description: Kuressaare politseijaoskonna politseinikud alustasid eelmisel nädalal nelja kriminaalmenetlust ja 25 väärteomenetlust. Neljast kuriteost kolm olid seotud alkoholivargusega kauplusest. Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Ahti Lepp ütles, et nädalavahetusel jõudis äsja vanglast […]

title: POLITSEINÄDAL: tooni andsid alkoholivargad

maintext:
Kuressaare politseijaoskonna politseinikud alustasid eelmisel nädalal nelja kriminaalmenetlust ja 25 väärteomenetlust. Neljast kuriteost kolm olid seotud alkoholivargusega kauplusest.
Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Ahti Lepp ütles, et nädalavahetusel jõudis äsja vanglast vabanenud, 1967. a sündinud mees varastada kolmest Kuressaare poest alkoholi neljal korral.
Detsembri alguses jäi alkoholi näppamisega politseile vahele teine 1967. aastal sündinud mees, kes enne vahelejäämist jõudis ühest ja samast poest kahel korral alkoholi varastada. Kolmandal korral see tal enam õnneks ei läinud ja kaupluse töötajad pidasid varga kinni.
“Mõlemale mehele heidetakse ette varguse toimepanemist süstemaatiliselt,” ütles Lepp ja märkis, et karistuseks sellise teo eest näeb seadus ette kuni viieaastase vangistuse.
Menetlust alustati ka ühes kelmuse juhtumis, kus üks inimene tellis endale Okidoki.ee kaudu nutitelefoni, kuid maksta selle eest ei taha.
Alustatud väärteomenetlustest neli on seotud mootorsõiduki juhtimisega purjuspäi, tabati ka kuus kiiruseületajat. Lisaks tuli liiklusest eemaldada kolm juhti, kelle juhiluba oli kas aegunud või puudus neil vastava kategooria mootorsõiduki juhtimise luba.
9. detsembril teatati politseile, et Kuressaares ühes korteris on end üles poonud 1983. a sündinud mees. Surnukeha saadeti kohtuarstlikule lahangule.
Politsei palub võtta ühendust inimestel, kes juhtusid 8. detsembri päeval pealt nägema õnnetust Kuressaare haigla parklas, kus tumedat värvi sõiduauto tagurdas sisse oranžile Fiatile.


description: Mees varastas naistesukad ja alkoholi Kuressaare politseijaoskonnas algatati eelmisel nädalal kümme kriminaalmenetlust. Kuressaare politseijaoskonna juhi Rainer Antsaare sõnul oli kolm neist seotud vägivallakuritegudega. Neli menetlust algatati varguste uurimiseks, millest kolm […]

title: MIS JUHTUS?

maintext:
Mees varastas naistesukad ja alkoholi
Kuressaare politseijaoskonnas algatati eelmisel nädalal kümme kriminaalmenetlust. Kuressaare politseijaoskonna juhi Rainer Antsaare sõnul oli kolm neist seotud vägivallakuritegudega. Neli menetlust algatati varguste uurimiseks, millest kolm pani toime üks ja sama mees, kes varastas ühest poest naiste sukkpüksid ja teisest kauplusest kahel korral pudeli alkoholi.
Üks kriminaalmenetlus algatati mootorsõiduki juhi suhtes, kes juhtis sõidukit alkoholijoobe seisundis, ja kaks menetlust isikute suhtes, kes kallutasid alaealisi alkoholi tarbima.
Joomaseltskond põgenes
Pühapäeva varahommikul kell 5.45 eiras Kuressaares Tallinna tänaval politsei peatumismärguannet sõiduautot Opel juhtinud noormees, kes proovis politseinike eest ära sõita.
“Sõit kulges Tallinna tänavalt Selveri taha parklasse, sealt üle haljasala Kalevi tänavale, kust edasi sõitis Opel Kalevi tänavalt üle Tehnika tänava tupiktänavasse. Seal jooksis autos olnud viieliikmeline seltskond politsei eest ära, kuid enamik peeti siiski kohapeal kinni,” rääkis politseijuht. Antsaar lisas, et seltskonnas oli kaks joobnud alaealist ja üks alaealine, kes oli tarvitanud narkootilisi aineid.
“Võin politseiametnike kogemustele toetudes kinnitada, et katsed politsei eest ära sõita lõpevad enamasti sellega, et juht saadakse kätte ja teo eest tuleb vastutada seadusega ettenähtud korras,” nentis Antsaar ja pani kõigile südamele, et joobes juhiga sõidukis kaassõitjana viibimine on väga ohtlik ja mõtlematu tegu.
Tosin purjus alaealist
Lisaks oli politseil nädalavahetusel palju kokkupuuteid alkoholi tarbinud noortega.
Laupäeval kella ühe ajal öösel teatati Kuressaare linnas korteris toimuvast peost, kus teataja sõnul lärmasid purjus alaealised. Politseinikud kontrollisid korteris viibinud seltskonda ja kümnel alaealisel tuvastati alkoholitarvitamise tunnused. Juhtunu suhtes alustati väärteomenetlust, et selgitada, kuidas ja kelle vahendusel oli alkohol noorte kätte jõudnud.
Lisaks mainitud 12-le alkoholi tarvitanud alaealisele kontrolliti laupäeva varahommikul veel kolme alaealist, kellel tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused ja kes anti üle lapsevanematele.
Nädalavahetusel anti politseile teada 17 erinevast juhtumist. Kainenema toimetati kaks inimest.

fasttext_language: et


description: Täna õhtul pauguvad vahuveinipudelid ja ilutulestikud, kalendris keeratakse ette uus aastanumber. Iga aastavahetus on seotud lootustega edenemisele ja paremale elule. Nende soovidega ühineb loomulikult ka Saarte Hääle pere ja mitte […]

title: JUHTKIRI: Head uut aastat!

maintext:
Täna õhtul pauguvad vahuveinipudelid ja ilutulestikud, kalendris keeratakse ette uus aastanumber. Iga aastavahetus on seotud lootustega edenemisele ja paremale elule. Nende soovidega ühineb loomulikult ka Saarte Hääle pere ja mitte niipalju iseendale, kui just oma lugejatele ja tellijatele mõeldes. Nende usaldus ja hea sõna on parim kingitus, mida lõppevast aastast kaasa võtta.
Aasta 2016 oli kümme aastat tegutsenud Saarte Häälele kõigi aegade parim. Aga see ei tähenda, et uus veelgi edukam ja põnevam ei võiks tulla. Uuendustest rääkimata, sest nendega on kindlasti kavas üllatada. Uued rubriigid, linnaleht Kuressaare Sõnumid – need on vaid paar viidet sellele, mida uuel aastal oodata on. Operatiivsus, värskus, lugejasõbralikkus on märksõnad, millest lähtudes valmib uuel aastal Saarte Hääl ning toimetus lubab olla oma lugejate ja kõikide Saaremaa inimeste teenistuses sama pühendunult, nagu oleme seda teinud kõik eelnevad aastad.


description: Ahvenamaal ja Gotlandil avastatud linnugripi H5N8 juhtumitega seoses palub veterinaar- ja toiduamet inimestel teada anda, kui märgatakse hulganisti hukkunud linde. Seni ei ole õnneks veel märgatud. Sõrve linnujaamas tegutsev Mati […]

title: Surnud lindudest tuleb teada anda

maintext:
Ahvenamaal ja Gotlandil avastatud linnugripi H5N8 juhtumitega seoses palub veterinaar- ja toiduamet inimestel teada anda, kui märgatakse hulganisti hukkunud linde. Seni ei ole õnneks veel märgatud.
Sõrve linnujaamas tegutsev Mati Martinson kinnitas, et temale pole küll ühtegi hukkunud lindu silma hakanud.


description: “Suur tänu teile ilusate kangastelgede toomise ja ülespanemise eest! Meil on nüüd superkäsitöönurk , millest ei osanud unistadagi. Kindlasti hakkame varsti vaipa kuduma,” tänas Salme põhikooli käsitööõpetaja Tiia Kobin Alar […]

title: Salme kool valmistub vaibakooliks saama

maintext:
“Suur tänu teile ilusate kangastelgede toomise ja ülespanemise eest! Meil on nüüd superkäsitöönurk , millest ei osanud unistadagi. Kindlasti hakkame varsti vaipa kuduma,” tänas Salme põhikooli käsitööõpetaja Tiia Kobin Alar ja Karen Allast, kes vajaliku töö- ja õppevahendi koolile kasutada andsid.
Kangastelgi aitas üles sättida mitmes seltsis ja ühenduses tegutsev Salme elanik Leo Filippov. “Heateo eest saame tänada rahvusvahelises projektis “Tunne lammast” osalejaid Saaremaal,” toonitas Filippov.
Alar Allas, kes on selle projektiga aastaid tegelenud, selgitas, miks valik just Salme koolile langes. “Tiia Kobin on tubli käsitööõpetaja ja miks mitte õpetada lastele ka meie esivanemate tarkusi vaiba kudumisel. Kuna Kuressaare turuhoone, kus kangasteljed asusid, läheb loomekeskuse kasutusse, siis pidime suhteliselt uutele kangastelgedele teise asupaiga leidma. Koolimaja on selleks ideaalne koht,” märkis Allas.
Veel ütles Allas, et nad andsid kangasteljed koolile kasutada, mitte ei kinkinud. “Meie projekt kestab veel kaks aastat. Tahame oma tegemistesse haarata üha rohkem käsitööhuvilisi. Nüüd on ka õpilastel selleks võimalus,” rõhutas Allas.
Õpetaja Tiia Kobini sõnul käivad õpilased juba küsimas, millal saab kangastelgedel kuduma hakata. “Ütlesin, et iga klass võib endale vaiba kududa. Õpilased arvasid, et siis saab meie koolist vaibakool,” rääkis õpetaja Kobin.


description: Eesti suurim jooksu-uudiste portaal Marathon100.com viis läbi küsitluse Eesti ilusaima jooksumedali väljaselgitamiseks. Teadupoolest saab iga lõpetanu kestvusjooksudel tavaliselt ka meenemedali. Kokku andsid portaali külastajad 641 häält ning 35 protsenti häältest […]

title: Ilusaimad jooksumedalid Saaremaal

maintext:
Eesti suurim jooksu-uudiste portaal Marathon100.com viis läbi küsitluse Eesti ilusaima jooksumedali väljaselgitamiseks. Teadupoolest saab iga lõpetanu kestvusjooksudel tavaliselt ka meenemedali.
Kokku andsid portaali külastajad 641 häält ning 35 protsenti häältest ja esikoha pälvis saarlaste Ultima Thule maratoni medal. Medali kujundas Raul Vinni ja valmistas Kuressaares tegutsev Sporrong Eesti.
Saaremaale tuli ka teine koht. Selle sai Saaremaa Kolme Päeva Jooksu medal, mille on kujundanud Jete Mari Jürjo koos ema Helen Jürjoga.
Kolmandaks tuli eelmise aasta võitja, Eestimaa Ööjooksu medal.


description: Seitsmes Kihelkonna talvelaulupidu tõi kokku umbes 240 lauljat Saaremaalt ja kaugemaltki. Kihelkonna segakoori dirigent Imbi Kolk ütles Saarte Häälele, et talvelaulupeoga tähistab koor traditsiooniliselt oma sünnipäeva. “Meil on oma tubli […]

title: VII Kihelkonna talvelaulupeol kõlasid lood nii toas kui õues

maintext:
Seitsmes Kihelkonna talvelaulupidu tõi kokku umbes 240 lauljat Saaremaalt ja kaugemaltki.
Kihelkonna segakoori dirigent Imbi Kolk ütles Saarte Häälele, et talvelaulupeoga tähistab koor traditsiooniliselt oma sünnipäeva. “Meil on oma tubli sõpruskond Saaremaa kooride näol, kes tõesti ongi osalenud kõikidel talvepidudel,” tõdes ta.
Rahvarohkemaks muutuvad talvised laulupeod aga kaugemalt tulijate toel. Kolk kinnitas, et paljud mandri koorid on Kihelkonna peo vastu elavat huvi üles näidanud ja mitmed neist talvist ilma trotsides ka pika reisi ette võtnud. “Ja väga rahulolevatena lahkuvad, lubades aasta pärast tagasi tulla,” lisas ta.
Kihelkonna segakoori dirigent nentis, et VII talvelaulupidu lõi kindlasti nii osalejate kui ka publiku rekordi: “Siit võib järeldada, et üritus ikka kasvab.» Oma rolli mängivad talvelaulupeo populaarsuses Kolgi hinnangul ka peatsed jõulud. «Kõik ootavad lund ja unistavad jõuludest. Nii ongi siis tore kokku saada ning taas kord laulda ilusaid ja armsaid laule,” lausus ta.
Tänavu sõitsid üle Suure väina Kihelkonnale Tallinna tehnikakõrgkooli kammerkoor, Paldiski segakoor, Võhma segakoor ja Turba naisansambel Cantus. Saaremaa kollektiividest astusid üles Eysysla, Karja segakoor, Kärla külakoor, Kärla koguduse naiskoor, lauluselts Lyra, Lümanda segakoor, Mustjala segakoor Mustel, Taritu segakoor ning Kihelkonna koguduse ansambel Collecta ja Kihelkonna segakoor.
Kui möödunud aastal ei lasknud tormine ilm õues laulda, siis tänavu seda muret polnud. “Saime laulud lauldud nii laululaval, kirikus kui ka kuuse all,” märkis Imbi Kolk. Lisaks lauldi mõned lood ka kellakoja jalamil.


description: Maakondliku ühinemise juhtkomisjoni esimehe Madis Kallase sõnul toimub Saaremaa valla sümboolika konkurss hiljemalt eeloleva aasta mais. Ühinemislepingus on märgitud, et valla sümboolika kujundamiseks kuulutatakse välja avalik konkurss ja konkursikomisjon alustab […]

title: Saaremaa vallale sümboolika leidmiseks tuleb konkurss

maintext:
Maakondliku ühinemise juhtkomisjoni esimehe Madis Kallase sõnul toimub Saaremaa valla sümboolika konkurss hiljemalt eeloleva aasta mais.
Ühinemislepingus on märgitud, et valla sümboolika kujundamiseks kuulutatakse välja avalik konkurss ja konkursikomisjon alustab tööd pärast haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemise otsuse vastuvõtmist ühinevate omavalitsuste volikogude poolt.
Vapi ja lipu kujundamisel peetakse oluliseks, et nendes kasutataks piirkonna ajaloolist identiteeti iseloomustavat sümboolikat. Kuni uue sümboolika kinnitamiseni kasutatakse Kuressaare linna sümboolikat. Ühinevate omavalitsuste vapid ja lipud jäävad edaspidi soovi korral kasutusele valla piirkondade sümboolikana.
Ühinemise ettevalmistamisel oli kaalumisel ka praeguse Saare maakonna vapi ja lipu kasutuselevõtmine, kuid sellest loobuti riigikantseleiga konsulteerimise järel, kuna maakonna sümboolikat ei saa kasutada enne maakonna kui haldusüksuse kaotamist.
Riigikantselei sümboolikanõunik Gert Uiboaed selgitas, et maakonna vapp on siseministri poolt kinnitatud maakonna sümboliks. “Vappidega seotud tava kohaselt ei saa alaneja haldusterritoriaalse üksuse vapp olla identne üleneja vapiga, s.o vallavapp ei saa olla maakonna vapp,” nentis ta.


description: Hooandja portaali on ühe toetust ootava projektina jõudnud Orissaare muusikakoolile digiklaveri soetamine. Klaverit oleks koolil hädasti tarvis. Muusikakooli direktori Martti Nõu (pildil) sõnul on aktiivselt tegutseval muusikakoolil uusi pille juurde […]

title: Orissaare muusikakool vajab toetust digiklaveri ostmiseks

maintext:
Hooandja portaali on ühe toetust ootava projektina jõudnud Orissaare muusikakoolile digiklaveri soetamine. Klaverit oleks koolil hädasti tarvis.
Muusikakooli direktori Martti Nõu (pildil) sõnul on aktiivselt tegutseval muusikakoolil uusi pille juurde tarvis ikka ja alati. Digiklaver oleks aga n-ö esimene samm lähemale uuele päris klaverile. Viimane on nimelt kallim kui digivariant. „Digiklaver on elektriline klaver, millel saab mängida nii klassikalist muusikat kui ka rütmimuusikat,” selgitas Nõu Kadi raadiole antud intervjuus.
Digiklaveril on olemas ka süntesaatori funktsionaalsus, samuti saab digiklaveri külge ühendada mikrofoni. „Hea mitmekülgne pill, millega saab teha nii proove noortebändidega kui ka lihtsalt harjutada. Samuti saab sellega käia majast väljas esinemas,” rääkis Nõu.
Hooandja portaalis on Orissaare digiklaveri projekti küll juba märgatud ja hulk toetussummasid on ka laekunud, kuid umbes täpselt pool on Nõu sõnul kogusummast veel puudu. Ühtekokku on tarvis koguda 935 eurot.
Nõu kinnitusel ei küsi nad digiklaveri jaoks raha, ilma et nad midagi vastu ei annaks. Igale annetajale saadetakse e-postiga kingituseks mp3-formaadis audio-tänukaart, mille muusikakool salvestab uue digitaalse klaveri ja lauljate abiga kohe, kui pill ostetud.
Selgitusse tuleks lisada ka nimi, kui see erineb ülekande tegija nimest. Lisaks tuleks annetust tehes lisada pangaülekande selgitusse e-posti aadress, millele audio-tänukaarti soovitakse saada. „Kui sul ei ole omanimelist laulu, siis toeta meie digitaalse klaveri ostmist ja saad tänuks vastu omanimelise lühikese laulujupi!” kutsub Orissaare muusikakool üles.


description: Igal aastal süütab keegi kuusel küünlad, mille leegid toovad vaikset jõulurahu. Ja su südamesse mahub korraga nii palju head, et seda jagama sa pead… Erika Esop Taas on üks aasta […]

title: Vallavanema veerg

maintext:
Igal aastal süütab keegi
kuusel küünlad, mille leegid
toovad vaikset jõulurahu.
Ja su südamesse mahub
korraga nii palju head,
et seda jagama sa pead…
Erika Esop
Taas on üks aasta lõpusirgele jõudnud. Tõesõna, mida aeg edasi, seda kiiremalt aastad lendavad. Lausa nii kiiresti, et keeruline on aastatele jutti vahele tõmmata, millised tegevused eelmisesse, millised üle-eelmisesse aastasse jäävad…
Tegelikult ongi aastad omavahel tegevustega niivõrd läbi põimunud, et kas nii selget vahet meie igapäevategemistes ongi vaja tajuda?
Jah, meie tegemiste planeerimise aluseks ja võimaluseks on iga-aastane eelarve, kuid ka siin ei toimetata enam ammu aastapõhiselt.
Sellegipoolest – 2016. aasta on olnud taas kord tegus aasta. Kui eelmise aasta lõpus ütles vallavanem aastale tagasi vaadates, et 2015 oli vallale kohanemise aasta, siis tuleb täna, aasta hiljem tõdeda, et kohanemist on jagunud veel ka sellesse aastasse. Sügisel alustas tööd valla asutus Lääne-Saare Haldus, mis koondab endas kogu vallavara hooldamise ja haldamisega seonduva ning muudab teiste valla asutuste jaoks senist töökorraldust hoonete haldamisel. Ka see nõuab kohanemist ja harjumist.
Reaalsuseks on saanud mitmed plaanid, suvel avas uksed hooldekodu, algas Kärla rahvamaja ehitus, soojaettevõtja parendab Kärla aleviku küttesüsteeme.
Teisalt on 2016. aasta hoovõtmise, plaanide-projektide ettevalmistamise aasta. Ja see vahest ilmestabki 2016. aastat kõige enam.
Projekteerimisel on Lümanda keskusehoone ümberehitus, ettevalmistusi tehakse taotluse esitamiseks põhikoolide võrgustiku korrastamise meetmesse, et rekonstrueerida Lümanda koolihoone. Ettevalmistused on alanud ka Aste klubi renoveerimiseks ja Aste kooli staadioni korrastamiseks. Taotlus on esitatud toetuse saamiseks, et alustada Nasva sadama korrastamist. See on projekt, mille realiseerumist on oodatud kaua-kaua, see on olnud endise Kaarma valla kauaaegne prioriteet, mis on nüüd tänu paljude inimeste koostööle ja pingutustele astunud sammu edasi.
Koostöös Salme vallaga saab uuel aastal ühendatud Mändjala ja Tehumardi kergliiklustee, ka selle projekti ettevalmistamiseks on kulunud mitmete inimeste hulk töötunde ja seda mitme aasta jooksul. On hea meel, et need kaks teelõiku lõpuks ühendatud saavad ning eeldatavalt järgmise aasta hilissuvel saab turvaliselt liigelda Kuressaarest kuni Läätsani.
2017. a plaanime teha senisest enam investeeringuid ka valla teedesse, oktoobris volikogu poolt vastuvõetud eelarvestrateegia kohaselt on selleks kavandatud ca pool miljonit eurot.
Julgen öelda, et hästi on käima läinud koostöö valla ja kogukondade esindajate vahel. Kindlasti on siin arenguruumi, kuid algus on tehtud ja peamine, et huvi koostööks on siiski mõlemapoolne. Eriliselt hea meel on Lääne-Saare vallale osaks saanud tunnustuse “Kena koostöö” eest, mis väärtustab just nimelt valla ja kolmanda sektori koostööd.
Tegemist on palju. Lisaks on järgmine aasta ühinemist ettevalmistav aasta, mis omakorda tähendab igapäevatööle tööd lisaks. Olen tänulik, et meie vallas töötavad inimesed, kes on talunud viimase kahe aasta tavapärasest suuremat koormat ning on valmis seda tegema ka uuel aastal. See on kindlasti väljakutse.
Olen tänulik meie külavanematele, kogukondade, mittetulundus- ja erasektori esindajatele koostöö eest.
Kui alustasin tõdemusega, et aeg läheb kiirelt, siis lõpetan sooviga, et te kihutavas ümbritsevas leiaksite ikkagi aega iseendale ja oma armsatele. Sest kõige lõpuks on oluline, kes ja kus on su tagala.
Imelisi jõule!
Tiina Luks, Lääne-Saare vallavanem


description: Ruhnu saare elanikud kogunesid pühapäeval ühise pidulaua taha, kus kuulati vallavanema aastalõpupöördumist ja tähistati Ruhnu valla õiguste taastamise 25. aastapäeva. Eile sai Ruhnu vald 25-aastaseks. Päev varem kogunesid ruhnlased ühisele […]

title: Ruhnu valla taasloomisest 25 aastat

maintext:
Ruhnu saare elanikud kogunesid pühapäeval ühise pidulaua taha, kus kuulati vallavanema aastalõpupöördumist ja tähistati Ruhnu valla õiguste taastamise 25. aastapäeva.
Eile sai Ruhnu vald 25-aastaseks. Päev varem kogunesid ruhnlased ühisele pidusöömingule, kus kuulati vallavanem Jaan Urveti aastalõpukõnet ja tehti õdusas seltskonnas tagasivaade peagi lõppevale aastale.
Kohale oli tulnud ligi 30 inimest ja üheskoos tänati kõiki seni valda juhtinud viit inimest. Jaan Urvet tuletas meelde, et 25 aastat on möödas valla taasloomisest, kuid 2019. aasta 5. juunil saab Ruhnu vald tegelikult juba saja-aastaseks.
Eilses Kadi raadio saates “Keskpäev” rääkis vallavanem, et Ruhnu aasta tähtsündmused olid kindlasti koolimaja renoveerimine ja tankla ehitus, mis võimaldab ruhnlastel nüüd ürgajast tänapäeva tulla.
“Meie väikeses kogukonnas on tõeline rõõm tunda kõiki siinseid elanikke ning tahame ka edaspidi anda inimestele võimalusi kogukonna elus kaasarääkimiseks,” sõnas Urvet.


description: Kuressaare linnavalitsuse tellitud aastavahetuse ilutulestikku nimega “Tulevaatemängude suur esitlus” on põimitud väga erinevaid ja ka täiesti uudseid pürotehnilisi efekte ning kuus minutit kestvasse kavasse mahub 3199 lasku. Linnavalitsus andis eile […]

title: Linn võtab uue aasta vastu 3199 pauguga

maintext:
Kuressaare linnavalitsuse tellitud aastavahetuse ilutulestikku nimega “Tulevaatemängude suur esitlus” on põimitud väga erinevaid ja ka täiesti uudseid pürotehnilisi efekte ning kuus minutit kestvasse kavasse mahub 3199 lasku.
Linnavalitsus andis eile loa OÜ-le Tulekild Ilutulestikud aastavahetuse ilutulestiku korraldamiseks Kuressaare turu territooriumil.
Ilutulestiku maksumusena on töövõtulepingus linna poolt 2000 eurot ja OÜ Tulekild Ilutulestikud on lubanud sama summa väärtuses omapoolset lisapanust, seega on ilutulestiku koguväärtus 4000 eurot.


description: 8. detsembril tutvustab helilooja ja pianist Rein Rannap Kuressaares Pöide pruulikojas oma loomingut ja 2017. aasta ooperipäevadel esietenduva action-ooperi “Nurjatu saar” valmimist. Tõelistele Saaremaa ooperipäevade fännidele mõeldud üritusele saab pileteid […]

title: Rein Rannap tuleb saarele oma ooperit tutvustama

maintext:
8. detsembril tutvustab helilooja ja pianist Rein Rannap Kuressaares Pöide pruulikojas oma loomingut ja 2017. aasta ooperipäevadel esietenduva action-ooperi “Nurjatu saar” valmimist.
Tõelistele Saaremaa ooperipäevade fännidele mõeldud üritusele saab pileteid osta Piletimaailmast ja pool tundi enne algust kohapeal. Eile hommikul oli pileteid alles 47.
Rein Rannapi märuliooper “Nurjatu saar” pidi esialgsete plaanide kohaselt publiku ette jõudma juba tänavustel Saaremaa ooperipäevadel. Loomingulised ideed jooksid aga toona tehnilistel võimalustel eest ära ja nii otsustati see edasi lükata tulevasse aastasse.
Eesti Kontserdi meediajuht Lauri Aav ütles Saarte Häälele, et kohtumisel Rein Rannapiga selgubki, kuhu ooperiga praeguseks jõutud on ja mis edasi saab.
“Nurjatu saar” esietendub 15. juulil Kuressaare lossi ooperimajas. Kaasa teevad Marko Matvere, Mart Müürisepp, Saara Kadak, Bonzo, Kristel Aaslaid, Markus Teeäär ja teised. Samal päeval algab ka “salajane piletimüük”. 8. detsembril kell 10–12.30 on ooperipäevade piletid soodusmüügis Orissaare kultuurimajas ja kell 14–17 Kihelkonna kultuurimajas ning 9. detsembril kell 10–13 Kuressaares Arensburgi hotellis.
Piletid on odavamad olenevalt etendusest kuni 50 protsenti.
Lauri Aav ütles, et salamüügi eesmärk ei ole lihtsalt piletid ära müüa, vaid ikkagi see, et just saarlased pääseksid ooperipiletitele ligi.
Saaremaa ooperipäevad kestavad 14.–22. juulini. Peakülaline on tänavu Krefeld-Mönchengladbachi teater Saksamaalt.


description: Naiskdukaitse (NKK) Saaremaa ringkond koos Kadi raadio ja ajalehega Saarte Hääl kutsusid juba kaheksandat korda kuduma ja kinkima kõigile Saare maakonna ajateenijatele jõuluks paari sooje villaseid sokke. Kui tänavu oli […]

title: Ajateenijad saavad täna sokid

maintext:
Naiskdukaitse (NKK) Saaremaa ringkond koos Kadi raadio ja ajalehega Saarte Hääl kutsusid juba kaheksandat korda kuduma ja kinkima kõigile Saare maakonna ajateenijatele jõuluks paari sooje villaseid sokke.
Kui tänavu oli tarvis kokku saada vähemalt 150 paari sokke, siis täna, mil tragid naiskodukaitsjaid mandril sokke üle andmas on, võib tõdeda – ilma ei jää mitte keegi! Saarte Hääle toimetusse oli eilseks kogunenud 107 paari värvikirevaid varbasoojendajaid, üle maakonna asuvatesse kogumispunktidesse kogunes sokke aga täpselt nii palju, et vajalik hulk saadi kindlalt kokku.
NKK Saaremaa ringkonna esinaine Mare Kirr tunnistas, et lõppev aasta on olnud suurepärane ja täpselt sama suurepäraselt läks korda ka seekordne sokikampaania. “Tundub, et inimestele läheb järjest rohkem korda, kuidas motiveerida meie oma saare noori saarele tagasi tulema või kuidas neile lihtsalt rõõmu valmistada,” rääkis Kirr. “Kuidas me muidu neile teada anname, et oleme olemas ja nemad on meie jaoks olulised. Ikka on ju hea tunne, kui kodust sellised head soovid tulevad.”
Kõigile kudujatele suur tänu! Seda nii naiskodukaitsjate kui ka Saarte Hääle ja Kadi raadio poolt. “Sokkidesse on kootud soojus, hellus ja head soovid. Juba saare poiste peale mõtlemine ja kogu see pealehakkamine on palju kiitust väärt,” kinnitas Kirr. “Topeltkallistused veel neile, kes kudusid rohkemgi kui ühe paari sokke!”
Sokkide üleandmine läheb lahti täna. Vähemalt suurematesse pataljonidesse viivad Saaremaa naiskodukaitsjad tänase päeva jooksul sokid kohale. Ka ülejäänuteni jõuavad sokid veel sel nädalal, kindlasti enne jõule. Lisaks ajateenijatele lähevad sokid piirivalvelaeva Valve meeskonnale ja Kuressaare vapilaeva Admiral Cowan meeskonnale.


description: Kuressaare Pargi lasteaia arhitektuurikonkursi võidutöö lahenduse tingis autorite sõnutsi krundi vähene valgus ja soov murda välja klassikaliste lahenduste nõiaringist. Võidutöö järgi lasteaia nime siiski muutma ei hakata. KARISMA Arhitektid OÜ […]

title: Kuressaare Pargi lasteaed Pardi nime siiski ei saa

maintext:
Kuressaare Pargi lasteaia arhitektuurikonkursi võidutöö lahenduse tingis autorite sõnutsi krundi vähene valgus ja soov murda välja klassikaliste lahenduste nõiaringist. Võidutöö järgi lasteaia nime siiski muutma ei hakata.
KARISMA Arhitektid OÜ (autorid Risto Parve, Kai Süda, Heldi Jürisoo, Martin Kinks, Margit Valma) esikohatööd “Kas pardid räägivad?” pidasid hindajad sümpaatseks, “kuna palju on mõeldud vaadetele ja valguse pääsule siseruumidesse, sealjuures nii otse kui ka kaudselt”. Lahendus on retrohõnguline, Kuressaare mõistes rutiinivaba, samas sümmeetriline, rõhutades kunagise vana mõisamaja sümmeetriat.
Volitatud arhitekti Risto Parve sõnul hakkas ideelahendus hargnema sellest, et lasteaia krundil on probleeme valgusega. “Maja avaneb põhja poole, valgus tuleb aga n-ö tagahoovist. Kõige olulisem küsimus oligi, kuidas saada rühmaruumidesse valgust. Sealt arenes välja arhitektuuriline lahendus, katusemaastik ja valgusepüüdmine,” rääkis ta.
Parve sõnul oli autoritel ka soov murda klassikaline lasteaia lahendus, kus sissepääsusid rühmadesse on mitu. “Meie idee oli üks ühine ala, mis loob ka pidulikkust, avarust ja annab ka lastele võimaluse rohkem kokku saada.”
Abilinnapea ja võistluse žürii esimees Tiia Leppik nentis, et kõik 12 võistlustööd olid ühtlaselt kõrge tasemega, mõned siiski eriti põhjalikult läbimõeldud ja läbitöötatud.
Parima ideekavandi autoritega sõlmitakse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluses hankeleping lasteaia eel- ja põhiprojekti koostamiseks. Projekteerimistööde ja autorijärelevalve eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 80 000 eurot.
Töid hindas žürii koosseisus Tiia Leppik (žürii esimees, Kuressaare linnavalitsus), Loona Lepp (linnaarhitekt, Kuressaare linnavalitsus), Maria Reimal (vanemarhitekt, Kuressaare linnavalitsus), Lilian Hansar (Eesti kunstiakadeemia dekaan), Markus Kaasik (volitatud arhitekt-ekspert), Kaire Nõmm (volitatud arhitekt). Ekspertidena olid kaasatud Sulev Nurme (maastikuarhitekt), Indrek Himmist (teedeinsener-audiitor) ja Õilme Salumäe (Kuressaare linnavalitsuse haridusnõunik).
Pargi lasteaia arhitektuurikonkursi auhinnad
I koht 5000 eurot
“Kas pardid räägivad?” KARISMA Arhitektid OÜ (autorid Risto Parve, Kai Süda, Heldi Jürisoo, Martin Kinks, Margit Valma)
Võistlustöö on sümpaatne, kuna palju on mõeldud vaadetele ja valguse pääsule siseruumidesse, sealjuures nii otse kui ka kaudselt. Annab lootust, et ruumid jäävad valgusküllased. Retrohõnguline. Kuressaare mõistes rutiinivaba. Sümmeetriline, rõhutab kunagise vana mõisamaja sümmeetriat. Sobib asukohta. Hästi proportsioneeritud. Ruumiliselt põnev. Fuajee koos ühiste garderoobide ja avara ühistegevuste alaga on funktsionaalne ja lisab pidulikkust hoonesse sisenemisel. Suure saali liitmise võimalus fuajeega lisab ürituste korraldamisel paindlikkust.
II–III koht 3500 eurot
Maagia – OÜ b210 ja O3 Inseneribüroo OÜ (autorid Aet Ader, Mari Hunt, Kadri Klementi, Karin Tõugu, Mari Möldre, Nele Shverns, Alina Nurmist, OÜ b210)
Ruumiprogrammi lahendus parim. Ilusad sisevaated, huvitavad rühmaruumid salatubadega (annavad võimalusi fantaasiaküllaseks kasutuseks – ronimisseinad, liumäed). Logistika päris hea. Päike rühmaruumides.
Materjalikasutuses puit on lastesõbralik ja keskkonda sobiv. Mängualale pakutud lahendus läbimõeldud, idee tore ja hariv. Meeldiv, et lõunapoolne hooviosa on kaasatud mängualasse.
Väga huvitavad väikevormid. Lasteaia tänavale paigutatud parkimisala koos tsentraalse alleega rõhutab ajaloolise pargi pidulikkust.
Alma – KUU arhitektid (autor Juhan Rohtla)
Orgaaniline vormilahendus. Lasteaialik. Loogiliselt paigutatud ruumide grupid. Soovitud ühistegevuse ruum. Hoone mahuline liigendamine ja põhiidee mõjuvad sümpaatselt. Erineva töötlusega puit fassaadimaterjalina on keskkonda sobiv.
Ergutuspreemia 2000 eurot
Origami – Agabus Arhitektid OÜ (autorid Katrin Vannas, Kerttu Mäesalu)
Põhjalikult läbilahendatud. Mõeldud on vaadetele, tegevustele ja ruumielamusele. Välimus sümpaatne, mahud varieeruvad, pakuvad üllatusi. Hästi mõjuvad sissepääsude kohale kavandatud ribilised varjualused, mis on viilkatusega põhimahu jätkuks. Välisilme üldiselt kaasaegne ja meeldiv.


description: Saare maakonna kultuuriaasta pidulikul lõpetamisel Kuressaare kultuurikeskuses ei saanud üle ega ümber ees ootavast omavalitsuste ühinemisest, kuid kõlama jäi siiski julgustav mõte, et ega see kultuur ka suures ühendvallas kuhugi […]

title: Kultuuriaasta lõpetamisel andis tooni ühinemine

maintext:
Saare maakonna kultuuriaasta pidulikul lõpetamisel Kuressaare kultuurikeskuses ei saanud üle ega ümber ees ootavast omavalitsuste ühinemisest, kuid kõlama jäi siiski julgustav mõte, et ega see kultuur ka suures ühendvallas kuhugi kao.
Saare maavalitsuse kultuurinõunik Valve Heiberg tõdes, et täpselt ei tea, mis ühinemine toob. “Kindel on see, et ühtegi reformi ei tehta selleks, et kõik endistviisi jääks,” lisas ta ja avaldas lootust, et ka uutel valitsejatel jätkub tarkust valdkonna spetsialistidega nõu pidada.
Möödunud aastaga jäi Heiberg igati rahule: “Kõlab trafaretselt, aga päriselt ka oli toimekas kultuuriaasta.” Ta soovitas inimestel silmad lahti hoida ja näha, et maakonnas on võimalik osa saada nii taidlusest kui ka professionaalsest kultuurist. “Balletti ei näe, aga midagi võib ka mandril vaatamas käia,” lausus Heiberg.
Preemiad tublimatele
Traditsiooniliselt anti kultuuriaasta lõpetamisel üle mitmeid preemiaid. Hendrik Krummi nimelise kultuuripreemia laureaadiks kuulutati Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee suure isikliku panuse ja väljapaistvate tulemuste eest Saaremaa kultuurielu kauaaegsel edendamisel.
Sillavee on ka Salme vallateatri juhendaja ja lavastaja. Trupp on pälvinud tiitleid paljudel festivalidel. Lisaks tegutseb vallateatri juures edukalt noorte näitetrupp.
Maire Sillavee toonitas, et kultuuritööd ei tehta üksinda. Tänu headele kolleegidele olen siin, märkis ta ja lisas: “Hea ülemusega võib palju ära teha.”
Saaremaa kultuuripärli preemia pälvis Kuressaare linnateatri direktor Piret Rauk etenduskunstide avatud vahendamise ja loovalt inspireerivate rollide eest teatrilaval. Tänavu mängis Rauk näiteks Debora Vaarandit Raivo Trassi lavastuses “Paljasjalgne Debora”. Samuti esietendus sel aastal VAT Teatri “Alias”, kus ta mängib üht peaosa.
Elutööpreemia pälvis võimlemisõpetaja ja treener Tiiu Haavik järjepideva, loova ja tulemusliku tegevuse eest võimlemistraditsioonide edendamisel. Tema loodud võimlemisklubil Gymnastica täitus eelmisel kevadel 25. tegevusaasta. Tänu Haaviku tegevusele koolides ja võimlemisklubis on rühmvõimlemine maakonnas väga populaarne ja festivale rohkesti.
Ei jää veel koju
Tiiu Haavik ütles, et selliste üllatuste nimel tasub elada ja töötada. “Tore, et olete võimlemise kaasanud,” tänas ta kultuurirahvast. Haavik tõdes, et mõtles sellest aastast koju jääda, kuid augustis hakkasid tüdrukud talle helistama ja nii juhendab ta praegugi paari gruppi.
Kultuurkapitali Saaremaa ekspertgrupi aastapreemiaid anti tänavu välja neli. Aastapreemia pälvisid Helje Raaper tulemusliku tegevuse eest rahvusliku folklooripärandi väärtustamisel ja tutvustamisel, Mai Rand koorilaulu kõlailu loomise ja Saaremaa laulupeo “kaldale tüürimise” eest, Imbi Padar ja Mareli Rannap Saaremaa rahvarõivaste ilu ja rikkaliku varamu väärtustamise ning Tiit Jõgi merekultuuri traditsioonide hoidmise, kasvatamise ja jagamise eest.
Rahvakultuuri kolleegipreemia ehk Mudsu-Mudsu preemia andsid kolleegid rahvakultuurispetsialist Krista Lembri eestvedamisel ja regilaulu saatel Valve Heibergile. Kultuurisõbra nimetuse pälvis Saarte Hääle ajakirjanik Raido Kahm.
Viimaks esitleti Saare maakonna 2017. aasta kultuuri- ja spordikalendrit, mis on järjekorras viieteistkümnes. Kalendri kujundas Arni Ots. Heiberg tõdes, et sellisel kujul jääb see paljude inimeste ja organisatsioonide koostöös valminud kalender viimaseks.
Kalendrit vastu võtmas käinud omavalitsuste esindajad olid aga teist meelt. Muhu vallavanem Raido Liitmäe arvas, et ju neid kalendreid tuleb ikka veel, kuna kultuur ei sõltu ju valla piiridest. “Kolletusid kihelkonnad, varisesid vaprad vallad, kuid kultuur on ja jääb,” leidis aga Mustjala vallavanem Kalle Kolter.
Kuressaare linnavalitsuse kultuurinõunik Heli Jalakas märkis aga, et tema meelest on kultuuritegelased juba ammu ühe mütsi all. “Läheme edasi rõõmsalt” kinnitas Jalakas.


description: Eesti inimene on jõulude ajal söömisharjumuste ori. Seda ei saa pahaks panna. Kuressaare ametikooli koka eriala kutseõpetaja Halliki Väli ütleb, et ka tema pere ootab ikka siga ja hapukapsast. Samas […]

title: Jõululauale leivatort ja soolakoorikus kala

maintext:
Eesti inimene on jõulude ajal söömisharjumuste ori. Seda ei saa pahaks panna. Kuressaare ametikooli koka eriala kutseõpetaja Halliki Väli ütleb, et ka tema pere ootab ikka siga ja hapukapsast. Samas võib ju alati proovida traditsioonilisi toite väheke teises võtmes.
Saarte Hääl sadas sõna otseses mõttes sisuliselt etteteatamata sisse ametikooli pagari eriala tundi, kus vahelduseks tehti ka tavalist sööki. Seda just mõttega läheneda jõuludele veidi teisiti.
Retseptid koos valmistamisõpetusega ilmusid laupäevases Saarte Hääles.


description: Agrometeoroloogiliste vaatluste alast uuringut läbiviiv Eesti taimekasvatuse instituut (ETKI) leiab, et vaatluspunkt tuleks luua ka Saaremaal. “Klimaatiliste tingimuste kirjeldamise seisukohalt peaks järgmine vaatluste koht paiknema saartel, arvestades põllumajandusliku tootmise ulatust […]

title: Agrometeoroloogilised vaatlused Saaremaale?

maintext:
Agrometeoroloogiliste vaatluste alast uuringut läbiviiv Eesti taimekasvatuse instituut (ETKI) leiab, et vaatluspunkt tuleks luua ka Saaremaal.
“Klimaatiliste tingimuste kirjeldamise seisukohalt peaks järgmine vaatluste koht paiknema saartel, arvestades põllumajandusliku tootmise ulatust Saaremaal,” märgib uuringu “Agrometeoroloogilised prognoosid ja kokkuvõtted” vahearuandes projektijuht Jüri Kadaja.
Eelmise sajandi viiekümnendatel kuni kaheksakümnendatel aastatel tehti agrometeoroloogilisi vaatlusi kõigis rajoonides peale Hiiumaa. Sajandi viimasel kümnendil vähenes vaatluskohtade arv kuni agrometeoroloogilise vaatlusvõrgu sulgemiseni 2002. aastal.
Praegu toimuvad agrometeoroloogilised vaatlused ainult ETKI alluvuses Jõgeval, mille andmed on võrdlemisi heas kooskõlas naaberpiirkondadega. Kõigi näitajate osas erinevad Jõgevast kõige enam saared ja rannikualad.
Eesti teraviljasektori arengukava aastateks 2014–2020 leiab, et kliimamuutustega seoses ja Euroopa kliimaprogrammi raames on teave agrometeoroloogilistest trendidest ja kliimamuutuste mõjust muutunud taimekasvatusele uuesti ajakohaseks. Seire on oluline ka keskkonnasõbralike ja efektiivsete väetamis- ja taimekaitserežiimide koostamisel.
Jüri Kadaja sõnul on Eesti ilmaolud piirkonniti erinevad, kuid iga põlluharija tahab maaharimisel saada võimalikult häid andmeid kohalike olude kohta. Seire käivitamine nõuaks piirkonna peale 0,5 töökoha loomist. Samas on Kadaja sõnul vaja lahendada nüüdisaegsel tasemel mullaniiskuse kui ühe olulisema agrometeoroloogilise näitaja mõõtmise probleem. Seni toimub see töömahuka ja füüsiliselt raske mullapuuri ja termostaadimeetodiga, mis piirab mõõtmiste mahtu ega võimalda ka mullaniiskuse dünaamika pidevat registreerimist.
Tänapäevane seire nõuab viit dielektrilise läbitavuse mõõtmisel põhinevat mõõtejaama, et mõõta mullaniiskust püsivalt 0–50 cm sügavusel 10 cm sammuga peamiste põhikultuuride (taliteravili, suviteravili, põldhein, raps, kartul) põldudel, ja üht portatiivset seadet, mis võimaldaks erinevates asukohtades teha kiiresti perioodilisi kordusmõõtmisi vähemalt kuni 50 cm sügavuseni.
Kadaja sõnul vajab põllumees kõige enam infot mulla niiskuse ja temperatuuri kohta. “Oluline on just muld – maapinna lähedane õhukiht, kus tekivad ohud öökülmade korral, mulla talvine külmumine ja kevadine sulamine, taimede seisund,” loetles Kadaja. “Selle põhjal on taimekasvatajal võimalik hinnata, millised on taimede vajadused ja mida tuleks neile täiendavalt anda.”
Agrometeoroloogilised mõõtmised
Taimekasvuperioodil
Mullaniiskus ja sademed
Taimede arengufaasid
Külvide seisund ja ebasoodsatest ilmastikutingimustest tingitud kahjustused
Maapinna temperatuur ja mullatemperatuuri profiil
Kasvudünaamika, produktiivsuse elemendid
Looduslike liikide fenoloogilised vaatlused
Talvitusperioodil


description: Valitsus plaanib riigi osalusega äriühingute nõukogude liikmetega tegelema hakkavasse nimetamiskomiteesse määrata erasektorist kolm liiget: Gunnar Oki, Mait Paltsi ja esimehena Erkki Raasukese. Meediale on Erkki Raasuke kinnitanud, et on komitee […]

title: Raasuke asub riigifirmade nõukogusid nimetama

maintext:
Valitsus plaanib riigi osalusega äriühingute nõukogude liikmetega tegelema hakkavasse nimetamiskomiteesse määrata erasektorist kolm liiget: Gunnar Oki, Mait Paltsi ja esimehena Erkki Raasukese.
Meediale on Erkki Raasuke kinnitanud, et on komitee töös osalemisest huvitatud, kuid selle koosseis on alles komplekteerimisel ja pole veel selge, mismoodi see mehitatakse. Saarte Häälele ütles Raasuke, et kõnealuse teemaga on hoog läinud praegu juba liiga suureks. Tema sõnul on praegu käimas vaid diskussioon ja olemas on plaan edasiliikumiseks. “Kui detailid paigas ja peamised otsused tehtud, siis saab ehk rohkem rääkida,” lubas Raasuke.
Raasuke on riigi äriühingute teemaga olnud BNS-i andmetel seotud juba rohkem kui neli aastat ja isegi kui neil äriühingutel ei ole selle aja jooksul võib-olla kõige paremini läinud, on eriti just juhtimisküsimustes olnud viimasel ajal palju positiivset arengut.
Komisjoni koosseisu puhul on lähtutud põhimõttest, et riigi osalusega äriühinguid tuleb juhtida analoogsetel põhimõtetel erakapitalile kuuluvate äriühingutega, et saavutada ühingute parim juhtimine ning seeläbi nende väärtuse ja riigi dividenditulu kasv.
Seetõttu peaks viieliikmelise komisjoni kolm liiget olema erasektori esindajad.
Nimetamiskomitee hakkab äriühingute üldkoosolekutele tegema ettepanekuid nõukogu liikmete valimiseks ja tagasikutsumiseks, nõukogu suuruse ja liikmete arvu ning neile makstava tasu kohta ja nõukogu töökorralduse parandamiseks.


description: Saaremaal sündinud, ent suure osa oma elust Pärnus elanud Henno Sepp on üks Pärnu saarlaste seltsingu asutajatest. Pea igale pärnakale tuttav Henno Sepp on sündinud Mustjala vallas Küdemal. Oma 94. […]

title: Henno Sepp saab vabatahtliku aumärgi

maintext:
Saaremaal sündinud, ent suure osa oma elust Pärnus elanud Henno Sepp on üks Pärnu saarlaste seltsingu asutajatest.
Pea igale pärnakale tuttav Henno Sepp on sündinud Mustjala vallas Küdemal. Oma 94. eluaastast on ta aktiivselt vabatahtlikuna panustanud 30. Ta korraldab seltsielu ning juhendab laste ja noorte huviringe.
Lisaks sellele on ta pillimees, üleriigiliste külapillimeeste kokkutulekute algataja, filatelist, spordimees, giid, pulmavanem jne. 1990. aastal oli Henno üks Pärnu saarlaste seltsingu asutajatest.
Henno innustusel tulid ka Pärnu kandi postmarkide kollektsionäärid 1962. aastal kokku ning koos käiakse regulaarselt tänaseni.
Üleriigiline vabatahtlike tänuüritus toimub täna, 4. detsembril Estonia teatri talveaias. Ürituse patrooniks on ja tunnustused annab üle president Kersti Kaljulaid.
Vabatahtlike tunnustamiseks laekus sel aastal 149 ettepanekut, mille hulgast tegi oma valiku hindamiskomisjon. Tunnustuse saab 5 kaasajat, kaks ettevõtet ja kümme vabatahtlikku.
Tunnustust antakse välja juba 11 korda. 2016. aastal korraldab vabariiklikku tunnustust Eesti Külaliikumine Kodukant Kodanikuühiskonna Sihtkapitali toetusel.


description: Politsei kontrollis helkurinädala raames 880 jalakäijat, kellest 230-le tuli helkuri riietele kinnitada. Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanema Meelis Juhandi sõnul on olukord nagu poolik veeklaas. “Kokkuvõttes on olukord tegelikult ju nii hea […]

title: Veerand inimestest ei kanna helkurit

maintext:
Politsei kontrollis helkurinädala raames 880 jalakäijat, kellest 230-le tuli helkuri riietele kinnitada. Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanema Meelis Juhandi sõnul on olukord nagu poolik veeklaas. “Kokkuvõttes on olukord tegelikult ju nii hea kui ka halb,” märkis Juhandi. Kolmveerandil kontrollituist oli helkur olemas, veerandil seevastu mitte.
Üllatav oli Juhandi meelest see, et paljudele pidi selgitama helkuri vajalikkust ka valgustatud alal.
“Teine vabandus, mida toodi, oli see, et tuldi autoga. Paljud vabandasid, et neil jäi helkur teise jope külge,” rääkis ta enamlevinud vabandustest.
“Muret teeb nende inimeste suhtumine, kes ei pea helkuri kasutamist valgustatud tänavatel oluliseks,” ütles Juhandi, selgitades, et maanteeameti statistika kohaselt juhtub enamik liiklusõnnetusi jalakäijatega just linna valgustatud teedel.
Juhandi kutsub kõiki üles helkurit kandma ja olema ise eeskujuks. Samuti tuletama helkuri kandmise vajadust meelde neile, kes seda ei kanna.
KONTROLLITI
5. detsembri hommikul kontrolliti ajavahemikus
kl 7– 8.30 maakonna erinevais paigus kokku
115 inimest, kellest 30-le tuli helkur anda.
7. detsembri õhtul kella 15-st 19-ni kontrolliti
408 kergliiklejat, kellest 91-le tuli jällegi helkur riiete külge kinnitada.
8. detsembri õhtul kell 16.30–19 kontrolliti Kuressaare linnas kokku 357 kergliiklejat ja jällegi tuli kolmandikule jalakäijatest, täpsemalt 109-le, helkur riietele kinnitada.


description: 16. detsembril pidasid Orissaare spordiinimesed traditsioonilist aastalõpupidu. Tehti kokkuvõtteid, tänati koostööpartnerid ja toetajad, kuulati Orissaare muusikakooli imekaunist kontserti, kuulutati välja Orissaare aasta noorsportlane ja aastasportlane. Muidugi käis ka jõuluvana. Orissaare […]

title: Orissaare aasta sportlane on Villu Vakra

maintext:
16. detsembril pidasid Orissaare spordiinimesed traditsioonilist aastalõpupidu. Tehti kokkuvõtteid, tänati koostööpartnerid ja toetajad, kuulati Orissaare muusikakooli imekaunist kontserti, kuulutati välja Orissaare aasta noorsportlane ja aastasportlane. Muidugi käis ka jõuluvana.
Orissaare aasta noorsportlane on Riko Robi Tamtik ja aasta sportlane teist aastat järjest triatlonist Villu Vakra.


description: Lääne-Saare valla teine sünnipäevapidu peeti laupäeval Kärla spordihoones. Tantsulusti pakkus ansambel Apelsin, lustakat külakosti tõi Esna vallavanem Paavel Koosaar (paremal), kes võttis nii ühe kui teise kallal ega jätnud aasimata […]

title: Lääne-Saare vald pidas teist sünnipäeva

maintext: Lääne-Saare valla teine sünnipäevapidu peeti laupäeval Kärla spordihoones. Tantsulusti pakkus ansambel Apelsin, lustakat külakosti tõi Esna vallavanem Paavel Koosaar (paremal), kes võttis nii ühe kui teise kallal ega jätnud aasimata ka vallavanem Tiina Luksi ja vallavolikogu liiget Andres Tinnot.


description: Suuremalt näeb võitjate nimesid klikkides SIIA! Auhinnad saab kätte Rae kaupluse lihaletist kuni 27. detsembrini isikut tõendava dokumendi alusel. Palju õnne võitjatele! Print PDF

title: Vaata, kes võitisid Saarte Häälelt jõuluks kena pörssakoodi!


description: Eile said Kuressaares Veski trahteris jõulude puhul kokku veteranõpetajad. Ürituse korraldas Saaremaa haridustöötajate liit. Selle juhatuse liige Mare Meisterson ütles, et jõulude puhune kokkusaamine on juba üle 20 aasta kestnud […]

title: Veteranõpetajad tähistasid jõule

maintext:
Eile said Kuressaares Veski trahteris jõulude puhul kokku veteranõpetajad.
Ürituse korraldas Saaremaa haridustöötajate liit. Selle juhatuse liige Mare Meisterson ütles, et jõulude puhune kokkusaamine on juba üle 20 aasta kestnud traditsioon.
“See on hea võimalus kokku saada, koos istuda, viimasel ajal oleme oma meelispaigaks valinud Saaremaa Veski. Oodatud on kõik kunagised pedagoogid üle terve Saaremaa, tavaliselt on kohal käinud inimest 20–25,” rääkis Meisterson. Tänavu oli peole registreerinud 24 inimest.
Ta lisas, et ürituse kordamineku eest hoolitsevad ka koolide ametiühendused, kes pensionipõlve nautivaid õpetajaid toimuvast teavitavad. Välja on kujunenud regulaarsed käijad, kes seda kokkusaamist alati ootavad.
“Kunagi transportisid vallad ise oma õpetajaid linna ja tagasi koju, kuid nüüd sellist asja enam ei ole, igaüks peab omal jõul kohale ja koju saama. Loodame, et äkki ühine vald toob meie ridadesse rohkem aktiivseid õpetajaid, kes praegu ühel või teisel põhjusel tulla ei saa,” rääkis Mare Meisterson. Praegu on aktiivsemad osalejad linnast või selle lähistelt.
Seekord laulsid kunagistele pedagoogidele Valjala põhikooli noored. Fotol esiplaanil (paremalt) Vilve Männa, Mare Meisterson ja Kati Haamer.


description: * Gümnasistid kutsusid supile * Kes on suurimad dividendimaksjad? * Ajateenijad saavad varbad sokisoojaks * Põlluvälja tehnoparki on kolimas uus ettevõte! Print PDF

title: Homses, 20. detsembri Saarte Hääles!


description: “Kui järjekordne aasta mööda saab, siis positiivse poole pealt peaks inimene iga aastaga natukene targemaks saama, aga teisest küljest jääme jällegi iga aastaga vanemaks,” leiab kirjanik Ülo Tuulik. “Selliselt mõeldes […]

maintext:
“Kui järjekordne aasta mööda saab, siis positiivse poole pealt peaks inimene iga aastaga natukene targemaks saama, aga teisest küljest jääme jällegi iga aastaga vanemaks,” leiab kirjanik Ülo Tuulik. “Selliselt mõeldes on siin meeldiv ja kohustuslik mingil kombel ühendatud. “
Oma esinemistes olen pidanud vajalikuks anda omapoolne definitsioon, mis inimesele eluks olulised märksõnad on. Need on mälu ja tänulikkus. Tavaliselt jäetakse tänamised teksti lõppu, aga sel korral hakkaksin tänamisega algusest pihta.
Mis puutub aasta jooksul targemaks saamisse, siis tänaks Kuressaares sündinud ja kasvanud ning nüüd Tallinnas töötavat Marko Siili, kes on aastakümneid olnud Saaremaa esimaletaja. Tema on üks maailmas ringi rändaja, kes mitu korda aastas külastab ka meie suurt idanaabrit. Just tema tõi mulle Peterburist väga huvitavaid ja olulisi raamatuid. Suurel Venemaal ilmub trükiteoseid palju ja mitte ainult propagandistliku tähendusega, vaid ka tõsiseid teoseid – ennekõike neid, mis puudutavad ajalugu. Kui olen nõksukese targemaks saanud, siis tänu Markole.
Tublid lapselapsed
Teisest küljest, kui vananeme, hakkavad märkamatult tervisehädad tunda andma. Ja miks ma ei peaks aastavahetusel tänama Kuressaare haigla kahte head arsti Andres Sarjast ja Ivar Vippi, kes just aasta lõpu poole minu väikeseid, kuid siiski minu jaoks olulisi tervisehäireid oskasid väga hästi leevendada.
Kui aga küsin endalt, kes on mulle pidevalt hingerõõmu ja -rahu ning head tunnet andnud, siis peaksin kiitma oma lapselapsi – oma järglastest nelja poissi. Üks jätkab tööd Hiinas ülikooli õppejõuna. Teine sai valmis oma doktoritöö, mida kaitseb rahvusvahelise mereõiguse alal eeloleval aastal. Kaks nooremat poissi lõpetasid Tartus gümnaasiumi ja alustasid teed kõrgema hariduse poole. See tahtmine targemaks saada ja selle juures väga kindel arusaamine, et seda saab teha püsiva ja järjekindla tööga, on tänapäeva heitlikus maailmas üks tõeline hingekosutus.
2016. aasta oli pikk, väsitav, monotoonne, segane ja ärev. Ma ütleksin need sõnad nii üleilmses pildis kui ka Euroopale ja meie oma Eesti Vabariigile, kus poliitilise olme üksikasjad on muutunud väsitavalt monotoonseks.
Ärevust tekitavad sõjakolded laias maailmas ja pagulaste pidev juurdevool Euroopasse. Kui pisutki vaatame oma kodutänavalt kaugemale, siis sellised asjad peaks igaühte meist natukene murelikuks tegema. Need on aktiivsemaks muutunud ühiskondlik-poliitilised ilmingud, mis ühel kaunil päeval mitte mingil juhul ei lõpe ega läbi saa. Ma näen, et õige mitmeid aastaid elame sellises hingelises ärevuses.
Pagulus ja parempoolsus
Mis saab sellest turvalisest ja edukast ja pika ajalooga Euroopast, kus mitte ainult pagulus, vaid ka intensiivistuv agressiivne parempoolsus hakkab ennast mitmel pool näitama. Selline on põgus poliitiline provintsis elava vananeva eesti kirjaniku pilk tänasele maailmale.
Kui rääkida positiivsusest, siis möödunud aasta andis meile üsna palju kõikvõimalikke juubeleid. Kogu aasta oli ülemaailmne Paul Kerese aasta. Seda tähistati tõepoolest kõikjal, kuna Keres on olnud läbi aegade tuntuim eestlane. Võib-olla nüüd Arvo Pärt on saanud tema kõrvale.
Möödus ka 70 aastat Nürnbergi protsessist, mis tegi kokkuvõtteid viimasest suurest sõjast. See on oluline tahapoole vaatav tähtpäev – kuidas see sõda toimus ja millega lõppes ning millised on need hoiatused, mida sellest kaasa võtta.
Peale selle oli hulk kolleegide juubeleid – meie hulgast lahkunud Debora Vaarandi 100. sünniaastapäev ning minu edukalt toimetavatest kolleegidest said 70-aastaseks Rein Veidemann ja Viivi Luik ning Mats Traat 80-aastaseks.
Positiivsete emotsioonide hulka kuulub kahtlemata ka see, et saime Eesti kirjanike liidule uue esimehe, Tiit Aleksejevi. Tema esimese poole aasta tööga ollakse väga rahul. Selle aasta sisse mahub ka kirjanikkonnale üks oluline lisavõimalus. Kui eelmisel aastal hakati andma palka viiele kirjanikule, siis selle aasta lõpuks lisandus veel neli. See on meie suure kirjanikkonna arvu juures väike number, aga ikkagi samm edasi. Selles mõttes peame tänulikud olema.
Uueks aastaks soovin saarlastele, et me need ammu oodatud parvlaevad kätte saaksime. Et ei oleks mingit psühholoogilist takistust mandriinimestel ja välismaalastel nii kaunisse kohta tulekuks ja et mingisugused hetkeseisud transpordi vallas ei hakkaks seda kuidagi häirima. Soovin, et meie omalt poolt ei läheks, kogu minu lugupidamise juures hiidlaste vastu, uusi laevu vastu võtma kitsega. Lähme parem ise. Vaatame, kuidas nad tulevad, sest laev on ju alati ilus. Soovin, et me oleks ikkagi regulaarselt ja püsivalt ühendatud meile tähenduslikult suure, väga suure Eestimaaga.


description: * Tudraõlitootja hakkab tegema ka kinoajahu * Saaremaal saab vabalt veel seenel käia * Pikanäpumees sai tingimisi karistuse * Lööne sohu võivad kerkida hiigeltuulikud! Print PDF

title: Homses, 28. detsembri Saarte Hääles!


description: Kuressaares võimutseb kamp lumekuuliterroriste, kes täiskasvanute autoriteedile ei allu. “Mind loobiti ikka südamest,” tunnistas üks lumekuulilaadungi ohvriks langenu. “Alles pühapäeval andsid need noormehed minu pojale jalaga kõhtu ja kui neid linnas […]

title: HOMSES SAARTE HÄÄLES: Lumekuulivandaalid terroriseerivad kuressaarlasi

maintext:
Kuressaares võimutseb kamp lumekuuliterroriste, kes täiskasvanute autoriteedile ei allu.
“Mind loobiti ikka südamest,” tunnistas üks lumekuulilaadungi ohvriks langenu. “Alles pühapäeval andsid need noormehed minu pojale jalaga kõhtu ja kui neid linnas otsisin, põgenesid eest ära,” kurtis teine. “Olen kaalunud ka politseisse pöördumist. Sellele tuleb lõpp teha,” kinnitas kolmas.
Milline karistus võib kampa oodata, loe juba homsest Saarte Häälest!


description: * Juhatus taunis purjutamist kalurite üldkoosolekul * Nasvakas läks fileerimistsehhi pärast kohtusse * Kohtunik noomis äpardunud metsaettevõtjat * Saarlaste projektidele hooandjaid jagub! Print PDF

title: Homses, 29. detsembri Saarte Hääles!


description: Naisteajakirja Anne & Stiil iluauhindade galal kuulutati parimaks Eesti ilutooteks kätekreem Tilk! Love Me. Tilk.bio puhtad ilutooted valmivad Saaremaal. Print PDF

title: Saaremaa Tilk! on parim


description: Saare maakonna kultuuriaasta pidulikul lõpetamisel tunnustati kõige olulisemate preemiatega Piret Rauka, Tiiu Haavikut ja Maire Sillaveed. Neid kõiki usutles Kadi raadio “Keskpäeva” saates Tõnis Kipper. Kultuuripreemia “Kultuuripärl” pälvis Kuressaare linnateatri […]

title: Kultuuripreemiad leidsid väärilised laureaadid

maintext:
Saare maakonna kultuuriaasta pidulikul lõpetamisel tunnustati kõige olulisemate preemiatega Piret Rauka, Tiiu Haavikut ja Maire Sillaveed. Neid kõiki usutles Kadi raadio “Keskpäeva” saates Tõnis Kipper.
Kultuuripreemia “Kultuuripärl” pälvis Kuressaare linnateatri direktor Piret Rauk etenduskunstide avatud vahendamise ja loovalt inspireerivate rollide eest teatrilaval. Rauga sõnul tuleb teatris palju tööd teha, kuid oluline on tema hinnangul ka õnn. “Ilmselt meil on olnud seda õnne ja on tööd tehtud ja see kõik kokku annab tulemuse,” lausus ta. Samas rõhutas ta, et teatris pole kunagi nii, et nüüd on kõik justkui “valmis”.
2016. aasta oli linnateatri jaoks aga märkimisväärne, kuna teater sai esimesed lepingulised näitlejad. Rauk toonitas, et näitlejaid on linnateatris töötanud varemgi, kuid päris sellist oma näitlejate kollektiivi linnateatril olnud ei ole.
Piret Rauga oma esitusi võib nautida nii laval kui ka televisioonis. Tema kõige hilisemaks tegelaskujuks on Debora Vaarandi Urmas Lennuki kirjutatud ja Raivo Trassi lavastatud “Paljasjalgses Deboras”. “See on lavastus, mille üle ma olen väga uhke,” kinnitas Rauk. Tema sõnul ongi Eesti teatrite üks eesmärk tegeleda lugudega, mis räägivad suurkujudest.
Lisaks esietendus VAT teatris sel aastal “Alias”, kus Rauk mängib üht peaosa. See on inimlik ja lihtne lugu üksindusest. Peale selle mängib ta ka Vanemuise teatris Urmas Vadi tragikomöödias “Head tüdrukud lähevad taevasse”. Rauga üheks märkimisväärsemaks rolliks peetakse aga osa Kuressaare linnateatri lavastuses “Armastuse kirjad”, mis püsib teatri repertuaaris juba 2013. aastast.
Elutööpreemia pälvis võimlemisklubi Gymnastica looja Tiiu Haavik järjepideva, loova ja tulemusliku tegevuse eest võimlemistraditsioonide edendamisel. Samuti on suur olnud tema panus Saare maakonna tantsupidude korraldamisel, kus ta on läbi aastakümnete olnud peo liikumisrühmade üldjuht.
“Tuleb välja, et võimlemine on ka ikka kultuuri osa,” oli Haavik rahul, et Saaremaa kultuuriinimesed on võimlemise omaks võtnud. Kokku lugenud Haavik neid lapsi ei ole, kes tema käe all võimlemist õppinud on, kuid ta arvas, et kolme aastakümne jooksul on neid üle tuhande küll olnud. Ta märkis, et praegu käivad võimlemas juba paljude tema endiste õpilaste lapsed.
Haavik on üle kolmekümne aasta töötanud kehalise kasvatuse õpetajana Saaremaa ühisgümnaasiumis ja umbes poole sellest ajast ka Kuressaare Vanalinna koolis. “Ma väga armastan seda tööd,” kinnitas ta. Haavik tõdes, et ei mõista jutte, justkui oleks kehalise kasvatuse tunnid oma aja ära elanud. “Laps peab aru saama, et ta on tugev, et ta suudab,” selgitas Haavik, et kehalisel kasvatusel on oluline osa noore inimese arengus.
Hendrik Krummi nimelise kultuuripreemia pälvis Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee suure isikliku panuse ja väljapaistvate tulemuste eest Saaremaa kultuurielu kauaaegsel edendamisel. Sillavee ütles, et tunnustus on tema jaoks väga eriline, kuna seni pole ükski tegev kultuurimaja juhataja või omavalitsuse kultuuritöötaja Krummi-preemiat pälvinud. “Arvan, et see on terve meie tsunfti auhind,” märkis ta.
Aktiivne on Sillavee muu hulgas olnud kohaliku teatrielu edendamisel. Nimelt on ta Salme vallateatri juhendaja ja lavastaja olnud nüüdseks juba üle kahekümne aasta. Trupp on pälvinud mitmeid auhindu teatrifestivalidel ja esindanud Eestit ka rahvusvahelistel festivalidel.
Üldse kokku on ta lavastanud ligi 80 näitemängu, neist suure osa Salmel. «Ja uued asjad on töös, ei saa öelda, et vallateater oleks puhkusele jäänud,» lisas ta. Sillavee sõnul annab iga lavastus juurde kogemusi ja õpetab midagi. Üheks seni õnnestunumaks enda lavastatud tükiks peab Sillavee 2013. aastal esietendunud Küllike Veede draamat “Puudutamata”. See on isa ja poja lugu, kus üles astusid Meelis ja Karl Juhandi. “See oli eriskummaline, pani teised keeled helisema,” märkis Sillavee.
Lisaks on Sillavee Sörvemaa laulupüha korraldamise traditsiooni taastaja ja mitmete teiste ettevõtmiste organiseerija, mis kohalikku identiteeti kinnistavad. Samuti tegeleb ta aktiivselt viikingite teema populariseerimisega. “Teeme oma põlve otsas nii kaua, kui on, mille otsas teha. Ehk siis kunagi kõrgemalt märgatakse,” tõdes ta, et plaanid on küll suured, kuid rahastust pole programmidest seni eriti saadud.


description: Poolas Remontowa laevatehases valmiva ja loodetavasti peagi koduteele asuva parvlaeva Tõll kapten on Saaremaalt pärit Peeter Sepp. Peeter Sepp (pildil) rääkis Saarte Häälele, et esimest korda käis ta Poolas laevaehitust […]

title: Tõllu toob koju kapten Peeter Sepp

maintext:
Poolas Remontowa laevatehases valmiva ja loodetavasti peagi koduteele asuva parvlaeva Tõll kapten on Saaremaalt pärit Peeter Sepp.
Peeter Sepp (pildil) rääkis Saarte Häälele, et esimest korda käis ta Poolas laevaehitust jälgimas tänavu novembri alguses. “Kuna saarlasena olen olnud erinevate parvlaevade reisijana kasutaja juba väga pikki aastaid ja tahes-tahtmata tekib soov neid kõiki omavahel võrrelda, siis selle laeva puhul hakkas esimese asjana silma laeva ruumide avarus ja seda just reisija poolt vaadatuna,” kõneles Tõllu kapten.
Sepa hinnangul on reisijate mugavus laeval detailideni läbi mõeldud. “Pole kahtlustki, et sellelt laevalt leiab igaüks endale meelepärase paiga, kus end ülesõidu ajal mõnusalt tunda,” usub ta. Võimalusi selleks on nii sise- kui ka välistekkidel.
Ise sõidab Peeter Sepp merd tegelikult juba aastast 1993. Sellest reisilaevade kogemust on tal 21 aastat, kaptenina töötab ta 2013. aastast. “Küll aga saab sellest (Tõllu kapteniks olemisest – toim) minu esimene kogemus töötada kaptenina Eesti lipu all,” kinnitas Sepp.
Kuigi Peeter Sepp elab juba pikemat aega Tallinnas, peab ta ise end endiselt saarlaseks. “Minu vanemad elavad Kõljalas, seal möödus ka minu lapsepõlv,” tõdes ta. Kooliteed alustas Sepp Kaali koolis, edasi tuli keskkool Kuressaares ja hiljem juba merekoolid Tallinnas. Esmalt merehariduskeskus, siis mereakadeemia, mis päädis magistrikraadiga TTÜ-s.
Seni oli TS Laevade lootus, et õnnestub Tõll vastu võtta veel sellel aastal ja asjaolude soodsal kokkulangemisel jõudnuks laev Eestisse veel aasta lõpus. Nüüd on kindel, et sellel aastal seda ei juhtu, ütles TS Laevade juhatuse esimees Kaido Padar.
Postimees teatas eile, et kohapeale sõitnud meeskond tuleb jõulupühade ja aastavahetuse ajaks Eestisse tagasi.
Tõllu toob Poolast Eestisse 11-liikmeline meeskond ja laeva kohalejõudmise ajaks on TS Laevad arvestanud kaks päeva. Tõll hakkab sõitma Virtsu–Kuivastu liinil.


description: Fotograafina 40. tööaastat alustanud Andi Roost soovitab enne pildistama hakkamist võtta veidi aega ja aparaat, millega ajaloolisi hetki kavatsetakse jäädvustada, vähemasti korra üle vaadata. Roosta tööarvuti ekraanil on linnulennult tehtud […]

title: Et pühadepildid ei läheks lörri

maintext:
Fotograafina 40. tööaastat alustanud Andi Roost soovitab enne pildistama hakkamist võtta veidi aega ja aparaat, millega ajaloolisi hetki kavatsetakse jäädvustada, vähemasti korra üle vaadata.
Roosta tööarvuti ekraanil on linnulennult tehtud vaade Kuressaare linnusele. See illustreerib omamoodi kogu meie jutuajamist, viidates, et tänapäeval pildistavad peaaegu kõik peaaegu kõike ja peaaegu kõikjal.
Digirevolutsioon ja vabanemine fotofilmi loetud kaadrite kammitsusest võimaldab igaühel lukustada objektiivi, ükskõik kui suur või väike see on, pilte põhimõtteliselt piiramatul hulgal.
Paraku tekitab seesama piiramatus tegijale aga uue probleemi – mida ja kuidas talletada? Kui tuttav on meile olukord, kus mõnel kokkusaamisel või üritusel on aparaadiga klõpsutatud kümneid, teinekord isegi sadu pilte. Ajapikku koguneb selliseid üritusi omakorda kümneid. Aga kes vaevub telefonis või fotoaparaadis või ka arvutiekraanil seda lõputut jada lappama?
Fotograaf ja Karli Foto fotoateljee omanik Andi Roost ütleb, et igapäevatöös tuleb tal aina rohkem aega kulutada selleks, et inimestele seletada, miks nende piltide fotopaberile printimise soove on ühel või teisel põhjusel raske, vahel isegi võimatu täita. Ja seda mitte labori võimaluste, vaid enamasti inimeste endi teadmatuse tõttu.
Pikemalt pildistamisest loe 23. detsembri Saarte Häälest.


description: Statistikaameti andmeil katkestas Saare maakonna üldhariduskoolide 3415 õpilasest mullu koolitee 91, klassikordajaid oli aga 51. 2014. aastal, mil õpilasi oli maakonna peale 3370, oli katkestajaid mullusest pisut vähem – 85 […]

title: Kooli jätab aastas Saaremaal pooleli mitu klassitäit õpilasi

maintext:
Statistikaameti andmeil katkestas Saare maakonna üldhariduskoolide 3415 õpilasest mullu koolitee 91, klassikordajaid oli aga 51.
2014. aastal, mil õpilasi oli maakonna peale 3370, oli katkestajaid mullusest pisut vähem – 85 –, klassikordajaid aga tosina võrra rohkem – 63.
Kahe aasta eest oli katkestajate seas rohkem tüdrukuid – 48 (poisse 37). Mullu oli aga kooli pooleli jätnute seas rohkem poisse – 53 (tüdrukuid 38).
Nii poisid kui tüdrukud
Klassi kordama ehk “istuma” jäänute seas oli mõlema sugupoole esindajaid enam-vähem võrdselt nii 2014. kui ka 2015. aastal: tunamullu poisse 31 ja tüdrukuid 32, mullu poisse 27, tüdrukuid 24.
Kõige rohkem kiputakse kooli pooleli jätma just gümnaasiumis – mullu tegi seda koguni 86 neidu-noormeest. Põhikooli vanemas astmes ehk 7.–9. klassis loobus edasi õppimast viis last.
Ka istuma jäetute seas oli möödunud aastal kõige rohkem gümnasiste – 33. Põhikooli 7.–9. klassi õpilastest jäeti “istuma” 11.
4.–6. klassis oli see arv viis, 1.–3. klassis kaks.
Kogu Eestis jättis mullu kooli pooleli 2357 õpilast, klassikordajaid oli 2237. Kumbagi seega umbes sada klassitäit – seaduse järgi on klassi täitumuse ülemine piirnorm põhikoolis 24 õpilast, gümnaasiumis aga 36.
“Põhikooli jätavad pooleli üldjuhul need õpilased, kes saavad 17 aastat vanaks ja kellele koolikohustus enam ei laiene,” tõdes Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters.
Õpingute katkestamise peamiste põhjustena tõi ta, et gümnaasiumis õppimine on vabatahtlik; pärast põhikooli on tehtud oma haridustee jätkamisel vale valik; gümnaasiumi tase ei ole jõukohane või sunnib noort tööle minema majanduslik olukord.
Lapsed ei saa hakkama
Põhikooli vanemas astmes “istuma” jäänud lapsed on Peetersi sõnul üldjuhul need, kellele ei ole erinevatel põhjustel võimalik määrata jõukohast õppekava.
Peeters lisas, et kuna maavalitsusel puudub kohustus pidada statistikat kooli katkestajate osas, ei ole kahjuks teada, millisel konkreetsel põhjusel on üks või teine laps õppimise pooleli jätnud.


description: Kuressaare spordikeskuse kergejõustikuhallis toimusid Saaremaa koolinoorte sisekergejõustiku meistrivõistlused. Nagu ikka, olid arvukamalt esindatud B- ja C-vanuseklass, ent juunioride ja A-vanuseklassi konkurents jäi mõnel alal veidi lahjaks. Seda rõõmustavam on tõdeda, […]

title: Selgusid koolinoorte sisekergejõustiku meistrid

maintext:
Kuressaare spordikeskuse kergejõustikuhallis toimusid Saaremaa koolinoorte sisekergejõustiku meistrivõistlused.
Nagu ikka, olid arvukamalt esindatud B- ja C-vanuseklass, ent juunioride ja A-vanuseklassi konkurents jäi mõnel alal veidi lahjaks. Seda rõõmustavam on tõdeda, et märkimisväärsemad tulemused sündisid just A- ja juunioride klassis.
Neidude A-vanuseklassis jäi Marilis Remmelil “jackpotist” puudu ainult kuulitõuke alavõit – ta võitis seitsmest kavas olnud alast kuus, millest väärivad erilist esiletõstmist kaugushüpe –5.81, 60 m jooks – 7,8 ja 60 m tõkkejooks – 8,7.
Naisjuunioride väljapaistvaima tulemuse eest hoolitses Airike Kapp, kes tõukas 4 kg kuuli 11.10.
Noormeeste A-vanuseklassis väärivad märkimist Timo Klee tulemused 60 m jooksus – 7,1 ja kaugushüppes – 6.12.
Meesjuunioridest valmistas võib-olla suurima üllatuse Grat-Magnor Kuris, kes võitis 60 m jooksu ajaga 7,0 ja kaugushüppe tulemusega 6.77 ning saavutas kõrgushüppes 1.90-ga teise koha.
Väljapaistvaid tulemusi näitas ka Risto Lillemets, kes võitis teivashüppe uue isikliku rekordiga 4.56, kuulitõuke võidutulemus oli 13.59 (6 kg) ja kõrgushüppes andis esimese koha tulemus 1.90.
Tasavägise kõrgushüppevõistluse kolmas mees oli Hendrik Lillemets samuti 1.90-ga. Juunioride 60 m tõkkejooksus valitses Johannes Treiel, saades ajaks 8,1 sekundit ja edestades Risto Lillemetsa ühe kümnendikuga.
Võistlustel osales 12 kooli üle maakonna.
Andres Laide


description: Uusaastapidustuste käigus tekkinud konflikt tõi ühele osalisele kaela kriminaalsüüdistuse, kuid osapoolte kokkuleppel lahendatakse asi lepitusmenetluses. 1. jaanuaril leidis aset vahejuhtum, mille eest sai Meelis Loik süüdistuse avaliku korra raskes rikkumises. […]

title: Aastavahetuse konflikt läks lepitusmenetlusse

maintext:
Uusaastapidustuste käigus tekkinud konflikt tõi ühele osalisele kaela kriminaalsüüdistuse, kuid osapoolte kokkuleppel lahendatakse asi lepitusmenetluses.
1. jaanuaril leidis aset vahejuhtum, mille eest sai Meelis Loik süüdistuse avaliku korra raskes rikkumises. Pidustuste käigus vägivalla ohvriks langenud naine tunnistas eile kohtus, et kuni selle vahejuhtumini oli mees tema jaoks täiesti võõras.
Meelis Loigu nimel ei ole ühtki varasemat kriminaalkaristust ega väärtegu. Asi tuli kohtus arutusele üldmenetluse korras, kuid prokurör esitas kohtunikule 20. detsembril koostatud avalduse lepitusmenetluse kohaldamiseks, milleks olid nõusoleku andnud nii süüdistatav kui ka kannatanu.
Meelis Loik vabandas tehtu pärast kohtusaalis viibinud naise ees ja avaldas kahetsust. Kannatanu ütles pärast kohtuistungit, et eelkõige oli kogu vahejuhtum ehmatav. “Kuressaare on tuntud kui hea turvaline linn, ent ometi võivad ka siin asjad käest minna. Hea oleks see nüüd selja taha jätta, sest kokkuvõttes pole mõtet asja nii pikaks venitada ja targem oleks see nüüd unustada,” lausus ta.
Kui lepitusmenetlus läbi läheb ja osapooled vaherahu sõlmivad, piirdub asi sellega. Kui kokkulepet ei saavutata, tuleb asja uuesti kriminaalkorras uurima hakata.


description: Akordionist Rein Ornil ilmus akordionimuusika plaat „Hetked“. Plaadile on salvestatud eriilmeline muusika, mis esitatud mõnusas, traditsioonilises laadis, kirjeldab oma värsket helikonservi Rein Orn ise. Plaadile jäädvustatud muusikalise mõttemaailma teeb eriliseks […]

title: Rein Orn andis välja CD plaadi “Hetked”

maintext:
Akordionist Rein Ornil ilmus akordionimuusika plaat „Hetked“.
Plaadile on salvestatud eriilmeline muusika, mis esitatud mõnusas, traditsioonilises laadis, kirjeldab oma värsket helikonservi Rein Orn ise.
Plaadile jäädvustatud muusikalise mõttemaailma teeb eriliseks pillimaailma ühe säravama tähe, „Excelsiori“ akordioni mahe ja samas sädelev heligamma.
Boonusena saab plaadilt kuulata kaht üsna uut laulu eestlaste lemmiku Ivo Linna esituses ja üht ammust viisi nooruslikult säravalt Maria Välilt.


description: Leet Rauno Lember tegi avalduse oma volikoguliikme volituste peatamiseks kuni 21. märtsini. Linnasekretär Eero Lapi teatel tuleb asemele Kaie Saar (pildil). Mõlemad kandideerisid Kuressaare linnavolikokku Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas. Print PDF

title: Kuressaare linnavolikogus ajutiselt uus liige


description: Erimeelsuste tõttu jääb Kuressaare linna põhjalikum tutvustus Saaremaa vanimast ja suurimast turismitrükisest välja. Ettevõtjaid koondav sihtasutus Saaremaa Turism on alates 1998. aastast välja andnud iga-aastast turismikataloogi “Saaremaa ja Muhu”, mis […]

title: Turismileeris lahkhelid

maintext:
Erimeelsuste tõttu jääb Kuressaare linna põhjalikum tutvustus Saaremaa vanimast ja suurimast turismitrükisest välja.
Ettevõtjaid koondav sihtasutus Saaremaa Turism on alates 1998. aastast välja andnud iga-aastast turismikataloogi “Saaremaa ja Muhu”, mis on sisuliselt ka maakonna esindustrükis. Selle tegemiseks on müüdud reklaami. Rahaliselt on trükisesse panustanud ka Kuressaare linn, saades vastu leheküljed Kuressaare infoga. Turismiinfo on saanud kataloogi jaotusmaterjaliks.
Eelmisel aastal toimunud maakondliku turismireformi käigus koondati Kuressaare turismindus ja selle rahastamine loodud katusasutuse Visit Saaremaa alla. Hetkel on seal 52 liiget.Üheks nendest on SA Saaremaa Turism ja algul oli palju juttu sellest, et kataloogi hakatakse edaspidi koos koostama.
Kataloogi jäi siiski vedama Saaremaa Turism ja Visit Saaremaalt oodati kataloogis osalemist muu hulgas Kuressaare reklaami ostmise näol.
“MTÜ tegevjuht (Ergo Oolup – toim) kinnitas meile korduvat, et Kuressaare toetab kataloogi nende organisatsiooni kaudu ja me alustasime maikuus ühiselt kataloogi ettevalmistamist,” rääkis Saaremaa Turismi juhatuse liige Anu Lomp.
Novembris võttis Visit Saaremaa volikogu ootamatult vastu otsuse, et rahasüst 1600 eurot jääb sel aastal ära. Lomp märkis, et nemad olid kataloogi juba koostama hakanud ja linna mitteosalemine tuli seega halva üllatusena.
Ergo Oolup kinnitas, et volinike otsus oli tõepoolest selline. Siiski küsiti võimalust kataloogi kaanele Saaremaad turistile tutvustava kodulehe www.visitsaaremaa.ee paigutamiseks ja pakuti selle eest 500 eurot. Sellise võimaluse pakkumisest keeldus omakorda Saaremaa Turism. Oolup ütles, et pakkumine on siiski jõus ja ta loodab väljaandja meelemuutusele. “Lisaks toetasime kataloogi omapoolse sisuloome ja ettepanekutega,” märkis Oolup, viidates, et täiesti kõrvale nad ei jäänud.
Samas kinnitavad mõlemad osapooled, et Kuressaare kataloogist päris välja ei jää. Ei tule vaid põhjalikumat tutvustust. Samuti leiab kataloogist ka Visit Saaremaa veebiaadressi.
Linnapea Madis Kallas tülisse ei sekku, öeldes vaid, et kogu rahastuse otsustamine anti üle Visit Saaremaale. Visit Saaremaa andvat Kallase sõnul välja ka oma trükise, mis maakonda tutvustab.
Kuigi lahkhelidest kõneldes ollakse üsna diplomaatilised, väites, et tülisid ei ole, ja räägitakse asjalikust koostööst, polevat asjad tegelikult sugugi nii roosilised. Nimelt olevat SA-l Saaremaa Turism Visit Saaremaa tegevusele tõsiseid etteheiteid. Näiteks on palju kriitikat saanud pulmapealinna projekt.
Lahkhelide eest hoiatati
Visit Saaremaaga keeldus ennast sidumast endine Kuressaare ja sisuliselt ka maakonna turismijuht Karmen Paju. Ta läks juhtima hoopiski Põhja-Eesti turismi. Paju märkis turismireformi tegemise ajal korduvalt, et sellisel kujul on konflikti teke vaid aja küsimus.
Karmen Paju kommenteeris Saarte Häälele ka nüüd toimuvat: “Olen endiselt seisukohal, et valitud MTÜ mudelisse on konflikt juba eos sisse kodeeritud ja praegusel kujul on Visit Saaremaa kui turismisihtkoha organisatsiooni võimekus tegutseda strateegilise juhina keeruline ja pärsitud. Selline kooslus näib kõrvaltvaatajaile demokraatlik, kuid ühisotsustele jõudmine, konsensuse saavutamine on väga vaevaline. Üldises plaanis sai otsustajaid hoiatatud ja need argumendid aasta tagasi lauale toodud, kuid öeldakse, et on õiged ja valed seisukohad ning kellel võim, sellel õigus.
Saaremaa turismireformi praktika on hea näide sellest, et ümberkorraldusi tuleb vältida seni, kuni pole selgelt mõistetud, et need tegelevad probleemi tuumaks olevate põhjustega.”


description: Rootsile kuuluval Gotlandi saarel arutatakse praegu tõsimeeli küsimust, kuidas teenida saare kassasse ühekorraga 50 kuni 60 miljonit Rootsi krooni. Selline võimalus avaneb, kui anda Gotlandi idarannikul asuv Slite sadam rendile […]

title: Vene saadik rahustab rootslasi: Magage rahulikult, teid ei rünnata

maintext:
Rootsile kuuluval Gotlandi saarel arutatakse praegu tõsimeeli küsimust, kuidas teenida saare kassasse ühekorraga 50 kuni 60 miljonit Rootsi krooni. Selline võimalus avaneb, kui anda Gotlandi idarannikul asuv Slite sadam rendile gaasikontsernile, mille üks omanik on Venemaa riiklik gaasikompanii Gazprom, kirjutab Taani päevaleht Jyllands-Posten.
Lehe andmetel on täpselt sama teema praegu arutusel ka Lõuna-Rootsis Blekinge läänis asuva Karlshamni linna valitsuse istungitel. Ka sealseid linnaisasid ahvatleb kiusatus teenida omavalitsusele lisaraha. Säärane võimalus avaneb juhul, kui lubada venelastel kasutada sadama piirkonda väga ambitsioonika projekti Nord Stream 2 väljaehitamiseks.
Loode-Venemaalt Peterburi lähistelt läbi Läänemere Põhja-Saksamaale kulgeva gaasijuhtme rajamine on juba algstaadiumis kokku põrganud raskustega. Taani leht kirjutab, et kõnealune projekt on paljud skandinaavlased ja idaeurooplased muretsema pannud. Eriti suurde ärevusse olevat aga sattunud Baltimaade ja Poola poliitikud.
Gaasijuhtme vastu
Gaasijuhtme rajamise oponendid viitavad peamiselt asjaolule, et selle rajamine on vastuolus Euroopa Liidu põhimõttega vähendada sõltuvust Venemaa gaasist. Pealegi tugevdavat uus juhe Gazpromi monopoli Euroopa turul. Lisaks muudaks Nord Stream 2 käikulaskmine Venemaa jaoks ebavajalikuks transportida gaasi läbi Ukraina, mistõttu jääks see majanduslikult niigi vaene riik ilma tuludest, mida ta praegu teenib maagaasi transiidi pealt.
Taani leht möönab, et lõpliku otsuse läbi Läänemere kulgeva uue gaasijuhtme rajamise küsimuses peab langetama Euroopa Komisjon Brüsselis. Kuid nõusoleku peavad andma ka nende riikide valitsused, läbi mille territooriumi juhe kulgeb. Need riigid on Saksamaa, Taani, Rootsi, Soome ja loomulikult ka Venemaa ise. Rootsi oli esimene riik, mille valitsus sai Gazpromilt uue gaasijuhtme rajamise küsimuses järelepärimise. Rootsi välismisminister Margot Wallström on ajakirjanikele mõista andnud, et tema isiklikult suhtub Vene gaasikompanii tegevusse negatiivselt, ehkki juriidilisest seisukohast saab siin esitada vähe vastuväiteid. Vastust Gazpromile pole Rootsi valitsus veel koostanud.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Sõrve militaarmuuseum andis demineerijatele üleeile hävitamiseks üle üksteist erinevat mürsku, ühe käsigranaadi, ühe signaalraketi, kolm sütikut ja 100 padrunit. “Kõik leiud olid toodud Sõrve militaarmuuseumi territooriumile külastajate poolt,” teatas Lääne […]

title: Muuseumikülastajad toovad oma pommid

maintext:
Sõrve militaarmuuseum andis demineerijatele üleeile hävitamiseks üle üksteist erinevat mürsku, ühe käsigranaadi, ühe signaalraketi, kolm sütikut ja 100 padrunit.
“Kõik leiud olid toodud Sõrve militaarmuuseumi territooriumile külastajate poolt,” teatas Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais.
Muuseumi üks peremeestest Mati Martinson (fotol) tõdes, et mürske neile ikka koguneb. Need pannakse kuuri luku taha ja siis tulevad demineerijad neile järele.
“Kui pauku teevad, siis käin kutsumas, et tulge meile ka,” sõnas Martinson, viidates, et demineerijad satuvad Sõrve üsna tihti.
Martinsoni sõnul tahavad mürskude muuseumisse toojad nendest lihtsalt lahti saada. “Oma kaela pealt ära saada, ei taha ise jännata,” nentis Martinson. Ta lisas, et mürskude toojatele on selgitatud, et lahingumoona ei tohi näppida, kuid inimesi on palju ja kõigile ei jõua ütelda.
Demineerijad tuletavad kõigile tungivalt meelde, et vananenud lahingumoona ei tohi puutuda, veel vähem ise transportida! Kui leiate oma majapidamisest või põllult lõhkekehadele sarnanevaid esemeid, siis teatage sellest häirekeskuse telefonil 112. Demineerijad tulevad esimesel võimalusel ja teevad kindlaks, kas tegu on ohtlike esemetega või mitte, vahendas Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht.


description: * Röövpüüdjalt ja salakütilt nõutakse tuhandeid * Pubi rentnik soovib valesti arvestatud üüri tagastamist * Direktori kangutamine tekitas kooli lõhe * Perekodul heategijaid jagub! Print PDF

title: Homses, 17. detsembri Saarte Hääles!


description: Kuressaare Pargi lasteaia arhitektuurivõistluse žürii otsustas auhinnata nelja ideekavandit. Tähestikulise järjekorras saavad auhinna võistlustööd: ALMA, KAS PARDID RÄÄGIVAD?, MAAGIA (kuna märgusõna MAAGIA all esitati kaks võistlustööd, siis auhinna saaja on […]

title: Lasteaia ideekonkursil neli auhinnasaajat

maintext:
Kuressaare Pargi lasteaia arhitektuurivõistluse žürii otsustas auhinnata nelja ideekavandit.
Tähestikulise järjekorras saavad auhinna võistlustööd: ALMA, KAS PARDID RÄÄGIVAD?, MAAGIA (kuna märgusõna MAAGIA all esitati kaks võistlustööd, siis auhinna saaja on töö, mille seletuskirjas sisaldub tekst “…pärlmuttervärviga tumelillaks, meenutades läikivat liblikatiiba.”), ORIGAMI.
Võidutööde nimeümbrike avamine ja autorite avalikustamine toimub 15. detsembril kell 12 Kuressaare raekoja saalis.
Laekus konkursile kaksteist ideekavandit, neid hindas žürii koosseisus Tiia Leppik (esimees, Kuressaare linnavalitsus), Loona Lepp (linnaarhitekt, Kuressaare linnavalitsus), Maria Reimal (vanemarhitekt, Kuressaare linnavalitsus), Lilian Hansar (Eesti Kunstiakadeemia dekaan), Markus Kaasik (volitatud arhitekt-ekspert , Kaire Nõmm (volitatud arhitekt 7).


description: Kes tahab jõulupühadeks Saaremaale tulla ja pole seni laevapiletit ära ostnud, peab arvestama sellega, et pileti saab osta vaid sadama kassast. Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro nentis […]

title: Pühade eel ja järel on suurem osa e-laevapileteid müüdud

maintext:
Kes tahab jõulupühadeks Saaremaale tulla ja pole seni laevapiletit ära ostnud, peab arvestama sellega, et pileti saab osta vaid sadama kassast.
Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro nentis vastuseks Saarte Hääle küsimusele, kuidas pühadeaegsete e-piletitega on, et info päevade kaupa e-piletite müügi kohta on liinide ja päevade lõikes nähtav nende koduleheküljel Praamid.ee “osta pilet” alajaotuses.
Tõepoolest, sealt nähtub, et näiteks 22. ja 23. detsembril on valdav osa e-pileteid väljumistele Virtsust välja müüdud. Sama lugu on 26. detsembri väljumistega Kuivastust.
“E-pileteid on müüdud 50 protsendi ulatuses laeva täitumusest,” täpsustas Arro. Ülejäänud kohad müüakse tema sõnul kassades. Ta märkis, et TS Laevad on riigiga kokkuleppel muutnud laevagraafikuid nii, et väiksema nõudlusega reisid on asendatud reisidega päevadel ja kellaaegadel, mil nõudlus on oodatavalt suurem. “Ka see info on väljas meie koduleheküljel,” juhendas ta.
Ära jäävad 24. detsembri väljumine kell 23 Kuivastust ja 25. detsembri väljumine kell 24 Virtsust ning lisanduvad väljumised 26. detsembril kell 10.30 Virtsust ja kell 11.15 Kuivastust. Ära jäävad ka 31. detsembril väljumine kell 23 Kuivastust ja 1. jaanuaril väljumine kell 24 Virtsust ning lisanduvad väljumised 1. jaanuaril kell 10.30 Virtsust ja kell 11.15 Kuivastust. “Juhul kui siiski tekivad järjekorrad ja maha jääb rohkem kui 100 meetrit sõidukeid, toimuvad lisareisid,” lisas Sirle Arro.


description: Eile pärastlõunal Saarte Hääle 10. sünnipäeva puhul olnud lehetellimise õnnelikud tunnid ehk sooduskampaania tõi ajalehetoimetuse uusi tellijaid puupüsti täis. Samuti helisesid toimetuse telefonid lakkamatult ja tellimusi sadas ka meilitsi. Ümmarguse […]

title: Saarte Hääl sai kingiks rekordarvu uusi tellijaid

maintext:
Eile pärastlõunal Saarte Hääle 10. sünnipäeva puhul olnud lehetellimise õnnelikud tunnid ehk sooduskampaania tõi ajalehetoimetuse uusi tellijaid puupüsti täis.
Samuti helisesid toimetuse telefonid lakkamatult ja tellimusi sadas ka meilitsi. Ümmarguse sünnipäeva puhul oli see Saarte Häälele imeilus juubelikingitus.
“Parimat juubelikingitust kui rekordarv tellijaid ei olegi võimalik ühel ajalehel ja kõigil selle töötajatel soovida,” leidis Saarte Hääle vastutav väljaandja Gunnar Siiner.
Levijuht Kerli Rüütel rõõmustas aga tellimuste vastuvõtmise järel, et uued tellijad tulid sedakorda väga soojade soovide ja armsate ütlemistega. Nii mõnedki saabusid lehte tellima ka väikeste kingitustega. See tegi meele eriti heaks.
Saarte Häält sai eilsetel õnnelikel tundidel ehk kell 15–17 tellida 10. sünnipäevale kohaselt kolmeks kuuks vaid 10 euroga.


description: Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Ahti Lepp ütles Saarte Häälele, et sel nädalavahetusel ei ole toime pandud ühtegi kuritegu ja liiklusest ei tulnud eemaldada ühtegi alkoholijoobes mootorsõiduki juhti. Täiesti tööta politsei siiski […]

title: ei kuritegusid ega roolijoodikuid

maintext:
Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Ahti Lepp ütles Saarte Häälele, et sel nädalavahetusel ei ole toime pandud ühtegi kuritegu ja liiklusest ei tulnud eemaldada ühtegi alkoholijoobes mootorsõiduki juhti.
Täiesti tööta politsei siiski ei olnud.
Nädalavahetusel jõudis 1967. a sündinud meesterahvas varastada kahest erinevast poest alkoholi. Mõlemal juhul tabati ta vahetult pärast teo toimepanemist.
7. detsembril teatati politseile, et omavoliliselt on sisse tungitud Pihtla vallas Nässuma külas asuvasse suvemajja, kus on lõhutud, lagastatud, peetud pidusid ja magatud. Kui esimest korda pole politsei kohapealt kedagi kätte saanud, siis sel nädalavahetusel saadi kahel päeval järjest sündmuskohalt kätte noori, kelle hulgas oli ka alkoholi tarvitanud alaealisi.
Alaealised anti vanematele üle. Isikuid ootab nüüd ees väärteomenetlus karistusseadustiku § 266 järgi ehk omavoliline sissetung, mille eest näeb sanktsioon ette rahatrahvi kuni 300 trahviühikut (ehk 1200 eurot) või aresti.
Liiklusest eemaldati 2 juhtimisõiguseta mootorsõiduki juhti. Ühel juhil oli küll kehtiv juhtimisõigus olemas, kuid õige kategooria puudus. Tabati ka üks kiiruseületaja.
9. detsembril teatati politseile, et Kuressaares ühes korteris on end üles poonud 1983. a sündinud meesterahvas. Surnukeha saadeti kohtuarstlikule lahangule.


description: “Keskerakond ei oleks saanud teha ohtlikumat valikut maaeluministri kohale kui Martin Repinski,” kirjutab Hobustkopli talu peremees Taavi Kurisoo oma blogis. Ei, ta ei ole ohtlik riigile ega maaelule. Ta on […]

title: Martin Repinski - ohtlik valik!

maintext:
“Keskerakond ei oleks saanud teha ohtlikumat valikut maaeluministri kohale kui Martin Repinski,” kirjutab Hobustkopli talu peremees Taavi Kurisoo oma blogis.
Ei, ta ei ole ohtlik riigile ega maaelule. Ta on ohtlik eelkõige peaministrile ja Keskerakonna esimehele Jüri Ratasele.
Põhimõtteliselt toimus maaeluministri kohal ju hea vahetus – linnamees vahetati maamehe vastu. Tuleb tunnistada, et julgust neil on. Juba sellist ministrikandidaati esitades ja Repinskil seda kohta vastu võttes.
Vaadates avalikkuse ootusi minister Repinskile, siis ei ole tal midagi kaotada. Olgem ausad – avalikkuse ootus keskharidusega kitsekasvatajale, kes sattus ajakirjanduse negatiivse huvi orbiiti juba enne ministriametisse kinnitamist, ei ole just kõrge. Igast teost või valitsuse otsusest, mis põllumajandust toetab või maaelu edasi viib, ta vaid võidab. Riski võtab Repinski ametisse jätmisega vaid Jüri Ratas. Skandaaliga võib lahkuda vaid Jüri Ratase valitsuse ja erakonna minister. Juhul kui Repinski peab ministriametist taanduma, siis tegi vea ministri valikul Ratas.
Esimese testi läbis peaminister edukalt, jättes meedia survele vaatamata ministri ametisse. Keskerakonnas on lojaalsust alati hinnatud ja see oli suur samm erakonna leeride ühte liitmise poole.
Teine test võib tulla üsna pea. Kas on võimalus, et maal tegutsev väike põllumajandusettevõtja on proovinud ellujäämiseks ja arenemiseks maksukohustusi “optimeerida”? Natuke nagu on. See toob loomulikult kaasa erinevaid hinnanguid – kas tegemist on võitlejahingega, kes on vaatamata kõigele pinnale ujunud, või suliga? Varsti selgub, mida veel välja kaevatakse ja talle süüks pannakse. Ja valitsuse juht võib jälle olla raske otsuse ees. Peaminister on siin olnud üllatavalt konkreetne. Ümmargusi sõnu on hiljem kergem süüa.
Aga Martin Repinski on juba võitnud. Ettevõtte omanikuna ei ole tal vist väga suurt vahet, kas müüa 1000 purki mahedat kitsejuustu või 1000 purki muhedat skandaalijuustu. Reklaam on käes ja võlad saab makstud. Ehk jääb midagi üle ka pruudile jõulukingi tegemiseks.
Ka poliitikuna on ta tuntus kasvanud. Julgus noore farmerina riigikokku kandideerida ja väheldase kogemuse pealt ministriks… Kindel võib olla ka selles, et marssalikepike on selle noore ministri portfellis aukohal. Kui ta ministrina edukas on, siis süües kasvab isu. Üks kindel märk on, millest ei saa kuidagi mööda vaadata. Teate ütlust “Kui tahad kindrali prouaks saada, tuleb õige reamehega abielluda”? Siret teab.


description: Erimeelsuste tõttu jääb Kuressaare linna põhjalikum tutvustus Saaremaa vanimast ja suurimast turismitrükisest välja. Ettevõtjaid koondav sihtasutus Saaremaa Turism on alates 1998. aastast välja andnud iga-aastast turismikataloogi “Saaremaa ja Muhu”, mis on sisuliselt ka […]

title: HOMSES LEHES: lahkhelid käristavad Saaremaa turismileeri

maintext:
Erimeelsuste tõttu jääb Kuressaare linna põhjalikum tutvustus Saaremaa vanimast ja suurimast turismitrükisest välja.
Ettevõtjaid koondav sihtasutus Saaremaa Turism on alates 1998. aastast välja andnud iga-aastast turismikataloogi “Saaremaa ja Muhu”, mis on sisuliselt ka maakonna esindustrükis. Selle tegemiseks on müüdud reklaami. Rahaliselt on trükisesse panustanud ka Kuressaare linn, saades vastu leheküljed Kuressaare infoga.
Novembris võttis Visit Saaremaa volikogu ootamatult vastu otsuse, et rahasüst 1600 eurot jääb sel aastal ära. Saaremaa Turism oli kataloogi juba koostama hakanud ja linna mitteosalemine tuli seega halva üllatusena.
Loe pikemalt juba homsest Saarte Häälest!


description: Möödunud nädalal avaldatud ravikvaliteedi raporti järgi jääb osa Kuressaare haigla tulemustest alla, osa aga ületab Eesti üldhaiglate keskmist. Eesti haigekassa ja Tartu ülikooli koostöös loodud ravikvaliteedi indikaatorite nõukoja ja arstlike […]

title: Raport võttis ravikvaliteedi luubi alla

maintext:
Möödunud nädalal avaldatud ravikvaliteedi raporti järgi jääb osa Kuressaare haigla tulemustest alla, osa aga ületab Eesti üldhaiglate keskmist.
Eesti haigekassa ja Tartu ülikooli koostöös loodud ravikvaliteedi indikaatorite nõukoja ja arstlike erialade ekspertide töö tulemusel on valminud esimene ravikvaliteedi indikaatorite raport. Koostajate sõnul peegeldavad avaldatud indikaatorid ravikvaliteeti nii esmatasandil kui ka eriarstiabis.
Praeguseks on indikaatorid kinnitatud viiel erialal: sünnitusabis, kirurgias, onkoloogias, intensiivravis ja neuroloogias insuldi osas.
Raportis on välja toodud statistika ka suremuse ja elulemuse kohta.
Intensiivravi-järgne 12 kuu elulemus Kuressaare haiglas on 69% ehk pisut kõrgem kui üldhaiglatel keskmiselt (67%). Piirkondlike haiglate puhul oli keskmine elulemus 80% ja keskhaiglatel 79%.
Üks neuroloogia indikaatoreid on esimese kuu jooksul pärast insulti haigestumist taastusravi saanud patsientide osakaal. Kuressaares oli see mullu 37% ehk 76-st vältimatu insuldi diagnoosiga patsiendist sai taastusravi 28. Kuressaare haigla näitaja oli seega madalam kui üldhaiglate keskmine – 47%. Keskhaiglatel oli taastusravi saanute osakaal 74 ja piirkondlikel haiglatel 75%.
Kõikidele patsientidele taastusravi vajalik ei ole, tõdevad raporti koostajad. Seetõttu on indikaatori eesmärk seatud 50%.
Eelmise aasta jooksul oli vältimatu insuldiga patsientide osakaal, kes 30 päeva jooksul surid, Kuressaare haigla puhul 30% ehk 23 inimest 76-st. See näitaja on pisut kõrgem kui üldhaiglate keskmine, 29%. Piirkondlike haiglate keskmine näitaja oli 16% ja keskhaiglatel 22%.
Kirurgia operatsioonijärgne suremus oli Kuressaare haigla puhul 5% ehk 69 inimest 1258-st mullu statsionaarsel ravil operatsiooni saanud patsiendist. Kuressaare näitaja on madalam kui üldhaiglate keskmine, 7%. Nii piirkondlikel kui ka keskhaiglatel oli see osakaal 4%.
Raporti koostajad rõhutavad, et üksnes aruandes esitatud indikaatorite alusel ei saa anda hinnanguid haiglate tegevusele, kuna indikaatorite tulemused sõltuvad väga paljude erinevate asjaolude koosmõjudest. “Küll aga pakub aruanne haiglajuhtidele ja klinitsistidele võimaluse analüüsida oma haigla näitajaid võrreldes teiste haiglatega, õppida teiste kogemusest ning seeläbi arendada oma haiglat,” on kirjas raporti eessõnas.


description: * Libliku hooldekodu sai kuju * Koolijuhid: hambaarst tulgu kohale * Keidi Saks on parim maakonnainspektor * Aeg teha plaane jõulu- ja aastavahetuspidudeks! Print PDF

title: Homses, 13. detsembri Saarte Hääles!


description: Sõrve poolsaarel elav Aivar  Pohlak on mees, kes ütleb asjad välja nii nagu mõtleb. Otse ja keerutamata. Mees, kelle arvamused inimestele meeldivad või ei meeldi. Pohlak ise sellest numbrit ei […]

title: Aivar Pohlak: Saaremaa võiks olla omaette riik

maintext:
Sõrve poolsaarel elav Aivar Pohlak on mees, kes ütleb asjad välja nii nagu mõtleb. Otse ja keerutamata. Mees, kelle arvamused inimestele meeldivad või ei meeldi. Pohlak ise sellest numbrit ei tee, arvab edasi ikka nii, nagu talle meeldib ning kui unistab, siis suurelt.
Aivar Pohlak ütleb, et teda on Saaremaal ilusti omaks võetud. Ehk seepärast, et ta pole kuskile ennast pressinud. Sõrve on tema jaoks koht, mida ta oli otsinud. Metsa sees ja mere ääres. Mets peab olema, mere ääres võib käia.
Mulle on jäänud mulje, et te olete inimene, kes ei jäta kedagi ükskõikseks. Kas meeldib või ei meeldi. Ise olete ka sellest aru saanud?
Jah, olen konkreetne inimene ja see toob kaasa ka konkreetse suhtumise minusse. (naerab)
Aivar Pohlak on kuidagi ära kadunud, varasemalt tundusite rohkem pildis olevat. Kas on avalikku esinemist vähemaks jäänud?
Mulle endale tundub pigem vastupidi ja ilma arvutamata pakuksin, et vähemalt kord nädalas aasta keskmisena on tulnud vastata ajakirjanike küsimustele või esineda kuskil kas kirjalikult või suuliselt. Siiski praktiliselt ainult jalgpallilises ruumis.
Vaatame tagasi lõppevale aastale. Kehv meeaasta oli, kuidas Kaunispel meega lood olid?
Olen tegelenud mesindusega üle 35 aasta. Üks aasta on seni olnud tänavusest kehvem. Tänu enda keerispeapõldudele saime aastavajaduse – ligi 100 kilo – siiski kätte, lisaks tulid pered talvitumast sedavõrd tugevatena, et Kargil, merest veidi eemal olevas mesilas, korjasid suuremad pered juba mais magasinid täis.
Üks tuttav arutles millalgi, et miks ometi inimesed üldse keskustest nii kaugele tahavad elama tulla? Teie sõidate pidevalt oma toimetamiste tõttu Tallinna vahet, 300 km pluss praam. Kas see väsitav ei ole?
Minu jaoks ei ole linn loomulik keskkond. Olen lapsest saati kippunud loodusesse. Üks osa minust on erak ja kui tema oma üksindusvajadust rahuldatud ei saa, siis pole ka teisel osal minust võimalik aktiivselt suhelda ja suure koormusega tegutseda.
Kõik siin maailmas sõltub inimese jaoks sellest, kuidas ta asjale vaatab – ma ei tunne, et Tallinnas käimine oleks koormav, kuigi mõnikord olen 19-tunnise päeva järel väsinud, aga see on normaalne. Mul on põhimõte, et Eestis olles tulen igaks ööks koju. Olen jõudnud kell 2 ja kell 4.40 jälle mandrile sõitnud. Kuid põhimõtetest algavad kõik asjad.
Olgem ausad, Sõrve on üks jumalast maha jäetud kant. Siinne endine hiilgus hakkab silma sirelite õitsemise aegu. Võsas-metsas kasvab-õitseb meeletult sireleid. Kui minevikuvarjud. Olete sama märganud?
Sirelite suhtes on sul õigus ja need sirelid, nii helelillad kui valged, on üks Sõrve säärel nähtaval olevaid olulisi kujundeid, mis tuletavad meelde, et maailma ja Eesti ilusaimad päevad on tõenäoliselt seljataha jäänud.
Loen sügis- ja talveõhtuti Iidele piima järele minnes maanteele paistvaid tulesid – rekord pärineb mullusest jõuluajast ja on 52. Mõned tuled kaovad, mõned tulevad juurde, mõned süttivad harvemini, mõned sagedamini. Eks see kõik kirjeldab elu kulgemist ja kinnitab, et maailma eluväärsena hoidmiseks tuleb elutempot hoida nii madalana kui võimalik.
Kas tunnetate Sõrves olles ääremaastumist ja maapiirkondade tühjenemist?
Maapiirkondade tühjenemist näen selgesti ja mitte ainult Sõrves. Mul on tõeliselt kahju, et taasiseseisvumise järel ei tekkinud Eestis liidrit, kes olnuks võimeline nägema suurt pilti ja tajuma põhiasjaolusid, mis vajalikud selle maa ja rahva elu elamisväärsena hoidmiseks ja mida tulnuks algusest peale toetada. Üks sellistest asjadest on maaelu ja põllumajandus, mis isegi Šveitsi-suguses arenenud riigis üheks ühiskonna ühtlase ja stabiilse toimimise alustalaks.
Mida siis valesti tehti?
Taasiseseisvunud Eesti esimesed juhid nägid maarahvast nende võimule ohtliku ühiskonna osana ja käivitasid seda mittetoetavaid loogikaid. See sobis ka primitiivsele kapitalistlikule majandusmudelile – pean silmas näiteks metsade rahaks tegemist, mida teha lihtsam, kui maal inimesi ei ela, aga ka muid asjaolusid, mis kujundasid meist pigem tarbiva kui loova rahva – see meenub iga kord, kui Mart Laar kõneleb, kuidas lääneriikide juhid teda jõuliste majandusotsuste eest kiitsid. Kuigi ilmselt olnuks tark taibata, mis oli selle kiituse tegelik tähendus ja ihaldada head sõna pigem oma rahva käest.
Kas üldse midagi teha annab, et inimesed maale tagasi tuleksid? Eelmise aasta üks suuremaid märksõnasid oli haldusreform. Torgu vald on varsti minevik. Mis te arvate, kas elu läheb paremaks või vähemalt ei lähe halvemaks?
Teha annab alati, kuigi tõsi on, et täna sissetallatud radade asemele uusi kujundama hakata on märksa keerulisem, kui olnuks 25 aastat tagasi. Siis oli tegelikult meie võimalus. Haldusreform on nüüd formaalne ja ei muuda iseenesest midagi.
Et elu paremaks muuta, on kõigepealt vaja saada aru, mida Eestimaa endast kujutab ja mida kujutavad endast siin elavad inimesed, kirjeldada ära eesmärgid, kuhu tahame jõuda ja teed nende eesmärkide realiseerimiseks. Aga ma ei näe, et seda oleks süsteemselt tegema hakatud.
Kas saartele oleks vaja kuidagi erilist korda? Näiteks majanduslikult maksusoodustusi või muud sellist?
Loomulikult. Hiiumaale ja väiksematele saartele igal juhul. Maksusoodustused, omamoodi autonoomia. Kohalikke peab toetama selles, mis sinna paika sobib. Näiteks oleks Sõrve ideaalne koht õunte ja teiste puuviljade kasvatamiseks. Praegu on see tarbijale kallis. Tervikut peaks tajuma.
Ma ise olen terviklike kontseptsioonide inimene – kui kevadel tütar Pilleriin Ruhnu koolis eksameid tegi, sõitsime abikaasa Triinuga jalgratastega saarele tiiru peale ja koos sellega sai valmis ka nägemus sellest, milline võiks olla Ruhnu toimimise loogika, et säilitada väärtused, peegeldada neid väljapoole ja luua elu toimimiseks vajalik majanduskeskkond. (naerab ja räägib pikalt-laialt, kuidas riik saaks Ruhnus elu toimimas hoida).
Miks teie tütar Ruhnu koolis käib?
Ta on koduõppel. Nii nagu kõik mu lapsed (Pohlakul on kokku viis last – R.V) on olnud. Lähevad tavakooli 5.-7. klassis. Hommikuti on meil kodus tunnid. Mina annan vene keelt ja matemaatikat ning abikaasa teisi aineid. Kaks korda aastas käime Ruhnus vastamas. Meie otsisime kooli ja Ruhnus oli õpilasi vaja. Kõigile sobis.
Sõidate tihti üle mere, kas laevaliiklus peaks olema maanteepikenduse põhimõttega kasvõi hinna osas?
Minu jaoks on oluline, et laevad liiguksid. Kohalike jaoks oleks ehk loomulikum küll, et laevasõit oleks hinnalt sama maanteel sõitmisega.
Palju te ise mandri vahet sõidate?
aastal olen mandril käimistega läbinud autoga 37 300 km.
Erinevad kultuurid ja usud tekitavad eri arusaamasid. Lõppeval aastal on see eestlastele tulnud aina lähemale. Varem toimusid kultuuride kokkupõrked meist kaugemal, nüüd on nad meie õue peal. Ja mitte soojalt ei võeta võõramaalasi vastu. Mida eestlased teie arvates lõppude lõpuks kardavad? Seda, et Eesti ja eestlus seguneb ja kaob?
Kultuuride konfliktid on tekitatud kunstlikult nii majandusliku kui poliitilise võimuvõitluse käigus ja eestlane ei taha sellisest protsessist osa saada – see on meie reaktsiooni sisu. Tavalises olukorras, kui teisest rahvusest inimene vajab abi, on eestlane külalislahke, nagu ka kõik teised rahvad.
Mida teie kardate?
Ühelt poolt ei karda ma nagu midagi, küll aga muretsen paljude asjade pärast. Kõige suuremaks mureks on lääne ja ida vahelises suhtlemises üksteist austava ja mõistva dialoogi puudumine, samuti globaalse kapitalismi domineerimine kõikides majandusruumides ja läbi selle normaalsete ja loogiliste majandusmudelite ja mitte ainult nende hävimine.
Eelistate Euroopas reisimiseks lendamisele autot. See tähendab aastas sadu tunde mööda Euroopat tiirutamist. Millised mõtted seda Euroopat autoaknast silmitsedes pähe tulevad?
Euroopas käimise peale tuleb aastas umbes 400 sõidutundi. 1800 km päevas on piir. Nädalavahetustel Lääne-Euroopa hotelle vaadates näib, et paljudel lääne inimestel on motoorne rahutus sedavõrd kõrge ja kodu tähendus sedavõrd kahjustatud, et nad peavad isegi puhkepäevadeks sealt välja tulema, et lihtsalt kuskil olla ja midagi teha. Autoga sõitmine on mõtlemise aeg. Eks neid mõtteid tuleb üksjagu.
Aga kui küsida sama Saaremaa kohta?
Siin on liiga palju ja liiga lohakalt saetud metsi, selgelt tunnetatav side minevikuga, palju inimtühje piirkondi, palju ilusaid naisi ja ürgse olekuga mehi. Suvel väga palju välismaa numbrimärgiga autosid. Vahel olen mõelnud, et Saaremaa võiks olla omaette riik. Noorim tütar ütles ükskord, et Saaremaa on nagu vana mees, kellel on palju lugusid jutustada.
Mille üle te isiklikult aastal 2016 kõige rohkem rõõmu tunnete?
Selle üle, et minu kõrval on minu pere ja et meil on rahulikus ja kenas keskkonnas oma lihtne kodu. Sellest algab kõik.
Kus aastavahetus tuleb ja mis lubadused-ootused uue aastaga seotud on? Kui on. Või on aasta 2017 lihtsalt üks uus leht kalendris?
Uus aasta on minu jaoks tulnud alati kodus ja nii on selgi korral. Mingeid lisalubadusi sõnastada ei oska – olen alati andnud endast kõik, mis võimalik, et maailma elamisväärsemaks muuta. See lapsepõlves kujunenud sinisilmsevõitu soov on kummalisel kombel jäänud siiani mu sisemise motivatsiooni allikaks.