description: Saaremaa valla ühinemislepingu on tänaseks kinnitanud kuue omavalitsuse volikogud. Üleeile kinnitas lepingu ühehäälselt Laimjala volikogu, eile tegid seda Pihtla, Valjala, Kihelkonna, Orissaare ja Kuressaare rahvaesindused. “Seda, et üksmeelne otsus tuleb, […]

title: Ühinemislepingu kiitis heaks kuus volikogu

maintext:
Saaremaa valla ühinemislepingu on tänaseks kinnitanud kuue omavalitsuse volikogud. Üleeile kinnitas lepingu ühehäälselt Laimjala volikogu, eile tegid seda Pihtla, Valjala, Kihelkonna, Orissaare ja Kuressaare rahvaesindused.
“Seda, et üksmeelne otsus tuleb, oli oodata,” ütles Pihtla volikogu esimees Tiit Kaasik, lisades, et volinikud on valdade ühinemise teemat nii kaua arutanud. “Küllap see on aja märk – et midagi peab muutma,” lausus Kaasik.
“Praeguses seadusandlikus raamistikus on vabatahtlik liitumine mõistlikum valik kui pärast vägisi liituda,” põhjendas Pihtla vallavolinik Taavi Tuisk oma poolthäält.
Kuressaare linnapea Madis Kallas ütles Saarte Häälele, et volikogud otsustavad praegu, kas Saaremaa liigub edasi omavalitsuste mõistes killustatuna või ühtse Saaremaana. Ta lisas, et üheskoos saab operatiivsemalt ja võimekamalt lahendada probleeme ühendustest hariduseni, sotsiaalteemadest ettevõtluse edendamiseni ja palju muud. “Olles kahe aasta jooksul pea iga nädal kohtunud erinevate sihtgruppidega, on sõnum olnud sisuliselt alati üks – me tahame, et igas Saaremaa punktis oleks hea elada ja kui selleks on parim võimalus ühtse tugeva Saaremaana, siis olgu nii,” märkis linnapea.
Kallas rõhutas taas, et ühtegi asustusüksust ei kaotata. Kuressaare linn on ka edaspidi asustusüksusena linn ja seda ei võta keegi ära. Linna tunnused jäävad, linnaline elukeskkond jääb ja Kuressaare linn tähistab ka ühinedes 2018. aastal 455 aasta juubelit uhkelt ja vääriliselt. “Kuressaare linna 453-aastast ajalugu ei ole katkestanud erinevad linnanimed, erinevad riigikorrad ega katkesta ka praegune haldusreform,” sõnas ta.
Kallas nentis, et Saaremaa on üks tervik ja kõige mõistlikum on ka väljakutsetele ja võimalustele minna vastu ühtse omavalitsusena. “Loomulikult seisab suur töö veel ees ja tänased otsused on vaid üks samm võimekama Saaremaa nimel, aga üks väga-väga oluline samm on sellega astutud,” märkis ta.
Täna otsustavad ühinemislepingu üle Mustjala rahvaesindajad, järgmisel nädalal Torgu, Salme, Lääne-Saare ja Leisi volikogu.
Mehis Tulk, Monika Puutsa


description: Lääne ringkonnaprokuratuur saatis kohtusse kriminaalasja, milles kahele juriidilisele isikule, nende juhatuse liikmetele ja esindajale on esitatud süüdistus soodustuskelmuses. Süüdistuse kohaselt taotles MTÜ ajavahemikul 23.11.2012 kuni 18.11.2013 Keskkonnainvesteeringute Keskuselt pettuse teel […]

title: Prokuratuur saatis soodustuskelmuses süüdistatavad kohtu ette

maintext:
Lääne ringkonnaprokuratuur saatis kohtusse kriminaalasja, milles kahele juriidilisele isikule, nende juhatuse liikmetele ja esindajale on esitatud süüdistus soodustuskelmuses.
Süüdistuse kohaselt taotles MTÜ ajavahemikul 23.11.2012 kuni 18.11.2013 Keskkonnainvesteeringute Keskuselt pettuse teel toetust veiste soetamiseks. KIK-ile esitati tõendeid, nagu oleks projekti raames läbi viidud nõuetele vastav riigihange ja MTÜ soetas ühelt OÜ-lt selle alusel veised.
Süüdistuse järgi osalesid toetust taotlenud ja riigihanget läbi viinud MTÜ juhatuse liige ja esindaja ebaseaduslikult ühe pakkuja pakkumuse dokumentide koostamisel ning tegelikult ei omandanud MTÜ veiseid näiliselt riigihanke võitnud OÜ-lt.
Ringkonnaprokurör Kaido Tuulemäe sõnul rikuti riigihanke raames ka hankel osalevate isikute võrdse kohtlemise põhimõtet ning konkurentsi kahjustava huvide konflikti vältimise põhimõtet, kuna tegelikkuses omandati veised ettevõttelt, mille juhatuse liige ja omanik oli ka toetust taotlenud MTÜ juhatuse liige.
Samuti taotles MTÜ toetust karjaaedade rajamiseks ja näitas süüdistuse järgi uue rajatisena juba olemasolevaid karjaaedu ning projekti raames omandatud karjaaiad jäeti tegelikkuses paigaldamata.
KIK-i poolt maksti projekti raames välja ligi 36 000 eurot, veiste soetamiseks taotletud ligi 207 000 eurot jäi pettuse tuvastamisel välja maksmata.
Süüdistus soodustuskelmuse toimepanemises esitati MTÜle, selle juhatuse liikmele Martinile (39) ja MTÜ esindajana tegutsenud Egonile (34) ning OÜ-le ja selle juhatuse liikmele Kristile (28).
Kriminaalasja raames on kohus prokuratuuri taotlusel tsiviilhagi tagamiseks arestinud kolm MTÜ juhatuse liikmele kuuluvat kinnistut ligikaudu 36 000 euro väärtuses.
Eesti Päevaleht kirjutas 2014. aastal, et KIK-le valeandmeid esitanud MTÜ on Martin Leedole kuuluv MTÜ Mullutu Loodushoiu Selts, mis taotles keskkonnainvesteeringute keskuselt üle 250 000 euro.
Martin Leedo ütles Saarte Häälele, et tema seisukoht ei ole aastatega muutunud ja on jätkuvalt sama, mida ta on ka juba varem öelnud. Nimelt ütles ta Saarte Hääelele 2014. aastal, et tegelikult on lubatud tööd tehtud. Leedo sõnul sai kogu probleem alguse sellest, et KIK-i seatud hanketingimuste järgi pidi kogu projekti jaoks vajalikud veised ostma ühest ettevõttest. Samas on tema sõnul teada, et osta korraga sedavõrd suurt kogust veiseid – 280 looma – pole Eestist ja ilmselt ka Soomest võimalik.

fasttext_language: et


description: Ei neh, terit. Mis ma oska ütelda – et juu jätkab änam-vähäm sialt, kus mineva nädali jutt otsa sai. Neh, sai ju ää üteldud, et nie Muhu murdelugude roamatud oo […]

title: MUHU UUDISSED: Ehituse uudissime ja muud koa

maintext:
Ei neh, terit. Mis ma oska ütelda – et juu jätkab änam-vähäm sialt, kus mineva nädali jutt otsa sai. Neh, sai ju ää üteldud, et nie Muhu murdelugude roamatud oo kohe-kohe käe ja nüid naad oo juba kenaste Muhuse jõudn. Paregu oo kindlaste tiada, et müükis oo nie Hellamoa külakeskuses ja vallamajas ja Koek ja Moes kohvikus ja arvata võib, et Koguva Kunstitalli jõudvad koa lisemal aal. Ja neh, kis tulevas kuus, seitsmeteistmendal jõulukuu pääval Muhuse jõululaadale satub, siis sialt soab koa omale neid roamatumi. Irmuskena jõulukink ju oo iseenesest, kui sa mõtlema akkad. Ühe roamatu innaks oo kümme eurut.
Aga neh, nüid ikka vahele muud juttu koa. Täna õhta kellu poolest kuiest kutsub Nõmmesaadu Mare jälle kõiki Piiri taaskasutuskeskuse õpituppa. Sedakorda oo Marel nõuke uhke mõte tuln, et igaüks, kis lähäb kohale, soab omale ise kuuse tiha. Mesmuodi nõuke kuusetegu köib, seda soab ise Mare kääst uuri koa. Taa nummer oo 53 489 445.
Ja oome soab Hellamoale teaatri minna. Ikka külakeskuse, neh. Sõnna tuleb mängma Alburahva Teater ja nende tükil oo irmus uhke nimi – “Sangadega saunamees”. Pileti innaks oo kolm eurut ja alguse aaks kellu kaheksa. Neh, kohe kindla piale tasub minna, et näeks ää, mõuke sie sangadega saunamies siis olema piaks.
Ja tuleva esmasbe pannasse Liiva linnas jälle kuusetulesid põlema. Ikka jälle suurema rahvakogunemisega ja puhas. Nõnna kut moeks ja kombeks oo soan juba. Rahvas piaks ennassid Liivale poe juure kokku aama kellu viieks ja pidu akkab pihta natusse pärast viite, siis, kui sie autute killavoor, mis raami pialt tuleb, oo paarutes Liivavahelt läbi põrutan.
Ja lõpetuseks ikka ehituse uudissime koa. Hellamoal oo laululava ehitus nüid sõnnamoale jõudn, et juba pannasse siilikumustrime paika. Neh, voodrilavad tulavad nõuksed uhked täpsemaste. Detsembri keskpaiku piaks lava umbest valmis soama. Vähämaste niipalju, et sial soab leedutule tegemise aegas kontserti pidada ja juulikuu alguses laulupidu koa. Sial tuleb üks nõuke pissike soarte laulupidu, kus umbest kolmsada lauljad kokku tuleb.
Ja neh, et Kehte tüöjärg laululavalt otsa soamas oo, siis nüid läks Liival tääve lauluga lahti pasturaadi katussekivide paika panemine. Kui ma sii laululava nurgakivi panemise aegas Kulderi kääst uurisi, et mitmes laululava sie Kehtel ehita oo, siis ta ütles kole uhkeste, et nii suur esimene. Et igavoasta ehitajatepäävaks kül tihasse, aga sie oo nõuke pissike. Aga neid kivikatusseid naad piavad küll olema ühe jao valmis lappin, sest sie tüö lähäb ikka kohe lepse riega. Justkut oleks poesid neid iga päe tein.
Vat nõuksed luod ja laulud. Olge siis munuksed!


description: Töötan kaubikujuhina ja pean ka kaupa laadima. Ilm on libedaks muutnud nii maanteed ja tänavad kui ka ligipääsud kohtadele, kuhu pean kaupa käsitsi tassima. Kas tööandja peab kuidagi vähendama ohtu, […]

title: LUGEJA KÜSIB

maintext:
Töötan kaubikujuhina ja pean ka kaupa laadima. Ilm on libedaks muutnud nii maanteed ja tänavad kui ka ligipääsud kohtadele, kuhu pean kaupa käsitsi tassima. Kas tööandja peab kuidagi vähendama ohtu, et ma liikluses või kaupa tassides viga ei saaks?
Vastab Rein Reisberg, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant:
Teie töös on talvisel ajal vähemalt kaks aspekti, mis erinevad suvisest töötamisest. Esmalt autoga sõitmine. Kaubik on autojuhi töövahend ja tööandja peab tagama selle sobivuse tööülesande täitmiseks. Talvel on teed libedad ja seetõttu tuleb enne talviste liiklustingimuste saabumist üle vaadata rehvide sobivus talveoludes ja vajadusel need vahetada.
Kui kaubiku täismass ei ületa 3,5 t, on kohustuslik kasutada talverehve. Ehkki talverehvide kasutamine on kohustuslik 1. detsembrist, on mõistlik arvestada ilmast tulenevate teeolude, mitte üksnes kalendriga. Kui olete terve suve sõitnud rehvidega, millega märgistusest lähtuvalt tohib sõita ka talvel, tuleb veenduda, et rehvid ei ole liialt kulunud ja on talvistes oludes sõitmiseks sobilikud. Kulunud rehvidest tuleb esimesel võimalusel tööandjale teada anda, et need saaksid välja vahetatud.
Kui mingil tõsisel põhjusel ei saa kohe talverehve kasutama hakata, tuleb seda arvestada tööde kavandamisel. Nii tööandja kui ka töötaja peavad hoolitsema, et kaubiku kasutamine poleks ohtlik kasutajale ega teistele liiklejatele.
Teine talvine probleem on libedad liikumisteed klientidele kauba viimisel. Õnnetuste ennetamiseks tuleb kasutada klientide hooldatud liikumisteed, mitte lühemat, aga hooldamata teed.
Libisemise ja kukkumise vältimiseks tuleb valida sobivad, näiteks sügavama tallamustriga jalanõud. Samuti saab jalanõude alla panna naelikud, mis takistavad libisemist.


description: Töötan restoranis. Tööpäeva lõpus peab kassat tegema ja tööandja on andnud juhised, et kui ilmneb, et kassas on puudujääk, peavad sel päeval kassas töötavad töötajad puudujäägi kinni maksma. Olen paaril […]

title: LUGEJA KÜSIB

maintext:
Töötan restoranis. Tööpäeva lõpus peab kassat tegema ja tööandja on andnud juhised, et kui ilmneb, et kassas on puudujääk, peavad sel päeval kassas töötavad töötajad puudujäägi kinni maksma. Olen paaril korral väiksemaid summasid oma jootrahast maksnud, kuid mulle tundub see ebaõiglasena. Kas tööandjal on õigus nõuda, et töötajad oma rahast puudujäägid kinni maksavad?
Vastab tööinspektsiooni nõustamisjurist Ülle Kool:
Kassa puudujäägi kinnimaksmine on oma olemuselt kahju hüvitamine. Töölepingu seaduse kohaselt vastutab töötaja tekitatud kahju eest, kui ta on selle tekitamises süüdi või kui poolte vahel on sõlmitud varalise vastutuse kokkulepe. Kokkuleppe puudumisel saame rääkida ainult süülisest vastutusest.
Töötaja vastutuse kindlakstegemisel tuleb lähtuda töösuhtele omasest hoolsuse määrast. Selle kindlakstegemisel tuleb arvestada nii tööandja tegevuse kui ka töötaja tööga seotud tavalisi riske, töötaja väljaõpet, ametialaseid teadmisi ning tema võimeid ja omadusi. Arveid kassasse lööva klienditeenindaja töös tuleb näiteks arvestada, milline on kassasüsteem ja selle kasutamise reeglid, kas töötaja on saanud vastava väljaõppe, kas kassale pääseb ligi kolmandaid isikuid jne.
Kui on selge, millist hoolsust töötajalt tema töös oodatakse, saab hinnata, kas töötaja on hoolsuskohustust rikkunud. Kui töötaja on tööks vajalikku hoolsust järginud, siis ei ole ta ka süüdi töökohustuste vastu eksimises. Kui aga ei ole järginud, on tegemist süülise käitumisega ja vastavalt süü astmele – tahtlikult või hooletuse tõttu – tuleb töötajal töölepingu rikkumise tagajärjel tekkinud kahju tööandjale hüvitada.
Kahju hüvitamiseks tuleb tööandjal tuvastada, milline töötaja oma kohustuste vastu eksis. Kui kahju tekitaja(d) on tuvastatav(ad), tuleb tööandjal selgitada, kas kahju põhjustati tahtlikult või hooletusest. Hooletuse korral ei saa eeldada, et töötajal on kohustus hüvitada tekkinud kahju täies ulatuses. Sellisel juhul tuleb kahjuhüvitise suuruse määramisel arvestada nii töötaja tööülesandeid, talle antud juhiseid kui ka töötingimusi, töö iseloomust tulenevaid riske, süü astet jms.
Kui töötaja leiab, et tööandja kahjunõue on põhjendamata ja tema ei ole oma töökohustuste vastu eksinud, on töötajal võimalik kahju hüvitamisest keelduda. Sellisel juhul saab tööandja nõuda kahju hüvitamist töövaidlusorgani kaudu (töövaidluskomisjon või kohus).
Kui tööandja soovib aga puudujääki töötasust kinni pidada, tuleb selleks saada töötaja nõusolek kas kirjalikus (paberkandjal) või kirjalikku taasesitamist võimaldavas (nt e-kiri) vormis. Töötaja nõusolek tasaarvestamiseks tuleb saada igaks juhtumiks eraldi.


description: JÄÄR Reisimine, kolimine ja igasuguste uute valdkondade proovimine sobib sulle täna igati. Tunned uudishimu ja soovi tutvuda uute inimestega. SÕNN Tänasel päeval peaksid arvesse võtma oma tegelikke võimeid, väldi vigu, […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Reisimine, kolimine ja igasuguste uute valdkondade proovimine sobib sulle täna igati. Tunned uudishimu ja soovi tutvuda uute inimestega.
SÕNN
Tänasel päeval peaksid arvesse võtma oma tegelikke võimeid, väldi vigu, mis tulevad enese ülehindamisest. Püüa olla loomulik ja ehe.
KAKSIKUD
Igapäevase elu tasandil oleks täna hea korrastada neid asju, mis siiani segased on olnud. See võib olla ka kodu korrastamine. Hea päev arstlikuks kontrolliks.
VÄHK
Püüad end täna tasakaalus hoida. Harmoonilised suhted on sinu jaoks nüüd eriti olulised. Suudad paremini kui tavaliselt oma armastust välja näidata.
LÕVI
Täna peaksid erilist tähelepanu pöörama oma tervisele. Võta aega iseenda jaoks ja tegele unarusse jäänud probleemidega. Puhka!
NEITSI
Tunned täna vajadust oma silmaringi laiendada ja õppida midagi täiesti uut. Hea aeg trenni tegemiseks, dieedi või ravikuuriga alustamiseks.
KAALUD
Kaldud üle töötama ja ennast killustama mitme tegevusvaldkonna vahel. Püüa taastada õige töö ja puhkamise vahekord. Ära võta uusi kohustusi!
SKORPION
Ole täna avatud uutele võimalustele. Ela elu täiel rinnal, liigne tagasihoidlikkus võib sinu vaimsele tervisele kahjulikuks osutuda.
AMBUR
Tunned end haavatavana ja oled seetõttu valmis rünnakuks. Oht muutuda paranoiliseks ja just oma hirmuga kardetud rünnak esile kutsuda.
KALJUKITS
Võimalik, et avastad hingesuguluse inimesega, kelle puhul varem arvasid, et temaga pole millestki rääkida. Sobivad intellektuaalsed teemad.
VEEVALAJA
Käitud oma kaaslaste suhtes täna domineerivalt ja üritad iga hinna eest olukorra peremees olla. Püüa oma energiat rakendada füüsilises tegevuses.


description: Fotod Irina Mägi   Print PDF

title: GALERII: SÜGi Suur Jäljendusvaadend


description: Aadu Luukase missioonipreemia nominentide seas on tänavu president Arnold Rüütel ja proua Ingrid Rüütel (fotol) ning saarlasest suhtekorraldaja Meelis Kubits. Lisaks nimetatuile on nominendid 2016. aastal koorijuht ja õppejõud Ants […]

title: Rüütlid ja Kubits on Luukase missioonipreemia nominendid

maintext:
Aadu Luukase missioonipreemia nominentide seas on tänavu president Arnold Rüütel ja proua Ingrid Rüütel (fotol) ning saarlasest suhtekorraldaja Meelis Kubits.
Lisaks nimetatuile on nominendid 2016. aastal koorijuht ja õppejõud Ants Üleoja, proosa- ja näitekirjanik, luuletaja ja tõlkija Arvo Vallikivi, päevakeskus täisealistele autistidele Autistika ning meeste tervise edendamisele pühendunud SA Leinatamme Fond.
Ingrid ja Arnold Rüütli kohta on esitaja muu hulgas välja toonud, et presidendipaar on olnud jätkuvalt eeskujuks traditsioonilise peremudeli hoidmisel ning eesti põliskultuuri hoiakute hoidjaks, uurijaks ja edendajaks. Samuti on rõhutatud, et mõlemad on Eesti Klubi eksistentsi oluliselt panustanud avaliku elu tegelased.
Meelis Kubitsa eestvedamisel toimus suvel laia kõlapinda leidnud kultuuridiplomaatia aktsioon “1000 eestlast Peterburis”.
Missioonipreemia laureaat selgub 6. detsembril Kadrioru lossis. Laureaati tunnustatakse 32 000 euroga. Ülejäänud viit nominenti tunnustatakse 6400-eurose preemiaga. Missioonipreemia antakse isikutele, kes on silma paistnud Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengu ja rahva elukvaliteedi tõstmisele suunatud tegevuse edendamisel.


description: Betti Alveri 110. sünniaastapäevale pühendatud 24. luulepäevadel “Tähetund” hinnati Saaremaa ühisgümnaasiumi luuleteatri Krevera etendus eripreemia vääriliseks. Krevera juhendaja Rita Ilves ütles Saarte Häälele, et eripreemia oli praeguse trupi jaoks väga […]

title: Krevera pälvis Betti Alveri konkursil eripreemia

maintext:
Betti Alveri 110. sünniaastapäevale pühendatud 24. luulepäevadel “Tähetund” hinnati Saaremaa ühisgümnaasiumi luuleteatri Krevera etendus eripreemia vääriliseks.
Krevera juhendaja Rita Ilves ütles Saarte Häälele, et eripreemia oli praeguse trupi jaoks väga hea tulemus.
“Tase oli tõeliselt kõrge, mõtlesin, et ei oleks tahtnud žürii asemel olla,” lausus Ilves, nentides, et võrdselt tugevaid truppe oli väga palju.
Krevera etenduses “Et oleks nagu luule…” (Betti Alver, Jürgen Rooste) olid laval peaasjalikult uued tegijad. Kolmeteistkümnest noorest vaid kaks olid trupis ka möödunud aastal.
“Eks siin on vaja harjutada, aga nad suhtuvad positiivselt ja on püüdlikud ning kannatavad hästi kriitikat. Läbi selle ju õpib,” kiitis Ilves tänavu Kreveraga liitunud kümnendikke.
Rita Ilves selgitas, et “Tähetunni” luulepäevadel antakse ette konkreetsed teemad või autorid, kelle loomingut kasutada tuleb. Tänavu olid need Betti Alver ise ja Betti Alveri auhinna pälvinud luuletajad. Teema oli aga “Suured voogajad üle sõnade serva”.
Krevera lavastus on üles ehitatud vastandumisele ja keskendub luuletaja rollile ühiskonnas. Ilves selgitas, et ühel pool on Betti Alver, kes loojat väga kõrgelt hindas, ja teisalt kasutati Jürgen Roostet, kes ironiseerib nende inimese üle, kes omakorda ironiseerivad loojate üle. “Selline topeltiroonia tuleb sisse,” iseloomustas Ilves, viidates, et läbi vastandumiste üritati välja tuua, milline on luuletaja roll ühiskonnas.
Rita Ilvese ja Krevera lemmikuks osutus Jõgeva kultuurikeskuses toimunud konkursil Tallinna Mustamäe humanitaargümnaasiumi ülesastumine. “See oli lihtsalt vapustav, kuidas neli vene tüdrukut eestikeelset luulet edastasid,” tõdes Ilves. Etenduse “Ceгадус/ sa oled seda väärt” (Betti Alver, Jürgen Rooste) osatäitja Aleksandra Matsuk pälvis ka parima naisnäitleja tiitli.
Grand prix läks Jõgeva kooliteatrile. Žüriisse ehk «Tähetunni» puhul akadeemiasse kuulusid Leelo Tungal, Garmen Tabor, Gerda Kordemets, Külliki Saldre, Toomas Lõhmuste, Rain Mikser, Jaak Allik, Maarius Pärn, Martin Algus, Märt Treier ja Alo Kõrve. Saaremaalt osales luulepäevadel veel teinegi SÜG-i trupp Kreisis, keda juhendab Sirje Kreisman.


description: Nädalaga algatati Kuressaare politseijaoskonnas kaks kriminaalmenetlust – üks joobes juhtimise ja teine narkootiliste ainete käitlemise suhtes. Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanema Meelis Juhandi sõnul alustati nädalaga 23 väärteomenetlust, nendest […]

title: Joobes juhtimine ja narkoaine käitlemine tõid kriminaalmenetluse

maintext:
Nädalaga algatati Kuressaare politseijaoskonnas kaks kriminaalmenetlust – üks joobes juhtimise ja teine narkootiliste ainete käitlemise suhtes.
Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanema Meelis Juhandi sõnul alustati nädalaga 23 väärteomenetlust, nendest kaks lubadeta juhtide ja kaheksa kiiruseületamise suhtes. Lisaks toimetati üks inimene kainenema.
26. novembril kell 1.35 sai politsei väljakutse Lääne-Saare valda Upa külla, kus toimus noorte pidu ja alaealised alkoholi tarvitasid. Politsei kontrollis pidulisi ja ühel alaealisel tuvastati ka joove. “Andsime ta lapsevanemale üle ja alustasime selles asjas väärteomenetlust,” ütles Juhandi.
27. novembril kell 3.21 teatati kaklusest Kuressaare kesklinnas Tallinna tn 11 maja juures, kuid politsei kohalejõudmise ajaks olid peksjad minema jooksnud. “Sealt kohapealt kedagi kätte ei saadud. Meil on aga olemas kannatanud ja asjaolud on väljaselgitamisel ning menetlus alustamisel,” märkis Juhandi. Kannatanud toimetati Kuressaare haiglasse.


description: Maareformi lõpule viimisega seoses tuli kohalikel omavalitsustel hakata senisest aktiivsemalt otsima põhjendusi, miks ühte või teist maatükki munitsipaalomandisse tahetakse. Hiljemalt 2016. aasta 30. juuniks tuli omavalitsustel esitada maa munitsipaalomandisse andmise […]

title: Vallad pidid maa saamiseks hea põhjuse leidma

maintext:
Maareformi lõpule viimisega seoses tuli kohalikel omavalitsustel hakata senisest aktiivsemalt otsima põhjendusi, miks ühte või teist maatükki munitsipaalomandisse tahetakse.
Hiljemalt 2016. aasta 30. juuniks tuli omavalitsustel esitada maa munitsipaalomandisse andmise taotlus. Sellega seoses esitati Saare maavalitsusele tänavu üle 200 ja keskkonnaministeeriumile üle paarikümne taotluse. Kummale asutusele kiri saadeti, sõltus taotlemise eesmärkidest. Näiteks sotsiaalmaade ja ehitiste teenindamiseks vajalike maade puhul pöörduti maavalitsusse. Valdav osa otsustest on praeguseks tehtud, kuid on ka veel lahtisi otsi.
25 aastat
Saare maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja asetäitja Merike Toose sõnul on Saare maakonnas munitsipaliseerimine praktiliselt lõpetatud. Tegemata on vaid mõned otsused, kuna osa esitatud taotlusi vajas lisadokumente.
“Vajadus tulenes enamasti planeeringu ja taotluse mõningasest lahknevusest,” märkis Toose. Lihtsustatult tähendab see, et taotlustes esitatud põhjendused ei ühtinud valdade jaoks oluliste dokumentidega, näiteks arengukavade või planeeringutega.
Toose sõnul oli ka neid juhtumeid, kus maad munitsipaalomandisse ei antudki ja maa jäeti riigi omandisse. Nii läks looduskaitseliste piirangutega aladel keskkonnaameti ettepanekul.
Maareformi seadus jõustus 1991. aasta 1. novembril ja seega oleks nende küsimustega saanud tegeleda juba varem.
“Osas valdades ei olnud vahepeal üldse inimesi maaga tegelemas, osa valdu ei pea seda valdkonda oluliseks, osa ametnikke on väga hõivatud muude valdkondadega jne. Põhjuseid on ilmselt palju,” selgitas Toose, miks see nii ei läinud. Peamiselt taotleti juulikuu eel munitsipaalteede aluseid maid.
Hilised vormistajad olid Pöide, Orissaare, Torgu ja Lääne-Saare vald. “Teistel oli töö valdavalt varem tehtud,” lisas Toose.
Orissaare vallavanem Vello Runthal ütles, et seda tööd oleks tõepoolest võinud teha 25 aastat. Osa maatükkide puhul seda aga ei tehtud, kuna ei juletud. «Enne oli [maad] raskem saada, nüüd oli natuke kergem,” sõnas vallavanem, selgitades, et varem tuli ette juhuseid, kus lihtsalt ei antud maad munitsipaalomandisse, vaatamata taotlusele.
Kõiki soovitud maatükke ei pruugi Orissaare saada ka praegu. Juunis taotleti keskkonnaministeeriumilt Pargi 5A maaüksust munitsipaalomandisse. “Tegemist oli ja on siiamaani nn reformimata riigimaaga,” selgitas Runthal.
2009. aastal kehtestatud üldplaneeringu alusel on see planeeritud elamumaaks, kuid tegelikult on seal endiselt alevikurahva aia- ja põllumaa. Taotluses selgitatakse aga, et maa on vajalik staadioni rajamiseks. See ei lähe kokku kehtiva planeeringuga ja seega küsitakse vallalt täiendavaid materjale, mis toetaksid taotletava maa-ala staadionina reserveerimist.
Runthal selgitas, et kui vald maa riigilt endale saaks, oleks sinna võimalik kaugemas tulevikus staadion ehitada. “Millal on see kauge tulevik, seda ma tõesti ei tea täna ütelda, ehk 10–15 aasta pärast,» lisas ta. Vallavanem tõdes, et kui nimetatud maad ei saada, siis tulevikus ei ole selles piirkonnas säärast vaba maatükki, kuhu staadion mahuks, enam kuskilt võtta.
Runthal selgitas, et arengukavas on staadion küll sees, kuid ei ole konkreetselt märgitud, et see rajataks just sellele kinnistule. Kuidas mainitud maatüki munitsipaalomandisse taotlemisega edasi minnakse, seda veel otsustatakse.
Nõus maad hooldama
Pöide vallas on algatatud riigi omandisse jätmise menetlus kolme munitsipaalomandisse taotletava maaüksuse suhtes. Seal on põhjuseks maaüksuste määratav sihtotstarve. Nimelt taotles Pöide Kübassaare küla Lautri, Unguma küla Lehmlaiu ja Kanissaare küla Sitme maaüksuse munitsipaalomandisse üldkasutatava maa sihtotstarbega.
“Nende katastriüksuste taotlemine munitsipaalomandisse on vajalik, et tagada avalikult kasutatava rohelise ala säilitamine vaba aja veetmise võimaldamiseks kõigile huvilistele,” selgitas vallavanem Andres Hanso kirjas maa-ametile.
Keskkonnaamet leiab aga, et poollooduslike koosluste kaitse vajaduse tõttu peaks seal olema maatulundusmaa. Seetõttu pani Hanso ette, et Pöide vallavalitsus on nõus maatükke munitsipaalomandisse taotlema ka selle sihtotstarbega ning nõus ka poollooduslikku kooslust hooldama.
Juhul kui maa-amet jääb aga oma seisukoha juurde ja jätab maaüksused riigi maareservi, palub Hanso põhjendada, kuidas tagatakse nende maa-alade kasutus ujumis- ja lautrikohtadena, nagu on ette nähtud Pöide valla teemaplaneeringus.


description: Saaremaa aasta noorkotka tiitli pälvis Kuressaare gümnaasiumi õpilane Otto Paakspuu. Noorkotkaste instruktori Raivo Paasma sõnul on Otto Paakspuu noormees, kes on viimase aasta jooksul kõige rohkem tunde noorkotkana panustanud. Tublisid […]

title: Aasta noorkotkas on Otto Paakspuu

maintext:
Saaremaa aasta noorkotka tiitli pälvis Kuressaare gümnaasiumi õpilane Otto Paakspuu.
Noorkotkaste instruktori Raivo Paasma sõnul on Otto Paakspuu noormees, kes on viimase aasta jooksul kõige rohkem tunde noorkotkana panustanud.
Tublisid kodutütreid ja tegusaid noorkotkaid tunnustati KG-s korraldatud kodutütarde ja noorkotkaste omaloomingupäeval, kuhu kogunes üle 150 noore kogu Saaremaalt.
Kodutütarde ja noorte kotkaste üks eesmärk on arendada noorte vaimseid ja kehalisi võimeid. Omaloomingupäev, mida on korraldatud üle kümne aasta, on üks võimalus neid eesmärke saavutada.


description: Salme vallavolikogu eilsel istungil oli ühe punktina päevakorras ka Kuressaare linna, Kihelkonna, Laimjala, Leisi, Lääne-Saare, Mustjala, Orissaare, Pihtla, Salme, Torgu ja Valjala ühinemislepingu ja selle lisade kinnitamine. Volikogu esimehe Andrus […]

title: Salme otsustas ühineda

maintext:
Salme vallavolikogu eilsel istungil oli ühe punktina päevakorras ka Kuressaare linna, Kihelkonna, Laimjala, Leisi, Lääne-Saare, Mustjala, Orissaare, Pihtla, Salme, Torgu ja Valjala ühinemislepingu ja selle lisade kinnitamine.
Volikogu esimehe Andrus Rauna sõnul läks kõnealuse punktiga seonduv istungil kiiresti. Üheksast volikogu liikmest oli kohal kaheksa, neist kuus ütlesid ühinemisele jah, üks ei ja üks jäi erapooletuks.
“Ühinemise teema on kõige kuumem asi, aga sel teemal oleme kaks aastat vaielnud ja arutanud ning kõik on nii läbi räägitud juba, et see punkt läks suhteliselt kiiresti,” selgitas volikogu esimees.
Tegemist oli sisuliselt formaalsusega, aga nii asjalood ongi. “Me ei olnud oma otsustes enam vabad, haldusreformi seaduse järgi oleme ju sunnitud liituma. Teist valikut ei olnud,” nentis Andrus Raun.
Läinud nädalal kinnitasid lepingu Laimjala, Pihtla, Valjala, Kihelkonna, Mustjala, Orissaare ja Kuressaare rahvaesindused. Täna otsustavad ühinemislepingu kinnitamist Lääne-Saare, Torgu ja Leisi volikogu.


description: SOL Baltics Saaremaa töödejuhataja Liivi Nõmm ei ole rahul olukorraga, et Triigi–Sõru liinil pääsevad laevale ainult eelmüügist ostetud piletitega sõidukid. Nõmm kirjeldas Saarte Häälele läinud reedel aset leidnud juhtumit, kus […]

title: laevale peab saama ka üldjärjekorrast

maintext:
SOL Baltics Saaremaa töödejuhataja Liivi Nõmm ei ole rahul olukorraga, et Triigi–Sõru liinil pääsevad laevale ainult eelmüügist ostetud piletitega sõidukid.
Nõmm kirjeldas Saarte Häälele läinud reedel aset leidnud juhtumit, kus firma auto, mis oli üldjärjekorras teine, jäi õhtusest Hiiumaa reisist maha ja seetõttu ei jõudnud töömehed järgmisel hommikul kella kaheksaks objektile.
Nõmme sõnul jäi ettevõtte sõiduk, mis oli sadamas juba kaks tundi enne graafikujärgse reisi väljumist, maha seetõttu, et laevale laaditi üksnes eelnevalt ostetud piletiga autod. Talle jäi arusaamatuks, kas üldjärjekorrast võetakse sõidukeid laevale või mitte.
“Mõistame kliendi pahameelt täiesti, sest sadamas kulutatud aeg ja laevale mittepääsemine on kahtlemata ebameeldiv kogemus,” ütles Triigi–Sõru laevaliini käitava OÜ Kihnu Veeteed juhatuse liige Andres Laasma.
Ta selgitas, et vastavalt sõitjate ja sõidukiteveo tüüptingimustele müüakse Sõru–Triigi laevaliinil eelmüügist välja 80 liinimeetrit laeva tekipinda ja üldjärjekorrast peaks tavaoludes lisaks mahtuma laevale 20 liinimeetri jagu ehk kuni neli sõiduautot.
“Paraku juhtub vahel ka nii, et eelmüügist pileti ostnud kliendid eksivad liinimeetrite arvus ja seda eriti haagistega sõidukite puhul. Samuti võib tekkida probleeme, kui laeval on veoautod või suuremad maasturid ja kaubikud, mis ei võimalda tekipinda nii ökonoomselt kasutada, et üldjärjekorrast neli sõiduautot peale võtta,” rääkis Laasma ja lisas, et just niisugune situatsioon juhtus ka kliendi viidatud 18. novembri õhtusel väljumisel.


description: Säärel endises piirivalvekordonis saab nüüdsest külastada uut ekspositsiooni, mille Sõrve linnujaama eestvedaja Mati Martinson on üles pannud kunagisse sauna ja garaaži. Piltlikult öeldes annab meri muuseumi jaoks igal aastal uusi […]

title: Vanast saunast ja garaažist sai meremaja

maintext:
Säärel endises piirivalvekordonis saab nüüdsest külastada uut ekspositsiooni, mille Sõrve linnujaama eestvedaja Mati Martinson on üles pannud kunagisse sauna ja garaaži.
Piltlikult öeldes annab meri muuseumi jaoks igal aastal uusi eksponaate. Endises saunas on uudistamiseks väljas unikaalseid esemeid, vanadest laevavrakkidest pärit, kaldale uhutud puitdetaile ja muud kraami. Saunast on saanud meremaja, kus laudadel ka uuemaid esemeid. Mati Martinson näitab Sõrve rannikul karile sõitnud Kreeka laevalt pärit udusireeni, nn kurdide laevalt maale toodud kompassi alust, rooliratast ja muid asju.


description: RMK viib Viidumäe looduskaitsealal läbi looduskaitsetöid, mille eesmärk on taastada looduslik veerežiim allika- ja madalsoodes. Riigimetsa Majandamise Keskuse looduskaitsespetsialist Ants Animägi ütles, et hiljuti lõppenud raietööde käigus eemaldati puittaimestikku 10 […]

title: Viidumäel taastatakse allikasoid

maintext:
RMK viib Viidumäe looduskaitsealal läbi looduskaitsetöid, mille eesmärk on taastada looduslik veerežiim allika- ja madalsoodes.
Riigimetsa Majandamise Keskuse looduskaitsespetsialist Ants Animägi ütles, et hiljuti lõppenud raietööde käigus eemaldati puittaimestikku 10 ha suuruselt kõdusoostunud ja metsastunud alalt eelajaloolise Antsülusjärve kaldal.
Lisaks suleti eelmise sajandi keskel rajatud kuivenduskraav, millega soovitakse taastada looduslik veerežiim olulisemates allikasoodes ja madalsoodes, hea seisund ja soodustada haruldaste koosluste taastumist. Projekti ettevalmistavas osas tehti keskkonnamõjude eelhinnang ja kaasati sookoosluste taastumisvõime hindamiseks kõrgel tasemel elupaigaekspert Eerik Leibak, kelle välitöö ja analüüside tulemusena määrati raadatav soostumise taastumispotentsiaaliga ala.
Viidumäe piirkonna soodesse hakkasid talunikud üksikuid kraave kaevama eelmise sajandi alguses, kuid suuremaid maaparandustöid tehti eelmise sajandi keskel, kui kuivendati praeguse Viidumäe looduskaitsealaga piirnevad suuremad soomassiivid. Kraave kaevati ka praegusel kaitsealal leiduvate soode kuivendamiseks. Sood hõlmavad Viidumäe looduskaitsealast 10 protsenti.
Ants Animäe sõnul on muutused taimekooslustes eesolevatel aastatel esialgu kiired. “Endist olukorda tõenäoliselt ei saavutata, kuid soostumine peaks uuesti toimuma hakkama,” lausus Animägi.
Loodukaitsetöid Viidumäel tehakse projekti “LIFE Springday” raames ja töid koordineerib Eesti Loodushoiu Keskus.


description: Stanford Music´u Kuressaare kauplus suletakse tuleva aasta 27. jaanuaril, kuna poe pidamine pole majanduslikult otstarbekas. OÜ Stanford Music juhatuse liige Martin Lepalaan tõdes, et Kuressaare kauplus on aastaid omadega vaevu […]

title: Muusikapood läheb kinni

maintext:
Stanford Music´u Kuressaare kauplus suletakse tuleva aasta 27. jaanuaril, kuna poe pidamine pole majanduslikult otstarbekas.
OÜ Stanford Music juhatuse liige Martin Lepalaan tõdes, et Kuressaare kauplus on aastaid omadega vaevu n-ö nulli tulnud. “See on natuke selline heategevusprojekt meil olnud,” märkis ta. Tulevast aastast otsustati aga rohkem keskenduda ettevõtte kasumlikele poodidele. “Tallinna ja Tartu kauplused on käivet kõvasti kasvatanud ja hüppeliselt on kasvanud ka e-poe käive,” lausus Lepalaan. Lisaks on Stanford Music´ul kauplus Rakveres ja sealgi ollakse pigem plussis.
Kuressaare kaupluse sulgemise otsus kergelt siiski ei tulnud, kinnitas Lepalaan. Üks ettevõtte osanikest käis alles hiljaaegu Kuressaare kauplusele väiksemat ja odavamat müügipinda vaatamas. See ei vastanud aga paraku vajadustele ja nii võetigi vastu raske otsus Kuressaares kaupluse pidamine lõpetada.
Põhiliselt on siit ostetud väiksemaid tarvikuid – kitarrikeeli jne. Lepalaan lisas, et poest läks mõistagi välja ka suuremaid muusikariistu ja suviti leidsid kaupluse üles turistidki, kuid suurt kasumit see siiski kaasa ei toonud.
Selleks, et veidi pehmendada lööki kohalikele muusikainimestele, on Stanford Music´u e-poe Saare maakonna klientidele Smartposti pakiautomaaditeenus tulevast aastast tasuta, kui ostusumma ületab 30 eurot. Lepalaan ütles, et kui Saaremaa ostjate aktiivsus peaks e-poes märgatavalt kasvama, võib see panna kaaluma siinse kaupluse taasavamist.
Muusikariistu ja helitehnikat müüv Stanford Music avas Kuressaare kesklinnas kaupluse 2009. aasta lõpus. Ettevõttel oli Kuressaares kauplus ka 1990. aastate teisel poolel.


description: Sisemaal kuni 15 meetrini sekundis ning saartel ja rannikul kuni 23 meetrini sekundis paisuv tuul tõi kaasa esimese taseme tormihoiatuse nii mandrile kui ka saartele. Ilmateenistuse teatel pühapäeval ilm külmeneb. […]

title: Ilmateenistus andis tervele Eestile esimese taseme tormihoiatuse

maintext:
Ilmateenistuse teatel pühapäeval ilm külmeneb. Lörtsi- ja lumehood levivad loodest kagusse ja kohati tuiskab. Samuti suureneb libeduseoht. Loode- ja põhjatuul tugevneb saartel ja rannikul 12-15, puhanguti 18-23 m/s. Õhtul on ka sisemaal oodata puhanguid kuni 15 m/s. Esmaspäeval tuul veel ei vaibu ning mitmel pool sajab lund ja tuiskab. Puhub põhjatuul 10-15, saartel ja rannikul puhanguti 20-25 m/s.
Saartel sajab pühapäeval lörtsi ja lund ning tuiskab. Harju-, Lääne-, Ida- ja Lääne-Virumaal on päeval oodata lumehooge ja tuisku. Ülejäänud Eestis esineb samuti lumehooge ja õhtul võib tuisata.
Esimese taseme hoiatus tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik. Arvestada tuleks sellega eriti neil, kelle tegevusi ja päevaplaane ilm mõjutab.


description: Heategevuseks ei pea tingimata palju raha olema. Head saab teha ka teistmoodi. Näiteks Saare maakonna ajateenijatele jõuluks sooje villaseid sokke kududes. Saarte Hääle tänavune sokikampaania on edukalt käima läinud – […]

title: JUHTKIRI: Hea tegu

maintext:
Heategevuseks ei pea tingimata palju raha olema. Head saab teha ka teistmoodi. Näiteks Saare maakonna ajateenijatele jõuluks sooje villaseid sokke kududes.
Saarte Hääle tänavune sokikampaania on edukalt käima läinud – kahe esimese päevaga toodi toimetusse kümme paari sokke. Tarvis on veel 140. Aega on kudumiseks 18. detsembrini. Üks villase sokipaari saaja on tagalapataljoni saarlasest reamees Mihkel Tiits. Just tema on “süüdi” selles, et ajateenijad said kohupiimakreemi süües kogutud pakendite eest 38 kaisuliblikat ja kinkisid need Tallinna lastehaigla patsientidele.
Kaisukat ihaldaval lapsel tuleks üksjagu vaeva näha, et 25 pakendit kokku koguda. Kui liblikaid asub ülla eesmärgi nimel püüdma aga suur hulk noori mehi, läheb asi ilmselt palju kiiremini ja “saak” on palju suurem kui vaid üks pehme tiivuline.


description: Pärsama jahiselts sai alguse aktiivsete jänesejahi pidajate kokkusaamisest aastal 1953 ja pikk-kõrvu, nii halle kui ka valgeid, on seltsi liikmed küttinud läbi aastakümnete. Pärsama jahimeeste ühise tegutsemise alguseks loetakse 1953. […]

title: Pärsama selts algas jänesejahist

maintext:
Pärsama jahiselts sai alguse aktiivsete jänesejahi pidajate kokkusaamisest aastal 1953 ja pikk-kõrvu, nii halle kui ka valgeid, on seltsi liikmed küttinud läbi aastakümnete.
Pärsama jahimeeste ühise tegutsemise alguseks loetakse 1953. aasta veebruari. Kohalike jahimeeste mälestuste põhjal oli seltsi esimene esimees Eduard Selberg. Aastakümnete jooksul on seltsi kuulunud küttide arv kõikunud 30–40 vahel. Tänavuse aasta alguses oli liikmeid 46.
Käesoleval aastal lahkusid igavestele jahimaadele seltsi kaks staažikamat jahimeest Elmu Magus ja August Ärmus, kes olid seltsi tegevusega seotud üle 60 aasta ja kelle panus kohaliku jahinduse edendamisse oli väga suur. Nüüd on seltsi kõige staažikam kütt Ülo Viherpuu.
Pärsama jahipiirkonna pindala on 12 850 ha, sellest jahimaad 11 961 ha. “Kui lühidalt kokku võtta, siis Pärsama loodusala loodus on soodne ja populatsiooni kasvu soosiv kõikidele meil kütitavatele ulukitele,” räägib seltsi esimees Priit Trei. Samas sunnivad aastaid kestnud metsaraied ulukeid elupaiku muutma. “Punahirved, metskitsed ja metssead on külades juba sagedased külalised,” nendib ta.
Pärsma jahialale läbi aastakümnete iseloomulik olnud jänesejaht on vahepeal pikk-kõrvade arvukuse ootamatu languse tõttu pärsitud. Nüüd aga paistab halljänese populatsioon taas madalseisust üle saamas olevat ja näitab häid kosumise märke. Seltsi staažikamaid jahimehi Sulev Mägi võttis juba noore hagija ning küllap saab selle kilkamist varsti ka jänesejahil kuulda.
Ka üks uluk võib kahju tekitada
Pärsama kandi ulukikahjustustest rääkides märgib seltsi juhatuse liige Toivo Lempu (pisikesel fotol), et ka üks isend võib tekitada kahjusid, mis ei ole maaomanikele vastuvõetavad ja mida ei kavatseta taluda. “Kuna meie piirkond on küllaltki intensiivne põllumajanduslik piirkond, siis on ka surve ulukite poolt suurem,” nendib ta.
Suuremaks nuhtluseks maaomanikele ja maakasutajatele on eelkõige punahirved, kes kipuvad silorulle lõhkuma, samuti metssead, kes kahjustavad heinamaid ja viljapõlde. Põtradele meeldib Pärsama jahipiirkonnas asuvate metsanoorendike kallal maiustada, metskitsed kipuvad aga aiasaaduste pealseid rüüstama.
Häirivad metsamasinate roopad
Kui eelpool mainitud jäneste populatsioon suureneb, siis on Lempu sõnul kindlasti oodata ka rohkem teateid sellest, kuidas haavikuemandad on ühes või teises kohas õunapuude kallal käinud, ja muidugi ei saa mainimata jätta ka rändlindude rändeaegseid ulatuslikke viljapõldude kahjustusi.
“Põllu- ja metsameeste vaatevinklist paistab, et ulukid on nagu indiaanlased Ameerika uusasukatele – kes ei ole meie poolt, see on meie vastu ja tuleb hävitada,” märgib Lempu.
Jahiseltsi esimees tõdeb, et kui jahipidamise tingimused on head, on oma vabast ajast jahti pidada üsna mõnus tegevus. Kui aga metsas liikumine tähendab takistusi ja katsumusi nagu ERNA retkel, võib ka kõige kannatlikumal tasapisi tüdimus peale tulla. “Pean silmas neid lõputuid metsaväljaveomasinate jälgi, mida suuremad metsad täis on. Vahel ei taha isegi loomad neid sügavaid roopaid ületada,” räägib Lempu.
Üldiselt on Pärsama jahiseltsi suhted kohalike maa- ja metsaomanikega head. “Mõni omanik tahaks küll, et jahimees istuks tema omandi ääres ja valvaks seda 24/7, aga no kus sa jõuad!” ohkab Lempu. Samas kiidab ta neid maaomanikke, kes teevad kõik, et jahimehel oleks võimalikult lihtne tema vara kahjustamist ära hoida. Olgu siis tegu viljapõldude servade puhtana hoidmise või põlluservadesse varitsuseks kõrgistmete paigaldamisega. Samuti annavad hoolsad maaomanikud operatiivselt teada, kui kusagil on ulukikahjustused tekkinud.
Suurkiskjaid on Pärsama jahialal küll nähtud, aga mitte kütitud. Hunt ja ilves selles piirkonnas paigal ei püsi. “Aastakümneid tagasi üks karu küll suvitas meil Oitme kandis päris mitu nädalat, aga läks salapärastel asjaoludel kaduma,” muigab Lempu.
Seevastu väikekiskjaid kohtab Pärsama jahimaadel hulgaliselt. On rebaseid, kährikkoeri, metsnugiseid ja mäkri. Viimane on ka üks suuremaid kahjutekitajaid. “Linnadesse ta vist veel jõudnud ei ole, aga maal on küll nii, et kui maamaja kusagil tühjaks jääb, nii on mäger kohe platsis. Ei mingit elamisluba ega vallas registreerimist,” nendib Lempu.
Suurus on jahimehele oluline
Seltsi juht tunnistab, et jahimehed ikka üksjagu edevad kah ja tahavad ikka naabrist ilusamat ja suuremat trofeed küttida. Jahijumalanna Diana on Pärsama küttidele kaunis armuline olnud. Trei toob kütitud trofeedest esile juba 1983. aastal Arli Lemberi kütitud põdrasarved, mis hinnati 334,30 punkti ja kuldmedali vääriliseks. Paljudes kataloogides on need aga ekslikult Ain Lemberi nime all. Väärikad on kindlasti Toomas Põlluääre 1986. aastal kütitud ja 303,40 punkti ning samuti kuldmedali vääriliseks hinnatud põdrasarved.
Sokusarvedest on parim Ülo Viherpuu poolt 1992. a kütitud 151,53 punktiline kuldne trofee. Jaan Ärmusele kuuluvad aga Järvamaal 2002. aastal kütitud pronksmedaliväärne karukolju ning 1996. aastal Saaremaalt kuldmedali ja 2007. aastal Pärnumaalt pronksmedali väärilised hundikoljud, 2000. aastast hõbemedali väärilised hirvesarved ja 2014.a mägra kolju. Kuldsete metsseakihvade omanikuks sai 2006. aastal Joonas Lindov. Elmu Magusa kogus on 2002. aastast hõbedane rebase kolju. Trofeekataloogi sirvides selgus, et kopra ja üllatusena ka kähriku medaliväärset trofeed Pärsama jahipiirkonnas polegi.
Jahiseltsil on oma jahimaja Koiklas, mis on sisse seatud 1936. aastal algselt koorejaamaks ehitatud hoones. 1970. aastal anti maja rendile jahimeestele ja jahimajana avati see 1976. aastal. Suuri teeneid oma maja saamisel oli seltsi tolleaegsel esimehel Kalju Toomil. Praegu on maja jahiseltsi omandis ja plaanis selle põhjalikum uuenduskuur, kuna viimane suurem remont tehti majale enam kui kolmkümmend aastat tagasi 1984. aastal.
46 liiget, viis liikmekandidaati
Juhatuse esimees Priit Trei, juhatuse liikmed Ilmo Torn, Ive Kuningas, Ain Viherpuu ja Toivo Lempu.
Seltsi esimene juht oli Eduard Selberg. 1960. aastatel juhtis Pärsama sektsiooni Helmut Kreitsmann. Seitsmekümnendatel kuni aastani 1984 oli sektsiooni esimees Kalju Toom. 1984–1990 juhtis Pärsama jahimehi Jaan Ärmus ja 1990–2013 Toivo Lempu.
Selts kasutab Pärsama jahipiirkonda, mille pindala on 12 850 HEKTARIT, jahimaad moodustavad sellest 11 961 hektarit.
Jahipiirkonnal on hulk naabreid: Võlupe ja Tagavere vahel Orissaare jahiselts, Kuivastu–Kuressaare maantee ääres kattuvad piirid ühe kilomeetri pikkusel lõigul Tornimäe jahiseltsiga, edasi on piirinaabriks Valjala jahiselts, siis Kaali jahiselts. Luulupe soos kattub piir Karja jahiseltsiga ja Karja külast kuni Oitme jõesuuni on piirinaaber Leisi jahiselts.
Pärsamalt on pärit mitmeid jahindustegelasi
Pärsama külal näib olevat huvitav seos ja koguni järjepidevus Saarte jahimeeste seltsiga. Pärsamal on sündinud kauaaegne SJS-i juht Feodor Teder ehk Tedre Priidu, mees, kelle tööd ja osa saarte jahinduses on raske üle hinnata. Praegu elab tema sünnikodu naabruses Jaan Ärmus, kelle kohta võib öelda sama. Natukene maad eemal elab SJS-i kauaaegne direktor Ilmo Torn ning läheduses ka praegune direktor Ive Kuningas. Kõik need Pärsama inimesed on Saaremaa jahindusega väga tihedalt seotud.
Jänesejahil pikad traditsioonid
Seoses jänesejahiga sai Pärsama jahiseltsis 1970. aastate lõpus alguse traditsioon, mis kestis vahelduva eduga kuni 2005. aastani.
Nimelt tulid jahimehed kokku 1. jaanuari hommikul kell 10 ja tehti üks suurem või väiksem jänesejahituur. Kui jänes oli kütitud, võis endale lubada koosistumist ja jäneseprae maitsmist, loomulikult ei puudunud ka aastavahetuseks tehtud koduõlu. Sellisel moel jahilkäimisele andis oma tõuke ka ENSV metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumis määrus, mis sätestas, et metsjänestele võib jahti pidada ainult koeraga ja vähemalt kolme jahimehe osavõtul. Jaht oli lubatud laupäevadel, pühapäevadel ja riiklikel pühadel.
1982. aastal oli Pärsama jahisektsiooni laskelimiit 26 halljänest ja 12 valgejänest. Tavaliselt kütiti igal jahindusaastal 10–30 metsjänest. Seda kuni 2002. aastani, mil halljäneste arvukus mingil põhjusel järsult langes. Valgejänes oli hakanud jahipiirkonnast kaduma juba varem ja seda mitte liigse küttimise tagajärjel. Praegusel ajal kütitakse Pärsama jahimaadel vaid paar-kolm metsjänest aastas.


description: Traditsiooniliselt kuulutati eile välja lõppeva aasta parimad turismitegijad. Lisaks Saare maakonna parimatele hõigati Kuressaares välja kogu Lääne-Eesti turismimaastiku esinumbrid. Visit Saaremaa turismispetsialisti Kristina Mägi sõnul oli auhinnakategooriaid kolm – parim […]

title: Muhu Liiva keskuse võimas areng tõi aasta tunnustuse

maintext:
Traditsiooniliselt kuulutati eile välja lõppeva aasta parimad turismitegijad. Lisaks Saare maakonna parimatele hõigati Kuressaares välja kogu Lääne-Eesti turismimaastiku esinumbrid.
Visit Saaremaa turismispetsialisti Kristina Mägi sõnul oli auhinnakategooriaid kolm – parim turismiettevõte, turismiarendaja ja turismiasjaline – ja avaldusi laekus kokku 20. Kümne arendajakandidaadi hulgast valis žürii parimaks turismiarendajaks Liiva keskuse Muhus.
Keskusest on kujunenud mitmekülgsete võimalustega kompleks kohalikele elanikele ja maakonna külalistele. “Enamik maakonda tulijatest või siit lahkujatest teeb ikka peatuse Liival, kohas, kus põhjust peatumiseks on küllaga,” märkis Mägi.
Muhu vallavanem Raido Liitmäe tunnistas, et Liiva keskus on tasapisi arenenud juba mitu aastat. “Aga see suvi ületas kõik ootused-lootused,” rõõmustas ta. Vallavanema sõnul on Liival hästi näha, kuidas üks ettevõte toetab teist, ja kui kuskil midagi juba on, siis sinna tuleb ikka juurde.
Liitmäe sõnul on nad hoolitsenud ka selle eest, et Liival kasvamisruumi jaguks. “Just ostsime Kaitseliidult avalikul konkursil maatüki juurde. Just selle sama eesmärgiga, et tulevikuks oleks arenguruum tagatud.”
Parima turismiettevõtte kategoorias hinnati ettevõtteid, kes on oma tegevusega andnud piirkonnale lisandväärtuse, loonud siin töökohti ja hindavad koostööd teiste turismiettevõtjatega. Kandidaatide seast tõusis esile Kuressaare tennisekeskus, mille käivitamise ja arendamise tulemusena on maakonnas võimalik korraldada nii kohaliku kui ka rahvusvahelise tähtsusega tenniseturniire, mis toovad Kuressaarde palju külalisi ja võistlejaid ka välismaalt ja mujalt Eestist.
Parimaid turismiasjalisi oli konkursile esitatud kaheksa. Kõik nad on oma tegevusega toetanud ja aidanud kaasa turismi arengule, maakonna turismimaine tõstmisele ja turismitegijate motiveerimisele. Kõige enam on komisjoni arvates seda tänavu teinud Tõnu Vaher ja Helen Jürjo, kelle esitasid konkursile kolm inimest ja organisatsiooni.
Tänu Tõnu ja Heleni tööle toimub igal sügisel Saaremaa Kolme Päeva Jooks, millest on saanud arvestatav turismiüritus. Madalhooajal toob see kolmeks päevaks Kuressaarde ca 500–600 turisti. “Tegemist on ääretu energia ja armastusega korraldatud üritusega, mis on võitnud enamiku Eesti jooksjate südame,” märkis Mägi.
Tõnu Vaher oli tunnustuse üle siiralt õnnelik. “Kõik ju korraldavad üritusi, aga et vahel väljavalitute hulka satud, see on väga suur tunnustus,” kinnitas ta.
Tõnu ise tunnustust vastu võtmas ei olnud. Tema oli sõitnud Tallinna Heleni lapsi hoidma, et tütar võiks Saaremaale tulla auhinda kätte saama. “Mõtlesin, et saadan tütre… Temal oli sel aastal koormus ju isegi suurem kui mul,” märkis ta.
See, et Kolme Päeva Jooks edaspidigi toimub, on Tõnu Vaheri sõnul kindel. Kas ta ise enam jooksurajale tuleb, ei teadnud ta öelda. “Eks elu näitab!” arvas ta.
Ka Lääne-Eesti parimad turismitegijad said eile välja kuulutatud just Kuressaares ning Saaremaa turismitegijad said tunnustust selleltki konkursilt.
Aasta turismiteo kategooria teise koha tõi Saaremaale suve hakul palju elevust külvanud saarlaste-hiidlaste köievedu. Lääne-Eesti parima turismiarendaja kategoorias võidutses aga Peter-Kalev Hunt, kes on nii Saare Golfi kui ka Pärnu Bay Golf Linksi omanik.


description: Leisi vallavolikogu lükkas esmaspäeval edasi hääletamise Saaremaa vallaga liitumise üle ega võtnud seisukohta Pöide valla väljakäidud nelja omavalitsuse liitumisettepaneku suhtes. “Mõtlesime, et olukorras, kus me oleme andnud haldusreformi seaduse kohtusse, […]

title: Leisi volikogu lükkas otsustamise edasi

maintext:
Leisi vallavolikogu lükkas esmaspäeval edasi hääletamise Saaremaa vallaga liitumise üle ega võtnud seisukohta Pöide valla väljakäidud nelja omavalitsuse liitumisettepaneku suhtes.
“Mõtlesime, et olukorras, kus me oleme andnud haldusreformi seaduse kohtusse, on naeruväärne olla esimeste seas, kes suure valla poolt hääletavad,” ütles Leisi vallavolikogu esimees Andrus Kandimaa, kelle sõnul tuleb ühendvallaga liitumine hääletamisele veel selle kuu lõpus.
Vallavalitsuse ettevalmistatud eelnõude sõnastus pooldas Leisi valla liitumist Saaremaa vallaga ja äraütlemist Pöide vallale, kelle eestvedamisel toimusid nelja valla läbirääkimised Ida-Saare valla loomiseks.
Kuna uus peaminister Jüri Ratas on andnud mõista, et valdade liitumisel oluliseks peetud 5000 elaniku alampiiri võib suhtuda ka mööndustega, siis plaanib Leisi volikogu nende möönduste võimalike piiride kohta infot hankida.
“Meie inimesed on valitsuse poole pealt uurinud, et kuidas see asi jääb, aga ega midagi selget ei ole veel,” ütles Kandimaa. Tema sõnul sõltub Leisi valla lõplik otsus palju ka sellest, kas Orissaare vald otsustab liituda Saaremaa vallaga.
Lisaks tekitas vallavolikogu liikmetes küsimusi asjaolu, et Leisi vallavalitsus avaldas vallalehe oktoobrinumbris ilma autori nimeta artikli “Haldusreform otsustamise ootel”, mille tonaalsus ja ühendvalda pooldavad argumendid erinesid oluliselt seni vallavolikogus valdade liitumist käsitlenud seisukohtadest.
Et artiklis väljendatud seisukohtade osas ei küsitud volikogu liikmetelt kui otsustajatelt mingit arvamust ja see ilmus enne rahvaküsitluse korraldamist, võib artikli koostajatele vallavalitsusest ette heita kavatsust küsitluse tulemusi mõjutada.
Ühise omavalitsuse moodustamise poolt oli 57% Leisi vallas korraldatud küsitluses osalejatest ja vastu oli 43% küsitluses osalejatest. Küsitluses osales 7,7% osalemise õigust omavatest isikutest.
Leisi VV haldusreformist
Saaremaa osas on kõige tõenäolisem Saaremaale ühe omavalitsuse tekkimine.
Kuna Ida-Saaremaa moodustamise läbirääkimised on raugenud, on see variant vähetõenäoline.
Saaremaa on ka liiga väike selleks, et siia moodustada 3 omavalitsus,t nagu on pakutud, näiteks Kuressaare eraldi, lisaks Lääne-Saare ja Ida-Saare.
On raske mõista ka väljakäidud Ida-Saare koosluse loogikat: Leisi koos Orissaare, Pöide ja Laimjalaga.
Väljavõtted Koduvallast


description: Eesti Jahtklubide Liit (EJL) võttis reede õhtul Tallink Spa & Conference Hotel’is pidulikult kokku möödunud purjetamishooaja. Aasta Tegu on tänavu Saaremaal kõrgetasemeliselt läbi viidud Zoom8 klassi maailmameistrivõistlused. Aasta Purjetajaks ja ühtlasi […]

title: Zoom8 klassi maailmameistrivõistlused on aasta tegu

maintext:
Eesti Jahtklubide Liit (EJL) võttis reede õhtul Tallink Spa & Conference Hotel’is pidulikult kokku möödunud purjetamishooaja. Aasta Tegu on tänavu Saaremaal kõrgetasemeliselt läbi viidud Zoom8 klassi maailmameistrivõistlused.
Aasta Purjetajaks ja ühtlasi ka Aasta Surfariks nimetati Rio de Janeiro Olümpiamängudel naiste RS:X klassis 11. koha saavutanud Ingrid Puusta ning Aasta Treeneri tiitliga pärjati tema treenerit Matthew Rickardit. Aasta Jääpurjetaja tiitel kuulub DN klassi juunioride maailmameistrile Rasmus Maalinnale ning Aasta Võistkonna nimetust kannab Melges 24 klassi Euroopa meistrivõistlustel amatööride seas hõbedale ning üldarvestuses 5. kohale tulnud jaht Lenny tiim.
Aasta Üllataja auhinna pälvisid 49erFX klassis Rio de Janeiro Olümpiale pääsenud ja seal igati väärikad võistlussõidud teinud Kätlin Tammiste ja Anna Maria Sepp. Aasta Võistlusametnikuks nimetati Rio Olümpial võistlusametnikuna töötanud ning mitmeid Purjetamise Eesti meistrivõistluste sarja regatte juhtinud Madis Ausman.
EJL Purjetamise Eesti Meistrivõistlustel oli noorte Optimist paadil üldarvestuses hooaja parim Hendrik Holtsmann, nii tüdrukute, U13 kui U13 tüdrukute arvestuste võidud läksid aga Angeliina Maria Isabel Õunapile. Zoom8 klassis tuli üldarvestuse Eesti meistriks Jakob Haud ja neidude seas oli edukaim Liis Annus. Laser 4.7 paadil võitis sarja Keith Luur, purjelaual Techno 293 alla 15 aastaste seas Daniel Schneider ja alla 17 aastaste hulgas Gregor Schneider. Noorte ja juunioride kahepaadiklassides alistasid RS Feval kõik konkurendid üldarvestuses Hugo Rasmus Vaino – Uko Rasmus Tiidemann, tüdrukutest Helen Pais – Helen Ausman ja alla 14 aastaste seas Kaur Oskar Volt – Romi Safin ning 29er’il Mari-Ann Raud – Maris Seersant. Olümpia ühepaatidest sai Laser Radial klassis esikoha Anna Pohlak ja Laser Standardil Karl-Martin Rammo, juunioridest aga Laser Radialil Norman Järve ja Laser Standardil Tavo Annus. Olümpia kahepaadiklassis 49er läks võit Juuso ja Henri Roihule, katamaraanil F18 aga Uku Kuuskile ja Aivar Soole. RS:X olümpiapurjelaual oli üldarvestuses parim Rainer Kasekivi ja juunioridest Marcus Pertelson ning Formula purjelaual üldarvestuses John Kaju, masterite seas Erno Kaasik ja juunioridest Karl-Erik Saarm. Meistrivõistluste sarja tulemuste põhjal autasustati parima klubina Rein Ottosoni Purjespordikooli.
EJL Avamerepurjetamise Eesti Karika ORC grupis teenis esikoha välja jaht Jazz meeskond Juss Ojala juhtimisel Sugar 2 (kapten Ott Kikkas) ja Premiumi (kapten Mati Sepp) ees. ESTLYS grupis oli parim Margus Tasa roolitav Mercuriuse meeskond, teiseks tuli Elli (kapten Margus Hiet) ja kolmandaks Liliann (kapten Margus Beljakov). Folkbootide seas saavutas võidu Olev Oolupi käe all seilav Bacchuse tiim, järgnemas Lind (kapten Tiit Riisalo) ja Greta (kapten Mikk Köösel). Melges 24 klassi Eesti edetabeli võidu vormistas jahil Lenny purjetav Tõnu Tõniste paatkond, teisele kohale seilas Yes Sir No Sir (kapten Tõnis Haavel) ja kolmandaks Zuxu (kapten Peter Šaraskin).
EJL teenetemärgid pälvisid Melges 24 jahi Lenny võistkonna liikmetena Euroopa meistrivõistlustel 5. koha saavutanud Maiki Saaring, Tammo Otsasoo ja Andres Rohtla, DN klassi maailmameistrivõistlustel 8. koha saanud Argo Vooremaa ja Monotüüp-XV klassi Euroopa meistrid Ott Kolk ja Juhan Kolk, samuti paljukordsed Eesti meistrid Karl-Martin Rammo, Anna Pohlak ja John Kaju.
Toredate olümpiateemaliste meenetega tänati lõppenud olümpiatsükli kestel Eesti Jahtklubide Liitu toetanud AS Livikot, AS Matekit, AS Vopak E.O.S.-i, AS Tallinna Sadamat, AS Eesti Lootsi, Marinepooli, AS NG Investeeringuid, AS LTT-d, AS Eesti Meediat ja OÜ Planestari. Merekultuuriaasta 2016 projekti elluviimise eest võtsid tänuavaldused vastu kultuuriminister Indrek Saar ja projektijuht Karen Jagodin.
Eesti Jahtklubide Liit


description: Saaremaa ühisgümnaasiumi 10. miniteaduspäevadel astub ettekandega üles ligi 30 noort üle Eesti. Ligi pooled neist on Saaremaalt. Eile alanud ja täna jätkuva teadusürituse korraldaja Indrek Peili sõnul osaleb teaduspäevadel õpilasi […]

title: Noored teadlased kogunevad SÜG-is

maintext:
Saaremaa ühisgümnaasiumi 10. miniteaduspäevadel astub ettekandega üles ligi 30 noort üle Eesti. Ligi pooled neist on Saaremaalt. Eile alanud ja täna jätkuva teadusürituse korraldaja Indrek Peili sõnul osaleb teaduspäevadel õpilasi 6. klassist kuni gümnaasiumi lõpuni välja.
Ettekandmisele tulevad uurimused erinevatest valdkondadest. Osa neist on varem avaldatud, osa mitte. Uurimistöid on nii loodusest, majandusest, füüsikast, keemiast kui ka koduloost, perekonnast ja keelest.
Peili sõnul kuulutatakse täna õhtul välja ka tublimad, kuid päristeadlastest koosneva žürii tagasisidet kuulevad kõik ning see on tavaliselt positiivne.


description: Saaremaa meeskond sai nädalavahetusel Kuressaare spordihoones mängitud Eesti meeste võrkpallimeistrivõistluste esiliiga kahes kohtumises 0 : 3 ja 2 : 3 kaotuse. “Oleme nädalavahetusel teenitud ühe punkti üle õnnelikud, sest olid […]

title: Saaremaa meestele kodus kaks kaotust

maintext:
Saaremaa meeskond sai nädalavahetusel Kuressaare spordihoones mängitud Eesti meeste võrkpallimeistrivõistluste esiliiga kahes kohtumises 0 : 3 ja 2 : 3 kaotuse.
“Oleme nädalavahetusel teenitud ühe punkti üle õnnelikud, sest olid rasked mängud ning õppimist on meil veel kuhjaga,” võttis Asko Esna kaks kodumängu kokku.
Laupäeval tunnistati valitseva meistri TTÜ/Kiili 3 : 0 paremust. Saarlased alustasid laupäeval hästi, juhtides esimeses geimis 8 : 2. Vastased jõudsid esimest korda viigini seisul 24 : 24 ja võitsid avavaatuse 28 : 26.
“Me läksime peale ja mingid asjad õnnestusid. Aga meestel tekib kiirelt rahulolu ja kui lastakse veidi lõdvaks, on asjad käest ja ega me sealt enam üles tulnudki,” selgitas Asko Esna.
Teist geimi valitses täielikult tiitlikaitsja. Nad said ette 13 : 7 ja 20 : 13 ning võitsid 25 : 19.
Kolmandas geimis jagus tasavägist mängu seisuni 13 : 13, siis sai TTÜ ette ja võitis 25 : 20.
“Numbriliselt võib-olla paistab, et panime vastu, aga ma ei ole oma meeskonna mänguga üldse rahul, kuigi vastane oli tugev ja tegi oma asju korralikult,” rääkis Esna. Treeneri sõnul peavad mehed õppima väljakul ka kannatama, sest ei ole nii, et vastane annab niisama punkte. “Üle tüki aja oli meil jälle kodumäng ja mõni mees mõtles üle,” leidis ta.
Pühapäeval kulges Saaremaa meeskonna kodumäng Neemeco SK vastu üles ja alla ning nii oldi taas sunnitud tunnistama külaliste 3 : 2 paremust. Kuressaare spordihoones alustati jälle hästi ja esimene geim võideti 25 : 15 ning paljudele tundus, et võit on kindel.
Paraku lisas vastane kaitsemängus ja servis juurde ning võitis kaks järgmist geimi 26 : 24 ja 25 : 21. Neljas geim kuulus tulemusega 25:17 taas võõrustajatele. Viies, otsustav geim kulges Neemeco dikteerimisel. Pooled vahetati nende eduseisul 8 : 6 ja lõppnumbrid olid Neemeco kasuks 15 : 9.
“Mäng oli natuke Ameerika mägede moodi, aga kui meil tuleks kõik ideaalselt välja, siis keegi ei mängiks esiliigas,” tõdes Asko Esna, lisades, et vastane õppis meeskonda tundma.
Esna sõnul tuleb osata võita ja osata ka kaotada. “Me peame ise olema teatud kohtades kindlamad,” märkis ta.
“Kui oleme ise kõik hästi teinud, aga vastane toob palli ikka ära, siis on seal suur varu. Neljandas geimis tegime seda ideaalselt, kui aga jääme jänni, saab vastane lihtsamaid punkte ja see hakkab kohe mehi sööma.”


description: Pressinõukogu arutas Lääne-Saare vallavalitsuse kaebust Saarte Hääles 21. septembril 2016 ilmunud artikli “Suurim vald osutus suurprojektis saamatuks” peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava. Artikkel räägib kaheksa Saaremaa valla […]

title: Saarte Hääl rikkus head ajakirjandustava

maintext:
Pressinõukogu arutas Lääne-Saare vallavalitsuse kaebust Saarte Hääles 21. septembril 2016 ilmunud artikli “Suurim vald osutus suurprojektis saamatuks” peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava.
Artikkel räägib kaheksa Saaremaa valla ühisest projektist, et saada Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt toetust maalinnade arendamiseks.
Lääne-Saare vallavalitsus kaebas pressinõukogule, et artikli pealkiri on eksitav. Samuti leiab kaebaja, et artikkel sisaldab ebatäpset infot, sest Lääne-Saare vald ei olnud ainuke, kes arvas, et kümne päevaga ei suudeta projekti puudusi likvideerida. Kaebaja märgib, et otsuse projekti mitte esitada tegi MTÜ Visit Saaremaa. Samuti ei ole kaebaja rahul, et leht avaldas artikli toimetuse hinnanguliste kommentaaridega.
Saarte Hääl vastas pressinõukogule, et artiklis olevad faktid on kontrollitud ja ajakirjanik vestles kõigi viidatud projekti osapooltega. Leht lisas, et MTÜ Visit Saaremaa lähtus oma otsuses projekti mitte esitada osapoolte suutmatusest puudusi likvideerida, mitte vastupidi. Leht märkis, et kaebaja ei soovinud vastulauset.
Pressinõukogu otsustas, et Saarte Hääl rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.11., mis näeb ette, et pealkirjad ja juhtlaused ei või auditooriumi eksitada. Pressinõukogu hinnangul on loo pealkiri ja juhtlõik eksitavad, sest need jätavad lugejatele mulje, et vaid üks vald oli saamatu. Artikli enda sisust tuleb välja, et oma tööga ei saanud tegelikult hakkama mitu valda.
Pressinõukogu aseesimees Sulev Oll


description: Briti päevaleht The Independent kirjutab, et paljudes Euroopa riikides võtsid rahvuslased ja euroskeptikud Donald Trumpi valimisvõidu vastu suure vaimustusega. “Säärased erakonnad ja poliitilised rühmitused vastandavad end praegustele valitsustele ning viimase […]

title: Kas tänapäeva fašism? Euroopa äärmuslased pürivad võimutüüri juurde

maintext:
Briti päevaleht The Independent kirjutab, et paljudes Euroopa riikides võtsid rahvuslased ja euroskeptikud Donald Trumpi valimisvõidu vastu suure vaimustusega. “Säärased erakonnad ja poliitilised rühmitused vastandavad end praegustele valitsustele ning viimase aasta jooksul on nad kõikjal tuult tiibadesse kogunud,” täheldab ajakirjanik Katie Forster.
The Independent toob ära üpriski detailse nimekirja Euroopa paremäärmuslastest, kes loodavad järgida Donald Trumpi eeskuju ja järgmiste aastate valimistel võita.
1. Norbert Hofer – Austria Vabaduspartei (Freiheitliche Partei Österreichs) liider. “Hiljuti soovitas ta kodanikel endile tulirelvad soetada. See olevat n-ö loogiline reaktsioon Euroopat haaranud rändekriisile, millele võimulolevad poliitikud ei suuda kuidagi piiri panna,” kirjutab The Independent.
4. detsembril toimuvad Austrias riigipea kordusvalimised. Neil konkureerib Hofer Roheliste erakonna (Die Grünen – Die Grüne Alternative) endise liikme Alexander Van der Belleniga. Mais võitis valimised Bellen, edestades Hoferit napilt vaid 0,5 protsendiga. Vabaduspartei vaidlustas valimistulemused. Juuli alguses rahuldas Austria põhiseaduslik kohus Vabaduspartei protesti ja tühistas valimistulemused, mistõttu tulevadki nüüd kordusvalimised. Nende tulemust on aga raske prognoosida, sest avaliku arvamuse küsitluste järgi on seis üpriski tasavägine.
2. Marine Le Pen – Prantsuse Rahvusrinde (Front National) liider.
Ühes hiljutises intervjuus BBC-le ütles Le Pen, et järgmise aasta mais toimuvad presidendivalimised kavatseb ta kindlalt võita ja just temast saab Prantsusmaa järgmine president. Le Peni sõnul on see nn globaalrevolutsiooni kolmas etapp. Kaks esimest olid Brexit ja Donald Trumpi võit.
Presidendiks saades lubab Le Pen Prantsusmaa kohe NATO-st välja viia, nagu tegi seda omal ajal viienda vabariigi rajaja, president Charles De Gaulle.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: JÄÄR Päev toob sulle häid võimalusi eneseteostuseks. Kui oled loominguinimene, peaksid kindlasti püüdma mõnd uut ideed ka praktiliselt rakendada. SÕNN Märkad nüüd oma kaaslasi tunduvalt rohkem kui tavaliselt. Oled hea […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Päev toob sulle häid võimalusi eneseteostuseks. Kui oled loominguinimene, peaksid kindlasti püüdma mõnd uut ideed ka praktiliselt rakendada.
SÕNN
Märkad nüüd oma kaaslasi tunduvalt rohkem kui tavaliselt. Oled hea vestluspartner ja usaldusväärne kaaslane. Paranevad suhted perega.
KAKSIKUD
Otsid täna sedalaadi suhteid, mis pakuksid sulle turvalisust ja tuge. Parema meelega loobuksid oma igapäevakohustustest ja puhkaksid kodus.
VÄHK
Tunned vajadust süveneda filosoofiasse. Oled huvitatud erilistest asjadest, torkad silma originaalsusega ning sulle ei meeldi traditsioonilised toimingud.
LÕVI
Täna on sinu jaoks igati soodsate mõjudega päev. Võimalik, et leiad endale loomingulise väljundi, mis osutub ka materiaalses mõttes kasulikuks.
NEITSI
Võimalik, et puutud täna kokku raskete probleemidega. Saavutad edu, kui säilitad rahu ja huumorimeele. Tegele töödega, mis on pooleli jäänud.
KAALUD
Suhtud töösse väga vastutustundlikult, kuid sulle ei sobi pingeline töökeskkond. Püüa töö kõrvalt leida aega ka perekonna ja kodu jaoks.
SKORPION
Täna peaksid endale meelde tuletama vanasõna “julge pealehakkamine on pool võitu”. Püüa vabaneda takistavatest kompleksidest, ära häbene ennast!
AMBUR
Täna peaksid kõikide oma tegemiste jaoks varuma aega, et saaksid tegutseda rahulikult. Kiirustamine võib arusaamatusi tuua. Enne mõtle, siis tegutse.
KALJUKITS
Jätad endast meeldiva mulje ja mõjud usaldusväärse partnerina. Tänased harmoonilised mõjud annavad sulle hea võimaluse kõikjal läbi lüüa.
VEEVALAJA
Oled täna väga konkreetne. Kui sulle miski ei meeldi, siis ütled selle otsekohe välja. Hea aeg suhete klaarimiseks ja enesekehtestamiseks.


description: Üsna sage on vaatepilt, kus mõni spordimees pärast treeningut või suisa treeningu ajal liigutab ennast ühe rullikujulise eseme peal. Viimaste aastatega korraliku tähelennu teinud enesemassaaži vahend säästab aega ja ka […]

title: Massaažirull aitab spordisõbral lõdvestuda

maintext:
Üsna sage on vaatepilt, kus mõni spordimees pärast treeningut või suisa treeningu ajal liigutab ennast ühe rullikujulise eseme peal. Viimaste aastatega korraliku tähelennu teinud enesemassaaži vahend säästab aega ja ka raha, mida muidu võiks kulutada näiteks massöörile.
Füsioterapeut Raili Sepp Fystera OÜ-st tõdeb muigega, et eks ta selle rulli soovitamisega inimestele võtab endalt leiva natuke laualt küll. Samas aitab selle kasutamine vältida vigastusi ja annab sportlasele parema enesetunde. “Ma ei pea massööri külastamist tõesti hädavajalikuks,” arvab ta.
Millega on siis tegu? Raili Sepp ütleb, et taastumisel ja lihashooldusel on lihaste harmoonilisel arengul sama suur roll kui õigel treenimisel. Lihashoolduse all mõistetakse peamiselt venitamist ja massaaži. Sepp tõdeb, et füsioteraapia arenedes on venitamise rolli kohta tekkinud rohkelt eriarvamusi. Venitusharjutusi sooritades venitatakse küll lihasrakke, kuid lihastes esinevad tihkemad kohad jäävad käsitlemata ja neil on venitusmõju vähene.
Sepp ütleb, et kohe on tunda, kuidas lihas oleks nagu sõlmes. Kui nüüd kasutada pilatese rulli või suupärasema nimetusega massaažirulli, siis see mõjutab lihaseid, kuid ka neid ümbritsevat faatsiat. Sepa sõnul on rulli kasutajate lihased hoopis elastsemad ja lõdvestunumad kui lihtsalt venitajatel. Eelkõige peaksid rulli kasutama just jalgadele väga suurt koormust andvad sportlased ja harrastajad. Nagu näiteks pikamaajooksjad, jalgratturid, jalgpallurid. Mööda külge ei jookse see maha aga kellelgi. Sepp soovitab rullimist isegi neile, kelle töö on seisva iseloomuga.
Rulliga saab töödelda suuri lihasgruppe ning ühte gruppi tuleks rullida minuti jagu. Suurte lihaste puhul on lihtsam lihas kaheks jagada. Näiteks sääresirutajate puhul rullida 30 sekundit reielihase ülemist ja teine 30 sekundit reielihase alumist osa. Rullimisega peaks alustama altpoolt nii lihasest lähtuvalt kui ka üldiselt soovituslik on säärelihased kõigepealt ära rullida. Rullimiseks on olemas erinevad asendid, vastavalt kehalisele võimekusele. Tegevusega kaasneb ka alati kerge treening süvalihastele ja õlaliigest ümbritsevatele lihastele. Seetõttu peab olema ettevaatlik, kui on nendes piirkondades varasemaid vigastusi. Kui pärast rullimist on seljas ebamugavustunne, tuleks kehahoid üle vaadata. Keresüvalihaste nõrkusega kipub “selg läbi vajuma”.
Samuti tasub silmas pidada, et kui mõningase rullimise järgselt valu tugevneb, siis tuleks tegevus lõpetada. Rullides peaks esialgne valu hoopis vähenema.
Tiidrek Nurme vaid kiidab
Saarlasest maratoonar Tiidrek Nurme ütleb, et tema jaoks on rull iseenda aitamise vahend.
“Lihast saab hooldada mitmete erinevate vahenditega, rull on lihtsalt üks nendest odavamatest ning lihtsamatest. Massööri juures käimine on ikkagi efektiivsem, kuid rull on midagi sellist, millega saad iseennast aidata,” räägib Nurme, kelle koormused ja intesiivsus on loomulikult tavaharrastajast kordi suuremad. Seega vajab rohkemat hoolitsust. Nurme kasutab rulli esmalt lihaste sissetöötamiseks enne koormust ja pärast koormust lihaspingete maandamiseks.
“Mõlemal juhul on tegemist kasuliku ning odava abivahendiga,” kinnitab ta ja ütleb, et loomulikult saadab rulli kasutamist nii soojendusjooks, lõdvestusjooks kui ka venitusharjutused.


description: Nädal tagasi Pihtla jahialal ilmnenud sigade Aafrika katku (SAK) juhtumid, mis jäävad Kaalist vähem kui kaheksa kilomeetri kaugusele, panid sealse sigala veterinaar- ja toiduameti kõrgendatud järelevalve alla. Veterinaar- ja toiduameti […]

title: Kaali sigala kõrgendatud järelevalve all

maintext:
Nädal tagasi Pihtla jahialal ilmnenud sigade Aafrika katku (SAK) juhtumid, mis jäävad Kaalist vähem kui kaheksa kilomeetri kaugusele, panid sealse sigala veterinaar- ja toiduameti kõrgendatud järelevalve alla.
Veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda ütles Saarte Häälele, et Ääre Seakasvatuse Kaali sigalale määratud kitsendused tulenevad sigade klassikalise katku ja sigade Aafrika katku tõrje eeskirjast ja on seotud uute SAK-positiivsete leidudega metsseapopulatsioonis taudistunud alal nr 30 (Pihtla vald), lähemal kui kaheksa kilomeetrit sigalast.
12. novembril kütiti Pihtla jahialal Kõljalas kaks metssiga, kelle SAK-proov oli positiivne. 14. novembril leiti samas kandis Metsakülas lõpnud kult.
Kalda sõnul tähendavad kitsendused seda, et sigala võetakse kõrgendatud järelevalve alla, sigala ülevaatuse käigus registreeritakse sigade arv pidamis- ja vanuserühmade kaupa ning viiakse läbi karja kliiniline läbivaatus.
Edaspidi kontrollivad määratud järelevalveametnikud ja volitatud veterinaararstid sigalat võimaliku nakkuse avastamiseks regulaarselt, aga mitte harvemini kui kord kuus, kusjuures külastused registreeritakse. Seakatkule iseloomulike tunnustega haigeid või surnud sigu uuritakse SAK-i suhtes. Loomulikult kehtivad ka kõik senised bioohutusmeetmed ja tauditõrjeabinõud.


description: “Saaremaa liigirikkalt heinamaalt kogutud heinal on suur energia ja jõud,” kirjutab kuressaarlane Urve Kirss, kelle arvates on sellest heinast valmistatud tooted väga väärtuslikud. Oi Saaremaa niitude kastesed süled, ööviiuli viisidest […]

title: Saaremaa hein väärindatud tooteks!

maintext:
“Saaremaa liigirikkalt heinamaalt kogutud heinal on suur energia ja jõud,” kirjutab kuressaarlane Urve Kirss, kelle arvates on sellest heinast valmistatud tooted väga väärtuslikud.
Oi Saaremaa niitude kastesed süled,
ööviiuli viisidest helisev nurm!
Puisniidud, looduslikud heinamaad, kus kasvavad hajusalt puud ja põõsad. See on sajandeid olnud tüüpilisemaid Eesti talumaastikke. Puisniitude fenomen on selle liigirikkus. Rekordarv on 76 taimeliiki ruutmeetril.
Liigirikkust tingib asjaolu, et vahelduvalt kasvavad koos niidu- ja metsakoosluse taimed. Liigirikkust suurendab niitmine ja muidugi ka Lääne-Eestile omane lubjarikas pinnas.
Meil on õnn elada väga liigirikka taimestikuga piirkonnas. Saarte liigirikkust on aidanud kujundada ja säilitada meri oma otsese ja kaudse mõjuga. Saarte asend – avatud kõigist suundadest – on soodne ka uute taimeliikide vastuvõtuks. Meil kasvab palju niisuguseid taimeliike, mis on Mandri-Eestis haruldased, siin aga tavalised.
Riksu küla Sepa-Jõe ettevõtlik perenaine Jaanika Jõgi on tänu ja austust väärt, et Saaremaa ökoheinast sauna- ja raviprotseduuride jaoks tooteid valmistab. Kahju, et Saarte koostöökogu heinaspaa teenuste osutamiseks mõeldud kuppelmaja ehitamist ei toetanud. Seda toorainet on Saaremaal kõikjal ja selle kasutamine viiks elu maal edasi.
Taimede tervislik mõju ei vaja ju tutvustamist – kogu inimeksistents on seotud taimedega. Kas olete tundnud värske heina lõhna? Omapärase võluva aroomi annab värskele heinale maarjahein – mitmeaastane kõrreline, mis kasvab puisniitudel, loopealsetel, teeservades koos väriheina ja teiste kõrrelistega. Maarjaheina noored kõrred ja lehed sisaldavad väga hinnalist aromaatset ainet – kumariini. See annab taime hõõrumisel ja kuivatamisel eriti hea aroomi. Kumariini leidub meil peale maarjaheina näiteks lõhnavas varjulilles ja mesikas.
Maarjaheina helerohelisi varsi ja lehti kogutakse juunis, õitsemise ajal. Nendest saadakse eeterlikku õli, ekstrakti kasutatakse kompressides liigesevalude vastu.
Vanad eestlased kutsusid maarjaheina heinaemaks, imeheinaks ja imerohuks ning taimele omistati maagilisi võimeid, mis kõik lukustatud uksed avab, suudab vangid vabastada ja paneb kohtuniku ennast süüdimõistetu peksmise ajal teravat valu tundma.
Kas just sellised maagilised omadused, küll aga suur energia ja imejõud on kogu heinal, mis kogutud Saaremaa liigirikkalt ja ökoloogiliselt puhtalt heinamaalt. Sellest heinast valmistatud tooted peaksid küll olema väärindatud tooted.


description: Jõuluvana Ote koos memm Milliga alustas täna päeval Kuressaarest sõitu sel aastas Valgas toimuvale jõuluvanade konverentsile. Kuressaare keskväljakul jõulukuuselt võeti väike oksake, mis viiakse konverentsile, samuti jagati teelesaatjatele ja lastele […]

title: FOTOD: Saaremaa jõulutaat ja -memm sõitsid konverentsile


description: Kuressaare merepäevade ajal käima lükatud fotokonkursi “”Kõik me kanname endas meremärke” (L. Meri)” võitjat välja ei kuulutatud. Küll aga nimetas žürii teise ja kolmanda koha võitnud ning mitmeid eripreemia väärinud […]

title: Fotokonkursil esikohta välja ei antud

maintext:
Kuressaare merepäevade ajal käima lükatud fotokonkursi “”Kõik me kanname endas meremärke” (L. Meri)” võitjat välja ei kuulutatud. Küll aga nimetas žürii teise ja kolmanda koha võitnud ning mitmeid eripreemia väärinud fotosid. Neist ühe autor on Saarte Hääle fotograaf Maanus Masing. Teise ja kolmanda koha said Valmar Voolaid ja Kristina Mägi. Fotokonkursi publikuhääletuse võitis Eilika Trummar.
Konkursile laekus 118 tööd. Žüriisse kuulusid Toomas Kiige Eesti fotokunstiühingust, fotograaf Lembit Michelson, Lii Pihl Kuressaare Raegaleriist ja Heli Jalakas Kuressaare linnavalitsusest. Autasustamine toimus laupäeval Kuressaare VI fotopäeval.


description: Naiskodukaitse (NKK) Saaremaa ringkond koos Kadi raadio ja ajalehega Saarte Hääl kutsuvad juba kaheksandat korda kuduma ja kinkima kõigile Saare maakonna ajateenijatele jõuluks paar kodusaarel kootud sooje villaseid sokke. NKK […]

title: Koome oma ajateenijatele 150 paari sooje sokke!

maintext:
Naiskodukaitse (NKK) Saaremaa ringkond koos Kadi raadio ja ajalehega Saarte Hääl kutsuvad juba kaheksandat korda kuduma ja kinkima kõigile Saare maakonna ajateenijatele jõuluks paar kodusaarel kootud sooje villaseid sokke.
NKK Saaremaa ringkonna esinaine Mare Kirr (pildil) innustas kõiki, kes vähegi kududa oskavad, kindlasti sokke kuduma. “See on hoolimine, märkamine, kodutunde loomine ja noormeestele teada andmine, et me ootame ja vajame neid kodusaarele tagasi,” rääkis Kirr. Jõulud on ju ikka kingituste tegemise aeg ning miks mitte selgi aastal koduselt sooje sokke kinkida.
Võib-olla on see ka n-ö kodusolijatele väikseks meeldetuletuseks, et see on võimalus neile anda oma panus riigi ja ajateenimise edukusse. “Eks me kõik vaja ju soojust ja hoolimist – turvatunnet,” märkis Kirr.
Sokkide üleandmine saare noormeestele on alati olnud südantsoojendav. “On näha olnud, et poisid ootavad. Nad on nagu väikesed lapsed – silmad säravad, oodatakse-vaadatakse õhinal ja vahetatakse omavahel, et näe, mul on ruudulised ja sul on triibulised,” kirjeldas Mare Kirr.
Sokkidesse võib iga kuduja-sokiannetaja pista pisikese üllatusena ka midagi magusat. Olgu selleks siis šokolaad või kommid. Mare Kirr lisas, et sedakorda võivad sugulased, tuttavad, sõbrad oma poistele saata ka nimelisi sokipaare ja väikseid kinke. “Organiseerime need kohale ja nimeliselt kätte,” kinnitas Kirr.
Muidugi tuleks sokipaari juurde kirjutada ka kuduja nimi. Seda kasvõi selleks, et kingisaaja teaks hiljem, kelle kootud sokid tema varbaid soojendavad.
Sellel aastal on kingiootajaid ligi 150, seega on viimane aeg varrastel käia lasta, et sokid õigeks ajaks valmis saada. Kudumisel võib seejuures silmas pidada jalanumbreid 43–47. Lisaks ajateenijatele lähevad sokid piirivalvelaev Valve meeskonnale ja Kuressaare vapilaeva Admiral Cowan meeskonnale.
Hiljemalt 18. detsembriks tuleks kõik sokid toimetada kogumispunktidesse, mida on üle Saare maakonna päris mitu. Sokkide kogumispunktid asuvad Kuressaares Väljaku tn 5 Kaitseliidu maleva staabis ja Tallinna tn 9 Saarte Hääle toimetuses.
Orissaares võib sokid viia raamatukokku ja Kirde poodi, Tornimäel koolimajja, Salmel lasteaeda ja Leisis vallamajja. Kätte saavad Saaremaa ajateenijad oma sokid vahetult enne jõule.


description: Augustis Salme vallas kadunuks jäänud eaka mehe loomadest puretud jäänused leiti laupäeval. 26. novembril teatati politseile, et Salme vallas Ula küla metsatukas märkas seal jalutanud naine luid, sealhulgas pea-luud ja […]

title: Kadunud sõrulane leiti surnuna

maintext:
Augustis Salme vallas kadunuks jäänud eaka mehe loomadest puretud jäänused leiti laupäeval.
26. novembril teatati politseile, et Salme vallas Ula küla metsatukas märkas seal jalutanud naine luid, sealhulgas pea-luud ja riideid.
Kohaletulnud politsei välijuht koos kriminalisti ja menetlejaga fikseerisid leiukoha ja võtsid kohapeal olnu kaasa.
“Praegu ei ole veel tuvastatud, kellele leitu kuulub, selle selgitab välja ekspertiis, mille vastused ei ole tänaseks veel laekunud,” ütles Saarte Häälele politsei pressiesindaja Maria Gonjak.
85-aastane Erich jäi kadunuks augusti keskel, tema luud leiti kümmekond kilomeetrit kodust eemal.


description: Ajaleht Äripäev üllitas läinud aasta tulemuste põhjal Eesti edukate autovedajate edetabeli, kuhu on mahtunud ka Saaremaa firmad. Saare maakonnast on kõrgeimal, 32. kohal Sarbuss AS, mida juhib Taavi Tuisk. Ettevõtte […]

title: Sarbuss on maakonna edukaim transpordifirma

maintext:
Ajaleht Äripäev üllitas läinud aasta tulemuste põhjal Eesti edukate autovedajate edetabeli, kuhu on mahtunud ka Saaremaa firmad.
Saare maakonnast on kõrgeimal, 32. kohal Sarbuss AS, mida juhib Taavi Tuisk. Ettevõtte käive oli eelmisel aastal 4,5 miljonit eurot ja ärikasum üle 250 000 euro. Tabelist leiab ka ML-Transport AS-i. Meelis Lonnile kuuluv firma, mille tegevjuht on Lonn ise, teenis mullu käibena 2,1 miljonit eurot. Kasum oli ettevõttel ligi 116 000 eurot.
Ettevõtted seati valdkonna pingeritta kuue näitaja põhjal: 2015. aasta müügitulu ja tulu võrreldes 2014. aastaga, 2015. aasta ärikasum ja kasumi kasv võrreldes aasta varasemaga, rentaablus ning varade tootlikkus 2015. aastal.
Osalesid ettevõtted, kes on tegutsenud kahel viimasel majandusaastal ja kelle majandustulemused olid andmete kogumise ajaks äriregistris skannitud.


description: Tallinnas Kultuurikatlas avalikustati restoranijuhi Eesti Maitsed 2017 nimekiri, kuhu mahtus kaheksa Saare maakonna söögikohta. Kokku soovitatakse üle Eesti umbes sadat restorani. Edetabeli teiselt kohalt leiab Pädaste mõisa restorani Alexander, mis […]

title: Saarel leidub väärt söögikohti

maintext:
Tallinnas Kultuurikatlas avalikustati restoranijuhi Eesti Maitsed 2017 nimekiri, kuhu mahtus kaheksa Saare maakonna söögikohta. Kokku soovitatakse üle Eesti umbes sadat restorani.
Edetabeli teiselt kohalt leiab Pädaste mõisa restorani Alexander, mis teenis sajast võimalikust punktist 86. Alla jäi Alexander vaid Tallinnas asuvale NOA Peakoka Saalile (87 punkti). Hinnatud on nii toitu, jooke, teenindust kui ka miljööd.
Lisaks esindavad Saaremaad edetabelis Retro (60), Mosaiik (60), Mais (59), vinoteek Prelude (56), KuKuu (56), GOSPA restoran (52) ja Saaremaa Veski (49).
“Nüüd, kus teeme koostööd Põhjamaade restoranijuhiga White Guide, on meil võimalus mitte ainult kõrvutada oma söögikohti, vaid saada ka aimu, kuidas näevad välja meie restoranid naaberriikide söögikohtadega võrreldes,” ütles programmi Eesti Maitsed juht Aivar Hanson.
White Guide’i põhjal on esimest korda Eesti kõige parem restoran (NOA Peakoka Pool) eespool Soome parimast (Ask). Norras oleks NOA teisel kohal. Pooled kolme Baltimaa kuuekümnest juhtivast restoranist asuvad Eestis, kuid kõige parem on Lätis (Vincents).
Möödunud aastaga võrreldes on kõige kiiremini edasi arenenud Pärnu ja Saaremaa restoranid, mõlemast soovitab restoranijuht kaheksat söögikohta.


description: 26. novembril toimus Saare ratsakeskuses hobuste koolisõiduvõistlus “Eggersmann Eesti koolisõit 2016”. Koolisõit on äärmiselt keeruline spordiala, kus ratsanikul tuleb esitada etteantud skeem ning iga esitatud elemendi eest annavad kohtunikud hindepunkte. […]

title: Ratsutajad võistlesid koolisõidus

maintext:
26. novembril toimus Saare ratsakeskuses hobuste koolisõiduvõistlus “Eggersmann Eesti koolisõit 2016”.
Koolisõit on äärmiselt keeruline spordiala, kus ratsanikul tuleb esitada etteantud skeem ning iga esitatud elemendi eest annavad kohtunikud hindepunkte. Kuigi Saaremaal koolisõiduga pikalt tegeldud ei ole, oli osalejate arv suur ning kohal sellel alal maakonna parimad ratsanikud ja hobused. Päeva jooksul tehti 37 starti.
Esimene, lihtsaim skeem oli mõeldud noortele hobustele ja noortele ratsanikele. Esimesed kaks kohta noppis Seeder Horses OÜ-d esindav Sandra Hints hobustel Jerry von Seeder ja Fernando von Seeder, kolmas oli Kaie Kallus Lord Leol Saare ratsakeskusest.
Keskmise raskusega skeemis võttis kaksikvõidu Muhus Tihuse talus treeniv Maria Vanatoa hobustega Armas ja Cumberra, kolmanda koha sõitis välja Sandra Hints Hinoa B-l.
Raskeimas skeemis võidutses taas Maria Vanatoa samadel hobustel, kuid seekord oli parem Cumberra ja Armas leppis teise kohaga. Kolmanda koha võitis Sandra Soomre Tika talust.
Jaagup Kallas


description: Kuressaare Rohu tänava lasteaia ja selle vastas asuva büroohoone parkimisprobleemi ühe lahendusena nähakse endise kunstikooli krundi kasutuselevõttu parkimisalana. Ametikooli juurde Torni 9 kinnistule uue parkla ehitamine võib kujunenud olukorda küll […]

title: Kunstikooli krundile plaanitakse parklat

maintext:
Kuressaare Rohu tänava lasteaia ja selle vastas asuva büroohoone parkimisprobleemi ühe lahendusena nähakse endise kunstikooli krundi kasutuselevõttu parkimisalana.
Ametikooli juurde Torni 9 kinnistule uue parkla ehitamine võib kujunenud olukorda küll mõnevõrra leevendada, aga ei lahenda Rohu tänava parkimisprobleeme. Kuna endise kunstikooli hoone ei ole seni kasutust leidnud, nähakse ühe võimalusena selle hooviala kasutuselevõttu.
Abilinnapea Mart Mäeker ütles, et Rohu tänava kunstikooli ala perspektiivse parkimisalana on olnud arutusel nii liikluskomisjonis kui ka volikogu keskkonna- ja ehituskomisjonis. “Seda ideed on vaja tutvustada veel teistes volikogu komisjonides. Positiivse tagasiside korral on võimalik teemaga edasi tegeleda,” lisas ta.


description: Orissaare vallavolikogusse läheb detsembris eelnõu, millega hakatakse Illiku laiule arendajat otsima. Orissaare aleviku mereäärse sadamapiirkonna arendamist on vaetud juba aastaid. Vallavanem Vello Runthal (pildil) ütles, et eelmisel nädalal toimunud volikogu istungil […]

title: Illikul taas arendusplaanid

maintext:
Orissaare vallavolikogusse läheb detsembris eelnõu, millega hakatakse Illiku laiule arendajat otsima. Orissaare aleviku mereäärse sadamapiirkonna arendamist on vaetud juba aastaid.
Vallavanem Vello Runthal (pildil) ütles, et eelmisel nädalal toimunud volikogu istungil taotleti keskkonnaministeeriumilt luba Illiku kinnistutele hoonestusõiguse seadmiseks. Runthal märkis, et hoonestusõiguse enampakkumise eelnõu on veel lõplikul kooskõlastamisel.
Tulevasel hoonestusõiguse saajal on ees ka juba kehtestatud Illiku laiu detailplaneering.


description: Kuressaare linnus-kindluse konvendihoone akende vahetuse riigihankele laekus tähtajaks kaks pakkumist. Saaremaa muuseumi esimesele samanimelisele riigihankele, mille tähtaeg oli 14. oktoober, ei laekunud ühtegi pakkumist. Muuseumi direktor Endel Püüa ütles, et […]

title: Linnuse aknaid soovib vahetada kaks ettevõtet

maintext:
Kuressaare linnus-kindluse konvendihoone akende vahetuse riigihankele laekus tähtajaks kaks pakkumist.
Saaremaa muuseumi esimesele samanimelisele riigihankele, mille tähtaeg oli 14. oktoober, ei laekunud ühtegi pakkumist. Muuseumi direktor Endel Püüa ütles, et sisuliselt oli tegemist sama hankega, kuid sel korral õhutati ehitusfirmasid natuke takka. Huvilisi oli rohkem, aga pakkumisi lõpuks palju just ei tulnud, tõdes Püüa.
Millal akende vahetuseks läheb, ei ole praegu veel selge, kuna ka parim pakkumus ületab esialgse kalkulatsiooni pea kahekordselt ja seetõttu tuleb kultuuriministeeriumilt raha juurde küsida. 2013. aastal hinnati akende vahetuse maksumuseks ilma käibemaksuta umbes 117 000 eurot.


description: Kuressaare gümnaasiumi abituriendid arutlesid, kumb on parem, kas praegune haldusjaotus või üks suur, kogu Saaremaad hõlmav vald. Elisa Kipper, 12.b klassi õpilane Muhust: Usun, et Saaremaa saaks hakkama nii, nagu […]

title: Suur-Saaremaa plussid ja miinused

maintext:
Kuressaare gümnaasiumi abituriendid arutlesid, kumb on parem, kas praegune haldusjaotus või üks suur, kogu Saaremaad hõlmav vald.
Elisa Kipper, 12.b klassi õpilane Muhust:
Usun, et Saaremaa saaks hakkama nii, nagu praegu. Ongi hea, kui on väikesed vallad – nad teavad ise, mida teevad ja mis on neile kõige parem, saavad ise toimetada. Arvan, et mingi ajani on ka pisike vald jätkusuutlik. Siis, kui see enam nii ei ole, võiks ta ühineda.
Meid, muhulasi, see valdade ühinemise teema väga ei puuduta – meil on oma saar ja oma vald. Siiani oleme väga hästi hakkama saanud ja usun, et saame ka edaspidi. Nii rahaliselt kui ka teenuste pakkumise osas. Meie inimesed on rahul sellega, mis toimub.
Ise plaanin pärast gümnaasiumi lõpetamist minna kaugemale. Aga hiljem, kui pere loon, kindlasti Muhusse tagasi tulla. Noori, kes on Muhusse tagasi tulnud, on aina rohkem. Palju on suvitajaid, aga järjest rohkem leidub neid, kes kolivadki Muhusse elama.
Karolin Alas, 12.a klassi õpilane Pöide vallast:
Minu meelest ei ole praegu seda ühinemist vaja – Pöide saab veel hakkama. Valdade liitmine ei peaks käima sunniviisiliselt.
Võib-olla see, kui Pöide ühinenuks teistega Ida-Saare vallaks, oleks alguses olnud suurest ühendvallast parem variant. Pöide on väike ja kauge koht, mida suures ühendvallas eriti ei märgataks. Kui aga kõik ülejäänud liituksid üheks vallaks ja Pöide jääks üksinda, siis võib Pöidel raskeks minna.
Kuigi Orissaare gümnaasium on Pöidele lähemal, tulin mina Kuressaare gümnaasiumi õppima hiina keele pärast. Elan Saaremaa ühisgümnaasiumi ühikas. Pöide vald maksab meile bussipiletid kinni. Kui gümnaasiumi lõpetan, tahan edasi õppida ja natuke ka maailma näha, aga kunagi tulevikus tuleksin oma kodukanti tagasi.
Melani Nõu, 12.a klassi õpilane Pöide vallast:
Minu tutvusringkonna inimesed on pigem valdade ühinemise vastu. Ka mina pooldan seda seisukohta. Mulle ei meeldiks, kui kõik Saaremaa vallad pandaks ühte patta – see ei oleks aus, kui Pöide ja Kihelkonna pandaks kokku. Nii kaob ühtekuuluvus- ja kogukonnatunne.
Põhiargument, miks ühendvalla vastu ollakse – mis saab siis koolisüsteemist? Kas väikesed koolid kaotatakse?
Seda, kas Pöide kanti hakkaks suure valla koosseisus praegusest rohkem raha tulema, on väga raske öelda. Ma arvan, et see siiski nii ei lähe – kui raha tulebki suurvalda kokku rohkem, siis seda jagamist koordineeritakse kaugel Kuressaares.
Nõustun nendega, kes arvavad, et Pöide hääl ei kosta Kuressaarde, elame ju üsna kaugel.
Usun, et neid inimesi, kes tahaksid meie väikese valla volikogu töös kaasa lüüa ja suudaksid volikogu kohad täita, leidub ka meie vallas piisavalt. Volikogust lahkunud Koit Kelderile ei suudetud küll tükk aega asendajat leida – arvan, et kuna olukord on praegu üsna keeruline, ei tahetud väga sekkuda.
Ma väga tahaksin, et kõik vallad oleks nii nagu Muhu – kõik oleks eraldi saared ja liitmist ei toimuks.
Karin Kreek, 12.c klassi õpilane Salme vallast:
Minu jaoks vahet ei ole, kas jääksid praegused vallad või tuleks üks suur. Lähen Saaremaalt ju niikuinii järgmisel aastal mujale kooli. Mind isiklikult see enam ei puuduta, aga praegune haldusjaotus tundub mulle loogilisem kui üks suur vald – see on ju kogu aeg niimoodi olnud, et on väiksemad kihelkonnad, kus inimesed suhtlevad omavahel. Näiteks sellest, mis toimub Pöidel, ei tea ma midagi. Koigi rabas olen küll käinud. Leisi juhtun aastas paar korda, kui sedagi. Arvan, et kui on väike vald, siis on suhtlemine palju vahetum. Kõiki asju telefoni ja interneti teel korda ajada pigem ei saa. Paljud ju ei kasuta internetti, näiteks osa vanemaid inimesi.
Mõne teise valla jaoks oleks suurde valda kuulumise pluss näiteks see, et nende rahaline olukord paraneb. Aga suure ühisvalla puhul võib tekkida see probleem, et ääremaadele raha ei jätku.
Minni Tang 12.c klassi õpilane Kuressaarest:
Praegu ma ühisvalda väga ei poolda. Asi võib olla ka selles, et ma ei tea sellest eriti palju. Nii palju, kui ise uurinud ja teiste käest kuulnud olen, siis väga paljud on natuke segaduses. Palju räägitakse, et ühisvald on hea, aga seda eriti ei räägita, miks. Käisin ka osaluskohvikus, kus haldusreformi-teemalises lauas aeti pigem poliitikujuttu.
Internetis otsides mingit infot leiab, aga vastuseid lihtsatele küsimustele ei ole. Lihtsalt ja kõigile arusaadavalt asju selgitatud pole.
Mina ei kujuta Saaremaad ühe suure vallana ette. Pigem võiksid väiksemad ühineda ja valdu olla kolm-neli. Oleme oma sõpruskonnaga arutanud, miks on vaja ajaloolise taustaga valdasid kaotada. Senine haldusjaotus on pikalt olnud, sel on oma väärtus. Kas on vaja seda, juba sentimentaalset väärtust kaotada?
Triin Uussaar, 12.c klassi õpilane Salme vallast:
Minu vanemad ühinemise teemalisel rahvaküsitlusel ei osalenud. Arvan, et põhjus, miks rahvas ei ütle oma arvamust ühinemise kohta, on ka selles, et valdade ühinemisest küll räägitakse, aga sügavamalt inimesed selle üle ei mõtle. Teine põhjus on see, et ühinemise otsus on niikuinii tehtud.
Arvan, et ühinemine on hea väikevaldadele, mitte suurtele jätkusuutlikele valdadele. Praegu on palju väikesi valdu, kes arvavad, et saavad ise hakkama, kuigi tegelikult on raske.
Ühe suure valla asemel võiks olla kolm-neli ühendvalda.
Minu kui õpilase seisukohalt toimib Salme vald väga hästi. Bussisõidu maksab vald kinni, õpilastele on teisigi toetusi, mis aitavad väga palju.
Vallamajja ei ole mul endal asja olnud, aga vanemad käivad seal päris sageli. Praegu on nii, et kui oma vallamaja on lähedal, lähed sinna ja sinuga tegeletakse individuaalselt. Inimesi võetakse indiviidide, mitte hulgana.
Risto Lillemets, 12.b klassi õpilane Kuressaarest:
Ütlen teistele vastukaaluks: mina olen suure ühendvalla poolt. Saaks ühiseid projekte teha. Kergem oleks ka näiteks bussiliinide osas: buss korjab hommikul õpilased peale – õpilastele võiks sõit olla tasuta – ja viib linna kooli või maakoolidesse, mis on järele jäänud.
Kas ühises katlas on supp lahjem või mitte, oleneb kõik sellest, mida loodetakse üheskoos korda saata. Kui tõesti on kuskil vaja midagi ära teha, arvan, et sinna saab selle raha suunata.
Ja kui raha tuleb rohkem, saab rohkem väikesi projekte teha.
Volikogus peaks olema inimesi, kes ka äärealade huvisid kaitseksid ja saaksid sõna sekka öelda, kui on raha tarvis. See, kui ääremaade huvid jäävad kaitseta, on natuke nende äärealade elanike oma süü. Kui nad ei suuda leida inimest, kes nende huve volikogus kaitseks.
Seda, kas ühineda või mitte, peaks siiski küsima ka rahva käest. Et inimesed saaksid otsustada, peaks info ühinemise kohta olema kõigile kättesaadav. Ajakirjanduses peaks kirjeldama, mis toimub ja miks. Ajalehti loevad ka vanemad inimesed.


description: Nasval tegutsev laevaehitaja AS Baltic Workboats teatas läinud nädalal, et avab Tallinnas laevadisainikeskuse ning töömahud on tublisti kasvanud. Kõige sellega seoses otsitakse ka täiendust oma meeskonda. Baltic Workboatsi (BWB) projektijuhi […]

title: Baltic Workboats otsib töölisi mitmesse ametisse

maintext:
Nasval tegutsev laevaehitaja AS Baltic Workboats teatas läinud nädalal, et avab Tallinnas laevadisainikeskuse ning töömahud on tublisti kasvanud. Kõige sellega seoses otsitakse ka täiendust oma meeskonda.
Baltic Workboatsi (BWB) projektijuhi Sander Vahtrase sõnul otsivad nad praegu inimesi neljale ametikohale, kuid sobilike kandidaatide korral palkavad samale ametikohale isegi mitu inimest.
Tööd pakutakse praeguse seisuga joonestajale, konstruktorile, merearhitektile ja süsteemiinsenerile. Ja seda nii Saaremaal kui ka Tallinnas.
Nasval tuleb ikka käia
Vahtrase sõnul pööratakse Tallinna kontoris rohkem rõhku arendustegevusele ja uusehitistele, Nasval toimub peamiselt tööjooniste ettevalmistamine ja tootmisküsimuste lahendamine. “Uutel Tallinna kontori inimestel tuleb arvestada, et osa väljaõppest ja tööajast tuleb veeta Nasval laevatehases,” rõhutas Vahtras.
BWB rajatava laevadisainikeskuse eesmärk on koondada ettevõtte projekteerimistööd kontsentreeritult ühe katuse alla ning edendada koostööd olemasolevate ja võimalike uute partneritega.
Sander Vahtrase sõnul tehakse seejuures koostööd mitme Rootsi, Soome, Inglise ja Eesti ettevõttega. Ühtlasi on seoses võidetud hangetega, uute toodete arendustegevusega ja standardiseerimisega vaja tõsta projekteerimismahte.
“Lisaks on plaanis juurutada moodulite ja “kittide” tootmist, mis tähendab peamiselt laeva korpuse, aga ka muude detailide ettevalmistamist, koostamist, pakkimist ja sihtkohta saatmist,” selgitas projektijuht.
Mainitud protsess nõuab tema kinnitusel väga detailset eeltööd – jooniseid ja juhiseid, mille abil oleks võimalik lõpptoode sihtkohas kokku monteerida.
Ideaalis otsib BWB oma meeskonda laevade projekteerimise või laevaehituse eriala lõpetanuid, kellel on kas töölaevade kontseptsiooni, konstruktsioonide või süsteemide projekteerimiskogemus juba olemas.
“Eelnimetatud hariduse ja kogemusega insenere on Eestis väga piiratud arvul ning valdav osa neist töötab juba hinnatud ametikohtadel Eestis või välismaal,” tunnistas Vahtras.
“Sellest lähtuvalt otsib BWB paralleelselt ka inseneriharidusega projekteerijaid, keda siis firmas eriala spetsialistideks koolitada,” nentis laevatööstuse projektijuht.
Palk Eesti keskmine
Palkadest kõneldes mainis Vahtras, et projekteerijate kõige madalam palgatase on samas suurusjärgus Eesti keskmise palgatasemega. Tööle saamisel oleneb kõik haridusest, kogemustest ja pealehakkamisest. See, kas tegu on mehe või naisega, ei oma mingit tähtsust. Naised on end laevaehituses juba ammuilma väärt tööjõuna tõestanud.
Suurimad praegu töös olevad projektid on BWB-l 45 meetri pikkune patrull-laev politsei- ja piirivalveametile, 100-meetrine praam Rootsi veeteede ametile ning kolm 24-meetrist patrull-laeva Saksa tollile. Lisaks käib aktiivne töö uutel hangetel osalemisega.


description: Eesti rahvusringhäälingu heliarhiivis on hulgaliselt ka Saare maakonda puudutavaid salvestisi, kus inimesed oma nime ja häälega annavad sissevaate oma aega, peegeldades selle rõõme ja muresid ning tuues meieni aastatetagust erilist […]

title: 30 korda rohkem kui kodanlikul ajal

maintext:
Eesti rahvusringhäälingu heliarhiivis on hulgaliselt ka Saare maakonda puudutavaid salvestisi, kus inimesed oma nime ja häälega annavad sissevaate oma aega, peegeldades selle rõõme ja muresid ning tuues meieni aastatetagust erilist hõngu.
Teise ilmasõja järgse Saaremaa esimest kümnendit iseloomustanud repressioonid ja jõuvõtted nõukogude süsteemi sisseviimisel liikusid 1950. aastatel vähehaaval tahaplaanile ja suurem rõhk läks propagandale. Nõukogude võim tähtsustas iga inimese seesmist osadust kommunistliku ühiskonna ülesehitamisel, aga selline maailmavaade oli enamikule saarlastest paraku võõras. Inimeste arusaamade ja meelelaadi muutmiseks pandi propagandamasinale kõvemad pöörded peale.
Nõukogude ideoloogiat levitati kõikjal, töökollektiividest lasteasutusteni, ja ülioluline oli selles kompartei otsese kontrolli all tegutseva kohaliku ajakirjanduse roll. 1950. aastatel ja 1960. aastate alguses iseloomustas tollaseid ajalehti Kommunismiehitaja ja Punalipp äärmuseni arendatud loosunglikkus ja kogu väljaannete sisu oli ülimalt politiseeritud.
Saarlaste ideoloogilisel mõjutamisel kasutati loomulikult kõiki massiteabevahendeid. Sellel suunal oli kindlasti oluline Orissaare raadio-televisioonikompleksi käivitamine 1965. aastal. Kuid televisioonieelsel ajal oli kõige võimsam meedium raadio, mille kaudu jõudsid lood heast uuest elust laiade inimhulkadeni.
Masinad ja mehhaniseerimine
1959. aasta oktoobris Saaremaal tehtud raadioreportaaži kandev idee on mõte, et jõukas kolhoos toob jõukuse ka kolhoosnike peredesse. Muu hulgas märgitakse nõukogude korraga kaasnenud edusamme loetledes, et oma maja ja auto on Saaremaal juba päris tavaline, raadio ja mootorratas on aga pea iga saarlase kodus.
Muhu Ühismaa kolhoosi esimees Eugenius Kokk räägib reporter Hubert Veldermannile, et kolhoosis on hetkel 200 lüpsilehma, aasta hiljem juba 250. Lehmad paigutatakse mehhaniseeritud lautadesse, kus on masinlüps ja karjatalitaja käsitsi tööks jääb loomadele sööda etteandmine ja järellüpsi tegemine.
Kokk nendib, et maad on kolhoosil küll kehvad, kuid kõnesoleval aastal andsid viljad eriti head saaki, taliviljad isegi 20 tsentnerit hektarilt. Aasta keskmiseks saagiks tuleb kolhoosis 17 tsentnerit.
Alanud seitseaastakul on Ühismaa kolhoosis suured ehitusplaanid. Eesmärgiks on ehitada 25 individuaalelamut, klubi, üks sajapealine lehmalaut, kahesajapealine noorloomade laut, lambalaut ja mehhaniseeritud kuivati koos mehhaniseeritud viljaladudega. Toodangu kasvuks lubab esimees seitsme aastaga 50 protsenti.
T’ispikk lugu ilmus laup’evases Saarte Hääles.


description: Statistikaameti andmeil oli Eesti keskmine brutokuupalk tänavu kolmandas kvartalis 1119 eurot, maksu- ja tolliameti andmetel oli mediaanväljamakse samal ajal 785 eurot kuus. Saare maakonnas on palgasummad loomulikult teised – maakonna […]

title: Tallinlane teenib keskmiselt 1280 eurot, saarlane 852 eurot

maintext:
Statistikaameti andmeil oli Eesti keskmine brutokuupalk tänavu kolmandas kvartalis 1119 eurot, maksu- ja tolliameti andmetel oli mediaanväljamakse samal ajal 785 eurot kuus.
Saare maakonnas on palgasummad loomulikult teised – maakonna keskmine palk on 852 eurot ja mediaanpalk 737 eurot. Võrreldes saarlase keskmist palka näiteks pealinlase keskmise palgaga, siis teenib Saaremaal keskmist palka saav inimene ligi 300 eurot vähem.
Seejuures on keskmine palk Saare maakonnas tänavu isegi langenud. Kui teises kvartalis teeniti Saaremaal keskmiselt 912 euro suurust brutokuupalka, siis kolmanda kvartali lõpuks oli keskmine palk 60 eurot väiksem. Tõsi, selle aasta alguses ehk esimeses kvartalis oli keskmine brutopalk maakonnas veelgi väiksem – 832 eurot.
Samasugune kõikumine oli ka mullu. Kui 2015. aasta esimeses kvartalis oli keskmine brutopalk Saare maakonnas 778 eurot ja kolmandas 829 eurot, siis teises kvartalis oli palganumber maakonnas veidi suurem – 854.
Eestis oli keskmine brutokuupalk juulis 1126 eurot, augustis 1101 eurot ja septembris 1129 eurot. Eelmise kvartaliga võrreldes langes brutokuupalk 3,8%. See on peamiselt põhjustatud ebaregulaarsete lisatasude vähenemisest ja puhkusepäevade arvu suurenemisest. Ebaregulaarseid preemiaid ja lisatasusid arvestamata langes brutokuupalk eelmise kvartaliga võrreldes 2,6%.
Maakonniti palgasummasid lähemalt vaadates tuleb tõdeda, et tänavu III kvartalis oli kõrgeim keskmine brutokuupalk Harju (1253 eurot) ja Tartu (1105 eurot) maakonnas ning madalaim Põlva (808 eurot), Jõgeva (843 eurot) ja Saare (852 eurot) maakonnas.
Brutokuupalga aastakasv oli kiireim Tartu maakonnas (9,6%), samas Hiiu ja Rapla maakonnas on brutokuupalk aastaga veidi vähenenud.