description: Kirjastus Tänapäev andis välja raamatu «Evelini uued lood», mille autoriks on Ketlin Priilinn.

title: Ilmus raamat "Evelini uued lood"

maintext:
Ketlin Priilinn «Evelini uued lood» / Raamat
Evelin on julge ja asjalik üheteistaastane tüdruk, kes elab paljulapselises peres – tal on kolm venda ja kolm õde. Raha on neil küll alati vähevõitu ja paljustki puudus, ent see-eest ei hakka nii suures peres kunagi igav ja see Evelinile meeldib!
Raamatu esimeses loos «Evelin ja naabripoiss» jäävad Evelin ja tema õed-vennad ootamatult mitmeks päevaks vanemateta koju. Nüüd saab Evelinist väiksemate kantseldaja. Peale selle tuleb tal aidata hädas naabripoissi. Loos „Evelin on detektiiv” läheb Evelin tööle kasside varjupaika ja püüab sõprade abiga tabada Nõmmel kasse ja koeri röövivat kurjategijat.
Armastatud lastekirjaniku Ketlin Priilinna «Evelini uued lood» on järg raamatule «Evelini lood» (Tänapäev, 2011).
«Evelini uued lood» on kujundanud Angelika Schneider, illlustreerinud Reet Helisabeth Karm.


description: Piip ja Tuut plaanivad maailmale tiiru peale. Ühe hooajaga!

title: Eesti erateater läheb maailmaturneele

maintext:
„Esinevad maailmakuulsad klounid, kes on tuntud ainult Eestis“, kuulutavad Piip ja Tuut enne igat akrobaatika etteastet - kuid mitte enam kauaks.
Uuel hooajal lähevad Piip ja Tuut ehk Eesti üks väikseim teatri, kes on publiku külastatavuselt ja etenduste mängukordadelt aastas erateatrite tipus, ringreisile maailma eri paikadesse.
Oktoobris mängitakse USAs (Chicago), Kanadas (Toronto) ja Leedus etendust «Piip ja Tuut Kontserdil». Novembris mängitakse Maltal lisaks ka etendust «Piip ja Tuut köögis» ning Soomes saab vaadata etendust «Piip ja Tuut Piparköögis». Haagi, Brüsselisse ning Luxemburgi viiakse kaasa etendus «Piip ja Tuut kontserdil» ning «Piip ja Tuut Hamlet». Uuel aastal viivad reisid siis veel ka Taani ja Hiinasse.
Ka varem on Piip ja Tuut Toompealt ära käinud ning üks tiir on maakerale juba peale tehtud läbi Islandi, Põhja-Ameerika, India, Lõuna-Korea, Jordaania, Türgi, Kesk-Euroopa Leetu ja Lätisse välja.
Välisesinemiste vahepeal mängivad lõbusad klounid ka Saaremaal ja Tartus festivalil „Teater Noorele Vaatajale“, kus osaletakse seni enim vastukaja pälvinud lavastusega „Piip ja Tuut. Hamlet“.
Jõulude eel valmib KUMU auditooriumisse uus lavastus „Pohlamoos ja seapraad“, kus kõlavad Jarek Kasari lastelaulud. Laval on Piip ja Tuut ning Siim Aimla kvartett.
Igal Eestis veedetud nädalavahetusel mängitakse ka oma kodulaval Piip ja Tuut Mängumajas. Alganud hooaeg on juba seitsmes.

fasttext_language: et


description: Järgmisel esmaspäeval, 10. oktoobril algav Priit Pärna Animafilmifestival (PPAFF) tähistab oma viiendat festivaliaastat. Programmist leiab kodu- ja välismaiseid filme ning neli alafestivali võimaldavad animatsioone vaadata nii maapiirkonnas kui ka rööbastel ja ratastel.

title: Priit Pärna festival muudab busse ja ronge

maintext:
“Tänavu on PPAFFil põhjust kahekordselt juubeldada – festival tähistab oma viiendat tegutsemisaastat ning PPAFFi patrooni, animafilmirežissööri Priit Pärna 70. juubelit. PPAFF on tavapäraselt koguperefestival, kõnetades sel aastal eeskätt lapsi ja noori, kuid pakkudes ka täiskasvanuile nii ajatuid animafilme kui ka uusloomingut,” märkis PPAFFi peakorraldaja Indrek Jurtšenko.
PPAFFi kavas on tänavu kümme animatsiooniprogrammi, neli alafestivali, Nukufilmi Lastestuudio animatsioonitöötoad lastele Tapal ja Viimsis ning rahvusvaheline tudengianimatsioonide konkurss. Autoritest on fookuses Riho Unt ning riikidest Läti ja animatsioonistuudio Atom Art tööd.
“Rõõm on tõdeda, et nii Elron Rongianimatsiooniga, GoBus Bussianimatsiooniga ja Eesti Kaitsevägi Militaaranimatsiooniga kui ka maapiirkondade kultuurikantsid alafestivaliga Kino maale on seekordki PPAFFile abiks animatsioonide tutvustamisel ja publikule lähemale toomisel,” tõdes Jurtšenko.
Teistkordselt toimuvast rahvusvahelisest tudengianimatsioonide konkursist võtavad osa neli erinevat animatsioonikoolkonda Hispaaniast, Belgiast, Suurbritanniast ja Tšehhist. Võistlusprogramm linastub neljapäeval, 27. oktoobril kl 16 Viimsi kino Premia saalis. Võistlustöid hindab kolmeliikmeline žürii koosseisus Mait Laas (Eesti), Lee Pak-Yee Aggie (Hiina) ja Edmunds Jansons (Läti).
Priit Pärna V Animafilmifestival kestab 10.-30. oktoobrini. Festivalist tehakse kokkuvõtteid laupäeval, 29. oktoobril kl 17 Tapa Kultuurikojas (Turu 8, Tapa).
Festivali lisainfo ja programm: www.ppaff.eu.
Priit Pärna Animafilmifestival sai alguse 2012. aastal Tapal ning kutsuti ellu rahvusvaheliselt tunnustatud Eesti animafilmirežissööri Priit Pärna auks. Tänavu toimub PPAFF viiendat korda ning kestab 10. oktoobrist 30. oktoobrini. PPAFF kannab ka sel hooajal EFFE kvaliteedimärki.


description: Esmaspäeval esitletakse Tallinna Keskraamatukogus lasteraamatut «Härra Klaasi pöörane muuseum», mille on kirjutanud Kairi Look ja illustreerinud Marge Nelk. Üheaegselt tuleb esitlemisele nii trüki- kui e-raamat. Raamatu saavad kingiks 4841 sellel sügisel Tallinnas oma kooliteed alustanud last.

title: Igale sel sügisel Tallinnas esimesse klassi läinud lapsele kingitakse raamat

maintext:
Raamat kingitakse kõikide Tallinna linnas tegutsevate nii eesti, vene kui inglise õppekeelega munitsipaal-, riigi- ja erakoolide õpilastele. Raamatu saavad kingiks ka Tallinna koolide raamatukogud.
Tallinna Keskraamatukogu direktori Kaie Holmi sõnul on keskraamatukogu poolt 2007. aastal algatatud raamatute kinkimise projekti eesmärgiks tagada, et Tallinna koolide kõik I klasside lapsed on koos õpetajatega läbi käinud tee koolist lähimasse raamatukokku ning koos on õpitud tundma raamatukogu teenuseid. «Kinkides lapsele raamatu, mida ei ole vaja raamatukokku tagasi tuua, soovib raamatukogu panna aluse läbi kogu elu kestvale sõprusele raamatute ja raamatukoguga.»
Laste poolt armastatud ja mitmeid lastekirjanduse auhindu pälvinud kirjaniku Kairi Loogi raamat räägib Renest, Annast ja Augustist, kes klassiga muuseumi külastades satuvad pöörastesse seiklustesse. Raamat räägib sõprusest, unistamisest ja avastustest.


description: Eesti Draamateatri näitleja Piret Krumm paneb end proovile astudes lavale ilma eelnevalt etendatavat lugu teadmata.

title: Piret Krumm võtab väljakutse vastu

maintext:
Piret Krumm on näitleja, kes on eelmisel hooajal säranud nii laulusaates «Su nägu kõlab tuttavalt», kui ka astunud koos Katariina Tammega lavale naiste stand-upi etendustega. Oma energia, karisma ja koomiku andega on ta hetkel üks huvitavamaid noori naisnäitlejaid. Koos Improteater IMPEERIUMiga paneb Krumm oma anded taas proovile, luues humoorikaid tegelaskujusid ja situatsioone publiku kaasabil alles laval.
Krumm leiab, et improteater toob ta kindlasti mugavustsoonist välja: «Uued inimesed, uus koht ja uued antavad olud. See tundub nagu sõit väljamaale - sinna kus põnevad asjad toimuvad.»
Etendused Krummiga antakse 13.oktoobril kell 19.00 Tartu Karlova Teatris (Tähe 66) ja 14.oktoobril kell 19.00 Tallinna Kammerteatris (Vabriku 12)
Improteater on üle maailma levinud teatrivorm, kus etendus sünnib publiku silme all. Sündmustik ja tegelased on kohapeal improviseeritud, kõik juhtub siin ja praegu. Küsides inspiratsiooni saalis olijatelt, näitab improteater kogu loomismomenti selle ehtsas koomilisuses.
Improteater IMPEERIUM truppi kuuluvad näitlejad Merilin Kirbits, Maarika Mesipuu-Veebel (Rakvere Teater), Kati Ong (Endla Teater), Mairi Tikerpalu, Erki Aule, Tarvo Krall, Rauno Kaibiainen, Maarius Pärn.


description: Postimees teeb täna õhtul otseülekande Jaak Joala 2. kogumikplaadi «Unustuse jõel» esmaesitluselt.

title: Postimees teeb otseülekande Joala uue kogumikplaadi esitluselt

maintext:
Ülekanne Solarise keskuse Apollo raamatupoest algab kell 18.
«Unustuse jõel» on järg suve alguses ilmunud esimesele CD-plaadile «Suveöö». Joala sõbra Olavi Pihlamägi koostatud kogumik-plaadi tonaalsus on sügisele sobiv. «See plaat on kui üks hinge erutav muinasjutt, mida jutustab suur muinasjutuvestja Jaak Joala,» on Pihlamägi öeldud.
25. septembril möödus Joala lahkumisest kaks aastat.


description: Apollo raamatukauplustes võis möödunud nädalal täheldada kummalist konkurentsi: edetabeli esikoha poole püüdlesid kaks vastuolulist raamatut.

title: Lahing kauplustes: raamat vs vasturaamat

maintext:
Mart Kadastiku elulooraamatuga «Nüüd ma siis kirjutan» võistleb müüdavuselt Juku-Kalle Raidi poolt välja antud teos «Paradokside puntras». Viimane sisaldab Kadastiku poolt nõukogude ajal kirjutatud ja ajalehes Edasi Jaak Kalju pseudonüümi alla toonaste dissidentide vastu suunatud artikleid. Edetabelis on Kalju tekstid Kadastiku raamatust koha võrra kõrgemal.
Mõlemat, nii Kaljut kui Kadastikku edestab Apollo ja Rahva Raamatu kauplustes hoopis Rene Bürklandi raamat «Tark tee terviseni».
Allpool mõlema kaupluseketi eelmise nädala edetabelid. Number pealkirja järel tähistab, nagu ikka, kohta eelnenud nädalal.
Apollo
Rene Bürkland «Tark tee terviseni» 1 Juku-Kalle Raid «Paradokside puntras» Mart Kadastik «Nüüd ma siis kirjutan» 2 George R.R. Martin «Tants lohedega. Jää ja tule laul V osa 1. raamat» 4 Marju Lauristin, Ene Hion, Margot Visnap «Marjustini sajand. Kõnelused Marju Lauristiniga elust, Eestist, Euroopast» 0 Mojang «Minecraft. Aastaraamat 2017» 5 Vladislav Koržets «Laulud või nii» 6 Martin Widmark, Helena Willis «LasseMaia detektiivibüroo. Haiglamõistatus» Viivika Rõuk «Muinasjutud» 3 Martin Widmark, Helena Willis «LasseMaia detektiivibüroo. Kämpingumõistatus»
Apollo e-raamatud
Peter Swanson «Mõrva väärt» 2 Sophie Hannah «Suletud kirst» 1 Diana Gabaldon «Rändaja. 1. raamat» 5 Anna Sundberg, Jesper Huor «Ma armastasin terroristi» 6 Giulia Enders «Võluv soolestik. Kogu tõde ühe alahinnatud elundi kohta» 4 J. A. Redmerski «Sarai tapmine» 3 Ann Granger «Surnu vees» 7 Diana Gabaldon «Rändaja. Võõramaalase sarja III osa 2. raamat» Aidi Vallik «Kuidas elad, Ann?» Katariina Tammert «Inglid ja kelmid. Rannaromaan» 8
Rahva Raamat
Rene Bürkland «Tark tee terviseni» 1 Mart Kadastik «Nüüd ma siis kirjutan» 2 Marju Lauristin, Ene Hion, Margot Visnap «Marjustini sajand» Rene Bürkland «Tervise alkeemia» 3 Silvi Väljal «Jussikese seitse sõpra» 5 George R.R. Martin «Tants lohedega V osa 1. raamat» 4 Martin Widmark «LasseMaia detektiivibüroo. Haiglamõistatus» Martin Widmark «LasseMaia detektiivibüroo. Kämpingumõistatus» Tiiu Erelt «Eesti ortograafia» Lao-Zi «Daodejing. Kulgemise väe raamat»
Rahva Raamatu e-raamatud


description: Eesti Filmi Instituut (EFI) toetab teise poolaasta animafilmide voorus kolme animafilmi tootmist ja ühe arendust, sealjuures kõik neli filmikavandit on nukufilmid, mis peegeldab Eesti nukuanimaatorite kõrget loomingulist taset.

title: Kõrgvormis Eesti nukufilm sai 230 000 eurot toetust

maintext:
«Meie nukuanima tegijad on tõepoolest tippvormis ning on tähelepanuväärne, et eranditult kõik toetust saanud animafilmid teostatakse juhtumisi nukufilmi tehnikas,» ütles EFI peaprodutsent Piret Tibbo-Hudgins. «Filmid plaanivad kasutada äärmiselt põnevaid materjale ja võttetehnilisi vahendeid, nagu portselani, plastiliini ning elusa ja elutu mateeria ühendamist. Kõik filmilood on ka omamoodi aktuaalsed, vaadeldes mõnd olulist tahku meid ümbritsevast maailmast.»
Kaheksa taotluse seast otsustas ekspertkomisjon, koosseisus Mari-Liis Rebane, Aina Järvine, Piret Tibbo-Hudgins ja Endel Koplimets, toetada Riho Undi filmi «Maria ja seitse pöialpoissi» (Nukufilm) 180 000 euroga, Anu-Laura Tuttelbergi «Talv vihmametsas» (Nukufilm) 10 000 euroga, Ülo Pikkovi «Lahti laskmise lugu» (Silmviburlane) 36 000 euroga ja anda 7 000 eurot arendustoetuseks Sergei Kibuse ja Pärtel Talli lastefilmile «Teofrastus» (Nukufilm), mis tugineb Astrid Reinla samanimelisele raamatule.
Põnevaid autoreid näib iseloomustavat omadus näha nende ümber juhtuvate asjade taha, mingi imetabane oskus luua põgusa hetke ümber terve maailm. Riho Undi «Maria ja seitse pöialpoissi» stsenaarium ongi sündinud ühest tõsielulisest viivust, kuid kasvanud omanäolise visuaaliaga vaimukaks animalooks mälust, unistustest ja elu mõtte otsinguist. Filmi peategelane on eluloojangule jõudnud nunn Maria, kes peab jagama end kahe kire vahel: üks nendest on jumal ja teine tehnika. Film sisaldab hulganisti intertekstuaalseid viiteid filosoofiasse, religiooni, popkultuuri ja isegi Disney’ filmidesse, kuid Undil on kõige selle keskel õnnestunud vana nunna sise- ja tundeelu teha nähtavaks ja kaasaelatavaks suure üldistusjõuga filmilooks.
Anu-Laura Tuttelberg on filmis «Talv vihmametsas» enda ette püstitanud võttetehniliselt ülikeerulise, kuid visuaalselt seda köitvama lõpptulemusega ülesande. Filmi keskkonnaks on lopsakates värvides ja valguses päris džungel, filmi «tegelased» on aga haprad, pea läbikumavad portselanputukad, -väikeloomad ja -taimed. Portselan on nukuanimatsioonis juba iseenesest üliharuldane materjal, kuid selle vormimine keerulise anatoomiaga tegelasteks ning nende lavastamine elavas looduses võib teha sellest filmist unikaalse kunstiteose.
Ülo Pikkovi uus animafilm «Lahti laskmise lugu» tõukub temale eriomasest firmamärgist. Dokumentaalne pärislugu on leidnud tunnetuslikult õige animatehnilise lahenduse ning see sünergia seob vaataja tugevalt filmi külge. Filmi peategelane on valusa saatusega noor naine, kes peab oleviku ja veel enam tulevikuga leppimiseks laskma minna mineviku õõvastustel. Dokumentalistikat ja nukuanimat kombineeriv film proovib mälu ja alateadvuse hoovustest leida nii leppimist kui ka lunastust.
Sotsiaalse tooniga plastiliinirealismis lastefilm «Teofrastus» kõneleb kass Teofrastuse koduotsingust. Lugu jutustatakse kassi pilgust vaadatuna, kuid filmi teemad on üldinimlikud ja soojad. Me kõik vajame elamiseks kaastunnet, mõistmist, kodu ja elavat hinge enda kõrvale. Projekt on kokku toonud potentsiaalika animatandemi. Ühelt poolt debütant Sergei Kibuse, kelle selget režiinägemust toetab isiklik filmiidee sünnilugu, ja teiselt poolt Pärtel Talli, kelle lapsepõlvekiindumus plastiliinitehnikasse ja materjali ülipõhjalik tundmine on viinud tervete plastiliiniuniversumite loomiseni.
Eesti viimase aja üks rahvusvaheliselt tunnustatumaid nukufilme on Riho Undi eelmine film «Isand», mis võitis filmifestivalidel hulgaliselt auhindu. Mõjukamatest preemiatest olulisim on auhind Annecy animafilmide festivalilt, aga ka peaauhinnad Ottawa ja Espinho festivalilt. Stuudios Nukufilm on koostöös Iirimaa partneriga Telegael tegemisel ka üks tõeliselt ambitsioonikas ettevõtmine - Kaspar Jancise ja Riho Undi täispikk nukufilm «Morten lollide laeval», mis esilinastub 2018. aasta kevadel.


description: Ameerika filmiakadeemia kinnitas nende linateoste nimekirja, mille seast hakatakse valima mitteingliskeelse filmi Oscari kandidaate. Kokku esitas auhinnale oma filmi 85 riiki, mis on Oscarite ajaloo rekord. Esimest korda sai sellega hakkama Jeemen.

title: Videoülevaade: Eestil on Oscari jagamisel 84 konkurenti

maintext:
Juba on tehtud ka esimesi ennustusi. Samasugust kindlat soosikut nagu oli mullu juba enne ametlike läbivaatuste ja reklaamikampaaniate algust Ungari film «Sauli poeg», ei näi tänavu olevat. Selle asemel nimetatakse ennustusportaalides esialgu kümmekonda linateost, mis on tuule tiibadesse saanud suurtelt rahvusvahelistelt festivalidelt ja millel on võimalus Oscar võita.
Sakslased loodavad tänavu põhjusega Maren Ade filmile «Toni Erdmann». Et võita ülepeakaela äri sisse uppunud tütre tähelepanu, kehastub tema isa ümber ning paneb tütre närvid ja karjääri oma ekstsentrilise käitumisega proovile.
Tähele tasuks panna siiski seda, et tegemist on peamiselt kriitikute lemmikuga, näiteks Cannes´i festivalil jäi film ametliku žürii tunnustuseta.
«Kas meie elud on komöödiad? Jumalapärast ei, aga nalja ikka saab. Nii et «Toni Erdmanni» žanr võiks olla elu ise. Pole varem sellisest žanrist kuulnud, aga ükskord ikka juhtub. Ja kuigi tegu on Saksa filmiga, võiks see vabalt juhtuda ükspuha kus. Meil Eestis eriti,» kirjutas Mart Kivastik siinsamas Postimehes.
Film linastub praegu ka meie kinolevis.
Tšiili loodab konkurentsi sekkuda filmiga «Neruda», milles kommunistist luuletajast Pablo Nerudast saab 1948. aastal pärast kommunistliku partei keelustamist oma kodumaal tagaaetav.
Režissöör Pablo Larrain on filmiakadeemia karussellis kaasa teinud juba hulk aastaid, kuigi mullu jäi tema film «Klubi» kandidaatide seast välja, piirdudes Kuldgloobusele kandideerimisega.
Iraan hellitab lootusi seoses Asghar Farhadi filmiga «Müügimees», milles Teheranis elava keskklassi perekonna elu variseb kokku, kui nad kolivad elama uude korterisse. Filmi pealkiri viitab Arthur Milleri näidendile «Müügimehe surm».
«Hoolega lihvitud mitmetahuline põnevusdraama mehe ja naise suhetest, mis kruvib meisterlikult pinget kuni viimase kaadrini. Minimalistlike vahenditega teostatud suurepärane lugu suurepäraste näitlejatöödega,» kirjutas levitaja Tiina Savi siinsamas Postimehes pärast Cannes´i festivali lõppu, kus film sai preemia parima stsenaariumi ja meespeaosatäitmise (Shahab Hosseini) eest.
Film tuleb siinsesse kinolevisse järgmise aasta alguses.
Prantsusmaad esindab Paul Verhoeveni psühholoogiline triller «Elle», mille peategelane Michèle asub pärast seda, kui teda vägistatakse, ise vägistajat jälitama ja nii saab alguse omalaadne kassi ja hiire mäng. Peaosas mõistagi on Isabelle Huppert.
Siinsesse kinolevisse tuleb film aasta lõpus.
Venezuela lootused on seotud Lorenzo Vigase trilleriga «Kaugelt». Noorte meeste seltskonda otsiva jõuka 50-aastase Armando ja 17-aastase kriminaalse minevikuga Elderi kohtumine muudab kummagi elu jäädavalt.
Tänapäeva Venezuela kihistunud ühiskonnast ja selle painetest rääkiv film võitis mullu Veneetsia festivali Kuldlõvi ja seda näitas ka PÖFF.
Itaalia loodab tähelepanu äratada mitte mängu-, vaid dokumentaalfilmiga. Gianfranco Rosi «Põlev meri» jäädvustab Sitsiilia saart Lampedusat, mille rannikule on viimase 20 aasta jooksul randunud 400 000 Aafrika ja Lähis-Ida põgenikku. Tuhanded on nendel kallastel hukkunud, samal ajal kui kohalikud elavad edasi oma igapäevast elu.
Film võitis Berliini festivalil ka Kuldkaru.
Hispaaniat esindab mõistagi Pedro Almodóvar filmiga «Julieta», milles meeleheitel ema, kelle juurest tütar on ootamatult lahkunud, otsustab vaadata tõtt oma minevikuga, et leida sealt üles lahkumineku põhjus.
Viis korda on Almodóvari filme enne seda Oscarile esitatud ja saldo on igati julgustav: üks võit, üks nominatsioon ja üks eelvalikusse pääsemine.
«Julieta» linastub praegu ka Eesti kinolevis.
Egiptus üritab silma jääda Mohamed Diabi filmiga «Kokkupõrge», mis jälgib tänavalt märulipolitsei bussikongi korjatud, erinevaid poliitilisi vaateid jagavate inimeste silmade kaudu rahutusi, mis puhkesid Kairos pärast Egiptuse presidendi Morsi kukutamist.
Venemaa loodab Andrei Kontšalovski filmile «Paradiis», milles II maailmasõja ajal põimuvad kolme inimese - vene emigrandist Prantsuse vastupanuliikuja Olga, prantslasest kollaboratsionisti Julesi ja SS-ohvitseri Helmuti - saatused.
Film võitis Veneetsia festivalil ka Hõbelõvi.
Teistest sagedamini mainitakse veel Kreeka filmi «Chevalier» (rež Athina Rachel Tsangari), Rumeeniat filmi «Sieranevada» (rež Cristi Puiu), Bosnia ja Hertsegoviina filmi «Surm Sarajevos» (rež Danis Tanovic), Taani filmi «Miinide maa» (rež Martin Zandvliet) ja ka Soome filmi «Kõige õnnelikum päev Olli Mäki elus» (rež Juho Kousmanen).
Ühe autori töö on konkursile saadetud postuumselt: Andrzej Wajda lahkus meie seast alles mõni päev tagasi. Tema viimaseks jäänud film «Järelkujutis», mis Poolat esindab, jutustab avangardkunstnik Władysław Strzemińskist, kelle loomingut sõjajärgne nõukogude režiim alla surub.
Naisrežissööride filme on nimekirjas kokku 17, dokumentaalfilme neli (+üks pseudodokumentaal) ja animafilme üks. Komöödiaid on kümmekond, aga leiab ka paar õudusfilmi.
Eestit esindavat filmi «Ema» (rež Kadri Kõusaar), Lätit esindavat filmi «Koidik» (rež Laila Pakalnina, kaastootja Eesti) ja Leedut esindavat filmi «Seneca päev» (rež Kristijonas Vildžiūnas, kaastootja Eesti) ennustustes ei mainita.
Liiga tõsiselt seda kõike siiski võtta ei tasu, sest ennustamine käib esialgu n-ö kõhutunde pealt, ilma et ükski ennustajatest oleks enamikkugi filmidest näinud. Ka filmide ametlik linastamine Los Angeleses ja nende reklaamikampaaniad seisavad veel suuresti ees.
Üheksafilmilise eelvaliku kuulutab akadeemia välja detsembris, viis kandidaati 24. jaanuaril ja võitja 26. veebruaril.


description: Apollo ja Rahva Raamatu eelmise nädala müügiedetabelite tipus troonib endiselt terviseguru Rene Bürklandi teos «Tark tee terviseni», millel on tihedalt kannul Mart Sanderi «Litsid II. Naiste sõda».

title: Bürkland ja "Litsid" löövad laineid raamatuturul

maintext:
Mõlema kaupluseketi edetabeleid vaadates võib täheldada mõningaid anomaaliaid. Näiteks Apollos on kõrgel kohal Juku-Kalle Raidi välja antud soodsa hinnaga teost «Paradokside puntras», mis sisaldab Mart Kadastiku poolt nõukogude ajal kirjutatud ja ajalehes Edasi Jaak Kalju pseudonüümi alla toonaste dissidentide vastu suunatud artikleid. Aga Rahva Raamatus seda ei müüdagi.
Samas on Rahva Raamatus viiendal kohal Mihkel Raua eneseabi- ja elulooraamat « Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda», aga Apollo tabelisse see ei jõudnud. Põhjus peitub selles, et Apollo edastab oma andmed seisuga neljapäevast neljapäevani, aga Raua raamat jõudis müügile alles reedel. Solarise Apollos toimus ka esitlus, mis alati raamatumüügile kaasa aitab. Ka visuaalne vaatlus kinnitas, et teos oli huviliste hulgas populaarne ning kassast käis neid läbi arvestataval hulgal.
Järgmise nädal näitab, kuidas suudab Bürkland vastu panna Raua rünnakule. Seniks eelmise nädala edetabelid. Number pärast pealkirja näitab, nagu ikka, raamatu positsiooni eelmisel nädalal.
Apollo
Rene Bürkland «Tark tee terviseni» 1 Juku-Kalle Raid «Paradokside puntras» 2 Mart Sander «Litsid II raamat» 5 Rene Bürkland «Tervise alkeemia» 7 Gunnar Press «Rio de Janeiro. XXXI Suveolümpiamängud» 4 George R.R. Martin «Tants lohedega. Jää ja tule laul V osa 1. raamat» 6 M. L. Stredman «Valgus ookeanide vahel» 10 Martin Widmark «LasseMaia detektiivibüroo. Haiglamõistatus» 15 Martin Widmark «LasseMaia detektiivibüroo. Kämpingumõistatus» 12 Kauneimad muinasjutud lastele
Apollo e-raamatud
Mart Sander «Litsid II raamat. Naiste sõda» George R.R. Martin «Tants lohedega. Jää ja tule laul V osa 1. raamat» 0 Ann Cleeves «Ronkmust Helga Nõu «Pea suu! Tõmba uttu! Jennifer Worth «Kutsuge ämmaemand. Tõsilugu 1950ndate East Endist» Jaak Roosaare «Rikkaks saamise õpik» 5 Mart Sander «Litsid» Joe Cawley «Tenerife pihtimused. Kuidas paradiisisaarel ellu jääda» 7 Mart Kadastik «Nüüd ma siis kirjutan» Anna Sundberg, Jesper Huor «Ma armastasin terroristi» 2
Rahva Raamat
Rene Bürkland «Tark tee terviseni» 1 Mart Sander «Litsid. Naiste sõda. II raamat» 3 Rene Bürkland «Tervise alkeemia» 4 Mari-Liis Lille «Kaisuloomakirg. Amigurumi tehnikas heegeldamine» Mihkel Raud «Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda» Silvi Väljal «Jussikese seitse sõpra» 6 Paulo Coelho «Spioon» 8 Peter Wohlleben «Puude salapärane elu» Martin Widmark «LasseMaia detektiivibüroo. Kämpingumõistatus» 10 Mika Waltari «Riigi saladus»
Rahva Raamatu e-raamatud


description: Peter Jackson, Fran Walsh ja Phillipa Boyens, ühesõnaga see meeskond, kes seisab «King Kongi», «Sõrmuste isanda» ja «Kääbiku» taga, on koondunud uue suurejoonelise projekti elluviimiseks.

title: Peter Jackson hakkab tegema suurejoonelist aurupungifilmi

maintext:
"Surelikud masinad", Philip Reeve / Rahva Raamat
Sedapuhku läheb linastamisele Philip Reeve'i fantastiline noorsooromaan «Surelikud masinad» (eesti k. 2006), teatab portaal Plygon.Tegemist on neljaosalise romaanisarja esimese raamatuga.
Jacskon pole siin mitte lavastaja, vaid koos eelmainitutega stsenarist. Režissööritoolile istub sedapuhku üsna roheline Christian Rivers, kes on Jacksoniga koos töötanud Tolkieni-teemaliste filmide juures. ««Surelikud masinad» on vaieldamatult üks neid lugusid, mis nõuab suurt ekraani,» ütles Rivers.
«Surelike masinate» filmiks tegemist on Jackson plaaninud juba 2009. aastast alates. Nüüd on teada, et filmimine peaks lahti minema järgmise aasta kevadel ja kus mujal kui Jaksonile kallil Uus-Meremaal.
Reeve’i raamatute sündmused toimuvad kauges tulevikus, kus ammu unustatud katastroof on hävitanud meile tuttava maailma. Mööda kunagi Euroopaks kutsutud kõnnumaad roomavad ressursside jälil hiiglaslikud roomikutel linnad. Kiired linnad jälitavad ja õgivad väiksemaid. Seda maailmakorraldust kutsutakse munitsipaaldarvinismiks.


description: 22. oktoobril toimub juba viiendat korda heategevuslik mälestuskontsert FoRevo. Von Krahlis astuvad lavale Genka & Paul Oja, 5 Miinust, Sammalhabe, Val Tvoar ja Küttebänd. Kogu piletitulu läheb FoRevo fondi ja annetatakse Vähiravifondile «Kingitud Elu».

title: FoRevo heategevuslik mälestuskontsert tuleb taas

maintext:
MTÜ FoRevo loodi 2011. aastal nahavähivormi melanoomi tõttu lahkunud muusiku Revo Jõgisalu mälestuseks. Vähiravifond «Kingitud Elu» on viimase kahe ja poole aasta jooksul rahastanud kümnekonna melanoomipatsiendi ravi. Melanoomiravi on üks kallimaid.
«Igal aastal üritame oma piskut jagada erinevate ettevõtmiste vahel, et ka ennast arendada ning oma tegevust laiendada. Kui kuulsime Vähiravifondi «Kingitud Elu» suve lõpu kurba uudist, et raha on lõppenud, aga abivajajaid palju, saime mõtte käed lüüa ja oma abi pakkuda,» ütles Postimehele heategevuskontserdi korraldaja Merle Sikk.
MTÜ FoRevo teeb koostööd ka noorteorganisatsiooniga Dermtest, tänu millele võimaldatakse sünnimärkide kontrolli kodukohas telemeditsiini abil.
«Üritame MTÜ FoRevo poolse ennetustööga ikka ja jälle tegeleda. Muusika on alati olnud see, mis inimesi seob ja loob ka mälestusi, ka Revo oli suuremat sorti melomaan,» lisas Sikk. «Kontserdil meenutatakse alati südamlikke momente minevikust, mis tekitavad sooja tunde. Esinejaid valime ikka ja alati meeldivuse järgi ning kutsume esinema neid, kes just täna muusikaturul aktiivsed ja huvitavad.»
FoRevo heategevuslik mälestuskontsert toimub 22. oktoobril Von Krahlis. Uksed avatakse kell 21.00. Kontserdil on vanusepiirang 18 eluaastat.


description: Tallinnas mustpeade majas peeti täna Estonia kauaaegse armastatud ooperisolisti Margarita Voitese juubeliõhtut.

title: Galerii: Margarita Voites tähistas 80. sünnipäeva

maintext: Kontserdi alguses astus kuulajate ette eile 80. sünnipäeva tähistanud Voites ise, esitades valiku oma lemmikteoseid. Klaveril saatis Piia Paemurru. Linastus ka arhiivikaadritel põhinev lühifilm lauljanna pikast ja säravast karjäärist. Mõistagi laulsid juubilari auks ka estoonlased. Oma lillekimbu ulatas ka Eesti Kontserdi juht Aivar Mäe. Margarita Voitesele on antud NSV Liidu rahvakunstniku tiitel ja ta on saanud Georg Otsa auhinna. 2008. aastal valiti ta Eesti Näitlejate Liidu auliikmeks.


description: Esmakordselt toimuvad sel sügisel Põhja-Ameerikas eesti lastekirjanduse päevad. Kertu Sillaste, Heiki Ernits ja Janno Põldma kohtuvad 19.–26. oktoobrini New Yorgis ja Torontos kohalike lastega ning eesti koolides õppivate laste ja nende peredega.

title: Galerii: Lotte sõitis Ameerika laste juurde

maintext:
Janno Põldma ja Heiki Ernits on Lotte tegelaskuju loojad. Kuigi Lotte on alguse saanud filmist, ei ole ta vähem tähtis raamatutegelasena. Laste rõõmuks astub Lotte tegelaskujuna Ameerikas üles ka laulja Gerli Padar, vahendab Lastekirjanduse keskus.
Kertu Sillaste on illustraator, kes on kirjutanud ka teksti kahele oma raamatule: «Pannkoogiraamat» ja «Ei ole nii!». Sillaste «Pannkoogiraamat» ilmus 2015. aastal ingliskeelsena Suurbritannia kirjastuses Ginger Books.
Katrin Tõnisson: «Esinemised New Yorgis ja Torontos on väga olulise tähtsusega, sest eesti lastekirjandust pole seni veel nii kaugel esitlemas käidud. Tore on see, et lisaks esinemisele kohalikele eesti koolide õpilastele avanes võimalus üles astuda nii New Yorgis kui Torontos ka avalikus linnaruumis»
Kertu Sillaste: «Minu suureks rõõmuks on selgunud, et pannkoogid maitsevad hästi lastele nii Eestis, Soomes kui Inglismaal ja eri paigus on lastega koos olnud tore «Pannkoogiraamatut» lugeda. Loodan väga, et ka Ameerika ja Kanada lastega tekib mõnus kontakt. New Yorgis ja Torontos ootab mind ees mitu kohtumist kohalikes eesti koolides. Räägime minu raamatutest ja joonistame, meisterdame – ikka selleks, et lastel tekiks pisuke ettekujutus, millega üks raamatu autor tegeleb ning kuidas pildid ja jutud kokku raamatuks saavad.»
New Yorgis toimuvad esinemised 20.–22. oktoobrini. 20. ja 21. oktoobril kohtuvad autorid lastega mainekas lastemuuseumis Sugar Hill Children’s Museum of Art & Storytelling. Jututundides ja töötubades saavad lapsed kuulda, näha, kogeda ja luua ise põnevaid fantaasiamaailmu. Lisaks kohtutakse 22. oktoobril lastega New Yorgi Eesti Koolis.
Samal ajal jõuab New Yorgi Eesti Majja ka eesti illustraatorite muinasjututeemaline näitus «Muinasjutt tuleb külla», kus on esindatud kunstnikud Regina Lukk-Toompere, Piret Mildeberg, Catherine Zarip, Viive Noor, Priit Rea, Kertu Sillaste, Ülle Meister, Urmas Viik ja Mirjam Siim.
24.–25. oktoobrini on eesti autorid Torontos. Lotte ja tema loojatega saab kohtuda 24. oktoobril Tartu Kolledžis ja Toronto linnaraamatukogu Annette tänava harukogus. Kõik autorid astuvad 25. oktoobril üles ka Ehatare vanadekodus ja Toronto Eesti Koolis.


description: Täna õhtul annab Ene-Liis Semperi lavastus «NO42 El Dorado: klounide hävitusretk» etenduse Šveitsis Luganos festivalil FIT.

title: "El Dorado: klounide hävitusretk" täna festivalil Šveitsis

maintext: Tegemist on rahvusvahelise festivaliga, kus on möödunud aastatel esinenud mh Alvis Hermanis, Jan Fabre, Jérôme Bel jt. «El Dorado: klounide hävitusretk» on lavastus, mis käsitleb inimest paradoksina, kelle käitumist juhib süü ja lunastuse lõputu ringkäik. Laval valitseb unenäoline atmosfäär, kuid tegu pole unenäoga selle klassikalises tähenduses. Peaosatäitja Marika Vaarik pälvis oma rolli eest Eesti Teatriliidu aastapreemia.


description: Mihkel Raud väidab, et see on tema kirjutatud «Musta pori näkku» (2008). Aga sajand on veel nooruke, kui keel kestab, ega rekord püsima jää.

title: Mis on sajandi müüduim eestikeelne raamat?

maintext:
Nüüd on Raud uue raamatuga maha saanud. Eneseabi- ja elulooraamatud on jätkuvalt edetabelite esikümnes, nii otsustas autor teoses «Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda» kaks kärbest korraga tabada. Avaldame sellest üsna pihtimusliku lõigu. Esimest osa sellest, kuidas teismeline Rauale vastu hambaid andis, saab lugeda siin.
Tallinn, 20. juuni 2016
Kõigi nende aastate jooksul, kõigil neil lugematutel kohtumistel olin ma lastele rääkinud midagi lõbusat või midagi huvitavat. Mõnel harval korral olin ma lausunud midagi uskumatut ning paaril eriti avameelsel hetkel jaganud midagi kõmulist.
Midagi kasulikku ei olnud minu menüüsse aga varem kuulunud, kuni tolle unustamatu hetkeni, mil üks Ülenurme poiss mu koolikaaslaste ees paika pani. Tol päeval sain ma aru, kui ainulaadne iga selline kohtumine tegelikult on ja kui palju võimalusi see endas peidab mitte ainult õpilaste, vaid ka minu jaoks. Seda enam, et mul oli tõepoolest palju kasulikku rääkida. Ma polnud seda miskipärast lihtsalt teinud.
Inimesed näivad mind edukaks pidavat. See sõna ei meeldi mulle. Või pigem ei meeldi mulle tähendus, mis edule paarikümne aastaga tekkinud on. Üheksakümnendatel oli edukas see, kes teise bensiinijaamas maha laskis ja tema raha endale võttis, viis aastat hiljem oli edukas see, kes tolle rahaga endale isikliku partei ostis. Veel kümme aastat ja edukas oli see, kellele tema isiklik partei isiklikud seadused vormistas. Täna on edukas see, kel on õnnestunud kõige eelneva eest mitte kohtu alla minna.
Aga olgu. Tegelikult tunnen end kõrvust tõstetuna, kui mind mõnele «Edukaks iseendana» või «Kuidas luua edukat isikubrändi» konverentsile kutsutakse. Ja kui võltstagasihoidlikkus korraks unustada, siis üht-teist olen ma senise elu jooksul ju tõepoolest saavutanud.
Ma olen kirjutanud sajandi müüduima eestikeelse raamatu, olen ühes telesaates ministreid kottinud ja teises viisipidamatuid noorhärrasid mõnitanud. Olen kirjutanud sadu arvamuslugusid ja sisustanud tuhandeid tunde raadioeetrit ning kolmkümmend aastat olen ma mänginud ansamblis, mida peetakse Eesti rock-ajaloo olulisimaks bändiks (kuigi mu välismaised sõbrad ei mõista, kuidas on võimalik kampa rütmitaju ja igasuguse karismata vanamehi oluliseks bändiks pidada).
Ma olen õnnelikus abielus ja kolme imelise lapse isa. Olen reisinud kümnetesse eksootilistesse riikidesse ja mul on presidendi telefoninumber (see on, muide, esimene ja viimane kord, kui ma millegi nii lamedaga ärplen). Ma olen kirjutanud vähemalt ühe suurepärase laulu ja 2015. aasta riigikogu valimistel anti mulle üle kolme tuhande hääle. Ühesõnaga, mingi teatav edu on mind elu jooksul tõepoolest saatnud.
Kuid kõige selle juures on mul üks suur probleem: mul on tohutult probleeme.
Esiteks olen ma üsna andetu, kõvasti andetum kui suurem osa inimesi, kellega ma kohtunud olen. Teiseks olen ma alkohoolik. Tõsi, joonud ei ole ma viimase kahekümne kuue aasta jooksul tilkagi (kangeim tarbitud kraam on kefiir, seal on kah imetilluke pauk sees), ent alkoholism on ravimatu haigus ja mul tuleb sellega elu lõpuni hakkama saada. Kolmandaks kardan ma lennata, neljandaks olen ülekaaluline, viiendaks põen paanikahäiret, kuuendaks pelgan avalikke esinemisi ja nii edasi.
Ma olen tõeline murede pundar, kõigi maailma hädade sõlmpunkt, kui äkiliselt kõlada tahta. Ja ometi veedan ma aega maailma imelisemates paikades koos maailma imelisemate inimestega, mitte hullumaja enesevigastajate osakonnas, kus on minu tegelik koht.
Kui ma sellest järjekordsele saalitäiele gümnasistidele rääkinud olin, muutus üks nähtavate enesehinnangumuredega nooruk heatujuliseks ja palus sõna.
«Aga ütle, kui see kõik on tõsi, kuidas sa siis ikkagi nii kaugele oled jõudnud?»
«Ma ei ole tegelikult kuhugi jõudnud,» valetasin ma lastele, «aga noh, midagi olen ma ju tõepoolest saavutanud.»
«Aga kuidas siis?» ei andnud noormees alla.
«Ma olen kõike teinud mitte niivõrd oma probleemidest hoolimata, vaid nende abil.»
«Tohoh, mismoodi?»
«Pikk jutt,» tegin ma end tähtsaks. «Nii pikk, et sellest võiks terve raamatu kirjutada.»
Mingit plaani raamatut kirjutada mul tol hetkel polnud, see sündis hiljem. Siin nende kaante vahel on katse mind Ülenurme koolis päästnud preili ees auvõlg kustutada ja midagi kasulikku kirjutada. Ma olen valinud selleks ühest küljest ainumõeldava, teisest aga kõige naeruväärsema formaadi. «Kus ma olen ja kuidas igaüks võib palju kaugemale jõuda» on eneseabiraamat. Jah, sa lugesid õigesti – eneseabiraamat. Ma võiksin kasutada mõnd peenemat eufemismi, aga milleks häbeneda midagi, mida ma tegelikult ei häbene?
Ma tean, mida sa nüüd mõtled: Mihkel Raud on lõplikult lolliks läinud. Võib-olla tõesti, aga luba mul natuke selgitada.
Ma vihkasin eneseabiraamatuid kirglikult. Pelk mõte suvalisest kuidas-võita-sõpru-ja-mõjutada-inimesi-tüüpi soperdisest hakkas mu vererõhuga kummalisi asju tegema. Asi läks koguni nii hirmsaks, et ma hakkasin raamatupoode vältima. Mul oli nukker vaadata vanaprouasid, kes igavese elu valemi eest oma kirstufondist kakskümmend eurot kassapreilile ulatasid.
Ma polnud ühtegi eneseabiraamatu lugenud, kuid see ei takistanud mind neid põlgamast, pealegi polnud mul mingit abi vaja. Mu elu oli ju nagu tasuta nädal Kolme Õe hotellis – raha ja kuulsus trügisid uksest sisse, inimesed tundsid mu tänaval ära ja kutseid ööklubide avamistele saabus sellise hooga, et ühel hetkel hakkas öid nappima.
Ja mis veelgi olulisem – eneseabiraamatute läbiv motiiv on eeldus, et kõik inimesed on ühesugused ja et kõiki näpunäiteid võivad ühtmoodi kasutada nii akadeemik kui sibi, näitleja kui ehitustööline, mees kui naine. Kui rumal! Inimesed on erilised. Ja kõige erilisem olen mina.
Muide, pikki aastaid polnud ma lugenud ainsatki elulooraamatut, sest kui need kõigile nii väga meeldivad, pidi neil järelikult midagi viga olema. Liiati olnuks eba-cool kusagil Tellisikivi kandis mõne übercool’i sõbraga Reet Linna või Katrin Karsimaa biograafia kallal keelt teritada. Maaslamajat ei lööda, temast jalutatakse õlgu kehitades mööda. Minu jaoks olid elulooraamatud kui mähkmed, mida tarbitakse mõni kuu pärast sündi ja mõni enne surma.
Seda kõike kuni esimese biograafiani, mille ma läbi lugesin – Neil Straussi «The Dirt», üks pöörasemaid raamatuid, mida mul on kunagi käes õnnestunud hoida. «The Dirtile» järgnes «Anne Franki päevik», sellele omakorda Jeesus Kristuse elulugu (tuntud rohkem Piibli nime all) ja veel paarkümmend teost ajaloo suurmeestest ja –naistest ning aasta hiljem avastasin ma end isiklikku elulooraamatut kirjutamas. Ma olen alati unistanud jumalaks saamisest.
Kui ma «Musta pori näkku» esimese mustandi emale lugeda saatsin, jagasin ma temaga oma kõhklust. Kas autobiograafia on ikka piisavalt «kõrge» žanr, et sellega oma kirjanikest vanemate jalajälgedesse ära mahtuda?
«Hähh,» rapsas ema käega, «minu nooruses peeti ka krimkasid «madalaks». Ükski endast lugupidav kirjanik ei julenud Agatha Christie nime kõva häälega mainida»
Paar aastat tagasi avasin ma esimese eneseabiraamatu. Ma tahtsin aru saada, mida need endast kujutavad, ja võtsin eesmärgiks kindlaks teha, mil määral on minu eelarvamus õigustatud ja miks on Dale Carnegie ja Luule Viilma inimesed, kelle nime ükski endast lugupidav kirjanik kõva häälega ei maini.
Esimesele motivatsiooniaabitsale järgnes teine, teisele kolmas ja viimasel ajal loen ma peamiselt eneseabiraamatuid. Kui ma sellest ühele sõbrale rääkisin, muutus too murelikuks.
«On sul kõik hästi?» küsis ta silmnähtava kaastundega, «ma ei teadnud, et sa end nii ebakindlana tunned.»
«Vastupidi,» jaurasin ma talle oma uues religioonis vastu, «ma tunnen end kindlamana kui kunagi varem. Oled sa ühtegi eneseabi raamatut lugenud?»
«Muidugi mitte,» praalis sõber oma vanas religioonis vastu, «ma ei pea sõitma Antarktikale, et teada saada, et seal on külm.»
Enam täpseni ei saa öelda. Ma ei pea sõitma Antarktikale, et teada saada, et seal on külm. Ja ometi paljud sõidavad, mina nende seas.
Jätkub…


description: Ilmub Arkadi ja Boriss Strugatsk legendaarne ulmeromaan.

title: Eesti keeles ilmub kultusromaan

maintext:
«Väljasõit rohelisse» uusversioon on Boriss Strugatski poolt uuesti läbi vaadatud ja täiendatud, lisatud on järelsõna raamatu valmimise asjaoludest ja Ursula K. Le Guini eessõna.
Varasemalt on teos eesti keeles ilmunud 1987. aastal «Mirabilia» sarja raamatus «Miljard aastat enne maailmalõppu». Legendaarse ulmeromaani on tõlkinud Maiga Varik.
Arkadi ja Boriss Strugatski «Väljasõit rohelisse» / Raamat
Uus raamat ilmub kirjastuse Tänapäev sarjas «Punane raamat».
Vendade Strugatskite ulmeromaanis «Väljasõit rohelisse» on Maad külastanud tulnukad, kes lahkudes on maha jätnud mitu prahti täis maandumispaika, mida hakatakse nimetama Tsoonideks. Piknikulistest maha jäänud kortsus tsellofaanitükkidele ja läikivatele õllepurgirõngastele lähenevad ettevaatlikult, aga väga uudishimulikult inimrotid, stalkerid, kes üritavad kõiksugu jõledate vigastuste ja surmaga riskides kübemeid tulnukate rämpsust oma urgudesse tassida.
«Väljasõit rohelisse» romaani põhjal valmis 1979. aastal Andrei Tarkovski kultusfilm «Stalker».
Vennad Arkadi ja Boriss Strugatski on kuulsaimad vene ulmekirjanikud. Nende põhiteosteks võib pidada «Keskpäeva maailma» seeriasse kuuluvaid romaane ja jutustusi, mis väljendavad kujukalt autorite tingimatut usku humanismi. Sõjaväelise haridusega Arkadi Strugatski suri 1991. aastal. Vendadest noorem, Boriss, kes õppis ülikoolis astronoomiat, lahkus aastal 2012. Vendade looming on mõjutanud tervet plejaadi hilisemaid loojaid lisaks kirjandusele ka muudes valdkondades.


description:
Tallinn Comedy Gala 2016
Nordea kontserdisaal 5. oktoober kell 19.00

title: Tallinn Comedy Gala: Eesti koomikute edetabel

maintext:
Ma ei mäleta palju neid esinejaid, kes suudaksid suure Nordea saali silmini täis müüa. Isegi teine rõdu, kust lavale vaadates paistab esineja nagu karihiir kaevu põhjas, oli kolmapäeva õhtul Tallinn Comedy Galal komöödiasõprade poolt hõivatud.
Tallinn Comedy Gala täissaal / Margus Johanson
Tallinn Comedy festivali avaõhtu pani välja kolmteist koomikut, neist üks iirlane ja üks naine, kes andis kogu hingest parima, et saalitäit lõbustada. Nad said sellega hästi hakkama. Juba kolmandat korda toimuv festival on oma publiku leidnud – enamalt jaolt noored, enamalt jaolt vaimukad. Ka vaheajal publiku seast kuuldud killurebimine ei jäänud esinejatele palju alla.
Tõnis Niinemets / Margus Johanson
See arvutus hindab esinejaid subjektiivsel ja ilmselt ebaõiglasel skaalal nullist sajani (reastatud edetabel loo lõpus). Mõtteliseks tasakaalupunktiks valisin täiesti meelevaldselt konferansjee Tõnis Niinemetsa, kes teistega võrreldes kõige rohkem lava-aega sai. Tema sissejuhatav sõnavõtt, kus puudutati presidendivalimisi ning pensionireformi, sai hindeks 50. Skoor, mille ta sõu käigus kaasesinejate kallal aasides ausalt välja teenis.
Ott Sepp / Margus Johanson
Esimesena astus oma kavaga lavale Ott Sepp. Tubli 78 punkti. Mees, kellest rohkem vihkavad anonüümsed kommentaatorid ainult Märt Avandit. Sepp tõi maitsmiseks katkendi oma sooloetendusest «Suur rõõm väikestest asjadest», mis esietendus samal õhtul von Krahli teatris. Nordeas ettekantu põhines eestlaste rahvustunnete ja pühade üle irvitamisel, teema, mis eneseiroonilisema publiku alati kaasa tõmbab. Kogenud näitleja sai suure lava, mis mitmeid algajad kohmetuks tõmbas, kiiresti käppa, kuid väikeses Krahli saalis mõjus tema esinemine isiklikumalt ja vahetumalt.
Henrik Normann / Margus Johanson
Henrik Normanni etteaste oli ilmselt katkend tema etendusest «Henrik Normanni uskumatud seiklused New Yorgis». Soovitan eemale hoida. Esinemine oli sama hall ja maitsetu, kui Normanni ema hakklihakaste, mida ta esinemise alguses tögas. Varasemate teenete eest andsin alguses 30 punkti, mis etteaste käigus kahanes 21. Igavuse atškoo ja neegrinaljad tulid kah ikka ära. Pealegi võttis see kommunaalhuumor märksa rohkem lava-aega, kui asi väärt. Õnneks jäi esinemata väljareklaamitud sama klassi mees Hannes Võrno ja ka Peeter Oja võis näha vaid publiku hulgas, mitte laval. Oeh, vahel läheb hästi ka!
Tigran Gevorkian / Margus Johanson
Kriitiku meeleolu päästis uus särav täht Tigran Gevorkjan. Armeenia juurtega artist oskas päritolu hästi välja mängida, jutustades lugusid, mille jaoks teistel ainest poleks võttagi. Ei peagi nalja tegemiseks tuntud avaliku elu tegelasi kottima! Tema lühikese esinemise jooksul kasvasid hindepunktid gradatsioonis 70>90>100! Tõeline pärl, kellest võib veel palju oodata. Saal möirgas Tigrani käes, soovitan vaata minna neljapäevaõhtust etendust «Fopaa!» Erinevate Tubade Klubisse, kus ta ka üles astub.
Märt Koik / Margus Johanson
Märt Koik saavutas tulemuse 42 palli. Esinejana oli ta veenev ja hoidis kenasti oma stiili, punkte ei lubanud rohkem anda see, et ta suunas naljad ülilihtsate sihtmärkide pihta: Varro Vooglaid, Kristiina Ojuland, Malle Pärn. Mis viga ullikeste üle ilkuda! Lihtne nagu diferentsiaalarvutus.
Jarek Kasar / Margus Johanson
Jarek Kasar tõstis tiibklaveri toel oma esinemise üsna Sepa kõrvale, kohe 75 punkti. Lugu sellest, kuidas sahkerdaja Nancy politsei jõududega võõrast majast välja tõsteti, illustreeris Kasar kangelanna enda laulude katkenditega. Seejärel muutus ettekanne ebaühtlaseks ja punktid hakkasid vaikselt pudenema. Siiski oli väike lõbus kild: «Telefonifirma helistas ja pakkus mulle nelja Gd ja head spiidi!», mis paar palli juurde andis, lõplik skoor 68.
Keith Farnan / Margus Johanson
Pärast vaheaega lasti lavale ainus välisesineja, Iirimaalt tulnud Keith Farnan, kes teenis ausalt oma tööd tehes välja 84 punkti. Erinevus eestlastega seisnes selles, et ta ei tundnud Nordea suurel laval kohmetust, astus julgelt lava eesserva ja asus publikuga suhtlema, mitte ei jäänud tagasihoidlikult kesklavale kügelema. Kogenud koomikuna oli ta oma etteaste üles ehitanud nii, et tundus, nagu oleks kogu tekst just sellele saalitäiele mõeldud. Analüüsides sai muidugi kohe aru, et sama kava saab minimaalsete muudatustega esitada enamvähem kõikjal Euroopas Dublinist Tampereni. Igatahes proff.
kaarel Nõmmik / Margus Johanson
Kaarel Nõmmik seevastu jättis laval armsalt amatöörliku mulje. Tema illustratiivne loeng alkoholitarvitamise kahjulikkusest oli illustreeritud telesaadete parodeerimisega, mis on alati kindla peale minek. Esinemise alguses 50 ümber võbelenud hindeosuti hüppas tänu lõpupuändile 66 punktini. Samuti esineja, keda täna õhtul «Fopaal!» soovitan veel vaadata.
Piret Krumm / Margus Johanson
Ainus naiseesineja Piret Krumm valmistas õrna pettumuse. Koos Katariina Tammega tehtud «Võidab see, kelle on kõige hullem mees» ajas lati nii kõrgele, et sellel jäi alla ka 2015. aastal Naissaarel etendunud «Tüdrukud ei nuta ehk Katariina lähetamine». Kolmapäeval üksi laval olnud Krumm vastandas ennast küll meeskoomikutele (nagu Lumivalguke ja seitse pöialpoissi) ning rõhutas, et tema kirjutab kõik oma naljad ise, kuid see fakt üksi ei andnud veel põhjust naerukrampide saamiseks. Krummi suure austajana tahtsin kangesti anda rohkem, aga üle 36 punkti siit välja ei pinguta.
Mattias Naan / Margus Johanson
Tigrani kõrval oli õhtu teine suurüllataja Mattias Naan. «Õhtu kõige aeglasem mees», nagu teda esitles Niinemets ning «Unimüts» (Krumm). Oligi. Püstijalakomöödialt eeldame säravat naljade tulevärki, ekspressiivset paugutamist, aga Naan hoidis oma ugrilikku tempot seal juures igavaks muutumata. Avansina 91 punkti, aga kavatsen seda kindlasti neljapäeva õhtul «Fopaal!», kus ta ka esineb, kontrollida.
Priit Pius, Märt Pius ja Kaspar Velberg / Margus Johanson
Õhtu lõpetas trio koosseisus Priit Pius, Märt Pius ja Kaspar Velberg, kes ehitasid oma sketši üles tuntud inimeste parodeerimisele. Alati armastatud žanr. Asja teeb lihtsamaks seegi, et kui mõni nali eriti ei õnnestu, saab see kohe läbi ja järgmisega teenib ikka publikult aplausi. Võib arutada, kas maksab publikule kohe parodeeritava nimi ära öelda või oleks parem lasta neil endal mõistatada. Küllap arutasid selle üle kava ette valmistades ka Piusid ja Velberg ise, kuid arvestades publiku kirjut koosseisu otsustasid ikka lihtsamat teed minna. Kolme peale kokku 100+ silma, ise vaatate, kuidas jagate.
Tallinn Comedy Festival on üks tänuväärt nähtus sel vaesel maal madala taeva all. Kestab ainult reedeni, minge ja võtke sellest kõik mis saab!
Galaõhtu edetabel:


description: Tartu Valgus 2016 ehk TAVA16 on terviklik, rahvusvaheline, valdkondi ühendav arhitektuurse valgustuse ja valguskunsti festival, mille eel- ja põhisündmused kestavad kokku 30 päeva, kulmineerudes 21.–23. oktoobril.

title: Tartusse tekib valgustelg

maintext:
Esmakordselt toimuva festivali põhiprogrammi moodustavad Tanel Randeri kureeritud näitus «Tõotatud Valgus» Nooruse Galeriis ja Tartu Kunstimajas (13.10.–13.11), avaliku ruumi kaasaegse valgustuse ja interaktiivse valguse töötoad ning gerilja aktsioon (16.10–23.10), konverents ja valgusmess (21.10), Mick Pedaja ja VJ Alyona Movko audiovisuaalne teos avamisel (21.10) ning linnaruumi valgusinstallatsioonid «(Mitte)Koht» (21–23.10). Lisaks on plaanis satelliitprogrammid koostöös Tartu Ülikooli muuseumi, Tartu Linnamuuseumi ja Tartu Uue Teatriga. Festivali avab 13. oktoobri õhtul Sabine De Schutteri loodud dünaamiline valgusmäng Võidu sillal ning Jevgeni Zolotko näitus Nooruse Galeriis. Tartu Valgus 2016 korraldab MTÜ Valgusklubi koostöös Tartu Linnavalitsusega.
Kogu sündmus on kohaspetsiifiline – nii valguskunst kui arhitektuurse valgustuse installatsioonid luuakse Tartu eripärasid arvestades ning ehitatakse kohapeal ka valmis. Arhitektuurse valgustusdisaini töötubasid juhendavad oma erialal kogenud rahvusvahelise valgustusdisainerite assotsiatsiooni (IALD) liikmed Rootsist, Taanist ja Islandilt.
TAVA16 linnaruumiinstallatsioonid loovad festivali žürii poolt konkursi raames valitud valguskunstnikud. Väliruumilahendusi eksponeeriv valgustelg saab alguse Tartu Ülikooli muuseumi juurest, kulgeb läbi Toomemäe pargi, üle Pirogovi platsi, raekoja ja Raekoja platsi, Kaarsilla ning lõppeb Tartu Linnamuuseumis. Valgustelg on linnakodanikele ja Tartu külalistele avatud 21.–23. oktoobrini.
Festivali peakorraldaja Elo Liiv selgitab ettevõtmise eesmärke järgmiselt: «Tartu Valgus 2016 eesmärk on teadvustada valguskujunduse rolli meie igapäeva elukeskkonnas, luua linnaruumi valguslahenduste prototüüpe ja aktiveerida avalikku ruumi ning tutvustada avalikkusele valgusega seotud võimalusi. Kõik, mida me teeme ja näeme, võimendub läbi valguse. Valgus ergutab meie meeli ja tundeid, luues igaühe jaoks erilise atmosfääri. Festival toimub sügistalvisel perioodil, mil valgus ja valguse puudumine mängib inimeste jaoks suurt rolli.»
Valgusdisaini töötubadesse saavad huvilised registreeruda kuni 15. oktoobrini. Ühtlasi ootame valgustuse, valgustite, ja valgusdisainiga tegelevaid ettevõtted osalema Valgusmessil Aparaaditehases, mis toimub paralleelselt rahvusvahelise valgusdisaini konverentsiga. Rohkem infot ja registreerida saab veebilehel kaudu: www.tartuvalgus.ee .
MTÜ Valgusklubi tegeleb valgustusalalase teadlikkuse tõstmise, teadmiste jagamise ning erinevate temaatiliste töötubade, installatsioonide ja muude ürituste korraldamise ning läbiviimisega. Valgusklubi teeb valguse kuuldavaks ja nähtavaks, muutes selle kunstiks ja ühendades kõiki, kelle jaoks valgus ei ole vaid öö ja päeva vaheldumine, vaid reaalsuse muutmise võimalus.


description: Eesti filmi- ja kultuuriringkondades hästi tuntud Karlo Funk liitus eelmisel nädalal Telia tiimiga ning alustas tööd meelelahutuse ja multimeedia valdkonna hankejuhina.

title: Karlo Funk hakkab Teliale filme valima

maintext:
Funk on varasemalt tegutsenud filmi- ja kultuurivaldkonnas nii kriitiku, saatejuhi kui riikliku filmirahastuse üle otsustajana.
«Viimastel aastatel olen juhtinud Eesti Instituuti, mis oma välisesinduste kaudu tegeleb Eesti kultuuri vahendamisega välisriikides. Tegevus Eesti esindajana Euroopa Nõukogu filmifondis Eurimage andis hea ülevaate, kuidas erinevate allikate - kaasa arvatud ka telekommunikatsiooni ettevõtted - kaasrahastamisel sünnivad kaasaegsed filmid,» ütles Funk.
Tema hinnangul on telekanalid, traditsioonilised sarjad ja filmid ning netikeskkonnad uueneval meediamaastikul tihedalt läbi põimunud. «Näen just Telia digitelevisioonis seda kohta, kus traditsiooniline sisutootmise kogemus ja uued tehnoloogilised võimalused on omavahel kõige paremini seotud. Olgu need sarjad, meelelahutuskanalid, uudised või uued Eesti filmid - täna on meil võimalik mitte lihtsalt suurt pilti näha, vaid enamasti seda ka endaga kaasas kanda.»
Telia Eesti meelelahutuse ja multimeedia valdkonna juhi Karl Antoni sõnul liitus Karlo Funk ettevõttega põneval ja muutusterohkel ajal, kuna Telia TV arenguplaanid on eesseisva aasta jooksul täis üllatusi ja innovaatilisi lahendusi.
«Soovime kohalikku teleteenuste turgu täiendada mitme põneva lahendusega, mis muudab meie klientide kasutuskogemuse veelgi paremaks. Täpsemalt räägime oma plaanidest juba lähiajal,» lisas Anton.


description: «Olen rikas ja õnnelik inimene, aitäh teile,» tunnistas Tallinna Ülikooli emeriitprofessor ja Postimehe kolumnist Rein Veidemann, kes tähistas esmaspäeval 70. sünnipäeva.

title: Tüviteksti kirglik PR-mees pidas sünnipäeva

maintext:
Juubelil esitles mitme luuleantoloogia autor oma esimest luulekogu «Lausungid ja pausid». Sama pealkirja kandis ka Tallinna Ülikoolis Veidemanni auks korraldatud konverents.
Kusjuures mõiste tüvitekst autoriks pole sugugi Veidemann, vaid tema hea kolleeg Jaan Undusk. Kuid kõik konverentsil esinejad kinnitasid, et just Veidemann on tüviteksti populariseerija, PR-mees, kes viis selle sõna rahva sekka.
Mille poolest juubilarist kirjandusteadlane ja -kriitik eriline on, kõnelesid konverentsil Tõnu Viik, Arne Merilai, Maarja Vaino, Marin Laak ja Jaan Undusk.


description: Robert Jürjendal avaldas video «Vanad jutud» 13. oktoobril ilmuvalt heliplaadilt «Lihtminevik».

title: Video: kuula pala Robert Jürjendali uuelt plaadilt

maintext:
13. oktoobril ilmub Robert Jürjendali sooloplaat «Lihtminevik». «Vahel juhtub, et unistad albumi salvestamisest ja saad tulemuseks salvestatud unistuse. «Lihtminevik» on selline unistus,» ütles Jürjendal
«Lihtminevik» on kümne looga instrumentaalne kontseptuaalalbum, mille teljeks on inimmaailma ajalikkus ja mõistmine, et isegi kui me näeme kõvasti vaeva ja anname endast parima, kaovad meie elud viimaks ikka lõputusse tühjusse.
Kitarrist Robert Jürjendali kolmas sooloplaat «Lihtminevik» nihutab kitarrimängu piire samaaegselt elektroonilise ambient’i ja minimalismi suunas. Jürjendali muusikalise mõtlemise põhilisteks märksõnadeks on endiselt kõlaline metafüüsika ja improvisatsiooniliste helipiltide maalimine. Uue kvaliteedina on Jürjendali värskel albumil aga lisandunud proge-rock’ile iseloomulik intensiivsus. Näiteks loos «Ei või jaa» taaselustab see 1970ndate proge-rock’i kuldaja eredaid harmooniaid. Samas «Vanad jutud» oma atraktiivse rütmipildiga on kantud juba uuema aja eksperimenteerivast mõtlemisest. Loo «Vanad jutud» ja albumi «Lihtminevik» rütmilise ülesehituse rolli kannab Eesti üks parimaid trummareid Andrus Lillepea.
Robert Jürjendali helikeele eripäraks plaadil «Lihtminevik» on üksteisesse sulanduvate harmooniajärgnevuste kasutamine. Eriti selgelt ilmneb see lugude «Sulavad mälestused» ja «Üles, üles» muusikalises arenduses. Justkui vastukaaluks keerulistele harmooniakäikudele võib kõnealusel plaadil kuulda ka ballaadlikke kompositsioone ja muusikalist kulgemist läbi heljuvate elektrooniliste kõlavärvide. Album pakub kindlasti mitmekülgseid elamusi kõigile innovaatilise muusika austajatele.
Videoanimatsiooni loole «Vanad jutud» tegi Signe Jürjendal.
Robert Jürjendal
1990. aastate algusest peale on Roberti muusikaline tegevus suuremal või vähemal määral keskendunud improvisatsioonilise elektrilisele nüüdis-kammermuusikale, mida ta on viljelenud selliste ansamblite ja projektide ridades nagu Fragile (koos Arvo Urbiga), Weekend Guitar Trio (koos Mart Soo ja Tõnis Leemetsaga), Three Corners of the World (koos David Rothenbergi ja Petri Kuljuntaustaga), Quartet for the End of Time (koos Weekend Guitar Trio ja Markus Reuteriga), UMA (koos Aleksei Saksi, Iris Oja ja Andi Pupatoga), Slow Electric (koos Peter Chilversi, Tim Bownessi ja Tony Leviniga) ja This Fragile Moment (koos Toyah Wilcoxi, Markus Reuteri, Chris Wongi ja Arvo Urbiga).
Robert Jürjendali sooloplaat «Lihtminevik» on CD kujul 13. novembril saadaval plaadipoodides üle Eesti.
Plaati saab alates tänasest ette tellida Nailboardi veebipoest — goo.gl/bRKezZ
Robert Jürjendal feat. Andrus Lillepea
SIMPLE PAST / LIHTMINEVIK
No Or Yes / Ei või jaa 03.34 Brothers / Vennad 03.05 Kettle / Katel 02.01 Melting Memories / Sulavad mälestused 03.59 Up Up / Üles, üles 04.16 Old Stories /Vanad jutud 06.35 Aine / Substance 04.32 Above / Kohal 04.24 More / Veel 04.23 Simple Past / Lihtminevik 09.00
Muusikud:
Robert Jürjendal — puutekitarr, kitarrid, löökriistad, klahvpillid (1, 6, 8, 9), Neunaberi efektid
— puutekitarr, kitarrid, löökriistad, klahvpillid (1, 6, 8, 9), Neunaberi efektid Andrus Lillepea — trummid (1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8)
— trummid (1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8) Lotte — «veepiisad» (6)
— «veepiisad» (6) Six — hingamine (9)
— hingamine (9) Muusika ja seaded — Robert Jürjendal
Trummide seaded — Andrus Lillepea
Produtsent — Robert Jürjendal
Salvestanud ja kokku mänginud Robert Jürjendal Aaviku talus aprillist augustini 2016. Trummid salvestas ja mängis kokku Indrek Patte Matrix Studios. Valmendas Indrek Patte Matrix Studios. Kujundas Kati Katkosilt. Pildistas Robert Jürjendal. Kaanejoonistus Anti Jürjendalilt.
Eelolevad kontserdid:


description: Esmaspäeval  kell 17.00 avatakse  Rahvusraamatukogu fuajeegaleriis näitus «Kahekõne: Eesti-Jaapan. Fotod ja ikebana».

title: Kihnu lummas jaapanlast

maintext:
Eesti-Jaapani Assotsiatsiooni korraldatud näitus tutvustab Jaapani fotograafi Noboru Sonehara poeetilist nägemust Kihnu saarest – fotosid tema kahelt Jaapanis eksponeeritud Kihnu-teemaliselt näituselt, fotokollaaže Eesti-Jaapani Assotsiatsiooni liikmete Jaapani-reisidel jäädvustatud elamustest ning keraamika- ja ikebanakunsti. Lillekompositsioone uuendatakse kogu näituseperioodi vältel, et elusa looduse muutusi ja meeleolusid ka vaatajatega jagada.
Noboru Sonehara kirjeldab: «Olen Kihnus pildistamas käinud igal aastal alates oma esimesest külaskäigust saarele sügisel viis aastat tagasi. Esialgu oli reisi eesmärgiks fotode tegemine Jaapanis korraldatavale Baltikumi festivalile. Minu jaoks oli see täiesti tundmatusse paika reisimine ja olin ärevil, kuid juba esimesel hommikul ööbimiskohast õue astudes sattusin ma saare lihtsa loodusmaastiku lummusesse. Kuigi avanev vaade ja ilm erinesid Jaapani omast, tärkas minus kummaline äratundmine ja nostalgia.»
Kihnu. Foto näituselt «Kahekõne: Eesti-Jaapan. Fotod ja ikebana» / Noboru Sonehara
Näitus «Kahekõne: Eesti-Jaapan» on pühendatud Eesti-Jaapani Assotsiatsiooni ja Jaapani-Eesti Sõprusühingu (Tōkyō) pikaajalisele koostööle ja sõprusele, mis on aidanud edendada kahe maa vahelist suhtlust.
Eesti-Jaapani Assotsiatsioon (EJA) loodi 1992. aastal eesmärgiga tutvustada Eestis jaapani keelt, kultuuri ja majandust ning arendada Jaapaniga igakülgset koostööd ja kultuurivahetust. EJA liikmeskonda kuulub tänaseks mitukümmend inimest erinevatelt erialadelt, teadlastest kultuuri- ja haridustöötajateni.
Fotod Kihnust: Noboru Sonehara
Teostus: Joon Stuudio OÜ
Fotokollaažid: Laura Põld, Ingrid Allik, Elna Kaasik, Maali Roomet, Taimi Paves
Kujundus: Maali Roomet, teostus Joon Stuudio OÜ
Keraamika: Ingrid Allik, Annika Teder, Takashi Nakazato
Ikebana: Helve Udam, Tiiu Meriloo, Ivi Smidt, Raili Klesment, Helgi Plekksepp, Juka Jõgisu, Kersti Ristmäe, Inge Raondi, Indrek Kaeli, Maali Roomet, Elna Kaasik, Hideko Arai, Takako Nishikawa, Marina Laar
Kuraator: Raili Klesment
Näituse kujundus: Elna Kaasik
Näituse kuraator: Taimi Paves
Täname toetajaid ja koostööpartnereid: Jaapani-Eesti Sõprusühing, EU-Japan Fest Japan Committee, Eesti Kultuurkapital, Joon Stuudio OÜ
Näitus on avatud 22. oktoobrini.


description: Von Krahl saab 24. aastaseks ja avas oma uudisteportaali.

title: Krahl tegi uudisteportaali

maintext:
31.oktoobril täitub Von Krahlil see maagiline number, mis on internetiajastu semiootikas muutunud kõige olulisemate teabeportaalide vältimatuks tähiseks. Olgu selleks auto, elu, torumees või korter – koos numbriga kakskümmend neli on need sõnad hetkega olulisemad kui kunagi enne. Miks siis mitte ka Krahl24?
Igal aastal teeb Von Krahl sünnipäeva puhul linnarahvale suurema peo. Et tähistada korralikult magusat veebiportaalide numbrit 24, avas Von Krahl sel aastal ka eriti tõeliste uudiste lehe www.krahl24.ee. Sinna kogunevad nädala jooksul päevakajalised uudised Eesti elust, skandaalid ja juhtumid tuntud ja tundmatute staaridega, seninägematud avastused teadusmaailmas ja uskumatud sündmused krimikülgedel.
Sünnipäeva tähistamine ise algas juba neljapäeval, 27.oktoobril Vaiko Epliku soolokontserdiga Kinosalongis, millele järgnes Mati Undi lavastuse “Stiil” ettekandmine suurel ekraanil.
Reedel, 28.oktoobril toimub traditsiooniline sünnipäeva kontsertpidu KRAHL24, kus astuvad üles Mick Pedaja, Kali Briis, Ouu, Pedigree ja Dead Furies. Laupäeval, 29.oktoobril lõpetab sünnipäeva nädalavahetuse Von Krahli peoseeria AUX, kus seekord mängib plaate Gerd Janson Saksamaalt ja terve rida kohalikke dj-staare.
REEDE 28.10 KELL 22:00
Üleval saalis:
Mick Pedaja
Kali Briis
Ouu
All saalis:
Dead Furies
Pedigree
LAUPÄEV 29.10 KELL 23:00
AUX : GERD JANSON [RUNNING BACK/GER]
Üleval saalis:
GERD JANSON Running Back
MADIS NESTOR Biit Me Record Store
FIREJOSÉ AUX
All saalis:


description: Maailmas lööb laineid uus spordiala nimega Pound. Tegemist on kardiotreeninguga, kus  kasutatakse füüsilise vormi parandamiseks spetsiaalseid kergeid trummipulki Ripstix. Trummimängust on arendatud kogu keha kaasav erakordselt efektiivne treening.

title: Roki end trummipulkadega vormi

maintext:
Poundi väljamõtlejate sõnul saab iga inimene selles trennis osaks muusikas, millele aitavad kaasa ka elemendid joogast ja pilatesest.
Tunniga on võimalik trummitrennis põletada 900 kalorit. Lisaks tugevdab see rütmitaju, koordinatsiooni ja arendab reaktsioonikiirust, rääkimata füüsilise vormi parandamisest. Mitmed maailmas läbi viidud uuringud on tõestanud, et trummimäng aitab kaasa muuhulgas stressi maandamisele. Trummirütmid mõjuvad hästi ajutegevusele, tugevdavad immuunsüsteemi ja leevendavad kroonilisi valusid.
Vaata videot Poundi trennist siit:


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
President Ilvese portree riigipeade galeriisse maalis Kaido Ole
Toimetanud Urmas Lauri
Presidendi kantseleis avati täna kümneaastast ametiaega lõpetava president Toomas Hendrik Ilvese portree, mille autoriks on kunstnik Kaido Ole. See pannakse kantseleihoone 1. korruse riigipeade galeriisse, kus on nii Teise maailmasõja eelsete kui ka iseseisvuse taastamise järgsete Eesti riigipeade portreed.
Kunstnik Kaido Ole selgitab president Ilvese portree sündi nõnda: „Eelkõige on see portree minu kui kodaniku seisukohavõtt – jah, ma jäin tema kui presidendiga piisavalt rahule. Isegi veelgi enam, minu jaoks vastas ta senistest riigipeadest kõige enam ootustele. Kui ma poleks rahule jäänud, poleks ma seda pakkumist ka vastu võtnud.
Teine oluline moment oli meie arusaamade üllatavalt täpne kattumine, kuidas seda portreed võiks teha. Võimalikult vähe ametlikult, idealiseerimata, liigse tõsiduseta, et pildilt ei vaataks vastu mitte Juht ja Teenäitaja vaid keegi, kellega tahaks juttu ajada ja asju arutada, mitte ainult kuulata ja teadmiseks võtta. Portree, mis on pigem mänguline, natuke veider, mõneti konfliktne, naljakas, kuid samas ka tõsiseltvõetav, osalt selge, kuid veelgi rohkem küsimusi tekitav. Selle keskel aga eelkõige inimene, mitte president. Teisisõnu hea klapp modelliga, mis on sellise töö puhul vajalik eeldus.
Et sellisel töö käib ümber ka raam, aga mina oma maale pea kunagi ei raami, siis tundsin kohustust ka see viimane samm ise kujundada ja teha lasta, et see sobiks eelkõige pildiga, mitte ilmtingimata senise portreede riviga. Kindlasti ei tahtnud me kumbki, et see oleks selline kuldne ja stereotüüpsel moel tähtsust rõhutav, vaid midagi moodsamat ja minimalistlikku. Paraku kuldsed raamid ongi vaid pealtnäha kuldsed ja seest hoopis odavamad, millele vastukaaluks sai see raam üleni ja ainult rauast ja vorm nii napp kui võimalik.“
Fotod: Arno Mikkor (Vabariigi Presidendi Kantselei)


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

maintext:
Jim Ashilevi esitles Haapsalus oma uut raamatut
Riina Tobias
Jim Ashilevi. Foto: Arvo Tarmula
Jim Ashilevi sõnul pole tema viimane teos „Armastuskirju teatrile” sugugi pilgeni armastust täis, vaid on terav ja kibe raamat.
„Alustasin kirjutamist punktist, kus arvasin, et teen teatriga lõpparve,” rääkis näitleja, lavastaja ja kirjanik Jim Ashilevi oma värske raamatu esitlusel Haapsalu raamatukogus. „Ma ei näinud enam, kuhu edasi.”
„Leidsin end oma lemmikteatrist, et veenduda, et see kõik on mõttetu,” kirjeldas ta kibedat hetke.
Lemmikteater on Tallinnas sündinud ja koolis käinud ning praegu Haapsalus elaval Ashilevil kogu aeg olnud Von Krahli teater. Tegemist polnud tema arvates siiski millegi erakordsega – ükskõik, millega inimene tegeleb, tekib punkt, kus küsitakse, mis on selle mõte. „On aga äärmiselt valus, kui pead küsimuse alla panema oma kutsumuse. See teeb raamatu põnevaks – seal on sees intriig, väga siiras otsing,” rääkis Ashilevi.
Kirjade kirjutamises leidis näitleja katalüsaatori, kuidas otsida lahendust ja mõtestada oma kohta siin maailmas. Siis kutsus lavastaja Andres Noormets ta Vanemuisesse mängima nimiosa Shakespeare'i „Othellos”. „Olin lõpetanud teatriga ja tuli elu rolli pakkumine… Vastuoluline hetk, aga ütlesin kõhklematult jah,” rääkis Ashilevi.
Raamat jälgibki „Othello” prooviperioodil päev-päevalt näitleja sisemisi arenguid ja taandarenguid. Ashilevi ütles, et talle meeldib kirjutada just asjadest, millest ei oska kirjutada, võtta ülesandeid, mille lahendust ei tea.
„Armastuskirjad” kirjutas ta tempos, millega polnud harjunud. „Võtsin eesmärgi kirjutada iga päev, ükskõik, kui väsinud ma pole – et istun maha ja kirjutan ka läbi suure vaeva.”
Ashilevi arvas, et raamatust saavad üht-teist teada ka inimesed, kes ei hooli teatrist, sest oma koha otsimisega on kõik tuttavad. „Üldinimlik otsing teatrimarinaadis,” sedastas ta. Ashilevi ei välistanud, et läbielatu võib korduda: „Elu muutub, igaüks peab oma tegevusi teatud aja pärast ümber mõtestama, kogu aeg peab värskendust ja uut põhjendust otsima.”
Ehkki teatriinimeste töö ongi jutustada lugusid, kirjutavad näitlejad ja lavastajad üldiselt vähe. „Ju siis ei ole vajadust,” arvas Ashilevi. „Teater on kaduv kunst, võib-olla paljud teatritegijad ei hooli, mis neist järele jääb. Näitlejad on harjunud, et kolme tunni pärast on võib-olla parimast etendusest osa saanud ainult pealtvaatajad.”
Jim Ashilevi
Sündinud 29. augustil 1984 Tallinnas
Lõpetanud Tallinna inglise kolledži, audiovisuaalse meedia eriala Tallinna ülikoolis ja lavastaja eriala Viljandi kultuuriakadeemias. Kirjutanud näidendeid ning avaldanud lühiproosat ja luulet ajakirjades Vikerkaar, Värske Rõhk, Vihik ja ZA/UM.
Juhtis 2010–2014 telesaadet „OP!”.
Töötab 2013. aastast Von Krahli teatris.
Elab 2015. a septembrist Haapsalus.
Teosed
* Näidend „Portselansuits” (2007)
* Näidend „Nagu poisid vihma käes" (2007) – kultuurkapitali näitekirjanduse aastapreemia ja 2. koht näitemänguagentuuri näidendivõistlusel
* Romaan „Ma olen elus olemise tunne” (2011)
* Romaan „Kehade mets” (2015) – 3. koht kirjanike liidu romaanivõistlusel
* „Armastuskirju teatrile” (2016)
Allikas: Lääne Elu


maintext:
Kinnistusosakond palub kinnistute pärijatel end omanikuks vormistada
Toimetanud Urmas Lauri
Tartu maakohtu alla kuuluv kinnistusosakond palub selle aasta 1. novembriks kinnistusraamatus end omanikuks vormistada kinnistute pärijatel, kes ei ole seda veel teinud.
Maksu- ja tolliameti andmetel on ligi 16 000 kinnistut, mille senine omanik on surnud ja uus omaja ei ole kande parandamiseks avaldust esitanud ja nii jääb riigil saamata olulises osas maamaksu.
Novembri algusest hakkab kinnistusosakond taoliste pärijatega ühendust võtma. „Kinnistusraamatus olevad andmed peavad peegeldama tegelikkust. Seetõttu palume uutel omanikel vajalik kandeavaldus esitada võimalikult kiiresti, kinnistuportaali kaudu saab seda ka riigilõivuvabalt teha,“ selgitas kinnistus- ja registriosakonna kohtudirektor Virve Altuhova.
Kande tegemiseks kinnistusraamatusse tuleb esitada kinnistuportaali või notari kaudu avaldus ja lisada omandiõiguse aluseks olevad dokumendid. Avalduse esitamine kinnistuportaali kaudu ja kande parandamine on riigilõivuvaba. Avalduse vormistamisel notari abiga tuleb teenuse eest tasuda vastavalt notari tasu seadusele. Kui eelnevalt ei ole läbi pärimismenetlust läbi viidud, tuleb pöörduda notari poole, kes teostab pärimismenetluse ja väljastab pärimistunnistuse.
Kehtiva seaduse järgi on pärimisest võimalik loobuda kolme kuu jooksul pärandaja surmast. Kui pärandist loobumine või vastuvõtmine on vormistamata või pärimisega seoses tekivad täiendavad küsimused, tuleks pöörduda notari poole, kelle kontaktid leiab Notarite Koja võrgukodust.
Juhul, kui omanik kinnistusraamatu kande parandamist taotlenud ei ole, on võimalik kohustuse täitmiseks määrata korduvalt kuni 3200-eurost rahatrahvi.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
O.T.T-i taluturg aeti teenindusmaja eest ära (3)
Lemmi Kann
Läänemaa O.T.T-i taluturg teenindusmaja ees. Foto Arvo Tarmula
Sel neljapäeval olid Läänemaa talunikud viimast korda Haapsalu teenindusmaja parklas oma toodangut müümas, sest maja uue omaniku sõnul tegutses turg seal omavoliliselt. „Teenindusmaja ees meie turgu enam ei toimu,” nentis Läänemaa O.T.T-i üks vedajaid Karin Tiit.
Karin Tiit Tammejuure mahetalust selgitas, et kui teenindusmaja omanik kevadel vahetus, võeti omanikuga kohe ühendust.
„Sai talle e-kiri saadetud, et kooskõlastada kord nädalas ühe tunni jooksul toimuvat kaubakohtumist. Aga ei vastatud sellele meilile, seega oldi nõus taluturu jätkamisega endises asukohas. Omanikuga me ise otse suhelnud ei ole, sest ta ei vastanud äriregistris olevale telefoninumbrile,” selgitas Tiit.
„Ei ole mina mingit e-kirja saanud!” teatas teenindusmaja omanikfirma OÜ Kroonikeskus juhatuse liige Elmo Ehrlich. „Mitte keegi pole meiega ühendust võtnud ega küsinud luba selle platsi kasutamiseks,” väitis ta ja kinnitas, et oma mobiili võtab ta alati vastu. „See on siiani lihtsalt omavolitsemine olnud. Nii ei saa, et lihtsalt tullakse ja peetakse turgu, asjades tuleb ikka kokku leppida.”
Vastuseks küsimusele, miks turulistega alles praegu suhtlema hakati, vastas Ehrlich, et tal polnud parklas tegutsevast taluturust seni aimugi. „Ma ostsin maja ära ega teadnud üldse, et seal mingi turg käib. Rentnikud hakkasid mulle kaebama, et kaubaautod ei saa ligi,” seletas Ehrlich. Üks rentnik oli tema enda teisele ettevõttele kuuluv Superalko.
Turg jäi poele ette
„Superalko juhataja ütles meile, et me võtame tema klientide parkimiskohad ära,” ütles Tiit.
Tiidu sõnul esitas Superalko juhataja Kadri Zimmer säärase pretensiooni eelmisel nädalal. Pärast seda on talunikud püüdnud poega kokkuleppele jõuda.
„Eile (neljapäeval – toim.) küsis ta sada eurot ühe korra ehk tunniajase kaubakohtumise eest,” ütles Tiit, kelle sõnul võib öelda, et nii suure summa küsimise eesmärk saab olla vaid soov, et turulised ära läheks.
„Tavaliselt tuleb oma kaubaga viis kuni kümme talunikku ja mõni müüb ühel korral ehk 15 euro eest kaupa,” selgitas Tiit – O.T.T-i müügiõhtul ei liigu nii suured summad, mis sellise kohatasu välja kannataks.
„Pakkusime, et maksame kaks eurot tootja pealt. See oleks olnud tootjatele vastuvõetav, sest me oleme seal ju ainult tund aega – peamiselt toimub ju ainult ette tellitud kauba üleandmine. Aga sellega ei oldud nõus.”
Zimmer ütles Lääne Elule, et ta kommentaare anda ei saa, seda teeb omanik. Ehrlich põhjendas raha küsimist sellega, et mingi raha tuleb ju platsi kasutamise eest maksta ja pakkumine sada eurot küsida tuli tõesti temalt.
Turg kolib
Läänemaa O.T.T. tegutseb aga juba sel hooajal edasi. Tiidu sõnul on uus Läänemaa väiketalunike kaubakohtumise paik Posti 40 parklas, kus on suviti olnud kiirtoidulavka. Turg on endiselt neljapäeviti, juulist detsembrini ajavahemikus kell 16.30-17.30. Kinnistu omanikule annavad tootjad vastutasuks talukaupa. „Nii on kokku lepitud!” teatas Tiit rõõmsalt.
Kommentaar:
Elmo Ehrlich, OÜ Kroonikeskuse juhatuse liige
Teenindusmaja kinnistu omanikena oleme reaalselt vastutavad kõige eest, mis kinnistul toimub, ja peame tagama, et kõik toimiks seaduslikel alustel. Turupidamisega kaasnevad mitmesugused nõuded alates tuleohutuse tagamisest ja lõpetades toidukäitlusnõuete järgimisega. Praegu parkla territooriumil tegutsenud taluturg on seadustamata ja pigem isetekkeline ning kinnistu omanikuna ei saa me võtta vastutust kõigi nende nõuete täitmise eest, mis turupidamisega kaasnevad. Näiteks on potentsiaalselt ohtlik situatsioon juba see, et ostjad peavad liikuma parklas sõitvate autode vahel, sealhulgas kauplejate endi ringijooksvad lapsed. Muuhulgas peame tagama teenindusmaja klientidele autode parkimise võimaluse ja ligipääsu kaubaautodele, mis seni on turupäevadel olnud häiritud.
Kinnistu omanikuna oleme väga huvitatud, et turg sel kohal oleks ja areneks, ning oleksime huvitatud sinna lisainvesteerimisest. Eeltingimus on aga, et kõikide keskuse äride ja klientide turvalisus ja heaolu oleks igakülgselt tagatud ning turupidamine toimiks organiseeritult ja nõuetele vastavalt.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Täna kuulutatakse välja Läänemaa aasta õpetaja
Kaire Reiljan
Läänemaa ühisgümnaasiumi muusikal Valeühendus nimetati tänavu haridusasutuse aasta teoks. Foto arhiiv
Täna pärastlõunal austatakse Pürksis Läänemaa tublimaid õpetajaid ja hariduse toetajaid.
Lisaks iga valdkonna parimale õpetajale kuulutatakse välja ka aasta õpetaja ja aastate õpetaja tiitli saajad.
Tiitlisaajate kõrval on pidulikule vastuvõtule on kutsutud iga valdkonna nominendid ja ka Läänemaal sel õppeaastal tööd alustanud noored õpetajad.
Aastate õpetaja
Elle Oruste Haapsalu põhikool
Mai Jõevee Kullamaa keskkool
Aasta lasteaiaõpetaja
Merylin Soots Haapsalu lasteaed Tõruke
Varje Kuura Haapsalu lasteaed Tareke
Aivi Paju Taebla lasteaed
Gerda Toming Lihula lasteaed
Eve Mölder Kõmsi lasteaed-algkool
Aasta klassiõpetaja
Tiina Markus Virtsu Kool
Karin Truu Haapsalu linna algkool
Lehte Jõe Palivere põhikool
Karin Kaljuvere Haapsalu põhikool
Tiia Lehiste Lihula gümnaasium
Inge Matteus Kullamaa keskkool
Marika Peksar Kõmsi lasteaed-algkool
Aasta põhikooli aineõpetaja
Aive Nõupuu Oru Kool
Laine Küttim Haapsalu linna algkool
Kristel Tereping Palivere põhikool
Jaana Makarov Haapsalu põhikool
Ülle Lumeste Haapsalu põhikool
Meelis Põhako Virtsu kool
Aasta klassijuhataja
Ene Jundas Ridala Põhikool
Tiiu Soostar Läänemaa ühisgümnaasium
Evelin Palmiste Haapsalu põhikool
Annika Rouhiainen Läänemaa ühisgümnaasium
Tiia Lehepuu Haapsalu linna algkool
Aasta gümnaasiumiõpetaja
Monika Undo Läänemaa Ühisgümnaasium
Devin Patric Black Noarootsi gümnaasium
Rasmus Lippur Lihula gümnasium
Aasta õppeasutuse juht
Milve Viigand Ridala Põhikool
Leidi Schmidt Läänemaa ühisgümnaasium
Airi Aavik Virtsu kool
Aasta suunaja
Dea Oidekivi Virtsu kool
Katrin Tiido Haapsalu põhikool
Tiina Muld Tiina on logopeed Haapsalu lasteaias Tõruke ja logopeed Oru koolis
Haridusasutuse aasta tegu
Läänemaa Ühisgümnaasiumi muusikal "Valeühendus" Läänemaa ühisgümnaasium
Ridala Põhikooli hariduskonverents „Elu täis kooli, kool täis elu“ Ridala Põhikool
Ülekooliline sündmus "Me armastame Eestit" Riina Gilden Kullamaa keskkooli huvijuht
Haapsalu Linna Algkooli heategevuskontsert Haapsalu linna algkooli koolipere koos lapsevanematega
Aasta hariduse sõber
MTÜ Hanila Valla Toetusgrupp
Läänemaa Arenduskeskus
Aasta Huvikooli õpetaja
Mati Põdra Lihula Muusika- ja Kunstikooli vaskpuhkpillide ja löökpillide õpetaja
Aile Seppi Haapsalu spordikooli laskmistreener
Bogdana Smagol Haapsalu muusikakooli klaveriõpetaja/kontsertmeister
Noored õpetajad
Annika Tiko Noarootsi Kool
Maarja Sinisalu HLA
Silvia Ladva Uuemõisa LA-Ak
Tiina Laurand Oru Kool
Mari Vahter Oru Kool
Triin Rosin HPK


maintext:
Ratas: Keskerakonna juhtimine peab muutuma laiapõhjalisemaks
Jüri Ratas.
Keskerakonna esimeheks pürgiv Jüri Ratas ütles ERRile antud intervjuus, et Keskerakonna toetus on viimaste arvamusuuringute järgi kõige kõrgem nii Eesti Vabariigi kodanike seas kui ka ühiskonnas laiemalt.
"Meid toetas kohalikel valimistel ligi kolmandik Eesti elanikkonnast. Peame muutma erakonna juhtimise laiapõhjalisemaks ja selgemaks ning erakonna rahaasjad korda tegema," ütles Ratas intervjuus.
Samuti peab Ratas vajalikuks vajalikuks Keskerakonna piirkondlike üksuste ning kogude senisest aktiivsemat toetamist. "Eesti riigi teenimine ja ehitamine on meeskonnamäng, kus vajame iga erakonnaliikme panust. Kindlasti on pärast kongressi Keskerakonda oodatud kõik uued liitujad ja toetajad," lisas ta.
Täna õhtul koguneb Keskerakonna Läänemaa piirkonna juhatus, et otsustada, keda nad toetavad erakonna esimehe kohale. Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ütles hiljuti Lääne Elule antud intervjuus, et Läänemaa keskerakondlased eelistavad erakonna esimehena Jüri Ratast Edgar Savisaarele.
Keskerakond asub uut juhti valima 5. novembril.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Lihulast võib saada riigigümnaasiumi filiaal
Kaie Ilves
Lihula gümnaasiumi direktori Janar Sõbra sõnul on gümnaasium tõusuteel. Arhiiv
Lihula, Koonga, Hanila ja Varbla valla ühinemislepingus on kirjas, et Lihula gümnaasium säilib ning otsitakse võimalust, et see tegutseks edaspidi riigigümnaasiumi või selle filiaalina.
Lihula gümnaasium oleks moodustuva Lääneranna valla ainus gümnaasium. Hanila, Koonga ja Varbla vallas on alg- ja põhikoolid. Lähemad gümnaasiumid jäävad Lihulast 50 kilomeetri kaugusele Haapsalusse ja Pärnusse.
Pärnu maavanem Kalev Kaljuste ütles, et Lihula gümnaasiumist Pärnu Koidula gümnaasiumi filiaalina on juttu olnud. Kaljuste sõnul pole riik tõenäoliselt huvitatud eraldi riigigümnaasiumist Lihulas, kuid õppekohana võiks see kõne alla tulla. Üks võimalus olekski Lihula Pärnu Koidula gümnaasiumi filiaalina. Teine võimalus Kaljuste sõnul võiks olla maagümnaasium õppekohtadega Lihulas, Vändras ja Kilingi-Nõmmel.
„Kolme peale kokku teeks see paarsada õpilast ja selles suurusjärgus maagümnaasiumist võiks riik juba huvitatud olla,” ütles Kaljuste. Pärnu maavanemana on Kaljuste huvitatud, et Lihula, Vändra ja Kilingi-Nõmme gümnaasiumid säiliksid.
Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos ütles, et Lihula soovib oma kooli igal juhul säilitada gümnaasiumina.
„Gümnaasium on meile ülioluline ja ta on tõusuteel,” märkis Ojala-Toos.
Lihula gümnaasiumi 10. klassis õpib 22 õpilast. 1. septembril alustas Lihula gümnaasiumi 10.-12. klassis kokku 68 õpilast. Lihula gümnaasiumi direktori Janar Sõbra sõnul on seda kaks korda rohkem kui mullu.
„Tundub, et mõõn on möödas. Et ta nüüd niimoodi jääks ka,” ütles Sõber.
Sõber ütles, et 15 õpilast 10. klassis on oma 9. klassi lõpetanud, ülejäänud on Varblast, Tallinnast, Vigalast jm.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Valitsusse jõudis korduvate roolijoodikute rangemalt karistamise eelnõu
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Justiitsministeerium saadab täna valitsusse eelnõu, millega karmistatakse karistusi korduva joobes juhtimise eest. Samuti on plaanis kasutada mitmeid muid mõjutusvahendeid joobes juhtimise vähendamiseks.
Justiitsminister Urmas Reinsalu sõnul on riigi kohustus tagada oma kodanike turvalisus, sealhulgas liikluses. „Joobes sõidukijuhid ohustavad seda turvatunnet, kuna nende põhjustatud õnnetused on tihti väga raskete tagajärgedega. On teatud hulk inimesi, kes ei hooli korduvatest karistustest ja jätkavad purjus peaga sõitmist sellele vaatamata,“ rääkis ta.
„Riik peab probleemiga süvitsi tegelema ja justiitsministeerium on välja töötanud muudatused korduvate rikkujate korralekutsumiseks. Näiteks, kui juht tekitab inimesele ettevaatamatusest raske tervisekahjustuse või surma seoses sellega, et ta istus rooli kriminaalses joobes, on talle tulevikus võimalik mõista karmim karistus. Samuti on karmim karistus ette nähtud korduva kriminaalses joobes sõidukijuhtimise eest ning sellise korduva rikkumise eest oleks edaspidi kohustuslik ka osaline reaalne vangistus. Kolmandaks näeks seadus tulevikus ette kohustusliku juhtimisõiguse äravõtmise korduvalt kriminaalses joobes sõidukijuhtimise korral,“ selgitas justiitsminister.
Karistuste karmistamise kõrval tehakse ettevalmistusi ka selleks, et igale joobes juhile leida just selline mõjutusvahendite komplekt, mis aitaks uusi rikkumisi ennetada. See tähendab, et oluline on selliseid inimesi toetada ka selles osas, mis puudutab alkoholiga piiri pidamist ja sõltuvusest vabanemist, milleks plaanitakse tihedamat koostööd tervishoiusüsteemi asutustega ning tahetakse muuta praktikat ka vangistuse ja kriminaalhoolduse täideviimisel.
„Mõistlik on ka see, et esmakordsetele rikkujatele luuakse võimalus väärtegudele põhi- või lisakaristusena kohaldatud juhtimisõiguse äravõtmisest tingimisi vabanemiseks ja juhtimisõiguse teatud tingimustel säilitamiseks, et motiveerida neid tulevikus enam purjus peaga rooli mitte istuma. Seda juhul, kui süüdlane on nõus läbima vastava sotsiaalprogrammi või minema ravile,“ tõi Reinsalu välja.
Edaspidi nähakse ette kriminaalvastutus selle eest, kui sõidukijuht tarbib liiklusõnnetuse järgselt alkoholi, narkootilist või psühhotroopset ainet või põgeneb sündmuskohalt. Seda paragrahvi kohaldatakse vaid siis, kui tegemist oli raskete tagajärgedega liiklusõnnetusega – s.t keegi sai raskelt viga või hukkus. „Muudatuse eesmärk on vältida neid olukordi, mil isik joobe tuvastamise ja karmi karistuse hirmus sündmuskohalt põgeneb, jättes kannatanu abita,“ selgitas minister.
Samuti kehtestatakse kaassõitja väärtushinnanguid oluliselt muutev lähenemine joobeseisundis juhiga sõitmisest hoidumiseks. Tegemist ei ole keelu- või käsuga ja selle eesmärk ei ole karistamine, vaid liikluskasvatuse olulise parandamise vajaduse teadvustamine.
Joobes juhi osalusel toimunud õnnetustes hukkus 2015. aastal 14 inimest ehk viiendik kõigist hukkunutest. Samas võib üks joobes juhi põhjustatud liiklusõnnetus põhjustada korraga nelja inimese hukkumise, nagu juhtus 2013. aastal Haapsalu lähedal või 2015. aasta augustis Tartumaal.
Eestis tabatakse aastas ligi kolm tuhat kriminaalses joobes sõidukijuhti ja lisaks samapalju juhte, kelle joove jääb alla kuriteo piiri (1,5 promilli). Tõsiasi on see, et politsei teostatava järelevalve käigus suudetakse siiski tabada vaid väike osa rikkujatest. Arvestuslikult on Eestimaa teedel igapäevaselt üks kuni neli tuhat alkoholi tarvitanud või narkojoobes sõidukijuhti, kellest päevas keskmiselt 10–30 juhti ehk hinnanguliselt üks kuni kaks protsenti rikkujatest kõrvaldatakse liiklusest.


maintext:
Etnokulpide jagamisel oli edukaim ansambel Naised Köögis
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Pärimusmuusika auhindu Etnokulp jagati parimatele etnomuusikutele tänavu juba kaheksandat korda. Enim kulpe võitis talvel Haapsaluski esinenud ansambel Naised Köögis, kellele omistati seitsmest rahvahääletusel selgunud kulbist kaks.
Rahva otsusel said Naised Köögist nii aasta parima loo kui ka parima uusfolkaristi kulbi. Parima artisti kulbi vääriliseks hääletas rahvas ansambli Trad.Attack! ning parimaks muusikuks tituleeriti Eeva Talsi.
Erakordselt tasavägiseks kujunenud parima heliplaadi heitluses kujunes võitjaks Maarja Nuut plaadiga „Une meeles“ ning parimaks uueks tulijaks hääletati koosseis Voorand-Koikson-Sooäär-Daniel. Parimaks pärimusmuusika DJ-ks pidas rahvas teist aastat järjest Harl:Etno’t.
Eesti pärimusmuusika keskuse erikulbi andis keskuse juhataja Tarmo Noormaa Viljandi kultuuriakadeemia juhile Anzori Barkalajale eriliste teenete eest Eesti pärimusmuusika edendamisel viimase 15 aasta jooksul. Raadio 2 pidas oma erikulbi vääriliseks Pastacat.
Üheksa päeva väldanud rahvahääletusel osales rekordarv hääletajaid, kui oma hääle andis enam kui 2500 pärimusmuusikafänni, kes said valida soovitatud kandidaatide seast või pakkuda välja oma lemmiku.
Etnokulp 2016 tulemused
Aasta parim lugu: Naised Köögis „Naised, naised“
Aasta parim heliplaat: Maarja Nuut „Une meeles“
Aasta parim artist: Trad.Attack!
Aasta parim muusik: Eeva Talsi
Aasta uusfolk artist: Naised Köögis
Aasta uuustulnuk pärimusmuusikamaastikul: Voorand-Koikson-Sooäär-Daniel
Aasta DJ: Harl:Etno
Eesti pärimusmuusika keskuse erikulp: Anzori Barkalaja
Raadio 2 erikulp: Pastacas
Täpsemad hääletustulemused leiab siit.
Fotod: Silver Tõnisson


maintext:
Metsküla lapsed tulid õpioskuste olümpiaadil kolmandaks (2)
Kaire Reiljan
Üleriigilisel õpioskuste olümpiaadil kolmandaks tulnud Metsküla algkooli võistkond. Foto: Metsküla algkooli Facebooki leht
Nädalavahetusel Võrus peetud üleriigilisel 6. klasside õpioskuste olümpiaadil saavutas Metsküla algkooli viieliikmeline võistkond kolmanda kohaa.
15 võiskonna seast pidid Metsküla lapsed alla vanduma vaid Tallinna reaalkooli ja Pärnu Sütevaka humanitaargümnaasiumi võistkonnale.
Võistluse peakorraldaja Helin Puksand Tallinna ülikoolist ütles, et võistluse tase oli tugev ja tulemuste vahed väikesed. „Metsküla kooli tulemust hindan kõrgelt, sest teised osalenud koolid olid kõik suured ja pikkade traditsioonidega,” rääkis Puksand. Ta lisas, et Metskülas oli võistkonnas ka viienda klassi õpilasi, sest 6. klassis pole seal nii palju lapsigi, et võistkonna kokku saaks.
Koolide võistkondadel tuli lahendada 20 ülesannet, kasutades selleks teatmeteoseid, arvutit ja ka muid allikaid. Et õiget infot leida, pidi lapsed oskama valida ülesande lahendamiseks sobiva raamatu ning tundma ka selle ülesehitust ja oskama seda käsitseda.
Teoreetiliste ülesannete kõrval oli ka praktilisi, näiteks tuli valmistada vastava soolsusega soolvesi.
Mitmeaastase kogemuse põhjal teadis Puksand öelda, et raamatutest info hankimisega lastel üldjuhul probleeme pole. Pigem on võistkondade puhul probleemiks see, et ei osata meeskonnana töötada ega loeta ülesannet korralikult läbi.
Metsküla kooli võistkonda kuulusid olid Silver Nikkel, Samuel Kastepõld, Joosep Michels, Hugo Noormets ja Eva-Maria Kastepõld. Neid juhendasid õpetajad Pille Kaisel ja Astrid Nikkel. Samas koosseisus võitis Metsküla kooli võistkond kevadel ka Läänemaa õpioskuste olümpiaadi.


authors:
Lääne Elu
Hannes Hanso

maintext:
Hannes Hanso: Eesti kaitsmine on terve ühiskonna, mitte ainult meeste asi
Hannes Hanso
Meie riigikaitse pole seisev post, vaid valdkond, millega tuleb kogu aeg edasi tegeleda. Selleks peame kaasama mitte ainult üht poolt elanikkonnast, vaid nägema ühiskonda kui tervikut. Usun, et noor naine, kes kaitseväe vormis laskeharjutusi teeb või koos meestega metsarännakul kilomeetreid mõõdab, ei tekita avalikkuses enam üllatust või suuremat elevust. Juba neljandat aastat saavad 18-27-aastased Eesti kodakondsusega noored naised läbida ajateenistuse omal soovil. Sellest võimalusest on ka kinni haaratud: aastatel 2013 – 2015 tegi meestega võrdsetel alustel teenistuse läbi 39 neiut (naistele kehtivad vaid üldfüüsilises testis erinevad normid) ning tänavu on astunud vabatahtlikult kaitsejõudude ridadesse 33 naist. Siiski arvan, et need arvud peavad tulevikus oluliselt kasvama.
Naisi, nagu ka noori mehi kannustab kaitseväkke tulema soov ning vajadus anda oma panus Eesti riigi kaitsmisse ja turvalisusse. Samuti on oluline aga ka tahe ennast proovile panna ja omandada uusi oskusi ning kogemusi. Avalikkuse hoiakud on suuremat kaasamist toetavad. Sel kevadel viis Turu-Uuringute AS Kaitseministeeriumi tellimusel läbi uuringu, millest koorus välja, et tervelt 68 protsenti eestlastest suhtub naiste kaitseväes teenimisse pooldavalt. Samas moodustavad naised meil ajateenijatest alla ühe protsendi ja mitmed tütarlapsed, kes algselt on soovinud kaitseväkke tulla, pole sinna jõudnud või on esimestel kuudel teenistuse pooleli jätnud. On rida mõttelisi ning tegelikke takistusi, miks sisuliselt pool ühiskonna potentsiaalist on jäänud täna kaitseväes kasutamata.
Alustan naiste endi seas läbi viidud küsitlusest. Sellest selgus, et päris tihti on plaanile saada sõjaväeline karastus või teha kaitsejõududes karjääri, tõmmanud kriipsu peale sugulaste, sõprade või siis poiss-sõbra vastuseis. Ehk kipub olema nii, et kui muidu ei nähta aega teenivates naistes probleemi, siis suhtumine muutub tõrjuvamaks, kui see puudutab otseselt kas oma perekonna liiget või tuttavat. Mööda ei saa vaadata ka sellest, et arvestatav osa Eesti elanikest leiab jätkuvalt, et militaarvaldkond on puhtalt meeste rida, millest naised tuleb eemal hoida. Mõneti leiab taolisi hoiakuid ka kaitseväes endas, ka ohvitseride hulgas. Naiste motivatsiooni uurinud kaitseliitlasest teadlane Silvia Kiili on toonud välja, et kaitsejõududega liitumine nõuab naistelt topeltjulgust, kuna neil tuleb end tõestada ennekõike meestele. Ja kui peaks veel puuduma lähedaste moraalne toetus, on sellist elupööret veelgi raskem ette võtta. Vahel pärsib naiste huvi ka kartus olmetingimuste pärast ja asjaolu, et neile ei anta sobivat vormi ega muud varustust. Kõik need on teemad, millega peame olukorra parandamiseks süsteemselt tegelema.
Minu ühene seisukoht on, et sõjalisse riigikaitsesse kaasatud naised on igati normaalne ja loomulik nähtus ja et naistel peavad olema meestega võrdsed võimalused kaitsta oma maad ja kodu, samuti teha kaitseväes karjääri. Vastasel korral jäävad üksjagu õõnsaks ka jutud kõigi kodanike võrdsetest õigustusest ja kohustusetest ning soolisest võrdõiguslikkusest. Ei ole mingit põhjust vaadata ajateenijaid ja tegevväelasi kui mehi ja naisi – neid tuleb vaadata kui motiveeritud, hea väljaõppe ja korraliku varustusega sõdureid. Pole kahtlustki, et Eestis on patriootliku meelelaadiga noori naisi, kes on mõelnud kaitseväes teenimisele ning sealsetele karjäärivõimalustele ja ohvitseri elukutsele. Ajateenistuse oleks neile ühtlasi värav tegevteenistusse ja eeldus sõjaväelise hariduse omandamiseks. Norra, Rootsi, Soome, USA ja Suurbritannia, aga ka Eesti kaitseväe kogemus näitab, et naised suudavad meestega võrdväärselt teenistuse raskust kanda, seda ka välismissioonidel. USAs on eesti soost naine Tiiu Kera jõudnud ka kindralmajori auastmeni – pole ühtegi sisulist põhjust, miks ei võiks ka Eestis tulevikus nii juhtuda.
Selleks, et rohkem naisi leiaks relvajõududesse tee, tuleb iganenud mõttemallidest lõplikult lahti saada. Samuti peab paranema kaitseväe valmisolek naisi teenistusse värvata ja väljaõpet läbi viia ning ka instruktorite tase. Allkirjastasin oktoobri keskel määruse, mis avab naistele edaspidi kõigi väeosade uksed. Seni võtsid naisajateenijaid vastu vaid Tapa ja Võru väeosad, nüüd avanevad naistele uksed ka Viru ja Kalevi jalaväepataljonidesse, mereväkke, vahipataljoni ning logistikapataljoni. Tervitan igati ka laiemat debatti naiste kohustusliku ajateenistuse üle (nii nagu see on Norras ja peatselt on ka Rootsis), kuigi isiklikult kaldun arvama, et Eesti ühiskond ei ole hetkel sellise sammu astumiseks veel päris küps.
Kui latti kõrgele ei sea, siis pole ka võimalik kõrgemale hüppama hakata. Seetõttu oleme seadnud eesmärgiks, et juba aastal 2018. läbib kaitseväeteenistuse üle saja naise. Järgnevatel aastatel peab nende osakaal meie riigikaitses veelgi tõusma. Naiste laialdasem kaasamine teenib eeskätt seda, et meie kaitseväkke tuleksid teenima parimad sõdurid – Eesti julgeoleku tagamisel on esmatähtsad on inimeste võimed, teadmised, oskused ja tahe, mitte nende sugu. Jõudkem koos 21. sajandisse ka kaitsevaldkonnas.
Hannes Hanso
kaitseminister, SDE


maintext:
Arto Aas: pärast haldusreformi tuleks omavalitsuste juurde teha eakate nõukojad
Arto Aas. Foto: Arvo Tarmula
Riigihalduse minister Arto Aas kohtus täna Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu juhi Andres Ergmaga, et arutada haldusreformiga seotud küsimusi.
Minister ütles kohtumisel, et haldusreformi järgselt tuleks suuremat tähelepanu pöörata eakate kaasamisele ning koostööle kohaliku volikoguga. Minister toetas kohtumisel Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu algatust moodustada kohalike omavalitsuste juurde eakate nõukojad.
„Eakate panus on kohaliku elu edendamisse on väga oluline. Toetan igati vanema generatsiooni teadmiste ja kogemuste kaasamist omavalitsuste juhtimisse,“ ütles riigihalduse minister Arto Aas. „Samuti aitavad eakate nõukojad kaasa olulise info jõudmisel vanemate inimesteni,“ lisas minister.
Soomes on eakate nõukodasid moodustatud juba alates 1996. aastast. Nõukojad keskenduvad eakate heaolu tagamisele ning nende huvide esindamisele kõigi omavalitsuse otsuste juures alates kultuurist lõpetades planeerimisega. Positiivseid näiteid leidub Eestis ka täna, näiteks Viljandi linnas tegutseb juba kolmandat aastat volikogu juures Seenioride Nõukoda.
Aas ütles, et kohalike omavalitsuste ühinemised on tõestanud, et eakatele pakutavad teenused paranevad, seda eriti väiksemate valdade ühinemisel. Näiteks Viljandi vallas on pärast ühinemist kaasaegne toetatud elamise ja sotsiaalkorterite teenus, mis on tagatud kogu valla territooriumi elanikele. Ühinenud valdades on tekkinud võimalused palgata sotsiaaltööle vastava valdkonna spetsialistid. Endises Oru vallas, kus nagu paljudes väikevaldades puudus seni koduhooldustöötaja, on täna see teenus tagatud. Samuti ühtlustatakse ühinenud omavalitsustes sotsiaaltoetused tavaliselt kõrgema määra järgi.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Leedo tõttas TS Laevadele appi, Kõrgelaid alustab Hiiumaa liinil täna õhtul (1)
Refereerinud Kristjan Kosk
Parvlaev Kõrgelaid väljub kõigi eelduste kohaselt Rohuküla sadamast täna õhtul. Foto: Urmas Lauri
Delfi kirjutab, et täna keskpäeval tuli teade, et TS Laevad saavutas kokkuleppe Saaremaa laevakompaniiga parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks.
„Meeskond on alustanud ettevalmistusi, et parvlaev Kõrgelaid saaks alustada liiniliikluse teenidamist. Laev väljub Rohukülast õhtupoolikul,” ütles Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht Sirle Arro.
Arro sõnul ei ole laeva meeskondade vahetamine nii lihtne, kui see võiks tunduda. „Iga laev on pisut spetsiifiline ning meeskondadel on läbitud laevapõhised koolitused ja turvalisuse tagamise õppused.”


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Marina Kaljurand läheb välisministeeriumi nõunikuks
Tarmo Õuemaa
Marina Kaljurand. Foto Facebook
Presidendikampaania tõttu välisministri kohast loobunud Marina Kaljurand asub esmaspäevast taas tööle välisministeeriumis, kus temast saab küberjulgeoleku nõunik.
„Alates 24.10. alustan osalise koormusega välisministeeriumis nõunikuna küberjulgeoleku küsimustes. See tähendab, et jätkan Eesti esindajana ÜRO küberekspertide töögrupis. Olen osalenud selles töögrupis alates 2014 sõltumata ametikohtadest,” teatas Marina Kaljurand eile õhtul oma Facebooki-leheküljel.
„Viimastel nädalatel sain mitmeid pakkumisi Eestis ja välismaalt erinevate projektide juhtimiseks aga ka loenguteks rahvusvahelistest suhetest ja diplomaatiast. Suhtlemine tudengitega ja loengute pidamine on mulle alati meeldinud.
Alustan novembris esimese nädalase kursusega Kiievi riigijuhtimise ja poliitika koolis (CAPS – Civil and Political School). Ja loomulikult jätkan kohtumiste ja loengutega Eestis. Mul on väga hea meel, et noored soovivad kohtuda ja arutada nii välispoliiitkat kui ka laiemalt ühiskonnas toimuvat,” kirjutas ta.
Kaljurand lubas jätkata heategevusprojektidega, näiteks Päikeselaagriga – suvelaagri korraldamisega vähekindlustatud perede lastele.
„Kindlasti tahan edasi tegeleda teemadega, millest rääkisin presidendikampaania ajal: integratsioon, noored, võrdõiguslikkus, võrdne kohtlemine, naiste palgalõhe, naistevastane vägivald, nõrgemate ärakuulamine ja abistamine,” teatas Kaljurand.
„Presidendikampaania oli pikk ja intensiivne ning andis väga palju mõtlemisainet, mida saaks teha Eesti ja Eesti inimeste heaks. Vajasin puhkust ja nautisin puhkust. Nüüd olen valmis naasma aktiivse tegevuse juurde,” kirjutas ta.


maintext:
Reportaaž: Uuemõisa õpetajad andsid Hispaanias kolmeaastastele tunde
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Rahvusvaheline Erasmus+ projekt “ICU – võti edukamaks õpetamiseks” viis septembris kolm Uuemõisa kooli õpetajat nädalaks Hispaaniasse Katalooniasse.
19. septembri varahommikul alustasid Uuemõisa lasteaed-algkooli õpetajad teed sooja Hispaania poole. Järgmisel päeval algas juba tõsine töö, kui külastasime partnerkooli Perafortis Tarragona lähistel.
Escola Josep Veciana de Perafort on 180-õpilasega algkool, mille juures on ka lasteaed. Lasteaias käivad lapsed kuni kolmanda eluaastani, seejärel on kõik juba koolilapsed. Õpilased esitasid meile tervituseks mõned laulud ning mängisid flööti. Vaatasime partnerkoole tutvustavaid videoid ja vahetasime nukke – igal projektikohtumisel reisivad kõikide partnerite rahvarõivastes nukud uude riiki. #Neljapäeval oli kõigil osalejatel tore võimalus anda tundi oma emakeeles. Meie andsime tundi kolmeaastastele ja 3. klassi õpilastele. Kõik õpilased said väga hästi selgeks tantsu “Kaks sammu sissepoole”. Koosolekutel andsime üksteisele tagasisidet, kuidas toimisid lugemise põhioskust tugevdavad meetodid javahetasime kirjutamise põhioskusele suunatud meetodeid.
Pärast tööpäevi koolis suundusime Tarragonasse, mis oli meie peatuspaigaks. Tarragona, Tarraco, oli Rooma impeeriumi tähtsuselt teine linn, kahel aastal koguni pealinn, kui seal elas keiser Augustus. Tarragonas on iidset ajalugu märgata igal sammul – kuna linn asetseb iidse linnamüüri sees ja ümber, siis majade ehitusel on kasutatud palju Rooma-aegset ehitusmaterjali. Samuti saab imetleda täies uhkuses amfiteatrit, mis on peaaegu täielikult säilinud. Väga muljetavaldav on ka Tarragona Santa Tecla katedraal, mis asub kunagise keiser Augustuse templi koha peal. Meil oli suurepärane võimalus giidi juhendamisel näha palju põnevat, kaasa arvatud käigud iidse Rooma tsirkuse all.
Meie Tarragonas viibimise ajal toimus Santa Tecla festival. Saime osa “hiiglaste” rongkäigust, nägime kuulsate inimtornide harjutamist ning viimasel õhtul lendas tänavail lausa tuld.
Inimtornide ehitamine on sealkandis väga populaarne alates 15. sajandist, kui üks akrobaatide rühm neid tegema hakkas. Tänaseks päevaks on sellest kujunenud väga oluline mõõduvõtmine erinevate akrobaatide klubide vahel ning algupärased kuuekorruselised tornid on kasvanud lausa kümnekorruselisteks!
Järgmine projektikohtumine on jaanuari lõpus Horvaatias. Projekt saab teoks tänu Euroopa Komisjoni elukestva õppe programmile ning kestab 2015-2017. Projektis osaleb kuus riiki: Eesti, Soome, Norra, Poola, Horvaatia ja Hispaania.
Triin Ollema, Uuemõisa lasteaed-algkooli huvijuht


maintext:
Tallinlane ostis Lääne maavalitsuse oksjonilt 51 euro eest Žiguli
Lemmi Kann
Pilt on illustratiivne. Foto: ladaklubi.ee
Kuna ükski läänlane ei tahtnud endale Žigulid saada, napsas üks Tallinna mees selle kommiraha eest endale.
Lääne maavalitsus korraldas oktoobrikuus oksjoni – konfiskeeritud vara avaliku kirjaliku enampakkumise, et leida uus omanik sõiduautole VAZ 21063.
Pakkumisel osales vaid üks isik, Tallinna mees Kalev Kõverjalg, kes pidi kultusauto seisusesse tõusnud väärikas eas sõiduki eest kokku maksma vaid 51 eurot – 4,8 eurot tagatisraha enampakkumisel osalemise eest ja auto ostuhinna 46,2 eurot.
Vaadates, millise hinnaga pakutakse sama mudelit Auto24.ee portaalis – kalleima eest küsitakse näiteks 3500 eurot – on mehel märkimisväärselt suurel määral vedanud. Muidugi ei ole teada, millises tehnilises seiskorras antud sõiduk täpselt on, aga kuna see on eeldatavalt siiski sõiduvõimeline, võib uut omanikku õnnestunud ostu puhul õnnitleda.