description: Vaba Eesti Sõna

maintext:
Meeldiv õhtupoolik lastekooriga “Laulurõõm”
Fotod: Tiina Kreek
23. oktoobril korraldas “Laulurõõm” meeldiva pärastlõuna New Yorgi Eesti Majas. Sisenedes tundsin end nagu aastaid tagasi New Yorgi Eesti Täienduskooli päevil. Maja oli rahvast puupüsti täis, neist vähemalt pooled lapsed. Nii oli see ju ka siis, kui tollane NY Eesti Täienduskool hõlmas ümmarguselt 80 õpilast. Ainult täna tundus tuttavaid olevat vähevõitu. Seega oli eriti rõõmustav kui nii mõnigi mu endine lasteaialaps oma lastega kohal oli ja südamlikult tervitas.
Palju oli aga vähetuntud või mulle tundmatuid nägusid teistest Idaranniku Eesti täienduskoolidest. Sel nädalalõpul oli nimelt “Laulurõõmul” vaja harjutada ja videolindistada kaks laulu ning see “sisseastumiseksam” Eestisse saata, näitamaks väärilisust osalemaks Laulupeol “Mina jään”.
Kes on siis Laulurõõm? See on peamiselt USA Idaranniku Eesti täienduskoolide õpilastest koosnev lastekoor, kes unistab jõuda tuleva suvel Eestis toimuvale XII noorte laulupeole. Ühiskoori esimene kooslaulmine ehk Laululaager toimus möödunud suve lõpul Long Islandil “Eesti Kodu” laagrialal. Enne seda on veel paar korda kokku saadud Lakewoodis ja New Yorgis, et lihvida ja praktiseerida ühislaulmist. Olen kindel, et alati pole kõigil olnud võimalik 100% ühisharjutustel olla nagu seekord tulukontserdi nädalalõpul. Vahemaad on ju hästi pikad ja reis kulukas.
Mäletan hästi neid aegu, kui püüdsime leida võimalusi noorte osalemiseks ESTO-del. Peale organisatsioonide ja eraannetuste lõid ka noored ise kaasa: müüdi omatehtud maitsekaid jõulu- ja sünnipäevakaarte, tikutopse, T-särke, jne. Tundub, et siis oli veel üldiselt teadvustamata nende kokkutulekute eriti oluline psühholoogiline tähtsus. Oli ju perekonna päritolumaa mingi müstiline koht, millest keegi midagi ei teadnud, mida polnud kuskil kaardil ja kus räägiti mingit erilist keelt. Mine tee siis oma kaaslastele ja õpetajatele selgeks, miks sind ei kasvatata päris ameeriklaseks. Ja kes tahab olla see ainuke erand, see veider tegelane, kes kodus räägib mingit arusaamatut keelt! Pole ime, et laps lõi jalaga vastu maad ja ütles: “Ema, sa saad väga hästi aru inglise keelest” ning keeldus teatud ajaks vastamast sulle eesti keeles. Koolis aga sai õpetaja lapse kakskeelsusest teavet alles ühel sügisel, kui ta suveelamuste kirjutamise ülesandes oma ESTO-l käimisest uhkusega pajatas.
Nii olid olulised eesti noorteorganisatsioonid, täienduskoolid ja laagrid, kus laps nägi, et on ka teisi temasarnaseid ja ta pole ainuke. Olukorra teine külg oli muidugi, et laps omandas ka vanemate, vahel ka nende üleilustatud, isamaalisuse vaated. Mõnikord on seda eestimeelsuse vahet veel praegugi märgata Ameerikas sündinud-kasvanud eestlaste ja kodumaalt saabuvate globaalsete vaadetega noorte hulgas. Tundub, et nüüd ongi täienduskoolid hästi moes hiljuti väljarännanute hulgas. Põhjuseks sageli lapse suhtlemisvõimekus eesti sugulaste ja vanavanematega, kui vanemate töökoha tõttu Eestisse tagasi siirdutakse. Kuid see hakkab tasapisi muutuma, kuna on hakatud õhutama üldist eesti keele säilitamist. Mis ongi vajalik, sest juba praegu kasutatakse üleliia võõrkeelseid sõnu, paljud kodanikud ei valda maakeelt ja nii võib see ilus, eriline ja vana keel ju enneaegselt hääbuda. Laul on aga tore keeleõpetaja, pluss alateadvus jäädvustab ka laulu sõnumi.
Kontsert algas kahe laulu, “Eesti lipp” ja “Laulu mõju”, videolindistamisega ning puupüsti täis saalis oleval kuulajaskonnal paluti olla vaikselt ja mitte aplodeerida. Siis algas päris kontsert. Washingtoni Eesti Kooli seitse kandlemängijat esitasid oma õpetaja Leena Sirbi juhatusel väga nauditava kava: “Leedu vanade tants”, “Tantsulugu Vändrast” ja “Ei lind ei laula”. Viimasele laulsid lapsed ka kaasa. (Kandlemängijad: Miina ja Marta Anvelt, Miia Kreek, Elizabeth Ramos, Hanna Kesküla, Emily Marmei, Mona Bouyboud).
Seejärel astusid ette neli kanneldajat Lakewoodi Eesti Koolist, juhendajaks Ülle Bucholz. Neile olid kandlekeelte alla pandud noodid, mida lapsed järgisid. Esitusele tulid “Haanjamiis”, “Meie elu”, “Süda tuksub” ja “Mu koduke on tilluke”, millele kanneldajad ka kaasa laulsid. (Esitasid Tom Vija, Brianna DeShaw, Annika Perry ja Mia Bucholz). Kõik said suure aplausi. Oli tõesti nauditav.
Nüüd astus ette USA Idaranniku Eesti koolide kasvandike koor “Laulurõõm”. Esitati viis laulu: “Uhti-uhti”, “Laulu mõju”, “Meie laul”, “Lööb suvelaulu rohutirts” ja “Soovide laul”. Kõigil lastel olid sõnad selged ja lauldi peast. Eesti Kooli juhataja Merike Barborak kinkis koorijuhtidele – Maaja Roos, Leena Sirp, Holly Miller Vesilind – suure töö ja vaevanägemise eest lilli, aga mainis, et iga esineja oleks väärt lillekimpu. Sellega ühines ka saalitäis kuulajaid veelkordse tugeva aplausiga. Ei saa ka jätta mainimata lavataguseid töötegijaid, lastevanemaid, kes olid aidanud lastel kodus laule õppida ja neid kauge maa tagant harjutusteks kohale tõid. Suur tänu kuulub ka neile.
Lõpuks soovitati teha maksuvaba annetusi Eesti Kultuurfondi Ameerikas kaudu. Ning siis oli kaugelt tulnutel kiire hakata koduteele ruttama. Tänu igati meeldiva õhtupooliku eest.
Aime Andra
Details Published: 30 October 2016


description: Vaba Eesti Sõna

maintext:
Chicago Eesti koolis on tänavu poolsada last
Chicago külje all Riverwoodis alustas taas uut kooliaastat Chicago Eesti Kool. Esimesel koolipäeval said kõik õpilased rõõmsalt kokku aktusel, millele järgnes klassijuhataja tund. Päeva lõpetasime süües koos lõunat rootsi lauas.
Chicago Eesti Koolis on tänaseks umbes 50 õpilast, kes on jaotatud vanuse ja oskuste järgi seitsmesse erinevasse klassi. Kooli perre kuulub palju vahvaid õpetajaid, kes kindlustavad, et koolipäevad on lastele huvitavalt ette valmistatud.
Koolipäevad toimuvad igal teisel pühapäeval 10:30 - 1 pl ja sellele järgneb lõunasöök.
Õpitakse palju toredat: eesti keelt ja kultuuri, ajalugu, käsitööd, kokandust, laulmist, tantsimist ja palju muud. Chicago Eesti Kooli eesmärk on eesti lapsi kokku tuua, luua lähedasi sõprusi ning edasi kanda eesti keelt ja eesti meelt.
Lisaks koolile toimub peale lõunasööki veel lõbus näitering, kus lapsed töötavad koos õpetajate käe all ja õpivad selgeks etenduse, mille kannavad ette oma sõpradele, vanematele ja teistele külalistele.
Viimased kolm aastat on Chicago Eesti Majas toimunud 3-päevane suvelaager, kus lapsed õpivad uusi teadmisi Eesti kohta koos mängude ja lauludega.
Laager on lõppenud ööbimisega Eesti Majas, kus viimane õhtu veedetakse koos lõkke ääres jutte lugedes ja laule lauldes. See on üritus, mida kõik suve saabudes ootavad.
Chicago Eesti Kool otsib alati uusi õpilasi ja toetajaid. Kui on küsimusi, palun võtke ühendust Pillega This email address is being protected from spambots. You need JavaScript enabled to view it. .
Pille McQuillen
Fotod: Simona Andreas
Details Published: 06 October 2016

fasttext_language: et


description: Vaba Eesti Sõna

maintext:
Eesti jäätmekäitlusettevõtete esindajad tutvusid Idaranniku parimate praktikatega
EJKL Kompetentsikeskuse PRESSITEADE -- 08. - 16. oktoobrini viibis Eesti Jäätmekäitlejate Liidu/EJKL Kompetentsikeskuse/Rohemajanduse klastri delegatsioon USA idarannikul Washingtonis ja New Yorgis ning tutvus turumajandusliku jäätmekorralduse parimate praktikatega.
Välisviisidil osalesid 9 ettevõtte esindajad ning teadus-ja haridusasutuste poolt Eesti Maaülikool, kokku 20 oma ala spetsialisti.
Eesti delegatsiooni võõrustasid nii Eesti Suursaatkond Washingtonis, New Yorgi linnavalitsus kui ka Ameerika jäätmekäitlus/taaskasutusettevõtteid ühendav erialaliit National Waste and Recycling Association, mis sarnaselt Eesti Jäätmekäitlejate Liidule on jäätmekäitluses tegutsevaid eraettevõtteid ühendav katusorganisatsioon.
Visiidi eesmärk oli saada ülevaade, kuidas toimib jäätmete kogumine ja taaskasutamine turumajanduse olukorras – milliseid jäätmete kogumismudeleid (s.h. taaskasutatavate materjalide kogumismudeleid) pakuvad ettevõtted nii elanikkonnale kui ka ettevõtetele ning millised on jäätmete käitluslahendused.
Praktiliste käitluslahenduste poole pealt tutvuti nii segaolmejäätmetest liigiti kogutud paberi ja papi, plastijäätmete ja metalli sortimise ja taaskasutusse suunamisega, ehitus- ja lammutusjäätmete käitlusega kui ka elanikelt köögijäätmete kogumise ja kompostimisega.
Eesti Jäätmekäitlejate Liidu/EJKL Kompetentsikeskuse tegevjuhi Margit Rüütelmanni sõnul on Ameerikas eraettevõtetel palju suurem vabadus turul tegutseda ning jäätmeveoturul on kõrvuti suurte ettevõtetega ka ühe mehe/ühe veoki firmad. Enamjaolt on jäätmeveoturg eraettevõtete käes ja ka jäätmete käitluse osas valitseb vaba konkurents.
Lisaks märkis Margit Rüütelmann, et ainult vähesed käitlusettevõtted kuuluvad avalikule sektorile ja seda ajaloolistel põhjustel - 90ndate alguses võeti suund taaskasutamisele ja taaskasutamise edendamiseks loodi avalikule sektorile kuuluvad ettevõtted. Täna on saanud taaskasutamine Ameerika ühiskonnas üldiseks normiks ja segaolmejäätmetes sisalduva materjali taaskasutamise protsent on 35.
2015.a. ametlikele andmetele tuginedes taaskasutab Eesti 32%.
Kui Euroopa jäätmekäitlus on suundumas lineaarselt majanduselt ringmajandusele, siis Ameerika räägib jätkusuutlikust materjalide käitlusest, mis oma sisu poolest on täpselt sama. Seega tuleviku suundumused nii Euroopas kui Ameerikas on ühesugused.
New Yorgi linnavalitsuse esindaja sõnul on linnal soov suurendada köögijäätmete kogumist ja lisaks elanikkonnalt kogumisele panna köögijäätmeid liigiti koguma ka erinevad söögikohad – restoranid, kiirtoiduketid jne. New Yorgi linna eesmärk on saavutada aastaks 2030 tase, kus prügilatesse ladestamist enam ei toimu.
Eesti on jõudnud jäätmete taaskasutamisel tasemele, kus turul on jäätmetest valmistatud ja sertifitseeritud tooted, kuid paraku on probleem nende turustamisega.
Siinkohal on hea tuua näide Ameerika ettevõttest, kes toodab liigiti kogutud köögijäätmetest komposti ja kohalikud tarbijad - elanikud, haljastusettevõtted, põllumehed - on nii teadlikud, et ettevõttel ei ole probleemi komposti turustamisega ja seda kasutavad isegi mahetootjad.
Küll aga hoolitseb ettevõte ise, et tootmine vastaks nõuetele ja kompostist võetud proovid saadetakse perioodiliselt laborisse kvaliteedi kontrolli.
Details Published: 30 October 2016


description: Vaba Eesti Sõna

maintext:
Eesti rahva ja maa tuleviku nimel tuleb peatada Rail Balticu rajamine
Avalik kiri Rail Balticu kohta
Tundes muret ja kaasvastutust Eesti tuleviku ja ruumilis-geograafilise arengu pärast, soovime, et Riigikogu ja valitsus langetaksid vastutustundlikke ning riigi ja rahva kestlikkusele suunatud otsuseid asjades, mis määravalt puudutavad Eesti maad ja Eesti kestmist.
Arvestades Eesti geograafilist ja geopoliitilist asendit, pole kahtlust, et vajame Euroopaga ladusaid ühendusi nii energeetikas, mere-, õhu- ja maismaatranspordis kui mujal. Seetõttu on mõistlik ka senisest palju parema raudteeühenduse loomine Kesk-Euroopaga ning võimalusel ka eurolaiusega raudtee pikendamine Eestisse läbi Baltikumi. Seda suurprojekti tunneme Rail Balticu nime all.
Rail Baltic on kolossaalne projekt, mille teostamine ja toimivana hoidmine nõuab väga suuri ressursse ja mis tahes-tahtmata muudab Eestis mõndagi. On selge, et niisugust projekti tohib ellu viia väga vastutustundlikult, kaaludes kõiki plusse ja miinuseid, mitte lihtsalt saadaoleva euroraha kulutamise pärast. Praegu plaanitud ja reklaamitud kujul ellu viiduna seab Rail Baltic ohtu nii meie riigi sidusa ruumistruktuuri kui olemasoleva elukeskkonna.
Avalikkuse ees on Rail Balticuga seoses seni rõhutatud kaht aspekti: esiteks öeldakse, et sellest sünnib moodne ja kiire raudteeühendus Euroopaga, ja teiseks, et selle rajamine makstakse suures osas kinni Euroopa rahaga. Sellega piirdumine annab kogu projektist aga väära ettekujutuse: tegelikkuses on Rail Baltic Eesti mõistes enneolematu koloss, tegu ei ole kaugeltki mitte süütu ümbrusesse sulanduva, tavapärase raudtee mõõtu rajatisega. Seetõttu on kahetsusväärt, et see, mida Rail Balticu ehitamine veel ja päriselt endaga kaasa võib tuua, on jäänud avalikust arutelust suuresti kõrvale.
Vastuväidetena on esitatud:
- et pikemate vahemaade taha reisimiseks pole raudtee tänapäeval konkurentsivõimeline,
- et kaubavedude maht põhja-lõunasuunal, kaasa arvatud võimalik transiit, oleks tühine,
- et ka juba ehitamise ajal oleks Eesti riigieelarvest võetav osa ülemäära suur (üle poole miljardi euro), lisaks sellele jääks tulevikus kogu taristu meie ülalpidamisele,
- et euroraha kiirustades kulutamine tarbetu suurobjekti rajamiseks lihtsalt põhjusel, et see on saadaval, on lühinägelik,
- et peaksime jääma käigus hoidma kaht peaaegu paralleelset raudteed Tallinna ja Pärnu vahel: lisaks Rail Balticule olemasolevat lähirongide tarvis,
- et uus raudtee, selle veerem, remondivõimekus jm oleks senise raudteestruktuuriga ühildamatu,
- et rajatav raudtee koos teenindusmaa ning mitme meetri kõrguste piirdetaradega lõhestab Eesti põhjarannalt kuni lõunapiirini enneolematu barrikaadiga,
- et Rail Baltic lõikab läbi inimeste liikumisteed, sulgeb kõik teed ja rajad, suuremate teede puhul tuleb ületus korraldada viaduktidega, mida on vaja vähemalt 80,
- et rajatav kunstlik vall saab ületamatuks tõkkeks loomade liikumisteedele ja see võib saada saatuslikuks asurkondadele mõlemal pool valli; eriti läänepoolses Eestis võib sattuda ohtu mõnegi loomaliigi püsimajäämine,
- et ehitus tekitab enneolematu nõudluse meie liiva-, kruusa- ja paevarude järele, mis on kaugel ressursside mõistlikust ja säästlikust kasutamisest,
- et ehitusmaterjalide hind nõudluse suurenedes kasvab ja tõstab sedasi ka muude (maan)teeehituste hinda kõikjal Eestis,
- et uue raudtee ehitusega on võimalikud ehitusettevõtted hõivatud aastaid, mille jooksul mujal Eestis (raud)teeehitus ja -remont paratamatult kannatab,
- et uue trassi rajamine tähendab enneolematut maade võõrandamist ja kokkuostu,
- et uue trassi ümbruses kaotab kinnisvara oma hinda, tekivad müra-, reostus- ja liikumisprobleemid,
- et trass lõhestab väljakujunenud asustusstruktuuri ja maakasutust,
- et pole analüüsitud, millist ruumilist mõju trass endaga kõige laiemal tasandil kaasa toob,
- et „ülikiirraudtee“ ehitamisel Eestisse pole mõtet, kuna Leedus ja Poolas on samal trassil äsjarenoveeritud tavaline 120 km/h raudtee,
- ja lõpuks on väidetud, et kogu Rail Balticu tasuvusuuringu teinud firma AECOM ega tema esitatud arvutused pole usaldusväärsed,
aga tundub, et avalikkusel lihtsalt ei ole olnud mahti veel Rail Balticu üle sügavamalt järele mõelda. Suurprojekti elluviimisele peaks eelnema ühiskondlik konsensus, praegu tundub asi edenevat aga ühiskondliku apaatia tõttu. Arutelu on jäänud soiku, kuna inimeste tähelepanu on hõivanud mitmed päevakajaliselt erutavad teemad, mille mõju Eesti tulevikule pole sugugi nii määrav kui planeeritav Rail Baltic, mis kavandatud kujul muudaks Eesti maastikku, väljakujunenud ruumistruktuuri ja elukeskkonda põhjalikult. Rohkem kui küsitav on Rail Balticu projekti säästlikkus ja praegu plaanitaval kujul kujuneks ta ühtlasi raskeks koormaks avaliku sektori eelarvele.
Tuleb ka tõdeda, et sellel hiidvallil ei saa tihedat rongiliiklust kunagi olema. Kohalikke reisijaid siin vedada ei saa, sest peatusi pole, Berliini keegi rongiga sõitma ei hakka ning kaubavedude maht põhja-lõuna suunal pole märkimisväärne.
Pole ühtki põhjust, miks üldse peaks tegu olema kiirraudteega, kuna Euroopasse sõit võtab ka ülikiirrongiga nagunii ebamõistlikult kaua aega, ning kaubarongide kiirust pole ka praeguses Rail Balticu projektis kavas kasvatada suuremaks kui 120 km/h.
Eesti rahva ja maa tuleviku nimel tuleb peatada Rail Balticu rajamine kavandatud kujul!
Selle asemel tuleb kiire raudteeühendus Euroopaga sisse seada vastutustundlikumal ja säästlikumal viisil. Nimelt, kui meil on juba euroraha käeulatuses, et Eesti Euroopaga eurolaiuses raudteega ühendada, siis tuleks lihtsalt ehitada Tallinnast lõunasuunas minevad praegused raudteed ümber eurolaiuseks, vajadusel kahe rööpmepaariga teeks. Tulemusena saame raudteeühenduse ligikaudu sama tulemusega mis praegu kavandamisel olev Rail Baltic, ainult selle vahega, et ülikiirraudtee asemel oleks lihtsalt hea ja kiire ühendus.
See ei lõhuks keskkonda, ei ammendaks maavaravaru, ei lõhuks inimeste ega loomade liikumisteid ja elupaiku, ei nõuaks lõviosa teede ehitus- ja hooldusrahast, ei vajaks hiiglaslikke maaoste ja konflikte omanikega, ei kahjustaks inimeste elukeskkonda ega vähendaks omandi väärtust, ei vajaks kõikide ristumiste kahetasandiliseks ehitamist, oleks rentaabel – kuna senised peatused, teed ning toimivad ruumimustrid jääksid paika jne. Lõpuks, kui meil juba peab olema kahe eri laiusega raudteed, siis oleks ka terve Eesti raudteevõrk loogiline – ida ja kagusuunas oleks laiarööpmeline raudtee (Tapa, Narva, Tartu), kuna lõunasuunas (Viljandi ja Pärnu) läheks siis Euroopasse kitsam eurolaiusega tee. Tõsi, sõidukiirus sellel raudteel oleks 120-160 km/h, aga Tallinnast Pärnusse jõuab ka nii tunniga, mis on ainult 15 minutit kauem kui praegu planeeritava Rail Balticuga. Mille nimel siis hävitada nii paljut?
Me soovime, et Eesti saaks ja jääks maaks, mille eluruum moodustaks loomuliku terviku. Soovime, et Eestile oleksid tagatud ladusad ühendused Euroopaga, mis ei ohustaks ei Eesti inimest ega loodust, ei ohustaks Eesti tulevikku ega jätaks unarule meie siseriigi raudteid, mille kaasajastamine pole vähem tähtis kui raudteeühenduse parandamine muu Euroopaga.
Oleme veendunud, et praeguses faasis on hea tahtmise korral Rail Balticu projekti ja kontseptsiooni muutmine jätkuvalt võimalik. Terve mõistuse nimel tuleb praegused Rail Balticu arenduskavad ümber vaadata ning suurehitise ettevalmistustöö, selleks taotletavad rahalised vahendid ja loodud ühisettevõtte energia suunata ümber olemasolevate raudteede rekonstrueerimisele.
Eestimaa sügises 2016
Anzori Barkalaja, Anne Daniel-Karlsen, Jaan Einasto, Eenok Haamer, Lehte Hainsalu, Vootele Hansen, Toomas Haug, Mati Hint, Indrek Hirv, Aapo Ilves, Kärt Johanson, Jaak Jõerüüt, Arvo Järvet, Toomas Jüriado, Fred Jüssi, Mart Jüssi, Ain Kaalep, Jaak Kangilaski, Mihkel Kangur, Jaan Kaplinski, Ülle Kauksi, Toomas Kiho, Mart Kivastik, Ülo Krigul, Hasso Krull, Kalev Kukk, Toomas Kukk, Kalevi Kull, Mihkel Kunnus, Marju Kõivupuu, Urmas Kõljalg, Tõnis Kõrvits, Tõnu Kõrvits, Tõnu Laigu, Karli Lambot, Anu Lamp, Raho Langsepp, Peeter Laurits, Jüri Leesment, Marju Lepajõe, Leida Lepik, Märt-Matis Lill, Pille Lill, Silvia Lotman, Viivi Luik, Tõnis Lukas, Regina Lukk-Toompere, Valdeko Lukken, Alo Lõhmus, Asko Lõhmus, Maarja Lõhmus, Heino Mardiste, Raik-Hiio Mikelsaar, Valdur Mikita, Sulev Mäeltsemees, Tõnis Mägi, Peeter Oja, Mart Orav, Taavi Pae, Peeter Pere, Aare Pilv, Martti Preem, Margus Punab, Ivar Põllu, Peeter Päll, Tiit Pääsuke, Juhani Püttsepp, Rea Raus, Elisabet Reinsalu, Hendrik Relve, Jaan Riis, Tiit Riismaa, Jaanus Rohumaa, Riina Roose, Remo Savisaar, Jüri-Karl Seim, Kalev Sepp, Gennadi Skromnov, Kärt Summatavet, Marek Tamm, Tõnu Tannberg, Andres Tarand, Urmas Tartes, Ene-Margit Tiit, Toomas Tiivel, Tiia Toomet, Kalle Toompere, Hans-Voldemar Trass, Helena Tulve, Jaan-Eik Tulve, Leelo Tungal, Erkki-Sven Tüür, Jaak Uibu, Jaan Undusk, Tiit Vaasma, Maarja Vaino, Heiki Valk, Kalle Vellevoog, Kaupo Vipp, Peeter Volkonski, Hannes Võrno.
Details Published: 06 October 2016


title: Lörts jõuab esmalt Saaremaale, seejärel levib üle kogu Eesti

maintext:
Vihma- ja lörtsisadu jõuab eeloleval ööl esmalt Saaremaale, Liivi lahe ümbrusse ja Eesti lõunaserva ning laieneb hommikuks üle Eesti.
Homme liigub madalrõhkkond Kesk-Euroopast Leedu poole ja laieneb servaga Eesti kohale. Vihma- ja lörtsisadu jõuab esmalt Saaremaale, Liivi lahe ümbrusse ja Eesti lõunaserva ning laieneb hommikuks üle Eesti. Päeval sajab aeg-ajalt lörtsi ja vihma. Kagutuul on suurema osa ajast tugev, puhanguid on 12, rannikul 15 m/s, päeval Liivi lahe ümbrusest alates nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel -1 kuni +3, saarte rannikul kuni +5, päeval 1 kuni 3, saarte rannikul kuni 6 kraadi.
Kolmapäeval liigub madalrõhkkond üle Peipsi ümbruse Laadoga poole ja selle lääneservas sajab meil aeg-ajalt lörtsi ja vihma. Öösel tuul rahuneb ja puhub valdavalt idakaarest, päeva jooksul pöördub järk-järgult läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel -1 kuni +2, saarte rannikul kuni +5, päeval 1 kuni 6 kraadi. Kolmapäeval algab ka veetaseme tõus.
Neljapäeval madalrõhkkond eemaldub ja hääbub. Sajuhooge on kohati. Läänekaare tuul on mõõdukas, sisemaal võib vaibuda. Õhutemperatuur on öösel -1 kuni +3, saarte rannikul kuni +5, päeval 2 kuni 7 kraadi.
Reedene prognoosväli on tavapärasele Läänemere ümbruse sügisilmale sarnane. Skandinaaviasse jõuab madalrõhkkond ja selle serv laieneb üle Läänemere ümbruse, tõstab lõuna- ja edelatuule tugevaks ja toob päevaks vihma. Õhutemperatuur on öösel -1 kuni +3, saarte rannikul kuni +6, päeval 3 kuni 8 kraadi.


description: Põhja-Euroopa kohal võimsamaks muutuva kõrgrõhkkonna ja lõuna poolt vastu seisva madalrõhkkonna vastasseis tõstab kirdetuule tugevaks, mistõttu on ilm homme jahedam, pilvisem ja niiskem.

title: Teisipäev tuleb vihmahoogudega


title: Ilmateenistus hoiatab: õhtupoolikul tõuseb torm, tuul puhub kuni 24 m/s

maintext:
Ilmateenistus hoiatab, et täna õhtupoolikul tugevneb kirdetuul taas tormiks ja ka sajuhoogude võimalus suureneb.
Kui varahommikul andis ilmateenistus esimese astme hoiatuse viiele maakonnale, siis nüüd kehtib see juba seitsme maakonna kohta: Hiiumaa, Saaremaa, Läänemaa, Pärnumaa, Harjumaa, Ida-Virumaa ja Lääne-Virumaa.
Kirdetuul tugevneb täna õhtupoolikul pea kõikjal Eestis kuni 23 m/s. Soome lahe ida- ja lääneosas ja Läänemere põhjaosas tugevnevad tuuleiilid kuni 24 m/s.
Pärnumaal ja Väinamerel tugevneb tuul kuni 20 m/s.
Õhtupoolikul langeb veetase Väinamerel uuesti 50-60 cm keskmisest madalamale. TS Laevad on ka hoiatanud, et kuna ilmateade midagi head ei tõota, tuleb inimestel arvestada reiside tühistamisega Saaremaa ja Hiiumaa liinil, mis omakorda toob kaasa pikad järjekorrad sadamates.
Eesti jääb Skandinaavia kohal püsiva külma kõrgrõhuala ja Valgevenest läheneva madalrõhkkonna piirile. Kui ööl vastu tänast oli selgem ja sajuta ning lühiajaliselt veidi nõrgema tuulega, siis täna päeval muutub lõunapoolne madalrõhkkond taas ägedamaks ja survestab kõrgrõhkkonda.
Ilm on pilves selgimistega ja kohati sajab vihma. Puhub kirdetuul 8–15, saartel ja rannikul puhanguti 20, õhtul kuni 23 m/s. Õhutemperatuur on 8-11 kraadi.
Laupäeval piitsutavad vihmahood Eestit juba laiemalt ja tormituul hoiab endiselt ilma kõledana. Kirdetuul on tugev, puhangud ulatuvad ikka 15, rannikualadel 20, Soome ja Liivi lahe ääres kuni 23 m/s. Õhutemperatuur on päeval 6-10 kraadi.
Pühapäeva öösel sajupilved eemalduvad ning kirde- ja idatuul veidi nõrgeneb. Päeval kõrgrõhkkonna mõju suureneb ja ilm on enamasti sajuta ning selgema taevaga. Puhub kirde- ja idatuul puhanguti 13, rannikul 15, Soome lahel kuni 18 m/s.
Esmaspäeval tugevneb kõrgrõhkkonna mõju ja ilm on sajuta. Kirde- ja idatuul on veel tuntav. Õhutemperatuur on päeval 7 kuni 10 kraadi. Teisipäev tuleb praeguse prognoosi järgi mõõduka idakaare tuulega.


title: Tormituuled ei vaibu veel niipea

maintext:
Vahepeal tuul pisut vaibub, ent reede pärastlõunal tugevneb kirdetuul taas tormiks ja õhtu poole suureneb ka sajuhoogude võimalus.
Eesti jääb Skandinaavia kohal püsiva külma kõrgrõhuala ja Valgevenest läheneva madalrõhkkonna piirile. Ööl vastu reedet on selgem ja sajuta ning lühiajaliselt veidi nõrgema tuulega. Päeval muutub lõunapoolne madalrõhkkond aga taas ägedamaks ja survestab kõrgrõhkkonda.
Ilm on pilves selgimistega ja kohati sajab vihma. Puhub kirdetuul 8–15, saartel ja rannikul puhanguti 20, õhtul kuni 23 m/s. Õhutemperatuur on 8-11 kraadi.
Laupäeval piitsutavad vihmahood Eestit juba laiemalt ja tormituul hoiab endiselt ilma kõledana. Kirdetuul on tugev, puhangud ulatuvad ikka 15, rannikualadel 20, Soome ja Liivi lahe ääres kuni 23 m/s. Õhutemperatuur on päeval 6-10 kraadi.
Pühapäeva öösel sajupilved eemalduvad ning kirde- ja idatuul veidi nõrgeneb. Päeval kõrgrõhkkonna mõju suureneb ja ilm on enamasti sajuta ning selgema taevaga. Puhub kirde- ja idatuul puhanguti 13, rannikul 15, Soome lahel kuni 18 m/s.
Esmaspäeval tugevneb kõrgrõhkkonna mõju ja ilm on sajuta. Kirde- ja idatuul on veel tuntav. Õhutemperatuur on päeval 7 kuni 10 kraadi. Teisipäev tuleb praeguse prognoosi järgi mõõduka idakaare tuulega.


title: Homme õhtul võib oodata esimest lund

maintext:
Homme pilvisus tiheneb, kuid päeval olulist sadu ei tule. Õhtul või ööl vastu laupäeva võib aga ilmateenistuse teatel oodata esimest lund.
Eesti on Soomest Lääne-Venemaale ulatuva kõrgrõhuala ja Kesk-Euroopast Läänemerele laieneva madalrõhkkonna piiril.
Külma ja selge öö järel kattub taevas reedel edela poolt pilvedega, kuid olulist sadu oodata ei ole.
Õhusooja on päeval 2–7 kraadi. Samas pole välistatud, kui homme õhtul või ööl vastu laupäeva on Eesti lääne- ja lõunataevas näha valgeid helbeid.
Ilmateenistuse sünoptiku sõnul võib vähest lund tulla Võrumaal Haanja kõrgustikul. «Tõenäosus on 25 protsenti,» täpsustas sünoptik. «Järgmise nädala sees, teisipäeval võib lörtsi sadada igal pool, aga see on veel kaugel ja enne tuleb mitu täpsustust.»
Mõõdukas tuul puhub idast ja kagust 5 kuni 10 ja rannikul puhanguti 15 meetrit sekundis. Veetase Eesti läänerannikul püsib laevaliikluse jaoks ohtlikult madalal.


title: Nädalavahetus tuleb tuuline, uuel nädalal on oodata lörtsisadu

maintext:
Nädalavahetusel survestab Venemaa võimsat kõrgrõhkkonda Kesk-Euroopast lähenev madalrõhkkond ja selle vastasseisu tõttu puhub Eestis tugev tuul, uuel nädalal on oodata nii vihma- kui lörtsisadu.
Nädalavahetusel puhub tugev ida- ja kagutuul sisemaal puhanguti kuni 12, rannikul 15, saartel kuni 20 m/s. Kõrge õhurõhk ja tugev idakaare tuul lükkab veemasse meie rannikumerest veel eemale ning merevee tase jääb 60–65, laupäeva päeval kuni 75 sentimeetrit keskmisest tasemest madalamale.
Suuremad sajud meile ei ulatu ning vaid saartel ja pühapäeval ka Eesti edela- ja lõunaservas võib tibada nõrka vihma. Sooja tuleb 1–5, saarte rannikul kuni 7 kraadi, ööl vastu pühapäeva jääb temperatuur ühe külma- ja nelja soojakraadi ning päeval 4–7 plusskraadi vahele.
Esmaspäeval kahe rõhuala jõuline vastasseis tasapisi leeveneb ning kagu- ja idatuul nõrgeneb. Nõrga vihma võimalus on Eesti lääneservas. Sooja on öösel 0–4 ja päeval 3–7 kraadi.
Teisipäeval laieneb madalrõhkkonna serv Kesk-Euroopa poolt Eesti kohale. Öösel võib sadada saartel, päeva peale muutub sadu laialdasemaks ja õhtul tihedaks ning sajab nii lörtsi kui vihma. Ida- ja kagutuul on puhanguline. Õhutemperatuur jääb öösel ühe külma- ja nelja soojakraadi vahele, päeval on sooja 1–3, saarte rannikul kuni 6 kraadi.
Kolmapäeval tuleb madalrõhkkond ühes sadudega Eesti kohale. Öösel sajab lörtsi, Lääne-Eestis ka vihma ning sadu võib olla tihe. Puhub tugev kagutuul. Päeval sadu hõreneb ja nõrgeneb ning lörts asendub enamasti vihmaga. Tuul pöördub järk-järgult läänekaarde. Õhutemperatuur jääb öösel ühe külma- ja kahe soojakraadi vahele, saarte rannikul on sooja kuni 5, päeval 0–3, saartel ja läänerannikul kuni 6 kraadi. Veetaseme tõusutrend muutub püsivamaks.
Neljapäeval madalrõhkkond eemaldub ja hääbub. Sajuhooge on kohati. Läänekaare tuul on mõõdukas, sisemaal võib vaibuda. Õhutemperatuur jääb öösel ühe külma- ja kolme soojakraadi vahele, saarte rannikul on sooja kuni 5 ja päeval 2–7 kraadi.
Reedene tõotab tulla tavapärane Läänemere ümbruse sügisilm. Skandinaaviasse jõuab madalrõhkkond ning selle serv laieneb üle Läänemere ümbruse, tõstab lõuna- ja edelatuule tugevaks ja toob päevaks vihma. Õhutemperatuur on öösel nulli ümber, päeval tuleb 3–8 kraadi sooja.


title: Lähiajal püsib külm ja sajuta ilm

maintext:
Lähiajal ilm oluliselt ei muutu - päevad on sajuta ja tuulevaiksed, kuid püsivad sügiseselt külmad.
Lähipäevadel sadu ei ole ja tuul on nõrk, kuid päikest on näha harva ja kohati on õhutemperatuur üsna madal. Öösiti tuleb mõnel pool juba kuni kolm kraadi külma.
Lähiaja ilm oluliselt ei muutu ja annab aega harjuda uue olukorraga.
Ööl vastu homset tekib mitmel pool udu ja temperatuur langeb miinusesse. Homme päeval on pilves selgimistega sajuta ilm. Puhub valdavalt ida- ja kirdetuul 2–8 m/s.
Õhutemperatuur on 4-7 kraadi.


description: Põhja-Euroopat valitseva kõrgrõhkkonna kese asub kolmapäeval Botnia lahe lõunaosas.

title: Kolmapäev tuleb jahe, kuid sajuta

maintext:
Eesti ilm on selle vahetus läheduses sajuta ja üle pika aja rahulik. Peale jahedat ja mõnel pool ka udust hommikut on lootus päikesele päeval suur.
Homme on vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Puhub ida- ja kirdetuul 2 kuni 7, saartel kuni 9 m/s. Õhutemperatuur on 5 kuni 8 kraadi.


title: Öösel tuul pisut vaibub, kuid tugevneb jälle homme päeval

maintext:
Ööl vastu pühapäeva kirde- ja idatuul veidi nõrgeneb, kuid seda vaid üürikeseks.
Homme päeval tugevneb tuul uuesti ning puhanguid on taas 15, rannikul 17-20 m/s. Ilm püsib selgimistega peamiselt sajuta.
Sooja tuleb öösel 4 kuni 9 ja päeval 8 kuni 12 kraadi.
Esmaspäeval tugevneb kõrgrõhkkonna mõju ja ilm on sajuta. Kirde- ja idatuul on veel tuntav ja puhangud ulatuvad 15 m/s. Sooja tuleb öösel 1 kuni 6, rannikul kuni 9, päeval 7 kuni 10 kraadi.
Teisipäev tuleb kõrgrõhkkonna servas sajuta ning mõõduka idakaare tuulega. Kolmapäeval tuleb kõrgrõhkkond meile lähemale ja ka neljapäeval püsib see Eesti kohal. Ilm on sajuta ja tuul on võrdlemisi nõrk.


title: Vihmasadu jagub homme pea kõikjale

maintext:
Üle Eesti liikunud nõrga kõrgrõhuharja järel jõuab neljapäeval Läänemerele uus madalrõhulohk, mis toob meile soojemat õhku ja niiskust.
Taevalaotus on homme pilvine ja hõredat vihmasadu jagub pea igale poole üle Eesti.
Puhub edela- ja lõunatuul 5 kuni 11, saartel ja rannikul puhanguti 15, õhtul kuni 17 meetrit sekundis. Puhanguline edela- ja lõunatuul aga aitab pärastlõunal veetasemel Väinameres järk-järgult tõusma hakata.
Sooja on homme +3 kuni +7, saartel kuni +9 kraadi.


description: Ilmateenistus lubab alanud nädalasse kõikvõimalikke ilmanähtusi - pea kogu nädala puhub tugev tuul, sekka lörtsi ja lund. Lumi jääb maha vähemalt järgmise nädala keskpaigani.

title: Alanud nädalal saabuv lumi jääb maha järgmise nädala keskpaigani

maintext:
Seda, kas järgmine nädal jätkub talviselt või tulevad soojemad ilmad, on Riigi Ilmateenistuse sünoptiku sõnul veel vara öelda.
Ööl vastu homset liigub üle Eesti kõrgrõhuhari ja ilm on suurema sajuta. Tuul on nõrk ja muutliku suunaga. Õhutemperatuur on -4 kuni +1, saarte rannikul kuni +4 kraadi.
Samal ajal tekib Skandinaavia kohal uus osatsüklon, laieneb üle Läänemere ning juba hommikul jõuavad vihmapilved saartele. Ennelõunal liigub sadu läänerannikule ja pärastlõunal sügavamale sisemaale ning sajab peamiselt lörtsi ja ka lund.
Päeval muutub madalrõhkkond kiiresti aktiivsemaks ja liigub õhtuks Rootsi rannikule. Tuul pöördub lõunasse ja kagusse ning järk-järgult tugevneb, õhtul on puhanguid 15, saartel 18 m/s. Õhutemperatuur on -1 kuni +2, saartel kuni +4 kraadi.
Kolmapäevaks liigub madalrõhkkond üle Läänemere ja tänastel andmetel suundub Läti kohale. Sel juhul katab Eestit madalrõhkkonna jahedam ida- ja kirdeosa. Enamasti sajab lörtsi ja lund, saartel ning Pärnu-, Valga- ja osaliselt ka Viljandimaal sekka vihma.
Tuul puhub öösel kagust ja on väga tugev, puhanguid on 15, saartel kuni 20 m/s, päeval puhub idakaarest ja on veidi nõrgem. Õhutemperatuur on öösel ja päeval -2 kuni +3, Edela-Eesti rannikualadel kuni 5 soojakraadi.
Neljapäeval madalrõhkkond kaugeneb ja selle serva mööda algab külma sissetung. Vahete-vahel sajab lörtsi ja lund. Põhjakaare tuul on tugevam eelkõige saartel ja põhjarannikul, tänastel andmetel puhanguid 15 m/s. Õhutemperatuur on öösel 0 kuni -5, rannikul kuni +3, päeval -2 kuni +2 kraadi.
Reedel madalrõhkkond eemaldub, aga selle äärmine lääneserv soosib meil kohatisi lume- ja lörtsihooge, saartel võib sekka ka vihma tulla. Tuul nõrgeneb ja pöördub läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel 0 kuni -5, meretuulele avatud rannikul kuni +2, päeval -2 kuni +1 kraadi, saarte rannikul kuni +3 kraadi.
Laupäeva öö on väheaktiivses rõhuväljas suurema sajuta ja rahulik. Õhutemperatuur on -2 kuni -7, rannikul kuni +2 kraadi. Päeval jõuab Taani kohale uus madalrõhkkond ja laieneb üle Läänemere. Tihedam sadu veel meile ei jõua, kuid tuul pöördub idakaarde ja tugevneb, õhtul on Liivi lahe ümbruses puhanguid 15 m/s. Õhutemperatuur on -2 kuni +2 kraadi.
Pühapäeval laieneb madalrõhkkonna kirdeserv jõulisemalt Balti riikide kohale ning tänastel andmetel jõuab selle tihe lörtsi- ja lumesadu Eestisse. Puhub tugev idatuul. Õhutemperatuur on öösel -4 kuni +1, Saaremaa rannikul kuni +3, päeval -2 kuni +3 kraadi.


title: Oktoobri keskpaigas on oodata lörtsi ja lund

maintext:
Kui oktoobri esimene pool möödub sügiseselt jaheda ja kohati vihmase ilma saatel, siis oktoobri keskpaigas on ilmateenistuse teatel oodata ka juba lörtsi ja lund.
Oktoobri esimesel poolel määrab ilma Skandinaavia kohal püsiv kõrgrõhuala, mida lõuna poolt õõnestavad madalrõhkkonnad. Eesti jääb nende kahe piirialale.
Kuu esimesel kolmandikul puhub valdavalt tugev kirde- ja idatuul, edasi pöördub tuul enam lõunakaarde. Vihma sajab harva ja kohati. Õhutemperatuur jääb tavapärasest veidi madalamaks.
Oktoobrikuu keskpaiku on oodata korraks loodevoolus saabuvat tsüklonit. Tuul pöördub läänekaarde, hiljem põhja ning lisaks tihedamale vihmasajule võib lühiajaliselt sadada ka veidi lörtsi ja lund.
Pärast 20. oktoobrit tugevneb lühiajaliselt uuesti kuivema ilmaga kõrgrõhuala, misjärel jõuab Atlandilt Põhja-Euroopasse madalrõhkkond. Õhuvool pöördub lõunasse ja temperatuur tõuseb. Üksnes Kirde-Eesti võib jääda Põhja-Venemaa kõrgrõhuala meelevalda ja siis sajab kahe rõhuala piiril kuu lõpuveerandis lund.
Kuu keskmine õhutemperatuur tuleb normi lähedane või veidi kõrgem (norm 5,2 kuni 8,6 kraadi ) ning sademeid on normi piires või veidi vähem (norm 64 kuni 87 millimeetrit).


maintext:
September oli keskmisest soojem ja kuivem ning ka päikesepaistet jagus tavalisest rohkem, selgus ilmateenistuse kokkuvõttest.
Eesti keskmine õhutemperatuur oli septembris 13,2 kraadi, mis on normist 1,7 kraadi võrra kõrgem. Kõige soojem oli ilm 11. septembril Valgas, kus õhutemperatuur tõusis 24,1 kraadini, kõige jahedam aga 19. septembril Jõgeval ja 25. septembril Valgas, kus temperatuuriks mõõdeti vaid 0,8 kraadi.
Sademeid oli septembris keskmiselt 28 mm ehk 44 protsenti normist (64 mm). Kõige rohkem sadas vihma maha 3. septembril Heltermaal, kus ööpäevaseks sajuhulgaks mõõdeti 29 millimeetrit.
Alates 1961. aastast on veel kuivemad olnud vaid kolm aastat (1998, 2000, 2005), kui septembris sadas vihma maha keskmiselt 24 mm.
Päikesepaistet oli septembris keskmiselt 181 tundi, mida on 33 tunni võrra rohkem kui paljuaastane keskmine.


title: Nädalavahetus tuleb sajune

maintext:
Nädalavahetus tuleb kohati vihmane ja kord siin, kord seal sajab ka lörtsi, teatas ilmateenistus.
Temperatuurifoon jätkab keskmisest madalamal lainel. Põhja-Euroopas pöördub õhuvool põhja ja arktiliste alade külm pääseb liikvele. Pikk teekond Läänemere äärde mõnevõrra mahendab algset karmust ja valdavalt pilves taevas temperatuuril väga madalale langeda ei lase.
Homme on sajuhooge kohati ja vihma sekka võib ka lörtsi tulla. Puhub loodetuul, rannikul puhanguti 15 kuni 18 meetrit sekundis. Sooja tuleb laupäeval +4 kuni +8 kraadi.
Pühapäeval jääb idapoolne madalrõhuvöönd väheliikuvaks ja selle serva mööda kannab loodevool niiskust lisaks. Kord siin, kord seal sajab vihma, samuti ka lörtsi. Puhub loode- ja põhjatuul, rannikul ulatuvad puhangud 15 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on öösel 0 kuni +3, saarte rannikul kuni +6 ja päeval +3 kuni +7 kraadi.


title: Esimest lund oktoobri keskpaigas siiski oodata ei ole

maintext:
Ehkki kuu alguses lubas ilmaprognoos lund ja lörtsi juba oktoobri keskpaigas, siis praeguse prognoosi kohaselt tuleb esimene lumi kõige varem maha oktoobri lõpus.
Ilmateenistuse sünoptik Taimi Paljaku sõnul on tulevaks nädalavahetuseks saabuv õhumass küll jahe, kuid Eesti kohal püsib kõrgrõhuala, niiskust on vähe ja ilm enamasti sajuta. Seega ei tohiks veel lund ja lörtsi tulla.
Uuel nädalal pöördub õhuvool järk-järgult lõunasse ning lisandub soojemat ja niiskemat õhku. 19. ja 20. oktoobri paiku küll sajuvõimalus suureneb, kuid maha sajab vihma, mitte lund.
Uus külmalaine võib Eestisse jõuda kuu lõpu poole ja lumesaju võimalus tekib pärast 25ndat oktoobrit Ida-Eestis.
Esimene lumesadu saabubki Eestisse tavaliselt oktoobri teises pooles ja kõigepealt Ida-Eestisse, harvem tuleb esimene lumi maha novembris.


description: Eestis reedel ja laupäeval puhunud tugev tuul vaibub pühapäevaks, kuid samas hakkab sadama vihma.

title: Tormituul vaibub pühapäevaks

maintext:
Ilmateenistuse andmetel on pühapäeva öösel Eestis vahelduva pilvisusega ilm. Kohati võib sadada hoovihma ja olla udu. Puhub lõunakaare tuul 1-7 m/s. Õhutemperatuur on 6-11, mandril kohati 3 kraadi.
Päeval on Eestis pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab vihma. Saju intensiivsus on suurem Lõuna-Eestis. Puhub ida- ja kirdetuul 3-9 m/s. Õhutemperatuur on 10-15 kraadi.


title: Nädalavahetusel tuleb jahe sügisilm

maintext:
Laupäeval tuleb kõrgrõhkkonna kese meile lähemale ning on pühapäeval Eesti kohal.
Ilm püsib mandril rahulik ja suurema sajuta. Samal ajal tugevneb saartel ja läänerannikul kagutuul. Suuremal osal Eestist võib taevas püsida madal pilvekiht ja sellest kohati ka veidi uduvihma tulla.
Homme on pilves selgimistega ilm. Hommikupoolikul püsib kohati udu, võib uduvihma sadada.
Puhub valdavalt idakaare tuul 2 kuni 8, saartel kagutuul 5 kuni 10, pärastlõunal puhanguti 13 m/s. Õhutemperatuur on 4 kuni 7 kraadi.
Sarnane ilm tuleb ka pühapäeval - ilm püsib plves selgimistega ja olulise sajuta. Puhub muutliku suunaga tuul 1 kuni 6, saartel valdavalt kagutuul kuni 9 m/s.
Pühapäeval tuleb sooja 4 kuni 7 kraadi.


title: Kolmapäev tuleb sajuhoogudega

maintext:
Üle Eesti kirdesse liikuva madalrõhkkonna mõjul möödub ka homne päev halli taeva all sajuhoogudega, kus vihmale sekka tuleb ka lörtsi, teatas ilmateenistus.
Kui päeval on oodata nii vihma kui lörtsi, siis õhtupoolikul läheneb lauge kõrgrõhuhari ja sajud jäävad harvemaks. Termomeetrinäit on plusspoolel ja ööl vastu kolmapäeva maapinnale sadanud kerge lumevaip sulab kiirelt.
Kolmapäeval on pilves ilm. Aeg-ajalt sajab lörtsi ja vihma, kuid õhtul saju võimalus väheneb. Puhub loode- ja läänetuul 5 kuni 10, saartel ja rannikul puhanguti 13 meetrit sekundis.
Õhutemperatuur on +1 kuni +4, saartel kuni +6 kraadi.


title: Alanud nädal toob tugeva tuule, lörtsi ja lume

maintext:
Ilmateenistus lubab alanud nädalasse kõikvõimalikke ilmanähtusi - pea kogu nädala puhub tugev tuul, sekka lörtsi ja lund. Ka temperatuurinäit kisub üha enam miinuspoolele.
Ööl vastu homset liigub üle Eesti kõrgrõhuhari ja ilm on suurema sajuta. Tuul on nõrk ja muutliku suunaga. Õhutemperatuur on -4 kuni +1, saarte rannikul kuni +4 kraadi.
Samal ajal tekib Skandinaavia kohal uus osatsüklon, laieneb üle Läänemere ning juba hommikul jõuavad vihmapilved saartele. Ennelõunal liigub sadu läänerannikule ja pärastlõunal sügavamale sisemaale ning sajab peamiselt lörtsi ja ka lund.
Päeval muutub madalrõhkkond kiiresti aktiivsemaks ja liigub õhtuks Rootsi rannikule. Tuul pöördub lõunasse ja kagusse ning järk-järgult tugevneb, õhtul on puhanguid 15, saartel 18 m/s. Õhutemperatuur on -1 kuni +2, saartel kuni +4 kraadi.
Kolmapäevaks liigub madalrõhkkond üle Läänemere ja tänastel andmetel suundub Läti kohale. Sel juhul katab Eestit madalrõhkkonna jahedam ida- ja kirdeosa. Enamasti sajab lörtsi ja lund, saartel ning Pärnu-, Valga- ja osaliselt ka Viljandimaal sekka vihma.
Tuul puhub öösel kagust ja on väga tugev, puhanguid on 15, saartel kuni 20 m/s, päeval puhub idakaarest ja on veidi nõrgem. Õhutemperatuur on öösel ja päeval -2 kuni +3, Edela-Eesti rannikualadel kuni 5 soojakraadi.
Neljapäeval madalrõhkkond kaugeneb ja selle serva mööda algab külma sissetung. Vahete-vahel sajab lörtsi ja lund. Põhjakaare tuul on tugevam eelkõige saartel ja põhjarannikul, tänastel andmetel puhanguid 15 m/s. Õhutemperatuur on öösel 0 kuni -5, rannikul kuni +3, päeval -2 kuni +2 kraadi.
Reedel madalrõhkkond eemaldub, aga selle äärmine lääneserv soosib meil kohatisi lume- ja lörtsihooge, saartel võib sekka ka vihma tulla. Tuul nõrgeneb ja pöördub läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel 0 kuni -5, meretuulele avatud rannikul kuni +2, päeval -2 kuni +1 kraadi, saarte rannikul kuni +3 kraadi.
Laupäeva öö on väheaktiivses rõhuväljas suurema sajuta ja rahulik. Õhutemperatuur on -2 kuni -7, rannikul kuni +2 kraadi. Päeval jõuab Taani kohale uus madalrõhkkond ja laieneb üle Läänemere. Tihedam sadu veel meile ei jõua, kuid tuul pöördub idakaarde ja tugevneb, õhtul on Liivi lahe ümbruses puhanguid 15 m/s. Õhutemperatuur on -2 kuni +2 kraadi.
Pühapäeval laieneb madalrõhkkonna kirdeserv jõulisemalt Balti riikide kohale ning tänastel andmetel jõuab selle tihe lörtsi- ja lumesadu Eestisse. Puhub tugev idatuul. Õhutemperatuur on öösel -4 kuni +1, Saaremaa rannikul kuni +3, päeval -2 kuni +3 kraadi.


title: Tugevnev tuul toob Eestisse külma õhumassi

maintext:
Ilmateenistuse andmetel hakkab esmaspäeval kirde- ja põhjatuul tasapisi tugevnema ning järgnevateks päevadeks jõuab Eestisse külmem õhumass.
Ööl vastu esmaspäeva Eestist lõuna poolt möödunud väike madalrõhkkond on Venemaa kohal hääbumas. Päeva jooksul suureneb Norra mere põhjaosast pikkamööda Põhja-Skandinaavia poole leviva kõrgrõhkkonna mõju.
Esmaspäeval on vahelduva pilvisusega olulise sajuta ilm. Puhub kirde- ja põhjatuul 5-10, rannikul iiliti kuni 14 m/s. Õhutemperatuur on 10-14 kraadi.


title: Ilmaprognoos lubab järgnevateks päevadeks päikest

maintext:
Ilmateenistuse prognoosi kohaselt püsib ilm tuleva nädala keskpaigani vahelduva pilvisusega sajuta ning vahelduseks kõledatele ilmadele on oodata ka päikest.
Skandinaavia põhjatipus asetsev kõrgrõhkkond laskub veidi lõuna poole. Ukraina-Valgevene piirile jõudnud madalrõhkkond on aga väheliikuv. Nende kahe vastastikusel survel püsib tuul Eestis puhanguline, sadu oodata siiski ei ole ja õhutemperatuur jääb valdavalt alla 10 kraadi.
Ööl vastu esmaspäeva tuleb vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Puhub ida- ja kirdetuul 7-12, rannikul puhanguti kuni 18 m/s. Õhutemperatuur on 0 kuni 5, rannikul kuni 8 kraadi. Päeval puhub idatuul 7-12, rannikul puhanguti kuni 18 m/s, õhtul nõrgeneb veidi. Õhutemperatuur on 7-10 kraadi.
Teisipäeval puhub ida- ja kirdetuul 5-10, rannikul puhanguti 14 m/s, õhtul nõrgeneb. Õhutemperatuur on 6-9 kraadi. Kolmapäeval peaks ilm terves Eestis tulema päikesepaisteline ja kuiv. Puhub idakaare tuul 3-8 m/s. Õhutemperatuur on 6 kuni 9 kraadi.


description: Põhjamaade troonile on astunud võimas kõrgrõhkkond, mille kaguserv ulatub Baltimaade kohale.

title: Kolmapäev tuleb tormine

maintext:
Samas suurenevad mõnevõrra ka Ukraina kohal pöörleva madalrõhkkonna jõuvarud. Kahe õhukeerise survel püsib kirdetuul Läänemere ääres tugev, õhk on aga jahe ja suhteliselt kuiv.
Ilmateenistuse andmeil tugevneb kirdetuul sisemaal juba täna õhtul puhanguti 15 m/s, saartel ja rannikul 16, puhanguti 23 m/s.
Homme on pilves selgimistega peamiselt sajuta ilm, pärastlõunal pilvisus hõreneb. Puhub kirdetuul 8 kuni 13, puhanguti 18, rannikualadel 12 kuni 17 ja puhanguti kuni 23 m/s.
Sooja tuleb 8 kuni 11 kraadi.


title: Algav nädal tõotab tulla sajuta, ka tuul nõrgeneb

maintext:
Algaval nädalal muutub ilm küll sügisele tavapäraselt jahedamaks, kuid on suurema sajuta, ka ei kimbuta nii tugevad tuuled.
Madalrõhkkonna surve väheneb ja Põhja-Euroopat kattev kõrgrõhkkond laiendab teisipäevaks (11.10.) servaga üle Läänemere ümbruse. Meil on homme ilm sajuta. Tuul nõrgeneb ja puhub idakaarest 5-10, saartel veel puhanguti 14 m/s. Õhutemperatuur on öösel 0 kuni +5, rannikul kuni +8, päeval 6 kuni 9 kraadi.
Kolmapäeval (12.10.) tuleb kõrgrõhkkond meile lähemale ja püsib ka neljapäeval (13.10.) Eesti kohal. Ilm on sajuta. Kolmapäeval on taevas selgem, neljapäeval võib taevas madala pilvekihiga kattuda. Tuul on võrdlemisi nõrk, puhub idakaarest, neljapäeval põhjakaarest. Õhutemperatuur on öösiti -2 kuni +3, rannikul kuni +7, päeval 5 kuni 9 kraadi.
Reedel (14.10.) püsib suurem ülekaal kõrgrõhkkonnal. Öö on sajuta ja vaikne. Õhutemperatuur on 0 kuni +5, rannikul kuni +7 kraadi. Päev on samuti sajuta, aga madalrõhkkonna surve suurenemisel muutub idakaare tuul tuntavamaks. Õhutemperatuur on 6 kuni 9 kraadi.
Laupäeval (15.10.) koondub madalrõhkkond Põhjamere äärde ja laieneb servaga üle Läänemere. Idakaare tuul võib tugevneda. Ilm püsib olulise sajuta. Õhutemperatuur on öösel -1 kuni +3, rannikul kuni +7, päeval 6 kuni 9 kraadi.
Pühapäev (16.10.) tuleb madal- ja kõrgrõhkkonna piirimail tuuline, aga suurema sajuta. Küll aga võib rannikualadel siin-seal veidi vihma sadada. Õhutemperatuur on öösel -1 kuni +3, rannikul kuni +7, päeval 5 kuni 9 kraadi.
Esmaspäevane (17.10.) ilm sõltub sellest, kumb rõhkkond ülekaalu saavutab. Madalrõhkkonna mõjusfääri tugevnemisel tiheneb pilvisus, saju tõenäosus suureneb ja ilm on tuuline ning valdavalt väikestes plusskraadides. Kõrgrõhkkonna tugevnemisel aga jääb saju võimalus alla 25 protsendi, tuul vaibub ja õhutemperatuur langeb öösel alla 0 kraadi, päeval tõuseb veidi üle 5 kraadi.


description: Ilmateenistuse prognoosi kohaselt tuleb lähipäevil enamasti sajuta ilm, vaid öösel ja homme hommikul võib sadada uduvihma.

title: Lähipäevad tulevad sajuta

maintext:
Pühapäeval tuleb pilves selgimistega ilm, öösel on mitmel pool ning hommikupoolikul kohati udu ja võib sadada uduvihma. Puhub muutliku suunaga tuul 1–7 m/s, Lääne-Eestis kagu- ja lõunatuul 4–10, saartel puhanguti 13 m/s. Öösel tuleb sooja 1–5, pikemate selgimiste korral võib temperatuur langeda kuni kahe miinuskraadini, päeval on sooja 4–7 kraadi.
Esmaspäeva öösel on pilves selgimistega ja päeval vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Öösel puhub lõuna- ja kagutuul 2–7, päeval 3–8 m/s. Õhutemperatuur jääb öösel kahe külma- ja kahe soojakraadi vahele, rannikul on sooja kuni kuus ja päeval 4–7 kraadi.
Teisipäeval tuleb vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Puhub kagutuul 3–9 m/s. Öösel jääb õhutemperatuur nelja külma- ja kahe soojakraadi vahele, rannikul tuleb sooja kuni kuus, päeval 4–7 kraadi.
Kolmapäeval on Lääne-Eestis pilves selgimistega ilm ja kohati võib sadada vähest vihma. Ida-Eestis on ilm vahelduva pilvisusega ja sajuta. Puhub kagutuul 3–9 m/s. Õhutemperatuur ulatub öösel kahest miinuskraadist nelja soojakraadini, saartel on sooja kuni seitse, päeval 4–8 kraadi.


title: Kolmapäev tuleb päikesepaisteline ja sajuta

maintext:
Venemaa lääneosa hõlmab võimas kõrgrõhuala, mis hoiab meil ilma ka homme sajuta.
Ööl vastu homset tuleb vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm ning kohati tekib udu. Puhub kagutuul 3-8, saartel puhanguti kuni 11 m/s. Õhutemperatuur on -4 kuni +1, saartel kuni 6 soojakraadi.
Homme hommikul võib olla paiguti udu, muidu püsib vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta päikesepaisteline ilm.
Puhub kagutuul 3–9, saartel 6–12 m/s ning õhusooja tuleb 4 kuni 8 kraadi.


description: Ilmateenistuse prognoosi kohaselt tuleb nädalavahetusel väga tuuline ilm, näiteks homme võivad tuulepuhangud ulatuda kohati isegi 25 meetrini sekundis.

title: Nädalavahetus tuleb väga tuuline

maintext:
Oktoober on sügisele omaselt tuule tugevaks tõstnud. Enamasti lõõtsub sel aastaajal tugev tuul läänekaarest ja on üsna tavatu, et nõnda tugevalt ja pikka aega möllab meil kirdetuul. Põhjus peitub vastasseisus, mille üheks osapooleks on Skandinaavia kohal püsiv väga võimas kõrgrõhkkond ja teisalt lõuna pool keerlev energiast pulbitsev madalrõhkkond.
Eesti jääb kahe rõhkkonna võitlustandrile ja ka nädalavahetusel lõõtsub tugev kirdetuul, mis jätkab veemasside ärakannet meie rannikuvetest. Samuti aitab kaasa kõrge õhurõhufoon ning nende kahe põhiteguri koostöös püsib veetase ka nädalavahetusel poole meetri võrra tavapärasest madalam.
Laupäevaks laieneb meile madalrõhkkonna põhjaserv ja selle vihmapilvede tsoon jõuab tänastel andmetel Eesti kohale – enam on sadusid Lõuna-Eestis, lühiajalisemalt ka põhja pool. Kirdetuul on väga tugev, puhangud ulatuvad 16, rannikualadel 23 m/s, Soome lahe ääres pole välistatud õhtu poole ka 25 m/s. Sooja tuleb 6–10 kraadi.
Pühapäeva öö hakul vihmapilved eemalduvad ning päev on enamasti sajuta. Kirde- ja idatuul öösel veidi nõrgeneb, kuid praegustel andmetel vaid üürikeseks. Päeval tugevneb tuul uuesti ning puhanguid on taas 15, rannikul 18 m/s. Sooja on öösel 4–9 ja päeval 8–12 kraadi.
Esmaspäeval tugevneb kõrgrõhkkonna mõju ja ilm on sajuta. Kirde- ja idatuul on veel tuntav ja puhangud ulatuvad 15 m/s. Sooja tuleb öösel 1–6, rannikul kuni 9, päeval 7–10 kraadi.
Teisipäev tuleb kõrgrõhkkonna servas sajuta ning mõõduka idakaare tuulega. Sooja on öösel kuni 5, rannikul kuni 8, päeval 6–9 kraadi.
Kolmapäeval tuleb kõrgrõhkkond meile lähemale ja ka neljapäeval püsib see Eesti kohal. Ilm on sajuta ja tuul on võrdlemisi nõrk. Õhutemperatuur jääb öösiti kahe külma- ja kolme soojakraadi vahele, rannikul tuleb sooja kuni 8, päeval 7–10, neljapäeval kuni 12 kraadi.
Reedel tugevneb madalrõhkkonna mõju. Öö on veel enamasti sajuta, kuid päeval suureneb hoovihma võimalus. Sooja tuleb öösel kuni 5, rannikul kuni 8, päeval 6–11 kraadi.


description: Ilmateenistuse teatel saavutab Põhja-Euroopat kattev kõrgrõhkkond lõpuks ülekaalu ka Läänemere ääres ja tuul jääb pisitasa nõrgemaks.

title: Teisipäev tuleb sajuta


description: Ilmateenistuse prognoosi kohaselt liigub Eesti ilma määrava kõrgrõhkkonna kese homseks Vene-Valgevene piirile, kuid meie ilmaolud jäävad selle pöörise loodeservas endiseks.

title: Esmaspäev tuleb muutliku taevaga

maintext:
Tõenäosus päikest näha on suur, aga mitte igal pool, ning õhumass püsib Eesti kohal jahe. Hommikused miinuskraadid peaksid enne lõunat asenduma plusskraadidega ning päeval tuleb sooja viie kraadi ümber.
Esmaspäeval on vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Hommikupoolikul püsib kohati udu. Puhub lõunakaare tuul 2–8, saartel lõuna- ja kagutuul kuni 10 m/s. Sooja tuleb 3–7 kraadi.


title: Reede tuleb tuuline, kuid pisut soojem

maintext:
Homset ilma kujundab Norra merel süveneva tsükloni lohk või selles lohus tekkiv osatsüklon, mis toob lühikeseks ajaks tugeva edelatuule ja vihmasaju, aga ka sooja õhu.
Kui seni on oktoober suures osas olnud keskmisest külmema ilmaga, siis homne päev toob korraks nii palju sooja, et temperatuuri kõver teeb väikese hüppe ülespoole. Õhutemperatuur on päeval 5 kuni 10 kraadi.
Ilm on pilves selgimistega. Aeg-ajalt sajab vihma, Ida-Eestis võib sekka tulla ka lörtsi. Puhub lõuna- ja edelatuul 7–13, puhanguti 15, rannikualadel kuni 20 m/s, pärastlõunal tuul nõrgeneb veidi ning pöördub alates saartest läände ja loodesse.


title: Neljapäev toob tugevamat tuult

maintext:
Neljapäeval segab sügiserahu veidi tugevnev kagu- ja idatuul, mille põhjuseks on Põhjamerelt Saksamaa kohale suunduv tsüklon.
Pilved ja sajualad selle kirdeservas ulatuvad vaid Läänemere keskosani. Samas võib päeva maksimumtemperatuur tugevneva tuule tõttu paar pügalat madalam olla.
Homme on ilm enamasti päikesepaisteline, pilvi võib rohkem olla saartel ja Ida-Virumaal. Puhub kagu- ja idatuul 4–10, saartel ja rannikul puhanguti 14 m/s. Sooja tuleb 4–7 kraadi.


description: Nädalavahetus ja uus nädal toovad ilmamuutuse, kui lääne poolt lähenevad madalrõhualad kõrgrõhuala lõpuks liikvele sunnivad.

maintext:
Kõigile ei sobi nii pikalt kõrgel püsinud õhurõhk, mõnele on selge taeva all öökülmad liiga teinud, teisele ei meeldi lihtsalt hall taevas ja ühtlaselt madal õhutemperatuuri foon. Ööpäeva keskmine õhutemperatuur võiks tavaliselt sel ajal olla veel 6–8, praegu aga on vaid 1–4 kraadi. Kuid tuulevaikus on lasknud praamiliiklusel normaalselt toimida ning kurta ei saa ka teised lageda taeva all toimetavad inimesed.
Nädalavahetus ja uus nädal toovad muutuse, kui lääne poolt lähenevad madalrõhualad kõrgrõhuala lõpuks liikvele sunnivad. Ebastabiilseks võib juba homme kujuneda ühendus Rohuküla ja Heltermaa vahel, kui veidi tugevnev kagutuul langetab veetaseme alla ohtliku piiri. Idakaare tuuled jäävad veel terveks nädalaks püsima, ülekaalus on kagutuuled.
Kõrgrõhkkonna kese tuleb homme meile lähemale ning on ülehomme Eesti kohal. Ilm püsib mandril rahulik ja suurema sajuta. Samal ajal saartel ja läänerannikul tugevneb kagutuul. Suuremal osal Eestist võib taevas püsida madal pilvekiht ja sellest kohati ka veidi uduvihma tulla. Õhutemperatuur on öösiti 0–4 kraadi, kui taevas selgineb, siis on ka väike miinus võimalik. Rannikul on kuni kuus, päeval 4–7 kraadi.
Esmaspäeval libiseb kõrgrõhkkond üle Eesti Venemaa poole, tuul pöördub lõunakaarde ja päeval püsivalt kagusse. Pilvekihti tekib selgemaid laike ja ilm on sajuta. Õhutemperatuur jääb öösel ühe külma- ja nelja soojakraadi vahele, rannikul tuleb sooja kuni kuus, päeval 4–8 kraadi.
Teisipäeval ulatub üle Eesti kõrgrõhkkonna loodeserv ja ilm on valdavalt sajuta. Läänemerele laieneva madalrõhkkonna serva tõttu püsib mõõdukas kagutuul. Õhutemperatuur jääb öösel kolme külma- ja kolme soojakraadi vahele, rannikul tuleb sooja kuni kuus, päeval aga 4–8 kraadi.
Kolmapäeval ja neljapäeval on kõrgrõhuala kese taganenud Lääne-Venemaale ning loonud läänepoolsetele madalrõhualadele võimaluse laieneda üle Läänemere. Niiskem õhk madalrõhuala idaservas haarab eelkõige Lääne-Eestit ja seal võib ka vihma tulla. Kagutuul püsib mõõdukas. Õhutemperatuur on öösel kahe külma- ja kahe soojakraadi vahel, saartel tuleb sooja kuni seitse ja päeval 4–8 kraadi.
Reedel näivad sajud koonduvat Kesk-Euroopas püsima jäänud madalrõhuala ümbrusesse ja meil tugevneb pigem Venemaa kõrgrõhuala mõju. Ilm on olulise sajuta. Puhub tugevnev ida- ja kagutuul. Öösel jääb õhutemperatuur kolme külma- ja kahe soojakraadi vahele, saartel on sooja kuni kuus, päeval 3–7 kraadi.


title: Uuel nädalal hakkab lörtsi sadama

maintext:
Esmaspäeval määrab ilma veel Venemaale taandunud kõrgrõhuala ja sajab vähe. Järgnevatel päevadel hakkab aga sadama lörtsi.
Kagutuul on varasematest päevadest veidi nõrgem ning vihma sajab vaid kohati ja sedagi vähe. Edaspidi hakkab meil ilma tegema madalrõhkkond, mis toob alustuseks lörtsisadu koos vihma ja lumega.
Esmaspäeval on pilves selgimistega ilm. Lääne-Eestis sajab kohati vähest vihma. Puhub kagutuul 5–11, saartel ja rannikul puhanguti kuni 17 m/s. Õhutemperatuur on 4–7 kraadi.


title: Järgmisel nädalal sajab nii lörtsi kui lund

maintext:
Homme on oodata vihma- ja lörtsisadu, esmaspäeval on kuiv, kuid teisipäevast alates sajab taas lörtsi. Alates neljapäevast on oodata ka lund.
Homme jääb idapoolne madalrõhuvöönd väheliikuvaks ja selle serva mööda kannab loodevool niiskust lisaks. Kord siin, kord seal sajab vihma, sekka ka lörtsi. Puhub loode- ja põhjatuul, rannikul on veel puhanguid 15 m/s. Õhutemperatuur on öösel 0 kuni +3, saarte rannikul kuni +6, päeval 3 kuni 7 kraadi.
Esmaspäeval kujuneb itta lahkuva madalrõhkkonna järel Skandinaavia kohal kõrgrõhuhari ja see liigub Eesti poole. Kohati sajab vihma ja lörtsi. Puhub mõõdukas põhjakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel -2 kuni +3, põhjatuulele avatud rannikul kuni +5, päeval +1 kuni +5 kraadi.
Teisipäeva öösel liigub üle Eesti kõrgrõhuhari. Samal ajal tekib Skandinaavia kohal uus osatsüklon, laieneb üle Läänemere ning juba hommikuks jõuab Eestisse lörtsi- ja vihmasadu. Tuul pöördub lõunasse ja kagusse ning on esialgu veel nõrk. Päeval muutub madalrõhkkond kiiresti aktiivsemaks ja liigub Läänemere põhjaosa kohale. Tihe sadu laieneb üle Eesti, idapoolsetes maakondades tuleb vihma sekka ka lörtsi. Lõuna- ja kagutuul paisub tugevaks. Õhutemperatuur on öösel -2 kuni +3, saarte rannikul kuni +5, päeval +1 kuni +4, saartel ja läänerannikul kuni +7 kraadi.
Kolmapäevaks liigub madalrõhkkond Eesti kohale. Sajab tihedat vihma, sekka ka lörtsi. Mandril tuul rahuneb ja puhub lõunakaarest, saartel ja põhjarannikul pöördub põhjakaarde ja paisub tugevaks. Õhutemperatuur on öösel ja päeval 0 kuni +5 kraadi, saartel võib paar-kolm kraadi kõrgemale tõusta.
Neljapäeval madalrõhkkond kaugeneb ja selle serva mööda algab külma sissetung. Öösel sajab veel lörtsi ja vihma, päeval aga enamasti lörtsi, sekka lund. Põhjakaare tuul võib tugev olla. Õhutemperatuur on 0 kuni +5 kraadi, päeval võib mõnel kohas miinuspoolele langeda.
Reedel madalrõhkkond eemaldub. Lume- ja lörtsihooge on kohati. Tuul nõrgeneb ja pöördub läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel -4 kuni +1, päeval 0 kraadi, saarte rannikul kuni +3 kraadi.


title: Homne ilm tuleb pilves ja kohati udune

maintext:
Läänemere ümbrust katab kõrgrõhuala ning selle all on Eesti ilm olulise sajuta, kuid mitmel pool pilvine.
Ööl vastu homset esineb paiguti udu. Õhutemperatuur langeb mõnel pool miinusesse, rannikul tuleb kohati kuni kuus kraadi sooja.
Homme ennelõunal on veel paiguti udune. Ilm on pilves selgimistega olulise sajuta ning tuul on muutliku suunaga, puhudes 1–7 m/s.
Õhusooja tuleb 4 kuni 8 kraadi.


title: Alanud nädal tuleb olulise sajuta, kuid tuuline

maintext:
Ilmateenistuse nädalaprognoosi kohaselt on alanud nädala ilm valdavalt sajuta ja nädala esimestel päevadel ka tuulevaikne, nädala teises pooles on aga taas tugevat tuult oodata.
Eesti kohale ulatuva kõrgrõhkkonna loodeservas püsib meil hommegi kaunis ja kuiv sügisilm. Kagusse pöördunud tuul on homme veidi tuntavam, kuid seda vaid saartel ja rannikualadel. Ilm on vahelduva pilvisusega sajuta, puhub kagutuul 3–8 m/s, saartel kuni 11 m/s. Õhusooja on 3 kuni 7 kraadi.
Ka kolmapäeval on ilm valdavalt sajuta. Läänemerel suureneva madalrõhkkonna mõju tõttu jätkub lõuna- ja kagutuule tugevnemine. Öösel langeb õhutemperatuur -4 kraadini, meretuulega rannikul tuleb aga kuni 6 kraadi sooja. Päeval on õhutemperatuur +3 kuni +8 kraadi.
Neljapäeval püsib Euroopa ja Venemaal põhjaosas kõrgrõhuala, Kesk-Euroopat katab ikka madalrõhuala ning Eesti jääb kahe rõhuala piirimaile. Ilm on enamasti sajuta, kuid võrdlemisi tugeva ida- ja kagutuulega. Õhutemperatuur öösel -4 kuni 0 kraadi, päeval aga +3 kuni +6 kraadi.
Reedel saab Kesk-Euroopasse liikuv madalrõhkkond energiat lisaks ning suurendab survet Läänemere poole. Puhub tugev ida- ja kagutuul. Õhutemperatuur on öösel -3 kuni +2, päeval +2 kuni +7 kraadi.
Laupäeval ja pühapäeval jätkub Kesk-Euroopa poolt madalrõhkkonna tugev surve Läänemere ümbrusele. Samal ajal püsib Põhja-Euroopa kohal võimas suurtesse kõrgustesse ulatuv kõrgrõhuala. Kahe rõhuala vastasseisu tõttu puhub tugev ida- ja kagutuul, puhanguid on 12 , saartel kuni 16 m/s. Olulist sadu ei tule.


authors:
Twitter
Fenerbahce Sk

description: Korvpalli Euroliigas said kodusaalis kaotused Istanbuli Galatasaray ja Kaunase Žalgiris, kes jäid alla vastavalt Istanbuli Fenerbahcele ja Tel Avivi Maccabile.

title: Kaunase Žalgiris ja Istanbuli Galatasaray kaotasid Euroliigas


authors:
Alar Truu
Kutse Tantsule

title: SPIKKER | Millal tuleb meistriks Infonet, millal Levadia, millal Kalju?

maintext:
Jalgpalli Eesti meistrivõistlustel lõppesid eelviimase ehk 35. vooru mängud, mille järel jäi tiitlikonkurentsi alles kolm klubi – FC Infonet, FC Levadia ja Nõmme Kalju. Mullune meister FC Flora tegi Sillamäe Kaleviga 3:3 viigi ja kuldmedalile enam ei pretendeeri.
Tabelitipp enne 5. novembril toimuvat viimast vooru, kus peetakse mängud Kalju – Infonet ja Levadia – Flora, on järgmine: Infonet 77, Levadia 75, Kalju 75, Flora 73. Lisaks Flora tiitlile on välistatud ka Infoneti esikolmikust väljajäämine ehk eurosarjakoht on Lasnamäe klubil kindlustatud.
Tuletame meelde, et vastavalt reglemendile toimub esimese kahe klubi võrdse punktisumma korral meistri selgitamiseks lisamäng. Ülejäänud kohad pannakse paika muude parameetrite järgi, kus võrdsete punktide puhul oleks Floral edu Levadia ees, Kaljul Flora ees ja Levadial Kalju ees.


description: Singapuris alanud naiste tennisehooaja finaalturniiril alistas Svetlana Kuznetsova avamängus tiitlikaitsja Agnieszka Radwanska 7:5, 1:6, 7:5. Mängust tähtsam oli aga viis, kuidas Kuznetsova võidu koju tõi - ta lõikas mängu ajal ise ära teda segama hakanud juuksed!Kolmanda seti alguses istus Kuznetsova korraks maha, võttis käärid ning lõikas maha oma hobusesaba. "See häiris mind. Tegin hea eestkäelöögi, aga pats lendas mulle silma. Milleks peaksin kannatama," muigas 31aastane venelanna.

title: VIDEO | USKUMATU! Tenniseäss lõikas võidu nimel keset mängu oma juuksed lühemaks!

maintext:
Singapuris alanud naiste tennisehooaja finaalturniiril alistas Svetlana Kuznetsova avamängus tiitlikaitsja Agnieszka Radwanska 7:5, 1:6, 7:5. Mängust tähtsam oli aga viis, kuidas Kuznetsova võidu koju tõi - ta lõikas mängu ajal ise ära teda segama hakanud juuksed!
Kolmanda seti alguses istus Kuznetsova korraks maha, võttis käärid ning lõikas maha oma hobusesaba. "See häiris mind. Tegin hea eestkäelöögi, aga pats lendas mulle silma. Milleks peaksin kannatama," muigas 31aastane venelanna.
SO BADASS. Svetlana Kuznetsova cuts her hair in the middle of a match. pic.twitter.com/NcNtXb6CzR


description: Eesti jalgpallikoondislane Sergei Zenjov näitas suurepärast vormi Aserbaidžaani liigas, kui lõi koduklubi Gabala eest kaks väravat.

title: SUPER! Sergei Zenjov lõi koduklubi eest kaks väravat!


title: Jose Mourinho: Wayne Rooney ei lähe Manchester Unitedist kuhugi

maintext:
Manchester Unitedi peatreener Jose Mourinho kinnitas, et meeskonna kapten Wayne Rooney ei lähe klubist kuhugi.
Portugallasest pealik lükkas ümber tabloidis The Sun avaldunud väited nagu ta oleks käskinud 31aastasel Rooney'l klubist lahkuda, et saada korralikult mänguaega. Inglismaa koondislane oli viimati ManU algrivistuses 18. septembril ja jättis viimased kaks kohtumist vigastuse tõttu vahele.
"Temaga pole mingit probleemi, aga teie peate lehti müüma," ütles Mourinho ajakirjanikele. "Rooney on tippmängija ja meile väga tähtis. Ta ei lähe kuhugi - meile ta meeldib, me meeldime talle. Ta ei ole õnnelik, sest istub palju pingil, aga ta on veel õnnetum vigasena."
Mourinho kritseeris veel ajakirjanikke, kes olid temast valesti aru saanud, kui portugallane oli väidetavalt öelnud, et Manchesteris elamine on katastroof.
"Teie kirjutate valesid isegi siis, kui ma ütlen, et Manchesteris on kohutav just teie pärast, sest iga kord kord hotellist lahkudes, keegi jälitab mind. Teie aga tõlgendate seda nagu terve minu elu oleks katastroof. Võite kirjutada, mida soovite, aga enamjaolt on see vale."


title: Max Verstappen: ma ei kavatse raadiosides enam ülbitseda

maintext:
Tänavusel hooajal paljudele kaassõitjatele pinnuks silmis olnud Max Verstappen lubab, et üritab raadiosides vähem ülbitseda.
Noore 19-aastase hollandlase käest küsiti möödunud nädala USA GP-l toimunud raadioside kohta, kus tiim soovitas Verstappenil rehvidega konservatiivsemalt sõita. "Ma ei kavatse lõpetada neljandana," kõlas aga noore Red Bulli piloodi vastus.
Enne Mehhiko GP-d lubas Verstappen, et kavatseb raadiosidet muuta. "Kui ma vajutan raadioside nuppu, siis mõnikord kõlan väga ülbena, eriti möödunud nädalal. See oli midagi, mis tuli koheselt mõttesse - ma ei sõida, et lõpetada neljandana, vaid sõidan võitmise nimel.
Võib kõlada, et ma ülbitsen ega kuula oma tiimi, aga tegelikult see pole nii. Ma arvan, et edaspidi on parem öelda "jah" või "okei", sest mulle tundub, et terve mu raadioside jõuab televisiooni."


description: Möödunud öösel avas korvpalliliigas NBA võiduarve New York Knicks, kes alistas meie lõunanaabri Kristaps Porzingise juhtimisel Memphis Grizzlies'e.

title: VIDEO | New York Knicks sai Porzingise juhtimisel hooaja esimese võidu


description: Eesti korvpallikoondislased Tanel Kurbas ja Rait-Riivo Laane aitasid koduklubid olulistele võitudeni.

title: Tanel Kurbas ja Rait-Riivo Laane aitasid kodumeeskonnad võitudeni


authors: Siin Kess Otti Laimabad Ise On Paksud Ja Koledad Et Sellist Formi Saavutada Tuleb Palju Vaeva Näha

description: Laupäeval toimusid Salme Kultuurikeskuses Eesti meistrivõistlused kulturismis ja fitnessis. Võisteldi kulturismis, klassikalises kulturismis, fitnessis, bodyfitnessis, naiste kulturismis, rannafitnessis, bikiinifitnessis, laste fitnessis ja fitmodellis.

title: GALERII | MILLISED LIHASMÄED! Ott Kiivikas võitis ajaloolise Eesti meistritiitli kulturismis


description: Jalgpalli Eesti meistrivõistlustel vajas täna Tallinna Levadia hädasti võitu Rakvere Tarva üle, et püsida tiitlikonkurentsis, mida ka suudeti 1:0 võiduga.

title: Tallinna Levadia püsib napi võiduga Rakvere Tarva üle tiitlikonkurentsis

maintext: Lennuk on maandumas Londoni lennuväljale. Kõlarist kostab hääl. "See on lindistus. Olete lennanud ilma piloodita. Lennukit on juhti-nud supermodernne autopiloot. Nüüd, mil me lahkume, ei ole teil midagi karta. See autopiloot ei ole kunagi läinud rikki… rikki... rikki…"


description: Korvpalliliigas NBA tegi möödunud öösel suurepärase esituse Russell Westbrook, kes püstitas koduklubi Oklahoma City Thunderi eest ajaloolise kolmikduubli.

title: VIDEO | Russell Westbrook tegi võimsa kolmikduubliga ajalugu

maintext:
Õpetaja seletab klassile, et Maa tiirleb ümber Päikese ja pöördub siis õpilaste poole:
"Kas kõik on selge? Või tahab keegi veel midagi küsida?"
Juku tõstab käe: "Aga õpetaja, mille ümber tiirleb Maa siis, kui ilm on pilves ja päike ei paista?"


title: Ott Järvela | Me kõik oleme dopingu ohvrid

maintext:
Dopingu rünnak maailma tippspordi pihta on äge, mitmekülgne ja ohtlik. Eelmisel nädalal avalikustas Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) järjekordse portsu sportlasi (seekord 17), kes 2008 Pekingi ja 2012 Londoni olümpial võetud dopinguproovide järeltestimise tulemusel diskvalifitseeriti. Kokku on ROK pärast tänavu suvel peetud Rio olümpiat teatanud 33 Pekingis ja Londonis võistelnud sportlase dopingusüüst. Ära on võetud 19 medalit. Petiste sülemis annavad spordialadest tooni tõstmine ja kergejõustik, keelatud ainetest anaboolsed steroidid stanosool ja turinabool ning riikidest endise Nõukogude Liidu liikmed eesotsas Venemaaga. Lisame siia enne Rio olümpiat avaldatud sõltumatu raporti, mis viitas keerutamata, et Venemaal eksisteerib riiklik dopinguprogramm. Samuti Norra suusataja Therese Johaugi juhtumi, mida saatvad pisarad, narrid õigustused ja võtmeküsimusi eiravad avaldused, aga eelkõige soov võita enda poole avalik arvamus ja lasta sel siis faktilist tõde materdada, on mõtlevale Eesti spordisõbrale paraku valusalt tuttavad. Doping siin, doping seal, doping iga kuradima nurga peal.
See kõik on masendav. Doping on keelatud, sest on tervisele ohtlik ja välistab ausa mängu. Dopingul on ainult ohvrid. Tarvitajad kannatavad füüsiliselt, tarvitajate jälgijad vaimselt.
Tippsport pole kaugeltki maailma kõige tähtsam eluvaldkond ja kuigi võistlemine on inimloomusesse programmeeritud, saaksime oma elud ka tippspordita elatud. Aga me ei taha ega pea. Elu meie planeedil on piisavalt arenenud, et paljud saavad lisaks eluspüsimisele keskenduda ka naudingutele ning tippspordi jälgimine on üks eelistatumaid variante. Šõubisnis jah. Aga selline, mis läheb korda silmatorkavalt suurele protsendile inimestest. Jalgpalli MMist ja olümpiamängudest suurema hulga inimeste tähelepanu suudavad köita ainult katastroofid ja muud ebameeldivad sündmused. Tippspordi erandlikkus peegeldub tema positiivses agendas – tähelepanu koondavaks teguriks on õhin, elevus ja rõõm. CNNi tippuudiste puhul aga kartus, pettumus, viha või hirm. Paraku tähendab iga dopingujuhtum valusat hoopi tippspordi positiivse agenda pihta. Olümpiamängude väärtus kahaneb iga vahele jäänud petisega. ROK saeb oksa, millel ise istub, sest tal pole valikut – dopingu ees silma kinni pigistamine tähendaks sohiga leppimist, mis omakorda hukutaks olümpia, sest võistluse elujõulisuse tagab usaldusväärsus. Vahet pole, kas pettus viidi läbi dopingu, äraostmise või mingi mehhaanilise nipiga. Pettus on pettus ja petis on petis. Võime vaid loota, et oks on piisavalt paks, et saagimise vajadus lõpeb enne murdumishetke. Iga inimene, kellele tippsport korda läheb (kui neid ridu loed, kuulud ilmselt nende sekka), tunneb ju iiveldust/kurbust/nõutust/masendust (vali üks või mitu varianti), kui meenutab hetki, kuidas petiste võitudele sai aastate eest kaasa elatud. Eriti siis, kui tegu kaasmaalastega, kelle edu tekitas terves ühiskonnas laulupeoga võrreldava ülevuse.


description: Pärast kolmapäevaseid fännirahutusi West Ham Unitedi uuel koduväljakul Londoni olümpiastaadionil sõnasid eksperdid, et ümberehitatud kergejõustikuareen ei ole jalgpallile sobilik.

title: Eksperdid: Londoni olümpiastaadion ei sobi jalgpalliks ja see tuleks lammutada

maintext:
Anonüümseks soovinud jääda allikas Londoni arendusfirmast ütles väljaandele The Mail on Sunday, et staadionil on põhimõttelised vead, mis teevad selle vastasmeeskondade fännidele tõeliseks lahinguväljaks.
"Kuna staadion ehitati kergejõustikuks, siis jalgpalliväljakule on mõnest istekohast väga kehv vaade. Kolmapäevasel Londoni Chelsea mängul seisid paljud fännid just sellepärast vahekäikudes.
Isegi teekond staadionile ja sellest välja on problemaatiline, sest suure avatud ruumi tõttu ei saa vastasfänne eraldi hoida. 300 miljonit eurot on läinud ümberehitamisel ning kokku ligi miljard, aga see on algusest peale olnud täielik farss."
Eksperdid toovad välja just alumise taseme, kus on kergejõustikuraja peale pandud ajutised tribüünid, kus on nii kodu- kui ka külalismeeskonna fännid. Vastasklubide toetajatel on küll kaks erinevat käiku tribüünidele, kuid selle taga on neil ühine ja eraldamata ala.
Fletcher, keda paluti appi esialgse staadioni kujundamisel, on väljaku suhtes väga kriitiline ning tema arvates läheb probleemide lahendamiseks vaja täielikku lammutamist.
"Ma ütlesin juba alguses, et kergejõustiku- ja jalgpalliväljak ei käi kokku halbade vaatenurkade pärast. Täiesti alguses oleks pidanud projekti kaasama ka jalgpalliareenide arhitektid, aga seda ei võetud kuulama. See on rikutud staadion, mis ei tööta praegu ega ka 30 aasta pärast. Niimoodi juhtub, kui bürokraadid ja poliitikud sekkuvad profisporti.


authors:
Lars Baron
Vincent West
Kergejõustik
Laura Oks
Stanislav Moshkov
Twitter
Carl Recine
J Pat Carter
Viljar Voog

description: Laupäeva on nagu tavaliselt ikka spordist pungil. Põhirõhk läheb kodusele vutile, kus nii Tallinna Levadia, Tallinna Flora ja Nõmme Kalju peavad võitma, et säilitaks tiitlilootused. Samuti peetakse korvpalli Eesti karikavõistlustel kaks veerandfinaali ning võib olla jookseb õhtul Liverpooli särgis platsile ka Ragnar Klavan.

title: OTSE | Sport 29.10: FC Flora tiitlimängust väljas, kes võidab Mehhiko GP kvalifikatsiooni?

maintext:
37: It should be 3-2 but Mandanda pulls off a smart stop to thwart Coutinho.
Mane then blazes over. All-action stuff
[2-2] #CRYLIV pic.twitter.com/mbNqLaJK98


authors:
Mati Hiis
Arno Saar
Ei Usu Andrust
Häbi
Norrakatele

title: AJAJOON | Kristina Šmigun-Vähi dopingusaaga - kaks ja pool aastat vastamata küsimusi

maintext:
Venemaa portaal Ves Sport teatab, et vähemalt neli uuesti üle kontrollitud 2006. aasta Torino taliolümpia dopinguproovi on osutunud positiivseks ning kahtlusalused on Eesti suusatajad. Nõnda on dopingukahtluse alla sattunud Eesti spordi legendid: olümpiavõitjad Andrus Veerpalu (Torinos, nagu ka neli aastat varem Salt Lake Citys võitis ta 15 km klassikalises tehnikas) ja/või Kristina Šmigun (oli 2006 parim 10 km klassikas ja suusavahetusega sõidus).
Kristina Šmigun-Vähi dopingusaaga on kestnud üle kahe aasta: 2013. aasta detsembris sai suusataja teada, et tema 2006. aastal Torino olümpiamängude aegu antud dopinguproovid on avatud ning neist on leitud kahtlase molekuli jälgi. Õhtuleht näitab ajateljel, mis Šmigun-Vähiga seni toimunud on ning nagu selgub, ei ole ükski osapool siiani suutnud tõde päevavalgele tuua.
Õhtuleht asub asja uurima, suheldes nii Sotšis, Tallinnas kui Otepääl viibivate erinevate suusasportlaste ja treeneritega.
Torino olümpiamängudel Eesti koondisesse kuulunud murdmaasuusataja Kaspar Kokk loodab, et vene meedia väide on vale.
„Õudus! Jube!" hüüatab Torino taliolümpiamängudel võistelnud endine murdmaasuusataja Silja Suija, kui kuuleb Vene meedia kahtlustustest Kristina Šmiguni ja Andrus Veerpalu Torino dopinguproovide osas.
Sotšis leiavad ajakirjanikud üles Venemaa ajakirjaniku Andrei Mitkoviga, kelle andmetel kuuluvad 2006. aasta Torino olümpial antud neli positiivset dopinguproovi just Eesti suusatajatele. "See on sada protsenti kindel, et just Eesti suusatajate dopinguproovid olid positiivsed," ütles Mitkov.
Kell 20.40 esitab Kristina Šmigun-Vähi avaliku pöördumise seoses dopingukahtlustustega. "Täpselt kaks kuud tagasi sain teate, et kaheksa aastat tagasi, 2006. aasta Torino OMi käigus ajavahemikul 12.–16. veebruar võetud dopinguproovide uuel kontrollimisel A-proovist ei ole leitud keelatud aineid, kuid väidetavalt leidub selles molekule, mille kaudu on tuletatud kahtlustus keelatud aine kasutamisest," kirjutab ta.
"See on halb analüütiline leid," annab Eesti Antidopingu juhatuse liige Kristjan Port Kristina Šmigun-Vähi avalikule kirjale teadusliku selgituse. "See kõik on väga murettekitav," lisab ta.
Samal ajal käivad telemajas ettevalmistused, et Šmigun-Vähi saaks 21.20 algavas ETV spordisaates eetrisse tulla. Naine palub, et Eesti rahvas usuks teda. "Kahetsusväärne on see, et Rahvusvaheline Olümpiakomitee lekitab infot, millel ei ole B-proovi näol kindlat tagapõhja. Täpselt sama oli ka 2002. aastal Salt Lake City eel, kui peeti paremaks mind maha lasta ja üles puua! Olen täna samas seisus," rääkis ta.
Mõned minutid pärast eetris ülesastumist püüab kahekordse olümpiavõitja kinni ka Õhtulehe reporter, kellele ütleb Šmigun-Vähi, et tema advokaadid ei luba tal rohkem rääkida. "Juba on näha, kuidas ROK on valesti käitunud ja ma ei taha samamoodi teha seda!"
Õhtu lõpuks ütleb aastatel 2001-2006, sealhulgas Torino olümpiamängudel, Norra murdmaasuusatamise koondist juhendanud Svein Tore Samdal kohalikule väljaandele Adressavisen, et kui Kristina Šmigun-Vähi jääks dopinguga vahele, oleks see suurepärane.
7. veebruar 2014
Torino olümpiamängudel Šmigun-Vähi tiimi kuulunud doktor Mihkel Mardna annab Õhtulehele kahemõttelisi vastuseid. Enne Šmiguni avalikku pöördumist sõnab ta, et tiim pole midagi valesti teinud, kuid pöördumisest kuuldes leebub:"Praegu on alles A-proov lahti võetud. Kui B-proov on ka testitud, siis on selge, kas juhtum on või polegi. Samas on selge, et igas uriinis võib kaheksa aastaga muutusi tekkida. Aga ootame ära."
Just Torinos esimest korda olümpia kadalipu läbinud Eesti koondise liider Aivar Rehemaa ütles siiralt, et ei soovi Šmigun–Vähi teemat kommenteerida. "Ma keskendun Sotši olümpiale," rõhutas Rehemaa, keda juhendab Kristina isa Anatoli Šmigun.
Anatoli ütleb aga, et kuulis tütre juhtumist alles päev tagasi Kristinalt. „Õhtul rääkisin ka temaga. Kristina ütles, et tahtis mind üleelamistest säästa," lisas ta.
Hommikul läheb eetrisse Õhtulehe esimene olümpiastuudio, kus Kristjan Pordi sõnul ei käitunud Kristina skandaali avalikustades õigesti ning et tegelikult töötas talle EOK, eesotsas president Neinar Seliga, vastu. Selle peale läheb närvi aga Seli, kes lajatab vastu: "See on uskumatu kommentaar! Kristina tahtis kohe asja avalikuks teha. Ta ütles: mul pole midagi varjata!"
Vahepeale torkab Eesti Suusaliidu president Sandor Liive, et tema ei teadnud dopingujuhtumist mitte kui midagi. "Kui teema üles tuli, küsisin Jaak Maelt (suusaliidu peasekretär – V.A.) ja büroost, kas on tulnud mõni e-kiri. Nemad kinnitasid, et ühtegi ametlikku teadet pole saabunud"
Päeva jooksul tuleb ka teade, et Torino olümpia dopinguproovide taasavamise skandaal ainult Kristina Šmigun-Vähit ning seega on süüdistustest prii Andrus Veerpalu, ühtlasi ei peeta vajalikuks Anatoli Šmiguni eemaldamist treeneritöölt. "Ootame ära Šmiguni proovide lõplikud tulemused. Kui asi on lõplik, siis saab otsustada," sõnab Neinar Seli.
8. veebruar 2014
Märt Roosna kirjutab kommentaari, kus selgitab, milline oli tema vestlus Andrus Veerpaluga. "Nüüd ootame ära Šmiguni lood arengud. Äkki on naa. Loodame siiralt. Ja kui on nii, siis kavatsen endiselt leida selle kesktee pimeda uskumise ja vahkviha vahel."
Sotšis räägib Deivil Tserp Aivar Rehemaaga ning kui jutt täditütre Šmigun-Vähi juhtumile, tekib Eesti suusakoondise liidri huulile muie ja ta torkab: "Mul on kindlad andmed, et kaks Eesti spordiajakirjanikku on oinan****misega vahele jäänud!"
14. veebruar 2014
Sotši olümpial vabatahtlikuna töötav Eesti Suusaliidu büroojuht Ülle Viinapuu usub, et WADA-l on pärast Veerpalu kohtuvõitu Eesti vastu vimm. "Võib-olla 20 aasta pärast avastatakse, et tatrapuder ja kanakaste on ka doping! Igatahes peab sportlasel jääma õigus end lõpuni kaitsta!"
15. veebruar 2014
ROKi antidopingujuhid annavad Sotši olümpial pressikonverentsi, kus meditsiinikomisjoni esimees, rootslane Arne Ljungqvist ei nõustunud täpsustama olukorda, mis puudutab kahekordse olümpiavõitja Kristina Šmigun-Vähi Torino mängude A-proove.
19. veebruar 2014
Šmigun-Vähi esineb Pealtnägijas, kus kordab veelkord, et pole keelatud aineid kasutanud ning võitleb nii kaua, kui vaja: "Tahan, et ausus võidaks. Olen valmis lõpuni minema, võtku see kasvõi 10 või 20 aastat!"
20. veebruar 2014
Saksamaa raadiokanali Deutschland Funk teatel on neli 2006. aasta Torino olümpiamängude dopinguproovi andnud positiivse tulemuse ning vähemalt üks neist kuulub Kristina Šmigun-Vähile. Kanali väitel on neljast proovist avastatud anaboolsete steroidide jälgi - toonaste testimismeetoditega polnud need avastatavad, praegustega aga on.
21. veebruar 2014
Sotši olümpial Õhtulehe poolt kogutud luureandmed ütlevad, et Saksamaa raadiokanali Deutschland Funk teadet, et Šmigun-Vähi on tänu uuele analüüsimeetodile vahele võetud, tasub uskuda. Sakslased on dopinguasjades informeeritud.
1. märts 2014
Endine Saksamaa murdmaakoondise peatreener Jochen Behle andis wlz-fz.de portaalis ilmunud intervjuus mõista, et on Kristina Šmigun-Vähi ja Andrus Veerpalu võite alati kahtlaseks pidanud.
5. märts 2014
Rootsi telekanalil SVT näidatakse dokumentaalfilmi, kus räägitakse suusatajate kahtlastest verenäitudest. Ühtlasi tehakse juttu Kristina Šmigun-Vähist
11. aprill 2014
EOK andmetel on kahekordse olümpiavõitja Kristina Šmigun-Vähi meeskond kohtusse kaevanud Torino olümpiamängude dopingukontrolli A-proovi avamise ja seetõttu viibib ka B-proovi avamine. Šmigun-Vähi kommentaare saada ei õnnestu.
11. november 2014
EOK president Neinar Seli kinnitab Eesti Spordi Kongressil, et veebruaris dopingukahtlustuse saanud kahekordse olümpiavõitja Kristina Šmigun-Vähi juhtum pole jätkuvalt lahendust saanud. "Rohkem peale informatsiooni, mida on meile jaganud ROK ning FIS, pole meile tulnud."
29. november 2014
Õhtulehes ilmub lugu, kus küsitakse: "Kas on õige, et dopingukahtlusega Kristina Šmigun-Vähi on endiselt EOK asepresident?"
Meili teel õnnestub naine tabada, kuid dopingujuhtumi osas ta suud ei paota. "Kindlasti soovin edaspidi rohkem panustada ning loodan, et uuel aastal see õnnestub. Siiski olen ka selgi osalenud mitmetel – kaasa arvatud ka täitevkomitee koosolekutel."
13. detsember 2014
Kümme kuud dopingusüüdistusega võidelnud Šmigun-Vähi tunnistab Eesti Päevalehele antud pikas intervjuus, et kuigi kavatseb tõe välja selgitamise nimel edasi võidelda, ei ole see tema jaoks enam maailma kõige olulisem asi. "See ei ole mulle enam elu ja surma küsimus.
Aasta jooksul võtab Õhtuleht ühendust nii ROKi, CASi kui FISiga, kuid infot Šmigun-Vähi dopingusaaga lahenduse kohta ei paista tulevat. Samuti teatab Šmiguni abikaasa ja usaldusisik Kristjan Thor Vähi mitmel korral, et uudiseid ei ole.
1. september 2015
Šmigun-Vähi tütar Victoria Kris astub Gustav Adolfi Gümnaasiumi esimesse klassi. "Varuvariandiks oli kodukohajärgne kool, aga väikese vanemliku uhkusenoodiga hääles saan öelda, et Victoria oli katsetel nii tubli, et seda alternatiivi vaja ei läinudki," räägib Šmigun-Vähi Kroonikale.
6. september 2015
Šmigun-Vähi kutsutakse seoses tütre kooliminekuga ETV saatesse "Hommik Anuga", kus räägib, et jälgib praegu tippsuusatamist väga vähe. "Mul on nii piinlik öelda, et ma ei tee seda. Ma ei tee seda, sest see ei paku mulle üldse huvi"
28. september 2015
Eesti Päevaleht kirjutab, et tõenäoliselt pannakse suusataja asjale punkt alles järgmisel suvel. Ka EPL tõdeb, et ükski asjaosaline, ROK, maailma antidopinguagentuur WADA, Šmigun-Vähi, tema esindajad ega spordikohus CAS ei jaga ühtki killukest.
20. november 2015
Norra telekanal TV2 saab jälile materjalile, mille andmetel saab Kristina Šmigun-Vähi dopingukaasus lahenduse lähikuudel. Võimalik, et Šmigun-Vähi peab loovutama oma medalid.
21. november 2015
"Praegune seis on müstiline," ütleb SA Eesti Antidopingu nõukogu liige Kristjan Port. "See soodustab spekulatsiooni, et asjad on veel hullemad, kui nad olla võivad. Seetõttu oleks võinud vähemalt üks osapool asjade käigust vahepeal teada anda. Pigem on see halb, et sellest pole räägitud."
6. jaanuar 2016
ROK võtab ligi kahe-aastase pausi järel teema taas üles ning teatab, et proovid on järeltestitud. See viitab, et ka Šmigun-Vähi B-proovi(de) uurimine on lõppenud. Mis edasi saab, on jätkuvalt küsimärgiks.
2. märts 2016
ROK teatab, et alates Rio mängudest ei määra dopinguga vahele jäänud sportlastele karistusi enam nemad, vaid kõik otsused teeb spordikohtu juurde loodav dopinguvastane üksus. Šmigun-Vähile on ilmselt kasulikum, et tema süüasja arutatakse vanade reeglite järgi.
15. aprill 2016
Šmigun-Vähi käib EOK asepresidendina uut presidenti valimas, kuid intervjuusid anda ei soovi. Küll aga tervitab sõbralikult kõiki tuttavaid ajakirjanikke.
Kristina Šmigun-Vähi spordiajakirjanik Jaan Martinsoniga (Arno Saar)
24. mai 2016
Norra ajalehe Dagbladeti ajakirjanik Esten O.Saether avaldab arvamusartikli, kus soovitab Torino olümpiavõitja Kristina Šmigun-Vähi dopingusüüdistustest vabastada.
21. august 2016
Norra ajakirjanikel õnnestub tänu omale mehele ROKis bürokraatimüürist läbi murda ning olümpiaisadelt uurida, miks pole Torino mängude dopinguproove avaldatud. Selgub, et kõik seisab Šmigun-Vähi taga.
24. oktoober 2016
Mingi tõde hakkab selguma! Norra telekanali TV2 teatel hakkab spordi arbitraažikohus (CAS) sellel nädalal arutama Šmigun-Vähi dopingujuhtumit.
Eesti Antidoping uudist ei kinnita. "Need asjad on nii pikalt küpsenud. Ega keegi Norra meediast ei määra, kuidas CAS töötab. Ja kuna tegelikult meil ametlikku kinnitust pole, et see CASi kavas on, siis eks ta ole selline kahe vahel asi," räägib juhatuse liige Kristjan Port.
Naeratus on jäänud! (Arno Saar)
Mis tegelikult toimub, teavadki vaid osapooled: CAS, Rahvusvaheline Olümpiakomitee ja Šmigun-Vähi kaitsetiim. Viimane jätkab vaikimistaktikaga. "Peamiselt Norra meedia kaudu on viimastel kuudel korduvalt levitatud erinevaid spekulatsioone. Samas on Kristina advokaadi selge soovitus endine: me ei kommenteeri kuulujutte," teatas Šmigun-Vähi abikaasa Kristjan-Thor Vähi SMSi teel Õhtulehele.


description: Korvpalli Eesti karikavõistluste poolfinaalis kohtuvad omavahel Tartu Ülikool ja Pärnu Sadam.

title: Põnevat lahingut näidanud Pärnu kohtub karikavõistluste poolfinaalis TTÜ põrmustanud Tartuga


authors:
Steven Ryan
Pascal Pochard-Casabianca

description: Pühapäev on nagu ikka tüüpiliselt sporti täis. Lõpplahenduse saab Walesi ralli, kus Ott Tänak on enne viimast päeva teisel kohal (otseblogi saab jälgida siit). Inglismaa legendaarsel Wembley staadionil tuleb aga platsile Margus Hunt ja Cincinnati Bengals, kes kohtuvad kell 15.30 Washington Redskinsiga. Lisaks mängib õhtu poole veel Kristjan Kanguri koduklubi järjekordset Itaalia liiga mängu ning päevale paneb punkti Mehhiko GP. Püsige meiega!

title: OTSE | Sport 30.10: Mida suudab Margus Hunt ja Cincinnati Bengals legendaarsel Wembley staadionil?


description: Hispaania jalgpallihiid Madridi Real teatas täna, et meeskonna üks tippmängijatest Gareth Bale jääb tiimi veel pikaks ajaks ning temast saab veel enimteeniv jalgpallur.

title: MÜSTILISED SUMMAD! Gareth Bale'ist saab maailma enimteeniv jalgpallur


authors:
Dmack
Mati Hiis
Alar Truu

title: Pluss, miinus, ennustus | Ott Tänak maailmameistriks? Šmigun-Vähi saaga ja Infoneti šansid

maintext:
Õhtulehe sporditoimetus vaatab igal esmaspäeval tagasi möödunud nädala sündmustele ja teeb ennustuse ühe alanud nädala võistluse kohta. Meie 31. oktoobri valik: Läinud nädala pluss | 2002-2005 oli Eestis ralliaeg, sest iga Markko Märtini starti MM-sarjas tasus ja sai jälgida ootusärevusega – meie mees sõitis absoluutses tipus. Ott Tänaku 2. kohaga päädinud sõit Walesi MM-rallil annab lootust, et 2017 kujuneb sarnaseks. Tänakut ootab ees koht M-Spordi meeskonnas ning uus auto, millel suured lootused. Kiirust Tänakul jagub, tarmukust ja tarkust lisandub. Äkki on just meie mees järgmisel hooajal tiitlikaitsja Sebastien Ogieri suurim ohustaja?
Läinud nädala miinus | 2013 detsembris alguse saanud ja 2014 veebruaris avalikkuse ette jõudnud Kristina Šmigun-Vähi dopingujuhtum on jätkuvalt lahenduseta. Möödunud nädalal teatas Norra meedia, et Rahvusvaheline Spordikohus (CAS) hakkab kohe-kohe juhtumit arutama. Ametlikult valitseb aga jätkuvalt vaikus ning 2006 olümpiamedalite saatus on ebaselge. Kristina Šmigun-Vähi. (Mati Hiis)
Alanud nädala ennustus | 55% on tõenäosus, et FC Infonet kroonitakse laupäeval Eesti jalgpallimeistriks. Lasnamäe meeskonna vastaseks on Nõmme Kalju ja võit kindlustaks esikoha. Lisaks sobib Infonetile ka variant, kus nad teevad Kaljuga viigi ja Levadia ei alista samal ajal Florat.


description: Tartu jalgpallilegend Kristjan Tiirik jättis täna kodupublikuga hüvasti, kui Tartu Tammeka alistus Eesti meistriliigas Nõmme Kaljule 0:1.

title: ÕHTULEHE GALERII ja VIDEO | Vaata kaadreid Tartu Tammeka legendi lahkumismängust!


authors:
Pool
Premier League
Glyn Kirk
Twitter
Arno Saar
Ian Kington
Aldo Luud
Hindrek Pärg
Alar Truu
Michael Reaves

title: OTSE | Kas Hamilton suudab võita Mehhiko GP ja püsida tiitlijahis?

maintext:
Kohe pärast starti esimeses kurvis toimunud tasasemat sorti kokkupõrge Nico Rosbergi ja Max Verstappeni vahel oli kohtunike uurimise all, aga leiti, et keegi milleski süüdi ei ole ja karistusi ei järgne.
REPLAY: ROS and VES colliding at first corner on lap one. Stewards have investigated and will take no further action #MexicoGP 🇲🇽 #F1 pic.twitter.com/lUqikFVzIl


title: Kelly Sildaru: olümpiamängud on mu unistus

maintext:
Eesti noor vigursuusataja ja olümpialootus Kelly Sildaru vestles hiljaaegu Prantsusmaa väljaandega Skipass. Intervjuus mainis 14aastane Sildaru, et olümpiamängudel võistlemine on tema unistus.
Tütarlapse käest küsiti, kuidas ta suudab tippsportlasena käia ka koolis. "Seal läheb mul hästi. Kui reisin, võtan raamatud kaasa ja niimoodi saan kodutöid teha. Mul on ka head hinded," rääkis Kelly, kellel on ka 10aastane vend Henry.
"Ma loodan, et tema saab ka kunagi X-mängudel medali," rääkis õde oma nooremast vennast. "Poiste tase on väga kõrge, aga see võib juhtuda. Vahel on ta isegi minust parem. Kui lähme koos mägedesse, saame koos sõita ja lõbutseda, mis on tore."
Kelly käest küsiti ka 2018. aastal toimuvate olümpiamängude kohta, millele andis eestlanna kindla vastuse: "Olümpiamängud on minu unistus. Ma annan endast parima, et sinna jõuda!"
Noor tüdruk sõnas ka, et profispordis pole tema jaoks mitte ühtegi negatiivset külge. "Mulle meeldib väga reisida, suusatada ja oma sõpru näha. Isegi koolist eemal olles mu klassikaaslased aitavad mind, kui ma ei saa millestki aru. Minu jaoks pole vigursuusatamises mitte ühtegi halba asja!"


description: Tartus ITF 10 000 dollari suuruse auhinnafondiga turniiril jõudsid üksikmängus finaali Vladimir Ivanov (ATP 536) ja Kenneth Raisma (ATP 902). Põnevas duellis jäi peale Tartust pärit Raisma 6:4, 6:3.

title: Raisma sai kodulinnas Tartus esimese täiskasvanute tenniseturniiri võidu


description: Jalgpalli Eesti meistrivõistlustel selgus täna üks meeskond, kes järgmisel nädalal enam tiitli nimel ei mängi - tiitlikaitsja FC Flora tegi koduväljakul 3:3 viigi Sillamäe Kaleviga. Tulemus on seda imekspandavam, et veel 79. minutil juhtis Flora 3:1.

title: Flora mängis šansid uskumatul moel maha, Tallinna Levadia püsib veel tiitlikonkurentsis


description: Madridi Reali ja Portugali jalgpallikoondise superstaarile Cristiano Ronaldole meeldib, kui teda ümbritsevad kaunitarid. Nüüd on üks seksikas piiga ka tema taustatiimis - Ronaldo palkas oma agendi Jorge tütre Marisa Mendese enda sotsiaalmeediakontosid haldama.

title: FOTOD | VOODI KAUDU ASSISTENDIKS? Ronaldo võttis tööle oma agendi superseksika tütre

maintext:
I hope there are days when you fall in love with being alive 💛✨🔑
A photo posted by MARISA MENDES (@_marisa_mendes) on Aug 14, 2016 at 3:18pm PDT


authors:
Alar Truu
Kergejõustik
Laura Oks
Stanislav Moshkov
Twitter
Carl Recine
J Pat Carter
Viljar Voog

title: OTSE | Sport 29.10: Tiitlikaitsja mängust väljas, mida teeb Nõmme Kalju?

maintext:
Kas Ragnar Klavan saab täna platsile?
📋 10 minutes until team news.
Who do you want to see start for #LFC today? #CRYLIV pic.twitter.com/KmbX186wJv


authors:
Alar Truu
J Pat Carter
Twitter
Viljar Voog

title: OTSE | Sport 29.10: Kas Levadia, Flora ja Kalju säilitavad tiitlilootused?

maintext:
Politseijaoskonda tuleb kenake blondiin ning teatab, et mõni minut tagasi, kui ta pargis jalutas, haaras keegi noormees temast kinni ja hakkas suudlema.
"Kuidas ta välja nägi?" küsib korrapidaja.
"Pole aimugi," laiutab blondiin käsi.
"Kuulge, preili," põrutab korrapidaja vihaselt, "praegu on ju keskpäev, päike paistab, ja teie ei oska öelda, kuidas ta välja nägi!"
"Vaadake, ohvitser," seletab blondiin, "asi on selles, et kui mind suudeldakse, panen ma alati silmad kinni."


title: Hamilton võitis, aga Rosberg nihkus MM-tiitlile lähemale

maintext:
Vormel 1 MM-sarja 2016. aasta hooaja 19. etapi võitis tiitlikaitsja Lewis Hamilton (Mercedes), ent tulemus sobis rohkem teise koha saavutanud MM-sarja üldliidrile Nico Rosbergile (Mercedes).
Hamilton vähendas küll vahe Rosbergiga 19 punktile (Rosberg 349, Hamilton 330), ent kuna hooaja lõpuni on jäänud vaid kaks etapp, tähendab see, et Rosbergile piisab viimasel kahel etapil teisest ja kolmandast kohast. Arvestades Mercedese ülekaalu, on see karjääri esimest MM-tiitlit jahtiva Rosbergi jaoks soodne seis.
Kolmandana jõudis finišisse Max Verstappen (Red Bull), kellele järgnesid Sebastian Vettel (Ferrari) ja Daniel Ricciardo (Red Bull), aga noor hollandlane sai mõned ringi enne lõppu juhtunud intsidendi tõttu 5sekundilise karistus, mis kukutas ta viiendaks ning tõstis Vetteli poodiumile.
PROVISIONAL CLASSIFICATION (LAP 71/71): VET promoted to third after VES pen #MexicoGP 🇲🇽 #F1 pic.twitter.com/jkVRWOHm0k — Formula 1 (@F1) October 30, 2016
F1 MM-sarja hooaja lõpuni on jäänud kaks etappi - 13. novembril võisteldakse Sao Paulos (Brasiilia) ja 27. novembril Abu Dhabis (Araabia Ühendemiraadid).


authors:
Pool
Twitter
Arno Saar
Ian Kington
Aldo Luud
Hindrek Pärg
Alar Truu
Michael Reaves
Pascal Pochard-Casabianca
Uudu Ärimees

title: OTSE | Sport 30.10: Kas Lewis Hamilton suudab võita Mehhiko GP ja püsida tiitlijahis?

maintext:
Wembley staadion on valmis Margus Hundi, Cincinnati Bengalsi ja Washington Redskinsi jaoks! Kohtumise alguseni on jäänud vähem kui kaks tundi!
My view for the Bengals and Redskins. Good Morning to all from London.@WCPO pic.twitter.com/OABIXD25UF


title: NAGU IKKA: Mercedesed alustavad esireast, Hamilton näitas Rosbergile kandu

maintext:
Vormel 1 nädalavahetus jätkub Mehhikos ning homset põhisõitu alustavad esireas taaskord Mercedesed. Seekord alistas Lewis Hamilton tiimikaaslase Nico Rosbergi 0,254 sekundiga.
Hamilton tõdes, et kiireima ringi masinast väljapigistamine oli raske, aga homme saab ta endast taas kõik välja panna. "Proovin teha sama, mis eelmisel pühapäeval (Hamilton võitis USA GP - toim.) Masin tundub suurepärane ja ootan võidusõitu!"
Ka Rosberg andis võitjale au. "Lewise kiireim ring oli fantastiline, minu oma mitte nii väga. Võtsin end esirea nimel kokku," selgitas ta.
PROVISIONAL CLASSIFICATION (END OF QUALIFYING): @MercedesAMGF1 title rivals set for front row duel at the #MexicoGP 🇲🇽 pic.twitter.com/pqiKugF8VN


title: VIDEO | Ronaldo nurjas penalti, kuid näitas taas Messile koha kätte

maintext:
Cristiano Ronaldo näitas täna ka koduliigas, et penaltite löömine on jätkuvalt tema Achilleuse kand. Ometi suutis ta ühe näitajaga Lionel Messi ees edu kasvatada - portugallane on tänaseks löönud La Ligas 38 kübaratrikki.
38 - Cristiano Ronaldo is La Liga player who has scored the most hat-tricks in all competitions (Leo Messi 36). Recovered — OptaJose (@OptaJose) October 29, 2016
Madridi Real alistas koduliigas 4:1 tabeli tagumises osas paikneva Deportivo Alavesi ning Ronaldo lõi kaabutrikki kuuluvad väravad 17., 33. ja 88. minutil. Kui 17. minutil suutis ta penalti täpselt raamide vahele saata, siis 79. minutil sai Deportivo väravavaht Francesco Pacheko käed vahele ning portugallane pidi pettunult pead vangutama.
8-Últimos penaltis lanzados por Cristiano Ronaldo (sin contar tanda)
❌ Fuera
⚽ Gol
⚽ Gol
❌ Parado
⚽ Gol
❌ Fuera
⚽ Gol
❌ Parado
Aquiles pic.twitter.com/thNzMdx3Va — OptaJose (@OptaJose) October 29, 2016
Muster pole seega sugugi positiivne, aga Real sai siiski 3 võidupunkti ning kuna Sevilla tegi 1:1 viigi Gijoni Sportinguga, ollakse 24 silmaga tabeli ainuliider.


title: Brasiilia F1 legend: Lewis Hamilton on suurepärane eeskuju teistele pilootidele

maintext:
Kahekordne vormel 1 maailmameister Emerson Fittipaldi sõnul on Lewis Hamilton spordialale väga vajalik ning on kõikidele teistele väga heaks eeskujuks.
Valitsevat meistrit kritiseeritakse elustiili ja teiste huvide pärast, mis paljude arvates kahjustab briti oskusi vormeli roolis. 1972. ja 1974. aastal F1 võitjaks krooniti Fittipaldi tunneb Hamiltoni vastu aga sümpaatiat.
"Kõikidest praegustest sõitjatest on Lewisel väga tugev isiksus, mis on motospordile väga hea. Ta suudab suhelda fännidega, mis neile meeldib. Poolehoidjatega kontakti loomine on osa spordist. Mulle meeldib ta olemus ja isiksus. Ta teeb seda, mida ise tahab."


title: Dmitri Kruglov: pingeline tabel paneb rohkem keskenduma

maintext:
FC Infonet võitis meistrivõistluste 35. voorus kodustaadionil 3:1 Paide linnameeskonna ning säilitas viimase vaatuse eel liidrikoha. Ent kohtumine oli nõnda nõudlik, et vasakkaitsja Dmitri Kruglov pidi vigastuse kiuste teisel poolajal platsile tulema. „Aitäh arstile, kes aitas meeskonda, et mina suudaksin mängida peaaegu 45 minutit. Oli kokkulepe, et kui seis lubab, siis jään pingile, et mitte vigastust süvendada, aga 1:1 oli ja pidime võitma," lausus 53. minutil sekkunud Kruglov, keda segas parema hüppeliigese juures olev luumõra. Nii palju tasus too vangerdus ära, et Kruglov andis viis minutit pärast mängu sekkumist täpse nurgalöögi, mille Jevgeni Harin peaga 2:1 võiduväravaks vormistas.
Kui raske hooaja lõpp (september - oktoober) vaimselt on olnud? „Mis siin salata, oli raske, aga minu kogemus lubab mängida. See pinge, mis praegu tabelis on, see paneb rohkem keskenduma: ei saa mitte ühtegi sekundit mitte kellegi vastu lõdvaks lasta.
Nagu jalgpall näitab, kõik suudavad kõigiga mängida. Näiteks Kalju viimati Rakveres. Alles viimastel minutitel võtsid punktid ära. Väga huvitav hooaeg on olnud, aga loodan, et see lõppeb nii, nagu meie ootame." Tegelikult võinuks Infonet juba täna tähistada, kui nädala eest poleks Narvas sealse Transiga 0:0 viik tehtud. Eriti mõru oli too tulemus Infoneti jaoks, sest Trans mängis terve teise poolaja vähemuses.


description: Tartus ITF 10 000 dollari suuruse auhinnafondiga turniir on eriti edukas olnud Kenneth Raismale ja Vladimir Ivanovile, kes mängivad homme poolfinaalis.

title: SUPER! Raisma ja Ivanov jõudsid kodusel turniiril poolfinaali


description: Inglismaa jalgpalli meistriliigas ei suuda Manchester United jätkuvalt mõõnast välja ronida, kui koduväljakul viigistati 0:0 Burnleyga. Omajagu valas õli tulle ka Punaste Kuradite peatreener Jose Mourinho, kes saadeti kohtumise vaheajal tribüünile.

title: GALERII | OEH, JOSE! Punased Kuradid jätkavad mõõnas, Mourinho saadeti tribüünile


description: Jalgpalli Eesti meistrivõistluste eilses kohtumises Tallinna Infoneti ja Paide Linnameeskonna vahel oli seis 1:1, kui kodumeeskonna peatreener Aleksandr Puštov tegi briljantse vahetuse.

title: VIDEO | Infoneti supervahetus ehk värav 14 sekundiga


description: Enne korvpalliliiga NBA hooaja algust rääkisid paljud poolnaljaga, et käesoleval hooajal näeme Oklahoma City Thunderi mängijat Russell Westbrooki vihasena pärast Kevin Duranti lahkumist. Mängujuht pole pettumust valmistanud ning ta liigub ajaloolises tempos.

title: VIDEO | Vihaseks aetud Russell Westbrook jätkab ajaloolises tempos

maintext:
THUNDER UP!
Westbrook is 1st player in NBA history with 100 Pts, 30 Reb and 30 Ast in team's first 3 games of a season. (via @EliasSports) pic.twitter.com/nV9D4uvgri


title: SÕPRA AITAD HÄDAS: norralased proovivad dopingupatust Johaugi igati aidata

maintext:
Kuigi dopinguga patustanud Norra naissuusataja Therese Johaug kannab võistluskeeldu ning teoreetiliselt ei saagi korralikult spordiga tegeleda, on paljud norralased Johaugile appi tulnud ning pakuvad talle lisaks erinevatele sportimisvõimalustele ka tasuta massaaži, raviteraapiat, meditsiinilist nõustamist jms.
Johaugi mänedžer Jørn Ernst rääkis Norra rahvusringhäälingule, et 28aastane norralanna pole rahva poolt unustatud. Vastupidi - paljud usuvad Johaugi süütusesse ning tahavad teda igal viisil aidata.
"Me oleme saanud palju abipakkumisi. Kes lubab meil oma jõusaali kasutada, kes laenaks meile asju. Samuti SPA-tingimusi. Seda on väga-väga palju. Inimesed tahavad meid aidata ning me oleme meelitatud. See on väga armas," sõnas Ernst.


title: VIDEO | Võtke välja! Maailma parim naisjalgpallur lõi imelise värava!

maintext:
USA naiste jalgpallikoondis purustas pühapäeval peetud sõprusmängus Šveitsi 5:1, aga kohtumise märkimisväärseim nüanss polnud mitte skoor, vaid Carli Lloydi värav.
Mullu maailma parimaks naisjalgpalluriks valitud USA koondise ründav poolkaitsja lõi 25. minutil 1:1 viigivärava pommlöögiga, mis teeks au igale jalgpallurile.
How about this for a strike from Carli Lloyd today 🔥🔥🔥 pic.twitter.com/a5pghyFCKK


title: Walesis mängleva kergusega karjääri parimat tulemust korranud Ott Tänak räägib tulevikust kavala naeratusega

maintext:
Ott Tänak sai Suurbritannia MM-rallil neljakordse maailmameistri Sebastien Ogieri järel teise koha, mis kinnitas ametlikult, et 2016 on tema karjääri edukaim hooaeg MM-sarjas. "On olnud töökas aasta," sõnab Tänak.
Kui Dmacki rehvifirma mullu novembris teatas, et Ott Tänak hakkab nende esitestijaks ning saab firma jooksutatava Ford Fiesta RS WRC masinal kaasa teha terve autoralli MM-hooaja, oli tegu otsekui saarlasele visatud päästerõngaga.
Tänaku ja kaardilugeja Raigo Mõlderi 2015. aasta rallihooaeg oli täis rumalaid eksimusi – meeldejäävaimal uputati Mehhikos võistlusmasin tehisjärve – ning ei näinud üldse võimatu, et meeste karjäär tippspordis saab otsa. Seda kummalisem, et Tänak võttis M-Sport tiimi blogis toona hooaja kokku üpris rahulolevalt: "Arvan, et võin meile anda hindeks 7 või 7,5 punkti 10st."
Rallis maksavad kogemused


title: GALERII | Liverpool võitis, kuid Klavani rivaal eksis kaks korda

maintext:
Ragnar Klavani koduklubi FC Liverpool sai täna Inglismaa kõrgliigas väärtusliku 4:2 võidu Crystal Palace'i üle ning on tabeli esimesel real koos Manchester City ja Arsenaliga.
Ragnar Klavan pääses platsile viimaseks kolmeks minutiks, kuid võib-olla annab Jürgen Klopp talle parema võimaluse järgmisel korral. Põhjuseks Klavani põhirivaali Dejan Lovreni käkk, kui mees proovis palli värava alt puhtaks lüüa, kuid James McArthur pääses vahele ning lõi 1:1 viigivärava.
Tõsi, Lovren heastas oma eksimuse ning lõi kolm minutit hiljem ise peaga värava, kuid Twitteriski sai Lovren külma duši osaliseks. Palju paremaks ei läinud olukord ka 33. minutil, kui McArthur napsas taas palli Lovreni nina alt ära ning skooris juba oma teise värava.
Dejan Lovren walking back into the dressing room like... #CRYLIV pic.twitter.com/fpTjR8brk8