description: Uus kooliaasta on selleks korraks jälle pihta hakanud ning paljud põlised noored saarlased esmakordselt kodust välja kolinud – mõned kaitseväkke, käputäis välismaale, suur osa Tartusse, enamik aga pealinna. Nüüd, poolteist kuud pärast 1. septembrit on noortel olnud aega sisseelamiseks, oma uue ümbruse hindamiseks ja tähelepanekute tegemiseks. Kas saarlased sulavad suurlinna kiiresse elutemposse nagu tainas vormi või tuleb uues keskkonnas kohanemisel ette ka raskusi? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Noored
Tallinn peibutab noori tulede ja tegevustega
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Uus kooliaasta on selleks korraks jälle pihta hakanud ning paljud põlised noored saarlased esmakordselt kodust välja kolinud – mõned kaitseväkke, käputäis välismaale, suur osa Tartusse, enamik aga pealinna. Nüüd, poolteist kuud pärast 1. septembrit on noortel olnud aega sisseelamiseks, oma uue ümbruse hindamiseks ja tähelepanekute tegemiseks. Kas saarlased sulavad suurlinna kiiresse elutemposse nagu tainas vormi või tuleb uues keskkonnas kohanemisel ette ka raskusi?
Tihti leitakse, et Tartu on nagu pisut suurem versioon Kuressaarest. Kogu väljaskäimine ja sotsialiseerumine toimub enam-vähem ühes kohas, laialivalgumist pole, rohelust on palju ning sagimist vähe. Siiski leidub üks oluline erinevus: meri. Mere läheduses on midagi seletamatut ning ka ilma seda pidevalt nägemata püsib meeltes taju, et kusagil siinsamas ta ikkagi on. Tartus seda tundmust ei teki ja nii näib ka kogu linn elamiseks kuidagi rusuv – selles küsimuses olen paljude teiste Lõuna-Eestis elanutega ühel meelel. Võta siis kinni – kas sümboliseerib meri saarlasele avatust või ongi meil loomupäraselt vaja end maailmast äralõigatuna tunda?
Kaasvõitlejate kohtamine
Tallinnal seevastu on mere-piir. Tallinn on üleüldse teistmoodi. Hulllinn, ütles tema kohta Hedvig Hanson, just tema tormakuse ja müra pärast. Mina nii ei arva, pole tas nii hullu midagi.
Lihtsalt palju ühele alale koondunud inimesi, kes kõik tahavad tööl käia, sisseoste teha, lapsi trenni viia ja õhtul jälle koju jõuda. Inimesi, kes tahavad lihtsalt elada.
Mulle meeldib suurlinnaelu, selle sisse ära kadumine, teatud anonüümsus ja see, et nii palju võõraid nägusid on ümberringi. Tunda ennast ringi liikudes natuke rohkem numbri kui nimena. Teada, et kõik inimesed ei tea minu lugu ja mina ei tea nende omi.
Mulle meeldib, et ma ei kuule ainult oma keelt, et tänavatel võib kõrvu jääda nii eesti- kui ka venekeelne vadin. Et vanalinnas
teejuhiseid küsides tuleb kasutada pigem inglise keelt ja et koolis jalutavad vastu kõikvõimalikud rahvused. Et inimesed mu ümber erinevad oma emakeele ja päritolu poolest.
Mulle meeldib, et iga Tallinnas kohatud saarlane on äkitselt natuke rohkem oma inimene, kaasvõitleja ses betoonist linnadžunglis.
Need kummalised saarlased
Isegi, kui kodusaarel sõnagi ei vahetatud, tundub just tema nägu plinkivate fooritulede all natuke sõbralikum kui teised. Ja ikka tervitate, ehkki pole seda võib-olla kunagi varem teinud. Vahetate viisakusi ja mõtteid ning lähete jälle lahku, kumbki läbi õhtuse vihmasabina oma koju...
Ega kogu Tallinn olegi ärev ja saginat täis kesklinn, leidub ka rahulikke oaase. Elu Nõmme mändide all on kui kompromiss suurlinna ja saare vahel: õhtuhämaruses vudib aeda sõbralik siil, pärastlõunal ronib kuuseoksi mööda pisut pelglik puhvsabaga orav.
Väravate ääres maas on õunakastid ja hommikuti mürisevad muruniidukid.
Kodunt lahkudes tungib ninna niiskete lehtede ja külma sambla lõhn.
Uutele koolikaaslastele mõjub saarlane aga nagu eksootika. “Kas sa koju minekuks päriselt... sõidad üle mere?“ küsivad nad poolihääli ja imestusest suurte silmadega, teevad sulle järgmisel hetkel õige saar-
lase tuleproovi: “Ütle põõsas! Ütle põrsas!“, ning küsivad lõpuks, kas sa nende ajateenistuskaaslasi ja seda tädi, kes on hästi tore ja töötab ehituspoes, tead. Ja sa tead, loomulikult sa tead.
Tallinn võlub oma sadade võimaluste, tuhandete tegevuste ja müstiliste võõrastega. Tallinnas on alati midagi toimumas ja keegi ringi liikumas.
Ja siis on nii tohutult, äraseletamatult mõnus tulla tagasi Saaremaale, oma perekonna ja praksuva kolde juurde, oma metsade ja mere rüppe, kuulata vaikust ja hingata sisse maailma kõige puhtamat õhku. Autor: Ann Katarina Meri Laupäev, 15. oktoober 2016.Tihti leitakse, et Tartu on nagu pisut suurem versioon Kuressaarest. Kogu väljaskäimine ja sotsialiseerumine toimub enam-vähem ühes kohas, laialivalgumist pole, rohelust on palju ning sagimist vähe. Siiski leidub üks oluline erinevus: meri. Mere läheduses on midagi seletamatut ning ka ilma seda pidevalt nägemata püsib meeltes taju, et kusagil siinsamas ta ikkagi on. Tartus seda tundmust ei teki ja nii näib ka kogu linn elamiseks kuidagi rusuv – selles küsimuses olen paljude teiste Lõuna-Eestis elanutega ühel meelel. Võta siis kinni – kas sümboliseerib meri saarlasele avatust või ongi meil loomupäraselt vaja end maailmast äralõigatuna tunda?Tallinnal seevastu on mere-piir. Tallinn on üleüldse teistmoodi. Hulllinn, ütles tema kohta Hedvig Hanson, just tema tormakuse ja müra pärast. Mina nii ei arva, pole tas nii hullu midagi.Lihtsalt palju ühele alale koondunud inimesi, kes kõik tahavad tööl käia, sisseoste teha, lapsi trenni viia ja õhtul jälle koju jõuda. Inimesi, kes tahavad lihtsalt elada.Mulle meeldib suurlinnaelu, selle sisse ära kadumine, teatud anonüümsus ja see, et nii palju võõraid nägusid on ümberringi. Tunda ennast ringi liikudes natuke rohkem numbri kui nimena. Teada, et kõik inimesed ei tea minu lugu ja mina ei tea nende omi.Mulle meeldib, et ma ei kuule ainult oma keelt, et tänavatel võib kõrvu jääda nii eesti- kui ka venekeelne vadin. Et vanalinnasteejuhiseid küsides tuleb kasutada pigem inglise keelt ja et koolis jalutavad vastu kõikvõimalikud rahvused. Et inimesed mu ümber erinevad oma emakeele ja päritolu poolest.Mulle meeldib, et iga Tallinnas kohatud saarlane on äkitselt natuke rohkem oma inimene, kaasvõitleja ses betoonist linnadžunglis.Isegi, kui kodusaarel sõnagi ei vahetatud, tundub just tema nägu plinkivate fooritulede all natuke sõbralikum kui teised. Ja ikka tervitate, ehkki pole seda võib-olla kunagi varem teinud. Vahetate viisakusi ja mõtteid ning lähete jälle lahku, kumbki läbi õhtuse vihmasabina oma koju...Ega kogu Tallinn olegi ärev ja saginat täis kesklinn, leidub ka rahulikke oaase. Elu Nõmme mändide all on kui kompromiss suurlinna ja saare vahel: õhtuhämaruses vudib aeda sõbralik siil, pärastlõunal ronib kuuseoksi mööda pisut pelglik puhvsabaga orav.Väravate ääres maas on õunakastid ja hommikuti mürisevad muruniidukid.Kodunt lahkudes tungib ninna niiskete lehtede ja külma sambla lõhn.Uutele koolikaaslastele mõjub saarlane aga nagu eksootika. “Kas sa koju minekuks päriselt... sõidad üle mere?“ küsivad nad poolihääli ja imestusest suurte silmadega, teevad sulle järgmisel hetkel õige saar-lase tuleproovi: “Ütle põõsas! Ütle põrsas!“, ning küsivad lõpuks, kas sa nende ajateenistuskaaslasi ja seda tädi, kes on hästi tore ja töötab ehituspoes, tead. Ja sa tead, loomulikult sa tead.Tallinn võlub oma sadade võimaluste, tuhandete tegevuste ja müstiliste võõrastega. Tallinnas on alati midagi toimumas ja keegi ringi liikumas.Ja siis on nii tohutult, äraseletamatult mõnus tulla tagasi Saaremaale, oma perekonna ja praksuva kolde juurde, oma metsade ja mere rüppe, kuulata vaikust ja hingata sisse maailma kõige puhtamat õhku.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kolmapäeval toimus turismiasjaliste konverents, millest võttis osa ka Kuressaare linna projektijuht Simmo Kikkas. Teemaks tuli ka võimalik puude mahavõtmine raekojaesiselt platsilt (pildil). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Raekoja platsi puud võidakse maha võtta

maintext:
Uudised
Raekoja platsi puud võidakse maha võtta
Esmaspäev, 10. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Esmaspäev, 10. oktoober 2016. Kolmapäeval toimus turismiasjaliste konverents, millest võttis osa ka Kuressaare linna projektijuht Simmo Kikkas. Teemaks tuli ka võimalik puude mahavõtmine raekojaesiselt platsilt (pildil).
Praegu veel ei ole kindlat otsust, et need maha võetakse, küll aga on olemas nii muinsuskaitse kui linna aedniku nõusolek, et vajadusel võib puud maha võtta. Linna aednik on arvamusel, et suure tõenäosusega saavad puujuured kahjustada, sest puud on ajanud oma juured kõnniteeplaatide alla. Nende eemaldamisel on vaja teha uuele tänavasillutisele ruumi.
“Põhiline küsimus on ikkagi see, kas vaade raekojale uuesti avada või mitte,” ütles Kikkas. Ta tõi välja ka selle, et puud on juba vanad ja neil ei ole enam väga pikk eluiga. Samuti selle, et ehitustööde käigus saavad puude juured suure tõenäosusega kahjustada.
“See on umbes sama vana teema nagu raekoja kellatorn. Aja jooksul vaated ja olukorrad muutuvad,” selgitas projektijuht.
Kikkase sõnul ei ole küsimus selles, et puud kuidagi ohtlikud oleksid. “Veel ei ole teada, kui palju tuleb lahti kaevata puude ümbert,” lausus Kikkas.
Tema sõnul sõltub renoveerimise aeg kaasrahastamise teemadest.
Novembrikuu jooksul tulevad EAS-ist vastused, kas Kuressaare linna taotlus piirkondade konkurentsivõime tõstmise meetmesse rahuldatakse või mitte ja kui rahastatakse, siis millises mahus.
“Juhul, kui sealt kaasrahastus tuleb, siis praeguse plaani järgi on 2017. sügisel võimalik töödega alustada,” ütles projektijuht.
Ta tõdes, et manööverdamisruumi puude teemaga hetkel veel on ja need on südalinna projekti käigus ainsad puud, mille mahavõtmine on kõne all. Teised puud jäävad kindlasti alles.
“Väga palju on aastate jooksul olnud arvamusi, et raekoda on puude varjus ja keegi ei saa arugi, et tegu on raekojaga,” selgitas Kikkas. Ta käis ühe variandina välja ka selle, et puud võib asendada väiksemakasvulisematega. 100 aasta vanustel piltidel oli puud alles väikesed, ligikaudu põõsa suurused.
“See küsimus on veel lõpuni vaidlemata. Praegu ootame eelkõige rahastustaotlusele vastust. Seejärel saame põhiprojekti ära teha,” rääkis Kikkas. Praegu on valmis eelprojekt, mille kohaselt võib puud vajadusel maha võtta.
“Väga suur tõenäosus, et tuleb ka osa juurtest pealt maha lükata, et sinna saaks panna uue täitekihi. Aedniku hinnang oli sellega seotud,” seletas projektijuht. Praegu veel ei ole kindlat otsust, et need maha võetakse, küll aga on olemas nii muinsuskaitse kui linna aedniku nõusolek, et vajadusel võib puud maha võtta. Linna aednik on arvamusel, et suure tõenäosusega saavad puujuured kahjustada, sest puud on ajanud oma juured kõnniteeplaatide alla. Nende eemaldamisel on vaja teha uuele tänavasillutisele ruumi.“Põhiline küsimus on ikkagi see, kas vaade raekojale uuesti avada või mitte,” ütles Kikkas. Ta tõi välja ka selle, et puud on juba vanad ja neil ei ole enam väga pikk eluiga. Samuti selle, et ehitustööde käigus saavad puude juured suure tõenäosusega kahjustada.“See on umbes sama vana teema nagu raekoja kellatorn. Aja jooksul vaated ja olukorrad muutuvad,” selgitas projektijuht.Kikkase sõnul ei ole küsimus selles, et puud kuidagi ohtlikud oleksid. “Veel ei ole teada, kui palju tuleb lahti kaevata puude ümbert,” lausus Kikkas.Tema sõnul sõltub renoveerimise aeg kaasrahastamise teemadest.Novembrikuu jooksul tulevad EAS-ist vastused, kas Kuressaare linna taotlus piirkondade konkurentsivõime tõstmise meetmesse rahuldatakse või mitte ja kui rahastatakse, siis millises mahus.“Juhul, kui sealt kaasrahastus tuleb, siis praeguse plaani järgi on 2017. sügisel võimalik töödega alustada,” ütles projektijuht.Ta tõdes, et manööverdamisruumi puude teemaga hetkel veel on ja need on südalinna projekti käigus ainsad puud, mille mahavõtmine on kõne all. Teised puud jäävad kindlasti alles.“Väga palju on aastate jooksul olnud arvamusi, et raekoda on puude varjus ja keegi ei saa arugi, et tegu on raekojaga,” selgitas Kikkas. Ta käis ühe variandina välja ka selle, et puud võib asendada väiksemakasvulisematega. 100 aasta vanustel piltidel oli puud alles väikesed, ligikaudu põõsa suurused.“See küsimus on veel lõpuni vaidlemata. Praegu ootame eelkõige rahastustaotlusele vastust. Seejärel saame põhiprojekti ära teha,” rääkis Kikkas. Praegu on valmis eelprojekt, mille kohaselt võib puud vajadusel maha võtta.“Väga suur tõenäosus, et tuleb ka osa juurtest pealt maha lükata, et sinna saaks panna uue täitekihi. Aedniku hinnang oli sellega seotud,” seletas projektijuht.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Meie Maa uudistas täna Türgis parvlaeva Leiger ning veendus, et hiidlased saavad endale moodsa ja mugava abilise. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TÜRGIS: Kuidas selle peale- ja mahasõiduga oligi? Vaata videost järele! (1)
Esmaspäev, 24. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Veiko Visnapuu Esmaspäev, 24. oktoober 2016. Video: Veiko Visnapuu. Montaaž: Sigrid Osa Meie Maa uudistas täna Türgis parvlaeva Leiger ning veendus, et hiidlased saavad endale moodsa ja mugava abilise.
Tee, mis viib Leigeri kahele ülemisele autodekile, on elektrisoojendusega, mis tähendab, et talvised olud ei sega Leigeri laadimist. Samuti on elektrisoojendusega kogu alumise teki kaldtee.
Vaata ka järele, mida arvas uuest alusest kapten Hanno Naaber, kes asub Leigerit peagi Eestimaa poole toimetama. Selleks tuleb läbida 4300 meremiili ja aega kulub eeldatavasti kolm nädalat.
Tee, mis viib Leigeri kahele ülemisele autodekile, on elektrisoojendusega, mis tähendab, et talvised olud ei sega Leigeri laadimist. Samuti on elektrisoojendusega kogu alumise teki kaldtee.Vaata ka järele, mida arvas uuest alusest kapten Hanno Naaber, kes asub Leigerit peagi Eestimaa poole toimetama. Selleks tuleb läbida 4300 meremiili ja aega kulub eeldatavasti kolm nädalat.
Veel artikleid samast teemast »


description: Võib mõelda, et mis see aknavahetus siis ära ei ole. Võtad mõõdud, tellid töö ja paned pärast hopsti aknad ette. Aga võta näpust, mõne ehitise puhul ei käi asjad nii lihtsalt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Uued aknad

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Uued aknad
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Võib mõelda, et mis see aknavahetus siis ära ei ole. Võtad mõõdud, tellid töö ja paned pärast hopsti aknad ette. Aga võta näpust, mõne ehitise puhul ei käi asjad nii lihtsalt.
Tuleb välja, et Kuressaare linnus-kindluse konvendihoone akende vahetamine on märksa peenem töö. Isegi nii peenike, et esimene riigihange sootuks nurjus. Lihtsalt ei leidunud huvilisi.
Kuna tegemist on tinaraamistuses vitraažakendega, siis tuleb kõne alla ainult selline firma, kes on viimase viie aasta jooksul valmistanud ja paigaldanud vähemalt ühe hoone tinaraamistuses vitraažaknad, kokku vähemalt kolm akent, millest vähemalt üks peab olema paigaldatud ilma puitraamita otse raidpiida sisse.
Nüüd on siis välja kuulutatud uus hange ning aega kogu töö tegemiseks on antud mitte enam üks, vaid lausa kaks aastat. Vahetatavaid aknaid on kokku üle 100 ja keegi ei oska praegu isegi arvata, kui palju see maksma võiks minna.
Muuseum ootab hinnapakkumisi, et sealt siis edasi arutada.
Ütle siis veel, et aknavahetus on lihtne töö.
27. oktoober 2016 Autor: MM Neljapäev, 27. oktoober 2016.Tuleb välja, et Kuressaare linnus-kindluse konvendihoone akende vahetamine on märksa peenem töö. Isegi nii peenike, et esimene riigihange sootuks nurjus. Lihtsalt ei leidunud huvilisi.Kuna tegemist on tinaraamistuses vitraažakendega, siis tuleb kõne alla ainult selline firma, kes on viimase viie aasta jooksul valmistanud ja paigaldanud vähemalt ühe hoone tinaraamistuses vitraažaknad, kokku vähemalt kolm akent, millest vähemalt üks peab olema paigaldatud ilma puitraamita otse raidpiida sisse.Nüüd on siis välja kuulutatud uus hange ning aega kogu töö tegemiseks on antud mitte enam üks, vaid lausa kaks aastat. Vahetatavaid aknaid on kokku üle 100 ja keegi ei oska praegu isegi arvata, kui palju see maksma võiks minna.Muuseum ootab hinnapakkumisi, et sealt siis edasi arutada.Ütle siis veel, et aknavahetus on lihtne töö.27. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna saavad Kuressaare keskväljakul 49. Saaremaa rallil stardi teiste saarlaste seas Tauri Pihlas (piloot) ja Ott Kiil (kaardilugeja). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kallis hobi, aga ikkagi!

maintext:
NÄDALALÕPP
Kallis hobi, aga ikkagi!
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 07. oktoober 2016. Valmis stardiks. 78. stardinumbri all sõidavad Saaremaa poisid Ott Kiil (vasakul, kaardilugeja) ja Tauri Pihlas. FOTOD: Valmar Voolaid Täna saavad Kuressaare keskväljakul 49. Saaremaa rallil stardi teiste saarlaste seas Tauri Pihlas (piloot) ja Ott Kiil (kaardilugeja).
“Osavõtjaid on päris palju, tahaks kangesti konkurentsi pakkuda esikoha peale,“ muigasid Eesti meistrivõistluste viiendas võistlusklassis mõõtu võtvad noored, kes sõidavad oma Toyota Starletiga Saaremaa rallit neljandat korda. Eelnevatel aastatel on neil enda sõnul läinud suhteliselt kehvasti, vaid ühe korra on õnnestunud lõpuni sõita.
21-aastasel Tauril tekkis rallihuvi just tänu isale Ahto Pihlasele, kes on olnud rallisõitja Lembit Soe kaardilugejana juba 16 aastat. Oti sõnul sai aga tema rallihuvi alguse just tänu Tauri ja tema sõprusele. Kui alguses prooviti sõita ka teiste autodega, siis nüüd on viimased viis aastat sõidetud 1997. aasta Toyota Starletiga, millel on 1,6-liitrine mootor.
“Jõunumbreid ei tahaks me avalikustada,“ muigasid poisid, kinnitades samas, et auto mõttes on nad kindlasti konkurentsivõimelised. Autol on Samsonas Racingu käigukast ja ka vedrustust.
Ainus esiveoline Starlet Eestis
Eestis on nende auto esiveoliste autode seas ralliautona ainus. Vanemaid tagasillaveoga Starleteid sõidab, ka Lembit Soe ja Ahto Pihlas sõidavad just tagasillaveoga Toyota Starletiga. Kui küsisin, kas poeg teeb isale ära või vastupidi, muigas Tauri Pihlas, et pigem vastupidi. “Neil on seal kapoti all tunduvalt rohkem asja kui meil,“ naeris ta.
Vaid ühe korra on nad katuse peale maandunud. “Teist korda enam ei tahaks.“ “Tunne oli huvitav, kõva adrenaliinipauk, aga hirmu kui sellist ei olnud. Ralli on turvaline ala, autod on nii ehitatud, et ei juhtuks midagi hullu. Turvavarustus on korras ja nii nagu on nõutud,“ rääkisid noored koos.
Küsimusele, kas igast autost võib saada ralliauto ja igast juhist rallisõitja, vastasid noored, et kindlasti on võimalik, kui on vaid piisavalt pühendumust ja tahtmist. Muidugi peab olema ka tehnikataipu.
“Kallis hobi, aga siiski,“ muigas Ott. Tauri lisas, et põhjus, miks sõita rallit, on kindlasti see, et see annab adrenaliini ja edaspidises elus palju tutvusi. Kõige keerulisem aga on leida sponsoreid, kuid seni on neil hästi läinud. See, et sõita terve võistluste hooaeg kaasa, nõuab ikka palju. Tänavu oli kuus etappi ning seega oli aastaeelarve päris suur.
Poisid ütlesid, et nad on väga rõõmsad, et neil on nii tublid mehaanikud – Rait Sai ja Karel Laur –, kes iga päev nende ralliautoga tööd teevad ja seda hooldavad.
Tallinnas Wisefab OÜ-s töötav Tauri ja Saaremaal müügijuhina töötav Ott (26-aastane) on üritanud igal aastal kõikidest rallidest osa võtta. Seekord jäi vahele vaid Rally Estonia. Selleks, et hoida ennast tasemel, üritavad nad teha nii palju testsõite kui võimalik. Vabal ajal legenditrenne ehk siis tavalise autoga miskit rada sõita.
Oma eeskujudeks peavad nad maailma mastaabis Ott Tänakut ja Marko Märtinit. Kuid kindlasti ka Lembit Soed, Ahto Pihlast, kellelt nad on õppinud ralli põhitõdesid. Kindlasti ka möödunud aastal üldvõidu saavutanud Timmu Kõrget.
Oluline on järge pidada
Küsimuse peale, kas sõita on lihtsam kui kaarti lugeda, nentisid nad, et tegelikult on mõlemal rollil omad raskused. “Mina kindlasti ei julgeks kõrval istuda. Rooli taga tead, mida teed, kõrval sa pead vaatama, mida teine teeb, eriti, kui puud on liiga lähedal,“ muigas Tauri. Ott lisas samas, et kaardilugeja jaoks on oluline järge pidada. “Kui segi läheb, võib juhtuda, et lõpetad katuse peal. Ise ma ei kujutaks ette, et kui olen juht ja keegi räägib, sest see on suhteliselt suur infovahetus. Aga me saame hakkama.“
Kõige ärevamaks hetkeks peavad poisid just starti. “Koduralli ikkagi, tahaks kindla peale lõpuni tulla ja võimalikult hea kohaga.“
Mis on autoralli?
Autoralli on autospordiala, millel võisteldakse tehases valmistatud, kuid modifitseeritud autodega tavalistel autoteedel. Rallit sõidetakse tavaliikluseks suletud teelõikudel (lisakatsetel), mille pikkus on tavaliselt 10–30 kilomeetrit. Lisakatsete vahele jäävad ülesõidud, mille läbimiseks antakse ette kindel aeg. Ralli tulemus saadakse lisakatsete läbimise aegade liitmisel. Sellele võivad lisanduda trahvisekundid, mis saadakse ülesõitude läbimise aegade eksimuste tõttu. Autorallit sõidetakse eraldistardist.
Rallisõidus on meeskonna liikmed sõitja ja kaardilugeja. Võistluse ajal loeb kaardilugeja piloodile ette rajaga tutvumise ajal kirjutatud kiiruslegendi.
Rallis võisteldakse spetsiaalsetel autodel, mille oluline osa on turvapuur. Avariide korral kaitseb see sõitjaid vigastuste eest. Lisaks on võistlejail nõutud rahvusvaheliste tingimuste kohane võidusõiduriietus ja -kiiver.
Ralliautod on jagatud nende võimsuse järgi eraldi klassidesse. Osa klasside autod vastavad rahvusvahelistele tehnilistele tingimustele, teised Eesti rahvuslikele tingimustele. Tehnilised tingimused tagavad autode ohutuse ja võrdsuse.
www.saaremaarally.ee “Osavõtjaid on päris palju, tahaks kangesti konkurentsi pakkuda esikoha peale,“ muigasid Eesti meistrivõistluste viiendas võistlusklassis mõõtu võtvad noored, kes sõidavad oma Toyota Starletiga Saaremaa rallit neljandat korda. Eelnevatel aastatel on neil enda sõnul läinud suhteliselt kehvasti, vaid ühe korra on õnnestunud lõpuni sõita.21-aastasel Tauril tekkis rallihuvi just tänu isale Ahto Pihlasele, kes on olnud rallisõitja Lembit Soe kaardilugejana juba 16 aastat. Oti sõnul sai aga tema rallihuvi alguse just tänu Tauri ja tema sõprusele. Kui alguses prooviti sõita ka teiste autodega, siis nüüd on viimased viis aastat sõidetud 1997. aasta Toyota Starletiga, millel on 1,6-liitrine mootor.“Jõunumbreid ei tahaks me avalikustada,“ muigasid poisid, kinnitades samas, et auto mõttes on nad kindlasti konkurentsivõimelised. Autol on Samsonas Racingu käigukast ja ka vedrustust.Eestis on nende auto esiveoliste autode seas ralliautona ainus. Vanemaid tagasillaveoga Starleteid sõidab, ka Lembit Soe ja Ahto Pihlas sõidavad just tagasillaveoga Toyota Starletiga. Kui küsisin, kas poeg teeb isale ära või vastupidi, muigas Tauri Pihlas, et pigem vastupidi. “Neil on seal kapoti all tunduvalt rohkem asja kui meil,“ naeris ta.Vaid ühe korra on nad katuse peale maandunud. “Teist korda enam ei tahaks.“ “Tunne oli huvitav, kõva adrenaliinipauk, aga hirmu kui sellist ei olnud. Ralli on turvaline ala, autod on nii ehitatud, et ei juhtuks midagi hullu. Turvavarustus on korras ja nii nagu on nõutud,“ rääkisid noored koos.Küsimusele, kas igast autost võib saada ralliauto ja igast juhist rallisõitja, vastasid noored, et kindlasti on võimalik, kui on vaid piisavalt pühendumust ja tahtmist. Muidugi peab olema ka tehnikataipu.“Kallis hobi, aga siiski,“ muigas Ott. Tauri lisas, et põhjus, miks sõita rallit, on kindlasti see, et see annab adrenaliini ja edaspidises elus palju tutvusi. Kõige keerulisem aga on leida sponsoreid, kuid seni on neil hästi läinud. See, et sõita terve võistluste hooaeg kaasa, nõuab ikka palju. Tänavu oli kuus etappi ning seega oli aastaeelarve päris suur.Poisid ütlesid, et nad on väga rõõmsad, et neil on nii tublid mehaanikud – Rait Sai ja Karel Laur –, kes iga päev nende ralliautoga tööd teevad ja seda hooldavad.Tallinnas Wisefab OÜ-s töötav Tauri ja Saaremaal müügijuhina töötav Ott (26-aastane) on üritanud igal aastal kõikidest rallidest osa võtta. Seekord jäi vahele vaid Rally Estonia. Selleks, et hoida ennast tasemel, üritavad nad teha nii palju testsõite kui võimalik. Vabal ajal legenditrenne ehk siis tavalise autoga miskit rada sõita.Oma eeskujudeks peavad nad maailma mastaabis Ott Tänakut ja Marko Märtinit. Kuid kindlasti ka Lembit Soed, Ahto Pihlast, kellelt nad on õppinud ralli põhitõdesid. Kindlasti ka möödunud aastal üldvõidu saavutanud Timmu Kõrget.Küsimuse peale, kas sõita on lihtsam kui kaarti lugeda, nentisid nad, et tegelikult on mõlemal rollil omad raskused. “Mina kindlasti ei julgeks kõrval istuda. Rooli taga tead, mida teed, kõrval sa pead vaatama, mida teine teeb, eriti, kui puud on liiga lähedal,“ muigas Tauri. Ott lisas samas, et kaardilugeja jaoks on oluline järge pidada. “Kui segi läheb, võib juhtuda, et lõpetad katuse peal. Ise ma ei kujutaks ette, et kui olen juht ja keegi räägib, sest see on suhteliselt suur infovahetus. Aga me saame hakkama.“Kõige ärevamaks hetkeks peavad poisid just starti. “Koduralli ikkagi, tahaks kindla peale lõpuni tulla ja võimalikult hea kohaga.“Autoralli on autospordiala, millel võisteldakse tehases valmistatud, kuid modifitseeritud autodega tavalistel autoteedel. Rallit sõidetakse tavaliikluseks suletud teelõikudel (lisakatsetel), mille pikkus on tavaliselt 10–30 kilomeetrit. Lisakatsete vahele jäävad ülesõidud, mille läbimiseks antakse ette kindel aeg. Ralli tulemus saadakse lisakatsete läbimise aegade liitmisel. Sellele võivad lisanduda trahvisekundid, mis saadakse ülesõitude läbimise aegade eksimuste tõttu. Autorallit sõidetakse eraldistardist.Rallisõidus on meeskonna liikmed sõitja ja kaardilugeja. Võistluse ajal loeb kaardilugeja piloodile ette rajaga tutvumise ajal kirjutatud kiiruslegendi.Rallis võisteldakse spetsiaalsetel autodel, mille oluline osa on turvapuur. Avariide korral kaitseb see sõitjaid vigastuste eest. Lisaks on võistlejail nõutud rahvusvaheliste tingimuste kohane võidusõiduriietus ja -kiiver.Ralliautod on jagatud nende võimsuse järgi eraldi klassidesse. Osa klasside autod vastavad rahvusvahelistele tehnilistele tingimustele, teised Eesti rahvuslikele tingimustele. Tehnilised tingimused tagavad autode ohutuse ja võrdsuse.www.saaremaarally.ee
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui veel nädala alguses levisid sotsiaalmeedias pildid, kuidas mitmes Eesti paigus lumi maha sadas ja lausa lumememmesidki tehti, siis kokk Toomas Leedu tõi kolmapäeval metsast välja kuus ämbritäit seeni. Nende hulgas olid kollakad kukeseened ja lehterkukeseened. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kellele lumelabidas, kellele seened

maintext:
Uudised
Kellele lumelabidas, kellele seened
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 28. oktoober 2016. Kokk Toomas Leedu käis metsas ajal, mil nii mõnigi mees oli pidanud välja otsima juba lumelabida. Foto: Toomas Leedu Kui veel nädala alguses levisid sotsiaalmeedias pildid, kuidas mitmes Eesti paigus lumi maha sadas ja lausa lumememmesidki tehti, siis kokk Toomas Leedu tõi kolmapäeval metsast välja kuus ämbritäit seeni. Nende hulgas olid kollakad kukeseened ja lehterkukeseened.
Leedu tõdes, et tegu polnud juhusliku leiuga, vaid täiesti plaanilise seenelkäiguga.
“Ma leidsin sel aastal hea seenekoha ja pakun, et olen julgelt neidsamu seeni umbes sada kilo välja toonud,” rääkis kokk. Ta tõdes, et ala, kust ta seened korjas, on hinnanguliselt kahe kuursaali pindala suurune.
Istud ja korjad
“Sisuliselt kõndida ei saa. Istud maha ja korjad,” rääkis mees. Kõige hiljemalt käis Leedu eelmainitud seeni korjamas ülemöödunud aastal, mil saaki jagus detsembri alguseni.
“Puravike ja riisikate jaoks on hilja, aga metsa minna pole hilja mitte üks põrm. Eriti veel Saaremaal, kus kliima on hea ja soe,” kinnitas Leedu. Kokk rääkis, et tal on käimas juba uue menüü katsetused. Seened leiavad Kuursaali suvises menüüs oma koha. Leedu säilitab neid mitmeti. Nii läbipraetuna sügavkülmas kui ka kuivatatuna. Seeni armastab ta teha näiteks kastmeks ja panna pasta sisse.
“Ega ma jah seda sadat kilo seeni ise ei jõua ära süüa,” sõnas mees.
Lehterkukeseened on maitsvamad
Koka sõnul on lehterkukeseened harilikest kukeseentest oluliselt maitsvamad. Neil on tugevam ja rasvasem maitse, mis teeb maitseelamuse meeldivamaks.
Seenel käis Leedu ka möödunud nädalal, mil korjas kahe päevaga üheksa ämbritäit seeni.
“Kui triiki täis panna, siis on mu ämber umbes kümneliitrine,” sõnas mees.
Ta andis ka nipi seente kuivatamiseks. Nimelt olevat kõige parem jätta seened ööpäevaks paberile laiali laotatuna toatemperatuuril seisma. Kui kasutada ajalehepaberit, tuleks see omakorda katta köögipaberiga, et trükivärv toiduga kokku ei puutuks.
Juhuslik leid
“Mõtlesin möödunud nädalal, et otsin omale uue seenelkäigu koha. Sõitsin umbes 30 km. Peatasin auto ja keerasin metsas vasakule. Kõndisin paarsada meetrit ja nii leidsingi selle koha. Kuskil 150 meetri peal veel mõtlesin, et niimoodi uut seenelkäigu kohta ei otsita. Tuleb ikka luurata mõnda ämbriga mutikest, et kus mõni uus koht on. Aga mina täpselt nii leidsin selle koha. Tuleb võtta ämber kätte ja julgus rindu. Kui ei saa ämbrit seeni täis, saab värsket õhku ja väike jalutuskäik tuleb alati kasuks,” rääkis Leedu.
Ta tõdes, et enamik inimesi seda ei tea, kuid seenel käiakse ka talvel. Näiteks ühed tuntumad külmal ajal korjatavad seened on austerservikud. Leedu tõdes, et tegu polnud juhusliku leiuga, vaid täiesti plaanilise seenelkäiguga.“Ma leidsin sel aastal hea seenekoha ja pakun, et olen julgelt neidsamu seeni umbes sada kilo välja toonud,” rääkis kokk. Ta tõdes, et ala, kust ta seened korjas, on hinnanguliselt kahe kuursaali pindala suurune.“Sisuliselt kõndida ei saa. Istud maha ja korjad,” rääkis mees. Kõige hiljemalt käis Leedu eelmainitud seeni korjamas ülemöödunud aastal, mil saaki jagus detsembri alguseni.“Puravike ja riisikate jaoks on hilja, aga metsa minna pole hilja mitte üks põrm. Eriti veel Saaremaal, kus kliima on hea ja soe,” kinnitas Leedu. Kokk rääkis, et tal on käimas juba uue menüü katsetused. Seened leiavad Kuursaali suvises menüüs oma koha. Leedu säilitab neid mitmeti. Nii läbipraetuna sügavkülmas kui ka kuivatatuna. Seeni armastab ta teha näiteks kastmeks ja panna pasta sisse.“Ega ma jah seda sadat kilo seeni ise ei jõua ära süüa,” sõnas mees.Koka sõnul on lehterkukeseened harilikest kukeseentest oluliselt maitsvamad. Neil on tugevam ja rasvasem maitse, mis teeb maitseelamuse meeldivamaks.Seenel käis Leedu ka möödunud nädalal, mil korjas kahe päevaga üheksa ämbritäit seeni.“Kui triiki täis panna, siis on mu ämber umbes kümneliitrine,” sõnas mees.Ta andis ka nipi seente kuivatamiseks. Nimelt olevat kõige parem jätta seened ööpäevaks paberile laiali laotatuna toatemperatuuril seisma. Kui kasutada ajalehepaberit, tuleks see omakorda katta köögipaberiga, et trükivärv toiduga kokku ei puutuks.“Mõtlesin möödunud nädalal, et otsin omale uue seenelkäigu koha. Sõitsin umbes 30 km. Peatasin auto ja keerasin metsas vasakule. Kõndisin paarsada meetrit ja nii leidsingi selle koha. Kuskil 150 meetri peal veel mõtlesin, et niimoodi uut seenelkäigu kohta ei otsita. Tuleb ikka luurata mõnda ämbriga mutikest, et kus mõni uus koht on. Aga mina täpselt nii leidsin selle koha. Tuleb võtta ämber kätte ja julgus rindu. Kui ei saa ämbrit seeni täis, saab värsket õhku ja väike jalutuskäik tuleb alati kasuks,” rääkis Leedu.Ta tõdes, et enamik inimesi seda ei tea, kuid seenel käiakse ka talvel. Näiteks ühed tuntumad külmal ajal korjatavad seened on austerservikud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare lauatenniseklubi Tops võistlushooaja juhatasid eelmisel nädalal traditsiooniliselt sisse segapaarid. Esikolmikusse mahtusid: 1. Merle Poopuu – Aare Lehtsi (mõl LTK Tops), 2. Tiia Müürisepp (LTK Tops) – Arvet Kruuser (Salme), 3. Maie Ader (Kuressaare) – Veljo Väljakivi (Kärla). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pinksihooaja avasid segapaarid


description: Meie Maa uudistas täna Türgis Sefine laevatehases parvlaeva Leiger, mis peaks loodetavasti hiljemalt kahe nädala pärast Eesti poole teele asuma. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TÜRGIS: Saun ja kõik muud jutud! Vaata värskeid kaadreid täies ilus parvlaevast Leiger! (1)
Esmaspäev, 24. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Veiko Visnapuu Esmaspäev, 24. oktoober 2016. Video: Veiko Visnapuu. Montaaž: Sigrid Osa Meie Maa uudistas täna Türgis Sefine laevatehases parvlaeva Leiger, mis peaks loodetavasti hiljemalt kahe nädala pärast Eesti poole teele asuma.
Moodne sisustus, meeskonnaliikmetele mõeldud saun, kapteni kahetoaline „luksnumber” ja kõik „muud jutud” on sellel laeval olemas. Vaata Meie Maa TV-st järele!
Leigeri toob Eestisse 13-liikmeline meeskond kapten Hanno Naaberi juhtimisel. Kapten ütles, et on juba kolmenädalase merereisi tarvis edastanud laeva kokale nimekirja toiduainetest, mida laevale tuleb pikaks reisiks varuda.
„Toit peab olema laevas hea ja meestel kõhud täis,” ütles Naaber. „Muidu muutub meeskond kurjaks,” lisas ta naerdes. Moodne sisustus, meeskonnaliikmetele mõeldud saun, kapteni kahetoaline „luksnumber” ja kõik „muud jutud” on sellel laeval olemas. Vaata Meie Maa TV-st järele!Leigeri toob Eestisse 13-liikmeline meeskond kapten Hanno Naaberi juhtimisel. Kapten ütles, et on juba kolmenädalase merereisi tarvis edastanud laeva kokale nimekirja toiduainetest, mida laevale tuleb pikaks reisiks varuda.„Toit peab olema laevas hea ja meestel kõhud täis,” ütles Naaber. „Muidu muutub meeskond kurjaks,” lisas ta naerdes.
Veel artikleid samast teemast »


description:
6.–13. oktoobrini leidis taas aset Meelespea turu “Rootsi laud”, sel korral lisandus heategevusfondi 430 eurot.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Meelespea turu abil juhtub nii mõndagi head
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 18. oktoober 2016. Janne Nurmik. 6.–13. oktoobrini leidis taas aset Meelespea turu “Rootsi laud”, sel korral lisandus heategevusfondi 430 eurot.
MTÜ Meelespea vabatahtlik tegevjuht Janne Nurmik (pildil) kinnitas, et nii nagu eelnevatelgi kordadel, läks kogu viie-euro-turu tulu heategevusfondi, millest toetatakse Saare maakonna peresid, üksikvanemaid, andekaid noori ja noortega tegelevaid organisatsioone.
Viimase poole aastaga on sellest rahast toetatud näiteks ühte andekat noort laulu- ja muusikainimest klaveri ostmisel ja puudega laste jõulupidu aidati läbi viia nii rahaliselt kui korralduslikult.
Vahepealsesse aega on mahtunud ka mitmeid mööbli vahendamisi. “Kui kellelgi on midagi anda või puudu, siis meie püüame inimesed omavahel kokku viia,” seletas Nurmik. Samuti aidati septembris majanduslikult keerulises olukorras olevas peres kooliteed alustanud lapsele koolitarbeid osta.
“Tegutseme juba 2006. aastast ja inimesed teavad meid ning oskavad ka ise ühendust võtta. Eks me ise käime ka avatud silmade ja kõrvadega ringi. Kui midagi märkame, siis ulatame võimalusel abikäe,” nentis ta.
Näiteks toetati kahe vahetusõpilase minekut Saksamaale ja Mehhikosse. Järjepidevalt on aidatud Sõmera ja Pärsama hooldekodu riietega. Samuti vahendas MTÜ Sõmerale raamaturiiuleid ja kappe. Meisterdamiseks on antud nii Sõmera Kodule kui Randvere tööõppekeskusele kaltsuvaiba materjali.
Selle aasta sees tuleb Nurmiku sõnul kindlasti veel üks heategevusturg ja pühade eel plaanitakse veel mitmeid tegemisi korraldada. MTÜ Meelespea vabatahtlik tegevjuht Janne Nurmik (pildil) kinnitas, et nii nagu eelnevatelgi kordadel, läks kogu viie-euro-turu tulu heategevusfondi, millest toetatakse Saare maakonna peresid, üksikvanemaid, andekaid noori ja noortega tegelevaid organisatsioone.Viimase poole aastaga on sellest rahast toetatud näiteks ühte andekat noort laulu- ja muusikainimest klaveri ostmisel ja puudega laste jõulupidu aidati läbi viia nii rahaliselt kui korralduslikult.Vahepealsesse aega on mahtunud ka mitmeid mööbli vahendamisi. “Kui kellelgi on midagi anda või puudu, siis meie püüame inimesed omavahel kokku viia,” seletas Nurmik. Samuti aidati septembris majanduslikult keerulises olukorras olevas peres kooliteed alustanud lapsele koolitarbeid osta.“Tegutseme juba 2006. aastast ja inimesed teavad meid ning oskavad ka ise ühendust võtta. Eks me ise käime ka avatud silmade ja kõrvadega ringi. Kui midagi märkame, siis ulatame võimalusel abikäe,” nentis ta.Näiteks toetati kahe vahetusõpilase minekut Saksamaale ja Mehhikosse. Järjepidevalt on aidatud Sõmera ja Pärsama hooldekodu riietega. Samuti vahendas MTÜ Sõmerale raamaturiiuleid ja kappe. Meisterdamiseks on antud nii Sõmera Kodule kui Randvere tööõppekeskusele kaltsuvaiba materjali.Selle aasta sees tuleb Nurmiku sõnul kindlasti veel üks heategevusturg ja pühade eel plaanitakse veel mitmeid tegemisi korraldada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Peale viimase aja kuulsate Türgi seriaalide armastuse rindelt on Türgis Eesti jaoks arenemas ka üks hoopis teist laadi seriaal. Parvlaevade ehitus ei taha kulgeda ette antud tähtaegu pidi, sest üks lubadus ajab teist taga, varasemad kinnitused ei näi midagi maksvat ning süüdlast on väga raske tuvastada. Justkui vaenlase mõõk ripuks kogu aeg pea kohal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kaugel kaugel Türgimaal

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Kaugel kaugel Türgimaal
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Peale viimase aja kuulsate Türgi seriaalide armastuse rindelt on Türgis Eesti jaoks arenemas ka üks hoopis teist laadi seriaal. Parvlaevade ehitus ei taha kulgeda ette antud tähtaegu pidi, sest üks lubadus ajab teist taga, varasemad kinnitused ei näi midagi maksvat ning süüdlast on väga raske tuvastada. Justkui vaenlase mõõk ripuks kogu aeg pea kohal.
Üleeile sõitis Eesti delegatsioon taas Türki oma seebikakangelasi vaatama, sest ega pääsu pole, laevaehitajatel tuleb töö lõpuni viia, maksu see mis maksab. Ja viletsat kaupa ei taha meie omad vastu võtta.
Selleks tuleb omapoolselt survestada ja veenda ning lõppude lõpuks need laevad kätte saada. Tagasi ei saa enam midagi pöörata, sest katsumusi on hiidlastel ja saarlastel olnud viimastel aegadel juba niigi piisavalt.
Tänane Meie Maa annab reportaažliku ülevaate kohapeal toimuvast ning pealtvaatajatel ehk lehelugejatel jääb üle pöidlaid hoida, et enne jõuluaega tõesti mõni laevuke liinile jõuaks. Ütleme, et nagu jõulukingiks või nii.
25. oktoober 2016 Autor: MM Teisipäev, 25. oktoober 2016.Üleeile sõitis Eesti delegatsioon taas Türki oma seebikakangelasi vaatama, sest ega pääsu pole, laevaehitajatel tuleb töö lõpuni viia, maksu see mis maksab. Ja viletsat kaupa ei taha meie omad vastu võtta.Selleks tuleb omapoolselt survestada ja veenda ning lõppude lõpuks need laevad kätte saada. Tagasi ei saa enam midagi pöörata, sest katsumusi on hiidlastel ja saarlastel olnud viimastel aegadel juba niigi piisavalt.Tänane Meie Maa annab reportaažliku ülevaate kohapeal toimuvast ning pealtvaatajatel ehk lehelugejatel jääb üle pöidlaid hoida, et enne jõuluaega tõesti mõni laevuke liinile jõuaks. Ütleme, et nagu jõulukingiks või nii.25. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Värske MTÜ Kihelkonna TIOK (Tegusate Inimeste Oma Kodu – toim) on jõudsalt hakanud valla elu elavdama ja koolis toimuvaid tegevusi laiendama. Hiljuti toimus jõusaalis uute masinate avamispidu ja näidistreening. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kihelkonna vald panustas sportimisse pea 10 000 eurot
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 26. oktoober 2016. Jaan Salu (paremal) tutvustab koos abilisega, uut masinat. Tegemist jälgivad (vasakult) Taavi-Aadu Ait ja Maido Selberg. FOTO: erakogu Värske MTÜ Kihelkonna TIOK (Tegusate Inimeste Oma Kodu – toim) on jõudsalt hakanud valla elu elavdama ja koolis toimuvaid tegevusi laiendama. Hiljuti toimus jõusaalis uute masinate avamispidu ja näidistreening.
Kihelkonna rahvamaja juhataja Anneli Teppo-Toost ütles, et MTÜ eestvedajate toel sai jõusaal 9500 euro eest juurde seitse uut treeningvahendit.
“Soetati multifunktsionaalne pink, jalapress, 45-kraadine pink seljalihaste treenimiseks, reielihaste treenimiseks kombineeritud plokkidega pink, jooksurada, põlvetõstepink ja bodypump-kang,” loetles ta.
Samuti lisas Teppo-Toost, et ruumid said ka uue, kiipkaardisüsteemi. Kadunud ei ole ka kaks korda nädalas toimuvad treeningud, mida juhendab endiselt Maido Selberg.
“Praegu on päris toredasti asi seal käima läinud. Ka naised ja eakamad daamid ei karda masinaid, vaid tegutsevad julgelt,” lisas ta.
Sel reedel saab Teppo-Toosti sõnul taas kuulata ka kohaliku ortopeedi Antti Kukkela loengut teemal, kuidas sportimine ja liikumine meie tervist mõjutab. “See julgustab kindlasti ka uusi huvilisi trenni tulema,” arvas ta.
MTÜ Kihelkonna TIOK juhatuse liige Taavi-Aadu Ait tõdes, et pärast seda, kui ta aasta tagasi naisega Kihelkonnale kolis, tuli tal jõusaalis käies pidevalt loovalt mõelda, kuidas oma trenn ära teha.
“Tekkiski naisega mõte vaadata kriitilise pilguga, mis masinaid vaja on, et kõik lihasgrupid saaksid treenitud. Küsisime nõu Antti Kukkela käest ja arutasime ka internetist leitud jõusaaliseadmeid müüva Arcomani firma esindajaga,” rääkis Ait.
Algul oli valikus rohkem seadmeid ning nõustamise tulemusena tehti parim võimalik valik. “Soovisime masinaid, millega saab kõik lihasgrupid ära treenida, aga et summa jääks samas alla 10 000 euro,” selgitas ta.
Üheskoos on targem
Kuigi MTÜ loodi sel kevadel nii kooli püsimajäämise kui kogukonna elavdamiseks, siis lõpuks kirjutas Ait projekti siiski vallavalitsuse alt. “Naisega kirjutasime projekti valla alt, sest need on valla ruumid ja nende hallata. Polnud aega teha lepingut, et haldus oleks TIOK-i käes.”
Ait on rõõmus, et jõusaali kasutamine on pärast uute masinate saabumist ja kiipkaar-disüsteemi kasutuselevõtmist läinud tunduvalt aktiivsemaks. “Inimesed saavad endale sobival ajal ja tihedamalt treenimas käia. Eelmisel pühapäeval oli näiteks jõusaalis tegutsemas 14 inimest,” lausus ta.
MTÜ loodi kokku 16 asutajaliikmega ning lähiajal arutatakse taas koosolekul uusi plaane ja tegemisi.
“Saime kõik kokku ühe laua taha, kuna grupil on suurem jõud kui ühel inimesel. Osalejate ring on suurem ja võideldakse rohkem oma tegemiste ja huvide eest,” kinnitas Ait.
Näiteks valmis TIOK-i abil hiljuti kooli uus koduleht ja hakkavad tegutsema erinevad ringid. Reedest alustatakse näiteks koolis restaureerimisega. “Kes soovib oma vana mööblit korda teha, saab tulla osalema,” õhutas ta.
Ait kinnitas, et praegu tegeldakse lisaks ka valla tühjade elamute ja kruntide kaardistamisega, et järgmisel aastal osaleda “Maale elama” messil. Kihelkonna rahvamaja juhataja Anneli Teppo-Toost ütles, et MTÜ eestvedajate toel sai jõusaal 9500 euro eest juurde seitse uut treeningvahendit.“Soetati multifunktsionaalne pink, jalapress, 45-kraadine pink seljalihaste treenimiseks, reielihaste treenimiseks kombineeritud plokkidega pink, jooksurada, põlvetõstepink ja bodypump-kang,” loetles ta.Samuti lisas Teppo-Toost, et ruumid said ka uue, kiipkaardisüsteemi. Kadunud ei ole ka kaks korda nädalas toimuvad treeningud, mida juhendab endiselt Maido Selberg.“Praegu on päris toredasti asi seal käima läinud. Ka naised ja eakamad daamid ei karda masinaid, vaid tegutsevad julgelt,” lisas ta.Sel reedel saab Teppo-Toosti sõnul taas kuulata ka kohaliku ortopeedi Antti Kukkela loengut teemal, kuidas sportimine ja liikumine meie tervist mõjutab. “See julgustab kindlasti ka uusi huvilisi trenni tulema,” arvas ta.MTÜ Kihelkonna TIOK juhatuse liige Taavi-Aadu Ait tõdes, et pärast seda, kui ta aasta tagasi naisega Kihelkonnale kolis, tuli tal jõusaalis käies pidevalt loovalt mõelda, kuidas oma trenn ära teha.“Tekkiski naisega mõte vaadata kriitilise pilguga, mis masinaid vaja on, et kõik lihasgrupid saaksid treenitud. Küsisime nõu Antti Kukkela käest ja arutasime ka internetist leitud jõusaaliseadmeid müüva Arcomani firma esindajaga,” rääkis Ait.Algul oli valikus rohkem seadmeid ning nõustamise tulemusena tehti parim võimalik valik. “Soovisime masinaid, millega saab kõik lihasgrupid ära treenida, aga et summa jääks samas alla 10 000 euro,” selgitas ta.Kuigi MTÜ loodi sel kevadel nii kooli püsimajäämise kui kogukonna elavdamiseks, siis lõpuks kirjutas Ait projekti siiski vallavalitsuse alt. “Naisega kirjutasime projekti valla alt, sest need on valla ruumid ja nende hallata. Polnud aega teha lepingut, et haldus oleks TIOK-i käes.”Ait on rõõmus, et jõusaali kasutamine on pärast uute masinate saabumist ja kiipkaar-disüsteemi kasutuselevõtmist läinud tunduvalt aktiivsemaks. “Inimesed saavad endale sobival ajal ja tihedamalt treenimas käia. Eelmisel pühapäeval oli näiteks jõusaalis tegutsemas 14 inimest,” lausus ta.MTÜ loodi kokku 16 asutajaliikmega ning lähiajal arutatakse taas koosolekul uusi plaane ja tegemisi.“Saime kõik kokku ühe laua taha, kuna grupil on suurem jõud kui ühel inimesel. Osalejate ring on suurem ja võideldakse rohkem oma tegemiste ja huvide eest,” kinnitas Ait.Näiteks valmis TIOK-i abil hiljuti kooli uus koduleht ja hakkavad tegutsema erinevad ringid. Reedest alustatakse näiteks koolis restaureerimisega. “Kes soovib oma vana mööblit korda teha, saab tulla osalema,” õhutas ta.Ait kinnitas, et praegu tegeldakse lisaks ka valla tühjade elamute ja kruntide kaardistamisega, et järgmisel aastal osaleda “Maale elama” messil.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval toimus 7. Orissaare sügismatk ja sügisjooks, kus osales 92 liikumisharrastajat, kirjutatakse jooksu Facebooki lehel. Põhidistantsi (9,5 km) finišisse, mis asus tammega staadionil, jõudis esimesena Alari Hiis, kelle jooksu aeg oli 38 min ja 4 sek. Talle järgnesid Indrek Võeras (39,16) ja Kaspar Neemesto (39,28). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Orissaares jätkub sügisjooksu traditsioon


description: Möödunud neljapäeval avati Kuressaares Turu tänav 4 uus pagaritöökoda, kus esimesi ahjusooje saiu saab juba poole kaheksast hommikul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Turu tänaval avas uksed uus pagarikoda

maintext:
Uudised
Turu tänaval avas uksed uus pagarikoda
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 05. oktoober 2016. Pagariäri pidav Helina Mäekivi tunnistas, et isikliku pagarikoja avamisega on ta suur unistus täitunud. FOTO: Valmar Voolaid Möödunud neljapäeval avati Kuressaares Turu tänav 4 uus pagaritöökoda, kus esimesi ahjusooje saiu saab juba poole kaheksast hommikul.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Äripäev on juba 24 aastat koostanud Eesti ettevõtete TOP100 pingerida ja homme toimuval Eesti Edukate Ettevõtete TOP 100 auhinnagalal avalikustatakse kõigi võitjate pingerida. Üritus toimub Tallinnas Mustpeade majas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saare maakonna edukate ettevõtete tipus on Klotoid
Esmaspäev, 24. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Esmaspäev, 24. oktoober 2016. Klotoid OÜ üks viimase aja töid on olnud Tallinna tänava rekonstrueerimistöödel osalemine. FOTO: Tambet Allik Äripäev on juba 24 aastat koostanud Eesti ettevõtete TOP100 pingerida ja homme toimuval Eesti Edukate Ettevõtete TOP 100 auhinnagalal avalikustatakse kõigi võitjate pingerida. Üritus toimub Tallinnas Mustpeade majas.
Gala eesmärgiks on Eesti ettevõtjate ja ettevõtlike inimeste väärtustamine ja auhinnagala paneb särava punkti lõppevale sündmusterohkele aastale.
“Tänavune gala on keskendunud kogu Eesti parimatele. Tunnustame silmapaistva töö eest maakonna parimaid ning anname üle TOP100 rändkarika Eesti edukaimale ettevõttele. Seega on saalis kogu Eesti paremik. Lavalt öeldule-nähtule annab lisa Eesti ettevõtete juhtidest tulvil publik saalis,” ütles Äripäeva konverentside programmijuht Mari Sarapuu.
Otsustamise metoodika
Ka Saaremaa TOPi võitjale antakse tänukiri üle TOP 100 auhinnagalal ja pidulikule üritusele on oodatud kõiki meie maakonna juhte ja ettevõtjaid.
2016. aasta sügisel ilmuvad Äripäeva TOPid on koostatud 2015. aasta majandusnäitajate põhjal. Koondedetabeli aluseks on kuus majandusnäitajat: käive 2015, ärikasum 2015, käibe ja kasumi kasv 2015. aastal, rentaablus ning varade tootlikkus.
TOP 100 auhinnagalale saab registreerida aadressil: top100.aripaev.ee
***
Klotoid OÜ tegevusvaldkonnad on ehitus- ja projekteerimistööd
Klotoid OÜ on väikeettevõte, mis koosneb kahest osakonnast. Ehitusosakond , mille töö on kommunikatsioonirajatiste ehitamine Saare maakonnas ja projektbüroo, mis projekteerib objekte üle Eesti.
Ettevõte tänane nimi on registreeritud aastal 1997, mil ettevõte eraldus tolleaegsest teedeehitusega tegelevast firmast. Alates sellest ajast on ettevõtte ühe haruna arenenud iseseisvana projektbüroo, mis tegeles algselt teede ja kommunikatsioonitrasside, aga ka spordirajatiste projekteerimisega, hiljem lisandusid planeeringud ja ka arhitektuurne projekteerimine.
Ent büroo on siiski rohkem inseneribüroo suunitlusega. Büroos on töisematel aegadel töötanud 10 inimest, täna töötab büroos põhikohaga 7 inimest.
Koostööd oleme teinud suurematest projekteerimisettevõtetest NordProjektiga, KOKO arhitektidega, (Pöyry)Entec’iga AsumArhitektidega. Oleme osalenud jõudu mööda ka riigihangete pakkumistel ja edukaks osutudes oleme lepingud siiani korrektsel täitnud.
Info: Klotoid OÜ koduleht Gala eesmärgiks on Eesti ettevõtjate ja ettevõtlike inimeste väärtustamine ja auhinnagala paneb särava punkti lõppevale sündmusterohkele aastale.“Tänavune gala on keskendunud kogu Eesti parimatele. Tunnustame silmapaistva töö eest maakonna parimaid ning anname üle TOP100 rändkarika Eesti edukaimale ettevõttele. Seega on saalis kogu Eesti paremik. Lavalt öeldule-nähtule annab lisa Eesti ettevõtete juhtidest tulvil publik saalis,” ütles Äripäeva konverentside programmijuht Mari Sarapuu.Ka Saaremaa TOPi võitjale antakse tänukiri üle TOP 100 auhinnagalal ja pidulikule üritusele on oodatud kõiki meie maakonna juhte ja ettevõtjaid.2016. aasta sügisel ilmuvad Äripäeva TOPid on koostatud 2015. aasta majandusnäitajate põhjal. Koondedetabeli aluseks on kuus majandusnäitajat: käive 2015, ärikasum 2015, käibe ja kasumi kasv 2015. aastal, rentaablus ning varade tootlikkus.TOP 100 auhinnagalale saab registreerida aadressil: top100.aripaev.ee***Klotoid OÜ on väikeettevõte, mis koosneb kahest osakonnast. Ehitusosakond , mille töö on kommunikatsioonirajatiste ehitamine Saare maakonnas ja projektbüroo, mis projekteerib objekte üle Eesti.Ettevõte tänane nimi on registreeritud aastal 1997, mil ettevõte eraldus tolleaegsest teedeehitusega tegelevast firmast. Alates sellest ajast on ettevõtte ühe haruna arenenud iseseisvana projektbüroo, mis tegeles algselt teede ja kommunikatsioonitrasside, aga ka spordirajatiste projekteerimisega, hiljem lisandusid planeeringud ja ka arhitektuurne projekteerimine.Ent büroo on siiski rohkem inseneribüroo suunitlusega. Büroos on töisematel aegadel töötanud 10 inimest, täna töötab büroos põhikohaga 7 inimest.Koostööd oleme teinud suurematest projekteerimisettevõtetest NordProjektiga, KOKO arhitektidega, (Pöyry)Entec’iga AsumArhitektidega. Oleme osalenud jõudu mööda ka riigihangete pakkumistel ja edukaks osutudes oleme lepingud siiani korrektsel täitnud.Info: Klotoid OÜ koduleht
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval peeti Kuressaare päevakeskuses eakate päeva, kuhu tuli kokku enam kui kuuskümmend eri vanuses inimest. Päeva korraldajad olid juhataja Ene Vahter ja uus sotsiaaltöötaja Janne Mets. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Päevakeskuses peeti eakate päeva

maintext:
Perekond
Päevakeskuses peeti eakate päeva
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Teisipäeval peeti Kuressaare päevakeskuses eakate päeva, kuhu tuli kokku enam kui kuuskümmend eri vanuses inimest. Päeva korraldajad olid juhataja Ene Vahter ja uus sotsiaaltöötaja Janne Mets.
Piduliku ürituse avas päevakohase tervituskõnega Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe. Peomeeleolu kütsid üles muusikakooli õpilased laulu ja pillimänguga, juhendajaks Veikko Lehto. Andekate laste lustlikud lood kuulatud, läks esinemisjärg pisut vanemate kätte.
Randvere tööõppekeskuse ansambli Ergud laulunaised Marin Heinmetsa klaverisaatel olid ergud sõna otseses mõttes. Eeskava lõpetasid graatsilised kõhutantsijad Reelika Adamsoni juhendamisel. Pikk kontsert oli nagu viiv, nii on see ikka, kui on, mida kuulata ja vaadata.
Etteastete järel sai igaüks makimuusika järgi tantsu keerutada või baaris hea-paremaga end kostitada.
Erinevaid üritusi igal nädalal
Janne Mets on päevakeskuses uus töötaja, tööpostile asus ta 8. augustil. “Mul on veel sisseelamise aeg. Mulle väga meeldib üritusi korraldada, pole tähtis, mis eas inimestele, tähtis on see, et see inimestele meeldib. Tänased esinejad meeldisid mulle väga. Tekkis mõtteid, kuidas ka edaspidi näiteks Randvere naiste ja Marini abi ühislaulmisel ära kasutada. Plaanis on jätkata ka ELVI-ga (Virtu asemel), et inimestele, kes kodust välja ei saa, võimaldada ekraani vahendusel meie üritustest osa saada.
Tahaksin teavitada veel aasta lõpu poole tulevatest suurtest üritustest, milleks on pensionäride ühenduse 25. aastapäeva tähistamine, kus tahame Helgat korraldamisel aidata. Ja siis juba jõulupidu,“ rääkis noor sotsiaaltöötaja ja tegevusjuhendaja Janne.
Ta lisas, et erinevaid üritusi on igal nädalal, millest osavõtt on samuti väga oodatud. Ürituste info on üleval päevakeskuse teadete stendil ja päevakeskuse kodulehel.
Pensionäride ühenduse juht Helga Nurmekann oli bussitäie aktiivsete inimestega aga järjekordselt osalemas Tallinnas Salme kultuurikeskuses eakate festivalil (5.–6. okt), mis sel aastal kannab nime “Meri kõneleb“. Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 08. oktoober 2016.Piduliku ürituse avas päevakohase tervituskõnega Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe. Peomeeleolu kütsid üles muusikakooli õpilased laulu ja pillimänguga, juhendajaks Veikko Lehto. Andekate laste lustlikud lood kuulatud, läks esinemisjärg pisut vanemate kätte.Randvere tööõppekeskuse ansambli Ergud laulunaised Marin Heinmetsa klaverisaatel olid ergud sõna otseses mõttes. Eeskava lõpetasid graatsilised kõhutantsijad Reelika Adamsoni juhendamisel. Pikk kontsert oli nagu viiv, nii on see ikka, kui on, mida kuulata ja vaadata.Etteastete järel sai igaüks makimuusika järgi tantsu keerutada või baaris hea-paremaga end kostitada.Janne Mets on päevakeskuses uus töötaja, tööpostile asus ta 8. augustil. “Mul on veel sisseelamise aeg. Mulle väga meeldib üritusi korraldada, pole tähtis, mis eas inimestele, tähtis on see, et see inimestele meeldib. Tänased esinejad meeldisid mulle väga. Tekkis mõtteid, kuidas ka edaspidi näiteks Randvere naiste ja Marini abi ühislaulmisel ära kasutada. Plaanis on jätkata ka ELVI-ga (Virtu asemel), et inimestele, kes kodust välja ei saa, võimaldada ekraani vahendusel meie üritustest osa saada.Tahaksin teavitada veel aasta lõpu poole tulevatest suurtest üritustest, milleks on pensionäride ühenduse 25. aastapäeva tähistamine, kus tahame Helgat korraldamisel aidata. Ja siis juba jõulupidu,“ rääkis noor sotsiaaltöötaja ja tegevusjuhendaja Janne.Ta lisas, et erinevaid üritusi on igal nädalal, millest osavõtt on samuti väga oodatud. Ürituste info on üleval päevakeskuse teadete stendil ja päevakeskuse kodulehel.Pensionäride ühenduse juht Helga Nurmekann oli bussitäie aktiivsete inimestega aga järjekordselt osalemas Tallinnas Salme kultuurikeskuses eakate festivalil (5.–6. okt), mis sel aastal kannab nime “Meri kõneleb“.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa ja Eesti parim rallipaar, DMACKi värve kaitsvad Ott Tänak ja Raigo Mõlder suutsid ralli MM-sarja 11. etapil, mis sõideti Hispaanias Kataloonias, keerulistele oludele ja masina tehnilisele rikkele vaatamata saavutada kokkuvõttes igati korraliku kuuenda koha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tänak Hispaanias kuues

maintext:
Sport
Tänak Hispaanias kuues
Esmaspäev, 17. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 17. oktoober 2016. Ott Tänak Hispaania rallil aeglast kurvi võtmas. Foto: @World/Dmack Saaremaa ja Eesti parim rallipaar, DMACKi värve kaitsvad Ott Tänak ja Raigo Mõlder suutsid ralli MM-sarja 11. etapil, mis sõideti Hispaanias Kataloonias, keerulistele oludele ja masina tehnilisele rikkele vaatamata saavutada kokkuvõttes igati korraliku kuuenda koha.
Teadaolevalt suutsid saarlased neljapäeval kavas olnud 3,2-kilomeetrisel avakatsel võtta katsevõidu. Reedel sõideti kohati tugevas vihmasajus, kuid mõlemal päeval oli meestel probleeme Ford Fiesta tagumise diferentsiaaliga probleeme.
Eilsele viimasele võistluspäevale mindi seitsmendana, kuid tänu briti Kris Meeke’i katkestamisele tõusti kuuendale kohale ning sõideti ralli sel kohal rahulikult ka lõpuni.
“See oli keeruline ralli, eriti reedel vihmaga. Tore oli seda natuke aega ka juhtida. Nautisin neid asfaldiradu, kiiruskatsed olid tõeliselt kenad ja sujuvad. Kui sõit sujus, oli tunne väga hea. Kuues koht tähendab taas korralikke punkte, saime uueks hooajaks jälle väärt kogemuse,” rääkis Tänak kodumeeskonna pressiteenistuse vahendusel.
“Oleme Hispaanias ka varem ettearvamatut ilma näinud ja õnneks meie rehvid toimisid neis tingimustes. Asafaldikatsed olid taas rasked, kuid me areneme iga ralliga ja Ott suutis taas teha tugeva ralli, andes endast parima ja kindlustades meeskonnale parima tulemuse Hispaaniast”, jäi meeskonna mänedžer Dick Cormack Tänaku esitusega rahule.
Samal ajal kindlustas oma neljanda järjestikuse MM-tiitli Sebastien Ogier, kes haaras laupäeval ralli liidrikoha Dani Sordolt ning hoidis seda lõpuni välja, kuigi vahe hispaanlasega jäi lõpuks vaid 15,6 sekundit, kirjutab Delfi Sport.
Ogieril on kaks etappi enne hooaja lõppu koos 222 punkti, millega ta edestab üldjärjestuses teist kohta jagavaid Thierry Neuville’i ja Andreas Mikkelseni koguni 95 punktiga. Ogieri jaoks on tegu tema neljanda MM-tiitliga, mis on kõik tulnud järjest.
Enne Ogieri perioodi võitis üheksal järjestikusel aastal tiitli tema kaasmaalane ja nimekaim Sebastien Loeb. Teadaolevalt suutsid saarlased neljapäeval kavas olnud 3,2-kilomeetrisel avakatsel võtta katsevõidu. Reedel sõideti kohati tugevas vihmasajus, kuid mõlemal päeval oli meestel probleeme Ford Fiesta tagumise diferentsiaaliga probleeme.Eilsele viimasele võistluspäevale mindi seitsmendana, kuid tänu briti Kris Meeke’i katkestamisele tõusti kuuendale kohale ning sõideti ralli sel kohal rahulikult ka lõpuni.“See oli keeruline ralli, eriti reedel vihmaga. Tore oli seda natuke aega ka juhtida. Nautisin neid asfaldiradu, kiiruskatsed olid tõeliselt kenad ja sujuvad. Kui sõit sujus, oli tunne väga hea. Kuues koht tähendab taas korralikke punkte, saime uueks hooajaks jälle väärt kogemuse,” rääkis Tänak kodumeeskonna pressiteenistuse vahendusel.“Oleme Hispaanias ka varem ettearvamatut ilma näinud ja õnneks meie rehvid toimisid neis tingimustes. Asafaldikatsed olid taas rasked, kuid me areneme iga ralliga ja Ott suutis taas teha tugeva ralli, andes endast parima ja kindlustades meeskonnale parima tulemuse Hispaaniast”, jäi meeskonna mänedžer Dick Cormack Tänaku esitusega rahule.Samal ajal kindlustas oma neljanda järjestikuse MM-tiitli Sebastien Ogier, kes haaras laupäeval ralli liidrikoha Dani Sordolt ning hoidis seda lõpuni välja, kuigi vahe hispaanlasega jäi lõpuks vaid 15,6 sekundit, kirjutab Delfi Sport.Ogieril on kaks etappi enne hooaja lõppu koos 222 punkti, millega ta edestab üldjärjestuses teist kohta jagavaid Thierry Neuville’i ja Andreas Mikkelseni koguni 95 punktiga. Ogieri jaoks on tegu tema neljanda MM-tiitliga, mis on kõik tulnud järjest.Enne Ogieri perioodi võitis üheksal järjestikusel aastal tiitli tema kaasmaalane ja nimekaim Sebastien Loeb.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui möödunud aastal kogus Valjala põhikooli heategevuslik mihklilaat ligi kolmsada eurot, siis tänavu kogunes summaks 418 eurot, millest osa läheb auhinnafondi ning ülejäänu MTÜ Meie Laste Tuleviku heaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Valjala laat kogus üle neljasaja euro

maintext:
Uudised
Valjala laat kogus üle neljasaja euro
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Kolmapäev, 05. oktoober 2016. Valjala mihklilaat kasvab aina suuremaks. Paremal kooli hoolekogu esimees Tea Pajula, kes kutsus laadal kõiki hoidiseid maitsma. Foto: Ivika Laanet Kui möödunud aastal kogus Valjala põhikooli heategevuslik mihklilaat ligi kolmsada eurot, siis tänavu kogunes summaks 418 eurot, millest osa läheb auhinnafondi ning ülejäänu MTÜ Meie Laste Tuleviku heaks.
“Mina jäin väga rahule,” ütles laada peakorraldaja, Valjala põhikooli hoolekogu esimees Tea Pajula. Ta rõõmustas, et lapsed olid laadaks hoolsalt valmistunud, müüjaid ja ostjaid oli palju ning ka kõik õnneloteriis olnud piletid said otsa. Kui möödunud aastal oli õnneloosis 196 piletit hinnaga 1.50 eurot, siis tänavu keerles õnnerattas 209 kaheeurost piletit. Õnneloosi korraldasid lapsevanemad Angela Mäeots ja Oili Tänav. Tea Pajula avaldas tänu ka valla noortekeskusele ja kõigile tublidele õpetajatele, kes laadal aktiivselt kaasa lõid.
Laupäeval Valjala põhikooli õuel toimunud laadal sai osta, nagu ikka, isetehtut, -kasvatatut, -küpsetatut. Toimus mahevahetus, nunnu- ja hoidistekonkurss. Laadamelus oli oma uue traktoriga kohal ka talunik Toomas Tänav ning uudistada sai Valjala vabatahtlike päästekomando autot.
Seekord ilmestas laata ka kooliõpilane Eeva-Helga Kupits oma hobustega ning laadaloterii peaauhinnaks oligi hobustega sõit. Laata juhtis kooli tugiisik Viktor Martel, laadamelu lõi pillilugudega Ants Olesk.
Mihklilaat toimus Valjala põhikooli õuel juba kuuendat korda. “Mina jäin väga rahule,” ütles laada peakorraldaja, Valjala põhikooli hoolekogu esimees Tea Pajula. Ta rõõmustas, et lapsed olid laadaks hoolsalt valmistunud, müüjaid ja ostjaid oli palju ning ka kõik õnneloteriis olnud piletid said otsa. Kui möödunud aastal oli õnneloosis 196 piletit hinnaga 1.50 eurot, siis tänavu keerles õnnerattas 209 kaheeurost piletit. Õnneloosi korraldasid lapsevanemad Angela Mäeots ja Oili Tänav. Tea Pajula avaldas tänu ka valla noortekeskusele ja kõigile tublidele õpetajatele, kes laadal aktiivselt kaasa lõid.Laupäeval Valjala põhikooli õuel toimunud laadal sai osta, nagu ikka, isetehtut, -kasvatatut, -küpsetatut. Toimus mahevahetus, nunnu- ja hoidistekonkurss. Laadamelus oli oma uue traktoriga kohal ka talunik Toomas Tänav ning uudistada sai Valjala vabatahtlike päästekomando autot.Seekord ilmestas laata ka kooliõpilane Eeva-Helga Kupits oma hobustega ning laadaloterii peaauhinnaks oligi hobustega sõit. Laata juhtis kooli tugiisik Viktor Martel, laadamelu lõi pillilugudega Ants Olesk.Mihklilaat toimus Valjala põhikooli õuel juba kuuendat korda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Seoses seadusest tuleneva kohustusega selgitada välja Kuressaare linna elanike arvamus Kuressaare linna, Kihelkonna valla, Laimjala valla, Leisi valla, Lääne-Saare valla, Mustjala valla, Orissaare valla, Pihtla valla, Salme valla, Torgu valla ja Valjala valla ühinemise kohta Saaremaa vallaks korraldab Kuressaare Linnavalitsus novembris rahvaküsitluse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Ühinemise rahvaküsitlus tuleb novembris
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Seoses seadusest tuleneva kohustusega selgitada välja Kuressaare linna elanike arvamus Kuressaare linna, Kihelkonna valla, Laimjala valla, Leisi valla, Lääne-Saare valla, Mustjala valla, Orissaare valla, Pihtla valla, Salme valla, Torgu valla ja Valjala valla ühinemise kohta Saaremaa vallaks korraldab Kuressaare Linnavalitsus novembris rahvaküsitluse.
Elektrooniline küsitlus toimub perioodil 7. november kell 10.00 kuni 10. november 2016 kell 20.00 veebikeskkonnas Volis, kuhu saab siseneda Kuressaare linna kodulehe www.kuressaare.ee kaudu (vajalik on ID-kaart või mobiili-ID).
Küsitluspunktides toimub küsitlus 11. novembril kell 10.00–18.00 ja 13. novembril 2016 kell 10.00–18.00. Liikumispuudega inimestel on nendel päevadel võimalik küsitluskast ka koju tellida (kuni kl 15.00), helistades elukohajärgsesse küsitluspunkti.
Küsitluspunkt nr 1
Tallinna tn 6, Kuressaare
kultuurikeskus. Telefon 452 0732
Küsitluspunkti piirkonda kuuluvad järgmised tänavad: Abaja, Aia 1-57 (paaritud numbrid) , Aia 2-52 (paaris numbrid), Aia käik, Allee, Anton Lutsu, August Kitzbergi, Haigla, Heina, Humala, Jaama, Junga, Kaevu, Kaevu põik, Kalda puiestee, Kaluri tee, Karja, Kase, Kastani, Kauba, Kesk, Kevade 1-41a (paaritud numbrid), Kevade 2-38 (paaris), Kitsas, Kivi, Kohtu 1-13 (paaritud numbrid), Kohtu 2-22a (paaris numbrid), Koidu, Kopli, Kotkapoja, Kraavi, Kullimäe tee, Kungla, Kuuse, Kõrre, Kõver, Lagle, Lasteaia, Laugu, Liiva, Loojangu, Lootsi, Lossi, Luha, Luige, Lydia Koidula, Madruse tee, Mere, Merikotka, Mierzejewski, Muru, Nooruse, Pae, Paju, Pargi, Pihtla tee 2b -18 (paaris numbrid), Pikk 1-23 (paaritud numbrid), Pikk 2-30 (paaris numbrid), Pilve, Pootsmani, Puusilla tee, Põik, Päikese, Pärna, Raekoja, Raiekivi tee, Ranna, Raua, Ravila, Roo, Roomassaare tee, Saue, Staadioni, Supluse puiestee, Suur-Põllu, Suur-Sadama, Suur-Sadama põik, Suve, Sõrve tee, Sügise, Tallinna 2-24 (paaris numbrid), Talve 1-65 (paaritud numbrid), Talve 2-88 (paaris numbrid), Talve põik, Tiigi, Tolli, Tolli põik, Tori, Transvaali 1-43, 50-56b, Turu, Tuule, Töö, Töökoja, Uus, Uus-Roomassaare, Vahe, Vahtra, Valguse, Vana-Roomassaare, Varju, Vesikaare, Veski, Veski põik, Vete, Videviku, Vikerkaare, Vuti, Väike-Põllu, Väike-Sadama.
Küsitluspunkt nr 2
Õie tn 2, Kuressaare Ida-Niidu lasteaed
Telefon 5612 5930
Küsitluspunkti piirkonda kuuluvad järgmised tänavad: Arhiivi, Arhiivi käik, Eha, Ida, Kaare, Kannikese, Karikakra, Karikakra põik, Kelluka, Kevade 43-55 (paaritud numbrid), Kevade 40–58 (paaris numbrid), Kirde, Kullerkupu, Kuressaare tee 23, 25, 27 ja 29 (loetletud numbrid), Lehe, Lillevälja, Marientali tee, Mesilase, Mooni, Niidu, Niidu käik, Nurmenuku, Nõmme 2, 4, 6 (loetletud numbrid), Pihtla tee 32 -36 (paaris numbrid), Pihtla tee 9-67 (paaritud numbrid), Piibelehe, Piiri, Parketi, Punga, Raja, Raudtee, Roopa, Rukkilille, Sinilille, Sirge, Tallinna 26-80a (paaris numbrid), Talve 71-93 (paaritud numbrid), Talve 90-114 (paaris numbrid), Transvaali 51, 60, 62, 64 (loetletud numbrid), Tulika, Uus-Karja, Õie, Ülase.
Küsitluspunkt nr 3
Hariduse tn 13, Saaremaa Ühisgümnaasium
Telefon 518 4814
Küsitluspunkti piirkonda kuuluvad järgmised tänavad: Aia 54-68 (paaris numbrid), Garnisoni, Hariduse, Juhan Smuuli, Jõe, Kadaka, Kalevi, Kalevi põik, Karl Ojassoo, Kibuvitsa, Kihelkonna mnt, Kiivitaja, Kingu, Kiriku, Kohtu 15-35 (paaritud numbrid), Kohtu 24-48 (paaris numbrid), Kohtu käik, Komandandi, Koondise, Lahe tee, Lepiku, Meierei, Metsa, Martin Körberi, Nurme, Odra, Papli, Pikk 25-81(paaritud numbrid), Pikk 32-86 (paaris numbrid), Põduste, Põhja , Rahu, Rehe, Ringtee, Ristiku, Rohu, Rootsi, Sepa, Suuresilla, Talli, Tallinna (paaritud numbrid), Tehnika, Tikutaja, Torni, Traktori, Vaikne, Vallimaa, Voolu, Väljaku. Autor: KS Neljapäev, 20. oktoober 2016.Elektrooniline küsitlus toimub perioodil 7. november kell 10.00 kuni 10. november 2016 kell 20.00 veebikeskkonnas Volis, kuhu saab siseneda Kuressaare linna kodulehe www.kuressaare.ee kaudu (vajalik on ID-kaart või mobiili-ID).Küsitluspunktides toimub küsitlus 11. novembril kell 10.00–18.00 ja 13. novembril 2016 kell 10.00–18.00. Liikumispuudega inimestel on nendel päevadel võimalik küsitluskast ka koju tellida (kuni kl 15.00), helistades elukohajärgsesse küsitluspunkti.Tallinna tn 6, Kuressaarekultuurikeskus. Telefon 452 0732Küsitluspunkti piirkonda kuuluvad järgmised tänavad: Abaja, Aia 1-57 (paaritud numbrid) , Aia 2-52 (paaris numbrid), Aia käik, Allee, Anton Lutsu, August Kitzbergi, Haigla, Heina, Humala, Jaama, Junga, Kaevu, Kaevu põik, Kalda puiestee, Kaluri tee, Karja, Kase, Kastani, Kauba, Kesk, Kevade 1-41a (paaritud numbrid), Kevade 2-38 (paaris), Kitsas, Kivi, Kohtu 1-13 (paaritud numbrid), Kohtu 2-22a (paaris numbrid), Koidu, Kopli, Kotkapoja, Kraavi, Kullimäe tee, Kungla, Kuuse, Kõrre, Kõver, Lagle, Lasteaia, Laugu, Liiva, Loojangu, Lootsi, Lossi, Luha, Luige, Lydia Koidula, Madruse tee, Mere, Merikotka, Mierzejewski, Muru, Nooruse, Pae, Paju, Pargi, Pihtla tee 2b -18 (paaris numbrid), Pikk 1-23 (paaritud numbrid), Pikk 2-30 (paaris numbrid), Pilve, Pootsmani, Puusilla tee, Põik, Päikese, Pärna, Raekoja, Raiekivi tee, Ranna, Raua, Ravila, Roo, Roomassaare tee, Saue, Staadioni, Supluse puiestee, Suur-Põllu, Suur-Sadama, Suur-Sadama põik, Suve, Sõrve tee, Sügise, Tallinna 2-24 (paaris numbrid), Talve 1-65 (paaritud numbrid), Talve 2-88 (paaris numbrid), Talve põik, Tiigi, Tolli, Tolli põik, Tori, Transvaali 1-43, 50-56b, Turu, Tuule, Töö, Töökoja, Uus, Uus-Roomassaare, Vahe, Vahtra, Valguse, Vana-Roomassaare, Varju, Vesikaare, Veski, Veski põik, Vete, Videviku, Vikerkaare, Vuti, Väike-Põllu, Väike-Sadama.Õie tn 2, Kuressaare Ida-Niidu lasteaedTelefon 5612 5930Küsitluspunkti piirkonda kuuluvad järgmised tänavad: Arhiivi, Arhiivi käik, Eha, Ida, Kaare, Kannikese, Karikakra, Karikakra põik, Kelluka, Kevade 43-55 (paaritud numbrid), Kevade 40–58 (paaris numbrid), Kirde, Kullerkupu, Kuressaare tee 23, 25, 27 ja 29 (loetletud numbrid), Lehe, Lillevälja, Marientali tee, Mesilase, Mooni, Niidu, Niidu käik, Nurmenuku, Nõmme 2, 4, 6 (loetletud numbrid), Pihtla tee 32 -36 (paaris numbrid), Pihtla tee 9-67 (paaritud numbrid), Piibelehe, Piiri, Parketi, Punga, Raja, Raudtee, Roopa, Rukkilille, Sinilille, Sirge, Tallinna 26-80a (paaris numbrid), Talve 71-93 (paaritud numbrid), Talve 90-114 (paaris numbrid), Transvaali 51, 60, 62, 64 (loetletud numbrid), Tulika, Uus-Karja, Õie, Ülase.Hariduse tn 13, Saaremaa ÜhisgümnaasiumTelefon 518 4814Küsitluspunkti piirkonda kuuluvad järgmised tänavad: Aia 54-68 (paaris numbrid), Garnisoni, Hariduse, Juhan Smuuli, Jõe, Kadaka, Kalevi, Kalevi põik, Karl Ojassoo, Kibuvitsa, Kihelkonna mnt, Kiivitaja, Kingu, Kiriku, Kohtu 15-35 (paaritud numbrid), Kohtu 24-48 (paaris numbrid), Kohtu käik, Komandandi, Koondise, Lahe tee, Lepiku, Meierei, Metsa, Martin Körberi, Nurme, Odra, Papli, Pikk 25-81(paaritud numbrid), Pikk 32-86 (paaris numbrid), Põduste, Põhja , Rahu, Rehe, Ringtee, Ristiku, Rohu, Rootsi, Sepa, Suuresilla, Talli, Tallinna (paaritud numbrid), Tehnika, Tikutaja, Torni, Traktori, Vaikne, Vallimaa, Voolu, Väljaku.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna räägib oma tegemistest ja mõtetest Kaja Juulik. Seda nii suure pere emana kui Karala külaseltsi juhina. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuidas läheb?

maintext:
Maakond
Kuidas läheb?
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Täna räägib oma tegemistest ja mõtetest Kaja Juulik. Seda nii suure pere emana kui Karala külaseltsi juhina.
Praegu tegelen lehtede riisumisega, sest ilm on ilus ja lehed on kuivad. Natuke porgandit ja peeti on veel võtta, aga sellega pole kiiret, sügisilmasid veel jagub. Olen teinud ikka ka hoidiseid, sel aastal kõige rohkem kurgihoidist, kus komponentideks ka kabatšokk, porgand ja sibul. Mooside osas on katsetamine jäänud tagaplaanile, olen aru saanud, et traditsioonilised moosid, nagu õuna jt, on minevamad.
Küla tegemistes läheb lahti keraamika hooaeg. Lümanda lasteaia lapsed koos emadega tulevad selle põneva alaga tutvust tegema, isadepäev ja jõulud ju tulekul. Suvel oli palju muid tegemisi, siis keraamikaahjud puhkasid. Aga viimasel ajal on hoogustunud huvi meie seltsi ja külamaja tegemiste vastu. Täna tuleb Kamari külaselts Põltsamaa vallast, neil on kahepäevane Saaremaa-tuur, kus ka põllumehi jt ühes. Ööbivad Mardi talus.
Reedel käis Hiiumaa Kodukant külas, vaatamas, kuidas 20-aastasel külaseltsil väikeses külas läheb. Eelmisel nädalal oli siin Lääne-Nigula valla rahvas. Kuna jätkuvalt on valdade ühinemise teema päevakorras, huvitas neid, kuidas väikesel külal suures ühinenud vallas läheb, kas külaelu ikka toimib. Näen oma suurvallast nüüd ära, et väikeste külade elu kipub siiski tagaplaanile jääma, nagu näitas ka tänavune Leedri külade päev. Miks suuremate keskuste inimesed välja ei tule?
Tulevad ikkagi väikeste külade inimesed, kus pole poodi ega kooli, kus iga kell ei saa poodi toidu järele tormata, vaid tuleb vaadata, mida on ja sellest toit valmistada. Väikeste külade inimesed, kes vabatahtlikult välja tulevad ja teevad, ongi aktiivsed külaliigutajad. Kui neid veel on, seni külaelu jätkub.
Valdade ühinemisest pole midagi paremaks läinud – kaugused on suuremad, majanduskulude kokkuhoidu pole olnud, teenuste kvaliteet pole paremaks muutunud, on muutunud lihtsalt olukord. Ega väikesel vallal ka perspektiivi pole, aga liitumine ei muuda elu paremaks, probleemidest ei pääse.
Ise tuleb toime tulla. Meie kogukonnamaja on täielikul isemajandamisel, vallalt ei ole me küsinud ega saanud sentigi. Peale selle oleme kogunud inimestelt raha, et teed mustkatte alla saada, praegu kogume raha laste mänguväljaku ehitamiseks.
Aga me ei kurda, häda pole midagi, meie külas on jätkusuutlik elu, inimesed on eluga rahul. Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 19. oktoober 2016.Praegu tegelen lehtede riisumisega, sest ilm on ilus ja lehed on kuivad. Natuke porgandit ja peeti on veel võtta, aga sellega pole kiiret, sügisilmasid veel jagub. Olen teinud ikka ka hoidiseid, sel aastal kõige rohkem kurgihoidist, kus komponentideks ka kabatšokk, porgand ja sibul. Mooside osas on katsetamine jäänud tagaplaanile, olen aru saanud, et traditsioonilised moosid, nagu õuna jt, on minevamad.Küla tegemistes läheb lahti keraamika hooaeg. Lümanda lasteaia lapsed koos emadega tulevad selle põneva alaga tutvust tegema, isadepäev ja jõulud ju tulekul. Suvel oli palju muid tegemisi, siis keraamikaahjud puhkasid. Aga viimasel ajal on hoogustunud huvi meie seltsi ja külamaja tegemiste vastu. Täna tuleb Kamari külaselts Põltsamaa vallast, neil on kahepäevane Saaremaa-tuur, kus ka põllumehi jt ühes. Ööbivad Mardi talus.Reedel käis Hiiumaa Kodukant külas, vaatamas, kuidas 20-aastasel külaseltsil väikeses külas läheb. Eelmisel nädalal oli siin Lääne-Nigula valla rahvas. Kuna jätkuvalt on valdade ühinemise teema päevakorras, huvitas neid, kuidas väikesel külal suures ühinenud vallas läheb, kas külaelu ikka toimib. Näen oma suurvallast nüüd ära, et väikeste külade elu kipub siiski tagaplaanile jääma, nagu näitas ka tänavune Leedri külade päev. Miks suuremate keskuste inimesed välja ei tule?Tulevad ikkagi väikeste külade inimesed, kus pole poodi ega kooli, kus iga kell ei saa poodi toidu järele tormata, vaid tuleb vaadata, mida on ja sellest toit valmistada. Väikeste külade inimesed, kes vabatahtlikult välja tulevad ja teevad, ongi aktiivsed külaliigutajad. Kui neid veel on, seni külaelu jätkub.Valdade ühinemisest pole midagi paremaks läinud – kaugused on suuremad, majanduskulude kokkuhoidu pole olnud, teenuste kvaliteet pole paremaks muutunud, on muutunud lihtsalt olukord. Ega väikesel vallal ka perspektiivi pole, aga liitumine ei muuda elu paremaks, probleemidest ei pääse.Ise tuleb toime tulla. Meie kogukonnamaja on täielikul isemajandamisel, vallalt ei ole me küsinud ega saanud sentigi. Peale selle oleme kogunud inimestelt raha, et teed mustkatte alla saada, praegu kogume raha laste mänguväljaku ehitamiseks.Aga me ei kurda, häda pole midagi, meie külas on jätkusuutlik elu, inimesed on eluga rahul.
Veel artikleid samast teemast »


description: Loodetavasti saavad lugejad aru, et allakirjutanu viitab pealkirjas esinevatele laulusõnadele seetõttu, et meie suurtes poodides võime jällegi kaks kuud enne Kristuse sündi tähistavaid pühi jõulukaupade väljapanekuid imetleda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Jõulud tulnud taas

maintext:
Arvamus
MÕTE: Jõulud tulnud taas
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Loodetavasti saavad lugejad aru, et allakirjutanu viitab pealkirjas esinevatele laulusõnadele seetõttu, et meie suurtes poodides võime jällegi kaks kuud enne Kristuse sündi tähistavaid pühi jõulukaupade väljapanekuid imetleda.
Kuidas sellesse suhtuda? Mõni ütleb, et peaksime ka kaupmeestest aru saama, sest elame ju ikkagi tarbimisühiskonnas. Turismihooaeg on läbi ja mida muud nad siis ikka oma poodides peale esmatarbekaupade müüa saavad, et pisutki kasumit teenida ja selle läbi vee peal püsida. Aga kas kõik ikka on nii mustvalge? Sellega ollakse lihtsalt harjutud. Kui ühiskond on vaikimisi vastu võtnud varase jõulumüügi, siis on tegemist pelgalt hooajakaubaga. Kui seda pisutki ostetakse, siis tuleb ju müüa.
Tarbijaid on mitmesuguseid. Ühed ostavad oma jõuluehted, jõulušokolaadid ja piparkoogid tõesti ehk juba oktoobris ära ja tunnevad sellest rõõmu, sest ajatavad niiviisi jõulupühadeks tehtavaid ja paljude jaoks ka möödapääsmatuid kulutusi.
Samas võib poekülastajate meelsus ka risti vastupidine olla. Valdavalt punane ja pealetükkiv jõulukaup on sageli välja pandud just sellistesse kohtadesse, kus iga kauplusse tulnud inimene seda nägemata mööda minna ei saa.
Eestlased on üldiselt üsna allaheitlikud ja kui just elu kallale ei kiputa, siis võetakse õlgukehitava kannatlikkusega sageli vastu ka kõik see, mis esmapilgul pehmelt öeldes imelik tundub. Üsna tavaline mõtteviis sellistel puhkudel on: “Ah, las nad siis müüvad, minust ei sõltu ju niikuinii mitte midagi . . .”
Nii me siin elame – viinakuus jõulud ja jõulukuus viin. Mis siis, et suured poeketid oma liigvarajase jõulumüügiga neid pühasid aasta-aastalt üha enam devalveerima kipuvad.
Närigem siis porikuus piparkooke ja olgem selle üle rõõmsad, sest septembris neid veel müügil ei olnud. Aeg läheb ikka omasoodu ja ka see viga saab ehk varsti parandatud. Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 25. oktoober 2016.Kuidas sellesse suhtuda? Mõni ütleb, et peaksime ka kaupmeestest aru saama, sest elame ju ikkagi tarbimisühiskonnas. Turismihooaeg on läbi ja mida muud nad siis ikka oma poodides peale esmatarbekaupade müüa saavad, et pisutki kasumit teenida ja selle läbi vee peal püsida. Aga kas kõik ikka on nii mustvalge? Sellega ollakse lihtsalt harjutud. Kui ühiskond on vaikimisi vastu võtnud varase jõulumüügi, siis on tegemist pelgalt hooajakaubaga. Kui seda pisutki ostetakse, siis tuleb ju müüa.Tarbijaid on mitmesuguseid. Ühed ostavad oma jõuluehted, jõulušokolaadid ja piparkoogid tõesti ehk juba oktoobris ära ja tunnevad sellest rõõmu, sest ajatavad niiviisi jõulupühadeks tehtavaid ja paljude jaoks ka möödapääsmatuid kulutusi.Samas võib poekülastajate meelsus ka risti vastupidine olla. Valdavalt punane ja pealetükkiv jõulukaup on sageli välja pandud just sellistesse kohtadesse, kus iga kauplusse tulnud inimene seda nägemata mööda minna ei saa.Eestlased on üldiselt üsna allaheitlikud ja kui just elu kallale ei kiputa, siis võetakse õlgukehitava kannatlikkusega sageli vastu ka kõik see, mis esmapilgul pehmelt öeldes imelik tundub. Üsna tavaline mõtteviis sellistel puhkudel on: “Ah, las nad siis müüvad, minust ei sõltu ju niikuinii mitte midagi . . .”Nii me siin elame – viinakuus jõulud ja jõulukuus viin. Mis siis, et suured poeketid oma liigvarajase jõulumüügiga neid pühasid aasta-aastalt üha enam devalveerima kipuvad.Närigem siis porikuus piparkooke ja olgem selle üle rõõmsad, sest septembris neid veel müügil ei olnud. Aeg läheb ikka omasoodu ja ka see viga saab ehk varsti parandatud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ott Tänak (pildil) ja Raigo Mõlder (DMACK) teenisid Walesi MM-rallil teise koha, võites viimasel, pühapäevasel võistluspäeval kõik kuus kiiruskatset. Võitjast Sebastien Ogierist jäi meie ekipaaž lõpuks vaid kümne sekundi kaugusele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Saare uhkus: Ott Tänak Walesi MM-rallil teine
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Aldo Maksimov Laupäev, 29. oktoober 2016. Ott Tänak. Foto: @World / Delfi Ott Tänak (pildil) ja Raigo Mõlder (DMACK) teenisid Walesi MM-rallil teise koha, võites viimasel, pühapäevasel võistluspäeval kõik kuus kiiruskatset. Võitjast Sebastien Ogierist jäi meie ekipaaž lõpuks vaid kümne sekundi kaugusele.
Meie mehed olid kiireimad 22-st katsest kaheteistkümnel, kuid võidu võttis ikkagi juba avapäeval edu sisse sõitnud ning hiljem vaid esikohta kindlustanud prantslane, maailmameister Sebastian Ogier.
29-aastane Tänak oli enne tänast jõudnud MM-rallidel WRC klassis poodiumile kolmel korral: 2012. aastal Itaalias oli ta kolmas ning Poolas mullu kolmas ja tänavu teine.
Tänak lõpetas MM-kokkuvõttes kaheksandana. Uuel aastal uue hooga ning sihikul kindlasti juba kõrgem lõppkoht. Selleks on lõppenud hooajal kõvasti eeltööd tehtud.
Loe pikemalt homsest lehest! Meie mehed olid kiireimad 22-st katsest kaheteistkümnel, kuid võidu võttis ikkagi juba avapäeval edu sisse sõitnud ning hiljem vaid esikohta kindlustanud prantslane, maailmameister Sebastian Ogier.29-aastane Tänak oli enne tänast jõudnud MM-rallidel WRC klassis poodiumile kolmel korral: 2012. aastal Itaalias oli ta kolmas ning Poolas mullu kolmas ja tänavu teine.Tänak lõpetas MM-kokkuvõttes kaheksandana. Uuel aastal uue hooga ning sihikul kindlasti juba kõrgem lõppkoht. Selleks on lõppenud hooajal kõvasti eeltööd tehtud.Loe pikemalt homsest lehest!
Veel artikleid samast teemast »


description: 2016. aasta riigieelarvele pani Vabaerakond nimeks tiksumise eelarve. Olemegi nüüd riigina aasta otsa tiksunud ja võime ühelt poolt rõõmustada, et hing on sisse jäänud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
Nagu puuslik, kes vaatab korraga kõikjale
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
2016. aasta riigieelarvele pani Vabaerakond nimeks tiksumise eelarve. Olemegi nüüd riigina aasta otsa tiksunud ja võime ühelt poolt rõõmustada, et hing on sisse jäänud.
Teiselt poolt on valitsus aasta kallist aega ära raisanud, julgemata otsustavamaid samme astuda. Ära on narritud see aasta, nagu rätsepmeister Kiir narris ära linakaupmees Aaberkuke kalli antsuhtiriide!
Mis vaatab meile vastu tuleva aasta eelarve eelnõust? Alustan positiivsest. Presidendiks valitud Kersti Kaljulaid kordas Vabaerakonna fraktsiooniga kohtudes ühte oma kreedot: nõrgemad eelkõige. Õige, nii peabki. Ja mis siis, et eelarvet lugedes tekib küsimus, kas peaminister on ikka veel Taavi Rõivas või juba Jevgeni Ossinovski. Tore, et see eelarve ei unusta nõrgemaid. Ent kõigis heades kavatsustes jäädakse poolele teele, ei tehta isegi poolt rehkendust, tehakse veerand või veelgi vähem.
Kipume unustama, kust raha eelarvesse saab
Tulumaksuvaba miinimum tõuseb ainult 10 eurot kuus, sotsiaalmaks langeb ainult pool protsendipunkti. Õpetajate, kultuuritöötajate, siseturvalisuse töötajate ja sotsiaalhoolekande töötajate palgakasv jääb ikkagi alla palgakasvule erasektoris.
Aktsiisid tõusevad samas julmalt: diislikütuse aktsiis 10%, bensiiniaktsiis 10%, tubakaaktsiis 8%, alkoholiaktsiis 10%, maagaasi aktsiis 20%. Majutusteenuste käibemaks tõuseb 9-lt 14%-le.
Eesti Maksumaksjate Liit on juhtinud tähelepanu, et valitsuse plaan jätkata järskude aktsiisitõusudega ei ole jätkusuutlik. Kiired aktsiisitõusud on juba toonud kaasa piirikaubanduse ja salakaubanduse kasvu. Minnes Lätti alkoholi ostma, ostetakse kaasa ka sigarette ja tangitakse kütust ning ega lõpuks leibki ostmata jää.
Valitsus on seni opositsiooni märkused sel teemal pareerinud argumendiga: aga maksuraha ju laekub aktsiisidest hästi, isegi rohkem kui planeeritud. Ent majandusele antav negatiivne impulss võib pikemas perspektiivis minna kallimaks kui lühiajaline tulu.
Valitsus on ise võtnud endale kohustuse analüüsida aktsiisitõusude mõjusid ning vajadusel kaaluda, milliseid samme astuda. Kui suureks peab paisuma salaturg, kui paljud Läti piiri ääres asuvad Eesti kauplused peavad uksed sulgema, et valitsus hindaks olukorda analüüsi vääriliseks? Kuulake ometi ettevõtjaid ja maksumaksjate liitu ning tõmmake aktsiisikiirendusele pidurit!
Eelarve maht tõuseb märkimisväärselt. Et see võiks juhtuda taastunud majanduskasvu arvelt, seda ei julge valitsus seekord väga kuulutada. Meie majanduskasv on ammu kinni jäänud ja varsti oleme päris liliputid. Nüüd loodetakse võtta riigiettevõtetest tublisti dividende. Ometi sööb saamatus parvlaevaühenduse korraldamisel iga päev Tallinna Sadama varusid. Eesti Energia pole jõudnud veel varasemate ekslike otsuste mürgiseid vilju ära seedida. Eesti Raudtee pole ammu enam tuluallikas, vaid neelab riigi raha juba tänavusest lisaeelarvest.
Vabaerakonna arvates võiks valitsus läheneva ettevõtjate päeva eel võtta ettevõtjaid palju rohkem kuulda. Laps arvab, et raha tuleb kapist või seina seest. Meil on ka parlamendis jõude, kes ütlevad, et küll saab valimislubaduste täitmiseks vajaliku raha riigieelarvest. Aga kust raha eelarvesse saab, kipume unustama. Ettevõtlus on see, mis raha eelarvesse toob!
Tervikuna näeb 2017. aasta eelarve eelnõu välja nagu puuslik, kes vaatab korraga kõigisse ilmakaartesse. Valitsuserakondade ja ministrite valimislubaduste täitmist on õnnestunud eelarvesse kirjutada nii rohkesti, et valitsuskabinetis õieti väitlust ei tekkinudki. Valitsusjuht räägib küll prioriteetidest, ent eelarvest on näha vaid soov võimalikult paljudele meeldida.
Peaminister rääkis äsja riigikogu ees, mida kõike selles eelarves on. Oluline on aga ka tähele panna, mida selles ei ole. Ei ole lahendust tervishoiu puuduliku rahastamise probleemile – järelikult kavatsetakse lihtsalt haigekassa reserv pintslisse pista.
Teadusarendustegevuse rahastamise kasvu peab luubiga vaatama. Kust peaks majanduskasv tulema, kui haridus ja teadus pole eelarve prioriteedid? Selle valdkonna rahastamine peab olema tänases olukorras majanduskasvu tagamiseks absoluutne prioriteet, kui tahetakse Eestit ikka tegelikult arendada.
Külvatakse lennukiga raha
Tasub lugeda näiteks Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnavõtte, milles ta osutab, et odaval tööjõul põhinev tööstus surutakse Eestist välja nagunii. Sisejulgeolek on kaitsekulutuste kõrval endiselt vaese sugulase rollis. Ometi on selge, et ammu on aeg rääkida prioriteedina julgeolekust tervikuna, mitte ainult olla rahul, et kaitse-eelarve on piisavalt mahukas.
Kokkuvõttes: see on näivuse, imiteerimise eelarve. Imiteeritakse arengut, ühiskonna edasiviimist. Imiteeritakse ettevõtluskeskkonna parandamist – tegelikult ei tunneta ettevõtjad sotsiaalmaksu pisikesest langetamisest tulenevat võitu, aga eelarvesse tekib pirakas auk. Imiteeritakse sotsiaalse heaolu suurendamist, külvates lennukiga raha, eristamata seejuures vähem kaitstud elanike rühmi, kes eeskätt toetust vajaksid.
Eelarve on trummipõrina ja fanfaarihelide saatel riigikogule üle antud ning juba on alanud tõsine töö, et sellest eelnõust asja saaks. Vabaerakonna fraktsioon tööd ei karda. Peaasi, et koalitsioon enne arutelu endi ja opositsiooni vahele jälle müüri ei ehita. Autor: Andres Ammas, riigikogu liige (Vabaerakond) Kolmapäev, 05. oktoober 2016.Teiselt poolt on valitsus aasta kallist aega ära raisanud, julgemata otsustavamaid samme astuda. Ära on narritud see aasta, nagu rätsepmeister Kiir narris ära linakaupmees Aaberkuke kalli antsuhtiriide!Mis vaatab meile vastu tuleva aasta eelarve eelnõust? Alustan positiivsest. Presidendiks valitud Kersti Kaljulaid kordas Vabaerakonna fraktsiooniga kohtudes ühte oma kreedot: nõrgemad eelkõige. Õige, nii peabki. Ja mis siis, et eelarvet lugedes tekib küsimus, kas peaminister on ikka veel Taavi Rõivas või juba Jevgeni Ossinovski. Tore, et see eelarve ei unusta nõrgemaid. Ent kõigis heades kavatsustes jäädakse poolele teele, ei tehta isegi poolt rehkendust, tehakse veerand või veelgi vähem.Tulumaksuvaba miinimum tõuseb ainult 10 eurot kuus, sotsiaalmaks langeb ainult pool protsendipunkti. Õpetajate, kultuuritöötajate, siseturvalisuse töötajate ja sotsiaalhoolekande töötajate palgakasv jääb ikkagi alla palgakasvule erasektoris.Aktsiisid tõusevad samas julmalt: diislikütuse aktsiis 10%, bensiiniaktsiis 10%, tubakaaktsiis 8%, alkoholiaktsiis 10%, maagaasi aktsiis 20%. Majutusteenuste käibemaks tõuseb 9-lt 14%-le.Eesti Maksumaksjate Liit on juhtinud tähelepanu, et valitsuse plaan jätkata järskude aktsiisitõusudega ei ole jätkusuutlik. Kiired aktsiisitõusud on juba toonud kaasa piirikaubanduse ja salakaubanduse kasvu. Minnes Lätti alkoholi ostma, ostetakse kaasa ka sigarette ja tangitakse kütust ning ega lõpuks leibki ostmata jää.Valitsus on seni opositsiooni märkused sel teemal pareerinud argumendiga: aga maksuraha ju laekub aktsiisidest hästi, isegi rohkem kui planeeritud. Ent majandusele antav negatiivne impulss võib pikemas perspektiivis minna kallimaks kui lühiajaline tulu.Valitsus on ise võtnud endale kohustuse analüüsida aktsiisitõusude mõjusid ning vajadusel kaaluda, milliseid samme astuda. Kui suureks peab paisuma salaturg, kui paljud Läti piiri ääres asuvad Eesti kauplused peavad uksed sulgema, et valitsus hindaks olukorda analüüsi vääriliseks? Kuulake ometi ettevõtjaid ja maksumaksjate liitu ning tõmmake aktsiisikiirendusele pidurit!Eelarve maht tõuseb märkimisväärselt. Et see võiks juhtuda taastunud majanduskasvu arvelt, seda ei julge valitsus seekord väga kuulutada. Meie majanduskasv on ammu kinni jäänud ja varsti oleme päris liliputid. Nüüd loodetakse võtta riigiettevõtetest tublisti dividende. Ometi sööb saamatus parvlaevaühenduse korraldamisel iga päev Tallinna Sadama varusid. Eesti Energia pole jõudnud veel varasemate ekslike otsuste mürgiseid vilju ära seedida. Eesti Raudtee pole ammu enam tuluallikas, vaid neelab riigi raha juba tänavusest lisaeelarvest.Vabaerakonna arvates võiks valitsus läheneva ettevõtjate päeva eel võtta ettevõtjaid palju rohkem kuulda. Laps arvab, et raha tuleb kapist või seina seest. Meil on ka parlamendis jõude, kes ütlevad, et küll saab valimislubaduste täitmiseks vajaliku raha riigieelarvest. Aga kust raha eelarvesse saab, kipume unustama. Ettevõtlus on see, mis raha eelarvesse toob!Tervikuna näeb 2017. aasta eelarve eelnõu välja nagu puuslik, kes vaatab korraga kõigisse ilmakaartesse. Valitsuserakondade ja ministrite valimislubaduste täitmist on õnnestunud eelarvesse kirjutada nii rohkesti, et valitsuskabinetis õieti väitlust ei tekkinudki. Valitsusjuht räägib küll prioriteetidest, ent eelarvest on näha vaid soov võimalikult paljudele meeldida.Peaminister rääkis äsja riigikogu ees, mida kõike selles eelarves on. Oluline on aga ka tähele panna, mida selles ei ole. Ei ole lahendust tervishoiu puuduliku rahastamise probleemile – järelikult kavatsetakse lihtsalt haigekassa reserv pintslisse pista.Teadusarendustegevuse rahastamise kasvu peab luubiga vaatama. Kust peaks majanduskasv tulema, kui haridus ja teadus pole eelarve prioriteedid? Selle valdkonna rahastamine peab olema tänases olukorras majanduskasvu tagamiseks absoluutne prioriteet, kui tahetakse Eestit ikka tegelikult arendada.Tasub lugeda näiteks Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnavõtte, milles ta osutab, et odaval tööjõul põhinev tööstus surutakse Eestist välja nagunii. Sisejulgeolek on kaitsekulutuste kõrval endiselt vaese sugulase rollis. Ometi on selge, et ammu on aeg rääkida prioriteedina julgeolekust tervikuna, mitte ainult olla rahul, et kaitse-eelarve on piisavalt mahukas.Kokkuvõttes: see on näivuse, imiteerimise eelarve. Imiteeritakse arengut, ühiskonna edasiviimist. Imiteeritakse ettevõtluskeskkonna parandamist – tegelikult ei tunneta ettevõtjad sotsiaalmaksu pisikesest langetamisest tulenevat võitu, aga eelarvesse tekib pirakas auk. Imiteeritakse sotsiaalse heaolu suurendamist, külvates lennukiga raha, eristamata seejuures vähem kaitstud elanike rühmi, kes eeskätt toetust vajaksid.Eelarve on trummipõrina ja fanfaarihelide saatel riigikogule üle antud ning juba on alanud tõsine töö, et sellest eelnõust asja saaks. Vabaerakonna fraktsioon tööd ei karda. Peaasi, et koalitsioon enne arutelu endi ja opositsiooni vahele jälle müüri ei ehita.
Veel artikleid samast teemast »


description: Orissaarest pärit 35-aastane Mari Pukk saavutas Rootsis toimunud Põhjamaade kulturismi ja fitnessi meistrivõistlustel bikiini fitnessis 172 cm ja pikemate naiste seas hinnatava neljanda koha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Mari Pukk oli Rootsis neljas


description: Lääne- Saare vallavalitsus soovib säilitada erivajadustega inimeste hooldekodu Sõmera Kodu vähendatud mahus – eelkõige ööpäevaringse erihoolekandeteenuse pakkumiseks liitpuudega isikutele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vald palub Sõmera Kodu säilitamist

maintext:
Uudised
Vald palub Sõmera Kodu säilitamist
Esmaspäev, 03. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 03. oktoober 2016. Tiina Luks. FOTO: Valmar Voolaid Lääne- Saare vallavalitsus soovib säilitada erivajadustega inimeste hooldekodu Sõmera Kodu vähendatud mahus – eelkõige ööpäevaringse erihoolekandeteenuse pakkumiseks liitpuudega isikutele.
Lääne Saare vallavanem Tiina Luks kirjutas reedel sotsiaalkaitseminister Margus Tsahknale, et kui Sõmera Kodu peaks likvideeritama, ei ole ööpäevaringset hoolekannet vajavatel liitpuudega klientidel ilmselt võimalik enam osa saada arengukavas kirjeldatud teenustest, suurendada iseseisvat toimetulekut, osaleda tööturul ega elukestvas õppes.
Osa töökohti kaob maakonnast sootuks
“Küll aga on aastate jooksul kujunenud Sõmera Kodust nende jaoks kodu, kust lahkumine toob kaasa rohkem või vähem ärevust,” märkis vallavanem. Tema sõnul tähendab asutuse likvideerimine muuhulgas seda, et märkimisväärne hulk töökohti kaob maakonnast sootuks.
“Seda vaatamata peaministri soovile leida võimalusi ministeeriumite valitsemisalas töökohtade pealinnast väljaviimiseks regioonidesse. Viimast väljendas peaminister suvisel kohtumisel omavalitsusjuhtidega Saaremaal,” kirjutas Luks.
Erihoolekande arengukava eesmärkide kohaselt peaks Sõmera Kodu lõpetama tegevuse hiljemalt aastaks 2020. Lääne Saare vallavanem Tiina Luks kirjutas reedel sotsiaalkaitseminister Margus Tsahknale, et kui Sõmera Kodu peaks likvideeritama, ei ole ööpäevaringset hoolekannet vajavatel liitpuudega klientidel ilmselt võimalik enam osa saada arengukavas kirjeldatud teenustest, suurendada iseseisvat toimetulekut, osaleda tööturul ega elukestvas õppes.“Küll aga on aastate jooksul kujunenud Sõmera Kodust nende jaoks kodu, kust lahkumine toob kaasa rohkem või vähem ärevust,” märkis vallavanem. Tema sõnul tähendab asutuse likvideerimine muuhulgas seda, et märkimisväärne hulk töökohti kaob maakonnast sootuks.“Seda vaatamata peaministri soovile leida võimalusi ministeeriumite valitsemisalas töökohtade pealinnast väljaviimiseks regioonidesse. Viimast väljendas peaminister suvisel kohtumisel omavalitsusjuhtidega Saaremaal,” kirjutas Luks.Erihoolekande arengukava eesmärkide kohaselt peaks Sõmera Kodu lõpetama tegevuse hiljemalt aastaks 2020.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare Ametikoolis õpib praegu 850 õpilast riikliku koolitustellimuse alusel ning umbes 650 õppurit kursuste kaudu, mille hulgas on ka autokool. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ametikool on asunud loobuma Upa õppekompleksist
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 27. oktoober 2016. Kuressaare Ametikoolis õpib praegu 850 õpilast riikliku koolitustellimuse alusel ning umbes 650 õppurit kursuste kaudu, mille hulgas on ka autokool.
Koolil on kuus õppesuunda ja nende sees 12 õppekavarühma. Eesti kvalifikatsiooniraamistiku järgi saavad ametikooli lõpetajad 3–5 taseme kvalifikatsiooni.
Ametikoolidel laiemalt on murekohaks põhikoolijärgselt ametikooli astujate arv, mis on langenud 15 protsendi peale. Kool käib muutustega kaasas ja on asunud Upal ühest õppekompleksist loobuma. Koolil on kuus õppesuunda ja nende sees 12 õppekavarühma. Eesti kvalifikatsiooniraamistiku järgi saavad ametikooli lõpetajad 3–5 taseme kvalifikatsiooni.Ametikoolidel laiemalt on murekohaks põhikoolijärgselt ametikooli astujate arv, mis on langenud 15 protsendi peale. Kool käib muutustega kaasas ja on asunud Upal ühest õppekompleksist loobuma.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile algas Kaali külastuskeskuses rahvusvaheline konverents, kus kõneldi UNESCO geoparkide võrgustikust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Esinduslik konverents Kaalis