maintext:
Saksamaal avatakse Ilon Wiklandi illustratsioonide näitus
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Näituse reklaamplakat Ilon Wiklandi illustratsiooniga.
5.-15. novembrini peetakse Põhja-Saksamaal Oldenburgis traditsioonilist laste ja noorte raamatumessi KIBUM, mis on sel aastal pühendatud Rootsile.
Messil avatakse ka pühapäeval Ilon Wiklandi illustratsioonide näitus „Über Tisch und Bänke“, mille on ettevalmistanud Berliini laste- ja noorte lugemiskeskus LesArt.
Näitusel on väljas umbes 60 Ilon Wiklandi originaalillustratsiooni – joonistusi, akvarelle, pastelle ja raamatukaane kujundusi. Näha saab ka üle 100 Wiklandi illustratsioonidega raamatu. Enamik illustratsioonidest pärineb Haapsalust Iloni imedemaa galeriist.
SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid juhataja Anton Pärna sõnul tuntakse Ilon Wiklandi loomingu vastu jätkuvalt suurt huvi mitmel pool Euroopas. „Lisaks Saksamaale ollakse lähiajal Wiklandi illustratsioonide näituse korraldamisest huvitatud ka Soomes ja Jaapanis. Oleme taolisteks rahvusvahelisteks koostöödeks võimalusel alati valmis. Ilon Wiklandi pärandi tutvustamine on meie südameasi," ütles ta.
Esmakordselt saavad näituse külastajad vaadata filmi Ilon Wiklandist „Olen alati siin“ saksakeelsete subtiitritega.
Näituse avamisele on Haapsalust kutsutud Iloni imedemaa juhataja Anne Suislep ja SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid juhataja Anton Pärn.
Näitus jääb Oldenburgis avatuks 27. novembrini.


authors:
Lääne Elu
Kritsjan Kosk
Lemmi Kann

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

title: Ridala võib Haapsalule „ei” öelda

maintext:
Ridala võib Haapsalule „ei” öelda
Kritsjan Kosk, Lemmi Kann
Üks ühinemise vastane on ka Ridala endine vallavanem ja praegune volikogu liige Toomas Schmidt. Foto: Arvo Tarmula
Kuigi inimesed ei uskunud, et nende vastuseis Haapsalu ja Ridala ühinemisele midagi muudaks, kavatseb osa Ridala vallavolikogu liikmeid 160 vastuhääle toel ühinemisele „ei” öelda.
Rahvaküsitlusel Ridala vallas hääletas 153 kodanikku Haapsalu linnaga ühinemise poolt, 160 oli vastu. Sellest tulenevalt hääletab volikogu suure tõenäosusega detsembris Haapsaluga ühinemise vastu.
Ridala volikogu viieteistkümnest liikmest neli ütles selgelt välja, et hääletab nii, nagu rahvas soovib.
Endine Ridala vallavanem ja praegune volikogu liige Toomas Schmidt (valimisliit Ühtne Ridala) oli üks neist.
Loe lähemalt eilsest Lääne Elu paberlehest.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Millised vallad Märjamaaga ühinevad, pole veel selge
Toimetanud Urmas Lauri
Märjamaa vallavanem Villu Karu ühinemiskoosolekul Kullamaal. Foto. Urmas Lauri
Märjamaa vallavolikogu pidas 1. novembril erakorralise istungi, et anda seisukoht kolme valla ühinemislepingu projektile tehtud 51 parandusettepanekule. Neist 46 tulid Märjamaa vallast, 3 Vigalast ja 2 Kullamaalt, kirjutas Raplamaa Sõnumid.
Esimene kolmveerand tundi kulus kõige põhimõttelisemate küsimuste arutamiseks, milleks on osavalla moodustamine ja osavalla põhimäärus. Märjamaa pool on varem olnud osavalla vastu ja teeninduskeskuste poolt.
Vallavanem Villu Karu ütles, et osavalla moodustamise soov on Vigala ja Kullamaa volikogu seaduslik õigus ja seda tuleb arvestada ning et Märjamaa pole ka esitanud argumente osavalla põhimääruse vastu. Küll ollakse erinevalt teistest osapooltest seda meelt, et praegu lepingu projektile lisatud osavalla põhimäärus oleks käsitletav kui näidisdokument, mis ei ole uuele volikogule siduv.
Põhiküsimus on osavalla sisus. Karu esitas äsja EAS-ile projekti, millega taotleb toetust uuringu korraldamiseks, et töötada välja tulevase omavalitsuse struktuur ja pakutavate teenuste loetelu. Põhimäärusega tegelemine jääb uude aastasse. „Saame kasutada konsultantide abi ja vaatame, mis sealt välja koorub. Veel pole ka selge, mitu valda ühineb,“ ütles Karu.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 12. novembril
Kaie Ilves
Oru hooldekodu kimbutab hooldajate nappus
Õiguskantsleri nõunikud tuvastasid Oru hooldekodus etteteatamata kontrolli ajal mitu rikkumist, tähelepanu juhiti ka alamehitatud personalile. Loe lähemalt Lääne Elu paberlehest.
Vikerkaare lasteaed korraldas peo sajale isale
Isadepäev on Vikerkaare lasteaias tähtis ja selle tähistamine oli suurelt ette võetud. Loe lähemalt Lääne Elu paberlehest.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Innokas sai Eesti teaduse populariseerimise riikliku auhinna
Tarmo Õuemaa
Angela Leppik. Foto: erakogu
Haapsalu innovatsioonikeskus Innokas sai Eesti teaduse populariseerimise auhindade jagamisel teise koha kategoorias „Parim uus algatus teaduse ja tehnoloogia populariseerimisel”.
800 euro suurune II preemia anti Innoka juhataja Angela Leppikule teadus- ja tehnoloogiahuvi edendamise eest Läänemaal.
„Kahe tegevusaasta jooksul on Innokat külastanud enam kui 4000 koolinoort ning üle 2000 täiskasvanu Eestist ja kaheksast välisriigist. See on hea näide, kuidas väikeses kogukonnas teadus- ja tehnoloogiategevust edukalt populariseerida,” põhjendab valikut Eesti teadusagentuur. „Innokas on eeskujuks üleriiklikult kõikidele valdkonnas tegutsejatele.”
„Tänu Angela Leppiku raugematule energiale on saanud Innokast Läänemaa teadus- ja tehnoloogiaalase tegevuse eestvedaja ja teadushuvihariduse tugisammas Lääne-Eestis.”
2200 eurose peapreemia said uue tulija kategoorias Tartu- ja Jõgevamaa loodus- ja teaduskeskustes H₂O külastusmängu korraldajad.
Kokku anti üle 11 auhinda koos riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija märkidega.
Riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija märki on õigus kasutada kõigil, kes on pälvinud Eesti teaduse populariseerimise auhinnakonkursil tunnustuse alates selle auhinna loomisest 2006. aastal. Riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija märk on kvaliteedi ja usalduse märk selle valdkonna tegijaile. Märk loodi selleks, et head teadusteavitajad ning nende hea töö senisest enam silma paistaks.
Teadusagentuuri teaduse populariseerimise osakonna juhataja Terje Tuisu sõnul on tegevused teaduse populariseerimise valdkonnas väga kõrgel tasemel, ja praktiliselt kõik sel aastal auhinnale kandideerinud tegevustest on laia kõlapinnaga ja väga tulemusliku.
Teaduse populariseerimise auhinda annavad ühiselt välja Eesti teadusagentuur ja Eesti teaduste akadeemia, rahastab haridus- ja teadusministeerium.
Auhinnasaajad
Tiiu Silla nimeline elutöö preemia pikaajalise süstemaatilise teaduse ja tehnoloogia populariseerimise eest (6500 eurot): teadusajakirjanik Tiit Kändler, pikaaegse ja mitmekülgse teaduse populariseerimise eest.
Kategoorias „Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audio-visuaalse ja elektroonilise meedia abil”:
Peapreemia (2200 eurot): „Eesti Keele Instituudi keeleklipid“, projektijuhid Tõnu Tender, Tiina Laansalu;
II preemia (800 eurot): Teadusfoto võistlus, eestvedaja Ivo Kruusamägi. (https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Teadusfoto_2015)
Kategoorias „Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine trükisõna abil”:
Peapreemia (2200 eurot): Ajuteadust populariseeriva artikliseeria „Mõtlemise masinavärk“ eest, autorid Jaan Aru, Andres Laan, Allan-Hermann Pool;
II preemia (800 eurot): Kogemusliku raamat-õppekomplekt “Seiklused lõhnade ja maitsete maailmas” koostamise eest, autor Kristel Vene.
Kategoorias „Tegevused/tegevuste sarjad teaduse ja tehnoloogia populariseerimisel“:
Peapreemia (2200 eurot): TTÜ Mektory Tehnoloogiakool, LTT- ja inseneeria valdkondade tutvustamiseks ning arendamiseks süsteemsete ja järjepidevate tegevuste korraldamise eest. Projektijuht Kristina Piliste;
II preemia (800 eurot): Tartu Ülikooli loodusmuuseumi uus püsiekspositsioon “Maa. Elu. Lugu”. Eestvedaja Urmas Kõljalg koos meeskonnaga.
Kategoorias „Parim teaduse ja tehnoloogia populariseerija (teadlane, ajakirjanik, õpetaja jne)”:
Peapreemia (2200 eurot): Peeter Lorents – mitmekülgse ja aktiivse teaduse populariseerimise ning Õpilaste Teadusliku Ühingu pikaaegse eestvedamise eest;
II preemia (800 eurot): Veljo Runnel – Eesti harrastusteaduse edendamise ja loodushelide salvestamise eest.
Kategoorias „Parim uus algatus teaduse ja tehnoloogia populariseerimisel“:
Peapreemia (2200 eurot): Tartu- ja Jõgevamaa loodus- ja teaduskeskustes „H₂O külastusmängu“ korraldamise eest. Eestvedajad: Maris Mägi (Tartu Keskkonnahariduse Keskus), Sigrid Sepp, Kaidi Randpõld (Jääaja Keskus);
II preemia (800 eurot): SA Innovatsioonikeskus INNOKAS, ettevõtlus- ja teadushuvi edendamise eest Läänemaal. Eestvedaja Angela Leppik.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Video: auto pardakaamera jäädvustas, kuidas kolm põtra raudteejaama juures teed ületavad
Kristjan Kosk
Kaader videost.
Talumehe kõrtsi peremees Raul Sas püüdis eile õhtul auto pardakaamerasse, kuidas kolm põtra Haapsalus raudteejaama juures teed ületavad.
„Haapsalu linnavalitsus peab nüüd hakkama pidama plaani, et sinna veel üks ülekäigurada joonida,” naljatles Sas.
Sas rääkis, et paigaldas pardakaamera autole umbes aasta tagasi. „Kolm põtra teed ületamas oli tõesti ilus vaatepilt ja otsustasin seda jagada,” ütles Sas. Ta tunnistas, et sõidab autoga palju ja pardakaamera on veel palju muud huvitavat lindistanud.
Videot saab vaadata siit.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Mihkel Nestor: poliitiline vari majanduse tulevikul
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Viimased päevad on olnud uudisterikkad. Kuigi sellel nädalal avaldas Statistikaamet niivõrd olulised majandusnäitajad, nagu kolmanda kvartali majanduskasvunumbri ja väliskaubandus-statistika, kahvatuvad majandusuudised poliitiliste sündmuste taustal.
Trumpi võidu mõju finantsturgudele jäi väheseks
Lõppev aasta on olnud annus horribilis avatud liberaalse maailmakorra pooldajatele. Ühendriikide presidendivalimistel sai teoks mõeldamatu ja aastani 2021 valitseb maailma kõige mõjuvõimsamat riiki Donald Trump. Muu retoorika kõrval jäi tema majanduspoliitiline agenda valimiskampaania käigus küll suhteliselt segaseks, kuid märksõnadena ei tõota lubadus suur osa riigi tööjõust piiri taha küüditada või valmidus laskuda kaubandussõdadesse just julgustavalt. Trump on tõotanud küll ka elavdada majanduskasvu kärpides makse, vähendades bürokraatiat ja tehes suuri infra-struktuuriinvesteeringuid, kuid üsna hämaraks on jäänud viis, kuidas neid lubadusi rahastada.
Eesti eksport Ühendriikidesse moodustab meie koguekspordist alla 3%, kuid väga avatud majanduse tõttu, jõuab võimalik kaubandussõda lõpuks ringiga ka meieni. Kõige esmasem võib olla USA presidendivalimiste mõju siinsele majanduskindlusele. Kuigi enamuse jaoks jääb ookeani taga toimuv kaugeks, siis on paljudele siiski kõrvu jäänud Trumpi kriitika NATO aadressil ja tema sõbralik suhtumine Venemaa juhti Vladimir Putinisse. Kindlust need väljaütlemised Eesti tulevase julgeolekuolukorra suhtes kindlasti ei suurenda. Lisaks saab suure tõenäosusega kõrge koha Trumpi kabinetis vabariiklane Newt Gingrich, kes on muuhulgas Eestit nimetanud Peterburi äärelinnaks ja kahelnud, kas Eesti kaitsmise nimel tasub riskida tuumasõja vallapäästmisega.
Finantsturgudel seevastu näib taas kinnitust leidnud olevat fakt, et poliitilised maavärinad jäävad tänases keskpankade kontrollitud keskkonnas ohjatuks. Vastupidiselt esialgsetele ootustele, lõpetas S&P 500 aktsiaindeks valimiste järgse päeva hoopis 1,1% võrra plussis ning tugevnes ka dollar. Küll sai pihta Mehhiko peeso, mille väärtus teiste valuutade suhtes vähenes. Põhjuseid, miks turgude reaktsioon ei vastanud ootustele, võib leidma mitmeid. Esmalt – mida suuremad on poliitilised vapustused, seda kindlam võib olla keskpankade leebe rahapoliitika jätkumises. USA föderaalreserv jälgib Trumpi edasisi väljaütlemisi ja turgude reaktsiooni pingsalt ja võib vajadusel taganeda oma senisest plaanist detsembris intressimäärasid tõsta. Teisalt tunduvad turuosalised Trumpi väljaütlemisi tõlgendavat vähemalt keskpikas perspektiivis majanduskasvu elavdavatena. Kolmandaks peetakse tõenäoliseks, et võimalikud kaubandussõjad ja USA väiksem roll julgeolekupoliitikas kahjustavad enam teisi riike kui Ühendriike ennast.
Murrangulised ajad ka kohalikus poliitikas
Kuigi väikese Eesti poliitilised muutused tunduvad USA valimiste kõrval tähtsusetud, saab nende mõju meie majanduselule olema oluliselt vahetum. Kuigi miski ei ole täna veel kindel, siis on mõned mõtted, mida tulevased koalitsioonipartnerid viimastel päevadel avaldanud, üsna erinevad tänasest olukorrast. Uue koalitsiooni peamine fookus näib olevat just majanduspoliitika. Suhteliselt kindel tundub taganemine varasemalt kokku lepitud sotsiaalmaksu langetamisest. 2017. aasta jaanuarist oleks sotsiaalmaksu määr langenud varasemalt 33%lt 32,5%ni ja 2018. aastal 32%ni. Ettevõtete tööjõukulu on viimastel kvartalitel kiirelt ülespoole sööstnud ja vähemalt agregeeritud tasemel, oleks see teatavat leevendust pakkunud. Samas ei ole ka tööandjad ise seda muudatust just üleliia tähtsaks pidanud, sest võit ühe ettevõtte jaoks oleks siiski marginaalne.
Muud meediausutlustes välja käidud ideed tunduvad märksa revolutsioonilisematena. Muuhulgas on mainimist leidnud soov kehtestada praegusele tulumaksule täiendavaid maksuastmeid kõrgemate sissetulekute puhul, suurendada varamaksusid ja maksustada mitte vaid ettevõtete dividendiväljamakseid vaid ka jooksva aasta kasumit. Suuremate muudatuste tegemine maksusüsteemi tundub täna siiski IRL osaluse tõttu valitsuskoalitsioonis kahtlane. Astmeline tulumaks või ettevõtete kasumite maksustamine ei sobitu erakonna seniste programmiliste seisukohtadega, kinnisvaramaksude vähendamine on aga olnud varasemalt erakonna üks peamistest valmislubadustest. Ainsana tundub hetkel usutav, et kompromiss saavutatakse ehk sõiduautode maksustamise osas, mille mõju majanduskeskkonnale tundub väljapakutud maksumuudatustest ka kõige väiksem.
Senisest vähem konservatiivselt plaanitakse läheneda ka riigirahandusele. Väljendatud on valmidust suurendada Eesti riigivõlga, et kasutada saadud raha investeeringuteks. Tänases intressikeskkonnas ei tasu võlakoormuse suurendamisesse kindlasti üheselt negatiivselt suhtuda, kuid hetkel ei tundu kellelgi olevat liialt häid ideid, millised projektid võiksid majanduskasvu ka pikemaajaliselt ergutada. Kui Tallinn-Tartu maantee laiendamine suurendab kindlasti ehitussektori tööpõldu, siis on kaheldav, kas laiem tee edaspidi näiteks kaubatransporti odavamaks muudab või tööjõu liikuvust parandab. Ehk suurendaks majanduse kasvupotentsiaali riigilaenu toel maailmatasemel ülikooli väljaarendamine või tunnel Helsinkisse, kuid selliste projektide tasuvusarvestused ja planeerimine võtab aega. Arvestades, et 2017. aastal leiavad aset kohalike omavalitsuste valimised, võib poliitikutel tekkida suur kiusatus võimalikult vara nurgakivisid maha märkida.
Majanduskasv on endiselt aeglane
Statistikaameti hinnangul suurenes Eesti sisemajanduse kogutoodang kolmandas kvartalis aastavõrdluses 1.1%. Seega jäi kasv täpselt sama aeglaseks, kui esimesel poolaastal. Et kiirhinnang avaldatakse vaid pressiteatena, jääb numbri täpne kujunemine suuresti mõistatuseks. Tootmise meetodil ehk käibedeklaratsioonide põhjal arvutatud SKP suurenemisesse, panustas pressiteate kohaselt lisandväärtuse 4% tõus tööstussektoris ja positiivne oli ka netotootemaksude panus.
Mõeldes sisemajanduse kogutoodangust tarbimispõhiselt, oli niivõrd väike kasv üllatav. Jaemüügi statistika näitab endiselt tugevat sisetarbimise kasvu, ettevõtete laenuportfelli suurenemine on tempokas ja Eesti kaubavahetuse puudujääk oli kolmandas kvartalis üks aegade väiksemaid. Suureks muutuseks on just viimane. Kui 2015. aasta III kvartalis toodi Eestisse kaupa 440 mln euro väärtuses enam, kui suudeti välismaale müüa, siis sel aastal oli vahe 294 mln eurot. Kuigi ka see number tundub suur, oli puudujääk viimati väiksem 2011. aastal. Kaupade eksporti panustas kolmandas kvartalis kõige enam mineraalsete kütuste ja elektrimasinate ekspordi suurenemine. Jättes kõrvale re-ekspordi, suurenes kaupade väljavedu neis harudes vastavalt 57% ja 13%. Kiirelt suurenes eksport ka mitmes teises harus. Lisaks suurenes kolmandas kvartalis teenuste eksport. Eesti panga hinnangul jätsid välisturistid perioodil juuli-september Eestisse 430 mln eurot, mida oli 10 mln euro võrra enam kui samal ajal eelmisel aastal. Seetõttu tasub huviga oodata 9. detsembril avaldatavat täpsemat SKP statistikat.
Mihkel Nestor, SEB majandusanalüütik


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Priit Määltsemees loodab, et kunagi taastatakse ka Virtsu raudtee
Urmas Lauri
Vigala kandi mees, Ojapere külavanem ja ajaloohuviline Priit Määltsemees on aastaid kogunud vanu fotosid kunagisest Rapla-Virtsu raudteest. Nüüd tegi ta kogutud materjalist ligi pooletunnise video, milles läbi erinevate ajastute kajastub raudteelõigu hiilgus ja hääbumine, vahendas Maaleht.
„Minu vanaisa on ka ühel veneaegsel Vigala jaamas võetud fotol, küll vaid rongile saatja rollis,“ ütles Määltsemees.
Määltsemehe sõnul on ta vanu fotosid Virtsu raudteest kogunud umbes viis aastat ja see on tema jaoks olnud hobi.
"Tänapäeval pesitseb sisimas tillukene lootus, et kunagi kusagilt leitakse lahendus, kuis taastada see vahva raudteelõik kogu oma ilus. Kui nüüd Rohuküla raudtee teoks saab ja hiidlased kena hooga pealinna jõuavad, siis saarlased, no ma kohe ei tea, mis sellisest asjast arvavad… Tänapäeval liiguvad Euroopas ka kitsarööpmelised reisirongid 100 km/h,“ lausus Priit Määltsemees.
Karuse jaam ja arvatavalt ka esimene reisirong Rapla-Virtsu teel 1. detsembril 1931. Foto: Priit Määltsemehe kogu


maintext:
Reformierakond püüdis Urmas Suklese kaudu Keskerakonnaga läbirääkimisi alustada (2)
Tarmo Õuemaa
2011. aastal juhtisid Urmas Sukles ja Jaanus Karilaid koos Haapsalu linna. Foto: Arvo Tarmula
Reformierakonna juhtkond püüdis esmaspäeval Haapsalu linnapea Urmas Suklese vahendusel Keskerakonnaga võimalikust koostööst rääkida.
„Esmaspäeval kella 11.30 paiku helistati Reformierakonna juhtkonnast samasse parteisse kuuluvale Haapsalu linnapeale Urmas Suklesele. Palve oli, et Sukles helistagu Keskerakonna aseesimehele Jaanus Karilaiule ja öelgu, et koostöö suhtes võiks olla avatum, kirjutas Postimees täna.
Jaanus Karilaid ütles Lääne Elule, et Urmas Sukles sel teemal temaga tõesti rääkis, kuid see ei viinud erakondade läbirääkimisteni. „Viisaka inimesena kuulasin ta ära ja tänasin, aga olime juba varem seadnud prioriteediks läbirääkimised sotsiaaldemokraatliku erakonna ja IRL-iga. Võtsime jutu teadmiseks.”
Karilaiu sõnul algavad ametlikud koalitsiooniläbirääkimised Keskerakonna, SDE ja IRLi vahel kohe pärast peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist. Umbusaldamine algab kell 14.


maintext:
Perearst Triinu-Mari Ots: kuidas kujundada lastel tervislikumaid toitumisharjumusi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Perearst ja Eesti perearstide seltsi juhatuse liige Triinu-Mari Ots kutsub lapsevanemaid üles kriitilise pilguga vaatama koduseid toitumisharjumusi, kuna see mõjutab laste tervist täiskasvanueas. Toitumissoovituste järgi peaks lapse toidus olema süsivesikute osakaal 55–60%, mida saadakse peamiselt teraviljatoodetest, köögiviljadest ja puuviljadest. Täisteratoodete lisamine lapse menüüsse on üks võimalus tervisliku ja täisväärtusliku toidu osakaalu suurendamiseks.
Triinu-Mari Otsa sõnul saavad inimese toitumisharjumised alguse juba lapseeast. „Mida tervislikumad on toitumisharjumused lapsena, seda tervemad oleme hilisemas elus,“ sõnas Ots. „Kui täiskasvanud inimene põhjustab oma valede toitumisharjumustega endale enamasti ajutist või mööduvat kahju, siis kasvav ja arenev organism loob endale aluse terveks järgnevaks eluks.”
Rasvarakkude hulk saavutab oma püsiva arvu inimese kasvuea lõpul, hiljemalt 20-ndaks eluaastaks. Kui lapse- ja noorukieas on laps ülekaaluline, siis suure tõenäosusega rasvarakkude hulk kasvab ja soodustab hilisema elu ülekaalulisust.
Triinu-Mari Ots soovitab ülekaalulisuse vältimiseks ühe vahendina lisada laste menüüsse piisavalt täisteratooteid. „Pakkudes lastele täisteratooteid, tagame sellega kiudainete rikkama toidu, mis aitab lapse soolestikku regulaarselt töös hoida,“ selgitas Ots. Täiskasvanud inimene vajab päevas umbes 20-35 grammi kiudaineid, selle koguse annab näiteks 200 grammi täisteraleiba. Lastele kehtib valem: vanus pluss viis grammi. Perearsti sõnul on täisteratooted head vees lahustumatute kiudainete, nagu näiteks tselluloos ja ligniin, allikad. Tselluloos ei lagune inimese soolestikus, vaid imab vett ja aitab kõrvaldada jääkaineid ning toksiine. Ligniin aitab seedetraktist eemaldada liigset kolesterooli ja sapphapet. Täistera kest, mida täisteratoodetel ei eemaldata, on kõige väärtuslikum vitamiinide allikas, sisaldades erinevaid vitamiine (B1, B9) ja mineraalaineid (magneesium, tsink).
Triinu-Mari Otsa sõnul on ühiskonnas liikvel müüt, mille kohaselt võib rohke teraviljatarbimine viia gluteenitalumatuseni. Selle arusaama lükkab perearst ümber. „Gluteenitalumatus on tõsine haigus, mille põhjuseks on immunoloogilised häired kombineerituna keskkonna ja geneetiliste faktoritega. Toidutalumatuse korral ei ole enamasti süüdi toiduaine ise, vaid pigem ühekülgne toitumine, kiire söömine, kehv mälumine, energiarikas toit ja pidev ülesöömine, samuti ka toitainete vaene toit,“ selgitas Ots. Kõik see viib sooleseina suurenenud läbilaskvusele, imendumishäiretele ja kuna suur hulk immuunsüsteemist asub sooles, võimegi saada vastuseks immuunhaiguse.
Perearsti hinnangul tuleb kõiki toiduaineid tarbida mõõdukalt. Lapsevanemad peaksid hoolikalt jälgima oma laste toitumisharjumusi ning veenduma, et tervislikud valikud menüüs ühtiksid ka lapse piisava puhkamise- ja liikumisvajadusega.


maintext:
Raimond Lunev: Haapsalu on kogu aeg olnud nii vasakul kui paremal (1)
Raimond Lunev. Foto. Urmas Lauri
Esmaspäeva õhtul soovitasid praegusesse valitsuskoalitsiooni kuuluvad Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit Reformierakonna juhist peaminister Taavi Rõivasel tagasi astuda ja teatasid konsultatsioonide alustamisest uue valitsuliidu moodustamiseks.
Peaminister Taavi Rõivas teatas täna, et ei kavatse ise tagasi astuda ning soovib oma oma seisukohtade kaitseks võitlusse asuda. „Kavatsen võidelda parempoolse Eesti eest,“ rõhutas Rõivas.
„Ei oska midagi arvata,“ ütles Haapsalu tarbijate ühistu juht, linnavolikogu IRLi fraktsiooni liige Raimond Lunev.
„Haapsalu on kogu aeg olnud nii vasakul kui paremal,“ viitas Lunev tõsiasjale, et Haapsalus on Keskerakonna ja Reformierakonna võimuliit juba aastaid linna juhtinud. „Pole siin halba midagi, siin on kogu aeg nii olnud.“
Lunev tõi esile selle, et linnades-valdades on võimul väga erinevad kooslused, võimuliite on sõlminud erinevad parteid, ka sellised, kellel üleriigiliselt seni võimu juurde pole asja olnud.
„Mismoodi ja kuidas ta hakkab [võimalik uus võimuliit Keskerakond, sotsiaaldemokraadid ja IRL] toiminma, ei kujuta ette,“ arutles Lunev. „Programmid on olemas, eks sealt hakkavad sättima. Pole muud kui oodata.“
Seda, kas Lunevi koduerakond IRL teeb õigesti, minnes koos Keskerakonnaga valitsusse, ühistu esimees esimese hooga öelda ei oska. „IRL pole enne keskiga koos teinud,“ lausus Lunev. „Kas Kremli leping [Keskerakonna leping Venemaa presidendipartei Ühtse Venemaaga] mõjutab, ei tea.“
Kuidas võiks uus võimuliit Eesti majanduskesskonda mõjutada? „Kui ma seda teaksin, siis võiksin uueks peaministeriks saada,“ naeris Lunev.
Uue valitsusliidu kohta arvas Lunev, et loodetavasti on ka siis valitsuses kõik on eesti mehed ja ajavad Eesti asja.


maintext:
Mar Helme: miinijahtijal Sakala avastatud salakaubavedu kahjustab mereväe mainet
Toimetanud Urmas Lauri
Mart Helme (keskel) sõnul tuleb miinijahtijal Sakala avastatud salakaubavedu põhjalikult läbi uurida, asjaolud välja selgitada ning salakaubaveo läbiviijaid vastavalt seadusele karistada ja vastutusele võtta. Foto: riigikogu istungi ülekande ekraanitõmmis
Riigikogu riigikaitsekomisjonile andsid kaitseminister, kaitseväe juhtaja ja riigi peaprokurör ülevaate Eesti mereväe miinijahtijal Sakala aset leidnud alkoholi ja tubaka salakaubaveost, mis on kaasa toonud kriminaaluurimise.
„Komisjon sai ülevaate asjaoludest, mis viisid juhtumi avastamiseni ning ministri, kaitseväe juhataja ja peaprokuröri esialgsed hinnangud toimunule. Tegemist on häbiväärse, absoluutselt lubamatu ning Eesti mereväe mainet kahjustava juhtumiga,“ ütles komisjoni aseesimees Mart Helme. „Toimunu tuleb põhjalikult läbi uurida, asjaolud välja selgitada ning salakaubaveo läbiviijaid vastavalt seadusele karistada ja vastutusele võtta.“
Kaitseministri Hannes Hanso ja kaitseväe juhataja Riho Terrase sõnul analüüsivad ministeerium ja kaitsevägi juhtumi tõttu läbi ka kaitseväge puudutavad ametkondlikud regulatsioonid, et neid vajadusel täiendada.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 3. novembril
Lemmi Kann
Haapsalu pagulased elavad Koit Uusi korterites
Haapsalu ärimees ja MTÜ Pagula asutaja Koit Uus ostis pagulasperedele välja üürimiseks kaks korterit, sotsiaalministeeriumi hinnangul on kõik juriidiliselt korrektne.
„Jah, nii on,“ kostis MTÜ Pagula tegevjuht Innar Mäesalu vastuseks küsimusele, kas vastab tõele, et kaks pagulastele üüritud korteritest kuuluvad Koit Uusi ettevõttele. Huvide konflikti siin siiski ei olevat, küll aga paratamatus.
Maavanem tahab Lääneranna valda Läänemaa osaks
Lääne maavanem Neeme Suur kavatseb teha valitsusele ettepaneku arvata Lääneranna vald Pärnumaa asemel Läänemaa koosseisu.


maintext:
Hillar Tatar sai juubelikingiks enda luulekogu
Lemmi Kann
Teisipäeval sai kunstnik ja kuntsiõpetaja Hillar Tatar 80aastaseks. Foto arhiiv
Sel teisipäeval oma 80 aasta juubelit tähistanud Haapsalu kunstnik ja kunstiõpetaja Hillar Tatar sai sünnipäevaks kingituse, mis tal käed värisema pani ja silmad veele viis.
„See pole võimalik… See pole võimalik…” pomises ta, hoides käes alles samal hommikul trükikojast saabunud luulekogu tema enda kirjutatud luuletustega, kaanel tema enda maalitud maal.
Sajaleheküljeline luuleraamat „Hillar Tatar – piinatud pintsel” sündis kunstniku sõprade eestvedamisel ja suure saladuskatte all. „Me tahtsime, et see oleks üllatus,” ütles MTÜ Läänemaa Kunstivara eestvedaja Aita Mölder.
Mölder rääkis, et Tatral oli juba ligi aasta suur unistus oma luuleraamatust, kuid seni polnud õnnestunud seda välja anda. Mõni aeg enne kunstniku sünnipäeva sai Mölder teada, et Tatar peab plaani oma külalistele ise üllatust teha, jagades neile oma luuletusi, mis on tavalisel moel välja prinditud. „Siis tuli mul mõte, et anname ise Hillari luulekogu raamatuna välja ja kingime talle sünnipäevaks!”
Mölder pani koos kujundaja Pärtel Eelmaga rattad käima, mindi linnavalitsuse jutule, et luulekogu trükiks toetust küsida ja leida trükikoda, kes selle mõtte teoks teeks.
Kui Haapsalu linnavalitsusele meelde tuletati, et kohalikul vanameistril on selline tähtpäev tulemas, otsustatigi, et linn paneb sünnipäevakingitusele omalt poolt õla alla. Nii sündis 100 luuleraamatust koosnev pisitiraaž, millest 80 sai kingituseks sünnipäevalapsele – iga elatud aasta eest üks. Osa eksemplare toimetas Mölder juba raamatukogudesse ja paar tükki rändas ka kulkasse. Teisipäeval vanameistri koju teda tervitama läinud külalised said tänutäheks kunstniku pühendusega raamatu. Tatar oli väga liigutatud ja tänas ohtralt kõiki, kes teda meeles pidasid.
„Mul on väga hea meel, et me saime talle rõõmu teha ja et Haapsalu linn sellega kaasa tuli – see on tõesti tänuväärne, kui oma linna silmapaistvaid kodanikke sel viisil austatakse,” ütles Mölder.


maintext:
Vehklemishalli avamispidu meelitas halli pilgeni rahvast täis
Kristjan Kosk
Haapsalu linnapea Urmas Sukles (paremal) andis avamispeol Sten Priinitsale (vasakult), Kristina Kuusele ja Helen Nelis-Naukasele üle preemia. Foto: Haapsalu linnavalitsus
Täna peeti Endel Nelise nimelise Haapsalu vehklemishallis avamispidu. Ehkki avamispidu oli alles täna, sai hall valmis juba oktoobri alguses. Vahepeal on hallis peetud hulganisti vehklemistreeninguid, võistlusi ja laagreid.
Avamispeole oli kogunenud kogu Eesti vehklemise koorekiht eesotsas kahekordse maailmameistri Nikolai Novosjoloviga. Vehklemishalli rõdu ja tribüünid oli rahvast pungil.
Vehklemisklubi En Garde epeenaised Katrina Lehis, Kristina Kuusk ja Nelli Paju ei leidnud esialgu sõnu, kuidas uut halli iseloomustada. „Seda halli ei saagi põhikooli võimlaga võrrelda, see on lihtsalt niipalju parem, valgem ja avaram,” teatas Paju.
Kuusk, kes sai harjutas Haapsalu vehklemishallis enne Tallinna Mõõka, ütles samuti, et hall on väga hea. „Kohatu on kohe seda teiste vehklemishallidega võrrelda,” lisas Kuusk, kes igapäevaselt treenib Tallinnas.
Lehis lisas, et tema arvates teeb uue halli eriti laheks ühes küljes kõrguvad suured aknad. „Autod peatusid ja inimesed jäid keset tänavat seisma ja lihtsalt vaatasid meie treeningut läbi suurte akende,” naeris Lehis. „Kahju, et suured katted akende ette pandi, nendeta tundus hall isegi avaram,” nentis ta.
Homme sõidavad epeenaised aga Hiinasse, kus nädalavahetusel peetakse maailmakarika etapp.
Sten Priinits ja Nikolai Novosjolov tunnistasid, et pole Haapsalu vehklemishallis veel vehelda saanud. Küll aga on mehed kindlad, et lähiajal neil see võimalus tekib. „Kui tuleb õige päev, siis vehklen hea meelega Haapsalus,” ütles Novosjolov.
Vehklemistreener Helen Nelis-Naukase sõnul tähistas halli valmimine temale ühe järjekordse eluunistuse täitumist. „Esimene unistus oli medalid, mida tuleb aga aina juurde, teine oli film „Vehkleja” ja kolmas on see hall,” teatas Nelis-Naukas. „Neljas unistus on välja anda Haapsalu vehklemise raamat, mille kirjutamiseks ettevalmistused juba käivad,” lisas ta.
Pärast vehklemishalli avamispidu algasid hallis Eesti juunioride karikavõistlused, kus võitlustules hulganisti vehklemisklubi En Garde kasvandikke.
Lisandub Arvo Tarmula fotogalerii.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Taavi Rõivase kiirkorras umbusaldamine ei läinud valitsuses läbi (1)
Toimetas Lemmi Kann
Taavi Rõivas. Foto: Ave Tampere
Viieteistkümnest valitsuse liikmest kaheksa ei toetanud erakorralisel telefoniistungil peaminister Taavi Rõivase suhtes algatatud umbusaldusavalduse kiireloomulist arutamist riigikogus.
Telefoniistungil osalesid kõik valitsuse liikmed.
Tund aega varem saatis Eesti Vabaerakonna riigikogu fraktsioon välja pressiteate, milles avaldas lootust, et IRL-i ja sotsiaaldemokraatide juhatused teevad veel täna õhtul otsuse peaminister Taavi Rõivasele esitatud umbusaldusavaldust toetada.
Lisaks kinnitas Herkel Vabaerakonna valmisolekut osaleda vajadusel uue koalitsiooni moodustamises.
Sotsiaaldemokraatlikul Erakonnal ning Isamaa ja Res Publica Liidul on valitsuses kokku kaheksa ministrikohta.
Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele võetakse valitsusele, peaministrile või ministrile umbusalduse avaldamise nõue päevakorda kõige varem ülejärgmisel päeval pärast nõude esitamist, kui valitsus ei nõua kiiremat otsustamist.


title: Suured mootorid tulevad tagasi

maintext:
Suured mootorid tulevad tagasi
Lemmi Kann
2015. aastal Eesti aasta autoks valitud Renault Twingo on üks paljudest näidetest, mis kinnitab, et väike mootor väikse auto peal ei pruugi olla kõige parem lahendus. Foto: NetCarShow
Automootoreid arutult nudinud jaht üha väiksemaile heitgaasikogustele leidis kuulsusetu ja ootamatu lõpu – see kuulutati läbikukkunuks.
Oktoobri keskel ilmus Reutersis suurema tähelepanuta jäänud uudis, mis lööb uppi kogu automaailmas pikki aastaid kultiveeritud ja ELi poolt paljukiidetud väikeste mootoritega autode kultuse. Pärast seda, kui kogu maailma raputanud skandaali ajal sai teatavaks, et Volkswagen on aastaid oma autode heitgaasinäite tegelikest tunduvalt keskkonnasäästlikumana näidanud, otse öeldes tegelnud lihtlabase pettusega, hakati heitgaaside hulka tunduvalt karmimalt kontrollima. Sellel on aga üks üsna ootamatu tagajärg – suuremad mootorid tõrjuvad paljukiidetud väikesed ökomootorid välja.
Nagu üks Reutersiga vestelnud allikas nentis, on viimase kümne aasta töö ja vaev, mille eesmärk oli mootori töömahtu ja seeläbi ka heitgaase vähendada, häbiväärselt liiva jooksnud, sest reaalseis teeoludes tehtud sõidutestid paljastasid väikeste mootorite juures terve hulga tõsiseid vigu. Autotootjaile tähendab see nüüd küllaltki kulukat kannapööret uute, suuremate mootorite arendamise teele.
Valus tõde
Selleaastasel Pariisi autonäitusel oli juba kuulda murelike autotootjate poetatud repliike, et tehnoloogiad, mida on seni kasutatud mootori töömahu vähendamiseks, ei võimalda enam mootorite CO₂ emissiooni standardisse mahutada – piir on käes. Avalikult ja ametlikult autootjad seda valusat teemat Reutersile ei kommenteerinud.
ELi kehtestatud CO₂ normide tõttu on autotootjad arutult ära nuditud mootorite võimsust kompenseerinud turbolaadurite lisamisega. Tagajärg on see, et diiselmootorite tekitatava NOx (lämmastikoksiidide) kogus lendas 15 korda normist kõrgemaks. Bensiinimootorite puhul põrmustus aga väikesemahuliste mootorite üks peamisi müügiargumente – vähene kütusekulu. Autotootjad sellest mõistagi ei rääkinud.
„Praeguse, ebareaalseis „kasvuhoonetingimustes” tehtava kütusekulu- ja heitmetesti muutumisel reaalelulisemaks hakkab pisike kõrgeltforsseeritud mootor neelama hulga rohkem kütust, sest bensiini peab mootorisse rohkem uhama, muu hulgas ka selle jahutamiseks. Tulemuseks on heitgaasi kübeme- ja põlemata süsivesinikesisalduse hüppeline tõus,” selgitas Autolehe toimetaja Elmar Ots, millise kivi all vähid peidus on.
Ots lisas, et ka eritab ülikõrgel temperatuuril kütust põletav mootor hea kasuteguri varjuküljena rohkem NOx ühendeid ja needki peab kuidagi neutraliseerima (AdBlue pritse). Ohtrate mürgiste heitmete kahjutustamine nõuab aga keerulist, suurt ja kallist heitgaasipuhastit.
„Kokkuvõttes tuleb odavam ehitada suurem ja vähemekstreemsel režiimil töötav mootor, mille heitgaas on juba eos puhtam ja kütusekulu reaalelus vaata et väiksemgi kui tillukesel turbojõuallikal,” sedastas Ots.
Hiiliv kannapööre
Kolme silindriga 1-liitrised mootorid on näiteks Volkswagen Golfi mõõtu kompaktautodel saanud üsna tavapäraseks. Mõned Fiati mudelid sõidavad ringi lausa kahesilindrilise mootoriga. Säärased minimootorid on laboratoorseist katsetest n-ö tubastes tingimustes seni muretult läbi seilanud. Samal ajal teadsid nii autotootjad, regulatsioonide kirjutajad kui ka rohelised, et CO₂ ja NOx näitajad on reaalseis oludes kordi kõrgemad, kuid silm pigistati kinni, sest probleemile ei suudetud toimivat lahendust leida. Paber aga kannatab teatavasti kõike.
„Näiteks 2015. aastal Eesti aasta autoks valitud Renault Twingo kolmesilindriline 0,9-liitrine 90 hj turbomootor peaks tootja väitel neelama keskmiselt 4,3 l / 100 km, kuid tegelikus elus kisub selle kääbusauto kütusekulu 7–8 liitri ligi. Sama võimas vanamoeline vabalthingav 1,3–1,6-liitrine mootor võiks nii väikest autot edasi viies hakkama saada väiksemagi kütusetarbega,” märkis Ots.
Kõik see peab nüüd muutuma. Juba järgmisest aastast hakkavad uued autod läbima reaalseis sõidutingimustes tehtud NOx testi ja 2019. aastast jõustub üleilmne, senisest elulähedasem kütusekulu- ja CO₂-heitmetestimetoodika.
Muidugi ei taha autotootjad, et asi kogu hiilguses suure kella külge läheks, ega räägi ka sellest, kuidas nad probleemi lahendada kavatsevad, aga uutele mudelitele kavandatakse juba praegu suuremaid mootoreid.
„Tegelikult on mootorite suurendamist juba alustatud, esialgu küll väga vargsi. Näiteks Seat Ibiza Cupra kapoti alt haihtus mudelivärskendusel 1,4-liitrine turbo- ja mahtkompressoriga ülelaetud mootor ja asendus turbotatud 1,8-liitrisega,” viitas Ots tõsiasjale, et tegelikult on autotööstus hiilivat kannapööret juba alustanud.
Nüüd jääb üle vaid oodata, kas ja millise müügijutuga suurte mootorite taastulekut ühel hetkel avalikkusele serveeritakse.
Kommentaar
Sulev Narusk, AMTELi tegevjuht
Kohalikud müügiorganisatsioonid müüvad toodet ja vahendavad teavet, mida on tootja neile edastanud, ning mitte kunagi ei soovi keegi neist auto ostjat petta. Ka edaspidi on väga olulised sellised sõnumid, mis lubavad väikest kütusekulu ja seeläbi ka vähest CO₂ heidet kilomeetri kohta.
Auto kütusekulu ja CO₂ näitajaid mõõdetakse teatud organisatsioonide kehtestatud ja kokku lepitud testkeskkonna parameetrite alusel. Väljaspool neid testparameetrite piirjooni olevaist näitajaist pole varem tihti räägitud. See aga ei tähenda, et mootorite näitajaid äärmuslikes tingimustes pole enne teada olnud. Autoomanikul on ju teada, et kui laadida väikese mootoriga autosse viis täiskaalus inimest ja sõita nn põhjagaasiga, on nii kütusekulu kui ka CO₂ näitajad kordarvudes üle lubatud näitajatest. Kindlasti on suurem ka risk mootorit kahjustada.
Kui on vaja kasutada sõidukit raskemais oludes, on praegugi soovituslik osta suurema mootoriga sõiduk, ja nii ka tavaliselt tehakse.


title: Noarootsi valla rahvaküsitlus 18.-20. novembril

maintext:
Noarootsi valla rahvaküsitlus 18.–20. novembril
Küsitlusest on õigus osa võtta küsitluse ajaks vähemalt 16aastasel Noarootsi valla elanikul.
Küsitluspunkt asub Noarootsi vallamajas Pürksis.
Küsitluspunkt avatud R–P 9–17.
Peale selle toimub 18. ja 19. novembril küsitlus ka elektroonselt kuni kell 20 veebikeskkonnas www.volis.ee, mis on ligipääsetav valla veebilehelt ja Facebookis.
Lisainfo 472 4350.
Noarootsi Vallavalitsus


maintext:
Greencube legomaja jõudis Ajujahi kolmekümne parema hulka
Toimetanud Urmas Lauri
Ajujahi žürii valis välja kolmkümmend tugevamat meeskonda. Läänemaalt on Ajujahi 30 parema idee hulgas konkureerimas Greencube'i kriisipiirkondadesse mõeldud kokkupandavad hooned.
„Greencube oli üks kõrgemaid hindeid saanud projekte,“ ütles žürii liige, Tallinna ettevõtlusametis tegutsev Krista Kink. „Väga innovatiivne ja põnev lahendus.“
Seitsmes tiimis on vähemalt üks mitte-eestlasest meeskonnaliige. Kümme meeskonda on pärit Tallinnast, kümme Tartust, seitse Harjumaalt, üks Läänemaalt, üks Võrumaalt ja üks Lätist.
60 protsenti edasiääsenud meeskondade eestvedajatest on kõrgharidusega, kellest pooltel on magistri-või doktorikraad. 20 protsenti eestvedajatest on tudengid. 80 protsenti edasipääsenud meeskondadest omab ettevõtluskogemusega tiimiliiget.
Ajujahi EASi poolne projektijuht Marion Raudsepp rääkis, et žürii jaoks oli otsustamine väga keeruline, kuna edasipääsupiletit väärinuks palju rohkem kui kolmkümmend meeskonda. “Sellest oli natuke kahju, kuid teistpidi rõõmustab meeskondade rahvusvahelisus,” ütles ta.
SEB Grupi innovatsioonijuht Mart Maasik rääkis, et talle avaldas kõige rohkem muljet, et pea pooled meeskonnad näitasid juba esmaseid prototüüpe. “On suur erinevus, kas rääkida suurest maailma muutvast ideest teoreetilisel moel või näidata lisaks esimesi katsetusi idee elluviimisel. Prototüübid on nii tõestuseks meeskonna elluviimisvõimekusele kui ka parim vahend kogumaks klientide tagasisidet varajases faasis. Usun et meie žürii valik sai mitmekesine. On nii suure ambitsiooni ja kõrge riskiga ideid nagu näiteks HackMotion või Music Wall Street kui ka traditsioonilisemaid ning küpsemaid ideid, näiteks Topsiring,” rääkis Maasik.
Elisa tooteturunduse osakonna juhi Mailiis Ploomanni sõnul oli Ajujahi Top30 pääsenute hulgas palju tiime, kes kandsid suuresti samu väärtuseid, mida peetakse oluliseks Elisas. “Tiimid mõistsid kliendi muret ning tahtsid sellele siiralt lahenduse leida. Kolmekümne parema sekka jõudnud tiimi emotsionaalne seotus oma projektiga paistis välja nii nende silmadest, kui kõlas läbi igas edasi antud sõnas. Samuti olid nad enamasti leidnud endale meeskonna, kellega koos edasi töötada ning tunnistasid adekvaatselt, kui mõnest kompetentsist veel puudust tundsid. Hinnates neile antud tagasisidet, julgesid nad välja tuua ka seniseid õppetunde ning olid valmis programmi edenedes oma idee kallal ka avatult edasi töötama,“ tõi Mailiis Ploomann välja Ajujahi esikolmekümnesse jõudnud tiimi edu saladused.
Ajujahi seitse paremat meeskonda selguvad aprillis telesaate vahendusel. Esimene telesaade tuleb eetrisse 6. aprillil.
Eesti suurima äriideede konkursi ellukutsuja on EAS, partner SEB ja suurtoetaja Elisa. Lisaks neile toetavad Ajujahti: Levira, Nasdaq, Elering, Tehnopol, Sihtasutus Kodanikuühiskonna Sihtkapital, Tartu Loomemajanduskeskus, Ülemiste City, Pärnu linn, Tallinna linn, Tartu linn, Viimsi vald ja Võru maavalitsus. Ajujahi elluviimist rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest.
Samal teemal: "Greencube plaanib kriisipiirkondadesse kärgmaju" ja "Greencube pääses oma kokkupandava maja ideega Ajujahi saja parema hulka"
ja lugege ka 29. novembri Lääne Elu paberlehte.
Ajujahi 30 paremat


maintext:
Seljakotiga Austraalias. Kelli Seiton: pärisaustraallased
Kelli Seiton. Foto: erakogu
Osa 10
26. jaanuaril tähistab Austraalia riigi sünnipäeva. Lehvivad lõunaristiga lipud, peetakse kontserte ja piknikke. Soojal suvepäeval kogunetakse peredega basseini äärde või küpsetatakse pargigrillil vorste ja burgereid.
Mandri põlisrahvas nimetab Austraalia päeva aga teisiti: invasiooni- või leinapäevaks. Aborigeenid on elanud Austraalias juba enam kui 40 000 aastat. Austraalia riigikohtus tunnistati aga alles eelmise sajandi 90ndate alguses maa omandiküsimusi käsitledes, et inimesed on siin elanud ka enne eurooplaste asustust. Pole siis imestada, et põlisrahval on seljataga rasked sajandid ning raske ka tänapäeva oludega leppida.
Minu esimesed kokkupuuted aborigeenidega olid muuseumides ja kunstigaleriides. Galeriides sain tuttavaks põlisrahva modernse kunsti ehk täpimaalingutega. Suuremais muuseumides koorus aga pilt mitmesaja hõimu kooselust loodusega, kultuurist ja ebaõiglusest, millega on tulnud silmitsi seista ajast, mil eurooplased oma tee Austraaliasse leidsid. See juhtus 18. sajandi lõpus. Uute asukatega tulid uued ja tundmatud haigused, nagu leetrid ja tuulerõuged, mis suurele osale põliselanikest saatuslikuks said. Tulid ka tubakas ja alkohol, millega liialdamise küüsi aborigeenid kergelt langevad. Tuli arusaamine, et oma senistele elukohtadele lopsakamail rannikualadel neil enam asja pole. Need piirkonnad hõivasid uusasukad. Aborigeenid taandusid kõrbealadele või pandi elama konkreetselt neile mõeldud asulaisse Euroopa külade külje all.
Senistest elukohtadest ilma jäämine tähendas, et toidu ja vee hankimine läks üha raskemaks. Eurooplaste juures töötamine tõi kaasa diskrimineerimise, mis oli kohati nii jõhker, et aborigeene kütiti kui metsloomi. Koos toidupuuduse, haiguste ja tapmistega vähenes aborigeenide arv 20. sajandi alguseks niivõrd, et arvati, et nad surevad üldse välja. Sellele aitas kaasa ka tollal Austraalias kehtiv nn valge poliitika, mis loetles, kes kõik siia tulla ei või (teiste seas olid nimetatud ka idioodid). Selle raames aga võttis riik 60 aasta jooksul aborigeenidelt ära umbes 100 000 last, kes pandi valgetesse peredesse või lastekodudesse.
Lood muuseumides jutustasid, et ametnikud võisid ilma igasuguse ettehoiatuse, selgituse või uurimiseta minna peresse ja lihtsalt laps ära võtta.
Uue kodu tingimused, eriti lastekodus, olid tihtipeale kohutavad. Bioloogilistel vanematel polnud ka võimalust lapsele järele minna, sest infot lapse tulevase kodu ja pere kohta neile ei antud. Nii oli peredel tohutu raske ka hiljem taas kokku saada. Kui üksteist ka üles leiti, tundsid paljud oma kodust ära võetud lapsed, et ei kuulu kogukonda – et olla aborigeeni kogukonna osa, tuleb selles üles kasvada ja järk-järgult suulised õpetused ning lood vastu võtta. Paljud neist lastest tunnevad end juurteta – nad pole ei osa eurooplaste loodud Austraaliast, kuhu nad vägivaldselt toodi, ega ka mitte aborigeenide omast. Praegu kutsutakse seda põlvkonda varastatud põlvkonnaks.
Aborigeenide ajaloo võiks võtta kokku meemiga, mis internetis seoses põgenikekriisiga ringleb. See on pilt aborigeeni mehest, kes küsib: „Teil on probleem paadiinimestega?” Ja vastab ise: „Meil ka.”
Muuseumidest ja galeriidest välja astudes näeb aborigeenide kohalolekut peamiselt kohanimedes. Näiteks Wagga Wagga (palju vareseid) või Boonoo Boonoo (hea kivi). Tänavapildis märkab põlisrahvast rohkem põhja Austraalias ja kõrbelinnades.
Põlisrahva endaga on mul kahesugused kogemused. Lääne-Austraalia linnakeses Broome’is, kus on imeilusad türkiissinised veed, valged liivarannad ja palmid, aga parkides istuvad puude all kodutu välimusega põliselanikud, kes alkoholipudeleid tühjendavad ja valjult jauravad. Reisiteatmik hoiatab, et pimedas ei tasu Broome’is üksinda tänavatel ringi konnata.
Päikeseloojangul jalutades nägime lagunenud verandaga maja, mille olid hõivanud kolm magavat aborigeeni, justkui oleksid nad poole peo pealt magama jäänud. Kaks meest ja üks naine, veinipudel tugevasti kaisus. Teine kokkupuude oli veinitehases, kus üks ülemus oli abo, nagu mu töökaaslane ta kohta ettevaatlikult ütles. Järgmisel aastal samas kohas töötades oli see aborigeenist ülemus pandud uut meeskonda juhtima. „Kas tead, miks?” küsis mu ülemus. „Sest uuel tiimil oli vaja juhti, kes töö hästi teeks ja hakkama saaks.”
Aborigeenidesse suhtutakse Austraalias ettevaatlikult ning minu kogemus näitab, et pahatihti vastavad stereotüübid tõele. Ei tasu aga unustada, mis on nende sotsiaalsete probleemide ja raskuste tekkepõhjused.


maintext:
Edgar Savisaar tunneb muret lähiajaloo unustamise pärast
BNS
Edgar Savisaar. Foto: arhiiv
Keskerakonna endine esimees Edgar Savisaar avaldas oma öises postituses sotsiaalmeedias muret selle üle, et inimesed kipuvad unustama lähiajaloo tipphetki.
"See oli mõni päev tagasi, 16 novembril. Kunagi olime selle päeva üle väga uhked. Mina kirjutasin: 20 august on tähtis Eestimaa inimestele, 16 november on väga tahtis maailma inimestele," viitas Savisaar 1988. aasta 16. novembrile, kui Eesti NSV ülemnõukogu kiitis heaks suveräänsusdeklaratsiooni, millega võeti õigus panna veto Nõukogude Liidu keskvõimu seadustele.
"Tänaseks on suveräänsusdeklaratsioon suuremal osal inimestest meelest läinud. Ka mulle sellel päeval keegi ei helistanud ega soovinud õnne. Ma isegi ei teadnud, kellega pruugib ühendust võtta. Kas inimeste vahel on üldse enam ühendusi?" küsis Savisaar.
Tema sõnul helistas ta seejärel oma vanale võitluskaaslasele. "Ühele omal ajal väga lähedasele inimesele ja poliitilisele võitluskaaslasele, kes küll vahepeal oli Keskerakonnast Reformierakonda üle kolinud – helistasin Viljale. Tema hääl kõlas kui mägede tagant. Ka Temale ei olnud keegi helistanud. Nii me leidsimegi teineteist üles. Lähemail päevil kutsun ta lõunale," lisas Savisaar.


title: Galerii: Nordplus projekt HKHKs

maintext:
Galerii: Nordplus projekt HKHKs
Sel nädalal võõrustab Haapsalu kutsehariduskeskus viie riigi õpilasi, et üheskoos arutleda, kuidas ühiskonnas tolerantsust kasvatada.
Haapsalus on Soomest, Rootsist, Islandilt, Taanist ja Leedust saabuvate kutseõpilaste aruteluteema kuidas puuetega inimesi märgata ja kogukonda kaasata.
Vt ka: "Galerii: kutsekool arutleb koos külalistega tolerantsuse teemadel"
Fotod: Laura Vaher


maintext:
Haapsalus algab jõulukaunistuste konkurss
Toimetanud Urmas Lauri
Mullused Tõrukese lasteaia jõulukaunistused. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu linnavalitsus kutsub linnas tegutsevaid ettevõtteid ning linnarahvast ehtima pühadeks hooneid ja kinnistuid, et aidata kaasa jõulumeeleolu loomisele linnas ning kuulutab välja jõulukaunistuste konkursi „Haapsalu jõulukaunistused 2016“, vahendas linna pressiesindaja Tõnu Parbus.
Konkursile võivad ettepanekuid osalevate objektide kohta teha kõik linnakodanikud. Ettepanekud tuleb esitada kas kirjalikult (aadressil Posti 34) või e-postiga kuni 22. detsembrini. Võimalusel esitada registreerimisel foto esitatavast kujundusest.
Konkursil võisteldakse kolmes kategoorias. Omavahel konkureerivad asutused ja ettevõtted, sh kauplused ja kohvikud, eraldi hinnatakse elamuid ning omaette kategoorias on lasteaiad, koolid ja huvikoolid.
Igas kategoorias antakse parimatele auhind. Auhinnafond on 600 eurot.
Konkursil hinnatakse jõulukujunduse teemapärasust, ideed ja omapära, teostust ning sobivust ümbritsevasse linnaruumi.
Konkursi võitjad otsustatakse hiljemalt 15. jaanuariks.
Jõulukaunistuste konkurss toimub teist korda ning selle üheks eesmärgiks on tunnustada kodanike, kes on panustanud enda aega ja vahendeid linnakeskkonna kaunimaks ja vaheldusrikkamaks muutmisel.


title: Töötervishoiu ja tööohutuse koolitus

maintext:
Töötervishoiu ja tööohutuse koolitus
Haapsalu kutsehariduskeskuses algab töötervishoiu ja tööohutuse koolitus töökeskkonnavolinikele ja nõukogu liikmetele (24 tundi).
Koolitus toimub kolmel päeval: 15.–16. ja 21. novembril algusega kl 9.
Teemad:
• Töökeskkonna ohutegurid, nende mõju inimestele ja abinõud ohutegurite mõju vähendamiseks või kõrvaldamiseks (1. õppepäev)
• Töökeskkonna riskide hindamine (2. õppepäev)
• Töökeskkonnaalase töö korraldamine ettevõttes (3. õppepäev)
• Kokkuvõttev test – mitteeristav hindamine
Vajadusel saab koolitusel osaleda ka õppepäevade kaupa.
Koolituse hind on 105 eurot. Koolitaja on Urmas Käär.
Info ja registreerimine koolitused@hkhk.edu.ee, tel 666 1745 või 521 8963.
Haapsalu Kutsehariduskeskus


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

title: Tsahnka vallandas tagasikutsumislaine

maintext:
Tsahnka vallandas tagasikutsumislaine
Kaire Reiljan
Margus Tsahkna tegi riigikogulaste tagasikutsumisega riigiettevõtete nõukogudest otsa lahti. Foto Merilin Kaustel-Lehemets
Õiguskantsler Ülle Madise seisukohale tuginedes vallandas rahandusministri ülesannetes tegutsenud sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna täna riigikogulaste tagasikutsumiste laine riigiettevõtete nõukogust.
Postimehe andmetel kutsus Tsahkna (IRL) seitsme riigiettevõtte nõukogust tagasi seitse riigikogulast: Remo Holsmeri ja Toomas Kivimägi AS Liinirongid nõukogust, Valdo Randpere AS Eesti Loots nõukogust, Peep Aru AS EVR Cargo nõukogust; Meelis Mälbergi AS Eesti Teed nõukogust; Kalle Pallingu OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskuse nõukogust ning Laine Randjärve SA Tallinna Tehnoloogiapark TEHNOPOL ja AS Eesti Loto nõukogust.
Tsahkna eeskujule järgnes keskkonnaminister Marko Pomerants (IRL), kes kutsus keskkonnauuringute keskuse nõukogu liikme kohalt tagasi Kalle Pallingu.
BNSi teatel on sotsiaaldemokraatliku erakonna esimees Jevgeni Ossinovski teinud erakonna teistele ministritele ettepaneku kutsuda nende haldusalade riigiasutuste ja -firmade nõukogudest riigikogu liikmed tagasi.
Ettepanekut järgiski kultuuriminister Indrek Saar, kes lisaks riigikogu liikmetele Aivar Sõerdile (SA Eesti Riiklik Sümfooniaorkester nõukogu), Lauri Luigele (SA Tehvandi Spordikeskus nõukogu), Deniss Boroditšile (Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutuse Meie Inimesed), Viktoria Ladõnskajale ja Igor Gräzinile (SA Vene Teater nõukogu) ning Krista Arule (SA Teater Vanemuine nõukogu) kutsus enda haldusala sihtasutuste nõukogu liikmete kohalt tagasi ka keskkonnaminister Marko Pomerantsi ja maaeluminister Urmas Kruuse.


maintext:
Politseinik ei pea puhumisreidide ajal autojuhile enam tema õigusi ette lugema
Toimetas Lemmi Kann
Riigikogu kiitis tänasel istungil 87 poolthäälega heaks korrakaitseseaduse muutmise seaduse, mis lihtsustab puhumisreididel sõidukijuhtidele nende õiguste tutvustamist ja tagab seeläbi liikluse parema sujuvuse, teatas riigikogu pressiteenistus.
Üks riigikogulane jäi erapooletuks.
Õiguskomisjoni algatatud korrakaitseseaduse muutmise eesmärk on luua “kõik puhuvad” operatsioonidel senisest vähemkoormavam selgitamiskohustus, millega takistatakse senisest vähem inimeste liikumisvabadust, vähendatakse korrakaitseametnike koormust ja tagatakse teeliikluse parem sujuvus.
Seaduse kohaselt tuli politseinikul sõidukijuhi alkoholijoobe tuvastamiseks korraldatud „kõik puhuvad“ operatsioonil alati ja täies mahus igale kinnipeetud sõidukijuhile tema õigusi tutvustada, isegi kui joobekahtlus puudus.
Nüüd täiendati korrakaitseseaduse § 38 nii, et sõidukijuhile selgitatakse tema õigusi vaid siis, kui ta selleks ise soovi avaldab.
Seadust ajendas muutma õiguskantsler Ülle Madise, kes oma märgukirjas pööras tähelepanu, et puhumisreidil igale inimesele eraldi tema õiguste tutvustamine võib tekitada viivitusi ja kahjustada korrakaitseoperatsiooni efektiivsust.


title: Detailplaneeringu algatamine

maintext:
Detailplaneeringu algatamine
Haapsalu linnavolikogu 28.10.2016 istungil algatati otsusega nr 197 Haapsalus Sadama tn 22, 22a, 24, 24a kruntide detailplaneeringu koostamine ja kinnitati lähteseisukohad.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegi linnale kruntide omanik OÜ Baltic Group Investments, kes soovib liita neli krunti üheks 8138 m2 suuruseks krundiks ja määrata planeeritavale krundile ehitusõigus kuni kolme korrusega ärihoone ehitamiseks.
Praegune Pelzeri villa säilitatakse, kahekorruseline puidust hotelliosa lammutatakse ning asemele kavandatakse uus hotell ja spaa.
Planeeringuga määratakse krundile arhitektuursed hoonestustingimused, ehitus- ja keskkonnatingimused, kommunikatsioonide põhimõttelised asukohad, liiklus- ja parkimiskorraldus, haljastuse põhimõtted jms.
Planeering teeb ettepaneku muuta linna üldplaneeringut (vähendada ranna ja kalda ehituskeeluala, suurendada hoonestuse korruselisust kuni kolme korruseni).
Linnavalitsus koostas keskkonnamõju strateegilise (KSH) eelhindamise ja kaalus KSH koostamise vajadust. Võttes arvesse eelhindamist ja Keskkonnaameti ning Lääne maavalitsuse seisukohti, otsustati jätta algatamata keskkonnamõju strateegiline hindamine.
Haapsalu Linnavalitsus


maintext:
Kullamaa otsustas jääda Läänemaa koosseisu (6)
Kaie Ilves
Täna õhtupoolikul otsustas Kullamaa volikogu lõpetada ühinemisläbirääkimised Märjamaaga. Otsuse poolt oli kaheksa volikogu liiget üheteistkümnest. Kolm volimeest soovinuks läbirääkimisi Märjamaaga jätkata.
Kullamaa volikogu istungit olid kuulama tulnud Lääne maavanem Neeme Suur, Märjamaa vallavanem Villu Karu, Vigala vallavanem Priit Kärsna ja Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus.
Suur pani volimeestele südamele, et need hääletaksid vastutustundlikult. „Otsus on põhimõtteline. Selle mõjud ulatuvad väga kaugele ja kõrgele,“ ütles Suur enne hääletamist. Priit Kärsna ja Villu Karu olid mõlemad veendunud, et Kullamaa oleks koos nendega tugevam kui Lääne-Nigula koosseisus – juba elanikke oleks Märjamaal, Kullamaal ja Vigalal kokku ligi üheksa tuhat, st üle1500 inimese rohkem kui tulevases Lääne-Nigulas.
Kullamaa rahvahääletuse tulemuste järgi pooldasid ka vallaelanikud napilt ühinemist Lääne-Nigula vallaga. Rahvahääletusel osales 26 protsenti elanikest ja Lääne-Nigulaga ühinemise poolt oli 50 protsenti hääletanuist. 47 protsenti pooldas ühinemist Märrjamaa vallaga. Aprillis korraldatud rahvahääletuse järgi aga soovisid inimesed ühineda just Märjamaaga.
Loe lähemalt homsest Lääne Elu paberlehest.
Fotod: Urmas Lauri


maintext:
Naist tappa ähvardanud süürlasest pereisa võeti vahi alla
Lemmi Kann
Haapsalus elava pagulaspere elu võttis traagilise pöörde – pereisa tuli vahi alla võtta, sest ta ähvardas oma naist ja laste ema tappa.
Eelmisel nädalal teatati politseile, et 12. novembril ähvardas mees peretüli ajal oma naist tapmisega. Politsei teates märgiti, et naine viga ei saanud, aga kuna mees võib kuritegude toimepanekut jätkata ja olla lähedastele ohtlik, pidas prokuratuur vajalikuks kannatanu ja laste kaitseks taotleda perepea vahistamist.
Lääne Elule kinnitati, et tegemist oli ühega Haapsalus elavatest pagulasperedest. Nädalavahetusel andis kohus loa mees vahi alla võtta. Enne seda vajas mees ise haiglaravi, sest oli pereprobleemide tõttu enesevalitsuse kaotanud.
Uurimisel selgus nimelt, et suur tüli on selles peres kestnud juba mõnda aega ning polnud esimene kord, kui emotsionaalselt tasakaalutuks muutunud mees naise kallal vägivalda kasutas.
„Haapsalu linnavalitsuse praegune seisukoht on, et meil ei ole moraalset õigust seda keerulist probleemi lahendada ajakirjanduse kaudu,” jäi Haapsalu linnapea Urmas Sukles oma kommentaaris Lääne Elule napisõnaliseks.
Loe lähemalt tänasest Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Justiitsministeerium muutis vahistatute õiguste deklaratsiooni
Toimetanud Urmas Lauri
Justiitsminister allkirjastas muudatused õiguste deklaratsioonis, mida on kohustuslik inimesele tema eeluurimise ajaks vahistamise korral tutvustada. Muudatustega viidi 2014. aastal kehtestatud õiguste deklaratsiooni sõnastus kooskõlla vahepeal jõustunud kriminaalmenetluse seadustiku muudatustega.
„Peamiseks suuremaks muudatuseks on see, et septembris 2016 jõustunud põhiõiguste paketiga muudeti vahistamise tähtaegu. Õiguste deklaratsioonis tuli seetõttu muuta vahistamise tähtaegade kirjeldust ning välja jätta vahistatuse põhjendatuse kontrolli puudutav info, sest alates 01.09.2016 ei pea vahistatuse põhjendatuse kontrolliks enam esitama taotlust vahistatu, vaid iga kahe kuu järel toimub kohustuslik kohtulik kontroll prokuröri taotlusel,“ ütles justiitsminister Urmas Reinsalu (pildil).
Samuti ei ole selle aasta jaanuaris jõustunud seadusemuudatustest tulenevalt kiirmenetluse kohtueelses menetluses enam kaitsja osalemine kohustuslik ning muutunud on ka dokumentide tõlkimise kord ning ka selles osas on õiguste deklaratsiooni muudetud.
Õiguste deklaratsiooni näidisvormilt eemaldatakse ka isiku allkirja koht, kus varem pidi isik allkirjaga kinnitama õiguste deklaratsiooni kättesaamist. Kuna õiguste deklaratsioon antakse isikule endale kätte, siis ei sobi see kättesaamist kinnitava allkirja kohaks, vaid nimetatud kinnituse saab inimene anda kahtlustatavana kinnipidamise protokollile.
Deklaratsiooni näidisvorm Õiguste deklaratsiooni Lisa 1


maintext:
Ilmateenistus lubab nädala lõpuks korralikku tormi
Toimetanud Urmas Lauri
Kaart: Riigi Ilmateenistus
Ilmateenistus hoiatab, et pühapäeva päeval muutuvad ilmaolud Eestis talvisemaks. Temperatuuri languse tõttu suureneb teedel libeduseoht ja sõiduolusid halvendab ka päeva jooksul järjest tugevamaks tõusev tuul, mis kohati korraliku tormi mõõtmed võtab.
Riiklik ilmateenistus andis juba täna hommikul kogu Eestile tugeva tuule tõttu esimese taseme hoiatuse. Tuul pöördub edelast läände ja loodesse ning tugevneb täna päeval puhanguti 15 m/s, rannikul 18 kuni 22 m/s. Esimese taseme hoiatus tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik ning oluline on jälgida edasist ilmaprognoosi.
Reedel (25. novembril) liigub üle Eesti väike kõrgrõhuhari. Ilm on suurema sajuta, üksnes öö hakul võib Virumaal veidi lörtsi sadada. Puhub loodetuul puhanguti 14-17 m/s, pärast keskööd rahuneb. Õhutemperatuur on -2..+3°C. Päev on samuti põhiliselt sajuta. Läänekaare tuul on võrdlemisi nõrk. Õhutemperatuur on -1..+4°C. Õhtul võib Lääne-Eestis lörtsi ja vihma sadada ning seetõttu suureneb libeduseoht. Edelatuul tugevneb, survestajaks Skandinaavia põhjaaladele jõudev uus madalrõhkkond.
Laupäeval (26. novembril) liigub madalrõhkkond Põhja-Skandinaaviast Soome ja selle lõunaserv laieneb üle Eesti. Aeg-ajalt sajab – öösel valdavalt lörtsi, lääne pool vihma. Päeval on sajuhood enamasti vihmana, aga sekka võib ka lörtsi tulla. Edelatuul on tugev – puhanguid 12, rannikul 15 m/s, õhtul pöördub läände ja loodesse. Õhutemperatuur on öösel -2..+2, saartel ja läänerannikul kuni +5, päeval +3..+7°C.
Tähelepanuks! Pühapäeva päeval muutuvad ilmaolud talvisemaks. Temperatuuri languse tõttu suureneb teedel libeduseoht ja sõiduolusid halvendab ka päeva jooksul järjest tugevamaks tõusev tuul.
Pühapäeval (27. novembril) suundub aktiivne madalrõhkkond edasi Venemaale ja Eestit katab selle lääneserv. Öösel sajab vihma ja lörtsi. Lääne- ja loodetuul järk-järgult tugevneb, hommikuks on rannikul puhanguid 15, saartel kuni 18 m/s. Õhutemperatuur on öö hakul 0..+4, hommikuks langeb sisemaal -1°C-ni. Päeva jooksul tuul järjest tugevneb. Loode- ja põhjatuule puhanguid on rannikul 20, saartel 23 m/s. Õhtul on ka sisemaal puhanguid 15, saartel ja rannikul paisub tormiks, puhangud võivad ulatuda kuni 25, Läänemerel 28 m/s. Aeg-ajalt sajab lörtsi ja lund, tänastel andmetel on sajuhulk sisemaal enamasti nõrk, tugevam võib sadu olla Virumaal. Õhutemperatuur on ennelõunal -1..+1, pärastlõunal langeb kuni -3°C-ni.
Esmaspäeval (28. novembril) eemaldub madalrõhkkond kaugemale Venemaale ja samal ajal laieneb Skandinaaviast kõrgrõhkkond üle Läänemere. Kahe rõhuala piirimail lõõtsub öösel väga tugev loode- ja põhjatuul, puhanguid on sisemaal 15, pole välistatud kuni 18 m/s, rannikul 23, võimalikud kuni 25 m/s ulatuvad tuuleiilid. Vahete-vahel sajab lund, saarte rannikul ka lörtsi. Päeval on sajuhooge hõredalt. Tuul annab järele alles õhtupoolikul. Õhutemperatuur on ööpäeva jooksul 0..-5, meretuulega rannikul kuni +1°C.
Teisipäeval (29. novembril) liigub üle Eesti kõrgrõhuhari. Öö on rahulik. Kohati võib nõrka lund sadada. Selgema taeva all langeb temperatuur -3..-8, meretuulega rannikul kuni +1°C. Päeval jõuab Skandinaavia rannikule uus madalrõhkkond ja laieneb üle Soome. Pilved tihenevad ja pärastlõunal hakkab Lääne-Eestis lund ja lörtsi sadama. Edelatuul on ennelõunal nõrk, pärastlõunal tugevneb rannikuvetes. Õhutemperatuur on sisemaal -4..+1°C.
Kolmapäevaks (30. novembriks) toob madalrõhulohk lund ja lörtsi, Lääne-Eestisse ka vihma. On jäiteoht! Puhub tugev lõunatuul, päeval pöördub edelasse. Õhutemperatuur on öösel Lääne-Eestis -3..+2, ida pool -4..-9, öö hakul võib veel paar kraadi külmem olla. Hommikuks õhutemperatuur tõuseb ja päeval on -2..+3, saartel kuni +5°C.
Neljapäevaks (1. detsembriks) jõuab Läänemere õhuruumi uus aktiivne madalrõhkkond ja toob kaasa rohkelt niiskust. Kui madalrõhkkonna serva mööda kandub Eestisse ka soojemat õhku, siis tuleb sadu alla vihma ja lörtsina. Kui soe meist mööda suundub ja üle Eesti laieneb madalrõhkkonna jahedam pool, siis lisandub põhiliselt lund ja lörtsi. Tänastel andmetel on tõenäoline, et valdavaks kujuneb lörtsi- ja lumesadu ning vihma saavad põhiliselt saared ja läänerannik. Tuul puhub lõunakaarest ja võib tugev olla. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel -3..+3°C.


maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 24. novembril (2)
Kaie Ilves
Naist tappa ähvardanud süürlasest pereisa võeti vahi alla
Haapsalus elava pagulaspere elu võttis traagilise pöörde – pereisa tuli vahi alla võtta, sest ta ähvardas oma naist ja laste ema tappa.
Prokurör nõuab Nõva vallavanemalt karistuseks välja üle 12 000 euro
Eile jätkus Haapsalu kohtumajas kohtupidamine Nõva vallavanema Deiw Rahumäe üle, kellele nõuab prokurör Küllike Kask karistuseks 12 650 euro suurust trahvi. Peale selle nõuab prokurör, et Rahumägi saaks kolmeaastase keelu avalikus sektoris juhtival positsioonil töötamiseks.


title: Fotogalerii: kõikide laste isadepäev

maintext:
Fotogalerii: kõikide laste isadepäev
Haapsalu Wiedemanni spordihoone oli pühapäeval huvilistest pungil. Sajad lapsed, isad ja emad mängisid ja võistlesid Eesti jõustruktuuride korraldatud isadepäeval, vaatasid esinejaid ning tutvusid relvastuse ja varustusega.
Neljateistkümnendat korda aset leidnud "Kõikide laste isadepäeva" korraldavad ja toetavad kaitsevägi, kaitseliit, politsei- ja piirivalveamet, päästeamet, häirekeskus, siseministeerium, maanteeamet, Premia, Tallinna loomaaed, Haapsalu veekeskus ja Eesti Autorite Ühing.
Vt ka siit: "Fotogalerii: “Kõikide laste isadepäev” Haapsalus" ja "Video: sajad külalised lustisid isadepäeval"
Fotod: Arvo Tarmula


title: Hillar Tatar saab täna 80aastaseks

maintext:
Hillar Tatar saab täna 80aastaseks
Tarmo Õuemaa
Hillar Tatar oma koduateljees poseerimas Lääne Elu fotograafile: Foto: Arvo Tarmula
Täna tähistab 80. sünnipäeva värvikas Haapsalu kunstnik ja kunstiõpetaja Hillar Tatar.
Tema töid on eksponeeritud 25 isikunäitusel, sealhulgas kaheksal näitusel välisriikides.
„Väga erudeeritud ja tugev pedagoog,” kirjeldas Tatart MTÜ Läänemaa Kunstivara eestvedaja Aita Mölder. „Ta on paljusid noori innustanud kunstimaailma.”
Hillar Tatar on töötanud kunstiõpetajana Tallinna ja Haapsalu koolides. Tatar on oma õpilasteks nimetanud kunstiteadlast Harry Liivranda, moekunstnikku Jaanika Sootnat, maalijaid Andres Koorti ja Triinu Jürvet, aga ka Mart Laari.
Kunstnikuna on tal vastuolulise ja kange, kuid ülimalt produktiivse mehe kuulsus. Tema õpilane Maarja Loodma on Hillar Tatra töid kokku lugenud 3000 ringis.
1990ndate alguses käis Hillar Tatar praktikal Ameerika Ühendriikides Mark Kalev Kostabi maalimistöökojas.
Hillar Tatar on sündinud 22. novembril 1936 teenistujate perekonnas. Isa oli Vanemuise teatri orkestri tšellist ja ema laulis sama teatri ooperikooris. Sõda viis vanemad välismaale. Ema koos õega jäi Saksamaale, isa aga USAsse, kus ta oli Bostoni sümfooniaorkestri solist ja hiljem muusikaõpetaja. Hillar Tatar jäi Eestisse vanaema juurde maale. 1946. aastast elas ta Tallinnas onu juures, õppis Tallinna 2. keskkoolis ja ERKIs, mille lõpetas 1972. aastal kunstnik-pedagoogi diplomiga.
Hillar Tatar on ka kõva reisimees ja käinud 35 riigis.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

maintext:
Verekeskus korraldab Lihulas doonoripäeva
Toimetanud Kristjan Kosk
Doonoritelk. Foto: Arvo Tarmula
Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskus ootab nii uusi kui ka püsidoonoreid verd loovutama 14. novembril kella 11.00-14.30 Lihula kultuurimajas toimuvale doonoripäevale. Verekeskus vajab kõikide veregruppide verd, sest seoses haiglate jätkuva nõudluse ja doonorite vähenenud aktiivsusega on verevarud, eriti reesusnegatiivse vere osas jäänud väikseks. Eriti oodatud on 0-reesusnegatiivsete ja A-reesuspositiivsete doonorite veri, kuid kutsume ka teiste veregruppide doonoreid ja esmaseid vereloovutajaid head tegema.
Verekeskuse arendusjuhi Ülo Lombi sõnul on viimasel ajal suurenenud haiglate doonorivere tarbimine ja seda just reesusnegatiivse ning ka A reesuspositiivse vere osas, mis omakorda on verekeskuse varusid oluliselt vähendanud.
„Lihulas doonoripäeva korraldamine on alati südantsoojendav, sest siinsed doonorid on selline väike ja mõnus kogukond, kes on alati meie doonoripäevi heatujuliselt külastanud ning suure ja sooja südamega head teinud.”
Viimati olime Lihulas doonoripäevaga suvel 28. juulil ning siis külastas meid 54 inimest, tervislik seisund lubas verd loovutada 50 doonoril. Kokku koguti üle 22 liitri hinnalist verd. „Täname kõiki verd loovutanud inimesi ning loodame südamest, et hingedekuu doonoripäeva väisab samuti rohkelt Lihula doonoreid,” toonitas Lomp.


title: Betti Alveri auhinna nominent Silvia Urgas - kirjanik, kes ühendab juura ja luule

maintext:
Betti Alveri auhinna nominent Silvia Urgas – kirjanik, kes ühendab juura ja luule
Kaie Ilves
Silvia Urgas. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalus sündinud ja kasvanud Silvia Urgase luuekogu „Siht/koht” kandideerib Betti Alveri kirjandusauhinnale.
Betti Alveri testamendi järgi pälvib auhinna parim kahe hingedepäeva vahel ilmunud debüütteos. Juba auhinna nominentide hulka pääsemine on saavutus omaette, see pole aga sugugi ainus tunnustus, mille on noor kirjanik seni pälvinud. Juba 2012. aastal sai toona 20aastane Silvia Prima Vista debüüdiauhinna kirjandusajakirjas Värske Rõhk ilmunud lühijutuga „Lugu Koit Toomest, millel pole Koit Toomega vähimatki pistmist”. 2014. aastal oli Urgas ühe oma luuletusega PEN International New Voices Awardi nominent ja jõudis võistluse finaali.
„Siht/kohtagi” on enne Betti Alveri auhinna nominendiks arvamist juba kiidetud – mullu märkisid kirjandusajakirja Vikerkaar arvustajad selle ära kui parima debüüdi. „Siht/koha” ilmumist aga oli oodatud juba mõnda aega. Luuletaja varasemat edu ja küpsust arvestades võinuks see ilmuda palju varem. Silvia ise ütleb, et pole kunagi näinud omaette väärtust selles, et kirjandusega tuleks kiirustada, ja arvab, et kogu sai palju parem just tänu sellele, et oli rohkem luuletusi, mille seast valida. „Ja et need olid mitme aasta jooksul pisut erineva minu poolt kirjutanud,” ütleb Silvia.
Ülikoolis on Silvia Urgas õppinud hoopis luulekauget juurat. Kuidas käivad juura ja luule kokku? „Ma pole ennast kunagi sada protsenti kunstiinimeseks pidanud,” tunnistab Silvia. Näiteks oli ta lemmikaine koolis matemaatika. Seetõttu tahtiski ta õppima minna midagi tavamõistes praktilisemat kui kirjandus. „Minul on tähtis enda eri poolusi tasakaalustada, aga Tammsaare õppis juurat, uuemast ajast Indrek Hargla ja Mare Sabolotny. Riigikohtunik Jaak Luik kirjutas kohtuotsuse eriarvamusse luuletuse. Nii et pole see nii erakordne midagi, on ka teisi, kes on proovinud kirjandust ja õigusteadust omavahel ühildada,” ütleb Silvia.
Kirjutanud mõlemat, proosat ja luulet, peab Silvia end olemuslikult prosaistiks, kes on liiga laisk, et proosat kirjutada. „Mis on muidugi midagi, mida ma pidevalt endas muuta üritan,” lisab ta.
Luuletusi on kirjutatud läbi aegade, nüüdisajal ilmub luulet vahest rohkem kui kunagi varem. Kes aga loeb nüüdisajal luulet?
Loe edasi neljapäevasest Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Kaitseliidu suurõppus toob Läänemaale 700 riigikaitsjat
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Kaitseliitlased Orkaanil. Foto arhiiv
Kaitseliidu suurõppus Orkaan toob 2.-4. detsembrini Läänemaale üle seitsmesaja vabatahtliku riigikaitsja Eestist ja Lätist, keda toetavad koostööpartnerid teistest jõustruktuuridest.
Sel aastal on õppuse fookuses sisekaitseliste ülesannete täitmise harjutamine, sõnas Kaitseliidu Lääne maleva pealik kolonelleitnant Rasmus Lippur. Kaitseliit on organiseeritud jõud kõikjal Eestist, mis moodustab kogu riiki katva turvavaiba. Seetõttu peavad kaitseliitlased vajadusel oskama ka täita ülesandeid ning lahendada olukordi, mida reeglina seostatakse teiste jõustruktuuridega, lisas ta.
Maakeelde ümber panduna tähendab see, et tänavusel Orkaanil keskendutakse põhiliselt erinevate jõustruktuuride vahelisele koostööle, mis sisaldab endas ühiselt nii avaliku korra tagamist, patrullimist kui ka määratud objektide kaitset.
Õppus viiakse läbi Lõuna-Läänemaal Lihula ja Hanila valla territooriumil, peamiselt Lihulas, Virtsus ja Vatlas, kuid tavapärasest rohkem kaitseliitlasi võib tegutsemas näha ka ümberkaudsetel aladel.
Kolonelleitnant Lippuri sõnul õppus kohalikele elanikele väga suuri ebamugavusi ei tohiks põhjustada. Õppuse intensiivsematel perioodidel ja mõningate õppeülesannete täitmise ajaks piiratakse küll üksikutel avalikel teedel sõidukite liikumiskiirust, kuid seda ajutiselt ning ainult teatud kohtades.
Kuna valget aega on vähe ning ringi on liikumas tavapärasest rohkem kaitseliitlasi ning nende tehnikat, palume inimestel sellega arvestada ning olla õppuse piirkonnas pisut ettevaatlikumad, ütles Lääne maleva pealik.
Samuti tasub tähelepanelik olla erinevate imitatsioonivahendite suhtes, mida vabatahtlikud riigikaitsjad võivad oma õpieesmärkide saavutamiseks kasutada.
Imitatsioonivahendite kasutamine on reguleeritud vastavalt kaitseväes ja Kaitseliidus kehtivatele ohutuseeskirjadele tagamaks nii õppusel osalejate kui ka kõrvaliste isikute turvalisus, selgitas kolonelleitnant Lippur.
Imitatsioonivahendite kasutamine on piiratud miinimumini öisel ajal häirimaks tavaelu võimalikult vähe. Ootame kohalikelt elanikelt mõistvat suhtumist, lisas kolonelleitnant Lippur.


title: Haapsalu tänavad on väga libedad

maintext:
Haapsalu tänavad on väga libedad
Kristjan Kosk
Eile õhtul alanud lumesadu ja öised miinuskraadid on muutnud Haapsalu tänavad väga libedaks.
Haapsalu linnahoolduse juht Alo Lõps ütles, et kõnniteede lumest puhastamise ja libedusetõrjega alustati juba hommikul kell viis.
Linnahooldus vastutab aga vaid käputäie kõnniteede korrasoleku eest. Erakinnistuga piirneva kõnnitee korrasoleku eest vastutab kinnistu omanik.
Ehkki tänavad olid hommikul väga libedad, ei ole see Läänemaa haigla traumapunkti töökoormust hüppeliselt tõstnud. „Öösel ei pöördunud traumapunkti keegi,” ütles Läänemaa haigla ravijuht Kai Tennisberg. Hommikul pöördus traumapunkti kannatanu, kes oli autoga teelt välja sõitnud. „Rohkem pole kedagi,” ütles Tennisberg.


maintext:
Olev Peetris valitsuskriisist: sotside ja IRLiga luurele ei läheks (2)
Kaie Ilves
Olev Peetris (keskel) Ridala volikogus. Arhiiv
„Eks ta üks tsirkus on,” ütles valitsuskriisi kohta Ridala volikogu esimees Olev Peetris (IRL, kandideeris kohalikel valimistel Keskerakonna nimekirjas).
Peetrise sõnul võib olla õige, et valitsus vahetub, sest Reformierakond on pikalt valitsenud.
„Vähe imelik on see, et koalitsioonipartnerid need hauakaevadjad on. Ka neil lasub ju vastutus. Eks see sea riigi usaldusväärsuse kahtluse alla. Tahame kangesti riiki mängida, aga ei kuku välja. Samas pole Keskerakond kaua valitsenud.- las proovivad.” ütles Peetris.
Peaminister Taavi Rõvase otsuse kohta ise mitte tagasi astuda, ütles Peetris: „Kui koalitsioon peab, siis kukub umbusaldus läbi. Kui koalitsioonist keegi üle hüppab, on asjad veel imelikumad. Sotse ja IRLi see heas valguses ei näitaks. Mina koos nendega igatahes luurele ei läheks.
Võimaliku uue peaministri kohta ütles Peetris, et IRList ta kedagi peaministri kohal ei näe – hall mass, pole kedagi karismaatilist. Ka sotside seast ei osanud Peetris kedagi nimetada.
„Võib-olla Jüri Ratas inimese ja isiksusena, kui Keskerakond võimaluse saab,” pakkus Peetris.
Valitsuse vahetumise kohta ütles Peetris: „Kui ma panen end tavainimese rolli, siis mind ei huvita. Poliitikuna – mis oleks parem variant? Kõik lubavad, lubavad maad ja ilmad kokku, aga välja kukub nagu alati. Tegusid pole. Võib-olla olekski õige, kui Keskerakond saaks valitsema, näeks, kas siis tuleb midagi välja.”


maintext:
Läänemaa metsaühistu hoiatab kelmide eest
Tarmo Õuemaa
Läänemaa metsaühistu juht Mikk Link soovitab enne metsamüüki ostja tausta kontrollida ning asjatundjailt nõu küsida. Foto: Arvo Tarmula
Iga nädal otsib Läänemaa metsaühistust abi mõni metsaomanik, kes on saanud liiga hea pakkumuse.
Andmekaitse inspektsioon teatas sel nädalal, et metsaomanikke kimbutavad õhtuti agressiivsed helistajad, kes püüavad omanikke survestada oma metsa maha müüma. Tegemist ei ole juhuslikult valitud numbritega – helistajale on tavaliselt teada nii metsaomaniku nimi kui ka info talle kuuluva metsa kohta.
„Selliseid kõnesid saavad läänlased iga päev, aga igaüks ju meie poole ei pöördu. kord nädalas tuleb ikka mõni Läänemaa metsaomanik agressiivse ostukõne pärast,” ütles Läänemaa metsaühistu tegevjuht Mikk Link. „Probleem on olnud ka varem, aga just nüüd on uus laine.”
Tuhandetest eurodest ilma
Tänavu kevadel otsis Läänemaa metsaühistult abi Nõva vanaproua, kes oli halva lepingu tõttu kaotamas tuhandeid eurosid. Naisele pakuti maa kasutusvalduse lepingut, millega ta teeninuks 6000 eurot, samal ajal kui maal kasvanud metsa hind oli vähemalt 22 000 eurot.
See juhtum lahenes lõpuks hästi. „Võtsime Eesti erametsaliidu advokaadi appi ja tõime metsaomaniku üsna lootusetust seisust välja,” ütles Link.
Halb hind pole veel kõik. „Kasutusvalduse leping annab õiguse maa peal majandustegevusega tegelda. Metsandusega tekib see probleem, et kasutaja teeb omaniku maa metsast tühjaks, aga asemele metsa ei istuta ja tekitatud kahju, näiteks naabrite maale jäävaid lõhutud teid ei korva,” sõnas ta.
Läänemaal oli pikka aega probleeme metsaomanikele kahjulike kasutusvalduste lepingutega. Lingi sõnul oli selliseid juhtumeid aastas kümmekond.
„Haapsalu notar Marika Kiiver võttis meiega kasutusvalduse lepingu pärast ühendust ja küsis nõu. Nõustasime ja pärast tegime sama jutu põhjal abimaterjali notarite kojale,” rääkis Link.
Nüüd on erametsaliit notaritega kokku leppinud, et selliseid lepinguid metsaga ei sõlmitaks.
Telefonimüüjad pakuvad ka teistsuguseid lepinguid. „Öeldakse näiteks, et teil on mets vana ja vajab raiet. Et meie tegeleme sellega ja pakume teile maa eest sellist ja sellist hinda. Aga juba käib jutt tegelikult eri asjadest, sest räägitakse metsast ja metsa hinnast, aga osta tahetakse koos maaga,” kirjeldas Link sellist kõnet.
„Või siis pakutakse üle mõistuse suur summa ja tekitatakse metsaomanikus ahvatlus müüa, aga pakkuja ei jää algse tõepoolest väga hea hinna juurde,” rääkis ta. „Leitakse põhjusi, et hinda alla tõmmata. Näiteks öeldakse, et meie ekspert käis metsas ja ütles, et see on üsna hukas.”
Kelmid tahavad lepingu üksikasju varjata. „Hiljuti jõudis meile markantne näide raieõiguse lepingust, millesse oli pandud konfidentsiaalsuse nõue kosmilise leppetrahviga 5000–6000 eurot. Ümbermõtlemise summa oli umbes kümme tuhat eurot. Kohtus need ilmselt läbi ei läheks, sest kohus peaks neid ebaproportsionaalseks, aga inimene ei julge kohtusse minnagi,” rääkis Link.
„Muidugi hirmutatakse ka meiega, et metsaühistute või metsakonsulentide poole ei tohiks pöörduda. Eks nad tea, et siis tuleb nende petuplaan kohe välja.”
Agressiivsete kõnedega kimpus olevad metsaomanikud on andmekaitse inspektsioonile kaevanud, et äriettevõtetel ei tohiks olla võimalik müügitegevuseks saada infot metsaomandi kohta. Ka metsaomanike kontaktandmed peaks olema kaitstud.
Avalikud andmed
„Alati ei pruugi olla tegemist õiguserikkumisega – kui metsa omanik on helistajale teada, võib ta sageli leida telefoninumbri avalikest allikatest, näiteks interneti otsingumootorit kasutades,” tõdes andmekaitse inspektsiooni pressiesindaja Maire Iro
„Soovitame selliste kõnede saajail helistajalt alati järele pärida, kellega on tegemist ning kust andmed pärinevad. Kui selget vastust ei tule või tundub, et helistaja vassib andmete päritolu kohta, tasub helistaja telefoninumber ja väidetav nimi ning ettevõte kirja panna ja andmekaitse inspektsioonile teada anda. Seejärel saab inspektsioon kontrollida, kas tegemist võib tõepoolest olla infolekkega,” märkis Iro.
„Andmed, millele andmekaitse inspektsioon viitab, leiab üles avalikest allikatest. Ka mina oskaks praegu siin need Google’i abiga suuresti kätte saada,” sõnas Mikk Link.
„Mina soovitan metsaomanikele, kellele tehakse selline pakkumus, tulla läbi Läänemaa metsaühistust, isegi kui nad meie ühistu liikmed ei ole. Ei ole raske metsa ja pakkumust kiiresti ligikaudselt hinnata. Võime ka öelda, et mingu lepinguga edasi,” ütles Link.
Läänemaal on umbes 2500 metsaomanikku. Läänemaa metsaühistul on umbes 500 liiget.
Raieõiguse võõrandamise leping
Kui räägitakse metsa müügist, peetakse tavaliselt silmas raieõiguse võõrandamist. Just see termin on kasutusel ka metsaseaduses. Korrektse raieõiguse võõrandamise lepingu tunneb ära kohustuslike punktide järgi:
● raieõiguse võõrandaja ja omandaja nimi, isiku- või registrikood ja elu- või asukoht;
● esindamise korral esindaja nimi, isikukood, esindamise alus ja füüsilise isiku esindaja elukoht;
● metsa, mille raieõigus võõrandatakse, asukoht (kinnistu ja katastriüksuse number);
● tehtava raie liik;
● raiega hõlmatava metsa pindala suurus ja hinnanguline maht tihumeetrites;
● raieõiguse võõrandaja ja omandaja allkirjad;
● keskkonnaameti raiet lubava märkega metsateatiste numbrid.
Allikad: erametsaliit, Mikk Link


maintext:
Swedbank alandab II samba fondi valitsemistasu 0,29 protsendini
Kristjan Kosk
Swedbank II samba konservatiivse K1 fondi tootlus. Allikas: pensionikeskus.ee
Swedbank langetab järgmise aasta algusest II samba konservatiivse K1 fondi valitsemistasu 0,29%-ni, mis muudab selle Eesti soodsaimaks pensionifondiks, teatas Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask.
Swedbank investeerimisfondide juhatuse esimehe Kristjan Tamla sõnul on II pensionisammas enamike Eesti inimeste jaoks jätkuvalt ainuke pikaajaline sääst. „Erinevad uuringud kinnitavad, et inimesed ei mõtle piisavalt tulevikule ning pikaajaliselt säästetakse liiga vähe. Soovime omaltpoolt Eesti inimeste pensionisäästude kasvule kaasa aidata. Hiljuti kaotasime kõik III samba fondide sissemaksetega seotud kulud. Järgmise sammuna alandame 2017. aasta jaanuarist II samba konservatiivse pensionifondi K1 haldustasu 0,61%-lt 0,29%-ni, tänu millele muutub see väga soodsaks ka rahvusvahelises kontekstis,” märkis Siilivask.
„Samuti on plaanis lähiajal turule tuua soodsad automaatselt juhitud II samba elutsüklifondid, mis on mõeldud pensionivara paigutamiseks terve aktiivse kogumise faasis,” sõnas Tamla.
Tamla rõhutas, et pensionifondide puhul on valitsemistasu üks oluline komponent. „Eesti pensionisüsteem on küll piisavalt noor ja võrreldes teiste Euroopa riikide omadega ka võrdlemisi väike, kuid mul on hea meel tõdeda, et Swedbank suudab Eesti suurima pensionifondide valitsejana pakkuda oma klientidele soodsamaid valitsemistasusid, mis ka teiste riikidega võrreldes on juba väga konkurentsivõimelisel tasemel.”


maintext:
Online-pokkeri Eesti meistrivõistluste põhiturniiri võitis Haapsalu hobimängija
Toimetanud Urmas Lauri
2016. aasta online-pokkeri Eesti meistrivõistluste (OPEM) tähtsaima, OlyBetis toimunud 110-eurose sisseostuga No Limit Holdem põhiturniiri võitis 45-aastane Haapsalu hobimängija Tanel Evert. Ühtekokku jahtis 13. novembri õhtul toimunud OPEM-i tähtsaima turniiri esikohta 125 mängijat, mis tähistab põhivõistluse osalejate arvu rekordit läbi aegade.
Kaheksa tundi väldanud 12 500-eurose auhinnafondiga turniiril parimat mängu näidanud Evert teenis 3125 eurot auhinnaraha ning 300-eurose pileti 2017. aasta live-pokkeri Eesti meistrivõistluste põhiturniirile. Evert tundis võidu üle suurt heameelt ning tõdes, et põhiturniiri võit ning Eesti meistritiitel kaaluvad üles ka teenitud auhinnaraha.
Teise koha saavutas Taavi Markson ning kolmanda Valdo Plinte, keda premeeriti vastavalt 2125 ja 1625 euroga. Neile järgnesid OPEM-i heads-up mänguformaadis kolmandat kohta jaganud Taago Tamm, mulluste Rakvere meistrivõistluste teine Ramil Dukenejev ning kogenud harrastusmängija Siim Sakeus. Ühtekokku jagus preemiaraha 15 parimale.
OPEM 2016: No Limit Holdem põhiturniir (125 osalejat)
Lõppjärjestus ja auhinnad (EUR)
Tanel Evert – 3125 + €300 EMV pilet Taavi Markson – 2125 Valdo Plinte – 1625 Taago Tamm – 1156 Ramil Dukenejev – 812 Siim Sakeus – 656 Meelis Vestla – 531 Elvys Juhanson – 437 Kalle Pops – 343
„Meil on väga hea meel, et aasta tähtsaim vaid Eesti mängijatele mõeldud turniir paelus niivõrd paljusid pokkerisõpru ning ületasime neli aastat püsinud rekordi,“ rõõmustas OlyBeti pokkerimänedžer Herli Olop, kelle sõnul on turniiripokker Eestis endiselt väga populaarne
OlyBet viis läbi kolm tiitlivõistluste turniiri. „Ka laupäevasel heads-up turniiril oli osalejaid rohkem kui kunagi varem ning Pot Limit Omaha Hi-Lo mänguformaadis jäime alla vaid buumiaegsele 2009. aastale,“ viitas Olop.
Kuigi kaks päeva tagasi mõlemad ühel õhtul toimunud OPEM turniirid võitnud Marko Kolk põhiturniiril auhinnarahadesse ei jõudnud, kindlustas ta endale esikoha meistrivõistluste üldarvestuses. Üldine pingerida selgub pärast 14. novembri õhtul Triobetis ülemängitavaid No Limit Holdem 6-max ning 7-Card Stud turniire. Mõlema pokkerivõistluse sisseost on 20 eurot ning need algavad vastavalt kell 19:00 ning 20:00.
Arvult üheksandad online-pokkeri Eesti meistrivõistlused viiakse läbi Eesti Turniiripokkeri Föderatsiooni ning Triobeti, OlyBeti, Pafi ja Unibeti koostöös. Meistrivõistluste raames toimub 13 turniiri erinevates mänguformaatides ning nendel saavad osaleda kõik vähemalt 21-aastased Eestis resideeruvad pokkerimängijad.


maintext:
Aidi Vallikul ilmus lasteluuleraamat imelistest inimestest
Urmas Lauri
Aidi Vallik sai neil päevil kätte oma vesrivärske lasteluuletuste raamatu „Imelised inimesed“.
„See on nüüd väljas, äsja tõime koju ja jõudis ka poodidesse,“ ütles Aidi Vallik. „48 lehekülge. Nagu pealkirigi ütleb, on teemaks inimesed ja nende tegemised.“
Aidi Vallik sättis raamatu kokku viimasel viiel aastal Lääne Elu laupäevanumbrites ilmunud luuletustest. „Nende hulgast on tehtud valik,“ täpsustas kirjanik.
Raamat on saadavas paremates raamatupoodides. „Aga võib ka otse minuga ühendust võtta. Faceooki kaudu näiteks,“ soovitas Aidi Vallik. „Saan soovijaile raamatu ka ise postiga saata.“
Aastaid Haapsalus elanud Vallikute praegune kodu on Otepää ja Tartu vahel. Uue raamatuga seoses mõtleb kirjanik ka oma endisele kodulinnale. „Äkki tuleks uue raamatuga Haapsalu jõululaadale,“ arutles Aidi Vallik.
Aidi ja Ott Vallik kirjastavad raamatuid MTÜ Lugu-Loo kaudu.
Mitu raamatut Aidi Vallik kirjutanud on, sellele kirjanik hoobilt vastata ei oskagi. „Pakun 18… Kui ma ütlen nii, siis panen võib-olla paariga mööda,“ naeris kirjanik.
Aidi Vallik
Aidi Vallik on sündinud 11. mail 1971 Paliveres.
Ta on tuntud peamiselt laste- ja noorsookirjanikuna, kuid on avaldanud ka luulekogusid. Varase perioodi luulekogud avaldas pseudonüümi Ats all.
Ta õppis mitmes Läänemaa koolis ja Tartu Kunstikoolis. 1996. aastal lõpetas Tartu Ülikooli eesti filoloogina.
Aidi Vallik on töötanud kunstnik-kujundajana, raamatukoguhoidjana ja õpetajana Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumis.
Alates 2004. aastast on ta vabakutseline kirjanik, kes räägib aktiivselt kaasa Eesti hariduselu puudutavates küsimustes ning on MTÜ Lugu-Loo asutajaliige ja juhatuse liige.
Aidi Valliku esimesed luuletused ilmusid ajakirjanduses 1989. aastal.
Ta on abielus kunstnik Ott Vallikuga (Moritz). Mari Vallik on tema tütar.
Noorsookirjandus
2001 „Kuidas elad, Ann?“
2002 „Mis teha, Ann?“
2007 „Mis sinuga juhtus, Ann?“
Lastekirjandus
2005 „Koletise lugu“
2006 „Narkohollo ehk Florose vabastamine“
2006 „Unekoer“
2007 „Tirtsti ja turtst“
2008 „Pints ja Tutsik I raamat“
2009 „Pints ja Tutsik II raamat“
2010 lasteluulekogu „Mina, kana, lehm ja kratt“
2010 „Mannikese lugu“
2010 „Minu jalad“
2014 „Lumehelbekese töö“
2015 „Laste oma Eesti“
2015 „Paremad palad“
2016 lasteluulekogu „Imelised inimesed“
Luule
1990 „Ärge pange tähele“
1995 „Videvikus lepatriinulend“
1998 „Mina ja Käthe Kollwitz“
2001 „Ristsõna“
Illustratsioonid: Ott Vallik


authors:
Lääne Elu
Eve Telp
Statistikaameti Peaanalüütik

maintext:
Statistikaamet: Eesti isa statistiline portree
Eve Telp, statistikaameti peaanalüütik
Statistikaameti peaanalüütik Eve Telpt vaatas isadepäeva ootuses, milline on Eesti isade statistiline koondportree, kui võtta vaatluse alla mehed, kelle peres kasvavad alaealised lapsed.
Küsimusele, milline on tüüpiline isa, võib olla üsna keeruline vastata. Me kõik ju teame, kui eriilmelised on isad. Statistika seisukohast teeb olukorra veelgi keerulisemaks see, et lähtuda tuleb olemasolevatest andmetest ja nende võimalustest. Sel korral on isa portree joonistatud 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse (REL 2011) andmete põhjal.
Rahvaloendusel koguti teavet kõigi Eesti püsielanike, leibkondade ja eluruumide kohta ning selle järgi on Eestis ligi 150 000 alaealiste ehk alla 18-aastaste lastega perekonda. Sinna hulka kuuluvad nii alaealiste lastega abielupaarid, vabaabielupaarid kui ka üksikvanemad. Isaga perekondi on nende seas ligikaudu 110 800.
Järgnevalt ongi vaadeldud isana neid mehi, kes REL 2011 andmetel elavad perekonnas, kus on alla 18-aastaseid lapsi. Tegelikkuses on isasid loomulikult palju rohkem, kuid paraku ei ole meil nende kõigi kohta teavet. Seetõttu jäävad analüüsist kõrvale kõik täisealiste laste isad ja samuti need alaealiste laste isad, kes ei ela lastega koos.
Millised on Eesti isad?
Lihtsustatult võiks vähemalt ühe alla 18-aastase lapsega koos elavaid isasid kujutada nii:
keskmiselt 38-aastane;
57% on abielus, 40% vabaabielus ja 3% üksikisad;
52%-l on perekonnas üks alaealine laps, 37%-l kaks ja 11%-l vähemalt kolm last;
73,5% on eestlased, 21,5% venelased ja 5% muust rahvusest;
59% elab linnas ja 41% maal;
84% on tööga hõivatud, 7% töötud, 8% tööturult eemal (nt kodune, (töövõimetus)pensionär, lapsehoolduspuhkusel, õpib või on muul põhjusel mitteaktiivne), lisaks on 1%-l tööalane staatus teadmata;
32%-l on kõrgharidus, 51%-l kesk-, kutsekesk- või keskeriharidus ning 17%-l põhi-, kutse- või madalam haridus.
Kas alaealiste laste isad erinevad samas vanuses lasteta meestest?
Isasid saab ülejäänud meestega võrrelda vaid juhul, kui vaadata kitsamat vanusevahemikku. Kõiki mehi analüüsides mõjutaks tulemusi eelkõige kahe rühma erinev vanus, sest valdav osa (89%) isadest on vanuses 25–49. Seetõttu ongi edaspidi vaadeldud ainult 25–49-aastaseid mehi. Vaadeldavas vanuses isasid on ligi 98 000 ja alaealiste lasteta sama vanu mehi 125 000.
Võrdlusest selgub, et 25–49-aastased isad erinevad ülejäänud sama vanuserühma meestest mitme näitaja poolest. Nad on sagedamini abielus, osalevad aktiivsemalt tööturul, nende haridustase ja võõrkeeleoskus on parem ning neil esineb vähem igapäevategevusi piiravaid pikaajalisi terviseprobleeme.
Seega statistiline pilt isast viib sama tulemuseni, mida enamik lapsi juba varakult teab — isa ei ole tavaline mees – ta on töökam, targem ja tublim!
Kaunist isadepäeva!
Eve Telpt, Statistikaameti peaanalüütik
Mõisted


title: Rõivas oma tegevuses vigu ei näe

maintext:
Rõivas oma tegevuses vigu ei näe (4)
BNS
Taavi Rõivas. Foto: Arvo Tarmula
Parlamendi umbusaldusavalduse tõttu peaministri kohalt lahkuma sunnitud Reformierakonna esimees Taavi Rõivas oma tegevuses sisulisi vigu ei näe, süüdistab teisi erakondi valetamises ning Keskerakonnast rääkides toob peamisena esile leppe Ühtse Venemaaga, kirjutab BNS.
„Kui mõnd minu sõnavõttu või intervjuud on vääriti mõistetud, siis tegelikult olen soovinud öelda, et pole olnud mitte ühtegi sisulist, faktilist etteheidet ka partnerite poolt, vaid oli soov valitsus teistpidi keerata. Loodan, et sellest saavad kõik tänaseks aru,” rääkis Rõivas usutluses Postimehele.
„Suurimaks eksimuseks pean seda, et Reformierakonnana olime piisavalt naiivsed, et mitte kahelda, kui meile vaadatakse siiralt otsa ja lihtsalt valetatakse. Taktikaliselt võttes on see olnud kindlasti viga,” lisas ekspeaminister.
„Aga kas ma ise kahtsen seda, et ma ei võtnud Ühtse Venemaa lepinguga Keskerakonda valitsusse – kindlasti mitte. Mõnikord on parem jääda põhimõtetele truuks,” lisas Rõivas Postimehele.
„Rääkisin [peaminister Jüri Ratasega] ja ütlesin, et leping Ühtse Venemaaga jääbki tema veskikiviks. Jäädakse seda tuletama meelde kodumaal, veelgi enam väljaspool Eestit. Seda ei mõisteta. Ja siin tuleks mõelda Eesti mainele, mitte riigisisesele punktivõidule. Leping Putini režiimiga teeb Eestist automaatselt paariariigi. See on tõsine probleem,” leidis Reformierakonna esimees.
„Presidendivalmiste ajal oli muidugi võimalus leppida Keskerakonnaga kokku, et teha teistsugune valitsus,” tunnistas Rõivas võimalust ka ise Keskerakonnaga valitsus mooodustada. „Aga see polnud mitte ainult minu isiklik, vaid kogu Reformierakonna teadlik valik, et meie ei lähe seda koalitsiooni lõhkuma ja meie jaoks jookseb punane joon leppe juures Ühtse Venemaaga. Arvan, et see on väga aus ja põhimõtteline seisukoht,” leidis ekspeaminister intervjuus Postimehele.
Riigikogu avaldas Rõivasele eelmisel nädalal umbusaldust ning hääletas sel nädalal uueks peaministriks Keskerakonna esimehe Jüri Ratase, kelle kolmeparteiline valitsus kolmapäeval ametisse astus. Keskerakonna koalitsioonipartnerid on Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit.


maintext:
Läänemaal leiti kõrgem veresuhkru tase 16 protsendil testitutest
Tarmo Õuemaa
Pühapäeval käis Rannarootsi Selveris veresuhkru taseme tasuta testimisel 91 inimest, nendest naisi 60 ja mehi 31. Noorim osaleja oli 7aastane ja vanim 80aastane. Kõrgem veresuhkru tase leiti 16% osalejatest, teatas Eesti diabeediliidu juhataja Ulvi Tammer-Jäätes (pildil).
14. novembril tähistati üle maailma diabeedipäeva, mille fookuses on tänavu diabeedi varane avastamine. Selleks, et tõsisele haigusele tähelepanu pöörata, sai pühapäeval Selverites üle Eesti tasuta veresuhkrut mõõta – seda võimalust kasutas üle 3000 inimese ning normist kõrgem veresuhkur avastati pea viiendikul.
„Diabeeti haigestunute arv kasvab kogu maailmas ja nii ka Eestis. 2. tüüpi diabeet on haigus, mille puhul ei pruugi alguses iseloomulikke sümptomeid esineda, nii ei tea umbes pooled diabeetikutest, et neil see haigus olemas on. Samal ajal võib kõrge veresuhkur kahjustada südant ja veresooni, silmi, neerusid, närve, hambaid, samuti on diabeetikutel kõrgem risk infektsioonide tekkeks,“ rääkis Ulvi Tammer-Jäätes. Nii pöörataksegi sel aastal erilist tähelepanu diabeedi avastamisele ja ennetamisele ning diabeedipäeva tunnuslause on "Diabeet silma all".
Üks viis, kuidas diabeeti haigestumist varakult avastada, on veresuhkru mõõtmine. „Eriti peaks veresuhkru taset mõõtma kõik tüsedad inimesed, kel vanust üle 40. Samuti võiks veresuhkru vastu huvi tunda need, kel mureks kõrge vererõhk või kõrge kolesterool. Oluline on pärilikkus – risk on suurem inimestel, kelle suguvõsas on esinenud diabeeti. Veresuhkru taset tasub jälgida ka naistel, kellel on esinenud rasedusaegne diabeet,“ tõi Tammer-Jäätes välja.
Veresuhkrut mõõdeti 40 Selveris üle Eesti ning enam kui 3000 inimesel (neist 2/3 olid naised ning 1/3 mehed). Noorim osaleja oli 4-aastane ja vanim 94-aastane. 6% inimestest, kes veresuhkrut mõõta lasid, olid eelnevalt oma diabeedi diagnoosist teadlikud. Kui eelmisel aastal avastati normist kõrgem veresuhkur 16,4%-l kontrollitutest, siis tänavu oli nende osakaal pea 20%. Kõrgeim mõõdetud näit oli 21,3 mmol/ l, keskmine mõõdetud veresuhkru näit üle Eesti oli 5,5 mmol/ l.


maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 15. novembril
Kaie Ilves
Lihula gümnaasiumi õpilaskodu läks viimasel hetkel ühinemislepingusse
Rahvas tegi Lihula, Hanila, Koonga ja Varbla valla ühinemislepingusse kokku 31 ettepanekut. Inimesed tahaksid, et tulevase valla keskus tuleks Vatla mõisa, Vatla kool säiliks ja Lihulasse ehitataks ujula ning korralik saun. Loe lähemalt Lääne Elu paberlehest.
Isadepäev tõi isad ja lapsed kodust välja
Nädalavahetusel Haapsalus peetud isadepäevaüritusi vaadates paistab, et kodus diivanil logelda ei saanud küll ükski isa. Loe lähemalt Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Haapsalu korterid on taas kallimaks läinud
Urmas Lauri
Haapsalu kortermajad. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalus sõlmiti oktoobris 28 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis on viimase 12 kuu kohta täiesti korralik tulemus. Maa-ameti andmete kohaselt kahanes tehingute hulk kuuga 6,7 protsenti, aastataguse ajaga võrreldes sõlmiti tehinguid 16,7 protsenti enam.
Kortereid müüdi 20 (septembris 21), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 586 eurot. Kui kuuga kasvas see näitaja 6,8 protsenti, siis aastaga suisa 32 protsenti.
Müüdi ka neli eramut (septembris kolm) ning üks elamukrunt


title: Haapsalus ähvardas mees naist ära tappa

maintext:
Haapsalus ähvardas mees naist ära tappa (2)
Kolmapäeval teatati politseile, et 12. novembril ähvardas Haapsalus peretüli käigus mees oma naist tapmisega. Naine viga ei saanud ja mees toimetati raviasutusse, vahendas Lääne politseiprefektuuri pressiesindaja Heiko Leesment.


maintext:
Greencube plaanib kriisipiirkondadesse kärgmaju (4)
Urmas Lauri
Läänemalt on Ajujahi parema saja idee hulgas konkureerimas ka Kõmsil ja Lihulas väikemaju tootev Greencube. Firma soovib hakata tootma kokkupandavaid hooned kriisipiirkondadesse.
Greencube'i omanik Henri Bekmann ütles, et kokkupandavate nn legomajade mõte on tal peas tiksunud juba ammu. „Idee oli mul juba enne Greencube’i,“ ütles minimajadega läbi lüüa üritav Bekmann. „Praegu on sobilik aeg seda ellu viima hakata, sest kriisipiirkonnad on Itaalia maavärina tõttu Eestile üsna lähedale nihkunud.“
Bekmann unistab majast, mille suudaks kokku panna igaüks. „Tuleks lahendada nii, et kaks meest saaksid kruvikeerajaga selle kokku monteerida,“ ütles Bekmann. „Kõige lihtsam oleks maja konstruktsiooni lahendada, kasutades ristkihtpuidust (CLT – inglise keeles cross laminated timber) plaate.“ Bekmann teadis rääkida, et CLTst tehakse suuri maju, aga keegi pole nn legomaja neist veel teinud.
Greencube'i minimajad on 20 ruutmeetrised, sama suur peaks Bekmanni sõnul olema ka kokkupandav legomaja. Legomaja peaks olema hinnalt soodne, võimaldama kodu kaotanule hädapärase elamispinna. Kui hädasolijal on uus elamine valmis ehitatud, saab nn legomaja edasiseks kasvõi saunaks kohandada.
Ajujahil osalemisega loodab Bekmann saada oskusteavet.
„Ajujahil tekiks sünergia, annaks sellele asjale käigu sisse. Selleks mul jõudu esialgu pole,“ tunnistas Bekmann.
"Ajujaht TOP 100 on viinud meid tootearenduses sammukese lähemale lõpptootele. Ideid on mitmeid, ent esialgu teostame ühe konkreetse majamudeli," teatas Greencube oma sotsiaalmeediapostituses. "Ristkihtpuidust valmistatud korrapärane püstprismamaja kriisipiirkondadesse."
Vt ka siit: "Greencube pääses oma kokkupandava maja ideega Ajujahi saja parema hulka"


maintext:
Täna on isadepäeva puhul Eestis lipupäev
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eesti lipp. Foto Arvo Tarmula
Pühapäeval, 13. novembril on isadepäev ja sel puhul heiskavad Eesti lipu kõik riigi- ja omavalitsusasutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Isade austamiseks on ka kõik teised oodatud Eesti lippe heiskama.
Isadepäev on perekondlik tähtpäev, millega austatakse isasid ja tähtsustatakse nende rolli laste kasvatamisel ja ka laiemalt ühiskonnas.
Lipud heisatakse hiljemalt kell kaheksa hommikul ja langetatakse päikeseloojangul. Kui lippu ei langetata, tuleb lipp pimedal ajal valgustada, teatas riigikantselei sümboolikanõunik Gert Uiboaed.