title: Vene minister: Tu-154 tehnika töötas õnnetuse eel ebanormaalselt

maintext:
Vene transpordiminister Maksim Sokolov pressikonverentsil. (Foto: EPA/Sergei Ilnitsky)
Asjatundjad loodavad jõuda esimestele järeldustele lennuki Tu-154 õnnetuse osas järgmise aasta alguses, lausus Sokolov Moskvas pressikonverentsil.
"Esialgsed ekspertiisiandmed võivad saabuda 2017. aasta jaanuaris," ütles ta, märkides, et "volitused selle lennuõnnetuse uurimiseks on kaitseministeeriumil".
"On ilmselge, et enne õnnetust leidis aset lennuki tehnika väärtalitus. Mis selle tingis, peavad selgitama välja asjatundjad, milleks moodustati ka tehniline erikomisjon," sõnas minister.
"Tuvastati, et põrkamisel vastu merepinda ja -põhja lennuk purunes peaaegu täielikult, mis loomulikult raskendab otsinguid," ütles Sokolov.
Ametnik: lennukis plahvatust ei toimunud
Pühapäeval Musta merre kukkunud Vene sõjaväelennuki pardal ei toimunud plahvatust, kuid terrorismi kui juhtunu võimalikku põhjustajat pole välistatud, ütles Vene ametnik neljapäeval.
"Pärast esimese musta kasti andmete esialgset dešifreerimist jõudsime järeldusele, et terroriakti, vähemalt plahvatust pardal ei toimunud - seda võin öelda kindlalt," ütles Vene õhujõudude lennuohutusameti juht Sergei Bainetov. "Samas pole terroriakt ilmtingimata plahvatus, mistõttu seda versiooni ei ole kõrvale heidetud."
Tema sõnul jõudis Tu-154 enne plahvatust õhus olla 70 sekundit ning lennuandmete analüüsi järgi tõusis lennuk vaid 250 meetri kõrgusele. "Sellisel kõrgusel on lennuki kiirus 360-370 kilomeetri vahel tunnis."
Bainetov lausus, et vara on öelda, mis nurga all lennuk Musta merre kukkus.
Allakukkunud Tu-154 oli kaks põhilist musta kasti, kolmas oli ekspluatatsiooniline ja sel ei olnud suurt tähtsust, sõnas õhujõudude lennuohutusameti direktor.
"Allakukkunud Tu-154 pardal oli kaks põhilist musta kasti, üks jäädvustas lennuparameetreid, teine meeskonna kõnelusi. Kolmandat musta kasti ei ole, oli ekspluatatsiooniline, mis jäädvustas lennuparameetreid," selgitas ta.
Ametniku sõnutsi "leiti kolmapäeval teine must kast ja õhujõudude teadusuuringute instituudis asuti veel samal päeval selle andmete dešifreerimisele".
25. detsembri varahommikul aset leidnud lennukatastroofis hukkus 92 inimest. Ohvrite seas on ka Punaarmee Aleksandrovi-nimelise koori liikmed.
Vene transpordiminister Maksim Sokolov ütles neljapäeval, et Tu-154 pardal leidis enne õnnetust aset tehnika väärtalitus.
Sokolovi sõnul on merest välja toodud 19 surnukeha ja 230 kehatükki.


maintext:
TÜ kliinikumist saab Valga haigla enamusaktsionär
Valga linnapea Kalev Härk kinnitas, et haiglat puudutavaid otsuseid langetatakse tulevikus koos linnaga, kuid Tartu ülikooli kliinikumi alla minek annab võimaluse renoveerida erakorralise meditsiini keskus.
Valga haigla aktsiakapitali laiendamisse suunatav miljon eurot on tegelikult meditsiiniasutuste võrgustumiseks mõeldud riigi sihtotsrabeline raha, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Selle eest saab renoveerida Valga haigla hoonekompleksi, arendada tervisekeskust ja muuta kaasaegseks erakorralise meditsiini osakonna.
Kuigi enamusosalusega kaasnev otsustamisõigus on nüüd ülikooli kliinikumil, jääb endiselt omanikuks ka Valga linn ning võimalikud muutused plaanitakse ette võtta koos.
"Esmased protseduurid tehakse ikka Valga haiglas. Ka tervisekeskuses tehakse esmased protseduurid kohapeal. Mis aga muutub, on see, et kõik, mis järgneb - nii põhjalikumad uuringud kui ka keerulisem ravi Tartu kliinikumis - need protseduurid on palju lihtsamad," selgitas linnapea Härk.
Tartu ülikooli kliinikumi juhatuse liige Mart Einasto ütles, et 2017. aastaks jääb statsionaarne sünnitusabi Valka alles. "See on haigekassaga kokku lepitud. Mis edasi saab, on raske öelda, sest sünnituste arv on vähenenud ja on hetkel juba allpool mõistlikke piire."
Tartu ülikooli kliinikumil on juba mõnd aega osalus Võrus tegutsevas Lõuna-Eesti haiglas, läbirääkimised käivad Põlva haiglaga.

fasttext_language: et


maintext:
Kuressaarest võib saada Eesti päikesepealinn
Eesti saab järgmisel aastal juurde veel ühe uue pealinna. Nimelt on vähemalt viimasel kuuel aastal Kuressaares olnud üle Eesti kõige rohkem päikeselisi päevi ja seetõttu plaanitakse järgmisel aastal uue turismihooaja eel nimetada Kuressaare Eestimaa päikesepealinnaks.
Roomassaare sadamas asuv riigi ilmateenistuse ilmajaam on fikseerinud, et teisipäevase seisuga on tänavu Eesti kõige päikeselisemas kohas - Kuressaares - paistnud päike 2139 tundi, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Kõige päikeselisem on olnud aga 2011 aasta, siis oli päikest koguni 2440 tundi. Viimase viie aasta andmed kinnitavadki üheselt, et Eestis tervikuna ongi just Kuressaares olnud kõigil neil aastatel enim päikeselisi päevi.
"Suvel on pilvi just palju sisemaal, kuna seal on nii soojust kui niiskust. Ja siis hakkavad kerkima pärast keskpäeva rünkpilved ja varjutavad päikest. Samal ajal aga rannikul puhub selge ilmaga nn merebriis, mis puhub merelt maale ja ajab need pilved kaugemale," selgitas klimatoloog Ain Kallis.
Taevast pakutud võimalust tahavad nüüd saarlased kohe ära kasutada ja otsustasid Kuressaare nimetada järgmisel aastal Eesti päikesepealinnaks.
"Ma arvan, et selle nime kasutamine meie hüvanguks ja kõigi Saaremaa külastajate jaoks on kindlasti suure potentsiaaliga. Sest päikesega seostub ennekõike positiivsus, seostub palju valgust, palju soojust ja kõike seda me tahame ka Kuressaare külastajatele ja ka Kuressaare elanikele pakkuda," rääkis Kuressaare linnapea Madis Kallas.
Kuressaare turismiinfo töötajad kinnitavad, et ilm ongi just siseturismi puhul väga oluline faktor.
"Ma arvan, et see on väga oluline sõnum, sest meile siin suvel ikka inimesed Mandri-Eestist helistavad ja küsivad, et kuidas teil ilm on. Ja tavaliselt me ikka ju soovitame, et hakake aga tulema, mis te seal veel vaatate! Meil ju päike paistab!" lausus Kuressaare turismiinfokeskuse spetsialist Kati Aus.
Veelgi täpsema ilmainfo saamiseks tahab Kuressaare linn kevadel paigaldada kesklinna piirkonda ka ligi 10 000 eurot maksva täiendava ilmajaama, kuna 1,5 kilomeetri kaugusel mere ääres asuv Roomassaare sadama ilmajaam näitab suvel reeglina mitme pügala võrra madalamat temperatuuri kui Kuressaares tegelikult on.


title: Ratas: julgen välja öelda, et usun jumalat

maintext:
Jüri Ratas (Foto: Stanislav Moškov/Scanpix)
Peaminister Jüri Ratas ütles, et on usklik inimene, aga see küsimus on iga inimese isiklik teema. Kirikus käimine või mitte käimine, et tee tema sõnul kedagi halvemaks või paremaks.
"Usklikkus väljendub selles, et kõigepealt on küsimus, et kas ma usun, kas jumal olemas. Jah, ma usun seda. /.../ Ma julgen seda välja öelda, et jah, ma usun jumalat," ütles Ratas Postimehele antud videointervjuus.
"Minu puhul ei tähenda see seda, et ma igal pühapäeval käin kirikus või loen jumalasõna, aga kui on hetked, siis ma muidugi pöördun palves ka jumala poole. See on ükskõik, mis eluvaldkonnas - on see poliitika, on need teatud rasked otsused, on need perekondlikud sündmused," rääkis Ratas.
"Mul on väga paljud tuttavad, kes on kirikuinimesed või käivad kirikus või on kirikus pastoriteks. Aga see ei ole minu jaoks teema, mida ma söögi alla või söögi peale ütlen. Ma olen alati öelnud, et see on väga isiklik küsimus ja kes seda usub või ei usu - see on iga inimese oma valik," ütles ta veel.
Ratase sõnul ei pea kõik inimesed kirikus käima, aga need, kes käivad ei ole kuidagi teistsugused või halvemad inimesed.


title: Vene ametnik: transponderite-probleem Läänemere kohal oli väljamõeldis

maintext:
Taani kaitseministeeriumi avaldatud foto 2015. aasta detsembrist näitab Vene SU-34 Läänemere kohal. Lennuki transponder oli välja lülitatud. (Foto: AFP)
"Selgus, et nende transponderitega ei ole üldse mingit küsimust," ütles Vene välisametkonna Euroopa koostöö osakonna juht Kelin intervjuus Interfaxile.
"Küsimus oli täiesti väljamõeldud. See oli katse süüdistada meid milleski, selles, et Vene lendurid lendavad Läänemere kohal ja ohustavad tsiviillende," märkis diplomaat.
Tema sõnutsi "selgus, esiteks, et see küsimus on lahendatud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) raames: Kaliningradi ja Peterburi vahel on paika pandud täiesti selge marsruut ja määratud punktid, kus sõjalennukid peavad kulgema sisselülitatud transponderitega.
"Asi on selles, et meie lennukid, mis seda teed lendavad, on transponderitega varustatud, kuid neid ei lülitatud sisse, sest seda nõuet üks riik ei täitnud, ma ei hakka seda nimetama, aga see oli NATO riik," selgitas Kelin.
"Tegelikult see ongi kõik. Jutt on väikesest tehnilisest probleemist, mille saab lahendada asja pidurdanud riigi hea tahte ilmnemisel," ütles ta.
"Selgus, et kõik see on lahendatav tsiviiltasemel. Ja ei ole vaja sõlmida mingeid uusi leppeid," sõnas ametnik.
Vene president Vladimir Putin nõustus 1. juulil kohtumisel Soome presidendi Sauli Niinistöga viimase ettepanekuga lõpetada väljalülitatud transponderitega sõjalennukite lennud Läänemere kohal ning Venemaa esitas vastavasisulised ettepanekud 13. juulil Vene-NATO nõukogule. Hiljem on Putin süüdistanud NATO-t Vene ettepanekute tagasilükkamises.


maintext:
Nelja omavalitsuse liitumisel tekkiv Lääneranna vald hakkab asuma Pärnumaal
Neljapäeval kirjutasid ühinemislepingule alla Pärnumaa vallad Koonga ja Varbla ning Läänemaa vallad Hanila ja Lihula. Uus omavalitsus kannab nime Lääneranna vald ja hakkab vastavalt ühinejate soovile asuma Pärnumaal.
Neli valda pidasid läbirääkimisi kaks ja pool aastat ning vahepeal osales kõnelustel teisigi omavalitsusi, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Pärnumaa kui praegugi territooriumilt kõige suurem maakond kasvab selle ühinemisega veel. Kuna aga maavalitsusedki on kadumas ja asemele tekkimas regionaalsed keskused, pole maakonnapiiridel varsti enam tähtsust.
"Meil on tekkimas väga suure territooriumiga uus vald, peaaegu poolteist Hiiumaad. Meil on hajaasustus - 4,19 inimest ruutkilomeetril. Me oleme väga eriline paik Eestis. Selle ühinemisega soovimegi, et meie piirkonnas elu edeneks, areneks ja et meie omapära tuleks välja," rääkis Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos.
"Kõige esimesena tulid ikkagi Hanila mehed oma tiiruga, käisid nii Varblas kui ka Tõstamaal, Lihulas ja meil. Nemad olid need, kes selle initsiatiivi haarasid. Siis võtsime selle seltskonna neljakesi kokku 2014. aastal suve alguses. Koonga volikogu oli esimene, kes tegi ametliku ettepaneku," selgitas Koonga vallavanem Mikk Pikkmets.
Kõige tõsisem arutelu oli nelikul selle üle, kummasse maakonda jääda ja kuhu tuleb vallakeskus. Lepiti kokku, et keskus on Lihula ja maakond Pärnu.
"Need, kes on tahtnud, on tulnud ja tulemus on hea," ütles Hanila vallavanem Arno Peksar.
"Kuna arutelud sujusid hästi ja kõik küsimused leidsid lahenduse, siis ei tekkinud kitsaskohti. Praegu oleme tulemusega rahul," kinnitas Varbla vallavanem Sivar Tõnisson.
Pärnu maavanem Kalev Kaljuste ütles, et loodetavasti arvestab valitsus loodava valla soovi jääda Pärnumaa koosseisu.


title: Videod: Venemaa presidendi suur pressikonverents

maintext:
Venemaa president Vladimir Putin suurel pressikonverentsil 23. detsembril. (Foto: TASS/Scanpix)
Pressikonverents algas Eesti aja järgi kell 11 ning kestis üle nelja tunni. Tegemist oli juba kaheteistkümnenda analoogse pressikonverentsiga.
Selle aasta pressikonverentsist võtis osa rohkem kui 1400 ajakirjanikku nii Venemaalt kui ka välisriikidest.
Täismahus video vene keeles:
Täismahus video inglise keeles:
Putin: Vene majandus on taastumas
Vene president Vladimir Putin ütles reedel aastalõpu pressikonverentsil, et riigi majandus on taastumas, vahendasid BNS, Reuters, Interfax jt.
Putini sõnul jääb majanduslangus sel aastal 0,6-0,7 protsendi piiresse, lisades, et peab seda heaks tulemuseks võrreldes 2015. aasta 3,7-protsendise langusega.
Venemaad on tabanud peamiselt nafta hinna languse, kuid ka lääneriikide sanktsioonide tõttu tõsine majanduskriis.
Putin ütles, et mõned majandussektorid näitasid tänavu juba kasvu, mis tähendab, et Venemaa majandus on hakanud toibuma.
Kehvadest majandusnäitajatest hoolimata tõusis Vene keskpanga valuutareserv sel aastal 368 miljardilt dollarilt 385 miljardini.
Putin rõhutas, et Venemaal ei ole plaanis end ülemaailmsest majandusest isoleerida, vaid venemaa peaks olema selle osa.
Erakorralised valimised on võimalikud, kuid ebaotstarbekad
Putini sõnul on ennetähtaegsed presidendivalimised võimalikud, kuid ebaotstarbekad, ütles president Vladimir Putin.
"See on võimalik, kuid ei ole otstarbekas," ütles president.
Nõnda vastas riigipea ühe välisajakirjaniku küsimusele, kas ta peab võimalikuks tuleval aastal ennetähtaegseid presidendivalimisi.
Vene presidendivalimised toimuvad korraliselt 2018. aasta 11. septembril.
Putin ei näe Trumpi tuumakavatsustes midagi ebatavalist
USA presidendiks valitud Donald Trumpi avalduses USA tuumavõimekuse tugevdamise kohta ei ole midagi uut, märkis Putin.
"Puutuvalt USA presidendiks valitud Donald Trumpi, siis siin ei ole midagi uut. Ta rääkis valimiskampaania ajal vajadusest tugevdada USA tuumajõude ja relvajõude. Siin ei ole midagi ebatavalist," ütles Putin.
Trump ütles neljapäeval, et USA peab oluliselt tugevdama oma tuumavõimekust.
USA-l on hetkel umbes 7000 tuumalõhkepead. Venemaal on paarsada rohkem.
Trump tegi avalduse päev pärast kohtumist Pentagoni esindajatega, kaasa arvatud viitseadmiral James Syringiga, kes juhib raketitõrjeagentuuri. Arutelu keskendus erinevate relvaprogrammide kulude kärpimisele.
Pentagon tahab välja vahetada või moderniseerida kõik oma "tuumatriaadi" kolm osist - tuumarelva kandevõimega lennukid ja allveelaevad ning mandritevahelised raketid. Ekspertide hinnangul läheb see järgmise 30 aasta jooksul maksma triljon dollarit.
Eelarvekokkuhoid tuleb peamiselt kaitsekulutustelt
Venemaa vähendab lähiaastatel eelarvekulutusi ja enamik sellest tuleb kaitsesektori arvelt, sõnas president.
"Põhiline kokkuhoid eelarves tuleb riigikaitse realt," vastas Putin pressikonverentsil Interfaxi küsimusele.
Ta märkis, et tänavu kulutas Venemaa riigikaitsele 4,7 protsenti sisemajanduse koguproduktist (SKP). 2017 on see näitaja juba 3,3 protsenti, ja 2019 langeb 2,8 protsendile, lisas ta.
"Me siseneme sellesse nišši mitme aasta vältel ja säilitame selle," märkis president.
"See ei kajastu meie kaitsevõime tugevdamise kavades, sest viis eelnevat aastat suunasime sinna piisavalt palju vahendeid ... Tänavu kustutasime võlad relvaettevõtetele, mis andis võimaluse säilitada näitajad, millest ma rääkisin," ütles Putin.
Putin: Venemaa ei õhuta võidurelvastumist takka
Venemaa ei kavatse õhutada takka võidurelvastumist ja kulutada sellele suurt raha, toonitas Putin.
"Kui keegi juba võidurelvastumist tagant kehutab, siis mitte meie ... Me ei lähe kunagi selle peale välja, et asudes võidurelvastuma, kulutaks selle peale üle jõu käivaid summasid," ütles ta.
President rõhutas, et Venemaa on viimastel aastatel oma kaitsevõime tugevdamiseks vajalikud asjad ära teinud.
"Meid rahuldab kõik, me viime oma kavad täielikult ellu," sõnas president.
Ta ütles ka, et Venemaa seirab USA taktikalise tuumarelva vahetamist Suurbritannias, Türgis ja Hollandis.
Putin: raketikilbi loomise tõhusus on kaheldav
Putin väljendas umbusku Venemaa jaoks raketikilbi loomise programmi tõhususes ja pidas otstarbekamaks tuumatriaadi programmi arendamist.
"Kui üks pooltest (USA) lahkus sellest (raketitõrje) lepingust ja ütles, et loob omale raketikilbi, siis peab vastaspool looma omale samasuguse kilbi, aga me kahtleme, kas seda on mõistlik teha, pean silmas selle programmi kahtlast tõhusust," ütles ta .
Selle küsimuse teiseks lahenduseks nimetas Putin tõhusate raketikilbi läbimise vahendite loomist ja tänapäevastamist.
"Mida me ka teeme. Ja teeme edukalt," sõnas ta. Tema sõnul suudab Venemaa läbistada USA raketikilbi.
"Oleme selles suunas kaugele jõudnud. Teeme seda tõhusalt, kuid lepete raames. Rõhutan, me ei riku midagi, sh START III lepingut," ütles president.
Tema sõnutsi peab Venemaa kandjate ja lõhkepeade arvu piiravatest lepingutest täielikult kinni.
"Alles hiljuti istusid USA vaatlejad meie tuumatehastes ja seirasid, kuidas tuumarakettide lõhkepäid toodetakse. Ega keegi seda unustanud ole? Ei? Ja selle asemel, et säilitada meie suhted sellistena, lahkus raketitõrjelepingust," lisas Putin.
Putin: Obama põhihäda on ebaõnnestumistes välismõjurite süüdistamine
Demokraatliku Partei ja võimuloleva USA administratsiooni püüded veeretada oma ebaõnnestumised Venemaa kaela annavad tunnistust nende süsteemsetest vigadest, arvas Putin.
"USA võimulolev administratsioon ja Demokraatlik Partei püüab kõik oma ebaõnnestumised kirjutada välismõjurite kraesse," lausus ta.
"Me teame, et Demokraatlik Partei kaotas mitte üksi presidendi-, vaid ka senati- ja kongressivalimised, kus vabariiklased said enamuse. Mis, kas see on samuti minu töö?" ütles Vene riigipea.
"Kõik see ei ole nii. Kõik see räägib, et võimul olevas administratsioonis on süsteemsed puudused," jätkas ta.
Putini arvates on USA eliidil ja rahval teatud lõhe kujutelmas, mis on hea ja mis on halb.
Lisaks märkis Vene president, et demokraadid peaksid õppima "väärikalt kaotama".
Putin leidis muuhulgas, et see pole tähtis, kes häkkis Demokraatliku partei serverisse, vaid oluline on see, mis avalikkuse ette jõudnud dokumentidest välja tuli - ehk asjaolu, et USA-s manipuleeritakse avaliku arvamusega.
Trumpi endaga soovib Putin seada sisse konstruktiivsed suhted.
Putin: tuleb alustada Süüria relvarahuläbirääkimisi
Süüria olukorra lahendamise järgmiseks sammuks peab olema kogu riiki hõlmava relvarahuleppe sõlmimine ja alustada seejärel poliitilisi läbirääkimisi, mis võiksid toimuda Astanas, selgitas Putin.
"Järgmine samm, arvan, peab olema kogu Süüriat hõlmav relvarahu ja pärast seda tuleb koheselt alustada tegelikke poliitilisi lepitusläbirääkimisi," ütles ta Moskvas pressikonverentsil.
Ta ütles, et "pakkusime erapooletu paigana Astanat, Türgi ja Iraani president nõustusid, president Assad nõustus".
"President Nazarbajev oli lahkesti valmis meile seda väljakut pakkuma, luua tingimused tööks. Loodan väga sellele, et meil õnnestub ajada see õigetele rööbastele," rõhutas Putin.
Putin: Süüria asjus tuleb arvestada ka USA huvidega
Putin märkis Süüria olukorra lahendamisel Vene-Türgi-Iraani formaadi tõhusust, kuid rõhutas vajadust arvestada USA huvidega selles piirkonnas.
"Tegelikkus, elu on näidanud, et see formaat on vajalik, ja loomulikult me arendame seda edasi," ütles Putin iga-aastasel pressikonverentsil.
"Ma ei unustaks ka piirkonna muude riikide huvisid - need on nii Jordaania, Saudi Araabia, kui kindlasti Egiptus. Kuid arusaadavalt oleks sedalaadi küsimusi väär lahendada ilma taolise üleilmse mängijata nagu USA," rõhutas Vene president.
"Seepärast oleme valmis töötama kõigiga."
Putin: EL peaks andma ukrainlastele lisaks viisavabadusele ka tööloa
Putin avaldas pressikonverentsil toetust Ukraina ja Euroopa liidu viisavabadusele, kuid ütles, et ühendus peaks andma ukrainlastele ka tööload.
"Ma toetan seda kõigest südamest. Seda enam et minu arvates on viisarežiim Euroopas külma sõja anakronism ja sellest tuleks võimalikult ruttu vabaneda," lausus Putin.
"Kui Ukrainale, Ukraina kodanikele antakse Euroopas viisavabadus, on see minu arvates samm õiges suunas."
Normandia formaat on ebatõhus, kuid sellest ei saa loobuda
Normandia formaat, kuhu kuuluvad Venemaa, Ukraina, Saksamaa ja Prantsusmaa, ei võimalda esialgu lahendada Donbassi kriisi, töötab aeglaselt, kuid selle mehhanismi kaotamine oleks kahjulik, ütles Putin veel Ukraina teemal.
"Normandia formaadist ei paista tõepoolest seda ülitõhusust, jääb vaid kahetseda, et see nii aeglane on, kuid muud ei ole," ütles Putin Moskvas reedel pressikonverentsil.
Ta märkis, et kogu tööd selles formaadis tuleb siiski jätkata.
"Kui me kaotame selle mehhanismi, käib olukord üsna kiiresti alla, ja seda ei tahaks," ütles Putin.
President avaldas arvamust, et Venemaa ja Ukraina suhted paranevad "varem või hiljem". Pärast seda, kui suhted paranevad aitab tema hinnangul majandussuhete intensiivistamisele kaasa ka praegu üle Kertši väina ehitatav sild.
Putin: Kaczynski lennuki õnnetust ei maksa kasutada pingete kütmise
Putin kutsus üles mitte kasutama Poola presidendi Lech Kaczynski lennukiga juhtunud õnnetust pingete õhutamiseks Poola ja Venemaa vahel ja teatas, et lennuki rusud jäävad kuni uurimise lõpuni Venemaale.
"Uurimiskomitee tegeleb uurimisega ja kuni see lõppenud ei ole, on neile need lennukijäänused vajalikud," märkis ta.
Putin rõhutas, et õnnetuse põhjused on teada.
"Kõik on selge. Milleks spekuleerida? Kohutav õnnetus, tegime selle uurimiseks kõik, ja ei maksa kasutada seda suhete pingestamiseks," lisas ta.
Vene riigipea märkis, et on lugenud isiklikult Poola lennuki pilootide jutuajamiste üleskirjutust, kus kabiinis viibiv kõrvaline isik nõudis maandumist vaatamata ebasoodsatele ilmaoludele.
Kaczynski lennuk Tu-154 purunes Smolenski põhjalennuväljal maandumise katsel 10. aprillil 2010. Selle pardal oli 96 inimest: 88 reisijat ja kaheksa meeskonnaliiget. Kõik hukkusid.
Putin: osalemise presidendivalimistel otsustan, kui aeg küps
Putin selgitas, et otsustab 2018. aasta valimistel riigipeaks tagasi kandideerimise, kui selleks saabub aeg.
"Vastus on standardne: kui aeg on küps, vaatan, mis sünnib riigis, maailmas ja lähtudes sellest, mida me saame teha, kuidas me tegutsema peame, langetatakse otsus minu osalemisest või mitteosalemisest järgmistel Venemaa presidendi valimistel," ütles ta.
Nii vastas riigipea küsimustele, miks ta peab tingimata 2018. aastal uuesti presidendiks saama, ja miks ta selleks mitte mingil juhul saada ei tohi.


title: Autoliisingute maht kasvab jõudsalt

maintext:
Autod Tartu parklas. (Foto: Postimees/Scanpix)
Uusi eluasemelaene väljastati 93 miljoni euro väärtuses, mis on samas suurusjärgus kui paaril viimasel kuul, kuid ligikaudu 15 protsenti rohkem kui samal ajal aasta tagasi. Novembris kasvas nii lepingute keskmine väärtus kui ka arv.
Majapidamiste muude laenude kasv püsis kiire, sellest suurima osa moodustas autoliising, mille kogumaht suurenes novembris aasta võrdluses 16 protsenti.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär, mis vahepeal pisut tõusis, on viimastel kuudel langenud aasta alguse tasemele. Eluasemelaenude intressimäärade arengut on mõjutanud ka see, et eluasemelaenu aktiivselt pakkuvate pankade hulk on varasemast suurem. Novembris välja antud eluasemelaenude keskmine intress oli 2,3 protsenti.
Tähtajaks tasumata laenude maht püsis väike. Kuu lõpus oli rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht 180 miljonit eurot, mis moodustas 1,2 protsenti laenuportfellist.


title: Pevkuri sõnum Michalile: kilekotid rahaga, sidrunid ja valge kampsun

maintext:
Kaader mängust. (Foto: ERR)
"Päris naljakas," on Pevkuri napp kommentaar "Tähtede sõja" stiilis lahendatud mängu viite juures.
Michal kandis 2012. aastal Reformierakonna rahastamisskandaali ühes telesaates selgitades valget kampsunit. Skandaali üheks osaks olid väited kilekotis liikunud sularahast. Neli sidrunit on viide Saaremaa Laevakompanii omaniku Vjatšeslav Leedo kirjeldusele sellest, kuidas Tallinna Sadama juhatuse liige Allan Kiil temalt poliitilise toetuse eest nelja miljonit eurot küsis.
Pevkur on ka varem kritiseerinud Michalit, keda üldiselt peetakse valimiste favoriidiks. Kristen Michaliga seotud rahastamisskandaalist rääkides on Pevkur öelnud, et see mõjutas tõsiselt nii erakonda kui ka riigijuhtimist, kuna Michal pidi justiitsministri kohalt tagasi astuma. Ta nentis ka, et ajalugu on näidanud, et sellised skandaalid ei kipu ununema.


title: 5 uudist, mida täna hommikul teada

maintext:
23. detsembri uudistepäeva alguse olulisemad teemad. (Foto: ERR)
Politsei nurjas terrorirünnakud nii Austraalias kui ka Saksamaal
Austraalia korrakaitsjad nurjasid esimesele jõulupühale kavandatud terrorirünnaku Melbourne'i kesklinnas, vahistades haarangutes seitse inimest, teatas politsei reedel.
Kinnipeetud plaanisid rünnata Melbourne'i kesklinnas tähtsaid objekte, muuhulgas raudteejaama, Föderatsiooni väljakut ja St. Pauli katedraali, ütles Victoria osariigi politseiülem Graham Ashton. "Viimase kaheteistkümne päaeva jooksul oleme viinud läbi kriminaaluurimist seoses arvatava terrorivandenõuga," ütles Ashton pressikonverentsil. "Me usume, et oli olemas kavatsus korraldada niinimetatud mitmeviisiline rünnak arvatavalt esimesel jõulupühal."
Saksa võimud vahistasid riigi lääneosas Oberhauseni linnas ostukeskusele rünnakut kavandanud vennad, teatas politsei reedel. Korrakaitsjad pidasid kinni Kosovost pärit mehed vanuses 28 ja 31, teatas politsei.
Uurijad üritavad välja selgitada, kui kaugele mehed terrorivandenõu ettevalmistamisega olid jõudnud ja kas sellega oli seotud veel inimesi, teatas lähedal asuva Esseni politsei avalduses.
Eesti merendussektor on huvitatud autonoomsete ja mehitamata laevade arendamisest ja ehitamisest ning riik plaanib lähiaastatel välja töötada vastava õigusliku regulatsiooni.
Mehitamata ja autonoomsed laevad on väga aktuaalne teema ning mõned riigid on neid juba ehitamas, rääkis BNS-ile veeteede ameti arendusjuht Eero Naaber, kes juhib ka laevanduse konkurentsivõime tõstmiseks moodustatud töögruppi.
"Me üritame ka sellesse teemasse sisse saada. Sealt avaneb väga palju võimalusi just meie IKT-sektorile: see on tohutult suur potentsiaal igasuguste start-upide tekkeks, väga palju uudseid lahendusi on vaja välja töötada," ütles ta.
WHO teatas tõhusa ebolavaktsiini olemasolust
Teadlased on katsetanud ebolavaktsiini, mis võib olla kuni 100 protsenti tõhus, teatas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) reedel.
WHO teatel võib vaktsiin kiirendatud kinnitamisprotsessi alusel käibele tulla 2018. aastal.
Eelmisel aastal anti Guineas ebolaepideemia raugemise ajal katsevaktsiini 6000-le inimesele, kellest ükski ei haigestunud hiljem viirusesse.
Vabatahtlikest moodustatud kontrollrühma liikmetel, kellele vaktsiini ei antud, esines 23 ebola nakkusjuhtu, kirjutasid teadlased meditsiiniajakirjas The Lancet.
Meedia: Hiina peaks muretsema Trumpi valitud kaubandusametniku tõttu
Hiinal on "tõelist põhjust muretsemiseks" pärast seda, kui USA presidendiks valitud Donald Trump määras kõrge kaubandusametniku kohale Hiina-kriitilise Peter Navarro, kirjutas reedel Hiina meedia, mis hoiatas ka kaubandussõja võimalikkuse eest.
Trump nimetas Navarro Valge Maja riikliku kaubandusnõukogu juhiks. Uus ametkond hakkab pidama järelevalvet kaubandus- ja tööstuspoliitika üle. Samm on järjekordne märk sellest, et Trump kavatseb täita oma lubaduse muuta USA majanduspoliitikat.
100 sekundi video: kus tähistavad jõule rahvusvähemused?
Puhub edela- ja läänetuul 5–10 meetrit sekundis, saartel ja rannikul puhanguti kuni 15 m/s, pärastlõunal tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on 1–4 kraadi.


maintext:
Ettevõtja: Eesti praegune olukord meenutab Soomet 1960. aastatel
Üks tähtsamaid küsimusi mööduval aastal oli Eesti inimeste jaoks see, kuidas oma tööst ära elada. Mitmed ettevõtted koondasid suure osa oma töötajatest, kellest paljud pole siiani tööd leidnud, kuid on ka ettevõtteid, kes on loonud juurde hulga uusi töökohti. ABB Balti riikide juhi Bo Henrikssoni sõnul meenutab Eesti praegune olukord talle paljuski Soomet 1960.-1970. aastatel, mil ühiskond liikus oskuste ahelas tasapisi ülespoole.
Autotööstusele juhtmeköidiseid valmistavas PKC tehases Keilas valitseb aasta lõpus nukker meeleolu, sest juba veebruaris teatasid omanikud, et rahvusvaheline ettevõte koondab selle aasta jooksul suurema osa 700 töötajast, vahendas "Aktuaalse kaamera" 2016. aastat kokkuvõttev erisaade.
13 aastat PKC-s töötanud töökeskkonna tehniku Kristel Münteri oskusi alates 1. jaanuarist enam ei vajata. "Eks me ju aimasime, et võib-olla tõmbame mingil määral otsi kokku. Aga et kogu tootmine ära läheb, seda ei osanud tõesti keegi arvata," tõdes ta.
Töötajatele tundub uskumatu, et suhteliselt keerulist oskustööd enam Eestis vaja ei ole.
"Ma ei tea kui palju siin keegi teenis või kui palju siin keegi pidi palka saama, aga me tegime väga väärtuslikku tööd, sest enamus oli ikkagi käsitöö," ütles Münter.
Tippajal oli PKC-l Eestis kahes tehases 1300 töötajat. Algaval aastal jääb Keilasse vaid sajakonna töötajaga regionaalne keskus, kus ametis on n-ö kalli töö tegijad - insenerid, finantsistid, IT- ja müügimehed.
"Autotööstuses on konkurentsivõitlus väga tihe ja ettevõtted otsivad võimalusi, et olla turul konkurentsivõimelised. Nii ka meie. Meie tootmine on tööjõumahukas ja see on ilmselt üks suur põhjus, miks me püüdsime leida võimalusi tootmiseks muudes riikides," selgitas PKC Eesti juhatuse liige Merle Montgomery.
Muud riigid, kuhu juhtmetootja odavama tööjõu tõttu liikus, on Leedu ja Venemaa.
Et Eesti toodete konkurentsivõime sõltub üha enam maailmaturu hindadest, selgus tänavu põlevkivienergeetikas, kus aastaga koondati üle 1200 inimese, kellest vaid pooled on leidnud töö.
Kuid on ka vastupidiseid näiteid - ABB-s on töötajaskond paarikümne aastaga suurenenud sada korda.
ABB-s kaheksa aastat töötanud spetsialist-koolitaja Rodion Šilovi sõnul on selles energeetikaettevõttes prestiižne töötada. "Me teeme n-ö maailmatasemel toodet. Ma võin öelda keevituse kohta, milles ma ise tegutsen, me oleme üks parematest Eestis ja võib-olla isegi maailmas," ütles Šilov.
Kui ABB 1992. aastal Eestis alustas, andis ettevõte tööd kümnele inimesele. Koos tänavu loodud 400 uue töökohaga annavad ABB ettevõtted Eestis tööd 1600 inimesele.
ABB Balti riikide juht Bo Henriksson ütles, et Eesti praegune olukord meenutab talle paljuski Soome eelmise sajandi 1960.-1970. aastaid, mil Soome ühiskond liikus arengu- ja oskuste ahelas tasapisi ülespoole.
Eesti puhul arvab ta, et väga palju tuleneb riigi eesmärkidest, mis valdkondi eelisarendada.
"Kindlasti peaks läbi vaatama haridussüseemi ja valima, mida tõesti on vaja, mitte teha töid. Teine asi on ekspordi toetamine. Eriti eksportivaid tööandjaid ja ettevõtjaid peaks toetama, neid ei peaks reguleerima samamoodi nagu koduturul," selgitas Henriksson.
Eesti majanduskasv oli tänavu kõigest 1 protsent ehk kriisijärgsete aastate kõige madalam. Eeldusi oleks meil ekspertide hinnangul aga koguni kolm korda enamaks.


title: Tšiilis oli võimas maavärin

maintext:
(Foto: USGS)
Maavärin leidis aset Quellonist umbes 40 kilomeetri kaugusel edelas 34 kilomeetri sügavusel, vahendas BBC USA geoloogiateenistuse (USGS) teadet.
Teateid kahjustustest ei ole.
Tšiili hädaolukordade amet andis välja korralduse evakueerida Los Lagose regiooni rannikualadelt inimesed. "See meede on ettevaatusabinõu. Me anname korralduse evakueerida inimesed Biobio, Araucania, Los Riose ja Ayseni rannikualadelt," teatas amet.
Vaikse ookeani tsunaamihoiatuskeskus teatas varem, et kuni kolme meetri kõrguste ohtlike lainete võimalus on rannikualadel, mis asuvad kuni tuhande kilomeetri kaugusel maavärina epitsentrist. Hiljem keskus tühistas hoiatuse.
Ka Tšiili hädaolukordade amet kinnitas hiljem, et tsunamiohtu pole ning olukord Los Lagose regioonis on jälgimise all.
Kohaliku meedia teatel evakueeritakse ka Quelloni elanikud. "Ma olen elanud lõunas kümme aastat ja pole kunagi midagi sellist tundnud," ütles üks oma kodust lahkuv elanik.
Tšiili president Michelle Bachelet soovis Twitteri vahendusel maavärinast mõjutatud inimestele "jõudu ja vaprust". "Protseduurid hädaolukorraks on juba paigas," kirjutas ta.


maintext:
McCain intervjuus ERR-ile: Tillerson ei kujuta USA välisministrina Eestile ohtu
Eestis visiidil viibiv USA senaator John McCain ütles intervjuus "Aktuaalsele kaamerale", et Rex Tillersoni võimalik saamine USA välisministriks ei kujuta Balti riikidele ohtu, vaatamata tema tihedatele suhetele Venemaa presidendi Vladimir Putiniga.
"Mul on härra Tillersoni suhtes mõningane mure, sest ta tegi Exxon Mobil juhina venelastega palju äri, aga ma arvan, et peame andma talle võimaluse selgitusi anda," lausu McCain.
Samas oli tal hea meel kindral James Mattise üle, kes on presidendi valik kaitseministriks. "Ta on suurepärane mees, kes mõistab siinset regiooni väga hästi. Nii et teatud valikuid toetan ma tugevalt, aga ma arvan, et välisminister peab küll teatud küsimustele vastama."
Küsimusele, kas Tillerson võiks olla mingil viisil ohtlik Eestile või Balti riikidele, vastas McCain eitavalt. "Ei, ma ei usu seda. Valitud president on öelnud, et peame kasvatama oma sõjaväge. Valitud president on öelnud, et peame kulutama riigikaitsele rohkem raha. Ta on hiljuti öelnud, et toetab NATO-t," märkis McCain.
McCain möönis, et Trump on teinud mitmetitõlgendatavaid väljaütlemisi, kuid NATO puhul on tulevase riigipea eesmärk olnud, et allianss ja selle liikmed panustaks rohkem kaitsekulutustele ehk täidaksid nõuet 2% SKP-st.
"Minu arvates on tema [Trumpi] sooviks, et NATO kaitsekulutused oleksid suuremad - vähemalt kaks protsenti SKP-st. Muuseas, see on midagi, mida Eesti on juba tükk aega teinud. Samuti ma arvan, et kui ta seda juba praegu ei tea, siis Trumpi ümbritsevad inimesed aitavad tal mõista, et see on ajaloo kõige edukam allianss. See on allianss, mis võitis külma sõja."
USA käsitleb Vladimir Putinit edaspidigi ohuna, usub McCain. "Ma arvan, et iga usalduväärne USA kongressi senati liige näeb Vladimir Putinit ohuna, näeb Vladimir Putinit sellena, kes ta on: kõrilõikaja, kiusaja ja KGB-agent. Ma olen uhke, et Putin pani mind sanktsioneeritavate nimekirja. Nii et, ma arvan, et USA senat on selles küsimuses ühtne, aga jällegi, ma ei saa kirjeldada iga riigimeest, kelle tulevane president on valinud, aga ma loodan, et Trump kuulab selliseid inimesi, nagu kindral Mattis jt, kes mõistavad täpselt, milline inimene on Vladimir Putin."
Täismahus ingliskeelset intervjuud vaata siit:
McCain ütles keskpäeval Tallinnas toimunud pressikonverentsil, et Balti riigid ei pea seoses võimuvahetusega USA-s midagi kartma ning sidemed Washingtoni ja NATO liitlaste vahel jäävad endiselt tugevateks. Lisaks lubas ta koos oma kolleegidega viia Washingtoni tagasi sõnumi, et USA sõjaline kohalolek peab igal juhul jätkuma.
Eesti peaminister Jüri Ratas ütles pressikonverentsi sisse juhatades, et NATO on Eesti julgeoleku jaoks oluline. Samuti juhtis ta tähelepanu sellele, et Eesti on olnud üks vähestest NATO liikmesriikidest, kelle kaitsekulutused on alliansi poolt nõutud tasemel ehk kaks protsenti SKT-st.
Senaator McCain tänas Eestit kaitsekulutustele pühendumise eest. Lisaks tänas ta Eestit USA sõjaväelastele osaks saanud sooja vastuvõtu eest ning tuletas meelde ohvreid, mida Eesti kaitseväelased on toonud ühistel välismissioonidel. McCaini sõnul on Eesti üks USA kindlamaid liitlasi ning tegemist on riigiga, mis hoolimata Nõukogude okupatsiooniga kaasnenud kannatustest on kujunenud tõeliseks edulooks.
McCain tunnistas, et novembrikuised presidendivalimised andsid küll paljude jaoks üllatusliku tulemuse, kuid samas rõhutas ta, et on veendunud ja kindel, et suhted Eestiga püsivad muutmatutena. Senaator märkis, et USA küll kutsub üles teisi alliansi liikmesriike kaitsekulutusi nõutud tasemele tõstma, kuid Washington jätkab tugevat pühendumist NATO-le.


maintext:
Jõuluvanana raha teenijad peavad samuti oma tulud deklareerima
Jõuluvana mängimine on osade inimeste jaoks töö, milleks õpitakse, käiakse koolitustel ja millest saadud tulu ka ausalt deklareeritakse, kuid tihti on ka jõuluvanasid, kes toimetavad n-ö mustalt. Maksuamet soovitab ka neil uuel aastal oma tulud deklareerida.
Arvutuste põhjal käib Eestis tegutsevate jõuluvanade taskutest läbi kümneid tuhandeid eurosid. Maksuameti esindajate sõnul pole siiski tegu probleemse ametiga, seda eriti juhtudel, kui jõuluvana tänatakse kingitusega, mis ei too jõuluvanale kaasa maksukohustust, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Samas juhtis maksuamet tähelepanu, et inimesed, kes pakuvad teenust eraisikuna, eesmärgiga raha teenida, peavad füüsilise isiku tuludeklaratsioonis täitma lahtri 7.1, kuhu kantakse muud tulud.
Kauaaegne jõluvana Samuel Golomb tõi esile, et musta teenuse pakkujad panevad tellijad raskesse olukorda.
"See on ju soliidne, kui inimesel, kes osutab teenust, on võimalus olla kas FIE, MTÜ või OÜ ja ta saab arve esitada. See on tegelikult palju lihtsam, see on ju ka palju lihtsam firmale, kui hakata ümbrikuid tekitama. Näiteks kui koolis koguda lastevanematelt raha, siis alati tekib küsimus, kas see jõuluvana oli hea või ei olnud hea, mille jaoks ma viis eurot sinna andsin ja võib-olla oleks keegi teine võinud mängida. Tekivad igasugused sellised küsimused, aga eks inimesed ongi sellised," arutles Golomb.
"Maksuamet mõtleb välja võimalusi makse korjata - see on nende püha kohus piibliajast peale - ja meie oleme surelikud, meie otsime võimalusi, mida vähem maksta, seda parem. Nii ta on," lisas Golomb.
Jõuluvanade maailmameistrikski kroonitud jõuluvana Arre sõnul on tururikkumise kõrval probleemiks seegi, et nn haltuurajõuluvanad on pahatihti koolitamata, samas kui jõuluvanade ühendusse kuuluvad jõuluvanad saavad enda arendamiseks regulaarselt kokku. Viimati õpetati neile suhtlemist erivajadustega lastega.
"Ikka jõuluvanad omavahel suhtlevad ja õpivad ja toovad välja valupunkte, mida keegi on märganud, mida laps on küsinud, mida vastata lapsele, et ta tõesti teaks, et see jõuluvana, kes tema juurde tuleb, on see tõeline jõuluvana ja ei ole /.../ see odav jõuluvana, keda me ei tahaks näha, kes jõuluvana usku lastes vähendab. See on oluline asi," selgitas Arre.


maintext:
Tartus avatakse uuel aastal liikluslinnak
Tartus avatakse lastele mõeldud väike tehislinn, kus on sõiduteed, liiklusmärgid, tankla, tunnel. Linnaku loojad soovivad õpetada lapsi liikluses tähelepanelikumalt ja hoolivamalt käituma.
Minilinna ehitas Tartusse kolme lapsega perekond Pärnaste. Aadressil Tehase 21 asuv liikluslinnak pole Eestis siiski ainulaadne - idee sai perekond Pärnus asuvast samalaadsest minilinnast, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Me oleme püüdnud siin hästi tõetruu keskkonna luua, kus on liiklusmärgid, valgusfoorid, siis lapsed õpivad läbi mängu liiklust," selgitas Tartu liikluslinnaku omanik Kaimar Pärnaste.
Linnak on mõeldud eelkõige 4- kuni 10-aastastele lastele, kuna 20 mänguautot lihtsalt ei kanna suuremaid lapsi.
"Meil on olemas ka tankla ja pesula, mis annavad sellele kohale erilise väärtuse, sest need näevad välja nagu miniversioon tegelikkusest. Samuti on meil sünnipäevaruum, hästi huvitava kujundusega, mis meenutab samamoodi aiaga maja," tutvustas liikluslinnaku turundusjuht Karl-Erik Kirs.
Esialgu ongi linnak mõeldud eelkõige laste sünnipäevade pidamiseks, kuid tulevikus hakatakse seal lasteadadele ja algkoolidele pakkuma ka liiklusõpet.
"Lapsed on sellised, kes on õnnelikud ja tulevad hästi hoogsalt peale. Just tähelepanematus on see, millele me rõhume, et seda natuke muuta, et nad oleksid ka teiste suhtes natuke hoolivamad ja mõtleksid kaasa enda peaga, mida edasi teha ja kuidas teist aidata, et kõigil oleks parem. Sellega me tegelemegi siin - et inimesed oleks sõbralikumad ja toredamad üksteise vastu," rääkis Kirs.
Liikluslinnak avab uksed 2. jaanuaril.


title: Järelevalvekomisjon uurib Keskerakonna garantiikirjade sisu

maintext:
(Foto: ERR)
"Otsustasime algatada menetluse seoses sellega, et aru saada, miks garantiikirja numbrid on nii suured, kuna me Keskerakonna aruannetest ja bilansist ei näe, et neil oleks nii suured võlgnevused üleval," selgitas komisjoni esimees Ardo Ojasalu ERR-ile.
"Seetõttu soovime saada Keskerakonnalt selgitusi, millises küsimuses käib arbitraažis vaidlus, kelle võlgasid peab Keskerakond nende garantiikirjade alusel tasuma. Sisuliselt samad küsimused on esitatud ka Paavo Pettaile," lisas ta.
Teadaolevalt allkirjastas Keskerakonna endine peasekretär Priit Toobal 2014. aasta lõpus kaks garantiikirja, mille mille kogusumma oli 730 000.
Keskerakond ja Midfield vaidlevad garantiikirjade üle praegu arbitraažis. Pettaid seal esindav Raiko Lipstok kinnitas oktoobris „Pealtnägijale”, et see pole bluff – on olemas reaalsed nõuded kolmandatelt isikutelt garantiikirjade täies ulatuses.
„Pealtnägija” andmetel on arbitraažimaks, antud juhul 22 000 eurot, tasutud ning selle maksis mõlema poole eest ära Midfield.
Detsembri alguses otsustas Keskerakonna juhatus, et finantsseisu parandamiseks müüakse Tallinnas Toompeal Toom-Rüütli tänaval asuva kinnistu.
Erakonna peasekretäri Jaak Aabi sõnul on Toom-Rüütli tänaval asuv kinnistu piisavalt väärtuslik, et partei saaks kõik oma kohustused tasuda.


title: Liibüa lennuki kaaperdajad astusid Maltal kohtu ette

maintext:
Üks kahest Liibüa lennuki kaaperdanust. (Foto: Darrin Zammit Lupi/Reuters/Scanpix)
Moussa Saha ja Ali Ahmed Saleh ei tunnistanud end Valletta kohtus süüdi kõigis neile esitatud süüdistustes, seal hulgas lennuki kaaperdamises ja reisijate ähvardamises.
Süüdimõistmisel võib neid maksimaalse karistusena oodata eluaegne vangistus.
Kuigi esialgu arvati, et kahtlusalused kasutasid Afriqiyah Airwaysi reisilennuki Airbus A320 kaaperdamiseks ehtsat granaati ja vähemat üht püstolit, siis selgus, et need olid mulaažid, teatas Malta valitsus avalduses.


title: "Aktuaalse kaamera" kokkuvõte lõppeva aasta sündmustest välismaailmas

maintext:
(Foto: Darren Ornitz/Reuters/Scanpix)
Eesti, Läti ja Leedu mure ida poolt tulla võivate ohtude ees muutus sel aastal ka NATO mureks. Varssavis juulis toimunud NATO tippkohtumisel otsustati saata Balti riikidesse ja Poolasse lisavägesid, vahendas "Aktuaalse kaamera" erisaade.
"Keegi NATO-s ei arutanud sellist NATO vägede kohalolu alliansi idaosas enne Ukrainat. See on kaitse-eesmärgiga, proportsionaalne vastus Venemaa tegevusele Ukrainas ja Krimmi annekteerimisele," ütles NATO peasekretär Jens Stoltenberg suvel.
Eestisse Tapale tuleb kevadel Suurbritannia juhitav NATO pataljoni lahingugrupp - 800 sõdurit tankide, lahingumasinate ning taktikaliste droonidega. Tuleb ka Prantsusmaa 300 sõdurist koosnev kompanii, mille edaspidi vahetab välja Taani sama suur kompanii.
"Tegemist on ikkagi, vähemalt esialgu, kahe tuumariigiga, kes meile siia tulevad. Aru tuleb saada sellest, et minu hinnangul ei tule nad siia kaistma mitte Eestit, Lätit ja Leedut, vaid kaitsma tullakse alliansi idapiiri. Otsus on vastu võetud 28 riigi poolt. See ei ole nii, et britid tulevad eestlastele appi," rääkis kaitseväe juhataja Riho Terras.
Kriisideks tuleb ka ise valmis olla ning mullune õppus Siil ja tänavune õppus Okas näitasid, et meie reservarmeel põhinev süsteem toimib.
Eesti jaoks on tähtis ka regiooni julgeolek laiemalt
Eesti jaoks on oluline ka meie regiooni julgeolek laiemalt. Piirkond Valgevene, Leedu, Kalingradi oblasti, Venemaa ja Poola piirialal ehk Suwalki avaus jõudis sel aastal eriti teravalt julgeolekuaruteludesse.
Suwalki on linn Leedu-Poola piiril, umbes 100-kilomeetrisel Kaliningradi ja Valgevene vahelisel kitsaskohal. Piirkond on Eesti julgeoleku seisukohalt tähtis, sest just selle maakitsuse kaudu peaksid NATO liitlaste abiväed häda korral appi saabuma. Kui aga Venemaa näiteks mingi välkõppuse käigus Suwalki kitsuse juhuslikult sõjaliselt hõivaks - tuleval aastal toimuvad mitmed Venemaa ja Valgevene ühisõppused - ei oleks teistel NATO riikidel enam meiega maismaaühendust. Ainus võimalus abistada on siis vee ja õhu kaudu.
"Eks on klassikaline n-ö Balti riikide äralõikamine, kui see peaks aset leidma. Ka see on üks põhjus, miks Ameerika Ühendriigid oma väga tugeva sõjalise jõu paigutavad sellesse piirkonda - et jõudude tasakaal ka Suwalki koridoris oleks paigas," ütles Terras.
"Aga ma arvan, et need stsenaariumid on kõik esialgu sõjaväelaste kaardiharjutustel ja ma loodan, et need ei ole reaalselt kellegi pähe tekkinud," lisas ta.
Seda, et Eesti võib liitlastele loota, ka ajal, mil jaanuaris USA-s ametisse astuva Donald Trumpi administratsiooni poliitika on seni veel vaid traagelniitides ja kohati etteaimamatu, käis Eestile aastalõpu eel meenutamas kaitseküsimustes mõjukas Ühendriikide senaator John McCain.
"Valitud president ütles, et peame tugevdama oma sõjajõude, kulutama rohkem raha kaitsele. Hiljuti ütles ta, et toetab NATO-t. Eks näeme. Kuid tean, et USA kongressi toetus NATO-le ja teie riigile on tugev ja vankumatu," kinnitas McCain.
Maailm on sel aastavahetusel rahutu ning seetõttu ei saa võtta seni siin valitsevat rahu garanteeritult. "Praguses olukorras, kus maailmas on tõusnud vägivallalaine, oluliselt suurenenud brutaalsus - kui vaatme näiteks, mis praegu Aleppos toimub -, siis sellele sarnast ei ole viimastel aastatel olnud. Ka kõik need terrorirünnakud üle Euroopa on see, mis praegu muret tekitab. Ja see hajutatus, vägivalla suurenemine, on see, mis peab muret tekitama. Konkreetselt meie piirkond on ikkagi rahulikum kui mujal ja loodame, et see sellisena ka jääb," rääkis Terras.
Suurbritannia otsustas lahkuda Euroopa Liidust
24. juuni hommik saabus uudisega, et 52 protsenti hääletamas käinud brittidest otsustas, et Suurbritannia lahkub Euroopa Liidust.
Seni marginaalideks tituleeritud poliitikud pidid hakkama rahvale selgitama, kuidas Suurbritannia iseseisvuse tagasi võtab. Juba samal hommikul selgus, et kõike, mida lubati, ei saa.
"Lahkumiskampaania eestvedajad tegid mitu valelubadust. Valitsus ütleb, et peab EL-i eelarvesse Brexitist hoolimata sissemakseid jätkama. Avalikkus tunneb seetõttu, et neid on petetud," tõi London School of Economicsi professor Iain Begg.
Begg märkis, et Brexiti pooldajad saavad valelubadustest aru, kuid kinnitavad, et tahavad EL-ist lahkumist sügavamatel põhjustel. "See on omamoodi perversne. Vaatamata sellele, et mõned lubadused on murtud, ütlevad inimesed, kes hääletasid Brexiti poolt, et nad ei ole rumalad, said aru, et need on valelubadused, kuid tahavad Brexitit sügavamatel põhjustel," selgitas Begg.
Brexiti hääletus lõi segamini Suurbritannia poliitikaelu. Konservatiivide partei juhtimise võttis üle senine siseminister Theresa May, kelle laiemad vaated on ka politoloogidele müsteerium.
"Mitte miski pole selge. Suurbritannia valitsusel mitte ainult ei ole läbirääkimispositsiooni, vaid isegi kui nad midagi teaksid, siis nad seda meile ei ütleks, sest see on osa läbirääkimistaktikast," kommenteeris politoloog Tony Travers.
Euroopa liidrid on kuulutanud, et kui britid tahavad säilitada oma ettevõtete jaoks elutähtsat ligipääsu Liidu ühisturule, peavad nad lubama ka inimeste vaba liikumist ja tasuma kopsaka - mitmekümne miljardi euroni küündiva - arve. Kuigi radikaalased euroskeptikud ärgitavad Briti valitsust pikema jututa Brüsselile selga pöörama, valivad ministrid Londonis ettevaatlikult sõnu.
"On tunda, et valitsus loobub äärmuslikumatest immigratsioonilubadustest. Välisminister Boris Johnson ütles, et ta on EL-i migrantide üle õnnelik. Nii et võib-olla on eestlased pärast Brexitit Suurbritannias teretulnud," arvas Begg.
Theresa May lubab lahkumiskõnelusi alustada enne märtsi lõppu. Eesti eesistumine Euroopa Liidus algab juulis.
"Jah, Eesti saab olema selle tormi keskmes," kinnitas professor Begg.
USA presidendiks sai Donald Trump
9. novembri hommik tõi USA-s aga uudise, et presidendivalimised võitis kinnisvaraärimees Donald Trump. Ootamatuks või etteaimamatuks võib nimetada ka seda, kuidas ta oma uut valitsust kokku paneb.
"Otsides inimesi oma valitsusse on Trump väga selgelt teadlik sellest, kuidas need inimesed peaksid välja nägema nendes ametites. Ta kasutab neist rääkides samu väljendeid, mida kasutatakse Hollywoodis selle kohta, kui tuleb leida näitleja, kes näeb välja selline nagu tema tegelaskuju peaks," selgitas ajalehe Washington Post poliitikaajakirjanik Karen Tumulty.
Seega Rex Tillersoni välisministrikohale pakkumisele ja kindral James Mattise kaitseministrikohale pakkumisele aitasid kaasa asjaolud, et nad näevad välja nagu välisministrid ja kaitseministrid.
"Ta usub, et inimeste väljanägemine on suur osa sõnumist," märkis Tumulty.
Sellist presidenti ja suhtumist pole USA-s kunagi nähtud ja nii nagu kampaania ajal, on Donald Trump jätkuvalt etteaimamatu - kas või selles, kuidas ta aeg-ajalt otsustab täiesti tühja koha pealt sotsiaalvõrgustikus säutsuda.
"Ja tal ei ole mingit vajadust olla järjepidev. Ta on nagu tuulelipp - ütleb üht asja ühel päeval ja peaaegu vastupidist järgmisel," kommenteeris Tumulty.
Täiesti teistmoodi muret tekitab Trumpi valimine aga nendele ameeriklastele, kes on natuke tumedama nahavärviga, kes on ajalooliselt olnud Ameerika eduloost kõrvale tõrjutud ning vaid üksikute sammude haaval püüdnud jõuda võrdsete võimalusteni.
"Ma arvan, et Obama presidendiks saamine avas paljude inimeste silmi selle kohta, mida üks mustanahaline mees suudab teha. Samal ajal aga tõi see välja palju seni mahasurutud rassismi," arvas kunstnik Malachi Broadnax.
Sõda Süürias kestab
Sõda Süürias on kestnud kuuendat aastat ning surma on selles saanud umbes 400 000 inimest.
Süüriast on põgenenud ligi viis miljonit inimest ehk iga neljas elanik. Enam kui pooled neist on leidnud peavarju naaberriigis Türgis, kus elab 2,7 miljonit Süüria sõjapõgenikku.
Valdav enamus neist ei ela laagrites, vaid on sulandunud Türgi ellu. Nii on näiteks Süüria piirist paari kilomeetri kaugusel asuvas Kilise linnas.
"Kilises elab 90 000 kohalikku elanikku ja 120 000 põgenikku ning Türgi võimude sõnul võiks tulla kogu maailm siia ja õppida, kuidas võtta vastu põgenikke," ütles kevadel Kilises viibinud "Aktuaalse kaamera" ajakirjanik Astrid Kannel.
Terrorirünnakud mõjutavad ka eestlasi
Tänavu jaanuaris oli üle maailma 99 terrorirünnakut, milles hukkus rohkem kui tuhat inimest. Valdavalt olid rünnakud Süürias, Iraagis, Nigeerias, Pakistanis ja Liibüas. Nii on olnud aga kuust kuusse - numbrid küll pisut erinevad, aga ei vähene. Teiste hulgas olid äärmusrühmituse ISIS korraldatud keemiarünnakud Iraagis ja Süürias, kus kannatanute hulgas olid sajad lapsed ning ohvrite arv ulatus tuhandetesse. Valdavalt jäävad need, seal piirkonnas tegelikult igapäevased rünnakud eestlaste jaoks siiski kaugeks ja ei pälvi erilist osavõtlikkust.
Samas teevad ärevamaks terrorirünnakud Euroopas. Eestlasi mõjutas tänavu enim 19. juuli terrorirünnak Prantsusmaal Nice'is - viis päeva pärast rünnakut tuli Prantsusmaa ametivõimudelt kinnitus, et hukkunute seas on kaks Eesti kodanikku. Kokku kaotas Tuneesia päritolu terroristi rünnakus, kes veokiga Nice'i kaldapealsele ilutulestikku vaatama tulnud inimeste hulka kihutas, elu 85 inimest.
Aegade rängim terrorirünnak oli sel aastal Belgia pealinnas Brüsselis, kus 22. märtsi hommikul kärgatasid koordineeritult kaks plahvatust Zaventemi lennujaamas ning üks Brüsseli metroo Maelbeeki jaamas. Hukkus 35 inimest, vigastatuid oli ligi 350.
Kaitsepolitseiameti peadirektori Arnold Sinisalu sõnul ei tohi terrorirünnakutest teha järeldust, et kõik moslemid on terroristid, kuigi paljud ründajad on olnud just islami taustaga. "Seda viha kindlasti ei tule tolereerida, sest kõige hullem, mis võib juhtuda, on see, et nad radikaliseeruvad selle tõttu, et neil tekib tunne, et Lääne kogukond, ühiskond ei aktsepteeri neid," ütles Sinisalu.
Otsene kokkupuude terrorismiga on Eestil ka terrorismi rahastamises süüdimõistetud Ramil Khalilovi ja Roman Manko juhtumi näol või siis Venemaa poolt mahitatud Ida-Ukrainas võidelnud Eesti kodaniku Vladimir Poljakovi väljaandmine Ukrainale.
Hoiatused, et jõuluaeg võib Euroopas kaasa tuua terrorirünnakuid, sai teoks 19. detsembri õhtul Berliini jõuluturul, kui tuneeslase kaaperdatud veok rahva hulka sööstis.
Terroristide meetodid on muutunud Sinisalu sõnul omamoodi lihtsamaks ning julgeolekuasutuste töö sellevõrra keerulisemaks.
"Probleem ongi ju selles, et igaüks saab minna poodi ja osta väitsa ja minna tänavale, rünnata ja siis hüüda, kelle iganes nimel ta seda teeb. Selge on see, et kui mõnes kogukonnas on probleeme, siis mõne hullu ikka leiab, lihtsamalt öeldes," ütles Sinisalu.
Igal juhul on terrorism vahend millegi saavutamiseks. Lähenevate Saksamaa valimiste künnisel võib jõuluturu rünnakust saada vahend poliitilisteks mõjutusteks. Kindlasti saab sellest vahend mõjutamaks nende pagulaste elu, kes sama terrori eest Euroopasse on põgenenud. Vaieldamatult on terrorism vahend hirmu ja paanika külvamiseks.
"Ma ei tahaks küll fatalistlikult kõlada, aga elu ei saa jätta elamata," kommenteeris Sinisalu.
Pagulaste ümberpaigutamine ei edene
2016. aasta saabus Saksamaal šokiga - politsei üritas esmalt maha vaikida massilise naisteahistamise Kölni südalinnas, kuid kui faktid avalikkuse ette jõudsid, vallandus pea miljon põgenikku vastu võtnud Saksamaal kuid kestev debatt.
Surve all kantsler Angela Merkel korraldas märtsis vastuolulise sobingu allkirjastamise Türgiga, mille kohaselt lubati Ankarale piiri valvamise eest liitumiskõneluste kiirendamist ja viisavabadust.
Paari kuu jooksul Euroopa liidrite retoorika muutus - humanitaarkriisist kõnelemise asemel tõusis esiplaanile sõnum piiride kaitsmisest.
Põgenike sissevool vähenes mõne nädalaga märkimisväärselt ning kümned tuhanded, kes olid juba Kreekasse jõudnud, jäid lõksu. Mõne nädalaga muutus 130 inimesega küla Kreeka-Makedoonia piiril Euroopa suurimaks põgenikelaagriks.
Selleks, et Euroopasse tunglevaid põgenikke liikmesriikide vahel võrdsemalt jagada, pakkus Euroopa Komisjon välja varjupaigasüsteemi reformi. "Varjupaigataotlejad jagatakse liikmesriikide vahel ära automaatselt jaotusvõtme alusel," selgitas Komisjoni rändevolinik Dimitris Avramopoulos.
Kesk- ja Ida-Euroopa riigid ei taha põgenike automaatsest ümberjagamisest midagi kuulda. Saksamaa ja Itaalia tõstatasid varjupaigareformi aga pea igal Brüsseli koosolekul.
Euroopa Liidu vastu kohtusse pöördunud Slovakkia ja Ungari pakkusid välja oma nägemuse rändekoorma jagamisest. Mida efektiivne solidaarsus täpsemalt tähendab, selle üle jätkuvad vaidlused järgmisel aastal.
Frontexi andmetel jõudis Euroopa Liitu sel aastal 350 000 migranti. ÜRO põgenikeagentuuri Euroopa direktori Vincent Cocheteli sõnul ei ole enam põhjust rääkida rändekriisist. Samas on ta mures tuleviku pärast, sest mis saab siis, kui Euroopa väravavalvur Türgi korduvalt kõlanud ähvardused teoks teeb ja hakkab piirikontrolli suhtuma taas loominguliselt.
"Euroopal ei ole ette valmistatud plaan B-d. Milline saab selles olukorras olema Euroopa ja Kreeka võimude vastus? See teeb meile muret," ütles Cochetel.
Tema sõnul peavad liikmesriigid õppima üksteist taas usaldama, sest kriis on globaalne ja Euroopa suudab sellele vaid ühtsena vastu seista.
"Kui nad seda ei tee, siis tulevad kõikjal Euroopas tagasi piirikontrollid. Schengeni ala kaob ja üks neljast põhivabadusest kaob. Kas me tahame sellist Euroopat oma lastele?" ütles Cochetel.


title: Allikad: USA avalikustab küberrünnakuga seotud vastumeetmed Venemaa suhtes

maintext:
(Foto: Kirill Kudryavtsev/AFP/Scanpix)
Mõlemad ametnikud ei täpsustanud, millised vastumeetmed on Obama heaks kiitnud, kuid ütlesid, et arutatud on nii majandussanktsioone, süüdistuse esitamist, info lekitamist selleks, et häbistada Vene ametnikke või oligarhe kui ka piiranguid Vene diplomaatidele USA-s, vahendas Reuters.
Üks otsus, mis allikate sõnul on tehtud, on see, et vältida tuleks igasuguseid samme, mis ületaks Venemaa häkkimistegevust ning laiendaks küberkonflikti, mis võib kontrolli alt väljuda. Üks võimalik liigne samm võiks olla näiteks sekkumine Venemaa veebivestlustesse.
Obama ütles detsembris NPR-ile, et "USA peab astuma samme Venemaa vastu USA valimistesse sekkumise pärast ja ka teeb seda".
Nii FBI, CIA kui ka riikliku luuredirektoraadi hinnangul oli just Venemaa Demokraatliku Partei vastaste häkkimiste taga enne 8. novembril toimunud presidendivalimisi. Samuti on USA ametnike sõnul üksmeel selles, et Venemaa püüdis sekkuda valimistesse, et aidata vabariiklaste kandidaadil Trumpil lüüa demokraatide kandidaati Hillary Clintonit.
Venemaa on korduvalt häkkimissüüdistusi eitanud. Trump on samuti USA luureasutuste hinnangud tagasi lükanud. Trump on ka öelnud, et USA ei peaks Venemaa vastu sanktsioone kehtestama.
"Ma arvan, et me peaksime oma eluga edasi minema," ütles Trump kolmapäeval ajakirjanikele, kui temalt küsiti vabariiklasest senaatori Lindsey Grahami märkuste kohta, et Venemaa ja president Vladimir Putini vastu tuleks kehtestada küberrünnakute pärast sanktsioonid.
Venemaa välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zahharova kommenteeris kolmapäeval, et uute majandussanktsioonide valguses ootavad vastumeetmed ka USA-d.


title: Malta lennuväljal maandus kaaperdatud Liibüa reisilennuk

maintext:
Afriqiyah Airwaysi lennuk Malta lennuväljal 23. detsembril. (Foto: Reuters/Scanpix)
Uudis on täiendamisel!
Kohaliku meedia teatel suunati Liibüa siseriiklik lend Maltale ümber ning praeguseks on reisilennuk juba Vallettas maandunud, vahendasid BBC ja Reuters.
Riikliku lennufirma Afriqiyah Airways reisilennuk Airbus A320 oli algselt teel riigi edelaosast Sebhast pealinn Tripolisse, kuid mingil hetkel olevat kaks kaaperdajat ähvardanud plahvatuse korraldamisega.
Esialgsetel andmetel oli üks kaaperdajatest väitnud, et tal on käsigranaat ning kui tema nõudmised täidetakse, on ta valmis laskma lennukist välja 111 reisijat, mitte aga meeskonnaliikmeid.
Lisaks olevat mees öelnud, et ta on Liibüa endise riigijuhi Muammar Gaddafi toetaja.
Times of Malta andmetel töötasid lennuki mootorid veel 45 minutit pärast maandumist.
Kõik teised lennud Malta rahvusvahelisel lennuväljal on kas tühistatud või mujale suunatud.
Lennuki pardal on kokku 118 inimest, nende seas 111 reisijat. Reisijate seas on ka üks väikelaps.
Malta peaminister Muscat teatas Twitteris, et julgeolekujõud ja kiirabibrigaadid on sündmuskohal positsioonidel.
Malta asub Liibüa rannikust umbes 500 kilomeetri kaugusel.


maintext:
Sauga vald ühineb rahva vastuseisust hoolimata Sindi, Tori ja Arega
Sauga vallavolikogu ei arvestanud rahvaküsitluse tulemusi ega võtnud ka kuulda vallamaja ette kogunenud elanike arvamust, vaid otsustas ühineda Sindi, Tori ja Arega. Sellise ühinemissuuna vastased lubasid otsuse halduskohtus vaidlustada.
Sauga vallamaja ette kogunes enne volikogu algust poolsada inimest, kes olid kindlalt selle vastu, et vald on ühinemas omavalitsustega, millega elanikel pole kokkupuudet, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Enamik vallavolikogu liikmeid hiilis vallamajja tagauksest, et vallarahvaga mitte kokku puutuda ja nende küsimusterahe alla sattuda.
Vallaelanikud ei tea siiani põhjust, miks volikogu katkestas ühinemiskõnelused Pärnuga.
"Tundub üha rohkem, et tegemist on väikese grupi poliitilise võitlusega ja üritatakse lihtsalt kuidagi karistada vallavanemat ja vallavolikogu esimeest. Põhiinitsiaatorid poevad selle taha, et nende valijad justkui oleks neile sellise mandaadi andnud," rääkis Sauga elanik Margo Põbo.
Ta märkis, et eelmiste kohalike volikogude valimiste eel polnud haldusreform veel teemakski.
"Suur hulk rahvast on siia kogunenud ja rahvaküsitlus on tehtud ja rahvas soovib Pärnu linnaga ühineda, aga volikogu meid kuulda võtta ei soovi," ütles Sauga elanik Piret Lille.
Nii läkski - vallavolikogu liikmed pidasid saugalaste õigeks ühinemissuunaks Torit ja Sindit, kuigi neile oli tutvustatud ka teadlaste uuringut, mille järgi on Sauga tõmbekeskus kahtlemata Pärnu.
Selle suuna ühinemise vastased kavatsevad volikogu otsuse halduskohtusse kaevata.
"Jah, me leiame,et see otsus ei ole kaalutletud, sellel ei ole mingeid argumenteerivaid seisukohti taga," ütles Lille.


title: Trumpi hinnangul tekitas ÜRO asundusresolutsioon pigem kahju

maintext:
USA presidendiks valitud Donald Trump. (Foto: Reuters/Scanpix)
USA presidendiks valitud Donald Trump ütles laupäeval, et ÜRO resolutsioon, milles nõutakse Iisraeli asundustegevuse peatamist tekitas rahuprotsessile pigem kahju.
"See tegi rahuleppe läbirääkimised palju raskemaks. Sellest on kahju, aga me teeme selle (rahuleppe) ikkagi ära," lubas Trump Twitteri vahendusel.
Iisrael lükkas tagasi ÜRO resolutsiooni asundustegevuse peatamise kohta Palestiina aladel ja mõistis hukka USA presidendi Barack Obama administratsiooni tegevuse, mis juudiriigi hinnangul seda tagaselja toetas.
"Obama administratsioon mitte ainult ei aidanud Iisraeli kaitsta selle kamba eest maailmaorganisatsioonis, vaid tegi nendega koguni varjatult koostööd, et resolutsioon kindlasti vastu võetaks. Iisrael ootab koostööd presidendiks valitud Donald Trumpiga ja kõigi meie sõpradega USA kongressis, nii demokraatide ja vabariiklastega, et toime tulla selle absurdse resolutsiooni kahjulike tagajärgedega," märgiti avalduses.
ÜRO Julgeolekunõukogu võttis resolutsiooni vastu reedel pärast seda, kui USA loobus selle vetostamisest.
"USA on juba kaua olnud seisukohal, et rahu juutide ja palestiinlaste vahele saab sündida vaid osapoolte otseste kõneluste kaudu ja mitte ÜRO esitatud tingimuste abil," märkis Trump.
Trump esitas möödunud nädalal suursaadikuks Iisraeli oma nõuniku David Friedmani, kes pooldab Ühendriikide saatkonna Tel Avivist Jeruusalemma viimist.
Juristi ja ökonomistina tegutsev Friedman oli USA presidendivalimiste kampaania ajal Trumpi nõunik ning ta paistis silma Läänekalda juudiasunduste laiendamise propageerijana.
Friedman ütles Trumpi siirdemeeskonna avalduses, et tahab töötada rahu nimel ja ootab võimalust teha seda Iisraeli igavesest pealinnast, Jeruusalemmast.
Trump kohtus kampaania ajal Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahuga ja lubas valimisvõidu korral tunnistada Jeruusalemma Iisraeli "jagamatu pealinnana". Seda lubadust ei ole kinnisvaramagnaat valimisvõidu järel korranud, kuid tema nõunik Kellyanne Conway nimetas seda sel nädalal Trumpi jaoks "tähtsaks prioriteediks".
See tähendaks lahtiütlemist Washingtoni senisest poliitikast hoida oma diplomaatiline kohalolek juudiriigis Tel Avivis.
USA ja enamik ÜRO liikmesriike ei tunnusta Jeruusalemma Iisraeli pealinnana. Linna staatus on aastakümnete pikkuse Iisraeli-Palestiina konflikti üks keerukamaid küsimusi.


title: Briti valitsus kritiseeris USA välisministri Iisraeli-teemalist sõnavõttu

maintext:
USA välisminister John Kerry. (Foto: AFP/Scanpix)
Kerry ütles kolmapäeval peetud kõnes muuhulgas seda, et Iisraeli asunduste rajamisega jätkamine ohustab rahu Lähis-Idas ning et peaminister Benjamin Netanyahu juhitud valitsus on "Iisraeli ajaloo kõige parempoolsem", vahendas Reuters.
Briti peaministri Theresa May pressiesindaja sõnas, et kuigi Ühendkuningriigi valitsus on seisukohal, et asunduste rajamine okupeeritud territooriumile on ebaseaduslik, on London samas veendunud, et asundused pole nimetatud konflikti kaugeltki mitte ainus probleem.
"Me ei usu, et rahu asjus läbi rääkides saaks keskenduda ainult ühele teemale," selgitas Briti valitsuse kõneisik. "Ja me ei usu, et on sobiv rünnata liitlaseks oleva riigi demokraatlikult valitud valitsuse koosseisu."
Kerry kõne oli seotud eelmise nädala ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioon, millega kuulutati Iisraeli asundused Ida-Jeruusalemmas ja Läänekaldal väljaspool selle 1967. aasta piire sisuliselt ebaseaduslikeks.
Resolutsiooni puhul oli kõige märkimisväärsemaks asjaoluks see, et julgeolekunõukogu alaline liige USA ei kasutanud - oma varasemat tava eirates - selle tõkestamiseks vetoõigust, vaid USA esindaja jättis hääletamata. Suurbritannia esindaja hääletas koos 14 teise riigiga resolutsiooni poolt.
President Barack Obama administratsiooni ja Netanyahu omavahelised suhted on juba pikemat aega pingelised olnud ning analüütikud nägid selles sammus ametist lahkuva USA presidendi "ninanipsu" Iisraeli peaministrile. Samas on senise USA välispoliitilise tava eiramist kritiseerinud lisaks vabariiklastele ka mitmed Demokraatliku Partei poliitikud.


maintext:
Fotod: Süüriasse suundunud Vene sõjaväelennuk kukkus Musta merre, hukkus 92 inimest
Süüriasse teel olnud Venemaa kaitseministeeriumi lennuk Tu-154, mille pardal oli 92 inimest, kukkus Musta merre. Lennuki hukupaik on kindlaks tehtud ning pääste- ja otsinguoperatsiooni käigus ei ole ellujäänuid leitud, teatas kaitseministeeerium.
Kaitseministeeriumi pressiesindaja Igor Konašenkov ütles, et lennuk kukkus Musta merre vahetult pärast õhkutõusu Adleris, kus ta oli tankimas, vahendasid Vene uudisteagentuurid Interfax ja TASS.
Lennuki rusud leiti 50-70 meetri sügavusel Sotšist 1,5 kilomeetri kaugusel.
Mustast merest on juba leitud lennukivraki tükke, vähemalt kümne hukkunu surnukehad ning hukkunute isiklikke asju. Interfaxi teatel on leitud 12 surnukeha.
Vene kaitseministeeriumi teatel oli lennuki Tu-154 pardal 84 reisijat ja kaheksa meeskonnaliiget. Lennuk oli teel Venemaa lennuväebaasi Hmeimini Süürias Latakia provintsi rannikul.
Lennuk kadus radariekraanidelt kaks minutit pärast õhkutõusmist hommikul kella 7 paiku Adleris asuvalt lennuväljalt. Pardalolijate seas olid lisaks sõjaväelastele armee Aleksandrovi-nimelise koori 64 liiget ja üheksa ajakirjanikku, kes suundusid sõjaväebaasi uusaastapidustustele. Ajakirjanikud oli telekanalitest Pervõi Kanal, NTV ja Zvezda. Lennukis oli ka humanitaarabiorganisatsiooni Aus Abi juht Jelizaveta Glinka.
"Pardal oli kaheksa meeskonna liiget ja 84 reisijat: Vene sõjaväelased, Aleksandrovi ansambli liikmed, kes sõitsid esinema Süürias oleva Venemaa õhujõudude grupi liikmete uusaastapeole, ja üheksa Vene meedia esindajat," ütles Konašenkov.
Lennuõnnetuse põhjusena on välja pakutud tehnilist riket, samuti võimalust, et lennukimootorisse võis lennata lind. Piloodi eksimust ei peeta tõenäoliseks, kuna meeskond oli Interfaxi väitel väga kogenud.
Kuigi kohe õnnetuse järel teatati, et terrorism on välistatud, kirjutab Vene meedia, et president Vladimir Putini moodustatud riiklik uurimiskomisjon uurib ka terroriakti võimalust, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Konašenkovi sõnul on lennuk olnud teenistuses alates 1983. aastast ning lennanud sestsaadik kokku umbes 7000 tundi. 2014. aastal detsembris tegi lennuk läbi põhjaliku remondi. Seni teadaolevalt lennuk hädakutsungit ei edastanud.
Vene juurdluskomisjoni andmeil on juhtunu osas algatatud kriminaalasi võimalike rikkumiste väljaselgitamiseks. Praegu küsitletakse lennukit õhkutõusuks ette valmistanud tehnilist personali.
Õnnetuskohas juhib töid kaitseminister Sergei Šoigu.
Venemaa president Vladimir Putin nimetas peaminister Dmitri Medvedevi lennuõnnetust uuriva riikliku uurimiskomisjoni juhiks.
Lennuõnnetuse tõttu kuulutas president Vladimir Putin 26. detsembril välja üleriigilise leinapäeva.
Venemaale on avaldanud kaastunnet lisaks Süüria presidendile Bashar al-Assadile Saksa liidukantsler Angela Merkel, Türgi peaminister Binali Yıldırım, USA suursaatkond Moskvas jt.
Konašenkovi sõnul sõitis Adlerisse asekaitseminister Pavel Popov koos meeskonnaga, kelle ülesandeks on õnnetuse asjaolud välja selgitada. Piirkonda on teel ka transpordiminister Maksim Sokolov, kes juhib vastavat valitsuse komisjoni.
Tu-154-ga on varem arvukalt õnnetusi juhtunud.
2010. aasta aprillis kukkus Smolenski lennuväljale lähenedes alla Tu-154, mille pardal oli hulk kõrgeid Poola ametiisikuid, teiste seas president Lech Kaczynski.


maintext:
Teadur USA demokraatide serveri häkkimisest: riikliku toetuseta sellist asja ei tee
Venemaa presidendi Vladimir Putini pressikonverents oli etteaimatav ning suurte sõnumiteta, leiavad Eesti välispoliitikaeksperdid. Kaitseuuringute keskuse teaduri Kalev Stoicescu arvates oli üks intrigeerivamaid küsimusi Venemaa küberünnakud USA presidendivalimiste ajal.
"Ta vastas ka nüüd, justkui väites, et need oleksid valitud presidendi Donald Trumpi sõnad, et seda võis ju teha ka keegi mees, kes istus sohval. Ma arvan, et see on väga utreeritud ütlemine, ülbe. Selles mõttes, et "keegi mees sohval", olgu ta kuitahes suur geenius või guru, ilma riikliku toetuseta sellist asja ikka ära ei tee," kommenteeris Stoicescu "Aktuaalses kaameras".
"Ja küsimus ei ole ainult infovarguses, vaid ka selle väga organiseeritud ja asjastatud kasutamises presidendivalimiste kampaania ajal, mis ikka väga selgelt viitab sellele, et see on ikkagi suur infooperatsioon, mis on läbi viidud. See ei ole mingi lihtlabane häkkimine," lisas ta.
Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoni sõnul sekkus Putin kõnes USA sisepoliitikasse.
"Võib-olla kõige ilmekam oli sõna otseses mõttes taaskord sekkumine Ühendriikide sisepoliitikasse, kus ta sisuliselt kaudselt mõnitas Hillary Clintonit, kes ei oskavat kaotada. Kui ta rääkis häkkimistest ja sisust, ta rõhutas, et häkkimine polegi justkui väga paha, aga pöörake ikka tähelepanu, mis selle sisu oli. Võib-olla järgmiseks aastaks, mul on tunne, jäi kõlama mõte, mis ei ole ka üllatav, et loomulikult tähelepanu liigub Ameerika Ühendriikide ja Venemaa suhetele," rääkis Mihkelson.


maintext:
Iva: erihooldekodude jaotus on praegu ebaühtlane
Seitse suurt erihooldekodu lõpetavad 2021. aastaks töö ja seal praegu teenusel olevad 1300 inimest jaotatakse ära uute, väiksemate hooldusüksuste vahel. Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva sõnul on praegu erihooldekodud jaotunud üle Eesti väga ebaühtlaselt.
Vahetult enne jõule kinnitas rahandusministeerium sotsiaalministeeriumi investeeringute kava erihoolekande asutuste kaasajastamiseks. Sulgemisele lähevad praegused seitse suurt erihooldekodu: Imastu, Sõmera, Erastvere, Koluvere, Tori ja Võisiku kodud ning Lõuna-Eesti erihooldusteenuste keskus, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Erivajadustega inimestele mõeldud uued kodud luuakse sellistesse asulatesse, kus elab üle 300 inimese ning uutes majades elab tulevikus maksimaalselt 30 elanikku.
"Kohad hakkavad jaotuma ühtlasemalt üle Eesti. Praegusel hetkel, kui on need suured kombinaadid, on inimesed sealt üle kogu Eesti. Nii on ära lõigatud side lähedastega ja senise suhtlusvõrgustikuga. Loomulikult on praegu seda protsessi tagurpidi pöörata mõnevõrra valulik, aga see on ühel hetkel vaja ära teha, sest jaotus üle Eesti on väga ebaühtlane," selgitas sotsiaalkaitseminister Kaia Iva.
Iva tõi näitena Hiiumaa, kus pole ühtegi sellist kohta ja Tallinna, kus erihoolduskohti on vaid 13. Enamik uusi kohti peab valmis saama aastaks 2018, vaid Sõmera kodu sulgemisega läheb kolm aastat kauem.
Uute kodude teenus erineb praegustest suurtest erihooldekodudest ja luuakse võimalused kogukonnas elamiseks ja toetatud elamiseks.
"Meil on praegu nii, et veerand kohtadest on ööpäevaringsel hooldusel, aga nad ei vaja nii tugevat hooldust. Nad saaksid ise hakkama, kui neile anda pisut abi, toetada neid ja inimene tunneb ennast väärikamana, ta saab ise hakkama. Selliste kohtade loomine on ka selle programmi suur ja oluline eesmärk," ütles Iva.
Projektid saavad Euroopa regionaalarengu fondist 35,8 miljonit eurot, millele lisandub omafinantseeringuna 4,5 miljonit eurot ja riikliku kaasfinantseeringuna 3,6 miljonit eurot.
Sotsiaalministeeriumi teatel on erihoolekande kaasajastamine üks olulisi sotsiaalvaldkonna reforme, millega toetatakse psüühikahäirega inimeste aktiivsust ja osalemist ühiskonnas.


maintext:
Hundimägi: praamiliikluse ümberkorraldamine venis Tallinna Sadama eksjuhtide ja erakondade rahahimu tõttu
Üle 20 aasta erakätes olnud parvlaevaliiklus mandri ja suuremate saarte vahel on tänaseks taas riigi äri, kuid protsess on kulgenud vaevaliselt - uutest laevadest on kohale jõudnud vaid Leiger ja seegi suure hilinemisega.
Lõpuks koduvetesse jõudnud Leigri teekonda jälgiti suure tähelepanuga. Aluse saabumine oli esimene silmaga nähtav tõestus, et uued parvlaevad tõesti tulevad ning Tallinna Sadam võtab Saaremaa Laevakompaniilt praamiliikluse üle, vahendas "Aktuaalse kaamera" 2016. aastat kokkuvõttev erisaade.
Kogu eelnenud protsess oli niivõrd pikk, vaevaline ja mahhinatsioonikahtlustest läbi pikitud, et majandusajakirjanik Aivar Hundimägi operaatorivahetusele väga head hinnet ei andnud. "Ma praegu mõtlen, kas anda üks või kaks viie palli skaalal. Midagi head selles protsessis ei olnud ja just varem tehtud eksimuste või vigade pärast," selgitas Äripäeva peatoimetaja asetäitja.
Hundimägi leiab, et vanade juhtide hämarad teod kummitavad endiselt.
"Jah, need praamid, millest selle intervjuu tegemise ajaks üks on Eestisse jõudnud, jäävad meenutama ja ma loodan, et on poliitikutele väga pikaks ajaks korruptsioonisümbolid. Kui me neid liikumas näeme - korruptsioonisümbolid, erakondade varjatud rahastamise sümbolid," ütles ta.
Riigiprokuratuuri kahtlustuse järgi võtsid Tallinna Sadama endised juhid Allan Kiil ja Ain Kaljurand suures ulatuses altkäemaksu. Saaremaa Laevakompanii omanik Vjatšeslav Leedo ütles kohtus, et Allan Kiil küsis temalt kurikuulsad "neli sidrunit", joonistades nelja miljonit eurot.
Praamiliikluse ümberkorraldamine veniski Hundimäe hinnangul sadama eksjuhtide ja võimuerakondade rahahimu tõttu ning lõpuks ei võitnud olukorrast keegi.
"Riigil oli kümme aastat aega see asi Leedolt ära võtta - nii kaua kehtis temaga leping - ja see asi korda teha, aga täiesti teadlikult aeti see aeg umbe ja pidurdati neid muudatusi. Tõenäoliselt just selle eesmärgiga, et sundida Leedot erakondi toetama ja kui selgus, et ta ei toeta, siis tehti selline kättemaksuaktsioon," arutles Hundimägi.
Piret, Tiiu, Tõll ja Leiger on üldjoontes sama ülesehitusega. Reisijatele on rohkem mugavusi, kui varem - lisaks restoranile on olemas laste mängutuba, ema-lapse ruum, reisijate lift ning eraldi ruum lemmikloomadele.
Leigeri pardale mahub kuni 150 sõiduautot ning oluliselt rohkem reisijaid kui vanadele parvlaevadele ehk kuni 700.


title: McCain: Leedu on ohus, sest Venemaa asus taastama impeeriumi

maintext:
USA senaator John McCain. (Foto: Reuters/Scanpix)
Pärast kohtumist seimi esimehe Viktoras Pranckietise ja parlamendi liikmetega väisas senaator 13. jaanuari mälestusmärki seimihoone juures ja pöördus üritusel osalenud Leedu ja USA sõjaväelaste poole.
"Tänan teid teenistuse ja eneseohverduse eest. Veerand sajandi eest oli selle suure ja suurepärase rahva elus tähtis hetk. Teid võidakse taas teenistusse kutsuda, sest on oht, et jõudu koguv Venemaa püüab impeeriumi taastada," ütles McCain.
"Ja me loodame, et te kaitsete seda rahvast ja tõestate igaühele, kes ohustab Leedu iseseisvust, et olete valmis seda kaitsma," sõnas senaator.
Samas rõhutas ta, et parim viis tüli vältida on valmisolek, et iga võimalik ründaja mõistaks rünnaku liiga kõrget hinda.
McCain: USA sõdurid peaksid olema alaliselt Leedus
USA sõdurid peaksid paiknema Leedus püsivalt, märkis McCain.
"Ma arvan, et küsimus (sõdurite) arvust sõltub vajadusest ja parajasti toimuvast väljaõppest ja mitmesugustest operatsioonidest, mida me ühiselt läbi viime. Aga minu arvates on tähtis pidevus, see, et siin oleks alati Ameerika sõdureid," ütles McCain pärast Leedu presidendi Dalia Grybauskaitėga kohtumist ajakirjanikele.
Senaatori sõnul tahab ta "siinsetele sõpradele" kinnitada, et Ühendriigid on alati nendega.
McCain külastab Baltimaid, Ukrainat, Gruusiat ja Montenegrot koos vabariiklasest kolleegi Lindsey Grahami ja demokraat Amy Klobuchariga.
Leedu diplomaadid on öelnud, et kolme USA senaatori visiidiga Balti riikidesse tahetakse kinnitada, et julgeolekukohustused, mis Ühendriigid endale selle piirkonna ees on võtnud, jäävad jõusse ka pärast Donald Trumpi presidendiks saamist 20. jaanuaril.


title: Eesti e-tiigri hüpe kohustuslike e-arveteni jäi ootamatult toppama

maintext:
Arvekeskuse e-arve
Presidendi välja kuulutatud sedusest jäi välja osa, mis puudutas avalikus sektoris kohustuslikele e-arvetele üleminekut ning vastav punkt on asendunud lihtsalt tõdemusega, et riigiasutused peavad suutma e-arveid vastu võtta alates 1. märtsist 2017.
Eesti Päevaleht kirjutab, et kuigi rahandusministeerium kinnitas, et selle punktiga on kõik korras, otsustas esmalt SDE ja siis IRL-i juhitav parlamendikomisjon kohustuslikud e-arved ära jätta.
See tähendab, et kui keegi peaks pärast tuleva aasta 1. märtsi e-arve saatma, tuleb riigil sellega hakkama saada, aga mingit kohustust riigiga ainult e-arvetega arveldada ei ole.
Seaduse vastuvõtmises järge ajades selgus, et algne idee jäeti sellest eelnõust välja esimese ja teise lugemise vahel.
E-arvete eelnõu arutas majanduskomisjoni kuulunud Urve Palo (SDE) kokku kutsutud töögrupp, kuhu kuulusid peale eri ministeeriumite spetsialistide ka Envoice’i ja EVEA esindajad ning pärast valitsuse vahetust hakkas töögruppi juhtima Aivar Kokk (IRL) ning just see töögrupp leidiski, et turu toimimise kahtlusi ei ole suudetud hajutada ja pingelise ajagraafiku tõttu ei panda ettevõtetele e-arvetele ülemineku kohustust, aga kui nad neid esitavad, peab riik suutma need ka vastu võtta.
Pärast teist lugemist teatas komisjoni juht Kokk pressiteatega, et kuni kõikide majandustarkvara operaatoritega liidestatud turg ei toimi, siis pole mõistlik ja võimalik seadusega ettevõtjatele e-arvete kohustust panna.
Kuna rahandusministeeriumi jaoks oli oluline, et eelnõus teised raamatupidamisseaduse muudatused saaksid kiiresti vastu võetud ja jõustuksid 2017. aasta algusest, oldi nõus e-arvete kohustust välja võtma, eelnõu sai riigikogus seaduseks ühegi vastuhääleta.
Veel pool aastat varem oli valmis saanud Ernst & Youngi uuring Eesti avaliku ja erasektori valmisolekust e-arved laiemalt kasutusele võtta ning seal leiti, et selleks on Eestis infrastruktuur olemas ja levinumate majandustarkvaradega on võimalik e-arveid töödelda.
Uuring näitas, et arvete topeltsisestuse aastaseks kuluks kujuneb 48 000 eurot, millest umbes 80 protsenti kannavad just mikroettevõtted ning e-arvete edastamise aastaseks kuluks kujuneb umbes 245 000 eurot, millest 52 protsenti langeb mikroettevõtetele.
Ühtaegu esitatakse praegu avalikule sektorile aastas paberkujul ligikaudu 376 000 arvet, mille saatmiseks tehakse printimis- ja saatmiskulutusi umbes 320 000 eurot ehk seega võiks e-arvetele üleminek ka väikefirmadele hästi mõjuda.
Rahandusministeeriumi tugiteenuste projektijuht Marge Lepp tõdes, et seadusesse jõudis siiski kogu e-arvete kasutuselevõtuks vajalik raamistik ehk e-arvete avalikule sektorile saatmise kohustus tuleb kehtestada esimesel võimalusel, niipea kui võimaliku konkurentsitõrke tekkimine on veenvalt välistatud ja mitte hiljem kui 2017. aasta jooksul.
"See on võimalik nii praeguste turuosaliste poolt sõlmitava kokkuleppe kaudu kui ka registrite ja infosüsteemide keskuse (RIA) loodava e-arvete edastamise lahenduse abil, mis sisuliselt oleks riiklik e-arvete operaator," kinnitas ta.


title: Trump kiitis Putini otsust jätta diplomaadid välja saatmata

maintext:
Donald Trumpi ja Vladimir Putinit kujutav plakat Montenegros. (Foto: Reuters/Scanpix)
"Väga hea liigutus viivitamise osas - ma teadsin alati, et ta on väga tark," kirjutas Trump.
Putin oli päeval teatanud, et Moskva ei reageeri USA otsusele saata riigist välja 35 Vene diplomaati Ühendriikide diplomaatide Venemaalt väljasaatmisega.
"Venemaa jätab endale õiguse rakendada vastumeetmeid, ent me ei lasku vastutustundetu köögidiplomaatia tasemele. Me kavandame oma järgmisi samme USA-Vene suhete taastamiseks sõltuvalt president Donald Trumpi valitsuse poliitikatest," lausus Vene president Kremli edastatud avalduses.
Tema sõnul peab Venemaa USA lahkuva valitsuse viimaseid ebasõbralikke samme provokatiivseks ja Vene-USA suhete edasisele kahjustamisele suunatuks.
"Need on ilmselges vastuolus nii Venemaa kui ka Ameerika rahva põlishuvidega. Arvestades Venemaa ja USA erilist vastutust üleilmse julgeoleku säilitamisel, kahjustavad need kogu rahvusvaheliste suhete kompleksi," lausus Putin.


title: Heategevuskool 6: miks riik neid masinaid ei osta?!

maintext:
Kõnnirobot (Foto: ERR)
Koos pühadega on nüüdseks läbi ka enamik tänavusi heategevussaateid, nagu rahvusringhäälingu pika traditsiooniga "Jõulutunnel", mis seekord kogus annetusi liikumispuudega inimeste taastusravis vajalike trenniseadmete ostmiseks.
Kes jälgib heategevust kui spordiuudiseid, võib ehk nukrutseda, et seekord annetatud summa jäi kolmandiku võrra tillemaks mullusest, mil toetust koguti vähi varast diagnoosimist võimaldavate mobiilsete kabinettide hankimiseks – kuid oli see-eest omakorda pea poole suurem tunamullusest, mil teemaks oli huvihariduse pakkumine vähekindlustatud perede lastele.
Rekorditest olulisem on aga kahtlemata Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu kinnitus, et eesmärgiks seatud treeningruumid Tallinnas ja Tartus on kogutud enam kui 215 000 euroga võimalik avada, mis tähendab selget hüpet sadade sellist trennivõimalust vajavate liikumispuudega inimese elukvaliteedis.
Samamoodi nagu ühtede jaoks on traditsioon teha "Jõulutunnelit" ja teistele selle kaudu annetada, on traditsioon seegi, et selle või ka teiste heategevuskampaaniate juurde kostab näiteks netikommentaariumist ahastavaid hüüdeid, et kas pole mitte kohutav või lausa piinlik, et selliste asjade jaoks tuleb ikka veel inimestelt raha manguda/lunida/kerjata ning et miks ometi riik ise neid aparaate ei osta.
Riigieelarve ja seadused on ju ikkagi avalik kokkulepe, laias laastus kujundatud valimistega, aga detailides valimiste vahel toimuva tööga konkreetsete poliitikate loomisel. Nagu kõigi kokkulepetega, on ka siin pea alati võimalikud teistsugusedki lahendused.
Eks tegelikult ju ostabki ja teadagi märksa suuremate summade eest kui Eestis heategevusest laekub. "Jõulutunnel" ja teised sarnased aktsioonid võimaldavad meie ühisel jõupingutusel teha neid asju rohkem, paremini ja kiiremini. Heategevus, vabatahtlik töö ja muu tegutsemine vabakonnas on ses mõttes nagu ohjade tugevamalt enda kätte haaramine, võimalus meid ümbritseva elu kujundamises palju tugevamalt kaasa rääkida kui paljalt maksude maksmise ja valimas käimisega (kui sedagi).
Ent muidugi ongi igati õigustatud ka küsida, miks riik neis valdkondades rohkem ei tee. Riigieelarve ja seadused on ju ikkagi avalik kokkulepe, laias laastus kujundatud valimistega, aga detailides valimiste vahel toimuva tööga konkreetsete poliitikate loomisel. Nagu kõigi kokkulepetega, on ka siin pea alati võimalikud teistsugusedki lahendused. Ja annetajatel on võimalus ka neid mõjutada.
Ma ei räägi siin erakondadest, kellele ju muidugi ka otsesemalt või kaudsemalt selliste eesmärkide saavutamiseks annetatakse. Formaalselt samuti MTÜ-d, pürgivad nad avaliku võimu teostamisele, millest tulenevad neile unikaalsed võimalused ja kohustused, mistõttu erakondadele annetamist meil heategevuseks ei loeta.
Teenuse osutamisega aitame inimest vahetult tema mure kasvõi osaliselt leevendades. Huvikaitsega mõjutame aga tegutsema, oma käitumist muutma kedagi teist: riigikogu, ministeeriumit, kohalikku omavalitsust, aga võib-olla ka hoopis mõnd äriühingut või laiemalt avalikkust.
Kõiki vabaühenduste tegevusi võib laias laastus jagada kaheks: teenuste osutamine ja huvikaitse. Kui nüüd näiteks ratastoolis inimene läheb "Jõulutunneli" annetuste abil sisustatud trennisaali võimlemistundi, siis see – iseasi, kas peame niisugusele kenale asjale bürokraatiahõnguse sildi riputama – on talle teenuse osutamine. Kui liikumispuudega inimeste liit seisab selle eest, et ratastoolis inimeste õiguste ja vajadustega arvestaks seadused ja riigieelarve, siis see on huvikaitse.
Mõlemad on teadagi vajalikud. Teenuse osutamisega aitame inimest vahetult tema mure kasvõi osaliselt leevendades. Huvikaitsega mõjutame aga tegutsema, oma käitumist muutma kedagi teist: riigikogu, ministeeriumit, kohalikku omavalitsust, aga võib-olla ka hoopis mõnd äriühingut (mõelgem näiteks üleskutsetele mitte osta teatud firma kaupu, sest see näiteks kohtleb oma töötajaid halvasti) või laiemalt avalikkust.
Kui teenuste osutamise kasu on paratamatult piiratud nende inimestega, kelleni me oma teenusega jõuame, siis huvikaitsega jõuame märksa suurema hulga kasusaajateni. Olgu me oma töös kui tahes head, alati suudame rohkem, kui sama eesmärgi nimel tegutsevad lisaks meile ka teised.
Ometi, kui vaatame näiteks sadat suurimat annetuste saajat Eestis – nimekiri, mille tipus on SOS Lasteküla –, pole nende seas ühtegi peamiselt huvikaitsele keskendunud vabaühendust. Jättes kõrvale mõne harva efektse meeleavalduse, on huvikaitsetöö kõrvaltvaataja jaoks ju kaunis igav: materjalide läbitöötamine, ohtrad koosolekud ja läbirääkimised, meedias sõna võtmine ja muu taoline.
Kui meid huvitab, et meie annetus aitaks võimalikult paljusid, võimalikult suurel määral ja pikaks ajaks, võiksime eelistada huvikaitseorganisatsioone.
Võtame näiteks sellise annetajate hulgas populaarse valdkonna nagu loomad. Nagu mujal maailmas, nii tähendab ka Eestis sellele valdkonnale annetamine peamiselt varjupaikade toetamist. Eestis on varjupaikades aastas mitu tuhat (peamiselt) koera ja kassi, mis on muidugi kurb. Kui inimestelt küsida, miks nad varjupaigale annetavad, kõlab vastus tavaliselt: kahju on, ega siis loom süüdi ole, et teda niiviisi koheldi.
Kuid sadu tuhandeid kordi rohkem loomi ja linde kannatab halva kohtlemise käes suurfarmides, juhib tähelepanu loomakaitseorganisatsioonide efektiivsuse hindamisega tegelev ACE (Animal Charity Evaluators). Neid saame aidata, kui näiteks vähendame sel moel toodetud liha või karusnahkade tarbimist, eelistame ostjatena vabapidamisel kanade mune ja toetame vabaühendusi, kes loomade pidamise tingimuste parandamisega tegelevad.
Seega – kui meid huvitab, et meie annetus aitaks võimalikult paljusid, võimalikult suurel määral ja pikaks ajaks, võiksime eelistada huvikaitseorganisatsioone.
Muide, mis te arvate, kas heldemad annetajad on need, kes valimistel eelistavad suuremat solidaarsust ja võrdsust ning nende tagamisel riigil olulisemat rolli nägevaid erakondi, või vastupidi? Vähemalt Ameerika valijate puhul on vastus siingi teada. Jätan selle ütlemise aga homsesse kommentaari.
Kuni aasta lõpuni võetakse Vikerraadios ja ERR.ee-s igal tööpäeval ette ja seatakse kahtluse alla üks heategevusega seoses levinud arvamus.
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil arvamus@err.ee. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.


maintext:
Androloog: mobiilse vähikabinetiga oleme paljudele meestele lähemale tulnud
Androloog Margus Punab ütles, et eelmise aasta "Jõulutunneli" abil soetatud mobiilse eesnäärmevähi diagnoosimise kabinetiga on arstiabi paljudele meestele lähemale läinud.
Eelmisel aastal kogus "Jõulutunnel" Eesti Vähiliidule 312 628 eurot, mille eest osteti kaks mobiilset kabinetti - üks nahavähi ja teine eesnäärmevähi varajaseks diagnoosimiseks.
Margus Punab rääkis "Jõulutunneli" saates, et võtab mobiilses kabinetis vastu 30 patsienti päevas. Kuus on kokku umbes 300 visiiti. Tema sõnul saab mobiilses kabinetis teha ära pea kõik uuringud.
"Praktiliselt 95 protsenti uuringutest me teeme kohapeal ära, nii et inimene ei pea sõitma kuskile kaugele ka uuringuteks. Muidu on nii, et lähed arsti juurde, järgmine kord uuringutele ja siis jälle arstile," selgitas ta.
Mobiilse kabineti vastuvõttudest on Punabi sõnul olnud paar-kolm sellist patsienti, kelle puhul on vaja läinud väga kiiret sekkumist. "Munandivähk nõuab väga kiiret sekkumist, mõned põletikulised haigused on vajanud kiiret sekkumist. Eesnäärmevähi suunas on kümneid patsiente, kes on selles osas käsitluses," loetles ta.
Mobiilne kabinet on Punabi sõnul viinud arstiabi meestele lähemale.
"Arvan, et kindlasti oleme tulnud väga paljudele meestele lähedale. Tallinn, Tartu on 100+ kilomeetrit. Oleme päris palju tähelepanu pööranud just Ida-Virumaale - Narva on üle 200 kilomeetri. See on väga suur asi, kui on võimalik see, et arst, õde, masin sõidab, selle vastukaaluks on see, et muidu sõidaks 30 inimest ühes suunas. Arvan, et see on väga suur ökonoomiline pluss," rääkis Punab.
Nahavähi diagnoosimise mobiilsel kabinetil on Punabi sõnul patsiente kuus umbes 50 kuni 100.


title: Valitsus kiitis heaks kilekotte piirava eelnõu

maintext:
(Foto: ERR)
Sellega soovitakse 2019. aasta lõpuks vähendada õhukeste kilekottide kasutamist 90 kilekotini inimese kohta aastas. 2025. aasta lõpuks soovitakse sama number tuua 40-ni. Direktiivi ülevõtmise tähtaeg oli 27. november 2016.
Seaduse jõustumisel tuleb poodides ostjatele pakkuda kilekottide kõrval ka teisi pakendamise võimalusi, mida juba ka tehakse. Näiteks pakutakse paber-, riide- ja võrkkotte, ka korduvkasutatavaid plastikkotte.
Alates 2019. aastast keelatakse poodides suuremate kilekottide tasuta jagamist, näiteks puudutab see müügikampaaniate ajal ostude jaoks massiliselt jagatavaid kilekotte. Kehtima jääb erand, mille järgi tohib kasutada väiksemaid õhukesi kilekotte lahtise toidukauba esmaseks pakendamiseks, näiteks liha või köögiviljade ostmisel või hügieeni otstarbel kilepakendis piima ostmisel.
Suuremad kui 100 m² poed peavad ostjatele müüdavate ja antavate kilekottide üle hakkama pidama arvestust ja esitama neid andmeid pakendiregistrile.
Kaupmeeste Liidu esitatud andmete alusel oli 2015. aastal alla 100 m² pindalaga müügikohti ligikaudu 780, mis on 28 protsenti müügikohtade koguarvust. Kuna väikesed müügikohad asuvad ka enamasti väiksema asustustihedusega piirkondades, kus on väiksemad käibed, siis on kilekottide tarbimine seal tunduvalt väiksem.


maintext:
Jõulukinke ostetakse üha enam e-kauplustest
Omnivas ületati möödunud aasta detsembri postipakkide maht tänavu juba novembris, sest inimesed ostavad üha enam jõulukinke e-kaubanduse kaudu. Viie aasta pärast on Omniva juhi Aavo Kärmase sõnul e-kaubanduse mahud kolmekordistunud.
Omivas algasid jõulud juba novembri teises pooles, mil tavapäraselt kasvasid nii postkontorite kui ka pakiautomaatide mahud mitmekordseks, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Kõige kiirem tööaaeg oli sorteerimiskeskuses aga reede öösel, et kõik saadetised saaks enne jõulupühi kätte toimetada.
"Kuna pakiautomaatide kaudu edastatakse hästi palju pakke, siis novembris olid meie mahud üle 30 protsendi suuremad kui eelmise aasta detsembris, mis oli läbi aegade rekordkuu. Kirjade puhul on rekordkuu ikkagi detsember. Kui Eestis markidega kirju saadetakse umbes 2 miljonit, siis detsembris saadetakse sellest pooled ehk üks miljon," selgitas Omniva juht Aavo Kärmas.
Ta ütles, et kui traditsiooniliste kirjade saatmine on igal aastal 10-15 protsenti vähenenud, siis tänavu on see 5 protsenti kasvanud.
Siiani on kodumaine- ja rahvusvaheline pakikaubandus kasvanud võrdses mahus, kuid tulevik kuulub kindlalt piiriülesele e-kaubandusele.
"E-kaubandus kasvab aastas umbes 25-30 protsenti. Erinevad analüüsid näitavad lähiaastateks, et e-kaubandus jätkab samas tempos, kuid kõige kiiremini hakkab kasvama just piiriüle ehk rahvusvaheline e-kaubandus, mis peaks tegelikult võrreldes tänasega viie aasta pärast olema kolm korda suurem," rääkis Kärmas.
Omniva investeerib seetõttu viie aasta jooksul pakiautomaadivõrgustiku laiendamisse üle 20 miljoni euro.


title: 5 uudist, mida täna hommikul teada

maintext:
(Foto: ERR)
Haldusreformiga tuli takus: kes otsib partnerit, kes avaldab meelt
Sellal, kui Raplamaa vallad Kaiu, Raikküla ja Rapla allkirjastavad ühinemislepingu, et moodustada Rapla valla nimeline 13 000 elanikuga suurvald, on Pärnumaal asjad kibedamad. Sauga vallavolikogu ees korraldatakse meeleavaldus, millega protestitakse Sindi linna, Are ja Tori valla ühinemise vastu. Meeleavaldajad sooviks, et Sauga vald räägiks liitumisel läbi Pärnu linnaga, sest see paistab kohalikele tunduvalt loogilisem.
Pärnu maavanem Kalev Kaljuste on öelnud, et ühinemisel Tori ja Are valla ning Sindi linnaga oleks aga Sauga vallaelanikele piiratud juurdepääs haridusele, kvaliteetsetele sotsiaal- ja nõustamis-teenustele. Tekiks nii geograafiliselt, sotsiaalmajanduslikult kui ka juhtimise aspektist vaadates ebamõistlik keskuseta omavalitsus, mille valdav osa kommunikatsioone läbiks siiski Pärnu linna.
Mitmed Järva- ja Lääne-Virumaa piirile jäävad omavalitsused on aga sattunud keerulisse seisu, sest need, kellega ühineda soovitakse, pole sellest huvitatud või on läbirääkimised alles algusjärgus. Seetõttu jäädakse haldusreformi seaduse täitmisel ajahätta ja tuleb hakata vabariigi valitsuselt eritingimusi välja kauplema.
Eesti Rahva Muuseumi direktor Tõnis Lukas loodab, et oodatust suurem piletimüük lubab palgata lisatööjõudu ning tänastele muuseumitöötajatele pisut hingamisruumi anda.
"Tahame jaanipäeval avada ühe suure rahvarõivaste näituse tuhandel ruutmeetril. Ühtlasi läheb raha tööjõu palkamiseks. Tahame enda korraldatud kultuurisündmuste mahtu suurendada ning meil on elu mitmes lõigus liiga pingeline. Ei ole võimalik samade inimestega maja teenindada. Aasta keskpaigas oli meil veel 109 töötajat, nüüd on neid üle 200," rääkis Lukas Madis Hindrele ERRi raadiouudistes.
Töörühma moodustamine kiideti heaks peaassambleel, kus 105 liiget toetas ettepanekut ja 15 hääletas vastu. 52 riiki jättis hääletamata, teiste seas ka Venemaa. Venemaa sõnul sekkub peaassamblee julgeolekunõukogu töösse, vahendasid ERR-i teleuudised.
Leiger hakkab sõitma koduliinil Hiiumaa ja Mandri vahel
Leigeri esimene reis oli täna kell 6.30, kui uus parvlaev alustas reisi Rohukülast Heltermaale.
Esimene liinireis oli erilisem, sest hiidlased otsustasid Hiiumaa kuulsa legendi „ Vanamees ja kits" traditsiooni jätkata ning tulid esimesele reisile vastu kitsega. Parvlaev Leiger saab Rohuküla- Heltermaa liinil põhilaevaks ning hakkab teenindama põhigraafikut.
Teise laevana teenindab liini parvlaev Regula.
Uuest aastast hakkavad ETV ekraanil vaatajaid rõõmustama Eesti näitlejad, kes astuvad eetridiktori kingadesse. Igat näitlejat näeb selles ametis vaid ühel päeval.
"Iga päev on ühe Eesti näitleja nägu. Me ei näe telekas mitte klassikalist diktorit, vaid ühe näitleja lühiportreed. Et saada teada, kuidas juhatab uudiseid sisse näiteks Tambet Tuisk või kuidas tutvustab mängufilmi Merle Palmiste, tuleb iga päev telekat vaadata," selgitas ETV pearežissöör René Vilbre.
Tänane ilm:
Pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vähest vihma, õhtul võib sekka tulla ka lörtsi. Puhub edelatuul 5-12, saartel ja rannikul puhanguti 15-17 m/s, pärastlõunal lühiajaliselt nõrgeneb. Õhutemperatuur on +1..+5°C.


title: Tuhanded filipiinlased põgenevad võimsa taifuuni eest

maintext: Itaalia politsei teatas reedel, et Berliini terrorirünnakus kahtlustatav tuneeslasest noormees Anis Amri hukkus tulevahetuses Milano politseiga. Hiljem teatasid nii Itaalia siseminister Marco Minniti kui ka Saksa prokuratuur, et Milanos maha lastud mees on ilma mingi kahtluseta Amri.


title: Halonen: meedia liialdab pingetega Läänemere piirkonnas

maintext:
Tarja Halonen. (Foto: Ülo Josing/ERR)
Soome endine president Tarja Halonen on seisukohal, et olukord Läänemere piirkonnas ei ole nii pingeline kui meedia seda kujutab.
"Soome meedia paisutab seda teemat," ütles Halonen reedel ajalehes Helsingin Sanomat avaldatud usutluses.
Kaks ametiaega Soomet juhtinud Halonen hoiatas, et hirmu tekitamine on julgeolekupoliitikas halvim. Hirm toob tema sõnul kaasa liialdusi mõlemalt poolt.
Halonen on alati vastustanud Soome NATO-liikmesust ja on sama meelt ka praegu. "Mind on Ühendriikide presidendile George W. Bushille esitletud naisena, kes takistas Soome liitumist NATO-ga," meenutas endine riigipea.
Halonen on pettunud, et jätkusuutlik areng ei ole Soomes praegu tõusuteel. "Tuleb mõista, et ka terrorism juurdub just piirkondades, kus on puudujääke kestlikus arengus," lausus ta.


title: Obama oleks enda sõnul võimaluse korral võitnud kolmanda ametiaja

maintext:
President Barack Obama pressikonverentsil. (Foto: Saul Loeb/AFP/Scanpix)
USA president Barack Obama on kindel, et oleks võitnud võimaluse korral kolmanda ametiaja, ametijärglane Donald Trump nii ei arva.
Obama väljendas usutluses oma endisele nõunikule David Axelrodile kindlust, et oleks võitnud võimalusel kolmanda ametiaja, kui oleks saanud kandideerida viimase kaheksa aasta jooksul edendatud visiooni platvormil. Tema sõnul ei suutnud demokraadid tänavu piisavalt selgelt edastada sõnumit sellest visioonist.
"President Obama ütles, et oleks enda arvates minu vastu võitnud. Ta peakski nii ütlema, aga mina ütlen MITTE MINGIL JUHUL - töökohad lahkumas, ISIS, OCare, etc.," säutsus Trump Twitteris äärmusrühmitusele Islamiriik ja Obama tervishoiureformile viidates.
Chicago ülikool ja telekanal CNN koostasid Obama usutlusest Axelrodile podcastiklippide kogu.
"Kaotamine ei ole kunagi lõbus," ütles president demokraatide kaotuse kohta tänavustel presidendi- ja kongressivalimistel.
"Olen uhke, et püüdsin presidendiametis käituda vastavalt sellele, mis on õige, selle asemel, mis on populaarne. Kutsun inimesi alati mitte alahindama poliitikas kaotamisega kaasnevat avalikku alandamist," sõnas Obama.
Riigipea sõnul on poliitikas kaotamine tagasilükkamise mõttes erinev sellest, mida enamik täiskasvanuna kogeb.
Obama on enda sõnul uhke kahe ametiaja jooksul saavutatud edusammude üle. Ta ütles, et see on eelkõige saavutatud tänu "Ameerika vaimule", mis avaldub eriti tugevalt nooremas põlvkonnas.
"Ühendriikide vaim on ilmnenud paljudel viisidel ning avaldub kogukondades üle riigi," lausus ta. "Me näeme seda nooremas põlvkonnas, mis on targem, sallivam, uuenduslikum, loovam, ettevõtlikum ja ei mõtlekski kellegi diskrimineerimise peale näiteks seksuaalse orientatsiooni põhjal."
Obama sõnul on kõike kirjeldatut USA ühiskonnas näha, eriti 20. ja 30. aastaste seas.
Ehkki presidendiks valitud Trump näib kavatsevat ellu viia poliitikaid, mis pööravad Ühendriigid järsult paremale, sõnas Obama Axelrodile, et tema ametiaja jooksul leidis riigi kultuuris aset muutus.
"Enamus on omaks võtnud arusaama sallivast, mitmekesisest, avatud, energiast ja dünaamilisusest pakatavast Ameerikast," lausus president. "Probleem on selles, et see ei avaldu alati poliitikas."


title: Trump nimetas kaubandusnõunikuks tuntud Hiina-kriitiku

maintext:
Donald Trumpi foto Hiina ajalehe esikaanel. (Foto: AFP/Scanpix)
Teravalt Hiinat sarjanud Peter Navarrost peaks saama Valge Maja riikliku kaubandusnõukogu esimees. Tegemist on uue ametikohaga kaubandus- ja tööstuspoliitika juhtimiseks ning see näitab Trumpi tahet Ühendriikide majanduspoliitika ümber korraldada.
Agressiivse investorina tuntud 80-aastane Icahn ei astu valitsuse teenistusse ega hakka palka saama. Sestap ei ole ta ka seotud eetikareeglitega, mis võiksid põhjustada huvide konflikti.
Icahn ütleb, et president Barack Obama koormas USA firmaomanikke üle triljoni dollari maksma läinud uute regulatsioonide ja rohkem kui 750 miljardi tunni paberimäärmimisega.
"On aeg murda end vabaks ülemäärastest regulatsioonidest ja lasta meie ettevõtjatel teha, mida nad kõige paremini oskavad: luua töökohti ja toetada kogukondi," ütles ta.
Juba varem on kuulda, et Icahn on aidanud Trumpil valitsust kokku panna ja tema mahitusel on keskkonnakaitseagentuuri juhiks valitud kliimamuutuse eitaja.
"Carl on minuga algusest peale ja kuna ta on üks maailma suuremaid ärimehi, on see asi, mida ma tõsiselt hindan," ütles Trump.
"Ta ei ole üksnes hiilgav läbirääkija, vaid ka inimene, kel on kaasasündinud oskus tulevikku ennustada, eriti kui asi puudutab rahandust ja majandust," lisas kinnisvaramiljardärist president. "Tema abi kägistavate resolutsioonide asjus on hindamatu."
Navarro ametisse valimine osutab Trumpi tõsisele kavatsusele kujundada ümber suhted Hiinaga. California ülikooli professor Navarro on muu hulgas kirjutanud raamatu "Death by China" ("Surm Hiina läbi"), milles ta süüdistab Pekingit kaubandussõjas USA vastu.