description: Eestis ja teistes Põhjala riikides ohtralt mobiilset internetti kasutama harjunud inimesed võivad teoreetiliselt rändlustasude täieliku kadumise süsteemist järgmisel aastal välja jääda, kui Euroopa tasandil ei jõuta kokkuleppele operaatorite vahelistes rändlusinterneti hulgihindades.

title: Kas eestlased võivad rändlustasude kadumisest ilma jääda?

maintext:
Põhjamaades kasutavad inimesed nimelt kuus keskmiselt 10 gigabaiti internetti, Euroopa keskmine on aga kõigest 1 GB ning pakettide hinnavahe on kohati sajakordne.
«Me oleme palju enam gigabaitidesse armunud kui keskmine eurooplane, seetõttu on teema eestlaste, taanlaste, rootslaste ja soomlaste, lätlaste ja leedulaste jaoks väga südameläheda – me elame selles maailmas,» ütles Euroopa Komisjoni asepresident Andrus Ansip täna Tallinnas ajakirjanikele.
Kui siinne elanik läheb nüüd mujale Euroopasse reisima, siis tuleb koduvõrgu operaatoril tema jaoks sihtriigi operaatoritelt mobiilset internetti osta ja seda hinnaga, mis praegu välja pakutud hulgihinna kohaselt toob talle selgelt kahjumit võrreldes sellega, kui palju ta teenib siin viibivatele Euroopa turistidele internetti müües.
«Kogused, mida vahetada tuleb, ei ole võrdsed. Eestis on olukord selline, et praktiliselt üks teenusepakkuja võtab sisuliselt kogu sissetuleva liikluse. Teised ei saa praktiliselt midagi ja neile jääb välismaal käijate kulude katmine – iga väljas käiva inimese pealt kannatavad nad praegu väljapakutud hulgihinna puhul kahju 7,1 eurot iga kulutatud gigabaidi eest,» ütles Ansip.
Ansip alla ei anna
Euroopa Komisjoni praegu kehtiva ettepaneku kohaselt asutakse selliseid operaatoreid kaitsma, ning kui nende väljamineva internetimahu pealt teenitav kasum ületab viit protsenti sissetuleva mahu kahjumit, siis on neil õigus jääda rändlustasudevaba süsteemist välja. See võiks arvutuste kohaselt puudutada 2 protsenti Euroopa mobiilsideoperaatoritest.
Mis puutub Elisa juhi Veli-Matti Mattila ettepanekule teha Põhjala riikidele erand ja jätta siinsed riigid rändlustasude süsteemist üldse välja, siis sellele Ansip vastu tulema ei tõtta.
«Ma nii kergelt alla anda ei tahaks. See võimalus on ka praeguses ettepanekus olemas – Põhjala riigid võivadki välja jääda, kui nende kahjum ületab 5 protsenti võrreldes rändlusega teenitud tulust. Kuid kuna rändlustasude kadumise teema on niivõrd populaarne, siis ma usun, et ükski operaator ei taha seda teed minna. See saaks olema rahva seas äärmiselt ebapopulaarne,» tõdes ta.
Küll aga võib juhtuda see, et siinsed operaatorid võivad hakata pakkuma vaid riigisiseseid pakette. Mis tähendab sisuliselt seda, et välismaal käima hakates tuleb hakata selle eest tasuma ja rändlustasud siin tõesti säilivad.
«Pigem proovime ikkagi hulgihindadega alla tulla ja vähendada siinsete operaatorite kahjumi ohtu. Olen optimistlik ka selles osas, et interneti tarbimise mahud Euroopas ühtlustuvad,» lisas Andrus Ansip. «Me ei ole huvitatud sellest, et meie operaatorid peaksid hakkama maksma ebaõiglast tasu nendele, kes nii efektiivselt ei toimeta, kui meie seda teema.»
Nagu ei taha Ansip lubada juhtuda ka sellel, et maainimene, kes kunagi Euroopasse ei saa, peaks hakkama läbi tõusvate hindade kinni maksma seda, et mõned reisivad Euroopas ringi.
«See tee [Mattila ettepanek – toim] oleks liiga lihtne, et teeme kohe erandi. Teeme kõige pealt selgeks selle, milles meil õnnestub kokku leppida. Juba praegu on hulgihinnad kokkulepitult allpool seda, mida komisjon on välja pakkunud,» lisas Ansip.
Kogu rändlustasude turu suuruseks Euroopas on viis miljardit eurot, mis moodustab umbes 5 protsenti telekomiettevõtete tuludest.
Rändlustasud peaksid Euroopas kaduma järgmise aasta 15.juunil. Neid on juba aastaga alandatud 75 protsenti.


description: Hiinlased arendasid kitsed, kes toodavad kolmandiku võrra rohkem kašmiiri kui tavalised kitsed.

title: Geneetiliselt muundatud kampsunid: tuleviku kašmiir tuleb teistsugustelt kitsedelt

maintext:
Teadlaste rühm kasutas innovaatilist GRISPR geenitehnoloogiat, mis aitab väga efektiivselt ja kiiresti looma genoomis muutuseid teha. Kitsede puhul «eemaldasid» nad lihtsalt FGF5-geeni, mis organismis karvakasvu pidurdab. Nii kasvabki neile kitsedele palju rohkem karvu, kirjutas ajakiri New Scientist. Eriti oluline on sealjuures välimise karva alla jääv sisemine kasukas, sest just sellest tehakse hinnalist kašmiiri. Täpsemalt saab tulemuste kohta lugeda PLoS One ajakirjast.
FGF5 kontrollib muide ka inimeste karvakasvu – kui mõnel inimesel on ebanormaalselt ja juba liiga pikad ripsmed, võib põhjuseks olla FGF5 geeni mutatsioon.
Kui geenimuundatud kitsed aastaseks saavad, lastakse neil normaalsel moel paljuneda, et võimalikult palju eriti paksu kasukaga kitsi saada.

fasttext_language: et


description: Eelkõige stiilsete autode tootmise poolest kuulus Mercedes-Benz esitles Monaco Yacht Show’l enneolematult luksuslikku mootorjahi, mille saavad endale paraku omandada vaid 10 inimest kogu maailmas.

title: Mercedes lõi luksusjahi, mille saavad endale osta vaid 10 inimest

maintext:
Saksa autotootja esitles näitusel nimelt esimest versiooni oma jahist niega Arrow460-Grandturismo – elegantse välimusega laeva, mille hind algab ligi 1,7 miljonist dollarist. Kontseptsiooni esitleti juba tegelikult aastal 2012, kuid nüüd oldi alus koos jahiehitusettevõttega Silver Arrows Marine ka valmis saadud, kirjutab Businesss Insider.
Ettevõttes plaanivad paraku toota vaid 10 selle mudeli eksemplari, lisaks piirang, mis lubab seda soetada igas riigis omandada vaid ühel ostjal.
/ silverarrowsmarine.com/
Jaht on küll vaid 14 meetrit pikk, kuid seda muljetavaldavam on selle sisu – 960-hobujõuline mootoriga aluse suurimaks kiiruseks on kuni 85 km/h. Külgedelt näeb alus välja stiilne auto – vägagi sarnasele Mercedese S-klassi masinatele. Sarnaselt autodele saab ka selle suuri külgaknaid üles-alla liigutada.
Laeva mahub mugavalt reisima kuni 10 inimest, salongis on nende tarvis külgedelt väljatõmmatavad istmed ja voodid. Loomulikult on sisemus varustatud õhukonditsioneeri, helisüsteemi, veinihoidla ja jäämasinaga.
/ silverarrowsmarine.com/
Laevu asutakse ehitama lähikuudel ning klientideni jõuavad need 2017. aasta teisel poolel.


description: Edukas projekt tõstaks niigi kasvavat kosmoseturismi konkurentsi. Plaanitav alus saaks teha 50 edasi-tagasi lendu 130 kilomeetri kõrgusele lähikosmosesse.

title: Ambitsioonikas kosmoseplaan: Hiina plaanib 20 turisti mahutavat kosmoselennukit

maintext:
Oma plaanidest teatas Hiina Kosmosesõidukite Startide Tehnoloogia Akadeemia raketiteadlane Lui Haiquang möödunud nädalal Mehhikos toimunud Rahvusvahelisel Astronautika Kongressil IAC2016.
Teade maailma suuruselt teise majandusjõu plaanitavast kosmoseturismist tuleb ajal, mil konkurents inimeste lõbusõitudena kosmoseruumi saatmise turul niigi järgemööda kasvab. Käimasolevate projektide seas paistab hiinlaste kosmoselennuk silma oma suurusega – ideaalis võiks nende lennuk kanda kuni 20 reisijat, mis on rohkem, kui on lubanud ükski teine kommertslende pakkuv firma. Näiteks peaks Virgin Galacticu arendatav SpaceShipTwo mahutama 6 inimest, samal ajal kui ameeriklaste XCOR pakub võimalust vaid ühele inimesele, kes saab kogu lennu aja piloodi kõrval kabiinis veeta.
Mitu kosmosearendustega seotud uurimiskoda on aga ennustanud, et nõudlus «ekspress-tähelendude» järele peaks lähiajal kasvama. Näiteks möödunud aastal tuli The Observer välja prognoosiga, mille kohaselt peaks just 2016. aasta saama kosmoseturismi suureks hüppelauaks.
«Aina enam inimesi on kosmoseturismist huvitatud,» kirjutasid kohaliku teaduste akadeemia toel kosmoselende planeerivad hiina ettevõtjad IAC2016 kongressil esitletud artiklis.
Erinevalt konkurentidest peaks plaanitav kosmoselaev suutma Maalt õhku tõusta omal jõul ilma kanderakettide abita, kasutades kütuseks vedeldatud metaani ja vedelhapnikku.
«Sõiduk tõuseb vertikaalasendis nagu rakett ja maandub ilma maandumiskeskuse või ka pardal olijate abita maandumisrajal iseseisvalt,» ütles tiimi juht Han Pengxin New Scientistile.
Kaks võimalikku suurust
Tema meeskond on praeguseks välja arendanud kaks võimalikku kosmoselennuki varianti. Väiksem, viit inimest kaaluv lennuk kaalub 10 tonni ja tema tiivaulatus on kuus meetrit. Sellise sõidukiga võiks planeerida lende ligi 100 kilomeetri kõrgusele Maa pinnast, kus kosmos ka ametlikult alguse saab. Seejuures arendatakse kiirust kuni Mach 6 ehk ligi 2 kilomeetrit sekundis. Kaalutus olekus jõuaks selle lennu jooksul veeta ligi 2 minutit.
Lennuki dimensioone on aga võimalik oluliselt suurendada ja nii on ka hiina teadlaste pilk pigem suuremal, 100-tonnisel ja 12-meetrise tiivaulatusega versioonil samast kosmosealusest, mis peaks lennutama 20 inimest kiirusega Mach 8 (2,7 km/s) 130 kilomeetri kõrgusele. Kaalutust saaks sellisel juhul nautida 4 minutit. Suurem kosmoselennuk on piisavalt suur, et viia orbiidile väiksemaid satelliite ja nii saaks satelliitide üles viimise teenust pakkudes vähendada ka piletihinda. Kosmosesõiduk peaks olema ka kuni 50 korda taaskasutatav.
Esimesed õhkutõusud kommertskosmosdroomidelt peaksid toimuma aastal 2020 ja ennustatav piletihind peaks jääma ligikaudu 200 000 ja 250 000 Ameerika dollari vahele.
Hiinlaste ambitsioonikusega silma paistva projekti puhul on mõned kosmoselendude eksperdid siiski skeptilised, kuna selle tehnilisi detaile pole veel avaldatud.
«Kõige ebatavalisem on uskumus, et nad suudavad saata 20 inimest 100 kilomeetri kõrgusele või kaugemalegi ilma kanderaketita töötaval raketil ning seda niimoodi veel 50 korda kasutada. Kuidas see saavutada kavatsetakse, seda nad ei seleta. Samuti on märkimisväärne, et nad tahavad juba kahe aasta pärast proovilendudega alustada. Illustratsioone joonistada ja neid konverentsidel esitleda on alati lihtsam kui kosmoselennuki reaalne ehitamine ja sellega lendamine,» kommenteeris New Scientistile hiinlaste plaani Smithsoniani kosmoselendude keskuse ekspert Roger Launius. Ta lisas, et seni on hiinlased kõigi oma ette võetud projektidega hakkama saanud, kuid antud lendude turvaliselt läbimine on tema sõnul veel küsitav.


description: Geneetilised muundatud isased sääsed annavad järglastele edasi tapva geeni, ise neid aga surm ei ähvarda ja inimesi nad ei hammusta.

title: Brasiilia läheb Zika vastu laboris arendatud tapjasääskedega

maintext:
Brasiilias, São Paulost kahe tunni kaugusel asuv Piracicaba linn on eriline. Aprillist alates katsetatakse seal uut meetodit, mis hävitas piirkonnas Dengue palaviku ning on siiani linna Zika-vabana hoidnud. Ajal, mil viirus aina edasi areneb, on see väga oluline näitaja. Lahendus peitub spetsiaalselt oma järglaste tapmiseks aretatud Aedes aegypti tüüpi sääskedes, vahendab ajakiri Science.
Geneetiliselt muundatud sääski tähistatakse ühendiga OX513A ning nende omapära seisneb selles, et erinevalt tavalistest sääskedest, pärandavad nad oma järglastele surmava geeni. Nii peaks viirust kandvate sääskede arv vähenema hakkama.
Erilised sääsed aretati esimest korda välja 14 aastat tagasi Oxdordi Ülikooli laborites ning praegu müüb neid Oxiteci-nimeline firma. Praegused sääsed on järjekorras juba kahesajas põlvkond. Sääskede DNA-d muudeti nii, et sinna asetati tTAV-i nimeline geenivariant, mis hakkab omakorda tTAV-i «juurde tootma». tTAV-i üleküllus lõppeb aga noore sääse jaoks surmaga. Tasub märkida, et Oxiteci sääski ennast surm ei ähvarda, fataalseks muutub geen vaid nende järglastele. Inimeste jaoks on Oxiteci sääsed ohutud seetõttu, et õhku paisatakse vaid isaseid sääski, kes inimesi ei hammusta. Emastega paaritudes annavad nad aga tapjageeni edasi. Sääskede tapmise edukus jõuab 90 protsendini populatsioonist.
Ehkki algselt plaanis Oxitec putukate katsetamist Floridas, osutasid sealsed kohalikud nii palju vastupanu, et nüüd on elusaks laboriks muutunud hoopiski Piracicaba, mille elanikud sääskede vastu erilist protesti ei osuta. Põhjus võib peituda asjaolus, et Piracicaba vaevles aastaid dengue palaviku küüsis. Eelmisel aastal haigestus sellesse linna 5000 elanikust rohkem kui 1600. Lisaks sellele asub see Zika-viirusele avatud Brasiilias.
Samal ajal käib Brasiilias aga ka teine sääskedeprojekt Elminate Dengue (eesti keeles: kõrvalda dengue). Tapjasääskede asemel levitatakse sääski, keda on nakatatud parasiidiga, mis muudab nad dengue viirusele immuunsemaks. Hiljutised testid näitavad sama efekti Zika viiruse suhtes. Nii pole eesmärk sääskede tapmine, vaid nende muutmine. Praegu kasutatakse seda lähenemist 40 piirkonnas üle maailma.
Kas sääski peaks tapma?
Sääskede muutmise ja tapmise vastu räägivad aga mitu argumenti. Esiteks ei suuda paljud Brasiilia piirkonnad nende ostmist lubada, samuti võivad sääsed aja jooksul nii surmageeni kui ka parasiidi vastu immuunseks muutuda. Viimaks jääb ka bioloogiline argument: kas me peaksime sääski tapma? Nad on ju looduses põhjusega: nad tegutsevad tolmeldajatena ning nad on toiduks lindudele ja nahkhiirtele. Nii võib sääskede tapmine mõjutada kogu toiduahelat. Teisalt usuvad paljud teadlased, et sääskede rolli võtaks lihtsalt mõni teine putukaliik üle, kelle roll haigustelevitajana oleks väiksem. Iseküsimus on muidugi see, kas ühe liigi hävitamine oleks eetiline ja moraalne – siin selget vastust anda ei saa.


description: Valmis esimene laiapõhjaline uuring demetsuseriski suurendavate keskkonnamõjude kohta.

title: Musta õhu käes elamine ja D-vitamiinipuudus seostuvad dementsusega

maintext:
Paljusid inimesi hirmutab dementsus rohkemgi kui vähk. Nüüd valmis aga esimene laiapõhjaline uuring selle kohta, kuivõrd võib dementsuse saamise risk oleneda meid ümbritsevast keskkonnast.
Ehkki dementsus on vana haigus, pole seda põhjustavad tegurid veel täpselt teada. Arvatakse, et umbes kolmandiku ulatuses oleneb dementseks jäämine inimese geenidest. Kahekümne protsendi jagu mängivad rolli ka tervisega seotud faktorid nagu kaal, sportlikkus ning südame olukord. Ülejäänu suhtes valitseb aga veel suhteliselt tume maa.
Suurbritannias asuva Edinburghi Ülikooli ajuuuringute lektori Tom Russi sõnul võib osa sellest kirjutada aga keskkonna arvele. Russ analüüsis koos kolleegidega üle 60 varem tehtud uuringut ning leidis sealt küllalt palju tõendeid saastunud õhu mõjude kohta. «Me ei leidnud ühtegi uuringut, mis poleks dementsuse ja saastunud õhu vahel seost leidnud. Õhus leiduvad osakesed, lämmastikoksiidid, vingugaas – need kõik seostuvad dementsusega,» vahendas Russi sõnu ajakiri New Scientist.
Lisaks saastunud õhule seostus dementsus ka D-vitamiini puudusega ning väiksel määral ka passiivse suitsetamise ja kahjurimürkidega töötamisega.
Üllatusena selgus aga, et dementsusega seostus ka elektriliinide läheduses elamine. Siiski möönis Ross, et seos on väikene ja praegu ei ole selge, kuidas see võiks aju mõjutada. Nii ei tasu tema sõnul praegu eelmainitud keskkonnamõjudega asupaikadest lahkuda, kuna selleks on teadlastel veel liiga vähe informatsiooni. Teisalt on selge, et õhu saastatuse ja dementsuse vahel on seos olemas ning õhu kvaliteet on küsimus, millega peaks valitsused üle maailma tegelema.


description: Euroopa Liidu ja ühtlasi Eesti kindlustusseadused on ajale tõsiselt jalgu jäänud, sest nõuavad vaatamata e-teenuste meeletule arengule ja inimeste eelistustele asjaajamist leti ääres, leiavad kindlustusandjad.

title: Kindlustusseadused on ajast ja arust

maintext:
Sir Martyn Poliakoff : roheline keemia kui tänapäeva Robin Hood
Nädalapäevad tagasi Tallinna Tehnikaülikooli audoktoriks promoveeritud keemik, Londoni Kuningliku Seltsi teadussaadik ja Suurbritannias teaduse populariseerijana tuntud Sir Martyn Poliakoff räägib, miks on oluline, et keemiakatsed jääksid koolitundide osaks ja kuidas keemia saab ressursikitsikuses inimkonda aidata.


description: Eile internetis laialt levinud väidetav otseülekanne Rahvusvahelise Kosmosejaama pardalt oli tegelikult 2013. aastast pärit video.

title: Viraalseks läinud Facebook Live otseülekanded avakosmosest osutusid pettuseks

maintext:
Väidetav otseülekanne jõudis pälvida kajastust paljudes meediaväljaannetes, kaasa arvatud Postimehes, kus see eile lühiajaliselt üleval oli. Rahvusvaheliselt jõudis see koguda enam kui kaks miljonit like’i ja sadu tuhandeid jagamisi, vahendab Mashable.
NASA kõneisik kinnigas Mashable’ile, et ühtegi otseülekannet kosmoseagentuur eile ei teinud ja ka kõik atronaudid olid väidetavate välitööde ajal rahulikult kosmosejaamas «toas».
Kosmosejaam on küll varustatud erinevate foto- ja videoseadmetega, mille abil on varemgi ülekandeid tehtud, kuid seekordne lülitus osutus siiski võltsiks. Mashable'i hinnangul kasutati selle tootmiseks aastast 2013 pärinevat videot vene kosmonautide avakosmoses asjatamisest.
Võltsiks osutunud ülekannet vahendas Facebooki leht Viral USA:
Kosmoseagentuur teatab avalikkust alati kõigist eelseisvatest avakosmoses käimistest ja nende eesmärkidest ette. Eile oli kõige suurem uudis ISS kodulehel aga hoopiski avakosmoses salatitaimede kasvatamisest. See oleks pidanud olema juba piisav vihje, et «otseülekanne» võis võlts olla.
Kes on pettunud, võivad aga siiski kosmose-otseülekandeid jälgida. Selleks on ISSi külge kinnitatud HD-pilti edasi andev kaamera, mis edastab 24h otsepilti nii kosmosejaamast endast kui ka Maast.


description: Värskelt karbist võetavate Apple’i arvutite lõhn on üks neist meelierutavatest nähtustest, mis selle toote fänne kogu maailmas on aastaid köitnud – lõpuks on turule jõudnud ka lõhnaküünal, mis üritab eritada üsna täpselt tuliuue Mac’i aroome.

title: Uut kodumaailmas: see lõhnaküünal eritab tuliuue Mac'i aroome

maintext:
Toote loomise taga on ettevõtmine TwelveSouth, kelle uue küünla abil on nüüd Apple’i poolehoidjatel elada Maci toodete karbist väljavõtmise aroome nautida kasvõi iga päev. Küünale nimega New Mac täidab nende kodud ja kontorid värske plastikpakendi ja külma alumiiniumi lõhnaga kasvõi 45-55 tundi järjest, kirjutab TNW.
Käsitsi valatud sojavahaküünal sisaldab tegelikult Mac’i lõhna aimamiseks mündi, virsiku, basiiliku, lavendli, mandariini ja salvei aroomide buketti.
Tundub olevat igati asjalik kingitus Apple’i-armastajatele või vingerpuss Androidi-fännidele. Esimene küünlapartii müüdi ära siiski juba paari tunniga ning nüüd on avatud eeltellimuste vastuvõtt järgmisele.
Tüüpilist Apple'i toodete avamisega kaasas käivatele emotsioonidele on võimalik kaasa elada näiteks allolevas videos.


description: Veepuuduse korral neelame lihtsalt ja pingutusteta, vastupidisel juhul muutub aga neelamine keerulisemaks.

title: Kui palju tuleks päevas vett juua? Vastus peitub neelamises

maintext:
Neelamine toimub nii loomulikult, et enamasti me sellele tähelepanu ei pööra. Austraalias asuva Monashi Ülikooli teadlaste uuring näitab aga, et neelamisviis on hea veevajaduse indikaator: veepuuduse korral neelame lihtsalt ja pingutusteta, vastupidisel juhul muutub aga neelamine keerulisemaks. Uuringu autorite sõnul näitavad nad nii esmakordselt, missuguse mehhanismi kaudu keha oma veevajadust reguleerib. See ei ole väheoluline ülesanne, sest kui organismi satub liialt vett, võib asi lõppeda fataalsete tagajärgedega, kurvaks näiteks on liiga palju vett joonud maratonijooksjad.
«Tulemused näitavad, et peaksime jooma siis, kui tõesti janu tunneme, mitte niivõrd paika pandud graafikute järgi,» ütles uuringu juhtivautor, professor Michael Farrell. Nii ei pruugi tema sõnul kaheksa veeklaasi päevareegel paika pidada.
Januta aju peab vee joomiseks tööd tegema
Uuringu käigus palusid teadlased vabatahtlikel hinnata, kuivõrd lihtne või keeruline neile neelamine tundus. Osalejad vastasid samadele küsimustele nii janusena kui ka pärast janu täis joomist. Tulemused näitasid, et pärast janu täitumist muutus neelamine kolm korda vaevanõudvamaks. Põhjuseks toovad teadlased tõsiasja, et kui organismis on piisavalt vett, hakkab neelamisrefleks seiskuma.
Lisaks vabatahtlikega rääkimisele uuris professor Farrel ka nende aju. Selleks vaatles ta fMRI (funktsionaalne magnetiline resonantsi kuvamine) tehnoloogia abil erinevaid ajupiirkondi ning vaatas, kuidas need neelamise ajal aktiviseerusid. Ajupildid näitasid, et kui vett joodi ilma januta, pidi aju selleks palju rohkem tööd tegema. Farreli sõnul näitab see, et aju üritab juba töötamast lakanud neelamisrefleksi tööle panna.
Uuringu tulemusi tutvustav artikkel avaldatakse Ameerika Teaduste Akadeemia Toimetistes.


description: See kehtib isegi juhul, kui laps pole ajupõrutust saanud.

title: Pelgalt üks hooaeg Ameerika jalgpalli muudab laste aju

maintext:
Nii selgus hiljuti ajakirjas Radiology avaldatud uuringust. Ajupõrutus on siin oluline faktor, sest seni on just ajupõrutus näidanud selle, palju füüsilist kokkupuudet sisaldava spordiala ohtusid. Viimastel aastatel on põrutustest tekkivate ajukahjustuste eest hoiatanud mitu Ameerika jalgpalli kohta käivat raportit. Seni ongi need keskendunud peamiselt ajupõrutustele. Käesolev uuring vaatas aga spordiala mõju ajule laiemalt.
Wake Foresti Meditsiinikooli teadlased kaasasid uuringusse 25 noort Ameerika jalgpalli harrastajat, kelle vanused jäid vahemikku 8 – 13 aastat. Laste päid uuriti enne ja pärast jalgpallihooaega. Tulemused näitasid, et pärast üht hooaega muutusid enim nende laste ajud, kelle pea oli mängu ajal enim lööke saanud. Muutused aju hallaines sarnanesid neile, mida täheldatakse kergete ajukahjustuste puhul. Samas polnud ühelgi mängijal ajupõrutust diagnoositud ja nii on need muutused seni tähelepanuta jäänud.
«Me ei tea, mida need muutused täpselt tähendavad. Võib-olla pole neil üldsegi negatiivset mõju ja need muutuvad ajapikku tagasi, et saaksime rohkem öelda, vajame rohkem uuringuid,» ütles uuringu autor, doktor Christopher Whitlow.


description: Ebatavalise välimusega populaarsete toataimede lehtedes asuvad omapärased struktuurid aitavad neil hämarates oludes hakkama saada ja efektiivsemalt fotosünteesida.

title: Uuring: miks potilillelehed pimedas siniseks muutuvad?

maintext:
Nanotehnoloogiale mõeldes kandub meist enamusel vast mõte tänapäeva teadusavastuste ja tulevikku vaatava ulmekirjanduse pärusmaile. Nüüd on aga grupp Bristoli ja Essexi Ülikoolide teadlasi jõudnud tavalisi begooniaid uurides järeldusele, et nende lehtedele ilmuv sinine kirme võib olla seotud just nanosuuruses keerukate valgust püüdvate organitega, mis võimaldavad neil paksu metsa hämaruses ellu jääda.
Kaunite lehtede ja õitega begooniad on armastatud toalilled, kuid lisaks ilule mõjutab nende populaarsust ka võime hämarates tingimustes hakkama saada. Mitmete sortide puhul on üheks hinnatumaks omaduseks nende sinised lehed, kuid seni ei osanud botaanikud seletada, millest selline värvumus tingitud on. Oletati, et tegemist võib olla potentsiaalselt ohtlike taimtoiduliste loomade eemale peletamise vahendi või liigse valguse ära peegeldamise mehhanismiga.
Siniste lehtede küsimus püsis pikka aega lahendamata, kuni Bristoli Ülikooli botaanikud hiljuti asja kätte võtsid. Endalegi üllatuseks avastasid nad, et sinine toon tekkis lehtedes vaid siis, kui need pimedatesse tingimustesse viidi. Ereda valguse käes taastus tavaline roheline värv.
Sinise värvuse taga olid omapärased kloroplastidega sarnanevad iridoplasti-nimelised rakuosakesed. Kuna värvust põhjustavad struktuurid olid liiga väikesed, et neid isegi tavalise mikroskoobi all vaadata, pidid teadlased võtma kasutusele elektronmikroskoobi. Tuli välja, et nende paksus oli vaid paarsada nanomeetrit, ehk ligikaudu tuhandik inimese juuksekarva paksusest.
Tõeline üllatus seisnes aga nende toimemehhanismis. Oma kujult ja funktsioonilt on avastatud organellid nimelt väga sarnased miniatuursetes laserites ja teistes footontehnoloogias kasutatavate seadmetega. Elusorganismides selliste struktuuride olemasolu varem teada ei olnud.
Edasise uurimise käigus suutsid teadlased kindlaks teha, et sinise valguse peegeldamise ajal omastasid selliseid osakesi sisaldavad lehed tegelikult rohkem rohelist valgust ja seega ka tarbitavat energiat. Paksude metsade rohurindes annab selline kohastumus neile kahtlemata rohkem eluks vajalikku energiat ja seega ka eelise.
Uuring ilmus ajakirjas Nature Plants.


description: Preemia läks jagamisele kahe teadlasterühma vahel: esimese poole preemiast sai David J. Thouless, teise osa aga F. Duncan M. Haldane ja J. Michael Kosterlitz

title: Füüsika Nobeli said briti teadlased eksootiliste aineolekute uurimise eest

maintext:
Teadlaste panus seisneb selles, et nad avastasid tahkiste käitumisel täiesti uued viisid ning lõid oma avastuste ja tahkiste omaduste selgitamiseks uue matemaatilise raamistiku. Nende avastused sillutasid teed uute, seninägematute materjalide ja ainete loomiseks.
«Selle aasta Nobeli laureaadid avasid ukse tundmatusse maailma, kus mateeria eksisteerib imelikes olekutes. 2016. aasta Nobeli füüsikapreemiat läks jagamisele: ühe poole pälvis David J. Thouless Washingtoni Ülikoolis Seattle’is, teine pool anti J. Michael Kosterlitz’ist ja F. Duncan M. Haldane’ist koosnevale uurijate tandemile. Nende avastused on toonud kaasa olulisi läbimurdeid mateeria teoreetilistesse käsitlustesse ja loonud perspektiivikaid võimalusi uudsete materjalide loomiseks,» seisis Nobeli preemiast teatanud pressiteates.
Kõik kolm teadlast on arendanud mateeria ebatavalisi olekuid, nagu näiteks ülijuhtide, ülivoolavuse või õhukeste magnetkihtide tekkimist kirjeldavaid matemaatilisi mudeleid, tänu millele on praegu käimas võidujooks uute eksootiliste materjalide leiutamiseks.
Avastustes mängis otsustavat rolli värskete nobelistide kasutatud topoloogilised käsitused. Topoloogia on matemaatika haru, mis uurib kujundite omadusi, mis säilivad ilma vigastuste tekkimiseta igasugusel deformeerimisel.
Topoloogia julge kasutamine oli üks laureaatide tööde tugevustest, mis ekspertides hämmastust tekitas. 1970ndatel aastatel lükkasid Michael Kosterlitz ja David Thouless ümber tollal kehtinud teooria, mille kohaselt ei olnud ülijuhtivus õhukestes aine kihtides võimalik. Nad näitasid, kuidas ülijuhtivus toimib madalatel temperatuuridel ja seletasid faasivahetuse mehhanismi, mis viib temperatuuri tõusul ülijuhtivuse kadumiseni.
1980ndatel aastatel suutis Thouless selgitada eksperimenti, kus õhukeste elektrit juhtivate kihtide elektrijuhtivust oli mõõdetud täisarv-sammudega. Ta tõestas veenvalt, et kasutatud täisarvud olid oma loomult topoloogilised.
Samal ajal avastas Duncan Haldane, kuidas topoloogilised mudelid selgitavad väikestest magnetitest koosnevate materjalide omadusi.
Tänaseks on teada mitmeid topoloogilisi faase, mis ei piirdu enam vaid õhukeste kihtide ja niitidega – on teada, et need eksisteerivad ka tavalistes kolmemõõtmelistes materjalides.
Viimase kümne aastaga on kondenseeritud mateeria füüsikas tekkinud rohkelt silmapaistvaid teadustöid. Suur lootus on, et topoloogiliste materjalide abil saab võimalikuks valmistada uue põlvkonna elektroonikat, ülijuhte ja kvantarvuteid. Hetkel käimas olevad uurimisprojektid näitavad juba praegugi palju uut värskete nobelistide avastatud eksootiliste maailmade kohta.
Kes nad on? David J. Thouless Sündinud: 1934. aastal Suurbritannias Bearsdenis Auhinnatud teadusavastused tegi USAs Washingtoni Ülikoolis F. Duncan M. Haldane Sündinud 1951. aastal Suurbritannias Londonis Auhinnatud teadusavastused tegi USAs Princetoni Ülikoolis J. Michael Kosterlitz Sündinud: 1942. aastal Suurbritannias Aberdeenis Auhinnatud teadusavastused tegi USAs Browni Ülikoolis
Nobeli füüsikapreemia väärikas ajalugu
Eelmisel aastal anti füüsika Nobel The Nobel Prize Takaaki Kajitale ja Arthur B. McDonaldile neutriinovõnkumise avastamise eest, mis näitab, et neutriinodel on olemas mass.
Füüsikas on Nobeli preemiat välja antud 1901. aastast ning 109 korral. Kuus korda jäi preemia välja andmata, aastatel: 1916, 1931, 1934, 1940, 1941 ja 1942. Enamasti oli põhjuseks sõda, ent mõnel korral põhjendas Nobeli auhindade fondi eestkõneleja preemia mitte väljaandmist ka tõsiasjaga, et sel aastal väärilisi teadussaavutusi lihtsalt ei olnud.
Kõige enam füüsika Nobeleid on jagatud osakeste füüsika alastele teadussaavutustele.
47 preemiat on antud ainult ühele teadlasele
32 preemiat on saanud kaks teadlast
30 korral on preemiat jaganud kolm laureaati.
201 inimesele on antud Nobeli füüsikapreemia
55 aastat on keskmine füüsikapreemia laureaadi vanus
25-aastane oli kõige noorim füüsikapreemia laureaat Lawrence Bragg, 1915. aastal, kui ta isaga koos Nobeli preemia sai.
88-aastane oli vanim füüsikapreemia laureaat Raymond Davis 1966. aastal, kui talle 2002. aastal auhind määrati.
2 laureaati 201st on olnud naised. 1903. aastal sai preemia Marie Curie ning 1963. aastal Maria Goeppert-Mayer. Võrreldes keemiaga on füüsikas Nobeli preemia laureaate palju vähem, sest keemias on Nobeli preemia võitnud 12 naist.
1 inimene, on füüsika Nobeli saanud kaks korda. See oli John Bardeen, kes võitis auhinna 1956. ja 1972. aastal.
Füüsika nobelistide hulgas on ka perekondi. 1903. aastal võitis auhinna abielupaar Marie ja Pierre Curie. Samuti on neljal korral füüsikapreemia antud isale ja pojale.


authors:
Toimetus Digitark.Ee
Digitarga Kaasautor

description: 27. oktoobril tutvustas tehnoloogiahiid Apple maailmale oma uusimaid arvuteid. Oodatud värskenduse said nii legendaarne Macbook Pro kui ka Apple TV, kirjutab tehnoloogiapotaal Digitark.

title: Mida kujutab endast uus Macbook Pro

maintext:
1984. aastal tutvustas Steve Jobs sõnaga “Hello“ ettevõtte esimest Macintosh arvutit ning aastal 1998, lausega “hello again” innovaatilise läbipaistva korpusega iMac G3’e. Ootused neljapäevasele esitlusele olid suured, kuna näiteks Macbook Pro seeria sülearvuti ei ole märkimisväärset uuendust näinud juba neli aastat
Apple ürituse juhatas sisse video puuetega inimeste eludest ning sellest, et nende elu pole nii piiratud kui paljud esialgu arvavad. Tänapäevase tehnoloogiaga on võimalik ümberkaudset maailma tunnetada nii mitmel viisil.
Lavale astunud Tim Cook'i sõnul pingutab Apple selle nimel, et kõik saaksid nende loodud tehnoloogiat kasutada kõige mugavamal moel. Seetõttu on Accessibility veebisaidi lansseerimine Apple`le väga oluline, kuna see on mõeldud just selleks, et ka puuetega inimesed saaksid Apple seadmeid kasutada endale kasulikul viisil.
Suur osa kasutajatest on enda seadmed juba iOS 10 peale uuendanud.
iPhone 7 kaamera teeb imelisi pilte ning iOS 10 on parima kasutuskogemusega platvorm, mis eales loodud. iOS 10 on kasutajatelt saanud juba väga head tagasisidet ning väga suur osa on oma seadmed kõige uuemale versioonile juba uuendanud. Milline näeb välja uus Macbook Pro ning milliseid uuendusi pressikonverentsil veel tutvustati, loe lähemalt Digitargast.


description: Twitter avaldas täna plaani, mille kohaselt kavatseb koondada 9 protsenti personalist ja viia ellu kasvustrateegia.

title: Kosilastest ilma jäänud Twitter koondab 9 protsenti töötajatest

maintext:
Firmal on 3860 töötajat, umbes 350 neist peaks töökoha kaotama.
Twitteri tegevjuht Jack Dorsey kinnitas, et firmal on selge plaan kuidas teha vajalikke muudatusi, mis tagavad pikaajalise kasvu.
Twitteri kvartalikahjum oli 103 miljonit dollarit ja käive 616 miljonit dollarit, mis vähenes 8 protsenti.
Twitteri aktiivsete kuukasutajate arv tõusis kvartaliga 313 miljonilt 317 miljonile. Firma turuväärtus on umbes 12 miljardit dollarit.
Twitter on pidanud müügikõnelusi Goole'i emafirma Alphabeti ja pilveteenuste firmaga Salesforce, kuid need ei andnud tulemusi.
Emarketeri andmetel kasutab Twitterit umbes 16 protsenti USA rahvastikust, võrdluseks Facebooki kasutajate hulk küünib 51 protsendini.


description: Eestlaste loodud mobiilimakselahenduste ettevõte Fortumo alustas koostööd muusika striimimise firmaga Spotify ning kasutajad Indoneesias ja Filipiinidel saavad nüüd osta sellele ligipääsu mobiiltelefoniga pangakaarti kasutamata.

title: Tänu eestlastele saab Filipiinidel nüüd mobiiliga Spotifyst muusikat osta

maintext:
«Meil on väga hea meel aidata Spotify’l Aasias raha teenida ja kasvada,» rääkis Fortumo müügijuht Andrea Boetti.
Tema sõnul on Aasia digitaalse sisu tarbimise osas esirinnas ja teenusepakkujad keskenduvad aina enam kasutajate arvu kasvatamisele just selles piirkonnas. Samas on maksete kogumine Aasias keeruline, kuna enamikel inimestel puudub krediitkaart.
Spotify Aasia tellimusteenuste juht Patrik Falk märkis, et koostöö Fortumoga pakub ettevõtte kasutajatele paremaid võimalusi maksmiseks ja sobib meie üldise strateegiaga kohalike inimeste jaoks kättesaadavate maksemeetodite kasutamisel.
Fortumo makselahendused on kättesaadavad 1,6 miljardile kasutajale 16 Aasia riigis. Fortumol kontorid Pekingis, Delhis, Singapuris ja Hanois. Hiljuti teatas ettevõte koostöö alustamisest mobiilioperaatoriga Indosat Indoneesias.
Lisaks Spotifyle on Fortumo klientideks muuhulgas rakenduste poed Google Play ja Windows Phone Store, voogedastuse teenusepakkujad Sony, Hooq ja Gaana ning mänguettevõtted EA Mobile, Gameloft, Kinguin ja Rovio). Maksete võimaldamiseks on Fortumo platvorm ühendatud enam kui 350 mobiilioperaatoriga üle maailma.
Fortumo pakub tööd 70-le inimesele Tallinnas, Tartus, San Franciscos, Pekingis, Delhis, Singapuris ja Hanois. Fortumo on valitud Ettevõtluse Auhinna konkursil aasta ettevõtteks ja aasta eksportööriks. Ajakirja Forbes Eesti edukamate internetiäride edetabelis oli Fortumo 2013. ja 2014. aastal esimesel kohal.


description: Maailma Looduse Fondi raportist selgub, et aastatel 1970-2012 kadus ligi 58 protsenti maailma selgroogsete populatsioonidest. Peamiseks hävitavaks teguriks peetakse põllumajandust.

title: Maailma Looduse Fond: mõnekümne aastaga on kadunud enam kui pool maailma selgroogsetest

maintext:
Maailma Looduse Fondi värske raport sisaldab hirmuäratavat sõnumit, et ülemaailmne selgroogsete – imetajate, lindude, roomajate, kahepaiksete ja kalade – arvukus kahanes vahemikus 1970-2012 keskmiselt 58 protsenti. Kõige järsem muutus toimus magevee liikide seas ja nii on maailma jõgedes ja järvedes tänaseks alles koguni 81 protsenti vähem selgroogseid kui aastal 1970.
Peamiseks arvukuse vähenemise põhjuseks peetakse mõistagi inimtegevust, eriti toidu ja energia hankimisel tehtavat kahju, mille piiramata jätmise korral jätkub nende liikide vähenemine. Aastaks 2020 jääb sellisel juhul alles vaid 32 protsenti 1970. aasta loomadeliikide arvukusest.
«Uuring on nagu äratuskell, mis võiks meile meelde tuletada, et oleme oma planeetig aastakümneid käitunud nagu olekski ta vaid ühekordseks kasutamiseks mõeldud,» ütles WWFi president Carter Roberts uuringu pressiteates. «Meie oleme selle probleemi tekitanud ja hea uudis on, et saame selle ka lahendada. Selleks tuleks aga hakata uuendada meie lähenemist toidule, energiale, transpordile ja meie eluviisidele. Me kõik jagame seda üht planeeti ja meil on seda ellujäämiseks vaja, niisiis peame me ka vastutama selle kaitse eest.»
Raportis on peamise eluslooduse ohustajana toodud välja elupaikade hävimine põllumajanduse survel. Hetkel on põllumajanduse all juba ligi kolmandik maailma maismaa pindalast, samuti kulub sinna ligi 70 protsenti maailma magevee varudest. Kuigi põllumajandusmaa laienemine toimub ennekõike Lõuna-Ameerikas ja Aasias, on selle taga peamiselt siiski Euroopa ja Ameerika lihakasvatusest pärinev nõudlus soja kui maailma peamise söödavilja järele. Tuuakse välja, et kogu maailma sojatoodangust läheb kõikjal jõudu koguvasse lihatootmisse ligi kolmveerand, Euroopas aga koguni 93 protsenti. See paneb aga märkimisväärse surve Lõuna-Ameerika ökosüsteemidele.
Raporti kandev sõnum on, et me peame tõsiselt ümber hindama oma tootmisviisid, tarbimisharjumused, edu mõõdupuud ja väärtuse, mida looduskeskkonnale omistame. Kõik ei ole aga ainult mustades toonides ja nii toob raport välja ka mõnesid positiivseid arenguid, näiteks globaalse kliimamuutustega võitlemisel leviva konsensuse ja ÜRO jätkusuutliku arengu tegevuskava.
«Terve looduskeskkond on vaesuse kaotamiseks, inimeste hea tervise tagamiseks ja õiglase ning jõuka tuleviku arendamiseks võtmetähtsusega eeldus,» ütles WWFi peadirektor Marco Lambertini. «[Raportis] näitame me, et me teame juba, mida on vaja tulevastele põlvkondadele vastupidava planeedi rajamiseks. Nüüd peame vaid sellele teadmisele vastavalt tegutsema.»
/ WWF
/ WWF
Raportis antakse hinnang ka sellele, millistes piirkondades maailmas võib loomade vähenemine kõige tõsisemaks probleemiks kujuneda. See on koht, kus eestlased võivad mõnevõrra kergendatult hingata, kuna Põhjamaades paistab ees seisvat hoopiski loomade arvukuse kasv. Kui suur see olla võib, uuringust ei selgu. Samas on aga selge, et globaalselt tihedalt põimunud majandussüsteemis ei jää oma mõju ka meieni jõudmata.
/ WWF
Tutvu raportiga siin.


description: Täna maandub pärast 500 miljoni kilomeetrist teekonda Marsile Euroopa Kosmoseagentuuri Schiaparelli robot. Vaata otseülekannet Postimehest.

title: Tõehetk: Schiaparelli kulgur maandub täna Marsile

maintext:
Euroopa Kosmoseagentuuri otseülekanne hakkab Eesti aja järgi kell 16:00 ning maandur peaks planeedile maanduma 17:48 paiku.
Schiaparelli Marsi-maandur on ESA Marsi-uuringute esimene samm, millega hinnataksegi just nimelt Marsil maandumise võimalusi ja tehnoloogiaid tulevaste missioonide jaoks. Seda nähakse peaproovina enne puuriva kulguri maandumist nelja aasta pärast.
Marsile maandumine on aga keerukas protsess, sest punast planeeti ümbritseb hõre ja õhuke atmosfäär, kus vajaliku aeglustuse saavutamine on pehmelt öeldes keerukas. Samas on ta ikkagi piisavalt tihe, et vales asendis pinna poole tormav kosmosejaam ära põletada. Schiapirelli peab suutma vaid kuue minutiga aeglustada ligi 21 000 kilomeetrilt tunnis nullini ja maanduda piisavalt pehmelt, et selle pardal olevad uurimisseadmed terveks jääksid.
Schiapirelli pardal olev «väike teaduspakett» mõõdab maandumisele järgnevatel päevadel maandumispaigas valitsevaid tuuli, õhuniiskust, -rõhku ja -temperatuuri ning ka planeedi pinna elektrivälju. See ei kesta aga kuigi kaua, kuna akudel töötaval maanduril on väga selgelt määratletud kahepäevane eluiga, pärast seda vaikib ta igaveseks.
Seni on rohkem kui pooled Marsi kosmosemissioonidest ebaõnnestunud. Paljud neist katkesid juba teel planeedile, sõitsid eesmärgist mööda või hävisid maandumisel. Loe Marsi missioonide kohta lähemalt eilses Postimehes ilmunud loost.
Vaata Schiaparelli maandumist kujutavat videot siit:


description: Eile õhtul pidi Marsile maanduma Euroopa Kosmoseagentuuri Schiaparelli maandur. Ehkki maandur jõudis edukalt läbi atmosfääri, teatas ESA eile kella kümne paiku toimunud pressikonverentsil, et masinast signaali ei ole.

title: Marsi-maandur kadus tõenäoliselt viimastel minutitel enne maandumist

maintext:
Schiaparellist pidi saama esimene Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) Marssi uuriv masin. Seni on Marsile jõudnud vaid USA kosmoseaparaadid. Nii oli eilne päev ajalooline. Ometigi püsib võimalus, et Schiaparelli maandur Marsile ei jõudnud. Missiooni eestkõneleja Paulo Ferri ütles eile õhtul, et signaalid lakkasid paar minutit enne maandumist, ent mis edasi sai, pole selge. Ferri kinnitas, et teadlased töötavad asja selgitamise nimel kogu öö ning esimest infot loodetakse Eesti aja järgi kell 11 toimuvalt pressikonverentsilt.
Siiski kinnitas ESA Eesti aja järgi kell 21:50, et Trace Gas Orbiter (TGO, otsetõlkes «jääkgaaside orbitaaljaam») töötab hästi. See on oluline, sest just sealt tuleb 99% Marsi-missiooni teadusteavet.
Schiaparelli Marsi-maandur on ESA Marsi-uuringute esimene samm, millega hinnataksegi just nimelt Marsil maandumise võimalusi ja tehnoloogiaid tulevaste missioonide jaoks. Seda nähakse peaproovina enne puuriva kulguri maandumist nelja aasta pärast. Nii peetakse missiooni edukaks isegi siis, kui maandur tervena Marsile ei jõudnud, sest õppida on palju.
Marsile maandumine on keerukas protsess, sest punast planeeti ümbritseb hõre ja õhuke atmosfäär, kus vajaliku aeglustuse saavutamine on pehmelt öeldes keerukas. Samas on ta ikkagi piisavalt tihe, et vales asendis pinna poole tormav kosmosejaam ära põletada. Schiapirelli peab suutma vaid kuue minutiga aeglustada ligi 21 000 kilomeetrilt tunnis nullini ja maanduda piisavalt pehmelt, et selle pardal olevad uurimisseadmed terveks jääksid.
Schiapirelli pardal olev «väike teaduspakett» mõõdab maandumisele järgnevatel päevadel maandumispaigas valitsevaid tuuli, õhuniiskust, -rõhku ja -temperatuuri ning ka planeedi pinna elektrivälju. See ei kesta aga kuigi kaua, kuna akudel töötaval maanduril on väga selgelt määratletud kahepäevane eluiga, pärast seda vaikib ta igaveseks.
Seni on rohkem kui pooled Marsi kosmosemissioonidest ebaõnnestunud. Paljud neist katkesid juba teel planeedile, sõitsid eesmärgist mööda või hävisid maandumisel. Loe Marsi missioonide kohta lähemalt teisipäevases Postimehes ilmunud loost.
Vaata visualisatsiooni Schiaparelli plaanitud maandumisest siit:


description: Lõuna-Korea elektroonikakontsern Samsung teatas neljapäeval, et ostab USA tehisintellekti idufirma Viv Labs, et tugevdada oma elektroonikatoodetes häälepõhiseid digitaalabiteenuseid.

title: Samsung ostis Siri loojate uue idufirma

maintext:
Apple peab kübarast jänese tõmbama
Apple’it on ikka peetud tehnoloogiainnovatsiooni eestvedajaks: praegu Tim Cooki ja varem Steve Jobsi juhitud ettevõte on saanud hakkama päris mitme revolutsiooniga, alustades tänapäevase arvuti loomisest ja muusikaturu põhjalikust raputamisest ning lõpetades näiteks nutitelefonide massidesse viimisega. Nüüd on aga konkurendid hakanud pead tõstma ja kipuvad Apple’ist lausa mööda tuhisema.


description: Telia ja Ericssoni viisid täna Euroopas esmakordselt välitingimustes läbi 5G latentsuse ja kiiruse testimise ning saavutasid mõlemas osas rekordilised tulemused.

title: Ericsson ja Telia purustasid 5G testimisel lausa kaks rekordit

maintext:
Rootsis Kistas toimunud katsed tehti 15 GHz sagedusel ja 800 MHz sagedusribal. Interneti tippkiiruseks saadi 15 Gbit kasutaja kohta ja latentsuseks 3 millisekundit. See on enam kui 40 korda kiirem kui 4G võrgus täna saavutatavatest tippkiirustest.
Ettevõted on on juba varem otsustanud, et Tallinnast ja Stockholmist saavad aastal 2018 esimesed linnad, kus esimesed 5G-teenused püsti pannakse.
«Meie välitingimustes tehtud testidest saadud teadmised on äärmiselt olulised 5G-tehnoloogia ja võrkude loomisel. 5G võrk omakorda on vajalik, et rahuldada klientide tulevikuvajadusi digitaalses ühiskonnas,» sõnas Telia globaalsete võrkude üksuse juhataja Mats Svärdh.
Ericssoni Põhja-Euroopa ja Kesk-Aasia regiooni juht Peter Laurin märkis, et tänane test on oluline samm 5G-võrgu kasutusele võtmise teekonnal Rootsis ja Eestis.
5G võrkude suuremahulisem arendus algab tõenäoliselt alles 2020. aastal, kuid tehnoloogia, testimine, sageduste katsetamine ja teenuste eelarendus juba käib.


description: Tartu Observatooriumi direktori Anu Reinarti sõnul on tegu tõenäoliselt optilise efektiga.

title: Teadlane selgitab: mis oli Viljandi taevas nähtud "tulekera" tegelikult?

maintext:
Neljapäeva õhtul jäädvustas kohalik videokaameraga taevas lennanud «tulekera». Sakala uuris reedel, millega võis olla tegu. Asjatundjad kinnitasid, et kindlasti ei ole tegu meteooriga, vaid pigem võib «tulekera» kuuluda atmosfääri nähtuste hulka.
Postimees küsis selgitust Tartu observatooriumilt. «Paraku jääb teaduslikuks analüüsiks sellisest väreleva käega tehtud videoklipiks väheks,» möönis observatooriumi direktor Anu Reinart. Siiski usub ka Reinart, et kuna klipp on tehtud üsna pärast päikeseloojangut, siis võib tegu olla optilise efektiga.
«Horisondi taga madalal asuva päikese punakad kiired valgustavad veel atmosfääri kõrgemaid kihte ja seal olevaid pilvi. Lennukijäljed ehk joonpilved võivad olla erineva kujuga (jämedusega), kestvusega ning osaliselt ka varjutatud madalamal asuvate pilvede poolt, sellest ka triibud «tulekeral»,» selgitas Reinart.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) pöördus Postimehes aasta eest avaldatud info põhjal prokuratuuri poole avaldusega uurida juhtumit, kus riigilt miljoneid eurosid stardiabi saanud iduettevõttel polnud nähtavasti plaaniski maagilisi lubadusi ellu viia.

title: Eesti läbi aegade suurim idufirmapettus

maintext:
Kaks tähte, kolm planeetide ketast – avastati tõeline kosmoseveidrus
Avastatud kolme gaasikettaga kaksiksüsteem on astronoomidele midagi täiesti uut. Nüüd peavad arvutused näitama, kas tegemist on kosmoses täiesti tavalise nähtuse või tõelise haruldusega.


description: USA tähtsat internetiteenuste firmat Dyn tabas reedel küberrünnak, mis tõi kaasa katkestused mitme veebifirma, nagu Twitter, Spotify ja Amazon töös.

title: USA tähtsat internetipakkujat tabas küberrünnak

maintext:
Internetiliiklust suunav ja haldav firma Dyn teatas enda vastu suunatud teenusetõkestusest (DDoS) reedel pisut pärast kella 13 Eesti aja järgi.
Dyn suutis oma tegevuse taastada kahe tunni jooksul, ent pidi kolm tundi hiljem teatama uuest rünnakust. «Insenerid jätkavad selle probleemi leevendamist,» teatas firma Eesti aja järgi kell 19 oma veebilehel.
Dyn, mille peakorter on USA New Hamsphire'i osariigis, teatas, et rünnaku ohvriks langes firma domeeninimeteenus, millele said osaks katkestused ja aeglustumine.
Dyni tootmise eest vastutav asepresident Scott Hilton teatas reede hommikul avalduses, et firma domeeninimeteenust on USA idarannikul tabanud ülemaailmne DDoS-rünnak.
Küberrünnaku tõttu ei olnud ligipääsetavad teiste seas Netflixi, Redditi, Etsy, Githubi ja teiste IT-firmade leheküljed.
Veebilehe Gizmodo teatel on sellele laekunud teateid probleemidest meediaväljaannete CNN, Guardian, Wired, HBO ja People lehekülgedel, aga ka rahaülekandeteenuse PayPal veebilehel.


description: Eile hommikul sai Nobeli-nädal stardipaugu. Meditsiinipreemia anti Jaapani rakubioloogile Yoshinori Ohsumile tema murranguliste avastuste eest autofaagia kirjeldamisel.

title: Nobeli avastuse tegijat on üha raskem tuvastada

maintext:
Viis Nobeli preemiat , mida võinuks jagamata jätta
Mõni uuring võib täna tunduda murranguline, aga alati pole kindel, et avastus ka tulevikus sellisena paistab. ERR-i teadusportaal Novaator tõi välja viis Nobeli preemia otsust, mis tunduvad tagantjärgi küsitavad.


description: Aafrikast lahkumise ja neandertallastega ristumise tulemusel on eurooplaste immuunreaktsioon nõrgenenud. Võrreldes tänapäeva aafriklastega andis see külmas kliimas ellujäämiseelise.

title: Uuring: neandertallastega ristumine turgutas eurooplaste immuunsüsteemi

maintext:
Juba ammu on teada, et eri maailmajagudest pärit inimeste immuunreaktsioon kroonilistele ja autoimmuunhaigustele on erinev. Näiteks on aafriklaste reaktsioon üldiselt tugevam. Ajakirjas Cell avaldatud kahes uuringus näitavad prantsuse ja kanada teadlased ka selle erinevuse geneetilist komponenti.
«Oma uuringus näitame, et immuunsuse aktiveerumise erinevused on väga laialt levinud ja enamasti seotud geneetiliste variantide esinemise sagedusega,» ütles üht uuringut juhtinud Lluis Quintana-Murci Pariisi Pasteuri Instituudist. Teadlased aimasid küll põlvnemisega seotud lahknevusi immuunvastuse tugevuses, kuid ei osanud siiski oodata nii palju tugevamat reaktsiooni Aafrika päritolu patsientides.
Uuringu käigus jälgiti ligi 200 Euroopa ja Aafrika päritoluga inimeste immuunsüsteemi rakkude reaktsiooni bakter- või viirusnakkustele. Tuli välja, et lisaks immuunreaktsioonile erinesid rakud ka oma geneetilise ülesehituse poolest, kusjuures eurooplaste puhul näis vähenenud põletikulise reaktsiooni taga olevat vaid ühe geeni muutus.
Kõik uuringu abil saadud tõendid toetavad teooriat, mille kohaselt «laenasid» eurooplased neandertallastega paaritudes neilt ka immuunsüsteemi viirusreaktsiooni mõjutavaid geene.
Ajakirjas Cell avaldatud teises uuringus jälgisid Luis Barreiro ja kolleegid Montreali Ülikoolist päritolu mõju immuunrakkude aktiivsusele, nakatades rakke bakteriaalsete haigustekitajatega. Tulemusena suutsid nad näidata, et aafriklaste immuunreaktsiooniga kaasneb tugevam põletikuline reaktsioon, mille taga on omakorda tuhanded geenid.
Loodusliku valiku markerite analüüs näitas, et selliste geenide leviku taga pidi olulist rolli mängima nende pakutav eelis. «Tulemus viitab väga tugevalt sellele, et nõrgem immuunvastus andis Euroopasse tulnud populatsioonidele ka konkurentsieelise,» ütles Quintana-Murci.
«Põlvnemisega seotud erinevuste geneetiline ja molekulaarne taust on olnud pikka aega mõistatus,» kirjeldas avastuse tähtsust ka Barreiro. «Tulemused näitavad esimest korda immuunreaktsiooni ja geenide seost, mis võib seletada ka haigustele vastuvõtlikkuse erinevust Aafrika ja Euroopa päritoluga inimeste vahel. Laiemas mõttes näitavad need, kuidas looduslikku valikut mõjutavad ajaloolised sündmused mõjutavad inimeste mitmekesisust tänapäevani.»
Loe Quintana-Murci ja Barreiro uuringutest lähemalt ajakirjast CELL.


description: Oma mobiilitootmist sel aastal kolmandiku võrra kokku tõmmanud Sony toob sel nädalal Eestiski müügile oma uue tipptelefoni Xperia XZ, mis põgusa tutvuse põhjal on selle Jaapani tehnoloogiahiiu enda toodetega võrreldes kindlasti võimekam mobiil.

title: XZ - Sony parim mobiil mõne jäärapäise puudusega

maintext:
Tavakasutaja seisukohast on ühe mobiili puhul olulised hetkel vast olulisimad neli nähtust: välimus, vastupidavus, hind ja pildistamiskvaliteet. Tema ei taha teada, kuidas saavutatakse selliseid iseenesestmõistetavaks muutunud nähtusi nagu jõudlus, aku vastupidavus, kõikvõimalikud ühilduvused ja salvestusmahud. Ta eeldab, et see kõik on lihtsalt korralik ja olemas.
Alustame välimusest. Tegemist on Sony fännide jaoks kindlasti äravahetamiseni tuttava risttahukaliku disainikeelega. Märkamatute üleminekutega on kasutatud on kolme materjali: klaas loomulikult ees, metall taga ja plastik külgedel.
Müügile tuleb see kolmes toonis: klassikaline must, metallikhall ja uus sinine. See viimane värv on karbist välja võttes tõesti kena, kuid nagu sellel fotol näha, siis sõrmejäljed kipuvad üsna selgelt näha olema pärast üsna põgusat kasutamist:
/ Mobiilifoto
Servad on sellel telefonil eelkäijatega võrreldes tehtud mõnevõrra ümaramaks ja see teeb telefoni käeshoidmise kindlasti mugavamaks. Sonyle omaselt on telefon teiste tipptelefonidega võrreldes mõnevõrra paksem – 8.1 mm, Samsung S7 näiteks 7,7mm ja iPhone 7 7,1mm. Nende kahega võrreldes on XZ oma 161 grammiga kõige raskem (S7 – 157 ja iPhone 138 grammi). Kõik kolm on seejuures tipptelefonidele nüüdseks omaselt vee- ja tolmukindlad.
Kuna Sony tagakülg on tõesti kaetud vaid metalliga, siis on tootja otsustanud puutetundlikke makseid (on juba nii mõneski söögikohas) ja teiste telefonidega infokandeid võimaldava NFC-kiibi tuua telefoni esiküljele – seega tuleb nähtavasti arvestada mõningase telefoni käeskeerutamisega nende sammude teostamisel.
Mis mind isiklikult Sony telefonide Rootsis loodava disaini puhul vast kõige enam on häirinud ja seda ka selle telefoni puhul jätkuvalt edasi teeb, on küljenuppude paigutus. Kõige valusamalt andis see tunda vast ühe varasema mudeli kompaktversiooni puhul – kõige kasutatavam lukustusest vabastamise nupp on toodud nii ebaloomulikult madalale, et selle mugavaks vabastamiseks tuli pöialt igakordselt korralikult kõverdada. Nii suure telefoni puhul nagu XZ oli see siiski talutav.
Teine lugu on nendega, kes kasutavad tõesti sõrmejäljelugejat – see on selle klahviga ühendatud ja seetõttu nende jaoks telefoni avamine/sulgemine mugav, kuna nupp asetub sel juhul parasjagu õigesse kohta. Veelgi arusaamatum on aga hääletugevuse nuppude asukoht sellest nupust veel allpool – sobilik vasakukäelistele ja sõrmevõimlemise harrastajatele, mulle kindlasti mitte. Kuna Sony kasutab veel ka (igati mugavat) kaameranuppu ja see on samuti loogiliselt paremal küljel, siis on see serv neist üsnagi «ülerahvastatud».
Sellel pildil panin kõrvuti Sony kõrvuti esimese ettejuhtuva kolleegi telefoniga, et nupu asukoha erinevus selgemini välja tuleks:
Sony XZ / Mobiilifoto
Väga positiivne on see, et ka Sony on nüüd otsustanud kasutusele võtta uue põlvkonna USB-C sisendi – enam pole vaja jälgida, mis pidi kaabli ots telefoniga ühendada ning ka info ning energia liiguvad kordades kiiremini. Erinevalt iPhone’ist on alles ka kõrvaklapipesa.
Kerge laadimiskatse näitas siiski, et 14-protsendise täituvusega aku (2900mAs, võrdluseks - S7-l ons ee näitaja 3600 mAH) näitas 20 minutit hiljem täituvuseks 33 protsenti. Sony enda teatel on kasutusele võetud uus Qnovo-nimeline laadimistehnoloogia, mille algoritmid jälgivad laadimise ajal aku täituvust ning optimeerivad seda ja mille tulemusena peaks telefoni aku eluiga konkurentidest kuni poole pikem olema.
Aku tühjenemist mõjutab kindlasti ka see, et kasutusel pole 4K- vaid full HD resolutsiooniga ekraan (IPS LCD), mis seega mõnevõrra vähem energiat tarbib. Ka telefoni protsessor (neljatuumaline Qualcomm MSM8996 2.2 GHz) on eelmainitud tipptelefonidest mõnevõrra madalamate näitajatega. Põhimälu on seadmel 3GB ning salvestusmälu 32 GB – üsna tavalised kõrgklassi telefonide näitajad.
Aga liigume edasi pildistamisomaduste juurde, näeme ju kõige enam inimesi telefoniga suhtlemas ja hetki oma elust jagamas. Sony toodab kaameraid ka teistele konkurentide mobiilidele ning kindlasti ei tee ta kehvemaid ka enda seadmetele.
Resolutsiooni näitaja on uutel Sonydel tõesti parim - 23 megapikslit põhikaameral (ligi poole suurem kui konkurentidel) ja 13 selfie-kaameral. Kuid selle kõrval on veelgi olulisem see, kuidas pikslite arvu toetab taustal tegutsev pildi valmimise protsesside rägastik. Lisaks näiteks sellised näitajad nagu ava suurus ja pildistamisvõimekus madala valgusega oludes, valge tasakaalu saavutamine fokusseerimise kiirus, läätsede kvaliteet ja palju muud.
Sony kaamera objektiiv on turul saada olevatest telefonidest iseenesest kõige suurem – 24 mm. Samas kaamera ava suurus, mis mõjutab otseselt läbilastava valguse kogust, on näiteks iPhone 7-ga (f/1.8) ja Samsung S7-ga (f/1.7) väiksem - f/2.0.
Mis Sony kaamera eriliseks teeb, on näiteks selle prognoosiv hübriidautomaatne fokusseerimine: see on tehnoloogia, mis jälgib objekti pildialal, prognoosib selle liikumisi ja hoiab objekti alati fokusseerituna. Samas on Sony kaameratele ette heidetud fotode ületeravustamist , probleeme dünaamilise ulatusega ja just kõnealuse fokusseerimise kiirusega. Ühte kriitilistematest arvustustest saab lugeda näiteks siit, minu enda paar pilti toimetuse väheses valguses ning läbi akvaariumiklaasi andsid võhikule täiesti normaalse tulemuse:
/ Mobiilifoto
/ Mobiilifoto
Üle mobiilivõrgu selle telefoniga videokõnesid pidada ei saa, aga see pole ka eriline puudus, kuna selleks kasutavad pea kõik nähtavasti juba üle interneti pakutavaid Messengeri ja Skype’i pakutavaid võimalusi.
Tarkvara osas on kasutusel uusim Android 6.0.1 Marshmallow operatsioonisüsteem, millele on peale ehitatud Sony enda Xperia kasutakaliides – mõnevõrra muudab see nuppude aukohta ja menüüde avamist. Eelpaigaldatud on ka mitmeid Sony enda rakendusi.
Näiteks Smart Cleaner jälgib, milliseid äppe sa kõige enam kasutad ning oskab seejärel vähemkasutatavad äpid ise sulgeda, et need mälus ruumi ei võtaks. See tähendab, et Xperia XZ tarkvara toimib igas olukorras kiiresti ning seal ei teki mõttepause. Samuti oskab Smart Cleaner kasutajale soovitada, milliseid vähekasutatud äppe telefonist eemaldada, kui mäluruum peaks otsa saama.
Telefoni hinnaks on hetkel tippklassi mobiilidele omane 699 eurot. Androidi sama klassi telefonide seas jääb see kuskile Samsung S7 ja Huawei P9 vahele.


description: Tartu ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi geograafia ja zooloogia osakondade ühine töörühm uurib koos maanteeametiga raadiokaelustega põtrade liikumist Tallinna-Tartu maantee Kose-Mäo teelõigul.

title: Video: GPS-iga varustatud põdrad Tallinna-Tartu maanteel

maintext:
Teadlased on praeguseks GPS/GSM kaelustega varustanud juba neli põtra, kokku on plaanis kaelustada kümme looma.
Töö eesmärk on uurida põdra ajalisi ja ruumilisi liikumismustreid Kose-Mäo lõigule planeeritava uue teetrassi piirkonnas. «Eelmisel aastal võis küll täheldada trassi rajamisel tekkinud häirimisest tulenevat põtrade väikest arvukust trassi piirkonnas, tänavu seevastu on häirimine väiksem ja põtrade arvukus piirkonnas suurem. Uuringu käigus on oluline tuvastada põtrade levinuimad ületuskohti, sest sellest infost lähtuvalt võib võtta kasutusele mitmeid meetmeid kokkupõrkeohu vähendamiseks,» selgitas projekti välitöid juhtiv Tartu ülikooli dotsent Harri Valdmann.
Valdmann paneb eeskätt lähedaste jahipiirkondade jahimeestele südamele, et nad oleksid põdrajahil tähelepanelikud ja säästaksid heleoranži kaelusega loomi. See on vajalik, et tagada andmete kogumine ja edastamine kogu uurimisperioodi vältel. Projektis osalejad tänavad uuringualal paiknevaid jahiseltse mõistva suhtumise ja suurepärase koostöö eest.
«Igas tunnis saadab põdra raadiokaelus andmebaasi kaks asukohapunkti ja nii saame lisaks teeületustele ulatusliku andmestiku loomade elupaigavaliku, migratsiooni, kodupiirkondade ja muu kohta,» täiendas Valdmann.
Möödunud aastal alanud projekt kestab kaks aastat.
Eestis on hinnanguliselt 15 000 põtra. Põdrajahi hooaeg kestab 15. septembrist 15. detsembrini ning alates oktoobrist on lubatud ka ajujaht. Ajujahi käigus liikvele aetud loomad on ka need, kes tihtipeale maanteedel liiklusohtlikke olukordasid tekitavad.


description: Uus tehnoloogia tõotab odavalt ja efektiivselt salvestada muidu raisku minevat päikeseenergiat ja puhastada merevett liigsest CO2’st.

title: Teadlased avastasid "kogemata" süsihappegaasist piirituse tegemise meetodi

maintext:
Ajal, mil Maa atmosfäär on järjepidevalt ja oodatust kiiremini ületamas ohupiiriks seatud süsihappegaasi kontsentratsioone vaatavad aina enamad teadlased võimaluste poole, kuidas õhku paisatud süsinik sealt kätte saada ja sellest midagi kasulikku teha. Varasematest uuringutest on teada veel prototüübi tasemel katsed plastikute või isegi kasutatavate kütuste tootmiseks. Need on enamasti olnud aga väga energiakulukad, mistõttu on nende reaalne kasutuselevõtmine pehmelt öeldes küsitav.
Nüüd on aga grupp USA Oak Ridge’i laboratooriumi teadlasi leiutanud meetodi, kuidas probleemne kasvuhoonegaas õhust kinni püüda, kusjuures tulemuseks ei ole midagi vähemat kui puhas etanool ehk piiritus. Reaktsioon ise toimus aga toatemperatuuril ja selle käivitamiseks oli vaja vaid lihtsat madala pingega elektrivoolu, tema tootlikkus oli veel arendatava tehnoloogia kohta paljutõotavalt kõrge ja ülesehitus võimaldab tulevikus ka tootmismahtusid märkimisväärselt suurendada.
Tulemuseni viis materjaliteadlaste katse, mille käigus viidi kokku vase ja süsiniku nanoosakesed. Esialgne plaan oli viia uue materjaliga läbi pikk ja keerukas protsess, mille esimene samm oleks olnud toota elektrivoolu abil erinevaid ühendeid nagu näiteks metaani, etüleeni ja vingugaasi.
«Me võtsime algaineks põlemisprotsesside saaduse süsihappegaasi ja üritasime seda protsessi jõuga tagurpidi käima panna, et saada vajalikku kütust,» kirjeldas avastuseni jõudmist üks uuringu kaasautor Adam Rondinone. «Etanool oli üllatus – vaid ühe katalüsaatoriga on väga keeruline CO 2 ’st etanooli saada. Meie nägemuses pidi see reaktsioon olema esimene pikas reaktsioonide jadas, kuid siis tuli välja, et katalüsaator sai kogu asjaga ise hakkama.»
Kui paljudes teistes võimalikes CO 2 eraldamise reaktsioonides on kasutusel kallihinnalised algmaterjalid või katalüsaatorid, on siin kasutatud vask võrdlemisi odav. Asja võlu on nanotehnoloogias. Viis, kuidas osakesed omavahel kokku seati võimaldas nimelt tekkida täpselt õigetel reaktsioonikesetel.
«Me kasutasime tavalisi materjale, aga nende nanotehnoloogilise kokku seadmisega saavutasime väga täpselt suunatud reaktsiooni, kus saime paljude kõrvalsaaduste asemel vaid selle, mida algusest peale soovisime. Need on nagu 50 nonomeetri pikkused piksevardad, mis koondavad kogu elektrokeemilise reaktiivsuse oma otstesse,» ütles professor Rondinone.
Energiasäästu lootused
Elektrivoolu mõjul toimuski nende «varraste» otstes reaktsioon, kus ümbritsevas keskkonnas lahustunud CO 2 molekulid ühinesid ja moodustasid etanooli. Reaktsiooni keskmine kasutegur oli ligi 63 protsenti, edukamate katsete puhul pea 70, kuid tehnoloogia edasise arendamisega saab seda kindlasti tõsta.
Samas ei tasu veel hõisata, et oleme saavutanud lahenduse CO 2 ’st põhjustatud kliimamuutustele. Antud tehnoloogia suutis siiski eraldada süsihappegaasi vaid vesilahusest, mitte aga atmosfäärist, ja kuigi vajalikud energiakogused olid võrdlemisi väikesed, vajab ta toimimiseks siiski elektrienergiat.
Teadlaste lootus on, et tulevikus saab selliseid tehnoloogiat kasutada taastuvenergia ületootmises tekkivate energiahulkade salvestamiseks. Nimelt toodavad päikesepaneelid ja tuulegeneraatorid tihtipeale rohkem energiat kui vooluvõrk vastu suudab võtta ja nii läheb suur osa energiast kaduma. Kui ülejääk suunata aga sellise CO 2 eraldamise protsessi toiteks, võib saavutada märkimisväärse efektiivsuse tõusu. Algaineks võiks aga sobida merevesi, milles lahustunud süsihappegaas liighappelisust põhjustab. Nii löödaks justkui kaks kärbest ühe hoobiga.
«Sellise protsessiga suudaksime salvestada muidu raisku mineva elektri etanoolina,» selgitas Rondinone oma visiooni. Järgmised sammud sel teel saavad olema reaktsiooni efektiivistamine ja vajalike katalüsaatrite lähem uurimine.
Uuringu tulemused avaldati ajakirjas Chemistry Select.
Vaata süsihappegaasist piirituse tegemise viisi ka Oak Ridge'i laboratooriumi videost:


description: Londoni ülikooli kolledži arvutiteadlased esitlesid koostöös õigusekspertidega hiljuti tehisintellekti, mis suudab ennustada Euroopa Inimõiguste Kohtusse jõudnud juhtumite lõpptulemust 79-protsendilise täpsusega. Süsteemi kirjeldava uurimuse juhtivautor Nikolas Aletras, ütles Novaatorile, et roboteid kohtusaalis ta näha ei soovi, küll võiks tehisintellekt kiirendada reaalsete abivajajateni jõudmist.

title: Tehisintellekti uurija: loodan, et robotitest ei saa kunagi kohtunikke

maintext:
Aletrase sõnul tuleneb robotite ja inimeste vahe juba sellest, et kohtunikud pole sedavõrd kinni õiguslikus raamistikus, vaid nad arvestavad juhtumile iseloomulikke asjaolusid ja nii pole tulemus sageli mitte niivõrd «õige» kui aga «õiglane». Ka tõdes ta, et ehkki tehisintellektile pannakse suuri lootusi, ei suuda tehisintellekt alati teha õigeid otsuseid, kui asi puudutab eriliselt peensustele tähelepanu pööramist nõudvat juhtumit.
Loe pikemalt Novaatorist ning tehisintellekti mõtestamisest ka laupäevasest Postimehe AK-st, kus teemat tutvustab TTÜ Küberneetika Instituudi huhtivteadur Tarmo Uustalu.


description: USA lennuamet kehtestas Samsungi süttimisaltite telefonide Note 7 lennukisse viimisele erakorralise keelu. Kuna tegu on alates eelmisest laupäevast föderaalkuriteoga, ootab sellest üle astujaid kopsakas trahv või kuni kümme aastat vanglat, kirjutab The Verge.

title: USA paneb Samsungi praaktelefonidega lendajad kuni kümneks aastaks trellide taha

maintext:
Keelu järgi ei tohi reisijad viia Note 7 telefone lennukisse ühelgi viisil - ka mitte käsi- või äraantavas pagasis ega kaubana. Samuti on lennufirmad kohustatud keelduma Note 7 endaga kaasas kandvaid reisijaid lennukisse laskmast.
Juhul kui mõni reisija siiski keelust üle astub, ootab teda iga antud nõude rikkumise päeva eest kuni 179 933 dollari suurune trahv või kuni kümneaastane vanglakaristus, samuti on võimalik mõlema karistuse samaaegne rakendamine.
Samsung teatas eelmisel nädalal, et lõpetab oma uusima tipptelefoni Galaxy Note 7 tootmise ning andis selle juba soetanud inimestele soovituse telefon kiirelt välja lülitada ja kompensatsiooni eest tagastada.


description: Statista graafikust selgub, et elektriautode tootja Tesla Motorsi teadus- ja arendustegevusele investeerivate rahasummade ja käibe suhe ületab mäekõrguselt traditsiooniliste autotootjate vastavat näitajat.

title: Graafikuudis: Tesla panustab innovatsiooni traditsioonilistest autotootjatest kordi rohkem

maintext:
Tesla ei luba oma uue autopiloodiga taksot sõita ega konkurentide sõidujagamisteenuseid pakkuda
Elektriautode tootja Tesla avalikustas käesoleval nädalal mitmed autopiloodirežiimi puudutavad riistvaralised uuendused, mis peaks lähiajal jõudma ka praegu tootmises olevatele mudelitele. Äri eesmärgil sõidujagamisteenuseid nagu Uber autopiloodirežiimis aga pakkuda ei lubata, kuna plaanis on hakata pakkuma enda konkureerivat lahendust, kirjutab The Next Web.


authors:
Erki Oras
Digitarga Külalisblogija

description: Televiisori mõju on tohutu. Keskealised lugejad ilmselt veel mäletavad, kuidas 70-ndate aaste lõpus kilulinna tänavad aeg-ajalt tühjenesid. Põhjus oli lihtne – soome TV edastas itaalia softcore-legendi „Emmanuelle“ järjekordset osa, kirjutab külalisblogija ja tehnoloogiate testija Erki Oras Digitargas. Videot vaata allpool.

title: Kasutajakogemus: Telia TV - mida iganes, kus iganes, millal iganes

maintext:
Poolpõranda all liikusid käsitsitrükitud ja paljundatud soome telekavad, kust siis piinliku hoolega näpuga järge aeti. Telekava oli karm isand ning järjekordse menuki ajaks tuli loobuda kõigist oma plaanidest või siis vähemalt need teleprogrammiga kooskõlla viia, meenutab Erki Oras Digitargas.
Tänapäeval tundub selline olukord arhailine ja koomiline, umbes nagu mõni situatsioon perekond Ränirahnude seiklustest. Eriti kui võtta näiteks Telia TV.
Olen Telia TV klient olnud praktiliselt algusest peale ja nii on mul olnud hea võimalus jälgida Telia TV kui toote arengut läbi aegade. Pisut meenutab see mulle Apple’i iPhone’i. Kõikide võimalustega toode pole kindlasti kõige odavam, kuid on rikkalik ja kvaliteetne, pakkudes teenust n-ö kogu raha eest. Ning nagu iPhone’idki, pole ka Telia TV arenenud ehk kõige revolutsioonilisemalt, vaid pigem evolutsiooniliselt, st väikeste aga oluliste sammude kaupa.
MIDA IGANES
Aja jooksul on avardunud kanalivalik, mis tänapäeval suudab rahuldada ilmselt ka kõige nõudlikuma televaataja. Laienenud on ka teenusevalik, millest aastate eest ei osatud unistadagi, nagu näiteks filmilaenutus.
Viimase valik on mugavalt liigendatud žanrite kaupa ning mõeldud on ka spetsiaalselt lastele, et need leiaksid turvalist ja vägivallavaba meelelahutust. Mis aga täiskasvanutele mõeldud filmilaenutusse puutub, siis pean ennast üle keskmise nõudlikuks filmihuviliseks ning kui ma aeg-ajalt filmilaenutuses ringi vaatan, avastan sealt ikka midagi huvipakkuvat.
Osta uus teler ja kasuta kõiki Telia TV võimalusi! / Telia
Vaata teleri pakkumist!
Intensiivsele vaatamisele aga ei pea pikema aja jooksul ilmselt vastu ükski filmilaenutus. Kui aga sobivat filmi laenutusest ei leia, siis tasub vaadata tasuta Telia filmiriiulile. Kuuldavasti hakkab sinna peatselt filme valima üks Eesti tuntumaid filmikriitikuid Karlo Funk. Ootan seda igatahes suure huviga.
MILLAL IGANES
Meie perekonna vaieldamatuks lemmikuks on muutunud kanalite salvestus. Just see on vabastanud tuhanded televaatajad telekava ahistavast sunnist. Nii ei pea me enam tegema valikuid televiisori ja koduvälise tegevuse vahel, vaid saame vaadata saateid just endale sobival ajal.
Tõsi, see teenus on küll tasuline, kuid viie-eurose kuutasu eest on siin teenust küll kuhjaga. Vabadus maksab ju palju-palju rohkem. Tõsi, ilma okasteta pole ükski roos ning nii on erinevatel kanalitel erinevaid piiranguid ning valimatult absoluutselt kõike "lindistada" siiski ei saa. Tõenäoliselt seisavad ka siin ees arengud ning selline olukord on ajutine.
KUS IGANES
Täielik vabadus Telia TV-ga saabus mõistagi nutirakenduste tulekuga. Inimesed polnud enam seotud suurte ja kohmakate televiisoritega. Nii ei pea enam televiisori ees reklaamipausi oodates oma põit piinama, vaid võib saadet või filmi rahulikult ka käimlas edasi vaadata. Või mis käimlas, õues või kohvikus või kus iganes nutiseade internetiga ühendust saab.
Põhimõtteliselt võiks ju ka 4G võrgus oma nutitahvlist või -telefonist televiisorit vaadata, kuid sellisel juhul võivad kasutaja andmemahud üleliia suureks kasvada. Sõltuvalt tellitud paketist võib põhimõtteliselt iga pereliige oma nutiseadmest oma kanalit jälgida ning perekonna elutuba trooninud pildikasti võib põhimõtteliselt pensionile saata. Aga ei pea.
Kindlasti on filme või saatesarju, mis kogu pere taas televiisori ette kokku toovad nagu vanal heal ajal, kui meie elu veel telekava juhtimisel käis. Jagatud elamus on aga on teatavasti topelt.
Nii televiisori kui nutirakenduse kasutajaliidesed on tegelikult ülilihtsad ja igati intuitiivsed.
Lihtsamaks on ilmselt juba keerukas minna. Tegelikult peaks nendega edukalt hakkama saama ka vanema põlvkonna esindajad.
Küsimuste korral aga võib abi anda mõni noorem sugulane või siis Telia ülimalt abivalmis klienditugi. Telia klienditoe ja -teenindusega on mul aastate jooksul tekkinud soe ja sõbralik suhe. Isegi kui abijärjekord on vahel pikk, siis lõppude lõpuks on minu probleemid alati lahenduse leidnud. Olles kuulnud mitmeid erinevaid õudusjutte teiste teleteenust pakkuvate firmade klienditeeninduse tasemest, hingan iga kord kergendatult, kui klienditoega ühendust võtan. See võib ehk pisut siirupisena tunduda, kuid see on sajaprotsendiline tõsi.
Olemata küll viimastel aastatel väga paadunud televaataja, pole mul Telia TV-le ühtegi etteheidet. Võiks ju viriseda veidi selle purpurlillaka värvi üle, millega nii televiisori kui nutiseadmete rakenduse kasutajaliides üle on valatud. Aga see on juba maitse küsimus ja selles küsimuses ei vaielda, vaid kakeldakse.
Kõigest rahulolust hoolimata olen aga kindel, et Telia suudab oma teleteenusega mind juba lähiajal-lähiaastatel ikka ja jälle meeldivalt üllatada. Minu vaim on selleks igatahes valmis.
/ Telia
TV Sinu kodus
Telia toob televisiooni igasse kodusse.
Telia TV televisiooni vaatamiseks on sul vaja Telia internetiühendust ja ruuterit; MINU.TV kodus töötab digiboksiga ükskõik millise ühenduse ja ruuteriga – peaasi, et asud Eesti territooriumil.
Põhipaketi tasu 5 €/kuus
Põhipaketi hinnas sisaldub:
Loe lähemalt!


description: Kaks nädalat tagasi tuli Telia Eesti välja uue teenusega Telia SAFE, mis on kunagise populaarse Arvutikaitse edasi arendatud lahendus, kaitsmaks kõiki oma nutiseadmeid viiruste eest, kuid võimaldades lisaks kaitsta ka nutitelefonis olevad andmed seadme varguse või kadumise korral, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark.https://www.telia.ee/era/muud-teenused/telia-safe

title: Telia kliendid eelistavad lisaks arvutitele kaitsta ka oma mobiilseid nutiseadmeid

maintext:
Koostöös F-Secure’iga valminud Telia SAFE on juba esimese kahe nädalaga võitnud klientide poolehoiu, mis annab alust järeldada, et Eesti arvuti- ja nutiseadmete kasutaja tahab hoolt kanda enda ja oma pere turvalisuse eest. "Oktoobris on liitunud Telia SAFE-ga üle 400 uue kliendi," ütles Digitragale Telia Eesti erakliendi internetiteenuste juht Gert Tomson.
Vaata ka Digitraga saatelõiku samal teemal:
Lisaks on uuele Telia SAFE teenusele viidud üle ka enam kui 12 000 senise Arvutikaitse klienti, kelle arvutites uuendatakse tarkvara samuti oktoobrikuu jooksul kindlama ja rohkemaid võimalusi pakkuva kaitseprogrammi vastu. Telia SAFE eeliseks ongi just mitmekülgsus ja nii saab iga kasutaja luua sellise kaitsestrateegia, nagu on vaja temale endale ja tema perele. "SAFE pakub kaitset korraga nii süle- ja lauaarvutile, tahvlile kui ka nutitelefonile," selgitas Tomson ka Digitarga saates. "Mida rohkem seadmeid, seda soodsam kuutasu ühe seadme kohta," ütles ta.
Nii ongi klientide hulgas osutunud kõige populaarsemaks pakett Telia SAFE kolmele seadmele, mille on valinud pea pooled klientides. "Kliendid tõesti soovivad lisaks arvutile võtta Telia SAFE-i kasutusele ka oma mobiilsetes seadmes ja meil on selle üle väga hea meel," sõnas Tomson. "30% liitujates on võtnud Telia SAFE-i lausa 5-le nutiseadmele."
Telia SAFE kõige populaarsem pakett. / Digitark/Telia
MIS ON TELIA SAFE?
Koostöös F-Secure’iga valminud Telia SAFE on rohkem kui vaid viirusetõrje, kaitstes peale arvuti ka kõiki sinu mobiilseid nutiseadmeid.


description: Taksovahendusäpina alustanud Taxify võtab üha enam klassikalise taksoettevõtte nägu ja toob järgmisel nädalal tänavatele ka oma logodega sõidukid.

title: Foto: Taxify toob oma logodega "taksod" tänavale

maintext:
Täpsemalt saavad rohe-valgeks «võõbatud» Aviselt renditavad 10 sõidukit, mille Taxify oma sõidujagajaist juhtidele reisijateveoks vahendab. Minimaalseks renditasuks on seejuures 25 eurot ööpäeva eest.
Kasutajate jaoks tähendab see nähtavasti eelkõige vaid seda, et tänavapildis on üha keerulisem vahet teha taksode ja sõidujagajate vahel ning päris kindlasti hakkavad selliseid masinaid tee ääres hääletama ka teadmatud turistid.
Kõnealustel taksodel on siiski tavataksiodega võrreldes üsna mitu erinevust: neil puudub seaduses ettenähtud taksomeeter ja printer, plafoon, sõitjatevaeo litsentsid ja palju muud.
Sõidujagamise seadustamine riigikogus on aga selgelt toppama jäänud.


description: Saksa ajakiri Der Spiegel kirjutab, et Saksa valitsus on otsustanud lõpetada bensiini- ja diiselautode tootmise alates 2030. aastast, et täita aastaks 2050 kliimaeesmärk, mille kohaselt tuleb vähendada süsinikdioksiidiheitmeid 95 protsenti.

title: Saksamaa tahab 14 aastaga bensiiniautode tootmisest loobuda

maintext:
Jaapani turvapatjade ja muu autovarustuse tootja Takata aktsia kukkus teisipäeval Tokyo börsil ligi 11 protsenti, kui firma oli teatanud, et kaalub USA pankrotiavalduse esitamist.
Eestis on petutarkvarast vabanenud 164 Volkswagenit
Kui poole aastaga eemaldati Eestis petutarkvara vaid 84 Volkswageni sõidukil, siis septembri jooksul on see arv jõudsalt kasvanud ning tarkvarauuenduse on läbinud juba 164 autot, samas küündib probleemsete sõidukite arv riigis üle 4000.


description: 24 riiki ja Euroopa Liit otsustasid, et sügaval lõunas asuv, pea rikkumatu ökosüsteemiga Rossi meri võetakse kaitse alla – see tähendab, et kala ei tohi püüda ligi 1.57 miljoni ruutkilomeetri ulatuses.

title: Antarktikasse tekkis maailma suurim merekaitseala

maintext:
Kuigi Rossi meri moodustab Lõuna-Jäämerest vaid kahe protsendilise osa, on see koduks 38 protsendile kõigist maailma Adeelia pingviinidest, 30 protsendile antarktika toruninalistest (linnud) ja kuuele protsendile maailma Antarktika kääbusvaaladest.
Lisaks selle on meri ka oluline toitainete allikas, sest sealt liiguvad need teistesse veekogudesse. Praegu hakkab keeld kehtima 35 aastaks. Keskkonnakaitsjad loodavad, et tulevikus luuakse taolisi alasid rahvusvahelistes vetes juurde.


description: Igal aastal hävitab maad üks tõeliselt suur maavärin.

title: Video: vaata, kus on toimunud saja aasta suurimad maavärinad

maintext: USAs geoloogiateenistuse hinnangul väriseb maa igal aastal miljoneid kordi — tõeliselt hävituslikke, ehk kaheksa magnituudi võimsusega maavärinaid, on igal aastal aga vaid üks. USA väljaanne Tech Insider koostas video, mis näitab 1900. aasta algusest toimunud «suuri maavärinaid.»


description: Mullu samal ajal diiselmootorite emissiooninäitajate võltsimise skandaali tõttu hiigelkahjumis olnud Saksamaa autotootja Volkswagen teatas kolmanda kvartali 2,28 miljardi euro suurusest kasumist.

title: Volkswagen oli kolmandas kvartalis 2,28 miljardi euroga kasumis

maintext:
Eelmisel aastal, mil pettus oli äsja avalikuks tulnud, oli Volkswageni kolmanda kvartali kahjumiks 1,73 miljardit eurot, kuna ettevõte oli sunnitud trahvide tasumiseks miljardeid dollareid kõrvale panema.
Praeguse seisuga on trahvide kogusumma küündinud 18 miljardi euroni.
Volkswagen tunnistas mullu septembris, et paigaldas diiselautodele tarkvara, mis pettis USA-s kasutatavaid emissioonikatseid selliselt, et viimased näitasid katsete vastavust keskkonnastandarditele. Pärast testide lõppemist lülitas auto end tavarežiimile, millega paisati õhku ettenähtust kuni 40 korda rohkem lämmastikoksiidi.
Skandaal võttis ülemaailmsed mõõtmed, kui Volkswagen tunnistas, et oli kõnealust petuvara laadinud 11 miljonisse Porsche, Audi ja Volkswageni sõiduautosse.


description: Möödunud nädalast võib nii mõnigi teadushuviline meenutada uuringut, mille kohaselt võib pidada Eestit ja Ida-Euroopat laiemalt piltlikult maailma empaatiakõrbeks. Uurimuse juhtivautor nimetab ERR Novaatorile antud intervjuus riikide paremusjärjestusele keskendumist lühinägelikuks ning rõhutab, et kõigi uuringusse kaasatud riikide empaatiatase ületab oluliselt keskmist.

title: Tõlkes kaduma läinud ehk miks eestlastel empaatiavõimet pole?

maintext:
Eelmisel nädalal ilmus Postimehe veebiski maailma riikide empaatiavõimet näitav kaart, mis põhines USA teadlaste uuringul - loe selle kohta rohkem SIIT. Eesti kuulus koos Leedu ja Venetsueelaga kõige väiksema empaatiavõimega riikide hulka.
Uuringu autor William Chopic tõdes Novaatorile antud intervjuus, et riikide liigitamine madala või kõrge empaatiaga riikideks nende koha alusel koostatud edetabelis on lühinägelik.
«Kui võrrelda kõrgeima ja madalama empaatiavõimega riikide tulemusi, siis on vahe umbes 20 protsenti. Arvestades, et empaatiavõimet hinnatakse testis viiepallisel skaalal, pole tegu kuigi suure vahega,» sõnas sotsiaalpsühholoog. Palju kõnekamaks pidas ta asjaolu, et tulemused ületavad olulisel määral keskmist – isegi Leedu koguempaatia skoor on 3,17.
Loe pikemalt Novaatorist.


description: Tehnoloogiahiid Google esitleb teisipäeval San Franciscos oma iga-aastasel suurüritusel teiste uudiste seas uue mobiiltelefonide seeria Google Pixel esimest mudelit ning uusi nutikodu lahendusi.

title: Google esitleb maailmale oma uut mobiiltelefoni ja nutikodu

maintext:
Google Pixel tuleb turule kahes suuruses – 5- ja 5,5-tollise ekraanidiagonaaliga. Eelinfo kohaselt on telefonil Snapdragon 821 kiip, 4GB muutmälu ja 32 või 128GB põhimälu. 1080p ekraan on väiksemaks mudelil resolutsiooniga 1080x1920 ja FL-mudelil 1440x2560 pikslit. Loomulikult on telefon varustatud uusima Androidi platvormiga.
Infolekete kohaselt peaks telefoni aku 15-minutilise laadimise järel kestma seitse tundi. Väiksema mudeli aku mahutavuse näitajaks on 2770 ja suuremal 3450mAh. Telefon on varustatud uusima UCB-C ühenduskaabli sisendiga. Põhikaameral on megapiskleid 12.
Google Pixel uus telefon / 9t5Google
Google peaks homme koos telefoniga esitlema ka uusimaid teenuseid ja rakendusi, näiteks Allo sõnumivahetus- ja Duo videokõnede programmi. Lisaks tasuta pilvemahuga Google Photos piltide jaoks.
Kuulduste kohaselt on Google’ile uusimad telefonid valmistanud HTC ning selle alghinnaks USA-s pakutakse 649 dollarit.
Eelduste kohaselt esitleb Google homme ka Google Home uut lahendust, mis on varustatud häälejuhtimisega virtuaalse abimehega Assistant. Selle abil saab näiteks meeldetuletusi salvestada, televiisorit juhtida, muusika mängima panna ja juhtida kodumasinaid. Google Home on avatud lahendus, millega on võimalik liidestuda kõigil kodutehnika tootjatel. Väidetavalt on Google kõnelusi pidanud lausa 50 tootjaga. Eelkõige oodatakse uudiseid koostööst Samsungi SmartThings lahendusega.
Lisaks telefonidele ja nutikodulahendusele peaks Google homme esitlema veel oma uusi virtuaalreaalsuse prille Daydream, WiFi ruuterit ja Andromeda-nimelist tarkvaraplatvormi. Uudiseid on tulemas ka Chromecasti uuendustest, millel nüüd 4K-kvaliteedi tugi.
Postimehe tehnikaportaal annab teisipäeva õhtul Google'i uudistest täpsema ülevaate.


description: Valituse kinnitatud toetust saavad 13 projekti, mis parandavad teadustöö keskkonda ning soodustavad koostööd ülikoolide, teadusasutuste, riigiasutuste ja ettevõtete vahel.

title: Eesti teadus saab taristu arendamiseks 19 miljoni eurose rahasüsti

maintext:
Haridus- ja teadusminister Maris Lauri märkis, et tulemuslik teadustöö ja teaduse areng ei ole võimalik ilma korraliku taristuta. Tema sõnul investeeritakse taristutesse, mis on mõeldud laiale kasutajaskonnale, mitte vaid ühe asutuse teadlastele.
«Taristute avatud kasutamist ja ettevõtluskoostööd toetades suurendame teaduse ühiskondlikku mõju ning Eesti nähtavust, atraktiivsust ja konkurentsivõimet rahvusvahelisel teadusmaastikul,» ütles minister Lauri.
Kõik toetatavad projektid soodustavad asutuste vahelist koostööd ja taristu ühiskasutust, mis laiendab teadlaste, ettevõtete ja teiste partnerite juurdepääsu teadusaparatuurile ja -seadmetele. Aparatuuri ja laborite kaasajastamise ning infrastruktuuri ühiskasutusega kaasneb energiasääst ja kulude kokkuhoid. Paranevad õppe- ja töötingimused ülikoolides ja teadusasutustes aitavad tõsta õppe- ja teadustöö kvaliteeti. Paljud projektid panustavad IKT alasesse teadus- ja arendustegevusse ning lähtuvad nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondade vajadustest.
Kellele kui palju antakse?
• Eesti Genoomikakeskus – 1,82 mln eurot
• Eesti Keeleressursside Keskuse ühendatud sisuotsing – 716 000 eurot
• Eesti teaduse ja hariduse andmeside optilise magistraalvõrgu kaasajastamine – 546 000 eurot
• Infotehnoloogiline mobiilsusobservatoorium – 774 000 eurot
• Eesti eluteaduste andmete teadustaristu – 1,28 mln eurot
• Nutika tootmise tuumiktaristu arendamine – 1,6 mln eurot
• Nanomaterjalide tehnoloogiate ja uuringute keskus – 1,78 mln eurot
• Euroopa Neutronkiirgusallika rajamine ja rakendamine teaduslikeks uuringuteks – 3 mln eurot
• Kliiniliste teadusuuringute üksuse väljaarendamine – 2,14 mln eurot
• Eesti teaduspilve loomine – 2,08 mln eurot
• Analüütilise keemia kvaliteedi infrastruktuuri täiendava võimekuse arendamine – 1,46 mln eurot
• Loodusteaduslikud arhiivid ja andmevõrgustik – 1,56 mln eurot
• Euroopa Sotsiaaluuring Eestis – 350 000 eurot


description: Miks täiskasvanud ja naised peaksid rohkem arvutimänge mängima? Eks ikka selleks, et ülejäänud tsiviliseeritud maailmale järele jõuda, kirjutab külalisblogija Erki Oras sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark.

title: Mängude ÖÖ läheneb: läbi mängu õpivad ja arenevad ka täiskasvanud

maintext:
Arvutimängud on liiga tõsine asi, et seda vaid laste mureks jätta, kirjutab Erki Oras Digitargas. Kuigi keskmine eestlane peab täiskasvanud arvutimängurit pisut napakaks, siis tegelikkuses, st ülejäänud maailmas on arvutimängurite keskmine vanus 31 eluaastat. Ning alla 18-aastaseid on mängurite hulgas vaid 29%! Naisi aga on mängurite hulgas tervelt 48%.
Seega ei vasta kuvand arvutimängurist kui vanemate keldris pesitsevast vinnilisest ja võidunudsalgulisest noorukist enam ammugi reaalsusele.
Vaata meenutuseks Digitarga saatelõiku aprillis toimunud Mängude ÖÖst:
Mängude Öö Tallinnas 15. oktoobril
Mängude Öö toimub Tallinnas Solarise keskuses asuvas Apollo kinos 15. oktoobril kell 21 - 05
Toimuvad pingelised suurvõistlused kinoekraanidel, uusimate tehnikavidinate ja videomängude tutvustus, Eesti omad indie-mängud, huvitavad loengud, terve trobikond värskemat virtuaalset meelelahutust Sinu sõrmeotste ulatuses, võimalus põgeneda virtuaalreaalsusesse ning palju-palju muud!
Loe lähemalt Mängude Öö ürituse alt Facebookis!
Ainult tõelised eesti mehed ja naised kõõritavad seni veel tõrksalt arvutimängude poole, pidades neid mingi kahtlase antisotsiaalse sõltuvuse põhjustajateks. Või vähemalt kasutuks ajaraiskamiseks. Selle asemel veedetakse õhtuid ühiselt televiisori ees erineva ... eehm ... kunstilise tasemega seriaale ja telešõusid arvustades.
Saladuskatte all võin öelda, et see on kõige passiivsem ja vähearendavam meelelahutusvorm maailmas. Ehk on paljud selle loo lugejad juba ka ise sama tõdemuseni jõudnud, aga igatahes on üha rohkem inimesi tüdinud lõputust diivanil või tugitoolis lesimisest ning on otsimas aktiivsemat meelelahutust.
Mängude Öö toimub Tallinnas Apollo kinos Solarise keskuses 15. oktoobril. / Mängude Öö
Vähemalt mujalt maailmast on meil selles suhtes vägagi positiivseid näiteid. Nii kasvas aastatel 2012-2013 Ameerika Ühendriikides üle 50-aastaste naissoost arvutimängurite hulk 32%! Antud juhul on ju tegu seebiseriaalide põhilise sihtgrupiga.
Et Eesti aastaring koosneb üheksast kuust kehvast suusailmast, siis on meie kliimavöötmes asjakohane just tubane ajaviide. Nagu seda on näiteks arvutimäng. Ning valik on siin avar.
Kõige madalamal arenguastmel asuvad teatavasti erinevad kaardimängud ja muud sarnased virtuaalsed ninanokkimisajaviited. Mina isiklikult neid arvutimängudeks ei peakski, sest igal korralikul arvutimängul peab olema mingi lugu ning mängus peab toimuma areng.
Solitaire’i tasemel meelelahutus jääb alla isegi telekavaatamisele, kuigi näiteks Microsoft üritab oma n-ö lauamängude komplektile mingit sportlikku lisaväärtust külge haakida. Siiski kõlbavad sellised mängukesed pigem täitma lühikesi ajavahemikke erinevate tegevuste vahel või teinekord sobib pasjanss ka lihtsalt mõtete kogumiseks ja keskendumiseks.
Kuus peamist põhjust, miks mängida:
Arvutimäng – põnevam kui raamat, mõjuvam kui film
Arvutimäng aitab püsida nooruslikumana
Arvutimäng aitab arendada reageerimiskiirust
Arvutimängud aitavad leida uusi sõpru
Arvutimängud arendavad võõrkeeleoskust
Arvutimäng tugevdab inimsuhteid
Loe pikeamalt mängimisest ja mängude ööst Digitargast!


description: Eesti startup-ettevõtjad on asutamas uut keskkonda nimega Inventory.com, mille eesmärgiks on ühte kokku koguda kõik miljonid ja miljonid Euroopas loodud tehnikatooted koos jooniste, mõõtude, laoseisu ning tellimis-ja hinnainfoga.

title: eestlased loovad globaalset vidinatellimise keskkonda

maintext:
Keskkonna loomise taga on majandustarkvara Erply asutaja Kristjan Hiiemaa ja Sander Sebastian Agur ning Tanel Tähepõld - Tallinna vanalinnas arenduskontorit pidavate noorte meeste eesmärgiks vähem ega rohkem kui saada Euroopa Alibabaks.
«Meie lahendus indekseerib ära kõik ladudes saada olevad tööstuskomponendid. Kui keegi peaks tahtma remontida näiteks auto bensiinipumpa, siis meie keskkonnast peaks leidma kõik selle pumba komponendid ning kohe ka osta. Veelgi enam on meist abi keerulisemate lahenduste – näiteks robotite – osade leidmisel,» selgitas ettevõtmise üks algatajaid Kristjan Hiiemaa.
Eesti oludes peaks uus keskkond mõjuma üsna kergendavalt ka ostjate rahakotile, kuna siinsed väikesed ostuvood ja kümned Euroopa vahendajad on tööstuskomponentide lõpphinnad üles ajanud.
«Millegipärast on siinsed suurte müüjate nagu K-Rauta või Würth hinnad ropult kallid, loodame pakkuda paljusid komponente vähemalt 50 protsenti odavamalt, vähegi suuremate ostude korral on ka transpordikulud reeglina nullilähedased,» märkis Hiiemaa. Samal ajal istuvad väikesed Eesti laod õnnetult oma kauba otsas, mis ei liigu – me paneme selle kiiremini tiirlema.
Praeguseks on Inventoryl sõlmitud eelkokkulepped paljude peamiste tarnijate ja kaupmeestega, kes on huvitatud oma materjalide väljapanemisest ja keskkonnaga integreerimisest. Keskkond ise peaks avalikuks saama uue aasta alguses jaanuaris-veebruaris, mil keskkonnas oleks saadaval ligi viis miljonit eri toodet.
Mis puutu täpsemalt Eesti oludesse, siis näiteks masinaehitus moodustab Eesti toodangust 25 protsenti aga siinsete ettevõtete tarneahel on täiesti nähtamatu. «Uutel tegijatel on väga keeruline turule siseneda, kuna ei teata isegi seda, kelle poole oma toodanguga pöörduda tuleb,» selgitas Kristjan Hiiemaa.
Kõik tellivad oma mutrid tema sõnul suurtelt Euroopa tegijatelt, nagu näiteks Würthist, aga tegelikult on isegi Erply klientide hulgas Eestis palju vingemaid tarnijaid. Igaüks küll oma nišis – neid kõiki kokku liites suudame suurtele tegijatele korralikult varba peale astuda. Ühesõnaga on plaan teha nähtavaks väiksemad nišipakkujad.
«Kutsume eelkõige kõiki Eesti tootjaid meiega ühendust võtma. Kui näiteks Vastse-Kuustes on ettevõte, kes teeb maailma parimaid hüdrosilindreid, siis meie keskkond võib talle osutuda ideaalseks kanaliks näiteks Saksamaa turule jõudmiseks,» lisas Hiiemaa.
Suurim väljakutse selles valdkonnas on vajalike asjade otsimine ja ülesleidmine – need on ülikeerulised. «Püüame leida lahenduse, et kõik tootjad saavad oma toodete parameetrid väga täpselt sisestada,» märkis Hiiemaa.
Kokkuvõttes on loomisel tehniliste artiklite andmebaas ehk kataloog alates liimidest-lakkidest, kruvidest ja mutritest kuni lauajalgade, valgustite, hüdraulika ja pumpadeni.


description: Mikroblogivõrgustik Twitter teatas eile ühes majandustulemuste avalikustamisega, et sulgeb ülipopulaarse kuni kuuesekundiliste videoklippide jagamisteenuse Vine, kirjutab Reuters.

title: Twitter sulgeb 200 miljoni kasutajaga videoteenuse Vine

maintext:
Täpsemalt paneb Twitter lähiajal kinni Vine´i üleslaadimisteenuse, mis tähendab, et kasutajad saavad keskkonnas vaadata juba olemasolevaid klippe, neid juurde lisada aga ei saa.
Vine loodi 2012. aasta juunis ning Twitter ostis selle üles vaid mõned kuud hiljem, juba enne teenuse ametlikku turule toomist.
Eelmise aasta lõpus oli teenusel 200 miljonit aktiivset kasutajat, kes olid kokku üles laadinud üle 39 miljonit videoklippi. Kõiki neid lühiklippe mängiti eelmise aasta keskpaigas avalikustatud statistika järgi üle miljardi korra päevas.
Vine´i sulgemine on seotud suures kahjumis Twitteri kulude kärpimise plaaniga. Firmal on kokku 3860 töötajat, umbes 350 neist peaks eilse teate järgi töökoha kaotama.
Twitteri tegevjuht Jack Dorsey kinnitas, et firmal on selge plaan kuidas teha vajalikke muudatusi, mis tagavad pikaajalise kasvu. Ettevõtte kvartalikahjum oli 103 miljonit dollarit ja käive 616 miljonit dollarit, mis vähenes 8 protsenti.
Twitteri aktiivsete kuukasutajate arv tõusis kvartaliga 313 miljonilt 317 miljonile. Firma turuväärtus on umbes 12 miljardit dollarit.
Twitter on pidanud müügikõnelusi Goole'i emafirma Alphabeti ja pilveteenuste firmaga Salesforce, kuid need ei andnud tulemusi.


description: Peagi ilmuvas kogumikus on kolme seni vaid Shakespeare’ile omistatud näidendi juures teise autorina kirjas ka tema kaasaegse Christopher Marlowe nimi.

title: Arvutianalüüs paljastas Shakespeare’i seniteadmata kaasautori

maintext:
Autorluse värskendamisele minevad teosed on maailmakirjanduse suurkuju kolm Henry VI näidendit, mille eest on kogu au juba sajandeid üksinda Shakespeare’ile omistatud. Nüüd on teadlased aga suurandmete (big data) analüüsi abil näidanud, et teosed peavad olema Marlowe’ga vähemalt kahasse kirjutatud, vahendab seeker.com.
Selline koostöö ei ole tegelikult just üleliia üllatav, kuna Shakespeare’iga sünniaastat jaganud Marlowe oli kirjanikule lähedane sõber ja omas tollal veel noorele kirjanikule tema karjääri algusaastatel suurt mõju. Mõned kriitikud on varem väitnud, et Marlowe oli isegi mitmete Shakespeare’i näidendite tegeliku autor, kuid enamus õpetlasi seda teooriat ei toeta.
Kui seni taandusid vaidlused ennekõike kirjanduskriitikute ja –teoreetikute sõnasõjale, kus lõplikku veenvat argumenti ei olnudki, näitab värske suurandmeid käsitlenud arvutianalüüs üsna selgelt Marlowe osalust antud kolme näidendi kirjutamises.
Kaasautori olemasolu tõestamiseks kasutasid teadlased kolme erinevat sõnakasutust ja –järjekorda analüüsivat testi. Esimene kaardistas lihtsate ja levinud sõnade nagu «and», «the» või «of» kasutamist tekstis. Pannes kokku nende esinemise ja oletatava autori varasemate tööde analüüsi, saab nimelt teha autorluse kohta üsnagi usaldusväärseid järeldusi. Tegemist on liiga peente tunnustega, et neid tavapärases lugemises tähelegi panna, kuid arvutialgoritmid tunnevad need siiski ära.
Teine test uuris tekstis esinevate markersõnade esinemist. Need on konkreetsele autorile iseloomulike nimisõnade, omadussõnade, tegusõnade ja asesõnade kombinatsioonid, mille abil on samuti võimalik teksti autor tuvastada.
Kolmandaks analüüsis arvuti tekstis vähese funktsiooniga sõnade grupeerimist ja järjestamist ning seoseid Marlowe ja Shakespeare’i teiste töödega.
Kõik kolm üksteisest sõltumatut testi näitasid, et Marlowe peab olema Shakespeare’i Henry VI näidendite esimese, teise ja kolmanda osa kaasautor. Nende kirjutamisest on möödunud küll sajandeid, kuid nüüd jõuab tema nimi lõpuks ka töö kaantel avaldamisele.
«Fakt, et kolm eri testi andsid kõik samades näidendite lõikudes samad tulemused, on päris hea vihje, et tegemist pidi olema Marlowe tööga,» ütles uuringut juhtinud Gary Taylor Florida Ülikoolist.
Iseenesest ei ole kaasautori olemasolu kuigi üllatav, kuna Shakespeare’i eluajal nähtigi näidendite kirjutamist tavaliselt mitme inimese koostööna ja koos lisandunud kolmega on Shakespeare’i 44st teosest 17 teiste kirjanikega koos kirjutatud. Gary Taylor täpsustas, et teiste kirjanikega koostöö tegemine ei vähenda aga Shakespeare’i enda panust. Seda enam, et tema tuntumate tööde nagu «Suveöö unenäo» ja «Hamleti» puhul teiste kirjanike kaassatuse kahtlust ei ole.


description: Sõiduautodega reisijateveo osutajate vahelise konflikti ja politseimenetluse alustamiseni viinud uuendamata seaduste kohendamine seisab jätkuvalt koalitsioonierakondade erimeelsuste taga.

title: Palling taksosõjast: kahju, et politsei peab sellega tegelema

maintext:
«Meil on kahjuks riigikogus mõned põhimõttelised erimeelsused, kus üks osa saadikutest endiselt arvab, et tegemist on uue vanaga. Seda see ei ole - Skype ei ole digitaalne telefon sõna telefon tähenduses,» selgitas sõidujagamisteenuse seadustamise eestvedajaks olev riigikogu liige Kalle Palling.
Just iganenud ühistranspordiseadus on see, millega pole rahul ei «vana tüüpi» majandust esindavad taksoettevõtted ega jagamismajandust vahendavad mobiililahenduste pidajad. Turul eksisteerivad mõlemad teenused juba enam kui aasta paralleelselt. Taksoettevõtete hinnangul on nad liiga karmide nõuetega seatud ebavõrdse konkurentsi olukorda, sõidujagamisteenused tahavad aga oma tegevuse legaliseerimist.
Kalle Palling kinnitas, et majanduskomisjonil on soov novembri kuu jooksul seaduse menetlemisega lõpule jõuda. Piisavalt palju alternatiivseid kompromissettepanekuid on tema hinnangul selleks laual, et saaks edasi liikuda.
Vaidluste objektiks on olnud muu hulgas sellised teemad nagu taksomeetri kõrval satelliidikaardi põhise rakendusega sõiduhinna arvestamine, kindlustuse määrad sõidujagamiseks kasutatavatel autodel, maksuametile sõiduandmete edastamise võimalus või kohustus, kokkuleppevedude võimalikkus tänavalt tulijale ning see, kas taksojuht saab samal olla sõiduajagaja.
«Olulisima ettepanekuna oleme lauale pannud kevadel Uberi ja EMTA koostöös alustatud pilootprojekti, kus info kõikide juhtide sissetulekute kohta saadetakse automaatselt maksuametisse. Just tavataksondus on seni elanud maksuaugus ja nüüd peame andma võimaluse neile, kes tahavad ennast maksuameti IT-lahenduste külge liita ja ausalt makse maksta,» sõnas Kalle Palling.
Õunad ei asenda apelsine
Autoettevõtjate liit ja taksoettevõtjate liit avalikustasid eile, on kogu suve vältel kogunud andmeid Taxify ja Uberi sõidujagajaist juhtide kohta. Indrek Tederi büroo kaasabil koostati nende põhjal politseile mentluste algatamiseks avaldus ligi 50 juhi andmetega ning ootamas on veel suvel kokku kogutud enam kui 200 rikkumist.
«Tõepoolest on tegemist kahetsusväärse olukorraga, kus politsei peab tegelema selliste küsimuste lahendamisega, hajutades sealjuures tähelepanu meie inimeste igapäevaelu turvalisemaks muutmiselt,» andis Kalle Palling juhtumile oma hinnangu.
Tema sõnul on reaalne mure ühistranspordis see, et inimesed tahavad järjest enam kasutada oma isikliku sõiduauto asemel takso- või sõidujagamisteenust.
«Juhte ei jätku piisavalt ei taksofirmadele ega nendele klientidele, kes digitaalsete platvormide vahendusel omale tipptundidel autot proovivad saada. Taksojuhid on aru saanud, et nad ei vaja enam mõistliku töötasu teenimiseks taksofirma vahendusteenust ja uusi sõidujagajaid takistab tõenäoliselt juurde tulemast see, et puudub selge seadusandlus,» lisas ta.
«Taksofirmade rahustuseks ütlen, et õunad ei asenda apelsine, nad täiendavad teineteist. Sõidujagamine ja taksondus konkureerivad mitte omavahel vaid isiklike autode kasutamise vahel. Kui hind ja kvaliteet on hea, siis ei ole mõistlik oma autot omada. Jõuame üheskoos sinnani, et meie linnaruum autode arvelt avaramaks ja liiklus rahulikumaks,» ütles riigikogu liige.
Ühistranspordiseaduse muutmise eelnõu läbis kevadel riigikogus esimese lugemise, kuid jäi pärast seda toppama.


description: Tehnilise Järelevalve Ameti kinnitusel loetakse Eestis taksoteenuseks vaid  taksomeetri abil mõõdetud sõite ning seega vahendavad Taxify ja Uberi mobiilirakendused mingisugust muud teenust.

title: Amet: Taxify ja Uberi rakendused ei mõõda taksoteenust

maintext:
Põhjuse selliseks seisukohaks annab mõõteseadus, mille kohaselt tohib taksoteenust osutada taadeldud taksomeetri abil teekonda ja aega mõõtes. Taxify ja Uber kasutavad selleks aga mobiilirakendusi, mille mõõtevahendiks on Google Maps - satelliidipõhine lahendus, mis ei ole Eestis kuidagi taadeldud ega kalibreeritud.
«Mobiiltelefoni ja selle tarkvara kasutamisele ei kehti mõõteseaduse nõuded. Teie poolt kirjeldatud teenust [Taxify ja Uberi vahendatud sõidud - toim.] ei loeta taksoteenuseks, mistõttu ei saa nõuda selle teenuse osutamisel taksomeetri kasutamist ning seeläbi ka mõõteseaduse nõuete täitmist,» ütles Postimehele ameti pressiesindaja Anu Võlma.
Ta rõhutas, et mõõteseadus näeb ette taatluskohustuse taksomeetrile taksoteenuse osutamisel. Seega kõik juhid, kes ei kasuta klientidelt raha küsimiseks taksomeetrit vaid Taxify või Uberi rakendust, ei ole ameti hinnangul mitte taksojuhid vaid sõidujagajad.
Kokkuvõttes on tehnilise järelevalve amet mõnevõrra teisel seisukohal võrreldes politsei ja tarbijakaitseametiga, mis mõlemad leiavad, et sõidujagamisteenuse puhul on tegemist taksoteenuse osutamiseks vajalikke lubasid eeldava tegevusega.TJA seisukohalt on oluline, et kui teenuse osutamisel kasutatakse taksomeetrit, siis peab see olema korrektselt taadeldud.
Politsei menetluses on hetkel näiteks 50 juhtumit, kus sõidujagajad on osutanud teenust ilma vaevavate lubadeta.


description: Vähemalt paljude tähtsamate toiteelementide, eeskätt just raua sisalduselt on rohutirtsud, kilgid ja muud putukad enam-vähem sama rikkad kui näiteks veiseliha.

title: Uuring: putuktoit võiks tulevikus loomaliha asendada

maintext:
Nii vahedas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Journal of Agricultural and Food Chemistry ilmunud briti teadlaste uuringut, kust selgus, et putukatest omandab inimene selliseid toiteelemente nagu kaltsium, vask ja tsink paremini kui samu aineid veiselihast.
Selgus ka, mitte ehk eriti üllatuslikult, et eri putukaliikides oli eri aineid eri hulgal. Kilgid sisaldavad näiteks rohkem rauda kui paljud teised putukad. Just rauda aga võib inimesel muidu puudu jääda, kui ta liha ei söö ja see võib kaasa tuua vaimsete võimete langust, immuunsüsteemi nõrkust ja muid hädasid.
Loe pikemalt Novaatorist.


description: Jaapani turvapatjade ja muu autovarustuse tootja Takata aktsia kukkus teisipäeval Tokyo börsil ligi 11 protsenti, kui firma oli teatanud, et kaalub USA pankrotiavalduse esitamist.

title: Skandaalne turvapadjatootja kaalub pankrotiavalduse sisseandmist

maintext:
Langus algas pärast seda, kui ärileht Wall Street Journal oli kirjutanud, et Takata kaalub ühe lahendusena USA-s pankrotiavalduse esitamist, kui firmat ootavad suured kahjutasunõuded, sest väidetavalt on selle turvapadjad põhjustanud vähemalt 16 inimese surma ja rohkesti vigastusi, enamiku neist USA-s Malaisias.
Firma võib paluda kohtus kaitset üksnes oma USA tütarfirmadele, kirjutab Bloomberg News viitega anonüümsele allikale.
Takata umbes 100 miljonit turvapatja ei ole ohutud ja tuleb välja vahetada, sest avanemisel võib neist välja paiskuda metall- ja plastosakesi.
USA liiklusohutuse ameti andmetel on turvapadjad ohtlikud kuumas ja niiskes kliimas.
Osa Jaapani autotootjaid on mures, et pankrotiavaldus võib piirata Takata ligipääsu laenurahale ja tekitada häireid turvapadjatarnetes.
Takata kliendid Honda, Volkswagen ja General Motors võivad kaela saada miljarditesse dollaritesse ulatuvad turvapatjade ümbervahetus- ja kohtukulud.