description: Müütide abil saab ühiskonda juhtida ja seda võib näha ka tänapäeva Venemaal, kirjutab arvamusportaali kolumnist Andrei Kuzitškin.

title: Andrei Kuzitškin: kolm Venemaal valitsevat hirmu ja müüti

maintext:
Müütidel on inimtsivilisatsiooni ajaloos olnud alati tähtis koht. Antiikajal anti müütidega edasi teadmisi ajaloost, nende abil püüti mõista ümbritseva maailma loomust ja ühiskondliku arengu seaduspärasid. Hiljem aga sai sõnast «müüt» väljamõeldise ja fantaasia sünonüüm ning see kujunes teadusliku mõtteviisi vastandiks.
Mõneti hämmastavalt on müüdid tänapäeval taas võtnud sisse domineeriva positsiooni teaduses, poliitikas ja filosoofias. Küllap on asi selles, et müüdid on suurepärane abivahend ühiskondlike hirmude väljaravimisel. Mütologiseeritud teadvus ei reageeri enam nii tundlikult inimkonna teadvustatud ja teadvustamata hirmudele. Müütide abil saab ka ühiskonda juhtida. Nimelt seda võibki näha tänapäeva Venemaal.
Esimene müüt: Lääs üritab igati Venemaad hävitada
Viimased sotsioloogilised uuringud on näidanud, et venemaalased peavad suurimateks ohtudeks sõda, majanduskriisi ja loodusõnnetusi. Seejuures on sõda tõusnud aastataguste küsitlustega võrreldes nüüd esikohale.
Venemaalased kardavad tõepoolest sõda, jälgivad pingsalt rahvusvahelisi sündmusi, arutavad ühismeedias aktiivselt rahvusvaheliste pingete kasvuga seotud teemasid. Ka Venemaa televisioon ei lase sõjateemal meelest minna. Just Venemaa ametlik ajakirjandus õigupoolest seda üles kütabki, hirmutades Venemaa kodanikke Lääne kurjade plaanidega, mille eesmärk on «suure Vene riigi» hävitamine.
Venemaa ametlik ajalookontseptsioon näeb nüüd välja järgmine: «Juba tuhat aastat elab Venemaa vaenulike jõudude piiramisrõngas ning on sunnitud lakkamata võitlema väliste ja sisemiste vaenlastega, et oma riiklust kaitsta. Juba viissada aastat unistab Euroopa Venemaa hävitamisest. Juba sada aastat ihkab Ameerika hõivata Vene alasid ja röövida Vene maapõue rikkusi.»
90 protsenti Venemaa elanikest usubki kõike seda ning arvab siiralt, et Euroopa Liidu ja USA peamine eesmärk üldse on maksimaalse kahju tekitamine Venemaale. Venemaalased usuvad seda, sest nende teadvust rünnatakse juba aastaid päevast päeva kõige rafineerituma propagandaga.
Vaatleme veidi poliitiliste müütide loomise tehnoloogiat Venemaal. Näiteks ütles Venemaa julgeolekunõukogu sekretär Nikolai Patrušev (kes oli 1999–2008 FSB direktor) aasta tagasi intervjuus ajalehele Kommersant, et USA «tahaks väga, et Venemaad ei oleks üldse olemas, sest meil on suured rikkused. Aga ameeriklased arvavad, et need on meil ebaseaduslikult ja teenimatult, sest nende meelest ei kasuta me neid nii, nagu neid tuleks kasutada. Mäletate ehk USA endise riigisekretäri Madeleine Albrighti sõnu, et Venemaale ei kuulu Kaug-Ida ega Siber».
Nikolai Patrušev. Foto: Scanpix
Ajakirjanikud üritasid mõistagi välja selgitada, kust härra Patrušev võttis väite Madeleine Albrighti nii ekspansionistliku arvamuse kohta. Selgus, et allikaks oli Venemaa kindralmajor Boriss Ratnikov, kes andis 22. detsembril 2006 intervjuu ajalehele Rossiiskaja Gazeta. Intervjuu pealkiri oli «Tšekistid lugesid Albrighti mõtteid». Nimelt kureeris kindralmajor Boriss Ratnikov Venemaa presidendi valveteenistuses eriosakonda, mis tegeles alateadvuse uurimisega. Jugoslaavia sõja hakul oligi siis kindralmajor oma astraalsete lahingute käigus tunginud Madeleine Albrighti pähe.
«Ma juba ütlesin, et NSV Liidus töötati päris edukalt välja tehnoloogia, mis võimaldab tungida võõrasse teadvusse. Me oleme selles vallas tugevasti edasi liikunud. Me võime takistusteta «jalutada» USA presidendi ja tema lähimate kaastöötajate peas. Seepärast lülitusime ka riigisekretär Albrighti alateadvusse. Me avastasime proua Albrighti mõtetes patoloogilise viha slaavlaste vastu,» kinnitas kindralmajor. «Veel ärritas teda see, et Venemaal on kõige rohkem maavarasid kogu maailmas. Tema meelest ei pea tulevikus Venemaa maavarad kuuluma enam ühele riigile, vaid need peavad olema kogu maailma, loomulikult ka USA järelevalve all.»
Ma saan aru, kui võõra mõistuse lugemisest kõneldakse ulmeromaanides, kui sellest räägivad Hollywoodi stsenaristid, saientoloogid, psühhiaatriahaigla patsiendid või mutikesed pingikesel Zadrištšenski linna sildi all. Ent sellest ei saa ma enam sugugi aru, kuidas üks Venemaa kõrgemaid juhte, härra Patrušev, saab uskuda kindralmajor Ratnikovi väiteid, kelle vaimne adekvaatsus paistab olevat äärmiselt kaheldav. Ja mitte ainult: Venemaa julgeolekunõukogu sekretär Nikolai Patrušev mitte lihtsalt ei uskunud ilmselget jama, vaid muutis selle sonimise Venemaa julgeolekudoktriini ametlikuks osaks.
Samamoodi juhtus kunagi varem Venemaal dokumendiga, mida nimetati Dullese plaaniks. Esimest korda avaldati Dullese plaani tekst 20. veebruaril 1993 ajalehes Sovetskaja Rossija ilmunud Peterburi ja Laadoga metropoliidi Joanni artiklis. Metropoliit Joann tõi selle koos «Siioni tarkade protokolliga» näiteks, kuidas lääs peab Venemaa vastu «alatut, räpast sõda, mis on hästi kinni makstud, hoolikalt kavandatud, lakkamatu ja halastamatu».
Allen Dulles. Foto: Scanpix
Dokumendis, mille autor olevat kunagine CIA direktor Allen Dulles, kõneldi USA kavatsusest laostada Nõukogude inimesi kõlbeliselt seksi, narkootikumide, lääne muusika ja kaunite rõivaste abil. Selgus aga, et kogu tekst on üle võetud Nõukogude kirjaniku Anatoli Ivanovi romaani «Südame sunnil» 1981. aasta variandist. Sealjuures kõneleb Dullese plaanist üks romaani väljamõeldud tegelasi.
Peamine «tõmmekas» peitub aga selles, et juba 1946. aastal avaldati Suurbritannias dokument nimetusega «Kommunistliku revolutsiooni reeglid», mis klapib peaaegu sõna-sõnalt tolle Dullese plaaniga: «1. Laostada kõlbeliselt noorsugu, tõmmata ta eemale religioonist. Sisendada huvi seksi vastu. 2. Valeväidetega hävitada vanad kõlbelised väärtused. [...] 6. Võtta oma kontrolli alla kõik massiteabevahendid. 7. Hävitada inimeste usk oma loomulikesse juhtidesse, kujutades neid häbistavas, naeruväärses ja solvavas valguses.»
Mainitud «Kommunistliku revolutsiooni reeglite» autoriks peetakse stalinlikku NKVDd. Keegi ei osanud toona ette näha, et mõnekümne aasta pärast muutuvad nood reeglid järsku CIA või Dullese plaaniks hävitada Nõukogude kord.
Politoloog Julie Fedori arvates on see tekst kogu oma ilmselgest fabritseeritusest hoolimata avaldanud Venemaa rahvuslikule eneseteadvusele tunduvalt suuremat mõju kui mis tahes muu rohketest avalikkuse ette jõudnud külma sõja aegsetest dokumentidest.
Seda tõendab näiteks juhtum Venemaa kuberneri Merkuškiniga, kes 2016. aastal süüdistas opositsionäär Aleksei Navalnõid avalikult selles, et too «viib ellu Dullese Venemaa hävitamise plaani». Stalin ja Dulles on ammu surnud, aga nende üritus elab endiselt edasi.
Teine müüt: Venemaa on kõige rahuarmastavam riik kogu maailmas
See müüt on mõistagi tublisti vastuolus ajaloost teada tõsiasjadega. Venemaal ringleb lausa selline anekdoot: «Me ei ründa mitte kunagi mitte kedagi, me ainult kaitseme ennast vaenlaste eest. Ja ennast nende eest kaitstes oleme jõudnud Moskva alt Vaikse ookeanini.»
Tegelikult pidasid Vene vürstid ja tsaarid ning Venemaa keisrid tuhande aasta vältel vahet pidamata sõda ja vallutasid uusi maa-alasid. Nõukogude Venemaa oli nende sõjaliste traditsioonide pärija ning pidas 1918.–1920. aastal korraga lausa mitut sõda, sealhulgas tungides näiteks Varssavi peale. Iseasi, et kõik need lõppesid toona paraja territoriaalse kaotusega, kaotati isegi Baltimaad.
Aga juba 1939. aastal tungis Punaarmee Soome ja okupeeris Balti riigid. 1939. aasta septembris okupeeris Nõukogude Liit koos Saksamaaga Poola ja nad jagasid selle riigi omavahel ära. Tõsi, nüüdisaja Venemaa ajalookirjutuses nimetatakse seda «slaavi vennasrahva kaitsmiseks hitlerliku agressiooni eest».
Nõukogude sõjalennukid Poola kohal Teise maailmasõja ajal. Foto: Scanpix
NSV Liidu rahuarmastava loomuse müüdi säilitamise nimel eitas Moskva pikka aega isegi Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokolli olemasolu, millega jagati ära Euroopa, ning süüdistas Saksamaad Poola sõjaväelaste mahalaskmises Katõnis (1940. aastal). Alles pool sajandit hiljem oli NSV Liidu juhtkond sunnitud tunnistama nii salaprotokolli olemasolu kui ka seda, et Poola sõdurid ja ohvitserid laskis maha NKVD.
Teise maailmasõja järel surusid Nõukogude väed maha rahvaülestõusud Saksamaal (1953), Ungaris (1956) ja Tšehhoslovakkias (1968). 1979. aastal kukutasid Nõukogude väed Afganistani valitsuse ja okupeerisid selle riigi. 2008. aastal okupeeris Venemaa armee osa Gruusiast, 2014. aastal annekteeriti Krimm ja kehtestati kontroll Ukraina Donbassi üle. Möödunud aastal sekkus Venemaa Süüria kodusõtta ja nüüd süüdistatakse Venemaad juba sõjakuritegudes Aleppo tsiviilelanike vastu. Mis võiks olla veel häbiväärsem?
Venemaa elanikud vajavad aga hädasti müüti, et Euroopa ja USA pelgavad tarbetult Venemaa agressiivsust. Hämmastaval kombel osaleb selle müüdi loomises ja püstitamises aktiivselt ka Postimehe venekeelne portaal. Just selles portaalis pandi üles videoklipp «Tervitusi Tallinnast! Euroopa ootab Stalinit!»
Selle laulu tekst on tähelepanuväärne: «Tervitusi Tallinnast! Euroopa ootab Stalinit! Balti varemete rannikul kõigile Ukraina austajatele üles ehitame kaubanduslik-meelelahutusliku Gulagi ja Nõukogude lipu heiskame!» Samas on avaldatud ka intervjuu klipi autori, Peterburi blogija Pavel Peretsiga.
Autor ütleb, et soovis välja naerda stereotüübi Venemaa agressiivse poliitika kohta. Sealjuures annab Pavel Perets teada: «Eestit ei ole vaja vallutada: veel kakskümmend aastat ja seal elab vähem inimesi kui mõnes Peterburi linnaosas.» Niisiis võitleb Pavel Perets ühelt poolt stereotüüpidega, aga teiselt poolt loob neid ise, väites, et Eestist ei jää peagi üldse midagi järele ja see potsatab nagu küps õun ise Venemaa rüppe.
Ma usun muidugi kindlalt sõna- ja loomevabadusse. Aga kui juba stereotüüpidega võitlusse asuda, siis võiks Pavel Perets selle suurelt, palju suuremalt ette võtta. Näiteks lammutada stereotüübi, et Euroopa ähvardab Venemaad, võtta oma klipi üles Punasel väljakul ja panna laulu sisse umbes sellised sõnad: «Tervitusi Moskvast! Venemaa ootab Hitlerit! GUMi rusudel kõigile Putini austajatele avame krematooriumi ja Kremli muudame Riigipäevahooneks!» Huvitav, kui kaua lastaks sellisel klipil venekeelses internetis üleval rippuda? Ja kas Pavel Perets jõuaks selle ajaga liduda Eesti piirini ja saada siin poliitilist varjupaika?
Kolmas müüt: Putin on surnud
See müüt on viimasel ajal muutunud Venemaa ühiskonnas ääretult populaarseks. Rahvas räägib, et Ljudmilla Putina tegelikult ei lahutanudki mehest, vaid jäi lihtsalt leseks. Õige Vladimir Putini asemele astus teisik. Ma usun, et see müüt sündis rahva seas vastusena elatustaseme järsule langusele, pensionide külmutamisele, kindlustunde kadumisele homse päeva ees.
Vladimir Putin. Foto: Scanpix
Lihtsad venemaalased ei taha kuidagi uskuda, et Venemaa on sattunud sõja ja nälja lävele tõelise Vladimir Putini poliitika tõttu, seepärast mõtlesidki välja teisiku. Venemaal on alati tahetud küsida: «Kes on süüdi?» Praegu on niisiis süüdi Putini järglane. Putin I on surnud, elagu … Putin II? Veel teinegi küsimus on Venemaal alati aktuaalne olnud: «Mida teha?» Ainult et paraku pole vist kedagi, kes sellele vastata oskaks. Müütidega peas on ju palju lihtsam elada…
Vene keelest eesti keelde ümber pannud Marek Laane
Andrei Kuzitškin on endine Venemaa riigiametnik, kellele on Eestis antud poliitiline varjupaik. Ta töötas kümme aastat Tomski oblasti valitsuses kommunikatsioonijuhina ning hiljem kuus aastat kultuuriameti juhatajana. Tal on magistrikraad bioloogias ja rahvusvahelistes suhetes. Praegu töötab ta vene keele õpetajana.


description: Kui tänavust eelarvet ette valmistati, nimetas Vabaerakond selle aasta tagasi tiksumise eelarveks. Nüüd tähelepanu all olev tuleva aasta eelarve on paljus imiteerimise eelarve ning naljatamisi võib tiksumise imiteerimist nimetada loksumiseks, kirjutab Vabaerakonna esimees ja riigikogu liige Andres Herkel.

title: Andres Herkel: eelarve meil tiksub, loksub ja imiteerib

maintext:
See pole veel ehk see allakäigu «haisev lokse», millest kunagi kirjutas luuletaja Henrik Visnapuu, pigem on see vaikne loksumine, selline visioonitu, mitmes suunas kummardada püüdev eelarve. Eri rühmadele pakutakse trummipõrinaga väikseid lisatoetusi, mis eelarve mahu kasvades pole iseenesest trummipõrinat väärt. Loksuda aitab meil palgatõus ja sisetarbimise kasv, samas on hästi teada, et majanduse kasv on pidurdunud, jäädes kaugele oodatud tasemest.
Nii pole võimalik kaugele purjetada, aga valitsusel pole ühtegi jõulist meedet. Eelarvel tervikuna on pigem tublide ametnike kui selge visiooniga poliitikute nägu. Poliitikat pigem imiteeritakse. Meetmed, mida valitsus esile tõstab, on kas liiga vähesed või liiga keerukad.
Mõistlik oleks tõsta tulumaksuvaba miinimumi
Räägitakse sotsiaalmaksu pooleprotsendilisest vähendamisest. Ettevõtjad ja nende organisatsioonid peavad seda siiski nii väheseks, et parem oleks kasutada mõnd muud rahaliselt samas suurusjärgus, kuid efektiivselt suunatud meedet. Sotsiaalmaksu lae kehtestamine (näiteks tasemel 3500 eurot kuus) võimaldaks luua kõrgepalgalisi ja üldist arengut ergutavaid töökohti. Või panustada paindlikumate töösuhete saavutamisele, hõlbustades osaajaga töötamist. Maksukeskkonna parandamise imiteerimine tuleb lõpetada. Oleme vajumas aina sügavamale keskpärase sissetuleku ja nullilähedase majanduskasvu lõksu.
Uhkustatakse madalapalgaliste maksuvabastuse ja tagasimaksega, ent see on kohmakas, erandirohke ja maksuameti halduskoormust tõstev. Mõistlikum oleks minna jõuliselt edasi tulumaksuvaba miinimumi tõstmisega, mitte teha seda kümne euro kaupa. See ei ole normaalne, kui täiskoormusega ausalt tööd tegev inimene loeb iga päev kopikaid.
Samas väga ei taheta rääkida sellest, et tervishoiu rahastamine ja pensionisüsteem ei ole pikemas vaates jätkusuutlikud. Ja kui seda mööndakse, siis ei räägita lahendustest. Õigupoolest peaks tänane rahandusminister väga mõtlema sellele, kas ta sellise minnalaskmise puhul tahaks või saaks olla minister ka näiteks kümne aasta pärast. Kümne aasta pärast eelarvet kaitsvale ministrile kaevatakse tänase mittemidagitegemisega auku.
Probleem on suured tööjõumaksud
Ei räägita ka sisukatest maksumuudatustest. Eesti maksusüsteem on küürakas just suurte tööjõumaksude, eriti sotsiaalmaksu tõttu. Samal ajal Eestis peaaegu puuduvad varamaksud. Lause, et maksustada ei tule mitte rikkaks saamist, vaid pigem rikas olemist, on muutunud küll klassikaks, kuid selle järgi meil ei talitata. Ikka püütakse tööjõumaksudega matti võtta just rikkuse loomise pealt.
Näeme eelarves suuri vajakajäämisi mitmes valdkonnas. Põllumajandus ei saa kriisi tingimustes piisavat tuge (eriti väiksed ja keskmised farmid on hädas madalate hindade ja ekspordiraskustega). Päästevaldkond on krooniliselt alamehitatud, teadus jääb kaugele arengukavas kinnitatud rahastusmäärast.
Omavalitsusreformis on ülesannete jaotamise, tulubaasi ja finantsautonoomia küsimused siiani lahenduseta. Paljudel kohalikel omavalitsustel ei ole piisavaid ressursse kvaliteetsete avalike teenuste pakkumiseks ning isegi omavalitsuste suurendamine ei pruugi kiire ääremaastumise juures aidata. Sellest tulenevalt tahame teha muudatusettepanekuid. Oleme püüdnud analüüsida keskvalitsuse kulutusi ja leiame, et just seal kulutatakse liiga palju ning mida kaugemale keskvõimust, seda vähesemaks jääb raha oluliste ülesannete täitmisel.
Me ei saa kuidagi omaks tunnistada praeguse eelarve aluseks olevat maksustruktuuri. Eeskätt puudutab see aktsiiside erinevusest tulenevat maksutulu loovutamist Lätile. Eriti kütuseaktsiisi näol ja eriti transpordisektoris. Ei saa märkimata jätta, et paljudes sektorites ei tee Eesti kodumaisele ettevõtlusele soodustusi, andes sellega konkurentsieelise naabritele, kes seda teevad. Eeskätt puudutab see põllumajandust, kuid mitte ainult. Kahju tehakse käibemaksu kaudu ka majutusasutustele ning sisuliselt on välja suretatud eesti merendus.
Vabaerakond tahab eelarve menetlemisel tõsta ka riigikogu rolli ja tähendust. Eelarvete aluseks olev riigieelarve strateegia peab läbima riigikogu arutelud ja leidma seal kinnituse. Katuserahade «metsik» ja täiesti reguleerimata komme tuleb tsiviliseerida nii, et ettepanekud läbiksid kriitilise sõela ning saadikud oleksid võrdsed (sõltumata, kas kuulutakse koalitsiooni või opositsiooni). Ja lõpuks – me tahame rahandusministrilt teisel lugemisel vastuseid paljude majanduskeskkonda ja eelarveprioriteete puudutavate küsimuste kohta, millele me esimesel lugemisel vastust ei saanud.

fasttext_language: et


description: Vereloigud ja -pritsmed kõikjal ümberringi. Kohutav vaikus. Lootusetult mõlkis, purunenud klaasidega autovrakk keset raudteed. Kaks hetkega katkenud täies jõus inimelu. Lähedaste lein ning ängistus teadmisest, et osa neist veel ei teagi juhtunust. Soe päikseline kevadpäev võimendab šokki veelgi.

title: Neeme Korv: terve mõistuse tee kalmistule

maintext:
Ligi 20 aastat tagasi sattusin noore uudistereporterina kajastama traagilist õnnetust ühel Tartumaa raudteeülesõidukohal. Ma ei lisa siinkohal meelega rohkem üksikasju, sest ajakirjanik ei tohi valmistada põhjendamatuid kannatusi, mida minevikuhaavade lahtikiskumine kahtlemata oleks. Mul on tänaseni meeles vanemas keskeas raudteelase pisarad, kui ta sündmuskohal käsi laiutades kurtis, et kogu aeg sõidetakse punase tulega üle raudtee.
Otsustasin seda lugu meenutada seoses avalikkuse ette jõudnud intsidendiga Tapal, kus kaks Hansaliinide bussijuhti eirasid raudteed ületades punast tuld, möödudes foori ees peatunud (!) autost. Bussifirma juht selgitas ajakirjanduses: näe, graafikud olid sellised, rikkumine oli formaalne. Ja (sotsiaal)meedias leidub targutajaid-takkakiitjaid: inimestest ei pea tegema masinaid, säilitagem terve mõistus. See loogika on täiesti äraspidine.
Meie liiklusõigus on tõepoolest üles ehitatud reeglitele. Ja nimelt seepärast seisnebki terve mõistuse järgi käitumine Eesti liikluses reeglite järgimisel, mitte näiteks tugevama õigusel või mõnel teisel enda leiutatud loogikal.
Kui sõidate autos, mille juht eirab raudteeülesõidukohal punast tuld, siis teadke, et temaga pole ohutu sõita. Kui transpordiettevõte peab liiklusseadust formaalseks, väheneb selle ettevõtte usaldusväärsus reisijate vedajana, sest ta ei aseta turvalisust esikohale. Tragöödia, mida artikli alguses meenutasin, juhtus nimelt seepärast, et inimesed kasutasid tervet mõistust (ainult loll jääb ootama). Viimast korda elus.
Tapa bussilool on veel üks aspekt. Nimelt liikluskorraldus. Reeglite järgimisel põhinev liiklusõigus tähendab, et liikluse korraldajad peavad olema erakordselt tähelepanelikud ning mitte piirama liiklejaid kohas, kus seda pole vaja. Tehniliste probleemide korral peab selle asendama inimjõud ehk reguleerija, liiklusmärgid tuleb kinni katta või asendada need ajutistega.
Kui olukord läheb vastuollu kehtivate reeglitega (näiteks fooris põleb punane tuli, kuid raudteeliiklust ei toimu), hakatakse seda küllaltki kiiresti eirama. Niiviisi mõjutatakse paraku liiklejate hoiakuid ja hoiakud muutuvadki. Halvema poole. Ning meie reguleeritud liikluskeskkonda lisandub uusi «terve mõistuse» järgi liiklejaid, kes seavad ohtu iseenda ja teiste elu.


description: Arvamusportaali kolumnist Jaak Jõerüüt kirjeldab seekordses artiklis, milline võiks välja näha mõne välisriigi diplomaadi raport oma kodumaa välisministeeriumile Eesti viimase aja päevapoliitiliste sündmuste kohta.

title: Jaak Jõerüüt: välisdiplomaadi raport Eesti päevapoliitika teemadel

maintext:
Teiste riikide diplomaadid jälgivad pidevalt, mis Eestis toimub, see on nende töö. Osa saatkondadest, mille suursaadik on Eestisse akrediteeritud, asuvad Tallinnas, osa lähemates või kaugemates pealinnades nagu Riia, Stockholm, Helsingi, Varssavi, Moskva jt. Tallinnas elavate ja töötavate diplomaatide arusaamine Eesti arengutest ja probleemidest on põhimõtteliselt alati parem kui siin mitte resideerivatel, kes peavad oma info koguma peamiselt pressist ja kommunikatsioonivahendite abil Eesti ametnike ja poliitikutega suhtlemisest, millele lisanduvad harvad ning lühikesed käigud Eestisse.
Oma kodumaa välisministeeriumile ja muudele ametkondadele ning institutsioonidele antakse rutiinselt informatsiooni raportite ehk memodega. Nende kirjutamise sagedus ja temaatiline eristamine (poliitika, majandus, kaitsevõime, kultuur, sisejulgeolek, konsulaarvaldkond jne) on riigiti erinev, vastavalt selle riigi seadustele ja tavadele ning ka riigi huvide suunale teises riigis.
Päevakajalised memod lähtuvad viimastest aktuaalsetest sündmustest, need on kui diplomaatiliste uudisnuppude kogumid. Analüütilis-temaatilised memod käsitlevad mõnd nähtust või probleemi igast küljest, ilma ajalise raamita, need on olemuselt diplomaadi teemaartiklid või esseed. Võib päris kindel olla, et pilgu suund ja hinnang Eestis toimuvale ei kattu üks-üheselt meie endi huvide ja arvamustega.
On üsna hästi ette kujutatav Tallinnas elava ja töötava diplomaadi X värske raport oma pealinna:
A) Eesti president (saadaolev CV memole lisatud) on kohale hääletatud, tundmatu, välkkiirelt eeslavale sattunud inimene, isiku tausta soovitan lähemalt uurida meie diplomaatidelt Euroopa Liidus ja Beneluxis. Oluline oleks ka meil siin Tallinnas teada, milliste juhtumite, riikide, firmade, isikutega ta oma Kontrollikojas veedetud aastate ajal töötas ja/või kokku puutus ja milline on taustainfo ta eelmisest töökohast.
Välis- ja julgeolekupoliitkat (Eesti põhiseaduses presidendi esmatasandi ülesanded) rahvusvahelist panoraami konkretiseerivates üksikasjades ta ei tunne, välja arvatud ehk Euroopa Liitu puutuv. Tugevaim külg on majanduspoliitika, mis siinses kontekstis valitsuse temaatika. Kuna president ei kujunda põhiseaduse järgi riiklikku poliitikat, vaid esineb peamiselt võimude lahususe ja tasakaalu ekvilibristlikul areenil, siis pole eeldada mingit meid huvitavate põhimõtteliste riiklike suundade muudatust.
Rahvas uut, ootamatut presidenti paradoksaalselt ei tunne, küll aga teavad teda (märkide järgi väga hästi) näiteks lahkuv president Ilves, parlamendi spiiker ehk põhiseaduse järgne teine isik riigis Nestor ja endine kahekordne peaminister, praegune Eesti Panga kõrge isik Laar. Suursaadik oli kutsutud lõpphääletusele parlamenti, sedakaudu on meie esimesed riiklikud tervitused protokollikohaselt ja vahetult edasi antud.
Parlament, kes otsuse langetas kokkuleppe teel, oli sattunud enda tekitatud sundseisu, ähvardanud oleks arvatavalt rahva suur pahameel ja emotsionaalne nõue parlamendi laialisaatmise kohta, ehkki seadus seda nii ei sätesta. Protseduuri tipnemine ühe kandidaadiga hääletamisega meenutab nüüd kohalikele elanikele ebameeldivalt mittedemokraatlike riikide praktikat, sealhulgas endise okupeerijariigi Nõukogude Liidu praktikat. Võib ennustada, et see fakt jääb pikemaks ajaks painama kõiki põhiseaduslikke institutsioone, sest mitmesugustes meediavormides, sh sotsiaalmeedias levivad vastukajad vaevalt et teemat unustusse lasevad vajuda.
Surve presidendi valimiskorra muutmisele on ühiskonnas järsult suurenenud (vt ka mu valimiskampaania aegseid memosid 22P, 47P ja 54P). Kuid ennatlik on ennustada, kas muutmissoov raugeb nagu varem või kas sumbub vaidlustesse nagu varem või kas suudab parlament midagi siiski otsustada. Näeme lähiaastatel. Meenutan, et põhiprobleemidest ja lahenduse võimalikest variantidest on saatkonna varasemates memodes pikemalt kirjutatud.
Lisamärkus – nii protsessi käigus kui selle lõpplahenduse saabumisel on kandidaatide ja nüüd ametisse hääletatud presidendi sugu (naisterahvas) kõrvaltvaatajate jaoks üle- või alatähtsustatud. Selline nähtus annab märku teatavast rahvuslikust mitmekihilisest kompleksist, millel peavad olema nii sügavad ajaloolised juured, et meie siin saatkonnas oma praegu keskmiselt paariaastase kohalolekuga ei suuda adekvaatselt hinnata kõiki lähema ja kaugema ajaloo siirdeid tänasesse päeva.
[NB! Sobiv koht on meenutada meie saatkonna ammust ettepanekut ministeeriumile, mis seisneb selles, et diplomaatide töötamise aeg keerukamates asukohamaades peaks olema pikem meie senisest praktikast! Eestit, mis on küll väike riik, loeme esiteks keerukate hulka siinse demograafilise olukorra ja geopoliitilise konteksti tõttu, millele lisandub ühiskonna suur pihustumine, nagu näitas lõppenud valimisprotseduur. Teiseks loeme seda riiki tähtsaks kui NATO ja ELi liiget; ja samuti asendi tõttu.]
B) Ootamatult pikale veninud presidendivalimised on ka kohapeal mõneti varjutanud palju teisi olulisi teemasid.
B 1 ) riigi tähtsaim finantsdokument, tuleva aasta riigieelarve esitati parlamendile, kuid isegi opositsioonil ei olnud valimispaanikas piisavalt aega seda korralikult avalikult analüüsida. Pean ses kontekstis taas meenutama, et riigil puudub selge strateegia uueks olukorraks, mis on vaid mõne aasta kaugusel – eurorahade sissevoolu tunduv vähenemine. Ka tänavune eelarveprotsess ei anna lootust, et see teema tõuseks tõelisesse fookusesse.
B 2) Riigikohus asus (4.10.2016) arutama omavalitsuste protesti hiljuti vastu võetud haldusreformi seaduse vastu. Nimetatud seadus muudab põhjalikult riigi haldusstruktuuri. Kõik omavalitsused ei ole sellega rahul ja üle pika aja on protest mõne seaduse vastu jõudnud nii kiiresti nii kõrgele tasemele. Tuntud juristide seas tundub olevat samuti lahkarvamusi. Küsimus on seaduse ja põhiseaduse vahekorrast.
B 3) Suurejoonelist ja vaimustavat kultuurisündmust, Eesti Rahva Muuseumi valmissaamist ja avamist, mida saab iseloomustada kui rahvusliku enam kui sajandi pikkuse unistuse materialiseerumist, varjutas sündmus, mis võttis ootamatult poliitilise varjundi, seepärast siin lõpuks lühidalt.
Üks näituseobjekt (saatkond on lugenud vaid selle kirjeldusi) solvas usklikke, nagu seda väljendas siinse luteri kiriku peapiiskop (lisatud link vastavale materjalile, sh visuaalsele). Ebaõnnestunud, ignorantne vastus muuseumilt peapiiskopile kutsus esile ägedaid reaktsioone pressis.
Saatkond näeb ootamatut linki poliitiliste teemade juurde nii: ehkki siinne rahvas pole nii valdavalt religioosne nagu Itaalia, Malta, Leedu või Poola, on viimane loendus registreerinud Eestis ca 320 000 usklikku. (Meenutame, et kogu elanikkond ca 1,3 miljonit). Sellest üle poole moodustavad õigeusklikud, kellest suure enamiku omakorda kohalikud venelased. Sellel tõsiasjal, et põlisrahva (eestlaste) kõige olulisemas muuseumis olev eksponaat võib ka suure hulga venelastest õigeusklike tundeid tõsiselt häirida, on poliitilis-provokatiivne alatoon, olenemata sellest, kas see on tahtmatu või tahtlik. Vastavalt muuseumi juhtkonna uuele kommunikatsioonile on lootust, et see intsident kas laheneb peagi või on memo kõigi adressaatideni jõudmise ajal juba lahenenud.
Jaak Jõerüüt on kirjanik ja diplomaat. Ta on olnud Eesti suursaadik Soomes, Itaalias, Küprosel, Maltal, ÜROs, Lätis ja Rootsis ning avaldanud 22 raamatut, mis on tõlgitud mitmesse keelde.


authors:
Kersti Kaljulaid
Eesti Vabariigi President

description: President Kersti Kaljulaid ütles täna riigikogus ametisseastumisel peetud kõnes, et president ei saa ise luua enesekindlust toetavat, õiglast ja hoidvat keskkonda, kuid saab olla nõudlik sõnastaja, et meie lastele ja lastelastele olulised teemad oleksid pidevalt päevakorral. «Presidendi vastutus on laste ja lastelaste Eesti. Enesekindlate, haritud ja tervete inimeste Eesti. Paratamatult järeldub sellest, et president peab olema seal, kus on raske,» ütles ta.

title: Kersti Kaljulaid: president peab olema seal, kus on raske

maintext:
25 aastat tagasi taastati siinsamas saalis Eesti Vabariik. Meil on nüüd riik, mis on 21. sajandi demokraatlik riik. Selles on kõigi Eesti inimeste panust hoolimata sellest, milline on nende elukoht, eluala või elujärg.
Täna sünnivad juba lapsed, kelle jaoks okupatsioon on vanavanemate mälestustes. Vaba Eesti lapselapsed. Ma mõtlen täna neile lastele – ja omakorda nende laste lastele. Kui vähe on tegelikult neid lapsi. Vähem kui 15 000 Eesti kodus nohiseb võrevoodis imik. Ümmarguselt 100 000 on koolieelikuid, kes hommikuti vanematele kaissu poevad. Maailmas on sadu miljoneid. Meie vastutus on need 100 000 ja nende vanemad õed-vennad. Lapse siiras usk kogu maailma headusse kaob kasvades paratamatult. Meie asi on aga hoida laste usku Eestisse, iseendasse ja tulevikku.
Kõik siin saalis viibijad on ühes või teises sõnastuses andnud vande jääda ustavaks meie põhiseaduslikule korrale. See tähendab tunnistamist, et ühised väärtused on kõrgemad igapäevasest vaidlemisest ja omakasust. Meie oma tegevusega loome raamid sellele, mida tähendavad Eestis vabadus, õiglus ja õigus. Meie ja ainult meie saame hoida peale võimude lahususe ka nende tasakaalu. Meie hoiakutest, suhtumisest ja tegevusest sõltub, kas rahvas tunneb ennast kõrgeima võimu kandjana. Meie määrame, kas kasvavad põlvkonnad usuvad Eestisse ja iseendasse.
Usun ja loodan, et viie aasta pärast on Eestis tänasest rohkem mõistmist ja vähem hukkamõistu. Rohkem abistamist, rohkem julgust ja vähem hirme.
Daamid ja härrad! Tahan siin teie ees seistes tunnustada kõiki oma eelkäijaid, sest nad on igaüks olnud suur omas ajas: Lennart Meri Eestit Läände viies, Arnold Rüütel Euroopat inimesteni tuues ja Toomas Hendrik Ilves Eestit küberilma saates.
Tänases ülikeerulises ja infotihedusest väikeseks jäänud maailmas on meil Eesti, mis on ühtaegu nii stabiilne kui pidevas muutumises ja uute sihtide otsingus. Meil on hariduse usku ühiskond, kus koolilapsed teevad pea kogu maailma eakaaslastele silmad ette. Meil on tervishoid, kus võime küll teinekord ühe või teise asja üle nuriseda, kuid keskmine eeldatav eluiga on ühtlaselt kasvanud. Meil on meie kultuur, see ainult meile omane, mis seob meid lillesidemega. Meil on meie keel, mis laulu tuules võib taevasse tõustes üles igavikku omale otsida. Meil on ühiskond, kus mitmepalgelised kogukonnad on üha tähtsamad. Erinevate huvide ja eesmärkidega inimesed panustavad üheskoos ja ise sellesse, et nende unistused täituksid.
Selline ongi Eesti, mida me tahtsime. 25 aastat tagasi laulsime koos Eesti vabaks. Algusaastate raskus pani igaüht üksinda rabama. Nüüd oleme ringiga tagasi. Meil on kodanikuühiskond Eesti, mida me edendame koos. Meie igapäevased ootused ei ole muidugi enam nii lihtsad ega selged. Iseseisvus ei ole enam eesmärk, vaid lihtsalt eeldus. Avatud maailm ei ole enam unistus, vaid lihtsalt võimalus. Sellepärast me toimetamegi nüüd kogukondadena, asumiseltsidena, laulukooridena, koolide hoolekogudena. Me teeme koos enda elu paremaks ja kõik kokku edendame Eestit. Igaüks loob endale sellist Eestit, nagu tema tahab, ja kokku saame meie kõikide riigi.
Head kuulajad! Kahjuks ei tähenda see, et Eesti olukord oleks muretu ning võiksime keskenduda saavutatu hoidmisele. Vabadusse sündinule on meie väikese riigi iseolemine, turvalisus ja vabadused iseenesestmõistetavad. Need ei ole seda. Iga aed kasvab rohtu, kui seda ei hoolda ega hoia. Meie rahvastik vananeb ja väheneb. Inimeste elujärje sõltuvus sellest, kui kaugel nad elavad Tallinnast või Tartust, on muretvalmistavalt suur. Me oleme tipus edetabelites, kus parem oleks olla viimaste hulgas. Meie naabruses toimuvad protsessid, mis teevad pehmelt öeldes murelikuks.
Me ei saa valida seda ajastut ega seda maailma, kus me elame. Kuid meil on valida, kuidas suhtume ümbritsevasse ja ümbritsejaisse. Kas näeme nendes kaasteelisi ühise asja ajamisel või konkurente erahuvide edendamisel? Kui näeme konkurente, siis paratamatult hakkame otsima vigu ja kaotame võime näha head. Sellest ei ole kasu, kui tunneme viimase pisiasjani igaühe nõrku külgi. Niimoodi hävitame me enesekindlust.
Endasse uskumine on arengu ja edu eeldus ning oluline alus. Need väikesed lapsed, kellele mina siin seistes täna mõtlen – nemad on enesekindlad. Neis on tohutult usku meisse, aga sama tohutult usku iseendisse. Hoiame seda usku! Enesekindlad inimesed ehitavad ettevõtteid, kasvatavad rõõmsaid lapsi lapsevanema või õpetaja rollis, võistlevad teadusgrantide nimel, loovad ja hoiavad kultuuri ja toovad medaleid spordivõistlustelt.
Inimesed, kes pelgavad, et keegi – kodus, koolis, ajalehes – osutab mõnuga nende nõrkustele, ei vii meie elu edasi. Täiuslikke pole, eksimatuid pole, aga tegelikult pole ka neid, kellel üldse tugevaid külgi pole. Inimesed, kes teavad, et iga eksimuse eest ootab neid avalik häbipost, kaotavad otsustusjulguse. Eestit saab arendada ainult üksteist toetades. Põhiseadus ei ole pelk juriidiline paragrahvide kogum. Põhiseadus annab meile väärtused, millest juhinduda. Kes jagavad neid väärtusi, on kõik täisväärtuslikud ühiskonnaliikmed. Isegi siis, kui nad mingil moel meist erinevad või me ise mõnes kontekstis teisiti käituksime. Hoiame oma väärtusi!
Eesti ei saanud rikkaks eelmisel sajandil, mil rikkaks saamine nõudis palju loodusvarasid ja sellega kaasnes oluline keskkonnakahju. Õnneks on meil see võimalus nüüd, mil jõukus ja heaolu tulevad haridusest ja ettevõtlusjulgusest. Enesekindlusele lisaks peame oma lastele andma hariduse. See on nende kõige tähtsam tööriist, millega nemad saavad ehitada oma lastele tulevikku.
Juba Henry Ford tõdes, et tööandja mitte ei maksa palka, vaid vahendab palka. Palga maksab toode ja tänapäeval üha enam teenus. Mis saab üldse olla Eesti toode või teenus, mis arvestab siinseid olusid ja võimalusi ning võimaldab rahvusvaheliselt läbi lüüa? See pole kindlasti mitte üks suur Nokia, vaid palju tegija oskustest ja unistustest sõltuvaid tooteid ja teenuseid. Neid saab luua ainult targa tööga ja see on ettevõtjate vabadus ning vastutus. Riigi vastutus on haridus. Ja ettevõtmise lihtsus ning vabadus.
Demokraatliku ja parlamentaarse riigi president ei saa ise luua enesekindlust toetavat, õiglast ja hoidvat keskkonda. Sellepärast pöördun ma teie poole. President saab olla nõudlik sõnastaja, et meie lastele ja lastelastele – ja nende lastele – olulised teemad oleksid pidevalt päevakorral. Presidendi vastutus on laste ja lastelaste Eesti. Enesekindlate, haritud ja tervete inimeste Eesti. Paratamatult järeldub sellest, et president peab olema seal, kus on raske. Ta peab toetama oma sõna jõu ja ameti väärikusega neid, kes võivad muidu kõrvale jääda. Presidendi töö on meenutada, et eetiline riik peab pakkuma tugevatele võimalusi ja olema nõrkadele toeks.
Eetiline riik annab inimestele enesekindluse ja muutub seeläbi ka ise tugevamaks. See ongi riik, mis on rahva oma. Kõrgema võimu kandja saab olla rahvas, kes tunneb – tema juhid on tema teenistuses. 21. sajandi juht loob keskkonna ja eeldused. 21. sajandi juht ei käsi ega keela. Ta innustab tegudele ja tunnustab tulemust. Aga 21. sajandil on edukad need riigid, kes ei unusta tulevikku. Riigid, kes peavad meeles ja seavad pikaajalisi eesmärke.
Meie ajastul, mil hommik arvab end olevat õhtust targem vaid selle tõttu, et kõik eilne on juba unustatud, on see palju raskem kui iial varem. Kuid see on meie töö, kes me täna siin saalis oleme. Meie laste ja lastelaste enesekindlus ja tegutsemisjulgus. Nende haridus. Nende tervis. Meie vanemate tervis ja heaolu. Meie hoolitsus oma vanemate eest, mis näitab täna meie lastele, kuidas suureks saades hoolitseda meie eest. Meie siin saalis peame julgustama unistama ning toetama unistuste täitumist. Unistuste purunedes ka tükid üles korjama. Olema toeks, kui tunneli lõpus on valgust vähe või enam ei olegi.
Usun ja loodan, et viie aasta pärast on Eestis tänasest rohkem mõistmist ja vähem hukkamõistu. Rohkem abistamist, rohkem julgust ja vähem hirme.
Franklin Delano Roosevelt ütles 1933. aastal oma kuulsa lause: «Ainus, mida karta, on hirm ise.» See lause on mind saatnud pea 20 aastat. Leidsin selle Washingtonis Roosevelti monumendilt. Roosevelt lausus nii oma ametisse astumise kõnes. Oli majanduskriis. Ta lisas veel: «On hea, et Ameerika ühiskonna probleemid on peamiselt majanduslikud.» Eesti probleemid ei ole mitte kunagi ainult majanduslikud. Ega olnud ka Ameerika omad, ja küllap president Roosevelt seda teadis, kuigi tollel hetkel välja ei öelnud. Kuid meie tugevus on see, et meie oleme väga otsekohesed. Meie ütleme selgelt, et meie suurim probleem ei ole kunagi majandus. Meie suurim probleem on alati julgeolek. Jah, meil on meie liitlased, kellega jagame ühiseid väärtusi ja kes on aidanud muuta Eesti omariikluse tugevamaks, kui see on iial enne ajaloos olnud. Hoiame oma liitlasi ja kuulame ka nende muresid!
Kuid ärme kunagi unustame, et vastutus omariikluse hoidmise eest algab alati meist endist. Meil endal peab olema enesekindlust ja usku, et suudame alati, iga päev hoida Eesti riiki.
Ka Eesti julgeoleku kõige tähtsam võti peitub suuresti kodanikuühiskonnas: vabas, enesekindlas, mõttekaaslastega kokkuhoidvas ja koostööd tegevas Eesti inimeses. Kaitseliidu osatähtsus meie riigikaitse alusdokumentides on märgatavalt tõusnud. Seegi on kodanikeühiskonna arengu märk.
Daamid ja härrad! Selles saalis siin täna on koostöövaimu. Sellest saalist väljaspool on koostöövaimu veel palju enam. Me räägime viimasel ajal liiga vähe enesestmõistetavatest asjadest – meie unistustest paremast Eestist. Lapselaste Eestist ja nende laste Eestist.
Eks aeg tiksub ju omasoodu ja tulevik tuleb tõepoolest kätte ka siis, kui me sellele iga päev ei mõtle. Kuid tänased head ja julged otsused tagavad, et tulevik on palju suurema tõenäosusega selline, mis hoiab alles meid hällidest vaatava lootuse. Põlvest põlve, just nii, nagu põhiseaduses on kirjas. Hoiame Eestit!


description: Tallinna lastehaigla lastearsti Ülle Uustalu sõnul on Coxsackie viirus üks paljudest enteroviiruse tüüpidest, mis ei ole Eestis põhjustanud puhangut ega toonud ka pöördumatuid tagajärgi. Sellegipoolest peaks haiguse kulust iga lapsevanem teadlik olema.

title: PÄEVAINTERVJUU Lastearst: Coxsackie viirusest ei ole jäänud päris õige mulje

maintext:
«Coxsackie viirus on üks enteroviiruse tüüp,» selgitas lastearst, «kuna ta põhjustab ville suus ja kurgus, on ta hästi valus. Väikelaste emad pöörduvad kõige sagedamini põhjusega, et laps ei söö.»
Viiruse tõttu on neelamine lapse jaoks valulik ning seetõttu soovitavad arstid selle leevendamiseks kasutada suugeele.
Enteroviirus üldiselt võib põhjustada meningiiti ja entsefaliiti, kuid konkreetselt Coxsackie kumbagi ei põhjusta. «Coxsackie võib anda südamelihase põletikku, aga seda on väga harva. Viie aasta jooksul on võib-olla üks juhtum olnud,» märkis arst.
Meningiiti ja entsefaliiti põeb igal aastal viis kuni kümme last, mis on Tallinna lastehaigla pediaatri sõnul küllalt tagasihoidlik arv.
«Ajakirjandusest on praegu jäänud kõlama info, et Coxsackie viirus on ainuke, mis põhjustab villilist suu- ja jalataudi. See ei ole päris õige, ka teised enteroviiruse tüübid põhjustavad seda ja neid on väga palju.»
«Esinemus ei ole tõusnud, seda tuleb kohe märkida,» rõhutas Uustalu, «on täiesti tavaline iga-aastane esinemine, mingit epideemiat ega midagi sellist ei ole. Haigus on sesoonne, algab tavaliselt aprilli lõpus, mais ja kestab sügise lõpuni. Tavaliselt oktoobri lõpus lõppeb ära,» lisas arst.
Kaheksa kuu jooksul on lastehaiglasse sattunud selle viiruse tõttu umbkaudu 100 last.
«Coxsackie levib piisknakkuse teel – köha, nohu, villidega kokkupuute ja väljaheite teel. Kui tualetist tulles käsi ei pese, võib nakatada sööki tehes või mängides. Laste puhul on oluline tähele panna, et nad jagavad oma toitu – ampsude ja lonksude jagamine käib praktiliselt teismeeani. Seda tehes kantakse edasi mitte ainult seda viirust, vaid ka kõiki teisi nakkusi.»
Lastearst paneb lapsevanematele südamele, et tohutult kartma kindlasti ei peaks: «See on tavaline viirusnakkus, põeme grippe, nohu ja köha pidevalt. Ka see tuleb ja läheb ega jäta püsivat kahjustust.»
Vaata videost, kuidas just Coxsackie viirust kindlaks teha ja eristada seda tuulerõugetest.


description: Londonist, 20. okt. (Reuter). Ameerika saadik Inglismaal Kennedy esines kõnega, milles käsitles metsikut relvastuste võidujooksu.

title: Postimees 1938. aastal: lõpp relvastumisele! Ameerika tõstab häält

maintext:
Mina tean, ütles saadik, et üksainus rahvas ei saa pidurdada halvasti suunatud energia nõiaringi. Aga kui meie tahame säilitada seda elustandardit, mida meie nüüd kasutame, siis peame kokku tulema. Ameerika rahvas ootab päeva, mil maailma rahvad aru saavad, et nad peavad kokkuleppe kaudu vähendama relvastusi.
Niihästi demokraatlikkudele maadele kui diktatuuririikidele on ebaproduktiivne töö laiendada nende vahelist lõhet lahkhelide allakriipsutamisega. Selle asemel teeksid nad paremini, kui nad kallutaksid oma energia ühiste probleemide lahendamisele ja püüaksid luua häid suhteid ülemaailmsel alusel.
20.10.1938


description: Eesti ÜRO julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks saamise soovi juures on tekkinud paljudel küsimusi, mida see kampaania siis tegelikult endast kujutab, kirjutab kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantsler Margus Kolga.

title: Margus Kolga: kolm kampaaniaelementi, mille abil Eesti ÜRO Julgeolekunõukogusse pürgib

maintext:
Kampaaniaid on muidugi erinevaid, eks nende sisu ja vormi paneb paika see, kuhu kandideeritakse ja missugune on valimisreeglistik. Samas on tegu valimisega, kus võidab see, kes rohkem hääli saab. Rohkem hääli saab tavaliselt see, kes rohkem kõnetab, oma sõnumitele toetust leiab ja kampaanias paremini silma paistab. Sisulisest küljest olen juba varem kirjutanud, mistõttu keskendun nüüd rohkem vormile, sellele, mida tuleb teha, et sõnum kõnetaks ja õigete kõrvade vahele püsima jääks.
Tinglikult võiksime oma kampaanias eristada kolme põhielementi, mis on muidugi omavahel seotud ja peaksid üksteise mõju võimendama. Nendega tuleb tegelda nii Tallinnas, New Yorgis kui ka teistes ÜRO peamiste kontorite asupaikades, nagu Genf, Viin, Nairobi, aga ka mujal maailma pealinnades. Pole olemas rusikareeglit selle kohta, missugune neist tegevustest kindlustaks valituks osutumise. Pigem tuleb tasapisi proovida kõike, sest kõikide munade panemine ainult ühte korvi vähendab kokkuvõttes edukuse tõenäosust. Siin tuleb tõdeda ka seda, et kui meil poleks konkurentsi, nagu juhtus Leeduga, siis ei peaks me nii palju vaeva nägema. Nüüd, kui see on aga vajalik, võiks püüda kampaaniast Eestile võimalikult palju kasu lõigata.
Kampaania juba käib
Esmalt tuleb aga märkida, et kampaania tegelikult juba käib, ehkki veel mitte viimase faasi intensiivsuses. Esindus ÜRO juures New Yorgis on pärast 2005. aasta otsust Eesti kandidatuur üles seada asunud samm-sammult laiendama oma tegevusvälja ja suurendama aktiivsust. Sellele on aidanud kaasa ka meie liitumine Euroopa Liiduga, mis suurendas oluliselt meie informeeritust ja teemaderingi, millel tuli ja tuleb ka edaspidi kätt pulsil hoida.
Samasse ritta paigutub ka Eesti kuulumine teistesse ÜRO põhinõukogudesse: 2008–2010 ja 2015–2017 Majandus- ja Sotsiaalnõukokku (ECOSOC) ning 2013–2015 Inimõigustenõukokku. Lisaks on oldud ka selliste allkehamite nõukogu liige nagu Arenguprogramm (UNDP), Rahvastikufond (UNFPA), Lastefond (UNICEF), Naisteorganisatsioon (UNWomen) ning Teadus- ja Kultuuriorganisatsioon (UNESCO) ning kantud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osalisriikide assamblee presidendi koormat.
Praegune saadik New Yorgis Sven Jürgenson on sel aastal ka Lastefondi president ja ECOSOCi asepresident. Seda kõike on tehtud eelkõige küll seepärast, et nimetet organisatsioonid seisavad selle eest, mida väärtustab ka Eesti, aga taustal on olnud kogu aeg ka teadmine, et sellisest osalusest saadud teadmised, oskused, kogemused ja nähtaval olek toetavad julgeolekunõukokku saamise eesmärki. Viimase viie aastaga on kasvanud ka New Yorgi esinduses töötavate diplomaatide arv, järjest rohkem on hakatud sõna võtma erinevatel teemadel, ka julgeolekunõukogu avatud aruteludel, järjest tihedamalt külastavad ka Eesti poliitikud ja kõrgemad riigiametnikud ÜRO peakorterit.
Eesti kampaania viimane faas
Kuid mida siis peaks tähendama see kampaania nn viimane faas? Tooksin siin esile kolm elementi.
I element. Eesti osaluse tõhustamine ÜRO igapäevatöös. See eeldab senisest rohkem sõnavõtte, regulaarselt korraldatavaid temaatilisi kõrvalüritusi, tegevust allkehamites, kus saab oma kandidatuurisõnumit võimendada. See tähendab ka Eesti poliitikute, valitsuse liikmete ja riigiametnike regulaarsemaid külastusi ÜRO New Yorgi või teistesse peakorteritesse ning osalemist ÜRO korraldatavatel tippkohtumistel. See tegevus on plaanitav ja juhuslikkust saab vältida. Näiteks on julgeolekunõukogus hakatud viimastel aastatel kasutama rohkem formaati, mida kutsutakse avatud aruteluks. Sellised arutelud toimuvad kindlatel üleilmse julgeoleku teemadel ja on tihti seotud ka inimõigustega. Julgeolekunõukogu presidentuur roteerub iga kuu ja peaaegu reegliks on muutunud, et iga president korraldab vähemalt ühe avatud arutelu, mõni aga kaks, usinam isegi kolm. Avatud aruteludel on õigus sõna võtta ka julgeolekunõukokku mittekuuluvatel riikidel. Eesti on seda võimalust siiani üpris tihti kasutanud, vahel ka välisministri tasemel. Seda tuleb lihtsalt jätkata ja end veelgi nähtavamaks ja sõnumit veelgi kuuldavamaks teha. Sama puudutab ka peaassambleed, mille igal istungjärgul toimub 2–3 kõrgetasemelist arutelu ja temaatilist kohtumist. Needki pakuvad võimaluse sõnumeid edastada ja kaasa rääkida. See kehtib ka muude vähem prominentsete formaatide kohta, nagu näiteks FOSS või ACT või UNICEFi nõukogu ja ECOSOC, mille liige me veel poolteist aastat oleme.
Lisaks on Eestil leping rahvusvahelise mõttekojaga, mille nimi Rahvusvaheline Rahuinstituut (International Peace Institute – IPI), kus on esinenud nii Eesti Vabariigi president kui ka peaminister. Tegemist on instituudiga, mille tuntus ja renomee ÜRO peakorteris, aga ka laiemalt on kõrge ja mille korraldatavad üritused on alati rahvarohked. Loengusarjade korraldamise kõrval teeb IPI ka teadustööd ja uuringuid. Uuringuid kasutades saab ÜRO enda toimekultuuri tõhusamaks muuta või siis võtta need konkreetsete poliitikaettepanekute väljatöötamisel aluseks. Näiteks Uus-Meremaa tegi oma julgeolekunõukogu kampaania ajal IPIga tihedat koostööd, mille tulemuseks oli uuring, kuidas aidata väikeriikidel ÜRO tohutus masinavärgis tõhusalt toimida. Miks ei võiks meie näiteks teha uuringut internetivabaduse ja selle heade külgede, aga ka selles peituvate ülesannete väljaselgitamiseks? See on praegu küll vaid uitmõte.
II element. Eesti kui eduka ja hakkamasaava riigi ning rahva tutvustamine ÜROs. Selleks et hääli koguda ja toetust kinnistada, on peale kandidaadi julgeolekuarusaamade alati kasulik end mitmekesisemalt tutvustada. Nii saame Eestit ja selle identiteeti laiemale maailmale tuttavaks teha, oma saavutustest, elu- ja mõttelaadist, aga ka ajaloost ning selle eripäradest rääkida. Teatud traditsiooniks on saanud, et riigid korraldavad oma ametliku kampaania avapauguna vastuvõtu või kontserdi, millele antakse rahvuslik värving ja tutvustatakse seal oma saavutusi. Samasugune vastuvõtt on tavapärane ka kampaania lõpus vahetult enne valimisi, mis meie jaoks toimuvad 2019. aasta juunis.
Suuremate ürituste kõrval saab riigile tähelepanu tõmmata temaatiliste näituste või kinoprogrammidega, mida oleme ÜRO peahoones juba ka korraldanud. Näiteks avas president Toomas Hendrik Ilves 2014. aastal toimunud Põlisrahvaste Foorumi maailmakohtumise ajal näituse Lennart Merist ja tema rännakutest soome-ugri rahvaste juurde. Selliseid näitusi eestlusest laiemas, maailma kontekstis, saaks kokku panna veelgi ja neid ka kampaaniaga siduda. Miks mitte näidata «Mandariine» või «Vehklejat», kui autorid selleks nõusoleku annavad? Või siis rääkida algatusest «Teeme ära», mis on võtnud juba üleilmsed mõõtmed? Meie arvamusfestival kodanikuühiskonna algatusena meelitaks samuti ligi palju huvilisi.
Eesti kampaania sõnumeid, aga ka Eestit ennast tutvustavaid sõnumeid saab edastada nn kõrvalürituste formaati kasutades. ÜROs on riikidel tavaks tippkohtumiste või eri kehamite aastakonverentside raames oma sõnumite võimendamiseks korraldada paneeldiskussioone. Tavapärane on seda teha koostöös mõne teise riigi või allorganisatsiooniga, kellel temaatikaga side või huvi selle vastu ja aasta-aastalt olemegi seda üha rohkem teinud. Üks teema oli näiteks internetivabadus, teine internet ja areng, milles arutelu juhtis president Ilves, või siis naiste jõutamine ja nutilahendused ning uue peasekretäri valimise läbipaistvamaks muutmine, mille arutamist vedasid vastavalt välisministrid Urmas Paet ja Marina Kaljurand. Hiljuti juhatas ühte ECOSOCi paneeli peaminister Taavi Rõivas. Ja kõikjal ei pea me olema juhtpositsioonis, osaleda võib ka teiste organiseeritavates formaatides, kuid sellekski on vaja, et sind tähele pandaks.
III element. Lobitöö pealinnades ja kahepoolne suhtlus New Yorgis. See on vast kõige aja- ja energiamahukam, kuid ilma selleta ei saa. Paljud riigid vajavad otsest suhtlemist ja peavad seda toetuse andmisel oluliseks. Eriti need riigid, kes on väikesed ja muidu tähelepanu ei leia. Selleks tuleb võtta ette maailmakaart ja vaadata, kus on kõige tõhusam seda teatud mõttes müügitööd teha. ÜRO on selline organisatsioon, kus igal riigil on üks hääl, ole sa nii suur või nii väike kui tahes. Üks hääl on Hiinal, kelle elanikkond on üle miljardi, aga ka Tuvalul, kus elab 10 500 inimest. Julgeolekunõukokku valimise protsessis on nad võrdsed. Selliseid väikesaari ja -riike on ÜRO liikmeskonnas oma neli-viiskümmend, mis teeb ühtekokku kolmandiku vajalikest häältest.
Tegelikkuses peaks püüdma jõuda enamiku riikideni, mida saab teha New Yorgis, kus kõikidel riikidel on oma esindus. Kindlasti vajab seal tehtav võimendamist kohapeal riikide pealinnades või siis piirkondlike rahvusvaheliste organisatsioonide kohtumiste raames ning kaasata tuleb kõik välissuhtlusega seotud riigiametid ja tasandid: ministrid, kõrgemad ametnikud, diplomaadid, võimaluse korral ka vabaühendused, mis on valmis seda sõnumit maailma kandma.
Tibusid loetakse 2019. aasta juunis. Siis selgub, kas oleme vähemalt 129 liikmesriigi hääle väärilised või mitte.


description: Kaitseväe juhataja kindralleitnant Aleksander Einseln vallandas käsu täitmata jätmise pärast kaitsejõudude rahuvalveosakonna ülema kolonelleitnant Märt Tiru.

title: Postimees 1995. aastal: Einseln vallandas kaitsejõudude rahuvalveülema

maintext:
Lisaks Tirule vallandas Aleksander Einseln veel rahuvalveosakonna nooremleitnandi Kaupo Kiisi, kaitsejõudude peastaabi vanemrahandusohvitseri Aivar Vilbre ja personaliosakonnajuhataja Peeter Miti.
Einseln vallandas nad käsu mittetäitmise pärast 9. oktoobril, ütles kaitsejõudude peastaabi pressiesindaja.
Kaitsejõudude peastaabi ülem Arvo Sirel keeldus Märt Tiru vallandamise põhjust kommenteerimast.
Tegemist oli käskkirjaga, mis oli kaitseväele kohustuslik ja mida ta ei täitnud, ütles kolonel Sirel vaid.
BNSile teadaolevalt põhjustasid Tiru ja Kiisi vallandamise peamiselt nende vastuolud rahuvalve üksikjalaväekompanii ülema major Alar Lanemaniga. Kaitseväe juhataja referent leitnant Kitti Jürgens ütles, et peastaabi ametliku seisukoha järgi Tiru vallandamist ei kommenteerita. Kaitsejõudude peastaabi rahuvalveosakonna ülema kohusetäitjat ei ole veel määratud.
24.10.1995


description: Praktilistes asjades ei tasu õisi nähes veel üleliia rõõmustada, sest puud tuntakse viljast. Nagu ütleb piiblisalm «ei korjata viigimarju kibuvitstelt ega koguta ohakailt viinamarjakobaraid». (Lk 6:43)

title: Riigikapitalismi õis

maintext:
Riigikontrolli audit osutab selgelt, et viieteist aasta jooksul pole saavutatud riigi kinnisvara korraldusele seatud eesmärke. Sihiseade oli kirjas juba Riigi Kinnisvara ASi (RKAS) asutamise seletuskirjas ja seda on üle kinnitatud üha järgnevates dokumentides.
Kui viieteist aastaga pole õnnestunud sellelt «puult» soovitud vilja saada, siis võib-olla pole mulda pandud üldsegi õige puu? Aastast aastasse korduvad ühed ja samad etteheited. Me ju kõik näeme, et RKAS kasvatab kibuvitsamarju, aga ometi jätkavad otsustajad tuima järjekindlusega kinnitamist: ei, need on viinamarjad, ja järgmisel aastal on need veel magusamad.
Sama metafooriga jätkates: ka kibuvitsamarjad võivad ju olla mingis kontekstis täitsa toredad. Aga kui me ikkagi viinamarju tahame, siis vast rajaks kibuvitstest vabale maale viinamarjaistanduse. Või ostaks viinamarju hoopis turult nende inimeste käest, kes juba oskavad neid kasvatada? Täpsemalt: nendelt, kellel need viinamarjad juba ongi olemas, ilusti kastides, vaatamiseks ja maitsmiseks välja pandud.
RKAS on suure sunniga (!) saavutanud 15 aasta jooksul turuosa 25 protsenti – eelmise aasta lõpuks oli RKASile üle antud veerand kogu riigiasutuste kasutuses olevast pinnast. Vabandustest tuleb välja, et enamik riigiasutuste ja omavalitsuste juhtidest on sellised tuimad ja mõistmatud talupojad, kes lihtsalt ei saa aru, millised imed neid ootavad, andes oma hooned RKASile üle ja hakates sellele firmale renti maksma.
Võib-olla tõesti on nad mõistmatud, ei oska täielikult välistada. Aga mina mõtleks siiski ka võimalusele, et talupojatarkus on siinkohal peente kinganinadega RKASi ja rahandusministeeriumi tegelaste omast suurem. Osundan: «Riigikontrolli analüüs ei kinnita, et kinnisvara korrashoiuteenuste keskne korraldamine RKASi poolt kujuneb riigiasutustele säästlikumaks.»
Ma tõesti ei saa aru, mis häda sunnib praegust peaministrit Taavi Rõivast kaitsma üht kunagist lahendust, peale selle, et ta ise oli kunagi RKASi nõukogu esimees. Peaministri tasemel tuleks osata mõista, et tegu on lihtsalt ühe tööriistaga riigi asjade korraldamisel, ja kui see ilmselgelt ei toimi piisavalt hästi, ei sobi kõigiks vajalikeks töödeks, siis tuleb lisaks uus tööriist leida. Viisteist aastat reformi ja meie, kodanikud ja maksumaksjad, peame ikka ja jälle lugema, et endiselt pole isegi selget ülevaadet avalikule võimule kuuluvatest hoonetest ja nende kuludest.
Äärmuslikult nadi on ka siinsamas pildile joonistatud Urmas Somelari, RKASi juhi ja tänase «nädala näo» avalik esinemine. Mina ei tea, kas tal ei lubata enam küsimustele vastata või ta ei julge või ei oska seda teha. Parimal juhul võiks ta selgitusi nimetada sooja õhu võngutamiseks. Postimehe reporter sai eile oma küsimustele vastuseks kaks nadi lõigukest.
Nii see asi siiski edasi minna ei tohi, et riigi varanduse hoidmise ja kasvatamise üle pannakse valvama inimesi, kes pole nõus või võimelised Eesti inimestele otse ja avalikult selgitama oma tööga seotud küsimusi. Kui meil on üks oluline asutus ja sellel on pealik, siis peaks olema enesest mõistetav, et just see pealik ka räägib, kelle jaoks, mida ja kuidas tema asutus teeb.
Või kui RKASi nõukogu on teadlikult valinud juhiks tummahamba, siis palun tulge ja seletage ise, kuidas ilmaelu käib ja millal kibuvitste asemel viinamarju saama hakkab. Palun, nõukogu liikmed Tarmo Porgand (esimees), Kalev Lillo, Teet Reedi, Tõnis Rüütel, Yoko Alender ja Olle Koop.


description: Endine president Toomas Hendrik Ilves teatas oma selgituses Eesti avalikkusele, et keegi peale tema ei saa ega pea vastama küsimustele, mis puudutab EASi toetust osaühingule Ermamaa.

title: Toomas Hendrik Ilves «ärmatamisest»: tagantjärele tunnistan, et kõiki osapooli rahuldav kompromiss sai keeruline ning selle selgitamisega tulnuks rohkem vaeva näha

maintext:
Viimaste päevade meediakajastus minu ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) otsuse ümber on tekitanud palju küsimusi ja süüdistusi. Keegi peale minu ei saa ega peagi neile vastama. Võtan omaks, et järelikult pole varasematest selgitustest piisanud. Selles pole mul kedagi teist peale iseenda süüdistada. Mul on kahju, et sellesse kõigesse on praeguseks tõmmatud EASi tänased ja eilsed töötajad, samuti mu kunagised head kolleegid ja abilised vabariigi presidendi kantseleist.
Asju, mida pean oma eraellu puutuvaks, pole mulle kunagi meeldinud avalikult ja detailselt käsitleda. Veelgi vähem neil juhtudel, kui asjad pole sujunud kavandatud viisil või kui need on läinud otsesõnu halvasti. Leian, et see on inimlik. Samas annan enesele aru, et kui peategelaseks on president ja kui asjaga on seotud Euroopa maksumaksja raha, siis pole selgitustest pääsu. Vabandan, et pole selles valdkonnas olnud alati oma ülesannete kõrgusel. Mul on kahju, kui seeläbi on löögi alla sattunud usk Eesti riigis aetavate asjade läbipaistvusesse ning koos sellega ka minu enda usaldusväärsus.
Olen oma emapoolse suguvõsa kodutalu taastanud alates 1990ndate aastate algusest. Jõudumööda, vastavalt oma majanduslikele võimalustele, oskustele ja ajale. Selles on olnud võrdsetes osades kohusetunnet oma eelkäijate ees ja armastust selle looduslikult kauni ja rahuliku paiga vastu.
Talu taastamisse olen viimase 25 aasta jooksul paigutanud kõik oma säästud, lisaks olen võtnud pangalaene. Kui mind valiti 2004. aastal Euroopa Parlamenti, siis võimaldas sealne, Eesti mõttes äärmiselt hea sissetulek suuremalt mõelda. Taastada talu endises hiilguses. Koduks oma perele. Selleks plaaniks oli mul majanduslik kate olemas, eriti arvestades parlamendisaadiku turvaliselt pikka ametiaega, mis enda soovi ja valijate tahte korral võinuks viis aastat hiljem ka pikeneda.
Mu tollal koduse eksabikaasa Evelini plaani rajada Ärma tallu kohalik taluturismi ja konverentsikeskus suhtusin toetavalt. Temal oli selleks aega ja tahtmist, tunnustan teda tagantjärele siiralt pealehakkamise eest. Aga andsin nii toona kui ka praegu endale selgesti aru, et minul seesuguseks ettevõtmiseks vajalikku visadust, samuti oskuseid pole. Ma ei poe Evelini selja taha ega lükka teda ette. Seesugused suured, ühist kodu puudutavad otsused sünnivad peres alati koos.
Ühise ettevõtmise raames taotles turismitalu majandamiseks loodud OÜ Ermamaa ka EASilt toetust. Projekt oli hea, saimegi veidi üle 190 000 euro sihtotstarbelist toetust, et lisada talu eluhoonele kõigile euronõuetele vastav köök, bussiparkla, konverentsisaal, kõigi mugavustega külalistetoad jpm sarnast. Ruumid, mida tavaline kodu ei vaja, ning milleta talu saanuks väga edukalt hakkama.
2006. aastal, pärast nii pangalt võetud laene kui EASilt saadud toetust (millega kaasnesid kohustused), andsin järele palvetele kandideerida riigipeaks. Vastu toonaseid ootuseid osutusin valituks. Korraga muutus Ärma talu staatus ja kõik sellega seotud plaanid. Kordades muutus ka mu sissetulek, mõistetavatel põhjustel on eurosaadiku palk suurem kui Eesti riigipea oma. Ainus, mis ei muutunud, olid kohustused, sealhulgas EASi toetuse aluseks olnud äriplaan.
Mõnda aega üritas Evelin vastuvoolu ujuda. OÜ Ermamaa võttis Ärmal vastu maksvaid kliente, toimusid üritused. Ent üsna pea sai selgeks, et presidendi kodu on midagi muud kui eurosaadiku oma. Julgeolekukaalutlused ei võimaldanud hoida samal ajal sama katuse all riigipead ja kontrollimata taustaga külalisi. Samuti tuli alati pärast klientide lahkumist läbi viia ulatuslik ja kulukas julgeolekukontroll tuvastamaks, et keegi külalistest polnud paigaldanud hoonesse enesest julgeolekuriski kujutavaid seadmeid.
Teisalt olnuks vähemasti eetiliselt küsitav kui mitte potentsiaalselt korruptiivne olukord, kus presidendi abikaasale kuuluv ja tema juhitav ettevõte ajaks presidendi kodus eraäri. Ühesõnaga – tuli leida lahendus, mis võimaldaks mul täita kohustusi pankade ja EASi ees minemata vastuollu antud lubaduste ja Ermamaa äriplaaniga.
Tagantjärele tunnistan, et kõiki osapooli rahuldav kompromiss sai keeruline ning selle selgitamisega tulnuks rohkem vaeva näha. Et kuidas sai minust turismitalu ainus klient, sisuliselt üüriline oma kodus. Aga midagi paremat ei mina ega keegi teine tookord välja mõtelda ei suutnud. EASi toetuse aluseks olnud äriplaan külmutati ajani, mil ma enam president ei ole. Ermamaa pankroti vältimiseks ja panga ees võetud kohustuste täitmiseks tasusin pea kümme aastat oma presidendipalgast umbes 1000 eurot kuus oma abikaasa osaühingule. Tõsi, vastavalt presidendi ametihüvede seadusele kattis presidendi kantselei olulise osa talu nn kommunaalkuludest. Aga kantselei pole kunagi panustanud sentigi ei talu kapitaalremonti ega põhivarasse. Need asjad seisid rangelt eraldi. Sama võib öelda ka minu ja OÜ Ermamaa kohta. Mina selle ettevõtte ja rahaasjadega, nagu ka EASiga sõlmitud lepinguga ei tegelenud.
Vahepeal sai Ärmast omamoodi riiklik turismiobjekt. Pea kümne aastaga võtsin seal vastu ligi 4000 külalist. Eesti kultuuri- ja kodukanditegelasi, ettevõtjaid, sportlasi, poliitikuid, ELi volinikke. Aga ka 9 presidenti ja arvukalt teisi välismaa sõpru ja partnereid. Kordagi ei tekkinud mõtet küsida oma koduuste avamise eest kelleltki raha, kuigi äriettevõtte loogika seda nõudnuks. Kümne aastaga sai Ärmast kindlasti Mulgimaa, kaudselt kogu Eesti visiitkaart. Selline, mitteformaalne viis külalisi võõrustada on osa diplomaatiast ning usun siiralt, et see aitas kaasa Eesti käekäigule. Täpsustan igaks juhuks kohe, et nende arvukate vastuvõttudega kaasnenud kulusid, näiteks toitlustamisele, eest ei maksnud kinni ei mina ega OÜ Ermamaa. Need olid riiklikud, mitte isiklikud kokkusaamised.
Pärast 2011. aasta sügist ehk mu teise ametiaja algust tuli hakata mõtlema, et mis saab pärast seda, kui Ärma kaotab oma «riikliku objekti» staatuse. Nagu nüüd tean, tegi EAS 2012. aastal otsuse, et juhul, kui äriplaani lahtikülmutamine ei peaks miskipärast õnnestuma ehk kui Ärma talu turismiobjektina enam ei tegutse, siis tuleb Ermamaal tagastada EAS-ile 10 protsenti saadud toetusest. Ma ei teadnud toona selle otsuse detaile.
Koos abielulahutusega läks Ermamaa omand kõigi õiguste ja kohustustega Evelinilt üle minule. Abieluvara jagamine on intiimne tegevus, mistõttu selle detailidesse ma siinkohal ei lähe. Ent kodutalust ma loobuda ei saanud.
Nüüd, ametist lahkudes, tuli otsustada. Nagu olen varem juba möönnud, siis turismiettevõtja ainest minus ei ole. Käiku läks 2012. aasta EASi otsus. Ma ei veereta vastutust ega süüd: ju siis leidis EAS, et Ärma on suures osas oma rolli turismiobjektina – tõsi, teistsugusena, kui algne äriplaan ette nägi – 10 aastaga täitnud. Usun, et kõik algatatud auditid ja uurimised kinnitavad seda – et asjaajamine pole mitte ainult juriidiliselt korrektne olnud vaid et ka sisuline mõju piirkonna arengule, mida toetust eraldades eeldati, on kuhjaga saavutatud.
Nagu selle selgituse alguses kirjutasin: avalikku teavitustööd pidanuks olema rohkem, praegune jutt on paar nädalat, ilmselt aga juba aastaid hiljaks jäänud. Oleksin pidanud eelöeldut varem ja julgemini ise selgitama. Aga see ei muuda põhilist: minu parima teadmise kohaselt pole ühtegi Eesti ja Euroopa Liidu maksumaksja eurot õigusvastaselt paigutatud minu ja mu pere kodu, Ärma talu, ehitamisse, arendamisse ja ülalpidamisse. Ärma talu väravad on ka tulevikus lahti kõigile minu ja Eesti sõpradele, loodan, et nii tulevatest kui olnud kohtumistest tõuseb Eestile kasu.
Ajatelg
1991. aastal saab Toomas Hendrik Ilves tagasi esivanemate talu, mis on kuulunud Ilveste suguvõsale alates 1763. aastast
1991 – 2006 Toomas Hendrik Ilves taastab järk-järgult oma kodutalu hooneid, kasutades selleks 155 000 eurot säästudest, 2001. aastal eraisikuna võetud 107 000 euro suurust laenu ja ca 200 000 eurot 2004.-2006. aastal Euroopa Parlamendi liikmena saadud sissetulekust.
2005. aastal asutati OÜ Ermamaa (asutaja ja ainuomanik Evelin Ilves), et alustada äriprojektiga ja ehitada Ärma talust külalistemaja ja konverentsikeskus. Selleks võttis OÜ Ermamaa 211 000 eurot laenu ja küsis lisaks toetust EASilt.
13. märtsil 2006. aastal sai OÜ Ermamaa EASilt 190 392 eurot toetust.
2006 - 2007 ehitas OÜ Ermamaa Ärma tallu külalistemaja loomiseks vajalikud objektid – duši ja wc-ga külalistetoad, konverentsisaali, bussiparkla, euronõuetele vastava köögi.
2007. aasta jaanuaris esitas OÜ Ermamaa EASile projekti lõpparuande. OÜ Ermamaa poolt esitatud kulud ja kuludokumendid tunnistati abikõlbulikeks ning määratud toetus maksti välja.
Märts 2006 – august 2007 OÜ Ermamaa pidas Ärmal turismitalu. Esimeste tegevuskuude jooksul külastas Erma Parki keskmiselt 150 külastajat kuus.
23. septembril 2006. aastal valiti Toomas Hendrik Ilves presidendiks.
2007. aastal otsustas julgestuspolitsei, et Toomas Hendrik Ilvese ametiajal ei saa Ärma talu külalistemajana toimida. OÜ Ermamaal ei olnud võimalik äriplaaniga jätkata.
6. novembril 2007. aastal esitas OÜ Ermamaa EASile taotluse muuta äriplaani, mille järgi peatatakse majutusteenuse pakkumine avalikkusele kuni presidendi ametiaja lõpuni.
20. novembril 2007. aastal rahuldas EASi juhatus OÜ Ermamaa taotluse äriplaani muutmiseks ja toetuslepingu peatamiseks.
EASiga sõlmiti kokkulepe, et ettevõtte jätkamiseks peab Toomas Hendrik Ilves maksma iga kuu Ermamaa OÜ-le pisut üle 1000 euro.
2011. aastal valiti Toomas Hendrik Ilves teist korda presidendiks.
2012. aastal tegi EAS otsuse nõuda juhul, kui OÜ Ermamaa pärast president Ilvese ametiaja lõppu 2016. aastal äriplaaniga ei jätka, tagasi 10% saadud toetusest.
2015. aastal sai Toomas Hendrik Ilvesest seoses lahutusega OÜ Ermamaa omanik.
2016. aasta oktoobris tegi Toomas Hendrik Ilves EASile avalduse, milles andis teada, et ei jätka äriplaaniga. EAS esitas nõude 19039 eurole. Toomas Hendrik Ilves tasus EASile nõutud summa.
2006-2016 Toomas Hendrik Ilvese ametiaja jooksul on Ärma talu olnud pidevas kasutuses esinduspaigana, kus on võõrustatud ligi 4000 nii sise- kui väliskülalist. Võõrustatud on üheksat presidenti, lisaks välisministreid, diplomaate, EL volinikke; korraldatud on Eesti toitu propageerivaid üritusi, välisministeeriumi seminare, mõttekoja arutelusid. Kõik need üritused on korraldatud tulu saamata.
Toomas Hendrik Ilves on tagastanud või kinni maksnud kõik, mis Ärma talus olnust kuulus presidendi kantseleile. Presidendi kantselei ei ole kunagi investeerinud ei Ärma talu põhivarasse ega kapitaalremonti.


description: Eestit Euroopaga ühendava Rail Balticu raudteeprojekti kriitikute ülesastumine Tallinna keskraamatukogus algas pisikeste valedega ja lõppes suitsuvorstikangist finantseerimismudeli väljavõlumisega.

title: Vorstiga Rail Balticu vastu

maintext:
Juhtkiri : Toomas Hendrik Ilvese pärand
Täna saab president Toomas Hendrik Ilvese, kolmanda Eesti taasiseseisvumisjärgse riigipea aeg ümber. Kümne aasta sisse – see on noore riigi elus pikk aeg – on mahtunud nii sise- kui välispoliitilisi vapustusi, nii julgeoleku- kui majanduspõhimõtete muutusi, mis on olnud mõnel juhul kiiremad kui nendega kohanemine.


description: Ehitusettevõtjad on mures ebareaalsete tähtaegade pärast, mida Tallinna linn tahab kehtestada lähiaja suurte tee-ehitusobjektide hangetel.

title: Ebareaalsed tähtajad teevad tee-ehitajad murelikuks

maintext:
Riik katab Ärma talu kulud ka edaspidi
Skandaal president Toomas Hendrik Ilvesele kuuluva Ärma talu EASi toetuse üle pole vaibuda jõudnud, kui presidendi kantselei esitas uue taotluse, et riik hüvitaks ka tulevikus Ärma talu kulud.


description: Kuigi piimatööstuse Tere omanikettevõtel Elveda on plaanis kolmapäevane Harju maakohtu  pankrotiotsus ringkonnakohtus vaidlustada, kavatseb pankrotihalduri määratud uus Tere juht Aivar Rehe alustada  tööd esimesel võimalusel.

title: Rehe tunneb end Tere uue juhina kindlalt


description: Kuigi ise peolauale toitude valmistamine on nii mõnegi usina perenaise unistus, ei pruugi praeguse kiire elutempo juures igaühel nii põhjalike ettevalmistuste tegemiseks aega jaguda. Ka kõige lihtsamate asjade valmistamine suurele seltskonnale nõuab aega ja alati ei pruugi ise tegemine tulla odavam kui supermarketist tellitud valmistoode.

title: Suure peolaua murest päästab mugavusteenus


description: Eile hommikul sai Nobeli-nädal stardipaugu. Meditsiinipreemia anti Jaapani rakubioloogile Yoshinori Ohsumile tema murranguliste avastuste eest autofaagia kirjeldamisel.

title: Avastuse tegijat on üha raskem tuvastada

maintext:
Õnn, tihedad sidemed ja suur tõehetk
Vollekoondise otsustavad EM-valikmängud lätlastega on põhimõtteline vastasseis kahe naabri vahel, kelle võrkpallielu on omavahel nii tihedalt läbi põimunud, et vahel on raske aru saada, kes kelle poolt on või peaks olema.


description:
Terre, armas Eesti rahwas!

Minna, P e r n o  P o s t i m e e s,

title: Eesti kultuuri täheatlas: maarahvast eestlasteks

maintext:
Venemaa ehitab endale kaitsekilpi Aleppost Arktikani
Venemaale ei sobi lääne 1990ndatel kehtestatud mängureeglid ja ta üritab neid vaidluse alla seada Arktikast Alepponi igal pool, kus lääs vähegi nõrkust ilmutab, ütleb German Marshall Fundi analüütik Bruno Lété.


description: Venemaa suhtes võib Hillary Clintonilt presidendina oodata ilmselt teravamat poliitikat kui tema eelkäijalt, sest esiteks ei klapi nad isiklikult Vladimir Putiniga ja teiseks ei meeldi Kremli poisteklubile naistega asju ajada, märkis Hudsoni Instituudi analüütik Hannah Thoburn.

title: Clintoni välispoliitika tuleb ilmselt Obama omast teravam


description: Pikisilmi Eestisse oodatud parvlaeval Leigeril on olulised puudused likvideeritud ja alustatud on üleandmisprotsessi.

title: Esimene uus parvlaev sai lõpuks valmis


description: Dopinguskandaalidest puutumata jäänud suuri murdmaasuusariike võib kokku vaid lugeda ühe käe sõrmedel. Paari kuu jooksul on omad vitsad kätte saanud ka dopinguvastase võitluse etaloniks peetud Norra. Martin Johnsrud Sundby astmaravimi tarvitamise üle võib vaielda, aga neljapäeval teatas mullune naiste valitseja Therese Johaug, et tema organismist leiti anaboolset steroidi klostebooli.

title: Puhtaid suusariike jääb aina vähemaks

maintext:
Kas Ott Sepp ajas oma uue huumorikavaga publiku naerma?
Jah, seda ta tegi. Ott Sepa uus huumorikava «Suur rõõm väikestest asjadest» on kohati terav ja ootamatu, ennekõike ennustuslik, ent siiski naljakas. Päevakajaliste presidendinaljade ja kohustuslikele «küll eestlane on ikka nõme»-teemade kõrval ei puudu noku- ja pedenaljad ehk huumorit leidub igale maitsele.


description: Pudingute valik toidupoes võtab silme eest kirjuks, sest peale tavapäraste vanilli-, šokolaadi- ja karamellimaitseliste leidub hulk muid variatsioone. Postimehe toimetus ostis kokku kõikvõimalikud pudingu nime all leiduvad tooted ning kaasas need maitsmistesti.

title: Pudingul peab olema ehe maitse ja kreemjas tekstuur


description: Maailma terviseorganisatsioon on koostanud viis reeglit, millest tasub toiduvalmistamisel kinni pidada.

title: Toiduohutuses kehtivad viis põhireeglit


description: Viimase kuue aastaga on Eesti tööealine elanikkond vanuses 15–64 aastat vähenenud 45 036 inimese võrra, mis tähendab, et ettevõtetel on keerulisem töökäsi leida. Nii peavad ettevõtted olema paindlikud ja loovad, et sobivaid inimesi enda juurde meelitada ja enda juures hoida.

title: Töökätte nappus muudab ettevõtted paindlikumaks


description: 1994. aasta riigipööre, mille tulemusel äsja USAs Alabamas neljakuulise sõjaväepolitsei väljaõppe läbinud 29-aastane Yahya Jammeh Gambias võimule sai, oli veretu, kuid seda ei saa öelda rahva edasise elu kohta.

title: PERSOON: Gambias hoiab tüüri julmurist imearst

maintext:
Juhtkiri: eksimine ja vastutus
On kulunud ütlemine, et sapöör eksib ainult kord elus. Selles lauses on peidus ka sügavam tõdemus, et inimene on siiski ekslik. Igaüks meist, ja mõni eksimus võib olla raskete, isegi traagiliste tagajärgedega. Sõltumata valdkonnast kerkib eksimuse puhul küsimus vastutusest. Sama kehtib ka Ida-Virumaal juhtunu puhul, kus arst lubas kodusele ravile patsiendi, kelle tervislikku seisundit oleks tulnud süüdistuse järgi hoopis haiglas jälgida. Mees suri.


description: TENNIS. Naiste tennise maailma esireket sakslanna Angelique Kerberist saab Steffi Grafi järel teine sakslane, kes on aasta lõpetanud esikohal. Graf on seda suutnud kaheksal korral, viimati 1996. Alates 1975. aastast, kui hakati praeguse süsteemi järgi arvestust pidama, on Kerber 12. naistennisist, kes lõpetab aasta esireketina.

title: Läbimurdeaasta teinud Kerber astub legend Grafi jälgedes


description: Ka kõige usinam aednik ei saa Eesti kliimas paraku enda kasvatatud värsket salatit aasta ringi süüa. Nii et talvisel ajal tuleb salatisõpradel tahes-tahtmata piirduda poes pakutavaga.

title: Eestis müüdav salat pole liiga räpane


description: JALGPALL. Inglismaa jalgpalliklubid ei ole viimastel aastatel Meistrite liigas väga suurte tegudeni jõudnud ja nii mõnelgi korral on sealsetel tiimidel raskusi olnud juba alagrupiturniiril. Tänavu näitab saareriigi klubidele eeskuju Premier League’i mullune üllatusmeister Leicester City.

title: Leicester City näitab inglastele eeskuju


description:
Laupäev Helsingi äärelinnas. Terve hulk lõplikult ragbiusku pöördunud Eesti mehi võtab mõõtu Soome rahvuskoondisega. Õhutemperatuuriks üksikud soojakraadid, millele lisab kargust jääkülm tuul. Sisuliselt on tegemist kõige külmemate võimalike tingimustega ragbi mängimiseks, kuna miinuskraadidega muutuks asi juba liiga ohtlikuks ja matš jääks ära. Eesti saab Euroopa rahvaste karikavõistluste teise divisjoni turniiri matšis kindla 6:51 kaotuse, ühe murdunud käeluu ja üksikud rullis kulmud. Suurem osa valutavaid kohti annab meestele märku alles lähipäevil.

Postimees vaatab, milline näeb välja üks amatöörspordi pidupäev Eesti ragbikoondise näitel.

title: Põhjala ragbilahing ehk amatööride püha päev


description: «Viik on viik. Võidutunnet pole, rohkem oli nagu kaotus. See on selline tulemus, mille kohta ei oskagi midagi arvata. Neli tundi rasket tööd, kuid tulu oli vähe. Me ei suutnud lõpus seda mängu vajalikul kombel kinni panna,» ütles Cincinnati Bengalsi kaitsja Margus Hunt pärast pühapäeval Londonis tehtud 27:27 viiki Washington Redskinsiga. Otsustavatel hetkedel oli vastastel suurpärane võimalus matš ka võita, kuid Redskins eksis kolme punkti löögil. «Õnne oli meil ka,» tunnistas Hunt, kes ise peagi nädalasele teenitud puhkusele siirdub.

title: Hunt: vaim on väsinud, pean patareisid laadima


description: Kolmapäeval avaldatud andmete järgi Hiina majanduskasv kolmandas kvartalis stabiliseerus. Selle taga on põhiliselt kinnisvaratehingud ja laenud. Analüütikute hinnangul toob aga juba järgmine kvartal halbu uudiseid.

title: Hiina majandus toetub kinnisvarale ja laenudele


description: Kahekordne U23-vanuseklassi tõstmise EM-pronks ning enne Mart Seimi Eesti esitõstja tiitlit kandnud 26-aastane Leho Pent tõestas nädalavahetusel, et pärast sportimises tehtud pausi on ta suutnud endise taseme taastada. Edaspidi võib  sihikule võtta Eesti rekordi ning juhendaja Alar Seimi sõnul võiks püüda aprillis Splitis ka EM-medalit.

title: Eelmine Eesti esitõstja vanal tasemel tagasi ja paljulubav debüüt


description: Haapsalu lasteaias käib kaheksa Euroopa rändekava alusel Eestisse toodud last. Sealsetelt õpetajatelt küsivad nõu omavalitsused, kus kogemusi napib, kuid ega Haapsaluski osata veel kõigile küsimustele vastata.

title: Sõja eest põgenenud lapsed ütlevad esimesi eestikeelseid sõnu

maintext:
Šarapova näotu võitlus: tunnistan ennast süüdi, aga...
Kaotada peab oskama. Nii õpetatakse sporti tegevatele poistele ja tüdrukutele juba maast-madalast. Et võita peab samuti oskama, räägitakse juba harvemini, kuid vahel siiski. Mida aga teha, kui oled võitja vaid enda arvates? Tennisetäht Maria Šarapova on just sellisest ettekujutusest ajendatuna korraldanud viimastel päevadel avalikkuse ees näitemängu tingliku pealkirjaga «süüdi on kõik teised».


description: Aega läks, aga Astana jalgrattaäss Tanel Kangert võitis lõpuks elu esimese profituuri. Oktoobri keskel mõtlevad paljud ratturid juba puhkusele ja pole ime, et Abu Dhabi velotuur on rahvusvahelise kalendri viimane võidusõit. Aga see ei loe, sest konkurents oli Araabia Ühendemiraatides kõva, teiste seas tõmbas Kangert mütsi pähe ka Alberto Contadorile (Tinkoff).

title: Kangert kasutas Nibali abi ära ja võttis esimese tuurivõidu


description: Viis korda nädalas neli kuni kaheksa tundi öösiti laulda on ka suurte lavade staaridele liig mis liig, saati siis piano-baaris ennast ise saatvale lauljale. Ent itaallasele Tommaso Primaverale näib see tühiasi – tema suudaks palju kauemgi, peaasi, et veini ostetaks, sest peale muusikuameti on ta üks Tallinna Barti piano-baari omanikke.

title: Mida vähem muretsed, seda õnnelikum oled

maintext:
Lühikest kasvu itaallane Tommaso Primavera (46) oli kaks aastat oma kauni blondi elukaaslase Meeliga Vahemere-äärses Pescara linnas elanud ning seal piano-baari ja majutusäri pidanud, kui otsustas teha kannapöörde ja Itaaliast lahkuda. «Esimese asjana turgatas pähe, et miks mitte tulla Eestisse,» meenutab ta. Tõepoolest – miks mitte, sest Tallinn on ju Meeli kodulinn, kus sai kolm aastat varem end naise vanematele esitlemas käidud.
Residentpianist
«Oli jaanuarikuu, väga-väga külm,» räägib Tommaso. «Ent ometi armusin sellesse linna kohe. Imestasin, et vaatamata kohutavale külmale inimesed tänavail lausa pulbitsevad energiast! Jah, see näib kummaline vaid neile, kes pole Itaalias käinud!» Mees lausa lagistab naerda – sest Itaalia linnad meenutaks tema sõnul sellise ilmaga inimtühje tondilosse.
Itaallaste elu on tavaliselt väga keeruline. Nõnda olemegi pidanud õppima nautima lihtsaid asju – päikest, mis meil paistab, ilma, mis on ilus, ja ka lihtsalt ilu meie ümber
Tommaso lisab, et tunnetas Tallinna maagilist külgetõmmet nii oma keha kui ka vaimuga, ning just Meeli oli see, kes leidis talle siin esimese töökoha nüüdseks suletud New York City piano-baaris. Edasi tulid juba sellised paigad nagu Chicago, Clazz ja Massimo. Koos viimati mainitud meelelahutusasutuse mänedžeriga otsustasid nad koos asutada Sauna tänavale 15. sajandil ehitatud hoone keldrikorrusele täiesti uue piano-baari.
Nagu sissejuhatuses öeldud, on Tommaso Primavera Barti baari laulev residentpianist, kes – olenevalt sellest, kas parajasti on argiõhtu või nädalalõpp – suudab rahvast lõbustada kas neli või lausa kuni kaheksa tundi. Teda ennastki ajab see meeletu esinemisaeg itsitama.
Aja jooksul on Tommaso repertuaar kujunenud tohutuks, sest tegelikult on ta piano-baarides üle maailma esinenud aukartust äratavad 31 aastat. Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Egiptus, Kanada, Šveits, Hispaania, Austria, Ukraina… «Võib-olla jäi mõni riik nimetamata. See on ainuke mu ametitest, millele olen läbi aastate truuks jäänud ja mis mulle endistviisi naudingut pakub,» tunnistab ta.
Põgenes korruptsiooni eest
Tegelikult on Tommaso elukutse poolest hoopis itaalia ja prantsuse kirjanduse ja filmikunsti ajaloo õpetaja. Kõigepealt töötas ta keskkoolis, siis õppejõuna Firenze ülikoolis. Saatuse tahtel kolis ta isegi mõneks ajaks Rooma, et tegutseda filmide ja televisiooni meelelahutussaadete autori ja stsenaristina. Tehtud sai mitmesuguseid saateid, kuid suure õnnestumisena toob Tommaso esile sarja, milles võtsid omavahel mõõtu hotellide ja turismikülade meelelahutusmeeskonnad ehk nagu neid nimetatakse, animatsioonigrupid üle maailma, näiteks Maltal, Egiptuses ja Floridas.
«Sain selles saateformaadis kasutada kogu oma kogemust meelelahutuse valdkonnas,» ütleb Tommaso. Ettevõtmine õnnestus igati, sest seda nõustusid rahastama samad hotelliketid, kus tegevus toimus, nii et telejaamale ei läinud see midagi maksma.
«Aga Itaalias pole isegi teleilma kerge siseneda,» ohkab ta. «Mõistan, et mitte-itaallasele on seda raske seletada, aga… Meil pole miski võimalik, ilma et keegi sind «soojalt soovitaks». Tuleb ära teenida telejaama või isegi rahvustelevisiooni juhi soosing. Seda nimetatakse korruptsiooniks. Ja korruptsiooni kohtab Itaalias igal pool.» Just sellepärast jäigi asi soiku ning Tommasole tundus, et ainus võimalus sellest vastikust nähtusest eemale hoida on piano-baaris laulmine. Aga kes teab, äkki saame kunagi tema saateideedest aimu Eesti telekanalite vahendusel…
Suurepärane parodeerija
«Tahan edasi minna sammhaaval, sest Eesti on andnud mulle palju rohkem, kui arvata oskasin,» nendib Tommaso. Nimelt ei osanud ta iial unistada, et tal õnnestub oma esinemisega sisse juhatada inglise menuansambli Smokie kontsert. Aga täpselt nõnda kaks aastat tagasi Haapsalus juhtus. Või siis olla ilmakuulsa itaalia estraadilaulja Toto Cutugno soojendusartistiks Nokia kontserdimajas ning laulda tema bändi ja taustalauljatega omakirjutatud laule. Osa neist jutustab armastusest, osa lihtsalt elust. Tommaso peab neid intelligentseteks lauludeks, sest tema laulutekste võib nautida ka muusikata. Nagu luuletusi.
Ent baaris kaverdab Tommaso peaasjalikult kuulsate lauljate tuntud lugusid, tehes seda nii inglise, hispaania, prantsuse, itaalia kui ka portugali keeles. Millised laulud millises žanris konkreetsel õhtul ettekandele tulevad, sõltub aga vaid sellest, kuidas artist teda kuulama tulnud publikut tunnetab. Kontserti alustades piisab hetkest, et kindlaks teha kuulajate vanuseline, rahvuslik ja sooline koosseis.
«Eestlased soovivad kuulata itaalia laule, nagu «L’italiano», «Ti amo» või «Parole, parole», sest olen ju ka ise itaallane,» tõdeb ta. Tihti tahetakse kuulata ka Helen Adamsoni tuntuks lauldud lugu «Kas tead», aga seda muidugi originaalis, itaalia keeles. Sest peamiselt soovilaule Tommaso ju esitabki. Inglased nõuavad Elton Johni ja Rolling Stonesi, naised Saded ja tantsumuusikat.
Kuna Tommasol on anne tuntud lauljahääli jäljendada või parodeerida, siis ei jäta ta seda kasutamata. Talle endale istub enim Zuccheroks, Andrea Bocelliks, Eros Ramazzottiks, Louis Armstrongiks või Ray Charlesiks kehastumine. Viimast naudib ta kõige enam – paneb aga musta unemaski ette, sellele veel tumedad päikeseprillid peale, ütleb, et on saabunud pime mustanahaline erikülaline varjude maailmast, ning lähebki «Georgia on My Mind» lahti.
Lihtsad asjad
«Ma tahan inimesi õnnelikuks teha,» sõnab Tommaso siiralt ning lisab, et püüab kõigi püsiklientide eesnimed meelde jätta. Nii kui näeb tuttavat kundet treppi mööda baariruumi laskumas, laseb kuuldavale rõõmsa nimelise tervituse, sest tulija, nagu ta ütleb, pole talle vaid anonüümne number, vaid isiksus.
Aga miks ikkagi on itaallased hoopis lõbu- ja naeruhimulisemad kui meie, külmad ja kalgid eestlased? Tommaso mõtleb hetke.
«Sest meie, itaallaste elu on tavaliselt väga keeruline. Nõnda olemegi pidanud õppima nautima lihtsaid asju – päikest, mis meil paistab, ilma, mis on ilus, ja ka lihtsalt ilu meie ümber. Oleme õppinud ühiskonna kiuste olema õnnelikud kas või naeruväärsete asjade, nagu näiteks jalgpallikoondise edu üle. Võib-olla on see Vahemere-äärsete rahvaste omadus olla seesmiselt kuum, aga võib-olla vajaks see filosoofiline küsimus lausa antropoloogilist lähenemist.
Itaallane tahab mõelda ainult meeldivatest asjadest, ja meie oleme selles mõttes teist lihtsamad. Me ei kaevu eriti probleemidesse, ja kuna me seda ei tee, siis seda õnnelikumad oleme. Mina olen õnnelik, kui saan klaverit mängida, olen õnnelik, kui saan laulda, ning kui inimestele, keda ma ei tunne, see meeldib.»
Muide. Kui mitu tundi Tommaso laulab, ei sõltu sugugi sellest, kui hästi klaverile asetatud jootrahaanum krabisevaga täitub. «Minu huvi on, et tulija võtaks pudeli head šampanjat,» puhkeb ta nakatavalt naerma, «ja et ta võtaks ühe pudeli veel. Ma olen ju üks baar omanikke!»


description: Reedel kerkis Tallinna börsiindeks OMXT 0,34 protsenti, 1031,34 punktini, ja selle rekordtasemest jääb puudu vaid 1,16 protsenti.

title: Tallinna börs peaaegu rekordtasemel


description: Jalgpalli Eesti meistriliiga ei väsi üllatamast – ka eelviimane voor tõi tiitliheitlusesse uue pöörde. Tiitlikaitsja Flora oli veel seitse minutit enne lõppu kodus Sillamäe Kaleviga mängides turvalises 3:1 eduseisus, kuid liiga parim väravakütt Jevgeni Kabajev mattis nende lootused – avavärava autor andis täpse söödu Aleksandrs Solovjovsile ning lõi 89. minutil viigivärava, mis kustutas Flora lootuse tiitlit kaitsta.

title: Flora komistas lõpusirgel, kulla jagab kolmik


description: Kodumaised rallifännid meenutavad ikka hea sõnaga aegu, mil MM-sarja tippkonkurentsis kihutas Markko Märtin. Toonane konkurents oli ülimalt tihe, kuid selles tulises heitluses noppis Märtin viis võitu ning saavutas 2004. aastal kokkuvõttes 3. koha. Nii vaadatakse lootusrikkalt järgmise hooaja poole, kui taas suureneb stardis olevate tiimide arv, tulevad välja uued autod ja taas peaks konkurentsivõimeliste rehvidega kihutama Ott Tänak.

title: Märtini meenutused: tahe, paradiis ja äpardus


description:
TSITAAT «Colombias on rahu lähedal ja me saavutame selle.»  Nobeli rahupreemiaga pärjatud Colombia president Juan-Manuel Santos loodab Revolutsiooniliste Relvajõududega (FARC) jõuluks rahuleppe sõlmida.

NUMBER: Liibüa rannikult leiti 16 migrandi surnukehad.

title: Välismaa lühid


description: Kuigi juba kaks aastat tagasi lõi Arro Keraamika oma tarbenõude sarja tootmiseks esimese kontakti Poola tehasega, läksid asjad lõpuks nii, et alustava ettevõtte nõusid hakkab valmistama hoopis mainekas Portugali tehas.

title: Sobiva tehase leidmiseks läks kaks aastat


description: JALGPALL. Eesti jalgpallikoondise liidrite koduklubid näitasid nädalavahetusel head minekut. Inglismaa kõrgliigas jätkavad esikoha konkurentsis Ragnar Klavan ja Liverpool. Laupäeval alistas Liverpool võõrsil 4:2 Crystal Palace’i. Eesti koondise kapten pääses vahetusest väljakule üleaja teisel minutil.

title: Klavan tippkonkurentsis, Vassiljev särab


description: Norra naftafond on Citibanki New Yorgi haru kaudu ostnud kuue ehk peaaegu poolte meie börsiettevõtete aktsiaid, mille väärtus kokku on eilse seisuga 10,7 miljonit eurot.

title: Norra naftafondil on 10 miljoni euro eest Eesti aktsiaid


description: Nädal aega valitsenud pikk mõõnaperiood on tugevasti häirinud parvlaevaliiklust mandri ja saarte vahel, eelkõige aga Hiiumaa liinil, kus ilmaolude tõttu on kohati liikunud ainult üks väike laev.

title: Madalas merevees ei pruugi hakkama saada ka uued parvlaevad


description: Kuigi üleeile punasel planeedil maanduma pidanud esimene Euroopa maandur Schiaparelli jäi laskumisel kadunuks, polnud Euroopa Kosmoseagentuuril (ESA) tervenisti must päev. Jääkgaase analüüsiv sond Trace Gas Orbiter (TGO) jõudis edukalt orbiidile ning töötab veatult.

title: Maandur kadus Marsile jõudmise asemel kosmosesse


description: Riigikohtu esimees Priit Pikamäe valiti kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide kõrgemaid kohtuid ühendava organisatsiooni presidendiks. Reedel Hispaania pealinnas Madridis toimunud Euroopa Kõrgemate Kohtute Presidentide Ühenduse koosolek lõppes uue presidendi valimisega, valituks osutuski Pikamäe.

title: Pikamäest sai ELi kõrgemate kohtute president


description: Suve algul Fundwise'i kaudu kapitali kaasama hakanud Arro Keraamika on kogutud rahaga tootnud mainekas Portugali tehases Vista Alegres esimese partii lauanõusid ja loodab oma kaubaga poeletile jõuda detsembris. Teoks sai see kõik 125 investori abil.

title: Tulekul on Eesti oma Iittala


description: Pühapäev toob tükikese tõelist Ameerikat keset Londonit. Kuulus Wembley staadion muutub pühapäeva hommikul tundmatuseni: euroopaliku jalgpalli pühamu ümbruses liiguvad juba üsna varakult ringi kümned tuhanded sõna otseses mõttes karvased ja sulelised, kellele jalgpall on see mäng, mida mängitakse kiivritega ning käes hoitakse ovaalset palli.

title: Jalgpall vs jalgpall: üks punkt Ameerikale


description: Teadmatusest uut elamist ostes võib tekkida ebameeldivusi naabrite või ka kohaliku omavalitsusega, mida ilma eeltööd tegemata ei pruugi ettegi kujutada.

title: Korteri asemel mõttelise osa ostjail tekib probleeme


description: Elu sõit – nii lihtsa väljendiga võib iseloomustada Ott Tänaku ja Raigo Mõldri nädalavahetust Walesi mudastel ralliteedel. Pärast 330 km läbimist jäid eestlaste ette vaid neljakordsed maailmameistrid Sebastien Ogier ja Julien Ingrassia ning sedagi ülinapilt, kõigest 10,2-sekundilise eduga.

title: Tänakult elu sõit, aga hing ihkab veel kõrgemale


description: Olukorras, kus suured tööstused on Eestis asendunud väikeste keraamikatootjatega, on Liisu Arrol julge ettevõtmine, mida ka teised keraamikud saavad eeskujuks võtta.

title: Urmas Puhkan: Arro Keraamika astub väga julge sammu


description: Eesti naiste korvpallikoondise peatreenerina viimaseid mänge juhendav Jaanus Levkoi otsustas novembris toimuvatele viimastele Euroopa meistrivõistluste valiksarja kohtumistele Horvaatia ja Hollandiga koondisekutset mitte saata viimaste aastate Eesti parimaks naiskorvpalluriks valitud ja naiskonnas viimastel aastatel kaptenirolli kandnud Merike Andersoni.

title: Kättemaks? Levkoi jättis Eesti parima mängija koondisekutseta


description: Kuigi paljud Eesti vehklemisnaiskonnaga seotud inimesed rõhutasid, et asendamatuid pole ning kõik peavad oma koha eest võitlema, on Irina Embrichita võimatu Eesti naiskonda ette kujutada. Hooaja esimesel MK-etapil ei löönud tema esinumbri staatus kordagi kõikuma ning õnneks ei pea 36-aastane naine veel ka tippspordist laabumise plaane. Augustis kaugel Brasiilias lõppenud olümpiatsükkel on unustatud ning pärast lühikest puhkust on suutnud ta end kiiresti vormi viia.

title: Võimas Embrich ja esikohaväärilised varunaised


description: Vastupidavusjooks ei tähenda maailma mõistes juba mõnda aega enam maratoni läbimist. Massidesse on jõudnud 100 km jooksud ning populaarsust kogub termin «ultrasportlane». Septembris nihutati selle mõiste piire veel: nimelt jooksis 48-aastane ameeriklane Karl Meltzer 45 päeva 22 tunni ning 38 minutiga Apalatši mäestikus läbi 3500 km pikkuse matkaraja. Vägiteo ebainimlikkusest annab ehk aimu ka sõna, millega Eest ultrasportlane Rait Ratasepp Meltzeri ettevõtmist kirjeldas: pöörane.

title: Ultrasportlane nihutas õlle ja peekoni toel inimvõimete piire


description: Isepäine heategijast printsess, kes oma mugavuse piirides on valmis Süüria kannatajatele abi osutama ja riigi ning selle elanike nimel võitlema – sellise pildi on lääne meedia loonud Süüria diktaatori Bashar al-Assadi naisest Asmast.

title: PERSOON: Süüria Diana hiilguse langus


description: Ehkki viimastel aastatel on Eesti pensionifondide olukord paranemismärke ilmutanud, selgub Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) värskest raportist, et meie olukord on vanaviisi täbar.

title: Eesti pensionifondid on endiselt kehvakesed


description: Idaeurooplaste alateadvuses on hirm, et Venemaa asjus ei saa lõunarahvaid usaldada. Neil pole kogemusi, nad on kaugel ega mõista, mida tähendab elada Suure Karu külje all. Sestap polevat neil ka iseloomu, et Moskva ees selg sirgu lüüa.

title: Nõrk lüli Matteo Renzi


description: Hiiumaa praegune eluliin Mandri-Eestiga maksis kunagi kaks eurosenti. See on lihtne lugu: 1994. aastal ostis Saaremaa Laevakompanii riigilt kuus parvlaeva – Ahelaiu, Vohilaiu, Harilaiu, Kõrgelaiu, Koguva ja Tehumardi – hinnaga üks Eesti kroon.

title: Ühesendine laev

maintext:
See teeb 16 senti ehk ühe eurosendi laeva kohta. Neljast sai lõpuks vanametall. Kahest viimasest allesjäänust – Harilaiust ja Kõrgelaiust – aga erakordselt madala meretaseme tõttu praegu Hiiumaa kaubavahetuse ja inimeste liikumise võtmetegelased. Ilma nendeta laevaliiklus Hiiumaaga seisaks.
On elu enda terav iroonia, et kaheksakümnendatel aastatel Riias sõjaohu kartuses tankipraamideks ehitatud alused sümboliseerivad nüüd oma igapäevatöös kõike vastupidist. Kas kangelasliku teenistuse järel saab neistki lõpuks naelatehase tooraine või ootab ees midagi helgemat, on miljonimängu küsimus.


description: Kui varem üritasid riigilt vanemahüvitise maksimummäära välja petta peamiselt töötud või erafirma omanikud, siis nüüd loodab sellest sissetulekulisa ka keskklass. Et maksu- ja tolliameti kullipilgu alla sattumist vältida, tehakse teinekord tööandjaga peensusteni minevaid kokkuleppeid.

title: Vanemahüvitisega skeemitavad ka ametnikud, meedikud ja õpetajad


description: Siseministeerium tegi kaitseministeeriumile ettepaneku kaaluda ajateenistuse baasõppesse abipolitseiniku koolituse lisamist.

title: Ministeerium tahab koolitada sõduritest abipolitseinikke


description: Praegu veel on igas Eesti maakonnas vähemalt üks oma ajaleht, aga lähiaastad võivad viia mõne hingusele ning järjest vananeval lugejaskonnal tekib küsimus, kuhu panna surmakuulutusi.

title: Maakonnaajakirjandus elab valdavalt peost suhu


description: KORVPALL. Kuigi Kalev/Cramo esitused on võrreldes oktoobri algusega mõnevõrra paremaks läinud, anti eile Ühisliigas käest täiesti võidetav mäng. Mitte et Minski Tsmoki oleks kehv võistkond, aga lisaajale läinud matši otsustavatel hetkedel tegid kalevlased lubamatult palju praaki.

title: Kalev/Cramo eksis Minskis liialt ja sai teise kaotuse


description: JALGPALL. Meistrite liiga kolmanda mänguvooru oodatuim kohtumine Barcelona ja Manchester City vahel algas paljulubavalt, ent lõppes sisuliselt juba mängu 53. minutil, kui oma endise koduklubi vastu mänginud City väravavaht Claudio Bravo sai väljaspool karistusala palli käega mängimise eest punase kaardi.

title: Guardiola asus väravavahti kaitsma


description: Juunikuu eelviimasest päevast oleks pidanud saama teemanditööstuse suurpäev. Sotheby’se oksjonimajas pandi müüki 1109-karaadine teemant, mis on viimase saja aasta jooksul leitutest suurim. Vääriskivile pandi nimeks Lesedi La Rona, mis tsvana keeles tähendab «meie valgus».

title: Säravate kivide argine tööstus


description: Saare maakonna 33 000 elanikul on oma raadiojaam ja kaks päevalehte: Saarte Hääl ilmub viis ja Meie Maa lausa kuus korda nädalas. See on võimalik tänu kahe kange mehe, Vjatšeslav Leedo ja Arne Pagili rahakotile.

title: Ajakirjandus Saaremaa moodi - kahjumid makstakse kinni


description: VÕRKPALL. Esimest korda Eesti naiste võrkpalli ajaloos Meistrite liigas osalev Kohila VK/E-Service jõudis esimesest eelringist edasi. Laupäeval alistati Montenegros kohalik Bari Luka naiskond 3:2, avakohtumine kodus võideti 3:1.

title: Meistrite liigas säranud Kohila peatreener: see pole veel kohale jõudnud


description: Laena mulle kannelt, Wainemoinen! / Sest mu meeles on üks ülev laul. / Haavadest, mis isamaal on kanda. / Eesti rahva häbist, valust laulan. / Tõuske üles, vanad hallid lood, / Jutustage õnnest isamaal, Sina, Wainemoise  kuldne tütar, / Tule siia Endla hõbejärvest – Küllalt kohendanud oma lokke / kauni hõbepeegli ees ju oled – / Kullapõimes linikut sa tõsta, Näidates sest läbi muinastõde / Oma sõnas, teos ja sõdimistes / Sangari- ja sortsirahva seas.

title: Eesti kultuuri täheatlas: "Kalevipoja" loode


description: Kurjad klounid, õigemini klounimaski ja -kostüümi kandvad huligaanid teevad oma pahategudega läänes võidukäiku. Võimalik, et läheneva halloween'i aegu muutuvad nad veelgi aktiivsemaks, seepärast võiksid meiegi inimesed valvel olla. Seda enam, et üks klounitamisjuhtum on juba Eestiski olemas.

title: Kuri kloun jõudis Eestisse


description: Suusamaailmas, sinna sekka loeb end kindlasti ka Eesti, on jätkuvalt kuum teema norralanna Therese Johaugi positiivne dopingutest. Johaugi sõnul jäi ta anaboolse steroidi klostebooli kasutamisega vahele, kuna aine sisaldus kreemis Trofodermin, mida ta kasutas päikesest põlenud huulte raviks. Positiivsele dopinguproovile antakse tavaliselt ikka mingi põhjendus. Iseasi on, kas see päästab lõpuks võistluskeelust või mitte.

title: Ohtrast seksist surnud kaksikuni - sportlaste pöörased põhjendused positiivsetele dopinguproovidele


description: Eesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid lõpetas eile Riias edukalt oma tutvumisvisiidi kahe Eesti lähima naabri juurde. Neljapäeval sõitis Kaljulaid laevaga Helsingisse, et kohtuda Soome ametikaaslase Sauli Niinistöga, ja sama päeva õhtuks lendas ta juba Riiga.

title: Kaljulaid lõpetas edukalt esimese välisvisiidi


description: VÕRKPALL. Kolmapäeval Tallinna Saksa gümnaasiumis toimuma pidanud Eesti meeste võrkpalli karikavõistluste esimene veerandfinaal TTÜ ja Järvamaa Võrkpalliklubi vahel jäi pidamata, ärajäämise põhjendusena läks protokolli kirja «tehnilistel põhjustel».

title: Järvamaa ja TTÜ vahel tekkis riid ning karikamäng jäi ära


description:
Olen füüsiliselt, vaimselt, emotsionaalselt ja verbaalselt olnud jälk mees.

NFLi mängija Josh Brown tunnistas, et on oma naist väärkohelnud.

title: Spordi lühiuudised