description: Täna koguneb Paide E-Piima spordihalli tuhatkond keskerakondlast, et valida erakorralisel kongressil parteile uus esimees. Nii uskumatu kui see ka ei tundu, sai veerandsada aastat Eesti suurimat erakonda juhtinud Edgar Savisaare aeg ümber. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
MART SOIDRO AINULT MEIE MAAS: Viimast korda Edgar Savisaarest
Laupäev, 05. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Mart Soidro, literaat Laupäev, 05. november 2016. Meie Maa kolumnist Mart Soidro. FOTO: Toomas Huik Täna koguneb Paide E-Piima spordihalli tuhatkond keskerakondlast, et valida erakorralisel kongressil parteile uus esimees. Nii uskumatu kui see ka ei tundu, sai veerandsada aastat Eesti suurimat erakonda juhtinud Edgar Savisaare aeg ümber.
Nojaa, 21. oktoobrist 1995 kuni 30. märtsini 1996 oli formaalselt Keskerakonna liider Andra Veidemann. Aga see oli pigem Savisaare lindiskandaalist saadud nokdaun, millest IME-mees kiiresti toibus.
1999. aasta riigikogu valimisplakatitel olid Edgaril juba poksikindad käes ja Keskerakond võitis ülekaalukalt valimised. Saadi 28 kohta (Isamaaliit ja Reformierakond 18, Mõõdukad 17), kuid president Lennart Meri ei andnud Savisaarele isegi võimalust valitsust moodustada. Miks ta pidanukski, kui kolmikliidul olid hääled koos.
Keskerakond võitis – küll napilt – ka 2003. aasta valimised ja president Arnold Rüütlilt Savisaar valitsuse moodustamise võimaluse ka sai. Paraku võimaluseks see jäigi.
Ei tunne ennast Läänes hästi
Mäletan veel aegu, mil Savisaar oli edumeelne ja hakkamist täis mees. Tõsi, see oli eelmise aastatuhande viimase sajandi 80-ndate lõpus, mil ta tegi ära kümne mehe töö – oli IME (Isemajandava Eesti) programmi koostaja, Balti keti üks organisaatoritest ja Rahvarinde juht. Ja lisaks kõigele muule kirjutas hulga huvitavaid artikleid ajakirjas Vikerkaar. Aga siis sai Savisaarest viimane Eesti NSV valitsusjuht ning võim hakkas talle kiiresti pähe.
Kuigi ka 90-ndatest võiks tema puhul välja tuua nii mõndagi positiivset, meenuvad esimestena märksõnad “moonipõllu rüüstamine”, “võiladude lahtimurdmine”, “Keskturu erastamine” ja “lindiskandaal”…
Savisaar ei austa kodanike ühiskonda ja vabadusi, ta on alati olnud Lääne vastane. Vähemasti ei tunne ta viletsa keeleoskajana selles süsteemis ennast hästi. Või ei saanud väljakujunenud isiksusena lahti postsovetlikest harjumustest?
Mul on riiulis üks tore raamat – “Riigikogu valimised 20.09.1992. Vabariigi Presidendi valimised”. Avad leheküljed 44 ja 45 ning näed, millised toredad inimesed kandideerisid Savisaare juhtimisel valimisliidus “Rahvarinne”.
Esitosinast leiame kadunud Krista Kilveti, aga ka Mati Hindi, Jaan Kaplinski, Liina Tõnissoni, Jüri Rätsepa, Siiri Oviiri, Rein Veidemanni ja Ignar Fjuki nime. Kes on Savisaare lähimad võitluskaaslased nüüd, pea veerandsada aastat hiljem? Kas on ilmtingimata vaja neid siinkohal mainida? Maarika Tuus-Laul, Heimar Lenk, Peeter Ernits, Oudekki Loone ja Siret Kotka. Tõsi, ka Yana Toom, aga temast veidi hiljem.
Paradoksaalne, et mida rohkem hääli Savisaar valimistel sai, seda rohkem oli ta isolatsioonis, seda ägedamalt vastandas ta ennast Eesti riigile.
Siim Kallas ja Juhan Parts peaministritena käisid veel Tallinna päeval Lühikese jala värava avamisel, Andrus Ansip keeldus linnapea etenduses osalemast. Kunagisest perestroika paabulinnust oli saanud valge vares, meie oma Ben Johnson, kes pärast mitmekordset dopinguga vahelejäämist pidi võidu jooksma hobustega.
Kui veel kevadel käisid keskfraktsiooni liikmed ja tagandatud meeri andunud austajad kolmapäeviti prokuratuuri ees Savisaare kaitseks meelt avaldamas, siis sügisel, ammu enne külmade saabumist nende jõud rauges. Olukord ninasarviku parteis on koomiline, meenutades Eesti Demokraatliku Tööpartei vastasseisu justiitsministeeriumiga 1996. aastal, mil kommunistliku partei õigusjärglased keeldusid Kentmanni 13 majast lahkumast. Ka siis käis Tiit Toomsalu kohut, vahetas ukselukke ja pitseeris kabinettide uksi.
Savisaare ajaloolised rekordid
Olen kindel, et Savisaare riigikogu valimiste rekord 2015. aastast (25 057 häält) varem või hiljem ületatakse.
Keerulisem on lugu kohalike omavalitsuste tippmargiga (39 979 häält). Valdo Randpere teatas hiljuti, et Iru vanadekodu ootab Savisaart. Kõva mees, pole midagi ütelda. Meenutame siis, et samas Lasnamäe valimisringkonnas kandideerinud Reformierakonna linnapeakandidaati toetas 2343 valijat. Terve oravapartei kogus pealinnas 23 186 häält – 16 793 vähem kui Savisaar Lasnamäel üksi.
Neid ridu kirjutades jälgin teise silmaga Yana Toomi pressikonverentsi Šveitsi majas. Üks on nüüd selge: vastupidiselt paljudele ennustustele ei jää Savisaarest maha igav liiv ja tühi väli. Oma kasvu, retoorika ja teravmeelsuse poolest on Toom erakonnakaaslastest pea jagu üle. Ja nagu ta kinnitas, ei ole nii väsinud kui Jüri Ratas. Iseasi muidugi, kui lojaalne proua ta Eesti riigile on.
Miks ma Edgar Savisaarest viimast korda kirjutan? Ükskõik kumb täna Paide E-Piima spordihallis vastase selja prügiseks teeb, on Keskerakonna liider vahetunud. Nojaa, 21. oktoobrist 1995 kuni 30. märtsini 1996 oli formaalselt Keskerakonna liider Andra Veidemann. Aga see oli pigem Savisaare lindiskandaalist saadud nokdaun, millest IME-mees kiiresti toibus.1999. aasta riigikogu valimisplakatitel olid Edgaril juba poksikindad käes ja Keskerakond võitis ülekaalukalt valimised. Saadi 28 kohta (Isamaaliit ja Reformierakond 18, Mõõdukad 17), kuid president Lennart Meri ei andnud Savisaarele isegi võimalust valitsust moodustada. Miks ta pidanukski, kui kolmikliidul olid hääled koos.Keskerakond võitis – küll napilt – ka 2003. aasta valimised ja president Arnold Rüütlilt Savisaar valitsuse moodustamise võimaluse ka sai. Paraku võimaluseks see jäigi.Mäletan veel aegu, mil Savisaar oli edumeelne ja hakkamist täis mees. Tõsi, see oli eelmise aastatuhande viimase sajandi 80-ndate lõpus, mil ta tegi ära kümne mehe töö – oli IME (Isemajandava Eesti) programmi koostaja, Balti keti üks organisaatoritest ja Rahvarinde juht. Ja lisaks kõigele muule kirjutas hulga huvitavaid artikleid ajakirjas Vikerkaar. Aga siis sai Savisaarest viimane Eesti NSV valitsusjuht ning võim hakkas talle kiiresti pähe.Kuigi ka 90-ndatest võiks tema puhul välja tuua nii mõndagi positiivset, meenuvad esimestena märksõnad “moonipõllu rüüstamine”, “võiladude lahtimurdmine”, “Keskturu erastamine” ja “lindiskandaal”…Savisaar ei austa kodanike ühiskonda ja vabadusi, ta on alati olnud Lääne vastane. Vähemasti ei tunne ta viletsa keeleoskajana selles süsteemis ennast hästi. Või ei saanud väljakujunenud isiksusena lahti postsovetlikest harjumustest?Mul on riiulis üks tore raamat – “Riigikogu valimised 20.09.1992. Vabariigi Presidendi valimised”. Avad leheküljed 44 ja 45 ning näed, millised toredad inimesed kandideerisid Savisaare juhtimisel valimisliidus “Rahvarinne”.Esitosinast leiame kadunud Krista Kilveti, aga ka Mati Hindi, Jaan Kaplinski, Liina Tõnissoni, Jüri Rätsepa, Siiri Oviiri, Rein Veidemanni ja Ignar Fjuki nime. Kes on Savisaare lähimad võitluskaaslased nüüd, pea veerandsada aastat hiljem? Kas on ilmtingimata vaja neid siinkohal mainida? Maarika Tuus-Laul, Heimar Lenk, Peeter Ernits, Oudekki Loone ja Siret Kotka. Tõsi, ka Yana Toom, aga temast veidi hiljem.Paradoksaalne, et mida rohkem hääli Savisaar valimistel sai, seda rohkem oli ta isolatsioonis, seda ägedamalt vastandas ta ennast Eesti riigile.Siim Kallas ja Juhan Parts peaministritena käisid veel Tallinna päeval Lühikese jala värava avamisel, Andrus Ansip keeldus linnapea etenduses osalemast. Kunagisest perestroika paabulinnust oli saanud valge vares, meie oma Ben Johnson, kes pärast mitmekordset dopinguga vahelejäämist pidi võidu jooksma hobustega.Kui veel kevadel käisid keskfraktsiooni liikmed ja tagandatud meeri andunud austajad kolmapäeviti prokuratuuri ees Savisaare kaitseks meelt avaldamas, siis sügisel, ammu enne külmade saabumist nende jõud rauges. Olukord ninasarviku parteis on koomiline, meenutades Eesti Demokraatliku Tööpartei vastasseisu justiitsministeeriumiga 1996. aastal, mil kommunistliku partei õigusjärglased keeldusid Kentmanni 13 majast lahkumast. Ka siis käis Tiit Toomsalu kohut, vahetas ukselukke ja pitseeris kabinettide uksi.Olen kindel, et Savisaare riigikogu valimiste rekord 2015. aastast (25 057 häält) varem või hiljem ületatakse.Keerulisem on lugu kohalike omavalitsuste tippmargiga (39 979 häält). Valdo Randpere teatas hiljuti, et Iru vanadekodu ootab Savisaart. Kõva mees, pole midagi ütelda. Meenutame siis, et samas Lasnamäe valimisringkonnas kandideerinud Reformierakonna linnapeakandidaati toetas 2343 valijat. Terve oravapartei kogus pealinnas 23 186 häält – 16 793 vähem kui Savisaar Lasnamäel üksi.Neid ridu kirjutades jälgin teise silmaga Yana Toomi pressikonverentsi Šveitsi majas. Üks on nüüd selge: vastupidiselt paljudele ennustustele ei jää Savisaarest maha igav liiv ja tühi väli. Oma kasvu, retoorika ja teravmeelsuse poolest on Toom erakonnakaaslastest pea jagu üle. Ja nagu ta kinnitas, ei ole nii väsinud kui Jüri Ratas. Iseasi muidugi, kui lojaalne proua ta Eesti riigile on.Miks ma Edgar Savisaarest viimast korda kirjutan? Ükskõik kumb täna Paide E-Piima spordihallis vastase selja prügiseks teeb, on Keskerakonna liider vahetunud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mais peetud maakondlikul laulukonkursil “Laululind 2016“ oma kategooria võitnud poisid esindavad saart ERR-i lauluvõistlusel “Laulukarussell 2017“, mis tuleb eetrisse uuel aastal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kolm saarlast osalevad “Laulukarussellil“
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 23. november 2016. SÜG-i 10-aastane koolipoiss Georg Paomees ja juhendaja Mari Ausmees enne “Laulukarusselli“ esimese vooru saatesalvestust. FOTO: erakogu Mais peetud maakondlikul laulukonkursil “Laululind 2016“ oma kategooria võitnud poisid esindavad saart ERR-i lauluvõistlusel “Laulukarussell 2017“, mis tuleb eetrisse uuel aastal.
Saarlased käisid üheskoos esimese vooru salvestusel Tallinnas möödunud reedel. 3–7-aastaste grupis võttis viisi üles Mihkel Nõu Orissaare lasteaiast Päikesekiir (juhendaja Krista Kütt). 8–10-aastaste grupis astus kaamera ette Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilane Georg Paomees (juhendaja Mari Ausmees). Vanimate, 11–13-aastaste grupis astus võistlustulle Oliver Leppik Kuressaare gümnaasiumist (juhendaja Helle Rand).
Krista Kütt ütles, et saate produtsent Kadi Priske oli tõdenud, et sel aastal on lauljate tase erakordselt kõrge. Kui saarlastel peaks hästi minema, tuleb poistel ja juhendajatel pealinna teekond ette võtta taas 28. või 29. jaanuaril, mil salvestatakse poolfinaal, kuhu valitakse esimesest voorust 24 last. Finaali pääseb edasi 12 paremat.
Mitu katset
Esimeses voorus saab kuulda Mihkel Nõu esitatud lastelaulu “Mul on hobu“. Juhendaja sõnul jäävad Mihklile sõnad hästi meelde ja tal on ka hea muusikaline kuulmine ja rütmitunne. “Vahel nagu tundub, et Mihkel ei kuula või ei pane sind tähele, aga tegelikult ta taipab väga hästi,“ sõnas Kütt lõbusalt, lisades, et lapsed on tihtipeale targemad kui täiskasvanud.
Mari Ausmees nentis, et televisioon on hea selle poolest, et saab mitu korda võtteid teha, kus esialgse närvi saab lõpuks asendada mõnusa olekuga. Georg Paomees laulis “Ärge heitke sõnu tuulde“. “See on armastuslaul, mida peaks laulma küll 16-aastane, aga Georg tegi seda 10-aastasena,“ sõnas juhendaja esituse kohta, kus tuli juttu tüdruku pikkadest patsidest.
See oli Ausmehe sõnul väga tore kogemus ja ta ootab põnevusega poistega tehtud intervjuusid. “Ma ei näinud täpselt, mis seal tehti. Mindi mängutuppa ja seal salvestati midagi,“ selgitas ta.
Oliver Leppik laulis Peeter Vähi laulu “Üks laul, üks viis“, mille kohta Helle Rand arvas, et noorukil läks hästi. “Tundus küll, et Oliver suutis väga rahulikult asjasse suhtuda,“ lausus Rand.
Kokku ligi saja maakondade ja linnade parimate laste esinemisi saab nautida ja neile kaasa elada uuel aastal algavates “Laulukarusselli“ 14. hooaja saadetes. Saarlased käisid üheskoos esimese vooru salvestusel Tallinnas möödunud reedel. 3–7-aastaste grupis võttis viisi üles Mihkel Nõu Orissaare lasteaiast Päikesekiir (juhendaja Krista Kütt). 8–10-aastaste grupis astus kaamera ette Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilane Georg Paomees (juhendaja Mari Ausmees). Vanimate, 11–13-aastaste grupis astus võistlustulle Oliver Leppik Kuressaare gümnaasiumist (juhendaja Helle Rand).Krista Kütt ütles, et saate produtsent Kadi Priske oli tõdenud, et sel aastal on lauljate tase erakordselt kõrge. Kui saarlastel peaks hästi minema, tuleb poistel ja juhendajatel pealinna teekond ette võtta taas 28. või 29. jaanuaril, mil salvestatakse poolfinaal, kuhu valitakse esimesest voorust 24 last. Finaali pääseb edasi 12 paremat.Esimeses voorus saab kuulda Mihkel Nõu esitatud lastelaulu “Mul on hobu“. Juhendaja sõnul jäävad Mihklile sõnad hästi meelde ja tal on ka hea muusikaline kuulmine ja rütmitunne. “Vahel nagu tundub, et Mihkel ei kuula või ei pane sind tähele, aga tegelikult ta taipab väga hästi,“ sõnas Kütt lõbusalt, lisades, et lapsed on tihtipeale targemad kui täiskasvanud.Mari Ausmees nentis, et televisioon on hea selle poolest, et saab mitu korda võtteid teha, kus esialgse närvi saab lõpuks asendada mõnusa olekuga. Georg Paomees laulis “Ärge heitke sõnu tuulde“. “See on armastuslaul, mida peaks laulma küll 16-aastane, aga Georg tegi seda 10-aastasena,“ sõnas juhendaja esituse kohta, kus tuli juttu tüdruku pikkadest patsidest.See oli Ausmehe sõnul väga tore kogemus ja ta ootab põnevusega poistega tehtud intervjuusid. “Ma ei näinud täpselt, mis seal tehti. Mindi mängutuppa ja seal salvestati midagi,“ selgitas ta.Oliver Leppik laulis Peeter Vähi laulu “Üks laul, üks viis“, mille kohta Helle Rand arvas, et noorukil läks hästi. “Tundus küll, et Oliver suutis väga rahulikult asjasse suhtuda,“ lausus Rand.Kokku ligi saja maakondade ja linnade parimate laste esinemisi saab nautida ja neile kaasa elada uuel aastal algavates “Laulukarusselli“ 14. hooaja saadetes.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium teeb haldusreformi seaduse sätete põhiseadusele vastavuse osas otsuse 20. detsembril. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Riigikohus teeb haldusreformi seaduse kohta otsuse
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 29. november 2016. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium teeb haldusreformi seaduse sätete põhiseadusele vastavuse osas otsuse 20. detsembril.
Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse õigussubjektsuse garantii, ärakuulamise nõude, finantsgarantii ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega, samuti demokraatia ning õigusselguse põhimõtetega.
Riigikohtult taotleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses haldusreformi seaduse sätete kehtetuks tunnistamist 26 kohalikku omavalitsust: Kõpu, Juuru, Tõstamaa, Abja, Emmaste, Illuka, Järvakandi, Kambja, Kullamaa, Kõo, Käina, Leisi, Luunja, Lüganuse, Mäetaguse, Nõo, Pala, Pöide, Pühalepa, Rakke, Tudulinna, Vaivara, Ülenurme, Haaslava ja Karksi vallavolikogu ning Loksa linnavolikogu.
Täpsemalt on vaidlustatud haldusreformi seaduse paragrahvid, milles ei nähta ette ühinemistoetust valitsuse poolt algatatud haldusterritoriaalse korralduse muutmisel ning menetluse algatamata jätmise ja menetluse lõpetamise puhul muude erandite kehtestamata jätmine.
Vabatahtlikult liituvad omavalitsused peaksid saama ühinemistoetust 300 000 eurot. Riigi poolt sundliidetud omavalitsustele makstakse aga vaid kuni 100 000 eurot ühinemisega kaasnevate kulude hüvitamiseks kuludokumentide alusel. See tähendab kohtusse pöördunud omavalitsuste arvates ebavõrdset kohtlemist.
Haldusreformi seaduse alusel on kohaliku omavalitsuse üksus võimeline tagama seadusest tulenevate ülesannete korraldamiseks vajaliku professionaalse võimekuse ja osutama kõigile kohaliku omavalitsuse üksuse elanikele kvaliteetseid avalikke teenuseid juhul, kui kohaliku omavalitsuse üksuses elab vähemalt 5000 elanikku. Just see on seatud omavalitsuse miinimumsuuruse kriteeriumiks. Omavalitsused tahavad teada, kuidas tagatakse just 5000 elaniku puhul võimekuse kasv ja teenuste kvaliteedi tõus. Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse õigussubjektsuse garantii, ärakuulamise nõude, finantsgarantii ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega, samuti demokraatia ning õigusselguse põhimõtetega.Riigikohtult taotleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses haldusreformi seaduse sätete kehtetuks tunnistamist 26 kohalikku omavalitsust: Kõpu, Juuru, Tõstamaa, Abja, Emmaste, Illuka, Järvakandi, Kambja, Kullamaa, Kõo, Käina, Leisi, Luunja, Lüganuse, Mäetaguse, Nõo, Pala, Pöide, Pühalepa, Rakke, Tudulinna, Vaivara, Ülenurme, Haaslava ja Karksi vallavolikogu ning Loksa linnavolikogu.Täpsemalt on vaidlustatud haldusreformi seaduse paragrahvid, milles ei nähta ette ühinemistoetust valitsuse poolt algatatud haldusterritoriaalse korralduse muutmisel ning menetluse algatamata jätmise ja menetluse lõpetamise puhul muude erandite kehtestamata jätmine.Vabatahtlikult liituvad omavalitsused peaksid saama ühinemistoetust 300 000 eurot. Riigi poolt sundliidetud omavalitsustele makstakse aga vaid kuni 100 000 eurot ühinemisega kaasnevate kulude hüvitamiseks kuludokumentide alusel. See tähendab kohtusse pöördunud omavalitsuste arvates ebavõrdset kohtlemist.Haldusreformi seaduse alusel on kohaliku omavalitsuse üksus võimeline tagama seadusest tulenevate ülesannete korraldamiseks vajaliku professionaalse võimekuse ja osutama kõigile kohaliku omavalitsuse üksuse elanikele kvaliteetseid avalikke teenuseid juhul, kui kohaliku omavalitsuse üksuses elab vähemalt 5000 elanikku. Just see on seatud omavalitsuse miinimumsuuruse kriteeriumiks. Omavalitsused tahavad teada, kuidas tagatakse just 5000 elaniku puhul võimekuse kasv ja teenuste kvaliteedi tõus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Võimlemistreener Õie-Laurelle Väli tähistab täna oma 70. sünnipäeva. Sünnidaatumiks on 9. november 1946 ja sünnikohaks Sõrve sääre ots. Juba tema lapsepõlves oli märke sellest, et tüdrukust võib saada sportlane või spordiga tegelev isik. Nii on läinudki. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
Sportlasest juubilar on kandnud olümpiamängude tõrvikut
Kolmapäev, 09. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 09. november 2016. Praegu on Õie treenida eakate võimlemisrühm ja tantsurühm Elurõõm, noorte joogarühm ja vesivõimlejad. FOTO: Valmar Voolaid Võimlemistreener Õie-Laurelle Väli tähistab täna oma 70. sünnipäeva. Sünnidaatumiks on 9. november 1946 ja sünnikohaks Sõrve sääre ots. Juba tema lapsepõlves oli märke sellest, et tüdrukust võib saada sportlane või spordiga tegelev isik. Nii on läinudki.
“Mina olen Sõrve tüdruk, sündinud Karustel Stebeli patarei juures, kuid elanud Sürjus. Isa tahtis mulle nimeks Laurellet, ema Õiet. Sain mõlemad,” rääkis Õie oma sünniga seotud olulistest faktidest.
Spordipisik ilmnes tüdrukul juba Torgu kooli päevil. “8-klassiline kool asus siis Bulla majas. Kergejõustikualadega olen võistlustel käinud alates neljandast klassist, maakondlikud võistlused toimusid siis Kuressaare lossi hoovis. Mäletan esimest võistlust eredalt. Mul olid jalas sukad ja sandaletid. Küsisin õpetajalt, kas võtan sukad ära, kuid ilmselt oli kiire, oli vaja kohe kiirjooksu starti minna. Sandaletid lendasid mul üle pea, panin sukapöistel edasi, sukatripid küljes ripnemas. Selline oli mu esimene võistlus, mis jääb elu lõpuni meelde,” meenutas tänane juubilar.
Pärast põhikooli lõpetamist 1962. aastal tahtis tüdruk minna õppima spordikallakuga Orissaare internaatkooli. “Kirjutasin ise avalduse, et tahan tulla teie kooli õppima, kuid sain vastuseks, et klassid on juba komplekteeritud. Sellise teate peale ei osanud ma ise enam kuhugi tahta, läksin seetõttu pinginaabri eeskujul Õisu tehnikumi. Seal oli tugev treener ja hakkasin samamoodi trenni tegema ning võistlustel käima.”
Kui Õie tehnikumi lõpetas, suunati ta Vändra piimatööstusse piimavalgumeistriks, tööle tuli asuda aga laboratooriumis. “Kuna valgumeistril äramineku otsus muutus, tuli mul võtta piima ja -toodete proove.” Piimalaboris müttas Õie neli aastat, kogu aeg ka spordiga tegeledes, ta arvati seal Eesti koondisesse.
“Iga päev jooksin üksinda 14 km, olgu ilm milline tahes. Keskmaajooksud jäidki mu põhilisteks võistlusaladeks – 1500, 800, 400, hiljem ka 3000 m. Tahtsin astuda pedagoogilisse instituuti, kuid keemia eksamiks ei jõudnud piisavalt valmistuda, mistõttu asusin õppima Tartu ülikooli Pärnu filiaali. Seal jätkus mu sportlaseelu ja sealt sain ka võimlemises vajalikud teadmised.”
Kui küsisin, mis olid tema parimad sporditulemused, sain vastuseks, et nimetatud jooksudistantsidel oli ta alati esimese kolme hulgas. “Ka vabariiklikul jooksukrossil Elvas olin teine. See oli aeg, kui koondises olid väga tugevad jooksunaised, nagu Hansumäe Eeva jt. Olen võitnud palju medaleid, sekka mõni neljas koht.”
Pedagoogiamet
Kaks olulist eluetappi oli Õiel mandril veel. Pärast pisipeda lõpetamist suunati noor sportlane Tihemetsa tehnikumi õpetajaks-spordimetoodikuks, kus paljude muude tegemiste kõrval oli üheks mahukaks ülesandeks viia täiskasvanud VTK normi täitmiseni. Teisisõnu – suure õppemajandi, Tihemetsa tehnikumi rahvas tuli “muuta” sportlikuks. Just Tihemetsa päevil alustas Õie ka laste sportvõimlemisega.
“Kaks aastat hiljem sain Kilingi-Nõmme keskkoolis õpetajakoha. Töötasin seal 11 aastat, andsin kehalist kasvatust kõigi kaheteistkümne klassikomplekti tüdrukutele. Seal saavutasime sporditegemise eest suurt tunnustust ja üleliidulise rändlipu.”
Kilingi-Nõmmes elades sündis Õiel tütar Ave. Lapse kõrvalt alustas ta kaugõppes õpinguid Tallinna pedagoogilises instituudis, samas jätkus võistlustel osalemine. “Meie õpilaste hulgast valiti mitmed õpilased Eesti koondisesse, kellega käisime nii VTK võistlustel kui teistel vabariiklikel võistlustel, kus alati saime alavõite ja poodiumikohti. VTK võistlus koosnes viiest või seitsmest spordialast, olenevalt ajast, talvest või suvest. See sundis mind ka ujumisstiilid ära õppima.”
Suurte muutustega kaheksakümnendad
1980. aasta siinsetest olümpiamängudest purjetamises oli Õiel jutustada üks ilus lugu, mida väga vähestele elu jooksul osaks saab. Selline au jäi samuti Kilingi-Nõmme aega, seoses silmapaistvate jooksutulemustega vabariigis. “Meid oli paarkümmend jooksjat, kes me viimase etapina Pirita sillalt neljakaupa reas mängude avamise tõrvikut kandsime. Meie käest tõrviku saanud mees viis paadis selle süütamiskohale.”
Loomulikult saab suureks elumuutuseks pidada ka kodusaarele tagasitulekut. Söed hõõgusid selleks tuha all juba mõni suvi enne otsustava sammu astumist. Õie korraldas 1980-ndate algul Torgus lastelaagreid, kus kuulsate inimeste lapsed olid olnud laagri põhikontingent. “Need olid ägedad ajad toreda laagrieluga, mille sisuks oli võimlemine ja palju erinevaid üritusi. Laimjalas korraldasin ühel suvel ka õpilasmaleva. Ju mu tegemisi siis märgati – 1984. aastal kutsus Torgu kooli direktor Herman Kask mind kooli tagasi. Olin oma kodukohas õpetaja 13 aastat. Seal olid mul ka laste võimlemisrühmad.”
Torgu kooli kõrvalt leidis Õie aega panustada ka Anseküla ja Salme laste treenimisse. Ning 1996. aastast alustas ta lisaks treeningutega Ida-Niidu lasteaias. “Kauni rühiga ellu!” – sellise nimetusega võimlemisfestivalidelt noppis treener oma õpilastega auhinnalisi kohti ja hõbeplaate nii Tallinnas kui Tartus. Seda aega oli seitse aastat. Õie kinnitas, et need võimlemistüdrukud olid olnud sama painduvad kui tema praegused Ristiku lasteaia võimlemislapsed. Sellesse murrangulisse aega jäi Õiel ka poeg Evari sünd Salmel.
Tänuväärne töö vanemaealistega
Torgu kooli uste sulgemisega muutus ka Õie tegevussuund, tema treenitavateks said põhiliselt aastates naised. Pensioniea künnisel olevate või sinna jõudnud naistega alustas Õie tervisevõimlemisega esialgu Saaremaa Valsi palmisaalis. “Ma polnud elus vanemaealistega tegelenud, kuid dr Ivar Vipp ütles, et sinna on treenerit vaja, mul tuleb hakata sellega tegelema. Seal alustasime 2004. aastal vesivõimlemisega, aga paar-kolm aastat enne seda võtsin üle naiste võimlemisrühma, kellest Aime ja Anne-Liis võimlevad ka praegu.
Tervisevõimlemise kõrval tegime naistega ka vesivõimlemist ja jõusaali trenne.”
Mõne aja pärast, kui Õie FIE-na tegutsema hakkas, jätkusid võimlemistreeningud Kuressaare päevakeskuse peeglisaalis, saanud selleks loa tollaselt juhatajalt Petersellilt. Treenitavaid on Õiel praegu kolmeaastasest kaheksakümne kolme aastaseni. Kõige pikemalt ongi ta tööd teinud praeguse eakate naiste grupiga, kus enamik on küll suhteliselt “noored” võimlejad. “Need naised, kes mul siin käivad, on ju üldiselt väga terved olnud. Mõnel on põlvedega probleeme, kas east tingitud või on kunagi kukkunud, kuid haigestumise ägenemise perioodidel on nad kõik ju vastu pidanud. Seega saan öelda, et tervisevõimlemine täidab oma rolli, toetab tervist.
Tunnen, et ma teen õiget asja. Ka lastega tegelemine ja nendega võistlustel käimine mõjub nende arengule ja tervisele hästi. See on samuti õige asi. Ma tunnen oma ala, olen seda väga palju õppinud ja võin oma elule seetõttu rahuloluga tagasi vaadata. Mul on vedanud, et minu töö ja hobi on üks ja sama, see on suur eelis, mis annab õnnetunde ja rahulolu. Kõik, mis ma praegugi teen, on võimlemisega seotud.”
Siiski ei saa loole veel punkti panna. Üks tahk Õie tegemistest on veel paljastamata. Nimelt see, et ta suutis 75–80-aastased mehed tantsima saada. Neid erilisi mehi pole küll palju, ainult neli, aga ikkagi on see märkimisväärne.
Pealegi on Tiiu Haaviku võimlemisfestivalidelt see kaheksane punt saanud kuus uhket autasu, mis ehivad praegu päevakeskuse võimlemissaali riiulit. Sealjuures võimlemis- ja šõutantsukavad on Õie omalooming.
Jaksu sulle, aga ka teistele ametivendadele ja -õdedele, et sirgeselgseid lapsi ja noori ning oma tervisest hoolivaid vanamemmi ja -taate oleks trennides üha rohkem! Sest tervelt elatud aastad peavad tegema pika hüppe!
Teised Õiest:
Anne-Liis Mänd: Tunnen võimlemisest naudingut, sest igapäevased sundasendid tekitavad keha eri piirkondades pingeid. Leevendust toovad õiged harjutused. Ise kodus harjutusi teha alati ei taha, grupis on lõbusam ja treeneri ettenäitamisel teed harjutusi õigesti. Kõigepealt on alati soojendusharjutused, seejärel sirutus-lõdvestus-venitusharjutused.
Käin võimlemas parema enesetunde saavutamiseks. Võimlemine tõstab lihaste toonust, aktiveerib vereringet, mõjub ergutavalt ja parandab tasakaalu.
Õie on meie jaoks just õige treener, tema moto on: usalda alati oma enesetunnet ja tee just nii nagu suudad.
Aime Käen: Minule isiklikult meeldib Õie treeningustiilis süsteemsus. Olen võimlemistreeningutel käinud neli-viisteist aastat ja mulle tundub, et Õie on üdini pühendunud oma erialale. Ta on võimeline tegema igat liiki trenni – võimlemist, ujumist, suusatamist – ja seda alates lasteaialastest eakateni välja. Kui me sanatooriumis võimlesime, siis käisime ju ka raskejõustikumajas, kus kõik imeatribuudid ära proovisime.
Õie on tegelikult unikaalne naine. Samas, minu silmis natukene naiivne, aga ääretult mõnus ja armas inimene. Arvan, et paljud nõustuvad minu arvamusega.
Minule on võimlemine väga hästi mõjunud, sest paljud küsivad, et kuidas sa jaksad nii kiiresti käia või kuidas sa nii sirge oled. Arvan, et need inimesed, kes ainult kurdavad oma tervise ja liikumisvaevuste üle, võiksid proovida tulla tema treeningutele. Ta on lahkesti nõus kõiki aitama, on nõus võtma rühma algajaid, kes ei tunne võib-olla algul end nii hästi. Ta teeb kõik selleks, et nad saaksid kõigega hakkama, ja see tunnetus on hoopis midagi muud. Pärast ainult tänatakse.
Õiele palju tänu ja palju tervist! Aga ma soovitaksin tal vahel ise ka oma passi vaadata, et mitte üle pingutada, seda ma kardan tema juures kõige rohkem. “Mina olen Sõrve tüdruk, sündinud Karustel Stebeli patarei juures, kuid elanud Sürjus. Isa tahtis mulle nimeks Laurellet, ema Õiet. Sain mõlemad,” rääkis Õie oma sünniga seotud olulistest faktidest.Spordipisik ilmnes tüdrukul juba Torgu kooli päevil. “8-klassiline kool asus siis Bulla majas. Kergejõustikualadega olen võistlustel käinud alates neljandast klassist, maakondlikud võistlused toimusid siis Kuressaare lossi hoovis. Mäletan esimest võistlust eredalt. Mul olid jalas sukad ja sandaletid. Küsisin õpetajalt, kas võtan sukad ära, kuid ilmselt oli kiire, oli vaja kohe kiirjooksu starti minna. Sandaletid lendasid mul üle pea, panin sukapöistel edasi, sukatripid küljes ripnemas. Selline oli mu esimene võistlus, mis jääb elu lõpuni meelde,” meenutas tänane juubilar.Pärast põhikooli lõpetamist 1962. aastal tahtis tüdruk minna õppima spordikallakuga Orissaare internaatkooli. “Kirjutasin ise avalduse, et tahan tulla teie kooli õppima, kuid sain vastuseks, et klassid on juba komplekteeritud. Sellise teate peale ei osanud ma ise enam kuhugi tahta, läksin seetõttu pinginaabri eeskujul Õisu tehnikumi. Seal oli tugev treener ja hakkasin samamoodi trenni tegema ning võistlustel käima.”Kui Õie tehnikumi lõpetas, suunati ta Vändra piimatööstusse piimavalgumeistriks, tööle tuli asuda aga laboratooriumis. “Kuna valgumeistril äramineku otsus muutus, tuli mul võtta piima ja -toodete proove.” Piimalaboris müttas Õie neli aastat, kogu aeg ka spordiga tegeledes, ta arvati seal Eesti koondisesse.“Iga päev jooksin üksinda 14 km, olgu ilm milline tahes. Keskmaajooksud jäidki mu põhilisteks võistlusaladeks – 1500, 800, 400, hiljem ka 3000 m. Tahtsin astuda pedagoogilisse instituuti, kuid keemia eksamiks ei jõudnud piisavalt valmistuda, mistõttu asusin õppima Tartu ülikooli Pärnu filiaali. Seal jätkus mu sportlaseelu ja sealt sain ka võimlemises vajalikud teadmised.”Kui küsisin, mis olid tema parimad sporditulemused, sain vastuseks, et nimetatud jooksudistantsidel oli ta alati esimese kolme hulgas. “Ka vabariiklikul jooksukrossil Elvas olin teine. See oli aeg, kui koondises olid väga tugevad jooksunaised, nagu Hansumäe Eeva jt. Olen võitnud palju medaleid, sekka mõni neljas koht.”Kaks olulist eluetappi oli Õiel mandril veel. Pärast pisipeda lõpetamist suunati noor sportlane Tihemetsa tehnikumi õpetajaks-spordimetoodikuks, kus paljude muude tegemiste kõrval oli üheks mahukaks ülesandeks viia täiskasvanud VTK normi täitmiseni. Teisisõnu – suure õppemajandi, Tihemetsa tehnikumi rahvas tuli “muuta” sportlikuks. Just Tihemetsa päevil alustas Õie ka laste sportvõimlemisega.“Kaks aastat hiljem sain Kilingi-Nõmme keskkoolis õpetajakoha. Töötasin seal 11 aastat, andsin kehalist kasvatust kõigi kaheteistkümne klassikomplekti tüdrukutele. Seal saavutasime sporditegemise eest suurt tunnustust ja üleliidulise rändlipu.”Kilingi-Nõmmes elades sündis Õiel tütar Ave. Lapse kõrvalt alustas ta kaugõppes õpinguid Tallinna pedagoogilises instituudis, samas jätkus võistlustel osalemine. “Meie õpilaste hulgast valiti mitmed õpilased Eesti koondisesse, kellega käisime nii VTK võistlustel kui teistel vabariiklikel võistlustel, kus alati saime alavõite ja poodiumikohti. VTK võistlus koosnes viiest või seitsmest spordialast, olenevalt ajast, talvest või suvest. See sundis mind ka ujumisstiilid ära õppima.”1980. aasta siinsetest olümpiamängudest purjetamises oli Õiel jutustada üks ilus lugu, mida väga vähestele elu jooksul osaks saab. Selline au jäi samuti Kilingi-Nõmme aega, seoses silmapaistvate jooksutulemustega vabariigis. “Meid oli paarkümmend jooksjat, kes me viimase etapina Pirita sillalt neljakaupa reas mängude avamise tõrvikut kandsime. Meie käest tõrviku saanud mees viis paadis selle süütamiskohale.”Loomulikult saab suureks elumuutuseks pidada ka kodusaarele tagasitulekut. Söed hõõgusid selleks tuha all juba mõni suvi enne otsustava sammu astumist. Õie korraldas 1980-ndate algul Torgus lastelaagreid, kus kuulsate inimeste lapsed olid olnud laagri põhikontingent. “Need olid ägedad ajad toreda laagrieluga, mille sisuks oli võimlemine ja palju erinevaid üritusi. Laimjalas korraldasin ühel suvel ka õpilasmaleva. Ju mu tegemisi siis märgati – 1984. aastal kutsus Torgu kooli direktor Herman Kask mind kooli tagasi. Olin oma kodukohas õpetaja 13 aastat. Seal olid mul ka laste võimlemisrühmad.”Torgu kooli kõrvalt leidis Õie aega panustada ka Anseküla ja Salme laste treenimisse. Ning 1996. aastast alustas ta lisaks treeningutega Ida-Niidu lasteaias. “Kauni rühiga ellu!” – sellise nimetusega võimlemisfestivalidelt noppis treener oma õpilastega auhinnalisi kohti ja hõbeplaate nii Tallinnas kui Tartus. Seda aega oli seitse aastat. Õie kinnitas, et need võimlemistüdrukud olid olnud sama painduvad kui tema praegused Ristiku lasteaia võimlemislapsed. Sellesse murrangulisse aega jäi Õiel ka poeg Evari sünd Salmel.Torgu kooli uste sulgemisega muutus ka Õie tegevussuund, tema treenitavateks said põhiliselt aastates naised. Pensioniea künnisel olevate või sinna jõudnud naistega alustas Õie tervisevõimlemisega esialgu Saaremaa Valsi palmisaalis. “Ma polnud elus vanemaealistega tegelenud, kuid dr Ivar Vipp ütles, et sinna on treenerit vaja, mul tuleb hakata sellega tegelema. Seal alustasime 2004. aastal vesivõimlemisega, aga paar-kolm aastat enne seda võtsin üle naiste võimlemisrühma, kellest Aime ja Anne-Liis võimlevad ka praegu.Tervisevõimlemise kõrval tegime naistega ka vesivõimlemist ja jõusaali trenne.”Mõne aja pärast, kui Õie FIE-na tegutsema hakkas, jätkusid võimlemistreeningud Kuressaare päevakeskuse peeglisaalis, saanud selleks loa tollaselt juhatajalt Petersellilt. Treenitavaid on Õiel praegu kolmeaastasest kaheksakümne kolme aastaseni. Kõige pikemalt ongi ta tööd teinud praeguse eakate naiste grupiga, kus enamik on küll suhteliselt “noored” võimlejad. “Need naised, kes mul siin käivad, on ju üldiselt väga terved olnud. Mõnel on põlvedega probleeme, kas east tingitud või on kunagi kukkunud, kuid haigestumise ägenemise perioodidel on nad kõik ju vastu pidanud. Seega saan öelda, et tervisevõimlemine täidab oma rolli, toetab tervist.Tunnen, et ma teen õiget asja. Ka lastega tegelemine ja nendega võistlustel käimine mõjub nende arengule ja tervisele hästi. See on samuti õige asi. Ma tunnen oma ala, olen seda väga palju õppinud ja võin oma elule seetõttu rahuloluga tagasi vaadata. Mul on vedanud, et minu töö ja hobi on üks ja sama, see on suur eelis, mis annab õnnetunde ja rahulolu. Kõik, mis ma praegugi teen, on võimlemisega seotud.”Siiski ei saa loole veel punkti panna. Üks tahk Õie tegemistest on veel paljastamata. Nimelt see, et ta suutis 75–80-aastased mehed tantsima saada. Neid erilisi mehi pole küll palju, ainult neli, aga ikkagi on see märkimisväärne.Pealegi on Tiiu Haaviku võimlemisfestivalidelt see kaheksane punt saanud kuus uhket autasu, mis ehivad praegu päevakeskuse võimlemissaali riiulit. Sealjuures võimlemis- ja šõutantsukavad on Õie omalooming.Jaksu sulle, aga ka teistele ametivendadele ja -õdedele, et sirgeselgseid lapsi ja noori ning oma tervisest hoolivaid vanamemmi ja -taate oleks trennides üha rohkem! Sest tervelt elatud aastad peavad tegema pika hüppe!Teised Õiest:Tunnen võimlemisest naudingut, sest igapäevased sundasendid tekitavad keha eri piirkondades pingeid. Leevendust toovad õiged harjutused. Ise kodus harjutusi teha alati ei taha, grupis on lõbusam ja treeneri ettenäitamisel teed harjutusi õigesti. Kõigepealt on alati soojendusharjutused, seejärel sirutus-lõdvestus-venitusharjutused.Käin võimlemas parema enesetunde saavutamiseks. Võimlemine tõstab lihaste toonust, aktiveerib vereringet, mõjub ergutavalt ja parandab tasakaalu.Õie on meie jaoks just õige treener, tema moto on: usalda alati oma enesetunnet ja tee just nii nagu suudad.Minule isiklikult meeldib Õie treeningustiilis süsteemsus. Olen võimlemistreeningutel käinud neli-viisteist aastat ja mulle tundub, et Õie on üdini pühendunud oma erialale. Ta on võimeline tegema igat liiki trenni – võimlemist, ujumist, suusatamist – ja seda alates lasteaialastest eakateni välja. Kui me sanatooriumis võimlesime, siis käisime ju ka raskejõustikumajas, kus kõik imeatribuudid ära proovisime.Õie on tegelikult unikaalne naine. Samas, minu silmis natukene naiivne, aga ääretult mõnus ja armas inimene. Arvan, et paljud nõustuvad minu arvamusega.Minule on võimlemine väga hästi mõjunud, sest paljud küsivad, et kuidas sa jaksad nii kiiresti käia või kuidas sa nii sirge oled. Arvan, et need inimesed, kes ainult kurdavad oma tervise ja liikumisvaevuste üle, võiksid proovida tulla tema treeningutele. Ta on lahkesti nõus kõiki aitama, on nõus võtma rühma algajaid, kes ei tunne võib-olla algul end nii hästi. Ta teeb kõik selleks, et nad saaksid kõigega hakkama, ja see tunnetus on hoopis midagi muud. Pärast ainult tänatakse.Õiele palju tänu ja palju tervist! Aga ma soovitaksin tal vahel ise ka oma passi vaadata, et mitte üle pingutada, seda ma kardan tema juures kõige rohkem.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reede öösel ja laupäeval pöörduti politsei poole kokku neljal korral. Anti teada ebakindlate sõiduvõtetega autojuhtidest ja ühest alkoholijoobes mehest, kes oma tegevusega häiris Kuressaare kesklinnas teisi isikuid ja rikkus avalikku korda. Meesterahvas toimetati kainenema. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mis juhtus?

maintext:
Uudised
Mis juhtus?
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 14. november 2016. Reede öösel ja laupäeval pöörduti politsei poole kokku neljal korral. Anti teada ebakindlate sõiduvõtetega autojuhtidest ja ühest alkoholijoobes mehest, kes oma tegevusega häiris Kuressaare kesklinnas teisi isikuid ja rikkus avalikku korda. Meesterahvas toimetati kainenema.
ile kell 03.02 teatati, et Kuressaare linnas löödi puruks Tallinna tn 9 maja tänavapoolne aknaklaas. Juhtumi asjaolude väljaselgitamiseks alustati väärteomenetlus.
Samal päeval kell 10.50 eemaldati Tõlli-Mustjala-Tagaranna teelt mopeedi juhtimiselt 63-aastane alkoholijoobes mees. Alustatud on väärteomenetlus. ile kell 03.02 teatati, et Kuressaare linnas löödi puruks Tallinna tn 9 maja tänavapoolne aknaklaas. Juhtumi asjaolude väljaselgitamiseks alustati väärteomenetlus.Samal päeval kell 10.50 eemaldati Tõlli-Mustjala-Tagaranna teelt mopeedi juhtimiselt 63-aastane alkoholijoobes mees. Alustatud on väärteomenetlus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuna mardilaada korraldajad said Saare maakonna käsitööseltsi Kadakamari töötoas valminud kaunitest rahvarõivastest inspiratsiooni tuua laadal taas fookusesse üks maakond, said saarlased esmase au pärast kümneaastast pausi endale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlased kujundasid ja täitsid Mardilaada sisuga
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Esmaspäev, 14. november 2016. Muhu kannelnaiste folkloorirühm Uijee. FOTO: Sandra Urvak Kuna mardilaada korraldajad said Saare maakonna käsitööseltsi Kadakamari töötoas valminud kaunitest rahvarõivastest inspiratsiooni tuua laadal taas fookusesse üks maakond, said saarlased esmase au pärast kümneaastast pausi endale.
Lisaks tavapärasele kauplemisele oli neljast laadapäevast poolteist sisustada Saare maakonna rahvakunstnikel. Saare maakonna kultuuriprogramm, mis algas reedel ning sai korraldajatelt ja külastajatelt kõrge tunnustuse. Käsitöö-öö juhatas sisse maavanem Kaido Kaasik, misjärel oli püüne Ammukeri laulunaiste päralt. Esimese päeva programmis esitles Maret Soorsk Saaremaa Muuseumist Rahvarõivakoolis valminud rõivakomplekte ning tantsuteater Tee Kuubis Etnomoodi. Käsitöö-öö lõppes meeleoluka kontserdiga Ivo Linnalt ja Anti Kammistelt, millele Ivo Linna muhedaid saarlaste lugusid vahele pikkis.
Tasemel muusikud
Järgmisel päeval vallutasid lava muhulased. Juba keskpäeval tutvustas ja kommenteeris Muhu muuseumi juht Meelis Mereäär Muhu rahvariiet vanasti ja tänapäeva rõivaste detailides.
”Publikut oli pallju ja huvi oli suur,” ütles Mereäär. ”Isegi folklooriguru Igor Tõnurist kommenteeris meie moekollektsiooni ning soovitas edaspidi rohkem ka meeste rõivaid uurida.”
Viis tundi said laadakülalised kuulda Muhu lõõtsmoorikuid ja kandlepiigasid Uijee ning muhulaste ühismusitseerimist, sekka kostis Pihtla mees Ain Hannuse ja Kaarma mehe Urmas Rahniku lõõtsamängu. ”Meie esinejad olid üldse ikka väga heal tasemel,” rõõmustas Mereäär. ”Usun, et maakonna rahavakunst ja muusikud jäid laadal silma.”
Kuigi Mardilaat on olnud maakonna käsitöömeistrite hulgas kogu aeg populaarne, oli sel aastal saarlasi-muhulasi rohkem kui eelmistel laatatel. Lisaks Muhu Käsitööseltsile OAD ja EED ning Saaremaa Käsitööseltsile Kadakmari osalesid Kuressaare Ametikool, Saare vilt, Riine Sooäär, Taivo Parbus, Ruut ja Triip. Nii laialdane saaremaise toidu esitlus oli Mardilaadal esimest korda, kohalike tootjate maitseid tutvustasid Tunnustatud Saare maitse, A-Orbu, Good Mood Food ja mitmed teised. Lisaks pakkusid tegemisrõõmu saarlaste ja muhulaste toredad meistrikojad ja töötoad.
Ja see rõivaste ilu
”Kõige sisukam ja huvipakkuvam oli kindlasti saarlaste rahvarõivakoolis valmistatud rõivaste esitlus,” ütles Mardilaada üks korraldajatest, Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu juhatuse esimees Liina Veskimägi-Iliste.
”Tulemuslik koostöö Saare maakonna rahvakultuuri spetsialisti Krista Lemberi, Muhu Käsitööseltsi OAD ja EED ning Saaremaa Käsitööseltsi Kadakmari eestvedajatega rikastas 20. Mardilaata ja tõi esile saarlaste paikkondliku eripära. Saime julguse, et jätkata teemaga järgmisel aastal.”
Korraldajad tänavad ja teevad sügava kummarduse kõigile muhulastele ja saarlastele, kes osalesid Mardilaada programmi sisustamisel.
”Mina usaldan meie maakonna spetsialiste ja seetõttu ei muretsenud meie väljapanekute kvaliteedi pärast,” ütles maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember. ”Kuna tänavu oli meil austav ülesanne ja võimalus olla esil, siis hoidsin omadel silma peal ja kahjuks palju ringi käia ei jõudnud. Aga melu oli ja meie maakond suutis end nähtavaks teha küll.”
Mardilaat toimub alati mardipäevale lähimal nädalalõpul neljapäevast pühapäevani ning on Eesti suurim käsitöövaldkonna ja rahvusliku elulaadi esitlus. Lisaks tavapärasele kauplemisele oli neljast laadapäevast poolteist sisustada Saare maakonna rahvakunstnikel. Saare maakonna kultuuriprogramm, mis algas reedel ning sai korraldajatelt ja külastajatelt kõrge tunnustuse. Käsitöö-öö juhatas sisse maavanem Kaido Kaasik, misjärel oli püüne Ammukeri laulunaiste päralt. Esimese päeva programmis esitles Maret Soorsk Saaremaa Muuseumist Rahvarõivakoolis valminud rõivakomplekte ning tantsuteater Tee Kuubis Etnomoodi. Käsitöö-öö lõppes meeleoluka kontserdiga Ivo Linnalt ja Anti Kammistelt, millele Ivo Linna muhedaid saarlaste lugusid vahele pikkis.Järgmisel päeval vallutasid lava muhulased. Juba keskpäeval tutvustas ja kommenteeris Muhu muuseumi juht Meelis Mereäär Muhu rahvariiet vanasti ja tänapäeva rõivaste detailides.”Publikut oli pallju ja huvi oli suur,” ütles Mereäär. ”Isegi folklooriguru Igor Tõnurist kommenteeris meie moekollektsiooni ning soovitas edaspidi rohkem ka meeste rõivaid uurida.”Viis tundi said laadakülalised kuulda Muhu lõõtsmoorikuid ja kandlepiigasid Uijee ning muhulaste ühismusitseerimist, sekka kostis Pihtla mees Ain Hannuse ja Kaarma mehe Urmas Rahniku lõõtsamängu. ”Meie esinejad olid üldse ikka väga heal tasemel,” rõõmustas Mereäär. ”Usun, et maakonna rahavakunst ja muusikud jäid laadal silma.”Kuigi Mardilaat on olnud maakonna käsitöömeistrite hulgas kogu aeg populaarne, oli sel aastal saarlasi-muhulasi rohkem kui eelmistel laatatel. Lisaks Muhu Käsitööseltsile OAD ja EED ning Saaremaa Käsitööseltsile Kadakmari osalesid Kuressaare Ametikool, Saare vilt, Riine Sooäär, Taivo Parbus, Ruut ja Triip. Nii laialdane saaremaise toidu esitlus oli Mardilaadal esimest korda, kohalike tootjate maitseid tutvustasid Tunnustatud Saare maitse, A-Orbu, Good Mood Food ja mitmed teised. Lisaks pakkusid tegemisrõõmu saarlaste ja muhulaste toredad meistrikojad ja töötoad.”Kõige sisukam ja huvipakkuvam oli kindlasti saarlaste rahvarõivakoolis valmistatud rõivaste esitlus,” ütles Mardilaada üks korraldajatest, Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu juhatuse esimees Liina Veskimägi-Iliste.”Tulemuslik koostöö Saare maakonna rahvakultuuri spetsialisti Krista Lemberi, Muhu Käsitööseltsi OAD ja EED ning Saaremaa Käsitööseltsi Kadakmari eestvedajatega rikastas 20. Mardilaata ja tõi esile saarlaste paikkondliku eripära. Saime julguse, et jätkata teemaga järgmisel aastal.”Korraldajad tänavad ja teevad sügava kummarduse kõigile muhulastele ja saarlastele, kes osalesid Mardilaada programmi sisustamisel.”Mina usaldan meie maakonna spetsialiste ja seetõttu ei muretsenud meie väljapanekute kvaliteedi pärast,” ütles maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember. ”Kuna tänavu oli meil austav ülesanne ja võimalus olla esil, siis hoidsin omadel silma peal ja kahjuks palju ringi käia ei jõudnud. Aga melu oli ja meie maakond suutis end nähtavaks teha küll.”Mardilaat toimub alati mardipäevale lähimal nädalalõpul neljapäevast pühapäevani ning on Eesti suurim käsitöövaldkonna ja rahvusliku elulaadi esitlus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna, 4. novembril kell 16 avab kunstnik Peeter Allik (pildil) Kuressaares Saaremaa kunstistuudios maali- ja graafikanäituse “Lagleparv”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Peeter Allik avab kunstistuudios näituse
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Täna, 4. novembril kell 16 avab kunstnik Peeter Allik (pildil) Kuressaares Saaremaa kunstistuudios maali- ja graafikanäituse “Lagleparv”.
Eksponeerimisele tuleb kümmekond maali ja assamblaaži, millest osa on ekstra Saaremaa näituse tarbeks sündinud, ning suuremõõduline graafiline leht, näituse nimitöö.
Avamise järel toimub kunstnikutund, kus vestlust Peeter Allikuga juhib kuraator Reeli Kõiv. Seejärel juhendab kunstnik huvilistele linoollõike töötuba.
Peeter Allik on Saaremaa-näitust tõsiselt võtnud. Kummardusena mereriigile on ta loonud segatehnikas töid, kus maalitud pindadega kõrvuti PVA-liimiga konserveeritud kalad (õieti söömaaegade jäänused) ja kollaažina tema enese graafika fragmente. Pildimaailm on peeteralliklikult äraspidine ja sürreaalne.
Ühest ja selget sõnumit ei ole tema kodeeritud ja iroonilise kujundikeelega töödest mõtet otsida, kuid kujutised on kirjeldatavad. Näiteks vallatleb ühel pildil Muhu triibuseelikus poolakt maakera-palliga, mille peal ukerdab käpuli tilluke mehike, teisel tööl tiirleb kalapealine Kaali meteoriit veel tulekerana Maa orbiidil jne. Väljas on ka “vormis vabu” naisakte.
Omaette klass on Alliku linoollõiked. Allik on teadagi meie graafikas üksikmängijast virtuoos, kes loob linoolinoa lõiketera laiusega mängeldes vorme ja ruumi. Graafiline pannoo “Lagleparv” ei ole arvutis suurendatud ja prinditud, vaid käsitsi trükitud hiiglane, kus segiläbi apokalüptilise linnuparvega paiskuvad kosmilisse ruumi lennuvõimetud inimkehad. Peeter Alliku väljapanekul on nii taevast kui maist mastaapi, kindlasti on see oma absurdihuumoriga muigama ajav ning meeli ergutav.
Peeter Alliku näitus jääb Saaremaa kunstistuudios avatuks 4. detsembrini. Kõik huvilised on oodatud näituse avamisele, vestlusringi ja töötuppa!
Reeli Kõiv,
kuraator Autor: NL Reede, 04. november 2016.Eksponeerimisele tuleb kümmekond maali ja assamblaaži, millest osa on ekstra Saaremaa näituse tarbeks sündinud, ning suuremõõduline graafiline leht, näituse nimitöö.Avamise järel toimub kunstnikutund, kus vestlust Peeter Allikuga juhib kuraator Reeli Kõiv. Seejärel juhendab kunstnik huvilistele linoollõike töötuba.Peeter Allik on Saaremaa-näitust tõsiselt võtnud. Kummardusena mereriigile on ta loonud segatehnikas töid, kus maalitud pindadega kõrvuti PVA-liimiga konserveeritud kalad (õieti söömaaegade jäänused) ja kollaažina tema enese graafika fragmente. Pildimaailm on peeteralliklikult äraspidine ja sürreaalne.Ühest ja selget sõnumit ei ole tema kodeeritud ja iroonilise kujundikeelega töödest mõtet otsida, kuid kujutised on kirjeldatavad. Näiteks vallatleb ühel pildil Muhu triibuseelikus poolakt maakera-palliga, mille peal ukerdab käpuli tilluke mehike, teisel tööl tiirleb kalapealine Kaali meteoriit veel tulekerana Maa orbiidil jne. Väljas on ka “vormis vabu” naisakte.Omaette klass on Alliku linoollõiked. Allik on teadagi meie graafikas üksikmängijast virtuoos, kes loob linoolinoa lõiketera laiusega mängeldes vorme ja ruumi. Graafiline pannoo “Lagleparv” ei ole arvutis suurendatud ja prinditud, vaid käsitsi trükitud hiiglane, kus segiläbi apokalüptilise linnuparvega paiskuvad kosmilisse ruumi lennuvõimetud inimkehad. Peeter Alliku väljapanekul on nii taevast kui maist mastaapi, kindlasti on see oma absurdihuumoriga muigama ajav ning meeli ergutav.Peeter Alliku näitus jääb Saaremaa kunstistuudios avatuks 4. detsembrini. Kõik huvilised on oodatud näituse avamisele, vestlusringi ja töötuppa!Reeli Kõiv,kuraator
Veel artikleid samast teemast »


description: Volikogu otsustas napi häälteenamusega teha Leisi keskkooli ümber põhikooliks, mis tähendab, et alates 2019. aasta sügisest koolis gümnaasiumiklasse enam ei avata. Samast aastast nimetatakse kool ümber Leisi kooliks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Leisi keskkooli gümnaasiumiosa sulgemise otsus läks napilt läbi (6)
Esmaspäev, 21. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Esmaspäev, 21. november 2016. Leisi keskkooli gümnaasiumiosa sulgemise poolt hääletas 13 volikogu liikmest seitse, vastu oli neli ja kaks jäid erapooletuks. FOTO: Valmar Voolaid Volikogu otsustas napi häälteenamusega teha Leisi keskkooli ümber põhikooliks, mis tähendab, et alates 2019. aasta sügisest koolis gümnaasiumiklasse enam ei avata. Samast aastast nimetatakse kool ümber Leisi kooliks.
Leisi keskkooli gümnaasiumiosa sulgemise poolt hääletas 13 volikogu liikmest seitse, vastu oli neli ja kaks jäid erapooletuks.
Otsuse kohaselt ei toimu 2017/18. õppeaastal koolis õppetööd 10. klassides. 2016/17. õppeaastal kooli 10. ja 11. klassi lõpetanud õpilastel võimaldatakse jätkata soovi korral õpinguid Leisi keskkoolis gümnaasiumiastme lõpuni. Alates 2020. aastast väheneb Leisi koolis kolmel-neljal õpetajal oluliselt töökoormus. Poole kohaga on neil aga keeruline toime tulla, mis tähendab lisatöö otsimist.
Gümnaasiumiosa sulgemise tingis asjaolu, et juba praegu õpib kaks kolmandikku põhikooli lõpetanutest mujal. Leisi keskkooli gümnaasiumiklassides on praegu vähe õpilasi, mõnes klassis koguni neli kuni kuus õpilast. Kahe-kolme aasta pärast, kui põhikooli lõpetajaid on ligi 20, annaks ehk lootust, ent ka siis ei oleks olukord kiita.
Kolmest üks jäi istuma
Leisi volikogu liige ja sotsiaalkomisjoni esimees Aile Nau tõdes, et väga väikesed gümnaasiumiklassid ei õigusta end. Samas leidis ta, et kas on mõtet klassil, kus kolmest suutis kooli lõpetada ainult kaks, kolmas jäi klassi kordama. Nii juhtus 12. klassiga.
“Miks ei ole suudetud ühte õpilast nii palju järele aidata? Ka sel aastal on võetud 12. klassi õpilasi, kes on mõnes teises koolis istuma jäänud,” ütles Nau. Ta tegi ettepaneku maksta 150 eurot kuus nendele lastele, kes peaksid minema pärast põhikooli osa lõpetamist mujale keskkooli. “Miks me neid peresid karistame, kui laps hülgas Leisi keskkooli ja tahab näiteks linna koolis hiina keelt õppida?” küsis Nau.
Volikogu liige Artur Laul ei pooldanud Leisi koolis gümnaasiumiosa sulgemist, sest põhikooli osas õpilasi ikka veel jagub. “Pigem tasuks proovida mõõnaaeg üle elada,” arvas ta.
Justkui enda surmaotsus
Leisi volikogu vanim liige ja endine Leisi kooli õpetaja ja juht Väino Vaha võrdsustas otsuse tegemist gümnaasiumiklasside sulgemise kohta oma surmaotsusele allakirjutamisega.
“Mind lükati 15-aastasena iseseisvasse ellu. Pidin leidma võimalused. 17-aastaselt alates olen olnud pidevalt tööl, ka õppimise ajal. Praegused lapsed on palju iseseisvamad kui meie omal ajal olime ja saavad hakkama,” leidis Vaha.
Kooli gümnaasiumiosa sulgevad tema arvates õpilased ise, sest valivad, kuhu nad lähevad edasi õppima. “Mida õpetaja peab olukorra parandamiseks tegema – käima käte peal? Ühe päeva ehk see pälvib tähelepanu,” lisas Vaha.
Pikka aega Leisi kooli direktorina töötanud volikogu liige Tõnu Erin nägi Leisi keskkooli praegusesse seisu jõudmist riikliku poliitika tulemusena.
“Maal elamiseks peab olema siin midagi teha. Ei saa öelda, et elu maal on ilus, mis sest, et töökohta ei ole. Ehk oleks pidanud rohkem internaadi taastamise peale mõtlema?” lausus Erin.
Ta pidas gümnaasiumiosa jätkamist õpilastele karuteeneks, sest nad jäävad sotsiaalsest ringist eemale. “Gümnaasium ei ole praegu jätkusuutlik,” tõdes ta.
Volikogu liige Margus Pajuste tunnistas, et tema jaoks on tegemist kuue aasta jooksul kõige raskema otsusega volikogus oldud aja jooksul üldse.
Teema on Leisi volikogus vahelduva eduga üleval olnud alates 2007. aastast. Viimane eelnõu gümnaasiumiosa sulgemise kohta sündis augustis volikogu esimehe Andrus Kandimaa initsiatiivil.
Miski pole õpilasi meelitanud
“Ei ole tahvelarvutid ega autokoolid suutnud õpilasi keskkooli juurde meelitada. Õige ja aus oleks küsimus ära otsustada, lapsed on omal moel sellele jalgadega hääletanud,” ütles Kandimaa eilsel Leisi volikogu istungil.
Kandimaa heitis ette, et Leisi keskkooli õpetajad ei ole olnud kogukonnale avatud ning kolmepoolne koostöö vallavalituse, volikogu ja kooli vahel on jäänud vajaka.
“Seda tuleks parandada, muidu oleme fakti ees, kas Leisi jätta edaspidi kuus või üheksa klassi,” märkis Kandima.
Leisi vallavanema Ludvik Mõtlepa sõnul nõustus vallavalitsus konsensusega keskkooliosa sulgeda.
“Enamus on otsustanud edasi minna Kuressaarde õppima. Ei minda halva õppeedukuse pärast, sest Leisi lapsed on teistes gümnaasiumides edukalt hakkama saanud ja noppinud olümpiaadidelt esikolmikukohti. Linnas on valikud suuremad, sotsialiseerumine parem ja klassid suuremad,” möönis Mõtlep.
Õppeaine omandamisel on tähtis, et saaks teha grupitöid, mis ergutavad lapsi rohkem mõtlema.
Leisi keskkooli hoolekogu juht Priit Nurk taandas end, kuna olevat väsinud. Hoolekogu üheksast liikmest tuli kokku kooli edasist käekäiku arutama vaid viis. Neist kolm olid gümnaasiumi jätkamise poolt, üks jäi erapooletuks ja üks hääletas vastu.
Kuna keegi ei tahtnud hoolekogu juhi kohta vastu võtta, täidab praegu kohuseid kooli direktor Riina Piterskihh.
Kooli lastevanemate koosolek toimus 6. oktoobril. 13. oktoobril järgnenud hääletusel toetas valdav enamus Leisi keskkooli jätkamist kuni riigigümnaasiumi moodustamiseni. Samale seisukohale asus kooli õpilasesindus. Leisi keskkooli gümnaasiumiosa sulgemise poolt hääletas 13 volikogu liikmest seitse, vastu oli neli ja kaks jäid erapooletuks.Otsuse kohaselt ei toimu 2017/18. õppeaastal koolis õppetööd 10. klassides. 2016/17. õppeaastal kooli 10. ja 11. klassi lõpetanud õpilastel võimaldatakse jätkata soovi korral õpinguid Leisi keskkoolis gümnaasiumiastme lõpuni. Alates 2020. aastast väheneb Leisi koolis kolmel-neljal õpetajal oluliselt töökoormus. Poole kohaga on neil aga keeruline toime tulla, mis tähendab lisatöö otsimist.Gümnaasiumiosa sulgemise tingis asjaolu, et juba praegu õpib kaks kolmandikku põhikooli lõpetanutest mujal. Leisi keskkooli gümnaasiumiklassides on praegu vähe õpilasi, mõnes klassis koguni neli kuni kuus õpilast. Kahe-kolme aasta pärast, kui põhikooli lõpetajaid on ligi 20, annaks ehk lootust, ent ka siis ei oleks olukord kiita.Leisi volikogu liige ja sotsiaalkomisjoni esimees Aile Nau tõdes, et väga väikesed gümnaasiumiklassid ei õigusta end. Samas leidis ta, et kas on mõtet klassil, kus kolmest suutis kooli lõpetada ainult kaks, kolmas jäi klassi kordama. Nii juhtus 12. klassiga.“Miks ei ole suudetud ühte õpilast nii palju järele aidata? Ka sel aastal on võetud 12. klassi õpilasi, kes on mõnes teises koolis istuma jäänud,” ütles Nau. Ta tegi ettepaneku maksta 150 eurot kuus nendele lastele, kes peaksid minema pärast põhikooli osa lõpetamist mujale keskkooli. “Miks me neid peresid karistame, kui laps hülgas Leisi keskkooli ja tahab näiteks linna koolis hiina keelt õppida?” küsis Nau.Volikogu liige Artur Laul ei pooldanud Leisi koolis gümnaasiumiosa sulgemist, sest põhikooli osas õpilasi ikka veel jagub. “Pigem tasuks proovida mõõnaaeg üle elada,” arvas ta.Leisi volikogu vanim liige ja endine Leisi kooli õpetaja ja juht Väino Vaha võrdsustas otsuse tegemist gümnaasiumiklasside sulgemise kohta oma surmaotsusele allakirjutamisega.“Mind lükati 15-aastasena iseseisvasse ellu. Pidin leidma võimalused. 17-aastaselt alates olen olnud pidevalt tööl, ka õppimise ajal. Praegused lapsed on palju iseseisvamad kui meie omal ajal olime ja saavad hakkama,” leidis Vaha.Kooli gümnaasiumiosa sulgevad tema arvates õpilased ise, sest valivad, kuhu nad lähevad edasi õppima. “Mida õpetaja peab olukorra parandamiseks tegema – käima käte peal? Ühe päeva ehk see pälvib tähelepanu,” lisas Vaha.Pikka aega Leisi kooli direktorina töötanud volikogu liige Tõnu Erin nägi Leisi keskkooli praegusesse seisu jõudmist riikliku poliitika tulemusena.“Maal elamiseks peab olema siin midagi teha. Ei saa öelda, et elu maal on ilus, mis sest, et töökohta ei ole. Ehk oleks pidanud rohkem internaadi taastamise peale mõtlema?” lausus Erin.Ta pidas gümnaasiumiosa jätkamist õpilastele karuteeneks, sest nad jäävad sotsiaalsest ringist eemale. “Gümnaasium ei ole praegu jätkusuutlik,” tõdes ta.Volikogu liige Margus Pajuste tunnistas, et tema jaoks on tegemist kuue aasta jooksul kõige raskema otsusega volikogus oldud aja jooksul üldse.Teema on Leisi volikogus vahelduva eduga üleval olnud alates 2007. aastast. Viimane eelnõu gümnaasiumiosa sulgemise kohta sündis augustis volikogu esimehe Andrus Kandimaa initsiatiivil.“Ei ole tahvelarvutid ega autokoolid suutnud õpilasi keskkooli juurde meelitada. Õige ja aus oleks küsimus ära otsustada, lapsed on omal moel sellele jalgadega hääletanud,” ütles Kandimaa eilsel Leisi volikogu istungil.Kandimaa heitis ette, et Leisi keskkooli õpetajad ei ole olnud kogukonnale avatud ning kolmepoolne koostöö vallavalituse, volikogu ja kooli vahel on jäänud vajaka.“Seda tuleks parandada, muidu oleme fakti ees, kas Leisi jätta edaspidi kuus või üheksa klassi,” märkis Kandima.Leisi vallavanema Ludvik Mõtlepa sõnul nõustus vallavalitsus konsensusega keskkooliosa sulgeda.“Enamus on otsustanud edasi minna Kuressaarde õppima. Ei minda halva õppeedukuse pärast, sest Leisi lapsed on teistes gümnaasiumides edukalt hakkama saanud ja noppinud olümpiaadidelt esikolmikukohti. Linnas on valikud suuremad, sotsialiseerumine parem ja klassid suuremad,” möönis Mõtlep.Õppeaine omandamisel on tähtis, et saaks teha grupitöid, mis ergutavad lapsi rohkem mõtlema.Leisi keskkooli hoolekogu juht Priit Nurk taandas end, kuna olevat väsinud. Hoolekogu üheksast liikmest tuli kokku kooli edasist käekäiku arutama vaid viis. Neist kolm olid gümnaasiumi jätkamise poolt, üks jäi erapooletuks ja üks hääletas vastu.Kuna keegi ei tahtnud hoolekogu juhi kohta vastu võtta, täidab praegu kohuseid kooli direktor Riina Piterskihh.Kooli lastevanemate koosolek toimus 6. oktoobril. 13. oktoobril järgnenud hääletusel toetas valdav enamus Leisi keskkooli jätkamist kuni riigigümnaasiumi moodustamiseni. Samale seisukohale asus kooli õpilasesindus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare Vanalinna kool valiti Kredexi karjääriretkedel osalejaks. Saaremaa tööandjatega tutvumiseks viib Kredex tänavu karjääriretkedele Kuressaare Vanalinna kooli õpilased. Noortele avavad oma uksed sel kuul kaks erinevat ettevõtet. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vanalinna kool osaleb karjääriretkedel

maintext:
Uudised
Vanalinna kool osaleb karjääriretkedel
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 04. november 2016. Vanalinna kooli õpilased külastavad novembri keskpaigas ka Muhu pagarikoda. Foto: Kalmer Saar Kuressaare Vanalinna kool valiti Kredexi karjääriretkedel osalejaks. Saaremaa tööandjatega tutvumiseks viib Kredex tänavu karjääriretkedele Kuressaare Vanalinna kooli õpilased. Noortele avavad oma uksed sel kuul kaks erinevat ettevõtet.
Kodupiirkonna ettevõtete tutvustamiseks korraldatakse 9.–12. klasside õpilastele karjääriretki juba teist aastat. Huvi retkedel osalemise vastu ka Saaremaal näitab Kredexi ettevõtlusdivisjoni juhi Jarmo Liiveri sõnul, et noored mõtlevad juba varakult sellele, millised võimalused ootavad neid oma kodumaakonnas pärast õpingute lõppu.
“Tahame anda karjääriretkede kaudu ettevõtetele üle Eesti võimaluse kohtuda oma tulevase järelkasvuga ja samal ajal kinnistada selles potentsiaalses järelkasvus ehk tänastes õpilastes usku, et tööd ja tegemisi leidub kõikjal üle Eesti ning et selleks ei pea suurlinna kolima,” rääkis Liiver ja tõdes, et enim sooviavaldusi ettevõtete külastamiseks laekuski üle Eesti just lõpuklasside õpilastelt, kel seisavad peagi ees olulised otsused koolitee ja karjääri osas.
Pagaritööstusesse ja puidufirmasse
Karjääriretkede raames avavad noortele oma uksed ligi 30 ettevõtet üle Eesti. Saaremaal saavad Kuressaare Vanalinna kooli õpilased tutvuda lähemalt Muhu leiba tootva pagarikojaga Muhu Pagarid OÜ ja aiamaju tootva ettevõttega Sandla Puit OÜ. Karjääriretke käigus saavad õpilased näha ja proovida ise järele, millist tööd nendes ettevõtetes tehakse.
Vanalinna kooli karjääriõpetuse õpetaja Liane Trei sõnul soovivad paljud noored elada ja töötada tulevikus Saaremaal, aga selleks napib neil teadmisi kodukandi võimaluste osas. “Selleks, et ennast eluks ette valmistada, saavad meie kooli noored valida endale karjääriõpetuse valikaine. Sealsetes tundides oleme küll tutvustanud Saaremaa edukaid ettevõtteid, kuid pole neid kunagi ise külastada saanud – samas oleks see kindlasti väga huvitav! Nii karjäärivalikute kui ka ettevõtlusega tutvumine aitaksid õpilastel näha, missugused võimalused on neil oma elu sisseseadmiseks kodumaakonnas,” ütles Trei.
Tänavustele karjääriretkedele esitasid taotlusi üheksa maakonna koolid. Igas piirkonnas valiti sooviavaldajate seast välja üks klass, kes retkedele pääseb. Karjääriretki korraldab Kredex ning külastusi rahastab Euroopa Liit Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu. Kodupiirkonna ettevõtete tutvustamiseks korraldatakse 9.–12. klasside õpilastele karjääriretki juba teist aastat. Huvi retkedel osalemise vastu ka Saaremaal näitab Kredexi ettevõtlusdivisjoni juhi Jarmo Liiveri sõnul, et noored mõtlevad juba varakult sellele, millised võimalused ootavad neid oma kodumaakonnas pärast õpingute lõppu.“Tahame anda karjääriretkede kaudu ettevõtetele üle Eesti võimaluse kohtuda oma tulevase järelkasvuga ja samal ajal kinnistada selles potentsiaalses järelkasvus ehk tänastes õpilastes usku, et tööd ja tegemisi leidub kõikjal üle Eesti ning et selleks ei pea suurlinna kolima,” rääkis Liiver ja tõdes, et enim sooviavaldusi ettevõtete külastamiseks laekuski üle Eesti just lõpuklasside õpilastelt, kel seisavad peagi ees olulised otsused koolitee ja karjääri osas.Karjääriretkede raames avavad noortele oma uksed ligi 30 ettevõtet üle Eesti. Saaremaal saavad Kuressaare Vanalinna kooli õpilased tutvuda lähemalt Muhu leiba tootva pagarikojaga Muhu Pagarid OÜ ja aiamaju tootva ettevõttega Sandla Puit OÜ. Karjääriretke käigus saavad õpilased näha ja proovida ise järele, millist tööd nendes ettevõtetes tehakse.Vanalinna kooli karjääriõpetuse õpetaja Liane Trei sõnul soovivad paljud noored elada ja töötada tulevikus Saaremaal, aga selleks napib neil teadmisi kodukandi võimaluste osas. “Selleks, et ennast eluks ette valmistada, saavad meie kooli noored valida endale karjääriõpetuse valikaine. Sealsetes tundides oleme küll tutvustanud Saaremaa edukaid ettevõtteid, kuid pole neid kunagi ise külastada saanud – samas oleks see kindlasti väga huvitav! Nii karjäärivalikute kui ka ettevõtlusega tutvumine aitaksid õpilastel näha, missugused võimalused on neil oma elu sisseseadmiseks kodumaakonnas,” ütles Trei.Tänavustele karjääriretkedele esitasid taotlusi üheksa maakonna koolid. Igas piirkonnas valiti sooviavaldajate seast välja üks klass, kes retkedele pääseb. Karjääriretki korraldab Kredex ning külastusi rahastab Euroopa Liit Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna keskraamatukogu koostöös Lux Expressiga pakub lugejatele võimalust sõita Tallinn-Kuressaare-Tallinn liinil vaid viie euro eest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugejad saavad pealinna sõita võileivahinnaga


description: Eelmisel nädalal Tallinnas set leidnud rahvusvahelisel ujumisvõistlusel Kalev Open näitas taas head minekut Saaremaa esiujuja Priit Aavik, kes nädal tagasi pidas oma 22. sünnipäeva. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Priit Aavik sai Kalev Openilt neli medalit
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 15. november 2016. Aavik Kalev Openi poodiumil. FOTOD: Kerth Aun Eelmisel nädalal Tallinnas set leidnud rahvusvahelisel ujumisvõistlusel Kalev Open näitas taas head minekut Saaremaa esiujuja Priit Aavik, kes nädal tagasi pidas oma 22. sünnipäeva.
Võistlustel osales kokku ligi 200 ujujat ning Aavikul õnnestus poodiumile pääseda koguni neljal korral. Võistlust alustas ta 100 m liblikujumisega, kus pälvis ajaga 57.31 hõbemedali.
“Ainuke ujumine sel võistlusel, mis tegi meele väga mõruks. Aeg oli kohutav ning see teine koht ka rõõmu ei valmistanud. Ei olnud ilmselt minu päev, sest soojendusel oli tunne väga hea,”kommenteeris ujuja.
Võistluste teisel päeval saavutas ta kolm pronksmedalit – 50 m liblikat, 50 m selili ja 100 m kompleksujumises. “50 m liblikujumises oleks tahtnud aega alla 25 sekundi, aga kuna koormusi alla ei võtnud selleks võistluseks, siis võib enam-vähem rahule jääda ka 25.26-ga. Ujumises tuleb kiirus puhkusega,”tõdes Aavik.
Kõige enam valmistas talle rõõmu 100 m kompleksujumine, sest aeg 57.94 on vaid 30 sajandikku kehvem tema isiklikust ja ka maakonna rekordist. Hooaja keskel ei ole ta kompleksi nii kiiresti veel ujunud. See on Aaviku sõnul hea märk, et treeningud liiguvad õiges suunas.
50 m selili läks ta üsna pingevabalt ujuma. “Üritasin veealuse osaga head hoogu saavutada. Finišeerimine oli veidi lohakas ja paar kümnendikku läks kaduma, aga aeg 26.53 on samuti hooaja keskel parim näidatud aeg,”rääkis ujuja.
Järgmisena tahaks Aavik startida Tartus ning siis juba Eesti lühiraja meistrivõistlustel, mis toimuvad 17.–19. detsembrini Tallinnas. Võistlustel osales kokku ligi 200 ujujat ning Aavikul õnnestus poodiumile pääseda koguni neljal korral. Võistlust alustas ta 100 m liblikujumisega, kus pälvis ajaga 57.31 hõbemedali.“Ainuke ujumine sel võistlusel, mis tegi meele väga mõruks. Aeg oli kohutav ning see teine koht ka rõõmu ei valmistanud. Ei olnud ilmselt minu päev, sest soojendusel oli tunne väga hea,”kommenteeris ujuja.Võistluste teisel päeval saavutas ta kolm pronksmedalit – 50 m liblikat, 50 m selili ja 100 m kompleksujumises. “50 m liblikujumises oleks tahtnud aega alla 25 sekundi, aga kuna koormusi alla ei võtnud selleks võistluseks, siis võib enam-vähem rahule jääda ka 25.26-ga. Ujumises tuleb kiirus puhkusega,”tõdes Aavik.Kõige enam valmistas talle rõõmu 100 m kompleksujumine, sest aeg 57.94 on vaid 30 sajandikku kehvem tema isiklikust ja ka maakonna rekordist. Hooaja keskel ei ole ta kompleksi nii kiiresti veel ujunud. See on Aaviku sõnul hea märk, et treeningud liiguvad õiges suunas.50 m selili läks ta üsna pingevabalt ujuma. “Üritasin veealuse osaga head hoogu saavutada. Finišeerimine oli veidi lohakas ja paar kümnendikku läks kaduma, aga aeg 26.53 on samuti hooaja keskel parim näidatud aeg,”rääkis ujuja.Järgmisena tahaks Aavik startida Tartus ning siis juba Eesti lühiraja meistrivõistlustel, mis toimuvad 17.–19. detsembrini Tallinnas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsusel valmis koostöös arhitekt Tiina Tuulikuga Reval Auto Esindused OÜ esinduse hoone esise purskkaevu ideekavand, mille kohaselt eraldab veesilma tagumine sein parkimisala tänavaalast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Valmis kavand peatänava äärsest purskkaevust
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 23. november 2016. Koostöös arhitekt Tiina Tuulikuga valminud ideekavand tulevasest purskkaevust. Kuressaare linnavalitsusel valmis koostöös arhitekt Tiina Tuulikuga Reval Auto Esindused OÜ esinduse hoone esise purskkaevu ideekavand, mille kohaselt eraldab veesilma tagumine sein parkimisala tänavaalast.
Tallinna 61a hoone ette tänavaalale tekib väga madala veega (ca 10 cm), seega hõlpsasti puhastatav ja möödujatele ohutu veepind. Vee liikumise tagab valge seina taga olev purskkaevu mehhanism, mis tagab kaares langeva veejoa. Veejoa ja tagaseina kaarjad motiivid sekundeerivad Audi keskuse kaarja katusega.
Veepind muudetakse elavaks veealuse valgustusega. Vahemüüri valgele alale saab anda kujunduse. Praegu on valgele seinale paigutatud linna logo, kuid võimalik on see näiteks stiliseerida, kasutades logo motiivi “Ajajoon”.
Kuressaare abilinnapea Mart Mäekeri sõnul on Tallinna tn 61a Reval Auto esinduse kinnistul asuv purskkaev amortiseerunud ja nõuab edasiseks kasutamiseks investeeringuid.
“Kuna Reval Auto Esindused OÜ-ga purskkaevu hooldamiseks ja rekonstrueerimiseks mingit siduvat lepingut sõlmitud ei ole, siis on linnavalitsus tellinud eskiisprojekti praeguse purskkaevu ala uueks lahenduseks,“ ütles Mäeker.
Uus purskkaevu ala on eelnevast väiksem ja asub terves ulatuses linna maal. Edaspidi kuulub purskkaevu hooldamine Kuressaare linnamajanduse pädevusse. Selleks, et projekti saaks ellu viia, loovutab kinnistu omanik osa oma maast linnale, ülejäänud maa-alal tekib võimalus parkla laiendamiseks.
Seoses plaaniga kujundada ümber Reval Auto Kuressaare esinduse hoone ees asuv purskkaevuga veesilm korraldab Kuressaare linnavalitsus 1. detsembril rajatise kujunduse teemal avaliku arutelu. Tallinna 61a hoone ette tänavaalale tekib väga madala veega (ca 10 cm), seega hõlpsasti puhastatav ja möödujatele ohutu veepind. Vee liikumise tagab valge seina taga olev purskkaevu mehhanism, mis tagab kaares langeva veejoa. Veejoa ja tagaseina kaarjad motiivid sekundeerivad Audi keskuse kaarja katusega.Veepind muudetakse elavaks veealuse valgustusega. Vahemüüri valgele alale saab anda kujunduse. Praegu on valgele seinale paigutatud linna logo, kuid võimalik on see näiteks stiliseerida, kasutades logo motiivi “Ajajoon”.Kuressaare abilinnapea Mart Mäekeri sõnul on Tallinna tn 61a Reval Auto esinduse kinnistul asuv purskkaev amortiseerunud ja nõuab edasiseks kasutamiseks investeeringuid.“Kuna Reval Auto Esindused OÜ-ga purskkaevu hooldamiseks ja rekonstrueerimiseks mingit siduvat lepingut sõlmitud ei ole, siis on linnavalitsus tellinud eskiisprojekti praeguse purskkaevu ala uueks lahenduseks,“ ütles Mäeker.Uus purskkaevu ala on eelnevast väiksem ja asub terves ulatuses linna maal. Edaspidi kuulub purskkaevu hooldamine Kuressaare linnamajanduse pädevusse. Selleks, et projekti saaks ellu viia, loovutab kinnistu omanik osa oma maast linnale, ülejäänud maa-alal tekib võimalus parkla laiendamiseks.Seoses plaaniga kujundada ümber Reval Auto Kuressaare esinduse hoone ees asuv purskkaevuga veesilm korraldab Kuressaare linnavalitsus 1. detsembril rajatise kujunduse teemal avaliku arutelu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna toimub juba 14. Saaremaa noorte infomess “Tuleviku kompass“, kus noored saavad tutvuda nii põhikooli- ja gümnaasiumijärgse edasiõppimise kui ka huvihariduse ja vaba aja veetmise võimalustega. Lisaks saab osaleda ka Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (HITSA) korraldatud IT valdkonnaga seotud töötubades. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Tuleviku kompass“ tuleb taas

maintext:
Uudised
“Tuleviku kompass“ tuleb taas
Kolmapäev, 16. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 16. november 2016. Täna toimub juba 14. Saaremaa noorte infomess “Tuleviku kompass“, kus noored saavad tutvuda nii põhikooli- ja gümnaasiumijärgse edasiõppimise kui ka huvihariduse ja vaba aja veetmise võimalustega. Lisaks saab osaleda ka Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (HITSA) korraldatud IT valdkonnaga seotud töötubades.
Teist korda saab pakkumisi uurida Kuressaare spordikeskuses kell 13–16. Nii nagu möödunud aastal, tutvustab oma tegemisi ja pakutavaid võimalusi üle 30 eksponendi. Üle poole nendest on haridusasutused, sealhulgas on esindatud kõik vabariigi suuremad ülikoolid.
Lisaks on kohal mitmed õpirändevõrgustiku liikmed ning ka teised organisatsioonid, kes tutvustavad noortele võimalusi rahvusvahelisel karjäärimaastikul. Tutvuda saab erinevate formaalhariduse, sealhulgas kõrgharidusõppe, aga ka mitteformaalse hariduse võimalustega ning jagatakse ka infot välismaiste töövõimaluste kohta.
Traditsiooniliselt on kohal erinevad teabe- ja nõustamiskeskused, mis noorele maailma avastajale kindlasti suureks abimeheks saavad olla. Kindlasti on üheks suuremaks eesmärgiks ka organisatsiooni nime taga peituvate kohalike spetsialistide tutvustamine – et tekiks teadmine ja julgus ka edaspidi ühendust võtta.
Interaktiivselt tutvustab oma õppimisvõimalusi Kuressaare ametikool ja messi kestel toimetab taas noorsootöö ala. Kohal on ka maakonna gümnaasiumid.
Lisaks messimängule toimub messiflaierite värvimiskonkurss, kus parim töö saab žüriilt auhinna.
Messi korraldavad Saaremaa Rajaleidja keskus, Saaremaa Noorte Infoportaal, Saare maavalitsus, Kuressaare ametikool, sündmust toetab ka Saaremaa omavalitsuste liit.
Osalevad:
Aste noortekeskus
Kärla noortetuba
Kuressaare avatud noortekeskus Noortejaam
Lümanda noortekeskus
Muhu noortekeskus
Orissaare avatud noortekeskus
Pöide avatud noortekeskus
Valjala noortekeskus
noorteühendus TORE
Saaremaa arenduskeskus
Eesti töötukassa Saaremaa osakond/EURES
HITSA – Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus
Saaremaa Rajaleidja keskus
Dream Foundation
Europe Direct Hiiumaa ja Saaremaa teabekeskus
MTÜ Noortevahetuse Arengu Ühing EstYES
Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus
SA Archimedes noorteagentuur
YFU Eesti
Work & Travel OÜ
Saaremaa ühisgümnaasium
Kuressaare täiskasvanute gümnaasium
Kuressaare gümnaasium
Eesti merekool
Tallinna majanduskool
Kuressaare ametikool
Tartu ülikool
Eesti lennuakadeemia
Eesti maaülikool
Tallinna ülikool
TTÜ Kuressaare kolledž
TÜ Pärnu kolledž
Tallinna tervishoiu kõrgkool
kaitseressursside amet
kõrgem sõjakool
Tallinna tehnikaülikool Teist korda saab pakkumisi uurida Kuressaare spordikeskuses kell 13–16. Nii nagu möödunud aastal, tutvustab oma tegemisi ja pakutavaid võimalusi üle 30 eksponendi. Üle poole nendest on haridusasutused, sealhulgas on esindatud kõik vabariigi suuremad ülikoolid.Lisaks on kohal mitmed õpirändevõrgustiku liikmed ning ka teised organisatsioonid, kes tutvustavad noortele võimalusi rahvusvahelisel karjäärimaastikul. Tutvuda saab erinevate formaalhariduse, sealhulgas kõrgharidusõppe, aga ka mitteformaalse hariduse võimalustega ning jagatakse ka infot välismaiste töövõimaluste kohta.Traditsiooniliselt on kohal erinevad teabe- ja nõustamiskeskused, mis noorele maailma avastajale kindlasti suureks abimeheks saavad olla. Kindlasti on üheks suuremaks eesmärgiks ka organisatsiooni nime taga peituvate kohalike spetsialistide tutvustamine – et tekiks teadmine ja julgus ka edaspidi ühendust võtta.Interaktiivselt tutvustab oma õppimisvõimalusi Kuressaare ametikool ja messi kestel toimetab taas noorsootöö ala. Kohal on ka maakonna gümnaasiumid.Lisaks messimängule toimub messiflaierite värvimiskonkurss, kus parim töö saab žüriilt auhinna.Messi korraldavad Saaremaa Rajaleidja keskus, Saaremaa Noorte Infoportaal, Saare maavalitsus, Kuressaare ametikool, sündmust toetab ka Saaremaa omavalitsuste liit.Aste noortekeskusKärla noortetubaKuressaare avatud noortekeskus NoortejaamLümanda noortekeskusMuhu noortekeskusOrissaare avatud noortekeskusPöide avatud noortekeskusValjala noortekeskusnoorteühendus TORESaaremaa arenduskeskusEesti töötukassa Saaremaa osakond/EURESHITSA – Hariduse Infotehnoloogia SihtasutusSaaremaa Rajaleidja keskusDream FoundationEurope Direct Hiiumaa ja Saaremaa teabekeskusMTÜ Noortevahetuse Arengu Ühing EstYESPõhja-Ameerika ülikoolide teabekeskusSA Archimedes noorteagentuurYFU EestiWork & Travel OÜSaaremaa ühisgümnaasiumKuressaare täiskasvanute gümnaasiumKuressaare gümnaasiumEesti merekoolTallinna majanduskoolKuressaare ametikoolTartu ülikoolEesti lennuakadeemiaEesti maaülikoolTallinna ülikoolTTÜ Kuressaare kolledžTÜ Pärnu kolledžTallinna tervishoiu kõrgkoolkaitseressursside ametkõrgem sõjakoolTallinna tehnikaülikool
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui ühinemisläbirääkimiste tulemusena moodustatakse Saaremaal suur vald, tekib küsimus, kas edaspidi hakkab ilmuma vaid üks vallaleht või jäävad alles ka piirkondlikud ajalehed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kas Saaremaal ühinemise järel üks või mitu vallalehte?
Esmaspäev, 07. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Esmaspäev, 07. november 2016. Kuressaare linnapea Madis Kallase arvates tasuks kaaluda tulevases ühandvallas mitme piirkondliku ajalehe väljaandmist. FOTO: Valmar VOolaid Kui ühinemisläbirääkimiste tulemusena moodustatakse Saaremaal suur vald, tekib küsimus, kas edaspidi hakkab ilmuma vaid üks vallaleht või jäävad alles ka piirkondlikud ajalehed.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Leedu firma Transaviabaltika lennutas oktoobris mandri ja suursaarte vahel 2276 reisijat.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Oktoobris lendas Transaviabaltikaga suursaarte vahet 2276 reisijat (1)
Laupäev, 05. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 05. november 2016. Leedu firma Transaviabaltika lennutas oktoobris mandri ja suursaarte vahel 2276 reisijat.
Neli esimest täispikka taastunud lennuühenduse kuud annab lennufirma sõnul kinnitust, et suursaarte elanikud eelistavad üha enam õhutransporti.
"Lendajate arv näitab meile jätkuvat kasvutrendi, oktoobris oli lendude täituvus Tallinn-Kuressaare-Tallinna suunal 61 protsenti ja Tallinn-Kärdla-Tallinna lendude täituvus on meie senise lennuperioodi kõrgeim, suisa 52 protsenti," ütles Transaviabaltika esindaja Rene Must pressiteate vahendusel.
Kui lennuühenduse taastumisest alates on Kuressaare suunal lendude täituvus stabiilselt kuni 60 protsendi juures püsinud, siis Kärdla lennusuund on oma statistiliste näitajatega jäänud 45 protsendi juurde.
"Oktoobri lendude täituvus on teinud hüppelise kasvu just Hiiumaa suunal, mis annab kinnitust, et ka hiidlased on õhutransporti aina enam valimas mandrile pääsemiseks ja vastupidi," märkis Must.
Oktoobris lendas Tallinn-Kärdla-Tallinna suunal 1026 reisijat, Kuressaare suunal vastavalt 1250 reisijat. Kogu lennuperioodi jooksul on Tallinn-Kärdla-Tallinna suunal teenindatud 4193 lendajat ja Kuressaare suunal vastavalt 5283.
Kokku on Saartelennuliinidel regionaallendude alustamisest peale olnud 9476 reisijat.
Nädalas lennatakse 12 korda Tallinn-Kuressaare-Tallinna liinil ja 12 korda Tallinn-Kärdla-Tallinna liinil.
Leedu ettevõte Transaviabaltika lendab Tallinnast Kuressaarde ning Kärdlasse. Neli esimest täispikka taastunud lennuühenduse kuud annab lennufirma sõnul kinnitust, et suursaarte elanikud eelistavad üha enam õhutransporti."Lendajate arv näitab meile jätkuvat kasvutrendi, oktoobris oli lendude täituvus Tallinn-Kuressaare-Tallinna suunal 61 protsenti ja Tallinn-Kärdla-Tallinna lendude täituvus on meie senise lennuperioodi kõrgeim, suisa 52 protsenti," ütles Transaviabaltika esindaja Rene Must pressiteate vahendusel.Kui lennuühenduse taastumisest alates on Kuressaare suunal lendude täituvus stabiilselt kuni 60 protsendi juures püsinud, siis Kärdla lennusuund on oma statistiliste näitajatega jäänud 45 protsendi juurde."Oktoobri lendude täituvus on teinud hüppelise kasvu just Hiiumaa suunal, mis annab kinnitust, et ka hiidlased on õhutransporti aina enam valimas mandrile pääsemiseks ja vastupidi," märkis Must.Oktoobris lendas Tallinn-Kärdla-Tallinna suunal 1026 reisijat, Kuressaare suunal vastavalt 1250 reisijat. Kogu lennuperioodi jooksul on Tallinn-Kärdla-Tallinna suunal teenindatud 4193 lendajat ja Kuressaare suunal vastavalt 5283.Kokku on Saartelennuliinidel regionaallendude alustamisest peale olnud 9476 reisijat.Nädalas lennatakse 12 korda Tallinn-Kuressaare-Tallinna liinil ja 12 korda Tallinn-Kärdla-Tallinna liinil.Leedu ettevõte Transaviabaltika lendab Tallinnast Kuressaarde ning Kärdlasse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vabaerakonna juht ja riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni esimees Andres Herkel ning fraktsiooni aseesimees Andres Ammas andsid täna Kuressaares intervjuu Meie Maale. Usutluses tõid nad välja, et valitsus loodab ühtse Saaremaa valla moodustamist serveerida justkui haldusreformi eduloona näitamaks, mida on võimalik teha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Vabaerakond: valitsus tahab suurt Saaremaa valda kui edulugu haldusreformile
Neljapäev, 03. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 03. november 2016. Vabaerakonda kuuluvad Andres Ammas (vasakul) ja Andres Herkel ütlesid, et valitsus loodab ühtse Saaremaa valla moodustamist serveerida haldusreformi eduloona näitamaks, mida on võimalik teha. FOTO: Valmar Voolaid Vabaerakonna juht ja riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni esimees Andres Herkel ning fraktsiooni aseesimees Andres Ammas andsid täna Kuressaares intervjuu Meie Maale. Usutluses tõid nad välja, et valitsus loodab ühtse Saaremaa valla moodustamist serveerida justkui haldusreformi eduloona näitamaks, mida on võimalik teha.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nädala alguses saabus kinnitus, et Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) toetab linnavalitsuse projekti “Kuressaare linnakeskuse avaliku ruumi kaasajastamine“ 2,8 miljoni euroga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: EAS toetab kesklinna kaas- ajastamist 2,8 miljoni euroga
Neljapäev, 03. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Nädala alguses saabus kinnitus, et Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) toetab linnavalitsuse projekti “Kuressaare linnakeskuse avaliku ruumi kaasajastamine“ 2,8 miljoni euroga.
Projekti eesmärgiks on Kuressaare linnakeskuse avaliku ruumi, sealhulgas keskväljaku, turuplatsi, Kauba ja Turu tänava ristmiku platsi, Vabadussõja mälestussamba platsi, raekoja taguse ala ning Lossi tänava üheks tervikuks integreerimine, mugava liiklusvõrgustiku loomine, jalakäijatekergliiklejate ala ning avalikus ruumis kaubandusteeninduspinna suurendamine, autoliiklusele kuuluva ala vähendamine ja südalinna aktiivseks aastaringseks kasutamiseks võimaluste loomine.
“Kuressaare kesklinn oma ajalooliste hoonete ning väga kompaktse ülesehitusega väärib senisest oluliselt rohkem esiletõstmist ning jalakäijatele avamist,“ sõnas linnapea Madis Kallas ja lisas: “Võidutöö “VAIP“ on seda väga hästi ka tabanud ning EAS-i toel on loodud kõik tingimused, et Kuressaare kesklinnast võiks saada üks ilusamaid ja funktsionaalsemaid linnasüdameid Eestis.“
Inimsõbralik ja esinduslik
Kuressaare Linnavalitsuse projekti toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist piirkondade konkurentsivõime toetamise (PKT) meetme kaudu. Projekti abikõlblik kogumaksumus on 3 300 455,88 eurot, sellest 2 805 387,49 eurot on toetus ja 495 068,39 eurot toetuse saaja omafinantseering.
Juunikuus otsustas linnavolikogu võtta perioodil 2017–2018 projekti omafinantseeringu katmiseks varalise kohustuse summas kuni 800 000 eurot, arvestades ka projekti mitteabikõlblike kuludega.
Praegu on linnakeskus ebaratsionaalselt kasutatud, ala teede ja platside osas tervikuna välja arendamata ning keskväljaku ülesehitus ja infrastruktuur on jäänud enam kui 50 aasta jooksul muutumatuks. Uuendustööde sihiks on saavutada inimsõbralik, kaasaegne, esinduslik ja ajaloolist pärandit rõhutav avalik ruum, kus on head tingimused toitlustus- ja kaubandusteenuste pakkumiseks ja mitmesuguste ürituste korraldamiseks, ning mis pakub meeldivat olemist ja tegevusvõimalusi igas vanuses inimesele.
Aasta jagu eeltööd
2015. aastal viis linnavalitsus läbi avatud ideekonkursi “Kuressaare kesklinna avaliku ruumi arhitektuurivõistlus“, mis korraldati Eesti Vabariik 100 arhitektuuriprogrammi “Hea avalik ruum“ raames. Võistluse eesmärgiks oli leida terviklik ruumiline lahendus
Kuressaare kesklinna peamiste tänavate ja platside arendamiseks. Ideekonkursi võitis Projekt Kuubis OÜ ideekavandiga “VAIP“, mille autoriteks on arhitektid Häli-Ann Tooms ja Mari-Liis Männik.
“See on justkui vaip linnapildis, mis loob keskväljakule linnaruumi, kus on eesõigus kergliiklejatel. Vaiba sillutis põimib omavahel keskväljaku eri küljed ja toob esile seda ääristavad ajaloolised hooned,“ avasid Tooms ja Männik kavandi märgusõna tähendust.
2016. aasta veebruaris korraldas linnavalitsus väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluses riigihanke “Kuressaare kesklinna avaliku ruumi projekteerimine ja autorijärelevalve teostamine“ ja pakkumuse esitamise ettepanek tehti ideekonkursi võitjale Projekt Kuubis OÜ-le. Maikuus kinnitas Muinsuskaitseamet kesklinna avaliku ruumi uue kujunduse projekteerimiseks muinsuskaitse eritingimused ja juuli alguseks koostas Projekt Kuubis OÜ ehituse eelprojektid.
Nüüd, kus on tulnud positiivne rahastamisotsus, koostab Projekt Kuubis OÜ põhiprojektid ning teeb ehitustööde perioodil ka autorijärelevalvet. Ehitaja ja omanikujärelevalve teenuse osutaja leidmiseks viib linnavalitsus tuleval aastal läbi riigihanked.
2017. aastal on kavas teostada Lossi tänava ehitustööd ning 2018. aastal keskväljaku ja turu ehitustööd. Projekti elluviimise lõpptähtajaks on 31.12.2018. Autor: KS Neljapäev, 03. november 2016.Projekti eesmärgiks on Kuressaare linnakeskuse avaliku ruumi, sealhulgas keskväljaku, turuplatsi, Kauba ja Turu tänava ristmiku platsi, Vabadussõja mälestussamba platsi, raekoja taguse ala ning Lossi tänava üheks tervikuks integreerimine, mugava liiklusvõrgustiku loomine, jalakäijatekergliiklejate ala ning avalikus ruumis kaubandusteeninduspinna suurendamine, autoliiklusele kuuluva ala vähendamine ja südalinna aktiivseks aastaringseks kasutamiseks võimaluste loomine.“Kuressaare kesklinn oma ajalooliste hoonete ning väga kompaktse ülesehitusega väärib senisest oluliselt rohkem esiletõstmist ning jalakäijatele avamist,“ sõnas linnapea Madis Kallas ja lisas: “Võidutöö “VAIP“ on seda väga hästi ka tabanud ning EAS-i toel on loodud kõik tingimused, et Kuressaare kesklinnast võiks saada üks ilusamaid ja funktsionaalsemaid linnasüdameid Eestis.“Kuressaare Linnavalitsuse projekti toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist piirkondade konkurentsivõime toetamise (PKT) meetme kaudu. Projekti abikõlblik kogumaksumus on 3 300 455,88 eurot, sellest 2 805 387,49 eurot on toetus ja 495 068,39 eurot toetuse saaja omafinantseering.Juunikuus otsustas linnavolikogu võtta perioodil 2017–2018 projekti omafinantseeringu katmiseks varalise kohustuse summas kuni 800 000 eurot, arvestades ka projekti mitteabikõlblike kuludega.Praegu on linnakeskus ebaratsionaalselt kasutatud, ala teede ja platside osas tervikuna välja arendamata ning keskväljaku ülesehitus ja infrastruktuur on jäänud enam kui 50 aasta jooksul muutumatuks. Uuendustööde sihiks on saavutada inimsõbralik, kaasaegne, esinduslik ja ajaloolist pärandit rõhutav avalik ruum, kus on head tingimused toitlustus- ja kaubandusteenuste pakkumiseks ja mitmesuguste ürituste korraldamiseks, ning mis pakub meeldivat olemist ja tegevusvõimalusi igas vanuses inimesele.2015. aastal viis linnavalitsus läbi avatud ideekonkursi “Kuressaare kesklinna avaliku ruumi arhitektuurivõistlus“, mis korraldati Eesti Vabariik 100 arhitektuuriprogrammi “Hea avalik ruum“ raames. Võistluse eesmärgiks oli leida terviklik ruumiline lahendusKuressaare kesklinna peamiste tänavate ja platside arendamiseks. Ideekonkursi võitis Projekt Kuubis OÜ ideekavandiga “VAIP“, mille autoriteks on arhitektid Häli-Ann Tooms ja Mari-Liis Männik.“See on justkui vaip linnapildis, mis loob keskväljakule linnaruumi, kus on eesõigus kergliiklejatel. Vaiba sillutis põimib omavahel keskväljaku eri küljed ja toob esile seda ääristavad ajaloolised hooned,“ avasid Tooms ja Männik kavandi märgusõna tähendust.2016. aasta veebruaris korraldas linnavalitsus väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluses riigihanke “Kuressaare kesklinna avaliku ruumi projekteerimine ja autorijärelevalve teostamine“ ja pakkumuse esitamise ettepanek tehti ideekonkursi võitjale Projekt Kuubis OÜ-le. Maikuus kinnitas Muinsuskaitseamet kesklinna avaliku ruumi uue kujunduse projekteerimiseks muinsuskaitse eritingimused ja juuli alguseks koostas Projekt Kuubis OÜ ehituse eelprojektid.Nüüd, kus on tulnud positiivne rahastamisotsus, koostab Projekt Kuubis OÜ põhiprojektid ning teeb ehitustööde perioodil ka autorijärelevalvet. Ehitaja ja omanikujärelevalve teenuse osutaja leidmiseks viib linnavalitsus tuleval aastal läbi riigihanked.2017. aastal on kavas teostada Lossi tänava ehitustööd ning 2018. aastal keskväljaku ja turu ehitustööd. Projekti elluviimise lõpptähtajaks on 31.12.2018.
Veel artikleid samast teemast »


description: Turisminduses on suhteliselt uus tegija Inga Toivonen, kes pärast veerandsada aastat Soomes elamist ja töötamist toimetab nüüd ema sünnikodus Leisis. Inga sünnikoht ja varasem elupaik on Koikla ning esimesed tarkused sai ta Valjala koolist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Uustulnukal Willa Ingal läheb ülesmäge

maintext:
Maakond
Uustulnukal Willa Ingal läheb ülesmäge
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 26. november 2016. Willa Inga omaniku ja perenaise Inga Toivoneni kohvikus on häid küpsetisi alati saada. FOTO: Valmar Voolaid Turisminduses on suhteliselt uus tegija Inga Toivonen, kes pärast veerandsada aastat Soomes elamist ja töötamist toimetab nüüd ema sünnikodus Leisis. Inga sünnikoht ja varasem elupaik on Koikla ning esimesed tarkused sai ta Valjala koolist.
“Ema sünnikodu taastamine ei ole ka veel lõpule jõudnud, ideed kasvavad pidevalt. Mul õnnestus osta kunagi ammu tarbijate ühistule kuulunud maja, et alustada seal ettevõtlusega.
Ostmine tuli kogemata, kuna minu hinnapakkumine võitis. Esimesel aastal ei osanud ma midagi oodata, nüüd läheb aga teine aasta ja meil on hästi läinud. Aasta lõpuks saame ehk isegi plussi,” rääkis ettevõtja.
Majas on kohvik ja kuus tuba 16 magamiskohaga. On ka kaks saali mitmesuguste ürituste pidamiseks, üks mahutab 40, teine 30 inimest. Põhiliselt tähistavad kohalikud seal oma tähtpäevi.
“Mul on väga hea meel, et kohalik rahvas on koha omaks võtnud. Juubelite ja muude tähtpäevade tähistamise kõrval astuvad nad ka lihtsalt sisse, kas sööma, kohvetama, aega veetma. Kuid käivad ka jahimehed Itaaliast, Rootsist ja Soomest. Enamasti ollakse paigal neli-viis päeva, vahel isegi nädal. Enne käiakse kohta vaatamas ja oludega tutvumas.
Kirsikook au sees
Praegu on meilt kohvilaua tellinud ka Meri spaa, kes Gotlandi gruppe vastu võtab. Maja kirsikoogi kohta on paljud öelnud häid sõnu, selle tegemist ei lubata iial lõpetada.”
Algusest saati saab Willa Inga külastajad Booking.com kaudu. Perenaise sõnul on suvel käed ülearugi tööd täis. Ta ütles muigamisi, et kui ainult saaks külastajad aasta peale ära jagada.
“Tühja kuud pole mul olnud. Pealegi on mul palju häid kontakte, millega tuleb tegeleda. Kui ma poleks Bookingi kaudu alustanud, oleks olnud väga nutune suvi. Olen selle süsteemiga väga rahul.”
Tegevuse pärast ettevõtja ei muretse, külastajatel on piirkonnas vaatamist küllaga. On Leisi seikluspark, Angla tuulikud ja 8 km kaugusel Nihatu loodusrada.
Siia saab lisada ka kaks ilusat kalastus- ja suplusvõimalustega sadamat – Soela ja Triigi.
Uue turule tulija edu võti peitub pühendumises oma külastajatele, kõik, mida Willa Ingas tehakse, tehakse südamega. “Ema sünnikodu taastamine ei ole ka veel lõpule jõudnud, ideed kasvavad pidevalt. Mul õnnestus osta kunagi ammu tarbijate ühistule kuulunud maja, et alustada seal ettevõtlusega.Ostmine tuli kogemata, kuna minu hinnapakkumine võitis. Esimesel aastal ei osanud ma midagi oodata, nüüd läheb aga teine aasta ja meil on hästi läinud. Aasta lõpuks saame ehk isegi plussi,” rääkis ettevõtja.Majas on kohvik ja kuus tuba 16 magamiskohaga. On ka kaks saali mitmesuguste ürituste pidamiseks, üks mahutab 40, teine 30 inimest. Põhiliselt tähistavad kohalikud seal oma tähtpäevi.“Mul on väga hea meel, et kohalik rahvas on koha omaks võtnud. Juubelite ja muude tähtpäevade tähistamise kõrval astuvad nad ka lihtsalt sisse, kas sööma, kohvetama, aega veetma. Kuid käivad ka jahimehed Itaaliast, Rootsist ja Soomest. Enamasti ollakse paigal neli-viis päeva, vahel isegi nädal. Enne käiakse kohta vaatamas ja oludega tutvumas.Praegu on meilt kohvilaua tellinud ka Meri spaa, kes Gotlandi gruppe vastu võtab. Maja kirsikoogi kohta on paljud öelnud häid sõnu, selle tegemist ei lubata iial lõpetada.”Algusest saati saab Willa Inga külastajad Booking.com kaudu. Perenaise sõnul on suvel käed ülearugi tööd täis. Ta ütles muigamisi, et kui ainult saaks külastajad aasta peale ära jagada.“Tühja kuud pole mul olnud. Pealegi on mul palju häid kontakte, millega tuleb tegeleda. Kui ma poleks Bookingi kaudu alustanud, oleks olnud väga nutune suvi. Olen selle süsteemiga väga rahul.”Tegevuse pärast ettevõtja ei muretse, külastajatel on piirkonnas vaatamist küllaga. On Leisi seikluspark, Angla tuulikud ja 8 km kaugusel Nihatu loodusrada.Siia saab lisada ka kaks ilusat kalastus- ja suplusvõimalustega sadamat – Soela ja Triigi.Uue turule tulija edu võti peitub pühendumises oma külastajatele, kõik, mida Willa Ingas tehakse, tehakse südamega.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel aastal täitus 20 aastat laulusõprust Saaremaa meeskoori SÜM ja Eesti Rahvusraamatukogu naiskooril. Selle puhul toimus möödunud laupäeval rahvusraamatukogu konverentsisaalis ühiskontsert “Me pole enam väikesed”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Meeskoor pealinna lavalaudadel

maintext:
Uudised
Meeskoor pealinna lavalaudadel
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Anneli Tarkmeel Teisipäev, 15. november 2016. Sel aastal täitus 20 aastat laulusõprust Saaremaa meeskoori SÜM ja Eesti Rahvusraamatukogu naiskooril. Selle puhul toimus möödunud laupäeval rahvusraamatukogu konverentsisaalis ühiskontsert “Me pole enam väikesed”.
Mõlemalt koorilt kõlas kümme lugu, lisaks veel kaks ühislaulu. Koore juhatasid Ester Soe, Mari Ausmees, Anneli Surva ja Oliver Povel-Puusepp.
“Mehed võtsid end kokku, kuigi akustika ei olnud kiita,” lausus meeskoori peadirigent Ester Soe. “Dirigendina jäin rahule. Meilt kõlas ka täiesti uus repertuaar, näiteks Pärt Uusbergi “Kui jõuaks igavik...”.” Kokkuvõttes lisas Soe, et oli huvitava kavaga kontsert.
Kuidas sõprus kahe koori vahel täpsemalt algas, jäägu kroonikute uurida. Küll aga sõnas meeskoori kauaaegne dirigent Tiit Köster, et see oli seotud esinemisega Tallinna Toomkirikus.
“Oli väga meeleolukas väike kontserdireis,” ütles meeskoori vanem Tiit Aavik. Kahe koori sõprust kinnitati ka kontserdijärgsel väikesel koosviibimisel. “See oli isegi nii hoogne, et lauluhoog jätkus bussis märkamatult kuni Virtsuni välja. Sellest said osa veel praamil olnud vähesed öised reisijadki,” ütles Aavik lõpetuseks. Mõlemalt koorilt kõlas kümme lugu, lisaks veel kaks ühislaulu. Koore juhatasid Ester Soe, Mari Ausmees, Anneli Surva ja Oliver Povel-Puusepp.“Mehed võtsid end kokku, kuigi akustika ei olnud kiita,” lausus meeskoori peadirigent Ester Soe. “Dirigendina jäin rahule. Meilt kõlas ka täiesti uus repertuaar, näiteks Pärt Uusbergi “Kui jõuaks igavik...”.” Kokkuvõttes lisas Soe, et oli huvitava kavaga kontsert.Kuidas sõprus kahe koori vahel täpsemalt algas, jäägu kroonikute uurida. Küll aga sõnas meeskoori kauaaegne dirigent Tiit Köster, et see oli seotud esinemisega Tallinna Toomkirikus.“Oli väga meeleolukas väike kontserdireis,” ütles meeskoori vanem Tiit Aavik. Kahe koori sõprust kinnitati ka kontserdijärgsel väikesel koosviibimisel. “See oli isegi nii hoogne, et lauluhoog jätkus bussis märkamatult kuni Virtsuni välja. Sellest said osa veel praamil olnud vähesed öised reisijadki,” ütles Aavik lõpetuseks.
Veel artikleid samast teemast »