description: Meedia- ja meelelahutuskontserni Ekspress Grupp aktsionärid otsustasid kolmapäeval toimunud erakorralisel üldkoosolekul kutsuda tagasi kolm ja määrata ametisse neli uut nõukogu liiget, Indrek Kaselat aktsionärid nõukogust tagasi ei kutsunud.

title: Aktsionärid jätsid Indrek Kasela Ekspress Grupi nõukogust tagasi kutsumata

maintext:
Üldkoosoleku kutsus kokku ning ettepaneku nõukogu liikmete vahetamiseks tegi Hans Luik. Selle vastu oli ning senise nõukogu töö jätkumist soovis 13,4 protsendi suuruse osalusega aktsionär, keda esindab pank ING Luxembourg.
Kui Luik tegi ettepaneku kutsuda nõukogust tagasi Indrek Kasela, siis üldkoosolekul osalenud aktsionärid seda ei toetanud, kusjuures Kasela tagasikutsumise vastu hääletasid pea kõik aktsionärid, selle poolt ei antud ühtegi häält.
Teistest päevakorrapunktidest otsustasid aktsionärid aga tagasi kutsuda senine esimees Viktor Mahhov ning nõukogu liikmed Jaak Ennuste ja Kari Sakari Salonen. Nõukokku otsustati määrata Marek Kiisa, Peeter Saks, Aleksandras Česnavičius ja Gunnar Kobin, nagu nägi ette ka Luige ettepanek.
«Meie firmas ei toimu juhtivate ametikohtade muudatusi nii tihti kui mõne konkurendi juures, aga mõnikord ikka tuleb,» ütles suuraktsionär ja üldkoosoleku kokku kutsunud Hans Luik üldkoosolekul.
Ta rääkis, et muudatuste põhiline tagamaa oli see, et firmat alates 1993. aastast juhtinud Gunnar Kobin lahkub tegevjuhtimisest. Luige sõnul on Kobin aga öelnud, et sooviks meedia juures ikka olla ja saada nõukogu liikmeks.
«Temaga rääkides ja mitmete nõukogu liikmetega rääkides on prevaleerima jäänud selline mõte, et nõukogu võiks olla natuke rohkem aktiivne meedia ja uue tehnoloogia investeeringute suunas, mistõttu mõned muutused nõukogu liikmete hulgas tuleks minu arvates teha,» lisas Luik.
Ta rääkis, et loodab, et uus nõukogu saab olema aktiivne ja otsustav. Ta rääkis, et praegu on meediaäri eripära see, et palju tuleb mitmesuguseid koostööpakkumisi.
«Ega vana trükiajakirjandus ja trükimasinad meid kaua enam ei toida ja Ekspress Grupp liigub kindlasti sinna, kus on uued väljakutsed meedial koos telekomidega, streaming-firmadega ja nii edasi,» ütles Luik.
Üldkoosolekul osales kokku 74,9 protsenti hääleõiguslikest aktsiatest ning aktsionärid hääletasid tagasikutsumisi ja nimetamisi iga ettepanekuna eraldi, samuti oli hääletuse all endise nõukogu ametisse jätmine tervikpaketina. Nõukogu muutmata jätmise ettepanekut aktsionärid ei toetanud.
Otsus tähendab, et esialgu jätkab nõukogu kuueliikmelisena, ent alates 1. jaanuarist 2017 hakkab nõukokku kuuluma seitse liiget. Siis jõustuvad ka Kobina volitused, teiste nõukogu liikmete volitused juba kehtivad.


description: Legendaarne investor Warren Buffett astus eile sõnasõtta vabariiklaste presidendikandidaadi Donald Trumpiga avalikustades oma maksudeklaratsiooni ning soovitas seda teha ka New Yorgi kinnisvaramagnaadil.

title: Trump ja Buffett astusid maksudeklaratsioonide pärast sõnasõtta

maintext:
Asi algas pühapäeval toimunud presidendikandidaatide teledebatil, kus Trump väitis, et nii nagu tema, kes vältis tulumaksu maksmist sellega, arvab tuludest kaks aastakümmet tagasi saadud kahjumiosa maha.
New York Times kirjutas mõned nädalad tagasi, et Trump deklareeris 1995. aastal 916 miljoni suurust kahjumit, mistõttu pole ta hiljem, 18 aasta jooksul tulumaksu maksnud.
Trump tunnistas debatil et ta teeb nii ning lisas, et Buffett teeb niisamuti.
Trump pole seni oma tuludeklaratsiooni avalikustanud.
Buffett ütles, et Trumpi väide pole tõsi.
«Ta pole minu maksudeklaratsiooni näinud, aga ma räägin meeleldi oma maksudest,» ütles Buffett oma avalduses.
Hillary Clintoni kampaaniale annetanud Buffett ütles, et 2015. aastal deklareeris ta oma brutotuluks 11,6 miljonit dollarit ja pärast 5,5 miljoni dollari suuruse heategevuse ja osariigi maksu mahaarvamist maksis ta riigile tulumaksu 1,8 miljonit dollarit.
Buffett märkis, et ta annetas heategevuseks peaaegu 2,9 miljardit dollarit, kuid arvas deklaratsioonis maha vaid 3,5 miljonit dollarit.
«Ma olen riiklikku tulumaksu maksnud igal aastal alates 1944. aastast kui ma olin 13 aastane (kuna ma olin aeglane alustaja, pidin ma sel aastal maksma seitse dollarit),» ütles Buffett. «Mul on maksudeklaratsioonide koopiad 72 aasta kohta ning mitte üheski neist pole maksukohustuse edasilükkamist,» lisas ta.
Ajakiri Forbes hindab Trumpi vara netoväärtuseks 3,7 miljardit ja Warren Buffetti vara väärtuseks 65,5 miljardit dollarit.

fasttext_language: et


description: Euroopa Keskpanga sularahata maksete statistika kohaselt tehti Euroopa Liidus (EL) 2015. aastal 220 sularahata makset inimese kohta, Eestis oli vastav näitaja 306, teatas Eesti Pank.

title: Eesti on sularahata maksete poolest Euroopas esirinnas

maintext:
Erinevused ELi riikide elanike maksekäitumises on üsna märkimisväärsed. Põhjamaad eristuvad selgelt sularahata maksete suure arvu poolest. Ka Eesti kuulub nende riikide hulka, kus elanik teeb üle 300 sularahata makse aastas, selgitas keskpank.
Mullu tehti inimese kohta kõige rohkem sularahata makseid Rootsis (429), Soomes (420), Hollandis (398), Taanis (369) ja Suurbritannias (355).
Kuigi Eestis on inimeste makseharjumused suuresti juba välja kujunenud, tehti selle aasta kolmandas kvartalis sularahata makseid 6 protsenti enam kui aasta varem samal perioodil.
Keskmine Eesti elanik teeb 331 sularahata makset aastas ja neist maksetest 66 protsenti ehk 223 on kaardimaksed.
Riikides, kus sularahata makseid enim tehakse, on tavapärane, et suure osa maksetest moodustavad kaardimaksed. Nii Rootsis, Soomes, Ühendkuningriigis kui ka Eestis tehakse rohkem kui 60 protsenti maksetest pangakaardiga. Taanis oli kaardimaksete osakaal koguni 81 protsenti sularahata maksetest. 2015. aastal moodustasid kaardimaksed ELi riikides keskmiselt 47 protsenti kõikidest sularahata maksetest, maksekorralduste osakaal oli 26 protsenti ja otsekorralduste osakaal 21 protsenti.1 Kuna üksikutes suurtes riikides (Prantsusmaa, Itaalia, Portugal) kasutatakse veel tšekke, moodustavad tšekimaksed 2,9 protsenti kõikidest sularahata maksetest. Veel 2000. aastal tasuti ELi riikides tšekiga aga keskmiselt 18,7 protsenti kõikidest sularahata maksetest.


description: Tehnilise järelevalve ameti (TJA) statistika kohaselt kaotas tänavu septembris Eesti mobiilioperaatoritest enim numbreid Elisa Eesti AS, mille võrgust lahkus 839 mobiilinumbrit.

title: Septembris kaotas enim mobiilinumbreid taas Elisa

maintext:
Tele2 Eesti AS kaotas septembris 413 mobiilinumbrit ja Telia Eesti AS sai juurde 1252 numbrit. Augustis kaotas Elisa 245 numbrit, Telia sai juurde 165 numbrit ja Tele2 82 numbrit.
Üheksa kuu kokkuvõttes on Tele2 kaotanud 2928 numbrit, Telia saanud juurde 2588 ja Elisa 347 numbrit.
Tavatelefoninumbreid kaotas septembris samuti enim Elisa, mis kaotas 1606 numbrit. Telia sai samal ajal juurde 1432 numbrit. Üheksa kuu kokkuvõttes on enim numbreid ehk 1267 kaotanud Elisa Eesti, Tele2 on samal ajal juurde saanud 1213 numbrit.
Tehnilise järelevalve ameti statistika kohaselt liikus septembris kokku 10237 numbrit, millest 8332 olid mobiiltelefoni- ja 1905 tavatelefoninumbrid. Septembris tühistati kokku 6259 numbri teisaldamise avaldust, millest 6167 olid mobiiltelefoni- ja 92 tavatelefoninumbri teisaldamise avaldused.
Liikunud numbrite arv kajastab reaalsete tava- ja mobiiltelefoninumbrite üleminekut ühe sideettevõtte juurest teise juurde. Liikunud numbrite arvul puudub otsene seos sideettevõttega liitunud või sealt lahkunud klientide üldarvuga, sest ühel kliendil võib olla mitu numbrit, kuid samas üks liitumisleping.
Samuti ei kajasta numbriliikuvuse statistika kõnekaartide kasutusest ega uute liitumislepingute sõlmimisest ning vanade lõpetamisest tulenevaid muudatusi sideettevõtete klientide üldarvus.


description: Neli aastat tagasi kaheks aastaks riigi teenistusse tulla lubanud Taavi Kotka ütleb, et ei soovinud olulisi algatusi pooleli jätta ja seepärast lahkub alles nüüd, jaanuari lõpus. Nelja aastaga on inglise keeles end Eesti riigi IT-juhiks (governement CIO) nimetav asekantsler õppinud, et isegi riigisektoris on kriisiolukorras võimalik asju superkiirusel ellu viia.

title: Taavi Kotka missioon Eesti ees sai täidetud


description: Kas oled kunagi kogemata uue eseme lõhkunud või kaotanud? Meenub ehk kui metsas trenni tehes kaotasid spordikella või lõhkusid kogemata uhiuued disainprillid või rebenes kallis kleit ukselingi küljes. Kui jah, siis ostukindlustus on täpselt see, mida vajad oma ellu.

title: Kuidas on võimalik kindlustada ka oste

maintext:
Mida annab ostukindlustus?
Kui Sul oleks eelmainitud juhtumite hetkel olnud ostukindlustusega pangakaart, siis oleks kindlustus need asjad hüvitanud (kas eseme parandanud või raha tagastanud).
Ostukindlustusega on kõik kaardiga soetatud kestvuskaubad kaitstud 180 päeva pärast ostu ja omavastutus on vaid 30€. Nii et edaspidi on mõistlik teha kõik sellest summast suuremad ostud kaardiga, millel on ostukindlustus.
Mida peab tegema, et saada endale ostukindlustus?
Selleks, et kindlustus kehtiks, pole vaja teha muud, kui lihtsalt tasuda eseme eest krediitkaardiga.
Swedbanki nii uutele kui ka olemasolevatele Püsimaksega, Vaba tagasimaksega ja Gold vaba tagasimaksega krediitkaartidele lisati 15. septembril ostukindlustus. Ostukindlustus on veel Visa Platinum krediitkaardil, American Express Blue krediitkaardil ja MasterCard Private Banking Cardil. Kui Sul on üks siin nimetatud kaartidest, siis ei pea Sa midagi tegema, ostukindlustus rakendub automaatselt nii olemasolevatele kui ka uutele kaartidele. Ja seda tasuta. Ostukindlustuse lisandumine kaartide hindu ei muutnud.
Kui Sul veel ei ole ostukindlustust, siis vali sobivaim ostukindlustusega kaart www.swedbank.ee/ostukindlustus.
Finantsteenuseid pakub Swedbank AS ja Swedbank P&C Insurance AS. Tutvu tingimustega ja vajadusel konsulteeri spetsialistiga.


description: Sel neljapäeval algusega kell 10 saab Postimehe vahendusel vaadata ülekannet Tartust koostööfestivalilt «Õigel ajal õiges kohas», kus kohtuvad enam kui 500 Eesti teadlast ja ettevõtjat.

title: Postimees teeb otseülekande ettevõtete ja ülikoolide koostööfestivalilt

maintext:
Tartu Ülikooli eestvedamisel on kõik kuus Eesti avalik-õiguslikku kõrgkooli seljad kokku pannud ja löövad koostööfestivalil letti kogu oma know-how ja teenused ettevõtjatele. Üritusele oodatakse üle 350 ettevõtja, et sõlmida uusi kontakte, koostöölepinguid ja aidata Eesti ettevõtted uuele tasemele.
Uue formaadina esitavad teadlased oma «Idee, mis turgutab Eesti majandust» liftikõne formaadis. Esmakordselt esitletakse avalikult ka teaduse ja ettevõtluse koostööväravat Adapter.
Festivali ajakava leiab Tartu Ülikooli kodulehelt.


description: Kersti Kaljulaidi valimine presidendiks on märgilise tähtsusega samm muuta Eesti paremaks, leiab suurettevõtja ja endine peaminister Tiit Vähi, tuues muuhulgas välja seitse põhjendust, miks tema usub, et värske president saab kindlasti oma ametis hästi hakkama.

title: Tiit Vähi seitse põhjendust, miks Kersti Kaljulaidil on eeldused saada heaks presidendiks

maintext:
«Kindlasti on Kaljulaidil eeldused saada heaks presidendiks, tema valimine on märgilise tähtsusega teel parema Eesti suunas,» kirjutab Tiit Vähi Äripäeva arvamusloos.
Oma põhjendustes toob suurettevõtja esimesena välja, et esimest korda on Kadriorus majandustaustaga president, kes oskab arvutada, teab rahandusest, pangandusest ja tootmisest nii teooria kui ka iseenda kogemuse põhjal. Järgmisena juhib Vähi tähelepanu sellele, et Kaljulaid on töötanud 12 aastat Euroopa Kontrollikojas - kus tegeletakse rahade kasutuse kontrolliga - ja tegemist on esimese naispresidendiga: «Nagu öeldakse, sõda ei ole naise nägu, naine on kui elu hoidja.»
Vähi jätkab loetelu sellega, et Kaljulaidi näol on tegemist uue põlvkonna presidendiga, kes on noor, haritud ja euroopalik; ta on nõus lisaks eesti, inglise ja soome keelel nõus rääkima ka vene keeles; ta sai valimistel tulbi häältesaagi ning viimase rõhutab ettevõtja, et tegemist on meeldiva olemise, samas targa ja konkreetse ütlemisega inimesega.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Bulgaaria teatas kolmapäeval, et on nõustunud maksma Venemaale 600 miljonit eurot kompensatsiooni Vene tuumajaama ehitamisest loobumise eest.

title: Bulgaaria maksab Venemaale tuumajaamast loobumise eest kompensatsiooni

maintext:
Bulgaaria energiakontsern NEK lubas selle summa Vene Atomstroiekspordile tasuda 25. detsembriks.
Genfi rahvusvaheline arbitraaž oli juunis otsustanud, et NEK peab Atomstroiekspordile maksma 601 miljonit eurot pluss intressid. Summa oli mõeldud Belene 2000-megavatisesse tuumajaama tellitud seadmete eest. Bulgaaria valitsus oli Belene tuumajaama ehitamise peatanud 2012. aastal, tuues põhjenduseks selle pidevalt kasvavad kulud.
Praegu on Bulgaarial Kozloduy tuumajaamas kaks 1000-megavatist reaktorit. Teisipäeval teatas energeetikaministeerium, et konsortsium, kuhu kuuluvad Vene Rosenergoatom ja Prantsuse EDF, uurib võimalust nende tööea pikendamiseks 30 aasta võrra. Nende senine tööiga kestab 2021. aastani.


description: Eesti Konjunktuuriinstituudi ekspertide paneeli hinnangul oli Eesti majandusolukord septembris rahuldav, kuue kuu väljavaated mõõdukalt positiivsed ja majanduskliimaindeks tõusis 0,2 punkti 5,7 protsendini.

title: Konjunktuuriinstituut: Eesti majandusolukord on rahuldav

maintext:
Ekspertide märtsis ja juunis avaldatud mõõdukalt positiivsed ootused ei täitunud ja septembris on Eesti majandusolukorra hinnang ligikaudselt sama kui märtsis ja juunis, selgub kolmanda kvartali konjunktuurist.
Majanduskasv oli esimesel poolaastal oodatud 2 protsendi taseme asemel 1 protsendi lähedane, mida suuresti põhjustas Eesti peamiste partnerriikide ja terve euroala oodatust halvem majandusolukord.
EKI eksperdid hindasid septembris Eesti majanduse hetkeolukorda 5 punktiga, mis on 0,2 punkti vähem kui juunis. Ekspertidest 68 protsenti hindas majandusolukorda rahuldavaks ja võrdselt 16 protsenti nii heaks kui halvaks.
Eesti lähematest partnerriikidest hindas Soome oma majanduse olukorda 3 punktiga, Rootsi 8,3 punktiga, Saksamaa 5 punktiga, Läti 5,6 punktiga, Leedu 7,7 punktiga ja Venemaa 2,4 punktiga.
EKI ekspertide hinnang investeeringutele on juba kolm aastat järjest ebarahuldav. Ekspertidest 63 protsendi hinnangul on olukord halb, 32 protsendi hinnangul rahuldav ja üksnes 5 protsenti peab seda heaks.
Eratarbimise olukorda peavad eksperdid jätkuvalt heaks. Hinnangud on juuniga võrreldes veelgi paranenud, mis annab põhjust eeldada, et tarbimise suhteliselt kiire areng jätkus ka kolmandas kvartalis.
Kuue kuue pärast ootab 42 protsenti ekspertidest majanduse üldolukorra paranemist, 53 protsenti selle samaks jäämist ja 5 protsenti prognoosib halvenemist.
Tulenevalt majanduse hetkeolukorra mõningasest halvenemisest ja kuue kuu ootuste tugevnemisest on Eesti majanduskliima näitaja septembris 5,7 punkti, mis on 0,1 punkti vähem pikaajalisest keskmisest. EL-i majanduskliima näitaja on samal ajal 5,2 ja euroalal 5,4 punkti.
Järgmisel kuuel kuul ootavad eksperdid investeeringute arvestatavat edenemist ja eratarbimise püsimist praegusel tasemel.
Eksperdid ootavad edaspidi ka väliskaubanduse mõningast elavnemist: 53 protsenti ootab mahu suurenemist ja 47 protsenti selle samaks jäämist. Eksperdid prognoosivad ka kaubavahetusdefitsiidi suurenemist. Impordi ennaktempos arengut võib põhjustada oodatav kapitalikaupade nõudluse suurenemine.
Inflatsiooni kasvu ootab järgneval kuuel kuul 87 protsenti ekspertidest. 2016. aasta keskmiseks inflatsiooniks ootavad nad 0,3 protsenti.


description: Eesti Panga asepresidendi Ülo Kaasiku sõnul on ekspordi suunal esimesel poolaastal toimunud rida positiivseid muutusi. Välisturud küll kasvavad tasapisi, kuid töösturid peavad arvestama püsiva palgasurvega.

title: Eesti Panga asepresident: aeglasele majanduskasvule vaatamata on toimunud rida positiivseid muutusi

maintext:
«Esimesel poolaastal on aeglasele majanduskasvule vaatamata toimunud rida positiivseid muutusi. Eesti ekspordil on läinud paremini ning eksportivad ettevõtjad hindavad oma konkurentsivõimet tugevamaks. Ettevõtete maksekäitumine on paranenud, ettevõtjad on hakanud viimasel kahel aastal aktiivsemalt laenu võtma ja investeerimisaktiivsus on samuti suurenenud,» kirjeldas Kaasik.
Küll aga juhtis ta tähelepanu sellele, et samas jääb ka edaspidi kestma tööjõukulude kasvusurve. «Edasine areng ei tule kerge vaevaga ja küsimus on selles, kui hästi kasutatakse ära praegust soodsat investeerimiskeskkonda ning kui tõhusalt investeeringuid edaspidi rakendatakse,» rääkis Ülo Kaasik.
Eesti tööstussektoris on tootmisvõimsus rakendatud pisut rohkem kui 70 protsendi ulatuses, mis on alla Euroopa Liidu keskmist taset. Eesti Panga asepresidendi sõnul tähendab see, et lisaks investeeringute suurenemisele on vaja hakata ressursse tõhusamalt kasutama.
«Eesti keskmine töötaja loob praegu poole vähem lisandväärtust kui Euroopa Liidu keskmine töötaja. Olukorras, kus palgasurve püsib ka lähiaastatel, on just tootlikkus paljudele ettevõtjatele suunda muutev märksõna,» tõdes Kaasik.
Ta lisas, et väiksema tootlikkusega tööstusharud tunnevad juba praegu puudust sobivast tööjõust, mis tähendab, et majanduse arenedes kaovad paratamatult need ärimudelid, mis põhinevad odaval tööjõul. Üldise palgataseme tõusu mõjul on tööturul aktiivsete inimeste osakaal juba jõudnud ajaloo kõrgeimale tasemele.
Tööjõunappust võib mõneti leevendada selliste tööealiste inimeste turule sisenemine, kes pole ühel või teisel põhjusel veel tööd otsinud. «Samas tuleb silmas pidada, et miinimumpalga tõus ei tohiks käia majandusele üle jõu ega põhjustada tagasilööki töötuse suurenemise näol,» toonitas Ülo Kaasik.


description: Riik kaalub Pärnu lennujaama hinnanguliselt 13 miljoni eurot maksva renoveerimise rahastamist algselt Lelle-Pärnu raudteelõigu renoveerimiseks plaanitud vahenditest.

title: Pärnu lennujaam võib saada algselt raudteele plaanitud rahastuse

maintext:
«See kataks kindlasti lennujaama renoveerimise kulud. On räägitud sellest, et kui Rail Baltic kindlalt tuleb, pole mõtet raudteelõiku rekonstrueerida,» ütles Pärnu linnapea Romek Kosenkranius BNS-ile. Tema sõnul on riigi ootus endiselt see, et Pärnu omavalitsused kataks omalt poolt lennujaama käivitamisega seotud jooksvate kulude tõusu.
«Meie poolt on välja pakutud investeerida see kas maanteesse või lennujaama, täpselt paika pandud seda kindlasti veel pole. Siin on vaja eelkõige täpsustada seda, kui palju suudavad Pärnu kohalikud omavalitsused ja ka ettevõtjad õla alla panna,» ütles majandusministri nõunik Hannes Virkus BNS-ile.
Virkuse sõnul on võimalik vabanev summa 13 miljonit eurot, ehk umbes sama palju, kui on varasemalt hinnatud lennujaama renoveerimiskulude suuruseks. Virkuse sõnul on lennujaama rahavajadus aga veel ebaselge ja vajab täpsustamist.
Aprilli lõpus saatsid Pärnu maavanem Kalev Kaljuste, linnapea Romek Kosenkranius, omavalitsuste liidu juht Lauri Luur ja Pärnumaalt valitud riigikogu liige Andres Metsoja valitsusele taotluse Pärnu lennujaama renoveerimiseks mõeldud 13 miljoni euro eraldamiseks.
Rootsi lennuliiklusteenistuse läbi viidud uuringu kohaselt maksaks Pärnu lennujaama renoveerimine kaasaegselt töötavaks transiidisõlmeks 13 miljonit eurot. Raporti järgi oleks Pärnu lennujaamal potentsiaal teenindada viie aasta pärast 48 000 reisijat, kellest tulev sotsiaalmajanduslik mõju ulatuks 3,8 miljoni euroni aastas.
Kui varem võeti Pärnu lennujaamas suviti vastu rahvusvahelisi tšarterlende Soomest ja Rootsist, siis 2014. aastal see enam lennuraja seisukorra tõttu võimalik ei olnud.


description: Mobiilivõrkude seadmete tootja Ericssoni aktsia kukkus täna hommikul 16 protsenti 51,70 kroonini, mis on väärtpaberi suurim kukkumine alates 2007. aasta 16. oktoobrist.

title: Ericssoni aktsia läks vabalangusesse

maintext:
Aktsia vabalanguse põhjuseks oli täna avaldatud käibe ja kasuminumbrid. Ettevõte teatas täna hommikul, et kolmanda kvartali käive langes 14 protsenti 51,1 miljardi Rootsi kroonini (5,3 miljardi euroni), mis on ettevõtte suurim käibelangus enam kui 10 aasta jooksul.
Ettevõtte brutokasumimarginaal, kukkus 28 protsendini võrrelduna 34 protsendiga eelmisel aastal. Marginaal ise on väikseim alates 2001. aastast. Mõlemad näitajad on jäänud analüütikute ootustele alla, vahendab Bloomberg.
«Meie tulemused on tunduvalt madalamad kui ootasime, eriti nõrk oli kvartali lõpp ning erineb sellest mida me oleme turu arengute kohta öelnud varem,» ütles ettevõtte tegevjuht Jan Frykhammer börsiteate vahendusel. «Tööstusharu negatiivsed trendid on süvenenud,» lisas ta.
Ericssoni tütarettevõte Ericsson Eesti on ainus enam kui miljardi euro suuruse käibega ettevõte Eestis.


description: Leedu presidendi Dalia Grybauskaite sõnul on just Leedu valitsuse ja Leedu riikliku raudteefirma käitumine põhjustanud kõige rohkem probleeme Rail Balticu projekti elluviimisel.

title: Grybauskaite: Leedu põhjustab Rail Balticu elluviimisel enim probleeme

maintext:
«Rail Baltic on kolme riigi ühine projekt ja Leedu näeb siin selgelt kõige halvem välja. Meie valmistame raudtee rajamisel kõige enam probleeme. Nagu ma olen ka varem öelnud, see on eelkõige Leedu Raudtee pärast,» ütles Leedu president pärast kohtumist Eesti presidendi Kersti Kaljulaiuga.
Grybauskaite avaldas lootust, et Leedu uus valitsus võtab projekti elluviimisel vastutuse ega allu Leedu Raudtee survele.
«Nagu me näeme, on Leedu Raudtee selle suurprojekti edenemist ja elluviimist pidevalt saboteerinud.»
Leedu president tõi välja, et Leedu on sattunud surve alla, mistõttu on uue valitsuse roll Rail Balticu realiseerumisel väga oluline.
Leedu Raudtee tegevjuht allkirjastas Rail Balticu hanke- ja lepingumudeli kolmest Balti riigist kõige viimasena.
Pressikonverentsil osalenud Eesti president Kersti Kaljulaid ütles, et Rail Baltic on algatus, mis aitab ühest küljest Balti riike omavahel veelgi ühendada ning teisalt ühendada meie piirkonna riike ülejäänud Euroopaga.
«Meie kõigi huvides on sellega kiiresti edasi liikuda,» märkis ta.
Rail Balticu projekt hõlmab kiire rahvusvahelise raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini. Rööpme laius on 1435 millimeetrit ehk Euroopa standard ja reisirongid sõidavad kiirusega kuni 240 kilomeetrit tunnis, samas kui kaubarongid sõidavad kiirusega kuni 120 kilomeetrit tunnis.


description: Saaremaa Laevakompanii omaniku Vjatšeslav Leedo sõnul läheb Saksamaa liinil opereerival ettevõttel Elb-Link Reederei üsna hästi ning ta pole võtnud sihiks oma osalusest loobumist, kirjutab ERR'i uudisteportaal.

title: Leedo pole veel otsustanud Elbe jõe parvlaevaärist loobumist

maintext:
«Aasta on näidanud seda, et liin on elujõuline ja tuleb tööd edasi teha,» ütles Leedo, lisades, et kahjum on pidevalt vähenenud. «Ots on ilusasti ülespoole,» märkis ta.
Elb-Linkil on Leedol võrdne osalus ettevõtja Olav Miiliga ning see kuulub vaid neile kahele. Ajaleht Meie Maa kirjutas möödunud nädalal, et Miil püüab 2015. aasta augustis avatud Saksamaa parvlaevaliini üksinda elus hoida.
Leedo ütles, et kõik sõltub läbirääkimistest ja praegu pole kindlat otsust. «Seda, kas jätkata või lõpetada selle liini peal saab öelda nelja-viie aasta pärast, aga mida ma ise teen, oleneb läbirääkimistest ja kuidas viitsin. Kas jätkame koos või kas jätkab Olav, on läbirääkimiste teemad.»
Meie Maa kirjutas, et laevad Saaremaa ja Muhumaa sõidavad Elbel kesise lastiga, kuid Leedo ütles, et kahjum on väiksemas suurusjärgus, kui paljud arvavad. «Kahjuminumbrid on väljakannatatavad ja pangad finantseerivad, sest näevad projektis perspektiivi. Kahjum väiksem, kui Kotka liinil ja umbes samas suurusjärgus, mis Ventspilsi liinil.»
Laevanduses võib Leedo sõnul kahjumis olla kolm kuni viis aastat, kuid tuleb jälgida, et kahjum pidevalt väheneks ja nii on ka seis Elb-Linkiga. Leedo sõnul on septembri näitajad olnud päris head, samuti tõotab head tulemust oktoober.


description: Järgmise 20 aasta jooksul vahetab omanikku 2,1 triljoni dollari ehk 1,9 triljoni euro väärtuses vananevate miljardäride vara ja põletavaim küsimus siin on: kes selle kõik endale saab?

title: Peagi pakkumisel: 2,1 triljoni dollari väärtuses vananevate miljardäride vara

maintext:
Enamus maailma miljardäridest on kogunud oma vara viimase 20 aasta jooksul - ja nüüd hakkavad nad vananema. Samas on miljardäride vara rahalises väärtuses selle aja jooksul ligi seitsmekordselt kasvanud, märgib sellesisulises ülevaates Šveitsi pank UBS.
Küsimus on aga selles, kes saab järgmise 20 aasta jooksul selle 2,1 triljoni dollari suuruse vara, mis kuulub üle 70-aastastele miljardäridele, uueks omanikuks. Jutt käib siis umbes 460 miljardärist, kelle vara koguväärtus ulatub 2,1 triljoni USA dollarini ehk 1,9 triljoni euroni. Summa on võrreldav India kogu 2015. aasta SKP-ga ja läheb järgmise 20 aasta jooksul noorema põlvkonna kätte.
Sellega moodustavad üle 70-aastased miljardärid umbes kolmandik tänastest miljardäridest. Samal ajal on aga nende kätte koondunud umbes 40 protsenti kõigile miljardäridele kuuluvast jõukusest, mistõttu ei ole üldse meelevaldne pakkuda, et lähiajal annavad nad oma varad üleandmine järgmisele põlvkonnale.
Nooremates Aasia majandustes, iseäranis Hiinas, on see esimene kord, kus üks põlvkond annab järgmisele edasi enda poolt kogutud rikkused. Nimelt on UBSi andmetel 85 protsenti Aasia päritolu miljardäridest esimese põlvkonna rikkurid.
Küll aga erinevad noorema põlvkonna väärtused üsna oluliselt vanema põlvkonna omadest, kes kõik need rikkused on kokku kogunud. Erinevalt vanemast põlvkonnast valmistub noorem pigem olema selle vara omanik, kui tegelema selle juhtimise või kasvatamisega.
Üks areneva turu keskkonnas miljardäriks saanu tunnistab, et tegelikult ei ole tal mingit garantiid, et tema äri jääb ka 15 aasta pärast kestma, mistõttu ei pruugigi tema lapsed üldse kanda tema poolt kasvatatud rikkuse rasket koormat.
Kui esimese põlvkonna miljardärid on ärile orienteeritud, tahtejõulised ja targad riskivõtjad, siis nende järeltulijad pigem keskenduvad ühele eesmärgile ning nende väärtused märksa laiemad. Tavaliselt on need rohkem seotud nende haridusliku tausta, kaasaegse digitaliseeruva maailma ning tehnoloogia arengutega.
Iseäranis suured on põlvkondadevahelised erinevused just sellistel arenevatel turgudel nagu Venemaal või Aasia ja Vaikse ookeani riikides praegu on. Sageli on vanem põlvkond tulnud väga vaestest oludest ja ise end üles töötanud.
Sellises olukorras on nooremal põlvkonnal väga raske leida oma nägu ja tegutsemisviisi, mistõttu võivad ohtralt segadusi tekitada ka vanematelt päranduseks saadavad suured rikkused.
Vaata maailma miljardäridele kuuluva vara jaotust ka juuresolevalt graafikult.


description: Finantsinspektsiooni andmeil ulatus krediidiandjate koondlaenuportfelli maht 682 miljoni euroni, esimesel poolaastal näitas tarbimise rahastamiseks võetud laenude maht jõudsalt.

title: Krediidiandjate laenuportfelli maht oli juuni lõpus 682 miljonit eurot

maintext:
Krediidiandjate täpne aruandlus on alates 2016. aastast finantsinspektsioonile kättesaadav. «Saame esimest korda anda Eesti finantsteenuste turu ülevaates täpsema pildi pangandusevälisest krediidiandjate turust, tuues välja selle teenuse mahud ja turuosad,» ütles finantsinspektsiooni juhatuse liige Andre Nõmm pressiteate vahendusel.
Juuni lõpu seisuga oli krediidiandja tegevusluba 39 ettevõttel. Lisaks neile tegutses 11 krediidiasutustega ehk pankadega seotud ettevõtet. Toona oli veel menetluses 16 ettevõtte taotlus. Suurimate laenuportfellidega krediidiandjad on aga juba tegevusloa saanud, seisab inspektsiooni koostatud finantsteenuste turu ülevaates.
Kokku 682 miljoni euro suurusest krediiandjate laenuportfellist moodustavad suurima osa ehk 79 protsenti laenud, mille on väljastanud krediiasutusega seotud ettevõtted, seejuures moodustavad 72 protsenti laenumahust suurpankade tütarettevõtted. Swedbank Liisingu turuosa oli 25 protsenti, Nordea Finance Estonia osa 22 protsenti ja SEB Liisingu turuosa 20 protsenti.
Ülejäänu ehk 21 protsenti turust on katnud krediidiandjad, mis ei ole krediidiasutustega seotud. Nende hulgas on suurim turuosa ehk 3 protsenti Telia Eestil, järgnevad Koduliising ja Coop Finants.
Tegevusluba omavad krediidiandjad olid 2016. aasta juuni lõpuks sõlminud 403 549 lepingut, millest kuulusid 28 protsenti krediidiasutustega seotud ettevõtetele. Seega oli keskmise laenulepingu väärtus juuni lõpus krediidiasutustega seotud ettevõtetel 4817 eurot ja teistel krediidiandjatel 491 eurot, selgub ülevaatest.
Kokku oli esimesel poolaastal Eesti residentidest eraisikutel finantsinspektsiooni andmetel finantsvarasid 9,7 miljardi euro eest, samas kui finantskohustuste jääk oli 8,1 miljardit eurot, mis tähendab, et netofinantsvarad moodustasid 1,6 miljardit eurot.


description: Eesti Panga hinnangul oleks Ühendkuningriigi lahkumisel Euroopa Liidust (Brexit) mõju Eestile ja siinsele ekspordile vähene, ent siiski tajutav.

title: Eesti Pank: Brexiti mõju Eesti majandusele saab olema tagasihoidlik

maintext:
Pärast juunis toimunud rahvahääletuse tulemuste selgumist oli finantsturgudel meeleolu heitlik ning naelsterling odavnes tähtsamate valuutade suhtes umbes kümnendiku võrra. «Need olid esmased reaktsioonid, kuid Brexiti pikemaajalisem mõju ÜK ja Euroopa Liidu majandusele, sealhulgas Eestile, sõltub lahkumisläbirääkimiste kokkulepetest,» kirjutas Eesti Panga ökonomist Rasmus Kattai keskpanga ajaveebis.
Tema sõnul võib Brexit Eesti majandust mõjutada erinevate kanalite kaudu, millest olulisemad on kaubavahetus, tööjõu liikumine ja investeeringud.
«Kõige vahetumalt seovad Eestit Ühendkuningriigiga kaubandussidemed. 2015. aastal eksporditi Eestist kaupu ja teenuseid ÜKsse 688 miljoni euro väärtuses, mis moodustas umbes 3 protsenti meie majanduse mahust,» märkis ökonomist.
Ta lisas, et Eestis valmistatud kogu eksporttoodangust läks Suurbritanniasse ligikaudu 3,5 protsenti.
«Kuna Ühendkuningriik on Eesti ekspordi sihtturgude seas alles 11. kohal, avaldaksid juurdepääsupiirangud sealsele turule Eesti ekspordile ja seeläbi ka Eesti majanduskasvule küllaltki väikest, kuid siiski tajutavat mõju,» kirjutas Kattai.
Samas tuleb ökonomisti sõnul arvestada lisaks otsestele kaubandussidemetele ka Brexiti kaudset mõju, mis võib avalduda Eesti teiste partnerriikide kaudu.
«Ühendkuningriik on nii Rootsile, Soomele, Lätile kui ka Leedule tähtsam partnerriik kui Eestile, mistõttu Brexiti-järgsed negatiivsed mõjud piiraks Eesti eksportööride kauplemisvõimalusi ka nende sihtturgude kaudu,» märkis Kattai.
Samuti on oluline see, et kui naela kurss ka pikemal perioodil ei taastu, tuleb arvestada väiksema ostujõuga Ühendkuningriigis.
«Brexit võib EL-i riike majanduslikult mõjutada ka tööjõu liikumisele seatavate piirangute tõttu. Otsene makromajanduslik mõju Eestile oleks siiski enam-vähem olematu, sest Ühendkuningriigis elab hinnanguliselt üksnes 10 000–15 000 Eestist pärit inimest,» märkis Kattai.
Suurbritannias teenitud tööjõutulust jõuab Eesti sisenõudlusesse vähem kui 10 miljonit eurot aastas ehk 0,05 protsenti sisemajanduse koguproduktist (SKP), lisas ta.
«Küll on aga võimalik piiriülene mõju juhul, kui Lätist ja Leedust väljarännanud peaksid naasma oma kodumaale, sest mõlemast riigist on aastate jooksul Ühendkuningriiki elama asunud rohkem kui 100 000 inimest,» kirjutas Kattai.
Ka otseinvesteeringuid vaadates poleks Brexitil ökonomisti sõnul Eesti majandusele kuigi tuntavat mõju.
«Ühendkuningriigi investeeringud Eestisse moodustavad vaid 2 protsenti kogu siia tehtud välisinvesteeringutest ning need on valdavalt paigutatud finantsteenuste- ja kinnisvarasektorisse. Eesti investeeringute maht Ühendkuningriiki on veelgi väiksem, umbes 0,4 protsenti välisriikidesse tehtud investeeringutest,» märkis Kattai.


description: AS Tallink Grupp investeerib kruiisilaeva Silja Europa uuendamisse üle 16 miljoni euro. Ulatuslikud uuendustööd hõlmavad enamikku kajutitest, viite restorani ja baari ning konverentsiala.

title: Tallink investeerib Silja Europa uuendamisse 16 miljonit eurot

maintext:
Üks mahukamaid ning kallimaid uuendusi saab olema kokku 1016 kajuti täielik uuendamine, sealjuures uuendatakse kajuteid alates standardklassidest kuni sviitideni. Uus sisearhitektuur on tellitud sisedisainifirmast Aprocos.
Kajutite, kajutikoridoride, treppide, vastuvõtuala ja avalike tualettide uuendamisele lisaks saavad täiesti uue ilme ka enamus restoranidest ja baaridest, mida kevadiste tööde käigus uuendada ei jõutud.
Buffee-restoran ja Grill House saavad täiesti värske ilme, nii ka pubi ja üks baaridest. Laevale luuakse ka uus kohvik Coffee&Co, milline seni oli vaid Helsingi-Stockholmi liini kruiisilaevadel, teatas Tallink.
Kevadel 2016 renoveeriti Silja Europa poed, ööklubi ja showbaar ning ehitati juurde täiesti uued restoran Tavolata ning kiirtoidurestoran Fast Lane.
Laev naaseb dokist Tallinna-Helsingi liinile 12.detsembril hakates väljuma iga päev Tallinnast kell 12.30 ning Helsingist kell 18.30.
Tallink teenindab liinil iga-aastaselt ligi viis miljonit reisijat ning lisaks kruiisilaevale opereerib ettevõte liinil ka kahe kiire reisilaevaga Tallink Shuttle kaubamärgi all.
2017.aastal toob Tallink samale liinile uue, keskkonnasõbraliku veeldatud maagaasil sõitva kiire reisilaeva Megastar.


description: Tartu linn võõrandab otsustuskorras tasuta Narva mnt 10 asuva kinnistu Tartu ülikoolile õppe- ja teadushoone ehitamiseks, teatas linnavalitsus.

title: Tartu annab ülikoolile IT-keskuse ehitamiseks tasuta krundi

maintext:
Putini sõnad tõstsid kütuse hinda
Eile hommikul maksis bensiiniliiter suuremate kütusemüüjate automaattanklates 1,123 eurot. Nii kallis oli mootorikütus viimati juuni keskel ja siiski oli see nõnda üsna lühikest aega. Stabiilselt maksis bensiiniliiter üle 1,1 euro viimati möödunud aasta suvel.


description: Euroopa Kontrollikoda avaldas neljapäeval ülevaate Euroopa Liidu (EL) eelmise aasta rahade kasutamisest, kus avastati raha väärkasutust 5,5 miljardi euro väärtuses.

title: Euroopa Kontrollikoda avastas eelmisel aastal 5,5 miljardi euro väärkasutuse

maintext:
Kontrolli käigus ilmnes, et raha oli liigselt kasutatud nii personalikuludeks kui pilveteenuste arendamiseks. Samuti oli näiteks ebaotstarbekohaselt kasutatud Tšehhi, Itaalia ja Poola väike- ja keskmistele firmadele mõeldud raha.
Euroopa Kontrollikoja president Klaus-Heiner Lehne tõdes ülevaates, et ajal mil majandus on raskustes, valitseb migratsioonikriis ja britid on otsustanud EL-ist lahkuda, on eurooplased on kaotanud usalduse EL-i institutsioonide suhtes.
Lähikuudel ja aastatel on põhiülesandeks usalduse tagasivõitmine. Inimestel ei teki usku ka siis, kui nad ei ole kindlad, et nende raha ei kasutata korralikult, rõhutas Lehne.
Raha väärkasutuse osakaal oli eelmisel aastal 3,8 protsenti EL-i 145,2 miljardi euro suurusest eelarvest. Aasta varem oli väärkasutuste summa surem ehk 6,3 miljardit eurot.


description: Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) langetas ootuse Eesti majanduskasvule sel aastal 0,7 protsendipunkti võrra 1,5 protsendile, veel aprillis ootas fond 2,2-protsendilist majanduskasvu.

title: IMF langetas Eesti majanduse tänavuse kasvuprognoosi 1,5 protsendile

maintext:
Pangad hindavad Eesti majanduskasvu Baltimaade nigelaimaks
Kuigi palgatase on Eestis tunduvalt kõrgem ja töötuse määr püsib madalamal kui lõunanaabrite juures, jääb meie majanduskasv lähiaastatel alla nii Läti kui ka Leedu omale. Põhjus peitub analüütikute sõnul Eesti aeglasemas investeeringute ja eratarbimise kasvus.


description: Tänasest kuni 24. oktoobrini on Eestis iga-aastasel külaskäigul Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) delegatsioon, kes arutab riigi ja erasektori esindajatega Eesti majanduspoliitikat ja majanduse olukorda.

title: Eestit külastab IMFi delegatsioon

maintext:
Rahvusvahelise Valuutafondi esindajatele antakse visiidi käigus ülevaade Eesti majanduse arengust ja väljavaadetest, eelarvepoliitika arengust ning finantssektori olukorrast. Tähelepanu keskmes on Eesti tööjõu ühikukulu kiire tõusu mõju Eesti ettevõtetele ja nende konkurentsivõimele ning muutused tootlikkuses.
Poolteist nädalat kestva visiidi ajal kohtuvad valuutafondi esindajad valitsuse ja Riigikogu liikmetega, Eesti Panga ja Finantsinspektsiooni juhtide ja analüütikutega. Samuti toimuvad kohtumised kommertspankade ja eraettevõtete juhtide ja majandusanalüütikutega ning mitmete ametite esindajatega.
Visiidi kokkuvõtte esitab IMFi neljaliikmelise delegatsiooni juht Christoph Klingen esmaspäeval, 24. oktoobril kell 13-14 Eesti Panga muuseumis toimuval pressikonverentsil, kus osalevad ka Eesti Panga president Ardo Hansson ja rahandusminister Sven Sester.


description: Käesoleva sügise küttehooaja alul on Tallinnas küttehind kõrgem kui Helsingis ja Riias, kuid jääb siiski alla Vilniuse küttehinnale.

title: Tallinna küttehind on kallim kui Helsingis ja Riias

maintext:
Lähtuvalt Tallinnas kütteenergiamüüja Utilitas Tallinn hinnakirjale on Tallinna kütte hind käibemaksuta septembris 48,48 eurot megavatt-tunni kohta ehk koos käibemaksuga 58,18 eurot megavatt-tunnist.
Helsingi munitsipaalomanduses oleva energiaettevõtte Helen kodulehe andmetel maksab seal talveperioodil soojaenergia käibemaksuta 43,18 eurot megavatt-tunni kohta ja käibemaksuga 53,54 eurot megavatt-tunni eest. Seega on Tallinna kütte hind käibemaksuta 12,3 protsenti kõrgem kui Helsingis ja käibemaksuga 8,7 protsenti kõrgem.
Läti pealinna Riia munitsipaalse soojafirma Rīgas Siltums andmetel maksab sealne soojusenergia oktoobris käibemaksuta 40,68 eurot ja käibemaksuga 49,22 megavatt-tunni kohta. Sellest lähtuvalt on Tallinna kütte hind Riiast suurem vastavalt 19,2 ja 18,2 protsenti. Riia küttefirma hinnangul võib sealne hind koos gaasihinna langusega käesoleval aastal veel langeda.
Vaid Vilniuses on kütte hind kõrgeim kui Tallinnas. Rahvusvahelisse Veolia kontserni kuuluv Vilniuses soojaenergiat pakkuv Vilniaus Energia küsib megavatt-tunni eest käibemaksuta 50,50 eurot, mis teeb käibemaksuga hinnaks 61,11 eurot. Seega on Vilniuses käibemaksuta hind 4 protsenti kõrgem kui Tallinnas ja arvestades käibemaksu 4,8 protsenti kõrgem kui Tallinnas.


description: Täna allkirjastati Brüsselis rahastamisleping, millega eraldatakse Euroopa Liidu eelarvest 187 miljonit eurot Soome ja Eesti gaasivõrke ühendava gaasijuhtme Balticconnector ehitamiseks.

title: Veerand miljardit eurot maksva Soome-Eesti gaasijuhtme rahastamine sai allkirjad

maintext:
Kokkuleppe allkirjastamisel osalesid ka Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker, Eesti peaminister Taavi Rõivas ja Soome peaminister Juha Sipilä.
Balticconnectori ehitamisega lõpetatakse Soome gaasituru eraldatus ja suurendatakse gaasivarustuse kindlust kogu Läänemere idapiirkonnas.
«Balticconnector tähendab olulist arengut Põhjamaade ja Balti riikide energiaturu integreerimise seisukohast. See suurendab piirkonna turvalisust, mitmekesistab tarneallikaid ning tuleb kasuks tarbijatele. Tänu piirkondlikule koostööle ja ELi toetusele on võimalik muutuda täiesti eraldatud turust liidu üheks mitmekesisemaks ja avatud energiaturuks, millel on head väljavaated edasiseks arenguks,» märkis peaminister Rõivas.
Balticconnector koosneb kolmest osast: 22 km Soome maismaal, 80 km mere põhjas ja 50 km Eesti mandriosas. Tänu sellele on võimalik mõlemas suunas transportida üle 7,2 miljoni kuupmeetri gaasi päevas. Koos Poola-Leedu gaasijuhtmega saavad Soome ja Baltimaad nii valida mitme gaasitarneallika ja tarnetee vahel. See kaitseb tulevikus võimalike tarnekatkestuste eest.
2020. aastaks valmiva gaasijuhtme ehitamisele kulub kokku 250 miljonit eurot, millest 187 miljonit eurot ehk 75% saadakse Euroopa ühendamise rahastust.
Euroopa Komisjon on võtnud endale kohustuse parandada energiaühendusi Läänemere piirkonnas. Piirkonna gaasi- ja elektritaristud ei ole omavahel piisavalt ühendatud, piirkonna energiasüsteemide eraldatus peab lõppema ja kogu piirkond tuleb integreerida ülejäänud ELi energiasüsteemi. Balticconnector on esimene gaasijuhe, mis ühendab Soome gaasivõrgu Eesti ja Euroopa mandriosa võrguga.


description: Peaminister Taavi Rõivas kohtub Rootsi visiidi raames Telia, SEB, Swedbanki, Nordea, Tele2, Ragn-Sellsi, East Capitali ja Ericssoni tippjuhtidega, et meelitada Eestisse täiendavaid investeeringuid ning kasvatada kaubavahetust.

title: Rõivas kohtub Eestis tegutsevate Rootsi suurettevõtete juhtidega

maintext:
«Otsime koostöös ettevõtjatega lahendusi, et olla ka tulevikus konkurentsivõimelised – näiteks, et ülikoolide õppeprogrammid oleksid paindlikumad ja vastaksid paremini tööturu vajadustele,» ütles Rõivas pressiteate vahendusel.
Rõivas juhatas teisipäeval Stockholmis sisse ka Eesti ja Rootsi era- ja riskikapitali assotsiatsioonide ümarlaua, kus mõlema riigi investorid arutasid koostöövõimalusi.
Peaministrit saadab visiidil äridelegatsioon, kuhu kuulub 31 ettevõtet. Äridelegatsiooni visiit on ette valmistatud koostöös EAS-iga.
Lisaks astub õhtul koos Rootsi digitaalarengu ministri Peter Erikssoniga ja Telia peadirektori Johan Dennelindiga üles tehnoloogia- ja start-up foorumil Telia Talks, kus arutatakse Euroopa tuleviku- ja kasvuvõimalusi ja digitaalse ühisturu arendamist.
Rootsi on Eesti suurim välisinvestor ja olulisim ekspordi sihtriik. Rootslased on investeerinud Eestisse 4,5 miljardit eurot, mis on üle 25 protsendi Eestisse tehtud otseinvesteeringutest. Eesti ettevõtete eksport Rootsi moodustas septembris 17 protsenti kogu ekspordist.


description: Ärma talu pidaja OÜ Ermamaa ainus juhatuse liige on 2014. aastast Mai Piirmets, kes 2013. aasta märtsini töötas presidendi kantselei raamatupidamisosakonna juhatajana ning seejärel presidendi kokku kutsutud Eesti Koostöö Kogu raamatupidajana, millele osutab raamatupidamisteenust siiani.

title: Ermamaa ainus juhatuse liige on endine presidendi kantselei pearaamatupidaja

maintext:
Kui veel 2013. aasta aastaaruandes oli OÜ Ermamaa ainus juhatuse liige ja osanik Evelin Ilves, siis 2014. aastal see muutus, vahendab ERRi uudisteportaal.
Ettevõtte 2014. ja 2015. aasta aastaaruannetes figureerib ainsa juhatuse liikmena juba Mai Piirmets - avalikkusele tundmatu, ent president Toomas Hendrik Ilvesele ametialaselt lähedal seisev isik, kes töötas 1999. aasta oktoobrist 2013. aasta 27. märtsini presidendi kantselei raamatupidamisosakonna juhatajana.
«Ettepaneku tegi Toomas Hendrik Ilves ja kuna olin presidendi kantselei pearaamatupidaja kohalt läinud juba pensionile, oli mul võimalik see pakkumine vastu võtta. Leppisime kokku, et tegelen OÜ Ermamaaga kuni Toomas Hendrik Ilvese presidendiaja lõpuni,» põhjendas Piirmets, kes on jätkanud ettevõtte juhatuse liikmena ka pärast Ilvese ametiaja lõppu.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Suuremat kütusemüüjad tõstsid bensiini 95 hinna täna 1,133 eurole liiter. Nii kõrge oli selle hind enam kui aasta tagasi – eelmise aasta augusti keskel.

title: Mootorikütuste hind kerkis enam kui aasta kõrgeimale tasemele

maintext:
Ehkki toornafta hind on viimasel nädalal pigem langenud, mõjutas mootorikütuste hinda eelkõige tugevnev dollar.
Kui eelmisel teisipäeval oli USA dollari kurss 1,10 dollarit euro, siis täna õhtuks on Ühendriikide valuuta tugevnenud 1,087 dollarini euro.
Euro nõrgenemise peamiseks põhjuseks on Euroopa Keskpanga antud vihjed, et keskpank võib pikendada rahatrüki perioodi järgmise aasta märtsist edasi, USA keskpank tõstab aga ilmselt baasintressi veel sellel aastal. Mida suurem on valuutade intressitasemete erinevused, seda atraktiivsem on ka valuuta.
Diislikütuse hind oli täna õhtul samuti 1,133 eurot liiter.


description: Alates tänasest saab Swedbanki internetipangas ja kontorites üle Eesti tellida viipemakse võimalusega kaarte.

title: Swedbank väljastab tänasest viipemakse võimalusega pangakaarte

maintext:
Uue funktsionaalsuse saavad Deebetkaart Pluss, kõik MasterCard krediitkaardid (v.a määratud tagasimaksega kaart), ettevõtete deebetkaart ja privaatpanganduse deebetkaart. Viipemakse võimaluse lisandumine kaardi hinda ei muuda.
«Esimesi viipemakse funktsiooniga ISIC kaarte hakkasime väljastama juba augustis ning meie noorte klientide tagasiside põhjal saame väita, et uuendus on neile korda läinud. Viipemakse võimalusega kaartidega saab teha kuni 10-euroseid makseid PIN-koodi sisestamata – piisab kaardi asetamisest terminali vastu. Kuna suurem osa meie igapäevaostudest jääb alla 10 euro, siis viipemaksed aitavad väärtuslikku aega kokku hoida. Aga kõige paremini saab muidugi viipekaardi eelistest aru, kui seda ise proovida,» sõnas Swedbanki eraisikute panganduse juht Kaie Metsla.
«Kaartide vahetamine uute vastu toimub järk-järgult ning aeguvaid kaarte hakkame peagi uuendama viipekaartideks. Kui klient soovib viipekaardi varem kasutusele võtta, siis saab ta endale uue kaardi juba praegu tellida,» selgitas Metsla. „Soovi korral saab viipemakse võimaluse interneti- või mobiilipangas nii välja kui ka uuesti sisse lülitada.“
Tänaseks on Swedbank uuele tehnoloogiale üle viinud ligi 1500 terminali – nende seas on nii tavalised makseterminalid kui ka nutiterminalid.
«Eestis on kohti, kus juba täna saab viipemakseid teha, tegelikult rohkem, sest ka teised pangad on terminale uuendamas ning viipemakseid võimaldavaid kohti tuleb pidevalt juurde. Ka mitmed suuremad kaubandusketid soovivad viipemakse võimalust lähitulevikus oma klientidele pakkuma hakata. Seega soovitame klientidel jälgida vastavat märgistust – viipemakseid saab teha kõikjal, kus märkate viipemakse tähistust,» soovitas Metsla.
Plaanikohaselt on kolme aasta jooksul kõik Swedbanki terminalid valmis viipemakseid vastu võtma ja 75 protsenti kaartidest on lisaks kiibile varustatud ka selliseid makseid võimaldava antenniga. Tulevikus on suure tõenäosusega kõikidel pangakaartidel viipemakse võimalus.


description: Maksu-ja tolliamet (MTA) on tegeliku töösuhte varjamise ehk OÜtamise teemadel aasta jooksul nõustanud ligi 800 firmat, mille tulemusena on riigile laekunud täiendavalt 1,9 miljonit eurot tööjõumakse.

title: MTA on OÜtamiselt aastaga kogunud ligi kaks miljonit eurot makse

maintext:
Riigikohtu töösuhte varjamist puudutava otsuse järel on amet 800 ettevõtja maksuasjad üle vaadanud ning ettevõtjaid vajadusel nõustanud. Selle tulemusel on üheksa kuuga lisandunud töötasu väljamakseid 3,5 miljonit eurot, millelt on tööjõumakse tasutud ligi 1,9 miljonit eurot, ütles MTA pressiesindaja Mailin Aasmäe BNS-ile.
«Kontrolle oleme pidanud alustama vaid kahe isiku puhul, kuna nõustamise käigus ei saanud me kindlust, kas senised tehingud on olnud korrektsed,» rääkis Aasmäe.
MTA on varem märkinud, et nende mõjuanalüüs näitab seda, et lepingu ümbervormistamisel töö- või juhatuse liikme tasusid saama hakanud isikute arv on kuust kuusse stabiilselt suurenenud.
MTA teatas möödunud aasta oktoobri keskel, et kavatseb ühendust võtta niinimetatud OÜtamise kahtlusega ettevõtetega ja neid nõustada, kuidas oma tegevus seadustega kooskõlla viia. Maksekäitumist mitte muutvate ettevõtete osas plaanis amet alustada maksukontrolli.
OÜtamine on näilik olukord ettevõtete vahelisest teenuse osutamisest, et vähendada või hoida kõrvale tööjõumaksude tasumisest.


description: Peking tahab ühendada firmad Sinochem ja China National Chemical Corp., millel on varasid kokku üle 100 miljardi dollari, kirjutas Bloomberg News.

title: Hiina loob 100 miljardi dollarise käibega keemiatööstushiiu

maintext:
See tehing on vastavuses Hiina tööstuses käivate ümberkorraldustega, millega riik tahab kahjumlikke ettevõtteid sulgeda või ühendada.
China National Chemical Corp, mis tuntud ka nime alla ChemChina, oli selle aasta algul teinud 43 miljardi dollari suuruse ostupakkumise Šveitsi firmale Syngenta, kuid sel kuul oli ostusummast puudu veel 15 miljardit dollarit.
Seni ei ole teada, kuidas kahe Hiina firma ühendamine võib mõjutada Syngenta tehingut.


description: Rahandusministeerium teeb puust ja punaseks ette, miks on riigiasutuste kinnisvarakulud pärast RKASiga üürilepingu sõlmimist märkimisväärselt kasvanud ning pakub välja võimalused, kuidas saaks kulusid kokku hoida.

title: Rahandusministeerium selgitab: miks on riigiasutuste kinnisvarakulud kasvanud?

maintext:
Riigikontroll avaldas eile kriitilise auditi, mille kohaselt pole juba 2001. aastal alanud riigi kinnisvarareform saavutanud olulisi eesmärke – riigi hoonestatud kinnisvara valitsetakse jätkuvalt killustatult, kasutamine on ebatõhus ning riigile rahaliselt tarbetult koormav.
Auditi käigus selgus, et kinnisvara korrashoiuga seotud kulud analüüsitud 11 asutuse eelarves kasvasid pärast RKASiga üürilepingute sõlmimist ja üleminekuperioodi lõppu keskmiselt 3,41 eurolt 8,98 euroni ruutmeetri kohta kuus ehk laias laastus kulud kahekordistusid.
Rahandusministeeriumi riigivara osakonna nõunik Veronika Ilsjan on rahandusministeeriumi blogis varem selgitanud, et kulude kasv on tingitud peamiselt riigi kinnisvarareformi läbiviimisest ja muutusest rahastamismudelis – isehaldamise mudelilt minnakse üle üürimudelile. «See ei tähenda, et kogu kasv tuleneb mudeli muutusest, kindlasti on ka kokkuhoiu kohti,» nentis ta maikuus tehtud blogipostituses.
Riigiasutuste omandis ja kasutuses on kokku hooneid 2,1 miljonit ruutmeetri eest. Sellest umbes veerand on üüritud RKASilt, seitse protsenti teistelt omanikelt, seal hulgas erasektorilt, 46 protsenti on hetkel jätkuvalt riigi omandis ja võõrandatakse RKASile, 21 protsenti on riigi omandis ja ei kuulu RKASile üleandmisele (kaitseministeerium, välisesindused, põhiseaduslikud institutsioonid ja riigikantselei).
«Varasemalt valdavaks olnud isehaldamise mudeli üheks kõnekeelseks nimeks on «kapitaalremondist kapitaalremondini», kuna mudel oli aktiivselt kasutusel eelmise riigikorra ajal, mil täisrekonstrueerimise kohta kasutati sõna kapitaalremont. Isehaldamise mudeliga on rahastamine rohkem juhuslik ja seotud eelarve võimalustega, varad on nn säästurežiimil, kulud madalad,» selgitas rahandusministeeriumi spetsialist.
Ta lisas, et selle tagajärjel halveneb vara seisukord tasemele, kus remontimine enam ei aita ja teha tuleb kapitaalremont. «Kui remondiks raha jätkub, siis isehaldamise mudel toimib. Kui vana ja väsinud vara taaselustamise asemel eelistatakse suunata investeeringuid uue ja ilusa juurdeloomiseks, siis hakkab kasvama remondivõlg.»
«Kinnisvarareformiga soovib riik sellest lõputust õudusest ja pidevast säästurežiimist välja rabeleda. Säästmises ehk kokkuhoius ei ole midagi halba, vastupidi – riik peabki tagama vajaliku kinnisvararessursi maksimaalselt tõhusa kasutamise. Säästmisel tuleb hoolitseda, et vajalikud tööd ei jääks tegemata ja kokkuhoid ei muutuks koonerdamiseks turvalisuse, ohutuse ja tervise arvelt. Selleks on vajalik koondada riigi kinnisvara ühe peremehe käe alla, kes tagab vara korrashoiu ja ressursside suunamise kõige kriitilisematesse kohtadesse,» kirjutas Ilsjan.
Kuidas kulud uuele üürimudelile üleminekul muutuvad?
Vastab rahandusministeeriumi riigivara osakonna nõunik Veronika Ilsjan: Kinnisvarakulusid võrreldes ja analüüsides tuleb arvesse võtta kõik kinnisvara korrashoiu ja kasutamisega seotud kulud ehk võrrelda kogukulusid, mitte ainult neid kulusid, mille eest teenusepakkuja arve esitab ja mille eest tasutakse. Sageli võrreldakse enda omandis oleva kinnisvara sisseostetavate teenuste kulusid RKASi rendimaksega ja tõdetakse, et RKAS on kallis. Seejuures jäetakse tähelepanu alt välja:
varem «peidus olnud» või puuduvad kulukomponendid nagu kapitalikulud või oma tööjõuga tehtud tegevuste kulu;
asjaolu, et teatud vajalikud tegevused ja kulud (nt perioodiline seadmete hooldus) on jäetud tegemata;
tehtud investeeringud ehk kasvanud kvaliteedist tulenev mõju rendihinnale.
Nagu allolevalt jooniselt näha, tõusevad üürimudelile üleminekuga kinnisva kulud omandis oleva kinnisvara nähtavate kuludega võrreldes 4,5 korda, pindade uuendamise ehk rekonstrueerimise järel umbes 8 korda.
Riigiasutuste kinnisvarakulud 2015. aastal olid 129,2 miljonit eurot (kinnistute, hoonete ja ruumide majandamiskulud ja RKASile makstavad kapitalirendi intressid, ilma kapitalirendi põhiosa makseta ja investeeringuteta). 2016. aasta kinnisvarakulude prognoos riigieelarve koostamisel oli 134,5 miljonit eurot. Riigi kinnisvarakulud on kasvanud viimase kuue aastaga 44 protsendi võrra, mis on keskmiselt 7 protsenti aastas. 2020. aastaks riigieelarve strateegias prognoositud majandamiskulude maht on 256,2 miljonit eurot, mis teeb eeloleva riigieelarve strateegia perioodil nelja aasta kasvuks 121,7 mln eurot ehk kokku 90 protsenti, keskmiselt 23 protsenti aastas.
Kus on lubatud kokkuhoid ja sääst?
Vastab Veronika Ilsjan: Üürimudel hakkab tööle siis, kui rahastamine on piisav ehk kui riigiasutustel üürnikena on piisavalt raha vajalike teenuste eest maksta. Ainuüksi raha juurde lisamine ei taga süsteemi toimimist. Raha juurdelisamisega halvasti toimivasse süsteemi on suur tõenäosus raiskamiseks.
Väga oluline on tagada tõhus raha kasutamine ja motivatsioonimehhanismid säästlikuks raha kasutamiseks osapooltele - riigiasutusele kui üürnikule ja RKASile kui üüriandjale.
Eespool juba nimetatud pinnakasutuse optimeerimine ehk kasutatavate ruutmeetrite mahu vähendamine on üks võtmeküsimusi. Kindlasti ei ole riik teinud seni ainult häid ja õigeid otsuseid, arenguruumi on üksjagu. Töö sellel teemal käib.
Lisaks pinnakasutuse optimeerimisele tuleb otsida senisest enam võimalusi ruutmeetri üürihinna vähendamiseks. Võimalused selleks:


description: Pankade ökonomistid on väliskeskkonna väljavaadete suhtes optimistlikud, suurimate ohtudena näevad analüütikud aga populismi esiletõusu ja ootamatuid tagasilööke.

title: Majandusteadlased: väliskeskkonda ohustavad populistid ja ootamatused

maintext:
«Väliskeskkonnas on märgid paremad kui aasta tagasi. Kuigi kõik kõrged ootused ei pruugi täituda. Paistab aga, et kõigil läheb palju paremini kui mullu. Ja meil ei ole ka läinud nii kehvasti kui väliskeskkonnal keskmiselt,» märkis pankade makroanalüütikute arutelul «Kaua kestab majanduse stagnatsioon?»rääkis LHV analüütik Heido Vitsur.
Swedbanki ökonomisti Tõnu Mertsina hinnangul on suurimaks ohuks populismi esiletõus siin- ja sealpool Atlandi ookeani. «Üks suurimaid riske on populistlikud liikumised. Seal on palju põhjuseid. Lääneriikides ei ole tegelikult reaalpalk suurel osal elanikkonnast tõusnud. Suhteliselt pikka aega kestnud kokkuhoiupoliitika ja teisalt nõrk majanduskasv ja pik kohukoiupoliitika Euroopas on loonud hea pinnase populistlike parteide mõjule pääsuks. See tekitab ohte kui räägime eelolevatest valimistest,» kommenteeris ta.
Vitsur kinnitas, et on järgmise aasta suhtes optimistlik. «Ma ei arva, et tuleval aastal oleks erilisi tagasilööke valimistel. Rohkem häirivad mind Deutsche Banki probleemid ja Euroopa ja maailma rahapoliitika probleemid,» nentis ta.
«Oleme riskide maandamiseks rohkem valmis kui 8 aastat tagasi, aga ma ei välista, et kusagilt võib tulla majanduspoliitiline must luik. Poliitilised ja sotsiaalsed riskid on olemas, aga me teame neid. Aga ebameeldivused võivad tulla ootamatust kohast. »
Nordea ökonomisti Tõnu Palmi hinnangul tuleb aga silm peal hoida Hiina arengutel, kuna sealse majanduse aeglustumine mõjutaks kõigi teiste käekäiku.


description: Kehv saak ja suur nõudlus on küüslaugu hinda Hiinas aastaga pea kahekordistanud.

title: Hiina vaevleb küüslaugu hinnaralli käes

maintext:
Küüslaugu hind hakkas Hiinas kerkima 2015. aastal pärast vihma ja lund, mis 2016. aastaks kasvama pandud saaki tublisti vähendasid, vahendab Financial Times.
Küüslauku kasvatatakse peamiselt Shandongis, Hiina idapoolses provintsis. Kuna kehva saaki oli oodata, hakkasid nii kohalikud kui ka suurte linnade jõukad elanikud küüslauku kokku ostma.
Hiina ekspordib ka pea 80 protsenti maailma küüslaugust, mis tähendab, et ostjatel on kitsas käes. «Tulin just äsja Hiinast ja küüslauku ei ole võimalik kusagilt osta,» kommenteeris Joey Dean, kes kaupleb köögiviljadega Amsterdamis.
Hiina küüslaugukasvatajad on suurte hinnamuutustega ka varem kokku puutunud. 2009. ja 2010. aastal kerkisid hinnad kiiresti, kuna usuti, et küüslauk aitab seagripi vastu.


description: Islandi majandus on pärast 2008. aasta ränka pangakriisi taas üle kuumenemas ning pühapäeval valimised võitnud erakondadel tuleb hakata selle jahutamisega vaeva nägema, kirjutab uudisteagentuur TT.

title: Kaheksa aastat pärast panganduskriisi on Islandi majandus taas üle kuumenemas

maintext:
Islandsbanki peaökonomist Ingolfur Bender ütles, et Islandi majandus peaks kasvama sel aastal 4,9 ja järgmisel 5,1 protsenti. Bender töötas pangas ka 2008. aastal, kui riigi pangasüsteemi tabas kaos, Islandi kroon läks vabalangusse ja Reykjaviki börs kaotas 80 protsenti väärtusest.
Nüüdseks on riigi majandus toibunud ja kasv jätkub hoogsas tempos. Valuutareserv on kosunud, kapital voolab sisse ja Islandi kroon on tugev. Eriti hästi läheb turismisektoril, mis elavdab ka muud majandust. Tööjõupuudus on suur ning hinna- ja palgatõusu surve kasvab.
Kasv on liiga kiire ja rahapoliitika liiga ekspansiivne. Keskpank langetas hiljuti baasintressi, mis oli viga, ütles Markets & Money Advisory ökonomist Lars Christensen. Aga ta lisab, et tasakaalustamatut mulli ei ole, nagu see kujunes 2006.-2007. aastal.
Christensen avaldas arvamust, et edaspidi peaks Island valuutakaose riski vältimiseks loobuma kroonist ja kasutama mõne teise riigi valuutat, näiteks Norra krooni või Kanada dollarit.


description: Euroopa Liidu (EL) kaubandusbilanss Kanadaga oli möödunud aastal 7 miljardit eurot, teatas Eurostat.

title: Euroopa Liidu kaubandusbilanss Kanadaga oli mullu 7 miljardit eurot

maintext:
EL-i riigid eksportisid Kanadasse 35,2 miljardi euro eest, kuid importisid sealt vaid 28,3 miljardi euro eest. EL-i eksport Kanadasse kasvas aastaga 4,1 miljardi euro võrra, import Kanadast kasvas samas vaid 0,9 miljardi euro võrra.
Eksport Kanadasse moodustas EL-i koguekspordist mullu 2 protsenti ja import Kanadas koguimpordist 1,6 protsenti.
Kui EL-i ekspordist Kanadasse moodustas mullu tööstustoodang, nagu kemikaalid, seadmed ja sõidukid 81 protsenti, siis Kanadast imporditud kaupadest moodustas tööstustoodang vaid 45 protsenti ja veerandi impordist moodustasid esmatarbekaubad, nagu toiduained ja joogid, toorained ja energia.
EL eksportis Kanadasse enim seadmeid ja sõidukeid, kokku 15,5 miljardi euro eest, ja importis Kanadast enim samuti seadmeid ja sõidukeid 6,6 miljardi euro eest. Kui EL importis Kanadast 3,9 miljardi euro eest tooraineid, siis eksporditi neid Kanadasse vaid 847 miljoni euro eest. Samuti eksportis EL riiki oluliselt rohkem kemikaale ehk 6 miljardi euro eest, kui importis, mida EL riigid tegid vaid 2,4 miljardi euro eest.
Pea kõik EL-i riigid olid Kanadaga kaubandusülejäägis, millest suurim oli Saksamaa 6,9 miljardi euroga. Suurim kaubanduspuudujääk oli Ühendkuningriigil, mis küündis 6,7 miljardi euroni, veel oli miljardini ulatuv puudujääk Belgial ja alla poole miljardi euro Maltal.
Kanada peaminister Justin Trudeau ja Euroopa Liidu liidrid allkirjastasid pühapäeval kõikehõlmava majandus- ja kaubandusleppe CETA. CETA ehk kõikehõlmav majandus- ja kaubanduslepe sidus EL-i 500 miljoni elanikuga turu maailma suuruselt kümnenda majandusega Kanadaga.


description: Eesti edu võti pole mitte teiste leiutiste kiires kopeerimises, vaid leiutamises, ütles president Kersti Kaljulaid eile Eesti Parimad Ettevõtted 2016 auhinnagalal, kus tunnustati edukaid ettevõtteid ja ettevõtjaid.

title: President Kaljulaid ettevõtjatele: Eesti edu võti on leiutamises

maintext:
«Enam ei ole edu võti läbi välisinvestorite kiires tehnoloogia parandamises. Enam ei ole võti läbi välispartnerite oma turukompetentsi tõstmises. Nüüd käib mäng panga peale - kas me suudame olla innovatsiooniliidrid,» sõnas president Kaljulaid.
Riigipea hinnangul on ettevõtete üheks suureks väljakutseks see, kas suudetakse laieneda välisriikidesse viisil, et tulevastest tuludest ei peaks liiga palju loobuma. Samuti, kas suudetakse võtta tööle inimesi teistes riikides oma äri edendamiseks nii, nagu meid endid seni on võetud. «Seistes siin teie ees ja mõeldes tänastele auhinnasaajatele, usun - te suudate.»
Vabariigi President kuulutas üritusel välja Aasta Ettevõtte 2016, kelleks on Hekotek AS ning Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Swedbanki poolt algatatud konkursi Noore ettevõtja 2016 laureaadi, kelleks on Taxify OÜ looja ja juht Markus Villig.
Riigipea rõhutas oma sõnavõtus, et ettevõtjatel on suur roll keskmise sissetuleku klaaslae murdmisel, mille all me täna paljudes sektorites veel kinni oleme. «Selle klaaslae olemust on oluline taibata enne, kui hapnik lõpeb ja me väsitame ennast üha enam ja enam ninaga vastu klaasi surudes. Veel enne tuleb leida väljapääs, õigemini väljapääsud, sest lihtsad, selged ja valed või ainult lühiajaliselt õiged suured üksiklahendused meid ei rahulda,» sõnas Kaljulaid.
«Paljud tänased tulusad tööd on paindlikud, ettevõtmise rõõmu ja ise otsustamise vabadust pakkuvad. Noored otsivad tööturult just nimelt vabadust, mitte enam lihtsalt rakendust. Vaba vaim vajab vaba keskkonda, et luua ja kasvatada,» ütles Kaljulaid.
Ta lisas, et vabadus on teistpidi alati vastutus: «Te saate kaitsta oma vabadusi, kui võtate vastutuse meie majanduskeskkonna eest. Aus mäng vajab vähem kohtunikutööd. Ma näen, et üle aastate paraneb seegi mõistmine.»


description: Soome eksportis augustis kaupu 3,9 miljardi euro eest, mis on 2 protsenti vähem kui aasta tagasi samal kuul, kirjutab Taloussanomat.

title: Soome eksport kahanes augustis 2 protsenti

maintext:
SEB: Aeglasem maailmakaubandus ei ole Eesti huvides
«Maailma kaubavahetuse kasv on majanduskriisi järgselt oluliselt aeglustunud ja kaubanduse elavdamine poliitiliselt aina ebapopulaarsem. Ekspordist niivõrd sõltuva riigi kui Eesti jaoks on see trend ohtlik,» kirjutab SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor oma nädalakommnetaaris.


description: Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm lubab, et tuleval aastal hakkab mandri ja suursaarte vahel sõitma kindlasti neli laeva hoolimata sellest, kas Türgist ja Poolast tellitud uued parvlaevad jõuavad õigeks ajaks liinile või mitte.

title: Tallinna Sadam: neli parvlaeva jääb saarte vahel sõitma ka uuel aastal

maintext:
«Kui tõesti peaks juhtuma, et üks või mõlemad uutes laevadest ei jõua ka jaanuari alguseks Eestisse, siis rendime tehastelt saadavate trahvide eest asenduslaevad. Juba täna katavad tehaste makstavad trahvid valdavalt asenduslaevade kulud. Seega olgu ümber lükatud jutt, et saarte vahele jääb sõitma vaid kaks laeva,» ütles Kalm pressiteates.
Kalm tõi välja, et riik tagas laevaliikluse alates 1. oktoobrist ja teeb seda ka edaspidi. «Varuplaan asenduslaevadega on meil kokku lepitud vähemalt aasta lõpuni ja selleks ajaks soovime ära tuua kaks uutest parvlaevadest. Parvlaevaliiklus mandri ja suursaarte vahel saab olema tagatud ka alates jaanuarist – loodetavasti juba uute parvlaevade abil.»
Ta lisas, et uued laevad on tehastes valmimas, nende vastuvõtmine sõltub tehaste pingutustest ja Tallinna Sadama soovidest tagada laevade kvaliteet. «Võimaldame kindlasti Eesti ajakirjanikel lähiajal minna laevadega tutvuma. Tallinna Sadam tajub oma ülesannet ning koostöös oma partneritega, ministeeriumi, laevaomanikega ja meeskonnaga tagame inimeste teenindamise iga võimaliku stsenaariumi puhul,» märkis Kalm.
Eesti Päevaleht kirjutas teisipäeval, et TS Laevad OÜ esimese uue parvlaeva Leiger üleandmine Türgi tehases võib kõige varasemalt toimuda 15. detsembril, mis juhul ei jõuaks Leiger 1. jaanuariks liinile.


description: Euroopa Komisjoni audiitorid hindavad sel nädalal Eestis seakatku tõkestamise meetmete tõhusust.

title: Euroopa Komisjon auditeerib Eestis seakatku tõrje tõhusust

maintext:
«Auditi eesmärk on hinnata, millised meetmed on Eestis rakendatud sigade Aafrika katku (SAK) leviku tõrjumiseks,» ütles veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda pressiesindaja teatel.
«Ühtlasi aitab audit analüüsida, kas need meetmed on tõhusad ja piisavad, et ära hoida taudi levik metssigade hulgas ning tõkestada selle levikut kodusigadele,» lisas Kalda.
Euroopa Komisjoni ametnikud kohtuvad nädala jooksul Eestis SAK-i tõrjes osalevate ametkondadega ning külastavad missiooni käigus lihakombinaati, ulukiliha töötlemiskeskust, ühte väike- ja suurfarmi ning tutvuvad erinevate jahipiirkondadega.
Esialgne raport valmib 20 päeva jooksul pärast missiooni lõppemist, misjärel on pädevatel asutustel võimalus aruannet täiendada või parandada ja esitada ka omapoolsed tegevused audiitorite tähelepanekutele reageerimiseks. Seejärel koostatakse lõplik raport.


description: Postimees teeb reedel otseülekande riigikogus toimuvast teaduspoliitika konverentsist «Teadus kui Eesti arengumootor III - Ühisosa otsides», mis keskendub teaduse ja ettevõtluse ühisosa suurendamisele, et anda tõuge meie majanduse arengule kallimate töökohtade ja suurema lisandväärtuse suunas.

title: Otseülekanne konverentsilt: kuidas Eesti majandust tagant tõugata


description: Koos salajaste kulutustega neelavad Venemaa riigikaitse- ja julgeolekukulud eelarvest juba 40 protsenti, kirjutab Kauppalehti.

title: Venemaa riigikaitse- ja julgeolekukulu neelab eelarvest 40 protsenti

maintext:
Venemaa valitsus kasvatab eelarves salajaste ja eriti salajaste kulude osakaalu aasta lõpul umbes 10 miljardi euro võrra. Kõigi niisuguste kulude osakaal eelarves on 22,3 protsenti ehk ligi 53 miljardit eurot. Veel 2008. aastal oli niisuguste kulude osakaal 10 protsenti.
Umbes kaks kolmandikku salajasest eelarvest läheb riigikaitse- ja julgeolekusektorile. Salajasest eelarvest kaetakse näiteks paljude luure- ja julgeolekuorganisatsioonide tegevus, rahvuskaardi asutamine, Süüria sõjaretk ja Ida-Ukraina separatistide toetamine.
Venemaa ametlik kaitse-eelarve on 56,4 miljardit eurot ehk 23,9 protsenti eelarvest. Kui sellele lisandub kaks kolmandikku salajasest eelarvest, siis kasvab kaitse- ja julgeolekusektori kulude osakaal eelarves 40 protsendini.
Venemaa sisemajanduse kogutoodangust moodustavad kaitsekulud kokku üle 7 protsendi.
Venemaa kaitsetööstuse kohta on vastukäivaid andmeid. Venemaa relvaeksport on kasvanud 2001. aasta 3,7 miljardilt dollarilt 2015. aastal 14,5 miljardile dollarile. Tuntumad eksporttooted on Mig- ja Suhhoi-hävitajad, Mi- ja Ka-helikopterid ning S-300 ja S-400 raketitõrjesüsteemid.
Ekspertide sõnul on Venemaa kaitsetööstuse eriti korrumpeerunud. Riigi sõjaväe peaprokurör Sergei Fridinski on väitnud, et kahe aastaga on selle sektori korruptsioon neelanud 14,6 miljardit eurot.


description: Rail Balticu projekt vajab õnnestumiseks «monarhi», kes tagaks projekti sujuva edenemise, leidis Tallinna Ülikooli tuleviku-uuringute ja strateegilise juhtimise professor Erik Terk neljapäeval toimunud Rail Balticu konverentsil.

title: Professor: Rail Balticu projekt vajab õnnestumiseks "monarhi"

maintext:
Terk tõi oma esinemises Rail Balticu võrdlusena välja Venemaad läbiva Trans-Siberi raudtee, mille rajamist koordineeris tema sõnul tsaari onu ning mis saavutas seetõttu ühena vähestest tsaari-Venemaa projektidest edu.
Rail Balticu ühisfirma RB Rail AS juht Baiba Rubesa ütles vastuseks Terkile, et tema ongi Rail Balticu puhul säärane juhtfiguur. Terk leidis aga, et Rubesa ülesanne on raskemgi, kui tema toodud näites, kuna lätlanna peab tagama mitme erineva riigi koostöö.
Lisaks vastas Terk Rail Balticu rajamise vastu üles astunud kriitikutele, et raudtee projekti hinnates tuleks mõelda kaugemale tulevikule ja projekti võimalikele mõjudele mitmekümne aasta pärast.
«Nii kauget tulevikku pole võimalik küll täpselt prognoosida, kuid on võimalik hinnata vahemikke, kuhu jääks võimalike reisijate arv ja kaubavedude kogused.»
Mehe sõnul tuleks silmas pidada keskkonnamõjusid, mis on pikas perspektiivis raudteetranspordi puhul väiksemad, kui maanteetranspordi puhul. Terki sõnul on veider, et Rail Balticu vastased keskkonnakaitsjad näevad vaid projekti kitsamaid keskkonnamõjusid, kuid mitte laiemat plaani.


description: PJSC Gazprom tarnis 17. oktoobril läbi Ukraina gaasi 276,4 miljonit kuupmeetrit, aasta tagasi samal päeval oli gaasitransiit 210 miljonit kuupmeetrit, ütles PJSC Ukrtransgazi avalike suhete juht Maksõm Biliavski.

title: Vene gaasi transiit läbi Ukraina on tunduvalt kasvanud

maintext: 1.-16. oktoobrini on läbi Ukraina Vene gaasi transporditud Euroopasse ja Moldovasse 4,12 miljardit kuupmeetrit ehk keskmiselt 257,8 miljonit kuupmeetrit päevas. Kui see tarnemaht jääb püsima, siis ulatub oktoobri gaasitransiit kaheksa miljardi kuupmeetrini. Eelmistel kuudel ei ületanud see seitset miljardit kuupmeetrit.


description: Hoolimata mitme huvigrupi vastasseisust on Suurbritannia valitsusliikmed andnud oma esialgse nõusoleku Londoni Heathrow lennujaama laiendamiseks. Otsus ootab veel peaministri ametlikku kinnitust.

title: Suurbritannia valitsus andis heakskiidu Heathrow lennujaama laiendamisele

maintext:
Londoni lennujaama laienemine sai Suurbritannia valitsuse esialgse heakskiidu, vahendab BBC otsusega lähedalt seotud allikaid. Ministrid kiitsid otsuse heaks tänahommikusel valitsuse istungil. Nüüd ootab see veel peaministri büroo ametlikku kinnitust. Briti transpordiminister Chris Grayling peaks otsusest teada andma alamkoja keskpäevasel istungil. Samas enne lõplikku jõustumist peab otsuse veel läbima väga pika kooskõlastusringi.
Möödunud aastal avalikustatud ja Howard Daviese juhitud uuring soovitas Heathrow lennujaama laiendada kolmanda lennuraja näol. Samas on esitatud ka seisukohti, et uue lennuraja peaks hoopis ehitama Gatwicki lennujaama või pigem tänaseid Heathrow lennuradasid pikendama, mitte otseselt uut ehitama.
Eelmisel nädalal otsustas Briti peaminister Theresa May viia arutelu Heathrow lennujaama laiendamisest kabinetiistungile, andes seejuures ka selle vastu olevatele ministritele võimaluse oma seisukohta väljendada. Suurimad Heathrow lennujaama laiendamise vastased on seni olnud välisminister Boris Johnson ja justiitsminister Justine Greening.
Samas aga märkis peaministri büroo, et kõik ministrid, kes tahavad avalikult selles vastu sõna võtta, peavad enne selle kooskõlastama peaministri bürooga. Anonüümsete allikate teatel pidi justiitsiminister Greening ka pärast otsuse avalikustamist pöörduma oma valijate poole Kagu-Londoni Putney linnaosas.
Pärast otsuse avalikustamist tehakse algust ka avalike aruteludega Heathrow lennujaama laiendamise keskkonnamõjude osas ning selle tulemusi võtab ka valitsus oma lõpliku otsuse tegemisel arvesse. Otsuse osas toimub Briti parlamendis hääletus 2017-2018 talvel. Varaseima uue lennuraja valmimisajana on pakutud välja aastat 2025.


description: Reitinguagentuur Moody's teatas reedel, et on langetanud Rootsi mobiilivõrgufirma Ericsson reitingu tasemelt Baa1 tasemele Baa2, öeldakse Moody'se pressiteates.

title: Moody's langetas Rootsi Ericssoni krediidireitingut

maintext:
Ericssoni reiting jääb vaatluse alla ja seda võidaks veel langetada, teatas Moody's.
Ericssoni reitingu langetamine on tingitud firma müügi- ja kasumitulemuste kiirest halvenemisest, mille põhjuseks on võrguseadmete nõudluse vähenemine maailmas ja konkurentsi kasv.
Ericssoni tähtsus on Rootsi jaoks jätkuvalt vähenenud. Aastal 2000 oli Ericssoni börsiväärtus 1,8 triljonit krooni, praeguseks on see vähenenud 13 korda, kirjutab Affärsvärlden.


description: TS Laevade kinnitusel on pikisilmi Eestisse oodatud parvlaeval Leiger olulised puudused likvideeritud ning alustatud üleandmisprotsessi.

title: Leiger on valmis Eestisse tulema

maintext:
Siiski ei tähenda see veel seda, et Leiger ka reaalselt kohe Eesti poole teekonda saaks alustada.
TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro sõnul tuleb nüüd korda ajada kõik dokumendid, teha laevale lipuvahetus ning teha ka veeteede ameti tehniline kontroll. Ühtlasi tuleb pidada ka koolitusi laeva meeskonnale. «Selleks, et laev ka päriselt siia tulema saaks hakata, kulub veel 2–3 nädalat,» selgitas Arro.
Pressiesindaja sõnul ei ole kindlasti kõik Leigeri puudused likvideeritud, kuid ta kinnitas, et kõige olulisemad vead ja süsteemid on korda saadud. «Nende vähem olulistega tegeletakse edasi sellel perioodil, mil dokumente vormistatakse,» rääkis Arro Postimehele.
Algselt loodeti, et Leiger saab liinile 1. oktoobrist, mil TS Laevad parvlaevade opereerimise Väinamerel üle võtsid. Nii paraku ei läinud.
Türgi laevatehas tahtis Leigeri üle anda juba septembris, kuid TS Laevad ei võtnud Leigerit siis vastu ning palus veel süsteemidega tööd teha, kuna need ei vastanud omaniku ootustele.
Muu hulgas esines tõrkeid alarm- ning tuletõrjesüsteemidega, elektrisüsteemi maandusega ning juhtimis- ja navigatsioonisüsteemi ühildumisega.
TS Laevad juhatuse liige Mart Loik selgitas toona, et kuni olulised süsteemivead pole likvideeritud, ei tehta kvaliteedis järeleandmisi ning laeva vastu ei võeta.
Riigiettevõte TS Laevad on kokku tellinud neli uut parvlaeva, millest kaks – Leiger ja Tiiu valmivad Türgi laevatehases Sefine ning ülejäänud kaks – Piret ja Tõll, Poola laevatehases Remontowa.


description: Kuigi pankrotihaldur võttis kolmapäeval kontrolli piimatööstuse Tere üle, läheb ettevõtte müümiseni tõenäoliselt veel aastaid, müümiseni plaanivad võlausaldajad tööstust töös hoida ja võimalusel selle väärtust tõsta.

title: Tere müümiseni läheb tõenäoliselt veel aastaid

maintext:
«Hetkel ei saa pooleliolevate kohtuvaidluste tõttu aktsiaid müüa, olen seisukohal, et tuleb ära oodata lõplik kohtulahend,» ütles pankrotihaldur Maire Arm BNS-ile. Kuna senine omanik Oliver Kruuda on juba teatanud, et näiteks Tere emafirma pankrotiotsuse plaanib ta vaidlustada, võib kohtuvaidluste lõpuni kuluda aastaid.
Vahepealsel ajal on võlausaldajate kavas säilitada tootmine ja seeläbi aktsiate väärtus, rääkis Arm. Samas ei ole tema sõnul selge, mis seisus Tere on, mistõttu näiteks täiendavast raha paigutamisest Teresse ei ole võlausaldajatega isegi veel arutatud.
Suurimaid võlausaldajaid, DNB Panka ja Nordea panka, mille kogunõue Tere vastu on suurusjärgus 30 miljonit eurot, esindav Cobalt büroo vandeadvokaat Jaanus Mody sõnul hakkavad pangad arutama võimaliku lisakapitali paigutamise vajadust peale seda kui Tere uus juht Aivar Rehe on selgeks teinud, mis olukord ettevõttes valitseb.
Kui rehe teeb kindlaks, kas ja mida sinna vaja on, siis pöördub Rehe tõenäoliselt pankade poole ja eks pangad arutavad ja otsustavad, rääkis Mody. Kuivõrd pankade huvi on Tere väärtust hoida ja kasvatada, siis kui kapitalivajadus tekib, siis lisarahastamist tõsiselt kaalutakse, märkis Mody.
«Pankadel need võimalused on igati olemas.»
«Suurimate võlausaldajate selge eesmärk on, et [Tere] oleks hästi toimiv ettevõte, enne kui see kuskile müüakse,» rääkis Mody. «Eesmärk on selgelt Tere korralikult toimimas hoida ja toimima saada.»
Harju maakohus kuulutas kolmapäeval välja Oliver Kruuda piimatööstuse Tere AS-i emaettevõtte Elveda OÜ pankroti, millega seoses vahetas pankrotihaldur välja ka Tere nõukogu ja juhatuse, määrates muuhulgas ettevõtte juhiks Aivar Rehe. Kruuda esindajad on otsuse edasi kaevanud.


authors:
Taavi Raudsaar
Eest Panga Ökonomist

description: Ettevõtete laenamine Eestis tegutsevatelt pankadelt on suurenenud, samas on vähenenud laenamine välismaalt.

title: Eesti Pank: ettevõtete rahastamises on suurenenud kodumaiste pangalaenude osakaal

maintext:
Vaatamata pangalaenude kiirele kasvule jäid ettevõtete võlakohustused teises kvartalis eelmise aasta tasemele. Välismaalt kaasatud laenude ja seal emiteeritud võlakirjade maht vähenes samal ajal neli protsenti.
Eestis tegutsevatelt pankadelt võetud laenude jääk suurenes esimese kvartali lõpus aastavõrdluses seitse protsenti ja moodustas ligikaudu 39 protsenti kõigist ettevõtete võlakohustustest. Kodumaiste pangalaenude osakaalu suurenemine tuleneb muuhulgas ettevõtete heast ligipääsust pangalaenudele.
Lisaks on nendel tegevusaladel, kus suures osas laenatakse välismaalt (eelkõige energeetika ja veondus), viimastel aastatel olnud investeeringud ja laenamine varasemast väiksemad. Ettevõtete võlakohustused kokku olid teises kvartalis 18,2 miljardit eurot ehk ligikaudu sama palju kui aasta varem.
Majapidamiste laenukasv on kiirenenud, kuid on endiselt veidi väiksem kui sissetulekute ja säästude kasv. Majapidamiste laenukohustuste maht oli teise kvartali lõpus mullusest 5,8 protsenti suurem.
Suurenenud on nii eluasemelaenude, autoliisingute kui ka tarbimislaenude võtmine. Peamiselt tänu jätkuvalt kiirele palgakasvule suurenes majapidamiste omanduses oleva sularaha ja hoiuste maht samal ajal pisut rohkem kui seitse protsenti.
Vaatamata mõningasele investeeringute kasvule teises kvartalis säästsid Eesti majapidamised, ettevõtted ja valitsemissektor rohkem, kui investeerisid, ning Eesti majandus oli seetõttu välismaa suhtes netolaenuandja.
See tähendab, et nii nagu viimasel kuuel aastalgi, paigutati välismaale rohkem finantsvarasid, kui sealt kaasati. See kajastub ka välisvõla ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni näitajate paranemises.


description: Kuigi augustikuus oli Suurbritannia inflatsioon 0,6 protsenti, siis septembrikuuks kasvas see ühele protsendile, kasvades sellega viimase kahe aasta kiireimas tempos. Analüütikud ennustavad kasvu jätkumist.

title: Suurbritanniat tabas viimase kahe aasta kiireim inflatsioon

maintext:
Suurbritannia statistikaameti (ONS) teatel oli Suurbritannia inflatsioonimäär septembris üks protsent, võrreldes augustikuu 0,6 protsendiga, vahendab BBC. Briti statistikute sõnul on seeläbi tegu kahe aasta kiireima inflatsioonikasvuga.
Inflatsiooni taga on rõivaste, hotelliöö ja kütuste hinnatõus, mis avaldas olulist mõju ka brittide tarbijahinnaindeksile. Küll aga märgivad riigistatistikud, et neil pole täna selget alust väita, nagu oleks hinnatõusu taga briti nael vahetuskursi langus.
Majandusanalüütikud prognoosid septembriks 0,9-protsendilist inflatsiooni, kuna nad eeldasid, et nõrk nael aitab tugevadada importi. Septembrikuus kasvasid enim riiete hinnad, mis pole nii palju tõusnud alates 2010. aastast.
«Hoolimata sellest, et Suurbritanniat on tabanud viimase kahe aasta kõrgeim inflatsioon, jääb see ajalooliselt ikkagi väga madalaks,» märkis Mike Prestwood statistikaametist.
Inglismaa keskpanga analüütikud on hoiatanud, et briti naela langus võib kaasa tuua üle kaheprotsendilise inflatsiooni, vahendab Bloomberg.
«Kuigi üheprotsendiline inflatsioon jääb tublisti alla analüütikute ennustatud kahele protsendile, tuleb arvestada sellega, et valuutakursi langusest tingitud mõjud on pikaajalised,mistõttu võib tarbijahinnaindeks tulevikus veelgi tõusta,» märkis investeerimisettevõtte Fidelity investeeringute juht Tom Stevenson, kes ennustab inflatsiooni kasvu jätkumist.
Inglise naelsterlingi vahetuskurss on juunikuise Euroopa Liidust lahku löömise otsuse järel kukkunud 18 protsenti.


description: Tänavu on munade hind poes varasemast madalam olnud, kuid viimastel kuudel on private labelehk kaupluste omatoodetena müüdavad munad iseäranis odava hinnaga.

title: Munade ületootmine on hinna alla surunud

maintext:
Kaks aastat väldanud piimanduskriisi suurimaks kannatajateks tuleb arvatavasti pidada väike- ja keskmise suurusega piimatootjaid, kellele kas makstakse vähem piimaliitrilt, jagatakse võrreldes suurtootajatega ebaõiglasemalt toetusi või kes lähevad oma isikliku vara hinnaga ettevõtet päästma.
Leedu piimatööstused hingavad konkurentidele kuklasse
Kuigi enne piimakvootide kaotamist olid leedukad toorpiima tootmises väga nõrgad – olles üks vähestest, kes ei saanud oma kvooti täis –, on sealsed piimatööstused praegu suured ja muutunud tõsisteks konkurentideks nii eestlastele kui ka lätlastele.


description: Noori värvates juhtub tihtipeale, et inimesed kaovad ära. «Pool inimestest ei tule kohale, ükskõik, mis positsioonile me neid ka ei otsi,» tõdes L’Oreali Baltimaade müügijuht Risto Jürgens.

title: Talendijaht L’Orealis: noored ei viitsi töövestlusele tulla


authors:
Reporter
Sander Ilvest

description: Möödunud reedel õnnestus Postimehel ainukese Eesti väljaandena pääseda Muugalt Vanasadamasse tormivarju toodud Hollandi kaablilaevale Nexus ja uurida lähemalt, mida see ebatavaline laev Eestis teeb.

title: Ainult Postimehes: ringkäik Tallinna tormivarju tulnud kaablilaeval, kus korraldusi jagab naiskomandant

maintext:
«Enne, kui laeva peale lähme, üks hoiatus. On üsna tõenäoline, et selle aja jooksul läheb tööle alarm. Sellisel juhul peame kogu grupiga tuldud teed mööda laevalt tagasi kaile minema,» tervitas hollandlannast laevakomandant Iris ten Brink reede pealelõunal A-terminalis kai nr 17 ääres külalisi.
2015. aastal valminud kaablilaeva komandant on 20 aastat merenduses töötanud hollandlanna Iris ten Brink. Foto: Sander Ilvest
2015. aastal valminud ja valdavalt avamere tuuleparke varustav ning rajada aitav Hollandi kaablipaigaldus laev Van Oord Nexus toodi Muugalt Vanasadamasse tormivarju eelmise nädala esmaspäeva õhtul. Külalisi pole laeval väga tavaks vastu võtta, mistõttu on seekordse käigu näol tegemist üsna suure erandiga. Sellest ehk ka alarmi hoiatus, mis lõpuks siiski ei realiseerunud.
«Oleme siin selleks, et transportida Pikkala tehases (vastakaldal Soomes - toim) valmistatud kaableid Saksamaale,» selgitas Nexuse ainuke naissoost, kuid just kõige olulisemate avamereoperatsioonide eest vastutav meeskonna liige. Ten Brink lisas, et Rumeenias valminud, kuid hollandlastele kuuluvat laeva saab kasutada nii kaabli transportimiseks kui ka selle merepõhja paigaldamiseks.
-Tulid 21,5 kilomeetrile kaablile järele
Kui eelmise nädala alguses ei osanud ei AS Tallinna Sadama pressiesindaja ega ka laeva agent täpsemalt öelda, mida Van Oord Nexus siinmail teeb, aitas nädala lõpuks selles osas selgust tuua Keilas tegutsev kaablitootja Draka Keila Cables, mis kuulub suurde Itaalia kaablitootmiskontserni Prysmian Group.
Just Prysmiani Soomepoolsel kaldal tegutsevas tehases valminud kaablitele Nexus järgi saadetigi. Kuna ilmastikuolud on olnud viimastel nädalatel muutlikud, siis sinna kaablilaev ise ei jõudnud, vaid sildus ligi kaks nädalat tagasi Muugal. Põhja- ja kirdetuule tõustes toodi laev aga Vanasadamasse, kuhu ta pidi esialgsetel andmetel jääma 9. oktoobrini, kuid lahkus lõpuks teisipäeva, 11. oktoobri hommikul.
«Hetkel me ootame seda, et saaks kaabli peale laadida ja siis jääme edasisi juhtnööre ootama,» rääkis 20 aastat merenduses töötanud ten Brink. Päris Pikkala sadamasse Nexus ise minna ei saagi, vaid kaablid tuuakse laeva selleks otstarbeks ette nähtud pargasega, mis asub Paljassaare sadamas.
Kuna tegemist on võrdlemisi uue pargasega, saab sellega ideaalis ka kaablit merre paigaldada. 21,5 kilomeetri kaabli ladustamine ei tohiks aega võtta rohkem kui paar päeva. Soome tehases valmistatud kaabel läheb kasutusse suures Saksamaa avamere tuuleparkide projektis 50hertz, mida rajatakse Põhjamerre.
Just siitkaudu suunatakse pealelaaditav kaabel kaablikarusselli. Foto: Sander Ilvest
«Kaabli ladustamiseks on laeval kaablikarussell, mis mahutab 5000 tonni kaablit,» sõnas ten Brink ringkäigu alguses, viidates laeva esiossa jäävale tohutult suurele ja umbes seitsme meetri kõrgusele metallist trumlile.
Kogu karusselli ümbritseb aga automatiseeritud süsteem, mis võimaldab vaid ühel juhtimistorni operaatoril peenhäälestada nii kaabli pealelaadimist kui ka vajaduse korral selle merepõhja panemist.
-Täisautomatiseeritud süsteem
Kogu süsteemile on pandud ka kiirusepiirang: kaabli laadimisel ei tohiks kaabel joosta kiiremini kui 16 meetrit minutis ning paigaldamisel 12 meetrit minutis. Tuulekiirus merel ei tohiks paigaldamise ajal ületada 8-10 m/s. Enne karusselli sisuga tutvuma minekut näitab laeva komandant, mis teekonna peab laeva laaditav kaabel läbi tegema.
Kaabli teekond karusselli. Foto: Sander Ilvest
Silma jäävad muuhulgas ka värsked värvitööd: nii laevatööline, kes kannab kahte kollase värvi potti käe otsas, kui ka konksud, mis on äsja punaseks võõbatud. «Karusselli panevad käima kolm elektrimootorit,» kirjeldas Nexuse komandant. Kaablit mere peale paigaldama minnes aitavad need mootorid ka laeva merel nö kinnitada.
Laeval on ka lasersüsteemid, mis aitavad kaabli merepõhja paigaldamisel tagada selle, et need saaksid õige kaldega ja õigesse kohta maha pandud. Ka kraana läheb siis kasutusse. «Seda kasutatakse näiteks kaabli kaitsematerjalide panemisel ja muudel sarnastel töödel, mida on vaja just tekil ette võtta,» selgitas ten Brink.
Kraanat kasutatakse erinevateks tekitöödeks, sealhulgas kaabli kaitsematerjalide paigaldamiseks. Foto: Sander Ilvest
Kuigi laeval on koht ka ROV-le (remote operated vehicle - ing k), seda sel korral kaasas ei ole. Tegemist on robotile sarnaneva kaugjuhitava masinaga, mida kasutatakse näiteks merepõhjast piltide tegemiseks. «Kuna meil seda hetkel vaja ei ole, jäi see laevadokki maha. Parem ongi, see on ka väga kallis,» naeris laeva komandant. Tekilt leiab veel ka meremeestele mõeldud kohvinurga ja erinevad töökojad.
«See siis on juhtimistorn, siin leiab kogu see maagia aset,» tutvustas ten Brink pärast seda, kui kergelt tuule käes kõikuvast metalltrepist oli üles operaatorikabiini ronitud. Sarnase süsteemi leidis ka kaptenisillalt, kus saab allalastavatelt ekraanidelt tööprotsessi samuti jälgida.
Kogu süsteem vajab tööks vaid ühte operaatorit, kes toimetab kraana kõrval asuvas juhtimistornis, mis vajadusel mahutab ka rohkem inimesi. Foto: Sander Ilvest
Kaablikarusselli alla laskudes tekkis üsna aukartustäratav tunne. Tavainimene tundus selle kõige kõrval vaid väikese sipelgana. Maksimaalne kaabli pikkus, mis Nexus seni peale on mahutanud, ulatus 48 kilomeetrini.
«Need olid erinevat liiki kaablid ja nad ulatusid kuni kahe ja poole meetrini,» selgitas ten Brink, viidates karusselli keskel olevatele mõõtudele.
Kaablikarussell on seni mahutanud kõige enam 48 kilomeetrit kaablit. Foto: Sander Ilvest
Kuigi laev mahutab 90 meeskonnaliiget, on seal hetkel vaid napilt kolmandik sellest, täpsemalt 25 meest lisaks naissoost komandandile. «Mõned inimesed tulevad veel juurde, kui me hakkame lõpuks kaablit ladustama, kuid, jah, see on väike grupp,» sõnas ten Brink. Siiski saab laeva meeskond niiviisi hakkama, kuna töötab kahes 12-tunnises vahetuses.
-Mullu ka üks eestlane pardal
Kuna esimene vahetus alustab hommikul kell viis, on üsna tavaline, et mingi hulk meremehi õhtul kella üheksast-kümnest juba magab. Selleks, et mõlemad vahetused saaks end korralikult välja puhata, on kajutitel ka sildid, et laevas liikudes tuleb tasa olla.
Selleks, et Nexuse meeskonnal liiga igavaks ei läheks, on laeval ka jõusaal. Foto: Sander Ilvest
Kes aga vara magama minna ei taha, saab kasutada laeva jõusaali või puhkeruumi. Viimase baariletist leiab ka alkoholivaba õlut.
Praegused meeskonnaliikmed on valdavalt hollandlased, nende hulgas on ka kaks lätlast ja üks leedukas, üks ukrainlane ja mõned filipiinlastest kokad. Üks kaablioperaatoritest on aga näiteks hispaanlane. «Eelmisel aastal oli meil ka üks eestlane,» sõnas laeva komandant.
«Tere tulemast minu tagasihoidlikku kööki!» hüüatas üks filipiinlastest kokkadest rõõmsalt ajakirjanikule tervituseks. Foto: Sander Ilvest
Kuigi Nexus võiks Soomest transporditava kaabli ka merre paigaldada, seda tööd neilt seekord tellitud ei ole. «Kahjuks on, jah, niiviisi, kuigi meile meeldib väga pigem kaablit panna,» naeris ten Brenk, kes isegi eelistab kontoritöö asemel merel toimetada.
Teiste omasugustega võrreldes on Nexus keskmise suurusega kaablilaev. «On mõned, mis on sellest laiemad,» rääkis ten Brink.
-Võivad peagi Eesti vetes tavaliseks muutuda
Tallinnasse toomise üle ten Brink ei kurtnud, kuna see oli ka südalinnale märksa lähemal, kui Muuga. «Fantastiline koht - isegi kruiisilaevad tulevad siia,» muigas Nexuse komandant. Mõnikümmend minutit hiljem, kui üks Tallinki reisilaevadest kaablilaevast lähedalt mööda sõitis, hüüatas ta: «Küll nad ikka sõidavad kiiresti! Mõnikord on justkui käeulatuses!»
Tallinki reisilaevad sõitsid üsna lähedalt mööda, naabritele lehvitati vahel ka tervituseks. Foto: Sander Ilvest
«Oleme kaablitootmist tööstuse poole pealt näinud, aga kaablipaigaldamise laevas ei ole me varem käinud,» rääkis Draka Keila Cables tegevjuht Tarvo Leppik, miks üldse avaldati soovi Hollandi kaablilaevaga lähemalt tutvust teha. «Oleme näinud Pikkala tehases, kuidas laeva laaditakse, aga just kaablilaeva peal - ja veel niivõrd uuel - ei ole me käinud,» lisas ettevõtte müügijuht Andres Reinsalu.
Kui Prysmiani Soome tehases valmib 220 kV avamere tuuleparkides kasutatav kaabel, siis Keila külje all tegutsev tehases valmistab 1 kV kaablit elektrivõrkude ehitamiseks. Suuremalt jaolt läheb see Eestist välja, peamiselt teistesse Balti riikidesse ja Põhjamaadesse. «Ainult 20 protsenti jääb Eestisse,» rääkis Leppik.
Kuigi Eestis veel avamere tuuleparke ei ole, usub kaablifirma juht, et kui nende ehitus lõpuks ette võetakse, muutuvad Nexuse-taolised kaablilaevad Eesti vetes - ja iseäranis Hiiumaa lähedal ning Liivi lahes -, üsna tavapäraseks nähtuseks.
Nii et, kes teab - ehk ei jää see ei esimeseks ega ka viimaseks korraks, mil Nexus siiamaile saadetakse.
INFOKAST: Kas teadsid?
Hollandi laevakompanii Van Oord on suuruselt teine süvendus- ja maaparandustöid merel tegev laevafirma maailmas.
Ettevõtte peakontor asub Rotterdamis. 2015. aastal töötas ettevõttes 4912 inimest. Sama aasta käive oli 2,579 miljardit eurot ning kasum 169 miljonit eurot.
Ettevõte alustas tegevust Hollandis 1868. aastal ja liikus rahvusvahelistele meredele 1884. aastal. Van Oord on andnud oma panuse näiteks La Plata sadama merepõhja kaitsetöödesse Argentiinas, käinud töid teostamas Indoneesia saarestikus, Lõuna-Prantsusmaa sadamates, panustanud Jubaili sadama ehitusse Saudi Araabias ja Hong Kongi lennujaama maaparandustöödesse.
1963. aastast viib laevafirma ellu ka erinevaid avamereprojekte, aidates muuhulgas kaasa avamere tuuleparkide rajamisse, seda valdavalt Põhjameres.
Kaablilaev Van Oord Nexus ristiti 7. märtsil 2015. Laev valmis samuti hollandlastele kuuluva laevafirma Damen Shipyards Group Rumeenia tehases.
Seni on kaablilaev aidanud ellu viia ühte projekti, mis oli Hollandi suurima tuulepargi ehitamine 85 kilomeetri laiuselt Groningeni lähedal avamerele. Nexuse ülesanded projektis lõppesid selle aasta aprillis.
Nexus tuleb ladinakeelsest sõnast nectere, mis tähendab kokku siduma või sõlmima. Viitab olukorrale, mis toob inimesi või ideid ühte kohta kokku, ehk nii sõlmpunktile, ühenduslülile, ristmikule, lõikumiskohale või -punktile.
Allikas: Postimees, internet


description: Elisa personalijuht Kaija Teemägi annab nii tööellu sisenejatele kui ka tööturul juba aktiivsetele inimestele nõu, mida tuleks oma elulookirjelduse juures kindlasti arvesse võtta.

title: Elisa personalijuht: CV peab olema 10 sekundiga haaratav

maintext:
«Hea CV koostamine võib olla raske väljakutse, pidades silmas just seda momenti, et värbajad kulutavad elulookirjeldustele kõigest loetud sekundeid,» märkis Teemägi ja andis järgnevalt juhiseid, mida tasuks silmas pidada kui CV-d koostatakse.
«CV peab olema 10 sekundiga haaratav, tasub mõelda, et elulookirjeldus võiks olla kui hea liftikõne,» rääkis Teemägi ja jätkas juhistega:
·Töökoha ja ametinimetuse juurde märgi alati 3-5 lausega, mis oli antud ametikohal peamine vastutusala ja väljakutsed
·Väldi pikki loetelusid koolituste ja täiendõpete kohta, vaid koonda need paari lausega, ülevaatlike teemadena enda CV-sse. Soovitan ka hariduse ja täiendkoolituse lõigu jätta elulookirjelduse lõppu ja alustada kohe viimatiste töökogemustega.
·Nimeta tegurid, mis ilmestavad kõige enam, millist kasu tööpakkujale tood ehk mis on sinu konkurentsieelis
·Ära kunagi lisa CV-le fotot, mis on välja lõigatud mõne meeleoluka ürituse pildilt või tehtud kodus diivanil
Kaija Teemägi lisas, et elulookirjeldus ei tohiks olla ainult faktide üleslugemine, vaid see on läbimõeldud, lühike, samas konkreetne ja tuuakse välja tegurid, mis ilmestavad kõige enam miks just sina ja millist kasu tööpakkujale tood.
«Põhjus miks ma ütlesin liftikõne hea CV kohta, on lihtne. Täpselt nii palju aega kulubki ühelt korruselt kõrgemale jõudmisega ja nagu öeldud, värbaja ei kuluta lugemisele palju aega, vaid oluline peab koheselt olema kandideerija juures märgatav,» rääkis Elisa personalijuht näpunäidetest, mida CV koostamisel arvestada.


description: Valitsus kiitis heaks ja saadab parlamendile arutamiseks energiamajanduse arengukava aastani 2030.

title: Valitsus kiitis heaks Eesti energiamajanduse arengukava aastani 2030

maintext:
Uus arengukava kirjeldab sihte ja tegevusi Eesti energiamajanduses aastani 2030, samuti visioone energiamajanduse valdkondades aastani 2050. Ajalooliselt on energiamajanduse arengukava Eestis läbi vaadatud iga 5-6 aasta järel, eelmine «Energiamajanduse riiklik arengukava aastani 2020» kinnitati Riigikogus 7 aastat tagasi juunis 2009.
Arengukavast tulenevateks olulisemateks tegevusteks Eesti energeetikavaldkonnas aastani 2030 on Eesti elektrisüsteemi ettevalmistamine liitumiseks Euroopa Liidus juhitud sagedusalaga, energiakasutuse efektiivsuse suurendamine, taastuvenergia osakaalu kasvatamine Eesti energiavarustuses, tarneallikate mitmekesistamine gaasiturul ja tarbijate elektrikatkestuse vähendamine.
Energiakasutuse efektiivsuse suurendamisel tuleb arengukava järgi keskenduda hoonete rekonstrueerimisele energiatõhusaks ning kaasajastada tänavavalgustust ja kaugküttemajandust.
Taastuvenergia arendamisel on kavas jätkata seniseid tegevusi aastani 2030 eesmärgiga saavutada aastaks 2030 taastuvenergia osakaaluks elektri lõpptarbimisel 50% ja kaugküttemajanduses 80%.
Nende kõrgete osakaalude saavutamisel peab suurima panuse andma energiaturg, st maksukeskkond, energiaturu regulatsioon ja kasvuhoonegaaside õhkupaiskamise hind peavad aitama kaasa taastuvenergia investeeringutele. Riiklik subsideerimine taastuvenergia sektoris peab vähenema miinimumini.
Varustuskindluse seisukohalt on olulised projektid Eesti elektrisüsteemi viimine Euroopa Liidus juhitud sagedusalasse ja gaasiühenduste arendamine.
Väga tähtis on vähendada elektrikatkestusi tarbijate juures. Arengukava eesmärgiks on, et tarbijad puutuvad elektrikatkestustega aastal 2030 kokku 2 kuni 3 korda harvem, kui täna.
Arengukava on koostatud silmas pidades kliimamuutuste raamkonventsiooni Pariisi kokkuleppe ratifitseerimise seadust. Arengukavas ette nähtud tegevused aitavad täita kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärke. Tõsisemaks väljakutseks selles vallas on transpordisektor, kus kütuste kasutamine ei tohiks enam kasvada.
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist Eestis mõjutab enim põlevkivisektor. Põlevkivisektori arengut mõjutavad elektri hind regioonis, nafta hind maailmaturul ja CO2 kvootide hind, kui nendest tulenevad signaalid on investeeringuid soosivad, ei ole põlevkivisektoris kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine suur probleem.
Arengukava koostamisse olid kaasatud paljud Eesti erialaspetsialistid ja huvirühmad.


description: Praeguse maksu- ja tolliameti peadirektori Marek Helmi palganud IT-firma Nortal ei plaani ennast lähiaastail ennetavalt MTA enam kui 17 miljoni euroni küündivatelt IT-hangetelt taandada, tarkvarafirma hinnangul on Helmi palkamisel võimalik huvide konflikt välistatud.

title: Nortal end maksuameti kuni 17 miljoni eurostelt hangetelt ei taanda

maintext:
«Marek Helmi puhul on huvide konflikti küsimust õnneks väga lihtne kommenteerida – tegemist on mehega, kelle puhul see lihtsalt ei ole teema. Huvide konflikti ei ole. Eesti maksu- ja tolliamet ei tee ise hankeid, ameti IT-hankeid teeb ja nende eest vastutab rahandusministeeriumi infotehnoloogiakeskus (RMIT),» ütles Nortali juht Priit Alamäe BNS-ile.
Ka maksuamet rõhutas, et IT-hankeid ei vii läbi amet ise. «Kõikidele rahandusministeeriumi valitsemisala asutustele pakub IT-arendustuge ja vajadusel teostab IT-hankeid rahandusministeeriumi infotehnoloogiakeskus. MTA ise IT-hankeid ei korralda, küll on meie ülesanne kirjeldada detailselt, millist arendust vaja on,» rääkis maksuameti avalike suhete osakonna juht Rainer Laurits BNS-ile.
Lauritsa sõnul on viimastel aastatel Nortali võidetud hanked olnud võrdlemisi väikesemahulised.
«Kuni eelmise aasta lõpuni pakkus Nortal ametile dokumendihaldussüsteemi arendusteenust, mille aastased mahud olid maksimaalselt 20 000 euro piires. Hetkel on MTA-ga seotud arendustes Nortal lepingupartner ühe arenduse puhul, töötamise registreerimise infosüsteemi arendus- ja hooldusteenus, mille leping sõlmiti mais 2016 ja lepingu kestvusaeg on kokku 48 kuud, hanke eeldatav maksumus käibemaksuta on 450 000 eurot,» rääkis Laurits.
Lisaks on Nortal koos teiste arendajatega lepingupartner välisriikidega maksuandmete vahetuse arenduses, mille leping sõlmiti septembris 2016 ja lepingu kestvusaeg on kokku 48 kuud, ning hanke eeldatav maksumus on 600 000 eurot. Samuti ka maksu- ja tolliameti e-teenuste disaini konsultatsiooniteenuse ostmise hankes, mille leping sõlmiti augustis 2016 ja lõpptähtaeg on detsembris 2019 ning hanke eeldatav maksumus on käibemaksuta 250 000 eurot.
Lähiaastatel plaanib maksu- ja tolliamet välja kuulutada uusi IT-hankeid, kus Nortal osaleda võiks märgatavalt suuremas mahus. Näiteks uue e-maksuameti arendamise kulud kuni aastani 2020 ulatuvad 17 miljoni euroni praeguse hinnangu järgi, rääkis Laurits.
Alamäe sõnul Nortal ennast erinevatelt maksu- ja tolliameti hangetelt taandama ei hakka, vaid osaleb neis võrdsetel tingimustel teiste ettevõtetega, sest Helmi ettevõttega liitumisel huvidekonflikti ohtu ei ole.
«Te vaadake inimesele otsa. On inimesi, kelle puhul see on võimalik, et mingisugune huvide konflikt on ja on inimesi, kelle puhul ei ole. Ja Marek on selline inimene, kelle puhul sellist teemat ei ole,» märkis Alamäe.
Helm hakkab Alamäe sõnul Nortalis juhtima üksust, mis müüb välisriikidesse erinevaid maksude ja riigi rahanduse lahendusi.
«Tegeleme sellega, kuidas riik saaks maksud kõige efektiivsemalt kokku koguda, tehes selle tegevuse võimalikult lihtsaks ja meeldivaks maksude maksjale ning tagades teiselt poolt ka maksude laekumise. Teine pool riigirahanduse võrrandist on kogu riigieelarve tsükli võimalikult efektiivne ning läbipaistev juhtimine alates eelarve ettevalmistamisest kuni täitmise ning poliitika kujundamiseks vajaliku majandusliku tagasiside kogumiseni,» ütles Alamäe.
«Meie eesmärk on see, et järgmise viie aasta jooksul kasvaks Nortalist selles valdkonnas rahvusvaheliselt hinnatud kompetentsikeskus, mis suudab ellu viia keerulisi ning ühiskondi muutvaid projekte kogu maailmas,» lisas ta.
Nortal on viimase viie aasta jooksul tegutsenud riigirahanduse teemadel neljas erinevas riigis ja ettevõte plaanib uutele turgudele laieneda. «Ühe huvitava näitena võib tuua Pärsia lahe riigid, kus järgneva paari aasta jooksul hakatakse käibemaksu juurutama. Kõige suurem riigirahanduse sektori klient on meie jaoks kindlasti Soome maksuamet, kus me koos oma USA partneriga võitsime 2013 nende suurhanke, kogumahuga 224 miljonit eurot, kogu uue süsteemi tarnimiseks ja endiselt haldame veel ka nende olemasolevaid süsteeme. Käesoleva aasta alguses saime valmis ka Omaani maksuameti uue süsteemi.»
Maksu- ja tolliameti peadirektor Marek Helm liitub 2017. aasta jaanuari keskpaigas tarkvara- ja ärikonsultatsioonide ettevõttega Nortal, asudes juhtima valdkonda, mis nõustab erinevatel eksportturgudel avaliku sektori kliente muutuste juhtimise ja riigirahanduse vallas.
Nortal Group AS teenis möödunud aastal 45 miljoni euro suuruse käibe juures 2,7 miljonit eurot kasumit.


description: Jaapani teadlased kohtuvad Eesti teadlaste ja ettevõtetega, et aidata Jaapani tootjatel teha paremaid soojuspumpasid.

title: Jaapani firmad küsivad eestlastelt nõu

maintext:
Eestisse saabus Jaapani soojustehnoloogia uuringute keskuse delegatsioon, et vaadata, kuidas Eestis kasutatakse soojuspumpasid, vahendab Äripäev.
Info läheb selliste Jaapani ettevõtete tootearendusse nagu Panasonic, Toshiba ja Mitsubishi. Jaapanlasi võõrustava ettevõtte Bestair tegevjuhi Ramol Oja sõnul on see detailirohke teadus- ja arendustegevus.
«Mis puutub soojuspumpadesse, siis on Jaapani tootjad maailmas kõige tugevamad, aga kuna jaapanlased on täpne ja teaduspõhine rahvas, siis tahavad nad seda veelgi täpsemini suunata,» ütles Oja. Loe edasi Äripäevast.