description: Venemaa sõjalennuk, mille pardal oli täpsustatud andmetel 84 reisijat ja kaheksat meeskonnaliiget, kukkus pühapäeva hommikul pärast õhkutõusu Sotšist Musta mere kohal alla. Ilmselt hukkusid lennukis suurem osa Vene armee ametliku koori liikmetest. - DELFI

title: Venemaa sõjalennuk 92 inimesega pardal kukkus Sotši lähedal merre

maintext:
Venemaa sõjalennuk, mille pardal oli täpsustatud andmetel 84 reisijat ja kaheksat meeskonnaliiget, kukkus pühapäeva hommikul pärast õhkutõusu Sotšist Musta mere kohal alla. Ilmselt hukkusid lennukis suurem osa Vene armee ametliku koori liikmetest.
Venemaa kaitseministeeriumi kinnitusel leiti lennuki tükke ja reisijatele kuulunud isiklikke asju 1,5 kilomeetri kauguselt Šotsi rannikust 50-70 meetri sügavuselt merest, vahendavad uudistekanalid RT ja TASS.
Esialgse info kohaselt oli lennuki Tupolev Tu-154 kadumise taga piloodi viga või tehniline probleem, ütles kaitseministeeriumi allikas RIA novostile.
Vene sõjaväe lennuk tõusis õhku kohaliku aja järgi kell 5.40 hommikul Adleri lennujaamast ja see kandis 92 inimest. Vahepeal teatas Vene kaitseministeerium, et lennukil oli 93 inimest, aga siis leiti nimekirja üle kontrollimisel, et seal oli ikkagi vaid 92 inimest. Lennuki sihtkoht oli teadaolevalt Süürias Latakia linna juures asuv Vene õhubaas Hmeimim.
Kaitseministeeriumi teatel oli reisijate seas sõdureid, aga 64 inimest Vene relvajõudude Aleksandrovi nimelisest laulu- ja tantsuansamblist. Reisijate nimekirjas oli ka ansambli juht Valeri Halilov. Samuti oli reisijate nimekirjas Vene kaitseministeeriumi kultuuriosakonna ülem Anton Gubankov.
Ansambel lendas Süüriasse, et esineda Hmeimimi lennuväebaasis teenivate Vene sõjaväelaste uusaastapeol.
Loe veel
Aleksandrovi nimeline laulu-ja tantsuansambel on Vene ametlik koor, mis on lisaks paljudele esinemistele Venemaal käinud korduvalt esinemas välismaal. Alljärgnevad pildid on tehtud eelmisel aastal Pariisis. Sama ansambel tahtis esineda eelmisel aastal ka Eestis, mis tekitas pahameelt, sest nad olid salvestanud ka Krimmi okupeerimist heaks kiitva laulu. Esinemine Eestis jäi ära, sest ansambli liikmed olid Vene sõjaväelased ja oleksid pidanud taotlema selleks Eesti kaitseministeeriumist loa, mida nad ei teinud.
Ansambli juhtivsolist Vadim Ananjevi sõnul jäid ansambli koorist ellu vaid kolm inimest, orkestri liikmetest lendasid tema sõnul vaid bajaani- ja balalaikamängijad.
Lennukis oli ka üheksa ajakirjanikku, kuus Vene telekanalitest Pervõi ja NTV ning kolm kaitseministeeriumi meediaväljaandest Zvezda.
На борту разбившегося самолета была съемочная группа Первого каналаhttps://t.co/nFdz40qbVR
— Первый канал (@channelone_rus) December 25, 2016
Õnnetuses hukkus ka Venemaa presidendi juures tegutseva kodanikuühiskonna arendamise ja inimõiguste nõukogu liige Jelizaveta Glinka, kes sai oma tegevuse eest fondis "Õiglane abi" riikliku õiguste kaitse preemia.
President Vladimir Putinit on sündmusest teavitatud.
Kaitseminister Sergei Šoigu peab sõjaväejuhtidega ka videokonverentsi.
Venemaa eriolukordade ministeerium teatas, et Sotši saadetakse lennukiga appi kogenud päästjad ja tuukrid, kellel on sügavast veest päästetööde tegemise kogemus. Praeguseks on leitud seitse surnukeha. Venemaa uurimiskomitee algatas lennuõnnetuse põhjuste uurimiseks kriminaalasja.
Ilmastikuolud olid lennuki allakukkumise ajal normaalsed. Ka praegu on ilm otsingute läbiviimiseks hea, tormi pole.


description: Mööduv aasta oli vägagi sündmusterohke. Spordimaailmas selgitati parimatest parimaid, kodumaal vahetati valitsus ning nii meil kui piiri taga valiti uusi presidente. Nii mõnegi sündmuse juures sai kaameraga ajalugu jäädvustatud! - DELFI

title: SUURES PILDIS: 2016. aasta parimad pildid Hendrik Osulalt: pisarad, kadumistrikid ja kinnilöödud uksed

fasttext_language: et


description: Täna tehti politsei ühe meililisti kaudu Prismale pommiähvardus. Kuna pole täpsustatud, millise Prisma kohta see käib, siis asus politsei tegutsema üle Eesti. Tartus evakueeriti Jõe tänava Prisma, Tallinnas käib politsei poodides. - DELFI

title: VIDEO: Prisma sai pommiähvarduse, Tartus pood evakueeriti, Tallinnas mitte


description: Tänases "Pealtnägijas" kõnelenud fentanüülisõltlased kinnitavad, et praegune võõrutusravi - metadooniravi - ei anna soovitud tulemusi ja parem oleks see asendada mõne muu ainega, näiteks heroiiniga. - DELFI

title: "Pealtnägija": fentanüülisõltlastel puudub usk metadooniravisse, lahendust nähakse heroiinis

maintext:
Tänases "Pealtnägijas" kõnelenud fentanüülisõltlased kinnitavad, et praegune võõrutusravi - metadooniravi - ei anna soovitud tulemusi ja parem oleks see asendada mõne muu ainega, näiteks heroiiniga.
Sünteetilist opioid fentanüüli tuuakse Eestisse Venemaalt ning seda, et see lähima kümne aasta perspektiivis peaks Eestist kaduma politsei- ja piirivalveameti narkotalituse juht Leho Laur ei näe. "Kus ma näen vajakajäämist politsei tegevustes ja töödes, ongi see, et me ei suuda selle konspiratsioonitasemega niivõrd edukalt ühte sammu käia," nentis Laur ERR-i uudisteportaali vahendusel.
28-aastane endine tarkvarainsener Gert toob välja, et metadoon on narkomaanidele nagu hommikune peaparandus, pärast mida minnakse varastama või uueks doosiks raha otsima. Gerdi sõnul ei ole metadooni asendusravi tulemuslik, kuna 90 protsenti metadooni asendusravil käijatest tarvitavad fentanüüli jätkuvalt edasi.
Metadoon ehk maksumaksja poolt kinni makstud greibimahla maitseline uimasti lekib mustale turule ning on igal aastal üks komponent mõnest üledoosist tingitud surmas.
Üks variant on asendada metadoon mõne muu ainega, Šveitsi eeskujul näiteks heroiiniga, ning oma kogemustest rääkiva Gerdi sõnul töötab see, kuna võtab fentanüüli isu ära. "Arvan, et 50 protsenti kindlasti meie praegusest fentanüülitarvitajate populatsioonist läheks selle asja peale üle ja lõpetaksid varguse ja muu kuritegevuse. Ma olen selles täiesti kindel," ütles Gert "Pealtnägijale."
Loe veel
Tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul peaks enne uute lahenduste proovimist korrastada olemasolevat süsteemi. Näiteks neljakordistama praegu metadooni asendusravi saajate hulka neljakordselt.
Lähema kahe aasta jooksul tahab minister valdkonda juurde tuua veidi üle miljoni euro. Lisaks on mitmeid probleeme, mida ka suurema rahastamisega ei lahenda: näiteks narkomaani lõimimine ühiskonda. "Inimene läheb tahestahtmata ühel hetkel jälle kriminaalsele teele, sest legaalset teed me ei ole talle tegelikult lõpuni võimaldanud," lisas Ossinovski.


description: USA-st vastuseks valimiste häkkimisele väljasaadetavad Vene diplomaadid on sattunud raskustesse lennupiletite ostmisega, teatab Interfax. - DELFI

title: USA-st välja saadetud Vene diplomaatidel on raskusi lennupiletite hankimisega

maintext:
USA-st vastuseks valimiste häkkimisele väljasaadetavad Vene diplomaadid on sattunud raskustesse lennupiletite ostmisega, teatab Interfax.
„Pileteid ei ole, kõik on enne uut aastat ära ostetud, aga inimestele anti ainult 72 tundi, ma ei tea, kuidas nad jõuavad,“ ütles neljapäeval Interfaxile anonüümseks jäänud informeeritud allikas.
Allika sõnul on välja saadetud diplomaadid sunnitud minema Washingtonist New Yorki, kus on rohkem võimalusi reisiks Moskvasse vaba koha leidmiseks. Seejuures tuleb diplomaatidel tõenäoliselt uusaastaöö lennukis veeta.
„See oli suur ootamatus, inimesed valmistusid uut aastat tähistama,“ ütles allikas.
Teine allikas teatas, et Venemaa alalise esindaja „daatša“ ümber New Yorgis on näha politsei kogunemist.
USA välisministeerium kuulutas persona non grata’deks 35 Vene diplomaati.


description: Kaitseuuringute keskuse teaduri Kalev Stoicescu sõnul võib küll rääkida demokraatia taandarengu tendentsidest Poolas, kuid samas ei saa väita, et võimupartei üritaks ranget diktatuuri kehtestada. - DELFI

title: Kaitseuuringute ekspert: Poola parlamendis toimunut ei tohiks ühte patta panna Ukrainas või Balkani riikides juhtunuga

maintext:
Kaitseuuringute keskuse teaduri Kalev Stoicescu sõnul võib küll rääkida demokraatia taandarengu tendentsidest Poolas, kuid samas ei saa väita, et võimupartei üritaks ranget diktatuuri kehtestada.
"Peab arvestama, et Poola poliitiline kultuur ja temperament on Eesti omast pisut erinev, mistõttu kiputakse teatud poliitilisi küsimusi ja lahknevusi võtma väga emotsionaalselt," kommenteeris Stoicescu Delfile eelmisel nädalavahetusel Poola pealinnas toimunut.
Nimelt tulid Poola pealinnas Varssavis mitu päeva järjest tänavatele tuhanded inimesed, et avaldada meelt valitsuse plaani vastu piirata ajakirjanike võimalusi parlamendiistungeid jälgida ja saadikuid küsitleda.
Stoicescu sõnul võib küll rääkida teatud mõttes demokraatia taandarengu tendentsidest Poolas, sest valitsuskoalitsioon püüab kombata oma võimupiire ja vahel kasutab ka nn teerullipoliitikat. Samas ei pea ta neid tendentse liialdatult alarmeerivaks.
"Seaduse ja Õigluse partei (PiS-i) juhitud valitsuskoalitsioon tegutseb seaduste ja põhiseaduse raames ning jõudu pole kasutatud, ka protestijate vastu mitte. Poola parlamendis aset leidnud sündmusi ei tohiks päriselt ühte patta panna Ukrainas või mõnes Balkani riigis varem toimunuga, sest taolisi meeleavaldusi, sh seadusandlike kogude ruumides on läbi aastate ka pea igal pool mujal Euroopas toimunud. Meenutagem kasvõi Islandit, kui rahvas oli raevus oma riigi poliitilise eliidi vastu riikliku panktotti tõttu," seögitas Soitcescu.
Loe veel
PiS ei tundu teaduri hinnangul olevat paremäärmuslik erakond, kuigi taoliste tunnustega valitsuskoalitsiooni pisemad partnerid on tal olemas. "Tegemist on pigem rahvuskonservatiivse erakonnaga. Tuleb meeles pidada, et nad saavutasid absoluutse enamuse parlamendis tänu valimissüsteemile ning nende tegelik mandaat on elektoraadi mõttes mitte nii kindel. Valimistulemuseks saadi 38% häältest, kusjuures hääletamas käis alla 50% valimisõiguslikest kodanikest".
Vaherahu jaanuarini
Nüüdseks on teada, et valitsuskoalitsiooni ja opositsiooni vahel on sõlmitud "vaherahu" 6. jaanuarini ning selle aja jooksul on võimalik esitada ettepanekuid antud küsimustes (meedia töövõimalused parlamendis jms). "President Duda on muidugi PiS-i mõju all, kuid püüab siiski mängida tasakaalustavat rolli ja pakkuda kompromisse," selgitas teadur.
Samas tuleval aastal ei saa Soicescu sõnul välistada uute poliitiliste konfliktide tekkimist Poola valitsuskoalitsiooni ja opositsiooni vahel. "Opositsioon püüab pidurdada valitseva koalitsiooni püüdlusi oma võimu kindlustada. Koalitsioon võib ka edaspidi kasutada vajadusel teerulli taktikat, mida me oleme paraku ka Eestis näinud".
Kokkuvõttes Soicescu sõnul midagi väga traagilist demokraatliku arengu perspektiivis Poolas veel ei toimu, kuigi need sündmused väga rõõmustavad ei ole. "Oleks liialdus väita, praegustes oludes, et PiS püüab ranget diktatuuri vms kehtestada".
Opositsioon jätkab parlamendihoone blokeerimist
Poolas võimul oleva PiS partei kava kohaselt saaks alates 1. jaanuarist iga väljaanne saata parlamendi istungisaali pressirõdule kaks ajakirjanikku, kes ei tohi pildistada ega muul moel istungit jäädvustada. Ühtlasi ei oleks ajakirjanikel enam parlamendihoone koridoridesse asja ja neil tuleks hakata töötama teises hoones, mis teeks ligipääsu seadusandjatele oluliselt raskemaks.
Valitsusvastaseid meeleavaldusi korraldab kodanikuühendus Demokraatia Kaitse Komitee (KOD). Laupäeval osales ühenduse meeleavaldusel presidendipalee ees võimude hinnangul 5000 inimest.
Opositsioon alustas reedel meeleavaldust parlamendis, kus mitukümmend opositsioonisaadikut kogunes ümber parlamendi esimehe eesmärgiga takistada 2017. aasta riigieelarve üle hääletamist.
Opositsioonisaadikute protesti tõttu katkestas spiiker Marek Kuchciński võtmetähtsusega istungi ja suunas selle hiljem esimest korda pärast riigi kommunismi ikke alt vabanemist 1989. aastal teise saali. Opositsioon nimetas sellist sammu põhiseadusvastaseks ja keeldus hääletustulemust tunnistamast.
Siseminister Mariusz Błaszczak nimetas opositsiooniliikmete tegevust aga „laiduväärseks“. „See on katse kehtestada anarhiat, haarata võimu. See on katse tõkestada riigieelarve vastuvõtmist, see on katse blokeerida seaduseelnõu piirata endise kommunistliku režiimi ametnike pensione,“ süüdistas minister.
Poola peaminister Beata Szydlo ütles laupäeval telepöördumises, et „toimuv… ei peegelda riigi tegelikku olukorda“. „Vastupidi, see peegeldab nende [erakondade] abitust ja frustratsiooni, kes jäid võimust ilma ja kel ei ole enam ühtegi mõtet, kuidas rahvast oma vaadetega köita,“ rääkis Szydlo.
President Andrzej Duda kutsus laupäeval „kõiki poliitilisi osapooli rahunema“.
Tuntud ajakirjanik ja endine dissident Seweryn Blumsztajni aga tõdes, et võimupartei järjekordne samm ajakirjandusvabaduse piiramisel tähendab kommunismiaja praktikate juurde naasmist.
Euroopa Liidu alaline eesistuja Donald Tusk, Poola suurima opositsioonierakonna endine esimees, kutsus valitsuserakonda „austama riigi põhiseadust, selle rahvast ja demokraatlikku praktikat ja moraali“. Ilma ajakirjanduse ligipääsuta „saab demokraatiast diktatuur“, hoiatas Tusk.
PiS on võimuloleku ajal on langetanud mitmeid vastuolulisi otsuseid, nende seas asutud suurendama valitsuse kontrolli avalikõigusliku televisiooni ja riigi kõrgeima kohtu üle. Erakond on teatanud ka plaanist põhiseadust muuta, kuid selleks on sel vaja 2/3 parlamendiliikmete toetust.


description: Saaremaal juhtus täna hommikul avarii, kui Astest Kuressaare poole sõitnud Volkswagen Golfi juht kaotas lauges kurvis oma sõiduki üle kontrolli ja auto paiskus maanteekraavi. Autos olnud kolm inimest viga ei saanud. - DELFI

title: DELFI FOTOD: Saaremaal paiskus auto jäätunud teel kraavi


description: Sotsiaaldemokraatide esimees Jevgeni Ossinovski nentis, et selles riigikogu koosseisus kooseluseaduse rakendusakte ilmselt vastu ei võeta. - DELFI

title: Ossinovski: kooseluseaduse rakendusaktide vastuvõtmiseks selles riigikogu koosseisus ma poliitilist tahet ei näe


description: 2018. aastal valmib Tallinna külje alla uus Tallinna vangla, pärast mida on justiitsminister Urmas Reinsalu sõnul Viru, Tartu ja Tallinna vanglas kokku üle 3000 koha ja uusi vanglaid ei ole tarvis juurde ehitada. - DELFI

title: Reinsalu: pärast Tallinna vangla valmimist pole rohkem vanglaid vaja

maintext:
2018. aastal valmib Tallinna külje alla uus Tallinna vangla, pärast mida on justiitsminister Urmas Reinsalu sõnul Viru, Tartu ja Tallinna vanglas kokku üle 3000 koha ja uusi vanglaid ei ole tarvis juurde ehitada.
Tallinna lennujaama vahetus läheduses Rae vallas Soodevahe külas käib ehitus, sest sinna valmib 2018. aastaks 512 kambriga ehk üle tuhande vangi mahutav uus vanglakompleks, vahendab ERRi uudisteportaal "Aktuaalset kaamerat".
"Üks angloameerikalikust vanglast läbikajav osa on tihtipeale avatud aatriumiga ja kahel või mitmel korrusel paiknevad vanglakambrid. Uue Tallinna vangla rajamisel on ka saabunud selline lahendus," selgitas Tallinna vangla direktor Hannes Liivat.
Sellises vanglas valvab üks valvur koridori otsas olevast ruumist korraga kahe korruse kambrite uksi ehk senise kahe asemel teeb töö ära üks inimene.
Täna on Eesti kolmes vanglas - Tallinna, Viru ja Tartu vanglas - vange koos vahi all peetavatega kokku 2860.
Justiitsministri sõnul ei ole pärast Tallinna vangla valmimist rohkem vanglaid vaja.
"Ma loodan, et suures plaanis on vanglavõrk meil valmis. Vanglaid ei ole meil põhjust juurde teha. Tähtis on see, et me saavutame ühiskonnas sellist turvalisust, eriti, mis puudutab alaealiste võimalikku kehva käitumist, et me suudame vältida noorte inimeste kuritegelikule teele sattumist," rääkis Reinsalu.
Loe veel
Tema sõnul peab vangla olema alaealiste viimane karistamise viis, sest sealt saab inimene tuleviku jaoks pigem negatiivsed kogemused.
Küll aga pooldab minister ranget poliitikat mitmekordsete rikkujate suhtes.


description: Tänasest saavad kõik Delfi kasutajad lugeda ja vaadata uuenduskuuri läbinud Eesti suurimat uudisteportaali. "Meie eesmärk oli lihtne - värskendada Delfi disaini ja muuta läbi selle kasutuskogemus veelgi meeldejäävamaks. Aga et leida tasakaal uuenduste ja rutiini vahel, sundis meid oma lugejaid veelgi täpsemalt tundma õppida," lausus Delfi ja Eesti Päevalehe peatoimetaja Urmo Soonvald. "Usume, et tabasime kasutajate ootusi." - DELFI

title: Delfi läbis uuenduskuuri: värskem disain, kiirem laadimine, mugavam kasutada

maintext:
Tänasest saavad kõik Delfi kasutajad lugeda ja vaadata uuenduskuuri läbinud Eesti suurimat uudisteportaali. "Meie eesmärk oli lihtne - värskendada Delfi disaini ja muuta läbi selle kasutuskogemus veelgi meeldejäävamaks. Aga et leida tasakaal uuenduste ja rutiini vahel, sundis meid oma lugejaid veelgi täpsemalt tundma õppida," lausus Delfi ja Eesti Päevalehe peatoimetaja Urmo Soonvald. "Usume, et tabasime kasutajate ootusi."
Piret Põldoja juhitud Ekspress Meedia teostusüksus ja toimetus töötasid üheskoos välja Delfile uuema ja õhulisema kujunduse. Lisaks paranes kõikides seadmetes laadimiskiirus, laienes ajakirjandusliku sisu jaoks mõeldud ruum ja süsteemsemaks muutus reklaamide näitamine artiklite juures.
Delfi ja Eesti Päevalehe peatoimetaja Urmo Soonvaldi sõnul on Delfi uuendamine lõppeva aasta üks olulisemaid projekte.
“Mul on ääretult hea meel, et just enne jõule saame visuaalselt värske käekirjaga Delfi tuua avalikkuse ette. Oleme oluliselt parandanud Delfi kasutusmugavust ja disaini, mis on positiivse kasutuskogemuse ühed peamised eeldused. Me kaasasime Delfi uuendusprotsessi tuhandeid lugejaid, kes andsid reaalajas tagasisidet ja kelle kümnetest ettepanekutest said paljud ideed ka ellu viidud," rääkis Soonvald. "Me oleme lugejatele tänulikud ja koostöö lugejatega on meil igapäevane. Nad löövad kaasa nii sisuloomes kui endale kõige mugavama portaali uuendamises."
Delfi uueneb mõistagi edasi.
“Veebiportaal ei saa mitte kunagi valmis – seda on vaja igapäevaselt uuendada, kohendada ja paremaks muuta. Oleme kursis, millised trendid valitsevad maailma uudismeedia esitamises, aga veel tähtsam on meile lugejate tagasiside ja ootused, et nad saaks iga kord Delfit külastades informatsiooni ja emotsiooni, mis sunnib neid üha uuesti naasma," kinnitas Soonvald. "Järgmisena võtame ette suure Delfi üha kasvavad võsukused nagu Publik, Forte, Delfi Sport jne."
Delfi on Eesti suurim uudisteportaal, mida loeb igakuiselt 592 000 inimest Gemius audience viimastel andmetel.
Uus Delfi 2016 Delfi / Ekspress Meedia
Uus Delfi 2016 Delfi / Ekspress Meedia


description: Tallinna lähistel juhtus ööl vastu tänast raske liiklusõnnetus, milles hukkus Läti kodanikust naine. - DELFI

title: FOTOD SÜNDMUSKOHALT: Tallinna lähistel hukkus raskes liiklusõnnetuses Läti kodanik

maintext:
Tallinna lähistel juhtus ööl vastu tänast raske liiklusõnnetus, milles hukkus Läti kodanikust naine.
Kella 00.25 ajal sai häirekeskus teate liiklusõnnetusest Harjumaal Tallinna-Saku-Laagri tee 8. kilomeetril. Esialgsetel andmetel liikus Läti registreerimisnumbriga sõiduk Volkswagen Tallinnast Saku poole, ent teadmata põhjustel sõitis juht teelt välja vastu puud. Sõidukist paiskus välja autos kaasreisijana viibinud 31-aastane Läti kodanikust naine, kes hukkus saadud vigastustesse sündmuskohal, teatas PPA.
Korrakaitsjate saabudes oli sündmuskohal joobetunnustega mees, kes arstiabi ei vajanud. Ilmselt on tegu Läti kodanikuga, kuid edasisteks menetlustoiminguteks ning isikutuvastuseks viidi mees politseijaoskonda.
Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskonna välijuht Raiko Kiik sõnab, et kõik liiklusõnnetuse asjaolud on selgitamisel, mistõttu on nii mõnigi küsimus hetkel vastuseta.
"Sündmuskohal töötavad eksperdid, et välja selgitada, mis traagilise õnnetuseni viis. Praegu on kontrollimisel seegi, kes sõiduki roolis oli ning kas juht oli õnnetuse hetkel kaine. Liikluses on igal otsusel tagajärg, mis võib maksta elu. Enne teele asumist tuleb veenduda, et juhi tervislik seisund võimaldab sõita. Igal reisijal on valik mitte istuda autosse, kui juhi puhul on vähimgi kahtlus, et ta ei ole teinud kõike endast sõltuvat, et kaasreisijaid turvaliselt sihtkohta viia," lisas Kiik.
Teekate õnnetuspaigas oli kuiv ning lubatud piirkiirus teelõigul on 90 km/h.


description: Mis hakkas silma Eurovisioni lauluvõistluse poolfinaalides? Kas nutitelefonid sobivad klassiruumi või tapavad nad tähelepanu? Kas Reidi tee rajamine Russalka juurde on põhjendatud? Kas pubid ja UNESCO kaitse all olev vanalinn sobivad kokku? Neid ja teisi päevakajalisi teemasid arutavad tänases Delfi Kiirtunni saates ajakirjanikud Laura Mallene, Mari Peegel ja Priit Simson. - DELFI

title: DELFI KIIRTUND: Kas nutitelefonid tuleks koolis keelata või õppetöös kasutusse võtta?


description: Juunis teatasime, et Kadri Simson, Mailis Reps, Jüri Ratas ja nende toetajad mõtlesid välja plaani, kuidas Keskerakond üle võtta. - DELFI

title: Keskerakonnas läkski nii, nagu suve hakul ennustasime


description: Järgmisel aastal tõuseb õpetajate palk kahel korral: jaanuaris ja septembris. Aasta kesmine palk tõuseb 1260 euroni. - DELFI

title: Õpetajate palk tõuseb järgmisel aastal kahel korral


description: Ajakirjanik Peeter Kaldre tegi 1996. aastal aastalõpuintervjuu president Lennart Meriga. Toda 20 aasta eest ajakirjas Luup ilmunud intervjuud lugedes võtab võimust kummastav tunne – miski pole muutunud. President Meri räägib kahtlemata praegusest ajast ja sellest aastast. Juttu on intervjuus nii maareformist, võitlusest Eesti iseseisvuse nimel, kriisikolletest meist kaugemal, ameeriklaste huvist või selle puudumisest Eestis kui ka probleemselt kulgenud presidendivalimistest. Eriti jääb aga kõlama lause, mis tookordki pealkirja jõudis: „Aeg on muutunud ohtlikumaks.” - DELFI

title: President Lennart Meri aastalõpuintervjuu aastal 1996: aeg on muutunud ohtlikumaks

maintext:
Ajakirjanik Peeter Kaldre tegi 1996. aastal aastalõpuintervjuu president Lennart Meriga. Toda 20 aasta eest ajakirjas Luup ilmunud intervjuud lugedes võtab võimust kummastav tunne – miski pole muutunud. President Meri räägib kahtlemata praegusest ajast ja sellest aastast. Juttu on intervjuus nii maareformist, võitlusest Eesti iseseisvuse nimel, kriisikolletest meist kaugemal, ameeriklaste huvist või selle puudumisest Eestis kui ka probleemselt kulgenud presidendivalimistest. Eriti jääb aga kõlama lause, mis tookordki pealkirja jõudis: „Aeg on muutunud ohtlikumaks.”
Vabariigi Presidendi intervjuu ajakirjale Luup 23. detsembril 1996
23.12.1996
Lennart Meri: aeg on muutunud ohtlikumaks
Eesti presidendi aastalõpuintervjuu
Kuidas Te isiklikult vaatate tagasi aastale 1996? Ühest küljest oli see Teile edukas — valiti ju Teid teiseks tähtajaks Eesti Vabariigi presidendiks. Kuid kas Teid ei häirinud asjaolu, et Riigikogus kaks valimisvooru nurjus ning lõpuks pidi otsustava sõna ütlema valimiskogu?
Häiris ja andis mõtlemisainet. Ma ei sooviks sellist piinlikku kadalippu ei 2001. aasta presidendikandidaatidele ega eesti rahvale.
Kas see häiritus puudutas eelkõige meie poliitilist elu, poliitilist kultuuri või ühiskonda tervikuna?
1995. aasta suvel toimus Roostas nõupidamine, kuhu olid kutsutud kõik suursaadikud. Ennustasin, et aasta 1996 on määrav Eesti riigi püsimisele ja tugevnemisele. Määrav seepärast, et maailmal pole sooja ega külma sellest, kas oma enesemääramisõigust teostanud Eesti iseseisva riigina püsima jääb. Seevastu on aga küllalt neid jõude, kes on huvitatud „tülika” Eesti isoleerimisest ja unustamisest.
Loe veel
Eesti Vabariigi kui suveräänse riigi püsimisest on huvitatud eelkõige ja ainult eesti rahvas ise. Mõtlen murelikult, kui kaua see liigutavalt siiras, kogu rahvast ühendav laulva revolutsiooni vaim veel püsib ja kui palju on see hakanud maad andma ükskõiksusele ja käegalöömisele.
Kas Te näete ka võimalust, et võib toimuda Eesti riigi n-ö eneselikvideerimine?
Kui oleksin prussakas, kes toidab ennast ainult halvast ajakirjandusest, siis tõenäoliselt küll. Aga õnneks murran ennast – paraku harva – Kadriorust välja inimeste hulka. Mul ei lähe mitte kunagi meelest ära lause, mida ütles augusti alguses 1995 üks vanaldane naine mu Saaremaa-külaskäigu ajal. Ühel juhuslikul kohtumisel Muhus Liiva külas tee äärde kogunenud inimestega pärisin: on sul raske? Vanatädi haaras mu käe oma käte vahele ja ütles: mis raskustest te räägite, kui süda on jälle vaba! Selliseid lauseid ja inimesi on Eestimaa täis nagu vääriskive. Nad on sambla sees ja tuleb üles leida. See annab lootust.
Mulle teeb muret, et oleme oma julgeolekupoliitika teinud parteipoliitika malakaks. Meil ei ole olnud piisavalt julgust rahvale öelda, et Eesti riigi püsimine on eesmärk, mille nimel tuleb iga päev tööd teha ja vaeva näha. Meiesugune väikeriik peab iga päev täpselt teadma, missugused on tema võimalused ja kus ta suure maailma jõujoontes asub. Sellest teadmisest on puudu. Puudu on teadmisest, et aeg on muutunud ohtlikumaks.
Kuidas Te põhjendate, et aeg on muutunud ohtlikumaks? Tavaarusaam eeldaks, et mida kaugemale arengus läheme, seda ohutum.
See on just see viga, mille tegi aastal 1939/1940 Konstantin Päts. Ta ei lugenud inglise, saksa ja prantsuse lehti. Tema maailm oli ilus väike idülliline maailm.
Eesti peab täpselt teadma, kas ja kuidas reageerida olukorra muutustele näiteks Pärsia lahe piirkonnas või konfliktidele palestiinlaste ja juutide vahel. Kuidas reageerida ameeriklaste huvidele või huvipuudusele siinsamas Eestis. Kuidas reageerida kas või sellele, et liidukantsler Kohlil ei õnnestunud läbi viia kokkuhoiuprogrammi, mis omakorda seab ohtu Maastrichti lepete elluviimise. Mis omakorda tähendab, et Euroopa Liit tegeleb praegu palju rohkem iseenda säilitamise kui laienemisega, mõistmata, et tardunud enesesäilitamine on lagunemise algus.
Maailm on palju muutunud võrreldes selle kauni vabariigiga, mis oli meil enne sõda. Selle kalli mälestuse peame kiiresti sulandama tänapäeva vormi.
Lennart Meri 1996. aasta 27. mail Tallinnas Foto: Rauno Volmar
Oletatavasti jagate seisukohta, et meie välis- ja julgeolekupoliitika on sise- ja majanduspoliitika jätk, nende tööriist. Kas ei ole meie sisepoliitikas aga midagi tõsiselt viltu, kui suur osa rahvast ei pea seda riiki omaks ja seega ka kaitsmisvääriliseks? Kas rahva ja võimu võõrandumine ei ole mitte jõudnud kriitilisse punkti?
Vaadake, mul ei ole lihtne seda teemat üles võtta, sest lugeja võib kergesti öelda: mis viga tal rääkida, tal ei ole ühtegi ministeeriumi selja taga, ta ei vastuta selle-teise-kolmanda eest. Ometi tundub, et just see annab mulle õiguse öelda, et riigis, pärisriigis, sõltub riigi tugevus alati riigi pidevast kahekõnest rahva ja tema valitud parlamendi vahel. See kahekõne peab olema tõsine ja selles kahekõnes tuleb rääkida eesmärkidest, mille poole Eesti püüdleb. Kui on tehtud vigu, siis tuleb ka oma vigadest rääkida. Rahvas on alati täiskasvanud.
Meil on üks määratu eelis, mida me ei ole osanud veel kasutada, nimelt asjaolu, et oleme väikeriik. Konsensust selles põhilises – kas jääda püsima või ei – on meil tohutult lihtsam saavutada kui Inglismaal või Ameerikas. Teame, mida tähendab eitav vastus. Teame, et see on laisa, harimatu, võib-olla ka idealismi täis haritlase vastus. Usun, et niisuguste kaasajooksikute nagu Vares-Barbarus ja Hans Kruus, isiklik tragöödia oli nende edevus, nende tahtmine võimu maitsta ja täielik kontaktipuudumine tegeliku maailmaga. See on väga ohtlik, kui haritlane, eriti kirjanik, pääseb võimu juurde. Ma ei taha siin ainult Eestist rääkida. Tuletagem meelde või Prantsusmaad, Barbusse’e ja Sartre’eid. Mul on seda õigus rääkida, sest ma olen ise olnud kirjanik – ma tean, et see on ohtlik. Mul on kole hea meel teada, et Vįclav Haveliga langesid just selles mõttes meie armastus ja vihkamine väga täpselt kokku.
Eesti praeguste võimumeeste seas ei ole vist eriti palju kirjanikke. Ometigi tundub, et ka nemad on tegelikkusest irdunud.
Olen seda kogenud, kuid need probleemid esinevad igas ühiskonnas. Eranditult meis kõigis on tuberkuloosipisikuid niisugusel määral, et kui iseennast hakkaksime mikroskoobi all vaatama, muutuksime iseendale vastikuks. Aga igas organismis on ülekaalus kõik need antikehad, kes hoiavad organismi elujõulise.
Tahtmine jõuda lõpliku eesmärgini, rahuliku rannani, on petlik. Sellist aega ei tule kunagi. Meie rahvas, meie valijaskond peab teadma, millises maailmas elame, missugused on selle maailma ohud. Samal ajal peame end alati minevikuga võrdlema. Ka pärast Vabadussõda oli järsku palju tundmatuid inimesi, kes äkki olid teistest 100–500 korda rikkamad. Ka siis õitses metalliäri. See aeg kestis aasta-paar, sest õigusriik, mis oli alguse saanud keisririigi ajal – see teenis meid nagu hea ratsu.
1919. ja 1920. aastal oli Eesti olnud kuus aastat sõjas. Esimene maailmasõda oli nõudnud erakordselt palju ohvreid. Meil olid „täilaagrid” Narva all, meil jaotati leiba kaardi alusel. Hiljaaegu ESTO päevadel oli mul väga ilus vestlusring Eesti kirjanikega, nende hulgas ka nii vanade kirjanikega, kes mäletasid Eesti Vabariigi alguspäevi. Nad tulid mulle kallale ja ütlesid: „Kuulge, noormees, kust võtate endale õiguse nõuda nii- ja niipalju. Kas te teate, kuidas mina nälgisin, kuidas käisin seitse versta jalgsi kooli ja koolist koju?” Ma ei usu, et see idealism oleks tänaseks lõppenud.
Sellel mündil on aga ka ohtlik pool. Meid kõiki on vallanud lootus, et kui nüüd viime läbi maareformi, oleme uuesti haljal oksal. See ei ole nii lihtne. Hispaaniast sisseveetud tomat on kolm korda odavam kui Eestis kasvatatud tomat. Peame vabanema mineviku stereotüüpidest. Peame iga päev endalt küsima, missugune on Eesti Vabariigi võimalus ennast praeguses maailmas maksma panna, iseennast oma rahva silmis õigustada, kui suur on meie oskus ja tahe uueneda selleks, et jääda.
Paljud vist usuvad, et meil on ikkagi lootus jõuda sellele uuele rahulikule rannale. See juhtub siis, kui saame Euroopa Liidu ja NATO kaitsvasse rüppe.
Niisuguse mõtteviisiga riigi eest soovitaksin NATO-l ja Euroopa Liidul kõik uksed ja luugid kõvasti lukku panna. Niisugust riiki ei tohi sisse lasta. See on oblastikomitee sekretäri mõtteviis: vajume teistele kaela ja hakkame julgeolekupäikese vanne võtma.
Meil jääb puudu haridusest. Vahel näib, et Eestis oskavad kõik kirjutada, aga lugemisoskuseni pole veel jõutud. Me ei loe välislehti, ei loe analüüse. Kuivõrd me üldse tunneme Saksamaa või Prantsusmaa kokkuhoiupoliitika otsest mõju Euroopa Liidu laienemisele ja Eesti vastuvõtmisele Euroopa Liitu?
Me ei tunne isegi oma lähemate naabrite Läti ja Leedu probleeme. Või meie üleolev ja kiuslik suhtumine Soomesse: ärge tulge meid õpetama! Soome on meie lähim riik, kes on erakordselt palju teinud selleks, et Eesti teeks võimalikult vähem vigu.
Väga paljudel siin maailmas pole aimugi, mis Eesti on. Näete, taskusse jäi vedelema Lissaboni vastuvõtu lauakaart. Selle tagaküljele olen kritseldanud Euroopa kaardi, sest mu naaber tahtis tingimata teada, kus Eesti asub. Niimoodi, supi ja prae vahele, ma siis tegin talle selle selgeks. Tema hääletab oma parlamendis, kas Eesti vastu võtta Euroopa Liitu või mitte. Jätsin prae söömata.
Aasta 1996 ja tulevik?
See oli pettumusterohke aasta. Veendusin, et oleme valmis nõrkemiseni rääkima välispoliitilistest prioriteetidest, aga ei ole kuigivõrd valmis selle nimel tööd tegema. Rääkimine on pahatihti mandunud parteipoliitiliseks klohmimiseks. Nii kaua kui kuuleme, et üks partei on saavutanud seda ja teist, naaberpartei on aga asja tuksi keeranud – senikaua pole paranemist loota.
Ühel öösel jälgisin ühe suurriigi parlamendiväitlust. Jätsin meelde lihtsa lause, mis kõlas nii: „Ma olen küll opositsiooni esindaja, kuid tahan rõhutada, et valitsus on selle küsimuse lahendanud hästi ja soovin teile, proua eesistuja, selle puhul õnne.” Selles ongi parlamentaarse demokraatia tugevus: ta sünteesib huvirühmade vastandlikest seisukohtadest selle ühisosa, mis on alati laiem vastanditest ning vastab rahva valdava enamuse ootustele ja riigi huvidele.
Me ei ole mõistnud, et praegu käib võitlus. Võitlus selle nimel, et Eesti oleks iseseisev ka järgmisel sajandil. Veelgi iseseisvam ja jõukam, iga kodanik veelgi enesekindlam. Selle eesmärgi nimel tuleb rahvaga rääkida ausalt. Kui praegu kõneldakse rahva ja võimu võõrandumisest, on see tõsine ohu märk. Poliitilised mängurid saevad oksa, millel nad ise istuvad. Mängurid kukuvad koos oksaga alla, mängust välja. Puu kasvab rahulikult edasi. See ongi meie lootus, millest peab saama Euroopa lootus: mõlemad vajavad teineteist võrdselt, seda paraku teadmatagi.
Peeter Kaldre


description: Pisikese venekeelse internetiraadiojaama Raadio Paldiski eestvedaja Oleg Tesla pääses juba neljandat korda järjest Venemaa presidendi Vladimir Putini iga-aastasele pressikonverentsile, millest on Moskvas kujunenud oluline meediasündmus. - DELFI

title: Raadio Paldiski ajakirjanik osaleb juba neljandat korda Vladimir Putini pressikonverentsil

maintext:
Pisikese venekeelse internetiraadiojaama Raadio Paldiski eestvedaja Oleg Tesla pääses juba neljandat korda järjest Venemaa presidendi Vladimir Putini iga-aastasele pressikonverentsile, millest on Moskvas kujunenud oluline meediasündmus.
Vladimir Putini suur pressikonverents toimub täna ja Eestit esindab seal Raadio Paldiski ajakirjanik Oleg Tesla ning ERRi korrespondendid Neeme Raud ja Anton Aleksejev. Tesla osaleb pressikonverentsil juba neljandat korda.
Esialgu pidi pressikonverents toimuma eile, kuid see lükkus Türgis tapetud Vene suursaadiku Andrei Karlovi matuste tõttu edasi. Esmaspäeval avati Türgis Karlovile pühendatud venekeelne fotonäitus. „Moskvas on üldine atmosfäär lein. Kõik räägivad ainult sellest,” ütles Tesla, kes jõudis Moskvasse kolmapäeval.
Ta märkis, et pressikonverentsi päeva nihutamine tekitas ajakirjanikele probleeme. Tuli leida hotell, kuid see ei olnud veel nii hull. „Peamine probleem on muidugi lennupiletite puudus,” rääkis Tesla, kes osutas, et suur probleem on see nimelt erameedia jaoks, eriti Sahhalini saare ja Kamtšatka poolsaare meediale, kuna piletid on väga kallid. Probleeme on ajakirjanikel ka graafikute ja kokkulepitud kohtumiste tõttu.
Loe veel
Tesla on sel aastal ette valmistanud mitu küsimust. Ennekõike kavatseb ta Putinilt küsida Eesti ja Venemaa vahelise piirileppe ratifitseerimise kohta. Kerkinud on tal aga ka teised küsimused: seoses kaubavahetuse, kultuuriliste ja hariduslike projektide ning viisavabadusega turistigruppidele ja äriajajatele.
Tesla on veendunud, et pressikonverentsi peaks jälgima ka eestlased. „See on Venemaa presidendiga reaalajas suhtlemine! See on maksimaalne siirus Putini vastustes kõige ootamatumatele ja provokatiivsematele küsimustele,” kinnitas ajakirjanik, kelle sõnul pole Venemaa presidendi administratsioon kunagi palunud, et esitatavad küsimused ette näidataks.
Kas sel aastal tuleb valmis olla provokatsioonideks? Tesla ei välista seda, ja on kindel, et tõstatatakse tundlikke teemasid. „Mõned küsimused võivad paista provokatiivsed, või olla isegi varjamatu propaganda, süüdistades Venemaad kõikides pattudes, kuid see on selle pressikonverentsi omapära. Sa võid küsida ükskõik mida sadade kaamerate ees, mis pilti otse-eetris üle maailma üle kannavad,” märkis Tesla.
Kommentaaridesse võid kirja panna, mida sina president Putinilt küsiksid.


description: Loo peategelane on Peeter Tergens. Noor Peeter Tergens sündis Leo Kunnase 2001. aastal ilmunud romaanis „Sõdurjumala teener”. Nüüd toob Kunnas ta tagasi lugejate ette. - DELFI

title: Katkend Leo Kunnase uuest romaanist: "Tiksus alles sõja esimene minut, aga juba hakkas taak kogunema."


description: Karksi-Nuias purunes veetorni toru, 3500 elanikku jäävad lähitundidel mõneks ajaks veeta. Enne parandama asumist peab tornist välja voolama 120 kanti vett - see on väga väike basseinitäis (10x12 meetrine bassein, kus on meetrisügavune vesi). - DELFI

title: VIDEO ja FOTOD: Karksi-Nuiat varustavas veetornis lõhkes toru, enne parandamist peab väike basseinitäis ära voolama

maintext:
Karksi-Nuias purunes veetorni toru, 3500 elanikku jäävad lähitundidel mõneks ajaks veeta. Enne parandama asumist peab tornist välja voolama 120 kanti vett - see on väga väike basseinitäis (10x12 meetrine bassein, kus on meetrisügavune vesi).
Karksinuialastele anti teada, et täna lõhkes veetornis toru, seoses sellega on Karksi-Nuias oodata veekatkestust. Remonttööd saab alustada kui veetornist on 120m³ välja voolanud, seetõttu on elanikel palutud varuda vett. Veevarustus loodetakse taastada kella 19ks.
"Ilmselt on lõhkenud üks suur veetoru, mis tuleb puurjaamast ja läheb veetorni, kust edasi läheb tarbijani," ütles veevarustusega tegeleva AS Iivakivi juhatuse liige Urmas Suurpuu Delfile.
"Praegu ootame, et veesurve, mis seal 30 meetri kõrgusel on, tühjaks jookseks - see on 120 kanti vett - , et siis saaks parandustöid alustada," lisas ta.
Tema sõnul tähendab avarii tähendab seda, et terve linna vesi läheb kohe ära. "Praegu veel vett on ja seda niikaua, kui tornis vett on. Ühel hetkel läheb vesi ära - ei oska öelda, on see tunni või kahe tunni pärast, seetõttu oleme palunud inimestel vett varuda."
Loe veel
Veetornist sõltuvad kõik Karksi-Nuia piirkonnas elavad 3500 inimest.
"Peame selle täna ära remontima, ei saa ju enne aastavahetust lasta inimestel järves ujumas käia ja toidupoest vett osta. Arvame, et ehk kella 7ks õhtul asja töökorda saada, kui ei avastata midagi katastroofilist - siis tuleb mõelda plaan B," ütles Suurpuu.


description: Lennureisija, kes meediaväljaannete ja tunnistajate sõnul tegi vihaseid märkusi, nähes oma lennul USA presidendiks valitud Donald Trumpi tütart Ivanka Trumpi, eemaldati neljapäeval lennukist. - DELFI

title: VIDEO: New Yorgis eemaldati lennukist Ivanka Trumpi häirinud reisija

maintext:
Lennureisija, kes meediaväljaannete ja tunnistajate sõnul tegi vihaseid märkusi, nähes oma lennul USA presidendiks valitud Donald Trumpi tütart Ivanka Trumpi, eemaldati neljapäeval lennukist.
JetBlue Airways kinnitas oma avalduses, et reisija eemaldati lennult, mis väljus New Yorgi John F. Kennedy lennujaamast San Francisco suunas, vahendab Reuters.
Lennukis olnud reisija Marc Scheff ütles, et kui mees Ivanka Trumpi nägi, ütles ta: „Jumal küll. See on õudusunenägu!“
„Otsust reisija eemaldamiseks lennult, ei langetata kergelt. Antud juhul tegi meie meeskond tööd seltskonna paigutamiseks järgmisele saadaval olnud lennule,“ teatas JetBlue.
Twitteri kasutaja Matthew Lasner kirjutas, et tema abikaasa kavatses Ivanka Trumpi ja viimase abikaasa Jared Kushneri lennujaamas ette võtta.
„Ivanka ja Jared JFK T5-s, lendavad tavalennul,“ kirjutas Matthew Lasner (@mattlasner) Twitteri sõnumis, mis hiljem kustutati. „Minu abikaasa jälitab neid, et neid ahistada. #banalityofevil.“
New Yorgi Hunteri kolledži professor Lasner ei vastanud Twitteris ega Facebookis kommentaarisoovidele.
„Teha seda naisele, kes oli seal koos oma lastega, mul on ükskõik, milline su poliitiline taust on või millised su mõtted on, see ei ole viis, kuidas meie ameeriklastena peaksime tegutsema,“ ütles Trumpi pressiesindaja Sean Spicer Fox Newsile.
Loe veel
40-aastane Scheff, kes rääkis Reutersile, et istus lennukis Ivanka Trumpist rida eespool, ütles, et lennukist eemaldatud reisija „hakkas värisema“.
Scheffi sõnul tuli JetBlue personal kontrollima, kas reisija on rahulik, pärast mida ta ütles: „Nad rikuvad meie maa, nüüd püüavad rikkuda meie lennu!“
Scheffi sõnul oli reisija selgelt erutatud, kuid ei karjunud ega röökinud.
ABC Newsi teatel oli Ivanka Trump koos perega teel puhkusele Hawaiile.


description: Prantsusmaa paremäärmusliku Rahvusrinde presidendikandidaat Marine Le Pen ütles täna, et Berliini jõuluturu ründaja põgenemine Saksamaalt läbi Prantsusmaa Itaaliasse näitab isikute vaba liikumise ehk Schengeni-süsteemi läbikukkumist. - DELFI

title: Le Pen: terroristi põgenemine näitab Schengeni-süsteemi läbikukkumist

maintext:
Prantsusmaa paremäärmusliku Rahvusrinde presidendikandidaat Marine Le Pen ütles täna, et Berliini jõuluturu ründaja põgenemine Saksamaalt läbi Prantsusmaa Itaaliasse näitab isikute vaba liikumise ehk Schengeni-süsteemi läbikukkumist.
Le Peni sõnul tuleks „maha matta täieliku vaba liikumise müüt Euroopas“, vahendab uudistekanal BBC.
Tema sõnul on Tuneesia päritolu džihadisti Anis Amri põgenemine läbi kolme riigi pärast jõuluturu ründamist „sümptomaatiline julgeolekualane läbikukkumine“, mille eest on vastutav Schengeni lepe.
Naise sõnul näitab see, et Euroopa riikidel on aeg loobuda inimeste vaba liikumise põhimõttest.
„[Valituks saades] teen ma lõpu Schengeni kokkuleppele ja taastan Prantsusmaa suveräänsuse,“ lubas ta.
24-aastane Amri lasti reedel varajastel hommikutundidel Itaalia põhjaosas asuvas Milanos politseinike poolt maha, kui ta dokumente nõudma hakanud korrakaitsjate pihta tule avas.
Esmaspäeval hukkus 12 ja sai viga 49 inimest, kui mees veoautoga Berliini jõuluturuliste sekka sõitis.


description: Riigi plaan tõmmata kokku Eesti haiglavõrku on toonud ideed koondada sünnitusabi, aga ka lastearstid vaid mõnda üksikusse suurde keskusesse. Mida see kaasa toob ja mis sellest võita on? Lisaks, mida õppisime Tiit Ojasoo vägivallaskandaalist? Miks presidendikandidaatide otsingutes nüüd mõneks ajaks vaikus saabub? Mis mulje on jätnud jalgpalli EM-i esimene mängudevoor? - DELFI

title: Delfi kiirtund: kas edaspidi tuleb saartelt lastearsti juurde minna mandrile?

maintext:
Foto: Annika Haas
Riigi plaan tõmmata kokku Eesti haiglavõrku on toonud ideed koondada sünnitusabi, aga ka lastearstid vaid mõnda üksikusse suurde keskusesse. Mida see kaasa toob ja mis sellest võita on? Lisaks, mida õppisime Tiit Ojasoo vägivallaskandaalist? Miks presidendikandidaatide otsingutes nüüd mõneks ajaks vaikus saabub? Mis mulje on jätnud jalgpalli EM-i esimene mängudevoor?


description: Saksa politsei vabastas 40-aastase tuneeslase, keda kahtlustas sidemetes Berliini jõuluturu ründaja Anis Amriga. - DELFI

title: Politsei vabastas Berliini rünnakuga seoses kinni võetud tuneeslase


description: Pensionisüsteemi on ootamas suured muutused. Uus, Keskerakonna, IRLi ja sotsiaaldemokraatide valitsus tahab teha pensioni esimese samba senisest võrdsemaks ja tõsta pensioniga eluea kasvuga samas tempos. - DELFI

title: Reform: eluea tõus aasta võrra toob kaasa pensioniea tõusu aasta võrra

maintext:
Pensionisüsteemi on ootamas suured muutused. Uus, Keskerakonna, IRLi ja sotsiaaldemokraatide valitsus tahab teha pensioni esimese samba senisest võrdsemaks ja tõsta pensioniga eluea kasvuga samas tempos.
Uue valitsuse koalitsioonileppes on pensionisüsteemi reformi kohta mitu punkti. Neist kõige olulisem puudutab pensioniea sidumist eluea kasvuga.
Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva sõnul on pensioniea kasv kavas siduda 65-aastaste inimeste oodatava eluea kasvuga. See tähendab, et pensionile mineku iga hakkab edaspidi olema rohkem kui 65 aastat. Näiteks, kui oodatav eluiga tõuseb 0,08 aasta võrra, siis pensioniiga tõuseb aastas ühe kuu võrra. Kui eluea tõus on kolm aastat, siis tõuseb ka pensioniiga kolm aastat.
Eelmine sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna tegi sel aastal ettepaneku tõsta pensioniiga kõigepealt 70 aastale ja siduda seejärel pensioniiga eluea kasvuga. Avalikkuse suure vastuseisu tõttu jäi see plaan ära.
Tsahkna plaan põhines vanaduspensioni jätkusuutlikkuse analüüsil. Keskmine oodatav eluiga pensionieas on analüüsi kohaselt alates 2002. aastast stabiilselt püsinud 20 aasta juures. 2026. aastaks langeb keskmine oodatav eluiga pensionieas 19 aastani.
Loe veel
2026. aastal jõuab lõpule juba ammu heaks kiidetud reform, mille käigus pensioniiga tõstetakse 65 eluaasta peale. Kui uus reform hakkab tõstma peale seda pensioniiga aasta võrra iga keskmise eluea kasvu aasta võrra, siis tähendab see, et keskmine inimene elab peale pensioniea kättejõudmist veel 19 aastat.
Pensionilemineku iga saab ise valida
Teine muutus puudutab sotsidele kallist teemat ehk õigust ise valida endale sobiv pensionile mineku iga. Enneaegselt pensionile minek toob aga kaasa väiksema pensioni.
"Kui inimene soovib minna varem pensionile, siis on pension mõnevõrra väiksem ja kui hiljem, siis suurem. Need koefitsiendid arvutatakse edaspidi igal aastal sõltuvalt oodatavast elueast jm näitajatest uuesti üle," kommenteeris seda Iva.
Ka praegu on seaduses hulk erandeid, mis võimaldavad minna pensionile enne ametliku pensioniea saabumist. Eestlased on neid erandeid ka usinalt kasutanud, mistõttu keskmine pensionile mineku vanus on ametlikust madalam.
Pensionite ebavõrdsuse kasvu vältimine
Eesti praeguses pensionisüsteemis on I samba pensioni puhul oluline tööealisena teenitud palga suurus, kusjuures varasem palk muutub praeguse korra kohaselt pensioni määramisel järjest tähtsamaks, suurendades pensionite ebavõrdsust.
1999. aasta algusest läks Eesti üle praegusele I samba pensionisüsteemile, kus pensioni suurus hakkas tööstaaži asemel sõltuma senisest enam sellest, kui palju inimene oli alates 1. jaanuarist 1999 sotsiaalmaksu maksnud.
1999. aastal hakati arvestama kindlustusosakut ehk personaalselt arvestatavat pensionilisa, mis sõltus aasta jooksul teenitud palga suhtest keskmise palgaga. Keskmisest vähem teeninud inimeste kindlustusosak ja sellest tulenevalt ka tulevane pension jäi kõrgepalgalistest väiksemaks.
Samas arvestatakse esimese samba määramisel ka staažiosakut, mille suurus sõltub sellest, kui palju on pensionisaajal pensioniõiguslikku staaži ehk tööaastaid. Lisaks arvestatakse seda töötamisega võrdsustatud aastate eest, näiteks laste kasvatamine, ajateenistus, ülikooli või kutsekooli päevaõpe aga ka aja eest, kui töötaja oli ajutiselt töövõimetu.
Iva sõnul hakkaks uus arvutamise kord kehtima seaduse jõustumisest alates ning tagasiulatuvalt perioode ümber ei arvestataks. See tähendab, et kui valitsus otsustab 2019. aastast pensionivalemit selliselt muuta, siis seadusemuudatuse jõustumisest lõpeb kindlustusosa ja algab staažiosa kogumine. Sotsiaalministeeriumi ettepanek on, et vähemalt miinimumpalgalt sotsiaalmaksu maksmine võrduks edaspidi ühe aastaga.
Eripensionite kaotamine
Valitsuskabinet arutab pensioni I samba muudatusettepanekuid 12. jaanuaril.
Eelmine valitsus tegi otsuse 2020. aastast eripensionid kaotada, aga vastavat eelnõu ei jõudnud riigikogus vastu võtta. Ka eripensionid on Iva sõnul valitsuses arutlusel jaanuaris.
Lõplik eelnõu eripensionide kaotamise kohta valmib tema sõnul pärast valitsuskabineti otsust.


description: Eile leidis Tallinnas aset rida ebatavalistes kohtades toime pandud või muidu ootamatult kõlavaid vägivallaakte. - DELFI

title: 90-aastane naine lõi 83-aastast jalutuskepiga


description: Suusataja Aivar Rehemaa rääkis kevadel esimest korda Eesti ajakirjanduses, mida tunneb sportlane, kellel mitte midagi välja ei tule. - DELFI

title: EKSPRESSI KANGELANE 2016: Rehemaal läheb endiselt kehvasti


description: Mida tõi Eesti ja maailma uudistesse neljapäev, 29. detsember? Vaata Delfi TV kokkuvõtet! - DELFI

title: 100 SEKUNDIT: Yana Toom kohtus Assadiga koos Venemaa esindajaga; Berliini jõuluturul hoidis enamate inimeste hukkumise ära veoki automaatne pidurisüsteem


description: Politsei palub abi, et leida 83-aastane Ivan, kes lahkus täna hommikul teadmata suunas Tartus asuvast sotsiaalmajast ja pole seni koju jõudnud. - DELFI

title: Õhtul avarii teinud ja öö Tartu sotsiaalmajas veetnud Ivan jäi kadunuks


description: Euroopa parlamendi saadik Yana Toom (KE) läheb jälle Süüriasse, kaaslaseks kirjanik Andrei Hvostov. - DELFI

title: Yana Toom läheb jälle Süüriasse

maintext:
Euroopa parlamendi saadik Yana Toom (KE) läheb jälle Süüriasse, kaaslaseks kirjanik Andrei Hvostov.
"Lähen koos Yana Toomiga sündmuste keskpunkti - Süüriasse. Yana polnud üldse nõus, et ma sellest praegu kirjutan, sest ta ei tahtnud oma emale rääkida sellest reisist, aga ma ikkagi veensin teda, et pole vaja üritada naasklit kotis hoida," kirjutas Hvostov Facebookis.
"Ma nüüd aiman, et on mitmeid häid inimesi ja kaasatundjaid, kes soovivad Toomile ja Hvostovile head sinnajäämist, aga ma juhin tähelepanu, et kui kevade poole peaks juhtuma Putini ja Trumpi vahel mingi kokkulepe (üle meie peade), siis läheb Eesti ühiskonnal Toomi väga-väga vaja.
Nii et paluge Vägede Jehoovat, Taarat, pendliliigutajate haldjaid või mida keegi usub, et ta viiks meid ilusasti sinna ja tooks tagasi ka," lisas Hvostov.
Toom käis Süürias ka selle aasta juulis ja kohtus seal ka president Bashar al-Assadiga.


description: Sotši lähedal lennuõnnetuses hukkunute mälestuseks tuuakse Tallinnas Venemaa saatkonna juurde lilli, küünlaid ja kaarte. Fotograaf osutas, et lilli tuuakse pidevalt juurde, nii et lillemeri saatkonna juures üha kasvab. - DELFI

title: DELFI FOTOD: Lennuõnnetuses hukkunuid mälestatakse Tallinnas Vene saatkonna juures ohtrate lillede, küünalde ja kaartidega


description: Välisminister Sven Mikser ütles, et Euroopa Parlamendi saadik Yana Toomi visiit Süüriasse on miski, mida demokraatlikus riigis võib ikka ette tulla. Mingit mõju Eesti välispoliitikale Toomil ei ole ja Mikseri ei uskunud samuti, et see visiit kahjustaks Eesti mainet. - DELFI

title: Mikser: Eesti välispoliitikale pole Yana Toomil mingit mõju

maintext:
Sven Mikser Foto: Karli Saul
Välisminister Sven Mikser ütles, et Euroopa Parlamendi saadik Yana Toomi visiit Süüriasse on miski, mida demokraatlikus riigis võib ikka ette tulla. Mingit mõju Eesti välispoliitikale Toomil ei ole ja Mikseri ei uskunud samuti, et see visiit kahjustaks Eesti mainet.


description: Täna toimub linnavolikogus Tallinna linna 2017. aasta eelarve III lugemine. Tallinna linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon näeb eelarves palju puudujääke ja ei saa seetõttu selle poolt hääletada, teatas Reformierakond. - DELFI

title: Reformierakondi ei hääleta linnaeelarve poolt

maintext:
Täna toimub linnavolikogus Tallinna linna 2017. aasta eelarve III lugemine. Tallinna linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon näeb eelarves palju puudujääke ja ei saa seetõttu selle poolt hääletada, teatas Reformierakond.
„Kõige suuremat rahutust tekitab meis raha kulutamine Ühistupangale. Selle munitsipaalpanga eesmärgid ja tegevusplaan ei ole selged. Linn on sinna sisse pannud koos käesoleva eelarvega juba ligi 13 miljonit eurot. See on selgelt ebamõistlik linna raha kasutamine,“ selgitas fraktsiooni esimees Ants Leemets.
Valmisaastale keskendunud eelarvega võetakse laenu 50 miljoni euro ulatuses. „Arvestades Tallinna linna head finantsseisu, ei ole sellisel määral laenu võtmine vajalik. Sellega antakse selgelt hoogu valimistele,“ kommenteeris Leemets. Propaganda ja Tallinna Televisiooni kuludeks on planeeritud ligikaudu 10 miljonit eurot aastas. Need kulud mitte ei vähene, vaid tõusevad iga aasta.
„Samas ei ole paljud linna lasteaiad nõutavas korras. Tingimused nendes jätavad soovida, aga linn kulutab raha Keskerakonna hämaratele huvidele ja enesereklaamile,“ ütles fraktsiooni esimees. „Hoolimata meie püüdlustest, ei taheta Tallinnas teha kaasavat eelarvet, kus linnarahvas saaks teatud teemade üle otsustada,“ täiendas Leemets.


description: Saksa politsei eriüksus vahistas ööl vastu reedet Nordrhein-Westfaleni liidumaal Duisburgis terrorismis kahtlustatuna kaks meest. - DELFI

title: Saksamaal vahistati Euroopa ühe suurema ostukeskuse ründamise plaanis kahtlustatavad vennad


description: Tänane neljatunnine Venemaa president Vladimir Putini pressikonverents ei üllatanud sisuliselt ühegi vastuse poolest, eriti selles osas, mis puudutas rahvusvahelisi suhteid, leidis riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson. - DELFI

title: Marko Mihkelson Putini pressikonverentsist: ta oli igav ja etteaimatav, pidas küberrünnakuid sisuliselt õigeks ning mõnitas kaudselt Clintonit

maintext:
Tänane neljatunnine Venemaa president Vladimir Putini pressikonverents ei üllatanud sisuliselt ühegi vastuse poolest, eriti selles osas, mis puudutas rahvusvahelisi suhteid, leidis riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson.
"Putin oli kohati isegi igav ja väga etteaimatav. Võib olla kõige ilmekam oli Putini rünnak USA demokraatide vastu, kus ta sisuliselt pidas õigeks küberrünnakuid ning mõnitas kaudselt Clintonit, kes ei oskavat kaotada," märkis Mihkelson pressikonverentsi kommenteerides.
Mihkelson tõi välja, et Putin ei jätnud süüdistamata korduvalt USAd, kes juba 2001. aastal olevat loonud eeltingimused võidurelvastumiseks, ning Euroopa Liitu, kes justkui alusetult on kehtestanud Venemaa vastu sanktsioonid. "Seega ei midagi uut. Kõik jätkub vana viisi ehk siis välispoliitilise doktriini alusel, mida Venemaa on järginud juba sisuliselt paarkümmend viimast aastat. Selle sisuks on Lääne ühtsuse ja väärtusruumi murendamine ning julgeolekuvälja ümbermängimine. Putin unistab kindlasti uuest Jaltast, kuid tajub samas, et pelgalt jõuga ei pruugi ta seda saavutada. Nii kujuneb uuel aastal keskseks küsimus Putini suhetest USA uue presidendi Donald Trumpiga," lisas Mihkelson.
Täna pidas Venemaa president Vladimir Putin oma iga-aastase suure pressikonverentsi. Loe kokkuvõtet pressikonverentsist SIIT.


description: Venemaa kaitseministeeriumi teatel oli täna varahommikul Musta merre kukkunud sõjaväelennuki reisijate seas ka 64 inimest Vene relvajõudude Aleksandrovi nimelisest laulu- ja tantsuansamblist. Tegemist on muusikutega, kes üritasid väidetaval korduvalt ka Eestisse esinema tulla. - DELFI

title: Musta merre kukkunud Vene lennukis reisinud sõjaväekoori ei lubatud tänavu Eestisse esinema


description: Tallinn paigaldab tänavu uusaastapidustuste ajaks kesklinna esmakordselt teetõkked, et kaitsta jalakäijaid ja reguleerijaid. - DELFI

title: Tallinn paigaldab esmakordselt uusaastapidutsejate kaitseks tõkked

maintext:
Tallinn paigaldab tänavu uusaastapidustuste ajaks kesklinna esmakordselt teetõkked, et kaitsta jalakäijaid ja reguleerijaid.
Tallinna transpordiamet teatab, et Kaarli puiesteel on jalakäijate ohutuse huvides liiklus uusaastaööl kõigis suundades suletud alates kella 23.30-st kuni kella 00.30-ni. Samuti on ilutulestiku korraldamise tõttu suletud Komandandi tee alates kella 21.30-st kuni 00.30-ni.
Tavatranspordile on piirangud Pärnu maanteel G.Otsa tänava ja Sakala tänavate vahelisel lõigul. Kõigil tänavatel tagatakse läbipääs ühistranspordile, välja arvatud taksodele, samuti politsei- ja päästesõidukitele.
Transpordiameti liikluskorralduse osakonna juhataja Talvo Rüütelmaa lisas, et esmakordselt kasutatakse katseliselt jalakäijaid ja reguleerijaid kaitsvaid liikluskorraldusvahendeid, millede paigaldamine algab 31. detsembril kella 19-st. Üritusele tulemisel on soovitatav sõiduk parkida Vabaduse väljakust kaugemale või kasutada ühistransporti.
Klaasvitriin Vabaduse väljaku Harju tänava poolses servas kaetakse uusaastasündmuste ajaks kaitsekattega, samuti suletakse aiaga ligipääs trepile ja platsile Vabadusristi juures. Väljakule paigaldatakse täiendavad prügikastid ja käimlad. Kohal on ka kiirabibrigaad.
Tallinna Kesklinna valitsus korraldab uusaastaööl Vabaduse väljakul traditsioonilise ilutulestiku ja tasuta kontserdi linnarahvale.
Tund enne aastavahetust, kell 23 tuleb lavale ansambel Cartoon. Keskööl toimub ligi kümneminutine ilutulestik, mille tegijaks on Hansa Ilutulestikud OÜ. Nagu varasematelgi aastatel, jätkub pidu pärast aastavahetust, muusikat mängib siis DJ Erkki Sarapuu.


description: Venemaa transpordiminister Maxim Sokolov ütles täna hommikul, et kaitseministeeriumi lennuki allakukkumise taga ei ole tõenäoliselt terrorism, kuigi seda versiooni veel täielikult ei välistata. - DELFI

title: Vene sõjaväe lennuki allakukkumise taga ei ole tõenäoliselt terrorism

maintext:
Venemaa transpordiminister Maxim Sokolov ütles täna hommikul, et kaitseministeeriumi lennuki allakukkumise taga ei ole tõenäoliselt terrorism, kuigi seda versiooni veel täielikult ei välistata.
„Täna teame me nii palju, et peamiste versioonide seas ei ole terrorirünnakut, seega me eeldame, et õnnetuse põhjuseks oli tehniline rike või piloodi viga,“ vahendab Sokolovi sõnu varahommikusel pressikonverentsil uudisteagentuur TASS.
Julgeolekujõudude allikas selgitas, miks ei arvata, et allakukkumise taga oli terroriakt. „TU-154 alustas reisi Moskva lähedal asuvalt Tškalovski lennuväljalt, kus reisijaid ja nende pagasit põhjalikult kontrolliti,“ märkis allikas. „Tankimiseks kavatseti teha vahemaandumine Mozdokis, aga ebasoodsate ilmolude tõttu suunduti Adlerisse, mis tähendab, et esialgu ei teadnud keegi, et lennuk teeb vahemaandumise Sotšis.“
Tema sõnul võeti lennuk Sotši lennuväljal kohe valve alla. „Pardal käis ainult üks tolli- ja kaks piiriametnikku. Ühtlasi läks lennukist välja ainult selle navigeerimispiloot, et jälgida tankimisprotsessi. Tankimist viis läbi tavapersonal,“ lisas anonüümne allikas.
Venemaa kaitseministeeriumi lennuk, mille pardal oli 84 reisijat ja kaheksat meeskonnaliiget, kukkus pühapäeva hommikul pärast õhkutõusu Sotšist Musta mere kohal alla. Osa lennuki vrakist leiti 50-70 meetri sügavusel rannikust 1,5 kilomeetri kaugusel.
Tu-154 oli teel Venemaa lennuväebaasi Hmeimini Süürias Latakia provintsi rannikul. Hukkus suurem osa relvajõudude laulu- ja tantsuansambli liikmetest ja üheksa ajakirjanikku.


description: Juba mõned nädalad on Oleviste kirikus toimunud iganädalased jumalateenistused lisaks eesti ja vene keelele ka korea keeles. 아아, 고마워 라! - DELFI

title: Korealased peavad Oleviste kirikus jumalateenistusi


description: Malta saarel maandus täna kaaperdatud reisilennuk 120 inimesega pardal. Malta peaministri Joseph Muscati teatel olid kaaperdajad kella 16.45ks end võimude kätte andnud. - DELFI

title: Maltal kaaperdatud Liibüa lennukilt on reisijad pääsenud, kaaperdajad andsid alla

maintext:
Malta saarel maandus täna kaaperdatud reisilennuk 120 inimesega pardal. Malta peaministri Joseph Muscati teatel olid kaaperdajad kella 16.45ks end võimude kätte andnud.
Väljaande Times of Malta esialgsetel andmetel oli tegu Liibüas Sebhast Tripolisse lennanud siselennuga, mille 120st pardalolijast 111 on reisijad.
Lennuk on Afriqiyah Airwaysi Airbus A320. Pardal on teadaolevalt kaks end Gaddafi-meelseteks nimetavat kaaperdajat, kes väidavad, et neil on käsigranaadid. Kaaperdajad on lubanud reisijatel minna, kui tema nõudmised täidetakse. Nõudmiste kohta midagi täpsemat teada ei ole.
Väidetavalt on kaaperdajad nõustunud oma relvad ära andma ja pantvangid vabastama, kella 15.20ks oli 65 pantvangi vabastatud.
Informed of potential hijack situation of a #Libya internal flight diverted to #Malta. Security and emergency operations standing by -JM— Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
It has been established that #Afriqiyah flight has 111 passengers on board. 82 males, 28 females, 1 infant.— Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
Loe veel
65 passengers released so far.— Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
Further 44 passengers being released.— Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
Potentially 2 hijackers and some crew members still on board aircraft.— Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016
Final crew members leaving aircraft with hijackers.— Joseph Muscat (@JosephMuscat_JM) December 23, 2016


description: Tuukrid leidsid Venemaa kaitseministeeriumi lennuki Tu-154 allakukkumispaigast Mustas meres ühe pardasalvesti, mis toodi veest välja, teatati jõustruktuuridest TASS-ile. - DELFI

title: TASS: leiti Musta merre kukkunud Vene kaitseministeeriumi lennuki must kast ja kolm surnukeha


description: Venemaa presidendi Vladimir Putini teatel on jõutud kokkuleppele relvarahu kehtestamises Süürias ja valmisolekus alustada rahuläbirääkimisi. - DELFI

title: Putin teatas kokkuleppele jõudmisest Süüria relvarahu ja rahuläbirääkimiste alguse kohta

maintext:
Venemaa presidendi Vladimir Putini teatel on jõutud kokkuleppele relvarahu kehtestamises Süürias ja valmisolekus alustada rahuläbirääkimisi.
„Äsja saabus teade selle kohta, et täna, mõni tund tagasi toimus sündmus, mida me lihtsalt ei oodanud kaua, vaid mille lähemale toomiseks ka palju tööd tegime. Allkirjastati kolm dokumenti. Esimene dokument Süüria valitsuse ja relvastatud opositsiooni vahel relvarahu kohta Süüria Araabia Vabariigi territooriumil. Teine dokument – see on meetmete kompleks relvarahurežiimi kontrollimiseks. Ja kolmas dokument on teade valmisoleku kohta alustada rahuläbirääkimisi Süüria reguleerimiseks,“ ütles Putin kohtumisel Venemaa välisministri ja kaitseministriga, vahendab TASS.
Putin lisas, et kokkulepped Süüria kohta on haprad, mistõttu vajavad erilist tähelepanu.
Putini sõnul on saavutatud kokkulepped Venemaa ning tema partnerite, Türgi ja Iraani töö tulemus. Putin märkis, et Venemaa välisministeerium ja kaitseministeerium olid pidevalt kontaktis partneritega Damaskuses ja teistes pealinnades.


description: Rahvasuu ja telesaate pealkiri ütleb küll huligaansete liiklusvideote kohta, et "Võimalik vaid Venemaal", ent kahjuks tõestavad Eestimaa teedel ka aastal 2016 jäädvustatud videod, et Eestimaal pole olukord sugugi helgem. - DELFI

title: AASTA TOP: 10 liiklusvideot Eestimaa teedelt, mis tõestavad kahjuks, et "võimalik ka mujal kui Venemaal"


description: USA presidendiks valitud Donald Trump nimetas värskelt moodustatud Valge Maja rahvusliku kaubandusnõukogu juhiks kaubandussuhetes Hiinaga karmi poliitikat pooldava Peter Navarro. - DELFI

title: Trump nimetas kaubandusnõunikuks raamatu „Surm Hiina käe läbi“ autori

maintext:
USA presidendiks valitud Donald Trump nimetas värskelt moodustatud Valge Maja rahvusliku kaubandusnõukogu juhiks kaubandussuhetes Hiinaga karmi poliitikat pooldava Peter Navarro.
Navarro on teadlane ja kunagine investeerimisnõustaja, kes on kirjutanud mitmeid populaarseid raamatuid ja teinud filmi, milles kirjeldatakse Hiina ohtu USA majandusele ja Pekingi soovi saada domineerivaks majanduslikuks ja sõjaliseks jõuks Aasias, vahendab Reuters.
Trumpi meeskond nimetas Navarrot visionäärist majandusteadlaseks, kes arendab välja kaubanduspoliitika, mis vähendab USA kaubandusdefitsiiti, suurendab majanduskasvu ja aitab peatada töökohtade USA-st väljarände.
67-aastane Navarro on California ülikooli Irvine’i kampuse professor ning oli Trumpi nõuandja kogu kampaania jooksul. Tema raamatute hulgas on „Death by China: How America Lost its Manufacturing Base“ („Surm Hiina käe läbi: kuidas Ameerika kaotas oma tootmisbaasi“), millest tehti ka dokumentaalfilm.


description: Tais leiti hotellitoast surnuna 20-aastase Eesti turisti surnukeha. Kohaliku politsei sõnul on kõige tõenäolisem surma põhjus kokaiini üledoos. - DELFI

title: Tais suri ilmselt üledoosi tõttu noor Eesti turist

maintext:
Tais leiti hotellitoast surnuna 20-aastase Eesti turisti surnukeha. Kohaliku politsei sõnul on kõige tõenäolisem surma põhjus kokaiini üledoos.
Surnukeha leidis eile lõuna ajal hotelli töötaja, kui läks tuba koristama. Surma uuriva politseiniku sõnul lebas mees põrandal külili, vahendas välismaalaste surmi Tais kajastav portaal.
Esialgsetel andmetel oli noormees surnud olnud juba mitu päeva. Toast leiti üks kilogramm valget pulbrit, mis politsei hinnangul on kokaiin. Laualt leiti veel väike kaalude komplekt, lusikas, must rahakott ja niiske rätik. Politsei hinnangul pole põhjust arvata, et mees oleks surnud kuriteo tagajärjel.
Gregori-nimeline noormees läks Rayong's Tapthongi piirkonnas asuvasse hotelli 18. detsembril, möödunud pühapäeval. Ta pidi lahkuma eile, mil ta aga hotellitoast surnuna leiti. Ilmselt suri mees samal päeval, kui end hotelli sisse kirjutas.
Politsei teeb surma põhjuse väljaselgitamiseks lahkamise. Laualt leitud pulber saadeti samuti analüüsimisele.


description: Euroopa Parlamendi liige Yana Toom kirjutas täna Facebookis, et tema mõju ei tasu üle hinnata. - DELFI

title: Yana Toom: läbirääkimistel Erdoganiga ei olnud ühtegi Euroopa Liidu esindajat

maintext:
Euroopa Parlamendi liige Yana Toom kirjutas täna Facebookis, et tema mõju ei tasu üle hinnata.
"Spekulatsioonid selle kohta, et eile Damaskuses sõlmiti vaherahu, mille juures viibisid Assad, Toom ja Kosatšov on musternäide sellest, millise narratiiviga on harjunud opereerima meie poliitiline eliit ja meedia. Mitu kuud kestnud pingelised läbirääkimised, mida peeti kinniste uste taga tihtilugu tipnevad sellega, et päeval X kui vedrujänesed on kohal poliitikud, kellest tehakse pilte ja kes tagasihoidlikult annavad mõista, et juhtunus on ka mõningane nende panus," kirjutas Toom.
Eile teatasid Venemaa ja Türgi, et Süürias on sõlmitud vaherahu valitsusvägede ja opositsiooni vahel.
"Ei ole. Kurb tõdeda, aga läbirääkimistele Erdoganiga mind ei kutsutud. Enamgi veel - ega seal läbirääkimiste juures ei olnud ühtegi Euroopa Liidu esindajat. Kahjuks. Mis taaskord näitab, et meie roll kogu protsessi juures on marginaalne. Mis ei tähenda, et me ei peaks selle vastu huvi tundma."
"Mis aga välispoliitilist kaalu puudutab, siin on Hvostovil tuline õigus - nii minu enda kui ka näiteks kolleg Paedil on see nullilähedane. Ja ega ma ei kipu ülehindama ka teiste meie "välispoliitikute" hääle võimsust. Tõsi küll, koorilaulu puhul ei oma see erilist tähtsust, aga kui viisi ei pea, pole ju mõtet kooris laulda. Mina - ei pea," lisas Toom.
Loe veel
"Käin seal, kus on huvitav käia, kohtun nendega, kellest sõltub probleemide lahendamine ja üritan asjadest aru saada. Mida ma selle arusaamisega peale hakkan? Edastan kolleegidele, kelle abil loodan anda oma panuse sellesse, et kõikide osapoolte vahel tekiks midagigi dialoogi moodi."
"Aga - rõõmusõnum siiski! - keskööl alganud vaherahu veel peab, ja mul on siiralt hea meel, et selle esimesel päeval ma olin Damaskuses. Kuigi see on kaheksas vaherahu viie aasta jooksul, tahaks loota, et seekord peab," kirjutas Toom.


description: Ida-Virumaal kaotas kaubikut Toyota Hiace juhtinud 64-aastane naine eile sõiduki üle kontrolli ning sõitis teelt välja vastu posti. - DELFI

title: Ida-Virumaal paiskus teelt välja sõitnud kaubik üle katuse


description: Kas trahvide tõstmise eelnõu läbikukkumine on hää- või väär? Miks on meil põhi- kesk- ja isegi kõrgharidus tasuta, samas kui lasteaiakoha eest tuleb välja käia märkimisväärseid summasid? Mis sunnib inimesi kandideerima EOK presidendi kohale? Miks rahvas Eesti presidendikandidaatide debatist seekord kõrvale jäetakse? Ja jokker – Abdul Turay. - DELFI

title: DELFI KIIRTUND: Miks lasteaedade eest üldse maksma peab?


description: Eesti üks kõmulisemaid ettevõtjaid Kristi Täht veedab viimasel ajal palju aega Ameerikas. Ta müüs sügisel maha tekstiilivabriku Marat. - DELFI

title: EKSPRESSI KANGELANE 2016: Kristi Täht tegutseb Ameerikas


description: Selle nädala teemaks on raha ja selle kulutamine. Riigi kinnisvara aktsiaselts kui klassikaline näide nõukogudeaegsest majavalitsusest. Politsei- ja piirivalveamet, kelle puhul pole peagi enam isegi aru saada, mille arvel nad korda hoiavad. Riigieelarve, mis tuleb tasakaalu ehk vaid paberil. Aga kas aitaks, kui mõned tulud-kulud juba pikemalt ette planeerida? Või kas eelarve koostajad ikka mõistavad päriselt maksude otstarvet? - DELFI

title: Delfi kiirtund: miks peab alati kärpima just PPAd?


description: Kellest ja millest me mööduval aastal kirjutasime? Kes olid meie kaanelugude peategelased? - DELFI

title: Areeni esikaaned 2016


description: Jüri Ratase tujurikkuja: Peaministrile viimane lihv, tandem Märt Avandi ja Ott Sepp on aastalõpu intervjuuks juba valmis. - DELFI

title: SUURES PILDIS: Tiit Blaadi aasta 2016: Jüri Ratase tujurikkuja, nutikad multimeedialahendused tutvustavad Valeri Kirsi uunikume ja missimaailma, reportaaž viikingitest Kiruvere muinaslaagris, sekka hä

maintext:
Jüri Ratase tujurikkuja: Peaministrile viimane lihv, tandem Märt Avandi ja Ott Sepp on aastalõpu intervjuuks juba valmis.
Foto: Tiit Blaat
Sadakond baltimaalast elas Harjumaal nädal aega viikingite moodi.
Vaata multimeedialugu SIIT
Foto: Tiit Blaat
Riigikogu lahtiste uste päev: 1,5-kuune Natali-Marii on ilmselt noorim inimene, kes eales riigikogulase toolil istunud.
Foto: Tiit Blaat
Kristel Lukats: 83-aastane vanaema, kes kihutab tõukerattal kui pöörane ja teab fotograafiast peaaegu kõike.
Foto: Tiit Blaat
Peeter Volkonski: vanaks ei tohi jääda, vanaks tuleb saada
Onu Bella kuulsates videotes „Ma võtsin viina“ ja "Armukeste kari" osalenud Heli Vahing laulab Nevski katedraali kooris ja kraavitab Pärnumaal põlde.
Foto: Tiit Blaat
Supervormis presidendikandidaat Allar Jõks
Foto: Tiit Blaat
Valeri Kirss on oma elu armastused - uunikumautod ja mälestustest pungil missitoa - kolinud Virtsu. Viimase aja aktiivsemaks hobiks on aga nooruslikul Kirsil(71) hoopis tennis, kus ta on maailma reintingus omavanuseliste meeste klassis pidevalt esimese saja seas olnud.
Vaata multimeedialugu SIIT
Foto: Tiit Blaat
Mööda treppe 22. korrusele jooksmine 20-kilose täisvarustusega võtab heas vormis päästjal aega 2-3 minutit. Peale sellist pingutust on jalul püsimine pea võimatu.
Lõõtsamängija ning muusikaõpetaja Kadri Laube läks viis aastat tagasi Islandile raha teenima. Nüüd on ta tagasi, kuid riik tema lapsi enam ei toeta.
Foto: Tiit Blaat
Ivo Linna - verivärske Eesti Laul 2017 poolfinalist ja XII noorte laulupeo lavastuse üks peaosatäitjatest.
Tants ratastel: Elamusspordi päev Spot of Tallinnas.
Foto: Tiit Blaat
Kvart P4: GAG-i direktor Hendrik Agur on küll osav pilli- ja inimhingekeeltelmängija, aga kooli Koplisse laienemise plaanide suhtes ollakse lastevanemate ja vilistlastega erinevates helistikes.
Foto: Tiit Blaat
Terrorirünnak Berliini jõuluturul on tugevdanud politseivalvet ka meie Raekoja platsil.


description: Rootsi kuninganna Silvia toimetati Stockholmi Karolinska Ülikooli haiglasse, vahendab Expresseni uudisteportaal. - DELFI

title: Rootsi kuninganna Silvia toimetati Stockholmi haiglasse


description: President Kersti Kaljulaid andis täna oma ametiaja esimese aastalõpuintervjuu rahvusringhäälingule, mida Delfi vahendas otseblogina. - DELFI

title: President Kaljulaid: religioossed erandid koolilaste toidumenüüs on koht, kus minu jaoks tuleb mängu olulisus, et riik on meil ilmalik ja riigikirikut ei ole

maintext:
President Kersti Kaljulaidi intervjueeris Joonas Hellerma (32), kes on peamiselt tuntud kultuurialaste kirjutiste poolest ning olnud ka muuhulgas ETV kultuurisaate "OP!" toimetaja ja saate "Plekktrumm" juht.
Eelnevatel aastatel on Eesti presidenti intervjueerinud näiteks Lauri Hussar, Margit Kilumets, Urmas Vaino ja Indrek Treufeldt.
Loe intervjuud meie blogist:
Kaljulaidi aastalõpuintervjuu
Intervjuu on lõppenud! Loe blogist, mida presidendilt küsiti ja mida ta vastas.
Millist poliitilist kultuuri te uuelt aastalt ootate, teie sõnum poliitikutele?Ma loodan, et kokkuleppimise vaim süveneb. Me peame oskama üksteist võimendada. Meid on liiga vähe selleks, et kustutada üksteise häid omadusi ja külgi.Olete te kindel, et teid kuulatakse?Olen küll. Ma räägin sellest kogu aeg. Ma usun küll, et sellel on oma mõju.
Viidates Silvergate`ile: Kas võim ja selline kahevahel olek on aktsepteeritav? Mulle tundub, et mis ei ole kaetud riigisaladusega, võiks olla avalik. Ma olen rääkinud erakondadele ammu, et raamatupidamine võiks olla internetist ja ka tõeline.
Eesti majandus, kuidas teie endale majandusest pilti loote? Ma vaatan tööpuuduse numbrit kõigepealt. Kui see on kõrge, siis tuleb otsida lihtsaid ja kiireid viise, näiteks tuua välisinvesteeringuid. Aga kui tööpuudus on madal ja palgad kasvavad, siis on keerulisem. Siis tuleb olla ise innovatsiooniliider ja võitja.
Te olete ennast ka ise nimetanud liberaalne konservatiiv? Minu jaoks on oluline meie komberuum. See, kuidas me elame oma igapäevast elu. Kuidas me riides käime, mida me sööme jne. See on meile mingil moel oluline. Ja loomulikult me võime sellest ise välja minna ja siia võivad tulla teised inimesed ja loomulikult on tore, kui meie toidulaud on vaheldusrikas. Aga siis on suur osa kombeid, mida me ei peaks mujalt tulijatel laskma muuta. Näiteks on meil kombeks pidada laulupidusid ja teha asju eesti keeles. Aga ka see, et meil on kombeks, et mehed ja naised on näiteks kodus võrdsed. Aga ka see, et meil on kombeks käia lühikese seelikuga ja me ei tee religioosseid erandeid toidumenüüs. "See on see koht, kus minu jaoks tuleb mängu see olulisus, et riik on meil ilmalik ja riigikirikut ei ole. Mulle tundub, et just see on meile parim kaitse ka võõraste religioonide eest. Meil ei ole kohustust aktsepteerida nende religioonidega seotud tavasid, kui meie haiglad ja meie koolid on ilmalikud, ega tee ühegi religiooni suhtes spetsiaalseid liigutusi, spetsiaalseid kummardusi. Mulle tundub, et just see kaitseb meie riiki."
Kurikuulsal kiriku-teemal küsimus. Ei, minu arvates taheti lihtsalt pidada tänujumalateenistust minu kohal viibides. Ma austan väga inimeste usuvabadust ning mul poleks olnud mitte midagi selle tänujumalateenistuse vastu, kui see oleks toimunud ka minu seal viibimata.
Kas on mõni avalik rituaal, mida Te välja pakute ametiajal?Meil 24. veebruariga seoses mitmeid rituaale ju näiteks ja ka vabadussammas, millega tekkinud rituaalid jne. Rituaalid muutuvad alati ja koguaeg. Ma arvan, et see on tore, aga põhiline olemus peab jääma. See, mis hinge liigutab.
Kas Putini kutsute Eesti 100. aastapäevale?Ma ei tea, milline on siis ju Venemaa suhtumine ja positsioon. Praeguse suhtumisega Venemaa presidenti ma ei kutsuks.
Mida Te teete suhete parandamiseks Venemaaga?Mina saan suhelda teiste partneritega. Me peame ütlema koos Moskvale, et muutused algavad Moskvast. Ehk annate sellega initsiatiivi käest ära?Meie panus ELi ühtsusesse on väga oluline. Näiteks kui Ukraina kriis tekkis, siis oli suhtumine, et "nüüd on siis teie positsioon Venemaasse". Ma pean sellist suhtlust oma positisoonipikendamiseks.
Eelmine president oli lõpus Euroopa pärast ikka väga murelik. Teie olete vastupidi eurooptimist. Mida teha aga terroriga?Tuleb tunda kaasa ja hoida kokku. Aga kui mõelda ELi tulevikule, siis ELi minevik on see, mis annab mulle kindluse. Alati saadakse probleemidega hakkama. Jah, see võib näha välja kole kohati, aga asjad saadakse paika. Näiteks ühised andmebaasid. Islam ja terrorism ei tohiks olla sünomüümid. Terroriste mina kardan.
Tartu ülikooliga ei olda vahel enam rahul. Mida sellest teemast arvate? Jah, on öeldud, et see on liiga edetabelikeskne. Aga nendes oleme ka ju järjest kõrgemal. Mis puudutab 3+2 haridust, siis olen öelnud naljatlemisi Volli Kalmile (TÜ rektor - toim.), et bakalaureusediplomeid tuleks anda välja vaikselt kuskilt tagauksest. Tegelikult on vaja vähemalt 2 aastat, et teemast mingi pilt saada ja siis spetsialiseerumisest rääkida. Sõbrad, palun, käige ikka vähemalt 5 aastat ülikoolis.
Aga suur tuulepark Hiiumaale?Kas see kaldale paistab? Kas see kaldale kostab? Mina ei tea! Ja kui paistab või kui kostab, siis peame edasi vaatama. Aga kui ütleme, et paistab?Mulle meeldib Vääna-Jõesuust näiteks vaadata tuulikuid, aga mina olen liiga masinakeskne inimene. Ja müra kohta ma kah ei oska öelda.
Mis saab Eesti metsadest?Mul on emotsioon selle temaga, Euroopa kohal lennates aastatega läheb meelest, et mets ei kasvagi vaid nö ritta panduna. Seega on mulle oluline, et see säiliks puhtana.
Rail Baltic. Kuidas ühiskonda sellel teemal ühendada?Me peame ennast ühendama Euroopaga pöördumatult ja tegema seda ka läbi infrastruktuuri. See on eluliselt oluline, et seda teeksime. Ainult lillesidemega köitmisest enam ei piisa. Loomulikult pole selliste projektide puhul täit kindlust ja see võtab kaua aega, aga mis on alternatiivid? Autovedu? See pole ju turvaline ja keskkonnasõbralik.
Eestis on suur palgalõhe ja palju naistevastast vägivalda. Miks me neist asjadest üle ei saa? Me oleme hakanud rääkima vägivallast ja nii saame ka kunagi sellest ehk üle. Aga hetkel oleme me jah tunnistamise ja rääkimise faasis alles. Kuidas Teie selles vallas eeskuju näitate?Olen delikaatne sellega tegelemisel. Räägin sellest ka inimestega tihti sellest, aga teen seda vaikselt.
Mis saavad olema Teie teemad 5 aastaks?On teemad, mis on mul seljaajus olemas: haridus, teadus, majandus. Aga üha armsamaks saavad ühiskonnaga seotud teemad, näiteks lindade ja valdade tegevus ja areng. Me räägime liiga palju haldusreformi mehaanikast, aga liiga vähe sellest soojast südamest, mis selle keskel on.
Mis annab sõnale usaldusväärsuse?Täpsus, Peab olema väga täpne ja väga järjekindel. Kui oled järjekindel selles, mida ütled, siis sõna ei devalveeru.
Olete tegelenud palju sõnaga, mida see tähendab?Üks sõna on nn "vaikne" sõna ja on ka sõnad, mis loevad.
Mis on teid enim üllatanud?See, kui lihtne on inimestele rääkida meid ümbritsevast maailmast.
Küsimus: täna õhtul on Teie 78. tööpäeva õhtu, mis on olnud kõige suurem väljakutse? Lubasin oma esimesel tööpäeval, et olen kohal, kui meie julgeolek on ohus või nõrgematele tehakse liiga. Olen kõnelenud paljudega meie julgeolekust, eriti Eestist väljas. Samuti olen ehitanud võrgustikku.
Intervjuu algab kohe.
http://digileht.maaleht.delfi.ee/uudised/kersti-kaljulaid-eestlane-on-igauks-kes-end-eestlaseks-peab?id=76587088
Eelsoojenduseks mõningad mõtted president Kaljulaidi aastalõpuintervjuudest erinevatele väljaannetele: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/president-kaljulaid-ajalehes-meie-maa-joul-on-uks-vana-sona-mis-seostub-pooripaevaga?id=76631248
Te olete ennast ka ise nimetanud liberaalne konservatiiv? Minu jaoks on oluline meie komberuum. See, kuidas me elame oma igapäevast elu. Kuidas me riides käime, mida me sööme jne. See on meile mingil moel oluline. Ja loomulikult me võime sellest ise välja minna ja siia võivad tulla teised inimesed ja loomulikult on tore, kui meie toidulaud on vaheldusrikas. Aga siis on suur osa kombeid, mida me ei peaks mujalt tulijatel laskma muuta. Näiteks on meil kombeks pidada laulupidusid ja teha asju eesti keeles. Aga ka see, et meil on kombeks käia lühikese seelikuga ja me ei tee religioosseid erandeid toidumenüüs. "See on see koht, kus minu jaoks tuleb mängu see olulisus, et riik on meil ilmalik ja riigikirikut ei ole. Mulle tundub, et just see on meile parim kaitse ka võõraste religioonide eest. Meil ei ole kohustust aktsepteerida nende religioonidega seotud tavasid, kui meie haiglad ja meie koolid on ilmalikud, ega tee ühegi religiooni suhtes spetsiaalseid liigutusi, spetsiaalseid kummardusi. Mulle tundub, et just see kaitseb meie riiki."


description: Tänavu saavad politseilt hoiatava pühadekaardi ligi 800 inimest, kes on aasta jooksul liiklusnõuete vastu eksinud viis või enam korda. 31-aastane "rekordimees" Indrek jäi politseile vahele 22 rikkumusega. - DELFI

title: Tänavune suurim liiklusrikkuja jäi politseile vahele 22 rikkumisega

maintext:
Tänavu saavad politseilt hoiatava pühadekaardi ligi 800 inimest, kes on aasta jooksul liiklusnõuete vastu eksinud viis või enam korda. 31-aastane "rekordimees" Indrek jäi politseile vahele 22 rikkumusega.
Kaardi saajateks on inimesed, kes on alates möödunud aasta novembrist kaheteist kuu jooksul toime pannud viis või enam liiklusalast rikkumist. Lisaks liiklusseaduse rikkumisele kuulub siia hulka ka eksimine autoveoseaduse, liikluskindlustusseaduse, teeseaduse või ühistranspordiseaduse nõuete vastu või mootorsõiduki juhtimine joobeseisundis, mis on kaasa toonud kriminaalkaristuse.
Kõige enam liiklusrikkumisi pani sel aastal toime 31-aastane Indrek, kellel kogunes aasta peale 22 rikkumist. 17 rikkumist saatis korda 21-aastane Henry ja 16 rikkumist 18-aastane Steven. Kokku on kaardisaajaid ligi 800, kellest suuremal osal on aasta jooksul 5-9 rikkumist. 10-15 rikkumist on toime pannud 36 inimest.
PPA juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo sõnul tuletab politsei kaardiga rikkujatele meelde, et liiklusnõuetest kinnipidamine on vajalik kõigi liiklejate turvalisuse huvides. „Hooletus ja tähelepanematus teedel või oma sõiduki seisukorra osas ning liiklusnõuete eiramine võivad kaasa tuua tõsiste tagajärgedega õnnetused. Liiklusnõuded on mõeldud täitmiseks just selleks, et kõik õhtul turvaliselt koju tagasi jõuaks,“ sõnas Loigo.
Rikkumiste hulgas esineb kõige rohkem lubatud sõidukiiruse ületamist, mis moodustab ligi viiendiku kõigist rikkumistest. Sellele järgneb juhtimisõiguseta sõitmine ja tehnonõuetele mittevastava sõiduki juhtimine. Kokku on kaardi saajad toime pannud 5320 rikkumist. Tänavuste kaardisaajate hulgast 106 said politseilt pühadekaardi ka möödunud aastal.
Hoiatavaid pühadekaarte on politsei korduvatele liiklusrikkujatele saatnud alates 2011. aastast.


description: Maailmas on paralleelselt mitu reaalsust. Üks on praegu siin Lähis-Idas ja teine on Facebookis, mille kaudu osa Eesti meediaväljaandeid õngitseb uudiseid Yana Toomi reisi kohta Süüriasse. - DELFI

title: ANDREI HVOSTOVI KOMMENTAAR SÜÜRIAST: Assadi juures vahetati viisakusi, aeti mulli ja patsutati õlale

maintext:
Maailmas on paralleelselt mitu reaalsust. Üks on praegu siin Lähis-Idas ja teine on Facebookis, mille kaudu osa Eesti meediaväljaandeid õngitseb uudiseid Yana Toomi reisi kohta Süüriasse.
Ma räägin sellest naljast tagasi tulles pikemalt, aga praegu tahan mainida vaid seda, et mu meelest on veidi koomiline kirjutada ühe käega "tõejärgse ühiskonna" mullistustest ja teise käega võtta Hvostovi Facebookist neidsamasid mulle ja hakata neid mõnuga suureks puhuma. Yana Toom tuleb peatselt koju ja seletab ise, mida ta seal Süürias tegi. Mina ei ole tema pressiesindaja, ma olen Eesti Ekspressi ajakirjanik, kes läks enda arvates Süüriasse selleks, et vaadata, mismoodi näeb välja tulevik. Konkreetselt selline tulevik, mida kehastab praegu Aleppo. Sain tillist. Meid ei viidud täna sellesse "Lähis-Ida Stalingradi", sest öeldi, et see on kuradima ohtlik. Loe veel: Share Tweet


description: Maanteeinfokeskuse teatel sajab täna paljudes kohtades vihma ning nullilähedase õhutemperatuuri tõttu püsib teedel libeduse tekke oht. - DELFI

title: Maanteeinfokeskus annab nõu: kuidas pidurdada libedal teel


description: Eile jäi Rõuge vallas Augli külas asuvas metsas 32-aastase mehe langetatud puu alla kõrvalasuva tee peal kõndinud 53-aastane naine, kes sündmuskohal hukkus. - DELFI

title: Metsas kõndinud ja langetatud puu alla jäänud naine hukkus


description: Euroopa parlamendi saadik Yana Toom (KE) läheb jälle Süüriasse, kaaslaseks kirjanik Andrei Hvostov. - DELFI

title: Yana Toom läheb jälle Süüriasse

maintext:
Euroopa parlamendi saadik Yana Toom (KE) läheb jälle Süüriasse, kaaslaseks kirjanik Andrei Hvostov.
"Lähen koos Yana Toomiga sündmuste keskpunkti - Süüriasse. Yana polnud üldse nõus, et ma sellest praegu kirjutan, sest ta ei tahtnud oma emale rääkida sellest reisist, aga ma ikkagi veensin teda, et pole vaja üritada naasklit kotis hoida," kirjutas Hvostov Facebookis.
"Ma nüüd aiman, et on mitmeid häid inimesi ja kaasatundjaid, kes soovivad Toomile ja Hvostovile head sinnajäämist, aga ma juhin tähelepanu, et kui kevade poole peaks juhtuma Putini ja Trumpi vahel mingi kokkulepe (üle meie peade), siis läheb Eesti ühiskonnal Toomi väga-väga vaja.
Nii et paluge Vägede Jehoovat, Taarat, pendliliigutajate haldjaid või mida keegi usub, et ta viiks meid ilusasti sinna ja tooks tagasi ka," lisas Hvostov.
Toom ütles teisipäeva pärastlõunal ERR-ile, et julgeolekukaalutlustel ei saa ta visiidi täpset ajakava, kohtumisi ja marsruuti avalikustada. "Eks elu näitab, kui kauaks ma jään," vastas Toom küsimusele, kui kauaks ta Süüriasse jääb.
Toom käis Süürias ka selle aasta juulis ja kohtus seal ka president Bashar al-Assadiga.


description: Lõppeva aasta üheks suurimaks kõneaineks on olnud post-tõe levik ühiskonnas - DELFI

title: Andres Maimik: Igale kilplasele oma reaalsus!*

maintext:
Lõppeva aasta üheks suurimaks kõneaineks on olnud post-tõe levik ühiskonnas
4. detsembril 2016 sisenes Põhja-Carolina mees Edgar Maddison Welch populaarsesse Washingtoni pitsarestorani Comet Ping Pong ning tulistas ründerelvast AR15 mitu lasku. Ta väitis, et on tulnud omal käel uurima netivõrgustikes levivat uudist, et söögikoha keldris vägistatakse lapsi. Teooria oli pääsenud vohama sotsiaalvõrgustikus Reddit ning üles korjatud parempoolsete konspiratsioonisaitide Infowars ja Conservative Daily Post poolt. Harrastusdetektiivid olid meilidest lahti muukinud koodnimesid rüvedatele tegudele ja satanistlikele riitustele, eri konspiratsiooniteoreetikud veeretasid lumepalli järjest suuremaks, lisades sotsiaalvõrgustikest tõmmatud söögikoha klientide perepilte kui tõestusmaterjali ohvritest. Rünnaku käigus aga selgus, et restoranil puudub üleüldsegi kelder, ning Welch andis lõpuks alla, ütlemata samas lahti teda tegutsema ajendanud konspiratsiooniteooriast.


authors:
Grete Tammoja
Foto
Tomas Anderson
Panthermedia

description: Lapse sünd on imeline sündmus ning seda olenemata sellest, kus maailma nurgas see väikene ime ilmavalgust näeb. Sellegipoolest on igal kultuuril uue ilmakodaniku saabumisega seotud erinevad traditsioonid ja tavad, vahendab Pure Wow. Toome teieni erinevate riikide kõige erilisemad raseduse ja sünnitusega seotud kombed.

title: Just need on kõige erilisemad sünnitustavad üle maailma

maintext:
Jamaica.
Jamaicas on tavaks platsenta ning nabanöör peale lapse sündi maha matta. Sõbrad ning lähedased istutavad selle paiga peale puu, mis hakkab lapsega samaaegselt kasvama ning arenema. Tavaliselt lastakse lapsel endal puu eest hoolt kanda ning õpetatakse talle seeläbi kohusetunnet ja hoolivust.
Holland.
Kolmandik kõikidest Hollandis aset leidvatest sünnitustest on kodusünnitused. Appi kutsutakse tavaliselt ämmaemand, kes naist sünnitamise ajal juhendab ning toetab. Lisaks sellel väldivad need tugevad Hollandi naised sünnitusel tavaliselt ka erinevate valugaigistite kasutamist ning eelistavad täiesti loomulikku sünnitust. Äärmiselt imetlusväärne.
Jaapan.
Värsked emad veedavad lapse esimese elukuu tavaliselt enda vanemate juures, kes abistavad neid uue ilmakodaniku eest hoolitsemisel. Seeläbi saavad ka vanavanemad lapsega sügava sideme luua ning emal on võimalus keskenduda sünnitusest taastumisele.
Ladina-Ameerika.
Ladina-Ameerika riikides on levinud tava, mida kutsutakse karantiiniks. Karantiin kestab kuus nädalat peale sünnitamist ning selle aja jooksul peab värske ema hoiduma teatud toitudest, seksist ning füüsilisest aktiivsusest. Karantiini ajal keskendub ema eelkõige lapse rinnaga toitmisele ning kõiksugu majapidamistööd, nagu söögitegemine ja koristamine, langevad sel perioodil teiste pereliikmete hooleks.
Türgi.
Türgis joovad naised peale lapse ilmaletulekut traditsioonilist sünnitusjärgset Lohusa Şerbeti jooki, mida valmistatakse veest, kaneelist, suhkrust, nelgist ning punasest toiduvärvist. Värsketele emadele serveeritakse seda haiglas kohe peale sünnitust.
Saksamaa
Saksamaal antakse kõikidele emadele väike raamatuke pealkirjaga «Mutterpass», mille ema tulevane ema igale arstivisiidile kaasa võtab. Raseduse kulgedes pannakse sinna olulisem rasedusega seonduv informatsioon kirja ning seeläbi on arstil võimalik end igal visiidil ema tervisliku seisundiga kiiresti ja lihtsalt kurssi viia. Lisaks sellele jääb see tulevikus toredaks mälestusesemeks, mida sirvides on võimalik rasedusaega meenutada.
Nigeeria
Mõndades Nigeeria maapiirkondades on tänini säilinud traditsioon, et vastsündinu esimese vannitamise viivad läbi tema vanavanemad. Seeläbi väljendatakse kogukonna ning lähedaste olulist rolli lapse kasvatamisel. Samuti aitab see emale meeles pidada, et ta ei ole kogu protsessis üksinda ning abi on alati käepärast.
Brasiilia
On üsna levinud tava, et sõbrad ja lähedased teevad emale beebi sündimise puhul kingitusi. Brasiiliale on omane aga hoopis vastupidine traditsioon, mille kohaselt peab värske ema tegema kingitusi talle haiglasse külla tulnud inimestele. Oeh, nagu sünnitus ise ei oleks juba piisavalt kurnav.
Soome
Alates 1930. aastatest on Soome valitsus iga uue ilmakodaniku sünni puhul saatnud emale vastsündinu jaoks mõeldud beebipaki, mis sisaldab endas kõike vajalikku lapse eest hoolitsemiseks, alates riietest ning lõpetades lutipudelitega. Beebitarbed on pandud pehmendustega karpi, mida on vajadusel võimalik ka lapse magamisasemena kasutada.


authors:
Ilona Leib
Foto
Erik Prozes

description: Kõrval juuksuritoolis ägab mu sõbranna, oma ametis nõutud ja edukas naine, kes ei saa endale lubada, et poolteist tundi juuksuris mööduks niisama juttu ajades või ajakirju lugedes. «See on ebanormaalne, et minu e-postkastis on töökirjade vahel kahe päeva jooksul üle 70 kirja, kus lapse klassi- ja trennikaaslaste vanemad jauravad selle ümber, mida õpetajale ja treenerile kinkida. Kellel on aega neid lugeda?! Kellel kirjutada?

title: Ilona Leib: ma armastasin jõule


authors:
Grete Tammoja
Foto
Andriy Popov
Panthermedia

description: Armastus on kõrgete panustega mäng. Kui veab, siis võib see inimese teha õnnelikumaks kui eales varem, kuid mõnikord võib see lõppeda ka südame murdumise ning valusate mälestustega. Kui armastuses pole vedanud, siis võivad inimesed hakata seda pelgama ning alateadlikult enda suhteid saboteerima, vahendab Thought Catalog. Loe edasi ja saa teada, millised käitumismaneerid on omased inimestele, kes kardavad armastada.

title: Asjad, mida teevad inimesed, kes kardavad armastust

maintext:
Sa lükkad inimesi eemale. Sa ei oska inimesi endale lähedale lasta. Iga kord kui hakkad end kellegagi natuke mugavamalt tundma, siis tunduvad asjad liiga kiirelt liikuvat ning emotsioonid kasvavad üle pea. Sa keskendud teise inimese vigadele ning annad endale seeläbi vabanduse neid eemale lükata. Su ees võib seista su hingesugulane, kuid sa leiaksid ikkagi viisi, kuidas ta eemale peletada ning seeläbi enda habrast südant kaitsta.
Sa ütled ei. Sa ütled asjadele ei, kuna kardad midagi rumalat öelda või end teiste ees häbistada. Sa ei ole võimeline end uutele kogemustele avama, kuna läbikukkumishirm on kõikehõlmav. Kui keegi sind välja kutsub, siis ütled tavaliselt ära. Isegi kui vastad jaatavalt, siis loodad sisimas, et teine inimene tühistab kohtumise viimasel hetkel. Negatiivseid tagajärgi vältides jätad end aga ilma ka võimalikest positiivsetest kogemustest.
Sa ei pea end armastusväärseks. Sa sisendad endale, et keegi ei suudaks sind armastada. Isegi kui sa kellelegi meeldid, siis saavad nad ilmselt varsti aru, et sul pole midagi pakkuda, ning jätavad su maha. Sa teed end pidevalt maha ning oled iseenda kõige suurem kriitik. See tähendab aga seda, et sa ei anna endale õnneks isegi mitte võimalust.
Sa otsid vabandusi. Sul on erinevad vabandused alati varnast võtta. Ta on liiga pikk, liiga kõhn või liiga korralik. Sa otsid inimestes vigasid ning lood endale seeläbi mingi naeruväärse põhjuse, miks neid eemale tõugata. Peaasi et kontroll oleks täielikult sinu käes, kuna ainult nii suudad iga hinna eest haiget saamist ja südamevalu vältida.
Sa muutud kellekski, kes sa tegelikult ei ole. Selleks et inimesi eemal hoida, muudad sa iseenda iseloomu. Sa väidad end armastavat asju, mida vihkad või räägid, et jälestad asju, mis sulle tegelikult meeldivad. Tulemuseks on aga see, et kõikide nende valede ja vabanduste keskel kaotad sa lõpuks iseenda ning muutud kellekski, kes sulle tegelikult ei meeldi.
Sa kardad näida haavatav. Sa üritad enda haavatavust iga hinna eest varjata, kuigi selles pole mitte midagi häbiväärset. Pidudel ning koosviibimistel näitad end eelkõige tugeva ja külmana, kuna tahad olla see lahe tüdruk, kellel on teiste arvamusest täiesti ükskõik. Niiviisi ei anna sa aga inimestele võimalust päris sind tundma õppida ja võtad endalt võimaluse olla armastatud su enda isikuomaduste pärast.
Sa lood enda mõtetes erinevaid stsenaariumeid. Sa kardad armastust ning olla armastatud, kuid kujutad seda sellegipoolest ette. Aeg-ajalt mängid peas läbi erinevaid situatsioone, vahet pole, kas kujutad ette suhet võhivõõra inimesega või unistad enda hingesugulasega kohtumisest. Pidev unelemine ajab su pea sassi ning paneb sind lõpuks uskuma millessegi täiesti ebareaalsesse. Elu ei kuku tavaliselt päris nii välja, nagu me seda enda mõtetes plaanime, nii et võib-olla oleks targem unelmate asemel päris mälestusi luua.
Kui tunned, et mõni eelpool mainitud punktidest käib ka sinu kohta, siis tasub väheke järele mõelda ning proovida enda käitumismaneere muuta. Oma hirmude tunnistamine on esimene samm õnnelikuma elu suunas. Õpi end armastama koos kõikide enda vigadega ning võib-olla julged tulevikus kellelgi lasta ka tõelist sind tundma õppida.


authors:
Grete Tammoja
Foto
Fabrice Michaudeau
Panthermedia

description: On olemas teatud asjad, mis mõjutavad seda, kuidas inimesed sind näevad. Sageli võivad arvamuse kujundada ka näiliselt täiesti tähtsusetud harjumused või omadused. Nendele asjadele tähelepanu pööramine võib aidata sul inimeste silmis enda väärtust tõsta vahendab Lifehack.

title: Asjad, mis mõjutavad inimeste arvamust sinust

maintext:
Sinu käekiri. Ühe uuringu kohaselt võib inimese käekiri ja kirja suurus tema kohta nii mõndagi rääkida. Tulemused näitavad, et väikese käekirjaga inimesed on tavaliselt häbelikud, kuid väga püüdlikud ja põhjalikud, samas kui ekstravertide käekiri on tavaliselt suurem ja pilkupüüdvam. Tõsised inimesed avaldavad kirjutades pastakale üldiselt tugevamat survet. Õhuline ja lendlev käekiri näitab aga seda, et inimene on tundlik ning suure empaatiavõimega.
Sinu värv. Ajakirjas Psychology Today avaldadud artikli kohaselt on väga kõnekas ka inimese riietuses domineeriv värv. Inimesed, kes eelistavad musta on üldiselt tundlikud, loovad ning detailidele orienteeritud. Punast armastavad inimesed seevastu elavad elu täiel rinnal ning on väga ettevõtlikud. Rohelist kandvad inimesed on truud ja hellad, valget värvi soosivad inimesed aga organiseeritud ja loogilise mõtlemisega. Sinise värvi kandjad on aga stabiilsed, tundlikud ning teiste inimeste suhtes arvestavad.
Küünte närimine. Teatud korduvad füüsilised harjumused võivad inimese iseloomu kohta väga palju öelda. Eriti hästi avalduvad sellised käitumismaneerid stressiolukorras, mil inimene võib kippuda enda juukseid sikutama, küüsi närima või end näpistama. Ühe uuringu kohaselt näitab küünte närimine seda, et inimene on perfektsionist, kuid samas ka väga pinges ning ärev.
Su kingad. Psühholoogide sõnul on võimalik inimese kohta väga palju teada saada ka tema jalanõusid vaadates. Kansase ülikooli teadlase Omri Gillathi sõnul võib inimese jalanõude kalliduse, stiili, värvi ja seisukorra põhjal panna 90% ulatuses paika ka isikuomadused. Inimese kingad võivad välja rääkida nii tema sissetuleku, poliitilise kuuluvuse, soo kui ka vanuse.
Sinu silmad. Ega ilmaasjata öelda, et silmad on inimese hinge peegel. Silmadest on võimalik välja lugeda, mida inimene tunneb ja mõtleb ning kas tegemist on silmakirjaliku või lojaalse inimesega. Uuringute kohaselt on näiteks siniste silmadega inimesed tavaliselt ebameeldivamad ning neil on suurem alkoholismi risk kui tumedamate silmadega inimestel. Neid, kel on raskusi silmsideme hoidmisega, peetakse aga tahtejõuetuteks ning neil on raskusi ensekontrolliga.
Täpsus. Punktuaalsus on väga oluline isikuomadus, mis võib inimeste arvamust kellestki mõjutada nii positiivses kui ka negatiivses suunas. Kui jääd olulisele kohtumisele hiljaks, siis jätab see väga ebameeldiva mulje ning viitab sellele, et sa ei väärtusta teiste inimeste aega. Kui jõuad enda kohtumistele aga alati õigel ajal, siis näitab see seda, et oled motiveeritud ja organiseeritud.
Sinu käepigistus. Tugeva ja kindla käepigistusega inimesed kiirgavad enesekindlust ning jätavad ka inimese karakterist tugeva ja enesekindla mulje. Tugeva käepigistusega inimesed on tavaliselt ka ekstravertsemad ning julgevad enda emotsioone välja näidata. Nõrk käepigistus viitab aga sellele, et inimene on ebakindel ning neil võib olla raskusi ülesannete lõpule viimisega.


authors:
Ingrid Dreyersdorff
Foto
Wavebreakmedia Ltd
Panthermedia

description: Koolivaheajal kipub põnevate tegevuste vahel muutuma laste igapäevane rutiin ning ühes sellega ununema ka nende tervislikkuse rajal hoidmine ja regulaarne toitumine.

title: Kuus nõuannet tervislikuks koolivaheajaks

maintext:
Olgu tegemist täpset päevaplaani järgiva või vabagraafiku alusel toimiva perega, väikene kaos ja ajataju kadumine käivad koolivaheaja juurde. Et aga maiustest ja aktiivsetest tegevustest tulvil vaheajal täisväärtuslik toit päris ära ei ununeks, tuleb lapsevanematel kavalus appi võtta. «Lastele ei meeldi, kui neid sunnitakse ja seepärast peavad vanemad sammu edasi astuma ning tervislikule toidule loovalt lähenema,» õpetas Daily kaubamärgi all toitlustusteenust pakkuva Baltic Restaurants Estonia müügi- ja turundusjuht Tiiu Endriksoni ning jagas kasulikke nõuandeid koolivaheaja tervislikuks veetmiseks.
«Mängige» toiduga
Lastele meeldib mängida ja mis saaks olla lapsevanemale veel põnevam, kui ise mängureegleid seada. Leppige kokku, et iga päev peab iga pereliige sööma neli erinevat värvi vilju. Õhtul saate sellest toidulaua ümber rääkida ning selgitada võitja. «Arvestades kui palju erinevat värvi puu- ja köögivilju loodus meile pakub, ei tohiks nelja erinevat värvi vilja leidmine sugugi keeruline olla. Motiveerimiseks võiks mängus olla ka väike auhind mõne tervisliku maiuse või smuuti näol,» soovitas Endrikson.
Tervislikud snäkid
Aktiivsetel ja kasvueas lastel tekib nälg ka toidukordade vahel. Tihti on laste esimeseks valikuks rasvast, suhkrust ja kaloritest pungil snäkid, kuid see ei pea nii olema. Sellisteks puhkudeks varuge külmikusse jogurtit ja banaane, täistera leivatooteid, köögivilja määrdeid ning erinevaid valmis lõigatud köögivilju. «Kasta õun mee ja kaneeli sisse või pressi lemmikvili mahlaks, pane seejärel jäässe ning valmista üks mõnus mahlapulk,» jagas Daily esindaja tervislike snäkialternatiivide soovitusi.
Vesi suhkrujookide asemel
Gaseeritud joogid ja jääteed sisaldavad liiga palju suhkruid, et neid igapäevaselt janukustutajana tarbida. Vesi on jällegi ühe maailma avastava lapse jaoks liiga igav jook. «Lapsevanematel tuleb kavalus käiku lasta ja muuta vesi põnevaks, lisades sellele kurgiviilud, külmutatud marjad või apelsini sektorid. Väiksemad lapsed joovad vett parema meelega värviliste kõrte ja erikujuliste jääkuubikutega, kuhu võib ka marjad enne jäätuma panemist sisse panna,» jagas kavalaid nippe Daily esindaja.
Tee puu- ja juurvili kättesaadavaks
Lapsed on harjunud, et ei pea tavaliselt ise midagi külmkapist otsima ning seepärast ei vaeva nad end ka külmikusse peidetud viljade otsimisega. Lapsevanemad võiksid uue traditsioonina asetada õunad, pirnid, banaanid ja apelsinid köögi- või elutoa lauale kaussi. Nii on need tervislikud kõhutäited pidevalt silme ees ja leiavad kindlasti tee laste kõhtudesse. «Kodudes, kus puuviljad on juba käe ulatuses, soovitan iga kord, kui lapsed küsivad kommi, neile hoopis värske vili laualt tuua. Nii tekib uus harjumus ja kommid ununevad peagi,» lubas Endrikson.
Planeeri targalt, kokka varuga
Nädala menüü aitab hoida kulud ja toidujäägid madalad ning tagada tervisliku rutiini. Valmistades toitu väikese varuga, saavad lapsed ka järgmise päeva lõuna ajal üksi kodus olles süüa täisväärtuslikku toitu. Nendeks päevadeks, mil õhtusöök viibib, võib eraldi karpi koorida ja lõigata porgandeid ning õunu, mida lapsed lihtsa vaevaga vahepalaks süüa saavad.
Kaasa lapsed toidutegemisse
Lapsed on nutikad ja andekad. Pane köögikapile valmis meelepärased toiduasjad ning luba neil valmistada võileib, hommikusöök, lõunaoode või olla abiks õhtusöögi valmistamisel. Koolivaheajal on ka hommikud rahulikumad ja perel rohkem aega ühisteks ettevõtmisteks. Õhtusööki valmistades jäta nooremate hooleks koorimine, vanematele usalda kergemate asjade lõikamine. «Baltic Restaurants Estonia teenindatavates koolides on populaarseks saanud ühiskokkamise üritused, mille käigus on lapsed näidanud oma suurt huvi toidu päritolu ja valmistamisviiside kohta. Soovitan lapsi rohkem köögis usaldada ja neid sinna tihemini kutsuda,» sõnas Endrikson.