title: FBI direktor soovitab veebikaamera kinni kleepida, kuid on ka teine võimalus

maintext:
Isegi luurejuhid on hoiatanud, et veebikaamera arvuti ekraani kohal võib olla oht privaatsusele ja nii presidendid kui koduperenaised kleebivad selle plaastriga kinni. Uutel Philips Äriklassi monitoridel on nüüdsest aga veebikaamera, mis avaneb vaid siis, kui kasutaja seda vajab ning kaob uuesti monitori raami sisse, kui kasutamine on lõpetatud. Sel viisil ei ole veebikaamerate häkkeritel võimalust kasutaja privaatsust rünnata.
FBI direktor James Comey andis hiljuti mõttekojas Center for Strategic and International Studies (CSIS) toimunud konverentsil mitmeid praktilisi soovitusi privaatsuse kaitsmiseks. Üheks soovituseks oli katta arvuti veebikaamera. Katmata veebikaamerad võivad olla häkkeritele lihtsalt juurdepääsetavad ja luua seega ideaalsed tingimused väljapressimiseks või tööstusspionaažiks. FBI direktor esitas järgmise küsimuse: „Kui lukustame oma kodu- ja autouksed, siis miks peaks arvuti olema kurjategijate jaoks avatud?“ Paljud arvutikasutajad on juba mõistnud, et veebikaamerate abil on võimalik nende privaatsust rikkuda. Üheks kuulsaks näiteks on Facebooki looja Mark Zuckerberg – isegi tema sülearvuti kaamera on kleeplindiga kinni kaetud.
Samas on vähemalt arvutimonitoride puhul võimalik kasutada palju rafineeritumaid lahendusi kui kleeplint. Philipsi uue põlvkonna äriklassi monitoride seeria sisaldab 27-, 24- ja 22-tolliseid monitore, mille sisseehitatud veebikaamera saab avada lihtsalt siis, kui seda kasutada on vaja. Kaamera võib sõrmega korpusesse vajutada või uuesti esile tõsta. Selle eelised on ilmsed: kui kaamerat on vaja näiteks veebikonverentsi jaoks, saab selle lihtsalt avada. Muidu on kaamera aga varjatud.
„Otsustasime teadlikult, et kaamera peab olema käsitsi juhitav riistvaraelement, sest nii pole seda võimalik häkkida,“ selgitas Philipsi monitoride kaubamärgi litsentsipartneri MMD Euroopa asepresident Thomas Schade. Ta jätkas: „Tänapäeval on videokonverentsid paljude ettevõtete jaoks väga oluliseks äriliseks suhtlusvahendiks, samas aga annavad veebikaamerad võimaluse tööstusspionaažiks. See lihtne lahendus pakub meie klientidele tõhusaid ja turvalisi töötingimusi.“
Monitorid toetavad ka nn „pärgühendust“, mis tähendab, et mitu seadet saab liita jadaühenduse abil. Tänu sellon võimalik ühe DisplayPorti kaabliga luua korrapärasem seadistus.
PowerSensor suudab tuvastada, kas inimene on laua juures ja vähendab automaatselt ekraani eredust, kui kasutaja liigub eemale. Selle funktsiooni abil on võimalik vähendada energiakulusid kuni 80% ja samas pikendab see ka monitori kasutusiga.
Sisseehitatud kõlaritega (2 x 2 W) monitori veebikaamera on 2-megapiksline koos mikrofoni ja LED indikaatoriga, ühendada saab monitori USB 3.0-ga, VGA-ga, DisplayPort 1.2ga, mini DisplayPort 1.2-ga, HDMI 1.4-ga.


title: Andmekeskuste aina kasvavale jahutusprobleemile leidub lahendus

maintext:
? Aitab vahepeal pehmematest teemadest, kiikame korraks serveriruumi ja uurime, millised on sealsed probleemid. Ilmad lähevad jahedamaks ja jahutamine muutub lihtsamaks, kuid ikkagi - serveriruumidesse kontsentreerub aina suurem võimsus ühele ruutmeetrile ja kõike seda tuleb efektiivselt jahutada. Ühest otsast anname energiat protsessorite ja kõvaketaste jaoks, mis soojenevad, teisest otsast tuleb seda soojenemist (jälle energiamahukalt) jahutada. Mida siis ette võtta, et see soojendamine-jahutamine efektiivsem oleks?
! Eaton EMEA andmekeskuse lahenduste protsesside spetsialist Dennis O’Sullivan uurib paremaks energiakasutuseks saadaolevaid tehnoloogilisi lahendusi ja annab neist ülevaate. Need lahendused hõlmavad alates andmekeskustes kasutamiseks mõeldud õhuvoolujuhtimise lahendustest kuni ulatuslike võrguüleste strateegiateni, nagu mitme teenusepakkujaga GreenDataNeti projekt.
Artikli lõpus on ära toodud ka vaade tulevikku, kaalutakse selliseid suundumusi nagu virtualiseerimine ja pilvandmetöötlus, nende eeldatavat mõju andmekeskuste energiatõhususele ja kasutatavusele ning strateegiaid, mis võimaldavad organisatsioonidel need probleemid lahendada ja nautida aina populaarsemaks muutuvate tehnoloogiliste lahenduste kõiki eeliseid.
Jahutussüsteem on enamikus andmekeskustes üks suurimaid energiatarbijaid. See kehtib eriti muidugi kuumemates piirkondades, näiteks Lähis-Idas ja see on üha kasvava tähtsusega probleem, kuna suurenev IKT-seadmete tihedus suurendab andmekeskuste energiavajadust.
Sajandivahetusel, pärast aastaid kestnud kiiret võimsuse kasvu ületas andmekeskuste energiatarbimine ühe protsendi piirmäära kõigis arenenud riikides toodetavast elektrienergiast. Jahutuse ja puhvertoiteallikate kaod moodustavad umbes 35 protsenti andmekeskuse kogu energiatarbest, millest üldine arvutusseadmete energiatarve moodustab vaid 50 protsenti.
Süsinikujälje (CO2) poolest on see kasv tõstnud IKT-tööstuse energiatarbimise kasvuhoonegaaside heitkoguste üldise tõusu üheks peamiseks allikaks. Umbes kaks protsenti globaalsetest süsiniku heitkogustest tuleb IKT-seadmete tootmisest ja kasutamisest, mis sarnaneb lennutööstuse energiatarbimise määrale. Andmekeskused moodustavad olulise ja kasvava osa kõigist IKT-ga seotud heitkogustest.
IT-tööstus on saanud aru energiatarbimise suundumuse kontrollimatu jätkumise lubamise majanduslikust ja keskkonnaalasest tähtsusest. Seepärast kandub fookus ainult jõudluse ja mahu suurendamiselt rohkem tasakaalustatud suhtumisele, mis väärtustab kõrgel määral energiatõhusust. Huvi tööstuse kasvava energianõudluse jätkusuutliku rahuldamise vältimise vastu kasvab. Kusjuures nüüd pööratakse suuremat tähelepanu planeerimisele ja jõudlusele ning valdkonna tehnoloogilise arengu ärakasutamisele, samas tunnistades asjaolu, et andmekeskuse ehitus on äärmiselt keerukas protsess.
Andmekeskuse taseme energiasääst: õhuvoolujuhtimise lahendused
Õhuvoolujuhtimise lahendused (AMS) on praktilised vastused nendele probleemidele. Õhuvoolujuhtimise lahendused optimeerivad andmekeskuse seadmeid, täiustavad infotöötlust, loovad keskkonnasäästlikuma andmekeskuse ja suurendavad paindlikkust andmekeskuse juhi jaoks. Saadaval on lai valik osalisi ja terviklikke eraldamislahendusi sooja ja külma vahekäigu eraldamiseks ning seadmepüstikute soojuse eraldamiseks.
Seadmepüstikute eraldamislahendused eraldavad soojuse ja suunavad selle otse tagasi serveriruumi õhukonditsioneeri (CRAC), kasutades näiteks sirget teleskoopilist kanalit (TC). Need kasutavad õhuvoolujuhtimise lahendust kommutaatorite ja võrguseadmete puhul ning kattepaneele, et tagada tõhus seadmepüstiku hügieenimeetod.
Parimad lahendused kasutavad lisaks ülalmainitule ruumipõhiseid õhuvoolujuhtimise lahendusi, et täiustada veelgi andmekeskuste tõhusust ja ennustatavust. Sellised uuendused, nagu serveriruumi õhukonditsioneeride kaitseümbrised ja tõstetud põranda kaitsekraed, pakuvad lisakaitsemeetmeid möödavooluõhu vastu. Lisaks saab sobiva lahenduse abil suurendada üksikute seadmepüstikute mahtu ja täiustada serveriruumi õhukonditsioneeride jahutuse tõhusust. Eatoni vahekäikude eraldamislahendused sisaldavad näiteks erinevaid vahekäikude lagesid ja pea kohal asuvaid vertikaalseid seinasüsteeme, vahekäigu õhukanaleid ning püstikute rea otsas asuvaid uksi, mis vähendavad külma õhu ülevarustust andmekeskuses.
Ulatuslikumad energiatõhususe lahendused: GreenDataNeti projekt
Kui infojuhid omistavad nendele energiatõhususe probleemidele suuremat tähtsust, peavad nad arvestama ka suurema nõudlusega kiirema, tõhusama ja töökindlama IT-jõudluse järele. Seda soodustab kasvav mobiilsideseadmete kasutamine ja meediumi voogedastus ning internetiühendusega seadmete astmeline kasv. Teenusepakkujad eeldavad kõigi nende nõudluste täitmist ilma järeleandmisteta kvaliteedis.
Nutikas energiahaldus, nagu üleval kirjeldatud õhuvoolujuhtimise lahendus seadmepüstikus, üksikus andmekeskuses ja võrgupõhistes või hajutatud andmekeskustes, paistab võimaldavat kohest võrgu märkimisväärset optimeerimist. Sellise energiahalduse poliitika rakendamine hõlmab paljude erinevate sünkroonselt töötavate elementide koordineerimist.
See hõlmab jahutuse või võrgu virtualiseerimise kasutusele võtmist, kuid suurt rõhku pööratakse ka ettevõtte ja üksikisiku väljaõppele ning teadlikkusele. Ennekõike on vaja asjatundlikumat seisukohta kogu ettevõtet hõlmavate IKT-võrkude rolli suhtes – kuigi teadlikkus nende energiatarbest on väga tähtis, tuleks hinnata ka nende võimet energiaressursse jagada ja energiat talletada ning selle järgi tegutseda. Õige lähenemisviisiga võib Green IT-st saada edukas ja jätkusuutlik strateegia ning see võib tuua äritegevusse tõelisi muutusi.
Seda silmas pidades juhib Eaton praegu GreenDataNeti projekti, mille eesmärk on tegeleda energiatõhususe probleemidega linnas asuvates andmekeskustes ja suuremates tervet linna või regiooni hõlmavates keskkonnasäästlikes võrgustikes.
GreenDataNet sai 2,9 mln eurot (3,3 mln $) toetust Euroopa Komisjonilt uute tehnoloogiliste lahenduste arendamiseks, mida saab kasutada nutikamate ja energiatõhusamate andmekeskuste ehitamiseks. Eaton teeb koostööd Šveitsi Föderaalse Tehnoloogiainstituudiga Lausanne'is (EPFL), Nissani, ICTroomi, Credit Suisse'i, Prantsuse alternatiiv- ja tuumaenergia komisjoni (CEA) ja Trento ülikooliga (UNITN).
Projektil on kaks eesmärki: esiteks arendada tipptasemel tehnoloogiat, mis võimaldaks linnas asuvatel andmekeskustel vähendada oma keskmist energiakasutuse tõhusust (Power Usage Effectiveness (PUE)) praeguselt väärtuselt 1,6–2,0 väärtusele alla 1,3 ning saavutada 80% ulatuses taastuvate energiaallikate kasutamine. Selleks et vajadust jaotusvõrgu energia järele veelgi vähendada, töötab GreenDataNet ka kohalike taastuvate energiaallikate integreerimisega, milleks on näiteks fotoelektriline energia koos uuendusliku ja ulatusliku talletuslahendusega, mis lihtsustab andmekeskuste integreerimist nutikatesse jaotusvõrkudesse. Selles projektis uuritakse elektrisõidukite kasutatud liitium-ioonakusid kui paremat lahendust, mis võimaldaks andmekeskustel saada tegelikeks nutikateks võrgusõlmedeks.
Eeldatavad IKT suundumused, nende mõjud ja lahendused
Oleme näinud, kuidas õhuvoolujuhtimise lahendused ja soojuse eraldamise strateegiad avaldavad juba praegu andmekeskuste tõhususele olulist mõju. IKT-tehnoloogia suundumused näitavad, et nende tähtsus kasvab tulevikus veelgi. Näiteks virtualiseerimine on tehnoloogia, mida võetakse üha rohkem kasutusele, kuna see võimaldab serveri, mälu- ja võrguseadmete säästlikku konsolideerimist. Selle tagajärjel vähendatakse energia- ja jahutuskoormuste jälgpinda ning need muutuvad dünaamiliselt koos töötlemiskoormusega.
Legacy arhitektuurilised jahutused ja andmekeskuste kehv korrashoid on hädas sellele omaste probleemidega, nagu sooja ja külma õhu segunemine, kaablite takistatud õhujaotus, suutmatus reageerida dünaamilisele soojuskoormusele ning külma õhu ülevarustus. Lahenduseks on sooja ja külma õhu voolude eraldamine, mille keskmes on seadmepüstikute hügieenistrateegia.
Lisaks on olemas laiemad suundumused ja tööstusharu arendused, mis avaldavad lisasurvet jahutuse ja energiatõhususe strateegiatele ning isegi andmekeskuste kasutatavusele, kui neid ei hallata korralikult. Pilvepõhise tarkvara, platvormi ja taristu lahendused täiustavad IT-protsesside tõhusust ning paindlikkust. Seetõttu kasutavad paljud ettevõtted tänapäeval avalikke ja privaatseid pilveteenuseid ning tulevate aastate jooksul kasvab nende arv veelgi.
Kuid pilvandmetöötlus mõjutab andmekeskusi olulisel määral. Pilvetaristud kasutavad laialdaselt virtualiseerimist ja suure võimsusega servereid, sealhulgas labaservereid ning tehnoloogilisi lahendusi, mis suurendavad hüppeliselt seadmepüstikute taseme energia- ja jahutusnõudeid. Lisaks kipuvad pilvepõhised andmekeskused olema dünaamilised keskkonnad, kus virtuaalsed töökoormused liiguvad vabalt füüsiliste hostide vahel. Kuigi see kiirendab IT-protsesse, võib see põhjustada ka vooluahelate katkemist ja muid elektriprobleeme, mis põhjustavad hooldusseisakuid.
Nende probleemide lahendamiseks peaksid ettevõtted võtma kasutusele tehnoloogilisi lahendusi ja meetodeid, mis suurendaks nende füüsiliste ja virtuaalsete keskkondade, sealhulgas toite- ning jahutussüsteemide töökindlust ja liiasust. Nendeks võivad olla modulaarsed toitekomponendid ja passiivjahutuse skeemid või hoopis andmete dubleerimislahendused ja reaalajas migratsioonitarkvara. Lisaks aitab füüsiliste ja virtuaalsete süsteemide nõuetekohane seire ning juhtimine organisatsioonidel oma taristut hõlpsamini hallata. Üheskoos aitavad need vahendid ja strateegiad nautida mis tahes ettevõttel pilvandmetöötluse võimsust töökindlalt ja säästlikult.

fasttext_language: et


title: Samsung peatas Galaxy Note 7 nutitelefonide tootmise

maintext:
Pärast teateid süttima kippunud Galaxy Note 7 väljavahetatud telefonide samamoodi süttimisest järgnes hetkeks vaikus, kuid nüüd kirjutab Yonhap News, et Samsung on peatanud selle telefoni tootmise kuni asjaolude selgumiseni. Mis põhjustab akude ülekuumenemise ja süttimise, pole veel täiesti selge, ehkki esialgu räägiti, et tegemist oli vigase elemendiga akuga.
Tootmine seisati ajutiselt Samsungi Vietnamis asuvas tehases, mis varustab maailma uute Note 7 telefonidega. Tagasi on kutsutud 2,5 miljonit Samsung Galaxy Note 7 telefoni
Seega - kui on plaan endale osta uus Samsungi tipptelefon, peab veel natuke ootama. Või ümber mõtlema ja mõne muu telefoni valima.
Vaata lisaks:


title: Telefonimüügi TOP: Telia poodides tõukas Samsung Apple´i troonilt

maintext:
Rohkem kui poolteist aastat Telia müüduimate mobiiltelefonide edetabeleid valitsenud Apple oli sunnitud selle aasta kolmandas kvartalis oma positsiooni Samsungile loovutama. Seda vaatamata Samsung Galaxy Note 7 ilmselt ajaloo suurimale akuskandaalile, kui Samsung oli sunnitud uued Note 7 telefonid ülekuumenevate akude tõttu tagasi kutsuma ja välja vahetama.
Kümne müüduima mobiiltelefoni hulka mahtus sel korral kolm Apple’i, kaks Samsungi, kaks Huawei, üks Nokia, üks Microsofti ja üks Coolpadi mudel. Esikümne moodustasid seejuures 8 nuti- ja 2 nuputelefoni (Microsoft Mobile 108 DS ja Nokia 222 DS).
Kolmanda kvartali telefonimüügi tulemustele avaldas ootuspäraselt suurt mõju kooliaasta algus, mil soetati tavapärasest enam just soodsama hinnaklassi nutitelefone. Nii kerkiski Telia müügikanalites 2016. aasta kolmandas kvartalis müüduimaks telefoniks soodne Samsungi mudel J3 (149€).
Mobiiltelefonide üldine pingerida oli selline:
Samsung Galaxy J3 2016 Apple iPhone 5S Apple iPhone SE Huawei Y5 Apple iPhone 6s Huawei P8 Lite DS Microsoft Mobile 108 DS Samsung Galaxy S6 Coolpad Porto S Nokia 222 DS
Nutitelefonide arvestuses oli esikümme seesugune:
Samsung Galaxy J3 2016 Apple iPhone 5S Apple iPhone SE Huawei Y5 Apple iPhone 6s Huawei P8 Lite DS Samsung Galaxy S6 Coolpad Porto S Samsung Galaxy A3 2016 Huawei P9 Lite
Esimesena jäi nutitelefonide arvestuses esikümnest välja iPhone 7, mis näitab siiski, et väga lühikese ajaga tegi Apple’i värske lipulaev hea müügitulemuse.


title: Autorikaitse ekspert: kassetitasu süsteem vajab digihüpet

maintext:
Eesti Autorite Ühingu, Eesti Fonogrammitootjate Ühingu ja Eesti Esitajate Liidu hinnangul on nende esindatavatel autoritel jäänud aastatel 2010-2013 saamata õiglane tasu, kuna valitsus ei ole kaasajastanud salvestusseadmete ja -kandjate loetelu, millelt „tühja kasseti tasu“ arvestatakse.
Läti sõnul tuleks esmalt heastada autoritele põhjustatud kahju ja seejärel luua uus regulatsioon, mis arvestaks ka uuemate salvestuslahenduste ja ärimudelitega, nagu nt Spotify.
„Rohkem kui kümme aastat tagasi vastu võetud määruse alusel kogutakse Eestis autoritasu eelkõige helikassettide ja VHS-ide pealt, kuid need on nutiajastul juba minevik. Uuendusmeelsetes Euroopa riikides kuuluvad uuemad salvestusvahendid, nagu nt mälukaart, Blu-ray, USB-mälupulk, CD- ja DVD-kirjutaja, juba aastaid hüvitamise alla,“ selgitas Lätt, kelle sõnul peab õigussüsteem tagama autorite kaitse ja areneva maailmaga kaasas käima.
Autorile, teose esitajale ja fonogrammitootjale hüvitatav tasu määr on alates 2006. aastast kolm protsenti salvestusseadmete ja kaheksa protsenti salvestusvahendite tarnimise hinnast ilma käibemaksuta. Riigikohus peab ilmselgeks, et autoritel jäi aastatel 2010-2013 osa tulust saamata seetõttu, et valitsus rikkus kohustust täiendada nimekirja uute turule tulnud seadmetega.
Ringkonnakohus peab Riigikohtu juhiste järgi vastama küsimusele, kas Vabariigi Valitsus on taganud autoritele infoühiskonna direktiivis silmas peetudhüvitise saamise õiguse ning kui ta seda teinud ei ole, siis peab kohus määrama hüvitise suuruse. Riigikohtu lahend on kättesaadav siit.


title: Nutikas vanadus: äpid, mis teevad eaka elu lihtsamaks

maintext:
? Kui noored ostavad oma vanematele või vanavanematele telefoni, siis suure tõenäosusega valitakse nende paari-kolme hulgast, millel hiiglaslikud numbriklahvid, pisike ekraan ja igasuguse nutikuse puudumine. Kuid nii nagu noori, nii ei saa ka vanu ühe mütsiga lüüa. Inimesi on erinevaid. Paljud tahavad ka pensionipõlves ajaga kaasas käia ning nutikaid seadmeid kasutada. Kuidas aga leida selliseid abivahendeid, mis pisut kehvema näemise-kuulmise ja võib-olla batuke töntsimate sõrmedega kasutaja elu lihtsamaks teeks.
! Tele2 klienditeenindusdirektor Sirli Seliov jagab soovitusi, millised mobiilirakendused ühe kaasaegse eaka igapäevaelu lihtsamaks aitaksid muuta. Selgub et see nõu kulub ära ligi kolmandikule vanemast elanikkonnast, sest nii paljud on otsustanud nutika mobiili kasuks.
Kui veel mõned aastad tagasi olid nutitelefonid suuresti noorte pärusmaa, siis täna eelistavad nutikaid seadmeid ka eakad. „Tervelt kolmandik meie vanemaealistest klientidest kasutab igapäevaselt just nutitelefoni, mitte nuputelefoni,“ märkis Seliov Tele2 kliendistatistikast lähtudes.
Seliov valis välja kaheksa mobiilirakendust ehk äppi, millest võiksid kasu lõigata just vanemaealised nutiseadme kasutajad, koondades erinevad igapäevatoimingud oma telefoni.
„Kõigi alltoodud äppide ühisnimetajaks on lihtsus – need on eestikeelsed ja arusaadavad ka inimestele, kes alles õpivad nutiseadme võlusid tundma,“ sõnas Seliov. „Ent nii nagu iga uue asjaga, tuleb ka äppidega sõbraks saamiseks veidi aega võtta ning nendega harjuda, sest vilumus ei sünni üleöö. Hea oleks, kui esimene kokkupuude toimuks lapse või lapselapse juuresolekul, kes oskaks eakat juhendada.“
Menüü koondab lademetes maitsvaid retsepte, mille valmistamist koduses köögis järele proovida ning muudab poeskäimise uskumatult lihtsaks. Tänu sellele äpile ei ole enam tarvis vajaminevaid toiduaineid kaduma minema kippuvale paberilipikule üles märkida – võta poes kätte telefon, ava äpis mõni isuäratav retsept ning asu sobivate toiduainete otsingule.
Seened on asjakohaseks äpiks just sügisel, kui paljud meist oma sammud metsa seenele seavad. Kui näed isuäratavat seent, ent ei ole kindel selle söödavuses, ava mobiilirakendus, otsi seen välimuse järgi üles ning vaata üle, millega täpsemalt tegemist.
RMK on multifunktsionaalne äpp metsandus- ja loodushuvilistele. Äpist leiad ilmainfo, looduskaamerad, enda lähedal asuvad loodus- ja matkarajad ning parimad marja- ja seenekohad.
LiveTeam on eestimaine äpp marjulistele ja seenelistele, mis sisaldab erinevalt tavalistest kaardi- ja GPS-rakendustest ka metsateid ja võimaldab ära märkida oma auto asukohta metsas. Lisaks aitab äpp metsasolijail jälgida oma kaaslaste asukohta metsas, salvestada paremad seene- ja marjakohad ning neid sõpradega jagada. Kui metsas eksima kippuval vanaemal või vanaisal on nutitelefon taskus, siis on teda metsast väga lihtne leida, kuna tema täpne asukoht ja liikumistrajektoor on äpis lähedastele näha. Samuti teeb äpp kindlaks, kas ollakse oma müttamas kellegi eramaal või riigimetsas.
Elektriäpp ütleb sulle ära, millal on kõige soodsam elektrit tarbida ning tuletab meelde, kui elektrinäidud on tarvis ära saata. Kuna äpp on mõeldud kõikide elektrifirmade klientidele ja seal on olemas ka elektrinäitude saatmisvõimalus, muudab see näitude esitamise kohustuse täitmise kordades lihtsamaks!
Õhtujutt on kasulik äpp vanaemadele ja vanaisadele, kel on unejutud, mida lastelastele lugeda, otsa saanud. Vikerraadio saatesarja „Õhtujutt“ mobiilirakenduses on terve hulk maheda häälega peale loetud põnevaid järje-, looma- ja muinasjutte, mida mugavalt võsukestele enne uinumist telefonist mängida.
Telekava äpp asendab tänapäeval traditsioonilist paberkandjal saatekava. Milleks osta iga nädal uus telekava, kui kõigi olulisemate telekanalite reaalajas uuenduvad saatekavad asuvad igas nutitelefonis vaid paari kliki kaugusel?
Sõiduplaanide äpid (Tartu bussiajad, Tallinna ühistransport) muudavad bussi-, trolli- ja trammiaegade vaatamise lihtsamaks kui iial varem. Seejuures jääb sinu enda valida, kas otsid sobiva väljumisaja kindla peatuse nime või liini numbri järgi.
Kõik ülaltoodud rakendused on saadaval Androdil põhinevate telefonide kasutajatele. Apple’i nutitelefoni omanikud saavad äpisoovituste nimistust endale alla laadida Menüü, RMK, Õhtujutud, Tartu bussiajad ja Elektriäpi.


title: Google´i uued Pixeli telefonid - tõenäoliselt parim kaamera ja piiramatult pilvemahtu

maintext:
Google kuulutaski täna välja selle, mis juba mõnda aega on lahinal lekkinud nii sõnas kui pildis - Nexuse aeg on ümber, Google´i uued telefonid kannavad Pixeli nime.
Pixel ja Pixel XL on nagu uus iPhone 7 ja iPhone 7 Plus. Nexuse telefonide järeltulijad on võimsa Qualcommi Snapdragon 821 2,15 GHz protsessori, 4 GB RAM mälu ja 32 GB või 128 GB välkmäluga. 5-tollise ekraaniga lihtsalt Pixel on 2770 mAh akuga, suurem Pixel XL mudel aga 5,5-tollise ekraani ja 3450 mAh akuga. Google jääb aku osas tagasihoidlikuks, lubades, et see "kestab terve päeva".
Kaamera kohta sahistatakse, et see on parim üldse mobiilikaamerate ajaloos - Pixelil on 12-megapiksline sensor taga f/2.0 avaga, lisaks pakub Google sellele telefonile piiramatut piltide täisresoga salvestusmahtu Google Photos kontol. Selfie-kaamera on tõsise 8-megapikslise sensoriga.
Muudest sensoritest on esindatud praktiliselt kõik, mis nutitelefonidele peale/sisse pannakse: tagaküljel sõrmejäljelugeja, sees läheduseandur, kiirendusandur, güroskoop, magnetomeeter, baromeeter (kõrguse täpsemaks määramiseks), Hall´i andur (nutikate kaante jaoks), GPS, WiFi a/b/g/n/ac, Bluetooth 4.2 jne. USB Type-C on ka olemas ja ka 3,5 mm kõrvaklapipesa, 4G allalaadimiskiirus on kuni 600 Mbit/s (kui operaator toetab) ja üleslaadimiskiirus kuni 75 Mbit/s.
Muidugi on Google´i uutel telefonidel uusim Android Nougat 7.1 ja enam mitte väga kõrge hind - 649 dollarit USA-s.
Uudise olulisust vähendab muidugi tunduvalt teade Google´i lehel, et meil pole võimalik ausalt ja legaalselt otse neid telefone osta:
Siinkohal lõpetame Pixeli ülevaate ja jääme ootama meie tehnoloogiariikide sekka arvamist.


title: Elisa raamatud loevad end sünteeshääle abiga eesti keeles ette

maintext:
Eestikeelset sünteeshäält Tõnu teavad paljud juba aastaid (või naishääli Evat ja Liisit). See kõnemootor võib arvutisse installitud TTS (Text-to-speech ehk tekst kõneks) teenusena ette lugeda ekraanil kirjas olevat teksti või veebis ilma midagi installimata tekstiaknasse kopeeritud sõnumeid korralikult ette lugeda. Paljudele nägemispuudega inimestele on see ainsaks võimaluseks (peale selle, et keegi ette loeb) uudistega veebis kursis olla või siis e-kirju ja dokumente lugeda. Eesti keeleteadlaste ja Elisa koostöö tulemusena täienes nüüd ka e-raamatute keskkond Elisa Raamat uue innovaatilise teenusega - kui pole mahti e-raamatut ise lugeda või ei saa, võib seda kuulata. Teksti loeb ette Eesti keeleteadlaste poolt loodud kõnesüntesaator ehk Iselugeja.
Eesti keelteadlaste poolt loodud innovaatiline ja maailmas vägagi ainulaadne kõnesüntesaator on tänu ühisele koostööle saanud reaalse rakenduse igapäevaelus. „Elisa suunaks on aidata luua Eesti teadlaste rakendusuuringutele kaubanduslikku väljundit,“ täheldas Elisa juhatuse liige Andrus Hiiepuu. „Täna saamegi öelda, et Elisa on esimene ettevõte Eestis, kes on aidanud luua Eesti keeleteadlaste poolt välja arendatud lahenduse baasil väga innovaatilise kaubandusliku teenuse.“
„Tänapäeva kiire elutempo juures kuuleme tihti, kuidas inimesed sooviksid küll lugeda, ent aega selleks napib. Elisa Raamat tõi 2014. aasta sügisel raamatud riiulitelt mugavalt inimese taskusse, ent nüüd oleme astunud sammukese edasi – lubame lõunapausil alustatud raamatu lugemist jätkata ka autos või trennis,“ ütles Hiiepuu.
Eesti Keele Instituudis arendatud kõnesüntesaator teisendab teksti audiofailiks. „Võib tunduda, et näiliselt lihtsa ja selgelt püstitatud ülesande – teisendada kirjalik tekst kõneks – võiks kiirelt ja kergesti lahendada. Tegelikult on siin taga aastatepikkune töö ja sellist tunnet ei ole meil veel kordagi tekkinud, et nüüd oleks eestikeelne kõnesüntees lõplikult valmis,“ ütles Eesti Keele Instituudi vanemteadur, kõneuurimise ja kõnetehnoloogia osakonna juhataja Meelis Mihkla.
„Iselugejas kasutatav kõnesüntesaator põhineb peidetud Markovi mudelitel. Aluseks on inimeste poolt sisse loetud tekst, mis koosneb umbes paarist tuhandest lausest. Keelejuhtidena kasutatakse näitlejaid, raadiodiktoreid ja ka tavalisi inimesi ehk nö koolitamata hääli. Juba salvestatud kõne põhjal treenitakse välja vastav sünteeshääl,“ kirjeldas Iselugejas kasutatavate häälte üks põhilisi loojaid EKI tarkvaraarendaja Indrek Kiissel.
„Sünteeshäält on juba varem rakendatud, näiteks alates 2013. aastast ETV kanalite subtiitrite ettelugemisel. Samas tuleb hääli pidevalt täiustada – need kipuvad olema iseäraliku kõlaga ja pisut monotoonsed. Võõrnimesid hääldatakse praegu eesti keele hääldusreeglite kohaselt ja nüansse, millele edaspidi tähelepanu pöörata, on rohkemgi,“ kinnitas Eesti Keele Instituudi direktor Tõnu Tender.
Elisa Raamatu valik on tänaseks laienenud 2000 erineva teoseni ja kliendil on võimalik neid kuutasu eest piiramatult lugeda. Sama kuutasu eest saab Elisa klient nüüd raamatuid ka kuulata.
Hiiepuu sõnul on Elisa Raamat saanud oma kasutajatelt väga head tagasisidet. „Soovina toodigi välja seda, et valikusse võiksid lisanduda ka audioraamatud,“ märkis Andrus Hiiepuu. „Kuivõrd audioraamatuid on eestikeelsena ja kaubanduslikul eesmärgil kasutamiseks välja antud vaid paarisaja ringis, siis proovisime klientide soovi lahendada veidi loomingulisemalt.“
Iselugeja ei ole mõeldud konkureerima audioraamatutega, mille tegemisel osalevad professionaalsed näitlejad, kaasatakse stuudio ning teksti loetakse vastavalt sisus toimuvale. Antud lahendus on pigem hea lisavõimalus inimestele erinevates situatsioonides lugemisvaramu nautimiseks – autoga sõites, treeningul, jalutades jne.
Elisa Raamatu äpp on allalaetav nii iOS´iga kui ka Androidiga seadmetes. Esimesed 14 päeva saab esmaliituja teenusega tutvuda tasuta. Kõiki raamatuid saab piiramatult lugeda 8,99 euro eest kuus ning teenusega saavad liituda nii Elisa, Telia kui ka Tele2 kliendid.
Tahad kuulda, kuidas sünteeshääl Tõnu uudiseid ette loeb? AM testis seda mõni aeg tagasi, proovi järgi:


description: Rein Kilgi kunagine äri AS RST Varad nõuab tema praeguselt suurettevõttelt AS Transcomilt 4,6 miljonit eurot. Vaidlust iseloomustavad kantimised, võltsitud dokumendid ja tähtsate paberite vastasleeri lekkimine.

title: Kilgi suurettevõtet ähvardab hiigelnõue

maintext:
RST Varad, eelmise nimega AS L. Rei, on skandaalse ajalooga kinnisvarafirma. Näiteks on ettevõtte asutaja raamatu “Kaval Kilk ja kaksteist lolli” kaasautor ja omaaegne Kilgi partner Tarmo Teeväli, kellega Kilgil on oma kohtutee juba käidud.
Kilgist sai 2000. aastal L. Rei omanik. Aastaid hiljem tekkis äril üle kümne miljoni kroonine võlg, mille tulemusena läks ettevõte 2007. aastal pankrotti.
Aasta hiljem tuvastas Pärnu maakohus, et L. Rei kandis enne pankrotti, aastatel 2005–2007, teisele Kilgi ettevõtte OÜ Elikante arvelduskontole kokku 37 000 000 krooni.
Me teame, kes saab sellest kohtuasjast lõpliku kasu. Kaspar Kokk
Ülekannete selgitusena märgiti “vastavalt kokkuleppele nr 181206”. Kohus tuvastas, et sellist kokkulepet pole olemas. Raha tuli pankrotihalduritele tagasi anda. Elikante jäi L. Reile võlgu.
Üheksa aastat hiljem on L. Rei oma nime muutnud RST Varadeks ja selle juhatuses on likvideerija Ly Müürsoo, kes nõuab nüüd hiigelsummat hoopis teiselt Kilgile kuuluvalt ettevõttelt: see on muu hulgas Pärnu sadamat ja Kihnu parvlaevaliiklust haldav AS Transcom.
RST Varade advokaat Indrek Leppik selgitas, et 2012. aastal sõlmitud kokkuleppe järgi kaetakse Elikante võlg 500 000 Transcomi aktsiaga, mille väärtus on umbes 3,2 miljonit eurot. Äriregistri dokumentidest on näha, et 2012. aasta märtsis võtsid Transcomi aktsionärid kirjeldatud otsuse vastu.
Leppik sõnas, et probleem seisneb selles, et tema klient pole siiani lubatud aktsiaid kätte saanud. Nüüd nõuab RST Varad raha viivisega: nõue ulatub 4,6 miljoni euroni.
Transcomi juhataja Kaspar Kokk ja ettevõtte advokaat Tarmo Peterson on kindlad, et nõudmine on tühine ja likvideerija Ly Müürsoo taga on keegi teine.
“Me teame, kes saab sellest kohtuasjast lõpliku kasu. Nimesid me enne menetluse lõppu välja öelda ei soovi, kuid minu teada likvideerija Ly Müürsoo see isik pole.”
Näiteks tekitab Kokas ja Petersonis kahtlust asjaolu, et RST Varad esitas tõendina Transcomist lekkinud salajased finantsnäitajad.
Kohtusaalis nimetasid nad paberit ärisaladuseks, mida ei tohi tõendina kasutada. Leppik vastas, et dokument on ärisaladus juhul, kui sellega kaasneb otsene kahju ettevõttele.
“Minu teada ei ole likvideerijal Ly Müürsool mitte kunagi olnud AS Transcomi dokumentatsioonile ligipääsu. Küll aga nimetati kohtusaalis varasemaid töötajaid, kellel on selline võimalus olnud,” märkis Kokk.
Üks niisugustest töötajatest võib olla Transcomi eelmine juhataja Karl Liivapuu, kes kutsuti vaidluses tunnistajaks. Nimelt oli ta aktsiaseltsi juht sel ajal, kui sõlmiti mõned kohtuasja suhtes tähtsad kokkulepped.
Leppik usub, et Transcom on kohtuvaidluses esitanud võltsitud dokumendi, mis sisuliselt tühistab eelmainitud aktsiate kokkuleppe.
Transcom seevastu arvab, et garantiikiri, mille tõttu selline kokkulepe esialgu üldse tehti, on fabritseeritud.
Liivapuu tunnistama kutsumine tõi kaasa huvide konflikti. Transcomi omanik Kilk ja eelmine juhataja Liivapuu on nüüd tülli pööranud. Alles sel kuul jõustus ringkonnakohtu lahend, millega jäeti rahuldamata Transcomi hagi Liivapuu vastu.
Seega võib Petersoni ja Koka veendumust mööda Liivapuu kättemaksuks Transcomi vastu tunnistada just nii, et Kilgi ettevõte kaotaks kohtuvaidluse.
“Karl Liivapuu on valmis ütlema, et ta pole Karl Liivapuu, kui see peaks vajalikuks osutuma,” ütles Peterson kohtusaalis.
“Liivapuu ja tema usaldusisik Kaido Groos on mitmes menetluses esitanud kohtule võltsitud dokumente. Võltsingu on tuvastanud Eesti kohtuekspertiisi instituut,” teatas Kokk. “Mina ei usu, et nimetatud isikud võiksid praeguses menetluses kuidagi teisiti käituda või endale harjumuspäraseks saanud käitumismustrit muuta.”
Kohtuasja tõttu ei soostunud Karl Liivapuu Pärnu Postimehele kommentaare andma.
30. novembril kuulab kohus vaidluse tunnistajad üle Pärnu Rüütli tänava kohtumajas.
Vaidluses olulised ettevõtted
AS Transcom
AS Transcom kuulub OÜ Transcom Investile, see omakorda OÜ Transcom Grupile, mille omanik on Rein Kilk.
AS Transcomi kontserni moodustavad AS Pärnu Sadam, Pärnu Stividorid OÜ, AS Tartu Sadam, AS Transcom Vara, OÜ Green Window, Sadamahalduse OÜ, Zelluloosi Kinnisvara OÜ ja AS Kihnu Veeteed.
AS RST Varad (L. Rei)
RST Varad, eelmise nimega L. Rei, on 1999. aastal rajatud kinnisvarafirma, mis ehitas Tallinnasse Zelluloosi vabaajakeskuse. Aastast 2000 on ettevõte kuulunud Kilgile ja tema ettevõttele Elikante.
Peagi tekkisid rahalised raskused ja L. Rei müüs hulga kinnistuid. See ei päästnud pankrotimenetlusest, mis pole siiani lõppenud. Ettevõtte pankrotiga kaasnes kümneid kohtuvaidlusi.
OÜ Elikante
Elikante on Kilgile kuuluv investeerimisettevõte, millel on olnud osalus paljudes tema ärides, näiteks Transcomis ja RST Varades. Rein Kilk on kasutanud ettevõtet juriidilise kehana. Elikante juhataja on tema vend Andres Kilk.
Allikas: Äriregister, PP


description: Peretüli võib traagiliselt lõppeda löömisetagi. Järjekordsele õhtusele sõnasõjale järgnenud hommikul leidsid isa ja ema oma ainsa poja toa tühjana.

title: Pikk lahusolek aitas isal poega mõistma hakata

maintext:
Kapiuksed olid poolavali, seljakott vajalike riietega kadunud nagu poeg Arvo isegi. Ei ühtki kirjarida öökapil. Ema puhkes tühjale voodile istudes nutma ja hüüatas tummalt seisvale isale aeg-ajalt läbi nuuksete: “See on sinu süü, sina ajasid ta minema!”
Pereisa, 55aastane Anti ei vaadanud ammu enam hea pilguga sellele, et nende ainus poeg tema ettevõtluse vastu huvi ei tunne. Antil oli kinnisidee: poeg peab olema mantlipärija, pealegi toob äri, kui usin oled, alati leiva lauale. Aga see kaunite kunstide viljelemine, mida poeg harrastas, oli isa arvates näljaroti amet.
“Vaata kui hea,” püüdis ema mõnikord isa lepitada talle poja maalitud pilti näidates. Isa ainult mühatas kibestunult. Kui poja maalid näitusele pandi ja ajalehes kiideti, läks isa baari napsitama. Niivõrd viis teda endast välja poja valik.
Ometi oli Arvol reaalainetes andi, taipas äristki üht-teist. Isa arvas poja end raiskavat ja püüdis sel teemal sageli vestelda. Need “õppetunnid” muutusid aga nii sagedaseks, et Arvo läks juba poole vestluse pealt ära oma tuppa.
Viimase suure tüli õhtul oli isa talle tuppa järele läinud ja nähes poega pintsliga askeldamas, lõi talle veri pähe. Anti karjus pojale: “Kas sa ei võiks mind niigi palju austada, et mu jutu lõpuni kuulaksid!” Poeg ei teinud kuulmagi ja kastis pintsli värvi sisse. Isal läks kops üle maksa. Ta marssis poja juurde, tiris tal pintsli käest ja lükkas molberti kolinal nurka. “Hakka targaks, tee silmad lahti ja mõtle tuleviku peale. Ärimehena võid sa oma töö kõrvalt pintseldada, kui palju tahad!” Arvo vaikis endiselt ja vaatas märatsevat isa.
See vaikimine tegi Anti veel vihasemaks. Ta lähenes ähvardavalt pojale ja kes teab, kas ta oleks isegi löönud, kui ohtu aimav ema poleks tuppa kiirustanud ega end isa ja poja vahele asutanud, käed lepitavalt laiali. “Ta ei öelnud isegi ühtainust sõna,” siunas Anti naise haardes kööki suundudes. Anti vabastas end pingest konjakiga. Ema tahtis pojaga rääkida ja tedagi rahustada, aga uks oli lukus.
Ema asus tegutsema ja poja sõprade kaudu uurima, kuhu Arvo läks. Ta saigi teada, et poeg sõitis Soome sealsele kunstnikule appi. Ainult et ema ei tohtinud sellest isale rääkida. Anti käitus nagu haige, oli loid ja mõttes, konjak kadus kapist, nagu oleks ära auranud. Nüüd muretses naine juba abikaasa pärast.
Igal hommikul oli mees esimesena postkasti juures. Ilmselt ootas kirja või väikestki teadet, kus poeg on. Uhke mehena ei küsinud ta naiselt kordagi, kas too teab. Naine teadis rohkematki: et poeg plaanib kaardi saata alles jõuludeks, ise jääb vähemalt aastaks poolteiseks Soome ja “isa pidavat oma haiguse läbi põdema”, enne ta temaga kontakti ei taha ega võta.
Anti hakkas jooma. Mitte nagu joodik, vaid ilma ei läinud ta ühelgi õhtul enam magama. Nüüd oli kodus muutunud loengupidaja isik. Kui varem võttis sõna isa Anti, siis nüüd masseeris ema oma meest pisikeste alandlike lausejuppidega, et “las laps vaatab ilmas ringi, kui talle ikka maalimine väga meeldib, las maalib; ja kui ta ei taha praegu veel kirjutada, siis ootame – aeg annab arutust”.
Esiotsa vaatas mees kaasat vihkava pilguga, kuid mida aeg edasi, seda haledam naisel hakkas: Anti oli kaalus alla võtnud, sageli habetunud, õhtuti purjus. Ema püüdis pojale sellest kõigest tolle sõprade abiga teada anda, poeg aga ei leppinud, ehkki pool aastat oli möödas.
Ühel õhtul, olles pudelist julgust võtnud, ütles Anti naisele: “Sa pead teadma, kus Arvo on. Sa oled nii rahulik. Sa varjad seda minu eest, oled ehk koguni pojaga mestis.” Naine ei saanud parata, et meel läks haledaks, silmad kukkusid vett täis ja sosistas: “Jah, sõbrad rääkisid, et Soomes ühe kunstniku juures tööl.” Anti tõmbas sügavalt hinge ja läks konjakita magama. Enne uinumist ütles: “Tead, see on mulle üsna raske. Vahel tunnen, et ma ei kannata seda enam välja, et mu ainus poeg minuga ei suhtle.” Ema andis sellest kohe pojale teada ja soovitas, et tulgu parem ise jõuluks koju, kaardi saatmise asemel. Nüüd suhtlesid nad emaga juba telefoni teel ja jõuludeni jäi mõni nädal. Poeg lubas mõelda.
“Kuule, sulle on hädakõne,” kutsus Soome kunstnik Arvot maalimistöö juurest ateljeetelefoni võtma. Helistas ema: “Isal on infarktieelne seisund, sa pead kohe koju tulema. Usu, ta on oma veast aru saanud!” Ema nuttis.
Kui Arvo palatisse sisenes, tõstis isa valgel linal lebava käe tervituseks. Arvo võttis sellest kahe käega kinni. Ema nuttis. Isa lausus vaiksel häälel: “Ma ei oleks pidanud …” Arvo tõstis sõrme suule. Isa vaikis, aga mõtles edasi: kui raskelt tuleb vahel teadmine, et inimesi ei maksa tahta muuta, olgu nad kas või oma lapsed.


description: Reede õhtul avati Pärnus Raeküla Vanakooli keskuse kõrval ausammas, mis on pühendatud Tšornobõlis käinud meestele ja kõigile teistelegi, kes on kokku puutunud tuumaenergia negatiivse poolega.

title: Pärnus avati Tšornobõlis käinud meestele pühendatud ausammas


description: Sellist vaatepilti, kus veepiir Pärnu keskrannas rannahoone juures on taandunud paarisaja meetri kaugusele, ei näe sügiseti tihti.

title: Galerii: arktiline tuul viis Pärnu jõest ja lahest vee minema

maintext:
Ometi langes veetase Pärnus kolmapäeva õhtul umbes 90 sentimeetri jagu keskmisest allapoole. Nädalaga ligemale meetri ja 70 sentimeetri võrra alanenud vesi pakkus jõe ja mere ääres jalutajatele omapärast vaatepilti.
Tallinna tehnikaülikooli meresüsteemide instituudi vanemteaduri Tarmo Kõutsi sõnutsi on sügiseti veetase Pärnus tavaliselt aasta kõrgemate killast ja madal veetase iseloomustab pigem maid ja juunit.
Praeguses madalas veetasemes on süüdi kirdetuuled, mis piki Pärnu lahte puhudes sealt vett välja suruvad.
"Kui tuulepinge Läänemerel kaob, pääseb vesi tagasi," ütles Kõuts, märkides, et vee tagasivooluga võib tekkida rannikualadel väiksemat sorti uputus. "Suuremat üleujutust siiski karta ei ole," märkis ta.
Kõutsi sõnade kohaselt ei tekita madal veeseis ökoloogilist ohtu. "Merepõhjale on isegi hea, kui ta õhutust saab. Võib-olla kaladel on veidi imelik, kui osa nende elupaigast jääb kuivale," ütles Kõuts. "Madal veetase võib häirida vaid sadamate laevaliiklust."
Pärnu sadamakapten Villu Kivinukk ütles, et Pärnu sadamas tekib laevadele madala veetasemega kriitiline piir siis, kui nende kiilu alla jääb alla 40 sentimeetri vett. "Praegu meil probleeme pole," ütles ta.
Parvlaeva Kihnu Virve kapten Vladimir Zenjov rääkis, et madal veetase pole katkestanud Munalaiust Manilaule ja Kihnu saarele toimuvaid reise. "Tuleb tasakesi manööverdada," ütles ta. Zenjov täpsustas, et juhul kui vesi veel meetri jagu alaneb, ei pääse laevad Manilaiu sadamasse.
Läänemere madala veetaseme tõttu on häiritud liinilaevaühendus Hiiumaaga. Rohuküla sadamasse pääses neljapäeval vaid madala süvisega praam Harilaid.
Ehkki veetase Pärnus langes pea 90 sentimeetrit alla keskmise, jäi siinsest veetaseme madalseisu rekordist veel küünarvarre jagu puudu. Pärnus on kõige madalamaks veetasemeks mõõdetud 122 sentimeetrit alla keskmise – see juhtus 1976. aasta 14. oktoobril.
Pärnumaal on kõige madalam veetase olnud 1959. aasta 9. detsembril, kui Kihnus langes meretase 135 sentimeetrit alla keskmise.
Eesti rekordmadal mereveetase oli 1914. aastal Narva-Jõesuus, kui vesi langes 141 sentimeetrit alla keskmise.


description: Andrei Korobeinik mängib vabal ajal mõne partii malet, siis viibutab haamrit Pärnu linnavolikogus, järgmisena tõttab Tallinna noorte idufirmasid juhendama või oma IT-ettevõttesse tähtsaid otsuseid langetama.

title: Andrei Korobeinik soovib rohkem ebapopulaarseid otsuseid

maintext:
Praegu 35aastane Korobeinik oli vaid 25, kui tema loodud suhtlusportaal Rate.ee ta miljonäriks tegi. Pärast seda tuli poliitika ja nii veetis ta kolm aastat riigikogus. Ühesõnaga, mees nagu orkester.
Esita küsimusi, millisest valdkonnast tahad – olgu lõimumine, turism ja tehnoloogia või Pärnu ja kogu Eesti tulevik –, Korobeinikul on see teema ammu analüüsitud.
Olete öelnud, et saite eesti keele selgeks alles ülikoolis. Kuivõrd keeruline oli noorel venelasel Pärnus üles kasvada?
Integratsioon ei tähenda keeleoskust. Küsimus on selles, millist infot me tarbime.
Kasvasin venekeelses peres, kuid tegelikult probleeme polnud. Sõbrad olid venelased, õppisin vene koolis ja raamatuidki lugesin emakeeles. Vajadus eesti keelt osata tekkis alles ülikoolis, kus oli tarvis loengutest aru saada. Keelt õpib kõige paremini, kui seda kasutada. Praktikata õpikust tuupimisele kulutatud tunnid on kasutud.
Väidate, et keele saab selgeks seda kasutades. Kas siis teie mainitud vene kool, sõbrad ja kultuur ei hakka lõimumist pärssima?
Integratsioon ei tähenda keeleoskust. Küsimus on selles, millist infot me tarbime. Venelased on oma kanalites kinni ega vaata mujale. Sama olukord on eestlastega. See on just tänapäeva ühiskonna probleem.
Miks venelased riigiasutustesse tööle ei kipu? Usun, et mitte seepärast, et nad kukuks läbi, vaid nad isegi ei kandideeri, sest neid ei huvita. Kui kandideerivadki, siis neid jälle ei taheta, sest nad ei vaata samu saateid või ei loe samu raamatuid. Kuigi keeleoskus on aastatega paranenud, olukord ise sisuliselt mitte.
Kuidas saada Eesti venelased kohalikku meediat tarbima?
Ma arvan, et seda polegi vaja. Interneti arenguga kohaliku meedia tähtsus nii või naa väheneb. Arvan, et mitmekülgne meediakasutus ongi ideaal, mitte see, kas venelased loevad Postimeest või ei. Nad võivad ju lugeda. Ega nad sellest kohe eestimeelseks muutu.
Nooruspõlves õppisite programmeerimise ise ära. Olete intervjuudes vihjanud, et seda peaks meie koolideski õpetama. Mis kasu see oskus lastele tooks?
Kui saad selgeks programmeerimise põhitõed, õnnestuvad teised ained samuti paremini. Programmeerimisele iseloomulik loominguline mõtlemine on oluline. Niiviisi õpiks laps võimalikult noorena mõtlema.
Samal põhjusel õpib poolteist tuhat Eesti last igal aastal koolides malemängu. Nad ei peagi pürgima professionaalseks maletajateks, vaid nad saavad tänu mõtlemisvõimele elus paremini hakkama.
Teie programmeerimisoskus viis teid portaali Rate.ee loomiseni, müüsite selle lõpuks 39 miljoni krooniga toonasele EMT-le. Kui tihti on Eestis samasuguseid edulugusid ette tulnud?
Mõni on ikka juhtunud. Näiteks oli Delfi algul väike Microlinki äriprojekt, kuid hiljem ostis Ekspress Grupp selle ära. Nüüd on Delfi teatavasti laienenud Lätti ja Leetu ja Baltikumi suuremaid meediaportaale.
Kasumlikke portaale on muidugi veel. Tasub märkida, et väga paljud neist on sündinud mõne huvilise hobist.
Nii sai Youtube alguse sellest, et kaks inimest tahtsid sõpradele oma videoid jagada ja lõid praktilisest vajadusest sellekohase keskkonna. Portaal muutus populaarseks ja hiljem ostis Google selle 1,6 miljardi dollariga ära.
Kui portaalid nagu Orkut ja Facebook juba teie turgu sõid, ostsite oma portaali tagasi. Miks?
“Ostmine” on selle kohta palju öelda. See summa, mille eest ma Rate.ee tagasi sain, oli päris väike. EMT üritas keskenduda põhiärile ja mulle oli see hea võimalus meeskond tagasi võtta. Praegu teeme nende inimestega muid põnevaid projekte.
Kas nende aastatega teenis EMT oma miljonid tagasi?
Ei.
Olete IT-valdkonna kohta öelnud, et ainuüksi heast ideest ei piisa. Kui tihti juhtub, et geniaalsest mõttest ei saa asja?
See on väga tavaline. Muidugi tekib küsimus, mis on geniaalne idee. Hea idee peab ajastusse sobima. Näiteks, kui keegi oleks mõelnud keskajal välja värviteleri, mis kasu sellest tõusnuks. Kas tegemist olnuks geniaalse ideega? Ilmselt mitte.
Seda küll, et turundusse tuleb tohutult panustada. Inimesed mõtlevad asju välja, aga ei viitsi nendega tegelda.
Kas revolutsioonilised ideed otsa ei saa?
Ei saa. Küsimus on motivatsioonis. Ühe teooria järgi ei teki enam täiuslikus heaoluühiskonnas ideid, sest neid pole enam vaja. Kui inimesel on kõik olemas, kaob areng.
Lähiajalugu aga räägib vastupidist keelt. Progress hoopis kiireneb. Kui võrrelda, mis juhtus kümme ja 30 aastat tagasi, on näha, et areng aina kiireneb. Võimalik, et aastaks 2050 on juhtunud rohkem kui viimase 300 aastaga.
Tänapäeva areng liigub selles suunas, et professionaalne ajakirjandus asendub blogidega, hotellid Airbnb-ga ja taksoteenus Uberiga. Nende valdkondade ettevõtjad hakkavad turust ilma jääma ja on ärritunud. Miks on see protsess nii palju negatiivset tagasisidet saanud?
See on alati nii olnud. Tööstusrevolutsiooni ajal asendati inimesed masinatega ja tagasiside oli ikka väga negatiivne. Inimesed kaotasid ju töö. Prantsusmaal näiteks maksab taksolitsents 100 000 eurot. Siis tuleb mingisugune Uberi lahendus, mille litsents ei maksa midagi. Loomulikult on sellisel juhul tagasiside tormiline.
Kuid pikas perspektiivis on see loomulik protsess, sest tehnoloogia aina eemaldab vahendajaid. Vahendaja on ebaefektiivne, sest võtab osa kasumist endale ega tooda vahepeal lisaväärtust. Teie mainitud uued lahendused võimaldavad vahendaja pealt säästa. Seda juhtub kõikides valdkondades.
Näiteks kultuur. Dan Brown kirjutas raamatu “Da Vinci kood”. On teooria, et tegemist pole just inimkonna ajaloo kõige andekama kirjanikuga ja tema edu on kirjastaja suurepärane töö. Tahaksin uskuda, et kümne aasta pärast pole kirjastajat sinna vahele vaja.
Sama võib juba näha muusikatööstuses, kus aina enam tõusevad esile artistid, kes on iseseisvad, kelle taga pole hiigelsuurt produktsiooni- ega turundustiimi.
Massilise iseseisvumisega juhtub seegi, et varem kehtestatud reeglid lendavad vastu taevast. Kas see pole ohtlik?
Reeglid ei kao, vaid need asendatakse järgmistega. Ajad muutuvad. Internet kujutab endast tohutut ohtu privaatsusele, kuid tänapäeva noored seda ei karda. Nad loovutavad enda andmeid teadlikult, lausa hea meelega. Privaatsuse ohverdavad nad selleks, et saada mõnda teenust vastu. Neil pole selle vastu midagi, kui keegi teab, kus nad õhtul käivad või millist kohvi nad armastavad. Vanasti oleks olnud ennekuulmatu seda kõike kogu maailmale kuulutada. Tänapäeval on see tavaline nähtus.
IT-äri kõrval tegite karjääri poliitikas. Mõni poliitik on riigikogust pettunult põgenenud. Teiegi pole pärast lahkumist tahtnud sinna tagasi minna. Kas pettusite samuti?
Kindlasti mitte. Arvan, et see oli hea kogemus ja suutsin seal mõndagi ära teha (Korobeinik algatas avaliku teabe seaduse muudatuse. Teenusmajanduse koda kuulutas selle 2012. aasta parimaks seaduseks, M. L.). Ma ei välista, et kandideerin kunagi uuesti.
Esiteks polnud mul möödunud valimistel aega, teiseks ei pakkunud Reformierakonna programm põnevust. Tunnen, et kui oleksin riigikogus, ei suudaks ma sellise programmiga midagi erilist ära teha.
Reformierakonnas on pärast presidendivalimisi tekkinud sisepinged. Kui palju oma erakonna käekäik teile praegu huvi pakub?
Jälgin erakonna käekäiku väga suure huviga. Erakond kindlasti muutub, aga mulle on tähtis, millises suunas. Mulle ei meeldi, et viimastel aastatel on viljeldud sotsiaalpopulismi. Täidetakse aina ühiskonna tellimust, erakond on läinud populaarsete loosungitega kaasa.
Vanemahüvitis näiteks on minu hinnangul ülikahjulik skeem, mis on läinud meile palju maksma. Usun, et emapalgasüsteem on süüdi selles, et Eestis on nii suur palgalõhe. Naised jäävad praeguses olukorras tööturust eemale. Viimased muutused on positiivsemad, loodetavasti jäävad lastega koju isadki.
Arusaadavalt toovad sellised lihtsad loosungid valimistel hääli. Valimistele ei kõlbaks idee, et üle 3500eurose palga pealt ei tule sotsiaalmaksu tasuda. Nii süüdistataks võimu selles, et rikastele jääb raha ja vaesed ei saa midagi. Tegelikult teeniksid pensionärid nii just rohkem, sest tasemel tööjõud tahaks Eestisse tööle tulla ja maksud siia maksta. Kõrgete tööjõumaksude tõttu kaotame praegu töökohti muudele riikidele. See on probleem.
Reaalsus on see, et mõne aastaga võib Leedu ja Läti oma ostujõuga meist mööda minna, kuna nad on olnud valmis raske olukorra tõttu tegema jõulisemaid reforme kui meie.
Seega, riigil tuleks teha senisest märksa rohkem ebapopulaarseid otsuseid.
Põhjamaaks ei saa ju kohe hakata. Raha jagamiseks peab enne seda teenima. Eestil seda raha veel pole. Sotsialismiks on vara.
Kui kõik tundub okei, on reformide aeg läbi. Üldiselt hakatakse reforme tegema siis, kui tekivad probleemid, kuid siis on juba hilja.
Teie jutust jääb mulje, et olete riigi tuleviku põhjalikult lahti mõtestanud. Mismoodi näete Pärnu linnavolikogu esimehena kodulinna tulevikku?
Riigil ja linnal on eri prioriteedid. Kui Eesti konkureerib naaberriikidega, siis Pärnu ülejäänud kohalike omavalitsustega. Erandina lähiriikide kuurortlinnade, nagu näiteks Jurmalaga.
Oleme väike omavalitsus. Peame tegema lobitööd, et riigi otsused oleks meile kasulikud, ja need otsused ei pruugi alati olla kõige kasulikumad riigile. Siin on näha väikest vastuolu.
Näiteks: lennujaama puhul Pärnu kaotas. Euroopast võib tuua näiteid, kus lennujaam on ehitatud väikesesse asulasse ja see on kogu lähiümbruse kihama pannud. Meie arenguks oleks see ääretult suur samm edasi. Samal ajal riik võib oma mätta otsast väita, et nii palju ei peagi Eestis lennujaamu olema.
Teise näitena oli Pärnule ülikahjulik otsus tõsta majutusasutuste käibemaksu. Pehmelt öeldes pole meie kuurortlinnad just maailma soodsaimad. Väike hinnatõus võib tuntavalt kätte maksta.
See on näide populismist, millest ma enne rääkisin. Riik tõstab mingit maksu, et anda näiteks kaks eurot rohkem lastetoetust. Samal ajal on selle väikese liigutusega kahjustatud kogu sektorit ja olukorda parandada on riigile ääretult kulukas. Viie aasta pärast vastutavad juba teised inimesed, seega, poliitikas sellele probleemile ei mõelda.
Kumb on Pärnule tähtsam: tööstus või turism?
Praegu on tööstuses palgad palju kõrgemad. Mul on siiralt hea meel, et tööstus Pärnus areneb, ja ma ei arva, et see kuidagi pärsiks kuurortlinna mainet. Linn teeb väga palju tööd, et investorid valiksid just meid.
Samal ajal pole meil ühtegi sisulist eelist, võrreldes näiteks Tartu või Narvaga. Oleme tööstuse mõttes suvaline koht. Ometi on Pärnu turism pika ja rikka ajalooga.
Jurmalas on näiteks ainult üks korralik spaahotell. Haibitud koht, kus siiski käib suvel märksa rohkem turiste kui Pärnus. Meil on neid spaadega hotelle kuus, kuid keegi ei tea seda.
Seega, turismi tuleb kindlasti panustada. Madalad palgad turismisektoris on tingitud pigem sellest, et valdkond ei suuda pakkuda kõrge lisandväärtusega teenuseid, et suuremat töötasu maksta.
Turism on sesoonne. Kuidas seda probleemi lahendada?
Paljud Lõuna-Ameerika riigid elavad turismist ära. Põhjaameeriklased käivad lõunas raviteenuseid saamas, sest hinnavahe kodumaaga on tohutu. Kui meil oleks natukenegi paremad hinnad kui Rootsis, poleks rootslastel probleem Pärnut külastada. Kuid meil pole veel selliseid teenuseidki.
Pärnu haiglal on väga palju potentsiaali. Kahjuks pole turismiettevõtete koostöö haiglaga eriti tihe. Ideaalis tuleks inimene siia hotelli, kuid kasutaks näiteks haigla heaolukeskuses eri raviteenuseid.
Turismist rääkides tekib küsimus, kas meie oma inimestel on siin linnas hea elada. Teie jagate end Tallinna ja Pärnu vahel, aga kus te oma kaks tütart üles kasvatate?
Enamiku ajast elame Tallinnas, kuigi Pärnuski on kodu olemas. Vanem tütar käib pealinnas eelkoolis, noorem lasteaias. Nii on lihtsam, sest minu äriettevõtted on ikkagi Tallinnas. Kui ma kahte linna võrdlen, on Pärnus tunduvalt parem elukeskkond. Siin pole pealinnaga võrreldes midagi puudu. Koolid, kino, teater – kõik asutused on heal tasemel. Eesti elanikule on Pärnu väga hea valik.
Ainuke probleem on teatavasti see, et mõnes sektoris pole tipptasemel töökohti. Tippspetsialistil on siin vähe võimalusi.
Internet ei tunne piire ja jõuab igale poole. Miks sellisel juhul IT-valdkond üldse pealinna koondub, kui võiks tulla näiteks Pärnusse?
Kui suure meeskonna iga liige istub ise kandis, ei võimalda praegune tehnoloogia veel mugavat suhtlust ega tiimi head toimimist. Usun, et kümne lähiaastaga olukord juba muutub.
Pärnul on omad võimalused. Kui elukeskkond jääb samale tasemele praegusega, ongi lootust, et keegi töötab näiteks Google’is ja elab Pärnus.
Iseküsimus on, kas praegune elukeskkond püsib. Töökohti tekib, kuid need on vaevu Eesti keskmise palgaga. Tulevikus võiks pärnakas saada kätte paar Eesti keskmist. IT-valdkonnas palgad umbkaudu sellised ongi. Kui Pärnus sellised inimesed töötaksid, oleks see ju täitsa teine linn.
Kas teie kavatsete Pärnusse elama jääda?
Ma ei oska öelda, kuna ei tee plaane nii pikalt. Mis juhtub näiteks viie aasta pärast? Pole aimugi.


description: Pärast Sindis valedel alustel makstud toimetulekutoetuste pikale veninud ja tulemusteta jäänud uurimist, plaanib riigikontroll võtta valdkonna luubi alla mujal Eestiski.

title: Toimetulekutoetused lähevad luubi alla

maintext:
Riigikontrollis käib praegu järgmise aasta tööplaani koostamine ja toimetulekutoetuste kasutamise kontrollimine on laual koos muude oluliste teemadega.
Asutuse kommunikatsioonijuhi Toomas Mattsoni sõnutsi pole praegu täit kindlust, et toimetulekutoetusteks makstava raha pahatahtliku kasutamise riskid ikka maandatud on, kuna raha kasutamise üle puudub järelevalve ja kontroll.
Sindis juhtunu puhul jäi kriminaaluurimine soiku ja lõppes suvel, kuna linnavalitsus, maavanem ega politsei ei soostunud läbi vaatama kahtlustatud ametniku kaheaastase ametiaja jooksul määratud toimetulekutoetuste 179 toimikut.
Küsimusele, kas nii suure hulga toimikute läbivaatamist nõuda on ikka vaja, vastas Mattson: “Riigikontrollil pole võimalik öelda, kui mitut toimikut tuleks Sindi linnavalitsuses kontrollida. Seda peaks otsustama eelkõige Sindi linna juhtkond, vajadusel Pärnu maavanem. Kontrollida tuleks toimikuid, mille puhul on suur risk, et raha võib olla väärkasutatud”.
Maavanema järelevalvemenetlus Sindi toimetulekutoetuste asjus veel kestab. Kogu toimikukuhja läbivaatamist maavanem ei plaani, vastavalt võimekusele tehakse pisteline kontroll.


description: Pärnu perearstikeskusest abi otsinud Soomes ravikindlustatud eestlanna väidab, et teda ei võetud jutule ja jooksutati pool päeva haige lapsega mööda linna. Perearstikeskuses aga ollakse veendunud, et patsient oli kärsitu ega mallanud arsti vabanemist ära oodata.

title: Ema käis arstile pääsuks haigekassas õigust nõudmas

maintext:
Soomes elava ja Pärnusse õele külla tulnud Kaile Kelu kaheksa-aastane poeg jäi haigeks. Kuna palavikus lapsega reisimine ei tulnud kõne alla, vajas Kelu tööandjale esitamiseks hoolduslehte. Kelu teadis, et Soome ravikindlustusega peaks ta Eestis abi saama: selleks annab õiguse nii talle endale kui pojale väljastatud sinine Euroopa Liidu ravikindlustuskaart.
Hoolduslehe saamiseks pöördus Kelu 17. oktoobril palavikus pojaga Pärnu perearstikeskusesse, kuid seal olla talle öeldud, et Soome ravikindlustusega saab ainult erakorralist arstiabi, ja soovitati pöörduda EMOsse.
Keluga oli kaasas õemees Taavi Nachtigall, kes aimas, et Pärnus ei pruugi arstile nii ladusalt pääseda, kui peaks. Soomes töötav ja seal ravikindlustatud Nachtigall teatas, et on neljal–viiel korral pidanud Pärnu perearstikeskuses pika kadalipu läbi tegema, et arst ta vastu võtaks. Ometi on Mustamäe polikliinikus ja Rakvereski asjad alati sujunud. “Ainult Pärnu perearstikeskuses tuleb lamenti lüüa, enne kui arstile pääsed. Nähtavasti pole töötajaid üldse juhendatud, kuigi seadus jõustus juba neli–viis aastat tagasi,” rääkis ta.
ELi ravikindlustusega inimesel on õigus perearsti poole pöörduda selgi juhul, kui ta ei ole perearsti nimistus.
Õemeheta oleks esimest korda Soome residendina Eestis perearsti vajanud Kelu loobunud oma õiguste eest võitlemisest. “Pärast keeldumist oleksin ma koju läinud,” nentis ta.
Nachtigall aga ei andnud alla ja nõudis perearstikeskuse juhataja jutule pääsemist. Kabinetist, mida Kelu ja Nachtigall pidasid juhataja tööruumiks, tuli pereõde uksest välja ja küsis, miks nad siin istuvad, kui nad pole selles majas arvelgi.
Pärnu perearstikeskuse juhataja Jaan Lemendik väidab, et pereõde oli hoopiski palunud oodata, sest patsient ja saatja jõudsid arstikabineti ukse taha enne, kui registratuurist info andmesidevõrku edastati. “Kui perearst vabanes, olid nad ukse tagant läinud,” sõnas ta.
Haige lapsega ema läks EMOsse, kus arst vaatas lapse üle, kuid ei saanud anda hoolduslehte. Nachtigall kiitis EMO arsti vastutulelikkust, sest Soomes oleks külmetushaigusega laps tagasi saadetud, kuna ei vaja erakorralist arstiabi.
Seejärel suundusid Kelu ja Nachtigall haigekassasse, mille töötaja võttis Pärnu perearstikeskusega ühendust, et ELi arstiabi osutamise reegleid selgitada.
Haigekassa tervisedenduse ja kommunikatsiooni osakonna talituse juht Liis Hinsberg kinnitas, et Euroopa Liidu ravikindlustusega inimesel on õigus perearsti poole pöörduda ka siis, kui ta ei ole perearsti nimistus. “Vajamineva arstiabi puhul kehtivad teistes ELi riikides kindlustatud inimestele ühesugused tingimused ja tasud nagu Eestis kindlustatud ja perearsti nimistus olevatele,” selgitas ta.
Kui saaga sai alguse ennelõunal, õnnestus hooldusleht emal kätte saada pool päeva hiljem ehk enne nelja pärastlõunal.
Pärnu perearstikeskus arvab, et see oli arusaamatus, sest patsienti ei saadetud minema. Lemendik teatas, et OÜ Pärnu Perearstid osutab ELi liikmesriigis kindlustatud isikutele arstiabi võrdväärselt Eesti haigekassas kindlustatutega. Pärast juhtunut teavitati personali veel kehtivast korrast.
Nachtigall aga jääb kindlaks, et neid suunati perearstikeskusest pikema jututa EMOsse ja tegemist ei ole ühekordse eksitusega, vaid tal on tulnud Pärnu perearstikeskuses mitu korda oma õigusi tõestada, sest sealsed töötajad ei tunne reegleid. “Selge see, et on järjekord. Kui täna ei saa, saab homme, aga meid keelduti üleüldse arstile laskmast,” märkis ta.


description: Eile varahommikul märkas keskkonnaagentuuri spetsialist Jaak Tammekänd Kablis lähipäevil Eestis esimest korda kohatud Siberi raati, kelle ladinakeelne nimetus kõlab uhkelt: Prunella montanella.

title: Ornitoloogid silmasid Pärnumaal Euroopas üliharuldast linnuliiki

maintext:
"See on müstika!" lausus Eesti linnuharulduste komisjoni esimees Margus Ots Eesti linnuliikide nimistusse 387. lisandunud Siberi raadi viimaste päevade vaatluste kohta Eestis ja meie naaberriikides. "See liik on üliharuldane eksikülaline: aastate peale on Siberi raati kogu Euroopas nähtud umbes 30 korral. Viimase nädala jooksul on teda märgatud aga juba ligikaudu 90 juhul, peamiselt Rootsis ja Soomes."
Eestis on tänase seisuga kirja saanud neli haruldase külalise vaatlust. Esimest korda märkas Siberi raati Pärnu linnumees Margus Ellermaa eelmisel reedel Ruhnu saarel, eile ja täna hommikul rõngastati kaks haruldust Kablis, samuti on lindu vaadeldud Saaremaal Sõrve säärel.
Pärnumaal Kablis rõngastati eile ja täna kaks Eestis üliharuldast siberi raati. / Mati Kose
Otsa sõnutsi on Siberi raat Euroopas väga haruldane külaline, sest teisel pool Uuraleid elutsev liik rändab tavaliselt talvituma Kagu-Aasiasse.
Otsa jutu järgi on Siberi raadid sel sügisel sattunud Euroopasse ilmselt ilmastiku mõjul. "Ju kõrgrõhkkond ja tuuleolud on neid nii arvukalt siia toonud," oletas ta.
Eestist rändavad kauged külalised tõenäoliselt koos siinsete võsaraatidega Lõuna- ja Lääne-Euroopasse.
Ehkki Siberi raate on tänavu sügisel Euroopasse tavatult palju jõudnud, ei pruugi neid tulevikus siinkandis arvukalt kohata. "Praeguse erakordse rände võib panna pikalt valitsenud kõrgrõhkkonna arvele, tulevikus eksivad siia ilmselt jälle mõni harv isend," lisas Ots.
Peale Eesti on Siberi raat viimasel nädalal avastatud veel Lätis, Saksamaal ja Suurbritannias.


authors:
Reporter
Siiri Erala

description: Kohalik purjetaja Jaan Akermann peksis umbes kahe ja poole aasta vältel jõhkralt oma elukaaslast, sealhulgas ajal, mil naine oli lapseootel. Läinud reedel jõustunud otsusega mõistis Pärnu maakohus talle poolteise aasta pikkuse tingimisi vangistuse, mida ei viida täide, kui ta ei pane kahe aasta jooksul toime uut kuritegu.

title: Naisepeksja karistus pani Eesti kihama

maintext:
See otsus pani terve Eesti kihama. Sajad inimesed avaldasid ühismeedias arvamust. Teiste hulgas võtsid juhtunu kohta aktiivselt sõna kirjanik Sass Henno ja riigikogu liige Liina Kersna. Postimehes ilmus selle juhtumi põhjal mitu arvamuslugu.
Väga paljud inimesed väljendasid meelepaha Eesti kohtusüsteemi üle ja hakkasid kahtlema selle õigluses. Kui arvestada ootamatult suure tähelepanu osaliseks saanud vägivallatseja tegude raskust, pole üldsuse nördimust kuigi keeruline mõista.
Kohtueelne uurimine tuvastas, et ligemale kahe ja poole aasta jooksul vägivallatses Akermann elukaaslasega järjepanu. Kord lohistas ta naist juukseid pidi elutoast mööda treppi keldrikorrusele pesuruumi, et teda seal kõhtu ja näkku peksta. Tunamullu Türgi reisil surus ta hotellitoas naisele kurku voodis olnud kleidi, et ohver ei saaks abi kutsuda. Mullu surus mees naisele suhu puidust riidepuu, nii et naise üks hammastest osaliselt purunes.
Aastaid vägivalla all kannatanud naine on ohver: ta ei ole kunagi olnud otsustaja ja siis ta noogutabki prokuratuuri ettepanekule kaasa. Margo Orupõld
Enim kirjeldab Pärnu maakohtu lahend juhtumeid, kus Akermann naist padjaga lämmatab. Seda tegi ta selgi ajal, kui naine oli lapseootel.
Riigikogu sotsiaalkomisjoni liige Kersna, kelle eestvõttel moodustati mullu riigikogus lähisuhtevägivalla ennetamise ja ohvrite toetusrühm, märkis, et kui vägivallatseja pääseb tingimisi vangistusega, on väga keeruline julgustada vägivalla ohvreid oma õiguste eest seisma. “Võib-olla peaksid meilgi olema eraldi lähisuhtevägivalla juhtumitega tegelevad kohtud, nagu on mõnes riigis?” tõstatas riigikogulane küsimuse. Ta põhjendas, et selliste kohtute töötajad on saanud lähisuhtevägivallaga tegelemiseks vastava ettevalmistuse. Peale selle on neis kehtestatud erinormid juhtumite kiiremaks menetlemiseks.
Riigiprokuratuuri avalike suhete juhataja kohuseid täitva Kristina Kostina sõnade kohaselt esitas Akermanni ohver kriminaalmenetluse uurimise ajal soovi mees vastutusele võtmisest vabastada. Nii soovisid pooled lepitusmenetlust, mille korral süüdistatav pääsenuks kriminaalmenetlusest sootuks.
Ohvri sooviga prokuratuur ei nõustunud, kuna pidas süüdistatava tegusid selleks liiga raskeks.
Et ohver ei peaks kohtus taas selgitusi andma, otsustas prokuratuur mitte kasutada üldmenetlust, vaid kokkuleppemenetlust. Kuna kokkuleppemenetluse puhul peab süüdistatav karistuse suurusega nõus olema, pääsebki ta kergema karistusega.
Pärnu naiste varjupaiga juhataja Margo Orupõld räägib, et lähisuhtevägivalla ohvritele pakutakse tihti kokkuleppemenetlust, kuna naised ei taha, et valulike juhtumite arutamine jõuaks kohtusaali. “Siin tuleb arvestada sedagi, et esimest korda prokuratuuris ülekuulamisel olles on naine šokiseisundis ning edasine asjade käik tuleb kiirelt ära otsustada just sel hetkel,” märkis Orupõld. “Aastaid vägivalla all kannatanud naine on ohver: ta ei ole kunagi olnud otsustaja ja siis ta noogutabki prokuratuuri ettepanekule kaasa.”
“Kui sind on aastaid pekstud, sinu enesehinnang ja väärikus on madalamad kui muru ja peamine emotsioon on hirm, ja siis küsitakse, kas sa oled nõus kokkuleppemenetlusega, kuna see on sulle lihtsam ja parem, valib ohver loomulikult selle tee,” täiendas Kersna eelkõneleja juttu.
Orupõld tõi esile, et pahatihti heidab ühiskond, arvestamata ohvri seisundit, kergema karistusega leppimist lähisuhtevägivalla ohvritele ette.
Lääne ringkonnaprokurör Gardi Anderson seletab, et lähisuhtevägivallaga seotud juhtumite lahendamisel on väga oluline koostöö kannatanuga. “Lähisuhtevägivalla juhtumite lahendamine eristub teistest kuriteoliikidest sel põhjusel, et kõigepealt julgustame kannatanut juhtunust rääkima,” rääkis Anderson. “Reeglina jõuavad sellised juhtumid meieni minevikust, mis aga raskendab tõendite kogumist.”
Anderson selgitas, et kohtuotsus ei pea sõltuma avalikkuse arvamusest. “Sellistes kriminaalasjades on oluline leida lahend, mis arvestaks kannatanu huve,” selgitas prokurör. “Olgu see vägivallatsejale määratav vangistus, kannatanu soovil ja vajadusel taotletav lähenemiskeeld või lepitusmenetluse kohaldamine.”
Anderson rõhutas, et kindlasti ei saa arvestamata jätta ühiseid lapsi ja nende vajadusi.
Lääne ringkonnaprokuratuur süüdistas Akermanni karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis käsitleb kehalist väärkohtlemist, kui see on pandud toime lähi- või sõltuvussuhtes ja mitu korda. Kohtu võimuses olnuks karistada selle eest rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.


description: 102aastane Asta elab kauges lapsepõlves. “Kas sa tulid hobusega?” pärib naine viieaastaselt lapselapselapselt, kes on tulnud teda hooldekodusse vaatama. Tüdruk vaatab üllatunult ega ütle midagi.

title: Eesti riik on jätnud dementsed saatuse hooleks

maintext:
Asta on üks dementsetest vanuritest, keda Eestis on 15 000 – 17 000. Täpset arvu ei tea keegi, ent nii sotsiaalministeerium kui eri spetsialistid on ühel meelel, et dementsus on tugevalt aladiagnoositud ja rahvastiku vananedes puutume sellega üha enam kokku.
Pärnu haigla õendus- ja hoolduskeskuse juhataja Margit Seppiku sõnutsi esineb dementsust viiel kuni kaheksal protsendil üle 65aastastest ja 30 protsendil üle 90aastastest. “See on sündroom, mis tekib näiteks insuldi või Alzheimeri tõve tagajärjel. Dementsust ravida pole võimalik, küll saab aeglustada selle süvenemist,” selgitas ta.
Ajurakud on kahjustunud
Kui vanuri käitumine muutub, tal on raskusi hiljutiste sündmuste meenutamisega ja ta ei tunne enam millegi vastu huvi, tuleb perearsti poole pöörduda. Margit Seppik
Kui vanuri käitumine muutub, tal on raskusi hiljutiste sündmuste meenutamisega ja ta ei tunne enam millegi vastu huvi, soovitab Seppik perearsti poole pöörduda. Peretohter saab patsienti testida, kahtlustamist ja rahutust leevendavaid ravimeid välja kirjutada ja ta edasi närviarsti või psühhiaatri juurde suunata.
Dementsus ei ole vananemise normaalne osa. Vananedes halveneb mälu aeglaselt ja inimene võib unustada nimesid ja telefoninumbreid, kuid mõtleb välja lahenduse. Dementsel ehk kahjustunud ajurakkudega inimesel on lahenduste leidmisega raskusi, ta küsib korduvalt samu asju, ei suuda enam ise toitu valmistada või ravimeid võtta, jätab hügieeni hooletusse, kahtlustab vargusi, eksib ära.
Paljud vanurid saavad aru, et nende mälu ja mõtlemisoskus on halvenenud, häbenevad seda ja oskavad oma puudusi varjata. Lähedased märkavad seda alles siis, kui inimese käitumine muutub ja ta jääb varasema tegevuse suhtes ükskõikseks.
“Öeldakse, et eakad lähevad tagasi lapseks,” rääkis Seppik. “Selles on tõetera sees: kolme- kuni viieaastased lapsed omandavad iga kuuga midagi uut. Skaala teises otsas on dementsed, kes iga kuuga unustavad midagi oma oskustest.”
Dementsuse areng on aeglane. Raskeks muutub ta Seppiku jutu järgi viie–kuue aasta jooksul, lõppfaasis kaob lühimälu kiiresti.
Seppik soovitas aju haiguslike muudatuste all kannatavaid inimesi mitte süüdistada ja üritada säilitada nende eneseväärikust. “Suhtlemine peab olema nagu võrdne võrdsega,” lausus ta.
Dementsete eest hoolitsemine on raske ja ajapikku järjest kurnavam. Riik ja omavalitsused pakuvad hädas perekonnale vähe abi. Seetõttu üritavad need, kelle rahakott lubab, probleemse vanuri hooldekodusse panna.
Seppiku arvates ei peaks dementseid kohe hooldekodudesse saatma. Kui ajukahjustustega inimesi oleks võimalik tööpäevadel järelevalve alla jätta, saaksid omaksed nendega kauem koos olla. “Liikuvad dementsed ei peakski hooldekodus olema,” leidis Seppik.
Tartu ülikooli arsti-õppejõu Ülla Linnamägi hinnangul hoolitseb 80 protsenti inimestest dementsete eest kodus ja vaid viiendik elab hooldekodudes.
Pärnu abilinnapea Jane Metsa sõnade kohaselt hooldavad paljud omakseid kodus rahapuudusel. “See pole lähedaste suhtes õiglane. Lõpuks on nad nii kurnatud, et ei tule ise enam eluga toime,” põhjendas ta.
15eurone toetus võeti ära
Perekonnaseaduses on sugulastele pandud kohustus hooldada neid, kes pole võimelised end ülal pidama. Varem maksis riik omastehooldajatele väikest toetust, mille suurus oli 2005. aastal 240 krooni (15,33 eurot) raske ja 400 krooni (25,56 eurot) kuus sügava puudega inimese hooldamise eest.
2005. aasta kevadel kohustas riik omavalitsusi hooldajatoetusi maksma ja lõpetas paar aastat hiljem riigieelarvest selleks raha andmise. Osa omavalitsusi jätkas väikeste toetuste maksmist, osa hakkas otsima võimalusi neid suurendada.
Pärnu linnavolikogu otsustas lõpetada hooldajatoetuse maksmine neile, kel seaduse järgi on kohustus abivajavat pereliiget ülal pidada. See võimaldas piiratud teovõimega täisealiste eestkostjate toetusi tõsta 50 ja 75 euroni kuus, kuid jättis pereliikmed lisarahata. Sel aastal maksab Pärnu linn hooldajatoetust ligemale 80 inimesele, eelarves on selleks 82 170 eurot, millest 23 170 kulub sotsiaalmaksu tasumiseks.
Samast põhimõttest lähtub linn koduhooldusteenuste pakkumisel. Nende juures, kellel pole ülalpidamiskohustusega omakseid ega vara, käib linnale kuuluva eakate avahoolduskeskuse abistaja tasuta. Ülejäänud peavad poes või apteegis käimise, nõude pesemise, koristamise eest maksma euro–paar korra eest.
“See on kõrvalabi eakatele, kes elavad kodus, saavad igapäevatoimingutega hakkama, aga vajavad natuke abi. Ühel hooldajal on kümmekond hoolealust, mõne juures käiakse korra, mõne pool kaks korda nädalas. Külastusaeg sõltub isikust – pool tundi, üle paari tunni kindlasti mitte,” selgitas Pärnu linnavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja Aika Kaukver.
Kõrvalabi saamiseks peab eakas vastama kindlatele reeglitele. Hindajaks on avahoolduskeskuse töötaja, kes uurib, kas ja millist abi inimene vajab. Dementsetele linna teenusest kasu ei ole, sest nemad vajavad sagedasemat järelevalvet.
Kuni viiele inimesele suudab eakate avahoolduskeskus pakkuda ka isikuhooldust. “Pereliige läheb tööle, kaks–kolm korda päevas käib hooldaja, kes voodihaiget keerab, vahetab mähkmeid,” kõneles Kaukver.
Miks ainult viiele? Sellist teenust vajaksid osa dementsete lähedasedki. “Me ei jõua võtta kümmet lisahooldajat. Teenus on linna doteeritav,” vastas Kaukver.
Eakate avahoolduskeskuse isikuhooldus maksab pereliikmetele kaks–kolm eurot korra eest, nädalavahetustel ega riigipühadel hooldaja ei käi. Erafirmadest hooldab vanureid kodudes ainult OÜ Introne, mille tunnihind on tööpäeviti 6,50, nädalavahetustel ja riigipühadel 8,15 eurot.
Introne hooldab eakaid (sealhulgas dementseid) ainult Pärnu linnas. Kui linnakodu jääb Raekülast üle kilomeetri kaugusele, lisandub kilomeetritasu.
Seppiku arvates oleks koduhoolduse agentuure Pärnusse rohkem vaja. “Täna panen lehte kuulutuse “otsin koduhooldajat”, kuid agentuuril oleks kvaliteedimärk. Mul on vaja kindlust, keda ma oma ema hooldama lasen. Laste puhul selline asi juba toimib,” rääkis ta.
Lähedaste hinnangul ei tohiks koduhoolduse kulu ületada 550–600 eurot kuus. Suuremat summat on mõttekam inimese hooldekodusse panekuks kasutada.
Dementsed “lasteaeda”, omaksed tööle
Teine variant oleks päevahoid ehk “dementsete lasteaed”. Pärnus päevahoidu ei ole ja Suur-Pärnuks ühinevad omavalitsused on selle eesmärgina ühinemislepingu projekti kirjutanud. Paraku selgus Euroopa Liidu sotsiaalfondist raha taotledes, et meetme tingimused ei võimalda Pärnul selleks toetust saada.
“Praegu on meetmes sees, et üks partneritest peab olema varem päevahoiuteenust osutanud. Oleme päris kurjad sellise tingimuse peale,” lausus abilinnapea Mets.
Veendudes, et dementsete päevahoiuks toetust saada ei õnnestu, üritab Pärnu linn euroraha kasutada erivajadustega täisealiste päevahoiuks, et pered ei peaks puudega täiskasvanuid pärast toimetulekukooli hooldekodusse panema.
Erainvestor on tundnud huvi linnale kuuluva Tammiste hooldekodu juurde lühiajalise hoolduse maja ehitamise vastu. “Teenuse hind tuleks üsna krõbe: umbes 25 eurot ööpäev. Tallinna kogemus näitab, et enamasti kasutatakse lühiajalist hooldust siis, kui pere läheb reisile,” selgitas Kaukver maja ehitamisega seotud kõhklusi.
Huvitundjate nappuse tõttu lõpetasid päevahoiu reklaamimise Pärnu ranna rajoonis tegutsev hoolekoda Fööniks ja Villa Mare pansionaat. Päevahoolduse hind algas koos toidurahaga 28,60 eurost ja inimesed eelistasid siis juba pikemaks ajaks oma lähedase hooldekodusse panna. Hoolekoja juhataja Krista Nõmme sõnutsi kavatsevad nad pärast seda, kui kolmas korrus valmib, uuesti dementsete päevahoiuteenust pakkuma hakata.
Dementseid vanemaid hooldavate omaste koolitamisega pole riik ega omavalitsused vaeva näinud. Huvilised võivad küll minna näiteks 3. novembril EELK Tallinna diakooniahaiglasse dementsusega inimese abistamise kursusele, ent see maksab 50 eurot.
Seppik peab koolitamist väga oluliseks ja on teadmisi jaganud neile, kelle omaksed on Pärnu õendushaigla hooldekodus. “Koolitust peaks olema massiliselt. Selle eest võiks vastutada riik, tehes näiteks suuremates linnades koolituse riigihanke,” leidis ta.
Arsti-õppejõu Linnamägi väitel on koolitusi seni Eestis tehtud projektipõhiselt, näiteks Tallinna tervishoiukõrgkoolis. “Natuke on seda olnud hooldekodude hooldajatele, kuid need, kes kodudes dementseid hooldavad, on jäetud omapäi,” kõneles Linnamägi.
Eestis tegutses 11 aastat MTÜ Eesti Alzheimeri Tõve Ühing, mis 2012. aastal lõpetas. Selle aasta juunis asutasid Linnamägi (kes on ka ajakirja Eesti Arst peatoimetaja), Põhja-Eesti regionaalhaiglas tööle asunud kunagine sotsiaalministeeriumi terviseala asekantsler Ivi Normet ja haigekassas töötav Miret Tuur MTÜ Elu Dementsusega.
“Meil on ainult kolm inimest ja 75 eurot, kuid meilt oodatakse palju,” lausus mõlema mittetulundusühingu asutamisel kaasa löönud Linnamägi.
Alzheimeri tõve ühingu asutas Linnamägi omal ajal koos psühhiaater Kadri Andreseni ja sotsiaaltöötaja Larissa Orljonokiga selleks, et dementsusega seotud probleeme teadvustada, arste koolitada ning eesti ja vene keeles infomaterjali publitseerida. Hollandlaste abiga sündis Tartus dementsete päevakeskus, Avatud Eesti fondi toel avaldati Linnamägi ja Toomas Asseri raamat “Dementsussündroom ja selle põhjused”.
“Kui mina ülikoolis õppisin, oli dementsuse kohta ainult kolm rida konspektis,” rääkis Linnamägi. “Tegutsesime välisraha ja annetuste toel, aga kuna raha jäi vähemaks ja töötasime kõik niigi mitmel kohal, tegevus lõppes.”
MTÜ Elu Dementsusega on rohkem hooldajatele mõeldud ja esialgu pole neil veel jõudu, et näiteks üle-eestilist tugigruppide võrku moodustada. Küll on nad suutnud luua veebiportaali www. dementsus.ee, mis dementseid ja nende lähedasi aidata püüab.
Pension teeb inimese terveks
2009. aastal muutis riigikogu sotsiaalhoolekande seadust, jättes dementsed, kellel ei ole diagnoositud mõnda muud püsiva kuluga psüühikahäiret, erihoolekandest välja. Muudatust põhjendati sellega, et dementsed eakad vajavad teistsugust metoodikat, kui erihoolekandeteenustes pakutakse.
Niisugust metoodikat pole riigil tänini. Sotsiaalministeeriumi hoolekande osakonna peaspetsialisti Ketri Kupperi jutu kohaselt viiakse erihoolekandeteenusel isik, kellel peale dementsuse muud diagnoosi pole, pensioniikka jõudnuna hooldekodusse.
Vanurite eest hoolitsevaid hooldekodusid riigil ei ole. Ainsana hoolitseb riik Valkla hooldekodus nende kümmekonna dementse eest, kelle on sinna saatnud kohus.
Koos dementsetega on Valkla Kodus skisofreenikud, alkohoolikud ja autistid. Kõik nad vajaksid eri lähenemist, milleks hooldekodul ei piisa personali ega teadmisi.
“Me lihtsalt hoiame inimesi kinni, et nad alkoholi kätte ei saaks,” nentis AS Hoolekandeteenuste kvaliteedijuht Aster Tooma.
Kurvad numbrid
* Eestis on 15 000 – 17 000 dementset vanurit. Täpset arvu ei tea keegi, sest dementsus on tugevalt aladiagnoositud.
* Dementsust esineb viiel kuni kaheksal protsendil üle 65aastastest ja 30 protsendil üle 90aastastest.
* Neli viiendikku lähedastest hoolitseb dementsete lähedaste eest kodus. Varem maksis riik neile väikest toetust, mille suurus oli 2005. aastal 15,33 või 25,56 eurot kuus. Pärast 2009. aastal muudetud perekonnaseadust loobus osa omavalitsusi (näiteks Pärnu linn) sedagi maksmast, et teisi hooldajatoetusi tõsta.
Andmed: Pärnu Postimees


description: Varbla valla Hõbesalu küla suvilaomanikud Leegi Purje ja Ülle Forsel on sunnitud naabritelt kohtu kaudu õigust nõudma, sest koju saavad nad mööda 14 inimese erateed. Üks naabritest otsustas, et tema enam kedagi oma hoovist läbi ei luba.

title: Erateede rägastik viis naabrid kohtusse

maintext:
“Meie naabrile ei meeldi, et tema krundilt läbi sõidame. Ta soovib privaatsust,” kommenteeris Purje.
Probleem algas, kui Forseli koostatud detailplaneering jõudis avalikule arutelule, mille peale hakkas üks naabritest kära tõstma.
Peagi saatis üleaedne maakodude omanikele teate, et kindlast kuupäevast läheb külatee kinni. “Naaber ütles, et ajab auto välja ja paneb mullahunniku ja puud tee peale ette. Võtsime kohtuga ühendust ja õnneks oli poole tunniga tal tõkend peal,” kirjeldas Forsel.
Suurem osa suvilarajooni teelõikude omanikke pole end valda sisse kirjutanud, see tähendab, et nad pole maksumaksjad. Sivar Tõnisson
Elanikud rääkisid, et naaber üritas teed kinni ajada kohtumäärusest hoolimata. Nii otsustasid nad politseisse helistada. Võimud võtsid omakorda naabriga ühendust, misjärel ta teed siiski kinni ei pannud.
Forsel tõdes, et vaidluse tõttu on tema detailplaneering kaks aastat seisnud ja kohtul läheb veel otsustamisega aega. “Usun, et ligipääsude seadmine on tegelikult kõikide külaelanike huvides, kuid keegi ei soovi seda tunnistada, sest soovitakse üksteisega hästi läbi saada.”
Forsel arvab naabri tahtvat, et temast järgmised elanikud ehitaksid oma tee. “Miks me peame seda tegema, kui tee on juba olemas?” küsis Forsel selle peale.
Purje räägib, et varem pole selliseid vaidlusi tekkinud. “Erastamise käigus määrati servituut vaid ühele krundile, teistel on see tegemata jäänud,” kommenteeris ta. “Aastaid on kõik üksteist läbi oma teejupi koju lasknud, kuni järsku otsustas naaber, et meie peaks oma tee siiski merre ehitama.”
Enne kohtu poole pöördumist paluti abi vallavalitsusest, kuid vald ei osanud aidata. “Omal ajal on nende teede endalevõtt vallal tegemata jäänud,” rääkis Forsel.
Teed kinni panna ähvardanud naaber ei soovinud vaidlust kommenteerida, kuna Pärnu maakohus asus asja möödunud nädalal arutama.
Varbla vallavanem Sivar Tõnisson kommenteeris, et maareformi käigus sai vald endale kõik teed, mille üleandmiseks avaldasid elanikud soovi. “Sel juhul maaomanikud soovi ei avaldanud,” ütles ta.
Vallavanem teatab, et vald võtab enda valdusesse teed, kui selleks on avalik huvi. “Praegusel juhul on tegemist erahuviga.” Ta selgitas, et konkreetne tee ei vii ühegi avaliku objektini.
Tõnisson selgitas, et vallal on raske maad enda omandisse võtta, sest paljud omanikud tahavad valda küll teede hooldajaks, kuid ei soovi, et kõik saaksid teid vabalt kasutada.
Teise põhjusena tõi ta välja, et maaomanikud küsivad maa eest kallimat hinda, kui see on tegelikult väärt. “Vallal pole sellise maa ostmiseks raha,” kommenteeris ta.
“Suurem osa suvilarajooni teelõikude omanikke pole end valda sisse kirjutanud, see tähendab, et nad pole maksumaksjad.”
Purje tõdes, et temaga on varemgi sarnane asi juhtunud kodus Harjumaal. “Vahepeal maksime 100meetrise teejupi kasutamise eest eraomanikule 60 eurot kuus. Kodus on eratee ja maakodus on eratee. Juba teist korda astusin ämbrisse.”
Varbla valla rannikualal on erateedega probleeme olnud ennegi. Möödunud aastal koostatud riigikontrolli audit kirjeldas, et Varbla vallas Rannakülas läbib piki rannikut kulgev ajalooline tee paljusid kinnistuid. Pole sõlmitud avaliku kasutamise lepinguid ja üks teeomanik on otsustanud tee tõkkepuuga sulgeda.


description: Tallinna tehnikaülikooli meresüsteemise instituudi andmete järgi langes merevee tase Pärnus eile õhtul 82 sentimeetrini alla keskmise.

title: Merevee tase langes taas väga madalale

maintext:
Vestlus kahe Hasaniga Hezbollah’st ja soengumoest
“Aga kui palju sa meile maksad?” uurib konteinerisse sisse seatud juuksurisalongi nahkdiivanil lösutav hallipäine hõredate juustega mees mind teraselt takseerides. On raske öelda, kas tema küsimus on tõsimeelne või viskab ta nalja. Ma ei taha talle midagi maksta, ma ei taha temaga isegi rääkida.


description: Vingikülas elavad pärnakad on sunnitud kodunt põgenema, sest Tallinna maanteel sõitvad raskeveokid häirivad nende elu. Maanteeamet kaalub tee äärde 2,25 meetri kõrguse piirdeaia ehitamist.

title: Liiklusmüra sunnib kodunt põgenema

maintext:
Nähtud on vangi põgenemistki
Lisatud pildigalerii!
95. aastapäeva tähistanud Pärnu täiskasvanute gümnaasiumi värvikas ajaloos on ette tulnud nii vangi põgenemist kui protestiaktsiooni kooli sulgemise vastu.


description: Täna hommikupoolikul põrkasid Pärnus Raba ja Oja tänava ristmikul kokku liinibuss ja kaubik, õnnetuses sai viga seitse inimest.

title: Liinibussi ja kaubiku kokkupõrkes sai viga seitse inimest

maintext:
Politsei sai täna kell 10.34 teate liiklusõnnetusest Pärnus Raba ja Oja tänava ristmikul, kus põrkasid kokku 44aastase mehe juhitud kaubik Mercedes-Benz ja liinibuss Scania, mille roolis oli 57aastane mees.
Õnnetuse tagajärjel said viga kaubikut juhtinud mees ja kuus linnabussis number 14 olnud inimest. Neist kolmele anti esmaabi kohapeal ja kolm viidi haiglasse kontrolli.
Esmastel andmetel kaotas kaubikut juhtinud mees ristmikule lähenedes tähelepanu ja sõitis ette peateel sõitnud bussile.
Mõlemad mehed olid kained ja vastava kategooria juhtimisõigusega.
Pärnu politseijaoskonna välijuhi Rivo Saare sõnutsi on oluline, et sõidukijuht oleks tähelepanelik ümbruse suhtes ja keskendunud.
Pärnus Raba ja Oja tänava ristmikul toimunud liinibussi ja kaubiku kokkupõrkes sai viga seitse inimest. / Lääne prefektuur
"Sõiduki juhtimine on vastutusrikas protsess, mis on otseselt seotud keskendumise, märkamise ja otsustamisega. See tähendab, et juht ei saa mingil juhul kaotada valvsust. Liikluses peab märkama nii liiklusmärke, kaasliiklejaid kui muid ohutegureid. Kui juhi tähelepanu saab ükskõik millisel moel häiritud, on õnnetusse sattumise oht oluliselt suurem," ütles Saare.
Liiklus oli õnnetuspaigas häiritud kella 11.30ni.


description: Olen lähisuhtevägivalla ohver juba pea 15 aastat. See on osa minu elust. Otsene füüsiline, materiaalne ja seksuaalne vägivald lõppes, kui tulin Pärnu naiste varjupaika. Ilmselt lakkab vaimne vägivald olemast, kui noorim laps on iseseisvunud. Lapsed on vahend, kuidas minu kunagine abikaasa saab mind jätkuvalt vaimselt terroriseerida.

title: Lähisuhtevägivalla ohver: küsid, miks ma seda suhet ei lõpeta ega ära tule

maintext:
Kooselu vägivaldse mehega suudab naise tunnetest teha külmunud lumepalli või hernetera. Soovisin olla kivi, et mitte midagi enam tunda. Mul ei tohtinud olla oma soove. Hingevalu oli nii lõputu, et muutusin iseenda varjuks. Tundsin end abituna, mees ja lähedased olid hukkamõistvad. Hirm ja usaldamatus võtsid otsustusjulguse. Vastutuse mõiste hägustub, sest sa vastutad selle eest, mida oled teinud või tegemata jätnud. Keha reageerib, otsustab ja töötab ainult ellujäämise režiimil.
Mõte, et see kõik juhtub kodus kui inimesele tavaliselt kõige turvalisemas paigas ja et vägivallatseja on ikkagi kunagi olnud väga armas inimene, halvab üdini.
Ja siis tuled sina ja küsid, miks ma seda suhet ei lõpeta ega ära tule.
Kust võtta see julgus, et minna ei tea kuhu? Tööle pole mind ammu lubatud. Mis saab lastest? Kust leian töö ja kodu? Miks tulla ära sealt, kus olen omandanud oskused toime tulla? Tean, kuidas end kaitsta löökide eest, tean, kuidas olla nähtamatu.
Ja siis küsitakse minult kohe esimesel ülekuulamisel, kas ma tahan kokkuleppemenetlust.
Minult oodatakse kiiret valikut, aga mul pole aimugi nendest paragrahvidest ja seadustest. Mu ümber on esimestel päevadel palju vormis ja vormita inimesi ja ma pean kõigile tõestama-tõestama-tõestama. Näen, et minu sõnades kaheldakse. Mind ei ole ammu keegi uskunud. Miks peaks nüüdki? Vägivallatseja on ju ideaalne sell igal kohtumisel ametnikega.
Nii olen nõus igale poole oma allkirja panema. Tahan pääseda, kõigest rahu saada.
Vaid mõnel meie seast jätkub julgust minna kohtusse. Ega nad vist teagi, mis katsumused seal ees ootavad. Need võivad kesta aastaid.
Kirjutan neid mõtteid enda ja Pärnu lähisuhtevägivalla ohvrite tugigruppi kuuluvate naiste nimel. Andke, palun, meile natuke aega! Püüdke mõista, mis meie elus toimunud on, ja aru saada, et sellest väljatulek on pikaajaline protsess. Küsige meie käest enne, kui annate hinnanguid meie eest. Me oleme olemas, iga neljas naine Eestis.
Haini Ilonen, Pärnu naiste varjupaigast


description: Selle sügise esimene tõsisem öökülm kattis maapinna härmatisega.

title: Galerii: härmavaip Pärnu rannas

maintext:
Tulihingeline spordifänn puhub või huuled puruks
On 31. august. Eesti-Malta mäng Pärnu Rannastaadionil. Vile on kõlanud, mehed jooksevad platsile. Rahvas läheb käima ja peagi kõlab pasunakoor.


description: Audru vallas asuvasse Teispere turismitalu miniloomaaeda jõudis isane pesukaru sel aastal. Nimelt oli loomasõber võtnud pesukaru endale korterisse, aga loom ei sobinud sinna. Pikema mõtlemise järel otsustas Teispere talu meespere aastase loomakese oma hoolde võtta. Pesukarule ehitati kena ja avar aedik, kus kõigesööjast eksootiline metsloom saaks elada. Pärast saabumist kohanes loom uue elupaigaga: magas ühtejutti pea kaks nädalat, seejärel elavnes.

title: Teispere talu pesukaru valmistub talveuneks

maintext:
Talu peremees Aare Lilleste rääkis, et pesukaru ongi öist eluviisi armastav loom, kuid praeguseks on ta öösiti rahulikumaks muutunud ja hoopis päeval aktiivsem. Ta kiigub ja mängib kenasti oma puuris ning jälgib hoolega kodulinde, kes temast kiviviske kaugusel kaagutavad. Regulaarselt saab karu peale oma toidu värsket muna ja kala, mida ta väga naudib. Ja nagu nimigi viitab, peab karu lugu puhtusest. Sageli peseb ta enne söömist oma toidu veekausis puhtaks, pärast loputab käppi ja suud.
“Tallu jõudis pesukaru pea aastasena. Seega olid tal juba väljakujunenud harjumused ja päevarütm, kuid oleme täheldanud, et õues viibimine, suurem liikumisruum ja ümbritsevad kodulinnud on temas huvi äratanud. Apaatsest unelemisest on saanud aktiivset jälgimist ja liikumist tulvil päev,” jutustas taluperemees.
Pesukaru on iseloomult pelglik, aga kui tema aediku juurde minnakse, tuleb ta üldiselt uudistama ja püüab võimaluse korral sirutada oma pikkade küünistega käpa inimese suunas. Lilleste teada ei ole loom agressiivsust ja pahameelt seni näidanud. Ometi nendib talunik, et pesukaru pole kindlasti nunnutamiseks mõeldud karvakera. Kuigi tal on väga ilus ja pehme hall kasukas, on ta ikkagi metsloom, kelle käitumist ei saa alati ette näha. “Tähtis on, et nii inimene kui loom käituksid taktitundeliselt ja austaksid teineteist,” mainis Lilleste.
Pesukaru on talus veedetud suvega julgemaks muutunud. Ta sööb palju ja turnib puuris, naudib isegi pea alaspidi seintel ja laes rippumist. Kuna ta on metsloom, hoitakse temaga mõõdukat distantsi. Karu aktsepteerib talu peremeest ja lubab tal nii oma aedikut puhastada kui end toita. Talle meeldib väga, kui läbi võrgu ulatatakse mune ja viinamarju – need on tema maiused.
Kätte hakkab jõudma aeg, mil karud jäävad talveunne. Selleks valmistub Teispere pesukarugi. Ees on looma esimene talv õues. Kuidas on kavas puuris talveund korraldada? Lilleste nentis, et karu on juba kehamassi kasvatamisega alustanud, karvkategi on suvisega võrreldes kohevamaks muutunud. Talveks saab karu aedikusse heina, millest kujundada pesa ja soojema magamisaseme. Teada on, et ta muutub passiivsemaks, toitumine tagasihoidlikumaks, aga päris mitmekuisesse unne ei suiku. Ilmad on veel nii soojad, et karu saab elada oma tavapärases rütmis.
“Seni oleme looma kohta uurinud internetist ja küsinud kogenud kasvatajatelt,” selgitas Lilleste. Ta teab, et loom on eksootiline, kuid Eestis leidub talusid, kus neid kasvatatakse lemmikloomadena.


description: Politsei sai täna kella 19.48 ajal väljakutse Pärnus Laia ja Vingi tänava ristmikule, kus ühesuunalisel teel vastassuunas liikunud sõiduauto BMW sõitis küljelt sisse peateel sõitnud sõiduautole Mercedes-Benz. BMW juht lahkus sündmuskohalt.

title: Pildid: avarii põhjustanud BMW juht põgenes sündmuskohalt, jättes naistuttava autosse

maintext:
„Ta tuli paremalt sellise hooga, et ma ei jõudnud isegi pidurdada,“ kirjeldas anonüümsust palunud Mercedese juht. Ta lisas, et sai äsja soetatud autoga sõita vaid kuus päeva.
Õnnetuses inimesed viga ei saanud, küll aga sai märksa rohkem viga õnnetuse põhjustaja auto. Kui Mercedesel said viga esitelg, parem esinurk ja esituli, siis BMW esiots oli päris lömmis.
BMW rooli taga olnud noormees lahkus sündmuskohalt, jättes kaasa sõitnud neiu sõidukisse. Politsei tegeleb mehe isiku kindlaks tegemisega. Politsei palub kõigil, kes nägid õnnetust pealt või kel on BMW juhi või juhtunu kohta rohkem informatsiooni, pöörduda politsei poole telefoninumbril 112.


description: Esmaspäeval tähistas oma 101. sünnipäeva Pärnu vanim mees Hugo-Eduard Vaino.

title: Pärnu vanim mees viskas 101. sünnipäeval nalja

maintext:
Vaino on ainus Pärnumaa mees, kel vanust üle 100 aasta. Hea tervisega vanahärra käib igal nädalal Raeküla Riia-poolsest otsast bussiga Räämal kirikus ja paistab silma lõbusate ütlemistega.
Sünnipäevalauaski viskas vanahärra nalja, et kui piiblis võttis Aabram 100aastaselt naise ja sai veel lapsegi, siis ega tema kehvem ole ja on jätkuvalt parajas naisevõtueas.
Väärikale sünnipäevalapsele käis õhtul Raekülas õnne soovimas Pärnu abilinnapea Jane Mets. Vaino ütles, et ootab külalisi oma järgmiselegi tähtpäevale.
Pärnumaal elab 11 saja-aastast ja vanemat inimest. Vaino on ainus Pärnumaa sajaste klubisse kuuluv mees. 100aastasi elab Pärnumaal kuus, 102aastasi kaks, 103aastasi üks ja 104aastasi samuti üks.


description: Neli aastat tagasi Pärnus motoklubi Klan liikme surnuks peksnud Indrek Kruuv tahtis 30 miljonit eurot hüvitist ning taotles riiklikku õigusabi, et esitada kaebus Euroopa inimõiguste kohtusse (EIK).

title: Motoklubi liikme tapnud Indrek Kruuv kaebab hoolega

maintext:
Möödunud nädalal jõustunud ringkonnakohtu otsusega ei määratud Kruuvile õigusabi. Ka tema muud kaebused pole vilja kandnud.
Juba 2013. aastal, kui Kruuv süüdi mõisteti, avaldas ta arvamust, et menetlejad on tema õigusi rikkunud. Nii jõudis vaidlus riigikohtuni, kes jättis maakohtu määratud 11aastase vanglakaristuse jõusse.
Järgmisel aastal esitas ta hagi halduskohtusse, et kohus tuvastaks sündmuskoha vaatlusprotokolli vormistamises rikkumisi ja nõudis kahju hüvitamist. Halduskohus jättis hagi rahuldamata. Möödunud aastal jõudis vaidlus jälle riigikohtuni, mis asja enam menetlema ei hakanud.
Seejärel esitas Kruuv Lääne ringkonnaprokuratuurile neli taotlust kahju hüvitamiseks. Kui esimeses taotluses nõudis ta 25 000 eurot, siis viimases juba 30 miljonit. Sel aastal jätsid need nõuded rahuldamata ringkonna- ja riigiprokuratuur, maa-, ringkonna- ja riigikohus.
Kolm korda kõikides kohtuastmetes kaotuse saanud Kruuvi kaebused pole veel lõppenud.
Selle aasta augustis esitas ta järjekordse taotluse Pärnu maakohtule, et riik maksaks talle kinni õigusabi Euroopa inimõiguste kohtusse minemiseks.
Maakohus märkis, et tapmises süüdi mõistetu oli EIKi minemiseks hiljaks jäänud, sest kohtuasjast oli möödas üle kuue kuu.
Seega jättis sellegi taotluse rahuldamata kaks kohtuastet. Ringkonnakohtu sellekohane otsus jõustus 13. oktoobril.
Süüdistuse järgi peksis Indrek Kruuv 2012. aasta aprillis jõhkralt motoklubi Klan liiget ja jättis pekstu surema. Kaaskodaniku tapnud mees ja tema advokaat arvasid, et tapmise süü oleks tulnud ümber hinnata surma põhjustamiseks ettevaatamatusest.