description: Olgu valu terav või tuim – ebameeldiv on see igal juhul. Ehkki valu on keha kaitsereaktsioon, viib selle kannatamine organismi stressiseisundisse, mistõttu tuleks valuga kohe võitlema asuda, kirjutab Apotheka proviisor Liis Kruus.

title: Puust ja punaseks: miks tekib valu ning kuidas sellest vabaneda

maintext:
Valu on haiguste oluline sümptom ning sagedaseim põhjus, mis viib arsti poole pöördumiseni. Eristada võib ägedat ja kroonilist valu. Äge valu lõpeb tavaliselt kiiresti pärast tekkimist või valuvaigistite võtmist.
Äge valu tekib näiteks operatsiooni või trauma järgselt ning sellele on iseloomulik pulsi kiirenemine ja südame löögimahu suurenemine. Selline valu sunnib inimest puhkama, olles seega organismi kaitsev tegur.
Äge valu võib üle minna ka krooniliseks valuks, mis kestab kauem kui on oodatav aeg paranemiseks või on seotud süveneva kroonilise haigusega. Kroonilise valuga võivad kaasneda lisasümptomid (masendus, unehäired, aktiivsuse langus). See valu võib ravile alluda halvasti, mõjutades igapäevaelu ja pärssides sotsiaalset aktiivsust.
Erinevad valud
Peavalu on seotud erinevate veresoonte ja närvide ärritusega ajus. Peavalu on kõige levinum valuga apteeki pöördumise põhjus. Enamasti on tegu pingetüüpi valuga, mille kutsub esile stressist, pingeline olukorrast või hoopiski pingelangus. Pingepeavalu allub üldiselt hästi valuvaigistitele ning selle ennetamiseks tuleb püüda pingeid maandada.
Migreen on teine sage peavalu põhjus. Selle korral võib kaasneda iiveldus, oksendamine, nägemishäired. Valu on pulseeriv ja koondub tihtipeale ühele poole pead. Valu on enamasti keskmise tugevusega või tugev.
Kergema hambavalu leevendamiseks sobivad käsimüügiravimid. Kui tegemist kaariese, hambajuure- või närvipõletikust tingitud valuga, peab esimesel võimalusel arsti poole pöörduma.
Kurguvalu sagedasem põhjus on viirushaigus, mille esimesed sümptomid on kipitustunne kurgus ning valu neelamisel. Viirusest põhjustatud kurguvaluga kaasneb tavaliselt ka nohu ja köha. Angiin on kurgumandlipõletik, millega kaasneb tavaliselt palavik ja külmavärinad. Kurguvalu leevendamiseks sobivad kurgukommid, imemistabletid, kurgupihustid, siirupid ja tilgad ning ka suukaudsed lokaalselt valu vaigistavad tabletid.
Liigesevalu annab endast märku liigesekulumise, -põletiku, reuma, osteoporoosi ja ka tavalise viirushaiguse korral. Kindlalt tuleb selgeks teha valu põhjus - kergemate põhjuste korral on abi käsimüügiravimitest. Abi võib saada looduslikke toimeaineid ning valuvaigisteid sisaldavatest kreemidest ja salvidest. Ka füsioteraapial ja liikumisel on valu vähendamisel oluline roll. Tablettidele võiks võimalusel eelistada pigem pealemääritavaid tooteid.
Menstruatsioonivalu korral on üldiselt abi käsimüügis olevatest valuvastastest ravimitest. Abiks on ka soojenduskotid.
Mao ülihappesuse ja valu korral on kasutusel omeprasooli ja pantoprasooli sisaldavad ravimid.
Gaasivalude ja seedeprobleemide korral on abiks simetikooni sisaldavatest kapslitest, hästi toimivad ka piparmündiõli sisaldavad kapslid.
Ootamatute vigastuste korral tuleb esmaabina meeles pidada kõrgema asendi ja sideme olulisust. Lihas- ja liigesevalude korral tuleks tablettidele eelistada pigem pealemääritavaid tooteid.
Igale valule oma toimeaine
Valul võib olla sadu põhjuseid. Kui valu jääb kestma pikemaks ajaks, tuleb täpsemaks diagnoosiks pöörduda arsti poole. Igale valule ei sobi üks ja sama valuvaigisti, tihtipeale polegi vaja tabletti, vaid hoopis kompressi, massaaži või puhkust ja und. Õige abi saamisel annavad nõu arst või apteeker. Kindlasti tuleb selgitada, mis täpselt ja kuidas valutab, milliseid ravimeid kasutatakse ja kas on kaasuvaid haiguseid. See on oluline õige valuvaigisti valimisel ning omavahel mittesobivate ravimite välistamisel.
Kui on vaja valuvastaseid käsimüügiravimeid, siis paratsetamool on esmavalik nõrga ja mõõduka valu korral ning sobib hästi ka palavikualandajaks. Suur osa n.-ö. gripiteedest sisaldavad juba tugevas annuses paratsetamooli, mistõttu neid juues valuvaigistit juurde ei tohiks võtta.
Ibuprofeen on enim kasutatav ravim nõrga ja mõõduka valu korral. Kõrvaltoimed on eelkõige seedetraktiga seonduvad. Samuti peab olema ettevaatlik neeru- ja südamehaiguste korral.
Aspiriinil on valuvastane ja palavikku alandav toime, kuid seda kasutatakse tänapäeval rohkem verevedeldajana. Viimase korral kasutatakse aspiriini oluliselt väiksemas doosis kui valu vaigistamiseks.
Leidub ka paratsetamool koos kodeiini või kofeiiniga. Kodeiin on nõrk opioidne valuvaigisti, mis omab mõõdukat valuvaigistavat ja nõrka köhapärssivat toimet. Kodeiini võib lühiajaliselt kasutada üle 12-aastastel lastel mõõduka valu raviks, mida teised valuvaigistid, nagu paratsetamool või ibuprofeen üksi, ei leevenda. Kodeiini kasutamisega võib kaasneda hingamise pärssimise oht, seega võib seda kasutada ainult lühiajaliselt väikseimas toimivas annuses ja ettevaatusega. Kofeiini käsitletakse kui ravimi valuvaigistavat toimet suurendavat komponenti tänu selle stimuleerivale toimele kesknärvisüsteemis, mis aitab vähendada valuga seonduvat masendust.
Valuvaigistit ei tohi võtta «igaks juhuks»
Enamik Eestis müügil olevatest valuvaigistitest on saadaval tabletina. Ravimi valikul peaks vaatama toimeaine sisaldust ja tablettide koguarvu, sest müügil on erinevate brändide ravimeid, mille toimeaine sisaldus on tegelikult sama. Seega tasub eelistada soodsamat.
Leidub ka tavalisest kiirema toime algusega ja ägedale valule sobivaid lahustuvaid valuvaigisteid. Suposiidid ehk ravimküünlad on hea valik alla kaheaastaste laste valu ja palaviku korral. Natuke suurematele lastele sobivad valuvaigistit sisaldavad siirupid. Erilist tähelepanu peab annuse arvutamisele pöörama väikelaste ravimisel, sest täpsem on kasutada ravimit kehakaalu, mitte vanuse järgi.
Ravimite kõrval ei tohi unustada ka teisi ravivõtteid. Kasutusel on soojendavad ja jahutavad salvid ja looduslikud tooted, sooja- ja külmakotid ning elektrilised soojakotid. Hästi mõjuvad lõõgastavad protseduurid, piisav uni ja meeleolu üleval hoidmine.
Valuvaigisteid ei tohi kindlasti «igaks juhuks» tarvitada. Kuigi uue põlvkonna valuvaigistid tekitavad seedetrakti vaevusi harvemini, pole paraku ka need seedetrakti kahjustavatest kõrvaltoimetest täielikult vabad.
Näiteks paratsetamoolil pole selliseid kõrvaltoimeid nagu on teada aspiriini, ibuprofeeni, diklofenaki ja teiste valuvaigistite puhul. Küll aga võib paratsetamool kahjustada maksa. Tavalises raviannuses paratsetamoolil maksale siiski toksilist toimet ei ole, selleks tuleb seda sisse võtta tunduvalt suurem annus. Kui on vajadus tarvitada ibuprofeeni ja teisi analoogseid mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, on seedetrakti kahjustuste ning võimalike kõrvaltoimete vältimiseks ja ennetamiseks abi omaprasooli või pantoprasooli sisaldavatest preparaatidest.


description: Eesti elanik käis mullu ravimite eest välja umbes kaks korda rohkem kui üheksa aasta eest, seal juures on haiglaapteekides tehtud kulutuste tõus olnud selle ajaga kolmekordne.

title: Eesti inimene kulutab ravimitele üha rohkem

maintext:
Ravimiameti analüüs näitab, et 2015. aastal kulutas Eesti elanik ravimitele ligikaudu 229 eurot aastas, kirjutab Terviseuudised. Sellest 178 eurot kulus üldapteekides ja 52 eurot haiglaapteekides. Aastal 2006. aastal olid kulutused ühe elaniku aga kohta keskmiselt 123 eurot, millest 105 eurot kulus üldapteekides ja 17 eurot haiglaapteekides.
Ravimiameti ravimiohutuse osakonna juhataja Ott Laiuse sõnul kasvavad kulutused ravimitele enamikes riikides. «Kuna lääneriikides kasutatakse ravimeid oluliselt rohkem kui Eestis, siis ei pruugi kulutuste kasv olla nii suur kui meil, kuid üldiselt näitavad numbrid siiski tõusutrendi,» lisas ta.
Eestiga jätkates ütles Laius, et hinnatõus pole ravimikulutuste kasvu kaugeltki peamine põhjus. Enamik ravimeid, mis olid kasutusel 2000ndate keskel, on läinud tema sõnul pigem odavamaks, sest geneerilised ravimid, mis turule lisanduvad tekitavad hinnasurve ning ravimid muutuvad nendes ravimrühmades odavamaks. Mis aga tõstab ravimikulutusi, on uute ja kallite ravimite kasutusele võtmine ning ravimite kasutamise üldine suurenemine.
Tarbimine on tõusnud peaaegu kõikides ravimrühmades. «Erandiks on antibiootikumid, mille kasutamine on jäänud peaaegu samaks ning see on äärmiselt oluline, et vähendada antibiootikumide resistentsuse levikut,» ütles Laius. Ta lisas, et teiste suuremate ravimrühmade - südame-, diabeedi-, astma- jne ravimite kasutamine on tõusnud.
Loe pikemalt Terviseuudistest.

fasttext_language: et


description: Baseli ülikooli kliinikumi arstid katsetasid esmakordselt patsientide peal meetodit, mis võimaldab katkiseid põlveliigeseid ravida ninast võetud kõhrkoe abil.

title: Šveitsi arstid leidsid meetodi katkiste põlvede lappimiseks nina abil

maintext:
Šveitsi arstid ravisid kümmet põlvevigastusega patsienti nende endi nina vaheseinast võetud kõhrerakkude abil loodud kõhrega, kirjutab Welt. Esimesed kümme patsienti, kelle kõhrevigastust arstid ravisid, olid 18–55aastased ja nende põlvede kõhrevigastus oli kahe- kuni kuue ruutsentimeetri suurused. Arstid võtsid iga patsiendi nina vaheseinast tillukese, kuuemillimeetrise tüki. Teadlased viisid rakud laborisse, kus neid kahe nädala jooksul paljundati. Rakke kasvatati veel kaks nädalat spetsiaalsel membraanil ja siis oligi kõhrkude valmi ja arstid said teha vigastuse parandamiseks vajaliku lõikuse.
Arstid uurisid patsiente 24 kuud pärast operatsiooni ja tegid kindlaks, et uus meetod on usaldusväärne. Siirdatud kõhrkude toimis patsientide põlvedes samamoodi nagu seal varem olnud looduslik kude. Kui tavaliselt võib juhtuda, et keha püüab siirdatud kudedest vabaneda, siis kõhrkoega seda ei juhtunud. Arstid ei avastanud ka ühtegi teist operatsiooni soovimatut kõrvalmõju. Patsiendid rääkisid, et nad saavad pärast operatsiooni põlve tunduvalt paremini liigutada ja neil on vähem valusid.
Kõhrkude on põlvede töös väga oluline, sest see katab liigeste luupindasid ja toimib puhvrina seal, kus luud omavahel kokku puutuvad. Kui kõhrkude oma ülesandeid enam piisavalt ei täida, hakkavad põlved valutama. Kõhr võib katki minna või luu küljest lahti rebeneda näiteks pärast õnnetust. Euroopas ja Ameerika Ühendriikides juhtub selliseid õnnetusi aastas kokku rohkem kui kahel miljonil inimesel. Kui vigastus jääb ravimata, võib tulemuseks olla valulik artroos, mis hakkab ka inimese liikumist takistama.
Nüüd soovivad Baseli arstid uurimisse kaasata veel 15 patsienti ja kaaluvad ka platseebooperatsioonide tegemist, veendumaks, et tegemist ei olnud hea õnnega ja patsientide tervis paranes tõesti operatsiooni tõttu, mitte mõnel muul põhjustel.


description: Sotsiaalministri määrusega lisatakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirja kogu fentanüülide ainerühm.

title: Terve ainerühm saab narkootikumide staatuse

maintext:
Seni kuulusid narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirja fentanüül ja 12 fentanüülide ainerühma kuuluvat ainet, kuid 21. oktoobril jõustuva sotsiaalministri määruse muudatusega kuuluvad sinna kõik fentanüülide rühma kuuluvad ained, kirjutab Med24. Muudatuse eesmärk on piirata fentanüülide ainerühma kuuluvate uute ainete laiemat levikut ja kättesaadavust, kuna need ohustavad inimeste tervist ja elu.
Fentanüülide toime on kordades tugevam kui teised opioidsed narkootikumid ning fentanüül ja selle analoogid on Eestis enim üledoose ja surmajuhtumeid põhjustanud narkootikumid.
Fentanüülide ainerühma lisamine narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirja võimaldab sotsiaalministeeriumi hinnangul kiiremini, mõjusamalt ja paindlikumalt piirata viidatud rühma kuuluvate uute ainete levikut ja käitlemist ning ennetada selliste ainete tarvitamisest tekkivaid probleeme ühiskonnas.
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete IV nimekirja kuuluvate ainete käitlemine on keelatud, välja arvatud seaduse alusel meditsiinilisel või teaduslikul eesmärgil, narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega seotud kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ning tõkestamiseks või seaduses ettenähtud õppeotstarbel kasutamise eesmärgil. Mõnedel fentanüülide ainerühma kuuluvatel ainetel on kasutusala nii anesteesias kui ka valuravis.
Loe täismahus artiklit portaalist Med24.


description: Migreeni käes kannatavad inimesed ütlevad sageli, et mõned toidud panevad neil pea valutama, kuigi tegelikult ei pruugi süüdi olla üldse mitte toidud, vaid bakterid inimese suus.

title: Üllatav põhjus, miks mõned toidud võivad tekitada migreeni

maintext:
Uuringust selgus, et migreeniga inimeste suus leidub rohkem nitraate muutvaid baktereid, kirjutab Live Science. Mõned migreeni vallandavad toidud sisaldavad nitraate, näiteks töödeldud liha ja rohelised köögiviljad. Samuti leidub neid teatud ravimites.
Teadlased tõid hüpoteesina välja, et kui inimesel on suus rohkem nitraate mõjutavaid baktereid, võib see soodustada ka peavalu tekkimist. Need bakterid aitavad muuta nitraate lämmastikoksiidiks, mis mängib rolli peavalude esinemises. Uurijad tõdesid, et bakterid võivad aidata kaasa lämmastikoksiidi taseme tõstmises.
Samas rõhutasid teadlased, et nad leidsid vaid seoses bakterite ja migreeni vahel ning vaja on edasisi uuringuid. Praegu soovitab üks uuringu autoritest Antonio Gonzalez California ülikoolist inimestel, kes tajuvad, et nitraate sisaldavad toidud panevad neil pea valutama, süüa neid toite vähem või neist loobuda.


description: Põhja-Eesti regionaalhaiglas asuvas Eesti suurima kiirituskeskuses ravitakse aastas ligi 1500 vähihaiget patsienti, kuid avalikkuse eest jääb keskuse töö sageli varjatuks.

title: Mis toimub tegelikult Eesti suurimas kiirituskeskuses?

maintext:
«Kolleegidega vesteldes ilmneb tihtipeale, et isegi oma maja inimesed ei tea päris täpselt, millega me siin nullkorrusel tegeleme,» rääkis Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) onkoloogiakliiniku kiiritusravikeskuse juhataja dr Maire Kuddu PERHi ajakirjale Regionaalhaigla. Tegelikult töötab seal Eesti suurim kiiritusravi keskus, kus kolmel Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri abiga hangitud kiirendil ravitakse aastas ligi 1500 vähihaiget patsienti.
«Kui mina 1988. aastal tollases Vabariiklikus Onkoloogiakeskuses oma kliinilist ordinatuuri alustasin, polnud mul õiget ettekujutust, mis see kiiritusravi on. Teadsin ainult niipalju, kui arstitudengina onkoloogiahaiglas Vallikraavi tänava keldrikorrusel nägin ning nähtu oli kõike muud kui innustav,» meenutab dr Kuddu. «Kõik meie osakonna tolleaegsed aparaadid olid radioaktiivsete koobaltallikatega. Viskasime isekeskis nalja, et miks on toataimed kõige rohelisemad ja daamid kõige kaunimad just meie osakonnas – ioniseeriv kiirgus mõjub,» muigab dr Kuddu.
Dr Maire Kuddu / Daisy Lappard, erakogu
Hea kujutlusvõime kulus 1980ndate radioloogidele marjaks ära, sest ravi planeerimine oli toona vapustav käsitöö. «Metall-lindiga võeti patsiendi kehakontuur ja erinevates tasapindades mõõdud ning joonistati keha ristlõige. Kasvaja piirkonnast tehti ülesvõtted seleenplaatidele, kasutades vastavat tuhka. Pilt tehti tavalisele paberile. Edasi läks käiku Kalinitšenko joonlaud, mille abil konstrueeriti ristlõikesse vajalikud organid,» kirjeldab dr Kuddu. Raviarst joonistas ristlõikesse kasvaja. Erinevatest suundadest kiiritamisel tuli haiget ravilaual ümber keerata, mingeid fiksatsioonivahendeid ei olnud. Patsiendi asend ja kasvaja asukoht võisid seansi ajal üsnagi muutuda.
«Praegu on seda raske uskuda, aga veel 2000. aastate alguses olime oma toonase aparaadiga, Mikrotroniga, mida oli Eestis ainult üks ja millega töötades pidi insener sõna otseses mõttes kruvikeerajaga kõrval seisma, täiesti rahul. Välismaistest seadmetest võisime vaid unistada,» meenutas dr Kuddu. Tema sõnul aitas kiiritusravi elus hoida ja toonaste võimaluste juures arendada dr Karl Kannele, toona osakonnas töötanud dr Marina Sanina on aga siiani ametis ja võik sellest ajast nii mõndagi põnevat jutustada. «Alles praegu, kohtudes järelkontrollis oma kunagiste tervistunud patsientidega näen, milliseid tüsistusi need nn nõukogudeaegsed masinad on nii mõnelegi inimesele tekitanud,» lisas dr Kuddu.
Kiiritusravi oli Eestis väljasuremise ohus
«2000. aastate esimeses pooles oli kiiritusravi kogu Eestis väljasuremise ohus. Tehniline mahajäämus arenenud riikidest oli mitmekümneaastane. Probleemne oli kiiritusravi kättesaadavus Eestis, seadmete vähesuse ja amortisatsiooni tõttu sai ravi vaid pool kiiritusravi vajavatest haigetest, järjekorrad olid väga pikad. Seis oli väga nutune, mitte kusagilt ei paistnud, et riiklikul tasemel hakataks kaasaegsesse kiiritusravisse investeerima. 2008 oli meie jaoks eriti kriitiline aasta. Tartu ülikooli kliinikumi ainuke amortiseerunud kiirendi lõpetas töö, pool aastat olime ainuke kiiritusravi teostav osakond Eestis. Elasime selle aja üle ainult tänu suurepärasele meeskonnale. Meenutan tänini, milliseid oskuslikke logistikuvõimeid näitas üles meie õendusjuht Kärt Aru,» jutustas dr Kuddu.
Kiiritusravi arengule Eestis pani õla alla Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), kellega alustati koostööd 1997. aastal, kuid moodsa kiiritusravi planeerimise süsteemi soetamiseni IAEA abiga jõuti 2003. aastal. 2006. aastal soetati esimene tänapäevane lineaarkiirendi ja 2007. aastal lähiravi seade koos arkoskoobiga. Vahetati välja ka aegunud ja ebakindel nõukogudeaegne Mikrotron, mis tegelikult polnud mõeldudki kliiniliseks tööks.
Dr Kuddu sõnul mängis kaasaegse kiirituskeskuse loomisel olulist rolli PERHi juhatuse endine esimees Tõnis Allik ja keskuse meditsiinifüüsika talituse juht Eduard Gerskevits. Ka praegu panustab IAEA Eesti vähiravisse – agentuur aitab soetada uusi seadmeid ja koolitada personali.
Moodne kiiritusravi on üha tõhusam
Tänapäeval on kiiritusravi kirurgilise ravi kõrval onkoloogias teine oluline tervistav raviviis. See on näidustatud peaaegu kõigi vähipaikmete, lümfoomide ning ka mitmete mittekasvajaliste haiguste ravis. Suure energiaga kiirgus kahjustab raku DNAd, lõhustades selle kaksikahelaid, blokeerides rakkude võime jaguneda ja paljuneda. Kiirgus ei tapa vähirakke kohe – see võib võtta tunde, päevi või nädalaid, protsess jätkub enamasti nädalaid kuni kuid pärast ravi lõppu. Kiiritusravist võib abi olla ligi 40 protsendil vähihaigetel. Tänapäevane kiiritusravi on mitmetel vähipaikmetel samaväärne kirurgilise raviga. Seda eeskätt pea- ja kaelapiirkonna kasvajate, emakakaela- ja eesnäärmevähiga patsientidele. Kiiritusravi eelis on organi ja selle funktsiooni säilimine.
Kiiritusravi tormilise arengu nurgakivideks on olnud pilt- ja funktsionaalse diagnostika ja infotehnoloogia edusammud, uute kiiritusravi seadmete arendus ja üha täienevad teadmised radio- ja molekulaarbioloogiast. Need arengud on põhjalikult muutnud ravimahtude määratlemise, kiiritusravi planeerimise ja läbiviimise protsesse ning parandanud ravitulemusi ja haigete elukvaliteeti.
Praegu on võimalik kiirgust täpselt kasvajasse suunata järgides kasvaja kuju, kontrollida patsiendi paiknemist ja kasvaja asukohta ravi ajal. Tänu sellele on võimalik tõsta kiirgusdoosi kasvajas, samal ajal vähendades ümbritsevate kudede doosi. Dr Kuddu sõnul eristataksegi kahte põhilist kiiritusravi liiki: välist kiiritusravi, mis on kõige levinum raviviis, ning lähikiiritusravi ehk brahhüteraapiat, kus kiirgusallikas viiakse vahetusse kontakti kasvajaga kas õõne- või koesiseselt.
Aastas ravitakse PERHis kolme kiirendiga keskeltläbi 1500 patsienti. Kõige enam on rinna- ja eesnäärmevähi haigeid. Väliskiiritusravi protseduure tehakse aastas keskmiselt 30 000–32 000. «Lähikiiritusravi kasutatakse meil peamiselt günekoloogiliste kasvajate ja eesnäärmevähi korral. Teeme aastas ligi 500 invasiivset lähiravi protseduuri.»
Kiiritusravikeskus on ühtne tiim
Töö kiiritusravikeskuses pole dr Kuddu sõnul lihtne – ühelt poolt vähidiagnoosiga kaasnev psüühiline ja emotsionaalne pinge ja pidev ülekoormus personali nappuse tõttu. Teine aspekt on kiirgus ise, mis kontrollimatul või oskamatul käsitsemisel kahju võib tuua.
«Töö keerukusest hoolimata on meil inimesed olnud ametis aastaid, lausa aastakümneid. Ehk nagu moodsas keeles öeldakse – kaadrivoolavus on väike. Ma imetlen siiralt palliatiivse ravi meeskonda. Nemad saavad toetusravile suunatud vähipatsientidele pakkuda enamasti vaevuste leevendust ja lohutust – nad on nagu omamoodi misjonärid. Mina ei oskaks ainult selliste patsientidega tegeleda. Tahan ikka uskuda, et kiiritusravi on edukas, pakkuda patsiendile parimaid lahendusi ning loota tervenemist.»
Dr Kuddu on ainus PERHi arst, kes tegeleb ka laste kiiritusraviga. «Nemad on küll kõik väga sügavale hinge pugenud väikesed patsiendid, kes jäävadki minuga kaasas käima,» rääkis dr Kuddu. Lastega raviseansside läbiviimine on tema sõnul keerulisem, sest neile tuleb kogu protsess mänguliseks teha. «Tavaliselt teemegi nii, et küsime igalt lapselt tema lemmikkangelase nime ja ehitame siis kogu loo selle kangelase ümber. Poistega on veidi lihtsam, neile meeldivad laserid ja kõiksugu moodsad tehnikavidinad. Kuna raviplaanid on nagu arvutimängud, siis on tänu sellele kerge laste tähelepanu võita,» rääkis dr Kuddu.
Lapsed on tema sõnul ravil keskmiselt kuus nädalat. «Meie tehnikud võtavad seda tööd suure pühendumusega. Teevad lastele isegi väikeseid kingitusi. Pole siis imestada, et lastel on pisarad kerged tulema, kui see kuus nädalat läbi saab, personal on selle ajaga nii armsaks saanud. Laste lemmikuks on kiiritusravi tehnik ehk tädi Liisa,» jutustas dr Kuddu.
Kiiritusravi protsess koosneb tohtri sõnul mitmetest erinevatest protseduuridest, kus osaleb erinev personal – arstid, füüsikud, tehnikud, kvaliteedijuht, õed, sekretärid, hooldajad, insenerid, IT-personal jt: «Päris kindlasti ei ole see sooloesinemine, ainult ladus koostöö tagab parima tulemuse ja arengu. Meil on siin keskuses pööraselt vedanud, et kogu personal on oma erialale pühendunud.»
Artikkel ilmus esmakordselt PERHi ajakirja Regionaalhaigla 2016. aasta kolmandas numbris.


description: Kuigi mõnikord ei ole võimalik häda korral kohe tualetti tormata, ei tasuks seda tegevust sageli edasi lükata.

title: Häda kinnihoidmine võib lõppeda soolekahjustusega

maintext:
Värske uuringu järgi tunnevad paljud inimesed ebameeldivust, kui tuleb rääkida roojamisest, kirjutab Hearty Soul. Samas on tegemist iga inimese igapäevaellu kuuluva tegevusega.
Mõnes olukorras hoiavad inimesed oma häda nii kaua kinni kui võimalik, et leida kakamiseks mugavam koht. On olemas foobia, mille tõttu inimesed ei suuda roojata, kui tajuvad enda lähedal teisi inimesi, kes võivad aimata, millega inimene näiteks teises tualetikabinetis tegeleb.
Häda kinnihoidmine võib tunduda mõistlik näiteks kohtingul olles või mõnes muus olukorras, kus inimene ei saa või ei taha hetkel seltskonnast lahkuda, kuid pidevalt seda siiski teha ei tasuks. Jämesoole jaoks on kõige parem lahendus, kui inimene läheb roojamiseks tualetti siis, kui ta keha ütleb, et selleks on õige aeg. Kui aga inimene otsustab keha signaali eirata, siis tasub arvestada sellega, et väljaheide on sooles ning sealt imatakse seni vett, kuni toimub soole tühjendamine.
Kui inimene väljaheitest vaganemisega liialt kaua ootab, võib tekkida kõhukinnisus, sest soolest imatakse tagasi liiga palju vedelikku. Sel juhul on väljaheide ühes tükis ning muutunud kuivaks ja kõvaks ning selle väljutamine võib jämesoolt kahjustada. Samuti võib sage tualetikülastusega venitamine päädida kõhuprobleemidega. Seega on looduse hääle kuuldavõtmine tervise huvides, selle eiramine võib aga põhjustada mitmeid probleeme.


description: Ülemaailmse ülekaalulisuse epideemiaga võitlemiseks on Pepsi seadnud endale eesmärgiks langetada oma jookides sisalduvate kalorite hulka kolmandiku võrra.

title: Suurettevõte astus otsustava sammu ülekaalulisuse vähendamiseks

maintext:
Kui praegu sisaldab 12 oz (ligikaudu 0,35 liitrit) PepsiCo jooke 150–170 kalorit, siis nüüd on ettevõte seadnud endale eesmärgiks vähendada 2025. aastaks kahes kolmandikus jookides kalorite hulka saja kalorini 12 oz kohta, vahendab NBC News. Selle abil soovib ettevõte lisaks ülekaalulisusele võidelda ka ülemaailmsete kliimamuutustega.
Selle eesmärgi seadis Pepsi endale vastusena terviseekspertide ja valitsuste süüdistusele, mille kohaselt soodustavad ettevõtted PepsiCo ja Coca-Cola märkimisväärselt ülekaalulisuse ja diabeedi levikut. PepsiCo uurimus- ja arendustöö juhtivtöötaja Mehmood Khani sõnul on uus eesmärk varasemast auahnem, sest vahepeal on teadus arenenud. Khani sõnul on näiteks turule tulnud uued maitseained, mis võimaldavad jookides vähema magusaineid. Seni oli PepsiCo seadnud endale eesmärgiks vähendada oma jookides 2020. aastaks teatud turgudel suhkru hulka neljandiku võrra.
Hiljuti soovitas maailma terviseorganisatsioon (WHO) maksustada suhkru tarbimise, nii nagu seda on teinud juba Prantsusmaa ja Mehhiko. Kui WHO hinnangul aitaks see inimeste tervist oluliselt parandada, siis karastusjookide tootjad on selle maksu kehtestamise vastu.
Pepsiga teenib PepsiCo oma nimele vaatamata vaid 12 protsenti oma iga-aastasest 63 miljardi USA dollari suurusest kasumist. 25 protsenti kasumist tuleb teistest karastusjookidest, nagu näiteks Mountain Dew, ja ülejäänu vee, mahlade, snäkkide ja dipikastmete müügist. Lisaks suhkrule soovib PepsCo vähendada oma toodetes ka naatriumi ja küllastunud rasvhapete osakaalu.
«Need on väga head sammud, kuid kui meil on rasvumise kriis, siis saab minu arvates ära teha ka rohkem,» rääkis Mindy Lubber mittetulundusühingust Ceres. See ühing tõukab ettevõtteid ja investoreid tagant, et nad teeksid rohkem ära jätkusuutlikkuse tagamiseks. Tema sõnul tuleks näiteks rohkem tähelepanu pöörata toodetes leiduvatele toitainetele.
Khani sõnul on PepsiCo lõiganud toitumise, keskkonna ja sotsiaalsete olude parandamiseks tehtud sammudest ka majanduslikku kasu. Tema hinnangul on ettevõte säästnud viimase viie aasta jooksul vee- pakendi- ja energiakasutuse ning jäätmete koguse vähendamise abil 600 miljardit USA dollarit. See on üks põhjus, miks PepsiCo on endale seadnud ka eesmärgi suurendada oma tootmisprotsessides veekasutuse efektiivsust 15 protsenti piirkondades, kus vesi on piiratud ressurss, ja vähendada tootmisel tekkivate kasvuhoonegaaside hulka 2030. aastaks viiendiku võrra.


description: Tervisliku seisundi tõttu vaevu kõndida suutev väike poiss võttis oma jõu kokku ja tõusis püsti, et kallistada prints Harryt.

title: Raskelt haige poiss võttis jõuvarud kokku

maintext:
Viie-aastane Ollie Carroll põeb harva esinevat Batteni tõbe, mis mõjutab tema liikuvust ning viib peagi olukorrani, kus tema lihased enam ei tööta, kirjutab Telegraph.
Nähes üritusel WellChild prints Harryt tõusis poiss aga hoolimata oma haigusest püsti, et teda emmata.
Ollie ema Lucy polnud kindel, kas poiss saab täpselt aru, keda ta kallistab, kuid laps tahtis seda tema sõnul väga teha ning hoidis oma käsi printsi kaela ümber mitu sekundit.
Ema hinnangul olid nii poeg kui ka prints elevil, sest Ollie ei saa tavaliselt ise püsti, kuid nüüd kasutas ta selleks oma jõudu.
Prints on WellChildi patroon ning tema ülesanne oli tunnustada raske haigusega elavaid lapsi ja nende eesti hoolitsevaid meedikuid.


authors: Haigekassa Esmatasandi Paketi Arenduse Talituse Juht

description: Sõeluuringud on lihtsaim võimalus ennetada vähki

maintext:
Emakakaelavähi ja rinnavähi sõeluuringutel osalemine on lihtsaim võimalus ennetada vähki ja pikendada tervena elatud elu.
Sõeluuring on terviseuuring, mis on mõeldud eelkõige tervetele, ilma kaebuste ja sümptomiteta naistele emakakaela- või rinnavähi varaseks avastamiseks. Eestis kutsutakse emakakaelavähi sõeluuringule naisi vanuses 30–55 ja rinnavähi sõeluuringule naisi vanuses 50–62.
2016. aastal on sõeluuringutes kõige aktiivsemalt osalenud Hiiumaa naised
2016. aasta esimese 9 kuu vältel on rinnavähi sõeluuringus osalenud 41% sihtrühma kuuluvatest naistest. Oleme rõõmsad, et oma tervise eest on hoolt kandnud ja sõeluuringutes aktiivselt osalenud Hiiumaa (68% sihtrühmast), Jõgevamaa (63%) ja Võrumaa (62%) naised. Aktiivsus on kõige madalam olnud Saaremaal, kus on rinnavähi sõeluuringus osalenud kõigest 13% sihtrühma kuuluvatest naistest.
Emakakaelavähi sõeluuringus on 2016. aasta 9 kuu jooksul osalenud 34% sihtrühma kuuluvatest naistest. Aktiivseimad on olnud Saaremaa, Pärnumaa, Järvamaa ja Hiiumaa naised, kus on emakakaelavähi sõeluuringus osalenud vastavalt 39%, 37%, 37% ja 36% sihtrühma kuuluvatest naistest. Madalaim on osalus olnud Viljandimaal, kus on sõeluuringus osalenud 26% sihtrühma kuuluvatest naistest.
Julgustame kõiki sel aastal sihtrühma kuuluvaid naisi aasta lõpuni veel sõeluuringutes osalema! Haigekassa kindlustatutele on uuringus osalemine tasuta.
Peaaegu kõik kaugele arenenud emakakaelavähi juhtumid oleks ennetatavad
Emakakaelavähi suurimaks tekkepõhjuseks peetakse inimese papilloomiviiruse (HPV) mõningaid vorme, mis levivad peamiselt seksuaalsel teel. HPV viiruse tekitatud rakumuudatusi diagnoositakse PAP-testiga. Haigestuda võivad ka noored naised ning pärilikkus ei mängi siin rolli.
Kuna emakakaelavähi varajased sümptomid jäävad naisele endale tihti märkamatuks ning ta tunneb ennast täiesti tervena, siis on väga oluline PAP-testi regulaarselt anda. Emakakaela rakumuutused on sõeluuringute käigus lihtsalt avastatavad, mis omakorda võimaldab ravi tulemusena täielikku tervenemist.
HPV tekitatud rakumuutused ja vähieelsed seisundid võivad vähiks areneda 10–25 aastaga. Regulaarsel kontrollimisel ja õigel ajal avastatuna on need kergesti diagnoositavad ning ravitavad. Seega oleks võimalik ennetada peaaegu kõiki kaugele arenenud emakakaelavähi juhtumeid. PAP testi tegemine on valutu ning tavapärase günekoloogilise läbivaatuse osa.
2016. aastal kutsutakse emakakaelvähi sõeluuringule naisi sünniaastatega 1961, 1966, 1971, 1976, 1981, 1986.
Varases staadiumis rinnavähk endast märku ei anna
Enamasti pöördutakse enamasti arsti juurde rinnavähi kahtlusega siis, kui rinnas avastatakse n-ö tükk. Teised ohumärgid võivad olla muutunud rinnakuju (nt naha sissetõmme rinnal), rinnanibu sissetõmme, eritis rinnanibust, rinna nahavärvi muutus või kaenlaaluste lümfisõlmede suurenemine. Tihti on haigus aga selleks ajaks juba algkoldest kaugemale levinud.
Rinnavähki on võimalik avastada aga juba varem. Üks selline võimalus on sõeluuringute käigus kasutatav rinnanäärme radioloogiline uuring ehk mammograafia. Väikese kiirgusdoosiga mammograafia on tervisele ohutu.
Varakult avastatud rinnavähk on paremini ravitav, võimaldab vajadusel kasutada rinda säästvaid operatsioonimeetodeid ja on tervenemise eelduseks.
2016. aastal kutsutakse rinnavähi sõeluuringule naisi sünniaastatega 1956, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966.
Osalemiseks ära jää kutset ootama
Naised, kelle sünniaasta on kutsutavate sünniaastate nimekirjas ja kellele pole viimase kahe aasta jooksul tehtud rindade uuringut või viimase kolme aasta jooksul PAP-testi, saavad sõeluuringus osalemiseks nimelise kutse.
Et kutse saadetakse rahvastikuregistris olevale aadressile, tuleb kontrollida, kas see on õige – muidu ei jõua kutse adressaadini. Seda saab hõlpsalt kontrollida riigiportaalis www.eesti.ee. Koos paberkutsega saadetakse E-Tervise patsiendiportaali www.digilugu.ee ka elektroonne kutse, mis on nähtav saatekirjade alt.
Sõeluuringul osalemiseks ei pea aga kutset ootama jääma. Kui teie sünniaasta on tänavuste kutsesaajate nimekirjas, tuleb lihtsalt helistada kõige sobivamasse tervishoiuasutusse ning end vastuvõtule kirja panna. Registreerumisel kontrollitakse eelkõige teie sünniaastat ja ravikindlustuse kehtivust. Uuringule minnes võtke kindlasti kaasa isikut tõendav dokument.
Rinnavähi sõeluuringus kasutatavat rindade mammograafilist uuringut saab teha mammograafiabussis või külastates oma maakonna haiglat. Raviasutuste ja liikuva mammograafiabussi asukohad ja kontaktid on kergesti leitavad haigekassa kodulehel asuvast kaardirakendusest.
Lisainfo haigekassa kodulehel: https://www.haigekassa.ee/et/inimesele/haiguste-ennetamine/vahi-soeluuringud-naistele-0


description: Intensiivravi osakonnas viibiva Kreete vanemad paluvad abi, et leida lapse haiglasoleku ajaks kiiresti Tartusse korter.

title: Haiglasse sattunud pisitüdruku vanemad paluvad abi

maintext:
Lapse ema otsib sotsiaalmeedia kaudu head inimest, kes oleks nõus neid aitama. «Oleks hädasti ja ülikiiresti vaja Tartusse ühe- kuni kahetoalist korterit mõneks nädalaks,» kirjutab ta.
Pisike Kreete / Erakogu
Perekond elab Tartust väga kaugel, kuid kuna laps on just siin haiglas, otsivad nad korterit, et saaksid iga päev lapse juures olla. Igapäevane pikk sõit läheks noorele perele liiga kulukaks.
Praegu viibib ühe aasta ja viie-kuune Kreete intensiivravi osakonnas. Ema sõnul tõmbas laps lapsehoidja selja taga endale keevat vett peale ja tal tekkis III astme põletus. Kannatada sai üle poole lapse kehast ja terve parem käsi. «Nüüd vajab ta naha siirdamist,» rääkis ema.
Last ootab neljapäeval ees operatsioon. «Selleks ajaks oleks kindlasti mehega vaja mõnda korterit, kus saaks ööbida,» lausus ema ja lisas, et pere oskab korda ja puhtust hoida.
Emaga saab ühendust tema sotsiaalmeedia konto kaudu või helistades numbrile 56766840.


description: Värske uuring lükkab ümber levinud arvamuse, et jõhvikad, nende mahl või neist valmistatud tooted aitaksid ennetada kuseteede infektsioone.

title: Jõhvikate haigust ennetav toime lükati ümber

maintext:
Uuringus anti hooldekodus elavatele inimestele jõhvikatest valmistatud tablette ning selgus, et nende saajatel ei olnud vähem kuseteede infektsioone kui neil inimestel, kellele anti platseebo pille, kirjutab BBC.
Teadustöö juhtivautor dr Manisha Juthani-Mehta Yale'i ülikooli meditsiinikoolist tõdes, et see uuring viidi läbi küll vaid hooldekodus, kuid ka varasemad teisi inimrühmi hõlmanud uuringud pole näidanud jõhvikate kasulikku mõju kuseteede infektsioonide ärahoidmisel.
Dr Juthani-Mehta rääkis, et kui inimene on harjunud jooma jõhvikamahla või sööma marju, siis ei pea seda tingimata lõpetama. Küll aga ei tasu tema sõnul osta kalleid jõhvikaga toidulisandeid, sest nende mõju haiguse ennetamisel pole tõestatud.
Uurimistöö avaldati ajakirjas Journal of the American Medical Association. Teadustööga saab tutvuda siin.


description: 62-aastane Hispaania naine sünnitas terve tütre ning julgustab eakamaid naisi soovi korral last saama.

title: 62-aastane naine sünnitas kolmanda lapse

maintext:
Tegemist oli Lina Alvareze kolmanda lapsega ja ta oli vastsündinuga haiglast lahkudes väga õnnelik, kirjutab Fox News.
Laps sündis 10. oktoobril ja oli täiesti terve. Ta kaalus 2,4 kilogrammi ning sündis keisrilõike abil.
Naise esimene laps on praeguseks 27-aastane ning ta sündis tserebraalparalüüsiga. Tegemist on püsiva kesknärvisüsteemi kahjustusega ning selle tagajärjel võib tekkida füüsilisest või vaimsest arengust mahajäämine. Järgmised kaks last sai ta in vitro viljastamise abil.
Naine lisas, et kui inimene on lapsesaamiseks piisavalt elujõuline, ei peaks loodus või günekoloog teda sel teel takistama.


description: Eestis ei taha patsiendid mingil põhjusel perearste usaldada, kuid kui seda hoiakut õnnestuks muuta, tooks see mitu miljonit kokkuhoidu, usub Taastava Kirurgia Kliiniku veresoontekirurg Andrus Loog.

title: Kirurg: Eesti tervishoius saaks miljoneid kokku hoida

maintext:
«Mingil põhjusel – mulle tundub, et see on ajalooline põhjus – ei taheta perearste usaldada ja me näeme igapäevaselt väga palju selliseid patsiente /.../ see on 60-80 protsenti, kelle puhul võiks öelda, et perearsti antud soovitused on olnud täiesti adekvaatsed, patsiendil oleks olnud vaja neid järgida,» vahendab ERR uudised Andrus Loogi esinemist ETV telesaates «Vabariigi kodanikud». Kirurg lisas, et neil puhkudel eriarsti visiidi ajal tohter kordab üle seda, mida perearst on juba öelnud.
Kirurgi sõnul näeb ta väga sageli saatekirju, kus on kirjas, et need on antud patsiendi nõudmisel, mitte meditsiinilisel näidustusel.
«Isegi kui öelda, et meil õnnestuks seda kas või 30 protsenti vähendada, annaks see õige mitu miljonit,» lausus Loog.


description: Südamepuudlikkust esineb Eestis oluliselt rohkem kui Euroopas keskmiselt ning see haigus on alahinnatud ja -diagnoositud.

title: Aladiagnoositud haigus, mis murrab Eestis rohkem inimesi kui Euroopas

maintext:
Kui Euroopa riikides esineb südamepuudulikkust keskmiselt ühel-kahel protsendil inimestest, siis Eestis on see see haigus põhi- või kaasuva diagnoosina kolmel kuni viiel protsendil inimestest, rääkis kardioloog Margus Viigimaa tänasel südamepäeval Riigikogus.
«Südamepuudulikkus võib kulgeda hiilivalt,» lausus südamearst. Südamepuudulikkusest võivad märku anda näiteks õhupuuduse tunne, valu rinnus, kõrge vererõhk, köha või nn hingeldamise hood. Südamepuudulikkust võivad põhjustada mitmed teised haigused, nende seas näiteks südame isheemiatõbi, kõrgvererõhutõbi või müokardi infarkt.
Viigimaa tõdes, et mida varem südamepuudulikkust ravima hakatakse, seda parem. Ka nentis ta, et südamepuudulikkuse diagnoosi saanud inimeste prognoos on halb, sest umbes pooled haigetest surevad nelja aasta jooksul. «See haigus on tõsiselt aladiagnoositud ja alahinnatud tähtsuse poolest,» ütles Viigimaa.
See haigus on tõsiselt aladiagnoositud ja alahinnatud tähtsuse poolest.
Hoia südame tervist
Südamearst rõhutas, et südame tervise seisukohalt on oluline piisavalt liikuda, kas või iga päev 30 minutit kõndida. Samuti tuleks tarbida rohkem puu-ja köögivilju. Ta tõi näiteks, et Eesti 15-aastased noored tarbivad Euroopas kõige vähem puu-ja köögivilju. Südamearst rõhutas, et toitumise ja liikumise harjumused saavad alguse juba lapseeas, mistõttu on nende kujundamine oluline.
Ka on väga oluline stressi maandada. Selleks tuleb piisavalt puhata ja magada, toituda tervislikult. «Kehaline aktiivsus on kõige parem stressitaseme alandaja,» ütles Viigimaa ja tõi näiteks, et tema käib jalgsi tööl ning mängib tennist.
Toidulisanditest soovitab Viigimaa Eesti inimesele kindlasti D-vitamiini ja oomega-3-rasvhappeid. Viimast eriti neile, kes ei söö kala. Võtta võib ka energiat andvat Q10 ning halvema enesetunde ja väiksema jõudluse perioodidel toovad kasu ka tsink, seleen, kaalium ja magneesium. Samas on toidulisandite vajadus arsti hinnangul siiski individuaalne.


description: Perearst Madis Veskimägi välja toodud ideed riigiapteekide võrgustikust ei pea vajalikuks sotsiaalministeerium ning haigekassa seisukohalt pole apteegi omandivorm oluline.

title: Kas Eesti vajaks lihtsamaid analüüse pakkuvaid riigiapteeke?

maintext:
Veskimägi pakkus Postimehes avaldatud arvamusloos välja idee riigiapteekide võrgustikust, kust saaksid inimesed lisaks vajalikele ravimitele ja nõuannetele teha ka lihtsamaid analüüse.
«Olen veendunud, et apteeker on meditsiinitöötaja ja apteek koht, kust saab kvalifitseeritud abi. Praegune (äri)loogika on see, et apteeker on lihtsalt müüja, mida rohkem müüb, seda kasulikum omanikule, kuid mitte alati patsiendile,» kirjutas Veskimägi.
Tema hinnangul oleks mõistuspärane lahendus riigi(valve)apteekide võrk, kust saaks vajalikud ravimid, jagatakse nõuandeid ja vajadusel tehakse ka lihtsamad analüüsid. Nende all peab ta silmas usaldusväärse aparatuuriga põletiku, hemoglobiini, verehüübivuse ja veresuhkru analüüse.
Loe perearst Madis Veskimägi arvamusartiklit pikemalt siit.
Nii sotsiaalministeerium kui ka haigekassa leiavad, et apteegid pole vaid müüjad. Apteegis töötavaks proviisoriks õpitakse minimaalselt viis aastat ning see õpe on võrdsustatud magistrikraadiga. Farmatseudiõpe kestab kolm aastat ning võrdub bakalaureusekraadiga.
Haigekassa tervise edenduse ja kommunikatsiooni talituse juht Liis Hinsberg tõdes, et apteeker on saanud seega põhjaliku erialase väljaõppe ning kindlasti ei ole ta ainult müüja. Apteekril on oluline roll ka inimeste nõustamisel. «Ta peab nõustama õigete ravimite valikul ning kui inimene on saanud oma arstilt retsepti, peab ta pakkuma talle sama toimeainega erinevaid ravimeid, et inimene saaks valida endale nende hulgast sobivaima, seda ka hinna poolest,» selgitas ta.
«Kindlasti ei saa apteekreid pidada vaid ravimite müüjateks,» nentis ka sotsiaalministeeriumi tervishoiuvõrgu juht Heli Paluste. Ta lisas, et proviisorid ja farmatseudid väljastavad ja müüvad ravimeid koos igakülgse ravimialase nõustamisega. «Seda nii ravimite õige kasutamise, säilitamise, võimalike kõrvaltoimete või nendega toimetuleku kohta,» tõi ta näiteks. Lisaks on üle kahe aasta kehtinud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muudatus, mille järgi on apteekrid tervishoiutöötajad.
Sotsiaalministeeriumi tervishoiuvõrgu juhi sõnul võivad kõik apteekrid kasutada tavakasutajatele mõeldud meditsiiniseadmeid, näiteks vererõhu või -suhkru mõõtmiseks mõeldud seadeid. Apteekrid saavad ka nimesi nende kasutamisel aidata. Samas tõdes Paluste, et kuna apteekrid on spetsialiseerunud ravimitele, siis täpsemad uuringud, nende määramine ja tulemuste tõlgendamine, nagu ka vajadusel ravi korrigeerimine, peab jääma arsti pädevusse.
Paluste hinnangul ei ole riigiapteekide võrgustiku loomiseks praeguses olukorras vajadust, sest apteeke on suhteliselt palju ja need on pikalt avatud.
Hinsberg tõdes, et apteekide omandivorm, ehk kas tegemist on riigiapteegi või eraapteegiga, pole haigekassa vaatenurgast teenuste pakkumisel oluline. See valdkond on tema sõnul õigusaktidega väga täpselt reguleeritud ning seda eelkõige patsiendiohutuse tagamiseks.
Haigekassa tervise edenduse ja kommunikatsiooni talituse juhi hinnangul on oluline, et tagatakse õigusaktides sätestatud nõuete täitmine, sh objektiivse ravimiinfo andmine ja toimeainepõhise retsepti korral soodsaima hinnatasemega ravimi pakkumine. Samuti selgitustöö, et ka geneeriliste ravimite kvaliteet on tagatud. «Seega on apteekidel vastutus tagada ravimite kättesaadavus mõistliku ajaga ning pakkuda head nõu just ravimite valikul,» selgitas ta ja lisas, et apteekritel peab olema selleks vajalik väljaõpe ning sobivad tingimused teenuse osutamiseks.


description: Ameerika toidu- ja ravimiamet (FDA) on kiitnud heaks botoxi uriinipidamatuse ravimiseks.

title: Botox aitab ka piinliku probleemi vastu

maintext:
Kuidas põiepidamatusest lahti saada?
Stressinkontinents on füüsilise pingutuse ajal esinev tahtmatu põiepidamatus ehk uriinileke, mille ärahoidmiseks saab ise palju ära teha.
Uriinipidamatusele leidub lahendusi
Tänapäevased ravimeetodid võimaldavad enamikku uriinipidamatuse vorme ravida või vähemalt leevendada ja seda häda ei maksa häbeneda.
Eakad vajavad lisaks ravile rohkem tervisemurede ärahoidmist
Vanadus ei ole haigus ning sihipärase ennetustegevusega on võimalik vanemas eas inimeste tervisemuresid kergendada: nii hoiab riik kokku tervishoiukuludelt, pikeneb eakate iseseisva toimetuleku aeg ja säästetakse lähedasi ülekoormusest.
Mis toimub naisega menopausi ajal?
Klimakteerilist perioodi ei saa küll kvalifitseerida haiguseks, aga sellest tingitud kaebuste tõttu, mis mõjutavad elukvaliteeti mõõdukalt või tugevalt, pöördutakse sageli eriarstide vastuvõtule, kirjutab Tartu ülikooli kliinikumi günekoloog Maie Väli ajakirjas Perearst.
Põietreening – kellele ja milleks?
Põieprobleemide käes kannatavad sageli nii vanemas eas inimesed kui ka erinevate haiguste põdejad. Pärnu haigla jagas soovitusi, kuidas uriinipidamatusega toime tulla, pakkudes ühe lahendusena ka põietreeningut.
Kusepidamatuse jutt tekitab meestes häbi
Uroloog Gennadi Timberg möönis eile vanemaealiste meeste terviseuuringut tutvustades, et paljud alumiste kuseteede sümptomitega patsiendid kannatavad pikalt oma probleemi käes ja ei julge sellest rääkida ei lähedastele ega ka arstile.


description: Eesti arstid ja arstitudengid hiljutisest uuringust selgus, et tihti pole migreeniga inimestel kodus käepärast õigeid ravimeid.

title: Migreeni all kannatajatel pole sageli kodus õigeid ravimeid

maintext:
Samuti selgus uurimistööst, et üldine inimeste teadlikkus oma haigusest on suhteliselt madal, kirjutab Terviseuudised.
Uurimistöös jõuti järeldusele, et isegi kui inimestel on neuroloogi kinnitatud migreeni diagnoos, siis spetsiaalseid migreenivastaseid ravimeid ehk triptaane oli kodus vaid üheksal protsendil kiirabi kutsujatest.
Nii toovadki uurijad hüpoteesina välja, et inimestel, kellel on kodus triptaanid olemas, ei vaja nii sagedasti kiirabi sekkumist. Lisaks tasub nende hinnangul arutada, kas kiirabi mitte vajavate inimeste seas on haigusest teadlikkus kõrgem ja sellepärast ei vajata täiendavat abi ning osatakse oma haigusega paremini toime tulla. Selleks peaks aga tegema täiendavaid uuringuid.
Veel tuli uuringust välja, et millegipärast ootavad inimesed, et kiirabi saadab korda imesid. Koguni 44% Tartu kiirabi ja 14% Tallinna kiirabi teenindatud kutsetest olid sellised, kus inimesed ei olnud enda aitamiseks võtnud ühtegi ravimit ja kasutasid esmase ravivatena helistamist numbril 112. Valuvaigistitest käsimüügis olevad ibuprofeen ja paratsetamool on laialdaselt kättesaadavad ning efektiivsed migreeni kui ka teist tüüpi peavalude korral. Kuna antud ravimite puhul on tõestatud valu leevendav efekt ka migreeni korral, siis tihtipeale juhtubki, et kiirabitöötajad manustavad patsiendile just neid samasid ravimeid.
Migreeni puhul tasub varuda endale koju triptaane, hoida tagavaraks mõnda mittesteroidset põletikuvastast ravimit nagu näiteks ibuprofeen ja ka paratsetamooli. Migreeni korral ei ole kasu opioididest.
Loe migreeni ja uurimistöö kohta pikemalt Terviseuudistest.


description: Eesti õdede liidu uue presidendi Anneli Kannuse sõnul on avalik saladus, et seaduses kirjeldatud töö- ja puhkeaega rikutakse, mistõttu peab palgaläbirääkimistel jõudma lauale ja lepingusse ka töötingimuste küsimus.

title: Õdede liidu uus president: seaduse rikkumine on avalik saladus

maintext:
«Täna töötavad endiselt liiga paljud tervishoius rohkem kui ühel töökohal, et täita tühje ametikohti ja tegelikult tõsta ka enda sissetulekut,» rääkis Kannus portaalile Med24. «Vaadake kasvõi ajalehes toodud arstide ja õdede töötasude numbreid. Keegi pole avanud seda, mida tasustatakse lisatasuna – ilmselt on see pigem reaalselt makstud ületunnitöö ja asendamisega seonduv töötasu.»
«Koormusnorme, patsiendi ja töötajate osas, ei saavat me täna kehtestada, kuna «äkki siis peaksime mõne tervishoiuasutuse sulgema» või mõne teenuse mõnest kohast likvideerima. Üleriigilisi standardeid näiteks «koduste valvete», töö- ja puhkeaja rakendamise jaoks loodud ei ole. Samas on see juba avalik saladus, mida kõik teavad, aga rääkida ei julge, et seaduses kirjeldatud töö- ja puhkeaega rikutakse. Ehk kaua me niimoodi jaanalinnu kombel elame?» lisas Kannus.
Kannuse sõnul on aeg tõele näkku vaadata ja teha sellest järeldused. Norme peaks aga kehtestama vajadusest lähtuvalt ja kui neid ei õnnestu täita, siis välja öelda, et püütakse neid täita.
Selleks, et Eestis ka tulevikus õdesid oleks, on Kannuse sõnul töötingimused väga olulised. «Öötöö ja ületunnitöö arvestamine, puhkuse ja täienduskoolituse võimalused on järjest määravamad,» rääkis Kannus. Ta lisas, et üld- ja eriõdesid tuleks ka palga ja vastutusala poolest eristama hakata ja palgakokkulepped peaksid muutuma sisukamaks.
Praegu on õdede liidul Kannuse sõnul käsil põhikirja uuendamine ja sellega seonduv dokumentide, struktuuri jms uuendamine ning seejärel 2017. aasta tegevuste prioritiseerimine kogu liidu tasandil. Tema sõnul pöörab õdede liit suurt tähelepanu ka sellele, et tervishoiusüsteem peab hakkama enam tegelema ennetustegevuse ja tervise säilitamise küsimustega, mistõttu õdede roll suureneb tulevikus veelgi.
«Isiklikult presidendina on mul eesmärk teha seda tööd nii hästi, et kui ma lahkun, siis on presidentidest järjekord ukse taga,» lisas Kannus. Seni oli õdede liit tükk aega liitu raputanud skandaali tõttu presidendita. «Võib öelda, et kogu liidu juhatus on nüüd 2016. aastal muutunud, mis toob kindlasti kaasa nii vormilisi kui ka sisulisi uuendusi,» rääkis Kannus. «
Volikogu on kinnitanud juhatuse liikmete teenistustasud jms juba varasemalt. Eesti Õdede Liit kinnitas uue põhikirja 29.09.2016 ning ka üleminekuperioodi kalendriaasta lõpuni. Seega on kongressi, volikogu ning juhatuse ülesanded ja vastutus fikseeritud ja vastavad igati seadustele,» lisas ta.
Õdede liidu eelmine president Tiina Teder lahkus kohalt, kuna avastas varasema juhatuse tegevuses vastuolu mittetulundusühingu seadusega, mille kohaselt määras eelmine juhtkond endale kõrgeid palku ilma üldkogu heakskiiduta.
Loe intervjuud Anneli Kannusega portaalist Med24.


description: 19 aastat sügava vaimse puudega last hooldanud Jõgeval elav saarlane Riina Rand pidi lapse lõpuks hooldekodusse andma, sest tervis ei pidanud koormusele enam vastu.

title: Tervis ei pidanud vastu: puudega lapse ema pidi lapse hooldekodusse andma

maintext:
Elizabethil oli sünnitrauma, mistõttu tänaseks 19-aastaseks saanud noor naine on oma arengult väikese lapse tasemel ja vajab pidevalt hoolt, kirjutab Saarte Hääl. Ka ise raskelt haige Rand tegi enda sõnul tütre heaks palju, kuid kaasinimesed kritiseerisid teda sageli, öeldes, et ta ei oska lapsega ümber käia, ja kui Elizabeth 18-aastaseks sai, tahtis vald temalt lapse eestkosteõigust ära võtta.
Kui Rand tütrega selle aasta sügisel Saaremaale taastusraviprotseduuridele läks, kukkus ta aga kokku ning nii sattus skisofreeniat põdev Rand Jämejala psühhiaatriakliinikusse ja Elizabeth Karula hooldekodusse.
Naisel ja tema lähedastel tuli võtta vastu raske otsus, mis ootab tema hinnangul ees väga paljusid täiskasvanud puudega lapse vanemaid – ta saatis tütre hooldekodusse, sest ta ei jõua enam lapse eest hoolitseda, kuid paremat lahendust riigil praegu pakkuda ei ole.


description: Järjest kiiremaks muutuv elutempo on ümber vormimas inimeste toitumise ja toidu valmistamise harjumusi. Peale pikale veninud tööpäeva tundub toidu valmistamine ajakulukas ja tüütu tegevus - koos poes käimisega ning tooraine puhastamise ja hakkimisega võib kogu protsess võtta aega kuni paar tundi. Aja kokku hoidmise eesmärgil tellitakse aina rohkem toitu koju kas otse restoranilt või spetsiaalselt teenusepakkujalt. Mida täpsemalt koju tellimisel silmas pidada, selgitab Tallinnasse laienenud toidu tellimise platvormi Tellitoit.ee tegevjuht Priit Pärli.

title: Kuidas tagada toidu kvaliteet toiduveo teenust kasutades?

maintext:
Inimeste ootused toidu koju tellimisel on üldjuhul järgmised: toit saabub mõistliku aja jooksul (kuni tund aega), toidu temperatuur on õige, toit näeb isuäratav välja ning maitseb hästi. Lisandväärtust annab meeldiv teenindus ning võimalus toidu eest tasuda sobival moel, kas sularahas, kaardiga makstes või interneti panga kaudu. Paraku on Eestis aga palju restorane või teenusepakkujaid, kes ei suuda tagada eelpool mainitud tingimuste täitmist. Miks?
Paljude restoranide jaoks ei ole majanduslikult otstarbekas toitu ise koju tarnida, mistõttu kasutatakse vastavaid teenusepakkujaid. Vastavalt Veterinaar- ja Toiduameti (VTA) nõuetele peavad toiduveo teenust pakkuvad ettevõtted täitma kindlaid hügieenireegleid, puhastama ja pesema sõidukeid ning tagama kindla õhutemperatuuri, mis on sobilik toidu transportimiseks. Lisaks peab toiduveoga tegelev töötaja käima tervisekontrollis ja omama kehtivat tervisetõendit. Nende nõudmiste täitmine käib aga paljudele toiduveo teenust pakkuvatele ettevõtetele üle jõu, sest nõuab täiendavaid ressursse. Paraku tähendab nõuete eiramine kliendi jaoks seda, et tellitud toit ei pruugi temani saabuda sellisel temperatuuril nagu peaks. Kui valmistoitu transporditakse kas hooletult või nõuetele mitte vastava sõidukiga, võib kliendini jõudnud toidu välimus kardinaalselt erineda sellest, kuidas toit restorani poolt teele pandi.
Kuidas valida head teenusepakkujat?
Üha kasvav nõudlus toiduveo teenuse järgi on avanud turu erinevatele teenusepakkujatele, kelle tööpõhimõtted on erinevad. Kusagile ei ole kadunud nii-öelda traditsiooniline koju tellimine, mis tähendab seda, et klient helistab restorani, annab tellimuse sisse ja restoran toimetab toidu kas oma ressurssidega või kulleriteenust kasutades kliendini. Sellisel juhul puudub kliendil ülevaade toidu valmimise protsessist ja selle transpordist. Teine, innovaatilisem ja usaldusväärsem viis toidu tellimiseks on kasutada selleks mõeldud spetsiaalset platvormi, nagu näiteks oktoobris Tallinnasse laienenud Tellitoit.ee.
Tartu ja Pärnu populaarseim toidu tellimise platvormi Tellitoit.ee kasutamiseks ei ole vajalik kasutajaks registreerimine või eraldi rakenduse alla laadimine. Piisab vaid veebilehe Tellitoit.ee külastamisest. Tellimuse esitamine võtab aega kõigest paar minutit, peale mida saab Tellitoit.ee veebilehel reaalajas jälgida kogu tellimuse protsessi, alustades toidu valmimisega ja lõpetades kulleri sõiduteekonnaga. Toit jõuab tellijani keskmiselt 25-40 minuti jooksul, kuid tuleb ette ka olukordi, mil ooteaeg on pikem. Tellimuse eest on võimalik tasuda nii sularahas, kaardimaksega kui ka internetipanga kaudu. Lisaks pöörab Tellitoit.ee suurt tähelepanu ka VTA nõutele, järgides hügieenireegleid ning kasutades spetsiaalselt toiduveole mõeldud ametiautosid, milles on tagatud toidu jaoks sobiv temperatuur. Ühtlasi on kõik Tellitoit.ee kullerid saanud vastava koolituse ja läbinud ka tervisekontrolli, mida tõendab kehtiv tervisetõend. Kliendi jaoks on see märk sellest, et tema toit on kindlates kätes.
Samas on turule sisenenud ka selliseid teenusepakkujaid, kes vaatavad VTA nõuetele läbi sõrmede, põhjendades seda jagamismajanduse põhimõtetega. Ühest küljest võib kõlada uudsena, et toit toimetatakse koju jalgratta või mopeediga, kuid teisalt on küsitav, mis temperatuuril ja kujul see toit lõpuks tarbijani jõuab. Seega tasub kaaluda, kas selline toiduveo viis on ikka kliendi jaoks ohutu või mitte.
Toidu tellimisel tulekski arvesse võtta mugavust, usaldusväärsust, kvaliteeti ja ohutust. Nii nagu on oluline toidu valmimise aeg, on oluline ka maitseelamus, mille tagab toidu õige temperatuur ja hea välimus. Vähemtähtsaks ei saa pidada kindlustunnet, et toitu käsitlevad oma ala professionaalid, kes on läbinud nii vastavad koolitused kui ka tervisekontrolli.


description: Pool tonni kaaluv egiptlanna ei saa rakse haiguse tõttu end voodiski ümber pöörata, rääkimata õues käimisest, ise söömisest ja riietumisest.

title: Rasvumise šokeeriv mõju: maailma raskeim naine ei ole 25 aastat kodust väljas käinud

maintext:
Sündides kaalus Iman Ahmad Abdulat (36) viis kilo ja 11 aasta vanuselt oli ta juba nii raske, et ei jõudnud kõndida ja liikus edasi vaid roomates, kirjutab Bild. Ajuinfarkti tõttu pidi Abdulat algkooli pooleli jätma. Nüüd ei ole ta juba 25 aastat kodust väljas käinud ja arvatakse, et ta on oma 500-kilose kehaga maailma raskeim naine.
Egiptlanna põeb elevanttõbe, mis võib olla kas kaasasündinud või tekkida erinevate haiguste tagajärjel. Abdulati haigusel on aga haruldane põhjus – parasiidid, mis sattuvad sääsehammustusega inimese kehasse, põhjustavad seal pidevalt põletikke ja ummistavad lümfisooni. Kehas hakkab kogunema vesi, mistõttu paisuvad jalad, käed ja suguelundid hiigelsuureks.
Iman sõltub täielikult vanemate abist, sest raske kehakaalu tõttu ei saa ta end niigi palju liigutada, et ise voodis ümber keerata. Ema aitab tal iga päev süüa, riidesse panna ja hügieeni eest hoolitseda. Kuna see olukord koormab Abdulati peret nii füüsiliselt kui ka majanduslikult, on Abdulati vanemad tütrele arstiabi saamiseks pöördunud Egiptuse presidendi Abd al-Fattah as-Sisi poole.
Kuidas mõjutab rasvumine keha?
Hamburgi Askleipose läänekliiniku rasvumise keskuse peaarst professor Thomas Caruse sõnul on pooletonnise inimese siseorganid äärmiselt ülekoormatud ja kaua keha seda välja ei kannata. Eriti palju tööd peab tegema süda, mis peab kehas pumpama tavalisest tunduvalt rohkem verd. Kui inimene end aastaid ei liiguta, muutuvad ka tema luud nõrgemaks. Kui Abdulat korraga püsti aidata, ei suudaks jalad teda üleval hoida ja tõenäoliselt murduksid luud.
Caruse hinnangul on rasvumine tõsine haigus, mis vähendab inimese eluiga kümme kuni 15 aastat juba siis, kui tema kehamassiindeks on vähemalt 40. Tavaliselt tähendab see ligikaudu 130-kilost kehakaalu. 500-kilone inimene elab aga tõenäoliselt 20–25 aastat vähem. Surm ei saabu varem mitte liigse kehakaalu enda, vaid selle tagajärjel tekkiva südamepuudulikkuse või muude haiguste tõttu.
Siiski saaks Abdulati tohtri sõnul aidata, kui ta neljaks kuni kaheksaks nädalaks haiglaravile läheks. Nii saaks ravida lümfispoonte ummistust ja parandada siseorganite tööd. Vaja läheks ka südant tugevdavaid ravimeid, vähemalt 200-kilost kaalulangetust ja taastusravivõimlemist, mis aitaks luudel ja lihastel uuesti toimima õppida. Mõnda sellist harjutust saab teha ka lamades.
Caruse sõnul saavad elevanttõvega inimesed enda heaks ise tavaliselt väga palju ära teha. Kõigepealt tuleks minna arstile, kes määrab ravi. Liigse vee kehast välja saamiseks on olemas näiteks massaaživõtted, milleks tuleks järjepidevalt arsti ja füsioterapeudi juures käia. Kui verevarustuse häired on aga asunud kudesid hävitama või on tekkinud eluohtlik põletik, siis tuleb vahel äärmusliku meetmena ka haigestunud kehaosa amputeerida.
Iman Ahmad Abdulat on praegu nõiaringis: kõrge kehakaalu tõttu ei saa ta liikuda ja vähese liikumise tõttu kasvab kehakaal veelgi. Ligikaudu 200 kilo tema kehast moodustab tõenäoliselt rasv, mille põletamiseks on liikumine ainus toimiv moodus.


description: Esimest korda Saksamaal lubas kohus 53-aastasel multipleksskleroosi põdeval mehel kasvatada endale ise meditsiinilistel eesmärkidel kanepit.

title: Saksamaal lubati esimest korda raske haiguse korral kanepit kasvatada

maintext:
Saksa föderaalne ravimite ja meditsiini agentuur (BfArM) kinnitas, et Saksamaal Mannheimis elaval mehel lubatakse kasvatada oma kodu vannitoas kuni 130 kanepitaime aastas, kirjutab Deutsche Welle. Kanep on mõeldud vaid isiklikuks kasutamiseks, rõhutas agentuuri pressiesindaja.
Varasemalt on BfArM lükanud tagasi kõik taotlused kodus kanepit kasvatada. Praegu on Saksamaal rohkem kui 900 inimest, kel on lubatud kasutada kanepit meditsiinilistel eesmärkidel. Nemad peavad ostma seda apteegist ning kulud tuleb kanda patsiendil endil. Üks gramm ainet maksab praegu umbes 15 eurot.
Enne loa saamist pöördus mees mitu korda kohtu poole, öeldes, et ta ei saa endale lubada igakuist 1500eurost väljaminekut, mis kulub meditsiinilistel põhjustel kanepi ostmisele. Kevadel otsustas kohus, et BfArM peab lubama mehel kanepit kasvatada ja kasutada seda oma ravi otstarbel.
Mees kannatab muuhulgas spastiline halvatuse, kõnehäirete ja depressiooni käes.


description: Kuigi  üle Eesti põevad lapsed Coxsakcie viirust, kinnitas terviseamet eile avalikult, et  nende andmetel seda haigust Eestis ei ole. Miks see nii on, uuris Postimehe terviseportaal.

title: Terviseamet selgitab: miks ametlikult Eestis Coxsackie viirust ei esine

maintext:
«Terviseametile Eestis pole viimasel ajal haigestunutest teada andnud ükski tohter, nakkuskliinikusse ravile pole jõudnud ühtegi abivajajat, meie laboris on suudetud tabada üks Coxsakcie ja see on kõik,» teatas eile terviseamet oma Facebooki lehel.
Oma postituses seadis amet kahtluse alla ka seda teemat kommenteerinud arsti väite, et seda viirust esineb Eestis aastas u 200 korda. «Terviseamet ei oska öelda, millistele andmetele arst tugineb. Nakkushaiguste registreerimisega tegeleb terviseamet,» seisab ameti postituses.
Täna rääkis Tallinna lastehaigla lastearst Ülle Uustalu Postimehele , et kaheksa kuu jooksul on selle haiguse tõttu käinud ravil ligi sada last.
Terviseameti pressiesindaja Iiris Saluri põhjendas ameti väljaütlemisi sellega, et amet tugineb neile andmetele, millest neid teavitatakse kas arstide poolt või mis saabuvad laborites tehtud positiivsete leidude kaudu.
Ta lisas, et eraldada tuleb kahte asja - need on laboriteatis viiruse kinnituse kohta ja teatis nakkushaige kohta, mille edastab meile tervishoiuteenuse osutaja. «Meie statistikas on registreeritud erinevaid enteroviirusnakkusi, kuid konkreetse Coxsackie viirusest tingitud haigusjuhtudest teavet ei ole,» ütles Saluri.
Teavitama peaks Coxsackie puhul vähemalt puhangutest, näiteks laste kollektiivides, mis näitab, et tegu on suurema probleemiga. «Sellist infot samuti meieni jõudnud ei ole, mis andis ja annab meile jätkuvalt alust öelda, et selle viiruse levik ei ole Eestis hetkel probleem ja vanemad ei pea hirmu tundma,» teatas Saluri.
Ta möönis, et statistika ei ole kunagi 100 protsenti ja lõplik. «Sarlakite ja tuulerõugete puhul on teavitamise kohustus, aga kohustus ei tähenda veel, et info kõikide haigestunute osas terviseametini jõuab. Kõik haigestunud ei pöördu isegi arsti poole, nii et 100protsendilisest statistilisest usaldusväärsusest hetke kohta me rääkida kindlasti ei saa,» sõnas Saluri.
Seepärast vaatab amet alati lisaks tänastele andmetele trende, kas ja kui suured on muutused andmetes. « Coxsackie puhul ei ole silma hakanud mitte midagi erakorralist ja seda kinnitas taas ka dr Uustalu,» ütles Saluri.


description: Paldiski elanik Dmitri avastas paar nädalat tagasi portaalist Digilugu oma tervise elektroonilisi andmeid uurides, et kohalik polikliinik Mediluks on esitanud haigekassale arved mitme polikliiniku arsti juures käimise eest, kuigi ta ei ole neid meedikuid kunagi külastanud. Polikliiniku esindaja tunnistas viga ja kinnitas, et tegemist oli inimliku eksimusega.

title: Paldiski elanik avastas terviseportaalist

maintext:
Dmitri sõnul avastas ta sellise anomaalia juhuslikult. «Portaalis Digilugu saab tutvuda sellega, milliste arstide juures on ta käinud, tutvuda oma haiguslooga ning näha, kui suured arved on arstid saatnud haigekassale pärast visiite. Kõigepealt rääkis mu tuttav, et avastas oma Digiloo kontolt külastuse ortopeedi juurde, kuigi sellist visiiti pole kunagi aset leidnud. Väidetavalt oli ortopeed ravinud tema selga, kuigi tal pole kunagi seljaga probleeme olnud. Pärast seda otsustasin tutvuda ka oma andmetega,» rääkis Dmitri.
Digilugu uurides tabas meest üllatus. Selgus, et ta on alates 2013. aasta algusest käinud mitu korda silmaarsti, neuroloogi ja kõrvaarsti vastuvõtul, kuigi ta ise ei mäleta sellest midagi. Digilugu avati 2013. aastal ning elektrooniliselt on näha vaid sellised arsti juures käigud, mis on toimunud alates sellest ajast.
«Vaatasin üle, mida ma arsti juures väidetavalt teinud olen. Selgus, et näiteks neuroloog tegeles minu küünarnukiga, kuigi mul pole sellega kunagi probleeme olnud,» rääkis Dmitri.
Sellised asju nähes tekkis tal küsimus, kas mitte polikliinik ei peta lihtsalt haigekassalt niimoodi raha välja. Samuti tekitas temas küsimusi, kuidas sai polikliinik ligi tema isikuandmetele, kuna arstide juures käimise fikseerimiseks on kasutatud tema isikukoodi.
Dmitri kardab ka seda, et tema võltsitud haiguslugu võib talle tulevikus probleeme tekitada. «Sain kutselise juhi loa ja kavatsen hakata taotlema relvaluba. Kas selline haiguslugu võib minu tulevast elu mõjutada. Kui digilugu väidab, et ma olen pime ja kurt, haigete põlvedega ning käin sageli psühhiaatri vastuvõtul, kuidas ma tõestan, et see ei vasta tõele,» küsis ta.
Polikliinik tunnistab viga
Mediluksi esindaja kinnitas, et tegemist ei ole pahatahtlikkuse ega haigekassalt raha väljapetmisega.
«Olukord tekkis sellest, et paberkandjatel olnud informatsiooniga tekkis segadus. Haigekassa on olukorrast teadlik, nad viisid juulist oktoobrini meie juures läbi viimast viit aastat hõlmava põhjaliku kontrolli. Haigekassa avastas veel mitmeid taolisi juhtmeid ja me oleme valesti makstud raha haigekassale juba tagasi kandnud,» rääkis Paldiskis tegutseva OÜ Mediluks juhatuse liige Natalja Strezleva.
Ta lisas, et kõikide patsientide ees, kelle puhul avastati ebaõiged andmed, on juba vabandust palutud ja selgitatud, mis juhtus. «Kui ka teise toimetuse poole pöördunud inimene on sattunud inimliku eksituse ohvriks, soovitame tal pöörduda otse meie poole, me palume ta käest vabandust ja selgitame, et segadus ei tekkinud mitte kellegi pahatahtlikkusest, vaid inimlikust eksitusest. Me ei kasutanud mingil juhul teadlikult tema isikuandmeid valesti,» rääkis Strezleva.
Polikliiniku juhataja selgitas, et 2007. aastal juhtus Mediluksi hoones avarii, mille tagajärjel rikuti suur osa registratuuris olnud ambulatoorseid kaarte. Seetõttu taastati suur osa ambulatoorsetest kaartidest käsitsi. «Vead tulid sisse inimfaktori tõttu. Selgus, et taastamise käigus läksid segi inimeste isikukoodid ja mõnele ambulatoorsele kaardile märgitud isikukood on hoopis kellegi teise oma,» rääkis ta.
Strezleva sõnul on polikliinikus ambulatoorsed kaardid inimeste perekonnanimede järgi. Kui patsient tuleb arsti juurde ja näitab oma dokumenti, otsib registraator üles tema ambulatoorse kaardi ja saadab ta arsti juurde. Kui arst on patsiendiga tegelenud, teeb ta Digilukku ja ambulatoorsele kaardile selle kohta märke. Seejärel esitatakse haigekassale raviteenuste arve, kuid patsiendi isikuandmete kaitse huvides edastatakse polikliiniku tehnilisele personalile ainult inimese isikukood ja talle osutatud raviteenuse maksumus. Just siin ongi mõne inimese puhul tekkinud kahetsusväärne segadus,» selgitas Strezleva.
Polikliiniku juhataja lisas, et Mediluksis on alanud põhjalik siseaudit, et selgitada välja meditsiinidokumentide vormistamisel tekkinud vead viimase kümne aasta jooksul.
«See pole meie jaoks mitte lihtsalt ebameeldiv olukord vaid katastroof. Registrisüsteemis tekkinud segadus mõjub halvasti kogu polikliiniku kollektiivile, kes on üritanud asutuse 21 tegevusaasta jooksul meie mainet kõrgel hoida. Kõigil tuvastatud juhtudel oleme maksnud haigekassale tagasi iga eksituse tõttu makstud sendi. Palume kõigil inimestel, kes on avastanud oma andmetes vigu, sellest meile kohe teada anda. Me tahame oma hea nime rehabiliteerida ja näidata, et me tõesti hoolime oma patsientidest,» kinnitas polikliiniku juhataja.


description: Sügisdepressiooni leevendavad füüsiline aktiivsus ja viibimine valguse käes.

title: Kaks võimalust, kuidas leevendada sügisdepressiooni

maintext:
Sügise saabudes ja loomuliku päevavalguse vähenemisega kogevad paljud sesoonse depressiooni ehk sügisdepressiooni sümptomeid, teatas Tartu Ülikool. Kuidas ära tunda, et sul on sügisdepressioon ja mida selle ennetamiseks või leevendamiseks teha, jagab nõu Tartu ülikooli kliinilise psühholoogia dotsent Kirsti Akkermann.
Tema sõnul võivad sesoonse depressiooni ehk rahvakeeli sügisdepressiooni sümptomid individuaalselt varieeruda, ent tüüpilisteks ilminguteks on energia vähenemine, suurenenud unevajadus ja söögiisu, mis väljendub eelkõige tungis süsivesikuterikaste toitude järele. Kaasneda võivad ka alanenud meeleolu, huvi kadumine, vähenenud stressitaluvus ja enesetõhususetunne ning sotsiaalsetest suhetest eemale tõmbumine.
Sümptomid varieeruvad indiviiditi ka oma kulult ja raskusastmelt, kestes paarist kuust kuni poole aastani. «Häire diagnoosimiseks peavad sümptomid olema ilmnenud vähemalt kahel sügistalvisel perioodil, tipnedes detsembris-jaanuaris, taandudes suveperioodil,» kirjeldas Akkermann, lisades, et sesoonne depressioon ilmneb sagedamini naistel varases täiskasvanueas, ehkki enamus on kogenud sümptomeid juba varasemast eluperioodist.
Akkermanni sõnul ei ole sarnaselt kliinilisele depressioonile hetkel ühtset seletust sesoonse depressiooni tekkemehhanismides, ent tõenäoliselt tekib häire geneetilise haavatavuse ja keskkonna faktorite omavahelises koosmõjus.
«Võimalike häire tekke seletustena on pakutud, et päikesevalguse lähenemine võib mõjutada aju serotoniinisüsteemi talitlust, mis omakorda mõjutab meie meeleolu, und ja söögiisu,» selgitas ta. Sesoonset depressiooni seostatakse alanenud serotoniinisüsteemi aktiivsusega. Suurenenud melatoniini sekretsioon pimedal ajal tekitab muutusi une-ärkveloleku rütmis väljendudes eelkõige suurenenud unevajaduses ja meeleolu alanemises. Psühholoogilisest riskifaktoritest on suurima mõjuga rumineerimine ehk pidev tähelepanu keskendamine oma depressiooni sümptomitele ning nende tagajärgedele. Rumineerimine ennustab sesoonse depressiooni kestust pikendades märkimisväärselt haigusepisoodi.
Tartu ülikooli dotsendi sõnul soovitatakse ennetavate sekkumistena ja ka kergematel haigusjuhtudel füüsilise aktiivsuse suurendamist, loodusliku päevavalguse käes viibimist nii palju kui võimalik, elu- ja tööruumide maksimaalset valgustamist ja vajadusel valgusravi seansse. «Valgusravi aitab kaasa melatoniini sekretsiooni vähenemisele, ning seda soovitatakse inimestele, kellel esinevad tüüpilised sesoonse depressiooni sümptomid nagu väsimus, unevajaduse suurenemine ja tung süsivesikute järele,» rääkis ta.
Akkermann lisas, et kui sümptomid ei taandu ja põhjustavad märkimisväärset töövõime alanemist ja psühhosotsiaalse funktsioneerimise raskusi, siis võiks abi otsida vaimse tervise spetsialistilt.
Sesoonse depressiooni ravis soovitatakse kasutada kliinilise depressiooni ravivõtteid, kus suurimat tõhusust on näidanud kognitiiv-käitumisteraapia vajadusel kombinatsioonis farmakoteraapiaga.


description: Tallinna lastehaiglas ja kesklinna lastepolikliinikus jagati täna lastele praktilisi teadmisi, kuidas käib laste elustamine.

title: Galerii: lapsed õppisid päästma elusid

maintext:
Lastehaigla intensiivraviarst Piret Hermanson rääkis, et osalema olid oodatud kõik huvilised, kuid eriti piirkonna koolide õpilased ning polikliinikut ja haiglat külastavad lapsevanemad ja lapsed ise. Hermanson pani lapsevanematele südamele, et ka lastele tuleb anda võimalus õppida elu päästma.
Koolitust viisid läbi Eesti Punase Risti esindaja Ellen Sternhof ning Tallinna lastehaigla anestesioloogia-intensiivraviosakonna ja teiste osakondade arstid, residendid ja õed.
Õppus toimus rahvusvahelise taaselustamise päeva puhul ning tänavu on selle juhtmõte «Lapsed päästavad elusid!».


description: Ravimiameti inspektsiooniosakonna juhataja Liis Prii sõnul kasutatakse ravikanepit vaid siis, kui ükski teine ravim ei mõju.

title: Ravimiamet: ravikanepi kasutamine ei ole tavaliselt vajalik

maintext:
«Kanepis sisalduva THC toimet on enam uuritud valu, eriti neuropaatilise valu, samuti iivelduse ja oksendamise ravis ning söögiisu soodustajana,» kommenteeris Prii. Tema sõnul võib ravikanepist abi olla näiteks multipleksskleroosi ehk hulgiskleroosiga patsientidel, kellel esineb ravile allumatu spastilisus. See tähendab, et lihased on ületoonuses ega toimi normaalselt. Ravikanepist võib sel juhul abi olla selle mõõduka lihaseid lõõgastava toime tõttu. Kannabinoidid aitavad ka ärevuse vastu. Need toimed on Prii sõnul siiski mõõdukad ja tavaliselt on olemas tõhusamad ravimid.
Ravikanepit kasutataksegi eelkõige siis, kui muud ravimid ei aita. Prii andmetel on mõnedes riikides müügiloa saanud järgmiste näidustustega kannabinoide sisaldavad ravimid:
mõõduka kuni raske spastilisuse sümptomite leevendamine hulgiskleroosiga patsientidel, kui see ei ole allunud senisele ravile;
AIDS’iga seotud raske isutus;
vähi kemoteraapiast tingitud iiveldus ja oksendamine, kui see ei ole allunud tavapärasele oksendamisvastasele ravile.
Seda, kui paljudel Eesti inimestel võiks ravikanepit vaja minna, on Prii sõnul ravimiametil raske hinnata, sest patsientide partner on raviprotsessis arst ja siis, kui muud ravimid aitavad, kanepit ravi eesmärgil ei kasutata.
Prii andmetel ei ole amet seni saanud ühtegi taotlust standardiseeritud kanepi kasutamiseks, kuid üks patsient on saanud kannabinoide sisaldavat ravimit.


description: Ühendkuningriigis elanud kahe lapse ema Lucinda Smith (43) suri, sest aiatöödel käe kriimustamise järel tekkis tal sepsis.

title: Aiatöödel saadud kriimustus viis kahe lapse ema hauda

maintext:
Naine tundis õlas valu ja läks perearsti juurde, kirjutab Telegraph. Perearsti sõnul oli probleem närvides ning ta saatis naise koju, soovitades võtta antidepressante, puhata ja külastada füsioterapeuti.
Kolm päeva hiljem naine oksendas ja valu oli muutunud tunduvalt tugevamaks. Tema käed ja näpud olid punased ja paistes ning ta pöördus teise arsti poole, kes suunas ta erakorralisse vastuvõttu.
Pärast vereproovi selgus, et Smithil oli sepsis ehk veremürgistus, mis on infektsioonhaiguste tüsistus. Naine saadeti intensiivravisse ja talle antibiootikumi. Mõned päevad hiljem suri ta sepsise esile kutsutud toksilise šoki sündroomi tõttu.
Naise ema arvates oleks saanud tütre elu päästa, kui perearst oleks teinud talle kohe vereproovi ja mõõtnud tema vererõhku.


description: Värske doktoritöö seab kahtluse alla Soomes populaarse ksülitooli, suhkru alkoholi, rolli hambaaukude ärahoidmises.

title: Kas näts ikka hoiab hambaaugud eemal?

maintext:
Ksülitooli leidub paljudes nätsudes ning pärast sööki pistetakse Soomes sageli suhu ksülitooli sisaldav maiustus, kirjutab Yle. Seda ainet on seostatud hambaaukude tekke ennetamisega. Soome hambaarstide liit soovitab kasutada kõrge ksülitooli sisaldusega (enam kui 30%) tooteid isegi hambaravis.
Samas ütleb värske Turu ülikooli doktoritöö, et ksülitool ei mängi erilist rolli hambaaukude ärahoidmisel, kui hambad on terved. Aija Hietala-Jenkkeri uuris neli aastat kooliealiste laste hambaid. Ta tõdes, et tervete hammaste puhul ei anna ksülitooliga nätsud või pastillid hambaaukude ärahoidmises märkimisväärset tulemust, kui võrrelda tulemust hambaaukude ennetamise võimalustega tervisekeskustes.
Varasem uuring on aga toonud välja, et kui elanikkonna seas on hambaaukude esinemine sage, on ksülitooli sisaldavatel toodetel hambaaukude teket ennetav mõju.
Kogu elanikkonnale ksülitooli soovitamist ei pea Hietala-Jenkkeri siiski vajalikuks, kuid sellest võib olla abi mõne sihtrühma puhul. Teadlane tõdes, et sel juhul peaks tarbima ksülitooliga tooteid siis, kui hammaste lagunemine on veel väga varajases faasis.


description: Tallinna Tehnikaülikooli korraldatud uuringust selgus, et ebasobiva sisekliima tõttu võivad õpilaste õpitulemused langeda ligi kümnendiku võrra.

title: Eesti teadlaste uuring: halb sisekliima klassis võib võtta õppurilt aasta jagu teadmisi

maintext:
Mullu viis Tallinna Tehnikaülikool Riigi Kinnisvara ASi (RKAS) toetusel läbi uuringu «Sisekliima, õpitulemus, tööviljakus», kus võeti vaatluse alla kuue koolimaja sisekliima.
Uuringu tulemusena leiti, et ebasobiva sisekliima tõttu võivad õpilaste õpitulemused langeda ligi kümnendiku võrra, mis tähendab, et kaheteistkümne aasta pikkuse õppeperioodi jooksul võib omandamata jääda rohkem kui ühe aasta jagu teadmisi (eeldusel, et mõõtmisperioodiga sarnased tingimused esinevad kogu õppeperioodi jooksul).
Uuringu ühe autori TTÜ professor Jarek Kurnitski sõnul mõõdeti õpitulemust testitulemusega, ehk matemaatika-ja lugemistestide punktisummadega. «Testi tulemused kirjeldavad õpitulemust pikema perioodi vältel, sisuliselt väljenduvad ka hinnetes.» See tähendab, et tuulutatud ja hea ventilatsiooniga koolimajades on ka õpilaste õpitulemused paremad.
RKAS teadus-ja arendusosakonna koordinaatori Evelin Araku sõnul viibivad inimesed erinevate uuringute tänapäeval ligi 90 protsenti ajast siseruumides, mistõttu mõjutab sisekliima kvaliteet otseselt nii inimeste tervist, heaolu kui mugavustunnet. «Üheks olulisemaks tervist ja tööviljakust mõjutavaks sisekliima parameetriks on ruumiõhu kvaliteet, mille kõige lihtsamini mõõdetavateks parameetriteks on ruumi temperatuur, õhuniiskus ning õhu süsihappegaasi sisaldus,» kommenteeris Arak.
Ta lisas, et teadusuuringutes on kontrollitud seoseid klassiruumide sisekliima, seal viibivate õpilaste tervisliku seisundi ja nende õpitulemuste vahel ning leitud, et koolihoonete halb sisekliima võib oluliselt vähendada õpilaste sooritusvõimet ja halvendada õpitulemusi. Seetõttu on koolihoonetele kehtestatud kindlad õhukvaliteedi nõuded. «Näiteks klassiruumide ebapiisavast ventilatsioonist tingitud liiga kõrge süsihappegaasi tase kui üks siseõhu kvaliteedi näitaja pärsib märkimisväärselt nii õpilaste tähelepanuvõimet, mälu, keskendumist, reaktsioonikiirust kui ka õppetöös osalemise määra. Sama seos kehtib ka töökohtade ja elukeskkonna puhul,» leidis Arak.
Kuna lapsed on väliskeskkonna tingimuste suhtes vastuvõtlikumad, siis tuleks klassiruumide õhukvaliteedile pöörata erilist tähelepanu. «Neil on vähem võimalusi ja teadlikkust ise hea õpikeskkonna eest seista ning neil ei ole lubatud koolist puududa ka juhul, kui klassiruumide õhukvaliteet nõuetele ei vasta,» märkis Arak. «Nõuetele mittevastava sisekliima riskigruppi kuuluvadki just lapsed, vanurid, allergikud, astmaatikud ja teised ülitundlikud inimesed».
RKASile kuuluvad riigikoolide hooned, mis tähendab, et otsene vastutus kooliruumide sisekliimas langeb neile. Selle aasta septembris alustas RKAS ruumide sisekliima seireprogrammid, et anda kooliperele teadmisi sisekliima olulisusest. Koos kooliperega proovitakse leida lahendusi sisekliima paranduseks.
«Programmi raames soovitakse kaardistada õpikeskkonna õhukvaliteet ja kasutada saadud teadmisi nii olemasolevate kui kavandamisjärgus koolihoonete paremaks õpikeskkonnaks kujundamisel» põhjendab Arak.
Kõikides programmiga liitunud koolides plaanitakse pikema perioodi jooksul mõõta kuni kümnes õppeklassis süsihappegaasi sisaldust ruumiõhus, õhutemperatuuri, suhtelist õhuniiskust ja hallitusseente osakeste hulka õhus. Lisaks mõõtmistele tehakse koolides ka teavitustööd ja viiakse läbi harivaid loenguid kogu kooliperele, et tõsta õpilaste ja õpetajate teadlikkust õhukvaliteedi olulisusest nii koolis, tööl kui kodus. Uuringuid viib RKASi tellimusel läbi sihtasutus Eesti Mükoloogiauuringute Keskus.
Lisaks mõõtmiste teostamisele ning soovituste väljatöötamisele pannakse antud programmis rõhku ka õpilaste teadlikkuse tõstmisele loodusteaduste tundides õpitava seostest igapäevase keskkonnaga. «Selleks tehakse näiteks katseid selgitada õhuniiskuse olemust, näitlikustatakse õhu liikumist ruumis, kasutatakse termokaamerat eri objektide pinnatemperatuuride määramiseks, vaadatakse õppefilmi ruumiõhus olevate hallitusseente mõjust tervisele ning selgitatakse inimese ja keskkonna vahelisi vastastikuseid seoseid,» toob Arak välja. «Samuti analüüstakse üheskoos võimalike sisekliima puudujääkide põhjuseid ja tagajärgi.»
Sisekliima seireprogrammiga on liitunud järgmised õppeasutused: Tartu Emajõe Kool, Avinurme Keskkool, Kiigemetsa Kool, Noarootsi Gümnaasium, Narva Vanalinna Riigikool, Kallemäe Kool, Kammeri Kool, Viljandi Gümnaasium, Jõgevamaa Gümnaasium, Läänemaa Ühisgümnaasium, Tartu Jaan Poska Gümnaasium, Mustamäe Humanitaargümnaasium, Linnamäe Vene Lütseum, Tallinna Muusikakeskkool, Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool, Viljandi Jakobsoni Kool, Valga Jaanikese Kool, Jõhvi Gümnaasium ja Nõo Reaalgümnaasium.


description: Tervishoiutöötajad peavad lubamatuks olukorda, kus patsientidele vajalik arstiabi jäetakse teadlikult rahastamata ja haiglaravi mahtu pidevalt vähendatakse.

title: Tervishoiutöötajad: on lubatamatu, et arstiabi jäetakse teadlikult rahastamata

maintext:
«Viimase kolme aasta jooksul on eluohtlikus ja kriitilises seisundis EMO-sse toodud patsientide hulk kasvanud rohkem kui kolmandiku võrra, sest nad lihtsalt ei ole pääsenud õigel ajal plaanilisele ravile,» ütles erakorralise meditsiini arst Märt Põlluveer.
Tervishoiutöötajad esitasid täna oma arvamuse riikliku lepitaja ettepaneku projekti kohta.
Arstide liit, tervishoiutöötajate kutseliit ja õdede liit on nõus sõlmima kollektiivlepingu ainult siis, kui valitsus on teinud otsused, mis tagavad, et haigekassa eelarve ja haiglatega sõlmitavate lepingute maht katavad tegeliku põhjendatud ravivajaduse.
Tervishoiutöötajad on seisukohal, et ravikindlustusmaks on esmajärjekorras mõeldud ravikulude tasumiseks. Kui haigekassal kõigi funktsioonide täitmiseks raha ei jätku, siis on valitsuse ülesanne leida lahendused, kuidas kohustusi vähendada või tulusid suurendada, kuid rahapuuduse ettekäändel ei saa inimesi arstiabita jätta.


description: Kuigi tervishoiuanalüütikute hinnangul satub Eesti tervishoid elanikkonna vananemise tõttu tõsisesse kriisi lähiaastatel, usub peaminister Taavi Rõivas, et see juhtub alles 20 aasta pärast.

title: Peaminister ei usu tervishoiukriisi lähiaastatel

maintext:
«Tervishoius tuleb eristada lühiajalist ja pikaajalist vaadet ja lühikeses vaates on eelarve kasv väga kiire. Pikk vaade on, et 10-20 aasta pärast on meil vaja leida uutmoodi süsteem,» rääkis peaminister Taavi Rõivas sel teisipäeval ETV hommikusaates «Terevisioon». Ka Postimehele sel nädalal antud intervjuus kinnitas Rõivas, et rahvastik ei vanane lähiaastatel nii kiiresti ja demograafilised trendid avaldavad mõju 10-20 aasta perspektiivis.
Arusaamatu optimism
«Enamus inimesi mäletab, et Eestis oli suur sündivuse langus 90ndate keskel, just need toona sündimata jäänud lapsed on see seltskond, kes aastatel 2020-2025 peaksid jõudma tööturule ja hakkama sotsiaal- ja tulumaksu maksma,» rääkis Praxise juht Tarmo Jüristo.
Just sellest demograafilisest muutusest tulenevalt on Praxis oma analüüsides ette hoiatanud, et lähiaastatel saab Eesti tervishoid senise rahastamismudeli jätkamisel tõsise kriisiga vastamisi seisma. «Me ei kuuluta mingit hävingut ega kadu, vaid lihtsalt ütleme, et see on pikaajaline protsess, mis paari aasta eest jõudis ülikoolidesse, kui kõrgkoolidel tuli üliõpilaste nappuse tõttu kärpida nii koosseisu kui ka õppekavasid,» rääkis mõttekoja juht. Ta lisas, et nüüd, paar aastat edasi, on see mõju jõudmas tööjõuturule.
Peaminister Taavi Rõivase väljaütlemine ETV saates «Terevisioon», et tervishoidu tabab kriis alles 10-20 aasta pärast, tuli Jüristole ootamatusena.
«Loomulikult on tervishoiu rahastamisel probleeme, mis tõepoolest saavutavad tulipunkti 10-20 aasta pärast ja siis on asjad päris-päris halvad, aga maksubaasi kahanemine jõuab kohale kohe,» toonitas Jüristo, kes oli tervishoiussüsteemi jätkusuutlikkuse esimese raporti kaasautor aastal 2005.
Jüristo avaldas kahtlust Taavi Rõivase väljaütlemine suhtes, et tervishoiu rahastamise lühiajaline probleem laheneb sellega, et haigekassa eelarve lähiaastatel 1,3-kordistub. «Siin on probleemiks see, et haigekassa tulud ei ole kulude suhtes autonoomsed,» rääkis Jüristo.
Sotsiaalmaksu parem laekumine ei päästa
Ta selgitas, et poole haigekassa kuludest moodustavad meedikute palgakulud, mis kasvavad vähemalt samas tempos kui keskmine palk. Kümnendik haigekassa eelarvest kulub täna töövõimetushüvitistele, mis samuti kasvavad koos keskmise palgaga. Lisaks näitab viimase 20 aasta maailmakogemus, et ka ravimihindade kasv on palgakasvust kiirem. «On küüniline eeldada, et kui haigekassa tulud kasvavad, siis see justkui kulusid ei mõjutaks. Mõjutab küll,» toonitas Jüristo. Ta lisas, et Eesti tervishoius on struktuurne probleem tänu sellele, et tervishoiu tulud on seotud tööjõumaksudega, mille baas elanikkonna vananedes kahaneb, samas kui ravinõudlus samal põhjusel kasvab. «Kahaneva maksubaasi pealt ei ole võimalik katta suurenevat ravinõudlust,» tõdes mõttekoja juht.
Kui maksubaasi kahanedes tervishoidu raha juurde ei leita, siis ei ole Jüristo sõnul muud varianti, kui peab vähenema tervishoiu kättesaadavus. Sellel vähenemisel on mitmeid võimalikke dimensioone, teenuste regionaalsest kättesaadavusest kuni lihtsalt pikemate ravijärjekordadeni. «Kümne aasta perspektiivis ei räägi me mõneprotsendilisest muutusest, see on oluliselt suurem,» kinnitas Jüristo ja lisas, et otsuste tegemise aeg on täna.
Haigekassa hädades pole süüdi raha vähesus
Ka neljapäeval toimunud valitsuse pressikonverentsil rõhutas Rõivas, et demograafiline mõju avaldub 15-20 aasta pärast. Selle perioodi jooksul saame rääkida, et oluliselt suurem protsent inimesi on kindlustatud, ilma et nad saaksid töisest tulust sissetulekut. Väiksem osa on neid, kes teenivad töist tulu, ütles peaminister.
Ta lisas, et see ei juhtu üleöö, aasta ega paariga. «Ma ei eita, et tervishoidu tuleb leida lisaraha, eriti mis puudutab struktuurseid muudatusi, aga vale oleks eitada, et akuutne miinus on tekkinud olukorras, kus (tulu – toim) kasvutempo kuus-seitse protsenti,» ütles Rõivas. Peaministri sõnul tuleb leida tervishoidu leida struktuurset lisatulu, näiteks tõsta osad senised kulud haigekassa realt riigieelarvesse. «Lühikeses vaates tuleb rahaasjad korda saada ja ei saa kõiges süüdistada seda, et raha on liiga vähe,» rõhutas peaminister.


description: Värske uuringu järgi võib väheneda mehe viljakus, kui ta magab liiga palju või vähe.

title: Une pikkus võib mõjutada meeste viljakust

maintext:
Uuringus jälgitud 790 paari põhjal tõid teadlased välja, et kui mees magab alla 6 tunni või enam kui 9 tundi, väheneb tema viljastamisvõime. Kuu jooksul oli see tõenäosus 42 protsenti väiksem, kirjutab News Max.
Teadustöö autor Lauren Wise Bostoni ülikoolist rääkis, et see tuleb tõenäoliselt hormoonidest. Wise selgitas, et testosteroon on viljastumise puhul väga oluline meeshormoon ning ka varasemates uurimustes on seostatud piisavat uneaega testosterooni tasemega.
Kõik uuringus osalenud paarid üritasid last saada ning olid proovinud seda vähemalt pool aastat. Osalejad vastasid küsimustele unerütmi ja unehäirete kohta. Neil meestele, kel oli enam, kui poolel kordadel unega probleeme, oli väiksem tõenäosus oma partneri viljastamiseks, kui neil, kel polnud unega probleeme.
Kuigi uuringus leiti seos magamise ja viljakuse vahel, vajab teema jätkuvalt pikemat uurimist. Samas jäi seos alles ka siis, kui analüüsi kaasati teised viljakust mõjutavad tegurid nagu kehamassiindeks või vahekordade sagedus.
Wise lisas, et kesise ööunega võib kaasneda ka ebatervislik elustiil ja vähenenud libiido, kuid uurimistöös üritasid nad siiski ka neid tegureid arvesse võtta.
Teadustööga saab lähemalt tutvuda siit.


authors: Sotsiaalministeeriumi Tervisesüsteemi Arendamise Osakonna Juhataja

description: Eestis oli mullu ravikindlustusega kaetud alla 95 protsendi elanikest ja OECD riikidest oleme sellega tagant poolt viiendal kohal. Meist tahapoole jäävad OECD riikidest vaid Poola ja Kreeka ning lisaks Mehhiko ja Ameerika Ühendriigid.

title: OECD statistika kinnitab: Eestis on liiga palju ravikindlustuseta inimesi

maintext:
2012. aastast on ÜRO tasemel kinnitatud nn Universal Health Coverage (UHC) eesmärgid: kõik inimesed peavad saama oma vajadustele vastavaid tervishoiuteenuseid sünnihetkest kuni väärika surmani – nii haigusi ennetavaid teenuseid kui ka ravi ja hooldust-hoolitsust – ning need teenused peavad olema tõhusad ega tohi inimesi majanduslikesse raskustesse panna. Igal inimesel on õigus saada osa parimast võimalikust füüsilisest ja vaimsest tervisest. Mullusel ÜRO tippkohtumisel said need põhimõtted ka osaks ÜRO säästva arengu eesmärkidest ja tegevuskavast aastani 2030. Muu hulgas mõõdetase inimeste osakaalu, kes on rahastamissüsteemiga kaetud; kättesaadavate teenuste ja ravimite ulatust; ja inimeste omaosalust.
Ravikindlustusega kaetus oli 2015. aasta andmetel Eestis alla 95 protsendi elanikkonnast, kusjuures OECD riikidest enamikes on kaetus 100 protsenti. Tõesti, paaris üksikus niinimetatud vana Euroopa riigis on see saavutatud ka erakindlustuse «abiga» – Saksamaal (11 protsenti) ja Belgias (seitse protsenti) – ent põhjused peituvad seal ajaloolises ravikindlustuse korralduses, mille muutmine on osutunud loodetust keerukamaks. Meist tahapoole jäävad OECD riikidest Euroopa riikidena vaid Poola ja Kreeka ning lisaks Mehhiko ja Ameerika Ühendriigid.
Enamikus OECD riikides on ravikindlustusega kaetud kõik elanikud. / sotsiaalministeerium
Ravikindlustuse kaitseks 57 erinevat võimalust
Kindlustuskaitse saamise õiguse määrab see, kas inimesel on elukoht Eestis ja kas ta on töötav kindlustatud isik, kindlustatutega võrdsustatud isik või muu kindlustatud isik. Need kolm bürokraatlikku mõistet on seadusega väga täpselt määratletud kindlustuskaitse rühma. 2015. aastal kuulus 50 protsenti elanikest töötavate ja 47 protsenti võrdsustatud isikute ehk peamiselt laste ja pensionäride sekka.
Kolme põhikategooria all peitub üsna keerukas reeglistik: kokku on 57 erinevat võimalust kindlustuskaitse tekkimiseks. Selleks, et parasjagu päevakorda tõusnud probleemidele lahendusi leida, on aastate jooksul neid reegleid täiendatud. Tulemusena oli mullu kõigist kindlustuskaitse rühmadest (57) koguni 11s alla 100 inimese. Näiteks, päästeteenistuse toetuse saamise alusel on viimasel viiel aasta jooksul olnud kindlustatud maksimaalselt 26 isikut. Alates 2012. aastast laiendati kindlustuskaitset FIE-de tegevuses osalevatele abikaasadele ja tööharjutuses olevatele inimestele. Esimeste seas oli 2015. aastal 75 ja teiste seas 53. Alates 2014. aastast loometoetuse saajatele laiendatud kindlustuskaitse puudutas mullu 37 inimest. Mõistlik oleks süsteemi ühtlustada ja lihtsustada, sest 57 eraldi skeemi administreerimine on kulukas nii ajaliselt kui rahaliselt.
Tööealise inimese kindlustuskaitse on puudulik
Eesti ravikindlustuse tugevuseks on alati peetud seda, et lapsed ja pensionärid on kõik kaetud. Risk ravikindlustussüsteemi mitte kuuluda on tööealisel inimesel. Täpset isikupõhist teadmist, kes on kindlustamata ja mis põhjusel, riigil ei ole. Enamasti kasutatakse ravikindlustusega kaetud elanikkonna osakaalu hindamiseks statistikaameti rahvastikustatistikat ja Eesti Haigekassa registreid. Neile kahele andmekogule tuginedes oli 2015. aasta lõpus ravikindlustusega katmata kuus protsenti Eesti elanikest, kellest 69 protsenti on mehed, peamiselt vanuses 20–34 eluaastat.
Lisaks selgus sotsiaalministeeriumi tänavu läbiviidud analüüsist, et Eestis on palju tööealisi, kes on ravikindlustusega küll kaetud, aga on seda nii-öelda hüplikult. Haigekassa andmeil oli mullu 11 kuud või vähem ravikindlustusega kaetud 91 500 20-64-aastast. See on 11 protsenti kõigist 20-64-aastastest elanikest. Täpsed põhjused, miks nende ravikindlustus on katkendlik, on teadmata. Samuti on seni teadmata, kas ja kuivõrd mängib rolli inimeste enda teadlik maksukoormuse «optimeerimine» või hoopiski muutuvad töösuhted, kus klassikalise püsiva töösuhte osatähtsus on kahanemas.
Kindlustuskaitse puudumisel on inimesel õigus üksnes vältimatule abile, mida rahastatakse riigieelarvest. 2015. aastal osutati vältimatut abi ligi 17 000 ravikindlustamata inimesele seitsme miljoni euro eest. Lisaks on neile kättesaadav kiirabi ning riigieelarvest rahastatavad HIV, tuberkuloosi ja võõrutusravi teenused. Kui inimene ei ole ravikindlustatud, siis tal ei ole õigust sellele osale tervishoiust, mis ei kuulu vältimatu abi alla – nt ennetus, krooniliste haiguste ravi tavapärases olukorras, retseptiravimite hüvitis. Nii majanduslikus kui ka eetilises mõttes on küsitav, kas selline vältimatu abi korras tagajärgedega tegelemine on ühiskonnale tark valik.
Kui 90. aastate alguses ravikindlustussüsteemi välja töötati, olid formaalne tööturg ja maksusüsteem alles väljakujunemisel, kuid toonase parima teadmise põhjal otsustati süsteem üles ehitada just tööealisele elanikkonnale. Seejuures oli motivatsioon korralikult maksu maksta eelduseks ravikindlustuse toimima hakkamisele. Nüüd, 25 aastat hiljem on üksnes tööealisele elanikkonnale tuginev ravikindlustus oma aja ära elanud ja peame leidma võimaluse teisteks tuluallikateks. Sellega koos on mõistlik üle vaadata kindlustuskaiste tekkimise põhimõtted.
Küsimus on, kas haigekassa ja tervishoiutöötajad on ikka need, kes peavad piirama tervishoiule ligipääsu. Ei ole lihtne panna end arsti rolli, kes vastupidiselt arstieetikale inimest tingimusteta aidata, peab justkui väravavalvurina selgitama, et inimene on oodatud tagasi, kui olukord on muutunud vältimatuks, sest enne seda ravi ei hüvitata. Arusaadavalt peab riik tegema kõik, et töövõimeline tööealine inimene on tööturul aktiivne ja maksud saaksid makstud. Teised arenenud riigid on selleks leidnud muud moodused kui tervishoiule ligipääsu piiramine.
Artikkel ilmus esmakordselt sotsiaalministeeriumi ajaveebis.


description: Ämmaemanda nõuandetelefon 12252 juhendas hiljuti ootamatut kodusünnitust, mille võtsid vastu lapse isa ja kohale tõtanud naabrinaine.

title: Planeerimata kodusünnitus: ämmaemand juhendas telefoni teel, isa ja naabrinaine võtsid lapse vastu

maintext:
Augusti lõpus sai ämmaemanda nõuandetelefon 12252 äreva kõne. Sünnitusvaludes Aurika (31) oli enne haiglasse minekut läinud vannituppa pesema, kui tundis äkki, et laps hakkab sündima ja ta ei jõua kodust kuhugi.
Aurika helistas oma abikaasale Mardenile (32), kes koju jõudes nägi naist käpuli vannitoa põrandal ja kutsus ruttu kiirabi, kuid sünnitus oli juba peale hakanud ja kiirabi ootama jääda ei saanud. Samal ajal, kui Marden kiirabiga rääkis, kutsus vanemat last hoidma tulnud sõbranna abiks naabrinaise Marietta.
Kiirabiga rääkimise ajal haaras Marden naise nutitelefoni ja leidis selle abil veebist ämmaemandate nõuandetelefoni numbri 12252, millele mees kohe helistas. Kõnele vastanud ämmaemand hakkas sünnitust kiiresti juhendama. Kõik toimus väga kiiresti. Mõned pressid ja laps oligi käes.
Sündides oli laps näost sinine ja pisut vaikne. Ämmaemand andis nõu, kuidas last veidi turgutada ja nabanööri siduda. Siis jõudis kohale ka kiirabi, kes edasi toimetas ja 13 minutit pikk kõne sai lõppeda. Kiirabi viis lapse koos vanematega haiglasse, kus selgus, et beebi oli alajahtunud, kuid muidu hea tervise juures.
Varem on ämmaemandate nõuandetelefon juhendanud ka ootamatut kodusünnitust vastu võtnud kiirabibrigaadi.
Sünnitus tuli tõelise üllatusena
Värske ema Aurika sõnul ei viidanud sünnituse päeval miski eelolevatele kiiretele sündmustele. «Hommikul viisin vanema lapse teist päeva lasteaeda,» rääkis ta. Vabale kolmele tunnile oli Aurikal planeeritud ämmaemanda külastus ja seal tehtud uuringu tulemused andsid põhjust arvata, et sel päeval sünnitus veel pihta ei hakka.
Lõuna ajal tõi ta kolmeaastase poja lasteaiast koju magama. 14-kilost last rahustamiseks korduvalt trepist üles-alla tassides tundis ta kõhus pakitsust. «Kuna selline valulaadne pakitsus on mul kord kuus tavaline, siis ei pööranud sellele suurt tähelepanu ja tegin samuti väikese lõunauinaku,» rääkis Aurika.
Kella nelja paiku õhtul ärgates taipas ta siiski, et midagi hakkab toimuma ja helistas abikaasale. Ta mainis mehele, et koju tulekuga väga kiirustada ei ole vaja, sest «ega beebi veel välja kukkuma hakka». Marden hakkas siiski kohe kodu poole sõitma, sest teadis, et linnast väljas asuvasse koju jõudmine võtab vähemalt pool tundi.
Aurika otsustas enne mehe saabumist veel rahulikult duši all ära käia. «Ja oh aeg, duši all mõnuledes hakkas midagi toimuma. Valud tugevnesid ja tihenesid, kuigi mingit regulaarsust neil ei olnud,» meenutas Aurika.
Kui Marden kell 16.50 koju jõudis, taipasid mõlemad, et haiglasse nad enam ei jõua ja lapsehoidja kutsus sünnitusele appi naabrinaise. «Mingil hetkel jõudis pärale reaalsus, et kiirabi sünni ajaks kohale ei jõua ja tuleb ise hakkama saada. Tekkis idee, et äkki saab mõne ämmaemanda telefoni kaudu juhendama,» meenutas Aurika. «Kuna täitsin sünnituse käigus igat käsku, siis automaatselt läksid kohe nutitelefoni otsingusse märksõnad «ämmaemanda telefon»,» lisas Marden, kes leidis veebist telefoninumbri 12252 ja võttis kohe naise telefonilt kõne.
Sünnitus hakkas peale, naabrinaine hoidis valjuhääldi režiimile pandud naise telefoni ja Marden püüdis last. Kui esialgu toimis sünnitaja, tema mehe ja naabrinaise koostöö ladusalt, siis korraga tekkis ka üks tagantjärgi naljakas hetk. «Ämmaemand käskis teisel pool toru sünnituse vastuvõtjail sõrmed kuhugi lapse õlgade taha panna. Seda kuuldes röögatasin: «Ei topi oma sõrmi kuhugi!» ning pressisin järgmist valu ootamata lapse ülejäänud keha endast välja,» rääkis ta. «Seda soovitust kuuldes kangastus mul silme ette lapsepõlv ja see, kuidas mu ema oli lehmadele poegimisel abiks. Kui vasikas ei tahtnud kuidagi välja tulla, siis ema toppis vahest terve käe kuhugi õnarustesse, et aidata vasikas kuskilt puusanuki tagant välja,» selgitas Aurika.
Kui beebi oli sündinud ja Marden tal kodust leitud paelaga naba kinni sidunud, saabus ka kiirabi. 1,5 tunni pärast jõuti haiglasse. Seal selgus, et värske ilmakodanik on alajahtunud, kuid sellest murest saadi arstide abiga öö jooksul üle. «Kahtlustan, et alajahtumise põhjustas vastsündinu paljas pea, mida ei taibanud keegi meist kinni katta,» rääkis Aurika. Näost sinine oli beebi olnud seetõttu, et ta sündis nii-öelda kahes jaos – kõigepealt tuli välja pea ja siis ülejäänud keha.
Elu ärevaim hetk
«Ilma naljata oli tegu elu ärevaima pooltunniga mu elus. Koju jõudes ootasin kotiga naist ukse juures, et kibekiiresti linna poole sõitma hakata. Läks teisiti ja 33 minutit hiljem oli meie perekond ühe toreda poisslapse võrra rikkam,» rääkis vastne isa, kellel esimesed 20 minutit kulusid ettevalmistuste tegemiseks ja ämmaemandate telefoninumbri leidmiseks.
«Minule mõjus hästi, et keegi ei hädaldanud ega ohkinud, kõik tegutsesid vastavalt oma võimetele,» rääkis sünnitusele appi tõtanud naabrinaine Marietta. «Sünnitaja ise oli super, nagu Vargamäe Krõõt, teadis, mida teeb, ja see tuli lihtsalt ära teha. Issi-Marden oli asjalik ja kiire, tõi ja toimetas mis jaksas, ei olnud tunda mingit peataolekut kuskilt kellegi poolt. Mina ise tundsin suurt tuge sellelt ämmaemandalt ja asjalikust Mardenist. Kuid kõige kõvem tegija oli meil siiski Aurika, «ürgnaine», kes lihtsalt tõi lapse ilmale nagu loodus loonud on. Meie olime toeks nagu oskasime hetkel.»
«Olen ääretult tänulik, et kõik läks hästi. Mõttes olin eelnevalt läbi mänginud igasuguseid stsenaariume, kuidas võiks tegevus kulgeda, aga planeerimata kodusünnitust ei osanud ma ette näha,» rääkis Aurika, kes tõdes, et alahindas sünnituse eelsel pärastlõunal olukorda.
Sünnituse ajal toimunuga on vastne ema väga rahul: «Võib-olla ei ole seda hea öelda, aga tegelikult sain ma enda jaoks ideaalse sünnituse osaliseks, kus keegi ei sekkunud vahele ja sain täielikult keskenduda endale. Kui esimese lapse sünni juures teostati mulle emakakaela kontroll, mis oli minu jaoks põrgupiin ja jättis hinge trauma, siis seekord ma sellest pääsesin.»
Kodusünnitused ei ole Eestis haruldus
Vaid kaheksa kuud avatud olnud ämmaemanda nõuandetelefon 12252 on selle ühe asutaja, Liina Normeti sõnul ootamatut kodusünnitust telefoni teel korra ka varem juhendanud. See juhtus juuli lõpus, kui helistas kiirabibrigaad, kes oli jõudnud sünnitava naise koju ning palusin abi ja juhendamist, kuidas beebi ilmale aidata.
Normeti sõnul tuleb kodusünnitusi lähiajal ette veelgi. «Eks see ole suuresti tingitud ka sellest, et maapiirkondades ja väikelinnades puudub sünnitamise võimalus. Korduvsünnitaja, kelle sünnitegevus kiiresti käima läheb, ei jõuagi Haapsalust või Raplast Tallinna sõita,» selgitas Normet.
Statistika järgi sünnib kodus ootamatult siiski üha vähem lapsi. Kui 1995. aastal oli selliseid lapsi, kes sündisid kas planeerimatult haiglast väljas pool või kelle kohta andmed puuduvad 66 (0,5 protsent kõigist sündinud lastest), siis 2015. aastal oli see arv juba 27 (0,2 protsenti). Seevastu plaanitud kodusünnitused, kus ämmaemand on tavaliselt sündi koha peal juhedamas, on populaarsemaks muutumas. 1995. aastal oli neid kümme (0,1 protsenti), kuid 2015. aastal juba 39 (0,3 protsenti).
Aurika teist koda kodus sünnitamisega riskida ei julge, olgugi et kõik läks hästi: «Kui juhuslikult peaks mõni järglane veel soovima meie perre tulla, siis suundun juba esimeste aistingute peale haigla poole ja luuran seal ümber maja, kuni tegudeks läheb.»
Postimehele teadaolevalt sündis samal päeval ootamatult kodus vähemalt veel üks Eesti laps.
Pere ja naabrinaise täispikki kommentaare saab lugeda ka ämmaemanda nõuandetelefoni 12252 Facebooki lehelt.