description: Sellest, kas ja kuidas meie president kirikus käimisse suhtub, on kirjutatud meedias alates Kersti Kaljulaidi ametisse astumisest. Õieti alates sellest, mil ta teatas, et ei osale ametisse nimetamise päeval tema auks korraldataval tänujumalateenistusel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Jõulud vabal maal

maintext:
Arvamus
MÕTE: Jõulud vabal maal
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Sellest, kas ja kuidas meie president kirikus käimisse suhtub, on kirjutatud meedias alates Kersti Kaljulaidi ametisse astumisest. Õieti alates sellest, mil ta teatas, et ei osale ametisse nimetamise päeval tema auks korraldataval tänujumalateenistusel.
Nüüd, jõulupühade eel, on teema taas teravalt tõstatunud. Hoogu andis laupäevases Meie Maas ilmunud intervjuu, milles riigipea eitab jõulupühade seost kirikus käimisega. Just selles fookuses oli suurportaal Delfi presidendi vestlust Mart Soidro ja Andrus Kivirähkiga esile tõstnud ja refereerinud.
Terane valik hakkas tööle ning kommentaare alates presidendi seisukoha kiitmisest ja tunnustamisest kuni verbaalse peksu ja sõimuni välja kogunes esmaspäeva hommikuks üle tuhande.
Et kõiki neid põhjalikult läbi lugeda, tulnuks end mitmeks tunniks sellesse tegevusse naelutada, kuid selleks polnud ei tahtmist, aega ega ka raatsimist. Pealegi andis juba ainuüksi põgus sirvimine üpris selge pildi arvamustest ja hinnangutest. Enamik neist, paraku, lahmivad ja mõistagi anonüümsed.
Kellel on pühade ajal huvi ja viitsimist, see saab nendest avaldustest teada erinevaid versioone Jeesusest Allahini, eesti rahva ajaloolisest pühade tähistamise kombestikust, variserlikkusest, silmakirjalikkusest ja sellest, mis on tõelisele eestlasele kohane ning mis mitte. Igaüks leiab enesele meelepärase, millele tuginedes omagi arvamus seosest kiriku ja lähenevate pühadega lihvida ja selgemalt vormistada.
Olgu kuidas on, need, kel tavaks jõulupühadel – vähemalt sellise ühisnimetajana me neid kõik teame –, kirikus käia, ei pea kindlasti end tagasi hoidma. Pühakoja uksed on valla nii ristirahvale kui uskmatuile. Kes aga presidendi usku on, mingu joosutsõõrule, nagu soovitaksid võrokesed, istugu pere seltsis pidulaua taga, mängigu kuuse all pilli või hoopis palli. Valik on vaba nagu maagi, kus meil on erakordne õnn elada. Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 20. detsember 2016.Nüüd, jõulupühade eel, on teema taas teravalt tõstatunud. Hoogu andis laupäevases Meie Maas ilmunud intervjuu, milles riigipea eitab jõulupühade seost kirikus käimisega. Just selles fookuses oli suurportaal Delfi presidendi vestlust Mart Soidro ja Andrus Kivirähkiga esile tõstnud ja refereerinud.Terane valik hakkas tööle ning kommentaare alates presidendi seisukoha kiitmisest ja tunnustamisest kuni verbaalse peksu ja sõimuni välja kogunes esmaspäeva hommikuks üle tuhande.Et kõiki neid põhjalikult läbi lugeda, tulnuks end mitmeks tunniks sellesse tegevusse naelutada, kuid selleks polnud ei tahtmist, aega ega ka raatsimist. Pealegi andis juba ainuüksi põgus sirvimine üpris selge pildi arvamustest ja hinnangutest. Enamik neist, paraku, lahmivad ja mõistagi anonüümsed.Kellel on pühade ajal huvi ja viitsimist, see saab nendest avaldustest teada erinevaid versioone Jeesusest Allahini, eesti rahva ajaloolisest pühade tähistamise kombestikust, variserlikkusest, silmakirjalikkusest ja sellest, mis on tõelisele eestlasele kohane ning mis mitte. Igaüks leiab enesele meelepärase, millele tuginedes omagi arvamus seosest kiriku ja lähenevate pühadega lihvida ja selgemalt vormistada.Olgu kuidas on, need, kel tavaks jõulupühadel – vähemalt sellise ühisnimetajana me neid kõik teame –, kirikus käia, ei pea kindlasti end tagasi hoidma. Pühakoja uksed on valla nii ristirahvale kui uskmatuile. Kes aga presidendi usku on, mingu joosutsõõrule, nagu soovitaksid võrokesed, istugu pere seltsis pidulaua taga, mängigu kuuse all pilli või hoopis palli. Valik on vaba nagu maagi, kus meil on erakordne õnn elada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval toimus üleriigiline vabatahtlike tänuüritus, kus president Kersti Kaljulaid koos liikumise Kodukant eestvedajatega andis Estonia teatri talveaias üle aasta vabatahtlike aumärgid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
President Kaljulaid tunnustas vabatahtlikke (1)
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 06. detsember 2016. President Kersti Kaljulaid koos liikumise Kodukant eestvedajatega andis pühapäeval Estonia teatri talveaias üle aasta vabatahtlike aumärgid. Foto: Arno Mikkor/Vabariigi Presidendi Kantselei Pühapäeval toimus üleriigiline vabatahtlike tänuüritus, kus president Kersti Kaljulaid koos liikumise Kodukant eestvedajatega andis Estonia teatri talveaias üle aasta vabatahtlike aumärgid.
Tänuüritusel tunnustati ühendusi ja inimesi, kes on järjepidevalt vabatahtlikke tegevustesse kaasanud ja neid innustanud.
Teiste hulgas pälvis tunnustuse saarlane Henno Sepp (94), kes elab Pärnus ja tegutseb väga mitmel rindel – Pärnu filatelistide seltsis, Pärnumaa lõõtsahaigete seltsis, Pärnu pensionäride liidus ja Pärnu saarlaste seltsingus.
Tunnustuse sai ka Eesti Pagulasabi. Tunnustust oli Pagulasabi esindajatest vastu võtmas ka Riina Hanso.
“Tunnustus ei tulnud üllatusena. Tegemist on organisatsiooniga, mis kaasab väga suurel hulgal vabatahtlikke pagulastega tegelema. Ma arvan, et see on igati õige koht, kuhu tunnustust anda,“ ütles Eesti Pagulasabi vabatahtlik Riina Hanso.
Eesti Pagulasabi kaasab vabatahtlikke pagulaste tugiisikutena ning ürituste korraldajatena, samuti on erialaspetsialiste lähetatud vabatahtlikena välismaale kriitilistesse piirkondadesse. Vabatahtlikud tugiisikud aitavad Eestisse saabunud rahvusvahelise kaitse saajatel kohaneda siinse eluga. Tugiisikud pakuvad koolitusi, supervisioone ning ühisüritusi.
“Kui arvata kokku – niivõrd, kui kiretu statistika ja uuringud seda teha võimaldavad – üle Eesti vabatahtlike tehtav, võrduks see umbes 10 000 inimese täiskoormusega aastatööga,” ütles riigipea. Tänuüritusel tunnustati ühendusi ja inimesi, kes on järjepidevalt vabatahtlikke tegevustesse kaasanud ja neid innustanud.Teiste hulgas pälvis tunnustuse saarlane Henno Sepp (94), kes elab Pärnus ja tegutseb väga mitmel rindel – Pärnu filatelistide seltsis, Pärnumaa lõõtsahaigete seltsis, Pärnu pensionäride liidus ja Pärnu saarlaste seltsingus.Tunnustuse sai ka Eesti Pagulasabi. Tunnustust oli Pagulasabi esindajatest vastu võtmas ka Riina Hanso.“Tunnustus ei tulnud üllatusena. Tegemist on organisatsiooniga, mis kaasab väga suurel hulgal vabatahtlikke pagulastega tegelema. Ma arvan, et see on igati õige koht, kuhu tunnustust anda,“ ütles Eesti Pagulasabi vabatahtlik Riina Hanso.Eesti Pagulasabi kaasab vabatahtlikke pagulaste tugiisikutena ning ürituste korraldajatena, samuti on erialaspetsialiste lähetatud vabatahtlikena välismaale kriitilistesse piirkondadesse. Vabatahtlikud tugiisikud aitavad Eestisse saabunud rahvusvahelise kaitse saajatel kohaneda siinse eluga. Tugiisikud pakuvad koolitusi, supervisioone ning ühisüritusi.“Kui arvata kokku – niivõrd, kui kiretu statistika ja uuringud seda teha võimaldavad – üle Eesti vabatahtlike tehtav, võrduks see umbes 10 000 inimese täiskoormusega aastatööga,” ütles riigipea.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Salme koolis on tekkinud olukord, mis on ühele koolile väga halb. Keset õppeaastat vallandatud direktor on halb märk tervele koolile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Koolimure
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Salme koolis on tekkinud olukord, mis on ühele koolile väga halb. Keset õppeaastat vallandatud direktor on halb märk tervele koolile.
Seda enam, et vallandamise põhjuseks ei ole mingi konkreetne sündmus, vaid justkui pikka aega vindunud vaen. Imestama paneb seegi, et alles hiljuti pärjati kooli direktor valla soovitusel hea koolijuhi tiitliga, aga nüüd laseb vald päevapealt direktori lahti.
Hämmingus on paljud valla elanikud, sest kõik see tuli paljudele kui välk selgest taevast ning jõulukingina seda võtta ei saa.
Kui mingi vimm on juba mõnda aega tuha all hõõgunud, siis ehk oleks olnud võimalik seda kuidagi mõistlikumalt lahendada ja asuda arusaamatuste põhjusi juba varem välja selgitama.
Noored ja vanad on elu aeg olnud vastasseisus ja kui ei osanud seda probleemi lahendada Tammsaare oma “Tões ja õiguses”, siis kas oleks saanud seda oodata ühelt vallalt? Ehk ikka oleks, sest tänasel päeval on, kust abi küsida, et sellises olukorras kooli mainet ja õpilaste heaolu kahjustamata tegutseda.
20. detsember 2016 Autor: MM Teisipäev, 20. detsember 2016.Seda enam, et vallandamise põhjuseks ei ole mingi konkreetne sündmus, vaid justkui pikka aega vindunud vaen. Imestama paneb seegi, et alles hiljuti pärjati kooli direktor valla soovitusel hea koolijuhi tiitliga, aga nüüd laseb vald päevapealt direktori lahti.Hämmingus on paljud valla elanikud, sest kõik see tuli paljudele kui välk selgest taevast ning jõulukingina seda võtta ei saa.Kui mingi vimm on juba mõnda aega tuha all hõõgunud, siis ehk oleks olnud võimalik seda kuidagi mõistlikumalt lahendada ja asuda arusaamatuste põhjusi juba varem välja selgitama.Noored ja vanad on elu aeg olnud vastasseisus ja kui ei osanud seda probleemi lahendada Tammsaare oma “Tões ja õiguses”, siis kas oleks saanud seda oodata ühelt vallalt? Ehk ikka oleks, sest tänasel päeval on, kust abi küsida, et sellises olukorras kooli mainet ja õpilaste heaolu kahjustamata tegutseda.20. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Lepingu kohaselt on lepingu objektiks üürileandja omandis olev Kuressaare sadama jahtklubi hoones asuv kohvikuruum üldpindalaga 214,5 m2, mille juurde kuulub ruumiga külgnev terrass, mida saab kasutada tasuta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kohvikupidaja nõuab linnalt tasaarveldust
Laupäev, 17. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lepingu kohaselt on lepingu objektiks üürileandja omandis olev Kuressaare sadama jahtklubi hoones asuv kohvikuruum üldpindalaga 214,5 m2, mille juurde kuulub ruumiga külgnev terrass, mida saab kasutada tasuta.
2016. aasta detsembri alguses edastati Maa&Meri OÜ juhatuse liikmele Moonika Einale projektbüroo Tari poolt koostatud Tori tn 4 Kuressaares asuva jahisadama hoone rekonstrueerimise plaan, kus üüritavate ruumide pindalaks oli märgitud hoopis 160,8 m2.
Linnaga lepiti hinnaks kokku kuus eurot ühe ruutmeetri kohta kuus.
Üüritavate ruumide tegelikust suurusest lähtuvalt on üürnik maksnud ühes kuus üürisummana 964,80 eurot kuus. Seega on üürnik maksnud igas kuus alusetult rohkem 322,20 eurot, väidab pubipidaja.
Nüüd palub OÜ Maa&Meri esindaja Moonika Ein (pildil) linnale alusetult makstud summa 4833 eurot tasaarvestada Kuressaare linnavalitsuse sama üürilepingu alusel esitatud üüri nõudega 5580,38 eurot Maa&Meri OÜ vastu.
Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu sõnul tunnistab linnavalitsus, et lepingus fikseeritud pindala ja terrassi tõlgendamine lepingu osana on ebaselgelt kirjeldatud.
“Nõue saabus linnavalitsusele eile ja seda on kavas arutada tuleva nädala nõupidamisel. Linnapoolse eksimuse korral soovime tekkinud olukorrale loomulikult õiglast lahendust,” ütles Maripuu. Autor: Ines Vapper Laupäev, 17. detsember 2016.2016. aasta detsembri alguses edastati Maa&Meri OÜ juhatuse liikmele Moonika Einale projektbüroo Tari poolt koostatud Tori tn 4 Kuressaares asuva jahisadama hoone rekonstrueerimise plaan, kus üüritavate ruumide pindalaks oli märgitud hoopis 160,8 m2.Linnaga lepiti hinnaks kokku kuus eurot ühe ruutmeetri kohta kuus.Üüritavate ruumide tegelikust suurusest lähtuvalt on üürnik maksnud ühes kuus üürisummana 964,80 eurot kuus. Seega on üürnik maksnud igas kuus alusetult rohkem 322,20 eurot, väidab pubipidaja.Nüüd palub OÜ Maa&Meri esindaja Moonika Ein (pildil) linnale alusetult makstud summa 4833 eurot tasaarvestada Kuressaare linnavalitsuse sama üürilepingu alusel esitatud üüri nõudega 5580,38 eurot Maa&Meri OÜ vastu.Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu sõnul tunnistab linnavalitsus, et lepingus fikseeritud pindala ja terrassi tõlgendamine lepingu osana on ebaselgelt kirjeldatud.“Nõue saabus linnavalitsusele eile ja seda on kavas arutada tuleva nädala nõupidamisel. Linnapoolse eksimuse korral soovime tekkinud olukorrale loomulikult õiglast lahendust,” ütles Maripuu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Venemaal Sverdlovski oblastis Kamensk-Uralski linnas elav hobiajaloolane Anton Lõskov avastas riigiarhiivist veel ühe nimekirja tööpataljonides olnud 22 saarlasest ning saatis selle Meie Maale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
AINULT MEIE MAAS: Venemaa avarustest leiti uusi andmeid sõja ajal kadunud saarlastest!
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper, Ahto Jakson Teisipäev, 06. detsember 2016. Väljavõte ühest dokumendist kümnete hulgast, millele Anton Lõskov oma uurimistöö käigus peale sattus. FOTO: erakogu Venemaal Sverdlovski oblastis Kamensk-Uralski linnas elav hobiajaloolane Anton Lõskov avastas riigiarhiivist veel ühe nimekirja tööpataljonides olnud 22 saarlasest ning saatis selle Meie Maale.
Nimekirjas olevatest meestest viis olid tööpataljoni nr 820 koosseisus. Varem on juttu olnud saarlastest tööpataljonis nr 819.
Lõskov kontrollis nimekirja andmepangast, mille kodulehel on avaldatud skaneeritud dokumendid. Need pärinevad Vene kaitseministeeriumi riigiarhiivist, mis asub Moskvas Podolski linnaosas.
Lõskovi koostatud nimekirjas olevate inimeste kohta on arhiivis iga perenime juures viide sundasumisele saatmisest. Selle viite järgi saab ligi arhiividokumentidele, kus omakorda on kirjas hukkunute sugulaste aadressid Saaremaal ja lisaks info selle kohta, mis nime järgi neid kutsuti sõjakomissariaadis.
“Kamensk-Uralski linnas tegutsesid mitmed ehituspataljonid, kuid mul õnnestus leida dokumendid neist ainult ühe, nr 819 kohta,” ütles Lõskov.
Ta lubas uurimist jätkata. Lõskov võttis ette Memento poolt välja antud kolme köidet, mis sisaldavad teavet aastatel 1940–1945 Eestist tööpataljonides sundmobiliseeritud meeste kohta.
Ta võrdleb köidetes toodud nimesid Kamensk-Uralski arhiivist leitud nimedega.
Eile võttis Meie Maa toimetusega ühendust Mustjalast Silla külast pärit Milvi Sütt, kelle isa Heinrich Vaher viidi samuti 1941. aastal Siberisse Uralskisse metsatöödele, kus suri. Tema nime eilses ega ka tänases Meie Maas avaldatud nimekirjas ei ole.
Mees, kes Vaheriga ühes tööpataljonis ja tema suremise juures viibis, teadis pärast Teist maailmasõda rääkida, et Vaher suri suurte peavalude ning palavikuga. Pärast surma haaranud politruk koti Vaheri isiklike asjadega.
Heinrich Vaher oli varjanud end kaks nädalat soos ja käis läbi akna kaemas, kuidas perel läheb. Sõjaväelased käisid tema järele küsimas. Pereliikmed vastasid neile, et Heinrich läks Karujärvele tööle ja pole tagasi tulnud.
“Ähvardati, et kui ta välja ei tule, viiakse pere ära. Pärast seda tuli isa välja ja viidi minema,” meenutas Milvi Sütt, kes toona oli väike tüdruk.
Tööpataljoni avaldatud nimekirjadest ei ole läbi käinud ka Kristina Rahumeeli vanaisa Juhan Paberitsi nimi. Mees võis surra 1941. aastal, arvatavalt samuti Kamensk-Uralskis.
Leidsid nimekirjast kadunud sugulasi
Tööpataljoni koosseisus viidi Siberisse ka Ermilde Metsa onu (ema vend) Priidu Pärnamets Torgu vallast, kelle nimi oli eilses Meie Maas avaldatud nimekirjas.
Ta saatis 1941. aastal sealt koju isale kaks kirja, mis ei ole praeguseks säilinud.
1945. aastal tuli Ermilde Metsa emale kaart, et tema vend langes Punaarmees. Tegelikult see nii ei olnud. See kaart on siiani alles.
Ermilde Metsa isa Julius Pära mobiliseeriti ka 1941. aastal tööpataljoni, kuid tema tuli tagasi ja osales hiljem Roomassaare dessandis ja sattus Saksamaale vangi.
Ermilde Metsa vanaisa vennal Priidu Kirsimetsal õnnestus samuti Eestisse tagasi saada, kuid ta hukkus tankiväelasena Sõrve lahingus.
Vilma Raimets leidis eilses Meie Maas avaldatud nimekirjast oma isa Mihail (Mihkel) Kõrva nime, kes viibis Kamensk-Uralskis tööpataljonis ja suri 15. märtsil 1942. Raimets pöördus Vene ajal korduvalt sõjakomissariaati, et midagigi teada saada oma isa käekäigu kohta. Iga kord vastati talle, et isa jäi teadmata kadunuks Velikije Luki all.
Raimetsa tislerina töötanud isa mobiliseeriti 31-aastaselt Pöide vallast. Pikalt oli Vilma Raimetsa paberites tema isa nimena venepärane Mihail, kuid hiljem tehti sellest siiski õige nimi Mihkel.
Meie Maa toimetus palub saarlastel, kelle sugulased on Siberis tööpataljonides olnud või on neilt kirju saanud, endast märku anda telefonidel 666 1897, 45 56064 või meilitsi ahto@meiemaa.ee, mm@meiemaa.ee!
***
NIMEKIRI!
Täiendav nimekiri Siberis ehituspataljonis surma saanud saarlastest (vaata ka eilset Meie Maad)
1. Juhan Aus Friido p, sünd 1910, surnud 4.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas
2. Kustas Viskus Priidu p, sünd 1910, surnud 7.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas, tööpataljon nr 820
3. Oskar Viskus Jaani p, sünd 1922, surnud detsembris 1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas, tööpataljon nr 820
4. Albert Kallas Mihkli p, sünd 1918, surnud 1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenski linnas
5. Ruben Kipper Gustavi p, sünd 1921, surnud detsembris 1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas
6. Oskar Kirs Karli p, sünd 1910, surnud 26.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas
7. Ossia Koppel Vassili p, sünd 1908, surnud 1941, maetud tööpataljonis nr 820, märgitud teadmata kadunuks
8. Aleksander Krause Aleksandri p, sünd 1921, maetud Sverdlovski oblastis Kamenski linnas, surma aeg ei ole teada, märgitud teadmata kadunuks
9. Vladimir Merelaht Ivani p, sünd 1907, surnud 3.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Sverdlovski oblastis Kamenski linnas
10. Gugo Ool Juhani p, sünd 1922, surnud 1.02.1942 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas, tööpataljon nr 820
11. Eduard Põld Jaani p, sünd 1908, surnud 8.01.1942, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas
12. Gustav Pääske Juhani p, sünd 1921, surnud novembris 1941, maetud tööpataljonis nr 820
13. Peeter-Heinri Jakobi p, sünd 1921, surnud 1942, maetud haiguse tagajärjel, maetud Sverdlovski oblastis Kamenski linnas
14. Aleksander Saar Jaani p, sünd 1913, surnud jaanuaris 1942 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas
15. Johannes Sigibert Mare p, sünd 1920, surnud 1942, maetud Sverdlovski oblastis Kamenski linnas, märgitud teadmata kadunuks
16. Villem Sirksalu Mihkli p, sünd 1908, surnud detsembris 1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas
17. Eduard Toompuu Aleksandri p, sünd 1920, surnud 1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks
18. Eduard Tõll Priidu p, sünd 1907, surnud veebruaris 1942 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas
19. Eduard Õunpuu Juhani p, sünd 1912, surnud 10.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas
20. Sander Erelt Villemi p, sünd 1918, surnud 1942 haiguse tagajärjel Kamenskis
21. Herman Jalak Tooma p, sünd 1923, surnud detsembris 1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis
22. Hugo Saat Ivani p, sünd 1921, surnud 27.05.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks.
Nimekirjas olevatest meestest viis olid tööpataljoni nr 820 koosseisus. Varem on juttu olnud saarlastest tööpataljonis nr 819.Lõskov kontrollis nimekirja andmepangast, mille kodulehel on avaldatud skaneeritud dokumendid. Need pärinevad Vene kaitseministeeriumi riigiarhiivist, mis asub Moskvas Podolski linnaosas.Lõskovi koostatud nimekirjas olevate inimeste kohta on arhiivis iga perenime juures viide sundasumisele saatmisest. Selle viite järgi saab ligi arhiividokumentidele, kus omakorda on kirjas hukkunute sugulaste aadressid Saaremaal ja lisaks info selle kohta, mis nime järgi neid kutsuti sõjakomissariaadis.“Kamensk-Uralski linnas tegutsesid mitmed ehituspataljonid, kuid mul õnnestus leida dokumendid neist ainult ühe, nr 819 kohta,” ütles Lõskov.Ta lubas uurimist jätkata. Lõskov võttis ette Memento poolt välja antud kolme köidet, mis sisaldavad teavet aastatel 1940–1945 Eestist tööpataljonides sundmobiliseeritud meeste kohta.Ta võrdleb köidetes toodud nimesid Kamensk-Uralski arhiivist leitud nimedega.Eile võttis Meie Maa toimetusega ühendust Mustjalast Silla külast pärit Milvi Sütt, kelle isa Heinrich Vaher viidi samuti 1941. aastal Siberisse Uralskisse metsatöödele, kus suri. Tema nime eilses ega ka tänases Meie Maas avaldatud nimekirjas ei ole.Mees, kes Vaheriga ühes tööpataljonis ja tema suremise juures viibis, teadis pärast Teist maailmasõda rääkida, et Vaher suri suurte peavalude ning palavikuga. Pärast surma haaranud politruk koti Vaheri isiklike asjadega.Heinrich Vaher oli varjanud end kaks nädalat soos ja käis läbi akna kaemas, kuidas perel läheb. Sõjaväelased käisid tema järele küsimas. Pereliikmed vastasid neile, et Heinrich läks Karujärvele tööle ja pole tagasi tulnud.“Ähvardati, et kui ta välja ei tule, viiakse pere ära. Pärast seda tuli isa välja ja viidi minema,” meenutas Milvi Sütt, kes toona oli väike tüdruk.Tööpataljoni avaldatud nimekirjadest ei ole läbi käinud ka Kristina Rahumeeli vanaisa Juhan Paberitsi nimi. Mees võis surra 1941. aastal, arvatavalt samuti Kamensk-Uralskis.Tööpataljoni koosseisus viidi Siberisse ka Ermilde Metsa onu (ema vend) Priidu Pärnamets Torgu vallast, kelle nimi oli eilses Meie Maas avaldatud nimekirjas.Ta saatis 1941. aastal sealt koju isale kaks kirja, mis ei ole praeguseks säilinud.1945. aastal tuli Ermilde Metsa emale kaart, et tema vend langes Punaarmees. Tegelikult see nii ei olnud. See kaart on siiani alles.Ermilde Metsa isa Julius Pära mobiliseeriti ka 1941. aastal tööpataljoni, kuid tema tuli tagasi ja osales hiljem Roomassaare dessandis ja sattus Saksamaale vangi.Ermilde Metsa vanaisa vennal Priidu Kirsimetsal õnnestus samuti Eestisse tagasi saada, kuid ta hukkus tankiväelasena Sõrve lahingus.Vilma Raimets leidis eilses Meie Maas avaldatud nimekirjast oma isa Mihail (Mihkel) Kõrva nime, kes viibis Kamensk-Uralskis tööpataljonis ja suri 15. märtsil 1942. Raimets pöördus Vene ajal korduvalt sõjakomissariaati, et midagigi teada saada oma isa käekäigu kohta. Iga kord vastati talle, et isa jäi teadmata kadunuks Velikije Luki all.Raimetsa tislerina töötanud isa mobiliseeriti 31-aastaselt Pöide vallast. Pikalt oli Vilma Raimetsa paberites tema isa nimena venepärane Mihail, kuid hiljem tehti sellest siiski õige nimi Mihkel.Meie Maa toimetus palub saarlastel, kelle sugulased on Siberis tööpataljonides olnud või on neilt kirju saanud, endast märku anda telefonidel 666 1897, 45 56064 või meilitsi ahto@meiemaa.ee, mm@meiemaa.ee!***NIMEKIRI!(vaata ka eilset Meie Maad)1., sünd 1910, surnud 4.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas2., sünd 1910, surnud 7.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas, tööpataljon nr 8203., sünd 1922, surnud detsembris 1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas, tööpataljon nr 8204., sünd 1918, surnud 1942 haiguse tagajärjel, maetud Kamenski linnas5., sünd 1921, surnud detsembris 1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas6., sünd 1910, surnud 26.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas7., sünd 1908, surnud 1941, maetud tööpataljonis nr 820, märgitud teadmata kadunuks8., sünd 1921, maetud Sverdlovski oblastis Kamenski linnas, surma aeg ei ole teada, märgitud teadmata kadunuks9., sünd 1907, surnud 3.01.1942 haiguse tagajärjel, maetud Sverdlovski oblastis Kamenski linnas10., sünd 1922, surnud 1.02.1942 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas, tööpataljon nr 82011., sünd 1908, surnud 8.01.1942, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas12., sünd 1921, surnud novembris 1941, maetud tööpataljonis nr 82013., sünd 1921, surnud 1942, maetud haiguse tagajärjel, maetud Sverdlovski oblastis Kamenski linnas14., sünd 1913, surnud jaanuaris 1942 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas15., sünd 1920, surnud 1942, maetud Sverdlovski oblastis Kamenski linnas, märgitud teadmata kadunuks16., sünd 1908, surnud detsembris 1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas17., sünd 1920, surnud 1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks18., sünd 1907, surnud veebruaris 1942 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas19., sünd 1912, surnud 10.11.1941 haiguse tagajärjel, maetud Tšeljabinski oblastis Uazi linnas20., sünd 1918, surnud 1942 haiguse tagajärjel Kamenskis21., sünd 1923, surnud detsembris 1941 haiguse tagajärjel, maetud Kamenskis22., sünd 1921, surnud 27.05.1942, maetud Kamenskis, märgitud teadmata kadunuks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus varsti 50-aastaseks saava Saarte Jahimeeste Seltsi (SJS) konverents “SJS 50“, kus räägiti nii poole sajandi jooksul toimunust, tänapäevast kui tulevikust. Kohati mindi ettekannetes ka kaugemasse aega, sest tegelikkuses pole siinne jahipidamine ju mitte nii noor. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: 50-aastase staažiga jahimehi järel kolm

maintext:
Uudised
50-aastase staažiga jahimehi järel kolm
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 03. detsember 2016. Jaan Ärmus rääkis, et esimesed kogemused jahipidamisest sai ta tänu isale ja onule. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimus varsti 50-aastaseks saava Saarte Jahimeeste Seltsi (SJS) konverents “SJS 50“, kus räägiti nii poole sajandi jooksul toimunust, tänapäevast kui tulevikust. Kohati mindi ettekannetes ka kaugemasse aega, sest tegelikkuses pole siinne jahipidamine ju mitte nii noor.
Esimesena võttis sõna Tallinna loomaaia direktor ja naaritsaprojekti algataja Tiit Maran, kes rääkis maailma ohustatuima pisikiskja naaritsa loodusliku asurkonna loomisest Eestis. Järgmiseks tutvustas hülge ja selle püügiga seotut Tartu ülikooli Eesti mereinstituudi ihtüoloogia ja kalanduse vanemteadur dr Markus Vetemaa.
Püssi sai igaüks
Pärast vaheaega jätkas konverentsi sõnavõtuga 50-aastase staažiga Leisi jahimees Jaan Ärmus, kes rääkis jahipidamisest toona ja nüüd. Ta arenes koos Saarte Jahindusklubi seltsilise tegevusega, mis alustas tööd 1967. aastal. Ärmusest sai juba üheksanda klassi poisina jahimees – klubi loomisega samal aastal.
Esimesed kogemused sai poiss tänu jahimeestest isale ja onule. Toona tuli enne jahipileti saamist läbida kaheaastane katseaeg. Selle aja jooksul olid tema põhitööks ulukihoole ja looma töötlemine, ka nahkade nülgimine. Lisaks tuli osaleda ajajana, kus õpiti metsa tundma, teadma, kuidas ja kuhu loomad liiguvad ning, mis kõige tähtsam, osata metsast välja tulla.
Pärast katseaega tuli avaldusele saada kaks soovitajat, kes siis ühe aasta jooksul vastutasid uue liikme tegude eest. Tänapäeval katseaega ei rakendata, tuleb vaid läbida 38 tunnist teooriast ja 18 tunnist praktikast koosnev koolitus.
Kui toona tuli teooriaeksamil vastata kümnele, siis tänavu juba 60 küsimusele. Laskmises pidi märklaua paberit tabama neli haavlit, nüüd võib kümnest lasust mööda minna vaid üks. Ka relva saamine oli 1960-ndatel kerge – poes tuli esitada vaid oma jahiluba.
Huvitava faktina tõi Ärmus välja selle, et 1967. aastal jahimeheks hakanud 56 mehest on tänaseks tegusad vaid kolm. Üldine maakonna jahimeeste arv on aga endiselt umbes 800.
Päeva lõpetas SJS liige Erki Aavik, kes võttis kokku seltsi ajaloo. “Ma rõhutaksin, et SJS 50 on igas mõttes sümboolne, sest loomulikult ei alanud saarte jahindus 50, vaid umbes 120 aastat tagasi,“ selgitas ta.
Aavik alustas oma ettekandes lausa 30 000 aasta tagusest ajast, jõudes tänapäeva välja. Teiseks esitles ta juubeliraamatut “Saarte Jahimeeste Selts – 50“, mis käsitleb samuti enam kui poolt sajandit ning räägib saarte jahindusest ka Mandri-Eesti taustal. Esimesena võttis sõna Tallinna loomaaia direktor ja naaritsaprojekti algataja Tiit Maran, kes rääkis maailma ohustatuima pisikiskja naaritsa loodusliku asurkonna loomisest Eestis. Järgmiseks tutvustas hülge ja selle püügiga seotut Tartu ülikooli Eesti mereinstituudi ihtüoloogia ja kalanduse vanemteadur dr Markus Vetemaa.Pärast vaheaega jätkas konverentsi sõnavõtuga 50-aastase staažiga Leisi jahimees Jaan Ärmus, kes rääkis jahipidamisest toona ja nüüd. Ta arenes koos Saarte Jahindusklubi seltsilise tegevusega, mis alustas tööd 1967. aastal. Ärmusest sai juba üheksanda klassi poisina jahimees – klubi loomisega samal aastal.Esimesed kogemused sai poiss tänu jahimeestest isale ja onule. Toona tuli enne jahipileti saamist läbida kaheaastane katseaeg. Selle aja jooksul olid tema põhitööks ulukihoole ja looma töötlemine, ka nahkade nülgimine. Lisaks tuli osaleda ajajana, kus õpiti metsa tundma, teadma, kuidas ja kuhu loomad liiguvad ning, mis kõige tähtsam, osata metsast välja tulla.Pärast katseaega tuli avaldusele saada kaks soovitajat, kes siis ühe aasta jooksul vastutasid uue liikme tegude eest. Tänapäeval katseaega ei rakendata, tuleb vaid läbida 38 tunnist teooriast ja 18 tunnist praktikast koosnev koolitus.Kui toona tuli teooriaeksamil vastata kümnele, siis tänavu juba 60 küsimusele. Laskmises pidi märklaua paberit tabama neli haavlit, nüüd võib kümnest lasust mööda minna vaid üks. Ka relva saamine oli 1960-ndatel kerge – poes tuli esitada vaid oma jahiluba.Huvitava faktina tõi Ärmus välja selle, et 1967. aastal jahimeheks hakanud 56 mehest on tänaseks tegusad vaid kolm. Üldine maakonna jahimeeste arv on aga endiselt umbes 800.Päeva lõpetas SJS liige Erki Aavik, kes võttis kokku seltsi ajaloo. “Ma rõhutaksin, et SJS 50 on igas mõttes sümboolne, sest loomulikult ei alanud saarte jahindus 50, vaid umbes 120 aastat tagasi,“ selgitas ta.Aavik alustas oma ettekandes lausa 30 000 aasta tagusest ajast, jõudes tänapäeva välja. Teiseks esitles ta juubeliraamatut “Saarte Jahimeeste Selts – 50“, mis käsitleb samuti enam kui poolt sajandit ning räägib saarte jahindusest ka Mandri-Eesti taustal.
Veel artikleid samast teemast »


description:
24. detsembril kella 15.30 ajal toimus Kuressaare-Kihelkonna tee 19. kilomeetril liiklusõnnetus, kui mööda Kuressaare-Kihelkonna-Veere
maanteed liikunud sõiduauto Honda juht oli sooritamas manöövrit Mätasselja küla teele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Jõululaupäev liiklusõnnetusteta ei möödunud
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
24. detsembril kella 15.30 ajal toimus Kuressaare-Kihelkonna tee 19. kilomeetril liiklusõnnetus, kui mööda Kuressaare-Kihelkonna-Veere maanteed liikunud sõiduauto Honda juht oli sooritamas manöövrit Mätasselja küla teele.
Honda taga liikunud sõiduki Opel juht aga ei märganud ees liikuva sõiduki suunamärguannet ja alustatud manöövrit. Sõidukid põrkasid omavahel kokku ja selle tagajärjel sõitis taga liikund Opel teelt välja.
Sõidukil said kahjustusi esiosa ja parem külg. Hondal sai kahjustada vasak esiosa ja külg. Õnnetuses keegi viga ei saanud. Politsei tuvastas, et mõlemad juhid olid kained ja juhtimisõigusega, samuti kasutati sõidukites turvavarustust nõuetekohaselt, kinnitas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Maria Gonjak.
Liiklusõnnetuses osalenud juhid jõudsid süü osas omavahel kokkuleppele ja politsei aitas vormistada vajalikud paberid. Autor: MM Reede, 23. detsember 2016.Honda taga liikunud sõiduki Opel juht aga ei märganud ees liikuva sõiduki suunamärguannet ja alustatud manöövrit. Sõidukid põrkasid omavahel kokku ja selle tagajärjel sõitis taga liikund Opel teelt välja.Sõidukil said kahjustusi esiosa ja parem külg. Hondal sai kahjustada vasak esiosa ja külg. Õnnetuses keegi viga ei saanud. Politsei tuvastas, et mõlemad juhid olid kained ja juhtimisõigusega, samuti kasutati sõidukites turvavarustust nõuetekohaselt, kinnitas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Maria Gonjak.Liiklusõnnetuses osalenud juhid jõudsid süü osas omavahel kokkuleppele ja politsei aitas vormistada vajalikud paberid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lõppeva aasta loetuimaks looks Meie Maa veebis osutus Mart Soidro ja Andrus Kivirähki vestlus president Kersti Kaljulaidiga, mis ilmus 17. detsembril. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Lugejaid kõnetasid president, arvamuslood ja veidrused
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 31. detsember 2016. Lõppeva aasta loetuimaks looks Meie Maa veebis osutus Mart Soidro ja Andrus Kivirähki vestlus president Kersti Kaljulaidiga, mis ilmus 17. detsembril.
Ligi 37 000 klikiga tõusis intervjuu riigipeaga, mille sarnast ei olnud Eesti ajakirjanduses varem ilmunud, Meie Maa kõigi aegade suurimaks veebihitiks.
“Rõõmustav, et lisaks vestlusele presidendiga kõnetasid paljusid lugejaid väga ka meie arvamuslood,” ütles Meie Maa peatoimetaja Veiko Visnapuu.
“See, et veidrused inimesi klikkima panevad, on ju ammu selge, aga et kaks arvamusartiklit jõudis võimsate lugejanumbritega aasta loetuimate lugude pingereas esinelikusse, oli meeldiv üllatus,” lisas ta.
Vaadatuimad lood Meie Maa veebis 2016. aastal (30.12. seisuga)
pealkiri, autor, vaatamisi, kuupäev, rubriik
1. AASTA OODATUIM VESTLUS: Andrusega Kerstil külas Mart Soidro, Andrus Kivirähk 36 914 17.12. intervjuu
2. Uskumatu, aga Kuressaare kauplus müüs maha kliendi koti! Sigrid Osa 30 017 7.04. uudised
3. Siim Kallase ja koorekihi viimane agoonia Toomas Kümmel 20 389 13.09. arvamus
4. AUGUSTIKAHURID: Lumepall nimega Eesti Andrus Kivirähk 15 455 23.08. arvamus
5. Hinnasildi järgi maksnud klienti peeti vargaks Ahto Jakson 12 693 27.08. uudised
6. Vene hobiajaloolane sattus kadunud saarlaste jälgedele Ines Vapper, Ahto Jakson 12 300 5.12. uudised
7. Esimene praam maandus Kuressaare lennuväljal MM 11 348 12.04. uudised
8. Hirmunud ja šokis seeneline: nägin Tõrise metsas karu Sigrid Osa 10 918 6.09. uudised
9. Kristina ema: tütre kaotust ei saa kirjeldada Ivika Laanet, Pamela Talzi 10 667 30.07. uudised
10. Presidendi pulmatordi valmistas saarlanna Sigrid Osa 10 302 5.01. uudised
11. Saare noormees sai pokkeriga 33 000 eurot Sigrid Osa 10 052 18.05. uudised
12. Internet viis lapseeas lahutatud vennad taas kokku Sigrid Osa 9755 14.01. uudised
13. Saaremaal hukkus autost välja paiskunud 27-aastane naine MM 9129 29.07. uudised
14. Juht hukkus teelt välja sõitnud autos Ahto Jakson 9004 30.08. uudised
15. Saaremaa mees avastas metsast tõelise harulduse Sirli Tooming 8891 21.09. uudised
16. Väärkohtlemine Ökokülas viis loomade hädatapuni Ahto Jakson 8847 29.04. uudised
17. Leedo ja Miil lõpetavad koostöö, Treiel lahkub Leedo palgalt Veiko Visnapuu 8601 19.10. uudised
18. Võõras talus pidutsejad saadi haaranguga kätte Ivika Laanet, Ahto Jakson 8347 13.12. uudised
19. Venekeelne Lasnamäe jõudis ka Kuressaarde kohale Sigrid Osa 6848 6.10. uudised
20. MEIE MAA TV: Kolmikavarii Upa ristmikul Valmar Voolaid 6797 9.06. uudised Ligi 37 000 klikiga tõusis intervjuu riigipeaga, mille sarnast ei olnud Eesti ajakirjanduses varem ilmunud, Meie Maa kõigi aegade suurimaks veebihitiks.“Rõõmustav, et lisaks vestlusele presidendiga kõnetasid paljusid lugejaid väga ka meie arvamuslood,” ütles Meie Maa peatoimetaja Veiko Visnapuu.“See, et veidrused inimesi klikkima panevad, on ju ammu selge, aga et kaks arvamusartiklit jõudis võimsate lugejanumbritega aasta loetuimate lugude pingereas esinelikusse, oli meeldiv üllatus,” lisas ta.pealkiri, autor, vaatamisi, kuupäev, rubriik1. AASTA OODATUIM VESTLUS: Andrusega Kerstil külas Mart Soidro, Andrus Kivirähk 36 914 17.12. intervjuu2. Uskumatu, aga Kuressaare kauplus müüs maha kliendi koti! Sigrid Osa 30 017 7.04. uudised3. Siim Kallase ja koorekihi viimane agoonia Toomas Kümmel 20 389 13.09. arvamus4. AUGUSTIKAHURID: Lumepall nimega Eesti Andrus Kivirähk 15 455 23.08. arvamus5. Hinnasildi järgi maksnud klienti peeti vargaks Ahto Jakson 12 693 27.08. uudised6. Vene hobiajaloolane sattus kadunud saarlaste jälgedele Ines Vapper, Ahto Jakson 12 300 5.12. uudised7. Esimene praam maandus Kuressaare lennuväljal MM 11 348 12.04. uudised8. Hirmunud ja šokis seeneline: nägin Tõrise metsas karu Sigrid Osa 10 918 6.09. uudised9. Kristina ema: tütre kaotust ei saa kirjeldada Ivika Laanet, Pamela Talzi 10 667 30.07. uudised10. Presidendi pulmatordi valmistas saarlanna Sigrid Osa 10 302 5.01. uudised11. Saare noormees sai pokkeriga 33 000 eurot Sigrid Osa 10 052 18.05. uudised12. Internet viis lapseeas lahutatud vennad taas kokku Sigrid Osa 9755 14.01. uudised13. Saaremaal hukkus autost välja paiskunud 27-aastane naine MM 9129 29.07. uudised14. Juht hukkus teelt välja sõitnud autos Ahto Jakson 9004 30.08. uudised15. Saaremaa mees avastas metsast tõelise harulduse Sirli Tooming 8891 21.09. uudised16. Väärkohtlemine Ökokülas viis loomade hädatapuni Ahto Jakson 8847 29.04. uudised17. Leedo ja Miil lõpetavad koostöö, Treiel lahkub Leedo palgalt Veiko Visnapuu 8601 19.10. uudised18. Võõras talus pidutsejad saadi haaranguga kätte Ivika Laanet, Ahto Jakson 8347 13.12. uudised19. Venekeelne Lasnamäe jõudis ka Kuressaarde kohale Sigrid Osa 6848 6.10. uudised20. MEIE MAA TV: Kolmikavarii Upa ristmikul Valmar Voolaid 6797 9.06. uudised
Veel artikleid samast teemast »


description: Rootsi meistrisarja edetabelis on saarlanna Nette Peit koduklubile Lindesberg toodud 156 punktiga neljandal kohal. Samas juhib ta liigat ässpallingute kategoorias. Valjala neiu on pallinguga teeninud 28 punkti, millega ta edestab lähimat jälitajat kolme punktiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nette Peit Rootsis parim servija

maintext:
Sport
Nette Peit Rootsis parim servija
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Rootsi meistrisarja edetabelis on saarlanna Nette Peit koduklubile Lindesberg toodud 156 punktiga neljandal kohal. Samas juhib ta liigat ässpallingute kategoorias. Valjala neiu on pallinguga teeninud 28 punkti, millega ta edestab lähimat jälitajat kolme punktiga.
Lindesberg kaotas viimati lähirivaalile Gislavedile 0:3 (-21, -26, -17). Nüüd on mõlemal 18 punkti, millega jagatakse neljandat-viiendat kohta. Peit tõi üheksa punkti, ent realiseeris 26 tõstest vaid kuus.
Kõigis varasemas kümnes mängus oli Eesti rahvusnaiskonna nurgaründaja kogunud kahekohalise punktisumma. Võimalus vigade paranduseks avaneb juba uuel aastal, kirjutab volley.ee. Autor: MM Kolmapäev, 28. detsember 2016.Lindesberg kaotas viimati lähirivaalile Gislavedile 0:3 (-21, -26, -17). Nüüd on mõlemal 18 punkti, millega jagatakse neljandat-viiendat kohta. Peit tõi üheksa punkti, ent realiseeris 26 tõstest vaid kuus.Kõigis varasemas kümnes mängus oli Eesti rahvusnaiskonna nurgaründaja kogunud kahekohalise punktisumma. Võimalus vigade paranduseks avaneb juba uuel aastal, kirjutab volley.ee.
Veel artikleid samast teemast »


description: Valjala põhikoolis toimunud lastevanemate üldkoosolekul kinnitati järgnevaks kolmeks aastaks Valjala põhikooli uued hoolekogu liikmed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Valjala koolis alustab uus hoolekogu


description: Eesti saab järgmisel aastal juurde veel ühe uue pealinna. Nimelt on vähemalt viimasel kuuel aastal Kuressaares olnud üle Eesti kõige rohkem päikeselisi päevi ja seetõttu plaanitakse järgmisel aastal uue turismihooaja eel nimetada Kuressaare Eesti päikesepealinnaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuressaarest saab Eesti päikesepealinn

maintext:
Uudised
Kuressaarest saab Eesti päikesepealinn
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: ERR Laupäev, 31. detsember 2016. Eesti saab järgmisel aastal juurde veel ühe uue pealinna. Nimelt on vähemalt viimasel kuuel aastal Kuressaares olnud üle Eesti kõige rohkem päikeselisi päevi ja seetõttu plaanitakse järgmisel aastal uue turismihooaja eel nimetada Kuressaare Eesti päikesepealinnaks.
Roomassaare sadamas asuv riigi ilmateenistuse ilmajaam on fikseerinud, et teisipäevase seisuga on tänavu Eesti kõige päikeselisemas kohas – Kuressaares – paistnud päike 2139 tundi, vahendas “Aktuaalne kaamera“.
Kõige päikeselisem on olnud aga 2011. aasta, siis oli päikest koguni 2440 tundi. Viimase viie aasta andmed kinnitavadki üheselt, et Eestis tervikuna ongi just Kuressaares olnud kõigil neil aastatel enim päikeselisi päevi.
“Suvel on pilvi just palju sisemaal, kuna seal on nii soojust kui niiskust. Ja siis hakkavad kerkima pärast keskpäeva rünkpilved ja varjutavad päikest. Samal ajal aga rannikul puhub selge ilmaga nn merebriis, mis puhub merelt maale ja ajab need pilved kaugemale,“ selgitas klimatoloog Ain Kallis.
Taevast pakutud võimalust tahavad nüüd saarlased kohe ära kasutada ja otsustasid Kuressaare nimetada järgmisel aastal Eesti päikesepealinnaks.
“Ma arvan, et selle nime kasutamine meie hüvanguks ja kõigi Saaremaa külastajate jaoks on kindlasti suure potentsiaaliga. Sest päikesega seostub ennekõike positiivsus, seostub palju valgust, palju soojust ja kõike seda me tahame ka Kuressaare külastajatele ja ka Kuressaare elanikele pakkuda,“ rääkis Kuressaare linnapea Madis Kallas.
Kuressaare turismiinfo töötajad kinnitavad, et ilm ongi just siseturismi puhul väga oluline faktor.
“Ma arvan, et see on väga oluline sõnum, sest meile siin suvel ikka inimesed Mandri-Eestist helistavad ja küsivad, et kuidas teil ilm on. Ja tavaliselt me ikka ju soovitame, et hakake aga tulema, mis te seal veel vaatate! Meil ju päike paistab!“ lausus Kuressaare turismiinfokeskuse spetsialist Kati Aus.
Veelgi täpsema ilmainfo saamiseks tahab Kuressaare linn kevadel paigaldada kesklinna piirkonda ka ligi 10 000 eurot maksva täiendava ilmajaama, kuna 1,5 kilomeetri kaugusel mere ääres asuv Roomassaare sadama ilmajaam näitab suvel reeglina mitme pügala võrra madalamat temperatuuri kui Kuressaares tegelikult on. Roomassaare sadamas asuv riigi ilmateenistuse ilmajaam on fikseerinud, et teisipäevase seisuga on tänavu Eesti kõige päikeselisemas kohas – Kuressaares – paistnud päike 2139 tundi, vahendas “Aktuaalne kaamera“.Kõige päikeselisem on olnud aga 2011. aasta, siis oli päikest koguni 2440 tundi. Viimase viie aasta andmed kinnitavadki üheselt, et Eestis tervikuna ongi just Kuressaares olnud kõigil neil aastatel enim päikeselisi päevi.“Suvel on pilvi just palju sisemaal, kuna seal on nii soojust kui niiskust. Ja siis hakkavad kerkima pärast keskpäeva rünkpilved ja varjutavad päikest. Samal ajal aga rannikul puhub selge ilmaga nn merebriis, mis puhub merelt maale ja ajab need pilved kaugemale,“ selgitas klimatoloog Ain Kallis.Taevast pakutud võimalust tahavad nüüd saarlased kohe ära kasutada ja otsustasid Kuressaare nimetada järgmisel aastal Eesti päikesepealinnaks.“Ma arvan, et selle nime kasutamine meie hüvanguks ja kõigi Saaremaa külastajate jaoks on kindlasti suure potentsiaaliga. Sest päikesega seostub ennekõike positiivsus, seostub palju valgust, palju soojust ja kõike seda me tahame ka Kuressaare külastajatele ja ka Kuressaare elanikele pakkuda,“ rääkis Kuressaare linnapea Madis Kallas.Kuressaare turismiinfo töötajad kinnitavad, et ilm ongi just siseturismi puhul väga oluline faktor.“Ma arvan, et see on väga oluline sõnum, sest meile siin suvel ikka inimesed Mandri-Eestist helistavad ja küsivad, et kuidas teil ilm on. Ja tavaliselt me ikka ju soovitame, et hakake aga tulema, mis te seal veel vaatate! Meil ju päike paistab!“ lausus Kuressaare turismiinfokeskuse spetsialist Kati Aus.Veelgi täpsema ilmainfo saamiseks tahab Kuressaare linn kevadel paigaldada kesklinna piirkonda ka ligi 10 000 eurot maksva täiendava ilmajaama, kuna 1,5 kilomeetri kaugusel mere ääres asuv Roomassaare sadama ilmajaam näitab suvel reeglina mitme pügala võrra madalamat temperatuuri kui Kuressaares tegelikult on.
Veel artikleid samast teemast »


description: Linn kinnitas möödunud nädalal jõulukuuskede müügi kohad linna omandis olevates avalikes kohtades, mida on kokku üheksa. Neile lisanduvad eramaal olevad müügikohad, kus eile müük juba täie hooga käis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuusemüük läks lahti

maintext:
Uudised
Kuusemüük läks lahti
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 13. detsember 2016. Kristjan Pilv on Selveri ees kuuski müünud juba laupäevast alates ja tõdes, et müük on läinud tänavu paremini kui möödunud aastal. Kõige populaarsemad on kahemeetrised kuused. Foto: Valmar Voolaid Linn kinnitas möödunud nädalal jõulukuuskede müügi kohad linna omandis olevates avalikes kohtades, mida on kokku üheksa. Neile lisanduvad eramaal olevad müügikohad, kus eile müük juba täie hooga käis.
Tänasest saab kuuski osta Kaare tn ja Pihtla tee nurgal ning alates 20. detsembrist aadressil Tallinna tn 83. Möödunud nädalal sai kuuski soetada Pikk tn 34. Nädalavahetusel sai kuusemüük hoo sisse Selveri parklas ning eile Jaama ja Talve tn ristmikul.
Selveri ees küsitakse kuuse meetri eest 15 eurot. Saadaval on 1–3-meetrised mandri istandusest pärit kuused.
“Müük on läinud paremini kui eelmisel aastal. Möödunud aastal olime esimest korda, prooviks,” rääkis kuusemüüja Kristjan Pilv. Puid on ta müünud umbes seitse tükki päevas.
Lisaks kuuskedele on saada umbes 1,75-meetrisi nulge, mille hind on 45 eurot. Kõige populaarsemad on kahemeetrised kuused.
“Rahvas käib. Kuuse meeter on meil 11–12 eurot, oleneb kuusest, ja tingimisruum peab jääma,” rääkis Oliver Sannik, kes müüs eile esimest päeva Jaama ja Talve tn ristmikul. Kuused on pärit Jõgevamaa istandusest ja Valgamaa metsadest. Lähipäevil on oodata juurde ka Saaremaa metsade kuuski.
Tänasest laiendab ta müüki ja hakkab kuuski müüma ka Kaare tn ja Pihtla tee nurgal. Saadaval on traditsioonilised kuused mõlemas kohas sama hinnaga.
Mõnda aega on puid müüdud ka Pikal tänaval. Müüja jäi aga tagasihoidlikuks ja ütles, et temale reklaami teha pole vaja, sest ta müüb oma kuused ilma selletagi maha.
Tal on aastatega välja kujunenud oma klientuur, kes temalt jõulupuid ostab. Kuuski müüb ta 10-eurose meetrihinnaga. Tänasest saab kuuski osta Kaare tn ja Pihtla tee nurgal ning alates 20. detsembrist aadressil Tallinna tn 83. Möödunud nädalal sai kuuski soetada Pikk tn 34. Nädalavahetusel sai kuusemüük hoo sisse Selveri parklas ning eile Jaama ja Talve tn ristmikul.Selveri ees küsitakse kuuse meetri eest 15 eurot. Saadaval on 1–3-meetrised mandri istandusest pärit kuused.“Müük on läinud paremini kui eelmisel aastal. Möödunud aastal olime esimest korda, prooviks,” rääkis kuusemüüja Kristjan Pilv. Puid on ta müünud umbes seitse tükki päevas.Lisaks kuuskedele on saada umbes 1,75-meetrisi nulge, mille hind on 45 eurot. Kõige populaarsemad on kahemeetrised kuused.“Rahvas käib. Kuuse meeter on meil 11–12 eurot, oleneb kuusest, ja tingimisruum peab jääma,” rääkis Oliver Sannik, kes müüs eile esimest päeva Jaama ja Talve tn ristmikul. Kuused on pärit Jõgevamaa istandusest ja Valgamaa metsadest. Lähipäevil on oodata juurde ka Saaremaa metsade kuuski.Tänasest laiendab ta müüki ja hakkab kuuski müüma ka Kaare tn ja Pihtla tee nurgal. Saadaval on traditsioonilised kuused mõlemas kohas sama hinnaga.Mõnda aega on puid müüdud ka Pikal tänaval. Müüja jäi aga tagasihoidlikuks ja ütles, et temale reklaami teha pole vaja, sest ta müüb oma kuused ilma selletagi maha.Tal on aastatega välja kujunenud oma klientuur, kes temalt jõulupuid ostab. Kuuski müüb ta 10-eurose meetrihinnaga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Politseile möödusid jõulupühad ilma suuremate vahejuhtumiteta, küll aga oli piisavalt tegemist väljakutsetega, mille põhjuseks jällegi alkohol ning selle liigtarbimine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Politseile möödusid jõulud rahulikult

maintext:
Uudised
Politseile möödusid jõulud rahulikult
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 28. detsember 2016. Politseile möödusid jõulupühad ilma suuremate vahejuhtumiteta, küll aga oli piisavalt tegemist väljakutsetega, mille põhjuseks jällegi alkohol ning selle liigtarbimine.
Kokku teenindas politsei pühade ajal 21 väljakutset, tabas kaks joobes mootorsõidukijuhti, kelle joove oli nii suur, et tuli alustada kriminaalmenetlust.
Pühade ajal registreeriti ka üks peretüli, kus jälle oli üheks põhjuseks alkoholi liigtarbimine, nentis politsei- ja piirivalveameti ennetus- ja menetlustalituse juht Kaido Vahter.
“Kuna kohe-kohe saabub aastavahetus ja rahvast on palju liikvel, siis siinkohal on paslik meelde tuletada, et leidke enda seast kaine grupijuht, kes vajadusel on ka kaine juht liikluses. Olge üksteise vastu sallivad ja hoolivad, siis läheb ka vana aasta ära rahumeelselt ning uus tuleb veelgi ilusam kui tänavune,” lisas Vahter. Politsei soovib kõigile turvalist vana aasta lõppu. Kokku teenindas politsei pühade ajal 21 väljakutset, tabas kaks joobes mootorsõidukijuhti, kelle joove oli nii suur, et tuli alustada kriminaalmenetlust.Pühade ajal registreeriti ka üks peretüli, kus jälle oli üheks põhjuseks alkoholi liigtarbimine, nentis politsei- ja piirivalveameti ennetus- ja menetlustalituse juht Kaido Vahter.“Kuna kohe-kohe saabub aastavahetus ja rahvast on palju liikvel, siis siinkohal on paslik meelde tuletada, et leidke enda seast kaine grupijuht, kes vajadusel on ka kaine juht liikluses. Olge üksteise vastu sallivad ja hoolivad, siis läheb ka vana aasta ära rahumeelselt ning uus tuleb veelgi ilusam kui tänavune,” lisas Vahter. Politsei soovib kõigile turvalist vana aasta lõppu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mitmed põllumehed ja põllumajandusühingud saatsid peaminister Jüri Ratasele avaliku kirja, milles paluvad mitmesse skandaali sattunud Martin Repinski jätkamist maaeluministri ametis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Põllumajandusühingud toetavad Repinskit

maintext:
Uudised
Põllumajandusühingud toetavad Repinskit (1)
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 06. detsember 2016. Mitmed põllumehed ja põllumajandusühingud saatsid peaminister Jüri Ratasele avaliku kirja, milles paluvad mitmesse skandaali sattunud Martin Repinski jätkamist maaeluministri ametis.
“Toetame Martin Repinski algatusi ja ideid põllumajanduse valdkonna arendamisel ja peame oluliseks, et nende mõtete elluviimisel tuleks anda talle 100 kriitikavaba päeva ennast tõestada,“ seisab pöördumises.
Allakirjutanud tõdevad, et põllumajandus on sügavas kriisis ning sellest väljatulemiseks on vaja ministrit, kes tunneb valdkonda läbi ja lõhki, kes saab aru kriisi olemusest ning kellel on ideid ja hoobasid, et kriisi lahendada. Maaeluminister Martin Repinski on allakirjutanute sõnul oma sõnavõttudes näidanud, et ta mõistab põllumeeste probleeme.
“Liialt kaua on meie riigis valitsenud poliitika, mis on jätnud põllumajanduse vaeslapse ossa ja seetõttu on sektor kandnud osalt korvamatut kahju. Tegelikult on põllumajandusel suur potentsiaal anda oma panus riigi majanduskasvu ning suurendada eksporti. Uus valitsuskoalitsioon on teinud, mida on lubanud ja on pööranud oma näo põllumeeste poole. Kutsume üles mitte kaotama inimlikkust ning andma maaeluministrile aega, et ta saaks põllumajandussektoris nii pikka aega oodatud positiivseid muutusi hakata ellu viima,“ seisab pöördumises.
Kirjale on teiste seas alla kirjutanud Mahepõllumajanduse Koostöökogu juhatuse liige, Saaremaa talumees ja mahepiimatootja Jaan Kiider ja Saaremaa Talupidajate Liidu juhatuse liige Janek Mägi.
Repinski jätkamist toetavad pöördumises veel Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu juhatuse esimees Tanel Bulitko, E-piima juhatuse esimees Jaanus Murakas, Nopri talumeierei peremees Tiit Niilo, Hellema talu peremees Ivo Eenpalu, Pajumäe talu peremees Arvo Veidenberg, Eestimaa Talupidajate Keskliidu nõukogu liige ja Aaviku talu peremees Ants Aaman, Eestimaa Piimatootjate Ühistu juhatuse esimees Märt Riisenberg, Võrumaa Talupidajate Liidu tegevjuht ja Kriguli talu perenaine Marika Parv, samuti Eestimaa Talupidajate Keskliidu nõukogu esimees ja talupidaja Kalle Hamburg.
Repinski kaitseks astus sotsiaalmeedias välja ka endine riigikogu liige, praegu Hiinas viibiv reformierakondlane Imre Sooäär, öeldes, et olles ise olnud 20 aastat väike maaettevõtja, teab ta, kui raske see on.
“Martin on lihtne maamees, ministritoolis võibolla praegu ainulaadne “self-made-man” Eestis, kelle süda tundub olevat seniste vastuste põhjal õige koha peal. Rohkem, kui paljudel enne teda. Ta on oma ülestunnistustes olnud võibolla lihtsameelne, aga seevastu silmanähtavalt siiras, mis on selles ametis ka oluline väärtus. Ebasiiraste ministrite loetelu ei taha siinkohal isegi mitte alustada,“ märkis Sooäär. “Toetame Martin Repinski algatusi ja ideid põllumajanduse valdkonna arendamisel ja peame oluliseks, et nende mõtete elluviimisel tuleks anda talle 100 kriitikavaba päeva ennast tõestada,“ seisab pöördumises.Allakirjutanud tõdevad, et põllumajandus on sügavas kriisis ning sellest väljatulemiseks on vaja ministrit, kes tunneb valdkonda läbi ja lõhki, kes saab aru kriisi olemusest ning kellel on ideid ja hoobasid, et kriisi lahendada. Maaeluminister Martin Repinski on allakirjutanute sõnul oma sõnavõttudes näidanud, et ta mõistab põllumeeste probleeme.“Liialt kaua on meie riigis valitsenud poliitika, mis on jätnud põllumajanduse vaeslapse ossa ja seetõttu on sektor kandnud osalt korvamatut kahju. Tegelikult on põllumajandusel suur potentsiaal anda oma panus riigi majanduskasvu ning suurendada eksporti. Uus valitsuskoalitsioon on teinud, mida on lubanud ja on pööranud oma näo põllumeeste poole. Kutsume üles mitte kaotama inimlikkust ning andma maaeluministrile aega, et ta saaks põllumajandussektoris nii pikka aega oodatud positiivseid muutusi hakata ellu viima,“ seisab pöördumises.Kirjale on teiste seas alla kirjutanud Mahepõllumajanduse Koostöökogu juhatuse liige, Saaremaa talumees ja mahepiimatootja Jaan Kiider ja Saaremaa Talupidajate Liidu juhatuse liige Janek Mägi.Repinski jätkamist toetavad pöördumises veel Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu juhatuse esimees Tanel Bulitko, E-piima juhatuse esimees Jaanus Murakas, Nopri talumeierei peremees Tiit Niilo, Hellema talu peremees Ivo Eenpalu, Pajumäe talu peremees Arvo Veidenberg, Eestimaa Talupidajate Keskliidu nõukogu liige ja Aaviku talu peremees Ants Aaman, Eestimaa Piimatootjate Ühistu juhatuse esimees Märt Riisenberg, Võrumaa Talupidajate Liidu tegevjuht ja Kriguli talu perenaine Marika Parv, samuti Eestimaa Talupidajate Keskliidu nõukogu esimees ja talupidaja Kalle Hamburg.Repinski kaitseks astus sotsiaalmeedias välja ka endine riigikogu liige, praegu Hiinas viibiv reformierakondlane Imre Sooäär, öeldes, et olles ise olnud 20 aastat väike maaettevõtja, teab ta, kui raske see on.“Martin on lihtne maamees, ministritoolis võibolla praegu ainulaadne “self-made-man” Eestis, kelle süda tundub olevat seniste vastuste põhjal õige koha peal. Rohkem, kui paljudel enne teda. Ta on oma ülestunnistustes olnud võibolla lihtsameelne, aga seevastu silmanähtavalt siiras, mis on selles ametis ka oluline väärtus. Ebasiiraste ministrite loetelu ei taha siinkohal isegi mitte alustada,“ märkis Sooäär.
Veel artikleid samast teemast »


description: Novembri algul helistasin Valjalga Anneli Kaljustele, et uurida Valjala põhikoolis avatava jõusaali kohta. Kuna teadsin Annelit ka varem, siis olin teda jõusaali avamise fotodel näinud. Üllatus oli aga suur, kui Anneli Kaljuste suunas mu teise Anneli Kaljuste poole, kes olevat antud küsimustega paremini kursis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Aastalõpp
2 x Anneli Kaljuste. Üks kultuuri-, teine huvijuht!
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 31. detsember 2016. Vasakul Valjala põhikooli huvijuht Anneli Kaljuste ja paremal Valjala valla kultuurijuht Anneli Kaljuste. Säravate daamide kinnitusel tuleb kuus vähemalt paar vahejuhtumit nimede pärast. Tihtipeale on neil ka pakid vahetusse läinud. FOTO: Valmar Voolaid Novembri algul helistasin Valjalga Anneli Kaljustele, et uurida Valjala põhikoolis avatava jõusaali kohta. Kuna teadsin Annelit ka varem, siis olin teda jõusaali avamise fotodel näinud. Üllatus oli aga suur, kui Anneli Kaljuste suunas mu teise Anneli Kaljuste poole, kes olevat antud küsimustega paremini kursis.
Pärast hetkelist vaikust ja segadust selgus tõsiasi, et väikeses ja koduses Valjala vallas töötab peaaegu kõrvuti kaks Anneli Kaljustet. Kultuurijuht ja huvijuht. Lõbusaid sekeldusi on naistel ette tulnud tihti – küll jagatakse pangateateid, postipakke, küll kiidetakse täiesti võõraste asjade eest.
Et mõlemad Kaljusted teevad oma tööd hingega ja on väga ettevõtlikud, võttis artikli valmimine aega umbes kuu. Olenemata ühes väikeses vallas koos töötamisest oli naisi ühele pildile püüda tõsine katsumus.
“Mul on täna tunnid“, “Meil on “Lauludega jõulude ootuses” kirikus“, “Ma olen rahvamuusika peol esinemas“, “Mul on kokkusaamine“ jms. Nii need nädala möödusid, kuni lõpuks said kaks naerusuist naist rahvamajas siiski kokku.
Huvijuht Anneli Kaljuste
Mõlemad naised tõdesid, et on sekeldustega nimede pärast juba nii harjunud. Küll saab üks naine teisele mõeldud arveid, pakiteatisi, akende pakkumisi vms. Sekeldustele aitab kaasa ka see, et naiste nii isiklikud kui töömeilid on väga sarnased.
“Koht on väike ja me tunneme teineteist. Kui ma näen, et keegi on mulle mingisuguse teate saatnud, et ma näiteks täna ei jõua kitarriringi, siis saadan selle kohe edasi. See on täitsa tavaline värk,“ kinnitas huvijuht.
Ta märkis, et segadust on tulnud ette isegi oma sugulaste seas. Kui ajalehes kirjutati valla uuest kultuurijuhist, siis üks tema vanemas eas sugulane rääkinud teistele, et mõtle, kui tubli meie Anneli on, lisaks huvijuhi ametile hakkas ta ka kultuurijuhi ametit pidama.
“Sellest oli palju segadust, et kuidas ta saab kahte asja korraga teha,“ seletas huvijuht.
Ühes vallas on naised koos töötanud aasta jagu. Huvijuht on oma ametit pidanud juba 10 aastat.
Samuti on kohati tekitanud segadust ka see, et kultuurijuhi laps on koolis huvijuhi õpilane.
“Näiteks hinnetelehele läks alla Anneli Kaljuste allkiri ja Anneli Kaljuste allkirjaga tuli see tagasi ka,“ seletas huvijuht. Mõlemal naisel on neiupõlvenimi.
“Seda segamini ajamist on juhtunud palju ja juhtub kindlasti edaspidi ka, kuniks teine meist nime vahetab,“ ütles huvijuht. Kultuurijuhiga viskavat nad telefonis omavahel nalja, et tere, Anneli Kaljuste, siin ka Anneli Kaljuste. “Meid on tegelikult veel. Olen ükskord veel oma nimekaimu kohanud. Olin siis umbes seitsmendas klassis ja tegin praamide peal turismiküsitlust. Üks proua vaatas mu nimesilti ja ütles: sa oled Anneli Kaljuste, rõõm tutvuda, mina olen ka,“ seletas huvijuht.
Kultuurijuht Anneli Kaljuste
Kultuurijuht Anneli Kaljuste on Valjala vallas elanud juba 12 aastat. Pärit on ta Raplamaalt, kuid tema isapoolsed juured on Saaremaal Mustjalas.
“Ma arvan, et kuus tuleb ette vähemalt paar vahejuhtumit nimede pärast. Nii on rohkem, et minu asjad lähevad tema postkasti,“ rääkis kultuurijuht. “No ja ajalehes ikka ka vahel ilmub kas siis minu tekst ja Anneli pilt või siis vastupidi,” naeris ta.
Ta kinnitas, et on saanud näiteks pakke, mille ta on ka lahti võtnud. Suuri sekeldusi tõi kaasa selleaastane “Laheda koolipäeva“ arve, mil alles neljandal korral jõudis arve õigesse postkasti ja sedagi huvijuhi kaudu, kuna arved olid tema rämpsposti hulka sattunud.
“Oli tükk tegemist, et tõestada, et ma ei ole ikka veel arvet saanud, kuigi nemad ikka väitsid kuupäevalise täpsusega, millal arved on väljastatud. Küsisin ikka üle ka, korrates oma meiliaadressi, et kas ikka saatsite sellele aadressile, nemad kinnitasid, et täpselt sinna. Aga mitte kuidagi ei jõudnud need minuni Nii me siis mõni aeg hiljem leidsime need Anneli rämpsposti hulgast, kuhu mailbox automaatselt nad visanud oli.
Ma olen enne jõule ikka kena suure paki saanud. Kuna mul jääb sünnipäev sinnakanti, siis mõtlesin, et nii, keegi on mulle nüüd küll kena üllatuse teinud ja paki saatnud. Tegin lahti, ja mõtlesin tükk aega, et mis see siis nüüd on... Aga need olid hoopis tellitud kaubad, mida mina küll tellinud polnud. Helistasin Annelile ja ta ütles, et jah, tema pakk on kadunud,“ rääkis kultuurijuht.
Naerdes ütles ta, et nime vahetuseks on tal ikka soovitatud mehele minna. “Kuid mehele minek asja ei lahenda, sest samas alevikus elab mehe perekonnanimega Anneli juba ees,“ muigas kultuurijuht.
Ka tema pikaaegse sõbranna ema, keda ta ajapuudusel saab kahjuks väga harva külastada, ajas naised sassi ja oli öelnud, et huvitav küll, kuidas inimesed aja jooksul nii palju muutuvad. Pärast hetkelist vaikust ja segadust selgus tõsiasi, et väikeses ja koduses Valjala vallas töötab peaaegu kõrvuti kaks Anneli Kaljustet. Kultuurijuht ja huvijuht. Lõbusaid sekeldusi on naistel ette tulnud tihti – küll jagatakse pangateateid, postipakke, küll kiidetakse täiesti võõraste asjade eest.Et mõlemad Kaljusted teevad oma tööd hingega ja on väga ettevõtlikud, võttis artikli valmimine aega umbes kuu. Olenemata ühes väikeses vallas koos töötamisest oli naisi ühele pildile püüda tõsine katsumus.“Mul on täna tunnid“, “Meil on “Lauludega jõulude ootuses” kirikus“, “Ma olen rahvamuusika peol esinemas“, “Mul on kokkusaamine“ jms. Nii need nädala möödusid, kuni lõpuks said kaks naerusuist naist rahvamajas siiski kokku.Mõlemad naised tõdesid, et on sekeldustega nimede pärast juba nii harjunud. Küll saab üks naine teisele mõeldud arveid, pakiteatisi, akende pakkumisi vms. Sekeldustele aitab kaasa ka see, et naiste nii isiklikud kui töömeilid on väga sarnased.“Koht on väike ja me tunneme teineteist. Kui ma näen, et keegi on mulle mingisuguse teate saatnud, et ma näiteks täna ei jõua kitarriringi, siis saadan selle kohe edasi. See on täitsa tavaline värk,“ kinnitas huvijuht.Ta märkis, et segadust on tulnud ette isegi oma sugulaste seas. Kui ajalehes kirjutati valla uuest kultuurijuhist, siis üks tema vanemas eas sugulane rääkinud teistele, et mõtle, kui tubli meie Anneli on, lisaks huvijuhi ametile hakkas ta ka kultuurijuhi ametit pidama.“Sellest oli palju segadust, et kuidas ta saab kahte asja korraga teha,“ seletas huvijuht.Ühes vallas on naised koos töötanud aasta jagu. Huvijuht on oma ametit pidanud juba 10 aastat.Samuti on kohati tekitanud segadust ka see, et kultuurijuhi laps on koolis huvijuhi õpilane.“Näiteks hinnetelehele läks alla Anneli Kaljuste allkiri ja Anneli Kaljuste allkirjaga tuli see tagasi ka,“ seletas huvijuht. Mõlemal naisel on neiupõlvenimi.“Seda segamini ajamist on juhtunud palju ja juhtub kindlasti edaspidi ka, kuniks teine meist nime vahetab,“ ütles huvijuht. Kultuurijuhiga viskavat nad telefonis omavahel nalja, et tere, Anneli Kaljuste, siin ka Anneli Kaljuste. “Meid on tegelikult veel. Olen ükskord veel oma nimekaimu kohanud. Olin siis umbes seitsmendas klassis ja tegin praamide peal turismiküsitlust. Üks proua vaatas mu nimesilti ja ütles: sa oled Anneli Kaljuste, rõõm tutvuda, mina olen ka,“ seletas huvijuht.Kultuurijuht Anneli Kaljuste on Valjala vallas elanud juba 12 aastat. Pärit on ta Raplamaalt, kuid tema isapoolsed juured on Saaremaal Mustjalas.“Ma arvan, et kuus tuleb ette vähemalt paar vahejuhtumit nimede pärast. Nii on rohkem, et minu asjad lähevad tema postkasti,“ rääkis kultuurijuht. “No ja ajalehes ikka ka vahel ilmub kas siis minu tekst ja Anneli pilt või siis vastupidi,” naeris ta.Ta kinnitas, et on saanud näiteks pakke, mille ta on ka lahti võtnud. Suuri sekeldusi tõi kaasa selleaastane “Laheda koolipäeva“ arve, mil alles neljandal korral jõudis arve õigesse postkasti ja sedagi huvijuhi kaudu, kuna arved olid tema rämpsposti hulka sattunud.“Oli tükk tegemist, et tõestada, et ma ei ole ikka veel arvet saanud, kuigi nemad ikka väitsid kuupäevalise täpsusega, millal arved on väljastatud. Küsisin ikka üle ka, korrates oma meiliaadressi, et kas ikka saatsite sellele aadressile, nemad kinnitasid, et täpselt sinna. Aga mitte kuidagi ei jõudnud need minuni Nii me siis mõni aeg hiljem leidsime need Anneli rämpsposti hulgast, kuhu mailbox automaatselt nad visanud oli.Ma olen enne jõule ikka kena suure paki saanud. Kuna mul jääb sünnipäev sinnakanti, siis mõtlesin, et nii, keegi on mulle nüüd küll kena üllatuse teinud ja paki saatnud. Tegin lahti, ja mõtlesin tükk aega, et mis see siis nüüd on... Aga need olid hoopis tellitud kaubad, mida mina küll tellinud polnud. Helistasin Annelile ja ta ütles, et jah, tema pakk on kadunud,“ rääkis kultuurijuht.Naerdes ütles ta, et nime vahetuseks on tal ikka soovitatud mehele minna. “Kuid mehele minek asja ei lahenda, sest samas alevikus elab mehe perekonnanimega Anneli juba ees,“ muigas kultuurijuht.Ka tema pikaaegse sõbranna ema, keda ta ajapuudusel saab kahjuks väga harva külastada, ajas naised sassi ja oli öelnud, et huvitav küll, kuidas inimesed aja jooksul nii palju muutuvad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: 2017. aasta horoskoop: SKORPION

maintext:
2017. aasta horoskoop: SKORPION
Autor: Edda Paukson Reede, 30. detsember 2016.
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR.
NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine.
Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.


description: Southwesterni suveprogramm on mõeldud tudengitele, et saada rahvusvaheline müügi- ja suhtlemiskogemus ning harjutada kätt ettevõtluses. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Minu suveseiklus – Southwestern

maintext:
NÄDALALÕPP
Minu suveseiklus – Southwestern
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 16. detsember 2016. Iga-aastane auhinnabankett, mis toimub novembris, et tudengeid tubli töö eest premeerida. Christin Pass (vasakul) koos oma sõbranna Kaisa Tuisuga, kellega koos nad esimesel suvel raamatuid müüsid. FOTO: erakogu Southwesterni suveprogramm on mõeldud tudengitele, et saada rahvusvaheline müügi- ja suhtlemiskogemus ning harjutada kätt ettevõtluses.
See sai alguse juba 19. sajandi keskpaigas USA-s, esimene eestlane osales programmis 1990. aastal. Nüüdseks on sellest üliõpilaste suveseiklusest välja kasvanud Baltimaade üks edukamaid tudengiorganisatsioone, mille tegevusest on rahvusvahelise elu- ja töökogemuse saanud üle 2000 siinse tudengi. Suveprogrammi raames müüvad tudengid ukselt uksele käies haridusliku sisuga raamatuid.
Mäletan väga selgelt, kui mu enda mentor mulle 2014. aasta novembris helistas ja ma nõustusin temaga kokku saama, hiljem mõeldes, et millesse ma end nüüd mässinud olen. Minu jaoks oli see esimene kord üldse raamatumüügist kuulda ning ma ei teadnud ka ühtegi tuttavat, kes seda varem teinud oleks. Sellegipoolest otsustasin temaga kokku saada ja praeguse hetkeni võin julgelt väita, et see oli otsus, mida ma ei kahetse ning millest sai alguse üks elu muutev seiklus.
Helesinine unistus
Olin äsja Tallinnasse kolinud ja otsisin alati midagi uut ja põnevat ning mäletan, et Southwesterni programm tundus justkui helesinine unistus – töötamine välismaal, uued kogemused, keelepraktika, ägedad inimesed. Juba esimesel kokkusaamisel mõtlesin, et just seda ma olengi otsinud! Pikemalt mõtlemata andsin endast parima, et saada programmi valituks ning enne kui arugi sain, ootas mind ees pool aastat tugevat ettevalmistust, et teha nii vaimselt kui füüsiliselt üks hea suvi.
Ettevalmistustega hakkasin pihta detsembris, kui sain programmi valituks. Kord nädalas sain kokku oma mentoriga ning lisaks toimusid grupiloengud. Läbi sai võetud kõik – kuidas, miks ja mida teha või mitte teha. Räägiti ohutusest, erinevatest müügiolukordadest ja isegi sellest, mida teha, kui hakkab vihma sadama. Kõik oli viimseni läbi mõeldud.
Perele ja sõpradele oma ideest rääkides ei saanud ma suurt tagasisidet – pigem mõned skeptilised kommentaarid ja nagu emadele kohane, oli tunda kerget murenooti. Ema ikka rõhutas, et mõtle ilusti järele, enne kui nii suure otsuse teed ja kas see ikka on õige asi, mida teha. Tagantjärele on kõik väga toetavad olnud. Mul polnud õrna aimugi, mis mind ees ootab, kuid see just oligi põnev!
Oma kaks Ameerikas veedetud suve olen töötanud Utah’ ja Minnesota osariigis, elades kohalikes peredes. Tore on näha, missugune see n-ö Ameerika unistus siis reaalselt välja näeb ja kuidas inimesed elavad. Mõlemad osariigid olid väga erinevad. Utah’s töötades seisime silmitsi igapäevase 30 soojakraadi ja kuiva kliimaga, Minnesotas see-eest sadas praktiliselt iga päev ja kliima oli pigem Eestile sarnane.
Suve lõpus oleme koos grupiga alati ka midagi lõõgastavat teinud. Oma esimese suvelõpu veetsin Las Vegases ja New Yorgis ning teise Florida rannas koos teiste raamatumüüjatega. Mõlemal suvel võitsin tubli töö eest ka auhinnareisi Tenerifele. Lisaks reisimisele olen nendest kahest suvest saanud palju uusi kogemusi ja väärtushinnanguid. Eelkõige tunnen ennast kindlamalt inglise keelt rääkides ja üleüldse inimestega suheldes, olgu nad siis omad või võõrad. Üks suuremaid õppetunde minu jaoks on olnud emotsionaalne stabiilsus ning oskus mitte lasta end mõjutada asjadest, mida ma ise kontrollida ei saa.
Tõeline seiklus
Mõlemast suvest tagasi Eestisse tulles olen saanud sõpradelt, perelt ja tuttavatelt hulgaliselt tagasisidet selle kohta, kuidas olen muutunud – ja seda vaid heas mõttes! Hea on kuulda inimestelt, keda tead juba mitmeid aastaid, et oled nende silmis palju positiivsema ellusuhtumisega, asjalikum, julgem, avatum, pealehakkajam jne.
Suvel ukselt uksele käies õpime, kuidas juhtida oma ettevõtet, olla enesekindel, iseseisev, hoida oma kulud ja tulud tasakaalus, ajaplaneerimist, enesedistsipliini ja kahtlemata töökust. Olen erinevaid inimesi kohates ka enda jaoks palju paika saanud – missugune inimene, ema või kaaslane ma tahan olla; olen kogenud palju ka n-ö karmat – tehes teistele head, teevad teised ka sulle head ja loomulikult ka vastupidi.
Olen lasknud paljudel peredel oma südamesse pugeda ja isegi pisaraid poetanud lihtsalt selle pärast, mida vanemad on valmis oma laste nimel tegema. Mäletan üht ema, kes oli vaid nädal tagasi oma abikaasa kaotanud ning pidi üksinda toime tulema suure majapidamise ja seitsme lapse kasvatamisega. Ema oli nõus oma laste heaolu nimel soetama minult raamatud ja tegema tööl lisatunde, peaasi, et lastel läheks hästi.
Suvi on tõeline seiklus – inimesed tahavad sind heast südamest aidata, annavad sulle oma jalgratta või auto, kutsuvad õhtust sööma, pakuvad peavarju ja teevad kõik, et tunneksid end nende kodumaal hästi. Ja on ka neid, kellega suhtlemine jääb püsima ning kes lubavad järgmine kord ise Eestisse tulla või kutsuvad sind uuesti endale külla.
Kunagi ei tea, mis päev kaasa võib tuua. Väga uhke tunne on siis, kui mõni pere arvab ära, et sa oled Eestist ja räägib ise mõne toreda loo seoses Eestiga.
Loomulikult polnud need suved mingi meelakkumine. Tööd tuli teha ja ikka kõvasti ning mugavustsooni võib heaga ära unustada. Päevad algasid meil juba hommikul vara ja efektiivse töötamise eesmärgil lõppesid alles koos pimeduse saabumisega. Tegelikkuses polnud päev üldse pikk, kuna mõttes oli vaid see, et mul on nii vähe aega kõikide ägedate perede leidmiseks. Kõige suurem katsumus on terve päeva jooksul tulla toime iseenda mõtetega ja end motiveerituna hoida. Emotsioonid käisid ikka üles-alla, kuid oluline oli alati edasi minna. Sellest ka kolm põhilist tegurit, et programmis edukas olla – tuleb olla töökas, õpetatav ja suvi kindlasti lõpuni vastu pidada. Just selle koosluse tõttu on igal suvel mitmeid tudengeid, kellel paraku nii hästi ei lähe ja kes programm pooleli jätavad.
Southwesternis õpitut ei ole ma kasutanud mitte ainult suvel raamatuid müües, vaid kõiges, mida elus teen, olgu see siis kool, karjäär, peresuhted, sõpradega läbikäimine või uute inimestega tutvumine. Minu jaoks ei ole see olnud pelgalt suvetöö, vaid koht, kus rakendada oma potentsiaali ja panna end proovile, lisaks olen saanud ka sõbrad kogu eluks.
Olen väga tänulik, et mul avanes võimalus olla osa sellest programmist ning loomulikult kõikidele nendele edumeelsetele ja tublidele inimestele, kes mind sellel teekonnal on aidanud. Kuid mis peamine, tänu Southwesternis õpitule tean, et mis iganes väljakutseid elu mulle pakub, võtan need naerulsui vastu ja annan endast parima, sest õige suhtumisega pole olemas ületamatuid olukordi!
Christin Pass See sai alguse juba 19. sajandi keskpaigas USA-s, esimene eestlane osales programmis 1990. aastal. Nüüdseks on sellest üliõpilaste suveseiklusest välja kasvanud Baltimaade üks edukamaid tudengiorganisatsioone, mille tegevusest on rahvusvahelise elu- ja töökogemuse saanud üle 2000 siinse tudengi. Suveprogrammi raames müüvad tudengid ukselt uksele käies haridusliku sisuga raamatuid.Mäletan väga selgelt, kui mu enda mentor mulle 2014. aasta novembris helistas ja ma nõustusin temaga kokku saama, hiljem mõeldes, et millesse ma end nüüd mässinud olen. Minu jaoks oli see esimene kord üldse raamatumüügist kuulda ning ma ei teadnud ka ühtegi tuttavat, kes seda varem teinud oleks. Sellegipoolest otsustasin temaga kokku saada ja praeguse hetkeni võin julgelt väita, et see oli otsus, mida ma ei kahetse ning millest sai alguse üks elu muutev seiklus.Olin äsja Tallinnasse kolinud ja otsisin alati midagi uut ja põnevat ning mäletan, et Southwesterni programm tundus justkui helesinine unistus – töötamine välismaal, uued kogemused, keelepraktika, ägedad inimesed. Juba esimesel kokkusaamisel mõtlesin, et just seda ma olengi otsinud! Pikemalt mõtlemata andsin endast parima, et saada programmi valituks ning enne kui arugi sain, ootas mind ees pool aastat tugevat ettevalmistust, et teha nii vaimselt kui füüsiliselt üks hea suvi.Ettevalmistustega hakkasin pihta detsembris, kui sain programmi valituks. Kord nädalas sain kokku oma mentoriga ning lisaks toimusid grupiloengud. Läbi sai võetud kõik – kuidas, miks ja mida teha või mitte teha. Räägiti ohutusest, erinevatest müügiolukordadest ja isegi sellest, mida teha, kui hakkab vihma sadama. Kõik oli viimseni läbi mõeldud.Perele ja sõpradele oma ideest rääkides ei saanud ma suurt tagasisidet – pigem mõned skeptilised kommentaarid ja nagu emadele kohane, oli tunda kerget murenooti. Ema ikka rõhutas, et mõtle ilusti järele, enne kui nii suure otsuse teed ja kas see ikka on õige asi, mida teha. Tagantjärele on kõik väga toetavad olnud. Mul polnud õrna aimugi, mis mind ees ootab, kuid see just oligi põnev!Oma kaks Ameerikas veedetud suve olen töötanud Utah’ ja Minnesota osariigis, elades kohalikes peredes. Tore on näha, missugune see n-ö Ameerika unistus siis reaalselt välja näeb ja kuidas inimesed elavad. Mõlemad osariigid olid väga erinevad. Utah’s töötades seisime silmitsi igapäevase 30 soojakraadi ja kuiva kliimaga, Minnesotas see-eest sadas praktiliselt iga päev ja kliima oli pigem Eestile sarnane.Suve lõpus oleme koos grupiga alati ka midagi lõõgastavat teinud. Oma esimese suvelõpu veetsin Las Vegases ja New Yorgis ning teise Florida rannas koos teiste raamatumüüjatega. Mõlemal suvel võitsin tubli töö eest ka auhinnareisi Tenerifele. Lisaks reisimisele olen nendest kahest suvest saanud palju uusi kogemusi ja väärtushinnanguid. Eelkõige tunnen ennast kindlamalt inglise keelt rääkides ja üleüldse inimestega suheldes, olgu nad siis omad või võõrad. Üks suuremaid õppetunde minu jaoks on olnud emotsionaalne stabiilsus ning oskus mitte lasta end mõjutada asjadest, mida ma ise kontrollida ei saa.Mõlemast suvest tagasi Eestisse tulles olen saanud sõpradelt, perelt ja tuttavatelt hulgaliselt tagasisidet selle kohta, kuidas olen muutunud – ja seda vaid heas mõttes! Hea on kuulda inimestelt, keda tead juba mitmeid aastaid, et oled nende silmis palju positiivsema ellusuhtumisega, asjalikum, julgem, avatum, pealehakkajam jne.Suvel ukselt uksele käies õpime, kuidas juhtida oma ettevõtet, olla enesekindel, iseseisev, hoida oma kulud ja tulud tasakaalus, ajaplaneerimist, enesedistsipliini ja kahtlemata töökust. Olen erinevaid inimesi kohates ka enda jaoks palju paika saanud – missugune inimene, ema või kaaslane ma tahan olla; olen kogenud palju ka n-ö karmat – tehes teistele head, teevad teised ka sulle head ja loomulikult ka vastupidi.Olen lasknud paljudel peredel oma südamesse pugeda ja isegi pisaraid poetanud lihtsalt selle pärast, mida vanemad on valmis oma laste nimel tegema. Mäletan üht ema, kes oli vaid nädal tagasi oma abikaasa kaotanud ning pidi üksinda toime tulema suure majapidamise ja seitsme lapse kasvatamisega. Ema oli nõus oma laste heaolu nimel soetama minult raamatud ja tegema tööl lisatunde, peaasi, et lastel läheks hästi.Suvi on tõeline seiklus – inimesed tahavad sind heast südamest aidata, annavad sulle oma jalgratta või auto, kutsuvad õhtust sööma, pakuvad peavarju ja teevad kõik, et tunneksid end nende kodumaal hästi. Ja on ka neid, kellega suhtlemine jääb püsima ning kes lubavad järgmine kord ise Eestisse tulla või kutsuvad sind uuesti endale külla.Kunagi ei tea, mis päev kaasa võib tuua. Väga uhke tunne on siis, kui mõni pere arvab ära, et sa oled Eestist ja räägib ise mõne toreda loo seoses Eestiga.Loomulikult polnud need suved mingi meelakkumine. Tööd tuli teha ja ikka kõvasti ning mugavustsooni võib heaga ära unustada. Päevad algasid meil juba hommikul vara ja efektiivse töötamise eesmärgil lõppesid alles koos pimeduse saabumisega. Tegelikkuses polnud päev üldse pikk, kuna mõttes oli vaid see, et mul on nii vähe aega kõikide ägedate perede leidmiseks. Kõige suurem katsumus on terve päeva jooksul tulla toime iseenda mõtetega ja end motiveerituna hoida. Emotsioonid käisid ikka üles-alla, kuid oluline oli alati edasi minna. Sellest ka kolm põhilist tegurit, et programmis edukas olla – tuleb olla töökas, õpetatav ja suvi kindlasti lõpuni vastu pidada. Just selle koosluse tõttu on igal suvel mitmeid tudengeid, kellel paraku nii hästi ei lähe ja kes programm pooleli jätavad.Southwesternis õpitut ei ole ma kasutanud mitte ainult suvel raamatuid müües, vaid kõiges, mida elus teen, olgu see siis kool, karjäär, peresuhted, sõpradega läbikäimine või uute inimestega tutvumine. Minu jaoks ei ole see olnud pelgalt suvetöö, vaid koht, kus rakendada oma potentsiaali ja panna end proovile, lisaks olen saanud ka sõbrad kogu eluks.Olen väga tänulik, et mul avanes võimalus olla osa sellest programmist ning loomulikult kõikidele nendele edumeelsetele ja tublidele inimestele, kes mind sellel teekonnal on aidanud. Kuid mis peamine, tänu Southwesternis õpitule tean, et mis iganes väljakutseid elu mulle pakub, võtan need naerulsui vastu ja annan endast parima, sest õige suhtumisega pole olemas ületamatuid olukordi!Christin Pass
Veel artikleid samast teemast »


description: Mis juhtub inimesega, kelle nutitelefoni aku saab ootamatult tühjaks või ta kaotab oma nutividina? Kui see on väga-väga tänapäevane inimene, siis läheb ta ilmselt pehmelt öeldes hulluks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Täitsa nutivaba

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Täitsa nutivaba
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Mis juhtub inimesega, kelle nutitelefoni aku saab ootamatult tühjaks või ta kaotab oma nutividina? Kui see on väga-väga tänapäevane inimene, siis läheb ta ilmselt pehmelt öeldes hulluks.
Mõned tunnid ilma teiste inimestega suhtlemata, see on ju sama hea kui surmanuhtlus. Sel hetkel ei suuda hädaline ilmselt mõelda, et olemas on ka muid suhtlemisvõimalusi. Et võid lihtsalt teise inimese juurde minna ja küsida, kuidas tal läheb. Keset moodsaid suhtlusvahendeid kipuvad tavalised ja inimlikud võimalused hägustuma.
Nädalavahetusel võtsid ka mõned saar-lased vastu väljakutse veeta paar päeva ilma nutivahenditeta. Kui palju nad selleks tahtejõudu pidid pingutama, eks seda tea nad ise kõige paremini, aga seda võib öelda, et õnneks väljusid kõik sellest katsest elu ja tervisega.
Kui väga on meil siis ikkagi vaja olla iga päev 24 tundi online’is ja hoida kätt ka magades elu pulsil? Maitse küsimus. Inimtõug on konstrueeritud nii, et ellu jäävad kohanemisvõimelisemad ja kohanemine on juba intelligentsuse tunnus.
13. detsember 2016 Autor: MM Teisipäev, 13. detsember 2016.Mõned tunnid ilma teiste inimestega suhtlemata, see on ju sama hea kui surmanuhtlus. Sel hetkel ei suuda hädaline ilmselt mõelda, et olemas on ka muid suhtlemisvõimalusi. Et võid lihtsalt teise inimese juurde minna ja küsida, kuidas tal läheb. Keset moodsaid suhtlusvahendeid kipuvad tavalised ja inimlikud võimalused hägustuma.Nädalavahetusel võtsid ka mõned saar-lased vastu väljakutse veeta paar päeva ilma nutivahenditeta. Kui palju nad selleks tahtejõudu pidid pingutama, eks seda tea nad ise kõige paremini, aga seda võib öelda, et õnneks väljusid kõik sellest katsest elu ja tervisega.Kui väga on meil siis ikkagi vaja olla iga päev 24 tundi online’is ja hoida kätt ka magades elu pulsil? Maitse küsimus. Inimtõug on konstrueeritud nii, et ellu jäävad kohanemisvõimelisemad ja kohanemine on juba intelligentsuse tunnus.13. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus kümnendat korda Saaremaa Puuetega Inimeste Koja heategevuslik jõululaat. Kokku oli kaubad üles sättinud umbes veerandsada müüjat ja pakuti ka päris uusi tooteid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Puudega inimeste jõululaadal leidus põnevaid uudistooteid
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 23. detsember 2016. Ilme (paremalt), Romet, Lea ja Viivian olid müümas puidust käsitööesemeid. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimus kümnendat korda Saaremaa Puuetega Inimeste Koja heategevuslik jõululaat. Kokku oli kaubad üles sättinud umbes veerandsada müüjat ja pakuti ka päris uusi tooteid.
Laadalt sai traditsiooniliselt soetada nii kindaid, sokke, ehteid, punutud korve kui söögipoolist – moose, pirukaid, kuivatatud aedvilju jms. Toidukraam on läbi aastate hästi kaubaks läinud ja läks ka tänavu. Meie Maa käis otsimas põnevaid uudistooteid.
Randvere tööõppekeskus oli näitamiseks kohale toonud moodsa tikkimismasina, mis osutus väga populaarseks. Sirje Kiier pakkus inimestele kohapeal tikkimisteenust. Inimesed tulid nii jõuluks soetatud saunalinade, hommikumantlite jms ning lasid neile peale tikkida näiteks kingi saaja nime.
Krõmpsuv pühadesuhkur
Kohapeal oli võimalik soetada ka mitmeid erinevaid tikitud tooteid alates kuivainekotikestest ja jõuluehetest kuni pajalappide ja vöödeni välja. Samuti tööõppekeskuse noorte tehtud jõulukaarte ja kaltsuvaipu.
Põneva lahenduse koduperenaistele pakkus välja Vladimir Russanov, kes oli valmis teinud puidust pesulõksuhoidja, mida mööda pesunööri edasi saab lükata. Nii on perenaisel käed vabad ja lihtsam puhast pesu nöörile riputada.
Uudistootena oli väljas ka Eva Leedo jõulusuhkur, mida sobib lisada kuumadele jookidele, nii kohvile-teele kui kakaolegi. Krõmpsuvad suhkrupallid sisaldavad kardemoni ja piparkoogi maitseainet, mis annavad igale joogile mõnusa pühadeajale omase aroomi ja maitse.
Esimese paari tunniga müüdi läbi ka mahlapakihoidjad, mida ei pea laualt tõstma või üle laua ääre kergitama, et joogipoolis kätte saada. Joogihoidjad mõtles välja Maano Tang. Mitmed ostjad tunnistasid, et soetasid joogihoidja veinipakkide tarvis.
“Ostsin selle joogihoidja kingituseks, aga ma usun, et see läheb nii mahla kui veini jaoks. Ma ei ole sellist asja varem müügil näinud. Tundus väga äge lahendus, sellepärast ma ostsin,” ütles viimase joogihoidja soetanud Mariliis. Laadalt sai traditsiooniliselt soetada nii kindaid, sokke, ehteid, punutud korve kui söögipoolist – moose, pirukaid, kuivatatud aedvilju jms. Toidukraam on läbi aastate hästi kaubaks läinud ja läks ka tänavu. Meie Maa käis otsimas põnevaid uudistooteid.Randvere tööõppekeskus oli näitamiseks kohale toonud moodsa tikkimismasina, mis osutus väga populaarseks. Sirje Kiier pakkus inimestele kohapeal tikkimisteenust. Inimesed tulid nii jõuluks soetatud saunalinade, hommikumantlite jms ning lasid neile peale tikkida näiteks kingi saaja nime.Kohapeal oli võimalik soetada ka mitmeid erinevaid tikitud tooteid alates kuivainekotikestest ja jõuluehetest kuni pajalappide ja vöödeni välja. Samuti tööõppekeskuse noorte tehtud jõulukaarte ja kaltsuvaipu.Põneva lahenduse koduperenaistele pakkus välja Vladimir Russanov, kes oli valmis teinud puidust pesulõksuhoidja, mida mööda pesunööri edasi saab lükata. Nii on perenaisel käed vabad ja lihtsam puhast pesu nöörile riputada.Uudistootena oli väljas ka Eva Leedo jõulusuhkur, mida sobib lisada kuumadele jookidele, nii kohvile-teele kui kakaolegi. Krõmpsuvad suhkrupallid sisaldavad kardemoni ja piparkoogi maitseainet, mis annavad igale joogile mõnusa pühadeajale omase aroomi ja maitse.Esimese paari tunniga müüdi läbi ka mahlapakihoidjad, mida ei pea laualt tõstma või üle laua ääre kergitama, et joogipoolis kätte saada. Joogihoidjad mõtles välja Maano Tang. Mitmed ostjad tunnistasid, et soetasid joogihoidja veinipakkide tarvis.“Ostsin selle joogihoidja kingituseks, aga ma usun, et see läheb nii mahla kui veini jaoks. Ma ei ole sellist asja varem müügil näinud. Tundus väga äge lahendus, sellepärast ma ostsin,” ütles viimase joogihoidja soetanud Mariliis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Arvestades politsei ettepanekuid, plaanib maanteeamet paigaldada tuleval aastal Risti-Virtsu-Kuressaare maantee 40,6 – 42,7 kilomeetrile kaks kiiruskaamerat, mis mõlemad jäävad Läänemaale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Risti-Virtsu maanteele paigaldatakse kaks kiiruskaamerat


description: Triigi sadamas süvendustöid tegev ekskavaator tõstis eile hommikul kopaga mereveest välja kaks lennukipommi, mille kahjutukstegemisega demineerijad tegelema hakkasid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kopp tõstis veest välja kaks lennukipommi
Kolmapäev, 14. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 14. detsember 2016. Lennukipommid uue kai ehitusel. FOTO: erakogu Triigi sadamas süvendustöid tegev ekskavaator tõstis eile hommikul kopaga mereveest välja kaks lennukipommi, mille kahjutukstegemisega demineerijad tegelema hakkasid.
Triigi sadama direktori Mati Põllu sõnul töid pommide pärast seisma ei pandud, küll aga tehti süvendustöid edasi teisel pool.
“Tegemist on üsna ohutute pommidega, sest sütikuid neil pole. Need on ilmselt laadimise käigus merre kukkunud,” pakkus Põld. 1941. aastal toodi lennukipommid sadamasse laevaga, neid ladustati käsitsi.
Lääne-Eesti pommigrupi juhi Janek Sõnumi kinnitusel osutus üks arvatavatest Saksa lennukipommidest tühjaks kestaks ning teine kannatas transportimist paika, kus see kahjutuks teha.
15. aprilliks peavad Triigi sadamas uue kai ehitusega seotud tööd olema lõpetatud. Alates juuni lõpust, mil töödega alustati, on lennukipomme avastatud kolmel korral.
Viimati tegid mereväe tuukrid 16. novembril kahjutuks päev varem Triigi sadamast süvendustööde ajal leitud ligi 230 kilo kaaluva lennukipommi FAB 250. Triigi sadama direktori Mati Põllu sõnul töid pommide pärast seisma ei pandud, küll aga tehti süvendustöid edasi teisel pool.“Tegemist on üsna ohutute pommidega, sest sütikuid neil pole. Need on ilmselt laadimise käigus merre kukkunud,” pakkus Põld. 1941. aastal toodi lennukipommid sadamasse laevaga, neid ladustati käsitsi.Lääne-Eesti pommigrupi juhi Janek Sõnumi kinnitusel osutus üks arvatavatest Saksa lennukipommidest tühjaks kestaks ning teine kannatas transportimist paika, kus see kahjutuks teha.15. aprilliks peavad Triigi sadamas uue kai ehitusega seotud tööd olema lõpetatud. Alates juuni lõpust, mil töödega alustati, on lennukipomme avastatud kolmel korral.Viimati tegid mereväe tuukrid 16. novembril kahjutuks päev varem Triigi sadamast süvendustööde ajal leitud ligi 230 kilo kaaluva lennukipommi FAB 250.
Veel artikleid samast teemast »


title: 2017. aasta horoskoop: KAALUD

maintext:
2017. aasta horoskoop: KAALUD
Autor: Edda Paukson Reede, 30. detsember 2016.
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR.
NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine.
Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.