maintext:
Omavalitsuste uus rahastamismudel annaks ääremaadele rohkem raha
BNS
Riigihalduse minister Arto Aas. ARHIIV
Riigihalduse ministri välja pakutud ideed omavalitsuste rahastamismudeli muutmiseks suunavad rohkem raha ääremaadele, sidudes näiteks tasandusfondi toetused elanike ning kooliealiste laste arvuga, kirjutab Eesti Päevaleht.
Riigihalduse minister Arto Aas tutvustas täna Reformierakonna juhatusele nelja ettepanekut omavalitsuste rahastusmudeli muutmiseks. Aas märkis, et muudatused tooksid kaasa suurimad muutused omavalitsuste rahastamises viimase kümne aasta jooksul.
Kavandatavate muudatustega saaks Aasa sõnul 2026. aastaks suurendada ääremaaliste, hõreda asustuse ja väiksemate tuludega omavalitsuste sissetulekuid rohkem kui 100 miljoni euro võrra, teatas rahandusministeeriumi pressiteenistus kolmapäeva pärastlõunal.
Üks peamisi ettepanekuid on hakata omavalitsustele tasandusfondi summasid määrates arvestama ääremaalisust. Selle keskmes oleks mingi paikkonna elanike arv ja eelkõige seal elavate kooliealiste laste arv. „Analüüs näitas, et just hariduse pakkumise kulud on hajaasustatud piirkondades suuremad," põhjendas Aas. "Seetõttu arvestamegi toetuse määramisel laste arvu. Samas on omavalitsused tasandusfondist saadava toetuse kasutamisel vabad, see tähendab, et rahal pole küljes silti, milleks seda tohib kasutada."
Omavalitsusele jääb endiselt motivatsioon meelitada endale elama rohkem kõrgema palgaga inimesi.
Ääremaalisuse alusel kavatseb valitsus jaotada tasandusfondist 33 miljonit eurot ja kava järgi peaks see suurendama valdadele minevat tasandusfondi keskmiselt 6,2 protsenti, kuid linnadel ainult 0,6 protsenti. Aas toonitas, et rahastamismuudatusel ei ole otsest seost praeguste ühinemistega. "Tahame pakkuda sujuvat üleminekut alates 2019. aastast, mis tagab omavalitsustele piisava stabiilsuse ja võime muutusi planeerida," ütles ta.
Teine suurem muutus puudutaks tulumaksu jaotamist. Praegu on tulumaksu osa kõigile omavalitsustele ühtne 11,6 protsenti iga elaniku tulult. Aasa plaani järgi võiks järgmistel aastatel üle minna süsteemile, kus elaniku tulumaksuosast antaks otse omavalitsusele ainult 40 protsenti, ülejäänud 60 protsenti jaotataks laiali proportsionaalselt elanike arvule. Osa vaesemate piirkondade põhitulude kasvaks elaniku kohta 20 protsenti või rohkemgi. Ühegi linna ega valla tulud võrreldes eelmise aastaga ei väheneks.
Muudatuse rakendamine järk-järgult tähendaks, et ümberjaotus tehtaks maksutulu juurdekasvu arvel. Nii oleks elanike arvu järgi jaotatava üksikisiku tulumaksu osa 2019. aastal 8 protsenti ja see kasvaks igal aastal jõudes 2026. aastaks 60 protsendile. Prognoosi järgi suurendaks see väiksemate tuludega omavalitsuste sissetulekuid kokku täiendavalt 55 miljonit eurot. Muudatuse eesmärk on tagada elanikele avalikud teenused kõikjal sarnasel tasemel hoolimata elukohast.
"Oluline on märkida, et ühegi omavalitsuse tulud ei vähene," rõhutas Aas. "Samas muudame praeguse omavalitsuste rahastusmudeli õiglasemaks. Omavalitsusele jääb endiselt motivatsioon meelitada endale elama rohkem kõrgema palgaga inimesi."
Kolmandaks sooviks Aas järk-järgult suurendada ka üldiselt omavalitsustele laekuvat tulumaksuosa, mis praegu on 11,6 protsenti iga elaniku brutotulust. Eesmärk peaks olema jõuda tagasi 2009. aasta tasemele, kui see osa oli pisut üle 12 protsendi. Füüsilise isiku tulumaksust kohalikele omavalitsustele laekuv osa peaks aastatel 2019–2023 kasvama järk-järgult praeguselt 11,6 protsendilt 0,53 protsendipunkti võrra 12,13 protsendile. Siis suureneksid kõikide KOV-de tulud 4,6 protsendi võrra ja sellega saaksid omavalitsused 2026. aastaks umbes 65 miljonit eurot rohkem. Pool sellest summast läheks keskmise ja väiksema tuluga valdadele ja linnadele, teatas rahandusministeerium.
Neljandaks tahab Aas ette võtta ka maamaksu, mis peaks jääma täielikult omavalitsuse pärusmaaks. Omavalitsuste finantsautonoomia suurendamiseks muudetaks maamaks kohalikuks maksuks, nii et kohalik omavalitsus saaks seada seadusega ette nähtud piires maksumäärasid ning otsustada maksuvabastuste üle, teatas rahandusministeeriumi pressiteenistus täna pärastlõunal.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Suvel traagiliselt elu kaotanud piirivalvurite kriminaalasja uurimine veel kestab, eraldi ekspertiis määrati ka paadile (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Haapsalu lähistel kahe piirivalvuri surmaga lõppenud õnnetuse uurimine käib. Lisa ekspertiis on määratud ka paadile, kirjutas Delfi.
Prokuratuuri pressiesindaja Kristina Kostina kinnitas, et pea neli kuud pärast traagilist õnnetust jätkub endiselt kriminaalmenetlus, selgitamaks välja kahe tööpostil hukkunud piirivalvuri surma täpsemaid asjaolusid.
“Juhtunu põhjuste selgitamiseks on määratud erinevaid ekspertiise, sealhulgas paadile, aga kõik ekspertiiside tulemused ei ole veel teada ja seetõttu pole võimalik praegu lõplikke järeldusi teha,” märkis Kostina.
Lõplik tulemus koosneb näiteks nii kohtulikust arstlikust ekspertiisist, komple

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Legendaarse hittloo “Felicita” esitaja Al Bano annab Haapsalus kontserdi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Al Bano.
Järgmise aasta 3.juunil esineb Haapsalu Itaalia kultuuri- ja veinipäevadel Al Bano. Esmakordselt Eestis esinev muusik tuleb siia tänavu Haapsalus kontserdi andnud maestro Toto Cutugno soovitusel.
Al Bano alustas oma karjääri täpselt 50 aastat tagasi, mil pääses juba noore poisina esinema Itaalia televisiooni ja mitmetele riigi populaarsetele festivalidele. Vaid aasta hiljem avaldas ta laulu pealkirjaga “Nel Sole”, mis saavutas esimese kolme kuuga tohutu edu, müües Itaalias üle 600 000-de koopia. Vahetult pärast seda alustas ta koostööd oma tulevase abikaasa Romina Poweriga. Oma ajastu üks kuulsaim Euroopa armastajapaar tuli 1982. aastal välja hittlooga “Felicita”, mis jõudis hetkega Euroopa muusikaedetabelitesse ja kuulajate südametesse. Seal on nad senimaani. Al Bano laulud "Felicita", "Ci Sara", "Tu Soltanto Tu" on tänaseni romantilise itaalia muusika sünonüümid. Al Bano on oma 50-ndal lavajuubelil jätkuvalt üks hinnatumaid Itaalia muusika viljelejaid üle kogu Euroopa. Eestisse saabub Al Bano kahekümnest tippmuusikust koosneva saatebändi ja saatjaskonnaga. Al Bano kontsertidel aitavad romantilist õhkkonda luua duetid kaunite naissolistidega. Kes astub Itaalia muusiku kõrval üles Haapsalus, selgub peagi.
Vabal ajal peab legendaarne laulja Itaalia lõunaosas omanimelist spaahotelli ning talle kuulub maailmakuulus veiniistandus, millest pärinevad veinid on ekspertide ja nautlejate hulgas kõrgelt hinnatud. Erikokkuleppena on Al Bano veinivalik järgmise aasta Haapsalu kultuuri- ja veinipäevadel esindatud. Meile lähim koht, kus on võimalik Al Bano istanduse viljadest valmistatud veini igal ajal nautida, on Riia vanalinnas asuv restoran Felicita.
Al Bano suurejooneline kontsert toimub Haapsalu piiskopilinnuse hoovis järgmise aasta 3. juunil, mil kuurortlinnas Haapsalus toimuvad järjekordsed Itaalia kultuuri- ja veinipäevad. Veinipeo raames täitub Haapsalu, mida kutsutakse ka Põhjamaade Veneetsiaks, Itaalia maitsete, suurepäraste veinide ja muusikaga. Toimuvad erinevad näitused ja degusteerimised. Igal aastal külastavad üritust tuhanded Itaalia kultuuri austajad nii Eestist kui ka välismaalt.
Sel aastal oli Haapsalu kultuuri- ja veinipäevade peaesinejaks Toto Cutugno, kelle esinemine lõi kümne aasta järel Haapsalu piiskoplinnuse absoluutse rahvarekordi. Kultuuri- ja veinipäevade publiku soe vastuvõtt oli maestro jaoks niivõrd liigutav, et Toto Cutugno soovitas isiklikult oma heal sõbral Al Banol sellest osa saada. Vaata Toto Cutugno kontserdivideot siit: https://www.youtube.com/watch?v=aLDQv0Jsuzs&feature=youtu.be.
Piletimüük Al Bano suurejoonelisele itaalia muusika kontserdile algab 5. oktoobril kell 10:00 Piletilevi müügipunktides. Kiirematele maksab pilet vaid 19 eurot.


authors:
Lääne Elu
Jaanus Getreu

maintext:
Lihula gümnaasium võitis jalgpallis koolide meistrivõistlustel kuuenda koha
Jaanus Getreu
Lihula gümnaasiumi võistkond. Foto Helle Aitsen
Eesti koolispordi liidu jalgpalli meistrivõistluste finaalturniiril Raplamaal Valtus osales Läänemaa koolidest Lihula gümnaasium, mille võistkond oli võitnud Läänemaa koolide meistrivõistlused 7.-9. klassi poistele.
Eraldi mängiti meistriliiga ja rahvaliiga arvestuses. Meistriliigas mängisid need koolid, mille võistkondadest tegid kaasa Eesti jalgpalliklubide noormängijad. Seal mängis ka Lihula.
Lihula gümnaasium alistas alagrupis ilusa ja tehnilise mänguga Laagri kooli ja Põlva kooli 1:0. 0:1 kaotus tuli vastu võtta Elva gümnaasiumilt. Medalimängudele pääsemiseks ehk alagrupis kahe parema sekka jõudmiseks tuli alistada Narva keeltelütseum. Jõuline ja toores mäng lõppes 1:1 viigiga, mis tähendas, et kehvem väravatevahe jättis Lihula tänavu medalimängudelt eemale.
Viienda koha mängus kaotas Lihula Rapla ühisgümnaasiumile 0:1 ja kokku Eesti koolispordi liidu meistrivõistlustelt kuues koht.
Lihula koosseisus oli tervelt viis poissi 7. klassi õpilased, seega eakaaslastest kaks aastat nooremad.
Lihula võistkonna parimaks mängijaks tunnistati Reno Mark, kes lõi ka värava. Samuti said värava kirja Kevin Reidar Bachaus ja Kauri Filippov.
Turniiri esikolmik oli Pärnu Mai kool, Jüri gümnaasium ja Elva gümnaasium. Lihula gümnaasiumi seljataha jäid Laagri kool, Viljandi kesklinna kool, Põlva kool, Rapla Vesiroosi gümnaasium, Paide gümnaasium.
Lihula gümnaasiumi esindasid Marten Põld, Randy Põld, Virgo Vallik, Kardo Roosma, Markus Sõber, Kevin-Reidar Bachaus, Juhan Johannes Raudsik, Reno Mark, Kevin Kiviselg, Kauri Filippov, treener oli Jaanus Getreu.
Alates aastast 2000, kui Lihula gümnaasiumis algasid eesmärgistatud jalgpallitreeningud, on selle kooli võistkonnad jõudnud Eesti koolispordi liidu meistrivõistluste finaalturniiridel 19 korda esikuuikusse ja kaheksa korda medalile. Seda on suutnud nii 4.-5. klassi tüdrukud ja poisid, 7.-9. klassi tüdrukud ja poisid kui ka 10.-12. klassi poisid. Medaleid on tulnud nii õue- kui ka saalijalgpallis.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Läänemaad reklaamitakse välismaistel veebisaitidel kui head linnujahi piirkonda
Kristjan Kosk
Kaader videost.
Viimasel nädalal on palju meediakära tekitanud Eesti väikesaartel ja Lihula ümbruses peetav linnujaht.
Märksõnaga „linnujaht” leiab Google'i otsingust mitmeid veebilehekülgi, kus kirjutatakse linnujahist Eestis ja organiseeritakse siia jahiretki.
Näiteks leiab blogipostituse, kus soomlane Tapio kirjutab, kuidas ta kaks aastat tagasi Läänemaal linnujahil käis. Postituses on täpselt kirjas, kuidas ta siia jõudis, kus ta ööbis ja veel palju muudki linnujahist endast.
Peale selle leiab vähese vaevaga ettevõtteid, kelle tegevusharuks on jahituristide Läänemaale toomine. Üks selline on Pärnus registreeritud Vironjahdit OÜ, kus osanikeks soomlane Kari Juhani Karvo ja pärnakas Janoš Tamošpolski. Suure tõenäosusega keskendub ettevõte ainult Soome jahituristide Eestisse toomisele, sest nende kodulehekülg on ainult soomekeelne. Vironjahdit toob sügiseti Lihula ümbruse põldudele jahiseltskondi suurusega kuni 12 inimest. Muuhulgas meelitatakse jahituriste kirjeldusega, et jahti saab pidada otse Matsalu linnuala külje all.
Teine sarnase veebilehe on koostanud Estonian Hunting Tours. Veebilehel seisab muuhulgas, et jahti peetakse Eesti rannikul Ida-Virumaast Saaremaani. Kolmepäevane jahipakett sisaldab majutust, kolme söögikorda päevas, jahti koos giidiga, jahindusdokumente ja transporti jahiala ja ööbimiskoha vahel. Hind on 550 eurot.
Linnujahile saab broneerida Estonian Huntingu nimelisel veebilehel.
Sarnase tegevualaga veebisaite leiab Googlest teisigi.
Lisaks on Youtube'i laaditud mitmeid Läänemaal filmitud linnujahi videosid. Ühe sellise on mullu sügisel filminud Mikko Kankkunen. Videot näeb siit.
Teine sarnane video on filmitud kolm aastat tagasi Lihula lähedal.
Kasutades Youtubes otsingusõna „ linnujaht Eestis” erinevais keeltes, leiab sealt veelgi Läänemaal filmitud videoid.
Lääne Elu kirjutas tänase paberlehe kaaneloos, kuidas tapaturism kimbutab Lääne-Eesti ja saarte linnualasid.
Riigikogu liige ja keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra ütles täna Lääne Elule, et tegemist on reaalse ja väga terava probleemiga, mida keskkonnakomisjon juba järgmisel kuul arutama hakkab, eesmärgiga piirata massilist linnujahti.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Raamatukogu kirjanduspäev pakub tegevust nii suurtele kui ka väikestele
Kaire Reiljan
Läänemaa keskraamatukogu direktor Ilme Sepp koos kolleegidega ootab raamatusõpru täna raamatukokku kirjanduspäevale. Foto arhiiv
Raamatukogunädala puhul peab Haapsalu raamatukogu täna, 22. oktoobril traditsioonilist kirjanduspäeva, kus nii suurtele kui ka väikestele jagub tegevust kogu päevaks.
Raamatukogu ootab külastajaid kella 10st hommikul ja päeva esimene pool on pigem laste ja perede päralt.
Kohe hommikul algab lastele kirjandusmäng, milles saab kaasa lüüa pärastlõunani. Keskpäeval teeb MTÜ Lastejooga näitliku perejooga tunni ja tund hiljem kutsub MTÜ Liigub ja Loob peresid mängutundi.
Kell 12 alustavad kirjastused raamatumüüki. Raamatuostjatel ja raamatukogust laenutajatel on loosikupongi alusel võimalik võita KohviSemu kohvioad.
Pärast lõuna on huvitavate kohtumiste päralt. Seekordsed kirjanduspäeva külalised on seotud reiside ja reismisega. Nii räägib Annely Lember kunstipuhkusest Lõuna-Prantsusmaal, reisikirjanik Liina Metsküla ja ajakirjanik Madiken Kütt arutlevad üksinda reismisest ning polaaruurija Enn Kaup viib kuulajad sinna, kuhu tavainimese jalg enamasti ei satu – Antarktikast.
Kirjanduspäeval tutvustab Anu Vunk ka eraraamatukogud laenutuskeskkonda Bookworld.me. Tegemist on maailma suurima eraraamatukogude kommuuniga, mile kaudu saab lähipiirkonnas olevatelt raamatusõpradelt laenutada parimaid raamatuid.
Kirjanduspäeva kava:
10-14 Kirjandusmäng lastele. Raamatukogust laenutajatel ja raamatute ostjatel on võimalus loosikupongi alusel KohviSemu kohvioad võita.
12-16 Kirjastuste raamatumüük.
12 Perejooga – tundi perele teeb MTÜ Lastejooga Läänemaal.
13 Mängutunni perele teeb MTÜ Liigub ja Loob.
13.30 Reisile kunstiga – Annely Lember räägib kunstipuhkusest Lõuna-Prantsusmaal ehk kuidas lõpetada ajaga võidujooks.
14.20 Auhindade üleandmine kirjandusmängu võitjatele ja lugemishuviliste vahel KohviSemu kohviubade välja loosimine.
14.30 Eraraamatukogude laenutuskeskkonda Bookworld.me tutvustab keskkonna looja Anu Vunk.
15 Reisikirjanik Liina Metsküla ja ajakirjanik Madiken Kütt räägivad üksinda reisimisest.
16 Enn Kaup, polaaruurija ja raamatute autor räägib Antarktikast.


maintext:
Äripäev: endine Eesti suusaäss jäi lõpuks varguses süüdi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Teisel ringil teises maakohtus mõisteti suure varguse ühe peaarhitektina süüdi endine suusataja Erkki Jallai, kes veel aasta tagasi Harju maakohtus pikantse tõsiasja tõttu sama kuriteo süüdistusega õigeks mõisteti, kirjutab Äripäev.
2011. aastal suusad varna riputanud endine tippsportlane, 34aastane Erkki Jallai varastas juba kaks aastat hiljem Rootsist mootorrattaid ning üritas neid Eestisse toimetada.
Tema kuriteokaaslased olid Võrus baaripeksmises süüdi mõistetud Tarren Vool, Jallai ammune tuttav motohuviline Pertti Käppa ja Mihkel Ago. Varaste kodutee ligi 259 700 Rootsi krooni ehk 28 000 eurot väärt tsiklitega lõppes Kappelskäri sadamas, kus Rootsi politsei nad kinni pidas.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Riik on Haapsalu pagulastele eraldanud 45 000 eurot (1)
Kaie Ilves
Haapsalu aselinnapea Kaja Rootare sõnul kasutatakse pagulastele mõeldud raha ettevaatlikult, sest juurde raha ei tule – kui on otsas, siis on otsas. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu linnale sõjapõgenike eest makstavast 45 000 eurost on poole aastaga kulunud kuuendik ehk 7000 eurot.
4500 eurot on sõjapõgenike starditoetust saanud MTÜ Pagula. See raha on peaaegu otsas. Riik eraldab sõjapõgenikke vastu võtnud omavalitsustele iga põgeniku kohta 3000 eurot nn pearaha. Haapsalu on poole aasta jooksul vastu võtnud kaks sõjapõgenike peret Süüriast ja ühe Iraagist – kokku kuus täiskasvanut ja üheksa last. Nende eest on laekunud linna eelarvesse kokku 45 000 eurot. See on ette nähtud sõjapõgenike elu alustamiseks Haapsalus.
Seda, millele täpselt raha kulutada, ei ole ette kirjutatud. Peaasi, et see kulutataks sõjapõgenike peale. Millele täpselt, otsustab omavalitsus.
Haapsalu aselinnapea Kaja Rootare ütles, et seni on kahe esimese pere peale kokku kulunud 7007 eurot: 3071 ühe ja 3936 eurot teise pere peale. Kolmas pere saabus septembri lõpus ja sellele perele seni raha eraldatud ei ole. Rootare sõnul on raha kulunud kahe korteri sisustamiseks alates mööblist, nt vooditest, ja lõpetades nugade-kahvlitega, sest sõjapõgenikel endil suurt midagi kaasas ei ole.
„Nad saabuvad sõna otseses mõttes, kaks kätt taskus. Ka pole neil kohapeal sugulasi-sõpru, kes võiksid aidata,” ütles Rootare.
Teiseks on tasutud hambaravi eest. Rootare märkis, et tegemist on vältimatu raviga nagu valutava hamba väljatõmbamine ja parandamine. Raha eraldamises ja summas lepitakse enne kokku. „Tugiisik tuleb arvega ja siis tasume, või avalduse alusel. Täpselt nii nagu teistegi abi vajavate haapsallaste puhul,” selgitas Rootare.
Raha sõjapõgenikele otse kätte ei ole antud. Läinud nädalal otsustati summa, mille eest saavad sõjapõgenikud osta talveriideid. See on sada eurot täiskasvanu ja 50 eurot lapse kohta, kolmele perele kokku 1100 eurot.
Rootare sõnul kasutatakse 45 000 eurot ettevaatlikult, sest juurde raha ei tule – kui on otsas, siis on otsas.
Täispikka artiklit saab lugeda neljapäeval, 13. oktoobril ilmunud Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Mihkel Nestor: toota odavalt või müüa kallilt?
Toimetanud Tarmo Õuemaa
SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor. Foto SEB
Eesti tööstustoodang on viimastel kuudel veidi kasvanud. Suhteliselt kõrge tootmisvõimsuse kasutatus ja madal tootlikkus tähendavad, et koguste kasvatamise asemel peaksime pigem mõtlema, kuidas teha tööd targemalt ja müüa toodet kallimalt.
Tööstustoodang on suurenemas, kuid laiapõhjalist kasvu ei paista
Viimased kaks kuud on andnud esmapilgul positiivseid sõnumeid tööstusvaldkonnast. Nimelt on tööstustoodangu mahuindeks, mis mõõdab tööstusettevõtete toodangut püsihindades, nii juulis kui augustis kasvanud. Kasv on olnud küll tagasihoidlik – 2% juulis ja 1% augustis, kuid märkimisväärne just seetõttu, et varasemalt on indeks olnud languses juba eelmise aasta maist.
Kahjuks ei väljenda tõus laiapõhjalist olukorra paranemine tööstuses, vaid kasvu on vedanud elektrienergia tootmise suurenemine. Kui aasta esimeses pooles püsis elektritoodang 2015. aasta tasemel, siis juulis ja augustis suurenes toodangumaht aastavõrdluses enam kui kolmandiku võrra. Õigemini, on taastunud normaalne suvekuude tootmismaht, mis eelmisel aastal oli importenergia tarbimise tõttu rekordiliselt madal.
Juulis ja augustis pidurdus ka tootmismahu vähenemine mäetööstuses, mis esimesel poolaastal 30%ni ulatus. Põlevkivi kaevandamine augustis eelmise aastaga võrreldes koguni suurenes, samas kui turbatööstuses oli kaevandamismaht veerand eelmise aasta omast.
Joonis 1. Olulisemate tööstusharude toodang võrreldes eelmise aastaga, 2016. a. 8 kuud, %.
Töötlevas tööstuses tootmismahu kiiremat kasvu kahjuks märgata ei ole. Kui juulis suurenes töötleva tööstuse mahuindeks veel protsendi võrra, siis augustis kahanes indeks 0,8%. Töötleva tööstuse olulisest harudest on endiselt suures languses keemiatoodete ja kemikaalide tootmine, mis vähenes augustis eelmise aasta sama kuuga võrreldes kolmandiku võrra. Viimastel kuudel on vastupidiselt ootustele jätkunud ja elektroonikatööstuse toodangumahu vähenemine, mis annab kogu Eesti tööstustoodangust umbkaudu 15%. Tööstustoodangut on viimastel kuudel oluliselt kahandanud ka kütteõlide tootmine, samuti muude masinate ja seadmete tootmise vähenemine.
Nagu varasemalt, hoiab töötleva tööstuse tootmismahtu ülal puidutööstus, mille toodang on aasta esimese kaheksa kuu kokkuvõttes enam kui 4% võrra varasemast suurem. Puidutööstuse kasvu on võimaldanud ettevõtete suutlikkus ära kasutada naaberriigi Rootsi kiiret majandus-, sealhulgas ehitusturu kasvu. Kiire elanikkonna juurdekasvu tõttu on oluliselt suurenenud nii majapidamiste kui riiklikud investeeringud elamispindadesse. Ehitusbuumi najal on Eesti puidueksport Rootsi sel aastal suurenenud pea 20%. Et uued kodud vajavad sisustamist, siis on Rootsi suurenev nõudlus aidanud tootmismahtu kasvatada ka mööbli- ja tekstiilitööstusel, mille toodang on aasta esimese kaheksa kuu põhjal tõusnud vastavalt 7% ja 14%. 2016. aasta on olnud märkimisväärselt edukas olnud veel elektriseadmete tootmises, kus keskmine tootmismahu kasv ulatub 9%ni. Suurematest harudest on 7% võrra suutnud tootmismahtu kasvatada ka haagisetootjad.
Töötleva tööstuse uute tellimuste indeks kiiret kasvu lähitulevikus ei luba. Kui juulis vähenes indeks 5%, siis augustis kasvas 3%. Märkimisväärselt tõusid tellimused tekstiilitööstuses, elektriseadmete tööstuses ja elektroonikatööstuses. Samas on uued tellimused elektroonikatööstuses kasvanud juba viimased kolm kuud, reaalses tootmismahus kasv aga ei peegeldu. Kuidas mõjutavad juhtiva elektroonikatootja ümberkorraldused Rootsis siinse tootmisüksuse käivet, selgub ilmselt alles järgmisel aastal. Ärikonjunktuuri uuringud peegeldavad siiski selget optimismi suurenemist tööstussektoris, mis loodetavasti märgib ka reaalset tootmismahu kasvu sügisel.
Suurem tootmisvõimsus või suurem lisandväärtus?
Viimane Eesti Panga majandusülevaade juhib tähelepanu asjaolule, et hoolimata madalast majanduskasvust ja tööstustoodangu paigalseisust, ei ole Eesti ettevõtetes tegelikkuses suurt tootmisvõimsuse ülejääki. Konjunktuuriuuringute põhjal oli selle aasta kolmandas kvartalis töötleva tööstuse tootmisvõimsuse rakendatuse tase 75%, mis on lähedal näitaja ajaloolisele keskmisele. Lisades sellele kõrge tööhõive, võib öelda, et majandus on lähedal potentsiaalsele tootmismahule. Seega, peaks suurema nõudluse rahuldamiseks kasvama tööhõive, investeeringud või oskus olemasolevaid ressursse paremini ära kasutada.
Madala töötuse määra ja riigi konservatiivse suhtumise tõttu töörändesse, ei ole lisanduv tööjõud tõenäoliselt allikas, mille najal kasvada. Kesise tootlikkuse tõttu jõukamate riikidega võrreldes, ei tohi seda ka lubada. Viimaste aastate majanduskasv on aga põhinenud just tööhõive suurenemisel, mistõttu on tootlikkuse kasv olnud väike, eelmisel aastal lausa negatiivne. Tootlikkust suurendavad investeeringud, aga ka oskus olemasolevat paremini kasutada.
Eesti Panga hiljutine analüüs, tõdeb, et kuigi tootlikkus on viimase 10 aasta jooksul 18% kasvanud, tuleb see pea täielikult investeeringutest ehk näiteks uutest masinatest, mis võimaldavad rohkem ja kiiremini toota. Müstiline “kogutootlikkus” (total factor productivity) ehk oskus olemasoleva tööjõu ja põhivara nutikama kasutamise abil rohkem lisandväärtust luua, on keskpanga analüüsi põhjal koguni vähenenud.
Lihtsustatult, suudame uute masinate abil efektiivsemalt toota samu odavaid tooteid, kuid me ei ole tõstnud toodangu väärtust. Seetõttu peaks uute investeeringute tegemise kõrval olema samavõrra oluline küsimus, kas ettevõttel on võimalik toota kallimaid tooteid või müüa neid turgudele, kus ollakse kauba eest valmis maksma rohkem. Kokkuvõtlikult – kas proovime toota võimalikult odavalt või müüa võimalikult kallilt?
Mihkel Nestor SEB majandusanalüütik


maintext:
Nõva kool palkas veerand kohaga koolipsühholoogi
Kristjan Kosk
Nõva kool. Foto: Arvo Tarmula
Nõva kool palkas oktoobris enda ridadesse veerand kohaga koolipsühholoogi Triin Orunurmi.
Koolipsühholoogi ülesanneteks on nõustada õpilasi, lapsevanemaid, õpetajaid ja teisi koolitöötajaid. Koolipsühholoogilt saab selgitusi noorte õppimist ja käitumist mõjutavate tegurite kohta.
Nõva kooli direktor Virve Tauts ütles, et koolipsühholoog palgati põhjusel, et tugiteenused peavad olema kõigile õpilastele kättesaadavad. „Koolipsühholoog peab ju igas koolis olema,” lisas ta.
Nõva palkas psühholoogi Lääne maavalitsuse ettekirjutuse järel.


title: Kõva sõna: linnasisene linn

maintext:
Kõva sõna: linnasisene linn
Margus Källe. Foto: Urmas Lauri
Pärnumaa vallad Koonga ja Varbla ning Läänemaa vallad Hanila ja Lihula ühinevad ning tekkiva Lääneranna valla keskuseks saab Lihula linn. Haapsalu linna ja Ridala valla ühinemisel tekkiv omavalitsus saab nimeks Haapsalu linn.
Meil on seega vallasisene linn, nentis Lihula valla arendusnõunik Margus Källe. Haapsalu ja Ridala ühinemisel tekib omavalitsus nimega Haapsalu liinn. “Neil on keskuseks linnasisene linn,” tõdes Källe.


authors:
Lääne Elu
Heinar Tuulberg

maintext:
Haapsalu korvpallikool võitis võõrsil Orissaare meeskonda (1)
Heinar Tuulberg
Haapsalu korvpallikooli juhendab treener Jaanus Levkoi. Foto: Arvo Tarmula
Pärast paari nädala tagust õnnetut kaotust koduväljakul Pärnu Paulus/Pärnu Mets meeskonnale 68:72, sai Haapsalu korvpallikooli meeskond selle hooaja suurima võidu Orissaare sport meeskonna üle 77:62.
Viigilise poolaaja (35:35) järel jäi Haapsalu kolmandal veerandil isegi kaotusseisu 45:42, kuid hakkas seejärel hästi tabama ja kiirrünnakuid sooritama. Viimast veeradaega alustati Haapsalu meeskonna eduseisul 59:48.
Edasine oli juba vormistamise küsimus. Vastasel enam kaotust vähendada ei lastud ning tuligi kindel võit.
Mängu kangelane oli Peedu Tammistu, kes oli Haapsalu resultatiivseim 19 punktiga, võttes 13 lauapalli ja tehes 4 vaheltlõiget. Dmitri Tšerepanov viskas 17 punkti ja hankis 8 lauapalli, Mairo Kanteri kontole kogunes 12 punkti ja 4 resultatiivset söötu.
Haapsalu korvpallikool on kaks vooru enne alagrupiturniiri lõppu Pärnu järel teisel kohal. Haapsalul on viis võitu ja üks kaotus.
Heinar Tuulberg


maintext:
Algava hundijahihooaja esimeses osas tohib Läänemaal lasta kolm looma
BNS
Hunt. Foto: Štšerbatõh
Jahimehed võivad novembriga algava hundijahi hooaja esimeses osas küttida 67 looma, kõige enam elukaid võivad lasta Harju-, Järva- ja Raplamaa jahimehed. Läänemaa jahimehed võivad lasta kolm looma.
Harju-, Järva- ja Raplamaa kütid tohivad hooaja esimeses osas lasta igas maakonnas kaheksa hunti, Pärnumaa jahimehed aga seitse hunti, ütles esmaspäeval BNS-ile Keskkonnaagentuuri (KAUR) eluslooduseosakonna juhtivspetsialist Peep Männil.
Viis hunti tohivad lasta Valgamaa jahimehed, Ida-Viru-, Põlva-, Viljandi- ja Võrumaa jahimehed aga tohivad lasta igas maakonnas neli hunti. Jõgeva-, Lääne-, Lääne-Viru- ja Saaremaa jahimehed tohivad küttida igas maakonnas kolm ja Tartumaa jahimehed kaks hunti. Ühe hundi tohivad lasta Hiiumaa kütid.
Männili sõnul on huntide arvukus eelmise aastaga võrreldes veidi langenud. “Võib arvata, et kümme protsenti. Ennustasime, et arvukus võib langeda ja tundub, et ongi vähemalt nii palju langenud,” lausus ta.
Hundi limiiti on antud alati kahes jaos. “See 67 on esmane limiit ja peegeldab meie praegust teadmist pesakondade kohta. Kui lumi maha tuleb ja osa loomi ära kütitakse, siis see pilt oluliselt selgineb,” sõnas Männil.
Sarnaselt varasemate aastatega määratakse hundi küttimislimiit tuginedes vajadusele kahes osas. Limiidi esimene osa määratakse jahihooaja alguseks ning teine jahihooaja jooksul, vastavalt kogunenud teabele hundikarjade tegeliku arvu, leviku ja suuruse kohta ninglimiidi esimese osa täitumusele. Limiidi teise osa määramise operatiivsuse huvides esitab KAUR ettepaneku otse keskkonnaametile ja teadmiseks keskkonnaministeeriumile. Limiidi teise osa määramine eri maakondadele võib toimuda sõltuvalt olukorrast eri aegadel.
KAUR on küttimiskvoodi esimese osa suuruse ja ruumilise jaotuse aluseks võtnud populatsiooni muutuse prognoosi, teadaolevate ja oletatavate pesakondade paiknemise, kahjustuste suuruse ja leviku ning muutused looduslikus toidubaasis, seal hulgas ka sigade Aafrika katku mõju.
Möödunud hundijahihooajal kütiti Eestis kokku 101 looma lisaks mõned loomad erilubade alusel.
Hundile tohib Eestis jahti pidada novembri algusest veebruari lõpuni.


authors:
Lääne Elu
Aidi Vallik

title: Aidi Vallik: kriisiplaanide mitu tahku

maintext:
Aidi Vallik: kriisiplaanide mitu tahku (1)
Aidi Vallik
Aidi Vallik. Arhiiv
Imestan siin omaette vaikselt, et viimastel kuudel käivad ajakirjandusest pisteliselt, kuid siiski pidevalt läbi teemad hüpoteetilistes öko- ja globaalkatastroofides ellujäämise kohta.
Ühtpidi, eks ole selletaolist paanikat üles köetud varemgi, näiteks 2012. aastal megapäikesepurset või tundmatu planeedi Nibiruga põrkumist oodates. Siis jäi see poleemika õnneks küll vaid blogi- ja foorumisfääridesse, samuti väidetavalt masside eest varjatud tõde valdavaile netilehtedele. Tõsiseltvõetav ajakirjandus katastroofiks valmistumisega ei tegelnud.
Nüüd aga vaatan mõninga imestusega, kuidas ilmuvad avalikkuse ette soovitused kriisiolukorraks valmistumiseks ja toiduvarude soetamiseks ja mitte sugugi enam alternatiivseist netinurgatagustest, vaid üsnagi tõsiseltvõetavaist allikaist, meie suurtest lehtedest kuni ministeeriumide tasandini välja. Mitte et nii ei peaks või ei tohiks. Mind paneb hoopis imestama, et kui meie valitsus, kes on kodanike elu- ja tervisevõimekuse suhtes väga pikki aastaid üles näidanud vaid suhtelist ignorantsi (arvestades meie tervishoiukorralduses, päästes ja hoolekandes aina süvendatavat kaost), hakkab äkki millegi sellisega tegelema. Et see tundub meie kontekstis tõesti normaalsusest hälbimine, tekivad mul paratamatult küsimused, miks need ellujäämise teemad just praegu nii tugevasti üleval on ja neid ajakirjandusele agaralt ette lükatakse.
Pole midagi teha, aga tekib küsimus, kas võib olla, et tegemist on katsega milleltki muult väga oluliselt avalikkuse tähelepanu eemale juhtida. Samal ajal kui meedia turvaliselt tsiviilkaitse küsimustega tegeleb, ei saa ta tegelda selle kuuma kartuliga, mida kuskil kabinetivaikuses suust suhu veeretatakse. Saab vaikselt teha midagi sellist, mis äkki muidu avalikuks tulles jälle pahandust hakkab põhjustama; saab kuhugi allkirjad alla anda, ilma et meedia valvekoerad lõugu lõksutama hakkaksid? Poleks ime, nii on meie riigis ennegi talitatud.
Või kas võib olla, et „nad” teavad midagi, mida meie ei tea? See umbusk liigitub nüüd küll kategooriasse „valitsus salgab juhtunut”, aga ega saa ju nõudagi, et näiteks luureandmed isegi demokraatlikes riikides avalikud oleksid. See oleks absurd. Nii et ikkagi … äkki nad teavad midagi, mida meie ei tea?
See on muidugi vastikult häiriv mõte. Nii hakkad korraga märkama, kui tihe lennuliiklus üle su pea käib, kuigi reisilennukitel pole su kodust asja üle lennata üheski suunas. Aga see mürin seal taevas – on see ikka õige asi? Ja loed lehest: vaja hakata varusid soetama. Noh, selge. Paanika tõstabki vaikselt pead. Tormad poest tikke ja soola ostma, pärast räägid naabritele ka. Siis juba käib netifoorumites tõsine arutelu, et sõda tuleb, sõda tuleb.
Ma ei tea, kas nii ikka peaks. Ausalt öeldes on eesti rahvas nii geneetilise kui ka elava mälu tasandil kõige sõdadesse puutuvaga niigi traumeeritud. Selle kulisside taga elava hirmu õhutamine võib – rõhutan sõna „võib” – kellelegi kasulik olla. Näiteks on teada, et hirmunud rahvas koondub meelsamini valitsuse reeglite alla, lepib kergesti igasuguste, isegi isikuvabadusi puudutavate piirangutega, on kergesti manipuleeritav … Kas see on see, mida selle kriisiinfo impulsside abil saavutada tahetakse?
Ei tea. Võib-olla, aga ei pruugi. Sest kogu meie ühiskondlikust skepsisest hoolimata on ju tegelikult isegi mõistlik neist kriisiasjadest vahel rääkida. Sõda sõjaks ja valitsuse salaplaanid salaplaanideks, aga tõsiasi on ju need mitmepäevased elektrikatkestused täitsa tavalise tormi ajal kaugemais maanurkades. Täitsa tõsi on aga, et 2014. aasta oktoobris pääses kolm neljandikku Tallinna linna suhteliselt napilt keskse heitveekollektori sissevajumisest tingitud keskkonna- ja humanitaarkatastroofist. Kui selle viimasega nüüd tõesti musta stsenaariumini oleks jõutud, poleks olnud mitte ühelgi tasandil, ei perekondade ega linnavalitsuse omal, mitte mingit tegevusplaani ega vahendeid, kuidas päästa oma perekond või linnavalitsuse puhul linnaosad koos haiglate ja ametiasutustega, kui veevarustus ja reovee ärajuhtimine lõpeb.
Nii et selles mõttes on kriisiplaanid mõistlikud küll, umbes nagu kodune väike vahtkustuti tuleõnnetuse puhuks. Võib-olla iseenda vaimse tervise huvides võikski neisse nüüd välja käidud varustuse nimekirjadesse ja kriisisoovitustesse just nõndamoodi suhtuda, mitte hakata kohe puude tagant metsa otsima, nagu mina seda teen oma ülemõtlemise kalduvusega kimpus olles.


maintext:
Politsei: Tamme tänaval tegutsesid vargad
20. oktoobril avastati, et Haapsalus Tamme tänaval on majast varastatud süntesaator, televiisor ja projektor. Kahju on selgitamisel.


maintext:
Kiirkorras tellitud Rukki kanali süvendustööd hakkavad lõppema
BNS
Parvlaev Regula rukkirahu lähistel. Rukki kanal on koht, mida nädalavahetusel tasasemaks roobitseti. Foto: Urmas Lauri
Möödunud nädala lõpus Hiiumaa liinile kiirkorras tellitud Rukki kanali süvendustööd hakkavad lõpule jõudma, kirjutab Hiiu Leht.
Kanalit puhastanud OÜ Meremõõdukeskus tegevjuht Peeter Ude ütles, et et tevalmistustöödega alustati reede õhtul ja esmaspäeva pärastlõunal tehti veel mõõtmisi. “Enamjaolt on asjad korras, mõned nurgad tuleb veel üle lihvida,” ütles Ude.
Hooldustööde käigus teisaldati kanalist lahtine pinnas spetsiaalse seadmega. Ude märkis, et selline hooldustöö pole midagi erilist, erakorraline oli madal veetase, mis takistas laevaliiklust. Paanikat tekitas ka see, et saare ettevõtjad sattusid pikka aega häiritud meretranspordi tõttu raskustesse.
Tänavu suve lõpus mõõdistas veeteede amet kanalit ja vähim sügavus oli siis 5 meetrit, mis veeteede ameti hinnangul on normaalse veetaseme korral nii praegu liinil sõitvatele kui planeeritud uutele parvlaevadele sobiv sügavus. Veeteede amet on seisukohal, et juhul kui ekstreemsed tingimused peaksid kestma pikemalt ja esinevad püsivad tõrked laevaliikluses, tuleb riigil kaaluda ka võimalust kanalit uuesti süvendada.
Ministeeriumi kinnitusel leitakse selleks ka raha.


maintext:
Leht: Leedo väljub Saksamaal Elbe jõe parvlaevaärist (1)
BNS
Ajalehe Meie Maa andmetel astub Vjatšeslav Leedo (pildil mikrofoniga) välja Saksamaal parvlaevaliiklust opereerivast firmast Elb-Link Reederei, firma opereerimist jätkab üksinda kurseerivate parvlaevade omanik Olav Miil.
"Otsustan edasi minna üksinda," ütles Miil lehele. Saksamaa liini täituvus enne ja pärast suvist tipphooega pole olnud ettevõtjatele rõõmustav, kirjutab Meie Maa kolmapäevases lehes ilmuvas artiklis.
Lisaks lahkub lehe andmetel peagi ametist seni mandri ja saarte vahel parvlaevaliiklust korraldanud Väinamere Liinide juht Urmas Treiel, kes on formaalselt tööl ka Elb-Linki juures.
Miil rääkis, et komplekteerib Saksamaal üksi jätkates Elb-Linkile ilmselt uue tegevjuhtkonna. "Möödunud suvi läks tegelikult väga hästi, aga esimene talv oli raske. Kui suudaks saabuva talve kuidagi üle elada, siis eelolev suvi annab ju taas lootust," ütles ta.


maintext:
Lade toodab päästevarustust Briti kuninglikule sõjalaevastikule
Kristjan Kosk
Lade tootmis- ja kvaliteedijuht Irma-Liisu Eberle (vasakul) aitab Martna koolipoisile selga täisautomaatset päästevesti. Foto: Arvo Tarmula
Sakslasest tekstiiliärimehe Gerhard Eberle ettevõte Lade OÜ valmistab Marinepooli kaubamärgi all merel kasutatavat turvavarustust, sealhulgas päästeveste ka Briti kuninglikule sõjalaevastikule (Royal Navy).
Ettevõttel on Haapsalus 40 töötajat. Üldse on Ladel Eestis viis tootmispinda, kus töötab 150 inimest.
Teadlaste öö teadusmessil Haapsalu kultuurikeskuses reedel rääkis Lade tootmis- ja kvaliteedijuht Irma-Liisu Eberle, et esimene tellimus tuli Briti laevastikult juba viis aastat tagasi. „Kord näitas isegi uudistes laevastikku ja taamal olid näha meie toodetud päästevestid,” ütles Eberle.
Lade toodangut tellitakse üle maailma. Kõige kaugem ekspordimaa on Austraalia. Ainult Ameerika Ühendriikidesse ettevõtte toodang ei jõua. „USAs on teised normid ja seadused, mis teeb meil sellele turule sisenemise väga keeruliseks,” põhjendas Eberle.
Eberle jätkas, et Lade toodetav päästevarustus on maailmatasemel. „Automaatselt avanevate päästevestide kvaliteet on aga maailmas parim,” jätkas ta.
Lade on välja töötanud automaatselt avaneva päästevestimudeli, mis avaneb vette kukkudes kahe kuni viie sekundiga.
„Vest täitub vette sattudes süsihappegaasiga,” tutvustas Eberle. Päästevestil on vile, leedvalgusti, kaitsekile ja isegi GPS-seade. Valgusti muudab vesti hästi nähtavaks ka öösel, GPS aitab aga tuvastada kannatanu asukoha. Kaitsekile on läbipaistev, selle saab vette kukkudes pähe tõmmata. „Kile takistab vett näkku pritsimast,” ütles Eberle. Ta selgitas, et näkku paiskuvad veepritsmed on ebameeldivad ja tekitavad lämbumistunde. Täisautomaatsete päästevestide hind jääb vahemikku 40–130 eurot.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Möödasõitja fotod: põlenud autost jäi järgi vaid vanametall
Lemmi Kann
"Korralik kärsahais oli üleval," kommenteeris täna hommikul Virtsu sadamasse teel olnud Autolehe toimetaja Elmar Ots, kes möödus sündmuspaigast paar tundi pärast seda, kui päästjad olid põleva sõiduauto juba kustutatud.
Täna hommikul kell 6.50 sai häirekeskus teate sõiduki põlengust Hanila vallas Ridase külas. Otsa sõnul seisis auto Koti bussipeatuse taskus, ümberringi oli näha kustutamistööst jäänud jälgi ja tunda kirbet kärsahaisu. Ots pakkus, et ilmselt oli auto sõidu ajal süttinud ja juht parkis selle tee äärde. Mootori ja kere järgi otsustades võib tegemist olla diiselmootoriga Volkswagen Jettaga, aga kuna auto põles piltlikult öeldes maani maha, on see muidugi oletus.
Päästeameti pressiesindaja ütles, et hetkel neil esialgsest rohkem infot veel pole.
Teada on, et õnnetuses keegi viga ei saanud.
Fotod: Elmar Ots


maintext:
Kodukant Läänemaa kaudu sai 26 projekti üle 800 000 euro toetust
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Hoone, kuhu tuleb Martna veisekasvatajate õppeklass. Foto Mariliis Vahar
Põllumajanduse registrite ja informatsiooni amet PRIA otsustas toetuse andmise 26 Läänemaa maapiirkonna projektile summas 808 264 eurot, mis esitati Kodukant Läänemaa LEADER-meetme 2016 taotlusvooru. Voor oli avatud märtsis 2016.
„Üks põnevamaid toetust saanuid on OÜ Baltic Seaweed Solutions projekt, millega soovitakse hakata Uuemõisas tootma tooteid vetikatest,“ sõnas Kodukant Läänemaa tegevjuht Ene Sarapuu. „Firma küsis toetust vetikate töötlemisliini ostuks maksimaalses toetuse mahus 64 000 eurot,“ lisas Sarapuu.
Arvuliselt oli positiivse otsuse saanud projekte kõige rohkem nelja meetme kohta kokku Vormsi vallast (6 tk), viis positiivse otsuse saanud taotlust esitati Hanila, kolm Ridala ja Martna ning kaks Noarootsi, Lääne-Nigula ja Lihula vallast. Toetust sai ka kolm ülemaakondlikku projekti: väikemuuseumide arendamise ja kohaliku toidu (taotleja Kodukant Läänemaa) ja viitade paigaldamise projekt (Terra Maritima) . Toetamist ei leidnud ükski Nõva ega Kullamaa valla ettevõtjate ja MTÜde poolt esitatud projekt.
Kõigi nelja LEADER meetme peale kokku said toetussummasid enim Hanila vallas registreeritud taotlejad (195 746 eurot). Ridala valda registreeritud projektitaotlejad said toetusi 133 479 eurot, Vormsi vallas 129 984 eurot ja Martna vallas 101 707 eurot. Teiste valdade toetussummad jäid alla 100 000 euro.
Kodukant Läänemaa juhatuse esimees Merle Mäesalu hindas LEADER-meetme vooru õnnestunuks. „Taotlejate huvi oli suur ja plaanitakse põnevaid ning uuenduslikke tegevusi. Nii ettevõtlus- kui elukeskkonna meetmes oli taotlejaid kolm korda rohkem kui raha,“ täpsustas Mäesalu. „31% kõikidest taotlejatest olid Kodukandi liikmed ja 69% mitteliikmed. PRIA positiivse otsuse sai viis projekti, mis olid KKLM liikmete esitatud ja 21 mitteliikmete omad,“ lisas Mäesalu.
Ettevõtlusmeetmest said kõige rohkem ja kõige suuremas mahus toetust Hanila valla ettevõtjad. PRIA positiivse otsuse said neli Hanila projektitaotlust kogusummas 165 762 eurot. Näiteks sai maksimaalse toetuse Massu mõisa tallid OÜ noorloomalauda rekonstrueerimiseks talliks.
Vormsi valla ettevõtjad olid samuti edukad taotlejad (neli positiivse otsuse saanud projekti), kuid nende toetusesumma kokku oli vaid 52 509 eurot. Vormsilt esitati kaks meetootmisega seotud taotlust. Üks neist, Vormsi Mesila OÜ soovib osta Langstroth tüüpi korpustarusid (toetuse summa 9418 eurot).
„Elukeskkonna parandamiseks esitatud projektitaotlustest, mis on suunatud kohalikule eripärale, on üks huvitavamaid Vormsi vallavalitsuse projekt „Vormsi kadunud vaated“, ütles Ene Sarapuu. Projektiga valmistatakse ja paigaldatakse infotahvlid, mis räägivad lugusid erinevatest huvitavatest paikadest saare külades, toetuse summa 19 197 eurot.
„Äramärkimist väärib ka elukeskkonna parandamise meetmest toetust saanud MTÜ Kasari Luha Selts projekt „Martna valda loomakasvatajatele õppeklass koos õppeköögiga“, lausus Ene Sarapuu. Toetuse summa 64 000 eurot.
„MTÜ Risti Huvi saab 63 530 euroga parandada Risti käsitöömaja kasutamise tingimusi ja muuta hoone energiasäästlikuks ning targaks majaks“, lausus Sarapuu.
Ettevõtluse aktiivsuse suurendamiseks Läänemaal sai toetust 16 äriühingut, kogusummas 445 672 eurot. Koos omaosalusega on projektide kogumaksumus 871 503 eurot.
Läänemaa elukeskkonna parendamiseks sai toetust 9 Läänemaa valdade ja mittetulundusühingute poolt esitatud projektitaotlust, kogusummas 353 682 eurot. Koos omafinantseeringuga on projektide kogumaksumus 516 093 eurot.
Kodukant Läänemaa koostööprojekt Hiiumaa ja Pärnumaa kohalike tegevusgruppidega „Kohalik toit kättesaadavaks 2016“ sai toetust 8910 eurot ja projekti kogumaksumus on 9900 eurot.
Kokku investeeritakse LEADER-meetme 2016 vooru tulemusena Läänemaa ettevõtluse ja elukeskkonna parendamisse ettevõtjate, valdade ja mittetulundusühingute poolt 1,4 miljonit eurot.
Täpsem info LEADER-meetme 2016 taotlusvooru tulemuste ja 2017 taotlemise võimaluste ning tingimuste kohta Kodukant Läänemaa kodulehel: www.kklm.ee.
Järgmine võimalus taotleda toetust ettevõtluse edendamiseks on I kvartalis 2017 ja elukeskkonna parendamiseks II kvartalis 2017. Koostööprojektide taotlusvoor on 2017. a avatud aastaringselt. LEADER toetuste maht 2017. a kokku on 1,17 milj eurot.


title: Virtsu tuletorn jõudis postmargile

maintext:
Neljapäeal esitletakse Virtsu Kooli aulas uut postmarki "Virtsu tuletorn 150".
Margiesitlus algab kl 14. Seal räägib Virtsu tuletornidest Peeter Peetsalu ja koolis on avatud ka näitus Virtsu tuletornidest.
Kl 16 on võimalik praegust, 1951. aastal ehitatud tuletorni ka seestpoolt uudistada.
Eesti Posti plaan anda tuletornide sarjas välja Virtsu tuletorni postmark tõi mullu sügisel päevavalgele, et tuletorni omanik veeteede amet pidas plaani torn hoopis lammutada.
Veeteede amet põhjendas lammutamissoovi puht majandusliku arvestusega – ametile oleks torni lammutamine ja uue ehitamine odavam kui olemasoleva torni remontimine. Siiski oldi valmis plaanist loobuma kui selgus, et torn on kogukonnale oluline ja kohalikud oleksid valmis selle korrastamisel õla alla panema.
Virtsu arenguselts oligi valmis käed külge lööma, näiteks raha saamiseks projekte kirjutama. Arenguseltsi eestvedaja Jüri Mõniste hinnangul võiks tulevikus torni juures olla ka puhkekoht, kus saab matkaja puhata jalga ja pidada pikniku.
Läinud sügisel tegi Hanila vallavalitsus muinsuskaitseametile taotluse tuletorn ajutise kaitse alla võtta. Seda enam, et muinsuskaitseamet on Virtsu tuletorni hinnanud nende rajatiste hulka, mis leiti 20. sajandi arhitektuuripärandi inventeerimisel olevat väärtuslik ning mida soovitati säilitada ja hoida.


authors:
Lääne Elu
Sven Sester

maintext:
Sven Sester: kasvueelarve ja majanduskasv
Sven Sester, rahandusminister
Valitsus on riigikogule üle andnud järgmise aasta riigieelarve eelnõu, millega aitame kasvatada Eesti majandust, julgeolekut ja inimeste heaolu, kirjutab rahandusminister Sven Sester (pildil).
Selleks, et elu läheks paremaks ja eelarve kasvaks, peab majandus kasvama. Eesti majandus kasvab järgmisel aastal eurodes mõõdetuna ehk hinnamuutusi arvestamata 5,2 protsenti. Keskmine palk kasvab 5,5 protsenti. Samas tempos kasvavad ka pensionid. Samuti kasvavad Eesti kaitsekulud, toetused lastega peredele ning kulud tervisele ja heaolule laiemalt.
Rahandusministeeriumi analüütikud hindavad, et majandus hakkab taas kiiremini kasvama, sest meie peamiste kaubanduspartnerite Soome, Läti ja Leedu majandusolukord paraneb ja ka Venemaa majandus taastub. See tähendab, et meie ettevõtete võimalused kaupu eksportida kasvavad ja see omakorda tähendab suuremat tulu ettevõtetele, töötajatele ja kogu majandusele. Kuna palgad kasvavad jätkuvalt päris kiiresti, kasvab ka tarbimine, mis omakorda kasvatab majandust ja maksutulu. Samuti kasvavad hüppeliselt riigi investeeringud ja Euroopa Liidu raha kasutamine, mis taas toetab majanduskasvu, sest majandusse tuleb lisaraha. See kõik kokku tagab, et riigieelarve tulud kasvavad 7,4 protsenti.
Valitsuse poliitika on toetada majanduskasvu ja elavdada tööturgu, vähendades tööjõumakse. Esiteks saavad järgmisel aastal madalat palka saanud töötajad esimest korda tuludeklaratsiooni esitades taotleda uut tulumaksu tagasimakset. On loomulik, et riik ei võta tulumaksu inimestelt, kes teenivad alampalka või sellega sarnast palka, sest sellega on niigi raske toime tulla. Maksutagastus elavdab majandust, sest see raha jõuab tarbimise kaudu kiiresti majandusse tagasi. Ühtlasi soosib see töötamist, sest maksutagastuse saavad vaid need, kes on 2016. aastal vähemalt kuus kuud täistööajaga töötanud ja tulumaksu maksnud. Tagastust saab koos tuludeklaratsiooni esitamisega taotleda ligikaudu 100 000 täiskasvanut, kelle aastatulu oli alla 7818 euro. Ärge seda võimalust maha magage!
Lisaks vähendame poole protsendi võrra sotsiaalmaksu ja tõstame maksuvaba tulu 10 euro võrra kuus. Kokku jääb tööjõumaksude vähendamise tõttu inimestele ja ettevõtetele kätte 100 miljonit eurot rohkem, mida saab tarbida, säästa või investeerida. Järgmisel neljal aastal kokku on see summa aga juba 800 miljonit eurot, mis otseselt toetab majanduskasvu.
Oleme kokku leppinud, et meie kaitsekulud on vähemalt 2 protsenti ja selle eesmärgi ka täidame. Tegelikult isegi ületame, sest oleme kokku leppinud, et liitlaste vastuvõtmise kulud lisanduvad sellele eesmärgile. Riigikaitse kulud kasvavad koos majandusega ja on 2017. aastal 477 miljonit eurot, mis on läbi aegade kõrgeim tase. Liitlasvägede vastuvõtmiseks on eelarves ette nähtud täiendavalt 26 miljonit eurot. Samuti suuname 2017. aastal raha siseministeeriumi valitsemisalas kiirreageerimise võimekuse arendamisse ja idapiiri väljaehitamisse.
Lastega perede heaolu suurendamiseks ja sündide soodustamiseks rakendub lasterikka pere toetus: 1. juulist makstakse vähemalt kolme lapsega perele makstakse lisatoetust 200 eurot kuus ja vähemalt seitsme lapsega perele 370 eurot kuus. See tähendab, et näiteks kahe lapsega pere saab edaspidi riigilt igal kuul lastetoetusi kokku 100 eurot. Kolme lapsega pere saab aga alates 1. juulist 2017. aastal juba 400, nelja lapsega pere 500 eurot ja seitsme lapsega pere 970 eurot kuus. Lisaks on võimalik saada lapsehooldustasu ja üksikvanema toetust. Käivituv elatisabi fond tagab, et laps saab vähemalt osa maksmata elatisrahast kätte. Kui arvesse võtta veel vanemahüvitised, toimetulekutoetused ning vajaduspõhised peretoetused, tähendab see et lastega perede toimetulek paraneb ja üha vähem tähendab laste kasvatamine perele vaesuslõksu sattumist. Loodame, et selle kõige toel hakkab ka meie rahvaarv tasapisi kasvama.
Pensionideks on eelarves ette nähtud kokku 1,67 miljardit eurot. Keskmine vanaduspension tõuseb 20 euro võrra 416 eurole ja jääb ka tulevikus maksuvabaks. Muide, paljudes riikides ei ole pension tulumaksuvaba. Üksi elavatele pensionäridele maksab riik täiendavat toetust 115 eurot aastas.
Haigekassa võimalused kasvavad tuleval aastal 66 miljoni euro võrra 1,09 miljardi euroni. Jutud sellest, et sotsiaalmaksu langetamine vähendab haigekassa sissetulekuid, on asjatundmatud, sest seaduses on kompensatsioonivalem, mis tagab, et maksumuutused haigekassa sissetulekuid ei mõjuta. Lisaks sellele saab järgmisel aastal hoo sisse euroraha toel esmatasandi tervisekeskuste rajamine.
Meie palgapoliitika on konservatiivne, sest praegu ei peaks riik palgakasvu vedama. Riigieelarvest makstavate palkade kujundamisel eelistab valitsus õpetajaid, politseinikke ja päästjaid ning sotsiaal- ja kultuuriala töötajaid. See ei tähenda, et teiste töötajate ja ametnike palgad ei kasva. Lihtsalt selleks peavad ministrid otsima kokkuhoiukohti või tegema reforme. Nii toetab palgapoliitika ka riigi muutmist efektiivsemaks.
Kõike seda teeme nii, et meie eelarvepoliitika on vastutustundlik. Uueks aastaks kavandame valitsussektori eelarve struktuurset ülejääki 0,2 protsenti sisemajanduse koguproduktist. See tähendab, et Eesti riigi rahandus on ka 2017. aasta lõpul heas korras.
Kokkuvõttes. Meie majandus, palgad ja maksutulud kasvavad, sest meie töötajad ja ettevõtjad teevad head tööd ja meie väliskeskkond paraneb. Tänu sellele on valitsus ka sel aastal saanud teha vastutustundliku eelarve, mis kasvatab meie majandust, julgeolekut ja inimeste heaolu.
Sven Sester, rahandusminister
Vt ka: "Andres Ammas: imiteerimise eelarve"


authors:
Lääne Elu
Urve Palo

maintext:
Urve Palo: tervisekulude erisoodustusmaksu kaotamine on ajalooline läbimurre
Urve Palo
Ei möödu sisuliselt päevagi uudiseta, et Eestis napib töökäsi ning see on muutunud vaat et suurimaks tõkkeks ettevõtluse ja seeläbi ka kogu riigi arengule. Kui midagi napib, siis tuleb olemasolevat hoida hoolikalt – seda eriti siis, kui jutt käib inimestest. Nii ongi meie inimeste hea tervis ja sportlik vorm mitte ainult igaühe enda, vaid meie kõigi ühine mure. Lähiaastatel väheneb tööealine elanikkond Eestis veelgi ja seda keskmiselt 4800 inimese võrra aastas. Eesti Panga andmetel on meil 15 aasta pärast tööjõu turul ligi 75 000 inimest vähem kui täna. Niisiis on inimeste tervis ja võime panustada pikaajaliselt ühiskonda järjest kasvava tähtsusega.
Euroopa Komisjon märgib eelmisel aastal avaldatud töödokumendis, et kuigi Eesti elanike tööhõive määr on Euroopa Liidu keskmisest kõrgemal tasemel, ei ole inimeste tervislikel põhjustel tööturult lahkumise tendents vähenenud. Seega peaks riik tegema omalt poolt kõik, et suunata inimesi elustiilile, mis aitab tervist hoida ja haigestumisi ennetada.
Riigi jaoks on maksusüsteem üks lihtsamaid ja kiiremaid vahendeid, millega mõjutada ettevõtete ja inimeste käitumist. Kahjuks on olnud kõik eelnevad aastad ja on ka täna nii, et ettevõtte investeeringud masinatesse ning seadmetesse on küll maksuvabad, kuid töötajate tervisesse panustamist karistatakse erisoodustusmaksuga. See tähendab, et sportimise, tervise kontrollimise või tervise parendamisega seotud kuluarvetele lisanduvad nii tulu- kui sotsiaalmaks. See teeb, aga ettevõtte jaoks taolised investeeringud pea kaks korda kallimaks.Näiteks töötaja 30 eurose treeningsaali arve tasumine, tähendab tööandjale ligi 50 euro suurust kulutust. Olen alati olnud seda meelt, et kui riik oma suhtumist muudaks ja võimaldaks ettevõtetel maksuvabalt töötajate sportimisse ja tervise edendamisse laiemalt investeerida, tegeleks spordiga lõppkokkuvõttes palju enam inimesi. Lõppkokkuvõttes on haiguse ennetamine ju kordades odavama kogu ühiskonnale.
Sotsiaaldemokraadid on esitanud viimase kolmeteistkümne aasta jooksul 6 korda riigikogus seaduse eelnõu, mis lubaks teatud summa ulatuses aastas tööandjatel maksuvabalt oma töötajate tervisesse panustada. Oleme ikka ja jälleaga antud küsimuses põrkunud järgnevate küüniliste hoiakute vastu. Tervise edendamine olevat inimeste enda asi ja keegi ei keela neil seda oma palgast teha. Lisaks tähendavat sellise erandi tegemine maksusüsteemi seda, et ettevõtted hakkavad palka maksma spordiklubi pääsmetes ning riigil jäävad miljonid eurod maksutulu saamata.
Ma ei saa nende väidetega, aga kuidagi nõustuda. Esiteks loomulikult võib inimene oma sissetulekutest ise panustada oma tervise edendamisse ja paljud teevadki seda, kuid olukorras, kus pool Eesti elanikest teenib brutotuluna vähem, kui 858 eurotkuus (just nii suur oli käesoleva aasta teise kvartali mediaanpalk), siis on üsna tõenäoline, et kogu sissetulek kulub laste haridusele, transpordile, kodu ja pere ülesehitamisele, mistõttu ollakse sunnitud loobuma sageli esmapilgul teisejärgulisena tunduvast kulutustest oma tervise hoidmisele.
Mis puudutab, aga riigi eelarvet ja töötajate huvi pakkuda palgatõusu asemel spordikompleksi kaarti, siis esiteks vastupidi koos inimeste tervise paranemisega koormus riigieelarvele väheneb ja teiseks olukorras, kus Eestis töökäsi napib, ei saa tööandaja lubada endale käitumist, mis demotiveerib töötajat. Kuna tänapäeva inimese jaoks on oluline lisaks palgale nii töökeskkond kui ka tööandja poolsed toetused nii tema tervisesse kui ka arengusse, siis riigi poolne maksusoosing aitab kaasa sellele, et ettevõtja on valmis panustamainimkapitaliarengusse laiemalt.
Mul on äraütlemata hea meel, et kaua oodatud muudatus meie kivistunud ja ühetaolisesesse maksusüsteemi viiakse lõpuks ometi sisse ja alates 1. jaanuarist 2018.aastast saavad ettevõtted panustada maksuvabalt oma töötajate tervisesse 400 euro ulatuses aastas. Jah, summa võiks olla suuremgi, kuid oluline on see, et hea algus saab tehtud. Kuna korras süda, kops ja neer on otseselt töötegemiseks vajalikud, siis arvan, et paljud ettevõtjad hakkavad panustama tänasest märksa enam oma töötajate tervise edendamisse. Võitjateks on kõik kolm osapoolt: inimene, tööandaja, riik.
1991.aastal lõpetas oma sajandi kirja Paavst Johannes Paulus II järgnevalt: „kunagi oli otsustav tootmistegur maa ja hiljem oli selleks kapital…Täna on otsustav tegur inimene ise…“. Ka Eestil on tagumine aeg astuda oma majanduses 21. sajandisse ning pöörata poliitiliste otsuste tegemise kesksesse inimene- tema heaolu ja tervis. Ainult sellisel moel tegutsedes on meil lootust jääda riikide vahelises konkurentsis ellu ning tagada Eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade.
Urve Palo,
SDE aseesimees


authors:
Lääne Elu
Triin Vellemäe
Läänemaa Jk

maintext:
Läänemaa JK noorimad jalgpallurid on hooaja lõpetanud
Triin Vellemäe, Läänemaa JK
Läänemaa Jalgpalliklubi noorimad vanusegrupid U9, U10 ja U11 on tänaseks Eesti noorte meistrivõistluste hooaja lõpetanud.
Hooaja jooksul osalesid U11 (2006.sünniaastaga) poisid kokku kuueteistkümnel mängul. Vastasteks olid enamjaolt Tallinna ja Harjumaa klubide eakaaslased. Lisaks Raplamaa Jalgpallikooli kasvandikud. Peeti mitmeid tugevaid ja põnevaid mänge. Enim jäi poistele ja ka pealtvaatajatele meelde koduväljakul saadud 2:1 võit Nõmme Kalju Laagri üle.
Tegemist on selle vanuserühma jaoks viimase aastaga, kus tulemusi avalikult ei näidata ning edetabeleid ei peeta. Järgmisest hooajast lisandub reeglitesse suluseisu lugemine ning ka mängustatistikat hakatakse ka internetis kuvama, ütles võistkonna treener Aavo Tomingas. Ta lisas, et poisid on just võistkonnana tegutsemise osas edasiminekuid teinud. Tehnika ja kiirus on kindlasti need, millega kõvasti vaeva on vaja näha, et pealinna klubidega kui võrdne võrdsega mängida, kommenteeris ta.
On ülimalt tähelepanuväärne, et 2006.poiste hulgas on praktiliselt pool võistkonna mängijatest võimelised väravavahi positsioonis edukalt toime tulema. See annab lootust, et ka vanemates vanusegruppides ei teki olukorda, kus väravahti mujalt otsima peab. Näiteks Läänemaa U17 eliitliiga väravavahid olid sel aastal laenatud Pärnust ja Märjamaalt.
Kõige nooremates vanuseklassides, U9 ja U10, mängiti teist aastat järjest turniirisüsteemis. Läänemaa JK treener Triin Vellemäe on sellega väga rahul. Esiteks on ära jäänud ühe, vaid 30 minutit kestva, mängu pärast kahesaja kilomeetri läbimine. Samuti on positiivne, et sel viisil on kokku saadud rohkemate võistkondadega, märkis Vellemäe. Noortele jalgpalluritele endale aga kõige meelepärasem, et turniiridel on uusi kogemusi andnud mänguminuteid korralikult saadud. Igal turniiril on võistkond saanud üheksakümmend minutit puhast mänguaega.
Läänemaa Jalgpalliklubi 2007.sünniaastaga (U10) poisid pidasid meistrivõistluste raames kokku 12 kohtumist. Nii üllatav kui see ka ei tundu, jäädi vastasele alla vaid ühes mängus. Tegemist oli Tartu Tammeka eakaaslastega. Kahel korral mängiti viiki ja koguni üheksal juhul saadi võit. Meistrivõistlustel osaleti üle-Eestilises alagrupis, kus kaugemad vastased olid Elvast ja Tartust. Turniirid viisid poisid Raplasse, Pärnu-Jaagupisse ja Tartusse.
Klubi noorimad trennilapsed osalesid Eesti noorte meistrivõistlustel esimest aastat. Tublid poisid pidasid kenasti vastu üle kaheksasaja kilomeetri bussisõite. Turniirid viisid Läänemaa lapsed Pärnusse, Pärnu-Jaagupisse ning Kuressaarde.
Kõik meistrivõistlustel osalenud lapsed tähistasid hooaja lõppu väikese maiustamisega. Nii U11 kui U10 poisid said kingituseks selle aasta tähtsaimat jalgpallisündmust, suvel Prantsusmaal peetud Euroopa jalgpalli meitrivõistlusi, meenutava vahva tassi.
Klubil on tore traditsioon tähtsaimaid sündmusi, nagu näiteks jalgpallilaagri või hooaja lõpetamine, tähistada maitsvate jalkamuffinitega.
Osalemine Eesti noorte meistrivõistlustel on olnud aastaid Läänemaa Jalgaplliklubi noorte jalgpallurite peamiseks mängupraktika hankimise võimaluseks. Sisehooajal on plaanis vähemalt kord kuus mõnel turniiril oma mänguoskusi proovile panna.
Kõigis treeningrühmades on veel mõned vabad kohad ning noored jalgpallihuvilised, kel sünniaasta vahemikus 2009-2006 on proovitreeningutele oodatud.
Sel nädalavahetusel lõpetab hooaja Läänemaa JK esindusmeeskond. Laupäeval, 8. oktoobrill kell 16 peetakse Haapsalu linnastaadionil viimane mäng teise Läänemaa klubi Lihula JK-ga.
Triin Vellemäe, Läänemaa JK
Fotod: erakogu


maintext:
Jaanus Karilaid: Reformierakonna rünnak Kallase vastu oli pretsedenditu (1)
BNS
Jaanus Karilaid. Foto: arhiiv
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid leiab, et Siim Kallase reedese intervjuu järel Reformierakonnas lahvatanud tüli oli küll ootuspärane, küll aga oli seninägematu Reformierakonna terav rünnak Kallase kui oma auesimehe suunas.
"Ühelt poolt tuleb Reformierakonna heitlikkust mõista, sest nad jäid ilma nii kindlana tundunud presidendi ametikohast. Veelgi enam, ka koalitsioonipartnerid on asunud üha julgemalt peaministriparteid kritiseerima," rääkis Karilaid. "See teeb loomulikult Rõivase ja tema toetajad närviliseks, sest niigi habras positsioon on nüüd veelgi kehvemas seisus. Auesimehe avalik rahulolematus oma erakonnaga ning sellele järgnenud peasekretäri piinlik rünnak näitab kui pingul on reformierakondlaste närvid."
Karilaid nentis, et pingeid Reformierakonnas kerib kahtlemata üles ka Keskerakonna siseelu.
"Pole mingi saladus, et Reformierakonnas ning tegelikult kogu valitsuses jälgitakse äärmise tähelepanelikkusega seda, millise hoo saab sisse Keskerakond erakorralise kongressi järgselt. Üha paremini mõistetakse Keskerakonna poliitilise jõu tugevust ning saadakse aru, et sellega tuleb järjest rohkem arvestada. Ühtki alternatiivset koalitsiooni ei saa teha Keskerakonna osaluseta."
"Reformierakonna peasekretäri Nebokati rünnak Kallase ja Keskerakonna suunas Kremli ja saja muu surmapatuga ei ole tõsiselt võetav. Selle vana plaadi peale panek ilmestab selgelt kriisi ulatust ning peata olekut kogu erakonnas," lisas Karilaid.
"Mis puutub aga koostöösse Taavi Rõivase Reformierakonnaga, siis julgen ennustada, et peatselt on üha rohkem neid, kes peavad keeruliseks teha koostööd Rõivase nelja sidruni lipu all, mis on saanud valitsuse korruptsiooni sümboliks."
"Järgnevate kuude jooksul pakub Reformierakond meile veel palju omavahelist arveteklaarimist ning kindlasti ei lähe neil lihtsamaks, hoopis vastupidi," arutles Karilaid. "Kui Keskerakond on oma sisemiste protsessidega punktis, kus asume pärast kongressi mäkke tõusma, siis reformierakondlased ilmselgelt kihutavad täie hooga mäest alla."


maintext:
Nurme vabriku praktikant Egle Kadastik valiti Eesti parimaks
Egle Kadastik (pildil keskel) pälvis parima praktikandi tiitili kõrghariduse kategoorias. Foto: Aron Urb. .
Eesti Tööandjate Keskliidu parima praktikandi konkursi „Praktik Cum Laude“ võitis kõrghariduse kategoorias Egle Kadastik ja kutsehariduse kategoorias Kaidi Parv.
Kadastik tudeerib Tallinna Tehnikakõrgkoolis kolmandal kursusel rõivaste disaini ja tehnoloogiat ning oli inseneri- ja konstruktoripraktikal Haapsalus Nurme õmblusvabrikus, teatas tööandjate keskliit.
Egle puhul hinnati tema produktiivsust, põhjalikkust ja pealehakkamist, kuna ilma suunamata kujunes Eglest praktikaettevõttes hilisemate praktikantide juhendaja. Ettevõte ootab teda pärast õpinguid oma kollektiiviga ka alaliselt liituma.
Võrumaa Kutsehariduskeskuses teisel kursusel müügikorraldust õppiv Kaidi Parv oli müügitöö praktikal Rimi Eesti Foods AS-is, kuhu jäi pärast praktika lõppu ka suveks tööle. Praktikajuhendaja sõnul ületas Kaidi ootusi oma suurepärase õpivalmiduse ja väsimatu huviga ning tuletas meelde, kui äge on müüja töö.
Tööandjate keskliidu juhataja Toomas Tamsare sõnul oli tänavune konkurss väga tasavägine. „Finaali jõudis seitse tubli noort, kes on suurepäraste praktikatulemustega kõigile eeskujuks ning ületasid positiivselt tööandjate ootusi. Kuigi ulatame võidukarika neist vaid kahele, väärivad tunnustust ja tänusõnu kõik nominendid, niisamuti ka nende vanemad, praktikajuhendajad ja õpetajad,“ tunnustas Tamsar. „Tänavune konkurss on pakkunud palju positiivseid emotsioone ning kindlasti soovime sellest kujundada iga-aastase traditsiooni,“ lisas ta.
Parimatele praktikantidele andis tänukirjad üle haridus- ja teadusminister Maris Lauri, kelle sõnul aitab praktika olla noorel erialaselt võimekam ja tagab tööjõuturul konkurentsieelise. „Praktilise kogemuse puudumine on sageli põhjus, miks äsja kooli lõpetanud õpilasele valmistab soovitud töökoha saamine raskusi. Praktika aitab seda lünka täita, kuna diplomist üksi ei piisa,“ kommenteeris Lauri. “Hea praktikakogemus saab sündida vaid õppuri, kooli ja paraktikakohast ettevõtte koostöös ning oskuslik ja pühendunud juhendamine aitab innukal praktikandil eesmärke seada ja neid ka saavutada,” lisas minister.
Parimaid praktikante premeerib 6 ainepunkti ulatuses tasuta kursuse ja karjäärinõustamisega Estonian Business School (EBS).


maintext:
Galerii: Haapsalus avas täna keskpäeval uksed stressivaba keskus (1)
Kaie Ilves
Fotod: Markus Sein
Täna keskpäeval avas ettevõtja Monica Viilma Haapsalu peatänavas stressivaba massaaži-, teraapia ja ilukeskuse.
Muuhulgas on keskus nutiseadmete vaba.
Stressivaba keskus tegutseb Haapsalus Posti 23 majas kahel korrusel, kus asuvad Mesimoka kohvik, Hingepesa pood, Bonnie ilupesa ja Triinu küünetuba. Keskuse töösse on kaasatud massööre, tätoveerija, värvi- jm terapeute ning psühholooge.
Hingepesa pood pakub looduskosmeetikat, lõhnaküünlaid, taimeteed, viirukit ehteid jm.
„Mina pole juht, vaid eestvedaja. Ükski keskuse ettevõtja pole teise alluv. Kõik on võrdsed,” ütles Viilma.
Viilma on rentinud pool maja, kus iseseisvad ettevõtjad said oma pinna inimeste teenindamiseks. Kõik teenusepakkujad kokku peaks idee järgi moodustama terviku.
Stressivaba keskuse loomine sai alguse sellest, et Viilma unistas töökohast, kus oleks hea ja turvaline ning töökaaslased toredad. Keskuse avamine just täna on tähendusrikas – 29. oktoober oli ka Viilma pulmapäev.


authors:
Lääne Elu
Vello Kuhi

maintext:
Vello Kuhi tuli seenioride hulgas maailmameistriks
Vello Kuhi
Kalju Aigro (vasakul) ja Vello Kuhi osalesid nii üksik- kui paarismängus. Foto: erakogu
Selle aasta Rotary klubide maailmameistrivõistlused tennises, 12th ITFR World Championship, toimusid Bulgaarias Albenas.
Kalju Aigro ja Vello Kuhi osalesid nii üksik- kui paarismängus. Vello Kuhi vanuseklass 55+ oli kõige osavõturohkem. 32 mängijaga tabelis tuli turniiri võitmiseks alistada viis vastast. Esimeses ringis tuli võit lihtsamalt, rumeenlane Stef Cheordge alistus 0:6 1:6. Teises ringis oli mäng rumeenlase Adrian Molnariga esimeses setis tasavägine, teises setis vastane väsis, tulemus 6:4 6:1. Veerandfinaalis tuli alistada kaasmaalane, Viljandi rotariaan Märt Hindrikus, kes näitas samuti turniiril head mängu. Kuna ka Kuhi mäng turniiri jooksul paranes, oli 6:0 6:0 tõsiasi. Poolfinaal Imre Szabo vastu oli algusest lõpuni tasavägine kus vastasel oli kasutada esimeses setis ka settpall. Lõpuks tuli võit 7:6(5) 6:1. Finaalis tuli vastu eelmise MM turniiri võitja Antun Peteric Horvaatiast. Mäng oli alguses mõlemapoolsete võimalustega kuid vastase mängustiil sobis Kuhile rohkem ja MM tiitel tuli tulemusega 6:3 6:1.
Kalju Aigro mäng vanuseklassis 65+ paranes ka päev päevalt, võidud tulid rumeenlase Zeno Hedesani, bulgaarlase Stanio Georgievi ja ameeriklase Eugene McNease üle suhteliselt kindlalt. Finaalis oli aga jälle vastaseks turniiri mitmekordne võitja, itaallane Andrea Gentili, keda Kaljul veel võita ei ole õnnestunud. Nii ka seekord, Gentili võidunumbrid 6:3 6:3. Ehk järgmine kord.
Paarismängus oli reisiväsimus veel kontides kui põhitabelis tuli alla vanduda turniiri hilisematele võitjatele Cheorche Ignat/Cheorche Stefile 2:6 2:6. Hiljem enam ei vääratatud ja lohutusturniiri võit Nasko Nachev/Grigor Mihovi üle tulipeale tasavägist mängu 6:4 6:4. Kokkuvõttes hoidsime ühe meistritiitli, ühe finaalikoha ja ühe lohutusturniiri võiduga Haapsalu lippu kõrgel.
Albena on üks Bulgaaria ilusamaid kuurorte 30 km kaugusel Varna linnast, kus 6 km rannajoonele Musta mere kaldal on pikitud 43 hotelli 15 000 voodikohaga. Esimesed hotellid rajati juba 1974. aastal. Viimane, kaasaegne viietärni hotell Flamingo, kuhu ka enamus turniirist osavõtjaid oli majutatud, valmis 2009. aastal.
Kohalikega vesteldes selgus, et püsielanikke Albenas ei ole, kõik töötajad ja teenindajad käivad tööle lähipiirkonnast ja kuurort suleb uksed igal aastal oktoobris, et uuesti järgmise aasta aprillis ellu ärgata. Et ka Bulgaarias on kapitalismi ilminguid, tõestab kasvõi see tõsiasi, et kogu see kuurort koos hotellide ja kõigi äridega kuulub kitsale, kolmest inimesest koosnevale seltskonnale. Enne turniiri algust peatusime ka Albenast mitte kaugel asuvas Nessebaris, mis kindlasti ei jää alla Prantsusmaa või teiste Vahemere maade kuurortitele. Või kui, siis ainult hinnataseme poolest, sest hinnad on Bulgaarias ka Eestiga võrreldes väga mõistlikud. Aeg oleks aga nagu seisma jäänud sisemaal ja suuremates linnades, mis näevad oma sotsialistlike ehitistega välja nagu meie Jõhvi või Kohtla-Järve 25 aastat tagasi.
Albena võttis meid vastu päikesepaiste ja korraliku tennisekeskusega, kus kuuel hea kvaliteediga savi-liiva väljakul turniir läbi viidi. Kokku osales ITFR maailmameistrivõistlustel ligi 100 mängijat 10 riigist. Esindatudolid USA, Paraguai, Bulgaaria , Rumeenia, Ungari, Itaalia, Türgi, Horvaatia, Inglismaa ja Eesti. Meie delegatsioon oli seekord 21 liikmeline, kellest mängijaid 14, umbes sama palju oli mängijaid vastu panna veel korraldajatel ja naaberriigil Rumeenial.


maintext:
Eesti läheb ööl vastu pühapäeva üle talveajale
BNS
Eesti läheb ööl vastu pühapäeva koos kõigi teiste Euroopa Liidu (EL) riikidega üle talve- ehk vööndiajale.
Üleminek talveajale tähendab, et kellad tuleb öösel vastu pühapäeva kell 4 keerata tund aega tagasi. Talveaeg kestab märtsi viimase nädalavahetuseni.
Talveajale lähevad üle kõik EL-i liikmesriigid, kuna siseturu ühtse toimimise huvides kehtib kogu EL-is suveaja alguse ja lõpu kohta ühine kuupäev ja kellaaeg.


authors:
Lääne Elu
Andres Ammas
Riigikogu Liige

maintext:
Andres Ammas: õpetajale kümme protsenti palka juurde
Andres Ammas, riigikogu liige, Vabaerakond
Andres Ammas. Foto: Arvo Tarmula
Kui õpetajate palka kasvatatakse nii vähe, nagu riigieelarve eelnõus kirjas, siis pole võimalik täita valitsuse enda lubadust, et 2019. aastaks tõuseb õpetajate palk 120 protsendini riigi keskmisest, kirjutab riigikogu liige Andres Ammas (Vabaerakond) Postimehes.
2017. aasta riigieelarve eelnõu seletuskiri lubab õpetajatele palgatõusu kolm protsenti. Kui õpetajate palk tõuseb tuleval aastal nii vähe, kaugeneb see riigi keskmisest veelgi – tulevaks aastaks ennustab rahandusministeerium 5,5-protsendilist palgakasvu.
Õpetaja suurem palk on õiglane. Aga õiglus ei ole koalitsioonile ju argument. Ütlen siis nii: palgatõus on hädavajalik, sest hariduse ja majanduse vastastikune seos on siililegi selge. Me ei saavuta kunagi oodatud majanduskasvu, kui meie harituse tase hakkab langema, sest õpetajaid ei jätku.
Valitsus on toonud tuleva aasta eelarve eelnõus esile viis prioriteeti. Haridus ja teadus nende hulka praegu ei mahu. Vastupidi: hariduskulude osakaal eelarves on iga aastaga üha väiksem. Ükski mõistlik ja tulevikku vaatav inimene sellega leppida ei saa, sest nagu ütles minister Maris Lauri koolirahva tänuüritusel: õpetaja loob tulevikku.
Loe Andres Ammase arvamuslugu siit.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Lugeja küsib, jurist vastab: kas tööandja võib kompenseerida vaid osa prillide hinnast?
Toimetas Lemmi Kann
Lugeja küsib: Käisin tervisekontrollis. Arst ütles, et minu nägemisteravus on langenud ja mul on vaja kuvariga töötamiseks prille. Lugesin seadusest, et kui töötaja nägemine on halvenenud, peab tööandja ostma prillid või hüvitama nende maksumuse. Tööandja ütles, et prillide maksumus hüvitatakse 50 euro ulatuses. Prillid aga maksavad palju rohkem.
Kas tööandja võib maksta prillide eest ainult 50 eurot?
Vastab Piret Kaljula, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tööandja peab hüvitama kuvariga töötamiseks prillide või muude nägemisteravust korrigeerivate abivahendite soetamise juhul, kui töötaja on läbinud tervisekontrolli töötervishoiuarsti juures ning töötaja nägemisteravus on vähenenud. Vabariigi Valitsuse määrus ütleb, et vähemalt poole oma tööajast kuvariga töötajale peab tööandja korraldama tervisekontrolli, mille käigus kontrollitakse ka silmi ja nägemist. Töötaja tuleb saata kontrolli nii sagedasti, kui seda on konkreetsele töötajale määranud töötervishoiuarst või silmaarst, ent mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul, või kui töötaja kurdab, et nägemine on kuvariga töötamise tõttu halvenenud.
Kui tervisekontrollil selgub, et töötaja nägemisteravus on vähenenud, peab tööandja hankima arsti tõendi alusel töötajale kuvariga tööks ettenähtud prillid või muud nägemisteravust korrigeerivad abivahendid või kokkuleppel töötajaga hüvitama nende maksumuse. Sagedasti lepitakse kokku, et töötaja hangib endale prillid ja tööandja hüvitab nende maksumuse.
Kuidas prillide maksumust täpsemalt hüvitatakse, määrab tööandja oma sisemise korraga (näiteks maksimaalne hüvitamise summa, summa eraldi klaasidele ja raamidele vmt). Hüvituse suurus peab olema piisav, et töötajal oleks võimalik omale prillid soetada.
Kui töötaja soovib osta kallimaid prille, kui tööandja hüvitab, peab ta ise juurde maksma.
Näiteks soovib töötaja prille, mis maksavad paarsada eurot, aga tööandja on ette näinud hüvituseks 50 eurot (mille eest saaks osta lihtsad prillid). Siis peab töötaja puuduva osa ise juurde maksma või leppima tööandja poolt hüvitatava summa eest saadavate prillidega.
Kui hüvituse ulatuses ei ole võimalik ka kõige lihtsamaid prille osta, tuleb tööandjale teada anda, et hüvitus on liiga väike ning põhjendada, miks antud summa eest prille osta ei saa.
Näiteks võiks ära tuua erinevate prillipoodide hinnad tavalistele, lihtsatele prillidele.
Arvestada tuleb ka seda, et kui kuvariga tööks ettenähtud prille või muid nägemisteravust korrigeerivaid abivahendeid kasutatakse ka tööga mitteseotud tegevuseks, tuleb leida tööga seotud ja mitteseotud tegevuse proportsioonid. Ettevõtlusega mitteseotud osa loetakse erisoodustuseks.
Juhul kui ettevõtlusega mitteseotud osa maksumuse tasub töötaja, siis tööandjal täiendavaid maksukohustusi ei teki.


maintext:
Loone: Kaljulaidi poolt hääletamata jätmine päästab Eesti demokraatia
BNS
Keskerakonna vallandatud peasekretär Oudekki Loone (pildil) on seisukohal, et kui tahta Eesti demokraatiat päästa, tuleb arutelusid jätkata, mitte hääletada presidendiks pürgiva Kersti Kaljulaidi poolt, kellel pole olnud piisavalt aega enda vaadete tutvustamiseks.
"Kui tahta Eesti demokraatiat päästa, siis võib alati mitte hääletada Kersi Kaljulaidi poolt ja öelda, et me peame edasi arutama. Poliitika on selline asi, et ega me siit tõde ei leia. Poliitikas tuleb otsustada – ja seda enne, kui me kõike täielikult teame. Et minimeerida halbu otsuseid, mida meil tuleb teha ilma täieliku teadmiseta, on vaja arutada. Aga praegu ei ole olnud aruteluaega," ütles BNSile Loone, kelle hinnangul oleks mõistlik taas üle vaadata ka eelmisest voorust läbi käinud presidendikandidaadid.
"Eelmises voorus sai ju enamik kandidaate enam-vähem ühe hulga hääli. See näitab, et neil kõigil on tugev populaarsus olemas," rääkis Loone. "Tegelikult võiks läbi arutada, kas me sealt leiame mõne kokkuleppe. Me võiksime leida kandidaadi, keda kõik juba tunnevad, aga ka uuele inimesele peab andma aega oma vaadete ja seisukohtade tutvustamiseks. Põrsast kotis ei saa osta, ammugi siis veel presidenti."
Loone sõnul ei saa pooldada olukorda, kus presidendikandidaadid teevad neli kuud kampaaniat ja tutvustavad oma vaateid, siis aga siirdutakse nullpunkti tagasi. "Me saame pikapeale teada, mida rahvas ühest või teisest kandidaadist arvab. Siis aga viskame selle prügikasti, võtame välja inimese, keda rahvas väga vähe tunneb, ja ütleme, et nimetame presidendikandidaadiks ära – äkki saab hakkama," rääkis Loone. "Ma loodan, et sellel aastal me saame aru, milline farss on praegune presidendi valimise seadus, me muudame selle ära ja laseme rahval otse valida."
"21. sajandile on omane, et kui rahva käest arvamust küsida, siis nad üldjuhul otsustavad hästi," selgitas Loone. "Kui lasta rahval presidenti valida, siis ei saa öelda, et eile näitasime kandidaati, minge täna hääletama. Sellele peab eelnema kampaania, sellele peab eelnema vaadete tutvustus. Ja mida rohkem on inimesi, kes otsustavad, seda tõenäolisem on, et me saame päris hea otsuse."
Reedel esitati Kaljulaid riigikogu 90 liikme allkirja toel presidendikandidaadiks. Kaljulaidi toetuseks ei andnud allkirju Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni seitse liiget ning Mihhail Korb, Heimar Lenk, Oudekki Loone ja Rein Ratas Keskerakonnast.
Riigikogu erakorraline istung presidendi valimiseks algab esmaspäeval kell 13.


maintext:
Üksi elavate pensionäride toetamise eelnõu jõudis riigikogu suurde saali
Riigikogus läbis täna esimese lugemise seaduseelnõu, mille vastuvõtmisel hakatakse toetama üksi elavaid pensionäre kord aastas 115 euroga.
„Üksi elavad pensionärid on üks haavatavamaid sihtgruppe Eestis. Kui kõigi 65-aastaste ja vanemate inimeste suhtelise vaesuse määr on ligi 36 protsenti, siis üksi elavate pensionäride puhul on see määr kaks korda kõrgem ehk ligi 74 protsenti, sellepärast on just nemad nii oluliseks sihtgrupiks, keda toetada," kommenteeris IRLi kuuluv riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Aivar Kokk fraktsiooni pressiteenistuse vahendusel.
Kokk täpsustas, et toetust makstakse pensionäridele kord aastas oktoobrikuus ning õigus toetusele on isikul, kes rahvastikuregistri andmetel elab üksi jooksva aasta 1. aprillist kuni 30.septembrini. „Kui pensionär elab üksi lühemal perioodil, siis eelnõu mõttes ei loeta sel kalendriaastal teda üksi elavaks pensionäriks. Lisaks on seatud tingimuseks, et 2017. aastal on üksi elava eaka inimese pension on alla 470 euro kuus. Sellest summast suurema pensioni saamisel kaotab isik õiguse pensionäritoetuse saamisele,“ ütles ta.
Seaduseelnõus ettenähtud erisus pensionäridele, kellele pakutakse ööpäevaringset hooldusteenust. „Selle kohaselt loetakse üksi elavaks pensionäriks ka sellist isikut, kellele osutatakse eelnimetatud ajavahemikul ööpäevaringset hooldusteenust. See tähendab, et suurenenud hooldusvajaduse tõttu ning oma parima toimetuleku tagamiseks tuleb tal elada väljaspool oma kodu. Nii on näiteks õigus saada toetust mõlemal abikaasal juhul, kui üks või mõlemad neist viibivad samal ajal kas samas või erinevas hoolekandeasutuses. Sama kehtib ka eestkostetavatele ja eeskostjatele,“ kommenteeris ta eelnõud.
Rahvastikuregistri andmetel oli 2015. aastal ligi 85 000 üksi elavat vanaduspensionäri, kellele hakataks maksma 115 eurost toetust. Kokku on selleks eraldatud riigieelarvest 10 miljonit eurot. Toetuse maksmisel ei arvestata, kas vanaduspensioniealine inimene töötab või ei tööta, samuti ei arvestata talle makstavaid muid sotsiaaltoetusi ja tulusid. „Töine tulu jäetakse arvestamata selleks, et soodustada vanaduspensionieas töötamist, sealhulgas osalise koormusega,“ ütles ta.
Pensionäritoetus saadakse otse kätte ja ei maksustata tulumaksuga ning makstud toetust ei arvata toimetulekutoetuse arvestamisel sissetulekute hulka.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Saksa õhuväelaste hullumeelne ööpäev Ämaris: Eesti õhupiirile lähenes iga 90 minuti järel Vene lennuk
Refereerinud Kristjan Kosk
Hävitajad. Foto: kaitseministeerium
Postimees kirjutab, et oktoobri esimesel nädalal oli nii Soome õhuväel kui ka Ämaris õhuturbemissioonil olevatel Saksa õhuväelastel hullumeelne ööpäev, kuna õhupiirile lähenevaid Vene sõjalennukeid tuli tuvastada iga 90 minuti järel.
Ämaris baseeruva Saksa õhuturbeüksuse ülema Swen Jacobi sõnul oli NATO teadlik, et Vene õhujõududel on 6.-7. oktoobriks Soome lahele planeeritud õppus, kuid seda ei osanud keegi oodata, et õhupiirile lähenevaid lennukeid tuleb minna tuvastama iga pooleteise tunni järel.
„Nad panid meie kiirreageerimisvõimekuse ikka ja jälle proovile, üks lennuk tuli teise järel. Pidime ikka ja jälle Ämarist õhku tõusma. See oli väljakutse, aga meil oli piisavalt ressursse ja suurepäraseid tehnikuid, kes hoidsid lennukid stardivalmis kogu ajal,” kirjeldas Jacob oktoobri esimesel nädalal Ämaris valitsevat olukorda.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

maintext:
Karilaid: praamiliikluse plaan B-d polnud kunagi olemas (1)
Toimetanud Kristjan Kosk
Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakonna aseesimees ja riigikogu liige Jaanus Karilaid leiab, et viimase ööpäeva jooksul absurdselt kriitiliseks muutunud parvlaevaühendus Hiiumaaga näitab, et mingit plaan B-d polnud valitsusel kunagi olemas.
„Taavi Rõivase kabinetiliikmed on kinnitanud, et 1. oktoobrist parvlaevateenus suursaarte ja mandri vahel ei halvene. Suvel kinnitati avalikult ka plaan B olemasolust, mis inimesi rahustas. Nüüd pole enam ka kümne sidruni eest võimalik varjata, millisesse kriisi on parvlaevaühendus tüüritud,” ütles Karilaid. „Parvlaev Kõrgelaid on 20 päeva seisnud kai ääres. Eile õhtul katkestati piletimüük, mis tähendab, et teenus katkes. Rohkem kommentaare polegi vaja.”
Karilaid nentis, et juba levivad naljad sellest, kuidas madala veetaseme tõttu kuulutab valitsus välja hanke veetarnimiseks suursaarte ja mandri vahele. „Olukord on sedavõrd kurvaks muudetud, et inimesed ei oskagi enam muud kui nalja teha. See, et veetaseme muutumise tõsiasi tuleb riigile üllatusena näitab taaskord, milline mereriik on Eesti. Hiidlased ja saarlased on olnud seni kannatlikud, kuid kaugel pole enam hetk kui nad ei lepi selle jaburusega, mis sadamates toimub.”
„Taavi Rõivase poliitiline meeskond räägib suurima rõõmuga Venemaa ohust aga ise ei suuda ka rahuaja tingimustes vastavalt lubadustele nelja uut parvlaeva liinile tuua, ei suuda isegi plaan B-d välja töötada. Kuidas siis selline valitsus tegutseb kriisiaja tingimustes?” küsis Karilaid. „Parvlaevasaaga on paljastanud riigi äärmiselt haavatava koha. Kui suursaartel peaks juhtuma mingisugune suurem õnnetus, olgu siis looduslik või tööstuslik, on praeguses olukorras inimeste suuremahuline evakueerimine praktiliselt võimatu.”
„Võimuliidu poliitikud peavad välja pakkuma adekvaatse kriisiplaani ning veelgi enam peavad nad toimunu eest võtma vastutuse,” rõhutas Karilaid.


maintext:
Leht: parvlaevandus sai pärast viperusi graafikusse
Toimetas Lemmi Kann
Parvlaev Regula. Foto: Urmas Lauri
TS Laevade juhatuse esimees Kaido Padar kommenteeris laevaliikluse ülevõtmist määratlusega "Alati saab paremini" ja lisas, et Saaremaa Laevakompanii poolt polnud tunda mingit pahatahtlikku vastutöötamist, kirjutab Eesti Päevaleht.
„Praegu edeneb laevaliiklus graafikujärgselt,” kinnitas Padar eile. Saaremaa liinil sõidavad parvlaevad Hiiumaa, Ionas ja Harilaid. Hiiumaa liini teenindavad Regula ja St. Ola.
„Tormisem ilm ja sellest tingitud reisikatkestus tekitas enne uuele operaatorile üleminekut pikad järjekorrad, kuid koostöö senise vedaja, uue operaatori ja ministeeriumi vahel toimis ning inimesed said veetud nii kiiresti, kui ilmast tingitud viivitus võimaldas,” ütles majandus- ja taristuminister Kristen Michal laupäeval.
Ööl vastu laupäeva võtsid rohkem kui sada TS Laevade töötajat üle Väinamere laevaliikluse, paigaldasid sadamatesse uued piletimüügipunktid ja alustasid liinide käitamist. Reedel kell 13 katkes tugeva tuule tõttu laevaliiklus Virtsu-Kuivastu, Sõru-Triigi ja Ruhnu liinil. Parvlaevad Ionas ja Harilaid jätkasid sõite kella 18.45 paiku ning sõitsid öö läbi. Probleeme valmistas ka see, et laupäeva varahommikul Tallinnast hooldusest liinile jõudma pidanud laev Hiiumaa hilines päeva võrra.
Loe pikemalt Eesti Päevalehest.


maintext:
Ivari Padar: sõidueksami tegemise võimalus peab maakonna keskustes säilima
Toimetas Lemmi Kann
Ivari Padari sõnul pole ta kuulnud ühtegi argumenti, miks peaks sõidueksami tegemiseks tulevikus ühest maakonna keskusest teise sõitma. Foto: arhiiv.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liige ja maaelukomisjoni esimees Ivari Padar tervitab maanteeameti otsust säilitada kõik teenindusbürood maakonna keskustes, kuid ta rõhutas, et sõidueksami tegemise võimalus peab samuti maakonna keskustes säilima.
„Täna on mõistlikust lahendusest puudu vaid üks samm. Siiani ei ole ma kuulnud ühtegi selget argumenti, miks peaks A- ja B-kategooria sõidueksami tegemiseks tulevikus ühest maakonna keskusest teise sõitma,“ ütles Padar.
Ta tõi näiteks, et võimalus sooritada sõidueksamit võib olla oluline argument noorte koolivalikul, kuna eelistama hakatakse suuremaid keskusi kust saab korraga nii kooli lõpudiplomi kui ka juhiload.
Padar märkis, et riiklike teenuste reformimise eesmärk peab olema tänaste maakonna keskuste tugevdamine ja seal teenuste kättesaadavana hoidmine. „Eksamineerijate roteerumine on igati aktsepteeritav aga sõidueksami tegemise võimalus peab maakonna keskustes säilima.“
Maanteeamet teatas juuli alguses, et käivitab oktoobris tsentraalse eksamikeskuse, mis tähendab, et A- ja B-kategooria sõidueksamit saab ülejärgmisest aastast senise 17 teenindusbüroo asemel teha kuues linnas. Kriitikat pälvinud muudatusi põhjendas amet sooviga tõsta eksamineerimise kvaliteeti, ühtlustada ootejärjekordi ja vähendada korruptsiooniriski.


title: Siim Kallas ei hakka uut parteid tegema

maintext:
Siim Kallas ei hakka uut parteid tegema
BNS
Siim Kallas. Foto: Arvo Tarmula
Reformierakonna juhatus arutas tänasel koosolekul erakonnas tekkinud erimeelsusi ning erakonna auesimehe Siim Kallase ettepanekuid erakonna juhtimise muutmiseks. Pärast ütlesid nii peaminister Taavi Rõivas kui ka Siim Kallas ajakirjanikele, et koosolekul räägiti suud puhtaks ja edasi minnakse ühise sõbraliku perekonnana, vahendas rahvusringhääling.
Rõivase sõnul ütles Kallas selgelt välja, et tal ei ole plaanis uut parteid teha.
"Meil oli väga asjalik arutelu ja kõik need küsimused, mis juhatuse liikmetel, fraktsiooni liikmetel kui ka kaugemalt kohale tulnud erakonna liikmetel olid, said vastatud," lausus Rõivas "Aktuaalsele kaamerale".


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Riigikohus: kriminaalasja avalikul istungil kõlanud info avaldamist ei saa kohus keelata
Toimetanud Urmas Lauri
Riigikohtu kriminaalkolleegium jättis tänase määrusega muutmata Tallinna ringkonnakohtu 5. aprilli 2016. a määruse, millega tühistati menetlusandmete avaldamise ja kohtu korralduse eiramise eest ajakirjanikule määratud rahatrahv.
Kohtuasja peamine vaidlusküsimus seisnes selles, kas maakohus sai kohtusaalis viibinud ajakirjanikul keelata avalikul kohtuistungil üle kuulatud kannatanu ja tunnistajate ütluste avaldamise meedias ning kohaldada keelu rikkumise, kohtu korralduse ning kohtu suhtes lugupidamatu käitumise eest rahatrahvi.
Riigikohus nõustus ringkonnakohtu järeldusega, et kohus ei saa kehtiva seaduse kohaselt keelata avalikul kohtuistungil kõlanud menetlusandmete avaldamist. Riigikohus selgitas, et kohtuistungi avalikkust tohib piirata üksnes kriminaalmenetluse seadustikus ette nähtud alustel. Vaid ühel juhul, s.o kohtuistungi kinniseks kuulutamise korral, saab kohus hoiatada kohtumenetluse pooli ja istungisaalis viibijaid, et menetlusandmeid pole lubatud avaldada. Vaid kõnealuse keelu rikkumise korral on võimalik nii menetlusosalist kui ka istungisaalis viibijat, v. a süüdistatavat, kohtumääruse alusel trahvida.
Kriminaalkolleegium märkis samas, et kuigi kohtuistungi võib kuulutada kinniseks õigusemõistmise huvides, peavad sellise otsustuse tinginud põhjused olema kaalukad (nt kohtu või kohtumenetluse poole või tunnistaja julgeoleku tagamise vajadus). Üksnes see, et vältima peab veel üle kuulamata tunnistajate mõjutamist, ei anna kohtuistungi kinniseks kuulutamiseks alust. Vastupidisel juhul peaks suuremat avalikku huvi tekitavate ja isikuliste tõendite vahetut uurimist eeldavate kriminaalasjade arutamine toimuma valdavalt kinnistel kohtuistungitel. Selline käsitlus satuks aga vastuollu põhimõttega, et avalikkuse esindajatel on üldjuhul võimalik vahetult kohtuistungit jälgida ning talletada. Veel üle kuulamata tunnistajate mõjutamist peab menetlusseadustiku kohaselt aitama vältida ristküsitlus ja seadusest (KrMS §-st 13) tulenev piirang, mille kohaselt on istungisaalis viibival isikul lubatud teha vaid kirjalikke märkmeid.
Kolleegium osutas ka sellele, et võrreldes teiste kohtumenetluse liikidega on kriminaalasja arutava kohtu volitused menetlusandmete avaldamise keelamise osas piiratumad. Näiteks tsiviilkohtumenetluses võib kohus menetlusosalisi ja teisi istungisaalis viibijaid määrusega kohustada asja menetlemisel teatavaks saanud asjaolu saladuses hoidma ka juhul, kui menetlus ei ole kinniseks kuulutatud, kuid saladuse hoidmine on ilmselt vajalik mõne tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 38 nimetatud õiguse või huvi kaitseks. Sellest sättest juhindutakse ka halduskohtumenetluses.
Öeldut kokku võttes tõdes kriminaalkolleegium, et kuigi ei saa välistada olukorda, kus saalis viibija talletab istungil kõlanud menetlusandmeid ka kirjalike märkmetena maksimaalse täpsusega, ei luba kriminaalmenetluse seadustiku sätted selliselt saadud teabe avaldamist avaliku kohtuistungi puhul piirata. Vastavasisulise keelu sätestamiseks peaks seadusandja kaaluma menetlusseadustiku muutmist tsiviilkohtumenetluse seadustiku eeskuju aluseks võttes.
Otsusega saab tutvuda siin.


authors:
Lääne Elu
Ülle Madise

maintext:
Õiguskantsler Ülle Madise: omavalitsused peavad olema valmis osutama oma elanikele kümmet sotsiaalteenust
Ülle Madise
Õiguskantsler Ülle Madise saatis omavalitsusjuhtidele märgukirja ajendatuna sagedastest küsimustest, millised on sotsiaalhoolekandeteenuste osutamisel kohaliku tasandi võimu kohustused tänavu jõustunud uue sotsiaalhoolekande seaduse järgi. Madise sõnul on õigusselgus selles valdkonnas eriti oluline eesseisva haldusreformi kontekstis.
„Avalikke teenuseid tuleb osutada omavalitsuse uutes piirides ja muutunud elanikkonnale, ent jätkuvalt parimal võimalikul moel ja kooskõlas kehtivate õigusaktidega,“ kirjutas õiguskantsler. Sotsiaalhoolekande seaduse järgi lasub omavalitsusel kohustus osutada oma elanikele kümmet sotsiaalteenust: koduteenus, väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus, tugiisikuteenus, täisealise isiku hooldus, isikliku abistaja teenus, varjupaigateenus, turvakoduteenus, sotsiaaltransporditeenus, eluruumi tagamine ja võlanõustamine. Kõigi nende puhul tuleb omavalitsusel tagada, et selliseid teenuseid pakutaks, välja selgitada konkreetse inimese abivajadus ning milline teenus inimest aitab. Vajadusel tuleb omavalitsusel osaleda teenustega seotud kulude katmisel. Seejuures jääb omavalitsusele võimalus osutada neid teenuseid ise, osta neid teenusepakkujalt või teha naaberomavalitsustega koostööd.
Kui omavalitsustel ülesande täitmiseks raha napib, lasub täiendava finantseerimise kohustus riigil, kes on seadusega vastavad kohustused omavalitsustele ette näinud. Samuti palus õiguskantsler omavalitsuste juhte analüüsida oma vallas või linnas korraldatavaid sotsiaalteenuseid ning viia kõik vajalikud regulatsioonid seadusega kooskõlla.
Vaata õiguskantsleri märgukirja koguteksti siit: sotsiaalteenused_kohalikus_omavalitsuses


maintext:
Saarte Hääl: Eesti sai endale Saaremaa juurtega naispresidendi (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Kersti Kaljulaid riigikogus. Foto: Peeter Langovits
Riigikogus presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi juured on Lümandas ning tänaseni Leedris elavad sugulased tundsid eile uhkust ja heameelt, kirjutas Saarte Hääl.
Nädala pärast ametlikult presidendiametisse astuva Kersti Kaljulaidi vanaisa Theodor Kaljulaid lahkus küll Lümanda kandist Pälli külast enne Teist maailmasõda, kuid ajas ka mandril agaralt Saaremaa asja. Nimelt oli ta ühenduse Saartelaste Koondis Tallinnas juht. Tegu oli siis tänapäevase Tallinna saarlaste ühenduse eelkäijaga.
Saarte Hääl leidis Kersti Kaljulaidi juured üles ka Leedri külast. “Hea rõõmus meel on ikka. Ehk kunagi, kui asi juba laabub veidi, tuleb Saaremaale ka, Ilves käis küll siin Leedri külas kiviaeda ladumas, nüüd on seal vastav kiri ka juures,” avaldas lootust Väino Kaljulaid, kelle isa ja tulevase presidendi vanaisa Theodor olid vennad.


maintext:
Galerii: Mika Keränen tutvustas lasteraamatukogus oma värskeimat lastekrimkat „Jõmmu”
Kristjan Kosk
Soome päritolu lastekirjanik Mika Keränen pseudonüümiga Mihkel Kera rääkis täna Haapsalu lasteraamatukogus oma kõige uuemast lasteraamatust „Jõmmu”. Peale selle rääkis kirjanik, mida üldse tähendab raamatu kirjutamine.
Keräneni kõige uuemat lasteraamatut „Jõmmu” saab poodidest osta alates detsembrist. Kirjanik rääkis, et raamatus on kuus peategelast – Mari, Olav, Anton, Sadu, Reilika ja koer Mati. Tegevus toimub Emajõel või selle kallastel. Ehkki kirjanik luges ette lühikese lõigu uuest raamatust, jäi ta muus osas salapäraseks.
Keränen võrdles raamatu kirjutamist jalgsi Haapsalust Tallinnasse kõndimisega. „Kirjutad ja kirjutad, arvad, et pool raamatut on valmis, kuid siis selgub, et käsikirja on alles viis lehekülge ning 145 lehekülge on veel kirjutada,” selgitas kirjanik. „Kirjutad ja siis jälle puhkad, kohe järjest ei saa.”
Fotod: Arvo Tarmula


maintext:
TS Laevad loodab homsest Hiiumaa liinile lisada parvlaeva Kõrgelaid
Toimetanud Urmas Lauri
Saaremaa Laevakompanii pakkus Kõrgelaidu Hiiumaa liinile appi juba 5. oktoobril, kui madala mere tõttu suured laevad esimest korda kai äärde jäid. Foto: Urmas Lauri
TS Laevad peab rääkimisi Saaremaa Laevakompaniiga parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks Hiiumaa liinile. Parvlaev Kõrgelaid loodetakse lisada Hiiumaa liinile alates homsest, 20. oktoobrist, teatas Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro.
Seoses erakorraliselt pikaajaliselt püsinud madala meretasemega on laevaliiklus Rohuküla-Heltermaa liinil olnud häiritud ning laevaliiklust on valdavalt saanud teenindada vaid parvlaev Harilaid. Parvlaeva Harilaid mahutavus pole olnud piisav tagamaks ülevedu Hiiumaa liinil. Lähiaja ilmaprognoosid ei luba olulist meretaseme tõusu ning lähipäevil on oodata ka tugevat tuult.
TS Laevade esindajatega vestelnud meremeeste, aga ka sadamatöötajate sõnul on selle sügise ilmastikuolud Hiiumaaa liinil erakorralised just pikaajaliselt püsinud madala meretaseme osas. Sellel liinil töötanud inimesed ei mäleta, et sellist olukorda oleks olnud vähemalt viimase kahekümne aasta jooksul.
Parvlaev Kõrgelaid loodetakse lisada liinile nii pea kui kokkulepped on saavutatud ja meeskond laevale saabunud.
Parvlaevad Regula ja St.Ola on sadamates ootel ja asuvad liinile niipea kui ilmastik seda võimaldab.
TS Laevad palub Hiiumaa liinil sõita soovijatel jälgida operatiivset infot Praamid.ee veebilehel ja Facebookis.


maintext:
Läänlased tõid taekwondo Eesti Karikalt koju seitse medalit
Kohtla-Järvel esimest korda peetud algajate daekwondo-sportlaste Eesti Karikal osales Haapsalust seitse sportlast. Kõik nad medaleid ei saanud, aga kõik said tunda võistluste pingelist õhkkonda. Mõni sportlane pidi oma võitlusi ootama koguni kaheksa tundi, nii et lõpuks olid nad pikast ootamisest rampväsinud. Mõni ei jõudnud õigeks ajaks matile, sest saali akustika oli väga halb.
14-17aaastaste -63 kg kategoorias võitis Aleksei Bazõlev.
Täiskasvanute kahevõitluses sai hõbemedali Jan Piberman. Kompleksharjutustes sai ta pronksi.
Esimese kahevõitluse “maha maganud” Kristjan Kaljuste sai võistelda kolmanda koha eest. Ta alistas vastase puhtalt ja peale selle saavutas kompleksharjutustes kolmanda koha.
Egert Jakobi tuli parimaks sportlaseks täiskasvanute seas ja sai auhinnaks karika, kuhu ta saab panna ka kahevõitluse hõbemedali ja kompleksharjutuste kuldmedali. Need olid Egerti viimased võistlused algajate divisjonis, edaspidi on ta vastas juba kõrgemate vöödega vastased.
Tublid olid ka Ralf Kaljuste, Leonid Becker ja Kristo Tsarents.
Järgmised võistlused on Pärnus Eesti taekwondo liidu sünnipäeval 19. novembril. Sinna läheb Haapsalu taekwondo klubi suure võistkonnaga.
Haapsalus on klubi treeningud Wiedemanni spordihoones esmaspäeva, kolmapäeva ja reede õhtuti.
Taekwondo on Korea võitlus- ka maadluskunst.
Aleksander Joonasing
MTÜ Katleri Taekwondo Haapsalu klubi peatreener


maintext:
Seakatk jõudis Läänemaale: viirus tuvastati Hanilas ja Kullamaal (2)
Toimetas Lemmi Kann
Foto on illustreeriv. Foto: arhiiv
Sigade Aafrika katkuga taudistunud piirkondade hulka lisandus Läänemaa, kus viirus tuvastati ühel kütitud metsseal Hanila vallas ja neljal kütitud metsseal Kullamaa vallas.
Nüüdseks on seakatk tuvastatud kõikides Eesti maakondades peale Hiiumaa. Tegemist on 33. taudistunud alaga.
"Leiud näitavad taudi laialdast levikut metssigade hulgas ja seetõttu tuleb olla jätkuvalt hoolas ja ettevaatlik kõigil, nii loomapidajatel kui ka kõigil metsas toimetajatel, et vältida taudi levikut koduseafarmidesse," ütles Veterinaar- ja Toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda. Taudi leviku tõkestamiseks tuleb jätkata ka metssigade arvukuse vähendamist ning nakkusohtlike korjuste kõrvaldamisega loodusest.
"Oleme väga tänulikud inimestele, kes meile metsas leitud korjustest juba teada on andnud. Helistage julgelt maakondlikku veterinaarkeskusesse või jätke teade Veterinaar- ja Toiduameti vihjetelefonile numbril 605 4750. Sellega aitate oluliselt kaasa seakatku edasise leviku takistamisele," lisas Kalda.
Kokku on Eestis sel aastal uuritud 11 501 metssiga. Sigade Aafrika katkule positiivseid metssigu on kokku tuvastatud 1147. Läänemaal on kokku uuritud 756 metssiga, kellest 5 on positiivsed.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Martna ja Metsküla kool said digitaalselt aktiivse kooli hõbetaseme
Toimetanud Kaire Reiljan
Martna kooli lapsed Haapsalu rehabilitatsioonikeskuses innovaatilisi lahendusi uudistamas. Foto Arvo Tarmula
Kolmapäeval kuulutati välja Eesti digitaalselt aktiivsed koolid — 79 õppeasutuse seas said hõbetaseme Martna ja Metsküla ning pronkstaseme Ridala ja Taebla kool.
Digitaalselt aktiivne kooli tiitliga tunnustab Hariduse Inhotehnoloogia sihtasutus (HITSA) õppeasutusi, kes on kolme viimase õppeaasta jooksul kasutanud aktiivselt digitaalseid võimalusi.
Tunnustusega soovitakse seada eeskujuks koole, kes on muutunud valdkonna eestvedajaiks ja kellelt on palju ka teistel õppida. Samuti innustada neid, kes on sihiks seadnud oma kooli õpetajate ja õpilaste oskusliku tegutsemise digimaailmas ning astunud selleks esimesi vajalikke samme.
Koole tunnustatkse kolmes kategoorias: kuld, hõbe ja pronks.
Tunnustamise aluseks on riikliku õppekava, Eesti elukestva õppe strateegia 2020 ja Digipöörde programmi eesmärgid, mis määratlevad õpetajate ning õpilaste digipädevuste arendamise ja tehnoloogiavahendite otstarbeka kasutamise õppetöös.
Koolide aktiivsuse väljaselgitamiseks kaardistati kolmel õppeaastal viide tegevusgruppi jagatud tegevused: digipädevuste arendamine, muutused „pedagoogilises repertuaaris“, muutused õpetajate omavahelises suhtepildis, muutused õpilaste omavahelistes suhetes õppetöö ajal, muutused õpikorralduses ja õpikeskkonnas.


maintext:
Päästekoerte koolitus päädis eduka eksamiga
Kaire Reiljan
Peale edukat eksamit Reelika Kaasik ja päästekoer Sofi (vasakul), kohtunik Resi Gerritsen ja Merike Võsu päästekoertega Trooja ja Piia. Foto erakogu
Kolm Läänemaa päästekoera sooritasid sel sügisel edukalt rahvusvahelise päästekoerte eksamid, millele eelnes suvi läbi intensiivseid treeninguid.
Läänemaal, Linnamäel toimunud eksamil sooritas päästejälje B-taseme eksami koerajuht Merike Võsu hoolealune Trooja (Sark Fassan Viktorija) ning teine tema koer Piia (Sweetiw-Pie Queen Of New Orleans) läbis maastikuotsingu sobivuseksami. Maastikuotsingu sobivuseksami sooritas edukalt ka koerajuht Reelika Kaasiku hoolealune Sofi (Siimline’s Moonbow).
Koeri hindas rahvusvahelise päästekoerte organisatsiooni (IRO) tunnustatud kohtunik Resi Gerritsen Hollandist.
Läänemaal on päästekoerad, keda kasutatakse näiteks metsas kadunud seeneliste otsimiseks, koondunud Lääne-Eesti Vabatahtliku Reservpäästerühma juurde. Seitsmendat aastat tegutseva koerarühma eestvedaja Ain Lauritsa sõnul on viimasel ajal rühma lisandunud palju uusi koerajuhte ja sellest ka vajadus koeri paremini koolitada ja rahvusvaheliseks eksamiks ette valmistada.
Laurits selgitas, et päästekoerte eksam koosneb kahest osast – koer peab oskama nii jälge ajada kui ka olema kuulekas ja osav. „Otsingutreeninguid oleme koertele kogu aeg teinud, kuid kuulekuse treenimise eest hoolitses iga koeraomanik ise,” rääkis ta.
Tänu kohaliku omaalgatuse programmist (KOP) saadud toetusel sai koerarühm palgata treeneri, kes koeri just kuulekuse- ja osavuseksamiks treenis.
Tolli IPO hollandlasest treeneri Teus Tijsselingi käe treenisid päästekoerad suve läbi intensiivselt kuulekust ja osavust. Treeningutel osales üheksa koera, kellest kolm eksami edukalt sooritasid. „Ülejäänud koeri on lootust eksamil näha järgmisel aastal,” ütles Ain Laurits.