title: ETV JÕULUPÜHAD: "Vehkleja", intervjuu presidendiga, "Jõulutunnel"

maintext:
Juba ammu enne seda kui eestlased jõuluvanaga tuttavaks said, oli jõulude ajal tavaliseks külaliseks hoopis jõulusokk. Eriti armastati teda Saaremaal. Saarlaste tehtud film annab jõululaupäeva hommikul vihjeid, kuidas ise jõulusokku teha.
24. detsembri hommikul alustab ETV ekraanil tööd "Jõuluvana kontor". Kümne lühisaate jooksul saavad vaatajad kogu päeva vältel osa päkapikkude kibekiiretest askeldustest. Hajameelsed päkapikud on unustanud küll jõulud ja kingidki on pakkimata, kuid toimetusi jagub siiski rohkem kui küllaga. Peaosades on Markus Habakukk ja Jürgen Gansen.
24. detsembri õhtul kell 19.25 jõuab aga ekraanile värskelt valminud muusikasaade kuldsetest kuuekümnendatest . Moodsad kuuekümnendad tõid Eestisse läänelikke tuuli ning samast ajast on pärit terve põlvkond armastatud estraadilauljaid. Saade kutsub ekraanile legendaarsed Heidy Tamme, Els Himma, Uno Loobi, Helgi Sallo ja müütiliseks peetud Tiiu Variku. Samuti selgub, miks kadus päeva pealt lavalt Tiiu Varik, üks kuuekümnendate armastatumatest lauljannadest, ning miks pole temast enam midagi kuulda.
Jõululaupäeva õhtu jooksul toob ETV vaatajateni ka kolm saadet eriliste asjade lugudest, kus oma loo vestavad esemed, mis kannavad endas lausa terveid elusid ning saatuseid.
Südamliku loodusdokiga pakub ETV aga võimalust näha, kuidas keiserpingviinid hoolitsevad jääkülmas Antarktikas keset lumetuiske kaks kuud oma ainukese muna eest, milles kasvab pingviinitibu. "Lumetibu" on lugu pingviinikoloonia kõige nooremast tibust ning kaamerad jälgivad kõike head ja halba, mis temaga esimese kuue elukuu jooksul juhtub.
Esimese jõulupüha ennelõunal kell 11 saab aga ETV ekraanil näha Ruti Murusalu filmi "Ühe unistuse maja". Linateos jutustab loo Tallinna Balletikoolist, mis on olnud paljude legendaarsete tantsijate loometee algus.
Sama päeva õhtul rullub ETV ekraanil lahti lugu sellest, miks astuvad inimesed igal aastal jõulude ajal ikka ja jälle samasse ämbrisse ning mida arvaksid praegustest jõulukommetest vanad eestlased.
24. detsembri õhtul kell 17.00 on ETV ekraanil jõuluõhtu jumalateenistus EELK Rapla Maarja-Magdalena kirikust. Jutlustab piiskop Tiit Salumäe, kaasa teenivad Rapla Maarja-Magdalena koguduse õpetaja Mihkel Kukk, koguduse jutlustaja Riina Kaukver ja vabakoguduse pastor Matthew Edminster. Muusikaliselt teenivad pasunakoor Aigar Kostabi juhatusel, Riinimanda koor Urve ja Pärt Uusbergi juhatusel jt.
Esimese jõulupüha jumalateenistust Tallinna Kalju Baptistikoguduses näeb 25. detsembri südapäeval.
Jõulupühadel saab ETV ekraanil näha eelnevate aastate "Jõulutunneli" laule. Päris uut jõulumuusikat pakub 24. detsembri õhtul ekraanile jõudev saade "Jõuluime", kus Gustav, Mirtel ja Marta leiavad mänguhoos võlutähekese, mis tõmbab nad enneolematusse seiklusesse Tallinna vanalinnas. Oma teel kohtavad nad tuntud Eesti artiste, kelle lauluviis meelitab tähekesest välja uusi vihjeid, mis juhatavad omakorda Lenna, Ivo Linna ja teiste armastatud muusikuteni.
25. detsembri õhtul kell 22 pakub eestlastele igiomaseid laule suurkontsert "Muinaslugu sinilinnust". Kontserdil kõlab 18 eestimaist hitti aastatest 1945-1980, mis on nüüd saanud uue ja põneva kuue. Laule esitavad meie parimad solistid, nende seas Maarja-Liis Ilus, Koit Toome, Ott Lepland, Karl-Erik Taukar jt.
25. detsemberil jõuab läbi kogu päeva eetrisse heategevusprogramm "Jõulutunnel". Tänavu kogutakse annetusi selleks, et seada sisse liikumispuudega inimestele mõeldud treeningsaal. Stuudiosse on palutud toredaid külalisi, et rääkida heategevusest ja hoolimisest ning abivajaja märkamisest. Muusikat pakuvad stuudios Ott Lepland, Inga ja Toomas Lunge, Sandra Nurmsalu, Rasmus Rändvee jt.
Tänavu toob "Jõulutunnel" vaatajateni ka kaks kontserti Niguliste muuseumist. Neist esimesel esineb Eesti üks parimaid koore Collegium Musicale ning teisel kontserdil esitavad südamlikke laule Birgit Sarrap, Pearu Paulus, Tanja Mihhailova, Mikk Saar, Beyond Beyond ja vokaalansambel Others.
"Jõulutunneli" kampaaniaga on sel aastal liitunud ka Raadio 2 - valides R2 aastahitti, saavad kõik soovijad anda oma panuse ka "Jõulutunneli" heaks.
Jõulu teise püha hommikul rõõmustab oma kontserdiga "Vähemalt täna" televaatajaid Eeva Talsi. Nostalgiat pakub Eduard Vilde draamaloomingu paremikku kuuluv "Pisuhänd", õhtul toob ETV aga vaatajateni suurejoonelise saate "Eesti Spordihetk 2016", kus ETV sporditoimetus võtab aasta kokku. Saatejuhid Aet Süvari ja Tarmo Tiisler on Eesti tippsportlased ja -treenerid kutsunud Kõltsu mõisa, et üheskoos vaadata tagasi lõppevale olümpia-aastale ning vestelda tippsportlase argipäeva võludest ja valudest. Pühade õhtusse mahub ka eelmisel aastal valminud ja mitmeid auhindu pälvinud film "Vehkleja".
27. detsembri õhtul näitab ETV Aarne Rannamäe mälestuseks valminud saadet "Ajakirjaniku ajastu". Õhtul pärast "Aktuaalset kaamerat" on aga eetris Joonas Hellerma intervjuu president Kersti Kaljulaidiga.
28. detsembril saab ETV ekraanil näha Lätis valminud filmi "Toomas mulkide maalt", mis portreteerib president Toomas Hendrik Ilvest. Õhtul jõuab ekraanile kahe legendaarse naise - Marlene Dietrichi ja Greta Garbo kirglikku omavahelist duelli paljastav dokumentaalfilm.
ETV2 kostitab toredate lastesaadete ning hea filmivalikuga
Jõulud tulevad ETV2 seltsis soojad ja meeleolukad. Lastele on kavas mitmeid mõnusaid lastefilme, ning jõululaupäeval kutsuvad klounid Piip ja Tuut kõiki piprakööki, kus jagub nii piparkooke kui ka häid laule.
Õhtuti kell 19.30 pakub ETV2 vaatamiseks südamlikke dokumentaalsaateid kutsikate ja kassipoegade imelisest maailmast. Kaamerasilm jälgib, kuidas saavad loomalastest pärast pesakonnast lahkumist inimese parimad sõbrad.


description: 10aastase Annabelli unistus täitus - ta soovis kohtuda saate "Su nägu kõlab tuttavalt" staaride Adeele Sepa ja Juss Haasmaga.

title: TV3 VIDEO | Annabelli unistus sai teoks, ta kohtus Adeele ja Jussiga

fasttext_language: et


description: Jõulud pole enam kaugel, kuid kahjuks on lapsi, kes ootusaja haiglas veedavad. Et nende olemist rõõmsamaks muuta, külastas täna Tallinna lastehaiglat jõuluvana, kellega oli kaasas ka Mikk Mäe, kes haigla muusikast kõlama pani.

title: GALERII | Jõulumeeleolu käisid Tallinna lastehaiglas loomas jõuluvana ja Mikk Mäe


description: "Seitsmestes uudistes" näidati Haapsalus toimunud jõululaata, mille korraldasid seekord lätlased.

title: TV3 VIDEO | TAIMNE SÜLT, MERIVORST JA MUST KERAAMIKA: vaata, mida pakuti Haapsalus peetud lätipärasel jõululaadal


authors:
Erakogu
Но Эстонцы
Интересная Журналистика...

title: "See on jabur - mulle saadeti üle aasta hiljem Itaaliast üüratud liiklustrahvid ja vaidlustada saab neid vaid itaalia keeles!"

maintext:
"See on lihtsalt absurd, et ennast kaitsta on praktiliselt võimatu, kui just ei oska itaalia keelt või ei palka endale seda valdavat juristi või veel parem – kohalikku advokaati," ütleb pereisa, kellele saabusid nüüd, aasta ja neli kuud pärast Itaalia puhkusereisi, liiklustrahvid, mille vaidlustamine on aga vaat et lootusetu.
Andrus käis eelmise aasta augustis Itaalias perega puhkamas. Ta rentis auto, et omal käel avastada Cinque Terre kaunist piirkonda. Kõik sujus kenasti ja kaasa toodi ilusad mälestused.
Nüüd, aasta ja neli kuud hiljem tuletati perele puhkust meelde ehmataval moel.
Esita kaebus vaid itaalia keeles!


authors: Panthermedia Scanpix

title: Kuidas muuta tähtpäev eriliseks ja unustamatuks?

maintext:
Luxlimu pakub suurepärast võimalust muuta mõni oma tähtpäev või üritus veelgi erilisemaks ja unustamatuks! Limusiinirendiga saad lisada sära ja glamuuri näiteks oma sünnipäevale, pulmale või mõnele muule olulisele sündmusele.
9meetrises Lincoln Wave Style 5* limusiinis on hele nahksisu ning kohti kuni kaheksale inimesele. Sõitjate käsutuses on Clarion MP3-mängija koos võimsa JBL helisüsteemiga, et ükski pidu pidamata ei jääks. Limusiinisõidule lisavad täiendavat vürtsi stroboskoobid ja laser-show. Samuti on limusiinis kahe monitoriga DVD-mängija ning peomeeleolu loovad fiiberoptiline peegellagi ning värvimuutvad panoraam fiiberoptilised küljeklaasid.
Pakett sisaldab ühetunnist limusiinirenti kuni kaheksale.
Vaata täpsemalt SIIT!


title: "RADAR" TÄNA | Valdur Mikita: "Ma arvan, et rumalad inimesed minu raamatuid ei loe."

maintext:
Semiootikust kirjanik Valdur Mikita sai kuulsaks müügitabelite tippu sööstnud raamatuga "Lingvistiline mets". Ta ütleb, et sai kirjanikuks ootamatult, aga tänaseks on sellest tema jaoks saanud tõsine töö.
Mikita nendib omaenda raamatuid lehitsedes, et neid on keeruline lugeda. "Tunnistan ise, et need on raamatud, mida üle paari kolme lehe eriti lugeda ei saa, siis ta tekitab sellise väikese mürgistuse. Enda jaoks ma olen sõnastanud hea raamatu või hea mõtte niiviisi, et hea raamat on see, kui sa ei suuda seda enam edasi lugeda, sa pead selle kinni panema. Sa pead minema metsa, mööda tuba ringi kargama. Hea mõte on see, mis läheb varbasse ja hakkab surisema," selgitab Mikita ja lisab, et tema raamatuid peaks lugema tagant poolt ettepoole.
Kui küsida, kes on Mikita suurim fänn, hakkab mees naerma: "Oi, see on küll hea küsimus. Ma arvan, et tark inimene. Ma arvan, et rumalad inimesed minu raamatuid ei loe."
Miks on mets Valdur Mikita jaoks oluline ja kes oli tema eelkooliealisena alustatud esimese romaani peategelane, selgub "Radaris" täna õhtul kell 20 Kanal 2-s.


description: Riigipea kuulutas välja tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse. K“Olen seisukohal, et jättes selle seaduse välja kuulutamata, sekkuksin ma fiskaalpoliitikasse määral, milleks põhiseadus mulle õigust ei anna,” ütles president Kersti Kaljulaid.

title: Kaljulaid kinnitas maksumuudatused

maintext:
Riigikogu liikmed on võtnud endale kohustuse järgida hea õigusloome tavasid. Seaduseelnõusse 302SE on liidetud peale esimest lugemist uued paragrahvid, muutes selle seaduseelnõu nn. kobareelnõuks. Selles kobaras on söödavaid marju, kuid võimalik, et ka kõlbmatuid. Kobarseaduste vastuvõtmine ja oluliste eelnõu täienduste sisse viimine muudatusettepanekutena on hea õigusloome tavaga vastuolus.
Riigikohus on varasemalt konstateerinud, et õigus ei tohi olla sõnamurdlik. On küsitav, kas valitsuse vahetumine saab olla piisavaks põhjenduseks, et jätta arvestamata maksekorralduse seaduse §-s 41 sätestatud põhimõtet, et negatiivse mõjuga maksumuudatuste vastuvõtmise ning selle jõustumise vahele peab üldjuhul jääma vähemalt kuus kuud.
Tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduses on kohti, mille puhul tuleks kontrollida nende vastavust põhiseadusele. Samas, üksikuid paragrahve vaidlustada ei ole presidendil võimalik ning ma ei saa välja kuulutada vaid ühte osa seadusest. Olen seisukohal, et jättes selle seaduse välja kuulutamata, sekkuksin ma fiskaalpoliitikasse määral, milleks põhiseadus mulle õigust ei anna. Seaduse väljakuulutamisega ei anna ma hinnangut selle poliitika sisule.
Käesoleva seadusemuudatuse välja kuulutamata jätmise otseseks tulemuseks oleks 19. detsembril heaks kiidetud 2017. aasta riigieelarve seaduse vastuolu riigieelarve seaduse § 6 lg-ga 1, mille kohaselt peab riigi eelarve olema struktuurses tasakaalus. Seega peaksin välja kuulutamata jätma ka nimetatud seaduse ning Eesti alustaks uut aastat ilma riigieelarveta.
Ülaltoodud põhjustel pöördusin ma täna ka õiguskantsleri poole palvega analüüsida vajadusel selle seaduse üksikuid aspekte, mis võivad seada küsimuse alla seaduse vastavuse põhiseaduse ja teiste seadustega. Erinevalt Vabariigi Presidendist on õiguskantsleril võimalik vaidlustada seaduse üksikuid norme ning menetlusega seotud küsimusi. Oleme õiguskantsleriga ühel meelel, et selline protseduur – president kuulutab seaduse välja, õiguskantsler rakendab talle seadusest tulenevalt antud võimalusi põhiseadusega vastavuse kontrolliks – on mõistlik ja alalhoidlik lahendus. Sellegipoolest on tekkinud olukord kahetsusväärne.


authors: Afp Scanpix

description: 53aastasena surnud George Michael jättis endast maha üle 100 miljoni euro suuruse varanduse.

title: Kes pärib George Michaeli hiiglasliku varanduse?


authors: Sipa Scanpix

description: Hiinas algas eile liiklus maailma kõrgeimal sillal.

title: Hiinas avati liikluseks maailma kõrgeim sild


title: Andra Nõlvak | Paganatest moraalijüngrid

maintext:
Kui paljud meist käivad igal pühapäeval kirikus? Julgen väita, et ligi kolmveerand eestlastest ei käi. Miks? Sest statistikaameti andmetel tunnistab mingit kindlat usku veidi üle 300 000 inimese. Kirikuga ei ole eestlastel väga tihe suhe, kuid ometi olime kiired hukka mõistma presidenti, kes ametisse pühitsemisel tseremooniast kirikus loobus. Ja nüüd arvab lausa 61 protsenti eestlastest, et jõululaupäeval ikkagi peaks president kirikusse minema. Aga miks?
Mõned ütlevad, et traditsioon. Aga kas pole mitte nii, et igal inimesel, maal ja rahval on oma traditsioonid? Eelkõige just inimesel. Miks peaks keegi vägisi minema paika, millega tal mingit seost ei ole?
Käisin ka eelmiste jõulude ajal esimest korda pühadeaegsel jumalateenistusel. Jah, ilus oli, aga mingit erilist tunnet see minus ei tekitanud ja ma ei näe põhjust, miks peaksin sinna uuesti minema. Miks me siis ometi presidenti survestame?
Kui palju trotsi tekitaks see, kui jõululaupäeva jumalateenistus oleks kohustulik? Eestis kehtib usuvabadus kõigile.


title: SKANDAAL PAGARISAATES: reegleid rikkunud Maiki saadeti koju

maintext:
Eilses "Eesti parim pagar" oma küpsetist kaunimaks teha üritanud Maiki rikkus saate reegleid, mistõttu saadeti ta koju.
Osalised said ülesandeks küpsetada uhke keeks. Mitte lihtsalt kuiv brikett vaid mahlane, eriline ja peolauale sobiv.
Valmisid väga erinäolised keeksid. Mõne puhul kahtlustati, et küpsetis on traktori alla jäänud, mõnes jäi võõraks lõhnaõli meenutav ehk roosiõievee maitse. Kõige ärevam oli Ain, kelle tšillist šokolaadikeeksi pidas külaliskohtunik Raivo E. Tamm liiga vürtsikaks ning kohtunik Ants mutimullahunnikut meenutavaks. Abi polnud ka sellest, et Ain lõikas kohe hommikul noaga sõrme ja uskus, et see saab ainult halba õnne tähendada.


authors:
Reuters
Scanpix
Stanislav Moshkov
Ja Nii

title: Eesti riik laenab 400 miljonit eurot

maintext:
Euroopa Investeerimispank ja Eesti riik sõlmisid investeeringute kaasfinantseerimiseks laenulepingu mahus 400 miljonit eurot
Euroopa Investeerimispank (EIB) ja Eesti rahandusministeerium allkirjastasid lepingu Eesti riigile 400 miljoni eurose laenulimiidi eraldamise kohta, millega toetada teadust ja innovatsiooni edendavaid investeeringuid, transpordiühenduste parandamist, haridussüsteemi reformi ning väike- ja keskmiste ettevõtete arengut. EIB-ga sõlmitud laen aitab Eestil edukalt kasutusele võtta Euroopa Liidu struktuurifondide vahendeid aastatel 2014–2020, eelmine samasugune laenuleping europrojektide kaasfinantseerimiseks mahus 200 miljonit eurot sõlmiti detsembris 2014.
„Euroopa Investeerimispank on alati olnud Eestile usaldusväärne partner. Meil on hea meel, et saame jätkata oma tihedat koostööd Eesti valitsusega teise ja viimase kaasfinantseerimiseks mõeldud laenuosaga,“ ütles Euroopa Investeerimispanga asepresident Jan Vapaavuori, kes vastutab Eestis antavate laenude eest. „Euroopa Investeerimispanga laenu ja Euroopa Liidu toetuste kombineeritud kasutamine toetab jätkusuutlikku majanduskasvu ja aitab veelgi edendada inimeste elukvaliteeti Eestis.“


authors: Reuters Scanpix

description: Daily Mirrori teatel maadles George Michael viimastel eluaastatel salamisi kopsuhädadega.

title: Leht: George Michael kannatas kopsuhädade all


title: Rahvussport kinnisvaraturul: pensioni 4. sammas ehk üürikorter

maintext:
Eesti kinnisvaraturul kujunes tänavu välja üleüldine üürikorteritesse investeerimislaine, mille käigus on vähegi maksevõimelised soetanud endale välja üürimiseks teise elamispinna.
Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Soomani sõnul nimetab rahvasuu seda pensioni neljandaks sambaks. „Kliima kinnisvarasse investeerimiseks on tõesti soosiv, sest hoiuseintressid on olematud, muud investeerimisinstrumendid on märksa labiilsemad ja samas on ainuüksi kodumajapidamistel hoiustejääk ca 6 miljardit eurot, mis lausa kisendab väljundi järgi,“ selgitas ta.
„Tallinna ja Tartu üürikorteritesse investeerimine on mõistlik seni, kuni seda tehakse omavahenditest, nii on investor turukõikumiste eest rohkem kaitstud. Muudes piirkondades tasuks olla ettevaatlikum, kuna erinevalt Tallinnast ja Tartust kahaneb enamuste teiste linnade elanike arv ja seega ka nõudlus elamispinna järgi pigem langeb,“ rääkis Sooman.
„Üürikorteritesse investeerimislaine rahvusspordiks tituleerimine pole liialdus- meie hinnangul ostetakse pea kolmandik korteritest praegu mitte oma tarbeks, vaid üürile andmiseks,“ ütles ta.
Sooman rõhutas, et iga investeerimisega kaasnevad riskid ning arutu korterite laenuraha abil kokku kuhjamine lõpeb lõpuks ikka nii, nagu ta on ka varem lõppenud - oraste peale ehitatud kaardimajake variseb väiksemagi majandusvõnke korral robinal kokku.


description: Briti merepääste otsib eile õhtul Kenti krahvkonna rannikul ümber läinud kalalaeva meeskonda, vahendas BBC.

title: Britid otsivad La Manche´i väinas kadunud kalalaeva meeskonda


description: X-Faktoris tuntuks saanud Rylan Clark proovis ralliautos jõululaule laulda.

title: VAHI AGA: kuidas oleks laulda jõululaule ralliautos?!


description: Õhtuleht loosib jõulueelsete nädalata jooksul veebilehe lugejate vahel välja 50euroseid Kaubamaja kinkekaarte.

title: Loe Õhtulehte ja võida Kaubamaja kinkekaarte!


description: Ametist lahkuv USA president Barack Obama keelas Ühendriikide valduses olevate arktiliste nafta ja gaasimaardlate kasutuselevõtu, vahendas BBC.

title: Ametiaja üks viimaseid otsuseid: Obama keelas arktilistes vetes nafta puurimise


description: Sünnijärjekord määrab väidetavalt ära, milliseks see inimene oma iseloomult kujuneb.

title: Kas vastab tõele? Esmasündinud on tüütud, pesamunad enesekesksed!

maintext:
Samas väidab teadus, et enamasti kasvavad neist siiski kontrollihulludest perfektsionistid, kes on väga kohusetundlikud ja edukad. Nad tahavad alati olla iseenda parim versioon.
Kui sulle käib mõni inimene kohutavalt närvidele ja tundub, et temast enam tüütumat inimest pole olemas, siis ei tasu seda isikut süüdistada. Suure tõenäosusega on tegemist pere esimese lapsega, kes ongi oma iseloomult veidi tüütu, kirjutab veebiportaal Elite Daily.
Pere keskmised lapsed seevastu on veidi mässumeelsed, kellel on suur sõprusringkond. Sõbrad on nende jaoks kõige tähtsamad inimesed maamunal. Samas tuntakse neid ka perekonna rahusobitajatena, mis ajab enamasti pere ülejäänud lapsed närvi.
Pere kõige nooremad lapsed kipuvad aga olema manipuleerivad, enesekesksed inimesed, kes armastavad inimestega suhelda ning tähelepanu. Enamasti on nad väga positiivse ellusuhtumisega ning nende vaade elule on kõike muud kui negatiivne. Samamoodi on neil hea huumorisoon. Nende kahjuks räägib see, et kuigi nad on lahedad inimesed, kipuvad nad olema veidi hooletud.


title: Ei saa jõuluõhtul magada? Süüdi võib olla liigrasvane toit!

maintext:
Kui tunned end jõulude ajal väsinud, tasub põhjust otsida rasvasest jõulupraest. Rasvarohke toit ajab nimelt unerütmi sassi.
Austraalia mehi hõlmanud uuringus vaadeldi nende toitumisharjumusi ja elustiili. Mida rammusamat toitu uuritavad sõid, seda rohkem pidid nad päevasel ajal unega võitlema, näitas ajakirjas Nutrients avaldatud uuring.
Lisaks on rasvane suupoolis ka riskitegur uneaegse hingamisseisaku ehk uneapnoe tekkimiseks.
Uurimuse autori Yingting Cao sõnul võib rasvane toit ja magamatus inimese väljapääsmatuna tunduvasse nõiaringi lükata.
"Magamatus ja unine olek tähendab seda, et inimesel on vähe energiat, see omakorda paneb ihaldama rasvaseid ja magusaid toite. Rasvane söök aga mõjub jälle unekvaliteedile," selgitas ta.


authors:
Veel Ohumärke.
Edukat Modereeeerimist

title: Varajased märgid, mille tekkimisel peaksid ta kohe maha jätma!

maintext:
Parem on teada saada kohe alguses, kas teie suhtel on tulevikku või mitte. Kuid, kuidas sellest aru saada?
Ilmselt ei taha keegi pärast mitu kuud või isegi mitu aastat kestnud suhet saada aru, et väljavalitu ikka ei ole see õige inimene, kellega terve ülejäänud elu koos veeta. Et seda ei juhtuks, tuleks juba varakult märgata enda ümber märke, mis just sellele viitavad, et teie suhtel pole tulevikku, kirjutab Cosmopolitan.
Need märgid on:


title: ÕHTULEHT BERLIINIS | GALERII: jõuluturul rahva sekka kihutanud surmaveok veeti ära

maintext:
"Masendav, lihtsalt masendav," ohkab üks vanem mees, seistes Berliinis turuplatsi ümbritsevate politseiaedade kõrval ja vaadates hukkunute mälestuseks toodud lilli ja küünlaid.
Õhtuleht jõudis Berliini täna hommikul ja kui märksõnu otsida, siis ilmselt olekski need lein ja pettumus. Berliinist kui võimalikust terroristide sihtmärgist on räägitud mullusest Pariisi terrorirünnakust saati. "Aga illusioonis, et midagi ei juhtu, on ikka parem elada," nendib üks kohalik.
Veel eile varasematel õhtutundidel tulesäras olnud jõuluturg on praegu trööstitu - politsei on ümbritsenud selle aedadega. Korda valvavad mundris politseinikud, püstolid pihus. Veok, mis eile õhtul jõuluturul rahva sekka kihutas, veeti minema alles kella poole 11 paiku (kohaliku aja järgi). Praegustel andmetel hukkus eilse rünnaku tagajärel 12 inimest, vigatustega on haiglas ligi poolsada inimest.
Täna on Saksamaa leinas ja pärastlõunal toimuvad pealinna kirikutes mitmed mälestusteenistused.
Õhtuleht vahendab päeva jooksul vahetuid uudiseid Berliinist!


description: 22. detsembril sai Pärnumaal Libatses elav Korkmanni pereisa üllatuse osaliseks, kui selgus, et ta oli võitnud Pärnu Keskuse jõululoosi, mille peaauhinnaks oli jõuluvana külaskäik kingikotiga, mille sisu oli väärt 1000 eurot.

title: Jõululoos tõi Libatse perre jõuluvana Bruno ja kotitäie kinke 1000 euro väärtuses


title: City24 Aasta Täht Kadri Kruus-Magomedov: Tee tööd südamega, siis kannab see vilja

maintext:
2. detsembril toimunud Eesti Kinnisvaramaaklerite Koja aastalõpupeol andis kinnisvaraportaal City24.ee esmakordselt välja Aasta Tähe autasud.
Alljärgnevalt järjekordne lühiintervjuu ühe laureaadi ja MyHome Kinnisvarabüroo maakleri Kadri Kruus-Magomedoviga.
Miks ja mis asjaoludel valisite maakleri elukutse?
See valik oli juhus. Tulin Ameerikast Eestisse, keegi soovitas liituda Paul Oberschneideri meeskonnaga. Suhtlemine ja müük on mulle alati meeldinud, inglise keel oli hea. Nüüdseks olen seda ametit pidanud juba 12 aastat.
Kui oleksite algaja maakleri mentoriks, siis mida te talle kõigepealt soovitaksite?
Tee tööd südamega, siis kannab see vilja. Kannatust peab kõvasti olema, et kliendibaasi koguda. Palju tööd tuleb teha ja suhtlemist on palju.
Millised on praegusel kinnisvaraturul maakleri kõige suuremad väljakutsed?
Uutele klientidele peab ennast kogu aeg tõestama, et usaldust võita. Maakleri maine on kahjuks madal, kuna turul on palju nii-öelda ühe aasta üritajaid, kes tulevad niisama proovima ja kellel puudub väljaõpe ning kogemus.
Kas oskate põhjendada, miks City24 kasutajad just teid on kiitnud?
Teen tööd ausalt, puhtast südamest, mulle meeldib inimesi aidata.
Kes on üldse maakleri jaoks ideaalne klient?
Klient, kes teab, mida ta tahab. Palju on neid, kes ei tea.
Tutvu ka teiste „City24 Aasta Täht 2016“ laureaatidega.


authors: Siis Pole Tõel Ja Õigusel Enam Mingit Tähtsust

title: UMMELAS JA LEPP ON PÖÖRDES: ERR-i aastalõpuprogramm on poliitiline tellimus, mis riivab meie eneseväärikust

maintext:
Toomas Lepp saatis Mart Ummelase nõusolekul jõululaupäeval ERR-ile kaebuse, kus seisab: "Laulus loetakse üles inimesed nii suuliselt kui ka kirjalikult, kes olevat saanud sularaha ja kes peaksid minema vangi. Need on nii juba kohtus süüdi jäänud Keskerakonna inimesed kui ka Mart Ummelas, Toomas Lepp ning Arvo Sarapuu. Meid ega Arvo Sarapuud pole keegi süüdi mõistnud. Samuti ei ole süüdi mõistetud Edgar Savisaart," seisab pöördumises.
Tallinna Televisiooni juhi kohalt taandatud Toomas Lepp ja kanali saadete toimetaja Mart Ummelas edastasid ERR-ile kaebuse, milles märgivad, et ringhäälingu aastavahetusprogrammis "Ärapanija" esitatav laul "Savisaare nimekiri" on solvava sisuga. ERR-i juhatuse liikme hinnangul on aga tegemist pelgalt poliitilise satiiriga.
Lepp on kindel, et talle kahtlaste rahatehingute tõttu esitatud kahtlus vaibub peagi ning raiub, et ei tema ega Ummelas ei ole Tallinna Televisiooni vara omastanud.
Toomas Lepp viitab kaebuses süütuse presumptsioonile, mille järgi ei tohi kedagi käsitada kuriteos süüdiolevana enne, kui tema kohta on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus. "Eraisikul ega meedial pole õigust süütute nimesid siduda vargusega, nagu seda tehakse laulus "Savisaare nimekiri". Ma arvan, et see laul solvab meid ja riivab otseselt meie õigusi."
Ummelas ja Lepp lubavad kohtuteed alustada, et lugu "Savisaare nimekiri" 31. detsembril ETV eetrist välja jääks. "See riivab meie eneseväärikust, on poliitiline tellimus ning ei sobi ERR-i kuvandisse."
ERR-i juhatuse liige Ainar Ruussaar aga ei näe, et olukord oleks nii tõsine nagu Lepp ja Ummelas kirjeldavad. "Tegemist on poliitilise satiiriga, mida tänases Eestis kahetsusväärselt napib. Ilmselt ka seetõttu on poliitiline satiir mõneti harjumatu, ehkki see peaks olema terve ühiskonna lahutamatu osa," kommenteeris Ruussaar.


title: Miss Maailmaks valiti 176-sentimeetrine supertalent

maintext:
Tänavuseks Miss Maailmaks kuulutati Puerto Ricost pärit 19aastane Stephanie Del Valle.
See brünett kaunitar pole tühipaljas modell. Iltalehti teatel on Stephanie andekas muusik, räägib lisaks hispaania keelele perfektselt inglise ja prantsuse keelt ning õpib New Yorgis kommunikatsiooni. Ta armastab muusikale, kuid peab oma nõrkuseks seda, et kipub erutudes liiga kiiresti rääkima. Värske Miss Maailm näeb oma tulevikku meelelahutuses.
Stephanie on juba teine puertoricolanna, kes on Miss Maailma valimisel võitjakrooni pälvinud. Esimest korda läks tiitel tema kodumaale 1975. aastal, mil iluduskuningannaks sai Wilnelia Merced.
Telegraphi teatel kuulutati pühapäeval USAs juba 66. korda peetud iludusvõistlusel esimeseks ja teiseks printsessiks Miss Dominikaani Vabariik ja Miss Indoneesia. Esiviisikusse mahtusid ka Filipiinide ja Kenya esindaja. Miss Maailma valimisel osales üle saja riigi.


description: Suurbritannia kuninganna Elizabeth II lapselaps Zara Tindall elas läbi nurisünnituse, vahendas BBC.

title: Kuninganna lapselaps elas läbi nurisünnituse


title: Repinski asendusliige sai riigikogus olla paar nädalat

maintext:
Eevi Paasmäe peab riigikogus Martin Repinskile ruumi tegema. Vaid paar nädalat pärast ametivande andmist.
Kui järgmisel nädalal saab valitsus uue maaeluministri, siis niisamuti saab riigikogu uue liikme – Martin Repinki. Tema asendusliige Eevi Paasmäe peab pillid kotti pakkima. Kuna ta andis ametivande 23. novembril – uue valitsuse ametisse astumise päeval – saab ta riigikogus toimetada vaid umbes kolm nädalat.
"Kui päris aus olla, siis oma sisemuses olin ma selleks valmis," muigab Paasmäe. "Tulles asendusliikmena teadsin neid riske ja rõõme." Veel eile osales Paasmäe riigikogu istungil. "Mina plaanisin küll pikemalt olla, aga juhtus nii." Iroonilisel kombel on Paasmäe Keskerakonna hierarhias kõvem tegija kui Repinski. Veebruaris valiti ta taas erakonna Ida-Viru piirkonna juhiks vaatamata sellele, et vastaskandidaat Repinskit olid isiklikult tulnud toetama nii Yana Toom kui ka SavisaarEdgar . Toona oli Paasmäe veel Sillamäe aselinnapea. Praegu on tema koht endiselt täitmata. Paasmäe saab
veidi lahkumishüvitist – lisaks umbes kolme nädala palgale saab ta veel teist sama palju juurde. Riigikogu liikme kuupalk on tänavu 3437 eurot ja 46 senti. Paasmäe kolmenädalane staaž riigikogulasena pole aga tingimata rekord. Näiteks loetakse endisteks riigikogu liikmeteks ka neid valitsuse liikmeid, kes nädal-paar pärast riigikokku valimist valitsusse suundusid. Veel rohkem on neid, kes on riigikokku valitud, aga loobuvad kohast kohe, enne ametivande andmist. Näiteks kandideerisid 2007. riigikokku Siiri Oviir, Katrin Saks ja Andres Tarand, kes olid samal ajal Euroopa Parlamendi liikmed ja ei kavatsenudki riigikokku minna. Kuna nad ei olnud nõus andma ka riigikogulase ametivannet, vabastas nad volitustest riigikohus. Viimatiste riigikogu koosseisude kõige lühemalt ametis olnud "tõeline" liige oli ehk 2012. juunis Reformierakonda kuuluv


title: TÜRGI SÜDAMEASI: Tallinnas peaks ikka mošee olema!

maintext:
Türgi riiklik arenguabi organisatsioon, kelle esindajad on ka Eestis kohapeal juba käinud, on ilmselt valmis mošeed rahastama, kui selle ehitus peaks reaalseks plaaniks saama.
Üha sagenenud mošeeteemalised sõnavõtud viitavad, et Eestisse islami pühakoja rajamine on türklastele justkui südameasjaks saanud. Rahastus mošee ehitamiseks tuleks tõenäoliselt riigi arenguabi organisatsioonilt TİKA (Türgi koostöö- ja arenguagentuur). See pole marginaalne organisatsioon, vaid allub otse Türgi peaministrile.
Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu rääkis, et Türgi on valmis püstitama islami pühakoja ka Tallinnasse ja väiksemad islamikogukonnad peaksid samuti oma sõnumit aktiivselt levitama, sest muidu on inimesed radikaalsetest sündmustest liiga mõjutatud.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


authors:
Jörgen Norkroos
Saa Üle

title: Janek Mäggi | 2016 taipasime, miks rahvale ei meeldi vaht*

maintext:
Eestis on „rikutud” mainega poliitikud kolinud pärast viimaseid parlamendivalimisi ettevaatlikult prügikasti. 2015. aasta märtsis valitud parlamendikoosseisu esimese valitsuse leppisid kokku Taavi Rõivas, Sven Mikser ja Urmas Reinsalu, kes on kõik pensionile saadetud. Eestis algab poliitiku pensioniiga 37aastaselt, kui Rõivas pingile saadeti, ja mitte 70aastaselt, nagu unistab Margus Tsahkna.
„90% poliitikutest rikub kõigi ülejäänute reputatsiooni,” ütles 1973. aastal Nobeli rahuauhinna saanud Henry Kissinger, õigemini küll Heinz Alfred, sest Kissinger on 1923. aastal Saksamaal sündinud juut. Lõppev aasta Eesti ja maailma poliitikas näitas, et need kümme viimast protsenti võivad oma maine pärast muretseda palju tahes, ülejäänud 90% rikuvad seda olulisel määral igal juhul.
Eesti kärehäälseima, ennastpiitsutavaima ja saavutusnäljaseima poliitika „ema” Jürgen Ligi meeleheide on asjakohane: „Kui sa kohe selle ratta pealt maha ei tule, siis otsi endale uus ema, ma ütlen ... uus ema,” kui võtta „Noore pensionäri” filmi sõnadega kokku tema reformaatorilik ahastus pärast hiilgavaima (välis)ministritooli jalgade pudenemist. Uue ema valimised on 7. jaanuaril.
Uus-uus põlvkond Eesti juhtimisel ei vaeva ennast lootusega, et nad jäävad võimule igaveseks. Reformierakonna juhatatud aastatepikkune säästu- ja kasinusmeelsus oli talle endale Trooja hobune, mis võimaldab uuel valitsusel olla meele järele enam kui 80% Eesti inimestest. Saamatutele ja näljastele. Ülejäänuile polegi vaja meeldida. Nad valiksid niikuinii Reformi või vähemalt mitte ühtegi praegustest võimuerakondadest.
Helde käitumisviis on väga tõhus häälte kogumiseks. Mind võib häirida Tallinna ühissõidukite eelistamise poliitika, sest autoga liikujatele tähendavad bussiread röövellikku ajakadu, kuid ma mõistan: mida võrdsem on ühiskond, seda suurem on nii rikaste, kes ei vaja turvamehi, kui ka vaeste, kes ei nälgi, heaolu.
Omavalitsusvalimised on järgmise aasta erutavaim poliitsündmus just seepärast, et see on uus-uus põlvkonna esimene tõsine mõõduvõtt ning ettevalmistus järgnevateks riigikogu valimisteks. Kindlasti kujundavad sügisesed valimised Eesti poliitikat ümber ja tulemused on tõenäoliselt rabavad.
President ei kuula rahvast*
Riigireformi käigus on täiesti uut sisu saamas presidendi institutsioon. Kersti Kaljulaidi kramplik esinemismaneer ning ebakindlus presidendina tuleneb suuresti laiahaardelise sotsiaalse võrgustiku puudumisest Eesti ühiskonnas.
Osalesin 16. detsembril kunstihoones Kaido Ole värviküllaselt sõnumirohke maalinäituse „Nogank Hoparniis“ avamisel, kus oli koos sadu lugupeetud inimesi Eesti kulutuuri- ja ärieliidist. Külalistele ootamatult saabus president.
Tunnustatud tippadvokaat märkas, et president vaatab liikudes ainult otse ette, et mitte mingil juhul ei peaks mõne külalisega pilke vahetama. Kunstiguru Ole tegi talle küll tuuri, kuid arvukate külaliste hulgast talle kiirpilgul vestluspartnereid ei jagunud. Inimesed ei pannudki tähele, et president nendega samal üritusel viibib. 12 aastat Eestist eemal elanud inimesena pole presidendil sotsiaalset sidet Eesti ühiskonnaga. Ühe „võõra” saatsime USAsse, teise saime Luksemburgist asemele.
Toomas Hendrik Ilves vahutas Twitteris venevastasust, Kaljulaid vahutab isiklikke seisukohti, mille kujundamiseks ta „pärismaalastega” suhelnud ei ole. Parteipoliitik võib öelda, et „kui on must, näita ust”, sest tema taga on vaid need, kes seda arvamust õigeks peavad. Kuid president peab esindama 1,3 miljonit inimest. Kõiki. Selleks peab ta suutma armastada nii neid, kes sõidavad ühistranspordiga, kui ka neid, kes lendavad helikopteriga, vaadetest sõltumata.
Prügikastis ka maailma poliiteliit
20. jaanuaril lausub uus USA president Donald Trump Valges Majas peetaval tseremoonial, nagu kõik eelnevad USA presidendid, käsi piiblil, traditsioonilised sõnad: „Ma tõotan pühalikult, et täidan ustavalt Ameerika Ühendriikide presidendi ametikohuseid ning annan endast parima, et säilitada ja kaitsta USA põhiseadust, olgu Jumal minuga.“
Barack Obama laadne käekiri on kadumas kogu maailma poliitikast. Rahvas ei viitsi kuulata enam manitsusi ega targutusi, kuidas on õige elada. Rahvas tahab tegusid. Raha, heaolu, tööd, turvalisust.
Roosa-udu-poliitika, mis oli pikki aastaid prevaleeriv kogu lääne ühiskonnas, on kaotamas oma tähtsaimaid kantse. Euroopa Liidu nõrgenemine pärast Brexitit on kindlasti hullem kui Brexit brittidele.
Eesolevate Prantsusmaa presidendivalimiste eelmäng ja Itaalia referendumi tulemused – uued inimesed teevad uut asja – täpsemalt muidugi vana konservatiivsust –, ja esindavad teisi sotsiaalseid gruppe. Neid, keda roosa-udu-poliitikud on seni pidanud targemaks ignoreerida või koguni hüljata.
„First we take Manhattan, then we take Berlin” laulis äsja lahkunud legend Leonard Cohen. Manhattan on võetud. Berliin ei ole veel langenud, kuid eelmise nädala sündmused võivad sellelegi kaasa aidata.
New Yorgis diplomaadina töötav sõber helistas mulle pühade puhul, ja märkis: „Ajalugu teevad massid, suured rahvahulgad. Kuid neid juhivad üksikud inimesed.” Süürias ja Aleppos juhtunu kinnitab, et mutta tapetud massid, kellel ei ole midagi kaotada, on revolutsiooniks valmis.
Maailmapoliitika ei saa järgmisel aastal tulla igavam ja valutum kui sel aastal. Ärevatel aegadel rahvas vahtu ei talu. Kui Euroopa liidrid ütlevad, et neil on kahju, et inimesed Süürias surid, on seda mõrvarlikult vähe. Kui rahvas sellised liidrid maha võtab, ei ole midagi imestada. Liider, kes ei oska ega suuda liider olla, tulebki maha hääletada. Õnneks Euroopas pääsevad nad eluga, Aasias ja Lähis-Idas enamasti mitte.


title: Riigiametnik käis laigulise põranda pärast välisministeeriumiga kohut

maintext:
Eesti suursaatkonnas Stockholmis töötanud eestlanna jäi ametiaja lõppedes hätta sealse üürikorteriga – omanik keeldus rikutud põranda pärast tagatisraha välisministeeriumile tagastamast –, kogu vaidlus jõudis otsaga kohtusse.
Saatkonnas nõunikuna töötades elas naisametnik (nimi toimetusele teada – toim) Stockholmi südalinna korteris. Tagatiseks oli kahe kuu üür summas 40 000 Rootsi krooni (üle 4000 euro), mille maksis ministeerium. Kui ametiaeg lõppes, andis ametnik eluruumi üürileandjale tagasi, ent kirjalikku akti selle kohta ei vormistatud.
Kohtumaterjalidest selgub, et omanik tahtis tagatise endale jätta. Nimelt oli põhiprobleem tema meelest see, et magamistoas voodi ees oli põrand plekiline, mille põhjuseks olnud väidetavalt vale kodukeemia.
Omanik esitas saatkonnale fotod, kus oli näha, et ka pliit oli kehvas seisukorras, samuti olid plekid toolidel ja diivanil.


authors:
Robin Roots
Onu Herbert

title: GALERII | Laias maailmas tuuritav Trad.Attack! andis täismajale võimsa kontserdi

maintext:
Kolm aastat tagasi panid Jalmar ja Sandra Vabarna (endise nimega Sillamaa) kokku bändi Trad.Attack! Kampa võeti ka trummar Tõnu Tubli. Alguses ei plaaninud bänd eriti palju esineda ega proovi teha, kuid nagu ikka, läks kõik risti vastupidi.
Eile andis Trad.Attack! Kultuurikatlas kontserdi, täna teevad nad seda kaks korda veel. Oma päris esimesel kontserdil ütles bänd välja, et nende eesmärk on esineda igas maailma riigis ja seda lubadust täidavad nad usinalt - läbi on käidud juba 26.
Kultuurikatlas peetavad kontserdid on bändi jaoks tükil ajal kodumaal viimased -järgmine kord näeme neid Eesti lavalaudadel alles juunis. Kui esialgu kuulutati välja kaks kontserti, oli peagi selge, et niisama bänd ei pääse. Piletid läksid nagu soojad saiad ja müüdi välja paari nädalaga, nii pandi täna õhtusse veel üks kontsert.
Need, kes pileti ostnud, ei pea pettuma. Trad.Attack! esitas kontserdil kõik oma vanad head lood, sekka ka uut materjali. Laval olid tantsivad hundid ja baleriinid, Tõnu Tubli andis trummidel kõvasti kuuma, Jalmar Vabarna kargas, kitarr kaenlas, ringi nagu pöörane ja imekaunis ja andekas Sandra Vabarna võlus vingeid helisid välja nii torupillist, erinevatest viledest kui ka parmupillist.
Kes tunneb, et aasta lõpust on puudu täpselt üks vinge kontsertelamus, jõuab lisakontserdile veel pileti osta. Muide, needki juba on otsakorral ja lausa rariteedid.


authors:
Dimitrios Kambouris
Valerie Macon

description: Kylie Jenner on hakanud teksapükse reklaamima. Viimases Instagrami tehtud postituses ei tõmba pilku mitte tema teksad, kuivõrd keha, mis pükste sees on.

title: Kas Kardashianide väikeõde on lasknud oma tagumikku suurendada?

maintext:
Obsessed with my new @fashionnova jeans 🍑Get them at FashionNova.com 😍 #ad
A photo posted by Kylie (@kyliejenner) on Dec 27, 2016 at 6:57am PST


title: Klassikaraadio kuulajad valisid kauneimaks jõululauluks "Püha öö"

maintext:
Klassikaraadio kuulajad valisid aastalõpuküsitluses läbi aegade kauneimaks jõululauluks Franz Xaver Gruberi “Püha öö”, mille eestikeelse teksti on kirjutanud Karl August Hermann. Teisele kohale tuli Olav Ehala “Jõuluingel”, loo sõnade autor on Leelo Tungal. Kolmandaks hääletati Adolphe Adami “Jõuluöö”, mille teksti on eestindanud Heldur Karmo.
Klassikaraadio kodulehel toimunud aastalõpuküsitluses oli vaatamiseks-kuulamiseks kolmteist kaunimat jõululaulu ETV videoarhiivist ja vastajad said juurde kirjutada endale meelepärasemad jõululaulud, mida kogunes üle saja.
Teiste seas tõsteti korduvalt esile Rene Eespere “Siis kui minu vanaema”, Jean Sibeliuse “Ei au, ei hiilgust”, Pärt Uusbergi “Õhtu ilu”, Alo Ritsingu “On lapseks saanud me Jumal”, Chris Rea “Driving Home for Christmas” ja Agu Tammeoru “Talveöö”.


authors:
Stanislav Moshkov
Tänu
Sellele

description: ETV heategevusprogramm "Jõulutunnel" kogub seekord annetusi liikumispuudega inimeste jaoks, et avada nende jaoks treeningsaal ja osta sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivad seadmed.

title: GALERII | Vaata, mis sündis ETV telestuudios "Jõulutunneli" saates!


authors:
Mis Toimub
Sealt Saab Joogid

description: Alkoholiralli Läti vahel ei näita raugemise märki. Samal ajal kui Läti poolel ehitatakse uusi poode, on raskustes Eesti poolel olevad väikepoed kartes sulgemist, vahendas TV3 "Seitsmesed uudised".

title: TV3 VIDEO | Ikla piiripunktis käib pühade-eelne alkoholisagin


authors:
Jake Farra
Mart Vares
Brian Ziff
Anete Palmik
Toom Ja Laura
Meeldib Laura Ja Koit

description: Kui eelmisel nädalal avalikustati Eesti Laulu I poolfinaali lood maratonsaates, siis täna kõlavad kuni kella 19ni II poolfinaali lood.

title: Vaata ja kuula, kuidas kõlavad Eesti Laulu II poolfinaali laulud!

maintext:
"Üldiselt usun, et kõigile teadaolev teema, milleks on üks või kas või mitu inimest, kes on meie eludes alati olemas. Need on need inimesed, keda oleme alati valmis aitama. Justkui see armastus, mis ei vaja mitte mingit kompenseerimist, vaid tuleb siiralt," selgitab Liis loo tagamaid.
2. Koit Toome ja Laura "Verona" (muusika: Sven Lõhmus, sõnad: Sven Lõhmus)
"Sattusime juhuslikult Sveniga suvel Itaalias puhkama. Käisime Kesk- ja Lõuna-Itaalias. See reis andis idee. Sven rääkis, kuidas ta istus Veronas ja jõi veini, vaatas maja, kus Romeo ja Julia olid ja mõtles, et võiks sellest laulu teha," rääkis Koit.
Laura sõnul on laulu sõnum see, kuidas tänapäeval on nii kiire, kuid klassikaline Romeo-Julia armastuslugu jääb. "Armastuse idüll jääb meid alati kummitama heas mõttes," lisas ta.
3. Rasmus Rändvee "This Love" (muusika: Bert Prikenfeld, Stewart James Brock, Ewert Sundja, Rasmus Rändvee, sõnad: Stewart James Brock, Ewert Sundja, Rasmus Rändvee)
(Mart Vares)
Rändvee sõnul oli loo kirjutamisprotsess põnev ja elev, kuna sai koos töötada oma lapsepõlveiidolitega, kelle sekka kuuluvad nii Ewert Sundja kui ka Bert Prikenfeld ja Stewart James Brock.
4. Kerli "Spirit Animal" (muusika: Brian Ziff, Kerli Kõiv, sõnad: Kerli Kõiv)
(Brian Ziff)
"Mulle tundus, et nüüd on õige aeg. Varem ei olnud õige aeg. Nüüd oleks mulle väga suur au Eestit esindada," põhjendab Kerli, miks ta viimaks otsustas Eesti Laulul osaleda. Lugu räägib tema sõnul kaksikleekidest ning on armastuslaul, mille ümber ta soovis luua abstraktse maailma. "Kui kuulad, on seal palju loomi ja kujundeid. On valge tiiger, kes minu isiklik hingeloom, on ka hunt ja uss," lisab lauljatar.
5. Daniel Levi "All I Need" (muusika: Ago Teppand, Daniel Levi Viinalass, sõnad: Ago Teppand, Daniel Levi Viinalass)
(Anete Palmik)
Eesti Laulu võistluslugu sündis suvel sõbra juures. "Laul jutustab tõesti ühte lugu minu vennast ja tema pruudist. Ilus ja liigutav lugu on seal taga," rääkis Daniel.
6. Alvistar Funk Association "Make Love, Not War" (autorid: Inga Kaare, Margus Alviste, Jürgen Urbanik)
Loo laulja Inga rääkis, et kõik lood mida ta Alvistar Funk Associationiga teeb on tehtud haldjakeeles, samuti ka see laul. "Make Love, Not War" laulus on 52 sõna aga sellist, millest saavad kõik aru (riikide nimed), ülejäänud on kõik improviseeritud haldjakeel. Kusjuures bändiliikmed leidsid üksteist Facebooki teel.
7. Close To Infinity feat. Ian Karell “Sounds Like Home” (autorid Ian Robert Karell, Johannes Kanter, Sander Uip, Tanel Kordemets)
Ian Karell on Eesti juurtega, kuid ta on ise pärit Ameerikast, Pennsylvaniast, Eestisse tuli ta 8 aastat tagasi. Close To Infinity on eesti bänd ning nende teed Ian Karelliga said kokku proovisaalis, kui Karell oma teise bändiga proovi tegi. Lugu räägib Karelli oma" Eesti loost", sellest, miks ja kust ta tuli Eestisse ja millised raskused tal Eestisse elamisega kaasnesid. Ian Karell osaleb Eesti Laulul teist korda, ta kirjutas sõnad eelmisel aastal Eesti Laulul finaali jõudnud Kea loole “Lonely Boy”, samuti mängis ta selles laulus trumme. Mehed tulid end Eesti Laulule end tutvustama, kuid neile oleks suur au ka Eestit Eurovisionil esindada.
9. Almost Natural “Electric” (autorid: Amiran Gorgazjan, Anis Arumets, Noah McNamara, Willie Weeks)
Almost Naturali moodustavad Amiran Gorgazjan, kes on Armeenia päritolu, aga Põlvas kasvanud, ja Anis Arumets. Mehed kohtusid Tartus, Püssirohukeldris ning alates sellest on nad koostööd teinud. “Electric” on tehtud koostöös kahe Londonis resideeruva heliloojaga. Küsimusele, kui kaugele nad soovivad Eesti Laulul jõuda, vastas Anis Arumets: “Mida kaugemale seda parem, publicity on alati hea. Konkreetset eesmärki pole seadnud, vaatame, kaugele jõuame.” Hetkel nähakse enim vaeva lavashowga, kuid ka vokaalide paika saamisega. “Mina ja Amiran ei ole väga head lauljad,” naeris Anis Arumets. Mõlemad mehed osalevad Eesti Laulul esimest korda.
10. Antsud “Vihm” (autor: Aile Alveus-Krautmann)
Bändi nimi on tulnud A.H. Tammsaare “Põrgupõhja uus vanapagan” tegelase Kaval-Antsu järgi. Pealkiri "Vihm" viitab sellele, et vihm on kui vabastustuli, mis peaks ühiskonda puhastama. “Maailm vajaks uuesti seda vihma, mis peseks maailma puhtaks,” rääkis loo autor Aile Alveus-Krautmann.
Alveus-Krautmanni sõnul laul enamikele meeldib, kindlasti, kuna laul jääb meelde ja kummitama. “Inimestele on arusaadav olnud mõte sõnadega taga, on aru saanud, kuhu ma olen üritanud tüürida,” rääkis ta.
Lavashow osas pole samuti piiri peetud, kuna bändi liikmete sõnul peaks hakkama nende esituse ajal laval vihma sadama. Eelvooru saamine oli nende jaoks üllatus, kuid siiski oleksid valmis nad ka Eurovisionile minema.
11. Angeelia “We Ride With Our Flow” (autorid: Angeelia Maasika, Andres Kõpper)


description: Sotsiaalkindlustusameti ja töötukassa ühishanke riiklike pensionide, toetuste ja hüvitiste kojukande teenuse osutamiseks võitis Omniva. Uuest aastast muutub kojukande hind ja väljamakse kuupäev.

title: Uuest aastast muutuvad pensionide ja hüvitiste kojukande tingimused

maintext:
Sotsiaalkindlustusameti finantsjuhi Margus Pärna sõnul puudutab muudatus neid pensioni, toetuse või hüvitise saajaid, kes tellivad raha kojutoomise oma kulul. „Neid inimesi on küll aasta-aastalt jäänud vähemaks, sest enamus meie klientidest saavad rahad pangakontole. Neid, kes raha koju tellivad on ligikaudu 6000,“ ütles Pärn.
Riiklike pensionide ja sotsiaaltoetuste ühe kojukande hind 1. jaanuarist 2017 on 6,60 eurot. Muutub ka pensionide, toetuste ja hüvitiste kojutoomise kuupäev – uus väljamakse periood on 5.-12. kuupäevani. Inimestele, kellel väljamaksu kuupäev muutub, teatab uue kuupäeva Omniva.
Viimasel kahel aastal oli teenuse hind 5,25 eurot ja väljamakseperiood 5.-15. kuupäevani. Pärna sõnul ei ole ükski hinnatõus, ükskõik kui suur või väike see on, kliendile kunagi meeldiv uudis. „Üks soovitus on lasta hüvitised kanda pangakontodele, sellisel juhul ei pea saaja midagi maksma.“


title: Katrin Mandel: "Ka oma saapa seest kommi leida on äge!"

maintext:
"Minu poeg Joonatan lõpetas jõuluvanasse uskumise, nähes minu igapäevatööd lasteaias. Kui sa pead kuskil köögi ukse vahel enne jõulupidu jõuluvanale selgitama: ma teen sulle vastamata kõne, tuled uksest sisse siis, kui see laul on lõppenud, siis ...
Igatahes soovis mu kallis poeg seepeale endale jõulukingiks jõuluvanakostüümi. Nii et eelmisel aastal lahendasime asjalood nii, et tema ise tegi meile jõuluvana!
Päkapikulust käib aga sellest hoolimata: suss on meil siiamaani akna peal ja hommikul vaatab poeg rõõmsalt naerdes: ahhaa, mida päkapikk seekord on toonud! Mulle see mäng meeldib, see on väga tore! Joonatanile just selgitasime, et meid kõiki on lastena ju sedasi petetud, aga see on nii lahe ja maagiline värk, et kõik mängivad päkapikumängu ka täiskasvanuna hea meelega edasi. Ka oma saapa seest kommi leida on ju äge. Sellist mängu peab elus olema! “


authors:
Andres Putting
Ekspress Meedia

description: Detsembri alguse ilmad on muutlikud. Kui esmaspäeval oli tormine soojakraadidega ilm, siis teisipäeval tuul vaibub ja õhutemperatuur langeb kuni 8 miinuskraadini.

title: MUUTLIK ILM: teisipäevaks külmakraade, kolmapäeval jälle sula


title: TV3 VIDEO I Rolf Roosalu ja Saara Kadak jõuludest ja jõulutuurist: vaata, kes kellele ettepaneku tegi...

maintext:
"Seitsmestes uudistes" rääkisid Rolf Roosalu ja Saara Kadak, mis on neile jõulude ajal oluline ja kuidas mööduvad nende jõulud tänavu. Juttu tuli ka nende ühisest jõulutuurist.
Rolf Roosalu tunnistab, et tema tegi Saarale ettepaneku ühiselt tuurile minna.
Rolf hakkas juba aasta eest mõtlema, et tahaks koos Saaraga esineda ühel laval. Mees tunnistas, et tänavune tuur on tema elus üldse üks esimesi ja pikemaid.


description: Hiinas vajas arstide ja tuletõrjujate abi mees, kelle peenise ümber oli metallrõngas, mida ta enam kätte ei saanud.

title: VIDEO, MIDA ÜKSKI MEES NÄHA EI TAHA: tuletõrjujad vabastasid mehe peenise tangidega...


description: Aasta viimase päeva õhusoe küündib 7 kraadini, taevas on pilvine ja mitmel pool sajab vihma, teatab Riigi Ilmateenistus. Aasta esimesel päeval on mõnevõrra jahedam ja oodata võib lisaks vihmale ka lörtsi. Talvisemat ilma võib oodata alles esmaspäeval.

title: Aastalõpp tuleb soe ja sombune, esmaspäevast läheb talvisemaks


title: Uuring: eestlased on julgeoleku tagamiseks nõus põhiõiguste piiramisega

maintext:
Värskest avaliku arvamuse uuringust selgus, et 57% Eesti elanikest on nõus oma õiguste mõningase piiramisega, kui see tagab inimeste turvalisuse ja riigi julgeoleku.
Inimõiguste Instituudi tellitud ning Turu-uuringute AS poolt läbi viidud uuringust tuli välja, et rohkem kui pooled Eesti elanikud on valmis tegema järeleandmisi oma põhiõigustes, kui see aitab ära hoida näiteks terroriakte. Kõige sagedamini ollakse nõus piirama oma liikumisvabadust ning koosolekute- ja kogunemisvabadust.
Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse professori Lauri Mälksoo sõnul sarnaneb taoline tulemus mujal läänemaailmas kujunenud olukorraga, kus eriti pärast terrorirünnakuid ollakse valmis teatud piiranguteks, näiteks kasvõi lennuliikluse turvalisuse tagamisel ja oodatakse, et julgeolekuasutused suudavad rünnakuid avaliku korra vastu tõkestada.
„Siiski on inimeste õiguste piiramine selline asi, mille kohta võib öelda, et kurat on peidus detailides. Kui teatud õiguste piiramisega ollakse nõus, siis tuleb ikkagi seaduste tasemel kokku leppida, millistega nimelt ja millistega mitte,“ lisas Mälksoo.
Kui Eesti emakeelega vastajatest oli õiguste piiramisega teatud olukorras nõus 62% vastajaid, siis vene emakeelega osalejate seas oli vastav näitaja 46%. Uuringust selgus ka, et valdav enamus peab ebaeetiliseks seda, kui Eesti riik arendab suhteid riikidega, kus rikutakse inimõigusi.
22% vastajatest leidis, et selliste riikidega ei tuleks üldse suhelda. Üldiselt hinnati inimõiguste olukorda Eestis üsna heaks. 68% vastajatest arvas, et Eestis on inimõiguste tagamisega kõik korras, 14% aga, et selles valdkonnas on probleeme.
Uuringu viis Inimõiguste Instituudi tellimusel läbi Turu-uuringute SA augustis 2016 Omnibuss-uuringu meetodil. Uuringus osales 1003 vastajat. Üheks keskseks uuringu eesmärgiks oli selgitada, kas elanike teadlikkus inimõiguste teemast on paranenud ning kas esineb jätkuvalt tendentsi, et inimõiguste teemade alla paigutatakse ka muid teemasid.
9. detsembril toimub Inimõiguste Instituudi traditsiooniline aastakonverents, kus esitletakse lisaks Eestis läbiviidud uuringut siinsete uus-sisserändajate inimõigustest. Selleaastase konverentsi alapealkiri on “Must-valged väärtused polariseeruvas maailmas” ning avakõne peab konverentsi patroon, Eesti Vabariigi President Kersti Kaljulaid.
Paneelvestlustes räägitakse uus-sisserändajate olukorrast Eestis, sõnavabadusest multikultuurses Euroopas ja propaganda mõjust kollektiivsetele inimõigustele.
Teiste hulgas esinevad konverentsil Martin Bak Jørgensen, Tuomas Martikainen, Tiit Tammaru, Thella Johnson, Georgi Potšeptsov, Dominique Reynié, Thilo Sarrazin ja teised.


authors:
Hr Madison..
Vene Värk

description: Viisavabaduse andmine Ukrainale võib küll olla suuremeelne žest riigi integreerimisel Läänega, ent võib halvimal juhul avada tagaukse Eesti venestamisele, ütleb Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Riigikogu fraktsiooni liige Jaak Madison.„Praeguseks on saavutatud põhimõtteline kokkulepe EL-i parlamendi ja liikmesriikide vahel, et Gruusia ja Ukraina kodanikud saaksid viisavabalt Euroopas reisida juba lähikuudel. Pole kahtlust, et Eesti huvides on Ukrainat igakülgselt toetada, aga me ei tohi unustada, et riigis käib endiselt sõda ja lokkab korruptsioon,“ ütleb Madison.„Ennatlik viisavabaduse andmine võib tähendada esiteks julgeolekuriski kogu Euroopale, sest võimalik põgenikelaine paneb rändekriisist räsitud Euroopa õlule veelgi suurema koorma. Peamine oht Eestile seisneb selles, et suur osa potentsiaalsetest põgenikest on Ukraina venelased, keda tõmbab omakeelne kogukond Balti riikides.“Tulemuseks oleks Madisoni sõnul vene kogukonna ja vene keele positsiooni tugevnemine Eestis.

title: Madison: viisavabadus Ukrainaga võib avada tagaukse Eesti venestamisele

maintext:
Viisavabaduse andmine Ukrainale võib küll olla suuremeelne žest riigi
integreerimisel Läänega, ent võib halvimal juhul avada tagaukse Eesti
venestamisele, ütleb Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Riigikogu
fraktsiooni liige Jaak Madison.
„Praeguseks on saavutatud põhimõtteline kokkulepe EL-i parlamendi ja
liikmesriikide vahel, et Gruusia ja Ukraina kodanikud saaksid
viisavabalt Euroopas reisida juba lähikuudel. Pole kahtlust, et Eesti
huvides on Ukrainat igakülgselt toetada, aga me ei tohi unustada, et
riigis käib endiselt sõda ja lokkab korruptsioon,“ ütleb Madison.
„Ennatlik viisavabaduse andmine võib tähendada esiteks julgeolekuriski
kogu Euroopale, sest võimalik põgenikelaine paneb rändekriisist räsitud
Euroopa õlule veelgi suurema koorma. Peamine oht Eestile seisneb selles,
et suur osa potentsiaalsetest põgenikest on Ukraina venelased, keda
tõmbab omakeelne kogukond Balti riikides.“
Tulemuseks oleks Madisoni sõnul vene kogukonna ja vene keele positsiooni
tugevnemine Eestis. „Tallinnas, kus eestlasi on praegu 55%, on lihtne
muutuda vähemusrahvaks. Selliste arengute pärast oleks põhjust
rõõmustada ainult Kremlil.“
Madison möönab, et Saksamaa ja Prantsusmaa nõudmisel on viisavabaduse
tingimuseks võimalus see negatiivsete järelmõjude korral ajutiselt
peatada. „Ent Eesti peaks seadma esikohale oma riigi huvid ning
viisavabadust mitte veel heaks kiitma. Meie tuleviku seisukohast oleks
viisavabadus Ukrainaga ohtlik eksperiment.“


title: USA asepresident Joe Biden kavatseb 2020. aastal presidendiks kandideerida

maintext:
USA asepresident Joe Biden tegi hiljuti teatavaks, et kavatseb 2020. aastal presidendiks kandideerida, kuid ei võta endale sellega seoses hetkel ühtegi kohustust, vahendab The Independent.
Biden on ametist lahkuva Barack Obama asepresidendina ametis olnud kaks korda. Reporterite küsimusele, millisele positsioonile kavatseb Biden edaspidi kandideerida, vastas ta umbmääraselt: “Presidendiks. Ning samuti, teate ju küll, mis seal ikka, igatahes.” Vastus oli nii segane, et CNBC reporterid pidid temalt küsima, ega mees nalja ei tee. Biden vastas, et ta ei seo ennast hetkel mingite kohustustega ning lisas, et saatusel on imelik komme asjadesse sekkuda.
Biden proovis 1988. ja 2008. aastal Demokraatliku partei presidendikandidaadiks pürgida, kuid lõpetas oma valimiskampaania mõlemal korral üpris varakult. 2015. aastal, mil ta oleks pidanud parteisiseselt konkureerima nii Hillary Clintoni kui ka Bernie Sandersiga, ei soovinud Biden presidendikandidaadiks pürgida. Ta väitis, et otsustamise ajal ei olnud tal enam piisavalt aega, et tõsiseltvõetavat valimiskampaaniat käivitada. 2016. aastal edendas Biden Hillary Clintoni valimiskampaaniat.
2020. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimiste ajal oleks Joe Biden 77aastane ehk 3 aastat vanem, kui äsja presidendiks valitud Donald Trump praegu on. Hetkel hoiab kõige eakama USA presidendi rekordit Ronald Reagan, kes oli 1989. aastal ametist lahkumise hetkel 77-aastane.
Joe Biden esindas Delaware osariiki senaatorina alates 1973. aastast kuni 2009. aastani, mil ta valiti Barack Obama asepresidendiks. Biden on esimene roomakatoliku usku asepresident ning ta on olnud enamiku oma elust karsklane.


authors:
Geidi Raud
Ratas
Olge Rahulik

description: Peaminister Jüri Ratas kohtub järjekordsesse skandaali sattunud maaeluminster Martin Repinskiga uuel nädalal silmast-silma ja otsustab seejärel tema jätkamise valitsuses.

title: Peaminister Ratas: mul on kahju, et valitsuse kümme esimest tööpäeva oleme pidanud tegelema Repinski personaalküsimusega

maintext: Veel nädala alguses kinnitas Ratas, et Repinski jääb ametisse. "Me arvame, et tal on piisavalt häid kogemusi, et jätkata,“ ütles Jüri Ratas esmaspäeval pärast Keskerakonna juhatuse koosolekut. Peaminister kinnitas siis, et ta ei ole kahetsenud, et valis Repinski maaeluministriks, sest tunnustab Repinski vajalikke teadmisi antud valdkonnas.


title: Kas Mart Sander lasti tõesti saatejuhi kohalt lahti?

maintext:
Näosaadet kolm hooaega juhtinud Mart Sander on Õhtulehele varem rääkinud, et ei löönud neljandas hooajas kaasa seepärast, et tema monoetendus läks Broadwayle ja polnud lihtsalt aega. Värske Eesti Ekspress aga väidab, et Sanderi naljad hakkasid saatetegijatele aina enam närvidele käima. Asi läinud niikaugele, et Sander lastud lahti.
Mart Sander tunnistab, et pärast kolmandat hooaega läksid tema suhted produktsioonifirma Ruut juhtkonnaga väga teravaks, kuid seda täiesti saatevälistel põhjustel.
"Minu nalju teab Ruut väga hästi – nende najal on nad tegutsenud aastast 1998, kui "Tähed muusikas" eetrisse jõudis. Nad teavad väga hästi, et ma ei ole marionett, kes veerib prompterist maha sisse ostetud turvalisi vaimukusi," ütleb Sander.
Ta lisab, et kui näosaate kolmas hooaeg lõppes, sai ta teada, et tal on võimalus esineda oma mononäidendiga Broadwayl. Kohe oligi selge, et sügisel teda Eestis pole ja seetõttu ei saa ta ka ühtki saadet teha.


description: Tallinna halduskohus peatas valitsuse 8. detsembril langetatud otsuse anda Pärnumaal asuv Tootsi Suursoo tuulepargi kinnistu ilma enampakkumiseta Eesti Energiale. Kohus kohaldas esialgset õiguskaitset kiireloomulisena tuuleparkide arendaja AS Raisner kaebuse alusel.

title: Kohus sekkus valitsuse plaani anda tuulepargi kinnistu Eesti Energiale


authors:
Freeimage
Eks Ikka

title: Miks siis naised ikkagi seksivad häälekalt?

maintext:
Häälekas seksimine on filmimaailmast tuttav stereotüüp, mistõttu on põlistunud arusaam, et temakese häälekus seksimine ajal on otseses seoses seksi kvaliteediga. Kuid kas on?
Väljaande Archives of Sexual Behavior viis läbi 2010. aastal läbi uurimise, kus küsitleti 71 heteronaist vanuses 18-48 aastat, edastas Ilta-Sanomat.
Ja mis selgus? Tuli välja, et häälekal seksimisel ja orgasmil ei pruugi olla mingit seost. 66 protsenti naistest oli häälekad seetõttu, et erutada partnerit ja 87 protsenti tahtis sellega tõsta oma partneri enesehinnangut.
Naised vastasid veel ka, et häälitsevad seksimise ajal seetõttu, et tahtsid leevendada oma väsimust, ebamugavustunnet või suisa valu.


description: Tahaksid piparkookidele vaheldust? Siis võid proovida jõulumeeleolu luua maiustustest meisterdatud majakese abil!

title: KINKIMISEKS VÕI ISEENDALE: jõulutunne kommidest ja šokolaadist ehitatud majakesega


title: Saade "Unustamatu 2016" annab kirju ülevaate lõppeva aasta märgilistest hetkedest ja inimestest

maintext:
Mis jääb iseloomustama aastat 2016? Kes tuleb lõppevast aastast esimesena pähe? Ja millised sündmused on need, mis talletavad 2016. aasta igaveseks ajalukku? Olaf Suuderi juhitud suur erisaade "Unustamatu 2016" annab Kanal 2s haarava ülevaate lõppeva aasta märgilistest inimestest ja sündmustest.
Need on siiski vaid mõned verstapostid lõppevast aastast, millest tänases erisaates juttu tuleb. Kirju ja üllatusi täis – need on märksõnad aasta kohta, kuhu mahtus nii head kui ka halba. Nii on eestlastel maailma-areenil ette näidata läbikukkumine Eurovisioni lauluvõistlusel, aga ka medalivõit Olümpiamängudel.


description: Uus valitsus mõjus ühiskonnale nagu värske õhk. Kui ühed ja samad inimesed mängivad toolimängu, kuid mängukorraldaja unustab pärast iga ringi ühe tooli ära võtta, vahetavad mängijad lihtsalt kohti. Mäng ei lõpe ja võitjat ei selgu. Uus ring ei saagi alata. Seekord korjati ringmängu käigus ära korraga seitse tooli ja kõik Reformierakonna ministrid lendasid ootamatult põrandale. Peaminister Jüri Ratase jaoks on kõik väga selgelt uus.

title: Janek Mäggi | Head kuked ei lähe kunagi rasva*

maintext:
Peksab see, kes on peksa saanud
Eriti uus on olukord, kus üks tema minister saab avalikku ihunuhtlust nii, et vermed väljas. Juustust on vähe, külarahvas (konkurendid) nõuab verd. Maaeluminister Martin Repinski karjub küll kõvasti, kuid mitte keegi teda ei kuula ega kuule. Kitsed on toredad, aga valusa tagumikuga Jürgen Ligi ei jäta: “Nüüd, kus oled kõike seda teadma pidanud ja Repinskit avalikult kaitsnud, oleks sinu (Jüri Ratase – toim) poolt väga üllatav muuta oma meelt ja vallandada ta tema lapsepõlve pätitembu avalikuks tulemise pärast, millest sa teadsid juba varem ja mis on ta elu ainus, mille eest ta on karistuse ära kandnud.”
Ligil on õigus. Isegi kui sa ennast süüdi ei tunne, võidakse sind selleks sundida. Tal on mitu kogemust omast käest võtta. “Tema, sisserändaja poeg, roosast erakonnast peaks olema üliettevaatlik,” hoiatus sundis peaminister Taavi Rõivase Ligi “vallandama”, kui öelda julmalt. Pärisvallandaja oli muidugi Taavilegi noa selga löönud Jevgeni Ossinovski. Ainus Eesti erakonnajuht, kelle poliitikategemine paistab kirkalt ja kaugele nagu südapäevane päike juulikuises kuumuses.
“Jürgen Ligi teatas oma tagasiastumisest fraktsiooni esimehe ja riigikogu liikme kohalt, kuna tema poeg käis Stockmanni kaubamajas vargil,” kirjutas Eesti Päevaleht 05. novembril 2002. Tagasiastumine võib aidata astuda mitu sammu edasi. Ligi on üks raudmehelikumaid ministreid, kes meil Eestis on olnud.
Kui Martin Repinskile avalikult nõu anda, siis ministriametis on väga raske trenni teha, et saavutada olümpiavorm – vorm tuleb ajastada olümpiaks ja et medalit võita, tuleb teha trenni aastaid enne. Eesti meistrivõistlustel võib mõnikord tõesti ka lõdva randmega kulla saada, aga Euroopa meistrivõistlustel mitte.
Repinski häda ei ole avaliku info põhjal mitte see, et temas ei ole ministrimaterjali, vaid see, et ta ei olnud selleks ametiks valmis. Enne tuleb tuba ära koristada, kui külalised tulevad. Sul võib ju ükskõik olla, aga külalistel on piinlik. Kuid Repinski kiituseks saab öelda: kunagise küülikukasvatajana on mul hea meel, et meil on minister, kes on ettevõtlik. See isikuomadus andestab palju.
Siiski tundub, et Martin Repinski tooli on mängukorraldaja juba eemaldanud ja kohe, kui muusika seisma jääb, lendab ta põrandale. Kristen Michal astus tagasi (2012) sõnadega: “Ma lahkun, et kaitsta Reformierakonda ja valitsuse töövõimet.” See põhjus sobib ka Repinskile.
Tagasiastumisele vaatamata Michal ennast süüdi ei tunnistanud ja ei pea tunnistama ka Repinski. Poliitikas ei loe mitte see, kellel on õigus, vaid võime oma tegude ja sammudega luua ning kujundada võimalusi poliitikate elluviimiseks. Praegu on oht, et see võime on pärsitud.
Jüri Ratas on suutnud teha mitu asja õigesti. Ta ei ole lahminud. Ta on olnud sõbralik ka nende suhtes, kes tema suhtes sõbralikud ei olnud. Aga ta on olnud lahingu planeerimisel liiga ettevaatlik.
“Te ei saa kõik surma. Ainult 2% teie hulgast, kes siin täna on, saab surma lahingus. Surma ei tohi karta. Surm tuleb omal ajal kõigi inimeste juurde. Jah, iga mees kardab oma esimeses lahingus. Kui ta ütleb, et ta ei karda, siis on ta valetaja,” ütles kindral George S. Patton USA Kolmandale armeele peetud kõnes 1944. aasta 5. juunil, dessandipäeva eelõhtul. Ideaalne mõte igale uuele valitsusele ametisseastumise eelõhtuks. Jüri, mõned mehed saavad surma, seda ei tohi karta. Reformierakonna armee on tugevam kui EKRE või Vabaerakonna oma. Ründamise asemel pead sa kaitsma. Aga seegi nõuab ohvreid.
Liidrivaba ajastu lükkab vankri kraavi
Vana ja küpse Eesti jaoks on muidugi üllatav, et meie väärikat riiki juhivad poisikesed ja tütarlapsed. Vestlesime laupäeva õhtul EOK presidendi Urmas Sõõrumaa 55. sünnipäevapeol Marko Kaljuveeriga. Küsisin talt, mida ta arvab Eesti uuest valitsusest ja mis Eestis tema meelest toimub?
Marko leidis, et Eestisse on jõudnud liidrivaba ajastu. Eesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter lisas, et ega valitsusest liiga palju sõltugi. Saame hakkama. Siiski oli vestluses mitu moraali. Esimese kahe kuuga on tunne, et presidenti meil enam ei olegi (või ei ole vajagi). Ainus sõnum Kadriorust on presidendi hostelis ööbimine, muud inimestele ei meenu. Tallinnal on mitu abilinnapead, aga linnapead ei ole enam ammu. Peaminister ei suuda lahingut juhtida. Häid kukkesid ei ole, ja need, kes on, ei ole head – on rasvas.
Muidugi on praeguste kahekümneste jaoks hiilgavad karjäärieeskujud nii Taavi Rõivas, Sven Mikser, Jevgeni Ossinovski, Urmas Reinsalu, Margus Tsahkna, Kadri Simson, Mailis Reps, Jüri Ratas kui ka Martin Helme. Juhid olnud või juhiks pürginud noored inimesed. Aga 40+ inimeste jaoks ei ole uues eliidis liidreid, kes kõnetavad, kelle järgi nad tahaks joonduda. 90ndate kangelastest on kopp ees. Poisikeste ja tütarlaste ajastul, kui ainsana suudetakse tsiteerida iseendid, nõuab ka Eesti “raugastuv” pööbel Uut Trumpi. Ja see võib tulla isegi siis, kui keegi seda ei usu. Isegi peale Barack Obamat.
Tõsinedes: head kukke on vaja. Parem kui mitu.


description: Jätad pakkimise viimasele minutile või sul puuduvad vajalikud vahendid ja oskused - mõni kingitus võib kuuse all teistest oma veirda pakendi või välimusega enim tähelepanu tõmmata.

title: NUTA VÕI NAERA: 11 kõige kummalisemat ja naljakat pakendit, mille sisse kingitus on pandud


description: Põlengus elu kaotanud eaka naise lapselaps usub, et tegemist oli süütamisega, kuid päästemeti esialgsel hinnangul põhjustas selle kapi juurde kilekotiga pandud tuhk

title: Kas süütamine põhjustas surmaga lõppenud põlengu?

maintext:
Päästjad ja politsei ei kinnita süütamisversiooni. Lõuna päästekeskuse kommunikatsioonijuht Marek Kiik ütles eile, et jõus on menetlusinspektorite esialgne hinnang, mille järgi põhjustas tulekahju kapi juurde kilekotiga pandud tuhk, milles olevad kuumad söed süütasid selle ja riided ning tuli levis sealt edasi voodini. Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Ragne Keiski sõnul saadeti kahe tundmatu naise surnukehad surma põhjuste väljaselgitamiseks ja isikutuvastamiseks kohtuarstlikule lahangule.
Kiik tõdeb, et Pärna tänava hoovimaja on küll vana, kuid ahi on korralik. Paraku polnud seal suitsuandur. Hukkunuid tundnud eakas naine ütles Õhtulehele, et hoovimajas elanud daamidel oli väike viinaviga.
"Meelega tuhakoti kapi kõrvale panemisse ma ei usu. Küll vajasid nad kedagi, kes neil silma peal hoiaks. Inimest, kes oleks vaadanud muu hulgas sedagi, kas neil on ikka suitsuandur," lausub ta.
Kõrvalmajas elava vanahärra sõnul juhtus kõik nii märkamatult, et ta kuulis tulekahjust alles raadiost. Ta ütleb, et ühel naabrinaisel oli liikumisega raskusi ja tõenäoliselt jäi tuhk lihtsalt välja viimata. Tema teada oli noorem ja käbedam naabrinaine vanema hooldaja.
Päästetöö juhi hinnangul oli põleng juba pikemat aega kestnud, kuid tuli ei levinud suletud ukse tõttu ruumist välja. Ennetusbüroo juhi sõnul jäid naabrite elamised just seetõttu tulest puutumata, kuigi on vaid paari meetri kaugusel.


authors:
Arno Saar
Kaido Einama
Looduse Omnibuss

description: Praegusel pimedal ajal tasub nädalavahetusel vähesedki valged tunnid õues veeta. Miks mitte matkata paar tundi loodusrajal, seejärel külastada mõnda mõisa ja lõpetuseks kosutada end tassi kuuma joogi ja pirukaga.

title: Talvine väljasõit: mine matkale ja lõpeta väljasõit mõnes mõisas


authors:
Tiina Kõrtsini
Pani Ennast Peale
Vaba Aega Pole
Vaba Eestlane

title: Savisaar IRLi kunagisest peakontorist: võib-olla on tal needus peal

maintext:
Edgar Savisaar kirjutas Facebookis, et Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) kunagine peakontor Wismari tänaval on jälle müügis ning imestab, et praegune müügihind erineb suuresti sellest, millega IRL 2011. aastal hoone müüki paiskas.
"Tuleb välja, et tookord müüdi maja poole hinnaga! Kuidagi kiiresti käib see maja käest kätte. Võib-olla on tal needus peal, et omanikud vaid lühikeseks ajaks pidama jäävad," kirjutab Savisaar.
Ta lisab: "Aga võib-olla tahab nüüd IRL selle maja tagasi osta, eks ta on olnudki kui üks rahakapp. Ja IRL on vahepeal kosunud ka."


authors:
Vale Puha
Tead Õl
No Need

description: Riigikantselei poolt tellitud ja Kantar Emori poolt läbi viidud avaliku arvamuse uuringust selgub, et Eesti elanike üldine suhtumine migratsiooni ja pagulastesse on aasta jooksul oluliselt paranenud.Kokku 75% uuringus osalenutest arvab, et inimestel on õigus vabalt rännata. 2015. aasta juunis oli arvas sama 63% vastanutest. Hädas olevate inimeste vastu võtmise poolt on 56% vastajatest, eelmisel aastal pooldas hädas olijate vastu võtmist 43%.Pagulastesse suhtub ülikriitiliselt 30% elanikest, eelmisel aastal oli sama number peaaegu 40%. „Hoiakute pehmenemise ja kriitilisuse vähenemise põhjus on tõenäoliselt teema emotsionaalsuse vähenemine ning asjaolu, et rändekriisi meedias enam väga ei kajastata,“ selgitab Kantar Emori uuringuekspert Aivar Voog. „Teema järsk üleskerkimine eelmise aasta suvel tekitas Eesti elanikes emotsionaalse šoki ja sellega seotult võimendusid ka igasugused hirmud.“Pagulaste vastuvõtmisega seotud hoiakud ei ole võrreldes eelmise aastaga muutunud. Üle 90%

title: Eestlaste suhtumine pagulastesse on oluliselt paranenud

maintext:
Riigikantselei poolt tellitud ja Kantar Emori poolt läbi viidud avaliku arvamuse uuringust selgub, et Eesti elanike üldine suhtumine migratsiooni ja pagulastesse on aasta jooksul oluliselt paranenud.
Kokku 75% uuringus osalenutest arvab, et inimestel on õigus vabalt rännata. 2015. aasta juunis oli arvas sama 63% vastanutest. Hädas olevate inimeste vastu võtmise poolt on 56% vastajatest, eelmisel aastal pooldas hädas olijate vastu võtmist 43%.
Pagulastesse suhtub ülikriitiliselt 30% elanikest, eelmisel aastal oli sama number peaaegu 40%. „Hoiakute pehmenemise ja kriitilisuse vähenemise põhjus on tõenäoliselt teema emotsionaalsuse vähenemine ning asjaolu, et rändekriisi meedias enam väga ei kajastata,“ selgitab Kantar Emori uuringuekspert Aivar Voog. „Teema järsk üleskerkimine eelmise aasta suvel tekitas Eesti elanikes emotsionaalse šoki ja sellega seotult võimendusid ka igasugused hirmud.“
Pagulaste vastuvõtmisega seotud hoiakud ei ole võrreldes eelmise aastaga muutunud. Üle 90% vastajatest peab oluliseks pagulaste tööle asumist ja maksude maksmist. Lisaks peaksid pagulased võtma omaks Eesti kultuurinormid, austama siinseid seadusi ja õppima selgeks Eesti keele.
Ühel meelel ollakse ka selles osas, et Eesti ei tohiks vastu võtta parema elu otsijaid, vaid ainult sõja ja tagakiusamise ohvreid. Oluliselt on aga vähenenud (34%-lt 26%-le) nende inimeste osakaal, kelle arvates pagulased ei tohi saada riigi käest toetusi.
Üldine suhtumine pagulastesse ja ohutunne sõltuvad inimeste sotsiaalsest taustast. Haridus on põhiline sotsiaaldemograafiline tegur, mis määrab inimeste üldised hoiakud pagulaste suhtes. „Kõrgharitud inimesed on tolerantsemad ja tajuvad vähem ohte seoses pagulastega ning suuremat ohtu tajuvad vanemad inimesed rahvusest sõltumata“, lisab Voog. Mitte-eestlased aktsepteerivad immigratsiooni tõenäolisemalt kui eestlased, aga pagulaste tulek tekitab mitte-eestlaste hulgas rohkem ohutunnet.
Esimest korda küsiti antud uuringus Eesti elanike poolt põgenike teemal info saamiseks kasutatavate infoallikate kohta. Eestlaste seas hinnatakse kõige usaldusväärsemateks kanaliteks ETV-d (41%), Postimeest (9%), Kanal 2 ja Delfit (8%). Mitte-eestlased nimetasid usaldusväärseimate kanalitena venekeelseid meediakanaleid (24%), ETV ja ETV+ (17%) ning Delfit (14%).
Uuring viidi läbi telefoni teel 2016. aasta novembris. Uuringu üldkogumi moodustasid Eesti Vabariigi alalised elanikud vanuses 15+ aastat ning küsitletute hulk oli 1000 inimest. Uuring telliti ja rahastati projekti „Rändekommunikatsioon ja seire“ raames, mida kaasrahastab Euroopa Liit Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kaudu ning EV Siseministeerium.


title: Tiina Tuum | Külluses kaotsi läinud kingiimed

maintext:
Tundsin isegi rõõmu, et see jänes minu juurde maandus ja mitte mõnda Lõuna-Eesti alevisse. Ja minu juurest uuskasutuskeskusesse liikus. Ilmselt puudub Eestis veel komme jõulukinkidele tšekid juurde lisada, et need vajadusel poodi tagasi viia, nagu Ameerikas. Kus kaks nädalat pärast jõule ummistuvad poed kinkide tagastajatest.
„Kuule, võta see endale, ma maale vanadele sugulastele ostsin, aga ei jõudnud ära viia,“ ütles üks sõbranna ja andis mulle Asja. See oli päkapikumütsiga triibulistesse sokkidesse aheldatud jänes, kelle pikad jalad ripnesid üle riiuli ääre. Tagumiku alla oli kirjutatud Made in China ja üks jalg oli natuke viga saanud.
Samas on see ju õiglane, sest kinkidele kulutatud rahaline ja omakorda selle raha teenimiseks töötamisele kulutatud ajaline ressurss on ebaõiglaselt suur. Aus oleks see tagasi rahaks konverteerida, mida kingisaaja siis vastavalt oma äranägemisele kulutada saaks. Raha, mis peab vahepeal võtma hoolimise ja mateeria kuju, et siis jälle rahaks muutuda.
Samas ajal, kus meie – eestlased – pole kunagi nii palju teeninud ja nii paljude kulutamisvõimaluste ees olnud, ei oska me ikka midagi kinkida. Ja valime Hiina kipspäkapiku-jänese. Või paneme arutult end liisingurakkesse, et osta suuremat, paremat, võimsamat, nagu reklaamid õhutavad. Veel üks viimase hetke pakkumine, nüüd 50% odavam, kõik 30% soodsam! Üks öömüük ja ostuöö ajab teist taga. Nagu oleks ikka veel 90ndad ja tundub, et külluslik lääne tarbimiskultuur võib käeulatusest kohe taas kättesaamatusse kaugusesse kihutada.
Me teame ja mäletame defitsiidi ajastut ja tunneme asjade väärtust, aga ei oska hinnata raha väärtust. Ma olen tõsiselt kaalunud mõne Hiina vabriku palkamist, kes teeks rätikuid, kuhu on punasega peale tikitud „Rikas pole see, kes palju teenib, vaid see, kes vähe kulutab.“ Siis saaks selle igasse kööki üles riputada ja vahel vaadata. Kasvatuslikel eesmärkidel. Ainsad minu tutvusringkonna tõelised ihnuskoid on need, kes on majanduslikult kõige paremal järjel. Miks? Sest nad oskavad raha lugeda. Mitte ei põleta seda sellise kiirusega, et arugi ei saa, kui tühjad pihud on.
90ndad oli aeg, kui peagi hakkasid ilma tegema postimüügikataloogid ja ilupiltide maailm muutus korraga käegakatsutavaks reaalsuseks. See oli tunne, nagu oleksid lapsed lõpuks kommipoodi pääsenud. Vähesed julgesid tunnistada, et enamik kaubast oli kätte saades sama kole kui teatridekoratsioon – papist, odav ja halvasti tehtud, näiline. Ja aastatega pole isegi varem arvestatavate toodete kvaliteet mitte just paremuse poole liikunud. Sama raha eest saab järjest vähem vastu pidavaid asju. Tarbimiskarussell kihutab odavtoodete kiirmarsil.
Enamik selliseid kinke leiab oma kuulsusetu lõpu kirbuturul, kolikambris või prügikastis. Kõik need hiiglaslikud autorajad, suured karvased loomad ja muud imelikud mänguasjad, mis purunevad hetkega.
Andke oskust vahet teha
Vahel ma mõtlen tagasi 90ndate alguse peale, kui Eestis elati absoluutses vaesuses, kuupalk oli dollaritesse arvestades olematu ning jõulude pidamise täielikku hurma sai nautida läbi Soome televisiooni. Ja perekond Sõnajalgade kontserdid olid linnahalli kaupa välja müüdud, sest nemad olidki jõulude ametlikud maaletoojad ning Ameerika unelm ühes tükis. Ilusas pakendis jõulutoode.
Mäletan seda toonast kotitäie Soome laevalt toodud kingituste erilist lõhna. Pakk Pauligi kohvi, karbitäis ahvatlevaid närimiskumme, lagritsakommid, murakaliköör, kassett Bing Crosby jõululauludega, väike singikonserv. Imeline! Uhke! Nagu päris! Ja need kilekotid ja pakendid. Ja need humanitaarabist saadud šokolaadid – selliseid siin juba ei olnud.
Kui õnnetud tundusid korraga need seni kingitusteks saadud pehmed valges pakkepaberis kirju rahvariidepaelaga seotud pakid, kus olid sees vanaema kootud sokid, mütsid ja kindad, assortiikarp, lõngaviht või nahast rahatasku. Või värskelt trükist tulnud raamatud. Kommikotti poetatud üksik mandariin, mis tundus nagu ime. Või lagunev Kalevi närimiskumm. Või šokolaadimedal.
Ime sündimine oli siis lihtne. Eeldas olelusvõitlust. Praegu on see keerulisem: „Ei – minu laps ei talu gluteeni, ei mingeid piparkooke.“, „Ta on mandariinide vastu allergiline – need põhjustavad kõhutõbe.”, “Ei mingit šokolaadi – tal on laktoositalumatus.”, “Parem kui komme üldse ei oleks – me sööme neid niigi liiga palju.”, “Ta nagunii ei loe raamatuid – teda huvitavad arvutid.”, “Ei mingit liha, ma olen vegan.“, „Mulle ei sobi kiirmoekettide riided.“, „Villane torgib.“
„Mul oli sussi sees üksainus Pilvekese komm, nii halb laps ma nüüd ka ei olnud,“ ütleb mossis viieaastane. Vanaema nimelt ei tea, et tänapäeva lastele tassib päkapikk juba iga päev sussi sisse rohkem kinke, kui vanasti lapsed kord aastas jõuluvana kotist said. Mingi ühe kommiga pole mõtet üldse jamama hakata. Lapsed on asjadest ja toidust küllastunud. Tort sünnipäeval? See jääb järele. Vale mänguasi – viskame eemale.
Aga kas jõuluime on rahas mõõdetav? Ning selle hind on pikk liising? Või puudusime me sellest koolitunnist, mis jäi 90ndate ja 00ndate vahele ning mis rääkis mõistlikust tarbimisest, mida terve lääs on aastakümneid majanduslanguste tõusude ja mõõnadega harjutanud?
Üks kingitus. Vajalik. Hariv. Kasulik. Südamega tehtud. Ja oskus rõõmu tunda ja kingitust vastu võtta. Oskus kinkijale rõõmu valmistada. Oskus ise väikeste asjade üle rõõmu tunda. Uskuge, kes on kord vanaema villaste sokkide ja paki kohvi üle siiralt rõõmustanud, saab hakkama.


title: Kalle Sepp: "Ma pole kahetsenud, et end ise näosaatesse pakkusin!"

maintext:
"Loomulikult on mul väga hea tunne," ütleb näosaate võitja Kalle Sepp. "Väga tore oli sellest osa võtta. Ma pole kordagi kahetsenud, et end ise näosaatesse pakkusin. Tahtsin end lihtsalt proovile panna!"
Finaalsaateks Georg Otsa esitatud loo "Mõtisklus" valinud Kalle rääkis varem, et ega otsus pikalt aega võtnud. "See on mul lapsest saadik üks lemmiklugusid Georg Otsa repertuaarist. Nii kaua, kui mäletan, on telekast "Vallatuid kurve" vaadatud ja see laul on alati kummitama jäänud."
Sõnadki olid seetõttu Kallel ammuilma peas, kuid Otsa hääl tal suus küll ei olnud. "Rohkem tuleb tegutseda temalt šniti võtmisega."
Kõige raskem oligi vastu suurt finaali Sepa sõnul Georg Otsa tooni hoidmine. "Ma ei ole ju klassikaline laulja ja minul vajab selle positsiooni hoidmine – et suulagi, keel ja kõik oleks paigas ning toon tervelt kolm minutit ühtmoodi välja tuleks – meeletut tööd. Klassikalised lauljad harjutavad seda, et positsioon oleks õige ja laulaksid kogu aeg sama tooniga, aastaid."


title: Marilyn Kerro: leia üles südamehääl ja sa ei pea kunagi otsima vastuseid kaartidest, ega kuulma needustest!

maintext:
Eesti tuntuim nõid ja Tallinnas kristallipoekest pidav Marilyn Kerro jagas Facebookis oma mõtteid ja andis nõu, kuidas välja tulla elulistest raskustest ja negatiivsusest.
"Sõbrad, olgu kuidas on, aga ärge kunagi teeselge, et kõik on suurepärane.Kui tahate nutta-nutke. See ei ole nõrkus, vaid negatiivsest energiast vabanemine,” rääkis nõid.
“Ükskõik millisest raskusest te parasjagu läbi tulete, pidage meeles, et alati on olemas väljapääs.Keegi, on alati olemas teie jaoks, kes aitab koormaga toime tulla. Ka mina olen palju läbi elanud ja kogenud, tänu sellele olen see, kes ma olen praegu!” sõnas ta.


authors: Panthermedia Scanpix

title: Miks tasub jõulukinke e-poest soetada?

maintext:
Aasta kauneimal ajal ootab nii lapsi kui ka täiskasvanuid teenitud puhkus ning rõõmurohked päevad. Jõulukingid ei peaks olema jõulude kõige olulisem osa. Jõulukinkide tegemine võiks olla hoopiski lõbus ja vahva ettevõtmine, mis pakuks omamoodi meditatiivset kinkimisrõõmu. Kõige tähtsam on siiski lähedaste jaoks aega leida ning veeta nende seltsis toredad ning meeldejäävad hetked.
Detsembrikuul poodidesse minnes ootab meid suur sagimine ning üsna põhjalik kaos – kõik otsivad meeleheitlikult kõikvõimalikke kinke ning rõõm ja lõbu haihtuvad väga kiiresti. Seetõttu on paljud inimesed valinud ostlemiseks hoopis e-poed. Elektroonilistel poodidel on tõeliselt palju positiivseid külgi ning eeliseid. Seda eriti jõulde ajal.
E-poodlemine muudab elu tunduvalt lihtsamaks. Paljudel ei ole aega, et sõita kaubanduskeskustesse ning kõndida seal poest poodi, et otsida vajaminevaid kinke. Sel lihtsal põhjusel on e-poodides ostlemine nende jaoks tunduvalt mugavam. E-poodides on võimalik oste sooritada igal ajal, olenemata sellest, kus parasjagu viibid.
Teiseks suureks plussiks on asjaolu, et e-poes on tihti rohkem sooduspakkumisi ning ka tavahinnad on kaupluste omadega võrreldes tunduvalt soodsamad. Lisaks on erinevatest e-poodidest võimalik tellida uudiskirju, mis hoiavad meid parimate sooduspakkumistega pidevalt kursis.
Internetikaubamajades on tunduvalt laiem kaubavalik. Samuti on võimalik ostelda kauplustes, mida füüsilisel kujul Eestist ei leiagi. Tellitud kaup saabub kohale väga kiiresti. Lisaks on võimalik mittesobilikud tooted mugavalt ümber vahetada või täiesti tasuta tagastada ning kogu kulutatud raha tagasi saada. Nendel põhjustel võib igaüks kindel olla, et leiab kõik vajamineva kiirelt ja mugavalt just e-poest.
Siiski kehtib nii tava- kui e-poodides ostlemisel üks tähtis reegel – mida varem kingid valmis vaadata, seda vähem muret nendega jõulude lähenedes on.
Jõulupühad on kaunis aeg – leidke vahvad kingid varakult ning veetke oma lähedastega kaunid ning meeleolukad pühad.


description: Külm talveilm võib olla ebameeldiv inimestele ja muuta pööraseks ka loomad.

title: TALI TEEB PÖÖRASEKS: vaata, kuida külmunud põder auto taga heitgaasi naudib


authors:
Otto Von Bismarck
Ja Käpard

description: Traagiliselt hukkus eile Võrumaal Rõuge vallas Augli külas 53-aastane naine, kes teel kõndides jäi langetatud puu alla.

title: TRAAGILINE SURM: Võrumaal hukkus langetatud puu alla jäänud naine


description: 2016. aasta läheb lennundusajalukku ühe turvalisemana. Kõiki lennuõnnetusi registreeriva Aviation Safety Networki teatel juhtus tänavu vaid 16 fataalset lennuõnnetust, milles hukkus 272 inimest, kirjutas ajaleht Telegraph.

title: 2016 oli õnnelik lennuaasta


description: Töötukassa poole pöördus vallavalitsuse sotsiaaltöötaja, kes oli mures koduvalla inimese töötamise jätkamise pärast.

title: Inimeste lood: lahendus kahele inimesele


title: Karmel Killandi toob ETV ekraanile Eesti muusikute uskumatud juhtumised

maintext:
Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum loob Eesti Muusika Kuulsuste Koja, et koguda EV100 raames valmiva uue näituse jaoks kodumaiste muusikatähtede mälestusesemeid. ETV "Ringvaade" on näituse valmimise juures ning toimetaja Karmel Killandi on kogunud muusikutega juhtunud lõbusaid lugusid.
"Meie armastatud muusikutel on ikka väga palju lõbusaid lugusid rääkida!" kinnitas Karmel Killandi ja heitis valgust sellele, missugused säravad lood televiisorisse jõuavad, vahendas Eesti Rahvusringhääling.
Sel nädalal jõuavad "Ringvaate" vahendusel vaatajateni mitmed toredad mälestused. Nii selgubki, et "Hea tuju laul" koos Anne Veskiga võib tuua G. Otsa nim. muusikakooli bändile parimad eksamihinded. Kui salvestati kohtumisõhtut Anne Veski, Olavi Pihlamäe ja Reet Linnaga, pidi Otsa kooli bänd esitama ka Anne Veski laule. Ansambel harjutas parasjagu, kui Anne Veski haaras mikrofoni, läks lavale ja nõustus poistega laulma. Kogu esitus kukkus välja veatult ning järgmisel hetkel öeldi ansambli poistele, et kõik nende veerandihinded on sel puhul tunnistatud maksimaalseks.
Ansambli Justament põhiliige Jaan Elgula on aga uskumatult hea mäluga muusik: tal on peas mitte ainult Justamendi, vaid ka teiste lauljate repertuaari kuuluvad lood. Nii meenutabki ta juhtumit, kui enne esinemist helistas talle ähmi täis Ivo Linna ja küsis "Michelangelo" teise salmi sõnu. Jansa aitas Ivo hädast välja ning laul sai ilusti esitatud.
Igihaljas Els Himma läks aga kord lavale uhke pärlitega kaetud kostüümiga ja pärast esimest veetlevat tantsupööret lendasid pärlid loožis kontserti jälginud Ungari presidendile vastu pead.
Humoorikaid lugusid Eesti muusika kuulsustega näed juba täna, aga ka järgnevatel õhtutel ETV "Ringvaates" algusega kell 19.00.


description: Laupäeval toimus Stockholmis iga-aastane Nobeli gala, mille puhul väärivad alati eraldi tähelepanu naiskülaliste suurejoonelised kleidid. Selles osas ei valmistanud ka tänavune gala pettumusi.

title: GALERII | Nobeli gala suursugune kleidiparaad


description: Kui palju oled sina nõus pitsa eest maksma? 10-, 20-, 30- eurot? See summa jääb ilmselt igaljuhul mitmekordselt alla sellele, kui palju on inimesed nõus Manhattanil pitsa eest maksma.

title: Kui palju maksab maailma kõige kallim pitsa?


authors: Afp Scanpix

description: USA  teatas eile 35 Vene diplomaadi väljasaatmisest, kuna väidetavalt sekkus Venemaa USA presidendivalimistesse. Vene välisministeeriumi kinnitusel vastab Venemaa samaga, vahendas BBC.

title: HAMMAS HAMBA VASTU: Venemaa saadab välja 35 USA diplomaati

maintext: President Obama expels 35 🇷🇺 diplomats in Cold War deja vu. As everybody, incl 🇺🇸 people, will be glad to see the last of this hapless Adm. pic.twitter.com/mleqA16H8D


title: Asekantsler: Eesti noortel on puudus enesekindlusest, et oma teadmisi ellu viia

maintext:
Eesti noortes tuleks tõsta enesekindlust, et nad julgeksid koolis saadud häid teadmisi ja oskusi ka ellu viia, ütles haridusministeeriumi üld- ja kutsehariduse asekantsler Mart Laidmets, avaldab ERRi uudisportaal.
Laidmets on öelnud, et hea põhiharidus teeb lihtsamaks tööturu vajadustega kohanemise. Samas on Eesti elatustase endiselt kahe kolmandiku juures Euroopa Liidu keskmisest. Laidmets tõdes, et see näitab ilmselt seda, et targaks on lihtsam saada kui rikkaks.
Siiski on tema sõnul Eestil läinud hästi alates 1990. aastate algusest, mil riik alustas enda nullist üles ehitamist.


description: Saksamaal toimuvad järgmisel sügisel üleriigilised parlamendivalimised. Alates 2005. aasta sügisest valitsust juhtiv Angela Merkel soovib nendel valimistel taas liidukantsleriks kandideerida. See ei meeldi Venemaa presidendile Vladimir Putinile, kelle plaane Angela Merkel tõsiselt segab.

title: Eksperdid hoiatavad: Putin peab Merkeli kukutamiseks hübriidsõda

maintext:
Putin tahaks väga, et Euroopa Liit laguneb, sest siis saaks ta pidada läbirääkimisi iga riigiga eraldi. Samuti usub Venemaa president, et tal õnnestub parem- ja vasakradikaalide abil neid riike mõjutada.
Saksamaa valitsust alates 2005. aasta 22. novembrist juhtiv Merkel aga segab Putini plaane. Seisab ju Merkel tugevalt nii ühinenud Euroopa kui ka kogu vaba demokraatliku maailma kaitsel. Teda saab pidada viimaseks tõeliseks stabiilsusankruks läänes.
"Merkel seisab vana Euroopa eest, niisuguse Euroopa eest, mis Venemaale ei meeldi. Ta toetab eurot, samuti sanktsioone ja Euroopa Liidu toetust Ukrainale.
Merkel tunneb Venemaad nii hästi, et ta ei lase end petta või end Venemaa liitlaseks muuta, nagu juhtus Saksamaa eelmise liidukantsleri Gerhard Schröderiga," selgitas ajalehele Bild Putini pahameele põhjusi Venemaad hästi tundev Gustav Gressel.
Seetõttu soovib Putin toetada kõiki neid jõudusid, kes on Merkeli vastu. "Saksamaa on Putini prioriteet. Ta sooviks, et Saksamaad juhiks poliitik, kes on tema suhtes hästi meelestatud.
Seda, mida kunagine Nõukogude Liit sõjalise survega ei suutnud, soovib Putin saavutada korruptsiooni ning poliitika ja meedia manipuleerimisega," arvab Saksamaal elav Vene ajakirjanik ja sotsioloog Igor Eidman.
Saksamaa asub Kremli infosõja fookuses
Ka Rootsis töötav Saksa teadlane Anke Schmidt-Felzmann on kindel: Saksamaa valitsus eesotsas Angela Merkeliga on juba praegu Putini infosõja fookuses.
"Saksamaal on Euroopa Liidus juhtroll. Samuti on Saksamaa majanduslikult ja poliitiliselt oluline NATO liikmesriik ja tähtsaim Venemaa kaubanduspartner Euroopas.
Seetõttu on praegune Saksamaa valitsus Putinile segav tegur oma huvide realiseerimise teel. Kreml paneb kõik mängu, et purustada Saksa valijate usk Saksamaa demokraatiasse," ütles ajalehele Bild julgeolekuküsimuste ja infosõdade uurimisega tegelev Anke Schmidt-Felzmann.
Ta lisas, et Kreml võtab Saksamaa parlamendivalimiste lähenedes kursi Angela Merkeli avalikule diskrediteerimisele. Samal ajal on oodata, et Kreml asub Saksamaal massiivselt toetama neid jõudusid, kes toetavad aktiivselt Kremli huve, nagu näiteks sanktsioonide tühistamist.
Putini strateegia saab lühidalt kokku võtta järgmiselt: nõrgestada tuleb nii Angela Merkelit kui ka Euroopa Liitu tervikuna ning samal ajal tugevdada Merkeli kriitikuid ja Euroopa Liidu vastaseid.
Kui uskuda Saksa eriteenistusi, siis on Kremli hübriidsõda Saksamaal juba alanud. Sellest annavad tunnistust küberrünnakud ning Venemaa dirigeeritud propaganda- ja laimukampaaniad, mis on suunatud Saksa ühiskonna destabiliseerimisele.


authors: Vale Vale Vaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaale See On Puhas Vale

description: Eile kukkus Vahemerre Vene sõjalennuk Su-33. Hävitaja piloot oli eelnevalt üritanud maanduda lennukikandjale Admiral Kuznetsov, kuid ebaõnnestunult. Sarnane juhtum leidais aset ka novembri alguses.

title: Juba teine Vene hävitaja kukkus lennukikandjale maandumisel Vahemerre


authors:
Stanislav Moshkov
Haridus- Ja Teadusministeerium
Nii See On
Jälle Üks Linnuke Kirjas

description: Täna avalikustas OECD rahvusvahelise õpioskuste uuringu PISA 2015 tulemused. Nende põhjal on Eesti 15-aastaste noorte tulemused parimad Euroopas. Samuti kuulume maailma paremiku sekka.

title: PISA uuring kinnitab: Eesti põhiharidus on Euroopa parim!

maintext:
Varasemast rohkem on meil loodusteadustes tippsooritajaid, kes suudavad lahendada väga keerukaid ülesandeid – kokku 13,5 protsenti, samas OECD keskmine on 8 protsenti. Euroopa riikidest on Eestis kõige vähem madalate oskustega õpilasi – üle kahe korra vähem teiste riikide keskmisest.
„Sedavõrd head tulemused rahvusvahelises võrdluses näitavad, et Eesti õpetajad ja kool teevad jätkuvalt väga tugevat tööd. Oleme lähtunud oma haridust arendades õigetest põhimõtetest, sest muudatuste mõju saamegi näha alles 10-15 aasta pärast,“ ütles minister Mailis Reps. „On hea meel, et oleme enamike teiste tippriikide taustal finantsiliselt kasinamatest võimalustest hoolimata kindlustanud endale hariduse tippriigi staatuse ning suutnud seda hoida.“
Tublid matemaatikud
Matemaatikaalaste teadmistega jagavad Eesti noored Euroopas Šveitsiga teist kohta ning maailmas on üheksandal kohal. Pea 90% Eesti noortest on vähemalt matemaatika baasteadmistega, millega kuulume parima viie riigi hulka. Eesti õpilaste funktsionaalne lugemisoskus on Euroopas kolmandal ning maailmas kuuendal kohal. Tippsooritajaid on üle 11,1 protsendi, millega oleme ületanud ka aastaks 2018 seatud strateegilise eesmärgi. Märkimisväärne on, et poiste ja tüdrukute lugemisoskuse erinevus vähenes võrreldes eelmise PISA testiga enam kui kolmandiku võrra.
PISA hindab oskusi
Uuringu Eesti-poolse läbiviija Gunda Tire sõnul hindab PISA õpilaste oskusi teadmisi kasutada. „Uuring hindab, kuidas noored oskavad õpitut igapäevaelus rakendada. Seetõttu on selle tulemused tähenduslikumad lihtsalt teadmiste kontrollist. Me tahame teada, kas noored on valmis tuleviku väljakutseteks ja kuidas Eesti haridussüsteem seda toetab,“ märkis Gunda Tire.
(Haridus- ja teadusministeerium)
PISA uuringu põhjal on Eestis võrdne ligipääs kvaliteetsele ja õpilast toetavale haridusele, mida võib pidada üheks edu põhjuseks. Kuigi sotsiaalmajandusliku tausta mõju õpilaste tulemustele on maailmas üks väiksemaid, saavutab koolis häid tulemusi suur osa Eesti nõrga sotsiaal-majandusliku taustaga perede noortest. Eesti kooli töö on tõhus, sest meie noored saavutavad maailma tipptulemused, õppides nädalas koolis vähem kui kolmveerand OECD riikide õpilastest.
Mõnes valdkonnas on siiski arenguruumi
PISA uuringu 2015. aasta tulemustest selgub, et vaatamata sellele, et poiste ja tüdrukute tulemuste vahe on vähenenud, on nõrku õpilasi poiste seas siiski rohkem. Samuti on jätkuvalt märkimisväärne erinevus eesti ja vene õppekeelega koolide tulemuste vahel.


title: Torti lõigates kasta nuga kuuma vette

maintext:
Seltskonnas ei kipu eriti keegi torti lõikama. Mis selles siis nii keerulist on, uuris Õhtuleht Eesti parimaks tordilõikajaks tunnistatud Event Cateringi kelnerilt Andres Joonsaarelt . "Kandilist torti on lihtsam lõigata kui ümmargust, aga rohkem kui tordi kujust sõltub lõikamine n-ö selle materjalist. Sefiiri- või šokolaaditordi lõikamise nippe pole, see on lihtsalt harjutamise asi," tõdeb Joonsaar. Pehmemaid torte, näiteks kreemi- ja šokolaadikooke lõigates võiks käepärast olla klaas kuuma vett. Kui vahepeal nuga loputada, ei kogune selle külge liigset kraami ja torditükkide servad jäävad puhtamad. Ka on tulise noaga veidi lihtsam lõigata.
Ka paarisarvu külaliste vahel on torti jagada üldjuhul lihtsam. Tordi peale võib tõmmata mõttes või ka päriselt noaotsaga väikesed jooned. Kui aga külalisi on paaritu arv, on asi veidi keerulisem, aga catering'i firmadelgi pole selleks puhuks mingit salanippi.
Ka selle kohta, kas lõigata lahti kogu tort või jätta varu, ei ütle etiketireeglid midagi. Kui paarkümmend aastat tagasi oli kombeks lõigata tordi keskelt tükk sünnipäevalapsele, siis see komme paistab olevat ununenud. Lõikamise teevad keeruliseks tordile on pandud kaunistused, samuti on halb lõigata, täpsemalt küll tõsta, väga pehmet torti. Või vastupidi – kui nuga pole piisavalt terav, võib beseetort aluse pealt üldse minema lennata. Ka beseekaunistused, kui need pole väga suured, võiksid pigem terveks jääda. "70% ulatuses sööme kõigepealt silmadega," tuletab Eesti parim tordilõikaja meelde ja soovitab peolauas rõhuda pigem visuaalsele poolele kui apteekritäpsusele. Seepärast ei tasu ka tordil kaht kirssi pooleks lõigata, vaid jätta need peo korraldajale ja tema kaasa koogile. "Et aga teisedki end vaeslapsena ei tunneks, võiks lõigates olla läheduses alustass marjade, piparmündilehtede, füüsalite jms kaunistustega, mida siis torditükkidele lisada," soovitab Joonsaar. Kuna kõikvõimalikke toidutalumatusi on viimasel ajal hästi palju, siis ka sõprade-sugulaste koosviibimisel peaks tordilõikaja kursis olema koogi täpse koostisega ehk selles leiduvate võimalike allergeenidega. Mees on šokolaaditortide fänn, aga kui lõikamiseks läheb, eelistab temagi neid, kust nuga sahinal läbi läheb – näiteks kohupiima-toorjuustu kooke.


title: Swedbank: olukord Eesti kinnisvara- ja eluasemelaenude turul on stabiilne

maintext:
Kinnisvaraturu aktiivsus ja hinnad on Eestis stabiliseerunud. Aasta esimese 10 kuuga on eluasemelaenude maht kasvanud ca 6%, võrreldes 2015. aastaga on kasv aeglustunud. Uute varade osakaal korteriomandite ostumüügi tehingutes on tõusnud 29%ni. Pakkumises olevate uute korterite maht on kasvanud enim Harjumaal.
Swedbanki eraisikute panganduse juhi Kaie Metsla sõnul on majanduskeskkond Eestis laenamise aspektist soodne. „On loomulik, et kui majandus kasvab, siis kasvab ka tarbijate kindlustunne ning vastavalt ka valmidus teha suuremaid otsuseid, nagu näiteks kodu ostmine või vahetamine suurema või parema vastu. Aastaga on uute eluasemelaenude maht kasvanud 6%,“ ütles Metsla.
Kinnisvara- ja eluasemelaenude turg on Eestis aktiivne, kuid tehingute maht ei ole Metsla hinnangul siiski buumiaegsega võrreldav. „2016. aastal väljastatud eluasemelaenude maht moodustab vaid ca 40% 2007. aasta mahust, seega ei saa tänast olukorda buumiaegsega võrrelda. Oma raha eest ostetava vara maht püsib samuti juba mitu aastat järjest samal tasemel ning 44% soetatakse jätkuvalt omavahenditest,“ kinnitas Metsla ning lisas, et kokkuvõttes on olukord turul stabiilne.
Uute korterite müük jätkab kasvamist
Pakkumises olevate uute korterite mahud on kasvanud eelkõige Harjumaal. Enim uusi kortereid on pakkumises Kesklinnas ja Põhja-Tallinnas, järgnevad Haabersti ja Lasnamäe. Pirita ja Nõmme on ainukesed linnaosad Tallinnas, kus arendatavate korterite maht ei ole viimasel neljal aastal kasvanud.
„Elamispindade arendusmahud taastuvad kriisiaegsest madalseisust ning uute varade osakaal kõigis tehingutes on tõusnud 29%ni. Buumijärgsetel aastatel ei ole arendajad eriti julgenud suuremaid projekte ette võtta ning praegu aktiivsem uute kortermajade ehitamine toimub n-ö eelnevate aastate arvelt. Piisav pakkumine turul aitab kaasa hindade stabiliseerumisele,“ selgitas Metsla.
Kõige sagedamini võtavad eluasemelaenu tema sõnul jätkuvalt 28–30-aastased inimesed. „Laenutaotlejate sissetulek jääb valdavalt vahemikku 1000-1500 eurot, samas suureneb tasapisi üle 1500 euro suuruse sissetulekuga laenajate osakaal. Enamike klientide omafinantseering on vahemikus 5000-15 000 eurot, mis annab ostetava kinnisvara hinnast ca 20%. Kõige suuremaid eluasemelaene võtavad kolmekümnendates aastates kliendid,“ sõnas Metsla.
„Näeme, et laenutaotlejate soovid on täna väga realistlikud ehk inimesed hindavad oma maksevõimet adekvaatselt ning mõistetakse ka rahalise puhvri vajalikkust ootamatuteks olukordadeks,“ lisas Metsla.
Makseraskustes klientide lepingute arv moodustab Eestis marginaalse (0,2%) osa portfellist. Korrektset laenukäitumist toetavad eelkõige tööhõive taastumine ning baasintressi madal tase.


description: Rokkar Tanel Padar teeb natuke reklaami ja jagab ka sooje soove jõuludeks.

title: ROKKAR PADARI PEHMEM POOL: vaata, milliseid soove jagab jõuludeks Tanel Padar


authors:
Teet Malsroos
Vabandan

title: Peaminister Ratas tegi otsuse: Repinski jätkab ministrina

maintext:
Keskerakonna esimees peaminister Jüri Ratas otsustas, et ei vabasta maaeluminister Martin Repinskit ametist. Samuti toetab Repinski jätkamist riigikogu keskfraktsioon, vahendab ERR-i uudisteportaal.
Repinski ütles esmaspäeval ERR-ile, et on Ratasega telefonitsi vestelnud ja jutuajamised olid väga tõsised. "Ma ei taha Jürit tsiteerida, sest ma võin nüanssides eksida, kuid oleme kokku leppinud, et jätkan ministrina," sõnas Repinski.
Repinski selgitused kuulab esmaspäeva õhtul ära veel Keskerakonna juhatus.


title: PALJASTATUD: mänguhimuline poeg paljastas veebis oma pesus ema

maintext:
Veebis mängimist harrastav noormees oli parajast otse-eetris, kui tema pesus ema tuppa astus ja maailmale nähtavaks sai.
Videol on näha, kuidas nooruks mängib "League of Legendsi" oma sõbraga, kui järsku ilmub pildile ema, vahendab Mirror.
Nooruk üritab ust sulgeda, kuid ema plajastus on otse-eetris tehtud.
See pisike apsakas on aga paljudele veebis uudiseid ja sündmusi otsivatele inimestele korda läinud, sest seda on juba 722 000 korda vaadatud.
Video!


description: "Jannadi-didid-dii," laulab Maarja Nuut ja kaks jääpanka, kolme inimesega peal, ujuvad kokku. Siis veel kolm panka inimestega. Üks on kassi, teine ratastooliga. Habemikust mehe kõrval on rase naine. Kokku ujuvatest jääpankadest saab Eesti. Selline on President Kaljulaidi jõulukaart. Mis lugu see rääkida võiks?

title: Kas president Kaljulaidi jõulukaart on tema enda lugu?

maintext:
Kaardi autoriks on illustraator Kärt Einasto, kelle käe all koonduvad erinevad jääpangad tugevaks tervikuks – maakondlike ja muude piirideta ühtseks Eestiks. Maarja Nuuti laulab spetsiaalselt presidendi jõulukaardi jaoks seatud versiooni palast "Õdangule".
"Jannadi-didid-dii," laulab Maarja Nuut ja kaks jääpanka, kolme inimesega peal, ujuvad kokku. Siis veel kolm panka inimestega. Üks on kassi, teine ratastooliga. Habemikust mehe kõrval on rase naine. Kokku ujuvatest jääpankadest saab Eesti . Selline on President Kaljulaidi jõulukaart. Mis lugu see rääkida võiks?
Või ei ole need tagasitulijad, vaid juurdetulijad? Aga seda ei ole president probleemiks pidanud. "Eestit ei piina hirm sisserände ees," on Kaljulaid varem öelnud. On ta ju kinnitanud, et Eesti viib rahulikult ellu Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kokku lepitud ümberpaigutamisprogrammi. Pagulased saabuvad Eestisse, nad integreeritakse Eesti ühiskonda. "Seni ei ole ükski lahkunud, et otsida paremaid elutingimusi või soojemat ilma," ütles president novembris ja ütleb praegugi lumise jõulukaartiga. Juurdetulijate teooriat toetab ka kaardi liikumatul variandil Soome lahel triivival pangal kitarriga mehe kõrval olev tumedat verd naine.
Liikumatul kaardivariandil on lumevaiba all Eesti, mille ümber triivivatel jääpankadel inimesed. Mida see tähendab?
On need jääpankade peal kujutatud inimesed Soomes töötavad eestlased? Kui nii, kinnistab Kaljulaid oma kogu rahva presidendi kuvandit, unustamata kedagi. Ka neid, kes Eestist eemal. Samas paigutatakse nad eraldi ja öeldes selgelt, et olete nagu omad, aga oh teid, et meil ei ela.
Tükikaupa triiviv Eesti võiks olla ka Jaak Johansoni laulu "Lahtilükkamine" illustratsioon. Siilisoenguga Johanson laulis: "Peipsi koha pealt lükkame lahti selle väikese Maarjamaa. Ühe tiiru nii ümber selle ilma, nõndaviisi peab tegema. Ja siis kasvõi teise ilma, ühes rohu ja rahvaga."