description: Lapse saamine ning oma pere loomine on midagi, mis on enamikul paaridel tulevikuplaanides, kuid tihtipeale on muu elu ja töökohustuse kõrvalt raske otsustada, millal on selleks õige aeg. Mis saab aga siis, kui üks osapool on laste saamiseks valmis, kuid teine tahab veel oodata? Kuidas sellises raskes olukorras õige lahenduseni jõuda – ja kas see ongi üldse võimalik?

title: Eesti noored pereloomisega pahuksis: millal on õige aeg?

maintext:
Noortelt oodatakse palju – lõpeta kool, alusta karjääri, mine üle oma elu peale, leia kaaslane, loo oma perekond – ning selle kõige kõrval soovitatakse alati ka noorust nautida, kuna aeg kipub ju ometi kiiresti mööduma. Kõigile ootustele korraga näkku vaadates kipuvad tihtipeale aga lained üle pea kokku lööma, kuna kõike korraga saavutada ei ole lihtsalt võimalik.
Millised eesmärgid on esmajärgulised ning millised peavad veel mõnda aega ootama? Millal on tänapäeva noored oma eluga sealmaal, et on valmis ilmale tooma ühe väikese elusolendi, kes toob endaga ühelt poolt kaasa lõputult rõõmu, kuid teisalt ka kamaluga kohustusi. Uurisime kahelt noorpaarilt, millal on see õige aeg pisipere loomiseks ning milliseid ootusi selle tähtsa sammuga seostatakse.
Materiaalne seis võiks alati parem olla
Neli aastat koos olnud Mikk* (27) ja Reelika (25) on praeguseks jõudnud otsusele, et ühise pere nad kunagi koos loovad, kuid siiani ei ole suudetud jõuda otsusele, millal seda täpselt teha. Reelika sõnul tunneb ta, et on emotsionaalselt lapse saamiseks valmis, kuid hirm on materiaalse poolt ees: «Mikk käib tööl ning mina koolis. Veerandkohaga käin kooli kõrvalt ka tööl, aga ega me rikkad ei ole. Suur osa sissetulekust läheb üürikorteri peale, lisaks veel kommunaalid ja muud kulud. Ega kõrvale panemiseks suurt midagi järele ei jää. Ma tunnen, et meie materiaalne seis lihtsalt ei luba praegu mõelda lapse saamisele, mis sest, et soov on olemas.»
Mikk arvates on aga aeg sobiv juba praegu ja seda maagilist «õiget hetke» võib tema arvates ootama jäädagi, kuna alati võiks materiaalne seis ja elujärg olla mõnevõrra parem, see ei tähenda aga, et juba praegu ei ole see piisavalt hea. «Ma käin tööl ja saan Eesti keskmist palka. On nii palju peresid, kes ei saa sedagi, kuid elavad täiesti vabalt ära ja seda veel mitme lapsega,» leiab Mikk. Materiaalne stabiilsus on mehe arvates nagunii üks kõikuv nähtus, kuna elu võib tuua endaga kaasa ettenägematuid olukordi – töö kaotus, ootamatud väljaminekud –, kuid sellest ei tohiks Miku sõnul end heidutada lasta. «Nii on olnud ju enne ja on ka peale meid. Pigem paneb lapse saamine minu arvates prioriteedid paika ja õpetab rahaga ümber käimist paremini planeerima,» on Mikk kindel.
Küsimuse peale, kuidas antud juhul jätkata, vangutavad mõlemad noored esialgu nõutult pead. Soov on ju mõlemal sama – ühise pere loomine -, kuid ajastuse klapitamine mõlemale vastuvõetavaks on kahtlemata keeruline ülesanne. «Praegu veel ootame, kuna ma ei saa sundida Reelikat tegema midagi, milleks me tema arvates veel valmis ei ole, aga eks see ootamine on ka raske,» tõdeb Mikk. «Eks see olenebki inimesest, mõned vajavad suuremat kindlustunnet enne suurte otsuste langetamist, teised elavad pigem hetkes ja tegelevad probleemidega siis, kui need tekivad,» arvab Reelika. «Tuleb lihtsalt õppida kompromisse tegema, ega ma ei saa lõputult ka jääda seda kindlust taga ajama, kuskilt maalt tuleb lihtsalt usaldada ennast ja enda partnerit ning koos riskida.»
Haridus enne lapsi või vastupidi?
Lapse saamise peale mõtlevad ka poolteist aastat suhtes olnud Juss (23) ja Laura (22), kel praeguseks hetkeks on mõlemal taskus bakalaureusekraad ning mõlemal noorel on olemas ka töökoht. Juss alustas möödunud sügisel juba ka magistriteed. «Ma olen kasvanud üles selle teadmisega, et enne lõpetan koolid ära, alustan karjääri ja alles seejärel hakkan mõtlema pere loomise peale. Ma tean, et inimesed ja elud on erinevad, aga ma ei ole enda elu kuidagi teistmoodi kunagi ette kujutanud,» räägib Juss, kelle peamiseks prioriteediks on antud hetkel kool, mis sest, et erialasele tööle õnnestus noormehel saada juba teisel bakalaureuseaastal.
Jussi kaaslane Laura on aga märksa teistsugusema mõttelaadiga. Nimelt on tema peamiseks eesmärgiks just oma pere loomine. «Ma olen alati mõelnud, et minust saab noor ema. Ma ei ole naiivne ega pea lapse saamist mingiks meelakkumiseks ning ma mõistan kõiki sellega kaasnevaid kohustusi, aga ma ei leia, et mingisugune kraad oleks siinkohal määravaks teguriks selles osas, kui hea lapsevanem minust saab või kuidas ma oma eluga hakkama saan,» räägib Laura. Neiu leiab, et inimesed ei peaks laskma end liigselt mõjutada ühiskonnanormidest: «Kool, karjäär, pere – need eesmärgid on kõik õiged, aga minu arvates ei pea neid tingimata saavutama just sellises järjekorras. Kui ma olen perekeskne inimene, siis minu jaoks ongi esmatähtis ikkagi just oma pere loomine ning karjäär on pigem teisejärguline. Seda muidugi eeldusel, et majanduslikult ikkagi hakkama saame.»
Praegusel hetkel on noored pereloomise mõneks ajaks siiski edasi lükanud, kuna Juss soovib kindlasti enne enda magistriõpingud lõpetada ning sellele neiu juba kätt ette ei pane: «Ma tean, et me võime tunduda kui täiesti erinevad inimesed, aga lõppude lõpuks tahame me mõlemad elult ju ikkagi samu asju, lihtsalt me peame need detailid kuidagi omavahel paika panema.» Laura viimase väitega nõustub ka Jusss, kes lisab: «Ma arvan, et meie erinevused võivad meil küll selle otsustamise poole mõnevõrra raskemaks teha, aga samas läbi teineteisega arvestamise leiame lõpuks selle kõige parema variandi.»
*Nimed muudetud, kuid toimetusele teada.


description: Me kõik teame neid ilusaid ja sädelevaid küünelakke, mida kõik brändid pakuvad, aga millegipärast on tulemus alati midagi muud, kui me oleksime oodanud. Geniaalse nipi abil saad lõpuks ometi küüned päriselt sädelevaks lakkida.

title: Kuidas kanda küüntele sädelevat küünelakki?

maintext:
Siin on eelmise nädala kõige populaarsemad lood. Vaata järele, kas sinu lemmik oli esikümnes!
Kahe minuti maniküür, mis kestab terve nädala
Naistele meeldiks, kui me suudaksime kogu aeg kenad ja sätitud välja näha, aga paraku on enamik naistel väga kiire elutempo. Mida teha, kui sul ei ole aega, et kaks tundi küünetehniku juures veeta?
Neli asja, mis võib juhtuda, kui lõpetad maniküüri tegemise
Veatu ja värske maniküür on küll kaunis, kuid nõuab pidevat hoolt. Kui tahad raha kokku hoida või oled märganud, et lakk koorub liiga tihti küüntelt maha ja jätab räpaka mulje, võiksid lasta oma küüntel puhata.
16 soovitust koduseks küünehoolduseks
Nagu igal ilurutiinil, nii on ka küünehoolduses tüüpvead, mis võivad viia käte inetu välimuse ja isegi küünekahjustusteni. Vaata, milliseid vigu vältida kodusel küünehooldusel, kui soovid omale ilusaid ja kauneid küüsi.
Lihtne trikk, tänu millele küünelakk püsib kauem peal
Pole midagi hullemat, kui näed maniküüri kallal kaua vaeva ja siis juba järgmine päev hakkab küünelakk maha kooruma. Õnneks aitab selle vastu lihtne trikk, mida paljud naised ei tea.
Mida võivad küüned sinu kohta paljastada?
Kas teadsid, et küüned ja see, millist maniküüri sa eelistad, võib sinu kohta nii mõndagi paljastada? YourTango koostas väikese juhendi, kuidas oma küüsi ja maniküüri tõlgendada.
Küünte sage viilimine võib tuua kasu asemel kahju
Küünte igapäevane viilimine võib küll küüned kauniks muuta, kuid pikalt seda ilu nautida ei saa. Igapäevane küünte «töötlemine» võib põhjustada küünte lõhenemist, pragunemist ja paindumist.

fasttext_language: et


description: Naised juba enamasti teavad, et iga päev ei tasu juukseid pesta. Kui trenni teha, on see vältimatu, kuid ka siis tuleks pead pesta ilma šampoonita. Vähesed teavad, et kui iga päev duši all käia, saavad liigset vatti ka teised kehaosad.

title: Kolm kehaosa, mida pestakse liiga tihti

maintext:
Loogiline on eeldada, et mida sagedamini pesta, seda parem see on. Tegelikult mitte, kirjutab Greatist. Arenenud maades pesevad inimesed end liigagi tihti.
Käed ja jalad ei tooda nii palju rasu, et neid tuleks iga päev seebiga pesta, mistõttu muutub nahk jäsemetel väga kuivaks. Pese seebiga vaid rasuseid ja paha lõhna tekitavaid kohti: kaenlaaluseid, tagumikku ja jalgu.
Kindlasti ei tohiks seebiga pesta kubet. Kuigi see on piirkond, mida tuleks tõepoolest iga päev pesta, tuleb selle pesuks kasutada vaid puhast vett, mitte pesuvahendit.


description: Nashville’is toimus septembrikuu alguses habetunud meeste suursündmus: National Beard and Moustache Championship, kus  mehed said kõige uhkemate ja pöörasemate habeme- ja vuntsisoengutega omavahel võistelda.

title: Kelmikas galerii: mehed võtsid mõõtu habememeistrivõistlustel

maintext:
Iga-aastasel võistlusel on 17 erinevat kategooriat, kuhu saab end kirja panna, nende hulgas freestyle, aga ka näokarvad, mis on inspireeritud kuulsatest inimestest, näiteks Salvador Dalist või musketäridest.
Võistlejatele anti hinnang nende välimuse, iseloomu ja stiili põhjal, kohtunikud hindasid ka originaalsust ja loomingulist lähenemist.


description: Olgem ausad, kerge vandumine omaette vabastab tööl tekkinud pingetest ja vähendab võimalust, et sa elad oma viha välja töökaaslaste või ülemuse peale. Ameerikas tehti vandumise kohta uuring ja lausa 33 protsenti üles, et nad ei töötaks kontoris, kus ei tohi vanduda. Kuidas palun?

title: Naine, mis sa vannud!

maintext:
Wrike poolt tehtud uuringus selgus, et 1500st inimesest 66 protsenti vannuvad aeg-ajalt töö juures. Küsitleti inimesi erinevatelt aladelt ja erinevatelt positsioonidelt, vahendab Glamour. Kusjuures ainult ühe protsendilise vahega vannuvad tööl rohkem mehed vastavalt 67 protsenti ja naised 66 protsenti. Huvitav on see, et natukene rohkem kui neljandik mehi ütles, et neid häirib, kui tööl keegi vannub, aga ainult 18 protsenti naisi häirivad vanduvad töökaaslased. Kas näed topelt standardit meeste puhul?
Uuringu järgi selgus, et vandumine ei ole otseselt suunatud kellegi solvamiseks, vaid 39 protsenti ütlesid, et see aitab neil oma ideed paremini edasi anda, 36 protsenti ütlesid, et eesmärk on näidata, kui kirglikud nad oma idee suhtes on ja 34 protsenti arvasid, et ühine keel seob meeskonnaliikmeid. Tundub, et keegi ei vannu selleks, et olla pahatahtlik ja teist sõimata.
Ainult 15 protsenti naistest olid valmis vandumise pärast kaebust kirjutama. Tuleb välja, et vähemalt Ameerikas on see täiesti tavaline, et kontoris aeg-ajalt vannutakse ja selle vastu ei ole mõtet võidelda.


description: Need, kes arvasid, et asjad ei saa enam Angelina Jolie ja Brad Bitti vahel hullemaks minna, peavad tõdema, et saavad ikka küll. Kõmuportaal TMZ teatas hiljuti, et Brad Pitt võis väärkohelda oma last. Vaata «Seitsmeste uudiste» videost!

title: TÕELINE SÕDA! FBI uurib Brad Pitti kohta esitatud kahtlustusi lapse väärkohtlemises

maintext:
Nukumaja leekides
Kui Brad Pitti ja Angelina Jolie lahutus meile midagi kinnitab, siis seda, et kui miski on nii täiuslik, pole see seda mitte. 12 aastat perfektsust: suur pere, ühised filmitööd, helde heategevus, laste dekoreeritud pulmakleit ja viiekümnendate stiilis perepildid. Nõrgemal inimesel hakkab süda läikima. Nüüd: vihaprobleemid, sõltuvushäired, truudusetus – valge ei muutu nii kiiresti mustaks, miski siin ei klapi.


description:
Üks on kindel, eriti Eesti eitede osas, et me kõik oleme hirmus kõvad mutid... Ent tegelikult läheb see ikka mõlema soo pihta, ega need taadid ka alla ei jää. Aga las taadid räägivad endi eest ise, siis kui neil tuju tuleb. Las nad üiks päevgi olla rahus ka iseenestega, pole vaja tüüdata kogu see aeg neid.

Mis on aga veelgi kindlam – meid juhivad meisse istutatud väikesed tüdrukud. Ilusad jõnglased, kellest mõnikord tahaks lihtsalt lahti saada. Et oleks veidi lihtsam endal ka elada... Väikestest üle 30aastastest tüdrukutest kirjutab meile kirjasaatja, kes peitub pseudonüümi Eesti eit taha.

title: Eesti eit kirjutab: väikesed üle 30 tüdrukud

maintext:
Ja siinpaigas ei tahaks rääkida eitedest, kel vanuseks 18,5 aastat. Seal ei saa veel õieti aru, kas tegu täiskasvanud kardulase või alles teismelismugulaga on. Seepärast jätaks selle põllu kompamata ja suunduks kohe pauhti üle 30aastaste juurde.
No nagu peaks juba elanud ja näinud olema üht koma teist, võiks arvata, aga mõnikord siit oma pohlase mätta otsast vaadatuna... No ma ei või kohe ära imestada, millal inimene kord väsib.
Kui sa seda kaselatva liikumas näed seal üleval, no vaata, seesama, kus vares praegu piuksugi ei tee... No ma siis mõtlen, et kui juba kuradima vares suudab nii ilusti keset kaske paigal istuda ja mitte siutsugi teha, siis miks inime ei suuda mõnel minutil elus ainult silmade pilgutamisega piirduda.
Ei tasu arvata, et ma jälle naabri Maretit siunama hakkan siin. Ma mõtlen vahel isegi täitsa iseenda kohta ka nii – et võiks ju vait olla. Või siuke...vähe väärikam, vaata. Aga näed, nüüd ma juba tunnengi, et liiga fredjüssilikuks läheb... Ja kohe tahaks paar kurja sõnaklõmakat peale poksida.
Ma olen ikka täitsa veendunud, et kui sulle, kes sa juhtud olema mitte just huntidega kasvanud mauglitüdruk, siis kunagi sulle ju loodetavasti mingid muinasjutud sealt voodiotsast ette vuristati. Mulle ikka vanavanaema kogu aeg luges, kuuldemängu lasi ette ja ise ütles, et tema lugemisvoodipool on põranda pool, et siis ei veere mugulad maha... Nii ma seal nina vastu mingit kriipivat viltseinavaipa ära õppisingi, et ega meist väikesest tüdrukutest kunagi naisi saagi. Me ikka jääme alati ootama, millal kuuldub hobusehirnatus ja see õun meil kurgust välja tiritakse.
Et me ikka jääme nendeks väikesteks Triinudeks, kes vähemalt kordki elus peavad öösel kaheteistkümneni mingit ilmatuma tüütult suurt kleiti kandma, sest «see on lihtsalt nii kuradima ilus», kui see kuradima king sul poole tantsu pealt jalast lendab.
Ja hommikul teinekord lihtsalt magadki nii-nii-nii kaua, kuni mees tuleb ja suudleb sind. Nagu kohe päris Okasroosikest. Või no kui sa aru saad ükskord pärast kolme ja poolt tundi eriti seksikalt vedelemist, et tal nagu pole seda kavaski teha, siis sa mingi viskad teki pooleldi pealt…
...no et ta tähelepanu köita või nii...
...ja ohkad eriti nurjatult....
...ahhh?... Aga tema?
...no ta käib ikka mööda tuba ringi nõnna, nagu sa oleks juba aastaid tagasi röövitud, kohe nii röövitud, et terve maailm on jõudnud sellega ära harjuda ja keegi ei viitsi sellel teemal enam sekunditki peatuda.
Korraga on okas kurgus ja... Roosikest ei kuskil... Mnjah.
Ja siis sa sealsamas juba pahuralt kempsu poole vuradki ja kui mees nagu isegi natuke mingi õrna murenoodiga (kuigi, ega ta sind enam väga tõsiselt juba ammu ei võta) uurima kobib, et mis viga ja nii edasi, siis lõppeks lubad sealt kempsust mitte kunagi enam välja tulla.
Niiiiiiiii piinlik on, noh!!! Jälle uskusid muinasjuttu ve? Mis ma talle siis nüüd ütlen? Tunnistada seda ju ei saa!
Nüüdseks on küllalt mehed rahu saanud! Mina ei tea, mis teie prefrontaalsetes ajukorteksites toimub, et teie sellest aru ei saa, et me ikka alati väikesteks printsessideks jääme ja nagu mingi end ise vabariigiks kuulutanud veerandsaar ootame teilt, just teilt, meie enda mehed, esimesena maailmas selle kuradima saare riigina tunnustamist. Lepiks õige kokku siis, et teete vähemalt nägu...
Meid, naisi, on nii lihtne lollitada, et naera puruks. Tehke meile sedagi teesklemise rõõmu, et te saite nüüd lõpuks aru: see õun tuleb just teil meie rinnust välja vinnata ja king (jumala eest, me ju saime ise ka väga hästi aru, et see sinna keset tantsupõrandat jäi, oleks võinud vabalt ise ka üles korjata... aga need asjad ei käi nii!) just teil jalga paigata ja kõik need muud muinasjutud ka siia juurde.
Vot nii praegast.
Huhh.


description: Väikesed nägemisprobleemid võivad olla ka õpiraskuste põhjusteks. Uduse nägemise korral muutuvad lapsed rahutuks, ei taha tunnis paigal püsida, lugeda ega kodutöid teha. Isegi kui nägemisteravus on korras, võib lapsel olla CI (convergence insufficency), mis tähendab nõrka silmade sissepöördumise võimet. Kui selle lähedale vaatamise omadusega on probleeme, siis võib laps õppimises maha jääda ning lugemisraskused tekkida. Optikapoodides CI'd tavaliselt ei avastata, sest see vajab põhjalikumat kontrolli.

title: Kuidas hoida lapse silmi ülepingutusest tulenevate nägemishäirete eest?

maintext:
KSA Silmakeskus on kokku pannud peamised soovitused, mida saavad lapsed ise ja ka nende vanemad teha ning tähele panna, hoidmaks laste veel arenemisjärgus olevaid silmi. Sageli ongi hea nägemise säilitamiseks vaja koostööd ja mitmepoolset arukust, sest lapse silmad on tundlikud organid, kirjutab KSA Silmakeskuse blogi.
Silmadele tuleb anda puhkust
Koolipingis peavad lapsed silmi pingutama tahvlile vaatamiseks, lugemiseks ja kirjutamiseks. Koolivälisel ajal peaks andma neile aga piisavalt puhkust. Mitmed rahvusvahelised uuringud on näidanud, et eriti hästi mõjub silmadele värskes õhus viibimine, vähendades oluliselt lühinägelikkuse tekke ohtu. Ka vahetundide ajal peaksid lapsed ekraanidest puhkama, mitte koolikella helisedes silmi kohe nutitelefonidesse lukustama.
Piirata ekraanidele vaatamise aega
Lapsed on sageli justkui naelutatud televiisori, tahvelarvuti või mobiiltelefoni ekraani ette. Murekoht on aga see, et millelegi keskendudes unustame me kõik piisavalt sageli pilgutada. See aga kuivatab meie silmapinda ning kuivad silmad hakkavad omakorda uusi probleeme põhjustama.
Lisaks mõjub ekraanidelt kiirguv sinine valgus silmadele kehvasti. Seetõttu ongi oluline, et lapsed ei vaataks tundide viisi ühtki ekraani, teeks pause ja üleüldse ei liialdaks ühelegi ekraanile liigse keskendumisega.
Valgus peab olema piisavalt tugev
Hämar valgus väsitab silmi, sest informatsiooni nägemiseks ja selle fokusseerimiseks peavad nad rohkem tööd tegema. Kodudes tuleks üle vaadata lapse õppimislaua valgustus, koolides klassiruumide oma. Ühel õhtul vale valgustusega õppimine ei anna tõenäoliselt tunda, aga seda igapäevaselt tehes võib mõju silmale olla kahjulik.
Milline on aga õige valgus? Valgustus peaks olema mugav, mitte liiga ere (et vältida kissitamist) ning mitte liiga hämar (et vältida liigset pingutamist).
Kontrollida vähemalt korra aastas lapse silmanägemist
Vähemalt korra aastas, enne kooli algust peaksid kõik lapsed käima silmakontrollis. KSA Silmakeskuses käib tihti vanemaid, kes on üllatunud, kui selgub, kui vähe nende lapsed tegelikult näevad. Nägemisuuringute tegemine ei ole nagu tavaarsti külastus ning professionaali käe all on need lõbusad ja toredad. On mitmeid koduseid võimalusi, kuidas hinnata oma lapse nägemist, kuid need jäävad põhjalike uuringutega võrreldes pinnapealseks.
Põnevad silmaharjutused ja nägemismängud koos lastega
Neid on hea teha kahel põhjusel – esiteks kontrollida lapse nägemisteravust ning teiseks aidata tal säilitada head silmalihased. Samamoodi nagu on vaja treenida teisi keha lihaseid, vajavad ka silmalihased treenimist. Harjutamine aitab nägemisteravusele kaasa, seda enam et laste silmad ja nägemine on arengujärgus 16. eluaastani.
Mängudest on kõige lihtsam «Kes näeb kõige kaugemale?», mis on lihtsalt võistlus selle peale, kes siis näeb kõige kaugemal olevaid objekte. Näiteks tänaval jalutades või autoga sõites saate seda harjutada silte lugedes.
Silmaharjutustest soovitame teha silmadega 8-kujulisi ringe, igas ilmakaares vaatamisi ning erinevas kauguses objektidele keskendumist. Neid kolme harjutust tehes hoidke pea paigal ja liigutage ainult silmi, sest pead kaasa pöörates pole silmadel piisavat koormust.
Tähele tasub panna lapse silmadega seotud tegevusi
Esialgu võib tekkida küsimus, et mis need tegevused siis olla võiksid, kuid tegelikkuses on need väga loogilised – silmade liigne hõõrumine, kissitamine, valgustundlikkus, sagedased peavalud, väga sage pilgutamine või silmade kuivatamine, sest need on vesised. Need alateadlikult reaktsioonid näitavad, et silmadega ei pruugi kõik korras olla ja tasub pöörduda silmaarsti poole.
Tegemist võib olla veniva põletiku, kuivade silmade või mõne muu probleemiga. Üldiselt lastel silmade kuivust olla ei tohiks ning see viitab mõnele haigusele või elustiiliprobleemile. Pidev hõõrumine võib olla seotud keratokoonuse silmadega, kuid veel pole kindlaks tehtud, kas hõõrumine tekitab keratokoonuse või tekitab keratokoonus hõõrumistunnet.
Pea kõikidel väikelastel esineb aga teatud arengujärgus periood, kus nad pilgutavad oma silmi oluliselt sagedamini. See möödub reeglina iseenesest mõne kuu jooksul ega vaja ravi.
Kooliealised lapsed on võimelised ka ise oma silmi hoidma ning nende eest igapäevaselt hoolitsema, kuid nad vajavad sageli vanemlikku algatust, aktiivsust ja kontrolli. Seetõttu ongi oluline, et ka lapsevanemad teaksid, kuidas oma järglaste nägemist testida, hoida ning laseksid vähemalt kord aastas teha lastele põhjalikud nägemisuuringud.


authors:
Heikki Mägi
Fitlap.Ee Keskkonna Looja Ja Peatreener

description: Ilmselt oled kursis, et alkohol ei käi kuidagi kokku kaalu langetamise ja tervislike eluviisidega. Leidsime ühe põneva uuringu, mis avab natuke põhjalikumalt teema tagamaid. Asja selgitab Fitlap.ee keskkonna looja Heikki Mägi.

title: Spetsialist selgitab: kuidas mõjutab alkohol kaalulangetamist?

maintext:
Uuringud näitavad, et isegi minimaalne alkoholi tarbimine suurendab märgatavalt kõhurasva hulka. Seda eriti meestel.
Euroopas korjati ühe suuremahulise uuringu käigus andmeid enam kui 250 000 inimeselt. Uuriti nende inimeste alkoholitarbimist ja elustiili.
Meeste puhul leiti:
Meestel, kes jõid vähemalt ühe alkohoolse joogi päevas, oli suurenenud risk kõhurasva tekkeks.
Põnev. Meestel, kes eelistasid veinile õlut, oli märgatavalt suurem kõhurasva hulk.
Mehed, kes olid kõvad alkoholitarbijad (rohkem kui 4 jooki päevas), olid selgelt ülekaalulisemad kui need, kes jõid vähem.
Mida rohkem mehed alkoholi tarbisid, seda rohkem nad ka sõid.
Naiste puhul leiti:
Õllelembestel naistel oli rohkem kõhurasva.
Naised eelistasid üldjoontes õlule veini. Sellel põhjusel on naiste puhul tulemused ka natukene ebaselgemad.
Sellegipoolest hakkab tunduma, et tarvbitud alkoholi tüüp (nt kas vein või õlu) omab suurt tähtsust ülekaalu tekkes, seda eelkõige kõhurasva tekkes! Lühidalt - õllejoojatel on rohkem kõhurasva.
Miks on oluline vältida alkoholi?
Tegemist ei ole pelgalt alkoholist saadavate liigsete kaloritega. Alkoholi tarvitamise ajal paneb sinu keha kõik muud ainevahetuslikud protsessid ootele. Ta tegeleb ainult alkoholi töötlemisega.
Sinu keha ei saa muuta alkoholist tulevaid kaloreid otse keharasvaks, vaid peab need ära kasutama. See tähendab seda, et rasvapõletus ja muu energiakasutus lükatakse edasi seniks, kuni alkohol on ära põletatud.
Joomine mõjutab ka sinu hormoone. Tõuseb stressihormoon kortisooli tase ja mõjutatud saab steroidhormoonide ainevahetus maksas.
Vähem meessuguhormoone tähendab meestele vähem testosterooni. Ja see ei ole üldsegi hea.


description: Liikumise «Free Hugs» («Tasuta kallistused») looja Juan Mann tundis tähendusrikkast inimlikust kontaktist nii suurt puudust, et läks tänavale võõraid inimesi kallistama. Võimalik, et nii mõnigi meist oskab end sisimas temaga samastada.

title: Nahanälg ehk mis juhtub inimesega, keda keegi ei puuduta?

maintext:
Kui tihti tunned sina end üksikuna, ihalemas rohkem lähedust kui sa igapäevaselt saad? Võib-olla sooviksid, et su partner näitaks oma kiindumust rohkem välja. Võib-olla oled edutult proovinud püüda rohkem teatud inimeste lähedust, aga kuna see ei õnnestu, tunned puudutustest jätkuvalt puudust. Kui tundsid end ära, võib sindki painata levinud mure, nahanälg. Usu, sa pole sugugi üksi.
Psychology Today kirjutab, et:
Kolm neljast täiskasvanust on nõus väitega, et inimestel on nahanälg.
Tänapäeval elab üksi rohkem inimesi kui kunagi varem.
Ühel neljast täiskasvanust ei ole tähtsatest asjadest mitte kellegagi rääkida.
Üksildustunne täiskasvanute seas on viimase kümne aastaga kasvanud 16 protsendini.
Need faktid aitavad mõista nahanälja olemust - mõistmist, et lähedusest jääb puudu ja soovist seda rohkem saada. Enamasti seostatakse nälga loomulikult toiduga, kuid olgem täpsed - nälg ei tulene ainult sellest, et inimene tahab süüa. Nälg tekib siis, kui inimene peab sööma, selleks on eluline vajadus. Samuti tekib janu siis, kui peab jooma, või uni siis, kui tuleb magada. Inimkeha teab väga hästi, mida tal läheb normaalselt toimimiseks vaja ja nii nagu näitavad uuringud, kuulub lähedus toidu, vee ja unega ühte hulka.
Nii nagu on toidu-, vee- ja puhkuse puudumisel kehale ränk mõju, on sellel ka läheduse puudumisel. Hiljuti tegi dr Kory Floyd 509 täiskasvanuga uuringu, et analüüsida nn nahanälja ülesehitust ja seda, kuidas see seostub puudujääkidega suhtluses, suhetes ja tervises. Tulemused olid järjepidevad ja silmatorkavad. Võrreldes mõõduka või vähese nahanäljaga inimestega on suure nahanäljaga inimesed mitmekülgselt väga ebasoodsas olukorras. Täpsemalt on lähedusepuudust kannatavad inimesed teisest õnnetumad ja üksildasemad, neil esineb sagedamini stressi ja depressiooni ning üldises plaanis on neil ka halvem tervis. Nad ei tunne lähedaste toetust ja nad pole oma suhtega eriti rahul. Neil esineb rohkem tuju- ja ärevushäireid ning sekundaarseid immuunsüsteemi häired. Teistest suurema tõenäosusega võib neil olla aleksitüümia ehk võimetus oma tundeid mõista ja väljendada. Selle tagajärjel on neil ka suurema tõenäosusega raskus suhteid hoida.
Need tulemused ei näita, et nahanälg kõiki neid negatiivseid seisukordi ise põhjustaks, vaid et inimesed, kes tunnevad puudutustest suuremat puudust, kogevad neid suurema tõenäosusega kui teised. Kui tunned, et sina oled üks nendest, siis ei ole uuringu tulemused sulle arvatavasti mingiks üllatuseks. Hell kokkupuude teise inimesega on tervislikuks eluks nii oluline, et kui sellest jääb vajaka, hakkab inimene kannatama.
Õnneks ei ole nahanälg püsiv olukord. Meil kõigil on võimalus oma ellu rohkem lähedust tuua. Esiteks pane oma nutitelefon käest ja suhtle kellegagi silmast silma. Neile, kel on nahanälg, ei piisa tehnoloogia abil suhtlemisest, sest inimkontakt on ainus, mis päästab.


authors:
Regina
Moodne Naine

description: President kannab Eestis peamiselt esindusnäo rolli, ta loeb ette kõnesid ja surub käsi. Ei tee paha ka nutikas kohalolu sotsiaalmeedias ja vahel üleannetutele poliitikutele näpuga viibutamine. See ei kõla ju eriti keeruliselt? On palju keerulisemaid ameteid! Aga ometi saab meie tulevasel – ja esimesel – naispresidendil olema ees väga rasked neli aastat.

title: Moodne naine räägib naispresidendist: noorest naisjuhist on veel halvem ilus juht

maintext:
Olla naine ja juhtida, kas siis riiki, laeva või firmat, on ebatraditsiooniline. Seda vanasti ei juhtunud, aga nüüd juhtub, ja selliste uue maailma nähtustega harjuvad inimesed erineval kiirusel. Kogemus näitab, et Eesti inimesed harjuvad erakordselt aeglaselt.
Ma sain oma esimese juhtiva töökoha 25-aastaselt. Spetsialistina hakkasin töötama aastaid varem, mis minu puhul tähendas, et teenust, mida ma oskasin pakkuda, oskasin pakkuda ainult mina. Tellite minult või jääte ilma, aga kui te minult tellite, siis peate te suutma minuga koos töötada.
See võib ju kõlada kõik väga toredalt, aga suur edu noore naisena on väga raske kanda nii naisele endale kui meestele tema ümber. Ei, keda ma lollitan, see on ikka meestele palju raskem, ja mulle on aastatega mulje jäänud, et nad teevad just enda koorma kergendamiseks neid seksistlikke nalju, nõmedaid kommentaare ning silmakirjalikke ametialaseid käike.
«Regina, aga millal sina siis pulmad teed, kui iga õhtu siin kontoris istud?» küsivad nad rahuloleva muigega. Ja seljataga arutavad, millise firmaomaniku armuke ma olin, kui mind tööle kutsuti. Kas tõesti selle kõige vanema veidriku, kes vahel oma nurgakabinetis lõuna ajal magama jääb? See on ju küll päris piinlik.
Alati on mingi nipp
Meeste maailmas saab naine edukas olla küll, aga alati läbi mingi nipi. Ta peab kas olema vana, selline emalik ja ohutu. Või siis käituma nagu tugevamast soost kolleegid, rääkima roppe naljasid ja võtma ka pärast koosolekut klaasikese kibedat viskit. Kui meedia naisjuhist kirjutab, uuritakse, ega lapsed töö pärast kasvatamata jää või üldse ära pole ununenud.
Hea küll, meie tulevane president ei saa juba põhiseaduse pärast olla sama noor kui mina, aga eelmise kolme vanamehe kõrval on ta ikka väga noor. Noor naisjuht on aga palju halvem kui vanast naisest juht, mistõttu oli see nii armsalt läbinähtav käik, kuidas Kersti Kaljulaid eilses «Pealtnägija» saates esimest pikemat intervjuud andes ekstra selle hetke võttis, et öelda välja, et ta on vanaema.
Nagu parastades ette seda jutu, et ta liiga noor on.
See oli pärast Mihkel Kärmase seksistlikku uurimist ja puurimist tema laste erinevate isade kohta. Kaljulaid pidas muidugi pingele ilusti vastu, teatas veel kord Eesti rahvale, et tal on tõepoolest olnud kaks kooselu ja nelja lapse peale kaks isa. Riigis, kus on rekordiliselt vähe abielusid ja rekordiliselt palju lahutusi, ei tohiks siin midagi imelikku olla.
Siis kutsus Kärmas Kaljulaidi karjääri Tuhkatriinu-looks ja mina ägisesin teleka ees piinlikkusest. Viimati elasin läbi nii ebameeldiva küsitlusvooru oma günekoloogi juures seksuaalharjumustest rääkides. «Olete ikka kindel, et on kaks isa? Äkki on ikka kolm?»
Ilusa inimese kohta ju lihtsalt peab halvasti ütlema
Rääkida töises kontekstis naiste välimusest on nii vanakooli šovinism, et ma ei usu ise ka, et sellisele tasemele langen, aga Kaljulaidu pressikonverentsidel ja intervjueeritava toolis vaadates pean ma peale tema suurepärase kõnepidamise oskuse märkama, kui ilus ta on. Stiilne, selgete näojoonte ja tagasihoidliku kosmeetikaga parimas eas naine, kes paratamatult Hillary Clintoni, Tarja Haloneni, Angela Merkeli ja Theresa May kõrval välja paistab. Aga ilu poolest välja paistmine teeb naisjuhi elu ainult raskemaks. Tema ilust hakatakse nagunii rääkima, sest noorest naisjuhist on veel halvem ilus juht.
Naised, kes teevad traditsioonilisi meeste töid – ja president on traditsiooniliselt mees –, ei saa endale naiselikkust lubada. Naiselikkust ei peeta tugevuseks, kuid juht peab kiirgama jõudu. The New York Times võttis suvel ilmunud artiklis «The New Age of Power Dressing» läbi võimunaiste riietumisstiilid ja jõudis konstateeringuni, et kui esimeselt leedilt eeldatakse kleite, siis võimul olev naine kannab üldjuhul pükskostüüme, mida vahel ka seelikutega segatakse.
Kui ma mõtlen Merkeli peale, siis tuleb esimese asjana silme ette tema mustad viigipüksid, millele on peale visatud värviline pintsak. Merkel hakkas värvilisi pintsakuid kandma kohe võimule tulles, mil tema ainsaks Euroopa eeskujuks tugeva naispoliitikuna oli Margaret Thatcher oma rüüsitud siidsärkide ja juukselakilokkidega. Saksa kantsler loobus Inglismaa endise peaministri sisse töötatud lokkidest, aga lisas kostüümile nii palju erinevaid toone, et nüüdseks näeb teda juba neoonis, mis paistab mustade ülikondade kõrval välja kerge paroodiana.
«Kujutage ette, kui me jõuaks ajastusse, kus naised mitte ainult ei valitse maailma, vaid teevad seda naiselikult,» küsis Times retooriliselt ning selles küsimuses oli samal ajal nukrust siiani hingitsevate soostereotüüpide ning lootust parema tuleviku üle.
Ma veel ei tea, mida president Kaljulaid endale võtmesündmustel selga panema hakkab, sest täna ei ole veel seegi sada protsenti kindel, kas talle ikka kroon ulatatakse. Küll aga kujutan ma ette, kui piinlikult palju sel teemal sõna hakatakse võtma.
Kui vabariigi aastapäeval ootab punase vaiba lõpus külalisi naiselikus, tütarlapselikus või isegi seksikas kleidis president, siis sõimatakse teda lihtsameelseks ilueediks. Kui proua oma ülikonnastatud esimese härra kõrval samuti pükskostüümi kannab, heidetakse talle ette liigset mehelikkust. Mida Merkel teeks? Aga Clinton? Sest isegi nende kallal ilgutakse ja meie ekvivalent on palju haavatavamas positsioonis.
Igal juhul saab meie uue presidendi töö olema keeruline temale endale, aga ma loodan, et veel keerulisem tema kriitikutele. Kujutage ette: juht, kes on naine, noor, ilus, naiselik naine, kes kannatab rahulikult välja, et tema ränka tööd, head haridust ja vinget karjääri kutsutakse riigitelevisioonis Tuhkatriinu-looks. Ma ei tea, kas mina kannataks, ja ma olen kindel, et need kritiseerijatest mehed seda ei teeks. Sellise inimese kohta ju kohe peab midagi halba ütlema.


description: Loomulikult soovitavad nahaeksperdid juua palju vett ja kasutada päikesekaitsekreemi, aga lisaks sellele on paar olulist asja, mida dermatoloogid soovivad, et inimesed ei teeks.

title: Dermatoloog soovitab: kolm asja tervema naha nimel

maintext:
Self Magazine’i vahendusel nimetab dermatoloog Rosemarie Ingleton kolm asja, mida vältida parema naha nimel.
1. Pidevalt nahahooldustoodete vahetamine
Kui sa leiad midagi, mis sinu nahale sobib, siis jää selle juurde. Pidevalt nahahooldustoodete vahetamine võib tuua rohkem kahju kui kasu.
2. Pidevalt dermatoloogi vahetamine
Nahk on kõige suurem organ kehas ja see vajab, samamoodi nagu ülejäänud keha, regulaarset kontrolli arsti juures. Otsi omale dermatoloog, kellega sul on mugav koostööd teha ja käi selle arsti juures regulaarselt kontrollis. Kui sa pidevalt arste vahetad, siis võivad tulla tagasilöögid ja sa pead hakkama iga kord oma nahaprobleemide ajalugu otsast lõpuni uuesti üle rääkima.
3. Ära proovi oma nahaprobleemile ise diagnoosi panna
Selle asemel, et internetis tunde aega veeta ja oma probleemile lahendusi otsida, mine parem spetsialisti juurde ja saad kindlasti õigemat ning paremat ravi.


description: Stress mõjutab tugevalt mehe tervist, on see ju kõigile ohtlik. Lisauuringute valguses on näha suurenenud ohtu just mehe südamele. Stress aga mõjutab lisaks ülejäänud elukvaliteedile ka suhet eriskummalisel viisil.

title: Meestele: kuus viisi, kuidas stress teid mõjutab

maintext:
Everyday Health on kokku lugenud kuus põhjust, miks tuleks meestel stressist hoiduda.
Stress võib muuta mehe maitset naiste suhtes.
Briti uuring, mis sooritati 81 mehega, näitas, et mehed, kes on just lõpetanud kõrge stressilävega tegevuse, näevad lopsakama kehaehitusega naisi atraktiivsematena kui need mehed, kes lõpetanud normaalse tegevuse. Mehed teevad stressis olekus rohkem otsuseid, mis raskendavad edasist elu veelgi.
Mehed taluvad stressi halvemini kui naised.
Mehed peavad justkui olema «kivid», stressile immuunsed - või vähemalt selline on iganenud stereotüüp. Ilmunud on aga uuring, et naised suudavad paremini stressiga vastakuti seista. Üks Kanada uurimus, milles osales üle 24 000 täiskasvanu, tõestas, et meestel, kellel puudub kontroll oma töö üle, on suurem oht langeda sügavasse depressiooni. Naistel, kes osalesid uuringus, oli küll risk ärevusele ja depressioonile, kuid väiksemal määral kui meestel.
Suur ärevustase võib olla eluohtlik.
Suurtel elusündmustel, kaasa arvatud töö kaotusel, võib olla surmav tagajärg, avastasid teadlased Montreali ülikoolist pärast 20 miljoni inimese, kes just kaotasid oma töö, analüüsimist. Teadlased avastasid, et meestel, kes olid juba karjääriredelil keskpaika jõudnud, on suurem risk surra töökaotuse tõttu kui naistel ja meestel, kes on jõudnud karjääri tippu.
Stress paneb mehed sööma.
Nagu naistelgi, võib stress mõjutada mehe käitumist ja eluviisi negatiivsel viisil. Kõrge stress võib panna mehi rohkem sööma, kuna sunnib tegema söögikordade vahel pikemaid vahesid. Seetõttu kasvab stressi tõttu ka mehe kehakaal.
Stress on su südamele halb.
Kõrge stress suurendab südamehaiguste riski. Stress võib jätta oma jälje sinu kehasse, tekitades põletikku ja südametrombe.
Stress võib viia rasvumiseni ja diabeedini.
Peale halbade toitumisharjumuste on stress ka ülerasvumise üheks põhjustajaks. Kõrgenenud stressitase võib tõsta ka insuliini hulka organismis, mis omakorda võib tuua endaga kaasa teise tüübi diabeedi.


description: Kõik teavad, et Kim on päris osav, kui asi puudutav iseenda pildistamist sotsiaalmeedia jaoks. Ta võib ükskõik, mis hetkel teha endast või endast koos fänniga ideaalse selfi. Kuidas ta seda teeb? Mis on Kimi saladus?

title: Kim Kardashian õpetab, kuidas teha ideaalset selfit

maintext:
Tõsielusaate juhi kihlatu kandis auhinnagalal väga paljastavat kostüümi
MTV saate «Catfish» üks juhtidest, Nev Schulman, käis telekanali poolt korraldatud auhinnagalal koos oma kihlatu Laura Perlongoga. Kuigi Kim Kardashian ja Lady Gaga on auhinnagaladel kandnud väga paljastavaid ja julgeid kostüüme, suutis Perlongo oma valikuga siiski üllatada.
Kim Kardashian paljastas, mida ta patupäeval sööb
Tõsielustaar Kim Kardashian on pärast teise lapse sündi näinud oma figuuri pärast kõvasti vaeva ja lõpuks saavutanud ideaalkaalu.
Mida soovitavad kuulsused salatisse panna?
Tahad valmistada mõnusalt tervislikku salatit, aga sa pole kindel, mida salatisse panna? Ole mureta, toome sinuni kuulsate naiste salatiretseptid, et leiaksid inspiratsiooni.
Psühholoog selgitab: mida paljastab sinu selfi su iseloomu kohta?
Selfid ja selfitajad on teema, mis tihti tekitab küsimusi... mida väljahäälselt küsida aga ei söandata. Et milleks selline pilt, kas see peaks nüüd kellegi arvates tõesti lahe olema, miks sellise tegevuse juures jne. Tegelikkuses kas «laigitakse» või siis mitte ja kogu lugu. Kas olete mõne hea tuttava käest julgenud küsida, miks sa selle pildi tegid, miks sa Instragrami või Facebooki sellega rikastasid (või reostasid)? Aga võiks ehk küsida. Nii aitame tuttavaid ja iseennastki teadlikuma internetikasutuse suunas liikuda.
Teadlased selgitasid välja kümme kõige ilusamat naist maailmas
Hiljuti leidsid teadlased kuus välist tunnust, millele mehed ei suuda vastu panna. Nüüd leiutasid nad teadusliku valemi, millega saab mõõta kuulsate naiste ilu, võttes arvesse naise ideaalse näo suhet ja sümmeetriat. Mis sa arvad, kes on maailma kõige ilusamad naised ja kas sa nõustud teadlaste tulemustega?
Kim Kardashian esimest korda Forbesi esikaanel
Uskumatu, aga Kim Kardashian ilutseb äriajakirja Forbesi esikaanel, mis tõestab seda, et lisaks ilu- ja moevaldkonnale, on tal nutikust ka ärimaailmas.


description: Kõige sagedasem diabeedi põhjus on tõenäoliselt ebatervislik toitumine ja vähene liikumine, mis viivad lõpuks kaalutõusu ning rasvumiseni. Arvatavasti on paljud meist kursis, et diabeet on krooniline haigus, mille tõttu kõhunäärme insuliinitootmine on puudulik ja insuliini toime kudedes nõrk. Haigus väljendub püsivalt kõrge glükoosi (ehk veresuhkru) tasemena veres ning tekivad häired nii süsivesikute kui rasvade ja valkude ainevahetuses. Diabeet võib aga viia raske silmahaiguseni.

title: Hoidu diabeedist ja säilita parim nägemine

maintext:
Peale selle, et diabeet on tugevalt elukvaliteeti mõjutav haigus, võib see tuua endaga kaasa ka teisi tõsiseid terviseprobleeme. Kas teadsite, et pikaajalise suhkruhaiguse tõttu võivad inimest ohustada rasked silmahaigused nagu võrkkesta kahjustus (diabeetiline retinopaatia), katarakt ja glaukoom?
Tasub teada ka fakti, et diabeet võib vahel tekitada ajutisi nägemisprobleeme, mis on tingitud veresuhkru tõusust. Kõrge veresuhkur tekitab silma erinevate kihtide turse, mis võib muuta nägemise uduseks. «Selleks, et taas selgelt näha, tuleb veresuhkur normi väärtuste piiridesse saada. Vahel võib kuluda isegi kaks-kolm kuud pärast veresuhkru normaliseerumist, enne kui nägemisteravus taastub,» ütleb KSA Silmakeskuse silmaarst dr Ants Haavel.
Kindlasti ei tohi aga unustada, et just pikaajaline suhkruhaigus (rohkem kui kümme aastat) võib kahjustada silma võrkkestas olevaid väikeseid veresooni, mistõttu nägemine halveneb ja võib lõpuks täielikult kaduda. Kõige enam levinud diabeetikute silmahaigus ongi diabeetiline retinopaatia, mille käigus silmapõhja veresooned muutuvad, võivad lekkida või täielikult sulguda. «Haigus kahjustab tavaliselt mõlemat silma. Areng on märkamatu ja alguses ei häiri see enamasti nägemist. Arenenud staadiumis aga põhjustab diabeetline retinopaatia ravimatuid nägemiskahjustusi, hullemal juhul pimedaks jäämist,» selgitab dr Haavel.
Nägemisteravuse halvenemine võib diabeetikul aga olla hallkae (katarakti) sümptomiks. Kuigi kõigil eakatel võib tekkida katarakt, on diabeetikutel oht selle haiguse avaldumiseks palju nooremas eas ning ka selle areng on märksa kiirem kui mittediabeetikutel.
Silmasisese rõhu tõus võib diabeetikul põhjustada glaukoomi, jällegi üht diabeediga kaasnevat silmaprobleemi. Silmarõhu tõusu tõttu võivad kahjustuda silma närvid ja veresooned ning tekitab nägemises muutusi.
Diabeetik peab silmade tervist jälgima erilise hoolega
Kui oled teadlik oma haigusest (diabeedist ja selle võimalikest tüsistustest), on väga oluline kontrollida oma silmade seisundit silmaarsti juures vähemalt kord aastas. Hea nipp selle meeles pidamiseks on näiteks kinnitada endale, et igal aastal oma sünnipäevakuul on aeg kontrollida oma silmi ehk külastada silmaarsti.
Kontrolliminek on tähtis seetõttu, et ise ei pruugi muutusi silmades väga kergesti tähele panna. Inimese enda hinnangul võib silmade tervis olla hea, kuid samal ajal toimuvad tegelikult muutused silmapõhjas või silma eesmises osas ja on tarvis alustada ravi.
Võimalikud tõsised silmahaigused on probleem, mis teeb muret tõenäoliselt igale diabeetikule. Siiski ette näha, kas, mil määral ja kui ruttu nägemise halvenemine või hoopis kaotus tekib, on võimatu. Päris kindlasti aitab muret kahandada aga regulaarne kontroll, sest just see (ning vajadusel laserravi) aitavad pöördumatute kahjustuste teket varakult avastada ja edasi lükata. Ning muidugi on tähtis hoida põhihaigus võimalikult hästi kontrolli all, mis tähendab, et diabeedi puhul aitab veresuhkru ja -rõhu stabiilsena hoidmine silmaprobleeme ennetada.
Tervislik eluviis ja toitumine on eduka profülaktika ning ravi alus
Kui 1. tüüpi diabeedi korral on ainuvõimalik ravi insuliini süstimine, siis 2. tüübi korral alustatakse ravi enamasti suukaudu võetavate tablettidega ning muudetakse elustiili (tervislik toitumine, kehakaalu langetamine, füüsiline aktiivsus). Diabeedi 2. tüüpi esineb umbes 90 protsendil erinevatest diabeeditüüpide juhtudest ja sageli on see põhjustatud just valest elustiilist. 21. sajandil on selgeks saanud, et 2. tüübi diabeet samuti nagu hüpertooniatõbi on 95 protsendil juhtudel inimese oma enda vaba valik, st muutes toitumist ja elustiili ütlete nendele haigustele igaveseks hüvasti.
«Eduka profülaktika ja ravi nurgakiviks on 2. tüüpi diabeedi puhul õige toiduvalik. Kehakaalu vähendamine ülekaalu korral ja piisav liikumine aitavad leevendada haiguse kulgu,» räägib dr Ants Haavel. Ta lisab, et diabeetiku menüü sobib igale tervisliku eluviisi harrastajale, loobuda tuleks suures osas loomsetest valkudest (liha, kala, muna ja piim ), piirama peaks kiirete süsivesikute tarbimist, mida leidub palju näiteks karastusjookides, maiustustes, saiakestes, kookides, ning ka suure tärklisesisaldusega toitude, nagu valge riis ja pastatooted, tarbimist. Sellised toitumispõhimõtted ei ole kasulikud mitte ainuüksi diabeetikutele, vaid kõigile, kes soovivad nautida head elukvaliteeti kõrge vanuseni.
Hoia oma tervis korras!


description: Septembrikuu teine pool tõotab kujuneda õppimise ja arenemise perioodiks mitmele tähemärgile. On aeg omandada uut informatsiooni asjade kohta, millest sa varem midagi ei teadnud.

title: Postimehe nädalahoroskoop 17.-23. september 2016

maintext:
Jäär 21. märts – 19. aprill
Hea nädal õppimiseks ja enesetäiendamiseks. Näed maailmas toimuvat avara pilguga ja eelarvamustevabalt, oled valmis õppima ka nende kogemustest, kes sinust väga erinevad. Praegu omandatud teadmised täiustavad sind isiksusena ja avavad uksi, mis seni on su ees suletud olnud.
Sõnn 20. aprill – 20. mai
Üksinda nokitseda nüüd küll ei tasuks – räägi inimestega, ole avatud, ning asjad hakkavad kiirelt sujuma. Eriti hea on teha koostööd vastassoost inimestega, välistatud pole seegi, et töine kontakt viib armusuhteni. Kui pead sel nädalal publiku ees sõna võtma, mõjud kindlalt ja jõuliselt.
Kaksikud 21. mai – 21. juuni
Armuasjus paljutõotav aeg. Ilmselt saad osa nii mõnestki lõbusast üritusest. Seltskondlik suhtlus viib sind kokku meeldivate vastassoolistega, võib arenema hakata uus suhe. Kui sul aga juba on kindel inimene kõrval, sujub suhtlemine temaga suurepäraselt, teie ühised ettevõtmised edenevad kenasti.
Vähk 22. juuni – 22. juuli
Suhted pereliikmetega on ühtaegu meeldivad ja edasiviivad. Teete üksmeelselt ära asjatoimetused, mida olete kaua edasi lükanud, sest need on tundunud tüütud või rasked. Leia aega selleks, et armastatud inimesega kahekesi olla ja tõsistel teemadel rääkida. Teineteist usaldades saate lähedasemaks.
Lõvi 23. juuli – 22. august
Äriasjus oled läbinägelik. Suudad mõista teiste varjatud motiive, tabad ära nende nõrgad kohad. Oled praegu hea koostööpartner, ent konkurentidele väga ebamugav ja jõuline vastane. Saad oma tahtmise tänu sellele, et oskad asju ajades leida õiged sõnad, millel on tohutu mõjujõud.
Neitsi 23. august – 22. september
Merkuuri ja Pluuto trigooni mõjul oled eriliselt tähelepanelik ja süvenemisvõimeline. Kui miski sulle huvi pakub, uurid detektiivi osavusega välja kõige olulisema info selle teema kohta. Hea aeg arvamuse avaldamiseks, ka suurema rahvahulga ees. Väljendud jõuliselt ja mõjuvalt.
Kaalud 23. september – 23. oktoober
Nädalavahetus võib seikluslikuks kujuneda. Ehk võtab sinuga ühendust vastassooline, kellelt sa lähenemiskatset oodatagi ei oskaks, või tekib huvitavaid tutvusi ootamatutes olukordades või kohtades. Tööpäevi iseloomustab kõrge loovus, mida saad rakendada nii enesearendamisel kui ka suhetes.
Skorpion 24. oktoober – 21. november
Koostöö mõttekaaslastega on viljakas. Analüüsite olukordi süvitsi, märkate ehk detaile, mis varem on kahe silma vahele jäänud, ja see toob sügavama mõistmise. Kui kuulud mingisse ühingusse, suudad ilmselt sinna ka uusi liikmeid värvata, sest oskad teistele veenvalt oma organisatsiooni eesmärke selgitada.
Ambur 22. november – 21. detsember
Algamas on tegus nädal, mil energiat on palju ja tegevusvabadus laieneb märgatavalt. Näed probleeme uue nurga alt, uudne lähenemine aitab sul need kiirelt lahendada. Väga hästi sujub koostöö sõprade ja mõttekaaslastega, kes sind innustavad ja toetavad. Hea aeg ka armusuhete arendamiseks.
Kaljukits 22. detsember – 19. jaanuar
Suurepärane aeg õppimiseks. Mõistus on terav, suudad hästi süveneda ja eristada tähtsat infot ebaolulisest. Võid pikki tunde arvuti või raamatu taga istuda ja ammutada infot teemadel, mis sulle tõeliselt huvi pakuvad. Üsnagi hea aeg ka õppereisile minekuks või välismaalastega suhtlemiseks.
Veevalaja 20. jaanuar – 18. veebruar
Sinuni jõudev info võib olla omajagu üllatav, ent samas ka edasiviiv. Võimalik, et näed kedagi sõprade hulgast nüüd sootuks uues valguses, avastad tema juures külgi, millest sul varem aimugi polnud. Hea nädal õppimiseks, ent mitte raamatutarkuse omandamiseks, vaid kaasinimestega suheldes tarkuse kogumiseks.
Kalad 19. veebruar – 20. märts
Ei tasu liiga palju kõhelda, kahelda ja eneseanalüüsiga tegeleda. Maailm su ümber pakub praegu huvitavaid võimalusi, nendest kinnihaaramiseks on vaja südikust ja kiiret tegutsemist. Karjääri alal võib toimuda muudatusi, mis annavad võimaluse ka rahavoo suurendamiseks.
Koostanud Maria Angel, www.eestihoroskoop.ee


description: Kas ta tundub liiga hea, et tõsi olla? Siin on mõned märgid, mis näitavad, et ta kahjuks ei ole tegelikult prints valgel hobusel keda sa oodanud oled.

title: Neli märki, et see kena kutt ei ole tegelikult nii tore, kui sa arvad

maintext:
Kõik tundub suurepärane ja järsku näitab ta oma tõelist palet. Kuidas see võimalik on? Ta tundus nii tore? Elite Daily pani kirja neli märki, mis näitavad, et see kena ja nunnu kutt, ei pruugi tegelikult nii tore olla.
1. Ta viriseb, kui sul on kiire.
Loomulikult on see tore, kui ta tahab sinuga kogu aeg aega veeta, aga normaalne kutt lubab sul ka oma asju teha. Kõige hullem on see, et ta tekitab sinus süümepiinu ja on natukene kalk, kui sa ütled, et tahad üks õhtu näiteks sõpradega välja minna. Iga mõistlik inimene saab sellest aru ja ütleb sulle lihtsalt, et ta igatseb sind, mitte ei tekita sellest suurt probleemi.
2. Ta räägib oma eksinaisest halvasti.
Ole väga ettevaatlik selliste kuttidega, kes räägivad oma endisest tüdrukust halvasti ja ei võta absoluutselt mitte mingit vastutust lahkumineku eest. See tähendab seda et, kui te ükskord peaksite lahku minema, siis tõenäoliselt süüdistab ta kõiges sind, kuigi igal lool on kaks poolt.
3. Ta ütleb sulle kogu aeg, kui tore ja kena ta on.
Teod räägivad alati kõvemini kui sõnad. Head mehed ei käi ringi ja ei seleta kõigile, kui toredad nad on, nad lihtsalt on toredad ja näitavad seda iga oma teoga välja. Head mehed on lihtsalt nemad ise ja nad ei pea sind selles veenma, kui toredad nad on.
4. Ta teeb väga palju tulevikuplaane.
See on muidugi väga tore, et ta üritab sind veenda teie ühises tulevikus, aga ole ettevaatlik, sest enamasti sellised suursugused plaanid ei pruugi täida minna. Tõeliselt toredad mehed ei räägi tavaliselt sellistest asjadest, vaid nad tahavad sind hoopis üllatada. Näiteks, kui mees lubab sind viia igale poole reisima ja maid avastama, siis päriselt kenad kutid tahaksid sind hoopis puhkusereisiga üllatada.
Päriselt toredaid mehi leidub maailmas küll ja nendest saavad kunagi toredad pereisad, aga ära lase ennast valelikel meestel võrku püüda.


authors:
Heikki Mägi
Fitlap.Ee Keskkonna Looja
Peatreener Ja Toitumisnõustaja

description: Valkude ja valkude tarbimise ümber on läbi aegade olnud väga palju spekulatsioone. Üks tuntumaid neist on tembeldanud valgurohke toitumiskava inimestele kahjulikuks, eelkõige neerudele. Fitlap.ee peatreener Heikki Mägi selgitab asja.

title: Professor selgitab: kas liigne valk on kahjulik?

maintext:
Sissejuhatuseks soovitan sul vaadata intervjuud, mis on tehtud Tartu Ülikooli professori Vahur Ööpikuga. Tegemist siis mehega, kelle arvamust ma kindlasti usaldan ja austan. Muuseas on tegu ka minu ülikooliaegse õppejõuga.
Intervjuud näed siit.
Sellest intervjuust tuleb kenasti välja, et valgurikkad toidud, isegi kui neid tarbida liiast (liiast on muidugi ka väga suhteline mõiste), ei ole sulle kahjulikud. Sinu keha tuleb liigse valguga kenasti ise toime.
Miks vajame valku?
Valgurikkaid toiduaineid vajad selleks, et sinu keha koormustest taastuks ja läbi selle areneks ning muutuks tugevamaks. Valgud on keha peamine ehitusmaterjal. Kui teed trenni, ent valku ei tarbi, jääb kehal vajaka taastumisprotsessideks vajalikust lähtematerjalist. Treeningud muutuvad üha raskemaks ning enesetunne halvemaks. Sa lihtsalt ei jõua enam.
Ja see on olukord, mida tasub igal võimalusel vältida. Treeningu mõte on ju pidev areng.
Võrdleksin seda olukorda maja ehitusega. Ilma valkudeta valmistad ehitusel justkui päev otsa segu, ent kive, millest müüre laduda, kohale ei tooda. Tööd nagu teeksid, ent maja ei kerki.
Kui palju?
Sageli soovitatakse hoida valgu tarbimist 10-15 protsendi juures päevasest toiduenergiast. Soovitame seda numbrit siiski tugevalt tõsta ning jälgida, et päeva jooksul saadaks kuskil 25-30 protsenti toiduenergiast valkudest. See teeb “laias laastus” 1,6-1,8 grammi valku kehakilogrammi kohta. Number, mida ka professor Ööpik soovitab treenivale inimesele. Treeningud on ju ka osa meie igapäevasest Fitlap.ee päevagraafikust.
Isegi neile, kes langetavad kehakaalu ilma treeninguteta, soovitame sarnast valgukogust. Lisaks taastumisele aitavad valgud hoida isud eemal ning meele erksa.
Liigne valk on raha raiskamine
Nagu iga asjaga, nii ka valkudega: ei aita sind kiiremini edasi ka nende liigne tarbimine. Nii et pelgalt kanafileest toituma hakata ei ole mõtet. See ei aita sinu arengule kuidagi rohkem kaasa. Arvan, et see 25-30 protsenti on sinu keha arengut ja enesetunnet silmas pidades optimaalne. Kõik, mis üle selle, hakkab juba mõttetult sinu raha kulutama. Valgurohked toiduained on ju kallid.
Üks Eesti fitnessiguru Indrek Otsus on öelnud ikoonilise lause - liigne valgu tarvitamine on kui antiikmööbliga ahju kütmine. Sellel pole lihtsalt mõtet.


description: Naha tundlikkus on Eesti muutliku kliima juures muutunud tavapärasteks nähtusteks, lisaks esineb üha sagedamini tõsisemaid muresid nagu ketendavad ja kuivad laigud või akne. Seetõttu on igapäevaseks hoolduseks väga oluline valida just oma nahatüübi vajadustele sobiv toode ning õiged võtted, räägib koostöös BENU apteekidega esmakordselt Eestisse jõudnud apteegikosmeetikasarja La Roche Posay Baltikumi juht Inga Udre.

title: Nõuanded tundliku või probleemse naha hooldamiseks

maintext:
Inga Udre / Benu Apteek
Tunne oma nahatüüpi
Esmalt on oluline teada oma nahatüüpi, millest lähtuvalt saab hakata otsima lahendusi ja õigeid tooteid. Kui nahatüüpi ei tea, siis oskavad pädevat nõu anda apteekrid. Ebasobivate toodete kasutamine ja vale hooldus annavad nahale just vastupidise efekti – kurnavad ja kahjustavad nahka. Näiteks akneravimid kuivatavad sageli nahka rasususest, kuid kõrvaltoimena ka niiskusest.
Enneta võimalikke probleeme
Väljas viibides tuleb kasutada sobilikku kreemi, mis kaitseb jahedal ajal külma ja tuule eest ning suvel liigse päikese eest. See ei ole soovitus ainult naistele, vaid tervele perele, kuna nahk vajab hooldust olenemata vanusest ja soost. Tundliku ja kuiva naha korral tuleb kasutada õrna, seebivaba pesuvahendit ja eelistada sünteetilisest materjalist riietele puuvillaseid. Vältida tasub allergeene, näiteks tolmu, loomakarvu, tubakat ja teisi võimalikke ärritajaid. Samuti tuleks ainult selliseid nahahooldustooteid, mis ei sisalda kipitama ajavaid, põletavaid või näo punetust põhjustavaid koostisaineid, näiteks alkohol, nõiapuu, mentool, piparmünt, eukalüptiõli ja nelgiõli.
Probleemide korral küsi professionaalset nõu
Naha tundlikkus võib välja lüüa mitmeti: punetus, vistrikud, kuivus ja kuivad/karedad laigud, rasvasus ja rasu, paistetus, sügelus ja kipitustunne või mõni muu allergiline reaktsioon. Põhjuseks on sageli kas valesti valitud ilutoode või toitumine. Toitumist saame me igaüks reguleerida – võtmesõnaks on tervislikkus ja rohke vedeliku tarbimine. Võimalikke probleeme tekitavate toodete kasutamine tuleks koheselt lõpetada ning pöörduda nõu küsimiseks apteeki või arsti juurde. Kui ei soovi minna ja nahaarst tundub kangete rohtudega hirmutav, siis ära otsi abi internetist, vaid mine ja küsis seda otse apteegist. Oleme näiteks koostöös nahaarstidega koolitanud BENU apteekrid nõu andma kõikide nahaprobleemide puhul olgu selleks atoopiline dermatiit, akne või rosaatsea.
Ära vali nahahooldustooteid trendikuse järgi
Me kõik oleme näinud parfüümifirmade nn kõigile sobivaid kehakreeme ja supermarketites allahindlustega müüdavaid tooteid. Need sobivad mingile osale inimestest, kuid kui nahaga on probleeme, siis peab kindlasti jälgima, mida need tooted sisaldavad. Parabeenid ning üleliigsed kunstlikud lõhnaained peavad olema allergilise naha puhul kindlasti välistatud. Hoolas peab olema ka tervisetoodete ja looduskosmeetika puhul – näiteks mesilasvaha, saialill võib samuti tekitab paljudel allergilist reaktsiooni. Alati saab sobivad tooted leida apteegist, kus on olemas eraldi sarjad tundliku või probleemse naha hooldamiseks.


description: Robert W. Colemani algkooli lapsi ei jäeta halva käitumise tõttu pärast tunde või ei saadeta direktori kabinetti, selle asemel lähevad nad hoopis vaiksesse klassiruumi, mis on täidetud lillade kott-toolide ja patjadega.

title: Ameerika kool asendas õpilaste karistamise meditatsiooniga

maintext:
Üks algkool Ameerikas on otsustanud, et pärast tunde jätmise asemel peaks lastele õpetama joogat ja meditatsiooni, vahendab Bustle. Lastele see tundub meeldivat ja muutus on olnud nii edukas, et viimasel aastal on õpilaste peale tunde jäämise protsent langenud nulli.
Lapsed harjutavad hingamist ning seda, kuidas hajutada stressi ja viha läbi meditatsiooni ja kohalolutaju. «Keegi ei arvanud, et lapsed võiksid vaikuses mediteerida, aga nad teevad seda,» ütles kooli esindaja.
Kõik programmi osapooled kinnitavad, et tulemused on väga positiivsed. «Mõnikord, kui ma olen vihastan, siis ma proovin sügavalt sisse ja välja hingata,» räägib üks viienda klassi õpilane. «Täna hommikul sain ma oma isa peale pahaseks, aga mulle meenus hingamine ja ma ei hakanud karjuma,» jutustas teine õpilane.
Me leiame ennast tihti olukorras, kus töö juures on stress või tahaks kodus vihast karjuda, siis need programmi läbinud lapsed õpetavad isegi oma vanematele, kuidas õigesti hingata ja seeläbi rahuneda.


description: Sageli uurivad patsiendid, et millal on parim aeg suuremateks ilulõikusteks? Kas sügis ja talv on sobivad aastaajad suuremaks operatsiooniks? Clinica kliiniku kirurg Peep Pree rõhutab, et parima ilulõikuse tulemuse saavutamiseks arvesta kindlasti aastaajaga.

title: Miks on külm aastaaeg parim aeg ilulõikuse tegemiseks?

maintext:
Kuna suvel on soovitav suuremat kirurgilist sekkumist nõudvaid operatsioone vältida, planeeri oma ilulõikus just külmemale perioodile. Jahe sügis ja talv on parim aeg näiteks rasvaimu, kõhuplastika, rindade korrigeerimise ning näonaha plastika operatsioonide jaoks.
Kuus põhjust, miks on just sügis ja talv parimad aastaajad suurte ilulõikuste tegemiseks:
Sügisesel ja talvisel perioodil on päikese intensiivsus oluliselt nõrgem kui suvel. Päikese vähesus vähendab ohtu, et UV-kiirgus sinu värsketele haavadele kahju teeb. Jahedamate ilmadega kannad rohkem riideid ning sallide ja kõrgete kaelustega on sul hea varjata operatsioonijärgset paistetust. Mitmete iluoperatsioonide järgselt tuleb sul kanda ka kompressioonsidemeid. Jahedamate ilmadega on kompressioonsidemete ja kompressioonpesu kandmine oluliselt mõnusam, kui lõõskava päikese käes. Ilulõikuse saad ajastada nii, et just sulle sobival ajal, näiteks jõulude ning aastavahetuse paiku, on sul hea võimalus oma parimat uut välimust nautida ja ehk lähematele sõpradelegi näidata. Sügisel ja talvel, sõltuvalt töökohast, võib sul olla lihtsam töö juurest pikemat puhkust saada. On ilulõikuseid, mille eel soovitab arst kehakaalu vähendamist. Suvi on tavaliselt paljude jaoks aktiivne periood ning kaalukaotust on kergem saavutada. Ka on suve lõpp ning sügise algus Eesti tingimustes aeg, kus on saadaval palju värskeid ning maitsvaid puu- ja köögivilju, mille söömine tugevdab tervist ning soodustab kaalulangust.
Kuigi ilulõikused ei ole meie ühiskonnas enam ammu ainult filmistaaride eesõigus, ei soovi me sageli oma operatsioone uudishimulike kolleegidega arutada. Sellepärast on mõistlik suuremaid lõikusi pikemalt ette planeerida ning ajastus täpselt läbi mõelda. Kui ilulõikuse paranemise ajale sättida näiteks uus juuksevärv ja soeng, kehakaalu kaotus ja stiilimuutus garderoobis, aitavad need varjata sinu uue ja parema välimuse peapõhjust.


description: Milline on täiuslik meheideaal erinevates riikides üle maailma? Mäletatavasti lasi üks naine oma fotot erinevates riikides vastavalt seal kehtivatele iluideaalidele töödelda ning sama võttis ette ka üks Inglismaa mees.

title: Video: milline on täiuslik mehekeha?

maintext:
Mehed ei oska sõnadega alati kõige osavamalt ümber käia, aga see ei tähenda, et nad ei teaks, mida nad armastatud naise vastu tunnevad.
«Ma olen biseksuaalne ja kuigi ma armastan oma poiss-sõpra väga, igatsen ma naisega koos olemist,» tunnistas üks naine. Kuidas mõjub suhtele see, kui ühele partneritest meeldivad nii mehed kui naised?
Lugemine on seksikas ja see võib edendada su armuelu
Tundub, et vallalisel naisel või mehel, kes armastab lugeda, on tõeline eelis, sest inimesed arvavad, et see on potentsiaalse kaaslase juures väga atraktiivne näitaja. Kaks kolmandikku inimestest, kes tahaksid deitida ja on ka kirglikud lugejad, tahaksid kohtuda inimesega, kellele samuti meeldib lugeda.
Mängi sõbrannadega väljas käies seda mängu, et seksikad mehed sulle läheneksid!
Kellegi südamega manipulatiivsete mängude mängimine on vale. Kuid see ei tähenda, et päris mängude mängimine seda oleks. Koolitaja Adam LoDolce soovitab lõbusat, naljakat ja väga hästi toimivat mängu, mida tema vallalisena mängis. See mäng julgustab seksikaid mehi sulle lähenema. Mängu nimi on «Shoot, Shag, Marry» ehk «Tulista, pane, abiellu».
Mehi, kellel on see sotsiaalne oskus, peetakse atraktiivseks
Oskust rääkida üks hea lugu peetakse seksikamaks, kui oleks osanud arvata. Naised hindasid mehi, kes oskasid rääkida häid lugusid, atraktiivsemaks ja potentsiaalseteks partneriteks.


description: «Ei tähenda midagi, kes olid su vanemad, tähtis on ainult, missuguses õhkkonnas ja missuguse rahva hulgas sa oled kasvanud ja kujunenud. See on määrav.» Nii ütles Lydia Koidula tütar Anna Michelson ja lisas, et ta ei suuda mõista isamaa-armastust ja kiindumust oma rahvusse ja kodumaa külge. Tema arvates isamaa-armastus on lapsele kätkist alates külge poogitud tunded ja harjumused. Seetõttu olevat ka nii, et oma kodumaalt lahkudes tuntavat võõrsil esialgu igavust ja igatsust kodumaa järele, kuid hiljem harjuvat inimene selle kohaga ja riigiga, kus ta elutseb, ja nii tuhmuvat ka isamaa-armastus ja igatsus oma sünnimaa järele.

title: Lydia Koidula tütar Anna Michelson isamaa-armastusse ei uskunud: eesti keele aukohale seadmine on ebameeldiv šovinism

maintext:
Saksameelne kasvatus Tsaari-Venemaal
Anna Emilie (Ännchen, Enken) sündis 23. jaanuaril 1878 Viinis, kuhu ta isa Eduard Michelson oli suundunud ennast täiendama. Pärast lapse sündi sõitis Koidula Tartusse mehevanemate juurde, kellel oli oma maja Karlova tänaval. Sinna oli ta jätnud oma vanemad lapsed: kahe-aastase Hedwigi ja nelja-aastase Hansu. Linnas möllas sel ajal sarlakitaud ja väike Hans haigestus. Üheksa päeva pärast telegrafeeris Koidula Berliini oma mehele poja surmast. Pere suundus tagasi Kroonlinna, kus isa töötas sõjaväearsti ja günekoloogina.
Anna oli rässakas, terve ja rõõmus, väsimatu vallatustes ja müramises. Varasest lapsepõlvest jäi talle meelde ema laul, sügav kõnehääl ja klaverimäng. Õhtuti jutustas ema vene muinasjutte ja lugusid Piiblist. Ema õpetas lapsed lugema – saksa keeles . Kodus oli valitsevaks saksa keele ja kultuuri mõju. Teisalt oli Lydia sageli närviline ja kärsitu oma alatise haiguse pärast. Niisugustel aegadel lapsed hoidsid ta juurest eemale.
Väikese lapsena käis Anna kord koos isaga Tartus Tiigi tänaval vanaisa Jannsenil külas. Palju sellest külaskäigust meelde ei jäänud: oli olnud aed ja seal aias tikerberipõõsad. Isa viinud ta Vanemuisesse etendust vaatama ja seal näidanud ema büsti. See polnud üldse ema moodi, vaid keegi naine patsidega ümber pea.
Koidula tütred olid üks kümne- ja teine kaheksa-aastane, kui ema suri. Nad said alles pärast ema surma teada, et ta oli olnud eesti soost. Lastega ema oma kodumaast ja eestlastest polnud kõnelnud. Isa pühendas edaspidise elu tervenisti neile, kogudes mõlemale kaasavara ja raha.
1886. aastal sooritasid mõlemad tüdrukud sisseastumiseksamid Kroonlinna gümnaasiumi, kus õppisid neli esimest klassi. Väljaspool kooli omandasid nad prantsuse keele ja võtsid klaveritunde. Seejärel saatis isa nad Peterburi saksakeelsesse Feldmanni erapansioni, kus mõlemad hiilgavalt edasi jõudsid.
Eduard Michelson suri 1907 Kroonlinnas veresoonte lupjumisse. Hedwig, kes oli olnud tema põetajaks, läks pärast seda põllutöökooli õppima, et aidata vene talupoegi. Mõlemad õed olid haaratud narodnike ideedest. Koidula päranduse valdajaina takistasid nad kaua aega ema luuletuste trükis avaldamist, kuna need olevat liiga revolutsioonilised ja külvavat rahvastevahelist vaenu. Eesti keelt küll kumbki ei osanud, aga nad olid mõnda luuletust lasknud enestele tõlkida.
«Ma olen venelane»
Õdedevaheline läbisaamine oli halb ja 1913. aastal läks Anna Michelson Pariisi. Hedwig jäi elama Peterburgi kolmetoalisse korterisse. Anna tegi sisseastumiseksamid Pariisi Sorbonne´i ülikooli arstiteaduse erialale, et avada haigla vene talupoegadele. Vanema õega ta sel ajal kirjavahetuses ei olnud, vaid pidas ühendust Peterburiga ainult oma pankuri kaudu.
Anna õpingud katkesid, sest ühe mõtlematu eksperimendi tõttu (võttis liiga palju ravimeid) kaotas ta peaaegu täielikult nägemise. Seejärel reisis ta Euroopas ja veetis kaks aastat Alžeerias. Siis algas Esimene maailmasõda ja Venemaal puhkes revolutsioon. Loomulikult kaotas ta siis kogu isa poolt panka kogutud varanduse ja endagi pensioni (mürgitusest saadud silmavea eest). Prantsuse valitsus võimaldas talle ärasõitmise kohta, kuhu ta soovib ja Anna valis selleks Firenze, kuhu ta jäi 15 aastaks.
Itaaliasse kogunes peale maailmasõda palju välismaalasi, rikkaid ameeriklasi ning inglasi ja oli võrdlemisi hea teenistus õpetada neile saksa, vene ja prantsuse keelt. 30ndatel muutus teenistus viletsamaks ja tuli nii mõnigi hädapäev üle elada. Elamine oli Annal üsna kehvake – üks tuba viiendal korrusel Arno jõe kaldal rõskes kivimajas, sisustatud õpilase poolt annetatud mööbliga, sees siiski plekkahi.
Ühel päeval tundi minnes kuulis naine tänaval võõrast keele kõla ja küsis turistidelt huviga, mis keeles nad kõnelevad. Selgus, et see ta emakeel olla. Kui ta siis ütles, et ta Lydia Koidula tütar on, sai ta kohe aru, et teda ei usuta. Andis neile siiski oma aadressi ja kiirustas tundi. Hiljem hakkasid tulema kirjad Edith Rosenthalilt, Koidula õepoja naiselt. Ja siis ühel päeval saabus Postimehe korrespondent teda intervjueerima.
Intervjuus mainib naine, et ei tea midagi sellest, et vanaisa eesti hümni sõnad kirjutanud, esimese üldlaulupeo korraldanud ja Vanemuise näiteseltsi asutanud. Kui küsitakse rahvust, siis vastab ta: «Ma olen venelane. Noh, ema oli mul eestlane, isa sakslane…» Kas mitte saksastunud lätlane? Ei, seda kindlasti mitte. Ta on kuulnud Wuolijoe kirjutatud näidendist tema isast ja emast ja selle üle väga pahane, et tema isast mingi karjerist või tõusik on tehtud. Veel kurdab Anna, et talvel on olukord raske, suvekuudel on olukord meeleheitlik. Ta olla korra katsunud end uputada Arnos, aga julgusest jäänud puudu. Tutvusringkond koosnevat vene pagulastest ja endistest õpilastest. Reporteri tunnistusel olnud ta keskmist kasvu, kõhnavõitu, kerge kõnnakuga ja näinud noorem välja, kui tema 56 aastat oleks võinud eeldada.
Eestlaste abiga oma ema kodumaale
1933. aasta märtsis see usutlus Postimehes ilmus ja pani Eestis terve laviini veerema. Ühed tahtsid seda kadunud tütart suure rõõmuga tagasi võtta. Teised aga rääkisid, et Eesti ärgu olgu mitte mingiks vanadekoduks nendele, kes oma elu paremad päevad raisanud eneste või teiste lõbuks laias maailmas. Kirjanduse Selts andis teada, et on sõlminud Koidula tütre Hedda Michelsoniga notariaalse lepingu, mille alusel selts maksis Koidula pärijatele honorari 676 krooni 25 senti. See summa maksti Hedda Michelsonile ja sellest sai osa ka õde Anna Michelson. Sõit Itaaliast Eestisse ei maksvat üle 206 krooni, mispärast Anna Michelson oleks võinud sõita juba ammu Eestisse, kui ta seda oleks soovinud.
Siis sai avalikuks veel üks kiri Annalt, kus ta kirjutas, et on sattunud nii meeleheitlikku seisukorda, et arvab, kui muud väliapääsuteed ei leia, siis teeskleb ta vargust kuskilt kauplusest ja «siis pannakse Koidula tütar kinni kauemaks ajaks», siis polevat vaja enam söögi peale mõtelda.
See otsustas asja. Tehti korjandus ja hakati organiseerima Michelsoni Eestisse tulekut. Sõit viibis aastakese, sest Anna ei saanud Itaalia võimudelt esimesel katsel väljasõidu luba. Kuid 1934. aasta 12. augusti hommikul jõudis naine rongiga Tartusse. Anna majutati Edith Rosenthali juurde Vallikraavi 27. Teda tutvustati Tartu linnaga, külvati üle tähelepanuavaldustega ja tehti mitu intervjuud.
Pärnu naisorganisatsioonid kutsusid Koidula tütre kuuks ajaks puhkama ema kodulinna. 19. augustil kogunes Pärnus mitmesajapealine rahvahulk Koidula võõrsil elanud tütart vastu võtma. Naisorganisatsioonide esindajad andsid üle lilled ja viisid Anna Michelsoni ema ausamba juurde. Järgnevatel päevadel tegi Anna Michelson Pärnu seltskonnategelaste saatel mööda Pärnut pikemaid jalutuskäike ja oli liigutatud talle osutatud tähelepanust.
Septembris oli Annal tunne, et ta tahaks sõita tagasi kodusesse Firenzesse. Teda koheldavat siin kui mingit hoolealust. Siiski suundus ta Pärnust tagasi Tartusse ja muutis oma seisukohta. Talle pakuti lektori kohta rahvaülikoolis ja peale selle tekkis tal ka keelehuvilisi õpilasi. Kuna ta oskas prantsuse, inglise, saksa, vene ja itaalia keelt, siis oli tal tunnivõtjaid üsna rohkesti ja seetõttu sai elu Tartus sisse seatud.
1936. aastal korraldati Tartu seltskondlike organisatsioonide poolt Vanemuises Lydia Koidula mälestusõhtu tema 50. surmapäeva tähistamiseks. Ajakirjanikud otsisid sel puhul Anna Michelsoni üles Kuperjanovi tänaval Maarja kiriku kõrval asetsevast majast, kus ta elas ja endiselt ülalpidamist hankis keeletundide andmisega. Temalt küsiti, miks ta pole ikka veel ära õppinud eesti keelt ja sellele ta vastas: «Ja kuidas peaks siis mina nüüd, kus ma olen poole vanem oma emast, kui see oli tol ajal, suutma ära õppida eesti keelt?» Ta leiab ka, et see oleks naeruväärne, kui ta peab vanas eas vaid selleks hakkama pähe tuupima üksikuid eestikeelseid sõnu, et nende varal kõnelda siis vigaselt ja võõramurrakuliselt, pealegi kui Tartus saab ka läbi kultuurkeeltega. Teda on mitmele poole seltskonda palutud ja ta on ka eesti seltskonnas liikunud, aga koosviibimised kujunevat mõnevõrra vähepakkuvaks, kuna seal räägitakse omavahel eesti keelt ja tema ei saa seetõttu avalikust keskustelust osa võtta.
Omadele võõras
Avalikkuse huvi Anna vastu vaibus. Algasid ka segased ajad. Anna jäi siiski sõja-aastateks Tartusse. Leningradis elanud õde Hedwig suri ümberpiiratud Neevalinnas 1941. aasta sügisel. 1944. aastal lahkus Tartust ka Anna. Kuni 1948. aastani elas Anna Saksamaal Mecklenburgi vanadekodus väga viletsates tingimustes. 1949. aasta maikuus jõudis ta jälle Firenzesse, kus elas oma õpilase villas.
Eesti pagulaskond Artur Adsoniga eesotsas korraldas tema heaks korjanduse, et ta vanaduspäevi pisut toetada. Anna oli kirjavahetuses dr Hjalmar Mäega Austrias ja Eestis elava Karl Mihklaga. Viimasele tunnistanud ta, et 30ndail Eestis elades tundnud ta ennast seal täiesti võõrana. Tartus pandud talle pahaks, et ta eesti keelt ei oska ja nii jäänud ta üksi saatuse hooleks. Hiljem Saksamaal polnud tal võimalik eestlasena tunnustust saada, kuna ta polnud eestikeelne. Tema meelest oli eesti ja läti keele ärkamine ja aukohale seadmine «ebameeldiv šovinism».
Anna suri rinnavähi tagajärjel nagu tema emagi. 1964.aasta sügisel elas ta läbi operatsiooni ja oli pärast seda päris kõbus, kuid 1965. aasta novembri lõpus tabas teda ühepoolne halvatus. Enne jõule lisandus kopsupõletik, mis viiski surmani 25. detsembri õhtul kell 10. Tema soovil põrm tuhastati. Anna sängitati Firenze Allori kalmistule.


description: Peaaegu igale mehele kõlab ilmselt unelmana tassike kohvi, mis aitab parandada nende vastupidamist voodis.

title: Tassike kohvi Viagra asemel?

maintext:
See unelm paistab olevat saanud reaalsuseks, sest Ameerikas on ilmunud toode nimega Stiff Bull. See kujutab endast taimsete koostisosadega kohvi, mis «päästab suhteid».
Stiff Bull kohvi sisaldab taime nimega Eurycoma longifolia, eesti keeli pikalehine pööristutt, maca juurt ja guaranat – koostisosi, mida on «Aasia ja Lõuna-Ameerika rahvad aastasadu kasutanud, et parandada seksuaaltervist, libiidot ja üleüldist heaolu».
Stiff Bulli veebisait väidab, et need koostisosad «toovad uskumatu tulemuse, mis võib kesta kuni kolm päeva».
Kuid kõigi hea omaduste kõrval on ka omad riskid. Terviseekspertide sõnul sisaldab Stiff Bull kohvi tundmatuid aineid, mis koostöös ravimitega võivad tekitada tõsiseid terviseprobleeme, isegi südamehaigusi.
Ühendriikide toidu- ja ravimiamet (FDA) ei soovita Stiff Bulli osta. Ekspertide sõnul sisaldab Stiff Bull ainet nimega sildenafil. Sama aine on ka ravimis Viagra. Juues Stiff Bull kohvi võib kõrvamõjude tõttu langeda vererõhk ning seda eluohtlikule tasemele.


description: Tuleb tõdeda, et paljud mehed vajavad kohtingule minnes abi. Sellepärast on GQ Australia pannud kokku seitse kohtingunäpunäidet, mis peaksid mehed piinlikust kohtingust päästma.

title: Mehed, pange tähele: seitse asendamatut kohtingunippi

maintext:
1. Ära unusta oma kombeid.
Ära muutu rüütellikuks, kuid ürita näidata, et sa oskad olla džentelmen. Kui sulle meeldib ta välimus, siis maini seda. Võid isegi avada talle ukse või pakkuda enda kätt trepist alla tulles, kuid ära mine liiale. Jäta kindlalt meelde naise silmavärv ja kui sa tunned end mugavalt, siis võid talle samal ajal vaikselt läheneda, kui ta räägib. Kui naine aga taganeb, siis järelikult ei lähe kohting tema jaoks kuigi hästi.
2. Ole enesekindel.
Kõik on esimesel kohtingul närvilised, kuid miski pole rohkem atraktiivne kui killuke enesekindlust. Kui asi jõuab vestluseni, siis ürita jääda enda mugavustsooni tuues lauale teemad, millel saad vabalt kaasa rääkida. Kellelegi ei meeldi olla see, kes räägib terve õhtu vaid enda saavutustest. Kui kahtled teemavalikus, siis küsi naiselt tema huvide kohta.
3. Võta vabalt.
Esimesel kohtingul on joomine lubatud. Selle asemel, et minna restorani, võib minna ka baari, kuid mitte sellisesse, mis asub sinu maja nurga peal. See jätab sinust mugava mulje ning seda tuleks iga hinna eest vältida. Baar on koht, kus naine saab end vabamalt tunda. Koht, kus ei pea nii kombekas olema.
4. Ole ettevalmistunud.
Peamine on olla esimeseks kohtinguks ettevalmistunud. Tuleks käia juuksuris või soeng korda sättida, et mitte välja näha, justkui oleksid alles voodist välja kukkunud. Mees peaks jõudma kohtingule varem, et siis peegli ees ennast taas korda sättida. Esmamulje on kõige olulisem!
5. Küsi teiste arvamust.
Kui sa ei tea, kas oled oma plaanidega õigel teel, siis on targem küsida oma sõpradelt nõu. Kuula, mida su sõbrad su riietusplaanidest arvavad ning küsi erinevate kohtade kohta, kuhu kohtingule minna. Nende arvamuse kuulda võtmine võib sinu jaoks tähendada kordaläinud kohtingut.
6. Silmad kaaslasele.
Pea meeles, et olles kellegagi kohtingul peaks ta olema tähelepanu keskpunktis. Küsi küsimusi, millele vastates saab ta rohkem avaldada iseloomu ja huvisid ning kuula vastuseid. Ära jälgi kella või oma nutiseadet. Hoia oma pilk kaaslasel ja ürita vältida kõrvalepõikeid teiste naiste suunas.
7. Paku, et tasud ise arve.
Kui see on teie esimene kohting, siis pole midagi halba selles, kui mees tasub arve. Kui tekib arve tasumisel vaidlus ja kumbki ei taha arvet tasuda, siis jätab see naisele halva mulje ning suurema tõenäosusega esimese kohtinguga suhtlemine piirdubki. On igati lubatud pakkuda võimalust mõlemal maksta pool arvest, kui käimas on juba mitmes kohting.


description: Oktoober on sobiv aeg panna valmis katted, mis taimi pakase eest kaitsma hakkavad, istutada sibullilli, riisuda lehti ja korjata viimaseid magusaid õunu.

title: Porikuul tuleb aed talve tulekuks valmis seada

maintext:
Oktoobri rahvakeelsed nimetused väljendavad kõik rahunemise ja talveks valmistumise aega. Inimesed hakkavad küll juba tubastele tegevustele mõtlema, ent alustuseks tuleb lõpule viia aiatööd. Bauhofi aiaeksperdid tuletavad meelde, et nüüd on viimane aeg valmistuda talve tulekuks tagamaks varakevadel kaunid tärkavad õied ning toitainerikka mulla.
Talvekatted valmis ja sibullilled mulda
Talvekanga, turbamulla ja koormakile saab küll praegu valmis panna, et oleks õigel ajal võtta, ent liiga vara ei tasu taimi katma hakata. Külmade ilmade hilinedes hakkab taimedel katte all palav ning levima võivad hakata seenhaigused. Oktoobris on tähtis jälgida ilmateadet ja vastavalt sellele talitleda. Katete väljatoomiseks tuleks oodata maapinna kerget külmumist ning püsivat külma.
Arvestades kliima muutumist viimastel aastatel ei pruugi talvekatete väljatoomine olla vajalik enne aastavahetust. Kui õues on pikalt sula ja plusskraadid, siis on kindlasti vajalik katet vähendada. Parim kaitse on muidugi lumi ise, ent seda ei saa kahjuks keegi aednikule garanteerida.
Kärbi noored pungad ja rohtsed võrsed puitumise kiirendamiseks
Roosiaiaski tuleb talveks valmistuma hakata. Rohtsed võrsed ja noored pungad tuleb kärpida puitumise kiirendamiseks. Peenraroosid võiks tagasi lõigata siis, kui maapind on paari cm ulatuses külmunud. Taimed tuleb katta kuuseokstega alles siis, kui ka päevasel ajal saab tunda miinuskraadide näpistamist. Päris talve saabudes, kui temperatuur langeb alla –10°C, võib laotada kuuseokstele soojustuse lisamiseks kuivi lehti. Roosiaednikel on aasta-aastalt kindlasti kasutusel tõrvapapist valmistatud kolmnurgad, mis soojustust märjaks saamise eest kaitsevad. Sama eesmärki sobivad täitma ka koormakate ja eterniit. Loe täpsemalt rooside hooldamisest ja talveks katmisest siit!
Sügislehed rikastavad maad toitainetega
Sügislehed tekitavad aednikes meelehärmi. Ühel õhtul puhtana näiv aed võib hommikuks olla uuesti lehtedesse mattunud. Õnneks on sügislehtedest ka kasu – neid saab jätta lillepeenardele külmakaitseks. Lisaks saab lehtedest head kompostimaterjali ning purustatud lehed rikastavad pinnast toitainetega ja aitavad niiskustaset säilitada. Viimane hulk lehti tasub aga talveks jätta muru toitainetega rikastama.
[lillesibulad] Oktoober on hea aeg peenramaa kaevamiseks, et saabuvad miinuskraadid saaksid pinnast murendada. Kui maa on juba külmunud või tundub eriti märg, siis ei tasu enam labidat maasse lüüa.
Viimane aeg on maha istutada külmakindlad lillesibulad
Oktoobris on tagumine aeg tagada kevadine lillemeri sibullilli mulda peites. Kui külm pole veel saabunud, võib istutada isegi sõstraid ja vaarikaid, mis jõuavad enne miinuskraade juurduda. Suur valik külmakindlaid lillesibulaid on saadaval Bauhofi e-poes.
Kui paljudel on kombeks viljapuude alla jätta hunnikutes vilju mädanema, siis tegelikkuses tuleb õunad, pirnid ja ploomid kokku riisuda ning ühte hunnikusse sättida või metsa alla viia, et vältida puuviljamädanikku aias.
Loe täpsemalt sügist puudutavate aiatööde kohta Aiaparadiisi Blogist!


description: Mereakadeemia jaht osaleb 2017. aasta The Tall Ships Races avamereregatil oma uue, alles tänavu 26. aprillil ristitud ja veesatud avamerejahiga Tuulelind, üliõpilased saavad regatil osalemiseks kandideerida stipendiumile.

title: Mereakadeemia jaht Tuulelind purjetab suvel rahvusvahelisel avamereregatil

maintext:
Igal aastal toimub võistlus eri Euroopa piirkonnas, kuid tuleval suvel toimub regatt siinsamas Läänemerel, mil laevastik purjetab Rootsist Halmstadist Szczecinisse Poolas ning teeb vahepeatuse muuhulgas ka Tallinnas. Kaptenitena sõidavad regatil Ringo Liepkalns ja Andrei Matjukov. Järgmisel suvel esindab Eestit ka i jaht St. Iv.
Mereakadeemia pani tudengitele välja stipendiumid, et osaleda meeskonnaliikmena akadeemia jahi pardal. Mereakadeemia direktor Romet Leigeri sõnul ei pea meeskonnaliikmena osalemiseks eelnevat purjetamiskogemust olema, sest regati regati eesmärk ongi pakkuda noortele purjetamisõpet. Kandideerija peab olema motiveeritud, tahtma õppida purjetamist ning meeskonnaliikmena esindada Mereakadeemiat.
Eestist on The Tall Ships Races regattidel erinevatel aegadel osalenud jahid Linda, Grenada, Mereakadeemia endised purjeõppejahid Vesta ja Tormilind ning juba mitu aastat ka Mereakadeemia hea koostööpartner Eesti Noorte Purjeõppeselts «STA Estonia» oma võiduka purjeõppejahiga St. Iv, mille kapteniks on staažikas meremees ja jahtkapten Margus Zahharov.


authors:
Piret Salmistu
Kalev Jahtklubi

description: Laupäeval, 15. oktoobril toimus Kalev Jahtklubis hooaja viimane regatt – Lõpuvõistlus, mis oli 2016.a karikasarja viies ja viimane  etapp. See oli meeskondadele ka viimane võimalus karikasarja koondarvestusse punkte koguda. Vaatamata üsna kargele sügispäevale oli hooaja viimaseks regatiks Piritale tulnud suisa 38 jahi meeskonnad.

title: Hooaja Lõpuvõistlusega selgusid Kalev Jahtklubi Avamerepurjetamise Karikasarja SEIKO CUP võitjad

maintext:
Kuigi tulleennustus esialgu väga optimistlik ei olnud, oli keskpäevaks planeeritud esimese hoiatussignaali ajaks kagutuul jõudu kogunud ja puhus ca 4,5 m/s. See nõrgenes ca tunni kestnud sõidu käigus ja ei puhunud lõpuks tugevamini kui 3 – 3,5 m/s.
Jahid on Seiko Cup karikasarjas jagatud kolmeks – esimeses võistlusgrupis võtavad koos omavahel mõõtu rahvusvahelise ORC (Offshoe Racing Congress) mõõdukirja alusel võistlevad jahid, teise ja kolmanda koha jahtide arvestussüsteemiks on rohkem klubivõistlusteks kasutatav LYS süsteem.
Lõpuvõistluse tulemused
14 jahti esimeses ehk ORC grupis tekitas korraliku konkurentsi. Starditi viimase grupina ja sõideti kokku kolm 0,8 miili pikkust ringi vastutuule-allatuule rajal. Võistlusrajal juhtus kindlasti nii mõndagi, kuid esimese vastutuule märgivõtu käigus ühe jahi külge jäänud märgi liikumine oli kindlasti situatsioon, mida oleks nii iga purjetaja kui võistlusametnik soovinud vältida. Ca 40-50-minutilises mõõduvõtus oli kõige kiirem ja osavam Andres Laulu meeskond jahil My Car edestades 27 sekundiga neile järgnevat Aivar Tuulbergi meeskonda jahil Katariina II Pärnu Jahtklubist. Omakorda 14 sekundit kaotas Katariina II-le Priit Tammemägi meeskond jahil Premium. Sellest kolmikust võttis aga karikasarja üldkokkuvõttes 54 punktiga võidu Aivar Tuulbergi Katariina II, karikasarja teise koha punktid – 45,5, sai Jaak Jõgi juhtimisel Forte meeskond. Kolm punkti Fortele kaotas kolmandaks tulnud Ott Kikkase meeskond jahil Sugar 2 Pärnu Jahtklubist. Möödunud aasta karikasarja võitjale, jahile My Car kuulub sel aastal neljas koht. Karikasarja arvestuses kogus sel hooajal punkte kokku 23 jahti, neist kõigil viiel etapil osalesid My Car, Tanel Tamme meeskond jahil Vesikaar ja Margus Zuravljovi tiim Amserv Toyota Sailing team.
Teise, ehk suurte LYS grupi jahtidel tuli läbida ORC-grupi jahtidega sama rada. Siin oli Lõpuvõistlusel võidukas Jaan Tiidemanni juhitud Blanca, kes edestas teiseks tulnud Priit Põldmaa tiimi Leila pea pooleteist minutiga. Kolmanda poodiumikoha täitnud Kristo Timbergi Vesileenu kaotas Leilale omakorda ca kahe minutiga. Täpselt samas järjestuses lõppes teise grupi jaoks ka kogu 2016.a Seiko Cup karikasari vastavalt punktidega Blanca 16, Leila 12 ja Vesileenu 12. Grupis osales hooaja jooksul kokku 14 jahti.
Väikeste LYS grupi jahtidel tuli läbida ühe ringi võrra lühem distants kui ORC ja suurte LYS grupi jahtidel. Esikolmiku kohad kuulusid siin folkbootidele. Poodiumi kõrgeimale astmele astus jahi Muinasjutukuningas meeskond, kus roolimeheks Julius Tarand. Teise kohas saanud Peeter Välkmanni meeskond Tee Chee kaotas võitjale ca 2,5 minutit, kellest 16 sekundi kaugusele jäi kolmanda koha saanud Priima, mille roolis Siim Ojaveer. Kõige arvukama osavõtjate arvuga kolmandas grupis, kus hooaja jooksul sai karikasarja arvestusse punktid kirja kokku 26 jahti, oli ka esikolmiku punktiseis kõige pingelisem. Sellist seisu, kus kõigil esikolmiku jahtidel on võrdne arv punkte, pole ammu näinud. Karikasarja juhendi kohaselt otsustas aga punktivõrdsuse korral paremusjärjestuse kahepäevaste Tallinna Meistrivõistluste tulemus. Selle kohaselt võttis karikasarja võidu Tiit Riisalo jaht Lind, teise koha sai Mikk Kööseli Greta ja kolmanda koha Hard Perk’i Svea. Kõigist viiest etapist võtsid siin grupis osa Greta, Svea ja Erki Kiluski DiWeiss.
SEIKO CUP 2016 KOONDARVESTUS
Pärast Lõpuvõistlust toimus Kalev Jahtklubi lipuväljakul ka hooaja lõppu tähistav klubi lipu langetamine, mille au kuulus sel korral kõige väiksemate jahtide hulgas võidu võtnud folkboot Muinasjutukuningal purjetavale Jaanus Nõgistole, kelle äsja ilmunud Tiina Langi kirjutatud raamatut „Vaatan korraks tagasi.“ soovitas soojalt lugeda ka Kalev Jahtklubi kommodoor Kalev Vapper, kuna raamatus palju juttu ka Kalev Jahtklubist ja Jaanus tegemistest klubis. Klubiliikmeid ootab veel ees ka ametlik ja veel pidulikum hooaja lõpetamine 11. novembril Auto Forte Tallinna salongis, kus hooaja parimad kõik tunnustatud ja tegijad-toetajad tänatud saavad.


authors:
Ott Kallas
Eesti Jahtklubide Liit

description: Purjelaua slaalomi distsipliini finaaletapp peeti esimese sügistormiga Pirital. Äärmuslikult karmid tingimused olid väljakutseks nii surfaritele kui võistluse korraldajatele. Tuule tugevuseks mõõdeti kohati kuni 19 m/s. Põnevust lisas ka erakordselt kõrge laine (kuni 2,5 m), mistõttu surfarid pidid arvestama, et rajamärgid, kohtunike kaatrid ning ka kaasvõistlejad võisid mingil hetkel olla üksteisele nähtamatud – olid laine orus peidus.

title: Sügistormis selgusid Eesti meistrid purjelaua slaalomis

maintext:
Tormise neljanda etapiga tõmmati joon alla hooaja Eesti meistrivõistlustele ning ka harrastajate Fun slaalomi sarjale. Kokku peeti sarjas 27 võistlussõitu pluss kvalifikatsioonisõidud. Raskel finaaletapil toimus üks kvalifikatsioonisõit ning viis võistlussõitu kuld- ja hõbefliidile.
Eesti meistrivõistluste viimase etapi võitis kindlalt nelja sõiduvõiduga John Kaju (Saaremaa Surfiklubi). Teise koha saavutas noor Karl-Erik Saarm (Team Extreme) ning kolmandaks tuli Roland Mik (Surfhouse). Sarja kokkuvõttes võitis 43 võistleja konkurentsis väärika slaalomi Eesti meistri tiitli John Kaju. Kajule oli see esimene slaalomi meistritiitel.
Naiste arvestuses võitis viimase Eesti MV etapi Annika Valkna (Surfhouse). Teiseks tuli Helle Väin (Team Tahe) ning kolmandaks Õnnela Urb (Eru Surf Team). Eesti meistritiitli võitis aga eelnevatel etappidel edukalt esinenud noorsurfar Brigita Viilop.
Master vanusearvestuse esikolmik viimasel Eesti MV etapil oli järgmine – esimene Timo Runge (Team Mahe), teine Toomas Kasenurm (Pärnu Surfiklubi) ja kolmas Alar Vettik. Meistritiitli võitis mitmekordne tiitliomanik Erno Kaasik (Team Extreme), kel oli enne viimast etappi juba piisav edumaa.
Grand master vanusearvestuse võitis viimasel Eesti MV etapil Toomas Kasenurm Alar Vettiku ja Peep Tomingase ees. 2016 meistritiitel läks Toomas Kasenurmele.
Noorte (U20) vanusearvestuse esikoha võitis Eesti MV viimasel etapil Karl-Erik Saarm (Team Extreme). Teiseks tuli Tristen Erik Kivi (Saaremaa Surfiklubi) ja kolmandaks Marcus Pertelson (TPLK). Üldarvestuse vaates lõpetasid noored viimasel etapil üllatavalt kõrgetel positsioonidel – vastaval teine, neljas ja kuues koht. Slaalomi noorte meistritiitli võitis esmakordselt Tristen Erik Kivi.
Eesti MV IV etapi tulemused
Eesti MV koondtulemused
Paraleelselt Eesti MV etapiga peeti ka harrastajate Fun slaalomi sarja finaaletapp. Etapi võitis peaaegu puhta seeriaga noorsurfar Marcus Pertelson. Teiseks tuli Valde Viiding (Hang Loose) ning kolmandaks Tõnis Salong. Hooaja kokkuvõttes saavutas harrastajate sarjas esikoha Meelis Uustalu (Gun Sails Team). Sarjas osales kokku 26 surfarit.
Fun slaalomi naiste arvestuses võitis finaaletapi Helle Väin. Teiseks tuli hooaja üllataja Õnnela Urb ja kolmandaks Brigita Viilop. Hooaja kokkuvõttes oli parim Brigita Viilop.
Master vanusearvestuses saavutas viimasel etapil esikoha Valde Viiding, järgnesid Tõnis Salong ja Alar Vettik. Hooaja kokkuvõttes oli parim master aga Meelis Uustalu.
Grand master vanusearvestuses võitis nii finaaletapi kui ka kogu hooaja Alar Vettik.
Parim noorsurfar oli nii slaalomi finaaletapil kui ka kogu hooaja kokkuvõttes kindlalt Marcus Pertelson.
Fun Slaalom IV etapi tulemused
Fun Slaalom koondtulemused
Fotod: II etapp ja IV etapp (autor Raul Harro)
Slaalomi sarja eestvedaja oli Eesti Purjelaualiit ja toetaja Eesti Jahtklubide Liit.


authors:
Elle Bubert
Kalev Jahtklubi
Piret Salmistu

description: Sel hooajal 5. maist kuni 12. oktoobrini  toimunud seeriavõistluse raames sai ettenähtud 22 sõidust peetud 20 sõitu ORC I ja LYS I gruppidele ning 19 sõitu ORC II ja LYS II gruppidele.

title: Marinepool- Kalev Jahtklubi Kolmapäevaregatil selleks aastaks joon all

maintext:
Mõlemad sõidud oktoobris jäid kord liiga tugeva, siis jälle liiga nõrga tuule tõttu pidamata. Hästi kokkuharjutatud meeskonnatöö tõi preemiaks portsu punkte ning koha poodiumil ja mida rohkem startijaid grupis, seda suurem oli punktisaak võistlussõidult. Nii sai näiteks LYS II grupis 15. sõidus esikoht koguni 27 punkti. Nimetatud sõidus startis selles grupis sõbralikult koos 26 jahti. Kõige arvukama osavõtuga oli aga 16. sõit, kus Tallinna lahel seilasid kolmapäeva õhtul korraga 63 purjekat. Ühtekokku osales sel hooajal Marinepool – Kalev Jahtklubi Kolmapäevaregatil neljas grupis kokku 95 alust. Tänud kõigile osalejatele!
ORC I grupis, kus osales 18 paati, kuulus esikoht teist hooaega järjest Tiit Vihuli roolitud Dago JK jahile OLYMPIC, kes kogus kokku 124 punkti. Teine koht nagu eelmiselgi aastal läheb 117 punktiga Kalev JK jahile FORTE, Jaak Jõgiga roolis. 111 punktiga viis kolmanda koha Pärnusse Jaan Akermann oma meeskonnaga jahil SUGAR 2. Selles grupis võttis kõikidest sõitudest osa jaht MY CAR, kapteniks Andres Laul, nende skooriks 95 punkti ja neljas koht.
OLYMPIC EST463 / Berit Hainoja/Kalev Jahtklubi
ORC II grupis osales kokku 12 paati. Aleksandr Karboinov meeskonnaga jahil BRIGITTA X sõitis kaasa kõigil 19. sõidul ja 145 punkti tagas neile esikoha. Teine koht kuulub sel hooajal 123 punktiga jahileAMSERV TOYOTA SAILING TEAM, kapteniks Margus Žuravljov. Kolmanda koha saavutas 119 punktiga Juss Ojala juhitud jaht JAZZ. Kõikidel kolmakutel lõid kaasa veel jaht ADELE, kapten Aleksander Zolotov (122 punkti ja 4. koht) ning jaht SILVA, kapten Jaanus Talp (77 punkti ja 6. koht).
BRIGITTA-X EST606 / Berit Hainoja/Kalev Jahtklubi
LYS I grupi nimekirjas oli kokku 22 paati. Poodiumi kõrgeimale astmele purjetas 152 punktiga Ain-Eke Jalasto meeskond jahil FANATIC. Ülejäänud astmed kuuluvad Polarise omanikele, kes ka eelmisel aastal, kuid siis teises grupis, medaleid noppisid: 130 punkti andis sel aastal teise koha jahile BLANCA, Jaan Tiidemanniga roolis ja kolmas koht 121 punktiga Priit Põldmaa meeskonnale jahil LEILA. Kiiduväärt on ka jahi RED HOT, kapteniks Risto Laidla, entusiastlik osavõtt kõikidest sõitudest – vaevatasuks 112 punkti ja neljas koht.
FANATIC EST239 / Piret Salmistu
LYS II oli kõige aktiivsema osavõtuga grupp, osales 43 paati. Esikoha väärilise punktisumma – 259 – kogus selles grupis Jaanus Nõgisto juhitud folkboot MUINASJUTUKUNINGAS. Teise koha 245 punktiga, nagu ka 2015 hooajal ORC III grupis võisteldes, saavutas jaht VIRU meeskond, kapteniks Indrek Pikk. Peale halvimate sõitude mahaviset kuulub kolmas koht 226 punktiga jahile KAIJA, roolis Annika Malva. Tublilt läbi hooaja tegid kõik 19 sõitu kaasa jaht DI WEISS, kapten Erki Kilusk (219 punkti ja 4. koht) ja jaht ESTELLA, kapten Alar Laan (200 punkti ja 5. koht).
MUINASJUTUKUNINGAS EST31 / Berit Hainoja/Kalev Jahtklubi
Pidulik autasustamistseremoonia toimub Kalev Jahtklubi hooaja lõpupeol, 11. novembril Auto Forte Tallinna esinduses.
Tulemused


title: Tööle, oma tempos

maintext:
Tööle, oma tempos
25. oktoober 2016
“Varem oli tapvalt igav,” tunnistavad Ain Habakuk ja Igor Ignatjev, noored mehed, kes annavad töövõimereformile inimese näo. Kaitstud töö keskuses Jõhvis harjutab praegu töö tegemist 12 intellektipuudega inimest. Osa neist peaksid tulevikus liikuma avatud tööturule.
Ain Habakuk meisterdab kolmapäeval ülima pühendumuse ja hoolega puidust pliiatsitopsi, ent kui ta peaks seda tegema masstootmises, jääks ta jänni.
Elu pärast “pauku”
Ain istub neljal argipäeval nädalas kell 7.05 Avinurmes bussi peale, et jõuda poolteist tundi hiljem maakonnakeskusesse ning jalutada mikrorajooni, kus asub Virumaa nõustamis- ja aktiviseerimiskeskus. Lõuna ajal kordub kõik vastupidises suunas.
“Sõitmine on vähekene väsitav, aga sellega harjub,” kinnitab Ain.
Küsin, kas ta on kunagi elus tööl käinud. “Enne seda “pauku” olin töötanud klienditeenindajana ja ehitusel,” kostab 35aastane mees.
Kogu elu muutnud “pauk” käis tosin aastat tagasi, kui pealinna õppima läinud noormees leiti Vabaduse väljaku lähedalt kõrge müüri kõrvalt. Ta ei tea tänini, mis juhtus. Haiglast tulles ei suutnud Ain rääkida ega käia. Uuesti käima õppis ta Astangu rehabilitatsioonikeskuses. Taastus ka kõnevõime, kuigi Ain väljendub siiani aeglaselt.
Aeglased on ka tema liigutused. “Minu käed ei liigu nagu tervel inimesel. Kui lubatakse teha oma tempos, siis saab kuidagimoodi hakkama,” ütleb Ain.
Miks ta seda teeb?
“Aga ma ei taha ausate maksumaksjate kulul elada,” kõlab ootamatu vastus. “Tahaks ise ka panustada ja mingi tulemuse välja anda.”
Teiseks ajab noort meest liikvele igavus. Ain käib küll aega sisustamas Avinurme päevakeskuses, aga sellest jääb väheseks. “Varem oli vahel nii igav, et jalutasin mööda vana raudtee teed Mustveesse, uitasin poodides, ja siis jälle tagasi,” jutustab Ain.
Kaitstud töö keskuses naudib ta kõige enam puutöö tegemist. Näiteks pannilabidad ja võinoad kuluvad ära endagi majapidamises. “Elan valla antud sotsiaalkorteris koos kassiga. Teen ise süüa ja koristan,” tutvustab ta oma elukorraldust. Ainult rahaga majandamises on abiks valla sotsiaaltöötaja, kes on Aini eestkostja.
Tänulik utsitamise eest
Noor mees loodab, et saab kunagi töötada päris ettevõttes. Et ta leiab sellise tööandja, kes hindab tema töötahet, aga arvestab ka tema eripäradega.
Seni on ta rahul turvalises kaitstud töö keskkonnas, kus samm-sammult liigutakse töömaailma poole.
Kuidas ta kaitstud töö keskusesse üldse jõudis?
“Kui läksin pikendama oma pensionitunnistust, siis küsiti, kas ma olen töötuna kirjas. Ütlesin, et ma olen invaliid, mind ei taheta ju kusagile.”
Ometi järgis ta sotsiaalkindlustusameti soovitust ja võttis end töötukassas arvele. “Mõni päev hiljem helistati ja öeldi, et minge Jõhvi keskusesse. Nii ma siin olen. Pooleli jätta pole mõtteski.”
Aini sõnul kaasnes reformiga algul palju teadmatust, aga vähemalt tema puhul on see elule uue sisu andnud.
Ka ratastoolis Igor Ignatjev ei mõista, miks töövõimereformi nii kõvasti sarjatakse. “Just tavainimeste poolt, kelle silmis pole puuetega inimesed − kui otse öelda − midagi väärt. Mulle on see hea võimalus. Enne ma isegi ei mõelnud, et minugused võiksid tööle minna. Varem möödusid minu päevad puuetega inimeste päevakeskuses, kui tervis lubas, ja kui ei lubanud, siis istusin kodus. Igavust oli nii et tapab!”
Kolmapäeval punub Igor korvi. On näha, et kannatlikkus kulub marjaks. Nii töö harjutajatel kui juhendajatel.
“Kogu aeg peab uuesti seletama ja näitama, ühest korrast ei piisa,” ütleb juhendaja Mari Jundas, aga ei tee sellest numbrit. Tema arvates on põhiline, et ka erivajadustega inimestel on mõtestatud tegevus.
Jundase asi on välja nuputada, mida meisterdada sellist, mis oleks tegijatele jõukohane ja samas leiaks ka ostja.
Valmistutakse jõuludeks
Esimene tellimus tuleb Jõhvi vallavalitsuselt, kellele valmistatakse 50-70 jõulukaarti. Näidised on juba saadetud. Enne jõule on veel tööplaanis salvrätihoidjad ja kokaraamatud − käsitöö, mis sobib kinkimiseks. Näiteks vineerist ja eri tehnikas kaunistatud salvrätihoidjate müügihinnaks on mõeldud 8 eurot.
Toote omahind tuleb ajakulu arvestades kallim kui müügihind, aga sellega on arvestatud. “Oodata, et inimesed, kellel puudub täielikult töökogemus, hakkaksid kohe piisavalt tootma ja ise teenima, pole realistlik,” tõdeb Virumaa nõustamis- ja aktiviseerimiskeskuse juht Kaia Kaldvee, kes võitis Ida-Virumaal esimesena töötukassa kaitstud töö hanke.
“Ühel hetkel peaksid nad jõudma sinnamaani, et käivad tööl ja teevad toodangut, teenides endale ise palga, aga praegu on alles esimene etapp,” lisab ta.
Lühiajalisel kaitstud tööl võib inimene olla kaks aastat. Teenusel osalejad saavad töötukassalt sõidutoetust, lisaks stipendiumi 3,84 eurot päevas. Säilib ka töövõimetuspension ja töötuhüvitis, kui see on inimesele määratud.
Esimesed kuud käiakse tööl neli päeva nädalas ja tööpäev algab ühest tunnist, kust liigutakse edasi pooletunniste sammudega. Stardipositsioon on Kaldvee sõnul kõigil erisugune: kes vajab rohkem juhendamist, kes vähem; kes teeb kiiremini, kes aeglasemalt. Mõne aja pärast peaksid kaitstud töö kliendid olema võimelised töötama 20 tundi nädalas ja tegema seda avatud tööturul, aga tugiisiku toel.
Kaldvee näeb kaitstud töö keskuse tulevikku sellisena, et piirkonnas tegutsevad asutused ja ettevõtted tellivad nende klientidelt monotoonset tööd, mida ei pea ise mõttekaks teha. Näiteks pakendamist.
Et Kaldvee on ühtlasi Ida-Virumaa puuetega inimeste koja tegevjuht ja toidupanga Jõhvi koordinaator, suudab ta juba praegu pakkuda tööharjutajatele mitmekesisemat tegevust kui käsitöö. Näiteks üks klient käib hommikuti kaasas poeringil ja aitab komplekteerida toidupanga pakke. 2. novembril saabub Euroopa Liidu toiduabi ja siis kulub ära veel rohkem abikäsi.
Novembrist alustab Jõhvis ka teine grupp ja töö hakkab käima vahetustes.
Töötukassa tellib lühiajalist, kahe aasta pikkust kaitstud töö teenust. Neile, kes ei suuda ka edaspidi konkureerida tervete inimestega, on mõeldud pikaajaline kaitstud tingimustes töötamine.
“Arvestame sellega, et kõik ei ole avatud tööturuks kunagi valmis ja osa võivadki jääda kaitstud töö keskustesse,” ütleb töötukassa Ida-Virumaa osakonna juhataja Anneki Teelahk. “Eesmärk on see, et inimesed oleksid aktiivsed, tunneksid end vajalikuna ning see, mida nad teevad, oleks jõukohane ja pakuks neile rahuldust.”
Novembris moodustatakse kaitstud töö grupid ka Narvas ja Sillamäel.
“Seoses töövõimereformiga tulid uued teenused küll 1. jaanuarist, aga nende hankimine võtab aega. Pidime leidma partnerid, kes neid pakuvad,” selgitab Teelahk.
1. juulist alustas töötukassa töövõime hindamist ja paralleelselt sellega pakutakse vajaduse korral tööalast rehabilitatsiooni, mis aitaks ületada tervisest tulenevaid takistusi.
Töövõimekaoga inimeste hulgas on ka selliseid, kes on valmis minema kohe tööpraktikale või tööle. Kui kliendid vajavad töökohal rohkem tuge, tasub töötukassa tugiisikuga töötamise kulud. Samuti tullakse appi töötamiseks vajaliku abivahendi hankimisel ja töökoha kohandamisel.