description: Möödunud kuul Meie Maas ilmunud artiklis kurtis Kuressaares Pikal tänaval Kapteni kõrtsi vahetus läheduses korterit üüriv kodanik Roland valju muusika ja müra üle, mille tekitajaks on rahvarohked peod nimetatud asutuses, seda eriti nädalalõppudel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kapteni kõrts uksi sulgeda ei kavatse

maintext:
Uudised
Kapteni kõrts uksi sulgeda ei kavatse
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Neljapäev, 20. oktoober 2016. Perepoeg Johan Lõuk kinnitas samuti, et kuuldused Kapteni kõrtsi surmast on tugevasti liialdatud. FOTO: Valmar Voolaid Möödunud kuul Meie Maas ilmunud artiklis kurtis Kuressaares Pikal tänaval Kapteni kõrtsi vahetus läheduses korterit üüriv kodanik Roland valju muusika ja müra üle, mille tekitajaks on rahvarohked peod nimetatud asutuses, seda eriti nädalalõppudel.
Kuu aja jooksul on toimetusse jõudnud ärevate linnaelanike väited ja sosinad Kapteni kõrtsi sulgemise kohta. Sõnumitoojate hinnangul teist sellist kohta Kuressaare linnas pole, kus senine klientuur traditsioonilisel moel aega veeta võiks.
“Seal on hea ja korralik tantsupõrand ning lahke pererahvas, kes lubab meil siin oma programmi läbi teha. Ega ma ette ei kujuta, kus me kõrtsi sulgedes seda teha saaksime,” ütles Külli Teinberg, kes Kapteni kõrtsis oma trupiga tantsunumbreid harjutamas käib. Ta lisas, et neid sahinaid oli tegelikult kuulda juba möödunud aastal.
“Kuigi, kus suitsu seal tuld, ma ikka loodan, et seekord nii ei ole,” ütles Teinberg.
Kuulujutud sundisid Meie Maa toimetust meelelahutusasutuse omanikule Tarmo Lõugule helistama ja uurima, kui tõene linna peal liikuv info on.
“Ei tea, kust need jutud tulevad?” imestas Tarmo telefonile vastanud abikaasa Geili Lõuk. Eilses telefonikõneluses rahustas Lõuk Kapteni kõrtsi kliente ja lükkas linnajutud kindlalt ümber: “Mingit sulgemist kavas ei ole ega tule.” Kuu aja jooksul on toimetusse jõudnud ärevate linnaelanike väited ja sosinad Kapteni kõrtsi sulgemise kohta. Sõnumitoojate hinnangul teist sellist kohta Kuressaare linnas pole, kus senine klientuur traditsioonilisel moel aega veeta võiks.“Seal on hea ja korralik tantsupõrand ning lahke pererahvas, kes lubab meil siin oma programmi läbi teha. Ega ma ette ei kujuta, kus me kõrtsi sulgedes seda teha saaksime,” ütles Külli Teinberg, kes Kapteni kõrtsis oma trupiga tantsunumbreid harjutamas käib. Ta lisas, et neid sahinaid oli tegelikult kuulda juba möödunud aastal.“Kuigi, kus suitsu seal tuld, ma ikka loodan, et seekord nii ei ole,” ütles Teinberg.Kuulujutud sundisid Meie Maa toimetust meelelahutusasutuse omanikule Tarmo Lõugule helistama ja uurima, kui tõene linna peal liikuv info on.“Ei tea, kust need jutud tulevad?” imestas Tarmo telefonile vastanud abikaasa Geili Lõuk. Eilses telefonikõneluses rahustas Lõuk Kapteni kõrtsi kliente ja lükkas linnajutud kindlalt ümber: “Mingit sulgemist kavas ei ole ega tule.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud kolmapäeval külastas Kuressaare kolledžit rektor Jaak Aaviksoo, kes tahab asutuse ühendada mereakadeemiaga, põhjendades otsust kolledži väiksusega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Reformituuled räsivad ka Kuressaare kolledžit
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 04. oktoober 2016. Eile toimus TTÜ Kuressaare kolledžis majakoosolek. Mereakadeemiaga ühinemine on ametlikult laual. FOTO: Valmar VOolaid Möödunud kolmapäeval külastas Kuressaare kolledžit rektor Jaak Aaviksoo, kes tahab asutuse ühendada mereakadeemiaga, põhjendades otsust kolledži väiksusega.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Saare maavanem Kaido Kaasik leidis järelevalvemenetluse tulemusena, et Ruhnu vallavolikogu poolt mai lõpus vastu võetud otsus kahe vallavalitsuse liikme vabastamise kohta ei olnud seadusega kooskõlas ja tuleb ringi teha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Volikogu otsus ei olnud seadusega kooskõlas
Neljapäev, 13. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 13. oktoober 2016. Kaido Kaasik. Saare maavanem Kaido Kaasik leidis järelevalvemenetluse tulemusena, et Ruhnu vallavolikogu poolt mai lõpus vastu võetud otsus kahe vallavalitsuse liikme vabastamise kohta ei olnud seadusega kooskõlas ja tuleb ringi teha.
Ruhnu vallavolikogu kinnitas 31. mai otsusega viieliikmelise vallavalitsuse koosseisus vallavanem Jaan Urvet ja liikmed Andre Nõu, Luise-Marie Jõers, Ott Olesk ning Leif Roger Strömfeld.
Sama otsusega tunnistas volikogu kehtetuks 2014. aasta 12. augusti ja 2015. aasta 30. mai otsused. Neist esimesega kinnitati eelmine vallavalitsus koosseisus vallavanem Jaan Urvet, liikmed Kristel Lauk, Külli Vähi ja Andre Nõu. Teise otsusega kinnitati vallavalitsuse liikmeks Luise-Marie Jõers.
Ruhnu vallavolikogu esimehe Heiki Kuke väitel esitas vallavanem Jaan Urvet tänavu mais pärast põhjendusi volikogule esildise vallavalitsuse koosseisu muutmiseks terviknimekirjaga, kuhu oli kinnitamiseks kantud kahe väljavahetatava liikme Kristel Laugu ja Külli Vähi asemel kaks uut – Ott Olesk ja Leif Roger Strömfeld. Nii kinnitaski volikogu oma otsusega tänavu 31. mail vallavalitsuse uue koosseisu.
Viga otsuse teises punktis
Sama otsuse teise punktiga tunnistas volikogu kehtetuks eelpool mainitud 2015. aasta otsused, mis oli aga viga. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ei näe ette valitsuse liikmete vabastamist varasema otsuse kehtetuks tunnistamisega.
“Otsuse kehtetuks tunnistamisega ei saa vallavalitsuse liikmeid vabastada. See oleks sama, kui tööandja vabastab käskkirjaga töötaja töölevõtmise otsuse kehtetuks tunnistamisega,” võrdles Saare maasekretär Jaan Leivategija.
Volikogu otsusest ei nähtunud, millistel alustel toimus varasemate otsuste kehtetuks tunnistamine. Ka volikogu istungi protokollist ei selgunud, et volikogu oleks kahe vallavalitsuse liikme vabastamist üldse arutanud.
Maavanem Kaido Kaasik tegi Ruhnu vallavolikogule ettepaneku viia volikogu 31. mai otsus vastavusse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja Ruhnu valla põhimääruses sätestatuga.
“Volikogu peab vastu võtma otsuse, millega muudab otsuse teise punkti ära, vabastades kaks vallavalitsuse liiget vallavanema esildise alusel,” selgitas Leivategija.
Kogusid küla peal allkirju
Ruhnu vallavanema Jaan Urveti sõnul esitas ta tänavu kevadel vallavolikogule ettepaneku kahe liikme väljavahetamiseks, kes olid valitsuse koosseisus juba enne tema vallavanemaks valimist.
“Nad võrdsustasid end volikoguga, andes pigem mulle korraldusi, selle asemel, et ka enesele kui täitevorgani liikmeile neid võtta,” märkis Urvet.
Nende tegevus kulmineerunud kevadel sellega, et pärast otsuse vastuvõtmist vallavalitsuse istungil läksid nad otsuse vastu külainimestelt allkirju koguma. “Õnneks kukkus nende aktsioon haledalt läbi. Pöördumine maavalitsuse poole on ajendatud ilmselt soovist peatada Ruhnu kooli renoveerimine, kuna kõik ehitustegevuse alustamise ja riigihankega seotud otsused on tehtud uue vallavalitsuse koosseisu poolt,” oletas Urvet.
Ruhnu vallavalitsuse endise liikmee Kristel Laugu sõnul oli allkirjade kogumine ajendatud sellest, et küla elanikud tahtsid, et toimiv taksoteenus jätkuks. “Tol hetkel tundus nii, nagu ei olnud enam muud võimalust. Lõpuks ikkagi jäi takso sõitma,” ütles Lauk.
Apsaka Ruhnu vallavolikogu otsuses avastas Kristel Laugu abikaasa Kaarel Lauk, kes palus Saare maavanemal kontrollida, kas Ruhnu vallavolikogu otsused Ruhnu vallavalitsuse koosseisu kinnitamisel vastavad seadusele ning kas Külli Vähi ja Kristel Lauk kuuluvad Ruhnu vallavalitsuse koosseisu.
Kaarel Lauk nimetas vallavanema väidet soovist peatada Ruhnu koolimaja renoveerimine ilmselgeks luuluks. “Keegi ei soovi ega saagi seda peatada, sest lepingud on kõik allkirjastatud. Avaliku võimu teostamine peab nii vormiliselt kui sisuliselt toimuma rangelt seaduse raames. Praegu see nii ei ole,” leidis Lauk. Ruhnu vallavolikogu kinnitas 31. mai otsusega viieliikmelise vallavalitsuse koosseisus vallavanem Jaan Urvet ja liikmed Andre Nõu, Luise-Marie Jõers, Ott Olesk ning Leif Roger Strömfeld.Sama otsusega tunnistas volikogu kehtetuks 2014. aasta 12. augusti ja 2015. aasta 30. mai otsused. Neist esimesega kinnitati eelmine vallavalitsus koosseisus vallavanem Jaan Urvet, liikmed Kristel Lauk, Külli Vähi ja Andre Nõu. Teise otsusega kinnitati vallavalitsuse liikmeks Luise-Marie Jõers.Ruhnu vallavolikogu esimehe Heiki Kuke väitel esitas vallavanem Jaan Urvet tänavu mais pärast põhjendusi volikogule esildise vallavalitsuse koosseisu muutmiseks terviknimekirjaga, kuhu oli kinnitamiseks kantud kahe väljavahetatava liikme Kristel Laugu ja Külli Vähi asemel kaks uut – Ott Olesk ja Leif Roger Strömfeld. Nii kinnitaski volikogu oma otsusega tänavu 31. mail vallavalitsuse uue koosseisu.Sama otsuse teise punktiga tunnistas volikogu kehtetuks eelpool mainitud 2015. aasta otsused, mis oli aga viga. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ei näe ette valitsuse liikmete vabastamist varasema otsuse kehtetuks tunnistamisega.“Otsuse kehtetuks tunnistamisega ei saa vallavalitsuse liikmeid vabastada. See oleks sama, kui tööandja vabastab käskkirjaga töötaja töölevõtmise otsuse kehtetuks tunnistamisega,” võrdles Saare maasekretär Jaan Leivategija.Volikogu otsusest ei nähtunud, millistel alustel toimus varasemate otsuste kehtetuks tunnistamine. Ka volikogu istungi protokollist ei selgunud, et volikogu oleks kahe vallavalitsuse liikme vabastamist üldse arutanud.Maavanem Kaido Kaasik tegi Ruhnu vallavolikogule ettepaneku viia volikogu 31. mai otsus vastavusse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja Ruhnu valla põhimääruses sätestatuga.“Volikogu peab vastu võtma otsuse, millega muudab otsuse teise punkti ära, vabastades kaks vallavalitsuse liiget vallavanema esildise alusel,” selgitas Leivategija.Ruhnu vallavanema Jaan Urveti sõnul esitas ta tänavu kevadel vallavolikogule ettepaneku kahe liikme väljavahetamiseks, kes olid valitsuse koosseisus juba enne tema vallavanemaks valimist.“Nad võrdsustasid end volikoguga, andes pigem mulle korraldusi, selle asemel, et ka enesele kui täitevorgani liikmeile neid võtta,” märkis Urvet.Nende tegevus kulmineerunud kevadel sellega, et pärast otsuse vastuvõtmist vallavalitsuse istungil läksid nad otsuse vastu külainimestelt allkirju koguma. “Õnneks kukkus nende aktsioon haledalt läbi. Pöördumine maavalitsuse poole on ajendatud ilmselt soovist peatada Ruhnu kooli renoveerimine, kuna kõik ehitustegevuse alustamise ja riigihankega seotud otsused on tehtud uue vallavalitsuse koosseisu poolt,” oletas Urvet.Ruhnu vallavalitsuse endise liikmee Kristel Laugu sõnul oli allkirjade kogumine ajendatud sellest, et küla elanikud tahtsid, et toimiv taksoteenus jätkuks. “Tol hetkel tundus nii, nagu ei olnud enam muud võimalust. Lõpuks ikkagi jäi takso sõitma,” ütles Lauk.Apsaka Ruhnu vallavolikogu otsuses avastas Kristel Laugu abikaasa Kaarel Lauk, kes palus Saare maavanemal kontrollida, kas Ruhnu vallavolikogu otsused Ruhnu vallavalitsuse koosseisu kinnitamisel vastavad seadusele ning kas Külli Vähi ja Kristel Lauk kuuluvad Ruhnu vallavalitsuse koosseisu.Kaarel Lauk nimetas vallavanema väidet soovist peatada Ruhnu koolimaja renoveerimine ilmselgeks luuluks. “Keegi ei soovi ega saagi seda peatada, sest lepingud on kõik allkirjastatud. Avaliku võimu teostamine peab nii vormiliselt kui sisuliselt toimuma rangelt seaduse raames. Praegu see nii ei ole,” leidis Lauk.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: meiemaa.ee

maintext:
Sport
Lühidalt
Esmaspäev, 24. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 24. oktoober 2016. Teise etapi võitis Martin Kallas
Maakonna kiirmalemeistrivõistluste teisel etapil osales kümme mängijat. Esikoha sai Martin Kallas, kelle kontosse kogunes 5,5 punkti seitsmest võimalikust. Teise ja kolmanda koha saanud Ergo Beek ja Jaak Turja jäid Kallasest maha poole punktiga (omavahelise partii võitis Beek).
Heitlikult mängis paljukordne maakonna meister ja ka mullune võitja Rain Kilumets, kes seekord koguni kolm kaotust sai.
Teda võitsid Arvo Kallas, Ergo Beek ja Jaak Turja. Samas alistas Kilumets neljandas voorus hilisema võitja.
Neli punkti kogus ka Arvo Kallas, kes jäi koos Kilunetsaga jagama 4.-5. kohta. Neile järgnesid Juuno Jalakas (3,5 p.), Andres Sui ja Siret Sui (mõl 3 p.) ja Taavi Remmel.
Lauamängijad selgitavad finaliste
Astes toimunud maakonna lauamängude mitmevõistluse meistrivõistluste teisel valikturniiril saatis edu Gunnar Usinat (LTK Tops), kes kogus 16 punkti 24-st võimalikust. Teise koha pälvis 13 punktiga Väino Uljas, punktiga kaotas talle Olev Kiirend. Esikolmiku tulemusi: Usin – Uljas 5,5:2,5; Usin – Kiirend 5,5:2,5; Uljas – Kiirend 4,5:3,5.
Kahe etapi kokkuvõttes juhib 37 kohapunktiga Usin, teisel kohal on Kiirend (35 kp.) ja kolmas on Villu Kallas (32 kp.) Talle järgnevad Meelis Uuväli (20 kp.), Väino Uljas (18 kp.). Enno Kermik (15 kp.) ja Urmo Auväärt (14 kp.).
Kolmas ja viimane valikturniir toimub 17. novembril kell 18 Aste klubis.
Finaalturniir on sealsamas kavas 19. novembril kell 10. Maakonna kiirmalemeistrivõistluste teisel etapil osales kümme mängijat. Esikoha sai Martin Kallas, kelle kontosse kogunes 5,5 punkti seitsmest võimalikust. Teise ja kolmanda koha saanud Ergo Beek ja Jaak Turja jäid Kallasest maha poole punktiga (omavahelise partii võitis Beek).Heitlikult mängis paljukordne maakonna meister ja ka mullune võitja Rain Kilumets, kes seekord koguni kolm kaotust sai.Teda võitsid Arvo Kallas, Ergo Beek ja Jaak Turja. Samas alistas Kilumets neljandas voorus hilisema võitja.Neli punkti kogus ka Arvo Kallas, kes jäi koos Kilunetsaga jagama 4.-5. kohta. Neile järgnesid Juuno Jalakas (3,5 p.), Andres Sui ja Siret Sui (mõl 3 p.) ja Taavi Remmel.Astes toimunud maakonna lauamängude mitmevõistluse meistrivõistluste teisel valikturniiril saatis edu Gunnar Usinat (LTK Tops), kes kogus 16 punkti 24-st võimalikust. Teise koha pälvis 13 punktiga Väino Uljas, punktiga kaotas talle Olev Kiirend. Esikolmiku tulemusi: Usin – Uljas 5,5:2,5; Usin – Kiirend 5,5:2,5; Uljas – Kiirend 4,5:3,5.Kahe etapi kokkuvõttes juhib 37 kohapunktiga Usin, teisel kohal on Kiirend (35 kp.) ja kolmas on Villu Kallas (32 kp.) Talle järgnevad Meelis Uuväli (20 kp.), Väino Uljas (18 kp.). Enno Kermik (15 kp.) ja Urmo Auväärt (14 kp.).Kolmas ja viimane valikturniir toimub 17. novembril kell 18 Aste klubis.Finaalturniir on sealsamas kavas 19. novembril kell 10.
Veel artikleid samast teemast »


description: 5.–12. klasside õpilaste stipendiumikonkursi Tulevikutalent 2016 žüriisse kuuluvad tänavu neli oma valdkonnas tunnustatud ja noorte seas tuntud tipptegijat. Noorte taotlusi hakkavad hindama Jaan Kirsipuu, Aigar Vaigu, Darja Saar ja Saaremaalt pärit multitalent Kristel Aaslaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kristel Aaslaid kutsub saare noori talendikonkursile
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 14. oktoober 2016. 5.–12. klasside õpilaste stipendiumikonkursi Tulevikutalent 2016 žüriisse kuuluvad tänavu neli oma valdkonnas tunnustatud ja noorte seas tuntud tipptegijat. Noorte taotlusi hakkavad hindama Jaan Kirsipuu, Aigar Vaigu, Darja Saar ja Saaremaalt pärit multitalent Kristel Aaslaid.
Sel aastal kuuendat korda toimuval konkursil antakse Tulevikutalendi tiitlid ja stipendiumid välja neljas kategoorias: teadus, kultuur, sport, ettevõtlikkus.
Teadustalendi kategooria taotlusi hindab saatesarja “Rakett 69“ saatejuht ja kohtunik Aigar Vaigu. Ettevõtlikkustalente hindab ETV+ peatoimetaja ja noorte ettevõtlikkuse edendajana tuntud Darja Saar. Sporditalentide seast valib tugevaimad välja profirattur Jaan Kirsipuu. Kultuurivaldkonna noori hindab muusiku, näitleja ja tantsijana edu saavutanud Kristel Aaslaid.
Paljude noorte eeskujuks olev Aaslaid usub, et iga asi, mida inimene ette võtab, peab olema tehtud eneseusuga nii endasse kui ka oma unistustesse. “Tuleb hoida end avatuna ja inspireerituna – vaid siis saab sinus peituv talent kasvada,” tõi Aaslaid välja ja kutsus kõiki Saaremaa 5.–12. klasside õpilasi konkursil stipendiumitele kandideerima.
Iga-aastast talendikonkurssi korraldava Maxima Eesti kommunikatsioonijuhi Katja Ljubobratetsi sõnul on tänavu konkursile oodatud noored, kellel jagub silmapaistvaid saavutusi, lennukat tulevikuvisiooni ja innukust panustada ühiskonna arengusse ka laiemalt. “Igas kategoorias tunnustame žürii poolt valitud võitjat 1000-eurose stipendiumiga. Teise ja kolmanda koha stipendium on vastavalt 700 ja 500 eurot,“ kinnitas Ljubobratets.
Oma taotlusi saavad 5.–12. klasside õpilased edastada konkursi kodulehel www.tulevikutalent.ee või posti teel veel nädala jooksul – kuni 18. oktoobrini. Sel aastal kuuendat korda toimuval konkursil antakse Tulevikutalendi tiitlid ja stipendiumid välja neljas kategoorias: teadus, kultuur, sport, ettevõtlikkus.Teadustalendi kategooria taotlusi hindab saatesarja “Rakett 69“ saatejuht ja kohtunik Aigar Vaigu. Ettevõtlikkustalente hindab ETV+ peatoimetaja ja noorte ettevõtlikkuse edendajana tuntud Darja Saar. Sporditalentide seast valib tugevaimad välja profirattur Jaan Kirsipuu. Kultuurivaldkonna noori hindab muusiku, näitleja ja tantsijana edu saavutanud Kristel Aaslaid.Paljude noorte eeskujuks olev Aaslaid usub, et iga asi, mida inimene ette võtab, peab olema tehtud eneseusuga nii endasse kui ka oma unistustesse. “Tuleb hoida end avatuna ja inspireerituna – vaid siis saab sinus peituv talent kasvada,” tõi Aaslaid välja ja kutsus kõiki Saaremaa 5.–12. klasside õpilasi konkursil stipendiumitele kandideerima.Iga-aastast talendikonkurssi korraldava Maxima Eesti kommunikatsioonijuhi Katja Ljubobratetsi sõnul on tänavu konkursile oodatud noored, kellel jagub silmapaistvaid saavutusi, lennukat tulevikuvisiooni ja innukust panustada ühiskonna arengusse ka laiemalt. “Igas kategoorias tunnustame žürii poolt valitud võitjat 1000-eurose stipendiumiga. Teise ja kolmanda koha stipendium on vastavalt 700 ja 500 eurot,“ kinnitas Ljubobratets.Oma taotlusi saavad 5.–12. klasside õpilased edastada konkursi kodulehel www.tulevikutalent.ee või posti teel veel nädala jooksul – kuni 18. oktoobrini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm teatas eile pressiteate vahendusel, et praegu sõitvate asenduslaevadega varuplaan on firmal kokku lepitud vähemalt käesoleva aasta lõpuni, enne uut aastat soovitakse liinile tuua kaks uut parvlaeva. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Trahviraha Tõllu eest tiksub veel kuu aega
Neljapäev, 13. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Postimees Neljapäev, 13. oktoober 2016. Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm lükkab ümber väite, nagu jääks jaanuaris saarte vahele sõitma kaks laeva. FOTO: Madis Veltman / Delfi Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm teatas eile pressiteate vahendusel, et praegu sõitvate asenduslaevadega varuplaan on firmal kokku lepitud vähemalt käesoleva aasta lõpuni, enne uut aastat soovitakse liinile tuua kaks uut parvlaeva.
“Kui tõesti peaks juhtuma, et üks või mõlemad uutes laevadest ei jõua ka jaanuari alguseks Eestisse, siis rendime tehastelt saadavate trahvide eest asenduslaevad. Juba täna katavad tehaste makstavad trahvid valdavalt asenduslaevade kulud. Seega olgu ümber lükatud jutt, et saarte vahele jääb sõitma vaid kaks laeva,” lausus Kalm.
TS Laevade varuplaanist kirjutas ka eilne Postimees. Kui 17 500-eurose päevahinnaga aastaks rendile võetud Hiiumaa ja nelja miljoni
euroga soetatud Regula on TS Laevade kasutada veel pikemat aega ning peaks korvama uute laevade Pireti ja Tiiu hilinemise, siis ülejäänud kahe aluse rendileping lõpeb hiljemalt aastavahetusel.
Vaja oli täisteenust
Maksimaalselt selle ajani on TS Laevadel kasutada umbes 15 000-eurose päevase rendikuluga 1989. aastal valminud parvlaev Ionas, mis kuulub Kreeka ettevõttele 2wayferries.
Kreeklastelt rendib Ionast aga Saaremaa Laevakompanii (SLK), kellele riigifirmal omakorda laeva kasutamise eest maksta tuleb.
TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro sõnul läbirääkimised Ionast otse kreeklastelt rentimiseks küll käisid, kuid kuna riigifirmal oli vaja täisteenust, mis muu kõrval hõlmab ka näiteks laevameeskonda, otsustatigi laevakompaniilt rentimise kasuks.
Samuti on TS Laevadel SLK-ga kokkulepe, et vajadusel pikendatakse 14 900-eurose päevahinnaga parvlaeva St Ola rendilepingut ka detsembriks.
Trahviraha ei tiksu lõpmatuseni
Poolas ehitatava ja 31,5 eurot maksva Tõllu tellimuse hilinemistrahvid hakkasid jooksma 7. septembril, praegu on summa kasvanud 1,35 miljoni euroni. Et aga leping lubab maksimaalseks trahvisummaks kaheksa protsenti laeva hinnast, lõpeb trahvimisõigus 13. novembriga.
Loodetakse, et poolakaid kannustab hirm tellimusest ilma jääda. Nimelt kui TS Laevad tellimusest loobub, saadetakse tagasi küll pangagarantiiga makstud raha, kuid laev jääb ehitaja kätte.
Türgi laevatehasele on trahvisumma mõlema laeva pealt 12 500 eurot iga ületatud päeva kohta. Seega on näiteks Leigeri pealt kogunenud praeguseks 887 500 eurot.
Kas trahviraha ka päriselt kätte saadakse, on iseküsimus, sest trahvi võib maha arvestada viimasest ehitusmaksumusest ning ehitaja võib selle ka vaidlustada.
Kindel on see, et majandusministeerium trahvib TS Laevasid selle eest, et 1. oktoobril liinile toodud rendilaevadest vastas lepingus nõutule vaid üks – SLK-lt renditud Hiiumaa. Ülejäänud alused on vanemad kui seitse aastat.
TS Laevade juhi Kaido Padari sõnul on laevade hilinemine läinud maksma enam kui viis miljonit eurot. “Kui tõesti peaks juhtuma, et üks või mõlemad uutes laevadest ei jõua ka jaanuari alguseks Eestisse, siis rendime tehastelt saadavate trahvide eest asenduslaevad. Juba täna katavad tehaste makstavad trahvid valdavalt asenduslaevade kulud. Seega olgu ümber lükatud jutt, et saarte vahele jääb sõitma vaid kaks laeva,” lausus Kalm.TS Laevade varuplaanist kirjutas ka eilne Postimees. Kui 17 500-eurose päevahinnaga aastaks rendile võetud Hiiumaa ja nelja miljonieuroga soetatud Regula on TS Laevade kasutada veel pikemat aega ning peaks korvama uute laevade Pireti ja Tiiu hilinemise, siis ülejäänud kahe aluse rendileping lõpeb hiljemalt aastavahetusel.Maksimaalselt selle ajani on TS Laevadel kasutada umbes 15 000-eurose päevase rendikuluga 1989. aastal valminud parvlaev Ionas, mis kuulub Kreeka ettevõttele 2wayferries.Kreeklastelt rendib Ionast aga Saaremaa Laevakompanii (SLK), kellele riigifirmal omakorda laeva kasutamise eest maksta tuleb.TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro sõnul läbirääkimised Ionast otse kreeklastelt rentimiseks küll käisid, kuid kuna riigifirmal oli vaja täisteenust, mis muu kõrval hõlmab ka näiteks laevameeskonda, otsustatigi laevakompaniilt rentimise kasuks.Samuti on TS Laevadel SLK-ga kokkulepe, et vajadusel pikendatakse 14 900-eurose päevahinnaga parvlaeva St Ola rendilepingut ka detsembriks.Poolas ehitatava ja 31,5 eurot maksva Tõllu tellimuse hilinemistrahvid hakkasid jooksma 7. septembril, praegu on summa kasvanud 1,35 miljoni euroni. Et aga leping lubab maksimaalseks trahvisummaks kaheksa protsenti laeva hinnast, lõpeb trahvimisõigus 13. novembriga.Loodetakse, et poolakaid kannustab hirm tellimusest ilma jääda. Nimelt kui TS Laevad tellimusest loobub, saadetakse tagasi küll pangagarantiiga makstud raha, kuid laev jääb ehitaja kätte.Türgi laevatehasele on trahvisumma mõlema laeva pealt 12 500 eurot iga ületatud päeva kohta. Seega on näiteks Leigeri pealt kogunenud praeguseks 887 500 eurot.Kas trahviraha ka päriselt kätte saadakse, on iseküsimus, sest trahvi võib maha arvestada viimasest ehitusmaksumusest ning ehitaja võib selle ka vaidlustada.Kindel on see, et majandusministeerium trahvib TS Laevasid selle eest, et 1. oktoobril liinile toodud rendilaevadest vastas lepingus nõutule vaid üks – SLK-lt renditud Hiiumaa. Ülejäänud alused on vanemad kui seitse aastat.TS Laevade juhi Kaido Padari sõnul on laevade hilinemine läinud maksma enam kui viis miljonit eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kolmapäeval, 19. oktoobril annab laulja ning laulukirjutaja Mari Jürjens hingedepäevaeelsel ajal viis sügisest kontserti Kuressaares, Raplas, Tallinnas, Tartus ja Viljandis. Oktoobrikuu kontsertidel pole Mari laval üksi, vaid koos kolme sõbraga, kes ka tema kevadel ilmunud albumil “27” kaasa lõid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Laulja Mari Jürjens kontsert “Tuhat elu”
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kolmapäeval, 19. oktoobril annab laulja ning laulukirjutaja Mari Jürjens hingedepäevaeelsel ajal viis sügisest kontserti Kuressaares, Raplas, Tallinnas, Tartus ja Viljandis. Oktoobrikuu kontsertidel pole Mari laval üksi, vaid koos kolme sõbraga, kes ka tema kevadel ilmunud albumil “27” kaasa lõid.
“Käin enamasti oma laule laulmas ikka üksi ja see meeldib mulle, aga tihti tunnen ka igatsust selle järele, et saaksin laval luua muusikat kellegagi koos. See on värskendav. Eriti, kui saan seda teha koos sõpradega.”
“27“ on Mari kolmas sooloalbum, mis sarnaselt eelmise kahega (“22“ ja “Maa saab taevani“) on juba endale rohkelt kuulajaid ja sõpru leidnud.
Kontserttuur kannab pealkirja “Tuhat elu” Mari viimaselt albumilt pärit laulu järgi ning kätkeb endas muusiku jaoks olulist tähendust.
“Inimese sees on tuhandeid elusid, usun ma. Kord ärkab üks, kord teine. Sügis on tuhandete värvide aeg. Ja parim aeg oma tuhandete elude vaatlemiseks.”
Mari on laval koos Sten-Olle Moldau (kitarr, elektrikitarr), Aivar Surva (klaver), Tanel Kadalipuga (kontrabass). Algus kell 19. Autor: MM Reede, 14. oktoober 2016.“Käin enamasti oma laule laulmas ikka üksi ja see meeldib mulle, aga tihti tunnen ka igatsust selle järele, et saaksin laval luua muusikat kellegagi koos. See on värskendav. Eriti, kui saan seda teha koos sõpradega.”“27“ on Mari kolmas sooloalbum, mis sarnaselt eelmise kahega (“22“ ja “Maa saab taevani“) on juba endale rohkelt kuulajaid ja sõpru leidnud.Kontserttuur kannab pealkirja “Tuhat elu” Mari viimaselt albumilt pärit laulu järgi ning kätkeb endas muusiku jaoks olulist tähendust.“Inimese sees on tuhandeid elusid, usun ma. Kord ärkab üks, kord teine. Sügis on tuhandete värvide aeg. Ja parim aeg oma tuhandete elude vaatlemiseks.”Mari on laval koos Sten-Olle Moldau (kitarr, elektrikitarr), Aivar Surva (klaver), Tanel Kadalipuga (kontrabass). Algus kell 19.
Veel artikleid samast teemast »


description: Telekanalite suvine paastuaeg on läbi saanud. Eetris on taas uued filmid ja sarisaatedki. Suveunest on ärganud ka ammusest ajast omaseks muutunud laupäevaõhtune “Õnne 13”, mida aastaid vaadatud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jälle Õnne tänaval

maintext:
Kultuur
Jälle Õnne tänaval
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Telekanalite suvine paastuaeg on läbi saanud. Eetris on taas uued filmid ja sarisaatedki. Suveunest on ärganud ka ammusest ajast omaseks muutunud laupäevaõhtune “Õnne 13”, mida aastaid vaadatud.
Uued osad tõid meelde ülevaate vestlusringist selle sarisaate kohta varakevadises ajalehes Sirp (15.IV). Tingitud oli see sarja vaatajaskonna katastroofilisest vähenemisest. Vestlusringis olid koos olnud mitmed asjatundjad ja arutlenud selle vähenemise põhjuste üle. Üks tõi esile üht, teine teist, mis võisid ju oma mõju avaldada.
Peamist põhjust ei pakkunud välja keegi. Aga see põhjus on ilmne juba mõnda aega – autori-stsenaristi vale valik. Miks seda välja ei toodud, on ka üsna selge. Vestlusringi oli kokku kutsunud ja kirjutas sellest ka ülevaate stsenarist Andre Teede ise.
Tema sobimatus hakkas ilmnema kohe, kui ta oli Teet Kallaselt ameti üle võtnud. Asi ei ole uue autori kirjanduslikes võimetes, vaid tema loomelaadis.
Ei oskagi seda päriselt sõnastada, aga ekraanilt õhkus vastu mingi võõras hingus. Võib-olla oli see noore inimese suutmatus kohaneda peamiselt eakama tegelaskonna elu-oluga, elulaadiga. Sest “Õnnes” oli midagi vanamoodsalt rahulikku, tavapärast elu kulgu. Aga Teede muutis sündmused konfliktseks, hakkas sisse tooma järske pöördeid, sündmused hakkasid kulgema kuidagi teistmoodi, mis nagu ei sobinud kokku selle varasema rahulikkusega.
Üks seesugune vihje on Sirbiski ära toodud: “Ma saan vahel kirju, kus vaatajad ütlevad, et see pole võimalik, mis Allan eelmises osas tegi – ma tunnen teda ju nii hästi.” Seda võiks ju võtta kui juhusliku asjatundmatu inimese tundepuhangut.
Aga mul on meelde jäänud ühest telejutuajamisest Helgi Sallo rahulolematu südamepuistamine. Miski stseen hakkas talle vastu: ma tunnen ju teda nii hästi, see ei ole ju Mare! Niisuguse asjaosalise südamest tulevat hüüatust ei saa juba ignoreerida.
See võõras hingus ja pealetungiv konfliktsus annavad tunnistust, et uus autor on hakanud looma oma, uut teost. Aga vaatajaskond ei taha seda uutmoodi Mornat vastu võtta ning paljud on hääletanud televiisoripuldiga.
Meenutagem – see on kord juba olnud, kui Kati Murutar hakkas üles ehitama oma Mornat. Samuti teistmoodi ja vaatajaile võõrana tunduvat. Eksperiment Murutariga lõppes õige ruttu. Kuidas see toona mõjus vaatajate arvule, seda ma enam ei mäleta. Autor: Heino Kään Teisipäev, 04. oktoober 2016.Uued osad tõid meelde ülevaate vestlusringist selle sarisaate kohta varakevadises ajalehes Sirp (15.IV). Tingitud oli see sarja vaatajaskonna katastroofilisest vähenemisest. Vestlusringis olid koos olnud mitmed asjatundjad ja arutlenud selle vähenemise põhjuste üle. Üks tõi esile üht, teine teist, mis võisid ju oma mõju avaldada.Peamist põhjust ei pakkunud välja keegi. Aga see põhjus on ilmne juba mõnda aega – autori-stsenaristi vale valik. Miks seda välja ei toodud, on ka üsna selge. Vestlusringi oli kokku kutsunud ja kirjutas sellest ka ülevaate stsenarist Andre Teede ise.Tema sobimatus hakkas ilmnema kohe, kui ta oli Teet Kallaselt ameti üle võtnud. Asi ei ole uue autori kirjanduslikes võimetes, vaid tema loomelaadis.Ei oskagi seda päriselt sõnastada, aga ekraanilt õhkus vastu mingi võõras hingus. Võib-olla oli see noore inimese suutmatus kohaneda peamiselt eakama tegelaskonna elu-oluga, elulaadiga. Sest “Õnnes” oli midagi vanamoodsalt rahulikku, tavapärast elu kulgu. Aga Teede muutis sündmused konfliktseks, hakkas sisse tooma järske pöördeid, sündmused hakkasid kulgema kuidagi teistmoodi, mis nagu ei sobinud kokku selle varasema rahulikkusega.Üks seesugune vihje on Sirbiski ära toodud: “Ma saan vahel kirju, kus vaatajad ütlevad, et see pole võimalik, mis Allan eelmises osas tegi – ma tunnen teda ju nii hästi.” Seda võiks ju võtta kui juhusliku asjatundmatu inimese tundepuhangut.Aga mul on meelde jäänud ühest telejutuajamisest Helgi Sallo rahulolematu südamepuistamine. Miski stseen hakkas talle vastu: ma tunnen ju teda nii hästi, see ei ole ju Mare! Niisuguse asjaosalise südamest tulevat hüüatust ei saa juba ignoreerida.See võõras hingus ja pealetungiv konfliktsus annavad tunnistust, et uus autor on hakanud looma oma, uut teost. Aga vaatajaskond ei taha seda uutmoodi Mornat vastu võtta ning paljud on hääletanud televiisoripuldiga.Meenutagem – see on kord juba olnud, kui Kati Murutar hakkas üles ehitama oma Mornat. Samuti teistmoodi ja vaatajaile võõrana tunduvat. Eksperiment Murutariga lõppes õige ruttu. Kuidas see toona mõjus vaatajate arvule, seda ma enam ei mäleta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilne noorkanade müük üle kogu Saaremaa tõi uue kodu 130 erivärvilisele sulelisele. Tublisid “munamasinaid” nõudsid ka kuressaarlased. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kanad leidsid linnakodu

maintext:
Uudised
Kanad leidsid linnakodu
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 20. oktoober 2016. Kihelkonna valla Vedruka küla elanik Esta Vaher (vasakul) soetas endale viis vana ja kolm noort kana, Ellen Keerd (keskel) Rootsikülast lahkus kahe noore sulelisega. Müüja Kerly Lumiste ihanuks rohkem ostjaid näha. FOTO: Valmar Voolaid Eilne noorkanade müük üle kogu Saaremaa tõi uue kodu 130 erivärvilisele sulelisele. Tublisid “munamasinaid” nõudsid ka kuressaarlased.
Enne talve tulekut oli saarerahval võimalus osta munema hakkavaid noorkanu lausa kahelt ettevõttelt – Lääne-Virumaa Äntu kasvatuselt eile ja Valgamaa Sakala kasvatuselt esmaspäeval.
Kuna Sakala jõudis ette, läks neil äri paremini. Mõlema ettevõtte müügikohad kattusid. Tõsi, Äntu müüs peamiselt mitmevärvilisi Dominant-tõugu munakanu, Sakala kuuldavasti valget tõugu kanu.
Eile kanu müünud Kerly Lumiste ütles Meie Maale, et tänavu on neil paremate müügikohtade seas olnud Kuressaare linn. Kui kell 10 bussijaama kõrval olevasse parklasse uudistama jõudsime, olid kaks kanaostjat oma “saagiga” juba koju läinud.
Kuidas kanapidamine Kuressaares edeneb, sai seetõttu küsida ainult ühelt inimeselt.
Poolast Saaremaale
“Pean kanu linnas, mul on nende jaoks ruum olemas. Olen vana kanakasvataja. Mul on praegu kodus heledavärvilised kanad, täna tahan siit tumehallid räbulised koju viia. Koos nende kuuega on mul nüüd kokku 20 kana,” rääkis Kuressaares elav Astrid Paju.
Ta lisas, et on samalt müüjalt varemgi tiivulisi soetanud. “Eelmisel korral ostsin samuti tema käest kuus kana,” lausus proua rahulolevalt.
Kanu müüvate ettevõtete müügipäevad pole sarnased, sest iga kord saabutakse saarele erineva hulga kanadega. Seejuures võetakse arvesse, kui palju tellimusi on saarlased telefoni teel ette teinud.
Eilne müügipäev ei läinud siiski väga hästi, sest augustis osteti üle 400 kana, seekord vaid 130.
“Sel aastal on see küll kõige väiksem müüginumber. Paremad kohad olid nüüd Salme, Aste, Kihelkonna ja Kuressaare. Sellele vaatamata arvan, et tulen ühe korra veel,” pajatas Lumiste.
Ta ei heida meelt, et konkureeriv ettevõte samuti mandrilt saarlasi kanadega varustamas käib.
“Sinna ei saa midagi parata. Tegelikult on enamikul inimestel välja kujunenud, kellelt nad kanu ostavad. Täna ütlesid kaks inimest mulle, et nad mujalt enam ei osta,” rääkis Lumiste pärast müügiringi lõppemist.
Kanad pole tavapärane tarbekaup nagu hambapasta või WC-paber, mille varusid tuleb pärast otsasaamist kohe täiendada. Üks kanaostja ütles Meie Maale, et soetab linde kaks korda aastas. Eilse vähese ostmise teine põhjus on arvatavasti ka hilises ajas.
Äntu linnukasvatus alustas 2001. aastal. Tibud tuuakse ettevõttesse Poolast. Enne talve tulekut oli saarerahval võimalus osta munema hakkavaid noorkanu lausa kahelt ettevõttelt – Lääne-Virumaa Äntu kasvatuselt eile ja Valgamaa Sakala kasvatuselt esmaspäeval.Kuna Sakala jõudis ette, läks neil äri paremini. Mõlema ettevõtte müügikohad kattusid. Tõsi, Äntu müüs peamiselt mitmevärvilisi Dominant-tõugu munakanu, Sakala kuuldavasti valget tõugu kanu.Eile kanu müünud Kerly Lumiste ütles Meie Maale, et tänavu on neil paremate müügikohtade seas olnud Kuressaare linn. Kui kell 10 bussijaama kõrval olevasse parklasse uudistama jõudsime, olid kaks kanaostjat oma “saagiga” juba koju läinud.Kuidas kanapidamine Kuressaares edeneb, sai seetõttu küsida ainult ühelt inimeselt.“Pean kanu linnas, mul on nende jaoks ruum olemas. Olen vana kanakasvataja. Mul on praegu kodus heledavärvilised kanad, täna tahan siit tumehallid räbulised koju viia. Koos nende kuuega on mul nüüd kokku 20 kana,” rääkis Kuressaares elav Astrid Paju.Ta lisas, et on samalt müüjalt varemgi tiivulisi soetanud. “Eelmisel korral ostsin samuti tema käest kuus kana,” lausus proua rahulolevalt.Kanu müüvate ettevõtete müügipäevad pole sarnased, sest iga kord saabutakse saarele erineva hulga kanadega. Seejuures võetakse arvesse, kui palju tellimusi on saarlased telefoni teel ette teinud.Eilne müügipäev ei läinud siiski väga hästi, sest augustis osteti üle 400 kana, seekord vaid 130.“Sel aastal on see küll kõige väiksem müüginumber. Paremad kohad olid nüüd Salme, Aste, Kihelkonna ja Kuressaare. Sellele vaatamata arvan, et tulen ühe korra veel,” pajatas Lumiste.Ta ei heida meelt, et konkureeriv ettevõte samuti mandrilt saarlasi kanadega varustamas käib.“Sinna ei saa midagi parata. Tegelikult on enamikul inimestel välja kujunenud, kellelt nad kanu ostavad. Täna ütlesid kaks inimest mulle, et nad mujalt enam ei osta,” rääkis Lumiste pärast müügiringi lõppemist.Kanad pole tavapärane tarbekaup nagu hambapasta või WC-paber, mille varusid tuleb pärast otsasaamist kohe täiendada. Üks kanaostja ütles Meie Maale, et soetab linde kaks korda aastas. Eilse vähese ostmise teine põhjus on arvatavasti ka hilises ajas.Äntu linnukasvatus alustas 2001. aastal. Tibud tuuakse ettevõttesse Poolast.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti jalgpallikoondis alistas 2018. aasta MM-valiksarja esimeses kodumängus Gibraltari teise poolaja väravatest 4:0. Kaks tabamust sepistas 18-aastane Fulhami pallur Mattias Käit, ühe Konstantin Vassiljev ja Sergei Mošnikov, vahendab Delfi Sport. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aksalu tegi koondises nullimängu


description: Nurk ise asub Hiiumaa looderannikul, Kalana ja Tahkuna vahel. Paremat kätt jääb Soome laht, vasakut avameri. Tõusuga tuleb vesi seal, kus on madalam rand, sisemale vähemasti paarkümmend meetrit ja vahutab ning piisad pritsivad näkku. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Reisilt Läänemere nurgale

maintext:
Arvamus
Reisilt Läänemere nurgale
Esmaspäev, 10. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Nurk ise asub Hiiumaa looderannikul, Kalana ja Tahkuna vahel. Paremat kätt jääb Soome laht, vasakut avameri. Tõusuga tuleb vesi seal, kus on madalam rand, sisemale vähemasti paarkümmend meetrit ja vahutab ning piisad pritsivad näkku.
Ma ei saa sinna midagi parata, aga tormine meri meeldib mulle ainuüksi juba seepoolest, et erinevalt tormist maal meri puid ei murra. Kuid muidugi – Atlandi tormi pole ma läbi elanud. Suvel 1992 istusin hoopiski liinilennukis Helsingi–New York, kui komandör teatas, et ta peab tegema väikese haagi selleks, et sõita tormist mööda. Ent kui on vähegi võimalik, sõidan ma Tallinna ja Helsingi vahet lahtisel tekil. Meri hingab sootuks vaheldusrikkamalt kui liigub õhk sisemaal lehtpuu-keskkonnas.
Pead ise buss olema
Sirje ja Peeter Oleski teekond Hiiumaale Luidja ja Kõpu vahele ei alanud siiski mitte igatsusest merelõhnalise romantika järele. Tahtsime kasvõi pisutki näha pärnaka, saarlase ja hiidlase argipäeva, püüdmata seda kuidagi segada. Sestap üritasime vaadata võimalikult palju bussi- ja Hiiumaal ka autoaknast välja, uurisime toidukorraldust poodides ja söögimajades ning kui läks kellegagi jutuks, siis võtsime ta ristküsitluse alla.
Pärnus sain ma eraviisiliselt kaks ekskursiooni, ühe ettetellitult, teise tänavalt. Ette tellisin ma Pärnu keskraamatukogu osakonnajuhatajalt Hannely Raestult ringkäigu raamatukogu teatmekirjanduse saali ja perioodika osakonda, tänaval oli taksojuht Vello Künnapas valmis näitama mulle Rääma alevit, mis on algupäraselt agul. Tema ei otsinud kundet. Lihtsalt ma ise võtsin peatuskohast järjekorras esimese takso ja küsisin juhilt, kas ta on nõus viima mind meie öömajale Rääma kaudu (jäi teele).
Kade inimene võib muidugi parastada, et loomulikult oli taksojuht „alati valmis!”, sest arve tuli ju suurem, ent... ametlikke ekskursioone Räämale ei korraldata, eriti mitte pärast päevatööd. Sain näha, kuidas räämalane oma elamispinda remondib, mida talle kohalik ostukeskus pakub ja mida ta sealt ise ostab. Kui ta on venekeelne, ostab ta peaasjalikult halba õlut ja jõukohast suitsu.
Esimese asjana sealpool Väikest väina märkasime, kuidas kiirbussist Tartu–Kuressaare saab alates Kuivastust külavahebuss, sest nii on otstarbekam ja muist sise-saarlasi teebki oma ostud Orissaares. Tartlane Tallinnas söögi järel ei käi, aga kui Tamsalu elanik tahab uhket torti, hangib ta selle kuskilt Balti jaama kandist ja sõidab koju, tort süles.
Teiseks torkas silma, et saarlane on kitsivõitu ehitama bussipeatuskohti korralikult välja. Tõsi, mandril ei olda jõukamad, Tartuski mitte. Väike asi küll, kuid miks nii suur, et see käib üle jõu?
Enne istumist Tartu–Kuressaare bussi tuli teha kodust tööd. Oli vaja selgeid vastuseid paaris küsimuses: 1) kus Kuressaares ööbida; 2) kuidas pääseb Kuressaarest Triigi sadamasse. Imelikul kombel ei osatud viimasele küsimusele vastata mitmes majutusasutuseski.
Meie jälle ei taibanud kohe, et Kuressaares käivad kohalikud bussid nagu Viljandiski, nimelt tööpäeva alguse ja lõpu järgi. Vahe seisneb vaid selles, et Kuressaare töörahva bussid on suuremad kui Viljandis (paarkümmend kohta tosina vastu). Ja kui tahad ilma oma autota jõuda lõunasele Triigi–Sõru praamile, pead ise buss olema. Meie sõitsime õhtusele praamile Leisi bussiga, millest kuus reisijat täitis ühe kolmandiku istekohtadest.
Ööbisime hotellis Johan Spa. Ilm oli hotellipidajatele halb: puhus tugev tuul ja hooti sadas, mistõttu terrassil ei istutud. Sõime nõnda-ütelda vanalinnas, kus me kõigele ette mõelda ei osanud. Nimelt tõi noor ettekandja meile mõlemad soojad käigud, supi ja prae, ette korraga! Neiu oli võetud tööle asendajana, ent jäetud välja õpetamata üksikasjus.
Kui ei ole tegemist just väga näljase kundega, sööb normaalne inimene suppi umbes veerand tundi, misjärel on soovitav pidada viis minutit pausi. Seejärel tuleb praad. Restoranis või ka kohvikus praadi ei kugistata, järelikult kulub praele kuni paarkümmend minutit. Töölissööklas käib asi muidugi kiiremini, seal on Eestis tavaline, kui sa tood endale lauda kõik kolm käiku korraga. Kuid isegi Kuressaare bussijaama söökla-kohvik pole töölissöökla.
Ilmtingimata tahtsin ma näha Kuressaare turgu, sest just turg on üks neid indikaatoreid, mille järgi otsustab minusugune elu tegelike näojoonte üle. Üks on turg, teine on kaltsukas ehk teise ringi riiete väljamüük, kolmas teekatte kvaliteet, neljas avalike istepinkide hulk.
Narvas näiteks on tavaline, kui kohalikud ei istugi, vaid joovad pudeli suust murul külitades. Järelikult on sealne murukamar sedavõrd puhas!
Erinevalt Tartu turgudest on Kuressaare turg ennekõike käsitöökraamiga kauplemise koht. Tartus on selleks asjaomased poed, kus villaseid asju pakutakse vähe, sest Tartu ümbruses lambaid peaaegu enam ei peetagi. Enam ei ole nii, et kartulikoored lähevad naabrimehe saras hoitud lammastele nagu 1970. aastate keskel oli Jõhvis veel võimalik.
Igatahes meie ei käinud Kuressaare turul hindu võrdlemas ega vaatamas, kust on pärit värske puuvili.
Kus müüakse Kuressaares mannergupiima?
Saarlane näikse elavat oma aiast või poest. Nii jäi meil ka küsimata, kus nurga taga müüakse Kuressaares mannergupiima. Tartus on selliseid kohti kümmekond ja rahvas koguneb neis piimaautot ootama tubli pool tundi varem. Umbes nagu Hiiumaal oodatakse poebussi. Ilma-uudised võetakse läbi sabas seistes, mitte turul kaubeldes. Ja kõige rohkem oli meie teekonnal näha kaltsukaid Lihulas. Teise ringi riideid ning müüki pandud majasid.
Poolteist päeva Kuressaares ilma raadiota, see pole mingi vaev. Liiati kui soomlaste järgi on Kuressaares müügil kolm suurt Helsingi päevalehte: Helsingin Sanomat, Ilta-Sanomat ja Iltalehti. Meretagune elu oli täiesti maapealne. Metsatagust nägime alles Hiiumaal. Sõidad Sõrult üle Emmaste Luidjale ja näed üksnes laia maanteed ja palgimetsa ega märka ühtegi teeveerset küla. Keerad siis suurelt teelt kõrvale, logistad läbi padriku ning oled korraga hoopis teises maailmas. Läänemere nurgas on kergem ilmakära eest põgeneda kui Saaremaal.
Vaata ka: „Kuidas müüa Saaremaad” (Peeter Olesk, Meie Maa 21.09.2016). Autor: Peeter Olesk Esmaspäev, 10. oktoober 2016.Ma ei saa sinna midagi parata, aga tormine meri meeldib mulle ainuüksi juba seepoolest, et erinevalt tormist maal meri puid ei murra. Kuid muidugi – Atlandi tormi pole ma läbi elanud. Suvel 1992 istusin hoopiski liinilennukis Helsingi–New York, kui komandör teatas, et ta peab tegema väikese haagi selleks, et sõita tormist mööda. Ent kui on vähegi võimalik, sõidan ma Tallinna ja Helsingi vahet lahtisel tekil. Meri hingab sootuks vaheldusrikkamalt kui liigub õhk sisemaal lehtpuu-keskkonnas.Sirje ja Peeter Oleski teekond Hiiumaale Luidja ja Kõpu vahele ei alanud siiski mitte igatsusest merelõhnalise romantika järele. Tahtsime kasvõi pisutki näha pärnaka, saarlase ja hiidlase argipäeva, püüdmata seda kuidagi segada. Sestap üritasime vaadata võimalikult palju bussi- ja Hiiumaal ka autoaknast välja, uurisime toidukorraldust poodides ja söögimajades ning kui läks kellegagi jutuks, siis võtsime ta ristküsitluse alla.Pärnus sain ma eraviisiliselt kaks ekskursiooni, ühe ettetellitult, teise tänavalt. Ette tellisin ma Pärnu keskraamatukogu osakonnajuhatajalt Hannely Raestult ringkäigu raamatukogu teatmekirjanduse saali ja perioodika osakonda, tänaval oli taksojuht Vello Künnapas valmis näitama mulle Rääma alevit, mis on algupäraselt agul. Tema ei otsinud kundet. Lihtsalt ma ise võtsin peatuskohast järjekorras esimese takso ja küsisin juhilt, kas ta on nõus viima mind meie öömajale Rääma kaudu (jäi teele).Kade inimene võib muidugi parastada, et loomulikult oli taksojuht „alati valmis!”, sest arve tuli ju suurem, ent... ametlikke ekskursioone Räämale ei korraldata, eriti mitte pärast päevatööd. Sain näha, kuidas räämalane oma elamispinda remondib, mida talle kohalik ostukeskus pakub ja mida ta sealt ise ostab. Kui ta on venekeelne, ostab ta peaasjalikult halba õlut ja jõukohast suitsu.Esimese asjana sealpool Väikest väina märkasime, kuidas kiirbussist Tartu–Kuressaare saab alates Kuivastust külavahebuss, sest nii on otstarbekam ja muist sise-saarlasi teebki oma ostud Orissaares. Tartlane Tallinnas söögi järel ei käi, aga kui Tamsalu elanik tahab uhket torti, hangib ta selle kuskilt Balti jaama kandist ja sõidab koju, tort süles.Teiseks torkas silma, et saarlane on kitsivõitu ehitama bussipeatuskohti korralikult välja. Tõsi, mandril ei olda jõukamad, Tartuski mitte. Väike asi küll, kuid miks nii suur, et see käib üle jõu?Enne istumist Tartu–Kuressaare bussi tuli teha kodust tööd. Oli vaja selgeid vastuseid paaris küsimuses: 1) kus Kuressaares ööbida; 2) kuidas pääseb Kuressaarest Triigi sadamasse. Imelikul kombel ei osatud viimasele küsimusele vastata mitmes majutusasutuseski.Meie jälle ei taibanud kohe, et Kuressaares käivad kohalikud bussid nagu Viljandiski, nimelt tööpäeva alguse ja lõpu järgi. Vahe seisneb vaid selles, et Kuressaare töörahva bussid on suuremad kui Viljandis (paarkümmend kohta tosina vastu). Ja kui tahad ilma oma autota jõuda lõunasele Triigi–Sõru praamile, pead ise buss olema. Meie sõitsime õhtusele praamile Leisi bussiga, millest kuus reisijat täitis ühe kolmandiku istekohtadest.Ööbisime hotellis Johan Spa. Ilm oli hotellipidajatele halb: puhus tugev tuul ja hooti sadas, mistõttu terrassil ei istutud. Sõime nõnda-ütelda vanalinnas, kus me kõigele ette mõelda ei osanud. Nimelt tõi noor ettekandja meile mõlemad soojad käigud, supi ja prae, ette korraga! Neiu oli võetud tööle asendajana, ent jäetud välja õpetamata üksikasjus.Kui ei ole tegemist just väga näljase kundega, sööb normaalne inimene suppi umbes veerand tundi, misjärel on soovitav pidada viis minutit pausi. Seejärel tuleb praad. Restoranis või ka kohvikus praadi ei kugistata, järelikult kulub praele kuni paarkümmend minutit. Töölissööklas käib asi muidugi kiiremini, seal on Eestis tavaline, kui sa tood endale lauda kõik kolm käiku korraga. Kuid isegi Kuressaare bussijaama söökla-kohvik pole töölissöökla.Ilmtingimata tahtsin ma näha Kuressaare turgu, sest just turg on üks neid indikaatoreid, mille järgi otsustab minusugune elu tegelike näojoonte üle. Üks on turg, teine on kaltsukas ehk teise ringi riiete väljamüük, kolmas teekatte kvaliteet, neljas avalike istepinkide hulk.Narvas näiteks on tavaline, kui kohalikud ei istugi, vaid joovad pudeli suust murul külitades. Järelikult on sealne murukamar sedavõrd puhas!Erinevalt Tartu turgudest on Kuressaare turg ennekõike käsitöökraamiga kauplemise koht. Tartus on selleks asjaomased poed, kus villaseid asju pakutakse vähe, sest Tartu ümbruses lambaid peaaegu enam ei peetagi. Enam ei ole nii, et kartulikoored lähevad naabrimehe saras hoitud lammastele nagu 1970. aastate keskel oli Jõhvis veel võimalik.Igatahes meie ei käinud Kuressaare turul hindu võrdlemas ega vaatamas, kust on pärit värske puuvili.Saarlane näikse elavat oma aiast või poest. Nii jäi meil ka küsimata, kus nurga taga müüakse Kuressaares mannergupiima. Tartus on selliseid kohti kümmekond ja rahvas koguneb neis piimaautot ootama tubli pool tundi varem. Umbes nagu Hiiumaal oodatakse poebussi. Ilma-uudised võetakse läbi sabas seistes, mitte turul kaubeldes. Ja kõige rohkem oli meie teekonnal näha kaltsukaid Lihulas. Teise ringi riideid ning müüki pandud majasid.Poolteist päeva Kuressaares ilma raadiota, see pole mingi vaev. Liiati kui soomlaste järgi on Kuressaares müügil kolm suurt Helsingi päevalehte: Helsingin Sanomat, Ilta-Sanomat ja Iltalehti. Meretagune elu oli täiesti maapealne. Metsatagust nägime alles Hiiumaal. Sõidad Sõrult üle Emmaste Luidjale ja näed üksnes laia maanteed ja palgimetsa ega märka ühtegi teeveerset küla. Keerad siis suurelt teelt kõrvale, logistad läbi padriku ning oled korraga hoopis teises maailmas. Läänemere nurgas on kergem ilmakära eest põgeneda kui Saaremaal.Vaata ka: „Kuidas müüa Saaremaad” (Peeter Olesk, Meie Maa 21.09.2016).
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa Laevakompanii (SLK) omanik Vjatšeslav Leedo astub välja Saksamaal parvlaevaliiklust opereerivast ettevõttest Elb-Link Reederei ja SLK tütarfirma Väinamere Liinid juhataja Urmas Treiel lahkub ametist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
AINULT MEIE MAAS: Leedo ja Miil lõpetavad koostöö, Treiel lahkub Leedo palgalt
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Veiko Visnapuu Teisipäev, 18. oktoober 2016. Homse Meie Maa esilehekülg. Saaremaa Laevakompanii (SLK) omanik Vjatšeslav Leedo astub välja Saksamaal parvlaevaliiklust opereerivast ettevõttest Elb-Link Reederei ja SLK tütarfirma Väinamere Liinid juhataja Urmas Treiel lahkub ametist.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Peale üliedukat hooaega Prantsusmaal võime ilma mingi liialduset väita, et Saaremaa jalgrattur Karl-Patrick Lauk on juba astunud oma olümpiasportlasest isa Andres Laugu kingadesse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lauk tegi jälle mehesõitu


description: Meie Maa tabas eile oma 75. sünnipäeva tähistanud Kaarel Niine poolel teel koju, kuhu ta tõttas riideid vahetama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kaarel Niine 75!


description: Alates novembrist antakse lasteaedades üle Eesti ühtekokku 120 tasuta keskkonnateemalist teatrietendust. “Lavastused jõuavad sel hooajal kõikidesse Saaremaa lasteaedadesse,“ andsid korraldajad teada. “Lastele selgitatakse pakendite taaskasutamise ja prügi sorteerimise vajalikkust ning samal ajal saavad lapsed tasuta teatrit nautida. Truppides tegutsevad professionaalsed näitlejad.“ Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Perekond
Lasteaedadesse jõuavad keskkonnateemalised etendused
Laupäev, 22. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Alates novembrist antakse lasteaedades üle Eesti ühtekokku 120 tasuta keskkonnateemalist teatrietendust. “Lavastused jõuavad sel hooajal kõikidesse Saaremaa lasteaedadesse,“ andsid korraldajad teada. “Lastele selgitatakse pakendite taaskasutamise ja prügi sorteerimise vajalikkust ning samal ajal saavad lapsed tasuta teatrit nautida. Truppides tegutsevad professionaalsed näitlejad.“
Ettevõtmine saab teoks tänu heategevusfondi Aitan Lapsi, Eesti Pandipakendi ja kultuuriministeeriumi koostöös algatatud keskkonnateemaliste lastelavastuste konkursile “Teater lasteaeda“.
Kevadel väljakuulutatud konkursile laekus kokku kuus keskkonnasäästlikkuse ja pakendite taaskasutuse teemalist lavastusprojekti. Nende seast valis heategevusfondi Aitan Lapsi, kultuuriministeeriumi esindajatest ning teatrieksperdist koosnev viieliikmeline žürii välja kaks paremat.
Margus Värava loodud “Pudeli-Pille seiklused“ toob lavale teatritrupp Teatripisik ning Donald Tombergi lasteloo “Erakordne veepudel“ viib lasteaedadesse Miksteater. Kultuuriministeeriumi teatrinõuniku ja žürii liikme Katre Väli sõnul on Aitan Lapsi aastatega läbi viinud vahvaid ettevõtmisi mitmes kultuurivaldkonnas, kuid nüüd jõuab teatrimaagia lasteaedadesse.
“Tähtis on viia teatrielamus iga lasteaialapseni, alustades nendest paikadest, mis asuvad Tallinnast kaugemates maakondades,“ selgitas Väli. “Need lasteaiad, kuhu sel õppeaastal ei jõuta, ei pea muretsema. Ettevõtmine jätkub ka järgmistel aastatel, kuni Eestile on vähemalt üks ring peale tehtud,” kinnitas teatrinõunik. Ta lisas, et valitud lood on südamlikud, sisukad ja põnevad ning heade visuaalide abil sünnivad kindlasti nauditavad lavastused.
Projekt “Teater lasteaeda“ ühendab kaht olulist eesmärki: see edendab laste keskkonnateadlikkust ja annab võimaluse nautida kvaliteetset kultuurielamust tasuta. Heategevusfondi Aitan Lapsi nõukogu liige Rauno Raal ütles, et taaskasutuse teemat tuleb lastele järjepidevalt tutvustada ning Eesti Pandipakend ja heategevusfond Aitan Lapsi leiavad, et ainult ühiselt panustades saame luua parema homse.
“Kvaliteetne, spetsiaalselt laste jaoks tehtud lavastus on hea õppevahend, mis annab üheaegselt meeldiva elamuse ning aitab kinnistada keskkonnasäästlikku mõtteviisi. Tähtis on ka see, et lapsed annavad õpitu edasi oma vanematele ja kujundavad nendegi suhtumist meid ümbritsevasse keskkonda,“ rõhutas Raal.
Esimesed etendused toimuvad juba käesoleva aasta novembris. Tasuta etendused jõuavad sel hooajal 120 Eesti lasteaeda: Raplamaale (21), Läänemaale (12), Hiiumaale (4), Saaremaale (16), Pärnumaale (7), Võrumaale (15), Põlvamaale (14), Valgamaale (12), Järvamaale (11) ning Lääne-Virumaale (8). Projekti kutsus ellu heategevusfond Aitan Lapsi ning seda rahastatakse pandipakendite automaatides tehtud annetusrahast koostöös kultuuriministeeriumiga.
Heategevusfond käivitas projekti “Aitan lapsi“ 2011. aastal koostöös Eesti Pandipakendi, Tomra Balticu ja teistega lastele kultuurielamuste pakkumiseks. Sellest ajast alates on inimesed teinud pandipakendi automaatide kaudu annetusi pea 400 000 euro väärtuses ja teatrit on saanud külastada üle 56 600 vähekindlustatud lapse. Lapsi saab aidata igaüks. Selleks piisab vaid pandipakendi tagastamisest taaraautomaati ning annetusnupu Aitan Lapsi vajutamisest. Annetada saab 328 taaraautomaadis üle Eesti. Suurematest jaekettidest on projektiga liitunud Prisma, Selver, Rimi, COOP Maksimarket ja Konsum, Stockmann, Kaubamaja, Grossi Toidukaubad ja Keila TÜ. Autor: MM Laupäev, 22. oktoober 2016.Ettevõtmine saab teoks tänu heategevusfondi Aitan Lapsi, Eesti Pandipakendi ja kultuuriministeeriumi koostöös algatatud keskkonnateemaliste lastelavastuste konkursile “Teater lasteaeda“.Kevadel väljakuulutatud konkursile laekus kokku kuus keskkonnasäästlikkuse ja pakendite taaskasutuse teemalist lavastusprojekti. Nende seast valis heategevusfondi Aitan Lapsi, kultuuriministeeriumi esindajatest ning teatrieksperdist koosnev viieliikmeline žürii välja kaks paremat.Margus Värava loodud “Pudeli-Pille seiklused“ toob lavale teatritrupp Teatripisik ning Donald Tombergi lasteloo “Erakordne veepudel“ viib lasteaedadesse Miksteater. Kultuuriministeeriumi teatrinõuniku ja žürii liikme Katre Väli sõnul on Aitan Lapsi aastatega läbi viinud vahvaid ettevõtmisi mitmes kultuurivaldkonnas, kuid nüüd jõuab teatrimaagia lasteaedadesse.“Tähtis on viia teatrielamus iga lasteaialapseni, alustades nendest paikadest, mis asuvad Tallinnast kaugemates maakondades,“ selgitas Väli. “Need lasteaiad, kuhu sel õppeaastal ei jõuta, ei pea muretsema. Ettevõtmine jätkub ka järgmistel aastatel, kuni Eestile on vähemalt üks ring peale tehtud,” kinnitas teatrinõunik. Ta lisas, et valitud lood on südamlikud, sisukad ja põnevad ning heade visuaalide abil sünnivad kindlasti nauditavad lavastused.Projekt “Teater lasteaeda“ ühendab kaht olulist eesmärki: see edendab laste keskkonnateadlikkust ja annab võimaluse nautida kvaliteetset kultuurielamust tasuta. Heategevusfondi Aitan Lapsi nõukogu liige Rauno Raal ütles, et taaskasutuse teemat tuleb lastele järjepidevalt tutvustada ning Eesti Pandipakend ja heategevusfond Aitan Lapsi leiavad, et ainult ühiselt panustades saame luua parema homse.“Kvaliteetne, spetsiaalselt laste jaoks tehtud lavastus on hea õppevahend, mis annab üheaegselt meeldiva elamuse ning aitab kinnistada keskkonnasäästlikku mõtteviisi. Tähtis on ka see, et lapsed annavad õpitu edasi oma vanematele ja kujundavad nendegi suhtumist meid ümbritsevasse keskkonda,“ rõhutas Raal.Esimesed etendused toimuvad juba käesoleva aasta novembris. Tasuta etendused jõuavad sel hooajal 120 Eesti lasteaeda: Raplamaale (21), Läänemaale (12), Hiiumaale (4), Saaremaale (16), Pärnumaale (7), Võrumaale (15), Põlvamaale (14), Valgamaale (12), Järvamaale (11) ning Lääne-Virumaale (8). Projekti kutsus ellu heategevusfond Aitan Lapsi ning seda rahastatakse pandipakendite automaatides tehtud annetusrahast koostöös kultuuriministeeriumiga.Heategevusfond käivitas projekti “Aitan lapsi“ 2011. aastal koostöös Eesti Pandipakendi, Tomra Balticu ja teistega lastele kultuurielamuste pakkumiseks. Sellest ajast alates on inimesed teinud pandipakendi automaatide kaudu annetusi pea 400 000 euro väärtuses ja teatrit on saanud külastada üle 56 600 vähekindlustatud lapse. Lapsi saab aidata igaüks. Selleks piisab vaid pandipakendi tagastamisest taaraautomaati ning annetusnupu Aitan Lapsi vajutamisest. Annetada saab 328 taaraautomaadis üle Eesti. Suurematest jaekettidest on projektiga liitunud Prisma, Selver, Rimi, COOP Maksimarket ja Konsum, Stockmann, Kaubamaja, Grossi Toidukaubad ja Keila TÜ.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile avati Jämaja surnuaias Venemaa ühe esimese fotoreporteri Carl Osvald Bulla mälestusplaat. Teiste hulgas olid kohale tulnud nii Bulla-nimelise fotograafiafondi delegaat kui Venemaa suursaadik Eestis Aleksandr Petrov. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Bulla sai mälestusplaadi

maintext:
Uudised
Bulla sai mälestusplaadi
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 06. oktoober 2016. Carl Bulla mälestusplaadi avamisel võtab parajasti sõna Meelis Kubits, tema taga seisavad (vasakult) Aleksandr Petrov, Valentin Elbek ja Mihkel Undrest. FOTO: Valmar VOolaid Eile avati Jämaja surnuaias Venemaa ühe esimese fotoreporteri Carl Osvald Bulla mälestusplaat. Teiste hulgas olid kohale tulnud nii Bulla-nimelise fotograafiafondi delegaat kui Venemaa suursaadik Eestis Aleksandr Petrov.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eeloleval reedel saab Kuressaares asuva 49. Saaremaa ralli stardikanga alt Ford Fiesta R5-ga esimesena rajale publiku üks lemmikuid Timmu Kõrge, kes saavutas üldvõidu tunamullu. Kõrget kohta sihib ta ka tänavu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kõrgel jälle kõrged eesmärgid

maintext:
Sport
Kõrgel jälle kõrged eesmärgid
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 04. oktoober 2016. Timmu Kõrge (paremal) ja Erki Pints tunamulluste Saaremaa ralli üldvõitjatena poodiumil. Kas õnnestub korrata? Foto: Valmar Voolaid / Meie Maa arhiiv Eeloleval reedel saab Kuressaares asuva 49. Saaremaa ralli stardikanga alt Ford Fiesta R5-ga esimesena rajale publiku üks lemmikuid Timmu Kõrge, kes saavutas üldvõidu tunamullu. Kõrget kohta sihib ta ka tänavu.
Reedel ja laupäeval sõidetakse Saaremaal Lääne- ja Kesk-Saaremaa teedel Eesti autoralli meistrivõistluste viimane ja FIA Balti karikavõistluste neljas etapp – 49. Saaremaa ralli. Rallile on registreerunud 137 ekipaaži. Kui Saaremaa ralli on alati toonud siia ka arvuka publiku mandrilt, siis saarlastele endile jagub küllaga piloote, kellele kaasa elada ja pöialt hoida.
“Mis siis, et Ott Tänak ei osale, küll rahvas raja äärde tuleb, kas või inertsist,” avaldas anonüümseks jääda soovinud staažikas rallisõber toimetusele oma arvamuse.
Kui Saaremaa ralli osalusrekordid küündivad 160 ekipaažini, siis tänavune 137 rallipaari tähistab Eesti meistrivõistluste arvestuses hooaja suurimat võistlejate arvu. See teeb rallihuvilistele mõistagi rõõmu. Kus võiks aga olla osaluslagi? “Minu arvates on 150 ekipaaži see kriitiline piir, et korraldajad saaksid mõistliku pikkusega ajagraafiku koostada,” ütles Meie Maale tuntud rallihuviline ja -toetaja Ivo Uustulnd Sar-Tech Motospordist.
Nagu juba eespool mainitud, siis stardirivi avab 2014. aasta Saaremaa ralli võitja Timmu Kõrge, kellele seekord kaarti lugemas Kaido Kaubi.
Kõrge stardib 13. korda järjest
“Nojah, ise olen Saaremaa ralli stardis 13. korda järjest, aga Kaido on meie ettevõtmisi alati toetanud ja olen temaga enne ka sõitnud. Näiteks 2012. aastal Mitsuga (loe: Mitsubishiga – toim) Kärla rallil, mille mäletatavasti võitsime, lisaks 2014. aastal Kaugatoma sprindil, ja eelmisel aastal bemariga (loe: BMW-ga) Saaremaa rallil, kus meid kimbutasid tehnilised probleemid ja loodetud kohta ei õnnestunud välja sõita,” meenutas Kõrge Meie Maale antud lühiintervjuus.
“Sel aastal ei ole ma nii kiire autoga (Ford Fiesta R5 on neljaveoline, mootoriks 1600 m3 turbo – toim) väga sõitnud. Eesti etappidel on istumise all olnud Lada VFTS. Teeme praegu Fordiga Saaremaal trenni ja püüame harjuda. Eesmärgid on seatud nii, et miinimum on koht kuue hulgas, aga kes siis võita ei tahaks. See on maksimumeesmärk. Ka poodiumiga jään mõistagi rahule,” rääkis Kõrge eesmärkidest.
“Kui masin terve püsib ja esikümnest välja jääme, siis tuleb pool raha tagasi maksta,” lisas ta naljatamisi.
Kes on Kõrge peamised konkurendid? Üks neist on autoga nr 2 startivad Kaspar Koitla (2012. aastal teine) ja Andres Ots, kes on Mitsubishi Lancer Evo IX vahetanud sel korral Škoda Fabia R5 vastu.
Kindlasti on väga kiired Eesti meistrivõistluste absoluutarvestuse ja klassi N4 meistrid Egon Kaur – Silver Simm (nr 3) ja Rainer Aus (2007. aasta võitja) – Simo Koskinen. Nii Kauril kui Ausil on sõiduvahendiks Mitsubishi Lancer Evo IX. Viimasel ajal räägitakse palju ka Miko Niinemäe võimalustest, kes sööstab sarnaselt Koitlale samuti Škoda Fabia R5-ga.
“Eks kõik R5-ga ja Mitsudega sõitvad mehed on kiired ja üritame nendega sammu pidada. Kõik on võimalik ja võistlus näitab, mis saama hakkab,” kinnitas ka Kõrge, et tõsistest konkurentidest tal puudust ei ole.
Ralli start antakse reedel kell 17.30 traditsiooniliselt Kuressaare keskväljakul. Veel samal õhtul sõidetakse kolm katset, nende hulgas ka Kuressaare linnakatse. Laupäeval on kavas seitse kiiruskatset, teiste hulgas ka punktikatse SS9 Cramo (9,45 km). Kahe päeva jooksul läbitakse pisut üle 120,30 katsekilomeetri.
Saaremaa sõitjad 49. Saaremaa rallil
(võistlusklass, piloot, kaardilugeja, auto ja stardinumber)
EMV 1 Timmu Kõrge / Kaido Kaubi Ford Fiesta R5 1
EMV 6 Lembit Soe / Ahto Pihlas Toyota Starlet 30
EMV 5 Janar Tänak / Janno Õunpuu Lada S1600 56
EMV 5 Kermo Laus / Kauri Pannas Nissan Sunny 59
EMV 4 Rando Turja / Ain Sepp Lada VFTS 63
EMV 4 Karl Jalakas / Rando Tark BMW Compact 67
EMV 5 Tauri Pihlas / Ott Kiil Toyota Starlet 78
EMV 4 Raigo Reimal / Magnus Lepp Volkswagen Golf 82
EMV 5 Lauri Peegel / Andres Tammel Honda Civic 84
EMV 4 Erkko East / Margus Brant Honda Civic Type-R 92
EMV 4 Gert Virves / Mihkel Raudsepp Opel Astra 101
EMV 4 Chrislin Sepp / Karl-Artur Viitra Honda Civic Type-R 103
EMV 3 Kenneth Sepp / Tanel Kasesalu Ford Fiesta R2 201
EMV 3 Ken Torn / Riivo Mesila Ford Fiesta R2 209
EMV 3 Rasmus Uustulnd / Kuldar Sikk Ford Fiesta R2 203 Reedel ja laupäeval sõidetakse Saaremaal Lääne- ja Kesk-Saaremaa teedel Eesti autoralli meistrivõistluste viimane ja FIA Balti karikavõistluste neljas etapp – 49. Saaremaa ralli. Rallile on registreerunud 137 ekipaaži. Kui Saaremaa ralli on alati toonud siia ka arvuka publiku mandrilt, siis saarlastele endile jagub küllaga piloote, kellele kaasa elada ja pöialt hoida.“Mis siis, et Ott Tänak ei osale, küll rahvas raja äärde tuleb, kas või inertsist,” avaldas anonüümseks jääda soovinud staažikas rallisõber toimetusele oma arvamuse.Kui Saaremaa ralli osalusrekordid küündivad 160 ekipaažini, siis tänavune 137 rallipaari tähistab Eesti meistrivõistluste arvestuses hooaja suurimat võistlejate arvu. See teeb rallihuvilistele mõistagi rõõmu. Kus võiks aga olla osaluslagi? “Minu arvates on 150 ekipaaži see kriitiline piir, et korraldajad saaksid mõistliku pikkusega ajagraafiku koostada,” ütles Meie Maale tuntud rallihuviline ja -toetaja Ivo Uustulnd Sar-Tech Motospordist.Nagu juba eespool mainitud, siis stardirivi avab 2014. aasta Saaremaa ralli võitja Timmu Kõrge, kellele seekord kaarti lugemas Kaido Kaubi.“Nojah, ise olen Saaremaa ralli stardis 13. korda järjest, aga Kaido on meie ettevõtmisi alati toetanud ja olen temaga enne ka sõitnud. Näiteks 2012. aastal Mitsuga (loe: Mitsubishiga – toim) Kärla rallil, mille mäletatavasti võitsime, lisaks 2014. aastal Kaugatoma sprindil, ja eelmisel aastal bemariga (loe: BMW-ga) Saaremaa rallil, kus meid kimbutasid tehnilised probleemid ja loodetud kohta ei õnnestunud välja sõita,” meenutas Kõrge Meie Maale antud lühiintervjuus.“Sel aastal ei ole ma nii kiire autoga (Ford Fiesta R5 on neljaveoline, mootoriks 1600 m3 turbo – toim) väga sõitnud. Eesti etappidel on istumise all olnud Lada VFTS. Teeme praegu Fordiga Saaremaal trenni ja püüame harjuda. Eesmärgid on seatud nii, et miinimum on koht kuue hulgas, aga kes siis võita ei tahaks. See on maksimumeesmärk. Ka poodiumiga jään mõistagi rahule,” rääkis Kõrge eesmärkidest.“Kui masin terve püsib ja esikümnest välja jääme, siis tuleb pool raha tagasi maksta,” lisas ta naljatamisi.Kes on Kõrge peamised konkurendid? Üks neist on autoga nr 2 startivad Kaspar Koitla (2012. aastal teine) ja Andres Ots, kes on Mitsubishi Lancer Evo IX vahetanud sel korral Škoda Fabia R5 vastu.Kindlasti on väga kiired Eesti meistrivõistluste absoluutarvestuse ja klassi N4 meistrid Egon Kaur – Silver Simm (nr 3) ja Rainer Aus (2007. aasta võitja) – Simo Koskinen. Nii Kauril kui Ausil on sõiduvahendiks Mitsubishi Lancer Evo IX. Viimasel ajal räägitakse palju ka Miko Niinemäe võimalustest, kes sööstab sarnaselt Koitlale samuti Škoda Fabia R5-ga.“Eks kõik R5-ga ja Mitsudega sõitvad mehed on kiired ja üritame nendega sammu pidada. Kõik on võimalik ja võistlus näitab, mis saama hakkab,” kinnitas ka Kõrge, et tõsistest konkurentidest tal puudust ei ole.Ralli start antakse reedel kell 17.30 traditsiooniliselt Kuressaare keskväljakul. Veel samal õhtul sõidetakse kolm katset, nende hulgas ka Kuressaare linnakatse. Laupäeval on kavas seitse kiiruskatset, teiste hulgas ka punktikatse SS9 Cramo (9,45 km). Kahe päeva jooksul läbitakse pisut üle 120,30 katsekilomeetri.(võistlusklass, piloot, kaardilugeja, auto ja stardinumber)EMV 1 Timmu Kõrge / Kaido Kaubi Ford Fiesta R5 1EMV 6 Lembit Soe / Ahto Pihlas Toyota Starlet 30EMV 5 Janar Tänak / Janno Õunpuu Lada S1600 56EMV 5 Kermo Laus / Kauri Pannas Nissan Sunny 59EMV 4 Rando Turja / Ain Sepp Lada VFTS 63EMV 4 Karl Jalakas / Rando Tark BMW Compact 67EMV 5 Tauri Pihlas / Ott Kiil Toyota Starlet 78EMV 4 Raigo Reimal / Magnus Lepp Volkswagen Golf 82EMV 5 Lauri Peegel / Andres Tammel Honda Civic 84EMV 4 Erkko East / Margus Brant Honda Civic Type-R 92EMV 4 Gert Virves / Mihkel Raudsepp Opel Astra 101EMV 4 Chrislin Sepp / Karl-Artur Viitra Honda Civic Type-R 103EMV 3 Kenneth Sepp / Tanel Kasesalu Ford Fiesta R2 201EMV 3 Ken Torn / Riivo Mesila Ford Fiesta R2 209EMV 3 Rasmus Uustulnd / Kuldar Sikk Ford Fiesta R2 203
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna lõuna ajal tõi Saaremaa jooksuisa Tõnu Vaheri tütar Helen Jürjo isa Tallinna bussijaama ja mees alustas sõitu kodu poole. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Tõnu Vaher taas jalgadel

maintext:
Uudised
UUS! Tõnu Vaher taas jalgadel
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 19. oktoober 2016. FOTO: Valmar Voolaid Täna lõuna ajal tõi Saaremaa jooksuisa Tõnu Vaheri tütar Helen Jürjo isa Tallinna bussijaama ja mees alustas sõitu kodu poole.
Kolme päeva jooksu peakorraldaja Tõnu Vaher kukkus möödunud reedel esimesel etapil pärast kuuendat kilomeetrit kokku ja viidi kiiresti Tallinna arstide kontrolli alla.
“Nüüd pole mul enam häda midagi, eile tegin haigla ümber esimesed jooksutiirud,” naljatas Vaher enne pealinnast koduteele asumist.
Varem on Vaher oma jooksust osavõttu kommenteerinud selliselt: “Olin üks “loll”, kes tormas rajale, kui põhijooksus jäi 700-st rajale minejast üks puudu. Mul ei olnud võistlusdressigi, aga registreerinud ma end igaks juhuks olin, haarasin bussist numbri ja jooksu ajal panin selle külge. Ma ei jõudnud sel hommikul süüagi ja korralduspinged olid ka peal. Nii see juhtuski, pilt oli ees, aga jõud kadus ära.”
Nüüd ütles Vaher, et arstide sõnul oligi kokkukukkumise põhjus suur ülekoormus ja suured pinged.
Hea, et niigi läks ja “jooksuhull” on taas jalgadel. Kolme päeva jooksu peakorraldaja Tõnu Vaher kukkus möödunud reedel esimesel etapil pärast kuuendat kilomeetrit kokku ja viidi kiiresti Tallinna arstide kontrolli alla.“Nüüd pole mul enam häda midagi, eile tegin haigla ümber esimesed jooksutiirud,” naljatas Vaher enne pealinnast koduteele asumist.Varem on Vaher oma jooksust osavõttu kommenteerinud selliselt: “Olin üks “loll”, kes tormas rajale, kui põhijooksus jäi 700-st rajale minejast üks puudu. Mul ei olnud võistlusdressigi, aga registreerinud ma end igaks juhuks olin, haarasin bussist numbri ja jooksu ajal panin selle külge. Ma ei jõudnud sel hommikul süüagi ja korralduspinged olid ka peal. Nii see juhtuski, pilt oli ees, aga jõud kadus ära.”Nüüd ütles Vaher, et arstide sõnul oligi kokkukukkumise põhjus suur ülekoormus ja suured pinged.Hea, et niigi läks ja “jooksuhull” on taas jalgadel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kredex kutsub noori ka tänavu kandideerima menukatele karjääriretkedele, mille raames saavad Saaremaa 9.–12. klasside õpilased tutvuda tööandjatega oma maakonnas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kredex tutvustab kodukandi ettevõtteid


description: Homme jääb Hilja Kitil, kelle elu on siiani olnud teguderohke, seljataha kolmveerand sajandit. Juubelisünnipäev on see aeg, kui hetkeks peatutakse ja tehtut-olnut meenutatakse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Perekond
Juubilar, kes laste tantsu kaudu on palju ilu loonud
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 15. oktoober 2016. Hilja oma kodus Sõrve lauliku koostamise ajal mõni aasta tagasi. Foto: Valmar Voolaid Homme jääb Hilja Kitil, kelle elu on siiani olnud teguderohke, seljataha kolmveerand sajandit. Juubelisünnipäev on see aeg, kui hetkeks peatutakse ja tehtut-olnut meenutatakse.
Hilja leheveergude jaoks usutlust andma ei soostunud, öeldes, et temast on piisavalt kirjutatud. Tegelikult teevad talle ja paljudele-paljudele teistele haiget pahatahtlikud kommentaarid. Kui neid suudetakse üles riputada isegi küüditamisteema kohta, kui sihtmärk oli paariaastane laps, siis – kui kaugele me oleme jõudnud?
Valus on. Ja imelik tunne, et tegusaid ja ettevõtlikke inimesi nagu ei tohikski tunnustada, nende tegemistest kirjutada, et neid niiviisi ühe osa inimeste sapinoolte eest kaitsta. Seda teed ei või ju ometi minna, see pole lahendus, et teiste töö alavääristajad peale jäävad.
Nii et, kallis juubilar, anna andeks, et keelust üle astusin. Süda ei lubanud jätta seda väikest lookest kirja panemata. Paraku jäävad peaosalise praegused mõtted kajastamata.
Pisike meenutus Hilja olulisematest tegemistest sai kokku vanade mälestuste põhjal, sest töö- ja muualased kokkupuuted on olnud pikad ja tihedad.
Tants, laul ja raamatud
Palgatööd me ei puuduta, läheme kohe tantsu juurde. Selle aasta 7. mail sai Hilja abikaasa Kaarel linna teenetemärgi omanikuks. See tunnustus oli välja teenitud nii laste tantsuõppe kui meremehena tehtud töö eest ja seoses merekultuuri aastaga.
Kõik on õige ja kena, kuid piduliku tseremoonia ajal midagi kriipis. Kriipis see, et Hiljal oli tantsuõpetajana sama palju teeneid. Mitmed sajad, kui mitte tuhanded Saaremaa lapsed on mitmekümne aasta jooksul peale tantsuoskuse saanud ilusa rühi ja elegantse hoiaku. See on väärtus, mis väärinuks elutööpreemiat ka Hiljale.
Olgu siis see pisike kirjatükk väikeseks austusavalduseks sünnipäevalapsele kui armastatud tantsuõpetajale.
Tantsuklubi Flamingo kauaaegsed treenerid Hilja ja Kaarel on klubi ajaloo kokku võtnud oma raamatus “Aeglane, kiire kiire, aeglane“ 2002. aastal. Seda võimaldas arvatavasti just Hilja järjekindlus teha ülestähendusi.
Aga see raamat pole jäänud ainsaks. Kuna juubilar on sõrulane, siis ühiskondlikku tööd on jagunud palju ka pensionieas. Sest sõrulased kui väga ühtehoidev rahvas ei saa läbi ilma kokkutulekuteta. Ja kuna aeg on neid pillutanud siia-sinna rohkem kui paljusid teisi, siis sellest ka üleilmsete kokkutulekute korraldamine, mis suuresti on olnud Sõrve poolsaarel paikneva kahe valla teene.
Kuid 2012. aastal toimunud neljanda suure kokkutuleku eel oli just Hilja idee koostada neiks päevadeks Sõrve laulik. Ta oli ka lauliku tegemise põhiline eestvedaja. On selgesti meeles tema ütlus, et ta küll teadis, et Sõrves on palju laululoojaid, kuid et neid nii palju on, oli lauliku kokkupanijatele suur üllatus.
See lauluraamat on oluline eelkõige aga selle poolest, et valitud lauludes on kajastunud sõrulaste elusaatus ja -traagika ehk kõik see, mille tõttu on sõrulaste kokkutulekud ülemaailmsed.
Laulu teemal saab veel jätkata, sest Hilja on ka ise suur lauluinimene. Kuid mitte see pole öeldu iva, vaid see, kui tugeva sõprusliidu on suutnud laulmine luua. Nüüd tuleb meenutada tööaastaid agrotööstuskoondises (ATK), kus Maie Kuldkepi tööleasumisega loodi tema poolt ja juhendamisel ansambel Madli.
Kümmekond tegutsemisaastat liitis väikese kollektiivi nii ühte, et kõigi suurpäevadel saadakse kokku suurima rõõmuga. See kokkujäämine on imekspandav.
Seesama punt (juuresoleval pildil) soovib sulle, Hilja, tervist, tegusust, palju ilusaid aastaid ja uusi kokkusaamisi! Hilja leheveergude jaoks usutlust andma ei soostunud, öeldes, et temast on piisavalt kirjutatud. Tegelikult teevad talle ja paljudele-paljudele teistele haiget pahatahtlikud kommentaarid. Kui neid suudetakse üles riputada isegi küüditamisteema kohta, kui sihtmärk oli paariaastane laps, siis – kui kaugele me oleme jõudnud?Valus on. Ja imelik tunne, et tegusaid ja ettevõtlikke inimesi nagu ei tohikski tunnustada, nende tegemistest kirjutada, et neid niiviisi ühe osa inimeste sapinoolte eest kaitsta. Seda teed ei või ju ometi minna, see pole lahendus, et teiste töö alavääristajad peale jäävad.Nii et, kallis juubilar, anna andeks, et keelust üle astusin. Süda ei lubanud jätta seda väikest lookest kirja panemata. Paraku jäävad peaosalise praegused mõtted kajastamata.Pisike meenutus Hilja olulisematest tegemistest sai kokku vanade mälestuste põhjal, sest töö- ja muualased kokkupuuted on olnud pikad ja tihedad.Palgatööd me ei puuduta, läheme kohe tantsu juurde. Selle aasta 7. mail sai Hilja abikaasa Kaarel linna teenetemärgi omanikuks. See tunnustus oli välja teenitud nii laste tantsuõppe kui meremehena tehtud töö eest ja seoses merekultuuri aastaga.Kõik on õige ja kena, kuid piduliku tseremoonia ajal midagi kriipis. Kriipis see, et Hiljal oli tantsuõpetajana sama palju teeneid. Mitmed sajad, kui mitte tuhanded Saaremaa lapsed on mitmekümne aasta jooksul peale tantsuoskuse saanud ilusa rühi ja elegantse hoiaku. See on väärtus, mis väärinuks elutööpreemiat ka Hiljale.Olgu siis see pisike kirjatükk väikeseks austusavalduseks sünnipäevalapsele kui armastatud tantsuõpetajale.Tantsuklubi Flamingo kauaaegsed treenerid Hilja ja Kaarel on klubi ajaloo kokku võtnud oma raamatus “Aeglane, kiire kiire, aeglane“ 2002. aastal. Seda võimaldas arvatavasti just Hilja järjekindlus teha ülestähendusi.Aga see raamat pole jäänud ainsaks. Kuna juubilar on sõrulane, siis ühiskondlikku tööd on jagunud palju ka pensionieas. Sest sõrulased kui väga ühtehoidev rahvas ei saa läbi ilma kokkutulekuteta. Ja kuna aeg on neid pillutanud siia-sinna rohkem kui paljusid teisi, siis sellest ka üleilmsete kokkutulekute korraldamine, mis suuresti on olnud Sõrve poolsaarel paikneva kahe valla teene.Kuid 2012. aastal toimunud neljanda suure kokkutuleku eel oli just Hilja idee koostada neiks päevadeks Sõrve laulik. Ta oli ka lauliku tegemise põhiline eestvedaja. On selgesti meeles tema ütlus, et ta küll teadis, et Sõrves on palju laululoojaid, kuid et neid nii palju on, oli lauliku kokkupanijatele suur üllatus.See lauluraamat on oluline eelkõige aga selle poolest, et valitud lauludes on kajastunud sõrulaste elusaatus ja -traagika ehk kõik see, mille tõttu on sõrulaste kokkutulekud ülemaailmsed.Laulu teemal saab veel jätkata, sest Hilja on ka ise suur lauluinimene. Kuid mitte see pole öeldu iva, vaid see, kui tugeva sõprusliidu on suutnud laulmine luua. Nüüd tuleb meenutada tööaastaid agrotööstuskoondises (ATK), kus Maie Kuldkepi tööleasumisega loodi tema poolt ja juhendamisel ansambel Madli.Kümmekond tegutsemisaastat liitis väikese kollektiivi nii ühte, et kõigi suurpäevadel saadakse kokku suurima rõõmuga. See kokkujäämine on imekspandav.Seesama punt (juuresoleval pildil) soovib sulle, Hilja, tervist, tegusust, palju ilusaid aastaid ja uusi kokkusaamisi!
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänane kuupäev on Orissaare alevikus elava hinnatud harrastusnäitleja Helje Basihhina elus märkimisväärne päev. Sest just täna 38 aastat tagasi tuli ta Saaremaale elama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Eluratas
Helje Basihhina mängib iga hobiteatri rolli nauditavaks
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 14. oktoober 2016. Särav ja šarmantne. Helje Elisabeth Jõhvi rollis. FOTO: Kalmer Saar Tänane kuupäev on Orissaare alevikus elava hinnatud harrastusnäitleja Helje Basihhina elus märkimisväärne päev. Sest just täna 38 aastat tagasi tuli ta Saaremaale elama.
“Kiidan ennast iga päev selle teo eest,” muheleb Helje nädal enne oma tähtsat juubelipäeva, kui tal külas olen. “See on minu jaoks palju suurema tähendusega päev kui sünnipäev. Sest see oli minu elu üks õigemaid otsuseid.” Heljel täitus elu 70. verstapost 4. oktoobril.
Orissaares naudib ta elu täiel rinnal. Helje teeb meie vestluses pausi ning ütleb: “Tead, mis ma ükspäev mõtlesin? Kõikidel on jube kiire. Sul ka? Minul ei ole kunagi kiire. Teised võivad pidada mind laisaks, aga mina naeran laia lõuaga ja olen alati olnud nii-öelda tee ääres istuja. Vaatan neid minust möödujaid, kel on kiire, aga vahel haaratakse mindki kaasa. Just nagu naabrimees Aaser Nenn, kes haaras mind pudrupoti äärest kaasa ja viis Tornimäe näiteringi. Siis ma aga jälle istun ja vaatan – miks inimesed kiirustavad? Ning vahel pööran teele ka selja.”
Suurepärase näitlejaandega
Helje on huvitav naine, kes on suure lugemusega ja suurepärase näitlejaandega. Ei tea küll, kas see näitlejapisik on alguse saanud Tallinnas Estonia teatris juuksuri ja jumestajana töötatud ajast, kuid lavalaudadel on teda alati nauditav vaadata. Olgu roll milline tahes, hakkama saab ta igaühega neist.
Tema erinevaid osatäitmisi on kõrgelt hinnatud mitmetel harrastusteatrite konkurssidel ning ta on pälvinud ühe teatrimaailmas hinnatuima auhinna, Mari Möldre preemia ja seda suisa kaks korda.
Otsib päris enda oma
Helje tunnistab, et kui ta saab endale rolli, püüab ta otsida seda, mis seda tegelast iseloomustab. “Ma otsin sealt välja, mis mulle sobilik on ja mille ma oma arust välja vean,” räägib Helje, muiates, et tal on ju aega ja ei ole kuhugi kiiret. Kui ta teeb näiteks kodus süüa ja tal tuleb mõte, siis võtab ta osaraamatu ja proovib oma osa läbi mängida. “Oma kõrv on ju enda oma. Me ju kõik armastame iseennast. Ja selle jaoks on lavastaja, kes ütleb, kuidas veel paremini võiks.”
Lavastustes 50-aastaselt kaasa lööma hakanud Helje üks lemmiketendusi on viis aastat tagasi Ellen Teemuse juhendamisel lavalaudadele jõudnud Jean-Paul Sartre’i “Kinnine kohus”, mis kohendati Orissaare näiteringis “Timukaks”.
Ka jäi ta väga rahule Märtta Tikkase poeemi ainetel enda lavastatud sonetikava “Kas see ongi armastus?” lavaletoomisega, kus publiku ette astus kuus naist, kel igaühel oli oma lugu. Naised olid tema sõnul väga koostöövalmid.
Samuti postiljoni osa oli tema jaoks kohe nagu päris tema osa, milles ta ennast väga hästi tundis. Üks kõige esimesi rolle oli aga Heljel mängida karjatalitajat, kes koledal kombel palju alkoholi tarvitas. “Pärast seda etendust kuulsin alles kümme aastat hiljemgi, et ju see Helje kodus ikka tipsutab,” kõkutab ta lustakalt.
Niisamuti on pärast meeste osade mängimist küsitud temalt naljatamisi, et no kas juba midagi kasvab ka püksis? “Eks ma siis olen vastanud, et täna pole veel uurinud, aga annan kohe teada, kui midagi on idanema hakanud, “ naerab Helje südamest, lisades, et mis tal ikka selliste küsimuste peale vastata on.
Ka on südamelähedaseks jäänud talle kuninganna roll Maasi ordulinnusel etendatud suvelavastuses, kuivikust vanaproua “Roosades prillides” jne. Etendusi, milles ta kaasa on löönud, on palju ning päris kõik, keda tal on kehastada tulnud, ei tulegi kohe meelde. Ükskord teinud Tornimäe staažikas näitemängude lavastaja Ingla Leis talle ettepaneku mängida peretütart.
“Ma olin selili maas ja hirnusin nagu vana koer, sest olin siis juba 60-aastane,” meenutab Helje, aga siis kirjutanud nobenäpp Ingla talle uue osa juurde.
Meeldib mängida ohmusid
Heljele meeldib enda sõnul mängida ohmusid, olgu need mehed või naised. “Pikk nagu ma olen ja madala häälega. Ja kui ei ole mehi võtta, siis mängingi neid,” muigab ta. Üks unistus tal siiski on. Nimelt 14-aastasena, kui ta näinud teatrietendust “Niskamäe naised”, siis mõelnud ta, et kord tahaks tema seda vanaperenaist mängida. Seni ei ole see veel õnnestunud.
Tähtis on iseendaga rahule jääda
Helje tähendab, et talle on eelkõige tähtis see, et ta ise endaga rahule jääb. “Mõne rolli puhul on küll nii olnud, et ei olnud erilist tõmmet, aga ära tegin.
Sest kui sa lähed lavale, sa pead andma endast parima ja muidugi on oluline see, et sind saalis kuulda oleks. Mina olen nii jultunud vanamoor küll, et kui ma ei kuule, siis lähen saalist välja. See väsitab, kui tuleb kogu aeg püüda aru saada, mida räägitakse.”
Kui küsin, miks ta pole otsustanud näitlejaks saada, hüüatab Helje oma veidi madalal muhedal häälel: “Juba hilja!”
“Tegelikult on mul olnud kaks head töökohta, need olid Estonia teater ja Orissaare laut,” ütleb ta, meenutades, et viimases töökohas oli kuidagi eriti tore ning ta käib veel praegugi Orissaare lauda juures endistel karjamaadel koeraga jalutamas. “Aga nüüd kasvab seal mitte nisu ega kaer, vaid kolleega (galeega – toim),” muigab ta, sättides rõhu just sõnale “kolleega”. Estonia teatris töötas Helje juuksuri ja grimeerijana 13 aastat.
Helje tunnistab, et nii Orissaare kui Tornimäe näiteringis kaasa löödud aeg on olnud väga tore.
Heljel on kaks tütart, Tiina ja Mari, ning kaks lapselast – üks tüdruk ja teine poiss. “Kiidan ennast iga päev selle teo eest,” muheleb Helje nädal enne oma tähtsat juubelipäeva, kui tal külas olen. “See on minu jaoks palju suurema tähendusega päev kui sünnipäev. Sest see oli minu elu üks õigemaid otsuseid.” Heljel täitus elu 70. verstapost 4. oktoobril.Orissaares naudib ta elu täiel rinnal. Helje teeb meie vestluses pausi ning ütleb: “Tead, mis ma ükspäev mõtlesin? Kõikidel on jube kiire. Sul ka? Minul ei ole kunagi kiire. Teised võivad pidada mind laisaks, aga mina naeran laia lõuaga ja olen alati olnud nii-öelda tee ääres istuja. Vaatan neid minust möödujaid, kel on kiire, aga vahel haaratakse mindki kaasa. Just nagu naabrimees Aaser Nenn, kes haaras mind pudrupoti äärest kaasa ja viis Tornimäe näiteringi. Siis ma aga jälle istun ja vaatan – miks inimesed kiirustavad? Ning vahel pööran teele ka selja.”Helje on huvitav naine, kes on suure lugemusega ja suurepärase näitlejaandega. Ei tea küll, kas see näitlejapisik on alguse saanud Tallinnas Estonia teatris juuksuri ja jumestajana töötatud ajast, kuid lavalaudadel on teda alati nauditav vaadata. Olgu roll milline tahes, hakkama saab ta igaühega neist.Tema erinevaid osatäitmisi on kõrgelt hinnatud mitmetel harrastusteatrite konkurssidel ning ta on pälvinud ühe teatrimaailmas hinnatuima auhinna, Mari Möldre preemia ja seda suisa kaks korda.Helje tunnistab, et kui ta saab endale rolli, püüab ta otsida seda, mis seda tegelast iseloomustab. “Ma otsin sealt välja, mis mulle sobilik on ja mille ma oma arust välja vean,” räägib Helje, muiates, et tal on ju aega ja ei ole kuhugi kiiret. Kui ta teeb näiteks kodus süüa ja tal tuleb mõte, siis võtab ta osaraamatu ja proovib oma osa läbi mängida. “Oma kõrv on ju enda oma. Me ju kõik armastame iseennast. Ja selle jaoks on lavastaja, kes ütleb, kuidas veel paremini võiks.”Lavastustes 50-aastaselt kaasa lööma hakanud Helje üks lemmiketendusi on viis aastat tagasi Ellen Teemuse juhendamisel lavalaudadele jõudnud Jean-Paul Sartre’i “Kinnine kohus”, mis kohendati Orissaare näiteringis “Timukaks”.Ka jäi ta väga rahule Märtta Tikkase poeemi ainetel enda lavastatud sonetikava “Kas see ongi armastus?” lavaletoomisega, kus publiku ette astus kuus naist, kel igaühel oli oma lugu. Naised olid tema sõnul väga koostöövalmid.Samuti postiljoni osa oli tema jaoks kohe nagu päris tema osa, milles ta ennast väga hästi tundis. Üks kõige esimesi rolle oli aga Heljel mängida karjatalitajat, kes koledal kombel palju alkoholi tarvitas. “Pärast seda etendust kuulsin alles kümme aastat hiljemgi, et ju see Helje kodus ikka tipsutab,” kõkutab ta lustakalt.Niisamuti on pärast meeste osade mängimist küsitud temalt naljatamisi, et no kas juba midagi kasvab ka püksis? “Eks ma siis olen vastanud, et täna pole veel uurinud, aga annan kohe teada, kui midagi on idanema hakanud, “ naerab Helje südamest, lisades, et mis tal ikka selliste küsimuste peale vastata on.Ka on südamelähedaseks jäänud talle kuninganna roll Maasi ordulinnusel etendatud suvelavastuses, kuivikust vanaproua “Roosades prillides” jne. Etendusi, milles ta kaasa on löönud, on palju ning päris kõik, keda tal on kehastada tulnud, ei tulegi kohe meelde. Ükskord teinud Tornimäe staažikas näitemängude lavastaja Ingla Leis talle ettepaneku mängida peretütart.“Ma olin selili maas ja hirnusin nagu vana koer, sest olin siis juba 60-aastane,” meenutab Helje, aga siis kirjutanud nobenäpp Ingla talle uue osa juurde.Heljele meeldib enda sõnul mängida ohmusid, olgu need mehed või naised. “Pikk nagu ma olen ja madala häälega. Ja kui ei ole mehi võtta, siis mängingi neid,” muigab ta. Üks unistus tal siiski on. Nimelt 14-aastasena, kui ta näinud teatrietendust “Niskamäe naised”, siis mõelnud ta, et kord tahaks tema seda vanaperenaist mängida. Seni ei ole see veel õnnestunud.Helje tähendab, et talle on eelkõige tähtis see, et ta ise endaga rahule jääb. “Mõne rolli puhul on küll nii olnud, et ei olnud erilist tõmmet, aga ära tegin.Sest kui sa lähed lavale, sa pead andma endast parima ja muidugi on oluline see, et sind saalis kuulda oleks. Mina olen nii jultunud vanamoor küll, et kui ma ei kuule, siis lähen saalist välja. See väsitab, kui tuleb kogu aeg püüda aru saada, mida räägitakse.”Kui küsin, miks ta pole otsustanud näitlejaks saada, hüüatab Helje oma veidi madalal muhedal häälel: “Juba hilja!”“Tegelikult on mul olnud kaks head töökohta, need olid Estonia teater ja Orissaare laut,” ütleb ta, meenutades, et viimases töökohas oli kuidagi eriti tore ning ta käib veel praegugi Orissaare lauda juures endistel karjamaadel koeraga jalutamas. “Aga nüüd kasvab seal mitte nisu ega kaer, vaid kolleega (galeega – toim),” muigab ta, sättides rõhu just sõnale “kolleega”. Estonia teatris töötas Helje juuksuri ja grimeerijana 13 aastat.Helje tunnistab, et nii Orissaare kui Tornimäe näiteringis kaasa löödud aeg on olnud väga tore.Heljel on kaks tütart, Tiina ja Mari, ning kaks lapselast – üks tüdruk ja teine poiss.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Selle aasta viimane rahvarohke suursündmus, mis lõppes eile, õnneks hullumeelseid praamijärjekordi ei tekitanud. Fotol on auto tagapeeglist näha järjekord Kuivastu sadamas, mis on umbes kilomeetri pikkune ja ulatus õhtul kella viie paiku Pädaste teeristini.

Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pühapäevaõhtune praamijärjekord ulatus Pädaste ristini


description: Politseil tuli reedel ja laupäeval lahendada kokku 28 väljakutset, millest 17 oli seotud avaliku korra rikkumistega, s.o lärmi ja joobes isikute muu häiriva tegevusega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Politseil oli tegemist joobes juhtide, huligaanide ja purjus alaealistega
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 08. oktoober 2016. Reedeõhtuse ralli linnakatse ajal tagasid jalgsipatrullis korda Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar (vasakul) ja abipolitseinik Martin Aulik. FOTO: Priit Rauniste Politseil tuli reedel ja laupäeval lahendada kokku 28 väljakutset, millest 17 oli seotud avaliku korra rikkumistega, s.o lärmi ja joobes isikute muu häiriva tegevusega.
Kainenema toimetati viis isikut. Liiklusohutuse tagamisel kõrvaldati liiklusest kokku 10 alkoholijoobes mootorsõiduki juhti. Väärteomenetlused alustati kaheksa alaealise suhtes, kes olid tarvitanud alkoholi.
7. septembril kell 22.30 teatati, et Kuressaare linnas on Kihelkonna mnt 1 asuva maja trepikoja aknaklaas ära lõhutud. Juhtumi asjaolude selgitamiseks on alustatud väärteomenetlus.
Samal õhtul kell 23.40 teatati samuti aknaklaasi lõhkumisest aadressil Kuressaare linn Pikk tn 15. Ka selle juhtumi asjaolude väljaselgitamiseks on alustatud väärteomenetlus. Kainenema toimetati viis isikut. Liiklusohutuse tagamisel kõrvaldati liiklusest kokku 10 alkoholijoobes mootorsõiduki juhti. Väärteomenetlused alustati kaheksa alaealise suhtes, kes olid tarvitanud alkoholi.7. septembril kell 22.30 teatati, et Kuressaare linnas on Kihelkonna mnt 1 asuva maja trepikoja aknaklaas ära lõhutud. Juhtumi asjaolude selgitamiseks on alustatud väärteomenetlus.Samal õhtul kell 23.40 teatati samuti aknaklaasi lõhkumisest aadressil Kuressaare linn Pikk tn 15. Ka selle juhtumi asjaolude väljaselgitamiseks on alustatud väärteomenetlus.
Veel artikleid samast teemast »