authors:
Youtube
Vene Värk

description: Professor Allan Lichtman on alates 1984. aastast õigesti ennustanud USA kõigi presidendivalimiste võitjaid. Ka seekord ta ei eksinud, kui tükk aega enne valimispäeva kuulutas võitjaks Donald Trumpi.

title: Professor: Trumpi ootab ees tagandamine

maintext:
Nüüd on Lichtman tulnud välja uue ennustusega, mida professori varasemaid prognoose teades tuleks kindlasti tõsiselt võtta. Nimelt teatas Lichtman, et Trump ei jää presidendiks oma ametiaja lõpuni, vaid teda ähvardab impeachment.
Professor on rääkinud ka sellest, mis põhjustel võib Trump oma ametikohast ilma jääda: kõigepealt on ta juhitamatu ja ettearvamatu, teiseks on ta ainus USA president, kel pole riigiteenistuses mingeid kogemusi.
Ta võib ohtu seada riigi julgeoleku või sooritada tegusid isiklikuks rikastumiseks, mis viskab poliitikutel lõplikult kopsu üle maksa.
"Ettekuulutusprofessorina" tuntud Lichtmani arvates on Trump jokker. Lichtman pole nõus paljude ekspertide väitega, et Trumpil ei saa presidendina olema kuigi palju võimu.
Professor on veendunud, et Trump võib määrata paljudele tähtsatele ametikohtadele oma mehi ja vabariiklased, kelle presidendikandidaat Trump oli, ei suuda enam kõike kontrolli all hoida ja on vihast lõhkemas.
Seetõttu algatavad vabariiklased ise oma presidendi tagandamisprotsessi ja soovivad ta asendada asepresidendi Mike Pence’iga, keda peetakse sirgjooneliseks, konservatiivseks ja vabariiklaste kontrolli all olevaks meheks.
Muide Lichtman pole ainus, kes ennustab Trumpile peatset impeachment’i. Nii on seda pidanud tõenäoliseks näiteks ka ajalehe The New York Times politoloog ja kolumnist David Brooks.


title: Internetiostude deklareerimine lihtsustub märgatavalt

maintext:
Maksu- ja tolliamet avas uue tollirakenduse, mille abil saab väljastpoolt EL-i tellitud postipaki deklareerida lihtsalt ja kiirelt ning sealsamas tasuda ka vajalikud maksud.
„Üha rohkem Eesti inimesi on oma oste hakanud tegema interneti vahendusel ja suur osa nendest kaupadest saabub Eestisse ka väljastpoolt Euroopa Liitu, eelkõige Hiinast. See tähendab, et üha enaminimesi puutub kokku postipaki deklareerimisega – kui 2014. aastal esitati 7524 postipaki deklaratsiooni, siis aasta hiljem oli number juba kaks korda suurem,“ selgitas maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhataja Urmas Koidu.
Koidu sõnul on uus keskkond vana rakendusega võrreldes lihtsam, mugavam ja arusaadavam, et postipaki deklareerimisega saaks edaspidi hakkama igaüks. Tollirakenduse kasutamiseks tuleb sisse logida e-maksuametisse/e-tolli ja valida ülemisest menüüst e-tolliteenused, leida kiirviide oluliste teadete alt või kasutada kiirlinki.

fasttext_language: et


description: Eesti rahvas on poliitikas vihanud kahte asja – Reformierakonna ülbust ja Edgar Savisaart. Ei lugenud vasak- või parempoolsus. Rahva tahe oli Reformierakonna ülbusest võitu saada ning kõrvaldada poliitikast Edgar Savisaar. Seda viimast muidugi juhul, kui teda enne kõrvaldamist vangitorni ei pisteta. Ei pistetud, mängis hoopis ise oma võimalused käest.

title: Peeter Võsa | Koostööprotokoll Ühtse Venemaaga on päästerõngas

maintext:
Praegu läbirääkimisi pidav kambakakoalitsioon, kuhu Keskerakond üritab lisaks sotsidele ja IRLile meelitada ka Vabaerakonda ja EKREt, saab jõudu reformiviha maardlast. Ent mis saab edasi, kui siseriiklik kaklus on läbi, kulmud rulli taotud, huuled verised, initsiatiiv raisatud ja kaklusega on end kõigi ees häbistatud?
Suurteks muutusteks, mis meid alles ees ootavad, andis tõuke Jüri Ratase valimine Keskerakonna juhiks. Ei maksa arvata, et Savisaar on kõik hästi ja õigesti teinud, aga just tema on see, kelle teeneks tuleb pidada Reformierakonna üldrahvalikku halvakspanu. Just Savisaar ja tema kaaskondlased olid need, kes õõnestasid valitsust igast praost ja pilust. Ning kui ei olnud pilu ega pragu, siis klõmmiti lihtsalt peaga vastu kivimüüri, lootuses et äkki praguneb. Lõpuks praguneski. Nii mõnigi pea ja seesama müür. Kuidas purunenud müüri juurest edasi minna, endal pea alles uimane ja muhke täis, alles planeeritakse. Kas Keskerakonnast ja kahest endisest valitsuserakonnast kokku pandud troika hakkab ise otsuseid langetama või kutsutakse veel kambajõmme, on esialgu lahtine.
Reformierakonna ullikestest liikmed ja isegi võimuladviku tipp on vinguviiuli välja võtnud ja käunutavad sama viisi, mida varemgi. Kõike nende meelest arusaamatut nimetatakse vasakpoolseks ja kremlimeelseks. See peaks tähendama: vasakpoolne on vaene ja kremlimeelne on kurjategija. Kuid see võte praeguses Eestis enam ei tööta. Vaesust on nüüdseks rikkas Eestis saanud nii mõnigi maitsta. Venemeelsuse kaart töötab ehk mõnda aega, sest veel elab meie hulgas inimesi, kes küüditamist mäletavad ja saavad aru, kuidas asuti etniliselt puhastama Narvat, Sillamäed, Kohtla-Järve piirkonda ja Kiviõli. Tegelikkuses oleme rahvuse seisukohalt kaotanud Eesti kuni Rakvere alla välja.
Ent see kiun uue valitsuse väidetava kremlimeelsuse suunal paneb küsima – mida on rahvuste lõimimiseks teinud Reformierakond viimase 17 aasta jooksul, peale asjatu raha kulutamise? Jah, viimasel ajal tegi – tõi sisse sõjapõgenikke ja lõi olukorra, kus uusasukate ja kohalike tegeliku või näilise ebavõrdse kohtlemise tõttu pigem õhutati ja puhuti konflikte lõkkele, selle asemel, et katsuda probleemi mõistlikult lahendada või selgitada.
Uued äärmusliikumised ei erista eestlast venelasest ja venelast eestlasest. Pigem peletatakse oma rahvuse domineerimisele rõhuvad liikmed sellistest liikumistest välja.
Enam ei ole kohta luuüdini läbi keedetud rahvusromantismile, sest uus noot nõuab rassiromantismi.
Reformierakonna praegune kiun kõlab seega õõnsalt aga endistviisi kõrvale armsalt – vaataks nagu ETVs „ENSV“-d. Sõnad ja viis on nii tuttavad, et võib vabalt kaasa laulda, aga kontserdisaalis sellise viisiga rahvast enam ei hulluta.
Koostööprotokoll tuleb alles hoida
Neil, kes ei ole veel Eestist ära läinud ja kes siin edasi elada kavatsevad, oleks arukas väärtustada Eesti Keskerakonna koostööprotokolli Venemaa võimuparteiga Ühtne Venemaa. Ei oleks arukas sellega nüüd mingeid liigutusi teha, sest see reformierakondlase Ain Seppiku allkirjastatud koostööprotokoll võib meile tulevikus veel kasu tuua. Nii naiivne siiski ei maksaks olla, et loota sellest mingit majanduslikku või rahalist tuge.
Aga ühel puhul võiks see toimida küll – kui meie „sõbrad“ läänest on suutnud meid taas Sinimägedele mobiliseerida ja asi paistab rohkem kui halb, siis kannatab see valge paberileht ehk kaika otsa pista ja selle abil Venemaaga rahu sobitama minna. Ega seda ette ei tea, kas ja kui palju selline käik küüditamisest päästab. Kuid praegu on kõik hästi, sest see protokoll on külmutatud. Tähendab – ei haise halvasti. Aga praegu oleks küll kõige rumalam hetk see sügavkülmast välja võtta, üles soojendada, ja kogu maailma rõõmuks ning meie ahastuseks lihtsalt haisema lasta.


title: "Kolm aastat on tantsu- ja laulupeo korraldamiseks minimaalne aeg."

maintext:
Juubelipeo korraldamine võtab aega, sest peoidee tuleb vormida kunstiliseks tervikuks ning leida inimesed, kes sepitsevad valmis laulud ja tantsud. “Tantsu- ja laulupeo ideekavandite konkursile laekus kaheksa tööd – kolm tantsupeo ja viis laulupeo ideekavandit. Ma usun, et see on väärika juubelipeo ideekavandi ja tegijate leidmiseks hea tulemus,” ütleb Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse teabejuht Sten Weidebaum. 2019. aasta on väga tähtis – siis möödub 150 aastat esimesest laulupeost ning toimub järjekorras 20. üldtantsupidu. Olgugi, et sinna on kolm aastat aega, otsitakse juba praegu tantsupeo pealavastajat, laulupeo muusikalist juhti ning pidude ideed. Konkurss nendele ametikohtadele lõppes paar nädalat tagasi ning kokku saadeti 8 tööd. “Konkursi tulemused oli head ning on, mille vahel valida,” ütleb Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse teabejuht Sten Weidebaum.
Võidutöö ja pidude tegijad selguvad loodetavasti selle aastanumbri sees. Ideekavandite hindamisel löövad kaasa eri põlvkondade tantsujuhid, heliloojad, dirigendid ja ka erineval viisil pidude korraldamisega kokku puutunud inimesed. Need tööd, mis sedapuhku valituks ei osutu, antakse autoritele tagasi. “Ehk tahavad nad oma ideid veel täiendada või arendada. Need võivad olla mõne kontserdi või etenduse algideed,” seletab Weidebaum. Konkursile laekunud ideed on teabejuhi sõnul erinevas järgus. “Mõni autor on välja mõelnud lähteidee, mida hakata tulevikus koos kunstilise meeskonnaga arendama ja on ka neid, kes kõik detailselt ära kavandasid.” Weidebaum ütleb, et praktika on näidanud, et ideed arenevad meeskonnatöös alati jõuliselt. “Ühislooming ja ühine panus on peo märk.”
Järgmise aasta noortepidu on eriline Weidebaum ütleb, et kolm aastat on tegelikult lühim aeg, millega tantsu- ja laulupidu korraldada. “Idee tuleb vormida kunstiliseks tervikuks ja leida autorid, kes igale peole uusi teoseid loovad, lisaks peab autoritel jääma aega uute laulude kirjutamiseks ja tantsude tegemiseks. See võtab umbes ühe nendest kolmest aastast.” Teisel aastal trükitakse kogu repertuaar õppematerjalideks. “On laulikud, tantsukirjeldused, CD-d, DVD, materjalid veebis, samuti õppeseminarid kollektiivijuhtidele ja maakondlikud eelproovid kollektiividele. Viimased aitavad tantsurühmadel, kooridel ja orkestritel harjutada seda, mida koos esitama hakatakse. Teine aasta ongi õppimise aasta. ”Viimasel aastal asetatakse peod väljakutele, vaadatakse õpitu üle, seatakse paika logistika, toitlustus, majutus ja muu selline. Järgmine üldlaulupidu algab Tartust, kus toimub peo avakontsert. “Esimene laulupidu toimuski ju Tartus Vanemuise Seltsi eestvedamisel, ja on traditsioon, et laulupeotuli tuuakse Tartust Tallinna. Iga suur pidu on justkui sealt alguse saanud, aga juubelipeol pööratakse laulupeo hällile eriti palju tähelepanu,” räägib Sten Weidebaum. Seda, milline avakontsert olema saab, on praegu veel vara öelda. “See on üks punkt, mida paluti ideekavandis kirjeldada.”


authors:
Kuvatõmmis Videost
Neeger
Kuidas Saan Ma

description: Legendaarne "Kreisiraadio", ehk Tarmo Leinatammest, Peeter Ojast ja Hannes Võrnost koosnev komöödiabande pakkus eestlastele absurdihuumorit ja sageli hea maitse piiri ületavat komöödiat 1993. aastast kuni 2007. aastani.

title: MEENUTA JA NAERA | Legendaarse "Kreisiraadio" parimad sketšid

maintext:
Kreisiraadio peegeldas eesti ühiskonna tolle aja veidrusi, ilu ja valu. Läbi tegutsemisaastate sünnitas "Kreisiraadio" üle 100 karakteri, kellest tuntumad on näiteks perekond Strömid, kivipallur Jürto, Hanskan Toss, Kert Ämmapets, Raul-Jaak-Ervin Üks-Jalgvärav ja nii edasi.
Vaese eesti inimese ärritamiseks tehti sketš õnnetu saatusega rikastest inimestest, kel kuhugi oma raha enam panna pole. Eks igal inimesel erinevad mured.
2. "Seksiabi"
"Ja seksiabi, Vallo kuuleb!" Tore, et leidub tugevaid suuri mehi, kes vaeseid Eesti paare intiimprobleemides aitavad!
3. "Torumees"
Eks torumehed peavadki sageli WC-potist igasugu huvitavaid asju välja kangutama, aga "mis te situte ka siia vä?"
4. "Neeger"
Just sealt pärineb ütlus "sinu jaoks on see karneval, neeger!"
5. "Pensionärid"
"Oota, ära tärista, ma ei kuule midagi!"
6. "Passikontroll"
See šketš oli üks Hannes Võrno lemmikutest. "Passi sodinud piirivalvuri sketši tõttu näen ma tänaseni väikest muiet piirivalveametnike näos, kui kaugelt reisilt tulen ning passi läbi prao sisse pistan," ütles ta 2003. aasta intervjuus.
7. "Politseikroonika"
Eks pidudel, eriti sünnipäevapidudel lähevad asjad veidi käest ära, kuna sõna otseses mõttes võib keegi käe kaotada, või ülespooduna lõpetada. Ega sellepärast pidu lõppema ei pea! See on sport!
8. Raul-Jaak-Ervin Üks-Jalgvärav ehk andekas ehitusmees
Eks Eestimaa peale leiab selliseid ehitajaid, kes kümme aastat kraanat ootavad, et kohe-kohe ehitustöödega alustada ja lagunenud majadele värviproove korraldavad.
9. "Läbirääkimised"
Lugu sellest, kuidas Eesti ärimehed endale välisinvestoreid otsivad. Keeled suhu ja Euroopasse!
10. "Perekond Tuhaved"
Ilusa pühapäeva hommiku tagamiseks ja maksa käimatõmbamiseks paneb korralik pereema lauale prae ja avab viinapudeli. Kuid pool klaasi viina on küll, kui tuleb veel pärast rooli minna.


authors: Reuters Scanpix

description: Varem liputamises süüdi mõistetud fänn pommitas Keira Knightleyt kassipiltidega ning käis tema postikastipilusse näugumas.

title: Hull fänn jälitas Keirat ja näugus tema postipilust sisse


description: Egiptuse arheoloogid teatasid, et avastasid seni teadmata Vana-Egiptuse linna. Leiust loodetakse abi Egiptuse kiratsevale turismitööstusele, vahendas Deutsche Welle.

title: Arheoloogid avastasid Egiptusest iidse linna


description: Walesist pärit lapsevanemad jagavad internetis videot oma pisibeebist Evelynist, kes vaid 7-nädalasena oma esimese sõna ütles.

title: VIDEO | SÜNDINUD GEENIUS? 7-nädalane laps ütleb emale "Tere!"

maintext:
Amazing moment baby girl says 'hello' at just seven weeks old https://t.co/pm4xA14ktm pic.twitter.com/T4iuyGaBHg
Videost on kuulda, et ema Sara küsib beebilt: "Can you say hello?" (kas sa ütled tere – toim.), mille peale Evelyn kordab pärast väikest lalinat järgi "Hello!".


authors: Afp Scanpix

description: USA 44. president Barack Obama (55) paneb ameti maha ja lahkub Washingtonist Valgest Majast 20. jaanuaril.

title: Obama lubas hakata Uberi taksojuhiks


description: Reformierakonna katse kujutada nendeta moodustatavat valitsust ette halva ja ebakompetentsena ei tule üllatusena. Ometi oli ootamatu, mida välisminister Jürgen Ligi eelmisel nädalal valitsuse pressikonverentsil ütles: „Mõelda, mis mainega toimub, kui noored mehed kasutavad avalikult Eesti kohta selliseid sõnu nagu seisak, mis tähistab suurema intelligentsiga inimestele stagnatsiooni. Tähistab tõeliselt stagneerunud ühiskondi, sealhulgas meie saatusekaaslaste hulgas.“

title: Seisukoht | Kas seisakust võib rääkida?

maintext:
Ajakirjanik võtab kuulsalt poksijalt intervjuu:
"Meie lugejaid huvitab, miks teil on sellised suured käed?"
"Mä-uuu..., kuidas nüüd... selleks, et... noh...."
"Selge! Aga kuidas teie treening möödub?"
"Noh... päeval... kuidas nüüd.... ää, et sedasi...."
"Suur tänu! Ja lõpetuseks: ma näen, et teil on väga väike pea. Kas see on ka treeningu tulemus, et võistluspartneril oleks teid raskem nokauti lüüa?"
"Maa... noh... et... kuidas nüüd... ma söön
sellega!"


authors: Reuters Scanpix Süütu

description: Brad Pitt on prii kõigist kahtlustustest, et ta võis keset lennureisi oma lapse kallal vägivallatseda.

title: FBI: Brad Pitt on süütu


authors: Aga Loosungites On Nad Nii Hoolivad Kui Lenin

title: LUGEJA TULUMAKSUREFORMIST: Uus koalitsioon alustab kavaldamisega

maintext:
"Lugesin koalitsioonilepingu läbi ja otsustasin kontrollida, kui palju võidavad inimesed tulumaksureformist tegelikult," kirjutas Õhtulehe Ants Erm, kes tegi mõned arvutused ja pani tulemused joonistele.
"Esimene graafik mille joonistasin oli sümpaatne – iga alla keskmist palka (1163 EUR) tulu saav maksumaksja võidaks 66 EUR kuus (seega siis suisa 792 EUR aastas), üleminek ülespoole toimub sujuvalt ja üle 2100 EUR teeniv maksumaksja kaotab vaid 32 EUR kuus (384 EUR aastas)," kirjutas Erm.
(Ants Erm)
"Järgmisena huvitas, kuidas läheb perel, kus ema peab lastega kodus olema, ehk siis sellisel perel, kus pereisa käib tööl ja pereema onkodune. Tulemus – super, isegi meie viieliikmelisele perele jääks veidi lisaks, aga…olin unustanud ühe nüansi: koalitsioon kaotab ka abikaasade ühisdeklaratsioonid. Ega midagi, uus graafik paika…ja mis nüüd selgus oli üllatav: tegelikult väga suur osa peredest hoopis kaotab reformi tulemusena ehk siis juhul, kui pereisa teenib üle 1500 EUR kuus (aga pere ülalpidamiseks ei ole see sugugi kõrge sissetulek) ja pereema on ühel, teisel või kolmandal põhjusel (lapsed, hooldatavad, etc.) kodus," arutleb Erm paaride lisatulude üle.
(Ants Erm)
(Ants Erm)
"Seega, tulumaksureformi, millega justkui soovitakse toetada vaesemaid, rahastatakse suures osas ots otsaga üsna täpselt kokku tulevate normaalsete, ka paljulapseliste, perede arvelt. Majanduslikult soodsamaks võrreldes perekonna seadustamisega muutub nn. külalisabielu, ehk siis „vallasema“, keda elukaaslane toetab. Kas need ongi uue koalitsiooni pereväärtused?" mõtiskleb Erm.
"Kas uue koalitsiooni eesmärk on näiliste reformidega toota uut vaesust, ebavõrdsust ja valetamist?" küsib ta lõpetuseks.


authors:
Stanislav Moškov
Erakogu

title: Vitali Manski: "Terve Ukraina rahvas ei tea enam isegi, kes ta on!"

maintext:
Filmi "Suguvõsa" režissöör räägib autori suure pere lõhestumisest Ukrainas pärast Krimmi vallutamist.
"Ukrainas ei elagi enam inimesi, kes saaksid kaljukindlalt väita, et nad on just selle või teise rahvakillu esindajad. See oli kui appikarje! Terve suurrahvas ei tea enam isegi, kes ta on," kommenteerib oma PÖFFil linastunud filmi "Suguvõsa", milles on osa ka Eesti filmitegijatel, Ukrainas sündinud ja Lätis elav vene režissöör Vitali Manski.
SUGUVÕSA: Kõik Vitali suguvõssa kuulunud nõod. Nüüd räägivad nad kahte keelt ja on ka kahte meelt. (Erakogu)
Filmirežissöör Vitali Manski ei saa ise ka täpselt aru, mis rahvusest ta on. Vanasti teadis imehästi, et Ukrainas sündinuna on ta ukrainlane. Kõik muutus, kui ta pärast keskkooli Moskvasse kolis, seal ülikooli lõpetas ja oma elu Moskvas sättima hakkas.
Siis lahvatas Vitali endise ja praeguse kodumaa vahel sõda. Arvestades seda, mida ta Venemaal Venemaa kohta öelnud oli, ei pidanud ta võimalikuks enam Moskvas elada ja kolis Lätisse. Kolimine toimus päeval, kui Venemaa tungis Krimmi. Lätis ta filme tegema hakkaski.


authors: Kui Neid Pomme Ei Leitagi Kuidas Mõjub See

description: Täna hommikul kella 9 paiku tehti Tallinna lennujaamale pommiähvardus. Ähvardajaks oli vene keelt kõnelev mees. Pommirühm lennujaama territooriumi läbiotsimise käigus lõhkekeha ei leidnud.

title: FOTOD | Tallinna lennujaamale tehti pommiähvardus, pommirühm lõhkekeha ei leidnud

maintext:
"Kuhu me seilame?" küsib üks madrus teiselt. "Kurat seda teab. Siin merel pole ühtki mändi näha."
"Mis see mänd siia puutub?"
"Sest mina tunnen ainult ühte ilmakaarte määramise meetodit: ma olen kuulnud, et mändidel on põhjapoolne külg sammaldunud."


description: Riia lähistel Babites jätsid vanemad viieaastase tütre ja kolmeaastase poja läinud reedel vanaema hoolde, vahendab nra.lv.

title: Lätis puresid koerad lapse surnuks


description: Armastatud lauljate Nele-Liis Vaiksoo, Janika Sillamaa ja Kalle Sepa esituses jõuab täna Kanal 2 ekraanile “Saladuste” lugu, mis räägib riukalikust kahenaisepidajast. Huumori, muusika ja ootamatute pööretega tänase loo peategelaseks on Jaanis – mugavat topeltelu elav mees, kelle mõlemad suhted ähvardavad katastroofiga lõppeda. Olukorra päästmiseks mõtleb mees välja  plaani, kuidas end päästa ja palub oma kauaaegse elukaaslase kätt.

title: “Saladused” toob tänase armuloo ekraanile muusikalises võtmes!


title: ÕHTULEHE VIDEO | Ossinovski: ma ei ole jõudnud intensiivse tööaja tõttu pühendada piisavalt aega oma lapseootel abikaasale

maintext:
Uues valitsuses töö- ja terviseministrina jätkav Jevgeni Ossinovski (SDE) märkis, et koalitsiooniläbirääkimised on olnud väga intensiivsed ja pereelu on seetõttu kannatanud. Siiski viis raske töö sihile ja sotside juht on läbirääkimiste tulemustega rahul.
"Viimasel ööl ei maganud ma ühtegi minutit," ütles kurnatud ilmega Ossinovski laupäeval vahetult pärast SDE Volikogu. "Viimane nädal ja kolm päeva, mil me oleme läbirääkimisi intensiivselt pidanud, oleme me suutnud kõik teemad läbi arutada ja leppinud kokku väga ambitsioonikas koalitsioonileppes. See kõik on nõudnud muidugi märkimisväärset pingutust nii minu poolt kui ka kõikide parnterite ja minu enda erakonnakaaslaste poolt."
Tulemus on aga Ossinovski hinnangul erakordselt hea. "See on heade muutuste kokkulepe," hindas ta.


title: Naise koerana seina külge aheldanud mees osutus sarimõrvariks

maintext:
Spartanburgis vahistati Kohlhepp, kui tema krundil leiti metallkonteineri seina külge kaelarihma pidi aheldatud naine. Pärast vana mõrva ülestunnistamist näitas Kohlhepp kätte kohad oma 38hektarilisel kinnistul, kuhu olid maetud kaks surnukeha. Üks neist oli neljapäeval konteinerisse aheldatuna leitud naise, Kala Browni elukaaslase, 32aastase Charles Carveri laip. Teda oli tulistatud mitu korda. Kala Brown ütles uurijatele haiglavoodist, kuhu ta paigutati pärast konteinerist vabastamist: "Ta tappis Charlesi minu silme all ja hooples, et kinnistul on veel vähemalt kolm laipa."
Esimeseks tunnistas 45aastane Todd Kohlhepp, et ta lasi neli inimeset maha 2003. aastal ühes Lõuna-Carolina Chesnee mootorrattapoes. "Ta oli koostööaldis ja rääkis selle mõrva kohta seiku, mida ükski kõrvaline poleks teadnud," ütles Spartanburgi linna politseiülem Chuck Wright.
Naise kui koera kaelarihma pidi kaheks kuuks oma õues olnud konteineri seina külge aheldanud mees tunnistas pärast vahistamist, et on tapnud vähemalt seitse inimest – ka aheldatud naise elukaaslase.
Uurijad ei kinnitanud, aga ei lükanud ka ümber väiteid, et Kohlhepp oli naist seksuaalselt kuritarvitanud. Naine tunnistas politseile, et oli läinud tänavu 31. augustil koristama Kohlheppi elamut ja võtnud julgestuseks kaasa oma elukaaslase. Mõlemad kadusid tuttavate ja omaste silmist jälgi jätmata, levisid isegi kuuldused, et nad põgenesid salaja abiellumiseks.
Kohlhepp, kes väitis end olevat kinnisvaramaakler, on varem kohtu all olnud. Kui ta oli 15aastane, siis sundis ta 14aastase naabritüdruku relva ähvardusel oma tuppa voodisse, sidus kinni ja vägistas ta. Pärast seda ähvardas ta tappa väikesed lapsed, kelle hoidjaks tüdruk oli olnud, kui ta peaks kellelegi kurtma minema. Kui politsei tuli teda kinni võtma, oli ta esmalt pärinud: "Kui kaua ma pean vangis istuma?" kirjutab The Guardian.
Nüüd oli ta vaid mõni kuu enne Browni vangistamist ja Carveri tapmist kirjutanud Facebookis: "Ka sarimõrvarid vajavad armastust!".


authors:
Keskerakonna Justkui Uute
Agressori Lepingupartner

title: Juhtkiri | Rahu Keskerakonnas tuleb koos valitsusvõimuga

maintext:
Jüri Ratase 654 häälega Keskerakonna esimeheks valimine ja lootusetuna näivas olukorras kongressi eel kandideerimisest loobunud Edgar Savisaare pensionile sundimine lubab Eesti poliitikat mõjutada palju enam kui põlvkonnavahetus üheski teises vanas erakonnas. Küsimärgi all on nii praeguse valitsuskoalitsiooni, Keskerakonna ainuvõimu Tallinnas kui ka sellise poliitsüsteemi, kus puudub vene erakond, jätkumine.
Uue esimehe kõne üks olulisemaid sõnumeid oli, et erakonnal tuleb jätkata ühtsena. Lahendust vajavad nii erakonna täbar rahaline seis kui ka mitme prominentse liikme tõrksus juhivahetusega leppimisel (uue erakonna loomise lubadusteni välja), sest kuidas saaks valitsusvastutust usaldada erakonnale, kes ei saa siseasjadegagi hakkama? Ent vähemalt sama oluline on see, mida peaministriks ihkav erakonna värske juht ütlemata jättis: selget sõnumit, et koostööleping Venemaa võimuparteiga Ühtne Venemaa tühistatakse, ei tulnud. Kremli paokile jäetud uks võib erakonnale küll kindlustada vene valijate hääli, ent jätab teistele erakondadele mõjuva põhjuse lükata Keskerakonda kui võimalikku koalitsioonipartnerit endiselt tagasi. Ehkki Ratas on öelnud, et ta ei kandideerinud erakonna esimeheks selleks, et muuta laeva kurssi, on õigustatud küsimus, kas suuresti samu asju tehes on võimalik saada teistsugust tulemust.
Muutuste ootel ei ole ainult need, kes möödunud laupäeval andsid oma hääle Ratase poolt, vaid ka poliitilised vastased ja nende valijad. Olukorras, kus peaminister Taavi Rõivasega pole rahul mitte ainult umbusaldushääletust korraldav opositsioon, vaid valitsusjuhi tooli kõigutavad mõnuga koalitsioonipartneridki, on Keskerakond võimu haaramisele enneolematult lähemal. Selle võimaluse käest laskmist ei heidaks Ratasele ette mitte ainult Keskerakonna valija, võimalust uues juhis pettumust väljendada ei jätaks kasutamata ka need, kes on Savisaarele endiselt ustavad, ning umbes pool Ratase häältesaagist korjanud ja revanši ootav Yana Toom.


description: Iraani põhjaosas Semnani provintsis leidis täna aset raske rongiõnnetus, mille tagajärjel hukkus vähemalt 35 inimest; võimude hinnangul võib hukkunute arv veel tõusta.

title: FOTOD | Iraanis oli ohvriterohke rongiõnnetus


title: BOSSID RÄÄGIVAD NII NAGU ON: need on riided, mida me kontoris näha ei taha!

maintext:
Nii mõneski kontoris on riietumisnõuded kindlalt paika pandud, kuid palju on ka selliseid töökohti, kus võib selga panna, mida ise tahad. Kas aga ka ülemused seda niimoodi näevad?
Kuigi mõnes töökohas ei pruugi olla kindlat riietumiseeskirja paika pandud, ei tähenda see sugugi seda, et tööle võib tõesti tulla, millega iganes keegi soovib. Moeportaal Who What Wear võttis ette ja uuris suurettevõtete juhtidelt, mida nemad oma alluvatel mitte kunagi seljas ei taha näha.
Need on:


title: "Kallis, sa oled kosunud" kaalulangetaja Angelika: hamburgeris on ka tervislikke asju - näiteks salat!

maintext:
Tänases saates astub kaalukaotusega silmitsi 24-aastane Angelika, kelle kaalunumber näitab lausa 111 kg. Treener Erik Orgu ja toitumisnõustaja Angelica Udekülli jaoks on naine paras pähkel, sest algne entusiasm kaalu kaotada pöördub ühel hetkel vassimiseks ja ettekääneteks.
Angelika töötab turul saiakioskis müüjana, elukaaslane Martin Soomes ehitusel. Pere kaal on selgelt ühele poole kaldu - Martin on kõhn kui õlekõrs, Angelika aga hädas rohkete ülekilodega. Naise arusaam tervislikust toitumisest paneb imestama - igapäevaselt toidulaualt ei puudu limonaad ning ta usub, et hamburgeris on ka tervislikke asju, näiteks salat! Angelika tunnistab, et kui saaks siis Hesburgeris sööks ta iga päev.
Kas Angelika mõistab, et tulemused ei saabu üleöö ning selleks tuleb muuta oma toitumisharjumisi ning loobuda suitsetamisest?
"Kallis, sa oled kosunud" uus hooaeg täna kell 20.00 TV3-s!


authors:
Annika Haas
Siseministeerium

description: Siseminister Hanno Pevkur andis täna Ajaloomuuseumi Suurgildi hoones toimunud pidulikul tunnustusüritusel 15 silmapaistvale inimesele üle kodanikupäeva aumärgid.

title: Siseministeerium tunnustas kodanikupäeva aumärgiga 15 inimest

maintext:
„Tänu teie hoolivale ja vastutustundlikule suhtumisele on ellu viidud palju olulisi algatusi alates vabatahtlike päästekomandode asutamisest ja kogukondlike ühisürituste korraldamisest kuni vähiravifondi asutamiseni. Te olete andnud hindamatu panuse oma kodukandi arendamisse ja ka laiemalt,“ märkis siseminister Hanno Pevkur tunnustamisel. Üks kodanikupäeva aumärgi saajatest, Annika Laats, ütles oma tänukõnes, et kõik kodanikupäeva aumärgi saajad annavad oma tegevusega julgust ja jõudu teistele. „Headuse eestkõnelejad annavad inimestele julgust astuda välja ja teha head,“ rääkis Laats.
Kirsika Ilmjärv – Koeru keskkooli huvijuht ja Naiskodukaitse Järva ringkonna esinaine. Oma eeskuju ja algatusvõimega on ta innustanud Naiskodukaitsega liituma aina uusi Järvamaa naisi. Ta jõuab ja teeb palju: lisaks kolme lapse kasvatamisele ja oma põhitööle on ta korraldanud Järvamaa aasta ema konkurssi, Naiskodukaitse aastapäeva ja suvelaagrit, juhendanud Koeru kodutütarde rühma, kutsunud ellu rahvatantsurühma jne.
Toivo Tänavsuu – vähiravifondi "Kingitud elu" looja ja tegevjuht, kelle tegevus on paljudele vähihaigetele eestimaalastele andnud lootust ning väga paljusid Eesti inimesi innustanud annetuse kaudu head tegema. Tema loodud fond on kinkinud elupäevi juurde nendele vähihaigetele, kelle raviks ei ole Haigekassa toetusest piisanud.
Annika Laats – EELK Risti koguduse õpetaja, hingehoidja Tallinna Lastehaiglas, kaplan Tallinna Diakooniahaiglas, MTÜ Vaikuse Lapsed liige. Ta on paljudele inimestele pakkunud hindamatut tuge hingehoius, pereteraapias ja leinaga toimetulekul. Tänu tema eestvedamisele restaureeriti Risti kirik ja koguduse maja sai uue näo. Samuti pakkus Risti kogudus tänavu turvalist kodu Süüria sõjapõgenike perele.
Aune Valk on lisaks oma põhitööle haridus- ja teadusministeeriumis panustanud vabatahtlikuna erinevatesse ettevõtmistesse. Ta veab Tartus projekti „Tuluke“, mille sihiks on kogukonna ja kooli koostöö edendamine. Koos Kristel Ressiga koondas ta head koostöönäited ja teadlaste soovitused tänavu raamatusse „Rõõmuga kooli. Kodu ja kooli koostöö käsiraamat“. Aune Valgu avatud ja hooliv tegutsemine on palju kaasa aidanud Tartu Karlova Seltsi arendamisele. Muu hulgas on ta korraldanud Karlova isadepäeva ja Eharoosa kirjandusõhtuid.
Risto Roomet – Päästeameti Läänemaa päästepiirkonna operatiivkorrapidaja, kes on ka vabatahtlikuna andnud olulise panuse oma kodukandi ja maakonna turvalisuse tõstmisesse. Tema algatusel on Paliveres ja Kirnas käima lükatud vabatahtlikud päästekomandod. Ta pöörab suurt tähelepanu õnnetuste ennetamisele – nii on kohalik ujumiskoht tema eestvedamisel saanud veeohutuspüstakud ning suurendatud on tuleohutust paljudes kodudes. Lisaks viib ta läbi päästeala noorteringi ja edendab tuletõrjesporti.
Linda Raunet sündis samal aastal, mil Eesti Vabariik esmakordselt välja kuulutati. Ta tegutses pikka aega eesti keele ja kirjanduse õpetajana ning oma õpilastes oskas ta tollasest tugevast ideoloogilisest survest hoolimata äratada huvi eesti keele, kirjanduse ja kultuuri vastu. Ta oli ka väsimatu rahvatantsu- ja näiteringide juhendaja. Ka pensionipõlves on Linda Raunet olnud jätkuvalt aktiivne kodanik, osaledes Keila kultuurimaja ja sotsiaalkeskuse huviringide tegevustes ning korraldades neid ise.
Imbi-Sirje Torm – pikaaegne ajalooõpetaja, kellel on oluline roll paljude noorte kodanikuks kasvamisel. Ta on juhendanud Viljandimaa noori oma kodukandi ajaloo uurimisel, koostanud ajaloonäitusi, juhendanud noorgiide ja kirjutanud mitu raamatut Heimtali ajaloost. Imbi-Sirje Tormi loodud on Heimtali kooli muuseumituba, mis on avatud ka külalistele. Ta on oma teadmiste jagajana kui piirkonna visiitkaart, kultuuriväärtuste hoidja ja edasikandja.
Sandra Mägi – Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud ja Raplamaal asuva Röa külavanem. Röa külla elama asudes asutas ta kõigepealt Naabrivalve piirkonna, seejärel alustas külaplatsi ehitusega ja ühisürituste eestvedamisega. Ta on elavdanud kogukondlikku läbikäimist ja ei ole peljanud välja tuua oma kandi valupunkte. Ta innustab ka teisi neile lahendusi otsima. Sandra Mägi hoolib oma ümbritsevate heaolust ja nii on ta juba aastaid korraldanud Raplamaa elanikele tervisepäevi.
Kristi Aria – 15 aastat tagasi asutas ta Tartusse kooli rahvusvahelise taustaga laste jaoks. Ta on muutnud Tartu rahvusvahelise kooli erinevate kultuuride kogukonnakeskuseks ning tugevaks sillaks Eesti ja lapse päritolukultuuri vahel. Kristi Aria on olnud asendamatu inimene paljude kaugemalt pärit perede ja nende laste jaoks Tartus, aidates neil Eesti elu ja kultuuriga kohaneda ning võimaldades head haridust.
Indrek Luberg – oma pere ja tööelu kõrvalt jõuab ta alati olla abivalmis kogukonnaliige ja seista kohaliku kandi turvalisuse ning huvide eest. Ta on olnud aktiivne vabatahtlik Liiva Külaseltsi tegemistes ning korraldanud erinevaid kohalikke üritusi. Tänu temale on Liiva jaama ehitatud ammuigatsetud ülekäigurada ning juurutatud toimiv naabrivalve piirkond.
Airi Hallik-Konnula Urvaste Külade Seltsist on oma kogukonna heaks palju ära teinud. Ta on seisnud selle eest, et Essoo turbasoo jääks puutumata ning sinna ei rajataks turbamaardlat. Tänu temale sündis Urvaste kama, mille müügitulu panustatakse kohaliku kogukonna arengusse. Airi Hallik-Konnula veab iga-aastast urbanipäeva laata, tema eestvedamisel alustas külakino ning uue sisu said rahvamaja ruumid. Samuti on ta juhtinud Pokumaad.
Kuldar Adel – Eesti Noorteühenduste Liidu liige ja osaluskogude koordinaator, kes on andnud tugeva panuse Eesti noorte aktiivsuse arendamiseks. Ta on innustanud paljusid noori kaasa rääkima oma kodukohas olulistel teemadel. Ta on üks neist, kelle initsiatiivil alustati erinevates Eestimaa koolides kodanikuhariduse tundide andmist. Tundides julgustatakse noori olema aktiivne kodanik ja andma oma panuse ühiskonna edasiviimisel.
Kaisa Lõhmus – Eesti Noorteühenduste Liidu noortepoliitika nõunik, kes on Eesti noortele selgitanud valla- ja linnavolikogude tööd. Tänaseks on simulatsioonimängus ja loengusarjas osalenud enam kui tuhat õpilast üle Eesti ning tuleva aasta esimeste kuudega plaanitakse see arv juba kahekordistada. Kaisa Lõhmus peab oma südameasjaks, et 2017. aastal esimest korda valimiskastide juurde jõudvate noorte hääl oleks võimalikult teadlik ja väärtuslik.
Hans Soll – kodanikualgatuse „Sindi pais“ eestvedaja, kes seadis eesmärgiks Pärnu jõe alamjooksul asuva Sindi paisu avamise rändkaladele. Kodanikualgatus aitas kaasa sellele, et riik omandas 2015. aastal Sindi paisu ja alustas projekteerimist betoonpaisu lammutamiseks. Paisu asemel uue loodusilmelise kärestiku rajamisel võidavad kalavarude suurenemise läbi nii Pärnu jõestikus tegutsevad kalurid kui ka loodusturismiga tegelejad, kellel avanevad paremad võimalused kalaturismi arendamiseks ja kohaliku toidu pakkumiseks.
Urmas Tulvik – Raikküla valla aktiivne koduloouurija ja koolitaja, kes korraldab oma kogukonnas ka piirkondlikke ajaloolisi rännakuid. Ta juhendab oma kodukoha õpilaste kodulooainelisi referaate, korraldab ajalooteemalisi fotonäitusi ja õppepäevi ning Eesti Genealoogia Seltsi liikmena aitab huvilisi sugupuu uurimisel. Samuti on Urmas Tulvik pikka aega pakkunud oma tuge eakate hooldamisel, korraldades vajadusel inimeste transporti arsti juurde või poodi. Ta on pikki aastaid olnud ka Raplamaa külaliikumise ja Jalase haridusseltsi eestvedaja.
Kodanikupäev on 26. novembril. See on pühendatud kõigile Eesti kodanikele ja kodanikuks pürgijatele. Uued Eesti kodanikud saavad oma kodakondsustunnistused kätte alanud nädalal toimuvatel pidulikel tseremooniatel Tartus ja Narvas.


title: Tallinna Linnavaraamet pani enampakkumisele suure hulga elamispindu

maintext:
Paldiski mnt 34-6 korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 24,2 m2, korteriomandi alghind on 29 800 eurot.
Kalamajas asuvast Graniidi tn 9 hoonest on alghinnaga 24 600 eurot enampakkumisel korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 19,3 m2.
Tööstuse tn 20 hoonest on alghinnaga 28 700 eurot emapakkumisel korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 23,5 m2 ning Tööstuse tn 40 hoonest alghinnaga 26 300 eurot korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 20,3 m2.
Vabriku tn 37-5 korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 31 m2, korteriomandi alghind on 38 600 eurot.
Pelguranna asumis paiknevast Puhangu tn 8 hoonest on enampakkumisel kaks korteriomandit, mille reaalosadeks eluruumid üldpinnaga 11,6 m2 ja 12 m2. Korteriomandite alghinnad on 16 100 ja 16 600 eurot. Pelgulinna miljööväärtuslikul alal paiknevast Sõle tn 18 hoonest on alghinnaga 17 000 eurot enampakkumisel korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 11,9 m2. Õle tn 25-3 korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 16,8 m2, korteriomandi alghind on 22 000 eurot.
Kopli tn 85-9 korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 53,2 m2, on enampakkumisel alghinnaga 39 200 eurot. Kopli tn 85 hoone on riikliku muinsuskaitse alune ehitismälestis ja tunnistatud arhitektuurimälestiseks. Sõle tn 9-53 korteriomandi alghind on 42 800 eurot, korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 39,1 m2. Alghinnaga 34 900 eurot on enampakkumisel Erika tn 8-59 korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 28,7 m2.
Enampakkumisel on ka mitmeid teistes linnaosades asuvaid korteriomandeid.
Kesklinna linnaosas asuv Paide tn 9-6 korteriomand on enampakkumisel alghinnaga 27 300 eurot, korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 20,9 m2. Paide tn 9 kinnisasi asub miljööväärtuslikul hoonestusalal.
Vanalinnas asuvast Lai tn 33 // Suurtüki tn 2 asuvast hoonest on enampakkumisel kaks korteriomandit ning ühe korteriomandi mõtteline osa. Korteriomandite reaalosadeks on eluruum üldpinnaga 20,7 m2 ja mitteeluruum üldpinnaga 16,3 m2, alghind vastavalt 47 200 eurot ja 23 900 eurot. Ühest korteriomandist, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 100 m2, on alghinnaga 30 500 eurot enampakkumisel mõtteline osa. Korteriomandi mõttelise osa võõrandamisel on kaasomanikul ostueesõigus.
Kristiine linnaosas asuv Tondi tn 44-7 korteriomand on enampakkumisel alghinnaga 58 100 eurot, korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 43,6 m2. Seebi tn 38-60 korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 45,9 m2, on enampakkumisel alghinnaga 50 500 eurot.
Lasnamäe linnaosas on enampakkumisel Kivila tn 5-141 ja Paekaare tn 78-11 korteriomandid, mille reaalosaks vastavalt 64,5 m2 ja 32,9 m2 suurune eluruum ning alghind vastavalt 59 000 eurot ja 40 900 eurot. Mustamäe linnaosas asuv Ehitajate tee 70-53 korteriomand on enampakkumisel alghinnaga 36 600 eurot, korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 29,8 m2.
Foto: Scanpix


authors:
Alar Truu
Lugeja Kysib

title: Ilvese endine nõunik Sildam hakkab sotse nõustama

maintext:
President Toomas Hendrik Ilvese avalike suhete nõunikuna töötanud Toomas Sildam hakkas nõustama sotsiaaldemokraatlikku erakonda, teatas ERRi uudisportaal.
Sildam ütles, et oli pärast Kadriorust lahkumist puhkusel ja kaalus erinevaid pakkumisi, kui temaga võtsid ühendust sotsiaaldemokraadid, kes palusid sõltumatut ja kõrvalist pilku. "Olin päri ja nõustan neid esialgu kuu lõpuni," märkis Sildam, jättes tulevikuplaanid lahtiseks.
Ta märkis, et sisepoliitika on tema jaoks olnud põnev ja huvitav valdkond seest- kui väljaspoolt vaadatuna ja seetõttu võttis ta koalitsioonikõnelusi pidava SDE pakkumise vastu. "Usun, et Eesti saab hea valitsuse," lisas Sildam.


description: Ka sel nädalal anname soovitusi, mida eesti telekanalitest nädalavahetusel vaadata.

title: NÄDALAVAHETUSE TELESOOVITUSED: Beverly Hillsi ninja ja Eesti tulnukafilm

maintext:
Suur eestiteemaline telemäng, milles on palju vaimukaid küsimusi, rohkelt armastatud kodumaist muusikat ja muid põnevaid katsumusi. Seekord on vastamisi Norman Salumäe, Erkki Sarapuu ja Liisa Pakosta, Hannes Võrno võistkonnas ning Rauno Rikberg, Merlyn Uusküla ja Kaili Närep, Peeter Oja võistkonnas. Saatejuht Eda-Ines Etti.
“Nädalalõpp Kanal 2ga” (Kanal 2, kl 21:30)
Sel reedel istuvad diivanile rokkar Tanel Padar, seltskonnatäht Anu Saagim, mustkunstnik Meelis Kubo ning kirjanik Epp Petrone. Saates palju nalja, põnevaid lugusid ja mõnusat muusikat.
Õhtustes filmivööndis pakutakse vaatamiseks komöödiaid.
"Kohtinguvahetus" (TV3, kl 23:00) räägib Michaelist ja Mattyst, kes on parimad sõbrad, kes tõotavad enne keskkooli lõpuballi süütuse kaotada. Kui selgub, et Matty on omasooihar, muutub noormeeste ülesanne veelgi keerulisemaks.
“Beverly Hillsi ninja” (Kanal 2, 23:30) on komöödia metsikult ülekaalulisest ja uskumatult saamatust ninja´st, kes pöörab Beverly Hills´is elu pea peale. Jaapani ninjade seas kasvanud Haru (Chris Farley) on vennaskonna ”must lammas”, kellel alati kõik nihu läheb. Paraku juhtub kaunitar Sally (Nicollette Sheridan) just temalt abi paluma. Haru reisibki Ameerikasse, kus teda ootavad ees kirjeldamatud seiklused ja sekeldused.
Laupäev
Seekordseks multikaõhtu filmiks on "Härra Peabody ja Sherman" (TV3, kl 19:30).
Härra Peabody on ärigeenius, leiutaja, teadlane, Nobeli preemia laureaat, toidugurmaan, kahekordne olümpiamedalist, lugupeetud arvamusliider, kes juhtumisi on ka...koer. Üht oma suurimat leiutist peab aga härra Peabody kogu ülejäänud maailma eest salajas hoidma. Selleks leiutiseks on masin nimega WABAC, mille abil tema ja ta inimlapsest adopteeritud poeg Sherman rändavad tihtilugu ajas tagasi, et kogeda vahetult ajaloo pöördelisi sündmusi ning kasutada võimalust suhelda kuulsate inimestega, kes on maailma kujunemisloos mänginud tähtsat rolli. Kui aga Sherman ühel mitte just kõige ilusamal päeval ajarändamise kirjutamata reegleid rikub, peavad meie kaks ebatõenäolist kangelast tegema kõik endast oleneva, et meie planeedi ajalugu püsiks muutumatuna. Vastasel juhul ei seisa nad silmitsi lihtsalt kihvakeeratud minevikuga, vaid ohtu satub ka kogu maailma tulevik... Algab võidujooks ajaga, mille muudab keeruliseks seegi asjaolu, et ajarännakutesse on kistud kaasa ka Shermani klassiõde Penny, kellega poisil just kõige parem läbisaamine ei ole.
Ei saa laupäev üle ega ümber "Õnne 13" sarjast (ETV, kl 20:30). Seekordses osas läheb Mare auto Tallinna-Morna maanteel katki ja Margna päästab ta tee äärest nagu tõeline džentelmen. Priit loodab, et Allan oskab teda südameasjades aidata. Intsust on isaks saades uus mees saanud, nii et Riks ja Annemai ainult imestavad. Henry püüab Roccoga rääkida jutte, millest Evelin midagi teada ei tohi.(ERR)
(ERR)
Ka ETV2 ekraanil on põnev dokumentaalfilm "Meedik" (ETV2, kl 20:45), mis räägib arhitektuuritudeng Roometist, kes suunatakse Kaitseväes aega teenides meditsiiniväljaõppele, kus koolitatakse reservarmee üksuste tarvis parameedikuid. Järgneb mitu kuud kestev väljaõpe, mille käigus seguneb ajateenistuses tavapärane mänguline väljaõpe reaalse tööga Tallinna kiirabis. Kogu senise elu ainult õppinud noor mees satub olukordadesse, mida ta ei osanud uneski näha. Audiovisuaalne rännak läbi uut põlvkonda defineeriva eluetapi. Vaba hinge aheldav rutiin, kitsus ja pidevalt samad näod. Kuidas käituda, kui avastad end mitte enam õppimas, vaid tegelemas elu ja surmaga?
Filmiriiulilt pakutakse vaatamiseks romantilisi komöödiaid.
"Ostuhullu pihtimused" (TV3, kl 22:20) räägib Rebecca Bloomwoodist (Isla Fisher), kes on lõbujanuline New Yorgi glamuurne elanik, kes on väga osav shoppamises, võib-olla isegi liiga osav. Ta unistab töökohast oma lemmik moeajakirjas, kuid tal ei õnnestu kuidagi jalga ukse vahele saada. Kuid veidral kombel õnnestub tal saada sama kompanii finants-ajakirja nõuande kolumnistiks, mis saab väga populaarseks. Tema unistused hakkavad täituma, kuid samas peab ta jagu saama oma ostuhullusest, mis ähvardab nii tema elu, kui ka karjääri.
"Muusika ja sõnad" (Kanal 2, kl 23:30) räägib läbipõlenud popstaairist Alexist (Hugh Grant), kes saab võimaluse taas tippu tõusta kui edetabeleid valitsev diiva palub tal endale loo kirjutada. Kuna Alex pole juba aastaid midagi kirjutanud, otsib ta abi Sophielt (Drew Barrymore), kellel on annet lausa üleliia. Esialgu vastupuiklev neiu siiski murdub ja algab kahe geeniuse tormiline koostöö, et teha midagi erakordset!
Pühapäev
Pühapäeval kosutavad telekanaleid vaatajaid enne töönädala algust komöödiasaadetega.
Kanal 2 eetris on "Eesti otsib superheeringat" (kl 19:30) ja "Ameerika talent" (Kl 21:30).
TV3 eetris on muidugi "Su nägu kõlab tuttavalt" (kl 19:30), kus seekord selguvad finalistid! Külaliskohtunikuks on Mart Juur.


authors:
Arsen Avakov Facebook
Daa A Vot Glazaa

description: Ukrainas üritas naisõpetaja müüa 13aastast tüdrukut, küsides lapse eest 10 000 USA dollarit.

title: KOHUTAV: Ukrainas üritas naisõpetaja müüa 13aastast tüdrukut


title: EfTEN ostis E.L.L. Kinnisvaralt L3 büroohoone Vilniuses

maintext:
EfTEN Real Estate Fund III AS omandas E.L.L. Kinnisvara Leedu tütarettevõttelt UAB Centresta L3 büroohoone Vilniuses. Tegemist on teise kinnisvaratehinguga EfTEN Real Estate Fund III ja E.L.L. Kinnisvara vahel viimase kahe aasta jooksul.
EfTEN Real Estate Fund III fondijuhi Viljar Arakase sõnul on L3 büroohoone ideaalne täiendus fondi portfelli. “L3 sobib väiksematele ettevõtetele, kes hindavad moodsat töökeskkonda, kuid kellele pole oluline, et büroo asuks südalinnas. Vilniuse kesklinnas on praegu rekordiliselt suur uute A-klassi büroohoonete arendusmaht, kuid need arendused on suunatud eeskätt suurfirmadele. Selle taustal eristub L3 oma suunitlusega väga selgelt, pakkudes väiksematele firmadele mugavaid pindu, konkurentsivõimelisi üürihindu ja häid parkimislahendusi,” ütles Arakas.
E.L.L. Kinnisvara juhatuse liige ja finantsdirektor Taavi Ojala ütles, et EfTENiga välja kujunenud professionaalsest ja tulemuslikust koostööst annab kinnitust juba teise suure tehingu sõlmimine kahe aasta jooksul.
„Hindame kõrgelt EfTENi senist edu investeeringute tegemisel ja oskust eristuda teistest Baltikumi kinnisvarainvestoritest. Erinevalt paljudest konkurentidest söandas EfTEN investeerida pealinnast väljapoole Šiauliais asuvasse Saules Miestas kaubanduskeskusesse, nüüd L3 büroohoone puhul kesklinnast eemal asuvasse projekti. Samal ajal keskenduvad teised investorid suuresti väga aktiivsele ning suureneva pakkumisega büroopindade turule Vilniuse südalinnas,“ lausus Ojala.
Ojala lisas, et L3 büroohoone müük oli E.L.L. Kinnisvara jaoks strateegiline äriotsus. „Keskendume lisaks olemasoleva 185 tuhande ruutmeerise üüripinnaga portfelli juhtimisele uutele arendusprojektidele.“ Ettevõte jätkab Vilniuses Panorama kaubanduskeskuse vahetus naabruses asuva Narbuto 5 büroohoone ehitust, projekteerimisfaasis on viiest hoonest koosneva Skanstese bürookompleksi I etapp Riia uues keskses äripiirkonnas ning arenduse ettevalmistusetapis on kolmest hoonest koosnev Liivalaia bürookompleks Tallinna südalinnas.
L3 büroohoone asub Vilniuse lennujaama lähedal Vilnius–Klaipėda maantee ja Minski maantee lähistel, mis tagab kõigist Vilniuse piirkondadest mugava ligipääsu nii auto kui ka ühistranspordiga.
10-korruselise büroohoone kontoritest avanevad kaunid panoraamvaated Nerise jõele ja Vingise pargile. Hoones üürib büroopindu 37 ettevõtet, neist suuremad on kindlustusettevõte Bonum Publicum, SBA ettevõtete grupp, reisifirma Novaturas, autorendifirma AVIS ja ehitusettevõte Merko Statyba. 2005. aastal valminud ligi 6100 ruutmeetrise üüripinnaga hoone juurde kuulub paarisajakohaline väliparkla.
Tehingu maksumus on poolte kokkuleppel konfidentsiaalne. Tehingut nõustasid müüja poolelt Valiunas Ellex advokaadibüroo ja ostja poolelt Fort Legal advokaadibüroo. Büroohoone müüki aitas korraldada kinnisvarabüroo Newsec.


authors:
Vida Press
Youtube

title: FOTOD | KAS TUNNED ÄRA: need maailmastaarid alustasid noorena telesarjadest!

maintext:
Ühtesid näitlejaid elu hellitab ning neist saavad maailmastaarid, kes suunduvad edasi kinolinale. Teised aga jäävadki sarjadesse mängima. Kas teadsid, millistest sarjadest said tähelelennu praeguseks kümnetes filmides mänginud staaaarid?
3) Briti näitleja Kate Winslet jõudis teleekraanidele sarjas "Get Back", mis oli eetris aastatel 1992-1993.
4) "Deadpooli" staar Ryan Reynolds mängis sarjas "Two Guys, a Girl and a Pizza Bar" Michaeli aastatel 1998-2001.
. (Vida Press)
5) Koomik Steve Carell on mänginud filmides, kuid aastal 1997 tegi ta kaasa sarjas "Over the Top".
(Vida Press)
6) "Star Warsi" täht Felicity Jones alustas karjääri 12aastaselt, ent 15aastaselt oli tema suurem roll sarjas "The Worst Witch".
(Vida Press)
7) Austraalia näitleja Naomi Watts mängis aastal 1990 kaasa sarjas "Hey Dad …!".
(YouTube / Vida Press)
8) Aastatel 1991-1993 Suurbritannias eetrisse läinud sarjas "The Darling Buds of May" tegi kaasa Catherine Zeta-Jones.
(Vida Press)
9) Joseph Gordon-Levitt on eelkõige tuntud televaatajatele sarjast "3rd Rock from the Sun", kus ta kehastas Tommyt.


title: Viis nõuannet, kuidas valmistada maailma parim tassitäis teed

maintext:
Kui väljas on talvekülmad, või veel hullem – vesised ja kõledad päevad, mis järjest lühemaks jäävad, on mõnus raamatu või telesaate kõrvale võtta tassike kuuma teed. Praegune aastaaeg on teejoomiseks parim.
Järgmised viis nõuannet aitavad õdusa meeleolu loomisel ja ideaalse tee nautimisel.
Kasuta kvaliteetset teed. Muidugi võib ka odavast teepakist tehtud teest mingi naudingu saada, aga julgem teenautija seab sammud mõnda teepoodi, kus ta saab ise erinevaid aroomiteesid nuusutada. Võib avastada uusi maitseid ja lõhnu, mis on korralikud ja põnevad. Inimene loob enda jaoks alati seoseid, niisiis võib mõnest teest saada teatud ilma, tuju või sündmuse korral just see üks ja ainus, mis lohutust ja soojust annab.


title: Seisukoht | Käes on portsigari aeg?

maintext:
Kui ma mõni aasta tagasi Tai kuningriigis käisin, võtsid sealsed sigaretipakkide pildid, mis suitsetajaid koletute haiguste eest hoiatasid, esiotsa kõhedaks. Need on tõesti hirmsad visuaalid, inetute värvide ja ränkade sõnumitega vormistatud. Kuid tänavakaupmeestel oli abi varnast pakkuda: kõikvõimalike kujundustega sigaretipakkide vutlareid pakuti igal müügilaual. Nõrganärvilisemad suitsetajad tegid ostu ära, pakendasid kolepildiga sigaretipaki neutraalse disainiga vutlarisse ja probleem oligi lahendatud. Sigaretisõbra jaoks.
Nüüd, kui Eestiski katavad sigaretipakke hoiatava loomuga klantspildid, tuleb selle kampaania eestvedajaile vaid kaasa tunda. Lapsemäng! Nii leebete visuaalidega ei peleta eemale ühtegi kirglikku suitsetajat. Pikemat aega viskavad boheemidest suitsetajad suhtlusportaalides nalja, kujundades üksteise võidu ühest või teisest pildist vaimukaid koomikseid.
Veel enam: moeteadlik seltskond avastas kohe, et lõpuks ometi on käes portsigari aeg. Seltskonnas võrreldakse peene disainiga sigaretikarpe ja võidumeheks osutub tavaliselt see, kel võtta vanatädi või vanaonu hõbeportsigar esimese vabariigi ajast. Teisalt pakuvad kaupmehed uuema ajagi portsigare sellises koguses, et võtab silme eest kirjuks. Enesele teadmata on suitsetamise vastu võitlejad käivitanud uue moesuuna – peente portsigaride aja. Iseasi, kas see oli kampaania mõte.


description: Õhtused sammud tühjas kontorihoones, klaviatuuriklõbin – mis juhtus 14 aastat tagasi TV3 ruumides tegelikult? Selgeltnägijate tänaseks ülesandeks oli tajuda, milline õõvastav leid ootas üht telemaja töötajat.

title: MÕRV, ÕNNETUS VÕI ENESETAPP: mis juhtus TV3 ruumides 14 aastat tagasi?

maintext:
Esimesena koridori sisenenud Antonina tundis valu, vajudes kokku ruumis, mis juhtunuga seotud. Ravitseja palus abi tulelt ja pakkus, et tegu oli mõrvaga. Kuigi ruumist leiti tõepoolest surnud inimene, ei olnud see mõrv ega ka enesetapp.
14 aastat tagasi märtsis märkas üks telemaja töötaja tööle tulles, et põrandad on märjad. Üks uks oli kinni ja midagi selle ees. Kui ta ukse jõuga lahti surus, märkas ta, et lagi on alla kukkunud. "Uksepraost oli näha, et põrandal lebas inimene," rääkis mees. Kui uks lahti saadi, selgus, et põrandal lebas surnud kolleeg Jura.
Detaile juhtunu osas avas ka Haldjapiiga, kes mainis, et enne õnnetust toimus pidu. Ta küll pingutas, ent rohkem detaile samuti avada ei suutnud.
Saatuslik õhtu algas tõepoolest lõbusat, sest tähistati uut algust – Jura pidi minema uude töökohta. Pidu peeti koridori lõpus asuvas saunaruumis. Ühel hetkel läks Jura seltskonna juurest ühte ruumi pikutama.
"Näen, et midagi juhtus meesterahvaga. Tal hakkas paha ja viskas pikali. Ta tahtis kellelegi helistada. Ja ta suri külili," rääkis Vladimir. "Talle kukkus midagi peale."
Tõepoolest – ruumi lagi oli alla kukkunud ja uks ei tulnud seetõttu lahti.
Selgeltnägija Jelena keskendus samuti väiksele ruumile. "Kõris on tunne, et ei saa rääkida," rääkis naine ja lisas, et näeb kraani.
Just torudes oligi tuum, sest lõhkes laes olev kuumaveetoru, ripplagi valgus vett täis ning kukkus ruumis maganud Jurale peale. Laest tulvas tulist vett ning Jura kees elusalt ära.


description: Tänases “Suure komöödiaõhtu” osas pidi hüvasti jätma ühe osalisega, kelleks osutus stuudiopubliku hääletuse tulemusel Merle Palmiste karakter Dr. Halpanen.

title: "Suurest komöödiaõhtust" langes välja Merle Palmiste ehk Dr. Halpanen

maintext:
Esimesena näitas talenti tantsuäss Kaupo-Peep Üks-Kaks-Kaks-Kolm. Tema näitas talenti puutöö alal ning voolis puust välja omale enda tõelise unistuste tantsudaami. Puust daami nimega Malvina kasutab Kaupo-Peep kuiva trenni tegemiseks. “Ei ole tähtis palju on puul aastaringe, eriti kui tegu on vineeriga,” lohutas džentelmen Kaupo-Peep kõiki naisi.
Dr. Halpanen valis oma ande näitamiseks välja Vaariku, kellel ta lõdvestuda aitas. Sellest erutus omakorda Jagger, kes publiku rõõmuks ühe laulu laulis.
Saaremutt Reet Pull üllatas kohe mitme talendiga, esiteks kinkis ta žüriile omakootud muhvi, millega muhvigi teha ei saa. Teiseks näitas Pull, et on mõllumuti nime väärt ja näitas suurepärast trummimängimisoskust.
Vana Toomas oli aga jällegi juua täis. Nimelt oli ta läbi käinud kõik vanalinna baarid ja pubid ning raha oli otsa saanud. Sellest polnud aga midagi, sest tema talent selles seisneski, et ta oskab suurepäraselt hästi raha laenuks küsida. Ka žürii käest suutis ta sisse kasseerida viie minutiga 30 eurot.
Vladimir Puhhi talendiks on olla suurepärane meedegusteerija, osates ühe lusikatäie maitsmise ja nuusutamisega ära öelda, millise meega tegu on. Selgus ka see, et Puhhike on tsirkuses töötanud ja ta näitas lahkesti ette kõik oma vägevamad trikid.
Kevin-Christian teatas, et hakkas nüüdsest Youtube’i kanalit pidama. Lisaks lubas poiss, et oskab igast sõnast anekdoodi vesta, mis tal tegelikkuses kuigi hästi välja ei tulnud… Kuid pärast vestlust emaga näitas ta veel üht oskust - nimelt oma väikese õe hoidmise oskust.
Karbi Barbi ei osanudki kohe oma paljude talentide seast midagi esitamiseks leida. Esmalt paljastas neiu, et oskab kaarte panna - täpsemalt postkaarte…Seejärel teatas Barbi, et oskab mõtteid lugeda, kuid selgus, et kahjuks ainult iseenda mõtteid. Lisaks sellele ajas meie Karbi Barbi täiesti segi väliskülalise Mick Jaggeri pea.


description: Septembris Harju maakohtus kuritegeliku ühenduse juhtimises süüdi mõistetud Assar Paulus kuulis neljapäeval Viru maakohtus taas süüdimõistvat kohtuotsust, kui võttis vastu karistuse narkoäri rahastamise eest, avaldab ERRi uudisportaal.

title: Assar Paulus jäi süüdi ka narkoäri rahastamises


title: "PEALTNÄGIJA" TÄNA: miks ei karista riik paberil vähemalt 133 firmat juhtinud meest?

maintext:
Rein Loss on korduvalt karistatud kriminaal, kes on huvitav selle poolest, et on aastate jooksul paberil juhtinud vähemalt 133 firmat.
Tegelikult on 59aastane Loss selles vallas veel väike tegija. "Pealtnägija" palvel tegi Inforegister erinevaid analüüse ja arvutusi ning välja kooruvad skeemid on jultunud, anomaaliad jaburad ja mastaap jahmatav. Kokku on Lossi sarnaste varidirektorite abil uputatud vähemasti 400 miljonit eurot võlgu, sellest enamik riigimaksud.
Miks riik sellele päitseid pähe ei saa? Seda küsib "Pealtnägija" täna õhtul kell 20.05.


description: Mäekristallina olen peene, puhta ja selge vibratsiooniga häälestaja. Sümboliseerin ühtsust ja puhtust. Mind peetakse meisterkristalliks ja mu harmoonilised energiad on inimese sagedustega kõige lähedasemad. Tänu oma unikaalsele aatomvõrele peetakse mind planeedi kõige võimsamaks tervendajaks ja energiate tasakaalustajaks. Minus on olemas kõikide värvitoonide lainepikkused.

title: KINGIIDEE | Mäekristall on asendamatu abimees tervendamisel


title: Sven Grünberg: laulda ma enam ei jaksaks, klahve jõuan õnneks liigutada

maintext:
Paljud ehk ei tea või ei mäleta, et eile 60aastaste liigasse jõudnud helilooja ja klahvpillimängija Sven Grünberg oli nooruses progerokibändides Ornament ja Mess ka laulja. Kuid tuttava mahategev kommentaar võttis elektrooniliste helide meistril edasiseks soovi mikrofoni suu juurde tõsta.
TÄHISTAB KONTSERTIDEGA: Sven Grünbergi kontserdisari «Autoportreed» algas eile Pärnus, jäänud on homne ja ülehomne kontsert Tallinnas ning Tartus. Laval on peale juubilari Ott Lepland, rahvusmeeskoor, keelpillikvartett Prezioso+ ja kammerorkester, seniste helitööde kõrval kõlab ka kaks uut teost. (Laura Oks)
Pärast kuue aasta tagust südameoperatsiooni ei jaksaks ta suure tahtmisegi korral valju lauluhäält teha, küll aga jõuab ta sõrmedega mööda klahve ludistada, tuua kuulajate kõrvu aina uut muusikat, kasvatada noore isana esimeses klassis käivat tüdrukutirtsu Stella Milet ja vedada Eesti budismi instituuti.
Kui suure väljakutse sedavõrd pisike laps oma kasvatamisega esitab? Ja on ta isaga ka sama usku?
Tütar on tubli, õpib ka klaverit. Kuid arvan, et hea õpetaja ei peaks enda koopiaid tootma, vaid nägema, mis just antud tegelinski puhul hea oleks, ja siis just selles suunas hoogu andma. Ja nii me teemegi. Juttu on olnud näiteks sellestki, et teda huvitaks nii matemaatika kui ka arstiks saamine.


title: Millise ajastu korter maksab kõige vähem?

maintext:
Esmakordselt analüüsib Pindi Kinnisvara korterite maksmust nende ehitusaasta järgi, mis annab tervikliku ülevaate, millise ajastu varatüübid kõrgemas ja millised madalamas hinnas on.
Käesolevas analüüsis on aluseks võetud Tallinna 2016. aasta esimese 10 kuu korteriomanditehingute keskmised väärtused. „Tulemused kinnitavad, et aastakümneid raiutud dogma, justkui kinnisvara väärtust mõjutab ainult asukoht, on poolik. Tegelikult määrab paraja annuse kinnisvara väärtusest ka korteri ehitusaasta, täpsemini küll konkreetse ajastu projekteerimistrendid ning ehitusstandardid- ja materjalid,“ sõnas Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Sooman.
Tabelijärgselt on välja toodud ka kommentaarid iga ajastu kohta.
Ehitusaasta Hind €/m²
enne 1939 1 920
1940-1970 1 445
1971-1990 1 278
1991-2000 1 470
2001-2010 1 741
2011-2016 1 874
Kommenteerib Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Sooman:
Enne 1939 aastat ehitatud hoonete keskmise kõrge hinnataseme puhul mängib siiski suurt rolli asukoht. On ju nii igihaljas Vanalinna asum kui ka Kadriorg linna tsentris, mis mõjutab omakorda vara väärtust. Samas kuuluvad siia gruppi ka vanad üles vuntsitud toonased linna äärealad, mis täna on kesklinna osaks või selle lähipiirkonnaks- Uue Maailm, Kassisaba, Kalamaja jms. Asukoht on hinnas, selles pole kahtlustki. Kuid hinnas on ka ajalugu, mis selgitab ka selle kategooria kõige kõrgemat ruutmeetrihinda.
Aastatel 1940-1970 ehitati korralikke kivimaju. Iseloomulikuks olid kõrgete lagedega Stalini-aegsed avarad korterid ja väga kompaktse ruumijaotusega tellisest või tuhaplokist nn hruštšovkad. „Kivimaja on ikka kivimaja“, ütlevad nii eestlased kui venelased ja maksavad parema heliisolatsiooni ja soojapidavuse eest ka kõrgemat hinda. Samas on paljude selliste majade tehnosüsteemid juba mitmendat ringi mädad ja vajavad taas vahetuskuuri.
1971-1990 oli paneelmajade ajastu. Ehkki ehitati veel ka hruštšovkasid, kerkisid kümned tuhanded kõigi mugavustega magalarajoonide korterid just sellel ajastul- loodi meile praegusel kujul tuttavad Väike-Õismäe, Mustamäe ja Lasnamäe. Tehingute keskmine hind indikeerib ostjate seisukohta paneelmajade suhtes väga üheti mõistetavalt- paneelmajad on elamufondi autsaiderid, mida ostavad need, kellel raha rohkemaks ei jagu. Piirkonnal pole mingit vahet- ka kesklinna paneelmajad on muudest sama piirkonna korteritest tugevalt odavamad.
1991-2000 loodi väga piiratud hulgal elamuid, kusjuures suur osa neist rajati Lasnamäele Pirita-Kose poolsesse serva. Ehkki vahemaa kesklinnaga on suur, annab eramajade ja metsatukkade lähedus hinnalisa, suurimat rolli mängib aga viimaste paneelmajade värskus võrreldes 70ndatel või 80ndatel ehitatud majadega. Hilisemad Lasnamäe mikrorajoonid olid projekteeritud ka märksa elanikesõbralikemaks ning puudust ei ole mänguväljakutest ega haljasaladest.
2001-2010 ehitatud korteritest rajati enamus kinnisvarabuumi eel või ajal. Mõni tegi hästi, mõni halvemini, kuid visuaalselt ehitati need majad siiski uue ajastu standardite kohaselt ning ka nende amortisatsioonitase on keskmisest madalam. Lisaks välisele esteetikale ajab hinna kõrgeks ka asjaolu, et 10-15 aastat vanas korteris on palju sisustust veel kasutuskõlbulik ning sellest tulenevalt on võimalik täielikult möbleeritud korteri eest ka väärikat tasu küsida.
2011-2016. Siin polegi midagi ülearu kommenteerida. Nagu uhiuus auto maksab pruugitust rohkem, maksab rohkem ka uus korter, ükskõik, kas ta asub Koplis, Mustamäel või Kesklinnas. Üks märksõna siiski- tänased uued majad on muutunud oluliselt energiasäästlikemaks ning kõrvalkulude alanemise nimel on ostjad valmis pinna enda eest rohkem maksma.


description: Täna keskpäeval avati Tallinna loomaaia loodushariduskeskuses mitmesajast käsitsi valmistatud martsipaniloomast ja –linnust koosnev unikaalne loomaaed.

title: ÕHTULEHE VIDEO JA GALERII | MARTSIPANIST LOOMAAIA AVAMINE: Aleksei Turovski rääkis loomade magusalembusest


title: Helle Laas: "Pole mul kunagi suurt sõprade hordi olnud. Ma ikka väga valin, keda lähedale lasta."

maintext:
Üksi kulgeda eelistav Nukuteatri näitleja tõdeb, et suuremas rahvahulgas tunneb ta end ebamugavalt.
"Mulle ei meeldi kari, mulle ei meeldi palju inimesi enda ümber," tunnistab nukuteatri näitleja Helle Laas (75) leebelt naeratades.
"Ma lihtsalt tõesti ei ole karjainimene. Kui kõik koos midagi teevad ja hirmsasti organiseerivad, siis tunnen, et ei mahu sinna lihtsalt enam ära. Võin küll karjas olles natuke aega aja nalja teha, aga see on väsitav. Ma ei igatse seda karja enda ümber."
Sel põhjusel, et suured rahvahulgad pole Hellele hingemööda, hoiab ta end ka kõikvõimalikest massiüritustest kaugele. "Mulle need ei istu," tõdeb ta.


authors:
Kersti Pettai Facebook
Kuvatõmmis

title: Kersti Pettai pälvis Missis World võistlusel parima naeratuse tiitli!

maintext:
Juulis Missis World Estoniaks kroonitud Kersti Pettai osales eelmisel nädalal Missis World võistlusel Lõuna-Koreas. Naine kirjutab enda Facebooki lehel, et teda hinnati parima naeratuse tiitliga.
Pettai kirjeldab enda Facebooki lehel, et koges võistluse jooksul palju pisararohkeid hetki, kuna emotsioonid on olnud lihtsalt nii ülevoolavad. Naine kinnitab, et kohtas võistluspäevade jooksul väga palju häid inimesi, kes olid ilusad nii seest kui väljast ning tänab kõiki enda toetajad.
Palju õnne kaunima naeratuse tiitli puhul!


title: Juhtkiri | Umbusalduse usutav heidutus?

maintext:
Peaminister Taavi Rõivas võib 7. novembril umbusaldushääletusele vastu minna küll põnevusega, ent tulev nädal ei välista saada Rõivase peaministripõlve lõpu alguseks isegi siis, kui peaministri võimult võtmise poolt hääletab vaid opositsioon ja hääletus kukub läbi. Hoopis valusamalt kui võimalik umbusaldamine võib Rõivase positsiooni lüüa eelneval nädalavahetusel peetav Keskerakonna kongress, kust erakonna esimehena väljumise lootus on küllalt suur Jüri Ratasel.
Tegelikult pole kindel isegi see, kas umbusaldamisel opositsioonigi hääled peavad – kas Keskerakonna kongressist veel haavu lakkuval poolel on suurem kiusatus koht kätte näidata valitsusele või vastastele erakonna sees? Rõivast viimasel ajal muidu isukalt arvustanud IRLi juht Margus Tsahkna on juba isegi enne allkirjade kogumist öelnud, et umbusaldusega kaasaminek tähendaks poliitmänge. Varjamatult Rõivase vaenulikud koalitsioonipoliitikud nagu sotsiaaldemokraat Urve Palo võivad oma hääle peaministri vastu ju anda, aga kas neid saab ikka kokku üheksa või enam? Partnerite kombel võib ka mõni reformierakondlane leida end juurdlemas, kas üürike rõõm pettumuse valmistanud juhile saapaga andmisest on ikka väärt edaspidi opositsioonipingil istumist.
Nii on peaministril ehk õigus selles, et umbusaldamine kukub taas läbi. Ometi pole viimastel nädalatel jõuliselt hambaid näidanud koalitsioonipartneritel põhjust nüüd vait olla ja edasi teenida. Vastupidi – uuenenud Keskerakond tähendab sedagi, et jutt alternatiivide puudumisest praegusele koalitsioonile enam ei kehti. Iseasi muidugi, kes nüüd ja edaspidi Kremli uksestopperiks olla lubanud Keskerakonnaga päriselt koos valitseda tahaks. Ent lajatamiseks retoorilise kaikana kõlbab selline väljavaade küll. Kõigile peale Reformierakonna, kelle juht Rõivas sellise liidu selgesõnaliselt välistanud.
Küsimus on, kui kaua Reformierakond puudlina iseenda valitsuses vastu peab.


description: Pudelist joomine pole kuigi viisakas. Nüüd on aga leitud geniaalne viis, kuidas klaase pole vaja enam kunagi kasutusele võtta ja seejuures jätad endast täiesti viisaka mulje.

title: Pudelist veini joomine muutus just palju viisakamaks!


title: Sandra Vabarna: “Mul puudub mõõdukus - teen kõiki asju sajaga või üldse mitte!”

maintext:
“Nägin 13aastaselt Viljandi folgil üht Belgia torupillimängijat ja armusin temasse ära. Siis otsustasin, et tahan endale torupilli, ja isa ostiski mulle selle,” jutustab pärimusmuusik Sandra Vabarna (31), kes sai tuntuks neiupõlvenimega Sillamaa.
KANNATAMATU SANDRA: Sandra Vabarna ütleb, et on väga kannatamatu iseloomuga. Lausa nii kannatamatu, et tahtis Jalmarile jõuludeks üht kotti kinkida, aga ei suutnud saladust varjata ja pidi talle ikka pildi saatma. (Tiina Kõrtsini)
On imekspandav, kui osavalt õbluke naine rohmakat torupilli käsitseb. Naistorupillimängijaid ei ole maailmas just palju, sest tegelikult on see meeste pill.
Aastaid tagasi Itaalias esinemas käies vanad torupillimängijad Sandrat ei tervitanud, sest ta oli noor ja naine. Nüüd aga lööb Sandra oma bändiga Trad.Attack! laineid üle maailma, Eestist Lõuna-Koreani.
Sandra, kuidas sa leidsid tee muusikani?


title: Homme avab Pirital uksed uus kaubanduskeskus

maintext:
Homme keskpäeval teeb Tallinnas Pirita linnaosa südames uksed lahti restaureeritud ajalooline kaubanduskeskus, mis hakkab kandma piirkonna ajaloolist nimekuju Piirita.
Hoone avamist koordineeriv Anneli Hirv ütles, et keskus soovib saada piirkonna elanike jaoks nö uueks mugavuskeskuseks. “Keskus on mõnusalt kompaktne ja selles ei hakka looklema lõputud rõivaste ja jalanõude kauplused. Selle asemel on eesmärgiks, et külastaja saaks kiirelt ja mugavalt kätte kõik peamised igapäevaselt vajalikud tooted ja teenused,” selgitas Hirv, kelle kinnitusel koondub uues keskuses ühe katuse alla ka Pirita suurim valik erinevaid toidukohti.
Hirve sõnul oli aegade jooksul erinevad kauplusi ja ka linnaosavalitsust võõrustanud esinduslik hoone täielikult amortiseerunud. “Seda enam on hea meel, et Pirita üks arhitektuurilisi pärleid on taas saamas esinduslikuks linnaosa tuiksooneks,” ütles Hirv ja lisas, et algselt 1980. aasta olümpiamängude pressikeskuseks valminud hoone uus stiil on kantud justnimelt maja algse ehitamise aegsest olümpialinnaku rannamelust, mida aktsendina täiendavad värsked värvitoonid ja rannapromenaadile kohane neoontulede sära.
Suure osa keskusest võtavad enda alla mõnusa atmosfääriga uus Rimi supermarket ja Pirita esimene MyFitness spordiklubi.
Kauplustest on keskuses esindatud lillepood, sisustuskauplus, apteek, veini- ja gurmeepood ning seni vaid Nõmme turul tegutsenud populaarne Peetri Lõheäri. Teenustest leiab hoonest keemilise puhastuse, hambaarstid, kehastuudio, juuksuri, mobiiliparanduse ja loomakliiniku.
Keskusesse tuleb ka põnev laste mängumaa, kus saab korraldada sünnipäevi ja mängida ning kus üle 3-aastased lapsed saab jätta ka lühiajaliselt mängumaa töötajate hoole alla, seniks kui suured omaette spordiklubis, einestamas või kasvõi hambaarsti juures käivad.
Ühe katuse alla koondub kokku seitse erinevat toidukohta, mis pakuvad eri maailma köökide toitu nii kiireks eineks, koju kaasa võtmiseks kui kohapeal nautimiseks – alates pagarikojast, mis pakub varajastest tundidest hommikusööki, kuni uue peene Itaalia restoranini.


description: Karikatuur

title: Karikatuur | Päkapikud külapoe taga

maintext:
Uppuvalt laevalt üle noatera pääsenud venelastest laevameeskond langeb inimsööjate kätte vangi. Nood hakkavad tegema ettevalmistusi pidusöögiks.
"Seltsimehed inimsööjad!" pöördub nende poole laeva kapten. "Kas teil on kollektiviseerimine läbi viidud?"
"Ei ole."
"Kas teil on olnud isikukultust?"
"Ei ole."
"Kas teil on viidud läbi poliitilisi või põllumajanduslikke kampaaniaid?"
"Ei ole."
"Sellisel juhul ei saa ma küll aru, mis teid nii metsikuks on teinud?"


description: Võru politsei palub inimeste kaasabi selgitamaks kohtuotsuse täitmisest kõrvale hoidva 38-aastase Aini asukohta. Kohus on mehe süüdi mõistnud isikuvastases süüteos.

title: Võru politsei otsib kohtuotsuse täitmisest hoiduvat 38-aastast Aini


description: Kes võtab treenida koeri, kes kasse, kes haikalasid. Päevavideo näitab julget meest, kes on oma pilli järgi tantisima pannud hiigelsuure haikala!

title: PÄEVAVIDEO: treenitud haikala teeb piruette!


title: KINGIIDEE | Paaride vibraator, mida kasutada ka avalikus kohas

maintext:
Paaride vibraatori eripära on, et seda saab kasutada koos ja selle kasutamisest saavad mõnu mõlemad partnerid. Lisaks on vibraator veekindel ja see on wireless puldi abil kaugjuhitav lausa kuni 12 meetri kauguselt.
Muide, sellel vibraatoril on eriti mõnusad ja sujuvad vibratsioonimustrid (lisaks tavapärasele ühtlasele vibreerimisele).
Üks Tiani 3 värske kasuta kirjutas sellise tagasiside: "Ütleme nii, et peale esimest proovi arvasin, et tavalise seksi juurde tagasi minna saab raske olema. Nii õnneks ei juhtunud, aga maru vahva lelu on see küll. Polnud enne väga kursis selle firmaga, nüüd silm peal nii mõnelgi asjal. Tänud südamest.“
FIFI NIPP
Kasutage Tiani vibraatorit salamisi avalikes kohtades – vibraator on pisike ja kerge (ainult 42 grammi!) ning seda saab hõlpsalt kanda aluspesu all. Partner, kelle käes on pult, saab oma kallimale selle abil mõnusaid vibratsioone saata, nii et keegi peale teie ei saa aru!
Vaata täpsemalt SIIT!


authors:
Toomas Tatar
Kristjan Lepp
Kroonika

title: Tegevväelasest tegevnõiaks: nõiasaate võitja Anu jätab päristööga hüvasti

maintext:
Üleeile "Selgeltnägijate tuleproovi" võitnud Anu Pahka ütleb, et nüüd on see kuude küsimus, millal ta kaitseväemundri lõplikult varna riputab ning ennast kogu ihu ja karvadega nõiandusele pühendab.
Mõni päev enne "Selgeltnägijate tuleproovi" finaali Õhtulehele intervjuud andes möönis Anu, et on huvi pärast vaadanud küll, kuidas esmaspäevane lõppvõistlus kujuneb, aga midagi enamat ei olnud ta nõus seekord ütlema.
NÕIAKS SAAVAD VAID VALITUD: vaid VALITUD: Anu usub, et selgeltnägemisvõime on omandatav, kuid mitte kõigi jaoks. «Eeldused peavad olema,» sõnab ta. «Nii ka ei saa, et ma nüüd otsustan, et hakkan kaarte panema. Sellist asja ei tohi teha.» (Toomas Tatar)
Võidujärgsel hommikul tunnistab naine, et oli endas tegelikult üsna kindel. "Maiade järgi on minu nimi Sinine Energeetiline Käsi. Sain selle nime indiaanilaagris," sõnab ta, lisades, et ega selline tähenduslik nimi talle tõenäoliselt ilmaasjata tulnud – küllap oli selles vihje, et võidutrofee, sinine klaaskäsi, peab tulema just temale.
LÄHEB PENSIONILE: Anu on Eesti esimene naisohvitser ning kaitseväes ja Kaitseiidus töötanud juba veerandsada aastat. Seni on ta suutnud töö ja huvid ühitada, kuid nüüd hakkab töö spirituaalsetele huvidele jalgu jääma. Kuid Anu on pensioni Kaitseliidus juba välja teeninud. (Kristjan Lepp / Kroonika)
Juba pensionär


title: Savisaar on Keskerakonnale tänavu maksma läinud ligi 200 000 eurot

maintext:
Jüri Ratas ja Edgar Savisaar kemplevad avalikult rahaasjade üle, aga kuidas lood tegelikult on? Osa toetust võeti Savisaarelt tõesti ära, ent ta seis pole laita – lisaks Keskerakonna palgale maksab riik talle riigikogulase pensioni. Tagatipuks sai ta toetajate abil alla ülikalli bioonilise jala.
TEHTUD! «Tänu inimestele, kes toetasid mind MTÜ Jalg Alla kaudu, on üks minu unistustest täitunud,» teatas Edgar Savisaar Facebookis. (Facebook)
Uus etapp saagas Savisaar vs Keskerakonna uus juht Jüri Ratas saab alguse kolmapäeva õhtul. Ratas räägib ETV "Pealtnägijas", et partei on peatanud kõik tellimused advokaatidele, sealhulgas ka Edgar Savisaare omadele.
"Põhjus on üks – seda ressurssi meil 2016. aasta eelarves pole olemas," selgitab Ratas. Minibuss ühes juhiga olla aga siiani Savisaare käsutuses. Ratas nendib, et ilmselt ei teostu ka algne plaan pakkuda Savisaarele auesimehe kohta, kuna Savisaarega on võimatu telefoni teel või nelja silma all kontakti saavutada.
Savisaar: andsin auto tagasi


authors:
Kuvatõmmis Videost Kanal
Oss Tegi
Mõhk Ja Tölpa

title: Ossinovski "Radaris": seekord olime Reformierakonnast targemad

maintext:
"Ma arvan, et Reformierakond oli väga lähedal sellele, et lüüa partneritele nuga selga. Reformierakonna üldine käitumisloogika on olnud aasta kuni pool aastat enne valimisi vahetada partnereid selleks, et partneritel toolid istumise alt ära tõmmata ja endale niimoodi uut positsiooni tekitada. Seekord peame tunnistama, et IRL ja sotsiaaldemokraadid olid neist targemad. Keskerakonnal oli samuti võimalik minna kas Reformierakonnaga valitsusse või meiega valitsusse tulla ja loomulikult ma tunnustan Keskerakonda. Ei otsustatud minna Reformierakonnaga valitsusse, mida neile väga selgelt pakuti, kus oleks pakutud palju rohkem ministrikohti ja ükskõik missuguseid programmilisi lubadusi."
Reformierakond on tavaliselt see, kes partneritele noa selge lööb või vaiba alt ära tõmbab. Seekord siis teistpidi?
Sotsiaaldemokraatide juht ja uue võimuliidu üks arhitekte Jevgeni Ossinovski ütles intervjuus Radarile, et Reformierakond oli ka seekord väga lähedal sellele, et oleks ise Keskerakonnaga uue koalitsiooni teinud. Läks aga teistpidi.
Partnerite vahetusega saate ennast paremini positsioneerida järgmistel valimistel?
"Ma olen päris siiras ja olen seda ka IRL-ga rääkinud, et ega meil ei ole mingit kindlust, et meie reiting selle tõttu automaatselt paranema peaks."
Uue valitsusliidu puhul on endiselt üles jäänud üks "aga" - nimelt see, kas Keskerakond on ikka ühtne või annab seal ikkagi tooni ka niinimetatud Savisaare tiib, mis võib sündinud võimuleppe kohe ka pantvangi võtta. Igal juhul räägitakse, et Reformierakonna delegatsioonid on viimasel ajal jõudnud ka Hundisilmale.
"Et Reformierakond on pannud käiku kõik vahendid, mis neil on, selleks, et uue valitsuse loomist nurjata, on muidugi fakt. Mina olen ka kuulnud, et käiakse Hundisilmal ja püütakse seal midagi rääkida. Mul ei ole selle kohta mingit kinnitust. Et ma ei tea. Aga tundub tõepärane.
Mis puudutab Keskerakonna-siseseid lõhesid, siis ma ütlen ausalt, et mina neid märganud ei ole. Loomulikult on selge, et pärast esimehe vahetust ükskõik mis erakonnas, on mõnda aega sellised teatud leerid ja teatud emotsioonid jätkuvad pärast seda, kui otsus on erakonna poolt ära tehtud. Ma ei pea seda küll kuidagi tavapärasest intensiivsemaks.“
Mõned analüütikud on teid juba esile tõstnud ja teinud teile komplimendi, et Jüri Ratas peaks vaatama, et temast ei saaks peaminister Jevgeni Ossinovski valitsuses. Mis te sellest arvate?
"No eelmises valitsuses öeldi, et Taavi Rõivas on peaminister minu valitsuses."
Meelitab see teid kuidagi?
"Mitte eriti. Eks opositsioonierakonnad eriti püüavad selle kaudu õõnestada peaministri positsiooni, öeldes, et hoopis keegi teine juhib. Ei – järgmist valitsust juhib Jüri Ratas. On selge see, et ma juhin ühte koalitsioonierakonda. Loomulikult teen seda pühendumusega. Seisan meie põhimõtete ja eesmärkide eest tugevalt. Kindlasti mõnikord on see ebamugav partneritele. Aga üldiselt on koostöömeel ja soov edasi liikuda väga hea. Arvata, et meil mingisugused koalitsioonisisesed tugevad erimeelsused ja kaevikusõjad hakkavad – ei seda küll ei ole."
Vaata "Radari" saatelõigust lisaks, kui pingeline oli koalitsiooni kokku panna!


title: Holsmer: alla pooleaastase etteteatamisajata ei saa sotsiaalmaksu langetust ära jätta

maintext:
Riigikogu rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer saatis õiguskantsler Ülle Madisele kirja, saamaks õiguslik hinnang võimaliku loodava vasakvalitsuse soovile tõsta sotsiaalmaksu võrreldes juba vastu võetud seadusega.
„Pöördusin õiguskantsler Ülle Madise poole palvega analüüsida, kas veel jõustumata maksumäära alandamise tühistamine vähem kui kuus kuud enne selle jõustumist on kooskõlas maksukorralduse seadusega ja õiguspärase ootuse põhimõttega,” lausus rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer.
„Järgmisel neljapäeval on Riigikogus esimesel lugemisel Keskerakonna poolt algatatud eelnõu, millega soovitakse tunnistada kehtetuks sotsiaalmaksu määra langetamine 33 protsendilt 32,5 protsendile alates 2017. aastast ja 32 protsendile alates 2018. aastast,” selgitas Holsmer.
„Sel esmaspäeval rahanduskomisjonis toimunud eelnõu arutelul ei näinud algatajad keskfraktsioonist probleemi niivõrd väikese etteteatamise ajaga sotsiaalmaksu tõstmiseks võrreldes juba Riigi Teatajas avaldatud seadusega ning seeõttu pean vajalikuks sellele küsimusele saada õiguslik hinnang,” lisas ta.
„Kõigi kolme valitsust moodustava erakonna esindajad – Kadri Simson, Jevgeni Ossinovski ja Sven Sester – andsid teisipäeval avalikkusele mõista, et sotsiaalmaksu langetus soovitakse ära jätta,” märkis Holsmer. „Mina arvan, et tööjõumaksude langetamisega tuleks hoopis veelgi kiiremas tempos edasi minna, aga loomulikult on sotsiaalmaksu langetuse ärajätmine vasakvalitsuse õigus. Tuletan meelde, et maksumuudatused peavad olema tehtud kuus kuud enne nende jõustumist. Praegu jääb 1. jaanuarini alla kahe kuu ning ettevõtjatel on tekkinud juba õigustatud ootus sotsiaalmaksu langemiseks.”
„Maksumuudatused, mis on maksumaksjat koormavad, peavad olema vähemalt kuus kuud ette teada. Selle üleminekuperioodi sätestamise eesmärgiks on suurendada maksukeskkonna stabiilsust, parandada maksumuudatuste ettenähtavust ja jätta maksukohustuslastele rohkem aega maksumuudatustest tulenevateks ümberkorraldusteks,” selgitas Holsmer.
Vastav muudatus sündis Eesti Kaubandus-Tööstuskoja poolt 2014. aasta 25. septembril Riigikogule üle antud 1200 ettevõtja toetusallkirjaga kollektiivsest pöördumisest, mille eesmärgiks on muuta maksukeskkond senisest ettenähtavamaks.
Samasisulised kirjad saatis Holsmer arvamuse avaldamiseks ka rahandusminister Sven Sesterile ja Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse esimehele Toomas Lumanile.


title: Juhtkiri | Brüssel muudab meie paroolikaardid kasutuks

maintext:
Asjaolu, et pool miljonit pankade paroolikaarti muutuvad aasta pärast kasutuks, pole mitmesaja tuhande kaardikasutaja jaoks kindlasti mitte hea uudis. Nagu kombeks, serveeritakse sedagi muutust eurodirektiivide nõudena – pankades olevat vaja kasutada senisest turvalisemaid lahendusi. Samas ei kiirusta ükski asjaosaline kinnitama, kui palju pettuseid paroolikaartidega ette võetakse ja kui suuri kahjusid pangad või kliendid on seetõttu kandnud. On see ikka Brüsseli nõue või hoopis meie pankade tahtmine? Tõsi, paroolikaarte ei keelata otseselt ära, kuid kõigest 10 euro suurune ülekandepiirang senise 200 euro asemel muudab kaardi sisuliselt kasutuks.
Paroolikoort oli kasutaja jaoks kindlasti lollikindlam ja mugavam, kui talle asenduseks tulevad kõrgtehnoloogilised vidinad. Jah, on küll riiklik id-kaart, kuid see on kapriisne, nõuab endaga tegelemist ning veebilehitsejate ja pankade kodulehtede vaheliste vastuoludega hakkamasaamist. Selliste tõrgete puhul või ka kaardilugeja puudumisel on rahakotis olev paroolikaart tagavaravariandina hea lahendus. Pankade pakutav kobakas pin-kalkulaator on ebamugav pidevalt kaasas kanda, mobiil-id kasutamine tähendab aga igakuise teenustasu maksmist ning ka riik küsib sellega liitumisel veel 10 eurot riigilõivugi. Lõppkokkuvõttes tuleb uuendused ikkagi pangakliendil kinni maksta, olgu selleks siis id-kaardi lugeja ost või mobiil-id kuumaks.
Kui kaasaegse tehnoloogiaga end kodus tundev inimene saab muutustega vajadusel hakkama, kui ta juba praegu neid ei kasuta, siis tehnikakaugemad inimesed ja just vanem põlvkond võib tulevikus hätta jääda. Kuigi pangad ei pruugiks tunda kuigi suurt kahjutunnet paljudest ebatulusatest pisiklientidest vabanemisel, pole inimestel siiski alternatiivi, kuna nii palgad, pensionid kui ka toetused laekuvad kõik pangaarvele. Kui maakondades kaovad pangaautomaadid ja raha väljavõtmise võimalus ning varsti ei saa ka paroolikaardiga ülekandeid teha, siis milliseid alternatiive pakutakse?
Id-kaardiga on netipangas mugav tegutseda eeldusel, et see vajalikul hetkel ka töötab ega vaja pidevat putitamist. See on kivi nii riigi – sest id-kaardi omamine on kohustuslik – kui ka pankade kapsaaeda. Enne paroolikaartidest loobumist ja pangakraanide kinnikeeramist tuleb tagada kosmosetehnoloogilise id-kaardi töökindlus ja tõrgeteta kasutuskõlbulikkus pankades.


title: Madison EKRE erapooletust hääletamisest: uue valitsuse muudatused tõstavad raha ühest taskust teise

maintext:
Täna hääletati riigikogus peaministrikandidaat Jüri Ratasele volituste andmist Vabariigi Valitsuse moodustamiseks. Opositsioonierakondade saadikutest mitte keegi poolt ei hääletanud. Reformierakonna puhul on see igati mõistetav, arvestades, et neid on valitsusest välja tõrjutud. Ent EKRE saadikute ühine otsus jääda erapooletuks oli selle võrra tähelepanuväärsem, et uue koalitsiooni lepingus on sees mitmed punktid, mis ühtivad EKRE programmiga.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimehe Jaak Madisoni sõnul on ühtivad põhimõtted igati tervitatavad, ent mitmed teised maksuplaanid on põhjuseks, miks Ratase valitsus konservatiivide poolthääli ei saanud.
"On tõsi, et väga suur osa loodava valitsuse plaanitavast majanduspoliitikast on justkui üks ühele Konservatiivse Rahvaerakonna majandusprogrammist võetud ning see tõestab meie ideede väärtust. Nende hulka kuuluvad nii matusetoetuse taastamine, tulumaksuvabamiinimumi tõstmine, regionaalsed maksuerisused kui ka palju räägitud pangamaks," sõnas Madison.


authors:
Stanislav Moškov
Õhupuudus Konnatiigis

title: Reformierakond ootab koalitsioonipartneritelt selgitusi

maintext:
Täna hommikul kogunenud Reformierakonna fraktsioon ja valitsuse liikmed ootavad koalitsioonipartneritelt IRLilt ja SDElt selgitusi valitsuskriisi tekitamise kohta.
"Koalitsioonipartnerite väljaütlemised, et nemad ei soovi valitsuskriisi tekitamist, on õõnsad. Kui ühtpidi kinnitatakse, et soovitakse koos edasi minna, siis sisulise arutelu asemel käib populistlik meediarünnak," ütles Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas.
"Sotsiaaldemokraatide aseesimees Helmen Kütt kinnitas alles möödunud nädalavahetusel Keskerakonna kongressil, et nemad on koostööks valmis ja sotsiaaldemokraatide ning Keskerakonna koostöö saab olema väga viljakas. Selle asemel, et pakkuda sisulisi lahendusi, esindab ja võimendab ka IRL usaldamatuse õhkkonda," lausus Rõivas.
"Keskerakonna aseesimees Kadri Simson on täna tunnistanud, et koalitsiooni osapooltega, kes valitsuskriisi õhutavad, on kohtutud küll ja küll. Koalitsioonipartnerite poolt on silmakirjalik seejuures süüdistada Reformierakonda. Olen korduvalt kinnitanud ja kinnitan veel, et Reformierakonna eesmärgiks ei ole valitsust lõhkuda ning ootan selgeid sõnumeid ka valitsuspartneritelt," sõnas Rõivas.
"Valitsuskriis ei ole mäng, valimistel on saadud mandaat riigi juhtimiseks, mitte pidevaks kombineerimiseks. Valitsuse püsimine või lagunemine sõltub IRList ja sotsiaaldemokraatidest," märkis peaminister.


title: PALJU ÕNNE! President Ilves ja proua Ieva Ilves said poja

maintext:
Kõigest mõned minutid tagasi teatas Facebookis president Toomas Hendrik Ilves, et täna varahommikul sündis nende perre poeg.
Lapse nimeks sai Hans Hendrik Ilves.
"Ema ja laps on hea tervise juures ning jagavad meie rõõmu me perede ja lähemate sõpradega," lisas Ilves postituses.
Ieva Ilves on aga mõned tunnid tagasi jaganud oma Facebookis Riias toimuva digifestivali linki, kus esineb ka Toomas Hendrik Ilves. Sellest võib järeldada, et laps nägi ilmavalgust piiri taga Riias.
Publik kirjutab, et nimel Hans on president Ilvese suguvõsas tähendus — tema vanaonu, ema kasuisa vend Hans Rebane oli 1927.-28. aastal Eesti Vabariigi välisminister. Ilvese vanaisa vanem vend Hans sai omal ajal hea hariduse ning selle tulemusel sai temast 1920. aastatel Eesti Päevalehe peatoimetaja. Hiljem jätkus tema karjäär välisministrina ning seejärel suursaadikuna Soomes, kus ta lõi Eesti saatkonna. Ilves on öelnud, et see kõik on teda mõjutanud.


title: Linnuaju pole sõimusõna: meie sulised sõbrad on sama nutikad kui ahvidki

maintext:
Pikka aega arvati, et tööriistu suudavad meisterdada ainult inimesed. 1960. aastatel pani šimpanse uurinud Jane Goodall tähele, et ka inimahvid on selleks võimelised. Pärast seda on loodusteadlased avastanud algeliste tööriistade kasutamise võime paljudel liikidel.
Siia hulka kuuluvad ka linnud, keda on aastasadu peetud pigem rumalateks. Tõenäoliselt tekkis arvamus lindude napi aru kohta neil loodusteadlastel, kes uurisid suleliste aju. Lindude aju on pisike ja sellel pole imetajate ajule omast arenenud ajukoort.
Nupp nokib: Varesed oskavad murda nokaga oksarao niiviisi, et sellest tuleb konks. Selle abil hangivad nad endale toitu. (Vida Pres)
Nii tekkisidki jutud, et linnu aju on kõigest tema silma suurune ja imetajaajust kõvasti viletsam. Nüüdseks on teada, et lindude aju on küll teistsuguse ehitusega, kuid sisaldab erakordselt palju närvirakke. Seega on linnud õppimisvõimelised ja suudavad langetada keerukaid otsuseid.
Näiteks on vareseid õpetatud puutetundlikul ekraanil mängima piltide äratundmist. Linnud pidid pildi meelde jätma ja selle nägemisel nokaga ekraanile toksama.


authors:
Kes On Proovinud
Külm Meri

description: Kaberneemes Kolga lahel ujuvad praegugi luiged ja kui sul on maja otse lahe ääres ja saad aknast kadreerida endale kauneid meremaale, kas luikedega või siis Rohusi saarele, elad sa ilmselt eestlase unelmate majas. Ühte sellist, Eesti Puiduliidu tänavu puitehitiste seas äramärgitut, saab näha järgnevas loos.

title: TV3 VIDEO | UNELMATE MAJA: merevaade paistab otse koduaknast


description: Käevõru Armastus ja naiselikkus on pärlite, roosa kvartsi ja mäekristalliga. Pärlina lasen vabalt voolata Su naiselikkusel, veetlusel ja tunnetel, avardades sensitiivsust, sisemist tarkust ja rahutunnet. Roosa kvartsina suurendan Su elus armastust, harmooniat, rahu ja õnnetunnet. Mäekristallina puhastan ja tasakaalustan energiavälja täiuslikku seisundisse.

title: KINGIIDEE | Käevõru, mis suurendab sisemist tarkust, rahutunnet ja armastust Sinu elus.


title: SURM 15 MINUTIGA | Briti telesarja filmimine katkestati, kuna võtteplatsilt leiti surmavalt mürgiseid ämblikke

maintext:
Tegu on Briti telesarjaga "I’m a Celebrity, Get Me Out of Here!", mille sisuks on viia kuulsad inimesed džunglisse ja vaadata, kuidas nad hakkama saavad. Kuid viimase hooaja filmimine katkestati, pärast seda, kui kaheksa surmavalt mürgist ämblikku nende laagrist avastati, kirjutas digitalspy.com.
Ämbliku näol oli tegu Austraalia lehterämblikuga, mille mürk on inimestele ohtlik ja mida peetakse maailma kõige ohtlikumaks ämblikuliigiks. Lausa kaheksa lehterämblikku leiti kuulsuste voodite lähedusest, kaamerapeidikute seest.
Õnneks ükski kuulsus ämbliku käest hammustada ei saanud, kuid sarja meeskonna paar liiget on minevikus hammustada saanud. Realityshow meediku sõnul leidub õnneks ka vastumürk.
Ämbliku hammustus võib aga tappa juba 15 minutiga. Hammustuse sümptomiteks on higistamine, peapööritus, oksendamine, lihastõmblused, südamekloppimine, suurenenud vererõhk ja teadvuse kaotamine.


authors:
Laura Oks
Ou Pekki

title: VAKRA: Savisaare toetajate kogukond on kokku kuivanud, esimeheks saab Ratas

maintext:
Täna ETV "Ringvaates" esinenud riigikogu liige Rainer Vakra (SDE) prognoosis, et Keskerakonna eesseisvatel valimistel 5. novembril toetab Jüri Ratast 70 ja Yana Toomi 30 protsenti hääletajatest, ning on veendunud, et Keskerakonna esimeheks saab Ratas.
Pressikonverentsi kohta ütles Vakra, et "Edgar Savisaare toetajate kogukond on niivõrd kokku kuivanud, et kohati on lausa kurb vaadata". Vakra sõnul on ka üllatav, kui kiiresti on inimesed poolt vahetanud.
"Kui üks mees on 25 aastat kogu oma energia ja aja pühendanud erakonna ülesehitamisele, ja see talt jõuga ära võetakse, siis uskuge mind, ta neile enam abiks ei ole ehk tema kindlasti ei lähe selle meeskonnaga kaasa, kes ta jõuga on erakonna juhi positsioonilt kõrvale tõstnud," rääkis Vakra, kes ka ise oli kunagi Keskerakonna liige. Vakra lisas, et koostöö on välistatud.


authors:
Youtube
Afp
Scanpix
Kas Tõesti
Ei Ole-

title: SPEKULATSIOON: Rooma tänavail elav inglise keelt kõnelev tüdruk võib olla Madeleine McCann?

maintext:
Roomas elav tesimeline, kes ööbib sealseil tänavail, võib olla aastaid tagasi Portugalist kaduma läinud inglise tüdruk Madeleine McCann. Nii leiab organisatsioon Missing Persons of America.
(YouTube)
Neiul puudub isikut tõendav dokument, ta räägib vaid inglise keeles ning ta keeldub möödujailt vastu võtmast raha, kirjutab Mirror.
Inimesed, kes salapärase tüdrukuga on suhelnud, väidavad, et ta reageerib nimele Maria. Politsei sõnul on see aga vaid üks paljudest nimedest, mida ta neile andnud on.
Madeleine McCann oleks hetkel 13aastane.


description: Uus nädal – uued episoodid armastatud eesti telesarjades. Vaata üle, mis juhtub sinu lemmiksarja sellenädalases jaos!

title: NÄDAL SARJADES | seagripi paanika "Papades mammades" ja identiteedivargus "Kättemaksukontoris"

maintext:
Naabriplika (Kanal 2, kl 21:30)
Pärast läbikukkumist inimõiguste vallas avastab vallavanema naine, et aeg on küps käärida käised ning alustada oma isikliku moeäriga. Nagu kiuste on Esna ministeeriumis silma jäänud puuduliku panustamisega ettevõtlusse ja lumepall hakkab veerema. Ettevõtluse laviini alla jäävad ka kirikõpetaja ja napsitrallid. Kirikõpetaja küll hädavajadusest hoida pisutki raha kokku, aga napsitrallide äriidee kutsub ellu armastatud lehma surm. Nõnda siis arendavadki nad üksteise võidu kodumasinate parandustöökoda ja põllumajandust. Vallavanema naine on aga samal ajal saanud küüned taha kuulsale moegurule. Tema ettevõtmisega liituvad ka vallavanem, Kröösman, Varik ja Kerepa. Viimane küll lootuses näha poolpaljaid modelliplikasid. Siiski jäävad poolpaljad modelliplikad Kerepal taaskord nägemata, sest vallavanema naine juba teab, mis müüb.
Papad mammad (TV3, kl 20:30)
Volli kingib pisikesele Lennale põrsa ja see tekitab lõpuks kogu külas skandaali ja seagripi paanika. Siga peab majapidamisest kaduma! Lõpuks peavad papad-mammad Lennale tervet loomaaeda mängima, et asja kuidagi siluda.
Teisipäev
Siberi võmm (Kanal 2, kl 21:30)
Viktor ja Mikk on leidnud Viktori hotellitoast Maria surnukeha. Kuna kõik jaoskonna meesliikmed on Viktori saunapeo tulemusena audis, saabuvad sündmuskohale esiotsa asja lahendama Arabella ja Kassandra. Hotelli turvasalvestise abiga hakkab lugu tasapisi hargnema. Kuna Viktor on kahtluse all, saadetakse juurdlust juhtima Gunnar Rebel sisejuurdlusosakonnast. Viktor avalikustab oma Välisministeeriumi kontaktisiku nime, kelle kaudu selguvad uued faktid Viktori mineviku kohta. Kaob vene ajakirjanik Juri Poljakov. Ja tapetuna leitakse veel üks, esiotsa tundmatu mees. Viktor tajub, et talle on seatud lõks ning otsustab sellesse sisse kõndida... Tammets kolib Rita juurest minema. Rita korraldab tutvumisõhtu keskealistele.
Padjaklubi (Kanal 2, kl 21:30)
Vastu taevast. Nälg jätkub. Laura kutsub tüdrukud endale töö juurde külla. Pruulikojas saab süüa ja juua ning korraldatakse suur selfivõistlus. Pisut palju tumedat õlut mekkinud Kristina korraldab aga vabrikus suuremat sorti katastroofi. Kodus ootab tüdrukuid politsei. Selgub, et Gretta isa maja polegi Gretta isa maja.
Kolmapäev
Saladused (Kanal 2, 21:00)
Perekondlikusse sasipuntrasse on vastu oma tahtmist segatud kõik sugulased. Üksindust kannatanud keskpärase välimusega Kristin loodab, et on lõpuks leidnud õnne ja armastuse ning seda kriminaalse minevikuga peiu näol, keda suguvõsa kuidagi omaks võtta ei taha. Suurimat umbusku külvab õepoja naine, kes kahe jalaga maa peal seistes tunnetab, et miskit selles loos pole õige.
Pilvede all (Kanal 2, 21:30)
Piret sõidab Haapsallu ja korraldab Urmasele skandaali. Mari sõlmib Gunnariga kokkuleppe. Liina kuulab Maimu nõu ning sõidab Andrese ja Kertu juurde. Mari ootamatu kohtumine Mammu klassijuhatajaga võtab üllatava suuna. Piret üritab Sirjet mõjutada, kuid ema ei võta teda kuulda. Erik paraneb, kuid Maimu mõõt saab lõpuks täis.
Neljapäev
Kellapid (TV3, kl 20:00)
Kellapite majja kolivad uued elanikud. Nad on võib-olla teistest veidi erinevad, kuid sobivad ülejäänutega siiski hästi. Kõlavad ka pulmakellad ning õhus on armastust.
Kättemaksukontor (TV3, kl 20:30)
Identiteedirööv 1. Samal ajal, kui Marion valmistub palavikuliselt pulmadeks Heinoga, sõidab üks perekond jalgrattamatkale, jättes koju avatuna kõik oma nutiseadmed. Kui perekond paari päeva pärast tagasi jõuab, selgub, et keegi on vahepeal majja tunginud ja pereliikmete virtuaalset identiteeti kasutades väga palju kurja teinud.
Reede
Doktor Silva (TV3, kl 21:30)


description: Lavakunstikooli 10. lend lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (tollal Tallinna Riiklik Konservatoorium) 1982. aastal. Täna meenutasid "lavaka" 10. lennu näitlejad möödunud aegu Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi Särevi kortermuuseumis.

title: GALERII | Vaarik, Valdma, Oopkaup ja teised - lavaka 10. lend meenutas möödunud aegu


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michal saatis valitsusele tutvumiseks kiire internetiühenduse ehk nn. viimase miili rajamise analüüsi ja ettepanekud. Analüüs sisaldab nii tehnilisi ja rahalisi võimalusi kui ka ettepanekuid õigusruumi parandamiseks.

title: Valmis kiirete andmesideühenduste viimase miili rajamise analüüs

maintext:
“Juhtmega valguskaabli koju toomine on mobiilsetest võimalustest ka kulukam, makstes 360-410 miljonit eurot – võrdlusena, sellise summa eest saaks Tallinn-Tartu maantee lõpuni neljarajaliseks ehitada. Kui aga kasutada erinevate võimaluste kombineeritud lähenemist, on ühendusi võimalik oluliselt soodsamalt rajada,” lisas minister.
Valitsuse tegevusprogramm aastateks 2015-2019 näeb ette interneti kättesaadavuse parandamist eeskätt väiksema elanike arvuga maapiirkondades. “Analüüs tegi ettepanekud kiire interneti viimase miili rajamiseks. Valguskaabli koju toomisele on soodsamad alternatiivid mobiilne internet ja raadiolink. Viimased kaks lahendust on ka tulevikku vaatavalt perspektiivikamad ning pakuvad kasutajale suuremat mugavust,” sõnas Kristen Michal.
Internetiteenuse pakkumiseks igas tarbimiskohas ehk igas majapidamises on vajalik ühenduse olemasolu, kas siis valgus- või vaskkaabli, mobiiltehnoloogia või raadiolingivõrgu näol. Maapiirkondades, kus asustustihedus väiksem ning interneti lõpptarbijaid vähem, on majanduslikult otstarbekam pakkuda mobiilsel tehnoloogial põhinevat kiiret internetti.
Hinnanguliselt kuluks kõikidele maamajade piirkondadele (kokku ca 80 000 majapidamist) valguskaabli-põhiste juurdepääsuvõrkude rajamiseks suurusjärgus 360 kuni 410 miljonit eurot. Kui aga kombineerida lahendusi, nii optilist kui ka vaskkaablit ja erinevaid mobiilseid ühendusi, võiks ühenduste loomine riigile maksta hinnanguliselt 200-220 miljonit eurot, ehk pea poole vähem.
Nii Euroopa Liidu kui Eesti enda seadusandluses on mitmeid sätteid, mille muutmisel oleks sidevõrkude (ja ka teiste tehnovõrkude) rajamine soodsam ja kiirem. Näiteks on Riigikogus juba muutmisel ehitusseadustik, mille tulemusena saaks internetikaabli paigaldada paralleelselt elektriliinidega samadele postidele või muule olemasolevale taristule. See aitaks ühenduste loomise kulusid märgatavalt kokku hoida.


authors:
Reso Rex
Str

title: Kas tulnukad väldivad Maad?

maintext:
Kuulsa füüsiku küsimusele on pakutud erinevaid vastuseid. Üks tuntumaid pärineb 1973. aastast ja selle käis välja Massachusettsi tehnoloogiainstutuudi astronoom John Ball.
1950. aastal esitas esimese tuumareaktori loonud füüsik Enrico Fermi küsimuse, mis nüüd on tuntud Fermi paradoksina. Kui maailmaruum on täis galaktikaid, nendes on loendamatul hulgal tähti, mille ümber tiirleb arvutult planeete, siis peaks vähemalt osadel neist leiduma elu. Miks pole Maa-välised olendid siiani meid külastanud?
Teadlase arvates on universumis kindlasti ka teisi intelligentseid olendeid, kuid nad ignoreerivad Maad teadlikult, lastes inimestel omaette elada ja jälgivad nende tegevust kõrvalt. Nii oleksime nagu omamoodi kosmiline loomaaed.
Selle teooria põhjal on muud tsivilisatsioonid meist nii palju arengus ees, et nad ei soovi inimesesuguste primitiivsete olenditega tegemist teha või on hoopis teadlikud kontaktis peituvatest ohtudest.
Inimkond on arengus maha jäänud
Oletus tundub mõistuspärane, kui kujutleda, et teistel planeetidel võis elu tekkida ja areneda palju kiiremini kui Maal.
Mõeldes sellele, kui kiire on olnud inimkonna progress viimase sajandi jooksul, saab aimu, kui kaugele võiks olla jõudnud selline tsivilisatsioon, mis on kestnud näiteks 100 miljonit aastat kauem kui inimkond.
Ball soovitab kujutleda, mis tunne on inimesel rääkida teiste loomadega. Näiteks kassiga võime juttu puhuda, kuid kasutame lihtsaid sõnu ega loodagi, et karvakera meile vastaks. Aga rääkida näiteks teo või vihmaussiga? Üldiselt inimene seda ei tee, kuna see tundub täiesti mõttetu.


authors: Reuters Scanpix

title: Mis saab Balkani hüljatud pisiriigist?

maintext:
Doonau kaldal asuvat eikellegimaad juhib isehakanud president, kelle unistus on luua liberaalne riik, kus kõigil on hea elada, edastab BBC News. Mehel on keelatud oma maale siseneda, kuid ta pole veel alla andnud.
2015. aastal toodi avalikkuse ette, et Tšehhi poliitaktivist Vít Jedlička kuulutas iseseisvaks Horvaatia ja Serbia vahel asuva seitsmeruutkilomeetrise asustamata maalapi. Mikroriik kannab nime Liberland ja Jedlička nimetati selle esimeseks presidendiks. Riigil on lipp, vapp ning tunnuslause "Ela ise ja lase teistel elada" ("Live and let live"). Jedlička lisab, et idee võlu peitubki selles, et see on mõeldud kõigile.
Liberlandis on maksude maksmine valikuline, kehtib relvavabadus ja käibel on e-raha (bitcoin ehk bitimünt). Jedlička nimetas ametisse valitsuse ja ka paljud välissaadikud on avaldanud soovi väikeriigi asjades kaasa rääkida. Õigussüsteemi eeskujuks nimetab ta Šveitsi, Suurbritanniat ja ka Eestit, saades inspiratsiooni meie digitaalsest hääletussüsteemist. Rahaasjade pärast muret ei tunta, kuna riigi elukorraldust ja arendamist toetavad nii vabatahtlikud annetajad kui ka inimesed ise. 2015. aastast alates on ligikaudu pool miljonit inimest internetivõrgus end riigi kodanikuna kirja pannud.


title: Politsei tutvustab sünnipäeval oma tööd ja varustust

maintext:
Laupäeval, 12. novembril kutsub Politsei- ja Piirivalveamet oma aastapäeva puhul Eesti suuremates linnades inimesi oma tööga tutvuma.
Laupäeval ajavahemikul kell 12-15 saavad inimesed politsei töö ja varustusega tutvuda viies kaubanduskeskuses üle Eesti. Kohtumispaigad on Ülemiste keskuses Tallinnas, Lõunakeskuses Tartus, Kaubamajakas Pärnus, Põhjakeskuses Rakveres ning Astri keskuses Narvas.
Põhja prefekt Kristian Jaani sõnul on politsei ja piirivalve aastapäev pühendatud kõigile neile, kes oma igapäevase tööga Eestis turvalisust loovad. „Seni on aastapäev olnud pigem organisatsiooni sisene tähtpäev, kuid kuna politsei töötab Eesti inimeste jaoks, siis otsustasime tänavust sünnipäeva tähistada koos inimestega, kelle heaks töötame. Nii näitame Eesti suuremates kaubanduskeskustes oma varustust ja vormi. Kolme tunni jooksul saab tutvuda selle osaga politseitööst, mis ehk igapäevaselt välja ei paista, kuid on väärtuslik osa turvalisuse tagamisest,“ rääkis Jaani.


title: Kattai vaidlustas kaitseliidust väljaheitmise

maintext:
Martin Kattai, kes on kohtu all olnud seoses peaministri ähvardamisega, on vaidlustanud nüüd kohtus kaitseliidust väljaheitmise.
Kaitseliit arvas Martin Kattai organisatsioonist välja 2014. aastal, mispeale esitas Kattai kaebuse Tallinna halduskohtule, kes seda aga läinud aastal ei rahuldanud. Kohus leidis, et Kattai avaldas Facebookis labasusi sisaldavaid tekste, mis ohustasid kaitseliidu mainet, ega ole kooskõlas kaitseliidu ülesannete ja eesmärgiga, on märkinud Delfi. Nüüdseks on Kattai halduskohtu otsuse edasi kaevanud ja esitanud apellatsioonkaebuse Tallinna ringkonnakohtule, kes asja arutab.