authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Rukkirahu kanalis on tagatud sügavus 5,25 m.
Toimetanud Kaire Reiljan
Madala veeseisu tõttu toodi enne süvandamist Rohuküla-Helterma liinile vanake Kõrgelaid. Foto Urmas Lauri
Rukkirahu kanalist kõrvaldasid tuukrid tänase öö jooksul madalamad navigatsiooniohud.
Meremõõdukeskus alustas süvendustöid täna öösel ja tuukritööd on tänaseks lõppenud. Meremõõdukeskuse juhataja Peeter Ude sõnul on hetkel kogu kanalis tagatud sügavus -5,25 meetrit. Enne tuukritööde tegemist oli see -5,05 meetrit.
„Täna saabub Rohuküla sadamasse puksiir, millele paigaldame traali ja esimesel võimalusel, kui ilmastikutingimused lubavad, alustame merepõhja traalimisega,“ lisas Ude laupäeval.
Seoses madala meretasemega Väinamerel tellis TS Laevad Rukkirahu kanali süvendamistööd. Süvendustööde eesmärk on puhastada Rukkirahu 60-65 meetru laiune kividest ja kanali keskele kogunenud pinnase vallist, mille tagajärjel muutub kanal 20-30 sentimeetrit sügavamaks. Tööde tulemusena tekib võimalus suurematel laevadel sõita ka madalama veega Hiiumaa ja mandri vahel.
Tööde maksumus on kokku koos käibemaksuga 42 000 eurot ja neid teostab Meremõõdukeskus OÜ. Süvendustööd algasid reedel ja tööde orienteeruv lõpp on teisipäeval, 25.oktoobril. Parvlaevaliiklust süvendustööd ei takista.
TS Laevad juhatuse esimees Kaido Padar tunnustab Meremõõdukeskuse kiiret reageerimist ning tänab kõiki teisi koostööpartnereid operatiivse tegevuse eest süvendustööde läbiviimise tagamisel.
Rukkirahu kanali süvendamine toimub koostöös Tallinna Sadama, Saarte Liinide, Hiiu Maavalitsuse, Meremõõdukeskus OÜ, Veeteede Ameti ning Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi vahel.


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Kindlustusselts: aeda jäetud batuudid põhjustavad õnnetusi
Esimesed sügistormid ja tormituuled on põhjustanud juba mitmeid õnnetusi, millest enamik on seotud aeda ununenud esemetega. Eelkõige põhjustavad probleeme batuudid, mis õhku tõusmisel kahjustavad nii kõrvalseisvaid hooneid kui ka autosid.
Swedbanki varakindlustuse valdkonnajuhi Kaspar Kauri sõnul on tänaseks seoses viimaste tormidega registreeritud üle kümne kahjujuhtumi. „Üks suurema kahjumiga juhtum oli selline, kus aeda jäänud batuut tõusis tugeva tuulega õhku ning vigastas nii majafassaadi, aeda, kasvuhoonet kui ka autot,“ sõnas Kaur, kelle sõnul on võrreldes viimaste aastatega oluliselt suurenenud just batuutidega seotud kahjujuhtumid. „Sügisel ongi põhilisteks kodukindlustuse kahjujuhtumiteks aeda laokile jäänud mööbel ning batuudid, mis on tugeva tuulega leidnud tee naabri kasvuhoones või auto katustel. Seepärast on oluline sügise tulekuga käia aias ringi ning lahtised esemed viia varju alla, et need tormiga ära ei kaoks või kolmandatele isikutele kahju ei teeks.“
Swedbank P&C Insurance AS hüvitas eelmisel aastal kokku 197 kahjujuhtumit, mis olid seotud loodusnähtustega. ¾ nendest juhtumitest juhtus just sügisesel perioodil. Keskmine kahju suurus oli 1 480 eurot.
Igaks juhuks võiks ka sõidukeid mitte puude alla ega nende lähedusse parkida. Väljas liikudes ja autoga sõites tuleb olla äärmiselt ettevaatlik, kuna tormiga võib murduda puid.
„Tasub meeles pidada, et kui murdnud puu autole langeb või tugev tuul ning torm muul moel sõidukit kahjustab, siis omanikele hüvitab tekkinud kahju vaid kaskokindlustus. Kohustuslik liikluskindlustus loodusjõudude tagajärjel tekkinud kahjusid ei korva,“ lisas Kaspar Kaur.
Sügisel peab valmis olema ka pikemateks elektrikatkestusteks. Seetõttu on soovitav hoida käepärast taskulamp ja laadida täis oma telefoni aku.
Sulgeda tasub ka uksed ja aknad ning kodust lahkudes oleks mõistlik vooluseadmed võrgust lahti ühendada, et neid pinge kõikumiste eest kaitsta.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Läänlaste turvamured: Linnamäe poeesine ja parvlaevale kihutajad
Kaire Reiljan
Septembri algusega lõppenud Läänemaa ohukohtade kaardistamine näitas, et enim muretsevad inimesed maakonnas liiklusohutuse pärast, kuid mitmel pool teevad muret ka kehv valgustus, üldine heakord, kogunevad noortekambad ja kakerdavad joodikud.
Juuni lõpus avatud küsitlusele, kus sai teada anda maakonna ohukohtadest, vastas 105 inimest. „Et märkamist oli nii palju, on igati positiivne,” rõõmustas Läänemaa turvalisuse nõukoja üks eestvedajaid Hele Leek-Ambur. Ohukohtade nimetamise kõrval said inimesed välja pakkuda ka lahendusi, mis asja leevendaks.
Probleemseid kohti oli kõigis Läänemaa omavalitsustes, kõige usinamad vastajad olid Haapsalu ja Lääne-Nigula valla elanikud.
Hele Leek-Amburi sõnul saadetakse küsitluse kokkuvõtted edasi omavalitsustele. „Osa asju saab teadmiseks võtta, osa lahendamine võtab kauem aega, kuid on ka asju, mida saab kohe teha,” nimetas ta.
Kõige ohtlikum on liiklus
Enim muretsevad läänlased liiklusohutuse pärast. Nad on nimetanud auklikke teid, ohtlikke ja piiratud nähtavusega teelõike, ristmikke ja ülekäiguradu, puuduvaid kõnni- ja kergliiklusteid, samuti teinud ettepanekuid liiklusmärkide paigaldamiseks.
Mitmel puhul mainiti ohukohana kihutamist Risti–Virtsu maanteel, kus Saaremaa parvlaevale tõttajad piirkiirusest kinni ei pea. Eriti tõstsid inimesed esile just Kõmsi ja Virtsu vahelist lõiku, kus liigne kiirustamine ja ohtlikud möödasõidud rohkem silma paistavad, ning Virtsu alevikku, kus ei hooli autojuhid kiirustamise kõrval ka ülekäiguradadest.
Kihutajate ohjeldamiseks pakutakse lahendusena kiiruskaamerate paigaldamist Risti–Virtsu maanteele ja tihedamat liiklusjärelevalvet.
Nõva valla elanikele valmistavad muret kurvilisel Vaisi–Variku kruusateel kihutavad autod, mis seavad ohtu tee ääres liiklevad jalakäijad ja jalgratturid. Kohalikud pakuvad siin lahenduseks vähemalt Nõmmemaa küla piires kiiruspiirangu kehtestamist.
Kurvilisi teelõike, kus nähtavust piirab teele liiga lähedal kasvav võsa, leidub mitmes vallas. Noarootsi vallas on esile tõstetud Tuksi ja Spithami vahelist teelõiku, Lääne-Nigula vallas Risti–Piirsalu teed, Ridala vallas Võnnu–Erja–Kabrametsa–Üsse teed.
Kergliiklusteed igatsetakse Martnas keskuse ristist koolini, Parila–Tuuru teel ning Keila maanteel Rannaküla ristist Linnamäe poole.
Peavalu number üks – Linnamäe poeesine
Kõige rohkem, koguni üheksal juhul nimetati küsitluses probleemse kohana Linnamäe poe ristmikku ja sealset parkimiskorraldust. Hele Leek-Ambur ütles, et ka Lääne-Nigula omavalitsustöötajad on just seda paika pidanud kõige ohtlikumaks.
Küsitlusele vastajad kurtsid, et poe laiendamisega tehti maja ette küll neli parkimiskohta, kuid autode rohkust arvestades neist ei piisa. Nii pargivadki poelised oma sõidukeid teistele autodele ja jalakäijaile ohtlikult ning poe juurde üle tee on ilmunud isetekkeline parkla.
Ohtlik on ka Linnamäe ristmik, kus Nigula ja Keila tee vahel varjab nähtavust poe nurk, Roosta poolt lähenedes piiravad aga paremalt poolt nähtavust põõsad.
Asja parandamiseks tegid inimesed ettepaneku muuta Linnamäe ristmik ringristmikuks, märkida parkimiskohad ka poest üle tee ning ehitada kõnnitee poe juurest vana Linnamäe koolini.
Rohkem kui üks kord mainiti ohtliku kohana Lääne-Nigula vallas Pälli teeristi, kus varjavad nii Linnamäe kui ka Leediküla poolt lähenedes nähtavust suured puud.
Haapsalu murelapsed: Metsa tänav ja Tallinna maantee
Haapsalu ohtlikest kohtadest on küsitlusele vastanud kõige sagedamini nimetanud Tallinna maanteed, kus sirgel teel kipuvad autojuhid lubatust kiiremini sõitma.
Eraldi on esile toodud Tallinna maantee ja Tamme tänava ristmikku, mis küsitlusele vastajate hinnangul on väga närviline ja liiklusohtlik. Seda aitaks nende arvates leevendada valgusfoori paigaldamine.
Vähemalt kolmel korral on ohtlikest kohtadest nimetatud Kuuse tänava lõppu Alexela tankla juures – seal liigub palju jalakäijaid ja ka autosid, kuid puuduvad kõnniteed. Vastajate arvates saaks asja parandada kõnniteede rajamise ja kiiruspiirangu kehtestamisega.
Kriitilised on vastajad Tallinna maantee ülekäiguradade, eriti just ristmikel asuvate suhtes. „Seal tuleb jälgida teisi autoga liiklejaid ja seetõttu võib jalakäija jääda märkamatuks,” kirjutas üks küsimustikule vastanu. Tema hinnangul oleks abi, kui ülekäigurajad nihutada ristmikest 50–100 meetrit kaugemale.
Teine suurem murekoht, millele inimesed küsitluses viitasid, on Metsa ja Vee tänava algus. Liikumise muudavad seal ohtlikuks Metsa tänava lagunenud ja puuduvad kõnniteed, mistõttu kõnnivad inimesed pigem sõiduteel. Vee tänaval Aafrika ranna poole liikudes puudub aga kõnnitee sootuks. Puudust tuntakse ka ülekäigurajast Metsa tänava ja Krahviaia vahel.
Rahul pole vastajad parkimiskorraldusega Posti ja Kalda tänaval, kus pargivad autod mõlemal teepoolel ning eriti Kalda tänaval on ohtlik möödasõite teha. Üks vastaja juhtis tähelepanu, et Vabalt tänavalt on väga keeruline pöörata Posti ja Karja tänavale, sest SEB kontori ette pargitud autod varjavad peateel vasakult poolt lähenevaid sõidukeid.
Purjutajad ja heakord
Liiklus pole sugugi mitte ainus, mis inimestele muret valmistab. Mitu haapsallast on ohukohaks nimetanud korrast ära kunagise lihakombinaadi varemeid, kus lapsed aega veedavad. Linnaelanikele teeb muret ka raudteejaama ja Kapteni kõrtsi ümbrus, kus liigub palju alkoholijoobes inimesi.
Purjus juhid häirivad nii vormsilasi kui ka Parila rahvast. Lahenduseks oleks vastajate hinnangul politsei sagedasem kohalolu.
Kullamaa inimeste meelest on nende kandis kõige ohtlikum kohalike seas populaarne ujumiskoht, Kullamaa tehisjärv. Seal on ujumiskoht roogu kasvanud ja puuduvad päästevahendid, pealegi armastatakse seal napsitamas käia. Nii soovivadki inimesed, et tehisjärve ujumiskoht oleks hooldatud ja sinna paigaldatud ka päästerõngad.
Lihulas seevastu muretsevad inimesed lasteaia tiigi pärast, mis oleks ohutum, kui sellele aed ümber ehitada, ning lagunenud piimakombinaadi varikatuse pärast, mis ähvardab kaela kukkuda.
Peale selle häirib Lihula valla elanikke ka avalik kord. Nii soovitakse Lihulas sagedamini näha politseid, kes joobes ja lubadeta autojuhte kimbutaks; kaameraid postkontori hoovi, kus kipuvad noored laamendama. Päris mimel korral mainiti ka Kasari baari, mille öist alkoholimüüki tuleks kohalike meelest piirata.
Fotod: Arvo Tarmula
Nn Alexela ristmik Haapsalus.
Linnamäe ristmik.


authors:
Lääne Elu
Arto Aas

maintext:
Arto Aas: kümme selget võitu haldusreformist
Arto Aas
Haldusreform on jõudmas vabatahtlike ühinemiste olulisse lõppetappi ning enam pole palju aega jäänud, et aasta lõpuks ühinemisleping valitsusele esitada, kirjutab riigihalduse minister Arto Aas (pildil).
Seoses omavalitsuste ühinemisega on olnud õhus väiteid, justkui ei saadaks aru, mida käimasolev haldusreform head võiks tuua. Olgu siis veel kord esile toodud mõned tüüpilised seniste ühinemistega kaasnenud positiivsed efektid, mida on korduvalt erinevate vallajuhtide endi poolt välja toodud ja mis suure tõenäosusega hakkavad ilmnema ka tulevaste ühinemiste puhul.
Kokku on alates aastast 1996 Eestis olnud 30 omavalitsuste ühinemist (ja mitte ühtegi lahkuminekut). Heade ühinemiste näidetena võib julgelt välja tuua näiteks Lääne-Nigula, Viljandi, Märjamaa, Suure-Jaani, Tapa, Lääne-Saare ja mitmed teisedki vallad. Ühinenud omavalitsused ei ela teistsuguses maailmas, ka neid puudutavad samad trendid, mis kõiki Eesti maapiirkondi. Siiski saab välja tuua vähemalt kümme ühinemistega seotud positiivset asja, mis on leidnud kinnitust seni ühinenud valdades:
1. Investeerimisvõimekuse oluline kasv tulenevalt mastaabiefektist, suutlikkus ära teha asju, mida eraldi poleks suudetud. Erinevaid näiteid sellistest elluviidud suurtest investeeringutest on väga palju, millest vallajuhtide sõnul varem ainult aastaid räägiti. Olgu selleks siis uued spordihooned või renoveeritud kultuuri- ja koolimajad.
2. Ametnike spetsialiseerumine, suurenenud kõrgharidusega ametnike osakaal, tõusnud vallaametniku prestiiž ja töötajate konkurentsivõimelised palgad. Näiteks on loodud juurde keskkonnaspetsialisti, arendusspetsialisti, haridus- ja kultuurispetsialisti, arhitekti jne ametikohti, mida varem väikestes valdades üldse ei olnud. Palgad on ühinenud valdades muutunud võrreldavaks maakonnakeskuse tasemega, mis annab võimaluse palgata tõesti pädevaid spetsialiste.
3. Paranenud on teenuste kvaliteet ja valik, sh sotsiaalhoolekande teenuste kvaliteet, toetuste tasemed on ühtlustatud reeglina ühinejate kõrgema taseme suunas. Mõnes sellises kohas, kus varem koduhooldustöötaja puudus, on see nüüd tagatud (endine Oru vald, Läänemaal). Avatud on uusi noortekeskuseid, tehtud juurde sotsiaalkortereid (Viljandi vald).
4. Ettevõtluse toetamise võime tekkimine. Näiteks Lääne-Nigula vallas pakutakse valla ettevõtjatele eraldi ettevõtlustoetust ja Viljandi vald osaleb tööstuspargi taristu arendamises päris suure omaosalusega.
5. Kogukonnad on muutunud aktiivsemaks ning kohtadel on omavalitsusele tekkinud selged koostööpartnerid, toimunud on kohalike algatuste toetamise süsteemi korrastumine. Näiteks Lääne-Nigula vallas on välja töötatud selge kogukonna kaasamise ja rahastamise poliitika, mille hulka kuulub ka külavanema statuut, tegevustoetused ja külamajade rahastamine.
6. Volikogude töö kvaliteedi selge tõus, kuna suurenenud on nõudmised volinike professionaalsusele, tekkinud parem tasakaal ametnike ja volinike vahel otsustamise protsessis, suurenenud on volikogu komisjonide roll. Suurenenud otsustajate ring tähendab, et olukord, kus asjad lepitakse omavahel väikses kohas kokku ja teistel pole sinna ringi asja, pole enam nii kergesti võimalik.
7. Oluliselt on vähenenud ametnike koguarv ja üldvalitsemiskulude osakaal omavalitsuste eelarves võrreldes ühinemiseelse ajaga, seega on õnnestunud paljudes kohtades ligi kolmandik senistest valitsemiskuludest suunata mujale, kasvõi näiteks lasteaednike ja kultuuritöötajate palkadeks.
8. Tekib võimalus piirkonna terviklikuks arenemiseks. Markantse näitena on toodud, et enne ühinemist arendati Põlva linnas ja vallas kergliiklusteedega eri suundi, see tähendab, et kasutaja jaoks nende teede otsad lõppesid valla piiril ja ei kohtunud omavahel. Ühe hea näitena on toodud koolitransport, mille korraldamisel on parem langetada otsuseid suuremat piirkonda silmas pidades.
9. Kaovad omavalitsuste vahelised maksed seni ühinemisosalistelt tellitud teenuste eest ja teie-meie suhtumine; seoses vastastikuse arveldamise kadumisega vähenesid näiteks Märjamaa vallas probleemid lapsevanematel kooli- ja lasteaiakohtade saamisel. Kadus ära asjaajamine kahe omavalitsuse vahel ühiselt kasutatavate ametnike ja asutuste suhtes, mis hõlbustas oluliselt otsustusprotsessi, on öelnud näiteks Kohila vallavanem.
10. Valla allasutuste tööd saab nende ühtse juhtimise korraldamisega muuta efektiivsemaks ja paindlikumaks seal, kus üksinda kiputakse jääma elanike arvu vähenedes liiga väikeseks – raamatukogud, kultuuriasutused, kommunaalettevõtted. Parem suuremas piirkonnas ühtse juhtimisega haruraamatukogud või rahvamajad olukorras, kus alternatiiviks võib olla millegi sulgemine. Näiteks Kose vald ja Tapa vald peavad oma kogemust kogu vallas ühtse raamatukogu loomisel koos kohtadel jätkavate haruraamatukogudega igati positiivseks.
Arto Aas, riigihalduse ministe


maintext:
Liikumispuudega laste toetusfondi teadaanne
Liikumispuudega laste toetusfond on 2009. aasta juunis minu poolt ja minu isiklikust kogemusest ajendatuna ellu kutsutud heategevusühing liikumispuudega laste ja nende perede toetamiseks.
Toetusfondi missioon on aidata kaasa liikumispuudega laste ja nende perede ühiskonda integreerumisele, sotsialiseerumisele, pakkuda uusi võimalusi, kogemusi, teadmisi, saada osa kultuurist ja meelelahutusest, avardada silmaringi, pakkuda positiivseid emotsioone. Me püüame laiendada liikumispuudega laste ravivõimalusi, toetada abivahendite soetamist, parandada elukvaliteeti ning äratada kaaskodanikes hoolivust ja tähelepanu kõige õrnemate ja nõrgemate vastu.
Kuna on mitmeid teraapiaid ja abivahendeid, mis on riikliku toetuseta, aga väga tõhusad ja vajalikud, siis püüame meie täita seda tühimikku ja teha need kättesaadavaks ka neile, kellel endal võimalusi napib. Oleme korraldanud ratsutamisteraapia laagreid ja teisi koosviibimisi.
Loodame, et meie pakutav on suureks abiks ja motivaatoriks tervele perele, kus kasvab liikumispuudega laps. Ka nende perede kõikidel liikmetel on õigus olla täisväärtuslikud ühiskonnaliikmed. Me soovime, et liikumispuudega lapsed täisealiseks saades oma eluga ise hakkama saaksid, mitte ei jääks sõltuma oma vanematest või sotsiaalsüsteemist.
Teada saamaks liikumispuudega laste ja nende perede tegelikke vajadusi ja muresid, palume teil meile kirjutada oma probleemidest, oma visioonist nende lahendamiseks ja laste unistustest. Kiri palun saatke meiliaadressil sirli.lltf@gmail.com.
Sirli Jassov
liikumispuudega laste toetusfondi looja ja juht


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Kaja Rootare: pagulaste tööleminek võtab aega (3)
Kaie Ilves
Kaja Rootare. Arvo Tarmula
Haapsalu on poole aasta jooksul vastu võtnud kolm sõjapõgenike peret, kokku 15 põgenikku, sh kuus täiskasvanut. Oktoobris sündis ühes pagulasperes neljas laps. Haapsalu 16 pagulast moodustab Eestisse tulnud sõjapõgenikest kolmandiku. Oktoobri alguses keeldus Haapsalu lähiajal rohkem pagulasi vastu võtmast.
„Kui sõjapõgenike hulk Haapsalu-suuruses linnas kiiresti kasvaks, kätkeks see endas ohtu, et tekib kinnine araabiakeelne kogukond, kellega võib kaduda side,” ütles eile volikogu istungil Haapsalu aselinnapea Kaja Rootare. „Kas me tahame seda, et kaotame kontakti nende inimestega ja hakkaksime saama ainult seda infot, mida kogukond meile tahab anda?” Kui pagulased kohanevad, õpivad keelt ja sulanduvad, pole sideme katkemise oht Rootare sõnul nii suur.
Teine põhjus, miks linn pagulaspausi peab, on keeleõpe. „Sada tundi keeleõpet on ilmselgelt liiga vähe,” märkis Rootare. Esimesena saabunud perekonna keeleõpe saab peagi läbi, kuid nad pole omandanud keelt tasemel, mida oleks tööleasumiseks vaja. Samuti lõpeb neil tugiisikuteenus, kuid nad pole valmis ilma hakkama saama. Perekond taotleb teenuse pikendamist, kuid riik pole otsustanud, kas seda teha.
Kehv keeleoskus on Rootare sõnul üks põhjus, miks pole ükski kuuest Haapsalu sõjapõgenikust seni tööd leidnud. Üks ema on lapsepuhkusel. Rootare ütles, et ülejäänud sõjapõgenikud õpivad keelt ja on töötukassas arvel, kuid töö leidmine võtab aega.
Volikogu liige Valdo Maisalu küsis, kui palju linna eelarvest kulub pagulastele. Rootare sõnul ei ole linna eelarvest neile seni midagi kulunud, sest pagulastele on eraldanud raha riik. Selle raha eest on ostetud esmavajalikku: sisustatud kolm kodu, ostetud talveriided, makstud hambaravi eest. „Seda on meile ette heidetud, sest meil on nii, et igaüks maksab hambaravi eest ise. Või kui ei maksa, siis on ilma hammasteta,” ütles Rootare. Sõjapõgenikel on hambaravi olnud siiski hädavajalik – hambad on väga korrast ära ja hambaarsti juurde on mindud juhul, kui see on vältimatu.
Ka on sõjapõgenikele palgatud tõlk, sest osa pagulasi vajab psühhoteraapiat. MTÜ Pagula tõlk on sõjapõgenikega liiga lähedalt seotud, et vahendada neid psühholoogilise abi saamisel.


maintext:
Välisuksele öökullid maalinud tallinlane sai Haapsaluga seotud naljakirja
Lääne Elu
Tallinnas elav Marika Sinkkonen jagas Facebookis kirja, kus temalt nõutakse hüvitist rändavate öökullide häirimise eest ning palutakse korteri välisuksele maalitud öökullid likvideerida.
"Tuled tagasi puhkamast, ja siis selline kiri??!!" kirjutab Sinkkonen. "Loed ühtepidi ja ka teistpidi põiki läbi. Naeraks ilmselt poole jutu peal, aga siis meenub, et just enne ärasõitu värvisid oma uue korteri uksele kollased lilled ja öökullid, korteri välisuksele, väljapoole. :) Ja seepeale tulid naabrid rääkima, et peab üle värvima, et nii ei sobi ja nüüd siis selline kiri. :P Kes iganes sa ka olid, ma otsin su üles ja sa saad tordiga näkku. :)"
Kirja sisu:
"Käesolevaga menetleme teie vastu 22.10.2016 esitatud kaebust Euroopa Liidu linnudirektiivi aktist 2006/56 lähtuvate nõuete rikkumise kohta. Eesti Ornitoloogiaühingu liigikaitse osakond valis Kunderi 32, Tallinn, Natura 2000 linnualade sekka. Sellega rakenduvad aadressil asuvatele kinnisasjadele kaitsealuste liikide elupaikade säilimisega ja häirimata lennukoridoride võimaldamisega kaasnevad nõuded. Oleme teavitatud, et Kunderi 2 asuval kinnisasjal esinevad öökullide imitatsiooniga visuaalid häirivad sügisrändel viibivate kõrvukrätsude (bufo calamitis) rändeteid. Palume korteriomandi haldajal puudused 7 tööpäeva jooksul likvideerida.
Meie andmetel on 24. oktoobri seisuga käesolevast nõudest lähtuvalt kogunenud hüvitismäära 214 (kakssada neliteist) eurot, mis sisaldab viivist 5€ ja 15 senti – palume kanda SA Eesti Ornitoloogiaühingu Haapsalu filiaali kontole EE020000… …, selgitusega Bufo calamitis. Hüvitismäärast loobumise tingimusena on võimalik kohaldada linnupeibutiste kandefunktsiooni rakendamist (in vivo), vt kirjaga kaasas olevaid vildist rändestimulaatoreid). Palume linnupeibutiste kandmisel järgida kõrvukrätsude loomulikku rändesuunda põhjast lõunasse. Kiiret reageerimist oodates ning kena rändeperioodi soovides Tormi Sammalselg."
Kirjale on lisatud "linnupeibutised-rändestimulaatorid", vildist öökullid.
Kirja saanud Sinkkonen nimetab kirja viimase viie aasta parimaks naljaks ja lubab selle ära raamida.
Saatjaks on kirja all märgitud SA Eesti Ornitoloogiaühing, Haapsalu filiaal, Lossi tn 3, alla on kirjutanud peaspetsialist Tormi Sammalselg.
Eesti ornitoloogiaühingul ei ole filiaale, Haapsalus ei ole Lossi tänavat ja Tormi Sammalselja nimelist inimest ühingus ei tööta. Kirjas on kasutatud ühingu õiget logo.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Sukles ja Uus leppisid kokku pagulaspausis (1)
Lemmi Kann
Koit Uus leiab, et uue presidendi lubadusest pagulaste integreerimise jaoks vajadusel lisaabi anda tuleb kinni haarata. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu linnapea Urmas Sukles ning Koit Uus ja Innar Mäesalu MTÜst Pagula leppisid eelmisel teisipäeval kokku, et sel aastal enam ühtegi pagulasperet vastu ei võeta.
Sukles ja Uus kohtusid Haapsalu linnavalitsuse kirja pärast. Sukles saatis üle-eelmisel nädalal sotsiaalministeeriumile teate, et Haapsalu pole valmis rohkem pagulasi vastu võtma.
Eri seisukohad
„Praegu on situatsioon, et me istume ühes autos ja probleem on selles, et pole kokku lepitud, kas sõidame Tartusse või Narva,” tõi Uus enne kohtumist piltlikustatud võrdluse. „Me ei ole ühel arusaamisel sellest, kas pagulaste n-ö maandamine on täiesti tavaline töö, mis loob uusi võimalusi, või probleem, millest oleks parem hoiduda,” ütles Uus.
Uus nentis, et asjad on läinud pisut teisiti, kui ta alguses ette kujutas. „Eelmisel kevadel nägin, et pagulasküsimus kätkeb endas ka Haapsalule head arenguvõimalust,” selgitas ta. Näiteks on Pagula loonud neli uut töökohta. „Nüüd on selgunud, et vaatasin valesti. Juhtub. Püüan edaspidi olla hoolikam,” ütles Uus.
Uusi sõnul on pagulasperedega tegelemisel tõesti tekkinud mõningaid probleeme. Kõige suurem valukoht on tema sõnul keeleõpe. „Keeleõppe mahtu on alahinnatud umbes seitse korda!” ütles Uus.
Keeleoskus on aga esmane eeldus, et sõjapõgenikud saaksid Eestis iseendaga hakkama. Uus selgtitas, et Eestil ei ole erilist kogemust, kuidas õpetada keelt täiskasvanuile ja lastele, kes ei valda vahekeelena näiteks inglise või vene keelt. Soomel on see kogemus olemas ja sealgi on juba selgunud, et alguses kavandatud normtundidest ei piisa. „Keeleõppesse tuleb riigil kindlasti vahendeid juurde anda!” ütles Uus.
Ta haaras kinni president Kersti Kaljulaidi intervjuust, kus viimane ütles Haapsalu linnavalitsuse protestikirja kommenteerides, et esimese viiekümne pagulasega töötavad omavalitsused peavad kindlasti riigilt saama igakülgset abi, mille vajadus töö käigus ilmneb. „Nüüd ongi just selline koht!” ütles Uus.
Uus lisas, et Pagula asutamist aga kindlasti ei kahetse. „Pagula kui tööriist on toimekas ja professionaalne, oleks väga rumal seda mitte kasutada. Praegu on just õige hetk riigilt vahendeid ja töökohti juurde küsida,” märkis ta.
Selleks aastaks aitab
Urmas Sukles ütles pärast kohtumist Pagula juhtidega, et keeleõppe ja kõigi vajalike lisavahendite teemal räägitakse kindlasti sotsiaalministeeriumiga. Kokku on lepitud, et paari nädala pärast minnakse koos Pagulaga sotsiaalministeeriumisse nõu pidama ja pärast seda otsustatakse, millal on Haapsalu valmis järgmise ehk neljanda pagulaspere vastu võtma.
„Me oleme kolm perekonda juba vastu võtnud. Kuuekümnest Eestisse tulnud pagulasest viisteist on Haapsalus, ma leian, et seda on juba päris palju ja nüüd tuleb üks paus teha. Tark ei torma,” ütles Sukles.
Ta kordas varem öeldut, et lasteaiaõpetajad, õpetajad ja sotsiaaltöötajad peavad saama aja uute oludega kohanemiseks. „Sel aastal ühtegi peret juurde ei tule,” kinnitas Innar Mäesalu.
Tema sõnul kuulati kohtumisel ära linnavalitsuse argumendid. Mäesalu nentis, et ehk oleks pidanud seda laadi kokkusaamise tegema juba varem. „Aga me oleme oma mõtted nüüd välja öelnud ja vaatame koos ministeeriumiga olukorra üle,” ütles Mäesalu.
Mäesalu märkis, et tema ootused enne esimeste pagulaste saabumist olid tunduvalt pessimistlikumad, kui reaalsus on kujunenud. „Inimesed on väga meeldivad ja neile meeldib siin olla. Lapsed käivad lasteaias – seal on vastuvõtt väga hea olnud. Nii et pigem olen positiivselt üllatunud,” ütles Mäesalu.
Ta lisas, et on ka murekohti, aga need tuleb lahendada, eelkõige keeleõpe.
Küsimusele, kui palju pagulasi on Haapsalu suuteline linna ja kogukonnana vastu võtma, vastas Mäesalu, et täpselt nii palju, kui suudetakse neid kohalikku ellu integreerida. „Kui inimesed saavad tööle, lapsed käivad lasteaias-koolis, tekivad hobid ja sõbrad – nii ta läheb. Kui sellise massiga põgenikke vastu võtta, nagu võtab Saksamaa, tekiks igal pool probleemid ja polegi võimalik normaalset lahendust leida. Aga nii nagu Eesti riik praegu samm sammu haaval toimetab, ei tohiks tekkida ühtegi probleemi,” ütles Mäesalu.


authors:
Lääne Elu
Mati Seppi

maintext:
Kullamaal selgusid Läänemaa koolide kiireimad jooksjad
Mati Seppi
Käesoleva aasta Läänemaa koolispordi liidu murdmaajooksu meistrivõistlused toimusid Kullamaal. Huvitavalt maastikule sobitatud rada tõi kohale hulga lapsi ja koole üle maakonna.
Tublid olid kõik lapsed, õpetajad ja koolid, kes osalesid. Samuti vedas järjekordselt ilmaga. Kuigi oli jahe ja tuuline oli vähemalt kuiv ja vihm ei tulnud segama.
Murdmaajooksu tulemused:
D vanuseklass
Tüdrukud 700m
1. Maili Märss (Ridala Põhikool) 2.52
2. Emma Katariina Hein (Haapsalu PK) 2.56
3. Kleer Jaani (Ridala PKl) 3.01
Poisid 700m
1. Risto Trik ( Haapsalu Algkool) 2.57
2. Tanel Toomemägi (Ridala PK) 2.59
3. Oliver Metsar Villakov (Algkool) 3.01
C vanuseklass
Tüdrukud 1000m
1. Hanna Liisa Salf (Haapsalu PK) 3.56
2. Helju Eliis Nagelman (Kullamaa) 4.25
3. Karmen Räli (Haapsalu PK) 4.26
Poisid 1000m
1. Eric Mathias Hein (Haapsalu PK) 3.36
2. Mihkel Türnpu (Oru Kool) 3.38
3. Jarmo Lempe (Ridala PK) 3.46
B vanuseklass
Tüdrukud 1000m
1. Reneli Saumets (Läänemaa Ühisgümnaasium) 4.01
2. Anastasija Skatško (Nikolai Kool) 4.02
3. Marie Põlluaed (Haapsalu PK) 4.03
Poisid 2000m
1. Joosep Lillemägi (Läänemaa ÜG) 7.20
2. Robin Ulla (Läänemaa ÜG) 7.28
3. Rasmus Romeo Truuver (Oru Kool) 7.54
A vanuseklass
Tüdrukud 1000m
1. Kristiina Köster (Läänemaa ÜG) 4.03
2. Marie Urvik (Läänemaa ÜG) 4.04
3. Angeelika Siitmaa (Kullamaa KK) 4.24
Poisid 3000m
1. Joonas Alekand (Taebla G.) 11.42
2. Mikk Päeske (Läänemaa ÜG) 11.43
3. Kristo Enn (Läänemaa ÜG) 12.11
Fotod: Mati Seppi


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaie Ilves

title: Tsahkna: Eesti areng on seiskunud

maintext:
Tsahkna: Eesti areng on seiskunud
Toimetanud Kaie Ilves
Margus Tsahkna. Arhiiv
Isamaa ja ResPublica Liidu tänasel volikogul kõnelenud IRL-i esimees, Margus Tsahkna tõdes, et Eesti areng on seiskunud.
"Eesti ei vaja peenhäälestust, vaid tõsiseid otsuseid," ütles Tsahkna.
Tsahkna tõdes et, seisaku tunnistamine ei ole viimaste aegade valitsustes vahelduva eduga osalenud IRL-i jaoks nõrkuse märk.
"Olukorra tunnistamine on eeldus edasiminekuks. Me ei tohi niisama pealt vaadata ja vaikides osaleda, sest see teeb meid kaasvastutajaks. Meie oleme valmis muutusteks, nüüd on küsimus, kas peenhäälestamise kursilt on valmis lahkuma ka teised," ütles Tsahkna.
Rääkides presidendivalimistest, avaldas Tsahkna tänu Allar Jõksile, kes tegi suurepärase kampaania ja saavutas väga hea tulemuse.
"Ma arvan, et Eesti sai endale hea presidendi. Kersti Kaljulaid on muutuste president, kes lööb Kadrioru aknad valla ja tuulutab ruume värskete muutuste tuultega. Soovin talle jõudu oma visiooni elluviimisel. Meie oleme talle toeks, sest see ühtib meie maailmavaate ja väärtustega," ütles Tsahkna.
Tsahkna sõnul näitasid presidendivalimised, et erakonnad, kes on seni olnud ühtsed, on ühtsuse minetanud.
"Üks on kindel – Savisaare-tondiga enam Eesti poliitikas ei hirmuta. Agoonia lõpetab järgmisel nädalal Jüri Ratas. See on suur muutus. Savisaare-hirmu asemel hakkavad valimistulemusi otsustama erakondade väärtused ja programmilised seisukohad," ütles Tsahkna.
Tsahkna märkis, et paraku oli Reformierakonna saatus presidendivalimistel üsna täbar.
"Intrigeerides kutsuti esile peaaegu põhiseaduslik kriis," ütles Tsahkna.


maintext:
Madala veetaseme tõttu ei pruugi raskeveokid Vormsile pääseda
Lemmi Kann
Parvlaev Ormsö. Foto: arhiiv
Kihnu Veeteed teatasid oma kodulehel, et seoses madala veetasemega võib esineda häireid raskeveokite üleveos Sviby-Rohuküla liinil.
Raskeveokite ülevedu ei teostata, kui veetase on madalam kui -38 cm. Milline veetase parajasti on, saab vaadata siit.
Täpsemat infot selle kohta, kas raskeveokid lubatakse parvlaevale, saab laeva telefonilt. Parvlaev Orsmö meeskonnaga saab ühendust telefonil 53 43 0916.


title: Haapsalus tuleb esimene ööKEAT

maintext:
Haapsalus tuleb esimene ööKEAT
Kaire Reiljan
6. klassid on ohutusalastes teadmistes mõõtu võtnud juba kuus aastat, gümnaasiumid teevad seda esimest korda. Foto arhiiv
Neljapäeva hilisõhtul peetakse Haapsalus esimest korda gümnaasiumidele mõeldud võistlusmängu Kaitse end ja aita teist (KEAT).
Kella 19.30 paiku stardib tosin kuueliikmelist võistkonda, kes peavad üles leidmas linna eri paigus asuvad kontrollpunktid ja neist igas mõne ülesande lahendama. Võistlus saab läbi südaööks.
Enamik ülesandeid on seotud ohutusega – kontrollpunkte korraldavad politsei, pääste, maanteeamet, Kaitseliit, Lääne-Eesti vabatahtlik reservpäästrühm. Kuid tegevust pakuvad ka pitsikeskus, Lääne Elu, spordiliit Läänela jt.
Võistlusmängu peakorraldaja, Haapsalu politseijaoskonna noorsoopolitseiniku Sirje Treimanni sõnul viiakse mäng läbi õhtupimeduses, sest gümnaasiumiealised liiguvad rohkem ringi ka pimedal ajal. „Jälgime ka seda, kuidas nad linnas kontrollpunktide vahel liiguvad ja end ka nähtavaks teevad,” selgitas ta.
Haapsalus saadi idee sedalaadi võistluse korraldamiseks sai ta Järvamaalt, kus ööKEATid on toimunud juba kolm aastat. Järva politseijaoskonna noorsoopolitseiniku Malle Hermansoni sõnul sai võistlus alguse sellest, et 6. klassis päevasel KEATil osalenud noored soovisid vanemates klassides midagi sarnast läbi teha, aga seda juba öösel. „Noorte tagasiside on olnud väga positiivne,” kinnitas Hremanson.
Samalaadset 6. klassidele mõeldud ohutusalast võistlusmängu Kaitse enda ja aita teist on Läänemaal kevadeti korraldatud juba 2010. aastast.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Eakate festivalil tunnustati Lihula Ema Theresat ja Hanila kultuurikandjat
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Žüriiliige Helmen Kütt. Foto Arvo Tarmula
Tallinnas Salme Kultuurikeskuses pärjati täna auhindadega 60+ festivali konkursi „Aastad täis sära ja väärikust” parimaid. Elutööpreemiad said Virve Köster ehk Kihnu Virve ja kauaaegne Kambja õpetaja Endla Langel. Põlvkondadevahelise sideme hoidmise eest saab auhinna seriaal „Õnne 13“. Tunnustuse said ka Lihula valla sotsiaaltöötaja Anu Veide ja laulukirjutaja Anne Vatter Hanila vallast.
Sel aastal tunnustas žürii kokku 17 eakate elu säravamaks või väärikamaks muutnud inimest või ettevõtmist. Laureaadid kuulutatakse pidulikult välja täna Salme kultuurikeskuses kell 11.30. 2016. aasta konkursi žüriisse kuulusid riigikogu sotsiaalkomisjoni liige Helmen Kütt, tele- ja raadioajakirjanik Reet Linna, mittetulundusühingu Inkotuba juht Eha Topolev, ajakirja 60+ peatoimetaja Eve Rohtla, lastearst ja Tallinna abilinnapea Merike Martinson ning festivali nõunik Iiris Toots.
Konkursi „Aastad täis sära ja väärikust 2016” laureaadid kategooriate kaupa
Elutööauhind: Kihnu Virve ehk Virve Köster, Kihnu saar
Kihnu Virve ei vingu elukalliduse ja üha kehvemaks muutuva tervise üle ega passi lihtsalt aknal. Ta ise on huvitav. Ta toimetab oma Järsumäe talus, hoolitseb pudulojuste eest ja küpsetab leiba ning kui vaba hetk, teeb jälle uue laulu. Enamasti räägivad tema laulud merest ja armastusest või merearmastusest. Kihnu Virve on on eheda Kihnu kultuuri elav kandja ning ka looja. Ta tähistas selle aasta 30. jaanuaril oma 88. sünnipäeva. Virve on ligemale neljasaja laulu autor, tema tuntuimaks lauluks on „Merepidu”.
Endla Langel, Kambja, Tartumaa
Jõulukuul 97aastaseks saav Endla Langeli teotahe ja aktiivne eluhoiak mõjuvad ehedalt ja sümpaatselt. Aastail 2015–2016 on ta oma õpilastele, endast isegi kolmkümmend aastat noorematele kambjalastele, pidanud kümme kultuuri- ja koduloolist loengut. Endla Langelit võib pidada Õpetajaks, kes suutis virgutada rahvuslikku vaimu ja sügavamat kultuurihuvi ka siis, kui seda tuli teha tasa ja targu.
Põlvkondadevaheline side: „Õnne 13“, Eesti Televisioon
Õnne-seriaali on tihedasse kimpu põimitud igas eas eestlased – nendevahelised suhted, mured ja rõõmud väljendavad meie enda elu ja suhteid eri põlvkondade vahel. Sarja väärtust ei saa alahinnata. Mida aeg edasi, seda suuremaks väärtuseks osutuvad paarkümmend aastat tagasi üles võetud osad, sest neist vaatab vastu meie lähiminevik oma murede ja selleaegsete asjade ning nähtustega meie ümber. Ka 23 aastat hiljem kihiseb elu Mornas endiselt ja sealsed elanikud peegeldavad teleekraanilt meile just nimelt meie endi elude lugusid.
Persoon: Aima Nurm, Tõstamaa, Pärnumaa
Aima Nurm on eakatele kui kiirabi. Tema tuntud lause on: „Kui midagi vaja, olen alati olemas.” Kui parasjagu probleemi pole, väntab ta iga päev sõpraderingi läbi, korvis igale mõni lilleõis või midagi, mis tal just aias õilmitseb. Ta on olnud 30 aastat Tõstamaa tantsu- ja lauluansamblis, viis aastat küla naisteklubis, oli 15 aastat kunagise motomatkaklubi esimees, lugematud korrad jõuluvana ja mardid. Teda paelub jooga, mahepõllundus, käsitöö ja kodukaunistus.
Eakad hoolivad: Maimu Leisalu, Tallinn
Maimu on aktiivne, hoolitsev, kohusetundlik ja südamlik Põhja-Tallinna linnaosa „seltsidaam”, kes hooldadab praegu kaht piiratud liikumisvõimega inimest. Vajadusel käib poes ja apteegis, loeb raamatut või ajalehte ette, vestleb, aitab tubastes toimingutes. Ta käib kord nädalas vabatahtlikuna abiks vähekindlustatud peredele toidupakke jagamas, abistab supiköögis toidujagamisel, on Pelgulinna Seltsi kassapidaja ja abiks ürituste korraldamisel, on Eesti skautide organisatsiooni liige ja kassapidaja. Viimati käis ta metsas mustikal ja viis mitmele eakale karbitäie marju.
Meie Anu ehk Lihula oma Ema Theresa, Lihula, Läänemaa
Heatahtlik ja abivalmis Anu Veide on Lihula valla hoolekandetöötaja, kes viib eakad eatrisse, arstile, ekskursioonile, juuksurisse, apteeki, poodi. Nagu imeväel saavad koju sööklast supp, kuurist puud ja kaevust vesi. Samal ajal on Anu alati heatujuline ja rahulik, valmis ära kuulama nii rõõmu kui ka mure.Ta on abivalmis puhke- ja pidupäevadelgi, kui selleks tekib vajadus.
Eakad ja keskkond: Aadi Saar, Tori, Pärnumaa
Aadi Saar on Tori Sotsiaalmaja vabatahtlik metsatark. Ta tunneb ja väärtustab meie Eesti loodust. Ta on vabatahtlikult terve aasta psüühiliste erivajadustega ja puuetega inimeste ning pensionäride loodustundi juhendanud. Iga kord on tund väga põhjalikult ette valmistatud.
Eakad kui kultuurikandjad: Olga Halliksaar, Kohtla-Järve
Olga Halliksaar on Kohtla-Järve Kultuurikeskuse seltskonnatantsurühma Reverans asutaja ja juhendaja. Ta soovis luua tantsukollektiivi eakamatele vene rahvusest daamidele, kellel on kerge jalg ja sirge rüht. 2012. aasta jaanuarist on ta MTÜ Sinule, 50+ tantsutrupi vabatahtlik juhendaja. Olga on tantsinud juba 13 aastat, praegugi rahvatantsuansambli Virulane memmede rühmas Hõbedane.
Anne Vatter, Hanila, Läänemaa
Anne Vatter on väga hea pillimängija ja laulukirjutaja. Tema sulest on tulnud juba üle 70–80 laulu, kõigis lauludes on lugu. Iga lugu jutustab mõne seiga tema elust. Pillimänguoskust ei õpetanud talle keegi, vaid ta õppis ise kuulmise järgi. Ütle talle ainult lugu ja ta mängib selle puhtalt ette.
Eakalt kogukonnale: Helgi Teder, Põlva
Helgi Teder on aktiivselt kaasa löönud mitme mittetulundusühingu tegevuses ja kuulunud mõne ühingu juhatusse. Praegu on ta vabatahtlikuna MTÜ Põlvamaa Reumaühingu juhatuse liige ja klubi Kuukiir peo- ja ürituste korraldaja, olles klubi asutajaliige. Ta kuulub MTÜ Põlva Kolmanda Nooruse Rahvakooli ja on MTÜ Põlvamaa Südameliidu liige.
Tegu eakale: Elo Kesküla, Pärnu Käsikellastuudio
2015. aasta sügisel asutas noor dirigent Elo Kesküla Pärnu Käsikellastuudio juurde seenioride ansambli. Väärikas eas julgeid daame kogunes üle kümne ning kes tulid, need jäid. Ansambel on Eestis täiesti unikaalne. Väärikas vanuses inimene on paras proovikivi. Nad said sellega hakkama – Elo ja tema stuudio seeniorid. Loomade varjupaik Meil on palju üksikuid vanainimesi, kes vajaksid enda kõrvale lemmiklooma, et leevendada üksildase elustiiliga seotud probleeme. Varjupaikades on palju eakaid loomi, kellel on tavalisest raskem uut kodu leida. Oma rahuliku loomu ja temperamendi poolest sobiksid nad hästi vanainimeste kaaslasteks. Kassid ja koerad pole ainult toredad seltsilised, nende positiivne mõju on mitu korda suurem. Vanainimesed liiguvad rohkem, on tervemad ja elurõõmsamad.
Eakad ja maailm: Adelbert Pool, Sillamäe
Elukutselt jurist, tegeleb Adelbert Pool kirjandusega: kirjutab luuletusi, artikleid ajalehtedesse, kirjatükke poeetidest-klassikutest ja linna ajaloost ajakirjadesse. Kohtumisõhtutel Sillamäe elanikega jutustab ta huvitavalt ammustest juhtumitest.
Seltsielu: Tartu Seeniormeeste Klubi
Klubi asutati 2001. aasta 9. oktoobril. 2016. aastal on liikmeid 85. Klubi tegevus on laiahaardeline. Korraldatakse iga-aastasi piljardi-, koroona-, lauatennise-, male-, kabe-, noolemänguturniire. Harrastatakse lauamänge, vestlusringe ja tegeldakse tervisliku võimlemisega. Sõprussidemed on loodud teiste klubidega: Tallinna Nõmme Vanameeste Klubi, Haaslava, Viimsi, Pärnu, Haabersti, Kristiine, Kehtna valla Seakõrva Ordu, Viljandi Vanaisade Klubiga, kes külastavad Tartu vanamehi ja vastupidi. Antiikhõbeda mummud, Kõrveküla, Tartumaa Antiikhõbeda mummud on Kõrvekülas tegutsev prouade seltskond, kes pole vanusele alla vandunud ja tunneb huvi eluolu, esoteerika, armastuse, kulinaaria ja tervislike eluviiside vastu. Nende püha üritus on kokkusaamine basseinis igal reedel. Koos tehakse vesivõimlemist igaüks omas rütmis.
Eakas ja tervisesport: Marianne Hermann, Lasva, Võrumaa
Marianne Hermann on Lasva valla kepikõnni seltsingu eestvedaja. Seltsing on oma 12. tegevusaasta lõpusirgel. Tegevliikmeid on 63, pool neist eakad, kuid selle koosseisuga on koos kõndimas käinud 300 eri eas inimest. Kepikõnni eesmärk ei ole ainult keppidega kõndimine, vaid tundma õppida oma kodukanti, kodumaad ja lähemaid naabreid.
Teadmised, elukestev õpe: Hõbeakadeemia ja eakate arvutikoolitus, Rakvere
Tallinna Ülikooli Rakvere kolledž käivitas 2015. aastal loengusarja, mis kannab nime „Hõbeakadeemia” ning on mõeldud Rakvere ja Lääne-Virumaa eakatele. Lektorid on akadeemilise taustaga põnevad isikud. Keskmine osalejate arv oli 66. Samal ajal alustas Rakvere kolledž eakate iganädalase arvutikoolitusega. Keskenduti praktilistele teemadele, nagu näiteks internetiotsingud, ID-kaardiga toimetamine internetis, suhtlus kaugel elavate sõprade või lähedastega interneti abil, aga ka internetialane ohutus. Arvutikoolitusel osalejate keskmine vanus oli 70 aastat, vanimad olid 79aastane proua ja 76aastane härrasmees.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Galerii: Taebla kolemajadest on järel vaid killustikuhunnikud
Urmas Lauri
Taebla kolemaju lammutanud Aspen Grupp on töödega jänni jäänud, sest kuigi kolm paneelmaja on lammutatud, pole firma suutnud tähtajaks, septembri lõpuks, ehitusjäätmeid koristada ning lammutatud majade alust maad haljastada.
Taeblas kolme lagunenud ja varisemisohtliku paneelmaja lammutamiseks sai Lääne-Nigula vald riigilt 35 000 eurot toetust.
Lammutamise riigihanke võitis Aspen Grupp, kelle pakkumus oli 49 680 eurot. Vallal tuleb sellest kinni maksta 30 protsenti, st 15 000 eurot, ülejäänu on KredExi toetus.
Aspen Grupp lammutas kolm paneelmaja, peab koristama jäätmed ja haljastama ala.
„Septembri lõpuks peaksid hooned ja ehituspraht olema likvideeritud ning haljastus taastatud. Sellest, et seal kunagi olid majad, ei tohiks olla jälgegi,” ütles ütles Lääne-Nigula vallavalitsuse haldusjuht Taivo Kaus enne lammutustööde algust augustis Lääne Elule.
Kokku lammutati kolm maja: kaks kolmekorruselist ja üks viiekorruseline. Ühtegi neist majadest pole kunagi valmis ehitatudki. Uksi-aknaid majadel ees ei olnud ja hooned olid varisemisohtlikud.
Taebla kolemajad
Kõik kolm maja tuli vallavalitsusel eraomandist välja osta.
Viiekorruselise maja eest maksis vald 2000 eurot. Hoone omanik oli soomlane Markus Pasi Pönkkä, kes on korduvalt süüdi mõistetud kriminaalkurjategija. Muuhulgas tappis ta 2005. aastal Tallinnas oma Maakri tänava korteris inimese. Pönkkä tükeldas laiba.
Kolmekorruseliste majade omanik oli samuti soomlane, Fedai Nuri, kellelt ostis vald majad 5000 euro eest. Esialgu küsis Nuri majade eest 59 000 eurot, kuid selle hinnaga ei olnud vallavalitsus nõus ja lõpuks lepiti 5000 peale kokku.
Fotod: Urmas Lauri


title: Postimees: Ettevõtja lubab lihvida Hiiumaa laevatee esmaspäevaks laevatatavaks

maintext:
Madal veetase on Hiiumaa ja mandri vahelist laevaühendust seganud juba paar nädalat. Foto Urmas Lauri
Meremõõdukeskus OÜ tegi Hiiu maavalitsusele ja veeteede ametile ettepaneku, milles lubab lihvida Hiiumaa laevatee esmaspäevaks 20 sentimeetrit madalamaks, mis võimaldab laevadel sõita ka praeguse madala veetasemega, kirjutas Postimees.
Ettevõtja lubab Hiiumaa laevatee ehk Rukki kanali, mis praegu on 5,1 meetrit sügav, paari päevaga lihvida vähemalt 5,3 meetri sügavuseks, et laevad saaksid sõita keskmisest 80 sentimeetrit madalama veetasemega. Veetee puhastamiseks on vaja lihvida laeva sõukruvide kuhjatud vall paarkümmend sentimeetrit madalamaks ja tõsta eest paar kivi.
Merendusteemalistes internetifoorumites on sellise töö hinnana nimetatud 50 000 eurot, ettevõtja enda sõnul saab selle töö ära teha odavamalt, kuna laevatee olukord on arvatust parem.


maintext:
Tamme tänava ristmikule tulevad valgusfoorid
Tamme tänava ja Tallinna maantee ristmikule tulevad valgusfoorid ja ohutussaared. Foto projetist.
Haapsalu linna ilmselt kõige liiklusohtlikum koht – Tamme tänava ja Tallinna maantee ristmik saab järgmise suvehooaja alguseks nutikad valgusfoorid.
Haapsalu linnapea Urmas Sukles selgitas, et projekt Tallinna maantee rekonstrueerimiseks on valmis juba mõnda aega, paraku ei saa sellega kohe algust teha, sest niivõrd kuluka projekti jaoks tuleb oodata mõne sobiva riikliku rahastusmeetme avanemist. Tamme tänava ristmikuga ei saa aga Suklese sõnul venitada, seega tehakse see korda linna rahaga.
„Vaatasime oma rahalisi võimalusi – selle raha me oleme võimelised järgmise aasta eelarves leidma,“ ütles Sukles. „See ei ole küll terve rehkendus, aga vähemalt saab autode vool reguleeritud. Ma väga loodan, et mingil hetkel riik ikkagi hakkab toetama neid riigi maanteid, mis linnades muutuvad munitsipaalteedeks. Siis saame Tallinna maantee tervikuna korda.“
Projekt näeb ette, et Tamme tänava ja Tallinna maantee ristmikule tulevad vajalikesse kohtadesse ohutussaared ja valgusfoorid. Sukles selgitas, et tööd tehakse selle perspektiiviga, et kui jõutakse kogu Tallinna maantee rekonstrueerimistöödeni, ei jookseks nüüd tehtavad tööd ja investeering liiva. „Me ostame kindlasti sellised „targad“ foorid, mis on meil ka Jaama tänava ristmikul ja need on võimalik üles võtta ja uuesti tagasi panna,“ selgitas Sukles.
Ristmik hakkab toimima samal põhimõttel – kui jalakäija soovib üle tee minna, tuleb tal selleks nuppu vajutada. Punase tule süttimisega sulgub üks sõidusuund, mis võimaldab samal ajal ka sõidukitel pöördeid sooritada.
Sukles ütles, et uue aasta alguses kuulutab linnavalitsus välja hanke ja ehitus läheb lahti esimesel võimalusel „Oleneb natuke talvest ka – kui on ikka väga külm, lükkab see ehitamist natuke edasi. Aga plaan on ikka see, et enne kui Itaalia veinipäevad ja rahvamassid Haapsallu saabuvad, oleks ristmik valmis. Juuni alguseks peaks foorid ikka juba põlema,“ selgitas ta.
Tööde orienteeruv maksumus jääb alla 100 000 euro.


maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 25. oktoobril
Kaie Ilves
Haapsalu Promenaadi hotelli ootab totaalne muutus
Haapsalu Promenaadi hotelli ootab ees totaalne muutumine: omanikud tahavad lammutada praegused juurdeehitised ja ehitada ajaloolise Peltzeri villa ümber uue ja moodsa spaahotelli.
Eesti epeenaised olid kõigist üle
Haapsalu vehklejate osa MK-etapi võitmisel oli suur, treener Helen Nelis-Naukas on oma kasvandike soorituste üle õnnelik. Loe lähemalt Lääne Elu paberlehest.


title: Paliveres mängiti suurõnnetust

maintext:
Paliveres mängiti suurõnnetust
Kaire Reiljan
Täna veidi peale kella 13 toimus liiklusavarii – liinibuss 16 reisijaga sattus õnnetusse ja paiskus külili, inimesed jäid bussi lõksu. Nii algas pääste, politsei ja kiirabi ühisõppus Palivere karjääris.
„Kohapeal selgus, et õnnetusse oli sattunud veel ka väikebuss ja kaks sõiduautot,” selgitas õppuse peakorraldaja Läänemaa päästeosakonna operatiivkorrapidaja Hannes Kliss.
Palivere karjääris ladiseva vihma käes oli tõepoolest külili suur buss, kust seest kostis appihüüdeid. Bussi ees oli kõvasti kannatada saanud ja otsapidi vette sõitnud väikebuss, mille juht endast häälekalt märku andis. Lisaks oli õnnetusse sattunud kaks väikeautot, millest üks ka põlema süttis.
Esimesena kohale saabunud Risti päästemeeskond pidi olukorrast ja kannatanute seisukorrast esimese pildid saama, kustutama süttinud auto ja lisaks toime tulema kahe nokastanud külamehega, kes oma abi pakkuma tulid ja oma aktiivsusega pigem tüliks olid.
Paarikümne minutit pärast saabusid korraga ka Haapsalu ja Lihula päästjad, nende sabas politsei ja kiirabi. Pääste operatiivkorrapidaja ja politsei väljuht võtsid päästetööde juhtimise üle, kõik sündmusele reageerinud jõud said ülesanded kätte ja tegutsesid.
Üksteise järel vabastati sõidukitesse kinni jäänud kannatanuid, kellele meedikud abi andsid ja vastavalt vajadusele neid haiglasse edasi toimetasid.
Läänemaa päästepealiku Kätlin Poopuu sõnul pole Läänemaal varem nii suure hulga kannatanutega õppust olnud — kaasatud oli 27 inimest. Suuravariile reageerisid Risti, Haapsalu ja Lihula päästjad, kolm politseipatrulli ja kolm kiirabibrigaadi.
„Kuna maakonnas on maanteetrass ja sellised õnnetused võivad juhtuda, oli eesmärk läbi mängida, kuidas kõik need kolm osapoolt hakkama saavad,” rääkis Poopuu.
Küsimusele, kuidas siis meeskonnad hakkama saavad, vastas Hannes Kliss siis, kui õppus oli poole peal: „Viimane pilt selgub siis, kui kokkuvõte on tehtud, aga praegu on põhjust rahul olla.”
Fotod Arvo Tarmula


authors:
Lääne Elu
Ants Laaneots

maintext:
Erukindral Laaneots: tugevat vastast ei julge rünnata ka suur kiskja
Ants Laaneots
Miks Balti riigid on NATO liikmed ja väikeriikidena tahame, et meie territooriumil paikneksid võimalikult suured liitlaste üksused? Me ei taha 1940. aasta sündmuste kordumist, meie kodumaa okupeerimist või annekteerimist. Tugevat vastast ei julge rünnata ka suur kiskja.
NATO Varssavi tippkohtumise otsusedsuvel kutsusid Venemaa juhtkonnas välja pahameele tormi. Kremli propagandamasin alustas kõrvulukustavat lärmi, süüdistades allianssi agressiivsuses, laienemises ida suunas ning tegelikult olematu kokkuleppe rikkumises Venemaaga, mille järgi NATO olevat lubanud, et Ida-Euroopa liikmesriikidesse ei paigutata neis alaliselt paiknevaid NATO üksusi. Venemaa elanike mõjutamiseks jätkus uue hooga jutt, et riik on piiratud ümber vaenlaste poolt, kessepitsevad kallaletungi.
Tõepoolest, Poolas langetatud otsused vastavad meie regiooni julgeoleku tagamise ja tugevdamise meetmetele, mida Balti ja Ida-Euroopa riigid taotlesid alliansilt peaaegu kaks aastat – alates hetkest, kui Venemaa annekteeris Krimmi ja okupeeris Ukraina idaosa. Tippkohtumisel otsustatisuurendada NATO vägede püsivat kohalolekut Baltikumis ja Poolas, paigutades igaühte neist riikidest pataljoni taktikalise grupi,ligi 1000 sõjaväelast. Lähiajal saabub Poolasse ka USA tankibrigaad.
Laiendatud on NATO Euroopa ühendatud relvajõudude ülemjuhataja volitusi,uuenduskuuri läbivad NATO kaitseplaanid. On püstitatud ülesanne taastada vägede kriisiaja juhtimise süsteem ning samuti NATO luuresüsteem, mis sisuliselt likvideeriti Venemaaga suhete soojenemise ajajärgul. Tippkohtumine kinnitas NATO kiirreageerimisjõudude suurendamise kuni 40 000 meheni ja 5000-mehelise kohese reageerimisvalmidusega üksuseloomise nende koosseisus. Balti riikides luuakse NATO side- ja juhtimispunktid.
Meie pingutuse tunnustusenaoli rõõmustav tippkohtumise otsus eraldada NATO poolt kaitsevajadusteks Eestile täiendavad 64 miljonit eurot. Uuesti kinnitati alliansi liikmete kohustus tõsta iga-aastane kaitse-eelarve kahe protsendini sisemajanduse kogutoodangust.
Venemaa infoväljas asuvatel venelastel ja eestlasteltekib kahtlemata küsimus: milleks on vaja kõiki neid sõjalisi ettevalmistusi? Kas tõesti kavatseb NATO rünnata Vene Föderatsiooni? Ei, ei kavatse. NATO tippkohtumise otsused on tagajärg, reaktsioon nendele rahvusvahelise julgeolekuolukorra järskudele muutustele Euroopas, mis on aset leidnud president Putini valitsemisajal. Vaatame selle reaktsiooni põhjuseid lähemalt.
Juba Putini esimesel valitsemisperioodil teatas Kreml, et kõik endised NSV Liiduvabariigid kuuluvad Vene Föderatsiooni eriliste rahvuslike huvide sfääri.Lähtutakse kavast taastada Euroopas mõjusfäärid ja kontroll kõigi endiste postnõukogude vabariikide üle, ehk taasluua Vene impeerium vähemalt endise NSV Liidu piirides. Seda plaani kinnitas Putinhiljem teatades, et endise Nõukogude Liidu integreerimine ühtsesse geopoliitilisse ühendusse on Venemaa peamiseks prioriteediks.
Selle, n-ö strateegilise lähieesmärgini jõudmisega ongi Putin ja tema meeskond praegu ametis. Venemaa kontrolli taastamine endiste nõukogude vabariikide üle toimub kahel viisil. Esiteks pehmelt– nende kaasamisega Moskva loodud rahvusvahelistesse organisatsioonidesse nagu Sõltumatute Riikide Ühendus (SRÜ), Tolliliit, Euraasia majandusliit ja Venemaa poolne NATO vaste – Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsioon (KJLO).
Teisalt jõuga, mis saab osaks nendele postnõukogude vabariikidele, kes on öelnud ära Kremli pakutud ühisprojektidest ja valinud läänemeelse orientatsiooni, ehk ühinemise Euroopa Liidu ja NATO-ga. Venemaa relvastatud agressiooni ohvriteks on langenud nii Gruusia kui Ukraina, kus sõda alles käib. Suurriigi agressiivsus on kaasa toonud olukorra, kus Venemaa on jäänud rahvusvahelisse isolatsioonija talle on kehtestatud Lääneriikide poolt majanduslikud sanktsioonid.
Pikaajalise psühholoogilise töötlemise tulemisena on Venemaa elanikkond zombistunud ja tehtud Kremli poolt kuulekaks tööriistaks isevalitsejale. Relvajõududes luuakse järjest uusi väekoondisi ja üksuseid. Nii taasmoodustati 2015. aastal Eesti ja Läti naabruses asuvasLääne sõjaväeringkonnas 1. kaardiväe tankiarmee, mis oli pärast külma sõja lõppu likvideeritud. Selle koosseisu kuuluvad eliitdiviisid, 4. kaardiväe Kantemirovi tankidiviis ja 2. kaardiväe Tamani motolaskurdiviis, loomisjärgus olev 144. motolaskurdiviis, üks tankibrigaad ja üks motolaskurbrigaad. Neis on kokku enam kui 700 tanki.Tankiarmee ei ole mitte operatiivtasandi kaitse-, vaid ründevahend, mis on mõeldud pealetungilahinguteks, läbimurreteks ja tegutsemiseks sügaval vastase tagalas.
Tekib küsimus, mis on selle armee otstarve, keda see armee kavatseb rünnata? Käesoleva aasta algul teatas Vene kaitseminister Sergei Šoigu kahe uue diviisi moodustamisest Lääne sõjaväeringkonnas. Milleks neid vaja on, kui ringkonda on niigi paigutatud ligi 40% kõikidest Vene relvajõududest?
Skandinaavia ja Balti regioon oli kuni viimase ajani üks maailma kõige rahumeelsemaid piirkondi. Siin ei ole konfliktikoldeid, riikidevahelised suhted on heanaaberlikud ja konstruktiivsed. Välja arvatud Venemaaga – riigiga,mis on agressiivne ja mille juhid unistavad maailma valitsemisest, püüavad vägivallaga lahendada kõiki rahvusvahelisi probleeme ja ähvardavad naabreid sõjalise jõuga.
Kui Venemaa süüdistab NATO-t laienemises, siis tegelikult ei toimu mitte laienemine, vaid Venemaaga külgnevatel väikeriikidel on soov asuda julgeolekukaalutlustel NATO liikmeks.
Esimest korda taasiseseisvunud Eesti ajaloos on saanud reaalsuseks liitlaste püsiv kohalolek. Kaitsekulutused on 2017. aastal riigi eelarvestrateegias läbi aegade kõrgeimal tasemel – 2,2 protsenti sisemajanduse koguproduktist ehk ligi 477 miljonit eurot. Sellele lisanduvad liitlaste sõjalise kohalolekuga seotud kulud, kokku 31 miljonit eurot. Ajalugu on näidanud, kuidas sõprade ja liitlasteta ei ole ka Eesti Vabariigi iseseisvust.
Erukindral Ants Laaneots
riigikogu riigikaitsekomisjoni liige (Reformierakond)


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Lehte Ilves

maintext:
Läänemaad külastavad peamiselt kodumaised turistid
Toimetanud Lehte Ilves
Suured suveüritused toovad Haapsallu üksjagu turiste, sh ka Toto Gotugno kontsert suve hakul. ARVO TARMULA
Tänavu suvel Läänemaad külastanud ja siin ööbinud turistidest olid kaks kolmandikku siseturistid, Eestis tervikuna oli siseturiste kolmandik.
Selle suve kolme kuu jooksul majutus Eestis kokku üle 1,25 miljoni turisti. Läänemaal ööbis statistikaameti andmeil 40 216 turisti, neist 68% olid eestlased. See näitab, et Läänemaad külastab eelkõige eestlane ise ning Läänemaal majutatud siseturistide arv kasvab jätkuvalt: tänavu suvel majutus 212 turisti rohkem kui mullu. Keskmiselt ööbivad Läänemaal majutuvad turistid 2,2 ööd.
Välituristidest on suurim osakaal endiselt soomlastel (20% majutatuist). Järgnevad sakslased, rootslased, lätlased ja venelased. Kuigi Läti turistide arv Eestis on tõusnud, käib Läänemaal lätlasi vähe. Kui naabermaakondades ööbis suvel palju lätlasi, Pärnus näiteks 11 649 ja Saaremaal 9780, siis Läänemaal käis vaid 1133 lätlast.
Haapsalu turismiinfokeskust külastas suve jooksul 8220 inimest, neist viiendik olid eestlased. Enim külastavad Haapsalu turismiinfokeskust soomlased, seejärel eestlased ja sakslased, aga ka rootslased, lätlased, venelased ja prantslased. Üksikuid külastajaid on tänavu käinud Uus-Meremaalt, Lõuna-Aafrika vabariigist, Aasia ja Lõuna-Ameerika riikidest. Infot küsitakse tavaliselt vaatamisväärsuste, toitlustuse ja majutusvõimaluste kohta.
Augustis majutus Läänemaal 333 Saksa turisti, kuid turismiinfokeskust külastas samal ajal 653 Saksa turisti. Seda võib põhjendada sakslaste harjumusega reisida karavanidega või ööbida mitteametlikes majutuskohtades, aga ka sellega, et tihtipeale lähevad Haapsalut külastavad turistid õhtul Tallinna tagasi.
Annika Mändla
MTÜ Läänemaa Turism juhataja


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

title: Sotsiaalmajas tuleb hoidiste konkurss

maintext:
Sotsiaalmajas tuleb hoidiste konkurss
Lehte Ilves
Sotsiaalmaja 20. juubel 2015. aasta oktoobris. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu sotsiaalmaja korraldab sotsiaalmaja 21. sünnipäeva puhul hoidiste konkursi. Konkursil selgitatakse välja parim soolane ja parim magus hoidis.
Et hinnatakse nii maitset kui ka välimust, tasub purgi kaunistamisega vaeva näha. Hoidiseid maitsevad sotsiaalmaja avatud uste päeval osalejad. Auhinnatakse rahva lemmikuid.
Osalemiseks tuleb sotsiaalmajja Kastani 7 viia igast hoidisest üks purk. Mida rohkem tuleb hoidiseid, seda uhkem saab konkurss. Purgil võib olla hoidise nimi ja koostis, aga ei tohi olla hoidistaja nime. Eraldi paberil tuleb esitada valmistaja nimi, kontaktandmed ja viide, kas tegemist on soolase või magusa võistlustööga. Lisada võib ka retsepti.
„Ärge häbenege oma hõrgutisi konkursile tuua,” kutsub sotsiaalmaja kõiki osalema ja ka tuttavaid julgustama.
Võistlustöid võtab Haapsalu sotsiaalmaja vastu 31. oktoobrini.
Maitsmine, hindamine ja autasustamine on 1. novembril sotsiaalmaja avatud uste päeval.


authors:
Lääne Elu
Andres Herkel
Vabaerakonna Esimees

title: Andres Herkel: kõik on korraga nõrgad - nii Venemaa, Euroopa kui USA

maintext:
Andres Herkel: kõik on korraga nõrgad – nii Venemaa, Euroopa kui USA
Andres Herkel, Vabaerakonna esimees
Pole kahtlust, et maailmapoliitika on muutunud pingelisemaks kui kunagi varem alates Berliini müüri kokkuvarisemisest. Paradoks on siinjuures see, et seda pingestumist ei iseloomusta ühegi meile suurimat huvi pakkuva osapoole tugevnemine. Vastupidi, nii Euroopa Liit, mida näeme oma kuuluvuses peamise turvapaigana kui ka Venemaa, mis on suurima ohuallikas, on ehmatavalt nõrgad. Nõrgad on ka Ameerika Ühendriigid, kus rulluv presidendivalimiste kampaania toob esile ühiskonna lõhestatuse ja kergemeelsuse, et mitte öelda rumaluse.
Ähvardamine Iskandritega ja lennukikandja Admiral Kuznetsov ümbereuroopareis Koola poolsaarelt Süüria rannikule on selge jõudemonstratsioon. Siiski paistab selle taga ka Venemaa diplomaatiliste läbimurdekatsete ebaõnnestumine, millele lisaks seistakse silmitsi sanktsioonidest ja madalast naftahinnast nõrgestatud majandusega.
Varem ei ole Venemaa olnud nii paljude Lääne poliitikute jaoks paariariigi staatuses. Sanktsioonide leevendamine või mingite poliitiliste õigustuste otsimine Venemaale ei ole täna teemad. Pärast Aleppo pommitamist antakse ka Ukrainas toimunule karmimaid hinnanguid. Sisuliselt on Lääs Venemaa suhtes üle võtnud selle karmi poliitika, mille vajadusest meie kõnelesime juba aastaid tagasi.
Paraku on illusioonide purunemisel ka hind. Kunagi varem pärast Berliini müüri langemist pole julgeolekuolukord maailmas olnud nii pingestatud. Majanduslikult nõrk ning poliitiliselt isolatsiooni surutud Venemaa võib olukorda veelgi pingestada. Euroopa vähene otsustusvõime ning Ühendriikide skandaalselt kulgevad presidendivalimised aitavad sellele muidugi kaasa.
Euroopa nõrkus ei piirdu üksnes Brexitiga. Just nüüd vajaks Euroopa tugevat ühtsusesõnumit selleks, et taastada sisemine ja väline veenvus. Aga just nüüd torkab otsustusvõimetus teravalt silma. Viimase Euroopa Liidu Ülemkogu ebaõnnestumised on eriti näitlikud. Valloonid pidurdavad vabakaubandusleppe Kanadaga, Itaalia peaminister pidurdab kõigi teiste valmisoleku kõnelda Venemaaga senisest teravamas toonis ning Hollandi peaminister laiutab käsi kevadise referendumi pärast, millega lasti allavett Euroopa Liidu ja Ukraina assotsiatsioonilepe.
Muuseas peaksid need ebaõnnestumised andma mõtteainet otsedemokraatia nõudlejatele. Katsed olulisi küsimusi referendumi abil legitimeerida on viinud hoopis eliidivastase protestihääletuseni, mille süvapõhjused tihti ei haakugi algselt püstitatud teemaga.
Ühendriikide küsimus pole üksnes Donald Trumpi ähvardavalt kaootiline kuju ja selle neutraliseerimine. Suur küsimus on, kuidas sai selliste isikuomadustega inimene vabariiklaste presidendikandidaadiks saada ning miks oleme jõudnud olukorda, kus ühiskonda siduv alge praktiliselt puudub. Ühendriigid on seesmiselt haavatud isegi sõltumata sellest, kumb kandidaat saab presidendiks.
Venemaa näib valmistuvat suureks vastasseisuks, kinnitades, et neile sobib Ühendriikide presidendiks üks Trump, kes siiski on ebatõenäolisem variant.
Kas olukorras, kus kõik on korraga nõrgad, saab nõrkusest kujuneda omamoodi tasakaalupunkt? Seda on ehk lohutav loota, kuid tegelikult peame arvestama hoopis ebameeldivama arenguga. Nõrkuses sünnivad ka vead ja meeleheitesammud, mida pärast on oi kui raske tagasi võtta.
Millised need ühe või teise osapoole puhul olla võiksid, on raske ette näha. Küll võib tänase teadmise veerult arvata, et potentsiaalselt kõige ohtlikumad on president Putini meeleheitesammud.
Andres Herkel, Vabaerakonna esimees


authors:
Lääne Elu
Edward Lucas

maintext:
Edward Lucas: Slovakkia presidendi kiituseks
Edward Lucas / BNS
Tõde ja armastus alistavad valed ja vihkamise. Nii me vähemalt loodame. See Václav Haveli moto valgustas tänavuse Forum 2000 konverentsilava. Tšehhi (ja enne seda Tšehhoslovakkia) näitekirjanik-filosoof oleks saanud tänavu 80-aastaseks. Ajal, mil seisame silmitsi killustatuse ja populismiga kodus ning üha suuremate ohtudega välismaal, vajame humanismi ja moraalset selgust rohkem kui kunagi varem.
Lihtne on langeda pessimismi ning asuda hirmu külvama. Venemaal ja Hiinal õnnestub tõepoolest näidata vanu ja uusi demokraatiaid nõrga ja abituna. Jah, meie autoritaarsed vastased on julged ja otsustavad ning meie ei ole. Jah, Haveli sõnum tundub pisut kulunud. Kuidas “elada tões”, kui maailma suurima demokraatia presidendivalimiste kampaanias kasutatakse poliitilise valuutana valesid, laimu ja lekkeid? Tänavuse Forum 2000 teema oli juhtimiskriis: kes võtab demokraatlikes riikides vastutuse meie endi tuleviku eest? Või laseme seda kujundada teistel?
Vastu ootusi tõstis avaetteaste kõigi tuju. Slovakkia president Andrej Kiska ei ole väljaspool oma riiki kuigi tuntud. Poliitiline uustulnuk, kes tunneb end inglise keeles kõhklevalt, on pidanud palju õppima 2014. aasta üllatusvõidu järel, mis paiskas segi Slovakkia semusidemetele toetuva poliitilise eliidi.
Usun, et me kuuleme härra Kiskast edaspidi rohkem ja see on vägagi tervitatav väljavaade. Ta alustas oma sõnavõttu kirjeldusega varem samal päeval aset leidnud kohtumisest dalai-laamaga. Ainuüksi see on tunnustust väärt. Tiibeti usujuht oli üks esimesi välismaa aukandjaid, kes president Haveli ametiajal Praha lossi kutsuti. Seejärel on Pekingi kommunistlike võimude halastamatu ja kättemaksuihast kantud surve hirmutanud Euroopa poliitikuid sedavõrd, et ametlikud kohtumised temaga on muutunud haruldaseks, toimuvad madalal tasemel või eraviisiliselt.
Härra Kiska andis sellele trendile julgelt tagasikäigu. Tema valitsus, millel on suur huvi kaubavahetuse vastu Hiinaga, on kahtlemata maruvihane. Ta näib imetlusväärsel kombel end sellest mitte häirida laskvat.
Pärast Tiibeti külalise kirjeldamist oma vaimse mentorina, kritiseeris Slovakkia president Visegrádi neliku (Tšehhi, Ungari, Poola, Slovakkia) riikide poliitilisi liidreid. Ta mõistis hukka ksenofoobia ja rassismi ning kirgi õhutavat retoorikat poliitikutelt, kes peaksid targemini tegutsema. Samuti taunis ta pessimismi, kutsus solidaarsusele ning moraalsetest väärtustest kinnipidamisele: lihtsad sõnad, aga harvad ja teretulnud praeguses rikutud õhkkonnas.
Kõigi, sealhulgas tema enda, üllatuseks kostitati härra Kiskat tormiliste kiiduavaldustega (mida juhtis Poola kirjanik ja endine dissident Adam Michnik). Tegemist oli esimese korraga, kui Forum 2000-l peetud kõne on põhjustanud sellise reaktsiooni. Üks minu slovakitarist sõbranna ütles, et ta ei ole iial tundnud sellist uhkust slovakiks olemise üle. Minu Tšehhi sõbrad olid samavõrd entusiastlikud ning seda mitte üksnes Kiska julgete ja tõele vastavate sõnade pärast, vaid ka seetõttu, et need on teravas kontrastis jämedate ja ebameeldivate märkustega, mis on viimastel aastatel Praha lossist tulnud.
Mõistagi ei suuda viie miljoni suuruse rahvaarvuga riigi poliitiku üks kõne iseenesest poliitilist ilmastikku muuta, küll aga näitab see, et ekskommunistlikku Euroopat kunagi kehastanud ideed – sallivus, seaduslikkus, mitmepoolsus ja avatus – ei ole surnud.
Ma ei väsi kunagi tähelepanu juhtimast sellele, et oleme oma vastastele positsioone loovutamas mitte seetõttu, et oleme nõrgad – 1939. aasta olukorda veel ei ole – vaid tahtejõuetuse tõttu. Me vajame liidreid, kes suudavad meid inspireerida tunnistama, et oleme silmitsi tõeliste vastastega ning meie ühiskonnad ja väärtused on väärt kaitsmist kodus ja välismaal. Lugupeetud härra Kiska, palun pidage rohkem kõnesid.
***
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute “Uus külm sõda” ja “Pettus” autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.
Meediaklientidel on Lucase kolumni avaldamise õigus sarnaselt uudistega. Kolumnis esitatavad arvamused, hinnangud ja vaated ei esinda BNS-i seisukohti.


authors:
Lääne Elu
Serli Küünarpuu
Haapsalu Sotsiaalamaja Direktor

maintext:
Sotsiaalmaja sai vaegnägijaile mõeldud heliraamatute sisselugemiseks toetust
Serli Küünarpuu, Haapsalu sotsiaalamaja direktor
Anni Oraveer (vasakul) on heliraamatute sisselugemise projekti eestvedaja. Foto: Urmas Lauri
Hasartmängumaksu nõukogu toetas Haapsalu sotsiaalmaja 1800 euroga. Toetusega viib sotsiaalmaja oktoobrist detsembrini läbi projekti „Heliraamatute redigeerimine.”
Projekti eesmärgiks on luua nägijatega võrdsed võimalused kõikidele Eestimaal elavatele sügava ja raske nägemispuudega või mõne muu tavakirjas teksti lugemist takistava puude, häire või haigusega inimestele kirjandusest osa saamiseks heliraamatute abil. Lihtsamalt öeldes loetakse tavaline raamat
salvestusseadmesse siis parandatakse, ehk redigeeritakse ning edastatakse Eesti pimedate raamatukogule, kust vaegnägijad saavad seda kuulamiseks laenutada.
Raamatuid loevad sisse vabatahtlikud ja neid meil õnneks mõned on. Et raamat päriselt heliraamatuna valmis oleks, tuleb seda ka redigeerida ehk välja lõigata salvestamisel tekkinud müra. Redigeerimisega on olnud keerulisem, kuna see on mehaanilisem töö ning võtab aega kordades rohkem kui lugemine.
Vajaliku redigeerija palkamine on võimalik olnud just selle projekti abil. Projekti algatas Haapsalu kirjanik Anni Oraveer, kelle abistamisel käivad vabatahtlikud raamatuid heliraamatuteks sisse lugemas juba kolmandat aastat. Eesti pimedate raamatus on juba 52 heliraamatut.
Serli Küünarpuu


authors:
Lääne Elu
Arvo Tarmula

maintext:
Galerii ja video: madal vesi ja linnud Tagalahel (1)
Arvo Tarmula
Haapsalu meretase oli täna keskpäeval 56 sentimeetrit alla keskmise. Meri on madal olnud juba 5. oktoobrist alates ning lähiajal TTÜ meresüsteemide instituut merevee taseme tõusu ei prognoosi.
Fotod ja video: Arvo Tarmula


title: Tuleval nädalal sajab lörtsi ja lund

maintext:
Tuleval nädalal sajab lörtsi ja lund
BNS
Arvo Tarmula foto
Ilmateenistus prognoosib tuleva nädala esimeseks pooleks kohati rajuks paisuvat tuult ning miinuskraade ja lörtsi, mis muudab teed libedaks.
Esmaspäeva öösel on pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vähest vihma ja lörtsi. Puhub põhjakaaretuul 3-9, saartel kuni 12 m/s. Õhutemperatuur on -1 kuni +5 kraadi. Esmaspäeva päeval on samuti pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vähest vihma ja lörtsi. Puhub põhjakaaretuul 3-9 m/s. Sooja on 1-6 kraadi.
Teisipäeva öösel on pilves selgimistega ilm. Öö hakul sajab Ida-Eestis kohati vähest vihma ja lörtsi. Puhub läänekaaretuul 3-9 m/s. Saartel pöördub tuul kagusse ja tugevneb kuni 12 m/s. Õhutemperatuur on 0 kuni -5, saartel 0 kuni +3 kraadi. Teisipäeva päeval pilvisus tiheneb ning saartelt alates hakkab vihma ja lörtsi sadama. Pärastlõunal levib sadu mandrile ja läheb üle lumeks. Tuul pöördub kõikjal kagusse, tugevnedes 5-12, puhanguti 15, saartel koguni kuni 20 m/s. Õhutemperatuur on 0 kuni +5 kraadi.
Kolmapäeva öösel on pilves ilm. Sajab lund ja lörtsi, saartel ka vihma. Puhub kagu- ja lõunatuul 7-12, puhanguti 17, põhjarannikul 20 m/s. Õhutemperatuur on -2 kuni +2 kraadi. Saartel tuleb aga kuni 6 kraadi sooja. Ka kolmapäeva päeval on pilves ilm. Mitmel pool sajab vihma ja lörtsi. Puhub kagu- ja lõunatuul 7-12, puhanguti 17, põhjarannikul 20 m/s. Päeva jooksul tuul nõrgeneb. Sooja on 1-7 kraadi.


maintext:
Aasta põllumeheks kuulutati Lembit Paal, nominentide hulgas oli ka Tiina Roosalu Läänemaalt
Urmas Lauri
Aasta põllumehe konkursi komisjon käis Leediküla farmis Tiina Roosalu toimetamistega tutvumas 1. augustil. Foto. Urmas Lauri
Täna Tallinnas riigikogu konverentsikeskuses peetud konverentsil kuulutati tiitlivõitjaks Lembit Paal Jõgevamaalt. Läänemaalt oli nominentide hulgas Leediküla farmis toimetav Tiina Roosalu.
Tänavusele Aasta põllumehe konkursile esitasid maamajanduslikud organisatsioonid 10 kandidaati kaheksast maakonnast. Tiitlile konkureerisid põllumehed Harju-, Rapla-, Lääne- ja Pärnumaalt, samuti Järvamaalt, Tartu-, Põlva- ja Jõgevamaalt. Esindatud olid nii piimakarja- kui maakarjakasvatajad, samuti seakasvatus, aiandus, kartuli-ja köögiviljakasvatus ning oma talupiimast juustu valmistamine.
Maaelu edendamise sihtasutus nimetas Tiina Roosalu tänavuseks parimaks piimakarjakasvatajaks ja esitas ta ka aasta põllumehe nominendiks.
Aasta põllumees 2015 Romet Rässa tõdes, et loomakasvatuses hinnad enam ei lange, vaid juba isegi tõusevad. „Loodame, et tõusevad ka kasumipiirist ülespoole,“ ütles Rässa. Teraviljakasvatajatel tänavu rekordsaake oodata ei ole, aga tänu eelmisel aastal saadud rekorditele on ehk natuke lihtsam olnud.
Tänavuseks tiitlivõitjaks kuulutati Lembit Paal Jõgevamaalt. Võitja pälvis ajaloolise „Külvaja“ kuju koopia. XXLembit Paal peab Jõgevamaal AS-is Pajusi ABF tuhandepealist piimakarja, taastab Pajusi vallas ajalooväärtusega hooneid ja edendab külaelu. Piimatoodang on põllumajandusettevõttes üle 9000 kg lehma kohta aastas, maad kasutatakse 2300 ha. Ettevõttes on nüüdisaegne tehnoloogia, rekonstrueeritud tootmishooned ja uuesehitised.
Lembit Paal juhib ainuomanikuna aktsiaseltsi Pajusi ABF. Lisaks majandab ta koos firmadega OÜ Pajusi Mahetootmine ja Pajusi Lihaveise Kasvatuse OÜ, kus omanikena on kaasatud ka Lembitu tütar ja poeg. Lisaks lüpsilehmadele ja 950 noorloomale peetakse läbi tütarfirmade 200 lihaveist. Teravili kasvas tänavu 860 hektaril.
Aasta põllumehe konkursi žürii tunnustas missioonipreemiaga Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu (ETKÜ) juhatuse esimeest Tanel Bulitkot, kes on Eesti tõuaretuse aastatega juhtinud Euroopa tippu ja avanud meie tõuloomade müügiks uusi turge Türgist Usbekistanini.
Rahvapõllumees 2016 on Ave Haamer. Maalehe veebilugejad valisid rahvapõllumeheks noore Põlvamaa seakasvataja Ave Haameri, kes kasvatab Haameri talus Veriora vallas täistsükliga tootmises ligikaudu 8500 nuumsiga aastas. XXKonkurssi „Aasta põllumees” korraldasid Maaleht ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda juba 16 aastat.
Vt ka: „Tiina Roosalu kandideerib aasta põllumeheks“


maintext:
Tuudi rahvakoosolek: sundliitmine oleks hullem
Kaie Ilves
Koonga, Varbla, Hanila ja Lihula ühinevad Lääneranna vallaks, mis hakkab kuuluma Pärnumaa alla. Ühinemiskoosolek Tuudi koolimajas. Foto: Urmas Lauri
Täna Tuudil ühinemise rahvakoosolekul olnud leidsid, et Koonga, Varbla, Lihula ja Hanila valla liitumise kohta Lääneranna vallaks saab hinnangu anda alles kolme-nelja aasta pärast.
„Sundliitmine oleks ikka hullem. See oleks nii, et ühest küla otsast võetakse poiss, teisest tüdruk ja pandaks kokku. Nüüd on liitujad ikka omavahel kokku leppinud,” ütles koosolekule tulnud Peeter.
Peeter ütles, et tuli koosolekule huvi pärast ja et natuke küsida. Teda huvitas, kas Lihulasse võiks tulla mõni suurem kauplus peale seal praegu tegutseva Konsumi.
Selle kohta, et tulevasest Lääneranna vallast saab tõenäoliselt Pärnumaa osa, ütles Scmidt, et vahet pole. „Kui on see asi omavahel kokku räägitud, mis siis ikka,” ütles Peeter.
„Lihula inimene käib ikka Pärnus arsti juures. Eks ta ole rohkem nime küsimus,” ütles koosolekule tulnud Riho maakondliku kuuluvuse kohta.
Ühinemise rahvakoosolekule Tuudil oli tulnud enam-vähem sama palju rahvast kui vallavanemaid ja -ametnikke. Kohal olid kõigi nelja valla vanemad ja volikogu liikmeid. Kokku arutles ühinemise üle kümmekond inimest. Ühinemise vastu ei olnud keegi. Ka ei soovinud keegi ühinemislepingusse muudatusi teha.
Tuudi rahvakoosolekule järgneb täna kell 18 rahvakoosolek Lihula mõisas. Enne Tuudi koosolekut arutleti ühinemise üle Virtsus.


maintext:
Saaremaa ralli parvlaeva St. Ola Virtsu-Kuivastu liinile ei vii
Urmas Lauri
Parvlaev St. Ola Rohuküla sadamas. Foto: Urmas Lauri
Sel nädalavahetusel toimuva Saaremaa ralli ajaks ei viida Hiiumaa liinilt parvlaeva St. Ola saarlasi teenindama, abilaevaks jääb Virtsu-Kuivastu liinile parvlaev Harilaid.
TS Laevad annab teada, et oktoobri teisel ehk Saaremaa Rally nädalavahetusel sõidavad Virtsu-Kuivastu liinil parvlaevad Hiiumaa, Ionas ja Harilaid ning Rohuküla-Heltermaa liinil parvlaevad Regula ja St.Ola.
"Graafikusse on lisatud ka mitmed lisareisid," teatas Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro.
Täpsem info praamid.ee veebilehel


maintext:
Nõva volikogu istung lükkus teist korda edasi
Nõva rahvas tegi oma ühinemisvaliku, kuid volikogu ei ole seda siiani kinnitanud. Arvo Tarmula
Eile õhtul toimuma pidanud Nõva vallavolikogu istung lükati teisipäevale. Istung oli niigi juba nädala võrra hilisemaks seatud.
“Volikogu istung lükkus veelkord edasi, kuna kõik volinikud ei saanud reedel erinevatel põhjustel osaleda,” ütles Nõva vallavanem Deiw Rahumägi.
Volikogu istungi päevakorras oli ka otsustamine, kummale ühinemispartnerile Nõva vald ei ütleb. Nõva peab seni ühinemisläbirääkimisi Lääne-Harjumaal ja Põhja-Läänemaal.
Septembris korraldas vald rahvaküsitluse, millest võttis osa enamik valla elanikest ja milles ülekaalu said Lääne-Nigulaga ühineda soovijad. Küsitluse tulemused ei ole volikogule ühinemispartneri valikul siiski kohustuslikud arvestada.
“Täna veel oleme ühinemise ajagraafikus, aga teisipäeval peaks küll volikogu ühinemispartneri osas ära otsustama,” ütles Rahumägi.
Esialgu pidi volikogu istung toimuma veel nädal varem, kuid see määrati 7. oktoobrile, et volikogu liikmetel oleks piisavalt aega istungi materjalidega tutvuda, selgitas Nõva volikogu esimees Peeter Kallas.


maintext:
Minister kutsub tänasel õpetajate päeval välja ütlema oma lemmikõpetajat
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Maris Lauri. Foto Ave Tampere
Haridus- ja teadusminister Maris Lauri kutsus täna õpetajate päeva puhul jagama sotsiaalmeedias oma lemmikõpetaja nime teemaviite #lemmikõpetaja abil.
„Olen veendunud, et igaüks suudab meenutada koolipõlvest õpetajat, kes on jätnud talle hinge suure positiivse emotsiooni. Õnnelikud on need inimesed, kellel selliseid õpetajaid on palju. Säärased suured õpetajad tulevad toime kõigi lastega, on rõõmsameelsed ning mõistvad. Nad mõjutavad meid terve elu.
Me saame oma õpetajaid tunnustada iga päev nii lapsevanemate, õppurite kui ka vilistlastena. Positiivne tagasiside ning õpetaja professionaalsuse hindamine on kooli ja kodu hea koostöö vundament. Kutsun meid kõiki üles tunnustama õpetajaid, kes on jäänud säravate ja kirglike isiksustena meelde kogu eluks.
Sotsiaalmeedias saame oma õpetajaid pidada meeles ka teemaviite ehk hashtag’i #lemmikõpetaja abil. Laupäeval tunnustame Eesti haridustöötajaid, hariduse toetajaid ja suurimaid haridustegusid Aasta Õpetaja galal, mida kannab üle ka Eesti Televisioon.
Suur aitäh kõikidele õpetajatele! Isiklik tänu õpetajatele, kes mind õpetasid ja inspireerisid!“


title: Indias oli laevakaitsjate kohtuistung

maintext:
Indias oli laevakaitsjate kohtuistung
BNS
Laevakaitsjate alus India sadamas. ARHIIV
India kohtus toimus kolmapäeval istung Eesti laevakaitsjate edasikaebuse arutamiseks.
"Saame kinnitada, et täna toimus laevakaitsjate kohtuistung," ütles välisministeeriumi pressiesindaja Sandra Kamilova kolmapäeval BNS-ile.
Järgmine kohtuistung on tõenäoliselt planeeritud 25. oktoobrile, lisas Kamilova, kuid täpsemaid detaile kolmapäevase istungi tulemuste kohta ta veel öelda ei osanud.
Laevakaitsjate kaebuse arutamine on varasemalt kolm korda edasi lükkunud, viimati lükati istung edasi juuli algul.
Eesti ja Briti laevakaitsjad kaebasid edasi neile relvadega riiki sisenemise eest mõistetud viieaastase vanglakaristuse jaanuari lõpus. Algselt pidi istung toimuma Tamil Nadu Ülemkohtu Madurai harus 1. juunil, kuid siis lükkus see kahe nädala võrra edasi ning 15. juunil lükati see uuesti edasi 5. juulile, mil kohtuistungit samuti ei toimunud.
India Tamil Nadu osariigi politsei arreteeris 2013. aasta 18. oktoobril piraaditõrjelaeva Seaman Guard Ohio 35 meeskonnaliiget, kelle hulgas oli indialaste, brittide ja ukrainlaste kõrval ka 14 Eesti kodanikku. Sama aasta detsembris esitati kogu kinnipeetud meeskonnale süüdistus ebaseaduslikus kütuse tankimises, ebaseaduslikus relvade käitlemises ja ebaseaduslikus territoriaalvetesse sisenemises.
Vahepeal mitu kohtuastet läbinud kohtuasja saatis India ülemkohus tagasi alama astme Tuticorini kohtusse, mis tegi oma otsuse 11. jaanuaril, määrates süüalustele relvadega riiki sisenemise eest viieaastase vanglakaristuse.
Jaanuari lõpus otsustasid laevakaitsjad kohtuotsuse edasi kaevata ning samas taotlesid ka kautsjoni vastu vabastamist. Kohus lükkas kautsjonitaotluse 29. veebruaril tagasi, kuid otsustas jätkata laevakaitsjate edasikaebuse menetlemist 1. juunil peetaval istungil.
Eesti valitsus kiitis Indiaga sõlmitava vangidevahetuslepingu heaks juuli algul ning nüüd ootab leping India poole heakskiitu. Samas ei saa laevakaitsjaid lepingu alusel Eestisse tuua nii kaua, kuni nad endale määratud kohtuotsust vaidlustavad.
Eesti välisministeeriumi poliitikaküsimuste asekantsler Kyllike Sillaste-Elling avaldas augusti lõpus Tallinnas peetud välisministeeriumide poliitilistel konsultatsioonidel India esindajatele Eesti poole kahetsust laevakaitsjate kohtuprotsessi venimise pärast.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Maaleht: Vormsil taaselustati ajalooline leivategu
Toimetanud Urmas Lauri
Vormsi leib oli kunagi hinnatud toode, kuid olude sunnil tootmine peatati. Sel suvel äratati legendaarne leib Vormsi Pagari kaubamärgi all uuesti ellu, vahendas Maaleht.
Hardi Kinnas, kes on üks kolmest Vormsi Pagari elluäratajast, lausus, et Vormsi saarel on küll metsik loodus ja mõnus vaikus, kuid sellest ainuüksi ära ei ela.
“Leivateo taastamisele andis oma hoogu Muhu leiva populaarsus ning samas surusid Vormsi ajalugu ja legendid tagant,” ütles Kinnas. “Suvel elab meie saar suuresti turismist. Mida rohkem maitseid suudame külalistele pakkuda, seda parem elu saarel on.”
Vormsi pagar Kersti Viiol teeb leiba 2-3 korda nädalas. Hetkel leiab leib ostjad juba saarel, kuid lähiajal plaanitakse toodet ka mandrile viia. Vormsi Leiva tellimusi saab esitada Facebooki kaudu.
Vt ka: "Vormsil tehakse taas leiba"


authors:
Lääne Elu
Toimets Lemmi Kann

maintext:
18.-20. oktoobril bussid Suur-Lossi ja Laine peatuses ei peatu
Toimets Lemmi Kann
Suur-Lossi tänav on 18. – 20. oktoobril suletud. Foto: Haapsalu linnavalitsus
Seoses kõnniteede rekonstrueerimistöödega Suur-Lossi tänaval suletakse 18.-20. oktoobril liikluseks Suur-Lossi tänav, teatas Lääne maavalitsus.
Lõpp-peatusesse Holmi sõidavad linnaliini nr 2 ja nr 3 bussid Lahe ja Uus-Sadama tänavate kaudu. Seetõttu ei läbi nad Suur-Lossi ja Laine peatuseid.
Tavapäraselt Suur-Lossi peatuses väljuvad reisijad, sh Haapsalu linna algkooli õpilased, peavad nendel päevadel väljuma bussist Lahe peatuses.
Laine peatust kasutavatele reisijatele on lähim peatus Viigi.
Suur-Lossi ja Laine peatustes on olemas vastav teavitus.
Palume olla tähelepanelikud ja varuda peatusesse jõudmiseks lisaaega.


authors:
Lääne Elu
Bert Rotberg

maintext:
Läänemaa jalgpalliduell: Haapsalu lõi kaks väravat, Lihula murdis vastastel luu
Bert Rotberg
Eesti meistrivõistluste III liiga viimases voorus mängisid kaks Läänemaa klubi omavahel. JK Haapsalu lõpetas hooaja 2:0 võiduga Lihula JK üle.
Avapoolaega alustas Läänemaa nõrgema koosseisuga, jättes vahetusse neli põhikoosseisu mängijat, kellest kolm sekkusid mängu teise poolaja alguses.
Neljas, Martin Salf pidi mängu sekkuma juba kümnendal minutil, kui Lihula poolkaitsja Oliver Raudnagel hoolimatult jalatald ees Läänemaa väravavahile Siim Pikkarole sisse hüppas ning viimasele rangluu murru põhjustas. Tavaliselt ründes mängiv Salf vahetas välja Pikkaro Läänemaa väravas.
Väravavõimalusi avapoolajal kummagil meeskonnal palju ei olnud. Kõige lähemale jõudis väravale Läänemaa kapten Aare Avila, kes karistuslöögist värava latti tabas.
Teiseks poolajaks tegi Läänemaa ära viimased kolm vahetust: välja tulid Kris-Sten Toom, Artur Matto ja Morten Saar ning sisse Andres Dobõšev-Proosväli, Kristo Enn ja Leonid Bragin.
Avavärav sündis Leonid Bragini antud nurgalöögist, mille Kristo Enn tagapostis täiesti vabaks jäetuna väravasse lõi – 1:0.
Teine värav sündis Lihula mängijate valesöödust enda väravavahile, mille Andres Proosväli vahelt lõikas ning Egert Kallaste seljataha lõi – 2:0.
Läänemaa JK Haapsalu neljas koht tänavuse III liiga lääne piirkonnas oli kindel juba kaks vooru tagasi. 47 punktiga jäädakse 2 punktiga maha Nõmme Unitedi duubelmeeskonnast ning 7 punktiga Raplamaast ja Pärnu Vaprusest. Lisaks on kõigil kolmel veel homme mäng, mis tähendab, et kõigil on võimalik 3 punkti veel juurde teenida.
Lihula JK on 26 punktiga kaheteist meeskonna konkurentsis seitsmendal kohal. Samale reale võib homme tõusta Pakri SK Alexela, kui nad peaksid Nõmme Unitedi duubelmeeskonda võitma.
Läänemaa JK Haapsalu eest mängisid Siim Pikkaro, Karel Saarkopli, Jako Kariste, Andre Kaja, Kaarel Koel, Morten Saar, Aare Avila, Karmo Einmann, Artur Matto, Kris-Sten Toom, Georgi Ivanov, Martin Salf, Andres Dobõšev-Proosväli, Kristo Enn ja Leonid Bragin.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Puhastamata klaasidega auto põhjustas õnnetuse
Kaire Reiljan
Enne liiklusse asumist tuleb autoaknad lumest ja jääst korralikult puhastada. Foto arhiiv
Kolmapäeval, pärast esimest öökülma, põhjustas korralikult jääst puhastamata klaasidega sõiduk Kastani ristmikul liiklusõnnetuse.
Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juhi Tarmo Tomsoni sõnul ei märganud Kuuse tänaval sõitnud Daewoo juht piiratud nähtavuse tõttu Kastani ristmikul teed Tamme tänaval liikunud Opeli juhile ja sõitis sellele küljelt otsa. „Roolis olnud naisterahvas ilmselt arvas, et küll ventilaator akna puhtaks teeb, aga ei teinud piisavalt,” ütles Tomson.
Õnnetuses inimesed viga ei saanud, kuid mõlemad sõidukid said tugevaid kahjustusi. Juhid said kohapeal kokkuleppele ning menetlust ei alustatud.
Samal hommikul juhtis politsei veel mitme sõidukijuhi tähelepanu vajadusele aknad ja peeglid korralikult puhtaks teha.
Haapsalu politseijaoskonna piirkonnavanema Meelis Laurmanni sõnul on lähenevate talvekülmadega väga tähtis hoida sõiduki aknaklaasid jääst ja lumest puhtad. „Võimatu on tagada enda ja teiste liiklejate turvalisust, kui liikuva sõiduki juht ei näe enda ümber toimuvat,“ selgitas ta.
„Seadusest tulenevalt peab sõidukijuht enne sõidu alustamist veenduma, et tema vaateväljas ei oleks midagi sellist, mis takistaks nähtavust. Enne sõitma asumist peab sõidukiklaasid jääst ja lumest puhastama,“ lisas Laurmann.
„Panen kõigile sõidukijuhtidele südamele, et lisaks sellele tuleb läheneval talveperioodil jälgida, et sõiduk saaks ka lumest korralikult puhastada. Väga ohtlikud on olukorrad, kus eessõitva sõiduki küljest kukkuvad lumeräitsakad taga liikuvale sõidukile esiklaasile maanduvad. Kutsun üles kõiki sõidukijuhte hoolima ja teiste liiklejatega arvestama,“ sõnas Laurmann.
Talvekülmade saabudes peab arvestama, et sõiduki aknad tuleb jääst ja lumest puhtana hoida.


maintext:
Tarbijakaitseamet lisas viis reisifirmat musta nimekirja
BNS
Tarbijakaitseamet lisas reisiettevõtete musta nimekirja viis ettevõtet, kes ei esitanud ametile tähtajaks kolmanda kvartali pakettreiside kogumüügi aruannet.
Tarbijakaitseamet lisas reisiettevõtete musta nimekirja firmad ASAP Travel OÜ, Astroleon OÜ, Miliam Travel OÜ, Cappelner Group OÜ ja Solar Tour OÜ, teatas ameti pressiesindaja BNS-ile.
Reisiettevõtjatel tuli 20. oktoobriks tarbijakaitseametile esitada aasta kolmanda kvartali pakettreiside kogumüügi aruanne, mis on vajalik tagatisraha vastavuse hindamiseks tarbijate ees võetud kohustustele. Musta nimekirja kantud viis ettevõtet ei esitanud aruannet tähtajaks.
Reisiettevõtetel on kohustus regulaarselt esitada aruandeid tarbijakaitseametile viimases kvartalis tehtud müükide kohta ning prognoosida järgmise kvartali müüke. Aruande esitamise kohustus oli 273 reisiettevõttel.
Must nimekiri on abiks tarbijatele, kes soovivad enne reisi ostmist kontrollida firma usaldusväärsust. Tarbijakaitseametil ei ole võimalik hinnata nende ettevõtete tagatisraha vastavust, mistõttu on ametil õigus teavitada avalikkust ohu ennetamisest, ohukahtlusest, ohust või korrarikkumisest.
Tagatisest kaetakse reisiettevõtja maksejõuetuse korral reisijate kojusõit ning tagastatakse tarbijatele ärajäänud reiside ettemaksud.


maintext:
Metsa tänava kõnniteed hakkab ehitama Läänemaa Ehitus (1)
Lemmi Kann
Metsa tänaval on praegu jalakäijate elu kohati keeruline ja ohtlik. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu linnavalitsus kinnitas täna Metsa tänava kõnnitee osalise rekonstrueerimise hanke tulemused. Parima pakkumise tegi Läänemaa Ehitus.
Haapsalu linna avalike suhete spetsialist Tõnu Parbus ütles, et kokku laekus kolm pakkumust. Läänemaa Ehitus OÜ pakkumuse summa oli veidi suurem kui 22 000 eurot.
Tegemist oli Haapsalu linna kaasava eelarve projektiga, mille piirmaksumuseks oli 20 000 eurot. Parbuse sõnul on summa ületamise põhjus lihtne ja paratamatu – vastasel juhul jääks mõned meetrid kõnniteest lihtsalt tegemata. Pärast teekatte hindamist tehtud projekt näeb ette, et kõnnitee rekonstrueeritakse Metsa ja Uue tänava nurgast kuni Metsa 12 kinnistuni pikkusega 172 meetrit.
„Puudu olev summa kaetakse eelarvelistest vahenditest,“ ütles Parbus. Rekonstrueerimistööd saavad valmis 13. novembril.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Haapsalu linn ja Ridala vald andsid välja ühinemislehe
Kristjan Kosk
Ühinemisleht. Foto: Kristjan Kosk
Tänaseks on jõudnud iga Haapsalu linna ja Ridala valla elaniku postkasti ühinemisleht.
Ühinemislehes saavad sõna Haapsalu linnapea Urmas Sukles ja Ridala vallavolikogu esimees Olev Peetris. Sukles räägib ühinemislehes, et nüüd on õige aeg lõpetada segadus Haapsalu ja tema äärealade Uuemõisa, Paralepa või Valgevälja territoriaalse kuuluvuse üle. „Haapsalu inimesed peavad omaks neid Ridala asulaid ja nende alulate inimesed peavad omaks Haapsalut,” märgib Sukles.
Peale selle küsib Sukles, kellele ja kas on Haapsalu ja Ridala ühemine kasulik. „Praegu oleme nagu kaks leibkonda, kes elavad küll ühes korteris, kuid püüavad selles ühises eluruumis tõmmata tekki enda poole niipalju kui võimalik,” vastab Sukles.
Peetris kirjutab ühinemislehes, et Ridala ühinemiskomisjon on pidanud seitse koosolekut ja jõudnud arusaamisele, et ühinemine on kasulik mõlemale poolele. „Meie inimesed ei kaota midagi. On see siis haridus, huviharidus või sotsiaalhoolekanne,” ütleb Peetris.
Ühinemisläbirääkimiste konsultant ja Tallinna ülikooli avaliku halduse lektor Kerstin Kattai sõnab ühinemislehes, et ühinemist tuleks käsitleda võimalusena siduda tänaste omavalitsuste tugevused. „Ridala valla tugevad külad ja kogukonnad võiksid anda tõuke linnalistele kogukondade aktiviseerumisele Haapsalus,” kirjutab Kattai ühinemislehes.
Lehes on ka täies mahus avaldatud Haapsalu linna ja Ridala valla ühinemisleping.
Ühinemislehe tiraaž on 8500 eksemplari. 7000 lehte jõudis postkastidesse. Ülejäänud 1500 lehte lähevad Haapsalu linnavalitsusse, Ridala vallamajja ja raamatukogudesse, kus lehti samuti jagatakse. Osa lehti jagatakse laiali ka avalikel ühinemiskoosolekutel.
Haapsalu linnavalitsuse pressiesindaja ja ühinemislehe toimetaja Tõnu Parbus rääkis, et ühinemisleht ilmub uuesti novembri esimesel nädalal. Kuni 24. oktoobrini on rahval võimalik teha ühinemislepingusse muudatusettepanekuid. „Uus leht ilmub vahetult enne rahvahääletust ja lehes on kõik muudatused valdkondade kaupa lahti kirjutatud,” selgitas Parbus.
Ühinemislehe väljaandmine läks Haapsalu linnale maksma umbes 2000 eurot. „Me pole Ridalaga arutanud, kas ja millises mahus nemad lehe ilmumist rahastavad,” ütles Parbus.
Lehe küljendas Ivar Soopan.
Ühinemisleht on veebis loetav siin.


title: Haapsalu linnavolikogu istung

maintext:
Haapsalu linnavolikogu istung
Haapsalu linnavolikogu seitsmenda koosseisu 36. istung on reedel, 28. oktoobril kell 14 volikogu saalis Posti 34.
Päevakord:
1. Loa andmine rahaliste kohustuste võtmiseks.
2. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine (Sadama tn 22, 22a, 24, 24a, Haapsalu).
3. Haapsalu linna omandis olevale kinnisasjale isikliku kasutusõiguse seadmine Imatra Elekter ASi kasuks (Sadama tn, Uus-Sadama tn, Vaikne kallas 16 // Viigi skväär, Haapsalu).
4. Haapsalu linnavalitsuse infotund.
Andreas Rahuvarm
volikogu esimees
„Õigusaktide eelnõu” Haapsalu kodulehel http://www.haapsalu.ee valides „Juhtimine” ja „Linnavolikogu”, samas ka istungi ülekande otse- ja järelvaatamine.
Vastu võetud õigusaktid avalikustatakse 31. oktoobril volikogu kantseleis ja linna kodulehel „Dokumendiregister”.
Volikogu kantselei


maintext:
Laikmaa näitusi saab näha viimast nädalat
Kaire Reiljan
KUMU kuraator Liis Pählapuu tõi Haapsalu raekotta valiku Ants Laikmaa loomingust. Foto Merilin Kaustel-Lehemets
Haapsalu raekojas ja Laikmaa majamuuseumis avatud Ants Laikmaa näitusi saab vaadata veel nädala jagu, 30. oktoobrini.
Tuntuima Läänemaaga seotud kunstniku Ants Laikmaa 150. sünniaastapäeva puhul avati tänavu kaks temaatilist näitust. Kadarpiku külas asuv kunstniku koduateljee tegi läbi uuenduskuuri ja kuraator Liis Pählapuu käe all sündis kunstniku kirjavahetusest ja fotodest uus püsinäitus „Ants Laikmaa ja tema inimesed”. Näitus sündis tänu sellele, et Laikmaa isiklik arhiiv jõudis Tartu kunstimuuseumist Haapsallu.
Haapsalu raekotta tõi aga Eesti kunstimuuseum (Kumu) oma kogudest ülevaatenäituse Ants Laikmaa loomingust. 30. oktoobril sulgevad mõlemad näitused ukse. Kui majamuuseumis saab näitust näha järgmiselgi hooajal, siis kunstniku loomingu nägemiseks on jäänud kaks nädalat.
Haapsalu raekojas ja Laikmaa majamuuseumis avatud näitused on kasvatanud muuseumikülastajate arvu kolmandiku võrra.
Laikmaa muuseumil oli tänavune hooaeg külastatavuse poolest üldse viimaste aastate edukaim. „Kord kümnendi jooksul tekib isikumuuseumis unikaalne võimalus millestki teistsugusest osa saada,” ütles SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid juht Anton Pärn.
Pärn ütles, et isikumuuseumidesse on keeruline külastajaid meelitada, sest neid kiputakse sageli võtma muutumatuna. Ühendmuuseumide juht usub, et tänu kahele ühel ajal avatud näitusele ja kunstniku juubelile avastasid paljud Laikmaa koduateljee. „See on sedasorti muuseum, mille puhul tead, et see on olemas, aga nagu armsaks saanud raamatu puhul riiulil, silmad seda aga välja ei võta,” võrdles Pärn.
Anton Pärn peab Kumu näitust Haapsalu raekojas väga oluliseks, sest tema hinnangul võib kuluda kümmekond aastat, enne kui Laikmaa loomingut sellises mahus taas Haapsalus näha võiks saada. Ka Kumule oli see esimene nii suur näitus väljaspool oma maja.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Ärileht: President Ilvese mitte kunagi ühtegi turisti näinud Ärma „turismitalu” sai 170 000 eurot toetust
Toimetas Lemmi Kann
President Toomas Hendrik Ilves sai endale Eesti ja Euroopa maksumaksja toel toretseva talukoha. Foto: arhiiv
Ilvesed said enne Kadriorgu asumist 17 kuuga talu valmis ehitada, kuid päris turiste pole tallu turvakaalutlustel kunagi lubatud, kirjutab Ärileht.
President hakkas hoopis ise talus üürnikuks ja maksis esmalt Evelin Ilvesele ja hiljem juba talle endale kuuluvale Ermamaale selle eest üüri.
Nüüd otsustas ametist vabanenud Ilves, et ei soovi ka tulevikus oma kodus turiste näha, ja tegi selleks eile 19 039-eurose ülekande EAS-ile. Sel moel sai Ilves endale Viljandimaal asuva toretseva talukoha, mille eest Eesti ja Euroopa maksumaksja tasus 170 000 eurot, ning endisel riigipeal ei kaasne sellega grammigi kohustusi.
EAS-i eilne teade põhineb 2012. aastal tehtud otsusel, mis tekitab aga imestust. Nimelt väidab toonane juhatuse otsus Maria Alajõe allkirjaga, et president siiski täitis osaliselt toetuse saamise tingimusi, sest ta võõrustas seal oma külalisi.
„Toetuse saaja on täitnud projekti eesmärgi osaliselt, s.o tutvustanud Eestit kui turismisihtkohta ning olnud avatud presidendi külalistele, kellele on pakutud projekti äriplaanis lubatud teenuseid,” seisab nelja aasta taguses dokumendis.
Küsitav on aga asjaolu, et kui presidendi ametiajal oli peatatud isegi toetuse saamise tingimuste täitmine, siis miks arvestas EAS seda ikkagi tingimuste täitmiseks. Samuti väidab otsus, et enne presidendiks saamist õnnestus Ilvestel „17 kuud pärast toetuse otsuse tegemist saadud vara turismi eesmärgil kasutada”.
Tõlkes tähendab see, et tegelikult ei saanud ka tol ajal ükski turist nautida plaanides ette nähtud „unikaalset Erma Parki, mis oleks välja kujundatud avalikuks kasutamiseks kultuuri- ja puhkeobjektina inimestele, kes väärtustavad intellektuaalseid harrastusi”, vaid sel ajal tegeleti talu ehitamise ja renoveerimisega.
Loe pikemalt Ärilehest.
Täispikka intervjuud Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhi Hanno Tombergiga saab lugeda siit.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

title: Politsei: Maidlas tegutsesid vargad

maintext:
Politsei: Maidlas tegutsesid vargad
Toimetanud Kaire Reiljan
30. septembril avastati, et Läänemaa piiril, Märjama valla Maidla külas on mitmes talus tegutsenud vargadf.
Kella 10 paiku avastati, et Maidla küla taluhoovist on lukustamata sõiduki salongist varastatud kütusemahuti koos diislikütusega ja muid esemeid. Esialgne kahju on 625 eurot.
Kaks tundi hiljem avastati, et samas külas on lukustamata majast varastatud elektrilisi tööriistu. Esialgne kahju on 495 eurot.


title: Juhtkiri: Must kass kontrolli alla

maintext:
Juhtkiri: Must kass kontrolli alla
Lääne Elu
Rio olümpiamängude järel sai epeenaiskonna peatreener Kaido Kaaberma sarjata võimetuse eest valmistada ette enam-vähemgi ühtlane koosseis. Musketäride võitlushüüust „Kõik ühe ja üks kõigi eest!” täideti ainult teine pool, sest Irina Embrich võitles küll kõigi eest, aga ülejäänud tõmbasid saba jalge vahele.
Äsjasel MK-etapil Tallinna Mõõga auhinnale oli koondis nagu ümber sündinud. Embrich vehkles ikka oma tuntud headuses, aga kaaslasteks olid seekord nooruslikust energiast pakatav Katrina Lehis ja kogenud Kristina Kuusk, kes turniiri käigus leidis nagu teise hingamise. Varuvõistlejaks oli Erika Kirpu. Peatreener oskas aga õigel ajal õigeid käike teha. Kas varuvõistleja rajale lasta või siis mõnelt võistlejalt nõuda ainult kaitses istumist.
Võitnud koosseis mõjus värske tuulehoona, vaheldusena aastaid koos püsinud koondisele. Kas nii ka jääb, näitab lähitulevik.
Ei saa mööda minna Haapsalu treeneri Helen Nelis-Naukase osast kogu loos. Mitte kõige kergema iseloomu poolest tuntud juhendaja muutub tiigriks, kui asi puudutab tema hoolealuseid. Lehis ja Kuusk on praeguseks kindlalt koondises, tarmukalt koputab uksele kolmaski haapsallanna Nelli Paju. Eesti Televisioon oskas Kaaberma ja Nelis-Naukase vastasseisu hästi välja tuua, pannes nad pärast turniiri kaamerate ette kõrvuti istuma ja küsimustele vastama. Oponendid ei vaadanud kordagi teineteise poole, aga nende vahelt läbi jooksnud musta kassi polnud samuti näha. Kahe vehklemise juhtfiguuri vahelist pinget oli ometi tunda, aga praeguse seisuga tunduvad mõlemad pooled rahul olevat. Vähemalt pealtnäha.
Kui olukord suudetakse ka edaspidi sellise sordiini all hoida, võidab sellest kogu Eesti vehklemine. Peamine, et koondise koostamisel lähtutaks eelkõige sportlikest põhimõtetest, mitte sportlase kunagistest võitudest.


maintext:
Mihkel Raud tuleb novembris Haapsallu oma uut raamatut esitlema
Mihkel Raud. Foto: Indrek Galetin.
Mihkel Raud esitleb järgmise nädala neljapäeval ehk 4. novembril Haapsalu Kaubamajas asuvas Apollo raamatupoes oma uut raamatut "Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda".
Raamatu tutvustuses seisab, et tegemist on eluloolise eneseabiraamatuga, mis algab seal, kus lõppes romaan „Musta pori näkku”.
"21-aastaselt seisin ma lihtsa valiku ees: kas joon veel mõne kuu ja suren ära või keeran pudelile lõplikult korgi peale ja jään ellu. Ma otsustasin elada. Järgneva 25 aastaga sai minust tuntud muusik, edukas kirjanik, nõutud saatejuht ja kardetud talendikohtunik. Selles raamatus tutvustan ma nippe, mida ma kõige selle saavutamiseks kasutasin. Tarvita neid targalt ja sa jõuad palju kaugemale kui mina," kirjutab Raud raamatu tutvustuses.
Kohapeal saab tutvuda autoriga, nautida Mihkel Raua minikontserdi ning loomulikult küsida autorilt uude raamatusse autogramm.


maintext:
Ants Laaneots Reimo Nebokati kohta: nii ei tehta!
Lääne Elu
Reimo Nebokat. Foto: Arvo Tarmula
Täna koguneval Reformierakonna juhatuse koosolekul räägitakse muu hulgas suud puhtaks hiljuti lahvatanud tüli asjus auesimehe Siim Kallase ja erakonna peasekretäri Reimo Nebokati vahel.
Tänases Äripäevas ütleb Reformierakonna juhatuse liige Ants Laaneots, et mõni noorem reformierakondlane on liiga temperamentne ja mõnel ütlevad teinekord närvid üles.
„Nii ei tehta ju erakonna asutajaliikmete ja loojatega. Et mingisugune tattnina hakkab seal rääkima, et võib-olla sa lähed erakonnast välja!?” ütleb Laaneots.
Asi sai alguse Siim Kallase Äripäevale antud intervjuust, kus Kallas rääkis avameelselt erakonna kahest leerist ja sisemistest erimeelsustest. Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat saatis samal päeval erakonna nimel pressiteate, kus soovitas Kallasel aeg maha võtta ja viitas Kallasele kui Kremli-meelsele. Väidetavalt ütles Nebokat need sõnad juhatuse heakskiidul.
Siim Kallas kirjutas seepeale Nebokatile avaliku kirja, kus avaldas lootust, et tegemist on ebaõnnestunud naljaga ning et ta soovib kokku kutsuda Reformierakonna juhatuse koosoleku. See koosolek toimubki täna kell 11. Juba on teada, et seal ei saa osaleda Rein Lang, Urmas Paet ja Kaja Kallas.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Eesti Vabariigi presidendiks sai Kersti Kaljulaid (10)
Lemmi Kann
Eesti Vabariigi uus president on Kersti Kaljulaid. Foto: arhiiv
Pärast viit nurjunud katset valiti täna riigikogus Eestile uus president – Kersti Kaljulaid.
Kaljulaidi seadis üles 90 parlamendiliiget, kes esitasid ta reedel presidendikandidaadiks.
Hääletussedeli said täna 98 saadikut, kes kõik võtsid ka hääletusest osa.
Kaljulaid said täna riigikogus 81 häält.
Rikutud sedeleid oli 17.
Valituks osutumiseks oli kandidaadil vaja koguda vähemalt 2/3 koosseisu ehk 68 saadiku toetus.
Valimistulemuse kohta ei esitatud ühtegi protesti.
Vabariigi President Kersti Kaljulaid tänas riigikogu usalduse, talle antud allkirjade ja häälte eest. „Meie koostöö tuleb sõbralik ja hea, selles olen ma täna täiesti veendunud. See on suurepärane kapital, mida võtta siit kaasa Kadriorgu,“ ütles Kaljulaid.