authors:
Lääne Elu
Lee Maripuu
Rahaasjade Teabekeskuse Juht

maintext:
Lee Maripuu: mida silmas pidada, kui ees seisab koduvahetus
Lee Maripuu, Rahaasjade Teabekeskuse juht
Kui ees seisab koduvahetus, tuleb langetada mitmeid pere rahakotti puudutavaid otsuseid. Kas müüa olemasolev kinnisvara või mitte? Kas müügist saadavast rahast piisab uue ostmiseks? Kas ja kui palju on vaja võtta kodulaenu? Kas omafinantseering on olemas või tuleb otsida lisatagatis? Võimalusi koduvahetuseks on mitmeid. Milline on sobivaim, sõltub paljuski olemasolevatest kohustustest ja varadest, kirjutab Swedbanki Rahaasjade Teabekeskuse juht Lee Maripuu (pildil).
Enne müüd vana, siis ostad uue
Kui kodu on ostetud laenuga, on koduvahetuseks lihtsaim võimalus see kõigepealt müüa, maksta laenujääk pangale tagasi ja valida välja uus eluase. Kui vana korter saab müüdud ja uus kodu ostetud, jääbki üle vaid sisse kolida.
Olukord on veelgi lihtsam, kui kodul ei ole laenu. Siis võib selle maha müüa ja suurema kodu ostuks laenu juurde võtta. Kui pere maksevõime lubab, ei pea vana kodu maha müüma. Selle võib alles jätta, välja üürida, hoida lastele või kasutada näiteks uue kodu ostmisel lisatagatisena.
Kõige ebamugavam on selle lahenduse juures küsimus, kus elada ajal, kui vana kodu on müüdud, kuid uut pole veel leitud? Alustada võiks rahakotisõbralike võimaluste uurimisest: näiteks ajutine kolimine vanematekoju või sõprade-tuttavate tühjalt seisvasse korterisse. Ka üürikodu on võimalus, kuid siis tuleb arvestada suurema väljaminekuga.
Enne ostad uue, siis müüd vana
Kuna kinnisvaraturul liiguvad parimad pakkumised väga kiiresti, satuvad paljud olukorda, kus uus kodu on välja vaadatud, kuid senise kodu müük mingil põhjusel takerdub. Siis on võimalik uue kodu ostmiseks taotleda teist kodulaenu, et alles sissekolimise järel tegeleda eelmise müügiga.
Sellise lahenduse puhul peab kõigepealt kaaluma pere maksevõimet, sest nii kaua kui vana kodu pole veel müüdud, tuleb korraga maksta kaht kodulaenu. Seega tasub mõelda, kas ja kui kaua kannatab rahakott mitme laenu ja ka kahe kodu kommunaalkulude maksmist. Lisaks tuleb tulumaksudeklaratsiooni täites meeles pidada, et tuludest saab maha arvata vaid ühe, koduna kasutatava kinnisvara laenuintressid.
Järgmiseks tuleks pangaga läbi rääkida koduvahetuse tingimused. Üldjuhul eeldab pank koduvahetuse puhul, et vana kodu müüakse maha ühe aasta jooksul. Niisiis tuleks kohe peale uues kodus sisseseadmist hakata aktiivselt tegelema vana kodu müügiga, sest mida varem kahest laenust vabaneda, seda parem.
Maksepuhkus ja väike laenujääk on abiks
Juhul, kui kahe kodulaenu pidamine muudab pere-eelarve pingeliseks, saab pangalt küsida maksepuhkust. Vajadusel võib kodupank ajutiselt peatada esimese kodulaenu põhiosa tagasimaksed, nii et kinnisvara müümise ajal maksad vaid intresse. Selle lahenduse kasulikkus sõltub eelkõige sellest, kui suure osa kuumaksest intressid moodustavad. Kuna paljudel peredel on laenuperioodi alguses intresside osa võrdlemisi suur, siis ei pruugi maksepuhkus kuigi palju leevendust tuua.
Tegelikult tasubki juba esimest kodu laenuga ostes mõelda veidi kaugemale. Kui on tõenäoline, et esimesse koju väga pikaks ajaks ei jääda ja lähitulevikus on plaanis suurem eluase osta, tasub laenuperioodi algul kaaluda võimalikult suurt laenu põhiosa tagasimakset. Nii väheneb laenujääk kiiremini ja uue kodu ostmisel pöördub see koduvahetaja kasuks. Kui laenu põhiosa on suuremas osas tagasi makstud ja laenu jääk tagatise vastu on väike, saab seda kasutada uue kodu ostmisel – nii pääseb suurema omafinantseeringu kogumisest ega pea otsima lisatagatist uue laenu võtmiseks.
Kasuta professionaali abi
Kui uus kodu on ostetud, tuleb tegelema hakata vana kodu müügiga. Soovitud müügihinna saamiseks tuleb aega varuda ja müügiga peab aktiivselt tegelema. Mõistlik on seada endale eesmärk, mis ajaks peab korter või maja müüdud olema ja milline on madalaim hind, millega ollakse valmis kinnisvara müüma. Kui aasta jooksul sobivaid pakkujaid ei leidu, peaks ehk hinnas veidi alla tulema. Müügile aitab kindlasti kaasa, kui kinnisvaral on realistlik turuhind.
Kinnisvaraportaalides ringi vaadates võib jääda tegelikkusest kallutatud mulje, sest müüjad võtavad hinnastamisel üksteisest eeskuju. Nii hinnatakse kortereid pahatihti üle ja tegelik müügihind ei pruugi vastata kuulutuses soovitule. Maaklerilt ja maa-ameti statistika andmebaasist tasub uurida, kui suur on piirkonnas sarnaste korterite tegelik keskmine ruutmeetrihind ja lähtuda sellest. Sama kehtib, kui soovid kinnisvara osta.
Pere elamistingimuste parandamisse tasub kindlasti investeerida. Seejuures tuleb arvestada, et kodulaen on pikaajaline finantskohustus, mis eeldab hoolikat kaalumist. Aegsasti tasub raha koguda koduvahetusega seotud ühekordseteks tehingukuludeks ja säästupuhvriks, mis aitab võimalike majanduslike tagasilöökidega toime tulla.
Lee Maripuu, Swedbanki Rahaasjade Teabekeskuse juht


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Urve Palo: koalitsioonilepe on põhimõtteliselt valmis (1)
Toimetas Lemmi Kann
Kolme erakonna kõnelused on jõudnud sinnamaale, et koalitsioonilepe on põhimõtteliselt valmis, vahendas ERR-i uudisteportaal.
Teadaolevalt jõuti eile õhtul kokkuleppele ka näiteks varem lahkhelisid tekitanud integratsiooni teemadel.
Kommenteerima neid teemasid aga ühegi erakonna esindajad praegu veel ei soostu. Erakondade juhid istuvad aga eraldi koos ning arutavad ministrikohtade jagamist.
"Võib öelda küll, et koalitsioonilepe on tegelikult valmis. Seda vaadatakse redaktsiooniliselt üle. Mõned kohad, mis tahavad võib-olla veel lõpuni vaidlemist, vaidleme ära, aga suuremas osas me tegelikult töötame seda materjali, mis on kokku kirjutatud ja teeme seda mõnusalt loetavaks," rääkis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees Urve Palo.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Jüri Ott valitsuskriisist: uuendusi on alati vaja
Urmas Lauri
Kullamaa vallavanem Jüri Ott. Foto: Urmas Lauri
Esmaspäeva õhtul soovitasid praegusesse valitsuskoalitsiooni kuuluvad Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit Reformierakonna juhist peaminister Taavi Rõivasel tagasi astuda ja teatasid konsultatsioonide alustamisest uue valitsuliidu moodustamiseks.
Peaminister Taavi Rõivas teatas täna, et ei kavatse ise tagasi astuda ning soovib oma oma seisukohtade kaitseks võitlusse asuda. „Kavatsen võidelda parempoolse Eesti eest,“ rõhutas Rõivas.
„Ma arvan, et uuendusi on alati vaja,“ ütles Kullamaa vallavanem Jüri Ott. „Reformierakond on hästi valitsenud, aga viimasel ajal tekkis seisak ja peataolek, pole suudetud omavahel koalitsioonis normaalselt suhelda.“
Oti sõnul on tervitatav, et uue valitsusliidu koostamiseks peetakse juba läbirääkimisi.
„Maksupoliitika, regionaalpoliitika, ka haridus on teemad millele valitsusliit rõhku peaks panema,“ arutles Ott.
Valitsuse vahetus Oti hinnangul haldusreformi kulgu eriti ei mõjuta. „Suund, mis [haldusreformis] on valitud, on ju õige,“ nentis vallavanem Ott ja lisas, et väikesel vallal on raske toime tulla. „Ainult küsimus on selles, et valdadel peaks olema rohkem otsustamisõigust, samuti tuleks jutt sundliitmisest jätta tahaplaanile.“
Jüri Ott usub, et uuest võimalikust Keskerakonna, sotsiaaldemokraatide ja IRLi valitsusliidust võib asja tulla. „Et tekib olukord, kus vaadatakse seisak üle,“ arutles Ott. „Praegu räägib Keskerakond astmelisest tulumaksust ja uues valitsusliidus on vähemalt võimalus, et tekib sellel teemal diskussioon. Reformierakond pole maksude teemat olnud nõus arutama.“
„Tahan toonitada, et uus koalitsioon peaks vaatama üle toetused ettevõtetele, kes ekspordivad,“ ütles Ott. „Läti ja Leedu toetavad oma ettevõtteid palju rohkem. See, et hiinlased olid Riias peaministri tasemel, näitab, kuhu nad [Läti] on jõudnud.“
Tavainimese elu valitsuse vahetus Oti sõnul ei muuda. „Valitsusel on tegemist eesitsumiseks valmistumaisega. Selge on see, et ka uue koalitsiooni jaoks on riigikaitse olulisim, kuid IRL ja sotsid on lubanud tõsta aruteluilauale ka elanikonna vähendamise teema.“
„Kes on kaua võimul olnud, arvab, et asi on korras, kuid numbrid näitavad, et see pole nii,“ lõpetas Kullamaa vallavanem Jüri Ott.


authors:
Lääne Elu
Edward Lucas

title: Edward Lucas: ärge boikottige Trumpi

maintext:
Edward Lucas: ärge boikottige Trumpi
Edward Lucas / BNS
Üks demokraatia tunnuseid on, et mõnikord tuleb leppida kaotusega. Lüüasaamine tundub alati ebaõiglasena ja selles on lihtne süüdistada vastaspoole ebaausat taktikat. Donald Trumpi kriitikud teevad õigesti, kui alustavad tööd järgmiste valimiste võitmiseks (ehkki minu soovitus neile oleks alustada arutelu selle üle, mis läks valesti), kirjutab Edward Lucas (pildil).
Trumpi administratsiooni boikottimine oleks samas enesekeskne ja kontraproduktiivne. Ma juba kuulen inimesi seda propageerimas, kasutades sõnu "kollaboratsioon" ja "Vichy". Väidetakse, et me ei peaks nende lurjustega läbi käima. Välismaal jutlustavad nad isolatsionismi, protektsionismi ja sõbralikke sidemeid autokraatidega. Kodumaal praktiseerivad nad varjatult valgete rahvuslust. Sellest järeldub, et igaüks, kes nendega läbi käib, pole millegi poolest parem.
See võib olla psühholoogiliselt rahuldust pakkuv, ehkki ma väidaksin, et meie poliitilises süsteemis juba vohab eneseimetlus ja upsakus ning nende süvendamine ei lahenda midagi.
Lisaks on see kontraproduktiivne. Demokraatia säilimiseks on vaja seda, et kaotajad näitaksid üles suuremeelsust ja tsiviliseeritust. Lõppude lõpuks ootame me vastaspoolelt just seda ning meie protestid on mõjusamad, kui me näitame, et me aktsepteerime mängureegleid.
Teiseks, Ühendriigid on midagi enamat oma relvajõudude ülemjuhatajast. Riigil on tugevad institutsioonid. Me peame lävima nende USA süsteemi osadega: loodetavasti on nad olemas veel kaua pärast seda, kui härra Trumpi biograafiate liigutamisest raamatupoodides päevakajaliste raamatute sektsioonist ajalooraamatutele pühendatud riiulitele on saanud ammune sündmus.
Enamgi veel, valitsus ei hakka tõenäoliselt koosnema paadunud trumpiaanidest. Riigi esimene perekond ei ole piisavalt suur ning härra Trumpi poliitiline kompass on viimastel aastatel liikunud sedavõrd vabalt, et tema lähenemise täpne defineerimine kujuneb raskeks. On küllaltki tõenäoline, et leiame uue valitsuse koosseisust tuntud vabariiklasi, sealhulgas eelmise Bushi administratsiooni veterane. Kui eurooplased olid valmis nendega toona suhtlema, siis miks peaksime neist nüüd kõrvale hoidma?
Hirmukülvajatel võib tõesti õigus olla ning Ühendriigid võivad olla teel fašismi. Samuti võib juhtuda, et ausad ja kohusetundlikud ametnikud hakkavad massiliselt ametist lahkuma selle asemel, et viia ellu korraldusi, mida nad peavad põhiseadusvastasteks (nagu piinamine või USA kodanike järele nuhkimine). Uue valitsuse välispoliitika võib osutuda sedavõrd laiduväärseks ja mõistlikule kriitikale niivõrd immuunseks, et tugeval Atlandi-üleste suhete pooldajal ei jää muud üle, kui sellele avalikult vastu seista. See saaks teoks näiteks siis, kui Trumpi valitsus püüaks sõlmida Vladimir Putiniga "suurt tehingut", hüljates NATO ja määrates Ida-Euroopa Vene mõjusfääri.
Praegu on sellest veel vara rääkida. Samuti on võimalik (ja minu hinnangul tõenäolisem), et härra Trump avastab, et liitlasteta on Washingtonis (või välismaal) millegi kordasaatmine pea võimatu ja jääb suuresti sõltuma vabariiklaste kogenud välispoliitika asjatundjatest ning Washingtoni kurikuulus imav kliima neelab valimiskampaania viimsegi auruvine.
Sel juhul ajaksime asju lihtsalt ühe järjekordse administratsiooniga: oleme viimastel aastakümnetel üle elanud nii mõnegi viletsa valitsuse.
Asi ei ole niivõrd selles, et härra Trump võib kujuneda eriti halvaks, kuivõrd selles, et Lääs on praegu varasemast palju nõrgem ja seda põhjustel, mida me alati ei mõista.
Meil on tõelised konkurendid. Islam kujutab endast ideoloogilist väljakutset Lääne liberalismile paljudes maailma paikades (muuhulgas mõnede elanikkonnakihtide seas meie endi riikides). Hiina on pikas perspektiivis kaugelt tõsisem geopoliitiline rivaal kui omaaegne Nõukogude Liit. Me oleme võlgades, lõhenenud ja ülekoormatud. Seda enam on põhjust hoida ühte, nii tihedalt ja kaua kui võimalik.
***
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute "Uus külm sõda" ja "Pettus" autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Keskerakond, IRL ja SDE alustavad täna võimuliidu loomisega (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Viimastel päevadel on Jüri Ratasest räägitus kui uuest peaministrist. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakond, Isamaa ja Res Publica Liit ning Sotsiaaldemokraatlik erakond alustavad koalitsiooni moodustamiseks konsultatsioone, teatasid kolme erakonna pressiesindajad ühiselt.
Keskerakonna, IRLi ja SDE esimehed Jüri Ratas, Margus Tsahkna ja Jevgeni Ossinovski alustavad täna konsultatsioone, et moodustada Eestile tugev ja teovõimeline valitsus.
Koalitsioonikõnelused algavad täna Eesti Teaduste Akadeemias aadressil Kohtu 6. Esimene pressikonverents kohtumiste üldraamistiku ning eesmärkide kohta antakse samas kohas algusega kell 19.30.


maintext:
Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu kiri riigikogule: meid tahetakse kahekordselt pügada
Eesti Hotellide ja Restoranide Liit saatis täna kõigile riigikogu liikmete kirja ettepanekuga lükata majutusasutuste käibemaksu kavandatav järsk tõus edasi, kuna vigaste otsuste hinnad on mitmeid kordi suuremad kui majutusasutuste käibemaksu tõstmisest soovitav tulu.
Järgneb pöördumise tekst:
Austatud Eesti Vabariigi Riigikogu liikmed!
02.11.2016 Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu (EHRL) nimel pöördume teie poole ettepanekuga lükata edasi majutusasutuste käibemaksu kavandatav järsk tõus, mis on planeeritud jõustuma alates 2017. aasta 1. jaanuarist.
Oluline on meenutada, et leevendamaks käibemaksu tõusu mõju majandusharule, lubas Vabariigi Valitsus seejuures majutusasutustele konkreetseid toetusmeetmeid (nt lubati toetada energiasäästlikkuse projekte) 6 miljoni euro ulatuses.
EHRL tunnustab kõiki Riigikogu ja valitsuse liikmeid, kes pidasid 2015. aasta kevadel toimunud debatis võimalikuks ettevõtjate huvide eest seista. Käesolevaga rõhutame siiski, et ükski turismimajanduses tegutsevaid ettevõtteid koondav erialaliit ei ole antud otsust mitte kunagi heaks kiitnud. Veelgi enam, ettevõtlusorganisatsioonide andmetel ei ole 2017. aasta riigieelarves arvestatud ka lubatud toetusmeetmete ehk 6 miljoni euroga. Seetõttu tundub ettevõtjatele, et neid üritatakse pügada kaks korda.
Turistid jõuavad esmajoones Tallinna kesklinna
Kuigi mõned Vabariigi Valitsuse liikmed armastavad võimendada rõõmusõnumeid turismitööstuse tippajast, siis tegelikkuses puudutab positiivne statistika suures osas Tallinna kesklinna majutusasutusi, samal ajal kui probleemid väljaspool pealinna vaid süvenevad. 80 protsenti Eestit külastatavatest turistidest teevad oma kulutused Tallinnas ja Harjumaal. Enamik suuremaid maakondi on viimastel aastatel kaotanud välisturiste vaatamata sellele, et koostöös EAS-i meeskonnaga tehakse piirkondade atraktiivsemaks muutmisel tõsist tööd. Välisturistide ja neid teenindavate ettevõtjate pidev täiendav maksustamine kahjustab otseselt Eesti majanduse rahvusvahelist konkurentsivõimet. Kusjuures väljaspool Tallinnat tegutsevate ettevõtjate näol on tegemist valdavalt Eesti kapitalil põhinevate väikefirmadega, kes ei pruugi selliseid maksutõuse üle elada.
Siseriiklikku transpordikorraldust puudutavad läbimõtlemata ja kohati piinlikud riiklikud otsused on turismistööstust niigi nõrgestanud, rääkimata sellest, et vigaste otsuste hinnad on mitmeid kordi suuremad kui majutusasutuste käibemaksu tõstmisest soovitav tulu. Kehvasti ajastatud ja ennatlikust otsusest tingitud majandusliku kahju suurus selgub alles 2018. aastal, kuna Eesti Euroopa Liidu eesistumine 2017. aastal loob ühekordsed eeldused turismi kasvuks sel perioodil.
Vaatamata majutus- ja toitlusasutuste järjest paranevale maksudistsipliinile ning heale koostööle Maksu- ja Tolliametiga seisab sektorist saadav maksulaekumine käesoleval aastal sisuliselt paigal. Täiendavat maksutõusu ei ole majutusasutustel võimalik kliendile edasi veeretada ning need kulutused võetakse sisse kohustuste poolel, mille kandmine ei ole kõigil ettevõtetel kahjuks võimalik.
Kujunenud olukorras pöördume Riigikogu fraktsioonide poole ettepanekuga lükata majutusasutuste käibemaksu tõus edasi. Oleme valmis esimesel võimalusel ja teile sobival ajal kohtuma kõigi teemast huvitatud fraktsioonide esindajatega, et kirjas toodud põhjendusi täiendavalt selgitada.
Lugupidamisega,
Verni Loodmaa
EHRL, juhatuse esimees
Maarika Liivamägi
EHRL, tegevjuht
Külli Karing
Eesti Turismifirmade Liit, president
Aire Tohver
Eesti Spaaliit, juhataja


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Karilaid ehitaks majandusministrina raudtee Haapsaluni (10)
Refereerinud Kristjan Kosk
Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Postimees kirjutab, et keskerakondlane Jaanus Karilaid ehitaks majandusministrina raudtee Haapsaluni.
„Erastamise kõrval tuleks üle vaadata ka Rail Balticu suurprojekt. Kas on kasulikum see hoopis läbi Tartu viia või mõelda selle peale, et kõik maakondade raudteeliinid korraga välja arendada – nii Haapsalu suunal kui ka kiirliin ka Pärnu suunal,” kirjeldas Karilaid.
„Ma olen viimased aasta aega tegelenud parvlaevasaaga lahti harutamisega ja nende probleemidega – kui aeglane seal on olnud ministripoolne juhtimine nii eelmiste kui praeguste poolt,” kirjeldas Karilaid. Tema hinnangul vajab majandusministri valdusala selles osas kindlasti ülevaatamist.
Tänaõhtustel koalitsiooniläbirääkimistel võtavad võimuliitu moodustama asunud IRL, SDE ja KE suure tõenäosusega üles ka majandusteemad – valdkonna, mille ühe ministrikandidaadina on kuluaarides välja pakutud Karilaidi, kellel on terve rida ideid selles osas, mis muutmist vajab.


title: Garri Raagmaa: geograafi õudusunenägu

maintext:
Garri Raagmaa: geograafi õudusunenägu
Keskuslinnast sõltub kogu ta tagamaa käekäik. Praegu on aga enamik maavaldu andnud liitumisläbirääkimistel maakonnalinnadele korvi. Praegune haldusreform viib selleni, et maakonnas korralike teenuste arendamise asemel pannakse liitumiste preemiaraha "oma" ujulatesse ja spordihoonetesse, millele siis neid pooltühjalt pidades igavesti peale makstakse, kirjutab majandusgeograaf Garri Raagmaa Postimehes.
Riigikohus arutab haldusreformi kaasust ja uus minister kujundab seisukohta. Seega võiks ju loota, et koera saba jupikaupa raiumise asemel saaks selle ehk ühe korraga ära teha. Nii nagu plaanitakse Saaremaal, kus on kujunemas tervet saart haarav kohalik omavalitsus (KOV). Tubli! Mujal Eesti üritab enamik omavalitsusjuhte oma võimupiskust ikka kinni hoida. No et kolme-nelja kaupa liitudes saab endale ehk ikka mõne ameti. Maakonna tasandil liitudes pole ju enamikul lootust tööd saada. Nii lihtne see vist ongi.
Eestis käimasoleva reformi käigus kaardi peale eriti ei vaadata. Aga tuleks! Nii mõneski kohas mõjutab liitumisi rohkem juhtide isiklik sõprus või vihavaen kui inimeste liikumine või kohatunnetus. Mõni üritab kokku ajada suuremat preemiaraha. Nii on kohati tulemuseks geograafi õudusunenägu, mille kõrval ka 1950. aastal kokku klopsitud 39 stalinistliku rajooni piirid olid üsna loogilised.
Kui ilmtingimata peab haldusreformiga Lätit tegema ja kümmekonnaks aastaks ajutised vallad kokku klopsima, siis tuleb vähemalt uues KOVi finantsmudelis eraldada keskuslinnadele lisaeelarve, et rahastada kogu piirkonna elanike ja ettevõtete jaoks vajalikke teenuseid ning teha korda tänavad ja linnasüdamed, mida kasutavad kogu tagamaa elanikud. Meil tasuks ometi välja saada ida kultuuriruumist, kus jutus on kombeks taotleda parimat, kuid välja kukub nii nagu alati. Sest enda ja teiste kogemusest ei õpita ning vigu korratakse taas ja taas. Jätaks selle nõukogude ajal ära proovitud ja ebaõnnestunud etapi vahele. Ja teeks lätlase asemel kohe saarlast!
Täismahus artiklit saab Postimehest lugeda siit.


maintext:
Naiskoor Kaasike läheb Prahasse jõululaulufestivalile
Urmas Lauri
Sirje Kaasik oma laulikuga "Tedretäpid". Foto: Arvo Tarmula Haapsalu naiskoor Kaasike osaleb selle nädala lõpus Praha jõululaulude festivalil.
Festivaliks on kooril ette valmistatud pooletunnine kava. „12 laulu, viis neist on minu omad,“ ütles ka laululoojana tuntust kogunud Sirje Kaasik.
Praha poole asub Kaasike teele neljapäeva öösel kell kolm, tagasi koju jõutakse pühapäeval. „Meid on 19 lauljat minemas, kõik Kaasikese liikmed ei saa kahjuks kaasa tulla,“ nentis Kaasik.
Kaasikesel on festivaliülesastumine reede õhtul, laupäeval esinetakse kirikutes.
„Me läheme rohkem vaatama teisi,“ hindas Kaasik oma koori võiduvõimalusi. „Eile oli meil viimane proov, lauljad on tahtmist täis küll. Mina küll ei pabista, küllap ta tuleb.“
Festivalil Prague Advent Choral Meeting 2016 osalevad koorid Ungarist, Leedust, Lätist, Venemaalt, Saksamaalt, Austriast, Šveitsist, Iirimaalt, Suurbritanniast, Belgiast, Itaaliast, Taanist, Sloveeniast, Slovakkiast, Prantsumaalt ja Soomest.
Eestist osalevad festivalil lisaks Kaasikesele ka Eesti Politseikoor / Chorus Menticum, Tallinna Ülikooli meeskoor ja Tartu segakoor Hansa.
Kaasikesel läheb 21. tegevusaasta ning Praha festival on esimene, kus koor osaleb. Esimeseks välisreisiks Tšehhi tuur neile siiski ei ole. „Oleme käinud Soome-Eesti laulupeol,“ meenutas kümme aastat koori juhendanud Sirje Kaasik.


authors:
Lääne Elu
Tanel Tenson
Tartu Ülikooli Professor

maintext:
Teadlane: antibiootikumiresistentsus on tõsiseks ohuks inimeste tervisele
Tanel Tenson, Tartu Ülikooli professor
Antibiootikumide kasutamisest ja sellega kaasnevast antibiootikumiresistentsusest räägitakse eelkõige seoses inimeste ravimisega. Probleemistik on aga oluliselt laiem, kuna antibiootikumide suhtes resistentsed bakterid võivad inimorganismi jõuda ka loomakasvatusest ja keskkonnast, kirjutab Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi professor Tanel Tenson.
Antibiootikumid on üks tänapäeva meditsiini võimsamaid tööriistu. Kui antibiootikumid enam ei toimi, siis on paljud nakkushaigused väga raskete tagajärgedega. See ongi põhjus, miks oleme mures, et see ravimigrupp meil ka edaspidi kasutada oleks. Antibiootikumid pidurdavad bakterite kasvu meie kehas. Samas võivad bakterid muutuda selliselt, et antibiootikumid neile enam ei toimi, tekib antibiootikumiresistentsus. Seejuures, mida rohkem me antibiootikume kasutame, seda kiiremini resistentsus tekib.
Resistentseid baktereid rohkem, uusi tõhusaid ravimeid vähem
Valdav enamus antibiootikume töötati välja 1930.-1960. aastatel. Ja juba varsti peale antibiootikumide kasutuselevõttu täheldati ka resistentsuse teket. Esialgu probleemi ei tekkinud, kuna resistentse nakkuse puhul oli raviks mitmeid alternatiive. Esimene suurem probleem kerkis teravalt esile 1980ndate aastate lõpul – 1990ndate aastate alguses, mil avastati levinud bakteri Staphylococcus aureuse resistentsus talle seni mõjunud antibiootikumi suhtes.
Võrreldes muu maailmaga oleme Eestis kasutanud antibiootikume mõistlikult ja resistentsuse tasemed on meil olnud suhteliselt madalad. Foto: pixabay.com
Staphylococcus aureus on haigustekitaja, kelle võime pärast raskemat operatsiooni saada oma kehasse haiglast. Raviks kasutatav antibiootikum on sellisel juhul tavaliselt metitsilliin. Paraku tõusis resistentsus sellele antibiootikumile väga kõrgele tasemele. Näiteks täheldasid mitmed USA haiglad, et isegi 40 kuni 50 protsenti haigusjuhtudest ei allu määratud ravile. Metitsilliiniresistentse Staphylococcus aureuse vastu jäi arsenali veel ainult üks antibiootikum – vankomütsiin. Paraku oli tõusuteel resistentsus ka selle antibiootikumi suhtes. Oli oht, et tekivad bakterid, kes ei allu enam ühelegi antibiootikumile, mistõttu võiksid suuremad operatsioonid viia tihti ravimatu haiguse ja surmani.
Õnneks sellist multiresistentset haigusetekitajat tol hetkel ei tekkinud. Praeguseks on resistentsete Staphylococcus aureuse nakkuste hulk vähenenud ning välja on töötatud uued antibiootikumid, mis on kasutatavad selle haigustekitaja vastu. Paraku on teisi bakteriliike, kelle puhul resistentsuse kõrge tase muret valmistab. Näiteks meie sooles elav tavaline ja enamasti täiesti kahjutu bakter soolekepike, võib teatud juhul ka raskeid haiguseid põhjustada. Resistentsuse tase on tõusuteel ja paraku ei ole lähiajal oodata uusi ravimeid, mis selle bakteriliigi vastu efektiivsed oleksid.
Resistentsus levib ka loomakasvatuses ja keskkonnas
Üldiselt seonduvad antibiootikumid meie meeles haigete inimeste ravimisega. Vähem teatakse, et üle poole maailmas toodetud antibiootikumide kogusest kasutatakse loomakasvatuses. Ja seal, kus antibiootikume kasutatakse, tekib ka resistentsus.
Antibiootikumiravile allumatud bakterid võivad inimorganismi jõuda ka loomakasvatusest või keskkonnast.
Antibiootikumiravile allumatud bakterid võivad inimorganismi jõuda ka loomakasvatusest või keskkonnast.
Paraku levib loomakasvatuses tekkinud resistentsus edasi inimestele. Võimalikke levikuteid on mitmeid. Näiteks võivad resistentsed bakterid kanduda loomadelt üle farmitöötajatele. Ja kui loom on nakatunud resistentsete bakteritega, võib neid leida ka toodangust. Kuna lihatooteid tarbitakse reeglina kuumtöödeldult, hoitakse sellega ära ka resistentsuse levik nende kaudu. Kuid levikuteid on ka väljaspool meditsiini. Näiteks ei lagune paljud ravimid meie kehas, vaid väljuvad neerude kaudu ja satuvad reoveesüsteemi. Nii satuvad sinna ka meie sooles elavad bakterid. Seepärast vajame ravimijääkide ja resistentsete bakterite seiret nii keskkonnas kui ka näiteks reoveepuhastites.
Resistentsete bakterite levikut kiirendavad kaubandus ja turism
Maailmas üha kasvava antibiootikumiresistentsuse ohu tõttu pühendatakse igal aastal novembris üks nädal sellele probleemile tähelepanu juhtimiseks. Seega on kohane küsida, kas midagi on viimase aasta jooksul muutunud? Tõepoolest, on tehtud oluline hoiatav avastus. Paljude haiguste ravimiseks kasutatakse nö viimase võimalusena antibiootikumi kolistiin. Siiani arvati, et resistentsus sellele antibiootikumile tekib aeglaselt. 2015. aasta novembris avaldati aga artikkel, milles kirjeldatakse kolistiini resistentsusgeeni, mis võib väga efektiivselt ühelt bakterilt teisele liikuda.
See tähelepanek tehti Lõuna-Hiinas, kus üldine resistentsuse tase erinevatele antibiootikumidele on juba päris kõrge. Kolistiiniresistentsus kätkeb seal suurt ohtu. Seejuures näitasid uuringud olulist rolli resistentsuse tekkel just loomakasvatusel. Loomadelt ja loomakasvatusest võetud proovidest sisaldas kolistiini resistentsusgeeni 20%, inimeselt võetud proovidest aga alla protsendi. Seega näeme suure tõenäosusega loomakasvatuses tekkinud resistentsuse liikumist inimesele.
Pärast esialgset kirjeldamist on leitud kolistiini resistentsusgeeni erinevatest riikidest üle maailma, ka Eestist. Tõepoolest, üle maailma liiguvad inimesed ja kaubad ning nendega koos ka bakterid sh resistentsed bakterid.
Antibiootikumide mõistlik kasutamine on ühine vastutus
Kuna maailmas on see aga üha kasvav probleem peame siiski pingutama ka Eestis. Ühelt poolt selleks, et antibiootikumide kasutamise madalat taset hoida, teisalt olema valmis, et resistentsed organismid meile muust maailmast sisse tungivad. Antibiootikumide tõhususe ja toime säilitamisel on oluline roll igal inimesel.
Tanel Tenson, Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi professor
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Maailma Loomaterviseorganisatsiooni (OIE) koostöös toimub 14.-20. novembrini ülemaailmne antibiootikuminädal, mis kutsub vastutustundlikkusele antibiootikumide tarvitamisel.


maintext:
Rahvaküsitlus Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva valla ühinemise kohta Lääne-Nigula vallas
Rahvaküsitlus Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva valla ühinemise asjus on Lääne-Nigula vallas 18.–20. novembrini 2016. Küsitluspunktid on avatud kõigil hääletuspäevadel kell 9–17.
Küsitlusel saavad osaleda isikud, kes on rahvaküsitluse ajaks saanud vähemalt 16aastaseks ning kelle elukoht on rahvastikuregistri andmeil Lääne-Nigula vald.
Lääne-Nigula vallas asub 4 küsitluspunkti.
1. Küsitluspunkt nr 1 (piiridesse kuuluvad Taebla alevik, Kadarpiku küla, Kedre küla, Kirimäe küla, Koela küla, Leediküla küla, Nigula küla, Nihka küla, Pälli küla, Tagavere küla, Turvalepa küla, Võntküla küla, Väänla küla), asukoht Haapsalu mnt 6, Taebla alevik (Lääne-Nigula vallavalitsus).
Komisjoni kontakttelefon 5331 5157.
Samas küsitluspunktis saavad hääletada isikud, kelle elukoha andmed on Eesti rahvastikuregistrisse kantud omavalitsusüksuse täpsusega.
2. Küsitluspunkt nr 2 (piiridesse kuuluvad Palivere alevik, Allikmaa küla, Luigu küla, Vidruka küla), asukoht Raba tn 2, Palivere alevik (Palivere raamatukogu). Komisjoni kontakttelefon 479 4358.
3. Küsitluspunkt nr 3 (piiridesse kuuluvad Jaakna küla, Kuijõe küla, Piirsalu küla, Risti alevik, Rõuma küla), asukoht Tallinna mnt 4, Risti alevik (Risti teeninduskeskus). Komisjoni kontakttelefon 5341 6266.
4. Küsitluspunkt nr 4 (piiridesse kuuluvad Auaste küla, Ingküla küla, Jalukse küla, Keedika küla, Kärbla küla, Linnamäe küla, Niibi küla, Oru küla, Mõisaküla küla, Salajõe küla, Saunja küla, Seljaküla küla, Soolu küla, Uugla küla, Vedra küla), asukoht Linnamäe küla (Oru teeninduskeskus). Komisjoni kontakttelefon 5395 9729.
Elektrooniliselt saab hääletada veebilehel https://www.volis.ee ööpäev ringi alates 14. novembrist kell 9 kuni 15. novembrini kell 20. Hääletada saab ID-kaardi või mobiil-ID abil.
Toimub ka kodus hääletamine. Kodus hääletamiseks esitab küsitluses osaleja elukohajärgsele valla- või linnavalitsusele või komisjonile küsitluslehe kodus täitmise taotluse hiljemalt kolm tundi enne küsitluskoha sulgemist küsitluse viimasel päeval (20. novembril 2016). Küsitluses osaleja võib esitada kodus hääletamise taotluse ka telefoni teel.
Lääne-Nigula Vallavalitsus


authors: Tervisesüsteemi Arendamise Osakonna Nõunik

maintext:
Triin Habicht: milline koht on tervishoius „inimesekesksusel“?
Triin Habicht, tervisesüsteemi arendamise osakonna nõunik
Inimesekeskne, patsiendikeskne, kliendikeskne, kasutajakeskne – kuuleme neid mõisteid igapäevaselt üha rohkem, sageli mõtlemata, mis ühe või teise sõna taga peitub ja mida see tervishoiusüsteemis tähendab. Inimesekeskse lähenemise kasuks tervishoius räägivad eetika kõrval ka ratsionaalsed majanduslikud argumendid, kirjutab Triin Habicht tervishoiusüsteemi arendamise osakonnast.
Siin ja edaspidi räägime just inimesekesksest tervishoiust, sest see on erinevatest variantidest kõige terviklikum – võtab arvesse inimest kui tervikut, mitte üksnes konkreetset seisundit ja sümptomit. Inimesest lähtudes arvestame ka inimese eelistusi, heaolu ja laiemalt ka sotsiaalset ning kultuurilist tausta.
Kaasaegse meditsiini ja tervishoiukorralduse arenedes on lähtekohaks seni olnud “keskmine patsient” ja süsteem on üles ehitatud nii, et see vastaks tervishoiuasutuste ja tervishoiutöötajate parimale teadmisele. Inimesekeskselt on püütud läheneda näiteks erinevates vaimse tervise teenustes, dementsuse käsitluses ja sotsiaalteenuste korralduses. Kogu tervishoiusüsteemi tasemel on inimesest lähtumine päevakorda tõusnud üsna hiljuti ja alles arengujärgus.
Seega pole inimesekesksel tervishoiul ühest definitsiooni, vaid see tähendab just seda, mida abivajav inimene eelistab ning vajab. See, mis ühele inimesele on parim, ei pruugi teisele üldsegi sobida. Ja kõik võib muutuda ajas, täpselt nii nagu muutuvad ajas ka inimese vajadused. Võib öelda, et see on viis mõelda ja tegutseda nii, et tervishoiu- ja sotsiaalteenust saav inimene ja tema pere ning kogukond on võrdsed partnerid. Seda kõike selleks, et abi vastaks inimese vajadustele ja saavutatud oleks parim tulemus.
Tõenduspõhine vajab ka inimesele keskendumist
Kindlasti ei tähenda inimesekeskne abi seda, et antakse alati seda, mida inimene küsib. Abi osutades tuleb arvestada inimeste eesmärkide, väärtuste, perekondliku seisu, sotsiaalmajandusliku tausta ja eluviisidega – nähes iga inimest unikaalsena ja tegutsedes temaga koos, et leida ühiselt sobivaim lahendus. Olgu siinkohal pakutud üks paljudest võimalustest detailsemalt lahti mõtestada, millised on põhimõtted inimesekeskse abi osutamisel:
pakutakse väärikust, austust ja pühendumust;
hooldus, tugi ja ravi on koordineeritud;
hooldus, tugi ja ravi on personaliseeritud;
inimesele pakutakse tuge, et märgata ja arendada tema enda tugevusi ja võimeid, mis võimaldavad tal elada iseseisvalt ja täisväärtuslikult.
Tundub keeruline ja segadust tekitav? Seda eriti meditsiinis, kus on aastakümneid püüeldud tõenduspõhisuse ja ravistandardite suunas. Tõenduspõhine meditsiin ja inimesekesksus ei ole aga üksteisele vastanduvad, vaid täiendavad üksteist. Teadlased on soovitanud (Price et al 2015) mõelda neist kui jalgratta kahest rattast. Mõlemad peavad olema kasutamiseks täis ainest, hästi ühendatud, õlitatud ja töötama tasakaalus nii, et neid suunab sõitja, kel on selge visioon, kuhu on vaja jõuda.
Inimesest lähtumise kasuks räägivad ka majanduslikud argumendid. Paljud inimesed on tänapäeval valmis võtma aktiivsema rolli oma tervise eest hoolitsemisel. Aktiivsem kaasatus viib aga parema patsiendikogemuse ja ravi tulemuseni läbi paremini järgitud ravisoovituste (nt ravimite võtmine) ja valmisoleku oma eluviise muuta. Vähenema peaks ka vajadus nt haiglaravi, kiirabi väljakutsete ja erakorralise meditsiini osakonna külastuste järele ning see pigem asenduks mõtestatuma abiga. Kasu saavad ka tervishoiutöötajad, kellel paranevad tööga rahulolu, emotsionaalne tasakaal ja tunne, et ollakse midagi saavutanud. Näiteks, Rootsi eakate inimesekeskne teenuste korraldamise mudel Esther, mis on rahvusvaheliselt oma heade tulemuste tõttu palju tähelepanu saanud, langetas üle 65-aastaste korduvaid hospitaliseerimisi 17,4%-lt aastal 2012 15,9%-le aastaks 2014. Langus oli suuremgi Tranåsi piirkonnas (12,1%-le), kus rakendati samal ajal ka uut “Tere tulemast koju” toetavat teenusmudelit
WHO lõi inimesekesksusele eraldi strateegia
Inimesekesksuse aktuaalsust tänapäevases tervishoiukorralduses aitab mõista eelmisel aastal valminud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ülemaailmne strateegia inimesekesksetest ja integreeritud tervishoiuteenustest. Vajadus sellise strateegia järele tulenes viimaste aastakümnete kogemustest ja arusaamast, et tuleviku väljakutsetele – olgu selleks vananev elanikkond, mittenakkuslike haiguste suurenev koormus või ka Ebola-sarnaste nakkushaiguste ootamatu levik – vastamiseks ei piisa senisest tervishoiukorraldusest. Muutuma peab rahastamine, tervishoiu juhtimine ja teenuste korraldus, sest harjumuspäraselt jätkates ei ole võimalik saavutada oluliselt paremaid tulemusi.
WHO-l ei ole paraku välja pakkuda lihtsaid ja standardiseeritud lahendusi. Iga riigi tervishoiusüsteem on eriline ja seetõttu universaalsed lahendused ei tööta. Ühtsed on küll põhimõtted, millest süsteem peab lähtuma ja samuti arengusuunad, mille poole liikuda. Lahendused – kuidas midagi teha – tuleb siiski igal riigil endal välja töötada.
Rahvusvaheline konsensus on siiski olemas selles, et sõltumata riigi arengutasemest ja kohalikest oludest, on inimesekeskse süsteemi vundamendiks hästi toimiv ja tugev esmatasandi tervishoid. Kindel on ka see, et nii rahastamise kui tervishoiu teenuste osutamise korraldus peab tulevikku vaatavalt tervikuna muutuma. Muutuma esmatasandi ja kogukonna kesksemaks, paindlikumaks, olema kohandatav iga inimese vajadustele ning seadma esikohale igakülgse abi väljaspool haiglat ja hooldekodu. Võib küll nii kuulda kui lugeda, et patsiendid tahavad käia perearstil, eriarstil, EMOs, kutsuda kiirabi, saada haiglasse, lasta end uurida, surra intensiivravis… Need on siiski sümptomid, mille avaldumise põhjus võib hoopiski peituda tänase tervishoiukorralduse väheses inimesekesksuses. Inimese ootus on ju tegelikult olla terve alates turvalisest ja rahulikust sünnist kuni väärika surmani kõrges vanuses ja ümbritsetuna oma perest.
Triin Habicht, tervisesüsteemi arendamise osakonna nõunik


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Politsei: Aulepas ja Martnas tegutsesid vargad
Toimetanud Kaire Reiljan
5. novembril kella 17 paiku avastati, et Noarootsi vallas Aulepa külas on talust varastatud murutraktor, mootorsaag ja teisi tööriistu. Kahju on 4600 eurot.
4. novembril avastati, et Martnas Kooli teel on korterist varastatud sülearvuti, mobiiltelefon ja teisi esemeid. Kahju on 665 eurot ja 50 senti.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Frankie Animal esitleb Haapsalus oma vinüülplaati
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Reedel jõuab Haapsallu Eesti üks hinnatumaid indie-rock ansambleid Frankie Animal (pildil), et anda siin oma uue vinüülplaadi „The Backbeat” esitluskontsert.
Debüütplaat ilmus kevadel, aga esitlustuur algas Kuressaares. Jätkati kontsertidega Tallinnas, Pärnus, Tartus, Rakveres ja Viljandis. Nüüd sellel reedel jõutakse esimest korda Haapsallu ja antakse akustiline kontsert kultuurikeskuse kohvikus.
Hiljuti andis Frankie Animal välja ka uue muusikavideo loole “The Pipers”. “Meil polnudki ühtegi korralikku muusikavideot uuemast materjalist. Idee teha just sellele loole video tuli fotograaf Ken Oja poolt. Et lugu räägib kiusatustest noorte inimeste elus ning sellest, kas või kuidas neile järele anda, siis üritasime seda ka videos edasi kanda,” räägib Frankie Animali solist Marie M. Vaigla.
Esimene tuurikontsert Kuressaares ja Pöide Pruulikojas ei olnud sugugi juhuslik valik, vaid just seal sai publik esimest korda maitsta Frankie Animali eripruuli, mil nimeks Frankie Õ. Bändi auks pruulitud jooki saab kindlasti proovida ka nüüd Haapsalus, lubasid ansambliliikmed.
“The Backbeat” vinüüliesitluse kontserdid
11.11 – Sinilind, Tallinn
12.11 – Kultuuriklubi Tempel, Pärnu
18.11 – Erinevate Tubade Klubi, Tartu
19.11 – Teatri Kohvik, Rakvere (akustiline)
25.11 – Jazzikohvik Jasm, Viljandi (akustiline)
02.12 – Kultuurikeskuse kohvik, Haapsalu (akustiline).


maintext:
Riigireformi Radar: seisaku murdmiseks vajab loodav valitsus riigireformi
Toimetanud Urmas Lauri
Riigireformil peab olema kindel koht uues koalitsioonileppes ning omavalitsused vajavad sõnumit, et haldusreform saab sisu ja ühinemised viiakse lõpuni. Samuti tuleb jätkata riigireformiga laiemalt ja uus peaminister peab võtma reformi elluviimisel juhtrolli, rõhutab Riigireformi Radari kolleegium.
“Loodav valitsus deklareerib, et nende eesmärk on tuua Eesti välja seisakust. Selleks on vaja väga head riigiaparaati – seisaku murdmise eelduseks on riigireform läbi targa riigi kujundamise,” ütles Riigireformi Radari kolleegiumi liige, riigivalitsemise ekspert Külli Taro. “Eelmise valitsuse vedamisel on hea algus tegelikult tehtud ja viga oleks riigireform kõrvale heita vaid seetõttu, et see seostub ehk liialt Reformierakonnaga. Vastupidi, Jüri Ratasel on siin võimalus hakata riigireformi strateegiliseks juhiks – roll, mida eelmine peaminister ei võtnud. Riigireformi elluviimiseks peab seda juhtima peaminister.”
Riigireformi Radari soovitus loodavale valitsusele on kokku leppida 3-5 põhimõtet, millest reformiotsuste tegemisel lähtuda ja millest üksikute ministrite või ametkondade vastuseisu tõttu ei taganeta. See aitab ennetada vaidlustesse takerdumist tehnilisemates küsimustes. Printsiip, et riigipalgaliste arv ei saa kasvada, kui kogu töötajaskond kahaneb, on üks võimalik näide taolisest kokkuleppest.
Kõige ajakriitilisem on hetkel aga haldusreform, kus iga kaotatud päev on probleemiks.
“Täna oleme olukorras, kus haldusreformiga ollakse jõutud murdepunktini ja on esimest korda võimalus, et see tõesti ka tehtud saab,” ütles Riigireformi Radari kolleegiumi liige, Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsar. “Mõnel pool käib reform täie hooga, liitumisotsused on tehtud või kohe tegemisel. Teisalt leidub küllalt ka omavalitsusi, kellel praeguses segases olukorras ei ole motivatsiooni liitumisega edasiminekuks. Kohalikud omavalitsused peavad moodustatavalt valitsuselt saama kiiresti sõnumi, et küsimused omavalitsuste ülesannetest ja rahastamisest lahendatakse ning haldusreformi ei peatata. Vastasel juhul ei jõuta tähtajaks, mis on pool aastat enne kohalike omavalitsuste valimisi ehk juba maikuus, liitumisprotsesse lõpule viia.”
Riigireformi Radar on Eesti Tööandjate Keskliidu ja mõttekoja Praxis ühine algatus, mis monitoorib riigireformi edenemist ja annab poliitikakujundajatele soovitusi. Radar annab riigireformi edenemisele hinnangu kord kvartalis, neljas hinnang avaldatakse detsembri keskel.
Riigireformi Radari kolleegiumisse kuuluvad AS Starman juhatuse esimees Aivo Adamson, mõttekoja Praxis riigivalitsemise ekspert Annika Uudelepp, ajaloolane David Vseviov, investor Heldur Meerits, Tallinna Tehnikaülikooli rektor Jaak Aaviksoo, riigivalitsemise eksperdid Külli Sarapuu ja Külli Taro, Hoolekandeteenused AS juhatuse esimees Maarjo Mändmaa, Elering AS juhatuse esimees Taavi Veskimägi, Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi professor Tiina Randma-Liiv ja Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsar.


maintext:
146 aastat tagasi algas Eestis reisirongiliiklus
Toimetanud Urmas Lauri
Balti jaam 146 aastat. Tallinna rongijaam – 1870ndate algus ja Balti jaam – november 2016. Foto: Raivo Tiikmaa
Homme, 146 aastat tagasi algas Eestis reisirongiliiklus liinil Paldiski-Tallinn-Narva ja ühtlasi avati esimene laiarööpmeline (1524 mm) rongiliin Paldiski-Tallinn-Narva-Gatšina-Tosno.
„5. novembril ehk vana kalendri järgi 24. oktoobril 1870 algas ametlikult nii reisi- kui kaubarongide liiklus Paldiski-Tallinn-Narva-Gatšina-Tosno raudteeliinil ning sellest hetkest alates oli kohalike sõitude kõrval võimalik Eestist reisirongidega Balti raudteel ka Peterburi-Varssavi või Nikolai raudteeni sõita ning omakorda nende raudteede kaudu rongiga edasi suisa keisririigi pealinna Peterburi või suurlinnadesse Varssavisse ja Moskvasse reisida,“ ütles Raudtee- ja sidemuuseumi teadur-kuraator Tõnu Tammearu.
Tallinna Linnamuuseumis (fotomuuseumis) on säilitamisel foto 1870-ndate aastate algusest, kus tollases Tallinna jaamas on Toompea ja „Pahleni” nimelise reisi-ja segarongide auruvedur B 7 taustal üles rivistunud auväärseid kodanikke.
Antud ajalooline foto on pärit albumist, mille kinkisid Balti raudtee liiklus-ala ametnikud „kõrgestiaustatud presidendile härra parun A. von der Pahlenile”.
Alexander von der Pahlen oli Balti raudtee rajaja, Balti Raudtee Seltsi esimene esimees. Raudtee rajamise eest omistas Tallinna raad Eesti raudteede „isale” von Pahlenile aukodaniku tiitli.
„Tol ajal omistati Tallinna aukodaniku tiitlit väga harva, üle paarikümne aasta ja väga üksikutele isikutele,” selgitas Tallinna Linnaarhiivi juhataja Küllo Arjakas.
„Pahlenit sellel pildil pole. Kõik isikud on tundmatud,” sõnas Küllo Arjakas. „Torukübarate ja muude peakatetega härrad pildil võivad olla kes iganes: Balti Raudtee Seltsi aktsionärid, raudteevalitsuse ametnikud, Tallinna kaupmehed jne. Tagapool perroonil on näha kahe nööbireaga vorme kandvaid raudteelasi, kellest üleõlakotte kandvad mehed on arvatavalt rongiülemad ja/või vanemkonduktorid. Samuti võib märgata uhke peakatte ja pagunitega jaama kordnikku,” täiendas Arjakas.
Eesti reisirongiliikluse tähtpäeva puhul pildistas fotograaf Raivo Tiikmaa samal kohal tänast Balti jaama (pildistatud 1. novembril).
Elron tänab ajaloolasi Küllo Arjakast ja Tõnu Tammearu ning Tallinna Linnaarhiivi, Tallinna Linnamuuseumi, Fotomuuseumi ja SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid Raudtee- ja Sidemuuseumi.
Eesti Liinirongid AS on kaubamärgi Elron (www.elron.ee) all tegutsev riigile kuuluv ühistranspordiettevõte, mis pakub Stadler FLIRT elektri- ja diiselrongidega reisijaveoteenust kõigil Eesti siseriiklikel rongiliinidel. 2015. aastal saabus 98,46% diisel- ja 99,35% elektrirongidest lõppjaama õigeaegselt. Elron plaanib 2016. aastal teenindada 6,6 miljonit reisijat. Ettevõttes on 306 töötajat.


maintext:
Töötukassa tellib 5,5 miljoni eest eesti keele koolitusi
Toimetanud Urmas Lauri
Töötukassa Haapsalu büroo. Foto: Arvo Tarmula
Töötukassa sõlmis raamlepingud eesti keele koolituste korraldamiseks kaheksa erineva koolitajaga. Lepingud sõlmiti parima pakkumuse teinud koolitusettevõtetega kolmeks aastaks. Sõlmitud raamlepingute eeldatav maksumus on 5,5 miljonit eurot.
Koolitused toimuvad pea kõigis maakondades välja arvatud Saaremaa, Hiiumaa ja Võrumaa, teatas töötukassa pressiesindaja.
Töötukassa nõukogu esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul tagavad sõlmitud lepingud töötukassa vahendatava keeleõppe kvaliteedi. Töötukassa juhatuse esimehe Meelis Paaveli sõnul on see siiani mahukaim eesti keele koolituse hange, mis Eestis on läbi viidud.
Koolituse pearõhk on tööotsijate eesti keele oskuse arendamisel ning eesti keele tasemeeksamiks, keeleoskustase A2, B1, B2, ettevalmistamisel. Lepingu raames võib lisaks tellida eesti keele koolitust, mis aitab koolitatavatel arendada oma erialase eesti keele oskusi või valmistuda konkreetse eriala kutseeksami sooritamiseks eesti keeles.
Töötukassa kaudu on 2014. ja 2015. aastal alustanud eesti keele koolitustel osalemist vastavalt 1052 ja 1443 inimest.
Lisaks pakub töötukassa jätkuvalt suuremas mahus ja paindlikel tingimustel eesti keele koolitusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) toel nendele, kes on töö kaotanud Ida-Virumaa suurkoondamiste käigus 01.08.2015-01.05.2016 ettevõtetest AS Eesti Energia, AS Nitrofert või AS Viru Keemia Grupp või nende tütarettevõtetest.
Eesti keele koolitusel saavad osaleda nii töötud kui ka töötavad inimesed ning järjest on võimalik osaleda mitmel erineva keeleoskustaseme kursusel.
Läänemaal on koolitataid 60, keeleõpet pakuvad osaühing Reiting PR, OÜ Katsal ja OÜ Mitteldorf.


maintext:
Rahvaküsitluselt tuli Suur-Saaremaaks ühinemisele ülinapp jah-sõna
Saaremaa omavalitsuste ühinemise nädal aega kestnud rahvaküsitlusel osales vaid 4,2 protsenti küsitlusnimekirjadesse kantud elanikest ehk 1109 inimest, kelle seisukohad ühendvalla suhtes läksid sisuliselt pooleks – 51,7 protsenti oli liitumise poolt, 48,3 protsenti vastu, kirjutas Saarte Hääl.
Valdade lõikes ütlesid üheteistkümnest küsitlusse kaasatud omavalitsusest ühinemisele ei Pihtla, Salme ja Torgu valla inimesed. Vastuhääletajate protsendid olid vastavalt 52,86, 71,30 ja 60,71. Kõige kõrgem ühinemise toetajate protsent oli Kihelkonnal – 63,41.
Kuressaare linnapea ja Saaremaa omavalitsuste liidu esimees Madis Kallas ütles küsitlustulemusi kommenteerides, et kogu ühinemisprotsessi vaadates oli rahvaküsitlus ülimalt suure märgilise tähendusega. Kallase sõnul seisab suur töö veel ees ja kui volikogud on ühinemise kohta oma lõpliku sõna öelnud, siis rahulikumalt saab võtta vaid 2017. aasta alguseni.


maintext:
Delfi: Vabaerakond on valitsusse minekuks valmis (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Vabaerakonna esimees Andres Herkel. Foto: Delfi video ekraanitõmmis
Vabaerakonna esimees Andres Herkel ütles Delfile, et praegu tegeleb Vabaerakond Taavi Rõivase umbusaldamise, mitte uue valitsuse moodustamisega, kuigi selleteemalisi kontakte teiste erakondadega on olnud.
Herkel ütles, et Jüri Ratase leeriga Keskerakonnas on neil viimase 1,5 aasta jooksul riigikogus olnud hea koostöö.
"Mida me tegelikult vajame on meetmed, mis majandust elavdaksid. Maksuküsimusi tuleb lahendada sellest lähtekohast, mitte sellest, kust lubaduste katteks raha leida," ütles Herkel Delfile.


maintext:
Einbi külas elav Hannes Lehemets edendab Berliinis tulevikumeditsiini
Urmas Lauri
Idufirma Dermtest soovib aidata kaasa nahavähi varajasele avastamisele ning selleks on loodud tarkvara, mis aitab inimestel pääseda kiirelt sünnimärgi kontrolli. Firma tehnoloogiajuht on Noarootsi vallas Einbi külas elav Hannes Lehemets, kes loodab, et üsna pea saab sünnimärke kontrollida ka Läänemaal.
Dermtest võimaldab tarkvara abil inimestele kiiret sünnimärgi kontrolli. Dermatoloogi järjekorras ootamise asemel saab minna lähimasse Dermtesti partner-kliinikusse ning kasutada seal telemeditsiinilist sünnimärgi kontrollimise teenust.
Tulevikumeditsiin
14-aastase kogemusega tarkvara projektijuht ja arendaja, infotehnoloogia magister Lehemets selgitas, et telemeditsiin võimaldab kokku hoida aega ning sõidule tehtavaid kulutusi.
„Me teame, kui pikad on järjekorrad eriarstide juurde. Dermtest püüab vastata kahe tööpäeva jooksul kõikidele nendele piltidele, mis meile sisse tulevad,“ ütles Lehemets ja lisas, et kuigi melanoomi kaugtuvastamine ei anna sajaprotsendilist kindlust, kaughindamine aitab otsustada, kas tegemist on ohutu sünnimärgiga või vajab täpsemat uurimist eriarstil.
„Meie oleme ettevõttega teinud nii, et anname partnerkliinikule või perearstile seadmed, tarkvara ja leiame ka spetsialistid, kes pilte vaatavad,“ selgitas Lehemets.
„Dermtesti ärimudel seisneb tarkvara ja riistvara renditasus partner-kliinikutele, kes teledermatoskoopia tasulist tervishoiuteenust patsientidele osutavad,“ lisas ettevõtte juht Priit Kruus.
Eestis on Dermtesti lahendus kättesaadav juba kümnes maakonnas ja 16 kliinikus ning samuti ollakse aktiivsed Leedus, kus süsteemi kasutab viis kliinikut. „Tahame oma esinduse ka Läänemaal avada, teeme tööd selle nimel,“ ütles Lehemets.
Lisaks tarkvara ja teenuse pakkumisele teeb Dermtest ka erinevate organisatsioonide abiga teavitustööd, kuidas inimene ise nahavähi riski saaks vähendada.
Fotod: Merilin Kaustel-Lehemets
Hannes ja Silver Berliini kontoris.
Samal teemal ja pikemalt vt ka Lääne Elu 19. novembri paberlehest: "Läänlased sõitsid Berliini maailma vallutama"


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Kuue riigi kutseõpilased räägivad Haapsalus tolerantsusest
Kaire Reiljan
Sel nädalal võõrustab Haapsalu kutsehariduskeskus viie riigi õpilasi, et üheskoos arutleda, kuidas ühiskonnas tolerantsust kasvatada.
Haapsalus on Soomest, Rootsist, Islandilt, Taanist ja Leedust saabuvate kutseõpilaste aruteluteema kuidas puuetega inimesi märgata ja kogukonda kaasata.
Kutsehariduseskuse välissuhete koordinaatori Heli Heimo sõnul osaleb kutsehariduskeskus rahvusvahelises NordPlus Junior projektis ning sel õppeaastal iga paari kuu järel eri riikides toimuvatel kohtumiselt on tähelepanu keskmes sallivus ja tolerantsus ühiskonnas.
Kui Haapsalus arutletakse puuetega inimeste teemal, siis septembris Islandil räägiti sugudest ja seksuaalsusest. Järgmistel kokkusaamistel on arutuse all religioossed, sotsiaalsed, etnilised ja põlvkonnavahelised erisused.
Heli Heimo sõnul valiti just puuetega inimeste teema Haapsalu kohtumisele seetõttu, et kutsehariduskeskusel on puuetega inimeste õpetamisel kogemusi.
Igast riigist osaleb kokkusaamisel kolm õpilast, kes peavad ette valmistama ka kodutöö – uurima, mida nende kodumaal antud teema kohta kirjutatakse-räägitakse. Kohapeal jagatakse noored rahvusvahelistesse gruppidesse ning neil tuleb ühiselt probleemidele lahendusi leida.
Lisaks tulevad projektis osalejatele külla Astangu Kutse- ja Rehabilitatsioonikeskuse õpilased ja vilistlased. Külastatakse Haapsalu Viigi kooli ja Uuemõisa kodu, et vaadata kuidas on võimalik natuke teistmoodi elada ja hakkama saada.
Läinud reedest on HKHK fuajees avatud ka käsitöönäitus Viigi kooli, Uuemõisa kodu ja Oru hooldekodu õpilastelt ja elanikelt.


maintext:
Ragn-Sells AS jätkab jäätmete teenuse osutamist
1. jaanuarist 2017 jätkab jäätmete teenuse osutamist Haapsalu linnas ja Ridala vallas Ragn-Sells AS. Veopiirkonna paremaks teenindamiseks on korraldatud jäätmeveoga (olmejäätmete kogumine) kaasatud avalikus kasutuses olevate segaolmejäätmete konteinerite ja paberi- ja kartongijäätmete konteinerite tühjendamine, ohtlike jäätmete ning suurjäätmete kogumise ringide korraldamine.
Uuel perioodil jätkub teenindamine samadel päevadel ja samade sagedustega. Muutuvad vaid teenusehinnad.
Jäätmevaldajate registrisse kantud kinnistute omanikele (v.a pikaajaliselt vabastatud, ühismahutite kasutajad) saadab Ragn-Sells AS korraldatud jäätmeveo teavituskirja, uue hinnakirja, veograafiku ja juba olemasoleva lepingu juurde lisanduva lepingu lisa (lepingut ei saadeta).
Hinnakiri on kättesaadav www.ragnsells.ee.
Haapsalu Linnavalitsus


maintext:
Segakoor Kaasike läheb Prahasse jõululaulufestivalile
Urmas Lauri
Sirje Kaasik oma laulikuga "Tedretäpid". Foto: Arvo Tarmula Haapsalu segakoor Kaasike osaleb selle nädala lõpus Praha jõululaulude festivalil.
Festivaliks on kooril ette valmistatud pooletunnine kava. „12 laulu, viis neist on minu omad,“ ütles ka laululoojana tuntust kogunud Sirje Kaasik.
Praha poole asub Kaasike teele neljapäeva öösel kell kolm, tagasi koju jõutakse pühapäeval. „Meid on 19 lauljat minemas, kõik Kaasikese liikmed ei saa kahjuks kaasa tulla,“ nentis Kaasik.
Kaasikesel on festivaliülesastumine reede õhtul, laupäeval esinetakse kirikutes.
„Me läheme rohkem vaatama teisi,“ hindas Kaasik oma koori võiduvõimalusi. „Eile oli meil viimane proov, lauljad on tahtmist täis küll. Mina küll ei pabista, küllap ta tuleb.“
Festivalil Prague Advent Choral Meeting 2016 osalevad koorid Ungarist, Leedust, Lätist, Venemaalt, Saksamaalt, Austriast, Šveitsist, Iirimaalt, Suurbritanniast, Belgiast, Itaaliast, Taanist, Sloveeniast, Slovakkiast, Prantsumaalt ja Soomest.
Eestist osalevad festivalil lisaks Kaasikesele ka Eesti Politseikoor / Chorus Menticum, Tallinna Ülikooli meeskoor ja Tartu segakoor Hansa.
Kaasikesel läheb 21. tegevusaasta ning Praha festival on esimene, kus koor osaleb. Esimeseks välisreisiks Tšehhi tuur neile siiski ei ole. „Oleme käinud Soome-Eesti laulupeol,“ meenutas kümme aastat koori juhendanud Sirje Kaasik.


maintext:
Riigikogu kiitis heaks üksi elava pensionäri toetuse
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Riigikogu kiitis tänasel istungil 86 poolthäälega heaks seaduse, millega kehtestatakse üksi elava pensionäri toetus. Toetuse suuruseks on 2017. aastal kavandatud 115 eurot.
Valitsuse algatatud sotsiaalhoolekande seaduse ja riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse (300 SE) kohaselt hakkavad üksi elava pensionäri toetust saama vanaduspensioniikka jõudnud inimesed, kes on enne toetuse väljamaksmist elanud kuus kuud üksi ja kelle netopension on tuleval aastal alla 470 euro (ehk alla 1,2-kordset keskmist pensioni). Andmed võetakse rahvastikuregistrist perioodi 1. aprill kuni 30. september kohta.
Toetus makstakse välja üks kord aastas oktoobrikuus. Pensionär ei pea toetust ise taotlema, vaid selle määrab sotsiaalkindlustusamet pärast andmete kontrollimist.
Toetuse maksmisel ei arvestata, kas vanaduspensioniealine inimene töötab või ei tööta, samuti ei arvestata talle makstavaid muid sotsiaaltoetusi ja tulusid. Töine tulu jäetakse arvestamata selleks, et soodustada vanaduspensionieas töötamist, sealhulgas osalise koormusega. Pensionäritoetust ei maksustata tulumaksuga ja makstud toetust ei arvata toimetulekutoetuse arvestamisel sissetulekute hulka.


maintext:
AK: Läänemaa liituvad omavalitsused ootavad haldusreformi tegelikku sisu
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Andres Kampmann. Foto Arvo Tarmula
Läänemaa vallajuhid plaanivad lõpusirgele jõudnud haldusreformi ühinemistega edasi minna ja loodavad, et uus koalitsioon pöörab omavalitsuste piiride asemel senisest rohkem tähelepanu ka reformi sisule, vahendas „Aktuaalne Kaamera”.
Lääne-Nigula vallavolikogu esimees Andres Kampmann ütles "Aktuaalsele kaamerale", et ootab vastust küsimustele, kuidas taastatakse omavalitsuste tulubaas, milline saab olema hariduspoliitika ja koolide rahastamine.


maintext:
Valitsuskriis Taavi Rõivase reitingut eriti ei mõjutanud
Refereerinud Kristjan Kosk
Taavi Rõivas. Foto: Arvo Tarmula
Delfi kirjutab, et Taavi Rõivase peaministriks oleku ajal pole rahvas tema tööga rahul olnud, hinnang on olnud kehvapoolne.
Viimastel kuudel on rahva hinnang peaminister Taavi Rõivase tööle kord pisut tõusnud, kord langenud, kuid püsinud üldiselt kehvana. Suvel hakkas peaministri reiting paranema ja tegi seda veel oktoobriski, ent novembris kukkus viiepallisel hindeskaalal 2,63-lt 2,60-le. Hea või väga hea hinde andis Rõivasele 14% küsitletuid ja halva või väga halva hinde 34% küsitletuid.
Kõige kriitilisemalt suhtusid peaministri tegemistesse mehed, Ida-Virumaa elanikud ja mitte-eestlased. Kõige rohkem olid tema tööga rahul Kesk-Eesti elanikud ja pensioniealised.
Loe täispikkuses siit.


title: Lund on veel vähemalt kaks nädalat

maintext:
Lund on veel vähemalt kaks nädalat
Toimetanud Urmas Lauri
Kaart: Riigi Ilmateenistus
Riigi Ilmateenistuse sünoptiku sõnul püsib maha sadanud lumi vähemalt järgmise nädala lõpuni. Järgmise nädala lõpu poole võib minna sulaks.
Nädala teises pooles võib ilm minna külmemaks. Kui ilm püsib pilvine, siis on külmakraade oodata -5 kuni -12 kraadi üle terve Eesti. Juhul kui ilm peaks selgemaks minema, siis võib oodata talvekülma kuni -15 kraadi.
Täna (7. novembril) sajab lund ja tuiskab. Ida- ja kirdetuule puhanguid on sisemaal 15, põhjarannikul rannikul kuniu 24 m/s. Õhutemperatuur -1..-6°C.
Teisipäevaks (8. novembriks) jõuab madalrõhkkond Venemaale ja meil teeb ilma selle loodeserv. Lumesadu ja tuisk jätkuvad, päeval on sadu tihedam ja tuisk tugevam Põhja-Eestis. Sisemaal on nii tuul kui sadu nõrk. Põhja-Eestis on oodatav lumelisa (5-10 cm). Öösel puhub kirde- ja idatuultuul 5-10, põhja- ja looderannikul kuni 15, puhanguti 20 m/s, päeva peale jääb tuul nõrgemaks. Õhutemperatuur on öösel -2..-8°C, päeval -1..-6°C.
Kolmapäeval (9. novembril) jääme väheaktiivsesse madalrõhuvööndisse. Mitmel pool sajab vähest lund, saarte rannikul kohati võimalik ka lörts. Puhub nõrk ida- ja kagutuul. Õhutemperatuur on öösel -5..-12, sisemaal langeb kohati -15°C-ni, päeval -2..-7, saarte rannikul kohati nii öösel kui ka päeval 0° lähedal.
Neljapäeval (10. novembril) suureneb Eesti kohal põhjapoolse kõrgrõhuala mõju. Kohati rannikualadel võib veidi sadada, peamiselt lund ja lörtsi. Puhub nõrk, rannikul veidi tugevam idakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel -5..-12, sisemaal langeb kohati kuni -15°C, päeval 0..-6°C.
Reedel (11. novembril) ja laupäeval (12. novembril) jääme kõrgrõhuala lõunaserva. Kohati sajab vähest lund, vaid rannikul võib sadu olla ajuti veidi tugevam. Puhub nõrk idakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel -3..-10, kohati kuni -13°C, päeval -2..-8°C.
Pühapäeval (13. novembril) oleme Venemaale liikunud kõrgrõhuala edelaservas. Sajuvõimalus on peamiselt rannikualadel. Tuul puhub idast ja kagust ning on nõrk. Õhutemperatuur on öösel -4..-10, kohati -13°C, päeval -2..-6°C.
Esmaspäeval (14. novembril) jääme kõrgrõhuala lääneserva. Kohati võib veidi lund sadada. Tuul puhub jätkuvalt idast ja kagust ning on nõrk. Õhutemperatuur on öösel -4..-13, pikemate selgimiste korral võib mõnel pool langeda -18-ni, päeval -4..-9°C, Liivi lahe saarte rannikul on ilm pehmem.


authors:
Lääne Elu
Jarita Maaria Rintamäki

maintext:
Läänemaa koolide õpilased ammutasid kogemusi vene keele festivalilt
Jarita Maaria Rintamäki
Pildil õpilased, kes osalesid vene keele festivalil. Foto: erakogu
Novembris toimus Tallinnas Eesti Rahvusraamatukogus kümnes vene keele festival. Iga-aastast festivali korraldab Puškini instituut, mis on suurim vene keele eraõppekeskus Eestis. Puškini instituut tegeleb vene keele ja kirjanduse toetamisega Eestis, vene keele riigieksami läbiviimisega, koolituste ja seminaride korraldamisega ning vene keele õpetamisega.
Vene keele festivalilie kogunevad kõikjalt Eestist 9. – 11. klasside õpilased, kes on huvitatud vene keelest ja kultuurist. Seekord esindasid Läänemaad Haapsalu põhikooli õpilased Maian Tohver, Jelezaveta Salihova ja Aleksander Lukan, keda õpetab Jelena Turevitš, ning Läänemaa ühisgümnaasiumi õpilased Viktoria Joonasing, Kenet Tõkke, Jaan Lilles ja Jarita Maaria Rintamäki, keda õpetab Tiiu soostar. Festivalile mindi koos Haapsalu põhikooli vene keele õpetaja Jelena Turevitšiga.
Festivalil osalejad jagati gruppidesse, ühte gruppi kuulusid nii vene keelt rääkivad õpilased kui ka need, kelle emakeeleks on eesti keel. Võisteldi omavahel eesti- ja venekeelsete lausete lugemises ning teadmistes vene ja eesti kirjanduse kohta. Etendati venekeelseid muinasjutte, mõeldi välja lõbusaid reklaame igapäevaste tarbeesemete jaoks, dubleeriti vene filme ja koostati kriminaaluudiseid tuntud muinasjututegelastest.
Festivali lõpuosas said kõik osalejad mälestuseks meened ja diplomid ning kuulutati välja „Valgustuse postihobused 2016“ võitjad. „Valgustuse postihobused“ on noorte tõlkijate konkurss, sel aastal olid tõlkimiseks antud Contra, Margus Karu, Andrei Astvatsaturovi ja Nikolai Zvjagintsevi teosed. Contra oli ka festivali külaliseks.
Läänemaa ühisgümnaasiumi 10. klassi õpilane Viktoria Joonasing osales vene keele festivalil juba kolmandat korda. Festivalilt on ta saanud uusi tutvusi ja palju häid mälestusi. Seekord meeldisid Viktoriale kõige rohkem viktoriin ja muinasjututegelasest Kakukesest kriminaaluudise koostamine. Kenet Tõkkele, kes õpib samuti Läänemaa ühisgümnaasiumi 10. klassis, meeldis enim filmi dubleerimise ülesanne. Ta polnud enda sõnul varem suur vene keele sõber, aga festivalil osalemine tekitas temas rohkem huvi vene keele õppimise vastu.
Keelt õpib kõige paremini seda aktiivselt kasutades. Festival andis suurepärase võimaluse praktiseerida vene keelt loomuliku suhtluse teel.
Jarita Maaria Rintamäki,
Läänemaa ühisgümnaasiumi 10.M klassi õpilane


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Erich Jaansoo saadeti viimsele teekonnale
Kristjan Kosk
Erich Jaansoo saadeti täna viimsele teekonnale. Foto: Tiiu Kammiste
Täna saadeti Haapsalu kultuurikeskuses viimsele teekonnale lavastaja ja Haapsalu linna aukodanik Erich Jaansoo.
Erich Jaansoo ärasaatmisele oli kogunenud umbes 60 inimest. Kersti Kaasik rääkis, et enamik neist olid teatriinimesed, kellega Erich Jaansoo Haapsalus tegutsedes kokku puutus.
Erich Jaansoo maeti Haapsalu metsakalmistule. „Peaväravast sisse ja paremat kätt, Alfred Lumeste lähedusse,” täpsustas Kaasik.
Erich Jaansoo sündis 28. novembril 1920. aastal Raplamaal Lelle vallas Kastna külas. Erich Jaansoo alustas teatritööd 1940. aastal Vanemuise teatris koorilauljana. Ta oli aastatel 1944–1950 Vanemuise teatri näitleja. Aastatel 1953–1965 oli ta Draamateatri näitleja ning 1965–1974 oli Jaansoo Noorsooteatri näitleja ja peaadministraator.
Aastatel 1978– 1991 oli ta Haapsalu rahvateatri Randlane peanäitejuht.
Erich Jaansoo sai Haapsalu linna aukodanikuks aastal 2011.
Erich Jaansoo suri 16. novembril 95 aastaselt.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Talv on käes, ilmateenistus andis Läänemaale esimese taseme hoiatuse
Tarmo Õuemaa
Õhtul ja öösel maha sadanud lumi tõi varahommikul teedele lumesahad. Tarmo Õuemaa
Eile õhtul alanud lumesadu võib jätkuda ka täna. Tuisuohu tõttu andis ilmateenistus kogu Eestis tänaseks esimese taseme hoiatuse.
Läänemaal on oodata kagutuult puhanguti 15-17 m/s. Sajab lund, lörtsi ja kohati tuiskab. Nähtavus on halb, hoiatab ilmateenistus.
Esimese taseme hoiatus tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik. Sellega tuleb arvestada neil, kelle tegevus on ilmast mõjutatud. Jälgima peaks edasist ilmaprognoosi.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

maintext:
Tiit Salumäe: Läänemaa lõhkumine on kui joobnu mõistuseta tegu (10)
Toimetanud Andrus Karnau
Tiit Salumäe. ARVO TARMULA
Piiskop Tiit Salumäe arutleb viimase Eesti Kiriku juhtkirjas muuhulgas ka haldusreformi üle, mis lõhub ajaloolise Läänemaa. Ta ütleb, et piirideta olek on kui piiritus, mis võib võtta mõistuse, nii on tema arvates ka Läänema piiride lõhkumine kui mõistuseta inimese käitumine.
„Mõtlen olukorrale meie riigis, mitte ainult valitsuse vahetusele, vaid ka haldusreformile, mis paiskab segi omaaegsed kihelkonnad ja maakonnad. Seda kõike tehakse manipuleerides n-ö rahva tahtega,” kirjutab Salumäe.
„Olen inimeste manipuleeritavusele mõelnud viimasel ajal eriti vana Läänemaa kontekstis. Maakond on lagunemas ja omaaegne Lääne praostkond on kolmes maakonnas. See ei näi huvitavat ka valdade juhtkondi, vaatamata sellele, et nimetamisväärne osa neist on tihedalt kirikuga seotud,” märgib piiskop.
„Rahustavalt öeldakse, et piiridel ei ole enam tähtsust. Kui on nii, miks siis peab vanu piire lõhkuma? Viimaste aastate arengud seoses rändekriisiga on ka Euroopas näidanud, et piirid on siiski väga olulised. Sõnal piir on eesti keeles kindel tähendus. Aga piiritus tähendab nii piiride puudust kui ka alkoholi, mis puhastab haavad, aga võib võtta ära mõistuse,” kirjutab Salumäe.
„Kahjuks seda viimast ma märkan ja see on ohu märk. Meie ühiskonnas on omavahel segi läinud haldusreform ja riigireform. Näen maavalitsuse kaotamises ja selle asendamises riigimajadega ohtu kaotada põhiseaduslik ja ajalooline side peatselt saja-aastaseks saava Eesti vabariigi ajalooga. Oht on kaotada meie piirkondade eripära ja identiteet. Millise hoiaku võtab uus valitsus püsiväärtuste ja kohaliku identiteedi säilitamisel, seda näitab aeg. Lõhkuda on kerge, üles ehitada on raske,” lõpetab Salumäe.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaie Ilves

maintext:
Läänemaa aasta sotsiaaltöötegija on Aino Kivipuur
Toimetanud Kaie Ilves
Aino Kivipuur Lääne maavalitsuse foto
Läänemaa aasta sotsiaaltöötegija 2016 on Martna valla sotsiaalnõunik Aino Kivipuur.
Aino Kivipuur on Martna vallas ametis olnud üle 20 aasta. Ta tegeleb sotsiaalabi vajavate inimestega, aidates neil eluga toime tulla.
Martna vallavanem Tiiu Aavik ütles oma kauaaegse kolleegi kohta: „Abi vajatakse nii materiaalse kui ka hingelise poole pealt. Eriliselt väärib tähelepanu tema töö lastega peredega, kus on sageli abi vaja. Aino Kivipuuri südameasjaks on just laste heaolu. Ta on andnud endast kõik, et tagada laste areng ja turvalisus.”
Aino Kivipuur teeb koostööd töötukassa, maavalitsuse ja pensionäride ühendusega. Aasta sotsiaaltöötegijat valitakse kümnendat aastat. Seni on tiitli saanud Varje Paaliste (2015, esitas Lääne-Nigula vald), Kristi Tammes (2014, esitas Haapsalu linn), Mariel Kõrgemägi (2013, esitas Taebla vald), Eve Lemsalu (2012, esitas Haapsalu linn), Kersti Liiv (2011, esitas Risti vald), Maret Lõhmus (2010, esitas Kullamaa vald), Aino Suurpalu (2009, esitas Taebla vald), Mati Jürman (2008, esitas Lihula vald), Kaja Rootare (2007, esitas Haapsalu linn), Leili Mutso (2006, esitas Taebla vald)
Et tunnustada sotsiaalvaldkonna spetsialiste, vabatahtlikke ja organisatsioone, annab Lääne maavalitsus koostöös Läänemaa omavalitsuste liiduga välja Läänemaa aasta sotsiaaltöötegija tiitlit. Tiitli saaja on isikliku eeskuju ja panusega leevendanud sotsiaalprobleeme maakonnas.


authors:
Lääne Elu
Marko Valker

maintext:
Marko Valker: hädalised infotelefoni lõksus (2)
Marko Valker, ornitoloog
Marko Valker. Foto: arhiiv
Eesti inimeste teadlikkus ümbritsevast loodusest on palju parem kui kümmekond aastat tagasi. Nende targast kaasamisest on loodushoius väga palju abi. Nii saavad spetsialistid tavaliste inimeste kaasabil juba praegu palju olulist infot kaitsealuste liikide kohta. Vabatahtlike kätepaaride abil tehakse Eestimaa soode ja rannaniitude taastamiseks tuhandeid töötunde.
Kodanike suurenev roll on märgatav ka keskkonnajärelevalves. Meenutame siinkohal aasta keskkonnateo pälvinud lõhejõgede kaitsmist kudeajal.
Infotelefonist ei piisa
Inimeste teated hädas metsloomade või suleliste kohta jõuavad enamasti keskkonnainspektsiooni lühinumbrile 1313. Paraku ei ole lühinumbrile vastaval spetsialistil võimalust kohapealset seisu oma silmaga hinnata.
Toon lihtsa näite.
Eelmise pühapäeva ennelõunal vaadeldi Promenaadil vigastatud punakurk-kauri. Tegemist on kaitsealuse liigiga, kelle kohta tulevale teatele peaks riik reageerima. Sündmust nägi pealt palju inimesi, kellelt ei saa aga eeldada lindude määramise oskust. Nii vastatigi inimestelt laekunud teatele hädas olevast veelinnust eitavalt.
Samasugusel põhjusel võib osa teateid viga saanud ja märksa haruldasemate kaitsealuste liikide kohta tähelepanuta jääda. Enamik teateid puudutab siiski tavalisi elusolendeid.
Kui inimene saab infotelefonilt vastuse, et kõnealune juhtum pole nende probleem, küsitakse nõu mujalt. Sageli on selleks sotsiaalmeedia foorumid. See kätkeb endas mitmesuguseid riske, alates „hätta sattunud” noorlindude ja loomapoegade kojutoomisest.
Kuna loomade kohta on teateid palju, tuleb paratamatult arvestada inimeste muutunud suhtluskanalitega. Lihtne nutirakendus võimaldaks neil edastada kiiresti mis tahes keskkonnaprobleemi puudutavat informatsiooni, olgu selleks siis ebaseaduslik jaht, kalapüük, mootorsõidukitega luidetel sõitmine või hättasattunud metsloom. Asukoha positsioneerimine võimaldab inspektoril sündmuskoha loodusmaastikul kiiresti üles leida. Sündmusele lisatavad fotod või videolõik ütlevad spetsialistile tihtilugu suulisest infost märksa enam.
Keskkonnainspektsiooni valvetelefon vajab kaitsealuste liikide kiireks määramiseks ka tuge. Selle lahendaks mõnekümnest vabatahtlikust koosnev eksperdirühm, mis ei suurendaks riigi kulusid.
Rohkem ressurssi nädalavahetuseks
Looduses liikuvate inimeste panus on tegelikult ainus võimalus meie keskkonnas toimuval regulaarselt ja tõhusalt silm peal hoida. Kui valvetelefonile helistavad inimesed solvunult tunnistavad, et nad sinna enam kunagi ei pöördu, on see tõsine ohu märk. Nii nagu ei kao nädalalõppudel teedelt politsei ja kiirabi, peaks kättesaadav olema ka loomade abistamisega tegelev inimene. Selleks võib osa lihtsamaid ülesandeid (sh vigastatud lindude ja metsloomade püüdmine ja transport) tellida kohalikelt asutustelt. Keskkonnainspektsioon ja keskkonnaamet saavad pakkuda selleks vajalikku koolitust ja vahendeid.
Suurem osa teateid lindude ja metsloomade kohta koondub kindlatele perioodidele (linnupoegade lennuvõimestumine, mere jäätumine jm), mis on ette teada. Enamasti ei ole neil juhtudel vaja väljakutsele sõitmist, vaid inimeste põhjalikumat nõustamist.
Keskkonnajärelevalveks mõeldud ressursi suurendamine võib näida muude kulutuste taustal ebavajalik. See annab aga riigi poole pöördunule teadmise, et tema murele reageeritakse.
Tunnen nii viga saanud lindudest teatajaid kui ka keskkonnainspektoreid. Nad mõlemad hoolivad ühtviisi loodusest. Päriselt.


title: Eesti Ekspress: ainulaadne härra Tatar

maintext:
Eesti Ekspress: ainulaadne härra Tatar
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Hillar Tatar. Foto Tiiu Kammiste
Eesti Ekspressi reportaažimeister Madis Jürgen portreteerib värskes lehes äsja 80-aastaseks saanud Haapsalu kunstnikku ja kunstiõpetajat Hillar Tatart.
„Olin Ameerikas ja üks sugulane viis mu Kostabi juurde – et äkki antakse tööd.
Kõigepealt tuli teha proovitöö. Ma maalisin pildi ühte serva New Yorgi tornid ja teise serva Tallinna tornid, ühendasin need köiega. Ja ühe vana foto järgi joonistasin köiele Kostabi ema Rita, kes turnis Tallinnast New Yorki, võimlemistrikoo seljas. Ta oli noorest peast võimleja. Ja Kostabi hõiskas – „very nice!“,“ kirjeldab Tatar, kuidas ta sattud 1991. aastal tööle Kalev Mark Kostabi juurde.


maintext:
ERR: Lihula ja Hanila saavad Pärnumaa osaks (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos. Foto: Urmas Lauri
Kaks Läänemaa omavalitsust, Lihula ja Hanila, saavad järgmisel aastal Pärnumaa osaks, vahendas ERRi uudisteportaal.
Valdades toimunud rahvahääletusel toetati Lihula, Hanila, Koonga ja Varbla ühinemist Pärnu maakonda kuuluvaks Lääneranna vallaks, vahendas "Aktuaalne kaamera". Lihula ja Hanila on kaalunud võimalust liituda oma Pärnumaal asuvate naabritega juba alates 2014. aastast.
"Selle piirkonna jaoks on leitud kõige parem lahendus, sest need neli valda, kes on ühinemas Lääneranna vallaks, on sarnased, siin on suur hajaasustus, meil on sarnased probleemid lahendada, meil on hästi suur ühisosa," rääkis Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos.


maintext:
Nõvalt tehti ühinemislepingusse üks ettepanek
Tarmo Õuemaa
Neljapäeval lõppes Nõval ettepanekute ja vastuväidete tegemine ühinemislepingule Lääne-Nigulaga. Saadeti üks ettepanek, mida ei saa aga arvestada, ütles Nõva vallavanem Deiw Rahumägi (pildil).
„Viimasel päeval tuli üks ettepanek, et Nõva kool peaks põhikoolina jätkama kolm volikogu koosseisu. Praegu on lepingus, et põhikool on Nõvale tagatud järgmise volikogu aja lõpuni,” ütles Deiw Rahumägi. „Seda ei saa arvestada, sest juriidiliselt on see ebapädev. Iga volikogu teeb oma otsused ise.”
Laupäeva hommikul Nõva koolimajas peetud ühinemislepingu teemalisel avalikul arutelul vallavanema sõnul ühtegi ettepanekut lepingusse ei tehtud. „Aur läks sellele, kas peaks ühinema Lääne-Nigulaga või Harjumaa poole, aga selles osas on volikogu juba otsuse Läänemaa kasuks teinud,” ütles ta.


authors:
Lääne Elu
Heiko Leesment

maintext:
Relvaeksamisse suhtutakse liiga kergekäeliselt
Heiko Leesment
Lääne prefektuuris relvalubade väljastamist koordineeriva Pärnu teeninduse vanema sõnul on relvaeksamil läbikukkujate hulk murettekitavalt suur, vahendas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesment.
Lääne prefektuuri haldusalas on relvaeksamitel (Pärnus, Raplas, Haapsalus, Kuressaares, Kärdlas ja Paides) selle aasta kümne kuuga osalenud kokku 386 inimest. 2015. aasta sama perioodiga oli eksamitel osalejaid 228. Relvaeksamil osalejate arvu suurenemise taga on see, et paljude eksamineeritavate ettevalmistuse tase ei võimalda esimesel korral eksamit edukalt sooritada. Esmakordselt relvaeksamil osalejate arv suurenenud ei ole.
Relvaeksam koosneb teoreetilisest osast ja laskmiskatsest. Viimasele pääsu eelduseks on edukalt sooritatud teoreetiline osa, kus tuleb tunda relvaseadust, sellega seonduvaid õigusakte, ohutust ja esmaabi laskevigastuse korral.
Lääne prefektuuris relvalubade väljastamist koordineeriva Pärnu teeninduse vanem Annika Pärna sõnul on eksamil läbikukkumise taga see, et relvaeksamiks ei valmistuta piisava tõsidusega.
„Eksamile tulles peab inimene olema selgeks teinud baasteadmised, mis on hädavajalikud relva ohutuks käitlemiseks. Kahjuks eksitakse ka elementaarsetes küsimustes.“
Pärna hinnangul on kõige olulisem, et tulirelv ei satuks nende kätte, kelle teadmised ja oskused pole piisavad.
„Ei ole mõeldav, et hädavajalike põhiteadmisi omamata oleks võimalik usaldada inimesele õigust omada või kasutada relva. Tulirelva oskamatu käitlemine ohustab nii inimest ennast kui ka ümbritsevaid.“
Teoreetilise osa edukaks sooritamiseks tuleb kirjalikult ühe tunni jooksul õigesti vastata kümnest küsimusest vähemalt kaheksale. Põhimõttelt sarnaneb relvaeksami test juhiloa taotlemisel kasutatavaga, kus ette antud valikust tuleb leida õiged vastused.
Lääne prefektuuri relvaeksamil põrunute statistika markantseimaks näiteks on inimene, kes on sel aastal kümme korda eksamil põrunud. Talle järgnevad nimistus kaks inimest, kelle kontol on sellest aastast seitse eksamit. Enamus on relvaeksamit sooritanud kaks kuni neli korda.
Pärna toob näite viimasest relvaeksamist Pärnus, kus 17 osalejast sooritas teooriaeksami edukalt viis ja neist laskmiskatse kaks.
„Meil on olnud inimesi, kes ütlevad, et eksamiga kaasneva pingega ei suuda nad olla nii täpsed kui harjutades. Järeleandmisi pole nõuete täitmises võimalik teha, sest tulirelva käitleja peab toime tulema igas olukorras. See, kuidas omanik relva käitleb ja hoiustab, on väga oluline. Ohutuse tagamiseks peab iga relvaomanik vajalikke põhimõtteid tundma piisava põhjalikkusega,“ ütles Pärna.
Pärna sõnul näitavad eksamineeritavate tulemused, et eksamil osalejate ettevalmistuse tase on enamasti nõrk ja vastutusrikkaks rolliks ei valmistuta piisava tõsidusega. Pärna paneb inimestele südamele, et relvaeksamile ei ole mõtet tulla proovima, sest eksami eduka läbimise aluseks on siiski piisavad teadmised ja oskused, mille tarbeks peab õppima ning harjutama.


maintext:
Greencube pääses oma kokkupandava maja ideega Ajujahi saja parema hulka
Urmas Lauri
Henri Bekmann. Foto: Mirjam Varik
Tänavu esitati äriideede konkursile Ajujaht 309 ideed. Läänemalt on konkureeerimas neli ideed, saja parema hulka loodetakse pääseda nii kokkupandavate majade kui ka narkootilisi aineid tuvastavate joogikõrtega.
Legomajad
Lihulas ja Kõmsil tegutsev majaehitaja GreenCube soovib hakata tootma kokkupandavaid hooned kriisipiirkondadesse.
GreenCube omanik Henri Bekmann ütles, et kokkupandavate nn legomajade mõte on tal peas tiksunud juba ammu. „Idee oli mul juba enne GreenCube’i,“ ütles minimajadega läbi lüüa üritav Bekmann. „Praegu on sobilik aeg seda ellu viima hakata, sest kriisipiirkonnad on Itaalia maavärina tõttu Eestile üsna lähedale nihkunud.“
Bekmann unistab majast, mille suudaks kokku panna igaüks. „Tuleks lahendada nii, et kaks meest saaksid kruvikeerajaga selle kokku monteerida,“ ütles Bekmann. „Kõige lihtsam oleks maja konstruktsiooni lahendada, kasutades ristkihtpuidust (CLT – inglise keeles cross laminated timber) plaate.“ Bekmann teadis rääkida, et CLTst tehakse suuri maju, aga keegi pole nn legomaja neist veel teinud.
Greencube'i minimajad on 20 ruutmeetrised, sama suur peaks Bekmanni sõnul olema ka kokkupandav legomaja. Legomaja peaks olema hinnalt soodne, võimaldama kodu kaotanule hädapärase elamispinna. Kui hädasolijal on uus elamine valmis ehitatud, saab nn legomaja edasiseks kasvõi saunaks kohandada.
„Kui täna oleks õige mees puldis, oleks mul vaja kuu aega ja esimene maja oleks valmis,“ kinnitas Bekmann. „Meil on töövahendid, keskkond, kus seda luua.“ Prototüübi valmistamiseks oleks vaja vaba raha ja tööjõudu, nentis ettevõtja.
Ajujahil osalemisega loodab Bekmann saada oskusteavet. „Ajujahil tekiks sünergia, annaks sellele asjale käigu sisse. Selleks mul jõudu esialgu pole,“ tunnistas Bekmann.
Henri Bekmann, ametilt meisterkokk, alustas pisikeste moodulmajade ehitamisega Kõmsil. 20 ruutmeetrine hoone sobib nii päriskoduks, suvekoduks, saunaks kui ka külalistemajaks. Praeguseks on majamudeleid ligi 50. Maja on transporditav ja selle paigaldamiseks ei ole vaja ehitusluba, sest hoone ruutmeetrid seda võimaldavad.
Nutikas joogikõrs
Narkootilisi aineid tuvastava joogikõrre idee tekkis juba kolm aastat tagasi. Toona õppis praegune Roosta puhkeküla turundusjuht Kelly Lillep Estonian Business Schoolis. Seal tutvus ta tartlanna Kariniga ja koolitööna hakkasid neiud nutika joogikõrre äriideed arendama.
Kolm aastat tagasi pääsesid nad oma ideega Ajujahil saja parema hulka. „Olime noored ja rohelised. Julgust polnud sees. Tehnoloogiaga jäime jänni,“ meenutas Haapsalust pärit Lillep.
Nutika joogikõrre sees on indikaator, mis tuvastab narkootilise aine GHB ehk korgijoogi. „See on tuntuim vägistamisuimasti,“ teadis Lillep rääkida. „Olen ise näinud, et nii on tehtud.“
Nutikat joogikõrt Lillep laiast maailmast seni leidnud ei ole, kuid Ameerikas tootvat üks firma narkootilisi aineid tuvastavaid joogitopse. Eesti oludes poleks selline tops aga minev kaup, sest meil serveeritakse jooke klaasides. „Meile sobiks nutikas joogikõrs,“ selgitas Lillep.
Teisipäeval selgus, et GreenCube legomaja pääses saja parema hulka, kuid nutikas joogikõrs tänavu edasi ei pääsenud.
Novembri teises pooles korraldab Ajujaht Top100 tiimidele idee esitlemise koolituse. Sealjuures saavad ka meeskonnad ise anda üksteisele tagasisidet, sest kes märkab vigu paremini kui konkurent.
27. novembri õhtul selgub, kes pääseb Top30 hulka ning jätkab jahti 60 000 eurose auhinnafondi nimel.
Hooajal 2015/2016 esitati Ajujahile 301 ideed ning finaali pääses toona ka Läänemaa äriidee Levon, mis kujutab endast veebipõhist rakendust, mille põhjal saab algaja laulja õppida oma häält kasutama, saades rakenduselt reaalajas tagasisidet. Toona sai Levon kolmanda koha ning sai preemiaks 6000 eurot. Võitja SprayPrinter sai preemiaks 30 000 eurot.
Ajujahil osalevad läänlased
Narkootilisi aineid tuvastav joogikõrs
Nutika kõrre tiim soovib hakata tootma narkootilisi aineid tuvastavaid joogikõrsi, mis võimaldaks ennetada seksuaalkuritegusid.
GreenCube
GreenCube soovib hakata tootma kokkupandavad hooned kriisipiirkondadesse, mis toimetatakse sihtkohta merekonteinerites. Looduskatastroofid või sõjad tekitavad kriisipiirkondi, kus on suur hulk inimesi peavarjuta. Seega on oluline, et turul oleks pakkumine võrdlemisi madala kuluga lihtsasti kokkupandavaks peavarjuks, mis oleks ühtlasi ka inimväärikas keskkond.
Digitaalne gaasipedaal
Digitaalne gaasipedaal on instrument, mis paigaldatakse auto gaasipedaali külge, ning mis ise automaatselt kontrollib, et auto ei ületaks lubatud sõidukiirust.
See teater


authors:
Lääne Elu
Triin Vellemäe
Läänemaa Jk

maintext:
Läänemaa Jalgpalliklubi poisid tõid Pärnu-Jaagupi turniirilt taas karika
Triin Vellemäe, Läänemaa JK
Läänemaa JK 2006 poisid aj treener Aavo Tomingas. Foto: Elen Kuli
Juba kolmandat aastat järjest osalesid Läänemaa JK trennilapsed Pärnumaa Jalgpallikeskuse poolt korraldataval siseturniiril Pärnu-Jaagupi Cup. Kui varasematel aastatel on olnud esindatud ainult 2006. aastal sündinute võistkond, siis sel aastal osalesid ka 2007. ja 2008. sünniaastaga noored jalgpallurid.
2006. poisid olid võistlustules eelmisel pühapäeval ja seda koguni kahe võistkonnaga. Otsustasime, et anname kõigile trennis käivatele poistele korralikult mänguaega, kommenteeris otsust poisse juhendav Läänemaa Spordikooli treener Aavo Tomingas.
Nooremates vanusegruppides oli osalevaid võistkondi kuus ning kõik mängisid kõigiga läbi ja tulemuste põhjal saadi lõplik pingerida. 2006. aastal sündinute turniiril oli tiime kokku kümme. Lisaks Läänemaale olid kahe võistkonnaga väljas Pärnu JK ja JK Poseidon. Seetõttu olid võistkonnad jaotatud kahte alagruppi.
Läänemaa I võistkond sai vastasteks Pärnu-Jaagupi, kus mängisid Pärnu Kalevi Jalgpallikooli kasvandikud, JK Poseidoni, Saaremaa JK AameraaSe ja Pärnu JK II tiimi.
Esimeses mängus saadi 4:1 võit Poseidoni üle. Ka Saaremaa eakaaslased suudeti teises mängus 3:2 alistada. Kolmaski mäng oli edukas ja mäng Pärnuga lõppes seisul 2:1 läänlaste kasuks. Viimases alagrupi mängus Pärnu-Jaagupiga olid LJK poisid mängupildi põhjal küll osavamad, kuid mäng lõppes napi 2:3 kaotusega. Nii lõpetati oma alagrupp 9 punkti ja teise kohaga.
LJK II võistkonna alagrupi vastased olid Pärnu JK I, FC Paide, Keila JK ja JK Poseidon. Võistkonna koosseisus seitsmest liikmest kolm oli oma elu esimesel turniiril ning sai väärt võistluskogemuse. Alagrupimängudes võideti 2:0 Poseidonit ning mängiti 0:0 viiki Paidega. Alagrupis jäädi kokkuvõttes kolmandaks ning 7.-8. koha mängus võideti Paidet ning tuldi seitsmendaks.
Läänemaa JK II võistkonna koosseisus mängisid Kert Markus Vare, Joosep Vingissaar, Oliver Mark, Ralf Latik, Morgan Harold Madiberg, Rene Veiker ja Marcus Melsas.
Läänemaa JK I võistkonna play-offi vastaseks sai tugev Pärnu JK, kel õnnestus mäng 3:1 võita. Poisid lihtsalt ei suutnud väravaid lüüa, kuigi ei olnud kindlasti tehniliselt vähemosavad, märkis treener Aavo Tomingas.
Edasi mindi võitlema kolmanda koha eest. 3.-4. koha mängus võideti 4:1 Pärnu-Jaagupit, kellele varem napilt alla jäädi. Nii saadi turniiri kokkuvõttes koht esikolmikus ja auhinnakarikas.
Kuue mänguga löödi kokku 16 väravat – Orm Robert Rammul ja Arti Viispert mõlemad viis, Robi Suder, Uku Toomas Rand ja Daniil Zaharenkov kõik kaks.
Läänemaa JK I.võistkond mängis koosseisus Robi Suder, Arti Viispert, Orm Robert Rammul, Uku Toomas Rand, Daniil Zaharenkov, Tristar Leppik ja Otto Villem Valdmann.
Turniiri võitis Pärnu JK, Keila JK tuli teiseks.
Turniiri peakorraldaja, meeste esiliigas mängiva Pärnu Jalgpalliklubi treeneri, Marko Lelovi sõnul teda Läänemaa poiste head tulemused enam ei üllata, sest on viimastel aastatel neid oma turniiridel juba esikolmikus nägema harjunud. Eelmisel aastal tulid LJK 2006. poisid teiseks, aasta varem samuti kolmandaks. Küll aga küsiti lapsi toetama tulnud vanemate käest Pärnumaa lapsevanemate poolt, et mis koht see Läänemaa, mis klubi nimes, ikkagi on, kas Lihula. Viimase kohaga seostatakse Läänemaa tõenäoliselt aastaid samal turniiril käinud Lõuna-Läänemaa JK järgi, kus küll ka ühegi asula nime ei sisaldu. Tegemist üsna sageli ettetuleva olukorraga, sest Haapsalu nime otseselt kuskil kirjas ei ole.
Pärnu-Jaagupi spordikeskuses neljandat korda peetud turniir on silma paistnud hea korralduse, taskukohase osalustasu ja sellega, et medali saavad kõik osalejad. Eriti noorematele lastele on mälestuseks jääv medal või diplom oluline.
Triin Vellemäe, Läänemaa JK


maintext:
Aino Kallase preemia sai hiiu keele aabitsa autor Järvi Lipasti
BNS
Tänavuse Aino Kallase preemia pälvis Tuglase seltsi koolitusjuht ja hiiu keele aabitsa autor Järvi Lipasti.
Aino Kallase preemia antakse Järvi Lipastile üle reedel Soome suursaatkonnas Tallinnas. Preemiaga tunnustab sihtasutus Viro-säätiö Järvi Lipasti kauaaegset tegevust Soome-Eesti keelesilla ehitamisel.
Järvi Lipasti on edendanud soome keele õpetamist Eestis ja eesti keele õpetamist Soomes, ta on kutsunud ellu soome keele olümpiaadi ning korraldanud soome je eesti keele õpetajate ning tõlkijate täienduskoolitusi. Hiidlasena on talle südamelähedane ka hiiu keele säilitamine, tänavu andis ta välja hiiu keele aabitsa „Hiiu keele raamand“.
Järvi Lipasti on lõpetanud Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna eesti filoloogina. Ta on koolikorralduse magister. 1994–2011 oli Järvi Lipasti Soome Instituudi kultuurisekretär Tartus. Alates 2011. aastast on ta Tuglase seltsi koolitus- ja lõimumisjuht, kes koordineerib ka Eesti kava Helsingi Raamatumessil.
Aino Kallase preemia väärtus on 1500 eurot.
Varem on preemia pälvinud Margit Kuusk, Rain Kooli, Kulle Raig, Rein Veidemann, Maimu Berg, Sirje Olesk, Tallinna Lilleküla gümnaasium ja Piret Saluri.
Sihtasutus Viro-säätio loodi Suomalaisuuden Seura algatusel 1980. aastate lõpus arendama Eesti ja Soome kultuuri- ja teadussuhteid.


title: Ilm kisub tormiseks ja talviseks

maintext:
Ilm kisub tormiseks ja talviseks
Toimetanud Kaire Reiljan
Torm Rohukülas. Foto Urmas Lauri
Soomest saabuv aktiivne tsüklon muudab pühapäeval ilmaolud talvisemaks – temperatuurilanguse tõttu suureneb teedel libeduseoht ja sõiduolusid halvendab ka päeva jooksul järjest tugevamaks tõusev tuul.
Ilmateenistuse andmeil pühapäeval ilm külmeneb. Lörtsi- ja lumehood levivad loodest kagusse, kohati tuiskab, suureneb libeduse oht! Läänemaal puhub loode- ja põhjatuul puhanguti 15-20 m/s.
Ka esmaspäeval sajab mitmel pool lund ja tuiskab. Puhub põhjatuul 10-15, saartel ja rannikul puhanguti 20-25 m/s. Eesti looderannikul võib olla kuni 28 meetrit sekundis puhuv tormituul, mis annab Beauforti 12-pallisel skaalal välja 10 palli ja jääb marule alla vaid poole meetriga sekundis.


maintext:
Homme on Haapsalu vehklemishalli avamispidu
Kristjan Kosk
Vehklemishallis on 6 võistlusrada ja 9 treeningrada. Foto: Arvo Tarmula
Homme kell 13 peetakse vastvalminud Haapsalu vehklemishallis avamispidu.
Ehkki avamispeole oli kutsutud hulganisti tähtsaid riigiametnikke, siis enamik neist siiski vehklemispealinna ei tule.
Haapsalu linnavalitsuse pressiesindaja Tõnu Parbus rääkis, et kutse edastasti muuhulgas peaministrile Taavi Rõivasele, kultuuriministrile Indrek Saarele ja rahandusministrile Sven Sesterile. „Kahjuks on nad teiste tööülesannetega hõivatud ja tulla ei saa,” teatas Parbus.
Küll aga on kutse vastu võtnud Eesti olümpiakomitee peasekretär Siim Sukles ja vehklemisliidu president Margus Hanson.
Loomulikult tulevad avamispeole ka vehklemistreener Helen Nelis-Naukase õpilased Katrina Lehis, Kristina Kuusk, Nelli Paju ja Sten Priinits. Kohal on ka Haapsalust pärit kahekordne maailmameister Nikolai Novosjolov.
Pärast avamistseremooniat peetakse vehklemishallis Eesti juunioride karikavõistlused. En Garde vehklemisklubist läheb võistlustulle 13 epeevehklejat. Kindla medali nõudlejana läheb rajale nädal tagasi Eesti kadettide koondisega Euroopa karikavõistlusel esikoha võitnud Carmen-Lii Targamaa. Rajale tuleb ka selle vanusrühma Eesti esinumber Karoliine Loit.
Avamispeole ja vehklemisvõistlusele on oodatud kõik huvilised.
Vehklemishall ise sai valmis juba oktoobri alguses. Praeguseks on hallis esimesed võistlused ja laagrid peetud. Vehklemishalli ehitus läks maksma ligi miljon eurot.


maintext:
Statistikaamet: septembris majutusettevõtetes peatunud turistide arv suurenes
Toimetanud Urmas Lauri
Eesti majutusettevõtetes peatus 2016. aasta septembris 257 000 sise- ja välisturisti, mida oli 9% enam kui eelmise aasta samal kuul, teatab statistikaamet.
Eelmise aasta septembriga võrreldes suurenes majutusettevõtete teenuseid kasutanud turistide arv 21 000 võrra. Välis- ja siseturiste oli vastavalt 7% ja 13% rohkem. Välisturistid moodustasid ligi kaks kolmandikku turistide koguarvust. Kokku kasutas 2016. aasta septembris majutusettevõtete teenuseid 169 000 välisturisti ehk 11 000 turisti enam kui mullu septembris. Soomest saabus 39% välisturistidest, Saksamaalt ja Venemaalt kummastki 8% ja Lätist 7%. Majutusettevõtete teenuseid kasutanud välisturistidest 66% tuli Eestisse puhkama, 28% oli tööreisil ning ülejäänutel oli Eesti külastamiseks muu põhjus. Välisturistid eelistasid enim Tallinna (72% majutatud välisturistidest), Pärnu linna (8%), Tartu linna (6%) ja Ida-Viru maakonna (3%) majutusettevõtteid.
Septembris peatus majutusettevõtetes 88 000 siseturisti, mis on 10 000 turisti enam kui eelmise aasta septembris. Puhkusereisil oli 59% ja tööreisil 30% siseturistidest. Harju maakonnas peatus 30%, nii Pärnu kui ka Tartu maakonnas kummaski 12%, Ida-Viru maakonnas 9% ning Lääne-Viru maakonnas 8% majutusteenuseid kasutanud siseturistidest.
Septembris pakkus külastajatele teenust 1128 majutusettevõtet. Külastajate käsutuses oli 21 000 tuba ja 48 000 voodikohta. Täidetud oli 45% tubadest ja 33% voodikohtadest. Ööpäev majutusettevõttes maksis keskmiselt 37 eurot, mis oli euro võrra kallim kui aasta varem samal kuul. Harju maakonnas maksis ööpäev majutusettevõttes 43 eurot, Tartu maakonnas 31 eurot, Ida-Viru maakonnas 30 eurot ja Pärnu maakonnas 29 eurot.
Statistika aluseks on küsimustik „Majutustegevus”, mille esitamise tähtaeg oli 10.10.2016. Statistikaamet avaldas majutustegevuse kuu kokkuvõtte 22 tööpäevaga.


maintext:
Kuuskemaad kinkisid kunstimuuseumile väärtusliku kingituse
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Aet Kuuskemaa ja Sirje Helme Paul Raua "Ema portree" visandiga. Foto: erakogu
Eile Eesti kunstimuuseumi 97. sünnipäeval kinkisid Aet ja Jüri Kuuskemaa muuseumile Paul Raua (1865 -1930) kuulsa teose „Ema portree“ visandi.
Töö on dateerimata, suuruses 39×27 cm, tehnikaks õlimaal lõuendil.
Kunstimuuseumi juhatuse liige Sirje Helme tänas perekond Kuuskemaad ning rõõmustas, et ühe eesti kunsti suurmehe teos on muuseumikogusse jõudnud.
Muuseumil oli tegus sünnipäev. Kumu kunstimuuseumis esitleti hommikul Eesti kunstimuuseumi kullafondi seitsmendat postmarki. Margil on kujutatud kunstnik Valve Janovi 1960. aastast pärineva maali „Kala Karlova kohal“ reproduktsioon.
Õhtul toimus Kumus uue, samuti eesti kunstiklassikale pühendatud ja noore ameerika kunstiteadlase Bart C. Pushaw poolt kureeritud näituse „Värvide dirigendid. Muusika ja modernsus Eesti kunstis“ avamine.


authors:
Lääne Elu
Ann Mari Anupõld

title: Ann Mari Anupõld: paberitega draama

maintext:
Ann Mari Anupõld: paberitega draama
Ann Mari Anupõld
Võite olla täiesti loomavõõras inimene ning näha koeri ja kasse parimal juhul tänavapildis, reklaamplakatitel või tuttavate juures külaskäikudel. Sellest hoolimata olete kindlasti vähemalt kord elus kuulnud juttu paberitega ja paberiteta loomadest või näinud kas või kaugelt mõnd suure tõunäituse kuulutust ja imestanud endamisi, et huvitav, mida nad seal küll teevad. Kui puutute aga iga päev loomadega kokku ja teil on kodus võib-olla lausa kümnepealine koera- ja kassikari, on see teile kindlasti tuttav teema. Mis neis paberites siis nii olulist on, et nende ümber sagimine käib? Ja kellel neist täpsemalt kasu on? Kas paberitega loomad on tervemad ja nende omanikud õilsamad? Või pole asi üldse mitte loomades, vaid ainult rahas?
Kui räägitakse koera paberitest, käib jutt alati tõutunnistusest, mida väljastab puhtatõulisele koerale aretusühing, kus on koer registreeritud. Eestis on selleks kennelliit. Viimane omakorda allub rahvusvahelisele organisatsioonile FCI ehk rahvusvahelisele künoloogilisele föderatsioonile. Sõna „künoloogia” tähendab koerateadust – teadust koertest ja nende kasvatamisest. Aretusühinguil on alati kindlad nõuded, et kutsikaid saaks nende juures registreerida. Esiteks peab kasvataja kennel olema registreeritud. Selleks peab tal olema läbi tehtud koerakasvatuse baaskoolitus. Kutsikate vanemad peavad olema tõust olenevalt läbinud mitmesugused tervisekontrollid ja saanud näitustel kirja mingisugusedki tulemused, et neid aretusloomadena üldse arvesse võetaks. Et kutsikaid registreerida, peavad nad olema juba kiibitud. Sellega on kõige olulisemad ja elementaarsed punktid paberitega kutsika juures täidetud: tema kasvataja teadmised ja oskused on kontrollitud, tema vanemate tervis ja tõutunnused on kindlaks tehtud, ta on kindlalt läbinud tervisekontrolli (kiibi paigaldamiseks läheb ta ju loomaarsti juurde, kus teda kindlasti ka üle vaadatakse). Et see kõik on üks vaevarikas takistusriba, mis maksab hulga raha, on enesestmõistetav. Sellest tuleneb ka kutsikate enamjaolt kõrgem hind.
Tõupaberiteta koeri ja nende kasvatajaid on mitmesuguseid. On plaanimatuid pesakondi, kus on kas kindla tõu järglased või siis hoopis segaverelised koeralapsed. On aga ka planeeritud paaritusi. Nende hulgas on samamoodi nii krantse kui ka nii-öelda puhtatõulisi (kuigi ametlikult nii ei nimetata). Mõni inimene on oma segaverelisest pontust nii üdini vaimustuses, et soovib tema häid omadusi järgmistele generatsioonidele edasi anda. Teinekord võib see imekombel õnnestudagi. Osa koeraomanikke näeb aga, et turul on suur nõudlus odavate nii-öelda tõukoerte järele ja nad kasutavad seda rahateenimiseks. See pole otseselt keelatud, sest ka paberitega koerte kasvatajad teevad seda ju mingil määral raha pärast. Äri loomadega on täiesti lubatud. See peab aga olema hästi tehtud. Kohusetundlikult ja korralikult. Selles ongi konks. Kennelliitu mitte kuuluv kasvataja võib olla hästi informeeritud ja suure teadmistepagasiga koerainimene, aga ei pruugi. Kutsikate mõlemad vanemad võivad olla isegi mõne tervisekontrolli läbinud. Enamasti see ometi nii ei ole. Võib ka juhtuda, et kutsikate isa või emana esitletakse teile hoopis mõnd teist koera. Osa selliseid kutsikaid on ka kord loomaarsti käe alt läbi käinud ja üle vaadatud, aga tihtilugu on piirdutud koduse ussirohu andmisega. Kui sedagi. Kas te sellise kutsika eest olete tõesti nõus raha maksma?
Tõde on selles, et peate kutsikahuvilisena ise olema loomakest ostes väga tähelepanelikud ja tegema oma valikuid targalt. Tõutunnistus ei taga teile üdini tervet looma ja mõnikord on intensiivselt aretatud loomad hoopis hapramad kui nende vähe lohakamalt paaritatud kompanjonid. Võib ka juhtuda, et väljaspool aretusühingut paaritatakse kaks omavahel täiesti ebasobivat koera. Tulemus on pesakond haigeid kutsikaid. Ükskõik kas paberitega või ilma, kasvataja peab olema nõus igale küsimusele vastama, kutsikate ema ja võimalusel ka isa teile ette näitama. Kutsikatele peab olema tehtud mingisugunegi terviseuuring.
Ühed mu tuttavad tõid endale eelmisel aastal suure hurraaga Narvast Yorkshire’i terjeri. Paberiteta muidugi, sest neid pole niisama taskulemmikule ju ometi vaja. Siiamaani on see tegelane väga armas, kuid varsti juba põlvekõrgune. Ka nii võib juhtuda. Teinekord peab elus olema valmis igasugu üllatusteks.


maintext:
Vabaerakond lubas uuele valitsuskoalitsioonile jõulurahu aega
BNS
Vabaerakonna juhatus leidis loodava valitsuskoalitsiooni lepet analüüsides sellest eeskätt maksuteemades hulga murekohti, kuid lubas Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu ametisse asuvale valitsusele siiski jõulurahu aega.
Juhatus sedastas pühapäeval, et ametisse astuva valitsuse maksumuudatuste plaan lööb kõige tugevamalt keskmiselt endaga hakkama saavate perekondade toimetuleku pihta, teatas erakonna pressiesindaja esmaspäeval BNS-ile. See puudutab astmelise tulumaksu kavandit, mis hakkab enim koormama just keskmise tulu saajaid, aga see puudutab ka mitmete seniste soodustuste äravõtmist.
Erakonna esimehe Andres Herkeli sõnul on valitsusleppe maksuosas ka teemasid, mille õiguspärasuse kohta tuleb esitada küsimused õiguskantslerile, näiteks kodulaenu intresside maksusoodustuse väga suur vähenemine ning tulumaksu deklareerimisel abikaasade ühisdeklaratsiooni võimaluse tühistamine.
“Küsimus on inimeste õigustatud ootustes,“ täpsustas Herkel.
Tema sõnul on loodava koalitsiooni juhid lubanud, et maksuteemad analüüsitakse veel kindlasti üle ning see sisendab lootust, et positiivsed parandused on võimalikud. Vabaerakonna juhatus soovitas riigikogu saadikutel väljendada erakonna jäämist opositsiooni, hääletades Jüri Ratasele valitsuse moodustamiseks volituste andmise vastu.
Samas on erakonna juhatus seisukohal, et uuele valitsusele tuleb anda alustuseks nii jõulurahu kui ka adraseadmiseks töörahu periood. Herkeli sõnul ei ole kavas kohe uute ministrite suunas teravate küsimuste ja arupärimistega kõmmutama hakata, pigem soovitakse kõigepealt ministritega kohtuda, et saada aru nende prioriteetidest ning vahendada Vabaerakonna seisukohti.
Keskerakonna esimees Jüri Ratas, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Jevgeni Ossinovski ning Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna allkirjastavad esmaspäeval kell 13 riigikogu Valges saalis koalitsioonilepingu.