description: Investeeringute puudumine uutesse naftaprojektidesse tekitab lähiaastatel naftakriisiriski, hoiatab Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA) täna avaldatud raportis.

title: Agentuur: investeeringute puudumine võib kaasa tuua uue naftašoki

maintext:
«Meie arvame, et juhul kui vastuvõetud projektide arv jääb 2017. aastal madalaks juba kolmandat aastat järjest, muutub üha ebatõenäolisemaks, et nõudlust ja pakkumist jääb 2020-ndat aasta alguses tasakaalu ilma, et algaks uus buumi-languse tsükkel,» kirjutas IEA värskes aastaraportis World Energy Outlook.
Naftaturul on valitsenud viimased paar aastat ülepakkumine, mille tõttu on musta kulla hind kukkunud enam kui 100 dollarilt 2014. aasta keskel alla 30 dollarini barrel selle aasta alguses. Selle tulemusena on loobunud naftakompaniid uutesse projektidesse investeerimisest.
2014. aastal investeerisid naftakompaniid uuringu- ja naftatootmisprojektidesse 780 miljardit dollari, eelmisel aastal langes investeeringute maht 200 miljardi dollari võrra ja sel aastal peaks langema veel 140 miljardi dollari võrra. Agentuuri sõnul oli uute konventsionaalse naftaprojektide kinnitamine nii madal viimati eelmise sajandi viiekümnendatel aastatel.
IEA arvab, et kuna uue konventsionaalse nafta leiukoha kasutuselevõtuks kulub kolm kuni kuus aastat, on risk, et ilma investeeringute kasvuta kaob tasakaal nõudluse ja pakkumise vahel. Agentuuri hinnangul vajab naftatööstus investeeringuid 700 miljardit dollarit aastas ning, et aastaks 2020 saabuks tasakaal nõudluse ja pakkumise vahel, oleks vaja nafta hinda 80 dollarit barrel.
Täna on nafta hind 45 dollarit barrel.


authors:
Karel Reisenbuk
Margus Ansu

description: Uue võimuliidu avalikustatud majandus- ja maksupoliitika programmi eelarvelistest muudatustest selgub, et riik loodab õlleaktsiisilt nelja aasta jooksul juurde teenida 219 miljonit eurot. Õlletootjate sõnul viitab kõik sellele, et uus poliitika tõstab õllehinda palju rohkem, kui seda oli plaaninud Taavi Rõivase valitsus.

title: Õlletootjad: õlleaktsiis võib tõusta mitu korda

maintext:
Eesti Õlletootjate Liidu tegevjuhi Peeter Võrgu sõnul pole avalikkusele jagatud veel konkreetseid kavandatud aktsiisitõusude määrasid ega täpset ajakava, kuid uue võimuleppega avaldatud katteallikate põhjal võib järeldada, et lahjade alkohoolsete jookide maksustamine tõuseb kordades. «Sellega kaasneb väga selge ja suureulatuslik negatiivne majanduslik mõju kodumaisele tööstusele ning kauplejatele, misläbi tegelikult kannatavad ka eelarvelaekumised,» selgitas ta.
Eesti Õlletootjate Liidu hinnangul on Eesti alkoholitarbimine tänavu eeldatavalt jõudnud alkoholipoliitika rohelises raamatus sätestatud rahvatervise eesmärgile, milleks on 8 liitrit absoluutset alkoholi inimese kohta. «Seda enam on tegemist rahvatervise seisukohast vaadates äärmiselt kummalise otsusega, kuna Eestis on õlle tarbimine inimese kohta EL-i keskmisest selgelt allpool, samas kangete jookide osakaal kogutarbimisest üks kõrgemaid Euroopas,» selgitas liit.
Liidu sõnul on omamoodi kurioosum, et alkoholitarbimise ja -kahjude vähendamine kui eesmärk, on toomas aktsiisipoliitika, mis soodustab üheltpoolt kange alkoholi tarbimist ning teiselt poolt maksuraha suunamist Lätti. Samas kui kaasnevad kulutused tervishoiule tuleb kanda Eestis, selgitasid õlletootjad.
Loodava koalitsiooni nelja aasta eelarvetabelist selgub, et järgmisel aastal plaanib riik õlle, siidri ja veini aktsiisi täiendavast tõstmisest teenida 25 miljonit eurot. 2018. aasta eelarvelaekumiseks on planeeritud 58 miljonit eurot, 2019. aastal 65 miljonit eurot ja 2020. aastal 71 miljonit eurot.
Kehtivate seaduste kohaselt kasvab lahjade alkohoolsete jookide aktsiis tuleval aastal 10 protsenti. Käesoleval aastal tõusis see 15 protsenti.

fasttext_language: et


description: Sotsiaalmaksu määra languse ärajäämine pole küll rahaliselt suur löök, kuid ootamatud muudatused toovad ebakindlust, kirjutab Äripäev.

title: Ootamatud maksumuudatused ajavad ettevõtjate plaanid sassi

maintext:
«Igasugused maksumuudatused häirivad alati, aga me ei näe seda eriti dramaatiliselt,» ütles Tallink Grupi juht Lembit Kitter sotsiaalmaksu määra languse ärajäämise kohta.
Möödunud aastal üle kahe ja poole miljoni euro tööjõumakse maksnud Playtech oli aga järgmise aasta eelarves sotsiaalmaksu määra poole protsendipunkti suuruse langusega arvestanud.
«Meie peaaegu 700 töötaja juures on see pool protsenti arvestatav number. Meile on see pettumus, et nad niimoodi käituvad,» ütles ettevõtte Eesti üksuse juht Ivo Lasn.
Loe pikemalt Äripäevast.


authors:
Siiri Liiva
Margus Ansu

description: Lähiajalugu on näidanud, et Eesti majandusel läheb nii hästi või halvasti, nagu läheb parajasti Soome majandusel, tõdes TÜ makroökonoomika professor Raul Eamets, mistõttu võiks ka Tallinna-Helsingi tunneliga kaasneda oluline tõuge Eesti majandusele.

title: Eamets: Tallinna-Helsingi tunnel annaks täiesti uue tõuke Eesti majandusele

maintext:
Intervjuus Vikerraadiole märkis Eamets, et talle tundub üha rohkem hea plaanina Tallinna-Helsingi tunnel, vahendab ERRi uudisteportaal.
«Kui me suudaksime tekitada ühtse metropoli Läänemere äärde ja siduda ära Põhja-Eesti ja Lõuna-Soome, annaks täiesti uue kvaliteedi ja arengutõuke Eesti majandusele,» sõnas professor, kes on seda meelt, et kui Soomel läheb hästi, läheb ka Eestil hästi ning vastupidi.
Muuhulgas tõdes Eamets intervjuus, et laenuvõtmisega, mida loodav valitsuskoalitsioon on lubanud teha, on Eesti hiljaks jäänud, sest EL on karmistanud eelarvepoliitika kontrolli.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist.


authors:
Adele Johanson
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Eesti peredest on 9 protsenti soovinud viimase aasta jooksul laenu võtta eluaseme soetamiseks või remontimiseks. Rahuldatud on natuke üle poole neist laenutaotlustest, selgub Eesti Panga tellitud ja Kantar Emori augustis tehtud uuringust.

title: Kodulaenu saavad pooled küsijad

maintext:
Järgmisel aastal plaanib laenu võtta ligikaudu sama palju peresid kui 2014. aastal ja enamikul (70 protsendil) neist juba on mõni laenukohustus.
Augustis oli Eestis ligikaudu 245 000 perel ehk 41 protsendil leibkondadest laenukohustus. See osakaal on viimase kuue aasta jooksul püsinud suhteliselt stabiilne. Laenu võetakse jätkuvalt enim eluaseme soetamiseks, ehitamiseks või remontimiseks.
Samas on endiselt suurenenud autoliisingu ja kauplustest järelmaksu võtmine. Tänu sissetulekute kasvule on natuke vähenenud laenu põhiosale ja intressimaksele kuluv protsent sissetulekust ja enam kui pooltel laenu võtnud peredest jääb see alla 20 protsendi. Raskemas olukorras on need leibkonnad, kelle igakuised laenumaksed moodustavad rohkem kui 40 protsenti sissetulekutest. Selliseid peresid on laenu võtnud perede seas 8 protsenti.


authors:
Tõnis Oja
Sander Ilvest

description: Uue koalitsioonilepingu läbirääkijad on lubanud majandus- ja maksutemaatika tulemustest teada anda reedel või hiljemalt laupäeval, kuid seni pole peale üksikute infokildude peaaegu midagi teada.

title: Ardo Hansson: majandus ei vaja lisastiimuleid


description: Venemaa aastainflatsioon langes oktoobris 6,1 protsendi tasemele, septembris oli inflatsioon veel 6,4 protsenti, teatas Venemaa statistikaamet Rosstat.

maintext:
Saksa inflatsioon tõusis kahe aasta kõrgeimaks
Euroala suurima majandusega Saksamaa aastainflatsioon tõusis oktoobris 0,8 protsendile, mis on kahe aasta kõrgeim, teatas riigi statistikaamet esialgseil andmeil.
Hiina majandus toetub kinnisvarale ja laenudele
Kolmapäeval avaldatud andmete järgi Hiina majanduskasv kolmandas kvartalis stabiliseerus. Selle taga on põhiliselt kinnisvaratehingud ja laenud. Analüütikute hinnangul toob aga juba järgmine kvartal halbu uudiseid.
Euroopa Keskpank jättis peamised intressimäärad muutmata
Neljapäevasel istungil otsustas Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu jätta peamised intressimäärad muutmata.
Suurbritanniat tabas viimase kahe aasta kiireim inflatsioon
Kuigi augustikuus oli Suurbritannia inflatsioon 0,6 protsenti, siis septembrikuuks kasvas see ühele protsendile, kasvades sellega viimase kahe aasta kiireimas tempos. Analüütikud ennustavad kasvu jätkumist.
Eesti inflatsioon oli septembris üks EL-i kiiremaid
Euroopa Liidu inflatsioon tõusis septembris kuuga 0,1 protsendipunkti 0,4 protsendini, aasta tagasi oli inflatsioon veel -0,1 protsendi tasemel; Eesti inflatsioon oli septembris üks Euroopa Liidu kiiremaid.
Seitse asjaolu, mida tasub briti naela langusest teada
Kuigi briti naela languse «viimaseks piisaks karikas» oli reedene uudis, et brittide valuuta on langenud viimase 31 aasta madalaimale tasemele USA dollari suhtes, on analüütikute sõnul märgid sellest õhus olnud juba pikemat aega. Küll ei ole veel selge, mis nüüd järgnema hakkab.


description: Kuigi üle 20 aasta Eestis ABBd juhtinud parima palgaga tippjuht Bo Henriksson annab oma töötajatele palju vabadust, oskab ta enda kinnitusel ka karm olla.

title: Parima palgaga tippjuht: vahel tuleb rusikaga lauale lüüa ja öelda, et nüüd tuleb teha nii

maintext:
«Annan inimestele vabad käed ja jälgin ise rohkem finantsnumbreid,» räägib rootsi-soome verd Eesti ABB juht Bo Henriksson, kes juhib seekordset parima palgaga tippjuhtide tabelit koos teise ABB siinse juhatuse liikme Tapio Pekkarineniga, vahendab Äripäev.
Samas tõdeb Henriksson, et alati see ka ei õnnestu: «Kui vaja, siis oskan ka karm olla. Vahepeal tuleb rusikaga lauale lüüa ja öelda, et nüüd tuleb teha nii.»
Mis puudutab aga ettevõtte palgapoliitikat, ütleb Henriksson, et kuigi palk on suur mõjutegur, on oluline ka efektiivsus, mis hästi juhtinuna võib palgakulu mõju hoopis vähendada.
Loe lähemalt Äripäevast.


authors:
Andres Reimer
Liis Treimann

description: Tere juhatuse liige ja kunagine maksuameti juht Aivar Rehe ütles värskelt avalikustatud maksupaketti kommenteerides, et uue koalitsiooni esimesed sõnumid mõjuvad väga paljulubavalt.

title: Aivar Rehe: uue koalitsiooni sõnumid on paljulubavad

maintext:
Rehe hinnangul on valitsuskoalitsiooni poolt kavandatavad investeeringud 315 miljoni euro ulatuses kolme aasta jooksul on mõistlikud, sest tegemist saab olema pikaajalise investeerimislaenuga, millel on väga selge eesmärk. «Seetõttu tervitan ma uut rahandusministrit rahvusvahelisele võlakirjaturule sisenemise eest. Minu hinnangul võiks Eesti suguse riigi puhul laenusumma ulatuda isegi kuni 500 miljoni euroni, » lausus Rehe.
Riigi tulek võlakirjaturule elavdab majandust kahest vaatest lähtudes, jätkas Rehe. «Esiteks annavad rahvusvahelised reitinguagentuurid võlakirjadele oma hinnangu. Kuna Eestil praegu võlakirjad puuduvad, pole meie riigil ka vastavat reitingut. Läti ja Leedu on selles võtmes jõudnud meist kaugemale, » rääkis Rehe, lisades, et kuna aga riigi võlakirjad on kõige usaldusväärsemad ja väikseima riskiga, siis kujuneb nendest omalaadne maamärk ka siinsete ettevõtete usaldusväärsuse hindamiseks. «Suured ettevõtted nagu näiteks Enefit ja Tallinna Sadam saavad niimoodi ka esimese tunnustuse juhuks, kui nad peaksid võlakirju vajama.»
Teiselt tähendab investeerimiseks laenamine Rehe sõnul ka hankeid ja konkursse Eesti ettevõtjatele, mis omakorda elavdab majandust ja loob töökohti.
Samas on mul sõnum uuele peaministrile ja välisministrile Euroopa ülemkogu eesistumise vastu võtmiseks, rõhutas Rehe. «See tähendab sadade delegatsioonide vastu võtmist, Tallinna lennujaama ja muude infrastruktuuriobjektide arendamist. Et tagada siin Eestile omane kõrge kvaliteet, tuleks vältida selle valdkonna inimeste seas poliitilise puhastuse läbi viimist, » ütles Rehe. «Kõrgetasemelistele ametnikele kindlustunde andmine tagab, et jõuame ettevalmistustega õigeks ajaks valmis.»


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Panthermedia

description: Eesti maksusüsteem on ettevõtjasõbralikkuselt maailmas 21. kohal, näitab PwC ja Maailmapanga uuring Paying Taxes 2017.

title: Eesti maksusüsteemi ettevõtjasõbralikkus tegi kõva tõusu


description: Poola parlament langetas kolmapäeval pensioniea meestel 65. eluaastale ja naistel 60. eluaastale, uus kord jõustub 2018. aastal.

title: Poola ujub vastuvoolu: pensioniiga hoopis langetati

maintext:
Valitsev konservatiivne erakond Seadus ja Õiglus (PiS) lubas seda oma 2015. aasta valimiskampaanias, kui varasem liberaalne administratsioon oli selle järkjärgult tõstnud 67. eluaastani.
«Kõikide reformide, sealhulgas ka pensionisüsteemi rahastamine on eelarves tagatud,» ütles peaminister Beata Szydło parlamendis.
Opositsioon kardab, et pensioniea langetamisel on kulukad tagajärjed, kuna riik juba praegu osaliselt subsideerib pensione.
«Kui te ütlete poolakatele, et saab olema varasem pensionile minek, siis see tähendab näljapensioni - juba praegu. Tulevastele põlvkondadele tähendab see mitte mingit pensioni,» ütles opositsioonierakonna Nowoczesna saadik Paulina Hennig-Kloski.
PiS-i valitsus juba viib ellu oma tähtsaimat projekti, lastetoetuse programmi, millega pered saavad iga kuu 500 zlotti (110 eurot) iga lapse kohta alates teisest lapsest.
Programm läheb sel aastal maksma 17 miljardit zlotti (3,8 miljardit eurot) ja järgmisel aastal juba 24 miljardit zlotti.
Poola valitsus võttis vastu ka seaduse, millega muudetakse teatud ravimid rohkem kui 75-aastastele inimestele tasuta kättesaadavaks.


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Tiina Kõrtsini

description: Maksumaksjate Liidu juhatuse liige Lasse Lehis ütles, et uue koalitsiooni maksupakett väga hull ei tundu.

title: Maksuekspert: väga hull maksupakett ei ole

maintext:
«Hirmutati palju hullemate asjadega, » nentis ta. Lehise sõnul on tulumaksuvaba miinimumi tõus 500 euroni väga sarnane sellega, mida IRL käis välja enne Riigikogu valimisi. «Kompromissi mõttes on see pakett maksimum, » ütles Lehis.
Lehise hinnangul jääb veidi segaseks alustavatele ettevõtetele mõeldud sotsiaalmaksuerisuste jagamine. «Minu jaoks tundub problemaatiline, et kes ja kuidas neid erisusi jagama hakkab, » nentis Lehis. Ta lisas, et mitmed meetmed, näiteks mootorsõidukite registreerimistasu, on tehtud väga leebed variandid.
Pangamaks tehakse Lehise hinnangul rohkem inimestele meeldimiseks. «Kuidas olukorras, kus pangandusturul on vähe konkurentsi, ära hoida seda, et pangad selle raha tarbija käest tagasi ei korja?» küsis Lehis. «Pangad on võimelised meilt selle niimoodi kätte saama, et naeratame ja maksame.»
Ettevaatlik soovitas Lehis olla ka nn limonaadimaksuga, et ei tekiks olukord, kus maksustatakse Eesti tootjaid, aga välismaist toodangut mitte.
Kokkuvõtvalt arvas Lehis, et majanduse elavdamiseks piisab ka positiivsest emotsioonist. «Kui diisli aktsiisitõus ja majutusasutuste käibemaksutõus ära jäävad, siis ka see juba toob optimismipuhangu ettevõtjate seas, » märkis maksuekspert. «Üllatusi muidugi võib veel tulla, kui täpsemalt arvutama hakatakse.»
Loodav koalitsioon avalikustas täna õhtul peetud pressikonverentsil plaanitavad muudatused maksu- ja majanduspoliitikas. Muuhulgas tõstetakse tulumaksuvaba miinimumi seniselt 170lt eurolt 500le, jäetakse ära majutusasutuste käibemaksutõus ja kehtestatakse pangamaks.


description: Donald Trumpi USA presidendiks valimine viis Tallinna börsi kolmapäeval tugevalt langusse, indeks OMXT vähenes 0,69 protsenti 1011,64 punktile ja 504 tehingu käive oli 956 310 eurot. Päeva lõpuks jõudis plussi LHV aktsia, langes enim Olympicu oma.

title: Suurim langus tabas Tallinna börsil Olympicut

maintext:
Kauplemispäev oli ebatavaliselt punane ja ka kogukäive oli kõrgem kui tavaliselt. Olulisematest nimetustest jõudis päeva lõpuks plussi vaid LHV aktsia, mis kasvas veerandi jagu. Suurim langus tabas aga Olympicut, mis ligi 400 000 eurose käibe juures kukkus veidi üle protsendi.
LHV Groupi aktsia tõusis 79 643 eurose käibe ja 49 tehingu juures 0,25 protsenti 8,170 euroni. Olympic Entertainment Group langes 374 017 eurose käibe ja 167 tehingu juures 1,12 protsenti 1,770 eurole. Tallinna Kaubamaja Grupp langes 156 082 eurose käibe ja 56 tehingu juures 0,77 protsenti 7,760 eurole.


description: Eesti suurim pakendite taaskasutusorganisatsioon MTÜ Eesti Pakendiringlus müüb oma varad jäätmekäitlus- ja pakendifirmadele kuuluvale OÜ-le Egekilde Invest.

title: Eesti suurim taaskasutusorganisatsioon läheb jäätmefirmade kätte

maintext:
MTÜ senine juht Aivo Kangus rääkis, et peamine müügi põhjus oli soov säilitada konkurentsitihedal turul organsatsiooni positsioon. Tema sõnul kuulub 48 protsenti turust just Eesti Pakendiringlusele.
«Meie põhikonkurentide Eesti Taaskasutusorganisatsioon MTÜ ja Tootjavastutusorganisatsioon OÜ (TVO) omanikeringis on Eesti üks suurimaid jäätmefirmasid Ragn-Sells. Kuna meil pole jäätmefirmadest osanikke, siis kaasasime võrdväärse olukorra tekitamiseks uued osanikud,» rääkis ta.
Teiste hulgas liitub pakendiorganisatsiooniga Eesti Keskkonnateenused, mis võimaldab Kanguse sõnul jätkuvalt pakkuda parimat teenust pakendiettevõtjatest klientidele nende jäätmete käitlemisel ja väärtustamisel.
Samuti võimaldab tugevate partnerite olemasolu veelgi paremini teenindada kõigile Eesti elanikele kättesaadavaid tasuta avalikke pakendikonteinereid, lisas ta.
Eesti Keskkonateenuste juht Argo Luude lisas, et tihedam koostöö pakendiorganisatsiooniga võimaldab paremini realiseerida jäätmefirma võimekust ning läbi konkurentsi kasvu pakkuda pakendiettevõtjatele paremaid võimalusi jäätmeprobleemide lahendamisel.


description: Investor Jaak Roosaare ütles valitsuse võimalikku vasakpööret kommenteerides, et midagi väga ilmselt muutumas ei ole, samas tõdes ta, et muutusi suures plaanis ta siiski ei pooldaks.

title: Investor võimalikust valitsusevahetusest: kui vaja, tuleb plaanid ümber teha

maintext:
«Ma pole nii täpselt kursis, mis nende soovid või lubadused on, aga üldiselt võiks eeldada, et jagatakse tulusid veel rohkem ringi kui siiamaani,» rääkis Roosaare.
Sotsiaaldemokraatide ja Keskerakonna üks põhilisemaid lubadusi on aastaid olnud astmeline tulumaks. Roosaare aga väga suurt probleemi selles ei näe.
«Meil on praegu ka astmeline tulumaks – nii-öelda tulumaksuvaba miinimum ja siis on üldine tulumaks, aga kui vaja, siis eks tuleb jälle kõik oma plaanid ümber teha, kui mingid reeglid muutuvad. Isiklikult reeglite muutused mulle väga ei meeldi,» nentis ta. Samas arvas investor, et valitsuse vahetus oluliselt siiski midagi ei mõjuta. «Mingid augud jäävad ju alati alles ja selles mõttes väga sellist revolutsiooni sealt ei ootaks,» arvas Roosaare.
«Eks see info on veel nii algjärgus ja lahtine. Astmeline tulumaks sõltub ikkagi hästi palju nendest määratud astmetest. Astmeline sotsiaalmaksulagi mulle endale näiteks isegi meeldiks,» ütles ta.


description: Tallinna Sadama korruptsiooni kriminaalasja uurimine peaks praeguse kava kohaselt jõudma lõpule aasta lõpuks, kirjutab ERRi uudisteportaal.

title: Riigiprokurör: Tallinna Sadama korruptsiooni uurimine jõuab lõpule uueks aastaks

maintext:
Kes rääkis mida Tallinna Sadama uurimiskomisjonile?
Allan Kiil ja Ain Kaljurand sõlmisid Tallinna Sadamas lepinguid, nagu ise tahtsid. Majandusministrid tunnistavad, et parteide huvide järgi mehitatud nõukogu pole kunagi olnud piisavalt pädev. Kiilil ja Kaljurannal oli pihus nii nõukogu kui ka sisekontroll.
Sadama nõukogu tööd juhtinud Holsmer: laevalepingu sisu eest vastutab juhatus
Poola laevatehasega lepingu sõlmimise ajal oli Tallinna Sadama nõukogu eesotsas reformierakondlane Remo Holsmer, kes sõnab täna, et ei tema ega ükski teine nõukogu liige ei osalenud lepingu läbirääkimistel. Seda tegi tema sõnul siiski ettevõtte juhatus ehk tänaseks kuriteokahtlustuse saanud Ain Kaljurand ja Allan Kiil.
Nordica logo loonud agentuur: kriitikal ja poriloopimisel on vahe
Kriitikal ja poriloopimisel on vahe, ütles Nordica logo loonud loovagentuuri Optimisti juht Magnus Lužkov, kellele disainerite tagasiside üllatusena tuli.
Uus rahvusliku lennufirma logo on inspireeritud kiilidest
Nordic Aviation tutvustas täna oma uue nime Nordica taha loodavat visuaalset brändiidentiteeti, mille kesksel kohal on kiili kujutist hõlmav logo. Uuele identiteedile üleminek on etapiviisiline.
Müstilised tehingud Tallinna Sadamas: üks mees aitas nii jäälõhkujat müüa kui ka osta ja kirjutas ise hindamisakti
Riigikogu Tallinna Sadama uurimiskomisjon saatis kahe nädala eest riigiprokuratuurile avalduse alustada Botnica ostutehingu asjus uurimist – nad kahtlustavad, et jäälõhkuja hinda prooviti kunstlikult kõrgemaks teha.
Raid: Botnica väärtust oli omal ajal nõus hindama vaid üks firma
Tallinna Sadama finantsjuhi ja juhatuse liikme Marko Raidi sõnul telliti jäämurdja Botnica hindamine omal ajal mitmelt ettevõttelt, kuid töö vastu võtma oli neist nõus ainult üks.


description: Tele2 tegevjuht Argo Virkebau võttis aasta alguses enda juurde strateegilisele juhtimispraktikale personaalse praktikandi. Miks otsustas juhtkonna laua taha lasta võõra ja ärimaailmas rohelise tudengi? Vastus peitub tagurpidi mentorluses.

title: 5 asja, mida tänane tippjuht peab Y-generatsioonilt õppima

maintext:
TTÜ tarneala juhtimise magistrant Anton Savitš, kes on jaanuari algusest praktiseerinud vahetult Virkebau kõrval ja jätkab tulevast aastast ettevõttes juba püsival positsioonil, leiab, et tegevjuhi praktikandiks olemine nõuab palju julgust. Tele2 tänavusel tippjuhi praktikandil on viis soovitust kõigile tippjuhtidele, mida nad peavad varem või hiljem arvesse võtma.
1. Startup’induses on oma iva. Korporatsioonid on saanud korporatsiooniks kasvada, sest neil on õige ärimudel. Kuid iga uus idee ei saa olla sama hästi põhjendatud kui aja jooksul välja töötatud toode või teenus. Suurettevõtetes tapetakse häid ideid aga tihti sellega, et taga hakatakse ajama business case'i või protsessikirjeldust. Kui sul on töötaja, kes on uuest, kuid põhjendamata ideest vaimustuses, siis luba tal end tõestada, see teoks teha ja vaata, mis saab. Tõenäoliselt saab firma seda rahaliselt lubada, kui idee peaks läbi kukkuma. Kuid firma ei saa endale lubada, et proovimata idee korjab üles idufirma ja lükkab nad konkurentsist välja.
2. Töötama ei pea 9-17ni. Tänapäeval on nii palju häid tööriistu ja kaugtöölahendusi, mis aitavad meeskondadel distantsilt koostööd teha. Kui tiimil on suhtumine, et kell 17 olen kontorist läinud, siis tõenäoliselt on suur osa sellest «tagumikutunnid», kus lihtsalt oodatakse kella tiksumist õhtusse. Meeskonna tööd peab mõõtma mitte ajas, vaid tulemustes ning kellelgi ei tohiks olla ülesannet jälgida, mis kell keegi kontorisse tuli või lahkus.
3. Autoritaarne juhtimine on out. Juht peab oskama vastu võtta kriitikat ja tagasisidet. Loomulikult on tippjuht saanud oma positsiooni tänu ekspertiisile ja kogemustele, mida noorematel kolleegidel lihtsalt ei ole. Kuid töötajad peaksid tundma, et kui neil on midagi öelda, siis neid kuuldakse ja kui idee on hea, siis see viiakse ellu. Kui oled juht, siis võta hetk, et mõelda – millal keegi mulle viimati otse näkku kriitikat jagas? Kui vastus on väga ammu, siis peaksid endale enesekindla ja veidi arrogantsegi praktikandi võtma.
4. Sisu on kuningas. Üldjuhul ei ihaldata toodet toote enda pärast. Ma ei osta haamrit, sest mulle meeldivad haamrid. Ma ostan haamri, et naela seina lüüa. Seega, kui sa oled haamriäris, siis võib-olla peaksid haamri müümise asemel haamriteenust pakkuma. Telekomiäris kehtib sama põhimõte – inimesed ei osta internetti, vaid selle taga peituvat sisu. Seega on esmaoluline sisuloojatega partnelust luua.
5. Kolm klikki on liiga kaugel. Internetist ostes ajavad igasugu registreerimisvormid ja ostu kinnitamised Y-generatsiooni rohkem närvi kui vanakooli ostlejat. Ettevõtte vaatevinklist on arusaadav, et isiku peab tuvastama ja nõusoleku saama, kuid mõtle kastist välja! Ma olen nõus oma andmed ühte portaali sisestama vaid ühe korra ja on sinu asi süsteem nii integreerida, et minult pidevalt sama infot ei küsita või muidu… ost jääb ära!


description: Tallinna ringkonnakohus rahuldas eelmisel nädalal Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) kaebuse vaidluses OÜ-ga Nordbiochem, mistõttu peab ettevõte saadud toetusest tagasi maksma 900 000 eurot; samas on toetuse tagasisaamine keeruline.

title: Endise EASi juhiga seotud firma peab sihtasutusele tagasi maksma 900 000 eurot

maintext:
Nordbiochem OÜ sai EAS-ilt toetust majandus- ja kommunikatsiooniministri määruse alusel projektile «Piimhappe kõrgmolekulaarse polümeeri tootmistehnoloogia arendamine» rakendusuuringu teostamiseks summas 1,2 miljonit eurot.
Kuna toetuse saaja ei täitnud projektis toodud eesmärke, tegi EAS toetuse saaja suhtes 2014. aasta 1. augustil otsuse, millega tunnistas toetuse rahuldamise otsuse kehtetuks ning nõudis tagasi osa toetusest summas 896 079 eurot, ütles EAS-i kommunikatsioonijuht Kadri Kütt BNS-ile.
OÜ Nordbiochem vaidlustas tagasinõudeotsuse ja Tallinna halduskohus vaide mullu detsembris ka rahuldas.
«Nüüd aga tühistas Tallinna ringkonnakohus halduskohtu otsuse ning tegi asjas uue otsuse, leides, et EAS-i tagasinõudeotsus oli seaduslik ja põhjendatud. Seega tuleb OÜ-l Nordbichem nüüd toetus tagasi maksta,» sõnas Kütt.
«Ringkonnakohus leidis, et EAS-i otsus ei ole selliste motiveerimispuudustega, mis tooksid kaasa selle ebaselguse ja tühistamise. Seetõttu ringkonnakohus tühistas varasema otsuse ja tegi uue otsuse, millega jättis kaebuse rahuldamata,» ütles kohtu pressiesindaja Anneli Vilu BNS-ile.
«Paraku ei tegutse Nordbiochem OÜ enam ja seega pole hetkel kindlust, et EAS toetuse tagasi saab. EAS tegeleb hetkel antud asjaolude selgitamisega,» märkis Kütt.
Ringkonnakohtu otsus pole jõustunud ja sellele saab esitada kassatsioonkaebuse.
Nordbiochemi projektis osales alltöövõtjana uuringutes Venemaa ettevõte Invivo, mis hiljem väitis, et on neil tehtud töö eest siiani 570 000 eurot saamata. Nordbiochemi juhtis tehingute ajal Andres Rannamäe, kes sai 2014. aasta alguses EAS-i juhiks, kuid juhtunu tõttu kutsus EAS-i nõukogu ta vahetult peale seda ametist tagasi.


description: Türgi liir langes seoses kurdimeelse Rahvademokraatliku Partei (HDP) parlamendiliikmete vahistamisega reedel USA dollari suhtes uuele rekordmadalale tasemele.

title: Kurdimeelsete parlamendiliikmete vahistamine mõjus Türgi liirile laastavalt

maintext: Liiri kurss dollari suhtes oli 3,15, mis on uus ajalooline miinimum. Päevasiseses arvestuses langes valuuta 1,25 protsenti. Eelmine madalaim tase oli liiril riigipöördekatse ajal juulikuu keskpaigas, siis oli kurss 3,09.


authors:
Siiri Liiva
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Kuigi iseenesest tervitab Valgamaal turismitalu pikalt pidanud Sirje Luther uue valitsusliidu otsust mitte tõsta uuest aastast majutusasutuste käibemaksu, leiab ta, et maa- ja linnapiirkondade majutusasutustel võiks olla erinev käibemaksumäär.

title: Valgamaa turismitalu perenaine: maapiirkondadele võinuks olla veelgi suurem maksuerisus

maintext:
«Käibemaksuerisus võinuks olla selle järgi, et kes tegutseb maapiirkonnas ja kes linnas,» sõnas Marja Talu puhkekompleksi perenaine Sirje Luther. Juba aastaid Valgamaal Helme vallas turismitalu pidanud Luther lisas, et kui võrrelda neid näiteks Olümpia hotelliga Tallinnas, siis on nad juba täna oma piiriäärse asukohaga täiesti ebavõrdses konkurentsis.
Sellegi poolest tervitab ta koalitsiooni otsust uuest aastast plaanitud viieprotsendiline majutusasutuste käibemaksu tõus ära jätta. «Kui siin kümme aastat vähemalt on varasem valitsus veeratanud seda palli, et ühtegi muudatust teha ei saa, siis selles mõttes on seda hea kuulda, et uus, loodav valitsus julgeb võtta riski. Need muudatused on vähemalt esimesed sammud, et ebavõrdsust vähendada, et inimestele jääks rohkem [raha] kätte,» lausus Luther.
Turismitalu pidaja leiab, et käibemaksu tõus oleks neid väga raskesse seisu pannud. «Fakt on see, et kliendil peab olema väga-väga suur soov, et siia piiri äärde tulla, sest teed on kehvad, elektrisüsteemid ei toimi vahel nii nagu peaksid. Ja kui siis tõstame veel makse, siis meid, pisikesi tegijad see pigem hävitab. Me paneme poe kinni, sest juba niigi on väga raske toimetada,» nentis Luther. Ka oleks selle tõttu kannatanud võimalikud investeeringud.
«Teadaolevalt oleks me Euroopa Liidus kas kolmandale või isegi teisele kohale positsioneerunud oma kõrge majutusasutuste käibemaksuga,» märkis Marja Talu perenaine. Sellega oleks Eestist kõrgem määr olnud ainult Taanis, kus see on 18 protsenti. «Inglismaal on kümme protsenti ja mujal veel vähem,» tõdes Luther.
Kuigi Marja Talu perenaine ise veel otseseid arvutusi tegema ei hakanud - kui palju ta peaks uuest aastast käibemaksuna riigile lisaks maksma -, teavitas ta siiski järgmise aasta broneeringute puhul kliente juba ka ette, et käibemaks võib uuest aastast tõusta. Keegi oma broneeringut otseselt sellepärast ei tühistanud.
Luther usub, et kui uue valitsuse maksupoliitilised sammud soosivad seda, et inimestel jääb üleüldiselt rohkem raha kätte, siis see võiks mõjutada ka siseturismi kasvu, millest võidaksid omakorda juba ka maapiirkondades tegutsevad turismiettevõtjad. «Seda ei saa võtta kitsalt ühe maksuobjekti lõikes, vaid tervikuna laiemalt,» sõnas ta.
Loe lisaks:


authors:
Siiri Liiva
Martin Ilustrumm

description: Advokaadibürooga Magnusson liitus jurist Martin Hirvoja, kes keskendub eelkõige investeeringute, kinnisvara ning äriõigusega seotud küsimustele, aga ka kohtuvaidlustele. Varasemalt on Hirvoja töötanud justiitsiministeeriumi asekantslerina ja olnud ka EASi juhatuse liige.

title: Endine EASi juhatuse liige ja kõrge riigiametnik liitus advokaadibürooga

maintext:
Magnussoni juhtivpartner Jaanus Mägi märkis, et Hirvoja kogemused Eesti tutvustamisel rahvusvahelistele investoritele ja Eesti eksportööride aitamisel välisturgudele sobivad Magnussoni töösse väga.
«Vaadates Hirvoja panust riigi õiguspoliitika eestvedajana justiitsministeeriumi asekantslerina töötatud aastatest võib öelda et Eesti rahvusvaheliselt väga kõrgelt hinnatud õiguskord on paljuski ka tema nägu,» märkis Mägi. Ta lisas, et advokaadibüroole on Hirvojaga kaasa tulev avaliku- ja kriminaalõiguse ekspertiis ja võrgustik heaks täienduseks.
Hirvoja ise ütles, et tal on heameel anda oma panus rahvusvahelise haardega Magnussonis, mille advokaadibüroode võrk ulatub Norrast Hiinani ning mis pakub oma klientidele tervikteenust üle eri õigusvaldkondade. «Hindan võimalust panustada koos oma uute kolleegidega Eestis ja rahvusvaheliselt,» sõnas jurist.
Varasemalt on Hirvoja töötanud EAS-i juhatuse liikmena ning õiguspoliitika ja kriminaalpoliitika asekantslerina Justiitsministeeriumis, kus ta panustas märkimisväärselt Eesti õiguskorra arendamisse. Kuni 2003. aastani töötas Hirvoja Riigiprokuratuuris riigiprokurörina, enne seda juhtis ta Põhja Ringkonnaprokuratuuri.
Magnusson on rahvusvaheline advokaadibüroo, mis tegutseb Eestis 2012. aasta aprillist. Eesti meeskond koosneb kogenud asjatundjatest ühinguõiguse ja M&A tehingute alal, kohtuvaidlustes, IT- ja intellektuaalomandi õiguse valdkonnas, riigihangetes, kinnisvara- ja maksuõiguses.


authors:
Adele Johanson
Elmo Riig Sakala

description: Neljandikul Eesti peredest on sääste alla 500 euro, kolmandikul kuni 1000 eurot, selgub Eesti Panga tellitud ja Kantar Emori augustis läbi viidud uuringust.

title: Veerandil Eesti peredest on sääste alla 500 euro

maintext:
Kolmandik vastanud peredest ei osanud öelda, kui suured nende säästud on. Viiendikul Eesti peredest on sääste 1000 kuni 50000 eurot. Neid, kellel on kõrvale pandud rohkem kui 5000 eurot, on väga vähe.
«Säästetakse mustadeks päevadeks. Ka kinnisvaraga seoses, kas eluaseme ostuks, remondiks või ehituseks,» rääkis Kantar Emori uuringuspetsialist Annette Schultz.
Ligikaudu 70 protsenti peredest aga hindab oma pere käekäiku heaks ja kolmveerand peredest usub, et suudaksid vajadusel säästa. Ligikaudu sama suur oli säästa suutvate perede osakaal ka enne majanduskriisi, kuid 2012. aastaks oli see langenud 65 protsendini. Kui vahetult pärast majanduskriisi tajusid säästmisvõime kasvu enamasti suuremat sissetulekut teenivad perekonnad, siis viimastel aastatel on ka keskmise ja madalama sissetulekuga perede säästmisvõime nende hinnangul paranenud.


description: Eesti Gaasi sõnul pole õige öelda, nagu avaneks gaasiturg alles praegu, kuna ettevõtte hinnangul on see olnud avatud juba 1998. aastast.

title: Eesti Gaas: gaasiturg on juba 1998. aastast avatud

maintext:
«Viimasel ajal on meedias olnud palju juttu uutest tegijatest gaasiturul, nii ka täna. Eesti Gaas peab vajalikuks märkida, et mitme turuosalise hüüatus, nagu avaneks gaasiturg alles praegu, ei ole muud kui hea trikk tähelepanu püüdmiseks. Tegelikult on gaasiturg Eestis avatud 1998. aastast. Eesti Gaas ise pakkus teistele ettevõtjatele võimalust ehitada gaasitorustikke ja müüa gaasi juba 2000ndate aastate alguses ning seda on ka tehtud. Juba aastal 2007 tegutses Eestis 40 võrguettevõtjat ja gaasimüüjat,» ütles Eesti Gaasi juhatuse liige Raul Kotov pressiteate vahendusel.
Eesti Energia energiamüügi juht Karla Agan ütles 24. oktoobril, et gaasiturule sisenemine tähendab Eesti Energiale ühelt poolt monopoli murdmist ja teisalt muutumist Baltimaade elektrimüüjast Läänemere maade energiamüüjaks. «Praegu öeldakse sulle (Eesti Gaasis) lihtsalt, et oled ühes hinnagrupis, ja nii on – anname teada, kui hind muutub. Eks me eeldame muidugi, et Eesti Gaas võtab konkurentsi tõsiselt ja muudab oma hinnapoliitikat. Küll aga oleme kindlad, et suudame konkurentsivõimelist hinda pakkuda,» lausus Agan.
Novembrist eraklientidele gaasi müümist alustav Eesti Energia tahab lähiaastatel endale saada viiendiku eraklientidest gaasitarbijaid.


description: Majandusminister Kristen Michali sõnul ei tunduks õiglane, kui Euroopa Komisjon jätaks konkurentsireeglite rikkumises süüdistatud Gazpromi pärast aastaid kestnud uurimist trahvita, vahendab ERRi uudisteportaal.

title: Michal: Gazpromi trahvist pääsemine ei tunduks õiglane

maintext:
«Minu isiklik /.../ õiglustunne ikkagi ütleb, et tõepoolest ei oleks see ikka päris õiglane lahendus," ütles Michal ERR-ile. Samas toonitas ta, et Euroopa Komisjon ei ole sel teemal otsust veel avaldanud ning praegu saab kommenteerida vaid ajakirjanduses räägitut.
Ajaleht Financial Times kirjutas nimelt eelmisel nädalal, et nende andmeil võib Euroopa Komisjon sõlmida Gazpromiga kokkuleppe, mille järgi pääseks Vene energiahiid pärast aastaid kestnud uurimist trahvist.
«Ootame komisjoni otsused ära. Nad kindlasti ise põhjendavad, miks nad mingi otsuse teevad,» lisas minister.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Õiguskantsler on seisukohal, et kui loomisel olev võimuliit tõepoolest sooviks sotsiaalmaksu määra langetamise tulevast aastast ära jätta, peaks ta esitama erakordselt kaalukad põhjendused, sest vastasel korral piiratakse ettevõtjate õiguspärast ootust, vahendab ERRi uudisteportaal.

title: Õiguskantsleri hinnangul ei saa sotsiaalmaksu langetamist kiirkorras tühistada

maintext:
Õiguskantsler Ülle Madise ütles «Aktuaalsele kaamerale», et põhiseadus võimaldab riigikogul muuta maksuseaduseid ja kui riigikogus muutub valitsuskoalitsioon, siis on loomulik, et muutub ka poliitika. See aga ei tähenda, et maksumuudatusi võiks läbi viia vaid mõnenädalase etteteatamisajaga.
«Õigusepärase ootuse piiramine ehk antud juhul maksulangetuse mõnenädalase etteteatamisega ärajätmine nõuaks erakordselt kaalukaid põhjuseid,» ütles Madise.
«Kui riigikogu tahab edasi liikuda graafikus, et juba 1. jaanuarist välja lubatud maksulangetus ära jätta, siis tuleks tal riigi kohtupraktikat arvestades näidata, mis on need väga erakorralised asjaolud, mis niisugust muudatust õigustavad,» lisas õiguskantsler.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Soome valitsus kavandab kivisöe kasutamise keelamist energia tootmises alates 2030. aastast ja seda võibolla isegi seadusega, kirjutas ajaleht Helsingin Sanomat kolmapäeval.

title: Leht: Soome kaalub kivisöe kasutamise seadusega keelamist

maintext:
Lehe andmetel kavatsetakse see kirja panna praegu koostatavasse energia- ja kliimastrateegiasse, mida tutvustatakse parlamendile selle kuu lõpus.
Strateegia koostamist juhtiv majandusminister Olli Rehn ütles ajalehele, et strateegias sõnastatakse väga selgelt, et kivisöe kasutamine lõpetatakse ja võibolla keelatakse ka seadusega.
Kui see teoks saab, on Soome teadaolevalt esimene riik maailmas, kus kivisöe kasutamine keelatakse seadusega, lisas leht.


description: Teisipäeval Nordea panga ja ametiühingu vahel toimunud kohtumisel jäi taaskord kokkulepe sündimata, kuna pank ei ole nõus DNB-ga ühinemisel koondatavatele töötajatele ametiühingu hinnangul piisavalt suurt hüvitist maksma.

title: Nordea ja ametiühingu kokkulepe jäi hüvitiste tõttu sündimata

maintext:
Eesti Finantstöötajate Liidu (EFL) aseesimees ja Nordea ametiühingu nõustaja Tanel Erik Podar rääkis BNS-ile, et mõlema poole positsioonid on teineteisest liiga kaugel.
«Nordea hinnangul on seaduses sätestatud miinimum Nordea ja DNB ühinemise tõttu koondatavatele Nordea töötajatele piisav kompensatsioon. Samas kui Nordea töötajad on teinud aastaid tööd hinge ja pühendumusega, mis kindlasti ei ole olnud vaid seaduses sätestatud minimaalne tööpanus,» märkis ta.
Podar põhjendas, et varasem kogemus pankade liitumisest on näidanud, et koondatakse 20-30 protsenti töötajatest.
«Selline hulk töötajaid ei leia lühikese aja jooksul uut erialast tööd, kuid samal ajal vajavad nende perekonnad ülalpidamist. Töötajad soovivad, et Nordea tunnustaks neid Eesti suuruselt kolmanda panga ehitamise eest ja ei heidaks neid lihtsa käepigistusega üle parda, kui neid tööandja poolt tehtud ühinemisotsuse tulemusel enam vaja pole,» lisas Podar.
Podar ei soostunud täpsustama, kui suurt lahkumishüvitist Nordeast koondatavad töötajad soovivad, kuid ütles, et igasugune mõistlik täiendav hüvitis lisaks ühe kuupalga suurusele seaduses sätestatud koondamishüvitisele oleks positiivne areng.
«Eriti arvestades, et ühinemine ei ole tööandjast sõltumatu majandusliku olukorra halvenemine, vaid tööandja otsusel toimuv restruktureerimine, mida kasumlik pank võiks teha viisil, mis näitab üles tänu nende töötajate suhtes, keda pärast ühinemist enam vaja ei ole.»
Seetõttu kaaluvad Nordea panga töötajad erinevaid meetodeid, kuidas panga juhtkonnale oma rahulolematust näidata. Küsimuse peale, mida ametiühing täpsemalt teha kavatseb, vastas Podar, et käiku võivad minna kõik seaduslikud meetodid, millega töötajad oma arvamuse tööandjale teatavaks võivad teha.
«Täpseid plaane siiski veel ei avaks,» märkis ta.
Eelmine panga juhtkonna ja ametiühingu vaheline kohtumine toimus novembri alguses, kuid seal ei jõutud samuti üksmeeleni.
Nordea ametiühingusse kuulub nüüdseks 294 töötajat ehk ligi kaks kolmandikku töötajaist.
Nordea ja DNB pangad ühendavad oma äritegevuse Eestis, Lätis ja Leedus, luues uue ühendpanga, mille peakontor hakkab asuma Eestis.


description: Kuigi suurärimees ja reformierakondlane Märt Vooglaid ütleb, et pole juba viimased kaks aastat ühtegi erakonda toetanud ja teada jätavad poliitikute liivakastimängud külmaks, peab ta astmelise tulumaksu kehtestamist väga halvaks ideeks, millest kaotaks enim Eesti IT-sektor.

title: Suurärimees Vooglaid: astmelise tulumaksu korral koliks Eesti IT-ettevõtjad Bangladeshi

maintext:
«Ega poliitikud elavad oma elu, nad kunagi kellegi käest arvamust ei küsi, vahepeal moodustavad mingi ekspertgrupi - see kõik on näilisus,» märkis suurettevõtja Märt Vooglaid võimuvahetusega kaasneda võivaid maksu- ja majanduspoliitilisi muudatusi kommenteerides. «Seal on ju inimesed, kes ei ole mitte kunagi ju ühtegi reaalset töökohta omanud väljaspool riigisektorit,» nentis ettevõtja.
Ta on seisukohal, et poliitilist eliiti ei ole juba aastaid huvitanud poliitiline sidusus ega ka see, mida nende sammud majandusele tähendavad. «Rahandusminister Sesteril tegelikult on vist mingisugune ammune kokkupuude reaalmajandusega, aga rohkem mul ei tule isegi silme ette, kes seal reaalmajandusest midagi jagaks. Kodanik Ligil pole ju minu meelest kunagi rahandusministrina, kui ta mingid seadusemuudatused tegi, vaevunud isegi mõtlema, mismoodi see võiks reaalselt mõjuda majandusele,» nentis Vooglaid.
-Eesti programmeerija hakkab tööd tegema Bangladeshi ettevõttes
Mis aga puudutab viimastel päevadel aset leidvaid IRLi, SDE ja Keskerakonna võimukoalitsioone, siis tekitab ettevõtjas kõige teravamat reaktsiooni Keskerakonna plaan astmeline tulumaksu kehtestada. «Fakt on see, et kui nad täna hakkavad astmelist tulumaksu sisse seadma, noh, siis andke andeks - mul on ka väike kogemus IT-sektoris, kus me ostame inimesi täna tikutulega üles 5000-eurose palgaga -, siis unustage ära,» lausus Vooglaid, kes viiks sellisel juhul kohe oma ettevõtte Eestist ära.
«Niipea, kui te panete siia astmelise tulumaksu, siis see tähendab seda, et mingil hetkel ei ole ka Eesti IT-sektor konkurentsivõimeline. Mul on lihtsam maksta Bangladeshis sellele samale programmeerijale, kes täna siin istub. Sama Eesti mees, kes aga hakkab tööd saama Bangladeshi ettevõttes,» põhjendas ettevõtja.
«Ükskõik, kas see on Keskerakond, sotsiaaldemokraadid või ükskõik, kes seda teeb - tehke aga, võtke aga nendelt kõrgepalgalistelt rohkem maksu, küll te näete, et vähemalt IT-sektor, kus Eesti on näinud aastaid vaeva, et olla e-riik ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline, kolib kohe mõnda teise majandusüksusesse tööle ja eks me siis pärast näeme,» jätkas Vooglaid.
Ettevõtja sõnul ei ole siin midagi rõõmustada, et rikastelt võetakse raha ära, kuna maailma mõistes ei ole need inimesed rikkad, vaid sooviga saada Eesti keskmisest palgast suuremat palka, on nad lihtsalt konkurentsivõimelised. «Kui nende kallale minnakse, siis hakkab poliitikute klaster siin tublide, riiklikult toetatud põllumeestega hakkavad seda maad jagama,» nentis Vooglaid.
Mis aga puudutab loodava valitsusliidu plaane võtta majanduskasvu turgutamiseks ja suurinvesteeringuteks laenu, siis sarnaselt Urmas Sõõrumaa ja terve rea teiste ettevõtjatega seda plaani Vooglaid igati toetab. «Minu meelest see on mõistlik, kui selleks on ka mingi infrastruktuuri plaan olemas, pimedalt pole mõtet,» sõnas ta.
-Michali teedeehituse plaan hea, Karilaiu Haapsalu raudtee mitte
Tema meelest oleks kindlasti üks objekt, mis seda vääriks, senise majandus- ja taristuministri Kristen Michali enne valitsuse kukkumist välja käidud plaan ehitada kolm suuremat maanteed neljarealiseks. «Väga õige, isegi liiga vähe mastaapselt ajas seda asja,» märkis ettevõtja, kes on seda meelt, et mingi hetk tuleb Tallinna-Tartu maantee Mäo ristist Tartuni neljarealiseks ära ehitada.
«Selline hea tee on kõige parem regionaalpoliitiline alus üldse. Kui sõiduvahe väheneb näiteks tunni võrra, siis tekib siia maailma märkamatult kiire elamine,» nentis Vooglaid. Küll aga leiab ettevõtja, et majandusministri kohale pakutud keskerakondlase Jaanus Karilaiu idee võrgustada kogu Eesti raudteega ja ehitada taas raudtee Haapsaluni välja, on lausa kuritegelik.
«See ju tegelikult on erakätes olev raudtee ja ehitatakse selle maa peale mingi 70-kilomeetrine lõik selle asemel, et investeerida see raha siiasamma Narva ja Tallinna vahele - ja uskuge mind, et kaubarongid käivad märksa kiiremini ja tekib riigile palju tulu,» põhjendas Vooglaid. Tema sõnul on Haapsalu raudtee väljaehitamine vaid väga kitsa grupi huvi.
«Täna tuli Karilaid Haapsalust, kes ajab mingit oma asja, siis tuleb järgmine vend Viljandist ja siis teeme Viljandisse ka raudtee, ja siis tuleb järgmine majandusminister Kuressaarest ja ütleb, et kuulge, teeme silla valmis,» lisas ta. Ettevõtja sõnul on sellised ettepanekud selge märk suure pildi puudumisest.
Kuigi üldiselt jätavad Vooglaidu tema enda kinnitusel poliitikute liivakastimängud külmaks ja endale teadaolevalt ei ole ta ka viimased kaks aastat ühtegi erakonda toetanud, selgub võimu kaotanud Reformierakonna kvartaliaruannetest, et viimase kolme aasta jooksul on erakonna liikmest ettevõtja siiski olnud suuruselt neljas toetaja 63 000 euroga.
Voolaiu enda kinnitusel võibki selle näol olla tegemist kolmeaasta taguse annetusega. «Tõesti, kolm aastat tagasi vist midagi andsin,» märkis erakonna liikmest suurettevõtja.
Loe lisaks ka:


authors:
Foto
Tiina Kõrtsini Õhtuleht

description: Maaeluministeerium saatis kooskõlastusringile eelnõu, millega arvatakse osa eesvooludest ja kuivenduskraavidest toetusõigusliku põllumajandusmaa hulka.

title: Riik võib hakata teatud kraavide eest pindalatoetust maksma


description: USA põllumajanduskontserni Monsanto kuuluv Climate Corporation ostab Eesti päritolu idufirma Vitalfields, tehingu summa ega lepingu täpsemad tingimused pole teada.

title: Eesti idufirma Vitalfields müüdi vastuolulise mainega Monsantole

maintext:
Monstanto tütarettevõte Climate Corporation võtab Vitalfieldsi üle, teatas ettevõte. Climate plaanib tulevikus laiendada Vitalfieldsi kasutajabaasi.
«Climate'is on meie visioon luua üks tsenrtraliseeritud digitaalne põllumajandusplatvorm, mis pakub põllumeestele tööriistu enda tegevuse optimeerimiseks,» ütles pressiteate vahendusel Climate Corporationi tegevjuht Mike Stern.
«Vitalfields on üles ehitanud eduka äri, mis tegutsevb mitmes Euroopa riigis,» rääkis ta. Ta märkis, et ülevõtmine on Climate Corporationi esimene samm Euroopa turul.
Lepingu täpseid tingimusi osapooled ei avalikusta. Vitalfieldsi meeskond jätkab Climate'i teatel tööd Euroopas.
Monsanto oli enda riskifondi Monsanto Growth Ventures kaudu üks Vitalfieldsi esimesi investoreid. Koos riikliku investeerimisfondiga Smartcap panustas biotehnoloogiahiiu riskifond idufirmasse 1,2 miljonit dollarit.
Vitalfields on seni tegutsenud Austria, Saksamaa, Poola, Rumeenia, Šveitsi, Ukraina ja Eesti turgudel. Ärinime Weatherme OÜ kaudu tegutsev idufirma asutati 2011. aastal arendusüritusel Garage48. Vitalfields pakub e-põlluraamatu, farmihalduse ning põllupõhise ilmaprognoosi teenuseid.


description: Õhus on Harjumaa lääne suuna maakonnaliinide teenindamise lepingu lõpetamine OÜga ATKO Liinid, peamine põhjus on sel aastal ligi 250ni küündinud lepingu rikkumiste arv, kirjutab Äripäev.

title: Tänavu juba veerand tuhat rikkumist: bussifirma ATKO võib kaotada Harjumaal lepingu

maintext:
Maanteeameti kinnitusel öeldi ameti, Harjumaa ühistranspordikeskuse ja ATKO kohtumisel bussifirma esindajatele ka välja, et juhul kui järelevalve avastab veel rikkumisi, siis maanteeamet on seisukohal, et tuleb tõsiselt mõelda lepingu lõpetamisele.
Ühistranspordikeskus on probleemile korduvalt tähelepanu juhtinud, samas esitas ATKO Liinid aga kohtusse hagi, leides, et bussidesse paigaldatud kaamera pilt ei saa olla aluseks rikkumiste tuvastamisel.
«Tegemist on piletimüügiprobleemiga ja sellel teemal on Harjumaa ühistranspordikeskus vedajaga korduvalt vestelnud, aga tulemust ei ole. Ühel hetkel tehti neile hoiatus, kahjuks ei paranenud asjad ka siis,» selgitas maanteeameti ühistranspordiosakonna juhataja Kirke Williamson.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Sotsiaalvõrgustiku Facebook asutaja ja tegevjuht Mark Zuckerberg hoidus oma presidendivalimisi kommenteerivas postituses negatiivsetest emotsioonidest, rõhutades, et järgmistele põlvkondadele parema maailma loomise nimel tuleb veelgi rohkem pingutada.

title: Zuckerberg Trumpi võidust: me peame veelgi rohkem tööd tegema

maintext:
«Eile toimusid Maxi (Mark Zuckerbergi vähem kui aasta vanuse tütre Maxima, toim) esimesed valimised. Tal seisavad ees veel paljud valimisõhtud. Hoides Maxi mõtlesin ma kogu tööle, mis meil ees seisab, et luua maailm, mida me oma laste jaoks soovime. See töö on suurem kui ükski presidendiamet ning progress ei kulge mööda sirget joont,» selgitas Zuckerberg.
«Maxi generatsiooni kõige suuremad väljakutsed - nagu kõigile haigustele ravi leidmine, kõigi ühendamine, hariduse ja võrdsete võimaluste edendamine - nõuab pikaaegset keskendumist ning uute koostöövõimaluste otsimist, vahel üle aastakümnete,» lisas ta.
«Me oleme õnnistatud, kuna meil on võime muuta maailma paremaks ning meil on ka see vastutus. Nüüd peame veelgi rohkem pingutama,» olid Facebooki asutaja lühikese postituse lõppsõnadeks.


description: Enne USA presidendivalimiste päeva, mil üha rohkem sai selgeks, et võitjana väljub Trump, ostsid investorid suure hirmuga kulda. Nüüd, kus kardetu realiseerus, tormasid investorid väärismetalli müüma.

title: Trumpi presidendiksvalimise suur kaotaja on … kuld

maintext:
Investorite meelemuutus peegeldab turgude kiiret ümberhindamist selle kohta, mida Trumpi presidendiksolemine võib tähendada majanduskasvule, inflatsioonile ja intressimääradele.
Reede õhtuks oli kollase väärismetall odavnenud võrreldes presidendivalimiste päevaga 8,5 protsenti. Möödunud nädala viimasel päeval ehk reedel kukkus kulla hind 3,3 protsenti 1224,30 dollarini unts, mis on selle suurim langus peaaegu viimase kolme aasta jooksul.
«Investorid usuvad nüüd dollarisse ja Ameerika majandusse,» ütles The Wall Street Journalile riskifondi Paulson Investment, mis on keskendunud investeerimisele väärismetallidesse, maakler Timothy Major. «Ma ei näe enam kullale reaalset tugevust,» lisas ta.
Paljud investorid usuvad siiski, et kulla jaoks eksisteerivad siiski ka tõusuvõimalused ja seda isegi intressimäärade tõusutingimustel, sest Trumpi administratsiooni poliitika puutub selgus. Mitmed kardavad, et tema protektsionistlik poliitika võib Ameerika Ühendriikide majanduskasvu pidurdada.
Täna hommikul maksis kullaunts 1224,5 dollarit.


description: Kuigi avalikkuses on palju kajastatud Eesti piimatööstustele oluliste koostöölepete sõlmimist Jaapani ja Hiinaga, lihasektorile sellised võimalused mitmel olulisel põhjusel puuduvad. Samas just Aasia turust lõikavad praegu suurt kasu Euroopa Liidu suurimad sealihatootjad.

title: Euroopa suured riigid riisuvad Aasia turult koore, mis jääb Eestile kättesaamatuks

maintext:
«Lihaga ei ole meil Hiinas sisuliselt midagi teha,» märkis Atria Eesti juht Olle Horm möödunud nädalal toimunud kohtumisel ajakirjanikega. Atria kontserni Soome tehas sai hiljuti kolmeaastase töö tulemusena Hiina tunnustuse, kuid see ei laiene Eesti tootmisele. «Nii Eesti riigil kui ettevõtetel ei ole neid võimalusi,» nentis Horm.
2015. aastal toodeti maailmas USDA andmetel 110 miljardit kilo sealiha. Sisuliselt pool sellest ehk 54,87 miljardit kilo toodeti Hiinas. Hormi sõnul tuleb praktiliselt iga teine kilo sealiha Hiinast. «Miks need Hiina uudised on lihatööstusele niivõrd olulised, on see, et pool maailma sealihast tarbitakse Hiinas,» rääkis Atria Eesti juht Olle Horm.
-Venemaa suudab ise ennast ära varustada
Selle kõrval toodab aga näiteks Euroopa Liit, kus ka Eesti asub, kuskil 15-20 protsenti rohkem sealiha, kui piirkond ära jõuab tarbida. Mullu toodeti ELis 23,29 miljardit kilo sealiha, tarbiti aga 20,91 miljardit kilo. «Samas tootmine on kogu aeg kasvanud,» nentis Horm. Selle aasta tootmismahuks prognoositakse 23,35 miljardit kilo ja tarbimismahuks 20,06 miljardit kilo.
Lisaks on Venemaa ise, kes veel paar aastat tagasi oli sealihatootmises võrdlemisi tagasihoidlike tulemustega, on teinud päris korraliku hüppe, liikudes 2,175 miljardilt kilolt sealihalt 2012. aastal 2,9 miljardi kiloni sellel aastal.
«Seega on nad suutnud kuskil 50 protsenti oma isiklikku tootmismahtu kasvatada,» rääkis Horm, viidates sellele, et idanaaber, kelle najal Eesti seakasvataja pikki aastaid elas, suudab tänaseks väga kenasti ennast sealihaga ära varustada.
-Eesti saab eksportida ainult ELi riikidesse
Esimese olulise piirangu Eesti sealihatööstuse ekspordile seab Aafrika sigade katk, mis oluliselt piirab ka eksporti. «Teine suurem probleem on aga see, et meil sisuliselt puudub väljund Hiina ja Jaapani turgudele, kuhu tegelikult saab Euroopa Liit,» nentis Horm.
Eksport Hiinasse on tunnustuspõhine ja sealjuures ei tunnustata mitte riike, vaid ettevõtteid. «Lähima kolme aasta jooksul ei ole lootust ka,» nentis Horm. Kuigi Atria Soome tehasel on see tunnustus olemas, see Eesti tootmisele automaatselt ei laiene.
«Eesti ja tegelikult terves Baltikumis ei ole ettevõtteid, kes omaks Hiina tunnustust või kes selle ehk saaks. Sisuliselt me saame eksportida ainult Euroopa Liitu ja siis Euroopa Liidu suured maad - Saksamaa, Soome ja Taani -, on need, kes siis koore riisuvad,» rääkis Horm.
-Ministeerium otsib lihasektorile ka võimalusi
Seda, et viimasel paaril aastal on palju räägitud just Eesti piimatööstustele Hiina ja Jaapani turu avamisest, märgib ka maaeluministeeirumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna peaspetsialist Marie Allikmaa.
«Hiina turule piimatoodetega sisenemise võimaldamiseks tehti tööd enam kui kaks aastat, Jaapaniga läks selles suhtes kergemini,» kirjeldas ta. Kuigi Hiina ja Jaapani turgudele sisenemise kontekstis, aga ka laiemalt on peamiselt juttu olnud piimasektori ettevõtete ekspordivõimalustest, on Allikmaa kinnitusel riigi jaoks niisama oluline ka lihasektori ekspordi edendamine.
«Möödunud kuul toimus maaeluministeeriumis Eesti lihatoodete eksporditurgude kaardistamiseks kohtumine,» rääkis ministeeriumi peaspetsialist. Kohtumisel osalesid ettevõtjad, põllumajandussektori esindusorganisatsioonid, veterinaar- ja toiduameti ning ministeeriumi esindajad.
Ministeerium tegi ülevaate riikidest, mis võiksid olla lihatoodete ekspordiks atraktiivsed, kuid mille turgudel müügiks on vajalik tegutseda ametkondade tasandil ja koostöös ettevõtjatega valmib plaan, mille alusel hakatakse prioriteetsete turgudega tegelema.
-Avaldused juba ammu sisse antud
«Kahtlemata on Jaapan ja Hiina atraktiivsed eksporditurud ka lihasektori ettevõtetele. Veterinaar- ja toiduamet on mõlema riigi impordilubadega tegelevatele asutustele lihatoodetega sisenemiseks vajaliku loataotluse esitanud,» rääkis Allikmaa.
Samas toonitas temagi, et Aafrika seakatku tõttu on need turud aga Eesti tööstuste toodangule hetkel suletud. Nii Hiina kui Jaapan kuuluvad nende riikide hulka (ühes näiteks Lõuna-Korea ja Taiwaniga), kes ei tunnusta Euroopa Liidu tsoneerimise põhimõtteid.
«See tähendab, et impordipiirangud laienevad kogu riigile olenemata kauba päritolutsooni staatusest,» nentis ministeeriumi peaspetsialist, mis tähendab, et peamine takistus võib veel pikaks ajaks Eesti sealihatööstusele püsima jääda.


description: Rootsi keskpank kaalub lähima kahe aasta jooksul võtta kasutusele digitaalraha e-krooni, mis toob kaasa sularaha kasutamise vähenemise.

title: Rootsi keskpank kaalub digitaalraha kasutuselevõttu

maintext:
Maailma vanim keskpank pole veel otsustanud, kas ta on ka esimene keskpank, mis emiteerib esimesena digitaalraha, kui legaalsed ja tehnilised probleemid on lahendatud.
«Ehkki esimesel pilgul näib e-krooni kasutuselevõtt lihtne, on see keskpanga jaoks midagi täiesti uut ning pretsedenti, mida järgida, ei ole,» ütles Rootsi keskpanga, Riksbanki asepresident Cecilia Skinsley Stokholmis peetud kõnes.
Rootsi ei ole ainus riik, kes uurib seda teemat. Sel aastal on diskuteerinud seda teemat Suurbritannia ja Kanada keskpank.
«Sularaha väike kasutatavus tähendab, et see on palju põletavam teema meile kui enamikule teistele keskpankadele,» selgitas Skinsley. Samas toonitas keskpankur, et digiraha ei asenda sularaha vaid saab olema pigem sellele lisaks. «Riskbank jätkab pangatähtede ja müntide emiteerimist niikaua kui nende järele on meie ühiskonnas nõudlus,» lisas ta.


description: Malta pakutava skeemi alusel on üle 700 isiku ostnud endale Euroopa Liidu (EL) kodakondsuse.

title: ELi väikseim liikmesriik on teeninud passimüügiga sadu miljoneid eurosid

maintext:
Malta on teeninud Eli passide müügist 310 miljonit eurot. Riigi justiitsminister Owen Bonnici kinnitas seda arvu riigi järgmise aasta eelarve üle peetud parlamendiistungil, vahendab Politico.
Skeem, mida nimetatakse Individuaalse Investori Programmiks, võimaldab isikutel, kes investeerivad kinnisvarasse või teevad riigile rahalisi annetusi, saada vastutasuks Eli kodakondsus. 2014. aastast saati on nõnda kodakondsuse omandanud üle 700 inimese.
Programm on põhiliselt suunatud isikutele Venemaalt, endistest Nõukogude Liidu vabariikidest ning Lähis-Idast, kes soovivad töötada ja elada ELis, omamata selleks viisat.
Ehkki Malta on teeninud skeemiga arvestatava summa raha, on paljud teised Eli liikmesriigid programmi suhtes väga kriitiliselt meelestatud. «Kodakondsus on midagi sellist, mis tuleb välja teenida, mitte lihtsalt välja jagada sügavate taskutega inimestele,» on öelnud Lätist valitud Euroopa Parlamendi saadik ning riigi endine rahandusminister Robert Zile.


authors:
Georgi Beltadze
Tallinna Tehnikaülikool

description: Tallinna Tehnikaülikooli professor Rainer Kattel leidis, et loodava koalitsiooni tulumaksureform on sisuliselt astmelise tulumaksu kehtestamine.

title: Kattel: sisuliselt on tegemist astmelise tulumaksuga


description: Eesti Panga hinnangul peab uus loodav koalitsioon lubatud pangamaksu kehtestamise põhjalikult läbi mõtlema, et see ei tekitaks finantsasutustele stiimuleid Eesti finantsstabiilsust halvendada.

title: Eesti Pank: pangamaks ei tohiks halvendada Eesti finantsstabiilsust

maintext:
«Panganduses on kapitali ja varade piiriülene liigutamine väga lihtne ja odav. Seetõttu tuleks vältida uue maksu kehtestamist viisil, mis motiveeriks Eestis tegutsevaid rahvusvahelisi pangagruppe viima osa oma bilansist ja laenutegevusest väljapoole Eesti seadusruumi.» ütles Eesti Panga asepresident Madis Müller BNS-ile.
«Kui näiteks osa Eesti ettevõtetele antud laene otsustatakse kajastada väljaspool Eestis registreeritud panga bilanssi, siis nõrgeneks Eesti Panga ja finantsinspektsiooni võimalus hinnata ja mõistlike piirangutega reguleerida meie pangandusturul toimuvat. Kokkuvõttes väheneksid sel juhul Eesti võimalused finantskriise ennetada,» rääkis Müller.
«Pangamaks võib mõjutada finantsturu osalisi erinevalt. Nii näiteks võivad võrreldes piiriüleste pankadega sattuda kehvemasse olukorda kohalikud Eesti pangad, kuna rahvusvahelistel pankadel on lihtsam tõsta osa varadest Eestist välja. Kui pangamaks rakenduks vaid pankadele ja mitte teistele laenuandjatele, võib viimaste roll Eesti laenuturul kasvada. See suurendaks riske Eesti finantssektoris, kuna mitte-pankadele kehtiv regulatsioon ja järelevalve on suhteliselt nõrgemad,» rääkis Müller.
«Seetõttu oleks õige kogu sektorit käsitleda ühtmoodi ning täiendav maks kehtestada mitte ainult pankadele, vaid kõigile laenupakkujatele – pankadele, liisingettevõtetele, kiirlaenufirmadele, järelmaksu pakkujatele ja hoiu-laenuühistutele. Laenutegevuse liikumist euroalal pankadest väljapoole on pidanud oluliseks süsteemseks riskiks ka Euroopa Keskpank,» ütles Müller
«Euroalal on ühise pangandusliidu käivitamisel suurenenud erinevad pankadele kehtestatud lõivud ja tasud, näiteks maksed üle-euroopalisse kriisilahendusfondi, lisandunud uued pangandusjärelevalve tasud, maksed hoiuste tagamise fondi ja nii edasi. Eesti pangad maksavad neid riiklikele maksudele lisanduvaid tasusid kokku suurusjärgus 20 miljonit eurot aastas,» märkis Müller.
«Euroalasse mittekuulavates riikides on olukord aga erinev. Nii näiteks on Rootsi, mis kaalub pangandusmaksu, väljaspool Euroopa ühist pangandusliitu ja seetõttu on nende pankade kriisihaldus teistmoodi korraldatud ja rahastatud. Üldiselt aga on riigid huvitatud sellest, et finantssektori ettevõtteid ja hästi tasustatud töökohti just enda riiki meelitada. Eestil on ka selle koha pealt viimasel ajal edulugusid ette näidata, milleks on näiteks Nordea ja DNB uue Balti panga peakontori Tallinnasse toomise plaan,» lisas Müller.
Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) moodustatav uus valitsusliit plaanib kehtestada pangamaksu.
«Kehtestame enamiku teiste Euroopa riikide eeskujul pangalõivu väga madala määraga, et suurendada pankade solidaarset panust,» ütles SDE esimees Jevgeni Ossinovski mõtet esmakordselt avalikult tutvustanud valitsusliidu pressikonverentsil.
Muudatus on plaanitud alates 2018. aastast ning igal aastal peaks see tulu tooma 28 miljonit eurot. Täpne lõivumäär ega see, mille pealt maksu arvestama hakatakse, ei ole aga teada. Üks variant on, et arvestuse alus võib olla varade maht.
Septembri lõpu seisuga oli Eesti Panga statistika kohaselt Eesti krediidiasutuste varade maht kokku 23,82 miljardit eurot. See tähendaks, et maksumäär oleks varadelt veidi rohkem kui 0,1 protsenti.


description: Nordea Bank AB Eesti filiaal otsustas peatada kollektiivlepingu läbirääkimised Eesti Finantssektori Töötajate Liiduga; läbirääkimisi jätkata soovib pank peale DNB pangaga ühinemist.

title: Nordea Eesti peatas kollektiivlepingu läbirääkimised ametiühinguga

maintext:
Peale põhjalikku analüüsi ja konsultatsioone emapangaga on Nordea Eesti filiaal otsustanud peatada kollektiivlepingu läbirääkimised Eesti Finantssektori Töötajate Liiduga (EFL), teatas pank.
Põhjuseks on poolte oluliselt erinevad seisukohad lepingu eesmärgi ja tingimuste osas. EFL on oma nõudmiste esitamisel püüdnud jõuliselt ära kasutada fakti, et pank on ühinemisprotsessis, esitades alles loodavale pangale nõudmisi, mis on turutingimustest kordades erinevad.
Nordea esitas käesoleva aasta septembri algul EFL-ile omapoolse kollektiivlepingu versiooni, mis võtab arvesse nii vastutulekuid töötajate ootustele, vajalikku paindlikkust tööandjana kiiresti areneval turul kui ka ühinemisega seonduvat tavapärasest erinevat olukorda. Kuna osapooled ei ole senini üksmeelt leidnud, on pank seisukohal, et antud olukorras on mõistlikum ja mõlema osapoole vastu õiglasem läbirääkimised peatada ja jätkata neid peale pankade ühinemist eesmärgiga saavutada pikaajalised kokkulepped.
«Läbirääkimised EFL-iga on olnud keerulised, kus mõlemad osapooled saavad aru, et varasemate kollektiivlepingute puudumise tõttu antud sektoris puudub ka praktika ja kogemus, millele toetuda. Panga jaoks tähendab kollektiivlepingu üle läbirääkimine ühtlasi kõigi kolme olulise sidusrühma – klientide, töötajate ja aktsionäride – huvide tasakaalu säilimise eest heaseismist,» ütles Nordea Eesti personalijuhi Liina Oks.
«Finantsteenuste turg on olulistes regulatiivsetes ja finantstehnoloogiaga seotud muutustes ning pangal on kohustus vastutada võrdselt kõigi sidusrühmade huvide eest. Meie arvates on osapoolte seisukohad olulistes kollektiivlepingu eesmärki ja sisu puudutavates küsimustes jätkuvalt väga erinevad ja arvame, et antud olukorras on õiglasem, vältimaks protsessi asjatut venimist, läbirääkimised peatada, kuni ühinemine on lõpule viidud,» lisas ta.


description: Maksumaksjate Liidu juhatuse liige Lasse Lehis nentis käimasolevaid koalitsiooniläbirääkimisi kommenteerides, et tulumaksumäära tõus on eelkõige emotsionaalselt ehmatav.

title: Maksumaksjate Liit: tulumaksu tõus emotsionaalselt ehmatav

maintext:
IRLi, Keskerakonna ja sotsiaaldemokraatide maksuteemalised läbirääkimised jätkuvad ka täna. Lasse Lehise sõnul võib tulumaksu osas ilmselt tulla variant, et koos maksuvaba tuluga tõstatakse maksumäära. «Mis tähendab kõrgemapalgalistel maksukoormuse tõusu. Justkui oleks astmeline tulumaks, aga tegelikult ei ole, » märkis Lehis.
Ta lisas, et tulumaksumäära tõus on eelkõige emotsionaalselt paljudele ehmatav, sest tavainimene ei mõtle selle peale, et kui võtta arvesse ka mahaarvamised ja tagastused, siis nn efektiivne tulumaksu määr on praegu keskmiselt 16% kandis. «Kui tõsta nii maksumäära kui maksuvaba tulu, siis efektiivne määr võib jääda samaks või enamikul isegi langeda. Kõik sõltub sellest, kas pidada oluliseks numbrimaagiat või süveneda sisusse, » lausus Lehis.


description: Valitsus ei jõudnud neljapäevasel kabinetinõupidamisele üksmeelele riigikogu liikmete riigiettevõtete nõukogudesse kuulumise küsimuses.

title: Valitsus ei jõudnud riigiettevõtete nõukoguliikmete asjus üksmeelele

maintext:
Peaminister Taavi Rõivas tegi nädala alguses riigisekretär Heiki Lootile ülesande pakkuda välja täiendavaid lahendusvariante, millest ühe esitas Loot neljapeäval kabinetile, teatas riigikantselei. Valitsus võttis ettepaneku teadmiseks, kuulas ka muid alternatiive ning aruteludega jätkatakse erakorralisel kabinetinõupidamisel järgmisel nädalal.
Looti ettepaneku kohaselt hakkaks riigiettevõtete nõukogudesse edaspidi riigikogu liikmeid valima ja määrama parlamendi komisjon.
Komisjon võiks nõukogu sõltumatuks liikmeks nimetada muuhulgas ka isiku, kes ei ole riigikogu liige. Samuti võiks komisjon loobuda liikme nimetamisest. Aruandluskohustus oleks liikmel vastava komisjoni, mitte valitsuse ees.
Ka õiguskantsler Ülle Madise märkis neljapäevasel nõupidamisel, et riigikogu liikmete kuulumine riigi osalusega äriühingute nõukogudesse ei ole põhiseaduse vastane juhul, kui neid nimetab riigikogu näiteks parlamentaarse järelevalve teostamise eesmärgil.
Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna ütles «Aktuaalse kaamera» otsesaates, et kabinetinõupidamisel toimus täna «kummaline arutelu». Tema sõnul ühtepidi keegi ei olnud probleemile vastu vaielnud, aga teistpidi uuriti skeeme, kuidas riigikogulasi nõukogudesse tagasi saada. «Reformierakond ei olnud nõus neid tagasi kutsuma,» selgitas ta tänase kohtumise tagamaid.
Tsakhna märkis, et küsimus ei ole poliitilises tülis, vaid selles, et kõik on põhiseaduse ees võrdsed.
Rahandusminister Sven Sester on teinud valitsusele ettepaneku, mille kohaselt tuleks peale valitsuse heakskiidu saavutamist nädala jooksul kõik parlamendi liikmed, kes esindavad riigi huvisid, riigi äriühingute ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogudest tagasi kutsuda.
Lisaks peaks rahandusministri ettepaneku kohaselt valitsus edaspidi jätma riigikogulased riigifirmade ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogudesse riigi esindajana valimast ja ametisse nimetamast. Ettepanekut toetab ka ettevõtlusminister Liisa Oviir.
Rahandusministeerium küsis riigikogu liikmete riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogusse kuulumise lubatavuse kohta õiguskantsleri seisukohta seoses riigi osaluspoliitika valge raamatuga, mida arutati valitsuskabinetis 7. juulil.
Valitsuskabinet ei jõudnud selles küsimuses üksmeelele ning lepiti kokku, et teema juurde tullakse tagasi. Valitsusliidu erakonnad on selles küsimuses ka praktikas erineval moel toiminud – IRL ja SDE ei nimeta oma riigikogu liikmeid nõukogudesse, Reformierakond nimetab.
Käesoleva aasta oktoobri seisuga on kokku 12 riigikogu liiget 10 riigifirma nõukogus. Sihtasutustest on parlamendi liikmeid nimetatud 25 kohale 18 sihtasutuses, millest keskkonnatasude seaduse alusel on riigikogu ise Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogusse määranud neli riigikogu liiget.


description: Küsimusele “Millised on riskivabad ettevõtlusvõimalused Eestis?” vastab ettevõtja Toivo Rande, kes on enda äridega tegelenud juba üle 30 aasta ning millest viimased 12 on ta olnud Amway ettevõtja. Oma töös on ta kokku puutunud iseseisvate ettevõtete loomise ja juhtimisega nii Eestis kui ka naaberriikides. Siin on mõned tema tähelepanekud tänasest Eesti majandusest ja algaja ettevõtja võimalustest.

title: Hakka iseenda aja peremeheks, hakka ettevõtjaks!

maintext:
Pole ime, et Eesti on Amway Globaalse Ettevõtlusraporti (AGER) 2015. aasta andmetel üks maailma enim ettevõtlust toetav rahvas – 91 protsenti eestlastest on ettevõtluse suhtes positiivselt meelestatud. Jääme maha vaid Skandinaavia riikidest Taanist (96%) ja Norrast (94%). Enda äri alustamist suudab ette kujutada 47 protsenti eestlastest ehk peaaegu pooled, mis on väga hea näitaja, aga reaalsus on see, et ettevõtjate osakaal on vaid 10 protsenti, mis on 4,7 korda väiksem sellest arvust, kui palju meil potentsiaalselt äritegevusest huvitatud inimesi tegelikult on!
Küsimusele, miks eesti inimesed, kellel soov on olemas, ikkagi kardavad ettevõtlusega alustada, on vastamine tegelikult üpris lihtne. AGERi tulemuste põhjal on üheks peamiseks takistuseks hirm läbikukkumise ees – võimalik rahaline kaotus on suur, ajakulu oma ettevõtte käivitamiseks tuleb pere või tervise arvelt, kindlustunnet andvat hariduslikku tuge ja koolitusi pole piisavalt ehk et need on põhilised mured, millega võiks oluliselt rohkem tegeleda. Riik ja ettevõtjad peaksid kindlasti suutma siinjuures tihedamalt koostööd teha – pakkuma koolitusi ja enesetäiendamise võimalusi ning lisamentorlust alustavale ettevõtjale.
Eestis on ettevõtte alustamiskulud üpris soodsad võrreldes nii mõnegi teise riigiga – puudub kohese rahalise sissemakse kohustus, riigilõiv on 140,60 eurot ehk ettevõtte loomine iseenesest pole kallis. Paraku kõik muud ettevõtte alustamisega seotud kulud alates ruumide üürist, tootmiskuludest, töövahenditest, töötajate palkadest, koolitustest kuni teenuse osutamiseni, on rohkemal või vähemal määral suured ning ebaõnnestumise korral jääb risk kõik kaotada ettevõtja kanda. Millised võimalused on siin üldse noortel tudengitel, väikelastega peredel või 50+ vanuses entusiastlikel inimestel?
Oma pika ettevõtjakarjääri ja enam kui aastakümnepikkuse Amway äris tegutsemise aja jooksul olen näinud, et mitte alati pole äriga alustamiseks vaja palju raha. Oluline on eelkõige soov, sihikindlus ja tahe õppida. Viimasel kümnendil on mul olnud suurepärane vōimalus mentorina ja mentorite tiimi juhendajana olla toeks mitmetele sadadele inimestele nende ettevōtluskarjääri algaastatel, aidates neil kasvada edukateks ettevōtjateks. On nimelt olemas ärisid, kus finantsriske võtmata on praktiliselt igaühel võimalus siseneda ettevõtlusmaailma, omandada kõrgetasemeline juhtimisalane oskusteave, olla sõltumatu ning luua edukas ettevõte.
Amway on üks neist firmadest, kes on oma koostööpartneritele – ettevõtjatele – võimaldanud minimaalse kuluga kvaliteetset äriõpet, kus lisaks õpitegevusele aitavad leadership-mentorlusel põhinevad tugistruktuurid igal algajal ettevõtjal, olenemata tema vanusest või kogemusest, alustada äritegevust täiesti riskivabalt. Ning mis mõnele algajale ettevõtjale veelgi olulisem, seda kõike saab teha läbi kvaliteetsete ja kõrgelt hinnatud Amway brändikaupade kaudu. Koolitus- ja tugisüsteem toimib siin nagu ettevõtlus-inkubaator – abistab äri loomisel ning arendamisel, pakkudes sobivaid ettevõtlusalaseid teadmisi ja mentorlust praktikute poolt ning muuhulgas antakse võimalus müüa kvaliteetset ja paljude eestlaste poolt hinnatud tooteid.
Neid oma põhitöö kõrvalt omandatud ärioskusi ja juhtimiskogemusi, mida Amway pakub, saab edukalt rakendada mistahes valdkonna juhtimispraktikas või ettevõttes. Inimesed, kes suudavad paremini juhtida ennast, oma lähisuhteid ning olla meeskonna liider, loovad suurema potentsiaali ka enesearengule. Suudetakse kiiremini tõusta karjääriredelil, luua edukalt Start-Up’e või mistahes muid ettevõtteid ning kasutada omandatud suhtlemis- ja juhtimisoskusi ära kasvõi näiteks korteriühistu juhatuses või lapse kooli õppenõukogus. Muuhulgas täiendatakse sotsiaalseid ja praktilisi teadmisi, mida läheb alati vaja, näiteks maksusüsteemi tundmine, suhtlemisoskus erinevate inimtüüpidega või kuidas olla liider.
Amway ettevõtluspartneriks hakkamine maksab täna kümme eurot, mille eest saab alustav ettevõtja oma e-kaubamaja väga kvaliteetsete Amway bränditoodetega ja virtuaalse kontori. Minimaalse rahalise investeeringu juures on nii pea igale inimesele kättesaadav võimalus alustada töö või õpingute kõrvalt praktilise äritegevusega, ettevõtlusalase koolitus- ja tugiprogrammi toel õppida looma ja juhtima äritiime ning ehitada nii üles stabiilne ettevõte. See annab võimaluse oma äri loomiseks ja ettevõtluskogemuse omandamiseks väga paljudele inimestele, kes seda liiga kõrge riski tõttu varem teha pelgasid.
Rohkem infot Amwayst ja selle pakutavatest ettevõtlusvõimalustest saab kodulehelt: www.amway-estonia.com.


authors:
Mihkel Nestor
Seb Majandusanalüütik
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Esmaspäeval avaldatud tööturustatistika põhjal on töötus suhteliselt järsult suurenenud. Et olukord tööturul on täna üks peamistest Eesti makroriskidest, peab uus valitsuskoalitsioon majanduspoliitiliste otsuste tegemisel käituma ettevaatlikult, leiab SEB nädalakommentaaris majandusanalüütik Mihkel Nestor.

title: SEB: suurenenud töötuse taga on kahte liiki põhjused

maintext:
Esmaspäeval avaldas Statistikaamet viimase kvartali tööturustatistika. Tööjõu-uuringu andmetel ulatus töötus kolmandas kvartalis 7,5 protsendini, mis on nii aasta kui kvartali võrdluses märkimisväärne kasv. Mäletatavasti oli 2015. aasta kolmandas kvartalis töötus rekordiliselt madal, vaid 5,2 protsenti ning ka selle aasta teine kvartalis piirdus töötuse määr 6,5 protsendiga. Kas tööturul on alguse saanud järsk kohandumine?
Joonis 1. Töötuse (vasak skaala) ja tööhõive (parem skaala) määr, 2011-2016, protsentides
Alustuseks – nagu kõigis EL riikides, põhineb Eesti ametlik tööturustatistika kvartaalsel tööjõu-uuringul. Et tegemist on küsitlusega, tuleb saadud numbreid võtta parima hinnanguna, mille veapiir võib olla siiski üsna lai. Samas ei jää seekordne kasv vaid statistilise vea piiresse.
-Töötuse kasvu taga kahte liiki põhjused
Töötuse suurenemise põhjused on kahte laadi: see võib tähendada eelmise töö kaotust, kuid ka soovi pärast mitteaktiivsuse perioodi uuesti tööturul osaleda. Viimane trend võis kolmandas kvartalis omada suurt mõju. Kui 2015. aasta sama ajaga võrreldes suurenes töötute arv 16 400 inimese võrra, siis tööga hõivatute arv vähenes 7700 inimese ja mitteaktiivsete arv enam kui 10 000 võrra.
Mitteaktiivsete arvu langust on põhjendatud töövõimereformiga. Tõepoolest on töötukassas läbinud esmase töövõime hindamise üle 4000 inimese, kes nüüd aktiivsetest tööturumeetmetest osa saavad. Samas ei oma reform nende staatusele tööjõu-uuringus otsest tähendust: küsitluses võisid inimesed ka varem vastata viisil, mis neid töötute hulka liigitas. Samamoodi võivad arvel olevad inimesed liigituda mitteaktiivsete hulka, kui nad ei ole näiteks valmis koheselt tööle asuma.
Statistika põhjal oli haigusest või vigastusest paranenute naasmine aktiivsete hulka alles tähtsuselt kolmas põhjus, mis mitteaktiivsete arvu vähendas. Suurim mõju oli hoopis õpingute tõttu tööturult eemal olnud inimeste arvu langus pea 10 000 võrra. 6400 inimese võrra on vähenes ka pensioniea tõttu tööturul mitteaktiivsete arv, viimast mõjutab mõistagi ka suremus.
Samas ei saa mööda vaadata tööhõive vähenemisest. Kui mitteaktiivsete arv vähenes ennekõike nooremas ja vanemas eagrupis, siis 25-49-aastaste tööhõive on aga langenud 84,2lt 81,6 protsendini. Suurim on kukkumine olnud Kirde-Eestis, kus 25-49aastaste hõive on aastaga langenud 78lt 69 protsendini.
Hõive langus samas eagrupis on märkimisväärne ka Põhja-Eestis. Sektorite lõikes on langus pea täielikult tulnud sekundaarsektorist ehk tööstusest ja ehitusest. Arvestades viimaste kvartalite tugevat kasumite langust ja kiiret tööjõukulude kasvu, näikse lõpuks alanud olevat ettevõtete kohandumisprotsess, mille eest analüütikud on pikalt hoiatanud.
Konjunktuuriuuringute tulemused laiapõhjalist olukorra halvenemist tööturul siiski ei ennusta. Kuigi sesoonsete mõjude tõttu on ettevõtete arv, kes plaanib lähiajal värvata, viimastel kuudel vähenenud, siis eelmise aasta sama ajaga võrreldes ollakse optimistlikumad.
Ettevõtjate optimismi kinnitab ka SEB hiljutine uuring suurettevõtete seas: kuigi 40 protsenti neist peab tööjõukulude kasvu suureks probleemiks, plaanib kolmandik neist järgneva 6 kuu jooksul töötajate arvu kasvatada.
-Palgarallit reformid ei leevenda
Neljapäeva õhtul avaldas uus valitsuskoalitsioon esmase majanduspoliitilise programmi, mis puudutab nii tööjõu maksustamist kui tööturgu laiemalt. Tõelise maksuinnovatsioonina kõlab sissetulekust sõltuva maksuvaba miinimumi kehtestamine. Majanduslikult mõtleva inimese jaoks on selge, et tegelik maksumäär kõrgemapalgalistel töötajatel seeläbi suureneb ja madalapalgalistel alaneb.
Ilmselt ei peetud tulumaksu tõstmist või astmelise tulumaksu kehtestamist poliitiliselt vastuvõetavaks, olles pigem valmis järeleandmisi tegema maksusüsteemi lihtsuses. Madalapalgaliste tarbimisvõimaluste avardamine on mõistagi positiivne, kuid majanduskeskkonna kui terviku jaoks tähendab see täiendavat stiimulit sisetarbimisele, mille kasv on olnud niigi suhteliselt kiire.
Ettevõtete murele kiire palgakasvu osas reform otsest leevendust ei tõota. Palk on Eestis üldjuhul fikseeritud brutosummana ja vähemalt esialgu, tähendab maksuvaba miinimumi tõus palgalisa töötajale. Kuivõrd vähendab netosissetuleku tõus palgasurvet edaspidi, on raske ennustada. Küll suureneb koos tulumaksu alanemisega regulaarselt dividendimakselt motivatsioon «OÜtamiseks».
Suureks kaotuseks ei saa pidada sotsiaalmaksu vähendamisest loobumist. Sotsiaalmaksust rahastatakse valdkondasid, mille eelarve niigi kärisemas. Seetõttu ei ole maksu märkimisväärne langetamine ilma teise katteallika, näiteks varamaksudeta, mõeldav. Väga väike sotsiaalmaksu kärbe ei oma ettevõtte tasandil tööjõukuludele aga erilist mõju.
Sarnased probleemid on ka võimaliku sotsiaalmaksu lae kehtestamisega. Meedias välja käidud kolme keskmise palga taseme puhul, mõjutaks meede peamiselt juhtide, mitte tippspetsialistide palkasid.
-Riiklike investeerimisprojektide mõju tööhõivele
Tööturgu mõjutab ka riigi plaan suurendada investeeringuid. Tartu maantee laiendamine või riiklike korterite ehitamine suurendab ehitusettevõtete tööjõuvajadust. EL tõukefondide toel oli ehitustegevuse intensiivistumist oodata niigi, võimalik riigilaen suurendan veelgi sektorisse suunduvaid summasid. Madala töötuse tõttu peab ehitussektor lisatööjõudu leidma teistest sektoritest.
Lisades siia oodatava sisetarbimise kasvu, on oodata tööjõu liikumist välisnõudlusele orienteeritud harudest sisenõudlusele orienteeritud harudesse. Aeglase majanduskasvu põhjuseks on aga olnud just pigem eksportivate ettevõtete kesised äritulemused, kelle konkurentsivõimet võitlus töötajate pärast kindlasti ei paranda. Kas nimetatud investeeringud suudavad Eesti majanduskasvu ka pikaajaliselt elavdada on rohkem kui kaheldav.
Et kiire tööjõukulude tõus aeglase majanduskasvu taustal on täna Eesti majanduse kõige suurem risk, siis tuleb uuel valitsuskoalitsioonil väga hoolega silmas pidada, et muudatused majanduspoliitikas ei halvendaks tööturu olukorda.


authors:
Siiri Liiva
Foto
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Aastate jooksul on Meelis Laole omistatud meedias kõikvõimalikke tiitleid, alates kahtlaste sidemetega ärimehest kuni allilma ristiisani välja. «Radaris» lubas skandaalne ärimees telekaamerad esmakordselt oma koju ja rääkis avatult sellest, miks talle selline kuvand aastate jooksul on tekkinud.

title: Meelis Lao oma tegudest: tuli jõu- ja ilunumbreid näidata ja tüdruk lasti vabaks

maintext:
Miks ta seda just nüüd tegi? «Meedial on nii suur jõud, et ta loob sust mingi kuvandi ja see jääb külge. See jääb külge mulle ja inimestele, kellega ma suhtlen. Ma ei tea, kas ma sellest kuvandist lahti saan, aga vähemalt räägin lahti toimunu, et näidata, et asjad pole päris nii,» selgitas Lao kaamerate ette astumise põhjuseid.
Viimati sai Laod teleekraanil näha aastal 1998, kui ta siis eetris olnud ERRi saatele «Meestemaailm» intervjuu andis.
«Ma hoian madalat profiili, sest ma ei taha näidata, et olen seotud mingi ettevõtte või osalusega, kuna kohe lüüakse tempel, et see peab olema kriminaalse tegevusega seotud. Sellega ma viin oma sõpru ja partnereid alt ning tekitan probleeme just neile. Vanasti sain asju klaarida, nüüd tekitan juurde.»
Allilmaliidri kuvand
Lao suur osa lapsepõlvest möödus võitlusspordisaalis, esmalt karates ja seejärel poksisaalis. Üks neist saalidest oli Rataskaevu poksisaal, millest sai 90ndate alguses kuum koht mitte vaid spordiarmastajatele, vaid ka teistsugusesse ringkonda kuuluvatele inimestele. Näiteks tutvus Lao samas saalis treeninud ja alles hiljuti maha lastud Eesti allilma suurima liidri Nikolai Tarankoviga.
«Kui sa tol ajal tahtsid suuremat äri ajada, siis tuldi su käest midagi küsima ja midagi sulle pakkuma. Selleks, et rahulikult äri ajada, pidi olema keegi, kes need asjad ära klaaris. Ja kes neid klaaris, sellele jäi tempel otsaette,» rääkis Lao.
Mis olid need teod, mida tuli klaarida? «Oli erinevaid võimalusi. Kõigepealt tehti midagi, anti pimedal tänaval peksa, pandi auto põlema, murti mingid luud ära, ja siis tuldi pakkuma – näete, mis teiega juhtub, tahate me aitame teid.»
«Seda on võib-olla raske mõista. Tänapäevainimesele räägid seda, siis ta küsib, miks sa politseisse ei läinud? Aga siis politseid polnud, kehtisid džungliseadused ja kui keegi tuli, ei saanud sa kellelegi toetuda. See tekitaski ebamäärase olukorra, kus sai vohama hakata selline banditism.»
Kui mõni selline pakkumine mõnele Lao sõbrale või äripartnerile tuli, siis oli kaks võimalust: kas aitas Lao nime ja numbri andmine või tuli mehel ise kohale minna ja asjad ära klaarida.
«Lihtsam stsenaarium oligi see, et öeldi nimi ja telefoninumber ning probleem oligi lahendatud. Keerulisem oli seotud inimesega, kes üritas ida ja lääne vahel ajada äri. Temalt hakati raha sisse nõudma, mida tal polnud. Järgmisena võetigi naine kinni koos lapsega ja kästi raha tuua. Siis pidigi sinna kohale jooksma ning erinevaid jõu- ja ilunumbreid näitama ning lasti tüdruk tulema,» meenutab Lao, kuid jätab mainimata konkreetselt, mis need jõu- ja ilunumbrid olid: «Vägivallatsejate vastu tuli kasutada vägivalda. Tänapäeval toimib ka kriminaalkoodeks, millel aegumistähtaega pole. Nii et nimetame seda jõu kasutamiseks.»
Hansapank ja Lao
Meelis Laod on alati seostatud Hansapanga algusaegadega. Põhjused peituvad Hansapanga loojates, kes olid mehe sõbrad. Näiteks Hannes Tamjärvega kohtus ta juba 80ndate keskel karatesaalis, kus mõlemad veel alles teismelised olid.
Jüri Mõis, kunagine siseminister ja Tallinna linnapea oli samuti üks Hansapanga asutajatest ning mäletab keerulisi 90ndaid hästi.
«Tuli mingisugune hästiriietatud noor inimene minu juurde ja ütles, et ta tahaks laenu võtta. Ja seda laenu tuleks väga anda,» rääkis Mõis. «Suutsime hästi ära pareerida, et minu otsusest küll midagi ei sõltu. Õnneks ei läinud asjad kunagi nii, et ma oleks pidanud oma elu pärast kartma.»
Kuidas sai kasulik olla Lao? «Tihti juhtus, et pangast rööviti suur hulk sularaha. Siis Meelis suhtles oma poksiringkonnaga ning tõi sealt infot, et see polnud suurem aktsioon, vaid pigem mingi üksiküritaja asi.»
Ka on aastate jooksul tekkinud arusaam, et just Lao oli see, kes hoidis Vene räkitit eemal Hansapangast.
«Me saime vene räkitist lahti küll. Mingi õnneliku juhuse tõttu nad üksteist hävitasid, aga ma pole kindel, et Meelis Lao oleks suutnud neid paremini eemal hoida kui meie. Meil oli abis ka ESS ja Urmas Sõõrumaa,» kummutas Mõis seda kuvandit. Temaga nõustus ka Tamjärv.
«Mingit praktilist näidet selle kohta ei tea küll ühteainust. Võimalik, et taustal seesama allmaailm jälgis meediat ning Meelisel võis olla mingi taustamõju. Aga mingeid praktilisi näiteid ma küll ei tea.»
Lao mõju Eesti kuritegelikes ringkondades kindlasti oli. Kuid enda sõnul nende ridadesse ta kunagi kuulunud pole.
«Mind on seostatud igasuguse rämpsuga. Aga on mingisugused asjad millega ma tegelema ei hakka - need on salakaubandus, narkootikumid, prostitutsioon, relvad. Ma ei taha neist midagi kuulda ega kuulda ka seda, et mu sõbrad sellega tegelevad,» oli Lao resoluutne.
«Minu arvates Meelis Lao ei olnud allilmaliider,» leidis Mõis. Seda ei kinnitanud aga Tamjärv: «Ta oli 90ndatel kindlasti keegi, kellel oli mõju.»
«Sellal oli enda eest seismine cool. Siis aeg muutus ja öeldi, et sa oled mingisugune pätt ja sa ei ole enam cool. Siis ma üritasin käituda teistmoodi, et kuvandit maha pesta. Nüüd ma enam ei taha seda. Ma olen see, kes ma olen ja ma ei kavatse varjata midagi!»
Asjade klaarimine tõi Laole 90ndatel palju ebamugavusi, alates atentaadikatsetest kuni sõprade mahalaskmiseni. See sundis Laod pikalt soomustatud autoga sõitma. Kuidas asjad nii läksid ning kuidas ta ise seda elu meenutab, sellest järgmise nädala «Radaris».


description: Reedel allkirjastatud Rail Balticu projekti täiendava rahastuse kokkuleppest saab Eesti 13 miljonit eurot, millest valdav osa läheb Rail Balticu Ülemiste terminali ja Tallinna lennujaama vahelise trammiliini rajamiseks.

title: Eesti rajab 13 miljoniga Rail Balticut teenindava trammiliini


description: Kuna Nordica ja Adria Airwaysi algne koostöölepe oli sõlmitud aastaks ajaks, siis alates 19. novembrist alustab Eesti lennufirma tihedamat koostööd Poola lennufirmaga LOT Polish Airlines. Muuhulgas ostab LOT 49 protsenti Nordica tütarfirmast Regional Jet.

title: Nordica vahetab Adria Airwaysi Poola LOTi vastu välja

maintext:
«Koostöö Kesk- ja Ida-Euroopa juhtiva lennufirmaga LOT võimaldab meil suurendada ärimudeli jätkusuutlikkust ning tagada ettevõtte finantsiline kindlus ja usaldusväärsus rahvusvahelisel lennundusturul,» märkis Nordica juhatuse esimees Jaan Tamm, lisades, et sellega on Nordica jõudnud oma arengus uude etappi.
Strateegilise koostöö ühe olulise osana omandab LOT 49 protsenti Nordica tütarfirmast Regional Jet. Tamme sõnul näitab LOTi valmisolek tulla Nordica tütarfirma Regional Jet OÜ osanikuks, et ka nemad võtavad koostööd Nordicaga tõsiselt ja näevad selles pikaajalist partnerlust, mitte lühiajalist projekti.
Koostöö sisaldab ühelt poolt ühist kommertsplatvormi ja piletimüügisüsteemi, samuti liinikoodide jagamist. Teisalt hakkab Nordica LOTile pakkuma oma teenuseid regionaalsete lendude tõhusamal opereerimisel ja esimeseks uueks liiniks, mille teenindamist Nordica lähikuudel alustab, on Stockholm-Varssavi.
Nordica senine koostööleping Adria Airways'ga oli sõlmitud aastaks võimalusega seda veel ühe aasta võrra jätkata. «Nordica kui ettevõtte käivitamise etapp sügisel sai läbi ja otsustasime, et lepingu jätkamise võimalust me ei kasuta,» sõnas Nordica juhatuse esimees Jaan Tamm.
«Oleme õnnelikud ja uhked, et varsti saab LOT võimaluse pakkuda oma suurepäraseid teenuseid reisijatele, kes soovivad reisida Tallinnast Euroopasse – nüüd saavad nad lennata Tallinnast Varssavi kaudu mitmekümnesse sihtkohta üle maailma,» lausus LOT Polish Airlines'i tegevjuht Rafał Milczarski. Koostööleppe kohaselt lisandub Nordica lennuparki muuhulgas lähema aasta jooksul kolm lennukit ja luuakse üle 70 töökoha.
Tema sõnul astub lennufirma koos Nordicaga esimese sammu Kesk- ja Ida-Euroopa lennundusturu konsolideerimise suunas. «Samas on see esimene sellelaadne koostöö Kesk- ja Ida-Euroopa lennukompaniide vahel, mis näitab, et meie piirkonna lennufirmad ei pea tingimata alla vanduma suurtele Lääne-Euroopa kompaniidele, seeläbi kaotades oma rahvuslikku identiteeti ja tegevuse ulatust,» märkis Milczarski.
Koostööjärgselt jätkuvad kõik Nordica seniplaanitud lennud ja lennugraafikud ei muutu. «Adriaga jätkub meie koostöö senises formaadis veel kaks nädalat ja selleks perioodiks ostetud piletid jäävad kõik samaks. Nendele lendudele, mis algavad 19. novembrist, muudetakse piletid reisifirmade või online-piletimüügikeskkondade poolt tasuta LOTi piletiteks,» selgitas Nordica juhatuse esimees Jaan Tamm.
2016. aasta esimese üheksa kuuga on Nordica oma teenuseid eksportinud 4,7 miljoni euro eest, plaanide kohaselt kasvab ekspordile suundatud lendude arv järgmisel aastal üle 150 protsenti. LOT on kasumlik lennukompanii, mis läbis 2016. aastal edukalt ümberkorraldused ning tänu sellele näitab nüüd uut arengut.
Tänavu on neil lisandunud 25 uut marsruuti, sealhulgas kaks uut kaugliini Tokyosse ja Seouli, mis teeb LOTist Euroopa kiiremini laieneva traditsioonilise lennukompanii. Poola lennufirma on üks maailma regulaarseimaid ja täpseimaid lennukompaniisid.


description: Reformierakonna aseesimehe, välisminister Jürgen Ligi sõnul teeb moodustatav «vasakkoalitsioon» asju tagurpidi ning maksu- ja eelarvepoliitikas vales suunas.

title: Ligi: maksude tõstmine ja laenamine ning selle betooni valamine on eelmise sajandi arusaam majandusest

maintext:
«Maksude tõstmine ja laenamine ning selle betooni valamine on eelmise sajandi arusaam majandusest,» ütles Ligi Reformierakonna saadetud pressiteates. Tema sõnul tekitab see tasakaalutut paisumist lihtsamates sektorites. «Aga Eestil on vaja keerulisema ja tulusama majanduse eelistamist,» leidis kunagine rahandusminister.
Ligi toonitas, eelarvetasakaalu rikkumine on lühinägelik ning lähtub ainult lühiajalistest poliitilist huvidest ja muudab riigi tuleviku ebakindlaks.
«Tööjõumaksude tõstmine omakorda on kahjulik tööhõivele ja palgatõusule. Mis aga veel halvem, maksustada kõrgemalt just kvalifitseeritumate töökohtade teket vähendab meie konkurentsivõimet ega lase ka madalatel palkadel tõusta,» lausus Ligi, kelle sõnul ei saa madalate palkade probleemi lahendada maksutõusudega, vaid kõrgemapalgalise majanduse stimuleerimisega.
«Eriti kahetsusväärne on IRLi osalemine eelarvepoliitika põhja laskmises, kuna veel 2010. aastal nõudsid nad eelarvetasakaalu kirjutamist põhiseadusse, et nii teise käega masu lahendamist enda arvele kirjutada,» märkis ta.


description: Baltikumi suurim era- ja riskikapitalifirma BaltCap nimetab partneriks neli pikaajalist investeeringute juhti Kristjan Kalda, Oliver Kullmani, Kornelijus Celutka ja Martins Jaunarajsi.

title: BaltCap nimetab neli uut partnerit

maintext:
Kristjan Kalda ja Oliver Kullman on BaltCapi erakapitalifondide meeskonna liikmed Tallinnas.
Kristjan kuulub BaltCapi aastast 1997. Ligi 20 aasta jooksul on ta juhtinud mitmeid investeeringuid: näiteks käesoleval aastal müüdud tuulepargi arendaja Tuuleenergia ning gaasivõrkude arendus- ja müügiettevõte Energate; samuti praegused portfellifirmad - lennukite hooldamisega tegelev Magnetic MRO, teede- ja taristuehitusettevõte TREV-2 Grupp ja finantstehnoloogia lahendusi pakkuv Fitek.
Oliver liitus BaltCapiga 2007. aastal. Tema panus on suurim tervishoiusektori investeeringutes nagu laboriettevõte Quattromed, mis müüdi 2013. aastal Synlabile, ning praegustes portfelliettevõtetes hambaravikliinikutekett Unimed ja töötervishoiuteenuste pakkuja Qvalitas. Samuti on Oliveri vastutusalas digitaalse meedia ettevõte FCR Media ning ta oli seotud investeeringuga eKooli.
Martins Jaunarajs juhib BaltCap Latvia Venture Capital Fundi ja BaltCap Growth Fundi meeskondi Lätis. Muuhulgas on olnud tema juhtida investeeringud betoonpõrandate tootjasse Primekss ja tarkvaraarendusega tegelevasse ettevõttesse Clusterpoint.
Kornelijus Celutka juhib Lithuania SME Fundi ja BaltCap Growth Fundi meeskondi Leedus. Tema vastutusalas on BaltCapi investeeringud jõusaalide ketti Impuls (Eestis Arctic Sport), tervishoiuteenuseid pakkuvasse firmasse InMedica ning kohvikuteketti Coffee Inn (Eestis Caffeine).


authors:
Adele Johanson
Mihkel Maripuu

description: Tulevane maaeluminister Martin Repinski kavatseb põllumeestele maksta kriisiabi 15 miljonit eurot.

title: Repinski: põllumehed saavad uue aasta alguses 15 miljonit


description: Tänapäeva mõisnikud on oma mõisatest rääkides eestlaslikult tagasihoidlikud, koguni kriitilised, kuid sellest hoolimata mõisates elu käib.

title: Peale on tulnud uus vahetus mõisaomanikke

maintext:
Kuigi paljud mõisaomanikud ei taha oma mõisatest üldse rääkida, reastab Äripäev terve rida uue põlvkonna mõisnikke, kes on viimasel kümnendil mõisa omandanud ja kas siis alustanud hoonete renoveerimistöid või seda kavandamas.
Paari aasta eest ostis muinsuskaitse ja arhitektuurihuviliste suureks rõõmuks seni lootusetult lagunenud klassitsistlikus stiilis suurejoonelise Riisipere mõisa uksi-aknaid tootva ASi Plasto omanik, korduvalt Äripäeva Rikaste TOPi kuulunud Valeri Pärs koos rallisõitjast poja Aigar Pärsiga. Kuigi mõis müüdi maaklerite imestuseks koguni turuhinnaga, vajab see tohutuid investeeringuid, mistõttu on tööd juba käima lükatud ja asutatud on mõisafirma OÜ Riisipere Mõis.
Samas vastne mõisnik Valeri Pärs ei soovi oma plaanidest lähemalt rääkida, kuigi on varem avaldanud, et viie aasta pärast kätte jõudva Riisipere mõisa peahoone 200. aastapäevaks võiksid tööd valmis olla. «Meil pole reklaami vaja, tahan teha oma asja rahulikult,» märkis Pärs.
Loe teistest uue põlvkonna mõisnikest lähemalt Äripäevast.


authors:
Siiri Liiva
Kristjan Teedema

description: Valio Eesti on 2016. aasta esimese üheksa kuuga tõstnud oma ekspordimahtu ligi üheksa protsenti, ennekõike on selle taga märkimisväärne aktiivsuse kasv Läti ja Leedu turgudel. Samas on Valio saanud jala ukse vahele ka Kreekas.

title: Valio võtab Lätis ja Leedus järjest suuremat osa turust

maintext:
«Oleme hoogustanud müügitegevust lähiriikides, kus meie viimased uudistooted on saanud väga sooja vastuvõtu osaliseks. Tänu sellele on meie ekspordimaht Lätti ja Leetu on eelmise aasta esimese üheksa kuuga võrreldes kasvanud 26 protsenti,» rääkis Valio Eesti müügidirektori Mai Liivamägi. Ta lisas, et kaubavedu Lätti ja Leetu moodustavad sellega juba pea poole koguekspordist.
Tema sõnul mängib kõigil eksporditurgudel hetkel olulist rolli asjaolu, et tänavused hinnad on mullustele märkimisväärselt alla jäänud. «Seetõttu ei ole ekspordikäive mahuga samas tempos edenenud, kasvades üheksa kuuga mullusega võrreldes kuus protsenti. Esimesed positiivsed signaalid on aga pööranud piimatoodete hinnad kasvule, mida on eriti hästi näha vadaku puhul, mille hind on aasta alguse madalseisuga võrreldes kolm korda tõusnud,» lausus ta.
Valio Eesti ekspordidirektor Elar Olliku sõnul on suure mahuhüppe teinud ka Valio toodete eksport Kreekasse, kuhu on tänavu esimese kolme kvartaliga eksporditud 2015. aasta sama perioodiga võrreldes 66 protsenti rohkem.
Samuti on Valio saavutanud edu Belgias, kuhu on tänavu müüdud kuus korda rohkem toodangut kui möödunud aastal, ning Maltal, kus müük on kasvanud mullusega võrreldes kolm korda. «Lisaks on Valio ekspordi sihtriikide hulka väga hea turuna kerkinud Poola, kuhu Valio suutis pääseda turule Premium kategooria juustudega,» rääkis Ollik.
Valio Eesti on üks suurimaid kohalikke piimatööstusettevõtteid. Peamiselt Kesk- ja Lõuna-Eesti farmide toorpiimast valmistatud Valio Eesti tooteid leiab ka Lätist, Leedust, Itaaliast, Rootsist ja Ameerika Ühendriikidest. Valio Eesti annab tööd rohkem kui 400 töötajale.


description: Läti Maxima ja kokku varisenud kaubanduspinna omanik Tineo jõudsid kokkuleppele 2013. aastal juhtunud õnnetuse ohvrite lähedaste kompensatsioonis, mis saab olema 100 000 eurot iga hukkunud ohvri perekonnaliikme kohta.

title: Läti Maxima maksab Riia kauplusevaringu ohvrite lähedastele 100 000 eurot pereliikme kohta

maintext:
Esimesed kokkulepped Zolitudes kauplusevaringu ohvrite perekondadega on Läti Maximaga sõlmitud, rääkis osasid ohvreid esindav advokaat Aldis Gobzems, vahendab Läti väljaanne TVnet. Tema sõnul on Läti Maximaga sõlmitud kokkuleppe näol tegemist Läti ajaloo ühe komplekseima õnnetusjuhtumi kompenseerimise lahendusega ohvrite lähedastele.
Kokkleppe kohaselt maksab Läti Maxima kõigile 2013. aasta kauplusevaringus hukkunud ohvrite, sealhulgas ka päästjate igale perekonnaliikmele 100 000 eurot kompensatsiooni. See kokkulepe laieneb ka nende õnnetuses hukkunud ohvrite lähedastele, keda esindavad teised advokaadibürood. Osade ohvrite lähedased on juba määratud kompensatsiooni kätte saanud.
Kuigi Läti Maximaga jõuti sellega lõpuks kompensatsiooni osas kokkuleppele, ei tähenda see, nagu oleks loobutud kahjunõuetest kaupluse ehitanud kinnisvaraarendaja Homburg vastu, kelle osas protsess veel käib.
Riia Zolitūde linnaosa Maxima ostukeskuse katusevaringus sai 21. novembril 2013. aastal surma 54 inimest, nende hulgas kolm päästetöötajat. 58 inimest sai kehavigastusi ning 49 inimest kannatas moraalset või ainelist kahju. Hukkunute arvu poolest on tegu Läti ajaloo suurima õnnetusega.


description: Reitinguagentuur Fitch kinnitas Eesti pikaajalise riigireitingu senisel tasemel A+ stabiilse väljavaatega.

title: Fitch kinnitas Eesti riigireitingu senisel tasemel A+


description: Vananeva rahvastikuga riigil on raske maksta nii pensione kui pidada üleval tervishoidu, üheks lahenduseks oleks nutikas immigratsioon.

title: Annika Uudelepp: tark immigratsioon aitaks täita auke sotsiaalsüsteemis

maintext:
«Meil on tohutult palju müüte, näiteks, et meie elu on parem kui meie vanematel ja küll ka meie pension saab olema suurem,» rääkis Tuleva, asutaja ja juhatuse liige Annika Uudelepp Eesti koolitus- ja konverentsikeskuse ning FinanceEstonia korraldatud konverentsil: finantssektori arengusuunad 2017. Aastal.
Inimesed loodavad, et pension hakkab olema 70 protsenti viimases palgast, reaalsus on aga pigem 40 protsenti. 2050 aastaks on demograafiliste muutuste tõttu I pensionisammas väga kasinaks jäänud. II pensionisambasse on 690 inimest täna maksnud 2,3 miljardit eurot, selle tootlus on aga OECD riikide väikseim. «Hakkame vähem pensioni saama kui tänased pensionärid.»
«Kas võiksime võtta sihiks vähesest sündivuses tulenevad tühimikud täita targa immigratsiooniga? Minu meelest oleks see väga tark poliitika. Sellega saaksime leevendada ka auke sotsiaalsüsteemis,» rääkis Uudelepp.


authors:
Adele Johanson
Aldo Luud

description: Sellel aastal oli laenukohustuste täitmisega probleeme 9 protsendil laenuperedest, selgub Eesti Panga tellitud ja Kantar Emori augustis läbi viidud uuringust.

title: Laenude tasumisega on probleeme igal kümnendal kohuslasel

maintext:
2010. aastal oli probleeme laenude tasumisega 24 protsendil peredest, kes olid endale kohustusi võtnud.
«Probleeme on kõige rohkem olnud Ida-Eesti elanikel,» kommenteeris Kantar Emori uuringuspetsialist Annette Schultz.
«Veerand neist, kes laenudega hätta jäid tunnistasid, et tegemist on püsivate finantsraskustega. Enamasti öeldi aga, et tegemist on ühekordsete probleemidega,» lisas ta.
Üldiselt on laenupered juba aastaid olnud mõnevõrra paremas positsioonis võrreldes Eesti keskmisega ning on seda ka sel aastal.
Eesti perede sissetulekust laenumakseteks kuluv osa ei ole viimase kahe aasta jooksul praktiliselt muutunud ning samamoodi ei ole vähenenud ka nende perede osakaal, kelle laenud moodustavad enam kui 40 protsenti sissetulekutest.
See osakaal on viimase kuue aasta jooksul püsinud suhteliselt stabiilne. Laenu võetakse jätkuvalt enim eluaseme soetamiseks, ehitamiseks või remontimiseks.
Samas on endiselt suurenenud autoliisingu ja kauplustest järelmaksu võtmine. Tänu sissetulekute kasvule on natuke vähenenud laenu põhiosale ja intressimaksele kuluv protsent sissetulekust ja enam kui pooltel laenu võtnud peredest jääb see alla 20 protsendi.
Raskemas olukorras on need leibkonnad, kelle igakuised laenumaksed moodustavad rohkem kui 40 protsenti sissetulekutest. Selliseid peresid on laenu võtnud perede seas 8 protsenti.


authors:
Georgi Beltadze
Tairo Lutter Postimees

description: Reformierakonda kuuluv riigikogu rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer kirjutas täna sotsiaalmeedias, et uus võimuliit rikub sotsiaalmaksu langetuse ärajätmisega seadust.

title: Holsmer: avaldati vasakvalitsuse Excel. Loen, et tahetakse startida seaduserikkumisega