description: Novembri algusega sai läbi suvine pakettreisi hooaeg ning müügistatistikast on näha, et Türgi on edetabelites veelgi langenud. Türgi kukkumisest on enim kasu lõiganud aga Kreeka, Hispaania, Bulgaaria ja Itaalia.

title: Eestlaste suve- ja talvereiside eelistused on oluliselt muutunud

maintext:
Eesti inimesed reisisid suvehooajal kõige enam Kreekasse, mis oli puhkusereisijate hulgas eelistatud sihtkohtade edetabeli tipus juba teist aastat järjest. Lisaks Kreekale olid populaarseteks puhkusesihtkohtadeks Hispaania, Bulgaaria, Itaalia ja Türgi, näitas Eesti ja Baltimaade suurima reisibüroo Estraveli statistika.
Türgi, mis asus möödunud aasta edetabelis teisel positsioonil, langes sel aastal viiendale kohale, mis näitab, et turvalisuskuvandi muutumise tõttu on Türgis puhkajate arv küll vähenenud, kuid ka tänavu oli tegemist ühe populaarsema suvehooaja reisisihtkohaga. Samal ajal on oluliselt kasvanud Türgi lennufirma Turkish Airlinesi lennupiletite müük, rääkis Estraveli pressiesindaja Janika Ritson.
Turkish Airlines on valitud Euroopa parimaks lennufirmaks ning Istanbulist leiab väga häid jätkulende mitmetesse sihtkohtadesse üle maailma.
«Türgi kukkumine on paratamatu, sest inimesed pelgavad, et rahutused ja poliitiliselt ebastabiilne olukord võivad puhkuse rikkuda, ning seetõttu valitakse rohkem uusi ja turvalisemaid sihtkohti, kus rahulikult oma planeeritud puhkust veeta,» ütles Go Traveli turundusjuht Anu Vane.
«Järgmisel suvel võib nii-öelda uueks Türgiks kujuneda Küpros. Inimesed ei tea veel hästi, kui suurepärane saar see on puhkamiseks. Küprosel läheb veel varem soojemaks kui Kreetal ning hooaeg kestab kauem, isegi oktoobri lõpus on Küprosel väga mõnus rannailm,» rääkis Vane.
«Küprose kliima on stabiilsem kui Kreetal ja Türgis, rannad on paremad või võrreldavad ning kuurordid on kenad ja puhtad. Reiside hinnad on veidi kallimad Türgist-Kreetast, kuid samas leiab Küproselt tõesti igaüks midagi. Seal on ka head võimalused omal käel ringi seigelda ning linlikumas ja autentsemas kohalikus atmosfääris aega veeta, kui tavapärased kuurordid pakuvad,» kirjeldas Vane.
Talvehoaaeg
Talvehooajal on viimastel aastatel oluliselt kasvanud Araarbia Ühendemiraatides puhkajate arv. Dubai asub Helsingist vaid 6 lennutunni kaudusel, seal on alati soe ja palju põnevaid puhkamisvõimalusi. Näiteks avati Dubais oktoobris maailma suurim teemapark Dubai Parks & Resort, kust leiab põnevat tegevust kasvõi terveks koolivaheajaks.
Trendina võib välja tuua ka kruiisiturismi populaarsuse kasvu. Talvehooajal seilavad suured kruiisilaevad peamiselt USA läänerannikul ja Kariibidel, kevadel ja suvel, aga ka Euroopas. Sihtkohtade ja laevadel pakutavate võimaluste valik on väga rikkalik. Estraveli klientide hulgas on viimase aja populaarseimaks osutunud Dubaist algav kruiis, rääkis Ritson.
Koolivaheaja reise on hinnataseme ja saadavuse tõttu kõige õigem broneerida siis, kui eelmine koolivaheaeg on just lõppenud. «Varajased broneerijad võidavad kindlasti, sest kui peatseks aastavahetuseks on valik juba väikeseks jäänud, siis märtsikuiseks koolivaheajaks veel kohti leidub ja just nüüd on õige aeg sellega tegeleda,» ütles Vane.
Kes soovivad talvehooajal või kevadel rannapuhkusele minna, neile soovitas Ritson Kanaari saari - lisaks juba varasemalt eestlaste lemmikuks kujunenud Tenerifele ja Gran Canariale on pakettreiside valikus nüüd ka Lanzarote ja Fuerteventura.


description: Veneetsia on hädas suurte turistitulvadega, kes igal aastal seda imeilusat linna külastavad ning samal ajal hävitavad.

title: Mida peaks teadma Veneetsia võimalikust turistipiirangust

maintext:
Veneetsiat külastab igal aastal miljoneid turiste, kuid selline rahvamass on piirkonda ka kahjustanud. Kohalikud elanikud ei ole tekkinud olukorraga rahul, mistõttu on nad abi saamiseks pöördunud linnavõimude poole, vahendab Travel and Leisure.
Veneetsia ametivõimud kaaluvad nüüd turistide arvu piiramist, et säilitada kõigi turistide mugavus, turvalisus ning linna säilimine. «Me mõtleme sellele. See ei ole veel lõplik otsus, aga me kaalume seda,» rääkis turisminõuniku esindaja.
Kohalikud on kaevanud pisivarguste ja vandaalitsemiste kasvu üle. Samuti on kulunud linna sillad ning teed, sest neid väisavate inimeste arv on lihtsalt liiga suur. Peamiselt tekitavad muret just kruiisituristid, kes tulevad linna vaid üheks päevaks. Nendel on kaasas omad giidid ning nad viibivad linnas niivõrd vähe aega, et nad ei jõua Veneetsias piisavalt kulutada.
Kui turismipiirang sisse seatakse, peaks seda võtma positiivse märgina linna arengus. Mis on hea linnale, on kokkuvõttes hea ka turistidele. Veneetsias on piiratud arv ruumi ning selline ülerahvastatus seab tegelikult inimeste turvalisuse ohtu, rääkis keskkonnateadlane Jane da Mosto.
Edaspidi tuleks seega oma reisi Veneetsiasse pikemalt ette planeerida. Ühtlasi peab olema paindlik aja suhtes, mil täpselt Veneetsiat külastada. Arvatakse, et uued seadused innustavad inimesi ka pikemalt Veneetsiasse jääma, kui vaid üheks päevaks.
«Palju parem on tulla linna planeeritud külastuskorra alusel. See on üsna tavaline muudel ökoloogilistel aladel. Muidu hävitad paigad, mida soovid külastada,» rääkis üks aktivist.
Surve turistinumbrite piisamisele ei tule ainult kohalikelt, vaid ka suurematelt organisatsioonidelt. UNESCO hoiatas juulis Veneetsia ametivõimusid, et kui viimased ei tee kohe pingutusi olukorra muutmiseks, siis paneb UNESCO linna ohustatud maailmapärandi paikade nimekirja. Seni on sinna teiste hulgas kantud Palmyra, Suur Vallrahu ja Belize.

fasttext_language: et


description: Juba enne Donald Trumpi kindlat võitu kaalusid paljud ameeriklased Ühendriikidest lahkumist, kui nende lemmikkandidaat ei peaks valimisi võitma.

title: USA veebiväljaanne soovitab Clintoni pooldajatel Eestisse kolida

maintext:
Peamiselt on lahkuda kaalunud just Hillary Clintoni pooldajad, mistõttu on jagatud ka ohtralt soovitusi, millised riigid on nende jaoks sobilikud, vahendab naisteajakiri Entity.
1. Kanada
Välismaalased saavad Kanadas elada ja töötada kuni viis aastat. Kanadalased on ühtlasi ka valmistunud ameeriklaste vastuvõtuks, mistõttu on see hea koht, kuhu põgeneda. Põgenikke oodatakse esialgu Cape Bretoni saarel, kelle reklaamkampaanias seisab: «Paik, kus naised saavad teha aborti, muslimid võivad vabalt liikuda ja ainukesed müürid hoiavad üleval väga hea hinnaga majade katuseid.»
2. Taani
Taani on ametlikult kuulutatud kõige õnnelikumaks riigiks maailmas. Sealsed elanikud saavad haridus- ning tervishoiuteenuseid kasutada tasuta ning lisaks on seal ka head tugisüsteemid noortele vanematele. Taani seisab hea ka soolise võrdõiguslikkuse eest.
3. Rootsi
Rootsi on nii heatahtlik, et nende elanikkonnast moodustavad põgenikud lausa kümme protsenti. Lisaks annetavad nad igal aastal suurel hulgal heategevusorganisatsioonidele, et aidata endast nõrgemaid.
4. Eesti
Esimene endine Nõukogude Liidu vabariik, kes andis õigused ka samasoolistele paaridele. Progressiivsel Eestil on tasakaalus eelarve, proportsionaalne tulumaks ja väga vähe võlgasid. Ühtlasi on nad tegusad IT valdkonnas. Muuhulgas on ka Skype Eestis arendatud.
5. Iirimaa
Ainuke, mida Iiri kodakondsuse saamiseks on vaja, on üks kauge esivanem, kes oli seal sündinud. Kui need aga puuduvad, võib seal vabalt kolm kuud elada ning selle ajaga saab juba ka paberimajanduse korda ajada. Seal on palju häid töökohti nii Google, Twitteri kui ka Facebooki juures. Lisaks saab seal juua piisavalt Guinnessi, et unustada Trumpi võit.


description: Pakkimine võib olla lõbus, kuid ka kurnav tegevus enne reisi. Veendu, et oled need üheksa asja endale kindlasti kohvrisse pannud.

title: Üheksa asja, mida tuleb reisile minnes kaasa võtta

maintext:
Reisida on alati tore ja mõnus, eriti siis, kui oled need üheksa asja omale kaasa pakkinud, vahendab Metro.
1.Viisa- kontrolli kindlasti üle, et oled võtnud kaasa oma kehtiva viisa, vältimaks ebameeldivusi tollis või lennujaamas.
2.Tabalukk- võta kindlasti kaasa tabalukk, et su seljakott ja/või kohvrid oleks kindlalt lukus.
3.Reisikindlustus- ära ole kitsi rahaga reisikindlustuse suhtes, sest see kulub marjaks ära igal reisil.
4. Pass- kontrolli alati, et isikud tõendavad dokumendid nagu pass oleks reisile minnes kaasas!
5. Pangakaardid- veendu alati, et pangakaardid on rahakoti vahel, et ei tekiks olukorda, kus sa ei saa oma ostude eest võõras riigis maksta.
6. Dokumentide koopiad- tee alati oma dokumentidest koopiad, juhuks kui unustad passi või ID-kaardi hotelli.
7. Ravimid- igale reisile pakkides pista üks või kaks lehte valuvaigisteid kotti, et ei peaks muretsema kust neid saaks hankida.
8. Päevituskreem ja sääsetõrje- reisides soojale maale peab arvestama ka päikese tugevuse ja sealsete putukatega.
9. Lähedaste kontaktnumbrid- pane lähedaste kontaktnumbrid paberile kirja juhuks kui sinuga midagi juhtub, siis saadakse nendega ühendust võtta.


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Foto

description: Odavlennufirma juht soovib hiljemalt kümne aasta pärast hakata pakkuma oma reisijatele tasuta lende.

title: Ryanair hakkab pakkuma kõigile tasuta lende

maintext:
«Minu visiooni kohaselt on viie kuni kümne aasta pärast kõik Ryanairi lennud tasuta. Sellisel juhul on lennud kõik täis ja meie hakkame jagama lennujaama kasumeid ning teenime sealt ka ise,» selgitas Ryanairi tegevjuht Michael O'Leary Travel and Leisure vahendusel.
Idee kohaselt hakkavad inimesed, kes Ryanairiga reisivad, lennujaamades rohkem kulutama ning lennujaamad peaksid olema altid ka seda käivet lennufirmaga jagama.
Selle aasta lõpuks on Ryanair üle maailma lennutanud umbes 119 miljonit inimest ning 2024. aastaks plaanitakse see number tõsta 200 miljonini. Suuremad reisijate numbrid tähendavad aga ka seda, et Euroopa väiksemates lennujaamades hakkab käima ka rohkem rahvast.
Juba seni on väiksemad lennujaamad tunnistanud Ryanairi tuleku positiivset mõju. Paigad, kus varem inimesi ei liikunud, on pärast Ryanairi lendude alustamist täitunud tuhandete inimestega.
Seni küsivad enamik Euroopa lennujaamasid lennufirmadelt pearaha. See summa on küll sageli erinev, kuid näiteks Inglismaal on selleks 18 eurot inimese kohta. Lennujaamad soovivad aga samuti inimesi enda juurde meelitada, mistõttu hakatakse taolisi tasusid tasapisi ära kaotama.
Kuna Ryanairi lennud maksavad aga sageli vähem kui 18 eurot, siis selle tasu kadumisel olekski Ryanairil võimalik pakkuda tasuta lende. Selle aasta keskmine piletihinna tase oli Ryanairil 56 eurot ning selles hinnas sisaldus ka üks äraantav pagas. Lennufirma hinnangul ootab järgmisel aastal ees 10-15 protsendine hinnalangus.
Ryanairi käibest moodustab peaaegu ühe neljandiku kõiksugused lisatasud, alates äraantavast pagasist kuni eineteni välja.


description: Hotellitoa broneerimine on küll ülimalt lihtne, kuid tavaliselt on raske aru saada, millal on parim aeg broneerimiseks, et saada kõige parema hinnaga pakkumine.

title: Millal on parim aeg hotellitoa broneerimiseks

maintext:
Alustuseks tuleks meeles pidada seda, et kui alustad puhkust pühapäeval, siis saad ilmselt hotellist parema hinnapakkumise. Veel selgus uuringust, et ka broneerida tuleks pühapäeval, sest siis on tubade hinnad just kõige madalamal, vahendab Lonely Planet.
Siiski, kui alustad reisi laupäeval, ei tasuks pühapäeval tuba broneerida, sest statistika kohaselt tõstetakse pühapäeviti laupäevased hinnad kõrgemaks. Tegelikult garanteerib kõige paremini hea hinna saamise ikka varajane broneerimine.
Hotellitoad tuleks broneerida kolm kuni neli nädalat enne reisile minekut. Kui Põhja-Ameerikas võib häid pakkumisi saada ka hiljem, siis Euroopas tuleks kindlasti mõelda varajasele broneerimisele. Loomulikult sõltuvad hinnad ka ajast, mil reisida. Arusaadavalt on kõrghooajal toad kallimad kui madalhooajal. Nii on näiteks Euroopas tavaliselt kõige madalamad hinnad just novembris ja jaanuaris.


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja

description: Moskvas avati restoran, mis tõepoolest pakub erinevaid roogasid, kus on kasutatud näriliste liha.

title: Restoran, kus pakutakse päris rotiburgereid

maintext:
Krasnodar Bistro menüü on täis kohalikke tooraineid, kuid kõige veidram neist on ilmselt nutriaburgerid. Nutriad on erkoranžide hammastega jõerotid, kes elavad peamiselt Lõuna-Venemaal, vahendab Lonely Planet.
Restoran pakub nutrialiha burgerite vahel, hot dogi saia vahel ja praetud pelmeenide sees. Nutriad paarituvad kiiresti ja palju, mistõttu on nende karv kasukate tegemiseks odavam. Seepärast jääb järgi ka ohtralt liha, mida seiklushimulised kokad saavad ära kasutada.
Inimesed ei peaks närilise liha söömist kartma. «Nutriad on väga puhtad loomad. Nad on taimetoidulised ning lisaks pesevad nad toidu enne söömist alati ka puhtaks. Lisaks on lihas veel kõrge omega 3-rashvappe tase. Paljud arstid isegi soovitavad seda,» sõnas kokk Takhir Kholikberdiev.
Шок! #Бургер из нутрии в 300 метрах от Кремля! #нутриянекрыса A photo posted by Krasnodar Bistro (@krasnodarbistro) on Nov 12, 2016 at 6:22am PST
Liha maitseb nagu küüliku oma, kuid seda on palju kergem valmistada ning see säilib pikemalt pehme ja mahlakas. Väidetavalt on selline julge käik innustanud ka teisi restoranipidajaid tulevikus rotiliha kasutamist, mistõttu võib peagi Moskvas selliseid restorane veelgi leida.


description: Genfis plaanitakse avada kohvik, kus lisaks kohvile saavad kliendid nautida ka oraalseksi.

title: Kohvik, kus asuvad tööle seksirobotid

maintext:
Šveitsi eskortfirma Facegirl.ch plaanib veel selle aasta lõpus avada omapärase kohviku ning inimeste asemel hakkavad seksiteenuseid pakkuma robotid, vahendab The Local.
Kohvikus saavad mehed tellida kohvi ja iPadist valida endale sobiliku prostituudi, kes hakkaks oraalseksi tegema. Üks selline eriteenusega kohv maksab 55 eurot. Siiski ei ole Genfi linnavalitsus seda projekti veel heaks kiitnud, mistõttu võib kohviku avamine edasi lükkuda.
Kuigi prostitutsioon on Šveitsis lubatud, ei tohi seni lähtudes toitlustusseadusest seksiteenuseid osutada avalikes asutustes. Seetõttu plaanivad eskortfirma juhid kasutusele võtta seksirobotid, et seadusest mööda hiilida.
Eeldatavasti hakkavad kohvikus tööle kuus kuni kaheksa robotit. Siiski ei ole linnavalitsus ka seda plaani veel kinnitanud.


description: Hiiglaslik mänguasjapood on täis elusuuruses kujusid ning interaktiivseid lahendusi.

title: Galerii: Londonis avati maailma suurim Lego pood


description: Estravel korraldas oktoobris laiapõhjalise Eesti ettevõtjate reisiharjumuste uuringu. Küsitlus saadeti sajale tuhandele ettevõtjale, kelle hulgas olid erineva suurusega äriühingute ja mittetulundusühingute esindajaid ning füüsilisest isikust ettevõtjaid.

title: Eesti ettevõtjad eelistavad reiside broneerimisel agentuuride teenust

maintext:
Uuringutulemuste kokkuvõttena võib öelda, et Eesti ettevõtjad kasutavad reiside broneerimisel enamasti reisiagentuuride vahendust. Sõltuvalt teenuse liigist ja sihtkohast tehakse valik online-agentuuride ja traditsiooniliste agentuuride vahel. Kolmandik kõikidest reisimisega seotud tehingutest sõlmitakse otse teenusepakkujaga.
Populaarseimad reisiteenused
Küsitluse tulemused näitavad, et reisiteenustest ostavad Eesti ettevõtjad kõige enam hotellimajutust, lennufirmade pileteid ja reisikindlustust. Järgnevad regulaarliinide laevapiletite, odavlennufirmade lennupiletite ja autorendi teenuse ostmine. Väiksemas mahus ostavad ettevõtjad viisade vormistamisega seotud teenuseid, kortermajutust, reisipakette, rongipileteid ja kruiise.
Lennupiletite tellimiskanalid ja -harjumused
Uuring näitas, et IATA litsentsiga (ehk traditsiooniliste) lennufirmade pileteid ostavad Eesti ettevõtjad kõige enam reisibüroodelt: 41 protsenti vastanutest kasutab peamiselt online-lennuagentuuride ja 35 protsenti traditsiooniliste reisiagentuuride konsultandi teenust. Paljud lennupileti ostjad ei ole teadlikud sellest, et online-agentuurid on ärimudeli mõttes täpselt samasugused nagu traditsioonilised reisibürood ning teenivad vahendusteenuselt kasumit samadel alustel.
Vaid 24 protsenti Eesti ettevõtjatest ostab lennupileteid otse lennufirmalt ning maailma statistikat arvestades võib eeldada, et see number langeb tulevikus veelgi.
Odavlennufirmade piletite ostmisel on nii Eestis kui mujal maailmas peamiseks kanaliks lennufirma koduleht. Veidi vähem kui pooled Eesti ettevõtjad ostavad aga ka odavlennufirma pileteid tradisioonilistest või online-reisibüroodest.
Majutusteenuste kasutamine ja tellimiskanalid
Majutuse broneerimisel eelistab suurem enamik Eesti ettevõtjatest online-agentuuride teenust. Hotellimajutuse broneerib 59 protsenti vastajatest online-agentuuris, 21 protsenti teeb tehingu hotelliga otse ning 20 protsenti kasutab professionaalse reisikonsultandi abi.
Kortermajutuse tellimisel teeb 59 protsenti vastajatest tehingu online-agentuuris, 33 protsenti otse korteri omanikuga ja reisikonsultandi abi kasutab 8 protsenti vastajatest. Kortermajutuse ehk mitteametliku kodumajutuse kasutamine on lühikese ajaga muutunud Eestis väga populaarseks. Eesti statistika eristub muust maailmast selles osas, et lisaks puhkusereisijatele kasutavad ka siinsed ettevõtjad sageli kortermajutust, mis rahvusvaheliselt ei ole ärireiside puhul levinud praktika.
Enamik kortermajutuste broneeringuid tehakse online-agentuuride kaudu, millest tuntuimad on Airbnb ja booking.com.
Reisikindlustuse tellimiskanalid
Reisikindlustust ostab 42 protsenti ettevõtjatest otse kindlustusseltsilt, 30 protsenti kasutab professionaalse reisikonsultandi abi ja 28 protsenti ettevõtjatest ostab kindlustuse online-agentuurist. Paljud Eesti reisijad kasutavad pankade vahendatavaid reisikindlustusi, mis kaasnevad krediit- või deebetkaardiga, ning sõlmivad lepingu kindlustusseltsiga panga vahendusel.
Laevapiletite tellimiskanalid
65 protsenti vastanutest ostab regulaarliinide laevapileteid otse laevafirmadest, 21 protsenti tellib laevapiletid online piletiagentuurist ja vaid 14 protsenti kasutab professionaalse reisikonsultandi abi. Tulemustest võib järeldada, et laevapiletite puhul on tegemist igapäevase teenusega, millesse suhtutakse kui bussipileti ostmisesse.
Kogukulude jagunemine teenusepakkujate vahel
Uuringu tulemused näitasid, et reisimisega seotud kogukulude arvestuses sõlmitakse kaks kolmandikku ehk 65 protsenti kõikidest tehingutest reisiagentuuride vahendusel (33 protsenti reisiteenuste kogukulutustest tehti kodumaiste reisiagentuuride ja pea 32 protsenti välismaiste online-agentuuride kaudu). Üle 35 protsendi tehingutest sõlmiti otse teenuse pakkujaga, kelleks võib transporditeenuste puhul olla vedaja ning majutuse ja muude teenuste puhul omanik.
Kokkuvõte
Uuringutulemuste kokkuvõtteks võib öelda, et ostukanali valiku teevad enamik Eesti ettevõtjaid tulenevalt kanali hinnakuvandist, mitte reaalsest hinnavõrdlusest. Nii ärireiside kui puhkusereiside puhul ei ole ühest soovitust kanali osas. See, kas tehing on mõttekas teha otse teenusepakkujaga, kasutada traditsioonilise või online-reisibüroo teenust, sõltub eelkõige konkreetsest teenusest ja reisi iseloomust, kuid kindlasti tasub alati teha hinnavõrdlus ja viia ennast kurssi erinevates kanalites pakutavad teenuse täpse sisuga.
Vastajate demograafilised näitajad
Uuringus osales 3989 ettevõtjat, neist 59 protsenti naised ja 41protsenti mehed. Kõige suurem osalejate arv oli 41-55-aastaste ettevõtjate hulgas, 34 protsenti vastajatest olid vanusegrupis 31-40, 14 protsenti vanusegrupis kuni 30 eluaastat ja 11 protsenti vastajatest vanusegrupis 56-69, üle 70-aastaste vanusegrupis jäi osalejate arv alla 1 protsenti.


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Anonymous Ap

description: Muuseumis tohib väljanäitusele panna vaid kivisid, mis on loomulikul teel saanud just sellise kuju.

title: Pildid: Jaapani kivimuuseumist leiab kuulsuste teisikud

maintext:
Kui geoloogia oleks kunstivorm, siis see Jaapani muuseum oleks kindlasti Louvre'iga samal tasemel. Chinsekikan, mis tõlkes tähendab huvitavate kivide koda, on külalisi Chichibus Jaapanis vastu võtnud juba viimased 50 aastat, vahendab Travel and Leisure.
In Japan they have an entire museum dedicated to rocks that look like human faces pic.twitter.com/olyKiWr25e — chubs (@sweetpuke) November 15, 2016
Nende kollektsioonist leiab kokku 1700 kivi, millest 900 meenutavad inimpäid. Nende hulgas leidub kuulsuseid, tegelaskujusid ja isegi valitsuse juhte.
Algselt plaanis muuseumi avanud mees koguda haruldasi kivisid, kuid aja möödudes kasvas tema kollektsioon suuresti just kummalise kujuga kivide arvelt. Muuseumi asutaja suri juba 2010. aastal, kuid äri võttis üle tema tütar ning muuseum on endiselt turistidele avatud.
Japan Has A Museum Of Rocks That Look Like Faces https://t.co/dOzKrqLwoj pic.twitter.com/zcRnoNJDpK — The BOB & TOM Show (@bobandtom) November 16, 2016
Kollektsioonist võib leida kivisid, mis sarnanevad filmitegelastele E.T. ja kalapoeg Nemo või kuulsustele nagu Elvis Presley ja Mihhail Gorbatšov. Enamik kollektsioonis olevatest kividest on leitud lähedal asuvast Arakawa jõest.


description: Dubrovnikus hakatakse tasuta ekskursioone pakkuma.

title: Dubrovnikus hakatakse pakkuma tasuta ekskursioone

maintext:
Kuhu reisivad eurooplased käesoleval aastal?
Väidetavalt plaanib 2016.aastal üks kolmandik inimesi kulutada rohkem reisimisele kui varem. Värskes raportis selgus, kuhu Eurooplased kõige meelsamini reisivad.
20 põhjust, miks kõik sel suvel Horvaatiasse sõidavad
Horvaatia populaarsus sel aastal on ainult tõusuteel ja kui vaadata kõike kirevat, mida sel riigil pakkuda, siis ei tekitagi see üldse imestust.
Dubrovnik hakkab turistide arvu piirama
Horvaatia ühest kuulsamast linnast Dubrovnikust on sel suvel saanud tõeline turismimagnet, meelitades ühe päevaga kokku üle 10 000 külastaja.
10 kõige otsitumat sihtkohta internetis
Puhkusepaiku on üle maailma palju, kuid ometi on mõned riigid, mis justkui korraga kõigile huvi hakkavad pakkuma.
Horvaatia endiselt turistidega hädas: ärge võtke end paljaks!
Horvaatia on tuntud oma imeilusate randade poolest; sinine vesi, kuldsed liivad ja soe õhk, kuid jälle on turistid seda kuritarvitama hakanud.
Horvaatias asub maailma väikseim linn Hum
Reisipäevik Horvaatias viib ringkäigule maailma väikseimasse linna Hum, kus elab umbes kuusteist inimest.
Horvaatia suurim sadamalinn pakub itaaliapärast keskkonda
Sel suvel on üheks eestlaste üheks populaarseimaks sihtkohaks Horvaatia, kuid paljud ei ole veel jõudnud Rijekasse.
Oht turvalisusele on muutnud reisijate sihtkohaeelistusi
Ärevad olukorrad ja rünnakud mitmetes maailma paikades panevad reisijaid tegema järjest turvalisemaid ja kaalutletumaid valikuid, mida kinnitab populaarsemate reisisihtkoha eelistuste muutumine.
Vaata, millised uued paigad said UNESCO nimistusse
Eelmisel nädalal pidas UNESCO maailmapärandi komitee maha oma iga-aastase koosistumise, kus lisati nimistusse veel 21 paika üle maailma.
Horvaatia on hädas rumalate turistidega
Mitmes paigus maailmas on turistid silma jäänud erakordselt ohtlike selfie'de tegemisega ning nüüd on kord ka Horvaatia käes.
Kümme kõige odavamat linna Euroopas
The Post Office uuris, mis linnad on Euroopas aastal 2016 kõike taskukohasemad, kuhu sõita nädalavahetust veetma. Kokku tutvuti 35 kõige populaarsema linnaga Euroopas, vahendab The Telegraph.
Horvaatia – tõusva populaarsusega reisisihtkoht
Viimaste aastatega on eestlaste huvi Horvaatia vastu tõusnud ja sellest on saanud kindlasti üks eelistatumaid reisisihtkohti, kinnitavad nii Eesti reisikorraldajad kui ka kohapealsed teenusepakkujad.


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja
Youtube Kuvatõmmis

description: Londoni Heathrow lennujaam tegi imearmsa jõulutervituse oma klientidele.

title: Video: lennujaama imearmas videotervitus

maintext:
Inglismaal tehakse väga suurejoonelisi jõulureklaame, mille lipulaevaks peetakse Sainsbury ja John Lewise kaubamajade reklaame. Samas ei jää maha oma imearmsate ideedega ka teised ettevõtted.
«Miljonite jõulureisijate hulgas on olnud mõned päris erilised saabujad, kes on tähtsaks päevaks koju tulnud... sest koju tulemine on parim kink, mida jõuludeks teha,» seisis Heathrow lennujaama Facebooki lehel.


description: Alates lennunduse esimestest tiivalöökidest on õhumasinate tualetid oluliselt arenenud.

title: Mis juhtub, kui lennuki tualetis vett tõmmata?

maintext:
Esimesed lennud olid niivõrd lühikesed, et pilootidel ega reisijatel ei jõudnud tekkidagi isu enda kergendamise järele. Hiljem aga, Teise maailmasõja ajal, anti pilootidele kaasa ämbrid, kuhu sai oma asja ära ajada, vahendab Telegraph.
Ämbritest kippus selle sisu turbulentsi või mõne järsema manöövri ajal pidevalt välja rappuma, olgu siis põrandale, seintele või isegi laele. Kuulujuttude kohaselt tühendasid piloodid toona oma ämbreid samal hetkel, kui lasid välja mõne pommi.
Praegusel ajal tuntud vaakumiga tualett patenteeriti alles 1970ndatel aastatel ning 1982. aastal võttis selle kasutusele esimesena Boeing. Pärast James Kemperi loodud tualetti, mis kasutas väga vähe vedelikku ning mis oli kaetud kleepumisvastase kihiga, ei ole tualettides enam suurt muutust toimunud.
Paljud on arvamusel, et kõik väljaheited lastakse merekohal lennukist lihtsalt välja, see ei vasta aga tõele. «Lennu ajal ei ole sellist asja lihtsalt võimalik teha. Lennu lõppedes imetakse sinine vedelik koos reisijate panustega suurde konteinerisse,» rääkis piloot Patrick Smith.
Siiski ei ole see täiesti võimatu, et vetsupotist alla lastud sisu kogemata lennu ajal juba lennukist välja kukub. Mõni aeg tagasi sai üks Kalifornia elanik kohtus võidu, sest «sinine jää» kukkus läbi tema jahi katuseakna. Tualeti süsteemis tekkis rike, mistõttu pääses sealt ka vedelik välja, mis siis õhus jäätus ja suurte tükkidena alla kukkus.
Boeing 727 sattus aga ohtlikku olukorda, sest tualetis tekkis samuti leke ning suur jäätunud tükk lendas mootorisse ning vigastas seda tugevalt.


description: Portugal on täis muinasjutulisi losse ja kauneid linnasid, kuid sellist veidrust on raske ette kujutada.

title: Müstiline paik, kus vesi jookseb ülesmäge

maintext:
Barga linnake Lissabonist põhja pool on tuntud kui Portugali Rooma, sest sealgi on hulgaliselt ilusaid ehitisi ja kauneid kirikuid. Kuigi paljud käivad seal uudistamas vaid Bom Jesus de Monte pühamut, siis selle ümber peitub aga tõeline ime, vahendab Travel and Leisure.
Kuigi eemalt vaadates paistab, et tegu on tavalise mäega, siis piisab vaid mäe jalamil auto vabakäigule sättimisest, kui veendud juba vastupidises. Nii autod, kui ka vesi, hakkavad justkui üles mäge ronima, mis inimmõistuse jaoks paistab üsna müstiline.
Kuigi tundub, et tegu on mäega, siis jääb selline mulje peamiselt just seda ümbritsevate pinnavormide tõttu, tegelikult on seal hoopis aga väike langus. Ühtlasi ei ole see paik Portugalis ainuke, kus sellist veidrust näha saab.
Tavaliselt asuvad sellised paigad kohtades, kus horisonti ei ole kergesti märgata, mistõttu on inimese aju kerge tüssata.
Vaata videost, kuidas auto ülesmäge sõidab:


description: Video on filmitud Botswanas safaril olles, kui üks turistidest kukkus hobuse seljast ning pidi lõviga tõtt vahtima.

title: Hirmutav video: turist pääses napilt lõvi rünnakust


description: Lõunatuled ehk lõunapoolkera virmalised on hoopis haruldasem nähtus kui meile teada-tuntud virmalised.

title: Lisaks virmalistele tuleks taevast otsida lõunatulesid

maintext:
Virmaliste vaatlus kuskil polaarjoone lähistel on iga tõsise reisija soovinimekirjas, kuid lõunapoolkera virmalistest pole enamik inimesi kuulnudki. Neid on palju raskem näha ning neid saab imetleda vaid üksikutes maailma paikades, vahendab Travel and Leisure.
Aurora australisel on sarnane tekkelugu kui põhjanaabrite aurora borealisel ning näevad nad ka üsna ühesugused välja. Nende vaatlemiseks on vaja kindlasti viibida kunstliku valguseta paigas ning oodata öö saabumist.
Põhjus, miks lõunapoolkera virmalised on palju erilisemad, on tegelikult lihtne. Lõunapoolkeral pole lihtsalt nii palju maad, kust virmalisi vaadelda, ning need paigad, mida loodus meile pakub, on tihti linnatuledest reostatud, mistõttu on neid raske püüda.
Need virmalised on tihti ka värvikirevamad kui põhja omad. Neis näeb isegi oranži, roosat, lillat ning kuldset värvi.


description: Kuidas ehitada tellinguid kerakujulises ruumis, kus pole ühtegi kandvat pinda? Ja kuidas paigaldada selle ruumi keskele 80-kilone ülikallis optiline kera?

title: Sume tähistaevas paistab Ahhaas nüüd palju selgemalt

maintext:
Tartusse Raatuse tänava algusesse tuleb suur tervisekeskus
Võimalik, et 2019. aasta lõpus, aga kindlasti 2020. aastaks valmib Raatuse tänava alguses uus tervisekeskus, mis on mõeldud 25 perearstile. Projekti vedav Mihkel Lember, kes on OÜ Tartu Kesklinna Perearstikeskus juht ja ka Tartu linnapolikliiniku juht, ütles, et uude keskusesse tahaks ta ka eriarste, laborit, taastusravi ja diagnostikat.


description: Ilmateenistus lubab meile küll aina külmemat ilma ja reedel alustav kahekümnes Pimedate Ööde filmifestival (PÖFF) kutsub enam kui kaheks nädalaks kõiki filmihuvilisi kinosaali sooja, et tuua vaatajate ette värskemad linateosed, mille seas on ka palju esilinastusi.

title: PÖFF toob tänavu hulga esilinastusi ja külalisi

maintext:
Elektriteater lahkub Uue Teatri majast
Kui Tartu Elektriteater kolis enam kui neli aastat tagasi Laiale tänavale Tartu Uue Teatriga samasse majja üürnikuks, olid mõlemad asutused veel noored ega teadnud, mida tulevik toob. Neil oli aga unistus, et kord tuleb aeg, kus iga päev näidatakse hommikust õhtuni filme või tehakse teatrit. Nüüd on see aeg käes ja kino lähebki tuleva aasta kevadel oma teed.


description: Meeri küla Nõo lähistel on viimastel aastatel pidevalt paisunud. Nõo vallavanema Rain Sangernebo sõnul on Meeri praegu valla suurim küla. «Varem oli Luke kõige suurem küla, kuid selle suvega on Meeri suuremaks paisunud,» tõdeb Nõo vallavanem.

title: Suur Meeri mahub väiksesse seltsimajja

maintext:
Küla on paisunud peamiselt sealse suvilarajooni najal, need majad on sel sajandil suvilatest püsielamuteks ümber ehitatud. Ka Meeri külaseltsi liikmetest on enamik sisserändajad. «Viisteist aastat tagasi tundus mulle, et kolisime kolkasse. Praegu aga elame ikkagi suures kohas,» märgib külaseltsi liige Külli Rüütli.
Karu tuli külla
Siiski tegutsevad Meeril usinalt ka põlisasukad. Neljanda põlve Meeri elanik Lembit Toru hakkas 13 aastat tagasi korrastama Palu külastuskeskust. Esmalt otsustas ta kaevata allikarohke Keresoja paisjärveks.
«Naine ütles mulle, et see on liiga suur ettevõtmine ja niikuinii ei tule sellest midagi välja,» meenutab Toru. Ta tunnistab, et naise umbusk oli talle toona liikumapanevaks jõuks. Praegu troonib paisjärve kaldal uhke palkmaja ja saun, kus korraldatakse laagreid. Ettevõtted ja asutused saavad puhkekeskust oma sündmuste tarvis rentida. «Suvel on iga nädal maja rahvast täis,» selgitab puhkekeskuse peremees Lembit Toru.
Puhkekeskuse eeliseks on ka asukoht. Selle kõrval asub Keeri-Karijärve looduskaitseala, kus Lembit Toru väitel elavad teiste hulgas karud, ilvesed ja konnakotkapaar. «Paar aastat tagasi tuli 9. mail meile siia puhkekeskuse kõrvale karu jalutama. Ilmselt ikka Euroopa päeva, mitte võidupüha auks,» muigab Toru.
Kuigi viimased paar aastat on olnud piimakarjapidajatele keerulised, on Meeri põllumees Andres Tamm suutnud Soone farmis piima toota lausa veerandsada aastat. «Neli aastat on meil kõrvalharuks ka viljakasvatus, mille toel on võimalik piimatootmisest tekkinud miinust lappida,» räägib Soone farmi juht.
Andres Tamme juures saab tööd kolmteist inimest, kellest viis on tema pereliikmed.
Mõis seisab jõude
Külarahva kooskäimise koht on Meeri seltsimaja. Suvel toimus pea iga nädal seal midagi. Õpiti ühiselt koduveini valmistama, kuulati loenguid loodust ja keskkonda säästvatest eluviisidest, ja peeti maha külapäev.
Suve lõpus keetsid seltsi liikmed naiskodukaitsjatega juba teist aastat järjest hoidiseid, mis jagati ümberkaudsetele vähekindlustatud peredele.
Kuigi Meeri külal on korralik seltsimaja, mis leiab piisavalt rakendust, tilgub kohalikel süda verd tühjalt seisva Meeri mõisa pärast. «Praegu on see erakätes ja midagi selle juures ei tehta. Oleme mõisaparki talgukorras koristanud. Mingil ajal oli mõis ka müügis, kuid hind oli väikese külaseltsi ja vallagi jaoks liiga krõbe,» on külaseltsi juhatuse esimees Anneli Saaroja ja seltsi liige Kaido Lipping väärika hoone hooletusse jätmise pärast kurvad.
Meeri mõisa müügikuulutus on luksuskinnisvaraettevõtte Realia Luxury veebilehel praegugi üleval. Selle eest küsitakse 250 000 eurot.
Hoolimata sellest, kas Meeri osutub nädala pärast Tartumaa aasta külaks või mitte, võõrustavad nad 26. novembril maakonna avatud külade päeva. Igal külastajal, kes sel päeval ja edaspidi Meeri seltsimajja astub, palutakse kaasa võtta nööp. See tuleb õmmelda vaibale seltsimaja saali seinal. «Olge mureta, kel nööpi pole, saab selle meie käest. Väikesest näputööst ei pääse keegi,» naeravad Meeri külaseltsi eestvedajad.


description: Politsei annab teada kahest Tartus aset leidnud vargusjuhtmist, kus pikanäpumees on pihta pannud parkinud Mercedeste kapotimärgi.

title: Varas himustas Mercedese märke

maintext:
Esmalt tegutses varas Koidu tänaval, kus lisaks märgi ära võtmisele oli murtud sisse ka autosse sisse ning pihta pandud GPS seade. Kahju suurus on selgitamisel.
Sarnasest teost anti teada ka Koidu tänavast mitte väga kaugel asuvalt Kastani tänavalt. Sealgi oli sisse murtud Mercedesesse, varaste saagiks langesid auto tagavaravõtmed ja märk. Kahju suurus on 353 eurot.
Lisaks murti 1. novembrit sisse ka Pärna tänaval parkinud sõiduautosse Audi, millest varastati Pioneeri autoraadio.
Sündmuskohale saabunud politseipatrull märkas veidi eemal ühte kahtlast sõiduautot, mille kontrollimisel leiti selle tagaistmelt kirjeldustele vastav varastatud automakk ja muud kuriteole viitavad esemed.
Politsei pidas autos maganud 35-aastase mehe kuriteos kahtlustatavana kinni ning ta toimetati asjaolude selgitamiseks jaoskonda.


description: Järgmisel esmaspäeval tähistatakse Tartu ülikoolis Rootsi kuninga, Tartu ülikooli asutaja Gustav Adolfi päeva ning Academia Gustaviana 384. asutamispäeva.

title: Ülikool tähistab Gustav Adolfi päeva

maintext:
Rootsi ja Eesti kõrgkoolide vahelised sidemed on jätkuvalt tugevad ja olulised ning selle rõhutamiseks esinevad 7. novembril kell 13 Physicumis algaval seminaril Eesti ja Rootsi teadlased erinevate ettekannetega. Teemaks on neutronuuringud Eestis ja Rootsis.
Tartu ülikooli teadusprorektori Marco Kirmi sõnul on see aasta eriline teadusrajatiste valmimise poolest Põhja-Euroopas.
«21. juunil avas Rootsi kuningas Karl XVI Gustav Lundis hetkel maailma parima sünkrotronkiirguse allika MAX-IV laboratooriumi, mille arendamisse panustavad ka Eesti teadlased. MAX-IV kõrvale rajab Euroopa teadustaristu konsortsium, mille 11 asutajaliikme hulka kuulub ka Eesti, 2023. aastaks maailma kõige võimsama neutronallika,» selgitas Kirm, miks on tänavusel ülikooli aastapäeval eriliselt sümboolne esitleda Eesti ja Rootsi teadlaste viljaka koostöö tulemusi ning kavandada tulevikuvisioone.
«See, et me saame tänavusel tähtpäeval käsitleda teemasid, mis ei piirdu üksnes ajalooliste valdkondadega, annab tunnistust, et Tartu ülikooli ja Rootsi kõrgkoolide ning teadusasutuste koostöö on jätkuvalt väga hea. Seminari eesmärgiks ongi näidata koostöö vajalikkust ja kestmist ühes hetkel kiiremini arenevas teadusvaldkonnas, kus kummagi maa teadlased saavad tutvustada uusimaid teadustulemusi,» kirjeldas ülikoolide praeguseid suhteid Tartu ülikooli skandinavistika osakonna juhataja Kristina Mullamaa.
Kell 15.30 avab Rootsi suursaadik Anders Ljunggren maailma keelte ja kultuuride kolledži fuajees näituse «Trükivabadus Rootsis 250». Pärast seda asetatakse lilled Johan Skytte monumendi ja Gustav II Adolfi mälestusmärgi juurde.
Kell 17.30 algab ülikooli aulas tasuta kontsert. Esineb barokkmuusikaansambel koosseisus Tuuri Dede (metsosopran), Anna-Liisa Eller (kannel), Villu Vihermäe (tšello) ning Kristiina Are (klavessiin) kavaga «Venti, turbini…» Esitamisele tulevad J. S. Bachi, G. F. Händeli, G. F. Telemanni muusikateosed.
Gustav Adolfi päeva ja ülikooli asutamispäeva tähistatakse Tartu Ülikoolis juba mitmendat aastat ning see saab teoks Tartu ülikooli, TÜ skandinavistika osakonna, Rootsi suursaatkonna Eestis ja Põhjamaade ministrite nõukogu Eesti esinduse koostöö tulemusel.
Sündmust tähistatakse, et hoida elus mälestust Gustav II Adolfist, Rootsi kuningast ja väejuhist, kes eestlastele seostub eelkõige Tartu ülikooli asutamisega 1632. aastal.


description: Tartu linnavalitsus annab teada, et Ihastes Pallase puiestee 100 kinnistul algas uue kergliiklustee ehitamine, mis peaks talviste olude kiuste valmima juba detsembri alguseks.

title: Ihaste saab veel sel aastal uue kergliiklustee

maintext:
Uut kergliiklusteed kavandab linn koostöös Luunja vallaga ja see on üks osa Räpina maanteed Ihaste kaudu Tartu kesklinnaga ühendavast uuest jalgratta- ja jalgteest.
Tänavavalgustusega ja esialgselt kruusakattega kergliiklustee kulgeb läbi parkmetsa. Kergliiklustee trass on põhjalikult läbi kaalutud ja kooskõlastatud ka keskkonnaametiga, sest kinnistul kasvavad riikliku kaitse all olevad taimed. Plaanitava kergliiklustee asukoht arutati läbi ka Ihaste elanikega.
Kergliiklustee ehitamise hanke võitis KV Infra OÜ. Tööde kogumaksumus on 95 298 eurot, millest linn tasub 57 179 eurot ja Luunja vald 38 119 eurot.
Käesoleval aastal on plaanis alustada ka teise Ihastesse kavandatava Kasesalu – Triigi - Mugasto - Pallase pst äärse kergliiklustee projekteerimist.


description: Ööl vastu tänast viis kiirabi Tartu kesklinnast Emajõe äärest haiglasse 16-aastase neiu, kes oli millegipärast hüpanud kaarsilla juures kõnniteelt vette.

title: Pealtnägijad aitasid Emajõkke hüpanud neiu kaldale

maintext:
Päästjad said väljakutse Tartusse Vabaduse puiesteele öösel paar minutit pärast kella kahte. Teatati, et inimene on vees ning tema elu on ohus. Veel enne, kui päästjad sündmuskohale jõudsid, väljakutse tühistati, sest vette sattunud tütarlapse aitasid välja juhtunut märganud inimesed.
Politsei pressiesindaja Maria Gonjak märkis, et politsei sai teate vette hüpanud naisest minut pärast kella kahte öösel. Politsei jõudis kohale kahe minutiga, selleks ajaks oli neiu juba kaldal ning kohale saabunud kiirabitöötajad võtsid ta oma hoole alla.
Alajahtumistunnustega neiu viidi TÜ kliinikumi erakorralise meditsiini osakonda. Tema elu ohus ei ole.
Ilmateenistuse automaatse mõõtejaama andmetel on veetemperatuur tasapisi jäätuva jõe pinnal 0,1 kraadi.


description: Tartu linna ja maakonna koolieelikud said nädala jooksul kaasa lüüa Tartu Postimehe joonistusvõistlusel «Mina märkan!». 14 erinevas kategoorias esitasid lapsed 266 tööd. Homme saab kõiki neid töid näha Tartu Postimehe veebilehelt.

title: Tartu Postimehe laste joonistusvõistlusele läkitati 266 tööd

maintext:
Teemadest erilisim oli kindlasti maakonnalehele jõulukaardi joonistamine. Sellesse tähtsasse kategooriasse andsid oma panuse 21 noort kunstnikku. Lisaks jõulukaardile ilmub aasta lõpus ka Tartu Postimehe kalender, kuhu valitakse välja 12 teost ning mille teemade valikusse andsid oma panuse linna ettevõtted.
Lisaks Tartu Postimehe veebilehele ja kalendrile on töödest plaanis korraldada näitus.
Kalendri saavad kõik Tartu Postimehe tellijad, kelle tellimus on vormistatud 5. detsembri seisuga. Vabamüügist kalendrit osta ei saa.


description: Rannu vallas Suure-Rakke külas langetati täna hommikul Rehe-Koorti kinnistult 14-meetrine kuusk, mis saabus ennelõunal Tartusse. Sellest kuusest saab tänavune Tartu linna jõulupuu.

title: Pildid: Tartu jõulupuu saabus linna

maintext:
Möödus aasta Riia mäe avariist, uurimine jätkub
Täna hommikul saabusid noored inimesed Tartusse Riia mäele ning süütasid hulga küünlaid Tähe tänava ristmiku kõrval. Kohas, kuhu nad tõid küünlaid ka täpselt aasta tagasi. Vaid mõned tunnid pärast seda, kui nende 20-aastane sõber Rain oli sealsamas politseibussilt löögi saamise järel surnud.


description: Eelmine hooaeg kujunes Tartu võrkpalli esindusklubile Bigbank parajaks pettumuseks, ent tänavu on kokku saadud koosseis, mis võib meeskonna peatreeneri Oliver Lüütsepa arvates võidelda kõige kõrgemate kohtade nimel.

title: Tugevamad ja targemad tartlased tahavad sekkuda kõrgesse mängu

maintext:
Lumi ajas kummiboksid umbe
Autojuhid, kes läinudnädalase esimese lume järel veel rehvivahetust ette ei võtnud, uskudes, et talvine ilm püsima ei jää, peavad nüüd vähemalt nädal aega ootama rehvitöökodades löögile saamist. Seni tuleb kas autosõitu vältida või valida suverehvidele sobiv sõidustiil.


description: 8.-9. detsembril toimub Tartus juba viiendat korda Tartu muusikanädal. Tallinn Music Weeki kahepäevane sõsarfestival jätkab mullu alustatud missiooni aidata põneva muusika kõrval avastada ka nutikatest ideedest pulbitsevat Tartut.

title: Vaata, kes esinevad tänavusel Tartu muusikanädalal!

maintext:
Lisaks ärifestivali sTARTUp DAY jätkupeona toimuvale kontsertõhtule Eesti Rahva Muuseumi endises hoones kuuleb linna kohvikutes ja start-up ettevõtete kontorites tasuta pop-up kontserte ja muusika- ning tehnoloogia teemalisi vestlusi.
8. novembril kuuleb ülikoolilinna idufirmade kontorites muusika- ja tehnoloogia teemalisi avalikke vestlusi ning akustiliste ja eksperimentaalsete kooslustega pop-up kontserte.
9. detsembril toimub vastavatud Eesti Rahva Muuseumis rahvusvaheline ärifestival sTARTUp Day 2016 alapealkirjaga «How to earn if there is nothing to burn?»
Rahvusvahelise esinejate nimistuga festivalil räägitakse esinejate kogemustele tuginedes ideede ellu viimisest ning ettevõtluse alustamisest. Kohalikest tegijatest räägivad oma loo olümpiasangar Gerd Kanter ning muusik Sandra Vabarna, rahvusvahelise mõõtme annavad teiste seas üheks maailma parimaks noorettevõtjaks peetav Jamie Dunn ning Youtube-sensatsioon Christian LeBlanc. Ärifestivalile on oodatud osalema kõik huvilised ettevõtjatest tudengite ja teadlasteni.
Samal õhtul toimub Eesti Rahva Muuseumi endises näitusemajas Kuperjanovi tänaval Tartu muusikanädala klubiõhtu, mis on ühtlasi sTARTUp DAY ärifestivali jätkupidu ning avalik hüvastijätt muuseumi vana majaga.
Välisesinejaist astuvad üles Soome-Tšaadi päritolu laulja-laulukirjutaja Suad ning Venemaa spirituaalse techno saadik Moa Pillar. Suad on seni tegutsenud muuhulgas Jaakko-Eino Kalevi taustalaulja ning lugude kaasautorina, tema soololooming on aga valminud koostöös kuulsa «kabaree-tekno» artisti Jimi Tenoriga.
Helidisainer Moa Pillari massiivsete bassiliinidega «taevalikku reivi» sai Eesti publik esmakordselt kogeda sel kevadel, Tallinn Music Weeki elektroonilise muusika ööl Lennusadamas.
Eesti muusikat esindavad festivaliõhtul tundliku noir-räpi meister reket, Tartu ja Tallinna uulitsatel sirgunud jõuguräpi säravaim kamp Hanf Kung, käreda kitarriroki supergrupp Dead Furies ning hiljuti oma teise albumi «14» üllitanud noor ghostpopi artist Florian Wahl.
Oma peagi ilmuva sooloalbumi kraami sisaldava dj-seti sooritab Paul Oja ning live-etteastete ette, vahele ja järele valivad plaate Kersten Kõrge ja Robert Kähr.
Tartu muusikanädala klubiõhtu piletid on müügil Piletilevi müügipunktides ning e-poes. Eelmüügist on õhtu pileti hind 8 eurot, kohapeal 10 eurot. sTARTUp DAY ärifestivali käepaelaga on pileti hind kohapeal 8 eurot ning Telia klientidele kehtib 20% soodustus eelmüügi piletitest.
Pop-up kontserdid on kõigile huvilistele tasuta.


description: Täna kell 15 annab siseminister Hanno Pevkur ajaloomuuseumi Suurgildi hoones üle kodanikupäeva aumärgid 15 silmapaistvale inimesele. Aumärgi saajate hulgas on kaks tartlast – Aune Valk ja Kristi Aria.

title: Kaks tartlast saavad täna kodanikupäeva aumärgi

maintext:
Aune Valk on peale põhitöö haridus- ja teadusministeeriumis panustanud vabatahtlikuna mitmesugustesse ettevõtmistesse.
Ta veab Tartus projekti «Tuluke», mille siht on kogukonna ja kooli koostöö edendamine. Koos Kristel Ressiga koondas ta head koostöönäited ja teadlaste soovitused tänavu raamatusse «Rõõmuga kooli. Kodu ja kooli koostöö käsiraamat». Aune Valgu avatud ja hooliv tegutsemine on aidanud palju kaasa Tartu Karlova seltsi arendamisele. Muu hulgas on ta korraldanud Karlova isadepäeva ja Eharoosa kirjandusõhtuid.
Kristi Aria / Kristjan Teedema
Kristi Aria asutas 15 aastat tagasi Tartus kooli rahvusvahelise taustaga lastele. Ta on muutnud Tartu rahvusvahelise kooli eri kultuuride kogukonnakeskuseks ning tugevaks sillaks Eesti ja lapse päritolukultuuri vahel. Kristi Aria on olnud asendamatu paljudele kaugemalt pärit peredele ja nende lastele Tartus, aidates neil Eesti elu ja kultuuriga kohaneda ning võimaldades head haridust.
Kodanikupäeva aumärgiga tunnustab siseministeerium vastutustundlikke ja hoolivaid inimesi, kes edendavad kodanikukasvatust või teevad vabatahtlikku tööd oma kogukonnas. Aumärki antakse välja alates 1998. aastast ning tänavu tehti tunnustusele 85 ettepanekut.
Kodanikupäeva tähistatakse 26. novembril.


authors:
Foto
Margus Ansu

description: Ootamatult mahasadanud lumi ei võimaldanud eelnevalt mahalangenud puulehti ära koristada ning on lükanud koristusaja hilisemaks.

title: Tartus jätkub sügisene lehekoristus


description: Juba sel kuul algab Tartu Mart Reiniku kooli juures staadionihoone ehitus. Ligi pool miljonit eurot maksev maja peaks valmis saama järgmise aasta jaanipäevaks.

title: Reiniku kool saab uudse staadionihoone

maintext:
Ühekorruseline staadionihoone tuleb lamekatusega, selle lõunapoolses küljes on klaassein. Et hoonest oleks staadionile hea nähtavus ning et suvisel ajal majake üle ei kuumeneks, ehitatakse klaasseina kohale nelja meetri sügavune varikatus. Varikatuse all paikneb osaliselt haljastatud trepistik ning pandus.
Hoones paiknevad staadioni kasutajatele vajalikud ruumid, sealhulgas ooteruum, kontor, pesuruumid ja garderoobid, invatualett mugava pääsuga hoone tagant, lisaks laoruum staadioni tarvikute jaoks ning hoonet teenindavad ruumid.
Hoone rajatakse projekti Osirys raames, mille eesmärk on välja töötada ja testida öko-innovatiivset ehituspaneeli. Paneel toodetakse looduslikest materjalidest ja see ei vaja täiendavat välisviimistlust. Paneel vastab ehitusnõuetele ja tagab hoone sisekliima. Kõik välisseina paneelid ja osaliselt siseseina paneelid ning klaasfassaadi elemendid tarnitakse projektipartnerite poolt ilma täiendava tasuta.
Ehkki linnavalitsus oli arvestanud, et staadionihoone eeldatav maksumus on 360 000 eurot (koos käibemaksuga 432 000 eurot), osutus odavaim pakkumine sellest veidi kallimaks. Kuue pakkujaga hanke võitis Embach Ehitus OÜ, mis on lubanud maja valmis ehitada 455 877,97 euro eest (koos käibemaksuga).
250-ruutmeetrise netopinnaga hoone arhitektuurse lahenduse on välja töötanud linnaarhitekt Tõnis Arjus koos Hollandis asuva UN-Studioga.


description: Tartu lastekunstikooli uueks juhiks valitit Piret Viirpalu, kes alustab tööd 2017. aasta jaanuaris, vahendas linnavalitsuse pressitalitus.

title: Tartu lastekunstikool sai direktori

maintext:
Piret Viirpalu on õppinud Tartu kunstikoolis kunstilist kujundamist ning Tartu ülikoolis maalikunsti. Tartu lastekunstikooli tulevasel juhil on teadusmagistrikraad pedagoogika alal ning ta on läbinud kunstiõpetaja õpetajakoolituse. Hetkel õpib Piret Viirpalu Tartu ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonnas haridusteaduse doktoriõppes.
Direktoriks valitu on töötanud nii kunsti kui ka pedagoogika valdkonnas, lisaks on ta varasemalt olnud Tartu lastekunstikooli õppealajuhataja.
Konkursikomisjoni esimehe ja abilinnapea Tiia Teppani sõnul hindas komisjon Piret Viirpalu puhul tugevat teoreetilist tausta ning varasemat töökogemust kunsti ja pedagoogika valdkonnas.


description: Täna hommikul saabusid noored inimesed Tartusse Riia mäele ning süütasid hulga küünlaid Tähe tänava ristmiku kõrval. Kohas, kuhu nad tõid küünlaid ka täpselt aasta tagasi. Vaid mõned tunnid pärast seda, kui nende 20-aastane sõber Rain oli sealsamas politseibussilt löögi saamise järel surnud.

title: Möödus aasta Riia mäe avariist, uurimine jätkub

maintext:
Mullu 21. novembri varahommikul kella 5 paiku kihutas politseibuss mööda Riia tänavat kesklinna suunas, roolis 25-aastane Igor, kõrval 44-aastane Einar. Politsei kinnitas hiljem, et kesklinnast saabus kaks kõrgema taseme väljakutset, millest üks puudutas kaklust ööklubis ja teine väidet, et Ülikooli tänaval sihib üks mees teist relvataolise esemega.
Erinevalt teistest patrullidest see masin kohale ei jõudnud, sest ristmikul, kuhu saabuvad kokku Riia, Akadeemia, Tähe ja Võru tänav, juhtus traagiline avarii.
Autolt sai löögi 20-aastane Rain, kes hukkus. Sõber Henri jõudis töötavate vilkuritega, kuid helisignaalita paremalt lähenenud masina eest napilt ära hüpata.
Õnnetuse uurimine kestis tänavu suve keskpaigani kuni 21. juulil otsustas Lõuna ringkonnaprokuratuur menetluse lõpetada, sest kohtueelsel uurimisel kogutud tõendid ei andnud uurijate hinnangul alust politseiauto juhti jalakäija surma põhjustamises süüdistada.
Kannatanu esindaja vaidlustas määruse lõpetamise, kuid 1. septembril jättis riigiprokuratuur selle kaebuse rahuldamata. Seepeale pöördus kannatanu esindaja Tartu ringkonnakohtusse. Kohus otsustas lähedaste avalduse alusel, et õnnetust tuleb edasi uurida ning andis tänavu 31. oktoobril tehtud määrusega riigiprokuratuurile vastava korralduse.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Urmas Glase kinnitas, et asja uurimine jätkub ning tarvis on läbi viia täiendavaid ekspertiise, sest ringkonnakohtunikud leidsid, et mõned aspektid õnnetuses pole lõplikult selged.


description: Sel neljapäeval toimub Tartus Sparki keskuses info- ja aruteluõhtu  «Plastinnovatsioon!». Plastjäätmed on suureks ohuks loodusele - mida teha vanade topsikute, karpide, mänguasjade, nõudega?

title: Plastjäätmete infoõhtul saab kilekottidest hüppenööri meisterdada

maintext:
Tänases maailmas on väga keeruline on elada nii, et ei tekiks plastjäätmeid. Kõik teavad, et plastiku prügikasti viskamine on vale, aga kas on olemas lihtne ja kättesaadav vahend kunagise lemmikmänguasja uueks muutmiseks?
Koostöös Eesti maaülikooli tehnikaüliõpilaste seltsi ning selle aasta Negavati võitnud Rohelaboriga on Spark Makerlab välja arendamas plasti taaskäitlusseadmeid, mis oleksid kõigile kättesaadavad ning lihtsasti kasutatavad.
24. novembril kell 18 algavale aruteluõhtule oodatakse kõiki aktiivselt osalema, katsetama ja astuma esimesi samme teadlikuma jäätmete taaskasutuse suunas.
«Maailma muutmiseks tuleb teha esimene samm, kõigepealt tuleb alustada oma kodust, oma tänavast, linnast. Kutsume kõiki saama targemaks ja teadlikumaks,» ütles Spark Makerlabi juht Tarvo Metspalu.
Lisaks aruteludele viiakse läbi erinevaid töötubasid, kus meisterdatakse kättesaadavatest plastikjäätmetest uusi asju, näiteks saab teada, kuidas teha vanadest kilekottidest hüppenööri.


description: Kino Cinamon püüab Tartus võita publiku südant veidi teistmoodi kinokülastusega, kus publik ei tea veel saali astudeski, mis kohe kinolinalt jooksma hakkab. Salaseanss on kavas 10. novembril.

title: Kino hoiab filmi nime seansi alguseni saladuses

maintext:
Kinoskäimine on populaarne meelelahutus, mida iseäranis soosivad pikad ja pimedad sügisõhtud, rääkis Cinamon Tartu turundusjuht Ave Annuk. Vahel võib siiski tekkida tunne, et kinokülastus on liiga tavaline ja ettearvatav, mistõttu otsustas ettevõte katsetada kinopubliku sümpaatia võitmist strateegiaga, et linateos ise jääb kuni seansi alguseni saladuseks.
Publikule antakse üksnes mõned vihjed, milline on filmi olemus. «Kinosõpradele saame lubada üksnes seda, et kino Cinamon ekraanidel me seda filmi varem näidanud ei ole.»
Salaseansi mõte tekkis Cinamonil kinoliste arvamusi ja kommentaare kogudes. Ürituse kohta leiab täpsemat infot siit.


description: Möödunud laupäeval tegi Baeri tänava alguses uksed lahti uus vesipiibubaar, mis kannab nime Põdramaja. Suvel tegutses samas kohas õllebaar Von Baer.

title: Baeri tänaval avati vesipiibubaar Põdramaja

maintext:
Baari omanik Mark Shendrik ütles, et kuigi vesipiibubaare on Tartus juba neli, ei ole konkurents linnas suur.
«Jah, niisuguseid kohvikuid on palju, tahtsin teha teistmoodi. Teistes baarides on pime ja kõik istuvad oma seltskonnaga. Siin aga istutakse tihedalt üksteise kõrval ja kui tuled, tunned ennast nagu omas kodus,» lausus hiljuti Tallinnast Tartusse kolinud baaripidaja.
Oma kodule viitab Shendriku sõnul ka baari nimi Põdramaja. «On ju selline laul, et «Põdral maja metsa sees …». Nimi tuligi laulust. See räägib kodust ja turvalisusest. Sa saad alati tulla ja olla nii, nagu ise tahad,» ütles ta.
Suurimaks eripäraks pidas Shendrik seda, et ruumis ei ole tavalisi toole ega diivaneid.
«Kasutan kott-toole, nii saab teha istumise mugavaks. Paned selle täpselt nii, nagu sul vaja,» kirjeldas värske baaripidaja. Baari lauad on ehitatud euroalustest.
Põdramaja asukohta hindas omanik heaks, sest läheduses pole ühtegi konkurenti. «Seal on hea vaikne koht. See pole kesklinnas, kus kõik on üksteise kõrval,» lausus Shendrik. Ta pakkus, et korraga mahub neil piipu tõmbama 24 inimest.
Baar on lahti iga päev kella kolmest pärastlõunal kolmeni öösel.


description: Kuuldes, et kusagil jagatakse tasuta küttepuid, siis tahes tahtmata seostub sellega esmalt Keskerakonna seitsme aasta tagune valimiskampaania, kui Edgar Savisaar Tallinna kesklinnas abivajajatele kartuleid ja küttepuid jagas. Siiski pole tasuta küttepuude jagamine alati seotud mõne erakonna valimiskampaaniaga.

title: Jõgeval vedelevad tasuta küttepuud

maintext:
Kuu aega tagasi võtsid ohtlike puude langetamisega tegeleva ettevõtte OÜ Greenman arboristid Jõgeval Mustvee maanteel maha kolm suurt pärna. Puude langetamine oli vajalik seetõttu, et nimetatud kohas jäid need kergliiklustee ehitusele ette. Nüüd on tee valmis, kuid maha võetud ja tükeldatud puud seisavad endiselt seal.
Tahtjad hüppavad alt
50 sentimeetri pikkusteks lõigatud tüved ja oksad soovib Greenman OÜ anda tasuta mõnele soovijale. Ainuke tingimus on see, et need tuleb tahtjail ise ära vedada.
Meenub, kuidas Edgar Savisaar Tallinnas kartuleid ja küttepuid jagas. Siiski pole tasuta küttepuude jagamine alati seotud valimiskampaaniaga.
«Oleme ka varem seda praktiseerinud, et pärast puude maha võtmist pakume neid mõnele kohalikule,» selgitas Tartu ettevõtte OÜ Greenman arborist Tanel Pajo. Tema sõnutsi on sageli puude vedu ettevõtte jaoks liigne kulu ning samas saaks keegi enesele tasuta küttepuud, seega kasu on mõlemapoolne.
Ka sel korral oli Greenman OÜ arboritstidel seal naabruses elava inimesega kokkulepe, et maha võetud vanad pärnad saab ta omale. Paraku ei saanud see inimene puude veoks transporti ning nüüd on pakud ja lõigutud oksad taas saadaval.
Tanel Pajo meenutab, et ka varem on olnud juhuseid, kus puude soovija kokkuleppest taganeb. «Alguses lubatakse küll, aga siis vaadatakse, et puude ära viimisega on ikkagi vaeva vaja näha ja siis loobutakse,» märkis Pajo.
Aega homseni
Pajo postitas vastava sisuga kuulutuse ka Facebook’i Jõgevamaa ostu- ja müügigruppi. «Selle kaudu oli paar tahtjat küll, kuid ka neil polnud transpordivõimalust,» märkis Pajo
Ta selgitas, et puude kogust on keeruline hinnata. «Seal on kolme suure puu tüved ja oksad. Arvan, et see võib olla 7-8 ruumi. Täpsem kogus selgub ikka siis, kui puud ära lõhkuda ja riita laduda,» märkis Pajo.
Ka on selge, et hiljuti langetatud pärnapuid otse ahju toppida ei saa, sest need on veel liialt märjad. Kui puud kohe halgudeks lõhkuda ja varju alla riita laduda, siis järgmisel kütteperioodil saab neid juba tarvitada. Kui tänase päeva jooksul ei ilmu kedagi, kes nimetatud pärnapuid enesele soovib, viib Greenman OÜ need homme ise minema.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Tartu piirkonna üldkoosolek valis piirkonna juhiks tagasi Heljo Pikhofi. Aseesimeesteks valiti Jarno Laur, Tõnu Ints ja Kadri Leetmaa.

title: Tartu sotside juhina jätkab Heljo Pikhof

maintext:
Heljo Pikhof ütles, et valitud piirkonna juhatus on tugev ja üksmeelne, mis loob head eeldused kohalikel valimistel õnnestumiseks.
«Vaadates süvenevat ebavõrdsust tänases Eestis, tuleb tõdeda: võrdsemad võimalused ei ole enam maailmavaateline valik. See on muutunud eksistentsiaalseks vajaduseks, kui tahame meie niigi rabedas ajas hoida ja arendada demokraatlikku Eestit,» märkis Pikhof ja lisas: «Meie aeg vajab sotsiaaldemokraatlikke väärtusi ja tegusid.»


description: Käsitöösõltlastel on just paras aeg võtta ette kapituulutus ja viia kõik oma üleliigsed käsitöövahendid laupäeval Tartu loodusmajja taaskasutuslaadale, et siis teiste laadaliste laudadelt tuua koju uusi lõngakerasid ja niidirulle, millega kapis vabaks jäänud ruumi täita.

title: Nobenäpud saavad taaskasutuslaadaks kappe tuulutada

maintext:
Tartu loodusmaja õpetaja Pille-Riin Pärnsalu sõnul korraldab loodusmaja käsitöövahendite taaskasutuslaata esmakordselt, ent huvi selle vastu on suur. Kokku mahub laadaruumi 20 müügiletti, eilseks oli end kirja pannud 15 müüjat. Ent laadal ostjana osalemisest huvitatute arv küündib Facebookis loodud sündmuse lehel 600 inimeseni.
Kes müümisega ennast vaevata ei taha, võib oma üleliigseid käsitöötarbeid annetada kas loodusmaja õpilastele või jätta lauale, kuhu kogutakse vahetamiseks toodud asju. See tähendab, et kui jätta lauale näiteks meeter kangast, võib sealt vastutasuks midagi meelepärast asemele valida.
Üksikud jupid
Pille-Riin Pärnsalu rääkis, et lisaks lõngadele, kangastele ja niitidele on müüki oodatud kõikvõimalikud meisterdamisvahendid, ehete valmistamise tarvikud, aga ka kas või kangastelgede või õmblusmasinate üksikud osad.
Laadale pääseb uudistama tasuta, ent müüjatel tuleks end eelnevalt registreerida ja maksta ühe müügilaua kohta kolm eurot, mis läheb loodusmaja lemmikloomatoa elanike heaolu tagamiseks. Ühe laua taha võib endaga koos müüma kutsuda aga ka näiteks ema, vanaema või sõbranna.
Pärnsalu tõi näite, et äkki on kellelgi jäänud kampsuni kudumisest üle lõnga, mida enam müügilt ei leia, ent mis just kellelgi teisel on kampsuni lõpetamisest puudu. See, millist hinda oma kauba eest küsida, on iga müüja südametunnistuse asi, ent Pärnsalu sõnul võiks hinnad olla siiski pigem madalad.
«Oleme laata reklaaminud ka kooli käsitööõpetajatele, et nad saaksid siit soodsama hinnaga käsitöötarbeid osta,» rääkis ta.
Lastele meisterdamiseks
Pille-Riin Pärnsalu juhendab ise loodusmajas algklassiõpilaste loodussõprade ringi ning vanemate laste looduse- ja loovusringi. Nii vajaks ta ka ise materjale, et oma õpilastega meisterdada mänguasju loodusmaja jõululaadal müümiseks.
«Lapsi on meil palju, seega mida mitmekülgsem see valik on, seda parem,» vastas ta küsimusele, milliseid vahendeid loodusmaja lapsed kõige rohkem vajaksid. Ta lisas veel, et seekordne laat pole mõeldud juba valmis käsitööesemete müügiks.
Käsitööasjade taaskasutuslaat toimub Tartu loodumajas laupäeval kell 10-13. Kel veel huvi sellest müüjana osa võtta, peaks ennast kirja panema meiliaadressil pilleriin.parnsalu@teec.ee.


description: Need, kes on sõitnud Tartu poolt Valga maanteed mööda Rõngu, teavad kindlasti vahetult enne seda alevikku künka otsas kõrguvat telemasti. Rahvas nimetab seda küll Rõngu telemastiks, tegelikult asub mast Kõdukülas.

title: Kõduküla peidab end mõhnade vahel

maintext:
See veidi enam kui saja inimesega küla on peidus väikeste küngaste vahel, mida kohalikud mõhnadeks nimetavad. «Vooremaal on pikad voored, siin kandis sellised väikesed mõhnad,» selgitab Kõduküla seltsi üks eestvedaja Aly Valvas ringkäigubussis, mis vaikselt üle küngaste loksub.
Et Kõduküla on hajaküla ning peale teretamise ei saa üleaedsed ka teineteise maisel varal silma peal hoida, lõid kohalikud naabrivalvesüsteemi. Enamikul Kõduküla majade või aiaväravate seintel ilutseb silt «Jälgin sind».
Külaseltsi liige Aly Valvas tunnistab, et nii mõnigi kord on naabrid teavitanud üksteist kahtlastest võõrastest autodest. «Süsteem töötab ja usun, et juba neist siltidest on kurjamite eemalhoidmisel kasu,» sõnab Valvas.
Mis puutub artikli alguses mainitud telemasti, siis omal ajal oli kohalikele suur õnn ja elamus selle otsast ümbrust vaadata ja seda fotoaparaadiga jäädvustada. Punaarmee valvas seda strateegiliselt äärmiselt olulist objekti üsna kiivalt, tsiviilisikutel sinna asja polnud.
Rõngu raamatukogu juhataja, 74-aastane Laine Meos meenutab hea sõnaga omaaegset telemasti valvurit Tõnu Kikast, kes kohalikke aeg-ajalt suure mangumise peale torni lasi. «Ta vähemalt oskas parandada, kui seal midagi kellegi hooletuse tõttu katki läks,» meenutab Meos.
Rattaässa kodukant
Telemastist üle tee asub Kõduküla rahva viimase aja suuremaid saavutusi. Selle aasta augustis paigutati sinna tee otsa kunagise Eesti tippratturi Endel Ruubeli auks mälestuspink.
Ruubeli auks peeti ka jalgrattamatk, kus osalesid nii kohalikud kui ka rattaliidu liikmed. Matkast võttis osa üle sajakolmekümne ratturi.
Pea kogu oma elu Kõdukülas elanud Ruubeli nimi on ilmselt paljudele eestlastele tundmatu, kuid sõjaeelse Eesti vabariigi ajal oli kõvemat ratturit siitmaalt keeruline leida. «Ruubel oli mees, kes rassis päevad läbi talutööd teha ning kui tuli lõunapaus, jättis ta einestamise vahele, hüppas ratta selga ja tegi trenni,» meenutab kohaliku rattavägilase igapäevarutiini Rõngu raamatukogu juhataja.
Peale Ruubeli oli Kõdukülaga seotud ka luuletaja ja kirjandusteadlane Ivar Ivask, kelle sünnikodu asub seal ning kelle põrm on sängitatud Rõngu kalmistule. Ka veetis oma noorpõlve Kõdukülas kunstnik Elmar Kits.
Muu hulgas läbis Kõduküla oma 1964. aasta visiidil ka Soome president Urho Kaleva Kekkonen. Laine Meos rääkis, et toona oli Valga maantee ääres enne Rõngut üsna täbaras seisus Tilga õigeusukirik. «Võimuesindajad käskisid metsast kuuski raiuda ja need kiriku ette lume sisse püsti torgata, et kole hoone kallile külalisele silma ei hakkaks,» meenutab Meos Soome riigipea visiiti.
Veel räägib Rõngu raamatukoguhoidja, et 1965. aastal lasi punaarmee laguneva kiriku õhku.
Uhked hobused ja tordid
Praegu pakuvad Kõdukülas silmailu Rannaküla talli nelikümmend hobust, kes kolisid Võrtsjärve äärest Kõdukülla Tamme talli kaks aastat tagasi. Talli perenaine Heli Varik on sporthobuseid kasvatanud 1988. aastast. Kõdukülas asuvas Tamme tallis asub ka maneež, kus kord nädalas treeninguid tehakse.


description: Ööl vastu kolmapäeva maha sadanud lumi ja miinuskraadid on muutnud pooleliolevad teetööd keerulisemaks, kuid need jätkuvad siiski.

title: Saabunud talv Tartus teetöid ei sega

maintext:
Linna tee-ehituse peaspetsialist Siim Mitt ütles, et muutunud ilmaolude tõttu tuleb tee-ehitusfirmadel ümberkorraldusi teha ja graafiku lööb see sassi, kuid töid saab jätkata.
«Kõik oleneb olukorrast ja lumekihi paksusest. Kui on selline ilm nagu praegu, et päeva peale läheb lobjakaks ja temperatuur tõuseb plussi, ei sega see aluskihi paigaldamist. Aga kulumiskihi panekul on see küll probleem,» ütles Mitt eile hommikul.
Kui talvine ilm peaks püsima, pole Miti sõnul välistatud, et uue asfaldikatte pealiskihi panek lükkub kevadesse. «Kõige mustema stsenaariumi korral on see võimalik,» lausus Mitt. Ta avaldas siiski lootust, et nii ei lähe.
Suuremad teetööd on pooleli Kastani ja Tiigi tänaval. Samuti jätkus eile kivisillutise panek Baeri tänava kergliiklusteel. Riia tänava uus asfalt ootas markeerimist.
«Kastani tänaval sai aluskihi asfalt teisipäeval suuresti maha. Tiigi tänaval jäi aluskiht panemata, aga seda saab panna ka ligi nullkraadise temperatuuriga. Riia tänava märgistus tehakse värviga ja kevadel plastkattega üle,» selgitas Mitt.
Kastani tänavat asfaldib OÜ Asfaldigrupp. Tööde tähtaeg on lepingu järgi 22. november, kuid Miti sõnul lükatakse seda tõenäoliselt veidi edasi.
«Graafiku järgi oligi sellel nädalal planeeritud Kastani tänava aluskihi panek ja kõnniteede asfaltimine. Täna oleme graafikus, aga mis edasi saab, ei oska öelda,» ütles Mitt. Ta tõdes, et aastalõputööd ongi riskimine, aga lahendused tuleb leida ning praegune ilm asfaltimist seisma ei pane.


description: Täna kell kolm päeval pakkusid Tartu tervishoiu kõrgkooli töötajad Ele Hansen ja Arle Puidak kaubamaja ees nelja punase ukse vahel linnarahvale tervist, ulatades möödakõndijaile õunu.

title: Tervishoiukõrgkooli töötajad jagavad kesklinnas õunu

maintext:
Õunad ja punaste ustega installatsioon märgivad tervishoiukõrgkoolis alanud 205. sünnipäeva nädalat. Inimesed võtsid sügisannid heal meelel vastu, tänasid ja soovisid omakorda õnne. Et õunu oli kakssada viis, kostis õnnesoovegi sama palju kordi.
Sünnipäevasündmusi jätkub aga mitmesse päeva.
Homme algusega kell 17.30 korraldab üliõpilasesindus õppehoones filmiõhtu koos ekraaniteosega «Koloonia».
Kolmapäeval kell 10–11.30 on huvilised oodatud tervishoiukõrgkooli ajaloo pikimat ja maitsvaimat juubelitorti valmistama. Meisterdamiseks tuleb kooli veebilehel end registreerida. Kolmapäeva keskpäeval peetakse sealsamas aktus, millele järgnebki pikima tordi ärasöömine.
Neljapäeval kell 8.30–16.30 leiab Eesti Rahva Muuseumis aset teaduskonverents «Terves kehas terve teadmine» ja õhtul on kõrgkooli seinte vahel juubelipidu.
Täpsemat teavet kõige kohta leiab Facebookis.
Mis aga juhtus Tartus 205 aastat tagasi?
Võiks vaadata palju kaugemale. Teateid tervishoiutöötajate kujunemise kohta Eestis on lugeda juba 14. sajandist. Siis võis suuremates linnades kohata esimesi kirurge-habemeajajaid ja ämmaemandaid, kes tulnud peamiselt Saksamaalt. Möödus aeg ja tasapisi hakkasid nad omale kohaliku rahva hulgast õpilasi valima. Ja siis, 1811. aastal asutas professor Chr. Fr. Deutsch Tartu ülikooli sünnitusabikliiniku juurde ämmaemandate kooli. See on praeguse Tartu tervishoiu kõrgkooli eelkäija.


description: Tartu linnavalitsuse liikluskorraldusteenistus annab teada, et seoses jätkuvate asfalteerimistöödega suletakse 23. novembril kell 9-15  liikluseks Näituse - K.E von Baeri tänava ristmik.

title: Asfaltimistööd Tartus jätkuvad


description: Eile pärastlõunal teatasid murelikud elanikud, et Põlva järve õhukesele jääle on läinud kuus last.

title: Värske jää peibutas Põlvas lapsi

maintext:
Lõuna päästekeskuse teatel saabus 10. novembril kella 14.28 telefonikõne, milles räägiti, et Põlvas Kalda tänava piirkonnas on lapsed läinud õhukesele Põlva paisjärve jääle. Kiiresti kohale sõitnud politseinikud ja päästjad selgitasid kaldale kutsutud lastele õhukese jääga seotud ohtusid.
«Isegi hea ujumisoskuse korral on läbi jää vajumine väga ohtlik, sest omal jõul sealt välja pääsemine võib osutuda äärmiselt keeruliseks,» selgitas Lõuna päästekeskuse ennetusbüroo juhataja Arvi Uustalu.
Külmas vees kaotab täiskasvanud inimene teadvuse umbes 10 minutiga, lapsed või eakad veelgi kiiremini, kinnitas Uustalu. «Seega päästab jää murdumise korral vaid väga kiire abi.» Uustalu lisas, et lapsevanemad peavad kindlasti leidma aja, et rääkida oma lastele jääga seotud ohtudest ja jääst läbi vajumise tagajärgedest.
Nõrgal jääl viibijatest ei tohi kindlasti niisama mööda jalutada, vaid nad tuleb end ise ohtu seadmata jäält kohe ära kutsuda, rõhutab päästeamet. Abi vajavat inimest märgates helistage numbril 112. Ohtlikus olukorras käitumise või läbi jää vajunud inimeste päästmise kohta saab lähemalt lugeda Päästeameti kodulehelt.


description: Eesti president Kersti Kaljulaid teeb neljapäeval ja reedel oma teise riigisisese visiidi, külastades Jõgeva- ja Tartumaad. Esimese visiidi tegi ta Virumaale.

title: President Kersti Kaljulaid külastab sel nädalal Jõgeva- ja Tartumaad

maintext:
Riigipea külastab Jõgeva- ja Tartumaa ettevõtteid ja asutusi ning kohtub kohaliku elu edendajatega.
President Kaljulaid alustab visiiti Jõgevamaa gümnaasiumis ja kohtub Jõgevamaa kohalike omavalitsuste esindajatega. Seejärel suundub ta Põltsamaale, et tutvuda noorte- ja elukestva õppe keskusega ning ettevõttega TK-Team.
Tartus kohtub president linnavalitsuse ja Tartumaa kohalike omavalitsuste esindajatega ning külastab Eesti Rahva Muuseumi ja ettevõtteid Fortum ja Salvest. Samuti kohtub ta MTÜ Iseseisev Elu eestvedajatega.


authors:
Aivar Kull
Foto

description: Kirjandusteadlase ja praeguse Loomingu peatoimetaja Janika Kronbergi uus raamat koondab tema artikleid meie ühest mõistatuslikumast kirjandusklassikust Karl Ristikivist (1912–1977).

title: Portree kirjanikust tema sõprade keskel


description: Eelmise aasta novembri teises pooles korraldasid Tartu ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi eriala tudengid esmakordselt õhtujooksu, mis tõi kokku sadu jooksu- ja liikumissõpru. Kuna üritus osutus esimese korra kohta menukaks, võeti sellel aastal ette neljaetapiline võistlus. Tuleval kolmapäeval antakse Anne kanali juures sarja viimase etapi start.

title: Teistmoodi stardiaja ja distantsiga õhtujooks tuleb taas

maintext:
Võistluse algus on 23. novembril kell 19.19. Raja pikkus on 7,7 kilomeetrit ning see kulgeb Anne kanali äärest Vana-Ihaste poole, kust edasi Uus-Ihastesse ja tagasi Turu silla juurde. Seda saab läbida nii joostes kui ka kõndides. Meeleolu loomiseks on sarnaselt eelmise aastaga osad rajalõigud kaunistatud küünaldega.
Õhtujooksu projektijuht ja Tartu ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi eriala kolmanda kursuse tudeng Janelle Uibokand rääkis, et jooksule registreerunuid on paarisaja ringis. Mullu oli esimesel võistlusel jooksjaid 250. Uibokand loodab kolmapäeval rajal umbes sama palju osalejaid näha.
Õhtujooksu projektijuhi sõnul on siiani etappidest osa võtnud igas vanuses inimesi, kelle seas leidub palju neid inimesi, kes osalevad erinevatel rahvaspordiüritustel kui ka neid, kes peavad lugu liikumisest ja hoolivad oma tervisest.
Üritust korraldavad tudengid entusiasmist. Tulu ega ainepunkte nad selle eest ei saa. Uibokand ütles, et kindlasti on plaanis õhtujooksuga ka tuleval aastal jätkata. «Meil on soov üritust kasvatada, kuna see on noor ja pole tuntud, siis on arenguruumi hästi palju,» lausus ta. Projektijuht lisas, et plaanis on juurde luua veel üks etapp. Distantsid on jätkuvalt ebatraditsioonilise pikkusega ja starti ei anta täis- ega pooltunnil.
Üritusel on elektrooniline ajavõtusüsteem, finisiš pakutakse süüa-juua ja kiiremaid autasustatakse. Lisateave jooksu kohta õhtujooksu koduleheküljelt www.ohtujooks.ee


description: Täna kuulutati välja kuuendat korda Maxima jaeketi korraldamisel toimuva andekate noorte stipendiumikonkursi Tulevikutalent 2016 esikoha stipendiaadid.

title: Selgusid tänavused tulevikutalendid

maintext:
Konkurssi korraldava Maxima Eesti peadirektor Vygintas Šapokase sõnul väärivad tunnustust kõik 307 5.-12. klasside õpilast, kes Tulevikutalendi tiitlit ja stipendiumi taotlesid.
«Noorte silmapaistvad tulemused ja lennukad plaanid saavad olla kindlaks eeskujuks nii nende eakaaslastele kui ka nendest palju vanematele,» ütless Vygintas Šapokas. «Suur tänu igale noorele julguse ja sihikindluse eest, nende vanematele ja juhendajatele aga talentide innustamise eest!»
Täna Tallinna teletornis toimunud pidulikul üritusel kuulutati välja konkursi võitjad neljas kategoorias: teadus, sport, kultuur, ettevõtlikkus. Esikoha pälvinud õpilasi tunnustati 1000-eurose stipendiumiga. Teise ja kolmanda koha omanikud said stipendiumid summas vastavalt 700 ja 500 eurot.
Tulevikutalendid valis välja asjatundjatest ja noorte lemmikutest koosnev žürii, kelle hulka kuulusid teadusvõistlussaate Rakett69 saatejuht ja kohtunik Aigar Vaigu, tippjalgrattur ja Eesti jalgratta maanteesõidu koondise peatreener Jaan Kirsipuu, ETV+ peatoimetaja Darja Saar ning Eesti näitleja, laulja ja tantsija Kristel Aaslaid.
Teadustalent 2016: Knuth Helekivi (16), Tartu Tamme Gümnaasium
Tehnoloogiaklassis õppiva Knuth Helekivi teadussaavutuste hulka kuuluvad näiteks füüsikavõistluse esikoht, teadussaate Rakett69 kolmas koht ning auhinnaline koht jalgpallirobot Robotexi võistlustelt. Nüüd on teadusmaleva aktivist asunud konstrueerima nelikkopterit ja kasutab stipendiumiraha oma kodulaborisse vajalike seadmete ning töövahendite soetamiseks.
Kultuuritalent 2016: Laureen Laar (16), Oslo National Academy of Arts
Kevadel pärast Mart Reiniku Kooli üheksanda klassi lõpetamist suundus Laureen Laar esimese eestlasena Oslo balletikooli Oslo National Academy of Arts. Alates 6. eluaastast Tartus Ida Tantsukoolis balletti õppinud Laureen on säranud rahvusvahelistel võistlustel nii Itaalias, Tallinnas kui ka Rootsis. Selle aasta kevadel võitis ta aga esimese eestlasena Põhja- ja Baltimaade balletikonkursil esikoha. Kultuuritalendi stipendiumiga plaanib Laureen täiendada oma balletivarustust.
Sporditalent 2016: Johannes Erm (18), Tallinna Reaalkool
Johannes Erm on särav kümnevõistleja, kes saavutas tänavu juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali ning Eesti täiskasvanute meistrivõistlusel hõbemedali. Tema tulemused on juba täna kohati tugevamadki kui nii mõnelgi maailma tippsportlasel tema vanuses. Silmapaistvate tulemustega noor soovib stipendiumi abil valmistuda 2017. aasta võistlushooajaks.
Ettevõtlikkustalent 2016: Johanna Maria Tõugu (18), Pärnu Sütevaka humanitaargümnaasium
Johanna Maria Tõugu on noor keskkonnaaktivist, kes tunneb muret maailma käekäigu pärast. Ta tegutseb Pärnu pakendivabas poes Paljas Pala, mille abil propageerib keskkonnahoidu, ning on samuti seotud rahvusvahelise maailmarahu eest võitleva ühinguga CISV. Johanna Maria usub, et stipendium annab talle innustust jätkata veelgi võimsamalt, panustades ühiskonda ja töötades välja uusi lahendusi keskkonna hoidmiseks.


description: Tartu linnavolikogu kantselei peaspetsialist Aune Rumm ütles Tartu Postimehele, et Rein Kilgi volitused on alates 4. oktoobrist peatatud.

title: Linnavolinik Rein Kilgi volitused on peatatud

maintext:
«Tema avalduses on volitused peatatud praeguse seisuga kuni 27. veebruarini 2017,» lausus Rumm ning ei osanud pakkuda avalduse tegemise põhjust. «See on lihtsalt üherealine avaldus ja põhjuste kohta ei ole seal midagi»
Lõuna ringkonnaprokuratuur esitas tänavu suvel Rein Kilgile kriminaalsüüdistuse. Prokuratuur süüdistab ärimeest ASi Pere pankroti põhjustamises. Täpsem ASi Pere vara põhjendamata kinkimisest, millega tekkis firma maksejõuetus. Peale Kilgi sai suvel süüdistuse veel neli inimest, kes prokuratuuri teatel ei ole avaliku elu tegelased.
Peale kriminaalsüüdistuse esitamist teatas IRL-i esimees Margus Tsahkna meedias, et Kilk peaks uurimise ajaks peatama oma erakonna liikmeks oleku.
IRL-i Tartu piirkonna juht Peeter Laurson ütles, et kindlasti ei olnud Kilgi avaldus seotud käimasoleva kriminaaluurimisega. «Ma ei oska täpselt öelda, mis oli tema põhjus. Talle vist ei sobinud need volikogu istungite toimumise ajad. Kindlasti pole see seotud sellega, et tal on üleval mingid asjad,» ütles Laurson.
«Alles mõned päevad tagasi oli temaga juttu ning ta ütles, et kui teil on vaja uut linnapead, siis ta oleks hea meelega nõus seda kohta täitma,» lisas Laurson ning tuletas meelde, et Kilk oli viimastel kohalikele valimistel Margus Tsahkna kõrval teine IRL-i ridades kandideerinud Tartu linnapea kandidaat.
Samamoodi ei osanud Kilgi asendusliige Kaspar Kokk selgitada, miks Kilk avalduse tegi. «Mis puudutab Rein Kilki, siis ma ei oska tema asju kommenteerida. Mina olen Tartus, tema valdavalt Tallinnas. Ja isegi kui ma teaks, siis ma ei hakka tema asju kommenteerima,» sõnas Kokk.
Kahjuks ei õnnestunud Tartu Postimehel Rein Kilgi enda käest selgitusi küsida, kuna tema mobiiltelefon ei vastanud.


description: Tähe noortekeskus saab tuleval nädalal 15-aastaseks. Nädala teema on «Kõike 15» ning 21.–25. novembrini võetakse ette viisteist tegevust, mille seas on nii meisterdamist kui ka sportimist.

title: Noortekeskuse sünnipäevanädalal jagub tegevusi igaks päevaks


description: Väike-Rakke on Tartumaa aasta külade võistlusel kõige väiksema elanike arvuga küla. Sellest hoolimata kihab seal elu nagu sipelgapesas. Küla tutvustusringil tundub kohati, justkui oleks sattunud Uduvere Ärni kodukülla. Seda mitte Sulev Nõmmiku legendaarsetes jutustustes levinud nõukaaegse absurdi pärast, vaid seetõttu, et külas peetakse võrdselt lugu nii kohalikest ettevõtjatest, vallavolinikest kui ka nalja- ja napsumeestest.

title: Väike-Rakkest leiame tänapäeva Uduvere

maintext:
«Meie külas on praegu ka üks kodutu. Tema eluaseme jaoks käib praegu korjandus,» räägib külaseltsi liige Imbi Ülper. Ta rõhutab, et sealse kandi rahvas hoolib ümbruskonna inimestest ja kedagi ei jäeta saatuse hooleks.
Jõulude ajal töötab Väike-Rakkes omaalgatuslik toidupank, mille kogumiskast asub kohalikus külapoes. Kohalikku toidupanka annetatud kraam jaotatakse jõuluajal sealsetele vähekindlustatud peredele.
Mobiilne kemmerg
Ka on Imbi Ülper varjamatult uhke metsa rajatud külaplatsi üle, mida kohalikud kogrekaks kutsuvad. «Selle platsi tegi korda endine alkohoolik. Ta jättis joomise sinnapaika, võttis kätte ja tegi platsi koos heade tuttavatega korda,» räägib Ülper delikaatseid detaile varjamata külaplatsi saamise lugu.
Aastatega võssa kasvanud kogretiigi ümbruse tegid kohalikud mehed korda mullu. Vana kinnikasvanud tiik puhastati ja kaevati suuremaks. Tiigi keskel asuval poolsaarel troonib Sangastest kohale veetud saja aasta vanune suitsusaun. Kaldal on varjualune, kilesaun, välilava, istumisala ja kindlasti Eesti üks atraktiivsemaid välikäimlaid.
Mobiilse kemmergu südameks on tibukollane vene mopeed Vjatka, mis on väidetavalt sõidukorras. Kempsupott asub selle istme all. Ka on kemmergul meeste pool, kus pissuaarideks on seina külge kruvitud kolhoosilautadest tuttavad vasikajootmise anumad.
Metsa sees külaplatsil peeti suvel teist korda punkrokkfestivali Piisonfest. Eelmisel aastal astus seal peaesinejana lavale JMKE.
Hoolimata asjaolust, et kogreka tegid korda kohalikud mehed oma vabast ajast ja eurotoetusi kasutamata, võivad seal käia kõik, kes vähegi soovivad. Ainus tingimus on, et platsi ei lagastata ja sealset inventari ei kuritarvitata.
Kord aastas kasvab Väike-Rakke rahvaarvult enam kui kolm korda, siis see kant võõrustab rahvusvahelist motovõistlust «Võrtsjärve enduuro».
Imbi Ülper selgitab, et võistluse ettevalmistuse ajal on kogu külarahvas sündmusega seotud. «Koolilapsed ja need mehepojad, kel püsivat tööd pole, aitavad radasid ette valmistada. Loomulikult saavad nad selle eest ka tasu,» märkis ta.
Oma kummiboks ja sepp
Ka ettevõtlus pole Väike-Rakkest kusagile kadunud. Juba kümme aastat tegutseb seal köögiviljakasvatamisega tegelev osaühing Tamo Põld. Ettevõtte juht Tarmo Tuvikene, kes peab ka külavanema ametit, nendib, et aastatega on külas rahvast ja seega ka tööjõudu vähemaks jäänud.
Siiski saab ta aasta läbi kuuele inimesele tööd pakkuda. Suviti palkab Tuvikene appi koolilapsi.
Ka ei pea Väike-Rakke elanikud autol rehvide vahetamiseks suurde linna sõitma, sest kohalikus töökojas on rehvivahetuspink olemas. Ka muruniidukitera remondiks pole tarvis külast välja minna. Nimelt töötab Väike-Rakkes sepp. «Ta on küll üle kaheksakümne aasta vana, kuid tuleb tööga kenasti toime,» märgib seal kandis elav Rannu vallavolikogu esimees Heino Gottlob.
Kuigi Väike-Rakke asub Tartu- ja Viljandimaa piiril, arvavad külaseltsi liikmed, et ääremaaks olemine tuleb neile kasuks.
«Viljandi poolt tulijatele oleme esimene asula Tartumaal ja siin on ka pood, kus suvel möödasõitjad tihti peatuse teevad,» lisab Imbi Ülper.


description: Ööl vastu kolmapäeva ei tulnud Kastani tänava elanikel pikalt und. Nende kodutänavas käis keset laia lumesadu asfaltimine kella kaheni varahommikul.

title: Kastani tänava asfaldipanek käis kesk lumesadu

maintext:
Tartu Postimehega ühendust võttes avaldasid elanikud kahtlust, kas suure aurupilve all maha saanud asfalt ikka pikemalt pidama jääb või koorub kevadeks maha? Linna teedeteenistuse juhataja Urmas Mets kontrollis toimetuse palve peale tehtut ja leidis, et töid tehti nõuetekohaselt. Lund tõrjuti aluskihilt enne asfaltimist kloriididega ning asfaldisegusse segati lisandit, mis parandab selle töödeldavust, rääkis Mets. Ka oli õhutemperatuur napilt plusskraadides.
Inimesed on harjunud nägema, et asfalditöid tehakse üksnes suvel, aga tänapäeval saab seda teha ka teistsugustes oludes, rääkis Mets. Mõistagi ei tohi asfalti laotada suure vihmaga ja loikudesse, kuid väike vihmasabin ei tee tema sõnul midagi.
Asfaltimine jätkub tänavu veel Tiigi ja Vaba tänaval ja mõnel pool mujalgi.


authors:
Mari-Liis Pintson
Foto
Sille Annuk

description: Tartu linnaraamatukogu peamaja sein on aegade jooksul nii mõnelegi sodijale ja tänavakunstnikule tee peale ette jäänud. Nüüd võõpavad maalrid soditud kohad üle, jättes alles väärtuslikuma tänavakunsti.

title: Linnaraamatukogu sein saab värske värvi

maintext:
Enne novembrikuise lume tulekut jõudsid töömehed soditud kohad valge värviga katta ja krohvida fassaadile tekkinud praod. Nüüd on ilmad taas soojemad ja täna said mehed tellingutel tööd jätkata.
Tartu linnavalitsuse linnavarade osakonna haldur Meelis Padar rääkis, et sein parandatakse ja värvitakse umbes nelja meetri kõrguseni. Et seinte sodimine liigitus kindlustusjuhtumiks, katab soditud kohtade värvimise kulud kindlustus. Padari sõnul otsustati aga uue värviga katta kogu sein, et ei jääks näotut üleminekut värske ja vana värvi vahel. Need kulud katab linnavalitsus.
Kompanii tänava poolse fassaadi viimistlemiseks ja grafiti likvideerimiseks kulub 19 032 eurot, sellest 8190 eurot katab kindlustus.
Parimad jäävad alles
Linnaraamatukogu direktor Asko Tamme rääkis, et koostöös linnakunstnikuga otsustati mõned raamatukogu seinale tehtud taiesed siiski alles jätta. Nii saab seal edasi kerjata Edward von Lõnguse loodud pildil räbalais Tammsaare, kes pärast euro tulekut 25-krooniselt koondati.
Peale seinavärskenduse saab linnaraamatukogu tänavu 50 uut valvekaamerat. Asko Tamme sõnul jagatakse need ära peamaja ja harukogude vahel. Nendest on abi siis, kui keegi peaks veel raamatukogu seina sodima, ent ennekõike paigaldatakse kaamerad siseruumidesse töötajate ohutuse tagamiseks. Tamme lisas, et ka seni olid raamatukogu ruumides valvekaamerad, ent need olid ajast ja arust. Need välja vahetanud töölised naljatasid, et selliseid ei taheta isegi prügimäele.
Taas kohvikuta
Halb uudis on aga see, et umbes aasta tagasi raamatukogus taas avatud kohvik on jälle tühi. Asko Tamme sooviks leida sinna uue kohvikupidaja, ent see pole lihtne. «Võtan vastu sõbralikke pakkumisi, kui keegi tahaks tulla meile kohvikut pidama,» sõnas ta. Raskeks teeb selle asjaolu, et raamatukogu pole õhtuti lahti ja suvel on külastajaid vähevõitu.


description: 21 Tartu kooliõpetajat said tänavu linnalt stipendiumi, mis on mõeldud enesetäiendamiseks ja silmaringi avardamiseks.

title: Tartu jagas õpetajatele stipendiumeid

maintext:
«Tahame selle stipendiumiga õpetajatööd väärtustada ning pakkuda õpetajaile avaramaid võimalusi end erialaselt täiendada ja osaleda konverentsidel-koolitustel ka välismaal,» ütles abilinnapea Tiia Teppan.
Stipendiumit said taotleda kõik õpetajad, 30 sooviavaldusi laekus 30. Komisjon vaatas taotlejate enesetäiendamise soovid üle ja otsustas määrata stipendiumid vahemikus 200-700 eurot 21 õpetajale. Stipendiumit sooviti kasutada täiendkoolitusteks nii Eestis kui välismaal ning erinevatel rahvusvahelistel erialastel konverentsidel osalemiseks.
Tänavu maksti linna õpetajatele stipendiumiteks kokku 9940 eurot, mis on ligi 5000 euro võrra rohkem kui varasematel aastatel.
Enesetäiendamiseks mõeldud stipendiumeid jagab Tartu linn õpetajatele teist aastat. Varem said õpetajad stipendiumi taotleda Tartu kultuurkapitalilt.
Vaata sptipendiumi saanud õpetajate nimekirja SIIT.


description: Täna algas oksjoniportaalis osta.ee Tartu ülikooli kliinikumi lastefondi heategevuslik oksjon, kuhu on oma loomingut annetanud Eesti kunstnikud ja disainerid. Enampakkumise tulu suunab fond haigetele lastele mitmesuguste teraapiate võimaldamisse.

title: Lastefond algatas oksjoni haigete laste teraapia toetuseks

maintext:
Nädal vältavalt oksjonilt saab soetada näiteks kunstnik Anneli Kaasiku maali, ehtedisainerite Helen Valk-Varanini, Sofia Halliku (SOMA), Kriss Eglite (New Vintage by Kriss) ja Lisa Kröberi loomingut, Woochi puidust käekella, Rugi mansetinööbid ning Wooden Lifestyle`i puidust kikilipse. Oksjonile on pandud ka amigurum-mänguasjade disaineri Lilleliisi loodud lastefondi heegelmõmmik.
Oksjoniasju saab vaadata ja enampakkumisel osaleda siin.
Lastefondi strateegiajuht Küllike Saar kutsus kõiki häid inimesi üles oksjonil osalema ja haigeid lapsi sellisel moel toetama.
«See on suurepärane võimalus ühendada meeldiv kasulikuga ehk siis saada kaunite esemete omanikuks ning teha sellega suur heategu haigetele lastele ja nende peredele, kelle elukvaliteeti teraapia väga palju parandab,» märkis ta. «Ning kuna kohe-kohe on käes jõulud, siis miks mitte hankida heategevuslikult oksjonilt mõni jõulukink!»
Heategevuslik oksjon on üks lastefondi 16. aastapäeva tähistamise tegevustest. Kõik fondi sünnipäevaaktsioonides kogutud annetused suunatakse raskelt haigetele lastele erinevate teraapiate (hipo-, muusika-, tegevus- ja füsioteraapia) võimaldamiseks. Hetkel toetab lastefond kaheksat last kokku rohkem kui 22 000 euroga aastas. Rohkem infot saab lastefondi kodulehelt.


description: Kui täna peab oma viimase kohtumise tippjalgpallis JK Tammeka elav legend Kristjan Tiirik, siis homme teeb sama Tiiruku kunagine võitluskaaslane, praegune FC Santose kapten Taavi Vellemaa - mees, kellele ennustati aastate eest vägagi kõrget lendu.

title: Tartu jalgpalli kunagine suurlootus tõmbab karjäärile joone alla

maintext:
Tammeka kasvandik Taavi Vellemaa oli Tartu esindusklubi esimesel meistriliiga hooajal kõigest 17-aastane, kuid kerkis kohe üheks meeskonna põhitegijaks, kui tegi kaasa 34 kohtumises.
Eesti noortekoondisessegi murdnud poolkaitsja käis mitmetel testimistel välisklubide juures, näiteks Saksamaa tippmeeskondades Vfl Bochum ja Hamburg ning kõik näis minevat ülesmäge. Kuid Tammeka teisel meistriliiga hooajal, aastal 2006, mil klubi peatreeneriks oli Sergei Ratnikov, otsustas Vellemaa poole hooaja pealt meeskonnast lahkuda ning sellega oli ta tippjalgpalli jaoks sisuliselt kadunud.
JK Tammeka kauaaegne noortetreener ning klubi juhatusse kuuluv Ken Viidebaum nentis, et ilmselt ei arvestanud Ratnikovi treeningmeetodid noorte meeste vaimsuse ja eneseotsingutega mitte kõige rohkem ning seal võivadki peituda Vellemaa toonase otsuse tagamaad.
«Taavi Vellemaa oli üks perspektiivikamaid noori, kes kindlasti oleks jõudnud Eesti profimeeskondadesse ja miks mitte ka koondisesse. Kahjuks ei osatud ka klubi poolt tollel ajal talenti hoida ja õigel ajal just vaimselt aidata,» tõdes Viidebaum.
Järgmisel hooajal esindas Vellemaa kolmes kohtumises esiliigas pallinud Tartu Välk 494 meeskonda, seejärel järgnesid aastad madalamates liigades, FC Santose duublis ning JK Luunjas. Muuseas, Luunjas pallis ta aastatel 2010-2012 koos Kristjan Tiirikuga, kes oli samuti vahepeal otsustanud suurest mängust loobuda.
Ent 2012. aasta suvel otsustas Taavi Vellemaa vutimängu taas tõsisemalt ette võtta ning ta liitus uut tõusu kavandanud Santosega (toona Quattromed).
Mitmete kunagiste Tammeka palluritega tugevnenud meeskond võitis riburada madalamad liigad ning kerkis 2015. aastaks esiliiga A tasandile, kirsiks tordil oli mõistagi karikafinaal aastal 2014 ning sellega kaasnenud koht Euroopa Liiga esimesse eelringi. Septembri alguses 29-aastaseks saanud Vellemaa panus Santose edusse on olnud märkimisväärne ning pole midagi imestada, et viimastel hooaegadel on ta täitnud ka kaptenikohuseid.
Tänavu on Santos võitlemas meistriliiga üleminekumängude nimel, enne viimast vooru on neil tabelis 49 ja Maardu linnameeskonnal 51 punkti. Ehk kui Santos peaks homme Nõmme Kalju U21 rivistust võitma ning Maardu samal ajal Levadia U21 esindusele kaotama, pääseks Pärnu linnameeskonna vastu madistama Santos. Ent kui nii ei lähe, jääb homme kell 13 Annelinna kunstmurustaadionil algav matš Taavi Vellemaa viimaseks etteasteks suures jalgpallis.


description: Jõgevamaal Maarja-Magdaleena küla lähistel sõitis täna varahommikul Hyundai I40 libeduse tõttu teelt välja.

title: Fotod: auto sõitis libeduse tõttu vastu puud

maintext:
Auto kaldus kraavi ning sõitis vastu puud. Masin sai tugevalt kahjustada.
Autos üksi olnud juhile andis kiirabi kohapeal esmaabi.
Politseile sellest õnnetusest teada ei ole antud, ütles lõuna prefektuuri valvepressiesindaja. «Kui keegi vigastada ei saanud ja varalist kahju kellegile ei tekitatud, siis ei olegi kohustust politseid kutsuda,» selgitas pressiesindaja.


description: Õues valitsevad külmakraadid ja kõikjal laiutavad lumehanged on loonud juba päris kena talvetunde, kuid see heiduta Lõuna-Eesti jalgpallureid, kes asuvad täna võitlema Tartu linna meistritiitli nimel.

title: Sepa staadionil toimub kõige rikkalikuma auhinnalauaga amatöörjalgpallurtite turniir Eestis

maintext:
Kalle Paas võistlust korraldavast JK Tammeka klubist kinnitas, et Sepa jalgpallikeskuse kunstmuruväljak on lumest puhas ning turniir toimub igal juhul. Nii öelda talve ekstrana rõõmustatakse kõiki osavõtjaid ja pealtvaatajaid tasuta (alkoholivaba) glögiga, samuti saab turgutada end tee ja kohviga. Paas lisas, et tänu toetajate ja sponsorite abile on turniiri auhinnalaud vägagi rikkalik ning võib väita, et tegemist on üldse kõige parema auhinnafondiga amatöörjalgpallurite turniiriga Eestis.
Kuna mängitakse väiksemal väljakul ning üks kohtumine kestab 22 minutit, peaks matšide tempo olema päris intensiivne ning väravate löömisega ilmselt kokku ei hoita. Seda enam, et väljakul saab näha mitmeid endisi tippmängijaid kui ka nooremaid pallureid, kes on liha luudele kogumas näiteks esiliigas.
Nii saab vanema generatsiooni staaridest imetleda näiteks Aasta Auto võistkonda esindavate Sergei Starovoitovi, Aleksei Mamontovi ja Artur Ossipovi oskusi, noorematest meestest on kohal hulgaliselt Tammeka U21 ja U19 pallureid, samuti Santosega esiliigas mürgeldavaid mängijad.
Kokku osaleb turniiril kümme klubi, kes on jagatud kahte alagruppi. Täna toimuvadki alagrupimängud, turniir saab alguse kell 17.25, mil A-alagrupis heitlevad FC Helios – Aasta Auto ning B-grupis FC Loomaaed – FC Mads United. Kohamängud jäävad laupäevaks, finaalmatši avavile kõlab 12. novembril kell 12.00.
Mullu krooniti Tartu meistriks FC Otepää, kes on kohal ka seekord. Tunamullu võidutses Deckol, 2013. aastal Aasta Auto 2 ning 2012. aastal kuulus esikoht Deckolile.


description: Alkoholijoove vähendab inimese enesekontrolli ja nii võivad lahvanduda emotsioonid, mis muidu kenasti kontrolli all püsivad. Nii tekivadki tülid, mida halvemal juhul peab lahendama politsei.

title: Viinavõtmine tõi mitmel pool tüli majja

maintext:
Lõuna prefektuuri kinnitusel sai politsei 5. novembril kella 11.20 ajal teate, et Tartus Lina tänava korteris tungis 52-aastane tuttav alkoholi tarvitanud mees kallale 60-aastasele mehele. Politsei toimetas kuriteos kahtlustatavana arestimajja 52-aastase mehe.
60-aastasele mehele andsid meedikud esmaabi kohapeal. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.
Päev varem, 4. novembril kella 23 ajal sai politsei teate, et Tartus Jaama tänava korteris tungiti ühise alkoholitarvitamise käigus kallale 64-aastasele mehele. Politseinike saabumiseks oli lööja korterist lahkunud, kõik korteris viibinud isikud olid alkoholi tarvitanud ning juhtunu kohta adekvaatseid ütlusi anda ei osanud. Kannatanu esmaabi ei vajanud. Kõik juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.


description: Ettevaatust kõik jalakäijad, kes peaksid täna sattuma Tartus Kastani - Riia tänava ristmikule - Pauluse kiriku poolsel klaaslibeda jääkoorikuga kaetud kõnniteel, otse valgusfoori juures on lahtine kanalisatsioonikaev, mille peal vaid hõre lippidest «aed».

title: Fotod: kanalisatsioonikaev ootab jäisel tänaval sissekukkujaid

maintext:
Võib arvata, et algselt on punavalge aed olnud püramiidjalt avatud kaevu kohal, kuid täna ennelõunal kella üheteistkümnese seisuga see enam nii ei olnud.
Ent arvestades kaevu ümber valitsevat suurt libedust ning peagi saabuvat lumesadu oleks asja eest vastutajatel targem kaev siiski kiiremas korras kaanega katta, sest kui peaks juhtuma õnnetus, saab antud juhul küll nentida, et see hüüdis tulles.


description: Laste kokaraamatu «Lase mind kööki» Tartu esitluselt valmis meelolukas fotoalbum, mida on kohalolnutel ja kõigil tartlastelgi huvitav sirvida. Sündmusel ei saanud ilma pildistamata hakkama raamatu üks autoreid, fotograaf  Hele-Mai Alamaa.

title: Galerii: lugejate lust ja rõõm laste kokaraamatu esitlusel

maintext:
Pildigaleriisse on jäädvustunud paljud esitlusel viibinud lapsed koos vanematega, samuti Sänna Leiutajate külakooli õpilased, banaanijäätise meisterdamine ning raamatu kohapeal ostnutest loosi teel kingi võitja – kingiks osutus blender, mis igal perel toiduvalmistamisel ära kulub.
Raamatut «Lase mind kööki» esitleti 17. novembril Tartu Kaubamajas asuvas Apollo kaupluses; see on järg eelmisel aastal ilmunud Kahvliahvi kokaraamatule.
Lastele sobivatest retseptidest on lood kokku pannud ajakirjanik Merle Liivak ning Hele-Mai Alamaa, kel mõlemil on kolm last.
Kahvliahvi kokakool on noorte emade loodud mittetulundusühing, mis julgustab lapsevanemaid kaasama oma võsukesi toidu valmistamisel juba maast madalast. Et lapsed näeksid ja mõistaksid, millest toit koosneb ja kuidas see valmib ning suudaksid tänu sellele teha tervislikumaid toiduvalikuid


description: 2019. aasta sügisel valmivale majandusteaduskonna, arvutiteaduste instituudi ning matemaatika ja statistika instituudi uuele ühisele õppe- ja teadushoonele valiti konkursi tulemusena nimeks Delta.

title: Tartu ülikooli uus õppehoone saab nimeks Delta

maintext:
Nimekonkursile laekus 174 nimekavandit 125 erineva autori poolt. Ettepanekute seast tegi valiku selleks kokku kutsutud žürii, kuhu kuulusid TÜ kinnisvaraosakonna juhataja Heiki Pagel, arvutiteaduse instituudi juhataja professor Jaak Vilo, majandusteaduskonna juhataja professor Maaja Vadi ja TÜ kommunikatsioonitalituse juhataja Illari Lään.
Nime põhjendusena kõlasid näiteks ühe argumendina see, et Delta on kolmnurga kujundina hästi seotud uue õppehoone arhitektuurse lahendiga ehk viitab maja kujule ja väljanägemisele. Samuti viitab nimi kolmikule või kolmepoolsele koostööle ehk info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, majandusele ning matemaatikale-statistikale või ka kolmikule teadus-majandus-riik.
Nime autor on kinnisvaraosakonna arendustalituse peaspetsialist Erki Tamm. Teiste variantidena pakuti nimedeks ka näiteks Iconicum, Innovaatikum, Logicum, Sigma, Pesa, Nurgik ning SAMM ja ARMAS. Viimased kaks nime viitavad majja kolivate üksuste esitähtedele.
Delta ehitatakse kesklinna, senise majandusteaduskonna hoone. Hoone kavandatavaks mahuks on 10 966 ruutmeetrit pinda. Hoone eeldatav maksumus on 27,9 miljonit eurot.


title: Eriline lasteaed läheb müüki

maintext:
Eriline lasteaed läheb müüki
Nukitsamehe lasteaed on väike, vaid 30 lapsega, ning töötab Taara puiesteel eestiaegses elamus, millele on nõukogude ajal tehtud juurdeehitis. Lasteaed, vahepeal ka lastekodu, on seal 1944. aastast. Need asjaolud võtavadki lühidalt kokku, miks vanemate meelest väga hubane maja järgmisest sügisest enam lasteaiaks ei sobi.


description: 12. novembril on Tartu kesklinnas võimalik tasuta rinnauuringule pääseda naistel, kes on vanemad kui 62 aastat. Eestis kutsub haigekassa rinnavähi sõeluuringule vaid 50–62-aastasi naisi.

title: Naised, keda sõeluuring ei puuduta, saavad end kontrollida lasta

maintext:
Radioloog Sulev Ulp osutab statistikale ja märgib, et mitte mingit põhjust ei ole naiste mammograafiauuringuid pärast 62. eluaastat lõpetada, haigestumus rinnavähki kasvab kuni 74. eluaastani ega kao kuhugi.
Tartu Ülikooli Kliinikum
«Pealegi on 63-aastased naised enamasti tööinimesed, maksavad makse, neil peaks olema täielik õigus seda uuringut edasi saada,» ütles Sulev Ulp. Ta lisas, et Eesti on ainuke riik Euroopa Liidus, kus sõeluuringu sihtmärk on jäetud sedavõrd kitsaks.
Hilisemad vähid ei ole nii agressiivsed, need on uuringuga kergesti leitavad ning operatsiooniga hästi terveks ravitavad.
«Me oleme seda kogu aeg rääkinud, aga ka avalikkus peaks haigekassat rohkem survestama. See on – vabandage väljenduse pärast – nagu vastu seina pissimine, pritsmed tulevad meile endale näkku tagasi.»
Suures osas Euroopa Liidu maades skriinitakse naisi 50.–69. eluaastani, Soomes kuni 75. eluaastani. On riike, kus alustatakse 40-aastastest.
Radioloog Sulev Ulp / Kristjan Teedema
«Meil on haigestumiste järsk kasv alates 45. eluaastast, meie peaksime alustama sealt,» ütles Ulp. «Praegu elavad naised 100-aastaseks. Rinnavähirisk püsib ka 75 aasta vanusel naisel.»
Ulp rääkis sellestki, et hilisemad vähid ei ole nii agressiivsed, need on uuringuga kergesti leitavad ning operatsiooniga hästi terveks ravitavad.
Kaks kabinetti korraga
Mammograafiabuss / Arvo Meeks
Radioloogiakliiniku meeskond korraldab 12. novembril kell 10–16 Tartu kesklinnas tasuta rinnauuringute päeva, mis on erakordne selle poolest, et kaubamaja ees seisab nii Eesti Vähiliidu mammograafiabuss kui ka haagismaja ehk Tartu ülikooli kliinikumi mobiilne diagnostikakabinet, kus saab vajaduse korral teha rindade ultraheliuuringut.
Oodatud on 63–70-aastased naised, kellele ei ole viimase kahe aasta jooksul rinnauuringut tehtud, sealhulgas ka ravikindlustuseta naised. Tuleb vaid registreeruda.
Registreerumine 12. novembril rinnauuringule aja saamiseks tuleb helistada telefonil 731 9411, tööpäeviti kell 8–16. Saatekirja vaja ei ole. Eriti oodatud on 63–70-aastased naised.
Vabade aegade olemasolul võetakse vastu veel 45–49-aastasi naisi, kel on rindadega seotud kaebusi, kuid kellele ei ole rinnauuringut tehtud viimase aasta jooksul.
Mammograafiabussis töötab kaks õde. Kui naine on uuringul käinud, jääb ta veidikeseks ootama, et dr Sulev Ulp, kes viibib radioloogiakliinikus, jõuaks värsked pildid tööarvutis üle vaadata.
Liikuv diagnoosikabinet. / Sille Annuk
Kui näib, et vaja läheb lisauuringut, saadetakse naine kaubamaja ees olevasse teise mobiilsesse kabinetti ultraheliuuringule. Seal töötab õe kõrval ka arst, hommikupoole dr Tiina Kuum ja õhtuti dr Gitana Kiudma.
Kui keegi soovib mammograafiauuringule pääseda otse tänavalt bussi astudes, siis juhul, kui ootajaid ei ole, võetakse temagi uuringule vastu.
Neile naistele, kes on tänavu sõeluuringu vanuserühmas, 12. novembril uuringuid ei tehta.
121 aastat tagasi
Igal aastal tähistatakse 8. novembril rahvusvahelist radioloogiapäeva. Samal päeval 1895. aastal tegi Wilhelm Conrad Röntgen oma kuulsa avastuse – X-kiired, mida hakati hiljem nimetama röntgenikiirteks.
Et tänavune radioloogiapäev on pühendatud rinna piltdiagnostikale, korraldavad Põhja-Eesti regionaalhaigla ja Tartu ülikooli kliinikum radioloogiapäeva tähistamiseks 12. novembril tasuta rinnauuringute päeva.
Nii radioloogid kui ka radioloogiatehnikud teevad siis terve päev tasuta rinnauuringuid, esitamata haigekassale arvet.


description: Alates 2008. aastast järjepidevalt Anne kanali ääres toimunud isadepäeva kalapüügivõistlus jääb ära. Põhjuseks mõistagi ilmataadi vembud – kanal on kattunud jääga, aga see on veel nii õhuke, et kalastajaid ei kanna.

title: Isadepäeva kalapüügivõistlus jääb seekord ära

maintext:
Võistlus pidanuks toimuma pühapäeval, kuid seis on selline, et spinninguga enam ning sikutiga veel püüda ei saa, tõdes Lea Saar võistlust korraldavast Lõuna-Eesti kalastajate klubist.
«On helistatud ja küsitud, et kas ikka kuidagi ei saa, et äkki jää kannab – aga käisin ise vaatamas ja ei kanna,» nentis Lea Saar.
Saar lisas, et kunagi varem pole nad isadepäeva püügivõistlust pidanud ära jätma, kuigi ilmaolusid on olnud igasuguseid. Ükskord oli kanali serv jääs ja lapsed ehitasid kaldal lumememmesid, kuid püüda ikkagi kannatas. Mullu kimbutas osalejaid jällegi lausvihm, kuid sellele vaatamata kogunes osalema üksjagu isasid-lapsi.
Lea Saar on siiski kindel, et võistluse ära jäämine väikeste kalastushuviliste jaoks liiga kurb sündmus ei ole. «Eks siis võetakse midagi muud ette ja tehakse näiteks tubaseid tegevusi. Peaasi, et pere saab koos olla ja ühiselt midagi teha,» ütles ta.