description: Valio Eesti AS-i juhatuse esimehe Maido Solovjovi sõnul on toorpiima hind alates augustist hakanud kiiresti tõusma ja hinnakasv jätkub.

title: Valio hinnangul toorpiima hinnatõus jätkub

maintext:
«Alates augustist on hinnad kiires tõusus ja tõusevad igakuiselt 10-15 protsenti. Oktoobris on kaubeldava toorpiima hind 25-28 senti, novembris kindlasti veel kõrgem,» rääkis ta neljapäeval toidutööstuse pressikonvenretsil. «Lage täna keegi ei tea, aga hinnatõus jätkub,» lisas Solovjov.
Keskmine piimahind peaks Solovjovi sõnul tänavu jõudma vähemalt mullusele tasemele, aga tõenäoliselt ületab seda veidi. «Piimahind on olnud väga volatiilne ja hinnakäärid Baltikumis suured,» märkis Solovjov, lisades, et hinna heitlikkus jääb turgudele ja peale kvootide kadumist on seda järjest rohkem.
«Ostame farmeritelt kallimalt ja tõstame müügihindasid jaekettidele. Tootehindadesse jõuab see väikse viivitusega,» sõnas ta.
Madalate piimahindade juures on tema sõnul oluline, et piimatootmine on säilinud kõrgel tasemel. Kuigi lehmade arv on vähenenud 88 000 lehmale, on keskmine toodang lehma kohta kasvanud 8 protsenti, märkis ta.
Eesti piima omavarustatuse tase on Solovjovi sõnul jätkuvalt kõrge 185 protsendi juures ja Eesti on jätkuvalt ekspordile orienteeritud, kuid konkurents on tugev. Baltikumi võrdluses on suurim piimatootja jätkuvalt Leedu, mis toodab umbes poole kogu Baltikumi mahust.
«Kui Eestis on sektori käive aastas kuskil 300 miljonit eurot, siis Leedu suurimal tootjal 200 miljonit,» märkis Solovjov. Eestis on tema sõnul seetõttu jätkuvalt oodata sektori ettevõtete konsolideerumist. «Baltikumi turule nii palju tegijad pikas perspektiivis ei mahu, kõik konkureerivad kõigiga,» lausus ta.
Kui Eesti piimandussektori kogukäibe prognoos selleks aastaks on 310 miljonit eurot, siis rekordilisel 2014. aastal oli see Solovjovi sõnul 394 miljonit. «Käibed on olnud viimased kaks aastat tugevas languses, madal käive tuleb ka see aasta, järgmisel aastal näeme kasvu.»
Sektori päästerõngaks on tema sõnul jäänud eksport: üks kolmandik eksporditakse toorpiimana, üks kolmandik juustuna ja üks kolmandik muude toodetena. «Potentsiaali oleks, kui väärindaksime piima rohkem,» ütles ta.
Piimatoodete import esimesel poolaastal oli Solovjovi sõnul 20,4 miljoni ulatuses. «Import hakkab kasvama. Kõigil on võimalik toorpiima toota, Euroopas seda müüa. Leedu ettevõtted on tugevad, Poola ettevõtted veelgi tugevamad.»
Sektor on viimastel aastatel Solovjovi sõnul kannatanud ka alainvesteeirngute käes. «Investeeringud olid 4 protsenti käibest, 6,5 miljonit, sealt kvalitatiivset hüpet ei tee.»


description: Läti lennufirma Airbaltic tahab järgmise viie aastaga tööle võtta tuhatkond inimest, selgub lennufirma avaldatud äriplaanist Horisont 2021.

title: Airbaltic tahab viie aastaga tööle võtta umbes 1000 inimest

fasttext_language: et


description: AS Eesti Gaas on üheksa kuu kokkuvõttes müünud 328 miljonit m³ gaasi, eelmisel aastal oli võrdlusnumber 277 miljonit m³. Seega üheksa kuuga on gaasimüük võrreldes eelmise aasta sama perioodiga kasvanud 18 protsenti, teatas ettevõte.

title: Eesti Gaasi müügimaht kasvas aastaga viiendiku võrra

maintext:
Käesoleva aasta septembrikuus müüs Eesti Gaas 18,1 miljonit m³ gaasi, mis on 0,2 miljonit m³ rohkem võrreldes eelmise aasta sama ajaga.
«Eesti Gaasi heade müügitulemuste taga on maagaasi jätkuvalt soodne hind. Oleme mitmekesistanud oma tarneallikaid ja suudame importida maagaasi konkurentsivõimelistel tingimustel,» kommenteeris ettevõtte tegevjuht Ants Noot.
Kasvanud on jätkuvalt surumaagaasi tarbimine transpordis. Üheksa kuuga on sõiduautod, veoautod ja bussid tarbinud kokku 3,3 miljonit m³ gaasi, eelmisel aastal oli surumaagaasi tarbimine sama ajaga 2,4 miljonit m³, mis teeb kasvuks ligi 40 protsenti.
AS Eesti Gaas tegeleb maagaasi ja elektri müügiga. Kontserni kuuluvad gaasitorustike ja rajatiste projekteerimisele ja ehitamisele spetsialiseerunud AS EG Ehitus ning jaotusteenust osutav AS Gaasivõrgud. Ettevõttele kuulub üle Eesti viis surumaagaasitanklat.
Eesti Gaas annab tööd enam kui 200 inimesele, kontserni käive ulatus möödunud aastal 130 miljoni euroni. Ettevõttel on 1600 äriklienti ja 42000 koduklienti.


maintext:
Kruuda tegi Tere võlausaldajale ninanipsu
Tere töötajad keelduvad allumast pankrotihalduri poolt Oliver Kruuda asemel juhiks määratud Aivar Rehele, sest kohus ei kandnud poolelioleva tsiviilasja lõppemiseni uut nõukogu ja juhatust äriregistrisse.


description: Eile võttis Euroopa Komsijoni transpordi ja mobiilsuse peadirektoraat (DG MOVE) ühendust Rail Balticu ühisfirmaga, juhtides tähelepanu viivitustele, mis on projekti elluviimisel tekkinud, ennekõike aga Leedu Raudtee allkirja puudumisele projekti hankelepingutel.

title: Euroopa Komisjon ähvardab Leedut

maintext:
Balti riikide ühisfirmani RB Rail jõudis eile DG MOVE teatis, mis juhtis tähelepanu Leedu Raudtee (Lietuvos Geležinkeliai) allkirja puudumisele ühisprojekti hankelepingutel, andis RB Rail teada. Allkirja puudumine tähendab aga seda, et ühisfirma pole täitnud nõudeid, mis on vajalik rahastuse saamiseks CEF (Euroopa Ühendamise Rahastusfondi) 2015. aasta teise vooru vahenditest.
Euroopa Komisjon on seisukohal, et sellega rikub Leedu CEF regulatsiooni artiklit 22, mis näeb ette, et fondist kasusaajad ja liikmesriigid tulevad igakülgselt vastu ühistest huvidest lähtuvate projektide elluviimisel, milleks eraldatakse Euroopa Liidu vahendeid. Samas Leedu Raudtee kui Leedu riigi ettevõte seda teinud ei ole. Hetkel ohustab projekti 320 miljonist eurost ilmajäämine, mis on ette nähtud CEF 2014. ja CEF 2015. aasta voorudest Rail Balticut puudutavateks töödeks Leedus.
Euroopa Komisjoni teatise kohaselt asub koheselt Rail Balticu projekti üle vaatama Innovatsiooni ja Rakendusamet (INEA), mis siis kas katkestab, vähendab, taastab või lõpetab Leedus läbi viidavate tegevuste osas toetuse määramise lepingu. «Lisaks on DG MOVE andnud INEA-le volitused katkestada läbirääkimised Leeduga toetuslepingu sõlmimiseks CEF 2015. aasta teisest voorust,» seisab teatises.
RB Rail teatel asub ühisfirma juhtkond esmaspäeval INEA-ga läbirääkimisi pidama, iseäranis selles osas, kuidas ühisprojekt peaks edasi minema Eestile ja Lätile eraldatud toetuse ning projekti elluviimiseks ette nähtud tegevustega.
Ettevõtte teatel on selle juhtkond täiesti teadlik riskidest, mida Euroopa Komisjoni selline otsus tähendab ning teeb kõik endast oleneva, et leevendada projekti elluviimisel esile kerkinud probleeme nii läbirääkimistes transpordi ja mobiilsuse peadirektoraadi kui Leedu valitsusega.
Leedu riigifirma Leedu Raudtee on seni põhjendanud oma allkirja puudumist hankelepingul sellega, et nende hinnangul ei too Rail Balticu hankemudeli kokkuleppe allkirjastamine ettevõttele kasu, sest selle allkirjastamine muudaks ettevõtte vastutavaks Rail Balticu haldusfirma RB Rail tehtud vigade eest.
«Lepinguga on hulganisti probleeme – me kaotame palju asju, isegi meie tütarfirmad ei saa hangetes osaleda ja RB Rail ei vastuta mitte millegi eest – ei liiklusohutuse, võimaliku kahju ega ka raha väärkasutuse eest. Viimaks võib see kaasa tuua Euroopa raha kaotamise,» vahendas BNS reedel Leedu Raudtee tegevjuhi Stasys Dailydka sõnu.
RB Rail AS loodi kolme Balti riigi poolt 2014. aasta oktoobris selleks, et ehitada kolme Balti riiki ühendav raudtee Rail Baltic. Ettevõttes on võrdne osalus kõigil kolmes riigis sellel eesmärgil loodud ettevõtetel: SIA-l Eiropas dzelzceļa līnijas Lätis, UAB-l Rail Baltica statyba Leedus ja Rail Baltic Estonial Eestis.
Ühisfirma vastutab Rail Balticu projekti elluviimise eest. Selle eesmärgiks on ehitada välja kolme Balti riiki ühendav kiire raudteeühendus, mille alguspunktiks on Tallinn ja lõpp-punktiks Leedu-Poola piir.
Loe lisaks:


description: SEB Eesti teatas, et ettevõtte üksused lõpetasid 2016. aasta kolmanda kvartali 19,5 miljoni euro suuruse kasumiga, tegevustulud ulatusid 33,2 miljoni euroni.

title: SEB kasum suurenes Eestis kolmandas kvartalis 11 protsenti 19,5 miljonile eurole

maintext:
Mullu samal ajal olid vastavad näitajad 17,6 miljonit eurot ning 32,5 miljonit eurot.
Laenukahjumite eraldisi vähendas pank 2016. aasta kolmandas kvartalis 0,1 miljoni euro ulatuses. 2015. aasta samal perioodil suurendas pank 1,1 mln euro ulatuses eraldisi.
«Eesti majanduskasv on jätkuvalt aeglane, kuid järjest enam on märke majanduskeskkonna elavnemisest. Näiteks kui aasta esimeses kvartalis vähenesid investeeringud 1,2 protsenti, siis teises kvartalis suurenesid need juba 5,4 protsendi võrra. Muutus on tähelepanuväärne selle poolest, et viimati oli investeeringute kasv positiivne 2014. aasta alguses,» kommenteeris SEB Panga juhatuse esimees Allan Parik SEB üksuste tulemust Eestis.
«Eelmisest aastast paremini on läinud ka Eesti ekspordil: kui 2016. aasta esimeses kvartalis suurenes eksport napi 0,2 protsendi võrra, siis teises kvartalis juba 4,1 protsenti. Kaubaeksport toetub suuresti heale nõudlusele Skandinaavias, eriti Rootsis.»


description: Euroopa Parlament ei toetanud Euroopa Liidu Nõukogu ettepanekuid eelarvekärbeteks ning tegi EL-i 2017. aasta eelarve-eelnõusse mitmeid muudatusi, mis selle mahtu suurendaksid, nüüd asuvad parlament ja nõukogu omavahel läbirääkimisi pidama.

title: Europarlament soovib ELi eelarve mahtu suurendada

maintext:
Esialgse kavaga võrreldes soovivad eurosaadikud suurendada kulukohustuse mahtu 4,1 miljardi euro võrra 160,7 miljardi euroni ning maksete kogusummat 2,5 miljardi euro võrra 136,7 miljardi euroni. Seejuures pöörasid saadikud tagasi kõik nõukogu ette pandud kulukärped, teatas Euroopa Parlament.
Nüüd hakkavad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament eelarve üle läbi rääkima, kõnelused kestavad 17. novembrini. Läbirääkimiste eesmärk on jõuda kokkuleppele selleks ajaks, kui eelarve parlamendis lõpphääletusele tuleb. Kui kaks poolt kokkuleppele ei jõua, siis peab Euroopa Komisjon koostama uue eelarvekava.


description: McDonald´si Baltikumi turundusjuht Toomas Verrev rääkis eile Äripäeva kaubanduse aastakongressil, et heade ettevõttesiseste karjäärivõimaluste tõttu on McDonald’si töötajate vahel tekkinud naljatlev ütlus, et võib-olla McDonald’sis ikka parem töötada kui mõnes idufirmas, mis ei pruugi kunagi eduni jõuda.

title: Turundusjuht: Parem töötada McDonald’sis kui idufirmas

maintext:
Verrev lisas, et kui nad noorte käest küsisid, mida nad oma töökohalt ootaksid, vastati, et kõige olulisem on hea meeskond ja keskkond.
«Kui aga küsisime, miks nad McDonald’sisse tööle ei tule, vastati, et siin töötavad luuserid,» ütles ta.
Sellise stereotüüpse arvamuse muutmiseks otsustas McDonald’s teha kampaania, kus pani reklaamiplakatile oma töötajad eesmärgiga, et tekiks samastumise efekt. Reklaamiplakatitel seisis kiri stiilis «Õpin Mereakadeemias ja töötan McDonald’si restoranis – kas ma olen luuser?»
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Leedul tekib 10 aasta pärast elektripuudus ja energiaühendusi ei ole piisavalt, juhul kui midagi ette ei võeta, ütles Leedu energeetikaminister Rokas Masiulis, kelle sõnul tuleks mõelda gaasil töötava jõujaama või tuumajaama ehitamise peale.

title: Minister: Leedul tekib kümne aasta pärast elektripuudus

maintext:
Täna Leedu energiakonverentsil kõnelenud minister ennustas, et aastal 2030 jääb Leedul puudu elektrit 500 megavatti. Leedu energiavajadus tõuseb 500 megavatilt aastaks 2030 2450 megavatile.
Leedu sulgeb Valgevenega 1300 megavatise ülekandeliini, kui seal valmib ebaturvaline Astravetsi tuumajaam. Kuna ka Venemaad ei peeta usaldusväärseks parneriks, siis jääb ära 600-megavatine ühendus Kaliningradiga.
Poolaga loodavale LitPol Linki Meedu minister pikemas perspektiivis väga suurt lootust ei pane. Ainus usaldusväärne ühendus on Rootsiga, selle võimsus on 700 megavatti. Kuna Eesti tahab hakata elektrit importima, siis ei pruugi enam Soome, Eesti ja Läti elekter Leetu jõuda.
Leedu elektritoodang peaks vähenema 2253 megavatilt 1200 megavatile, kui uus jõujaamu ei ehitata.


description: Majandus- ja infrastruktuuriministri Kristen Michali sõnul aitab riiklike transpordifirmade konsolideerimine koostöös turuosalistega müüa Eestit kui kaubakoridori sihipäraselt, koordineeritult ning konkurentsivõimeliselt.

title: Michal: riigifirmade ühendamine aitab Eestit kaubakoridorina müüa

maintext:
«Kui kaubakoridor ehk väärtusahel on äriliselt konkurentsivõimelisem, siis on riigil omanikuna ja maksumaksjal võimalik sellest suuremat tulu teenida. See on väga aktuaalne eriti praegusel ajal, kui kaubavoogude vähenemine annab tunda nii Eestis kui naaberriikides,» ütles minister esmaspäeval riigikogu arupärimistele vastates.
Ministri sõnul on lisaks oluline senisest tugevam finantsjuhtimine, finantspositsiooni paranemine ning riigi vara kulutõhusam opereerimine. «Oluline on saavutada parem kontroll ettevõtete vara ja otsuste üle. Selleks tsentraliseeritakse valdusettevõttesse siseauditi süsteem, et tekiks strateegiliselt parem võimalus püstitada eesmärke ettevõtetele ning nende täitmist kontrollida,» lisas ta.
Parandamaks ettevõtete juhtimise läbipaistvust, on valmimisel valitsuse korraldus nõukogude nimetamiskomitee moodustamiseks, rääkis minister. «Minu meelest on loogiline, et ka tütarettevõtete nõukogude eksperdid vaadatakse komitees üle. Neile lisaks on kahe ministeeriumi ehk majandus ja rahandusministeeriumi esindajad, kes on seal ametikohustuste täitmiseks,» lausus Michal.
Kommenteerides ministeeriumi plaani luua uus valdusettevõte, mille alla viidaks riiklikud transpordiettevõtted, lisas Michal, et uue ühendfirma juhiks ei saa Martin Kukk ega ka Artur Talvik. «Ma välistan need kuulujutud,» ütles minister ja lisas, et juhi leidmiseks korraldatakse konkurss.
Minister lisas, et konservatiivsel hinnangul võib kogu grupi konsolideeritud tulemus prognooside kohaselt suureneda 8,8 kuni 14,8 miljoni euro võrra.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi plaani kohaselt võiks asutada valdusettevõte, mille alla viiakse AS Tallinna Sadam, AS Saarte Liinid ja AS Tallinna Lennujaam, lisaks moodustatakse AS Eesti Loots baasil uus laevaettevõte ning raudtee valdusettevõte, mille alla kuuluvad AS Eesti Raudtee ja AS EVR Cargo.


description: Telekommunikatsioonifirma Starman uuendas oma kodulehe välimust ja kasutajaliidest, pakkudes klientidele võimalust kodulehe kaudu TV otsepilti vaadata.

title: Starman hakkab kodulehe vahendusel telepilti näitama

maintext:
«Korra sisseloginuna on igal Starmani kliendil kodulehe avaekraanil TV Everywhere telepilt otsesaadete ja järelevaatamise võimalusega. Lisaks saab soovitustest otse saadet vaatama minna, seda salvestama panna ja suunata ka teleriekraanile,» ütles firma turundus- ja kommunikatsioonidirektor Hedi Mardisoo pressiteates.
Mardisoo sõnul koondab uus koduleht ühtse menüü alla kõik Starmani teenused, mis muudavad kliendile just talle kõige enam sobiva lahenduse kombineerimise mugavamaks. «Soovisime pakkuda kliendile võimalust igal ajahetkel vaadata korraga kõiki tellitud teenuseid ning soovi korral valitud pakette muuta ja kanaleid või teenuseid lisada,» märkis ta.
Starmani koduleht on kohanduv kõikide enimkasutatud arvutite ja nutiseadmete ning operatsioonisüsteemidega, kuvades ekraanil sobivas formaadis ja paigutusega kogu vajaliku info.


description: Majandusteadlase Heido Vitsuri sõnul on palkade erinevused regiooniti paratamatus ning palkade vägisi ühtlustamine võib olla majanduslikult halbade tagajärgedega.

title: Vitsur: palgad erinevad samamoodi nagu Pätsi ajal

maintext:
Neljapäevane Postimees kirjutas, et riigiteenistuja samaväärne töö Harjumaal ja Tallinnas on kuni 16 protsenti kallim kui näiteks Tartus või Viljandis.
Vitsur leiab, et töö ostujõud peaks regiooniti olema võimalikult ühesugune, kuid see ei saa olla absoluutne nõue. «See peab jälgima ning olema kooskõlas töö produktiivsusega ning meeldib see meile või mitte, aga Tallinn annab teistest regioonidest suurema sünergia kõikidele ettevõtmistele,» selgitas ekspert.
Vitsuri sõnul mängib siin rolli mastaabiefekt, paremad koostöövõimalused, integratsioon ning üldine turuolukord. «Esiteks peab tagama mitte numbri ja vaid tegeliku sissetuleku: enam-vähem võrdse töö eest võrdsel tasemel, kuid tuleb kindlasti arvestada töö produktiivsust,» toonitas ekspert öeldut.
«Esimene mulje, kui ma neid numbreid vaatasin, oli see, et praegused vahed pealinna ning teiste regioonidega on peaaegu samasugused nagu Pätsi ajal. Ka siis olid vahed hindades ning töötasudes umbes 20 protsenti,» rääkis ekspert.
Vitsuri sõnul on Tallinnas juba puht objektiivselt paljude tööde tegemisel produktiivsus kõrgem kui mujal. «Kui seda mitte arvestada, võib see tuua majandusele väga kehvad tagajärjed,» selgitas ta.
«See on paratamatu olukord, sest võtame näiteks advokaadi Tallinnast – tal on kliente palju, teeb koostööd rahvusvaheliste firmadega. Aga kui ta on kuskil Antsla linnas, pole tal mõnes kuus võib-olla ühtegi klienti. Järelikult ei saa nii olla, et honorarid oleksid võrdsed,» ütles Vitsur.


description: Läti seim kiitis täna teisel lugemisel heaks alkoholiseaduse muudatused, millega keelati ükskõik millist alkoholi müüa liitrisest suuremas taaras.

title: Lätis keelati kaheliitrised alkoholipudelid

maintext:
Heaks kiidetud parandustega ei tohi edaspidi müüa õlut poolest liitrist suuremas pakendis, kui selle kangus on suurem kui 5,8 protsenti. Väiksema alkoholisisaldusega jooki ei tohi taara mahutada rohkem kui liitri.
Seim peab parandused kiitma heaks veel kolmandal lugemisel ja need jõustuvad tuleva aasta 1. septembrist.


description: Riigikogu rahanduskomisjoni esimehe Remo Holsmeri sõnul on järgmise aasta riigieelarve fookuseks majanduskasvu toetamine läbi tööjõumaksude langetamise, riigireformi elluviimise ning investeeringutega infrastruktuuri.

title: Remo Holsmer: järgmise aasta riigieelarve toetab majanduskasvu

maintext:
Holsmer tõi välja, et järgmise aasta eelarves on arvestatud nii sotsiaalmaksu langetamise kui maksuvaba tulu tõusuga.
«Sotsiaalmaksu määr langeb 2018. aastaks 32%-ni. Tööjõumaksude langetamine suurendab ettevõtete konkurentsivõimet ning jätab palgasaajatele rohkem raha kätte. Maksuvaba tulu tõus kolme aastaga 205 euroni vähendab nii maksukoormust ettevõtetele kui parandab väiksema sissetulekuga inimeste elujärge. Seda toetab väiksema sissetulekuga inimestele loodav võimalus saada tagasi töötasudelt aasta jooksul tasutud tulumaks,» rääkis rahanduskomisjoni esimees.
«Sel nädalal avaldatud Rahvusvahelise Valuutafondi raport Eesti kohta toetab tööjõumaksude veelgi suuremat langetamist, samuti toetatakse ideed riigisektori efektiivsemaks muutmisest,» lisas Holsmer. «Eelarvepoliitiliste otsustega jätkamegi riigireformi elluviimist ning valitsemise mahu ja bürokraatia vähendamist.»
Holsmer märkis, et valitsussektor tervikuna investeerib järgmisel aastal majanduskasvu toetamiseks kokku üle miljardi euro: 2017. aastal tehakse korda ja laiendatakse rida olulisi infrastruktuuri objekte ning haiglaid, koole ja teisi avalikke asutusi.
«Riigi eesmärgiks on luua atraktiivne ettevõtluskeskkond, kuid teisalt investeeringute kaudu majanduskasvu tagant tõugata. Märgiline samm on kindlasti Tallinna-Tartu maantee neljarealiseks ehitamine kui taasiseseisvunud Eesti suurim teedeinvesteering. Samuti on oluline riigipoolne investeering Haabersti ja Russalka ristmike ehitusse,» lausus riigikogu liige.
2017. aasta riigieelarve on täna esimesel lugemisel riigikogu suures saalis. Eelarveprioriteetideks on julgeoleku tugevdamine, majanduskasvule kaasaaitamine ja tööjõumaksude langetamine, madalapalgaliste ning lastega perede toimetuleku parandamine ja laste sündi toetava keskkonna edasiarendamine.


description: Riiklik posti- ja logistikaettevõte Omniva rajab Jüri lähedale logistikakeskuse. Kümme miljonit eurot maksma minev keskus peaks valmima 2018. aastaks.

title: Kümne miljoni investeering viib Omniva logistikakeskuse Tallinnast välja

maintext:
Tallinna ringtee lähedal asuva krundi ostu-müügilepingu sõlmiti oktoobri algul, uude hoonesse kolimine on planeeritud 2018. aastasse, teatas postifirma. BNSi andmetel on keskuse ehitamise näol tegemist kümne miljoni euro suuruse investeeringuga.
«Uus logistikakeskus saab olema tipptasemel igas aspektis – nii töökohtade, tehnoloogia, tööprotsesside, energiasäästu kui kõige muu osas,» selgitas Omniva juhatuse liige Ansi Arumeel, kelle sõnul peaks sellest tulema Baltikumi kõige kaasaegsem logistikakeskus. Ta lisas, et on vaid aja küsimus, millal Pallasti tänava ruumid ettevõtte arengule jalgu jäävad.
Arumeele sõnul vaadati logistikakeskusele kohta otsides läbi enam kui 30 krunti nii Tallinnas kui selle lähiümbruses. «Iga kinnisvara puhul on olulisim selle asukoht. Pähklimäe tee krundi kasuks rääkisid hea juurdepääs nii inimeste kui (kauba)autode jaoks, parkimisvõimalused, muude oluliste taristusõlmede (lennujaam, maantee jne) lähedus, kaugus Tallinna kesklinnast ja laienemisvõimalused,» selgitas Arumeel.
Uude logistikakeskusesse asub tööle vähemalt 300 töötajat ning sisse seatakse ka uus pakisorteerimisliin, mille hange veel käimas on. Praegune logistikakeskus Pallasti tänaval pannakse Arumeele sõnul lähiajal müüki tingimusega, et kuni uue maja valmimiseni 2018. aastal jääb ettevõte sinna toimetama.
Lehmja külas Pähklimäe teel asuva krundi ostu-müügileping allkirjastati 4. oktoobril ning lähiajal korraldatakse projekteerimis- ja ehitushange, et uue majaga tööle hakata. Logistikakeskuse töö kolitakse uude majja kõikide plaanide kohaselt 2018. aasta sügisel.
Omniva pressiesindaja Mattias Kaiv ütles BNSile, et logistikakeskus hakkab tegelema peamiselt Inglismaalt, Hiinast ja Saksamaalt lennujaama kaudu saabuvate kaupade logistika korraldamisega.


description: Ameerika Ühendriikides on toiduainete hinnad järjest enam langemas, mis tekitab aga sealsetele restoranidele tõsiseid probleeme.

title: USA restoranid on silmitsi probleemiga, mida pole nähtud majanduskriisist saati

maintext:
Hinnavahe väljas einestamise ning kodus söömise vahel on kasvamas: septembris tõusid restoranihinnad USAs 0,2 protsenti, samal ajal kui toiduainete hinnad kahanesid 0,1 protsendi võrra. Nii näitavad riigi tööturustatistika büroo värsked andmed, kirjutab Business Insider.
Investeerimisfirma Wedbush Securities analüütiku Nick Setyani sõnul tuleneb hinnavahe kasvavatest tööjõukuludest ning langevatest toiduhindadest. See tähendab, et restoranid on kodus söömisega võrreldes kehvemas olukorras kui ükskõik mis teisel hetkel alates 2008. aasta majanduskriisist.
Tasub märkida, et kui 2009. aasta statistikast kõrvale jätta, on USA kogemas pikimat toiduainete hinnalanguse perioodi – tervelt üheksa kuud – alates 1960. aastast. Selle tulemusel ostavad tarbijad üha enam toitu, mida ise kodus valmistada, selle asemel et minna välja einestama.
Trend peegeldub ka restoraniäri edukust mõõtvas indeksis, mis oli viimati nii madal kui praegu 2013. aastal. Üksnes 30 protsenti USA restoranioperaatoritest müüs viimase aasta jooksul rohkem eineid kui mullu ning vaid iga kolmas hindas, et järgmise kuue kuu jooksul nende müüginumbrid tõusevad.
Olukorda kasutavad ära toidupoodide ketid, kes lisavad oma tootevalikusse üha rohkem valmistoitu ning rajavad kauplustesse omaenda söögikohti.


description: Seoses piimatööstuse juhtkonna ümber tekkinud segadusega - kes siis seda ettevõtet täna juhib -, rõhutab ettevõtte uue nõukogu liige advokaat Jaanus Mody, et seaduslik juhataja, kellel on õigus ettevõtte nimel lepinguid sõlmida ja seda esindada, on Aivar Rehe.

title: Kruuda vastaspool: Tere seaduslik esindaja on Rehe

maintext:
Äriregistri kandele, mille järgi on Tere juhataja veel Oliver Kruuda, saavad tugineda vaid isikud, kes ei pea olema teadlikud, et juhataja on vahetunud ning kes pole sellest kuulnud, selgitas Mody, vahendab Äripäev.
«Neid isikuid, kes pole sellest kuulnud, ei tohiks eriti olla, sest info on levinud nii ajakirjanduse kaudu, samuti on Aivar Rehe isiklikult suhelnud,» lisas advokaat.
Tere omanikfirma Elveda pankrotihaldur nimetas Rehe Tere uueks juhiks 19. oktoobril. Päev hiljem esitati Harju maakohtule hagiavaldus, milles vaidlustati pankrotihalduri otsus vahetada välja Tere nõukogu ja juhatus.
Eile peataski Tartu maakohtu registriosakond määrusega Elveda pankrotihalduri eelmise nädala otsuse, millega nimetati Tere uueks juhatajaks ekspankur Aivar Rehe.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Harju maakohus kuulutas eile välja Tere AS-i emaettevõtte Elveda OÜ pankroti. Ettevõte kaebab pankrotimääruse edasi.

title: Välja kuulutati Tere emaettevõtte pankrot

maintext:
Harju maakohus kuulutas kolmapäeval välja Oliver Kruuda piimatööstuse Tere AS-i emaettevõtte Elveda OÜ pankroti, millega seoses vahetas pankrotihaldur välja ka Tere nõukogu ja juhatuse, määrates muuhulgas ettevõtte juhiks Aivar Rehe; Oliver Kruuda esindajad kaebavad pankrotimääruse edasi.
Pankroti väljakuulutamisega läheb pankrotivara valitsemise ja käsutamise õigus üle pankrotihaldurile. Haldur on seaduse järgi kohustatud tegema Elveda pankrotivaraks olevate Tere AS aktsiate koosseisu ja väärtuse säilitamiseks vajalikke toiminguid. Pankrotihalduriks nimetati vandeadvokaat Maire Arm, teatas haldur.
Arm teatas, et pankrotiseadusest tulenevate ülesannete täitmiseks ja 19. oktoobri kohtumäärusega saadud volituse alusel on ta kutsunud tagasi Tere AS senised nõukogu liikmed ning valinud uue nõukogu, samuti on nõukogu välja vahetanud juhatuse.
Ametisse on määratud Tere AS uus juhtkond. Ettevõtte uue nõukogusse kuuluvad Elveda pankrotihaldur vandeadvokaat Maire Arm; Eesti ühe suurema piimatootja Halinga OÜ nõukogu esimees Teet Mõtte; aastatel 2005-2010 Teres juhtivatel ametikohtadel töötanud praegune Eesti Talleksi juhatuse esimees Taavi Toots ning viimastel aastatel Tere üle peetud vaidlustes kommertspankasid esindanud Cobalt AB vandeadvokaat Jaanus Mody. Tere juhatajaks on määratud Aivar Rehe, kes on varem kuulunud Ühinenud Meieride, Hoiu- ja Hansapanga, maksu- ja tolliameti ning Danske Panga juhtkonda.
«Kindlasti kaebame edasi ringkonnakohtusse,» sõnas Elveda OÜ-d esindav vandeadvokaat Veikko Puolakainen.
«Meie hinnangul emaettevõte maksejõuetu ei ole ja ka meie sisuline õiguslik käsitlus nõude alustest ei kattu maakohtu seisukohtadega. Esiteks tuleks vaidlusalune nõue maksejõuetuse hindamisel kõrvale heita, kuna selle üle käib sisuline õigusvaidlus. OÜ Elveda on seisukohal, et temalt AS Tere kohustuste täitmist nõuda ei saa. Teiseks ületab emaettevõttele kuuluva vara ehk AS Tere aktsiate väärtus igal juhul vaidlusalust nõuet, kuna vara väärtuse leidmisel on sellest kohustused juba maha arvestatud. Teisisõnu, pärast ettevõtte müüki ja sealhulgas vaidlusaluse nõude tasumist jääb Elvedale veel märkimisväärses mahus vaba raha,» selgitas Puolakainen, miks ettevõte on otsustanud pöörduda järgmise kohtuastme poole.
Ettevõtte teatel piimatööstuse igapäevatööd otseselt Elveda OÜ pankroti väljakuulutamine ei mõjuta, kuigi müügiüksusel ja administratsioonil on vajalik täiendavalt partneritele erinevates riikides selgitada, mida täpselt otsus tähendab.
«Oleme aktiivselt pidanud läbirääkimisi huvitatud osapooltega ja leidmas lahendusi, mis arvatavasti sobivad ka teistele osapooltele. Eesmärgiks on juba lähiajal jõuda partneritega kokkuleppele, mis tagaks ettevõtte igapäevase rahuliku toimimise,» kommenteeris Tere ASi juht Oliver Kruuda.


description: Eelmisel nädalal lõppenud põllumajandusliku tegevusega alustava noore ettevõtja toetuseks taotles kokku 238 noort ettevõtjat 9,5 miljonit eurot, eelarves on toetusteks 4 miljonit eurot.

title: PRIAlt taotles tegevuse alustamise toetust 238 noortalunikku

maintext:
Kõige rohkem esitati taotlusi mitmesuguste põllutöömasinate ja –seadmete soetamiseks, looma- ja linnukasvatusega seotud investeeringuteks, tootmishoonete rajamiseks ja sisustamiseks, taristusüsteemide väljaehitamiseks, teatas põllumajanduse registrite ja informatsiooni amet (PRIA).
Samas taotleti toetust palju ka loomade ja lindude, põllumaa, seemne, istikute ja muu sarnase ostmisek. sPopulaarne on mesindus ning mesilasperesid ja mesindustarvikuid soovib toetuse abil soetada üle 30 noore ettevõtja.
Maaelu arengukava 2014-2020 (MAK) meede kuni 40-aastaste noorte põllumajandusettevõtjate toetamiseks võimaldab toetust saada väga erinevateks kulutusteks ühel korral ja kuni 40 000 eurot. Kavandatavaid kulutusi ja tulevast majandustegevust tuli kirjeldada äriplaanis. Vähemalt 50% taotletavast toetussummast tuleb kasutada investeeringuteks põhivarasse.
Otsused teeb PRIA hiljemalt 11. jaanuariks 2017 nõuetekohastele taotlustele antavate hindepunktide alusel moodustuva paremusjärjestuse põhjal. 30 päeva jooksul makstakse määratud toetustest välja esimene osa.


description: Tallinki uus Tallinna-Helsingi liinil seilama hakkav 230 miljonit eurot maksev LNG-kiirlaev Megastar peaks esialgsete plaanide kohaselt liinile jõudma tuleva aasta jaanuaris.

title: Tallinki uus laev alustab tõenäoliselt jaanuarist

maintext:
Kõige varem jõuab Megastar liinile tuleva aasta jaanuari teises pooles, ütles Tallinki kommunikatsioonijuht Luulea Lääne BNS-ile. Ta lisas, et samas on tegemist esialgsete plaanidega, mis võivad veel muutuda.
Megastari ehitusprotsess algas möödunud aasta 4. augustil ja veestati käesoleva aasta 15. juulil. Varem on laevatehas Meyer Turku teatanud, et plaanib aluse Tallinkile üle anda järgmise aasta alguses.
Megastar saab olema Tallinki suurim kiirparvlaev, olles 212 meetrit pikk ning mahutades korraga 2800 reisijat, mis on samaväärne kruiisiparvlaeva Baltic Queeniga. Megastar hakkab kasutama kütusena veeldatud maagaasi, kuid on võimeline sõitma ka tavakütusega.
Olles ehitatud spetsiaalseid Tallinna-Helsingi liinile täidab uus laev kõiki praeguseid ning tulevasi õhuemissioonide seireala nõudeid, mille alla kuulub ka Läänemere piirkond.
Megastari maksumus on 230 miljonit eurot, millest 4,8 miljonit tuleb Euroopa Liidust läbi Euroopa Ühendamise Rahastu (CEF).


description: Baltikumi suurimate tarkvaraarendusettevõtete hulka kuuluva Nortali värskeimad sõrmejäljed asuvad Tallinna Sadama Saaremaa ja Hiiumaa praamlaevade uuel broneerimissüsteemil. Enne 2012. aastat Webmedia nime kandnud ettevõte  on olnud juures mitmete avalike sektori lahenduste nagu e-maksuamet loomise juures, samuti on aastaid panustatud mitmete kohalikul turul tegutsevate telekomi-, meedia- ja finantsettevõtete süsteemide arendusse.

title: Milline ettevõte on maksu- ja tolliameti juhi palganud Nortal?

maintext:
Nortali ajalugu ulatub 2000. aastasse, mil Tartus asutasid kolm tudengit Priit Alamäe, Avo Alender ning Urmo Pärg IT-firma nimega Webmedia. Mõned kuud hiljem asus ettevõttes peaanalüütiku rollis tööle Pärgi koolivend, tänane majandusministeeriumi side ja riigi infosüsteemide asekantsler Taavi Kotka.
Webmedia kasvas hoogsalt, 2001. aastal võeti osanikeringi riskikapitalifirma Intergate ning juba kolm aastat hiljem osteti selle osalus Webmedia töötajate poolt välja. Eesti turg jäi IT-ettevõttele kitsaks, mistõttu korraldati selle tegevus 2005. aastal ümber rahvusvaheliseks kontserniks ning loodi eraldi teadus- ja arendusüksus. Ühtlasi võeti laienemiseks sisse investeering Rootsi konsultatsiooniettevõttelt Acando, mille osalus osteti jällegi kolm aastat hiljem ettevõtte töötajate poolt tagasi. Esimesed tütarfirmad asutati Leedus, Soomes, Rumeenias ja Serbias, hiljem laieneti veel mitmetesse Euroopa, Kesk-Aasia ning Lähis-Ida riikidesse. 2009. aastal eraldus teadus- ja arendusüksuse aastatepikkuse töö viljana ettevõttest tänaseks üks Eesti edukamaid idufirmasid ZeroTurnaround. Kolmandat korda võttis Webmedia välisinvesteeringu sisse 2010. aastal, mil 36 protsendi suuruse osaluse soetas ettevõttes Kesk-Euroopa riskikapitalifond Enterprise Investors. Samal aastal lahkusid ettevõttest kaasasutajad Alender ja Pärg, kes on viimastel aastatel tegutsenud tarkvarakonsultatsiooniäris. Mullu lõid nad e-residentidest ettevõtjatele teenuseid pakkuva idufirma LeapIn.
2011. aastal ostis Webmedia üles Soome ettevõtte CCC Corporation ning aasta hiljem nimetati 12 aastaga rahvusvaheliseks suurettevõtteks kasvanud tarkvarafirma ümber Nortaliks. 2012. aasta sügisel lahkus Nortalist pikaaegne tippjuht Taavi Kotka, kes siirdus veidi hiljem majandusministeeriumisse Eesti IT asekantsleriks.
Viimastel aastatel on Nortal meediasse jõudnud peamiselt seoses endiste töötajate loodud konkureeriva ettevõtte Iglu asutajate kohtusse andmisega. Seni on kolm kohtulahendit andnud õiguse Nortali endistele töötajatele.
Webmedia kunagistest asutajatest ja pikaaegsetest tippjuhtidest on ainukesena tüüri juurde jäänud Priit Alamäe, kelle juhtimisel ostsid töötajad tänavu tagasi Enterprise Investorsi ja LHV pensionifondide kokku 50protsendise osaluse firmas. Oktoobri alguses ostis Nortal üles Rootsi turundustehnoloogiaettevõtte Element ning teatas, et palkab eksporditurgude avaliku sektori klientide nõustamisvaldkonna juhiks maksu- ja tolliameti juhi Marek Helmi. E-riigi lahenduste välisriikidele tutvustajana oli mullu mõned kuud ettevõtte palgal ka Euroopa komisjoni endine volinik Siim Kallas, tänavuse aasta alguses palgati sarnasele positsioonile Reformierakonna poliitik Rein Lang.
Nortali 2015.aasta käive oli 45 miljonit eurot, arvestuslik tegevuskasum oli 3,7 miljonit eurot. Ettevõte tegutseb pea kahekümnes riigis, andes tööd 530 inimesele. Aastatel 2008, 2010 ja 2014 võitis Nortal Eestis töötaja- ja peresõbralikuma ettevõtte konkursi.


description: Statistikaameti poolt esmaspäeval avaldatud uuringu põhjal selgub, et eestlaste heaolutase on võrreldes 2012. aastaga kasvanud.

title: Uuring: eestlaste heaolutase on tõusuteel

maintext:
Leibkonna eelarve uuringu (LEU) andmetel moodustasid 2015. aastal sundkulutused toidule ja eluasemele 40% leibkonna eelarvest ehk 157 eurot. Eelmise, 2012. aasta uuringu andmetel kulutas leibkonnaliige kuus 289 eurot, millest sundkulutuste osatähtsus oli 45% ehk 130 eurot.
Statistikaameti analüütiku Tiiu-Liisa Rummo sõnul võib uuringu põhjal põhijäreldusena välja tuua, et perede heaolu on võrreldes kolme aasta taguse ajaga paranenud, kuna sundkulutuste osatähtsus eelarves on kahanenud 45%-lt 40%-le. «See näitab, et inimestel jääb lisaks vältimatutele kulutustele (toit ja eluase) raha üle ka muudeks kulutusteks (nt vaba aeg, väljas söömine, reisimine),» selgitas Rummo.
Rummo hinnangul ei saa veel päris kindlalt ennustada, kas eestlaste heaolu ka lähiaastatel kasvada võib. «Võib-olla kasvab see natukene veel, aga päris kindlalt seda ennustada ei saa. Pigem võib oletada, et heaolu tase jääb lähiajal sellisena püsima, kuid täpselt saab seda teada järgmise aasta uuringutulemuste põhjal,» kommenteeris Rummo.
Peamiseks sundkulutuste osatähtsuse langemise põhjuseks peab analüütik eelkõige inimeste sissetulekute tõusu.
Muu hulgas selgus uuringust, et linnaleibkond kulutas kuus eluasemele rohkem raha kui maaleibkond, samuti olid linnas suuremad väljaminekud ka vaba aja tegevustele. Transpordikulutused olid suuremad aga maaleibkonnas, linnas kulutati transpordile vähem.
Uuringu peaeesmärgiks on võimalus põhjalikult analüüsida, millised on Eesti elanike väljaminekud ja eelarve ning kuidas on see aastate jooksul muutunud.
Leibkonna eelarve uuringuga alustati 2015. aasta märtsis, mis vältas terve aasta. Uuring koosnes Statistikaameti küsitleja tehtud personaalintervjuudest leibkonnapea ja kõigi vähemalt 15-aastaste leibkonnaliikmetega.
Lisaks täitis iga uuringus osalev leibkond kahe nädala kohta kulutuste päeviku, kuhu märgiti kõigi leibkonnaliikmete kulutused, mis sellel perioodil tehti. Vastajad sattusid uuringusse juhuvaliku alusel ja uuringus osalemine oli vabatahtlik. Uuringus osales 3395 leibkonda üle Eesti.


description: Tallinna Lennujaama uus parkimismaja Eesti Euroopa Liidu (EL) eesistumiseks 2017. aasta teises pooles valmis ei saa.

title: Lennujaama parkimismaja Eesti ELi eesistumiseks valmis ei saa

maintext:
«Lennujaamal tuleb mõningaid muudatusi teha ehitusplaanides – parkimismaja ehitamine täies mahus lükkub edasi eesistumise järgsesse aega,» ütles lennujaama juht Piret Mürk-Dubout. Tema sõnul saavad eesistumise ajaks valmis lennuterminali esine liiklusala ning ka terminali lõunapoolne laiendus.
«Samuti jätkame ka järgmisel suvel ehitustöid lennurajal. Samas hoidume sellest, et eesistumise ajal tervitaks külalisi ehitustanner, seega tuleb mõningaid tegevusi veel ajatada vastavalt valmimise graafikule – seda täpsustame jooksvalt koostöös ehitajatega,» sõnas Mürk-Dubout.
Novembri keskpaigas valmivad lennujaama juhi kinnitusel lennuliiklusala laiendustööd. «Siis on Tallinnas Baltimaade pikim tsiviillennunduses kasutusel olev lennurada, kogupikkusega 3480 meetrit,» sõnas Mürk-Dubout.
2017. aastal jätkuvad tema sõnul lennuliiklusalal laiendustööd, lõplikult valmib uus lõunapoolne perroon ning täiendavad seisuplatsid. «Vahetame välja ka lennuraja pealiskatte, mis on oodanud oma järge pea 20 aastat,» ütles Mürk-Dubout.
Septembri alguses, vahetult pärast juhikohale asumist tõi Mürk-Dubout lennujaama kolme tähtsaima arendusprojektina enne ELi eesistumist välja lennuraja laiendamise, reisiterminali lõunatiiva rekonstrueerimise ja parkimismaja ehitamise. «Need asjad peavad valmis olema. Lisaks on oluline tagada infra ja logistika valmisolek, sealhulgas lennujaama trammitee, mille eest hoolitseb Tallinna linn,» ütles ta toona.
Aastatel 2016–2022 on Tallinna Lennujaamal kavas teha kokku investeeringuid 127,4 miljoni euro ulatuses, millest 2016. aastal investeeritakse 40,8 miljonit eurot.
Tänavu mais algasid suuremahulised lennuliiklusala laiendus- ning rekonstrueerimistööd. Töödega kaasnevad piirangud eelkõige öisele lennutegevusele, 2016. ja 2017. aastate kevad-suvi-sügis perioodidel on lennuväli lennuliiklusele ajavahemikul kell 00.30 kuni 6.00 teatud öödel suletud. Vähenenud läbilaskevõime liialt suurt mõju eesistumisele samas osutada ei tohiks.
«Ehituse peatöövõtja Lemminkäinen Eesti on teinud väga head tööd, püsides töödega graafikus ning tagades samal ajal ka ohutuse. Öised lennupiirangud tekitasid reisitõrkeid vaid mõnel korral, üldjoontes suudeti ka hilinevatele lendudele vastu tulla ning lubati neil maanduda, kui ehitustegevus seda võimaldas,» märkis Mürk-Dubout.
Lisaks on suurimateks projektideks 1200-kohalise parkimismaja rajamine ning reisiterminali laiendamine julgestusala läbilaskevõime suurendamiseks.
Tallinna Lennujaam käitab L. Meri Tallinna, Kärdla, Kuressaare, Tartu ja Pärnu lennujaamu ning Ruhnu ja Kihnu lennuvälju.


description: Eesti Energia tütarfirma Enefit Solutions (endine Eesti Energia Tehnoloogiatööstus) on saatmas Soome Metsä Fibre Äänekoski biomassitehase koorelao katusekonstruktsioonide tipuosa koos kahe selle all rippuva eelkomplekteeritud koorekonveieriga.

title: Galerii: Eesti Energia hiigelveos öisel maanteel

maintext:
Veos saadeti teele Jõhvist Enefit Solutionsist eile õhtul, teatas ettevõte. Veok jätkab täna õhtul liikumist Piibe maanteelt Paldiski suunas. Ette võib tulla lühiajalisi muudatusi liikluskorralduses.
Saadetis on ise on 5,2m lai, 5,6m kõrge, 38m pikk, koos autoga ligi 50m pikk (tavaveokite mõõdud on 2,5 x 4,0 x 16m.
Eesti Energial on käimas kaheaastane projekt Metsä kontserni tellimusel rajatavasse Äänekoski biotoodete tehasesse puiduhakke ja puukoore konveierite ja koorelao projekteerimiseks, tootmiseks, transportimiseks ja paigalduseks.
Selle projekti raames transporditakse Soome ca 120 koormat valmistoodanguga, peamiselt eelmonteeritud kujul, kogumahus ca 1150 tonni.
Metsä korraldatud rahvusvahelise hanke võitis ettevõte 2014. aasta septembris.
Eesti Energia kontsernis on Enefit Solutions elektrijaamade ja õlitehaste tehnoloogialahenduste peamine arendaja ja valmistaja. Lisaks pakub ettevõte metallkonstruktsioonide, energeetika- ja tööstusseadmete valmistajana valikut projektlahendusi energeetika- ja tööstussektorile.


description: Praeguseks on raudteeprojekti Rail Baltic rahastamise ja elluviimise kokkulepe saanud kõik allkirjad peale Leedu Raudtee oma, mida ühisfirma RB Rail ootab lähipäevil.

title: Rail Balticu kokkuleppelt on puudu veel Leedu Raudtee allkiri

maintext:
«Allkirjastamisprotsess on peaaegu lõpuni jõudnud, puudu on veel üks allkiri,» öeldi Lätis registreeritud raudteeprojekti haldavast ühisfirmast RB Rail BNS-ile. Algselt oli allkirjastamine plaanitud lõpule viia möödunud nädala lõpus.
Enda allkirja pole enda sisemiste otsusprotsesside andnud veel Leedu Raudteed (Lietuvos Geležinkeliai), ent lähipäevil peaks lepingu allkirjastama ka nemad, lisas RB Raili esindaja.
Septembri lõpus kirjutas BNS, et Leedu Raudtee soovib, et raudtee ehitushankeid hakkaks korraldama ühisfirma RB Rail, ehkki kokku lepitud hankemudel näeb ette, et iga riik korraldab ehitushanked ise. Kui need korraldaks ühisfirma, saaks ka Leedu Raudtee ise hangetel osaleda. Leedu transpordiministeerium ei olnud aga nõus seda võimalust kaaluma.
Kokku allkirjastavad leppe plaanide kohaselt üheksa Baltikumi institutsiooni, ütles Rail Baltic ühisfirma RB Rail tegevjuht Baiba Rubesa reedel Läti parlamendi Euroopa asjade komisjonile.
Vastavalt kokkuleppele on RB Railil projekti juhtimise roll, rääkis Rubesa. Ettevõte haldab hankeid, juhendab projekti elluviimist ning turundus ja äritegevusi, lisas ta.
Kolme Balti riigi esindajad leppisid 7. septembril toimunud kohtumisel kokku edasises hangete korraldamise mudelis ja projekti elluviimise vastutusalas. Hanked jaotuvad kolme kategooriasse – vaid RB Raili korraldatavad hanked, ühisfirma läbiviidavad ühishanked ning riiklike rakendusasutuste enda korraldatavad hanked, mille üle RB Rail teostab ranget järelevalvet.
Rail Balticu projekt hõlmab kiire rahvusvahelise raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini. Rööpme laius on 1435 millimeetrit ehk Euroopa standard ja reisirongid sõidavad kiirusega kuni 240 kilomeetrit tunnis, samas kui kaubarongid sõidavad kiirusega kuni 120 kilomeetrit tunnis.


description: Aafrikas on täitmata turgu nii palju, et vaid mõne poe avamisega on võimalik saada mandri suurimaks kaupmeheks.

title: Mustal Mandril kullajahil

maintext:
Sellise sõnumi andsid ettevõtjad kaubandus-tööstuskoja ja välisministeeriumi eelmisel nädalal korraldatud Aafrika foorumil, vahendab Äripäev.
Foorum tõi kokku ettevõtjaid nii Eestist kui ka Mustalt Mandrilt, et jagada kogemusi, kuidas paremini koostööd teha.
Paljud Eesti ettevõtjad, kes on Aafrika pinnal kanda kinnitanud, peavad edu võtmeks hea kohaliku partneri leidmist, ent ka oskust võõras kultuuriruumis kohaneda. «Aafrika on senimaani ainuke koht, kus kohalikud ettevõtjad on meie äri avasüli vastu võtnud,» ütles Ugandas pesu äri alustanud Kalev Roosiväli. Loe edasi Äripäevast.


description: Kaupade eksport kasvas 2016. aasta augustis võrreldes eelmise aasta augustiga 12 protsenti ja import 8 protsenti, teatab Statistikaamet. Impordi kasvust kiirem ekspordi kasv vähendas kaubavahetuse puudujääki, mis oli selle aasta väikseim.

title: Augustis kaubavahetus elavnes

maintext:
Augustis eksporditi Eestist kaupu jooksevhindades 1 miljardi euro väärtuses ning imporditi Eestisse 1,1 miljardi euro eest. Kaubavahetuse puudujääk oli 80 miljonit eurot (2015. aasta augustis 108 miljonit eurot).
Augustis olid kaupade ekspordi peamised sihtriigid Rootsi (17 protsenti Eesti koguekspordist), Soome (16 protsenti) ja Läti (10 protsenti). Eksport kasvas enim Mehhikosse, Soome ja Saksamaale (vastavalt 33 miljonit, 19 miljonit ja 14 miljonit eurot). Mehhikosse eksporditi eelmise aasta augustiga võrreldes enam elektriseadmeid, Soome mehaanilisi masinaid, optikaseadmeid, puitu ja puittooteid ning Saksamaale elektriseadmeid ja mitmesuguseid tööstustooteid. Enim kahanes eksport Hollandisse.
Kaupadest eksporditi enim elektriseadmeid, mitmesuguseid tööstustooteid, puitu ja puittooteid ning mineraalseid tooteid. Väljaveo suurenemist mõjutas oluliselt elektriseadmete (sh kommunikatsiooniseadmed), mitmesuguste tööstustoodete (sh kokkupandavad puitehitised) ning transpordivahendite (sh sõiduautod) eksport. Vähenes mehaaniliste masinate eksport.
Eesti päritolu kaupade osatähtsus moodustas augustis 71 protsenti kogu ekspordist. Enim mõjutas ekspordi kasvu Eesti päritolu kaupade väljavedu, mis suurenes 14 protsenti, samas välispäritolu kaupade taasväljavedu kasvas 7 protsenti. Eesti päritolu kaupade ekspordi kasvu võrreldes möödunud aasta augustiga mõjutas enim elektriseadmete, mitmesuguste tööstustoodete, mineraalsete toodete ning metalli ja metalltoodete väljaveo suurenemine. Enim kahanes Eesti päritolu põllumajandussaaduste ja toidukaupade eksport. Riikide lõikes kasvas enim Eesti päritolu toodete väljavedu Mehhikosse, Soome ja Saksamaale.
Augustis imporditi kõige enam kaupu Soomest (13 protsenti Eesti koguimpordist), Saksamaalt (11 protsenti) ja Leedust (10 protsenti). Kõige rohkem kasvas import Venemaalt, Saksamaalt ja Hiinast. Eelmise aasta augustiga võrreldes veeti Venemaalt rohkem sisse mineraalseid tooteid, Saksamaalt transpordivahendeid ja Hiinast elektriseadmeid. Kõige enam kahanes import Poolast.
Kaupadest imporditi Eestisse enim elektriseadmeid, põllumajandussaaduseid ja toidukaupu, mehaanilisi masinaid, transpordivahendeid ning mineraalseid tooteid. Enim mõjutas impordi kasvu transpordivahendite, põllumajandussaaduste ja toidukaupade ning tekstiili ja tekstiiltoodete sisseveo suurenemine. Enim kahanes mineraalsete toodete sissevedu.
Käesoleva aasta augustis olid ekspordihinnad eelmise aasta tasemel, kuid impordihinnad langesid 3 protsenti võrra.
Võrreldes käesolev aasta juuliga kasvas augustis eksport 15 protsenti ja import 5 protsenti.


description: Maa-ameti andmetel on aastatel 2011-2015 hoonestamata elamumaaga tehtud tehingute arv kasvanud ligi kaks korda ja koguväärtus keskmiselt 2,4 korda.

title: Nõudlus elamumaa järele on kahekordistunud

maintext:
Kui Narva linnas ja Veskikülas oleks saanud 2015. aastal Eesti keskmise kuu brutopalga eest osta üle 500 ruutmeetri hoonestamata elamumaad, siis Tallinna kesklinnas vaid 2,1 ruutmeetrit.
2015. aastal tehti Eestis hoonestamata elamumaaga 2480 tehingut kokku 89 miljoni euro eest. Kõige rohkem vahetas elamumaa omanikku Harju maakonnas – 2015. aastal tehti 1149 tehingut, mis moodustab 46,3% kõikidest Eesti tehingutest. Tartu maakonnas oli mullu 412 (16,6%) ja Pärnu maakonnas 286 (11,5%) tehingut. Väiksem tehingute arv oli Jõgeva, Valga ja Põlva maakonnas, kus see jäi vahemikku 18–20.
Ka tehingute koguväärtuse poolest juhib Harju maakond. 2015. aastal moodustasid Harju maakonna tehingud 80 protsenti kogu Eestis tehtud elamumaa tehingute koguväärtusest, ulatudes 71 miljoni euroni.
Tartu maakonna tehingute koguväärtus oli 2015. aastal 8 miljonit eurot ja Pärnu maakonnas 4 miljonit eurot. Ülejäänud maakondade tehingute koguväärtus jäi alla miljoni euro.
Kõrgeim ruutmeetri mediaanhind oli eelmisel aastal Harju maakonnas – 19,3 eurot. See on ligi 2 korda kõrgem kui järgneval ehk Tartu maakonnal, kus mediaanhind oli 9,8 eurot. Pärnu ja Rapla maakonna hoonestamata elamumaa ruutmeetri hind oli 6,8 eurot. Alla 1 euro jäi hind Järva, Jõgeva ja Valga maakonnas, kus ka tehingute arv oli mullu väiksemapoolsem.
Eesti keskmine hoonestamata elamumaa ruutmeetri mediaanhind on alates 2013. aastast püsinud samal tasemel - 8,8 eurot. Kui aga võrrelda tehingute viimaste aastate ruutmeetri mediaanhindu viimasel maa korralisel hindamisel (2001) kehtestatud hinnatsoonide mediaanväärtustega, siis on see enamuses omavalitsustes kuni 6 korda kõrgem.


description: Rahandusminister Sven Sester allkirjastas teisipäeval määruse, mis seab paika täpsed nõuded ja reeglid sellele, kuidas pangad saavad videotuvastuse teel arvelduskontosid avada ja klienditoiminguid teha, määrus jõustub järgmisel esmaspäeval.

title: Videotuvastuse teel pangakontode loomise kord sai ministri allkirja

maintext:
«Teeme kõigile – sealhulgas e-residentidele – pangakonto avamise lihtsamaks ja kiiremaks,» ütles rahandusminister Sven Sester pärast allkirjastamist ja lisas, et rahandusministeerium tahab teha elu mugavamaks, aga ühtlasi säilitada finantssektoris vajaliku turvalisuse.
Ministri allkirja sai infotehnoloogiliste vahendite abil isikusamasuse tuvastamise ja kontrollimise tehnilised nõuded ja korra paika seadev määrus teisipäeval, Riigi Teataja avaldab selle 28. oktoobril ja määrus jõustub 31. oktoobril.
Juulikuus jõustus uus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus, mis näeb ette võimaluse tuvastada arvelduskonto avamisel isikusamasus ka virtuaalselt. Säärase isikutuvastuse täpsed nõuded ja reeglid peab paika seadma ministri määrus.
Määrus näeb ette, et isikusamasuse tuvastamiseks ja kontrollimiseks võib edaspidi kasutada reaalajas videosilda, mis võimaldab inimese näokujutise võrdlemist isikut tõendava dokumendi ning politsei- ja piirivalveameti (PPA) andmetega.
Lisaks saab teha videosilla vahendusel inimesega intervjuu, mis aitab kindlaks teha kliendi riskiprofiili: hinnata tema tausta, rahaliste vahendite päritolu ning ärisuhte loomise eesmärki. Kogu protsess salvestatakse ja salvestis säilitatakse.
Varasema regulatsiooni järgi tuli tehingus osalevad või teenust kasutavad inimesed tuvastada, viibides inimese või tema esindajaga samas kohas. Kui tingimused on täidetud, on IT-vahendite abil tuvastamine samaväärne samas kohas isiku tuvastamise nõudega. Jätkuvalt võib isikut tuvastada ka kohapeal.
Ministri määruse eelnõu läks kooskõlastusringile 19. septembril, teiste seas avaldasid arvamust ka erasektori esindusorganisatsioonid nagu pangaliit ja finantssektori klaster FinanceEstonia.
Eesti suuremate kommertspankade esindajad rääkisid oktoobri alguses, et on üldiselt huvitatud kaugtuvastuse võimalusest, ent ootavad äriotsuste tegemiseks määruse jõustumist ning seda, missuguse täpse korra see paika seab.


description: Viimastel aastatel igasuguste väljakutsetega silmitsi seisnud ameeriklaste kiirtoidukett McDonald's andis teada, et ettevõte tegi kolmandas sektoris oodatust tugevama tulemuse. Kasumi languse USA turul tegid tasa teistes maailmaosade müügitulu kasv.

title: Värskeimad majandustulemused: kas McDonald's võib nüüd rahulikumalt hingata?

maintext:
McDonald's Coporation andis teada, et septembri lõpu seisuga on nende majandustulemused ületanud kõik ootused ja sellel on oma osa nii päev läbi pakutaval hommikusöögil, kui ka uutel kunstlike säilitusaineteta kananagitsatel, vahendab Wall Street Journal.
Ettevõtte müügitulu kasvas mullusega võrreldes 2,9 protsenti, jäädes püsima algselt prognoositud 6,28 miljardi dollari asemel hoopis 6,42 miljardi dollari juures. Ettevõtte aktsia tõusis neli protsenti, ulatudes 115,10 dollarini.
Ketti kuuluvate restoranide müügitulu kasvas kolmandas kvartalis 3,5 protsenti, lüües sellega algse 1,5-protsendise kasvuprognoosi. Kui aga vaadata ainult USAs asuvaid kiirtoidurestoranie, siis nende müügitulu kasvas vaid 1,3 protsenti, ületades sellega siiski analüütikute 1,2-protsendilise kasvuprognoosi.
Rahvusvaheline müügitulu kasvas 3,3 protsenti, ületades analüütikute 1,8-protsendilise kasvuprognoosi. «Iseäranis tugevad tulid Jaapani müügitulemused,» ütlesid McDonald'si esindajad.
McDonald'si nö taas jalule saamise taga nähakse suuresti märtsikuust ettevõtet juhtinud Steve Easterbrooki tööd, kes vähendas oluliselt kiirtoidurestorani menüüs olnud toitude arvu ning hakkas senisest enam panema rõhku sellele, et toitude valmistamine oleks kliendi jaoks märksa läbipaistvam. Ka kogu päev läbi pakutava hommikusöögi idee tuli temalt.
Easterbrook ütles ettevõtte majandustulemusi tutvustades, et McDonald'si eesmärgiks on kasvatada rahvusvahelist müügitulu, olles samal ajal teadlik mitmetest väljakutsetest, mis mõnda välisturgu lähiajal tabada võib.
Küll aga näitas üks number kolmandas kvartalis kerget langust ja see oli kasuminumber. Kui selle aasta kolmandas kvartalis teenis kiirtoidugigant 1,28 miljardit dollarit, siis mullu oli see summa 1,31 miljardit dollarit.


description: Vene naftakontserni Lukoil üheksa kuu puhaskasum oli 80,2 miljardit rubla, mis on 70 protsenti väiksem kui aasta tagasi. Käive vähenes 29 protsenti ja oli 180,9 miljardit rubla.

title: Lukoili käive ja kasum on saanud võimsa löögi

maintext:
Venemaa lõpetab naftatoodete ekspordi läbi Balti sadamate
Venemaa lõpetab 2018. aastaks täielikult naftatoodete ekspordi läbi Baltimaade sadamate, teatas esmaspäeval uudisteagentuur Interfax.
Venemaa naftaeksport kasvas kaheksa kuuga ligi 6 protsenti
Venemaa naftaeksport väljapoole SRÜ riike oli kaheksa kuuga 154,2 miljonit tonni, mis on 5,8 protsenti rohkem kui aasta tagasi.
Lukoil reostab Venemaad
Naftaroestused Venemaa põhjaosas asuvas Komi Vabariigis suretavad Guardiani sõnul välja kohalikku kalavaru, taimestikku ja saastavad joogivett.
Raskustes Lukoil tahab Euroopa naftatöötlemisüksuse kas müüa või eraldada
Venemaa naftakontsern Lukoil kaalub oma Euroopa naftatöötlemisüksuse müüki või siis teeb aktsionäridele ettepaneku eraldada see omaette firmaks ja viia börsile, ütles Lukoili tegevjuht Vagit Alekperov intervjuus RBC-le.
Putin kiitis heaks ühe Venemaa vanima naftafirma erastamise
Venemaa president Vladimir Putin allkirjastas määruse, mille kohaselt arvati Bašnefti 50 pluss üks aktsia strateegiliste ettevõtete nimekirjast välja ja see võimaldab alustada firma erastamist.
Venemaa naftatoodang suurenes esimeses kvartalis 3,1 protsenti
Venemaa tootis tänavu esimeses kvartalis naftat ja gaasikondensaati 135,4 miljonit tonni, mis on 3,1 protsenti rohkem kui aasta tagasi.


description: Norra odavlennufirma Norwegiani viimase kvaratli müügitulu oli 111 miljonit eurot. Sellega ületas lennufirma aasta aega tagasi tehtud tulemuse 18 miljoni euroga.

title: Norwegian tegi läbi aegade parima kasvu

maintext:
Tegemist on Norwegiani läbi aegade parima kvartalitulemusega, vahendab Helsingin Sanomat. Nimelt reisis norralaste lennufirmaga julist septemrini 8,6 miljonit reisijate, mis on 12 protsenti enam, kui möödunud aastal.
«Kuigi meie positsioon on paranenud kõigil turgudel, et on kasvu taga Hispaania turu kasv, iseäranis, mis puudutab siselende,» ütles Norwegiani tegevjuht Bjørn Kjos pressiteate vahendusel. Sellega tõusis Hispaania Norwegiani suuruselt teiseks turuks.
Norwegiani lendude maht kasvas mullusega võrreldes 17 protsendipunkti võrra.


description: Eestlastel on kombeks uutele asjadele vaadata skeptiliselt ja võimalusel valusalt ära torgata. Võtame näiteks poleemika, mis keerles Elroni «porgandite» ümber. Paljud enam isegi ei mäleta, mida nende porgandite all täpselt mõeldi ja arvata võib, et mälestus tuhmub ka praegustest probleemidest parvlaevaliikluses. Ma ei tea kedagi, kes igatseks taga vanu ronge, mille saepuruplaatidest istmetel sõitis reisija Pärnust Tallinna kolm tundi ning halvemal juhul sai piletile pealekauba ka liikuva neeru.

title: Karel Reisenbuk: söbrad, kui annaks öige vöimaluse?

maintext:
Seega ei maksa teha ennatlikke järeldusi ka parvlaevaliikluse tuleviku suhtes, sest tibusid loetakse sügisel, ja laevaliikluse sügis saabub alles kevadeks, kui kõik uued laevad lõpuks meieni on jõudnud.
Reede ööl vastu laupäeva tehti Eesti parvlaevamajanduses ajalugu – ja seda mitmes mõttes. Selliseid hiigeljärjekordi Virtsu sadamas polnud ka sagedasemad reisijad mitte kunagi enne näinud. Palju olulisem on aga fakt, et laevaliikluse korraldamine läks erakätest üle riigifirmale.
Juba enne, kui ülevõtmine päriselt alguse sai, saatsid uut operaatorit kõikvõimalikud probleemid – see, et ükski uus tellitud laev õigeks ajaks liinile ei jõua, sai selgeks enne vahetuse tähtaega. Enne märgilist ülevõtmist hirmutati reisijaid juba tükk maad varem, et kogu süsteem laguneb koost ja pole üldse kuidagi elujõuliselt toimiv.
Tagasilöögid ei jätnud jonni ka ülevõtmisele eelnenud päeval. Nagu kiuste, katkes ilma tõttu pärastlõunal kogu praamiliiklus, sest praegused liinilaevad sügismarule vastu seista ei suutnud. Paradoksaalsel kombel oli vähem tuuletundlik parvlaev Hiiumaa aga Tallinnas korralises dokihoolduses. Segadust kogu raha eest, kuid süüdistada pole selles peale ilma tegelikult ju mitte kedagi.
Südaöösel toimunud vahetus läks vaatamata järjekorrakaosele siiski sujuvalt, seda enam, et kuni viimase minutini pidi uus firma sisuliselt värava taga keksima, sest endine vedaja neid varem lihtsalt ligi ei lubanud. Kassad pandi üles, süsteemid, mida usinasti juba enne katsetatud, saadi samuti lubatud ajaks paika. Sadakond inimest tegi üle 24-tunniseid tööpäevi, et kogu vahetus võimalikult valutult kulgeks ning tekkinud järjekorrahullus hommikuks likvideeritud saaks. Sellega saadi väga edukalt hakkama – väitku tulihingelised mida tahes.
Mitte keegi ei ole praegust olukorda tekitanud ju ometi meelega ning mitte keegi ei ürita ka nimme reisijate elu võimalikult keeruliseks teha. Ühest küljest saan hästi aru, et praegune olukord võib aeg-ajalt tekitada tavapärasest pikemaid järjekordi, kuid leian, et ühe tõeliselt hästi toimiva laevaühenduse nimel võiks ju veel pisut kannatada. Kõik halvad otsused, mis praeguseks tehtud, on minevik – mis oleks, kui vaataks õige kõik koos tulevikku ning annaks riigifirmale võimaluse end tõestada?


description: Rahandusministeeriumi teatel energiahindade languse taandumine jätkub lähikuudel ning toiduhinnad mõnevõrra tõusevad välistegurite mõjul, mistõttu tarbijahindade tõus aasta lõpukuudel kiireneb veelgi.

title: Rahandusministeerium: tarbijahindade tõus kiireneb aasta lõpus veelgi

maintext:
Septembri tarbijahindade muutus on kooskõlas rahandusministeeriumi suvise prognoosiga, mis ootab 2016. aastaks kokku 0,2-protsendist hinnatõusu. Kuna aasta alguses tarbijahinnad langesid, jääb tänavune tarbijahindade tõus aasta kokkuvõttes tagasihoidlikuks, ütles rahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna analüütik Kristjan Pungas pressiteates.
Toorainete hinnad on välisturgudel aasta algusest saadik madalatelt tasemetelt tõusnud, mille tõttu on ka tarbijahinnad viimastel kuudel pöördunud tõusule nii Eestis kui ka euroala teistes riikides. Nafta hind on võrreldav aastataguse tasemega. See tähendab, et kaks aastat peamise tegurina tarbijahindu allapoole toonud mootorikütuste hindade panus nüüdsest hoopis kergitab tarbijahinnaindeksit.
Lisaks saavutas naftat eksportivate riikide organisatsioon OPEC septembri lõpus kokkuleppe tootmismahtude piiramises. Selle tulemusel on nafta hind tõusnud kõrgemale kui 50 USA dollarit barreli kohta, mille mõju jõuab siinsetesse kütusehindadesse oktoobris.
Toit on välisturgudel kallinenud ning toiduainete hinnad olid septembris viimase pooleteise aasta kõrgeimal tasemel. Selle mõjul on ka toiduhinnad Eestis veidi tõusnud. Rahvusvahelise toiduhindade muutuse ülekandumine siinsetesse hindadesse võtab mõne aja, mistõttu võib lähikuudel näiteks oodata praegu väga odavate piimatoodete mõningast hinnatõusu.
Statistikaameti andmetel tõusid hinnad septembris eelmise kuuga võrreldes 0,2 protsenti ning möödunud aastaga võrreldes 1,0 protsenti. Euroalas kiirenes hinnatõus esialgsetel andmetel 0,4 protsendini.


description: Tallink teenindas septembris kokku 705 035 reisijat, mis tähendab 11,5-protsendilist reisijate arvu kasvu. Muuhulga sõitis Eesti-Soome ja Eesti-Rootsi liinidel sõitis möödunud kuul laevafirma ajaloo suurim arv reisijaid septembrikuus.

title: Tallink püstitas kahel liinil taas reisijate rekordi

maintext:
Ka kolmanda kvartali lõikes kasvas reisijate arv kõikidel ettevõtte liinidel. Kvartali reisijate arv küündis 2 855 112 inimeseni, mida on 5,7 protsenti enam kui mullu.
Eesti-Soome liinil teenindas Tallink septembris kokku 386 138 reisijat, mida on 10,7 protsenti mullusest enam. Eesti-Rootsi liinil kasvas reisijate arv 6,3 protsendi võrra 73 913 inimeseni. Soome-Rootsi liinidel oli samuti suur, 14,7-protsendine kasv 204 546 reisijani ning Läti-Rootsi liinil 13,5-protsendi võrra 40 438 reisijani.
Veetud kaubaveoühikute arv kasvas septembris 8,8 protsendi võrra 30 560 ühikuni ja kolmandas kvartalis 6,7 protsendi võrra 81 170 ühikuni. Veetud reisijate sõidukite arv suurenes septembris 8,5 protsendi võrra 93 678 sõidukini ning kolmandas kvartalis 6,2 protsendi võrra 380 343 sõidukini.
AS Tallink Grupp teenindab aastas ligi 9 miljonit reisijat ning ettevõttes töötab 7000 inimest. Laevastikku kuulub 15 alust ning ettevõte opereerib kuuel erineval laevaliinil.


description: Et tugevdada Venemaa strateegilisi positsioone, tahab Vene riiklik naftafirma Rosneft osta 49 protsenti India firmast Essar Oil, millele kuulub India üks suuremaid ja moodsamaid naftatöötlemistehaseid Vadinar ning 2700 bensiinijaama.

title: Rosneft tahab soetada osaluse India suurettevõttes

maintext:
Essar Oil kuulub miljardäridest vendadele Shashi ja Ravi Ruiale. Selle väärtuseks hinnatakse ligi 13 miljardit dollarit.
Teise 49-protsendilise aktsiapki ostab grupp investoreid, keda juhib naftamüügifirma Trafigura, mis on Rosnefti partner.
Rosneft teatas, et Vadinari tehas suudab töödelda Venezuela naftat, mis on raskem ja keerulisem töödelda. Samujti võib see tulevikus eksportida oma tooteid Indoneesiasse, Vietnami, Filipiinidele ja Austraaliasse.
«Venemaa jaoks on see oluline strateegiline võit,» ütles Eurasia Groupi analüütik Emily Stromquist. «See saatis Euroopa Liidule ja USA-le signaali, et Venemaal on sanktsioonidest hoolimata alternatiivseid turge,» lisas ta.


description: Varem pensioniea 2040. aastaks 70 eluaastani tõsta soovinud sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna soovib nüüd, et alates 2027. aastast oleks riiklik vanaduspensioniiga seotud oodatava elueaga, nii tõuseks pensioniiga palju aeglasemalt kui esialgne plaan ette nägi.

title: Tsahkna loobus pensioniea 70 eluaastani tõstmise plaanist

maintext:
Ehkki täpne pensioniiga sõltubki oodatavast pensionieast, prognoosib Tsahkna, et näiteks aastal 2027 võiks pensioniiga olla 65 aastat ja 1 kuu, 2037. aastal 66 aastat, 2047. aastal 67 aastat ja 2057. aastal 68 aastat ja neli kuud, selgub Tsahkna esitatud kabinetinõupidamise memorandumist.
Varem on Tsahkna olnud seisukohal, et rakendada tuleks hoopis alternatiivset varianti, mille järgi oleks iga aastaks 2040 tõusnud 70 eluaastani ning sealt edasi oodatava elueaga samas tempos. Meelemuutuse ajendeid minister memorandumis ei esita.
Lisaks uuele pensioniea korrale soovib sotsiaalkaitseminister ka muuta pensioniea ja pensioni väljavõtmise paindlikumaks, tagades samal ajal selle, et olenemata pensionilemineku ajast või sellest, kui suur osa pensionist korraga välja võetakse, on kogu inimese saadav pensionivara ühesuurune ehk ka riigi finantsiline kohustus ei suurene.
"Paindliku pensioniea korral saab inimene ise valida endale sobiva pensionilemineku aja. Vältimaks ühiskondlikult mitteoptimaalset pensionileminekut tasub kaaluda piirangute seadmist minimaalsele staažinõudele, pensioni suurusele ja/või pensionieale," märkis Tsahkna.
Nii pakub sotsiaalkaitseminister välja, et staažinõue võiks olla näiteks 30 aastat. Alternatiivina võiks liiga varajast pensionileminekut ohjata pensioni suuruse nõudega, nii et paindlikku pensioniiga saab kasutada siis, kui saadav sissetulek on piisav. Kolmas võimalus oleks kehtestada minimaalne pensioniiga või ajavahemik enne pensioniiga, mille jooksul saab varem pensionile minna.
Olulise muudatusena soovib Tsahkna ka, et pensionite arvestamisel asendataks tulevikus kindlustusosa staažiosaga, nii et pensionid ei sõltuks tulevikus enam otseselt saadavast palgast. Minister on seda varem põhjendanud asjaoluga, et vastasel juhul kanduvad üle praegused palgaerinevused, sealhulgas ka sooline palgalõhe ja üldine ebavõrdsus. Praegusi pensionäre see plaan ei puuduta.
Teiste muudatuste tõttu plaanib sotsiaalkaitseminister muuta ka pensioniindeksi metoodikat, nii et alates 2023. aastast, mil pensionikindlustuse eelarve tema hinnangul tasakaalu jõuaks, oleks see seotud täielikult vaid sotsiaalmaksu pensioniosa kasvu ja pensionäride arvu muutusega.
Esialgsete plaanide kohaselt arutaks valitsuskabinet Tsahkna plaane juba neljapäeval. Kui need valitsuse liikmete toetuse leiavad, siis sooviks sotsiaalkaitseminister, et sotsiaalministeerium ja rahandusministeerium töötaksid vastava eelnõu väljatöötamiskavatsuse välja järgmise aasta esimeses kvartalis, nii et valitsus saaks eelnõud arutada juba teises kvartalis.


description: Itaalias alates 1472. aastast tegutsev maailma vanim seni toimiv pank Monte Paschi di Siena (BMPS) teatas teisipäeval 2600 töökohta kaotamisest ja umbes 500 pangakontori sulgemisest.

title: Maailma vanim pank lubas koondada 2600 töötajat

maintext:
BMPS teatas kolmanda kvartali puhaskahjumiks 1,15 miljardit eurot, aasta tagasi samal ajal oli pank 255,8 miljoni euroga kasumis, mis oli esimene kasum viie aasta jooksul.
Uue tegevjuhi Marco Morelli käe all tahab pank kolme aasta jooksul kärpida personali 9 protsendi võrra. 2019. aastaks tahab pank jõuda 1,1 miljardi euro suuruse puhaskasumini.
Juulis oli pank koostanud päästeplaani, mis nägi ette 27,6 miljardi väärtuses halbade laenude eraldamist omaette üksusse ning hankida täiendavalt viis miljardit eurot uut kapitali. Septembri lõpus oli halbu laene kokku 45,6 miljardit eurot.
BMPS-i aktsia on aasta algusest langenud üle 70 protsendi. Esmaspäeval kerkis aktsia 28 protsenti ja teisipäeval veel 20 protsenti, enne kui kukkus 23 protsenti.


description: Tere ei ole Danske Banki eelmisele juhile Aivar Rehele siiski esimene kokkupuude piimatööstusega.

title: Pankurist piimameheks

maintext:
Sajandivahetusel sattus Venemaa turu kadumise tõttu mitu piimatööstusettevõtet raskustesse ja nii sai 2000. aastal Lõuna-Eesti piimanduskontserni Ühinenud Meiereid nõukogusse Hansapanga krediididirektor Aivar Rehe.
Paar kuud hiljem läks ettevõte täielikult Hansapanga omandusse ning aasta hiljem kuulutati välja pankrot.
Tundub, et praegu on Rehe paljuski samasuguses olukorras. Tere on küll tugev kaubamärk, aga karta on, et seal võib olla peidus nii mõnigi ebameeldiv üllatus. Ettevõtte värskeim, 2014. aasta majandusaasta aruanne sisaldas mitut audiitori märkust ja eelmise aasta aruannet pole esitatud, sest aasta tagasi otsustati millegipärast muuta finantsaasta perioodi.
Loodame siiski, et ajalugu seekord ei kordu.


description: Tundub, et Briti peaminister Theresa May on valmis Euroopa Liidust (EL) lahkumise kõnelustel ohverdama Suurbritannia ligipääsu ELi siseturule, kui see teoks saab, siis võib Briti finantssektorist kaduda umbes 75 000 töökohta, selgub konsultatsioonifirma Oliver Wyman tehtud värskest uuringust, mille tellis CityUK.

title: Uuring: May lahendus võib viia Briti finantssektorist 75 000 töökohta

maintext:
Viimastel nädalatel on Briti finantsmaailmas ärevus kasvanud. Poliitikute avaldustest võib välja lugeda, et Briti valitsuse EList lahkumise strateegias ei ole finantssektor suurim prioriteet. Võib öelda, et prioriteedid on poliitilised, kirjutab Wall Street Journal.
Peaminister Theresa May soovib saavutada kontrolli sisserände üle ja on selle nimel valmis ohverdama ligipääsu ELi siseturule. See tähendab niinimetatud karmi Brexitit.
Musta stsenaariumi kohaselt lahkub Suurbritannia EList ilma erileppeta ja lahutab oma seadused ELi omadest. See tooks muu hulgas kaasa London City finantskeskuses 75 000 töökoha kadumise, kuna Briti pangad jäävad ilma niinimetatud passiõigustest, mis annavad neile loa tegutseda Euroopa siseturul. Lisaks jääb saamata viis miljardit naela maksutulu.
Leebema stsenaariumi kohaselt kaob 4000 töökohta ja jääb saamata pool miljardit naela maksutulu.
Tegelik lahendus tuleb ilmselt nende kahe stsenaariumi vahepeal, ennustas Oliver Wyman.
London teeb praegu tugevat lobitööd, et Briti finantssektor saaks ELiga peetavatel kõnelustel eristaatuse. Aga mitmed ELi riigid ja eriti Prantsusmaa ei ole sellest huvitatud.


description: Täna riigikogule edasi saadetud energiamajanduse arengukava elamumajanduse lisa kohaselt soovib riik oluliselt enam panustada hoonefondi uuendamisse. Uue lähenemise elamupoliitikale toob üürielamute programm, mida plaanitakse valitsusele tutvustada oktoobris.

title: Oviir tutvustab lähinädalatel

maintext:
Üürielamute programmiga luuakse ministri sõnul komplekssed lahendused, mille elluviimine aitab saavutada nii eluruumide parema kvaliteedi, energiasäästu kui ka sisekliima tagamist. Lisaks peaks see parandama riigi võimekust suunata leibkondade elu- ja töökohavalikuid ning leevendama tõmbekeskuste ääremaastumist ja pidurdama väljarännet.
Elamumajanduse pikaajaliseks eesmärgiks on Eesti inimeste elamistingimuste parandamine, mis saavutatakse läbi hoonefondi energiatõhususe ja sisekliima parandamise ning uusehituse mahtude suurendamise ja kvaliteedi tõstmise.
«Viimasel paarikümnel aastal ehitatud eluruumide maht jääb oluliselt alla perioodi 1950-1990 keskmisele eluruumide mahule. Ligemale pool sajandit tagasi ehitatud hoonete vanus läheneb tol ajal normatiividega määratud elueale. Täna oleme olukorras, kus tuleb luua eeldused eluea lõppfaasis olevate elamute terviklikuks ja majanduslikult efektiivseks uuendamiseks ning uusehituse hoogustamiseks,» ütles ettevõtlusminister Liisa Oviir.
Energiasääst ja sisekliima paranemine sõltuvad sellest, kui suur osa hoonefondist ja mis tasemel rekonstrueeritakse, samuti sellest, kui ranged nõuded uutele hoonetele kehtestatakse. Oviir selgitas, et eluasemete teoreetiliseks taastuvvajaduseks loetakse 6000 uut eluruumi aastas, mida Eestis viimasel kümnel aastal on saavutatud alla 50 protsendi.
Arengukava seab eesmärgiks, et aastaks 2030 tuleb rekonstrueerida 50% korterelamutest ja 40% väikeelamutest. Eesti elamufondis ligi kolmandik on aastaks 2050 liginullenergiahooned.
«See tähendab, et panustame senisest enam korterelamute ja väikeelamute rekonstrueerimisse ning uute liginullenergiahoonete ehitamisse, samuti riigi eeskuju näitamisse uute hoonete ehitamisel,» ütles ettevõtlusminister Liisa Oviir.
«Elamufondi rekonstrueerimisega on võimalik vähendada hoonete kütteenergia vajadust kuni 50% ja saavutada sellega imporditavate fossiilkütuste mahu vähenemine ja CO2 heitkoguse vähenemine, seeläbi vähenevad ka eluasemete ülalpidamiskulud ja tõuseb kinnisvara väärtus,» märkis Oviir.
Minister hoiatas, et kui korterelamute rekonstrueerimise tempo ei kiirene, on projekteerimisjärgus eluea lõppfaasis olevate majade elanike arv aastaks 2030 hinnanguliselt 200 000 inimest.
Oviir lisas, et uuringud on näidanud, et eluasemelaenu käendusega pakutav tugi ei ole elamispinna nõudluse stimuleerimiseks piisav. Selleks, et tagada elamufondi jätkusuutlikkus ja maksimaalne energiasääst pikemas vaates kui aastani 2030, on lisaks investeeringutele olemasolevate hoonete energiatõhususse kasvav vajadus ka uusehituse hoogustamise järele.
Minister lisas, et elamu- ja soojusmajandusse panustatakse eelkõige toetuste abil, aga seadusandlusega luuakse ka alternatiivne keskkond investeeringuteks.
«Olukord, kus avaliku sektori omandis on vaid 1,8% kogu elamufondist, kitsendab oluliselt riigi võimekust nii elamispindade tagamisel kui ka energiasäästu eesmärkide saavutamisel. Linnastumise ja leibkondade mobiilsusega kaasneb ulatuslik igapäevane pendel- ja väljaränne. Need on suundumused, mida tuleb arvestada elamumajanduse arendamisele suunatud investeeringute planeerimisel,» sõnas Oviir.
Minister rõhutas, et oluline on teha vahet munitsipaal- ja sotsiaalkorteritel ehk koostatava üürielamute programmi kontekstis ei toetata sotsiaalkorterite ehitamist. Tulemusena mitmekesistub eluasemeteenuste kättesaadavus töökoha ja elukohana olulistes tõmbekeskustes üle Eesti ning luuakse eeldused stabiilsete üürisuhete tekkeks.
ENMAK 2030 kirjeldab Eesti energiapoliitika eesmärke aastani 2030 ja meetmeid nende saavutamiseks ning energiamajanduse visiooni aastani 2050. Koordineeritult teiste ettevõtluse arendamisele ja töökohtade loomisele suunatud riiklike arengukavadega, panustab riiklik energiamajanduse arengukava optimaalselt atraktiivse ettevõtlus- ja elukeskkonna loomisse Eestis.


description: Rahandusminister Sven Sester avaldas kolmapäeval riigikogu ees järgmise aasta eelarvet tutvustades veendumust, et 5,5-protsendiline palgakasv tuleval aastal on täiesti reaalne.

title: Sester: 5,5-protsendiline palgakasv tuleval aastal on reaalne

maintext:
«Seda, et selline palgakasv on reaalne, mitte õhust võetud, näitab kas või see, et sellel aastal kasvab palkadelt makstav sotsiaalmaks ligi 6,7 protsenti. Koos palkadega kasvavad ka meie pensionid ja nii saavad ka pensionärid osa majanduskasvust,» märkis Sester.
Kiirel palgakasvul on rahandusministri sõnul mitu põhjust. «Ühelt poolt tõuseb alampalk 470 euroni, mis paneb ettevõtted vajaduse ette tõsta madalamat palka saavate inimeste palkasid. Nagu ütlesin, on selline palk tänu maksutagastusele ka 2017. aastal sisuliselt tulumaksuvaba. Teiselt poolt on meie piirid lahti ja paari tunni laevasõidu kaugusel on meist palju jõukam Soome. Aga me peame meeles pidama, et kui palgatase riigis kasvab liiga kiiresti, siis seab see ohtu meie ettevõtete konkurentsivõime ja inimeste töökohad,» rääkis Sester.
Tema sõnul on koalitsioon valitsuses kokku leppinud, et riigi palgapoliitika on konservatiivne. «Usume, et praeguses majandusolukorras ei peaks riik olema palgakasvu vedaja. Riigieelarvest makstavate palkade kujundamisel eelistab valitsus politseinikke ja päästjaid ning sotsiaal- ja kõrgharidusega kultuuriala töötajaid, kelle palgafondi kasvuks on ette nähtud 3,3 protsenti,» ütles Sester.
Tema sõnul on eristaatuses õpetajad, kelle palgafondi kasvuks on kavandatud vähemalt 4,6 protsenti ehk ligi 11 miljonit eurot. Selle tulemusena jõuab õpetaja miinimumtasu juba 1000 euroni, kuid see number ei ole ilmselt veel lõplik ja haridusminister otsib veel võimalusi, kuidas saame seatud eesmärgi suunas kiiremini liikuda.
«Tervishoiutöötajatele oleme kavandanud keskmise palgaga võrdse kasvu. See ei tähenda, et teiste töötajate ja ametnike palgad tingimata ei kasva. Lihtsalt selleks peavad ministrid otsima kokkuhoiukohti või tegema reforme. Nii toetab palgapoliitika ka riigi muutmist efektiivsemaks,» lisas Sester.


description: Eurosaadikud kiitsid täna heaks muudatused eeskirjas, mis tõkestab kauplemist piinamisvahenditega.

title: Euroliidu elektritoolieksport saab hävitava löögi

maintext:
Varasemate eelnõude osas liikmesriikidega peetud läbirääkimiste käigus lisas Euroopa Parlament transiidi- ja müügiedenduskeelu kolmandates riikides julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks kasutatavatele kaupadele. EP ja ELi nõukogu vahel saavutatud kokkulepe määruse lõplikus sõnastuses võeti vastu häältega 612 poolt, 11 vastu ja 54 erapooletut.
«Surmanuhtluse ja piinamise keelustamine on Euroopa kaubandus- ja välispoliitika ühed peamised eesmärgid ning on oluline, et ELi ettevõtted sellisele tegevusele kaasa ei aitaks. Me muutsime uue õigusakti tugevamaks ja paindlikumaks, et EL saaks kiiresti vastata muudatustele turul ning tehnoloogilistele arengutele,» ütles raportöör Marietje Schaake (ALDE; NL) enne hääletust.
2005. aasta piinamisvahendeid keelava määruse ajakohastamise üle peetud läbirääkimistel liikmesriikidega lisas Euroopa Parlament järgmised sätted:
Kaubandusliku turustamise ja müügiedenduskeeld. Keelustatakse nii tavapärase kui internetipõhise reklaamiteenuse ost ja müük kaupade osas, millel puudub muu praktiline funktsioon kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks (elektritoolid, automaatsed keemilise aine manustamise süsteemid, sakilised näpurauad). Keeld hõlmab ühtlasi ELi territooriumil toimuvaid näitusi ja kaubandusmesse, kus seaduselünkade tõttu on senini olnud võimalik teatud tooteid (ogadega kumminuiad, näpurauad, ogadega kilbid) vaatamata ekspordikeelule reklaamida ja demonstreerida.
Keelustatakse nii tavapärase kui internetipõhise reklaamiteenuse ost ja müük kaupade osas, millel puudub muu praktiline funktsioon kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks (elektritoolid, automaatsed keemilise aine manustamise süsteemid, sakilised näpurauad). Keeld hõlmab ühtlasi ELi territooriumil toimuvaid näitusi ja kaubandusmesse, kus seaduselünkade tõttu on senini olnud võimalik teatud tooteid (ogadega kumminuiad, näpurauad, ogadega kilbid) vaatamata ekspordikeelule reklaamida ja demonstreerida. Transiidikeeld ELi territooriumil. Vedajad on kohustatud peatama reguleeritud kaupade (nt massirahutuste ohjeldamiseks mõeldud relvad, teatud anesteetikumid, mida kasutatakse surmavateks süstideks) transiitveo, kui nad on teadlikud asjaolust, et saadetis võib sattuda valedesse kätesse. Samuti on keelatud selliste kaupade osas vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamine.
Vedajad on kohustatud peatama reguleeritud kaupade (nt massirahutuste ohjeldamiseks mõeldud relvad, teatud anesteetikumid, mida kasutatakse surmavateks süstideks) transiitveo, kui nad on teadlikud asjaolust, et saadetis võib sattuda valedesse kätesse. Samuti on keelatud selliste kaupade osas vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamine. Kiire reageerimine uutele toodetele turul. Saadikud avardasid korda, mis võimaldab Euroopa Komisjonil kiiresti lisada uusi tooteid keelatud või reguleeritud kaupade nimekirja.
Saadikud avardasid korda, mis võimaldab Euroopa Komisjonil kiiresti lisada uusi tooteid keelatud või reguleeritud kaupade nimekirja. Läbivaatamise klausel. Komisjon peab määruse rakendamise üle vaatama hiljemalt 2020. aasta augustiks. See hõlmab ühtlasi hinnangut, kas seadusandlus peaks reguleerima ka ELi kodanike tegevust väljaspool Euroopa Liitu.
Komisjon peab määruse rakendamise üle vaatama hiljemalt 2020. aasta augustiks. See hõlmab ühtlasi hinnangut, kas seadusandlus peaks reguleerima ka ELi kodanike tegevust väljaspool Euroopa Liitu. Piinamisvastase koordineerimisrühma loomine, kelle hulka kuuluvad parlamendi eksperdid, et jälgida seadusandluse kohaldamist.
Pärast ELi nõukogu ametlikku heakskiitu jõustub uus määrus kolmandal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon on kohustatud keelu rakendamise kohta aruande esitama 2020. aasta augustiks.
ELi peamine vahend võitluses surmanuhtluse täideviimise ja piinamisvahenditega on 2005. aasta määrus, millega keelustatakse tooted, millel puudub muu praktiline funktsioon kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks, ning reguleerib kauplemist selliste toodetega, mida võidakse neil eesmärkidel kasutada.
Vaatamata mõningate tulemuste saavutamisele on määrust kritiseeritud lünkade tõttu, mis võimaldasid selliste toodetega kauplemise, vahendamise ja reklaamimise jätkamist. Vastusena parlamendi 2010. aasta resolutsioonile võttis komisjon 2014. aastal vastu määruse muutmise ettepaneku.
Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjon pakkus välja muudatusettepanekud, et kauplemist veelgi piirata. Lõplik kompromiss, mis saavutati kolmepoolsete kõneluste raames Euroopa Komisjoni ning liikmesriikide ministritega, kajastab enamikku rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ettepanekutest ning vajab nüüd parlamendi heakskiitu.


description: 2015. aastal viidi läbi suurim arv riigihankeid – kokku 10 653 hanget kogumaksumusega ligi 2,5 miljardit eurot, teatas rahandusministeerium.

title: Mullu viidi läbi 10 653 riigihanget kogumaksumusega ligi 2,5 miljardit eurot

maintext:
«Riigihangete koguarvu jätkuvat suurenemist arvestades on ilmne, et riigihanked avaldavad olulist mõju Eesti majandusele,» ütles riigihalduse minister Arto Aas. Tema sõnul on seda arvestades oluline tagada riigihangete korralduse läbipaistvus ja kontrollitavus, mida toetab e-hangete suur osakaal Eestis. «E-hangete arv on aasta-aastalt kasvanud. 2015. aastal oli e-menetluse osakaal kõikidest riigihangete registris avaldatud riigihangetest 80 protsenti,» lisas minister Aas. «Aastaks 2018 tuleb saavutada e-menetlusele üleminek 100%-liselt.»
Olulisemad arengud sektoris olid möödunud aastal seotud õigusloomega.
«Keskendusime uue riigihangete seaduse eelnõu ettevalmistamisele, millega võetakse üle kolm Euroopa Liidu riigihankedirektiivi,» ütles halduspoliitika asekantsler Agris Peedu. «Tunnustamist väärib koostöö erasektori esindajate ja paljude organisatsioonidega, kelle panus oli vajalik ning tuntav Eesti jaoks parima seaduse väljatöötamiseks. Koostöö huvigruppidega jätkub sel aastal riigikogus.»
Riigihangete seaduse uus eelnõu kiideti valitsuse poolt heaks 31. märtsil ja esitati riigikogule menetlemiseks 4. aprillil sel aastal, kus jätkub eelnõu menetlemine. Prognoositav eelnõu jõustumisaeg jääb 2017. aastasse.
Ministeerium jätkas riigihangetealase nõustamis- ja koolitustegevusega. 2015. aastal kasvas esitatud päringute arv – kokku vastati 3066 päringule ning igakuiselt korraldati tasuta kasutajakoolitusi hankijatele (18 koolitust) ja pakkujatele (14 koolitust) kokku 503 inimesele.
Populaarseimad menetlusliigid 2015. aastal olid avatud hankemenetlus, lihthankemenetlus ning lihtsustatud korras teenuste tellimine. Viimastel aastatel on järjest enam populaarsust kogumas raamlepingute sõlmimine, mille maht ulatus 2015. aastal 40%ni kõikidest sõlmitud lepingutest. Järgnevatel aastatel vajab enam tähelepanu majandusliku soodsuse kriteeriumi kasutamine, mille tase on seni Eestis olnud liiga madal, jäädes vaid 15% piirimaile.


description: Euroopa Liidu 28 liikmesriiki kiitsid heaks ajaloolise vabakaubandusleppe Kanadaga, avades pärast aastaid kestnud kõnelusi tee selle allkirjastamisele, teatas blokk oma avalduses.

title: EL kiitis heaks kaubandusleppe Kanadaga

maintext:
«Mul on hea meel kinnitada, et EL on valmis allkirjastama kõikehõlmavat majandus- ja kaubanduslepet Kanadaga. See kujutab endast verstaposti ELi kaubanduspoliitikas ja meie pühendumust sellele,» lausus ELi eesistujariigi Slovakkia peaminister Robert Fico.
ELi ja Kanada majandus- ja kaubanduslepe ehk CETA seob ELi 500 miljoni elanikuga turu maailma suuruselt kümnenda majandusega.


description: Briti raudteetööstusfirmad tunnevad huvi Rail Balticu projekti vastu, ütles Briti raudteetööstuse liidu rahvusvahelise arenduse direktor Neil Walker teisipäeval intervjuus Läti raadiole.

maintext:
Walker kuulub Lätit külastavasse Briti raudteetööstusfirmade esindajate delegatsiooni. Briti esindajad uurivad koostöövõimalusi nii Rail Balticus kui ka muudes infrastruktuuriprojektides. RB Balticu esindajad on juba käinud Suurbritannias sealse raudteetööstuse kogemustega tutvumas.
Rail Balticu projekt on suure strateegilise tähtsusega kõigile kolmele selles osalevale Balti riigile ning samuti Soomele ja Poolale, ütles Walker.
Küsimusele, kuidas Brexit võib mõjutada Briti raudteetööstuse plaane seoses Rail Balticuga, arvestades, et Rail Balticu ehitus algab pärast 2020. aastat, vastas Walker, et loodab Briti valitsuselt ja Euroopa Liidult võimalikult soodsat kokkulepet. Ta lisas, et Briti firmad ei kao kuhugi ja jätkavad Euroopas ning mujal äritegevust.


description: SA autofirma Ford Motor Co. peatas reedel pärast 91 aastat oma tootmisliini Austraalias.

title: Ford sulges Austraalias 91-aastase ajalooga tehase

maintext:
Ford Australia teatel ehitas firma reedel Melbourne'is Broadmeadowsi tehase viimase kuuesilindrilise tagasillaveoga sõiduki Falcon XR6. Tehases koondati 600 töölist, teatas firma.
Falconit toodeti Austraalias 1960. aastast ning riigis on neid müüdud umbes 3,5 miljonit. Viimane ehitatud mudel pannakse Ford Australia muuseumisse, lausus haru tegevjuht Graeme Whickman tehase ees töölistele.
Ford, General Motors Co. ja Toyota Motor Corp. teatasid Austraaliast lahkumisest ja 6600 töökoha koondamisest 2013. aastal. Põhjuseks toodi suur tootmiskulu, kaugus võimalikest eksporditurgudest ja suurenev konkurents.
Ford kavatseb Austraalias müüa ja teenindada imporditud autosid ning Austraalias asuvad insenerid aitavad välja töötada sõidukeid, mida hakatakse tootma mujal, lisas firma.
Seetõttu saab Fordist suurim firma Austraalia autotööstuses, kui Toyota ja General Motorsi harufirma GM Holden sulgevad 2017. aasta oma Austraalia tootmisliini.
Fordi palgale jääb Broadmeadowsis ning Victoria osariigis Lara ja Geelongi linnas 2000 inimest. Ford avas Austraalia tootmisliini Geelongis 1925. aastal.


description: Kindlustusseltside ja maaklerite suhted on pinges ja sassis, rääkis IIZI Kindlustusmaakler ASi otsemüügi- ja äriklientide osakonna juht Kaido Konsap.

title: Võitlus turuosa pärast on kindlustuses tuliseks läinud

maintext:
Facebooki põlvkond jätab hüvasti privaatsusega
Me anname sotsiaalmeedia- ja tehnoloogiaajastul täiesti vabatahtlikult ära üüratul hulgal isiklikke andmeid ja muudame oma elu üleilmseks väljanäituseks. Tänapäeva inimese elu lihtsalt on selline ja privaatsuse tähendus on ajas muutumas enam kui kunagi varem. Kuid esitada võib ka küsimuse, kas me loovutatu eest midagi ka vastu saame?


description: Eesti esimene pensionikogujate ühistu Tuleva sulgeb esmaspäeva keskööl nende liikmete nimekirja, kes saavad võimaluse panustada koos asutajatega algkapitali pensionikogujatele endile kuuluva teise samba fondide valitseja loomiseks - ühistul on koos enamus vajalikust summast.

title: Pensioniühistul Tuleva on koos enamus vajalikust algkapitalist

maintext:
Eesti suurimas ühisrahastusprojektis oli Tuleva möödunud nädala lõpuks juba kogunud 2,27 miljonit eurot kapitali. See on rohkem kui kolmveerand kolme miljoni euro suurusest lõpp-eesmärgist.
«Kuna viimased algkapitali panustajad astuvad liikmeks 31. oktoobril ning algkapitali sissemaksete tegemiseks on liikmetel kokku aega 30 + 60 päeva, kogub Tuleva algkapitali 2017. aasta jaanuari lõpuni. Liikmeks astumise avalduse oli pühapäeva õhtuks esitanud üle 2900 inimese,» rääkis Tuleva juhatuse liige Tõnu Pekk.
Algkapital on vajalik kohustusliku pensionifondivalitseja seadusliku aktsiakapitali nõude täitmiseks. Kapitali ei kasutata tegevuskulude katteks, vaid see investeeritakse Tuleva pensionifondi.
Kõigil liikmetel on liikmetunnistuse saamisest alates 30 päeva aega otsustada, kas ja kui palju nad soovivad algkapitali panustada. Soovi korral võivad liikmed teha algkapitali sissemakse mitmes osas: sel juhul peab esimene osamakse laekuma 30 ja viimane 90 päeva jooksul liikmetunnistuse saamisest.
«Liikmeks astuda saab loomulikult ka edaspidi - hilisemad liitujad lihtsalt ei osale algkapitalis,» selgitas Tuleva juhatuse liige Annika Uudelepp.
Tuleva ühistu asutasid kevadel 22 inimest, kes polnud rahul Eestis tegutsevate pensionifondide madalate tootluste ja kõrgete teenustasudega. Septembris esitas Tuleva Finantsinspektsioonile tegevusloa taotluse, et 2017. aasta esimesel poolaastal avada pensionikogujatele endile kuuluvad pensionifondid.


description: Harju Elekter ostis 518 000 euro eest Soome kinnisvaravaldaja Kiinteistö Oy Uutvallinkulma, mis on seni rentinud pindu börsifirma Soome tütarettevõttele Finnkumu.

title: Harju Elekter ostis 518 000 euroga Soome kinnisvaravaldaja

maintext:
Ostulepingu allkirjastasid osapooled reedel. Tehingu järel hakkab omandatud firma kandma nime Harju Elekter Kiinteistöt Oy. Tehingu hinnaks kujunes 518 000 eurot, teatas Harju Elekter börsile.
Soetatav firma on senini rentinud 2470 ruutmeetri ulatuses tootmispindasid kontserni Soome ettevõttele Finnkumu Oy. Lähitulevikus plaanib Harju Elekter koondada soetatud kinnisvaraettevõtte alla ka Satmatic Oy kasutuses olevad tootmispinnad Keraval ja Ulvilas kokku 5185 ruutmeetri ulatuses.
Harju Elektri kontseri käive oli möödunud aastal 60,7 miljonit eurot, mis on 19,9 protsenti enam kui 2014. aastal; kontserni ärikasum kasvas aastaga 47 protsenti 3,3 miljoni euroni.
Kontserni suurim turg on Soome, mistõttu on müügimahud tugevalt mõjutatud sellel turul toimuvast. Eelmisel aastal müüdi Soome turule 64 protsenti kontserni toodetest ja teenustest ja müük sinna kasvas aastaga 9,4 miljoni euro võrra.


description: Vabaerakonna majandustoimkonna esimehe Tõnu Teeveere kinnitusel võiks Eleringi börsile tuua.

title: Vabaerakond: praegu on õige hetk Elering börsile tuua

maintext:
Vabaerakonna majandustoimkonna seisukoht on, et 49 protsenti Eleringist tuleks viia börsile ja kontrollpakk peaks jääma riigile. Erakonna majandustoimkonna esimehe Tõnu Teeveere kinnitusel on küsimus konkreetse firma toimimise efektiivses – sellega ei saa riik hakkama.
Aastaid on finantsringkondades ja avalikkuses käinud arutelu selle üle, miks ei ole Eesti riik alates Eesti Telekomi üliedukast börsile minekust aastal 1999 viinud börsile ühtki endale kuuluvat firmat.


description: Venemaa naftakontsern Rosneft tahab pakkuda Euroopa firmadele osalust energiaprojektides, mille maksumus ulatub 100 miljardi dollarini, ütles Rosnefti tegevjuht Igor Setšin Veronas Euraasia foorumil.

title: Rosneft loodab kaasata energiaprojektidesse Euroopa firmasid

maintext:
Rosneft tahab soetada osaluse India suurettevõttes
Et tugevdada Venemaa strateegilisi positsioone, tahab Vene riiklik naftafirma Rosneft osta 49 protsenti India firmast Essar Oil, millele kuulub India üks suuremaid ja moodsamaid naftatöötlemistehaseid Vadinar ning 2700 bensiinijaama.
Vene majandusministeerium on valmis müüma viiendiku Rosneftist
Venemaa majandusministeerium tahab turuhinnaga müüki panna 19,5 protsenti naftafirma Rosneft aktsiatest, mis praegu on riikliku haldusfirma Rosneftegaz valduses.
Putini sõnad tõstsid kütuse hinda
Eile hommikul maksis bensiiniliiter suuremate kütusemüüjate automaattanklates 1,123 eurot. Nii kallis oli mootorikütus viimati juuni keskel ja siiski oli see nõnda üsna lühikest aega. Stabiilselt maksis bensiiniliiter üle 1,1 euro viimati möödunud aasta suvel.
Kustutamine vastutajata maksuvõlglasi ei päästa
Inforegister koostas juunis nimekirja juhatuse liikmeta äriühingutest ning viiendik sellest nimistust ehk 160 firmat on maksuvõlglased. Kuigi sellised ettevõtted loodavad registrist sundkustutamisele, saab maksuamet vastutajata maksuvõlgased ka pärast registrist kustutamist kätte.
Shell tahab bensiinijaamade arvu Venemaal kahekordistada
Energiakontsern Shell tahab Venemaal olevate bensiinijaamade arvu kasvatada selle aasta 230-lt aastaks 2020 500-le, ütles Shelli Venemaa bensiinijaamade direktor Vitali Maslov Interfaxile.
Venemaa naftatootmine läheneb Nõukogude Liidu rekordtasemele
Venemaa on tänu uutele leiukohtadele suurendanud septembris naftatootmist 400 000 barreli võrra päevas ning riigi naftatoodang hakkab jõudma tasemele, mida ei ole nähtud NSV Liidu aegadest peale, kirjutab Bloomberg News.


description: Eelmisel nädalal soetas Nissan 2,3 miljardi dollari eest 34 protsenti kodumaisest konkurendist Mitsubishist. Kütusekuluskandaalist räsitud ettevõtet hakkab ümber korraldama Nissani ja Renault’ päästmise kogemusega Carlos Ghosn.

title: Nissani ja Renault’ juht haaras ka Mitsubishi rooli


description: Ettevõtja Jüri Mõisa arvates on investeerimine IT-sektorisse lollus – investeerima peaks hoopis asfalti, mitte ajudesse, kirjutab Äripäev.

title: Mõis: investeerimine ITsse on lollus

maintext:
«Praegu on popp öelda, et me peame investeerima ajudesse, mitte asfalti. Ei, praegu tuleks just vastupidi teha, tuleks investeerida asfalti,» ütles ettevõtja.
«Meil on juba ammu ülimalt keeruliseks arendatud virtuaalne ühiskond ja inimesed ei jõua sellele järele. Selline tunne on, et nad ei mõtle oma peaga,» ütles Mõis majandusministeeriumi kohta.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Naelsterlingi järsk langus on tekitanud erakordse olukorra - võrreldes teiste maailma piirkondadega saab Louis Vuittoni käekotid ning paljud muud tuntud luksustooted soodsaimalt kätte Ühendkuningriigist, kirjutab Wall Street Journal.

title: Naela kukkumine on muutnud Londoni luksusostlemise mekaks

maintext:
Pärast juunikuist Brexiti referendumit on naelsterling kaotanud pea viiendiku oma väärtusest. Samal ajal kui naela kukkumine on tõstnud mitmete importkaupade nagu veinid, elektroonika ja isegi mõnede automudelite hindu, on kopsaka marginaaliga kaitstud luksuskaupade müüjad jätnud oma hinnad suures osas samaks. See on teinud Ühendkuningriigist järsku maailma kõige soodsama koha luksuskaupade ostmiseks.
Madalad hinnad on toonud kohale huvilisi üle maailma. Panga UBS analüüsi kohaselt suurenesid välismaalaste kulutused maksutagastusega kaupadele - tavaliselt üsna kallitele kaupadele - augustis Ühendkuningriigis 36 protsenti.
Samal ajal on hiljutiste terroriaktide tõttu kiratseva turismisektoriga Prantsusmaal sarnased ostud vähenenud aastaga pea 20 protsenti, Itaalias aga 11 protsenti.
Wall Street Journal jagab ka mõningaid ostuvihjeid: Louis Vuittoni Speedy 30 käekoti saab Londonist kätte 802 USA dollari eest, samas kui Prantsusmaal tuleb hinnalise aksessuaari eest välja käia 840 dollarit, USAs 970 dollarit ning Hiinas lausa 1115 dollarit. Meestel tasub aga kõrva taha panna fakt, et Bruno Cucinelli V-kaelusega kašmiirist sviiter maksab Londonis vaid 808 dollarit, samas kui Prantsusmaal, USAs ja Hiinas tuleb rahakotti kergendada kuni pea viiesaja dollari võrra enam.


description: AS-i LHV Group tütarettevõte AS LHV Pank toob alates tänasest turule erakliendile mõeldud kodulaenu.

title: LHV hakkab pakkuma kodulaenu

maintext:
Seni on LHV pakkunud eraisikutele küll laenu kinnisvara tagatisel, kuid nüüd plaanib pank alustada kodulaenu laiemat pakkumist ühe põhitootena.
LHV Panga juhatuse esimehe Erki Kilu sõnul võimaldab kodulaenu lisandumine pakkuda klientidele terviklikku pangateenust. «Kodulaen on klientide jaoks väga oluline krediiditoode ja üks põhilisi teenuseid, mida inimesed pangalt vajavad. Soovime seda oma klientidele pakkuda,» ütles LHV Panga juhatuse esimees Erki Kilu.
Uus laenuportfell on LHV Pangal plaanis rahastada kogutud hoiuste arvelt. Pank on ehitanud üles sisemise võimekuse seda toodet headel tingimustel pakkuda ja seda toetab ka kogutud hoiuste hind. Panga jaoks võimaldab kvaliteetne kodulaenu portfell teenida investorite poolt loodetud pikaajalist stabiilset intressitulu.
Poolaasta seisuga ületasid klientide hoiused LHV Pangas laenuportfelli suurust 218 miljoni euro võrra. Klientide hoiuste kogumaht oli 683 miljonit eurot. Laenuportfelli suurus oli aga 465 miljonit eurot, millest jaelaenude maht oli 108 miljonit eurot. Erki Kilu hinnangul on kodulaenu portfellil potentsiaali kasvada üheks peamiseks krediidi alamportfelliks.


description: Päevad muutuvad aina lühemaks, tuul jahedamaks ja lehed puudel muudavad tasapisi oma värvi. Suvi hakkab selleks korraks läbi saama ning peagi jõuab kätte pühade aeg. Erply juht Kristjan Hiiemaa toob välja mõned punktid, kuidas pühade ajal müüki hoogustada.

title: Pühadeaegset müüki hoogustavad toit ja toasoe

maintext:
Külmade talvekuude lähenedes on praegu paras aeg hakata mõtlema sellele, kuidas pühade ajal oma müügikasumit suurendada. Meie kliendid nuputavad kogu aeg välja erinevaid viise, kuidas rohkem inimesi poodi meelitada. Siinkohal toome ära mõned meie lemmiknõuanded.
Söök ja tasuta näidised
Kui te müüte suurepärast toitu, siis võite kaaluda tasuta näidiste väljapanekut oma uutest toodetest. Naudingu (ja kasumi) kahekordistamise nimel võite näidiseid omavahel kombineerida – pakkuge näiteks juustu ja leiba.
Astuge sisse sooja
Tegemist on samalaadse nõuandega nagu toidu pakkumine, v.a asjaolu, et te ei pea seda tingimata ise müüma. Tuulistel sügisõhtutel on nii tore end tassi kuuma õunasiidri, tee või maitsva kakaoga soojendada. Kui pakute klientidele midagi soojenduseks, siis astuvad nad teie poodi sisse ning vaatavad seal tasuta kohvitamise ajal ka palju suurema tõenäosusega ringi.
Ühenduse hoidmine
Kui teil on e-posti aadressid olemas, siis saate saata püsiklientidele selliste masspostitusteenuse osutajate nagu MailChimp või ConstantContact abil müügiuudiseid või sooduspakkumisi.
Tasuta kingituste pakkimine
Võibolla on asi selles, et mina näen alati kingituste pakkimisega kurja vaeva, aga see siin on üks mu pühadeaegseid lemmikpakkumisi. Kui pakute klientidele teatud ostusummast alates tasuta pakketeenust, siis teevad nad suure tõenäosusega kõik oma pühadeaegsed ostud teie juures. Ehk siis võidavad kõik! Klient saab ostud tehtud ja kingitused pakitud ega pea sellele rohkem mõtlema ning teie saate ühe uue kliendi juurde.
Sooduspakkumised, kupongid ja preemiapunktid
Sooduspakkumisi võib piirata teatud ajavahemikuga, nii et saate need varakult ette valmistada ega pea muret tundma, kui see päev kätte jõuab. Väljaprinditava sooduskupongi abil saate klienti teavitada, et varsti algab allahindlus – nii tuleb ta suurema tõenäosusega tagasi.


description: Justiitsministeerium saatis kooskõlastusringile eelnõu, millega nähakse ette selged koefitsiendid talumistasu arvestamiseks ja enimkoormatud maaomanikele senisest suurema talumistasu maksmise.

title: Riik hakkab enimkoormatud maaomanikele suuremat talumistasu maksma

maintext:
«Talumistasud selle eest, kui maaomaniku kinnistul asub mingi tehnorajatis, mistõttu ta enda maad sihtotstarbeliselt kasutada ei saa, on praegusel hetkel ebaõiglaselt madalad. Seni on tehnorajatiste talumise eest tasu maksmise praktika olnud väga erinev ja paljudel juhtudel on talumistasu olnud aastaid sisuliselt olematu,» rõhutas justiitsminister Urmas Reinsalu.
Tehnovõrkude hulka kuuluvad elektrivõrk, gaasivõrk, elektroonilise side võrk, ühisveevärk ja kanalisatsioon ning kaugküttevõrk.
Probleemi lahendamiseks on eelnõus välja pakutud maaomanikele täiendava iga-aastase hüvitise maksmine, mis hüvitab omanikule ka saamata jäänud tulu. Selle hüvitise suurus on viis protsenti maa maksustamishinnast korrutatuna kitsenduse ruumilise ja sisulise ulatuse koefitsientidega.
«Seega, kui tegemist on maaga, mida ei ole võimalik sihtotstarbeliselt kasutada, saab maaomanik lisaks maamaksu hüvitisele täiendavat iga-aastast hüvitist viis protsenti kaitsevööndi aluse maa maksustamishinnast,» selgitas minister.
Talumistasu selgemaks arvestamiseks on eelnõus välja pakutud ka eelduslike koefitsientide kehtestamine kitsenduse sisulise ulatuse määramiseks. Kui tegemist on sellise maaga, mille sihtotstarbeline kasutamine on tehnovõrgu talumise kohustuse tõttu oluliselt kitsendatud, siis on kitsenduse sisuline ulatus 100%. Kui maa kasutamine on osaliselt võimalik (näiteks tegemist on maatulundusmaaga, mida faktiliselt haritakse), siis on kitsenduse sisuline ulatus 50%. Kui maa kasutamine ei ole oluliselt takistatud ja tehnovõrk on selle maa kasutamiseks vajalik, siis on kitsenduse sisuline ulatus 0, st sellise kitsenduse eest talumistasu ei maksta.
Kitsenduse eeldusliku ulatuse kehtestamine tähendab, et konkreetse olukorra asjaolusid arvestades saab koefitsiendist ka kõrvale kalduda.