description: Suured elektroonikatootjad nagu Samsung ja LG võivad olla valetanud oma telerite energiatähiste kohta.

title: Uuring: teleritootjad valetavad tarbijatele

maintext:
Üleriigiline maavarade kaitse nõukogu (ÜMKN) usub, et Samsung, LG ja Vizio on välja tulnud toodetega, mis annavad hea tulemuse testides, kuid kodudes reaalsetes tingimustes võtavad rohkem energiat, kirjutab Guardian.
Uuringutest selgus, et Samsungi ja LG televiisorite tulemused testides ja tegelikes tingimustes võivad erineda kuni 45 protsenti. Telekad võivad automaatselt välja lülitada energiasäästurežiimi, kui värske telekaomanik on teleka seadistustes muudatusi teinud. Energiasäästurežiimist välja lülitumine toimub ilma, et sellest omanikule teada antaks.
ÜMKN energiaefektiivsuse direktori Noah Horowitzi sõnul on mõned suuremad televiisorite tootjad seadistanud need nii, et telerid läbiksid riiklikud testid, kuid ostja koju jõudes hakkaksid rohkem energiat tarbima.
«Sellised «salajased» muutused tõstavad tohutult televiisori energiatarbimist ja selle mõju keskkonnale, ilma et kasutaja sellest üldse midagi teaks. See ei pruugi olla illegaalne, aga muudab mõttetuks kogu riiklike testide mõtte ja töö,» märkis Horowitz.
ÜMKN kinnitusel tuleks kolmandikul LG, Samsungi ja Vizio televiisori omanikel muuta oma teleri seadeid, et vältida kümne aasta jooksul kokku üle 1,2 miljardi dollari maksmist ja looduse kahjustamist 50 miljoni tonni süsihappegaasiga.
Uuringutega alustati 2015. aastal ning lisaks Samsungile, LG ja Viziole osalesid neis ka Sony, Phillipsi ja Panasonicu telerid. Uuringute tulemusi jagati ka ettevõtetega.
LG asepresident John Taylori sõnul plaanib LG tulemused vaidlustada. «LG on jälginud hoolikalt USA energiaosakonna testiprotseduure ja me võtame tõsise süüdistusena, kui keegi väidab, et LG televiisorite testimisel on möödalaskmine.»
Taylor lisab, et nad on kriitilised ÜMKN testide metoodikas ja järeldustes, eriti osas, mis käsitleb «normaalset teleri vaatamist».
«Ei ole kindlat ühte definitsiooni, mis seletaks ära, kui pikalt kestab «normaalne teleri vaatamine», sest LG testides jälgitud telerivaatamine erineb ÜMKN testides läbi viidud «normaalse teleri vaatamisega»,» kommenteeris Taylor.
Samsung ütles pressiteates, et nende telerid on kooskõlas USA valitsuse poolt määratud regulatsioonidega: «Samsung lükkab ümber väite, et me tegeleme tarbijate eksitamisega. Meie energiatähis tähistab energiakulu, mis kulub, kui televiisor on tehase poolt määratud seadete peal. Enamik kasutajaid jääb tehase poolt määratud seadete juurde. Samuti usume, et kasutajad võivad ise muuta seadmeid ja valida, mida ja kuidas nad soovivad vaadata ja kui palju elektrit selle peal kulutada,» seisab pressiteates.


description: Üle poole ehk 52 protsenti Eesti elanikest vaatab telesaateid internetist, kus populaarseimaks keskkonnaks saadete järelvaatamisel on YouTube, selgub turu-uuringufirma Norstat uuringust.

title: Eestlased kasutavad telesaadete vaatamiseks kõige rohkem Youtube'i

maintext:
5–65-aastaste eestlaste seas tehtud uuringu andmetel kasutab YouTube’i vähemalt kord nädalas telesaadete vaatamiseks 63 protsenti ja iga päev 28 protsenti elanikkonnast.
«Kõige populaarsem on YouTube mõistagi noorima inimgrupi ehk 15–35-aastaste seas. Piirkonniti aga leiab enim YouTube’i fänne Harjumaal ning Virumaal elavate inimeste seast, mis on selge märk sellest, et mitte-eestlaste jaoks on YouTube'i keskkond üks olulisemaid telesisu jälgimise keskkondi,» kommenteeris uuringu tulemusi Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema.
YouTube’ile järgnevad populaarsuselt kohalike telekanalite ehk ERRi, TV3 ja Kanal2 endi hallatavad saadete järelvaatamist võimaldavad veebikeskkonnad, mida jälgib internetist vastavalt 30, 24 ja 17 protsenti Eesti elanikest.
Kõige populaarsem on rahvusringhäälingu saadete järelvaatamine – seda võimalust kasutab ERRi portaalis vähemalt kord nädalas pea iga viies eestlane. ERRi saadete fänne on enim kõrgema sissetulekuga inimeste ja eestlaste, vähem aga muulaste seas.
«Suur veebikülastatavus väljendab selget tunnustust rahvusringhäälingule, mis on viimasel ajal oma saadete järelvaatamise võimaluse pakkumise ja nähtavuse internetis selgelt fookusesse võtnud ning oma veebipesasse suuri investeeringuid teinud. Tänapäeva inimesed ei taha oma päevaplaani sättida telekava järgi, vaid soovivad telesisu aina enam vaadata endale sobival ajal ja kohas,» rääkis Seema.
Eratelekanalitest jõuavad vähemalt kord nädalas TV3 Play lehele saateid vaatama 9 protsenti ning Kanal2 Veebi-TV-sse 7 protsenti Eesti inimestest.
«Kõige põnevam on aga jälgida, kuidas aegamisi, aga järjekindlalt kasvab traditsiooniliste telekanalite veebiportaalide kõrval internetitelevisiooni vaadatavus. Suurimate internetitelevisiooni pakkujate Viaplay, Netflix ja Fox Play kasutajate hulk jääb Eestis vahemikku 3–7 protsenti, mis näitab selgelt, et internetitelevisioon on pead tõstmas,» tõi Seema välja ning lisas, et näiteks Viaplay vaadatavus on Eestis 17 protsenti suurem kui Lätis-Leedus.
Täna on Eesti vaatajale Seema sõnul siiski veel omane kanalite jälgimise paljusus – neli inimest kümnest jälgib nädalas televiisori kõrvalt saateid ka ühest internetikanalist ning pea veerand inimesi kasutab selleks paralleelselt suisa kahte erinevat netikeskkonda.
«Selleni, et inimesed oleks laialdaselt valmis traditsioonilisest teleteenusest loobuma ning minema täielikult üle saadete vaatamisele netist, läheb ilmselt aega veel umbes viis aastat, mille jooksul peavad teenusepakkujad oma teenuse kasutusmugavuse kallal töötama ning tarbijaile jääb aega muutuva meediatarbimismaastikuga kohaneda. Kuni 25-aastased noored aga on üleminekuks valmis juba aasta-paari jooksul,» prognoosis Seema.

fasttext_language: et


description: Toidutootjad leppisid hiljuti kokku täistera mõiste kasutamises ning sõlmisid hea tava lepingu, kuid kõigile kohustuslikuks seda standardit teha ei saa.

title: Täisteratoodetele kohustuslikku standardit kehtestada ei saa

maintext:
Toidutootjate hea tava kohaselt peab pagaritoodete puhul täisterasisaldus olema vähemalt 50 protsenti, täisterapasta puhul aga sada protsenti, et seda võiks nimetada täisteratooteks, vahendab ERR uudisteportaal.
Toiduainetööstuse liidu juht Sirje Potisepp ütles, et esmakordselt lepitakse Eesti toidusektoris kokku ühe mõiste kasutamine ja kehtestatakse sellele konkreetne standard, mida järgida. «Siiani oli reguleerimata, millist toodet võib nimetada täisteratooteks ning selleks sai olla näiteks ka leib, milles on vaid viis protsenti täisterajahu,» tõi ta näite.
Maaeluministeeriumi toidu üldnõuete büroo peaspetsialist Katrin Lõhmus tõdes aga, et tegu on teretulnud initsiatiiviga, kuid täisteratoote märgistamise nõuet Euroopa Liidus ei ole ning kui liikmesriik soovib kehtestada täiendavaid nõudeid, saab seda teha ainult siseriiklikult.
See tähendab, et see nõue kehtiks ainult Eesti tootjatele ega hõlmaks imporditud pagaritooteid.


description: Loomaõiguslased avalikustasid hiljuti video lätlaste Balticovo kanalast, millest ilmnevad puurikanade šokeerivad elutingimused. Ettevõte ütleb enda õigustuseks vaid, et kanade heaoluga tegeldakse ning plaanis on ka suurendada vabapidamisel kanade arvu.

title: Skandaali sattunud Läti munatootja otsustas selgitada šokeerivat videot

maintext:
«Loomakaitsjate video on tehtud vanades Madona ja Daugavpilsi kanalates, kus linnud olid oma munemisea lõouperioodil ja nende suled hakkasid välja langema,» teatas ettevõte oma pressiteates. Ettevõtte sõnul on sulgede kadumine loomulik protsess, sest puurikanade suled taastuvad aeglasemalt. Balticovo kinnitusel ollakse teadlikud sellest, et mõne aasta eest ostetud vanad kanalad, mis küll vastavad euronõuetele, vajavad kaasajastamist.
Balticovo teatel parandatakse mõlemas kanalas suleliste elutingimusi ja turvakontrolli, et surnud linnud kiiremini avastada ning ära korjata. Ettevõtte teatel tuleb surnud kanad korjata ära kord päevas, kuid oluline osa on selles ka töötajatel ja nii võivad mõned surnud sulelised jääda märkamata.
Kuigi ettevõtte kinnitusel vastavad praegused tingimused nõuetele, on siiski olemas võimalik neid veelgi parandada ning tõsta töötajate taset. Madona farm annab kolm ja Daugavpilsi kanala viis protsenti ettevõtte toodangust. Madonas on kavas pärast uuendusi hakata kasvatama vabapidamisel kanu.
Ettevõtte esindajad tunnistasid oma kodulehel, et videomaterjal avas küll nende silmad selles osas, et asjalood võiks tingimata paremad olla, kuid samas ei tunnista nad, et midagi olnuks valesti.
Balticovo lubab järk-järgult suurendada vabapidamisel kanade arvu. Lähitulevikus plaanitakse hakata müüma isegi 0-kategooria mahepõllumajanduslikult toodetud mune, mida ei paku täna müügiks veel ükski Läti ettevõte.
Praegu müüakse Läti turul vaid kahe protsendi ulatuses vabapidamisel või õrrekanade mune, kuigi Läti tarbijad oleks tegelikult valmis nende eest veidi rohkem maksma. Samas just soodsa hinnataseme pärast on seni puurikanade munadest huvitunud lausa 90 protsenti Balti riikide tarbijatest.
Balticovo esindajate kinnitusel peetakse puurikanade mune ka inimtoiduna kõige ohutumaks, sest neid peetavat kõige puhtamates tingimustes. Puurikanasid ei puuduta sooleinfektsiooni ega koktsidioosi oht, kuna nad ei ole puutu kokku väljaheidetega, mida võib juhtuda aga vabapidamisel kanade puhul.
Kuigi mõneti on puurikanade pidamisel ja munadel seega teiste seas eeliseid, näeb Balticovo siiski potentsiaali suurendada õrrekanade ja vabapidamisel kanade munade müüki. Ettevõte plaanib panustada kuni 30 miljonit eurot vahenditesse, mida on selleks tarbeks vaja. Sel aastal jätkatakse tootearendust ning investeeritakse üle 800 000 euro tibusoojenditesse ja muudesse vajalikesse vahenditesse.
Lisaks lubab ettevõte aktiivsemalt tegeleda kanade heaolu ning ohutuse arendamisega. Selleks on ette nähtud kanade regulaarne tervisekontroll, mis sisaldab nii kliinilist vaatlust kui ka erinevaid terviseanalüüse. Ettevõtte kommertsdirektor Toms Auškaps rõhutas, et sel puhul mängib rolli ka inimtegur just muutuste märkamise osas ning selleks püütakse kanadega kokku puutuvate töötajate teadmisi ja oskusi arendada.


description: Tuntud kiirsöögikoht Kenntucky Fried Chicken (KFC) pani Riias kinni oma söögikoha, mis sai palju tähelepanu seal valitsenud  räpakusega.

title: Räpakalt tegevust alustanud kuulus kiirsöögikoht pani uksed kinni

maintext:
Riia vanalinnas asuv ja seni Baltimaades ainus Kenntucky Fried Chicken pani 1. oktoobril oma uksed ajutiselt kinni, kirjutab mixnews. «Lähiajal on restoran suletud, et meie kokad saaksid omandada uusi teadmisi ja teised töötajad parandada oma oskusi. See on vajalik, et Läti KFC suudaks järgida ja täita ettenähtud nõudeid ja standardeid,» teatas ettevõte sotsiaalmeedia vahendusel.
Septembri keskel said Lätis avalikuks KFC Riia söögikohas tehtd fotod, mis andsid tunnistust seal valitsenud räpakusest. Läti veterinaar- ja toiduamet hakkas söögikohas valitsenud olukorda uurima, kuna 22. septembril sinna tehtud kontrolli ajal ei vastanud olukord sanitaarnõuetele. KFC hakkas Riias tegutsema mullu augustis ning see peaks laienema ka Eestisse.


description: Äppidest on saanud juba igapäevane osa meie elust. Ka vanemad inimesed üritavad ennast uuenduslikku tehnoloogiamaailma sisse süüa. Selleks, et neile seda pisutki lihtsamaks teha, on kohalikud sideteenuste pakkujad otsinud välja parimad äpid, mis sobiksid just tänastele vanaemadele ja vanaisadele.

title: Äpid, mis eelkõige sobivad vanemaealistele

maintext:
Tele2 klienditeenindusdirektor Sirli Seliov valis välja kaheksa mobiilirakendust ehk äppi, millest võiksid kasu lõigata just vanemaealised nutiseadme kasutajad, koondades erinevad igapäevatoimingud oma telefoni.
«Kõigi alltoodud äppide ühisnimetajaks on lihtsus – need on eestikeelsed ja arusaadavad ka inimestele, kes alles õpivad nutiseadme võlusid tundma,» sõnas Seliov. «Ent nii nagu iga uue asjaga, tuleb ka äppidega sõbraks saamiseks veidi aega võtta ning nendega harjuda, sest vilumus ei sünni üleöö. Hea oleks, kui esimene kokkupuude toimuks lapse või lapselapse juuresolekul, kes oskaks eakat juhendada.»
Menüü koondab lademetes maitsvaid retsepte, mille valmistamist koduses köögis järele proovida ning muudab poeskäimise uskumatult lihtsaks. Tänu sellele äpile ei ole enam tarvis vajaminevaid toiduaineid kaduma minema kippuvale paberilipikule üles märkida – võta poes kätte telefon, ava äpis mõni isuäratav retsept ning asu sobivate toiduainete otsingule.
Seened on asjakohaseks äpiks just sügisel, kui paljud meist oma sammud metsa seenele seavad. Kui näed isuäratavat seent, ent ei ole kindel selle söödavuses, ava mobiilirakendus, otsi seen välimuse järgi üles ning vaata üle, millega täpsemalt tegemist.
RMK on multifunktsionaalne äpp metsandus- ja loodushuvilistele. Äpist leiad ilmainfo, looduskaamerad, enda lähedal asuvad loodus- ja matkarajad ning parimad marja- ja seenekohad.
LiveTeam on eestimaine äpp marjulistele ja seenelistele, mis sisaldab erinevalt tavalistest kaardi- ja GPS-rakendustest ka metsateid ja võimaldab ära märkida oma auto asukohta metsas. Lisaks aitab äpp metsasolijail jälgida oma kaaslaste asukohta metsas, salvestada paremad seene- ja marjakohad ning neid sõpradega jagada. Kui metsas eksima kippuval vanaemal või vanaisal on nutitelefon taskus, siis on teda metsast väga lihtne leida, kuna tema täpne asukoht ja liikumistrajektoor on äpis lähedastele näha. Samuti teeb äpp kindlaks, kas ollakse oma müttamas kellegi eramaal või riigimetsas.
Elektriäpp ütleb sulle ära, millal on kõige soodsam elektrit tarbida ning tuletab meelde, kui elektrinäidud on tarvis ära saata. Kuna äpp on mõeldud kõikide elektrifirmade klientidele ja seal on olemas ka elektrinäitude saatmisvõimalus, muudab see näitude esitamise kohustuse täitmise kordades lihtsamaks.
Õhtujutt on kasulik äpp vanaemadele ja vanaisadele, kel on unejutud, mida lastelastele lugeda, otsa saanud. Vikerraadio saatesarja «Õhtujutt» mobiilirakenduses on terve hulk maheda häälega peale loetud põnevaid järje-, looma- ja muinasjutte, mida mugavalt võsukestele enne uinumist telefonist mängida.
TV Kava äpp asendab tänapäeval traditsioonilist paberkandjal saatekava. Milleks osta iga nädal uus telekava, kui kõigi olulisemate telekanalite reaalajas uuenduvad saatekavad asuvad igas nutitelefonis vaid paari kliki kaugusel?
Sõiduplaanide äpid (Tartu bussiajad, Tallinna ühistransport) muudavad bussi-, trolli- ja trammiaegade vaatamise lihtsamaks kui iial varem. Seejuures jääb sinu enda valida, kas otsid sobiva väljumisaja kindla peatuse nime või liini numbri järgi.
Elisa vaatenurk
Elisa soovituslikud äpid eakatele pani kokku tootejuht Ivo Popp.
Kus buss on äpp võimaldab nutitelefoni ekraanilt jälgida, kui palju aega on bussini.
Lisaks on eakatel Tallinnas võimalus kasutada uut ühistranspordi mobiilirakendust, mille nimeks on Trafi. Äpp kuvab ühistranspordi infot reaalajas ning aitab inimestel ühistranspordiga kiiresti ja mugavalt linnas liikuda, sõltumata sõiduplaanidest, vaid lähtudes reaalsest olukorrast linnas. Rakenduse kasutaja ei pea teadma peatuste nimesid ega linna tundma - otsing leiab sobiva transpordiühenduse ka muude märksõnade põhjal.
Mobiilirakendus Uudishimu koondab Eesti suuremate uudisteportaalide uudised ühte rakendusse ning eakal pole vaja külastada erinevaid interneti lehekülgesid, et kõik uudised läbi lugeda.
Nutitelefonist televisiooni saadete järelvaatamiseks sobib eakatele hästi TV3 Play ja ERR äpid. Viimasest ehk ERR äpist saab saateid vaadata ka reaalajas.
Kasuks tulevad ka pangaäpid, mis aitavad kiirelt saada ülevaate pangakontol toimuvast ning samuti ka makseid sooritada.
Telial omad soovitused
Telia meediasuhete juht Raigo Neudorf soovitab kõigile nendele inimestele (eakatele), kes pole veel äpimaailmaga väga palju kokku puutunud ning kes soovivad sellega tutvust teha, julgelt võtta oma lastel-lastelastel nööbist kinni ning paluda teha endale kiirekskursioon.
Esimese hooga soovitas Neudorf selliseid rakendusi:
Sammulugeja võimaldab mõõta igapäevaselt samme, läbitud distantsi, kulutatud kaloreid ning seada endale eesmärke. Rakendus annab hea ülevaate, kui palju on kasutaja teinud samme/kõndinud nii päevases, nädalases, kuises kui aastases arvestuses. Hea abimees tervisliku liikumise toetamiseks.
Telia Travel paljudele inimestele meeldib reisida, hoolimata vanusest. Telia Travel on asjalik abiline, mis võimaldab klientidel välismaal reisides jälgida oma mobiilse interneti kasutust, muuta Telia interneti kuu- ja päevalimiite, tellida reisikindlustust ning tutvuda asukohariigi infoga
MINU.TV võimaldab endaga kaasas kanda kogu oma TV valdkonna meelelahutust ning vaadata asukohast sõltumatult nii populaarsemaid telekanaleid, sarju, filme ja salvestusi. Rakendust saab kasutada nii nutitelefonis, tahvlis kui arvutis.
Lisaks on Neudorfi sõnul loomulikult terve rida erinevaid tervisliku toitumise rakendusi.


description: Rohkem kui nädala jagu on Eesti teedel liiklevad autod tohtinud sõida talverehvidega. Rehvivahetuspunktides möödus esimene nädal töiselt, kuid pikkasid järjekordasid veel pole.

title: Autotöökojad: pärast esimest lund läheb rehvivahetusega päris hulluks

maintext:
Rehvitakso juhatuse liikme Imbre Jõgimari sõnul vahetatakse talverehve praegu tasapisi ja hetkel on tööd pigem lamellrehvidega, sest naelrehvi autoomanikud ootavad veel, millal külmemaks läheb. «Ja nagu aastast aastasse ei ole muutunud midagi, ikka jäetakse rehvivahetus viimasele päevale, kui on talverehvide sõitmine kohustuslik või siis esimese lume tulekuni,» sõnas ta.
Kummid24 töökoja juhataja Tanel Adamson ütles, et nii mõnelgi autol olid talverehvid juba enne 15. oktoobrit all. «Praegu täituvad ajad jooksvalt. Hetkel veel pikka järjekorda pole,» ütles ta. Ka Rehvitakso esindaja sõnul on praegu veel piisavalt vabu aegu. «Aga esimese lume korral, oleks järjekorrad automaatselt üks kuni kaks nädalat,» rääkis Jõgimar.
Rehvivahetus lööb elama ka siis, kui must- või kiilasjää esimesi märke näitab. Adamsoni sõnul aga paljud ettemõtlejad juba tegutsevad. «Tõenäoliselt päris hullumajaks läheb ikka siis, kui esimene lumi maha tuleb,» kinnitas ta.
Naast või lamell
Kummid24 töökoja juhataja Tanel Adamsoni sõnul on selle küsimuse üle arutletud aastaid, aga ühtset vastust pole. «Inimene peab oma vajadused endale selgeks tegema. Tänapäeva tippklassi lamellid töötavad jää peal väga eeskujulikult,» ütles ta.
Adamson soovitab linna inimesele rohkem lamelli ja maakohtades elavatele inimestele pigem naastu. Jõgimari sõnul on aga põhireegel see, et lamellrehv on hea lumesõidul ja naelrehv hea jäisel teel.
Rehve saab vahetada nii velgedel, kui panna alla ka teised veljed, mil juba talverehvid peal. Rehvitakso juhatuse liikmesõnul on siin küsimus mugavuses. «Kuid kui rehvid on velgedel, ei lähe veljed nii kiiresti roostetama,» ütles ta. Adamsoni sõnul oleks samuti mõistlik hoida rehvid eraldi velgedel, kuid enamikel siiski nii pole.
Vahetamine
Olenevalt töökojast ja autost võtab rehvivahetus aega kümme minutit kuni pool tundi. Hinnadki on paljust sõltuvad - lihtsamal juhul saab hakkama umbes 20 euroga, kallim vahetus võib ulatuda rohkem kui 50 euroni. Tavaliselt kehtib reegel, et mida suurem auto, seda kallim hind.
«Oleneb, kas tegemist on sõiduauto, maasturi või kaubikuga, hinda määrab ka tollide suurus ning see, kas tegu on plekk- või valuveljega,» ütles Jõgimar. Adamsoni sõnul on suuremate velgede puhul vastutus suurem ja see võtab ka kauem aega.
Kodus ise rehve vahetada kumbki töökoda ei soovita. «Pigem ei soovita, jätaks selle tegevuse siiski spetsialistidele, sest tagajärjed võivad kulukad olla,» ütles Adamson.
Imbre Jõgimari sõnul peaks ka antud tööd tegema spetsialist, sest nüansse on palju. «Spetsialist tagab ohutuse nii, et ka sõites jäävad rattad alla ja on korralikult tasakaalustatud,» lisas ta.


description: Hiinas e-kaupu tellides või juhtuda, et kaup on juba Eestis olemas ning ootab vaid pakkimist ja saatmist.

title: Hiina e-poodide menukid on tegelikult juba Eestis olemas

maintext:
«Hiina on maailma kõige suurem e-kauba turg, mis areneb väga kiiresti,» rääkis Omniva juhatuse esimees Aavo Kärmas. Eelmine aasta kasvas see kolmandiku võrra. Kärmase sõnul on konkurents seal hästi tihe ja turg muutub kiiresti.
Paljud Hiina e-poodidest Euroopasse tellitud kaubad liiguvad ostjateni läbi Eesti. Juba praegu maandub Kärmase sõnul Tallinna lennujaamas üks Hiina lennuk päevas, et tuua kaup Post11 ruumidesse, kus töötajatel on aega 48 tundi, et selle käitlemiseks ja välja saatmiseks. «Puhtalt tänu protsesside jaotumisele õnnestub 48 tunniga kõik ära teha,» sõnas Post11 juht Gunnar Aru. Tallinna laost saadetakse neid edasi 81 riiki üle kogu maailma. Kõige rohkem tellitakse Hiina e-poodidest riideid ja elektroonikat.
Lisaks Hiinast saabuvale kaubale on Tallinna laos kohapeal ka populaarsemad tooted, mida pole Aru sõnul tarnijal lihtsalt mõtet igakord eraldi tellimise peale saatma hakata, vaid hoida toodet kohapeal. «Hiina klient näeb Tallinna laoseisu ja kui hakkab mingi toode otsa saama, siis ta saadab jälle uue,» märkis Aru. Nii näiteks ootavad Tallinna laos tellimusi populaarsemate mobiiltelefonide korpused.
Post11 sarnaseid ettevõtteid Euroopas on teisigi, Aru oskas näiteks tuua kohe Poolas asuva ettevõtte. Hiina kaupmeestele on Eesti atraktiivne nii IT-lahenduste kui ka geograafilise asendi poolt. «Siin on hinnad, töötajad ja IT-lahendus suhteliselt hea,» kommenteeris Aru. Eesti kasuks räägib ka geograafiline asukoht, siit on väga hea saata kaupa edasi Ida-Euroopasse ja Skandinaaviasse.


description: Hiiumaa laevaliinil on neljapäeva hommikused parvlaevade Regula ja St Ola madala veetaseme tõttu reisid tühistatud.

title: Laevaliiklus Hiiumaa liinil on madala veetaseme tõttu häiritud

maintext:
TS Laevade teatel oodatakse suurte laevade sõitma panekuks veetaseme täiendavat tõusu.
Väiksem parvlaev Harilaid väljus kell 5.08 Heltermaalt ja pardal on kaks reisijat ning kaks sõidukit. Järgmine väljumine on orienteeruvalt kell 7 Rohukülast. Parvlaev Harilaid jätkab reise vabagraafiku alusel.


description: «Märkasin Tallinna bussijaamas n.-ö. raamatukogu, kuhu kuulus momendil kahjuks vaid nukrad neli raamatut. Kas reisijad võivad sealt raamatuid ise kaasa võtta ja asenduseks tuua?» küsis lugeja.

title: Lugeja küsib: mis reeglid kehtivad bussijaama "raamatukogus"?

maintext:
Lugeja küsib: kas bussijaama iseteeninduskassad on rahategemismasinad?
«Miks ei ole Tallinna bussijaamas avalikku internetipunkti, et Tpilet.ee lehelt bussipileteid osta? Või miks ei ole need müstilised Tpileti iseteeninduskassad internetiga seotud, et sama hinnaga, mis tpilet.ee-s pileteid soetada? Juhtus lihtsalt nõnda, et enne teise linna sõitmist kadus kodus tehnilistel põhjustel internet ära ja bussijaama iseteeninduskassast piletit ostma hakates avastasin selle topeltkallimana, lisaks ei printinud see imemasin piletit välja ja pidin pöörduma infokassa pikka järjekorda, et probleemi selgitada. Kas tegu on bussijaama rahategemismasinatega?» küsib lugeja.


description: Toitumise teeb sageli kalliks see, kui ostad poest valmistoitu, mis maksab kordades rohkem kui ise valmistamine. Et rahakotil oleks kergem, tasub võtta veidi rohkem aega ning püüda toitu ise valmistada.

title: Vanakooli nipid, kuidas toitumiselt raha kokku hoida

maintext:
Kui tundub, et toidupoe arved aina kasvavad, võib asi olla selles, et oled hakanud sööma pisut tervislikumalt ja teadagi pole see kõige soodsam, kirjutab TFBank Laenukool. Või on asi selles, et pöörad vähe tähelepanu soodusmüükidele, sest neid on igal pool või oled hoopis hakanud soetama aina rohkem mugavustoitu?
Mis on üldse mugavustoit? See on sinu jaoks võimalikult mugavaks ja mõnusaks tehtud toode - see on juba ära hakitud, poolkeedetud ja praetud, kokku segatud. Loomulikult on need ajanappusel mugavad, kuid väga kiiresti saab neist toitudest üks loomulik osa sinu menüüst ja põnts sinu toidupoe arvele.
Vanasti tehti kõik ise - hakiti supipõhjad, marineeriti liha, kooriti kartulid ja kastmed tehti jahust ja veest. Mida teha selleks, et toit oleks endiselt maitsev, aga kulud natuke väiksemad? Siin on mõned soovitused:
Ära osta tükeldatud toitu
Tükelda ise! Võtame näiteks beebiporgandid. Neid ongi mugav süüa - võtad pakist ja pistad suhu, aga hinnavahe võrreldes lahtiselt müügil oleva porgandiga on suur. Võta end kokku ja koori ning tükelda porgandid ise. See võtab vaid viis minutit.
Õpi, kuidas teha toite nullist
Kuigi see tundub keeruline ja näib, et selleks tuleb veeta tunde köögis, siis tegelikult ei ole see kaugeltki nii. See vähendab su poearveid, sest toiduaineid saab kasutada ka järgmine päev uue sarnase roa jaoks. Ühtlasi on see palju tervislikum, sest ise valmistatud toitudes on palju vähem sälitusaineid ning tead täpselt, mida sisse sööd.
Kasuta hooajalisi saaduseid
Jah, esimese mõttena tuleb kohe, et mida ikka jaanuaris saada on. Selleks käi suvel turul või aiamaal, osta kokku värskeid asju ja külmuta! Korja sügisel seeni ja marineeri. Varu kartuleid. Ühtlasi on võimalik külmutada kõiki maitserohelisi. Väga mõnus on keset talve võtta roheline till ja raputada seda kartulite peale.
Küpseta ise
Näiteks liha puhul on võimalik osta nii-öelda kehvemaid tükke, mis on tunduvalt odavamad. Anna neile rohkem aega ahjus vanakooli moodi smoorida ja küpseda. Maitse on vapustav! Ühtlasi on võimalus valmistada lihtsaid küpsiseid ja leiba. Internet on täis igasuguseid retseptilehekülgi ja blogisid. Vali lihtsamad välja ning kasuta kodus olevaid toiduaineid. Tulemus on palju maitsvam kui poest eales saaksid osta.


description: Kuigi õunasaak on tänavu rikkalik, siis saab suurem osa inimestest maitsvaid vilju sõbralt või tuttavalt, mistõttu jääb kodumaise õuna müük poodides pigem napiks ja kallihinnaliseks.

title: Õunauputus ubina hindu kauplustes alla ei löö

maintext:
Rimi pressiesindaja Katrin Batsi sõnul kujuneb kodumaise õuna hind sarnaselt igale teisele tootele, mil suurema osa väljamüügihinnast moodustab sisseostuhind. «Teisisõnu, mida soodsamalt meie õuna hankijalt saame, seda paremat hinda saame kliendile pakkuda. Väheoluline pole ka asjaolu, et pakutav õun oleks kvaliteetne ning saadavus stabiilne,» selgitas ta.
Maxima kommunikatsioonijuht Katja Ljubobratets lisas, et lisaks sisseostuhinnale mängivad värskete toodete hinnakujunduses rolli ka ostjate huvi ja hooajalisus. «Kui meil on võimalik osta kohalikelt tootjatelt kvaliteetseid kaupu kogustes, mis vastavad ostjate vajadustele, siis kindlasti püüame oma klientidele neid tooteid ka pakkuda. Konkreetselt õunte puhul oleme müünud neid eestimaiseid õunu, mida talunikud suudavad pakkuda vajalikus koguses ja soovitud kvaliteediga.»
Bats kinnitas, et tänavu pakutakse õunu müügiks tõesti palju ning pakkumine ületab nõudluse. Kaupluses teeb see õunte müügi aga keerulisemaks, sest paljudel on sõber, naaber või kolleeg, kes oma aiast õunu söögiks pakub.
Sama tõdes Coopi kommunikatsioonijuht Martin Miido. «Coopi eripära on see, et meil on 19 ühistut üle Eesti ning igaühel neist on tavaks osta õunu sisse kohalikelt õunakasvatajatelt, tänu millele on ka kauplustes müüdavad kodumaised õunad üldjuhul samast piirkonnast pärit. Tänavune aasta on õunasaagi poolest rikkalik ning seetõttu on ka kohaliku õuna müük kauplustes pigem tagasihoidlik,» märkis ta.
Selveri kommunikatsioonispetsialisti Karl-Villiam Vaseriku väitel ei ole nende kauplustes kindlaid sorte välja kujunenud ning need muutuvad nädala või kahe tagant. Sarnaselt lahtistele õuntele on ka pakitud õunte sortiment muutuv.
Rimi andis lubaduse, et tarnija andmeil peaks Rimi lettidel kodumaist õuna jaguma vähemalt jõuludeni ning Selverist öeldi esialgu, et õunu jätkub vähemalt novembri lõpuni, kuid võimalusel samuti jõuludeni.
Säästumarket Rimi Maxima Coop Prisma Selver Õun Krista 0,79 eurot Õun Krista 1,19 eurot Õun Talvikanelli 1,59 eurot Õun Tellissaar 1,49 eurot Õun Krista 1,39 eurot Õun Krista 0,99 eurot Õun Auksis 1,59 eurot Paradiisiõun 3,19 eurot Õun Liivika 0,79 eurot Õun Akero Hassel 1,79 eurot Õun Samo 1,79 eurot Mahe õun Sügisdessert 2,99 eurot
*Tabelis on välja toodud kilohinnad.


description: CV-Online’i Baltimaade klientide seas läbi viidud töötasu rahulolu-uuringust selgus, et palgaga rahulolu on enim kasvanud Eestis, aga siiski on oma palgaga rohkem rahul lätlased.

title: Baltimaalastest on enim oma palgaga rahul lätlased

maintext:
Oma palgaga on enim rahul lätlased, kellest 39 protsenti leiab, et nende panus ja makstav töötasu on kooskõlas, teatas CV Online BNS-ile. Eestis on see protsent pisut üle 34 ning Leedus veidi üle 19 protsendi. Kolme aasta taguse ajaga võrreldes on palgaga rahulolu kasvanud Eestis 14 ja Lätis 13 protsendipunkti, kuid Leedus langenud kahe protsendipunkti võrra.
«Palgaga rahulolu kasvu peamisteks põhjusteks võib pidada tööjõu nappust ja kerget majandustõusu. Eestis tähendab see tööotsijate ja töötavate inimeste jaoks paremaid töötingimusi, sealhulgas töötasude tõusu. Prognoosime selle trendi jätkumist ka veel 2017. aastal, sest lähiajal ei tundu tulevat kiiret leevendust tööjõunappusele, ega drastilisi muutusi majandusolukorras,» analüüsis tulemusi CV-Online’i turundusjuht Heikko Gross.
Baltikumi lõikes on oma palgaga enim rahul infotehnoloogia ja värbamise ning põllumajanduse ja keskkonnakaitsega seotud inimesed, kellest vähemasti kolmandik ning Eestis ja Lätis isegi üle poole hindab, et nende tööpanus ja tasu on kooskõlas. Seevastu tervishoiu ja sotsiaaltöö, hariduse ja teaduse ning toitlustuse valdkonnas on leiab üle 70 protsendi, et nad on alatasustatud.
«Erinevates Balti riikides on valdkondade puhul küll erinevad palgaga rahulolu protsendid, kuid üldjoontes on suurim rahulolu ja suurimad mured ikkagi kõigis riikides samades sektorites,» kommenteeris Gross.
Eestis vastas 60 protsenti tippjuhtidest, 45 protsenti keskastmejuhtidest ja 42 protsenti müügiesindajatest, et nende töötasu ja panus on kooskõlas. Samamoodi arvab aga vaid ligi veerand liht- ja oskustöölistest ning klienditeenindajaist.
«Tulemusi vaadates tuleb muidugi arvestada ka inimloomusega, et alati on ootused suuremad kui reaalsus. Samas on selgelt näha, osade positsioonide puhul on rahulolematus suurem. Rahulolematuse järgi annab järjestada positsioone, mille puhul on hetkel suurim palgasurve – seda kinnitas ka küsitlusest selgunud klienditeenindajate, lihttööliste ja oskustööliste aktiivne tööotsimine. Keskmiselt iga viies eelnimetatud positsioonidel töötav inimene otsib aktiivselt tööd ja iga teine on avatud uutele väljakutsetele ning selle taga ei ole lihtsalt soov enam teenida, vaid praktiline vajadus igapäevaste kulutustega toime tulla,» lisas Gross märkusena.
Eestis on valdkondade lõikes kõige rahulolevamad keskkonnakaitse, infotehnoloogia ning personalitöö ja värbamise valdkonna töötajad ning kõige vähem rahulolevad majutuse, hariduse ja teaduse ning tervishoiu ja sotsiaaltöö sektori töötajad.
CV-Online viis küsitlust läbi septembris ja oktoobris kõigis Balti riikides ning selles osales üle 10 200 inimese. Eesti vastajaid oli 6620, kellest üle 82 protsenti töötasid täistööaja või osaajaga. Statistika on tehtud täis- ja osaajaga töötavate inimeste vastuste põhjal.


description: Tavaliselt hakatakse auto peale rohkem mõtlema just külmade saabudes, see on ka loogiline, sest siis on auto sõiduks ettevalmistamisele kuluv aeg niikuinii suurem - tuleb puhastada lumest ning kraapida aknad jääst. Kas aga peaks enne sõitu laskma soojeneda ka automootoril?

title: Esimesed külmad käes: kas automootorit peaks enne sõitu soojendama?

maintext:
Moller Auto teeninduse konsultandi Andrus Viraki sõnul on lihtne ja universaalne vastus see, et mootor tuleks käivitada sisuliselt vahetult enne sõidu alustamist, igasugune mootori tühikäigul soojendamine on pigem kurjast. «Mootori kõikide sõlmede piisavaks õlituseks vajab mootor mõõdukaid pöördeid, seevastu tühikäigul töötamine võib eriti vanema mootori puhul tekitada olukorra, kus mõned olulised sõlmed ei saa piisavalt õlitust, mille tagajärjel kiireneb oluliselt nende kulumine,» selgitas Virak.
Tema sõnul oleks mõistlik lasta mootoril pärast käivitamist tühikäigul käia mitte oluliselt üle mõne sekundi, mootori töö ühtlustumisel võib julgelt sõitu alustada. «Kindlasti ei ole mõistlik äsja külmalt käivitatud mootorit kohe tema võimete piiril kasutada, sõidu algus võiks olla pigem rahulikum ning koormuste tõstmise võiks ette võtta mootori soojenedes,» lisas ta. «Suurem osa autoomanikke ei ärka vahetult ringraja ääres, mistõttu ei ole põhjagaasiga kohaltvõtt üldjuhul möödapääsmatu.»
Virak ütles, et mootori tervise ja pikema eluea huvides on välja töötatud rida erinevaid eelsoojendussüsteeme, mille ülesanne on vastavalt kas jahutusvedeliku või mootoriõli eelsoojendamine enne mootori käivitamist. «Eelsoojendeid pakutakse nii autonoomseid kui võrgutoitel, need on reeglina mudelipõhised, mistõttu oleks sobiva lahenduse leidmiseks mõistlik nõu pidada margiesinduse teenindusega,» ütles mees.
United Motors sama meelt
United Motorsi tehnilise konsultandi Kaido Hiieleegi sõnul ei näe sõiduautode tootjad üldiselt ette, et mootorit tuleks enne sõitma hakkamist kohapeal, tühikäigul soojendada. «Me ei saa rääkida kõigi tootjate eest, kuid näiteks BMW ja MINI korral seda tegema ei pea. Pigem on see auto kasutajate seas levinud müüt, et tühikäigul soojendamine on kindlasti vajalik,» ütles Hiieleek.
Tegelikkuses võib see tema sõnul pikaajaliselt mootorit hoopis rohkem kahjustada «Madala välisõhu temperatuuri korral soojeneb mootor tühikäigul väga aeglaselt, mis tähendab, et lisaks on ka mootori kütusekulu ning heitgaasid väga kõrged. Sõitma hakates ning mootorit kergelt koormates tõuseb mootori temperatuur kiiremini, mis mõjub positiivselt mootori kulumisele-, kütusekulule -ja heitgaasidele,» lisas ta.
Siiski soovitab tehniline konsultant tungivalt külma mootoriga sõitma hakates hoiduda kõrgetest mootori pööretest ja suuremast mootori koormamisest. «Seda võiks teha kui mootor on juba enamvähem töösoe. Sõites saavutab sõiduauto selle umbes 5-20 minutiga, olenevalt sõidukist, mootorist, välisõhu temperatuurist jne,» sõnas konsultant.
«Külmkäivitus just miinus kraadidega on igal juhul mingil määral mootorit koormav ning juba eelnevalt öelduna halva mõjuga ka kütusekulule ja heitgaasidele,» ütles Hiieleek. Võimalusel soovitab ta kasutada mootori eelsoojendamist, kas sõiduki enda kütuse baasil toimivate eelsoojenditega (Webasto, Eberspächer) või elektriliste, kodusest elektrivõrgust toimivate eelsoojenditega (Defa, Calix).
Nende paigaldamist pakuvad nii margiesindused kui ka erinevad antud toodete edasimüüjad. Paljudel vanematel ja uutel sõidukitel on kütuse baasil toimivad eelsoojendid juba tehasest peal või saab selle uutele lisavarustusena juurde tellida. Eesmärk on mõlema lahenduse korral üks- eelsoojendada sõiduki mootorit ja/või salongi. Viimane sõltub süsteemist.
Silberautol teine arusaam
Silberauto järelteeninduse juht Veiko Pahkla teadis öelda, et üldine soovitus on tõesti selline, et peaks laskma kohapeal paar minutit automootoril käia ja siis juba võiks vaikselt sõitma hakata. «Kui sõidukil ei ole peal mingeid muid lisakütte allikaid, siis oleks see kõige sõbralikum nii ümbritseva looduse, kui ka sõiduki enda vastu,» lisas ta. Pärast paaritunnist seismist see tema sõnul kindlasti oluline ei ole, kui väljas ei ole muidugi ekstreemsed miinuskraadid.
Mootorisoojendamise vajadus on nii pluss- kui miinuskraadide puhul. «See kehtib mõlemal juhul, kõrgema välistemperatuuri puhul toimub mootori soojenemine töötemperatuurini lihtsalt kiiremini,» selgitas järelteeninduse juht.
«Kaasaegsetel mootoritel tekib jääksoojust palju vähem, kui vanematel mille tõttu soojenevad kaasaegsed mootorid suhteliselt aeglaselt,» rääkis Pahkla. «Salongi kiiremaks ülessoojendamiseks kasutatakse erinevaid mooduseid ja selles osas ei ole kindlasti midagi ette heita - seda just diiselmootorite osas. Bensiinimootorid soojenevad kiiresti nii talvel kui ka suvel,» lisas ta.
Pahkla sõnul peaks paariminutilisest kohapeal soojendamisest piisama, kui temperatuur on kusagil miinus viie kraadi ümber. «Mida külmem, on, seda rohkem võiks lasta mootoril käia, kuid kindlasti mitte üle kümne minuti. Võiks võtta sellise reegli, et kui harjaga ring ümber auto tehtud ja esiaken on sulanud, siis võiks ka sõitu alustada,» soovitas ta. Pahkla ütles, et termostaat peaks autol kindlasti korras olema, sest vastasel juhul ei lähe ka kõige «kuumaverelisem» mootor korralikult soojaks.
«Meie kliimatingimustesse soovitaks kindlasti autole autonoomset lisakütet. Sellega saab hommikul oma sõiduki soojaks teha juba enne toast väljaastumist ja ära jääb ka igahommikune tüütu akende kraapimine. Halvad ei ole ka juhtmega elektrikütted, kuid voolupesa puudumise tõttu ei saa seda just igal pool kasutada,» ütles ta.
Kõige õigema vastuse jaoks oleks mõistlik pöörduda oma auto margiesinduse poole.


description: Pediaater avaldas kolm põhimõtet, mida tuleks kontsakingade ostmisel meeles pidada.

title: Kuidas valida kontsakingi, mis ei väsitaks jalgu?

maintext:
Ideaalse kinga, mis ei hõõruks jalga ja ei tekitaks ville, leidmine sõltub paljuski jala kujust, vahendab The Independent.
Nõuandva pediaatri Emma Supple'i sõnul on osa naisi loodud kõrge kontsaga kingi kandma, samas on ka neid, kes ei suuda kontsadel mõnda sammugi teha.
Selleks, et aru saada, kumb sa oled, soovitab Supple kasutada kolme põhimõtet kontsakõrguse valimiseks.
Supple'i sõnul sõltuvad põhimõtted jala ja jalalaba vahelise kondi painduvusvõimele.
«Kui kontsluu paindub ettepoole, kui hoiad oma lõdva jalga sirgelt, siis on sul rohkem liikuvust ja ka kergem kontsakingi kanda,» kommenteeris ta.
Supple toob välja, kuidas oma kontsluu painduvust mõõta ja kui kõrged kontsaga kingad valida:
Võta jalanõud jalast, istu ning tõsta üks jalg enda ette. Ära hoia jalga pinges. Kui su jalalaba ja jalg moodustavad teravama nurga, siis sobivad sulle pigem madala tallaga jalanõud. Samas, kui su jalalaba ja jalg lähevad ühise sirgena otse, siis oled sündinud kõrgete kontsaga kingade kandja
Selles punktis on sul vaja kellegi abi. Et leida enda jaoks ideaalne kontsa kõrgus, hoia jalga samas asendis, kui eelmises punktis õpetatud, kuid abivahenditena tuleb kasutusele võtta pliiats ja mõõdulint. Lase sõbral kleeplindiga mõõta kannast pliiatsini, mis on paigutatud varvaste juurest jala poole. Pliiats ja mõõdulint peavad kokku saades moodustama jala suhtes 90-kraadise nurga.
Mõõdulindiga saadud pikkus ongi sinu jaoks ideaalne kontsakõrgus.


description: Energiajoogid ja kohv võivad mõnel hetkel tunduda hädavajalike ergutitena. Järgnevalt saad ülevaate, milline kogus kofeiini jääb päevas veel mõistlikkuse piiresse.

title: Graafik: vaata, kui kiirelt täitub päevane kofeiinilimiit

maintext:
Business Insider on välja toonud populaarsed kofeiini sisaldavad joogid. Graafik näitab, mitmest joogist alates muutub päevas tarbitud kofeiinikogus juba ohtlikuks. Seega kui oled suur kofeiinitarbija, saad tabelist ülevaate, millise hulga puhul peaksid koguseid kindlasti piirama hakkama.
Hoolimata sellest, millisest joogist sa kofeiini kätte saad, tasub meeles pidada, et see on erguti, millel on oma plussid ja miinused. Pildil on välja toodud, kui mitu purki või tassi sa mõnd jooki maksimaalselt juua võid, et mitte päevase kofeiinihulgaga üle pingutada.
Tabel hindab ainult jookide kofeiinisisaldust, mitte suhkruid või muid koostisosi.


description: 2018. aastal jõustub uus korteriomandi ja -ühistu seadus, mis mõjutab kõiki inimesi, kes elavad korterites.

title: Korteriühistu tuleb luua, meeldib või mitte

maintext:
Täna toimunud Eesti Korterühistute Liidu suurfoorumil arutati 2018. aastal jõustuvat korteriomandi ja -ühistu seadust. Uue seaduse järgi hakatakse kõiki korteromandeid majandama korterühistu vormis.
«Tegelikult see tähendab väga lihtsalt seda, et nendes majades, kus selle seaduse jõustumise ajaks ei ole korterühistut loodud, loob riik seaduse alusel ise korterühistu,» selgitas Eesti Korteriühistute Liidu juhatuse liige Urmas Mardi. «Nende majandamismudel muutub.»
Selle tulemusena peaks kaduma segadused, mis on tekkinud seoses korteriomanike ühisuse ja selle valitsejaga.
«Seda on raske hinnata, mille jaoks ta hea on,» tõi Mardi välja. «Kindlasti on ta positiivne, et korteriühistute õiguslik regulatsioon on seaduses päris hästi reguleeritud.» Samas negatiivse osana toob Mardi välja korterühistutele tekkimise kohustuslikkuse. «Kas on ikka vaja sundida isikuid tegema seda, mida nad ei taha?»
Uue seadusega muutub korteriühistu tegevus korteriomanikule läbipaistvamaks – igal korteriomanikul on õigus saada teavet korteriühistu tegevuse kohta ja tutvuda korteriühistu dokumentidega. Samuti antakse korterühistule juhiseid maksejõuetuse puhul. Kui aga korterühistu on muutunud püsivalt maksejõuetuks, siis selle asemel, et see likvideerida, kehtestab riik hoopis korterühistule majanduskava, mis tagab korterühistu jätkusuutliku tegevuse, ehk lühidalt – korterühistu saneeritakse.
Ühtlasi muutub majapidamiskulude võlgnevuse puhul olukord kõigi osapoolte jaoks selgemaks. Justiitsminister Urmas Reinsalu tõi oma kõnes välja põhiliselt Ida-Virumaal, aga ka mujal Eestis leviva probleemi, kus heausksed korteriomanikud maksavad makse ja täidavad oma kohustusi, kuid samas osa korteriomanikke ei täida oma kohustusi või on silmapiirilt kadunud. «Et inimesed, kes on arved tasunud, ei istuks külmas.»


description: Täna sai alguse juba aastaid kestnud Kaubamaja osturalli. Kui varasemate aastate esimestel tundidel on kaubamajas valitsenud segadus ja rahvarohkus, siis tänavu võis seal ka lihtsalt vaikselt jalutada.

title: Galerii: osturalli enam inimesi ei hulluta

maintext:
Kas põhjuseks võib olla e-poe suur kaubavalik või pikemalt kestev suurmüük, kuid tänavu sellist rahvaste murdu ja segadust, nagu võis eelnevatel aastatel kohata, ei olnud. Kingaosakonnas oleks justkui tavaline õhtu - kingalettide ääres uitavad ringi üksikud inimesed, mõned proovivad ka midagi jalga, teised vaatavad niisama. Suurem mass on kogunenud kottide ja nahkkinnaste juurde.
Kingakarpe laiali tassiv saaliteenindaja Bella usub, et inimesed alles tulevad. «Täna nii palju küll ei ole nagu alati,» tõdeb teenindaja ja vaatab saalis ringi. «Küll nad tulevad, nad ilmselt jooksevad lihtsalt mööda maja ringi.»
Teenindusosakonnajuhi Kamilla Varvase sõnul on kliente üksjagu ja tuleb järjest juurde. «Ütleme nii, et visuaalselt on küll erinev, aga kui võrrelda varasema viie päevase kampaaniaga, siis võib-olla oli hommikul korraga rohkem,» leiab Varvas. Üheks põhjuseks oskab ta tuua pikema kampaania perioodi. Kui varem kestis osturalli viis päeva, siis nüüd saab soodushinnaga tooteid osta terve nädal. «Lihtsalt klientidel on mügavam nüüd oma oste hajutada nädala aja peale.»
Varasematel aastatel on mõned tooted ostetud ära ka kümne minutiga, kuid sel aastal esimese tunni jooksul ühtegi läbimüüdud silti veel näha ei ole. Varvase sõnul ostavad paljud inimesed juba e-poest, sest sel aastal on virtuaalpoes müügil 1500 toodet rohkem kui varasemalt.
Kottide juures askeldab prillidega hallipäine naisterahvas. Ta on juba mitu korda müüjatelt abi küsinud, kuid vaatab ikka nõutult ringi. «Tulin vaatama niisugust kotti nagu mul on, aga ei leia. Minu oma on ära kulunud,» sõnab naine ja näitab enda üleõla käivat a4 suuruses kotti. Virnades paistavad küll samas suuruses kotid, kuid naise sõnul on need prostad. «See siin on prosta. Selle hinna ja kvaliteedi suhe ei klapi. Mina aga otsin sellist asja, kus hinna ja kvaliteedi suhe on paigas.»
Osturallile sattus naine täiesti juhuslikult. Eilne päev oli ta käinud endale kotti otsimas ning siis oli talle öeldud, et tule hoopis homme – siis tulevad ka kotid. «Ma kunagi ei armasta käia nendel müükidel kus on palju rahvas. See lihtsalt väsitab. Aga kuna mul on kotti vaja, siis ma tulin,» sõnab naine. Üksteise haaval kotte tõstes, vaadates ja tagasi pannes peab ta aga kurvalt tõdema, et siin sellist kotti pole nagu tema sooviks.
Naisteosakonnas on inimesi rohkem. Vitriinide juures seisavad kaks vanemat naisterahvast, kes jopesid vaatavad. Jaanika (55) jalutab vaikselt mööda kaubamaja, seisab mõne vitriini juures ja uurib toodet ning siis liigub edasi. Osturallile sattus ta täiesti juhuslikult «Teen aega parajaks, tulin tegelikult arsti juurde,» põhjendab ta. Sarnaselt kotti otsivale naisterahvale ei käi ka Jaanika üldjuhul sellistel üritustel. «Kui ma midagi tahan, siis ma ostan ta ära. Aga selline rahvamass on väsitav,» sõnab Jaanika.
Go Traveli teenindaja Mareki sõnul on reisile tahtjaid palju. «Huvi on. SPA ja puhkusereise ostetakse üsna palju,» märgib ta. Kõige populaarsemat ei oska ta veel esimese tunni jooksul öelda, kuid esimene müüdud sihtkoht oli Egiptus.


description: «Kas ja kui palju on Eesti Loto kliente kaotanud seoses sellega, et müügipunktides tuleb nüüd dokumenti näidata? Mulle tundub, et igast lotosabad on täiesti ära kadunud ja jackpot jõuab korraliku numbrini alles mitme kuu möödudes (varem mõne nädalaga),» kirjutas lugeja.

title: Lugeja küsib: miks loto ostmise järjekorrad nii lühikeseks on jäänud?

maintext:
Vastab Eesti Loto turundus- ja müügidirektor Annely Luikmel:
Eesti Loto arvloteriide müük on tänaseks päevaks jõudnud eelmise aastaga samale tasemele. Kuid tõepoolest on seoses isikutuvastusega toimunud muudatus eelistatud mängukanalis ning interneti osatähtsus kogu müügis on eelmise aastaga võrreldes suurenenud 14 protsenti.
Jackpot'ide kasvutempo ei ole langenud, trend on tegelikult hoopis vastupidine. Nii Viking Lotto kui Eurojackpot on peale eelmisel aastal tehtud mängumuudatusi hakanud hoopis kiiremini kasvama, Bingo Loto jackpot'i kasvus võrreldes eelmise aastaga olulisi erinevusi ei ole.


description: Esimesed külmad on juba ära olnud ning esimene lumigi maha tulnud, on viimane aeg välja otsida tuule ja külma eest kaitsev soe peakate. «Kui palju aga mütsi kandmisest tegelikult kasu on?» soovis lugeja teada.

title: Lugeja küsib: kui mõttekas on talvel mütsi kandmine?

maintext:
ERR-ile andis vastuse Tartu ülikooli spordifüsioloogia professor Vahur Ööpik:
Lühike vastus on, et soojuskao vähendamiseks on talvel mütsi kandmisest palju kasu. Kasu on eriti suur vanemaealistel inimestel ja lastel, sest neil toimib keha soojuse reguleerimine aeglasemalt kui noortel ja täiskasvanutel.
Kui palju soojust peanaha kaudu kaduma võib minna sõltub väga suurel määral nahatemperatuuri ja õhutemperatuuri erinevusest, näiteks õhutemperatuuril alla 0 °C võib kiilaspäisel peakatteta inimesel soojuskadu peanaha kaudu moodustada kuni 50 protsenti kogu soojuskaost.
Peakatte kandmine vähendab soojuskadu olulisel määral siiski kõigil inimestel, sest peanaha verevarustus on rikkalik ning veri kannab soojuse keha sisemusest keha pinnale.
Mõistagi sõltub peakatte täpne tõhusus soojuskao vähendajana materjalist, millest see valmistatud on ja mitmest muust tegurist.


description: Paljudele on juuksed oluline osa nende identiteedist, mistõttu tasub ka teada, kuidas nende eest hoolitseda nii, et kiharad veel kaua kaunid püsiksid.

title: Kui tihti peaks juukseid pesema?

maintext:
Juuste eest hoolitsemise tavad kujunevad inimesel välja enamasti katse-eksitus meetodil ning ka juustepesu ajavahemik on paljudel erinev, kirjutab Independent.
Enne kahekümnendat sajandit polnud šampooni kasutamine väga levinud. Kasutamine tõusis märgatavalt, kui ajaleht New York Times soovitas naistel pesta oma pead nädalas kaks korda, mitte üks kord kuus.
Juuksed lähevad ajapikku mustaks, kuna rasunäärmed eritavad rasu. Rasunäärmeid võib leida kogu kehal, vähem kätel ja jalgadel ning need puuduvad peopesadel ja –taldadel.
Rasu tõttu võib mustus jääda juustesse kinni ja šampooni eesmärk on see mustus välja pesta. Seda, kui tihti tuleks šampooni kasutada, oleneb enamasti kasutaja elustiilist ja juuksetüübist.
Sirged juuksed lähevad kergemini mustaks, samal ajal kui lokkis juuksed võivad veel üsna puhtad välja paista.
«Lokkis juuste kuju ei lase rasul ja mustusel mööda juuksekarva alla minna, samal ajal kui sirgetel juustel on see üsna lihtne,» selgitas Kimika Hudon.
Kui lokkis juuksed võivad olla pesemata isegi üle kolme päeva, siis tuleks sirgeid juukseid siiski tihedamini pesta.
«Kasulik on pesta juukseid kaks korda nädalas või siis kui ise tunned, et juuksed vajavad pesemist,» sõnas juuksekonsultant Scott Cornwall.
Ta lisas, et kui sul on väga paksud, pikad ja lokkis juuksed, mille hooldamiseks, kuivatamiseks ja stiliseerimiseks läheb hulk aega, siis peaks ka üks korralik pesu nädalaks piisav olema.
Konsultandi sõnul ei ole vaja palsamit nii tihti kasutada kui šampooni. Seda sellepärast, et šampoon puhastab juukseid, palsam aga annab kohevust ja ühtlasi lisaraskust.
Lokkis juukseid tuleks pesta niisutava šampooniga, aga mitte rohkem kui kaks korda nädalas ja palsamit tuleks juustesse hõõruda vaid üks-kaks korda nädalas.
Levinud on ka legend, et šampooni ei tohiks üldse kasutada, sest šampoon kisub pealaelt ära kogu naturaalse rasu ja peanahk reageerib sellele rasu juurde tootmisega, mis muudab juuksed veel mustemaks. Vee ja looduslike aseainete kasutamine peaks taastama juuste loomuliku tasakaalu.
Kogukonna «Õnnelikud juuksed: kuidas šampooni kasutamine lõpetada» eestvedaja Lucy Aitken sõnas, et tema on hakanud juukseid pesema hoopis vee ja muna või soodaga.


description: Endised Ida-Euroopa riigid, sealhulgas Venemaa, loodavad korteriühistute loomisel Eestist eeskuju võtta.

title: Eesti korterühistud on eeskujuks Ida-Euroopale

maintext:
Alles hiljuti võõrustas EKÜL delegatsiooni Ülevenemaalise Elamumajanduse Ühiskondliku Kontrolli Keskusest, kuhu kuulusid esindajad Moskva oblastist,Tatarstanist ja Tverist. Külalised kohtusid EKÜL juhatuse esimehe Andres Jaadlaga, kes andis ülevaate Eesti elamuvaldkonna olukorrast ja korteriühistute tegevusest, samuti tutvuti ühistutega erinevates Eesti paikades.
«Eesti korteriühistuid tuuakse Euroopas tihti eeskujuks ning mitmed endised Ida-Euroopa riigid, kaasa arvatud Venemaa, Valgevene ja Ukraina, aga ka meie Baltikumi naabrid Läti ja Leedu soovivad meilt õppida. Mõni aeg tagasi väisas meid aga näiteks Aserbaidžaani delegatsioon, kes tuli ideid koguma - neil loodi alles paar aastat tagasi esimene korteriühistu,» sõnas Eesti Korteriühistute Liidu (EKÜL) juhatuse esimees Andres Jaadla. Ta lisas, et paljudes endise idabloki riikides pole ühistute loomiseni veel jõutud või on ühistuid moodustatud väga vähe «Suured korrusmajade rajoonid vajavad aga hädasti rekonstrueerimist ning hoolitsevat peremehekätt,» sõnas Jaadla.
Samas tõi Jaadla ka välja, et renoveerimise läbiviimise protsessi organiseerimisel on Eestil endil veel palju õppida Skandinaaviamaadelt ja vanematelt Euroopa riikidelt. «Omanike erinevad huvid ja sellest tulenevad raskused renoveerimiseks vajalike kokkulepete sõlmimisel on täna oluliseks küsimuseks kõigis riikides, kus suurem osa elanikkonnast on ka oma eluaseme omanikud,» rääkis ta.
Septembrikuus nimetas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni Elamu- ja Maamajanduse Üksus Eesti Korteriühistute Liidu koolituskeskuse rahvusvahelist tunnustust omavaks ÜRO Eluasemeharta ametlikuks õppekeskuseks. «See näitab, et meie kahekümneaastast ühistuliikumise- ja koolituskogemust väärtustatakse nii kodus kui ka üleilmselt,» tundis Jaadla heameelt.
Alles hiljuti võõrustas EKÜL delegatsiooni Ülevenemaalise Elamumajanduse Ühiskondliku Kontrolli Keskusest, kuhu kuulusid esindajad Moskva oblastist,Tatarstanist ja Tverist. Külalised kohtusid EKÜL juhatuse esimehe Andres Jaadlaga, kes andis ülevaate Eesti elamuvaldkonna olukorrast ja korteriühistute tegevusest, samuti tutvuti ühistutega erinevates Eesti paikades.


description: Hiljutiste sündmuste valguses tasub meelde tuletada rongis käitumise tava. Hooliva ja sõbraliku suhtumisega muudad enda, kaasreisijate ja klienditeenindaja päeva paremaks.

title: Tasub teada: kuidas peaks rongis käituma?

maintext:
Rongisõidu hea tava seisab küll igas rongis ja enamik jutust tundub elementaarse viisakusena. Siiski tasub aeg ajalt põhitõdesid meelde tuletada.
Kas rongi astudes tuleb klienditeenindaja kohe üles otsida?
Rongi jõudes võid istuda sobivale kohale. Kui klienditeenindaja jõuab sinuni, anna talle märku, et soovid osta piletit. Pileti soetamine on iga reisija kohustus. Kui oled juba ostnud pileti Sõidukaardile, ütle seda klienditeenindajale, kui talle kaardi ulatad – et klienditeenindaja sulle topeltpiletit ei müüks. Kui soovid osta või esitada sooduspiletit, näita klienditeenindajale ka soodustust võimaldavat dokumenti, fotota dokumendi puhul ka isikut tõendavat dokumenti.
Kas jalgratas tuleb tingimata konksu otsa riputada?
Ratastele mõeldud koht on C-alas, kus on olemas ka spetsiaalsed riputuskonksud. Kui rongis on rohkem rahvast, tasub ratas kindlasti konksu külge riputada, sest see hoiab ruumi kokku. Vajadusel võib ratast ka uksealas käekõrval hoida, kuid rattaomaniku hooleks on tagada, et ratas ei kuku ega ohusta teisi reisijaid. Peatusest rongi sisenedes on C-ala leitav rattamärgi järgi.
Millal vajutada SOS-nuppu?
Need nupud on mõeldud kasutamiseks eriolukordadel ning asuvad kõikide väljapääsude juures. SOS-nuppu on kohane vajutada näiteks siis, kui inimene ei ole jõudnud väljuda, uks ei ole avanenud või on tekkinud ohuolukord. SOS-nupu vajutamisel lülitub kõne ja vastav videopilt rongijuhile – võimalus selgitada lühidalt tekkinud probleemi.
Kuidas siseneda rongi ratastooli või lapsevankriga?
Ratastoolidele ja lapsevankritele on kohad rongi C-alas, kus on olemas ka spetsiaalsed turvavööd vankrite ja ratastoolide kinnitamiseks ning saatjatel on võimalik leida endale istekoht. C-alas asuvasse tualetti pääseb ratastooliga ning seal on olemas ka mähkimislaud. Eriti oluline on õige ukse valik nende jaoks, kes väljuvad lühikese platvormiga peatuses, kuna seal toimub väljumine vaid läbi rongi C-ala ukse ning haakes rongi puhul sõidusuunas paikneva esimese rongi C-ala kaudu.
Kas rongis võib süüa ja juua?
Kaasavõetud suupistete ja jookide (v.a alkohol) tarvitamine rongis on lubatud. Hea, kui sellega kaasreisijaid ei häirita ning koht reisi lõppedes sama puhtaks jääb.
Mida teha, kui kaasreisija seisab püsti?
Märgata teda ja pakkuda talle istet enda kõrvale vabale kohale. Kui rongis on palju rahvast, palume paigutada pagas pagasiriiulisse, sülle või istme alla. Ka jalgade koht, jalatsitega või ilma, ei ole mõistagi toolil.
Kas tõukeratas/rula/rulluisud on rongi oodatud?
Tõukeratta, rula ja rulluisud võib rongi kaasa võtta, ent mitte nendel seista ega liikuda. Rong ei liigu ühtlase kiirusega ja see võib seada eeskätt ratastel olija enda ohtu.
Kuidas kuulata rongis muusikat?
Selleks, et rong oleks mõnus ja rahulik koht, palume kasutada muusika kuulamiseks ja filmide vaatamiseks kõrvaklappe, samuti mitte pidada pikki ja häälekaid telefonivestlusi. Hoolivalt käitudes anname kaasreisijatele võimaluse süveneda oma töösse, õppimisse, lugemisse või lihtsalt mõtetesse.


description: Töötukassa hakkab rohkem panustama töötavate inimeste koolitamisse, et ka nappide või vananenud oskustega töötajatel oleks tööturul kindlam olla.

title: Ka töötavad inimesed hakkavad järgmisest aastast saama täiendkoolitusi

maintext:
Lähiaastail suureneb töötukassa roll töötuse ennetamisel ja tööjõupuuduse leevendamisel, kirjutab töötukassa juhatuse liige Reelika Leetmaa sotsiaalministeeriumi blogis. Töötukassa on koostöös sotsiaalministeeriumi ja partneritega ette valmistanud tööhõiveprogrammi, mis võimaldab järgmise aasta kevadest pakkuda koolitusi ka töötavatele inimestele.
Viimastel aastatel on tööpuudus jõudsalt vähenenud ja tööandjad kurdavad üha enam, et sobivate oskustega töötajaid on keeruline leida. Mitmed uuringud kinnitavad, et äritegevuse laiendamist ja töötajate palkamist takistab sobivate oskustega töötajate põud. Tööealise rahvastiku vähenemine ja vananemine pingestab olukorda veelgi.
Oskuste põud puudutab ka tänaseid töötajaid. Mullu ei olnud rohkem kui veerandil töötajatest eri- või kutsealast haridust ning üle kolmandiku oli selle omandanud enam kui kaks aastakümmet tagasi, mil lõputööd trükiti veel kirjutusmasinaga. Oma eesti keele oskust pidas väheseks ligi viiendik töötajatest.
Tehnoloogia kiire areng on muutnud kasutuks nii mõnedki varem omandatud oskused. Kehvema hariduse, nappide või vananenud oskustega töötajatel on suurem risk töö kaotada. Läbi aastate on Eestis olnud töötuse määrad kõrgemad erialase hariduseta, ebapiisava eesti keele oskusega, vähese töökogemusega, aga ka terviseprobleemidega inimestel. Uue tööhõiveprogrammi keskmes ongi töötajate oskuste arendamine, arvestades muutuva vajadusega.
Oskuste arendamiseks saavad toetust taotleda nii töökaotuse ohus töötajad kui ka tööandjad tööjõu leidmiseks või ettevõttes ümberkorralduste tegemiseks. Uute meetmete toel võiks prognoosi kohaselt alustada oskuste täiendamisega ligi 3500 inimest 2017. aastal ning 13 000 inimest 2018. aastal.
Töötajatele täienduskoolitus või tasemeharidus
Töötajatele lisandub oskuste arendamiseks ja kvalifikatsiooni tõstmiseks kaks uut võimalust: täiendusõpe koolituskaardiga ja tasemeõppes osalemise toetus. Need on mõeldud eelkõige neile, kel on puuduvate või vananenud oskuste tõttu suurem risk töö kaotuseks - näiteks inimesed, kellel pole eri- või kutsealast haridust või kelle oskused on aegunud või kes on terviseseisundi tõttu sunnitud ametit vahetama.
Tööelus jätkamist toetava koolituse vajadust hindab ja aitab sobivat koolitust leida töötukassa karjäärinõustaja. Töötaja saab kokkuleppel töötukassaga valida sobiva kursuse töötukassa koolituskaardi partnerite pakutavate täienduskoolituste seast. Töötukassa tasub töötaja koolitus(t)e eest kuni 2500 eurot kolme aasta jooksul. Toetatakse siiski vaid sellistel koolitustel osalemist, millel omandatavate oskuste järele on tööturul nõudlus.
Karjäärinõustamisel võib ka selguda, et tööturul hakkamasaamiseks on vaja uusi oskusi tasemehariduses. Sel juhul toetab töötukassa töötaja õppimist riigieelarvelisel õppekohal kutse- või rakenduskõrghariduses, makstes talle igakuiselt 130 euro suurust toetust. Sarnaselt täiendusõppele toetatakse ka tasemehariduse omandamist vaid juhul, kui vastava kutseala töötajate järele on tööturul nõudlus.
Tööandjale koolitustoetus
Tööandja saab järgmisel aastal taotleda töötukassalt koolitustoetust nii töötajate värbamiseks tööjõupuuduses valdkondadesse kui nende oskuste täiendamiseks seoses ettevõtte tegevuse ümberkorraldamise või kvalifikatsiooninõuete muutumisega.
Kuna töötaja koolitamine on esmajoones tööandja vastutus, antakse toetust juhul, kui see nõuab tööandjalt lisakulusid võrreldes mõistlike kuludega ehk tegemist on vähemalt kümnepäevase koolitusega. Tööandja saab valida juba olemasoleva täienduskoolituse või kui sobivat ei pakuta, siis luua koostöös täienduskoolitusasutusega sobiva õppekava ja sellele vastava koolituse.
Töötaja koolituskulude katmisel on tööandjal ka omavastutus. Üldjuhul hüvitab töötukassa tööandjale koolituskulust poole, kuid mitte rohkem kui 1250 eurot töötaja kohta. Soodustamaks tööturul keerulisemas olukorras inimeste, näiteks üle 50-aastaste värbamist või töötamise jätkamist, võib töötukassa hüvitada ka kuni 80 protsenti, kuid mitte rohkem kui 2000 eurot töötaja kohta.
Märkimisväärne investeering töötajate oskustesse
Arvestades uute meetmete avanemisega järgmise aasta mais, investeeritakse prognoosi kohaselt töötajate oskuste arendamisse 2017. aastal ligi kolm miljonit eurot ja 2018. aastal kuni 15 miljonit eurot. Tulemusena tõuseks tööturuteenuste kogukulu 2018. aastal samale tasemele kui kümneprotsendilise töötuse määra juures 2012. aastal.
Uuringud kinnitavad, et investeeringud töötajate oskuste arendamisse aitavad kaasa majanduse struktuurimuutustele ning parandavad konkurentsivõimet üldiselt. Samuti jääb oskajam töötaja väiksema tõenäosusega töötuks ja kogeb harvem vaesust. Seega võiks oodata, et need investeeringud on tulusad ja toovad kasu nii töötajatele kui ka majanduse konkurentsivõimele laiemalt. Jääb veel soovida, et töötajatel jätkub õpihuvi ja tööandjad neid selles toetavad.


description: Alates 6. detsembrist kaob Kehtna A&O kauplusest SEB pangaautomaat ja sellega võimalus piirkonnas sularaha välja võtta.

title: SEB vähendab pangaautomaatide hulka

maintext:
«Kõigepealt mainin, et ATMide sulgemise taga on eelkõige SEB klientide käitumismuudatused,» kommenteeris SEB kommunikatsioonijuht Julia Piilmann. «Kui ATMi kasutatavus langeb allapoole teatud minimaalsest toimingute arvust, käivitub analüüs selle vajalikkuse üle. Sularahaautomaadid on kallid tehnoloogilised masinad (masina hind ulatub 25 000 euroni) ning kui nende vajalikkus piirkonnas oluliselt langeb, ei ole mõistlik seda ressurssi raisata.»
Piilmann lisas, et enne iga ATMi sulgemist analüüsib SEB põhjalikult kohalikke olusid ning tagab, et SEB klientidel oleksid kõik võimalused nii edaspidi arveldada kui ka teha igapäevaseid toiminguid.
«Rääkides tulevikust, ei ole meil konkreetset plaani ATMide võrgustiku kokku tõmmata. Analüüsime oma klientide harjumusi ja rahakasutusega seonduvat jooksvalt,» märkis Piilmann. «Kindel on see, et meie ühine tulevik on midagi muud kui pidev sularahaga arveldamine. Ning seoses sellega toimuvad meie ühiskonnas ka vastavad muutused.»
Raplamaa Sõnumite andmetel oli Kehtna pangaautomaadi kasutamise statistilised näitajad allapoole pangas kasutusel olevat mõttelist miinimumi, milleks on 1500 tehingut kuus (selle sees on nii raha väljavõtmine kui ka muud operatsioonid, nt kontojäägi kontroll, väljavõtte vaatamine jms).
Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask sõnas Postimehele, et 1500 tehingut on tõepoolest väga vähe. Siiski ei plaani nad lähitulevikus pangaautomaate kaotada, küll aga võivad ümber tõsta rohkem käidavatesse kohtadesse. «Aga see kehtib pigem Tallinna ja ka Tartu puhul. Ka vahetame automaate nii, et nt kui seni oli sularahaväljamakse- ja sissemakseautomaat, siis paigaldame nende asemele kahesuunalisi masinaid(raha sisse ja välja),» kommenteeris Siilivask.
«Mis puutub tehingute arvu, siis 1500 tehingut on tõepoolest väga vähe aga meie arvestame lisaks tehingute arvule mitmeid teisi tegureid ka (nt kus on lähimad masinad veel). Kui piirkonnas teisi masinaid klientidele lähedal pole, siis masinat me ära ei võta. Lisaks oleme tööle pannud süsteemi, kus kliendid saavad sularaha kohalikest poodidest,» sõnas Siilivask.


description: Piima valitakse poes enamasti harjumuse põhjal ja rasvaprotsenti harilikult ei vaadata.

title: Mis vahe on UHT-l ja joogipiimal?

maintext:
Ei ole suurt vahet, kas piim on kile- või tetrapakis. «Joogipiim on täpselt sama kvaliteetne mõlemas pakendis, seega sisu mõttes vahet ei ole,» kommenteeris Valio Eesti turundus- ja tootearendusdirektor Krista Kalbin. Ta lisas, et vahe tekib aga pakendi kasutusmugavusest ja vastupidavusest. Tetrapakend on vastupidavam kui kilepakend, samuti on tetrapakendit tänu taassulgemise võimalusele mugavam hoiustada ja kasutada.
Kohvipiimasid eristab tavapiimast see, et need säilivad kinnises pakendis toatemperatuuril. «Kui spetsiaalsetest kohvipiimadest rääkida, siis tõepoolest, mõned seesugused on müügil ning valdavalt on need kõrgpastöriseeritud UHT piimad, mis säilivad kinnises pakendis toatemperatuuril ning sobivad olukordadesse, kus piima pole võimalik nõuetekohaselt jahedal temperatuuril hoiustada,» sõnas Kalbin.
«Tõenäoliselt on aga kõik meist saanud veenduda, et parima latte või ka piimakohvi saab siiski värske piimaga valmistades, seetõttu on ka piima maitse ja kvaliteet hea kohvi saamiseks esmatähtsad.»
Joogipiima säilimisaeg on üldjuhul lühike. Vahel ei pea piim nädalatki külmkapis lahtiselt seisma, kui ta juba halvaks on läinud. Samas võib mõni piim olla joodav ka pärast pakendil märgitud kuupäeva.
«Seadusest tulenevalt ei tohi pärast «kõlblik kuni» kuupäeva möödumist konkreetset toiduainet müüa ega tarbida, sest kiiresti rikneva toidu koostis on soodne keskkond riknemist põhjustavate mikroorganismide kasvuks ja paljunemiseks,» rääkis Kalbin.
Naine ise hindab piima joomiskõlblikkust kolme näitaja alusel: lõhn, maitse ja konsistents. «Seega kui piimal pole tavapärasest erinevat lõhna ega maitset, samuti pole konsistents muutunud, siis joob minu pere piima julgelt ära ka pärast pakendil märgitud «kõlblik kuni» kuupäeva,» sõnas ta.
Jaotus rasvaprotsentidele on järgnev:


authors:
Vene Toimetuse Päevatoimetaja
Tarbija Toimetuse Juhataja

description: Augusti keskel tuli ühel sõpruskonnal lennata Hispaania linna Gironasse ilma ühe oma kaaslaseta, seda hoolimata asjaolust, et too oli end lennule registreerinud ning läbinud ka turvakontrolli. Mees tõsteti enne väljalendu ikkagi maha.

title: Naps või kaks said puhkusele lendajale saatuslikuks

maintext:
«Lennukile minnes tuli minu juurde turvafirma töötaja ja ütles, et ei lase mind lennule. Põhjuseks see, et ma olin joonud,» rääkis Den za Dnjomi poole pöördunud Vassili (nimi muudetud – toim). Mees ei salga, et oli sel päeval tarvitanud alkoholi, seda ka ootesaalis, kus seda vabalt müüakse. «Aga ma ei olnud ei agressiivne ega purjus,» kinnitas ta. Vassili sõnul lendab ta palju ja teab seetõttu, mida tohib ja mida mitte. «Kuid seekord oli kõik üsna ootamatu, mu pere ja sõbrad lasti lennukisse, aga mind mitte,» kurtis ta. Vassili pere ja ta sõprade pered plaanisid veeta Gironas kaks nädalat ja piletid olid Ryanairi lennule.
Reispass enne teeleminekut
«Jah, ma jõin kodus pisut, enne teeleminekut, paljud teevad nii,» rääkis Vassili. Kuid ta jääb enda juurde, et ei olnud sellegipoolest purjus. «Ma olen täiskasvanud mees, et oma võimeid hinnata. Ma võin öelda, et oma normist olin ma tookord ära joonud ehk 30 protsendi jagu, ma saan väga hästi aru, et ees on lend ja meil oli laps kaasas. See tähendab vastutust,» sõnas mees. Lennule registreerimine möödus probleemideta, samuti turvakontroll. «Me ostsime tax-free poest pudeli Martinit ja lennukisse minekut oodates jõudsime paar korda võtta,» meenutas Vassili. Reisija sõnul takistasid tema lennukisse minekut just G4S turvatöötajad, mitte Ryanairi personal.
Mees kinnitab, et käitus rahulikult. Kuigi ta lõhnas alkoholi järele, ei kiskunud ta lennukilt propellerit ega ajanud kedagi lennujaamas taga. Ta püüdis turvatöötajatele olukorda selgitada, kuid sai aru, et see on mõttetu, ja astus kõrvale ning ootas pealemineku lõppu. «Ma arvasin, et see ei ole midagi tõsist. Olin kindel, et mind lastakse peale, sellepärast ootasin rahulikult, kuni kõik 180 inimest olid oma pileti ette näidanud. Mu abikaasa püüdis nende naistega rääkida, kuid nad ütlesid, et ei saa midagi teha – lennukisse minnes tuleb olla täiesti kaine. Kuna minu kinnipidamine oli turvalindile jäänud, siis ei saavat mind lennukisse lasta,» rääkis mees.
Uue piletiga kohale
Gironasse jõudis mees kaks päeva hiljem, pärast uue pileti ostmist. Seekord ei julgenud ta isegi mitte kohvi poole vaadata, mida müüakse ootealal, ja tax-free poest käis kaarega mööda, et libastumist vältida. «Kust on pärit selline sallimatus reisijate suhtes, kui alkoholi voolab lennujaamas ju ojadena? Ma lendan tihti, kuid pole mitte kunagi millegi sellisega kokku puutunud. Ma saan aru, kui inimene on tõesti purjus ja peab end agressiivselt üleval, kuid minuga nii ei olnud,» imestas mees.
Tallinna lennujaama pressiesindaja Priit Koffi sõnul langetab otsuse reisija pardale lubamise või mittelubamise osas lennuettevõtja, mitte lennujaam. «Täpsemalt on selle otsuse tegijaks tavaliselt lennuki kapten, kellele edastavad infot reisija oleku kohta kas lennuki pardatöötajad või siis maapealse teenindusega seotud inimesed,» rääkis Koff. Antud juhul palus reisija väljasaatmist maapealne teenindamine Tallinn Airport GH (Tallinna lennujaama tütarfirma), kuid otsus lennule mittelubamise kohta tehti lennule pääsemise väravas.
Kuigi reisija väitis, et teda jättis lennult maha G4S, selgitas Koff, et G4S julgestustöötajad kaasatakse vaid selleks, et nad juhataksid reisija lennule mittelubamise korral kinniselt alalt minema. «Julgestustöötajate pädevuses ei ole otsustada, keda lubatakse ja keda ei lubata lennule, see on lennuettevõtja pädevuses,» kinnitas Koff.
Silm pandi peale juba lennule registreerides
Tallinn Airport GH kliendisuhete juhi Hasan Steinbergi sõnul äratas klient tähelepanu juba registreerimisalal. «Säärastel juhtudel kutsutakse G4S julgestustöötaja olukorra eskaleerumise ennetamiseks värava juurde,» selgitas Steinberg. Ta selgitas, et kui reisija ei täida vedaja esitatud tingimusi, juhatavad G4S julgestustöötajad isiku terminali kinniselt alalt välja. «Otsuse, kas reisija vastab vedaja sätestatud tingimustele, langetavad Tallinn Airport GH AS volitatud isikud, tuginedes vedaja sätestatud nõuetele,» ütles Steinberg.
Kliendisuhete juhi sõnul tulenevad nende tööprotseduurid vedaja sätestatud nõuetest. «Nende samade tingimustega on kliendil kohustus tutvuda ja nõustuda vedajaga lepingu sõlmimisel (pileti ostmisel). Samade tingimustega on võimalik kõikidel tutvuda vedaja avalike suhtluskanalite kaudu (näiteks vedaja koduleheküljel, kus tavaliselt märgitakse vastav link sõnadega «General Terms & Conditions»). Kui reisija kinnitab pileti ostmise hetkel, et ta on nõustunud vedaja tingimustega, vastutab klient vastavate tingimuste täitmise eest,» selgitas Steinberg.
Ta lisas, et reisiterminal on avalik ruum, sh ka reisiterminali suletud ala, ja sellel territooriumil kehtivad avaliku korra reeglid, mis tulenevad siseriiklikust õigusest. «Alkoholi tarbimine ei ole keelatud lennujaama suletud alal ning sõltuvalt vedajast võib õhusõiduki pardal kehtida erinev alkoholipoliitika,» rääkis kliendisuhete juht. Ta toonitas, et alkoholitarbimisest tingitud adekvaatsuse aste on igal inimesel individuaalne ning seda ei saa promilli alusel hinnata. «Kui reisija vaimne või füüsiline seisund, käitumine või käitumisviis on alkohoolsetest ainetest mõjutatud nii, et see võib olla kahjustav isikule endale, teistele reisijatele, meeskonnale või varale või ohustada lennuoperatsiooni turvalisust, siis meil on kohustus reisijat pardale mitte lubada. Meie teenindajad on professionaalsed ja erandeid sellistele reisijatele ei tehta,» kinnitas Steinberg.
Ta lisas, et antud olukorras on klient ekslikult tõlgendanud vedaja tingimusi ning kõnealused lennupiletid Tallinn Airport GH AS poolt ümbervahetamisele ega hüvitamisele ei kuulu. «Kui reisija tunneb, et tema õigusi on rikutud, tasub esimese sammuna pöörduda pileti müünud (lepingu sõlminud) vedaja poole,» soovitas ta.


description: Gaasiühendusliitmiku probleemide tõttu on plahvatusohtlikud ajavahemikus 2009 jaanuar kuni 2011 oktoober toodetud gaasipliidid.

title: Tuntud firma gaasipliidid võivad põhjustada plahvatuse

maintext:
Hooldamata katla kasutamine võib lõppeda tulekahjuga
Tehnilise järelevalve amet tuletab meelde, et kütteseadmeid (gaasiseadmed, auru-, kuumavee- ja vedelikukatlad) tuleb kontrollida ja hooldada enne igat kütteperioodi, et ära hoida võimalikke avariisid ning vältida kõrgeid küttekulusid.
Vingugaasiandur muutub gaasiseadmega kodudes kohustuslikuks
Tänavu leidis aset mitu inimese surmaga lõppenud gaasiõnnetust, mille põhjuseks oli hooldamata gaasiseadme või valede ehitustingimuste tagajärjel tekkinud vingugaas. Õnnetused ärgitasid ministeeriumi muudatustele.
Näpunäiteid gaasiseadme kasutajale
Kodusid, kus gaasiohutusega ei arvestata, on endiselt jätkuvalt palju. Seepärast loodigi veebilehekülg ohutugaas.ee, mis jagab nõuandeid gaasiseadmete kasutajatele.
Gaasiseade vajab kontrolli nagu korsten
Tehnilise järelevalve amet on seisukohal, et korteris oleva gaasiseadme eest vastutab selle omanik. Eesti omanike keskliit peab esmaseks aga ühistu vastutust.
Kuidas vältida gaasiboileriga seotud õnnetusi?
Viimastel kuudel toimunud traagiliste tagajärgedega gaasiboileritega seotud õnnetused on tekitanud mitmeid küsimusi.
Viis olulist asja, mida peab teadma gaasi- ja vinguanduri kohta
Majapidamistes kohustuslik suitsuandur ja selle vajalikkus ei vaja enam ilmselt lahtiseletamist, küll aga ei teata sageli, et nendes kodudes, kus kasutatakse maagaasi ehk n-ö olmegaasi, tasuks paigaldada ka gaasiandur. Nii nagu igas ahju või kaminaga kodus peaks olema ka vinguandur.
Iga kolmas kodugaasi kasutaja elab ohus
Kontrolli käigus külastatud 30 korteri põhjal selgus, et inimeste teadlikkus nii gaasiseametest kui ka nendega seotud ehitustöödelele kehtestatud nõuetest on madal.
Gaasiseadmete korrashoiu peab tagama omanik
Jaanuarikuus duši all surnud poisi ema kahtlustab, et poja surma võis põhjustada halb ventilatsioon või probleem gaasiseadmega. Gaasikontrolli pole naine majas näinud 15 aastat ning ka korstnalõõride puhastamise soovitas ühistu esimees naisel ise ette võtta.
Gaasiboiler nõudis Tallinnas koolipoisi elu
Eilses Kanal2 saates «Radar» meenutas kohtuarst Tanel Vaas, kuidas hiljuti tuli tal lahata vannitoas vingumürgitusse surnud 11-aastast last. Venekeelne väljaanne MK Estonia kohtus poisi emaga.


description: Poelettidele on ilmunud kaks paukšokolaadi – Kalevi Draakoni piimašokolaad ja Pergalė Choc in piimašokolaad. Postimehe toimetus asus võrdlema, kumb šokolaad praksub suus rohkem.

title: Postimees katsetab: milline šokolaad praksub paremini?

maintext:
Pakendit uurides selgus, et kodumaine Draakoni piimašokolaad sisaldab pauksuhkrut ning leedukate Choc in sisaldab praksuvaid karamellitükke.
Tükike nii Kalevi kui Pergalė prõksuvast šokolaadist. / Erik Prozes
Esimesena said proovijad suud magusaks teha Draakoni paukšokolaadiga. Üks proovija, kes arvas, et tegemist on tavaliste piimašokolaadide, mitte paukšokolaadide proovimisega, ehmatas pärast esimest ampsu täiesti ära, kui suus praksumine pihta hakkas. «Põnev elamus. Särtsu ja pauku kui palju!» sõnas ta ja võttis teise tüki veel.
Kõikidele maitsatele jäi kodumaises šokolaadis meelde tugev praksumine. «Väga huvitav. Paukumine algas kohe, kui tüki suhu panin ja kestis pikalt,» kommenteeris üks proovijatest. Kuid olenemata kõvast paugust, ei maitsenud proovijatele šokolaadi enda maitse. «Selline tehislik piimapulbri maitse, mis omane Fazeri šokolaadile. Prõksub küll, aga sööks hädaga,» leidis maitsja. Teine sõnas, et kui pauku tahta, siis seda jagub, aga šokolaad ise on niru. Viiepunktiskaalal andsid proovijad lõpuks tugeva paugu eest šokolaadile 4,3 punkti.
«Maitse on parem kui teisel, kuigi kumbki pole suurem asi.»
Leedukate šokolaadis oli aga olemas just see, millest eestlastel puudu jäi – šokolaad. «Maitse on parem kui teisel, kuigi kumbki pole suurem asi,» sõnas üks proovija. «Tugev pähklimaitse,» leidis teine.
Üldiselt jäi leedukate šokolaad maitsjatele meelde pigem maitse kui prõksumise poolest. «See küll pauku ei teinud,» nentis üks proovija. «Šokolaad küll maitseb paremini, aga pauku on palju vähem.» Olenemata paremast šokolaadist jättis nõrk praksumine maitsjad külmaks ja viiepunktiskaalal teenis šokolaad 3,7 punkti.


description: On olemas hommikudušši võtvad inimesed, aga ka õhtuse duši armastajad. Harvardi Ülikool on nuputanud, mis on nende kahe inimtüübi vahe.

title: Igavene dilemma: kas pesta end hommikul või õhtul?

maintext:
The Independenti sõnul on hommikusel ja õhtusel dušivõtmisel eri mõju:
Hommikune dušš
Harvardi psühholoogia õppejõu arvates tuleks võtta hommikudušši, kui tööstress hakkab vaevama või kui oled pinge all.
Tema sõnul aitab hommikune dušš tõsta loovust, sest oled pärast seda nii lõdvestunud kui ka tähelepanelik.
«Kui sul peaks tekkima probleem, millele tuleks loominguliselt läheneda ning sa oled püüdnud ja püüdnud leida sellele lahendust, aga tulemuseta, siis tuleks see probleem hetkeks unustada ning lasta tal rahulikult olla, kuni aju ise tuleb mingile ideele,» sõnas ta.
Ta lisas, et kui lased oma kehal puhata ja lõõgastuda, siis tulevad õiged vastused probleemidele ise.
Õhtune dušš
Uuringu järgi peaksid õhtust dušši võtma inimesed, kel on raskusi magama jääda.
Duši all käimine aitab kehatemperatuuri reguleerida, mis omakorda aitab inimesel kergemini uinuda.
Ameerika Unemeditsiini Akadeemia meditsiinidoktori Christopher Winteri sõnul on keha kiire jahtumine pärast dušši või vanni loomulik uinuti. «See on kena viis petta keha magama minema,» kommenteeris ta.
Dermatoloogide sõnul aitab õhtuti duši all käimine hoida keha puhta, sest päeva jooksul kogunenud mustus ei tule sinuga voodisse kaasa.
Tee mõlemat
Duši all käimine vastavalt stressitasemele, töögraafikule ja elustiilile võib aidata kaasa paremale unele.


description: Kõigile meeldib puhas kodu, kuid igaüks ei suuda kodu viimse piirini läikivaks küürida. Koristamishullud aga panevad puhtuse esikohale ning plekitu majapidamine on neile justkui omaette saavutus.

title: Kümme märki, et oled muutunud koristamishulluks

maintext:
Kui järgnevad asjad on sulle iseloomulikud, oled tõenäoliselt puhtuse säilitamise natuke üle vindi keeranud, vahendab Fox.
Nad armastavad pidusid korraldada. See tähendab eelkõige, et nad naudivad valmistumist külaliste võõrustamiseks ning pärast koosviibimist nende järel küürimist.
Mõned kohustused ei kannata hommikuni. Kui lähed õhtul voodisse ning tead, et kraanikausis on hunnik musti nõusid, järgneb suure tõenäosusega rahutu öö. Ükski koristamisfriik ei suuda lõõgastuda teades, et kusagil valitseb korralagedus.
Puhastusvahendid on sõbrad. Kui ihkad proovida uudset sügavpuhastavat ja kõiki baktereid hävitavat spreid või oled pühendunud moodsatele keskkonnasõbralikele toodetele, annab see märku, et oled koristamisse üsna kiindunud. Kui tavainimene seab riiulil ritta lemmikraamatud, siis sina reastad hoopis oma lemmikumaid puhastusvahendeid värvi ja otstarbe järgi.
Koristusel ning koristusel on vahe. Kui nii mõnegi inimese jaoks piisab põranda pühkimisest ning lapiga üle tõmbamisest, siis tõeline puhtusearmastaja läheb palju kaugemale. Kraanikausi äravooluava puhastamine, sügavkülmiku pesemine ning kamina puhastamine tolmuimejaga on neile väga rahuldustpakkuvad kohustused.
Kodused nipid ja vahendid on parimad. Koristushullul on samasugused mopid ja lapid nagu tavalisel koduperenaisel, kuid ta on ka vilunud improviseerija. Näiteks kasutab ta vatitikke arvuti klaviatuuri või kraanikausi äravooluava puhastamiseks, märkmepaberi kleepuvat osa juuksekarvade üleskorjamiseks ning haaknõela pisikeste pragude puhastamiseks.
Sahtlite ja kappide avamine on ohtlik. Kuna ka sinna kipub kogunema tolmu ja mustust, on nende puhastamine lausa maiuspala. Kui sahtli või kapi juba avad, siis jäädki seda küürima.
Koristaja palkamine pole aktsepteeritav. Suure majapidamise ning kiire eluviisi puhul võib abi olla kasvõi kord nädalas käivast koristajast, kuid koristamishullud peavad seda mõtet veidraks. Neile tundub, et pole midagi lihtsamat toast tuppa käimises ning veelkord kõige üle küürimisest.
Puhtus on tähtsam kui värskendus. Levinud on ütlemine «Kui elu annab sulle sidruneid, tee neist limonaadi». Puhtusehullud nii ei arva, vaid lõikavad sidruni pooleks ning kasutavad selle mahla pindade definfitseerimiseks või loodusliku puhastusvahendi kokkusegamiseks. Ühesõnaga kõik, mis sobib koristamiseks, läheb nende käes käiku.
Kevad on lemmikaastaaeg. Siin ei mängi rolli see, et külmad ja pimedad ilmad saavad läbi, vaid kevadel saab jälle hakata aknaid pesema, terrassi ja rõdu koristama jne – tegevusi jagub.
Nad on heas vormis. Neil pole vaja jõusaali minna ega kodus trennivideo järgi hüpelda, sest tolmuimeja ning –hari on ainsad asjad, mida nad vajavad. Trennitegemise asemel pühivad nad kõrgelt kardinapuult tolmu ning tõstavad mööblit edasi-tagasi.


description: Küsimus „Kus sa näed ennast viie aasta pärast?“ ei tundu väga konksuga just olevat, aga sellele vastamine võib anda su tööintervjuu õnnestumisele hoogu juurde või teha hetkega maatasa kõik eelneva, millest oled rääkinud.

title: Mida tööandjad tegelikult selle tulevikku vaatava küsimusega teada tahavad?

maintext:
Selle populaarse küsimuse eesmärk on teha selgeks, kas kandideerija otsib lihtsalt tööd või tahab ta teha karjääri ja siduda oma tuleviku väljavaateid uue töökohaga, kirjutas Business Insider. Samuti annab see aimduse, kas tööotsija soovid ja plaanid on reaalsed.
Tööpakkujale annab küsimus ka ülevaate sinu tööeetikast, suhtumisest ja aususest ning sinu vastuse põhjal saab tööandja teada, kas oleksid firmale kasulik ka pikas perspektiivis.
Mõned variandid, mida tööandjad tegelikult „Kus sa näed ennast viie aasta pärast?“ küsimuse all mõtlevad:


description: Maanteeamet peab paluma Soome maanteeametilt luba tühistada neiu juhtimisdokument, et anda talle uus kehtiv.

title: Soome juhiloa vahetamine nõuab rahvusvahelist pingutust

maintext:
Nimelt kolis Kati Luik mõni aeg tagasi Soomest Eestisse tagasi. Sel perioodil aga, kui ta oma Soome juhiluba Eesti omade vastu vahetama läks, oli Soome muutnud oma lubade väljastamise süsteemi (load väljastatakse varasema kahe aasta asemel 15 aastaks) ning talle väljastati uus Soome juhiluba. «Ise ma ei teinud selleks midagi,» kommenteeris neiu.
Kuna rahvastikuregistris paistab nüüd justkui oleks talle esmased juhiload väljastatud Eestis elamise ajal (olenemata sellest, et tegelikult väljastati talle juhtimisõigus Soomes) siis ei saa maanteeamet talle Eesti juhilube väljastada.
«Maanteeamet keeldub mul luba vahetamast, manipuleerides liiklusseaduse punktiga. Veel enam – maanteeamet läheb oma otsuses vastuollu teiste liiklusseaduse punktidega,» kommenteeris Luik ja lisas, et tema loeb seadusest välja, et tal on õigus luba vahetada. «Veel enam, see on meie kohustus, kui tahame Eestis sõita.»
Maanteeameti inimestega rääkides keeldusid viimased juhiloa vahetamisest, toetudes justnimelt sellele liiklusseadusele. Liiklusseaduse paragrahv 99 lõige neli ütleb: käesoleva paragrahvi lõigetes üks, kaks ja kolm nimetatud juhiluba ei kehti, kui see on välja antud isikule, kes loa saamise ajal elas rahvastikuregistri andmetel Eestis.
Neiu sõnul saab aga sellest seadusest välja lugeda, et juhiluba ei tohi väljastada inimesele, kes loa saamise ajal elas Eestis, mitte sellele, kes loa vahetamise ajal elas Eestis. «Olen nagu üksik hüüdja hääl kõrbes suure ametkonna vastu,» tundis Luik.
Maanteeameti eksamiosakonnajuhataja Toivo Kanguri sõnul on tegemist väga kahetsusväärse ja harva esineva olukorraga. «Arutasime seda meie Soome kolleegidega ning saime teada, et nende õigusruumi muutmisel selle aasta alguses loobuti juhilubadest, mis kehtivad kaks aastat. Seetõttu väljastati kõigile lühiajalise juhiloa omanikele ilma isiku sooviavalduseta juhiload, mille kehtivusaeg on viisteist aastat,» kommenteeris Kangur.
Ta lisas, et praegu on nad saatnud Soome uue päringu, et soomlastest kolleegid tunnistaksid kehtetuks isiku viimase juhiloa, mis väljastati talle siis, kui isik oli juba peaaegu aasta Eestis elanud. «Seejärel saaksime talle väljastada Eesti juhiloa. Oleme terve selle aja olnud kontaktis ka kodanikuga ja talle selgitanud, kuidas olukorda lahendada püüame,» põhjendas mees.


description: Kiirlaevadega Tallinna-Helsingi liini teenindav Lindaliin tühistas halbade ilmaolude tõttu kõik tänased väljumised, halva ilma tõttu ei toimunud reise ka eile.

title: Lindaliin tühistas kõik tänased väljumised

maintext:
Samuti on tühistatud reedene väljumine Helsingist kell 8.
Lindaliini kodulehel seisab, et laeva kaptenil on õigus tühistada reis hiljemalt tund enne väljumist. Laevad ei välju, kui tuule kiirus merel on üle 15 m/s ja laine kõrgus üle kahe meetri. Kõiki reisijaid teavitatakse reisi mittetoimumisest sõnumi teel. Firma palub jälgida uudiseid ettevõtte kodulehelt.
Lindaliin teenindab Tallinna-Helsingi liini kiirkatamaraanidega Karolin ja Merilin.
Täna puhub kirdetuul puhanguti 15, looderannikul ja saartel puhanguti kuni 20 m/s. Ilmateenistus hoiatab Läänemerel tugeva tuule eest, mis võib kohati tuua kuni neljameetrised lained.


description: Üsna pea lõpetavad poed tasuta läbipaistvate kilekottide jagamise. Poeskäijate jaoks tähendab see seda, et kott tuleb kas kodust kaasa võtta või raha eest osta. Tarbija toimetus testis, milline kott on kõige vastupidavam ja milline vilets.

title: Postimees katsetab: millise poe õhuke kilekott on kõige vastupidavam?

maintext:
Katses kasutati koduseid õunu, millest osal juhuse tõttu ka juba puitunud varred olid. Kõige suurema mahutavusega, aga ühe pakkimise käigus tekkinud auguga oli Maksimarketi tume kilekott, mis võttis enda kanda lausa viis kilo ubinaid. Augu tekitas tugev õunavars, kuid suuremaks ei paistnud auk minevat.
Õunte kaalumisel kasutusel olev kaal. / Erik Prozes
Peaaegu sama palju, ehk siis 4,7 kilogrammi mahutas Maxima kott, ning olenemata suurest kogusest ei suutnud kodumaised õunad seda kilet katki teha. Kott oli suur ja tugev.
Ülejäänud kottidesse üle nelja kilo mahutada ei kannatanud. Selveris raha eest ostetud ökokotil tekkis 3,84 kilogrammi peale vaid üks kriimustus, mis lõhkiminemise märke ei näidanud.
Grossi poe kilekotti tekkis 3,7 kilogrammi peale üks suur auk, mistõttu kotti ilmselt enam kasutada ei saa ja igaks juhuks tasuks poodi kaasa võtta enda kott.
Tavaline Selveri kilekott oli sarnaselt oma ökokaaslasega hea ja tugev, kuid mahutas veidi vähem – 3,6 kilogrammi. Erinevalt ökokilekotist ei tekkinud sellel ei auku ega kriimu. «Hea ja tugev,» kommenteerisid katsetajad.
Comarketi kilekott mahutas küll 3,45 kilogrammi, kuid puitunud varred tegid kotti ühe suure augu, mis muutis koti kasutuskõlbmatuks.
Kui õunad Prisma kotti jõudsid, oli kott sanga juurest juba lagunema hakanud. Mahutavusega 3,44 kilogrammi ei andnud kott võimalustki rohkem õunu lisada, sest läks enne katki.
Suurim üllataja oli väike aga tubli Rimi kott, mis paistis käega katsudes õrnake, aga kui 3,3 kilogrammi täis oli saanud ning õunad välja hakkasid punnitama, ei paistnud veel ühtegi auku.
Sama palju õunu jaksas kanda ka Maxima tavaline läbipaistev kilekott, kuid sellel olid augud kiired tekkima. Kaalumise lõppedes oli kotis kolm auku, millest üks asetses täitsa põhjas.


description: Inimõiguste organisatsioon Amnesty International tuvastas, et sugugi mitte iga suhtlusäpi kasutamine pole turvaline, sest sealne jutt ei pruugi jääda kahe vestluskaaslase vahele.

title: Tasub teada: need suhtlusäpid tagavad kasutaja privaatsuse

maintext:
Amnesty International reastas 11 populaarset suhtluskeskkonda kasutaja privaatsuse ning sõnavabaduse alusel. Eelkõige vaadati, kuidas rakendatakse suhtlusäppides krüpteeringut, mis tagab selle, et vestluskaaslasega räägitud jutt ning jagatud fotod ei jõuaks kolmandate isikuteni.
Seda tegi vaid kuus rakendust, kus oli vaikimisi sisse lülitatud otspunktkrüpteerimine (end-to-end encryption), mis tagab vestluse privaatsuse. Nendeks on WhatsApp, iMessage, FaceTime, Google Duo, Line ja Viber, kus vestluste juurdepääsuvõtmeid hoitakse vaid kasutajate endi käes. Sama pakuvad ka Facebook Messenger, Google Allo, Telegram Messenger ja Kakao Talk, kuid neil pole see vaikimisi seadistatud.
Madalate privaatsussätete osas paistavad aga silma Skype, Snapchat, Google Hangouts, Tencent WeChat ja QQ Messenger ning Blackberry Messenger.
Privaatsed vestlused ja äppides jagatud pildid võivad sattuda küberkriminaalide kätte, kes kasutavad hooletult jagatud andmeid kurjasti ära. Kui suhtluskeskkonda haldav ettevõte ei suuda vestluste privaatsust tagada, panevad nad sellega kasutajad ohtu.
Turvalisuse alusel reastati ettevõtted ja nende hallatavad rakendused järgnevalt:


description: Sügis on saabumas koos järjest pimadamate päevadega. Lisaks hlkuri jope külge riputamisele tasuks ka auto sügise saabudes üle vaadata.

title: Tasub teada: kuidas auto sügiseks valmis seada

maintext:
Maanteeamet tuletab meelde, et hämaras ning pimeduse saabudes tuleb kõigil liiklejail kindlasti kasutada helkurit, taskulampi või muud nähtavust parandavat varustust. Parema valgusallika puudumisel sobib enda märgatavaks tegemiseks kas või mobiiltelefoni helendav ekraan.
Samuti on õige aeg pöörata tähelepanu oma auto tehnilisele seisundile. Kord aastas on mõistlik kojamehed ära vahetada. Kui tänavu on kojamehed vahetatud, tuleb neid siiski regulaarselt puhastada. Ees on oodata udust ja vihmast aega, mil eessõitvate autode ratastelt pritsib vett ja pori, nii et esiklaasi hästi puhastavad kojamehed on vajalikud.
Sügisel peame tihti sõitma ka madalalt paistva päikesega, nii et vajalik on tuuleklaasi seestpoolt regulaarselt puhastada. Kui klaas on seestpoolt must, siis on nähtavus kehvem ning klaas hakkab sillerdama, mis on väga ohtlik.
Auto tulede puhul on oluline, et need oleksid õigesti reguleeritud. Kõige lihtsam on seda ise kontrollida ühtlasel pinnal, nagu hoone sein või uks. Kui laternate valgusvihu kõrgus on ühesugune, siis on tuled korras. Kui need näitavad erinevalt, tuleb lasta tuled korda teha.
Auto varustusse peab kuuluma ka ohutusvest, mis oleks käeulatuses, et juht saaks seda halva nähtavuse korral ning pimedal ajal hädapeatudes autost välja astudes kanda. Mõistlik on autos hoida mitut ohutusvesti, et hädapeatuse korral oleksid ka kaassõitjad autost väljudes märgatavad.
Juba praegu tuleb arvestada, et võrreldes suvega kulub sihtpunkti jõudmiseks rohkem aega – klaasid tuleb puhtaks teha ja auto võib vajada soojendamist. Teel olles tuleb valida ilmastikule vastav sõidukiirus, sest maksimaalne sõidukiirus ei ole kohustuslik. Tuleb hoida ohutut pikivahet ning vältida ohtlikke manöövreid. Olenemata hooldenõuetest ja tehtud hooldetöödest võivad teed muutlikes ilmaoludes ikkagi ootamatult libedaks muutuda.


description: Mõne riigi traditsioonilisi magustoite iseloomustab kerge ja mahlane tekstuur, teisi jällegi rikkalikud tordid. Delish reastas 21 riigi traditsioonilised magustoidud, mis ajavad igal magusasõbral suu vesiseks.

title: Suu magusaks: 21 riigi kõige popimad desserdid

maintext:
Prantsusmaa – Crème brûlée. Kreemja, krõbeda karamellkattega magustoidu on mitmed muudki riigid oma restoranide menüüsse lisanud, kuna tegu on paljude poolt armastatud desserdiga.
Ameerika – õunapirukas. Pirukale on iseloomulik kate, mille moodustab tainaribadest ruudustik. Pirukatäidis võib varieeruda ning seda serveeritakse vahukoore või vaniljejäätisega, ent ka Cheddari juustuga.
Türgi – Baklava. Tegu on filotainast pähklikoogiga, mille ääri hoiab koos magus siirup või mesi.
Baklava. / Panther Media/Scanpix
Itaalia – Gelato jäätis. Piimast, veest ja suhkrust valmivas jäätises puuduvad jääkristallid, mis teevad selle kreemjamaks kui poejäätis. Gelato puhul mängitakse julgelt maitsetega, kasutades jäätises nii vaarikaid, pistaatsiapähkleid kui ka rummi.
Peruu – Picaron. Sõõrikule sarnanev magustoit koosneb maguskartulipüreest, pärmist, suhkrust ja aniisist ning see valmistatakse fritüüris.
Venemaa – sõrnikud. Venelased on eriti kiindunud kohupiimast valmistatud pannkookidesse, mida kutsutakse sõrnikuteks. Neid serveeritakse moosi, mee või traditsioonilisemalt hapukoorega.
Hispaania – Tarta de Santiago. Mandlikook, millele on salajase komponendina lisatud sidrunikoort, pärineb juba keskajast. Kook raputatakse üle tuhksuhkruga ning selle keskele jäetakse rüütel Santiago mõõga kujutis.
Jaapan – Mochi. Kleepuvat riisipalli meenutav mochi on poodides aastaringselt, kuid seda süüakse sagedamini tähtpäevade ja pühade ajal. Sageli serveeritakse seda jäätisega.
Argentiina – Pastelitos. Lehttaignast valmistatud ning friteeritud pastelitos sisaldab magusa küdoonia või maguskartuli püreed.
Pastelitos. / Mark Holm
Inglismaa – Banoffee-kook. Tegu on rikkaliku kreemise koogiga, mis sisaldab banaani ja iirisekomme, vahel ka šokolaadi või kohvi.
Brasiilia – Brigadeiros. Trühvlisarnast magustoitu süüakse iga olulise tähtpäeva puhul. Brigadeirost valmistatakse kondenspiimast, võist ja šokolaadipulbrist. Segust vormitud pallikesed kastetakse kaunistuseks šokolaadi- või kommipurusse.
Belgia – vahvlid. Kes ei teaks ega armastaks Belgia vahvleid? Maiustust pakutakse sageli kohalikes kohvikutes ja serveeritakse soojalt, kaetuna tuhksuhkruga.
India – Gulab jamun. Tegu on populaarse Aasias levinud magustoiduga – Gulab jamun kujutab endast sõõrikuauke, mis valmistatakse piimapulbrist ning küpsetatakse selitatud võis.
Gulab jamun. / Panther Media/Scanpix
Austria – Sachertorte. Mõnusa šokolaadise tordi leiutamise au kuulub Franz Sacherile. Torti iseloomustab selle vahel leiduv mahlakas aprikoosimoos ning seda serveeritakse enamasti koos magustamata vahukoorega.
Austraalia – Lamington. Lihtsat kooki ilmestavad kakaoglasuur ning kookoshelbed.
Saksamaa – Schwarzwaldi tort. Rikkalik tort sisaldab ohtralt šokolaadi ja kirsse ning on armastatud paljude magusasõprade poolt.
Island – Skyr. Hapendatud piimatoode sarnaneb jogurtile ning on kõrge valgusisaldusega. Seda võib serveerida nii magustoiduna koos moosiga, aga ka näiteks prae kõrvale kastmeks.
Kreeka – Nanaimo. See isuäratav kook ei vaja küpsetamist, vaid valmib vahvlipõhjast, sisaldab vaniljekastet ning on üle valatud šokolaadiga.
Lõuna-Aafrika – Koeksisters. Magustoit on oma nime saanud hollandikeelsest sõnast «koekje», mis tähendab küpsist. Tegu on samuti väga magusa praetud versiooniga sõõrikust, mis on üle valatud suhkrusiirupiga.
Rootsi – Prinsesstårta. Keedukreemi ja vahukoorekihtidega printsessikook on kaetud martsipankattega, mis on enamasti rohelist värvi.
Egiptus – Om ali. Seda võib nimetada egiptlase versiooniks ameeriklaste saiapudingust. See valmib lehttainast, piimast, suhkrust, vaniljest, rosinatest, kookoshelvestest ja erinevatest pähklitest.


description: Rohuküla-Heltermaa liinil madala veetaseme tõttu tühistatud väljumiste tõttu tekkis pikk laevasaba, reisijad pidid parvlaeva väljumist Rohuküla sadamas ootama koguni 16 tundi.

title: Madal meri tekitas Rohukülas 16-tunnise laevasaba

maintext:
TS Laevad teatas varahommikul, et madala veetaseme tõttu on tühistatud parvlaevade Regula ja St Ola väljumised. Suurte laevade sõitma panekuks oodati, et veetase pisutki tõuseks.
Väiksem parvlaev Harilaid väljus kell 5.08 Heltermaalt ning pardal oli kaks reisijat ja kaks sõidukit. «Järgmine väljumine on orienteeruvalt kell 7 Rohukülast. Parvlaev Harilaid jätkab reise vabagraafiku alusel,» lisas TS Laevad teates.
Kella seitsmene väljumine jäi aga ära ning kella 10 paiku andis TS Laevad teada, et parvlaev Regula teeb esimest reisi Rohukülast Heltermaale kell 10.30. Ent sõit lükkus 20 minutit hilisemaks.
16-tunniseks veninud laevasabast mahtus Regulale vaid osa ning kui laev sadamast väljuma hakkas, oli kassaputkade taha kogunenud järjekord ooteplatsi uuesti täitnud, kirjutab Lääne Elu.
«Selline teavitustöö on ikka näkku sülitamine,» viitas kella 22-ks õhtul sadamasse jõudnud hiidlane Tiit. Pressiteatest jäi tema sõnul lugejaile mulje, et olukord Hiiumaa liinil on normaale. «Aga pole ju! Inimesed ootasid ju kella poole seitsmest õhtul sabas, ööbisid autodes, infot saada polnud praktiliselt võimalik,» ütles ta Lääne Elule.
Kui TS Laevad eile õhtul kella 19.20 paiku teatas, et parvlaevade Regula ja St Ola reisid on tormi ja madala veeseisu tõttu tühistatud, jäid paljud sadamasse kohale tulnud reisijad ootele. Sotsiaalmeedias on rohkelt neid, kes kurdavad, et infot järgmiste väljumiste kohta jagati minimaalselt ning nad pidid öö veetma autos.
«Ma ootan infot, millal väljub järgmine praam Hiiumaa suunal? Beebiga oodanud juba 8 tundi. Kell on 2 öösel, joogivett pole, infot pole!» pahandas üks naine praamid.ee Facebooki lehel.
Samas leidub neidki, kes kiidavad sadamatöötajaid. «Mina tahaksin kiita just sadamatöötajaid. Ootasin eile sadamas alates kella 18.30-st. Oleksin saanud kella viiesele praamile, aga loobusin ise, kuna saarele tagasi on ju ka vaja saada. Mul oli võimalus auto jätta sadamasse ja veeta öö kodus, mitte autos. Ja info laeva liikumise kohta saatis sadamatöötaja mulle sõnumiga. Ilma vastu ei saa. Tuleb asju mõistusega võtta,» kirjutas üks naisterahvas Facebooki hiidlaste grupis.
Kaptenid nii madalat veetaset ei mäleta
TS Laevad palus vabandust reisijatelt, kes pidid eile ja täna öösel Hiiumaa liinil kaua üleminekut ootama.
«Eile ja öösel olid ilmastikuolud väga halvad. Isegi vanad kaptenid ei mäleta olukorda, mil veetase Väinamerel viimati nii madalale langes,» andis TS Laevad keskpäeva paiku teada. «Regula väljus hetkel, ja kui veetase veel tõuseb, mida hetkel prognoosid näitavad, siis alustab sõitmist ka St Ola,» lisati teates.
Hetkel on veetase Rohukülas -59 sentimeetrit. St Ola saab alustada siis, kui veetase on -55 sentimeetrit. Hommikul kella 6 paiku oli veetase -64 sentimeetrit.
Operatiivset infot sõitude kohta saab vaadata siit.
Regula sõitis Heltermaalt välja ka kell 12.45 ning kella 13 paiku sõitis välja parvlaev Harilaid. Sellele järgneva Rohuküla väljumise otsuse teeb kapten sinna jõudes. Kui sadamas on sõidukeid ja reisijaid rohkem kui Regulale mahub, siis väljub Regula järel kohe ka parvlaev Harilaid, kinnitas TS Laevad.
Hetkel jätkavad nii parvlaevad Regula kui Harilaid sõitmist vabagraafiku alusel. Eelisjärjekorras saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiveoautod ja puuetega isikute sõidukid. Teisi reisijaid teenindatakse sadamasse saabumise järjekorras.
Laevaliiklus on häiritud ka Saaremaa liinil. Nimelt andis TS Laevad teada, et hooldustööde tõttu jäid ära parvlaev Ionase reisid kell 11.05 Virtsu-Kuivastu suunal ning kell 12.25 Kuivastu-Virtsu suunal. Kõiki reisijaid teenindab parvlaev Hiiumaa.