title: Linnamäel ja Ristil puhkes beebibuum

maintext:
Linnamäel ja Ristil puhkes beebibuum
Lemmi Kann
Linnamäe lasteaiaõpetaja Regina Kleeman vaatab, et kõik mudilased oma taldriku korralikult tühjaks sööks. Foto: Arvo Tarmula
Kolmapäeval avati Linnamäe lasteaias uus rühm 15 lapsele, Ristil käivad ettevalmistused 20 lapsele uute rühmaruumide avamiseks.
Linnamäe lasteaia maja ühes osas pole pärast 1996. aastat jooksnud ühegi põnni jalad: ühel hetkel pärast ärkamisaega jäi inimesi, sh lapsi seal kandis lihtsalt nii väheks, et piisas täiesti vaid osast majast. Vaatamata juba aastaid kestnud juttudele, kuidas inimesed Läänemaalt ära lähevad, on vähemalt Linnamäel ja ka Ristil tuuled sedavõrd pöördunud, et väikeste ilmakodanike tarbeks tuli hakata lasteaeda laiendama.
Eile käis Linnamäe lasteaias kibekiire askeldamine, et täna saaks esimesed lapsed juba tulla.
„Täna meil rühm veel täis ei tule,” ütles Linnamäe lasteaia direktor Marika Prik ja selgitas, et päris tööks läheb 5. septembril. Üle kahekümne aasta lasteaiana taasavatud majaosa on edaspidi kõige nooremate laste päralt, kelle tarbeks on vanad ruumid maast laeni remonditud ja nüüdisaegselt sisustatud. Eriti uhke on Prik aga hoopis vana laudpõranda üle, mis õnnestus säilitada – see lihviti ära ja näeb välja peaaegu nagu uus.
Uued töökohad
Kõik päris plaanitud ajaks valmis ei saanud, sest suvised tarneajad venisid oodatust pikemaks. Nii pole kohale jõudnud veel kõik kapid ja valamud, aga Priki sõnul on kõik eluks vajalik olemas ja kohal ning Mesimummu nime kandev rühm on valmis lapsi vastu võtma. Siis on Linnamäe lasteaias kolm rühma kokku 51 põnniga.
Uus lasteaiarühm tähendab ka uusi töökohti. „Meil on hea meel, et Linnamäe lasteaed osutus nii populaarseks töökohaks, et saime valida väga paljude hulgast,” ütles Lääne-Nigula vallavalitsuse haridusosakonna juhataja Varje Paaliste. Ta märkis, et üks uutest on tegelikult juba „vana” olija – õpetaja, kes oli tähtajaliselt tööl lapsepuhkusel oleva õpetaja asemel. Teine õpetaja ja õpetaja abi on samuti Lääne-Nigula valla inimesed. Paaliste sõnul käisid ümberehitustööd terve suve, sel ajal kui lasteaed oli puhkusel. Linnamäe lasteaia laiendamine läks maksma 63 000 eurot, millest 37 000 eurot saadi EASilt.
Noored tulevad tagasi
Paaliste sõnul tingis lisakohtade vajaduse lasteaias ühelt poolt asjaolu, et osa noori lapsevanemaid ei saa majanduslikel põhjustel kasutada oma õigust kogu lapsepuhkuse aja põnniga kodus olla. Kui mullu jäi lasteaiakohast ilma üle kümne pisipõnni, oli selge, et midagi tuleb ette võtta.
Vald tellis piirkonna perede ja võimaliku sündide arvu analüüsi. „Lasteaeda ju ainult paariks aastaks laiendama ei hakka, see on ikkagi suur investeering,” selgitas Paaliste.
Noored tulevad maale tagasi, kui on elamispind või selle ehitamise võimalused, töökoht ning lastele lasteaiad-koolid. Paaliste ütles, et ametlikus statistikas kodukanti tagasi pöördujate arv veel ei kajastu, sest paljud pole kirjade järgi sealt kunagi lahkunudki, kuigi elasid-töötasid mujal.
„Meie oma igapäevastes tegemistes näeme, et noored tulevad kodukanti tagasi, peret looma,” ütles Paaliste ja lisas, et paljudes sellistes noortes peredes käib pereisa tööl Soomes. Tema sõnul on Lääne-Nigula vallas viimasel ajal välja antud hulgaliselt ehituslube ja projekteerimistingimusi. „Nii et olukord ei ole üldse nii lootusetu, kui ehk tundub, ja me vaatame rõõmuga seda liikumist, mis toimub.”
Risti uus rühm
„Meil on väga palju uusi noori peresid, kellel on lasteaiakohta vaja,” ütles Risti lasteaia direktor Aili Randalu ja lisas, et need noored inimesed on oma kandi lapsed, kes on otsustanud koduvalda tagasi tulla, et siin kodu rajada. Risti lasteaeda ootab kohta üle kahekümne lapse.
Risti lasteaial ei olnud varuks ühtegi kasutamata ruumi, nagu oli Linnamäel. Sobivad lisaruumid leiti aga lasteaiahoone naabrusest vanast vallamajast, millest üks osa nüüd lasteaiaks ümber ehitatakse.
Randalu sõnul on projekt valmis, mõne aja pärast jõutakse ehitushanke ja ehituse endani. „Planeeritud on nii, et uue rühma saame avada järgmise aasta jaanuaris. Siis saavad meil järjekorras olevad lapsed endale koha.”
Risti lasteaia laiendamiseks kohandatakse ja remonditakse ruumid Risti teeninduskeskuses, mille planeeritud eelarve on 59 000 eurot.
Randalu märkis aga, et kui peresid tuleb juurde, võib juhtuda, et sellest ühest uuest rühmast enam ei piisagi. „Meil on väga hea meel, et valda tuleb uusi, noori elanikke – Ristil on ju väga hea elada! On kõik vajalikud teenused ja ka asukoht on väga hea – mugav sõita nii Haapsalu kui ka Tallinna poole. Hästi kasvame!” ütles Randalu ja lisas, et uued lasteaiapõnnid on rõõmusõnum ka Risti põhikoolile. „Ma arvan, et meil läheb päris hästi!”


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Siim Kallas: kuidas rahastada omavalitsusi? (1)
Toimetanud Andrus Karnau
Omavalitsuste rahastamise aluseks on üksikisiku tulumaksu ümberjaotamine. Puudub mujal maailmas nii tavaline kinnisvaramaks (omandimaks), mis moodustab kopsaka osa omavalitsuse tuludest. Rikkamates piirkondades võib kinnisvaramaksu määr (laekumine on niikuinii) olla kõrgem, vaesemates piirkondades madal või üldse puududa, kirjutas presidendikandidaat Siim Kallas Postimehes.
Üksikisiku tulumaksu jaotamine omavalitsuse tuluna on ainult kaudselt seotud omavalitsuse enda tegevusega. Vähe on neid tegevusi, millega soodustada suuremat üksikisiku tulumaksu laekumist just oma vallas. Neid on, aga need on väga kaudsed. Üks maks, mida saab siduda algatusvõimega, on nn tehingumaks. See on tähtis maks Ameerika Ühendriikides just kohaliku omavalitsuse rahastamiseks.
Omavalitsuste territooriumil korraldatakse laatu, kultuuri- ja spordiüritusi. Neid toetatakse igati ja see on arusaadav. Mina näeksin rahandusinimesena, et igalt kohapeal tehtud tehingult kukuks mõni sent ka kohalikku eelarvesse. See oleks omavalitsusele stiimul soodustada ettevõtlust. Jällegi, see ei saa tulla kui midagi uut ja lisaks teistele, vaid kombineerituna kas mõne muu maksu vähendamisega.
Loe Siim Kallase arvamuslugu siit.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Mailis Reps

maintext:
Mailis Reps: haldusreform lööb presidendivalimised valimiskogus pea peale
Mailis Reps
Mailis Reps, Keskerakonna presidendikandidaat. ARVO TARMULA
Presidendivalimiste valimiskokku siirdumine rõõmustab mind, sest see sunnib kõiki kandidaate senisest enam pöörama tähelepanu riigisisestele probleemidele. Haldusreform on valimiste põhiteema ning kandidaadid peavad kujundama selged seisukohad maaelu küsimustes. Nende teemadega ei taha riigijuhid tegelda.
Olen viimastel kuudel külastanud enam kui 160 kohalikku omavalitsust, olen muredega hästi kursis. Eesti ääremaa jookseb inimestest tühjaks. See on mure, mida olen kuulnud kümnetes omavalitsustes, tosinal moel, kuid samas vormis. Pealinnas istudes ääremaastumist ei taju – on ju Tallinn üks väheseid omavalitsusi, mille elanike arv pidevalt kasvab.
Keerulise probleemi lahendamiseks otsustas valitsus teha haldusreformi. Paradoksaalsel kombel unustati aga suurele reformile sisu juurde panna. Omavalitsused pöörduvad valdade liitmise reformi vastu riigikohtu poole. Kui riigikohus peaks haldusreformi seaduse teatud osad parlamenti tagasi saatma, oleme taas lõhkise küna ees.
Juba siis, kui haldusreformi eelnõu parlamendis kiirkorras läbi suruti, ütlesin, et haldusreform taandub vaid Eesti kaardi mehaaniliseks ümberjoonistamiseks. Seaduseelnõus oli ühinemiste ajagraafik, suuruse kriteerium 5000 elanikku ja piitsa kõrvale präänikuks ka ühinemistoetused ning oma tööst ilma jäävate omavalitsusjuhtide koondamishüvitised. Tegelik sisu peaks haldusreformile lisanduma täiendava kaheksateistkümne seaduseelnõuga, millest ühtegi pole valitsus veel riigikokku saatnud. Sisuliste kokkulepete puudumine siiski koalitsiooni ei takistanud ja seadus võeti vastu.
Suur võis aga olla valitsuse üllatus, kui taibati, et omavalitsusjuhid ei soovi sugugi nende plaaniga kaasa tulla. Haldusreformi seadus on omavalitsusjuhtide meelest sisutu dokument, mis ei suurenda kohalike omavalitsuste võimekust ega inimeste heaolu. Omavalitsusjuhid on väga pettunud. Vallavanemad ütlevad, et peavad piltlikult öeldes kustutama tule paljudes külades.
Kuna Keskerakond peab haldusreformi ümber toimuvat väga tähtsaks, on meil kavas korraldada kõnesoleval teemal 15. septembril riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu. Meie soov on teemat senisest enam avada ning kuulda parlamendis ka reaalset omavalitsuste seisukohta ning panna nende hääl kõlama. Probleemid on suured, need vajavad arutamist, mitte tuima ignoreerimist.
Olen üsna veendunud, et valimiskogu liikmeil ei lähe meelest, kes seisid selle eest, et presidendivalimised valimiskokku jõuaksid ning seeläbi neile hääletamiseks võimaluse andsid. Nagu ei unune neil ka asjaolu, et just valitsuskoalitsioon on neile kaela sadanud sundliitmise seaduse taga. Haldusreformist võib saada nende valimiste võtmekoht. Valitsusel on aeg mõista, et riigi edukaks edasiminekuks ei piisa mitte ainult enese tarkuse kasutamisest, vaid suuri otsuseid tehes tuleb konsulteerida ka inimestega piirkondades.
24. september tõotab tulla huvitav. Haldusreformist tingitud pahameel ning hüljatustunne võib viia protestihääletuseni, mille lõpptulemust ei oska keegi prognoosida. Valimisteni jäänud aja jooksul kavatsen kohtuda paljude omavalitsusjuhtide ning valijameestega. Selline koostöö viib meid kõiki võidule.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Vormsi valijamees: pettumus suutmatuse pärast
Kaie Ilves
Ivo Sarapuu. Arhiiv
Vormsi valijamees Ivo Sarapuu andis valimiskogu mõlemas voorus oma hääle Allar Jõksile.
„Alguses oli hea tunne, aga tagasi tulla ei olnud hea. Oli pettumus suutmatuse pärast. Ei uskunud, et president jääb valimata,” kirjeldas Sarapuu valimispäeva muljeid.


maintext:
Jürgen Ligi välisministriks, Maris Lauri haridust suunama
Toimetanud Andrus Karnau
Reede oma viimaseks tööpäevaks välisministrina kuulutanud Marina Kaljuranna asemele tõuseb suure tõenäosusega senine haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi ning haridusministriks saab endine rahandusminister Maris Lauri, kirjutas Postimees.
Täna koguneb Reformierakonna juhatus, kes peab peaminister Taavi Rõivase esitatud kandidaatidega nõustuma.
ütles Rõivas, et on välisministri ametikohale kaalunud mitut varianti. «Tuleb leida see lahendus, mis on antud hetkel kõige parem ja ma usun, et mul on see nägemus olemas,» ütles Rõivas.
«Selles protsessis on roll nii erakonna juhatusel kui ka presidendil, lisaks on väga palju muid detaile. Sedavõrd olulist otsust ei saa üleöö teha.”
Ligi võtab olukorda talle omaselt – rahuga. «Ma olen haridus- ja teadusminister seni, kuni saatus seda võimaldab ja teen seda tööd täie rinnaga,» ütles Ligi.
Ta ei soovinud rääkida uue välisministri nimest, kuid ütles, et diplomaadi asemel võiks välisministeeriumi siiski juhtida poliitik. «Hea diplomaat ei lisaks midagi, headest diplomaatidest välisministeeriumis puudust ei ole, » oli Ligi veendunud.
Kui Maris Lauri saab ministriks ja lahkub riigikogust, siis tema esimene asendusliige on Rait Maruste, kes juhtis eelmises koosseisus põhiseaduskomisjoni.


maintext:
Matsalu sookured on selleks sügiseks läinud
Kaie Ilves
Sookurg. Tarvo Valker
Matsalus peatuvad sookured lahkusid läinud nädalal.
„Sookurgede Matsalu lahe üldloendusel saadi 19. septembril kokku 5 300 peatuvat lindu, aga nüüd näib olevat vaikne. Paistab, et enamus kurgi on läinud,” ütles ornitoloog Aivar Leito esmaspäeval.
Leito sõnul pole tänavune sookurgede ränne just erandlik, kuid põhiosas tavapärasest nädala jagu varasem küll. Leito sõnul tingisid seda septembri esimese poole tuulevaiksed, soojad ja selged ilmad, mis soodustavad rännet – tekivad tõusvad õhuvoolud, mis aitavad kurgedel kõrgust koguda ja liuelda-rännata väikese energiakuluga.
„Kui päevi püsib väga soodne rändeilm, siis sookured ei pea sellele ilule vastu ja põrutavadki lõunasse ära,” märkis Leito.
Leito sõnul on huvitav ka see, et viimastel aastatel ei peatugi Matsalus enam nii palju sookurgi kui varem. Kui paarkümmend aastat tagasi peatus Matsalus sügisel kuni 20 000 sookurge, siis viimastel aastatel poole vähem – kuni 10 000 sookurge. Tänavune maksimum oli 5 300 peatuvat kurge. Leito sõnul on ränne ümber paiknenud – Matsalus peatub sookurgi üha vähem, Saaremaal üha rohkem. Põhjustab seda põllumajanduskultuuride muster ehk söögilaud, aga ka teistsugune rändestrateegia – korraga rännatakse pikemaid vahemaid.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Lääne maavalitsus ärgitab aasta isa kandidaate esitama
Toimetanud Urmas Lauri
Mullu valiti Läänemaal aasta isaks Tiit Seiton. Foto: Arvo Tarmula
Lääne maavalitsus ootab kõikidelt üksikisikutelt, organisatsioonidelt, asutustelt ettepanekuid, kes võiks olla see tore ja tubli mees, kellele anda sel aastal Läänemaa aasta isa tiitel. Ettepanekuid oodatakse kuni 7. oktoobrini.
Aasta isa tiitli saaja kuulutatakse välja novembris isadepäeva paiku. Läänemaa aasta isa aunimetus antakse isale, kes on tubli perekonnapea ja lapsevanem, kes on laste kasvatamisel eeskujuks teistele ning kes paistab silma ka ühiskondlikus tegevuses.
Aunimetuse eesmärk on väärtustada isadust ning isa rolli perekonnas.
Kandidaat peab olema Eesti Vabariigi kodanik ning Läänemaa elanik. Läänemaa aasta isa statuudi ja vormi leiab Lääne maavalitsuse kodulehelt.
Taotlus tuleb esitada 7. oktoobriks e-postiga või saata Lääne maavalitsuse postiaadressil Lahe 8, Haapsalu.
Lääne maavalitsuse komisjon vaatab laekunud ettepanekute üle ning teeb nende põhjal maavanemale ettepaneku tiitli andmiseks. Maavanem Neeme Suur tunnustab Läänemaa aasta isa novembris isadepäeva paiku.
Läänemaa aasta isa tiitlit on maavalitsus andnud välja 2013. aastast.
Aasta isad


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Osmussaarelt leiti kolm mürsku, Haapsalu päästekomandosse toodi granaat
Kristjan Kosk
Eile teatas Osmussaare saarevaht Rita Koppel päästeametile kolme suurekaliibrilise mürsu leiust Osmussaare saarel, teatas Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais.
Lääne-Eesti pommigrupi demineerijad tegid kolm Vene päritolu 180 mm mürsku leiukoha lähedal kahjutuks.
Samal päeval toodi Haapsalu päästekomandosse suitsugranaat, mis olevat leitud mere äärest. Demineerijad kahjutustasid suitsugranaadi hävituskohas.
Päästeamet tuletab meelde, et kui leiate jalutuskäigul või marjul käies mingi kahtlase eseme, siis ei tohi seda puutuda ja kindlasti mitte liigutada, veel vähem endaga kaasa võtta. Kõige õigem tegu on võtta hoopiski telefon ja helistada häirekeskuse telefonil 112.
Juhised, kui leiate lõhkematerjali või lahingumoona:
* ärge puudutage seda;
* ärge kasutage selle lähedal lahtist tuld;
* eemalduge leiukohast;
* teatage leiust häirekeskust telefonil 112;
* kui võimalik, piirake ala ja tähistage oht;
* olge abijõududele telefonitsi kättesaadav;
* teavitage läheduses viibijaid võimalikust ohust;
* kui leiate metsast piirdelindiga või muul viisil tähistatud ala, ärge sisenege sellesse.
Fotod: päästeamet


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

title: 35 000 sookurge tegid Eesti rekordi

maintext:
35 000 sookurge tegid Eesti rekordi
Riina Tobias
Sookured kogunevad enne pikka lõunasse lendu põldudele sööma. ARHIIV
Soome ornitoloogid Johannes Niska-Virta ja Ari Pokkinen loendasid reede hommikul Puise ninal 35 000 üle lendavat sookurge.
Ornitoloog Aivar Leito andmetel on 35 000 rändavat kurge ühel päeval Eesti rekord. Nii suure numbri taga on Leito sõnul hea rändeilm ning kurgede üha suurenev arvukus Soomes, meil ja kogu Euroopas.
Niska-Virta ja Pokkinen kirjeldasid, et olid reedel pärast kella 7 Puise linnutornis, kui enneolematu kurgede ränne lahti läks. 35 000 kurge loendati 4,5 tunni jooksul. Soomlased nimetavad kogetut oma 50 aasta ägedaimaks linnuelamuseks.
Leito ütles, et linnud tulid ilmselt kas otse Soomest või lühipeatustega ning enamik lendas edasi lõuna suunas, ilmselt Lätini.
Eelmine rekord oli üle poole väiksem – Aivar Leito sõnul loendati eelmise aasta 28. septembril Lääne-Eestis 15 000 sookurge.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Välisministri toolilt taanduva Marina Kaljuranna asendaja on Jürgen Ligi
Toimetas Lemmi Kann
Peaminister Taavi Rõivase peaministrit ja ministrite asendamist puudutava korralduse järgi oleks välisministri asendaja haridus-ja teadusminister. Seega, kui Marina Kaljurand peaks võtma praeguses olukorras puhkuse või kui Rõivas läheks Kaljuranna avaldusega presidendi juurde, siis saaks Jürgen Ligist uue välisministri määramiseni välisministri kohuste täitja, kirjutab Delfi.
Välisminister Marina Kaljurand teatas, et täna on tema viimane päev välisministri ametis ja ta kandideerib presidendiks valimiskogus. Kaljurand peab ametist lahkumiseks kas võtma puhkuse või siis lootma, et Taavi Rõivas läheb tema lahkumisavaldusega peagi presidendi juurde. Rõivasel on selleks seaduse kohaselt aega 30 päeva.
Rõivas on aga teatanud, et ta Kaljuranna avalduse rahuldamisega ei kiirusta.
Fotod: arhiiv


title: Vapsikud kolisid lindude pesakasti

maintext:
Vapsikud kolisid lindude pesakasti
Kristjan Kosk
Vapsikud asustasid lindude pesakasti. Foto: Kristjan Kosk
Ühe Lääne-Nigula vallas paikneva talu abihoone seinale üles seatud pesakasti on vallutanud rahvasuus hiidherilasteks kutsutavad vapsikud.
Vapsikud on pesas tegutsenud umbes kuu aega. Pesa hõlmab kogu pesakasti sisemust ja ulatub pesakasti põhja vahelt väljagi. Ümber pesa lendab hulk vapsikuid ja käib tihe sumin.
Ornitoloog Tarvo Valker ütles, et vahel kipuvadki just herilased maha jäetud pesakastidesse minema.
„Seal on neil kindel ja turvaline olla,” ütles Valker. Selleks, et mõni lind järgmisel aastal pesakasti oma pesa teeks, peab kasti seest ära puhastama.
Kasti puhastamist ei tasu aga enne alustada, kui vapsikud on lahkunud. „Kiiret pole, sest lindude pesitsusaeg on selleks aastaks läbi,” ütles Valker. Kindlasti ei tohiks pesa torkima minna, sest mudu võib valusalt nõelata saada.


maintext:
Teadlased ei toeta Väikese väina tammi avade tegemist
BNS
Märtsis korraldas Väikese väina Selts oma ettevõtmise toetuseks aktsiooni, kus iga kümne meetri tagant seisis keegi pea peal. Foto: Väikese Väina Selts
Keskkonnaministeeriumi kokku kutsutud mereteadlaste kohtumisel jõudsid osalenud teadlased järeldusele, et Saaremaad ja Muhumaad ühendava Väikese väina tammi ei ole mõtet enam kui 10 miljoni euro eest avasid rajada, kirjutab Postimees.
"Ma ei ole 25 aasta jooksul varem näinud, et nelja asutuse teadlased on kõigis arutelupunktides täiesti ühel nõul,» ütles Eesti Teaduste Akadeemia mereteadlasest president Tarmo Soomere 9. septembril keskkonnaministeeriumis peetud teadlaste ümarlaua kohta lehele.
Teadlaste hinnangul ei suurendaks avade tegemine väinas märgatavalt vee läbivoolu ega tooks ka kaasa endaga keskkonnaseisundi märgatavat muutust, kirjutab Postimees.
Väikese väina tammi avade rajamist soovib kogukond Väikese Väina Selts arborist Heiki Hanso eestvedamisel.


maintext:
Ossinovski soovib magustatud jookidele 10-15 protsendist hinnatõusu
BNS
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. Foto: Arvo Tarmula
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib suhkrumaksu kehtestamist magustatud jookidele, soovitud eesmärkide saavutamiseks peaks maks mõjutama toote hinda vähemalt 10–15 protsendi ulatuses, vahendas uudisteagentuur BNS.
„Toidumaksud ja -subsiidiumid võivad mõjutada tarbimist ning suhkruga magustatud jookide kõrgemat hinda seostatakse väiksema nõudlusega,” märgib minister ettepanekutes valitsuskabinetile.
Suhkrumaksuga soovib ministeerium eelkõige lahendada suhkruga magustatud jookide tarbimisest põhjustatud laste ülekaalulisust ja rasvumist ning sellest tulenevat negatiivne tervisemõju. Maksude kehtestamine rasvumist põhjustavatele toitudele võib Ossinovski sõnul parandada tervisetulemeid, eriti kui maksud on kõrged.
„Hinnanguliselt annavad suhkruga magustatud joogid suurima osatähtsuse toidust saadavast energiahulgast ning suhkruga magustatud jookide tarbimine on seotud kehakaalu suurenemisega tugevamini kui ühegi teise toidu või joogi puhul,” märgib terviseminister.
Üle poole Eesti elanikest on Ossinovski sõnul ülekaalulised või rasvunud ning nende osatähtsus rahvastikus kasvab kiiresti, eriti laste ja noorukite hulgas. Samuti on Eestis sagenenud ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud haigused: uued diagnoositud rasvumisjuhud ning muud liigtoitumisega seotud haigused, sealhulgas teist tüüpi diabeedi juhud.
Lisaks suhkrumaksule tuleks ministri hinnangul kasutada ka teisi otseseid sekkumismeetodeid. Näiteks tuleks vaadata üle lasteaedade ja koolide menüüdes ja müügikohtades pakutav, nõustada lastevanemaid tervisliku toidu osas ja piirata lastele suunatud reklaami. Samuti tuleks muuta jookide pakendite esikülgede märgistust, kus toitumisalane teave esitatakse teksti ja värvide abil, et tarbijad saaksid hõlpsamini valida tervislikumaid tooteid. Seejuures on oluline suurendada ka elanikkonna teadlikkust sobivatest asendusjookidest.
Suhkrumaks hõlmaks praeguse kava kohaselt suhkruga magustatud jooke, sealhulgas magustatud piim või piima alternatiivid, tee- ja kohvijoogid, energiajoogid, spordijoogid, magustatud vesi ja mahlad, mitte-dieetkarastusjoogid ja nii edasi. Maksu alla ei kuulu naturaalsed mahlad.


authors:
Lääne Elu
Edward Lucas

maintext:
Edward Lucas: süngeid mõtteid Washingtonist
Edward Lucas / BNS
On aeg teha kokkuvõtteid Obama valitsuse Euroopa-poliitikast, või poliitikatest, sest neid on mitu. Suurim ebaõnnestuja on välisministeerium. John Kerry on olnud viimaste aastakümnete ebaõnnestunuim inimene selle ametkonna eesotsas. Tema jõupingutused sõlmida Süüria küsimuses Venemaaga kokkulepe annavad tunnistust erakordsest (ja ilmselgelt põhjendamatust) usust enda isiklikku võimesse leida diplomaatilist lahendust ilma musklita, mis annaks tema läbirääkimispositsioonile tõsiseltvõetavuse.
Härra Kerry ei ole näidanud üles suurt huvi välisministeeriumi juhtimise vastu. Tema ametnikud, kellest paljud on võimekad, töökad ja läbinägelikud – on ilmselt tänulikud. Samas ei saa isegi kõige võimekamad bürokraadid tugeva poliitilise juhtimise puudumisel kuigi palju ära teha.
Obama valitsus ei pea end nõrgaks, vaid jõhkralt realistlikuks ja selgelt mõtlevaks. Kui rahvuslikud huvid pole kaalul, on targem eemale hoida. Afganistan ja Iraak (ning Liibüa) on näited sellest, mis juhtub, kui sekkuda ilma saavutatava eesmärgi või korraliku plaanita Süürlased, andke andeks.
Selline lähenemine ei ole oma olemuselt rumal, aga seda võib valesti tõlgendada. Kui Kreml vaatab Ühendriike, ei näe ta mittevajalikke kaklusi vältivat külmalt kalkuleerivat juhtkonda. Ta näeb tagasi tõmbuvat riiki, mis näib ara ja abituna.
USA valitsus reageeris kogelevalt riigipöördele Türgis ning on jäänud kõrvaltvaatajaks populistlike meeleolude tõusu suhtes Poolas ja Ungaris. Administratsioon oleks võinud öelda järsult, et vandenõuteooriad 2010. aasta Smolenski lennukatastroofi kohta on absurdsed. See oleks olnud Poola valitsejatele tervislik sõnum.
Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) lepet ähvardav läbikukkumine on järjekordne tagasilöök. TTIP-i mahamüümine oleks olnud raske igasugustes oludes, ent salastatuse ja passiivsuse kombinatsioon on aidanud kaubandust sarjavatel ja paranoilistel kriitikutel Saksamaal ja mujal tunduvalt lihtsamini debatti domineerida.
Julgeoleku vallas on seis pisut parem. USA on halvasti kavandatud “taaskäivitamise”, mis võis olla küll väärt risk, ent oli sellele vaatamata nurjumine, järel olnud sanktsioonide asjus kindlameelne (kongressi soov minna kaugemale tuleb kasuks). Valitsus kulutab eesliiniriikide kaitseks arvestatavat raha ning investeerib parematesse luure- ja uutesse infosõjavõimekustesse.
Tänu Obama valitsusele on NATO-l olemas tegelikud plaanid oma liitlaste kaitsmiseks. Tänavune Varssavi tippkohtumine oli tähelepanuväärselt edukas. Eestisse, Lätti, Leetu ja Poola saadetakse järgmisel aastal päästikuna toimivad liitlasüksused. See ei muuda neid sõjaliselt kaitstavaks (seda ei teeks isegi uus Maginot’ liin), aga vähendab Vene üllatusrünnaku ja sündinud fakti (fait accompli) loomise ohtu.
Üldtulemus on siiski pettumust valmistav – eriti arvestades Venemaa käimasolevaid jultunud rünnakuid USA institutsioonidele ja poliitilistele protsessidele. Need lähevad tunduvalt kaugemale normaalsest spionaažist: need on jultunud katse mõjutada presidendivalimiste tulemust.
Asi ei puuduta ainult jubedaid Kremli semusid Trumpi leeris. Häkkimiste ja lekitamiste kampaania on suunatud Hillary Clintoni šansside kahandamisele ning avalikkuse usalduse õõnestamisele kogu poliitilise süsteemi vastu. Välispoliitika peaeesmärk on tagada oma riigi turvalisus. Selle mõõdupuu järgi paistab, et Obama valitsus on läbi kukkunud.
Süngeima tõlgenduse järgi oleme lähenemas Pax Americana lõpule (ukrainlased ja teised võivad väita, et see lõppes juba mõnda aega tagasi). Ühendriigid näivad pärast 60 aasta pikkust vaieldamatut juhtrolli vaba maailma eesotsas üha vähem valmis kasutama oma mõjuvõimu enda või oma liitlaste huvides. Sõnumina, mida saata, on see üdini ohtlik.
***
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute “Uus külm sõda” ja “Pettus” autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.
Meediaklientidel on Lucase kolumni avaldamise õigus sarnaselt uudistega. Kolumnis esitatavad arvamused, hinnangud ja vaated ei esinda BNS-i seisukohti.


maintext:
Karilaiu sõnul saab tema lahkumist nõuda vaid Keskerakonna kongress (2)
BNS
Jaanus Karilaid. ARVO TARMULA
Kuigi Keskerakonna ajaleht Kesknädal soovitab erakonna aseesimehel Jaanus Karilaiul aseesimehe kohalt tagasi asutuda, ei kavatse Karilaid seda teha, toonitades, et tema lahkumise vajadust tuleks küsida erakonna kongressilt.
"Erakonna juhatuse esimehe ja aseesimehe mandaadi annab erakonna kongress," ütles Karilaid kolmapäeval BNS-ile. "Kui mind aseesimeheks nimetati, küsiti ju kongressi arvamust ja kongress oli sellega nõus – peaaegu pooltuhat delegaati. Ja kui nüüd keegi soovib mandaati tagasi kutsuda, siis peab seda küsima kongressilt. Nii, et ma saan aru, et Kesknädal siiski soovib kongressi kokkukutsumist."
Kommenteerides viimastel päevadel avalikuks tulnud garantiikirjade skandaali tagamaid viitas Kesknädala toimetaja Urmi Reinde Karilaiu tegevusele, kirjutades muu hulgas, et "selle asemel, et uurida erakonna esimehe või peasekretäri käest, kui kaugel on olud erakonna pikaajalistele koostööpartneritele antud lubaduste lahendamisel, nagu oleks teinud iga normaalne inimene, kellel on ka päriselt mure erakonna finantside pärast, kisuti tühjast tüli üles".
Reinde lisas, et "mõeldes Jaanus Karilaiu viimaste päevade tegevusele, astuksin tema asemel erakonna aseesimehe kohalt tagasi".
Karilaid ütles BNS-ile, et on läbi aegade näinud parteis erinevaid diskussioone näinud ja erakonna kontori reageeringut nendele.
"Kontor on reageerinud kas siis teravamalt või vähem teravamalt. Mina võtan asja väga rahulikult. Lõppkokkuvõttes kellegi määramise erakonna esimeheks, juhatuse liikmeks või aseesimeheks – seda saab teha vaid kongress," sõnas ta. "Mina võtan asja positiivselt ja ei lähe teravasse konfrontatsiooni. Kui tahetakse uusi valikuid, uut juhtkonda, siis tuleb küsida erakonnaliikmete arvamust üldkoosolekul ehk kongressil. Täna on mulle antud mandaat nii juhatusse kui juhtkonda ja ma lähtun mandaadist, see on minu sõnum."
Karilaid närkis end nõustuvat Kesknädala väitega, et käimasolev presidendikampaania on praegu prioriteet. "Ja kõiki muid asju võime klaarida pärast presidendikampaaniat," lisas ta.


maintext:
Teadusmessil räägitakse Läänemaast kui elukeskkonnast
Reedel Haapsalu kultuurikeskuses toimuval teadusmessil tõmbab Lääne maavalitsus joone alla suvistele Läänemaa päevadele, kus peatähelepanu all oli Läänemaa kui kvaliteetne elukeskkond. Teadusmess toimub üle-eestilise teadlasteöö festivali raames.
Teadusmess toimub Haapsalu kultuurikeskuses reedel, 30. septembril kella 10.00-19.00. Messil on tegemisi ja vaatamist enam kui 20 põnevas teadus- ja tehnoloogiboksis. Väljas on innovatsiooni- ja ettevõtluskeskus Mektory, Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus ehk SMIT, Tartu Ülikooli arvutiteaduste instituut, Oomipood, Robotex 2016, maailma suurim päästevahendite tootja OÜ Lade, Genosity Labs ja paljud teised.
Kella 15.00 – 18.00 annab teaduskohvikule sisu Lääne maavalitsus. Kell 15.00 teeb maavanem Neeme Suur ülevaate läbi aastate toimunud Läänemaa päevadest ning võtab kokku läinudsuvised üritused, kus maavalitsus osales. Virtsu merepäevadel, Peraküla simmanil ja Valge Daami päevadel Haapsalus tutvustas maavalitsus koostöös omavalitsustega Läänemaa turvalist ning kvaliteetset elukeskkonda. Kell 15.30 räägib Keskkonnaameti nõunik Kaja Lotman elu võimalikkusest Läänemaal, seejärel tutvustab Greencube OÜ müügi- ja arendusjuht Henri Bekmann uudset ja kiiret moodulmajalahendust. Kell 17.00 astub publiku ette Tartu Ülikooli loodusgeograafia vanemteadur Ain Kull ja räägib põnevast tuuleenergiast.
Kell 18.00 jätkavad teaduskohvikus Tartu Ülikooli eksperdid Mart Loog, Viljar Jaks, Hannes Kollist ja Petri-Jaan Lahtvee arutelu disainitud rakkude ja disainitud inimese teemadel.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

title: Restor ei tea mustast tööjõust midagi

maintext:
Restor ei tea mustast tööjõust midagi (2)
Lemmi Kann
Luksuskortereid Sadama tänaval ehitasid illegaalid. Foto: Arvo Tarmula
Restori juhatuse liige Arsi Kook ütles, et ei oska laupäeval Lääne Elus ilmunud loole Sadama tänava luksuselamut ehitavaist illegaalidest midagi lisada.
Politsei avastas koos maksu- ja tolliametiga, et Peeter Tishlerile ja Aarto Eiprele kuuluva elamu ehitusel kasutati ukrainlasi, kel puudus Eestis töötamiseks luba. Reedel jäi Kook Lääne Elule tabamatuks.
„Mul puudub igasugune info asja kohta. Meile ei ole selle reidi kohta tulnud ühtegi kirja ei politseilt ega maksuametilt, nii et ma ei saa parimagi tahtmise juures midagi juba ilmunud loole lisada,” ütles Kook esmaspäeval.
Alltöövõtjast ettevõtte nime ei soostunud Kook ütlema, väites, et neid on objektil mitu ja ta pole kindel, millisest täpselt jutt käib. Küll aga oli tal vestlus objektijuhiga. Viimaselt pärineb info, et alltöövõtjale pakuti renditööjõudu vahendava firma kaudu töötajaid ja lubati, et esialgu puudulikud paberid tehakse korda.
„Me üritame jõudu mööda ja pisteliselt ka ise kontrollida oma alltöövõtjaid, aga kõiki lihtsalt ei jõua,” nentis Kook.
Politseid ja MTA tuvastasid eelmisel neljapäeval Sadama 28 objektilt 11 kehtiva tööviisata ukrainlast, peale nende tegi veel neli meest tööd mustalt.
Haapsalu politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Vello Palmits ütles, et politsei tegi reidi ehitusobjektile neljapäeval. Palmitsa sõnul askeldas ehitusel 11 ukrainlast, kel polnud viisat Eestis töötamiseks. Kolmel neist puudus tööviisa sootuks. Palmitsa sõnul tehti neile ettekirjutus ja nad peavad 14 päeva jooksul Eestist lahkuma. Ülejäänul kaheksal mehel oli küll tööviisa, kuid töötamiseks Poolas, mitte Eestis. Neile vormistati väärteoprotokoll, millega määrati meestele trahv.
Maksuameti avalike suhete juht Rainer Laurits ütles, et peale 11 ukrainlase oli objektil veel neli meest, kes polnud kantud töötamise registrisse.
„Ma ei tea sellest tõesti midagi, see on ehitaja probleem,“ ütles Tishler reedel, kes politsei ja MTA reidist veel teadlik polnud, kui Lääne Elu talle helistas. „Ma ei oska seda praegu kuidagi kommenteerida. Pean ehitaja käest küsima, mis neil seal toimub. Nad peavad oma asjad korda ajama.“


title: Kutsume tunnustama!

maintext:
Kutsume tunnustama!
Haapsalu pensionäride ühendus ja
Haapsalu sotsiaalmaja kutsuvad esitama kiitmiseks inimesi, kes on panustanud eakate elu edendamisse Haapsalus.
Esitada võib nii oma häid tuttavaid ja naabreid, kui avaliku elu tegelasi või teisi pühendunud töötegijaid.
Kandidaadi andmed ja tema panuse kirjeldus palume esitada Haapsalu sotsiaalmajja paberkandjal (Kastani 7, Haapsalu) või e-postiga info@
sotsmaja.ee, hiljemalt 21.septembriks.
Haapsalu Sotsiaalmaja


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

maintext:
Andri Meriloo kuulub riigi parimate perearstide hulka
Toimetanud Kristjan Kosk
Doktor Andri Meriloo. Foto: Arvo Tarmula
Neljapäeval jagatakse Eesti perearstide seltsi aastakonverentsil autasu 54 parimale perearstipraksisele üle Eesti. Nende hulgas on ka Läänemaa perearst Andri Meriloo.
Parimad praksised on selgunud Eesti perearstide seltsi poolt koostatud perearstipraksiste kvaliteedijuhise alusel. Praksiseid hinnatakse eelkõige tervikuna, kuid hindamisel võetakse arvesse erinevaid aspekte, näiteks praksise töökorraldust, arstiabi kättesaadavust, ravi kvaliteeti, sealhulgas haiguste ennetamist, arstiabi järjepidevust ning koostööd patsientidega.
Eesti perearstide seltsi juhatuse liikme Triinu-Mari Otsa sõnul oli tänavu parimale ehk A-tasemele kandideerijaid rekordarv. „Kõige kõrgema taseme kategooriale kandideerimiseks esitasid andmed 70 praksist. Pärast praksiste hindamist jäi sõelale 54 perearsti või perearstikeskust – see number on eelmiste aastatega võrreldes kasvanud,” ütles Ots.
Ots tõi esile, et parimaid praksiseid ühendab soov areneda nii organisatsioonina, pakkudes sealjuures häid võimalusi arstidele ning parimat abi patsientidele. Auditeerimise protsess pakub tema hinnangul nii audiitoritele kui praksistele võimalusi kogemuste vahetamiseks ja töökorralduse parendamiseks.
Esmakordselt kaasati auditeerimisse juhuvalim järgmise taseme praksistest, mis andis parema ülevaate ning tegi auditeerimisprotsessi põhjalikumaks. Esimest korda osalesid auditeerimise protsessis partneritena ka terviseamet ja Eesti haigekassa.
Haigekassa esmatasandi paketi arenduse talituse juht Külli Friedemann toob võrreldes varasemate aastate valikuga välja selle, et esimest korda on perearstipraksised seotud perearstide kvaliteedi lisatasu süsteemiga, milles osalemine on alates 2015. aastast kohustuslik. „Haigekassa peab oluliseks perearstikeskuste kvaliteedi tõstmise motiveerimiseks hinnata perearstikeskust kui tervikut. Kvaliteedi tõstmine on ka meie kindlustatute huvides — kui praksis toimib vastavalt kvaliteedistandarditele, saavad sellest kvaliteetse ja tulemusliku ravi näol kasu ka patsiendid,” lisas Friedemann.
Otsa sõnul on tublid ka need praksised, kes tänavu A-taset ei saavutanud: „Alati saab leida kohti, mida oma töös veel paremini teha ja see ongi kvaliteedisüsteemi üks eesmärke – kuidas aidata kõikidel perearstidel veel kvaliteetsemat teenust osutada,” ütles Ots.


title: Õhuturbe hävitajad teevad madallende

maintext:
Õhuturbe hävitajad teevad madallende
Toimetanud Urmas Lauri
Eurofighter Tuphoon Ämari lennuvälja kohal. Foto: Urmas Lauri
Käesoleva nädala reedeni teevad Eesti kohal madallende Saksa õhuväe kaks Ämari lennubaasis paiknevat hävituslennukit Eurofighter.
Lennukid lendavad üle Eesti madallennu aladel ning mitte madalamal kui 152 meetrit ja eelistatavalt asustatud punktidest eemal. Lennud toimuvad päeva esimeses pooles.
NATO liikmesriigid eraldavad õhuväe õppuste ja harjutuste, sealhulgas madallendude läbiviimiseks kindlad osad oma õhuruumist. Ka Balti riikide valitsused on eraldanud oma õhuruumis piirkonnad madallendude sooritamiseks. Madallende sooritatakse kokkuleppel lennuameti ja Lennuliiklusteeninduse aktsiaseltsiga.
Põhja-Atlandi Nõukogu otsuse kohaselt valvavad NATO liikmesriikide õhujõud Eesti, Läti ja Leedu õhuruumi rotatsiooni korras alates 29. märtsist 2004. aastal, mil Balti riigid said NATO liikmeks. Balti riikide õhuturve moodustab osa NATO targa kaitse kontseptsioonist, mille eesmärk on säästa alliansi liikmesriikide ressursse panustades erinevatesse võimekustesse ühiselt.
Saksa õhuväe lennusalk võttis Balti riikide õhuturbe üle 31. augustil. Šiauliai lennubaasis paikneb praegu Prantsusmaa õhuväe õhuturbesalk, mille relvastuses on hävitajad Mirage 2000.


maintext:
Reedel algavad 12. nostalgiapäevad. Vaata kava!
Nostalgiapäevad tulevad 12. korda. Arhiiv
Reede, 9. september
● Tootmiskoondis „Vikero” (SEE Teater, Vaba 10)
„Lõpeta töö – 12. nostalgiapäevad on alanud!” kl 20–02 lintmakidisko. Laval Riho Luhter.
Kl 21 nostalgiapäevade ametlik avamine! Pääse 5 €
● Aptek Haapsalu
Plaadimängijate taga nostalgitsevad Peeter Oja ja Mart Juur, Dr. Kristo Allikas
Pääse 5 €
Laupäev, 10. september
Kl 12 Mulla tn ja Lihula mnt kogunemine paraadiks.
Kl 13 paraad peatänavalt piiskopilinnusesse.
● Piiskopilinnus
Päeva juht Juhan Lehepuu.
Laat, täika, VIA Sass, tantsurühm Must Kohvi, slaaviühing Bõlina, duo Lihtsalt Ilusad,naisansambel Mutid Hajevil, laste mänguprogramm, Moedemm
● Lossiplatsi parkla
Kl 14.30 autode vigursõit
● Tootmiskoondis „Vikero” (SEE Teater, Vaba 10)
Kl 20–02 temaatiline puhkeõhtu „Külvipidu”.
* VIA „Asendusansambel”, Vol 2
* VIA „Vikeroforell” (IZ-58)
Pääse 7 €
● Haapsalu Vanakino
Kl 20 suur nostalgiadisko. Parimat diskomuusikat mängib Raadio Elmarist tuntud raadiohääl Lauri Hermann.
Pääse 5 €
● Aptek Haapsalu
Nostalgitseb lintmakkide taga doktor Riho Luhter.
Tasuta!
● Lääne maakonna keskraamatukogu (Posti 3)
Kl 10–15 raamatulaat
● Lõbusõidud merel mootorpaadiga „Enby”
Kl 11–16 Haapsalu avatud väravate kirbuturg.
Pühapäev, 11. september
● Tootmiskoondis „Vikero” (SEE Teater, Vaba 10)
Kl 12 nostalgiapäevade ametlik lõpetamine.
Kl 15 Oskar Lutsu naljamäng „Kapsapea” 1 vaatuses. Lavastaja Marge Kivi.
Pilet 5 €


maintext:
Küsitlus: populaarseim partei on Keskerakond
BNS
Keskerakonna juhtfiguurid Jaanus Karilaid (vasakult) ja Jüri Ratas tänavu veebruaris Haapsalus. Foto: Arvo Tarmula
Septembris on populaarseimad parteid Keskerakond ja Reformierakond, samas Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) ja Vabaerakonna toetus langeb, selgub ERR-i tellitud ja Turu-uuringute AS-i läbiviidud küsitlusest.
Kui homme toimuksid riigikogu valimised, annaks oma hääle EKRE-le 10 protsenti ning Vabaerakonnale üheksa protsenti valijatest. Kuu varem oli EKRE-l toetajaid 13 protsenti ning Vabaerakonnal 10 protsenti. Septembrikuised toetusnumbrid on mõlemale erakonnale aasta madalaimad.
Erakondade populaarsusedetabeli tipus on jätkuvalt Keskerakond ja Reformierakond, kel mõlemal õnnestus kuu varasemaga võrreldes oma toetust tõsta. Keskerakonda toetas septembris 26 protsenti valijatest ehk augustisga võrreldes on toetus kasvanud kaks protsendipunkti, Reformierakonda toetas septembris 25 protsenti vastanutest, samas kui augustis oli see näitaja 23 protsenti.
Reformierakonna 25-protsendine toetus on ka erakonnale aasta kõrgeim näitaja, mida võib seletada presidendivalimiste kampaania positiivse mõjuga, kus Reformierakonnaga seotud kandidaatidel oli rahva silmis suurim toetus.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna toetus oli septembris 12 protsenti, mis on küll kolme protsendipunkti võrra madalam kui augustis, aga samal tasemel, mis erakonna toetus olnud enamuse aasta jooksul – 12-13 protsenti.
IRL-i toetas septembris seitse protsenti valijatest, augustis oli nende toetus Turu-uuringute küsitluses viis protsenti. IRL-i toetus on olnud aasta jooksul 5-7 protsenti vahel.
Parlamendivälistest erakondadest kogusid Eestimaa Rohelised ühe protsendi toetust.
Ehkki Keskerakonna toetus on endiselt kõrge, tõi kahe teise opositsioonipartei toetuse langus kaasa olukorra, kus valitsuskoalitsiooni ja opositsioonierakondade summaarsete toetuste vahe on muutunud minimaalseks. Kui valitsusliidu erakondi toetas septembris 44 protsenti, siis opositsiooniparteisid 45 protsenti.
Turu-uuringute AS küsitles 6.-20. septembrini 1000 inimest näost-näkku meetodil nende kodudes üle Eesti. Erakondade toetusnumbrite esitamisel on eemaldatud nende vastajate osakaal, kes ei osanud oma eelistust öelda, mis muudab küsitlustulemused võrreldavaks riigikogu valimiste olukorraga.


maintext:
Siim Kallas: kinnisvaramaks võib olla tõhus regionaalpoliitika vahend
Presidendikandidaadi Siim Kallase hinnangul võib omavalitsuste rahastamiseks kaaluda kinnisvaramaksu kehtestamist, samuti tehingumaksu.
Kallas märkis oma Postimehes avaldatud arvamusloos, et Eesti omavalitsuste rahastamise aluseks on üksikisiku tulumaksu ümberjaotamine, kuid puudub mujal maailmas tavaline kinnisvaramaks (omandimaks), mis moodustab kopsaka osa omavalitsuse tuludest ning praegune süsteem ei ole hea.
"Kinnisvaramaks võib olla tõhus regionaalpoliitika vahend. Rikkamates piirkondades võib kinnisvaramaksu määr (laekumine on niikuinii) olla kõrgem, vaesemates piirkondades madal või üldse puududa," tõdes Kallas.
Tema arvates oleks võimalik kehtestada ka nn tehingumaks, mis on tähtis maks Ameerika Ühendriikides just kohaliku omavalitsuse rahastamiseks.
Vt ka Siim Kallase veebilehte.


authors:
Lääne Elu
Toivo Praakel

maintext:
Telia: naabrid, pange soodsama internetiühenduse nimel seljad kokku!
Toivo Praakel, Telia
Taavi Kotka sulest ilmus 12. septembri Postimehes arvamuslugu „Mis seis on Eesti internetiga?“ Sellest kirjatükist ajendatuna julgustan kohalikke kogukondi, naabreid ja omavalitsusi panema seljad kokku ning tegema koostööd soodsama internetiühenduse rajamiseks, kirjutab Telia Eesti võrgu ja infrastruktuuri arenduse allüksuse juht Toivo Praakel (pildil).
Usun, et kellelgi poleks midagi selle vastu kui Eestimaa igasse kodusse, suvilasse ja metsatallu ulatuks üle kaabelühenduse kiire ja tänapäevane internetivõrk. Sellega paraneks nii inimeste, ettevõtete, kohalike piirkondade kui ka kogu riigi elu.
Kui vaadata olukorda riigi, kohalike omavalitsuste või operaatorite poolt, siis reaalsuseks see paraku ei saa ja seda isegi hea tahtmise korral – piirid seab majanduslik otstarbekus. Samuti on selge, et vaid vähesed kliendid on valmis tellima oma kulu ja kirjadega endale kilomeetri kauguselt jooksva interneti püsiühenduse kui see maksab suurusjärgus 12 000 eurot. Seega – raha loevad kõik – nii eraisikud, ettevõtted kui riigiasutused ning üle mõistuse kuluvaid summasid keegi investeerida ei soovi.
Küll on oluline tähele panna, et kui see sama kilomeetrine liin hakkab teenindama 5-10 naabrit, on summad juba oluliselt väiksemad. Sellele lisaks panustab ka Telia omalt poolt sadu eurosid iga liituva kliendi kohta, mis teeb liitumise veelgi odavamaks.
Telia praktikasse on hakanud ilmuma üha enam näiteid, kuidas kohalikud kogukonnad, külad ja asumid sellest pudelikaelast üle on saanud. Oleme korduvalt eeskujuks tõstnud Suure-Jaani valla kogemust Viljandimaal, kus Rääka küla seitsmele talule loodi moodne valguskaabliühendus (kiire internet 100/100 Mbit/s, Telia TV jpm). Lisaks on samas valla poolt veetava projekti raames saamas või saanud ca 150 majapidamist endale optikaühenduse. See on hea näide kohaliku rahva, valla ja Telia omavahelisest koostööst. Konkreetsete juhtumite puhul võib esile tõsta just kohaliku omavalitsuse panust, kes võimaldas luua lihtsustatud projekti, aitas maaomanikke kokkulepete saavutamisel ning toetas ehitamisel.
Sama koostöömudelit saavad ühe piirkonna inimesed rakendada ka linnades, näiteks Nõmme sarnastes eramupiirkondades. Kuna Telia viib ka vaskkaablil olevaid kliente pidevalt üle uuematele tehnoloogiatele (VDSL2, G.Fast), oleme alati tänulikud info ja pöördumiste eest, mille taga on näiteks grupp naabreid kindlas piirkonnas.
Sarnasel kujul on meil täna töös teisigi piirkondi: Tartumaal Ihaste ja Raadimõisa, Harjumaal Järveküla ja Jüri ning hiljuti alustasime projektiga Juminda poolsaarel.
Need on näited, kuidas koostöö ja ühise ettevõtmise toel on võimalik turutõrkest üle saada. Siit ka soovitus – kui teie tänava, küla, alevi või piirkonnani pole veel tänapäevane internetiühendus jõudnud, siis pange oma üleaedsetega seljad kokku ja pöörduge ühiselt kohaliku sideoperaatori poole. Mida rohkem on huvilisi ühest piirkonnast, seda odavamaks kujuneb ka ühenduse hind. Räägime seejuures kordades odavamast hinnast. Ning loomulikult on sel juhul ka teenuse pakkuja valmis liitumise hindade osas suurema sammu vastu astuma.
Toivo Praakel, Telia Eesti võrgu ja infrastruktuuri arenduse allüksuse juht
Vt ka: "Läänemaal laiendatakse kiire interneti baasvõrku"


maintext:
Sajad tuhanded linnud valmistuvad sügisrändeks
Kristjan Kosk
Luiged Tagalahel. Foto: arhiiv
Päev päevalt jahendamaks muutuva ilma eest valimustuvad põgenema sajad tuhanded rändlinnud. Suurem osa neist teeb vahepeatuse Lääne-Eesti märgaladel. Ornitoloog Tarvo Valker rääkis, et ehkki sügisrände hooaja avasid kurvitsalised juba juulis, on rände tippaeg alles ees. Septembri lõpus või oktoobri alguses peatub Silma looduskaitsealal ja Matsalu lahe ümbruses enam kui sada tuhat veelindu. „Lahesopid on madalad ja lindudel on lihtne põhjast toitu otsida ning jõuvarusid täiendada,” selgitas Valker. Praeguseks on lahkunud juba kurvitsalised, kellest Läänemaal kohtab peamiselt rohuneppi ja vöötsaba-viglet. Põhjamaadest ja Eestist on soojale maale lennanud ka enamik isaseid parte, kes on poegade kantseldamise jätnud emaste hooleks. Eile hommikul tuvastas Valker Põõsaspea neemel Soomest Eesti poole lendavaid valgepõsk-laglesid. Sookurgi on soodel ja põldudel näha aga juba nädala algusest saadik. Kured on need linnud, kelle ka võhik tavaliselt taevalaotuses kolmnurkse rändeformatsiooni ja valju lauluhääle järgi ära tunneb. Valker rääkis, et sookurgede sihtpunktid paikevad Vahemere ääres ja isegi Põhja-Aafrikas, kuid Lääne-Eesti on just põhjapoolt tulevate kurgede vahepeatuspaik. Siin peatuvad nad paar päeva kuni nädal. Valker selgitas, et kurgedel on siin soodsad tingimused oodata rännakuks sobilikku ilma. Sookurgedele on parimaiks rändetingimusteks põhja- ja loodetuul ning päikesepaisteline ilm. „Tavaliselt lendavad nad ühe korraga kuni 700 kilomeetrit,” ütles Valker. Suured linnud on rändel üsna vastupidavad ja kui nad mõnda tehnorajatisse ei takerdu, jõuavad parved sihtkohta suurtemate kadudeta. Seda ei saa aga öelda väiksemate lindude kohta. Valker rääkis, et värvuliste hulgas saab rändel hukka pea kolmveerand noorlindudest. „Ränkraske rände üks eesmärke on tugevad isendid nõrgemate hulgast välja sõeluda,” ütles Valker. Viimaste rändajate hulgas on reeglina kühmnokk-luiged, kes viivitavad äralennuga viimase piirini. „Need on need samad linnud, kes kipuvad vahel jäässe kinni jääma,” ütles Valker. Nemad peatuvad Hollandi ja Saksamaa rannikul ning Taani väinades. „Neile on põhiline, et vesi oleks lahti ja põldudel pole paksu lund,” selgitas Valker. Lindude rändeks on üks parimaid jälgimise kohti Nõva vallas Põõsaspea neemel. Üle neeme kulgeb tähtis veelindude rändetee. „Järgmised paar nädalat on loodusehuvlistele väga põnev aeg,” teatas ta.


maintext:
Nõva lükkab haldusreformi otsuse rahva õlgadele
Kristjan Kosk
Nõva vallavanem Deiw Rahumägi. Foto: Arvo Tarmula
Nõva vallavalitsus korraldab rahvaküsitluse, milles küsib, kas Nõva peaks jätkama ühinemisläbirääkimisi Lääne-Nigulaga või Harjumaale moodustuva suurvallaga.
Lääne-Nigulal on praegu pooleli ühinemisläbirääkimised Nõva, Kullamaa, Noarootsi ja Martna vallaga. Harjumaal peavad kõnelusi Paldiski linn, Vasalemma, Keila ja Padise vald.
„Küsimustikus on kaks ei/jah-küsimust. Üks küsib, kas jätkata liitumisrääkimisi Lääne-Nigulaga, ja teine Loode-Harjumaa omavalitsustega,” lausus Nõva vallavanem Deiw Rahumägi.
Rahvaküsitluse vajadust põhjendas Rahumägi asjaoluga, et volikogu soovib kuulda Nõva valla elanike arvamust. Küsitluses osalevad kõik Nõva valda registreeritud elanikud, kel on vanust 16 ja rohkem. Postkasti jõuavad kirjad 7. septembril. Vallavalitsus ootab küsitluslehti tagasi hiljemalt 15. septembriks. Küsitluslehe võib tuua vallamajja või saata kirjaga kaasas olevas ümbrikus tagasi. Ümbrikul on postmark kaasas.
Rahumägi ootab tagasisidet vähemalt 150 küsitletult. Nõva vallas on 372 elanikku. „Ei oska ennustada, kummale poole võiks tulemus kalduda,” lausus vallavanem.
Rahumägi arvas, et rahvas annab hääle pigem emotsioonidele tuginedes. Pole vahet, kummaga liitume, bussiga saab ikka Haapsallu sõita ja lapsed saavad endiselt käia Noarootsi või Oru koolis. Alles jääb ka Nõva kool. Küsimus on pigem selles, kas kodanik tahab end liigitada harjumaalaseks või läänemaalaseks, arutles Rahumägi.
Volikogul aga ei ole kohustust rahvaküsitluse tulemusi arvesse võtta. „Rahvaküsitlus ja volikogu otsus pole omavahel seadusega seotud,” selgitas Rahumägi. Seega võib juhtuda, et volikogu võtab rahvaarvamuse lihtsalt teadmiseks, kuid otsustab ikkagi risti vastupidi.
Nõva vallavolikogu aseesimees Tarmo Heinleht rääkis, et kui ta enda mätta otsast vaatab, meeldiks talle pigem olla Harjumaa kui Läänemaa ääremaa. Otsuse, kas liitumisläbirääkimisi jätkatakse Lääne-Nigula või Loode-Harjumaa omavalitsustega, langetab volikogu oma järgmisel istungil, mis peetakse 30. septembril.
Juba enne rahvaküsitlust korraldab vald kaks rahvakoosolekut, kus jagavad vallavanem ja volikogu esimees Peeter Kallas infot ning vastavad küsimustele haldusreformi teemal. Üks rahvakoosolek tuleb Nõva koolis 3. septembril kell 10 ja teine Variku rahvamajas kell 14.
Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus ütles, et Nõval on otsuse langetamiseks vähe aega. „Kui asi peaks venima oktoobrisse või lausa novembrisse, läheb kiireks,” lausus Lõhmus. Lääne-Nigulal on praegu liitumisläbirääkimised pooleli ka Kullamaa, Martna ja Noarootsi vallaga. Nemadki pole oma otsustega Nõvast eespool. „Septembris on viimane aeg, mil kõik vallad saaksid oma sisemised kõhklused selgeks mõelda,” ütles Lõhmus.
Pelgalt ühinemistoetuse järgi oleks Nõval kasulikum liituda Harjumaaga. Rahumägi andmeil toetaks siis riik ainuüksi Nõva valda 300 000 euroga. Lääne-Nigulaga ühinedes saaks Nõva 50 000 eurot vähem.


title: SEE Teater MTÜ vabandus

maintext:
SEE Teater MTÜ vabandus
12. nostalgiapäevade korraldajad paluvad vabandust liikluses tekitatava segaduse pärast endisaegsete sõidukite paraadi tõttu 10. septembril kell 12–14 Mulla – Lihula mnt – Posti – Karja tänaval ja autode vigursõidu tõttu 10. septembril kell 6–16 Lossiplatsil.
Samuti palume vabandust SEE teatrimaja (Vaba 10) naabrite ees võimaliku lärmi tekitamise pärast 9. ja 10. septembril!
SEE Teater MTÜ


maintext:
Vormsil taaselustati ajalooline leivategu
Vormsi leib oli kunagi hinnatud toode, kuid olude sunnil tootmine peatati. Sel suvel äratati legendaarne leib Vormsi Pagari kaubamärgi all uuesti ellu.
Legendi järgi oli kohalik pagar napsumees ja paar korda kuus polnud seetõttu poes värsket leiba. Kohalikud otsustasid mehest lahti saada ning tema retsepti järgi ise leiba küpsetada. Tuli välja tavaline leib. Kutsuti mees korraks tagasi ning tulemus oli jälle suurepärane. Kohalikud proovisid nähtud nippe veelkord rakendada, kuid sama head leiba ikka ei saanud. Pärast seda lõpetati saarel leivategu.
Üks kolmest Vormsi Pagari elluäratajast Hardi Kinnas lausus, et Vormsi saarel on küll metsik loodus ja mõnus vaikus, kuid sellest ainuüksi ära ei ela.
“Leivateo taastamisele andis oma hoogu Muhu leiva populaarsus ning samas surusid Vormsi ajalugu ja legendid tagant,” ütles Kinnas. “Suvel elab meie saar suuresti turismist. Mida rohkem maitseid suudame külalistele pakkuda, seda parem elu saarel on.”
Vormsi pagar Kersti Viiol teeb leiba kaks-kolm korda nädalas. Praegu leiab leib ostjad juba saarel, kuid lähiajal plaanitakse toodet ka mandrile viia. Vormsi leiva tellimusi saab esitada Facebooki kaudu.
Lauri Levo,
Vormsi kultuuriühing


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann
Liina Valdre

maintext:
Haapsalu raudteele koidab tunneli lõpus valgus
Lemmi Kann, Liina Valdre
Majandusminister Kristan Michali sõnul sõltub Haapsalu raudtee saatus suuresti kogu transiidisektori käekäigust – uus lõik ei tohi tulla toimivate raudteeühenduste arvelt. Foto: arhiiv
Haapsalu raudtee taastamise projekt on võtmas majandusministeeriumile sobivat kuju, kiratseva transiidi tõttu on raudteesektor aga aina suurenevas rahanäljas.
Kuigi Lääne maavanem võttis juuli lõpus vastu Riisipere–Haapsalu–Rohuküla raudteetrassi detailplaneeringu, ei hakata vähemalt sel aastal rööpaid maha panema. Alles möödunud aasta lõpus oli juttu, et selle aasta 22. septembriks võiks vähemalt Riisiperest Turbani raudteerööpad maha panna. Kuna aga Haapsalu raudtee taastamiseks loodud ASil Lääne Raudtee ei ole seni õnnestunud lepingut majandusministeeriumiga allkirjastada, ei pääse niipea rongiga Riisiperest kaugemale.
„Selge on see, et 2016. aastal, nagu me esialgu lootsime, ei saa me raudteed valmis, aga kui suudaksime sel sügisel lepingule allkirjad saada, oleks võimalik 2017. aastal ehitama hakata,” on ASi Lääne Raudtee juhatuse liige Rein Riisalu endiselt optimistlik. „Meie poolt on endiselt valmisolek,” märkis Riisalu.
Haapsalu raudtee taastamisele kas või ühegi peatusevahe võrra on ilmunud uus takistus: reisijatevedu raudteel vajab juba mitmendat aastat lisaraha, nii ka sel aastal. Riisalu viitas, et kuna kaubavedude maht raudteel kahaneb juba mitmendat aastat järjest, vajab raudteesektor transiidi kehva seisu tõttu selle aasta eelarvest 15 miljonit eurot lisaraha.
See asjaolu teeb majandusminister Kristen Michalil Haapsalu raudtee projektile koalitsiooni toetuse saamise raskeks.
„Michalil on keeruline korraga raudteesektorile lisaraha küsida ja samal ajal meie projektile toetust saada,” selgitas Riisalu.
„Jah, kindlasti on!” ütles Michal vastuseks Lääne Elu küsimusele, kas reisijateveo tõrgeteta korraldamiseks on lisaraha vaja.
Kui suurest summast jutt käib, Michal veel ei täpsustanud, viidates eesseisvaile läbirääkimistele eelarve teemadel.
Majandusministeeriumi pressiesindaja Mihkel Loide selgitas, et raudtee pikendamine Riisiperest Turbani tähendab riigile märkimisväärset lisakulu dotatsioonide näol, sest raudteekasutustasu maksmisega kataks riik lõpuks ikkagi ehituse ja hooldusega seotud kulud. „Selliste kulude põhjendamine riigieelarves eeldab põhjalikku lisaanalüüsi enne lõplike seisukohtade võtmist.”
Kui varem on majandusministeeriumist Haapsalu raudtee taastamise teemadel tulnud pigem skeptilisi kommentaare, siis nüüd tundub, et jää on liikuma hakanud.
„Haapsalu raudtee taastamise projekt on suve jooksul tõesti jõudnud seisu, et seda on võimalik tõsiselt arutada,” ütles Michal, viidates sellele, et AS Lääne Raudtee on ministeeriumiga suheldes teinud vahepealse aja jooksul projektis muudatusi ja täiendusi. „Asi on nüüd sellises staadiumis, et saab arutama hakata, kas meil on selleks projektiks poliitiline toetus ja raha,” ütles Michal ja lisas, et uue lõigu raudtee rajamine ja sellel rongiliikluse käigus hoidmine ei tohi kindlasti tulla senise raudteetaristu ohutuse ja rongiliikluse kvaliteedi arvel.
Michal ütles selgituseks, et praegu on arutlusel esimene pool projektist ehk Riisipere–Turba lõik. „Kohalikud ettevõtjad on valmis sellesse panustama ja oma rahaga riskima, osa eeltööd on ka tehtud.”
Kuigi praegu käib jutt vaid ühest lõigust Riisipere–Haapsalu trassil, ei välista see Michali sõnul ka suurema projekti arutamist tulevikus. „Vastupidi,” ütles Michal, andes mõista, et esimese lõigu edu korral on elulootust ka teisel, pikemal raudteelõigul.
Raudtee pani Junckeri ootele
Lääne Raudtee valmistab juba mõnda aega ette soodustingimustel rahastamistaotlust Euroopa Liidu käivitatud Euroopa strateegiliste investeeringute fondile (ESF).
Ettevõtte juhatuse liiga Rein Riisalu ütles, et taotlus on küll valmis, kuid tuleb mõneks ajaks ootele panna.
„Selle taotlusdokumendi üks lisatingimus on, et meil peab olema eelleping majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga, et riik on reisirongiliiklusega pikendamisega Haapsaluni nõus,“ selgitas Riisalu.
Taotlust valmistati ette paralleelselt Riisipere-Turba lõigu ehitamise plaanidega, et ettevõttel oleks ESF-ile nö tehtud töö ette näidata. Kuna aga esialgsed plaanid lõik juba sel aastal valmis ja rongid sõitma saada luhtusid.
„Me peamegi selle taotluse nüüd mõneks ajaks nö seisma panema, kuni asjad liikuma hakkavad,“ ütles Riisalu.


maintext:
Selver küsis kliendilt üle kümne euro rohkem (1)
Kristjan Kosk
Foto: Arvo Tarmula
Lääne Elu toimetuse poole pöördus proua (nimi toimetusele teada), kellelt küsiti Rannarootsi Selveris üle kümne euro rohkem raha, kui hinnasiltide järgi oleks pidanud.
Proua rääkis, et ostis Selverist kolm toodet, kuid mitte ühegi hind kassas ei vastanud sellele, mis oli märgitud tootele. „Kassas küsiti mult üle 45 euro, kuigi minu arvutuste kohaselt pidi hind jääma 30 euro ringi,” ütles naisterahvas.
Proua jätkas, et pöördus pärast pettuse avastamist infoletti aru pärima. „Lõpuks anti mulle liigselt ära võetud raha tagasi,” ütles ta.
Rannarootsi Selveri juhataja Eleri Tänav selgitas, et kahetsusväärse juhtumi põhjus oli selles, et toodetele oli sooduskampaania hind peale kleebitud, kuid kampaania ise algab alles homme. „Sellest ka segadus kassas,” ütles Tänav. Ta lisas, et vale hinnaga tooted korjatakse riiulitelt ära ja pannakse sinna tagasi homme, kui on sooduskampaania algus. Tänav kinnitas, et ehkki kampaania polnud alanud, sai proua tooted sooduskampaania hinnaga.
Tänav selgitas, et olukorda, kus hind tootel ja kassas ei klapi, tuleb ikka ette, eriti kampaaniate alguspäevil. „Oleme alati väga tänulikult kui kliendid meid hinnaerinevusest informeerivad,” ütles ta.


title: Läänela korraldab eakatele spordinädala

maintext:
Läänela korraldab eakatele spordinädala
Kristjan Kosk
Eakate spordinädalat korraldab Läänela juht Ülle Lass. Foto: Arvo Tarmula
Maakonna spordiliit Läänela teeb esmakordselt kooliealiste lastele mõeldud spordinädalaga paralleelselt eakamale põlvkonnale suunatud spordinädala.
Läänela tegevjuht Ülle Lass rõhutas, et ehkki nime järgi jääb mulje, et oodatud on ainult kõrgema ealised, ei vasta see tõele. Iga inimene saab osalemise üle ise otsustada ja kõik huvilised on oodatud.
Elumeetri nime kandev projekt algab 10. ja 11. septembril Uuskalda spordi- ja puhkekülas petankiga. Mängu juhendab Maive Sein.
12. septembril on osalejail aga võimalik kuulata loengut tervislikust toitumisest ja osaleda sisejalgratta treeningul. Loengut peab Pilleriin Täht. Sama päeva õhtul jagab Vanalinna bowlingus näpunäiteid Arvi Nebokat.
Viiel erineval treeningul osalejat premeeritakse meenega. Vähemalt kolmel osalenu osaleb loosiauhindade loosis.
Läänela sai spordinädala korraldamiseks toetust Eesti seeniorspordi ja spordiveteranide liidult. Peale Läänemaa said eakatele mõeldud spordiürituste korraldamiseks toetust Saaremaa, Järvamaa, Lääne-Virumaa ja Tartumaa.
Spordinädala Elumeeter 2016 kava:
10. -11. september
Petankipäevad Uus-Kalda petankistaadionil (mõlemal päeval algusega kell 10). Juhendaja Maive Sein.
12. september
Bowlingutunnid Haapsalu Vanalinna Bowlingus kell 17-19. Juhendaja Arvi Nebokat.
12. september
Kell 11 Loeng toitumisest ja treenimisest Haapsalu Spordihoones. Loengut peab Pilleriin Täht.
kell 12 eakohane treening Spin + kõhulihaste harjutused. Tutvustatakse teisi treeningstuudio vahendeid. Treeningu viib läbi Pilleriin Täht.
13.-14. september
Pilatese treeningud kell 10.30-12 TerviseStuudios (Lihula mnt 3, 4. korrus). Treeningu viib läbi Anželika Murik.
14. september
Orienteerumiskolmapäevak ja labürintorienteerumine kell 17-19 Vaba tn parklas.
14. september
Treeningstuudio Hantel sisetreening kell 18.15-19.15 Haapsalu Kaubamaja 3. korruse treeningsaalis. Treeningu viib läbi Merike Peek.
16. september
Discgolfi tund (teooria ja praktika) Palivere liikumisradadel kell 18-20. Juhendab Raido Kängsepp.
Osalemiseks on kohustuslik eelregistreerimine Läänela kodulehel.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

title: Kullamaa läks valitsuse vastu kohtusse

maintext:
Kullamaa läks valitsuse vastu kohtusse
Tarmo Õuemaa
Jüri Ott. Foto Arvo Tarmula
Kullamaa läks haldusreformi pärast valitsuse vastu kohtusse Kullamaa volikogu otsustas reedel ühineda omavalitsustega, kes soovivad riigikohtult haldusreformi sunniviisilisuse tunnistamist põhiseadusvastaseks.
Kullamaa vallavanem Jüri Ott tutvustas advokaadibüroo Varul koostatud õiguslikku arvamust, milles analüüsitakse haldusreformi seaduse kooskõla põhiseadusega. Arvamuses leitakse, et seaduses ette nähtud omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteerium 5000 elanikku on vastuolus põhiseaduse paragrahvidest 154 ja 158 tuleneva omavalitsuse õigussubjektsuse garantiiga.
Õigussubjektsuse garantiiga olevat vastuolus ka omavalitsuste sundühendamine ilma ühinemistoetuse õiguseta.
Kullamaa volikogus hääletas riigikohtusse mineku poolt kaheksa ja vastu üks liige. Erapooletuid oli kaks. Koos Kullamaaga on otsustanud riigikohtusse minna 21 valda.


title: Koolid on algavaks õppeaastaks valmis

maintext:
Koolid on algavaks õppeaastaks valmis
Kristjan Kosk
Haapsalu linna algkooli direktor Malle Õiglas ei pidanud tänavu avaaktusel kooli saali häbenema, sest saal sai suvel remonditud. Foto: Arvo Tarmula
Läänemaa üldhariduskoolide direktorid kinnitavad kui ühest suust, et remondiga on valmis jõutud ja ükski tund õpetaja või klassiruumi puudumise tõttu ära ei jää.
Läänemaa suurim kool on Haapsalu põhikool, kus haridust omandab 555 õpilast, neist 52 läheb esimesse klassi. Poolt tuhandet õpilast juhendab 57 õpetajat. „Uusi õpetajaid meil alustamas ei ole,” ütles Haapsalu põ- hikooli direktor Anne Mahoni. Kuna põhikool on suurremondi ootel, siis suvel remondile suurt summat ei panustatud. „Esimesse klassi tulijate ruumis tegime iluremonti,” lisas Mahoni.
Suure investeeringu koolihoonesse tegi aga Haapsalu linna algkool. Kooli direktor Malle Õiglas rääkis, et piinlikult kehvas seisus olnud saal sai värskendust. Värskelt värvitud seinad ja uus põrand annavad saalile uue ilme. Kui 1. septembril peaks vihma sadama, peetakse algkooli aktus saalis. „Nüüd ei pea enam saali pärast häbenema,” ütles Õiglas.
Saali põrandal on maas jooned ja seinas korv. „Esimese klassi kehalise tunnid saab ka siin peetud,” märkis Õiglas. Saali remont läks maksma 17 600 eurot. Algkoolis õpib 290 last, neist 53 alustavad esimest klassi. Kooliperega liitub uus õpetaja Merle Roos, kellest saab 1. klassi juhataja. Õppealajuhataja Viive Karnau asemel töötab Merle Moumets.
Haapsalu põhikoolis ja Haapsalu linna algkoolis on tänavusest õppeaastast vabatahtlik koolivorm. Õiglase sõnul on koolivorm algkoolis populaarne esimese klassi laste hulgas, vanematest klassidest on tellimusi vähem.
Uuendusmeelsusega torkab silma Noarootsi kool. Kooli direktor Veikko Kõrv ütles, et sellest õppeaastast saab õpilane lisaks hindele kaasa õpetajapoolse sõnalise hinnangu. Kõrv selgitas, et hinnang ütleb lapsevanemale, kuidas on õpitulemus võrreldes riiklikus õppekavas nõutuga. Esialgu katsetatakse seda esimeses kooliastmes. Peale selle rakendub Noarootsi koolis koosõpe. „Proovime, kuidas saavad näiteks esimese ja kolmanda klassi poisid asju koos teha ja omal tasemel õpitut omandada,” lisas Kõrv.
Noarootsi koolis ja gümnaasiumis ning Läänemaa ühisgümnaasiumis on juba tänavu viis vaheaega, mis tulevast õppeaastast on kohustuslikud kõikides koolides. Uusi õpetajaid alustab koolis kaks. Kevadel Noarootsi gümnaasiumi lõpetanud Aaron Lee Baum õpetab sügisest koolis inglise keelt. Mitme aine õpetajaks tuleb Annika Tiko.
Noarootsi kooliga tihedalt seotud Noarootsi gümnaasiumis hakkab Tiko huviringina andma hiina keelt ja kultuuri. Noarootsi gümnaasium on ainus kool Läänemaal, kus kõik õpilased elavad õpilaskodus. Kooli direktori Laine Belovasi sõnul aitab see neil kiiremini iseseisvuda. Noarootsi gümnaasiumis alustab kolm 10. klassi 66 õpilasega. Kokku on gümnaasiumis 157 õpilast.
Läänemaa ühisgümnaasium võtab tänavu vastu neli klassitäit ehk 96 õpilast, olles suurima gümnaasiumiosaga kool Läänemaal. Kokku on koolis 259 õpilast, keda juhendab 23 õpetajat.
Jõudsalt on paisunud Lihula gümnaasiumi keskkooliosa. 1. septembril alustab gümnaasiumi 10.–12. klassis kokku 68 õpilast. Mullu alustas vaid 34. „Tundub, et mõõn on möödas. Et ta nüüd niimoodi jääks ka,” ütles Lihula gümnaasiumi direktor Janar Sõber. Ta täpsustas, et 22st 10. klassi õpilasest 15 on lõpetanud oma 9. klassi, ülejäänud on Varblast, Tallinnast, Vigalast jm. Lihula gümnaasiumis õpib kokku 235 õpilast.
Tavapärasest väiksema koosseisuga alustab aga Virtsu kool, kus läheb esimest korda kooli ajaloos esimesse klassi vaid üks laps. Õpetaja Airi Aavik ütles, et kolm aastat tagasi läks esimesse klassi kaks õpilast, kuid tavaline on üle viie. Üks laps läheb esimesse klassi Nõva koolis.
Direktor Virve Tauts hindas seda heaks tulemuseks, sest harvad pole aastakäigud, kui esimest klassi ei avata üldse. 1. septembril alustab Läänemaal kooliteed 2809 õpilast. Esimesse klassi läheb 258 last. Mullu alustas kooliteed 2785 õpilast ja esimesse klassi läks 256 õpilast.


maintext:
Uus Hiiu õlletootja võitis Balti õllevõistlusel auhindu
Toimetanud Urmas Lauri
Hiiumaa õllekoja auhinnatud õlled. Foto: Hiiumaa Pruulikoda
Hiiumaa Pruulikoda võitis viis ning Viru Õlu ühe auhinna Riias toimunud Baltikumi suurimal õllevõistlusel Baltic Beer Star.
Hiiumaa Pruulikoja ühe omaniku Tarvi Pinki sõnul on nende tootmine vaid kaks kuud töötanud ning võidetud auhinnad annavad tegijatele kõvasti eneseusku juurde.
“Tegime õllesordid enda maitse järgi ja ei tea küll, et keegi sarnaseid pruuliks. Auhinnad võtsid elavad ja filtreerimata ning pastoriseerimata lager-tüüpi õlled. Muutsime tavapärase käsitööõlle mõiste laiemaks, töötades välja sellised hästi kerged joogiõlled,” rääkis Pink.
“Kuna tehas on nii uus, siis alles katsetame tootmisega ning suvel müüsime 12000-liitrise testpartii Hiiumaal kohapeal ära. Peale täielikku avamist saab uusi õllesid proovida üle Eesti,” lubas Pink.
Baltikumi suurimal Beer Star Baltic konkursil osales enam kui 70 õllesorti viiest riigist. Õllesid hindas 12-liikmeline žürii. Tänavune eestlaste auhinnasaak on senistest aastatest suurim.
Beer Star Baltic 2016 eestlaste auhinnasaak


title: Ann Mari Anupõld: imeline Karula

maintext:
Ann Mari Anupõld: imeline Karula
Anu Mari Anupõld,
Piirsalu loomaarst
On vana hea tõde, et kui tahad tõesti puhata, pead kodust ära sõitma. Kui napib aega ja julgust, et kaugele rännata, tasub pilk pöörata kodumaa avastamata pärlite poole. Üks selline koht on mu meelest Karula rahvuspark Võru- ja Valgamaa piiril. Kui jõuate viitadeni, mida ehivad kohanimed nagu Lüllemäe, Lusti ja Litsmetsa, siis olete õigel teel. Kuigi olen seal nüüd juba mitu korda käinud, ei jaksa ma sinna jõudes ära imestada, kui vinge ja omapärane võib üks väike Eesti olla eri nurkade pealt. Läänemaalt sõitma hakates paistavad silma lame maastik ja paekiviklibune pinnas, Pärnumaal liivarand ja soised alad, sealt edasi Valga poole keerates hakkab aga tee tasapisi üles-alla võnkuma.
Kui pea juba ringi käib ja auto jahmatusest selle üle köhib, et kuhu sportlikku kohta teda siis nüüd toodi, olete peaaegu pärale jõudnud. Rahvusparki sisenedes tasub jalg gaasipedaalilt võtta, sest on oht, et muidu sõidate juba esimeses kurvis teelt välja. Käänulised rajad on talviti jäised ja libedad. Sel suvel pärast torme ja tugevaid vihmasadusid oli pool teed lihtsalt kuhugi teadmata suunas ära uhutud. Valusalt paistsid silma ka alles hiljuti metsa laastanud loodusjõud. Nii mõnigi nõlv oli puudest täiesti tühjaks roogitud ja suured palgid olid nagu hambaorgid ühte segamini hunnikusse kokku visatud. Keskenduge siis sõitmise asemel parem maastiku nautimisele. Lopsakalt rohelised künkad vahelduvad looklevate orgudega, mille põhjas leidub igal kümnel juhul mõni väiksem või suurem veesilm, mis lausa kutsub südasuvisele suplusele. Veidi harjumatud on küll järve kaldad, mis on enamjaolt moodustunud õõtsikutest. Kui pinnas jala all tugevalt kõikuma lööb, on esimene reaktsioon üldjuhul kiljatus ja veidi suurem hüpe. Nagu salapärased nõiauberikud istuvad päevi näinud suitsusaunad neil kallastel ja ootavad, millal küla järgmisele pesupäevale koguneb. Kui järgmisest nõlvast aga üles rühite, siis leiate ennast lõpmatuna paistva musta-valgelaigulise lambakarja keskelt. Kuidas saakski see teistmoodi olla. Ma räägin siin ju enamasti ikka loomadest ja ega puhkuski mind neist palju kaugemale vii.
Loomi on Karulas kindlasti rohkem kui inimesi. Nii kodu- kui ka metsloomi, sest ka siinsed lambakasvatajad võitlevad selle nimel, et sügiseks pärast kõiki hundirünnakuid oleks veel mõni lammas, keda lauta ajada. Minu tuttavad otsustasid seetõttu sel suvel oma lambad Karulast vedada Tõstamaale, et neid sealseil laidudel karjatada ja päästa hundijamast. Vaid paar nädalat hiljem selgus aga, et sedapuhku ründasid huntide asemel hoopis šaakalid. Vähendatud lambakari toodi kiiresti kodukarjamaadele tagasi. Eesti metsloomade populatsioon on võimas, aga muudab lammaste ja ka muu loomapidamise võrdlemisi keeruliseks. Lisage sinna juurde heitlikud ilmad, mis muudavad söödavarumise tõeliseks kunsttükiks, ja jääb vaid imestada, kuidas mõni talunik üldse veel suudab naerul näoga ringi liikuda.
Karulasse on aga kogunenud üks väga omapärane ja lahe seltskond inimesi, mis moodustab kirju, kuid kokkuhoidva kogukonna. Enamik neist on sinna läinud sooviga linnamelust põgeneda ning naudib maaelu täiel rinnal. Kasesalude varjus ning küngaste otsas leidub nii taastatud vanu kivimaju kui ka uusi palkehitisi. Neis peidavad ennast nii kunstnikud, muusikud, poliitikud kui ka teadlased. On vähe kohti Eestis, kus ma olen nii põnevaid jutukaaslasi leidnud nagu Karulas. Kuigi tööd tehakse siin kõvasti, siis võite rahumeeli oma kella ja ajataju kuhugi kohvrinurka ära peita. Aeg tiksub Karulas teisiti kui mujal maailmas. Või õieti ta ei tiksugi, vaid kulgeb omasoodu. See on senikaua ärritav, kuni te suudate asjaoluga leppida ja kulgete kaasa, ning tunnete ennast üle pika aja kordki täiesti vaba ja rahulikuna. See annab võimaluse vahelduseks elus prioriteedid jälle õigesse ritta seada. Kui oluline on see, et miski oleks täpipealt õigeks kellaajaks tehtud ja täpselt nii, nagu teie seda ette kujutasite? Kui te ei ole just saksa korrektsusega töötav tehas, vaid lihtsalt inimene, siis tegelikult see nii oluline ei olegi. Närve säästev on ta pealekauba, kui ootused on väikesed ja elurõõm suur.
Eksootikale pakub lisa muidugi ka võro kiil, ja tore on näha, et seda siin veel lastele õpetatakse ja kõnepruugis aktiivselt kasutatakse. Sest kui te lõpuks enam arugi ei saa, mida teile räägitakse, siis võite eriti rahulikult sügavamale oma võrkkiike pugeda ja tõdeda, et “tuu om veidükese hää kah”.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Läänemaal tapeti Eesti allilmaliider Nikolai Tarankov (oluliselt täiendatud) (2)
Andrus Karnau
Läänemaal tapeti kolmapäeva pärastlõunal Nikolai Tarankov, kes on olnud viimased 25 aastat olnud Eesti allilma ristiisa.
Keskkriminaalpolitsei juht Krista Aas ütles pressiteate vahendusel, et kolmapäeval pärast kella 14 leiti Läänemaal 63-aastase Nikolai Tarankovi surnukeha. „Peavigastusega surnukeha leiti metsa alla kõrvalisse kohta pargitud autost,” märkis Aas.
„Teatele reageerisid koheselt Lääne prefektuuri kriminaalpolitseinikud ning kui tuvastati tapetu isik, kaasati juhtunu uurimisse keskkriminaalpolitsei töötajad. Praegu töötavad sündmuskohal kriminalistid, eksperdid ja uurijad, et koguda sündmuskohalt esmased tõendid,” ütles Aas.
Juhtunu asjaolude väljaselgitamiseks on alustatud kriminaalmenetlust, mida viib läbi keskkriminaalpolitsei ja juhib riigiprokuratuur.
Tarankov elas salajast elu. Tarankov tuli 1981. aastal Eesti poksimeistriks kuni 71kiloste meeste seas. Tema avalikult teadaolev tegevus ongi piirdunud poksiveteranide klubiga. Tarankovi nimel on korter Kadriorus Poska tänava kortermajas. Äriregistri andmeil mingit äritegevust tal polnud.


maintext:
EPL: merikotkas on Eesti endale tagasi võitnud
Lääne Elu
Viienädalane merikotkapoeg pärast rõngastamist kaamera jälgitavas pesas Läänemaal Saunja lahe ääres. Sinivalge rõngas paremas jalas tähistab Eestit, vasaku jala rõnga värv näitab linnu sünniaastat 2013. Foto: Urmas Sellis / ARHIIV
Eesti Päevaleht kirjutab, et 50 aastat tagasi Eestist peaaegu kadunud olnud merikotkas on jõudnud lähedale kunagise populatsiooni taastamisele.
Esimese kaitsekategooria liigile meeldib Eestis nüüd nii väga, et nad on valmis lendama toitumisaladele pikki vahemaid. Uued pesapaigad tekivad merest kaugemale ja inimasustusele aina lähemale. Häid elupaiku jätkuks ligi 200 paarile, arvukus on aga jõudnud ligi 300 paarini, kirjutab leht.
Enne inimtegevusest tingitud arvukuse vähenemist pesitses Eestis hinnanguliselt 400–500 merikotkapaari. Eestisse võiks mahtuda pesitsema 300–400 merikotkapaari, kuid nii kiiret arvukuse taastumist ei osatud ette näha.
Kotkaste tagasituleku peamine põhjus on Läänemere paranev keskkond. Lindude arvukus on kiiresti suurenenud pärast kloororgaaniliste ühendite kasutamise keelustamist.
Keskkonnamürgid pole siiski päris kadunud ja nende mõju kotkastele on tuntav praegugi. Üks murekohti on laskemoonas plii kasutamine – kotkad (aga ka inimesed) söövad seda pliihaavlitega jahitud loomadest sisse. Ka pole Eestis lõppenud jaht kotkastele, selgi aastal lasti maha üks satelliidiga varustatud kotkas.


maintext:
Kaks valijameest selgusid liisuheitmisega (1)
Kaie Ilves
Andres Kampmann sai konkurendiga võrdselt kaheksa häält, kulli ja kirja visates aga naeratas õnn talle. Arhiiv.
Täna valis oma esindaja presidenti valima Läänemaa kolm volikogu – Lääne-Nigula, Kullamaa ja Nõva. Kahes neist, Lääne-Nigulas ja Nõval tuli lõpuks liisku heita, sest hääled kahe kandidaadi vahel jagunesid võrdselt.
Lääne-Nigula volikogus esitati kaks valijamehe kandidaati – volikogu esimees Andres Kampmann (parteitu, kandideeris VL Tasakaal nimekirjas) ja aseesimees Andres Liiv (parteitu, kandideeris SDE nimekirjas). Mõlemad said kaheksa häät, nii et lõpuks visati kulli ja kirja. Valituks osutus Kampmann. Liiv ja Kampmann mõlemad ütlesid, et hääletavad Marina Kaljuranna poolt.
Liisku tõmmati ka Nõva volikogus, kus võrdselt neli häält said volikogu esimees Peeter Kallas (Reformierakond) ja aseesimees Tarmo Heinleht (EKRE). Õnn naeratas Kallasele, kes näeks presidendina Siim Kallast.
Kullamaad esindab valijameeste kogus volikogu esimees Einar Pärnpuu (parteitu, kandideeris Kodukandi Kullamaa VL nimekirjas). Pärnpuu oli ainus valijamehe kandidaat ja on öelnud, et valiks presidendiks ehk oma kandi mehe Allar Jõksi, kuid mitte ilmtingimata. Jõks on osa lapsepõlve kasvanud Kullamaal ja seal koolis käinud.
Eile valis valijamehe Lihula, kust läheb presidenti valima volikogu esimees Jaak Kastepõld (SDE).
Martna valijamees on volikogu liige Raimond Danilov (EKRE).
Noarootsi valijamees on volikogu liige Vladimir Beloovas (Keskerakond).
Vormsi, Ridala ja Haapsalu valijamehed selguvad järgmisel nädalal.
Läänemaa valijameestest loe lähemalt Lääne Elu homsest paberlehest.


maintext:
Läänemaa abikassa on abivajajaid toetanud 22 000 euroga
Augustis tähistas oma seitsmendat sünnipäeva Läänemaa abikassa. MTÜ-l Läänemaa Abikassa on kaksteist liiget. Juhatuses on kolm liiget, nõukogus on üheksa liiget. Püsiannetajaid on abikassal 22, annetuskastidesse annetajaid aga sadu ja sadu inimesi. Annetuskastid asuvad Coopi kauplustes Haapsalus ja ka Rannarootsi keskuses.
Abikassa loomise idee tekkis 2009. aastal, masu ajal, kui inimeste elatustase hakkas oluliselt langema. Võiks küll arvata, et masu on lõppenud – kuid abivajajaid on siiski palju. Idee kohaselt oleks pidanud abikassa hakkama toimima nagu ühistuline kindlustusselts, paljude liikmetega. Nii see päris läinud ei ole, küll aga on abikassa kujunenud stabiilselt tegutsevaks maakonna heategevusorganisatsiooniks, kus annetaja leiab võimaluse taskukohaseks loobumiseks ja aidatakse kedagi abivajajat Läänemaalt. Ehk siis „inimeselt inimesele“, nagu ütleb meie tunnuslause.
Abikassal on mitu omapära. Kõigepealt – me väldime tüüpilist sotsiaalabi andmist ehk siis abikassa ei konkureeri kohaliku omavalitsusega ja riikliku sotsiaalsüsteemiga. Teiseks, me anname rahalist toetust. Kui abiorganisatsioonid vahendavad tihtilugu esemeid, toiduaineid vms, siis abikassa aitab reaalselt elektrivõla ära maksta, lastega seotud hädavajalikud kulutused kanda, hädavajalikku remonti teha vms. Elekter, üürivõlg, õpilaskodu üür, kütteseadme remont, soojustusmaterjal, elektriboileri soetamine jms – sellised on näited kuluartiklitest. Raha ei anta kellelegi kätte, vaid tasutakse firmade poolt esitatud arveid.
Kolmandaks, abikassa eelistab lastega peresid. Kanname hoolt selle eest, et lapsed vanemate ajutise häda tõttu kimbatusse ei satuks. Neljandaks – abikassa eeldab ja kontrollib, et abi saaja on ise tubli ja aktiivne oma probleemile lahendusi leidma. Viiendaks – me ei reklaami abi saajaid ega annetajaid, vaid toimetame nii diskreetselt kui võimalik.
Läbi aastate on abikassa eraldanud toetust 76 korral. Tavaliselt laekub abikassale avaldus kas abivajaja enda või siis ka kellegi teise poolt, kes inimese häda näeb. Kõigepealt suhtleb abivajajaga juhatus, ettepaneku toetuse eraldamiseks teeb nõukogu. Abikassa juhatuse liikmed, raamatupidaja, revident ja nõukogu liikmed teevad oma tööd tasuta. Abikassa aastakoosolekud toimuvad igal aastal juunikuus. Sel aastal koguneti 6. juunil. Tavaliselt korraldatakse liikmetele mõne Läänemaa sotsiaalobjekti külastus. Seekord kohtuti Läänemaa toidupanga ja Facebooki lehekülje „Heategevus Haapsalus ja Läänemaal“ esindajatega – vahetati kogemusi ja muljeid heategevusest Läänemaal.
Läänemaa abikassa nimel tänan väga meie tublit tegevjuhti Merike Nuudit, juhatuse ja nõukogu liikmeid, raamatupidaja Kaja Kausi ja revidenti Arnold Juhansit.
Väga suur tänu abikassa püsiannetajatele, aga ka ühekordse annetuse tegijatele ja neile, kes on pidanud võimalikuks annetuskasti kaudu ulatada abikäsi teisele Läänemaa inimesele.
Neeme Suur,
Läänemaa abikassa juhatuse esimees
Abikassa 7 aastat:
Sisse (€) Toetusteks Taotlusi Toetusi Maj. kulu
2009: 537 164 1 1 0
2010: 7476 3477 20 15 207 (suur kast)
2011: 2914 2748 15 10 651 (kodukas)
2012: 3121 4719 12 11 395 (väiksed kastid)
2013: 5110 3680 13 12 46
2014: 2713 2770 13 13 104
2015: 2753 4511 14 14 56


maintext:
Allar Jõksi 15 lubadust kohalike omavalitsuste volikogu liikmetele
Toimetas Lemmi Kann
Allar Jõks. Foto: Arvo Tarmula
Presidendikandidaat Allar Jõks saatis täna kõikide kohalike omavalitsuste volikogu liikmetele kirja 15 lubadusega, mida ta presidendiks saades järgida kavatseb.
Jõks selgitab, et oma tegevuses lähtub Vabariigi President talle põhiseaduses antud õigustest, mida ta täidab lähtuvalt talle omastest väärtushinnangutest, kogemusest ja paremast äranägemisest.
"Eesti on vaba riik. President ei ole monarh ega valitsusjuht. Tema käes ei ole tõemonopoli, kuid ta peab kuulama ja kuulma kõiki. Vähem viha ja vastandumist ja lahterdamist õigeteks ja valedeks eestlasteks. Hoopis väärikus ja enesekindlus teevad meid rahvana suuremaks," kirjutab Jõks.
Presidendina lähtuks Jõks oma ametikohustuste täitmisel eeskätt järgnevast:
1. Eesti Vabariigi põhiseadus ei ole mitte pelk juriidiline tekst, vaid väärtuste kogum ja meie riigi korraldamise alus. Eesti Vabariigi põhiseaduse lugemine, mõistmine ja tõlgendamine ei ole mitte juriidiline hookuspookus, vaid defineerib kõik selle, mida peame Eestis pidama kalliks ja väärtuslikuks.
2. President peab kasutama oma autoriteeti, et Eesti demograafilise olukorra parandamiseks sünniks ühiskonnaülene pikaajaline kokkulepe, mida on vaja Eesti rahva, keele ja kultuuri säilimiseks aegade lõpuni. Rahvastikupoliitika väljatöötamine peab toimuma Eesti inimeste, teadlaste, eri ühiskonnagruppide ja kõigi erakondade ühisaruteluna.
3. Presidendi ametivanne näeb ette erapooletult ja õiglaselt kaitsta põhiseadust Eesti rahva ja riigi huvides. See kätkeb endas meie ühiste väärtuste – demokraatia, rahvusriigi ja õigusriikluse kaitsmist ning vastuolude lepitamist. Riigipea on kui vahekohtunik, kelle võimusuurus sõltub eelkõige tema sõnajõust ning isiklikust autoriteedist.
4. President saab julgustada ja peab julgustama loovust ja ettevõtlikkust. Kaitse ülemäärase riigipoolse sekkumise eest tagab kogukondade iseotsustamise õiguse ja võrdsed võimalused ettevõtluses ning suurendab meie konkurentsivõimet. Välispoliitika
5. Välispoliitikas kavatsen pühendumisega jätkata Eesti senist selget joont – tugevad liitlassuhted Euroopa Liidus ja NATO-s. Selleks peame olema partneritena usaldusväärsed ja solidaarsed.
6. Eesti välispoliitika saab olla mõjus ühtsena ja president ei saa ajada valitsusest erinevat välispoliitikat. Luban, et presidendina kasutan aktiivselt võimalusi Eesti riiki esindada ja ehitada häid suhteid meie partneritega.
7. Riigipea oluline roll välispoliitikas on ka olla väärtuspõhiseks tasakaalustajaks pragmaatilisele välispoliitikale. President peab olema Euroopa Liidu tulevikuarutelude algatajaks, vedajaks ja hindajaks. Meie rahvuslik huvi on, et me selles arutelus ei istuks vaikides tagareas.
8. Väikeriigina ei saa meil olla valikut väärtus- ja huvipoliitika vahel. Väärikus tähendab oma põhimõtetele kindlaksjäämist. Lühiajalise kasu nimel tehtavad kompromissid põhimõtetega toovad kaasa pikaajalised hädad. Sellepärast olen järjepidevalt seisnud selle eest, et Venemaaga piirilepingu sõlmimisel ei unustaks me Tartu rahu. Head suhted naabriga on tähtsad, kuid Venemaaga suhete parandamine sõltub rahvusvahelise õiguse järgimisest Gruusias ja Ukrainas. Samamoodi ei saa me Türgi viisavabaduse või EL liikmelisuse osas teha järeleandmisi.
Riigikaitse
9. President on riigikaitse kõrgeim juht. Riigikaitse aluseks on meie riigi laiapindne kaitse. President kui riigikaitse kõrgeima juht teeb Riigikogule ettepaneku välja kuulutada sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni. Luban, et käitun siin tasakaalukalt ja otsustavalt põhimõttel – Eesti ei alistu.
Demokraatia kaitse
10. Presidendina teeksin valitsuse moodustamise ettepaneku kandidaadile, kes on võimeline kokku panema tegusa ja usaldusväärse valitsuse. See võib, aga ei pruugi olla valimised võitnud erakonna juht. Põhiseaduse mõte ei luba ettepaneku tegemist isikule, kes on kriminaaluurimise all.
11. Presidendina toetan parlamentarismi ja riigikogu õigust langetada poliitilisi valikuid nii, et tagatud oleks parlamentaarne debatt, opositsiooni õigused ja kooskõla põhiseadusega. Ma ei kavatse kergekäeliselt kasutada põhiseaduslikku vetot. Kobarseadused ning nende läbisurumiseks sidumine usaldushääletusega ei ole hea poliitilise kultuuri osa.
12. Presidendina kaitsen ausa mängu reegleid poliitikas ja seisan hea selle eest, et igaüks saaks osaleda poliitikakujundamises ka olemata poliitilise süsteemi osa. Sõna- ja väljendusvabadus, õigus kaitsta oma veendumusi ilma tagakiusamise alla sattumata ja õigus ärakuulamisele on hea poliitilise kultuuri võõrandamatud osad. Riigipea pea pidama ja julgustama dialoogi, mitte õhutama sildistamist ja vastandumist.
13. Lähiaastate võtmeküsimus on haldusreformile sisu andmine. Presidendina tahan seista selle eest, et reform õnnestuks ka sisuliselt ning sellega tagataks parem põhiõiguste kaitse. Omavalitsuste ülesanded ning nende finantseerimine peavad olema selged. Kohalike küsimuste otsustamisel tuleb lähtuda lähimuspõhimõttest.
14. Presidendil on rahvale antud vandest tulenev kohustus kasutada seaduste väljakuulutamist filtrina, millesse jäävad kinni kohalike omavalitsuste autonoomiat põhjendamatult halvendavad ja seega kogukondade põhivabadusi piiravad seadused. Presidendina seisan hea selle eest, et keskvõim ei paneks kohalikele omavalitsustele seaduse jõuga kohustusi ilma nende täitmiseks tingimusi loomata.
Põhiseaduse muutmise algatamine
15. Tahan anda kodanikele suurema rolli ja vastutuse Eesti elus kaasa rääkida. Poliitika tegemine ei ole erakondade monopol. Kavatsen presidendina algatada avatud ja tasakaaluka arutelu presidendivalimiste korra muutmisest ja rahvahääletustele senisest suurema eluõiguse andmisest riigile olulistes küsimustes.
"Neist reeglitest luban kinni pidada, kui 24. septembril valitakse järgmiseks Eesti Vabariigi presidendiks mind. Olen 25 aastat teeninud Eesti riiki kohtuniku, õiguskantsleri, advokaadi ja lihtsalt aktiivse kodanikuna. Luban seda teha ausalt ja erapooletult ka järgmised viis aastat Vabariigi Presidendina," kirjutas Jõks.
Allar Jõksi kiri on avaldatud ka tema kodulehel.


maintext:
Uus soojapakkuja koondab Uuemõisa katlamaja kõik töötajad (4)
Kristjan Kosk
Uuemõisa Teenuse senise juhataja Olev Hormi ei julgenud täisautomaatset katlelt üksi jätta ja sellepärast oli koguaeg katlamajas vähemalt üks mees valves. Foto: Arvo Tarmula
Ridala vallalt soojafirma ASi Uuemõisa Teenus kevadel enampakkumisel 1,4 miljoniga ostnud AS Tootsi Turvas koondab Uuemõisa katlamaja kõik töötajad ja läheb üle täisautomaatsele soojatoomisele.
Tootsi Turba soojusenergia ärivaldkonna juht Ülo Stokkeby selgitas, et põhieesmärk on see, et soojateenuse kvaliteet ei paraneks ega hind tõuseks. Toasooja hinda pole Uuemõisas tõstetud viimased seitse aastat. 2009. aastat on Uuemõisa elanikud maksnud toasooja eest 46,14 €/MWh (pluss käibemaks). Toasooja piirhind Uuemõisas on aga 59,76 €/MWh.
Stokkeby jätkas, et kui varem oli katlamaja omavalitsuse hallata ja tööd sai pakkuda kuni kuuele inimesele, siis nüüd on katlamaja haldajaks äriettevõte, kellelt nõutakse eelkõige efektiivsust. „Piltikult öeldes võib üks inimene hallata kuut katlamaja,” nentis Stokkeby. Selle tarvis läbis Uuemõisa katlamaja juhtiv tarkvara uuenduskuuri.
Juhuks, kui katlamajas peaks tekkima mis tahes laadi tõrge, saadetakse veateade ASile Lääne-Nigula Varahaldus, kes opereerib ka Palivere ja Taebla katlamajas, kus toodab sooja samuti Tootsi Turvas.
Koondamist oli oodata
Lääne-Nigula Varahaldusse saavad tööle ka kaks Uuemõisast koondatud meest. Ülejäänud kaks koondatut lähevad pensionile ja poole kohaga töötanud raamatupidaja jätkab tööd teises ettevõttes. „Päris leivata ei jää keegi,” nentis Stokkeby. Kliendisuhete ja raamatupidamisega hakkab tegelema Tootsi Turba enda kliendihaldur ja raamatupidaja.
Stokkeby tunnistas, et igasugune selletaoline elumuudatus on töötajaile ebameeldiv üllatus. Koondamisteatised on töötajad saanud seaduspärase etteteatamisajaga. Stokkeby lubas, et ka koondamisraha makstakse täies mahus.
Ridala vallavanem Helen Koppa ütles, et kui Uuemõisa Teenuse müük kevadel päevakorrale kerkis, oli juba ette teada, et suure tõenäosusega koondab uus omanik töölised. „Küsimus oli vaid selles, kas Tootsi Turvas soovib mõnega neist töölepingut või mitte,” ütles Koppa.
Üks koondamisteatise saanuist oli ka Uuemõisa Teenuse juhataja Olev Horm. Ta rääkis, et katlamaja viiest töötajast üks koondati juba augustis. Ülejäänud neljal, sh Hormil on viimane tööpäev 11. oktoobril. Horm tunnistas, et koondamine ei olnud suur üllatus.
Täisautomaatne katlamaja
„Mind see väga ei mõjuta, mina olen pensionär,” ütles Horm. Ta lisas, et niisamuti oli augustis koondatud mehega. „Ta oli ka juba päris eakas,” lisas Horm. Ülejäänud kaks koondatut on tööealised ja nemad saavad jätkata Lääne-Nigula Varahalduse koosseisus.
Uuemõisa katlamaja on täisautomaatne mehitamata katlamaja, kus ei tule teha traditsioonilist katlakütjatööd. Kui seni hoidsid töölised automaatikal kohapeal silma peal, siis edaspidi sel vajadust ei nähta.
Horm selgitas, et katlamaja oli täisautomaatne ka tema ajal, kuid ta ei julgenud katlaid täiesti omapäi jätta. „Keskendusin ikkagi soojateenuse pakkumise kvaliteedile ja järjepidevusele,” põhjendas Horm, miks oli alati vähemalt üks mees valves.
Tootsi Turvas haldab peale Uuemõisa veel Taebla, Palivere, Lavassaare, Mooste, Tootsi, Torma Põhikooli ja Järvamaa kutsehariduskeskuse Särevere ja Väike-Kamari katlamajasid. Uuemõisa on oma 4,5kilomeetrise soojatrassi ja umbes 7500 MWh-se aastamüügiga Tootsi kõrval neist üks suuremaid.


maintext:
Teine liiga jääb Läänemaa jalgpalluritele unistuseks
Kristjan Kosk
Läänemaa JK Haapsalu. Foto: erakogu
Läänemaa jalgpalliklubi esindusmeeskonna unistus kerkida tänavu teise liigasse on lõplikult kustunud.
Lootus teise liigasse pääseda purunes eelmisel pühapäeval, kui Läänemaa JK Haapsalu kaotas liigatabelis üheksandal kohal paiknenud Pakri SK Alexelale 0:3. Ehkki järgmises kohtumises purustati Lasnamäe Ajaxi duubelmeeskond 17:0, ei aita see Läänemaa JKd enam teisele liigale kuidagi lähemale.
Enne kaht viimast vooru on Läänemaa JK liigatabelis 41 punktiga neljas. Liidrikohta hoiab Raplamaa JK 51 punktiga. Sama arvu punktidega, kuid kehvema väravate vahega on teisel kohal Pärnu JK Vaprus. Kui ka Läänemaa JK võidaks mõlemad järele jäänud kohtumised, saaks klubi juurde kuus punkti, kuid sellest ei piisaks isegi kolmandaks kerkimiseks. Seal on 49 punktiga FC Nõmme Unitedi duubelmeeskond.
Teise liigasse kerkimiseks peab meeskond lõpetama liigatabeli tipus. Teine koht lubab meeskonna üleminekumängudele, kuid sinna ei ole Läänemaa JK-l tänavu asja.
Algus oli hea
Läänemaa JK alustas hooaega suurte plaanidega. „Kindel eesmärk on edasipääs uueks hooajaks teise liigasse,” ütles hooaja alguses meeskonna treener Aavo Tomingas. Juba enne liigahooaja algust pidas Läänemaa JK kuus kontrollkohtumist, millest võitis viis.
Ka liiga esimesed kohtumised olid paljulubavad. Järjepanu võideti suureskooriliselt Kernu Kadakat, Kärdla linnameeskonda ja Pärnu JK Poseidonit. Esimene kaotus võeti vastu neljandas voorus, kui Raplamaa JK võitis 0:1.
Raplamaa JKd peeti liiga üheks favoriidiks ja temalt punkte võtta oli põhiülesanne, säilitamaks lootusi kõrge koha nimel. Sama kehtis ka Pärnu JK Vapruse kohta, kellele kaotati kuuendas voorus. Oleks kas või üks kohtumine lõppenud Läänemaa JK võiduga, elaks lootus teisest liigast siiamaani. „Muidugi ei saa kõiki mänge võita, kuid kaotatud mängudest on siiski väga kahju,” kommenteeris Tomingas seisu pärast kuuendat vooru.
Ehkki järgmisest kaheksast mängust ei kaotatud mitte ühtegi, ei aidanud see Läänemaa JKd liigatabelis liidrite hulka, sest ka Raplamaa ja Pärnu Vaprus tunnistasid ainult võite. Olulised puntkid läksid kaduma just 15. ja 17. voorus, kui Läänemaa JK kaotas taas neile mõlemale. Tomingas selgitas, et see oli periood, kui meeskond mängis ka Väikese karika sarjas ja mängud olid väga tihti. „Meie noor meeskond ei suutnud lihtsalt taastuda,” lisas Tomingas. Läänemaa JK Haapsalu mängijate keskmine vanus jääb alla 20 eluaasta. Mitmed võtmemängijad on alles 16–18aastased.
Kaitse toimib
Tomingas jätkas, et meeskond ei jäta jonni ja kevadel alustatakse uut hooaega sama eesmärgiga. „Ega meil ole mingi pensionäride meeskond, kes vahel võidab ja kaotab ning kel on lihtsalt tore mängida. Meil on noored mängumehed, kelle ülesanne on edasi pürgida,” ütles Tomingas.
Kõigist teistest meeskondadest paistab Läänemaa JK silma hea kaitsemänguga. 20 vooruga on endale lastud lüüa ainult 14 väravat. See on kolmanda liiga kõige väiksem endale lüüa lastud väravate arv. Tomingas lisas, et kaitse on hea küll, kuid paraku pole sellest palju tolku, sest ise pole suudetud küllalt lüüa väravaid. Läänemaa JK on löönud 76 väravat.
Lihula JK, kes mängib samas liigas, alustas hooaega hästi ja jagas vahepeal Läänemaa JKga võrdsete arvu punktidega neljandat ja viiendat kohta, on nüüd langenud seitsmendaks 26 punktiga. Õnnestumise korral on neil teoreetiline võimalus kerkida viiendaks, kuid hooaja viimane mäng on just Läänemaa JK vastu, kellega tehti kevadringis 1:1 viik.


maintext:
Teadlaste öö teadusmess pakub odavaid roboteid ja tasuta teadmisi
Tarmo Õuemaa
Teadlaste ööd Haapsalu-poolne korraldaja on Angela Leppik. Foto: Arvo Tarmula
Homme peetakse Haapsalu kultuurikeskuses teadlaste öö puhul teadusmessi ja ettekannete programmiga teaduskohvikut.
Haapsalus peetakse teadlaste ööd teist korda. „Eelmisel aastal õnnestus, kultuurikeskuses käis üle tuhande inimese,” ütles ettevõtmise Haapsalu-poolne korraldaja Angela Leppik innovatsioonikeskusest Innokas.
Teadusmessil on bokse vähemalt 20. Kõigi eesmärk on hariv ja kõigis kehtib põhimõte „käed külge”. Palju on roboteid, nagu mullugi, aga hoopis kõrgemal tasemel. „Kui aasta tagasi oli Läänemaal kolmes koolis robootika, siis nüüd juba kolmeteistkümnes. Seepärast on ka messibokside robotitega seotud sisu edasijõudnuile. Mitte enam esmatutvus, vaid nõuanded, mida juurde õppida, et robootikavõistlustel, näiteks Robotexil hästi esineda,” ütles Angela Leppik.
Ta tõi näiteks Edisoni robotid, mis olid Läänemaa koolid just saanud ja mida õpetatakse messil kasutama.
„Robotivõistlus pole jõukohane mitte ainult koolidele. Ka pere võib ise osta roboti ja võistkonna teha. Robotite hind on taskukohane, 60 euro kanti. Neid müüakse messil, tuleb ainult sularaha kaasa võtta. Osta saab ka igasuguseid muid põnevaid asju,” rääkis ta.
Leppik julgustas klasse messile. „Võib ka oma ainetunni raames tulla. Arvestama peab vähemalt kahe koolitunniga. Enne palume tulekust teada anda,” ütles ta.
Hommikupoolikul on messil koolid. Pärastlõuna ja õhtu on peredele ja sõpruskondadele parem aeg.
Päästevestidest robotiteni
Põnevamate boksidena mainis Leppik Ahhaa keskuse teaduspoodi, Oomipoodi, Robotexi, siseministeeriumi IT-arenduskeskust SMIT. „SMIT on minu isiklik lemmik. Nad tutvustavad, kuidas nad loovad tarkvara ja uurivad meie wifi-kasutust. Õhtul seitsme paiku annavad nad uurimistulemustest ülevaate. Kõigile huvilistele on kiire programmeerimiskool, kus õpetatakse 20 minutiga, kuidas programmeerida ussimängu. See on eelregistreerimisega, korraga saab olla 12 osalejat.”
Huvitav on ka Tallinna tehnikaülikooli teaduskeskuse Mektory boks, mille põhiteema on pneumaatika. „Saab teada, kuidas sulguvad bussiuksed ja kuidas saab jäätis topsi,” ütles Leppik.
Haruldane võimalus on tutvuda maailmakuulsa MarinePooli päästevestide tootja Ladega, mis tegutseb Haapsalus.
Innokas ise on samuti messil boksiga. „Roboteid õpetavad üheksa meie enda keskuse noort,” ütles Leppik.
Teaduskohvik: kas inimest on võimalik ise ehitada?
Kell 13–19 on kultuurikeskuses avatud teaduskohvik. Kell 15–18 annab teaduskohvikule sisu Lääne maavalitsus. Esmalt teeb maavanem Neeme Suur ülevaate läbi aastate toimunud Läänemaa päevadest ning võtab kokku läinudsuvised üritused, kus maavalitsus osales. Virtsu merepäevadel, Peraküla simmanil ja Valge Daami päevadel Haapsalus tutvustas maavalitsus koostöös omavalitsustega Läänemaa turvalist ning kvaliteetset elukeskkonda.
Kell 15.30 räägib keskkonnaameti nõunik Kaja Lotman elu võimalikkusest Läänemaal, seejärel tutvustab Greencube OÜ müügi- ja arendusjuht Henri Bekmann uudset ja kiiret moodulmajalahendust. Kell 17 astub publiku ette Tartu ülikooli loodusgeograafia vanemteadur Ain Kull ja räägib põnevast tuuleenergiast.
Kell 18 jätkavad teaduskohvikus Tartu ülikooli eksperdid Mart Loog, Viljar Jaks, Hannes Kollist ja Petri-Jaan Lahtvee arutelu disainitud rakkude ja disainitud inimese teemadel, nt millal siiratakse inimesele esimene 3D-prinditud organ, kas on võimalik inimest nii-öelda nullist peale disainida või milliseid muutusi toob bioloogiline disain ühiskonda? Arutelu modereerib teadusajakirjanik Priit Ennet.
Teadlaste öö festival on Baltimaade suurim teadusfestival. 11. teadlaste öö festivali teemaks on teadus ja ulme.


maintext:
Karilaid: parvlaevasaaga vastutus lasub peaminister Taavi Rõivasel
Toimetanud Urmas Lauri
Parvlaev Leiger Türgi laevaehitustehases. Foto: TS Laevad
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Jaanus Karilaid sõnas eile pärast parlamendis toimunud parvlaevade teemalist arupärimist, et valitsuse suutmatus parvlaevahanke probleemidega varajases faasis tegeleda, näitab nende ebakompetentsust ning ükskõiksust saarte inimeste suhtes. Karilaid tunnustab minister Kristen Michalit, kes on tänaseks oma eelkäijate eksisamme tunnistanud, kuid lisab, et tegemist on siiski selgelt ebapiisava pingutusega, teatas Keskerakonna fraktsiooni pressiesindaja.
„Nüüdne vigade tunnistamine ning Leedolt asenduslaevade rentimine on hädakäik, milleni poleks majandus-ja kommunikatsiooniministeerium parvalaevahanget korraldades üldse jõudagi. Opositsioon hoiatas juba enam kui pool aasta tagasi, et on tõenäoline, et me vajame asenduslaevu, sest uued tellitud laevad ei jõua kohale. Toona seda tunnistada ei soovitud ja raiuti justkui rauda, et laevad jõuavad kohale. Nagu ikka, ignoreeriti ja lausa naeruvääristati opositsiooni hoiatusi. Täna on aga peale pikka hämamist ja valetamist selge, et opositsiooni kriitika oli adekvaatne. Eesti poliitikat eristab põhjamaisest poliitiliselt kultuurist see, et opositsiooni häält ei taheta kuulata. Opositsiooni kuulamine aitaks aga vältida taolisi rahvale kahjulikke otsuseid,“ rääkis Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid.
Karilaiu hinnangul on parvlaevade kaasus hea näide sellest, kuidas teerullipoliitika rakendamine ei too riigi jaoks positiivseid tulemusi. „Üsna kiirelt oli selge, et Vabariigi Valitsusel puudus parvlaevadega seoses plaan B. Tagasiminek Leedo parvlaevade juurde ei kuulunud kindlasti valitsuse esialgsete plaanide hulka.“
„Rahvas on väsinud sellest, et maksumaksja raha lennutatakse hoolimatult tuulde, kuid vigade eest ei vastuta keegi. Olen veendunud, et tänase segaduse eest vastutab peaminister isiklikult, kuna just Taavi Rõivase kabineti istungil 2014. aastal otsustati ära poliitiline suund minna parvlaevahankega edasi ilma, et oleks vahepeal ilmnenud vigu likvideeritud. Taavi Rõivasel on aeg vabastada peaministri ametikoht, ainult ministrite vangerdustega tänast valitsust ei päästa,“ lõpetas Jaanus Karilaid.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Prokuratuur kahtlustab Savisaart ka Tallinna eelarveraha ebaseaduslikus kasutamises
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Edgar Savisaar.
Riigiprokuratuur kinnitas täna, et kohtu poolt Tallinna linnapea ametist kõrvaldatud Eesti Keskerakonna esimeest Edgar Savisaart on alust kahtlustada lisaks varem esitatud kahtlustusele ka Tallinna eelarveliste vahendite ebaseaduslikus kasutamises enda ja kolmandate isikute, sh erakonna huvides.
Kriminaalasja raames tänaseks kogutud andmed annavad aluse Edgar Savisaarele kahtlustuse esitamiseks, mille kohaselt on tegemist linnale eraldatud eelarveliste vahendite kuritarvitamisega kohaliku omavalitsuse volikogu valimisreklaamide valmistamisel 2013. aastal, teatas prokuratuuri pressiesindaja Martin Vallimäe.
„Arvestades, et uurimisasutus edastab valimisreklaame puudutava kriminaalasja Edgar Savisaare kahtlustuses lähinädalatel prokuratuuri, siis on Edgar Savisaarel õigus eeldada tema suhtes menetletavate kriminaalasjade ühist läbivaatamist ja ühes menetluses kohtusse saatmist. Kui vajalikud menetlustoimingud saavad plaanipäraselt teostatud, siis süüdistusakt nii altkäemaksu võtmises, rahapesus kui linnale eraldatud rahaliste vahendite omastamises jõuab kohtusse hiljemalt novembri alguseks,“ selgitas riigiprokuratuuri juhtiv riigiprokurör Steven-Hristo Evestus.


maintext:
Kaitseliidu maja ees ülekäigurajal lamas noormees
Kristjan Kosk
Täna hommikul kella 10 paiku lamas Haapsalus Kaitseliidu maja ees ülekäigurajal noormees.
Pealtnägija Tiiu Randmann-Mihkla rääkis, et vaatas juhuslikult aknast välja ja nägi ebatavalist vaatepilti. „Noormees lamab keset teed ja autod mööda ei pääse,” kirjeldas Randmann-Mihkla olukorda. „Ei teagi, kas lihtsalt hullumeelsus või kunstimaiguline aktsioon.”
Kõigepealt peatus üks auto, mille juht uuris, mis noormehel viga. „Noormees tõusis korraks püsti ja heitis hiljem taas sõiduteele pikali,” rääkis Randmann-Mihkla.
Hiljem sündmuskohale jõudnud prügiautojuht aga nii leebe ei olnud. „Võttis noormehel natist kinni ja tiris äärde,” jätkas Randmann-Mihkla. Prügiautojuht kutsus välja ka politsei.
Patrull toimetas noormehe jaoskonda. Haapsalu politseijaoskonna patrulltalituse juht Tarmo Tomson ütles, et tegemist oli alaealise noormehega, kellel olid isiklikud probleemid. Alkoholi- või narkojoovet noormehel ei tuvastatud. Maaslamaja vaatasid üle ka meedikud, kes vigastusi ei tuvastanud.
Fotod: Tiiu Randmann-Mihkla