maintext:
Uuring: Eesti saab valitsuse, mida rahvas ootab (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Vabariigi valitsuse istung septembris. Foto: vabariigi valitsuse pressiosakond
Turu-uuringute AS viis Ühiskonnauuringute Instituudi tellimusel Eesti kodanike seas läbi veebiküsitluse, milles uuriti inimeste arvamusi valitsuskoalitsiooni võimaliku muutumise kohta. Inimestel paluti nimetada erakondi, kes võiksid nende arvates kuuluda järgmisse valitsusse. Kõige enam soovitakse valitsuses näha Sotsiaaldemokraatlikku erakonda (45%), järgnevad Keskerakond (44%), Isamaa ja Res Publica Liit (30%), Reformierakond (28%), Eesti Vabaerakond (27%) ja Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (22%).
„Viimase nädala sündmused Eesti poliitmaastikul on tekitanud olukorra, kus tõenäoline on uue valitsuskoalitsiooni sünd. Nädalavahetusel toimunud Keskerakonna juhi vahetus sai kaalukeeleks, mis nihutas paigast senised jõujooned,“ ütles Ühiskonnauuringute Instituudi analüütik Art Johanson. „Küsitluse tulemustest ilmneb, et Edgar Savisaare ajastu lõppemine Keskerakonnas muudab uueks kogu Eesti juhtimise. 71% vastajatest leidis, et Jüri Ratase saamine Keskerakonna esimeheks suurendaks Keskerakonna sobivust valitsuskoalitsiooni ning vaid 4% vastajatest arvas, et sobivus väheneks. 25% inimestest arvab, et esimehe vahetus Keskerakonna sobivust valitsusse ei muuda.“
Art Johansoni sõnul soovitakse uues valitsuses kõige enam näha Sotsiaaldemokraate. Praegune valitsuse juhtpartei Reformierakond jääb selles küsimuses Keskerakonna ja IRLi järel ning Vabaerakonna ja EKRE ees neljandale positsioonile. „Eesti inimesed ootavad muutust riigijuhtimises. Kas see muutus ennast õigustab, seda näitab aeg,“ rääkis Art Johanson.
Küsitluse tulemusel peab valitsuse vahetumist Eesti riigile kasulikuks 38% vastanutest ning pigem kasulikuks 42% vastanutest – kokku pooldab valitsuse vahetust seega 80% küsitlusele vastanutest. Pigem kahjulikuks peab valitsuse vahetumist 15% ja kahjulikuks 5% vastanutest.
Peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist peab Eesti riigile kasulikuks 39,5% ja pigem kasulikuks 35% vastanutest, kokku on umbusalduse toetajaid 74,5%. Pigem kahjulikuks peavad Taavi Rõivase umbusaldamist 18% ja kahjulikuks 7% vastanutest.
Reformierakonna jäämist opositsiooni peab kasulikuks 26% ja pigem kasulikuks 35% vastanutest, samas kui pigem kahjulikuks peab seda 25% ja kahjulikuks 13% vastanutest.
Praeguse valitsuskoalitsiooni jätkamist peab kasulikuks vaid 5% vastanutest ning pigem kasulikuks 23%. Pigem kahjulikus peab praeguse koalitsiooni jätkamist 41,5% ja kahjulikuks 31%, kokku seega 72,5% inimestest.
Lisaks uuriti ka erakondade populaarsust ja kui järgmisel pühapäeval toimuksid Riigikogu valimised, hääletaks kõige rohkem inimesi – 27% vastanutest Keskerakonna poolt. Neile järgneksid Reformierakond (16%), Sotsiaaldemokraatlik erakond (15%), EKRE (14%) ning IRL (9%) ja Vabaerakond (9%).
Veebiküsitlus viidi Turu-Uuringute AS poolt läbi ajavahemikus 4.-8. novembrini 2016 ja sellele vastas 1006 18-aastast ja vanemat Eesti Vabariigi kodanikku.
MTÜ Ühiskonnauuringute Instituut on asutatud jaanuaris 2016. Ühiskonnauuringute Instituut on mõttekoda ehk thinktank, mis uurib ja analüüsib Eesti ühiskonnas toimuvaid sotsiaalseid protsesse.
Turu-uuringute AS on erapooletu uuringufirma, mis tegutseb Eesti turul alates 1994. aastast. Ettevõtte omanikuks on Soome uuringufirma Taloustutkimus OY.


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Rahandusministeerium: Ilves peaks tagastama 90 protsenti toetusest
BNS
Toomas Hendrik Ilves. Foto: Joanna Jõhvikas
Rahandusministeeriumi auditist selgub, et Toomas Hendrik Ilvese ettevõte Ermamaa peaks maksma Ettvõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS) tagasi 90 protsenti Ärma talu ehitamiseks saadud toetusest ja EAS on eksinud esitades vaid 10-protsendilise tagasinõude.
Lisaks tuleks rahandusministeeriumi auditi alusel riigil deklareerida 90 protsenti Ermamaale makstud toetusest mitteabikõlbulikuks ja alustada protseduuri selle tagasi maksmiseks Euroopa Komisjonile. Samuti soovitavad audiitorid EAS-il üle vaadata oma 2012. aasta otsus küsida Ermamaalt tagasi vaid 10 protsenti makstud toetusest ja küsida tagasi toetust oluliselt suuremas ulatuses.
Rahandusministeeriumi hinnangul on EAS eksinud toetuse tagasinõudmise aluse kasutamisel. EAS tegi otsuse nõuda tagasi vaid 10 protsenti toetusest ehk 19 039 eurot, kui Ermamaa ei jätka majutusteenuse pakkumist, väites et ei ole võimalik mõõta kui suures osas Ermamaa nõudeid ei täitnud. Rahandusministeeriumi hinnangul on see väide ekslik.
EAS on 2012. aasta otsuses kasutanud alusena toetuse tagasinõudmist reguleeriva määruse sätet, mille kohaselt juhul, kui ei ole võimalik tekkinud kahju suurust hinnata või selle hindamine on ebamõistlikult aja- või ressursimahukas, nõutakse tagasi 5 protsenti toetusest, võimalusega, et tagasinõude määra võib põhjendatud juhtudel suurendada 10 protsendile või 25 protsendile sõltuvalt rikkumise raskusest.
EAS-i valitud aluse kohaldamine ei ole rahandusministeeriumi auditi alusel põhjendatud, sest tegemist ei ole olukorraga, kus tekkinud kahju suurust ei oleks võimalik hinnata – rikkumise suurus on määratav vastavalt sihtotstarbeliselt kasutatud ajale. Lisaks ei ole EAS otsuses sisustanud 10-protsendilise tagasinõude määra valimise põhjuseid 5 protsendi või 25 protsendi asemel.
Otsuses on rahandusministeeriumi hinnangul ilmne vastuolu – toetuse abikõlblikkuse vaates luges EAS 90 protsendi ulatuses kohustuse täidetuks, määrates vaid 10-protsendilise tagasinõude, samas ajaliselt oli täitmata 90 protsenti sihtotstarbelise kasutamise ajast. Kui Ermamaa lubas majutusteenuseid pakkuda 60 kuud, siis Ermamaa on majutusteenuseid pakkunud nõuete kohaselt vaid kuus kuud.
Lisaks on EAS toetuse saajate puhul, kes ei ole toetusest rahastatud objekte sihtotstarbeliselt kasutanud, rakendanud 2011. ja 2012. aastal tagasinõude arvutamist vastavalt sihtotstarbeliselt kasutatud ajale. Näiteks on EAS mittesihipärase kasutamise ajalisest proportsioonist lähtuva tagasinõude otsuse teinud kolm nädalat enne OÜ-le Ermamaa tehtud otsust. Sellest lähtuvalt ei ole rahandusministeeriumi auditi hinnangul EAS kohelnud toetuse saajaid võrdselt.
Eraldi vajab rahandusministeeriumi hinnangul hindamist EAS-i 2012. aasta otsuses toodud põhjendus, mille kohaselt Vabariigi Presidendi külaliste võõrustamine on osaliselt täitnud OÜ Ermamaa projekti eesmärgid.
EAS on 2012. aasta otsuses põhjendanud tagasinõude aluse valikut asjaoluga, et OÜ Ermamaa valdustes on pärast projekti sihtotstarbelise kasutamise peatamist võõrustatud arvukalt vabariigi presidendi välis- ja kodumaiseid külalisi. Siit tulenevalt leidis EAS, et OÜ Ermamaa on projekti eesmärgi osaliselt täitnud ehk tutvustanud Eestit kui turismi sihtkohta ning olnud avatud presidendi külalistele, kellele on pakutud projekti äriplaanis lubatud teenuseid. Nimetatud osaline täitmine on EAS-i otsuses käsitletud asjaoluna, mida on raske hinnata kahju suuruse määramiseks ning seeläbi tõi EAS selle aluseks 10 protsendi tagasinõude määra kasutamisele.
Selline käsitlus ei ole rahandusministeeriumi auditi kohaselt kooskõlas EAS-i 2007. aasta otsusega rahuldada OÜ Ermamaa taotlus peatada äriplaanis toodud põhitegevus – majutus- ja konverentsiteenuste osutamine avalikkusele. EAS-i otsuses ei nähtud ette võimalust lugeda presidendi külaliste võõrustamist projekti eesmärkide täitmiseks ajal, mil projekti tegevus on peatatud.
OÜ-le Ermamaa anti toetus meetme tootearendustoetuse alt, mis keskendus turismitoodete loomisele, täpsemalt majutusettevõtete ehitamisele ja renoveerimisele. Meetme konkreetse osa eesmärk oli turismiteenuste ja -toodete valiku mitmekesistamine. Meetme teistes osades ettenähtud võimalusi, nagu turundus või Eesti kui reisisihi tuntuse suurendamine, OÜ Ermamaa projekt ei sisaldanud. Laiem mõju, turistide teadlikkus Eestist kui sihtpunktist, pidi projekti äriplaani järgi saabuma läbi turismiteenuse osutamise.
Pärast seda, kui OÜ Ermamaa oli projektikohase tegevuse peatanud, sealhulgas peatanud turismiteenuse osutamise ning andnud kompleksi allrendile Toomas Hendrik Ilvesele, ei olnud OÜ-l Ermamaa võimalik turismi- ja majutusteenuseid osutada. Sellest lähtudes ei saa projekti peatamise ajal toimunud tegevusi lugeda turismiteenusteks ei turismiseaduse mõistes ega meetme määruses ette nähtud tegevuste vaates.
EAS-i 2012. aasta otsuses viidatud külalised on riikliku institutsiooni – vabariigi presidendi – külalised. Sellisel juhul saab OÜ Ermamaa valduses toimunud külastusi lugeda riikliku institutsiooni – vabariigi presidendi – külaliste võõrustamiseks, millega seotud kulud kattis presidendi kantselei, mitte OÜ Ermamaa projekti eesmärkide täitmiseks.
Oluline on vaadata ka toetuse laiemat eesmärki. EAS-i antud toetuse siht oli eraettevõtja tegevuse toetamine, et areneks välja ettevõtte võimekus äriplaani täites toimida avatud majutusasutusena ning konverentsikeskusena, mis tegutseb eesmärgipäraselt vähemalt viis aastat.
Ettevõttele pandud ülesannete peatamine ning nende nii-öelda asendamine riikliku institutsiooni – vabariigi presidendi – külalistega ei täida antud toetuse eesmärki. Sellisel juhul kujuneb olukord, kus riikliku tegevuse raames justkui võetakse üle projekti eesmärkide täitmine. Kui aga projekti eesmärke täidab toetust saanud eraettevõtte asemel riik, siis muutub eraettevõtjale eraldatud toetus mitteabikõlblikuks.
Vabariigi presidendi külaliste võõrustamine OÜ Ermamaa valdustes omab kindlasti positiivset mõju Eesti kui turismisihtkoha tutvustamisele. Kuid sellel juhul on tegemist vabariigi presidendi tegevusest kantud tulemustega, mitte OÜ Ermamaa korraldatud projektikohase tegevusega.
OÜ Ermamaa on varasemalt Toomas Hendrik Ilvese endisele abikaasale Evelin Ilvesele kuulunud ettevõte, mis rajas Viljandi maakonnas, Abja vallas, Ärma tallu turismikompleksi, mille avas 2006 aastal. Viimane toetusmakse, millest alates mõõdetakse toetuse sihipärase kasutamise aega, sai ettevõte kätte 2007. aasta märtsis. Esialgse äriplaani kohaselt ootas Evelin Ilves ettevõtte keskmiseks täituvuseks 2006. aasta suvel 30 protsenti ja talvekuudel 18 protsenti, mis oleks pidanud 2007. aastal kasvama 32 protsendini ja 2008. aastal 36 protsendini.
Projekti ajaline kronoloogia
1. EAS registreeris 28.11.2005. OÜ Ermamaa toetuse taotluse nimega “Turismi-objekt – ERMA PARK: külalistemaja*raamatukogu*konverentsikeskus rajamine Viljandimaale, Abja valda”.
2. EAS tegi 13.03.2006 otsuse taotluse rahuldamise kohta. Otsuse kohaselt moodustab EAS-i toetus 2 979 000 krooni ehk 190 392,80 eurot, millele lisandub OÜ Ermamaa omafinantseering 50 protsenti.
3. Taotluse rahuldamise otsuse alusel kohustus toetuse saaja esitama lõpparuande hiljemalt 15.12.2006. OÜ Ermamaa esitas lõpparuande 15.01.2007, mille raames EAS tunnistas OÜ Ermamaa tehtud kulutused ja esitatud kuludokumendid abikõlblikeks.
4. 07.03.2007. tegi EAS viimase lõppmakse OÜ-le Ermamaa summas 738 874,29 eurot.
5. Projekti sihtotstarbeline kasutamine oli alates augustist 2007 ajutiselt peatatud, millesisulise otsuse tegi EAS 20.11.2007, mis tehti OÜ Emramaa 01.11.2007 esitatud taotluse alusel, kuni muudatustaotluses esitatud takistatud asjaolude äralangemiseni ehk vabariigi presidendi ametiaja lõppemiseni, kuni 09.10.2011.
6. 29.08.2011. valiti Toomas Hendrik Ilves teiseks ametiajaks Eesti presidendiks, mistõttu esitas OÜ Ermamaa 05.11.2011 EAS-ile taotluse pikendada projekti sihtotstarbelise kasutamise peatumist kuni Toomas Hendrik Ilvese ametiaja lõpuni 10.10.2016. Taotlusest lähtuvalt tegi EAS 30.03.2012. otsuse projekti sihipärase kasutamise peatumine kohta, kohustades OÜ-d Ermamaa jätkama toetuse abil soetatud vara sihtotstarbelist kasutamist alates 01.01.2017.
7. Samas otsuses sätestas EAS tingimuse, mille kohaselt nõuab EAS OÜ-lt Ermamaa tagasi 10 protsenti projektile eraldatud toetusest, kui OÜ Ermamaa ei jätka alates 01.01.2017. a äriplaani elluviimist ning toetuse eest soetatud vara sihtotstarbelist kasutamist.
8. 10.10.2016. teavitas OÜ Ermamaa EAS-i, et ei kavatse jätkata toetuse saamise eelduseks olnud äriplaani elluviimist ega kasutada toetuse eest soetatud vara toetuse saamiseks esitatud avalduses märgitud sihtotstarbel.
9. 11.10.2016. saatis EAS OÜ-le Ermamaa teatise EAS-i 30.03.2011. otsuse rakendumisest ning teatas eraldatud toetusest 10 protsendi ehk 19 039,28 euro tagasi nõudmisest.
10. 12.10.2016. tagastas OÜ Ermamaa 10 protsenti projektile eraldatud toetusest ehk 19 039,28 eurot rahandusministeeriumi pangakontole.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Haapsallu jõuab maailmas laineid löönud tsirkuseetendus beebidele
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Foto: erakogu
Pühapäeval mängib Leedu Dansema tantsuteater Haapsalus Leedu parima väikelaste lavastuse tiitli saanud “Värvilisi mänge”, mis on loodud spetsiaalselt beebidele ja väikelastele.
“Värvilised mängud” viib väikelapsi vanuses 0-3 eluaastat avastama kaasaegse tsirkuse-, tantsu-, ja teatrimaailma. Kogu tegevus on üles ehitatud nii, et väikelaps jõuab jälgida, rahulikult etendusele kaasa mõelda ja soovi korral ka ise osaleda. Noore vaataja tähelepanu pälvivad lihtsad tegevused, lavakujundus, selgete joontega kostüümid ning värviline keskkond.
Osalejad palutakse istuma ringi otse valgustatud tantsupõrandale, kus artistil on võimalik luua noore vaatajaga kontakt. Kes veel kõndida ei oska, vaatab etendust saatja süles. Kelle jalg juba kannab, saab artisti juhiseid jälgides kogeda rambivalgust ning panna proovile oma meeled ja oskused. Teised pereliikmed alates vanusest 4+, vanaemad ja vanaisad on samuti etendusele oodatud, aga nemad saavad võimaluse jälgida toimuvat ringist väljaspool ise aktiivselt osalemata. Etenduses kasutatakse tsirkuse ja tantsukeelt, mistõttu on etendus arusaadav kõikidele vaatajatele olenemata rahvusest. Erinev publik loob erineva etenduse, kus on ruumi jäetud ka juhusele.
Eestis antakse üldse kaks etendust – reedel Tallinnas ja pühapäeval Haapsalu kultuurikeskuses.
Etendus pärjati “Golden Stage Cross” laureaadiks 2015 kategoorias “Parim lastelavastus vanuses 0-5 eluaastat”. Leedust pärit Dancema Tantsuteater on rühmitus, kes alustas oma tegevust aastal 2007 luues etendusi just eelkõige lastele. Koreograaf-lavastaja Birute Baneviciute etendusi on ette kantud Leedus, Lätis, Saksamaal, Poolas, Rootsis, Taanis, Belgias, Hiinas, Hollandis, Iirimaal, Ukrainas, Hispaanias, Inglismaal ja Ameerikas ning on saanud kiitvaid arvustusi suurtes ajalehtedes.
Kaasaegne tsirkus on erinevaid kunste ühendav etenduskunst, mis on segu tantsust, akrobaatikast, teatrist kui ka muusikast. Antud etendus on osa Baltic Nordic Circus Network (BNCN) koostööst.
Etendusele mahub umbes 30 last koos saatjatega ja see kestab 40 minutit. Pärast etendust saavad lapsed teatrilaval mitmesuguste tsirkusevahenditega mängida. Soovitatav alates 4 elukuust.
VÄRVILISED MÄNGUD / Colorful Games Dansema Tantsuteater (Leedu)
Pühapäeval kell 10.00 ja 12.00 Haapsalu kultuurikeskuses
Koreograafia: Birute Baneviciute
Tantsija ja kaaskoreograaf: Giedre Subotinaite
Muusika: Rene Audbry, Henry Torgue, Serge Houppin, Klimperei, Marc Jungermann, Kenji Eno
Valgus: Aurelijus Davidavicius
Dancema produtsent: Gintarė Masteikaitė.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

title: Noarootsi lükkas ühinemisotsuse edasi

maintext:
Noarootsi lükkas ühinemisotsuse edasi (1)
Tarmo Õuemaa
Noarootsi volikogu esimees Margus Laidmets. Foto: Arvo Tarmula
Noarootsi volikogu otsustas võtta tänase istungi päevakorrast välja kõik naabritega ühinemist puudutavad eelnõud.
„Võtsime liitumise teema päevakorrast maja ja lükkasime järgmisse volikokku,” ütles Noarootsi vallavolikogu esimees Margus Laidmets.
Laidmetsa sõnul esitasid volikogu liikmed sellise ettepaneku täna istungi alguses. „See ei tähenda, et me oleme liitumise vastu. Mul on tunne, et volikogu pidas ühinemislepingu heakskiitmist tänasel istungil natuke tormakaks. Arvan, et ei tahetud olla esimesed,” ütles ta.
Noarootsi on pidanud läbirääkimisi ühinemiseks Lääne-Nigula vallaga. Rahvaküsitlusel said ülekaalu need, kes olid ühinemise vastu, kuid selle tulemused ei ole volikogule siduvad.
Järgmine Noarootsi vallavolikogu istung on 19. detsembril. Selleks, et saada vabatahtliku ühinemise toetust, peab volikogu ühinemislepingu heaks kiitma selle aasta sees.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

title: Saared said ööga võimsa lumekoorma

maintext:
Saared said ööga võimsa lumekoorma
Urmas Lauri
Kaart: Riigi Ilmateenistus
Ilmateenistuse andmeil on kõige paksem lumi maas Saaremaal, kus lume paksus oli teisipäeva hommikul 27 sentimeetrit, vaid paar sentimeetrit õhem on lumekihui paksus Hiiumaal Käina kandis.
Saaremaal Uue-Lõvel oli tänahommikuse seisuga lund 27 sentimeetrit, Hiiumaal Lugusel mõõtis ilmateenistus lume paksuseks 25 ja Harjumaal Vanakülas 22 sentimeetrit.
Läänemaal pole ööpäeva jooksul lund oluliselt lisandunud. Virtsus on lund nagu eilegi 10 sentimeetrit, Lääne-Nigulas on lumekihi paksus eilselt 8 sentimeetrilt kasvanud 12 sentimeetrini.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

title: Võnnu seltsimaja saab uue katuse

maintext:
Võnnu seltsimaja saab uue katuse
Kristjan Kosk
Sel nädalal algab Ridala vallas Võnnu seltsimajale uue rookatuse paigaldamine.
Ridala valla ehitusnõunik Aivar Sein rääkis, et praegune katus on hukas ja laseb läbi. „Pööningul on kohati näha veekahjustusi,” ütles Sein.
Sein lisas, et tegelikult vajab välja vahetamist kogu katus, kuid esimeses etapis vahetatakse välja see osa katusest, mis on hullemas seisus. Sein ei osanud prognoosida, millal katus lõplikult vahetatud saab. „Kõik oleneb ilmast,” nentis ta.
Lepingu järgi peab töövõtja Roomeistrid OÜ seltsimajale uue katuse peale saama hiljemalt kevadeks. Umbes 300 ruutmeetri vana rookatuse maha võtmine ja uue paigaldamine läheb Ridala vallale maksma 14 000 eurot.
Fotod: Urmas Lauri


maintext:
Aaro Õismets astus Albert Kanepi memoriaalil kaks korda poodiumile (1)
Kristjan Kosk
Iga Aaro Õismetsa löök on mõõdetud täpsusega. Foto: Arvo Tarmula
Vatlast pärit lauatennisemängija Aaro Õismets võitis möödunud nädalavahetusel 10. Albert Kanepi mälestusvõistlusel juunioride meesüksikmängus teise ja juunioride koondisega kolmanda koha.
Ainus vastane, keda üksikmängus Õismetsal üle mängida ei õnnestunud, oli rootslane Karl Johansson, kellele kaotas Õismets finaalis 1:3.
Teine Vatla noormees Toomas Vestli, kes hellitas samuti mõtteid kõrgest kohast, läks kohe avaringis kokku treeningukaaslase ja hea sõbra Õismetsaga ning kaotas. Vestli pidi juba alagrupiturniiril mängima hilisema võitja Johanssoniga. Kuna Vestlil teda alagrupis võita ei õnnestunud, sai ta põhiturniiriks kehvema asetuse.
Õismets osales ka meeste üksikmängus, kus ta sai 10. koha. Vestli oli 25. Meesüksikmängus osales üldse 51 sportlast.
Eesmärk täideti
Eesti juunioride koondis koosseisus Õismets, Vestli ja Rainer Valo (Viljandi lauatenniseklubi) lõpetas meeskonnavõistluse kolmandana. Alagrupis võideti Läti teist meeskonda ja leedukaid. Kaotus rootslastele nurjas aga võimaluse pääseda kullamatšile. Pronksikohtumises alistati 3:1 Läti esimene meeskond.
Toomas Vestli ütles, et juunioride koondise miinimumeesmärk oligi mängida vähemalt poolfinaalis. Tegelikult ei olnud ka finaalikoht kaugel, sest alagrupis kaotati rootslastele napilt 2:3.
Memoriaali peakorraldaja ja lauatennisetreener Heikki Sool rääkis, et rootslased on väga tugevad. „Need rootslased on kõrgetasemelisest Köpingi lauatenniseakadeemiast,” teadis Sool.
Naisüksikmängus jäi võit nii nagu meestelgi Eestisse. Finaalis kohtusid Airi Avamere (Maardu LTK) ja Kätlin Latt (LTK Kalev), kus tuli võitjaks Avamere. Kolmas on rootslanna Elin Snygg.
Välismaalaste eest suutis võidu napsata ka Stanislav Strogov (Narva LTK) ja Mart Luuk, kes esindasid Eesti võistkonda kadettide arvestuses. Kõik kohtumised lõppesid Strogovi ja Luugi 3:0 võiduga. Võidu jätsid koju ka sama vanuseklassi tüdrukud Anastassia Melnikova (Narva LTK) ja Vitalia Reinol (Narva LTK), kes alistasid samuti kõik vastased.
Võitmatu Mart Luuk
Pühapäeval jätkus memoriaal laste võistlusega. Kuni 15aastaste poiste hulgas võidutses päev varem meesüksikmängus teisena lõpetanud Mart Luuk, kes alistas finaalis Strogovi. Just Strogoviga koos alistati päev varem kõikide välismaa meeskondade samavanused mängijad.
Oskar Pukk, keda pidas Luuk oma suurimaks konkurendiks, langes poolfinaalis välja, kui kaotas 2:3 Strogovile. Kuni 15aastaste hulgas olid võistlustules ka 14aastased Vatla poisid Kaaro Saatmäe ja Allex Rummel. Poisid läksid omavahel kokku kohe avamatšis. Võitis Rummel tulemusega 3:1. Teises ringis kaotas Rummel aga kindlalt 0:3 hilisemale võitjale Luugile.
Vatla poisid kohtusid omavahel uuesti miinusringis, kus Saatmäe võttis Rummelilt 3:1 revanši. Poiste lõppkohtadeks jäid vastavalt 17. ja 18. Sama vanuseklassi tüdrukute hulgas lõpetas Vatla neiu Trinity Õismets 14. kohaga. Võitis Karina Grigorjan (Maardu LTK).
10. Albert Kanepi lauatennisememoriaalil osalesid peale eestlaste, lätlaste ja taanlaste ka Leedu, Soome ja Rootsi sportlased, ühtekokku üle 300 lauatennisisti.


maintext:
Video: sajad külalised lustisid isadepäeval (1)
Et jääle võiks minna peab see olena niiiii paks. Foto: Eesti kaitsevägi
Sajad lapsed, isad ja emad mängisid ja võistlesid täna Haapsalus Eesti jõustruktuuride korraldatud “Kõikide laste isadepäeval”, vaatasid esinejaid ning tutvusid relvastuse ja varustusega.
Haapsalu Wiedemanni spordihoones “Kõikide laste isadepäeval” said lapsed ja isad näha ja katsuda kaitseväe soomukit Pasi, õhutõrjeraketikompleksi Mistral, tankitõrjesüsteeme Milan ja Javelin, 23mm õhutõrjekahurit ja 155mm haubitsat ning politsei, piirivalve ja päästeameti tehnikat.
Samuti said kõik osalejad proovida selga sõduri- ja päästevarustust ning võtta mõõtu erinevatel võistlustel ja võita auhindu.
“Kõigi laste isadepäeval” esinesid ansambel Shanon, kaitseväe orkester, rahvatantsurühm West, tantsukool JJ-Street ja laulustuudio Do-Re-Mi. Kogupereüritust juhtis Venno Loosaar.
Neljateistkümnendat korda aset leidnud “Kõikide laste isadepäeva” korraldavad ja toetavad kaitsevägi, kaitseliit, politsei- ja piirivalveamet, päästeamet, häirekeskus, siseministeerium, maanteeamet, Premia, Tallinna loomaaed, Haapsalu veekeskus ja Eesti Autorite Ühing.
Kaitsevägi aitas korraldada kõige vingema isadepäeva. Haapsalus toimunud kõigi laste isadepäeval tutvusid perekonnad Eesti jõustruktuuride tehnikaga ja veetsid lõbusalt aega erinevate mängude ja atraktsioonidega. Video: Eesti kaistevägi


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Verekeskuse kutsub läänlasi hingedekuul doonorina head tegema
Toimetanud Urmas Lauri
Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskus ootab nii uusi kui ka püsidoonoreid verd loovutama kolmapäeval, 30. novembril kell 11-15 Haapsalu Kultuurikeskuses (Posti 3) toimuvale doonoripäevale, et kõik abivalmid ja sooja südamega Läänemaa inimesed saaksid doonorina head teha ning abivajajaid aidata.
Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskuse doonorluse arendusjuht Ülo Lomp juhib tähelepanu, et johtuvalt haiglate tellimustest vajavad täiendamist kõigi veregruppide verevarud: „Loovutades verd, saame olla kindlad, et Eestis on piisavad varud, et päästa kõikide abivajajate elusid, sest õnnetuste ja ootamatute saatusekäänakute eest ei ole meist keegi kindlustatud, sestap on meie üleskutse kõigile tervetele ja hoolivatele Läänemaa inimestele: tule ja kingi ka hingedekuul abivajajatele nende järgmine sünnipäev!“.
Viimati käis Regionaalhaigla verekeskus Haapsalus 19. oktoobril ning siis külastas meie doonoripäeva 65 tublit läänlast, tervislik seisund lubas verd loovutada 56 doonoril ning kogusime üle 25 liitri hinnalist nestet.
Doonoriks sobib terve, puhanud ja söönud ning vähemalt 50 kg kaaluv inimene vanuses 18–60 eluaastat, kes on Eesti Vabariigi kodanik või elanud Eestis elamisloa alusel üle ühe aasta. Verekeskus julgustab doonoreid verd loovutama regulaarselt, kolm-neli korda aastas. Minimaalne kahe vereloovutamise vaheline aeg peab olema 60 päeva, naistel soovituslikult 90 päeva.
Iga vereloovutus aitab vähemalt kolme patsienti. Doonorite verd kasutatakse rasketel operatsioonidel ja sünnitustel, patsientide raviks verejooksu, raske trauma, aneemia, leukeemia, vähi- ja maksahaiguste, põletuste ning paljude teiste haiguste puhul. Doonorivere toel on võimalikud ka paljud plaanilised operatsioonid, mida muidu liiga suure verekaotuse kartuses ei saaks sooritada. Eesti haiglates tehakse vereülekanne ligi 19 000 patsiendile aastas.


title: IRL nimetas ministrikandidaadid

maintext:
IRL nimetas ministrikandidaadid
BNS
Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) eestseisus nimetas esmaspäeval ministrikandidaadid, kelleks on Margus Tsahkna, Kaia Iva, Marko Pomerants, Urmas Reinsalu ja Sven Sester, kirjutab Postimees.
Sotsiaalkaitseministri portfelli saab IRL-i aseesimees Kaia Iva ning IRL-i esimees ja lahkuva valitsuse sotsiaalkaitseminister Margus Tshakna asub kaitseministriks. Oma senistele kohtadele jäävad keskkonnaminister Marko Pomerants, justiitsminister Urmas Reinsalu ja rahandusminister Sven Sester.
IRL-ile hakkavad Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ja IRL-i kokkuleppe kohaselt kuuluma riigikogu väliskomisjoni, majanduskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ja maaelukomisjoni ning julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimehe koht.
Ülejäänud erakonnad nimetasid oma ministrikandidaadid juba laupäeval. Keskerakonnast saab majandusministriks ilmselt Kadri Simson, haridusministriks Mailis Reps, maaeluministriks Martin Repinski ja riigihaldusministriks Mihhail Korb. SDE-st jätkavad oma senisel kohal tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ja kultuuriminister Indrek Saar, välisministriks on esitatud Sven Mikser, siseministriks Andres Anvelt ning ettevõtlus- ja majandusarengu ministriks Urve Palo.
Keskerakonna, SDE ja IRL-i koalitsioonilepingu allkirjastamine toimub Toompea lossi Valges saalis esmaspäeval kell 13. Kell 15 algaval riigikogu istungil tutvustab Keskerakonna esimees, peaministrikandidaadiks nimetatud Jüri Ratas uue valitsuse moodustamise aluseid ja vastab saadikute küsimustele. Seejärel peab parlament avalikul hääletusel otsustama, kas anda talle valitsuse moodustamiseks volitused. Volituste andmiseks on riigikogus vaja poolthäälteenamust.
Volituste saamise järel sõidab Ratas tõenäoliselt teisipäeval koos ministrikandidaatidega Kadriorgu, kus president nimetab valitsuse ametisse. Ametisse astub uus valitsus sel juhul kolmapäeval, kui uued ministrid on andnud riigikogu ees ametivande. Oma esimese istungi peab uus valitsus neljapäeval.


maintext:
Haapsalu luuletaja valiti Betti Alveri kirjanduspreemia nominendiks
Tarmo Õuemaa
Silvia Urgas. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalust pärit Silvia Urgase luulekogu „Siht / Koht” võib tuua talle parima debüütteose kirjandusauhinna.
„Silvia Urgase luulekogu on väga sundimatu, teravmeelne, keeleliselt hästi läbi kirjutatud, väga võimas ja terviklik kogu,” ütles žüriiliige Piret Jaaks.
Tema sõnul ilmus aasta jooksul 37 Eesti kirjaniku esikteost ja tooni andsid proosateosed, eriti ulme.
Igal aastal annab Eesti kirjanike liidu Tartu osakond välja Betti Alveri kirjandusauhinna, mille poetessi testamendi kohaselt pälvib parim hingedepäevade vahelise perioodi jooksul ilmunud debüütteos luule-, proosa- või draamavallas.
Tänavu olid žüriis mullune laureaat Piret Jaaks, Kätlin Kaldmaa, Hanna Linda Korp, Margus Lattik ja Hannes Varblane. Nii stiili, kompositsiooni kui nüansi- ja detailitundlikkuse poolest otsustati esile tõsta järgmisi teoseid: Aleksander Aina romaan “Pimeduses kulgeb tee”, Manfred Dubovi luulekogu “Täna leitakse kõik üles”, Andris Feldmanise romaan “Viimased tuhat aastat”, Mairi Lauriku romaan “Süsteem” ja Silvia Urgase luulekogu “Siht / Koht”.
Preemiasumma on tänavu 1700 eurot ja pärineb Eesti Kultuurkapitalilt. Laureaadi väljakuulutamine ja auhinna üleandmine toimub Betti Alveri sünniaastapäeval, 23. novembril kell 17 Tartu Kirjanduse Majas (Vanemuise 19).


authors:
Lääne Elu
Edward Lucas

maintext:
Edward Lucas: palavikuline kulissidetagune kaitseplaneerimine
Edward Lucas / BNS
Kõige tähtsamaid arutelusid Euroopa julgeoleku üle peetakse avalikkuse pilgu eest kaugel. Üks puudutab Suurbritanniat: kui kaugele on riik valmis Eesti kaitsmisel minema? Ühendkuningriik on kõige põhjapoolsemas Balti riigis "raamriik". Valitsuse jaoks, mis tahab näidata, et Brexit ei ole lammutanud Suurbritannia rolli Euroopas, on sõjaline tegevus Eesti kaitsmises 800 sõduri, tankide ja droonide osalusel, käepärane võimalus. Briti nädalalehes Sunday Times avaldatud artiklist selgub paraku, et Suurbritannia kahtleb Venemaa provotseerimise hirmus võimsate raketisüsteemide Eestisse paigutamises, kirjutab Edward Lucas (pildil).
See on katastroofiline mõtlemine, kui see peaks tõele vastama. Kui te kardate paigaldada signalisatsiooni, sest see võib ärritada teie naabreid, olete te varguse ohvriks langemisele juba alistunud. Ma pakun, et mõnda aega kestva turtsumise järel viiakse raketid siiski kohale, ent ärge oodake selle üle täiemahulist avalikku arutelu. Ärevust on tunda pea kõikjal. Venemaal on juba õnnestunud hirmutada Briti avalikku arvamust meie Balti liitlaste kaitsmise riskide ja kulutuste asjus.
Teine kulissidetagune arutelu käib Rootsis, mille sõjaväejuht on andnud käsu ehitada taas välja külma sõja aegne veokil baseeruv rannikukaitse raketisüsteem, mille mõned komponendid võetakse kiiruga muuseumidest tagasi tegevteenistusse. Seda analüüsinud rootsi keelt kõnelev Soome kaitseanalüütik, kes kasutab pseudonüümi "Kapral Frisk", kirjutab:
"Asjaolu, et see tõstab oluliselt Rootsi kaitsejõudude võimet kaitsta oma koduvesi, on suurepärane uudis ka Soome jaoks, sest see on üks koht, kus on võimalik meie varustusliinid läbi lõigata ilma, et Soome merevägi ja õhujõud saaksid midagi ette võtta. Samas tõstatab see taas ühe väga ebamugava küsimuse:
Mida teab Rootsi relvajõudude ülemjuhataja, mida meie poliitikud teesklevad, et ei tea?"
Rootsi otsustajad teavad väga hästi, kui ohtlikuks on muutunud olukord regioonis, kõlab vastus. Mugava blokivälise julgeolekupoliitika ajastu on läbi. Keegi peab ütlema õige pea avalikkusele, mis on kaalul. Vabatahtlikud, astuge ette.
Soome ei ole oma kaitsepoliitilise mõtlemise selgitamises sugugi parem. See NATO-väline riik on ostnud suurema kärata uue sõjalise süsteemi JASSM. See on tuumaheidutusele lähim, mida on võimalik tuumarelvade endi puudumisel saavutada. USA on andnud loa selle muljetavaldava relva – vargliku, suure tegevusraadiusega ja võimsa lõhkepeaga – müügiks vaid kolmele liitlasele: Austraaliale, Soomele ja (järgmisel aastal) Poolale.
Helsingi kaitseplaneerijate ees seisev küsimus on, kuidas tagada, et Venemaa mõistaks tingimusi, mille korral laseks riik selle muljetavaldava relva käiku. Mis oleks Soome vastus näiteks siis, kui Venemaa kasutab väikest tuumalaenguga süvapommi Barentsi meres (väites, et teda provotseeris USA merevägi)? Need luupainajalikud küsimused olnuks paranoiliste fantaasiate aines kõigest aasta eest, nüüd murtakse nende üle pead võimukoridorides.
Ka Norra avalikkuses ei ole palju juttu NATO suurõppusest Trident Juncture 2018, mis on viimaste aastakümnete suurim.
Salastatusel on kaitseplaneerimises tähtis osa, ent oluline on ka avalikkuse nõusolek nende kaitsepoliitika põhisuundadega. Euroopa julgeoleku jaoks on tegemist kõige ohtlikuma perioodiga alates 1980. aastate algusest ja lähikuudel on oodata olukorra halvenemist, mitte paranemist. Kui me tahame üles ehitada julgeolekukultuuri, mille juurde kuulub aus arutelu meid ähvardavatest ohtudest ja sellest, kuidas nendega toime tulla, tuleks alustada otsekohe.
***
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute "Uus külm sõda" ja "Pettus" autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.


maintext:
Haapsalu lastele tehakse jõuludeks tsirkuseetendus
Toimetanud Tarmo Õuemaa
11. detsembril kell 15 toimub Haapsalu Rotary klubi, LC Haapsalu Valge Daam, Haapsalu linna ja kultuurkapitali toel Haapsalu kultuurikeskuses tsirkusestuudio Folie etendus “Jõuluootus”.
Etendust mängivad noored artistid tsirkusestuudio Folie gruppidest VIU, Dii ja Lost Monkeys. Kolme-eurosed piletid on eelmüügis kultuurikeskuse kassas ja see hind sisaldab jõulupakki lapsele, vahendas Haapsalu linnavalitsuse pressiesindaja Tõnu Parbus.
Tsirkusestuudio Folie on 2000. aastal asutatud tsirkuse organisatsioon. Organisatsiooni tegevusteks on tsirkuse huvikooli pidamine, etenduste loomine ja mängimine, rahvusvahelised tsirkusesündmused, tsirkuse töötubade ja Tsirkusepuu/Circus Tree festivali korraldamine.
Tsirkuse huvikooli programmi kuuluvad avalikud esinemised, laagrid, välisreisid ning noorteetenduste loomine. Folie huvikooli tegevuse eesmärgiks on viia tsirkusepisik võimalikult paljude laste ja noorteni. Tsirkusestuudio Folie pakub sisukat vaba aja veetmise võimalust sportides ning ennast loominguliselt otsides ja leides.


maintext:
Fraktsioonide juhid kutsusid Rõivast kolmapäeval kella 14-ks lahkuma (3)
BNS
Taavi Rõivas. Foto: Urmas Lauri
Riigikogu viie fraktsiooni juhid kutsusid Reformierakonna esimehest peaminister Taavi Rõivast kolmapäeval kella 14-ks ise ametist lahkuma, vastasel korral ootab teda ees viie erakonna ühine umbusalduse avaldamine.
Keskerakonna, Vabaerakonna, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) fraktsioonide esimehed Kadri Simson, Andres Herkel, Martin Helme, Andres Anvelt ja Priit Sibul ütlesid teisipäeval peetud ühise kohtumise järel, et valitsusjuhi otsus oma ametipostist kramplikult kinni hoida on ohuks Eesti arengule, teatas Keskerakonna fraktsiooni pressiesindaja.
Peaminister ei taju, et Reformierakond ei võrdu Eesti riigiga, leidsid fraktsioonide juhid.
“Taavi Rõivase otsus, ametist mitte taanduda ning jääda ootama homset umbusaldust, näitab Reformierakonna arrogantsust ning võimetust teha otsuseid, mis on Eesti huvides,” teatasid viie fraktsiooni juhid. “Me kutsume üles peaministrit hiljemalt homseks kella 14-ks ise tagasi astuma. Vastasel korral ootab valitsusjuhti ees viie erakonna ühine umbusalduse avaldamine, mis on pretsedenditu. Eesti on demokraatlik riik ning peaministril on aeg tunnistada, et koalitsioon on lõppenud.”
Viie fraktsiooni juhid rõhutasid, et Reformierakonna, IRL-i ja SDE koalitsiooni sisuliselt enam ei eksisteeri. “Kümne küünega oma positsioonidest kinni hoidev peaminister teeb riigile ainult kahju. Kui me soovime tänast seisakut murda, vajab Eesti uut valitsust ning algust tuleb teha valitsusjuhi taandamisega,” teatasid nad.
Esmaspäeva õhtul soovitasid praegusesse valitsuskoalitsiooni kuuluvad Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit Reformierakonna juhist peaminister Taavi Rõivasel tagasi astuda ja teatasid konsultatsioonide alustamisest uue valitsuliidu lmoodustamiseks.
Rõivas teatas teisipäeva hommikul, et ei astu vabatahtlikult tagasi.


maintext:
Parvlaev Leiger teeb vahepeatuse Sitsiilias (3)
Urmas Lauri
Hiiumaa liini jaoks ehitatud parvlaev Leiger on jõudnud Sitsiiliasse ning teeb oma esimese vahepeatuse Messinas. Kaart: marinetraffic.com
5. novembril alustas parvlaev Leiger Türgi laevatehasest Sefine koduteed. TS Laevad OÜ võttis reedel, 4.novembri õhtul Türgi laevatehaselt Sefine ametlikult laeva vastu.
Viimased meeskonnaliikmed saabusid laevale juba oktoobri viimasel päeval. Enne väljasõitu varustati laev kütuse, vee ja toiduainetega ning toimusid vajalikud õppused.
Enne Türgist lahkumist väljastas Eesti Vabariigi suursaatkond Ankaras laevale Eesti liputunnistuse.
Teekond Türgist Eestisse võtab orienteeruvalt kolm kuni neil nädalat ehk laeva võib Eestisse oodata novembrikuu viimastel päevadel või detsembri alguseks. Täpne kuupäev sõltub ilmastikutingimustest ja vahepeatustest. Esimene punkerdamispeatus on Messina väinas. Sinna jõudis Leiger täna.
Laev registreeritakse Eesti laevaregistris Eestisse saabumisel.
Uued parvlaevad on 114 m pikad, mahutavad 150 sõiduautot või 12 täispikka veoautot. Laevadel saavad olema päästevahendid 700 reisijale ning kahel tekil istekohti 500 reisijale.
Parvlaev Leiger hakkab kurseerima Rohuküla-Heltermaa liinil.


authors:
Lääne Elu
Enn Kerge

maintext:
Ridala naised said võrkpallis kaksikvõidu
Enn Kerge
Läänemaa naiste võrkpalli karikavõistlustel näitasid suurepärast mängu Ridala spordiklubi esindused, kes said kaksikvõidu (pildil).
Karikavõistluste kolmas oli Noarootsi ja neljanda kohaga pidi leppima MTÜ Kehale ja Vaimule.
Võitjate koosseis: Eveli Maripuu, Ana Laura Kaasik, Ly Märss, Maret Valk, Kärolis Kungla, Heliko Nukki. Naiskonna treener on Meelis Nukki.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
TS Laevad suunab väikeveokid edaspidi rekaritta (1)
Refereerinud Kristjan Kosk
Rohaküla sadam. Foto: Urmas Lauri
Saarte Hääl kirjutab, et mandri ja saarte vahelises parvlaevaliikluses on probleemiks saanud e-pileti ostmine väikeveokitele ehk N1-kategooria sõidukitele.
Tavapäratu pole olukord, kus piletimüügisüsteem näitab, et vabu kohti sõiduautodele on näiteks üle paarikümne, kuid N1-kategooria sõidukile süsteem ometigi piletit ei müü. Põhjuseks on, et veokite limiit on täis saanud. N1-kategooria puhul võib aga tegemist olla sõidukiga, mille gabariidid on üpris sarnased tavasõiduki omadega.
Varasema vedaja, Väinamere Liinide ajal taolist probleemi polnud, kuna piletimüügi süsteemi siseselt arvestati, et ka N1-masinad kuuluvad madalamate sõidukite hulka. See tähendas, et kui eelmüügis pileteid jagus, sai pääsme soetada ka N1-masinale.
Toona nägi protsentuaalselt, kui palju pileteid veel müügis on. Praegu näitab piletimüügisüsteem aga seda, kui palju on vabu kohti sõiduautodele. Selleks, et teada saada, kas N1-masinale, -veokile või -bussile on võimalik piletit osta, tuleb läbida kogu piletiostu protseduur ja alles seejärel annab süsteem teada, kas pileteid on või mitte. Ehk pileti ostja saab vajaliku teabe katse-eksituse meetodil, mis võib mõnevõrra aega võtta.
Loe täispikkuses siit.


maintext:
Foto ja video: jõulukuusk sai Lossiplatsile püsti
Täna toodi Haapsalu Lossiplatsile jõulukuusk. Kuusk on pärit Mägari külast Kuuse talu krundilt.
Haapsalu linnavalitsuse pressiesindaja Tõnu Parbus selgitas, et ehkki tavapäraselt korraldatakse igal aastal jõulukuuse leidmiseks konkurss, siis tänavu seda ei tehtud. „Tänavuse aasta jõulukuusk jäi eelmisel aastal lihtsalt üle,” ütles Parbus.
Tänavune jõulupuu 78 aastat vana ja 18 meetrine. „Ilus ja kohev kuusk on, isegi käbid on veel peal,” teadis Parbus.
Vaata ka videot, kuidas jõulukuuske üle Jaama ristmiku transporditi. Videot vaata siit.
Video filmis Tiia Treimann-Differt.
Fotod: Arvo Tarmula


maintext:
Rõivas EASi saagast: president Ilves ei vääri seda mainekahju, mis talle on tehtud
Refereerinud Kristjan Kosk
Taavi Rõivas. Foto: Arvo Tarmula
Peaminister Taavi Rõivas ütles tänasel valitsuse pressikonverentsil, et Hanno Tombergi ametist vabastamine on minister Liisa Oviiri asi ning tema võtab selle eest ka vastutuse. Just Oviir andis nõukogule vastavad juhised. Enim on tal aga kahju, et kannatada on saanud president Toomas Hendrik Ilvese maine, kirjutab Delfi.
„Selge on see, et EASis on kogu protsessi jooksul tehtud vigu. See, kas need kõik tuleks omistada Hanno Tombergile, on omaette küsimus. Kui minister sellise otsuse vastu võtab ja nõukogule juhised annab, siis võtab ta ka ise vastutuse. See ei ole lihtne vastutus," ütles Rõivas.
Ta lisas, et selle teemaga on kõige enam sattunud põhjendamatult löögi alla president Ilves. Ta ütles, et kui riigiasutus langetab otsuse ja kodanik selle täidab, siis on raske selle hilisemat muutmist nõuda. President on käitunud selle järgi, milline oli EASi otsus.
„Ta ei vääri seda mainekahju, mis talle on tehtud. Hanno Tombergi vallandamine seda olematuks ei tee. Minister Oviir peab nüüd ütlema, mis edasi saab."


maintext:
Martin Repinski: mis põhjusel peaksin tagasi astuma? (1)
BNS
Martin Repinski. Foto: riigikogu
Maaeluminister Martin Repinski lubas likvideerida oma ettevõtetega seotud probleemid, kuid välistas tagasiastumise ministri kohalt.
"Mis põhjusel peaksin tagasi astuma. Olen ministrina käitunud korrektselt. Olen ettevõtjana käitunud lähtuvalt seadusest," ütles Repinski reedel antud pressikonverentsil.
Repinski tunnistas, et tema ettevõtetel on finantsprobleeme ja raskusi arvete maksmisel, kui tema kinnitusel ei ole probleemid suured. Samuti on tema sõnul makstud töötajatele korrektselt palka, ehkki ettevõttel on olnud võlgnevusi töötasu maksmisel.
Repinski selgitas ka Hollandist toodu kitsejuustu teemat, kinnitades, et pole seda oma Konju farmi juustu pähe kunagi müünud, vaid kasutanud seda klientide teadmisel suurema tellimuse täitmiseks ning tarbijate maitse-eelistuste teadasaamiseks ning oma tehnoloogia arendamiseks.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

title: Parvlaev Tõll alustas merekatsetustega

maintext:
Parvlaev Tõll alustas merekatsetustega
Toimetas Lemmi Kann
Parvlaev Tõll väljus laupäeva hilisõhtul Eesti aja järgi kell 23.00 merekatsetustele, teatas TS Laevad.
TS Laevad kapten-projektijuhi Guldar Kivro sõnul katsetatakse merekatsetustel kõiki laeva süsteeme alates navigatsioonisüsteemidest kuni peamasinateni välja. Samuti tehakse vastavalt klassiühingu DNV-GL nõuetele masinate vastupidavus teste ehk erinevatel manöövritel ja erinevatel ajaühikutel testitakse masinate vastupidavust ja võimsusi.
Ühtlasi mõõdetakse merekatsetuste käigus müra ja valgust ning võrreldakse seda Eesti Vabariigis kehtivate nõuetega.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

title: Vehkleja jõuab Austraalia kinodesse

maintext:
Vehkleja jõuab Austraalia kinodesse
Kaire Reiljan
Märt Avandi Endel Nelisena filmis "Vehkleja". Foto Arvo Tarmula
Mängufilm "Vehkleja" jõudis nüüd ka Asutraalia kinodesse, teatas filmi Facebooki lehekülg.
"Vehklejat" näeb sellest nädalast Melbourne, Sydney, Brisbane, Canberra Perthi ja Hobarti kinodes.
Juba varem on "Vehkleja" jõudnud Hispaania, Inglismaa ja Jaapani kinodesse.
Soome režissööri Klaus Härö loodud film tugineb Haapsalu vehklemiskoolkonna looja Endel Nelise elulool. Filmis, mida osaliselt filmit Haapsalus löövad kaasa Eesti näitlejad. Peaosalist Endel Nelist kehastab Märt Avandi.
Soome-Eesti-Saksamaa koostöös valminud "Vehkleja" tunnistati eelmise aasta Soome parimaks filmiks ja esitati Soomet esindama ka võõrkeelse filmi Oscarile, kus ta pääses üheksa parima filmi hulka. Lisaks tunnistati film Kuldgloobuse võõrkeelse filmi nominendiks.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan
Andrus Karnau

maintext:
Politseinikku hammustanud mees läks vangi (2)
Kaire Reiljan, Andrus Karnau
Kohus saatis novembri alguses trellide taha Martin Villakovi, kes mullu kevadel pärast Haapsalu politseijaoskonna ukse ette kivi tassimist ründas teda korrale kutsuma tulnud politseinikke.
Mullu 24. aprilli õhtul kella üheksa ajal kuulis politsei välijuht Viljar Põllula kaht mütsatust vastu Haapsalu politseimaja välisust. Andmebaaside korrastamisega tegelnud Põllula nägi turvakaamerast, et Haapsalu politseimaja ukse ees seisab neli inimest: kaks meest ja kaks naist. Nagu pärast selgus, oli üks naistest loo peategelase elukaaslane. Turvakaamera pildist oli näha, et ukse ees maas on kiviplaat ja beeži jopega mees kisub lukustatud välisust. Põllula võttis kolleegi kaasa ja kiirustas hoovi, istus patrullmasinasse ning sõitis hoovist maja ette end lahkuma asutanud seltskonda kontrollima.
Samal ajal jõudis sõiduautoga Seat Leon maja ette Haapsalu politseijuht Andrei Taratuhin. Villakov, näinud eravärvides autot, mis parkis vaid operatiivsõidukeile reserveeritud parkimiskohale, läks Taratuhinit korrale kutsuma. Taratuhin näitas Villakovile töötõendit, aga see meest ei rahustanud. Kui Põllula koos kolleegiga hoovist maja ette jõudis, nõudis Villakov selgitust parkimismärgi lisatahvli „Välja arvatud politsei” kohta. Politseinik püüdis talle seda anda, aga kohtus tunnistanud politseinikud märkisid, et Villakov ei saanud midagi aru, räuskas, ropendas ja vehkis kätega.
Põllula haaras Villakovi küünarnukist, et mees politseimajja konvoeerida. Villakov rääkis kohtule, et politseinik tegi talle teda küünarnukist pigistades valu. Kui Põllula hakkas ukse avamiseks taskust uksekaarti otsima, tahtis Villakov plehku panna. Põllulaga kaasas olnud politseinik, kelle nimi kohtutoimikust ei selgu, haaras põgenevast Villakovist kinni. Politseinik pani käe ümber Villakovi kaela, rabeldes kukkusid nad vastu politseiautot. Politseiniku kirjelduse järgi olid asjad nii, et Villakov oli maas pikali, politseinik tema peal, ja mida rohkem Villakov rabeles, seda kõvemini politseinik mehe kõri pigistas. Kui ta haarde lõdvemaks lasi, hakkas Villakov karjuma, selle peale tulid tema sõbrad tagasi. Üks ütles: vaata, poiss on näost sinine. Õhku saanud Villakov kasutas juhust ja haaras politseiniku suguelundeist. Järgmisel hetkel õnnestus Villakovil haarata suhu politseiniku pöial ja seda hammustada. Kohtu otsuse järgi pures mees politseiniku pöialt umbes viis minutit. Politseinik hakkas valust karjuma ja arvas verevoolu järgi, et Villakov hammustas tal pöidla otsast. Suguelundid oli ta juba suutnud haardest vabastada, pöidla suust kättesaamiseks torkas ta Villakovile sõrmed silma.
Kui pöial oli vaba, haaras Taratuhin käerauad ja koos Põllulaga pandi rabeleja politseiauto esistange külge kinni. Nimetuks jäänud politseinik sai nüüd mahti minna haiglasse pöialt siduma.
Politseinike ütluste järgi oli Villakov purjus, tal tuli suust alkoholilõhna, reaktsioon oli aeglane ning jutt segane. Mees keeldus alkomeetrisse puhumisest, sest nagu ta ütles, pole ta midagi teinud.
Et raudu pandud Villakov minema toimetada, tuli kohapeale veel neli politseinikku. Nende jutu järgi viisid nad karjuva ja sõimleva Villakovi jaoskonda. Siis saabus politseisse kiirabi, selle oli kutsunud kõike pealt näinud Villakovi elukaaslane. Kuna alkomeetrist Villakov keeldus, viis patrull ta vereproovi võtmiseks haiglasse. Ka haiglast püüdis mees põgeneda, vereproovist ta keeldus. Enne arestikambrit proovis mees kolmandat korda jalga lasta. Nagu kohtuotsus sedastab, tuli politseinikel jõudu kasutada. Kuidas ja mida täpselt, otsusest ei selgu. Arestikambrisse jäi Villakov järgmise päevani.
Kohtus Villakov end kivi viskamises süüdi ei tunnistanud. Oma sõnul tuli ta koos sõpradega Suur-Lossi tänava poolt, leidis tee pealt kivi – betoonplaadi – ning et seda polnud kuhugi panna, mõtles, et viib kuhugi, kus see ei ole jalus. Mees võttiski kivi kaasa ja viis politseimaja ukse kõrval oleva prügikasti juurde. Villakovi sõnul ta kivi vastu ust ei visanud, vaid pani kivi prügikasti kõrvale ning katsus ka korra ust, mis oli lukus. Kohus otsustas, et kivi ikkagi visati vastu ust, sest ukse lumine plekktahvel oli mõlkis ja kivipurune.
Villakov ütles, et politseinik surus ise talle sõrme suhu. Kuna tal oli valus, siis lõpuks ta hammustas. Rüseluses kaotas hamba ja arstid tuvastasid tal hulga sinikaid, väikseid haavu ja marrastusi.
Kohus leidis selle aasta aprillis, et kuna mees on varem karistamata, siis võib teda karistada tingimisi, aga tal tuli tasuda ligi 600 eurot haigekassale politseiniku haiguspäevade raha katteks ja ligi 300 eurot advokaaditasu. Et Villakov kriminaalhoolduse tingimusi ei täitnud, pöörati kevadine karistus novembri alguses täitmisele. Mees läks ligi kuueks kuuks trellide taha.


maintext:
Digiretsepti töö on tehniliste tõrgete tõttu häiritud
BNS
Haigekassa teatel on digiretsepti töö tehniliste tõrgete tõttu häiritud.
Seoses sellega võib esineda probleeme nii digiretseptide välja kirjutamisel kui ka retseptiravimite ostmisel. Apteekides saab tõrgete esinemise ajal retseptiravimeid välja osta ainult paberretsepti alusel, teatas BNS.
Võimalusel palub haigekassa lükata retseptiravimite ostmist edasi või pöörduda arsti poole, kes saab väljastada paberretsepti.


title: Nõva valla rahvas pooldab ühinemist

maintext:
Nõva valla rahvas pooldab ühinemist (4)
Urmas Lauri
Nõva vallas korraldatud rahvaküsitlusel pooldas enamus Lääne-Nigula, Kullamaa, Martna ja Noarootsi vallaga ühinemist.
Küsitlusel osalenud 168 inimesest oli ühinemise poolt 135, ehk 80,4% ja vastu 33, ehk 19,6%
Nõva vallas 18.-20. novembril toimunud rahvaküsitlusel osales 168 inimest. Nimekirja oli kantud 334 inimest. Küsitlusest osavõtu protsendiks kujunes 50,3. Hääletada sai Nõva vallamajas.
Nõva vallas elas 1. jaanuari seisuga 371 inimest.


maintext:
Autojuhi 5 abilist talvistes oludes sõitmiseks (3)
Toimetanud Urmas Lauri
Foto. Urmas Lauri
Ootamatult saabunud talvise liiklusega hakkamasaamiseks ei piisa vaid suverehvide väljavahetamisest. Selleks, et ka lumiste ja jäiste oludega auto aknast välja näha ning käreda pakasega parklasse või teeservale seisma ei peaks jääma, tasub enda sõiduk kiiresti järgnevateks talvekuudeks ette valmistada. Pole olemas kehva ilma, on vaid ebapiisav sõidu- ja ohutusvarustus!
Kaup24 turundusjuht Rauno Kristjan toob esile sügistalvised populaarsemad autohooldusvahendid, mida Eesti e-poe külastajad viimastel nädalatel lisaks talverehvidele tellinud on, et sõiduk talvisteks oludeks valmis oleks.
1. Enne sõitma alustamist veendu, et sõiduki aknad on puhtad ja nähtavus hea
Selle asemel, et parkimiskella või krediitkaardiga lumist autoakent puhastada, tasub autosse muretseda korralik jääkaabits, mis võimaldab eemaldada nii kergema lume kui ka tugevama jää.
“Sõidukijuhtidel on võimalik valida endale sobib jää- ja lumekraabits, et kiiresti ja hõlpsasti autoklaasid puhastada ning lumekiht ka auto katuselt maha pühkida – vaid nii on liiklemine ohutum, sest juhi nähtavus pole piiratud,” rõhutas Kaup24 turundusjuht, tuues esile, et populaarne toode on n-ö kaks ühes hari-jääkraabits, mis muudab auto puhastamise kiireks ja mugavaks. “Lumekartlikumad inimesed saavad soetada ka jääkraabitsa-kinda ühes, et hoida kindaid märjaks saamast,” tõi Rauno Kristjan esile. Ta rõhutas, et külmemate ilmadega ei tee halba ka jääsulataja olemasolu, mida saab spreist akendele pritsida.
2. Uste ja lukkude avamiseks varu sõidukisse ka lukuõli
“Lukuõli ja silikoonõli on spetsiaalselt ette nähtud jää sulatamiseks, puhastamiseks ja lukkude määrimiseks ekstreemsetes ilmastikutingimustes. Eesti oludes, kus soe ja külm ilm vahelduvad, on autolukud ja tihendid altid jäätuma, mistõttu tasuks need külmade ilmade saabumise eel ära õlitada,” tõi Kristjan esile, rõhutades, et kuigi neid tooteid on harjutud pigem soetama tanklatest või autokauplustest, siis on viimase kuu jooksul ka e-poest autoõlide tellijate arv hüppeliselt kasvanud.
3. Krokodillid autosse või akulaadija garaaži!
Kui tegemist pole tuttuue autoga või pole äsja vahetatud akut, tasub sõiduki pagasiruumi soetada süütejuhtmete komplekt ehk rahvakeeli krokodillid, mis tagavad, et ka külma öö järel saab autoga sõitma asuda. “Viimastel aastatel eelistatakse pigem spetsiaalses pakendis süütejuhtmete komplekte, et juhtmete sõlmeminemist vältida ning neid kompaktselt hoiustada,” tõi Kristjan esile tarbijate eelistusi. “Juhtmete kõrval soetatakse ka spetsiaalset akulaadijat, millega saab auto akule särtsu anda ka ilma teise auto olemasoluta,” selgitas Kaup24 turundusjuht.
4. Lumistele teedele suundudes olgu köis või tross autos
Talveperioodil võiks sõidukis olla varuks ka köis või tross, millest võib abi olla nii endal kui ka mõnel tee ääres seisval juhil. "Köit valides tuleks arvestada sellega, et see taluks vähemalt 3-tonnist raskust," tõi esile Kaup24 esindaja ning lisas, et trossi maksumus sõltub selle tugevusest ehk üldjuhul on võimalik väikeauto pukseerimiseks tellida tross juba vaid paari euroga, kuid suuremate sõidukite vedamiseks tasuks investeerida paarkümmend eurot maksvasse trossi, mille kandevõime on suurem.
5. Salong kuivaks ning iste soojaks
Selleks, et vältida niiskuse kondenseerumist autos, tasub hankida autosse ionisaator, mis neelab liigset niiskust ning aitab hoida nii aknaid sisemisest jäätumisest kui ka niiskeid automatte külmumisest. “Külmakartlikumad autoomanikud, kelle autoistmetel pole automaatset soojendust, on leidnud hea alternatiivi ka istmesoojenduskatte näol, mille saab mugavalt nii juhi- kui kõrvasõitja istmele lisada, et selg soojas hoida,” tõi Kristjan esile, rõhutades, et nii mõnelgi juhul kasutatakse autoistme soojendajat ka tubastes oludes, eriti kui sel on massaaži lisafunktsioon.


title: Kalavarude ja kudealade infopäev

maintext:
Kalavarude ja kudealade infopäev
Kalanduse teabekeskus (www.kalateave.ee) korraldab kalavarude ja kudealade infopäeva 16. novembril kl 14–17 Haapsalu veekeskuses (seminarisaalis) Lihula mnt 10a.
Piirkondlike kalavarude ja kudealade seisukorda tutvustavad Tartu ülikooli Eesti mereinstituudi teadlased.
Osalema on oodatud kutselised kalurid ja harrastuskalastajad, kalatöötlemisega tegelevad ettevõtjad, kõik kalavarude kestlikkusest huvitujad.
Teabepäeva korraldamine on toetatud
„Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014–2020 rakenduskava” meetme 1.3 „Teadlaste ja kalurite koostöötoetus” vahenditest
ning on huvilistele tasuta.


maintext:
Edward Lucas: me peaksime tantsima Castro haual (1)
Edward Lucas / BNS
Kahjulikud ja kuritegelikud ideed, mille eest Fidel Castro võitles, ei ole kuhugi kadunud. Nad on tagasi, aga teisel kujul. Liberaalne kord, mida ta põlgas – kodanlikud korraldused nagu õigusriik, vabad valimised ja sõnavabadus – on löögi all vasakult ja paremalt. Isegi USA järgmise presidendi lähenemine neile näib pisut ebamäärane. Välismaal ähvardab Euroopat viimase kolme kümnendi tõsiseim oht – ennast taas kehtestav Venemaa. Härra Castro surm on võimalus tuletada meelde, et külm sõda oli segane, kole ja tõeline, me oleksime selle peaaegu kaotanud ning meil on hea meel, et me võitsime. Kas pole?
Paraku käsitlevad võimukandjad paavstist Barack Obama ja Jean-Claude Junckerini Kuuba kommunistliku liidri surma sündmusena, mis väärib paatoslikku ja härdameelset kiidulaulu tema ajaloolisele rollile. Nad peaksid suutma heal ja halval vahet teha.
See, et halvad inimesed on võimelised korda saatma tähtsaid ja huvitavaid asju, ei ole paradoks. Kohutavad inimesed on harva igavad ning kui piisavalt kaua võimul olla, juhtub ilmselt kuskil midagi head. Stalin industrialiseeris Nõukogude Liidu ja kujundas ümber riigi taristu. Hitler ehitas teid ja soosis tervislikke eluviise (mõned, vähem soositud inimrühmad pidasid režiimi, ütleme, ülearu järjekindlaks).
Samuti on tähtis hoiduda tugevate isikuomaduste käsitlemisest moraalsetena. Vaprus, lojaalsus ja väljendusoskus võivad olla kadestamisväärsed, ent neid ei tasu imetleda. Paljud natsid olid vaprad, piisavalt kommuniste oli lojaalsed. Propagandistid on kõikjal artikuleeritud (ja isegi vaimukad ja võluvad). See ei tee neist häid inimesi.
Jah, härra Castro režiimi teene on tervishoiuteenuste pakkumine vaeses riigis, kus seda seni ei olnud. Ta seisis vastu USA tohutule survele ning režiim, mille ta välja vahetas, oli ebaaus ja elajalik.
Aga see ei tähenda, et me peaksime tema lahkumist leinama. Mõned meeldetuletused: Castro režiim kasutas piinamist ja KGB-stiilis psühholoogilise surve jõhkramaid vorme. See tappis ja vangistas inimesi, hävitas elusid ning kehtestas Nõukogude Liidule omase puritaanliku kontrolli kultuuri ja isikliku elu üle. Režiim saatis homoseksuaale koonduslaagritesse (ning keelustas rock-muusika ja pikad juuksed). Sotsialistlikust paradiisist põgenesid sajad tuhanded inimesed. Kuuba, mis oleks pidanud olema üks läänepoolkera rikkamaid riike, oli enamiku külma sõja ajast toetustest sõltuv narkomaan, millest jäid pärast rublavoolu katkemist järele varemed.
Kohatutel lipitsemistel Härra Castro ees on tegelikult vähe pistmist tema või saarega, mida ta halvasti valitses. Samuti ei paista nad põhinevat tupikute mõistmisel, kuhu sellised ideed viivad. Seda näitlikustab kohutav majanduslik kitsikus Venezuelas.
Selle asemel räägivad need peamiselt Lääne enesevihkamisest ja enesepettusest. Kommunistlikku Kuubat ja selle rajajat kiites, isegi kui see on mõõdukas, on võimalik näidata, et vasakpoolse idealismi säde põleb endiselt teie romantilises hinges, et teid kohutavad imperialism ja sõjaõhutamine, et teie süda on peksupoisi poolel. Kui te oleksite sel ajal elanud, oleksite võidelnud Hispaania kodusõjas ja kirjutanud sellest luulet, ja mänginud Casablancas.
Sellise mõtteviisi juures on probleemiks asjaolu, et see moonutab käegakatsutavat olevikku sama mugavalt kui kauget minevikku. Me ei suuda seista vastu Vladimir Putinile, kui me arvame, et Lääs on ahnuse, imperialismi ja militarismi tõttu sedavõrd puudulik, et see ei vääri kaitsmist. Meie leer ei olnud täiuslik ja pole seda ka praegu, aga sõjas on tähtsaim mitte kaotada. Me peaksime tantsima härra Castro haual, mitte soovima, et ta oleks võitnud.
***
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute “Uus külm sõda” ja “Pettus” autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.


maintext:
Andres Ammas viis pagulaste keeleõppe küsimuse riigikogusse (1)
Toimetas Lemmi Kann
Vabaerakonna fraktsiooni aseesimees Andres Ammas päris riigikogus pagulaste keeleõppe kohta. Foto: arhiiv
Vabaerakonna fraktsiooni aseesimees Andres Ammas tõstatas eile riigikogus küsimuse pagulaste kasina keeleõppeprogrammi kohta, mida kajastas oktoobri alguses ka Lääne Elu.
Ammas esitas sel teemal viiest küsimusest koosneva arupärimise siseminister Hanno Pevkurile.
„Nagu paljud siin saalis esitatud ja vastamisele tulevad arupärimised, on seegi tekkinud elust enesest, kohtumistest inimestega, kes Eestisse ümberpaigutamise korras saabunud pagulastega tegelevad,“ rääkis Ammas, viidates haapsallasena ilmselt MTÜ Pagula kogemustele, millest rääkisid Lääne Elu veergudel Pagula asutaja Koit Uus ja tegevjuht Innar Mäesalu. Nendest jutuajamistest on Ammase sõnul ilmsiks saanud, et praegu pagulastele pakutav tasuta keeleõpe 100 tunni ulatuses ei pruugi olla piisav. Liiatigi toimub keeleõpe suhteliselt vähese intensiivsusega umbes poole aasta jooksul.
„Kui keelt õpitakse paar korda nädalas mõne tunni jooksul, siis järgmiseks keeleõppe tunniks on eelmisel korral omandatu juba unustatud. Sellises mahus keeleõpe ei võimalda kuidagi omandada keelt sellisel tasemel, millest piisaks Eestisse saabunute kogemustele ja varasemale haridusele vastavale tööle asumiseks. Lihttööle asumiseks võib-olla tõesti piisab elementaarsetest käibeväljenditest, aga selleks, et teha Eestis seda tööd, mida need inimesed tegelikult suudaksid ja oskaksid, 100 tunnist keeleõppest kindlasti ei piisa,“ märkis Ammas.
Positiivse näitena tõi Ammas välja naaberriigi Soome, kus sisserännanutele antakse tasuta keeleõpet lausa 1000 tundi. Ammas nentis, et loomulikult on see väga kallis, aga soomlased ise ütlevad, et selline pikem ja intensiivsem õpe vähendab hilisemat tõlkekulu ja sisserändajatele antavat vajalikku abi.
„Kui me juba oleme olnud siin üsna tublilt konservatiivsed ja valinud siia tulijaid hoolega ja meid ei ole tabanud mingi ootamatu sisserändajate tulv, siis on meil ju võimalik tegutseda arukalt, läbimõeldult ja muude riikide kogemustest õppides,“ leidis Ammas.
Reformierakondlasest siseminister Hanno Pevkur mainis sissejuhatuseks väikse torkena, et selle teema õige adressaat oleks tegelikult hoopis sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna (IRL).
„Lubage mul siis viimast korda lahkuva valitsuse nimel teile siseministrina arupärimisele vastata,“ ütles ta.
Alustuseks märkis Pevkur, et arupärimise pealkirjas ja tekstis on kasutanud läbisegi erinevaid mõisteid – uussisserändaja, sisserändaja, pagulane, ümberpaigutamisega saabunud pagulane. „Ma usun, et te ise mõistate ka, et need on kõik erineva sisuga, nii õiguslikult kui ka sisuliselt, ja tegelikult tuleks siia lisada veel mõiste "rahvusvahelise kaitse saaja",“ märkis Pevkur ja lisas et eeldatavalt käivad küsimused rahvusvahelise kaitse saajate keeleõppe kohta, mille eest vastutavad sotsiaalministeerium ja sotsiaalkaitseminister.
Pevkur nentis, et paraku pole sotsiaalkaitseminister tänase päevani kehtestanud määrust, mis puudutab rahvusvahelise kaitse saajate eesti keele õppes osalemise täpsemaid tingimusi, sealhulgas eesti keele õppe kulu tagasinõudmise korda. „Need on kahjuks sotsiaalkaitseministri poolt kehtestamata ja need kindlasti vajaksid kehtestamist, et selles teemas oleks selgus,“ viskas Pevkur kivi Tsahkna kapsaaeda.
Pärast seda täpsustavat kommentaari tulid ka vastused viiele esitatud küsimusele. (Vastused muutmata kujul.)
1. Miks on otsustatud valida keeleõppe mahuks sada tundi?
Sotsiaalministeeriumist saadud info kohaselt on keeleõppe tagamiseks välja kuulutatud sotsiaalministeeriumi koostöös varjupaiga-, rände- ja integratsioonifondiga taotlusvoor "Eesti keele A1 kuni A2 koolituste väljatöötamine ja pakkumine rahvusvahelise kaitse saanud isikutele". Tol ajal nähti projekti eesmärgiks pakkuda vähemalt 150 inimesele eesti keele õpet kuni järgmise aasta lõpuni. Taotlusvooru ettevalmistamisel konsulteeriti mõistagi keeleõppespetsialistidega, kes tol ajal ütlesid, et arvestades välismaalaste keeleõppe ning keelekümbluse pikaajalist kogemust, peaks olema A1 ja A2 tasemele jõudmine saavutatav saja tunniga. See oli tol ajal. Pärast jõuan selle juurde, mis võiks olla ja peaks olema edasi.
2. Millisele tasemele peab 100-tunnise kursuse lõpetanu jõudma?
Nii nagu me üheskoos siin parlamendisaalis kokku leppisime, peab ümberpaigutatud ja -asustatud rahvusvahelise kaitse saaja jõudma keeletasemeni A2, mis tähendab, et A1 ja A2 keeleõppe koolituse lõpuks, mille maht on vähemalt sada akadeemilist tundi, omandavad osalejad vähemalt tasemel A2 suhtlemispädevuse. See tähendab, mõistavad lauseid, sageli kasutatavaid väljendeid, mis seostuvad oluliste valdkondadega, nagu teave enda ja pere kohta, sisseostude tegemine, kodukoht ja töö, tulevad toime igapäevastes suhtlusolukordades, mis nõuavad otsest ja lihtsat teabevahetust tuttavatel teemadel, ning oskavad lihtsate fraaside, lausete abil kirjeldada oma perekonda, teisi inimesi, elutingimusi ning väljendada oma vajadusi.
Meile küll teadaolevalt on sotsiaalministeerium planeerimas hetkel taotlusvooru või hanget ka keeleõppe jätkamiseks kuni tasemele B2.
3. Kuidas on pagulastele suunatud keeleõpe praegu täpsemalt korraldatud ja milliseid järeldusi võib teha?
Tuletan veel kord meelde, et keeleõpet, korraldab inimestele sotsiaalministeerium, ja praegune korraldus on selline, et keeleõpe algab hiljemalt ühe kuu möödumisel peale ümberasustatava või -paigutatava saabumist Eestisse. Üldiselt on siiani alanud kursused kahe nädala jooksul isiku saabumisest ja keeleõpe viiakse läbi kolme- kuni kümneliikmelistes gruppides. Väiksemates või suuremates gruppides, sh individuaalõppena koolituste läbiviimine, lepitakse kokku vajaduspõhiselt eraldiseisvalt. Keeleõppe toimumise tihedus sõltub koolitusgruppide täituvusest ja otsesest vajadusest, eelkõige sellest, millise aja jooksul registreerub koolitusele grupi moodustamiseks nõutud isikute arv või tekib individuaalõppe vajadus.
Kui nüüd rääkida senisest praktikast, siis senise praktika pinnalt, jah, vajaksid inimesed ka Sotsiaalministeeriumi ja inimestega suhelnud ekspertide hinnangul A2-keeletasemele jõudmiseks pikemat keeleõpet ja tuleks algselt planeeritud tundide arvu tõsta. Minule teadaolevalt just veel eile või eelmise nädala lõpus Sotsiaalministeeriumilt saadud info kohaselt on neil ka keeleõppe mahu kasvatamine töös. Lähinädalatel peaks ka selge olema, kui palju mahtu juurde tuleb. Lisaks kokkulepitud ja määratud keeleõppemahule tahaksin siinkohal arupärijate tähelepanu juhtida ka sellele, et rahvusvahelise kaitse saajatel on võimalik saada ka keeleõppevõimalusi väljastpoolt seda programmi.
Näiteks on olemas töötukassa vahendusel keeleõpe, kui isiku individuaalsetest vajadusest lähtuvalt on see vajalik tööturul osalemiseks. Integratsiooni- ja Migratsiooni Sihtasutuse Meie Inimesed keeleõpe toimub samamoodi selleks, et kodakondsust omandada. On võimalik ka individuaalselt kasutada näiteks veebiõppe võimalusi, on olemas selline veebileht nagu keeleklikk.ee. Seal on elektrooniline õppekeskkond algatajatele A2 tasemeni ja praegu töötab keeleklikk juba selle kallal, et jõuda elektroonilise õppega B1 taseme kursuseni. Samamoodi on võimalik keeleõpet sooritada keelefirmades, kus eksami sooritamise järel on võimalik taotleda keeleõppe kulude hüvitamist Innove poolt.
Mis puudutab alaealisi, siis alaealised õpivad üldhariduskoolis individuaalse õppekava alusel, mis võimaldab esimesel kolmel aastal tegelda intensiivselt riigikeele õppega. Esimesel aastal on soovituslik keeleõppe maht koolides 8-10 tundi nädalas, mis on päris intensiivne. Põhikoolid saavd Haridus- ja Teadusministeeriumilt selleks lisatuge 400 eurot lapse kohta aastas ja koolile on miinimumtoetussumma 1000 eurot. Toetust antakse kolme aasta jooksul alates õpilase õppima asumisest. Senine kogemus näitab, et edu aluseks ja eelduseks on keelekümbluse põhimõtete ja meetodite kasutamine keeleõppetunnis ja tunniväliste sotsialiseerumise võimaluste loomine. Nii et iseenesest on oluline, et eakaaslastega suheldakse ka sotsiaalselt tihedalt.
4. Kuidas tegeldakse nende sisserändajatega, kes on keeleõppes ebaõnnestunud või ei võta osa?
Jällegi meenutan siinsamas saalis kevadel või aasta alguses vastuvõetud rahvusvahelise kaitse andmise seadust, mille kohaselt on keeleõpe kohustuslik. Sellesama seaduse kohaselt võib keeleõppele planeeritud vahendid inimeselt sisse nõuda, kui inimene seda kohustust ei täida. Samamoodi arvestatakse keeleõppes osalemise kohustust inimesele elamisloa pikendamise või uue elamisloa andmise otsustamisel.
5. Millised tegurid takistavad õpetamast sisserändajatele eesti keelt suuremas mahus?
Nagu ma ütlesin, on minule teadaolevalt sotsiaalministeerium plaanimas suuremat mahtu. Aga kui vaadata seda, millest täna seda rahastatakse, siis see on Euroopa Liidu AMI fond. Sealt seda õpet täna rahastatakse ja vastavalt välismaalase kaitse andmise seadusele hüvitatakse rahvusvahelise kaitse saajate keeleõppe kulu ühe inimese kohta kuni 12 toimetuleku piirmäära ulatuses. Jällegi seadus on andnud piirid ette, kui palju rahaliselt me praegu keeleõpet inimestele anname. Kui vaadata 12 toimetulekupiiri, siis sel aastal on see 1560 eurot.


title: ISADEPÄEV: Smittide elutöö - viis last ja tegus talu

maintext:
ISADEPÄEV: Smittide elutöö – viis last ja tegus talu (1)
Urmas Lauri
Tänavu saab Läänemaa aasta isa aunimetuse Koluvere küla Põllusmaa talu vanaperemees Hannes Smitt.
Kui Smitid 1957. aastal praegusel Põllusmaa talu kohal alustasid, oli seal vana talumaja, väike aidakökats, kolm hõbepaju ja kolm õunapuud. Muud mitte midagi. Hannes ja Helle Smitt on suureks kasvatanud viis last, perel on kuus lapselast. Valla poolt on Hannes Smitil aukirju, vapimärk, medal, suur teeneterist, „Kõik on aja jooksul tulnud,” nentis Kullamaa valla aukodanik.
0,3 hektarilt 160 hektarile
Smitid elavad Koluvere külas Põllusmaa talus. Naabrimees on vallavanem Jüri Ott, kes on seal juba aastakümneid toimetanud.
„Kunagi pärandati see minu isale-emale,” meenutas Hannes Smitt. Aga ema oli testamendi ära põletanud ning maa oli vahepeal uute omanike kätte läinud. Hannese isa ostnud 1957. aastal koha ära ning tuli koos perega Põllusmaale ja hakkas kohe uut elumaja ehitama.
„Kui abiellusin, tegin teise korruse enda pere jaoks korda,” meenutas Hannes. Nüüd elab maja teisel korrusel talu 33aastane noorperemees Erki.
Tegelikult tahtis Põllusmaa peremeheks saada pere viies laps Heigo. „Õppis Türi põllumajanduskoolis kõik ära. Aga noh, läks nagu see läks…” poetas ema Helle.
13 aastat tagasi, just enne Heiko 20. sünnipäeva, sattus auto, milles oli ka perepoeg, tuisus avariisse. Kaks Türil õppinud poissi sai surma, üks neist oli Heiko Smitt. „200 meetrit enne kooli,” lausus ema Helle.
„Siis Erki otsustas…” meenutas isa Hannes. „Siis ütles: tulen, hakkan talu pidama.”
Kunagisest kolhoosiaegsest 0,3 hektarist on talu kasvanud 160 hektari suuruseks. „Kolhoosi lõppedes, 1992. aastast, saime neli-viis hektarit lisa,” meenutas isa Hannes.
Hannes Smiti sada ametit
Pereema Helle on Noarootsist pärit. „Suunati siia tööle,” meenutas Viljandimaal Vana-Võidus Gagarini-nimelises sovhoostehnikumis zootehniku kutse saanud Helle Smitt.
Kehtna sovhoostehnikumis mehhanisaatoriks koolitatud Hannesega kohtus Helle 1970. aastal, kolm aastat hiljem tehti pulmad.
„Ma olen sadat ametit pidanud,” nentis isa Hannes. „Alguses tulin uue tehnika mehaanikuks, siis asendasin osakonnajuhatajaid, seejärel olin traktorite peal, siis melioraator, hiljem sain jahumasina peale, olin ise ka laohoidja. Kolme koha peal rabasin, pere oli suur. Raha oli vaja.”
Kolhoositöö kõrvalt tuli talitada ka kodus, oma laudas oli kaheksa lehma.
„Mune pole me kunagi poest ostnud,” kiitis isa Hannes. Ema Helle meenutas, et ühel korral siiski osteti, kuid munakoored olnud nii rabedad, et kui munadega koju jõuti, olnud kõik puha puruks.
Põllusmaal on 80–90 hektarit vilja all, lehmade toidupoolist mujalt juurde ostma ei pea.
„Soomlased tõid algul seda algelist tehnikat, et üldse sai hakata,” meenutas Hannes. „Tänu sellele, et sa kiriku liinis olid tööl ja nende välismaalastega tegelesid,” poetas ema Helle.
Praegu on Põllusmaa talus kõik vajalik. Kombainid, kuivatid, traktorid, kõik Euroopa Liidu toel ostetud.
Kui kolhoosikord lõppes, ostsid Smitid ühismajandi pankrotihaldurilt vasikalauda koos loomadega ära. „Sadakond vasikat oli sees, sealt hakkasime neid viima tapamajja,” meenutas isa Hannes. „Osa mullikaist olid tiined, need jätsime järele ja sealt see lehmapidamine meil algse sai,” lisas ema Helle.
Põllusmaal on veiseid kokku 46, neist lüpsilehmi 27. „Piimaga on viimastel aastatel olnud raske. „Poleks poeg üle võtnud, oleksime ära lõpetanud,” ütles Helle.
Põllusmaa lehmade toodang on viimastel aastatel olnud 9300 peal. „Sel aastal tuleb vähem, rohi oli kevadel kehv, kuiv ja puitunud,” arutles Helle.
„Eks see ole miinus, et igal hommikul pead kell pool viis lauta minema,” arutles ema Helle. „Suur pluss on aga selles, et see on oma töö. Kõik, mis teen, teen omale.”
„Tallinna piimakombinaat läks pankrotti, sealt saime lataka kätte, Pärnust saime lataka kätte,” meenutas Hannes talupidamise algusaastaid.
Piimarahast ilma jäämine ei tõmmanud Smitte põhja vaid seetõttu, et tollal käisid nad talupidamise kõrvalt ka palgatööl.
Põllusmaa talu müüb oma toodangu E-Piima Põltsamaa tehasesse juustupiimaks. Smitid on piimakombinaadile nii head kunded olnud, et peaaegu igal aastal on E-Piim neid premeerinud. „Oleme Egiptuses preemiareisil käinud, viimastel aastatel aga Toila spaas,” kiitis pereisa.
Piimatootjad kurdavad, et piima eest makstakse omahinnast vähem. Smitid saavad rehnuti tasakaalu sellega, et enda tööd omahinna sisse ei arvesta. „Sööda saad oma maa pealt, oma tööd ei arvesta, nii saab hakkama,” selgitas Helle.
Perepoeg Erki võttis talu mullu kevadel üle. Noorperemees sai ka noore taluniku toetust ning peab nüüd vähemalt viis aastat talus lüpsikarja pidama.
Lapsed on rõõmu allikas
„Ikka lapsed on kõige rohkem rõõmu valmistanud,” tõdes isa Hannes. „Ja lapselapsed,” lisas ema Helle. Smittidel jookseb 44. abieluaasta. „Noored ei usuks sellist asja,” muheles ema Helle.
„Igas peres tuleb oma ütlemisi,” tõdes Helle. „Aga riidu pole kah olnud,” lisas Hannes. „Üksteisemõitmine peab olema,” arutles Helle. „Kannatust,” poetas Hannes lisaks.
Püksid on Smittide peres mõlema jalas. „Ühel oma, teisel oma tegemised,” ütles Helle. „Lauta lähed, igaüks teab, mis tema töö on. Pole vaja rääkidagi. Aga nõu peame ikka.”
Smittide lapsed on kõik Kullamaa keskkooli lõpetanud, linnas edasi õppinud. Kolm tütart elavad Tallinna lähedal. „Arukülas, Tabasalus ja Väänas,” loetles ema Helle. „Tallinnas käivad tööl. Kahel on perefirmad, kõige vanem on erafirma palgal.”
„Oleme tahtnud, et kodu oleks hubane ja mõnus, et kui nad tulevad,” ütles ema Helle. „Juured on neil siin.”
„Väikeste heaks on nüüd rohkem aega,” kinnitas vanaema Helle pojatütrel pead silitades. „On ju, Freya?” Lapselaps Freya (sellenimelisi on Eestis vaid 16) tõstab käe püsti ja ajab sõrmed harali, andes märku, et tegelikult on ta viieaastane.
„Kui neid palju on, siis kasvavad nad üksteise najal,” arutles isa Hannes. „Heigo, tema kasvas nii, et ei saanud arugi.”
„Kokkuhoidmist on meie peres küll, seda imestavad kõik, et kuidas me nii kokkuhoidev pere oleme,” lisas ema Helle rahulolevalt.
„Lapsed kasvavad kõik koos. Suurena on igaühel oma iseloom, oma vaated. Kui aga kokku saavad, klapivad hästi.”
„Tööd on tehtud, vaeva nähtud, aga kui tagasi vaadata, on ikka mõnus tunne,” nentis ema ja vanaema Helle.
Tulevik on tume
„Tulevik on tänapäeval üldse tume,” tõsines Hannes. „Kümmekond aastat tagasi tundus, et kõik on nii rahulik, aga nüüd enam ei ole. Ainult sõditakse.”
Volikogusse Hannes Smitt vist enam ei kandideeri. „Ma arvan, et ehk hakkab aitama. Anname noortele ka võimaluse. „Oldud ju küll. Kunagi kutsus Heino Priimägi kangesti, et tule. Sai mindud ja kogu aeg on valitud. Rahvas on valinud.”
„Mul on Läänemaast kahju, muidu jääb see nii väikseks ju. Mul oleks see suur-Läänemaa vald meeldinud. Siis oleks kõik võrdsed olnud.”
Hannes Smitt saab Läänemaa aasta isa tiitli maakondlikul tänuüritusel Penijõe mõisas 24. novembril. Aasta isa saab kingituseks Eesti ettevõtte Wooch puidust käekella.
Läänemaa aasta isa tiitlit annab Lääne maavalitsus välja aastast 2013.
Aasta isad
Läänemaa aasta isad
2013 Kalle Orumaa Nõvalt
Nõvalt 2014 Toomas Räli Lääne-Nigulast
Lääne-Nigulast 2015 Tiit Seiton Martnast
Martnast 2016 Hannes Smitt Kullamaalt
Fotod: Urmas Lauri, erakogu Hannes Smitt on Põllusmaal kõik oma kätega teinud. Vaid pliiti käis remontimas pottsepp. Pojad on ehitustöödel abiks olnud, kinnitas vanaperemees.
Smittide pere jõulud 2015. Tagareas vasakult: väimees Jaanus, tütar Helena, tütar Hannela, minia Carine, poeg Erki, tütar Edvika, väimees René; keskmine rida (vasakult): lapselapsed Rosé-Marii, abikaasa Helle, isa Hannes, lapselapsed Freya, Eric; esireas vasakult: lapselapsed Taurite, Tauri ja Randal. Foto: erakogu


maintext:
Kinnisvarabüroo: Haapsalu korterid on taas kallimaks läinud (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Haapsalu korterite hinnad tõusid oktoobris ligemale seitsme protsendipunkti võrra. Kaart: Uus Maa
Tehinguaktiivsus oktoobris langes, mis on erandlik, kuna varasematel aastatel on see võrreldes septembriga kasvanud. Kindlasti ei tasu veel ühe kuu baasil olulisi järeldusi teha, kirjutatakse kinnisvarabüroo Uus Maa oktoobrikuu kinnisvaraturu ülevaates.
“Küll aga tasub meil hoida silmad lahti seoses poliitiliste suursündmuste ja nende võimalike tagajärgedega nii Eestis kui maailmas,” tõdetakse ülevaates.
Maa-ameti andmetel toimus kogu Eestis 3873 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis on 9,7% septembrist (oktoobrikuu jooksul täpsustatud andmetel) vähem. Aastavõrdluses langes tehinguaktiivsus 6,2%.
Haapsalus toimus oktoobris 28 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis viimase 12 kuu lõikes on täiesti korralik tulemus. Maa-ameti andmete kohaselt langes tehingute hulk kuuga 6,7% samas kui aastataguse ajaga võrreldes tehti 16,7% enam tehinguid.
Kortereid müüdi 20 (septembris 21), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 586 eurot. Kui kuuga tõusis antud näitaja 6,8%, siis aastaga suisa 32%.
Müüdi ka 4 eramut (septembris 3) ning 1 elamukrunt.


maintext:
Ööpäeva jooksul sai lund lisaks vaid Hiiumaa
Toimetanud Urmas Lauri
Lumekaart: Riigi ilmateenistus
Kõige paksem on lumekiht Saaremaal Uue-Lõvel, kuid eilsega võrreldes on seal lund paari sentimeetri võrra vähem (26 cm). Lund on tublisti juurde saanud Hiiumaa, esilselt 14 sentimeetrilt on Käiina kandis lumekiht tänaseks kasvanud 20 sentimeetrini.
Kokku on vajunud lumi ka Läänemaal. Virtsus mõõdeti täna lumekihi paksuseks 8 ning Lääne-Nigulas 12 sentimetrit.
Täna püsib Põhja-Euroopa kohal võimas kõrgrõhuala. Venemaa lääneserva laieneb aga lõuna poolt madalrõhkkonna serv. Öösel võib vaid üksik hoog lund tulla. Hommikul muutub sadu laialdasemaks ja päeval on ka tuisuoht, sest ida- ja kirdetuul tugevneb puhanguti 12, põhjarannikul 15 m/s. Õhutemperatuur on öösel -3..-10, päeval 0°C-st rannikualadel -4..-6°C-ni sisemaal.
Reedel (11. novembril) tugevneb kõrgrõhkkonna mõju. Lumehooge on üksikuid. Põhja- ja loodetuul ööks vaibub, päeval aga tugevneb puhanguti 13-14 m/s. Õhutemperatuur on öösel -7..-12, kohati selgineva taeva all võib langeda -16°C-ni, põhjatuulele avatud rannikul jääb -5°C-st kõrgemale, päeval -2..-7, saartel tõuseb 0°C ümbrusse.
Laupäeval (12. novembril) jõuab Venemaa kohale madalrõhkkond ja laieneb Eesti poole. Tihedam sajuala jääb siiski Venemaa piiresse ja meil sajab kohati lund, saartel ka lörtsi. Puhub valdavalt loodetuul ja ulatub puhanguti 13-14 m/s. Õhutemperatuur on öösel -3..-8, päeval 0..-3, saartel ja läänerannikul 0..+3°C.
Pühapäevaks (13. novembriks) jääb madalrõhkkonna serv Eesti kohale. Vahete-vahel sajab lund ja lörtsi. Puhub mõõdukas põhjakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 0..-6, päeval 0..-3, saarte rannikul kuni +2°C.
Esmaspäeval (14. novembril) tõusva õhurõhu foonil saju võimalus väheneb. Puhub mõõdukas idakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel -5..-10, päeval 0..-4, saarte rannikul kuni +2°C.
Teisipäeva (15. novembri) öö on kõrgrõhkkonna servas suurema sajuta, nõrga tuulega ja külm. Päeval jõuab Skandinaaviasse madalrõhkkond ja selle serv laieneb üle Läänemere. Saartel hakkab lund sadama ja õhtu poole võib sadu laialdasemaks muutuda. Tuul pöördub lõunakaarde ja tugevneb. Õhutemperatuur on 0..-5, saarte rannikul kuni +2°C.
Kolmapäeval (16. novembril) laieneb madalrõhkkond jõulisemalt Läänemere idarannikule. Sajab lund, Lääne-Eestis ka lörtsi ja saartel vihma. Kagutuul paisub tugevaks. Õhutemperatuur on öösel -1..-6, Kesk- ja Ida-Eestis pole välistatud langus -10°C ümbrusse, päeval võib saartel tõusta +3°C-ni, mandril 0..-5°C-ni. Kui sooja õhumassi edasiliikumine pidurdub, siis võib Ida-Eestis paar-kolm kraadi külmem olla.


maintext:
Varje Ojala-Toos Tiit Salumäe juhtkirjast: igal ühel on oma arvamus
Kristjan Kosk
Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos. Foto: Urmas Lauri
Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos leiab, et piiskop Tiit Salumäe arvamus nagu oleks Läänemaa lõhkumine joobnu mõistetu jutt, on pelgalt tema isiklik arvamus. Lihula on koos Hanilaga omavalitsuses, kes liitub Koonga ja Varblaga ning läheb pärast haldusreformi Pärnumaa koosseisu.
„Igaüks lähtub arvamuse kujundamisel oma vaatevinklist – üks lähtub ajaloolistest traditsioonidest, teine aga ametkondade töökorraldusest,” ütles Ojala-Toos.
Ojala-Toos jätkas, et palju olulisem on ühinemise sisu, mitte maakonnapiir. „Seadusega on paika pandud, et ühemisel peab tekkima omavalitsus, kus on vähemalt 5000 elanikku, küll aga ei seisa seaduses, et üle maakonna piiri ei tohi ühineda,” ütles Ojala-Toos. „Ka meie enda maavanem Neeme Suur on öelnud, et otsige endale head partnerid ja maakonna piir ei ole seal takistuseks,” jätkas ta.
Ojala-Toos leidis, et ehkki meid ootab tulevikus ees riigireform ja me veel täpselt ei tea, mis moodi see lõplikult välja kujuneb, ei saa me jätta oma piirkonda selletõttu arendamata.


maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 26. novembril
Kaire Reiljan
Lõviosa ühinemise valurahast saaksid Sukles ja Koppa
Kui Haapsalu ja Ridala ühinemine peaks teoks saama, tuleb töö kaotanud ametnikele kompensatsiooniks maksta kokku üle 70 000 euro. Lõviosa sellest, ligi 47 000 eurot läheb Haapsalu linnapeale Urmas Suklesele ja Ridala vallavanemale Helen Koppale, kes pärast ühinemist jäävad mõlemad oma praegusest kohast ilma.
Maaomanikud lähevad jahiseaduse pärast õiguskantsleri jutule
Kasari jahiseltsi juhatuse esimehe ja suurmaaomaniku Kulno Rehkalti sõnul on väikeulukijahi korraldus nii vildakas, kui olla annab, ega allu mingile loogikale. „Selle jahiseaduse raames on ka võimalik elada,” ütles Rehkalt ja lisas, et eelkõige on mõistust vaja.


maintext:
Lugeja küsib, konsultant vastab: remonditööd ei tohi töökeskkonda halvendada
Rein Reisberg, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant
Lugeja küsib: Majas, kus asub meie ettevõte, toimuvad suured remonditööd. Räägitakse, et meie osakonnas hakatakse põrandat vahetama ja me peame samal ajal seal töötama. Kas nii tohib?
Vastab Rein Reisberg, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tööandja peab tagama töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise igas tööga seotud olukorras. Remonditööd ei ole erandiks.
Töötingimuste tagamine on lihtsam, kui tööandja on ise ehitise omanik või ehitustööde tellija. Kui aga töötatakse rendipinnal, on erinevate osapoolte vajadustega arvestamine keerulisem.
Töökeskkonda võivad halvendada ka remonditööd, mida tehakse hoone üldkasutatavates või hoopis teise ettevõtte kasutada olevates ruumides. Sõltumata remonditööde kohast tuleb töötajal probleemide korral pöörduda oma tööandja poole. Rendiruumide omanikuga või ehitustööde tegijatega suhtlemine ei ole töötaja kohustus, seda teeb vajadusel ikka tööandja.
Kas tööd võib jätkata ruumis, kus toimuvad ehitustööd või kus töö on häiritud kõrvalruumides tehtava remondi tõttu sõltub sellest, millised täiendavaid ohte remont võib tekitada. Kui ehitusel kasutatakse ohtlikke kemikaale, mille tolm või aurud levivad teie töökeskkonda, ei ole töötingimused ilmselt nõuetekohased. Kui teie töö eeldab keskendumist, häirib töötamist kõrvalruumidest kostev tööriistade müra. Sellistel juhtudel peab tööandja leidma võimaluse vähendada tolmu ja auru või müra levikut teie töötamiskohtadele.
Kui aga teie tööruumis põranda vahetamine toob kaasa ainult selle, et töötajad peavad töötamiskohale liikuma mõnda teist teed pidi, kuid see tee on ohutu ning muid takistusi pole, siis ei ole töötamine samas ruumis keelatud.


maintext:
Galerii: kutsekool arutleb koos külalistega tolerantsuse teemadel
Kaire Reiljan
Sel nädalal võõrustab Haapsalu kutsehariduskeskus viie riigi õpilasi, et üheskoos arutleda, kuidas ühiskonnas tolerantsust kasvatada.
Haapsalus on Soomest, Rootsist, Islandilt, Taanist ja Leedust saabuvate kutseõpilaste aruteluteema kuidas puuetega inimesi märgata ja kogukonda kaasata.
Kutsehariduseskuse välissuhete koordinaatori Heli Heimo sõnul osaleb kutsehariduskeskus rahvusvahelises NordPlus Junior projektis ning sel õppeaastal iga paari kuu järel eri riikides toimuvatel kohtumiselt on tähelepanu keskmes sallivus ja tolerantsus ühiskonnas.
Täna pärastlõunal said aga noored katsetada, kuidas on võimalik hakkama saada kui mõni tavapärastest meelest ei tööta – näiteks kogeda, kuidas saab hakkama pime inimene või mis tunne on liikuda ratastoolis.
Läinud reedest on HKHK fuajees avatud ka käsitöönäitus Viigi kooli, Uuemõisa kodu ja Oru hooldekodu õpilastelt ja elanikelt.
Fotod: Urmas Lauri


maintext:
Rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu neljandad valimised
4., 5. ja 6. novembril on rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu neljandad valimised.
Hääletamine on 4., 5. ja 6. novembril kell 9–18 järgmistes jaoskondades:
Jaoskond nr 1 – Tallinn, Rootsi-Mihkli kirik, Rüütli tn 9.
Jaoskond nr 2 – Haapsalu, Rannarootsi muuseum, Sadama tn 31/ 32.
Jaoskonnas saavad hääletada asjaomase valimisjaoskonna valijate nimekirja kantud valijad, välja arvatud need valijad, kes on hääletanud posti teel.
Rannarootsi muuseumis on laupäeval, 5. novembril kell 10 ja 14 Ruhnu-teemaline filmiprogramm.
Rootsi-Mihkli kirikus on pühapäeval, 6. novembril algusega kell 18 Gustav Adolfi päeva pidulik tähistamine.
Rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu


maintext:
Urmas Sukles esindas Eestit ülemaailmsel kliimakonverentsil Marokos
Tarmo Õuemaa
Urmas Sukles Marrakechis. Foto: erakogu
Haapsalu linnapea Urmas Sukles osales Euroopa regioonide komitee ja Eesti esindajana Marokos Marrakechis toimuval maailma kliimatippkohtumisel.
Pariisi kliimakokkulepe jõustus 4. novembril 2016 ja selle eesmärk on hoida ülemaailmne soojenemine sel sajandil alla 2 kraadi. Marrakechis toimuval maailma kliimatippkohtumisel COP22 püütakse selle elluviimine nüüd käima lükata, ütles Euroopa regioonide komitee president Markku Markkula.
Urmas Suklese sõnul oli konkreetset omavalitsuste ja regioonide juhtide kokkusaamisel siiski vähe. „Konstateeriti, et kliima soojeneb ja omavalitsuste tasandil on vähe, mida selle vastu teha. Vaja on riikide tasandil tegusid,” ütles ta.
„Meil Haapsalus ei tunneta kliima soojenemist erilise probleemina, aga Aafrikas ja Kagu-Aasias küll. Eile näiteks rääkisime Ghana mehega, kes ütles, et neil lihtsalt vett enam ei jätku,” sõnas Haapsalu linnapea.
Euroopa Liitu esindavad paktiosalised, sh ligikaudu regioonide 200 komitee liiget, kohustuvad vähendama CO 2 heitkoguseid 2030. aastaks vähemalt 40%. Rõhk on fossiilsete kütuste vähendamisel.
„Päikeseenergia kasutamisest oli palju juttu ja siin võib öelda, et Haapsalu on päris esirinnas. Vikerkaare lasteaiale tulevad päikesepaneelid. Taastusravihaigla kasutab seda. Ja meil on linnas energiasäästlik LED-valgustus,” rääkis Sukles.


maintext:
14. novembril kell 12 Haapsalu sotsiaalmajas eakate liiklusohutuse koolitus
• Ülevaade Eestis ja antud regioonis eakate inimestega toimunud liiklusõnnetustest.
• Kaardistame koos võimalikud ohud liikluses eakate inimeste vaatenurgast.
• Püüame leida üheskoos lahendusi ohtude vältimiseks.
• Näiteid reaalelust.
• Arutleme, kuidas pimeda ajal ennast paremini nähtavaks muuta ja miks on see vajalik.
• Viime läbi praktilised tegevused helkuritega, mille käigus selgitame välja kvaliteetsed ja vähem kvaliteetsed helkurid.
• Jagame praktilisi nõuandeid, kuidas on võimalik paremini tagada eakate ohutus liikluses.
• Demonstreerime jalgratastele mõeldud valgustusseadmeid.
Koolituse viivad läbi:
Jana Õnneleid – pikaajaline kogemus mootorsõidukijuhi liiklusõpetajana, lõpetanud Tallinna ülikooli Haapsalu kolledži liiklusohutuse erialal, Tallinna ülikooli magistriõppe tudeng.
Toivo Õnneleid – pikaajaline kogemus A- ning B-kategooria mootorsõidukijuhi liiklusõpetajana, lõpetanud Tallinna ülikooli Haapsalu kolledži liiklusohutuse eriala cum laude.


maintext:
Riigiprokuratuur esitas Savisaarele süüdistuse kuritegudes
Toimetanud Urmas Lauri
Edgar Savisaar mullu veebruaris Haapsalus. Foto. Arvo Tarmula
Riigiprokuratuur esitas teisipäeval Keskerakonna endisele esimehele ja Tallinna linnapea ametist kriminaaluurimise tõttu kõrvaldatud Edgar Savisaarele süüdistuse kuritegudes. ERR-ile teadaolevalt on Savisaare ja tema kaassüüdistatavate süüdistusakt 106-leheküljeline, vahendas ERRi uudisteportaal.
Riigiprokuratuur süüdistab Savisaart Tallinna eelarvevahendite kasutamises enda ja Keskerakonna huvides ehk omastamises suures ulatuses, ametiisikuna ja grupis, samuti neljas altkäemaksu võtmise episoodis, rahapesus ning Keskerakonnale suures ulatuses keelatud annetuse vastu võtmises.
Savisaarele altkäemaksu andmises on süüdistuse saanud ärimehed Aivar Tuulberg, Alexander Kofkin, Hillar Teder ja Vello Kunman. Reklaamiärimees Paavo Pettai sai süüdistuse võltsimises ja keelatud annetuse andmisele kaasa aitamises.
Tallinna linnavolikogu esimeest Kalev Kallot süüdistatakse kaasaaitamises altkäemaksu andmisele ja võtmisele ning Savisaarele altkäemaksu vahendamises süüdistatakse ekspoliitik Villu Reiljani.
Mullu 22. septembril esitas kaitsepolitsei Savisaarele kahtlustuse korduvas altkäemaksu võtmises ning samal päeval korraldati Tallinna linnavalitsuses ja tema Hundisilma talus läbiotsimine.


maintext:
Läänemaa Rajaleidja keskuse logopeed ootab töövarjusid
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Foto: Arvo Tarmula
17. novembril toimuva töövarjupäeval ootavad haridustugiteenuseid pakkuv Läänemaa Rajaleidja keskus huvilisi tutvuma logopeedi argipäeva ja tegemistega.
Logopeedi töövarjuks saab Pärnumaa, Läänemaa, Hiiumaa ja Põhja-Eesti Rajaleidja keskustes. See pakub võimalust uurida, kuidas õpetada rääkimist, mida logopeedil selleks teha tuleb, teatas sihtasutuse Innove pressiesindaja Janne Jaagant.
Tartu ülikooli logopeedia osakonna juhataja Marika Padriku sõnul on nõudlus õppenõustamisspetsialistide, eeskätt logopeedide ja eripedagoogide järele äärmiselt suur ning aina kasvav. „Õpetajate Leht on töökuulutustest pungil, magistriõppe tudengite listi tuleb kuulutusi igal nädalal,” ütles Padrik.
Huvi selle eriala omandamise ja haridus- ning sotsiaalsfääris töötamise vastu ei jõua aga vajadusele järele. Peamise põhjusena näeb Padrik vähest teadlikkust, sest noored ei tea, et niisugused erialad on olemas või milles tulevane töö täpselt seisneb. Rajaleidja keskuste töövarjupäeval osalemise peamiseks eesmärgiks ongi pakkuda sissevaadet tugiteenuste spetsialistide maailma ning tõsta noorte teadlikkust spetsialistide vajalikkusest tänapäevases ühiskonnas.
Logopeedieriala on interdistsiplinaarne. „Logopeed peab mõistma, kuidas toimib inimese aju, tema kõne- ja kuulmiselundkond, psüühika, ta peab oskama suhtlemis-, sh kõneoskusi õpetada jne. Eriala sobib kahtlemata neile, kellele meeldib suhtlemine ja kes soovivad inimesi aidata,“ kirjeldas Tartu Ülikooli logopeedia osakonna juhataja Marika Padrik.
Töövarjuks kandideerimiseks tuleb ühendust võtta Läänemaa Rajaleidja logopeedi Marina Nairismägiga meiliaadressil marina.nairismagi@rajaleidja.ee.


maintext:
Pensioniiga lastakse “libisema”: valitsus otsustas siduda pensioniea oodatava elueaga
Toimetas Lemmi Kann
Haapsalu linna pensionäride ühendus sotsiaalmajas. Foto: Arvo Tarmula
Valitsus otsustas tänasel kabinetinõupidamisel siduda pensioniea oodatava elueaga ja võimaldada inimestel ise valida, millal pensionile jääda.
Kabinetinõupidamisel heakskiidu saanud pensionisüsteemi muutmise peamine eesmärk on tagada inimestele pensionipõlveks piisav sissetulek.
Peaminister Taavi Rõivase sõnul on rahvastiku vähenemine trend, millega seisab silmitsi kogu Euroopa.
“Arvestatav pensioni suuruse mõjutaja on tööealiste inimeste arv ja nende makstud sotsiaalmaks. Praegune süsteem ei ole rahvastikutrende arvestades jätkusuutlik ja lisaks premeerib aktiivsest tööelust varasemat lahkumist,” ütles peaminister. “Selleks, et meie inimesed tunneksid end tuleviku ees kindlalt, peame tegema otsuseid juba täna.”
Selleks, et pensionisüsteem oleks kooskõlas demograafiliste arengutega ja rahvaarvu vähenedes oleks võimalik maksta praegusega samaväärseid pensione, otsustas valitsus siduda riiklik vanaduspensioniiga alates 2027. aastast oodatava elueaga.
Koos pensioniea tõusuga otsustati muuta pensionisüsteem ka paindlikumaks. Inimesed saavad tulevikus valida endale ise sobivaima aja pensionile minekuks, võtta pensioni välja osaliselt või oma pensioni maksmine soovi korral peatada ilma, et nad kokkuvõttes rahaliselt kaotaksid.
Valitsuses lepiti kokku, et sotsiaalministeerium koostöös rahandusministeeriumiga koostavad vastavalt valitsuse otsustele riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise väljatöötamiskavatsuse ja esitavad selle valitsusele 2017. aasta esimeses pooles.


maintext:
Nestor loobus sooda-arsti osalemise pärast noortefoorumil kõnelemast
BNS
Eiki Nestor. Foto: Arvo Tarmula
Riigikogu esimees Eiki Nestor loobus osalemast täna peetaval noortekonverentsil, kuna selle üheks esinejaks oli kutsutud ka söögisoodat ravimiseks propageerinud endine perearst Riina Raudsik.
“Mul on siiralt kahju, kuid olin sunnitud täna ära jätma varem kavas olnud tervituse noortele konverentsil Lahe Koolipäev 2016 – “Kuidas võtta vastutust?”,” teatas Nestor sotsiaalmeedia vahendusel.
“Saan aru soovist kutsuda esinema inimesi, kes on tuntud ja tunnustatud. Kõik nad ongi suurepärased peale ühe, kes soovitab inimestel ravi asemel oma tervist kloori joomisega kahjustada. See ei ole mitte ainult rumal, vaid ka ohtlik. Ma arvan, et hakkajad Eesti noored ei peaks sellist jama kuulama,” märkis riigikogu esimees.
Tallinnas neljapäeval toimuvale noortefoorumile on korraldajad teiste seas esinema kutsunud ka Raudsiku, kelle Arstide liit enda hulgast välja heitis, kuna ta on kirjutanud raamatu ja käib loenguid pidamas sellest, et kõiki haigusi põhjustab keha liigne happelisus ja haigusi saab ravida söögisoodaga.
Meedia andmeil on Nordea kontserdimajas toimuvale konverentsile oodata üle 1000 noore kogu Eestist. Esinejate hulgas on palju tuntud inimesi, nagu näiteks ERR-i nõukogu esimees Agu Uudelepp, näitleja Märt Avandi, sõudjad Allar Raja ja Kaspar Taimsoo ning räppar Henry Kõrvits ehk Genka ning astroloog Igor Mang.


maintext:
Riigikokku tuleb vähemalt kuus parlamendikogemuseta inimest
BNS
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonnast (SDE) liikmete ministriteks asumine toob riigikokku kuus parlamendikogemuseta inimest.
Peaministriks saava Jüri Ratase asendusliige on saadikukohast loobumisest teatanud Vladimir Arhipov ja Arhipovi asemel avaneb võimalus parlamenti pääseda Marko Šorinil, ütles esmaspäeval BNS-ile riigikogu pressiesindaja.
Majandus- ja taristuministriks saava Kadri Simsoni asendusliige on Tiit Terik, haridus- ja teadusministriks saava Mailis Repsi asendusliige on Helmut Hallemaa. Maaeluministri kohale asuva Martin Repinski asendusliige on Eevi Paasmäe ja riigihaldusministriks saava Mihhail Korbi asendusliige on Toomas Väinaste.
Loodavas valitsuses SDE ettevõtlus- ja majandusarengu ministriks saava Urve Palo asendusliige on praegune ettevõtlusminister Liisa Oviir, kes pole varem riigikogus olnud. SDE välisministriks saava ja riigikogust lahkuva Sven Mikseri asendusliige on Hardi Volmer ja siseministriks saava Andres Anvelti asendusliige on Barbi-Jenny Pilvre-Storgard.
Volmer ja Pilvre-Storgard on varem parlamenti kuulunud.
Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ei olnud esmaspäeva lõunaks ametlikult enda ministrikandidaate avalikustanud.


maintext:
Saaremaa kaotas turiste Pärnu- ja Läänemaale
Toimetanud Urmas Lauri
Virtsu sadam. Foto: Urmas Lauri
Kuressaares toimunud Lääne-Eesti turismimessil selgus, et Saaremaad on tänavu külastatud 3 protsenti vähem, see-eest on külastatavus tõusnud Pärnu- ja Läänemaal. Põhjuseks peetakse ebastabiilset parvlaevaliiklust, kirjutas Saaremaa päevaleht Saarte Hääl.
MTÜ Lääne-Eesti Turism juhataja Kaja Karlson ütles “Aktuaalsele kaamerale”, et saarte külastatavust on mõjutanud transpordiühendus ja seda mitte positiivses suunas. Saaremaal käinud turistide arv on kahanenud 3 protsendi võrra.
Siseturistid loodetakse saartele saada uute parvlaevade tulekuga, mida kinnitas ka Visit Saaremaa tegevjuht Ergo Oolup. Ta ütles, et võimalus uute laevadega sõita tõmbab loodetavasti taas turistide tähelepanu Saaremaa võimalustele.
Täismahus artiklit saab lugeda siit.


title: Tänavu ründab Hongkongi gripp

maintext:
Tänavu ründab Hongkongi gripp
Kaire Reiljan
Lea Kiis. Foto: Kristjan Kosk
Esimesed gripijuhtumid on Eestis tuvastatud ja terviseameti andmeil kestab gripihooaeg Eestis oktoobrist mai keskpaigani, Läänemaal pole aga seni ühtegi gripijuhtu kinnitatud.
„Otseselt grippi meil veel pole ja Eestiski pole seda veel eriti tuvastatud,” ütles terviseameti Haapsalu esinduse juht Lea Kiis.
Eestis on septembri algusest peale kinnitatud laboratoorselt kaks A-gripiviirust. Kiis rääkis Läänemaa riigiametnike kohtumisel, et tänavu ründab meid tõenäoliselt Hongkongi gripp. Kiisi sõnul on praegu viimane aeg lasta end gripi vastu vaktsineerida, sest immuunsus tekib kahe nädala jooksul. Eriti tähtis on tema hinnangul vaktsineerida riskirühmi – vanemaid ja kroonilisi haigusi põdevaid inimesi.
„Vaktsineerimine ei taga, et inimene üldse haigeks ei jää, kuid vaktsineeritud inimene põeb haigust kergemini ja kõigi seniste surmajuhtumite puhul on tegemist olnud vaktsineerimata inimestega,” rääkis Lea Kiis.
Gripi vastu saab vaktsineerida perearsti juures ja selleks tuleb apteegis soetada vähem kui 10 eurot maksev vaktsiin. Nii Haapsalu perearstikeskus Peretohter kui ka Lihula perearst Külli Raudsik kinnitasid, et vaktsineerimine käib hoogsalt. Lihulas sai vaktsiin apteegis vahepeal otsa. Martna ja Kullamaa perearst Hiie Tiisler ütles, et maal ei levi gripiviirus nii laialt kui linnas, kus on inimesi tihedalt koos, mistõttu on ka vaktsiini vastu huvi väiksem.
Esimestele sügiskuudele tagasi vaadates ütles Lea Kiis, et üldist haigestumist võiks praegu pigem väheseks nimetada. Ülemiste hingamisteede haigusi registreeriti eelmisel nädalal 69, neist 46 korral lastel. Kahel eelmisel nädalal oli haigestunuid mõne inimese võrra rohkem.
„Septembris oli haigestumine isegi suurem kui oktoobris,” ütles Kiis ja tõi näite, et septembri viimasel nädalal registreeriti 101 ülemiste hingamisteede haigustesse haigestumist, neist 60 korral lastel.


maintext:
Tarankovi tapmise tunnistas üles sõbra poeg
Tarnkov tapeti Kirimäe saares. Foto: Urmas Lauri
Organiseeritud kuritegevuse ristiisa Nikolai Tarankovi tapmise üles tunnistanud mees on tapetu lähedane peretuttav. Tema isa oli Tarankoviga sõbrustanud aastakümneid, kirjutas Postimees.
Tarankovi tapmises kahtlustatatakse 36-aastast meest, kellega keskkriminaalpolitsei on tegelenud juba viimased kaks kuud. Uurijad loodavad kõmulise kriminaalasja saata prokuratuuri veel sel aastal. Tapmises kahtlustatu tunnistab süüd ja on kogu loo uurijaile ära rääkinud. Jäänud on vaid eeluurimisega kaasnev tehniline pool.
Eesti allilma ristiisaks peetud Nikolai Tarankov tapeti 14. septembril Kirimäe poolsaarel Lääne-Nigula vallas. Kirimäe poolsaar on tallinlaste hulgas populaarne kalastuskoht.