description: Vabade ametikohtade arv kasvas Eestis statistikaameti andmetel viimase seitsme aasta kõrgeimaks – 11 000 kohani. Saaremaal oli eilse seisuga 111 vaba töökohta, mis vaid kolme võrra enam mullusest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vabade töökohtade arv saarel on püsiv

maintext:
Uudised
Vabade töökohtade arv saarel on püsiv
Kolmapäev, 14. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 14. detsember 2016. Vabade ametikohtade arv kasvas Eestis statistikaameti andmetel viimase seitsme aasta kõrgeimaks – 11 000 kohani. Saaremaal oli eilse seisuga 111 vaba töökohta, mis vaid kolme võrra enam mullusest.
Vabade ametikohtade määr ehk vabade ametikohtade osatähtsus ametikohtade koguarvus oli kõrgeim Harju ning madalaim Saare ja Viljandi maakonnas.
Töötuid 3,9 protsenti
Eesti töötukassa Saaremaa osakonna juhataja Ave Reimaa-Lepik ütles, et novembris oli võrreldes eelneva kuuga vabu töökohti samapalju.
“Kui oktoobris vahendasime Saaremaal 171 töökohta, siis novembris 170,” selgitas Reimaa-Lepik, lisades, et mullu oli 30. novembri seisuga 99 ametit pakkuda.
“Kõige suurema osakaalu vahendatavatest töökohtadest moodustasid teenindus- ja müügitöötajatele, seadme- ja masinaoperaatoritele, koostajatele, oskustöölistele ning käsitöölistele pakutavad töökohad.”
Saare maakonnas on 30. novembri seisuga töötuna registreeritud 550 inimest ehk 3,9 protsenti 16-aastasest kuni pensioniealisest tööjõust.
Võrreldes oktoobriga suurenes registreeritud töötute arv novembris 6% – 31 inimese võrra. Mullu novembris oli registreeritud töötute arv põhimõtteliselt sama – 547.
Kui Eestis tervikuna moodustasid kõige suurema osa eelnevalt töötanud registreeritud töötutest novembri lõpus lihttöölised (22%), teenindus- ja müügitöötajad (17%) ning oskustöölised ja käsitöölised (17%), siis Saaremaal on Reimaa-Lepiku andmetel proportsioon üldjoontes sama. Vabade ametikohtade määr ehk vabade ametikohtade osatähtsus ametikohtade koguarvus oli kõrgeim Harju ning madalaim Saare ja Viljandi maakonnas.Töötuid 3,9 protsentiEesti töötukassa Saaremaa osakonna juhataja Ave Reimaa-Lepik ütles, et novembris oli võrreldes eelneva kuuga vabu töökohti samapalju.“Kui oktoobris vahendasime Saaremaal 171 töökohta, siis novembris 170,” selgitas Reimaa-Lepik, lisades, et mullu oli 30. novembri seisuga 99 ametit pakkuda.“Kõige suurema osakaalu vahendatavatest töökohtadest moodustasid teenindus- ja müügitöötajatele, seadme- ja masinaoperaatoritele, koostajatele, oskustöölistele ning käsitöölistele pakutavad töökohad.”Saare maakonnas on 30. novembri seisuga töötuna registreeritud 550 inimest ehk 3,9 protsenti 16-aastasest kuni pensioniealisest tööjõust.Võrreldes oktoobriga suurenes registreeritud töötute arv novembris 6% – 31 inimese võrra. Mullu novembris oli registreeritud töötute arv põhimõtteliselt sama – 547.Kui Eestis tervikuna moodustasid kõige suurema osa eelnevalt töötanud registreeritud töötutest novembri lõpus lihttöölised (22%), teenindus- ja müügitöötajad (17%) ning oskustöölised ja käsitöölised (17%), siis Saaremaal on Reimaa-Lepiku andmetel proportsioon üldjoontes sama.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti idufirma SATU Laboratory juht Siim Saat valiti rahvusvahelisel tervishoiu idufirmade konkursil “Aasta ettevõtja” kümne finalisti hulka. Koha finalistide hulgas tagas Siimule tagumiku pühkimiseks mõeldud innovaatilise toote Gel Wipe turuletoomine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Julge idee viis tippu

maintext:
Uudised
Julge idee viis tippu
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 16. detsember 2016. Ettevõtja ja leiutaja Siim Saat. FOTO: erakogu Eesti idufirma SATU Laboratory juht Siim Saat valiti rahvusvahelisel tervishoiu idufirmade konkursil “Aasta ettevõtja” kümne finalisti hulka. Koha finalistide hulgas tagas Siimule tagumiku pühkimiseks mõeldud innovaatilise toote Gel Wipe turuletoomine.
“Emotsioonid on väga positiivsed. Ei osanudki seda oodata,” lausus ettevõtja Siim Saat. Võiduvõimalusi peab ta siiski väga väikeseks. Galale kohale ta minna ei plaani.
1000 kandidaadi seast
Eestlase loodud geeli innovaatilisus seisneb sellest, et seda on võimalik kasutada pea iga tavalise tualettpaberiga, ilma et paber laguneks, olles samas ökoloogiline ning keskkonnasõbralik.
Niiskete salvrättide popu-laarsuse kasv tagumiku puhastamisel on toonud kaasa suuri keskkonnaprobleeme, mille vastu võideldakse läänemaailmas üha jõulisemalt. Näiteks Inglise ajaleht The Guardian kuulutas niisutatud salvrätid 2015. aasta suurimaks keskkonnavaenlaseks.
Eestlase toode lahendab selle probleemi, kuna geel lahustub vees ja on keskkonnale ohutu.
Jõuab Kuressaarde
Siim valiti rahvusvahelisel tervishoiu start-up’ide konkursil 10 finalisti hulka rohkem kui 1000 kandidaadi seast Dubaist Kanadani.
Võitjad kuulutatakse välja sel laupäeval, 17. detsembril pidulikul galal Londonis.
Igasuguste rahvusvaheliste tunnustuste ja äramärkimiste eest on Siim väga tänulik. Ta kinnitab, et see lisab ettevõttele usaldusväärsust ning avab rohkem uksi.
“Vara on veel rääkida, aga meil on avanemas üks võimalus Soomes. Pääseme ilmselt kevadel väga kõrgelt hinnatud idufirmade inkubaatorisse neljakuulisesse programmi,” lootis Siim.
Apotheka ja Magnumiga on lepingud sõlmitud ja Eestis saab geeli hakata ostma lähinädalatel. “Emotsioonid on väga positiivsed. Ei osanudki seda oodata,” lausus ettevõtja Siim Saat. Võiduvõimalusi peab ta siiski väga väikeseks. Galale kohale ta minna ei plaani.Eestlase loodud geeli innovaatilisus seisneb sellest, et seda on võimalik kasutada pea iga tavalise tualettpaberiga, ilma et paber laguneks, olles samas ökoloogiline ning keskkonnasõbralik.Niiskete salvrättide popu-laarsuse kasv tagumiku puhastamisel on toonud kaasa suuri keskkonnaprobleeme, mille vastu võideldakse läänemaailmas üha jõulisemalt. Näiteks Inglise ajaleht The Guardian kuulutas niisutatud salvrätid 2015. aasta suurimaks keskkonnavaenlaseks.Eestlase toode lahendab selle probleemi, kuna geel lahustub vees ja on keskkonnale ohutu.Siim valiti rahvusvahelisel tervishoiu start-up’ide konkursil 10 finalisti hulka rohkem kui 1000 kandidaadi seast Dubaist Kanadani.Võitjad kuulutatakse välja sel laupäeval, 17. detsembril pidulikul galal Londonis.Igasuguste rahvusvaheliste tunnustuste ja äramärkimiste eest on Siim väga tänulik. Ta kinnitab, et see lisab ettevõttele usaldusväärsust ning avab rohkem uksi.“Vara on veel rääkida, aga meil on avanemas üks võimalus Soomes. Pääseme ilmselt kevadel väga kõrgelt hinnatud idufirmade inkubaatorisse neljakuulisesse programmi,” lootis Siim.Apotheka ja Magnumiga on lepingud sõlmitud ja Eestis saab geeli hakata ostma lähinädalatel.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Kolmapäeval ja teisipäeval avaldas Postimees mahuka väljavõtte Edgar Savisaare ja ettevõtjate kriminaalasjast. Sellega rikuti süütuse presumptsiooni ja kaitseõigusi, aga mis sa hädaga ikka teed. Kuhugi tuli loik teha, et klikiajastul reklaamiandjatele meelepärane olla. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
MART SOIDRO AINULT MEIE MAAS: Silmade avanemise päev
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Mart Soidro, literaat Kolmapäev, 07. detsember 2016. Meie Maa kolumnist Mart Soidro. FOTO: Toomas Huik Kolmapäeval ja teisipäeval avaldas Postimees mahuka väljavõtte Edgar Savisaare ja ettevõtjate kriminaalasjast. Sellega rikuti süütuse presumptsiooni ja kaitseõigusi, aga mis sa hädaga ikka teed. Kuhugi tuli loik teha, et klikiajastul reklaamiandjatele meelepärane olla.
Isiklikult on mul kõige rohkem kahju julgeolekutöötajatest ja ajakirjanikest, kes selle pealtkuulatud jampsi pidid ümber kirjutama. Nojaa, esimeste jaoks on see töö, teistele paraku vaimunärimine. Stenogrammi lugedes polnud raske aru saada, et kõik pealtkuulatavad olid arvestanud sellega, et neid pealt kuulatakse. Nüüd olenes kõik sellest, kui sõnaosav (loe: ümbernurga ütleja) keegi on. Paraku oli pilt suhteliselt trööstitu, vaid Villu Reiljani väljaütlemistes oli kunagiste hiilgeaegade teravmeelsust.
Kellele oli see kasulik?
Kui nendes kohtutoimiku väljavõtetes minu jaoks üldse midagi üllatavat oli, siis üksnes see, kui abitud ja hädised olid Edgar Savisaar ja Kalev Kallo. Ja seda juba 2014. aasta sügistalvel.
Naljaga pooleks, aga kogu see jant meenutas Ilja Repini maali “Kasakad kirjutavad Türgi sultanile kirja”. Poleks uskunud, et mõjuvõimas Savisaar haarab viimases rahahädas kinni suvalise kolmandajärgulise kasuka varrukast. See kõik on nii naeruväärne ja armetu, et kindlasti ei olnud Edgar Savisaar see inimene, kes vahendajate kaudu kriminaalasja materjalid uurivale ajakirjanikule toimetas. Ka pole põhjust kahelda Lavly Perlingu väites, et riigiprokuratuurist ei ole seoses Edgar Savisaare süüasjaga dokumente lekkinud.
Esmapilgul tundub, et peale Postimehe polnud keegi huvitatud nende materjalide avalikustamisest enne kohtuprotsessi. Ometi need lekkisid ja kellelegi pidi see olema kasulik.
Kas tõesti süüdistuse saanud Keskerakond ise andis süüdistuskokkuvõtte ajakirjandusele, et saada vabamad käed Edgar Savisaarega kauplemiseks? Sest kauplemiseks kindlasti läheb ja see ei puuduta ammu enam auesimehe kohta, vaid Savisaare palka ja kohtuskäimise kulusid. Kas tõesti mõni Keskerakonna juhatuse liige, kes veel aasta tagasi viskus Savisaare eest ambrasuurile ning siunas Kadri Simsonit ja Mailis Repsi, on lõplikult pööranud isakesele selja?
Seda on raske uskuda. Samas: kõigi selle aasta Keskerakonna skandaalidega seoses on partei ja ajakirjanduse vahemeheks olnud üks hakkamist täis uustulnuk, kes hoolimata kongressil saadud nadist häältesaagist sai kõigile üllatuseks taas partei aseesimeheks. Kes hardal häälel räägib viimasel ajal Tallinna Televisioonis käiste üleskäärimisest, sisekaemusest ja enesepuhastusest. Kes jõi Tallinna linnavalitsuses Priit Kutseriga kohvi, kes sundis kompromiteeriva materjaliga ähvardades Priit Toobali peasekretäri ametist lahkuma. Kes oli kõneisik, kui “välja ilmusid” Priit Toobali ja Paavo Pettai garantiikirjad.
Veel aasta tagasi kuulutas see Haapsalust pärit poliitik, et “Mailis Reps on võimekam kandidaat kui Kadri Simson ning just Mailis Repsi kui ühe Keskerakonna ja Ühtse Venemaa koostööprotokolli allkirjastajaga saaksime sellele lepingule lõpuks ka parema selguse luua”. (BNS, 16.11.2015)
Ja eilse Postimehe arvamusloos kirjutab Risto Berendson: “Eesti Vabariigi kodanikuna ootan ma peaministrilt ja erakonna esimehelt Jüri Rataselt selgeid seisukohti seoses kuramaaži ja võimumängudega Venemaa võimuparteiga, kes on Baltimaade iseseisvumist pidanud suureks strateegiliseks veaks.”
Jüri Ratas polnud küll veel eile pärastlõunaks oma meelt muutnud, kuid ma ei imestaks, kui lähipäevil see lepe tühistatakse. Savisaare pooldajate read hõrenevad iga tunniga, lõpuks saab ka vene valija aru, et punkar ja miilits ei saa lõpmatult kätelda. Lepib paratamatusega, sest keda tal järgmisel sügisel peale Keskerakonna ikka on valida?
Mis saab edasi?
Võib-olla kõneleb minus kalestunud hing ja rikutud fantaasia, võib-olla ei lekitanudki keskerakondlane seda meediale, et survestada peaministrit järgmisi radikaalseid samme astuma, võib-olla kogus uuriv ajakirjanik selle süüdistusmaterjali kild killu haaval ise kokku. Nii või teisiti, poliitiline olukord riigis pole täna see, mis oli eile.
Keskerakonna kohta tuleb uudiseid küllusesarvest: Martin Repinski jõudis ametis olla kõigest kümme päeva ning Tallinna Televisiooni juht Toomas Lepp ja arvamustoimetaja Mart Ummelas võeti mõned tunnid tagasi vahi alla. Kuhu me nii enne jõule jõuame? Samas: tänasida toimetusi ära viska homse varna! Küllap saabub varsti ka rahulikum aeg, mil Eesti suurima partei liikmed saavad küünlavalgel tegeleda sisekaemusega. Küsida endalt: kust me tuleme, kes me oleme, kuhu me läheme?
Loodan, et Hando Runnel annab mulle andeks, et lõpetan advendiaja mõtiskluse tema luuleridadega:
Mitte kohkuda vaenlaste hulgast, mitte ehmuda sõnnikuveost, armsad keskerakondlased! Isiklikult on mul kõige rohkem kahju julgeolekutöötajatest ja ajakirjanikest, kes selle pealtkuulatud jampsi pidid ümber kirjutama. Nojaa, esimeste jaoks on see töö, teistele paraku vaimunärimine. Stenogrammi lugedes polnud raske aru saada, et kõik pealtkuulatavad olid arvestanud sellega, et neid pealt kuulatakse. Nüüd olenes kõik sellest, kui sõnaosav (loe: ümbernurga ütleja) keegi on. Paraku oli pilt suhteliselt trööstitu, vaid Villu Reiljani väljaütlemistes oli kunagiste hiilgeaegade teravmeelsust.Kui nendes kohtutoimiku väljavõtetes minu jaoks üldse midagi üllatavat oli, siis üksnes see, kui abitud ja hädised olid Edgar Savisaar ja Kalev Kallo. Ja seda juba 2014. aasta sügistalvel.Naljaga pooleks, aga kogu see jant meenutas Ilja Repini maali “Kasakad kirjutavad Türgi sultanile kirja”. Poleks uskunud, et mõjuvõimas Savisaar haarab viimases rahahädas kinni suvalise kolmandajärgulise kasuka varrukast. See kõik on nii naeruväärne ja armetu, et kindlasti ei olnud Edgar Savisaar see inimene, kes vahendajate kaudu kriminaalasja materjalid uurivale ajakirjanikule toimetas. Ka pole põhjust kahelda Lavly Perlingu väites, et riigiprokuratuurist ei ole seoses Edgar Savisaare süüasjaga dokumente lekkinud.Esmapilgul tundub, et peale Postimehe polnud keegi huvitatud nende materjalide avalikustamisest enne kohtuprotsessi. Ometi need lekkisid ja kellelegi pidi see olema kasulik.Kas tõesti süüdistuse saanud Keskerakond ise andis süüdistuskokkuvõtte ajakirjandusele, et saada vabamad käed Edgar Savisaarega kauplemiseks? Sest kauplemiseks kindlasti läheb ja see ei puuduta ammu enam auesimehe kohta, vaid Savisaare palka ja kohtuskäimise kulusid. Kas tõesti mõni Keskerakonna juhatuse liige, kes veel aasta tagasi viskus Savisaare eest ambrasuurile ning siunas Kadri Simsonit ja Mailis Repsi, on lõplikult pööranud isakesele selja?Seda on raske uskuda. Samas: kõigi selle aasta Keskerakonna skandaalidega seoses on partei ja ajakirjanduse vahemeheks olnud üks hakkamist täis uustulnuk, kes hoolimata kongressil saadud nadist häältesaagist sai kõigile üllatuseks taas partei aseesimeheks. Kes hardal häälel räägib viimasel ajal Tallinna Televisioonis käiste üleskäärimisest, sisekaemusest ja enesepuhastusest. Kes jõi Tallinna linnavalitsuses Priit Kutseriga kohvi, kes sundis kompromiteeriva materjaliga ähvardades Priit Toobali peasekretäri ametist lahkuma. Kes oli kõneisik, kui “välja ilmusid” Priit Toobali ja Paavo Pettai garantiikirjad.Veel aasta tagasi kuulutas see Haapsalust pärit poliitik, et “Mailis Reps on võimekam kandidaat kui Kadri Simson ning just Mailis Repsi kui ühe Keskerakonna ja Ühtse Venemaa koostööprotokolli allkirjastajaga saaksime sellele lepingule lõpuks ka parema selguse luua”. (BNS, 16.11.2015)Ja eilse Postimehe arvamusloos kirjutab Risto Berendson: “Eesti Vabariigi kodanikuna ootan ma peaministrilt ja erakonna esimehelt Jüri Rataselt selgeid seisukohti seoses kuramaaži ja võimumängudega Venemaa võimuparteiga, kes on Baltimaade iseseisvumist pidanud suureks strateegiliseks veaks.”Jüri Ratas polnud küll veel eile pärastlõunaks oma meelt muutnud, kuid ma ei imestaks, kui lähipäevil see lepe tühistatakse. Savisaare pooldajate read hõrenevad iga tunniga, lõpuks saab ka vene valija aru, et punkar ja miilits ei saa lõpmatult kätelda. Lepib paratamatusega, sest keda tal järgmisel sügisel peale Keskerakonna ikka on valida?Võib-olla kõneleb minus kalestunud hing ja rikutud fantaasia, võib-olla ei lekitanudki keskerakondlane seda meediale, et survestada peaministrit järgmisi radikaalseid samme astuma, võib-olla kogus uuriv ajakirjanik selle süüdistusmaterjali kild killu haaval ise kokku. Nii või teisiti, poliitiline olukord riigis pole täna see, mis oli eile.Keskerakonna kohta tuleb uudiseid küllusesarvest: Martin Repinski jõudis ametis olla kõigest kümme päeva ning Tallinna Televisiooni juht Toomas Lepp ja arvamustoimetaja Mart Ummelas võeti mõned tunnid tagasi vahi alla. Kuhu me nii enne jõule jõuame? Samas: tänasida toimetusi ära viska homse varna! Küllap saabub varsti ka rahulikum aeg, mil Eesti suurima partei liikmed saavad küünlavalgel tegeleda sisekaemusega. Küsida endalt: kust me tuleme, kes me oleme, kuhu me läheme?Loodan, et Hando Runnel annab mulle andeks, et lõpetan advendiaja mõtiskluse tema luuleridadega:Mitte kohkuda vaenlaste hulgast, mitte ehmuda sõnnikuveost, armsad keskerakondlased!
Veel artikleid samast teemast »


description: Jõulu esimesel pühal tähistasid Lümanda piirkonna kaks küla – Karala ja Viidu – koos jõulupidu. Nii oli see neljandat aastat ehk saanud juba traditsiooniks. Varem on pidudega liitunud veel ka Atla rahvas, seekord oli sealt ainult esindaja, kes koos pidutsevate külade liikmetega esitasid ühise peokava. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Karala jõulupeol oli palju uuenduslikku

maintext:
Maakond
Karala jõulupeol oli palju uuenduslikku
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Jõulu esimesel pühal tähistasid Lümanda piirkonna kaks küla – Karala ja Viidu – koos jõulupidu. Nii oli see neljandat aastat ehk saanud juba traditsiooniks. Varem on pidudega liitunud veel ka Atla rahvas, seekord oli sealt ainult esindaja, kes koos pidutsevate külade liikmetega esitasid ühise peokava.
“Peod, eriti jõulupeod oleme viimastel aastatel korraldanud ühiselt Viidu ja Atla külaga. Seekord olid meil peolisteks Viidu inimesed. Eeskavaga astus üles kolmeliikmeline ansambel, igast külast oli üks esineja. Atla külast Moonika Patrakova laulis, teda saatsid pillidega Tamur Maddisson Karalast ja Janno Tuulik Viidult. Vahva oli.
Meie pidudel oleme üha enam tähelepanu pööranud põlvkondade järjepidevusele, selle tugevdamisele just ühiste ürituste korraldamisega. Meil on traditsiooniks saanud kogupereüritused,” ütles Karala külaelu arenguseltsi esimees Kaja Juulik.
Kaja sõnul oli peolisi 60 kanti, neist lapsi veerandsada. Kohal oli ka suveelanikke. Alati olevat eeskava kõrval oluline koht nii ühislaulmisel kui harival mälumängul. Kui igal aastal on mälumäng korraldatud paberilehe ja pastaka abil, siis sel korral võeti teadmistes mõõtu interaktiivselt. Lahtiseletatult tähendas see küsimuse ja vastusevariantide kuvamist seinale ja vastuste saamist nutitelefonidega. Arvesse läks ka vastamise kiirus.
“Laste võistkond oligi kõige kiirem, nemad on igapäevaselt nutitelefonidega mestis, nendega harjunud. Kokku võttis mälumängust osa viis võistkonda.”
Isegi peolaua katmisel oli mindud tänapäevast teed. Enam ei ole ühed ja samad naised kööki naelutatud, et peolaud rikkalik saaks, iga pere võtab üht-teist kaasa, nii saabki mitmekülgne ja maitseelamusi pakkuv laud.
Pealinnamees on saanud oma meheks
Üllatuspeoliseks oli rahandusminister Sven Sester perega, kellel nüüd Saaremaa jõuludki nähtud. Sven on Kaja sõnul ammune sõber Mart Maastikuga, mistõttu on praegune minister osalenud ka Karala jaanituledel.
“Minister oli koos perega, kaks poega lunastasid laulmisega välja oma jõulupakid. Sven on siin omainimene, saanud omaks palju varem, enne seda, kui ta ministriametit pidama hakkas,” rääkis Kaja. “Sõna me talle ei pakkunud, pidutsesime lihtsalt koos.
Tore pidu oli, oleme alati püüdnud tegutseda nii, et lapsed, vanemad ja vanavanemad koos lõbutseda saaksid.” Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 28. detsember 2016.“Peod, eriti jõulupeod oleme viimastel aastatel korraldanud ühiselt Viidu ja Atla külaga. Seekord olid meil peolisteks Viidu inimesed. Eeskavaga astus üles kolmeliikmeline ansambel, igast külast oli üks esineja. Atla külast Moonika Patrakova laulis, teda saatsid pillidega Tamur Maddisson Karalast ja Janno Tuulik Viidult. Vahva oli.Meie pidudel oleme üha enam tähelepanu pööranud põlvkondade järjepidevusele, selle tugevdamisele just ühiste ürituste korraldamisega. Meil on traditsiooniks saanud kogupereüritused,” ütles Karala külaelu arenguseltsi esimees Kaja Juulik.Kaja sõnul oli peolisi 60 kanti, neist lapsi veerandsada. Kohal oli ka suveelanikke. Alati olevat eeskava kõrval oluline koht nii ühislaulmisel kui harival mälumängul. Kui igal aastal on mälumäng korraldatud paberilehe ja pastaka abil, siis sel korral võeti teadmistes mõõtu interaktiivselt. Lahtiseletatult tähendas see küsimuse ja vastusevariantide kuvamist seinale ja vastuste saamist nutitelefonidega. Arvesse läks ka vastamise kiirus.“Laste võistkond oligi kõige kiirem, nemad on igapäevaselt nutitelefonidega mestis, nendega harjunud. Kokku võttis mälumängust osa viis võistkonda.”Isegi peolaua katmisel oli mindud tänapäevast teed. Enam ei ole ühed ja samad naised kööki naelutatud, et peolaud rikkalik saaks, iga pere võtab üht-teist kaasa, nii saabki mitmekülgne ja maitseelamusi pakkuv laud.Üllatuspeoliseks oli rahandusminister Sven Sester perega, kellel nüüd Saaremaa jõuludki nähtud. Sven on Kaja sõnul ammune sõber Mart Maastikuga, mistõttu on praegune minister osalenud ka Karala jaanituledel.“Minister oli koos perega, kaks poega lunastasid laulmisega välja oma jõulupakid. Sven on siin omainimene, saanud omaks palju varem, enne seda, kui ta ministriametit pidama hakkas,” rääkis Kaja. “Sõna me talle ei pakkunud, pidutsesime lihtsalt koos.Tore pidu oli, oleme alati püüdnud tegutseda nii, et lapsed, vanemad ja vanavanemad koos lõbutseda saaksid.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile ristiti Tallinna Vanasadamas mandri ja suursaarte vahel teenindama hakkav esimene uus parvlaev. Hiiumaa mütoloogilise kangelase järgi nime saanud Leigri ristiemaks valiti Hiiumaa Muuseumi teadusdirektor Helgi Põllo. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ristitud Leiger suundub peagi tööle

maintext:
Uudised
Ristitud Leiger suundub peagi tööle
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 20. detsember 2016. Leiger sai esimesel katsel ristitud kapten Viktor Rohtla (vasakul) ja ristiema Helgi Põllo poolt. Paremal Leigri Eestisse toonud Hanno Naaber. FOTO: Mihkel Maripuu / Postimees Eile ristiti Tallinna Vanasadamas mandri ja suursaarte vahel teenindama hakkav esimene uus parvlaev. Hiiumaa mütoloogilise kangelase järgi nime saanud Leigri ristiemaks valiti Hiiumaa Muuseumi teadusdirektor Helgi Põllo.
TS Laevade turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro ütles, et neljale parvlaevale paluti ristiemakandidaadid esitada Hiiumaa ja Saaremaa maavanemal, kes kumbki käisid välja kaks nime.
Kõik isikud on Arro sõnul valitud ja Tõllu ristiema teab samuti oma tulevast vastutusrikast ülesannet. Avalikuks tehakse kõik naised siis, kui vastav alus Eestisse jõuab.
Parvlaev Leiger hakkab reisijaid teenindama Rohuküla-Heltermaa vahel ja asub liinile hiljemalt neljapäeval.
“Laev peaks kõigi eelduste kohaselt liinile jõudma neljapäeval, 22. detsembril, kuigi ei ole välistatud, et see juhtub juba kolmapäeval,” pakkus Arro, lisades, et praegu käib kahe praamimeeskonna väljaõpe. TS Laevade turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro ütles, et neljale parvlaevale paluti ristiemakandidaadid esitada Hiiumaa ja Saaremaa maavanemal, kes kumbki käisid välja kaks nime.Kõik isikud on Arro sõnul valitud ja Tõllu ristiema teab samuti oma tulevast vastutusrikast ülesannet. Avalikuks tehakse kõik naised siis, kui vastav alus Eestisse jõuab.Parvlaev Leiger hakkab reisijaid teenindama Rohuküla-Heltermaa vahel ja asub liinile hiljemalt neljapäeval.“Laev peaks kõigi eelduste kohaselt liinile jõudma neljapäeval, 22. detsembril, kuigi ei ole välistatud, et see juhtub juba kolmapäeval,” pakkus Arro, lisades, et praegu käib kahe praamimeeskonna väljaõpe.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval toimus maakonna etlemiskonkurss “Koidulauliku valgel”, kus parimate valikul läks tihedaks rebimiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Maakonda esindavad etlejad on valitud

maintext:
Uudised
Maakonda esindavad etlejad on valitud
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 08. detsember 2016. Noorema ja vanema vanuseastme grand prix’ võitjad Uku Pokk ja Laura-Maria Jõgi. FOTO: Gert Lutter Teisipäeval toimus maakonna etlemiskonkurss “Koidulauliku valgel”, kus parimate valikul läks tihedaks rebimiseks.
Kahes vanuseastmes jagati välja nii laureaatide kui eripreemiaid ja ka grand prix’d. Nooremas vanuseastmes võitis grand prix’ Orissaare gümnaasiumi õpilane Uku Pokk (juhendaja Maret Aardam), vanemas vanuseastmes Kuressaare gümnaasiumi nooruk Laura-Maria Jõgi (juhendaja Merle Rekaya).
Konkursil tuli esitada üks tekst Lydia Koidulalt, teine vabalt valitud autorilt, millest üks luuletus ja üks proosapala. Salme valla kultuurijuht ja ürituse žürii liige Maire Sillavee tõdes, et konkursi tase oli võrdlemisi kõrge.
Proosa läks kohati pareminigi peale
Kohati tundus Sillaveele, et proosa läks isegi paremini peale. “Väga palju sai kuulda katkendeid “Säärasest mulgist”,” nentis ta.
Sillavee tõi välja, et Laura-Maria Jõgi teksti valikud olid päris huvitavad.
“Ütleksin, et see polnud otseselt kirjanduslik tekst, vaid suisa nagu arutelu ja tal tuli see väga hästi välja,” selgitas Sillavee, lisades, et Uku Poki “Kõrboja peremees” oli nii hea, et selle võiks kohe hoobilt lavale panna.
Sillavee sõnul polnud aga parimaid siiski kuigi lihtne valida. “Mäletan, et mõlemal juhul tõid žürii liikmed välja kolm paremat. Punktisumma alusel valisime siis võitja. Võib öelda, et päris kohe hoobilt valik selge ei olnud.”
Otsustas väljakutse vastu võtta
Vanema vanuseklassi selge grand prix’ võitja Laura-Maria Jõgi tunnistas, et tema jaoks tuli konkurss väga ootamatult.
“Ainult poolteist nädalat enne sain teada, et pean esinema. Kuid kuna ma olen etlemisega tegelenud juba neli aastat, võtsin kutse vastu,” lausus ta.
Laura-Maria esitatud palad olid Hando Runneli “Aeg” ja Lydia Koidula tuntud luuletus “Kodu”.
“Kui aus olla, ei jõudnud mulle väga kohale, et võitsin grand prix’. See oli meeldiv üllatus,” tõdes neiu, lisades, et pole varem etlemisega nii suurt preemiat saavutanud.
Žürii koosseisus olid KG vilistlane ja etleja Martin Õisnurm, Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee, Kuressaare muusikakooli õppealajuhataja Veikko Lehto, KG raamatukogu juhataja Urve Aedma, Lääne-Saare vallavolikogu esimees Urmas Lehtsalu ja Aste klubi juhataja Triino Lest.
12. detsembril esindavad grand prix’ võitnud õpilased Saaremaad XX vabariiklikul konkursil “Koidulauliku valgel” Pärnus.
Noorem vanuseaste
GRAND PRIX Uku Pokk (OG, juh Maret Aardam)
LAUREAAT Kirke Medri (SÜG, juh Rita Ilves)
LAUREAAT Raina Kolk (KVK, juh Kadi Tänav (Tänak))
ERIPREEMIA Kennet Puiestee (SÜG, juh Rita Ilves)
ERIPREEMIA Tiina Tilts (Salme PK, juh Tea Merivald)
Vanem vanuseaste
GRAND PRIX Laura-Maria Jõgi (KG, juh Merle Rekaya)
LAUREAAT Katrin Kurvits (SÜG, juh Sirje Kreisman)
LAUREAAT Alice Berens (KG, juh Marit Tarkin)
ERIPREEMIA Paul-Mark Pihl (SÜG, juh Rita Ilves)
ERIPREEMIA Sandra Rohulaid (Leisi KK, juh Inna Krotman) Kahes vanuseastmes jagati välja nii laureaatide kui eripreemiaid ja ka grand prix’d. Nooremas vanuseastmes võitis grand prix’ Orissaare gümnaasiumi õpilane Uku Pokk (juhendaja Maret Aardam), vanemas vanuseastmes Kuressaare gümnaasiumi nooruk Laura-Maria Jõgi (juhendaja Merle Rekaya).Konkursil tuli esitada üks tekst Lydia Koidulalt, teine vabalt valitud autorilt, millest üks luuletus ja üks proosapala. Salme valla kultuurijuht ja ürituse žürii liige Maire Sillavee tõdes, et konkursi tase oli võrdlemisi kõrge.Kohati tundus Sillaveele, et proosa läks isegi paremini peale. “Väga palju sai kuulda katkendeid “Säärasest mulgist”,” nentis ta.Sillavee tõi välja, et Laura-Maria Jõgi teksti valikud olid päris huvitavad.“Ütleksin, et see polnud otseselt kirjanduslik tekst, vaid suisa nagu arutelu ja tal tuli see väga hästi välja,” selgitas Sillavee, lisades, et Uku Poki “Kõrboja peremees” oli nii hea, et selle võiks kohe hoobilt lavale panna.Sillavee sõnul polnud aga parimaid siiski kuigi lihtne valida. “Mäletan, et mõlemal juhul tõid žürii liikmed välja kolm paremat. Punktisumma alusel valisime siis võitja. Võib öelda, et päris kohe hoobilt valik selge ei olnud.”Otsustas väljakutse vastu võttaVanema vanuseklassi selge grand prix’ võitja Laura-Maria Jõgi tunnistas, et tema jaoks tuli konkurss väga ootamatult.“Ainult poolteist nädalat enne sain teada, et pean esinema. Kuid kuna ma olen etlemisega tegelenud juba neli aastat, võtsin kutse vastu,” lausus ta.Laura-Maria esitatud palad olid Hando Runneli “Aeg” ja Lydia Koidula tuntud luuletus “Kodu”.“Kui aus olla, ei jõudnud mulle väga kohale, et võitsin grand prix’. See oli meeldiv üllatus,” tõdes neiu, lisades, et pole varem etlemisega nii suurt preemiat saavutanud.Žürii koosseisus olid KG vilistlane ja etleja Martin Õisnurm, Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee, Kuressaare muusikakooli õppealajuhataja Veikko Lehto, KG raamatukogu juhataja Urve Aedma, Lääne-Saare vallavolikogu esimees Urmas Lehtsalu ja Aste klubi juhataja Triino Lest.12. detsembril esindavad grand prix’ võitnud õpilased Saaremaad XX vabariiklikul konkursil “Koidulauliku valgel” Pärnus.GRAND PRIX Uku Pokk (OG, juh Maret Aardam)LAUREAAT Kirke Medri (SÜG, juh Rita Ilves)LAUREAAT Raina Kolk (KVK, juh Kadi Tänav (Tänak))ERIPREEMIA Kennet Puiestee (SÜG, juh Rita Ilves)ERIPREEMIA Tiina Tilts (Salme PK, juh Tea Merivald)GRAND PRIX Laura-Maria Jõgi (KG, juh Merle Rekaya)LAUREAAT Katrin Kurvits (SÜG, juh Sirje Kreisman)LAUREAAT Alice Berens (KG, juh Marit Tarkin)ERIPREEMIA Paul-Mark Pihl (SÜG, juh Rita Ilves)ERIPREEMIA Sandra Rohulaid (Leisi KK, juh Inna Krotman)
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile tõmmati Kuressaare kultuurikeskuses kultuuriaastale taas pidulikult joon alla. Tore on märkida, et taoline üritus toimus juba 15. korda ning alati on meeles peetud tublimaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kultuur võeti pidulikult kokku

maintext:
Uudised
Kultuur võeti pidulikult kokku
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Reede, 16. detsember 2016. Kultuuritöötajad õnnitlesid lõbusalt ja südamest Valve Heibergi rahvakultuuri seltsi kolleegitunnustuse saamise puhul. FOTO: Valmar Voolaid Eile tõmmati Kuressaare kultuurikeskuses kultuuriaastale taas pidulikult joon alla. Tore on märkida, et taoline üritus toimus juba 15. korda ning alati on meeles peetud tublimaid.
Sama palju kordi on sellel üritusel jagatud ka maakonna kultuurikalendreid, mis sel moel jääb ilmselt viimaseks korraks, sest valdadepõhiselt koostatud kalendrit suure ühendvalla puhul enam välja anda ei saa.
***
Tänati maakonna tublimaid kultuuritegijaid
Kultuuripreemiad
Hendrik Krummi nimeline kultuuripreemia - Maire Sillavee, suure isikliku panuse ja väljapaistvate tulemuste eest Saaremaa kultuurielu kauaaegsel edendamisel
Kultuuripärl - Piret Rauk, etenduskunstide avatud vahendamise ja loovalt inspireerivate rollide eest teatrilaval
Elutööpreemia - Tiiu Haavik, järjepideva, loova ja tulemusliku tegevuse eest võimlemistraditsioonide edendamisel.
Aastapreemiad
Helje Raaper - tulemusliku tegevuse eest rahvusliku folklooripärandi väärtustamisel ja tutvustamisel
Käsitööselts Kadak-Mari MTÜ, Imbi Padar ja Mareli Rannap - Saaremaa rahvarõivaste ilu ja rikkaliku varamu väärtustamise eest
Mai Rand - koorilaulu kõlailu loomise ja Saaremaa laulupeo “kaldale tüürimise” eest
Tiit Jõgi - merekultuuri traditsioonide hoidmise, kasvatamise ja jagamise eest
Maie Alas - aasta maaraamatukoguhoidja, Orissaare raamatukogu
ANDRASe tunnustus
Valve Heiberg - Saaremaa Rahvakultuuriseltsi kolleegitunnustus Mudsu-mudsu
Raido Kahm - Saaremaa Rahvakultuuriseltsi kultuurisõbra preemia
Allikas: Saare maavalitsus Sama palju kordi on sellel üritusel jagatud ka maakonna kultuurikalendreid, mis sel moel jääb ilmselt viimaseks korraks, sest valdadepõhiselt koostatud kalendrit suure ühendvalla puhul enam välja anda ei saa.***Hendrik Krummi nimeline kultuuripreemia - Maire Sillavee, suure isikliku panuse ja väljapaistvate tulemuste eest Saaremaa kultuurielu kauaaegsel edendamiselKultuuripärl - Piret Rauk, etenduskunstide avatud vahendamise ja loovalt inspireerivate rollide eest teatrilavalElutööpreemia - Tiiu Haavik, järjepideva, loova ja tulemusliku tegevuse eest võimlemistraditsioonide edendamisel.Helje Raaper - tulemusliku tegevuse eest rahvusliku folklooripärandi väärtustamisel ja tutvustamiselKäsitööselts Kadak-Mari MTÜ, Imbi Padar ja Mareli Rannap - Saaremaa rahvarõivaste ilu ja rikkaliku varamu väärtustamise eestMai Rand - koorilaulu kõlailu loomise ja Saaremaa laulupeo “kaldale tüürimise” eestTiit Jõgi - merekultuuri traditsioonide hoidmise, kasvatamise ja jagamise eestMaie Alas - aasta maaraamatukoguhoidja, Orissaare raamatukoguValve Heiberg - Saaremaa Rahvakultuuriseltsi kolleegitunnustus Mudsu-mudsuRaido Kahm - Saaremaa Rahvakultuuriseltsi kultuurisõbra preemiaAllikas: Saare maavalitsus
Veel artikleid samast teemast »


description: On oodata küllaltki rasket, keerulist ja ootamatusi täis aastat. Et veidigi oma elu sujuvamaks muuta, tuleks rohkem pühenduda oma isiklikule elule. Kuna õnne ja külluse planeet Jupiter liigub Kaalude märgis, siis tuleks ära kasutada Jupiteri poolt pakutav positiivse mõjuga energia. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
2017. aasta horoskoop
2017. aasta märksõnaks võiks olla armastus
Reede, 30. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Edda Paukson Reede, 30. detsember 2016. Edda Pauksoni sõnul saab 2017 olema suurepärane aasta oma sassiläinud suhete klaarimiseks ja ka uute suhete loomiseks. FOTO: erakogu On oodata küllaltki rasket, keerulist ja ootamatusi täis aastat. Et veidigi oma elu sujuvamaks muuta, tuleks rohkem pühenduda oma isiklikule elule. Kuna õnne ja külluse planeet Jupiter liigub Kaalude märgis, siis tuleks ära kasutada Jupiteri poolt pakutav positiivse mõjuga energia.
Kuna Kaalud on ilu, harmoonia ja suhtlemise märk, siis ümbritsege end kõige ilusaga, täiendage oma garderoobi, muutke oma imagot, üllatage oma partnerit millegi ilusaga, tegelege kodu ja lastega, võtke osa kultuuriüritustest. Suurepärane aasta oma sassiläinud suhete klaarimiseks ja ka uute suhete loomiseks.
Selle aasta märksõnaks võiks olla armastus. Kui oskate pühenduda rohkem oma elu huvitavamaks muutmisele, suudate ära hoida palju raskusi ja pahandusi, mida kipub sel aastal aeg-ajalt andma tõsise ja kriitilise mõjuga Saturni positsioon.
Et elu veelgi sujuvamaks ja lihtsamaks muuta, soovitan jälgida ka igapäevaseid soovitusi ja hoiatusi “Astroloogilises abimehes 2017“.
Kui järgnev aastaprognoos tundub teile veidi lühike ja tahate põhjalikumalt süüvida aasta iseloomustusse, siis lööge lahti “Astroloogiline abimees“ lk 164, kus on antud põhjalik prognoos perioodide ja eluvaldkondade kaupa kõigi päikesemärkide esindajatele.
Miks mitte läbi lugeda ka punase kuke aasta kirjeldus leheküljelt 186. Punane värv lisab teie ellu nii vaimset kui ka füüsilist energiat.
Punase kuke aasta algab 28. jaanuaril kell 2.08. Kuna Kaalud on ilu, harmoonia ja suhtlemise märk, siis ümbritsege end kõige ilusaga, täiendage oma garderoobi, muutke oma imagot, üllatage oma partnerit millegi ilusaga, tegelege kodu ja lastega, võtke osa kultuuriüritustest. Suurepärane aasta oma sassiläinud suhete klaarimiseks ja ka uute suhete loomiseks.Selle aasta märksõnaks võiks olla armastus. Kui oskate pühenduda rohkem oma elu huvitavamaks muutmisele, suudate ära hoida palju raskusi ja pahandusi, mida kipub sel aastal aeg-ajalt andma tõsise ja kriitilise mõjuga Saturni positsioon.Et elu veelgi sujuvamaks ja lihtsamaks muuta, soovitan jälgida ka igapäevaseid soovitusi ja hoiatusi “Astroloogilises abimehes 2017“.Kui järgnev aastaprognoos tundub teile veidi lühike ja tahate põhjalikumalt süüvida aasta iseloomustusse, siis lööge lahti “Astroloogiline abimees“ lk 164, kus on antud põhjalik prognoos perioodide ja eluvaldkondade kaupa kõigi päikesemärkide esindajatele.Miks mitte läbi lugeda ka punase kuke aasta kirjeldus leheküljelt 186. Punane värv lisab teie ellu nii vaimset kui ka füüsilist energiat.Punase kuke aasta algab 28. jaanuaril kell 2.08.
Veel artikleid samast teemast »


description: Meie Maa kohtus nii politsei kui päästeameti esindajatega, et uurida, kuidas lõppev aasta on kulgenud. Õnneks võib kokkuvõtvalt ja etteruttavalt öelda, et 2016 on olnud mõne erandiga üsna hea ja rahulik aasta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TV: Politseile ja päästele hea ja rahulik aasta
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 23. detsember 2016. Kuressaare päästeosakonna juhataja Margus Lindmäe ja Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk on lõppeva aastaga rahul ja soovivad, et pühad mööduksid kõigil ilma viperuste ja sekeldusteta. FOTO: Sigrid Osa Meie Maa kohtus nii politsei kui päästeameti esindajatega, et uurida, kuidas lõppev aasta on kulgenud. Õnneks võib kokkuvõtvalt ja etteruttavalt öelda, et 2016 on olnud mõne erandiga üsna hea ja rahulik aasta.
Jätkuvalt on nii politsei kui päästeameti teenused ja usaldatavus Saaremaal kõrgelt hinnatud ning heal tasemel. Siiski ei saa need inimesed kunagi loorberitele puhkama jääda, vaid kasutatakse võimalust nii ennast arendada ja koolitada kui tegeleda ennetustööga.
Kuressaare päästeosakonna juhataja Margus Lindmäe kinnitas, et on olnud rahulik aasta, väljakutsete arv on mullusega võrreldes umbes 100 võrra vähenenud, jäädes alla 700. “Eelkõige teeb rõõmu see, et vähenenud on eluhoonete tulekahjud ja inimkannatanutega õnnetused,” oli Lindmäe rahul.
Kuigi väljasõitude arv pole kuigi palju vähenenud, on osa neist asendunud pigem inimeste abistamisega kui õnnetuse lahendamisega. Üha enam pannakse rõhku ennetustööle, aga siiski leitakse veel neid kodusid, kus asjad pole päris korras.
“Kui käiakse inimeste juures kodukülastusi tegemas, leitakse, et neil pole siiani suitsuandureid. Võibolla peaks selle mõnele kangekaelsemale kinkima koos paigaldusega,” pakkus Lindmäe välja, arvestades olukorda, et sel aastal on olnud ka üks hukkunuga õnnetus.
“Kõigi kaasabi on siin vaja, täpselt nii nagu joobes autojuhtide märkamine, nii ka suitsuanduri puudumine peaks meid kõiki häirima.”
Suurimad arengud
Lindmäe meenutas ka mitmeid päästeameti saavutusi ja arenguid: Kihelkonna päästekomandos arendati välja merepääste võimekus, Vilsandi saarel alustas vabatahtlik päästekomando ning Kuressaare komando sai redelauto ja uue paakauto. Orissaare ja Kihelkonna komando said uuemad kasutatud paakautod.
“See aasta läks ladusalt, aga päästevaldkond on rahanappuses ja kuidas valdkond ellu jääks, sellega täna tegeletakse,” tõdes Lindmäe, lisades, et praeguse rahastuse juures puudub pikemas vaates jätkusuutlikkus.
Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk nentis, et positiivse kõrval jääb 2016. aastat varjutama kindlasti see, et liikluses hukkus kolm inimest ning oktoobri lõpus merele läinud kalur on tänaseni kadunud. “Eelmisel aastal suutsime hoida need näitajad nullis,” möönis Sikk kurva fakti, lisades, et kahjuks olid liikluses hukkunud kõik alkoholijoobes ega kasutanud turvavarustust.
Viimastel aastatel on joobes juhtidega seotud vahejuhtumeid olnud 200 ringis. Eelmisel aastal kõrvaldati liiklusest 208 joobes juhti, sel aastal pühade-eelse seisuga 214. Nädalas eemaldab politsei liiklusest keskmiselt neli joobes juhti.
Teema ilmestamiseks tõi Sikk ralli nädalavahetuse näite, kus Saaremaa politsei koos mandri abijõududega kõrvaldas liiklusest 21 alkoholi tarvitanud juhti. “Seda on ikka väga palju ühe nädalavahetuse kohta,” rõhutas ta.
Arvud on vähenenud
Kokkuvõttes on aga liiklusõnnetuste toimumissagedus eelmise aastaga võrreldes veidi vähenenud. “Heameelt võib tunda selle üle, et jalakäijatega ei ole õnnetusi juhtunud ning samuti on rohkem kui poole võrra vähenenud jalgratturitega toimunud õnnetused, mida oli kokku viis,” sõnas Sikk.
Kindlasti jätkatakse 2017. aastal aktiivset tööd selle nimel, et lapsed kannaksid jalgrattaga sõites rohkem kiivrit ja pimedal ajal kasutataks rattal tulesid ning helkureid. Selleks teavitatakse lapsevanemaid ja vajaduspõhiselt korraldatakse erinevaid teabepäevi, kuhu kutsutakse rikkumise toime pannud noori osalema koos vanematega.
Olukorra paranemist linna avalikus ruumis hindab politsei selle järgi, et avaliku korra rikkumisi on fikseeritud 21% ja varavastaseid väärtegusid, lõhkumisi, kahjustamisi ja pisivargusi 18% vähem kui eelmisel aastal.
Üldiselt saab öelda, et politsei poolt registreeritud rikkumiste hulk on kahanenud enamiku süüteokoosseisude osas, välja arvatud joobes juhid, mis on Saaremaa üks suuremaid murekohti. Väljakutsete arv on kahanenud 14% võrra.
Samas peab politsei tõdema, et kui seadusega pahuksis olevaid noori ei ole enam nii palju tabatud tänavatelt, tuli üllatuseks see, et nende kooskäimiskohti on avastatud mõnest korterist või majast.
Kuigi ees on pühad, mis seoses pidutsemisega sagedamini pere- või muid tülisid majja toovad, on ka sellelaadsete juhtumite arv väiksem kui mullu. Näiteks vajati sel aastal politsei sekkumist 146 peretülilaadse juhtumi lahendamisel, mullu oli vastav arv 170. Jätkuvalt on nii politsei kui päästeameti teenused ja usaldatavus Saaremaal kõrgelt hinnatud ning heal tasemel. Siiski ei saa need inimesed kunagi loorberitele puhkama jääda, vaid kasutatakse võimalust nii ennast arendada ja koolitada kui tegeleda ennetustööga.Kuressaare päästeosakonna juhataja Margus Lindmäe kinnitas, et on olnud rahulik aasta, väljakutsete arv on mullusega võrreldes umbes 100 võrra vähenenud, jäädes alla 700. “Eelkõige teeb rõõmu see, et vähenenud on eluhoonete tulekahjud ja inimkannatanutega õnnetused,” oli Lindmäe rahul.Kuigi väljasõitude arv pole kuigi palju vähenenud, on osa neist asendunud pigem inimeste abistamisega kui õnnetuse lahendamisega. Üha enam pannakse rõhku ennetustööle, aga siiski leitakse veel neid kodusid, kus asjad pole päris korras.“Kui käiakse inimeste juures kodukülastusi tegemas, leitakse, et neil pole siiani suitsuandureid. Võibolla peaks selle mõnele kangekaelsemale kinkima koos paigaldusega,” pakkus Lindmäe välja, arvestades olukorda, et sel aastal on olnud ka üks hukkunuga õnnetus.“Kõigi kaasabi on siin vaja, täpselt nii nagu joobes autojuhtide märkamine, nii ka suitsuanduri puudumine peaks meid kõiki häirima.”Lindmäe meenutas ka mitmeid päästeameti saavutusi ja arenguid: Kihelkonna päästekomandos arendati välja merepääste võimekus, Vilsandi saarel alustas vabatahtlik päästekomando ning Kuressaare komando sai redelauto ja uue paakauto. Orissaare ja Kihelkonna komando said uuemad kasutatud paakautod.“See aasta läks ladusalt, aga päästevaldkond on rahanappuses ja kuidas valdkond ellu jääks, sellega täna tegeletakse,” tõdes Lindmäe, lisades, et praeguse rahastuse juures puudub pikemas vaates jätkusuutlikkus.Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk nentis, et positiivse kõrval jääb 2016. aastat varjutama kindlasti see, et liikluses hukkus kolm inimest ning oktoobri lõpus merele läinud kalur on tänaseni kadunud. “Eelmisel aastal suutsime hoida need näitajad nullis,” möönis Sikk kurva fakti, lisades, et kahjuks olid liikluses hukkunud kõik alkoholijoobes ega kasutanud turvavarustust.Viimastel aastatel on joobes juhtidega seotud vahejuhtumeid olnud 200 ringis. Eelmisel aastal kõrvaldati liiklusest 208 joobes juhti, sel aastal pühade-eelse seisuga 214. Nädalas eemaldab politsei liiklusest keskmiselt neli joobes juhti.Teema ilmestamiseks tõi Sikk ralli nädalavahetuse näite, kus Saaremaa politsei koos mandri abijõududega kõrvaldas liiklusest 21 alkoholi tarvitanud juhti. “Seda on ikka väga palju ühe nädalavahetuse kohta,” rõhutas ta.Kokkuvõttes on aga liiklusõnnetuste toimumissagedus eelmise aastaga võrreldes veidi vähenenud. “Heameelt võib tunda selle üle, et jalakäijatega ei ole õnnetusi juhtunud ning samuti on rohkem kui poole võrra vähenenud jalgratturitega toimunud õnnetused, mida oli kokku viis,” sõnas Sikk.Kindlasti jätkatakse 2017. aastal aktiivset tööd selle nimel, et lapsed kannaksid jalgrattaga sõites rohkem kiivrit ja pimedal ajal kasutataks rattal tulesid ning helkureid. Selleks teavitatakse lapsevanemaid ja vajaduspõhiselt korraldatakse erinevaid teabepäevi, kuhu kutsutakse rikkumise toime pannud noori osalema koos vanematega.Olukorra paranemist linna avalikus ruumis hindab politsei selle järgi, et avaliku korra rikkumisi on fikseeritud 21% ja varavastaseid väärtegusid, lõhkumisi, kahjustamisi ja pisivargusi 18% vähem kui eelmisel aastal.Üldiselt saab öelda, et politsei poolt registreeritud rikkumiste hulk on kahanenud enamiku süüteokoosseisude osas, välja arvatud joobes juhid, mis on Saaremaa üks suuremaid murekohti. Väljakutsete arv on kahanenud 14% võrra.Samas peab politsei tõdema, et kui seadusega pahuksis olevaid noori ei ole enam nii palju tabatud tänavatelt, tuli üllatuseks see, et nende kooskäimiskohti on avastatud mõnest korterist või majast.Kuigi ees on pühad, mis seoses pidutsemisega sagedamini pere- või muid tülisid majja toovad, on ka sellelaadsete juhtumite arv väiksem kui mullu. Näiteks vajati sel aastal politsei sekkumist 146 peretülilaadse juhtumi lahendamisel, mullu oli vastav arv 170.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus on esitanud volikogule esimeseks lugemiseks tuleva aasta eelarve, mille suurus on 22 268 048 eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Linna eelarve küündib üle 22 000 000 euro
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 07. detsember 2016. Kuressaare linnavalitsus on esitanud volikogule esimeseks lugemiseks tuleva aasta eelarve, mille suurus on 22 268 048 eurot.
Linn küsib volikogult ühtlasi luba võtta investeerimislaenu kuni 3,5 miljonit eurot ja kapitalirendikohustusi summas kuni 225 000 eurot.
Rahavoogude juhtimiseks soovib linnavalitsus tuleval aastal võtta lühiajalist laenu kuni 320 000 eurot, mis peab eelarveaasta lõpuks olema tagasi makstud.
Eilsel linnavalitsuse istungil tehti muudatusi 2016. aasta eelarve tulude ja kulude osas kogusummas 39 643 eurot. Linna pressiesindaja Kristiina Maripuu sõnul on muudatus seotud erinevate projektitoetuste laekumisega.
Lõppeva aasta eelarve reservfondist eraldati 4041 eurot kohalike omavalitsuste ühinemise rahvaküsitluse korraldamise kuludeks ja 3480 eurot lepingute registri ületoomiseks linnavalitsuse dokumendihaldussüsteemi Delta. Linn küsib volikogult ühtlasi luba võtta investeerimislaenu kuni 3,5 miljonit eurot ja kapitalirendikohustusi summas kuni 225 000 eurot.Rahavoogude juhtimiseks soovib linnavalitsus tuleval aastal võtta lühiajalist laenu kuni 320 000 eurot, mis peab eelarveaasta lõpuks olema tagasi makstud.Eilsel linnavalitsuse istungil tehti muudatusi 2016. aasta eelarve tulude ja kulude osas kogusummas 39 643 eurot. Linna pressiesindaja Kristiina Maripuu sõnul on muudatus seotud erinevate projektitoetuste laekumisega.Lõppeva aasta eelarve reservfondist eraldati 4041 eurot kohalike omavalitsuste ühinemise rahvaküsitluse korraldamise kuludeks ja 3480 eurot lepingute registri ületoomiseks linnavalitsuse dokumendihaldussüsteemi Delta.
Veel artikleid samast teemast »


description: 1. jaanuarist 2017 liidab TTÜ oma kaks asutust: Eesti mereakadeemia ja TTÜ Kuressaare kolledži. Nii moodustub üks tugev teaduskonnatasandi struktuurüksus, kes hakkab Eesti mereharidust ja kogu sellega haakuvat valdkonda juhtima ja arendama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Mereakadeemia direktor: saarlaste unistus täitub (1)
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 06. detsember 2016. Eilset kohtumisi täis päeva alustasid mereakadeemia direktor Roomet Leiger ja arendusjuht Madli Kopti (vasakul) Kuressaare kolledži direktori Anne Keerbergiga. FOTO: Valmar Voolaid 1. jaanuarist 2017 liidab TTÜ oma kaks asutust: Eesti mereakadeemia ja TTÜ Kuressaare kolledži. Nii moodustub üks tugev teaduskonnatasandi struktuurüksus, kes hakkab Eesti mereharidust ja kogu sellega haakuvat valdkonda juhtima ja arendama.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Külad, kes tahavad osaleda Saare maakonna “Aasta küla 2017” konkursil, ei pea kiirustama. Konkursi lõppaega pikendati siinse Kodukandi juhatuse otsusega reede, 5. jaanuarini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Aasta küla” konkursist

maintext:
Maaelu
“Aasta küla” konkursist
Neljapäev, 29. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Külad, kes tahavad osaleda Saare maakonna “Aasta küla 2017” konkursil, ei pea kiirustama. Konkursi lõppaega pikendati siinse Kodukandi juhatuse otsusega reede, 5. jaanuarini.
Kohalike inimeste algatustest saavad alguse suured teod. Külavanemad ja külaseltsid on need, kes innustavad kaasa mõtlema ja koos tegema. Koostöö valla ja selle teiste küladega on veelgi suurem jõud ja võimalus oma hääl kuuldavaks teha. Vaid alt üles suunal saab külaliikumine olla tugev ja tegus! Aasta küla valimised on hea koht oma tegemistes vahekokkuvõtte tegemiseks.
3. veebruaril saame kokku Saare maakonna “Aasta küla” galal Tornimäe rahvamajas ja teada maakonna seitsmenda aasta küla aunimetuse kandja.
Aasta küla nominendid on: Kavandi piirkond (2005. a, Orissaare v), Orinõmme küla (2007. a, Orissaare v), Käesla küla (2009. a, Kärla v), Metsküla küla (2011. a, Leisi v), Karala küla (2013. a, Lümanda v), Leedri küla (2015. a, Lääne-Saare v). Autor: Reet Viira Neljapäev, 29. detsember 2016.Kohalike inimeste algatustest saavad alguse suured teod. Külavanemad ja külaseltsid on need, kes innustavad kaasa mõtlema ja koos tegema. Koostöö valla ja selle teiste küladega on veelgi suurem jõud ja võimalus oma hääl kuuldavaks teha. Vaid alt üles suunal saab külaliikumine olla tugev ja tegus! Aasta küla valimised on hea koht oma tegemistes vahekokkuvõtte tegemiseks.3. veebruaril saame kokku Saare maakonna “Aasta küla” galal Tornimäe rahvamajas ja teada maakonna seitsmenda aasta küla aunimetuse kandja.Aasta küla nominendid on: Kavandi piirkond (2005. a, Orissaare v), Orinõmme küla (2007. a, Orissaare v), Käesla küla (2009. a, Kärla v), Metsküla küla (2011. a, Leisi v), Karala küla (2013. a, Lümanda v), Leedri küla (2015. a, Lääne-Saare v).
Veel artikleid samast teemast »


description: Küllap on täna veel paljudel sagimist ja koju söögikraami ning kinkide ostmist, et pühad võiksid rahulikult tulla. Väga pikad need seekord pole, aga üks päev nädalavahetusele lisaks on ikka parem kui mitte midagi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Rahulikku hingamisaega!

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Rahulikku hingamisaega!
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Küllap on täna veel paljudel sagimist ja koju söögikraami ning kinkide ostmist, et pühad võiksid rahulikult tulla. Väga pikad need seekord pole, aga üks päev nädalavahetusele lisaks on ikka parem kui mitte midagi.
Ja kui siis kõik need kiired ettevalmistused on ühele poole saanud, võtkem aega lähedastele ja maailmale rahulikult otsa vaadata. Kas kõik ikka on nii hull, kui vahel arvata tahame, või on nii, nagu ütleb tänases pikas intervjuus laulja ja vilsandlane Jaan Tätte, kes on hästi palju reisinud ja näinud, kui ilus on maakera.
See ei ole hädaorg, kuhu me oleme sündinud, vaid paradiis. Kui sa inimesena oled ise sellest paradiisist hädaoru teinud, siis süüdista ainult iseennast, mitte valitsust ega oma meest või naist.
Hullust on maailmas alati olnud, aga vahel aitab usk kõige hullemast üle saada. Uskuge, mida tahate, aga uskuge nii, et te sellega teistele kahju ei tee. Uskuge nii, et teil endal sellest tuge, lohutust ja rõõmu oleks. Võtke jõulude ajal kas või mõni päev rahulikku hingamisaega.
23. detsember 2016 Autor: MM Reede, 23. detsember 2016.Ja kui siis kõik need kiired ettevalmistused on ühele poole saanud, võtkem aega lähedastele ja maailmale rahulikult otsa vaadata. Kas kõik ikka on nii hull, kui vahel arvata tahame, või on nii, nagu ütleb tänases pikas intervjuus laulja ja vilsandlane Jaan Tätte, kes on hästi palju reisinud ja näinud, kui ilus on maakera.See ei ole hädaorg, kuhu me oleme sündinud, vaid paradiis. Kui sa inimesena oled ise sellest paradiisist hädaoru teinud, siis süüdista ainult iseennast, mitte valitsust ega oma meest või naist.Hullust on maailmas alati olnud, aga vahel aitab usk kõige hullemast üle saada. Uskuge, mida tahate, aga uskuge nii, et te sellega teistele kahju ei tee. Uskuge nii, et teil endal sellest tuge, lohutust ja rõõmu oleks. Võtke jõulude ajal kas või mõni päev rahulikku hingamisaega.23. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Esmaspäeva hommikul kontrolliti 1330 sõidukijuhi kainust, neist kaks eemaldati joobe tõttu liiklusest ja mitmed sunniti jääknähtude pärast liiklemist katkestama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Esmaspäeval puhusid mitmed juhid end teeserva
Kolmapäev, 14. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 14. detsember 2016. Matis Sikk. FOTO: Valmar Voolaid Esmaspäeva hommikul kontrolliti 1330 sõidukijuhi kainust, neist kaks eemaldati joobe tõttu liiklusest ja mitmed sunniti jääknähtude pärast liiklemist katkestama.
Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk (pildil) kinnitas, et kolm tundi kestnud reidi kestel peatati juhte kõigil Kuressaare sissesõitudel – Pihtla tee, Kuivastu ja Kihelkonna maantee ringidel ning Salme poolt tulijaid Tuulte Roosis.
Kaks isikut, kellel tuvastati joove, eemaldati liiklusest ning jääknähte leidus veidi enam kui viiel autoroolis olnul.
“Tee äärde seisma tuli jätta mitmeid juhte, sest kuigi nende tervislik seisund ei andnud alust menetluse alustamiseks, ei olnud nende tervis täielikult taastunud alkoholi tarvitamisest,” selgitas Sikk.
Mõtlematu käitumine
Murettekitav on politseiniku sõnul see, et paljud inimesed tarvitavad alkoholi hilisõhtul või öösel, hoolimata sellest, et järgmisel hommikul tuleb sõidukit juhtida.
“Hommikul hinnatakse oma tervislikku seisundit valesti ja nii satutaksegi politseile puhudes suurematesse probleemidesse, kui osatakse oodata,” nentis ta.
Sikk rõhutas teada-tuntud tõde, et kainuses saab kindel olla ainult 100 protsenti töökindla alkomeetri olemasolul.
“Kui see puudub, ei tasu pärast alkoholi tarvitamist rooliistumisega kiirustada, sest enesetunne võib olla petlik,” lisas Sikk. Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk (pildil) kinnitas, et kolm tundi kestnud reidi kestel peatati juhte kõigil Kuressaare sissesõitudel – Pihtla tee, Kuivastu ja Kihelkonna maantee ringidel ning Salme poolt tulijaid Tuulte Roosis.Kaks isikut, kellel tuvastati joove, eemaldati liiklusest ning jääknähte leidus veidi enam kui viiel autoroolis olnul.“Tee äärde seisma tuli jätta mitmeid juhte, sest kuigi nende tervislik seisund ei andnud alust menetluse alustamiseks, ei olnud nende tervis täielikult taastunud alkoholi tarvitamisest,” selgitas Sikk.Murettekitav on politseiniku sõnul see, et paljud inimesed tarvitavad alkoholi hilisõhtul või öösel, hoolimata sellest, et järgmisel hommikul tuleb sõidukit juhtida.“Hommikul hinnatakse oma tervislikku seisundit valesti ja nii satutaksegi politseile puhudes suurematesse probleemidesse, kui osatakse oodata,” nentis ta.Sikk rõhutas teada-tuntud tõde, et kainuses saab kindel olla ainult 100 protsenti töökindla alkomeetri olemasolul.“Kui see puudub, ei tasu pärast alkoholi tarvitamist rooliistumisega kiirustada, sest enesetunne võib olla petlik,” lisas Sikk.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile külastasid justiitsministeeriumi ametnikud “Tagasi kooli“ projekti raames Kuressaare Vanalinna kooli (KVK) ja Saaremaa ühisgümnaasiumi (SÜG) noori ning tutvustasid nii oma tegevust kui rääkisid perevägivalla ja inimkaubanduse ennetamisest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noortele räägiti korruptsioonist

maintext:
Uudised
Noortele räägiti korruptsioonist
Laupäev, 17. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 17. detsember 2016. Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse nõunikud Anu Leps (esimeses pingis õpetaja laua vastas) ja Andri Ahven SÜG-i 10.a ja 10.b klassi rääkisid noortele nii perevägivallast kui näiteks inimkaubandusest. FOTO: Valmar Voolaid Eile külastasid justiitsministeeriumi ametnikud “Tagasi kooli“ projekti raames Kuressaare Vanalinna kooli (KVK) ja Saaremaa ühisgümnaasiumi (SÜG) noori ning tutvustasid nii oma tegevust kui rääkisid perevägivalla ja inimkaubanduse ennetamisest.
Kuueliikmeline meeskond võttis esimesena ette KVK 8.-9. klassid ning seejärel suunduti rääkima SÜG-i 8.–10. klassidega. Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse juhataja Mari-Liis Sööt ütles, et ühe teemana räägiti, mida üldiselt justiitsministeeriumi haldusalas tehakse.
“Tegeleme kuritegude ennetuse, ekspertiiside, vanglate, kohtute ja korruptsiooni teemadega,” selgitas Sööt.
Teiseks arutleti noortega perevägivalla üle ning seejärel kõneldi inimkaubandusest ja alkoholiga seonduvast. Sööt ise kõneles ministeeriumi ja korruptsiooni teemadel. “Mida justiitsministeeriumis tehakse, millised võimalused noortel seal on või mis hariduse nad peaksid omandama, et sinna tööle saada.”
Muu hulgas räägiti ka elamislubade skandaalist ja näidati filme. “Näitasime ka “Tujurikkuja” sketši – arutasime, kas seal oli näha korruptsiooni ning millises ühiskonnas tahame elada,” lisas ta.
Selgitati ka, millega tegeleb prokurör ja murti ametniku kohta käivaid müüte. “Selgitasime, et ametnik ei ole kuri formalist kuskil paberite taga, vaid meil on väga loov töö. Me teeme näiteks analüüse, uurime, kuidas mingi kuriteo liik on levinud ja kuidas sellele lahendus leida.”
Põhiliselt ei lugenud ministeeriumi esindajad mitte monoloogi, vaid püüti igal võimalusel noori arutellu kaasata.
Sööt tõdes, et üks põhjus, miks neid loenguid peetakse, on see, et ka ennast mugavustsoonist välja tuua. “Õpilaste ees on mõnevõrra raskem rääkida kui täiskasvanute ees. Nad on siiramad ja hammustavad kiiresti läbi, kui neile mingit jama aetakse,” muigas naine, lisades, et teiseks nõuab oma töö inimlikku keelde panemine teatavat jõupingutust.
Analüüsitalituse nõunik Anu Leps rääkis noortega perevägivalla ja inimkaubanduse teemadel. Viimase puhul arvavad noored Lepsi kurvastuseks, et neid see teema ei puuduta. “Tähtis on seda teemat hallata, kas või välismaale tööle minnes. Tuleb hoolikalt läbi mõelda, et oleks tagala olemas, kuidas ka tagasi tulla,” rõhutas ta.
Teadmised on kasuks
“Peaks olema varuks raha ja teadma, mida tuleb teha, kui ollakse oma dokumentidest ilma jäänud, sest igal pool ei ole Eesti konsulaati.”
Lisaks arutles Leps perevägivalla ja alkoholismiga seotud teemadel. Ta püüdis noortele selgeks teha, et nii lastel kui täiskasvanutel on õigus koduvägivalla puhul abi saada. Samuti pidas ta oluliseks, et lapsed oleksid teadlikud, kuhu tuleb vajadusel pöörduda. “Kes on vägivaldses peres kasvanud, neil on suur oht saada ka tulevikus ohvriks,” nentis ta.
Alkoholismist rääkides pandi Lepsi sõnul õpilastele südamele, et noore ja kasvava organismi areng toimub kuni 25. eluaastani – kõik, mis selle arengu hävitamiseks tehakse, maksab tulevikus kätte.
Idee Saaremaale tulla tekkinud sellest, et tal oli kerge võtta ühendust KVK direktori Tõnu Eriniga, kes oli kunagi Leisi keskkoolis, kui tema ise veel seal õppis. Teisalt oli ta tuttav SÜG-i huvijuhiga ning nõnda need kokkulepped sündisid.
Paari aasta jooksul on käidud mitmes koolis. “Eelistame tulla suurema meeskonnaga, et jõuda korraga võimalikult paljudeni. Oleme käinud Loksal, Olustveres, Harjumaa koolides,” selgitas Leps, lisades, et Saaremaa on esimene nii kauge koht. Kuueliikmeline meeskond võttis esimesena ette KVK 8.-9. klassid ning seejärel suunduti rääkima SÜG-i 8.–10. klassidega. Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse juhataja Mari-Liis Sööt ütles, et ühe teemana räägiti, mida üldiselt justiitsministeeriumi haldusalas tehakse.“Tegeleme kuritegude ennetuse, ekspertiiside, vanglate, kohtute ja korruptsiooni teemadega,” selgitas Sööt.Teiseks arutleti noortega perevägivalla üle ning seejärel kõneldi inimkaubandusest ja alkoholiga seonduvast. Sööt ise kõneles ministeeriumi ja korruptsiooni teemadel. “Mida justiitsministeeriumis tehakse, millised võimalused noortel seal on või mis hariduse nad peaksid omandama, et sinna tööle saada.”Muu hulgas räägiti ka elamislubade skandaalist ja näidati filme. “Näitasime ka “Tujurikkuja” sketši – arutasime, kas seal oli näha korruptsiooni ning millises ühiskonnas tahame elada,” lisas ta.Selgitati ka, millega tegeleb prokurör ja murti ametniku kohta käivaid müüte. “Selgitasime, et ametnik ei ole kuri formalist kuskil paberite taga, vaid meil on väga loov töö. Me teeme näiteks analüüse, uurime, kuidas mingi kuriteo liik on levinud ja kuidas sellele lahendus leida.”Põhiliselt ei lugenud ministeeriumi esindajad mitte monoloogi, vaid püüti igal võimalusel noori arutellu kaasata.Sööt tõdes, et üks põhjus, miks neid loenguid peetakse, on see, et ka ennast mugavustsoonist välja tuua. “Õpilaste ees on mõnevõrra raskem rääkida kui täiskasvanute ees. Nad on siiramad ja hammustavad kiiresti läbi, kui neile mingit jama aetakse,” muigas naine, lisades, et teiseks nõuab oma töö inimlikku keelde panemine teatavat jõupingutust.Analüüsitalituse nõunik Anu Leps rääkis noortega perevägivalla ja inimkaubanduse teemadel. Viimase puhul arvavad noored Lepsi kurvastuseks, et neid see teema ei puuduta. “Tähtis on seda teemat hallata, kas või välismaale tööle minnes. Tuleb hoolikalt läbi mõelda, et oleks tagala olemas, kuidas ka tagasi tulla,” rõhutas ta.“Peaks olema varuks raha ja teadma, mida tuleb teha, kui ollakse oma dokumentidest ilma jäänud, sest igal pool ei ole Eesti konsulaati.”Lisaks arutles Leps perevägivalla ja alkoholismiga seotud teemadel. Ta püüdis noortele selgeks teha, et nii lastel kui täiskasvanutel on õigus koduvägivalla puhul abi saada. Samuti pidas ta oluliseks, et lapsed oleksid teadlikud, kuhu tuleb vajadusel pöörduda. “Kes on vägivaldses peres kasvanud, neil on suur oht saada ka tulevikus ohvriks,” nentis ta.Alkoholismist rääkides pandi Lepsi sõnul õpilastele südamele, et noore ja kasvava organismi areng toimub kuni 25. eluaastani – kõik, mis selle arengu hävitamiseks tehakse, maksab tulevikus kätte.Idee Saaremaale tulla tekkinud sellest, et tal oli kerge võtta ühendust KVK direktori Tõnu Eriniga, kes oli kunagi Leisi keskkoolis, kui tema ise veel seal õppis. Teisalt oli ta tuttav SÜG-i huvijuhiga ning nõnda need kokkulepped sündisid.Paari aasta jooksul on käidud mitmes koolis. “Eelistame tulla suurema meeskonnaga, et jõuda korraga võimalikult paljudeni. Oleme käinud Loksal, Olustveres, Harjumaa koolides,” selgitas Leps, lisades, et Saaremaa on esimene nii kauge koht.
Veel artikleid samast teemast »


description: Salme koolis viimati läbi viidud anonüümne küsitlus õpetajate rahulolu kohta kooli juhtkonnaga näitas, et enamik õpetajaid jäi tollase direktori Marika Pütsepaga rahule. Vaatamata sellele korraldas vald omapoolse küsitluse, mida peab eelnevast objektiivsemaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Küsitlused andsid koolijuhi kohta vastandlikke tulemusi
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 23. detsember 2016. Andrus Raun. FOTO: Valmar Voolaid Salme koolis viimati läbi viidud anonüümne küsitlus õpetajate rahulolu kohta kooli juhtkonnaga näitas, et enamik õpetajaid jäi tollase direktori Marika Pütsepaga rahule. Vaatamata sellele korraldas vald omapoolse küsitluse, mida peab eelnevast objektiivsemaks.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mart: (hardalt) "Jõulude juurde kuulub ka kirikus käimine." Kersti: "Ei käi! Kuule, jõul on üks vana sõna, mis seostub pööripäevaga." (“Andrusega Kerstil külas”, Meie Maa 17.12.2016) Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Päevateema
Skandinaaviapärased jõulud ehk kellel on õigus
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Esmaspäev, 19. detsember 2016. Skandinaavia jõulud on suuresti seotud uskumusega Valhallast. Pildil üks tänapäevane kujutis saalist, kus pidutsesid need, kes olid lahingutes surnud. Mart: (hardalt) "Jõulude juurde kuulub ka kirikus käimine." Kersti: "Ei käi! Kuule, jõul on üks vana sõna, mis seostub pööripäevaga." (“Andrusega Kerstil külas”, Meie Maa 17.12.2016)
On ainult loomulik, et kõik, mida värske president ütleb, võetakse luubi alla.
Nii või naa, see jõulude ja kiriku kokkukäimine või siis mitte kuulub ühelt poolt semiootilisse, kultuuriloolisse või ka ajaloolisse valdkonda.
Kui läheneda puhtalt keeleteaduslikult, siis loomulikult - “jõulud” ei ole mitte kuidagi seotud sõnaga, millega tähendus viitab otseselt Kristusele - “christmas”. Sõna jõul on ju otse tulnud skandinaavia modifikatsioonidest sõnale Jól or Yule, mis tähistabki pööripäeva.
Sissejuhatuse asemel
Kristlik traditsioon aga paigutas oma pea kõige tähtsama sündmuse just talvisele pööripäevale - äärmiselt ratsionaal-sel kaalutlusel. Ning nii on siinkandis tähendanud jõulud kodanik Jeshua (Jeesuse) sünni tähistamist.
Võib ju mõelda ja mõeldakse ka, et mis vahet seal on, millal inimesed tähistavad oma sünnipäeva. Ametlik ei peaks olema nii oluline, sest aeg on vaid fiktsioon. Niimoodi mõeldes pole vahet, kas tähistame Kristuse sünnipäeva nüüd või siis, kui ajalooline isik sündis. Muuseas, pool aastat varem või hiljem, sõltuvalt vaatenurgast.
Niisiis on küsimus pigem selles, kas Eesti on kristlik maa või mitte. Kui ta ei ole, siis pole mitte mingit mõtet siduda jõule ja kirikut, kui ta aga on, siis on see vaat et kohustuslik.
Seega on kõik suhteline ja sõltuv kontekstist – kui inimesele seostub jõul pööripäeva tähistamisega, siis mis puutub siia kirik? Võibolla just seda president silmas pidaski. Et Eesti ei ole suuresti kristlik maa. Tegelikult lausa rohkem – Eestit peetakse üldiselt väga usuleigeks maaks. Jahtunuks, võib öelda. Samas viitab hellitav nimi “Maarjamaa” aga kristlikule taustale. Mine siis võta kratist.
Aga võibolla oli see presidendi viis teiste sõnadega ja uuesti öelda, et tema ei ole küll kristlane. Mida ta on ta oma lühikese ametiajaga jõudnud küllalt jõuliselt välja öelda.
Ennustus
Siinkohal mõjub omamoodi ennustusena seesama ERMi atraktsioon, kus sai neitsi Maarjale jalahoopi andes ta purustada. Ehk on nii, et üks suur ring ajast on ümber saanud ning kristlik traditsioon sunnitakse taanduma? Või nagu kristlased ütlevad – saabunud on tagakiusamise aeg. Eks aeg näitab, aga omamoodi märgilisena see mõjub. Või teisest vaatenurgast – kurioosumina. Sest koerad võivad ju haukuda, aga karavan läheb edasi.
Et aru saada sõna “jõul(ud)” tähendusest, sellest, milline oli ta siis, kui kristlik traditsioon ei olnud veel väga jõuliselt end siin maanurgas kehtestanud, tuleb minna Skandinaaviasse. Loomulikult kohanduvad kombed, kohanduvad tavad, ajaga liituvad uued. Aga siiski, pööripäeva tavasid-kombeid saab kõige üldisemalt kokku võtta kahe sõnaga – “pimeduse võitmine”.
Taani
Taani viikingid tähistasid jõule (Jól või Yule) jaanuari keskel. Nad ohverdasid loomi ja mitmesuguseid asju jumalatele, et alistada pimedus. Nad tõstsid toosti aasta heaks ja rahu nimel – toost oli väga oluline – peeker õlut ohverdati jumalatele.
Pärast seda joodi üheskoos ning tänati teineteist ning jumalaid eelmise aasta eest ning tervitati uut. Pidustused hõlmasid mitmeid pidusööke, mis sisaldasid suurtes kogustes sealiha ja õlut. Sea söömine oli just seepärast oluline, et siga Sæhrímnir teenis jumalaid ja neid vapraid, kes elasid Valhallas.
Valhalla on surmajärgne koht, kuhu satuti pärast eepilist ja vaprat surma lahingus. Valhallas voolab alati mõdu ja iga päev tapeldakse omavahel. Õhtul teevad valküürid kõik langenud taas terveks.
Rootsi-Soome-Norra
Järgneb pidusöök, kus nii päeval maha löödud kui neid äsja tapnud võitlejad pidutsevad koos. Nad söövad võlumetssiga Særimneri, kelle liha kasvab iseenesest tagasi, kui sellest tükk ära lõigata. Ehkki siga iga päev keedetakse, on ta ikkagi vahetpidamata elus ja enda küljest liha lõikamisega harjunud.
Paljud sealsed jõulukombed on pärit viikingitelt. Näiteks kestis südatalvine pidusööming kaksteist päeva. Ka nemad ohverdasid sea (metssea) jumalatele, õigemini Freyle – viljakuse ja põllumajandusjumalale. Selleks, et kindlustada järgmise aasta saak.
Pidustuste ajal põletasid nad hiiglaslikku päikeseratast – ratas veeretati mäest alla selleks, et päike võiks naaseda. Ühe teooria järgi on sümbol kui selline alles tänapäevalgi – see on jõulupärg.
Isegi jõulupuu traditsioon ulatub eelkristlikku aega. Viikingid ehtisid igihaljaid puid toidu ja riietega, väikeste jumalate kujudega, ruunidega jne. Ikka selleks, et ahvatleda puu vaime kevadel tagasi tulema.
Vanad müüdid räägivad ka puuvõõrikust. Viikingid uskusid, et puuvõõrik võib surnuid ellu äratada. See uskumus põhineb Baldril, valguse ja headuse jumalal.
Nimelt tapeti ta puuvõõrikust noolega, aga ta tõusis surnust üles, kui ta ema Frigga pisarad muutsid punased marjad valgeks.
Niisamuti on jõulusokk pärit vanemast ajast. Nimelt äiksejumal Thor sõitis taevas vankril, mida vedasid kaks sokku. Vana tava kohaselt riietusid noored inimesed kitsenahka ja käisid majast majja – lauldes ja esitades lihtsaid etteasteid. Neile anti juua ja süüa. Jõulusokk oli ka see, kes tõi kinke.
Oli ka Talvise Vana Mehe kehastus ehk jõuluvana, kes käis kodust kodusse ja liitus pidusöökidega. Ta oli rõivastatud kapuutsiga karusnahksesse kasukasse ja liikus ringi kas jala või hiiglasliku valge hobuse seljas.
Hobune võib olla vabalt vihje Odini hobusele Sleipnirile, ja jõuluvana omakorda Odinile. Odinit kujutati tihti ette pika habemega mehena. Odin oli sõja, surma, tarkuse, ennustamise, nõidumise ja poeesia jumal. Teda austasid eeskätt kuningad, pealikud ja sõjamehed. On ainult loomulik, et kõik, mida värske president ütleb, võetakse luubi alla.Nii või naa, see jõulude ja kiriku kokkukäimine või siis mitte kuulub ühelt poolt semiootilisse, kultuuriloolisse või ka ajaloolisse valdkonda.Kui läheneda puhtalt keeleteaduslikult, siis loomulikult - “jõulud” ei ole mitte kuidagi seotud sõnaga, millega tähendus viitab otseselt Kristusele - “christmas”. Sõna jõul on ju otse tulnud skandinaavia modifikatsioonidest sõnale Jól or Yule, mis tähistabki pööripäeva.Kristlik traditsioon aga paigutas oma pea kõige tähtsama sündmuse just talvisele pööripäevale - äärmiselt ratsionaal-sel kaalutlusel. Ning nii on siinkandis tähendanud jõulud kodanik Jeshua (Jeesuse) sünni tähistamist.Võib ju mõelda ja mõeldakse ka, et mis vahet seal on, millal inimesed tähistavad oma sünnipäeva. Ametlik ei peaks olema nii oluline, sest aeg on vaid fiktsioon. Niimoodi mõeldes pole vahet, kas tähistame Kristuse sünnipäeva nüüd või siis, kui ajalooline isik sündis. Muuseas, pool aastat varem või hiljem, sõltuvalt vaatenurgast.Niisiis on küsimus pigem selles, kas Eesti on kristlik maa või mitte. Kui ta ei ole, siis pole mitte mingit mõtet siduda jõule ja kirikut, kui ta aga on, siis on see vaat et kohustuslik.Seega on kõik suhteline ja sõltuv kontekstist – kui inimesele seostub jõul pööripäeva tähistamisega, siis mis puutub siia kirik? Võibolla just seda president silmas pidaski. Et Eesti ei ole suuresti kristlik maa. Tegelikult lausa rohkem – Eestit peetakse üldiselt väga usuleigeks maaks. Jahtunuks, võib öelda. Samas viitab hellitav nimi “Maarjamaa” aga kristlikule taustale. Mine siis võta kratist.Aga võibolla oli see presidendi viis teiste sõnadega ja uuesti öelda, et tema ei ole küll kristlane. Mida ta on ta oma lühikese ametiajaga jõudnud küllalt jõuliselt välja öelda.Siinkohal mõjub omamoodi ennustusena seesama ERMi atraktsioon, kus sai neitsi Maarjale jalahoopi andes ta purustada. Ehk on nii, et üks suur ring ajast on ümber saanud ning kristlik traditsioon sunnitakse taanduma? Või nagu kristlased ütlevad – saabunud on tagakiusamise aeg. Eks aeg näitab, aga omamoodi märgilisena see mõjub. Või teisest vaatenurgast – kurioosumina. Sest koerad võivad ju haukuda, aga karavan läheb edasi.Et aru saada sõna “jõul(ud)” tähendusest, sellest, milline oli ta siis, kui kristlik traditsioon ei olnud veel väga jõuliselt end siin maanurgas kehtestanud, tuleb minna Skandinaaviasse. Loomulikult kohanduvad kombed, kohanduvad tavad, ajaga liituvad uued. Aga siiski, pööripäeva tavasid-kombeid saab kõige üldisemalt kokku võtta kahe sõnaga – “pimeduse võitmine”.Taani viikingid tähistasid jõule (Jól või Yule) jaanuari keskel. Nad ohverdasid loomi ja mitmesuguseid asju jumalatele, et alistada pimedus. Nad tõstsid toosti aasta heaks ja rahu nimel – toost oli väga oluline – peeker õlut ohverdati jumalatele.Pärast seda joodi üheskoos ning tänati teineteist ning jumalaid eelmise aasta eest ning tervitati uut. Pidustused hõlmasid mitmeid pidusööke, mis sisaldasid suurtes kogustes sealiha ja õlut. Sea söömine oli just seepärast oluline, et siga Sæhrímnir teenis jumalaid ja neid vapraid, kes elasid Valhallas.Valhalla on surmajärgne koht, kuhu satuti pärast eepilist ja vaprat surma lahingus. Valhallas voolab alati mõdu ja iga päev tapeldakse omavahel. Õhtul teevad valküürid kõik langenud taas terveks.Järgneb pidusöök, kus nii päeval maha löödud kui neid äsja tapnud võitlejad pidutsevad koos. Nad söövad võlumetssiga Særimneri, kelle liha kasvab iseenesest tagasi, kui sellest tükk ära lõigata. Ehkki siga iga päev keedetakse, on ta ikkagi vahetpidamata elus ja enda küljest liha lõikamisega harjunud.Paljud sealsed jõulukombed on pärit viikingitelt. Näiteks kestis südatalvine pidusööming kaksteist päeva. Ka nemad ohverdasid sea (metssea) jumalatele, õigemini Freyle – viljakuse ja põllumajandusjumalale. Selleks, et kindlustada järgmise aasta saak.Pidustuste ajal põletasid nad hiiglaslikku päikeseratast – ratas veeretati mäest alla selleks, et päike võiks naaseda. Ühe teooria järgi on sümbol kui selline alles tänapäevalgi – see on jõulupärg.Isegi jõulupuu traditsioon ulatub eelkristlikku aega. Viikingid ehtisid igihaljaid puid toidu ja riietega, väikeste jumalate kujudega, ruunidega jne. Ikka selleks, et ahvatleda puu vaime kevadel tagasi tulema.Vanad müüdid räägivad ka puuvõõrikust. Viikingid uskusid, et puuvõõrik võib surnuid ellu äratada. See uskumus põhineb Baldril, valguse ja headuse jumalal.Nimelt tapeti ta puuvõõrikust noolega, aga ta tõusis surnust üles, kui ta ema Frigga pisarad muutsid punased marjad valgeks.Niisamuti on jõulusokk pärit vanemast ajast. Nimelt äiksejumal Thor sõitis taevas vankril, mida vedasid kaks sokku. Vana tava kohaselt riietusid noored inimesed kitsenahka ja käisid majast majja – lauldes ja esitades lihtsaid etteasteid. Neile anti juua ja süüa. Jõulusokk oli ka see, kes tõi kinke.Oli ka Talvise Vana Mehe kehastus ehk jõuluvana, kes käis kodust kodusse ja liitus pidusöökidega. Ta oli rõivastatud kapuutsiga karusnahksesse kasukasse ja liikus ringi kas jala või hiiglasliku valge hobuse seljas.Hobune võib olla vabalt vihje Odini hobusele Sleipnirile, ja jõuluvana omakorda Odinile. Odinit kujutati tihti ette pika habemega mehena. Odin oli sõja, surma, tarkuse, ennustamise, nõidumise ja poeesia jumal. Teda austasid eeskätt kuningad, pealikud ja sõjamehed.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kaarma Maanaiste Seltsi kutsele veeta ühiselt üks jõulueelne päev reageerisid kõik Randvere külaseltsi Kadakane laulunaised positiivselt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jõulueelsed päevad on toredad

maintext:
Eluratas
Jõulueelsed päevad on toredad
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Milgete Pihl Reede, 23. detsember 2016. Randvere laulunaised Kaarmal. FOTO: Helle Kuris Kaarma Maanaiste Seltsi kutsele veeta ühiselt üks jõulueelne päev reageerisid kõik Randvere külaseltsi Kadakane laulunaised positiivselt.
Koosviibimine oli endises Kaarma koolimajas. Suur maja ei seisa tühjalt, seda kasutavad huviringid oma tegemisteks. Hoones on ka väljapanek Kaarma valla koolide ajaloost – muuseum, millele pani aluse Leida Iir. Mõnigi meie hulgast leidis pildilt oma lapsepõlve koolimaja ja ka ennast.
Kaarma Maanaiste Selts on tegutsenud juba 23 aastat. Ülevaate seltsi tegevusest andis Elina Trave. Paljud seltsi liikmed on seotud Kaarma kalmistul asuvate tuntud saarlaste haudade korrastamisega. Kohvilauas arenes vestlus kiiresti, kohtuti ju tuttavatega, kellega koos on oldud kodukandi koosviibimistel ja vallasisestel ning kaugematelgi ekskursioonidel. On ju need, kes kodust välja tulevad, tavaliselt ühed ja samad.
Meie lauluansambel, Randvere Ergud, andis aga kontserdi, milles osalesid ka Kaarma laulunaised. On ju ka neil laulukoor ja palju lauluhuvilisi. Meie laulud olid nii kooli- kui noorusajast ja esitasime isegi Kihnu Virve loomingut. Need laulud sobivad meile. Tore oli laulda ühislaule. Lõpuks tegime mälestuseks sellest päevast ühispildi. Täname kohvilaua eest! Tore, et saime meievahelisi suhteid uuendada.
Ilm oli ilus ja lund ka ei olnud, seega liikumine kodu poole kahe sõiduautoga õnnestus igati. Igatahes meie, Randvere kandi inimesed olid selle päevaga väga rahul ja kuulda oli, et sama meelt oli ka Kaarma rahvas.
8. detsembril andsid Randvere Ergud kontserdi Kogula hooldekodus. Oleme juba mitu aastat käinud neile laulmas ja hoolealused pidid seda päeva väga ootama.
Neist nii mitmedki laulavad meie lauludele kaasa. Need jõululaulud on meelde jäänud isegi kaugest ajast. Ka meil oli hea meel sellest, et saime nendele pisut rõõmu valmistada. Häid jõule kõigile! Koosviibimine oli endises Kaarma koolimajas. Suur maja ei seisa tühjalt, seda kasutavad huviringid oma tegemisteks. Hoones on ka väljapanek Kaarma valla koolide ajaloost – muuseum, millele pani aluse Leida Iir. Mõnigi meie hulgast leidis pildilt oma lapsepõlve koolimaja ja ka ennast.Kaarma Maanaiste Selts on tegutsenud juba 23 aastat. Ülevaate seltsi tegevusest andis Elina Trave. Paljud seltsi liikmed on seotud Kaarma kalmistul asuvate tuntud saarlaste haudade korrastamisega. Kohvilauas arenes vestlus kiiresti, kohtuti ju tuttavatega, kellega koos on oldud kodukandi koosviibimistel ja vallasisestel ning kaugematelgi ekskursioonidel. On ju need, kes kodust välja tulevad, tavaliselt ühed ja samad.Meie lauluansambel, Randvere Ergud, andis aga kontserdi, milles osalesid ka Kaarma laulunaised. On ju ka neil laulukoor ja palju lauluhuvilisi. Meie laulud olid nii kooli- kui noorusajast ja esitasime isegi Kihnu Virve loomingut. Need laulud sobivad meile. Tore oli laulda ühislaule. Lõpuks tegime mälestuseks sellest päevast ühispildi. Täname kohvilaua eest! Tore, et saime meievahelisi suhteid uuendada.Ilm oli ilus ja lund ka ei olnud, seega liikumine kodu poole kahe sõiduautoga õnnestus igati. Igatahes meie, Randvere kandi inimesed olid selle päevaga väga rahul ja kuulda oli, et sama meelt oli ka Kaarma rahvas.8. detsembril andsid Randvere Ergud kontserdi Kogula hooldekodus. Oleme juba mitu aastat käinud neile laulmas ja hoolealused pidid seda päeva väga ootama.Neist nii mitmedki laulavad meie lauludele kaasa. Need jõululaulud on meelde jäänud isegi kaugest ajast. Ka meil oli hea meel sellest, et saime nendele pisut rõõmu valmistada. Häid jõule kõigile!
Veel artikleid samast teemast »


description: Kokkuvõtete tegemisega alustati juba kuu alguses ning tänaseks on paljusid erinevate valdkondade inimesi ja ettevõtmisi tunnustatud tublide tegude eest, mis sel aastal maakonnas aset leidsid. Meie Maa kutsus juba 23. korda kokku eksperdid, kes panid pead kokku ning nimetasid aasta teoks 2016 Saare maakonna silmapaistvalt areneva ettevõtluse, mille lipulaevaks on Baltic Workboats. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aasta tegu 2016: kas valikut oli?

maintext:
Uudised
Aasta tegu 2016: kas valikut oli?
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Laupäev, 31. detsember 2016. Kokkuvõtete tegemisega alustati juba kuu alguses ning tänaseks on paljusid erinevate valdkondade inimesi ja ettevõtmisi tunnustatud tublide tegude eest, mis sel aastal maakonnas aset leidsid. Meie Maa kutsus juba 23. korda kokku eksperdid, kes panid pead kokku ning nimetasid aasta teoks 2016 Saare maakonna silmapaistvalt areneva ettevõtluse, mille lipulaevaks on Baltic Workboats.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Need on Leisi vallas elava pere pea Ilmar Kanemägi (88), poeg Aivo (54) ja pojapoeg Juhan (27). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kolm põlvkonda andekaid mehi

maintext:
Aastalõpp
Kolm põlvkonda andekaid mehi
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 31. detsember 2016. Neli põlvkonda kultuurist lugu pidavaid mehi ühise perenimega Kanemägi: vasakult Ilmar, Aivo, Juhan ja pisike Johann. Foto: Valmar Voolaid Need on Leisi vallas elava pere pea Ilmar Kanemägi (88), poeg Aivo (54) ja pojapoeg Juhan (27).
Kui jutud said räägitud, selgus, et sellesse rivvi saab veel ka ühe vahva mehehakatise paigutada. Nimelt Juhani kümnekuise poja Johanni. Seega on see tegelikult nelja põlvkonna lugu.
Ilmar ja rahvatants
Ilmari taustast niipalju, et tema enam kui 40 aasta pikkune elutöö jäi kolhoosiaega. Ilmar oli Karja sovhoosi seemnekasvatuse agronoom, hiljem osakonnajuhataja, samas vedas aastakümneid mahukat ühiskondliku töö vankrit – ametiühingutööd. Pensioniaja kättejõudmisel, veidi enne suurmajandite eksistentsi lõppu oli Ilmar Leisi valla kultuurijuht. Ta oli/on läbinisti kultuuriinimene.
“Rahvatantsuga alustasin Kõljala põllumajanduskoolis. Seal õppisid sõja järel veidi vanemad inimesed. Arvake ära, kes meid pilliga saatis? Arnold Rüütel. Ta saatis akordioniga meie tantsurühma ka kooli lõpupeol, mida pidasime ühes külaperes,” saime Ilmarilt üllatuslikult teada.
Türi aiandustehnikumis õppides Ilmari tantsuharrastus jätkus. “Üks Ullo Toomilt tantsukoolitust saanud noormees hakkas meid seal utsitama. Meil oli väga tugev rühm. Tantsisin seal veel ka Türi kultuurimaja rühmas. Üsna pea hakkasin juhendama nooremate kursuste tantsurühmi.” Tantsuõpetaja roll hakkas Ilmaril tiksuma seega 1950. aastast. Ta on saanud tähistada tantsujuhtimise poole-sajandat aastapäeva.
Aasta hiljem, Orissaares ja seejärel Leisis agronoomina tööle asudes on rahvatants temaga alati ühes olnud. Segarühmadele lisandusid naisrühmad, juhendamisele lisaks ise tantsimine. Ta on oma rühmadega mitu korda pääsenud Tallinna suurele tantsupeole. Ükskord oli see sattunud mehe kordusõppuse aega. Parteibossi ärarääkimisel õnnestus tantsijast tantsujuhil siiski pääseda tantsupeole. Sõduririietes ei tahtnud Ilmar minna. “Mu koolivenna ema elas Tallinnas, tema käest sain laenuks vanad dressipüksid. Rahvatantsuriided oli rühm kaasa võtnud.”
Ilmar on tantsimas käinud ka Moskvas üleliidulisel noorsoofestivalil. Eestist oli valitud 150 tantsijat, kes rühma pääsemiseks pidid eksami sooritama. Kaks nädalat oldi laagris Tallinnas, teist sama palju Moskvas. “See oli suur elamus. Saaremaalt oli neli tantsijat – Maie Opkaup, Hilja Varvas, ühe mehe nimi ei tule kahjuks meelde. Olen käinud paljudel tantsuseminaridel, kus tehti ka balletiharjutusi. Balletikooli juht tegi mulle komplimendi, öeldes, et kui oleksin noorem, võiks must saada hea balletitantsija. Tantsu vastu olen kogu elu huvi tundnud, ei tea, kust see pisik pärit on.”
Aivo ja rukkileib
Aivo on EPA lõpetanud agronoom ja mõned aastad saanud töötada õpitud erialal. Kuna kolhoosiaja lõpus kerkis päevakorda abitootmise loomine, oli Aivol hakanud idanema leivategemise mõte. “Sellal arvati, et abiettevõtteid omavad majandid elavad paremini, kuid see idee tuli liiga hilja, enne sai kolhoosikord otsa. Mõte leivategemisest aga jäi – millegagi tuli ju tegelema hakata. Minu idee teostamisele andis tõuke abikaasa Malle, kes töötas aastaid leivakombinaadis,” meenutas Aivo.
Eraettevõte Karja Pagariäri hakkas tegutsema 1993. aastal, sünnipäevaks on 8. mai. Esimene partii saiatooteid läinud realiseerimisele ühekordse suulise müügiloa alusel, nädal hiljem, ametliku loa saamisel alustati ka leivaküpsetamisega. “Päris täpset toodete arvu ma öelda ei oska, leibu on 20 erinevat, saialisi üle 130. Leib on meie jaoks number üks, 80% ja enamgi on leivatoodang.”
Igale leivale on tehtud pai. Mitte üks, vaid mitu korda. Selle, saarlaste põhitoidu taga on 40 inimese pühendunud töö.
“Laiendamisplaani meil praegu ei ole, ehkki tööd on palju ja tempo peal, kuid ükski tellimus pole siiani jäänud täitmata. Meie kõige uuem toode turul veel ei ole, see oli enne jõule kingipakkides – Evelini kartuli-peenleib. Müüki tuleb see jaanuaris.”
Leivakuningas on samuti osa oma südamest kultuurile andnud. Aivo on kolmel Tallinna laulupeol puhkpilli mänginud. Aastaid on ta laulnud segakooris, sealhulgas nimekas EPA segakooris, mehe sõnul Eesti ühes paremas. “Olen laulnud kooris ja mänginud erinevaid puhkpille, tenorit ja alti. Seda kümmekond aastat. Nüüd pole selleks enam aega.”
Poeg Juhan lisas, et isa mängib mitmeid pille, sealhulgas basskitarri ning et isa on lauluande saanud oma emalt Lainelt, Ilmari abikaasalt, kellel oli väga ilus lauluhääl.
Juhan – jookide tootja
Väga mitmekülgse Juhani taustast ainult põgusalt. Juhan õppis Tallinna tehnikaülikoolis tehnika- ja tootearendust ning tegi magistritöö teemal “Vahusiidri kääritamine”. Teisisõnu – siidri valmistamine šampanja-meetodil. Juhendajaks oli olnud muhulasest toitumisteadlane Raivo Vokk. “Tema poole oli pöördunud üks minu praegusi äripartnereid, soovides teada, kas keegi tegeleb Eestis siidri tootmisega. Sellest pöördumisest kujunes meie väikeettevõtte töökas kollektiiv.
Aga mis puutub minu õppima minekusse, siis keskkonnamuutus oli väga raske. Iga kord kodust Tallinna minnes oli rusuv tunne, sest olen maal metsade vahel üles kasvanud. Seetõttu olen algusest saati teadnud, et pärast lõpetamist tulen Saaremaale tagasi. Tallinn ei ole minu koht,” pajatas Juhan.
Ehkki algul oli ta mõte olnud veini valmistamise juures, siis abikaasa Kadri Austria-reisi järel, kes sealset siidrit kiitis, tehti korrektuur. “Mõtlesin, et miks pean siin viinamarju kasvatama, kui õunu veetakse igal aastal põldudele. Kui aga praktiliseks tegemiseks läks, ei läinud ainult esimene vasikas aia taha, vaid päris mitu telli. Limonaadi ja siidriga turule tulla oli õige aeg. Meil saab peagi poolteist aastat esimesest müügikogemusest. Ja ehkki suvel on karastusjookide müük kaks korda suurem kui muul ajal, on toote säilimisaeg võrreldes pagaritoodetega tunduvalt pikem, kaheksa kuud, mis tähendab, et on aeg hakata mõtlema ekspordile.” Olgu siin märgitud ka tootmises olevad viis toodet: õunalimonaad, õunalimonaad rabarberi, jõhvika ja punase sõstraga ning siider.
Tantsuga sai Juhan sõbraks varases koolieas. “Eks see sai, nagu enamusel, alguse koolis. Minu puhul kolmandas klassis Meeli Stankevitši õpetamisel. Käisime kahel koolinoorte ja ühel üldtantsupeol. Tantsupeol kohtusin ka oma tulevasega, Pärsamalt pärit Kadriga, kui tantsisime “Jälgede tantsus” teineteisele vastu. Ülikooli minnes tantsis Kadri juba tehnika kõrgkooli tantsurühmas Savijalakesed ja kutsus ka mind.” Seega küsimust, mida tants on talle andnud, pole mõtet Juhanilt küsida.
2011. aastal hakkas paar tantsima Uppsaris – Tallinna tantsuakadeemia tantsurühmas, mida juhendas Märt Agu. Juhan selgitas, et kui Savijalakesed tantsisid autoritantse, siis Uppsar oli folk-šõulik rühm. “Selle rühmaga oleme ka Saaremaal kolmel korral üles astunud. Paraku poolteist aasta tagasi, kui Saaremaale tagasi tulin, tuli lõpetada. Praegu tantsime väikese grupiga edasi, leidsime juhendaja Jaan Ulsti Nõost, kes on Eestis tantsu alal väga tugev tegija. Loodame tuleval suvel grupiga ka saarlastele esineda. Viljeleme kaasaegset improvisatsioonilist tantsu.”
See pole veel kõik. Juhan ja Kadri juhendavad ka Leisi tantsugruppi. Tiiu Haaviku võimlemisfestivalil viimastel aastatel esinenud temperamentsed tantsutüdrukud-poisid omanäolise tantsuseadega oli üks põhjustest, miks Kanemägi pere põlvkondade lugu idanema hakkas.
Nelja põlvkonna kokkuhoidev pere tähistab koos kõiki tähtpäevi, kust ei puudu laul ega pillimäng. Kui jutud said räägitud, selgus, et sellesse rivvi saab veel ka ühe vahva mehehakatise paigutada. Nimelt Juhani kümnekuise poja Johanni. Seega on see tegelikult nelja põlvkonna lugu.Ilmari taustast niipalju, et tema enam kui 40 aasta pikkune elutöö jäi kolhoosiaega. Ilmar oli Karja sovhoosi seemnekasvatuse agronoom, hiljem osakonnajuhataja, samas vedas aastakümneid mahukat ühiskondliku töö vankrit – ametiühingutööd. Pensioniaja kättejõudmisel, veidi enne suurmajandite eksistentsi lõppu oli Ilmar Leisi valla kultuurijuht. Ta oli/on läbinisti kultuuriinimene.“Rahvatantsuga alustasin Kõljala põllumajanduskoolis. Seal õppisid sõja järel veidi vanemad inimesed. Arvake ära, kes meid pilliga saatis? Arnold Rüütel. Ta saatis akordioniga meie tantsurühma ka kooli lõpupeol, mida pidasime ühes külaperes,” saime Ilmarilt üllatuslikult teada.Türi aiandustehnikumis õppides Ilmari tantsuharrastus jätkus. “Üks Ullo Toomilt tantsukoolitust saanud noormees hakkas meid seal utsitama. Meil oli väga tugev rühm. Tantsisin seal veel ka Türi kultuurimaja rühmas. Üsna pea hakkasin juhendama nooremate kursuste tantsurühmi.” Tantsuõpetaja roll hakkas Ilmaril tiksuma seega 1950. aastast. Ta on saanud tähistada tantsujuhtimise poole-sajandat aastapäeva.Aasta hiljem, Orissaares ja seejärel Leisis agronoomina tööle asudes on rahvatants temaga alati ühes olnud. Segarühmadele lisandusid naisrühmad, juhendamisele lisaks ise tantsimine. Ta on oma rühmadega mitu korda pääsenud Tallinna suurele tantsupeole. Ükskord oli see sattunud mehe kordusõppuse aega. Parteibossi ärarääkimisel õnnestus tantsijast tantsujuhil siiski pääseda tantsupeole. Sõduririietes ei tahtnud Ilmar minna. “Mu koolivenna ema elas Tallinnas, tema käest sain laenuks vanad dressipüksid. Rahvatantsuriided oli rühm kaasa võtnud.”Ilmar on tantsimas käinud ka Moskvas üleliidulisel noorsoofestivalil. Eestist oli valitud 150 tantsijat, kes rühma pääsemiseks pidid eksami sooritama. Kaks nädalat oldi laagris Tallinnas, teist sama palju Moskvas. “See oli suur elamus. Saaremaalt oli neli tantsijat – Maie Opkaup, Hilja Varvas, ühe mehe nimi ei tule kahjuks meelde. Olen käinud paljudel tantsuseminaridel, kus tehti ka balletiharjutusi. Balletikooli juht tegi mulle komplimendi, öeldes, et kui oleksin noorem, võiks must saada hea balletitantsija. Tantsu vastu olen kogu elu huvi tundnud, ei tea, kust see pisik pärit on.”Aivo on EPA lõpetanud agronoom ja mõned aastad saanud töötada õpitud erialal. Kuna kolhoosiaja lõpus kerkis päevakorda abitootmise loomine, oli Aivol hakanud idanema leivategemise mõte. “Sellal arvati, et abiettevõtteid omavad majandid elavad paremini, kuid see idee tuli liiga hilja, enne sai kolhoosikord otsa. Mõte leivategemisest aga jäi – millegagi tuli ju tegelema hakata. Minu idee teostamisele andis tõuke abikaasa Malle, kes töötas aastaid leivakombinaadis,” meenutas Aivo.Eraettevõte Karja Pagariäri hakkas tegutsema 1993. aastal, sünnipäevaks on 8. mai. Esimene partii saiatooteid läinud realiseerimisele ühekordse suulise müügiloa alusel, nädal hiljem, ametliku loa saamisel alustati ka leivaküpsetamisega. “Päris täpset toodete arvu ma öelda ei oska, leibu on 20 erinevat, saialisi üle 130. Leib on meie jaoks number üks, 80% ja enamgi on leivatoodang.”Igale leivale on tehtud pai. Mitte üks, vaid mitu korda. Selle, saarlaste põhitoidu taga on 40 inimese pühendunud töö.“Laiendamisplaani meil praegu ei ole, ehkki tööd on palju ja tempo peal, kuid ükski tellimus pole siiani jäänud täitmata. Meie kõige uuem toode turul veel ei ole, see oli enne jõule kingipakkides – Evelini kartuli-peenleib. Müüki tuleb see jaanuaris.”Leivakuningas on samuti osa oma südamest kultuurile andnud. Aivo on kolmel Tallinna laulupeol puhkpilli mänginud. Aastaid on ta laulnud segakooris, sealhulgas nimekas EPA segakooris, mehe sõnul Eesti ühes paremas. “Olen laulnud kooris ja mänginud erinevaid puhkpille, tenorit ja alti. Seda kümmekond aastat. Nüüd pole selleks enam aega.”Poeg Juhan lisas, et isa mängib mitmeid pille, sealhulgas basskitarri ning et isa on lauluande saanud oma emalt Lainelt, Ilmari abikaasalt, kellel oli väga ilus lauluhääl.Väga mitmekülgse Juhani taustast ainult põgusalt. Juhan õppis Tallinna tehnikaülikoolis tehnika- ja tootearendust ning tegi magistritöö teemal “Vahusiidri kääritamine”. Teisisõnu – siidri valmistamine šampanja-meetodil. Juhendajaks oli olnud muhulasest toitumisteadlane Raivo Vokk. “Tema poole oli pöördunud üks minu praegusi äripartnereid, soovides teada, kas keegi tegeleb Eestis siidri tootmisega. Sellest pöördumisest kujunes meie väikeettevõtte töökas kollektiiv.Aga mis puutub minu õppima minekusse, siis keskkonnamuutus oli väga raske. Iga kord kodust Tallinna minnes oli rusuv tunne, sest olen maal metsade vahel üles kasvanud. Seetõttu olen algusest saati teadnud, et pärast lõpetamist tulen Saaremaale tagasi. Tallinn ei ole minu koht,” pajatas Juhan.Ehkki algul oli ta mõte olnud veini valmistamise juures, siis abikaasa Kadri Austria-reisi järel, kes sealset siidrit kiitis, tehti korrektuur. “Mõtlesin, et miks pean siin viinamarju kasvatama, kui õunu veetakse igal aastal põldudele. Kui aga praktiliseks tegemiseks läks, ei läinud ainult esimene vasikas aia taha, vaid päris mitu telli. Limonaadi ja siidriga turule tulla oli õige aeg. Meil saab peagi poolteist aastat esimesest müügikogemusest. Ja ehkki suvel on karastusjookide müük kaks korda suurem kui muul ajal, on toote säilimisaeg võrreldes pagaritoodetega tunduvalt pikem, kaheksa kuud, mis tähendab, et on aeg hakata mõtlema ekspordile.” Olgu siin märgitud ka tootmises olevad viis toodet: õunalimonaad, õunalimonaad rabarberi, jõhvika ja punase sõstraga ning siider.Tantsuga sai Juhan sõbraks varases koolieas. “Eks see sai, nagu enamusel, alguse koolis. Minu puhul kolmandas klassis Meeli Stankevitši õpetamisel. Käisime kahel koolinoorte ja ühel üldtantsupeol. Tantsupeol kohtusin ka oma tulevasega, Pärsamalt pärit Kadriga, kui tantsisime “Jälgede tantsus” teineteisele vastu. Ülikooli minnes tantsis Kadri juba tehnika kõrgkooli tantsurühmas Savijalakesed ja kutsus ka mind.” Seega küsimust, mida tants on talle andnud, pole mõtet Juhanilt küsida.2011. aastal hakkas paar tantsima Uppsaris – Tallinna tantsuakadeemia tantsurühmas, mida juhendas Märt Agu. Juhan selgitas, et kui Savijalakesed tantsisid autoritantse, siis Uppsar oli folk-šõulik rühm. “Selle rühmaga oleme ka Saaremaal kolmel korral üles astunud. Paraku poolteist aasta tagasi, kui Saaremaale tagasi tulin, tuli lõpetada. Praegu tantsime väikese grupiga edasi, leidsime juhendaja Jaan Ulsti Nõost, kes on Eestis tantsu alal väga tugev tegija. Loodame tuleval suvel grupiga ka saarlastele esineda. Viljeleme kaasaegset improvisatsioonilist tantsu.”See pole veel kõik. Juhan ja Kadri juhendavad ka Leisi tantsugruppi. Tiiu Haaviku võimlemisfestivalil viimastel aastatel esinenud temperamentsed tantsutüdrukud-poisid omanäolise tantsuseadega oli üks põhjustest, miks Kanemägi pere põlvkondade lugu idanema hakkas.Nelja põlvkonna kokkuhoidev pere tähistab koos kõiki tähtpäevi, kust ei puudu laul ega pillimäng.
Veel artikleid samast teemast »