description: Facebooki Messenger suhtlusäppi kasutab iga kuu üle miljardi inimese. On olemas aga mitu kavalat nippi, kuidas rakendust paremini kasutada.

title: Viis Facebook Messengeri nippi, mida sa enne ei teadnud

maintext:
Facebook kaotab võimaluse võõrastega kergelt suhelda
Facebooki suhtluskeskkonnas leiab õige pea aset oluline muudatus: välja praagitakse palju kriitikat saanud funktsioon, sõnumikaust «Muud».
Paljud süütuna näivad äpid koguvad salaja laste andmeid
Üleilmne andmekaitsevõrgustik GPEN (Global Privacy Enforcement Network) uuris kuni 13-aastaste lastele suunatud veebilehti ja äppe, mis pani muretsema isikuandmete kogumise üle.
Seitse kaasaskantavat võimalust nutiseadme laadimiseks
Tänapäeval asendatamatuks muutunud nutiseadmed saadavad inimesi truult nii puhkusel kui muudel hetkedel, kus nende laadimine võib mõnevõrra keeruline olla – seetõttu on välja mõeldud uusi võimalusi, mis neid käigupealt kõige lihtsamini laadida võimaldavad.
Eestlased kasutavad äppe peamiselt suhtlemiseks
Palusin tehnoloogiaajakirjanikul Henrik Roonemaal kommenteerida portaalis Tarbija24 esitatud üleskutset, et lugejad avaldaksid oma lemmikäpid. Koostatud tabelist ilmnes, et kõige populaarsem mobiilirakendus on Google Maps, mida on populaarse GPS-seadme TomTom asemel kasutama hakatud.
Lugejate edetabel: kõige populaarsemad nutitelefoni rakendused
Tarbija24 kutsus üles lugejaid kirjutama, milliste nutitelefonis kasutuselolevate rakendusteta ei saaks nad oma igapäevatoimetustega hakkama.
Nostalgilised hetked MSN Messengeriga
Pärast 15 aastat võib konstateerida ühe järjekordse ajastu lõppu – Microsoft MSN Messenger oktoobri lõpust enam ei tööta.


description: E-kaubandus on kiire, lihtne ning mugav viis kodust väljumata endale midagi uut soetada. Siiski tasub alati enne ostu kontrollida, kas see, kellele Sa oma raha andma hakkad, on ikka ausate kavatsustega.

title: Nippe, kuidas ära tunda petturlikke veebipoode

maintext:
Petturlike veebipoodide äratundmine ei ole lihtne, ent on mitmeid võimalusi, mida kontrollides võib halvast ostuotsusest end edukalt päästa.
Möödunud kuudel on tarbijakaitseameti piiriüleste kaebustega tegeleva osakonna Euroopa Liidu tarbija nõustamiskeskuse lauale jõudnud mitmeid pöördumisi seoses e-kaubandusega, kus tarbijad on mures saamata jäänud kauba, valede kaubaartiklite või tarbija arvates võltsitud toodetega.
Näiteks tellis tarbija e-poest jalatsid eeldades, et toode saadetakse talle Suurbritanniast. Saadetis saabus hoopis Hiinast ja sisaldas valesid jalatseid, mis tarbija sõnud on suure tõenäosusega võltsitud tooted. Kauplejaga ühendust saada ei õnnestu, sest vormipõhisele pöördumisele kaupleja ei vasta.
Teistel juhul näiteks tellis tarbija e-poest käekoti, mille saamisel soovis ta kasutada oma 14-päevast taganemisõigust. Kaupleja aga ei ole sellega nõus, sest on väitnud üldtingimustes, et tooteid saab tagasi saata vaid siis, kui suurus on vale, tarbija on saanud vale toote või toode on defekte.
Märkimisväärne hulk selliseid pöördumisi puudutab toodete tellimist Euroopa Liidu liikmesriigi (peamiselt Hollandi või Suurbritannia) domeeniga veebilehekülgedelt, kuid mille puhul ei ole teada kaupleja asukohamaad ega muidu kontaktandmeid.
Tavaliselt on sellised veebileheküljed majutatud väljapool Euroopa Liitu asuvatesse riikidesse ning makse suunatud kas Hiinasse või Hongkongi. Veebilehekülg on aga inglise keeles, hinnad on kuvatud eurodes või naelsterlingites. Seejuures tekitatakse tarbijale mulje, et tegemist on Euroopa Liidu kauplejaga.
Kontrolli URL-i ehk e-poe veebiaadressi. Kui Sulle jääb silma kaup sellistel veebilehekülgedel, kust saab väidetavalt soetada bränditooteid, kuid veebiaadress sisaldab selliseid sõna nagu «online» «stock» «supreme» «cheap» jms peaks enne ostu sooritamist kaaluma, kas toote soetamine selliselt veebilehelt on siiski vajalik (näited veebilehtedest: stockmichaelkors, onlinemichaelkors; nikesuperdiscounts jne). Tuntud brändide veebikaupluste aadressid on reeglina lihtsad ning kaubamärgile viitavad, mitte lihtsa aadressiga brändi nime sisaldava aadressiga.
Hinda veebilehekülje disaini. Ausa kaupleja veebikauplus on viisakas. Ka mitteprofessionaalse silmaga on tihti aru saada, et tegemist on kopeeritud logodega. Keeleoskajal on võimalik hinnata ka grammatilist keelekasutust.
Kontrolli veebikaupluse üldtingimusi. Üldtingimustega (Terms & Conditions) on tüütu tutvuda, sest need on tihti väikeses kirjas ja teksti on väga palju. Enne ostu sooritamist püüa hoomata tähtsamat ning veendu milline on toodete saatmise, tagastamise ja pretensiooni esitamise õiguse (Shipping and Return Policy). Paljude petturlike veebilehekülgede tagastuspoliitika on ebaselge või hoopistükkis olematu.
Kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides kehtib interneti, telefoni ning posti teel sõlmitud müügilepingute suhtes 14-päevane taganemisõigus. See tähendab, et tarbija võib ostetud kauba tagastada mis tahes põhjusel, kui ta ümber mõtleb 14 päeva jooksul. Lepingust taganemise tähtaeg hakkab jooksma hetkest, mil tarbija saab kauba kätte, mitte lepingu sõlmimise hetkest.
Veendu, et kaupleja on avaldanud oma kontaktandmed. Loomulikult ei soovi petturlikud veebileheküljed, et nendega kontakteerutakse. Seetõttu on tihti sellistel lehekülgedel kontaktandmete (telefon, e-posti aadress, juriidiline nimi ja aadress) puudu. Tavaliselt on võimalik kauplejaga ühendust võtta kontaktvormi alusel, kuid sellisel juhul ei jää tarbijale kontakteerumisest ning pöördumise sisust koopiat. Mõnel juhul on veebikaupluse e-posti aadressid hotmail või gmail liigendiga. Selline kontaktinfo peaks tarbijaid kindlasti ettevaatlusele kutsuma.
Toote hind on liiga hea (et olla tõsi). Kallimate brändide tooted on kallimad ning seda ka suurema allahindluse puhul. Kui toode, mis maksab tavaliselt näiteks 500 eurot, on müügis 50 euroga, tasub olla ettevaatlik.
Küsi kauplejalt koodi saadetise jälgimiseks. Enne ostu sooritamist kontrolli URL aadressi sellel veebileheküljel, et näha kuhu ja millal on veebilehekülg registreeritud. Värskelt loodud veebilehekülgede puhul tuleks olla ettevaatlik ning uurida rohkem tausta vältimaks olukorda, mil veebilehekülg on loodudki ainult tarbijatel tellimuste eest raha kätte saamiseks oma kohustusi täitmata.
Kontrolli makseviisi. Kui Sul palutakse raha müüjale üle kanda Western Unioni kaudu, on see märk sellest, et tehingu teiseks osapooleks on eraisik! Kui oled kauba eest maksnud krediitkaardiga ja kaup ei ole jõudnud Sinuni, tasub võtta oma pangaga, kes saab algatada charge back protseduuri. See on ainus võimalus Euroopa Liidust väljas asuvalt petturlikult kauplejalt oma raha tagasi saamiseks. Just nii on väga paljud samasuguses olukorras tarbijaid oma raha tagasi saanud.
Autor: Heldin Malmet, tarbijakaitseameti EL tarbija nõustamiskeskuse jurist

fasttext_language: et


description: Valmis on saanud lahendus,  mis võimaldab kõikidel elektrimüüjatel esitada elektrienergia ja võrguteenuse eest ühise arve. Sellest nädalast saavad huvitatud elektrimüüjad väljaarendatud süsteemi testida ja uut tüüpi arved jõuavad inimesteni uuest aastast.

title: Järgmisest aastast hakatakse esitama uut tüüpi elektriarvet

maintext:
Seni on võrguteenuse ja elektri eest ühist arvet väljastanud need võrguettevõtted, kes tegelevad ise ka elektri müügiga, teatas Elektrilevi. Samuti on ühisarvet esitanud Eesti Energia neile klientidele, kes asuvad Elektrilevi võrgupiirkonnas - seda on võimaldanud varasemalt väljakujunenud infosüsteemid.
Uue väljaarendatud lahenduse puhul saavad Elektrilevi võrgupiirkonna klientidele ühise arve võimalust pakkuda kõik elektrimüüjad, kes süsteemiga liituvad.
Elektrimüüjate liitumine süsteemiga on vabatahtlik ja eeldab müüja infosüsteemide valmisolekut. Elektrilevi on alustanud lahenduse tehnilist testimist, mis järgmises etapis toimub koos asjast huvitatud elektrimüüjatega. Müüjad, kelle infosüsteemidega toimivus on testitud ja seega lahenduse töötamises veendutud, saavad oma klientidele esimesi uuel mudelil põhinevaid ühisarveid väljastada juba järgmise aasta esimestel kuudel.
Eestis on uuenduse läbiviimisel oluliseks eeliseks süsteemioperaator Eleringi juures asuv keskne andmevahetusplatvorm, kuhu edastatakse elektritarbimise andmed. Tänaseks on sellele tehtud vajalikud lisaarendused, samuti arendatud Elektrilevi infosüsteeme ja kohandatud võrgulepingu tüüptingimusi. «Enam kui aasta väldanud ettevalmistused on tähendanud palju kohtumisi eri osapooltega, kellega otsisime ühiselt lahendusi. Lisaks tehnilistele üksikasjadele tuli selgeks saada ka näiteks klientide teenindamise, võlgade haldamisega seonduv ja mitmeid muid aspekte,» selgitas Elektrilevi arveandmete osakonna juhataja Viktor Afanasjev.
Kui süsteem praktikasse läheb, saab sellest üks esimesi omataolisi Euroopas. «Ettevõtted Euroopas otsivad ühtset lahendust elektriarvete korraldamiseks, kuid seni on sellega teadaolevalt hakkama saanud vaid Taani ja Läti,» ütles Afanasjev. Tema sõnul on neis riikides uus turumudel reguleeritud seadusandlusega, mis on vajalik lahenduse ühtseks üleriigiliseks korraldamiseks. Kuna Eestis õigusaktid ühise arve esitamist ei reguleeri, rakendub süsteem vaid Elektrilevi võrgupiirkonnas. Ühise arve korraldamise põhitingimused on läbi vaadanud konkurentsiamet.


description: Peaaegu kolmandikku Sitsiilia linna avaliku sektori töötajatest on süüdistatud pettuses, kui avastati, et nad puuduvad töölt põhjuseta.

title: Itaalia avaliku sektori töötajad käisid tööajast lulli löömas

maintext:
Sitsiilia ühes suuremas linnas Milazzos tehti juurdlus, millest selgus, et 59 avaliku sektori töötajat registreerib end tööle ning lahkub siis, et linna peal oma isiklikke asju ajada, kirjutab The Local.
Süüdistuses seisab veel, et osa töötajaid märkis tööle saabunuks ka oma kolleegi, kes tööle ei ilmunud. Seitsmekuist juurdlust juhtis riigiprokuratuur ja selleks kasutati viit salakaamerat.
Osa töötajaid jälitati, kui nad olid varem töölt lahkunud. Selline tegevus andis uurijatele selge pildi, mida töötajad töö ajal teevad.
Üks töötaja treenis korvpallivõistkonda, üsna paljud käisid poes ostlemas ja mõni käis lihtsalt jalutamas.
Oli ka neid, kes veetsid oma tööaja kohalikus pubis ja mõned käisid sel ajal massööri juures.
Juurdluse käigus puudusid töötajad kokku üle tuhande tunni. Milazzo linnapea Giovanni Formica sõnul kavatsevad nad olla puudunud töötajate suhtes karmid.
Lisaks kriminaalmenetlusele võivad mõned töölised kaotada ka oma töö ja mõned peavad puudutud töötunnid kinni maksma.
Massiline töölt puudumise probleem tõusis Itaalias esile eelmise aasta oktoobris, kui riigi põhjaosas asuvas San Remo linnas arreteeriti 35 inimest.
Pärast seda on ka teistes linnades leitud puudujatest töötajaid ning Itaalia valitsus on lubanud sellele halvale harjumusele lõpu teha.


description: Unisusel ei pruugi sageli olla palju pistmist sellega, kui hästi oled öösel maganud, vaid hoopiski hiljuti söödud toitudega.

title: Viis üllatavat toitu, mis teevad su uniseks

maintext:
Iga söödud toit mõjutab enesetunnet mingil määral ning isegi kui tegu pole ebatervisliku toiduga, ei tähenda see, et toit ei võiks väsimust tekitada. Seega kui tunned end toidukorra järel unisena, siis võib põhjus olla just söödud toidus. Body&Soul toob välja mõned toiduained, millel on veidi uinutav toime, mistõttu tasub nende söömine pigem õhtuks jätta.
Kalkuniliha. Kalkunis leidub ohtralt aminohapet nimega trüptofaan, mida keha kasutab melatoniini ja serotoniini tootmiseks - mõlemad on uinumist soodustava ja und reguleeriva toimega. Kui sööd kalkuniliha koos mõne süsivesikuallikaga, näiteks kartuliga, imendub trüptofaan paremini ning tekitabki ajus rahustava efekti. Selle aine poolest on rikkad ka piim, kodujuust, banaan, muna, tofu, sojaoad ja seesamiseemned.
Lehmapiim. On teada-tuntud soovitus, et enne magamaminekut tasub juua sooja piima ning sellel ongi tõepõhi all. Sarnaselt kalkunile sisaldab piim trüptofaani ning kaltsiumi, mis aitab sellel paremini serotoniini toota. Sellegipoolest ei pea piimatooteid menüüst välja jätma, kuna neile omane madal glükeemiline indeks täidab kõhu pikemaks ajaks.
Kirsid. Needki sisaldavad melatoniini, mis omab olulist vastutust meie une ees. Euroopa teadlased on välja selgitanud, et hapuka kirsimahla joomine leevendab tervetel inimestel aegajalt esinevaid unehäireid. Süvenenud unehäirete osas ei saa aga sellele lootma jääda.
Kõrge glükeemilise indeksiga (GI) süsivesikud. Kuigi süsivesikutel on oluline roll keha energiataseme reguleerimises, ei ole iga süsivesik teisega võrdne. Kõrge GI on näiteks valgel riisil, saial, poemüslil ja maiustustel, mis teevad seega uniseks, madal GI aga kaerahelvestel, täisterariisil, -makaronidel ja –leival ning kinoal. Optimaalsema energia saamiseks tasub kõrge GI-ga toidud vahetada madalate vastu.
Tee. Olgu tegu kummeli, melissi või palderjaniteega, kõik neist sisaldavad närvisüsteemi rahustavaid ja unisekstegevaid koostisosi. Kindlasti tasub neid unekvaliteedi parandamiseks juua, kuid õhtusel teejoomisel peab arvestama ka nende direetilise toimega neerudele ja põiele.


description: Eestlased on viimasel ajal usinalt käinud Lätis viina ostmas, kuid varsti ei pruugi pikk sõit ennast ära tasuda.

title: Lätis viina järel käijaid ootab ees halb üllatus

maintext:
Alkoholitootjad eitavad seotust Läti kauplusega
Nii Liviko kui ka Saku õlletehas eitavad, et Ikla piiripunkti lähedal tegutsev alkoholikauplus on nende lobiprojekt, sundimaks valitsust alkoholiaktsiisi alandama. Töö- ja terviseminister kinnitab, et temalt aktsiisi langetamisele toetust oodata kindlasti ei maksa.
Lätis käiakse alkoholi toomas kogu suguvõsale
«Oleme siin esimest korda, tulime lihtsalt huvi pärast vaatama,» ütleb Pärnust Lätti-sõidu ette võtnud Maie Krimm. Tema ja abikaasa Jaani kärus on kolm kohvrit õlut, mitu pudelit viina ning üht-teist kangemat napsi veel. Naise sõnul ei osta nad seda kõike sugugi endale, et samal õhtul grillides õlut libistada. «Me pole ju joodikud!» hüüatab Krimm, lisades, et osa kraamist on plaanis viia sugulastele.
Läti viinaralli kipub hukutama Eesti taarasüsteemi
Taaraautomaati pandud tühja õllepudeli eest saadavad sendid pole tänapäeva Eestis just suur raha, ometigi võivad Lätist ostetud ja Eestis ära joodud õlled saada enam kui kümme aastat siin toiminud taaratagastussüsteemi kirstunaelaks.


description: Kaubamaja ning Stockmanni suured sooduskampaaniad Osturalli ja Hullud päevad on sageli teineteisega konkureerinud samal nädalal, ent sel sügisel jõudis Kaubamaja nädala võrra ette. Sellegipoolest on ka Stockmanni Hullude Päevade pakkumised juba huvilistele saadaval ning igaüks saab valikud teha, kumba kampaaniat uudistama minna.

title: Hinnavõrdlus: Osturalli ja Hullude Päevade parimad pakkumised

maintext:
Galerii: osturalli enam inimesi ei hulluta
Täna sai alguse juba aastaid kestnud Kaubamaja osturalli. Kui varasemate aastate esimestel tundidel on kaubamajas valitsenud segadus ja rahvarohkus, siis tänavu võis seal ka lihtsalt vaikselt jalutada.
Eesti sooduskampaaniad: 250 eurosed jakid, 170 eurosed käekotid, 70 eurosed teksapüksid ja rahvas hullub!
Sellel nädalal võib Tallinnas näha liikumas ohtralt inimesi erkroosade või kollaste kilekottidega - taas on kaks giganti Kaubamaja ja Stockmanni kaubamaja paisanud müügile palju tooteid väidetavalt väga soodsate hindadega.
Hinnavõrdlus: Hullude Päevade ja Osturalli ahvatlevad reisipakkumised
Sel nädalal toimuvad Stockmannis Hullude Päevade ning Kaubamajas Osturalli sooduskampaaniad, kust võib lisaks tarbe- ja toidukaupadele leida ka huvitavaid reisipakkumisi.
Ostuketid võtavad mõõtu samaaegsete sooduskampaaniatega
Tänavu on kaks suurt soodusmüügikampaaniat - Osturalli Kaubamajas ning Hullud Päevad Stockmannis - sattunud samale nädalale, mis suurendab kahe kaupleja vahelist konkurentsi.
Võrdlus: Osturalli ja Hullude Päevade hinnaerinevused
Sellest nädalast meelitavad nii Kaubamaja kui ka Stockmann poodlemishuvilisi erinevate sooduskampaaniatega, seega uurisime, kui palju nende pakkumiste hinnad erinevad.
Osturalli esimene saak: rätikud ja sukkpüksid
Täna alanud Kaubamaja Osturallilt võis juba kella 9 ja 10 vahel leida palju poodlemishuvilisi, kusjuures suurem rebimine oli naiste kingade ja riiete juures.


description: Kui ühistu ei nõustu hädavajalikku remonti tegema, siis lubab seadus korteriomanikel, keda probleem eriti puudutab, selle oma raha eest ära teha lasta ning hiljem kulud ühistult tagasi nõuda, kuni selleni välja, et tasaarveldus tehakse kommunaalkulude mittemaksmisega.

title: Korteriomanikud võivad ühistult remondiraha tagasi nõuda


description: «Ehitusplatsile sõitvad autod veavad oma ratastega tänavatele suures koguses muda. Kuiva ilmaga hakkab see tolmama, aga vihmase ilmaga muutub räpaseks mudaks. On väga masendav, kui uus asfalttee on kaetud mudaga. Miks keegi seda ei jälgi?» kirjutas venekeelsele Postimehe poole pöördunud Anton. Jutt käis Lasnamäel Sinimäe 16 asuvast ehitusplatsist.

title: Lugeja küsib: miks ehitaja puhtust pidada ei suuda?


description: Sügise saabudes algab korstnapühkijatel kõige tihedam tööperiood, mis kestab enamasti vähemalt jõuludeni. Ettenägelikumad on küttekolded juba kevadel korda seadnud.

title: Korstnapühkijad töötavad täistuuridel

maintext:
Kuigi on soovituslik lasta küttekolded üle vaadata juba kevadel, siis kui kütteperiood lõpeb, ollakse visad neid õpetussõnu kuulda võtma ja jäetakse see töö siiski sügiseks, kirjutas Võrumaa Teataja. OÜ Mamma Maja korstnapühkija Taavi Mölder paneb samuti südamele, et küttekolded võiks üle vaadata ning puhastada juba kütteperioodi lõppedes, et saaks sügisele muretult vastu minna.
Kevadisel toimetamisel on mitu eelist. Möldri sõnul jõuab siis vajaduse korral avastatud vead parandada ning uueks kütteperioodiks piisavalt valmistuda. Samuti on ootejärjekorrad kevaditi palju lühemad. Hindades aga Möldri sõnul vahet ei ole.
Loe täispikka lugu Võrumaa Teatajast.


description: Eile saadeti  kooskõlastamisele liiklusseaduse eelnõu, millega tehakse tehnoülevaatuse korda paindlikumaks. Maanteeamet on muudatustega rahul.

title: Maanteeamet: tehnoülevaatuse mitteläbimine ei ole enam katastroof ega häbiasi

maintext:
«Leevendusega, mis annab väiksemate puuduste korral inimestele aega sõiduki parandamiseks, antakse sõiduki kasutajatele sõnum, et sõiduki tehnoülevaatusel mitteläbimine ei ole katastroof ega häbiasi,» ütles Maanteeameti tehnoosakonna juhataja Jürgo Vahtra.
Vahtra sõnul läheb pärast vea avastamist ikkagi elu edasi. «Autoga saab sõita, aga see tuleb korda teha ja uuesti ülevaatuspunktis ette näidata,» sõnas ta. «Kuna esmase tehnoülevaatuselt läbikukkumisega väiksemate puuduste korral ei rakendata sisuliselt liiklemiskeeldu sõidukitele, siis ülevaatajatele peaks kaduma surve auto korrasolevaks tunnistada ja nad saavad ülevaatusel üles märkida kõik sõidukil esinenud puudused.»
Järgneval korduval tehnoülevaatusel kontrollitaks Vahtra sõnul esinenud puuduste kõrvaldamist ja kui neid on rohkem üles märgitud, siis tulevikus peaks see tähendama rohkem korrasolevaid sõidukeid Eesti teedel.
Maanteeameti tehnoosakonna juhataja arvates kõrvaldab sõiduautode tehnoülevaatusele esitamise korra muudatus inimeste jaoks eelneva süsteemiga kaasnenud probleemi, et sõidukiga pidi teatud juhtudel kuupäevade ja numbrimärgi ebakõla tõttu aastas kaks korda ülevaatusel käima.
«Lisaks muutub süsteem lihtsamaks, inimestele mugavamaks ja on kõigil sõidukite kategooriatel ühesugune. Ka tekib nüüd võimalus, et sõiduauto ja järelhaagisega ülevaatusele minnes saab mõlemale korraga tehnoülevaatuse ära teha,» ütles Vahtra.


description: Kuigi paljusid šokeeris sel nädalal avalikkuse ette tulnud video olukorrast Läti kanalates, kinnitab Eesti maaülikooli dotsent Aleksander Lember, et tegu pole millegi erakordsega.

title: Teadlane šokeerivast kanalavideost: kannibalism on tavaline

maintext:
Läti munatootja Balticovo kanalates loomaõiguslaste poolt tehtud videos on näha suure osa oma sulestikust kaotanud linnud, aga ka surnud sulelised, keda nende puurikaaslased nokivad. Osadel lindudel on nokk amputeeritud ning nad nokivad üksteist ja puure.
«Piltide järgi tundub, et väga üleasustatud puurid ei ole,» ütles Eesti maaülikooli dotsent Aleksander Lember.
Teadlane selgitas, et sulgedest paljad kanad on munemisperioodi lõpus tavaline, sest aasta jooksul suled paraku ka ära kuluvad. «Neid tavaliselt üks aasta, vahel ka mõni kuu kauem peetaksegi,» lisas ta. Kanad sulgivad üks kord aastas ja mõnel kanal toimub vanade sulgede väljalangemine ja uute asemelekasvamine väga intensiivselt.
Lember tõdes, et lindude hukkumine suures karjas on paratamatu. «Muidugi, lõpnud lindude puurist eemaldamine peab toimuma koheselt ja karta on, et seda alati õigeaegselt ei tehta,» sõnas ta.
Ka esineb kanade seas kannibalismi (kanad nokivad üksteist). «Eks linnud on stressis ja seda juhtub, kui valgustugevus on liialt suur,» tõdes ta.
Nokkimise vältimiseks on lubatud kasutada nokalõikust ehk noka tipp lõigatakse ära, et kana ei saaks teravaid lööke teha. Lemberi sõnul Eestis nokalõikust ei kasutata. «Seda polegi vaja, kui pidamistingimused korralikud,» lisas ta.
Lemberi sõnul kehtivad alates 2012. aastast Euroopa Liidus uued kanade pidamise nõuded ja kõik munatootjad peavad neid täitma. Uute normide kohaselt peab kana kohta olema 750 cm2 põrandapinda (varem oli min. nõue 500), puuris peab olema pesaruum, õrred (15 cm kana kohta), piisavalt joogi- ja söödafronti.
«Maailmas on järjest rohkem hakatud tähelepanu pöörama lindude heaolule ja praktiseerima kanade vabapidamist, lindude pidamisviisi kohta tehakse müüdavate munade karpidele vastav tähistus,» ütles Lember.
Balticovo kinnitusel vastavad nende kanalad kehtivatele nõuetele, kuid lähiajal on siiski kavas kaks vanemat kanalat ümber ehitada.


description: Pärast Läti loomaõiguslaste avalikustatud videot Balticovo kanalas elavate suleliste olukorrast kaaluvad Eesti poed selle firma munade müümise lõpetamist.

title: Šokeeriv video puurikanade elust võib tühjendada Eesti poeletid

maintext:
Läti loomaõiguslased avaldasid video puurikanade elust Balticovo Madona ja Daugavpilsi farmides. Šokeerivas videos on näha, et osa kanu on vigastatud ja kaotanud suure osa oma sulestikust. Samuti on näha surnud loomi, kes on jäetud koos elavate kanadega puuridesse vedelema.
Eestis müüvad Balticovo mune Rimi, Selver ja Maxima. «Leiame avaldatud informatsiooni olevat väga häiriva ning seepärast oleme hankijalt täiendavaid selgitusi küsinud ning kohtumine nendega aruteluks on juba lähiajaks kokku lepitud,» ütles Rimi pressiesindaja Katrin Bats.
Ta selgitas, et loomade kohtlemise tingimusi kontrollitakse kõikide Rimi omamärgitoodete valmistajate puhul. Veidi harvem külastatakse teisi hankijaid. Balticovo Rimi Eestile omamärgitooteid ei vahenda.
«Loomade hea kohtlemise tagamiseks loodud kõrged standardid on nõutud Rimi vastutustundliku ettevõtluse lisalepingus hankijatele,» ütles Rimi esindaja. Balticovo seda lisalepingut veel allkirjastanud ei ole. «Seda me kindlasti nüüd neilt nõuame,» lubas Bats.
Selveri turundusjuhi Triin Kaare sõnul müüvad ka nemad Balticovo toodangut. «Olukord, mida on kirjeldatud, on kahtlemata hull,» tunnistas ta. Selver on oma koostööpartneriga juba vestelnud ja ees ootab ka kohtumine lähipäevil sel samal teemal. «Enne, kui me ei ole kohtunud, ei tee me ka otsust sortimendi osas,» lisas Kaare.
Ka Maxima pressiesindaja Katja Ljubobratets kinnitas, et nende pood kaalub koostöö jätkamist Balticovo firmaga ning see otsus võib tulla lähipäevil
«Hiljuti avalikkuses kajastust leidnud info valguses alustasime Balticovo toodete ja nende tootmisprotsessi täiendavat kontrolli ning oleme ümber vaadanud oma lähimaks tulevikuks planeeritud turundustegevusi,» ütles Maxina esindaja. Ta lisas, et pood teeb omalt poolt kõik selleks, et tarbijatele oleks tagatud kvaliteetsed tooted ning kogu müügiprotsessi vältel oleksid täidetud nii head tavad kui ka kõik vastavad õigusaktid.
Balticovo teatas täna oma pressiteates, et loomaõiguslaste video on tehtud vanades Madona ja Daugavpilsi kanalates, mis vastavad kõikidele nõuetele ja mida on kontrollinud Läti veterinaar- ja toiduamet. Sellegipoolest lubab ettevõte kanalad kaasajastada ja hakata senisest rohkem müüma vabapidamisel kanade mune. Kanade kehva väljanägemist põhjendab firma sellega, et tegu on munemisprotsessi lõpus olevate kanadega, kel ongi vähem sulgi.


authors:
Nele-Mai Olup
Katriin Tralla
Bns

description: Hoolimata jätkuvalt väga madalast veetasemest sai neljapäeva hommikul Hiiumaa liinil reisijaid teenindama asuda ka parvlaev Regula.

title: Mandri ja Hiiumaa vahel sai sõitma hakata ka Regula

maintext:
Regula väljus Heltermaalt kell 9.45, Harilaid tema järel kell 10.10. Maha jäi siiski 103 liinimeetrit sõidukeid, märkis laevaühendust korraldav TS Laevad.
Eeldatav Harilaiu väljumine Rohukülast toimub orienteeruvalt kell 12. Regula edasised reisid otsustab kapten jooksvalt.
Eile õhtul teatas TS Laevad, et peab läbirääkimisi Saaremaa Laevakompaniiga parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks Hiiumaa liinile. Parvlaev Kõrgelaid loodetakse lisada liinile nii pea kui kokkulepped on saavutatud ja meeskond laevale saabunud.
Lähiaja ilmaprognoosid ei luba olulist meretaseme tõusu ning lähipäevil on oodata ka tugevat tuult.
Parvlaevad Regula ja St.Ola jäid eile sadamatesse ootele.
Seoses erakorraliselt pikaajaliselt püsinud madala meretasemega on laevaliiklus Rohuküla-Heltermaa liinil olnud häiritud ning laevaliiklust on valdavalt saanud teenindada vaid parvlaev Harilaid, mille mahutavus pole olnud piisav, et tagada ülevedu Hiiumaa liinil.
«TS Laevade esindajatega vestelnud meremeeste, aga ka sadamatöötajate sõnul on selle sügise ilmastikuolud Hiiumaaa liinil erakorralised just pikaajaliselt püsinud madala meretaseme osas. Sellel liinil töötanud inimesed ei mäleta, et sellist olukorda oleks olnud vähemalt viimase kahekümne aasta jooksul,» kirjutas TS Laevad pressiesindaja Sirle Arro.
Heltermaa sadamas lõpetati kolmapäeva õhtul piletimüük
TS Laevad lõpetas kolmapäeva õhtul kella 19 paiku piletimüügi Heltermaa-Rohuküla suunal, sest sõidukitest tekkinud järjekorra teenindamiseks on vaja vähemalt nelja reisi, milleks kulub vähemalt 12 tundi, teatas Tallinna Sadam.
Madala meretaseme tõttu häiritud laevaliikluse tagajärjel oli Heltermaa sadamas ootel ligi 400 rajameetrit sõidukeid, teatas TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro kella 19 paiku eile Postimehele.
«Palume Hiiumaalt mandrile sõita soovivatel inimestel oma plaanid ümber muuta,» teatas TS Laevad.
TS Laevad palub Hiiumaa liinil sõita soovijatel jälgida operatiivset infot Praamid.ee veebilehel ja Facebookis.


description: Apelsini koorides ei pea sugugi käed, küünealused ning terve laud mahla täis olema, vaid koorimiseks piisab mõnest teadmisest ja teravast noast.

title: Nipivideo: kiireim viis apelsini koorimiseks

maintext:
Kümme kööginippi, mis elu oluliselt lihtsamaks teevad
Kui oled köögis amatöör, siis ei pruugi tulla selle pealegi, et nii mõndagi toimetust saaks kiiremini ning lihtsama vaevaga teha, kui seni harjunud oled.


description: Eesti tööandjate keskliidu parima praktikandi konkursi «Praktik Cum Laude» finaali jõudis seitse noort, kelle arvates tagab praktikal edu huvi valdkonna vastu, initsiatiivikus ja julgus esitada küsimusi.

title: Praktikandid julgustavad: küsimuste esitamist ei maksa häbeneda

maintext:
Saku Õlletehases toidutööstust ja tootearendust praktiseerinud Sten Sild ja Stora Enso AS metsanduspraktikant Juhan Püü soovitavad noortel valida praktikakoht vastavalt reaalsele huvile.
«Praktika sooritamisel tuleb huvi üles näidata, olla töökas, kohusetundlik ja sotsiaalne ning alati küsida, kui miski jääb arusaamatuks. Lisaks soovitan enne praktikat ennast praktikaettevõtte tegevusalaga kurssi viia,» rääkis Sild.
Nurme Production OÜ inseneripraktikant Egle Kadastik soovitab aga enda jaoks mõtestada ka tüütuna tunduvad praktikaülesanded. «Mina püüdsin praktikal kõike tehes endast maksimumi anda ja seda ka selliste ülesannete puhul, mis polnud kõige meelepärasemad. Kõige ebameeldivamad tegevused on need, milles me pole kõige tugevamad, kuid nendega tegeledes saab ka nõrgemaid külgi arendada,» arvas ta.
Ka Rimis müügitööd praktiseerinud Kaidi Parv rõhutab entusiasmi ja initsiatiivi, aga ka töörõõmu tähtsust. «Praktika on edukas, kui see valmistab rõõmu ning noor peab meeles, et kõik õpitu ja kogetu on parema tuleviku nimel. Ka aktiivne suhtlus kaastöötajatega on väga oluline,» sõnas ta.
RMK metsamajanduspraktikant Marili Laas toonitab eeltöö olulisust. «Enne praktikale minekut tasub selgeks mõelda, kuhu minna ja miks just sinna. Samuti tasuks mõtestada praktika eesmärk ja ootused. Soovitan teha praktikaorganisatsiooniga eeltutvust, et esitada juba praktikal olles asjakohaseid küsimusi ja jätta endast juhendajale hea mulje,» soovitas ta.
OÜ Promodernis rätsepatöö praktikant Zinaida Popova innustab olema julge ning alati küsida, kui miski jääb arusaamatuks. «Ainult niimoodi saab teha oma töö õigesti ja ühtlasi aitab see arengut kiirendada.»
«Praktik Cum Laude» konkursi võitjad selguvad 17. oktoobrini kestva Facebooki hääletuse ja seejärel koguneva hindamiskomisjoni otsuse tulemusena. Parima praktikandi tunnustuse saanud õppurid saavad auhinnaks Estonian Businessi Schooli karjäärinõustamise ja võimaluse läbida üks kursus omal valikul (kuni 6 EAP).


description: Toiduekspert Jay Ryneri sõnul peaks restoranidest ostma majaveini, mitte ülehinnatud veini.

title: Ekspert soovitab restoranis osta kõige odavama veini

maintext:
Jay Ryner (50) soovitab klientidel restorani külastades alati osta kõige odavam vein, mis nimekirjas on, et boikottida restoranide tava veine ülehinnata, vahendab The Telegraph.
Mees osales Cheltenhami kirjandusfestivalil, kus ta pidas publikule kõne, milles toonitas, et kalleid veine tuleks osta ainult poodidest, et hiljem kodus nautida.
«Ma keeldun hirmu tundmast veidi hindade pärast. Restoranides olevate veinide nimekirjad on probleeme täis, enamasti on tekitanud need nii-öelda veini asjatundjad,» sõnas ekspert ja lisas: «Kõik, kes tunnevad, et restoranide veininimekirjad ärritavad neid, peaksid lihtsalt ostma kõige odavama, mis müügil on ja saatma teised põrgu.»
Ta meenutas ühte korda, kui sõi õhtust Jason Athertoni Londonis asuvas restoranis City Social, kus pudel veini võib maksma minna üle 3300 euro. Ta oli kutsunud ühe kelneri enda juurde, et uurida mõne veini kohta ning viimane ei osanud nende kohta midagi rääkida. See ärritas meest.
Oma kõnes hurjutas ta ka inimesi, kes kritiseerivad inimesi, kes ostavad oma toidu söögikohast kaasa.
«On grupp inimesi, kes arvavad, et kui sa ei küpseta toitu kodus ise, siis sööd sa ebatervislikult,» lausus ta. «Minu teada on just kodukokad need, kes võivad oma koduste toitudega muuta toitumise ebatervislikuks.»


description: Kümme aastat Virtsu–Kuivastu ja Rohuküla–Heltermaa liine teenindanud Väinamere Liinide statistika on kõnekas – mandrilt suursaartele ja tagasi on toimetatud just nii palju sõidukeid ja reisijaid.

title: 8 miljonit sõidukit ja 20 miljonit reisjat

maintext:
Mõlema liini statistikat eraldi vaadates teenindati 2006. aasta oktoobrist tänavuse oktoobrini Virtsu–Kuivastu liinil üle 6 miljoni sõiduki ja enam kui 15 miljonit reisijat, kirjutas Saarte Hääl. Hiiumaale veeti ja toodi mandrile tagasi napilt alla 2 miljoni sõiduki ning ligi 5 miljonit reisijat. Neile lisaks ka väiksemate liinide reisijaarvud.
Sõidukiarvude pidevat kasvu välja tuues tuleb tõdeda, et protsendiliselt küündib kasv pea igal aastal kõrgemale kui 100 protsenti. Nii teenindati Virtsu ja Kuivastu liinil näiteks 2015. aastal 104 protsenti rohkem autosid kui aasta varem, 2014. aastal aga omakorda 105 protsenti enam kui 2013. aastal ning viimati mainitud aastal koguni 108 protsenti rohkem sõidukeid kui aasta enne seda.
Väinamere Liinide tegevjuht Urmas Treiel tõdes, et ajas tagasi vaadates olid aastad 2012–2014 kõige stabiilsemad, kus kõik plaanid olid ellu viidud ja sai nautida vilju. Enne seda, aastatel 2007–2011 tuli seega saavutada järjest suuremaid eesmärke ja teoks teha unistusi. See oli ettevõtte juhi sõnul kahtlemata väga põnev ja väljakutseid pakkuv aeg.
Loe täispikka lugu Saarte Häälest.


description: Kui veel nädala alguses levisid sotsiaalmeedias pildid, kuidas mitmes Eesti paigus lumi maha sadas ja lausa lumememmesidki tehti, siis kokk Toomas Leedu tõi kolmapäeval metsast välja kuus ämbritäit seeni.

title: Hea uudis seenelistele: praegu saab veel ämbrid täis

maintext:
Linnatoss seentele ei sobi
Kätte on jõudmas aeg, mil kodusele murulapile, aia äärde või peenra serva seavad ennast sisse ühejalgsed kübarakandjad. Kel on saabunud naabrid nime- ja nägupidi tuttavad ning elukoht tiheda liiklusega teedest-tänavatest kaugemal, saab sügisasukatega kohtumise lõpetada kulinaarse elamusega.
Piltuudis: mees leidis metsast ennenägematud seened
«Jõe ääres kalal käies leidsime sellised huvitavad seened, millele ise kuskilt vastet ei leidnud ja vanematelt inimestelt nõu küsides jäid nemadki hätta,» kirjutas lugeja Postimehele.
Lihtne nipp, kuidas säilitada kukeseeni
Kui koju on tekkinud rohkem kukeseeni, kui pere kohe ära jaksab süüa, on hea võimalus need pikemaks ajaks hoiule panna.
Kukeseened on odavamad kui eales varem
Õige pea jõuab kätte sügis, kuid juba praegu võib turul kohata sügisesi ostulemmikuid seeni.
Seened juba ootavad
Kui enamik tunneb ära kukeseene ja puraviku, siis juulikuine metsaskäik koos mükoloog Veiko Kastanjega tõestas, et Eesti seenemaailm on hulga põnevam.
Seeneuudised: vihmane ilm kasvatab seenesaaki
Vihmased ilmad on soodustanud Eestimaal varasema seente kasvu, mistõttu on ka seened turul kiiremini müüki läinud.


description: Vene fütosanitaaramet Rosselhoznadzor hävitas Rostovi oblastis 15,9 tonni puu- ja juurvilju, mis ameti andmeil olid riiki toodud illegaalselt Eestist.

title: Venemaa hävitas illegaalselt Eestist toodud puuviljad

maintext:
Lasti tabas Rosselhoznadzor Rostovi oblastis kiirteel. Veoauto läbivaatusel selgus, et kaubal esinesid kaupade märgistuse hävitamise ja uute siltide kleepimise tunnused, teatas amet.
Kokku oli lastis 3,4 tonni pirne, 70 kilogrammi virsikuid, 10,2 tonni nektariine ja 1,2 tonni punast ja rohelist paprikat. Fütosanitaardokumente kauba juures ei olnud.
Saatedokumentide järgi oli vedaja Moskva ettevõte OOO Sunny Fruits ja tellija eraettevõtja Krasnodarist. Rosselhoznadzori uurimine tuvastas, et kauba päritoluriik oli Eesti.
Lisaks tuvastas Rosselhoznadzor uurimise käigus, et paprikakoormast avastati kahjurputukas kalifornia ripslane.
Kokku 15,9 tonni tabatud puu- ja köögivilju hävitati Rostovi oblastis Millerovski prügilas.


description: Vaid vähestel juhtudel saab ette aimata, et hädaolukorra tõttu pead perega mitmeid päevi kodus veetma. Nendeks puhkudeks tasub valmis olla, et hiljem hätta ei jääks.

title: Tasub teada: milliste toiduvarudega toime tulla kriisiolukorras

maintext:
Kriisi-, häda- või eriolukord tähendab olukorda, kus muuhulgas on katkenud normaalne toiduga varustamise süsteem. Selle võib tekitada näiteks ulatuslik loodusõnnetus, pikaajaline elektrikatkestus, epideemia või muu sündmus, mis on määratletud hädaolukorra seaduses, kirjutab maaeluministeeriumi maablogi.
Hädaolukorra puhul piisab lühiajaliselt 20-30 protsenti väiksemast toitainete tarbimisest, kui tavaolukorras on vajalik organismi funktsioneerimiseks. Seega peab inimesele jätkuma toiduaineid ööpäevas 1900 kilokalori ulatuses ja kuni kaheaastastele lastele 1000 kilokalorit ööpäevas.
Riigil on olemas tegevusvaru ehk toiduvaru, mille kasutamisel hädaolukordade leevendamiseks on aga vaja veidi aega, et abi jõuaks vajajani. Seni tuleb hakkama saada koduste toiduvarudega.
Koduse toiduvaru loomiseks võiks selliseid põhimõtteid:
Toit peab olema ohutu ja kvaliteetne tarbimiseks;
Toidukaup peaks olema pakendatud;
Toit peaks olema avatuna tarbitav ühe ööpäeva jooksul;
Toit peaks olema säilitatav temperatuuril 0°…+25° C ning toode peab lühiajaliselt taluma temperatuuri -30°…+40°C. Need on olulised toidu ohutuse tagamiseks ning toidukauba pikaajaliseks säilitamiseks;
Toidu säilivusaeg võiks olla vähemalt kuus kuud;
Eelistatud on kuivtoit koduseks toiduvalmistamiseks. Toidu pakend võiks olla piisavalt tugev, mugav käsitseda, säilitada;
Vali toit, mida su pere sööb.
Täiskasvanute toiduks on soovitatav varuda:
erinevaid konserve (kala- , liha-, segukonservid, kaunviljakonserv);
pakisupid või püreepulbrid, helbed, mida on kerge valmistada;
valmis makaroni-, köögivilja-, teravilja- või kaunviljaroog lihaga, tarbitav kuumutatuna või kuumutamata;
teraviljatoode (kuivikleib, soolase või neutraalse maitsega küpsis);
süsivesikuterikas toode (magusad küpsised, karamell, konserveeritud puuviljad, kuivatatud puuviljad, halvaa, kondenspiim).
vajalikus koguses pakendatud nõuetekohast vett.
Eesti toitumisteaduse selts on koostanud soovitused näidistoidupakkide kohta ühele inimesele, millest lähtutakse riigi tegevusvaru komplekteerimisel. Neid soovitusi saab järgida ka koduse toiduvaru soetamisel.
Individuaalne näidistoidupakk üheks ööpäevaks, mis sisaldab vähemalt 1900 kalorit (eeldusel, et puudub elekter ja toiduvalmistamise võimalus):
Variant 1
Kuivikud või näkileivad 175 grammi
Kalakonserv (kalakonserv tomatikastmes) 250 grammi
Küpsised 180 grammi
Vesi 1,5 + 0,5 liitrit
Keskmine makrotoitainete sisaldus: toiduenergiasisaldus 1907 kcal, valgud 82 grammi, rasvad 73 grammi, süsivesikud 224 grammi
Variant 2
Kuivikud või näkileivad 175 grammi
Kalakonserv (sprotid õliga) 160 grammi
Küpsised 180 grammi
Vesi 1,5 + 0,5 liitrit
Keskmine makrotoitainete sisaldus: toiduenergiasisaldus 1904 kcal, valgud 59 grammi, rasvad 81 grammi, süsivesikud 230 grammi.
Variant 3
Kuivikud või näkileivad 175 grammi
Lihakonserv (sea-veisekonserv) 325 grammi
Kommid 120 grammi
Vesi 1,5 + 0,5 liitrit
Keskmine makrotoitainete sisaldus: toiduenergiasisaldus 1923 kcal, valgud 72 grammi, rasvad 82 grammi, süsivesikud 219 grammi.
Individuaalne näidistoidupakk kolmeks ööpäevaks, mis sisaldab vähemalt 5700 kalorit (eeldusel, et on olemas elekter ja toiduvalmistamise võimalus):
Variant 1
Makaronid 2x400 grammi
Tatar 500 grammi
Kalakonserv (kalakonserv tomatikastmes) 250 grammi
Lihakonserv (sea-veisekonserv) 250 grammi
Küpsised 180 grammi
Vesi 4x1,5 liitrit
Keskmine makrotoitainete sisaldus: toiduenergiasisaldus 5704 kcal, valgud 204 g, rasvad 142g, süsivesikud 884 g.
Variant 2
Makaronid 2x400 grammi
Kuivikud või näkileivad 175 grammi
Kalakonserv (kalakonserv tomatikastmes) 250 grammi
Kalakonserv (õlis) 160 grammi
Lihakonserv (sea-veisekonserv) 250 grammi
Küpsised 180 grammi
Halvaa 100 grammi
Vesi 4x1,5 liitrit
Keskmine makrotoitainete sisaldus: toiduenergiasisaldus 5708 kcal, valgud 241 grammi, rasvad 206 grammi, süsivesikud 706 grammi.
Variant 3
Makaronid 400 grammi
Riis 400 grammi
Kuivikud või näkileivad 175 grammi
Kalakonserv (kalakonserv tomatikastmes) 250 grammi
Lihakonserv (sea-veisekonserv) 250 grammi
Oakonserv 400 grammi
Küpsised 180 grammi
Kommid 120 grammi
Vesi 4x1,5 liitrit
Keskmine makrotoitainete sisaldus: toiduenergiasisaldus 5786 kcal, valgud 203 grammi, rasvad 143 grammi, süsivesikud 904 grammi.
Veel vajalikke esemeid
Põhja päästekeskus on samuti koostanud loetelu asjadest, mis tasuks hädaolukorras käepärast hoida. Elektrikatkestuse korral on selleks eelkõige taskulamp. Et saada kriisiolukorras infot ja käitumisjuhiseid, on tarvilik kaasaskantav raadio. Nii raadio kui taskulambi puhul ei tohiks unustada patareisid.
Töökorras hoida tuleks ka mobiiltelefon - et elektrikatkestuste korral akut laadida, hoia käepärast akupank. Üles peaks märkima ka tähtsamad infonumbrid ning lähedaste kontakttelefonid.
Juhuks, kui keegi saab viga, ei tohiks unustada esmaabikarpi. Lähedal tasub hoida ka hädavajalikud ravimid ning hügieenitarbed.
Vajadusel tähelepanu äratamiseks on vajalik vile ning multifunktsionaarse tööriistana tuleb appi taskunuga.


description: Sibulat läheb tarvis paljudes toitudes, selle hakkimine ei ole ole tavaliselt just kõige meeldivam. Küll on püütud pead kangest aurust eemal hoida või lõigata sibulat ujumisprillidega - tegelikult on olemas veelgi parem variant.

title: Nipinurk: kuidas hakkida sibulat ilma pisaraid valamata?

maintext:
Kõik, kes vähegi köögis söögi kallal toimetavad, teavad, et sibulat hakkides hakkavad silmad vett jooksma, kirjutas Business Insider. Paljud meist valavad sel ajal pisaraid, nende peatamiseks on olemas aga väga lihtne nipp - hoiusta sibulaid enne hakkimist külmkapis.
Sibula sees on lõksus teatud osakesed, mis lahti lõigates vallanduvad ja auru kujul sinu silmadeni jõuavad. Silmad annavad seejärel märku ajule, et tuleks need aurud välja pesta ja seepärast lähevadki silmad märjaks. Külmas seisnud sibulatel sellist efekti pole, sest maha jahtununa eraldavad nad vähem gaase.
Kui su külmkapp on aga söögikraamist liialt pungil ja sibulad sinna enam ei mahu, siis võid alati kasutada ka ujumisprillide meetodit.


description: Köögikappidesse ja –sahtlitesse koguneb sageli hunnik mõttetut kraami, mida kas ei taibata või ei raatsita ära visata, arvates, et küllap kunagi läheb ikka neid vaja.

title: Mõttetud asjad, mille peaks kohe köögist välja viskama

maintext:
Kui mõnda köögitarvikut leidub sul topelt või hoiad alles vana lekkivat matkakruusi, tasuks need pigem julmalt minema visata, et kappi rohkem ruumi teha ja rämpsust vabaneda, vahendab Today.
Tassid, mida sa ei kasuta. Võta välja kogu oma varu ning hinda kriitilise pilguga, kas tõesti on ühele perele vaja 15 tassi. Piirdu arvuga, millest jätkuks nii perele kui külalistele.
Topelt ostetud mõõteriistad. Suure tõenäosusega ei ole sul vaja mitut samasugust mõõtetopsi.
Veepudelid ja matkatermosed. Juhul kui teil pole plaanis perega mägedesse matkama minna, ei vaja te ka hunnikut plastikust veepudeleid ning matkakruuse.
Üleliigsed lauanõud ja söögiriistad. Nagunii on igaühel oma lemmiktaldrik ja –kahvel, kuid kappides leidub veel kuhjaga taldrikuid ja muid söögiriistu. Kui te neid ei kasuta, saate anda need kellelegi, kes neid vajab.
Söögipulgad ja toidukohtade menüüd. On vähetõenäoline, et kasutamata jäänud söögipulki läheb veel kunagi vaja – kui tellid toidu kusagilt kaasa, saad sealt ka uue paari. Samuti on üsna mõttetu hoida alles menüüsid, sest need on enamasti saadaval ka veebis, kuhu pöördud esimesena seda vaatama.
Mitu paari kääre. Ühest või äärmisel juhul kahest paarist teravatest kääridest majapidamises peaks piisama.
Säilivustähtaja ületanud maitse- ja kuivained. Ka need kipuvad kapisügavustesse ununema, mistõttu tasub ükskord kapp kriitilise pilguga üle vaadata ja kogu vananenud varud minema visata.
Puudulik lauahõbedakomplekt. Kui oled kaotanud kokkusobituvast komplektist kahvli või noa, siis vaevalt sul enam ka üksikut osa väga vaja läheb.
Tarbetuks muutunud markerid. Kui sul pole tahvlit, kuhu markeriga kirjutada, pole tõenäoliselt ka markerit ennast enam vaja.
Küpsetamis- ja köögitarvikud. Kellel läheb vaja nelja visplit või kolme riivi? Need võtavad köögis enda alla mõttetult palju ruumi, mistõttu oleks targem vanematest tarvikutest vabaneda ning alles jätta vaid tingimata vajalikud asjad.
Ühekordsed nõud. Ka neid kipub aiapidude järgselt koju hunnikutes kogunema, mistõttu peaks neist vajadusel alles jätma vaid väikse varu.


description: Narva-Jõesuu ainus suurem Maxima kauplus, mis eelmisel nädalal suleti, avatakse pärast remonti taas alles detsembris. Seni aga pakuvad kohalikud võimud inimestele võimalust kaks korda nädalas tasuta Narvas kauba järel käia.

title: Väikekoha rahvast hakatakse bussiga suurde linna poodi viima

maintext:
Remonditööde ajaks paneb Narva-Jõesuu linnavalitsus Narva-Jõesuu ja Narva vahele käima bussi, mis viib soovijad Narva Fama kaubanduskeskuse juurde, kirjutas Põhjarannik.
«Loodame, et tänu võimalusele tasuta Narva ja tagasi sõita saavad linnaelanikud mugavalt kõik oma vajalikud ostud sooritada. Teisipäeviti ja reedeti sõidab buss Narva-Jõesuust välja kell 8.30 ning suundub Narvast tagasi kell 11.30,» ütles Narva-Jõesuu linnapea Iraida Tšubenko.
Linlased on mures
Peale suletud Maxima kaupluse on Narva-Jõesuus veel vaid üks väike poeke − Sepa tänaval asuv Kuldne Kala −, kus pakutakse esmatarbekaupu. Ent kohaliku pensionäri Valentina sõnul ei ole sealne sortiment kuigi suur, ruum aga on väike ja müüjaid vähe. «Ja hinnad on tunduvalt kõrgemad.»
«See on suur probleem,» ütles Valentina 2830 elanikuga linnas kujunenud olukorra kohta. «Meil siin on väga palju vanureid, kes liiguvad ringi tugiraamide ja keppidega või ei kõnni üldse. Kuidas nad Narva sõidavad, kui neil miski meie väikeses kaupluses saamata jääb?»
Loe täispikka lugu Põhjarannikust.


description: Tööinspektsioon kontrollis suvel 81 tee-ehituse objekti, tuvastas 149 rikkumist ja tegi 23 ettekirjutust.

title: Tööinspektsioon: ohutus tee-ehituse objektidel jätab soovida

maintext:
Maist septembrini tehtud sihtkontrolli käigus kontrollis tööinspektsioon 36 teedeehitusega tegelevat ehitusettevõtet ja 81 objekti. Kontrolli toimumise ajast ettevõtteid eelnevalt ei teavitatud.
Kokku tuvastati 149 rikkumist ning tehti 23 ettekirjutust. Inspektorid keelasid kolme töövahendi kasutamise ning peatasid töö neljal teedeehituse töömaal.
«Nägime kontrolli ajal sageli, et ohutusplaan on küll koostatud, aga selle järgimine igapäevaselt jätab tõsiselt soovida,» ütles inspektsiooni peadirektori asetäitja Apo Oja. Ta tõdes, et plaani pole vaja inspektorile, vaid selleks, et tööd saaks teha ohutult ja inimeste tervist säästvalt.
Oja lisas, et ka töölised ise peavad rohkem pöörama tähelepanu enda ja kolleegide turvalisusele. «Tööinspektorid pidid mitmel korral selgitama, miks on vaja kasutada isikukaitsevahendeid. Näiteks ei soovita suvisel ajal kanda kaitsejalatseid, mis võib aga paraku väga kurvalt lõppeda. Samuti on vajalik kiivri kandmine, kuna tavapärastele ohuteguritele lisaks ohustab teetöölisi ka liiklus. Mööduvate autode ratastelt võib lendu minna kive, mis halbade asjaolude kokkulangemisel võib tee-ehitajale tekitada raske vigastuse,» tõi ta välja.
Kontrolli fookuses olid ohutegurid, mis tulenevad teedeehituses kasutatavatest töövahenditest ja liiklusest. Samuti jälgiti, kuidas on maandatud tervist kahjustada võivaid riske, näiteks töö sundasendis, müra ja vibratsioon.
Sihtkontroll haaras kogu teedeehitust, seal hulgas sildade ja viaduktide ehitust. Kõikidel objektidel kontrolliti isikukaitsevahendite ja märguriietuse kandmist, töövahendite korrasolekut, esmaabi korraldust, töötajate olmetingimusi ning üldist töökorraldust.


authors:
Maria Reinik
Anna Prokofjeva

description: Kel sanitaarremont mõttes, tasuks enne poti ostmist üle vaadata ka kodulinna vee ja kanalisatsiooni hinnad, et näha, kui palju raha läheb potilkäimisega tuulde.

title: Vaata, kui palju maksab kodus WC-s käimine

maintext:
Meie linnades võivad vee- ja kanalisatsiooni hinnad erineda lausa kahekordselt. Kõige kokkuhoidlikumalt saab kempsus käia Narvas või Narva-Jõesuus, kui WC-paak on neljaliitrine (2,4-liitrise nupuga). See tähendab, et neljaliitrine paak on kaheosaline, millest ühe nupuvajutusega tuleb 2,4 liitrit vett ja teise nupuvajutusega neli liitrit. Kõige soodsamalt saaks WCs käia Narvas, kui neljaliitrise paagiga WCs lasta iga kord vaid 2,4 liitrit vett. Sellisel kombel vett tõmmates saaks WCs ühe euro eest käia üle 250 korra.
Kel aga raha palju, võib ka Tõrva linnas vanal nõukaaegsel üheksaliitrisel potil istuda. Juba 26. korral on kasutaja rahakott euro võrra kergem. Tõrvas saab kõige soodsamal viisil (ehk siis 2,4 liitrit vett tarbides) euro otsa, kui potil on käidud sada korda. See on 2,5 korda kallim kui Narvas ja Narva-Jõesuus.
Kui aga arvestada kasutajaks neljaliikmelist peret, kes kasutab WCd kuus korda päevas ning kellel on kodus kuueliitrine pott, siis nii Tallinnas kui ka Tartus elades kulub neil päevas 0,288 eurot ehk peaaegu 30 eurosenti. Pärnus kulutaks sama pere päevas 0,384 eurot, ehk peaaegu kümme senti rohkem kui tartlased ja tallinlased.
Vaata kaardilt täpsemalt, kui palju maksab üks veetõmme sinu linnas. Graafikust on puudu Sillamäe ja Mustvee andmed.


description: Ülemiste klient postitas Märgatud Tallinna Facebooki lehele pildi, kus on näha lahtiseid juhtmeid. Juurde kirjutas ta, et koht on Ülemiste lastenurk.

title: Piltuudis: Ülemiste keskuse seinast turritasid juhtmed

maintext:
Ülemiste Keskuse turundusjuhi Kristina Antšaki sõnul on tegemist pisut eksitava infoga. «Uurisin meie tehnikult, millega oli tegemist,» sõnas naine. Ta lisas, et pildil olevad juhtmed ei olnud mitte lastenurgas, vaid 1. korruse aatriumis Rimi juures mänguautomaadi taga, kuhu Antšaki sõnul sisuliselt puudub külastajatele ligipääs.
«Tegemist oli ajutise olukorraga ning pildil olevad juhtmed on nõrkvoolu juhtmed, mis ei kujuta kellelegi ohtu,» kommenteeris ta, kuid lisas kiirelt, et see ei ole Ülemistes tavaolukord, et juhtmed on selliselt seinast väljas. «Saame aru, et see võib lapsevanemad ärevaks muuta ja külastaja ei peagi vahet tegema, kas tegemist on nõrkvoolu või tavaliste elektrijuhtmetega.»
«Igal juhul täname tähelepanelikku külastajat, kes selle foto tegi ja postitas. Olukord sai kiirelt lahendatud, juhtmed on tagasi seal, kus nad olema peavad ja kõik korras,» sõnas Antšak.
Loe täpsemalt Märgatud Tallinnas Facebooki lehelt.


description: Lähiajal tuleb Soomes sõitjatel olla tähelepanelik, sest maanteedel vahetatakse kiirusepiirangute liiklusmärke. Hiljemalt reede hommikuks tuleb põhjanaabritel vahetada ära 8200 kilomeetril olevad liiklusmärgid.

title: Lähiajal Soome sõitvatel juhtidel tasub olla tähelepanelik

maintext:
Sõidukiiruse alandamine tähendab, et nüüdsest tuleb sõita 20 km/h aeglasemalt, kirjutab Yle. Nii on kiirteedel senise 120 km/h kiiruse asemel lubatud sõita 100 km/h, maanteedel on kiirusepiirang 80 km/h.
Sellel reeglil on mõned erisused. Näiteks on 100 km/h lubatud mõnel maanteel, kus on eraldusriba või väike liikluskoormus. Mõnel teel aga on piirkiirus kõigest 60 km/h, kuna teeseisukord on nii kehv. Suvine piirkiirus hakkab taas kehtima kas märtsis või aprillis, sõltuvalt ilmastikuoludest.
Ka tuleb sõidukijuhtidel meeles pidada, et talverehvide kasutamine on kohustuslik alates 1.detsembrist kuni veebruari lõpuni ja soovitav ka väljaspool seda aega kehvade ilmastikuolude korral.


description: Kui oled köögis amatöör, siis ei pruugi tulla selle pealegi, et nii mõndagi toimetust saaks kiiremini ning lihtsama vaevaga teha kui seni harjunud oled.

title: Kümme kööginippi, mis elu oluliselt lihtsamaks teevad

maintext:
Business Insider pidas kööginippide osas nõu USA kulinaarse organisatsiooniga America’s Test Kitchen ning avaldab mõned soovitused, mida kokad köögis kasutavad.
Kirsstomatite tükeldamine. Nii kirsstomatite kui viinamarjade poolitamine võtab omajagu aega, aga tegelikult on võimalik neid kõiki korraga pooleks lõigata. Paiguta need kahe plastikkaane vahele ning seejärel viiluta horisontaalselt läbi kaantevahelise ava. Selle jaoks on vajalik terav nuga ning piisavalt küpsed, ent mitte üleküpsenud viljad.
Foto: Business Insider
Külmuta hetkeks toores kana. Pane toores kana enne käitlemist 10-15 minutiks sügavkülmikusse, mis teeb selle tekstuuri pisut jäigemaks. Kuna kana on kõvem ning mitte nii libe, on seda palju kergem viilutada.
Köögikäärid teevad imesid. Köögikäärid tulevad samuti kasuks aja kokkuhoiul, sest mõneti on neid kergem käsitleda kui nuga. Näiteks on kääridega kerge peekonit tükeldada ning jämedalt konservtomateid hakkida.
Pasta keeduvesi kastmeks. Kui oled pasta ära kurnanud, jäta selle keeduveest alles umbes pool klaasi vedelikku, kui on plaanis pasta juurde ise kaste valmistada. See vedelik sisaldab endas lahustunud tärklist, millega saad muuta kastme konsistentsi. Kui kaste tuleb liiga paks või rammus, saad sellele vett lisada ning kastet suupärasemaks muuta.
Hoiusta küpsisetainast. Selle asemel, et valmistada kogu hulk küpsiseid korraga, võid panna osa tainast sügavkülma järgmist korda ootama. Selleks vormi valmis küpsisesuurused pallid, pane need küpsetuspaberi vahel külmikusse ning oota, kuniks need on tahenenud. Seejärel saad need panna suletavasse kilekotti ning sügavkülma. Kui tuleb küpsiseisu, on sul järgmisel korral väga vähe ettevalmistusi teha, sest võid sügavkülmast need otse ahju pista.
Kinnita lõikelaud. Et lõikelaud ei libiseks, aseta selle alla köögirätik või niiske paberkäterätik. See aitab lõikelauda paigal hoida ning teeb ühtlasi toidu tükeldamise mugavamaks ja kiiremaks. Hiljem saad suurema osa toidujääke lõikelaualt sama paberrätikuga maha pühkida.
Võta käiku ajutine prügikast. Kui ees ootab mitme toiduaine koorimine ja tükeldamine, on sul sageli vaja toidujäätmeid kõrvale panna. Et saaksid kiirelt toimetada ega peaks prügikasti juurde jooksma, võta endale kõrvale paberkäterätt või kilekott, et ebavajalikud toidujäätmed kohe lõikelaualt sinna pühkida. Hiljem saad selle kohe prügi hulka visata.
Pähklid mikrolaineahju. Kui tahad tavalisi pähkleid veidi elavdada ning ahju lähedale parasjagu ei satu, võta appi mikrolaineahi. Esmalt pane pähklid kausiga täisvõimsusel mikrolaineahju kaheks minutiks. Sega pähkleid iga poole minuti järel, kuniks pähklid on kuldpruunid. Seejärel lauta need paberkäterätikutele, mis imavad enda sisse pähklist eralduvad õlid. Tulemuseks on krõmpsuvad röstitud pähklid.
Eelista riivi noaga hakkimisele. Kui sa hakkisid seni sibulat, ingverit ja küüslauku noaga, siis kaalu selle vahetamist pigem riivi vastu. Riiviga saad ühtlasema ja vähem tükilisema tulemuse, mida edukalt kasutada suppides, salatites jm.
Taimeõli tuleb appi. Kui pead mõõtmistopsiga kaaluma mett, siirupit või muud vedelat kleepuvat toiduainet, piserda topsi sisemus enne kokku taimeõliga. Õhuke õlikiht aitab vältida topsi külge kleepumist.


description: Tartu maakohtu alla kuuluv kinnistusosakond palub selle aasta 1. novembriks kinnistusraamatus end omanikuks vormistada kinnistute pärijatel, kes ei ole seda veel teinud.

title: Eestis ootavad omanikku ligi 16 000 päranduseks jäetud kinnistut

maintext:
Maksu- ja tolliameti andmetel on ligi 16 000 kinnistut, mille senine omanik on surnud ja uus omaja ei ole kande parandamiseks avaldust esitanud ja nii jääb riigil saamata olulises osas maamaksu.
Novembri algusest hakkab kinnistusosakond taoliste pärijatega ühendust võtma. «Kinnistusraamatus olevad andmed peavad peegeldama tegelikkust. Seetõttu palume uutel omanikel vajalik kandeavaldus esitada võimalikult kiiresti, kinnistuportaali kaudu saab seda ka riigilõivuvabalt teha,» selgitas kinnistus- ja registriosakonna kohtudirektor Virve Altuhova.
Kande tegemiseks kinnistusraamatusse tuleb esitada kinnistuportaali või notari kaudu avaldus ja lisada omandiõiguse aluseks olevad dokumendid. Avalduse esitaminekinnistuportaali kaudu ja kande parandamine on riigilõivuvaba. Avalduse vormistamisel notari abiga tuleb teenuse eest tasuda vastavalt notari tasu seadusele. Kui eelnevalt ei ole läbi pärimismenetlust läbi viidud, tuleb pöörduda notari poole, kes teostab pärimismenetluse ja väljastab pärimistunnistuse.
Kehtiva seaduse järgi on pärimisest võimalik loobuda kolme kuu jooksul pärandaja surmast. Kui pärandist loobumine või vastuvõtmine on vormistamata või pärimisega seoses tekivad täiendavad küsimused, tuleks pöörduda notari poole, kelle kontaktid leiab Notarite Koja võrgukodust.
Juhul, kui omanik kinnistusraamatu kande parandamist taotlenud ei ole, on võimalik kohustuse täitmiseks määrata korduvalt kuni 3200-eurost rahatrahvi.


description: Taksofirma AS Tulika Takso teatas klientidele, et tõstab alates novembrist sõidualustustasu 5,48 protsenti 3,85 euroni; sõidukilomeetri hind jääb esialgu muutmatuks.

title: Suur taksofirma tõstab hinda

maintext:
Uue hinnakirja kehtima hakates kallineb iga taksosõit 20 sendi võrra, teatas Tulika kirjas klientidele. Kui praegu kehtiva hinnakirja kohaselt maksab sõidualustustasu 3,65 eurot, siis novembrist hakkab see maksma 3,85 eurot.
Kilomeetri hind jääb ettevõtte autodes 0,69 eurole kilomeetri eest päevasel ajal ja kella 23st 6ni 0,8 eurole. Ajatariif jääb 11,82 eurole tunni eest.
«Kuigi hinnatõus oleks taksojuhtide sissetulekute parandamiseks väga vajalik, siis momendil sellist plaani pole,» ütles Elektritakso juht Ermo Kontson. Ta rõhutas, et seda ei saagi teha, sest ollakse ebavõrdses konkurentsi seisus sõidujagamisteenust pakkuva Taxify ja Uberi vastu. «Nende süsteem rikub massiliselt seadusi, mille tulemusel nad hoiavad palju kokku maksude mitte maksmise ja reeglitest tulenevate kulude mitte maksmise pealt. Sammuti on neil eelis hinna vassimisel,» selgitas Kontson. Kuna sõidujagajad ei pea tema sõnul kinni pidama taksomeetri taatlemise reeglites, siis saavad nad kliendile jätta eksliku mulje, justkui nad oleks odavamad.


description: Kui eestlaste lemmiktoiduks pakutakse teist eestlast, siis meie lõunanaabrid eelistavad märksa tagasihoidlikumaid asju.

title: Lõunanaabrite toidulaua valitsejad on selgunud

maintext:
Statistika kohaselt süüakse Lätis kõige enam kartulit, leiba ja piima, teatas TVnet. 2015. aastal tarbis üks Läti elanik 65 kg kartuleid, 44 liitrit piima ja 37 kg leiba. Neile järgnesid kohalikud juurviljad, puuviljad ja marjad. Järgmine suurem tarbimisgrupp oli välismaised puuviljad ja tsitruselised.
Lihatoodetest süüakse kõige enam vorsti ja suitsuliha, sealiha märksa enam kui veise oma. Nii söödi Lätis mullu 1,3 kg loomaliha, kümme aastat tagasi tarbiti seda 3 kg inimese kohta aastas.


description: Ühekordsete mähkmete leiutaja, kuuekordne ema Valerie Hunter Gordon suri 94 aastaselt.

title: Suri 1947. aastal ühekordsed mähkmed leiutanud naine

maintext:
Esimesed ühekordsed mähkmed «Paddi» leiutas naine, kui oli saanud kolmandat korda emaks ning ei jaksanud enam mähkmeid pesta, vahendab BBC.
Naise poolt leiutatud mähkmed olid valmistatud vanadest nailon langevarju jääkidest, tselluloosvatist ja puuvillast.
Pidevalt mähkmeid täiustades, õmbles Gordon oma köögis oleval õmblusmasinal valmis sadu mähkmeid, mis ta hiljem tuttavatele andis. Mähkmeid aitas valmistada ka naise mees.
2015. aastal BBC-le antud intervjuus sõnas naine, etühekordsete mähkmete mõte tuli siis, ku ta hakkas otsima alternatiivi tavalistele mähkmetele, kui oli väsinud nende pidevast pesemisest.
«Ma arvasin, et neid saab otsa, aga ma ei leidnud neid kuskilt,» kommenteeris naine. «Tundus võimatu, et mitte keegi varem ei olnud neid leiutanud. Arvasin, et see on lihtne ja leiutan nad siis ise. Aga see ei olnud üldse lihtne.»
«Kõik kes mähkmeid nägid palusid, et ma ühe neile ka teeks. Seega lõpuks olin kokku õmmelnud üle 600 mähkme,» sõnas ta. «Veetsin suure osa ajast oma ema õmblusmasina taga mähkmeid õmmeldes.»
Inimesed vahetasid oma pestavad mähkmed ühekordsete «Paddi» mähkmete vastu. «Kõik tahtsid lõpetada mähkmete pesemise. Tänapäeval aga tahavad nad jälle hakata mähkmeid pesema – jõudu neile!» sõnad Gordon.
Paar esitas 1948. aastal patenditaotluse ja tegid lepingu ettevõtte Robinsonsiga, et viimased hakkaksid tootma ühekordseid mähkmeid. Esimesed ühekordsed mähkmed tehti Gordoni kolmandale lapsele Nigelile.
Nimede valik ühekordsetele mähkmetele oli suur. Pakutute hulka kuulusid näiteks Valette, Snappy, Napkins, Lavnets ja Drypad. Lõpuks said mähkmed nimeks Paddi.
Pärast sõda ei olnud inimesed harjunud midagi minema viskama, nõnda ka mähkmetega. Samuti ei soovitanud ka arstid kasutada ühekordseid mähkmeid.
Pärast ühe sõjaväearsti artiklit hakkasid inimesed uskuma ja Baddi mähkmeid hakati müüma ka poodides.
Kui aga 1960. aastatel tuli turule Ameerika mähkmed Pampers, pidi Baddi tegevuse lõpetama.
Valerie Hunter Gordonil oli kuus last, 19 lapselast ja 17 lapselapselast.


description: Viimase üheksa kuuga on sotsiaalkindlustusametis registreeritud 568 piiriülest perehüvitiste enammakset summas 426 000 eurot. Enammaksed tekivad üldjuhul siis, kui toetuse saaja kolib välismaale ja unustab sotsiaalkindlustusametit teavitada.

title: Sotsiaalkindlustusamet: kahest riigist perehüvitist saades tuleb üks tagasi maksta

maintext:
Riikidevaheline infovahetus on aeglane ja nii võibki juhtuda, et inimene saab samaväärset toetust kahest riigist.
«Perehüvitiste saajal on kohustus teavitada sotsiaalkindlustusametit kõigist asjaoludest, mis mõjutavad perehüvitiste saamist. Näiteks ka sellest, kui üks vanem on tööle läinud teise riiki või on teisest riigist saanud samaväärseid perehüvitisi,» rääkis sotsiaalkindlustusameti välishüvitiste juht Evelyn Hallika.
Välismaal elavatele ja töötavatele eestlastele makstakse perehüvitisi töökoha riigis samadel alustel ja samas suuruses nagu oma riigi kodanikele. «Kui aga perehüvitiste saaja ei ole meid teavitanud ja hilisemas riikidevahelises infovahetuses selgub, et pere saab sama toetust ka teisest riigist täismääras, tekkib perel enammakse ja alusetult makstud hüvitised nõutakse tagasi,» ütles Hallika.
Enammaksete vältimiseks tuleb teise riiki elama või tööle minnes teavitada esimesel võimalusel elukohariigi sotsiaalkindlustusasutust.
Eestis makstakse perehüvitisi Eesti alalisele elanikule. Kui terve pere lahkub Eestist, siis maksab perehüvitisi täies mahus pere uus elukohariik. Kui osa pereliikmeid jääb elama Eestisse selgitavad sotsiaalkindlustusasutused omavahelises infovahetuses välja, milline riik maksab perele perehüvitisi ja millises summas.


description: Mitte kõik inimesed pole ülisuhtlejad. Kui sa pole just kõige seltsivam, tuleks sul otsida töö, kus suhtlemine pole vajalik.

title: 17 kõrgepalgalist tööd neile, kes vihkavad inimesi

maintext:
Independent on kogunud infot Töökeskkonna Teabevõrgust ja USA Tööjõu instituudist, et välja selgitada kõrgepalgalised tööd, mis ei nõua suhtlust.
Maa-aluse kaevanduse transpordi operaator
Keskmine aastapalk : 50 200 eurot
Töö eesmärk on jälgida ja kindlustada, et kaevanduses diisli- või elektrijõul töötavad bussid ja rongid veaksid vajalikke materjale konveieritele.
Geoloogiliste katsetuste tehnik
Keskmine aastapalk: 50 467 eurot
Töö seisneb geoloogiliste või toornafta proovide analüüsimises ja katsetamises, et leida neist naftat või gaasi.
Õhusõiduki mehaanik või hooldustehnik
Keskmine aastapalk: 52 927 eurot
Töö seisneb õhusõidukite tehniliste vigade leidmises ja nende parandamises.
Kohtuametnikud
Keskmine aastapalk: 54 369 eurot
Töö seisneb kohtuniku abistamises kohtudokumentidele taustauuringu tegemises ja kohtuistungiks vajaminevate vahendite valmis seadmises
Poeet, laulusõnade kirjutaja või kirjanik
Keskmine aastapalk: 54 678 eurot
Töö seisneb luuletuste, laulusõnade, esseede, raamatute, novellide ja teiste avaldatavate kirjatööde kirjutamises.
Fotoonika tehnik
Keskmine aastapalk: 55 594 eurot
Töö seisneb optilise või kiudoptilise (nt laserite, läätsede või peeglite) ehitamises, paigaldamises, katsetamises ja korrashoidmises.
Sotsioloog
Keskmine aastapalk: 66 938 eurot
Töö seisneb inimühiskonna ja sotsiaalse käitumise uurimises, jälgides erinevaid gruppe ja institutsioone.
Statistik
Keskmine aastapalk: 72 701 eurot
Töö seisneb andmete kogumises ja nende analüüsis erinevaid uurimismeetodeid kasutades.
Biokeemik ja biofüüsik
Keskmine aastapalk: 74 553 eurot
Töö hõlmab keemia, füüsika ja bioloogia valdkondi ning ta uurib elusolendite bioloogilisi protsesse.
Veebilehe administraator
Keskmine aastapalk: 77 357 eurot
Töö seisneb veebilehe disainimises ja arendamises.
Kaugseire teadlane või tehnoloog
Keskmine aastapalk: 88 147 eurot
Töö seisneb objektilt või nähtuselt lähtuva elektromagnetkiirguse mõõtmises ja andmete salvestamises mõõteaparatuuriga, mis pole uuritava objektiga füüsilises kontaktis.
Keskkonnakaitse ökonomist
Keskmine aastapalk: 90 008 eurot
Töö seisneb keskkonnasäästliku majandusanalüüsi välja töötamises
Riigiteadlane
Keskmine aastapalk: 89 962 eurot
Töö seisneb poliitiliste süsteemise uurimises, analüüsimises ja mõistmises.
Astronaut
Keskmine aastapalk: 94 473 eurot
Tööks on astronoomiliste nähtuste jälgimine ja uurimine, et süvendada teadmisi astronoomia valdkonnas.
Ökonomist
Keskmine aastapalk: 99 128 eurot
Analüüsib ja koostab aruandeid, et lahendada majanduslikke probleeme, mis on seotud toodete toomise või turustamisega.
Arvuti riistvara insener
Keskmine aastapalk: 101 397 eurot
Töö seisneb arvuti müükisaatmist riistvara disainimises, arendamises ja katsetamises.
Matemaatik
Keskmine aastapalk: 102 150 eurot
Töötab välja matemaatilisi süsteeme või tehnikaid, et lahendada probleeme eri valdkondades.


description: Võitluses diskrimineerimisega tööturul kogub järjest enam tähelepanu anonüümse CV kasutamine, kuid seegi pole veatu lahendus.

title: kas vahend diskrimineerimise vastu?

maintext:
Anonüümne CV võib vähendada diskrimineerimist värbamisel, kuid uuringud on näidanud, et sellega ei saa ära hoida kõiki diskrimineerimise vorme, kirjutab tööinspektsiooni infokiri Tööelu.
Mitmede riikide, näiteks Prantsusmaa, Saksamaa, Hollandi ja Rootsi eksperimentide tulemused on näidanud anonüümse CV kasutamise kõrget potentsiaali diskrimineerimise vähendamisel nii vähemuste kui ka teiste vähemate võimalustega gruppide seas. Samas tuleb tõdeda, et anonüümse CV kasutamine värbamisel võimaldab saavutada diskrimineerimise vähendamise esmased eesmärgid, kuid sel on siiski nõrku kohti.
Kuigi vähemustel on suurem võimalus saada anonüümse CV abil tööintervjuule, siis sageli diskrimineeritakse neid järgmises voorus. Anonüümset CV-d ei tohiks võtta kui universaalset lahendust, mis on kasutatav igas kontekstis ja millega saab ennetada igasugust diskrimineerimist.
Anonüümse CV plussid:
Võib ennetada diskrimineerimist värbamise algfaasis
Võib võimendada vähemustele suunatud tööpakkumiste arvu
Anonüümse CV aktsepteerimine tööandja poolt saadab signaali kandideerijaile, et tööandja arvestab värbamisel ainult inimese oskusi ja kvalifikatsiooni
Standardiseeritud anonüümsete CV-vormide kasutamine on värbamisel lihtne
Tööle kandideerijaid on lihtsam võrrelda
Miinused:


description: «Olen õhtuti toidupoes märganud, et küpsetiste võtmiseks mõeldud metallist tangid on üsna mustad, aga olen arvanud, et ehk on see päeva jooksul tekkinud. Juuresolev pilt tangide hoidmiseks mõeldud alusest avanes mulle Kadaka Selveris hommikul ning pani mõtlema, milline mustus nendel tangidel tegelikult on. Kas on mingi reegel, kui tihti tange ja alust puhastatakse?» küsib lugeja.

title: Lugeja küsib: miks supermarketi saiakeste letid on nii räpased?

maintext:
Vastab Selveri turundusjuht Triin Kaare.
Meil ei ole kindlat korda või juhendit, kui sageli tuleb tange ja aluseid pesta, aga tangid peavad, nagu muudki töövahendid, olema puhtad.
Väliste tunnuste järgi on määrdunud alusel tegemist mustsõstramoosiga, aga moos peab olema piruka sees, mitte seal alusel.


authors:
Nele-Mai Olup
Katriin Tralla
Bns
Reporter

description: TS laevade kommunikatsioonijuht Sirle Arro ütles, et ka uued parvlaevad ei pruugi ebatavaliselt madala veetaseme oludes hakkama saada.

title: Ka uued parvlaevad ei pruugi madala veetasemega hakkama saada

maintext:
Sirle Arro ütles ERRile, et uutel parvlaevadega oleks olukord kindlasti parem kui Regula ja St.Olaga, aga ka uued parvlaevad tänaste heitlike ilmadega ei suudaks pidevalt liinil olla ning lisas, et hinnanguliselt suudaks uued parvlaevad sõita kuni -60 cm veetasemega.
«Kindlasti oleks olukord parem, kui Hiiumaa ja mandri vaheline kanal süvendataks, kahjuks on sealne sügavus ajas muutunud ja mitte meile sobivas suunas,» lausus Arro.
Kanali süvendamise üle aga Arro kinnitusel TS Laevad otsustada ei saa, küll aga on TS Laevad rääkinud erinevate ametkondadega ja plaanib teha ka ametliku pöördumise.
Mandri ja Hiiumaa vahele läheb appi ka Kõrgelaid
TS Laevad saavutasid kokkuleppe Saaremaa laevakompaniiga ja toovad Hiiumaale appi ka parvlaeva Kõrgelaid.
Kolmapäeva õhtul teatas TS Laevad, et peab läbirääkimisi Saaremaa Laevakompaniiga parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks Hiiumaa liinile. TS Laevad kinnitas täna, et kokkulepped Kõrgelaiu prahtimiseks on olemas ning meeskond valmistub õhtul liinile asumiseks. «Kuna Hiiumaa liinil on veetase jätkuvalt madal, pidasime SLK-ga läbirääkimisi, mille tulemusel leppisime kokku, et alates täna õhtust on parvlaev Kõrgelaid valmis meile appi tulema. Kokkulepe on kümneks päevaks. SLK alustas ettevalmistusi laeva liinile toomiseks,» teatas TS Laevad.
MKM tellis Hiiumaa ja Saaremaa vahelisele liinile lisareisid
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) tellib ASilt Kihnu Veeteed Hiiumaa ja Saaremaa vahelisele Sõru-Triigi parvlaevaliinile kuni selle nädala lõpuni lisareise.
Neljapäeval väljuvad lisareisid umbes kell 17.30 Sõrult ja 19 Triigist.
Reedel väljuvad lisareisid kell 11 ja 18.30 Sõrust ning 12.30 ja 20 Triigist.
MKM tellib täiendavalt lisareise ka laupäevaks ja pühapäevaks, nende reiside kellajad on täpsustamisel.
Tänaseks eelmüügis pileteid ei müüda ja laevale pääsetakse sadamasse saabumise järjekorras. Tulenevalt ilmastikuoludest ja madalast veetasemest palume Sõru-Triigi liini kasutada eelkõige sõiduautodel.
Sõru-Triigi liinil maksab ühe lisareisi tellimine 224 eurot ja 98 senti.
Meretaseme tõusu lähipäevil oodata ei ole
Lähiaja ilmaprognoosid ei luba olulist meretaseme tõusu ning lähipäevil on oodata ka tugevat tuult.
Parvlaevad Regula ja St.Ola jäid kolmapäeval sadamatesse ootele.
Seoses erakorraliselt pikaajaliselt püsinud madala meretasemega on laevaliiklus Rohuküla-Heltermaa liinil olnud häiritud ning laevaliiklust on valdavalt saanud teenindada vaid parvlaev Harilaid, mille mahutavus pole olnud piisav, et tagada ülevedu Hiiumaa liinil.
«TS Laevade esindajatega vestelnud meremeeste, aga ka sadamatöötajate sõnul on selle sügise ilmastikuolud Hiiumaaa liinil erakorralised just pikaajaliselt püsinud madala meretaseme osas. Sellel liinil töötanud inimesed ei mäleta, et sellist olukorda oleks olnud vähemalt viimase kahekümne aasta jooksul,» kirjutas TS Laevad pressiesindaja Sirle Arro.
Heltermaa sadamas lõpetati kolmapäeva õhtul piletimüük
TS Laevad lõpetas kolmapäeva õhtul kella 19 paiku piletimüügi Heltermaa-Rohuküla suunal, sest sõidukitest tekkinud järjekorra teenindamiseks on vaja vähemalt nelja reisi, milleks kulub vähemalt 12 tundi, teatas Tallinna Sadam.
Madala meretaseme tõttu häiritud laevaliikluse tagajärjel oli Heltermaa sadamas ootel ligi 400 rajameetrit sõidukeid, teatas TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro kella 19 paiku kolmapäeval Postimehele.
«Palume Hiiumaalt mandrile sõita soovivatel inimestel oma plaanid ümber muuta,» teatas TS Laevad.
TS Laevad palub Hiiumaa liinil sõita soovijatel jälgida operatiivset infot Praamid.ee veebilehel ja Facebookis.


description: Muudatuse tõttu Moskva rongi sõiduaegades muutuvad 30. oktoobrist ka Tallinn-Aegviidu, Tallinn-Narva ja Tallinn-Pääsküla liini reiside väljumisajad.

title: Moskva rongi tõttu tuleb muuta ka Eesti-siseste rongide väljumiste aegu

maintext:
18.–19. oktoobril ja 25.–26. oktoobril on seoses Tallinna Ülemiste trammitunneli ehitusega rongiliikluses muudatusi.
Rongisõitjaid ootavad ees keerulised ajad
Raudteeremondi tõttu on Tallinna-Tartu liinil alates septembrist kolmel päeval nädalas rongiühendus osaliselt asendatud bussidega Tapa-Kiltsi või Tapa-Tartu lõigul. Edela suunas sõidavad nädalavahetustel asendusbussid Kohila-Rapla, Tallinna-Kiisa ja Kiisa-Kohila lõigul ning seal kehtib uus graafik.


description: Esimesed sügistormid on põhjustanud mitmeid õnnetusi, millest enamik on seotud aeda ununenud esemetega, aga ka murduvate puudega, mis panevad ohtu nii koduse vara kui inimelu.

title: Kindlustused: tugev tuul murrab nii katuseid, batuute kui vanu puid

maintext:
Swedbanki varakindlustuse valdkonnajuhi Kaspar Kauri sõnul on seoses viimaste tormidega registreeritud üle kümne kahjujuhtumi. «Üks suurema kahjumiga juhtum oli selline, kus aeda jäänud batuut tõusis tugeva tuulega õhku ning vigastas nii majafassaadi, aeda, kasvuhoonet kui autot,» rääkis ta.
Kauri sõnul on sügisel põhilisteks kodukindlustuse kahjujuhtumiteks aeda laokile jäänud mööbel ning sagenenud on ka juhtumid batuutidega, mis on tuulega ära lennanud. Seepärast on oluline sügise saabudes viia lahtised esemed varju alla, et need tormiga ära ei kaoks või kolmandatele isikutele kahju ei teeks.
Seesam kindlustuse kahjukäsitlusjuhi Ly Jõhviku praegused tuuled seni olulist kahju teinud pole, aga mõnede hoonete katuseplaadid on lahti tulnud ja mõni puu hoonele kukkunud. «Huvitavamaid kahjusid on ka olnud – näiteks tuule poolt ümber lükatud kivisein, mis oli hoone juures piirdena,» lisas ta.
IF kindlustuse kommunikatsioonijuht Rain Porss tõi näiteid varasematest aastatest, mil tuulega lendas ära kortermaja katus - viis autot jäid selle alla ning said kahjustada. Mullu kukkusid tuulega Koplis asuva kortermaja seinast välja telliskivid ning kahjustasid seina ääres parkinud sõidukit.
ERGO varakahjude grupi juht Erko Makienko märkis, et mõistlik oleks aeg-ajalt oma eramute ja piirdeaedade lähedal olevate suuremate puude seisukord lasta üle vaadata, sest tuulised perioodid panevad nende vastupidavuse proovile.
«Puud, mis võivad tavainimesele tunduda täiesti kõbusad, võivad tegelikult olla seest mädad ja hakkavad just tuuliste ilmadega murduma. Murduvad puud võivad olla väga ohtlikud ka inimeludele, mille kaotust paraku ei suuda kompenseerida ükski kindlustusleping,» tõdes ta.
Kaspar Kaur rõhutas, et kui murdunud puu autole langeb või tugev tuul ning torm muul moel sõidukit kahjustab, siis omanikele hüvitab tekkinud kahju vaid kaskokindlustus. Kohustuslik liikluskindlustus loodusjõudude tagajärjel tekkinud kahjusid ei korva.
Makienko lisas, et tasub kindlasti tähelepanu pöörata kindlustuslepingus olevatele terminitele «vesi» ja «loodusjõud», et ennetada võimalikke probleeme. Kui lepingus on valitud vaid vee kindlustuskaitse, siis võivad kindlustusseltsid hüvitada vaid torustike lõhkemisest, purunemisest või ummistumisest tingitud kahjud.
«Enamasti esinebki selliseid kahjusid ja probleemi nende hüvitamisega ei teki. Üleujutuse või tormi tõttu tekkinud veekahjud on aga looduse poolt tekitatud ja seega tasub oma kindlustusseltsist kindlasti üle küsida, kas selliste kahjude hüvitamiseks on vaja loodusjõu või koguriski kaitset,» selgitas ta.
PZU kindlustuse turundusjuht Triin Piibor lisas, et tormidega on ohuks veel välgulöögist põhjustatud ülepinge. «Äikese korral on tavaliselt palju elektrikatkestusi, mis võivad kaasa tuua voolukatkestusi ja -kõikumisi, mis omakorda mõjuvad hävitavalt kodutehnikale ning elektrist sõltuvatele kütteseadmetele nagu näiteks soojuspumbad.»
Ta soovitas, et seesuguseid kahjusid saab ennetada paigaldades hoonetele välised piksekaitsed ja sisemised ülepingekaitsed, viies vara tuule eest peitu ning jälgides, et vara ei oleks paigutatud vahetult vanade puude alla. Võimalike tormikahjude ennetamine on alati odavam ja mugavaim viis oma vara hoidmiseks.
Kuidas valmistuda (suve)kodus talveperioodiks:
Suvemööbel, batuudid ja väligrillid tuleks varjualusesse talvituma viia.
Vihmaveetorud ja -süsteemid peaks üle vaatama ja ära puhastama, sest need võivad langevatest lehtedest umbes olla.
Korstnad ja küttesüsteemid peaks praeguseks juba kontrollitud ja puhastatud olema, aga kui pole, siis tuleks seda kindlasti teha.
Hoovis võiks avatud pilguga ringi vaadata, ega mõni puu pole selline, mis vara ohustama hakkab. Tasub vaadata puu asukohta ja olukorda ning hinnata, kas vanus või vigastused võivad põhjustada terve puu või okste mahakukkumist.
Autode puhul tasub kontrollida, kas talverehvid on olemas ja kui on, siis millises olukorras. Libedus ja esimene lumi tuleb ju alati ootamatult ja siis on talverehvide nõudlus suur.
Suvekodude puhul tuleks kõik vara varju alla panna või veel parem, kui väärtuslikumaid asju suvekoju ei jäeta. Kohalolev naaber võiks suvekodul silma peal hoida ja kahtlastest liikumistest teada anda.
Allikas: Seesam kindlustus


description: Kui mobiiltelefoni soetamine mõjus kümme aastat tagasi rahakotile umbes samamoodi nagu praegu, siis sideteenuse hind on täna madalam kui eales varem.

title: Uued ajad: mobiilsideleping maksis kunagi sama palju kui täna kohvikukülastus

maintext:
«Päev maha ununenud nutiseadmeta või internetita on täna tõeline väljakutse. Ometi oli isiklik telefon ja mobiilsideteenus alles 90ndate keskel veel tõeline luksus,» nimetas Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema.
Näiteks populaarse mudeli Motorola D160 hind küündis toona 2000 kroonini ja Motorola D460 eest tuli välja käia 3000 krooni, mis moodustas keskmisest kuupalgast pea kolmveerandi. Sellise «kõvaks sõnaks» peetava telefoni sisse käis pangakaardisuurune SIM-kaart ning muid funktsioone peale kõnede ja sõnumite telefonil ei olnud.
Samuti maksis üksnes mobiilsidelepingu sõlmimine ja isikliku telefoninumbri saamine toona mitusada krooni ning kõne minutihind ulatus päeval kaheksa kroonini.
Päeval, mil Motorola D460 mudelid paisati 1998. aastal müüki ühe krooniga, lookles Tele2 Tartu esinduse ees mitusada meetrit pikk järjekord. «Inimesed olid kell neli öösel magamiskottides kohal, et endale mobiiltelefon osta ja leping sõlmida,» meenutas Tele2 jaemüügijuht Sirje Likk. Toona oli valikus vaid 5-6 telefonimudelit, peamiselt Motorolad ja Ericssonid.
2000. aastate teiseks pooleks oli mobiiltelefon Seema hinnangul juba masstoode ning lähenes ka hinna poolest tänasele olukorrale. «Keskmiselt kulutati telefoniostule kümme aastat tagasi juba vaid veerand oma kuupalgast. Populaarsemate Nokia ja Ericssoni nuputelefonide hinnad jäid vahemikku 990-2900 krooni, ent lahjema mudeli võis lepingut sõlmides saata tasuta,» ütles ta.
Kuigi väljaminekud telefoni ostule mõjusid kümme aastat tagasi rahakotile samamoodi nagu täna, sest ka nüüd kulutatakse Eestis uue telefoni ostuks umbes veerand kuus teenitust – keskmiselt käib eestlane uue telefoni eest välja 256 eurot –, on telefonide funktsionaalsus teinud tohutu hüppe.
«Näiteks omal ajal populaarne kahe megapikslise kaamera, 20MB sisemälu ja internetibrauseriga nuputelefon Sony Ericsson W810i oli 2006. aastal samaväärses hinnaklassis nagu täna Samsung Galaxy S6. Ootused telefoni võimekusele on tõusnud drastilisemalt kui telefonide hind võrrelduna sissetulekuga ja see on tarbijale suur võit,» sõnas Seema.
Teiseks on ajaga inimestele aina soodsamas suunas liikunud teenuse hind – kui üldiselt käivad hinnad palgataseme tõusuga kaasas, siis mobiilsideteenus on aastatega vaid odavnenud ja jõudnud tänaseks aegade madalaimale hinnatasemele, samas kui mobiilioperaatorite pakutav teenus on kvaliteetne.
«Kümme aastat tagasi viis hinnasõda odavoperaatorite vahel kõneside hinnad tõeliselt alla, aga kaugeltki mitte nii alla nagu need on täna. Kui praegu saab kuue euro eest kõigi operaatorite juures terve kuu jagu piiramatult kõnesid ja sõnumeid ning pideva internetiühenduse telefonis, siis kümme aastat tagasi sai sama raha eest rääkida vaid 100 minutit,» tõi Seema välja.
Lisaks maksavad inimesed täna kõneminutite ja sõnumite ning andmeside eest kuus umbes sama palju nagu kohvikus ühe saiakese ja kohvi eest ning on valmis seejuures operaatorit vahetama, kui teine sama asja 50 senti odavamalt pakub. Kümme või kakskümmend aastat tagasi poleks keegi osanud ette kujutada, et mobiilsidelepingu kulukust saab võrrelda kohvi ja saiakese hinnaga.


description: «Elan igapäevaselt Tartus, kuid käin regulaarselt Tallinnas oma sugulaste juures. Teades, et nende piirkonnas on parkimisega tihti kitsas, käin Tallinnas võimalusel ühistranspordiga (rongi või bussiga), kuid viimasel nädalavahetusel oli laupäeval toimetusi Jõgevamaal, nii et tulin seekord autoga,» alustas lugeja oma murest rääkimist.

title: Lugeja mures: kuhu ma pean auto parkima, kui kõik kohad on täis?

maintext:
Tallinnasse jõudis Oleg laupäeval kell 22, mil ümberkaudsed parklad ja teeääred olid juba autosid paksult täis. «Nii ei jäänud midagi muud üle, kui parkida oma auto majaesisele kõnniteele, mille alune maa on muide korteriühistu omandis,» ütles ta. Nagu loo juurde saadetud pildiltki näha, polnud Oleg kaugeltki ainuke autojuht, kes oma masina kõnniteele oli parkinud.
Pühapäeval kell 8 hommikul olid autoklaasidel trahvid valesti parkimise eest. «Sellega seoses on mul lugupeetud Tallinna linnavalitsusele ja Tallinna munitsipaalpolitseile mõned küsimused. Kuhu pidanuks ma nende arvates oma auto parkima, kui igal pool mujal parkimisvõimalust polnud? Kas Tallinna munitsipaalpolitsei meelega kavandab oma käigud kõige magusamale öisele ajale, kui teab, et paljud majade elanikud ja külalised on sunnitud parkima autod kõnniteele muude võimaluste puudumisel?» soovis Oleg teada.
Kui mõne aasta eest alustati kõnniteel parkimise eest trahvimisega, tehti seda Olegi sõnul esialgu päevasel ajal. «Selle tulemusena pargivad nüüd omanikud oma autod esimesel võimalusel ümber parklatesse või tee äärde, ning päevasel ajal on nüüd kõnniteed üldjuhul autodest peaaegu tühjad ning parkimistrahve korjata enam ei õnnestu,» rääkis mees. Viimasel ajal on aga Olegi arust öised trahvimised kui «plaani» ilmselt lihtsam täita, järjest sagedasemaks muutunud.
Korteriühistu on korduvalt pöördunud ka Lasnamäe linnaosavalitsuse poole palvega aidata leida lahendus maja parkimismurele, kuid ühtegi lahendust ei ole nad Olegi sõnul osanud välja pakkuda ning pole heaks kiitnud ka korteri ühenduse poolt pakutud lahendusi.
Munitsipaalpolitsei teeb oma tööd
Munitsipaalpolitsei ameti (mupo) avalike suhete peaspetsialisti Meeli Hundi sõnul ei koosta mupo seadusi ega korralda liiklust. «Tegemist on järelvalveorganiga, kelle ülesanne on jälgida, et kehtestatud korrast kinni peetaks,» ütles ta.
Auto parkimine on Hundi sõnul autojuhi ülesanne ja ka seda tuleb teha vastavalt kehtestatud regulatsioonidele. «Lihtne reegel - auto tuleb parkida kohta, kus see keelatud ei ole. Kui sellest reeglist lähtuvalt ei ole oma kodu või sihtpunkti vahetus läheduses võimalik parkida, siis tuleb leida koht, kus see on lubatud ja võimalik,» rääkis ta.
«Paraku on inimesed kas liiga mugavad, et parkida auto veidi eemal, vabu parkimiskohti omavates piirkondades või ei soovita parkida tasu eest,» ütles Hunt. Nii on suur osa tasulisi paklaid ja parkimismaju nii Lasnamäel kui ka Mustamäel mupo esindaja sõnul pooltühjad.
«Seda, kuidas korteriühistu omi asju korraldab, me kommenteerida ei oska. Üks on aga kindel - praegu kehtiv liiklusseadus ei luba kõnniteedel parkida, sõltumata sellest, kas kõnnitee on lai või kitsas,» toonitas ta.
Mis puutub trahvimisse laiemalt, siis üks kolmandik kõikidest menetlustest algatatakse mupole tehtud kaebuse või väljakutse alusel. «Need on olukorrad, kus valesti pargitud autod kas takistavad või segavad liiklemist, muudavad jalakäijate liiklemise ohtlikuks, on pargitud haljasalale, kõnniteele, on kinni parkinud teised autod jne,» tõi ta näiteks.
Hundi sõnul on parkimisega probleeme järjest rohkem ning parkimisrikkumisi ei toimu üksnes Lasnamäel, vaid kõikjal Tallinnas. Suurim probleem on «magalate» ja kesklinnaga.
Munitsipaalpolitsei Amet töötab ööpäevaringselt ning ka väljakutseid ja kaebusi esitatakse ööpäevaringselt. Mupo ülesanne on igale väljakutsele reageerida ja seda ka Hundi sõnul tehakse.
Linnaosavalitsus suunas edasi
Lasnamäe linnaosa valitsuse avalike suhete nõunik Olga Nigrovskaja ütles, et kõneluse all olnud korteriühistu pöördus nende poole selle aasta juulis, ettepanekuga seadustada parkimine korteriühistu kinnistul. «Kuna liikluskorralduslike küsimuste lahendamine kuulub Tallinna Transpordiamet haldusalasse, siis soovitasime lahenduse leidmiseks korteriühistul pöörduda liikluskorraldajate poole,» ütles Nigrovskaja.
«Lasnamäe linnaosa valitsuse hinnangul on korterelamu taha parkimiseks vajalik sõita piki ülekäigurada ja mööda kõnniteed, mis on jalakäijatele ohtlik,» lisas ta.


description: Keegi ei keela hoiustada kodus kümneid erinevaid köögitarvikuid, kuid tõsiasi on see, et vajamineval hetkel ei leia neid sageli üles ning mõned neist võtavad köögis mõttetult palju ruumi.

title: Kümme köögitarvikut, mille soetamine on mõttetu

maintext:
Vahvlimasin. See on suur ja raske, täidab ainult üht ülesannet ning seda on eriti tüütu puhastada, vahendab CountryLiving. See käib ka teiste sarnaste masinate, näiteks võileivagrillide kohta. Kui küpsetad vahvleid või sooje võileibu kord või paar aastas, kaalu hoolikalt, kas sul on neid masinaid siiski koju seisma vaja.
Pitsalõikur. Kui sa pole harjunud pitsalõikurit kasutama, siis ilmselt haarad esmalt ikka noa järele ja taipad seda alles hiljem. Pöörleva teraga pitsalõikurit on samuti ohtlikum kasutada kui nuga.
Pudrunui. See täidab samuti vaid üht funktsiooni ning jääb sahtlis oma veidra kuju tõttu alati ette. Seda on mõistlikum asendada mitmeotstarbelise miksri või blenderiga.
Piparkoogivormid. Piparkoogitegu tuleb samuti ette vaid paar korda aastas, kuid vormide hoiustamine ja pesemine on tüütu. Kindlasti pole vaja kümmet erinevat vormi, vaid reaalselt piisab paarist-kolmest, kuna piparkooke ei küpseta enamasti kümme inimest korraga.
Küpsisepurk. Küpsiseid on mõistlikum hoiustada suletavas säilituskarbis, kus ei pääse neile õhk ligi. Säilituskarbid kuluvad ka muude toitude hoiustamiseks ära.
Munalõikur. Selle puhul võib küll vaielda, et sellega saab lõikuda ka seeni või maasikad, kuid samas pole nende noaga tükeldamine samuti aegavõttev. Munalõikuri asemel piisab teravast väiksest noast.
Supikulbialus. See muutub kasutuks, kui kasutad korraga mitut anumat ja kulpi. Lisaks pead seda üsna sageli pesema, seega võiksid samahästi kulbi asetada lõikelauale.
Nugadekomplekt. Mahukas nugadekomplekt näeb küll köögis hea välja, kuid reaalselt ei ole sul vaja 20 nuga. Kahest-kolmest kvaliteetsest noast peaks piisama.
Fritüür. See kuulub samuti suure tõenäosusega asjade hulka, mida kasutad heal juhul paar korda aastas. Kuuma õliga töötavat fritüüri on üsna ohtlik kasutada ning see võtab kodus meeletult ruumi.
Mahlapress. Köögikombain või blender teeb sama töö ära.


description: TS Laevad teatas, et kuna ilmaprognoos head ei tõota, võib laevaliikluses ka täna häireid esineda.

title: TS Laevad hoiatab: laevaliikluses võib ka täna häireid esineda

maintext:
Väinamerel puhub kirdetuul 15, puhanguti 20 m/s ning veetase kõigub 50-60 sentimeetrit keskmisest madalamal.
Kell 6.30 alustas parvlaev Regula Rohukülast graafikujärgse väljumisega ning sõidab vastavalt graafikule, kuni ilmaolud lubavad. Ära jäi parvlaev St Ola väljumine kell 6.30 Heltermaalt.
Harilaid sõitis Heltermaalt Rohukülla, kuid on valmis taas liinile tulema, kui selleks vajadus tekib, teatas laevafirma.
Eile varahommikul hoiatas TS Laevad, et halbade ilmaolude tõttu võib ette tulla reiside tühistamisi nii Saaremaa kui ka Hiiumaa liinil ning arvestada tuleb pikkade järjekordadega sadamates.
Rahvas Harilaiule minema. Foto: Mart Pärtel
Pärastlõunal võetigi parvlaevad St Ola ja Regula ülimadala veetaseme tõttu liinilt maha ning reisijaid jäi vedama vaid kõige väiksem parvlaev Harilaid. Hoiatati, et kui ilmastikuolud halvenevad, võidakse ka Harilaid liinilt maha võtta.
Olukorra võttis hästi kokku eile õhtul Rohuküla sadamas tehtud pilt, mida jagati Facebookis. «Ma pole enne sellist asja näinud, selline tunglemine,» kommenteeris Postimehele Hiiumaalt pärit neiu.
Reisijatel paluti võimalusel oma reis edasi lükata ning sadamasse ootama mitte tulla.
Madal veetase Rohuküla–Heltermaa vahelisel liinil on takistanud parvlaevade St Ola ja Regula tööd juba alates kolmapäeva hommikust. Ööl vastu neljapäeva pidid reisijad parvlaeva väljumist Rohuküla sadamas ootama koguni 16 tundi. Mitmed kurtsid, et infot järgmiste väljumiste kohta jagati minimaalselt ning nad pidid öö veetma autos. Samas leidus ka neid, kes sadamatöötajaid kiitsid ja pidasid olukorda paratamatuks, sest «ilma vastu ei saa».
TS Laevad palus vabandust reisijatelt, kes pidid kolmapäeval ja ööl vastu neljapäeva Hiiumaa liinil kaua üleminekut ootama. «Ilmastikuolud olid väga halvad. Isegi vanad kaptenid ei mäleta olukorda, mil veetase Väinamerel viimati nii madalale langes.»
Ilmateenistuse praegustel andmetel kõigub veetase Väinameres 50-60 cm keskmisest tasemest madalamal. Kirdetuul puhub rannikul ja saartel 15, puhanguti 20-23 m/s.
Endiselt kehtib ilmateenistuse antud esimese astme hoiatus seitsmele maakonnale: Saaremaa, Hiiumaa, Läänemaa, Pärnumaa, Harjumaa, Ida-Virumaa ja Lääne-Virumaa. See tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik ja soovitatav on jälgida edasist ilmaprognoosi.
Merefüüsik Tarmo Soomere sõnul on sügisene vee taandumine Eesti rannikul tingitud õhuvoogude muutustest Läänemerel – kui varem andsid sügiseti piirkonnas tooni tugevad edela- ja loodetuuled, siis nüüd puhub tuul aina sagedamini just ida- ja kirdesuunast.
Loe lisaks:


description: Sügis tuleb koos hämarusega ja pimedus saabub järjest varem. Kui neile, kes soovivad end või oma tegusid varjata, on pimedus sõber, siis liikluses ja tänaval on ta meie vaenlane.

title: Kuidas pimedaks ajaks valmis olla?


description: Alkoholitööstus on massiivne äri. Brand Finance'i firma, mis hindab erinevate alkoholide nime väärtust, on kokku pannud tabeli kõige kallimatest keelemärjukestest.

title: Vaata, millised on maailma kõige väärtuslikumad alkoholibrändid

maintext:
Alkoholi jäljendav jook päästaks pohmellist
Uus ühend «alcosynth» on loodud imiteerima alkoholijoobes tekkivat meeleolu, ent erinevalt meelemürgist ei tekita see järgmisel päeval suukuivust, iiveldust ega tüütut peavalu.
Poekett astus alkoholi reklaamides ämbrisse
Rimi kliendilehes oli ebatavalisel kombel kõrvuti sattunud alkoholi- ning mänguasjareklaami, mis jäi silma ning pahandas väikelapse ema.
Esimene poekett keeldub lastele napsukomme müümast
Kuigi alkoholisisaldusega kommide müüki pole Eestis seadusega reguleeritud, on üks poekett omal algatusel otsustanud neid alla 18-aastastele enam mitte müüa.
Viis eset, mida iga veinisõber vajab
Veiniekspert toob välja viis tarvikut, mis iga veinisõbra majapidamises ära kuluvad.
Kaupmehed alkoholi ostmisel lauskontrolli ei toeta
Hiljuti tehtud testostud näitasid, et pea pooled müüjad ei küsi alkoholi ostmisel noortelt dokumenti, kuigi kaupmeeste liit seda nõuab. Sellegipoolest ei pea liidu juht Riin Savi põhjendatuks mõnes riigis levinus praktikat, kus dokumenti peavad esitama kõik ostjad.
Eesti noored peavad alkoholitarbimist peretraditsiooniks
Teismelised peavad alkoholi tarvitamist traditsiooniliseks osaks Eesti elust, sest nad on lapsest saati näinud, kuidas täiskasvanud alkoholi tarvitavad, lisaks eelistavad isegi karastusjookidele lahjat alkoholi.


description: Tallinnas Lasnamäe Centrumis asuvas Euronicsis on müügil pea 900 eurot maksev külmkapp, mida on õige odav omada, sest kui uskuda kirja uksel - selle aastane elektritarve on olematu.

title: Lugeja foto: elektroonikapood müüb külmkappe julge lubadusega


description: Kaalulangetuse ja tervisliku eluviisi osas on levinud müüt, et see kõik on väga kulukas. Tegelikult pole vaja sellega üle mõelda, vaid piisab, kui valmistad toidud ise ning käid väljas jooksmas ja jalutamas.

title: Tasub teada: kõige soodsamad viisid kaalulangetuseks

maintext:
Dieeditööstus on äri, kus liiguvad suured rahad, vahendab news.com.au. Personaaltreeningutele ja –toitumiskavadele panustavad tuhanded inimesed, lootes saavutada ihaldatud keha ja muudatusi elus. Kui endal motivatsiooni napib ning vajad järjepidevalt näiteks personaaltreeneri abi, läheb see kõik kokkuvõttes üsna kalliks maksma.
Kui eesmärgiks on lihtsalt saleneda, endas juurutada tervislikud eluviisid ning neid ka pikemas perspektiivis säilitada, siis võib toime tulla ka iseseisvalt ning väga soodsalt. Fitnessiguru Michelle Bridges rõhutab, et tervisliku eluviisi võtmeks on siiski teadmised ja motivatsioon.
«Sa ei vaja kena keha saavutamiseks isegi mitte jõusaali kuukaarti. Suundu kohalikku parki või tee trenni koduseinte vahel – selleks pole tarvis ühtegi muud vahendit ning seega ei tohiks olla ka ettekäändeid, miks seda teha ei saa,» rääkis ta.
Ta toonitab, et nii rahakotile kui ka taljele on parem värske ja tervislik toit. Piisab, kui koostad endale poenimekirja, suundud poodi või turule ning pead nimekirjast kinni. Tasub soetada hooajalisi soodsamaid tooteid, mida saab osta suuremas koguses ning külmutada.
Ka endine ujuja Libby Trickett, kes õpib praegu personaaltreeneriks, kinnitab, et on tervislik eluviis pole sugugi kallis. Ta ise on hiljuti taibanud just seda, et lihtsuses peitub võlu.
«Aktiivse sportlasena ei kujutanud ma kunagi ette, et ka jalutamine on fantastiline ajaveetmisviis. Kui sain emaks, siis taipasin, kui lihtsa ja mugava treeninguga on tegu, kui soovid pärast lapse sündi taas vormi saada,» rääkis ta.
Trickett rõhutab, et kuna just vähene liikumine on paljudele ülekaalu põhjustajaks, siis nii kaua kui sul on paar jooksujalanõusid, võid liikuda kus iganes ning ilma ühegi vabanduseta. Ta julgustab inimesi liigutama ka kodus internetipõhiste trennide järgi, sest internet on tasuta trennivideosid täis.
Sama kehtib ka toitumisalaste teadmiste kohta. Internetis leidub hulgaliselt artikleid nii tervislikust kaalukaotusest kui ka kaalu säilitamisest, vajalikest mineraalainetest ja vitamiinidest jm. Võimalus on välja arutada oma ligikaudne päevane energiavajadus ning püüda selle järgi toituda.
On oluline, et väiksemate muudatuste puhul saad ka ise hakkama ilma ühegi toitumiskavata, kui sul leidub piisavalt motivatsiooni. Kui põed mõnd kroonilist haigust või plaanid suuremaid toitumismuutusi, tasub tõepoolest kaaluda spetsialisti abi kasutamist.


description: Taksos kliendi jaoks nõutud kohale paigaldatav hinnakiri peab vormiliselt täpselt vastama tingimustele, mille on ette kirjtuanud Tallinna taksoveo eeskiri, leidis riigikohus oma värskes lahendis.

title: Riigikohus: hinnakiri taksos peab vastama täpselt nõuetele

maintext:
Vaidlus sai alguse sellest, kui Tallinna munitsipaalpolitsei trahvis pealinnas taksojuhina tegutsenud meest, kuna tema kasutatud sõidukil oli hinnakiri küll olemas, kuid see ei vastanud vormilislet taksoveoeeskirjas sätestatule.
Enda karistamise kohtusse kaevanud taksojuht vabanes Harju maakohtus karistusest, kuna kohus leidis, et mehe karistamine sellise rikkumise eest pole otstarbekas. Samas viitas kohus üheselt, et rikkumine siiski toimus. «Iga päev taksoveoteenust osutava taksojuhina pidi mees olema teadlik sellest, et taksoveole on kehtestatud nõuded, ja ka sellest, et teda võidakse rikkumise eest karistada,» märkis Harju maakohus.
Taksojuht ei leppinud asjaoluga, et kohus leidis tema tegevuses siiski rikkumise, ja viis vaidluse riigikohtusse, kus sai siiski kaotuse osaliseks.
Kolleegium nõustus maakohtu järeldusega, et taksol olnud hinnakiri ei vastanud Tallinna linnas kehtestatud nõuetele. Kui uue hinnakirja vormi kohaselt on hinnakirjas kajastatud üksnes taksoveoteenuse osutamise hinnad eesti ja inglise keeles, siis menetlusaluse isiku sõidukil olnud hinnakirja vormil oli lisaks taksoveo hindadele toodud ka sõitjate jaoks selgitav tekst, mida nõudis varem kehtinud eeskiri. Seetõttu on kahe hinnakirja vahe silmatorkav, visuaalselt erinev, nagu märkis ka maakohus.
«Põhjendatud ei ole aga kaitsja seisukoht, et väike vormierinevus ei täida väärteo objektiivset koosseisu. Olukorras, kus seadusandja on ühistranspordiseadusega volitanud kohaliku omavalitsuse valla- või linnavolikogu taksoveoteenuste hinnakirja vormi kehtestama, ei ole taksoveoeeskirja võimalik tõlgendada nii, et vormikohane hinnakiri peab olema enam-vähem selline, nagu määruse lisas toodud vorm ette näeb,» leidis riigikohus.
Samas jättis riigikohus jõusse maakohtu otsuse, millega lõpetas taksojuhi suhtes väärteomenetluse otstarbekuse kaalutlusel.


description: See, kuidas prügikonteineri puhtust säilitada, sõltub suuresti rentijast endast - kui vastavat lisateenust ei telli, siis ei käida vahepeal ka räpaseks muutunud konteinereid puhastamas.

title: Lugeja kahtlustab: kas prügikonteinereid üldse pestakse kunagi?

maintext:
«Kas AS Keskkonnateenused üldse oma prügikonteinereid pesevad? Tihti on tunne, et tuleb kummikinnastega prügi viima minna. Need näevad ikka väga rokased välja, eriti Võru omad. Ragn-Sellsi omad olid aga puhtad,» kirjutas toimetuse poole pöördunud lugeja.
Eesti Keskkonnateenused AS-i juhatuse liige Bruno Tammaru selgitas, et reeglina on rendile antavad või müüdavad konteinerid eelnevalt pestud. Uued konteinerid, mis tulevad tehasest, üldiselt ei vaja pesu. Varem kasutuses olnud konteinerid pestakse seest ja väljast enne, kui need liiguvad konteinerite lattu.
«Juhul kui klient pole rahul konteineri pesukvaliteediga, siis tuleks pöörduda koheselt klienditeeninduse poole ja võimalusel edastada pretensiooni kohta ka foto määrdunud konteinerist. Põhjendatud juhtudel asendatakse määrdunud konteiner puhta konteineri vastu,» soovitas Tammaru.
Eesti Keskkonnateenused AS pakub lisateenusena konteineri pesu hinnaga alates 12 eurost ning biolagunevate jäätmete konteineri vooderduskotti alates 1,94 eurost.
Ragn-Sellsi turundus- ja kommunikatsioonijuht Rainer Pesti lisas, et kui klient rendib Ragn-Sellsilt konteineri, paigaldatakse samuti pestud või uus konteiner. Edaspidi on võimalik tellida konteineri pesuteenust.
«Kõige rohkem kipub määrduma kodumajapidamises biojäätmete konteiner, mille puhul on paljud kliendid tellinud vooderduskoti teenuse. Konteineri sisse paigaldatakse biolagunev vooderduskott, mis hoiab konteineri puhtana. Neid võib ka ise paigaldada,» rääkis ta.
Ragn-Sellsi konteinerite pesuhinnad jäävad Tallinnas sõltuvalt konteineri suurusest vahemikku 15-30 eurot tükk ja vooderduskoti hind koos paigaldusega on näiteks 240-liitrise konteineri puhul 1,92 eurot.


description: 2016. aasta sügisel on Tallinna ja Harjumaa elanike seas populaarseim ostukoht Ülemiste keskus, kust on kahe kuu jooksul ostnud tööstuskaupu rohkem kui veerand elanikest.

title: Ülemiste keskus on taas Tallinna populaarseim ostukoht

maintext:
Kui veel 2014. aastal käis Ülemistes 14 protsenti elanikkonnast, siis praeguseks on see hulk tõusnud poole võrra ehk 28 protsendini. Ülemiste keskuses on vastajate sõnul moodsaim ning kõige laiemat valikut pakkuv kogu pere ostukoht, kus leidub ka häid söögikohti ning mõnusaid ajaveetmisvõimalusi.
Kui eelmise aasta sarnases uuringus oli näha olulise uuendus- ja laienduskuuri läbinud Ülemiste keskuse klientuuri hüppelist kasvu, siis ka tänavu on Ülemiste kasvuhoog jätkunud ning vahe teiste keskustega suurenenud. Kantar Emori uuringueksperdi Kersten Jõgi sõnul on Ülemiste kasv tulnud nii teiste suuremate keskuste arvelt kui ka elanike üldisest aktiivsuse kasvust erinevate keskuste külastamisel.
Kaubanduskeskuste TOP 5 2016. aastal tööstuskaupu ostnud inimeste hulk 2015. aastal tööstuskaupu ostnud inimeste hulk 2014. aastal tööstuskaupu ostnud inimeste hulk Ülemiste keskus 28% 25% 14% Rocca al Mare keskus 21% 22% 25% Kristiine keskus 20% 21% 21% Tallinna Kaubamaja koos Viru keskusega 13% 13% 14% Lasnamäe Centrum 9% 8% 8%
Allikas: Kantar Emor. Tallinna kaubanduskeskuste konkurentsiseire 2014–2016
Sel aastal uuris Kantar Emor esmakordselt ka elanike eelistusi kaubanduskeskustes asuvate toitlustuskohtade osas. 70 protsenti elanikest on aasta jooksul külastanud kaubanduskeskustes asuvaid söögikohti, sh vähemalt paar korda kuus käib keskustes söömas 18 protsenti elanikest. Kõige sagedamini einestatakse Ülemiste keskuses, järgnevad Rocca la Mare, Kristiine Keskus ja Solaris. Kõige populaarsemaks söögikohaks on Lido, millele järgnevad olulise vahega Chopsticks, Babyback Ribs&BBQ ning Amps.