description: Mida teha, kui pererahvas tervituseks uksel kirvega vehib, vestluspartner lahtise käega vastu nägu annab või tuleb teade pommiähvardusest? Sotsiaaltöötaja naeratab kõige selle peale ja ulatab abikäe.

title: Sotsiaaltöötaja otsib kummikust pommi ja naeratab kirvega kliendile

maintext:
Sõimata saamine ja väike kolakas kliendilt on justkui palgalisa, ütlevad Järva Teatajaga vestelnud sotsiaaltöötajad muiates.* Mõne kliendi juurde võiks ju minna kohaliku konstaabliga, aga võimalusel püüavad nad ise toime tulla. «Ükskõik, kuidas mõne juhtumi puhul käituda, leidub neid, kes pole rahul või kahtlevad, kas sotsiaaltöötaja ikka teeb oma tööd õigesti,» lisavad nad.
Suurt tähelepanu pälvivate juhtumite kommentaaridest võib leida ka näpunäited sotsiaaltöötajale. «Uksest sisse minnes esimese asjana küsides «Noh, lõid oma last, jah?», tõmbad koostööle kohe kriipsu peale,» toovad nad näite kasutust soovitusest.
Tegelikkuses tehtust ja vestlustest sotsiaaltöötaja eetika rääkida ei luba.
Mida äärmuslikum olukord, seda juriidiliselt täpsem asjaajamine peab olema. «Isegi kui vanemad on mõnuainete küüsis, olnud lapsega vägivaldsed ning iga rakk sinus teab, et lapsel on mujal parem, on tema eemaldamine perest alati raske,» ütlevad nad. Sisemine rahu lapsele järele minnes on näiline.
Hirmu ja vihastamise asemel otsib sotsiaaltöötaja lahendusi ja pingutab lõpuni, paludes vahel nõu ja abi naabervaldade kolleegidelt. Tihtipeale on murelapsed ühised ja probleemid kipuvad korduma – kolimine ühest vallast teise neist ei päästa.
Maakonna sotsiaaltöötajad on märkimisväärse aja seal, kus on abivajajad: töötud, kodutud, majandusraskuses isikud ja pered, füüsiliselt või vaimselt rasked haiged. Nad käivad väliselt elamiskõlbmatuis paikades ja kohtuvad inimestega, kes on nendes tingimustes õnnelikud. Ja vastupidi – kodudes, kus on kõik olemas peale armastuse, turvalisuse ja hoolivuse.
Nende kliendid on inimesed, kelle kohta öeldakse kommentaariumis, et parem, kui selliseid poleks.
Sotsiaaltöötajad peavad neid mõistma ja juhendama, kuidas saada toetusi, abi sõltuvusprobleemide või perevägivalla korral, toidu- ja riideabi. Nad on puhvriks ametkondade ja inimese vahel.
Neil tuleb kuulata südant ja teha, mis tundub õige. Nad teevad rohkem, kui on kutsestandardis ette nähtud, heidavad päevaplaanis olevad kohustused kõrvale ja lähevad kohe, kui ootamatult halveneb üksinda elava eaka tervis või on sattunud hätta laps. «Tunneme oma kliente ja teame, millal on olukord kriitiline, ning teeme koostööd kiirabi, arstide, politseinike ja päästjatega,» täpsustavad nad.
Sotsiaaltöötaja vaim ja füüsis peab olema tugev. Vajadusel tuleb olla jurist, transporttööline, tervishoiutöötaja, torumees või pottsepp: nõustada paljulapselist ema rasestumisvastaste vahendite osas, üksikut vanainimest katusevahetusel või elektritöödel.
Nad on enamjaolt naisterahvad, sellised keskmisest pisemad, kes näevad esimesena töö häid külgi, nagu rutiini puudumine või edusammude üle tänulikud kliendid. Väiksed muutused on märgatavad vaid neile endile, teistele jääb pigem kahtlus tühjast tööst. Sotsiaaltöötajal on kannatlikkust suuri muutusi oodata. Mõnel juhul võtab see aastaid.
Kohaliku omavalitsuse sotsiaaltöötajate arvamust igapäevatööst uuris Tartu Ülikoolis 2015. aastal kaitstud magistritöös ka sotsiaaltöötaja Katri Laanisto. Küsitledes sotsiaaltöötajaid üle Eesti, selgus, et nende suurimad mured olid seotud transpordiga.
Nad leiavad, et pidev klientide sõidutamine võtab ära üsna suure tööaja, aga kui nad seda ei tee, siis inimene ei jõuagi, kuhu vaja: pensionid jäävad saamata või läheb tervis täiesti käest.
«Abi vajava lapsega võiks saata ju ka lapsevanema, aga kui ta ei ole vaimselt või füüsiliselt terve, et seda sõitu ette võtta, on ikkagi sotsiaaltöötaja see, kes läheb ja selgitab arstile, milliseid ravimeid ja millal on lapsele antud ning milliseid sotsiaalteenuseid on pere saanud,» selgitasid järvalased üht juhtumit.
Laanistole antud intervjuudest selgub, et sotsiaaltöötajate peamiseks sihtrühmaks on kujunenud 40–60aastased alkohoolikud, kellega sotsiaaltöötajad väga tihti tegeleda ei taha. «Alkohoolikud ei taha ise ennast aidata ega ole valmis muutusteks,» vahendab Laanisto põhjendusi.
Osa Järvamaa sotsiaaltöötajaist rõõmustab toetava meeskonna üle, aga teised tunnevad end üksijäetuna ning kuulevad kolleegidelt õpetusi tegelda õigete asjadega, mitte raisata aega vanuritega jutustamisele. «Muidugi võib sellele tervisemure üle kurtvale üksikule vanainimesele öelda, et ta kutsuks kiirabi või lähedased. Kuuleme seda soovitust tihti,» ütlevad nad.
Ka siis, kui lapsed elavad lähedal, kuid eiravad vanemate ja ka sotsiaaltöötaja olemasolu, ei saa sotsiaaltöötaja inimest abita jätta.
Nad teavad, et mõni eaka suur mure saab rääkides kiire lahenduse. Ka Laanisto uuring kinnitas üksikute eakate suurt osa sotsiaaltöötajate sihtrühmas.
Siiski saavad nad aidata ainult neid, kes seda lubavad, seda ka elutingimuste parandamise puhul. «On eakaid, kellele vee tuppa toomine ja pliidil soojendamine annab päevale sisu, toimekust. Neile on elamises hoopis teised kriteeriumid tähtsad,» selgitavad nad.
Need eakad ei taha elektriboileriga kaasnevaid suuremaid elektriarved, sest 260eurone pension nõuab oskuslikku majandamist. «Kui inimene on õnnelik ega soovi muutusi, pole ka sotsiaaltöötajal õigust anda hinnangut kellegi kodule või vägisi kedagi oma kodust lahkuma sundida,» rõhutavad nad.
Nad toovad näiteks juhtumid, kus inimene on toodud kodust ära nii-öelda paremale pinnale ning hiljemalt paari kuu jooksul lahkub teise ilma. «Vanas eas kodust lahkumine on väga suur hingeline üleelamine,» teavad nad öelda.
*Konfidentsiaalsuse nõudest lähtuvalt jäävad Järva Teatajaga kõnelnud sotsiaaltöötajad anonüümseks ja ka juhtumite täpsemaid asjaolusid ei avalikustata.
KOMMENTAAR
Tõnu Kivis
Pärnu politseijaoskonna piirkonnavanem
Politsei puutub samuti kokku riskiperedega ja -isikutega nagu sotsiaaltöötaja. Nende ümber tuleks luua võrgustik, mis katab probleemi võimalikult mitmekülgselt, sest ühest-kahest külastusest ei pruugi inimestele piisavat abi olla.
Abivajaja märkamine ja tema normaalsesse elurütmi tagasi aitamine nõuab kõikidelt suurt pingutust. Sageli peituvad inimeste probleemid sügavamal, kui esmapilgul paistab. Väga tähtis on inimesi märgata ja võimalikust abivajadusest ka teisi ametkondi teavitada.
Praegune külastuspraktika on politseile teadaolevalt pigem sotsiaaltöötajaid soosiv, ehk nad on riskiperedes oodatud ja nendesse suhtutakse hästi.
Vahel on ette teada külastusi, mis võivad endaga kaasa tuua keerulisi olukordi. Sel juhul tuleb teha põhjalikku eeltööd ning end külastatava olukorraga hästi kurssi viia.
Kui algselt rahulikult kulgenud külastus kriitiliseks muutub, on tähtis jääda rahulikuks, taganeda ja kutsuda abi. Kindlasti ei ole tarvis oma elu ja tervist ohtu seades riskida. Siinkohal on politseinikud alati abiks ja soovime, et ka meid kaasataks.
680 eurot on sotsiaaltöötaja keskmine brutokuupalk Eestis palk.ee andmetel. Internetifoorumis visatakse nalja, et sotsiaaltöötajatel pole mõtet oma väiksevõitu palga üle ka streikida, sest erinevalt õpetajatest ja arstidest ei hakka ilmselt ükski klient nutma, kui neid ühel päeval tööle ei tule.
JUHTUMID
Kord pidi sotsiaaltöötaja minema politsei palvel kontrollima, kas järjekordne kortermajas elava skisofreeniku tehtud pommiähvardus vastab tõele või mitte. «Läksingi vaatama, mis mul siis üle jääb,» sõnas sotsiaaltöötaja.
Ta läks vaikselt trepist üles, kuid midagi puudutada ei julgenud. Koridorist tegi ta kõne häirekeskusse. «Olen siin ukse taga, vaatasin kummikutesse, aga mina siin küll midagi ei näe ega tea, kas ja kus see tal olla võib. See jääb nüüd küll teie südametunnistusele,» meenutas ta juhtunut.
Tund aega hiljem vaatas pommirühm sündmuskoha ka ise üle.
Sotsiaaltöötaja läheb tõendi pikendamiseks kirja pandud arsti aega kliendile teatama. Koputab, uks läheb irvakile, misjärel vuristab naeratav sotsiaaltöötaja. «Tere! Ma olen vallast, me peame arsti juurde teiega minema!» Uksepraost nähtavale ilmuv kirves liigub üles-alla. «Ma ei tule sinuga kuskile arsti juurde,» kostab pahuralt. Aeg sai teatatud ja arsti juurde mineku päeval oli klient koostööaldis.
Kuigi nn graafikujärgse kodukülastuseni on aega, otsustab sotsiaaltöötaja sisetundest lähtuvalt veel üht eakat külastada. Selgub, et too on silmanähtavalt õnnetu, et lähedased teda vaatamas ei käi, ja tunneb, et teda pole enam kellelegi vaja. Omavahelisele vestlusele kulub tunde, ja eakal hakkab kergem. Paar päeva hiljem lahkub klient vabasurma.
Olles teel psüühilise erivajadusega kliendiga polikliinikusse, teeb sotsiaaltöötaja tanklas autosse bensiini ostmiseks peatuse. Sõit kulgeb kenasti, klient jutustab oma elust, räägitakse maailma asjadest. Järgmisel nädalal saab sotsiaaltöötaja teada, kuidas ta oli tahtnud klienti bensiinijaamas bensiiniaurudega lämmatada.
Patsient otsustab eirata arsti selgitusi haiglaravi vajalikkusest ja põgeneb. Kliendiga kaasas olnud sotsiaaltöötajal tuleb minna teda otsima. Kõrval asub nelja korteriga maja. Sotsiaaltöötaja koputab kõik uksed läbi ja küsib: «Vabandust. Ega teile ei ole tulnud vahepeal ühte inimest /...kirjeldab kliendi välimust.../?»
Eitavat vastust kuuldes tänab ja läheb viimase ukse juurde. Selle avab üks hommikumantlis naine, rätik ümber pea. «Ei, ei ole. Ma olin duši all,» teatab proua. Sotsiaaltöötaja selgitab olukorda ja koos vaadatakse korter üle. Klient peitis end magamistoas voodi all.
Kõrgharidust omava ja kunagi hästi tasuvat tööd teinud kliendi elu muutus, kui ta sattus alkoholi küüsi. Pereliikmed temast midagi teada ei soovinud. Hallitavasse korterisse sisenenud sotsiaaltöötaja leiab kliendi voodist värisevana, väljaheiteämber kõrval.
Põrandal laiali olevate kirjade seast leiab sotsiaaltöötaja hoiatuse elektri väljalülitamisest samal päeval. Kuigi klient ei suuda tõusta, keeldub ta kiirabist põhjendusega, et see seisund on alati möödunud. Õhtul tuleb sotsiaaltöötaja uuesti, kaasas veidi toidukraami, ja veenab hommikul lastele helistama. Tühjaks saanud akuga mobiiltelefoni viib ta naabrite juurde laadima. Kella 21 paiku saab sotsiaaltöötaja kõne murelikult naabrilt, kes palub tal kiiremas korras kohale tulla. Klient leitakse surnuna.
Sotsiaaltöötajale antakse teada, et valda kolinud suurpere lastel pole rõivaid ega jalanõusid, sest teatajate sõnul on lapsed varakevadel koduhoovis ringi lipates paljajalu, määrdunud ja tubastes riietes.
Kodukülastusel selgus, et pere elab ajahambast puretud maamajas ja materiaalne abi nagu mööbel on teretulnud. Samas rõivad ja jalatsid olid lastel kõik olemas. Vanemad olid vähenõudlikud, lastega lahked ja hoolivad, lapsed rõõmsad ja sõbralikud. «Lastele lihtsalt meeldis vahepeal vanemate teadmata toast õue joosta ja paljajalu lumel ja lompides lipata. Kui külm hakkas või vanemad märkasid, tulid jälle tuppa tagasi, muidugi olles vahepeal lombis end ära määrinud,» vahendas ta nähtut. Selline nn karastamine külmetumist kaasa ei toonud, vaid vastupidi – lapsed haigestusid seal peres üliharva.
Suurpere lastel olevat käitumisprobleeme. Asja uurima asudes selgub, et kogu probleem seisneb selles, et lapsed tahavad õues palli mängida ja onni ehitada. «Sain etteheiteid, miks pole vanematele tehtud märkust, kuna lapsed on hommikust õhtuni õues, käivad märtsis ujumas ja küla peab neid kasvatama,» kirjeldab sotsiaaltöötaja.
Samasse perre veel sündimata lapse kohta lisati kriitiliselt, et «sellest lapsest pole ka midagi loota». «Samas – pidevalt X-Boxis või nutitelefonis istuvate laste kohta kaebusi pole,» tõi sotsiaaltöötaja välja.
Sotsiaaltöötaja tunneb muret lapse võimaliku väärkohtlemise pärast. Lapsevanem ärritub vestluse käigus ja ründab sotsiaaltöötajat. «Tuli ja pani mulle plaks-plaks-plaks (imiteerib lahtise käega löömist). Tema arvates oli lubamatu, et ma üldse julgesin talle midagi öelda, teda korrale kutsuda.» Tagantjärele arvab ta, et olukorda saanuks ära hoida, sest alkoholijoobes lapsevanem käitus juba sotsiaaltöötaja saabudes agressiivselt.
Välisriigist 1970ndail Eestisse kolinud isikul puudusid dokumendid päevani, mil ta raskelt haigestus ja vajas haiglaravi. Sotsiaaltöötaja abiga sai ta dokumendid, kuid töövõimetuspensioni ja soodustingimustel ravimite saamiseks sellest ei piisanud, sest seaduste järgi oli ta Eestis elanud vähem kui aasta.
Rahanappusel jäi välja ostmata ka viimane ports 170 eurot maksnud ravimitest. «Ta oli tööraamatu järgi aastakümneid Eestis elanud, töötanud, tema pealt oli makse makstud, aga töövõimetuspensioni ta ei saanudki,» kirjeldas sotsiaaltöötaja tundetulva tekitanud juhtumit.
Kirjalikult sõlmitud kokkuleppel usaldab pensionieelikust alkohoolik oma toimetulekutoetuse sotsiaaltöötajale majandamiseks, kes toob talle süüa ja annab taskuraha. Kõik kulutused arutatakse koos läbi ja ostude eest saadud tšekid pannakse kirja.
Kui klient nõuab, saab ta toimetulekutoetuse siiski enda kasutada, kuid tavaliselt tähendab see seda, et paari päeva pärast tuleb klient vallamajja ja avaldab kahetsust, et ta kogu raha alkoholile raiskas. «Pohmellis olles on ta kuri ja süüdistab mind, saiapäts käes, et olen tema elu ära rikkunud,» ütleb sotsiaaltöötaja.
Päästeteenistus annab kodukülastuse järel teada, et eramu elektrisüsteem ja küttekolded on väga halvas seisus. Klient keeldub kodust lahkumast ja pension ei võimalda ka suuremaid töid ette võtta. Valla abil saab pliit kütmiskõlbulikuks, kuid elektrifirma otsustab pärast maja nägemist sealt elektri välja võtta, kuigi kliendil võlgnevusi pole. Sotsiaaltöötaja saab protesti peale soovituse minna kodu külastama ja vaatama juhtmeid, mis on inimesele eluohtlikud.
Selles kodus on ta käinud igal nädalal ja teatabki elektriettevõttele, et kui majast elekter ära võetakse, siis ei saa inimene ka telefoni laadida ning see on eluohtlik, sest õnnetuse korral ei saa ta abi kutsuda. Ettevõte taastab elektriühenduse.


description: Käesoleval nädalal väisas mitut Eesti tunnustatud söögikohta telekokk Tareq Taylor, kes sattus toimetama ka Põhjaka mõisa kööki.

title: Ohhoo! Kuulus telekokk toimetas Põhjaka mõisa köögis

maintext:
Põhjaka mõis annab oma Facebooki lehel teada, et laenasid laupäeval korraks oma kööki kallile külalisele Tareq Taylorile, kes valmistas Kalamatsi meierei juustust ühe värvilise roa. "Oli meeleolukas ja tore kohtumine! Saade kus on ka meist juttu läheb eetrisse aastal 2017," on piltide juurde lisatud.
Rootsist pärit kuulus telekokk ja mitmete armastatud kokaraamatute autor, humoorikas ja võluv Tareq Taylor tutvustab oma saatesarjas "Tareq Taylori Põhjamaade kokakunst - silmaringi avardav kokasari" vaatajale Skandinaavia kokakunsti kõrval ka Põhjamaade elu-olu ja kultuuri. Ta rändab mööda kaunemaid ja omanäolisemaid paiku ning tutvub kohaliku toidukultuuriga, millest inspireeritult valmib alati ka mitu rooga.

fasttext_language: et


description: Paide linn müüb sõiduautot Mitshubishit ja Türi Daciat. Mõlemat masinat on, vähemalt alghinna järgi võttes, võimalik soetada vägagi odavalt.

title: Sõidukid kommiraha eest: Paide müüb Mitshubishit ja Türi Daciat

maintext:
Treener, kes taltsutab tõelisi Eesti mehi
Telesaate «Tõelised Eesti mehed» saatejuht ja treener Rauno Rikberg kohtab ehedaid luust ja lihast Eesti mehi ja naisi iga päev. Tema töö personaaltreenerina on voolida neist tervisliku eluviisi ning parema tervise ja füüsilise vormiga inimesed. Täpselt nii, nagu ta teeb seda kaheksas järjestikuses saates telekaamerate ees.


description: Päästeamet hoiatab taas inimesi ennast kütteseadmete inspektoriteks nimetavate meeste eest, kes ilma seadusliku aluseta võõrastesse kodudesse tahavad tungida.

title: Videolugu: Kuidas eristada päästeametnikku libainspektorist?

maintext:
Turismitalu pidamine on eluviis
Pärnu-Tõstamaa tee ääres asuva Maria talu perenaine-peremees Riina ja Enn Rand kinnitavad, et igas nende ettevõtmises on aukohal rahvuslik alatoon ja ajalugu. Pärnumaa ühe tuntuma turismitalu põhimõte on, et tuleb olla hästi loov ja konkurente ühe sammu jagu edestada. „Kui tekib mõni väärt idee, peab kohe katsetama ja järele proovima,” on perenaine veendunud.


description:
Olnud lugenud järjekordse roolijoodiku vabanduskirja oma teo kohta, otsustasin juua «õhtu jooksul paar õlut» ning vaadata, kas politseinikud mind autoroolist tabades kurjustavad või mitte.

Plaan on lihtne. Joomiseks on aega nädal, katse algab ühe õllega pühapäeva õhtul ja lõpeb neljapäeva õhtul viie õllega. Esmaspäevast reedeni on minu esimene käik hommikul Paide politseimajja alkomeetrisse puhuma.

«Paar õlu» – korras.

«Õhtune aeg» – korras.

«Vabandused» – ei õigusta tegu, räägin nii, kuidas asjad olid.

title: Katse: kuidas ma paari pudeli õlle pärast korduvalt politseis käisin

maintext:
PÜHAPÄEV
Lõpetan nädala esimese pilsneri avamisega (4,2 kraadi). Et õhtusöök oleks pidulikum, võtan kõrvale keedukartulit, küüslaugupeekonit ja keedusalaamiga võileiva.
Teleris käib Ameerika talendisaade. Üks naeruterapeut tegi just hullumeelset pingviininaeru. No ei kõla naljakalt, ei enne ega pärast esimest õlut. See daam edasi ei pääse.
Kell on 20.22, teleris laulab kristlik pereansambel. Õlu on poole peal ja küüslaugupeekon maitseb endiselt hea. Kolm minutit hiljem on pilsner otsas. Janu kustutatud, kõht täis ja kristlik pereansambel pääseb edasi.
Ega rohkem kui pudel tol õhtul juua viitsinudki. Päev on pühapäeva kohta olnud pikk: kolm tundi muruniitmist, viimaste talvepuude lõhkumine, tund rattasõitu, poes- ja saunaskäik.
ESMASPÄEV
Alkoholimeetrisse puhudes on näit null. Kontrollija on Paide politseijaoskonna juht Margus Toomsalu isiklikult. «Kui üks õlu näitaks täismehel hommikul veres alkoholisisaldust, ei tasuks tal pöörduda mitte politsei, vaid arsti poole tervisekontrolli,» kommenteeris ta.
Kell on 19.14. Avan esimese õlle. Plaanis on tühjendada kaks pudelit.
Käib «Reporteri» uudistesaade, politsei annab teada oma suurest töövõidust: kindlaks tehti inimesed, kes võivad olla Narva koolitüdruku Darja mõrva taga.
Kell on 21.09 ja esimene pudel on tühi. Eetris on «Kodutunne». Perepea kiidab, et tal on sedavõrd head lapsed, et kätega ei läheks ta neile kunagi kallale. Tore! Nii, kuidas lonksude vahel aega üle jääb, söön peekonit.
Teine õlu saab otsa kell 22. Kaamerad on jälle Esnas, «Naabriplika» seriaalis teeb vallavanem oma hulle tempe.
TEISIPÄEV
Teisipäevast joovet kontrollib Paide politseijaoskonna patrulltalitluse juht Halar Hallimäe. Näit on endiselt null. Selles võis veenduda ka arestikambri vanem Aivo Piisner. Enne mind politseimajast välja ei lasta, kui ma pole selgitanud, kuidas uuenenud Järva Teataja digilehe lugemiskoodid tööle saada.
Kell on 20.31. Eksperimenti järgides tuleb juua poolteist liitrit õlut (3 × 0,5 l). Loosi läheb üks tavaline pilsner ja neli 0,33liitrist Taani purgiõlut (kangus 4,6) ehk teisisõnu on kogus isegi suurem, kui alguses plaanisin.
Kell on 22.52. Kõik õlled on joodud. TV3 näitab «Tule mulle naiseks» kordust.
KOLMAPÄEV
Hommikuse puhumise näit on endiselt null. Hommikul oli enesetunne kahtlane ja selline näit tuleb mõningase üllatusena.
Kell on 20.45. Seekordne külalisõlu on Inglismaal toodetud ingveriõlu. Veidi lahjem (kangus 4 kraadi), kuid igati suursuguse pudeli ja etiketiga. Maitse on harjumatu, kuid seda vaid paari esimese sõõmu ajal.
Kolm pilsnerit läheb kergesti alla ja kell 23.08 on joogid otsas mis otsas. Voodi leidmise ja ööunega probleeme pole. Teleris näidatavat aju ei registreerinud. Ju polnud midagi tähtsat.
NELJAPÄEV
Politseimajas puhun jälle näiduks null. Saan kaasa soovitusi, nagu joo Rocki, joo Bocki, kuid katse mõte pole tarbida midagi vastumeelset, vahet pole, kas jutt käib suuremast kangusest, kogusest või sobimatust maitsest.
Alustan õllejoomist kella 20 paiku ja lõpetan viie õllega kell 23.30. Kanal 2s käib film hipidest. Vist. Unustasin panna kirja joomise täpse algus- ja lõpuaja. Loobun õhtu kohta märkmete tegemisest, loen paarkümmend sekundit pika teksti diktofoni.
Hääl diktofonis kõlab endale võõralt, pooltest lausetest ei saa hiljem aru. Voodi leidmisega pole raskusi, kuid peas keerleb. Uinun tundega, nagu oleksin karussellil. Pole ju harjunud tööpäeva õhtuti nii käituma.
REEDE
Välijuht Raimond Innosele alkomeetrisse puhudes on näit null. Kui kolme õllega – võib-olla olid süüdi Taani importõlled – oli hommikul suhteliselt hõre olla, siis neli ja viis pudelit hommikust enesetunnet väga ei muutnud.
Vestlusest Innosega saab selgeks, et kriminaalse joobe tekitamiseks peab hea tervisega inimene jooma kangemat kraami, jooma koguseliselt palju ja ajaliselt pikalt ehk kõik vabandused paarist õhtusest õllest on häma. «On olnud ka selliseid juhuseid, kus inimene tuleb politseimajja oma kainust kontrollima ja ikka nii, et sõidab autoga kohe treppi. Puhumisega on selgunud, et inimene on olnud kriminaalses joobes ehk tema sõidud said selleks korraks sõidetud,» ütles ta.
Mida päev edasi, et seda rohkem inimesi mind kui katsetajat politseimaja vastuvõturuumis ootab. Võibolla see nii mulle vaid tundub. Uuritakse, küsitakse, soovitatakse.
KOMMENTAAR
Piia Tamm
Türi perearst
See, kuidas inimene organism alkoholi põletab, on täiesti individuaalne. See oleneb kaalust, toitumisest, liikumisest, geneetilistest eeldustest. Fermente, mis põletavad alkoholi läbi, on naistel meestest vähem.
Miks keegi satub alkoholiprobleemide küüsi, võib sõltuda ka rahvusest. Miks näiteks indiaanlased kipuvad oma piire mitte tunnetama? Erisusi on ka meie rahvusgrupis. Kaks inimest võivad võrdselt pidu pidada, kuid peo lõpuks üks naerab ja teine on käpuli.
Meid kõiki, sealhulgas alkoholitaluvust mõjutab ka elu meie ümber ja stressitase. Väga raske on öelda, miks üks inimene talub alkoholi paremini kui teine. Vaadake, mis juhtub siis, kui teie kaal langeb näiteks viis kilogrammi.
MÕTE
Alkoholi mõju on inimeseti väga erinev ja sõltub tervislikest iseärasustest. Kui on teada, et järgmisel hommikul on tarvis sõidukirooli istuda, siis on eelmisel õhtul mõistlik alkoholist loobuda. Kui seda siiski tarbitakse, tuleb enne rooli istumist veenduda, et alkohol on organismist täielikult kadunud.
Paide politseijaoskonna juht Margus Toomsalu
KEHAPARAMEETRID
Sugu: mees
Vanus: 30
Kaal: 90 kg
Pikkus: 180 cm
Tervis: korras
Suhe alkoholiga: põgus (saun ja õlled korra-kaks kuus)


description: Tegutsenud peaaegu 30 aastat põllumajanduses, tundus Paide vallas elav Are Riistanile, et ta on andud endast maksimumi, ja otsustas pensionile jäämise asemel koolitada end kõrgharitud selgeltnägijaks ja hakata teisigi tervendama.

title: Endine põllumees hakkas tervendajaks

maintext:
Olete nõus, et teie nimi on rohkem tuntud põllumajandusvaldkonna inimestele, sest olete töötanud aastakümneid juhtivspetsialistina?
Täpselt nii, lõviosa elust olen tegelenud põllumajandusega. Alates 1981. aastast, mil lõpetasin EPA agronoomi erialal. Olen olnud paljudes majandites osakonnajuhataja, tippjuht ja peaagronoom, töötanud mahepõllumajanduses. Praegugi on mul suur talumajapidamine.
Usun, et olen põllumajanduses saavutanud maksimumi – kolm aastat oli Eesti saagikuse rekord minu käes. Kui midagi teen, siis põhjalikult.
Nüüd järsku nägime teid hoopis telesaates «Eesti selgeltnägijate tuleproov» ...
Nii juhtus jah. Peame elus alati olema valmis muutuma, kui üks asi ammendub, pole enam nii päevakorral ja perspektiivne.
Mind on psühholoogia kogu aeg huvitanud. Juba agronoomiks õppimise ajal tahtsin õppida ka psühholoogiks, kuid siis ei õnnestunud. Tahtsin juba siis saada rohkem teada inimeste käitumisest. Uurisin raamatutest, kuidas osata inimesi paremini juhtida ja mõista nende haigusi.
EPAs oli mu üks mu kursusekaaslastest Vigala Sass, temagi õpetas, mida võiksin inimesest rohkem teada. Katsetasime oma võimeid teiste peal – see oli päris huvitav.
Tahtsin telesaateski proovida, kuidas neid etteantavaid ülesandeid lahendada. Naine kohe üldse ei tahtnud, et sinna lähen. Leppisime kokku, et olen kuni 12 paremani välja ja siis lõpetan ära.
Vastasin ju algul kõik õigesti suuremate probleemideta. Endalegi üllatuseks, sest polnud niisuguseid katseid teinud. Kastidest inimese leidmisel vastasin teadlikult valesti. Olin ju naisele lubanud, et kaugemale ei lähe.
Kuidas too selgeltnägijate seltskond tundus?
Täitsa arvestatav, enamik on tugevad tegijad, igaüks on ju tugevam omas lõigus. Ega selliseid ülesandeid ole kerge lahendada, sest keegi pole ühevõrra tugev kõigis elementides, ja telesaates on palju segavaid asjaolusid, et täielikult keskenduda.
Oleksite võinud ju pärast pikki tööaastaid rahuliku südamega pensionile jääda, aga teist sai hoopis sensitiiv. Miks?
Olen teadlase tüüpi ja rahulik pensionipõlv mulle ei sobi. Pean saama midagi uurida ja puurida. Naljaga pooleks ütlesin 60aastaseks saades, et olen eluga alles poole peal. Tahan elada kaua ja tervelt.
Pensioni ma muidugi nüüd ju saan, kuid astunud aktiivsest tööelust kõrvale, hakkasin tõesti süvendatult uurima mind huvitanud psühholoogiat, nüüd siis vastavates koolides.
Tippjuhina polnud ju aega sellele nii palju pühenduda, kui tahtsin. Lugesin raamatuid esoteerikast ja pidasin paljusid asju ka iseenesestmõistetavaks. Näiteks seda, et keskendudes suudan minna kohta, mis mind huvitab. Olenemata vahemaast.
Ka koduaeda puid ja põõsaid istutades olen naisele oma hea kujutlusvõimega nõuandja. Ka enne reisi vaatan, kas minek on ikka turvaline. Kuu aega tagasi tulime naisega Kreeta saarelt. Ette vaatamist teen mitte niisama iga tühja-tähja pärast, see nõuab keskendumist.
Ma pole eriline, ainult huvitun rohkemast. Kinnitan, et kõik siin elus on kõigile õpitav. Nii nagu matemaatikas ja füüsikas võivad kõik jõuda soovitud tasemini, nii on ka sensitiivsusega.
Sensitiivsuses seab arengule piirid inimese hirm tundmatu ees. Kõik sõltub sellest, kui julgeid ülesandeid endale püstitad. Jalgratast enam milleski leiutama ei pea, kõik on olemas, tuleb vaid julgeda ja tahta oskusi omandada.
Ja teie hakkasite tervendamist katsetama?
Tervendamist katsetasin sõprade ja tuttavate peal juba siis, kui raamatuid lugesin. Nende peal, kes mind usaldasid. Ühtegi protsessi ei saa teha usalduseta. Juba esimese 15 minutiga saan aru, kas minu juurde tulnud inimene usub minusse, on tulnud lihtsalt uudishimust või on skeptik. Skeptikuid ei hakka ma ümber veenma, sest jõuga ei maksa kedagi muuta.
Intuitiivteaduste kooliski õppimise paljut, kuid mind kõnetas kõige rohkem bioenergeetika. Tunnetuse maailm tundus mulle kõige omasem. Abivahendeid pole tegelikult vaja, näiteks pendel on minu arust lihtsalt käepikendus. Tunnetama peab kehaga.
Tahtsin ka intuitiivteadustes saada kõrgharidust. See võimalus avanes mul Peterburi biosensoorse psühholoogia instituudis, mis on ainuke litsentsiga erakõrgkool Venemaal nendel erialadel.
Hakkasite käima Peterburis?
Mitte päris, sest Mati Kiisler (kümmekond aastat Eestis tegutsenud sensitiiv – toim) tõi koolituse Tallinna ja mina olen üks neli aastat kestnud õppe esimese lennu lõpetanu.
Õppisime ka müstikat, sest tahtsin teada, kus on inimese võimete piir. Selgus, et olin need piirid ammu ületanud ja minule piire enam pole. Kõik sõltub minu enda julgusest, ja ma julgen aina rohkem.
Kui inimene arvab, et elu on raske, siis talle ongi raske. Kui ta arvab, et sureb varsti ära, siis surebki, sest kutsub selle kõik oma ellu. Kui ta soovib midagi paremat, siis ta saab seda. Nii lihtne kõik ongi.
Kas olete nende oskustega kujundanud endale uue ärimaailma?
Veel mitte päris nii, aga sellest võib see saada, tarkusi rahata ei pakuta. Kallis lõbu oli ka mul õppida nendes koolides ja kui tarkusi nüüd liiga odavalt pakkuda, siis nende hinda ei osata mõista.
Tasuta andes tundub, et need polegi midagi väärt. Raha tuleb küsida nii palju, et inimene mõistaks andes selle eest saadava väärtust.
Kodus ma inimesi vastu ei võta ja kabinetti ka pole veel avanud, sest hindan rohkem oma isiklikku vaba aega. Teen ja aitan pigem nii palju, kui aega ja tahtmist on.
Kuid eelkõige õppisin endale, ka tervendamist, sest elus peab inimene eelkõige mõtlema endale. Kõige tähtsam oled sina ise, siis abikaasa ning alles siis vanemad, lapsed ja töö. Pingerida peab õigesti paigas olema. Kui tõstad pingereas kedagi endast ettepoole, siis hävitad iseennast.
Mina tahan eelkõige ise väärikalt elada. Nii ma teiste tervendamise peale väga ei mõtle, pigem võin soovijatele anda nõu, kuidas tervena elada. Tervendajana olen abiks vaid neile, kes seda tahavad ja siis võin kasutada kõiki oma oskusi.
Milliseid?
Näiteks teha energeetilist massaaži, mida võin õpetada minu kursusele tulijatele. Seda ei saa paari lausega siin ära öelda. Kindel on see, et igaüks saab ise ennast tervendada. Ka need, kes minu loengud läbivad, tunnevad ennast pärast seda päris kindlasti tunduvalt paremini.
Õpetan neid teistmoodi nägema ennast ja tunnetama elu. Tervendamine käib suuresti psüühika muutuse järgi ja seda saab teha inimene ise. Armastuse energia on kõige suurem energia. Viha ja raev ei vii meid kuhugi. Tuleb osata mõelda positiivselt ja lasta lahti negatiivsetest tunnetest. Selleks on vaja tunda tehnikaid ja neid saab õppida.
Teen ka kaugseansse. Nii nagu Kaspirovski omal ajal. Sõna ja hääle mõju on suur ning tervenemiseks pole vaja isegi keelest aru saada. Kõiki haigusi on võimalik ravida. Kõik sõltub inimesest, kui palju ta suudab mulle avaneda ja mind usaldada.
Kuidas suhtub teie sensitiivsusse pere?
Elan koos oma abikaasaga juba aastast 1974. Meil on kaks last ja oleme kuuekordsed vanavanemad. Abikaasat ma õpetama ei kipu. Aitan teda nii palju, kui ta lubab. Paljudest asjadest saab ta juba aru. Lapsi õpetan siis, kui nad midagi küsivad.
Mida te sööte ja joote, või seate endale mingeid piiranguid?
Olen kõigesööja, vaid sealihast loobusin perearsti soovitusel umbes 15 aastat tagasi. Kolesterool oli natuke kõrge. Asendasin sealiha kala ja kanaga ning enam ei tunne liha järele mingit vajadust.
Mulle meeldib põhjalikkus kõiges, ka söömises mõtlen, kas ja kui palju midagi vajan. Paljud peaksid nii mõtlema, sest tihti inimene sööb ennast haigeks. Arvestan, mida söön, ja nii püsin juba aastaid ka normaalses kehakaalus.
Mingeid piiranguid ma endale ei sea. Milleks seada endale takistus, mille ees siis hirmu tunda? Iga hirmu ületamiseks peab toimuma läbimurre ja siis suudabki inimene kõike. Mu sõber Kalju Paldis (tuntud pendlimees – toim) joob juba aastaid ainult vett ja saab hästi hakkama.
Mina joon ka kohvi ja pole probleemi. Kõik sõltub inimese mõtlemisest.
Perearsti juures siis ikka käite?
Ikka käin, iga aasta vähemalt korra, et lasta kontrollida verd, kohe väga põhjaliku vereanalüüsiga. Lasen verest uurida 60 näitu ja nii juba aastaid. Olen olnud kõikide näitudega rahul ja siiani mingisuguseid tablette võtma ei pea.


description: Neljapäevasel istungil otsustasid Paide vallavolikogu liikmed teha vallavanem Veljo Tammikule hoiatuse vääritu käitumise ja liiklusseaduse rikkumise eest. Ettepaneku kiitis heaks kaheksa volinikku, kolm olid selle vastu, üks jäi erapooletuks ja üks ei hääletanud.

title: Paide vallavanema vääritu tegu päädis hoiatusega

maintext:
Teema tuli volikogu päevakorda arupärimisena, olles ajendatud 5. septembril aset leidnud vahejuhtumist, kus vallavanem Vello Tammik jäi autoroolis politseile vahele alkoholitarvituse jääknähtudega.
Vastuse andis vallavanem Veljo Tammik volikogule isiklikult. Ta selgitas, et tavapäraselt käib ta nädalavahetustel Muhus ja sõidab sealt hommikul esimese praamiga koju, et õigeks ajaks tööle jõuda. «Sellele õnnetule hommikule eelnenud päeval soovis üks sõber Türilt minuga kokku saada ja nii tulin mandrile juba pühapäeva õhtul,» lausus ta. «Türil võttis sõber mu vastu sauna ja õlledega.»
Sel saatuslikul 5. septembri hommikul alustaski Tammik Türilt sõitu, olles enda meelest täiesti kaine. «Nägin teel olles, et tuledega anti ees olevast politseireidist märku, kuid ma ei pidanud vajalikuks autot ringi keerata. Olin oma kainuses kindel,» ütles ta.
Pärnu–Rakvere maanteel Reopalus korraldatud puhumisreidil tuvastasid politseinikud Veljo Tammiku väljahingatavas õhus liitri kohta 0,13 milligrammi alkoholi. See tähendas, et ta pidi edasisõitu veidi ootama. «Mulle määrati kiirmenetluse korras trahv 260 eurot, mille olen juba tasunud,» lisas ta.
Tammik leidis, et on vääritu teoga kahjustanud nii enda kui valla mainet, ning palus juhtunu pärast siiralt vabandust. Vabandust paluda on ta jõudnud ka valla rahvalt, kellega tal oli järgnenud päevadel arvukaid kohtumisi rahvakoosolekutel. «Tegin juhtunust järeldused ja luban, et sellist asja kunagi rohkem ei juhtu,» kinnitas ta.
Tammik ütles, et kaalus ka tagasiastumist, kuid leidis, et see ei tuleks vallale praeguses Paide linnaga peetavate ühinemisläbirääkimiste käigus kuidagi kasuks.
Sama mõttekäiku jätkas ka Paide vallavolikogu esimees Raivo Raja, kes pidas Tammiku teeneid liitumisläbirääkimistel suureks ning tema seotust teemaga oluliseks. «Kui peaksime ametisse valima uue vallavanema, läheks tal aega, et ennast asjadega kurssi viia,» ütles ta. «Pean otstarbekamaks kasutada Veljo teadmisi ja kogemusi valla heaks ning anda talle võimalus teha oma töö lõpuni.»
Raivo Rajaga ei nõustunud volikogu liige Toomas Uusmaa, kuid samas ei teinud ta ka ettepanekut vallavanemat umbusaldada. Nii piirduski volikogu hoiatusega lootuses, et Veljo Tammik peab oma antud sõna.


description: Eesti rahva tänumedali omaniku Harald Nugiseksi 95. sünniaastapäeval, avati Laupa põhikoolis tema pronksbüst.

title: Järvamaa koolis avati Harald Nugiseksi pronksbüst

maintext:
Laupa põhikooli direktori Kaarel Aluoja meelest on Harald Nugiseksi büst koolimajas õpilastele suur eeskuju ja annab parema võimaluse kasvatada neis isamaalisust.
Aluoja ütles, et kui püüda reastada Järvamaalt pärit inimesi tuntuse järgi, siis kindlasti kuulub Harald Nugiseks selle nimekirja etteotsa. «Eesti rahva tänumedal – see on rahva tunnustus oma sangarile ja kaalub kindlasti üles presidendi jagatavad aurahad,» lausus ta.
Harald Nugiseks sündis toonases Särevere vallas (praegu Türi vald) Karjakülas Vanaõue talus. Laupa kooli lõpetas ta 1937. aastal. (JT)


description: Lugenud Järva Teatajast Venemaa saatkonna arvamust Harald Nugiseksi büsti paigaldamise kohta, võib teise maailmasõja veterani Lembit Leinjärve meelest mõnele jääda mulje, et Nürnbergi tribunali otsusega tuleb käsitada kõiki relva-SSi sõdureid kui (sõja)kurjategijaid.

title: Teise maailmasõja veteran: kõiki relva-SSi sõdureid ei käsitata kui (sõja)kurjategijaid

maintext:
Lembit Leinjärv kirjutab oma repliigis, et tegelikult päris nii see ei ole. "Tribunali otsuses SSi kohta on välja loetav isikuline vastutus ning veel konkreetsemalt ühe väljavõttena (tõlge saksa keelest): „Kohus kuulutab statuudi mõttes kuritegelikuks grupi /.../, välistades neid, kes riigi poolt sarnasel viisil kaasa tõmmati, et nendele muud valikut ei jäänud ja sarnaseid kuritegusid ei sooritanud.“ See eespool toodu peaks kehtima ka 20. diiviisis olnute „vabatahtlikud sunniviisil“, hilisemate mobilasatsioonidega värvatute ja teistest väeosadest (nt Alfons Rebane) ning formeeringutest üleviidute kohta.
Kuidas aga hinnata Nürnbergi ja muud juriidikat kõrvale jättes Punaarmee vastu võidelnud eesti sõdureid, eks see ole igaühe laiema ajaloopildi küsimus."
Türi valla aukodanik Lembit Leinjärv on 1926. aastakäigu mees. Ta on võidelnud teises maailmasõjas Saksa poolel. Teise maailmasõja lõpu 9. mai 1945. aastal võttis 1944. aasta augustis mobiliseeritud Lembit Leinjärv vastu Saksamaal haiglavoodis. Venemaalt vangilaagrist koju tagasi jõudis ta 1954. aasta detsembris. «Millal sõda minu hinges lõppes, seda on raske öelda. Läbielatu jääb minuga vist alatiseks...» on elu jooksul ehitusvaldkonnast tööd ja teenistus leidnud vanahärra Järva Teatajale kõnelenud.
Keskmise järvakast sõjaveterani vanus küündib üle 90 eluaasta.


description: Süüria Tsiviilkaitse sotsiaalmeedia lehele postitati video, milles organisatsiooni liikmed kaevavad majarusude alt välja elusat poissi.

title: Video: Süürias päästeti majarusude alt poiss

maintext:
Videos on näha, kuidas “Valgete kiivrite” all tuntud Süüria Tsiviilkaitse töötajad kasutavad majarusude kiht kihi haaval eemaldamiseks ja poisi kättesaamiseks erinevaid ehitusseadmeid. Lõpuks ilmub rusude alt nähtavale verise pea ja sidemes käega poiss.
Videos on veel kuulda, kuidas arutatakse poisi vanemate võimalikku asukohta rusude all.
Süüria Tsiviilkaitse teatel kaevati poiss välja Idlibi provintsis asuvas Kafr Takhraimi linnas. See on piirkond, mida suuresti kontrollivad mässulised ning mida pommitavad president Bashar al-Assad'i väed ja tema liitlased.


description: Tokyos on võimalik osaleda kiirkohtingul, kus kantakse kirurgilisi maske. Ettevõtte "Def Anniversary" direktori sõnul aitavad maskid esmakohtumisel hinnata inimese iseloomu, mitte välimust.

title: Video: Tokyos viiakse kiirkohtingut läbi maski kandes


description: Esmaspäeval aitasid Lõuna-Hiinas Zhanjiangi linnas kohalikud elanikud vette tagasi viiemeetrise vaala.

title: Video: hiinlased aitasid kaldale sattunud vaala vette tagasi

maintext:
Imetaja oli sattunud veepiirist 20 meetri kaugusele ning ta kannatas veepuuduse ja kõrvetava päikese käes.
Looma aitas vette tagasi toimetada umbes 50 inimest, nende seas politseinikud ja kalamehed.
Kuna vaal liigutas inimeste lähenedes oma saba, tuli appi kutsuda ka piirivalvurid. Samal ajal kaevati looma veega kastmiseks tema kõrvale kraav.
Vaala päästeopratsioon kestis umbes tund aega.


description: Lõuna-Koreas läks eile õhtul maanteel põlema turiste vedanud reisibuss. Õnnetuses sai surma 10 ja viga seitse lõunakorealast, kes olid teel tagasi koju.

title: Video: Lõuna-Koreas hukkus põlema süttinud bussis kümme inimest


description: Esmaspäeval avaldati Talibani Twitteri kontol video sellest, kuidas äärmusrühmituse võitlejad sisenesid Kunduzi linna.

title: Video: Talibani võitlejad sisenesid Kunduzi linna

maintext:
Pealtnägijate ja politseinike sõnul sisenesid Talibani võitlejad linna varahommikul ning nad ründasid valitsushooneid ja politsei peamaja. Paljud ametnikud põgenesid lennujaama, vahendab Reuters.
Videos on näha, kuidas võitlejad jalutavad tühjadel linnatänavatel ning samal ajal kirjeldatakse, kuidas nad on vallutanud armee kontrollpunkte ja võtnud pantvange.
Tunnistaja sõnul suutsid Talibani võitlejad läbida linna ümbritseva turvaala ning linna siseneti neljast suunast. Linna kohal lendasid kaks Afganistani sõjaväekopterit ning kuulda võis ka relvakokkupõrked Talibani ja valitsusvägede vahel.
Eile õhtul teatasid NATO väed ja kohalik politsei, et kontroll linnas on jälle Afganistani valitsusjõudude käes, vahendab BBC.
Pentagoni teatel polnud rünnak nii tõsine kui esialgu arvati. “Taliban käib linnakeskustes tegemas vesterni-stiilis tulistamisi. Nad viivad läbi reide, rüüstavad ja heiskavad oma lipu,” ütles pressiesindaja Jeff Davis BBC-le, “ja sama kiiresti kui nad seda teevad, lüüakse nad linnast jälle minema,” lisas ta.
Taliban hõivas Kunduzi ka eelmise aasta 28. septembril ning kontrollisid linna kaks päeva. Linna äärealadelt taandumisest teatati tollal 15. oktoobril. Tegemist oli esimese korraga pärast võimult kukutamist 2001. aastal, kui Taliban suutis hõivata Afganistani provintsi pealinna.
BBC teatel on Afganistani valitsusvägede kontrolli all umbes kaks kolmandikku riigist.


description: Peruu võimud viisid Lima kesklinnas läbi haarangu, mille käigus konfiskeeriti umbes 100 väärkoheldud looma, kellest 40 olid koerakutsikad.

title: Video: Peruu võimud konfiskeerisid väärkoheldud loomi

maintext:
Lima linnavalitsuse esindajate sõnul müüdi loomi kataloogides ja tänavanurkadel. Loomi hoiti üle linna kokku seitsmes erinevas kohas, kus nad elasid üksteise otsas oma väljaheidete sees.
Lima linnavõimud kutsusid inimesi üles loomi sellistest kohtadest mitte ostma. “See tähendab seda, et kui nad ikka müüvad neid, siis on neil ka endiselt ostjaid,” ütles Lima linnavalitsuse töötaja Marti Reyes.
Võimude sõnul viidi loomad arstlikku kontrolli.
Süüdimõistmise korral ootab loomaomanikke kuni kolme aastane vanglakaristus.


description: Filipiinidel Manilas kogunes täna USA saatkonna ette umbes 1000 meeleavaldajat, kes väljendasid pahameelt kahe aasta eest sõlmitud sõjalise kokkuleppe üle, mille järgi võib USA paigutada Filipiinidele rohkem sõdureid ja tehnikat.

title: Video: Filipiinidel kihutas politseiauto meeleavaldajatele otsa

maintext:
Politsei sõnul polnud meeleavaldajatele antud ürituse korraldamiseks luba ning sündmused arenesid vägivaldseks siis, kui demonstrandid lõhkusid politseiauto esiklaasi. Meeleavaldusel sai viga vähemalt kolm demonstranti ja 12 politseinikku.
Lisaks pisargaasi, veekahuri ja kumminuia kasutamisele otsustas Filipiinide politsei rahvamassi laialiajamiseks praktiseerida ka teistsugust meetodit. Nimelt jäi videole politseiauto, mis rammis suure hooga meeleavaldajaid.
Filipiinide president Rodrigo Duterte on saanud oma narkopoliitika tõttu kriitikat nii mitmeltki riigilt, sealhulgas ka USA presidendilt Barack Obamalt. Filipiinide president lubas seepeale lõpetada sõjalised õppused USAga ning vaadata üle teisedki kahe riigi vahelised militaarlepingud.


description: Filipiini kunstiprofessor John Tan'ile meeldib valmistada maske ning nüüd on ta Halloween'iks meisterdamas Filipiinide presidendi Rodrigo Duterte, hüüdnimega «Karistaja», näoga maske.

title: Video: kunstiprofessor meisterdab Halloween'iks "Karistaja" Duterte näoga maske


description: Brasiilias São Paulos leidsid politseinikud kogemata suletud ruumist 36-aastase mehe, keda tema perekond väidetavalt kaks aastakümmet vangistuses hoidis.

title: Video: pere hoidis Brasiilia meest kaks aastakümmet vangistuses


description: Ameerika Ühendriikides Maine'i osariigis asuvas Portlandi linnas arreteeriti liiklust takistanud linnaelanik, kes oli riietunud puuks.

title: Video: Portlandis takistas liiklust puuks riietunud mees

maintext:
End puuokstega katnud mees jäi väidetavalt seisma jalakäijate ülekäigurajale ning ta ei liikunud sealt enam ära.
Sündmuspaigale saabunud politseinikud toimetasid mehe kõnniteele ning pärast mõningat küsitlemist mees arreteeriti.
Mehe täpsemad motiivid on selgitamisel.


description: Hiinas Jiuquani's startis täna kosmoselaboratooriumi Tiangong 2 poole esimene mehitatud missioon.

title: Fotod ja video: hiinlased saatsid kosmosesse riigi ajaloo pikima missiooni


description: Quicano perekond, kes elab Peruus Huanta linnas, sai teisipäeval pärast poodlemistuuri koju jõudes paraja šoki, sest köögilaua all ootas neid puuma.

title: Video: Peruus ehmatas pererahvast laua all olesklenud puuma

maintext:
Elanikud kutsusid kohale politsei. Paraku pidid ametnikud omakorda kohale kutsuma veterinaarid, sest loom ei lasknud neid enda lähedale.
“Jah, ta oli natuke agressiivne. Ta urises, kui me talle lähenesime,” ütles koduomanik Fernando Quicano.
Loomaarstid uimastasid looma ning viisid kaslase Peruu loomaaeda.


description: Saksamaal Stuttgarti lähistel hakatakse laiendama kiirteed ning selle tarbeks õhiti eelmisel nädalavahetusel tee kohal asunud jalakäijate sild.

title: Video: Saksamaal õhiti kiirteed ületanud jalakäijate sild

maintext:
Valitsuse pressiesindaja sõnul oli sild ehitatud Natsi-Saksamaa ajal ning töölistel oli raske kindlaks teha ehitises kasutatud betoonikogust. Kuna tervet silda ei suudetud õhkida, siis ehitise ääreosad tuli eemaldada ekskavaatoriga.
Õhkimis- ja koristustööde ajaks suleti kiirtee liiklusele. Tee avati liiklusele järgmisel päeval ning laiendustöödega alustatakse järgmisel aastal.


description: Hollywoodis kuulsuste alleel Donald Trumpi tähe lõhkunud James Otis vabanes kautsjoni vastu vanglast.

title: Video: Donald Trumpi tähe lõhkunud mees vabanes vanglast


description: Internetis tuntud kulmu kortsutava näoga kass Grumpy Cat (e.k Tõre kass – toim.) avas Ameerika Ühendriikide pealinnas Washington D.C's oma vahakuju. Kui internetistaar oli oma vahakuju avamisel ära käinud, külastas ta Broadway'l etenduvat muusikali “Cats”, kus kass liitus teose finaaliga.

title: Video: internetistaar Grumpy Cat avas USAs oma vahakuju


description: Kaks tosinat Colombia suuruselt teise sissirühmituse Rahvusliku Vabastusarmee (ELN) liiget andsid valitsusvägedele vabatahtlikult üle oma relvad. Tegemist oli ebatavalise sammuga, sest varem ei ole nii suur grupp inimesi Colombias vabatahtlikult alla andnud.

title: Video: 24 sissirühmituse liiget loovutas Colombias relvad

maintext:
“Ma otsustasin oma relvad valitsusvägedele loovutada, sest meil on halb elukvaliteet ning surve rühmituse ja valitsusvägede poolt on väga suur,” ütles endine ELNi liige Horacio.
Sellel aastal on oma relvad valitsusvägedele loovutanud 252 ELNi liiget. Arreteeritud on 388 ning haarangutes on surma saanud 46 sissirühmituse liiget.
Valitsus ja ELN on püüdnud rahukõnelusi pidada kaks aastat, kuid siiani on need nurjunud. 2000-liikmeline rühmitus röövib endiselt inimesi ja pommitab naftaplatvorme.
Nobeli rahupreemia pälvinud Colombia president Juan Manuel Santos on oma eesmärgiks võtnud lõpetada vaenutegevus ja saavutada rahu nii ELNi kui riigi suurima rühmituse FARC'iga. Rahulepe FARC'iga lükati 2. oktoobril peetud rahvahääletusel tagasi.
Valitsuse ja ELNi vahelised rahukõnelused algavad uuesti 27. oktoobril.


description: Orkaan Matthew, mis tappis Haitil vähemalt 339 inimest, jõudis neljapäeva ööl vastu reedet Florida rannikule ning tõi kaasa paduvihma ja 115 km/h puhuva tuule. Kolmanda kategooria orkaaniks alanenud Matthew liigub ennustuse kohaselt mööda Florida rannikut põhja poole.

title: Video: Orkaan Matthew laastab Floridat

maintext:
USA president ja kaguosa osariikide kubernerid kutsusid miljoneid ameeriklasi rannikualadelt evakueeruma, sest Kariibi mere saartel suurt laastamistööd teinud orkaan Matthew võttis suuna mandri poole.
Video: kosmosejaama kaamera tabas Kariibi saari ohustava võimsa orkaani
Orkaan Matthew on tugevam kui enamik viimastel aastakümnetel Atlandi Ookeani kohal liikunud keeristormidest. Hetkel on ta kursil Jamaica ja Haiti poole.


description: Californias Atwater'i linnas juhtus teisipäeval raudteeülesõidukohal õnnetus, kui parempööret sooritanud veoauto jäi ülesõidukohale kinni. Paraku saabus peatselt rong ning raudruun sõitis veoautost läbi.

title: Video: Californias sõitis rong sodiks ülesõidukohale takerdunud veoauto


description: San Diego safaripargis elaval rannikugorillal nimega Kokomo (Gorilla gorilla gorilla) sündis kolmapäeva öösel vastu neljapäeva beebi, teatasid pargi töötajad.

title: Video: San Diego safaripargis sündis gorillabeebi

maintext:
“Beebi sündis üleöö ning loomapidajad leidsid ta hommikul ema sülest,” ütles safaripargi töötaja Peggy Sexton.
Uus elanik kaalub umbes 1,8 kg ning ta on gorillade Kokomo ja Winstoni teine järglane. Kokomole oli aga tegemist kuuenda sünnitusega.
“Gorillabeebid kaaluvad kõigest 1,6 kuni 2 kilogrammi, nii et nad on väga väikesed ning emad hoiavad neid oma rinnale väga lähedal. Tihti näeb ainult beebi nägu ja võib-olla ka jalga või kätt,” ütles Sexton.
Safaripargi töötajate sõnul paistab ema ja beebiga kõik korras olevat. Uus elanik on kaheksas gorilla San Diego safaripargis.
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu teatel kuuluvad rannikugorillad kriitiliselt ohustatud liikide sekka.


description: Hiinas Yunnani provintsis käivitati nädala alguses päästetööd kolme Aasia elevandi päästmiseks. Nimelt jäid loomad lõksu mäe otsas olnud viie meetri sügavusse basseini.

title: Video: Hiinas päästeti basseini lõksu jäänud elevante

maintext:
Uskumatu video: elevandid tormavad kutsumise peale kohale
Elevandid on ühed intelligentsemad loomad maailmas. Arvatakse, et elevandid tunnevad ka inimesi hästi ja oskavad vahet teha, keda tasuks usaldada ja keda mitte.


description: Kariibi mere saared on valmistumas lähiajaloo üheks võimsaimaks orkaaniks nimega Matthew, mis toob endaga kaasa kuni 220 km/h puhuvad tuuleiilid. Enim ollakse mures Ameerika ühe vaeseima riigi Haiti pärast, mis pole veel suutnud täielikult toibuda 2010. aastal aset leidnud tugevast maavärinast.

title: Video: Haiti valmistub Orkaan Matthew'iks


description: Poola ajalooentusiastid hakkasid ehitama natside kullarongi täpset koopiat, sest nad on tüdinenud ootamast, mil see lõpuks päriselt leitakse.

title: Video: poolakad ehitavad natside kullarongi koopiat

maintext:
“Idee tuli Walbrzych'i uurijatelt, kes otsivad legendaarset kullarongi, kuid kahjuks pole seda siiani leitud. Siis otsustasime, et ehitame sellest rongist täpselt üks ühele koopia,” ütles konstruktor Slawomir Suchorowski, “meil on valmis ehitatud esimene soomusvagun. Järgmisena on plaanis ehitada veel kolm soomusvagunit ja üks vedur,” lisas ta.
Kullarongi koopia asub Gluszyca linnas asuvas endises tehases, kus töödeldi puitu. Linn ise asub Walbrzych'ist, kus jätkuvad kullarongi otsingud, 15 kilomeetri kaugusel.
Rongile anti nimi Saksamaa leitnandi Paul Poersel'i järgi, kes kaitses Wroclaw'i linna Punaarmee eest.
“See rong osales lahingutes maikuu viimastel päevadel ning hävitas vähemalt 10 Nõukogude Liidu tanki. Pärast sõda leitnant Poersel isiklikult mainis sellise rongi päritolu ja selle osalust sõjas, kuid pärast Wroclawi vallutamist Punaarmee poolt ei leitud rongist ühtegi jälge. See lihtsalt haihtus õhku,” ütles ajalooentusiast Jan Dolniak.
Reutersi teatel ehitati improviseeritud soomusrong kolme nädalaga teiste masinate osadest 1945. aasta alguses Wroclaw'i linnas. Sellel oli seitse erinevat suurtükki, kaks kuulipildujat ja raadiojaam. Rongil töötas üle saja raudteelase ja sõduri.
Kullarongi olemasolust puuduvad tõendid sakslaste inventuuriandmetes või Punaarmee sõdurite kirjeldustes. Legendide järgi peaks rongi lastiks olema röövitud aarded.
Selle aasta augustis asusid sakslane Andreas Richter ja poolakas Piotr Koper rongi arvatud asukohas Wałbrzychi raudtee lähedal kaevama. Möödunud aastal kinnitasid just need kaks meest, et radariuuringud näitasid rongi olemasolu. Mehed pidid aga pärast kaevetöid tunnistama, et nad ei leidnud ei rongi ega tunnelit, kuid nad lubasid otsinguid jätkata.


description: Kolmapäeva esimestel tundidel põkkus hiinlaste kosmoselaev Shenzhou-11 edukalt kosmoselaboriga Tiangong-2. Pärast edukat sildumist sisenesid astronaudid Jung Haipeng ja Chen Dong laborisse ning tervitasid Hiina rahvast.

title: Video: Hiina astronaudid sisenesid Tiangong-2 kosmoselaborisse

maintext:
Tiangong-2- nimeline kosmoselabor on prototüüp, mille abiga Hiina loodab 2022. aastaks orbiidile saata alalise kosmosejaama. 2024. aastal lõpetab praegu tegutsev rahvusvaheline kosmosejaam (ISS) oma töö ja Hiina kosmosejaamast saaks selle asemik.
Kosmoselaborisse jõudnud astronautide missioon kestab üks kuu ning tegemist on pikima kosmosereisiga Hiina ajaloos.
Selle aja jooksul viivad astronaudid eelmisel kuul kosmosesse saadetud laboris läbi meditsiini-, füüsika- ja bioloogialaseid katseid.


description: Pühapäeval peeti Ameerika Ühendriikides California põhjaosas järjekorras 22. iga-aastast kõrvitsafestivali, kus muuhulgas selgitati välja kõige raskem kõrvits.

title: Video: Californias peetud kõrvitsafestivalil selgitati välja kõige raskem kõrvits


description: Itaalia politsei avalikustas eile video tagaotsitava maffiabossi Antonio Pelle vahistamisest. Viis aastat võimude eest põgenenud 54-aastane Calabria maakonna mafiooso peitis ennast oma koju ehitatud salajases ruumis.

title: Video: Itaalia politsei vahistas kapi taga peidus olnud maffiabossi

maintext:
Videos on näha, kuidas Pelle pistab võimuesindajatega suhtlemiseks pea välja suure garderoobikapi otsast. Lõpuks ronib ta kapi otsast alla ning laseb oma käed raudu panna.
Pelle kuulus Itaalia siseministeeriumi kõige ohtlikumate kurjategijate nimekirja. Nüüd ähvardab meest 20-aastane vangistus narkootikumide ja relvade salakaubaveo ning kuritegelikku ühendusse kuulumise eest.
Politseikomandöri Francesco Ratta sõnul otsis mehe elamist läbi 50 politseiniku ning salatoa avastamine nõudis väga tähelepanelikku silma. Garderoobi taga asunud salatoas oli lisaks madratsile ja ventilaatorile ka vett ja natuke raha.
Antonio Pelle arreteeriti ja pandi vangi 2008. aastal. Kolm aastat hiljem õnnestus tal põgeneda ajal, kui ta viibis haiglaravil.
Calabria maffia on viimase kahe kümnendi jooksul narkoäri ajades kasvanud üheks kõige rikkamaks ja tugevamaks kuritegelikuks ühenduseks Itaalias, vahendab Reuters.


description: USA president ja kaguosa osariikide kubernerid kutsusid miljoneid ameeriklasi rannikualadelt evakueeruma, sest Kariibi mere saartel suurt laastamistööd teinud orkaan Matthew võttis suuna mandri poole.

title: Video: Ameeriklased evakueeruvad riigi kaguosa rannikualadelt

maintext:
Orkaanihoiatus on antud Floridale. Lisaks on eriolukord väljakuulutatud Lõuna-Carolina ja Georgia osariikides.
“Meil on avatud 32 varjendit ja neli erivajadustega keskust,” ütles Lõuna-Carolina kuberner, “evakueerumine jätkub Charlstone'is ja Bufordi'i maakonnas ning kõik läheb hetkel ladusalt,” lisas ta.
Tegemist on kümnendi kõige tugevama orkaaniga, kus tuulekiirused ulatuvad kohati 195 km/h. Haitil oli tuulekiirus kuni 230 km/h.
USA riikliku orkaanikeskuse teatel jõuab Matthew rannikualadele neljapäeva õhtul.


description: Alates tänasest ei saa pakistanlased näha riigis populaarseid India telekanaleid. Tegemist on järjekordse sammuga India ja Pakistani vahelistes viimasel ajal pingestunud suhetes.

title: Video: Pakistan keelustas India telekanalid

maintext:
Hiina ja Pakistani sõprus: magusam kui mesi, tugevam kui teras
Augusti lõpus saabus uudis, et Hiina ehitab Pakistanile aastaks 2028 kaheksa ründeallveelaeva koguväärtuses kuni viis miljardit dollarit. Pole veel täiesti kindel, mis tüüpi mudeliga täpselt tegemist on, ent kahe suurriigi sõprus sai sellega järjekordselt kinnitust.


description: Testime ettevõtlusnädala ülekannet

title: Testime ettevõtlusnädala ülekannet


description: Teisipäeval toimus Ameerika Ühendriikides Texase osariigis asuvas Garlandi linnas tagaajamine, kus korravalvurid pidid autojuhi arreteerimiseks kasutama elektrišokirelva.

title: Video: Texase politseinikud kasutasid kahtlusaluse peatamiseks elektrišokirelva


description: Argentinas lasti teisipäeval loodusesse tagasi kaeluskondor nimega “Luracatao”, kes leiti 11 kuud tagasi samast kohast vigastatuna.

title: Video: Argentinas lasti loodusesse tagasi kaeluskondor

maintext:
Luracatao'd oli tulistatud kaela ja pähe ning tal tekkis äge pliimürgitus. Lind viidi ravile Buenos Aireses asuvasse Ökoparki, mis on spetsialiseerunud metsikute loomade rehabilitatsioonile.
Luracatao on seitsmes Argentinas ja 161. kaeluskondor Lõuna-Ameerikas, kes on päästetud ja loodusesse tagasi lastud.


description: Ameerika Ühendriikides Bostonis täitus kolmapäeval metroorong suitsuga, teatas kohalik meedia. Uudistekanali ABC teatel sai intsidendis viga kolm inimest, kes kõik toimetati haiglasse.

title: Video: Bostonis täitus metroorong suitsuga


description: Brasiillane Filipe Toledo suutis laupäeval Prantsusmaal peetud Maailma Surfiliiga Quicksilver Pro võistlustel hakkama saada ideaalse sooritusega.

title: Video: Brasiilia surfaja sai hakkama ideaalse sooritusega

maintext:
Nimelt suutis mees pärast 360 kraadist pööret laineharja kohal maanduda nii perfektselt, et kohtunikud andsid sooritusele maksimaalsed ja harvaesinevad 10 punkti.
21-aastane mees sai kahe sõidu peale kokku 18,5 punkti ning pääses selle tulemusega edasi poolfinaali.


description: Islamiriigi sõdalased on Mosuli ümbrusesse ehitanud tunnelid, mis annavad neile varju droonirünnakute ja suurtükivägede tule eest. Lisaks teeb terroristide tunnelites pesitsemine tuska liitlasvägedele, sest satelliitidelt maa alla ei näe.

title: Video: kiika ISISe tunnelisse Mosuli lähistel

maintext:
Islamiriigi võitlejad on maa alla viinud kõik eluks vajaliku. Nii leiab käikudest punkrid, kus on olemas elekter, külmkapp, toit, vesi ja ravimid. Mõningatest ruumidest võib leida telerid, olemas on raamatukogu ja valvesüsteem ümbruskonna jälgimiseks.
Kurdide armee Peshmergal ja Iraagi vägedel on keeruline rühmituse liikmeid maa alt välja ajada, sest tunnelite sissepääsud on mineeritud. Liitlasvägede saabudes on Islamiriigi sõdalased siiani tunnelitest ise lahkunud ja need maha jätnud.
Mosuli ümbruses vabastatud külad on aga varemetes. Enne kui tsiviilisikud saavad oma purustatud kodudesse tagasi pöörduda, peab armee kogu ala lõhkeseadeldistest puhastama. Kui ala on kuulutatud ohutuks, saab valitsus hakata taastama infrastruktuuri.


description: Täna öösel Eesti aja järgi kell neli toimus USA demokraatide presidendikandidaadi Hillary Clintoni ja tema vabariiklasest rivaali Donald Trumpi teine teledebatt, kus viimase küsimusena paluti presidendikandidaatidel nimetada üks positiivne asi, mis neile üksteise juures meeldib.

title: Video: Trump ja Clinton lõpetasid debati üksteises positiivseid külgi otsides

maintext: Kui debati alguses pooled kätt ei surunud, siis publiku hulgast küsitud viimane küsimus manas debateerijate nägudele naeruilme ning jõukatsumine lõpetati käepigistusega.


description: Sakala sõnastas kümme olulist küsimust, mille vastused peaksid president Toomas Hendrik Ilvese kodutalu ümber juba poolteist nädalat keenud teravasse mõttevahetusse selgust ja jahutust tooma. Alljärgnevad vastused tulenevad kahest Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse otsusest. Et aga sihtasutus keeldus selle artikli nimel lehetoimetusega koostööd tegemast, on mõni küsimus endiselt vastuseta.

title: Ermamaa kaasus. Kümme küsimust ja 4,5 vastust

maintext:
Millal ja mille jaoks sai president Toomas Hendrik Ilvese eelmisele abikaasale Evelin Ilvesele kuulunud osaühing Ermamaa EAS-ilt toetust?
EAS-i juhatus otsustas 2006. aasta 13. märtsil rahuldada Ermamaa rahataotluse projektile „Turismiobjekt ERMA PARK: külalistemaja-raamatukogu-konverentsikeskus rajamine Viljandimaale Abja valda” ning anda turismi arendamise meetmest selleks 190 392 eurot ehk toona 2 979 000 krooni. Ettevõtte omaosalus projektis oli 50 protsenti. Otsus ei näinud ette konkreetseid töid, mida toetuse eest peab tegema. Tegemist oli osalusega arenduses kui tervikus.
Dokumentide kohaselt oli projekti eesmärk rajada Eestis unikaalne toode Erma Park, kujundades välja avalikuks kasutamiseks mõeldud kultuuri- ja puhkeobjekt inimestele, kes väärtustavad intellektuaalseid harrastusi, hoolivad loodusest ning huvituvad paikkondlikust kultuurist ja eripärast. Keskuse loomise kaudne eesmärk oli suurendada Lõuna-Eesti kui turismisihi mainet nii Eestis kui välismaal.
Kas Ermamaa taotlus oli toona mingil moel erandlik või sai analoogset turismitalu arendamise toetust samast allikast veel keegi? Kui oli teisigi, siis kas on võimalik kedagi konkreetset nimetada?
EAS ei ole sellele küsimusele vastanud, ehkki Sakala on seda kolm korda küsinud.
Miks ja millal Erma Pargi algse äriplaani elluviimine takerdus?
2007. aasta 20. novembril langetas EAS-i juhatus Ermamaa taotluse alusel otsuse, millega lubas juba valmis ehitatud külalistemajas peatada majutus- ja turismiteenuste osutamise avalikkusele. Seda põhjendati toetuse saajast mittesõltuva asjaoluga ehk Ermamaaga perekondlikult seotud inimese Toomas Hendrik Ilvese saamisega Eesti presidendiks. Riiklikult kehtestatud turvanõuded poleks lubanud kompleksis külalisi vastu võtta, kui president samal ajal seal viibib. Et aga projekti mitte lõpetada, sõlmis Toomas Hendrik Ilves oma abikaasa ettevõttega üürilepingu ning sai sel moel juriidiliselt turismitalu ainsaks kliendiks.
Miks otsustati võimaliku tagasimakse määr just 2012. aasta märtsis? Miks ei võinud seda teha alles nüüd, mil Ermamaa oli Toomas Hendrik Ilvese suu läbi teatanud, et ei kavatse pärast presidendi ametiaja lõppu erinevalt seni kehtinud kokkuleppest avalikku turismitalu pidama hakata?
Struktuuritoetuste seadus näeb ette, et toetuse tagasinõudmise otsuse võib langetada viie aasta jooksul pärast viimast väljamakset toetuse saajale. Osaühingule Ermamaa tehti kõnealuses projektis viimane väljamakse 2007. aasta varakevadel ning seega täitus ettenähtud aeg just 2012. aasta märtsis.
On öeldud, et kui Ermamaa otsustanuks nüüd siiski avalikku turismitalu pidama hakata, pidanuks ta seda tegema 2020. aasta 31. juulini. Miks just nii kaua?
Toetuse määramise otsus pani Ermamaale kohustuse toetusega soetatud vara sihtotstarbeliselt kasutada 60 kuud ehk viis aastat. Sihipärane kasutamine kestis tõrgeteta algul 17 kuud. Seega tekkis Ermamaale kohustus pärast takistavate asjaolude äralangemist vara sihtotstarbeliselt kasutada veel 43 kuud. Loetuna 2017. aasta algusest annabki see tähtajaks 2020. aasta keskpaiga.
Objekti sihipärase kasutamise ajaks arvatakse ka talukompleksi ehitamise aeg. Miks? Miks ei hakanud kell tiksuma alates turismitalu avamisest?
EAS pole seda asjaolu kommenteerinud.
Miks peab Toomas Hendrik Ilvese ettevõte EAS-ile tagasi maksma just kümme protsenti saadud toetusest? Miks ei olnud määr väiksem või suurem?
Ermamaa andis 2011. aasta 5. novembril EAS-ile teada, et projekti elluviimist takistavad asjaolud ei ole muutunud, sest Toomas Hendrik Ilves valiti teist korda presidendiks ning tema ametiaeg lõpeb 2016. aasta oktoobris. Seejuures märkis ettevõte, et turismitalu kasutati algul täiel määral sihtotstarbeliselt 17 kuud. Edaspidisel perioodil olevat talu võõrustanud 1056 ametlikku ja umbes 3000 mitteametlikku külalist. Selle põhjal leidis EAS, et toetuse saaja on projekti eesmärki osaliselt täitnud ja jätkab täitmist ehk tutvustab Eestit kui turismi sihtkohta ning on avatud presidendi külalistele, kellele pakub äriplaanis lubatud teenuseid. Sellest lähtuvalt tegi EAS-i juhatus kaalutlusotsuse, mille kohaselt pole põhjust firmalt kogu summat tagasi nõuda, vaid piisab kümneprotsendilisest tagasimaksest.
Otsuse tekstis viidatakse muu hulgas võimalusele tagasi küsida viis ja 25 protsenti toetusest, kuid miks valiti määraks just kümme protsenti, pole EAS endiselt üheselt lahti rääkinud.
Kas Ermamaa võis ise pöörduda EAS-i poole palvega, et talle määratav tagasimaksesumma oleks võimalikult väike? Kas EAS võis tagasimakse määra otsustades arvestada, et firma laenukoormus ja EAS-i toetus kokku olid 2011. aasta lõpus enam kui poolt miljonit eurot, samas kui firma varade väärtus oli vaid 328 170 eurot ja omakapital koos jaotamata kasumiga 7453 eurot?
Info toonaste läbirääkimiste mitteametliku tooni ja sisu kohta puudub.
Millised on olnud käesoleval aastal EAS-i vahetud kontaktid Toomas Hendrik Ilvese või mõne teise Ermamaa esindajaga? Millal ja milliste isikute vahel on kõnealust teemat arutatud?
Seda pole kumbki pool täpselt selgitanud. Üksnes Toomas Hendrik Ilves on väitnud, et oli kuni eelmise nädalani kõnealuse teemaga vaid pealiskaudselt kursis.
Miks EAS ei avalikustanud juba septembris, kui Sakala seda küsis, et kehtib otsus, mille kohaselt langeb Ermamaale kümneprotsendiline tagasimakse kohustus, kui ta peaks äriplaanist loobuma? Miks seda infot 12. oktoobrini avalikkuse eest varjati?
EAS-i kommunikatsioonijuht Kadri Kütt on korduvalt Sakalale öelnud, et info avalikustamist ei peetud mõistlikuks, kuid pole täpsustanud, miks.


description: Ruhja ja Valmiera vahel asuvas Valdeko tanklas on rohkem kui kaks nädalat pakutud autogaasi liitrihinnaga 6,4 senti ehk kaheksa korda odavamalt kui Eestis. Gaasiga kaupleva Alexela esindaja sõnul sellised lühiajalised kampaaniad neid ei morjenda.

title: Lätis pakutakse autogaasi ligi kümme korda soodsamalt kui Eestis

maintext:
Kampaaniat reklaamib Valdeko nime kandev tankla ka Eestis. Soodushinnaga gaasi saab osta ajalehest väljalõigatud reklaamikupongi ettenäitaja. Ühe kupongiga saab teha ühe ostu ning kampaania kehtib kuu lõpuni. Veebikülje levautogaas.ee andmeil oli Viljandimaal seni kaks autogaasi pakkuvat tanklat. Mõlemad asuvad Viljandis: Alexela tankla Uus tänav 4 ning Airoki tankla Pärnu maantee 24. Nüüd lisandub nimistusse kolmas. Üks Eesti vanemaid Alexelale kuuluvaid tanklaid Karksi-Nuias avab LPG tankimispunkti täna.
Üleriigiline võrgustik
Ettevõtte kommunikatsioonijuhi Norbert Kaareste sõnul tahab Alexela katta gaasitanklate võrguga kogu Eesti. Praeguseks on neid kokku 24. «Sel aastal oleme jõudnud murrangulisse faasi, kus väide, et ma ei saa gaasiautoga sõita, sest tanklaid pole, enam ei kehti,» märkis Kaareste ning lisas, et järgmise gaasitankuri paneb Alexela püsti Võrus.
Kui viimastel kuudel on räägitud palju alkoholiturismist lõunanaabrite juurde, siis Lätti kütust jahtima pole Alexela kommunikatsioonijuhi meelest mõtet minna. «Bensiini ja autogaasi ostjal hinnavõitu Läti pool pole. Pisike erinevus puudutab eeskätt diislit.»
Konkurentsi ei karda
Valdeko tankla kampaaniaga Norbert Kaareste kursis polnud. «Haa, väga kavalad! Eks ole võimalik igasugu kampaaniaid teha,» lausus ta uudist kuuldes. «Muidu on gaasi hind 50 sendi kandis, nii et võib tõesti öelda, et vahe on peaaegu kümnekordne. Aga see on selline kuuajane löökkampaania. Kes mida jõukohaseks peab...»
Rahalist kasu lätlastele kampaania Kaareste arvates ei too. «Efekt ongi see, et me räägime sellest. Muidu me ei räägiks ühest suvalisest Põhja-Läti tanklast. Eks nad sedasi korraks pildile said.»
Kaareste sõnul on tähtsam tõsiasi, et uus tankimispunkt annab võimaluse kohalikel kütusekuludelt kokku hoida ja paigutada sellest ülejääva raha muudesse tegemistesse. «Võib öelda, et Valdeko tankla kampaania midagi ei kõiguta. Valgas on samuti üks LPG-tankla, aga ikkagi on Karksi-Nuia üks Lätile ligemal asuvaid tanklaid. Omamoodi teistsuguses turuolukorras seetõttu ta muidugi on ja ilmselgelt me vaatame, mida seal Põhja-Lätis siis tehakse,» lausus Kaareste.


description: Ornitoloogid Jaanus Aua ja Olav Renno on seda meelt, et tänapäevane euroopalik põllumajandus on keskkonnavaenulik ja hävitab Eesti liigilist mitmekesisust.

title: Ornitoloogide väitel hävitab nüüdisaegne põlluharimine loodust

maintext:
«Asjad on palju hullemad kui Vene ajal, mil, jumal tänatud, ei olnud tootmisressurssi keemias,» ütles Olav Renno (pildil). «Põllumajanduse kemiseerimine oli toona väga viletsal järjel, tänu sellele oli loodus rikkam. Nüüd oleme jõudnud selleni, et putukatõrjet tehakse vilja kasvamise ajal kaks korda: esmalt orasele ja siis enne pea loomist. Seega tapetakse kõik putukad, alates pisikestest lehetäidest ja lõpetades lepatriinudega.»
Põldpüüd surevad välja
Ornitoloog ütles, et lehetäide puudumise tõttu kaovad näiteks põldpüüd ehk nurmkanad. «Nurmkana tibud söövad esimese nädala jooksul peaaegu ainult lehetäisid, paraku neid enam ei ole. Putukapuudus valitseb ka nendes metsades, kus tehakse kahjuritõrjet, ning metsise ja tedre perekonnad jäävad toidupuudusesse. Samal ajal söövad neid linde nugised ja kährikkoerad, kelle arvukus on liiga suureks kasvanud. Tedretibud hakkavad lendama nädalavanusena, aga enne seda nuhitakse nad välja ja süüakse ära,» kõneles Renno.
Ta rääkis, et laanemetsadesse on jõudnud melioratsioon ja metsise pesakonnad ei saa enam üle veega täitunud kraavide ega leia piisavalt marju. Rukkiräägu pesad aga langevad niitmise ohvriks. «Tuletage meelde, millal kuulsite viimast rukkirääku. Mina kuulsin mullu,» kõneles Renno.
«Kui kultuur edeneb, siis loodus käib alla. Minu arvates on loomariigi tulevik meil väga tume,» sõnas ta.
Olav Renno märkis, et kaks aastat tagasi nuputas põllumajanduse registrite ja informatsiooni amet välja preemia selleks, et jäetaks põllupeenraid, mis on elu mitmekesisuse säilimiseks väga kasulikud. Paraku ei meelita seegi põllumeest, sest kasulikum on teravilja kasvatada.
«Inimene oma ahnuse ja maksimaalse kasumitaotlusega on ka meil looduse ära rikkunud. Varsti jõuame samale tasemele, nagu on Inglismaa, Prantsusmaa ja Holland, kus makstakse preemiat põldude harimata jätmise eest,» lisas Renno.
Sood on viimane tagala
Ka ornitoloog Jaanus Aua tõdes, et taimekaitse- ja putukatõrjevahendite ning väetiste rohkus ja kättesaadavus on Eestis praegu tunduvalt suurem, kui oli 25–30 aastat tagasi. Seega on ka nende mõju loodusele suurem.
«Ei ole saladus, et kui monokultuursetelt põldudelt kaovad umbrohi ja putukad, lahkuvad sellest piirkonnast ka umbrohuseemnetest toituvad linnud, putuktoiduliste lindude pojad surevad aga lihtsalt nälga. Ei ole ju saladus, et meie põllumajandusmaastikelt hakkavad kaduma nurmkana, rukkirääk ja põldtsiitsitaja, märgatavalt on vähenenud lõokese ja kiivitaja arvukus, kusjuures koovitaja arvukuse vähenemine hakkab meil võtma juba katastrofaalseid mõõtmeid. Ja need on ainult mõned näited. Euroopalik põllumajandus on küll efektiivne, kuid oma agressiivsuses üsna keskkonnavaenulik,» ütles Jaanus Aua.
Euroopas käib rohepesu
Loomaökoloog Jaanus Eltsi andmetel on Eestis põllulinnuindeks, mis on terve hulga liikide seisundi kohta käiv koondnäitaja, selle sajandi jooksul kahanenud ligikaudu 25 protsendi võrra.
«Paralleelselt arvukuse kahanemisega leiab aset koosluste liigirikkuse kahanemine, see tähendab majandamise suhtes tundlikumad liigid hääbuvad ja lõpuks võib suurele lagedale põllule alles jääda vaid põldlõoke,» nentis Elts.
Tema andmetel näitab enamik rahvusvahelistes eelretsenseeritavates teadusajakirjades ilmunud uuringuid, et Euroopas käib rohestamise asemel rohepesu, mis tähendab, et keskkonnavaenulikku tegevust esitatakse üldsusele positiivsena. Põllumajanduse keskkonnatoetustel on sellistele tegevustele kulutatud rahasummat arvestades elurikkuse säilitamisele marginaalne mõju.
«Erandiks on vähesed juhud, kui kasutusele on võetud meede, mis lähtub konkreetse liigi ökoloogilistest nõudmistest. Üldiselt soodsam mõju on tuvastatud ka mahetootmisega aladel. Enamik üldistest, kogu loodust toetavatest meetmetest on vähetõhusad, sest need püüavad olla kasulikud paljudele korraga, sellist asja looduses aga üldjuhul püsivalt olla ei saa,» selgitas Elts.
Praegused põllumajanduse keskkonnatoetused on tema hinnangul kujundatud selliseks, et need häiriksid tootjat võimalikult vähe. «Nii on olemuslikult võimatu, et need meetmed avaldaksid kõrgematele loomadele soodsat mõju, sest efektiivne ja intensiivne põllumajandus ongi ju probleemide allikas. Näiteks taimeribade jätmine aktiivses kasutuses sõiduteede äärde meelitab loomad sinna kõige saastunumasse koridori, kust vales suunas väljaminek tähendab võimalikku kokkupõrget sõidukiga. Pealegi niidavad neid servi osaliselt hoopis teehooldefirmad.»


description: Kevaditi kipuvad majapidamisse ronima sipelgad, suvel tüütavad sääsed ja kärbsed. Viimasel ajal on aga taas hakanud inimestele peavalu põhjustama lutikad.

title: Tüütud lutikad tungivad taas Eestimaa kodudesse

maintext:
«Olen üle 15 aasta omal alal töötanud. Esimesed kümme aastat kas lutikaid ei olnud või olid meil poes müügil vahendid, millega sai neist lahti,» rääkis kahjuritõrjega tegeleva osaühingu Rentokil Lõuna-Eesti piirkonnajuht Anneli Haavandi.
Praegu tundub talle, et firmad, kes lutikatõrjeks mürke ja kemikaale toodavad, ei ole enam Eesti turust huvitatud. «Oleme võib-olla liiga väikesed. Igal juhul praegu ei paista Eestis müügil olevat sellist mürki, mis aitaks. Vahendeid on kas liiga vähe või nad pole piisavalt mõjusad.»
Nii ongi viimasel paaril aastal lutikaid järjest juurde siginenud ja kahjuritõrjujatel päris palju tööd. «Meie oleme saanud nädalas isegi viis-kuus korda väljakutse,» tõdes Haavandi.
Roosa karu
Lutikad ei teki majapidamisse niisama. «Üsna palju tuuakse neid kaasa reisidelt – maailm on ju lahti,» tähendas Anneli Haavandi ning nentis, et neid võib saada isegi Kesk-Euroopa korralikust hotellist. «Lihtsalt igasugust rahvast liigub sealt läbi. Eks siis tuuakse kohvritega neid kaasa ja hakkavadki paljunema.»
Tihtipeale levivad lutikad suures majas ühest korterist teise. Haavandi teadis näiteks juhtumit 12 korteriga trepikojast, kus keskmises ühetoalises korteris elas naine, kelle mees käis tööl Soomes. «Eks mees oli need lutikad kuskilt sealt toonud ja tädike elas kaheksa kuud vapralt nendega koos. Ta ei olekski arvatavasti julgenud seda kellelegi öelda, kui juba ka kolm kõrvalkorterit poleks lutikaid täis olnud.»
Aga ega kahjuritõrjujad tee Haavandi sõnul mingeid imesid. «Pole nii, et tuleme lihtsalt kohale ja laseme toru juurde mürki. Inimestel endal tuleb suur töö ära teha.»
Lahti on tarvis võtta näiteks voodid ja diivanid, aga ka põrandad ja kõik sellised kohad, kuhu see väike putukas võib muneda.
«Inimene tihtipeale ei viitsi niisugust ettevalmistustööd teha,» nentis spetsialist ning lisas, et mainitud korterelamus saadi probleemil sabast kinni alles siis, kui see oli väga hulluks läinud, ja need korterid tuli kõik laiali lammutada.
Haavandi meenutas veel ühte juhtumit.
«Ühes väikses külas oli kõrvuti neli kortermaja. Sealt inimesed mitu korda helistasid ja küsisid, mida lutikatega teha, aga ühisele meelele ei jõudnud, et teeks tõrje ära. Paari aastaga olid kõik need majad lutikaid täis.»
Nendestsamadest korteritest käisid aga lapsed koolis ja lasteaias ning andsid omakorda lutikaid edasi.
«Olen ise ühes linnas näinud, kuidas välja oli visatud poolteisemeetrine roosa mängukaru ja väga korralik diivan,» jutustas Haavandi. «Sellal, kui sai ühistu esimehega juttu aetud, tuli kõigepealt üks Audi. Juht vaatas, et ilus karu, ja viskas selle autosse. Varsti oli diivan samuti läinud. Pärast rääkis tehnik, et seal ühes majas olid lutikad olnud ja roosa karu oli tal meeles. Ju siis diivan oli ka sealt ning kaks inimest viisidki sedasi endale lutikad koju.»
Kuum vesi
Nagu Anneli Haavandi nentis, ei pruugigi lutikate märkamise korral kohe esimese asjana tõrjemeeskonda kutsuda, vaid tuleks ise kiiresti liigutama hakata.
«Kui tolmuimejaga üle käia ka kõik tapeedivahed, liistuääred, lahti võetud diivanid ja muud niisugused kohad, siis see on ka juba suur asi,» rääkis ta ning lisas, et puhastust tasub teha juba ainuüksi tulise veega. «Inimesed on ju ka rääkinud, et vanasti kallati keev vesi lutikale kaela. Kuum tapab igasuguse putuka ära. Ootamisest, et ta lihtsalt ise ära läheb, ei ole kasu ja tõrjuja pole imetegija, kes saab inimeste terve elu jooksul kogutud asjade hulgas tõrje paari tunniga ära teha, nii et enam ühtegi lutikat poleks.»


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) oli juba peaaegu viis aastat tagasi välja arvutanud, millistel tingimustel saaks president Toomas Hendrik Ilves loobuda turismitalu pidamisest. Ometi eelistati kuu aega tagasi sellekohast infot varjata.

title: EAS hoidis Ärma taluga seotud infot kinni

maintext:
Siri sõbranna toimetab suhtlusäpis
Apple’i nutitoodete kasutajaile on tuttav Siri-nimeline abiline. Nüüd on aga ka Google loonud isikustatud otsimootori ja tugiteenuste pakkuja. Sellega saab sõbrustada näiteks Allo-nimelise suhtlusrakenduse abil.


description: Ööl vastu neljapäeva Mõisaküla äärelinnas Paju tänaval tegutsenud varga töö katkestas kõrge kuuseheki taga elav naaber Raimond Elblaus, kes läks koera haukumise peale õue ja kuulis kolkimist.

title: Naabrivalve jättis aiakäruga saaki kokku vedanud varga töö pooleli

maintext:
Mulgi vald viskas lepingust välja
sõnapaari «vabatahtlik ühinemine»
Et rõhutada protsessi pealesunnitust, otsustasid kolm Mulgimaa valda ja üks linn oma ühinemislepingust välja võtta sõna „vabatahtlik”. Nüüd on leping sealmaal, et sellega saab 7. novembrini tutvuda ning siis tuleb rahvahääletus.


description: Veel paar aastat tagasi Viljandimaa ühe edukama ja innovatiivsema ettevõtte mainet nautinud aktsiaselts Bestra Engineering on nafta madala hinna tõttu raskustes. Tagatipuks on firma norralasest omanikud karvupidi koos endise tegevjuhi ja vähemusaktsionäriga.

title: Hiljutine eeskujuettevõte kiratseb ja veab eelmise juhiga vägikaigast

maintext:
Vähem kui kaks aastat tagasi torkas president Toomas Hendrik Ilves Bestra toonasele juhile Hellar Mutlele rinda Valgetähe IV klassi teenetemärgi tunnustuseks selle eest, et too oli Viljandist mõne kilomeetri kaugusele Pärile Norra äripartnerite toel üles ehitanud piirkonna ühe jõulisemalt areneva firma. Kogu maakonnas teati, et nafta puurtornide tarbeks hinnalisi seadmeid tootvas 60 inimesega ettevõttes makstakse head palka ning töötingimused on seal mitmes mõttes üle keskmise.
Nüüdseks on Mutle suhted äripartneritega pehmelt öeldes teravad ja tõotavad veelgi teravamaks muutuda. Olukorra tõsidust näib kinnitavat see, et hiljuti pani ta müüki oma Puiatus asuva kodu, saamaks lisaraha pikaks ja kurnavaks kujuneda ähvardava kohtuvaidluse tarvis.
Mehed istuvad kodus
Bestra majanduslik olukord pole kiita. Tänavu on nii mõnedki töötajad pidanud suure osa ajast käed rüpes kodus veetma, sest nafta hinna järsk langus maailmaturul viis kaks aastat tagasi ettevõttelt tellimused ning seis pole seni märkimisväärselt paranenud.
Üks leheveergudel anonüümsust palunud töötaja nentis, et praegu firmas valitsev õhkkond erineb paremate aegade omast nagu öö päevast. Ehkki pooleldi jõude istuvale personalile on põhipalk seni korrektselt välja makstud, hakkab motivatsioon kaduma, sest enam pole võimalik ületunnitööga lisa teenida ning süveneb hirm tuleviku ees. «Ühes kuus tuleb ehk nädala jagu tööpäevi. Vahel nipet-näpet antakse teha, aga näha on, et seis pole hea ning keegi ei tea, kas homme koht alles on.»
Esimest korda kärbiti Bestra töötajaskonda 2015. aasta mais. Siis kirjutati lõpparve päeva pealt välja kuuele inimesele. Neile lisandus hiljem teisigi ning praegu on töötajaid 41. Sakalat valgustanud mehe sõnul olid firmas ka tänavu suvel liikvel jutud kohe-kohe saabuvast järgmisest koondamislainest, kuid praeguseks olevat need vaibunud.
Hellar Mutle taandus tegevjuhi ametist juba mõni nädal pärast presidendilt riikliku autasu saamist. Oma selgituse kohaselt ei leidnud ta enam norralastest suuraktsionäridega firma tuleviku suhtes ühist keelt.
«Bestra oli tasakaalust väljas. Norra kontoris oli tööl üheksa Eesti mõistes väga kõrge palgaga inimest, kellest osa sisuliselt dubleeris meil siin kohapeal olevaid funktsioone: näiteks kvaliteedijuht, logistik, müügi- ja ostujuht ning finantsist. Ise nad seal väärtust juurde ei loonud. Norralaste roll oli oluline vaid klientide leidmisel ja tehnilise info vahendamisel, aga kõige muuga oleksime vabalt Eestis mitu korda odavamalt hakkama saanud. Seega pole vale öelda, et Päril töötanud 60 inimest pidid osa norralasi lihtsalt ülal pidama. Olukorras, kus nafta hind oli hakanud kolinal kukkuma, sai mulle selgeks, et nii suurt administratiivset seltskonda pole enam võimalik hoida,» selgitas Mutle.
Odavam töö asemele
Hellar Mutle tegi oma sõnul partneritele ettepaneku hakata kriisiolukorra üleelamiseks paralleelselt naftatööstuse seadmetega tootma nii-öelda tavalisi metallkonstruktsioone ja masinaid ehk võtta teha allhanketöid ja tellimusi alates rõdupiiretest ja lõpetades konveierseadmetega. Et aga sellise toodangu kasumimarginaal olnuks naftapuurtornide seadmete omast tunduvalt väiksem, tähendanuks see osale kontoriinimestele tööta jäämist.
«Norralastele käis selline ettepanek au pihta ja me ei saanudki enam jutule,» jätkas endine juhataja. «Piltlikult öeldes surusid teised omanikud (Nils V. Stray ja Jim H. Berentsen – toimetus) mind purki ning ajasid asja omatahtsi edasi. Mulle ei antud mitte mingit infot. Mõistsin, et mul pole enam juhina tegutsemiseks otsustusõigust. Pealegi oli mulle vastuvõetamatu tegelda asjaga, mis viib varem või hiljem pankrotti. Seepärast leppisime kokku, et lahkun 2015. aasta aprillis Bestra Engineeringu ning sügisel ka tütarettevõtte Bestra Metalli ja sidusettevõtte Bestra Technology juhi kohalt.»
Plaan rakenduski ning juba aprilli lõpul vormistati Bestra Engineeringu uueks juhatajaks konkursiga leitud Joosep Aru. Tema on selles ametis praegugi.
Kokkulepe kohtus
Sealt edasi on Hellar Mutle ja Bestra norralastest omanike suhted üksnes pingestunud ning eelmisel kuul tõi see kaasa esimese kohtumääruse. Mutle väitel jäi ta tütarettevõtte Bestra Metall juhatuse liikmeks veendumuses, et saab seal igapäevast tööd jätkata. «Tegemist oleks olnud esialgu piisavalt, sest tegelesin tellimustega ning CNC-pingid ja metalli mehaanilise töötlemise tsehh töötasid veel täie koormusega. Aga kuna mind hoiti täielikus infosulus – näiteks Joosep Aruga pole ma töökoosolekutel kohtunudki –, siis muutus kõik mõttetuks ja ma kirjutasin suvel ka sealt lahkumisavalduse.»
Ometi püsis segane olukord veel 11. novembrini, mil Mutle juhatuse liikme töösuhe lõpuks ametlikult lõpetati. Et aga talle polnud kevadest saadik palka makstud, küsis ta minnes iga kuu eest tagantjärele 500 eurot. Ehkki teine pool võttis pakkumise vastu, jäi küsitud summa Mutle kontole laekumata.
Järgnes kohtuasi, milles pooled vahetasid hulganisti kirju, aga kui istungipäev kätte jõudis, oli Mutle ainus, kes kohtu ette ilmus. Lõpuks jõuti kokkuleppele advokaatide ja kohtuniku vahel peetud telefonivestlustes. Bestra võttis endale kohustuse tasuda Mutlele 5687 eurot, millest 4787 eurot on põhinõue, 200 eurot riigilõivu hüvitis ja 700 eurot õigusabikulude hüvitis.
Ehkki sisuliselt saavutas Mutle võidu, ütles ta, et tulemus ei rõõmusta teda, sest see on väike summa, mis polnud sellist jama väärt. Ühtlasi avaldas ta imestust, et vastaspool oli valmis sedavõrd tühise nõude vastu jonnimiseks aega, energiat ja raha kulutama.
Norralasi esindav vandeadvokaat Jüri Ploom märkis, et Mutlele lubatud summa jäi algul välja maksmata selle tõttu, et samal ajal oli Bestrat esimest korda auditeerimas rahvusvaheline audiitoribüroo ning aktsionäridel oli tekkinud kavatsus hoopis Mutle vastu nõue esitada. Nad otsustasid seda esialgu siiski mitte teha ja jääda äraootavale seisukohale.
Suurem sõda seisab ees
Niisiis tõotab kõik senine olla alles eelmäng tõelisele vägikaikaveole, milles pooled ähvardavad teineteist hagidega. Seejuures mängib oma rolli Bestra enamusaktsionäride otsus kujundada nii Bestra Engineering kui selle tütar- ja sidusettevõtted juhtimise hõlbustamisele ja kokkuhoiule viidates aktsiaseltsidest osaühinguteks.
Jüri Ploomi täpsustuse kohaselt on see protsess osa ümberkorraldustest, mida Hellar Mutle omal ajal tegevjuhina tegema ei soostunud. Seevastu Mutle näeb toimuvas niinimetatud ülevõtmist, mille lõppeesmärk on teda oma osast ilma jätta.
«Käive on väike, kasumlikkust pole ja tegevust on vähe. Tegemist on sihiliku tööga ettevõtte nõrgestamiseks nii, et mina jääks kõigest ilma. Muide, seda on Nils V. Stray mulle ka otsesõnu öelnud. Kui nüüd asjad lähevad tõepoolest edasi skeemitajatele üldtuntud stsenaariumi kohaselt, siis vahetab firma varsti omanikku. Senised omanikud tulevad aga mingi aja möödudes varjatult omanike ringi tagasi. Mina pühkigu lihtsalt suu puhtaks,» kõneles ta.
Tänavu suvel tegi Mutle isegi katse algatada kohtu kaudu Bestra sundlõpetamine, sest äriühing polevat erinevalt seaduses sätestatust korraldanud enam kui kahe aasta vältel aktsionäride üldkoosolekut. Et aga veidi pärast hagi esitamist sai koosolek siiski teoks, lükkas kohus algatuse tagasi.
Sellest hoolimata kurdab Hellar Mutle, et temalt kui väikeaktsionärilt on võetud ligipääs ettevõtet puudutavale tähtsale infole ning tal pole vähimatki võimalust arengus kaasa rääkida.
Eriarvamus hinnas
«Olen neile pakkunud, et ostku minu aktsiad mõistliku summa eest ära, aga nad pole seda vastu võtnud, väites, et raha napib. Teine võimalus oleks asi lahendada ettevõttele kuuluva vara arvelt, aga nad ei kaalu ka seda. Näib, et norralastel on plaanis vanade viikingite kombel taganeda nägu vaenlase poole hoides: eesmärk on endale haarata nii palju kui võimalik. Neil on tekkinud karistamatuse tunne, sest advokaadid on andnud mõista, et Eestis eksisteerivad väikeaktsionäride õigused vaid paberil. Mina siiski ei kavatse asjade sellise käiguga leppida, sest olen selle ettevõtte ülesehitamisse panustanud oma elust 15 aastat.»
Viimati öeldu vastuseks rõhutas norralaste esindaja Jüri Ploom, et aktsiate omamine on iga aktsionäri vaba tahe ning kui kellelgi peaks tekkima tunne, et tal pole enam mõtet ettevõtte omanike ringi kuuluda, on tal võimalus oma osa maha müüa. «Aga antud juhul on endine juhatuse liige ja tänane vähemusaktsionär otsustanud kahjustada Bestrat, algatades kohtuvaidlusi ning esitades arusaamatuid nõudeid. Näiteks kehtestas ta enda omandis olevatele aktsiatele hinna, mida Bestra Norra aktsionärid peaksid talle maksma. Tegelikult on tema aktsiate väärtus kümneid kordi väiksem.»
Vastulause lõpetuseks rõhutas Ploom, et Bestra juhid on Mutlet korduvalt hoiatanud firma huvide kahjustamise eest. Et sellest pole kasu olnud, kaalub ettevõte nüüd omalt poolt mitme kohtuasja algatamist nii personaalselt Hellar Mutle kui temaga seotud äriühingute vastu. Milles täpsemalt võiks tulevaste kaebuste sisu olla, jättis advokaat esialgu täpsustamata.
JUHTIMINE JA OMAND
Bestra kontserni juhtimine käib Norrast, kus elavad selle põhiomanikud.
• Viljandimaal Päril metallitööstust omava aktsiaseltsi Bestra Engineeringu suuromanik on peamiselt norralastele kuuluv Bestra Holding.
• Väiksem, ligi 18-protsendiline osa kuulub osaühingule Nordest Metall, mis on Hellar Mutle ainuomandis.
Allikas: äriregister


description: Veel viimaseid päevi Eesti Vabariigi presidendi ametis olevat Toomas Hendrik Ilvest on Abja-Paluojal elavad inimesed näinud nii kohalikus Konsumis kui saateautodega Ärma talu poole kihutamas. Ametiajast jättis sinna suurema jälje aga endine presidendiproua.

title: Mulgimaa pealinnas pakkus presidendist rohkem elevust Evelin

maintext:
Thea Suvi / Elmo Riig
Kirikupoes Vikerkaar töötav Thea Suvi (pildil) ütles, et sellesse poodi president ega tema proua ei sattunud, küll aga nägi ta neid vahel toidupoes. «Elevust ikka tekitas, kui elab siinsamas,» lausus ta.
Suvi sõnul on kindel see, et president tegi Abja terve Eesti silmis kuulsamaks. Enim jääb talle ametist lahkuva presidendiga seoses meelde aga hoopis Evelin.
«Seda kergliiklusteed, mis meil siit läheb, nimetatakse Evelini teeks, sest ta sõitis seal rulluiskudega,» rääkis Thea Suvi. Presidendiprouat nähti tihti ka Mulgi Kõrtsis söömas. Kuigi Evelin ise kirikupoes riidejahil ei käinud, oli mõni klient tulnud neilt otsima samasugust salli, nagu oli Evelinil kaelas näinud.
Suvi tõdes, et president talle meeldis, sest oli soliidne ja tark mees. «Võib-olla sellepärast võtsin ka rohkem omaks, et Ärmal elas,» rääkis Suvi, kelle pojale oli Ilves kümme aastat tagasi andnud esimesel koolipäeval kätte aabitsa ja teda oma käepigistusega kooliteele saatnud.
Evelini ämber
Tiina Mängel / Elmo Riig
Nii nagu väikeses kohas ikka, liigub ka Abja-Paluojal külajutte. Näiteks on räägitud, et presidendi koerad jooksid liiga palju ja liiga vabalt ringi. Teati ka puukidest, keda president oli kohalikus kiirabibaasis mitmel korral eemaldamas käinud.
Tiina Mängel (pildil), kes elab Abja-Paluojal suviti ja läheb varsti tagasi Tallinna, ütles, et tal on hea meel, et Eesti sai uue presidendi. «Veidi rumalat juttu ajas – võime ju IT-riik olla, aga mingit tööstust meil pole,» lausus ta Toomas Hendrik Ilvese kohta.
Samas mõjus Ilves Abja-Paluojale Mängeli meelest positiivselt. «Arvan, et tänu temale püsis raamatukauplus, mida nii väikesest kohast naljalt ei leia,» viitas ta poele, kus president on käinud nii enda kui Evelini raamatu esitlusel ning kust leiab ka talle pühendatud fotodega seina.
Kaja Ojamäe leidis, et Evelini roll oli Ärmal suurem kui Toomas Hendrikul. «Tema organiseeris kõik need asjad, mis seal tehtud on. Evelin figureeris kohapeal rohkem ja inimesed, kes seal tööl käisid, puutusid temaga kokku,» kiitis ta eelmist prouat ja lisas kaastundega, et too jäi nüüd uue proua tõttu kõigest ilma.
Kokkupuuteid Eveliniga oli mitmesuguseid. Näiteks 2013. aasta juunis ämbritäie tomatitega seotud juhtum, mida Abja vallavanem Peeter Rahnel nimetab presidendiproua ämbriks. Nimelt olid talle helistanud nii president kui Evelin ja palunud uurida, ega mõnel kohalikul juhtu olema valmis esimesi tomateid, mida saaks pakkuda külla tulevale Saksa riigipeale.
Oli alles juuni algus, aga Rahnel leidis suure otsimise peale siiski ühe kohaliku mehe, kes oli lahkelt nõus loovutama presidendile väikse plastpange täie esimesi punapõskseid tomateid. «Kui meie inimene tomatid kiiresti sinna organiseeris, oleks võinud presidendiproua, kes neid küsis, pange väikse tänukirjaga tagasi saata. Ei tulnud midagi,» rääkis Rahnel. Lõpuks õnnestus ämbrike küll tagasi saada, seda presidendi juures käivate töötajate kaudu, aga ikkagi tühjana.
Teretas kättpidi
Evelin Ilvesega oli vallal olnud konflikt lumelükkamise pärast, millega ta ühel lumerohkel talvel rahule ei jäänud. «Ole sa presidendiproua, tööinimene või õpilane – omavalitsus peab kõiki võrdselt kohtlema,» ütles Rahnel.
Vallavanema sõnul ei mõjutanud Ilves otseselt kohalikku elu, vaid pigem tutvustas laiemalt Mulgi kuvandit, sest määratles ennast ka kui mulki. «Mulgimaa üritustel osales Ilves tunduvalt rohkem, kui oleks võinud oodata mis tahes teiselt presidendilt.»
Peeter Rahneli sõnul ei olnud president selline mees, kes oleks teinud asju näitamise pärast. Kui ta käis koos poja Luukas Kristjaniga talgutel Abja kooli parki korrastamas, oli tal kaasas võsalõikur ja muu vajalik. «Osalesid ikka täie pingega seal. Inimestele loomulikult meeldis selline asi,» meenutas vallavanem.
Marko Lääts / Elmo Riig
Kohalikus saekaatris töötav Marko Lääts (pildil) ütles, et talle kui lihtinimesele jättis ametist lahkuv president ainult positiivse mulje. «Mulle meeldis see, et ta oli väga esinduslik ja rääkis konkreetselt asjadest. Tühja ajamist polnud,» lausus Lääts. Ühe korra nägi ta ka presidenti läbi Abja-Paluoja kihutamas. «Mõtlesin, mis kolonn siit läheb, siis öeldi, et president läheb Ärma tallu.»
Olga Lazorko / Elmo Riig
Konsumi klienditeenindaja Olga Lazorko (pildil), kellel on õnnestunud korduvalt presidenti teenindada, rääkis, et too on ostnud samasugust kaupa nagu tavaline inimene ega ole olnud ka kuidagi üleolev – vastupidi, teretanud temaga juttu ajada soovijaid kättpidi. «Inimesed tahtsid lähemalt näha, ikka teretasid ja kiitsid teda. Kõikidel oli hea meel, et omakandimees on president,» lausus ta kahjutundega, et presidendi ametiaeg hakkab lõppema.


description: Kui turuhoones müüjana töötav 75-aastane Anne Kurvet ei mõtlegi veel kojujäämisele, siis samal ajal väljas leti taga aiasaadusi pakkuv 59-aastane Maire Subi kaalub juba eelpensioni taotlemist.

title: Mida arvavad tänased pensionärid pensioniea tõstmisest?

maintext:
Septembri keskel tutvustas sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna ettepanekut tõsta pensioniiga 2040. aastaks 70. eluaastani, kuid nüüd taganes ta sellest ootamatult. Kuigi valitsus on selleteemalise arutelu kõrvale pannud, hakkab pensioniiga juba järgmisest aastast vaikselt tõusma ning on 2026. aastaks praeguse 63 aasta asemel 65.
Sakala uuris praegustelt pensionäridelt, mis vanuses oleks nende meelest õige aeg väljateenitud puhkusele pääseda.
Anne Kurvet / Marko Saarm
Viljandi turuhoones lihatooteid müüv 75-aastane Anne Kurvet on eluaegne raamatupidaja, kes jäi ametlikult pensionile 57-aastaselt. Müüjana pensionile lisa teeniv Kurvet leidis, et pensioniiga võiks tõsta kas või 70. eluaastani. «See oleks täiesti okei. Enamik minu tutvusringkonnast jõuaks selles vanuses töötada,» lausus ta.
Nii nagu 75-aastaselt tööl käiv inimene on pigem erand, on eilse küsitluse põhjal erandlik ka Anne Kurveti arvamus – suurem osa pidas kohustust 70. eluaastani töötada pigem utoopiaks. Aga ka näiteks 83-aastane endine traktorist Mats Õunap teatas, et tema teeks praegugi hea meelega tööd. «Vabalt jõuab, kui tervis on olemas,» ütles ta.
Palus ringi vaadata
Juhan Kalda / Marko Saarm
75-le lähenev Juhan Kalda vastas esimese hooga küsimusele, milline oleks mõistlik pensioniiga, et 90-aastaselt ehk umbes kümme aastat pärast surma. Praegused pensionärid võtavadki selleteemalist arutelu pigem huumoriga, sest peavad seda lihtsalt jaburaks. Ka Juhan Kalda peab pensioniea tõstmise plaani utoopiaks, millest võiks ehk saja aasta pärast rääkida. «Vaadake ringi – kui palju te näete siin minuvanuseid mehi? Väga vähe on ja needki käivad enamasti küürus,» nentis ta.
63-aastaselt pensionile jäänud Kalda lõpetas töötamise neli aastat hiljem, sest töö Liimpuidus sai otsa enne, kui tema jaks seda teha.
Sõnaga «utoopiline» iseloomustas pensioniea tõstmise plaani ka Viljandi pensionäride liidu juht Jaak Värnik, kellel on kukil 74 aastat. Juba 20 aastat pensionäri staatuses olnud Värnik tõdes, et pensionile jäämine võiks ka tänapäeval olla seotud töö iseloomuga.
Kõrgepingeliinide ehitamisega ametis olnud Värnik ütles, et talle andis omal ajal eelise see, et oli välitöödel. Noorelt pensionile jäämine ei tähendanud aga töötamise lõppu, sest ainult pensionist ära ei ela. «Kodus istuda ja oodata, kunas jalad ees ära viiakse, pole ka mõtet,» lausus tegus pensionär, kes teeb nüüd ühiskondlikku tööd.
Värniku sõnul on ka pensionäride liidul plaanis teha pensioniea tõstmise arutelu. «Ilmus 70 aasta jutt, aga nii ikka neid asju ajada ei saa, olgu riik rikas või vaene,» leidis Värnik. Tema sõnul hoiavad just kõrge vanuseni tegusad inimesed riiki üleval, sest noored ei hakka väikse palga eest tööle, aga vanemad inimesed on sellega nõus, kui saavad pensionile mõnisada eurot lisaks.
Las jääda nii, kuis on
Pärast pensionile jäämist jätkas töötamist ka Elve Mäeorg, kes on nüüd 78-aastane. Ta sattus oma sõnul nende sekka, kes hakkasid pensioni saama 55-aastaselt. Olgugi et Mäeorg jaksas peaaegu 70. eluaastani töötada, leidis ta, et tänapäeval on selles vanuses inimesed väga haiged. Tervise tõttu poleks ta enam ka ise võimeline töötama, küll aga naudib näiteks kudumist ja lapselapse hoidmist.
75-aastane Vello Kärt leidis, et pensioniiga ei tohiks tõsta, sest meie elatustase ja tervishoid pole vajalikul tasemel. «Kui need paraneks, siis muidugi,» lisas ta.
Lukksepana töötanud Kärt sai pensionile 63-aastaselt, mida ta peabki parajaks vanuseks. Olgugi et ta töötas pärast seda veel üheksa aastat ja oleks jõudnud rohkemgi, läks firmal kehvasti ja ta koondati.
Maire Subi / Marko Saarm
Eile turuleti taga seisnud 59-aastane Maire Subi leidis samuti, et pensioniiga võiks jääda selliseks, nagu see praegu on. Subi ütles, et tema ei veaks kuidagi 70. eluaastani välja ja kaalub juba praegu eelpensioni taotlemist. «Jalad on ära, käed on ära, kuigi käin nende jalgadega veel kuidagi rabas,» rääkis marjade ja aiasaadustega turul kauplev naine.
Suurfarmis lüpsjana töötanud Subi leidis, et just töö on tema tervist rikkunud, sest ta on pidanud palju tõmbetuule käes olema. Ja maal pole naise sõnul tegelikult enam lootustki teenistust leida.


description: Kuigi Viljandi südalinnas asuvate Koidu ja Lossi tänava remontimise lõpptähtajani jääb napp poolteist nädalat, pole ehitushanke võitnud ettevõtted töid õieti alustanudki.

title: Tee-ehitajad mängivad viljandlaste närvidel

maintext:
«Asjad on ikka väga halvasti. Kui nad peaks õigeks ajaks valmis saama, on see sulaselge ime,» arutles abilinnapea Kalvi Märtin kolmapäeva pärastlõunal. Ühtlasi märkis ta, et eelmise nädala lõpus läks raekojast tee-ehitusfirmale Marble ja elektrimontaažitööde tegijale Elars kuri kiri, milles linnajuhid avaldasid ehituse viibimise pärast muret ning ähvardasid iga tähtajast üle mineva päeva eest sisse nõuda viivise, mis on 0,4 protsenti objekti kogumaksumusest.
Valgustus ja teekate
On eriti tähelepanuväärne, et see oli juba teine samasisuline pöördumine nende firmade poole.
Plaani järgi peaks Koidu tänava Tartu ja Jakobsoni tänava vahelise ning Lossi tänava Posti ja Jakobsoni tänava vahelise lõigu ajakohastamine lõppema 1. novembril. Mõlemal teejupil tuleb sõiduteele maha panna uus asfalt ning teha korda kõnniteede need osad, mida pole hiljuti uuendatud. Kõik kokku läheb linnale maksma ligi 105 000 eurot.
Paraku ei sisenda praegu kohapeal avanev pilt usku, et töö võiks tähtajaks valmida. Kui välja arvata see, et Koidu tänava äärde on toodud mõned valgustipostide betoonpiibud, polnud töövõtjad eilseks hakkama saanud muuga, kui Lossi tänava äärest maha saaginud kolm suurt pärna, ent isegi nende kännud turritasid alles üle teepinna.
Kalvi Märtini sõnul on paberimajanduse mõttes trumbid linnavalitsuse käes, sest leping lubab ülesandega jänni jäävaid firmasid rahaliselt karistada.
Paraku on see tema hinnangul väike lohutus, sest talv kipub peale tulema ning mitte keegi ei taha, et viljandlased peaksid kevadeni oma linna südames killustikukuhjade vahel ukerdama.
Ennekõike seisneb küsimus selles, kui kaua veel Eesti asfalditehased töötavad. Kui ilmad muutuvad püsivalt talviseks, tuleb üle riigi teekatte tootmisesse mitme kuu pikkune paus.
Sel esmaspäeval Marble, Elarsi ja linnavalitsuse majandusameti esindajate osavõtul peetud töökoosolekul lubasid ehitajad siiski, et kohe pannakse masinad täie võimsusega huugama ning ehituse poolelijäämist pole mõtet karta.
Ehitajad annavad lubadusi
Sama kinnitas eile Sakalale Elarsi projektijuht Urmas Laigna. Tema väitel tulenes viivitus ennekõike asjaoludest, mis ei olenenud firmast. Nimelt tahtvat samas piirkonnas oma kaableid ja reservtorusid maasse panna ka võrguettevõte Elektrilevi, kuid tema projekt valmis alles läinud reedel. «Nii tänavavalgustus kui Elektrilevi asjad lähevad samasse kraavi, aga me ei saa kraavi kaevata enne, kui on täpselt teada, kui lai see peab tulema. Nüüd on asjad selged ja kui homme (neljapäeval – toimetus) saavad kännud maa seest välja, võime kohe kaevama hakata,» rääkis Laigna.
Nagu abilinnapea, nii nentis ka projektijuht, et suure tõenäosusega 1. novembriks kõigi tarvilike tegevustega ühele poole ei jõuta, kuid see ei tähendavat pikka venimist.


description: Kui esiti levis teade, et Kassi külast on kadunud kuus valget kitsepoissi, tekkis kohe küsimus, kus on siis see seitsmes ja kas ta võis peituda kellakappi nagu muinasjutus.

title: Plehku pistsid kuus valget kitsepoissi

maintext:
«Ei tea, kus see seitsmes on, aga oma kuut ma üles leidnud veel ei ole,» lausus Naatsaku talu perenaine Nora von Schwanenflügel.
Kitsepoisid läksid kaduma nädalapäevad tagasi.
«Nad olid mul maja lähedal ja üleöö kadusid ära,» rääkis perenaine. Karjamaad piirab elektrikarjusega aed ja pärast kadumist oli see kenasti püsti. «Arvatavasti nad hüppasid üle.»
Nora von Schwanenflügel meenutas, et mullu novembris käisid tal hundid karjas jahti pidamas ja tapsid mitu looma. Seepärast läks pererahvas nüüd kohe pärast kitsepoiste kadumist vaatama, et ehk on mingisuguseid jälgi maha jäänud. Polnud aga midagi – ei hundi jälgi ega ka sikkude omi, et pererahvas oleks kätte saanud suuna, kuhu poole nood plehku panid.
Pererahvas otsis poisse ka naabrite juurest, kuid tulutult. «Oleme siin kandis tuntud talu ja kui keegi nad üles leiaks, siis kohe pakuks meile,» arvas Naatsaku perenaine.
Paari aasta eest läks neilt kaduma kaks kitsepoissi ja nemad jõudsid koju tagasi tänu seenelistele. «Kitsed olid nii kolmveerand kilomeetrit siit eemal ning väga sõbralikud ja tänulikud, et keegi tuli ja vaatas neid. Tulid kohe kaasa,» märkis ta.
Nüüd aga laskis jalga kuuene punt ja pole teada, kas nemad võõraga üldse seltsivad. Pealegi on tänavu seenelkäiguks juba liiga hilja ning vaevalt et keegi enam sedasi metsas liigub. Kitsedel võib seal perenaise arvates aga üsna hubane olla. «Arvatavasti nad niisama ringi ei jaluta, vaid on kuskil tihnikus ning neid ei näe üldsegi lihtsalt,» rääkis ta ja lisas, et kui lehed maha langevad, võib neid paremini märgata.
Muidugi ei välistanud perenaine ka seda varianti, et hunt on kitsepoistest jagu saanud. «See võib olla täiesti juhtunud. Ega tea,» lausus ta.
Põhjus, miks väiksed sikud sedasi jalga lasevad, on perenaise sõnul ikkagi võimuvõitlus. Needsamused poisid olid ju tänavused talled.
«Poisid peab emadest eemaldama, kui nad saavad kolm kuud vanaks, aga need olid meil juba viis ja pool kuud vanad,» rääkis Naatsaku talu perenaine. Kitsekarjas on tema ütlemist mööda tugev konkurents ja omavahel minnakse võimu pärast kaklema. «Võib-olla see üks liider ajaski teised minema,» arutles ta, kuid lisas siis, et need kõik on oletused ja seda, mis täpselt juhtus, ei tea.
Aastate eest Saksamaalt Eestisse oma juurte juurde naasnud Naatsaku talu perenaisel on alles kümme kitse, kelle seas on talled, emad ja üks suur sikk.