description: Saaremaal sündinud paruness Babette Baronin von Sass koos kaaslastega käis seoses Tallinnas toimunud 12. Eesti-Baltisaksa kultuuripäevadega käesoleval nädalal Saaremaal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saksa paruness kodusaarel

maintext:
Uudised
Saksa paruness kodusaarel
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 10. september 2016. Saare maakonna keskraamatukogus puhkavad lõbusalt jalga (vasakult) Helmut Scheunchen abikaasaga, Vjatšeslav Hromov, Frauke Erichsen-Candussi, Kira Rohde ja Babette Baronin von Sass. FOTO: Valmar Voolaid Saaremaal sündinud paruness Babette Baronin von Sass koos kaaslastega käis seoses Tallinnas toimunud 12. Eesti-Baltisaksa kultuuripäevadega käesoleval nädalal Saaremaal.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Politsei teenindas reedel ja laupäeval kokku 29 väljakutset, millest 18 oli seotud alkoholijoobes isikute poolt põhjustatud häiriva tegevusega ja korra rikkumisega avalikus kohas, teatas Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar. Kainenema toimetati kaks isikut. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Nädalavahetuse ülevaade: Smuuli tn korteril lõhuti aknaklaas
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 03. september 2016. Foto on illustratiivne. Politsei teenindas reedel ja laupäeval kokku 29 väljakutset, millest 18 oli seotud alkoholijoobes isikute poolt põhjustatud häiriva tegevusega ja korra rikkumisega avalikus kohas, teatas Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar. Kainenema toimetati kaks isikut.
3. septembril kell 1.12 teatati, et Kuressaare linnas Smuuli tänaval on ära lõhutud korteri aknaklaas. Juhtumi asjaolude selgitamiseks on alustatud väärteomenetlus.
4. septembril kell 6.26 eemaldati Kuressaare linnas mootorsõiduki juhtimiselt alkoholijoobe seisundis 24-aastane mees ning 11 juhul alustati väärteomenetlused isikute suhtes, kes maanteel mootorsõidukit juhtides ületasid lubatud suurimat sõidukiirust. 3. septembril kell 1.12 teatati, et Kuressaare linnas Smuuli tänaval on ära lõhutud korteri aknaklaas. Juhtumi asjaolude selgitamiseks on alustatud väärteomenetlus.4. septembril kell 6.26 eemaldati Kuressaare linnas mootorsõiduki juhtimiselt alkoholijoobe seisundis 24-aastane mees ning 11 juhul alustati väärteomenetlused isikute suhtes, kes maanteel mootorsõidukit juhtides ületasid lubatud suurimat sõidukiirust.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Laupäeval tähistas Orissaares oma 80. sünnipäeva tunnustatud pedagoog ja rahvatantsujuht Maie Opkaup. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: PILTUUDIS: Maie Opkaup sai nimelise pingi


description: Saaremaa esirattur Mihkel Räim osales üleeile Kõrvemaal sõidetud Tallinna 19. rattamaratonil ja tuli finišisse 25-ndana. Räim rääkis Meie Maale pisut oma suhetest maastikurattaga ja eesmärkidest läheneval maanteeratturite MM-i Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mihkel Räim ihkab MM-il 20 sekka

maintext:
Sport
Mihkel Räim ihkab MM-il 20 sekka
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Saaremaa esirattur Mihkel Räim osales üleeile Kõrvemaal sõidetud Tallinna 19. rattamaratonil ja tuli finišisse 25-ndana. Räim rääkis Meie Maale pisut oma suhetest maastikurattaga ja eesmärkidest läheneval maanteeratturite MM-i
Pühapäeval lähetati 19. Tallinna rattamaratoni 47 km pikkusele põhidistantsile 366 ratturit. Teiste seas tegi kaasa ka valitsev Eesti meister grupisõidus Mihkel Räim, kes lubas anda konkurentidele kõva lahingu, kirjutab rattamaratonid.ee.
Maratoni võitis Caspar Austa ajaga 1:38.17, Räim kaotas talle 13 minuti ja 21 sekundiga ning sai 25. koha.
Cycling Academy Teamis sõitev Räim võib senise hooajaga rahule jääda. “Kaks etapivõitu Kanada velotuuril ja Ungari velotuuri üldvõit on minu jaoks kaks kõige eredamat hetke. Tänavune on minu elu parim hooaeg,” arvas Räim, kes on hooaja peale rattaga 26 000 kilomeetrit maha pedaalinud.
Räim: ei saanudki kohe aru, et kumm katki läks
Mihkel, kuidas oled rahul rattamaratonil saavutatud koha ja ajaga?
Võtsin seda sõitu pigem kui treeningut. Seega aeg ei oma minu jaoks tähtsust, koht oleks võinud küll vähe parem olla.
Kuidas hindad raja profiili ja millise rattaga sõitsid?
Rada oli vinge, mõned head tõusud olid ka, kuid palju oli siledat. Kuna mul endal maastikuratast ei ole, siis laenasin ratta ühelt Tartu harrastajalt. Üldiselt püsis ratas terve, kuid lõpus läks kumm katki, avastasin selle alles pärast finišit.
Kuidas kommenteerid Taaramäe teist kohta?
Ta on nii kõva tasemega vend, et kui motivatsiooni jagub, siis peabki sellisel sõidul poodiumil olema. Lisaks veel see, et ta on nooruspõlves väga palju maastikusõite võitnud. Mina aga olen maastikuratta teemas üsna võõras.
Kus sa oma vormikõveraga praegu oled 1–10 skaalal?
Vorm on vahest kaheksa peal, aga see ei ole päris see kaheksa, mis oli suvel värskena. Nüüd liigun nagu diisel. Vorm on pikalt hea püsinud tänu sellele, et suutsin õigel ajal puhata ning eks üldine tase on ka tõusnud.
Millised on eesmärgid oktoobri keskel Kataris toimuval MM-il?
Rahuldav oleks, kui suudaksin Kataris lõpuni tulla. Hinges tahaks ikka rohkemat – kohta 20 hulgas. Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 06. september 2016.Pühapäeval lähetati 19. Tallinna rattamaratoni 47 km pikkusele põhidistantsile 366 ratturit. Teiste seas tegi kaasa ka valitsev Eesti meister grupisõidus Mihkel Räim, kes lubas anda konkurentidele kõva lahingu, kirjutab rattamaratonid.ee.Maratoni võitis Caspar Austa ajaga 1:38.17, Räim kaotas talle 13 minuti ja 21 sekundiga ning sai 25. koha.Cycling Academy Teamis sõitev Räim võib senise hooajaga rahule jääda. “Kaks etapivõitu Kanada velotuuril ja Ungari velotuuri üldvõit on minu jaoks kaks kõige eredamat hetke. Tänavune on minu elu parim hooaeg,” arvas Räim, kes on hooaja peale rattaga 26 000 kilomeetrit maha pedaalinud.Võtsin seda sõitu pigem kui treeningut. Seega aeg ei oma minu jaoks tähtsust, koht oleks võinud küll vähe parem olla.Rada oli vinge, mõned head tõusud olid ka, kuid palju oli siledat. Kuna mul endal maastikuratast ei ole, siis laenasin ratta ühelt Tartu harrastajalt. Üldiselt püsis ratas terve, kuid lõpus läks kumm katki, avastasin selle alles pärast finišit.Ta on nii kõva tasemega vend, et kui motivatsiooni jagub, siis peabki sellisel sõidul poodiumil olema. Lisaks veel see, et ta on nooruspõlves väga palju maastikusõite võitnud. Mina aga olen maastikuratta teemas üsna võõras.Vorm on vahest kaheksa peal, aga see ei ole päris see kaheksa, mis oli suvel värskena. Nüüd liigun nagu diisel. Vorm on pikalt hea püsinud tänu sellele, et suutsin õigel ajal puhata ning eks üldine tase on ka tõusnud.Rahuldav oleks, kui suudaksin Kataris lõpuni tulla. Hinges tahaks ikka rohkemat – kohta 20 hulgas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeval, 15. septembril tehti kahjutuks Kuressaares Pikal tänaval kaevetööde käigus leitud Vene päritolu käsigranaat RGD-33. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pikalt tänavalt leiti käsigranaat

maintext:
Uudised
Pikalt tänavalt leiti käsigranaat
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 17. september 2016. Neljapäeval, 15. septembril tehti kahjutuks Kuressaares Pikal tänaval kaevetööde käigus leitud Vene päritolu käsigranaat RGD-33.
Kahtlase leiu tõttu käisid kohapeal ohtu likvideerimas Lääne-Eesti pommigrupi demineerijad. Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais ütles, et leid oli transporditav ja see hävitati selleks ette nähtud kohas.
“Vaadates käesoleva aasta sündmusi, siis käsigranaate Kuressaarest varem leitud ei ole. Tavapäraselt leitakse neid maapiirkondadest,” lisas Kais. Kahtlase leiu tõttu käisid kohapeal ohtu likvideerimas Lääne-Eesti pommigrupi demineerijad. Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais ütles, et leid oli transporditav ja see hävitati selleks ette nähtud kohas.“Vaadates käesoleva aasta sündmusi, siis käsigranaate Kuressaarest varem leitud ei ole. Tavapäraselt leitakse neid maapiirkondadest,” lisas Kais.
Veel artikleid samast teemast »


description: Meie Maa autasustas kolmapäeva õhtul Pärnu Rannastaadionil aset leidnud Eesti–Malta maavõistluse vaheajal suvise jalgpalli EM-i ennustusvõistluse esikolmikut. Pidulikule tseremooniale elas kaasa täismaja, ligi 3000 pealtvaatajat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Meie Maa autasustas paremaid ennustajaid


description: Lennufirma Avies, kelle lennuloa lennuamet taastas, väidab, et on enamikule reisijatele kevadel ära jäänud lendude piletiraha tagastanud. Ometi ei ole nende seas mitmeid saarlasi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Taastatud lennuloaga Aviesil piletiraha ikka tagastamata
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 03. september 2016. FOTO: Tambet Allik Lennufirma Avies, kelle lennuloa lennuamet taastas, väidab, et on enamikule reisijatele kevadel ära jäänud lendude piletiraha tagastanud. Ometi ei ole nende seas mitmeid saarlasi.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lääne-Saare vallavalitsuse liikmed ei tahtnud viimasel volikogu istungil välja öelda seoses kergliiklustee rajamisega kinnistuomanikelt ostetavate maatükkide hinda, see ärritas volikogu liiget Mart Maastikku. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vallavalitsus üritas peita maadeostu täpset hinda
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 16. september 2016. Kuigi viimasel volikogu istungil ei olnud hinnast juttu, otsustas volikogu esimees Urmas Lehtsalu eenõu hääletusele panna. FOTO: Sigrid Osa Lääne-Saare vallavalitsuse liikmed ei tahtnud viimasel volikogu istungil välja öelda seoses kergliiklustee rajamisega kinnistuomanikelt ostetavate maatükkide hinda, see ärritas volikogu liiget Mart Maastikku.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna osaleb Meie Maa veinikonkursi žürii töös ka Pädaste mõisa restorani Alexander peakokk Matthias Diether (42), kes on oma varasematel töökohtadel välja teeninud kaheksa Michelini tärni. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hea toidu alus on tooraine

maintext:
Maakond
Hea toidu alus on tooraine
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 10. september 2016. Pädaste mõisa restorani Alexander peakokk Matthias Diether ja tema püsimatu kokker-spanjel Charly on Muhus hästi kohanenud. FOTO: Valmar Voolaid Täna osaleb Meie Maa veinikonkursi žürii töös ka Pädaste mõisa restorani Alexander peakokk Matthias Diether (42), kes on oma varasematel töökohtadel välja teeninud kaheksa Michelini tärni.
Miks te tulite Eestisse ja Muhumaale? Kas tahtsite midagi uut või oli soov pääseda suurlinnade kärast ja kiirest tempost?
Põhjus on segu neist mõlemast. Ma olen töötanud kolm aastat Dubais asuvate gurmeerestoranide Ritz Carlton, Emirates Palace ja Shangri-La ning kaks aastat Iirimaa restorani Turnberry Resort peakokana. 2010. aastal avasin oma restorani Berliinis. Tundsin, et tahan muutust.
Asusite tööle jaanuaris. Kuidas see aeg siiani on möödunud?
On olnud väga kiire hooaeg. Tööle tuli panna uus meeskond, aga võin öelda, et 90 protsenti ajast on mul olnud fun.
Miks oli soov tulla just Põhjala köögi juurde?
Kui mind Pädastesse kutsuti, siis uurisin loomulikult internetist, mis koht see on ja mind võlus mõisa suur köögiviljaaed. Vähetähtis pole ka see, et mul tekkis Martiniga usalduslik kontakt.
Kui teen tööd, tahan sellele pühenduda 100 protsenti ja selleks on vajalik harmooniline keskkond.
Kas oli ka midagi sellist, mida te siiatulekul kartsite?
Ei, mitte midagi ja siia jõudes oli kõik nagu unistasin. Kõige rohkem muretsesin hoopis, kuidas mu koer Charly lennukis vastu peab.
Te olete öelnud, et kui teie kokkerspanjel Charlylile poleks Pädastes meeldinud, siis te ei oleks siia jäänud.
(Naerab) Õnneks meeldis ja nüüd jookseb ta siin igal pool rõõmsalt ringi.
Kui pärast õue läheme ja koos Charlyga pilti tahame teha, tuleb seitsmeaastast koera päris kaua oodata. Teda on otsima mindud, aga lõbusat haukumist on kuulda alles siis, kui peremees vilistab.
Rõõmurull tormab kohale ja jääbki suurest õnnest tiirutama. Viimaks soostub siiski koos Matthiasega pildile jääma.
Kas tõesti on nii, et restorani interjöörist ja serveerimisest on teile tähtsam hoopis tooraine?
Jah, sellest kõik algabki. See on nii tähtis, et siin on köögiviljaaed.
Mul on esimest korda elus nii suur aed oma restorani juures, seda ei saanud olla ei Berliinis ega Dubais. Siin on palju marju nii aias kui metsas.
Olen käinud koos Anna-Liisaga (Pädaste mõisa taimetundja Anna-Liisa Piiroja – toim) palju looduses ja me oleme suurepärane tiim.
Martin (Martin Breuer, mõisa omanik koos Imre Sooäärega - toim): Peakokk saab töötada kahte moodi. Ta võib öelda, et tahan taldrikule seda või teist valmisrooga ja ta hakkab otsima selleks toorainet.
Teine võimalus on vaadata kõigepealt toorainet ja töötada selle nimel, et saada sellest hea tulemus. Matthias töötab just niimoodi.
Tooraine on sellepärast väga tähtis, et see sõltub aastaaegadest ja mina kasutan ainult puhast värsket toorainet. Siin Muhus on kõik põnev ja huvitav – seened, marjad, maitseroheline, kalad. Tahan kõike proovida.
Martin: Kui tegime 1. nädalal tööplaani, siis küsisin Matthiaselt, et kas ta tahab kõigepealt kohtuda oma meeskonnaga või arutada äriplaani, aga Matthias vastas, et ta tahab kohtuda tootjatega.
Sa tuled Berliinist ja loomulikult tahad kõigepealt teada, kus on su materjal. Ma tahan näha toorainet, millest ma menüüd koostama hakkan. See distsiplineerib ka tootjaid.
Kas menüüs on peakokal ka mõni eriline lemmik?
Ma ei saa öelda, mis on minu lemmik, ma pean teadma kõike ja tegema kõike kirega. Iga toit on sõnum, teistsugune maitse. Minu ülesanne on luua visioon ja selle aja jooksul olen juba kolm korda menüüd muutnud.
Lähtuda Põhjala saarte köögist, see on suur väljakutse. Püüan jõuda sügavate maitseteni, täiusliku ja tervikliku maitsebuketini. Loodan, et olen saavutanud hea tasakaalu.
Martin: Matthias on üllatanud iga asjaga. Me ei tee lihtsaid toite, sest kliendid tahavad üllatuda, avastada ja olla koos toiduga omamoodi teekonnal. Õnneks on meil välja kujunenud klientuur, kes jaksab kõrge kvaliteediga toidu eest maksta.
Matthias, teie restoranid on saanud kaheksal korral Michelini tärni. Kas ka Alexander või mõni teine restoran Eestis võiks saada Michelini tärni?
Ma ei tea, kas see on vajalik. Eestis on niigi head restoranid ja mõned kindlasti ka tärni väärilised, aga see kõik on üks suur äri. Tuleb ennast pidevalt igal pool tutvustada, selle nimel võidelda. See sobib paremini ja on vajalik suurtes kohtades, kus liigub rohkem raha.
Ütlen ausalt, mina neid tärne enam ei vaja. Võitlesin palju aastaid selle nimel ja panin ennast suure surve alla ja see pole vahel hea. Tähe saamine polegi ehk nii raske, aga selle kaotamine on restoranile suur draama.
Nüüd olen siin ja ei pea enam sellele mõtlema ega olema paanikas See pingutus, mida tegin kunagi tärnide pärast, on suunatud nüüd klientidele.
Kõik, mis oli suunatud väljapoole tärni saamiseks, on nüüd suunatud sissepoole. Ma ei valmista roogasid enam hindajate, vaid klientide jaoks ja nemad hindavad meid.
Martin: Matthias oli 18-aastane, kui ta alustas ja ta on töötanud väga väljapaistvates restoranides ning saanud 24 aastaga tohutult kogemusi. Seda on märgata. Ükski peakokk ei saa kogemusi muidu, kui ainult ajaga, isegi kui oled geenius.
Kogemused, teadmised ja vanus on Matthiase puhul tähtsad. Ta saab teha asju loomulikul moel, toetudes oma teadmistele. Matthias on väga ambitsioonikas ja väga kvaliteetne, aga ta ei pea ennast enam nii palju tõestama kui noored.
Millised on olnud selle suve kliendid?
Kiire aeg on olnud.
Martin: Meil oli väga hea suvi. Kunagi pole olnud nii palju rahvast ja paljud tulid mitmel korral tagasi.
Olin väga üllatunud, et üks noormees tuli otse Pariisist vaid üheks õhtusöögiks ja hommikul lahkus tagasi Pariisi. Seda on hea teada, et tullakse toidu pärast vaid üheks õhtuks.
Kui te jaanuaris tööle tulite, tegutsesite kõigepealt Tallinnas Nehis. Kas pärast 2. oktoobrit, kui Alexander uksed suleb, tuleb taas Neh?
Nehi me enam ei ava, vaid teeme vanalinnas hoopis midagi uut ja põnevat.
Meil on huvitav koht, kuhu mina kui peakokk kutsun neljal õhtul nädalas 20 inimest ja valmistan nende silme all seitsmekäigulise õhtusöögi.
See on mul esimene kord sellist restorani teha, aga see on põnev samm edasi. Tallinnas tegutseme 19. oktoobrist 25. märtsini ja siis oleme tagasi Pädastes.
Praegu olete aga veel Muhus. Kas siin vahel igav ka on?
Ei-ei, mitte kunagi. Siin käib nii palju külalisi kõikjalt – Londonist, Nigeeriast, Filipiinidelt… Maailm tuleb koju kätte.
Martin: Matthias on selle aastaga Muhus tundma saanud sama palju inimesi kui mina 15 aastaga. Ta käib palju ringi ja suhtleb palju.
Mulle meeldib olla maal ja looduses, aga hea, et talvel Tallinna saab, sest pimedal ajal võib siin üsna depressiivne olla. Põhjus on segu neist mõlemast. Ma olen töötanud kolm aastat Dubais asuvate gurmeerestoranide Ritz Carlton, Emirates Palace ja Shangri-La ning kaks aastat Iirimaa restorani Turnberry Resort peakokana. 2010. aastal avasin oma restorani Berliinis. Tundsin, et tahan muutust.On olnud väga kiire hooaeg. Tööle tuli panna uus meeskond, aga võin öelda, et 90 protsenti ajast on mul olnud fun.Kui mind Pädastesse kutsuti, siis uurisin loomulikult internetist, mis koht see on ja mind võlus mõisa suur köögiviljaaed. Vähetähtis pole ka see, et mul tekkis Martiniga usalduslik kontakt.Kui teen tööd, tahan sellele pühenduda 100 protsenti ja selleks on vajalik harmooniline keskkond.Ei, mitte midagi ja siia jõudes oli kõik nagu unistasin. Kõige rohkem muretsesin hoopis, kuidas mu koer Charly lennukis vastu peab.(Naerab) Õnneks meeldis ja nüüd jookseb ta siin igal pool rõõmsalt ringi.Kui pärast õue läheme ja koos Charlyga pilti tahame teha, tuleb seitsmeaastast koera päris kaua oodata. Teda on otsima mindud, aga lõbusat haukumist on kuulda alles siis, kui peremees vilistab.Rõõmurull tormab kohale ja jääbki suurest õnnest tiirutama. Viimaks soostub siiski koos Matthiasega pildile jääma.Jah, sellest kõik algabki. See on nii tähtis, et siin on köögiviljaaed.Mul on esimest korda elus nii suur aed oma restorani juures, seda ei saanud olla ei Berliinis ega Dubais. Siin on palju marju nii aias kui metsas.Olen käinud koos Anna-Liisaga (Pädaste mõisa taimetundja Anna-Liisa Piiroja – toim) palju looduses ja me oleme suurepärane tiim.Martin (Martin Breuer, mõisa omanik koos Imre Sooäärega - toim): Peakokk saab töötada kahte moodi. Ta võib öelda, et tahan taldrikule seda või teist valmisrooga ja ta hakkab otsima selleks toorainet.Teine võimalus on vaadata kõigepealt toorainet ja töötada selle nimel, et saada sellest hea tulemus. Matthias töötab just niimoodi.Tooraine on sellepärast väga tähtis, et see sõltub aastaaegadest ja mina kasutan ainult puhast värsket toorainet. Siin Muhus on kõik põnev ja huvitav – seened, marjad, maitseroheline, kalad. Tahan kõike proovida.Martin: Kui tegime 1. nädalal tööplaani, siis küsisin Matthiaselt, et kas ta tahab kõigepealt kohtuda oma meeskonnaga või arutada äriplaani, aga Matthias vastas, et ta tahab kohtuda tootjatega.Sa tuled Berliinist ja loomulikult tahad kõigepealt teada, kus on su materjal. Ma tahan näha toorainet, millest ma menüüd koostama hakkan. See distsiplineerib ka tootjaid.Ma ei saa öelda, mis on minu lemmik, ma pean teadma kõike ja tegema kõike kirega. Iga toit on sõnum, teistsugune maitse. Minu ülesanne on luua visioon ja selle aja jooksul olen juba kolm korda menüüd muutnud.Lähtuda Põhjala saarte köögist, see on suur väljakutse. Püüan jõuda sügavate maitseteni, täiusliku ja tervikliku maitsebuketini. Loodan, et olen saavutanud hea tasakaalu.Martin: Matthias on üllatanud iga asjaga. Me ei tee lihtsaid toite, sest kliendid tahavad üllatuda, avastada ja olla koos toiduga omamoodi teekonnal. Õnneks on meil välja kujunenud klientuur, kes jaksab kõrge kvaliteediga toidu eest maksta.Ma ei tea, kas see on vajalik. Eestis on niigi head restoranid ja mõned kindlasti ka tärni väärilised, aga see kõik on üks suur äri. Tuleb ennast pidevalt igal pool tutvustada, selle nimel võidelda. See sobib paremini ja on vajalik suurtes kohtades, kus liigub rohkem raha.Ütlen ausalt, mina neid tärne enam ei vaja. Võitlesin palju aastaid selle nimel ja panin ennast suure surve alla ja see pole vahel hea. Tähe saamine polegi ehk nii raske, aga selle kaotamine on restoranile suur draama.Nüüd olen siin ja ei pea enam sellele mõtlema ega olema paanikas See pingutus, mida tegin kunagi tärnide pärast, on suunatud nüüd klientidele.Kõik, mis oli suunatud väljapoole tärni saamiseks, on nüüd suunatud sissepoole. Ma ei valmista roogasid enam hindajate, vaid klientide jaoks ja nemad hindavad meid.Martin: Matthias oli 18-aastane, kui ta alustas ja ta on töötanud väga väljapaistvates restoranides ning saanud 24 aastaga tohutult kogemusi. Seda on märgata. Ükski peakokk ei saa kogemusi muidu, kui ainult ajaga, isegi kui oled geenius.Kogemused, teadmised ja vanus on Matthiase puhul tähtsad. Ta saab teha asju loomulikul moel, toetudes oma teadmistele. Matthias on väga ambitsioonikas ja väga kvaliteetne, aga ta ei pea ennast enam nii palju tõestama kui noored.Kiire aeg on olnud.Martin: Meil oli väga hea suvi. Kunagi pole olnud nii palju rahvast ja paljud tulid mitmel korral tagasi.Olin väga üllatunud, et üks noormees tuli otse Pariisist vaid üheks õhtusöögiks ja hommikul lahkus tagasi Pariisi. Seda on hea teada, et tullakse toidu pärast vaid üheks õhtuks.Nehi me enam ei ava, vaid teeme vanalinnas hoopis midagi uut ja põnevat.Meil on huvitav koht, kuhu mina kui peakokk kutsun neljal õhtul nädalas 20 inimest ja valmistan nende silme all seitsmekäigulise õhtusöögi.See on mul esimene kord sellist restorani teha, aga see on põnev samm edasi. Tallinnas tegutseme 19. oktoobrist 25. märtsini ja siis oleme tagasi Pädastes.Ei-ei, mitte kunagi. Siin käib nii palju külalisi kõikjalt – Londonist, Nigeeriast, Filipiinidelt… Maailm tuleb koju kätte.Martin: Matthias on selle aastaga Muhus tundma saanud sama palju inimesi kui mina 15 aastaga. Ta käib palju ringi ja suhtleb palju.Mulle meeldib olla maal ja looduses, aga hea, et talvel Tallinna saab, sest pimedal ajal võib siin üsna depressiivne olla.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lääne-Saare vallavolikogu liikmed Mart Maastik ja revisjonikomisjoni esimees Maidu Varik tahavad teada, miks Kärla rahvamaja ehitamiseks on ehitusleping sõlmitud suuremas summas, kui seda lubab volikogu poolt heaks kiidetud eelarvestrateegia ja arengukava. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kas Lääne-Saare vald ületas volitusi?

maintext:
Uudised
Kas Lääne-Saare vald ületas volitusi?
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 30. september 2016. Eile avanes Kärla rahvamaja ehitusplatsilt selline vaatepilt. Tööd peaksid lõppema järgmise aasta teises pooles. FOTO: Valmar Voolaid ESKIIS: Terje Truumaa, OÜ Klotoid Rahvamaja ehitab AS Tesman, kes võitis juulis lõppenud riigihankekonkursi. Lääne-Saare vallavolikogu liikmed Mart Maastik ja revisjonikomisjoni esimees Maidu Varik tahavad teada, miks Kärla rahvamaja ehitamiseks on ehitusleping sõlmitud suuremas summas, kui seda lubab volikogu poolt heaks kiidetud eelarvestrateegia ja arengukava.
Volinikud saatsid Lääne-Saare vallavalitsusele teabenõude, milles paluvad endale saata Kärla rahvamaja ehitushanke pakkumiste avamise protokolli ning ehituslepingu AS-i Tesman ja SA Lääne-Saare Kultuur vahel Kärla rahvamaja ehitamiseks.
Maastik ja Varik pärivad vallalt, kes volitas sihtasutuse juhatust ehitushanget läbi viima.
Küsimuse põhjuse taga peitub ehitushanke hind, mis ületab valla eelarves ja arengukavas ette nähtud summat. SA Lääne-Saare Kultuur juhatuse liikmete väitel on ehitusleping sõlmitud AS-iga Tesman summas 1 490 529,60 eurot, millele lisandub käibemaks. Ka avalikult igaühele kättesaadavas riigihangete registris on Tesmaniga sõlmitud lepingu ehitustööde maksumusena välja toodud samasugune summa.
Kahe voliniku sõnul on Lääne-Saare valla eelarvestrateegias ja arengukavas Kärla rahvamaja ehituseks ette nähtud 1 350 000 eurot, mis on lõplik maksumus. Kõik maksumused eelarvestrateegias ja arengukavas toodud summas sisaldavad käibemaksu, sest vald ei ole käibemaksukohuslane.
Lääne-Saare valla kodulehel kättesaadavas valla arengukavas 2015–2023 on tõepoolest investeeringukavas kirjas Kärla rahvamaja ehituse üldmaksumusena 1,35 miljonit eurot, millest 450 000 eurot võetakse laenuna sel ja 900 000 eurot järgmisel aastal.
Mart Maastik ja Maidu Varik paluvad vallavalitsusel põhjendada, miks ja kes on andnud volituse suurendada ehituse hinna lõppmaksumust lisaks 140 530 eurole 20-protsendilise käibemaksu ehk 28 106 euro võrra?
Maastiku sõnul küsis ta laekunud pakkumiste ja nendes esitatud summade kohta infot ka Lääne-Saare abivallavanemalt ja SA Lääne-Saare Kultuur juhatuse liikmelt Urmas Sepalt ning Pille Mägilt, kuid vastuseid ei ole ta poolteise nädala jooksul saanud. “Sepp ütles, et tema minu suulistele küsimustele vastama ei pea ja palus need kirjalikult esitada. Teabenõue võib ka suulises vormis olla,” imestas Maastik.
Urmas Sepa väitel laekus Kärla rahvamaja ehitushankele neli pakkumust. “Vastavalt hindamiskriteeriumile oli määravaks hind ja Tesmani pakkumine osutus odavaimaks,” kinnitas Sepp. Kuidas sai summa olla suurem sellest, mida lubas volikogu? “Kui keegi on seda niimoodi interpreteerinud, siis las kommenteerib, mina neid asju ei kommenteeri. Teabenõudele vastatakse, sealt saab ka vastused,” pareeris Sepp.
SA Lääne-Saare Kultuur nõukogusse kuuluv Lääne-Saare volikogu liige Tõnu Munk pidas antud teemat liiga kuumaks, et seda praegu kommenteerida. Viimati oli sihtasutuse nõukogu koos 30. märtsil, kuid Kärla rahvamaja ehitushankele laekunud pakkumused avati 15. juunil.
“Seal me tutvusime Kärla rahvamaja projektiga. Nõukogu tuleb uuesti kokku esmaspäeval,” ütles Munk. Tema teada küsiti Lääne-Saare valla viimases arengukavas Kärla rahvamaja ehituseks 1,6 miljonit eurot, kuid seda arengukava ei ole veel kinnitatud.
14. septembril toimunud Lääne-Saare vallavolikogu istungil võeti vastu valla arengukavas 2015–2023 toodud investeeringute kava muudatused, ent Kärla rahvamaja ehitamise puhul jäi summa samaks nagu varem ehk 1,35 miljonit eurot. Muutus vaid niipalju, et tänavune laenu osa moodustab 388 000 ja järgmise aasta laenu osa 962 000 eurot. Volinikud saatsid Lääne-Saare vallavalitsusele teabenõude, milles paluvad endale saata Kärla rahvamaja ehitushanke pakkumiste avamise protokolli ning ehituslepingu AS-i Tesman ja SA Lääne-Saare Kultuur vahel Kärla rahvamaja ehitamiseks.Maastik ja Varik pärivad vallalt, kes volitas sihtasutuse juhatust ehitushanget läbi viima.Küsimuse põhjuse taga peitub ehitushanke hind, mis ületab valla eelarves ja arengukavas ette nähtud summat. SA Lääne-Saare Kultuur juhatuse liikmete väitel on ehitusleping sõlmitud AS-iga Tesman summas 1 490 529,60 eurot, millele lisandub käibemaks. Ka avalikult igaühele kättesaadavas riigihangete registris on Tesmaniga sõlmitud lepingu ehitustööde maksumusena välja toodud samasugune summa.Kahe voliniku sõnul on Lääne-Saare valla eelarvestrateegias ja arengukavas Kärla rahvamaja ehituseks ette nähtud 1 350 000 eurot, mis on lõplik maksumus. Kõik maksumused eelarvestrateegias ja arengukavas toodud summas sisaldavad käibemaksu, sest vald ei ole käibemaksukohuslane.Lääne-Saare valla kodulehel kättesaadavas valla arengukavas 2015–2023 on tõepoolest investeeringukavas kirjas Kärla rahvamaja ehituse üldmaksumusena 1,35 miljonit eurot, millest 450 000 eurot võetakse laenuna sel ja 900 000 eurot järgmisel aastal.Mart Maastik ja Maidu Varik paluvad vallavalitsusel põhjendada, miks ja kes on andnud volituse suurendada ehituse hinna lõppmaksumust lisaks 140 530 eurole 20-protsendilise käibemaksu ehk 28 106 euro võrra?Maastiku sõnul küsis ta laekunud pakkumiste ja nendes esitatud summade kohta infot ka Lääne-Saare abivallavanemalt ja SA Lääne-Saare Kultuur juhatuse liikmelt Urmas Sepalt ning Pille Mägilt, kuid vastuseid ei ole ta poolteise nädala jooksul saanud. “Sepp ütles, et tema minu suulistele küsimustele vastama ei pea ja palus need kirjalikult esitada. Teabenõue võib ka suulises vormis olla,” imestas Maastik.Urmas Sepa väitel laekus Kärla rahvamaja ehitushankele neli pakkumust. “Vastavalt hindamiskriteeriumile oli määravaks hind ja Tesmani pakkumine osutus odavaimaks,” kinnitas Sepp. Kuidas sai summa olla suurem sellest, mida lubas volikogu? “Kui keegi on seda niimoodi interpreteerinud, siis las kommenteerib, mina neid asju ei kommenteeri. Teabenõudele vastatakse, sealt saab ka vastused,” pareeris Sepp.SA Lääne-Saare Kultuur nõukogusse kuuluv Lääne-Saare volikogu liige Tõnu Munk pidas antud teemat liiga kuumaks, et seda praegu kommenteerida. Viimati oli sihtasutuse nõukogu koos 30. märtsil, kuid Kärla rahvamaja ehitushankele laekunud pakkumused avati 15. juunil.“Seal me tutvusime Kärla rahvamaja projektiga. Nõukogu tuleb uuesti kokku esmaspäeval,” ütles Munk. Tema teada küsiti Lääne-Saare valla viimases arengukavas Kärla rahvamaja ehituseks 1,6 miljonit eurot, kuid seda arengukava ei ole veel kinnitatud.14. septembril toimunud Lääne-Saare vallavolikogu istungil võeti vastu valla arengukavas 2015–2023 toodud investeeringute kava muudatused, ent Kärla rahvamaja ehitamise puhul jäi summa samaks nagu varem ehk 1,35 miljonit eurot. Muutus vaid niipalju, et tänavune laenu osa moodustab 388 000 ja järgmise aasta laenu osa 962 000 eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mitmeid videokonkursse võitnud Jako Jõgi osaleb Sky Plusi, Tanel Padari & The Suni videokonkursil, millega otsitakse bändi uuele singlile “Aega on“ videot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tanel Padari videosse otsitakse osalejaid
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 02. september 2016. Mitmeid videokonkursse võitnud Jako Jõgi osaleb Sky Plusi, Tanel Padari & The Suni videokonkursil, millega otsitakse bändi uuele singlile “Aega on“ videot.
Muusikavideo loomiseks tegi Jõgi üleskutse, milles otsib videosse osalejaid. Esimesed klipid filmiti üles eile. Huvi on tundnud juba paarkümmend inimest.
Katsetab midagi uut
“Põhitöö käib arvutis. Kaamera ees ei ole vaja tegelikult rohkem olla kui maksimaalselt paar minutit. Kui kõik toimib, siis proovin nii palju inimesi videosse panna, kui huvi tunneb. Mida rohkem inimesi on, seda vähem läheb aega. Arvutis ma mitmekordistan neid,“ rääkis Jako Jõgi.
“See on ilmselt üks suuremaid projekte, mida teinud olen. Mul on uus tehnika ka, aga mulle meeldib katsetada, et ise ka areneda,“ rääkis Jõgi.
Video tuleb ära saata hiljemalt 11. septembril. Žürii valib välja parimad avalikkusele esitletavad kandidaadid ning 13.–15. septembrini toimub raadio Sky Plus rahvahääletus, mille kaks võitjat pääsevad finaali. Kaks finalisti saavad ajavahemikul 19.–22. septembrini soovi korral oma video tarbeks filmida lisamaterjali koos Tanel Padariga.
“Tahaksin oma videoga teistest erineda ja proovin midagi muud. Järgmisel nädalal tuleb Padar Kuressaarde ka, lähen kindlasti kuulama. Olen teda fännanud mitu aastat. Oleks suur au, kui see võit tuleks. Ta on minu arvates parim Eesti meesartist. Uus lugu on kuidagi teistsugune, aga täitsa meeldib,“ rääkis Jõgi.
Võtja selgitatakse välja septembri viimasel nädalal ning võiduvideo antakse välja Tanel Padar & The Suni ametliku muusikavideona. Muusikavideo loomiseks tegi Jõgi üleskutse, milles otsib videosse osalejaid. Esimesed klipid filmiti üles eile. Huvi on tundnud juba paarkümmend inimest.“Põhitöö käib arvutis. Kaamera ees ei ole vaja tegelikult rohkem olla kui maksimaalselt paar minutit. Kui kõik toimib, siis proovin nii palju inimesi videosse panna, kui huvi tunneb. Mida rohkem inimesi on, seda vähem läheb aega. Arvutis ma mitmekordistan neid,“ rääkis Jako Jõgi.“See on ilmselt üks suuremaid projekte, mida teinud olen. Mul on uus tehnika ka, aga mulle meeldib katsetada, et ise ka areneda,“ rääkis Jõgi.Video tuleb ära saata hiljemalt 11. septembril. Žürii valib välja parimad avalikkusele esitletavad kandidaadid ning 13.–15. septembrini toimub raadio Sky Plus rahvahääletus, mille kaks võitjat pääsevad finaali. Kaks finalisti saavad ajavahemikul 19.–22. septembrini soovi korral oma video tarbeks filmida lisamaterjali koos Tanel Padariga.“Tahaksin oma videoga teistest erineda ja proovin midagi muud. Järgmisel nädalal tuleb Padar Kuressaarde ka, lähen kindlasti kuulama. Olen teda fännanud mitu aastat. Oleks suur au, kui see võit tuleks. Ta on minu arvates parim Eesti meesartist. Uus lugu on kuidagi teistsugune, aga täitsa meeldib,“ rääkis Jõgi.Võtja selgitatakse välja septembri viimasel nädalal ning võiduvideo antakse välja Tanel Padar & The Suni ametliku muusikavideona.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui Kuressaares peeti tänavapiknikku juba kolmandat aastat, siis Väikese väina tammi lustipiknik leidis aset esmakordselt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Väinatammi lustipiknik tõi kohale sadu peolisi
Esmaspäev, 12. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ann Katarina Meri Esmaspäev, 12. september 2016. Sadakond inimest tulid nii ühest kui teisest Väikese Väina tammi otsast lustipikniku pidama. FOTO: Erik Tüür Kui Kuressaares peeti tänavapiknikku juba kolmandat aastat, siis Väikese väina tammi lustipiknik leidis aset esmakordselt.
Korraldaja Heiki Hanso leidis aga, et tegu on vägeva traditsiooni algusega ning toimunud üritus ei jää kindlasti viimaseks sellelaadseks.
“Ise arvasin, et kena on, kui umbes 10 laudkonda kokku tuleb. Lõpuks oli aga tegemist ligi neljasadat inimest kaasanud üritusega,” oli Hanso külastajate arvukuse peale üllatunud.
“Pärast viimast koosolekut leidsime küll, et tegu saab olema lihtsalt lusti- ja mitte võistupiknikuga, kuid info plaanimuutusest polnud mõnede osalejateni jõudnud ja tuldi ikkagi poolt valima,” muheles korraldaja.
Üritus võttis rahvusvahelised mõõtmed
“Kui aga üldse mingist võistlusmomendist rääkida, siis nii-öelda kestvuspiknikuga said hakkama muhulased, kelle seltskond veel kõige viimasena piknikulauda istuma jäi.”
Hanso sõnul oli üritusel valitsenud meeleolu suurepärane ning tohutult vedas ka sooja ja päikesepaistelise ilmaga. “Patseerisin ka ise laudade vahel ringi, jagades kogemusi ja juttu,” sõnas ta.
“Oli tore näha, et väinatammi uuendamisega seoses oldi väga positiivselt meelestatud ning ei arvatud pessimistlikult, et selle tegevusega on juba ammu hiljaks jäädud ja muuta pole enam midagi.”
Piknikuliste rõõmuks kõlas tammil palju elavat muusikat: kohale olid tulnud kandlemängijad ja kitarristid, mängiti ka viiulit ja akordioni. Laudadelt võis leida erinevaid hõrgutisi, eelkõige aga kuldseid suitsuahvenaid, mille kõrghooaeg parajasti kestab.
Hanso sõnul oli hästi korraldatud ka liiklus, millele aitasid kaasa politsei ning teadlikud ja ettevaatlikud inimesed.
“Üllatuste osaliseks saime nii meie kui möödasõitjad,” tõdes Hanso.
“Näiteks randus väinatammi külge kaheksameetrine jaht, millel olev seltskond rõõmsalt piknikuga ühines ning pärast ka ilma põhja kinni jäämata minema sai. Sellist asja nägid minu silmad küll esimest korda,” rääkis ta.
“Ka praamilt saabunud inimesed olid sadu piknikulisi nähes elevil - lasti signaali, tervitati ja lehvitati. Meiega ühinesid ka ratastel mööda sõitnud noored sakslannad ja kaks tsiklitega poolakat, kes juhuslikult leitud piknikupidu väga nautisid.” Korraldaja Heiki Hanso leidis aga, et tegu on vägeva traditsiooni algusega ning toimunud üritus ei jää kindlasti viimaseks sellelaadseks.“Ise arvasin, et kena on, kui umbes 10 laudkonda kokku tuleb. Lõpuks oli aga tegemist ligi neljasadat inimest kaasanud üritusega,” oli Hanso külastajate arvukuse peale üllatunud.“Pärast viimast koosolekut leidsime küll, et tegu saab olema lihtsalt lusti- ja mitte võistupiknikuga, kuid info plaanimuutusest polnud mõnede osalejateni jõudnud ja tuldi ikkagi poolt valima,” muheles korraldaja.“Kui aga üldse mingist võistlusmomendist rääkida, siis nii-öelda kestvuspiknikuga said hakkama muhulased, kelle seltskond veel kõige viimasena piknikulauda istuma jäi.”Hanso sõnul oli üritusel valitsenud meeleolu suurepärane ning tohutult vedas ka sooja ja päikesepaistelise ilmaga. “Patseerisin ka ise laudade vahel ringi, jagades kogemusi ja juttu,” sõnas ta.“Oli tore näha, et väinatammi uuendamisega seoses oldi väga positiivselt meelestatud ning ei arvatud pessimistlikult, et selle tegevusega on juba ammu hiljaks jäädud ja muuta pole enam midagi.”Piknikuliste rõõmuks kõlas tammil palju elavat muusikat: kohale olid tulnud kandlemängijad ja kitarristid, mängiti ka viiulit ja akordioni. Laudadelt võis leida erinevaid hõrgutisi, eelkõige aga kuldseid suitsuahvenaid, mille kõrghooaeg parajasti kestab.Hanso sõnul oli hästi korraldatud ka liiklus, millele aitasid kaasa politsei ning teadlikud ja ettevaatlikud inimesed.“Üllatuste osaliseks saime nii meie kui möödasõitjad,” tõdes Hanso.“Näiteks randus väinatammi külge kaheksameetrine jaht, millel olev seltskond rõõmsalt piknikuga ühines ning pärast ka ilma põhja kinni jäämata minema sai. Sellist asja nägid minu silmad küll esimest korda,” rääkis ta.“Ka praamilt saabunud inimesed olid sadu piknikulisi nähes elevil - lasti signaali, tervitati ja lehvitati. Meiega ühinesid ka ratastel mööda sõitnud noored sakslannad ja kaks tsiklitega poolakat, kes juhuslikult leitud piknikupidu väga nautisid.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Sellesügisene aasta õpetaja auhinnagala toimub 8. oktoobril Jõhvi kontserdimajas. Selle ürituse eesmärk on esile tõsta haridustöötajaid ja hariduse toetajaid. Kandidaate aasta õpetaja tiitlile esitati üle Eesti kokku enam kui 900 ja nende hulgast valiti välja nominendid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tublid õpetajad

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Tublid õpetajad
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Sellesügisene aasta õpetaja auhinnagala toimub 8. oktoobril Jõhvi kontserdimajas. Selle ürituse eesmärk on esile tõsta haridustöötajaid ja hariduse toetajaid. Kandidaate aasta õpetaja tiitlile esitati üle Eesti kokku enam kui 900 ja nende hulgast valiti välja nominendid.
Saare maakonnast on auhinnagalale “Eestimaa õpib ja tänab“ kutsutud kolm õpetajat ning üles on seatud üks aasta haridusteo nominent.
Tore, et selliseid üritusi korraldatakse ja pedagooge tunnustatakse, sest olgem ausad, õpetajad saavad suurt tähelepanu enamasti vaid 1. septembril ja lõpuaktustel.
Sedakorda on meie maakonnast Jõhvi oodatud Saaremaa ühisgümnaasiumi bioloogiaõpetaja Inge Vahter, Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik ning Kuressaare gümnaasiumi klassijuhataja ja õppealajuhataja Maidu Varik.
Aasta haridusteo nominent on Saaremaa ühisgümnaasiumi poolt korraldatavad Saaremaa miniteatripäevad. Siinsed kooliõpilased on selliste valikutega kindlasti nõus, sest kõik on omal alal tunnustatud tegijad.
9. september 2016 Autor: MM Reede, 09. september 2016.Saare maakonnast on auhinnagalale “Eestimaa õpib ja tänab“ kutsutud kolm õpetajat ning üles on seatud üks aasta haridusteo nominent.Tore, et selliseid üritusi korraldatakse ja pedagooge tunnustatakse, sest olgem ausad, õpetajad saavad suurt tähelepanu enamasti vaid 1. septembril ja lõpuaktustel.Sedakorda on meie maakonnast Jõhvi oodatud Saaremaa ühisgümnaasiumi bioloogiaõpetaja Inge Vahter, Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik ning Kuressaare gümnaasiumi klassijuhataja ja õppealajuhataja Maidu Varik.Aasta haridusteo nominent on Saaremaa ühisgümnaasiumi poolt korraldatavad Saaremaa miniteatripäevad. Siinsed kooliõpilased on selliste valikutega kindlasti nõus, sest kõik on omal alal tunnustatud tegijad.9. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare külje asuvatel golfiradadel selgitati Saaremaa Open 2016 raames parimaid golfareid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Karola Soe jättis golfitiitli kodusaarele


description: 9. septembril kell 00.50 teatati Häirekeskusele tulekahjust Saare maakonnas Muhu vallas Kallaste külas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Muhus hävis tules taluhoone


description: ... küsis kunagi üks tuntud Hamleti-nimeline tegelane, kellest usutavasti enamik meist on koolipõlves midagi kuulnud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Saaremaa ühinemisest: olla või mitte olla...
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
... küsis kunagi üks tuntud Hamleti-nimeline tegelane, kellest usutavasti enamik meist on koolipõlves midagi kuulnud.
Kui alguses ka mõni omavalitsusjuht endamisi või avalikult oma koduvalla/-linna tulevikule mõeldes nii dramaatiliselt küsiski, siis Saaremaa omavalitsuste ühinemisläbirääkimiste perioodil arusaamised teisenesid.
Nüüdseks on valdavalt Saaremaa omavalitsusjuhtidest koosnev seltskond mitmete abiliste toel, ühisel nõul ja jõul, läbi vaidluste ja kaalumiste, ületades mitmeid erimeelsusi, jõudnud meie olemise, omavalitsemise sisu ja vormi edasiarendamiseni Saaremaal.
Et siis Saaremaa vald saagu meie omavalitsemise pidamise viisiks ja vormiks.
Täna avaldatav Saaremaa omavalitsuste ühinemisleping kajastab tegijate poolt oluliseks peetut ning on nende tegu ja nägu. Tänusõnad kõigile, kes selles protsessis rohkem või vähem kaasa lõid ja oma panuse andsid. Võtku hea kodanik seda dokumenti kui hetkefikseeringut, sest valmis on see dokument sama palju kui Tallinna linn.
Arutades seda ühinemist, on mitmed auväärsed inimesed öelnud, et Kuressaare linna meil siis enam pole. Tõsi, meil pole siis enam Kuressaare linna kui omavalitsusüksust. Asustusüksusena ei kao meie linn aga kuskile ja meile kunagi antud linnaõigusi ei kipu keegi ära võtma. Meil pole siis enam ka linnapead ja Kuressaaret esindab linnapeana VALLA vallavanem. Eks see ju pisut naljakas ole, aga Eesti elus toimub palju kurbnaljakamaidki asju. Nostalgitsejatel muidugi on kahju, sest on ju kena just oma linna linnapealt kodulinna sünnipäeval meie auväärse raekoja ees tükikest torti vastu võtta. Eks ta ole.
Elus on kindel see, et kõik on kulgemises, kõik muutub. Muutuvad ka meie ühiselu korraldamise viisid ja vormid. Need muudatused iseenesest ei sulge koole ega kultuurimaju, ei tee tühjaks külasid ega linnu. Eks kala otsi sügavamat vett ja koer rasvasemat laket. Mõned professionaalsed masinamehed teevad täna Posti Tõnul ühistus ära töö, mida omal ajal tegid kümned ja kümned inimesed. Ja üle ilma inimesed liiguvad töökohtadele lähemale, mitmekesisemate kultuuriliste võimaluste poole, paremate hariduslike valikute suunas, elamisväärsema elukeskkonna poole laiemalt. Nii on meil, nii on mujal.
Kohalik omavalitsemine peab samuti kohanema toimuvate ühiskondlike protsessidega ja eks seda meie ühinevad omavalitsused teha soovivadki. Et Saaremaa oleks tugevam, toekam, kuuldavam ja nähtavam. Et meie inimestel oleks siin hea elada. Autor: Toomas Takkis, Kuressaare linnavolikogu esimees Neljapäev, 29. september 2016.Kui alguses ka mõni omavalitsusjuht endamisi või avalikult oma koduvalla/-linna tulevikule mõeldes nii dramaatiliselt küsiski, siis Saaremaa omavalitsuste ühinemisläbirääkimiste perioodil arusaamised teisenesid.Nüüdseks on valdavalt Saaremaa omavalitsusjuhtidest koosnev seltskond mitmete abiliste toel, ühisel nõul ja jõul, läbi vaidluste ja kaalumiste, ületades mitmeid erimeelsusi, jõudnud meie olemise, omavalitsemise sisu ja vormi edasiarendamiseni Saaremaal.Et siis Saaremaa vald saagu meie omavalitsemise pidamise viisiks ja vormiks.Täna avaldatav Saaremaa omavalitsuste ühinemisleping kajastab tegijate poolt oluliseks peetut ning on nende tegu ja nägu. Tänusõnad kõigile, kes selles protsessis rohkem või vähem kaasa lõid ja oma panuse andsid. Võtku hea kodanik seda dokumenti kui hetkefikseeringut, sest valmis on see dokument sama palju kui Tallinna linn.Arutades seda ühinemist, on mitmed auväärsed inimesed öelnud, et Kuressaare linna meil siis enam pole. Tõsi, meil pole siis enam Kuressaare linna kui omavalitsusüksust. Asustusüksusena ei kao meie linn aga kuskile ja meile kunagi antud linnaõigusi ei kipu keegi ära võtma. Meil pole siis enam ka linnapead ja Kuressaaret esindab linnapeana VALLA vallavanem. Eks see ju pisut naljakas ole, aga Eesti elus toimub palju kurbnaljakamaidki asju. Nostalgitsejatel muidugi on kahju, sest on ju kena just oma linna linnapealt kodulinna sünnipäeval meie auväärse raekoja ees tükikest torti vastu võtta. Eks ta ole.Elus on kindel see, et kõik on kulgemises, kõik muutub. Muutuvad ka meie ühiselu korraldamise viisid ja vormid. Need muudatused iseenesest ei sulge koole ega kultuurimaju, ei tee tühjaks külasid ega linnu. Eks kala otsi sügavamat vett ja koer rasvasemat laket. Mõned professionaalsed masinamehed teevad täna Posti Tõnul ühistus ära töö, mida omal ajal tegid kümned ja kümned inimesed. Ja üle ilma inimesed liiguvad töökohtadele lähemale, mitmekesisemate kultuuriliste võimaluste poole, paremate hariduslike valikute suunas, elamisväärsema elukeskkonna poole laiemalt. Nii on meil, nii on mujal.Kohalik omavalitsemine peab samuti kohanema toimuvate ühiskondlike protsessidega ja eks seda meie ühinevad omavalitsused teha soovivadki. Et Saaremaa oleks tugevam, toekam, kuuldavam ja nähtavam. Et meie inimestel oleks siin hea elada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile ja täna toimub Suure-Jaani gümnaasiumis konverents, kus autasustatakse parimaid üleriigilise õpilaste GLOBE konkursi keskkonnaalaste uurimistööde autoreid. Nooremate esikolmik koosnes SÜG-i õpilastest, keskmiste klasside uurimistööde kaksikvõit kuulus samuti saarlastele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlased on parimad keskkonnauurijad

maintext:
Uudised
Saarlased on parimad keskkonnauurijad
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 17. september 2016. Eile ja täna toimub Suure-Jaani gümnaasiumis konverents, kus autasustatakse parimaid üleriigilise õpilaste GLOBE konkursi keskkonnaalaste uurimistööde autoreid. Nooremate esikolmik koosnes SÜG-i õpilastest, keskmiste klasside uurimistööde kaksikvõit kuulus samuti saarlastele.
Eile esitlesid konkursi parimad oma keskkonnaalaseid uurimistöid ja täna toimub autasustamine. Noorimas ehk 5.–7. klasside hulgas oli parim uurimus Saaremaa ühisgümnaasiumi (SÜG) 7. klassi õpilasel Sander Terasel. Keskmises ehk 8.-9. klasside parimaks valiti samuti SÜG-i uurimistöö, mille viisid läbi 9. klassi tüdrukud Diana Alt ja Elo Nõmm.
Haridus- ja teadusministeeriumi kommunikatsiooniosakonna konsultant Marit Valge ütles, et GLOBE üleriigilisel konkursil osalenud õpilaste uurimistööde valdkonnad olid mitmekesised, ulatudes lindudest, taimedest ja pliitidest päikesekiirguse ning õhu ammoniaagisisalduse ja loomade arvu seosteni.
GLOBE programmi keskkonnaalaste uurimistööde üleriigilisel konkursil osalesid üldhariduskoolide 5.–12. klasside ja kutseõppeasutuste õpilased. Konkursse on Eesti korraldanud alates aastast 1999, suurimad toetajad on haridus- ja teadusministeerium ning USA suursaatkond.
Eesti paistab GLOBE programmis ülemaailmselt silma suure keskkonnamõõtmiste hulgaga. Hiljuti tunnustas meid selle eest ka NASA.
GLOBE (Global Learning and Observations to Benefit Environment) on ülemaailmne alg-, põhi- ja keskkooliõpilastele mõeldud uurimuslikku õpet ja praktilisi tegevusi pakkuv keskkonnasuunitlusega haridus- ja teadusprogramm, mille algatas 1994. aastal USA asepresident Al Gore ja mis käivitati Maa päeva ürituste raames.
5.–7. klass:
I koht: Sander Teras, SÜG-i 7. klass, “Pliidid Saaremaa kodudes”, juhendajad õp Inge Vahter ja Indrek Peil
II koht: Martin Vesberg, SÜG-i 6. klass, “Tutt-tiir: bioloogia, levik ja arvukus Saaremaal“, juhendajad õp Inge Vahter ja loodusvaatleja Mati Martinson
III koht: Martin Vesberg, SÜG-i 6. klass, Torm Vatsfeld, SÜG-i 7. klass, “Suvine aialinnupäevik 2015 Saaremaa koduaedades”, juhendaja õp Inge Vahter
8.–9. klass
I koht: Diana Alt ja Elo Nõmm SÜG-i 9. klass, “Pisikesed teod Saaremaa rannaniitudel”, juhendajad õp Inge Vahter ja malakoloog Piret Kiristaja
II koht: Feridee Sevostjanov ja Iris Kirs, SÜG-i 8. klass, “Harilik kopsusamblik (Lobaria pulmonaria): bioloogia, ohustatus ja levik Saare maakonnas Mustjala vallas”, juhendaja õp Inge Vahter
III koht: Raido Kiss, Kääpa kooli 9. klass, “Õhu ammoniaagisisalduse võrdlus erineva loomade arvuga farmide ümbruses”, juhendajad TÜ vanemteadur Marko Kaasik ja õp Aiki Jõgeva Eile esitlesid konkursi parimad oma keskkonnaalaseid uurimistöid ja täna toimub autasustamine. Noorimas ehk 5.–7. klasside hulgas oli parim uurimus Saaremaa ühisgümnaasiumi (SÜG) 7. klassi õpilasel Sander Terasel. Keskmises ehk 8.-9. klasside parimaks valiti samuti SÜG-i uurimistöö, mille viisid läbi 9. klassi tüdrukud Diana Alt ja Elo Nõmm.Haridus- ja teadusministeeriumi kommunikatsiooniosakonna konsultant Marit Valge ütles, et GLOBE üleriigilisel konkursil osalenud õpilaste uurimistööde valdkonnad olid mitmekesised, ulatudes lindudest, taimedest ja pliitidest päikesekiirguse ning õhu ammoniaagisisalduse ja loomade arvu seosteni.GLOBE programmi keskkonnaalaste uurimistööde üleriigilisel konkursil osalesid üldhariduskoolide 5.–12. klasside ja kutseõppeasutuste õpilased. Konkursse on Eesti korraldanud alates aastast 1999, suurimad toetajad on haridus- ja teadusministeerium ning USA suursaatkond.Eesti paistab GLOBE programmis ülemaailmselt silma suure keskkonnamõõtmiste hulgaga. Hiljuti tunnustas meid selle eest ka NASA.GLOBE (Global Learning and Observations to Benefit Environment) on ülemaailmne alg-, põhi- ja keskkooliõpilastele mõeldud uurimuslikku õpet ja praktilisi tegevusi pakkuv keskkonnasuunitlusega haridus- ja teadusprogramm, mille algatas 1994. aastal USA asepresident Al Gore ja mis käivitati Maa päeva ürituste raames.I koht: Sander Teras, SÜG-i 7. klass, “Pliidid Saaremaa kodudes”, juhendajad õp Inge Vahter ja Indrek PeilII koht: Martin Vesberg, SÜG-i 6. klass, “Tutt-tiir: bioloogia, levik ja arvukus Saaremaal“, juhendajad õp Inge Vahter ja loodusvaatleja Mati MartinsonIII koht: Martin Vesberg, SÜG-i 6. klass, Torm Vatsfeld, SÜG-i 7. klass, “Suvine aialinnupäevik 2015 Saaremaa koduaedades”, juhendaja õp Inge VahterI koht: Diana Alt ja Elo Nõmm SÜG-i 9. klass, “Pisikesed teod Saaremaa rannaniitudel”, juhendajad õp Inge Vahter ja malakoloog Piret KiristajaII koht: Feridee Sevostjanov ja Iris Kirs, SÜG-i 8. klass, “Harilik kopsusamblik (Lobaria pulmonaria): bioloogia, ohustatus ja levik Saare maakonnas Mustjala vallas”, juhendaja õp Inge VahterIII koht: Raido Kiss, Kääpa kooli 9. klass, “Õhu ammoniaagisisalduse võrdlus erineva loomade arvuga farmide ümbruses”, juhendajad TÜ vanemteadur Marko Kaasik ja õp Aiki Jõgeva
Veel artikleid samast teemast »


description: Väinamere Liinid OÜ teatel suundus Kuivastu-Virtsu liini teenindav parvlaev Hiiumaa kuni septembri lõpuni dokihooldusesse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Väinamere Liinid lõpetab Ionase ja Harilaiuga
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 29. september 2016. Ionas. FOTO: Peeter Kukk Väinamere Liinid OÜ teatel suundus Kuivastu-Virtsu liini teenindav parvlaev Hiiumaa kuni septembri lõpuni dokihooldusesse.
Hiiumaa puhul on tegemist regulaarse dokkimisega, millega kaasneb ka laeva hooldus. Seetõttu sõidavad Ionas ja Harilaid liinil kuni 30. septembrini vabagraafiku alusel. 1. oktoobrist alustab Kuivastu-Virtsu ja Rohuküla-Heltermaa liinil laevaliiklusega TS Laevad OÜ. Kuna uute praamide valmimine venib ja need ka oktoobris Eestisse ei jõua, sõidavad Harilaid ja Hiiumaa ka oktoobris Kuivastu-Virtsu liinil.
“Tiheda liiklusega suvisel perioodil ei ole mõistlik laeva dokki saata, samuti ei ole hea teha seda näiteks Saaremaa ralli ajal, mistõttu tehaksegi hooldustöid ajal, mil reisijate mahud on mõnevõrra väiksemad,” selgitas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda.
Praeguses laevaliikluses Kuivastu-Virtsu liinil ta probleemi ei näinud. “Leping näeb ette, et vedajal on õigus tehnilise rikke või korralise hoolduse ajal kasutada ka väiksemaid laevu ehk praegusel juhul Harilaidu,” ütles Ruuda. Hiiumaa puhul on tegemist regulaarse dokkimisega, millega kaasneb ka laeva hooldus. Seetõttu sõidavad Ionas ja Harilaid liinil kuni 30. septembrini vabagraafiku alusel. 1. oktoobrist alustab Kuivastu-Virtsu ja Rohuküla-Heltermaa liinil laevaliiklusega TS Laevad OÜ. Kuna uute praamide valmimine venib ja need ka oktoobris Eestisse ei jõua, sõidavad Harilaid ja Hiiumaa ka oktoobris Kuivastu-Virtsu liinil.“Tiheda liiklusega suvisel perioodil ei ole mõistlik laeva dokki saata, samuti ei ole hea teha seda näiteks Saaremaa ralli ajal, mistõttu tehaksegi hooldustöid ajal, mil reisijate mahud on mõnevõrra väiksemad,” selgitas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda.Praeguses laevaliikluses Kuivastu-Virtsu liinil ta probleemi ei näinud. “Leping näeb ette, et vedajal on õigus tehnilise rikke või korralise hoolduse ajal kasutada ka väiksemaid laevu ehk praegusel juhul Harilaidu,” ütles Ruuda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jooksu sügisesse ehk 139. pööripäevajooksu start antakse laupäeval, 24. septembril kell 12 Loode tammikus. Ühtlasi on tegemist tervisespordisarja “Liikudes tervemaks” etapiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pööripäevajooksule!

maintext:
Sport
Pööripäevajooksule!
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Jooksu sügisesse ehk 139. pööripäevajooksu start antakse laupäeval, 24. septembril kell 12 Loode tammikus. Ühtlasi on tegemist tervisespordisarja “Liikudes tervemaks” etapiga.
Joostakse kahel erineval distantsil. Lühemale ehk 2,5 km pikkusele võistlusmaale oodatakse soo- ja vanuseklasside järgi kuni 10-aastasi tüdrukuid, 11–14-aastasi tüdrukuid, 15–18-aastasi neidusid, kuni 35-aastasi naisi, üle 35-aastasi naisi, kuni 10-aastasi poisse, 11–14-aastasi poisse, tervisejooksjaid ja tervisekäijaid.
Poole pikemal ehk 5 km pikkusel distantsil jooksevad 15–18-aastased noormehed, mehed, ning vanuseklassid M40, M50 ja M60. Ajavõtt toimub kiipidega.
Õpilastele, tervisejooksjatele ja tervisekäijatele on üritus tasuta. Kõigile teistele kehtib osalusmaks neli eurot. Transpordivõimalus Rehe tänavalt võistluspaika kl 10.30. Korraldajad soovitavad eelregistreeruda aadressil www.saaremaajooks.ee/ppj. Autor: MM Teisipäev, 20. september 2016.Joostakse kahel erineval distantsil. Lühemale ehk 2,5 km pikkusele võistlusmaale oodatakse soo- ja vanuseklasside järgi kuni 10-aastasi tüdrukuid, 11–14-aastasi tüdrukuid, 15–18-aastasi neidusid, kuni 35-aastasi naisi, üle 35-aastasi naisi, kuni 10-aastasi poisse, 11–14-aastasi poisse, tervisejooksjaid ja tervisekäijaid.Poole pikemal ehk 5 km pikkusel distantsil jooksevad 15–18-aastased noormehed, mehed, ning vanuseklassid M40, M50 ja M60. Ajavõtt toimub kiipidega.Õpilastele, tervisejooksjatele ja tervisekäijatele on üritus tasuta. Kõigile teistele kehtib osalusmaks neli eurot. Transpordivõimalus Rehe tänavalt võistluspaika kl 10.30. Korraldajad soovitavad eelregistreeruda aadressil www.saaremaajooks.ee/ppj.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile möödus Saare maakonna apostlik-õigeusu kiriku ülempreestril Innokenti Hietil elu 90. verstapost. Hoolimata oma vanusest on ta hea tervise juures. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ülempreester Hiet pidas 90 aasta juubelit
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 15. september 2016. Saare maakonna apostlik-õigeusu kiriku endine ülempreester Innokenti Hiet tähistas juubelit kodus, kus teda külastas suur hulk sõpru ja tuttavaid. FOTO: Valmar Voolaid Eile möödus Saare maakonna apostlik-õigeusu kiriku ülempreestril Innokenti Hietil elu 90. verstapost. Hoolimata oma vanusest on ta hea tervise juures.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui pealinnas valimiskogus presidenti valimas käinud valijamehed on tulemuses pettunud, siis Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) Saaremaa piirkonna juht Maria Kaljuste (pildil) avaldas selle üle heameelt, et valimised läbi kukkusid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kaljuste: hea, et valimised läbi kukkusid
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 27. september 2016. Saaremaa piirkonna juht Maria Kaljuste. FOTO: Valmar Voolaid Kui pealinnas valimiskogus presidenti valimas käinud valijamehed on tulemuses pettunud, siis Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) Saaremaa piirkonna juht Maria Kaljuste (pildil) avaldas selle üle heameelt, et valimised läbi kukkusid.
Kaljuste, kes laupäeval vaatlejana valimiskogus toimuvat jälgis, ei ole sugugi pettunud ja leiab, et asjad on läinud parimal võimalikul moel.
“EKRE-l läks hästi, arvestades, kui pisikesed me oleme ja kui kaua on valitsevad parteid saanud olla omavalitsustes võimul. Et me üldse hääli saime, on see, mida vajasime,” jäi Kaljuste rahule. Teatavasti kogus EKRE presidendikandidaat Mart Helme valimiskogu esimeses voorus 16 häält.
Teoorias oleks pidanud Kaljuste hinnangul olema Helme toetajaid 40 ringis. “Vaadates, milline olukord valitses esimeses voorus, siis paljude inimeste otsus mitte raisata häält oli ääretult mõistlik, sest rolli mängis iga hääl,” märkis Kaljuste.
57 märgistamata sedelit näitavad tema meelest üldist rahulolematust ja vägivaldset kandidaatide pealesurumist, mis tuligi põhja lasta.
“Kui peab valima kahe halva vahel, siis milleks valida? Tulemas on oluliselt paremaid kandidaate. Kogu protsess võib lõppeda veel väga hästi,” prognoosis Kaljuste. Tema sõnul tuleb hakata tõsiselt otsima sobivaid kandidaate.
Koostöö ja arutlus käib sel teemal praegu rohkem kui kunagi varem. “Nii palju arutelusid ja mõistlikku juttu ei ole aastaid olnud, kui praegu üritatakse meiega rääkida,” kiitis Kaljuste. Ta on optimistlik ja arvab, et president valitakse teistkordsel katsel riigikogus. “Kui ei tule jälle populistlikku kampaaniat, mida Marina Kaljuranna puhul nägime, siis valitakse ära,” pakkus Kaljuste.
Vaja 68 toetajat
Kuressaare valijamees, linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni juht Jaanus Tamkivi võttis pealinnas valimiskogus toimunu kokku nii. “Väga kahju. Terve päev ja palju rahvast koos, kuid kasu vähe. Seda, et tuleb mõni, kuni kümme tühja hääletussedelit, võis arvata, aga et neid tuleb ligi 60, näitab, et tegemist oli kellegi kokkulepitud plaaniga. Juhuslikult nii ei juhtu,” sõnas Tamkivi.
Tamkivi nimetas riigikogu teist katset presidenti valida poolenisti hädaolukorraks. Tamkivi arvates ei ole mõtet riigikogus enne uut presidendikandidaati üles seada, kui tal on vähemalt 68 riigikogu liikme toetus allkirjade näol olemas.
“See tagaks valimise õnnestumise. Kui erakonnad hakkavad jälle oma kandidaati üles seadma, jääb president valimata,” hindas Tamkivi. Uusi, sobilikke ja nõus olevaid kandidaate tuleb tema arvates ilmselt vähe.
Pettunud valijamehed
“Iseasi, kes see inimene on, keda esitada, sest tublid inimesed on väga hõivatud,” selgitas Tamkivi. Eeldab ju presidendi amet senise tegevuse kõrvalejätmist, mis on keeruline otsus.
Valijamehena teist korda pealinna minekut pidas ta siiski teoreetiliseks võimaluseks.
Muhu valijamees Ain Saaremäel on väga pettunud, et presidenti ei õnnestunud valimiskogus ära valida.
“Lootsin, et kõik tulevad ikka sama mõttega – asi ära teha, aga näe, ei tulnud. On näha, et meie suured parlamendierakonnad on sisetülis,” hindas Saaremäel toimunut. Veel laupäeva hommikul oli ta täiesti kindel, et president saab valitud.
Eelseisvat riigikogu teist katset pidas ta raskeks, sest raske on leida inimest, kes võiks koguda kahe kolmandiku riigikogulaste toetuse.
Kuressaare valijamees, linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni juht Jaanis Prii on samuti valimiskogus toimunu üle veidi pettunud.
Lootus 3. oktoobril
“Erakonnad ei suutnud jonni tõttu probleemi varem ära lahendada. Kõik olid oma kandidaatides kinni, keegi kompromissi ei otsinud,” lausus Prii. Ta pakkus, et riigikogu valib teisel korral presidendi ära. “Nüüd on riigikogul selg vastu seina. Kõike võib juhtuda, aga võibolla tärkab neis vastutustunne, et lõputult sellist jama teha ei saa,” lisas Prii.
Ta pidas seda täielikuks farsiks, kui presidendi valimine peaks uuesti valimiskogusse jõudma. Uus presidendikandidaat ei saa olla otseselt erakondade esitatud kandidaat.
Orissaare valijamees Marili Niits nimetas valimiskogus toimunut poliitiliseks mänguks ja valijamehed, kes omavalitsustest pealinna läksid presidenti valima, osutusid lihtsalt mänguriteks.
“Tahaks loota, et nad suudavad koonduda ühe kandidaadi taha, aga vaadates sügisel toimuvat, ei julge seda kinnitada. Kõike võib oodata,” ütles Niits. Teda ei üllata enam mitte miski. Marili Niits hääletas esimeses voorus Marina Kaljuranna ja teises voorus Allar Jõksi poolt.
***
Presidendi valimiste teine katse
Riigikogu koguneb presidenti valima 3. oktoobril kell 13. Presidendikandidaatide registreerimiseks esitamine algab 29. septembril kell 9 ja kestab kuni 1. oktoobri kella 18-ni. Presidendikandidaadiks saab esitada inimese, kellel on vähemalt 21 riigikogu liikme toetus.
Kui riigikogul ei õnnestu ka teist korda kolme hääletusvooru tulemusena presidenti valida, kutsutakse uuesti kokku valimiskogu. Kohalike omavalitsuste volikogudel tuleb sel juhul taas otsustada, keda valijamehena valimiskogusse saata. Kaljuste, kes laupäeval vaatlejana valimiskogus toimuvat jälgis, ei ole sugugi pettunud ja leiab, et asjad on läinud parimal võimalikul moel.“EKRE-l läks hästi, arvestades, kui pisikesed me oleme ja kui kaua on valitsevad parteid saanud olla omavalitsustes võimul. Et me üldse hääli saime, on see, mida vajasime,” jäi Kaljuste rahule. Teatavasti kogus EKRE presidendikandidaat Mart Helme valimiskogu esimeses voorus 16 häält.Teoorias oleks pidanud Kaljuste hinnangul olema Helme toetajaid 40 ringis. “Vaadates, milline olukord valitses esimeses voorus, siis paljude inimeste otsus mitte raisata häält oli ääretult mõistlik, sest rolli mängis iga hääl,” märkis Kaljuste.57 märgistamata sedelit näitavad tema meelest üldist rahulolematust ja vägivaldset kandidaatide pealesurumist, mis tuligi põhja lasta.“Kui peab valima kahe halva vahel, siis milleks valida? Tulemas on oluliselt paremaid kandidaate. Kogu protsess võib lõppeda veel väga hästi,” prognoosis Kaljuste. Tema sõnul tuleb hakata tõsiselt otsima sobivaid kandidaate.Koostöö ja arutlus käib sel teemal praegu rohkem kui kunagi varem. “Nii palju arutelusid ja mõistlikku juttu ei ole aastaid olnud, kui praegu üritatakse meiega rääkida,” kiitis Kaljuste. Ta on optimistlik ja arvab, et president valitakse teistkordsel katsel riigikogus. “Kui ei tule jälle populistlikku kampaaniat, mida Marina Kaljuranna puhul nägime, siis valitakse ära,” pakkus Kaljuste.Kuressaare valijamees, linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni juht Jaanus Tamkivi võttis pealinnas valimiskogus toimunu kokku nii. “Väga kahju. Terve päev ja palju rahvast koos, kuid kasu vähe. Seda, et tuleb mõni, kuni kümme tühja hääletussedelit, võis arvata, aga et neid tuleb ligi 60, näitab, et tegemist oli kellegi kokkulepitud plaaniga. Juhuslikult nii ei juhtu,” sõnas Tamkivi.Tamkivi nimetas riigikogu teist katset presidenti valida poolenisti hädaolukorraks. Tamkivi arvates ei ole mõtet riigikogus enne uut presidendikandidaati üles seada, kui tal on vähemalt 68 riigikogu liikme toetus allkirjade näol olemas.“See tagaks valimise õnnestumise. Kui erakonnad hakkavad jälle oma kandidaati üles seadma, jääb president valimata,” hindas Tamkivi. Uusi, sobilikke ja nõus olevaid kandidaate tuleb tema arvates ilmselt vähe.“Iseasi, kes see inimene on, keda esitada, sest tublid inimesed on väga hõivatud,” selgitas Tamkivi. Eeldab ju presidendi amet senise tegevuse kõrvalejätmist, mis on keeruline otsus.Valijamehena teist korda pealinna minekut pidas ta siiski teoreetiliseks võimaluseks.Muhu valijamees Ain Saaremäel on väga pettunud, et presidenti ei õnnestunud valimiskogus ära valida.“Lootsin, et kõik tulevad ikka sama mõttega – asi ära teha, aga näe, ei tulnud. On näha, et meie suured parlamendierakonnad on sisetülis,” hindas Saaremäel toimunut. Veel laupäeva hommikul oli ta täiesti kindel, et president saab valitud.Eelseisvat riigikogu teist katset pidas ta raskeks, sest raske on leida inimest, kes võiks koguda kahe kolmandiku riigikogulaste toetuse.Kuressaare valijamees, linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni juht Jaanis Prii on samuti valimiskogus toimunu üle veidi pettunud.“Erakonnad ei suutnud jonni tõttu probleemi varem ära lahendada. Kõik olid oma kandidaatides kinni, keegi kompromissi ei otsinud,” lausus Prii. Ta pakkus, et riigikogu valib teisel korral presidendi ära. “Nüüd on riigikogul selg vastu seina. Kõike võib juhtuda, aga võibolla tärkab neis vastutustunne, et lõputult sellist jama teha ei saa,” lisas Prii.Ta pidas seda täielikuks farsiks, kui presidendi valimine peaks uuesti valimiskogusse jõudma. Uus presidendikandidaat ei saa olla otseselt erakondade esitatud kandidaat.Orissaare valijamees Marili Niits nimetas valimiskogus toimunut poliitiliseks mänguks ja valijamehed, kes omavalitsustest pealinna läksid presidenti valima, osutusid lihtsalt mänguriteks.“Tahaks loota, et nad suudavad koonduda ühe kandidaadi taha, aga vaadates sügisel toimuvat, ei julge seda kinnitada. Kõike võib oodata,” ütles Niits. Teda ei üllata enam mitte miski. Marili Niits hääletas esimeses voorus Marina Kaljuranna ja teises voorus Allar Jõksi poolt.***Riigikogu koguneb presidenti valima 3. oktoobril kell 13. Presidendikandidaatide registreerimiseks esitamine algab 29. septembril kell 9 ja kestab kuni 1. oktoobri kella 18-ni. Presidendikandidaadiks saab esitada inimese, kellel on vähemalt 21 riigikogu liikme toetus.Kui riigikogul ei õnnestu ka teist korda kolme hääletusvooru tulemusena presidenti valida, kutsutakse uuesti kokku valimiskogu. Kohalike omavalitsuste volikogudel tuleb sel juhul taas otsustada, keda valijamehena valimiskogusse saata.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tallinna SEB maratonil lõi jällegi kaasa mitmeid Saaremaa jooksjaid. Parima tulemuse eest hoolitses 45-aastane Kalev Õisnurm, kes sai 1784 lõpetaja seas 19. koha. Saare naiste parimad olid Katri Hoogand ja Merli Suu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kalev Õisnurm SEB maratonil 19.

maintext:
Sport
Kalev Õisnurm SEB maratonil 19.
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 13. september 2016. Kalev Õisnurm kolme aasta tagusel SEB maratonil. FOTO: Mallor Malmre Tallinna SEB maratonil lõi jällegi kaasa mitmeid Saaremaa jooksjaid. Parima tulemuse eest hoolitses 45-aastane Kalev Õisnurm, kes sai 1784 lõpetaja seas 19. koha. Saare naiste parimad olid Katri Hoogand ja Merli Suu.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugeja küsib: Üks mu töötajatest sai hiljuti autojuhiload ning tegi selleks läbi ka ettenähtud esmaabikoolituse. Kas võin ta määrata esmaabiandjaks? Kas pean suunama ta veel täiendavale väljaõppele (16 tundi) või piisab sellest, et suunata täiendõppele (6 tundi)? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugeja küsib, jurist vastab

maintext:
Majandus
Lugeja küsib, jurist vastab
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugeja küsib: Üks mu töötajatest sai hiljuti autojuhiload ning tegi selleks läbi ka ettenähtud esmaabikoolituse. Kas võin ta määrata esmaabiandjaks? Kas pean suunama ta veel täiendavale väljaõppele (16 tundi) või piisab sellest, et suunata täiendõppele (6 tundi)?
Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Sotsiaalministri määrus ütleb, et esmaabiandjate väljaõpe peab olema kestusega 16 tundi ja seda võib läbi viia sotsiaalministeeriumis registreeritud koolitusasutus.
Registreeritud koolitusasutuste nimekiri on leitav sotsiaalministeeriumi kodulehelt www.sotsiaalministeerium.ee rubriigist Eesmärgid, tegevused – Töö – Töökeskkond – Sotsiaalministeeriumis registreeritud koolitusasutused.
Iga kolme aasta tagant peab esmaabiandja läbima vähemalt kuuetunnise täiendõppe. Täiendõpe tuleb samuti läbida registreeritud koolitusasutuses.
Juhul, kui töötaja autokoolis läbitud esmaabikoolitus kestis vähemalt 16 tundi ja koolituse läbiviijaks oli sotsiaalministeeriumis registreeritud koolitusasutus, võib töötaja tegutseda esmaabiandjana.
Muudel juhtudel peab töötaja läbima väljaõppe. Kui väljaõppest on möödunud üle kolme aasta, tuleb töötajale korraldada täiendõpe. Autor: MM Kolmapäev, 28. september 2016.Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Sotsiaalministri määrus ütleb, et esmaabiandjate väljaõpe peab olema kestusega 16 tundi ja seda võib läbi viia sotsiaalministeeriumis registreeritud koolitusasutus.Registreeritud koolitusasutuste nimekiri on leitav sotsiaalministeeriumi kodulehelt www.sotsiaalministeerium.ee rubriigist Eesmärgid, tegevused – Töö – Töökeskkond – Sotsiaalministeeriumis registreeritud koolitusasutused.Iga kolme aasta tagant peab esmaabiandja läbima vähemalt kuuetunnise täiendõppe. Täiendõpe tuleb samuti läbida registreeritud koolitusasutuses.Juhul, kui töötaja autokoolis läbitud esmaabikoolitus kestis vähemalt 16 tundi ja koolituse läbiviijaks oli sotsiaalministeeriumis registreeritud koolitusasutus, võib töötaja tegutseda esmaabiandjana.Muudel juhtudel peab töötaja läbima väljaõppe. Kui väljaõppest on möödunud üle kolme aasta, tuleb töötajale korraldada täiendõpe.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mõnusalt soe sügispäikseline reede pärastlõuna, Kuressaare kesklinnas sumisemas toidufestival, septembri teine nädalavahetus. Tõeline vananaiste suvi... Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Festival on lõppenud, elagu festival!

maintext:
Kultuur
Festival on lõppenud, elagu festival!
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Maire Sillavee Teisipäev, 20. september 2016. Festivalile “Vananaiste suvi” lisas põnevust teadmine, et ühe tüki autor istus saalis – Kiievist oli kohale sõitnud Ukraina draamakirjanik Neda Neždana, kodanikunimega Nadežda Mirošnitšenko, kes osales ka žürii töös. Foto: Maire Sillavee Mõnusalt soe sügispäikseline reede pärastlõuna, Kuressaare kesklinnas sumisemas toidufestival, septembri teine nädalavahetus. Tõeline vananaiste suvi...
“Vananaiste suvi” – Eesti vähemusrahvuste harrastusteatrite festival Kuressaares – toimus juba kümnendat korda.
9.-10. septembril kogunes linnateatri majja hulgaliselt teatrirahvast, keda ühendas venekeelne suhtlemine. Ometi saadi aru ka eesti keelest, sest tegu oli ikka Eestimaa inimestega, väliskülaliseks vaid Riia tudengiteater Kammerton. Nemadki osalemas juba teist korda, seega Saare Vene Seltsi korraldajatepoolne “Tere tulemast!” mõistetav neilegi.
Juubelivärvides festivali avamisel tuletati hea sõnaga meelde esmakorraldajat Juri Zabellevitšit. Seekordne peakorraldaja Nijole Kärner tervitas kõiki osalejaid, tutvustas festivali žüriid ja kohe oligi järg esimese etenduse käes.
Saare Vene Seltsi harrastusteater mängis Neda Neždana musta komöödiat “See, kes avab ukse...”, lavastaja Ellen Teemus. Põnevust lisas teadmine, et autor istus saalis – tõepoolest, Kiievist oli kohale sõitnud Ukraina draamakirjanik Neda Neždana, kodanikunimega Nadežda Mirošnitšenko. Kuigi Saare Vene Seltsi trupp heaperemehelikult festivali konkursiprogrammis ei osalenud, pälvis üks näitlejatest žürii tähelepanu: Renata Hoogand – eduka debüüdi preemia.
Hilisemal kohtumisel Neda Neždanaga said selgeks selle näidendi kirjutamise tagamaad. Kirjanik on kõigis oma viimase aja teostes pööranud teravat tähelepanu sõjale Ukrainas, inimestele selles sõjas, vajadusele teha valikuid ja vastutada oma valikute eest.
Teisena tuli publiku ette teater-stuudio 16. komnata Narvast – V. Kirejevi “Tänu õppetunni eest”, lavastajad V. Katuntsev ja O. Katuntseva. Lugu koolist, õpetajast ja õpilastest. Ja püstolist, mille abil loodab vähemalt üks osapool probleeme lahendada. Näitleja Aivar Arusoo pälvis parima meeskõrvalosatäitja preemia Vanja rolli eest, trupile preemia aktuaalse teemavaliku eest.
Teater Veer i špaga Maardust – “Seitse MIND paadis”, autor J. Eskina, lavastaja E. Antropova. Trupp on oma lugu nimetanud peaaegu draamaks, žürii hindas preemiavääriliseks lavastuse režissööritöö ja stsenograafia.
Tudengiteater Riiast Kammerton – R. Bradbury “Saatuste tuul”, lavastaja L. Stantšik. Kolmest novellist koosnev kompositsioon noorte näitlejate paljutõotava koosluse esituses. Žürii otsus: Lilita Vetšerskaja sai parima naiskõrvalosatäitja preemia tädi Rose’i rolli eest.
Teater Jabloko Rakverest – A. Djatšenko “Njaja”, lavastaja O. Žulai. Väga keerulise, aga samas igapäevaselt lihtsa süžeega tragikomöödia. Kolme naise lugu. Trupp pälvis preemia parima ansamblimängu eest.
Ja festivali konkursiprogrammi seekordne pärl: Vene Noorsooteater Tallinnast – V. Legentovi “Edit Piaf” , muusikaline etendus, lavastaja Alla Milovidova. Napp, kuid mõjuv lavakujundus, hästi valitud muusika, täpsed kostüümid, koreograafia toetamas lugu ja lugu ise – Pariisi varblasest Edit Piafist. Peaosas Jekaterina Ratšek: parim naisroll festivalil.
Harva juhtub nii, et lavastuses kõrvalosa täitnud naisnäitlejad saavad tunnustuse hoopis parimate meesrollide eest – seekord juhtus nii. “Edit Piafis” musta ja valget miimi mänginud Margarita Kulbok ja Marina Lõžina just sellise preemia pälvisid.
Kena punkti pani festivalile väljaspool konkurssi mänginud Jõelähtme Lavagrupp, esitades A. Tšehhovi igihalja “Abieluettepaneku”, lavastaja Maie Ramjalg. Kui festivali kava koosnes reeglina pigem tõsistest, kui mitte lausa traagilistest lavastustest, siis mõnus kõhutäis naeru selle naljaka loo üle õigustas Jõelähtme trupile antud tänukirja “Tänuväärse suhtumise eest Vene klassikasse”.
Festivali žürii töötas koosseisus: dramaturg ja teatrikriitik Neda Neždana, näitleja ja lavastaja Eduard Toman, festivali peakorraldaja Nijole Kärner, harrastusteatri näitleja Lea Kuldsepp, Salme vallateatri lavastaja Maire Sillavee.
Festival on lõppenud, elagu festival! Ootame uut “Vananaiste suve”! “Vananaiste suvi” – Eesti vähemusrahvuste harrastusteatrite festival Kuressaares – toimus juba kümnendat korda.9.-10. septembril kogunes linnateatri majja hulgaliselt teatrirahvast, keda ühendas venekeelne suhtlemine. Ometi saadi aru ka eesti keelest, sest tegu oli ikka Eestimaa inimestega, väliskülaliseks vaid Riia tudengiteater Kammerton. Nemadki osalemas juba teist korda, seega Saare Vene Seltsi korraldajatepoolne “Tere tulemast!” mõistetav neilegi.Juubelivärvides festivali avamisel tuletati hea sõnaga meelde esmakorraldajat Juri Zabellevitšit. Seekordne peakorraldaja Nijole Kärner tervitas kõiki osalejaid, tutvustas festivali žüriid ja kohe oligi järg esimese etenduse käes.Saare Vene Seltsi harrastusteater mängis Neda Neždana musta komöödiat “See, kes avab ukse...”, lavastaja Ellen Teemus. Põnevust lisas teadmine, et autor istus saalis – tõepoolest, Kiievist oli kohale sõitnud Ukraina draamakirjanik Neda Neždana, kodanikunimega Nadežda Mirošnitšenko. Kuigi Saare Vene Seltsi trupp heaperemehelikult festivali konkursiprogrammis ei osalenud, pälvis üks näitlejatest žürii tähelepanu: Renata Hoogand – eduka debüüdi preemia.Hilisemal kohtumisel Neda Neždanaga said selgeks selle näidendi kirjutamise tagamaad. Kirjanik on kõigis oma viimase aja teostes pööranud teravat tähelepanu sõjale Ukrainas, inimestele selles sõjas, vajadusele teha valikuid ja vastutada oma valikute eest.Teisena tuli publiku ette teater-stuudio 16. komnata Narvast – V. Kirejevi “Tänu õppetunni eest”, lavastajad V. Katuntsev ja O. Katuntseva. Lugu koolist, õpetajast ja õpilastest. Ja püstolist, mille abil loodab vähemalt üks osapool probleeme lahendada. Näitleja Aivar Arusoo pälvis parima meeskõrvalosatäitja preemia Vanja rolli eest, trupile preemia aktuaalse teemavaliku eest.Teater Veer i špaga Maardust – “Seitse MIND paadis”, autor J. Eskina, lavastaja E. Antropova. Trupp on oma lugu nimetanud peaaegu draamaks, žürii hindas preemiavääriliseks lavastuse režissööritöö ja stsenograafia.Tudengiteater Riiast Kammerton – R. Bradbury “Saatuste tuul”, lavastaja L. Stantšik. Kolmest novellist koosnev kompositsioon noorte näitlejate paljutõotava koosluse esituses. Žürii otsus: Lilita Vetšerskaja sai parima naiskõrvalosatäitja preemia tädi Rose’i rolli eest.Teater Jabloko Rakverest – A. Djatšenko “Njaja”, lavastaja O. Žulai. Väga keerulise, aga samas igapäevaselt lihtsa süžeega tragikomöödia. Kolme naise lugu. Trupp pälvis preemia parima ansamblimängu eest.Ja festivali konkursiprogrammi seekordne pärl: Vene Noorsooteater Tallinnast – V. Legentovi “Edit Piaf” , muusikaline etendus, lavastaja Alla Milovidova. Napp, kuid mõjuv lavakujundus, hästi valitud muusika, täpsed kostüümid, koreograafia toetamas lugu ja lugu ise – Pariisi varblasest Edit Piafist. Peaosas Jekaterina Ratšek: parim naisroll festivalil.Harva juhtub nii, et lavastuses kõrvalosa täitnud naisnäitlejad saavad tunnustuse hoopis parimate meesrollide eest – seekord juhtus nii. “Edit Piafis” musta ja valget miimi mänginud Margarita Kulbok ja Marina Lõžina just sellise preemia pälvisid.Kena punkti pani festivalile väljaspool konkurssi mänginud Jõelähtme Lavagrupp, esitades A. Tšehhovi igihalja “Abieluettepaneku”, lavastaja Maie Ramjalg. Kui festivali kava koosnes reeglina pigem tõsistest, kui mitte lausa traagilistest lavastustest, siis mõnus kõhutäis naeru selle naljaka loo üle õigustas Jõelähtme trupile antud tänukirja “Tänuväärse suhtumise eest Vene klassikasse”.Festivali žürii töötas koosseisus: dramaturg ja teatrikriitik Neda Neždana, näitleja ja lavastaja Eduard Toman, festivali peakorraldaja Nijole Kärner, harrastusteatri näitleja Lea Kuldsepp, Salme vallateatri lavastaja Maire Sillavee.Festival on lõppenud, elagu festival! Ootame uut “Vananaiste suve”!
Veel artikleid samast teemast »


description: Kaks korda koos võistkonnaga Eliitkomando tiitli võitnud Kuressaare päästekomando meeskonnavanem Alar Raamat saab homme Tallinnas Kumus rinda päästeteenistuse medali. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Alar Raamat saab homme päästeteenistuse medali
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 15. september 2016. Alar Raamatut iseloomustavad kolleegid kui asendamatut meeskonnavanemat ja väga head kaaslast. FOTO: Kätlin Poopuu Kaks korda koos võistkonnaga Eliitkomando tiitli võitnud Kuressaare päästekomando meeskonnavanem Alar Raamat saab homme Tallinnas Kumus rinda päästeteenistuse medali.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kas mäletate veel Eesti viimast ärkamis-aega, mil peaaegu iga mees unistas oma õitsvast Eesti talust ja priskest piimakarjast? Eks neid talusid alguses ka tehti ja mõned sama kiiresti ka lõpetasid, sest saadi aru, et üks asi on maalida suuga ilusat pilti, aga palju proosalisem on igapäevane raske sõnnikune töö. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Meie lehmad ja sead

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Meie lehmad ja sead
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kas mäletate veel Eesti viimast ärkamis-aega, mil peaaegu iga mees unistas oma õitsvast Eesti talust ja priskest piimakarjast? Eks neid talusid alguses ka tehti ja mõned sama kiiresti ka lõpetasid, sest saadi aru, et üks asi on maalida suuga ilusat pilti, aga palju proosalisem on igapäevane raske sõnnikune töö.
Ellu jäid vähesed ja kes suutis suuremaks kasvada, see veel uskus, et Eesti piim ja Eesti liha on väärtused, mis aitavad ellu jääda, aga nüüd kipub visamatelgi tahe murduma.
Õelam kõrvaltvaataja võib ju öelda, et ise me tahtsime seda kapitalismi ja turumajandust, aga nüüd vingute, kui odav Poola kaup turgu täidab. Kui ikka ei suuda odavalt toota, siis lõpetage ära. Aga piima ja liha tootmine pole niisama äri, vaid see on ka julgeoleku strateegia. Kuidas toita ära oma riik ka riskiolukorras, kui sul pole enam ühtegi looma? Lehm ja siga pole tööpingid, mida võid paremate aegade ootuses välja ja vajadusel jälle sisse lülitada.
Tuhanded piimapudelid Toompeal tuletasid seda meie valitsusele veel kord meelde.
13. september 2016 Autor: MM Teisipäev, 13. september 2016.Ellu jäid vähesed ja kes suutis suuremaks kasvada, see veel uskus, et Eesti piim ja Eesti liha on väärtused, mis aitavad ellu jääda, aga nüüd kipub visamatelgi tahe murduma.Õelam kõrvaltvaataja võib ju öelda, et ise me tahtsime seda kapitalismi ja turumajandust, aga nüüd vingute, kui odav Poola kaup turgu täidab. Kui ikka ei suuda odavalt toota, siis lõpetage ära. Aga piima ja liha tootmine pole niisama äri, vaid see on ka julgeoleku strateegia. Kuidas toita ära oma riik ka riskiolukorras, kui sul pole enam ühtegi looma? Lehm ja siga pole tööpingid, mida võid paremate aegade ootuses välja ja vajadusel jälle sisse lülitada.Tuhanded piimapudelid Toompeal tuletasid seda meie valitsusele veel kord meelde.13. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Suveruhnlane Meelis Kaas leidis mõne päeva eest Ruhnust Limo luidete ülemisest otsast müstilise augu, mis on silma järgi hinnates 30 cm lai ja kolm meetrit sügav. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Geoloog ei suutnud augu teket seletada

maintext:
Uudised
Geoloog ei suutnud augu teket seletada
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 09. september 2016. Ruhnu augul on oma nägu. Foto: ruhnlane.blogspot.com Suveruhnlane Meelis Kaas leidis mõne päeva eest Ruhnust Limo luidete ülemisest otsast müstilise augu, mis on silma järgi hinnates 30 cm lai ja kolm meetrit sügav.
Silinderja augu põhjas on sinna varisenud liiv, paar putukat ja leidja visatud oksake. Eesti geoloogiakeskuses osakonnajuhina töötav Kalle Suuroja tunnistas, et august saadetud piltide põhjal ei suuda ta ära mõistatada, millega on tegu.
“Vaatasin seda huvitavat pilti ega suuda kuidagi siit kaugelt ära mõistatada, millega tegu. Keegi oleks just nagu tihenenud luiteliiva (peab hästi seina) seest midagi (toru, palki) välja tõmmanud. Huvitav on, et miks need seinad nii hästi seisavad!
Küllap see siis mingil moel selle sõjaaegse punkri või muu sellisega seondub,“ sõnas Suuroja.
Auk seal luite harjal on hinnanguliselt 15 m kõrgusel merepinnast ja umbes 150 m merest. Silinderja augu põhjas on sinna varisenud liiv, paar putukat ja leidja visatud oksake. Eesti geoloogiakeskuses osakonnajuhina töötav Kalle Suuroja tunnistas, et august saadetud piltide põhjal ei suuda ta ära mõistatada, millega on tegu.“Vaatasin seda huvitavat pilti ega suuda kuidagi siit kaugelt ära mõistatada, millega tegu. Keegi oleks just nagu tihenenud luiteliiva (peab hästi seina) seest midagi (toru, palki) välja tõmmanud. Huvitav on, et miks need seinad nii hästi seisavad!Küllap see siis mingil moel selle sõjaaegse punkri või muu sellisega seondub,“ sõnas Suuroja.Auk seal luite harjal on hinnanguliselt 15 m kõrgusel merepinnast ja umbes 150 m merest.
Veel artikleid samast teemast »