ta on lisanud enda loomingut, mis on originaalne. «Nii luuakse küll uus teos, kuid tuletatud teoste loomine võib toimuda ainult autori nõusolekul,» lisas Evelin Simer, toonitades kolme viimast sõna.
Simeri sõnul on kunstnik mõnikord andnud oma töö vabaks kasutamiseks ja sellisel juhul on lubatud kasutada teost ilma autori nõusolekuta ning autoritasu maksmata. Siiski tuleb viidata originaalautorile ja avaldamisallikale. «Tavaliselt esineb selline allikate kasutamine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel ja õigusemõistmise eesmärkidel,» lisas ta.
Mis oleks aga võinud juhtuda siis, kui Tartu noore kunsti oksjoni korraldajad oleksid jätkanud Cetlin K teose müüki teadmisega, et tegemist on autoriõigust rikkuva teosega? «Siis oleks tegemist ebaseadusliku teose levitamisega ning sellega kaasnenuks vastutus autorile tekitatud varalise ja mittevaralise kahju eest,» selgitas jurist Evelin Simer.
Seekordsel Tartu noore kunsti oksjonil juhtus niisiis õpetlik lugu, mida võiksid kuulda võtta kõik kunstnikuhakatised. Mida õppis sellest Cetlin K, jäi kahjuks teadmata. Ta nimetas juhtunut küll suureks arusaamatuseks, kuid keeldus toimetuse pakutud võimalusest asja kommenteerida.
Saalis väike ostuhuvi
Tartu noore kunsti seekordsel oksjonil Tartu loomemajanduskeskuse saalis jäi lõpuks müüki läinud 73 teosest müümata 21. Osta.ee portaalis samal ajal tegutsenud ostjad omandasid 52 müügil olnud teosest 48 ja saalis istunud enampakkujad vaid neli.
«Ma arvan, et oksjon läks väga hästi,» ütles projektijuht Maria Lang. «Oleksin oodanud, et inimesed tuleksid arvutist välja rohkem oksjoniruumi, ostuhuvi oli ilmselgelt suurem internetis. On vaja töötada selle nimel, et järgmine kord oleks ostuhuvi saalis rohkem.»


description: Tartu seeniormeesteklubi 15. sünnipäeva peole oli täna kokku sõitnud õnnitlejaid paljudest Eesti nurkadest – Tallinnast, Nõmmelt, Sangastest, Viljandist, Võrust, Viimsist, Elvast.

title: Galerii: Vanameestele toodi meeleheaks tantse ja laule

maintext:
Õnnitlejate reas ootasid aga ka naised, näiteks bowlingu sõbrannad, kellega mehed võistlustel käivad. Kõige truumad kaaslased meestele on siiski teised tartlased ise, kuna pensionäride ühenduse Kodukotus all tegutseb lisaks seeniormeesteklubile terve rida seltskondi, kas siis lauljaid, võimlejaid, keeleõppijaid või tantsijaid ning kõik nad tahtsid kõnesid pidada ja end meestele näidata.
Kõige säravamad kingitused olidki kirevad esinemised, millega saalipubliku ees hiilati.
Klubi president Kalev Jahnson rääkis, et klubi loomise eest 15 aastat tagasi tuleb kõige tänulikum olla ühele Kodukotuse juhatuse liikmele Aime Kalpusele, kes mehi utsitas ja järje peale aitas.
Klubi kõige vanem liige on praegu 91-aastane Einar Kuusik ning klubi teenekaim spordimees on Richard Annamaa. Klubi liikmete seas on aga arste, õpetajaid, elektrikke, rongijuhte, zootehnikuid, linnapäid, majandite esimehi, autojuhte ja teisi.
Kohalviibinud Tartu linnapea Urmas Klaas rõõmustas koos saalitäie peolistega, öeldes, et elus on päevi, mida tuleb tähistada, sest küll jõuab neid lehti mõnel teisel päeval ka riisuda ning andis lootust, et kui läbirääkimised Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsiga hästi lähevad, siis võiks ERMi endine näitusemaja Kuperjanovi tänaval linna seltside majaks saada küll ning Kodukotus, sealhulgas seeniormehed saavad siis palju paremad ruumid ja võimalused oma hobideks ja muudeks tegevusteks.
Tartu seeniormeesteklubis on 85 liiget.


description: Kuigi aeg teha ettepanekuid omavalitsuste ühinemisläbirääkimiste pidamiseks lõppes tänavu 1. oktoobril, otsustas Laeva, Tartu ja Piirissaare vallaga ühinemisläbirääkimisi pidava Tähtvere valla volikogu teha sellise ettepaneku oma teistelegi naabritele.

title: Tähtvere vald teeb uusi ühinemisettepanekuid

maintext:
Reedesel istungil tegi Tähtvere vallavolikogu üksmeelselt ühinemisläbirääkimiste pidamiseks ettepaneku Ülenurme, Nõo, Kambja ja Haaslava vallavolikogule ning Tartu linnavolikogule.
Tartuga seotud elu
«Intriigi siin ei ole, ühinemisläbirääkimised Laeva, Tartu ja Piirissaare vallaga jätkuvad, need läbirääkimised on kulgenud ladusalt,» ütles Tähtvere vallavolikogu esimees Urmas Tartes. «Nende valdadega uue omavalitsuse moodustamiseks vastuolu ei ole, territoriaalselt oleks see ühtne mudel.»
Ühinemisläbirääkimiste pidamise ettepanekuga Ülenurme vallale tuli välja Tähtvere vallavolikogu osa liikmeid. «Neile ei meeldi Laeva, Tartu ja Piirissaare vallaga ühinemise plaan,» selgitas Urmas Tartes. «Nii tehti ettepanek vaadata ka Ülenurme valla poole, millega meil on suur ühisosa.»
Selle plaani päevakorrale tulekul ei saanud volikogu jätta aga kõrvale kõige suuremat naabrit, Tartu linna.
«Meie elukorraldus on Tartu linnaga väga seotud, ei ole ühtegi argumenti, miks Tartu peaks võimaliku ühinemisvariandina välja jääma,» märkis Urmas Tartes. «Meie noored õpivad Tartu gümnaasiumides, Ilmatsalu põhikoolis käib Tartu lapsi. Lisaks töötavad paljud tartlased meie vallas tegutsevates ettevõtetes, näiteks A. Le Coqi logistikakeskuses ja Lasita Majas.»
Nii ongi Tähtvere vallas nüüd ühinemisel töös kolm suunda, mis põhinevad erineval loogikal. «Üks on üht, teine teist ja kolmas kolmandat moodi tugev ühinemissuund,» ütles volikogu esimees. «Ma ei näe üheski suunas ühtegi ületamatut probleemi.»
Kuid Tähtvere volikogu on reedel töösse võetud kahe uue ühinemissuunaga haldusreformi rongist maha jäänud, sest ühinemisläbirääkimiste pidamise ettepanekute tegemise aeg lõppes 1. oktoobril.
«Aga paljud vallad käivad haldusreformi seaduse pärast kohut, ilmselt saab veel muutusi teha, kui on vaja,» vastas volikogu esimees. «Valitsus ei tohiks siin olla rangelt tähtaegu taga ajav segaja, valitsus peaks arvestama rahva soovidega.»
Rahvaküsitlus
Nüüd tuleb Ülenurme, Nõo, Kambja ja Haaslava vallavolikogul ning Tartu linnavolikogul otsustada, kas Tähtvere pakkumine ühinemisläbirääkimisi pidada võetakse vastu või ei. «Ilmselt ei otsusta naabrite volikogud seda enne, kui on selgunud meie rahvaküsitluse tulemused,» märkis Urmas Tartes.
Mida Tähtvere valla elanikud võimalikest ühinemisvariantidest arvavad ning milliste naabritega soovitakse kõige enam leivad ühte kappi panna, selgitatakse välja 31. oktoobrist 11. novembrini korraldatavas rahvaküsitluses.
«Kindlasti ei tule küsitlus anonüümne ja vaid risti tõmbamine sobiva variandi taha,» ütles vallavolikogu esimees. «Soovime, et inimene oma valikut ka põhjendaks.»


description: Postimehe lugeja saatis toimetusele pildi tõenäoliselt tugeva tuule tõttu ümber kukkunud bussiootekojast Tartus Ravila tööstuspargi peatuses.

title: Piltuudis: tuul lükkas bussiootekoja ümber

maintext:
Tugev tuul on viimastel päevadel üle Eesti nii mõnelgi pool puid murdnud ning vaibumise märke veel ei paista. Päästjad on saanud kahe ööpäeva jooksul ligi sada väljakutset tugevast tuulest põhjustatud sündmustele. Peamiselt on päästjatel tulnud eemaldada elektriliinidele ja sõiduteele kukkunud puid. Inimesed pole tormi tõttu vigastada saanud.
Täna puhub kirdetuul 5–12, puhanguti 15, ennelõunal saartel ja looderannikul puhanguti kuni 20 meetrit sekundis. Ilmateenistuse sünoptiku sõnul on tuule nõrgenemist oodata alles pühapäeval.
Endiselt kehtib ka kolmapäeval ilmateenistuse antud esimese astme hoiatus kogu Eesti kohta. See tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik ja on soovitatav jälgida edasist ilmaprognoosi.
Head lugejad, ootame tormipilte aadressil online@ postimees.ee!


description: Tartu Tervishoiu Kõrgkool avab 26. oktoobril kella 10 kuni kella 14 kõikidele huvilistele uksed, et näidata esmaabi, tutvustada röntgenuuringuid, rääkida tervislikust toitumisest ja unehügieenist ning muust tervisega seonduvast.

title: Täna avab tervishoiukõrgkool uksed kõigile

maintext:
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli teenuste ja koostöö koordinaator Grete Jeltsov selgitas, et läbi töötubade ja teiste tegevuste saab lähemalt tuttavaks tervishoiu valdkonna õppekavadega.
«Õppekavades on suur osakaal praktikal, mille tulemusena lõpetavad Tartu Tervishoiu Kõrgkooli tööturul hinnatud ning oodatud tugeva teoreetiliste teadmiste ning praktiliste oskustega spetsialistid, kes tihti juba õppetöö kõrvalt erialase töö leiavad,» lisas ta. Tudengitel on suurepärane võimalus osaleda rahvusvahelistes õppeprojektides või suunduda praktikale mõne välisriigi partnerkooli, mis muudab õppimise veelgi põnevamaks ja annab lisaks rahvusvahelise kogemuste pagasi. Järjepideva arendustöö tulemusena loodab Tartu Tervishoiu Kõrgkool peatselt tudengeid vastu võtta ka magistrantuuri õppekavadele.
Kõrgkooli avatud uste päeval on võimalus osaleda loengutes, seminarides ja praktikumides, ning küsida õppekavade kohta nii tudengitelt kui ka tööandjate esindajatelt.
Lisainformatsioon ja täpsem kava: http://www.nooruse.ee/avatuduksed
Tervishoiukõrgkooli õpperuumi beebinukud. Margus Ansu
Kõrgkoolis saab õppida õe, õdede erialakoolituse, ämmaemanda, bioanalüütiku, tervisekaitse spetsialisti, radioloogiatehniku ja füsioterapeudi rakenduskõrghariduse õppekavadel, samuti hooldustöötaja, massööri, lapsehoidja, tegevusjuhendaja ja erakorralise meditsiini tehniku kutseõppe õppekavadel.
Tartu Tervishoiu Kõrgkool tähistab tänavu 205. aastapäeva, mille kohta võib täpsemalt lugeda siit: www.nooruse.ee/205.


description: Õiguskantsleri kantselei kommunikatsioonijuht Janek Luts edastas  Ülle Madise seisukoha, et puudujäägid Tartu vallavalitsuse palgajuhendis tuleb likvideerida, mitte tekitada selle ümber avalikku diskussiooni.

title: Õiguskantsler: Tartu vallavalitsuse vigane palgajuhend edasikaebamisele ei kuulu

maintext:
Õiguskantsler Ülle Madise vaatas Tartu vallavalitsuse palgajuhendi üle ning leidis sealt ka mõned puudujäägid, millest ta 15. septmebril ka kirjalikult vallavalitsust teavitas. Üheks neist oli preemia määramine Tartu vallavanemale Aivar Soobile. Palgajuhendis seisis, et vallavanemale makstakse kaks korda aastas ühe kuupalga, ehk 2500 euro suurust preemiat.
Madise selgituses oli kirjas, et preemia maksmise kord pole õiguspärane.
Kuigi vallavolikogu esimees Üllar Loks tunnistas, et palgajuhend tuleb korrastada, saatis ta sel kolmapäeval õiguskantslerile enda allkirjastatud selgituse, mille kohaselt on vallavanemale preemia maksmise kord igati õiguspärane.
«Demokraatlikku õigusriiki ei sobi lahendus, kus tegelikult loob vallavalitsus palgasüsteemi iseenda jaoks ja volikogu roll on see üksnes kinnitada. Kui volikogu ei nõustu õiguskantsleriga, siis peab ta õigeks vallavalitsusele soodsa, kuid põhiseadusvastase lahenduse kehtimist,» Janek Luts
Õiguskantsleri kantselei kommunikatsioonijuht Janek Luts selgitas, et 15. septembril Tartu vallavalitsusele saadetud kiri polnud mõeldud diskussiooni tekitamiseks, vaid põhiseadusega vastuolus oleva olukorra kõrvaldamiseks.
«Demokraatlikku õigusriiki ei sobi lahendus, kus tegelikult loob vallavalitsus palgasüsteemi iseenda jaoks ja volikogu roll on see üksnes kinnitada. Kui volikogu ei nõustu õiguskantsleriga, siis peab ta õigeks vallavalitsusele soodsa, kuid põhiseadusvastase lahenduse kehtimist. See teeb murelikuks ja paneb küsima, kas selliseks otsustuseks on olemas valija heakskiit,» märkis Janek Luts.


description: Eile õhtul Tartust Tallinna teel olnud reisirong sõitis otsa karule, kes hukkus.

title: Karu hukkus kokkupõrkes reisirongiga

maintext:
Rong väljus Tartust kell 20.39, õnnetus metsloomaga juhtus umbes tund hiljem, kui rong oli jõudnud Rakke ja Kiltsi vahele. Õnnetuse ajana fikseeriti 21.40.
Elroni pressiesindaja kinnitas, et Tartu-Tallinna rong ei suutnud vältida otsasõitu raudteel viibinud metsloomale, kes hukkus õnnetuses.
Rong kokkupõrkest kannatada ei saanud. Õnnetusest tekkis viivitus seitse minutit, rong hilines lõppjaama üheksa minutit. Seetõttu hilines ka järgneva Tallinna-Tartu reisi väljumine.
Pressiesindaja lisas, et nähes teel metslooma, teeb rongijuht kõik endast oleneva – annab signaali ja kasutab kiirpidurdust. Kahjuks ei õnnestu alati otsasõitu vältida.
Sagedamini satuvad raudteele kitsed ja põdrad. Seesuguseid õnnetusi juhtub keskmiselt paar korda kuus.
Pärast õnnetust kontrollib rongijuht koosseisu ning teavitab juhtunust dispetšerit, reisijaid, klienditeenindajat ja depood.


description: Tartu linnavalitsus ootab linlastelt tagasisidet valmivale linna kodulehele, mis asub aadressil www.tartulv.ee. Tagasisidet oodatakse nii kodulehe ülesehituse, funktsionaalsuse kui ka olemasoleva sisu osas.

title: Tartu linnavalitsus ootab uuele koduleheküljele tagasisidet

maintext:
Kodulehe sisu loomine jätkub paralleelselt testperioodiga. Kuni uue lehe valmimiseni on kasutusel ka vana koduleht.
Kodulehe aluseks on juba varem valminud ja koos linlastega testitud prototüüp. Võrreldes senise Tartu kodulehega on uuel lehel enam pööratud tähelepanu info leitavusele. Selleks on muudetud lehe struktuuri, lisatud uus otsingusüsteem ja märksõnastamise funktsionaalsus, mis suurendab otsingu täpsust. Uued on ka vaegnägijate vaade, nutiseadmetele kohanduv vaade, uudiste ja sisulehtede jagamise võimalus sotsiaalmeedias, kommenteerimisvõimalus uudiste juures ja muu.
Lisaks on kodulehe ülesehitusel tähelepanu pööratud kasutusloogikale - kui eelmine koduleht matkis suuresti linnavalitsuse osakondade struktuuri, siis uuel lehel on teemad jagatud valdkondadeks pigem kasutajate loogikale tuginedes.
Veebi sisu osas on võetud ette täielik inventuur ja automaatselt tuuakse uude keskkonda üle vaid andmebaasides sisalduv info, nagu näiteks dokumendihaldus või planeeringud. Ülejäänud sisulehed kirjutatakse ja toimetatakse uuesti, mistõttu täielik sisu valmimine võtab küll rohkem aega, kuid tagab parema info kvaliteedi. Sisu loomine jätkub paralleelselt testimisperioodiga.
Kavas on ka võõrkeelsed lehed, kuid sellega alustatakse kohe pärast eestikeelse sisu valmimist.
Tagasisidet kodulehele saab anda kuni oktoobri lõpuni leheküljel www.tartulv.ee/et/tagasisidekusitlus.


description: Lõuna päästekeskus andis teada, et eile päeval kella 15.27 ajal tuli teade Kalda teel asuvast kortermajast, kus teataja tundis köögis tugevat gaasilõhna.

title: Annelinna kortermajast tuli gaasilõhna

maintext:
Kolme lapsega perekond ehitab liiklus-linnakut
Tehase 21 hoone kolmandal korrusel rabavad tulevases liikluslinnakus tööd kolmelapselise pere isa Kaimar Pärnaste ja tema isa Heinar Pärnaste, kes ronivad väikseks pausiks korraks lae alt alla. 560-ruutmeetrine ruum on saanud uue põranda, millele on rajatud tunnel ja mängumaja. Seintele on joonistatud buss ja tankla. Algusest peale on ettevõtmine olnud perekond Pärnaste eraasi, abikäe on ulatanud ka sõbrad. Vaid kehvas seisus põranda asemele paigaldas uue ehitusfirma.


description: Täna kella 6.15 paiku juhtus liiklusõnnetus Tartus Riia tänaval, kus joobes ja juhtimisõiguseta 23-aastane Rauno sõitis vastu kaht valgusfooriposti.

title: Fotod: Tartus sõitis joobes ja juhtimisõiguseta mees vastu valgusfooriposte

maintext:
Esialgsetel andmetel liikus sõiduautot Audi A4 juhtinud joobes ja juhtimisõiguseta 23-aastane Rauno kesklinna suunas, kui sõitis ohutussaarele ning sealt edasi vastu kaht valgusfooriposti.
Politsei saabudes oli mees läbi kõrvalistuja ukse deformeerunud autost välja saanud. Turvavööd ta enda sõnul ei kasutanud. Noormees oli autos üksinda, ta sai vigastada ning jäi esialgu haiglasse jälgimisele.
Mehelt on juhtunu kohta võetud esmane selgitus, kuid täpsemad üksikasjad selgitab politsei alustatud menetluses.
«Politsei rõhutab, et purjus peaga rooli istumisel ei ole ühtegi õigustust. Olgu joobes juhi mõte, motiiv, vabandus või selgitus milline tahes, absoluutselt isekas on seda teha teiste liiklejate tervise ja elu arvelt, kes on samuti hommikusel ajal juba linnas liikvel,» ütles Lõuna prefektuuri pressiesindaja Kerly Virk.


description: Käesoleval nädalal vältaval Tartu haridusfestivalil toimub kokku poolsada õpituba, vestlusringi, koolitust ja kontserti, millest oodatakse osa saama kõiki haridushuvilisi.

title: Haridusfestival pakub veel kahel päeval tihedat programmi

maintext:
Täna on festivalil Karlova-Variku-Tamme-Veeriku päev ning üritused toimuvad selle piirkonna koolides. Variku koolis olid robootika ja animatsiooni töötoad, kell 11 aga algas Dorpati konverentsikeskuses konverents «Keskkonnahariduse väljakutsed muutuvas maailmas». Keskpäeval tuleb Forseliuse kooli õpitoas juttu koolirõõmust ning kodu ja kooli koostööst. Kohal on raamatu «Rõõmuga kooli» autorid. Täiskasvanute gümnaasiumis räägitakse kell 17 näiteks seda, kuidas jätkata poolelijäänud haridusteed.
Neljapäeval jätkub festivaliprogramm kesklinna koolides. Kesklinna koolis haridusosakonna õpitoas räägitakse keskpäeval näiteks sellest, kuidas toimub vastuvõtt Tartu lasteaedadesse, põhikoolidesse ja gümnaasiumitesse. Kell 15 algab Mart Reiniku koolis õpituba, kuidas käituda emotsionaalsete ja käitumisraskustega lastega, ning kell 16 oodatakse lapsevanemaid ja lapsi ning lasteaednikke lasteklubi Väike Päike korraldatud õpituppa. Kell 15 etendab Tartu Kroonuaia kooli priitahtlik näitemänguselts näidendi «Havi käsul».
Mitmeid koolitusi ja töötube toimub neljapäeval ka Kroonuaia ja Herbert Masingu koolis, Tartu ülikooli haridusuuenduskeskuses ning Miina Härma gümnaasiumis.
Haridusfestivali lõpetab neljapäeva õhtul kell 18 Pauluse kirikus toimuv Tartu koolikooride kontsert «Laulame sügispimeduse valguseks», kuhu peale festivalil osalejate on oodatud ka kõik tartlased.


description: Eeloleval laupäeval jõuab lõpule üks ajajärk Tartu jalgpallis, kui viimase kohtumise kodusel Tamme staadionil peab JK Tammeka raudvara Kristjan Tiirik.

title: Galerii: Kristjan Tiirik annab laupäeval kodupublikule lahkumisetenduse

maintext:
Augustis 34 aastaseks saanud Tiirik on Tammekat esindanud 15 hooaega, hetkeseisuga on ta Tartu esindusklubi eest pidanud 374 liigamängu ning löönud neis mängudes 139 väravat. Vanameister on olnud hoos ka tänavusel hooajal, kui on 12 tabamusega kindlalt Tammeka edukaim väravakütt.
Kristjan Tiiriku lahkumismäng kodupubliku ees toimub 29. oktoobril algusega 19.00, kui liigatabelis seitsmendat kohta hoidev Tammeka võõrustab neljandal kohal paiknevat Nõmme Kaljut. Kohtumisest teeb otseülekande ka Postimees.ee portaal.
Päris viimast korda peaks ründava poolkaitsja meistriliigas väljakule jooksma aga 5. novembril, mil Tammeka sõidab hooaja viimases matšis külla Pärnu linnameeskonnale.


description: Politseinikku jalaga lüües enda arust ilmselt sõbrale appi läinud noormees tõi endale kaela paksu pahanduse.

title: Politseiniku ründaja püüdis põgeneda

maintext:
Lõuna prefektuuri teatel märkasid 15. oktoobri hommikul kell 7 Tartu kesklinnas patrullinud politseinikud Ülikooli tänaval joobes meest, kes käitus teiste inimeste suhtes agressiivselt ning tekkis rüselus. Politsei lahutas pooled, tõmbas 27-aastase mehe eemale ning palus tal isiku tuvastamiseks ja alkojoobe kontrolliks istuda politseiautosse.
Mundrikandjate korraldustele 27-aastane mees aga ei allunud, keeldus dokumenti esitamast ning jaoskonda kaasa tulemast. Samal ajal, kui politseinikud asusid jõudu kasutades meest sõidukisse paigutama, lõi kõrvaline 23-aastane mees üht politseiametnikku jalaga ning põgenes.
Politsei pidas sellegi kuraasika noorhärra kinni ja mõlemad vahejuhtumis osalenud mehed viidi esialgu kainenema. Ühtlasi alustati kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb võimuesindaja ründamist. Juhtunu täpsemaid asjaolusid selgitatakse.


description: Alles kolm nädalat tagasi suurendas Laeva vallavolikogu palka vallavanem Koit Prantsul, kes selgitusi andmata otsustas aga septembri lõpus ameti maha panna. Eile rahuldas volikogu tema tagasiastumisavalduse ning valis ametisse uue vallavanema.

title: Laevas vahetus ootamatult vallavanem

maintext:
Laeva vallavolikogu esimees Külli Suvi ei leidnud täna ega eile võimalust vallavanema lahkumisest rääkimiseks, ka ei vastanud ta teisipäeval elektronkirjaga saadetud küsimustele. Ka volikogule tagasiastumisavalduse esitanud Koit Prants ei vastanud telefonile.
Selgust pole
«Me ei tea, miks Koit Prants ameti maha pani,» ütles Laeva vallavolikogu liige Karmen Kukk. «Ta pole meile midagi selgitanud, esitas ainult tagasiastumisavalduse. Enne avalduse esitamist oli ta nädal aega kadunud.»
Mõnd konflikti, mis võiks olla lahkumise põhjuseks, Karmen Kukk ei teadnud. «Ta oli tubli mees, ei tea küll ühtki konflikti,» märkis ta. «Teame nii palju, et volikogu esimehele oli ta öelnud, et ei soovi enam vallavanemana töötada. Teisipäeval ta volikogu istungile ei tulnud, olevat päeval oma asjad üle andnud.»
Laeva vallavolikogu 13. septembri istungil suurendati vallavanem Koit Prantsu palka. Istungi protokolli järgi suuri erimeelsusi selles küsimuses ei olnud, vaidlus käis vaid selle üle, kas tõsta vallavanema palka tagasiulatuvalt selle aasta 1. märtsist või 1. septembrist.
«Minu arust on ta praegu hästi töötanud, kalapääs on tehtud, sotsiaalmaja töö käib, kõnniteed on valmis, valla aastapäev oli hästi korraldatud,» põhjendas Laeva vallavolikogu esimees Külli Suvi sel istungil vallavanema palga suurendamist tagasiulatuvalt. Volikogu otsustas vallavanema palka suurendada siiski 1. septembrist.
Tuttav vallavanem
Teisipäevasel istungil rahuldas Laeva vallavolikogu vallavanema tagasiastumisavalduse ja uueks vallavanemaks määrati Aare Olgo. «Ta on meil vallavanem olnud ja oli ka vaba,» selgitas Karmen Kukk. «Praegu on väga kiire aeg, haldusreform käib, me ei saa vallavanemata kaua olla.»
Aare Olgo töötas Laeva vallavanemana 2012. ja 2013. aastal. Pärast seda oli ta vähem kui aasta Jõgeva abilinnapea ning siis linnapea. Tänavu 27. juuni avaldati Jõgeva linnavolikogu erakorralisel istungil aga keskerakondlikule linnavalitsusele umbusaldust ning amet tuli maha panna linnapeal Aare Olgol, abilinnapeal Ants Priil, linnavalitsuse liikmel Peep Põdderil ja volikogu aseesimehel Mai Treialil.


description: Eesti jalgrattasport tähistab sel aastal oma organiseeritud tegevuse 130. sünnipäeva. Juubelihõngulise hooaja lõpetavad rattamatk ja cyclocross`i võistlus talvepealinnas Otepääl.

title: Hooaja viimane võistlus meelitab rattaeliidi Otepääle

maintext:
Kui tugineda ajalooürikutele, siis esimesed jalgrattasõiduseltsid moodustati 1886. aastal Viljandis ja Paides, rääkis jalgrattur ja kohtunik Madis Kivilo. Tartus registreeriti selts paar aastat hiljem, 1888. aastal kohalike sakslaste eestvedamisel ja nimeks sai see Tartu rattasõitjate ühing. Esimene jalgrattavõistlus peeti 1893. aastal Mulgimaa pealinnas Viljandis.
Maarjamaa jalgrattaspordi üle võib Kivilo hinnangul üksnes uhkust tunda, sest aegade jooksul on saadud sadu võite rahvusvahelistelt võidusõitudelt. Tulemuste kroonijuveelideks on mõistagi Elvast ratturiteed alustanud kahekordse olümpiavõitja ja kahekordse maailmameistri Erika Salumäe, tartlasest olümpiavõitja ja maailmameistri Avo Pikkuusi ning maastikuratta Euroopa meistri, samuti tartlase Allan Orase saavutused.
Juubelihooaegki on Eesti pedaalitallajatele olnud edukas. Taaralinna mees, Katjuša rattaproff Rein Taaramäe võitis kevadel Itaalia velotuuril raskeima mägise etapi. Lisaks Sloveenia velotuurilt etapivõidu ja tuuri üldvõidu. Juuni alguses krooniti Lätis Siguldas peetud Euroopa meistrivõistlustel maastikurattamaratonis kontinendi meistriks Rapla kandi mees Peeter Pruus. Läinud pühapäeval tuli tartlanna Tea Lang Euroopa seenioride meistriks cyclocross’is.
Rattamaailma hinnatuimaid töömesilasi ja Astana profimeeskonna üks tugitalasid pärnakas Tanel Kangert sai hakkama kahe kõrgetasemelise – Trentino ja Abu Dhabi – velotuuri üldvõiduga ning sai neilt sõitudelt kokku ka neli etapivõitu.
Maailma parimate maastikuratturite hulka on end murdnud pealinna mees Martin Loo.
Kivilo sõnul on peale kasvamas uus põlvkond andekaid ja töökaid rattureid. Saarlane Mihkel Räim noppis hooajal koguni kaheksa profivõitu. Samuti Saaremaa poiss Karl Patrick Lauk hiilgas Prantsusmaal eliitamatööride võidusõitudel üheksa esikohaga. Võite ja pjedestaalikohti hõivasid Prantsusmaal tartlased Risto Raid ja Alo Jakin.
Sel laupäeval, 29. oktoobril lõpetavad ratturid võistlushooaja Otepääl. Ennelõunal algusega kell 11 korraldab endine tipprattur Raul Arula kõigile huvilistele pikema rattamatka kaunil Lõuna-Eesti maastikul lähtega Väike-Munamäe lähistelt.
Keskpäeval on Apeekrimäel algamas põnev sügisese cyclocross’i karikasarja Otepää superfinaal. Osalevad krossihooaja parimad eesotsas Rein Taaramäe, Martin Loo ja Caspar Austaga.
Päev lõpeb ratturite pere traditsioonilise ühispeoga Otepää ööklubis Comeback.


description: Viimasel nädalal püüdis Raekoja platsil pilke hall hobune. Tartu ratsakooli suksul oli täita vastutusrikas ülesanne – nimelt pidi tema kohalolek veenma inimesi, et kaasava eelarve hääletusel võiks eelistada Raadil asuva tsaariaegse tallihoone katuse kordategemist.

title: Edukas kampaania tõi Giannile preemiaporgandid

maintext:
Festival toob kahe maja lavale neljal õhtul teatrielamusi
mitmes keeles
Tartu üliõpilasteater kui korraldaja jagab neil päevil mitmes keeles teatrielamusi: viies rahvusvaheline sõltumatute- ja üliõpilasteatrite festival ehk A-festival algab täna õhtul ja kestab pühapäevani.


description: Tartu linnamajanduse osakond küsib linnavalitsuse reservfondist 4885 eurot linna avalike joogiveekraanide hooldus- ja kasutuskuludeks. Tartu linn on sõlminud Tartu veevärgiga lepingu selliste avalike veevõtukohtade hoolduse ja vee tarbimise kohta.

title: Tartu avalikud joogikraanid vajavad ligi viis tuhat eurot lisaraha

maintext:
Selle aasta eelarves on 6825 eurot ühe aastaringse vesiku ja kolme hooajalise vesiku – kasutusel kolm kuud – hooldamiseks.
Lisaraha vajadus on tulnud sellest, et kolmele hooajalisele vesikule on lisandunud veel üks ja kavandatud kolme suvekuu asemel on need neli veevõtukohta avatud kuus kuud.
Arvestades, et ühe vesiku hooldamis- ja kasutamiskulu kuus on 325 eurot, siis lisanduvaga suurenes kulu 1960 euro ja hooaja pikendamisega 2925 euro võrra, see on kokku 4885 eurot.


description: Täna on Venemaal poliitiliste repressioonide ohvrite mälestuspäev. Peterburi eesti kultuuriseltsi liikmed külastavad täna üht stalinlike repressioonide jubedamat kohta Levašovot ning esitlusele tuleb eestikeelne trükis «Levašovo memoriaalkalmistu».

title: Punast terrorit tunnistava Vene salametsa kohta ilmus eestikeelne trükis

maintext:
Kokku on neid üle 51 000, kes suure stalinliku terrori aastatel 1937 ja 1938 Leningradis ja Leningradi oblastis KGB eelkäija NKVD poolt maha lasti. Enamasti viidi laibad salaja Neevalinna lähedale Levašovo metsa alla kohta, mida ümbritses tihe ja kõrge plankaed ning mida valvati väga hoolsasti kõrvaliste pilkude eest.
Peterburi ajaloolase Anatoli Razumovi juhtimisel on ilmunud alates aastast 1995 seni 13-köiteline «Leningradi martüroloogium». Selles on teiste hulgas nende 4561 eestlase nimed, kes neil kahel punase terrori aastal lasti ilma kohtuliku uurimiseta maha kui spioonid, terroristid, diversandid ja kahjurid. Hulk aastaid hiljem nad rehabiliteeriti.
«Leningradi martüroloogiumi» 11. köite sirvimisel hakkab silma, et oktoobris-novembris 1938 on Leningradis võrreldes teiste rahvustega kõige rohkem maha lastud just eestlasi: 5220 inimese hulgas on eestlasi 1547 ehk kolmandik, soomlasi on 932 ja venelasi 908.
Kompartei võimu alt vabanemine avas ka Venemaal arhiivid. Salajane matmiskoht muudeti üldsuse survel memoriaalkalmistuks, kuhu mõrvatute järeltulijad hakkasid kinnitama puude külge mälestuseks pilte, panema metsa alla riste ja mälestuskive. Aastal 1999 paigaldati Peteburi konsuli Jüri Trei algatusel Levašovo memoriaalkalmistule mälestuskivi eestlastest stalinlike repressioonide süütutele ohvritele.
Anatoli Razumovi koostatud brošüür «Levašovo memoriaalkalmistu» on ilmunud vene keeles neljas trükis, mille seni viimane, ümbertöötatud ja täiendatud väljaanne tuli trükist aastal 2012. Eesti keelde on Peterburis ilmunud teose tõlkinud ajaloolane ja arhivaar Peep Pillak.
Razumovi teatel on eestikeelses variandis – nii nagu ka varem ilmunud saksakeelses ja soomekeelses tõlkes – lisatud sihtrühma silmas pidades eriline tekstiosa (lehekülgedel 34-35).
Muu hulgas on seal kirjas, et rahvaloenduse andmeil elas aastal 1937 Leningradis 16 532 ja Leningradi oblastis 53 132 eestlast. Sealsamas on kirjas, et Nõukogude valitsus soodustas rahvuskultuuride arengut omal moel – et see oleks «vormilt rahvuslik ja sisult sotsialistlik» – ning seejärel represseeris kõik, mis tundus kahtlane.


description: Laupäeval peeti ülikooli spordihoones maha rahvusvahelise sulgpallivõistluse «Paarissuled» avaetapp ning võimalus end ümbruskonna tugevamatega proovile panna tõi Emajõelinna 212 mängijat.

title: Ülikooli spordihoones mängiti paarissulgpalli

maintext:
Peakorraldaja Heiki Sorge teatel saabus võistlema sportlasi Lätist, Soomest ja Eesti erinevate klubidest. Parimad selgitati viies tugevusklassis: meespaarismängudes ja naispaarismängudes. Kokku peeti 14 sulgpalliväljakul 223 kohtumist, mille käigus koguti 18495 punkti.
Meistriliiga meespaarismängus otsustasid Eesti meistrid Raul Käsner ja Kristjan Kaljurand (TÜASK) muuta võistluse huvitamaks, võttes endale uued paarilised. Nii taheti klubikaaslaste abil võistlussituatsioonis heideldes üksteise vastu võimeid proovile panna ning teha sellest omad järeldused, mis aitaksid mängukvaliteeti pranadada. Moodustusid paarid Raul Käsner-Mihkel Talts ja Kristjan Kaljurand-Sander Sauk. Mõlemad paarid jõudsid oodatult finaali ning esikoha võitis seekord Kristjani ja Sandri duo.
Naispaarismängus esikoha võitsid Kertu Margus-Laura Kaljurand ning teiseks jäid Kristel Sorge-Helen Klaos (kõik TÜASK).
Esiliiga naispaarismängus võitsid esikoha sulgpalliklubi Triiton sulgpallurid Laura Martinson-Mariliis Pärn ning meespaarismängu esikoht kuulus Imre Hansen-Sten Rääbise (TÜASK/Triiton) paarile.
Teise liiga meespaarimängu võit läks Läti klubi Lotos esindajatele Vjaceslavs Baskovs-Oskar Lidums ja naispaarimängu võitsid Kelly Kelder-Lia Mnogolessova Triitonist.
Kolmanda liiga meespaarismängu võitsid Rakvere sulgpalliklubi Heimtali suled sulgpalluritele Aleksander Hatlevits-Reio Rull ning naispaarismängu võitsid Emili Pärsim-Marelle Salu (Triiton).
Neljanda liiga meespaarismängu võidu noppisid Kristo Frei-Margus Zirk ja naispaarismängu Ksenia Kadak-Emilia Shapovalova (Tartu Kalev).
Järgmine paarissulgede etapp on kavas 3. detsembril, noortele sulgpalluritele saab kaasa elada aga juba nädala pärast 15. ja 16. oktoobril, mil ülikooli spordihoones toimub Noorte GP 2. etapp.


description: Järgmisel kolmapäeval, 2. novembril algab Tartu linnaraamatukogu saalis koolinoorte Luuleprõmm, täpsemalt võistluse Tartumaa eelvoor.

title: Koolinoori oodatakse Luuleprõmmile

maintext:
Noori oodatakse luulevõistlusele oma loomingut esitama kolmes vanusegrupis: kuni 11-aastased, 12–15- ja 16–19-aastased. Iga vanusegrupi parimad pääsevad edasi Eesti lõppvooru, mis toimub 2017. aasta alguses Tartus.
Poetry slam ehk luuleprõmm on enda luule võistu esitamine, reeglina loetakse ette trükis avaldamata luulet. Võistlusel on kolm vooru: avaring, poolfinaal ja finaal. Igas voorus on võistlejatel aega kolm minutit luuletuste esitamiseks ja oma sõnumi edastamiseks.
Esimene Tartumaa koolinoorte Luuleprõmm ligi paarikümne osalejaga toimus linnaraamatukogus käesoleva aasta alguses. Seal oli kõige rohkem osalejaid noorimas vanusegrupis.
Luuleprõmmil osalemiseks tuleb lastel ja noortel end registreerida aadressil adu.neemre@luts.ee, pannes kirja nime, vanuse ja kooli. Üritus toimub 2. novembril kell 13 Tartus linnaraamatukogus. Osalejatel tuleb kohal olla 30 minutit enne võistluse algust. Igale esinejale annavad võistlusel kõrvuti hindeid publik ja žürii. Iga vanusegrupi parimaid autasustatakse.


description: Hobifotograaf Kersti Rüütli, kes elab Võnnu kultuurimaja naabruses, saatis värske pildirea suure tantsupeo uutest osalejatest.

title: Uued pildid: Võnnu tantsumaratonile koguneb uusi tantsijaid

maintext:
Võnnu kultuurimaja töötajad on nimelt otsustanud just talveajale ülemineku nädalavahetusel korraldada 24-tunnise tantsumaratoni koos ansambliga Jeti.
Põrand on tantsijatest üsna kirju. Piltidel paistab rahvatantsupaar Mihkel Mait Veske ja Laura Kalam, kes täna keskpäeval tantsimisega alustasid ja uskusid, et peavad lõpuni ehk homme kuni kella 11ni vastu küll.
Sündmus on äratanud ka mitme telekanali tähelepanu.
Oma telelugu Võnnu tantsusündmusest teeb seal TV3 reporter Katrin Lust.
Katrin Lust intervjueerimishoos. / Kersti Rüütli
Maratoni on oma telekaameraga külastanud ka veel Kanal 2 reporter Jürgen Puistaja. Sündmuse salvestab ALO TV.
Pidu näeb välja nii, et tantsitakse 40 minutit järjest ja siis puhatakse 20 minutit. Alustati täna keskpäeval ja maratoni lõpp on homme kell 11. Ansambli solist ja pillimees Aivar Juuse on öelnud, et ühtegi lugu nad kahte korda selle aja jooksul ei laula ega mängi.
Õhtul kella kaheksast alustas tantsuvaheaegadel anekdootide rääkimist Valdo Jahilo, kes lubas tantsumaratoonlasi lõbustada kõikidel hingetõmbepausidel kuni hommiku kella kaheksani.
Ka ansamblile Jeti tuli lavale juurde abiväge - kaasa teevad solist Anita Sepp ja saksofonimängija Valeri Filimonov.
Enne keskööd oli kultuurimajas vähemalt sadakond inimest.
Võnnu kultuurimaja on seni kuulsust kogunud Kaerajaani võistutantsimise korraldamisega, kuid seltskonnatantsumaratone pole seal varem ette võetud.
Kultuurimaja direktor Peep Puis märkis, et eks nad proovivad ühes väikses kohas ette võtta midagi tavatut ning eks niisugune sündmus ole üks visaduse näitamise ja proovilepaneku koht ka.
See on hea vaheldus poliitilisele palaganile, mida me igapäev meediast kuuleme ja näeme, lisas Puis.


description: 29. oktoobril kell kolm päeval said päästjad teate Põltsamaa vallas Adavere alevikus põlevast abihoonest. Päästjate kohale saabudes põles 15-ruutmeetrine tühjana seisev laut lahtise leegiga ning tugeva tuule tõttu olid ohus ka teised hooned.

title: Fotod: mäng tikkudega lõppes põleva laudaga

maintext:
Esimesena jõudsid sündmuskohale Imavere vabatahtlikud päästjad, kes asusid hoonet kustutama, lisaks reageerisid kutselised päästjad Jõgeva ja Põltsamaa komandodest ning Põltsamaa kiirabi.
Põleng lokaliseeriti kella viieks ning likvideeriti poole kuueks. Tulekahjus keegi kannatada ei saanud, ent kuna põlengu oletatav tekkepõhjus oli laste mäng tulega, kutsuti välja politsei.


description: Tulles vastu paljude tudengite soovile ning hinnates vajadust toetava õpikeskkonna järele, avab Tartu ülikooli raamatukogu täna kell 15 Toomemäel Rahvusarhiivi endises hoones (J. Liivi tänav 4) ajutised pop-up lugemissaalid.

title: TÜ raamatukogu avab Rahvusarhiivi endises hoones ajutised lugemissaalid

maintext:
Esmaspäeval kell 15 on kõik huvilised oodatud meeleolukale avaüritusele ajaloolise Rahvusarhiivi ees. Kohtumist lugejatega ootavad raamatukoguhoidjad, kes tutvustavad lugemissaalides pakutavaid teenuseid ning ligi 500-ruutmeetrisel pinnal asuvaid erineva suurusega ruume, mis sobivad nii individuaalseks õppimiseks kui ka rühmatööks koos kursusekaaslastega.
«Tartu ülikooli raamatukogu tähtsaim ülesanne on tagada lugejatele tingimused, et lugejatel oleks koht, kus lugeda ja võimalus teha grupitööd. Endine rahvusarhiivi hoone on ajutiseks lahenduseks parim võimalik variant. Raamatute laenutamise tagame endiselt raamatukogust,» rõhutas TÜ raamatukogu direktor Martin Hallik.
Halliku sõnul üle 500 ruutmeetri ja ligi 150 kohaga pinnal pakutakse tudengitele üheksa erineva suurusega ruumi, mis sobivad nii individuaalseks õppimiseks kui ka rühmatööks. Toetava õpikeskkonna loomiseks on üks saal sisustatud arvutitöökohtadega, lisaks on tagatud printimise ja paljundamise võimalus.
Rahvusarhiivi ajaloolises uurimissaalis saavad TÜ raamatukogu lugejad süvenenult õppida, kasutada RVL-i kaudu tellitud raamatuid ja TÜ õppejõudude poolt koostatud ainepakette. Õdus puhkeala ja sööginurk võimaldavad õppetööst puhates ka vabamalt aega veeta, suhelda sõpradega ja keha kinnitada.
Rahvusarhiivi infojuhi Birgit Kibali sõnul nüüdseks 112-aastane J. Liivi 4 hoone lugu saab uutele külastajatele jutustada Tartu ülikooli ühiselamu, õppehoone aegadest tsaaririigi lõpul ja Eesti Vabariigi alguses ning seejärel riigi ja arhiivihuviliste teenimisest Eesti arhiivinduse keskusena kuni tänavu suveni.
«Arhiivitöötajail on rõõm näha aastatega armsaks saanud hoone tühjaksjäämise asemel selle aktiivset uuskasutusse võtmist. Soovime TÜ raamatukogu lugejaile ja töötajaile head ja ladusat töömeelt uues ajutises kodus,» sõnas Kibal.
Täna kell 15 algavale pop-up lugemissaalide avamisele annavad hoo sisse Zerkala tuletantsijad ning avapaugu garanteerib Ahhaa teadusteatri trupp.
TÜ raamatukogu hoone jääb renoveerimistööde tõttu suletuks vähemalt 12. detsembrini, senikaua on pop-up lugemissaalid Liivi tänaval avatud esmaspäevast reedeni kell 9-21 ja laupäevast pühapäevani kell 12-18.
Raamatute laenutamine ja tagastamine toimub jätkuvalt ainult peamajas Akadeemia tänava sissepääsu kaudu.


description: Praegu veel ehitajate päralt Elva kultuurikeskuses peetakse esimene pidu järgmise aasta alguses ja ka sealsetel sportlikel inimestel on põhjust rõõmustada, sest Elva linnavõimud kavandavad ujulaga spordihoone ehitamist.

title: Paari aasta pärast valmib Elvas ujulaga spordihoone

maintext:
Nullkuluelu elav neiu: prügikasti pole vajagi
Tartu kõrgema kunstikooli tekstiilidisainitudeng Maryliis Teinfeldt (22) on tavaline noor naine, kes elab normaalset ja mugavat elu, kuid tähtsustab teadlikku ja tundlikku tarbimist. Üks tema elustiili osi on zero waste ehk jäätmevaba liikumine. Nii pole tal kodus tavapärast prügikasti, nagu enamikul meist, sest tal ei teki iga kuu sinna prahti.


description: Juulikuus mõistis Tartu maakohus korruptsioonikuriteos süüdi Kallaste linnavolikogu esimehe Fjodor Plešankovi, karistades teda 50 päevamäära ehk 2150 eurose trahviga. Täna otsustas teise astme kohus määrata aga mehele neli korda raskema karistuse ehk 8600-eurose trahvi.

title: Ringkonnakohus otsustas Kallaste volikogu juhi karistust suurendada

maintext:
Tänavu 5. juulil tehtud kohtuotsuse vaidlustasid nii Lõuna ringkonnaprokurör Marge Püss kui süüdistatava kaitsja vandeadvokaat Margo Lemetti.
Prokurör palus maakohtu otsuse tühistamist süüdistatavale mõistetud karistuse osas, taotledes Plešankovile rahalise karistuse mõistmist 250 päevamäära ehk 10 750 euro ulatuses. Kaitsja palus maakohtu otsus tühistada oma kaitsealuse süüdimõistmises ja taotles uue õigeksmõistva otsuse tegemist.
Teise astme kohus tühistas täna Tartu maakohtu varasema otsuse Plešankovile mõistetud karistuse osas ja mõistis talle rahalise karistuse 200 päevamäära ehk 8600 eurot, kinnitas Tartu kohtute pressiesindaja Krista Tamm. Muus osas jäi maakohtu otsus muutmata. Ringkonnakohtu hinnangul on Plešankov talle esitatud süüdistuses süüdi mõistetud põhjendatult.
Kohtukolleegiumi hinnangul puudutasid ASi Kallaste Kalur kinnisvaraga seotud projektid oluliselt aktsiaseltsi majandushuve, seega rikkus Plešankov vastavate otsuste tegemisel osalemisega toimingupiiranguid. Projektidega seotud dokumentidest nähtub selgelt, et Kallaste Kaluri kinnistutele on ette nähtud erinevate rajatiste püstitamine.
Juba ainuüksi aktsiaseltsi kinnisvara parendamist saab pidada oluliseks majanduslikuks mõjuks, leidis kolleegium. Ükski seadusesäte ei näe ette, et majandusliku huvi hindamisel tuleb pidada silmas ainult seda, kas konkreetne isik saab ka otsest rahas mõõdetatavat majanduslikku tulu või kasumit. Samuti ei ole ette nähtud, et majanduslik huvi peab olema isikule kasulik.
Majanduslik huvi praeguses kontekstis tähendab eelkõige seda, et otsused mõjutavad Kallaste Kaluri kinnistute olukorda ehk aktsiaseltsi majandustegevusega seotud sfääri. Maakohus on ringkonnakohtu arvates õigustatult toonitanud, et parendused olid seotud Kallaste Kaluri põhitegevusaladega, mis veelgi kinnitab majandusliku huvi olemasolu.
Toimingupiirangute eesmärk on aga eelkõige tagada, et isiku majanduslik seotus tehtava toimingu või otsusega ei mõjutaks toimingu või otsuse tulemust. Praegusel juhul ei saa kuidagi väita, et Plešankov ei oleks Kallaste Kaluri kinnistutega majanduslikult seotud.
Maakohus mõistis Plešankovile suvel rahalise karistuse 50 päevamäära ehk pisut üle sanktsiooni alammäära. Karistusseadustiku järgi võib kohus kuriteo eest mõista rahalise karistuse 30–500 päevamäära. Ringkonnakohus pidas põhjendatuks mõista Plešankovile suurem karistus, mis jääks alla keskmise määra.
Plešankovi puhul puuduvad karistust kergendavad ja raskendavad asjaolud. Plešankov rikkus toimingupiirangut suures ulatuses ja pani kuriteo toime otsese tahtlusega. Samas ei ole tema rikkumine toonud Kallaste linnale kaasa kahjulikke tagajärgi. Samuti on oluline, et linnavolikogu otsused on tunnistatud põhjendatuks. Kohus arvestas ka sellega, et süüdistatav on varem kriminaalkorras karistamata.
Tartu maakohus tunnistas Fjodor Plešankovi süüdi korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadvas rikkumises eriti suures ulatuses ning mõistis talle rahalise karistuse 50 päevamäära ehk 2150 eurot.
Maakohus leidis, et kuigi ei saa Plešankovile ette heita samme, mis tehti Kallaste linna arendamiseks, ei saa ka kõrvale vaadata sellest, et süüdistatav oli samal ajal nii Kallaste linna volikogu esimees kui ka Kallaste Kaluri juhatuse liige ning on olemas seos linna ja Kallaste Kaluri huvide vahel. Kohtu hinnangul ei esitanud süüdistatava kaitsja kohtumenetluses asjaolusid, mis välistaks Plešankovi süüdimõistmise.
Menetluspooled saavad ringkonnakohtu otsust vaidlustada 30 päeva jooksul alates 21. oktoobrist.


description: Avinurme, Kasepää, Lohusuu, Saare valla ning Mustvee linna ühinemisläbirääkimised on jõudnud järku, kus selle kuu jooksul peaksid volikogud liitumislepingu osas seisukoha võtma. Avinurme ja Lohusuu on Ida-Virumaa vallad, ülejäänud kuuluvad Jõgevamaa koosseisu.

title: Mustveega plaanib ühinemist kaks Ida-Virumaa valda

maintext:
Mustvee linnapea Max Kauri sõnul on Peipsi piirkonna omavalitsused pidanud suve algusest alates aktiivselt läbirääkimisi. Peetud on mitmeid juhtkomisjoni ning valdkondlike töörühmade koosolekuid. Läbi on arutatud kõik olulisemad küsimused ning saavutatud kokkulepped, kuidas ühinenud omavalitsuses koos toimima hakata.
Sel neljapäeval kinnitas juhtkomisjon ühinemislepingu teksti, investeeringute kava ja üleminekuperioodi ajakava. Nüüd oodatakse oktoobrikuu volikogude esmast heakskiitu lepingule.
Pärast seda suunatakse ühinemisleping avalikule väljapanekule kolmeks nädalaks, mil kõigil on võimalik teha ettepanekud lepingu sisu osas. Koosolekul lepiti kokku, et novembri alguses antakse välja viie omavalitsuse ühine ajaleht, kus avaldatakse ka ühinemislepingu tekst. Eriväljaanne läheb kõikidesse aktiivsetesse postkastidesse.
Lõpliku otsuse ühinemise kohta teevad volikogud detsembrikuus. Selleks on plaanis korraldada volikogude ühisistung.


description: Tulles vastu õpihimuliste tudengite soovidele, avas Tartu ülikooli raamatukogu ajutiselt uksed äsja tühjaks kolitud rahvusarhiivi endises hoones. Täna pärastlõunal toimus lugemissaalide meeleolukas avamine, kus oma oskusi näitasid Zerkala tuletantsijad ning avapaugu eest hoolitses Ahhaa teadusteatri trupp.

title: Fotod: Ülikooli raamatukogu kolis tulešõu saatel endisesse arhiivihoonesse

maintext:
Ülikooli raamatukogu läks remonti juunis ning esialgsete plaanide kohaselt pidanuks asjaga ühele poole saama oktoobri alguses, ent tööde käigus ilmnenud ootamatud asjaolud on viinud selleni, et ehitaja on graafikust mitu kuud maas ning parimal juhul saab raamatukogu uuesti uksed avada detsembris.
Kuid et tudengitel on siiski vaja kohta, kus saaks raamatukogu allikaid kasutades süvenenult õppida või teha kursusekaaslastega rühmatööd, otsustati avada Toomemäel rahvusarhiivi endises hoones ajutised lugemissaalid.
See tähendab, et üliõpilaste käsutuses on nüüd ligi 150 töökohta üheksas eri suurusega ruumis, kogupinnaga üle 500 ruutmeetri. Ruumid sobivad nii üksi õppimiseks kui ka rühmatööks, lisaks on ühes saalis arvutitöökohad, samuti on tagatud printimis- ja paljundamisvõimalus.
TÜ raamatukogu hoone jääb renoveerimistööde tõttu suletuks vähemalt 12. detsembrini, senikaua on avatud ka lugemissaalid Liivi tänaval. Esmaspäevast reedeni on uksed avatud kell 9–21 ja laupäevast pühapäevani kell 12–18.
Raamatuid laenata ja tagastada saab endiselt ainult peamajas Akadeemia tänava sissepääsu kaudu.


description: Tartu üliõpilasteater kui korraldaja jagab neil päevil mitmes keeles teatrielamusi: viies rahvusvaheline sõltumatute ja üliõpilasteatrite festival ehk A-festival algab täna õhtul ja kestab pühapäevani.

title: Festival toob kahe maja lavale neljal õhtul teatrielamusi mitmes keeles

maintext:
Eesti kahe teatri kõrval osalevad festivali kunstilise juhi Kalev Kudu teatel näitetrupid Leedust, Venemaalt, Poolast, Itaaliast ja Soomest. Nad astuvad vaatajate ette ühtekokku neljal päeval kahel laval – Genialistide klubis (Lai 37 taga) ja Tartu üliõpilasmajas (Kalevi 24).
Vilniuse ülikoolist Leedust on tulnud festivalile Andrius Pulkauninkase kineetiline teater ja Bergamost (Itaalia) poliitiline teater. New Art Theatre (Poola) mängib füüsilise teatri etendust armastuse võimalikkusest moodsas maailmas, Peterburi (Venemaa) tantsuteater etendab «Bernarda Alba maja».
«Tamperest tuleb külla sealne üliõpilasteater, kes esitab miniatuurses ja absurdses võtmes sõnadeta loo inimeste hingedest,» lisas Kudu. «Meie ammune sõber Liège´i kuningliku ülikooli teater Belgiast korraldab festivali ajal teatritöötoa.»
Tartu üliõpilasteater mängib täna algusega kell 18 festivali avaetendusena üliõpilasmajas tänavu kevadel esietendunud lavastust «Ümberringi võimalik on jumal». Viimasel minutil lülitus programmi Vilde teater absurdiklassikasse kuuluva monotükiga «Krappi viimane lint» Rein Annuki esituses, mida saab vaadata festivali viimasel päeval, 16. oktoobril algusega kell 16 Tartu üliõpilasmajas.
Viimati nimetatud kohas mängis Tartu üliõpilasteater Kudu teatel 1999. aastal oma esimest lavastust ning nüüd on avanenud samal teatril võimalus seal püsivamalt kanda kinnitada.
Festivali kava saab vaadata siin.


description: Eestis juba kakskümmend viis aastat tegutsev rahvusvaheline organisatsioon Zonta pidas 15. oktoobril Pärnus oma 20. piirkonna koosoleku, mille teema oli naistevastane vägivald ja leppimatus sellega. Kahekümnendasse piirkonda kuuluvad Eesti klubid koos Soome klubidega.

title: Zonta ütleb kindla EI naistevastasele vägivallale

maintext:
«21. sajandist peab saama naistevastase vägivalla ületamise aastasada. Seda nõuab kõigi inimeste võrdsuse tunnistamine ja inimväärikuse austamine,» öeldakse zontade vastuvõetud avalduses.
Eestis on Zonta tegutsenud juba veerand sajandit, alates Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamisest augustis 1991. Just samal ajal asutati Tartus Soome zontade innustusel ja toetusel esimene Zonta klubi Eestis.
Praegu tegutsevad klubid lisaks Tartule veel Pärnus, Viljandis ja Tallinnas koos Soome 61 klubiga. Klubid on oma tegevuses pööranud suurt tähelepanu naiste ja laste olukorra parandamisele ühiskonnas.
Tartu Zonta klubi loodi esimesena Eestis - 19. augustil 1991 ehk päev enne seda, mil Eesti NSV Ülemnõukogu otsustas kuulutada Eesti taas iseseisvaks.
Zonta International 20. piirkonna kuberner Tuija Kirveskari-Tähtinen, samuti Zonta liige Liia Hänni märkisid Pärnus aset leidnud koosolekul, et neilt on tuge saanud andekad tütarlapsed ja pälvinud tunnustuse tublid naised paljudelt elualadelt.
«Oleme toetanud naiste varjupaikade asutamist ja tegutsemist ning vägivallas kannatanud naiste ja laste rehabilitatsiooni. Zonta Internationali liikmetena jätkame oma pingutusi teel vägivallatu ühiskonna poole,» ütlesid nad.
Samas nad möönavad, et see tee ei ole lihtne – eesmärgini jõudmine nõuab nii riigi kui kogu ühiskonna sihiteadlikku pingutust. Kuigi Eestis on soolise vägivalla probleem teadvustatud, ei piisa zontade hinnangul senitehtust, et naiste õigused ja inimväärikus oleksid igas olukorras kaitstud. See vajab ka ühiskondlike hoiakute muutust ja järjekindlat tegutsemist, seisab zontade avalduses.
Zontad kannavad sageli rinnas oma sümbollille - kollast roosi.
Zonta International on 1919. aastal loodud ülemaailmne heategevusorganisatsioon, kelle põhimõtteks on ühiskonna teenimine. Selle 30 000 liiget kuuluvad 1200 klubisse 66 riigis. Liikmed annavad vabatahtlikena oma aega, oskusi ja majanduslikku abi Zonta missioonist ja eesmärkidest lähtuvate kohalike ja rahvusvahelise ulatusega projektide elluviimiseks.


description: Seoses töömahtude suurenemisega Riia tänaval jätkuvad asfalteerimistööd ning liikluspiirangud Väike kaare ning Lunini tänava vahelises lõigus ka ööl vastu reedet ning laupäeva. Kel vähegi võimalik, soovitab linnavalitsus kasutada autoga liiklemiseks teisi tänavaid.

title: Linn soovitab vältida liiklemisel Riia tänavat

maintext:
Linnavalitsuse teatel esineb liikluspiiranguid ja sõidusuundade sulgemisi 20. oktoobri kella 20st kuni 21. oktoobril kella 6ni ja 21. oktoobril kella 20st kuni 22. oktoobril kella 6ni. Siis on sellel lõigul liikluseks suletud kuni kaks sõidurada ning kahesuunaline liiklus toimub vastassuuna radadel.
Teetööde käigus on järkjärgult suletud ka Väike-kaare ja Puusepa tänavate ristmikud. Neil korraldavad liiklust reguleerijad. Ajutiselt piiratakse ka bussipeatustesse sissesõitu ning peatused on tähistatud umbes 50 meetrit sõidusuunas edasi. Teetööde piirkonnas on kehtestatud kiiruspiirang 30 km/h.


description: Politsei palub kõikide inimeste kaasabi selgitamaks välja pühapäeval, 23. oktoobril kadunuks jäänud 13-aastase Maria ja 15-aastase Anželika asukohta.

title: Politsei palub abi pühapäeval kadunuks jäänud teismeliste tüdrukute leidmisel

maintext:
Viimati nähti tüdrukuid 23. oktoobri õhtul, mil nad lahkusid Tartu kristlikust noortekodust teadmata suunas. Tütarlapsed võivad ringi liikuda kõikjal Tartus ning politseil on alust arvata, et nad võivad aega veeta ka mahajäetud majades. Tütarlapsed on varasemaltki omavoliliselt noortekodust lahkunud, kuid nii pikaks ajaks pole nad varem kadunuks jäänud.
Politsei on viimastel päevadel kontrollinud erinevaid kohti, kus tüdrukud võiks viibida ning kogunud informatsiooni tema tuttavatelt ja teistelt noortekodu kasvandikelt, ent seni tulutult. Otsingud jätkuvad.
13-aastane Maria on umbes 165 cm pikk, kõhna kehaehitusega ja lühemate blondide juustega. 15-aastane Anželika on samuti umbes 165 cm pikk, tugevama kehaehituse ja blondide juustega.
Kõigil, kes on Mariat ja Anželikat näinud või oskavad jagada infot nende võimalikust asukohast, palutakse ühendust võtta Tartu noorsoopolitseiga telefonil 53091566 või politsei infotelefonil 612 3000.


description: Kolmapäeval, 26. oktoobril ootab Tartu tervishoiu kõrgkool kell 10–14 kõiki huvilisi Nooruse tänavale lahtiste uste päevale.

title: Tervishoiukõrgkool peab koolivaheajal lahtiste uste päeva

maintext:
Muu hulgas saab lahtiste uste päeva töötubadest põnevaid ja vajalikke teadmisi iseenda kohta: kõikidel on võimalus lasta kontrollida tervisenäitajaid, uurida ultraheliga kilpnääret ja palju muud.
Lähemalt saab tuttavaks röntgeniga, katsetada mitmesuguseid abivahendeid (kargud, ratastool), arutleda tervisliku toitumise ja unehügieeni teemal, tutvuda väljapanekutega ja osaleda viktoriinidel.
Huvilisi oodatakse ka seminaridesse ja loengutesse, mis on kirjas 26. oktoobri tunniplaanis. Nendes saab hea ülevaate kõrgkooli laboritest, haiglakeskkonda matkivatest õppepalatitest, aga ka näiteks füsioterapeutide massaažiklassist ja spordisaalidest, samuti vaba aja veetmise võimalustest.
Õppekavade minimessil vastavad üliõpilased küsimustele ja räägivad, miks tasuks tulla õppima tervishoiukõrgkooli.
Tartu tervishoiu kõrgkooli õppekorralduse koordineerija Ele Hanseni sõnul on lahtiste uste päev suurepärane võimalus sisustada oma aega huvitavalt ja kasulikult, vanusest sõltumata. «Esmaabioskused või õiged kätepesuvõtted tulevad kasuks igaühele,» märkis ta.


description: Täna keskpäeval algas Võnnu kultuurimajas 24-tunnine tantsumaraton koos ansambliga Jeti. Põrandale läksid kolm paari, kellest kaks on aastaid tegelnud  seltskonnatantsuga ning kolmas on rahvatantsupaar.

title: Lisatud galerii: Võnnu tantsumaraton kogub hoogu

maintext:
Sündmus kestab homme kuni kella 11ni, kuna öösel nihutatakse kultuurimaja saali otsaseinal kella tund aega tagasi nii nagu igal pool Eestis ja paljudes teistes riikides. Maraton ei kujuta tantsijaile tingimata vastupidavusvõistlust ning tulemuse peale mäng ei käi. Küll aga ei keela see kedagi ennast tõsiselt proovile panna, ka võib maratoniga liituda iga huviline ükskõik millal.
Käepael annab vabaduse
Tulijad saavad pärast piletriraha maksmist randmele käepaela ning kui see on juba olemas, siis keegi ei keela neil saalist lahkuda, et näiteks kodus ahju kütmas või söömas ja magamas käia.
Just selline plaan on Väino ja Leida Peetsil, kes on koos tantsinud 30 aastat ning keda tants omal ajal kokku viiski.
«Me lähme varsti koju lõunale, aga usume, et oleme õhtul jälle tagasi ning siis tantsime arvatavasti keskööni,» jagas Väino Peets oma plaani. «Ja siis hommikul tuleme jälle.»
Mihkel Mait Veske ja Laura Kalam olid maratoniks jalga sidunud pastlad ning põrandalgi kasutasid nad just hästi sissetreenitud polkasammu nii mõnegi ladina-ameerika rütmides loo tantsimiseks.
Mõlemad on oma tantsuoskuse pärinud TTÜ Tartu kolledži segarahvatantsurühmast Vassakule ning küsimuse peale, kas neidki võib kohata homme hommikul, noogutasid nad, öeldes, et püüavad küll selle poole.
Kolmas paar oli Võnnu sõitnud Viljandist, nende nimed on Indrek ja Riina, kuid perekonnanimesid tõrkusid nad esialgu ütlemast.
Indrek Ja Riina käivad iga nädal end treenimas seltskonna- ja võistlustantsuõpetaja Paul Rusanovi klubis ning tantsimine on saanud nende elu lahutamatu osaks.
«See aitab hästi vormis hoida, ei lase kõhul kasvama hakata,» sõnas Indrek.
Indrekul ja Riinal oli suur veepudel kaasas, samuti kohvitermos ning autos võileivad – paar lubas hommikuni vastu pidada.
Võnnu kultuurimaja juhataja Peep Puis ütles, et kolm paari on maratonile väga hea algus ning ta ei muretse mitte millegi pärast. Niisugune sündmus on pisut tavatu küll, aga läheb kindlasti korda.
Küll rahvas tuleb
Puis usub, et õhtu toob maja rahvast täis ning et kõige kuumemad ja rahvarohkemad tunnid algavad kella kaheksa paiku, kestes varahommikuni välja.
Tantsumaraton on üles ehitatud viisil, et iga 40-minutilise tantsuosa vahele tuleb 20 minutit pausi, kus nii pillimehed kui tantsijad saavad end värskendada. Töötab puhvet.
Kella 20 alates täidab tantsuvaheajad omakorda anekdootide pajataja Valdo Jahilo, kes on öelnud, et maratoni ta teha ei jõua, aga poolmaratoni võtab ette küll. Nii et kui ta kell 20 oma jutustamistega alustab, siis vaheajast vaheaega liikudes lõpetab ta naljalugude vestmise hommikul kell 8.
300 tantsulugu
Küsimuse peale, kust selline maratoni mõte tekkis, vastas kultuurimaja direktor Peep Puis, et üleni ta seda au endale võtta ei saa, idee on tegelikult ansambli Jeti pillimehe ja solisti Aivar Juuse oma.
See sündis paari aasta eest ühel jõulupeol, mil nad mängisid hommikul kella kuueni välja ning mõtlesid, et mis see 24 tundi siis ära ei oleks.
Võibki arvata, et kõige suurem pingutus on niisugune ettevõtmine just pillimeestele, seda enam, et Aivar Juuse ja Aare Varusk on eesmärgiks seadnud mitte ühtegi lugu korrata.
Palju siis niisugusel juhul lugusid repertuaaris olema peab?
Aivar Juuse vastas, et umbes 300, aga vähemalt 200 loo sõnad on peas ning hirmsat pole selles midagi.
Ära on juba kõlanud «Uhke postipoiss», «Kurzeme, «Kullast süda», «Naerata» ja paljud teised. Aivar Juuse lisas, et seltskonnatantsudeks päris õigete rütmidega lood tulevad õhtupoole ning nad oskavad tantsijate nõudlike soovidega selles osas arvestada küll.
Ka tulevad õhtul muusikalist kõla vaheldusrikkamaks muutma saksofonimängija Valeri Filimonov ning solist Anita Sepp.
Kultuurimaja direktor Peep Puis lisas, et üks seltskond, kes täna õhtul juubelit peab, on lubanud Võnnu pärast tantsima tulla. Ka helistanud üks ema lapsega, kes küsinud, et kas nad võivad tulla niisama muusikat kuulama ja peole kaasa elama. Ning kultuurimaja perenaine Tiia Kerge, kes käepaelu jagab, märkis, et miks mitte - ka üksikud südamed on kõik teretulnud, sest kes teab, võib-olla leiavad nad just Võnnus teineteist.


description: Täna hommikupoolikul pööras liikluspolitsei Tartus kõrgendatud tähelepanu jalakäijate ja ratturite ohutusele vöötradadel. Just kergliiklejatelt on politsei saanud viimasel ajal ohtralt kaebusi, et autojuhid ei arvesta nendega. Sohvrite arvates pole aga ka jalakäijad patust puhtad.

title: Jalakäijad kaebavad autojuhtide peale, aga rikuvad eeskirju sohvritest enam

maintext:
Tartu patrulli- ja liiklusjärelevalvetalituse vanemkomissar Enn Virk kinnitas Tartu Postimehele, et politsei viis järelevalvet läbi just nendes kohtades, millele linnaelanikud ise kõige enam tähelepanu on juhtinud. Kergliiklejad on edastanud, et autojuhid ei arvesta piisavalt kergliiklejatega, ei anna neile reguleerimata ülekäigurajal teed, ega isegi aeglusta vöötrajale lähenedes, et veenduda, kas keegi on teeületamise ootel. Probleemiks on aga seegi, et jalakäijad ja ratturid ei ületa teed õigest kohast või ületatakse seda keelava fooritulega.
Tartus osales tänases aktsioonis neli liikluspatrulli. Nelja tunni vältel avastas ja fikseeris politsei üleköiguradadel järelevalvet tehes 15 rikkumist, mille panid toime kergliiklejad ning kolm rikkumist sõidukijuhtide poolt. Veel avastati viis turvavööta ning üks joobetunnustega autojuht.
Enim rikkumisi oli seotud fooritulede eiramisega. Täpsemalt 14 jalakäijat ning üks rattur eirasid fooris põlenud keelavat tuld. Kui inimene varem sarnaseid rikkumisi toime pannud ei ole, määratakse sellise teo eest rahaline karistus keskmiselt summas 12 - 20 eurot.
Kolme kinni peetud autojuhi rikkumised olid seotud kiiruse ületamisega ülekäiguraja vahetus läheduses. Neist kaks ületas lubatud sõidukiirust kuni 20 km/h, üks sõitis aga rohkem kui 21 km/h lubatust kiiremini.


description: Vanemuise väikeses majas 1. oktoobril esietendunud peredraama «Perekond Linden» etendus 5. oktoobril jääb ära.

title: Uusima lavastuse etendus jääb ära

maintext:
Vanemuise kommunikatsioonijuht Kertu Tombak teatas, et üks näitlejatest ei saa sel kuupäeval etenduses osaleda, sest samal päeval tuleb ta vaatajate ette ühe teise teatri lavastuses. «Kuigi Vanemuise etendus oli varem planeeritud, otsustas Vanemuine selle mängukorra siiski teisele teatrile jätta,» lisas ta.
Tartu Postimees vaatas lähemalt mitme teatri mängukava ning avastas, et Vanemuise noor näitleja Karl Laumets peab astuma samal kuupäeval Kuressaare linnateatris lavale VAT-teatri lavastuses «Klaasist loomaaed».
«Perekond Lindeni» trupis kehastab Karl Laumets ajalooüliõpilast Bernard Fawcetti (pildil). Tänavu Eesti muusika- ja teatriakadeemia lavakunstikooli lõpetanud näitleja osaleb praegu ka Vanemuise lavastuses «Arkaadia».
Vanemuise kommunikatsioonijuhi teatel ostetakse «Perekond Lindeni» piletid tagasi või vahetatakse järgmiste sama lavastuse etenduste pääsmete vastu. Asendusena on 5. oktoobril kell 19 väikeses majas etendus «Hea põhjatuule vastu», mida vaatama pääseb ka sama kuupäeva «Perekond Lindeni» etenduse piletitega.


description: Eeloleval reedel oma 30. sünnipäeva tähistav Tartu vutimees Maksim Mitrofanov kutsub ümmarguse tähtpäeva puhul kokku endised ja praegused võitluskaaslased, et pidada maha Eesti kõigi aegade pikim saalijalgpallimatš.

title: Saalijalgpallur kingib endale sünnipäevaks rekordpika vutimatši

maintext:
Eesti futsali rekordit asutakse püüdma laupäeval, 15. oktoobril algusega kell 10 Nõo spordihoones. Esialgsete plaanide kohaselt annavad kaks võistkonda nahkkerale ilma pausideta pihta viis tundi järjest.
«Olen olnud terve elu spordiga seotud ning juba pikalt olen mõlgutanud plaani millegi taolise korraldamiseks. Nüüd leidsin, et aeg on küps,» rääkis Maksim Mitrofanov.
Ta täpsustas, et mõlemas võistkonnas on kuni 14 mängijat, ning lisaks oma kunagistele või praegustele meeskonnakaaslastele saab platsil näha ka vutimehi, kelle vastu on Mitrofanov oma karjääri jooksul jalgpalli või futsali mänginud.
«Kutsutute seas on peamiselt need, kellega olen koos pikalt mänginud, grupist kelle vastu olen mänginud aga need, kes on hetkel heas füüsilises vormis,» selgitas Mitrofanov, kes on murujalgpalli tagunud põhiliselt Tartu Ülikool Fauna ridades. Saalijalgpallis on ta esindanud erinevaid klubisid, viimased kaks aastat on mees olnud tegev Tartu JK Maksimumis, mis mullu kuulus ka Eesti futsali meistriliigasse.
Maksim Mitrofanovi sõnul on ürituse tuntumateks nimedeks ilmselt Red Bull Toe 2 Toe 2012. aasta võitja Lauri Kivimeister, mitmeid aastaid jalgpalli Premium liiga ja esiliiga tasemel mänginud Aleksander Pruttšenko ning Eesti futsali koondise mängija Andrei Gornev.
Kui Eesti saalijalgpallurid võtavad esialgu ette viie tunni pikkuse matši, siis vastavaks maailmarekordiks on peaaegu kaks ööpäeva kestnud kohtumine: 2014. aastal anti Oxfordis pallile pihta 45 tundi ühtejutti ning selles mängus osales ka eestlane Tarvo Kunz. «Mina esialgu nii pika mänguaega ei julgenud ette võtta, vaatame kes on milleks suuteline viie tunniga,» muigas Mitrofanov.
Eesti futsali rekordi püstitamist võivad laupäeval Nõkku oma silmaga kaema minna kõik soovijad, seda enam, et üritusel on ka heategevuslik eesmärk. Nimelt kogutakse annetusi saalijalgpalli eelmise hooaja suurima väravaküti Vitali Bolšakovi heaks, kes on augustis juhtunud ränga tööõnnetuse järel üle elanud raskeid operatsioone ning kellel on hetkel käsil taastusravi.


description: Hoolimata vihmasest ja kõledast sügisilmast kogunes täna õhtul Tartu Tamme staadioni tribüünidele ligi kolm ja poolsada inimest, et olla tunnistajaks Taaralinna jalgpalli suurkuju Kristjan Tiiriku karjääri viimasele kodumängule.

title: Galerii: Tartu vutilegend saadeti kärtsu ja mürtsuga eelpensionile

maintext:
Meistriliiga eelviimases voorus võõrustas kaheksandal kohal paiknev JK Tammeka meistritiitli nimel heitlevat Nõmme Kaljut. Paraku pidi Tiirik&co tunnistama vastaste nappi 1:0 paremust, kuid kodumeeskonna mängupildile etteheiteid teha ei saa – vallati palli ja loodi mitmeid võimalusi, ent Kalju väravavõrku siiski sahistada ei suudetud.
Kohtumise lõpuvile kõlades pidas päevakangelane Kristjan Tiirik väikse tänukõne, misjärel asus soovijatele autogramme jagama. Tammeka fännid kinkisid oma pikaaegsele kangelasele sümboolse rahapuu, Tallinnast kohale sõitnud Kalju poolehoidjad näitasid oma austust aga sellega, et võtsid üles rahvaliku laulujupi «On ainult üks Kristjan Tiirik!»
Kaotusest hoolimata jäi Tiirik Tammeka tänase esitusega rahule. «Kahjuks selline rikošetist löök läks Kaljul sisse. Eks neil on suured panused mängus, väljak oli libe ja suuri riske nad võtta ei tahtnud. Nii nad mängisid küllaltki sirgjooneliselt ja lihtsalt ja meil tekkisid ka omad variandid,» ütles ta kohtumise kokkuvõtteks.
Kuigi lahkumismängudes on tavaks, et karjääri lõpetav legend võetakse viimasteks minutiteks publiku ovatsioonide saatel puhkama, siis Kristjan Tiirik rügas platsil kõik 90 minutit. Ta kinnitas, et selles suhtes neil peatreener Indrek Koseriga mingit kokkulepet ei olnud.
«Kuna kaotusseis oli minimaalne, siis eks ta hoidis mind lõpuni sees, et äkki saan kuskil varba vahele ja õnnestub värav lüüa,» põhjendas täna ka kaptenikohuseid täitnud Tiirik.
Võimalus vigade paranduseks tuleb Tammekal ja Tiirikul nädala pärast, kui meistriliiga viimases voorus sõidetakse külla Pärnu linnameeskonnale. Selle kohtumise järel lööb 15 hooaega Tammekat esindanud vanameister putsad päriselt seinale ning läheb tippjalgpallist lõplikult pensionile.
Pikemat lugu Tartu jalgpallilegendist loe esmaspäevasest Tartu Postimehest!


description: Et arendada laste loovust, tunnustada parimaid ideid ja õpetada märkama meid ümbritsevat igapäevaelu ehk ka sellise nurga alt, mille peale täiskasvanu ei pruugi tulla, korraldab Tartu Postimees maakondliku eelkooliealiste laste joonistuskonkursi «Mina märkan!».

title: Tartu Postimees kutsub lapsi joonistama

maintext:
Joonistada saab 14 teemat erinevatest eluvaldkondadest. Üks teema on sel aastal õige eriline: palume joonistada oma maakonnalehele jõulukaardi. Kõik saadetud tööd jõuavad vaatamiseks Tartu Postimehe veebiväljaandesse ja iga teema parimad aasta lõpus ilmuvasse Tartu Postimehe kalendrisse.
Kalendri saavad kõik Tartu Postimehe tellijad, kelle tellimus on vormistatud 5. detsembri seisuga. Kalendrit vabamüügist osta ei saa.
Konkursile on oodatud osalema Tartu linna ja maakonna eelkooliealised lapsed. Iga osaleja võib saata konkursile ühe joonistuse ühel teemal, kokku siis maksimaalselt 14 joonistust. Osalema on oodatud nii kodused kui ka lasteaialapsed. Täpsemad tingimused leiate sellelt veebiküljelt.
Osalemiseks peab lapsevanem olema tutvunud konkursi tingimustega, mis samuti asuvad viidatud veebiküljel.
Joonistusi võib ajalehele hakata saatma juba kohe, kuid konkurss kestab kuni 4. novembrini, mil võtame vastu viimased joonistused. Joonistused palume lapsevanematel ja lasteaedade esindajatel tuua Postimehe Tartu toimetusse aadressil Gildi 1 märgusõnaga «Mina märkan». Joonistusele peab olema lisatud (kas eraldi lehel või töö tagaküljel) töö nimetus, joonistaja nimi, vanus, lapsevanema nimi ja kontaktandmed ning vanema või esindaja allkiri. Vajadusel võib lisada ka lühikese selgitava teksti.
Joonistamiseks võib kasutada viltpliiatseid, pliiatseid, guašši, akvarelle, rasvakriite, tavalisi kriite vms. Töö peab olema vormistatud horisontaalvaates ehk laiupidi formaadis A4.
Kalendri valmimiseks annavad oma panuse paljud ettevõtted, kes aitasid ka teemad välja mõelda. Võidutööd ilmuvad aasta lõpul lisaks Tartu Postimehe veebilehele ka kalendris ja neist korraldatakse näitus.


description: Käesoleval pühapäeval, 30. oktoobril kell 11 leiab Tartu ülikooli spordihoones aset raskusronimise festival Crux Open Flash. Võistlusele on oodatud nii Eestimaa kui ka lähiriikide parimad ronijad. Lisaks edasijõudnutele võtavad seinale loodud marsruutidel mõõtu ka algajad, kellel on kuni üheaastane ronimiskogemus.

title: Nädalavahetusel saab osa raskusronimise festivalist

maintext:
Võistlus toimub flash-festivali formaadis, mis tähendab, et ronijatel on tarvis läbida rajameistrite poolt loodud marsruudid etteantud aja ning katsete arvu juures. Seejuures veavad nad julgestusköit enda järel ning kinnitavad seda seinal asuvatesse julgestuspunktidesse. Võistlejaid ootab ees ohtralt eneseületusi ning pealtvaatajatele pakutakse põnevust ja silmailu.
Sportlik kaljuronimine on hõlmatud ka Tokyo 2020. aasta olümpiamängude kavasse. Seega oodatakse kõiki huvilisi kaljuronijate tegemisi kaema ning uuest olümpiaspordialast aimu saama.
Üritust viiakse läbi Tartu kaljuronimisklubi Crux poolt. Tegu on 2009. aastal asutatud MTÜga, mis tegeleb aktiivselt kaljuronimise populariseerimise ning ronimistreeningute läbi viimisega.


description: Tartu linnavalitsuse haridusosakond korraldab sügisesel koolivaheajal, täpsemalt 25.-27. oktoobrini haridusfestivali, mille käigus avavad 16 Tartu kooli oma uksed ning ootavad kõiki huvilisi endaga koos teadmisi koguma.

title: Tartu kutsub sügisvaheajal haridusfestivalile

maintext:
Haridusfestivali programmis on kokku orienteeruvalt 50 erinevat loengut, õpituba, töötuba, kontserti. Selle aasta haridusfestivali programm paistab silma just õpetajalt õpetajale pakutavate õpitubade poolest.
«Eelmise aasta haridusfestivali tagasisidest tuli välja, et õpetajad ootavad peamiselt koolitusi, kus saab üksteiselt klassiruumis toimivaid võtteid õppida. Mitmed Tartu koolide õpetajad on väljakutse vastu võtnud ning vorminud oma parimatest praktikatest õpitoa,» ütles haridusosakonna juhataja Riho Raave.
Programmis on ka juhtidele mõeldud loenguid-õpitube. Näiteks külastab haridusfestivali Utrechti ülikooli professor Robert-Jan Simons, kelle loeng keskendub just kaasaegsele juhtimisele.
Kõigil soovijatel on võimalik kaasa rääkida haridusvaldkonna teemadel haridus- ja teadusministeeriumi õpitubades, mis toimuvad igal festivalipäeval kell 14 erinevates koolides. Täpsemat info leiab festivali ajakavast.
Tartu linnavalitsuse haridusosakond jagab oma kogemusi igal festivalipäeval kell 12. Esimesel kahel päeval keskendutakse eelmistel aastatel saadud kogemustele avatud õpperuumiga, LP-mudeliga ning kooli ja kodu koostööga. Jagatakse ka tänavu välja antud raamatuid.
27. oktoobril on kõigil huvilistel võimalik saada teada, kuidas toimub vastuvõtt Tartu lasteaedadesse, põhikoolidesse ja gümnaasiumitesse.
Haridusfestivali kavaga saab tutvuda aadressil www.haridusfestival.tartu.ee.


description: Pikkade traditsioonidega sügisene kaheksapaatide regatt Emajõel jõudis sel aastal oma 60. võistluseni. Tartusse sõudma sõideti nii Soomest, Lätist, kui mõistagi meie sõudmiskantsidest, nagu Pärnu, Viljandi ja Tartu.

title: Galerii: sõudjad lõpetasid hooaja juubeliregatiga Emajõel

maintext:
Veel käisid nii veteranid kui tegevsportlased, naised ja mehed. Kokku 27 paatkonda. Veteranid pidid sõudma 3 km pikkusel distantsil, tegevsportlased 5,6 km mööda Emajõge allavoolu.
Naisveteranidest osutus parimaks paatkond, mille eestvedajad on seotud Pärnu sõudeklubiga. Nende aeg 3 km distantsil oli 10:26. Meesveteranidest suutsid võidu koduvetele jätta SAK Tartu esindajad. Nende võiduajaks samal distantsil kujunes 9:38.
Õhtupoolikul pääsesid veele ka tegevsportlased, kes pidid esmalt soojenduseks sõudma 5,6 km vastuvoolu ning pärast täiest jõust pingutades sama palju allavoolu.
Ajaga 19:24 tuli naiste arvestuses võitjaks Pärnu SK 1 võistkond. Neile järgnes 14-sekundilise kaotusega Pärnu SK Kalevi kaheksapaat. Kolmas koht tartlastele ajaga 20:32.
Oodatuimaks sõiduks võis pidada meeste sõitu, kus stardis ka olümpiasportlasi. Esikoha ajaga 17:00 võttis kindla eduga Pärnu SK Kalevi võistkond. Paatkonda kuulusid Ander Koppel, Rain Harjus, Rait Merisaar, Joosep Laos, Marko Laius, Johann Poolak, Allar Raja, Sten-Erik Anderson ja roolija Siim Schvede.
Teisel pool jõge treenivad Pärnu SK esindajad saavutasid teise koha, kaotades kodulinlastele 17 sekundit. Paatkonda kuulusid Martin Rahuoja, Daniel Liik, Tõnu Endrekson jt tugevad sõudjad.
Kõigest ühesekundilise kaotusega jäi kolmandale kohale Tartu ja Tallinna noortest sportlastest kokku pandud võistkond, kus lõid kaasa kodulinnas tuntud Rasmus Tensing, Joonatan Kama, Andres Nöps, Karl August Ruusalepp jt.


description: Vaatamata kõledale sügisilmale täitus Vasulas asuva Rotaksi lihapoe parkla täna hommikul kiiresti ning peagi hakkasid inimesed lausa maantee äärde parkima. Põhjuseks see, et ettevõte otsustas korraldada kõigile soovijatele perepäeva ning avas kulinaariaosakonna.

title: Tartumaa lihatööstus korraldas perepäeva

maintext:
Lapsi paelusid mõistagi loomad, kes elavad juba mõnda aega poe ette ehitatud aedikutes. Kitsede aedikusse sai lausa sisse astuda, lambaid, alpakasid ja jaanalindu tuli uudistada kaugemalt. Pererahvas pidi inimesi üksnes manitsema, et loomi ei toidetaks, sest hiljuti läks üks kits loojakarja just sellise toidu pärast, mis kitsele söögiks ei kõlba. Soovijad said ka tiiru hobusega sõita. Kui külm naha vahele puges, võis soojas toas meisterdada.
Täiskasvanud pereliikmed uudistasid aga põlluandide sügislaadal pakutavat ning mõistagi pakkus neile huvi ettevõtte kulinaariaosakonna avamine. Nüüd teeb Rotaks sealsamas kõrval laudas kasvavate rõngassabade lihast kohapeal valmis nii vorste, sinke, pasteeti, rulaadi, lihapalle ja palju muud. Muu hulgas ka seljankasupi kontsentraati, mida said kõik maitsta õues katlas valmis keedetud kujul.
Perepäevast osa võtnud Tartu vallavanem Aivar Soop tõdes, et näib pisut uskumatuna, et inimesed on nõus pöörama maanteelt maha või sõitma lausa Tartu linnast kohale ainuüksi selleks, et külastada lihapoodi. Kuna aga üsna palju inimesi just nii käitub, siis küllap ettevõtte juht Aare Kalson on teinud aastaid sihikindlat tööd õiges suunas, avaldas Soop arvamust. Veel märkis vallavanem, et Tartumaal toodetav ja pakutav toit ei ole ehk nii tuntud ja väärtustatud, kui see võiks olla. Tartu vald veab eest Vooremaa geopargi ideed ning üheks valdkonnaks võiks tema hinnangul olla ka kodukoha toidu tutvustamine.


maintext:
Vaid vähestel tartlastel on õnn elada näoga Emajõe poole
Kroonuaia sillalt paistvat, neil kahel küljel laiuvat Emajõe tänavat silmitsedes võib nautida vaadet või hõõruda silmi ja küsida: kas see tõesti on Tartu? Sest tartlased ju ei ela ega tööta naljalt Emajõe kallastel, nagu on näha ülemiselt skeemilt.


description: Tartus Cinamoni kinos esilinastus täna õhtul Mart Kivastiku uus mängufilm «Õnn tuleb magades».

title: Galerii: vaata, kes käisid Mart Kivastiku uue filmi esilinastusel!

maintext:
Septembrikuus aasta tagasi küsis Mart Kivastik minult Promenaadiviies, kas ma olen nõus tema filmis «Õnn tuleb magades» mängima vanamutti, kes ostab apteegist rohtu. Vastasin jah, ma ei pea mitte eriti palju vaeva nägema ümberkehastumisega. Ja tabletid on endal kodunt võtta.
Kahe õnnetuvõitu tartlase kõrval mängib uues filmis peategelast Tartu ise
Kas teie, mu hea lugeja, olete rahul oma eluga ja peate ennast praeguses elujärgus õnnelikuks? Kui jah, tunnen teie üle rõõmu. Vahest aga hoopiski vaevlete õhtust õhtusse kurvas üksinduses? Sel juhul soovitan teil minna vaatama Mart Kivastiku uut filmi «Õnn tuleb magades». Kuid selle nägemine kulub ära ka õnnelikele.