description: Märtsist alates on Angela ja Hannes Siinor tegelenud soovijate pealinna arsti juurde sõidutamisega. Klientide arvu kasvu tõttu soetati hiljuti ka suurem auto. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Siinorite pereettevõte laieneb jõudumööda
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 07. september 2016. Hannes Siinor minemas Hyundai H1 bussi Saaremaale registreerima. FOTO: Valmar Voolaid Märtsist alates on Angela ja Hannes Siinor tegelenud soovijate pealinna arsti juurde sõidutamisega. Klientide arvu kasvu tõttu soetati hiljuti ka suurem auto.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pihtla vallavolikogu valis eile valimiskogusse volikogu esimehe Tiit Kaasiku. Tema kandidatuuri seadis üles volikogu liige Toomas Jalakas. 11-st volikogu liikmest osales eilsel istungil kaheksa, kes kõik hääletasid Kaasiku poolt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Pihtlast läheb valimiskogusse Tiit Kaasik, Orissaarest Marili Niits
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 09. september 2016. Marili Niits. Pihtla vallavolikogu valis eile valimiskogusse volikogu esimehe Tiit Kaasiku. Tema kandidatuuri seadis üles volikogu liige Toomas Jalakas. 11-st volikogu liikmest osales eilsel istungil kaheksa, kes kõik hääletasid Kaasiku poolt.
Kaasiku sõnul volikogul kindlat presidendikandidaadi eelistust ei olnud. “Ega me ei tea, kes kõik presidendikandidaadid on. Volikogu võib küll kedagi soosida, aga kui too kandidaat ei pääse teise vooru, tuleb ikkagi oma südametunnistuse järgi hääletada,” tõdes Kaasik.
Orissaare volikogu istungil läks liisu heitmiseks, sest aseesimehe Eevi Männiku seatud Marili Niits ja Maria Kaljuste pakutud Ingrid Holm kogusid kumbki salajasel hääletusel viis häält. Kohal oli kümme volikogu liiget.
Edasi pandi mõlema valijamehe nimed eraldi ümbrikusse. Vallavanem Vello Runthal tõmbas niiöelda liisku ja võttis ümbriku, millesse oli kirjutatud Marili Niitsi nimi.
“Nii minu kui Ingrid Holmi arvamused ühtisid. Mõlemad leidsime, et Siim Kallasel oma afääridega on liiga suured luukered kapis. Olime mõlemad selle poolt, et Marina Kaljurand esitataks valimiskogus presidendikandidaadiks,” ütles Niits. Kaasiku sõnul volikogul kindlat presidendikandidaadi eelistust ei olnud. “Ega me ei tea, kes kõik presidendikandidaadid on. Volikogu võib küll kedagi soosida, aga kui too kandidaat ei pääse teise vooru, tuleb ikkagi oma südametunnistuse järgi hääletada,” tõdes Kaasik.Orissaare volikogu istungil läks liisu heitmiseks, sest aseesimehe Eevi Männiku seatud Marili Niits ja Maria Kaljuste pakutud Ingrid Holm kogusid kumbki salajasel hääletusel viis häält. Kohal oli kümme volikogu liiget.Edasi pandi mõlema valijamehe nimed eraldi ümbrikusse. Vallavanem Vello Runthal tõmbas niiöelda liisku ja võttis ümbriku, millesse oli kirjutatud Marili Niitsi nimi.“Nii minu kui Ingrid Holmi arvamused ühtisid. Mõlemad leidsime, et Siim Kallasel oma afääridega on liiga suured luukered kapis. Olime mõlemad selle poolt, et Marina Kaljurand esitataks valimiskogus presidendikandidaadiks,” ütles Niits.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Toiduliidu juhtkogu valis välja viis silmapaistvat töötajat, kes on pühendunult panustanud suurema osa oma tööelust toidusektori arendamisse ning jätkavad kandideerimist Eesti toidutööstuste “Südamega tegija” tiitlile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlane püüab tiitlit

maintext:
Uudised
Saarlane püüab tiitlit
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 22. september 2016. Malle Mägi. FOTO: Ada Tammik / Delfi Toiduliidu juhtkogu valis välja viis silmapaistvat töötajat, kes on pühendunult panustanud suurema osa oma tööelust toidusektori arendamisse ning jätkavad kandideerimist Eesti toidutööstuste “Südamega tegija” tiitlile.
“Südamega tegija” nominendiks kinnitati Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi, Valio Eesti konsulent Elle Must, Premia Tallinna Külmhoone vahetuse juht Erika Tuulik, Põltsamaa Felixi ostujuht Leo Dapon ja Kalevi peatehnoloog Eha Paroll, kellest üks pälvib 17. oktoobril Eesti toidutööstuse “Südamega tegija” tiitli.
Rohkem kui 30 aastat staaži
Toiduliidu juhataja Sirje Potisepa sõnul on igaüks nendest viiest inimesest omal moel panustanud sellesse, et ettevõte, kus ta juba aastakümneid töötanud on, oleks nii majanduslikult heal järjel kui ka meeskonnana tugev.
“Nad kõik on väga erilised inimesed, kes tõestavad, et toiduainetööstus on palju enamat kui hooned täis masinaid, mis muudavad tooraine toiduks – see on hulk inimesi, kes on igapäevaselt pühendunud eestimaalaste laua katmisele maitsva ja kvaliteetse kohaliku toiduga,” sõnas Potisepp.
“Südamega tegija” tiitli nominentidena jätkab teiste seas Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi, kes liitus ettevõttega 1985. aastal ning kes on alati oma ettevõtte eest väljas messidel ja degustatsioonidel, tutvustades ettevõtte toodangut tõelise kirega.
“Südamega tegija” nominentidega on võimalik tutvuda Toiduliidu Facebooki lehel 1.–7. oktoobrini ja anda hääl oma lemmikule. Seejärel asub nominente hindama taas Toiduliidu juhtkogu, kes valib välja toidutööstuse “Südamega tegija” tiitli võitja.
Võitja puhul hinnatakse lisaks töötaja staaži pikkusele ka seda, kuidas kandidaat on panustanud ettevõtte arengusse, töökeskkonda ja -kollektiivi, kuidas ta on nii oma oskusi arendanud kui ka nooremaid kolleege välja õpetanud.
Tänavu valitakse toiduainetööstuse “Südamega tegijat” teist aastat – möödunud aastal otsustati anda see tiitel kolmele inimesele – Otto Kubole Kalevist, Maia Mälbergile Salvestist ja Katrin Vernikule A. Le Coqist. “Südamega tegija” nominendiks kinnitati Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi, Valio Eesti konsulent Elle Must, Premia Tallinna Külmhoone vahetuse juht Erika Tuulik, Põltsamaa Felixi ostujuht Leo Dapon ja Kalevi peatehnoloog Eha Paroll, kellest üks pälvib 17. oktoobril Eesti toidutööstuse “Südamega tegija” tiitli.Toiduliidu juhataja Sirje Potisepa sõnul on igaüks nendest viiest inimesest omal moel panustanud sellesse, et ettevõte, kus ta juba aastakümneid töötanud on, oleks nii majanduslikult heal järjel kui ka meeskonnana tugev.“Nad kõik on väga erilised inimesed, kes tõestavad, et toiduainetööstus on palju enamat kui hooned täis masinaid, mis muudavad tooraine toiduks – see on hulk inimesi, kes on igapäevaselt pühendunud eestimaalaste laua katmisele maitsva ja kvaliteetse kohaliku toiduga,” sõnas Potisepp.“Südamega tegija” tiitli nominentidena jätkab teiste seas Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi, kes liitus ettevõttega 1985. aastal ning kes on alati oma ettevõtte eest väljas messidel ja degustatsioonidel, tutvustades ettevõtte toodangut tõelise kirega.“Südamega tegija” nominentidega on võimalik tutvuda Toiduliidu Facebooki lehel 1.–7. oktoobrini ja anda hääl oma lemmikule. Seejärel asub nominente hindama taas Toiduliidu juhtkogu, kes valib välja toidutööstuse “Südamega tegija” tiitli võitja.Võitja puhul hinnatakse lisaks töötaja staaži pikkusele ka seda, kuidas kandidaat on panustanud ettevõtte arengusse, töökeskkonda ja -kollektiivi, kuidas ta on nii oma oskusi arendanud kui ka nooremaid kolleege välja õpetanud.Tänavu valitakse toiduainetööstuse “Südamega tegijat” teist aastat – möödunud aastal otsustati anda see tiitel kolmele inimesele – Otto Kubole Kalevist, Maia Mälbergile Salvestist ja Katrin Vernikule A. Le Coqist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Debora Vaarandil on üks ebatavalise sisuga luuletus – “Tuule valgel”. Selles kirjutab ta, kuidas ta tuule valgel kõnnib ja kogu ümbritsevat loodust selle võrra rohkem naudib, et “tuul näitab teed ja valgust”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Sajandi poeedi Vaarandi valgel

maintext:
Eluratas
Sajandi poeedi Vaarandi valgel
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Enda Naaber Reede, 30. september 2016. Sõna võtab Vaino Väljas. FOTO: Enda Naaber Debora Vaarandil on üks ebatavalise sisuga luuletus – “Tuule valgel”. Selles kirjutab ta, kuidas ta tuule valgel kõnnib ja kogu ümbritsevat loodust selle võrra rohkem naudib, et “tuul näitab teed ja valgust”.
Oma kujundite leidmisel on kirjanik väga täpselt määranud aja, koha ja inimese.
Ta oli suuresti looduseinimene, seepärast pole imestada, et ta on üks Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliikmeid. Üle-eestilistel seltsi kokkutulekutel osales ta küllaltki tihti. Nii me kohtusime ka tihti. Aga enim on meelde jäänud aasta 1987, mil kokkutulek toimus Väätsal.
Nimelt just seal avati mälestuskivi Helvi Tohvelmannile tema sünnitalus. Pärast seda tuli Vaarandi, kes kogu aeg oli olnud Jaan Eilarti vestluspartner, meie, saarlaste grupi juurde: “No tere ka, saarlased! Rõõm teid jälle näha. Paistab, et te ei pea teed siia pikaks.” Reisist Väätsale läkski jutuks. Ja me kõik rõõmustasime selle üle, et seltsi esimees Eilart jälle nii huvitava kokkutuleku oli organiseerinud. Hiljem jäin Vaarandiga kahekesi, sest ta tegi ettepaneku looduses pisut ringi vaadata.
“Mõned on mult küsinud, kas olen rohkem mere- või metsainimene. Olen vastanud, et minu ellu mahub mõlemat,” rääkis Vaarandi. Mulle meenus kohe poetessi luuletus “Inimesed vaatavad merele”. Aga ka ühest varasemast luuletusest, kuidas mets võib hinge lummata. “Metsas armastan käia eriti sügisel, kui on seente aeg. Mul on tunne, et puud mõistavad mind, kui neile pai teen,” jätkas Vaarandi. “Jah, on olemas ka selline armastus,” väitsin. “Inimest armastada on raskem. Aga ega loodus inimesele kaugeks jää, kui oled juba lapsepõlvest peale maaeluga harjunud,” arvas poetess.
“Loodusel on oma fluidum,” jätkasin meie jutuajamist. Ja korraga tunnetasin, et Väätsa kokkutulekust jääb minusse kohtumine Vaarandiga, et me kõnnime siin kõrvalrajal kahekesi ...Vaarandi valgel. Tema mõttejõust hoovas minusse rahu, mõtlikkust, armastust.
“Teil on selline luuletus nagu “Kurb lauluke”. Aga te olete oma loomingus ja elus nii vitaalne.”
“Õnn on olnud see, et olen elus kohanud palju häid inimesi, neidki, kes on õpetanud, kuidas lihtsatest asjadest jõudu koguda, et rasketel hetkedel neile toetuda,” rääkis Vaarandi.
“Vahel võrdlen ma teid Saaremaa Piretiga. Kas olete käinud Saaremaal Pireti kivi juures?”
“Kas ma just Suure Tõllu naise mõõdu välja annan, ei tea, aga saarel mu elus on oma kindel koht. Need kadakad, kivid, kajakadki on teistsugused kui mandril. Jah, ma tean hästi Pireti kivi legendi. Sinna viis mind kunagi Mart Mäger, õpetades mind linde kuulama.”
“Olete kirjutanud, et oleme kartlikud linnud. Kas siis, kui taevas ujub ränki sügispilvi?”
“Ei, elu ei saa mõõta ainult selle järgi. Elu on avaram kui sügisene kõrrepõld või luikede rivi taeva all või Irbeni nukrad lained.”
“Mis annab elule väärtuse?” muutusin uudishimulikuks. “Looming. Kui see on suur, aus, loomulik,” vastas Vaarandi. “Aga suur ei olda iseenesest, suureks võideldakse ennast,” möönsin. “Elu võib olla pühadus ise,” arvas poetess.
Meie väike matk Väätsal lõppes sellega, et Jaan Eilart lihtsalt tuli ja viis Vaarandi endaga kaasa, öeldes: “Täna siin loeb ka sinu luulet Salme Reek.”
1985. aastal, kaks aastat enne Väätsa kokkutulekut oli Vaarandist saanud seltsi auliige. Seepärast loetigi mõnikord poetessi luulet seltsi kokkutulekutel. Seda tunnistas nüüd Väätsal Eilart ise, kes poetessi suhtus ülima tähelepanuga, oli südamlikult sooja suhtumisega ja nimetas teda Eesti grand old lady’ks. Eks temagi kõndis Vaarandi valgel. Eilart teatavasti suhtus paljudesse Eesti kultuuriinimestesse suurima taktitundega, meeleliselt.
Minu ja Vaarandi suhted põhinesid peamiselt kohtumistele Saaremaal ja seltsi kokkutulekutel, tänu sellele, et poetess suhtus noortesse väga mõistvalt ja hindavalt, sealjuures ise mõtlemata, kui palju valgust tema inimestele kiirgas .
Aga just selliste inimeste nagu Vaarandi kuulumine ELKS-sse täiendas seltsi tähelepanuväärset kõrget mainet. Oma kujundite leidmisel on kirjanik väga täpselt määranud aja, koha ja inimese.Ta oli suuresti looduseinimene, seepärast pole imestada, et ta on üks Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliikmeid. Üle-eestilistel seltsi kokkutulekutel osales ta küllaltki tihti. Nii me kohtusime ka tihti. Aga enim on meelde jäänud aasta 1987, mil kokkutulek toimus Väätsal.Nimelt just seal avati mälestuskivi Helvi Tohvelmannile tema sünnitalus. Pärast seda tuli Vaarandi, kes kogu aeg oli olnud Jaan Eilarti vestluspartner, meie, saarlaste grupi juurde: “No tere ka, saarlased! Rõõm teid jälle näha. Paistab, et te ei pea teed siia pikaks.” Reisist Väätsale läkski jutuks. Ja me kõik rõõmustasime selle üle, et seltsi esimees Eilart jälle nii huvitava kokkutuleku oli organiseerinud. Hiljem jäin Vaarandiga kahekesi, sest ta tegi ettepaneku looduses pisut ringi vaadata.“Mõned on mult küsinud, kas olen rohkem mere- või metsainimene. Olen vastanud, et minu ellu mahub mõlemat,” rääkis Vaarandi. Mulle meenus kohe poetessi luuletus “Inimesed vaatavad merele”. Aga ka ühest varasemast luuletusest, kuidas mets võib hinge lummata. “Metsas armastan käia eriti sügisel, kui on seente aeg. Mul on tunne, et puud mõistavad mind, kui neile pai teen,” jätkas Vaarandi. “Jah, on olemas ka selline armastus,” väitsin. “Inimest armastada on raskem. Aga ega loodus inimesele kaugeks jää, kui oled juba lapsepõlvest peale maaeluga harjunud,” arvas poetess.“Loodusel on oma fluidum,” jätkasin meie jutuajamist. Ja korraga tunnetasin, et Väätsa kokkutulekust jääb minusse kohtumine Vaarandiga, et me kõnnime siin kõrvalrajal kahekesi ...Vaarandi valgel. Tema mõttejõust hoovas minusse rahu, mõtlikkust, armastust.“Teil on selline luuletus nagu “Kurb lauluke”. Aga te olete oma loomingus ja elus nii vitaalne.”“Õnn on olnud see, et olen elus kohanud palju häid inimesi, neidki, kes on õpetanud, kuidas lihtsatest asjadest jõudu koguda, et rasketel hetkedel neile toetuda,” rääkis Vaarandi.“Vahel võrdlen ma teid Saaremaa Piretiga. Kas olete käinud Saaremaal Pireti kivi juures?”“Kas ma just Suure Tõllu naise mõõdu välja annan, ei tea, aga saarel mu elus on oma kindel koht. Need kadakad, kivid, kajakadki on teistsugused kui mandril. Jah, ma tean hästi Pireti kivi legendi. Sinna viis mind kunagi Mart Mäger, õpetades mind linde kuulama.”“Olete kirjutanud, et oleme kartlikud linnud. Kas siis, kui taevas ujub ränki sügispilvi?”“Ei, elu ei saa mõõta ainult selle järgi. Elu on avaram kui sügisene kõrrepõld või luikede rivi taeva all või Irbeni nukrad lained.”“Mis annab elule väärtuse?” muutusin uudishimulikuks. “Looming. Kui see on suur, aus, loomulik,” vastas Vaarandi. “Aga suur ei olda iseenesest, suureks võideldakse ennast,” möönsin. “Elu võib olla pühadus ise,” arvas poetess.Meie väike matk Väätsal lõppes sellega, et Jaan Eilart lihtsalt tuli ja viis Vaarandi endaga kaasa, öeldes: “Täna siin loeb ka sinu luulet Salme Reek.”1985. aastal, kaks aastat enne Väätsa kokkutulekut oli Vaarandist saanud seltsi auliige. Seepärast loetigi mõnikord poetessi luulet seltsi kokkutulekutel. Seda tunnistas nüüd Väätsal Eilart ise, kes poetessi suhtus ülima tähelepanuga, oli südamlikult sooja suhtumisega ja nimetas teda Eesti grand old lady’ks. Eks temagi kõndis Vaarandi valgel. Eilart teatavasti suhtus paljudesse Eesti kultuuriinimestesse suurima taktitundega, meeleliselt.Minu ja Vaarandi suhted põhinesid peamiselt kohtumistele Saaremaal ja seltsi kokkutulekutel, tänu sellele, et poetess suhtus noortesse väga mõistvalt ja hindavalt, sealjuures ise mõtlemata, kui palju valgust tema inimestele kiirgas .Aga just selliste inimeste nagu Vaarandi kuulumine ELKS-sse täiendas seltsi tähelepanuväärset kõrget mainet.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kolmapäeval toimus Saare Golfi klubimajas Läänemere suuremate saarte koostöövõrgustiku B7 aastakonverents ”Kas Saaremaa on mereriik?“, mille avas Saare maavanem Kaido Kaasik. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Kas Saaremaa on mereriik ja kui suur on saarerahva vaim?
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 16. september 2016. Paneeldiskussiooni juhatasid sisse Villu Vatsfeldt ja Marko Raid FOTO: Valmar Voolaid Kolmapäeval toimus Saare Golfi klubimajas Läänemere suuremate saarte koostöövõrgustiku B7 aastakonverents ”Kas Saaremaa on mereriik?“, mille avas Saare maavanem Kaido Kaasik.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud nädala lehes kirjutasin ühest kaunist kontserdist ja kroonlühtrist, kuid koguduse elu on tunduvalt laiem. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kihelkonna kiriku aastapäev

maintext:
Kirik
Kihelkonna kiriku aastapäev
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Rene Reinsoo Neljapäev, 22. september 2016. Kihelkonna segakoor pärast kontserti Tottijärvi kiriku juures. Keskel Nokia koguduse kantor Minna Viinikainen ja peaõpetaja Timo Uotila. Foto: erakogu Möödunud nädala lehes kirjutasin ühest kaunist kontserdist ja kroonlühtrist, kuid koguduse elu on tunduvalt laiem.
Kui eesoleval pühapäeval, 25. septembril peame Kihelkonna kiriku nimepäeva, siis selleks, et iidne pühakoda oleks külaliste vastuvõtuks kenasti valmis, toimub neljapäeva hommikul algusega kell 9 kiriku suurpuhastus ja iga kätepaar on selleks teretulnud.
Läbi aastate on kirikul olnud hea koostöö nii Kihelkonna valla kui rahvamajaga ja nii jaotub tänavugi pidupäev kahe hoone vahel. Pühapäeva hommikul algusega kell 9 valmistatakse rahvamajas võileibu ja kaetakse lauad. Oleme tänulikud igaühele, kes leiab mahti tulla appi ja eriti tore, kui ka midagi omalt poolt ühisele pidulauale suupisteks kaasa võetakse.
Mälestuspink Ado Knapsile
Traditsiooniliselt on ka sel aastal mihklipäeva loterii ja selle eesmärk on ühe kauni mälestuspingi valmistamine ja järgmisel aastal kiriku aeda paigaldamine. Nimelt täitub järgmisel aastal 150 aastat Ado Knapsi sünnist. Ado Knaps sündis Leedri külas Lümandas ning aastast 1892 valiti ta Kihelkonna koguduse köstriks-organistiks-koorijuhiks. Ta arendas koguduse piirkonnas lauluoskust, aastal 1900 asutas Kihelkonnal pasunakoori, mis oli üks esimesi Saaremaal. Ado Knaps andis esimest õpetust ka tuntud orelikunstnikule Peeter Südale. Pasunakooris mängis ka tulevane kirjanik Aadu Hint.
2. juulil 1894 keset kiiret heinaaega leidis Ado Knaps vajalikuks minna Kihelkonna segakooriga hobuvankritel Orissaarde, et kaunistada koorilauluga Muhu saare ja Saaremaa vahele ehitatava tammisilla nurgakivi paneku pidulikkust. Ado Knaps osales mitmetes ühingutes ja kirjutas kaastöid ajalehtedele ning töötas Kihelkonna koguduses üle 50 aasta. Ta suri 12. jaanuaril 1945 ja on maetud Kihelkonna kalmistule.
Koguduse nõukogu otsustas kuulutada välja ideekonkursi, milline hinnatud muusikamehele pühendatud mälestuspink võiks välja näha. Paberile pandud ideed on oodatud kuni käesoleva aasta lõpuni. Siis jõuab järgmisel kevadel pingi valmistada ja sobilikul ajal kiriku õues avada.
Loteriipiletid hinnaga 50 senti on valmistatud ja loteriivõidud on samuti pühapäeva hommikul rahvamajja oodatud.
Pidulik aastapäeva jumalateenistus
Külla on oodata kümme inimest sõpruskogudusest Nokiast koos peaõpetaja Timo Uotilaga, kes peab jutluse. Külaliste hulgas on kirikumuusik Minna Viinikainen ning mitmeid ühiseid perelaagreid korraldanud Mari Peltoniemi. Muusikat jagavad kirikus Kihelkonna segakoor Imbi Kolga juhendamisel ning Kihelkonna koguduse naiskoor ja ansambel Collecta, keda juhendab Ülle Reinsoo.
Pärast jumalateenistust kirikus on kõik palutud Kihelkonna rahvamajja, et juua tassike kohvi või teed, maitsta suupisteid, loosida välja loteriivõidud, kuulata nii omade kui külaliste tervitusi ning väikese kontserdi on lubanud anda Kihelkonna segakoor. Eriti toredad mälestused on kuu aja eest toimunud Kihelkonna segakoori kontserdireisist Nokiasse, kus andsime mitmeid kontserte ning meid väga südamlikult ja soojalt vastu võeti.
Pärast rõõmsat koosolemist rahvamajas on plaanis Nokia sõpradega külastada Kihelkonna hooldekodu ja pidada ühine palvus tänavu suvel hooldekodu õuele ehitatud kaunis paviljonis.
Pisut kaugemale ette vaadates on varsti käes järgmised koguduse nõukogu ja juhatuse valimised. Koguduse juhatusega otsustasime, et Kihelkonna koguduses toimuvad valimised surnute mälestamise pühast, 20. novembrist kuni 1. advendi pühapäeva, 27. novembrini.
Nendel kahel pühapäeval saab siis kirikus pärast jumalateenistust oma hääled anda ja kellel soovi, saab hääletuskasti vahepealsete päevade jooksul koju kutsuda või tulla hääletama koguduse kantseleisse. Hääleõigus on nendel, kes käinud leeris, teinud liikmeannetuse ja osalenud ka armulaual. Armulaud on kirikus mõlemal pühapäeval ja liikmeannetuse saab teha ka pangaülekandega EELK Kihelkonna koguduse kontole 1120124535.
Kui Saaremaa vallad peagi ühinevad, siis kogudused on tunduvalt pikema ajalooga ning loodetavasti jäävad püsima ka edaspidi, et lisaks Jumala Sõna kuulutamisele olla ka kohaliku paikkonna kultuuri ja identiteedi kandjaks.
Hoidkem sidet oma Jumala ja kogudusega ning tere tulemast kõigile! Kui eesoleval pühapäeval, 25. septembril peame Kihelkonna kiriku nimepäeva, siis selleks, et iidne pühakoda oleks külaliste vastuvõtuks kenasti valmis, toimub neljapäeva hommikul algusega kell 9 kiriku suurpuhastus ja iga kätepaar on selleks teretulnud.Läbi aastate on kirikul olnud hea koostöö nii Kihelkonna valla kui rahvamajaga ja nii jaotub tänavugi pidupäev kahe hoone vahel. Pühapäeva hommikul algusega kell 9 valmistatakse rahvamajas võileibu ja kaetakse lauad. Oleme tänulikud igaühele, kes leiab mahti tulla appi ja eriti tore, kui ka midagi omalt poolt ühisele pidulauale suupisteks kaasa võetakse.Traditsiooniliselt on ka sel aastal mihklipäeva loterii ja selle eesmärk on ühe kauni mälestuspingi valmistamine ja järgmisel aastal kiriku aeda paigaldamine. Nimelt täitub järgmisel aastal 150 aastat Ado Knapsi sünnist. Ado Knaps sündis Leedri külas Lümandas ning aastast 1892 valiti ta Kihelkonna koguduse köstriks-organistiks-koorijuhiks. Ta arendas koguduse piirkonnas lauluoskust, aastal 1900 asutas Kihelkonnal pasunakoori, mis oli üks esimesi Saaremaal. Ado Knaps andis esimest õpetust ka tuntud orelikunstnikule Peeter Südale. Pasunakooris mängis ka tulevane kirjanik Aadu Hint.2. juulil 1894 keset kiiret heinaaega leidis Ado Knaps vajalikuks minna Kihelkonna segakooriga hobuvankritel Orissaarde, et kaunistada koorilauluga Muhu saare ja Saaremaa vahele ehitatava tammisilla nurgakivi paneku pidulikkust. Ado Knaps osales mitmetes ühingutes ja kirjutas kaastöid ajalehtedele ning töötas Kihelkonna koguduses üle 50 aasta. Ta suri 12. jaanuaril 1945 ja on maetud Kihelkonna kalmistule.Koguduse nõukogu otsustas kuulutada välja ideekonkursi, milline hinnatud muusikamehele pühendatud mälestuspink võiks välja näha. Paberile pandud ideed on oodatud kuni käesoleva aasta lõpuni. Siis jõuab järgmisel kevadel pingi valmistada ja sobilikul ajal kiriku õues avada.Loteriipiletid hinnaga 50 senti on valmistatud ja loteriivõidud on samuti pühapäeva hommikul rahvamajja oodatud.Külla on oodata kümme inimest sõpruskogudusest Nokiast koos peaõpetaja Timo Uotilaga, kes peab jutluse. Külaliste hulgas on kirikumuusik Minna Viinikainen ning mitmeid ühiseid perelaagreid korraldanud Mari Peltoniemi. Muusikat jagavad kirikus Kihelkonna segakoor Imbi Kolga juhendamisel ning Kihelkonna koguduse naiskoor ja ansambel Collecta, keda juhendab Ülle Reinsoo.Pärast jumalateenistust kirikus on kõik palutud Kihelkonna rahvamajja, et juua tassike kohvi või teed, maitsta suupisteid, loosida välja loteriivõidud, kuulata nii omade kui külaliste tervitusi ning väikese kontserdi on lubanud anda Kihelkonna segakoor. Eriti toredad mälestused on kuu aja eest toimunud Kihelkonna segakoori kontserdireisist Nokiasse, kus andsime mitmeid kontserte ning meid väga südamlikult ja soojalt vastu võeti.Pärast rõõmsat koosolemist rahvamajas on plaanis Nokia sõpradega külastada Kihelkonna hooldekodu ja pidada ühine palvus tänavu suvel hooldekodu õuele ehitatud kaunis paviljonis.Pisut kaugemale ette vaadates on varsti käes järgmised koguduse nõukogu ja juhatuse valimised. Koguduse juhatusega otsustasime, et Kihelkonna koguduses toimuvad valimised surnute mälestamise pühast, 20. novembrist kuni 1. advendi pühapäeva, 27. novembrini.Nendel kahel pühapäeval saab siis kirikus pärast jumalateenistust oma hääled anda ja kellel soovi, saab hääletuskasti vahepealsete päevade jooksul koju kutsuda või tulla hääletama koguduse kantseleisse. Hääleõigus on nendel, kes käinud leeris, teinud liikmeannetuse ja osalenud ka armulaual. Armulaud on kirikus mõlemal pühapäeval ja liikmeannetuse saab teha ka pangaülekandega EELK Kihelkonna koguduse kontole 1120124535.Kui Saaremaa vallad peagi ühinevad, siis kogudused on tunduvalt pikema ajalooga ning loodetavasti jäävad püsima ka edaspidi, et lisaks Jumala Sõna kuulutamisele olla ka kohaliku paikkonna kultuuri ja identiteedi kandjaks.Hoidkem sidet oma Jumala ja kogudusega ning tere tulemast kõigile!
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna kell 18.22 said päästjad väljakutse Leisi valda Laugu külla, kus põles laudaga kokkuehitatud ühekorruseline elumaja. Päästjate kohale jõudes olid leegid katuselt väljas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Leisi vallas põles elumaja

maintext:
Uudised
UUS! Leisi vallas põles elumaja
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper Laupäev, 03. september 2016. FOTO: Valmar Voolaid Täna kell 18.22 said päästjad väljakutse Leisi valda Laugu külla, kus põles laudaga kokkuehitatud ühekorruseline elumaja. Päästjate kohale jõudes olid leegid katuselt väljas.
Põlengust andis päästjatele teada naaber, kelle info kohaselt tuli talumajast suitsu ja oli kuulda praksumist. Ka teatas naaber, et majas elavad inimesed.
Väljakutsele reageeris esimesena Leisi kohalik komando, päästemeeskonna kohale jõudes oli hoone lausleekides. Esialgsetel andmetel inimesi põlengu ajal majas sees ei olnud.
Kella 19.10 paiku oli põleng lokaliseeritud ja tulekahju saadi kontrolli alla, teatas Lääne päästekeskuse valvepressiesindaja, kelle sõnul jäi osa päästjaid tegelema järelkustutustöödega ja kontrollima võimalikke tulekoldeid. Seda välistamaks olukorda, kus päästjate lahkudes saab seinte-lagede vahel asuvast koldest alguse uus põleng. Päästetööde juht lasi meeskonnad vabaks kella 19.40 paiku.
Õnnetuses hävis hoone laudapoolne osa koos katusega. Elumaja poolele tuli levida ei jõudnud, küll aga said ruumid suitsu- ja veekahjustusi. Põlengust andis päästjatele teada naaber, kelle info kohaselt tuli talumajast suitsu ja oli kuulda praksumist. Ka teatas naaber, et majas elavad inimesed.Väljakutsele reageeris esimesena Leisi kohalik komando, päästemeeskonna kohale jõudes oli hoone lausleekides. Esialgsetel andmetel inimesi põlengu ajal majas sees ei olnud.Kella 19.10 paiku oli põleng lokaliseeritud ja tulekahju saadi kontrolli alla, teatas Lääne päästekeskuse valvepressiesindaja, kelle sõnul jäi osa päästjaid tegelema järelkustutustöödega ja kontrollima võimalikke tulekoldeid. Seda välistamaks olukorda, kus päästjate lahkudes saab seinte-lagede vahel asuvast koldest alguse uus põleng. Päästetööde juht lasi meeskonnad vabaks kella 19.40 paiku.Õnnetuses hävis hoone laudapoolne osa koos katusega. Elumaja poolele tuli levida ei jõudnud, küll aga said ruumid suitsu- ja veekahjustusi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mis juhtus?

maintext:
Uudised
Mis juhtus?
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 08. september 2016. 5. septembril kella 12 ajal löödi Kuressaares Kaevu tänaval maja hoovis omavahelise tüli käigus 75-aastast meest. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.
Kõrbema läinud toit pani eramaja suitsema
6. septembril kell 19.58 sai häirekeskus teate tulekahjust Kuressaares Niidu tänaval. Teataja sõnul tuli eramaja teise korruse rõduuksest suitsu ning kuuldus suitsuanduri heli. Päästjad sisenesid redeli abil teise korruse uksest majja ning selgitasid välja, et tegemist oli toidu kõrbemisega. Esialgsetel andmetel oli pann jäetud sisselülitatud elektripliidile. Päästjad eemaldasid panni pliidilt ning tuulutasid ruumid. 5. septembril kella 12 ajal löödi Kuressaares Kaevu tänaval maja hoovis omavahelise tüli käigus 75-aastast meest. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.6. septembril kell 19.58 sai häirekeskus teate tulekahjust Kuressaares Niidu tänaval. Teataja sõnul tuli eramaja teise korruse rõduuksest suitsu ning kuuldus suitsuanduri heli. Päästjad sisenesid redeli abil teise korruse uksest majja ning selgitasid välja, et tegemist oli toidu kõrbemisega. Esialgsetel andmetel oli pann jäetud sisselülitatud elektripliidile. Päästjad eemaldasid panni pliidilt ning tuulutasid ruumid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Esmaspäeval jõudis TV3 eetrisse Katrin Lusti autorisaade “Kuuuurija“, mis võttis luubi alla Eesti inimsööja abikaasa loo. Ajas rännati tagasi 1982. aastasse, kui toona 25-aastane Johannes-Andreas Hanni mõrvas poole aasta jooksul kolm inimest ja sõi liha, mis oli pärit esimese ohvri reie siseküljelt. Tema esimene ohver Eimar, kelle liha Hanni sõi, oli pärit Saaremaalt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Inimsööja esimene ohver oli saarlane

maintext:
Uudised
Inimsööja esimene ohver oli saarlane
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 07. september 2016. Johannes-Andreas Hanni. Esmaspäeval jõudis TV3 eetrisse Katrin Lusti autorisaade “Kuuuurija“, mis võttis luubi alla Eesti inimsööja abikaasa loo. Ajas rännati tagasi 1982. aastasse, kui toona 25-aastane Johannes-Andreas Hanni mõrvas poole aasta jooksul kolm inimest ja sõi liha, mis oli pärit esimese ohvri reie siseküljelt. Tema esimene ohver Eimar, kelle liha Hanni sõi, oli pärit Saaremaalt.
Laupäeva, 6. märtsi hommikul leiti Nõmmel Valdeku 19 maja hoovist tundmatuseni moonutatud meesterahva laip. Meest oli pussitatud rinda ja selga, tema kõri oli läbi lõigatud ja noaga oli löödud ka silmade vahele.
Ohver tuvastati
Uurijaid rabas vaatepildi juures asjaolu, et tapetu paremast reiest oli välja lõigatud umbes telliskivi suurune lihakäntsakas.
Eesti Ekspressi loos “Nõukogude Eesti kannibal“ kirjutas ajakirjanik Janar Filippov, et kui uskuda 25 aasta taguseid kohtumaterjale, uurijate meenutusi ja kohtupsühhiaatrite märkmeid, polnud tegemist mitte pelgalt kavala ja planeeriva mõrvari, vaid ka kannibali, vägistaja, perverdi ja psühhopaatilise inimvihkajaga. Mõrvari leidmiseks kulus enam kui pool aastat.
Lust tõdes, et ohvrite peredega ei ole ta saate materjali kogudes suhelnud, et mitte vanu haavu lahti kiskuda, kuid teada on, et Eimar elas 1982. aastal koos oma naisega Tallinnas Nõmmel.
“Kui Johannes-Andreas teda ründas, oli ta Nõmme restoranist teel koju Valdeku tänava poole. Ju ta seal kuskil elas,“ rääkis Lust.
Esmaspäeval astus esimest korda oma näoga tele-eetris üles inimsööja abikaasa Pille Hanni, kes mõisteti tol ajal 12 aastaks vangi mehe kuritegude kaasosalisena.
Hakkas praadi tegema
“Ta tuli koju ja ütles, et ta tappis inimese ja tõi kaasa liha. Tegi tule alla ja hakkaski valmistama inimliha tükki praena,“ kirjeldas naine saates toonaseid sündmusi.
Naine kirjeldas Eesti Ekspressile, et inimlihatükk oli verine, valgete karvakestega ja ilma kondita. “Ja kui ta seda veel praadima hakkas! Õudne kärsalehk! Mitte prae lõhn, ma ei oska seda täpselt edasi anda, kuid igatahes väga vastik hais. Pärast ei saanud panni kolme päevagagi puhtaks, ikka veel lõhnas,“ rääkis Pille.
Johannes-Andreas poos end üles Patarei vanglas ja jättis maha kirja, milles andis teada, et selliseks inimeseks muutis ta karmikäeline perekond. Tema isa usub, et põhjuseks oli kommunistlik süsteem, mistõttu tema karjäär muusikuna lõpetati.
Mees oli tahtnud avalikku kohtupidamist ja valmistus selleks, seetõttu ei usu inimsööja vend, et Johannes end ise üles poos.
Kohtupsühhiaatrilist eks-pertiisi tegi Johannes-Andreasele ja Pillele endine Pilguse psühhiaatriahaigla peaarst, saarlane Anti Liiv. Laupäeva, 6. märtsi hommikul leiti Nõmmel Valdeku 19 maja hoovist tundmatuseni moonutatud meesterahva laip. Meest oli pussitatud rinda ja selga, tema kõri oli läbi lõigatud ja noaga oli löödud ka silmade vahele.Uurijaid rabas vaatepildi juures asjaolu, et tapetu paremast reiest oli välja lõigatud umbes telliskivi suurune lihakäntsakas.Eesti Ekspressi loos “Nõukogude Eesti kannibal“ kirjutas ajakirjanik Janar Filippov, et kui uskuda 25 aasta taguseid kohtumaterjale, uurijate meenutusi ja kohtupsühhiaatrite märkmeid, polnud tegemist mitte pelgalt kavala ja planeeriva mõrvari, vaid ka kannibali, vägistaja, perverdi ja psühhopaatilise inimvihkajaga. Mõrvari leidmiseks kulus enam kui pool aastat.Lust tõdes, et ohvrite peredega ei ole ta saate materjali kogudes suhelnud, et mitte vanu haavu lahti kiskuda, kuid teada on, et Eimar elas 1982. aastal koos oma naisega Tallinnas Nõmmel.“Kui Johannes-Andreas teda ründas, oli ta Nõmme restoranist teel koju Valdeku tänava poole. Ju ta seal kuskil elas,“ rääkis Lust.Esmaspäeval astus esimest korda oma näoga tele-eetris üles inimsööja abikaasa Pille Hanni, kes mõisteti tol ajal 12 aastaks vangi mehe kuritegude kaasosalisena.“Ta tuli koju ja ütles, et ta tappis inimese ja tõi kaasa liha. Tegi tule alla ja hakkaski valmistama inimliha tükki praena,“ kirjeldas naine saates toonaseid sündmusi.Naine kirjeldas Eesti Ekspressile, et inimlihatükk oli verine, valgete karvakestega ja ilma kondita. “Ja kui ta seda veel praadima hakkas! Õudne kärsalehk! Mitte prae lõhn, ma ei oska seda täpselt edasi anda, kuid igatahes väga vastik hais. Pärast ei saanud panni kolme päevagagi puhtaks, ikka veel lõhnas,“ rääkis Pille.Johannes-Andreas poos end üles Patarei vanglas ja jättis maha kirja, milles andis teada, et selliseks inimeseks muutis ta karmikäeline perekond. Tema isa usub, et põhjuseks oli kommunistlik süsteem, mistõttu tema karjäär muusikuna lõpetati.Mees oli tahtnud avalikku kohtupidamist ja valmistus selleks, seetõttu ei usu inimsööja vend, et Johannes end ise üles poos.Kohtupsühhiaatrilist eks-pertiisi tegi Johannes-Andreasele ja Pillele endine Pilguse psühhiaatriahaigla peaarst, saarlane Anti Liiv.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus ei taha end koos lapsega linna sisse kirjutanud naisele maksta 175 euro suurust ranitsatoetust, tuues põhjuseks nõuetele mittevastava taotluse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Linn ei taha kodanikule ranitsatoetust maksta
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 13. september 2016. Ranitsatoetuse saamise eelduseks Kuressaare linnas on, et nii taotleja kui 1. klassi minev laps on vähemalt käesoleva aasta algusest linna sisse kirjutatud. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare linnavalitsus ei taha end koos lapsega linna sisse kirjutanud naisele maksta 175 euro suurust ranitsatoetust, tuues põhjuseks nõuetele mittevastava taotluse.
Linnavalitsusele taotluse teinud emale jäi arusaamatuks, mis tema avalduses nõuetele ei vastanud. Linnaametnikule helistades sai ta teada, et põhjus oli tema sissekirjutamises Lääne-Saare valda. Paljud mõtlevad nüüd, et sel juhul ei olegi õigust midagi küsida.
“Lugesin kümneid kordi ranitsatoetuse maksmise määrust. Seal ei olnud kirjas muid nõudeid peale selle, et taotleja peab olema 1. jaanuari seisuga Kuressaare linna registrisse kantud ja ma ju olin seda. Kusagil ei ole kirjas, et pean olema taotluse esitamise hetkel linna registrisse kantud või alaline elanik,” ei taibanud lapse ema.
Küll aga pidi avaldus olema esitatud 15. septembriks. See punkt oli taotluse tegijal täidetud.
Uus sissekirjutus
Naine võttis kätte ja kirjutas end koos lapsega uuesti linna sisse ja esitas ranitsatoetuse saamiseks uue avalduse, kuid ka see ei aidanud. Pettununa tutvustas ta linnaametnikule määrust, mille alusel linn toetust jagab, ja lubas eitava vastuse korral esitada linnavalitsuse vastu nõude.
“Vaatamata sellele, et ennast maikuus teise valda kirjutasin, laekub minu tulumaks Kuressaare linnale kuni jaanuarini 2017. Seda raha nad tahavad küll vastu võtta. Kas nad ise ka teavad ja loevad neid seadusi, mille alusel tegutsevad? Kui seadus või määrus on kirjutatud nii, et seda on võimalik tõlgendada mitmeti, siis tuleb otsus langetada kodaniku kasuks, mitte kahjuks,” leidis koolilapse ema.
Tema viimase arupärimise peale selgus, et avaldus läheb niiöelda erakorralisele läbivaatusele ja otsus ranitsatoetuse maksmise kohta langetatakse 20. septembri paiku.
“Ma saan aru, kui ranitsatoetuses oleks kirjas, nii nagu sünnitoetuses, et kuus kuud enne lapse sündi peab olema valla/linna registris,” ütles linnalt ranitsatoetust küsinud naine.
Määrus vaadatakse üle
Linnavolikogu määrus ranitsatoetuse kohta on sõnastatud järgmiselt: “Ranitsatoetust makstakse lapsevanemale, eestkostjale või lapse hooldajale, kes ise ja kelle kooliminev laps on hiljemalt jooksva aasta 1. jaanuari seisuga registreeritud rahvastikuregistri andmebaasis Kuressaare linna elanikuks.”
Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu sõnul on toetuse saamise eelduseks, et toetuse taotleja ja 1. klassi minev laps on Kuressaare kodanikud vähemalt alates käesoleva aasta algusest.
“Arvestades, et määruse teksti on tõlgendatud teisiti, vaatab linnavalitsus selle sõnastuse täpsustamiseks üle,” lubas Maripuu.
Samuti arutatakse pärast teiste taotluste läbivaatamist veel kord ka kõnealust taotlust.
Lääne-Saare vald maksab ranitsatoetust valla rahvastikuregistris olevatele lastele. “Ka avalduse esitamise hetkel peab olema kohaliku omavalitsuse registris,” selgitas Lääne-Saare valla infojuht Merike Lipu.
“Ranitsatoetust on õigus saada ühel lapsevanemal juhul, kui tema enda elukoht ja esmakordselt kooli mineva lapse elukoht on rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuari seisuga Lääne-Saare vald,” seisab kirjas valla kodulehel. Tänavu on Lääne-Saare valla poolt makstava ranitsatoetuse summa 160 eurot. Linnavalitsusele taotluse teinud emale jäi arusaamatuks, mis tema avalduses nõuetele ei vastanud. Linnaametnikule helistades sai ta teada, et põhjus oli tema sissekirjutamises Lääne-Saare valda. Paljud mõtlevad nüüd, et sel juhul ei olegi õigust midagi küsida.“Lugesin kümneid kordi ranitsatoetuse maksmise määrust. Seal ei olnud kirjas muid nõudeid peale selle, et taotleja peab olema 1. jaanuari seisuga Kuressaare linna registrisse kantud ja ma ju olin seda. Kusagil ei ole kirjas, et pean olema taotluse esitamise hetkel linna registrisse kantud või alaline elanik,” ei taibanud lapse ema.Küll aga pidi avaldus olema esitatud 15. septembriks. See punkt oli taotluse tegijal täidetud.Naine võttis kätte ja kirjutas end koos lapsega uuesti linna sisse ja esitas ranitsatoetuse saamiseks uue avalduse, kuid ka see ei aidanud. Pettununa tutvustas ta linnaametnikule määrust, mille alusel linn toetust jagab, ja lubas eitava vastuse korral esitada linnavalitsuse vastu nõude.“Vaatamata sellele, et ennast maikuus teise valda kirjutasin, laekub minu tulumaks Kuressaare linnale kuni jaanuarini 2017. Seda raha nad tahavad küll vastu võtta. Kas nad ise ka teavad ja loevad neid seadusi, mille alusel tegutsevad? Kui seadus või määrus on kirjutatud nii, et seda on võimalik tõlgendada mitmeti, siis tuleb otsus langetada kodaniku kasuks, mitte kahjuks,” leidis koolilapse ema.Tema viimase arupärimise peale selgus, et avaldus läheb niiöelda erakorralisele läbivaatusele ja otsus ranitsatoetuse maksmise kohta langetatakse 20. septembri paiku.“Ma saan aru, kui ranitsatoetuses oleks kirjas, nii nagu sünnitoetuses, et kuus kuud enne lapse sündi peab olema valla/linna registris,” ütles linnalt ranitsatoetust küsinud naine.Linnavolikogu määrus ranitsatoetuse kohta on sõnastatud järgmiselt: “Ranitsatoetust makstakse lapsevanemale, eestkostjale või lapse hooldajale, kes ise ja kelle kooliminev laps on hiljemalt jooksva aasta 1. jaanuari seisuga registreeritud rahvastikuregistri andmebaasis Kuressaare linna elanikuks.”Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu sõnul on toetuse saamise eelduseks, et toetuse taotleja ja 1. klassi minev laps on Kuressaare kodanikud vähemalt alates käesoleva aasta algusest.“Arvestades, et määruse teksti on tõlgendatud teisiti, vaatab linnavalitsus selle sõnastuse täpsustamiseks üle,” lubas Maripuu.Samuti arutatakse pärast teiste taotluste läbivaatamist veel kord ka kõnealust taotlust.Lääne-Saare vald maksab ranitsatoetust valla rahvastikuregistris olevatele lastele. “Ka avalduse esitamise hetkel peab olema kohaliku omavalitsuse registris,” selgitas Lääne-Saare valla infojuht Merike Lipu.“Ranitsatoetust on õigus saada ühel lapsevanemal juhul, kui tema enda elukoht ja esmakordselt kooli mineva lapse elukoht on rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuari seisuga Lääne-Saare vald,” seisab kirjas valla kodulehel. Tänavu on Lääne-Saare valla poolt makstava ranitsatoetuse summa 160 eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Miks peaks Kuressaare teiste omavalitsustega ühinema, ehkki linnal ei ole selleks seadusest tulenevat kohustust?
Ühinemine on ajendatud Kuressaare soovist olla jätkuvalt Saaremaa arengu eestvedaja ja teha seda koos teiste saarlastega. Praegune omavalitsuskorraldus on ajale jalgu jäänud ning samamoodi jätkamine ei ole enam elanike huvides. Saaremaa toimib peaaegu kõigis valdkondades ühtse tervikuna, mille keskus asub Kuressaares, ning üks omavalitsus toetab sellist elukorraldust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Valik ühinemise kohta tekkinud küsimusi
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Miks peaks Kuressaare teiste omavalitsustega ühinema, ehkki linnal ei ole selleks seadusest tulenevat kohustust? Ühinemine on ajendatud Kuressaare soovist olla jätkuvalt Saaremaa arengu eestvedaja ja teha seda koos teiste saarlastega. Praegune omavalitsuskorraldus on ajale jalgu jäänud ning samamoodi jätkamine ei ole enam elanike huvides. Saaremaa toimib peaaegu kõigis valdkondades ühtse tervikuna, mille keskus asub Kuressaares, ning üks omavalitsus toetab sellist elukorraldust.
Milliseid muutusi toob ühinemine kaasa Kuressaare linnale ja linnakodanikele? Kas Kuressaare linn kaob ära?
Kuressaare jääb linnaks ka ühinemise korral ehk säilib asutusüksusena linnana. Kuressaarele jääb alles senine iseseisev sümboolika (vapp ja lipp) ning jätkatakse linna sünnipäeva pidulikku tähistamist. Riigilt saadava ühinemistoetuse abil on võimalik kiiremini korda teha Kuressaare lasteaiad, viia ellu linnastaadioni arendamise II etapp ning investeerida teistesse olulistesse objektidesse. Kuressaare linna ei juhi pärast ühinemist enam linnavolikogu ja linnavalitsus, vaid Saaremaa vallavolikogu ja Saaremaa vallavanem.
Kuidas valitakse suurvallale vallavanem, kes täidab vajadusel ka linnapea rolli?
Ühinemise korral toimuvad 15. oktoobril 2017 Saaremaa vallavolikogu valimised. Saaremaa valla esimese vallavanema valivad 31 vallavolikogu liiget.
Milline saab olema Saaremaa valla roll Eestis?
Kuressaare linna ja valdade ühinemise tulemusena tekkivast Saaremaa vallast saaks suurima territooriumiga vald Eestis. Kuna uus omavalitsus hõlmab nii tugeva maakonnakeskuse Kuressaare kui ka selle tagamaa mitmekümne kilomeetri ulatuses, on Saaremaa vallal võimalik olla Eestis teenäitajaks, kuidas arendada linna- ja maapiirkonda tervikuna. Saaremaa vald annab meie saare erinevatele piirkondadele võimaluse koos kiiremini areneda ja seista ühiselt saarlaste huvide eest.
On avaldatud arvamust, et suurvalla korral liiguvad investeeringud linnast maapiirkonda, samas on kuulda ka valdade elanike kartust, et raha koondub Kuressaarde. Kuidas on tagatud Saaremaa tasakaalustatud areng?
Ühinemislepingu üheks aluspõhimõtteks on see, et kogu Saaremaa valda arendatakse ühtse tervikuna. Kindlasti jälgivad selle põhimõtte täitmist lisaks elanikele ka Saaremaa eri piirkondadest valitud volikogu liikmed ning osavalla- või kogukonnakogude liikmed. Praegused omavalitsused on kokku leppinud investeeringutes, mida on vaja ühinemisjärgsetel aastatel Saaremaa valla tasakaalustatud arenguks teha. Need objektid on kirjas ühinemislepingu lisas.
Kas ja kuidas suudab Kuressaares asuv vallavalitsus tagada nii suurel territooriumil elavate inimeste teenindamise?
Inimestel on järjest vähem vaja linna- või vallavalitsusse kohale minna ning suurem osa suhtlusest toimub elektrooniliste kanalite vahendusel. Teenuste jaoks, mida on vajalik ja mõistlik pakkuda inimesele võimalikult kodu lähedal, moodustatakse ühinevate omavalitsuste keskustesse ning Kärlale ja Lümandasse 2–4 ametniku ja töötajaga teenuskeskused. Kuressaare kõrval saab suure valla teiseks keskuseks Orissaare, kuhu luuakse vähemalt 10 ametniku ja töötajaga teenuskeskus. Teisisõnu, Saaremaa valla elanikel on võimalik valida, millisesse teenuskeskusesse nad oma küsimustega pöörduvad.
Kus hakkab paiknema vallavalitsus ja kus koguneb volikogu?
Saaremaa vallavalitsus ja Saaremaa vallavolikogu hakkavad paiknema Kuressaares. Täpsemaid plaane tehakse pärast omavalitsuste otsuseid ühinemise kohta.
Kas pärast lõpliku ühinemisotsuse tegemist on ümberkorraldusteks piisavalt aega?
Pärast ühinemisotsust jääb uue valla sünnini veidi enam kui 9 kuud. See on piisav aeg, et teha kõik vajalikud ettevalmistused.
Kui suur on ühinemistoetus ja kuidas seda kavatsetakse kasutada?
Kui Saaremaal ühinevad Kuressaare linn ja 10 valda, siis on riigieelarvest makstav ühinemistoetus ligi 4,5 miljonit eurot, mida kasutatakse ühinemisega seotud kulude katmiseks ning ühinemislepingu lisas kajastatud investeeringute tegemiseks.
Miks on ühinemisleping nii üldsõnaline?
Ühinemisleping on põhimõtete kogum, millest peavad Saaremaa vallavolikogu ja vallavalitsus oma tegevuses järgmise nelja aasta jooksul lähtuma. Konkreetseid tegevusi ei olnud mõistlik lepingusse kirja panna, sest neid hakkavad kavandama ning ellu viima Saaremaa valla elanike poolt valitud volikogu ja vallavalitsus.
Kuidas saab linnakodanik teha ettepanekuid ühinemislepingu muutmiseks?
Ühinemislepingu osas saavad kõik soovijad teha kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid, tähtajaks on 18. oktoober kell 12 (linn@kuressaare.ee või Tallinna 10, 93819). Samuti on kõik huvilised oodatud ühinemislepingu avalikule arutelule, mis toimub Kuressaare kultuurikeskuses 13. oktoobril algusega kell 17.15.
Kes garanteerib, et ühinemislepingust kinni peetakse?
Ühinemislepingust kinnipidamist saavad kontrollida nii Saaremaa valla elanikud, vallavolikogu liikmed kui ka osavalla- ja kogukonnakogude liikmed.
Kas ühinemisteemalise rahvaküsitluse tulemus on linnavolikogu jaoks siduv? Kui ei, siis miks seda korraldatakse?
Tegemist ei ole rahvahääletuse, vaid rahvaküsitlusega, mis korraldatakse elanike arvamuse väljaselgitamiseks. Küsitluse tulemus ei ole volikogule siduv ehk volikogu saab ühinemise heaks kiita ka juhul, kui rahvaküsitlusel osalenud inimesed seda ei toeta. Rahva arvamuse väljaselgitamise kohustus tuleneb seadusest.
Kust saab rohkem infot Saaremaa valdade ühinemise ja haldusreformi kohta?
Saaremaa omavalitsuste ühinemislepingu ja lepingu lisadega saab tutvuda linnavalitsuse kantseleis ja linna kodulehel www.kuressaare.ee/uus/saaremaa-uhinemislabiraakimised/ 2014. aastal alanud ühinemisläbirääkimiste dokumentatsioon on avalik maavalitsuse kodulehel http://saare.maavalitsus.ee/uhinemislabiraakimised. Täiendavat infot haldusreformi kohta saab lehelt www.haldusreform.ee.
Milline on haldusreformi ajakava?
I reformi omaalgatuslik etapp
• 1.07.2016 – jõustus haldusreformi seadus
• 1.10.2016 – kriteeriumitele mittevastavate omavalitsuste viimane võimalik aeg läbirääkimiste alustamiseks
• 1.01.2017 – tähtaeg volikogude ühinemise otsuste taotluse esitamiseks maavanemale
• 1.02.2017 – vabariigi valitsuse määrus omaalgatuslike ühinejate kinnitamiseks
II vabariigi valitsuse algatatud ühinemiste etapp
• 15.02.2017 – vabariigi valitsus teeb kriteeriumeid mittetäitvatele omavalitsustele ettepaneku ühinemiseks
• 15.05.2017 – omavalitsuste tähtaeg arvamuse esitamiseks vabariigi valitsuse ettepanekule
• 15.07.2017 – vabariigi valitsuse määrusega kinnitatakse vabariigi valitsuse poolt algatatud ühendamised.
Mõlema etapi ühinemised jõustuvad kohalike omavalitsuste valimistega 15.10.2017. Autor: MM Neljapäev, 29. september 2016.Kuressaare jääb linnaks ka ühinemise korral ehk säilib asutusüksusena linnana. Kuressaarele jääb alles senine iseseisev sümboolika (vapp ja lipp) ning jätkatakse linna sünnipäeva pidulikku tähistamist. Riigilt saadava ühinemistoetuse abil on võimalik kiiremini korda teha Kuressaare lasteaiad, viia ellu linnastaadioni arendamise II etapp ning investeerida teistesse olulistesse objektidesse. Kuressaare linna ei juhi pärast ühinemist enam linnavolikogu ja linnavalitsus, vaid Saaremaa vallavolikogu ja Saaremaa vallavanem.Ühinemise korral toimuvad 15. oktoobril 2017 Saaremaa vallavolikogu valimised. Saaremaa valla esimese vallavanema valivad 31 vallavolikogu liiget.Kuressaare linna ja valdade ühinemise tulemusena tekkivast Saaremaa vallast saaks suurima territooriumiga vald Eestis. Kuna uus omavalitsus hõlmab nii tugeva maakonnakeskuse Kuressaare kui ka selle tagamaa mitmekümne kilomeetri ulatuses, on Saaremaa vallal võimalik olla Eestis teenäitajaks, kuidas arendada linna- ja maapiirkonda tervikuna. Saaremaa vald annab meie saare erinevatele piirkondadele võimaluse koos kiiremini areneda ja seista ühiselt saarlaste huvide eest.Ühinemislepingu üheks aluspõhimõtteks on see, et kogu Saaremaa valda arendatakse ühtse tervikuna. Kindlasti jälgivad selle põhimõtte täitmist lisaks elanikele ka Saaremaa eri piirkondadest valitud volikogu liikmed ning osavalla- või kogukonnakogude liikmed. Praegused omavalitsused on kokku leppinud investeeringutes, mida on vaja ühinemisjärgsetel aastatel Saaremaa valla tasakaalustatud arenguks teha. Need objektid on kirjas ühinemislepingu lisas.Inimestel on järjest vähem vaja linna- või vallavalitsusse kohale minna ning suurem osa suhtlusest toimub elektrooniliste kanalite vahendusel. Teenuste jaoks, mida on vajalik ja mõistlik pakkuda inimesele võimalikult kodu lähedal, moodustatakse ühinevate omavalitsuste keskustesse ning Kärlale ja Lümandasse 2–4 ametniku ja töötajaga teenuskeskused. Kuressaare kõrval saab suure valla teiseks keskuseks Orissaare, kuhu luuakse vähemalt 10 ametniku ja töötajaga teenuskeskus. Teisisõnu, Saaremaa valla elanikel on võimalik valida, millisesse teenuskeskusesse nad oma küsimustega pöörduvad.Saaremaa vallavalitsus ja Saaremaa vallavolikogu hakkavad paiknema Kuressaares. Täpsemaid plaane tehakse pärast omavalitsuste otsuseid ühinemise kohta.Pärast ühinemisotsust jääb uue valla sünnini veidi enam kui 9 kuud. See on piisav aeg, et teha kõik vajalikud ettevalmistused.Kui Saaremaal ühinevad Kuressaare linn ja 10 valda, siis on riigieelarvest makstav ühinemistoetus ligi 4,5 miljonit eurot, mida kasutatakse ühinemisega seotud kulude katmiseks ning ühinemislepingu lisas kajastatud investeeringute tegemiseks.Ühinemisleping on põhimõtete kogum, millest peavad Saaremaa vallavolikogu ja vallavalitsus oma tegevuses järgmise nelja aasta jooksul lähtuma. Konkreetseid tegevusi ei olnud mõistlik lepingusse kirja panna, sest neid hakkavad kavandama ning ellu viima Saaremaa valla elanike poolt valitud volikogu ja vallavalitsus.Ühinemislepingu osas saavad kõik soovijad teha kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid, tähtajaks on 18. oktoober kell 12 (linn@kuressaare.ee või Tallinna 10, 93819). Samuti on kõik huvilised oodatud ühinemislepingu avalikule arutelule, mis toimub Kuressaare kultuurikeskuses 13. oktoobril algusega kell 17.15.Ühinemislepingust kinnipidamist saavad kontrollida nii Saaremaa valla elanikud, vallavolikogu liikmed kui ka osavalla- ja kogukonnakogude liikmed.Tegemist ei ole rahvahääletuse, vaid rahvaküsitlusega, mis korraldatakse elanike arvamuse väljaselgitamiseks. Küsitluse tulemus ei ole volikogule siduv ehk volikogu saab ühinemise heaks kiita ka juhul, kui rahvaküsitlusel osalenud inimesed seda ei toeta. Rahva arvamuse väljaselgitamise kohustus tuleneb seadusest.Saaremaa omavalitsuste ühinemislepingu ja lepingu lisadega saab tutvuda linnavalitsuse kantseleis ja linna kodulehel www.kuressaare.ee/uus/saaremaa-uhinemislabiraakimised/ 2014. aastal alanud ühinemisläbirääkimiste dokumentatsioon on avalik maavalitsuse kodulehel http://saare.maavalitsus.ee/uhinemislabiraakimised. Täiendavat infot haldusreformi kohta saab lehelt www.haldusreform.ee.I reformi omaalgatuslik etapp• 1.07.2016 – jõustus haldusreformi seadus• 1.10.2016 – kriteeriumitele mittevastavate omavalitsuste viimane võimalik aeg läbirääkimiste alustamiseks• 1.01.2017 – tähtaeg volikogude ühinemise otsuste taotluse esitamiseks maavanemale• 1.02.2017 – vabariigi valitsuse määrus omaalgatuslike ühinejate kinnitamiseksII vabariigi valitsuse algatatud ühinemiste etapp• 15.02.2017 – vabariigi valitsus teeb kriteeriumeid mittetäitvatele omavalitsustele ettepaneku ühinemiseks• 15.05.2017 – omavalitsuste tähtaeg arvamuse esitamiseks vabariigi valitsuse ettepanekule• 15.07.2017 – vabariigi valitsuse määrusega kinnitatakse vabariigi valitsuse poolt algatatud ühendamised.Mõlema etapi ühinemised jõustuvad kohalike omavalitsuste valimistega 15.10.2017.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sellest nädalast alustas Lääne-Saare avatud noortekeskuses tööd Lümanda noortekeskuse noorsootöötaja Marie Köster, kelle peamisteks tööülesanneteks on kavandada Lümanda piirkonna noorsootöö alased arengusuunad, eesmärgid ning valla tegevusstrateegia eesmärkide saavutamiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lümanda noortekeskusel uus noorsootöötaja


description: Ülemöödunud aasta varakevadel asus Taavi Rõivas juhtima valitsust ja moodustati uus valitsusliit. Ettekandes riigikogule uue valitsuse moodustamise aluste kohta tõdes ta, et Eesti ei vaja enam suurt lugu. Järgneva lausega jätkas ta siiski üht lugu, mis määratleb Eestit Põhjamaana. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Osaliselt ülalpeetav Põhjamaa

maintext:
Arvamus
Osaliselt ülalpeetav Põhjamaa
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ülemöödunud aasta varakevadel asus Taavi Rõivas juhtima valitsust ja moodustati uus valitsusliit. Ettekandes riigikogule uue valitsuse moodustamise aluste kohta tõdes ta, et Eesti ei vaja enam suurt lugu. Järgneva lausega jätkas ta siiski üht lugu, mis määratleb Eestit Põhjamaana.
“Me usume, et Eestil ei ole vaja “suurt narratiivi”. Ainus narratiiv, mida me vajame, mida Eesti vajab, on saatus meie eneste kätes ehk lootus paremale homsele, mida igaühel on ise võimalik ehitada. See on Šveitsi, Põhjamaade, iga õnnestunud riigi narratiiv. Seda ei ole võimalik “välja mõelda”. See on tahtmine teostada oma elu ja riiki iga päev, loominguliselt ja lustiga,” ütles Rõivas 24. märtsil 2014.
Sõltuvus abistajast
Vahepeal on olnud valimised ja valitsusliitu on kaasatud ka IRL, kuid Põhjamaaks olemise suhtes on valitsus järjepidev.
Tavaks on saanud, et riigieelarve eelnõu üleandmisel teeb peaminister riigikogus poliitilise avalduse. Mullu 29. septembril ütles Rõivas: “Olen rääkinud ka Eesti saamisest uueks Põhjamaaks, mis on niisama jõukas ja turvaline kui vanad Põhjamaad, aga dünaamilisem, paindlikum ja reageerib muutustele kiiremini.”
Riigikogu väitlustes ei ole meie enesemääratlus teemaks veel tulnud. Avaldusele järgnenud arutelu küsimuseks oli hoopis, kas riigieelarve on tasakaalus või mitte. Riigieelarve seadus nõuab, et valitsussektori struktuurne eelarvepositsioon ning ka keskvalitsuse põhitegevuse tulud ja kulud oleksid tasakaalus. Lubatud on küll puudujäägi katmine kogunenud varade arvel.
Andres Ammas Vabaerakonnast nentis, et raha on kokku kraabitud kõikjalt, kuhu küüned taha jäid (lõivud, trahvid ja aktsiisid), kuid ikka on ka valitsuse tunnistusel väike defitsiit. Kadri Simson Keskerakonnast tunnistas, et juba seitsmendat aastat elame reservide ja laenude kulul, netovara väheneb ning valitsus on välja mõelnud uue ilusa väljendi “struktuurselt tasandatud eelarvepositsioon”. Priit Sibul IRL-ist aga teatas, et riigieelarve eelnõu on struktuurses ülejäägis.
Struktuurset ülejääki tunnistas ka Remo Holsmer Reformierakonnast, kes rõhutas veel eelarve vastutustundlikkust. Maksukoormus nihkuvat töömaksudelt tarbimismaksudele. Märkimata jääb taolistes avaldustes tavaliselt tõsiasi, et suuremate kaudsete ehk tarbimismaksude korral on peost suhu elavate inimeste suhteline maksukoormus suurem kui neil, kes säästa suudavad, ehk maksusüsteem on regressiivne.
Arutelu nominaalse puudujäägi ja struktuurse ülejäägi, samuti eelarve eelnõu aluseks oleva prognoosi (SKP reaalkasv 2,6%, koos inflatsiooniga 3,1%) üle jätkus kõigil kolmel lugemisel. Täna me teame, et majanduskasv on väiksem.
Mida saab 2016. aasta eelarvest lugeda? Tulud on 8,836 mlr eurot ja kulud 8,922 mlr eurot. Nende tasandamiseks on rida “finantseerimistehingud” ja eelnõu seletuskirjas seisab: “2016. aasta lõpuks on ette näha reservide vähenemist 8,4%-le SKP-st, kuna riigieelarve puudujääki ning finantseerimistehinguid on kavas rahastada reservide arvelt.”
Kuid eelarves on ka rida “välistoetused” – mahuga 820 mln eurot. Kuludest on see 9,2%. Ligi 98% sellest on Euroopa Liidu fondide ja programmide raha, ülejäänu Euroopa Majanduspiirkonna koostööst saadav Norra ja Šveitsi raha. (Riigieelarves ei ole mitteriiklike organisatsioonide toetusi, näiteks teadus- ja arendustegevuseks saadavat raha.)
Mida me saadud abirahaga teeme? Norra raha kasutame keskkonnakaitseks, roheliseks innovatsiooniks, kultuuripärandi säilitamiseks, rahva tervise edendamiseks, riskilaste ja -noortega tegelemiseks, soopõhise ja koduvägivalla vastu võitlemiseks ning soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks. Šveitsilt saadavat toetust aga elukeskkonna tervist soosivamaks muutmiseks.
Eelarves on ka 71,8 mln eurot riigipoolseks kaasfinantseerimiseks, et toetada neid toetuse saajaid, kel ei jätku raha omafinantseeringuks.
Mida sellest siis arvata? Head teed ja ohutud kergliiklusteed meeldivad kõigile. Ka mitmed inimeste heaolu tagamisele suunatud tegevused saavad raha neist toetustest.
Tegemist ei ole aga ainult erakorraliste kuludega millegi ehitamiseks. Me oleme seadnud eesmärgi kasutada kogu võimalik abi ära. See on tekitanud olukorra, kus me oma kavasid tehes vaatame, millised tegevused ja ehitused on abi küsimiseks sobivad ning kulutame omaenda vabad vahendid omafinantseeringu katteks. Sedasi sõltuvad meie tulevikuplaanid suures osas abistajate kavadest. Kuid eks ülalpeetav peabki küsima, milleks tohib raha kulutada ja nii enda tegemisi kujundama.
Suuremad raskused tekivad siis, kui abiprogramm lõpeb. Eelarve arutelul selgus, et rahata jäävad naiste varjupaigad ja neis korraldatav vägivallaohvrite nõustamine, mis seni oli toimunud Norra abi toel. Puuduvad paarsada tuhat eurot leidis seepeale sotsiaalministeerium. Kuid taolisi tegevusi on veel.
Peaaegu nagu N Liidus
Ma ei ole kindel, kas me ise oleksime ehitanud ka nii suuri viadukte ja kas me oskaksime nende hoolduskulusid ette näha. Mõneti meenutavad tänapäevased abipaketid N Liidu suuri rahakulutusi, kui igasse rajoonikeskusesse (neid oli 39, üks ka Orissaares) kerkisid suured administratiivhooned või maaparandusobjektid. Uus võim pidi toona olema ju ka nähtav ning loodustki tuli seetõttu ümber kujundada. Paraku on nii mõnigi rajoonikomitee hoone praegu sisuliselt mahajäetud.
Arvan, et Euroopa Liidu abi vähemarenenud liikmesriikidele on küll vajalik, kuid peame siiski tunnistama, et kokkuvõttes kulutame me siiski rohkem, kui meie maa- ja tööviljad lubaksid. Ka igal heal asjal on mõjusid, mida me ei taha tähele panna. Näiteks Euroopa Liidu põllumajanduspoliitika (nendest toetustest ma ei kirjuta, sest ühisel turul on need uutele ja vanadele liikmetele erinevad).
Pärast sõdu ja nälga möödunud sajandi esimesel poolel võeti vastu otsus, et Euroopa varustab end toiduga ise. Selleks kehtestati tollid, toetused ja muu vajalik, et põllumees hea meelega toodaks. Tulemuseks on üsna kallis suhkur ja tomatid, kuid Aafrikast me neid ei osta ja sealsetele inimestele tööd ei anna. Küll aga tegeleme rändeküsimustega. Autor: Vootele Hansen, kolumnist Reede, 09. september 2016.“Me usume, et Eestil ei ole vaja “suurt narratiivi”. Ainus narratiiv, mida me vajame, mida Eesti vajab, on saatus meie eneste kätes ehk lootus paremale homsele, mida igaühel on ise võimalik ehitada. See on Šveitsi, Põhjamaade, iga õnnestunud riigi narratiiv. Seda ei ole võimalik “välja mõelda”. See on tahtmine teostada oma elu ja riiki iga päev, loominguliselt ja lustiga,” ütles Rõivas 24. märtsil 2014.Vahepeal on olnud valimised ja valitsusliitu on kaasatud ka IRL, kuid Põhjamaaks olemise suhtes on valitsus järjepidev.Tavaks on saanud, et riigieelarve eelnõu üleandmisel teeb peaminister riigikogus poliitilise avalduse. Mullu 29. septembril ütles Rõivas: “Olen rääkinud ka Eesti saamisest uueks Põhjamaaks, mis on niisama jõukas ja turvaline kui vanad Põhjamaad, aga dünaamilisem, paindlikum ja reageerib muutustele kiiremini.”Riigikogu väitlustes ei ole meie enesemääratlus teemaks veel tulnud. Avaldusele järgnenud arutelu küsimuseks oli hoopis, kas riigieelarve on tasakaalus või mitte. Riigieelarve seadus nõuab, et valitsussektori struktuurne eelarvepositsioon ning ka keskvalitsuse põhitegevuse tulud ja kulud oleksid tasakaalus. Lubatud on küll puudujäägi katmine kogunenud varade arvel.Andres Ammas Vabaerakonnast nentis, et raha on kokku kraabitud kõikjalt, kuhu küüned taha jäid (lõivud, trahvid ja aktsiisid), kuid ikka on ka valitsuse tunnistusel väike defitsiit. Kadri Simson Keskerakonnast tunnistas, et juba seitsmendat aastat elame reservide ja laenude kulul, netovara väheneb ning valitsus on välja mõelnud uue ilusa väljendi “struktuurselt tasandatud eelarvepositsioon”. Priit Sibul IRL-ist aga teatas, et riigieelarve eelnõu on struktuurses ülejäägis.Struktuurset ülejääki tunnistas ka Remo Holsmer Reformierakonnast, kes rõhutas veel eelarve vastutustundlikkust. Maksukoormus nihkuvat töömaksudelt tarbimismaksudele. Märkimata jääb taolistes avaldustes tavaliselt tõsiasi, et suuremate kaudsete ehk tarbimismaksude korral on peost suhu elavate inimeste suhteline maksukoormus suurem kui neil, kes säästa suudavad, ehk maksusüsteem on regressiivne.Arutelu nominaalse puudujäägi ja struktuurse ülejäägi, samuti eelarve eelnõu aluseks oleva prognoosi (SKP reaalkasv 2,6%, koos inflatsiooniga 3,1%) üle jätkus kõigil kolmel lugemisel. Täna me teame, et majanduskasv on väiksem.Mida saab 2016. aasta eelarvest lugeda? Tulud on 8,836 mlr eurot ja kulud 8,922 mlr eurot. Nende tasandamiseks on rida “finantseerimistehingud” ja eelnõu seletuskirjas seisab: “2016. aasta lõpuks on ette näha reservide vähenemist 8,4%-le SKP-st, kuna riigieelarve puudujääki ning finantseerimistehinguid on kavas rahastada reservide arvelt.”Kuid eelarves on ka rida “välistoetused” – mahuga 820 mln eurot. Kuludest on see 9,2%. Ligi 98% sellest on Euroopa Liidu fondide ja programmide raha, ülejäänu Euroopa Majanduspiirkonna koostööst saadav Norra ja Šveitsi raha. (Riigieelarves ei ole mitteriiklike organisatsioonide toetusi, näiteks teadus- ja arendustegevuseks saadavat raha.)Mida me saadud abirahaga teeme? Norra raha kasutame keskkonnakaitseks, roheliseks innovatsiooniks, kultuuripärandi säilitamiseks, rahva tervise edendamiseks, riskilaste ja -noortega tegelemiseks, soopõhise ja koduvägivalla vastu võitlemiseks ning soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks. Šveitsilt saadavat toetust aga elukeskkonna tervist soosivamaks muutmiseks.Eelarves on ka 71,8 mln eurot riigipoolseks kaasfinantseerimiseks, et toetada neid toetuse saajaid, kel ei jätku raha omafinantseeringuks.Mida sellest siis arvata? Head teed ja ohutud kergliiklusteed meeldivad kõigile. Ka mitmed inimeste heaolu tagamisele suunatud tegevused saavad raha neist toetustest.Tegemist ei ole aga ainult erakorraliste kuludega millegi ehitamiseks. Me oleme seadnud eesmärgi kasutada kogu võimalik abi ära. See on tekitanud olukorra, kus me oma kavasid tehes vaatame, millised tegevused ja ehitused on abi küsimiseks sobivad ning kulutame omaenda vabad vahendid omafinantseeringu katteks. Sedasi sõltuvad meie tulevikuplaanid suures osas abistajate kavadest. Kuid eks ülalpeetav peabki küsima, milleks tohib raha kulutada ja nii enda tegemisi kujundama.Suuremad raskused tekivad siis, kui abiprogramm lõpeb. Eelarve arutelul selgus, et rahata jäävad naiste varjupaigad ja neis korraldatav vägivallaohvrite nõustamine, mis seni oli toimunud Norra abi toel. Puuduvad paarsada tuhat eurot leidis seepeale sotsiaalministeerium. Kuid taolisi tegevusi on veel.Ma ei ole kindel, kas me ise oleksime ehitanud ka nii suuri viadukte ja kas me oskaksime nende hoolduskulusid ette näha. Mõneti meenutavad tänapäevased abipaketid N Liidu suuri rahakulutusi, kui igasse rajoonikeskusesse (neid oli 39, üks ka Orissaares) kerkisid suured administratiivhooned või maaparandusobjektid. Uus võim pidi toona olema ju ka nähtav ning loodustki tuli seetõttu ümber kujundada. Paraku on nii mõnigi rajoonikomitee hoone praegu sisuliselt mahajäetud.Arvan, et Euroopa Liidu abi vähemarenenud liikmesriikidele on küll vajalik, kuid peame siiski tunnistama, et kokkuvõttes kulutame me siiski rohkem, kui meie maa- ja tööviljad lubaksid. Ka igal heal asjal on mõjusid, mida me ei taha tähele panna. Näiteks Euroopa Liidu põllumajanduspoliitika (nendest toetustest ma ei kirjuta, sest ühisel turul on need uutele ja vanadele liikmetele erinevad).Pärast sõdu ja nälga möödunud sajandi esimesel poolel võeti vastu otsus, et Euroopa varustab end toiduga ise. Selleks kehtestati tollid, toetused ja muu vajalik, et põllumees hea meelega toodaks. Tulemuseks on üsna kallis suhkur ja tomatid, kuid Aafrikast me neid ei osta ja sealsetele inimestele tööd ei anna. Küll aga tegeleme rändeküsimustega.
Veel artikleid samast teemast »


description: Käes on september ja metsades on alanud kõige suuremate ulukite jooksuaeg. Hilisõhtuti ja varahommikuti võib looduses viibija kuulda hirvepullide maskuliinseid möirgeid ja põtrade ohkivaid kaaslaseotsinguid. Selle tõttu on aeg looduses rahutu, sest metsade suurkujude ärritatud ja omavahel konkureerivad hääled mõjuvad ehmatavalt ka läheduses viibivale väiksemat sorti faunale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Poliitiline jooksuaeg

maintext:
Arvamus
Poliitiline jooksuaeg
Esmaspäev, 12. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Käes on september ja metsades on alanud kõige suuremate ulukite jooksuaeg. Hilisõhtuti ja varahommikuti võib looduses viibija kuulda hirvepullide maskuliinseid möirgeid ja põtrade ohkivaid kaaslaseotsinguid. Selle tõttu on aeg looduses rahutu, sest metsade suurkujude ärritatud ja omavahel konkureerivad hääled mõjuvad ehmatavalt ka läheduses viibivale väiksemat sorti faunale.
Millegipärast on meie praegune poliitiline olukord sarnane sellele, mis toimub laantes ja rohumaadel. Konkurents presidenditooli pärast on ka poliitikud “ära pööranud” sarnaselt looduses toimuvaga. Järjest enam kuuleb tõsiseid “möirgeid” suurtelt erakondadelt, millele väiksemad vennad püüavad omal moel kaasa rääkida.
Kes ei ole meie poolt…
Viimase aja teravaim väljaütlemine tuli Siim Kallaselt – kes pole temaga nõus, võib endale teise erakonna otsida. Siin võib tuua paralleeli ühe teise ajastuga, milles minuealistel tuli kuni keskikka jõudmiseni elada. Vahepealkirjas puuduv lause teine pool oli tol ajal selline – see on järelikult meie vastu. Mingit muud võimalust ei olnud. Ilmselt on Kallas teatud mõttes ikka veel kinni neis dogmades, millega tema karjäär alguse sai. Pingelisel hetkel hakkab alateadvus tööle ja otsib mis tahes variante, et ennast kehtestada.
Kui läbi aastate on räägitud Keskerakonna lõhest, siis praegu võib nentida küll, et Reformierakond on tõsiselt katki. Seda juba ajast, mil hakati rääkima võimalikest presidendikandidaatidest. Sellist häma, keerutamist ja mõistusevastalisust, kui tuli reformikatelt, ei ole kostnud ühestki teisest erakonnast. Kallas sättis kõigepealt ennast püünele, mis võis ärritada neid persoone, kes soovisid, et teema oleks nendega eelnevalt läbi räägitud. Vastukaaluks tulid välja ka teised võimalikud kandidaadid, jõulisemad neist olid Marina Kaljurand ja Urmas Paet.
Mida aeg edasi, seda valjemaks erakonna sisene kiskumine läks ja vaene Paet unustati täiesti ära. Asi läks isegi nii kaugele, et mees pidi telekanalitele meelde tuletama, et teadagi mõnele debatile kutsutaks. Ent üheski tõsisemas debatis teda näha polnud.
Kallase suurimaks komistuskiviks sai hoopis naine nimega Marina, kes pealegi pole ühegi erakonna liige. Just see väärikas daam on ilmselt Kallase viimase aja halbade unenägude peategelane. Oleks Kallas suutnud seda ette näha, poleks ta ilmselt omal ajal Taavi Rõivasel lubanud Marinat välisministri toolile kutsuda.
Lõhet erakonna sees näitab ka asjaolu, et Kallase ühemõttelisele väljaütlemisele astus vastu Rõivaski, kes andis teada, et Reformierakonnas pole siiski veel oma peaga mõtlemine ära keelatud erinevalt mõnest teisest parteist.
Ka Savisaarel kuri karjas
“… üksmeelne Keskerakond!” Just selliste paatoslike lauluridadega algavad kõik Keskerakonna kongressid. Laulavad seal kõik koos hoolega, ometi ei usu lauluridu neist mitte keegi ja arvan, et pole iial uskunudki.
Kui reformikatel on üleval alles esimene tõsisem omavaheline avalik lahkheli, mis võib saada lahenduse Siim Kallase või ka mõne teise isiku presidendiks valimisega, siis Keskerakonda on kimbutanud teisitimõtlemine juba aegade hämarusest ehk lindiskandaalist alates. Toonaste erimeelsuste tõttu tekkinud Arengupartei küll hääbus üsna ruttu ja paljud ei mäletagi, et selline kooslus üldse kunagi püsti oli. Kuid läbi aegade on Keskerakonnast lahkunud või ka üle parda visatud palju tuntud poliitikuid, seda just seetõttu, et nad on püüdnud oma ajusid kasutada.
Viimasel ajal on Edgar Suure vastu pöördunud tema endised andunud fännid Kadri Simson ja Mailis Reps. Jüri Ratas ei ole aga kunagi kartnud oma seisukohti välja öelda ja ma imestan, kuidas ta on üldse suutnud Keskerakonna liikmeks jääda.
Keskerakonnale ja tema igavesele juhile on kümneid kordi kadu ennustatud, ometi on kõik seni läinud nii, nagu esimees dikteerinud on. Kui muidugi välja arvata Repsi saamine presidendikandidaadiks.
Viimastel päevadel on avalikult Savisaare välja vastu astunud ka tema üks paadunumaid fänne Jaanus Karilaid. Kardan, et Karilaidu ootab sama saatus nagu rahaskandaali ajal avalikult erakonna esimeest kritiseerinud Kalle Laanetit. Karilaid lihtsalt visatakse esimehe nõudmisel erakonnast välja ja kui ta soovib suures poliitikas jätkata, siis koputab peagi mõne teise erakonna uksele.
Loogilise jätkuna reformikate omale, kes on varemgi Keskerakonna liikmeid oma hõlma alla võtnud ja küllap teeb seda jätkuvalt.
EKRE vali hääl, IRL-i ja sotside sääsepirin
EKRE esimehel Mart Helmel on küll vali hääl ja kindlad põhimõtted, ent riigikogus saadud mandaatide arv tema häält kõvemaks ei muuda. Ometi on mees teinud kõva tööd ja toetust rahva hulgas kasvatanud. Erakonnale on konkurentide poolt püütud küll natsisilti külge kleepida, seda just seoses väljaütlemistega migratsioonipoliitika osas, aga ekrelaste toimetamised lihtrahvale meeldivad ja Helme võib järgmistel riigikogu valimistel hea tulemuse teha. Juhul, kui neil omas majas mingit mässu ei tule. Praegu seda märgata pole, sest peamiselt endistest rahvaliitlastest liikmeskonnal on selgelt meeles veel see, mis juhtus, kui Villu Reiljan sai kätte süüdimõistva kohtuotsuse. Ühegi erakonna ülesehitamine pole kerge töö, ent laiali minna võib see vaid päevadega. Siis, kui endise juhi asemele kedagi astumas pole.
Kellest Eestis üldse mitte midagi ei sõltu, on sotsid ja IRL. Kui sotsidel on oma esimehe näol vähemalt sõnakas eestkõneleja, siis IRL-il pole sedagi. Pikemat aega on mõlemad olnud suuremate ripatsiks, et saaks moodustatud enamuskoalitsioon. Vastutasuks mõni tähtsam ametikoht riigikogus või mõni ministriportfell valitsuses.
Sotsiaaldemokraadid saavad järgmistel riigikogu valimistel kindlasti mõne koha ja võivad taas koalitsiooni moodustamise kaalukeeleks osutuda. IRL ilmselt aga kaob meie poliitmaastikult loomulikku teed pidi või poeb siis enne valimisi mõne tugevama erakonna põue.
Vabaerakonna kohta ei oska ma mitte midagi öelda, sest pole siiani aru saanud, kes või mis nad on. Autor: Toivo Vaik Esmaspäev, 12. september 2016.Millegipärast on meie praegune poliitiline olukord sarnane sellele, mis toimub laantes ja rohumaadel. Konkurents presidenditooli pärast on ka poliitikud “ära pööranud” sarnaselt looduses toimuvaga. Järjest enam kuuleb tõsiseid “möirgeid” suurtelt erakondadelt, millele väiksemad vennad püüavad omal moel kaasa rääkida.Viimase aja teravaim väljaütlemine tuli Siim Kallaselt – kes pole temaga nõus, võib endale teise erakonna otsida. Siin võib tuua paralleeli ühe teise ajastuga, milles minuealistel tuli kuni keskikka jõudmiseni elada. Vahepealkirjas puuduv lause teine pool oli tol ajal selline – see on järelikult meie vastu. Mingit muud võimalust ei olnud. Ilmselt on Kallas teatud mõttes ikka veel kinni neis dogmades, millega tema karjäär alguse sai. Pingelisel hetkel hakkab alateadvus tööle ja otsib mis tahes variante, et ennast kehtestada.Kui läbi aastate on räägitud Keskerakonna lõhest, siis praegu võib nentida küll, et Reformierakond on tõsiselt katki. Seda juba ajast, mil hakati rääkima võimalikest presidendikandidaatidest. Sellist häma, keerutamist ja mõistusevastalisust, kui tuli reformikatelt, ei ole kostnud ühestki teisest erakonnast. Kallas sättis kõigepealt ennast püünele, mis võis ärritada neid persoone, kes soovisid, et teema oleks nendega eelnevalt läbi räägitud. Vastukaaluks tulid välja ka teised võimalikud kandidaadid, jõulisemad neist olid Marina Kaljurand ja Urmas Paet.Mida aeg edasi, seda valjemaks erakonna sisene kiskumine läks ja vaene Paet unustati täiesti ära. Asi läks isegi nii kaugele, et mees pidi telekanalitele meelde tuletama, et teadagi mõnele debatile kutsutaks. Ent üheski tõsisemas debatis teda näha polnud.Kallase suurimaks komistuskiviks sai hoopis naine nimega Marina, kes pealegi pole ühegi erakonna liige. Just see väärikas daam on ilmselt Kallase viimase aja halbade unenägude peategelane. Oleks Kallas suutnud seda ette näha, poleks ta ilmselt omal ajal Taavi Rõivasel lubanud Marinat välisministri toolile kutsuda.Lõhet erakonna sees näitab ka asjaolu, et Kallase ühemõttelisele väljaütlemisele astus vastu Rõivaski, kes andis teada, et Reformierakonnas pole siiski veel oma peaga mõtlemine ära keelatud erinevalt mõnest teisest parteist.“… üksmeelne Keskerakond!” Just selliste paatoslike lauluridadega algavad kõik Keskerakonna kongressid. Laulavad seal kõik koos hoolega, ometi ei usu lauluridu neist mitte keegi ja arvan, et pole iial uskunudki.Kui reformikatel on üleval alles esimene tõsisem omavaheline avalik lahkheli, mis võib saada lahenduse Siim Kallase või ka mõne teise isiku presidendiks valimisega, siis Keskerakonda on kimbutanud teisitimõtlemine juba aegade hämarusest ehk lindiskandaalist alates. Toonaste erimeelsuste tõttu tekkinud Arengupartei küll hääbus üsna ruttu ja paljud ei mäletagi, et selline kooslus üldse kunagi püsti oli. Kuid läbi aegade on Keskerakonnast lahkunud või ka üle parda visatud palju tuntud poliitikuid, seda just seetõttu, et nad on püüdnud oma ajusid kasutada.Viimasel ajal on Edgar Suure vastu pöördunud tema endised andunud fännid Kadri Simson ja Mailis Reps. Jüri Ratas ei ole aga kunagi kartnud oma seisukohti välja öelda ja ma imestan, kuidas ta on üldse suutnud Keskerakonna liikmeks jääda.Keskerakonnale ja tema igavesele juhile on kümneid kordi kadu ennustatud, ometi on kõik seni läinud nii, nagu esimees dikteerinud on. Kui muidugi välja arvata Repsi saamine presidendikandidaadiks.Viimastel päevadel on avalikult Savisaare välja vastu astunud ka tema üks paadunumaid fänne Jaanus Karilaid. Kardan, et Karilaidu ootab sama saatus nagu rahaskandaali ajal avalikult erakonna esimeest kritiseerinud Kalle Laanetit. Karilaid lihtsalt visatakse esimehe nõudmisel erakonnast välja ja kui ta soovib suures poliitikas jätkata, siis koputab peagi mõne teise erakonna uksele.Loogilise jätkuna reformikate omale, kes on varemgi Keskerakonna liikmeid oma hõlma alla võtnud ja küllap teeb seda jätkuvalt.EKRE esimehel Mart Helmel on küll vali hääl ja kindlad põhimõtted, ent riigikogus saadud mandaatide arv tema häält kõvemaks ei muuda. Ometi on mees teinud kõva tööd ja toetust rahva hulgas kasvatanud. Erakonnale on konkurentide poolt püütud küll natsisilti külge kleepida, seda just seoses väljaütlemistega migratsioonipoliitika osas, aga ekrelaste toimetamised lihtrahvale meeldivad ja Helme võib järgmistel riigikogu valimistel hea tulemuse teha. Juhul, kui neil omas majas mingit mässu ei tule. Praegu seda märgata pole, sest peamiselt endistest rahvaliitlastest liikmeskonnal on selgelt meeles veel see, mis juhtus, kui Villu Reiljan sai kätte süüdimõistva kohtuotsuse. Ühegi erakonna ülesehitamine pole kerge töö, ent laiali minna võib see vaid päevadega. Siis, kui endise juhi asemele kedagi astumas pole.Kellest Eestis üldse mitte midagi ei sõltu, on sotsid ja IRL. Kui sotsidel on oma esimehe näol vähemalt sõnakas eestkõneleja, siis IRL-il pole sedagi. Pikemat aega on mõlemad olnud suuremate ripatsiks, et saaks moodustatud enamuskoalitsioon. Vastutasuks mõni tähtsam ametikoht riigikogus või mõni ministriportfell valitsuses.Sotsiaaldemokraadid saavad järgmistel riigikogu valimistel kindlasti mõne koha ja võivad taas koalitsiooni moodustamise kaalukeeleks osutuda. IRL ilmselt aga kaob meie poliitmaastikult loomulikku teed pidi või poeb siis enne valimisi mõne tugevama erakonna põue.Vabaerakonna kohta ei oska ma mitte midagi öelda, sest pole siiani aru saanud, kes või mis nad on.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna kell 19 toimub Kuressaare Laurentiuse kirikus muusiku ja kauaaegse kultuuritöötaja Rein Orni tasuta juubelikontsert. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Rein Orn 70: kontsert “Tänuks jumalale ja muusikale”
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Täna kell 19 toimub Kuressaare Laurentiuse kirikus muusiku ja kauaaegse kultuuritöötaja Rein Orni tasuta juubelikontsert.
“Üritusi on linnas palju, käimas on ju toidufestival, aga see kontsert oleks rohkem hingele,“ ütles pühapäeval oma 70. sünnipäeva tähistav Rein Orn. Ka kontserdi pealkiri “Tänuks jumalale ja muusikale“ kõnetab inimesi just seestpoolt. Orn lisas, et kõigil tasub tulla nautima ilusat sügisest kontserti, kus kõlavad kaunid klassikalised meloodiad. Üles astuvad Eesti rahvusooperi solist Aare Saal, juubilar Rein Orn akordionil, viiulil Erki Aavik ning laulab segakoor Sauer, mille dirigent on Ester Soe.
Repertuaari koostas Rein Orn ise. Tema sõnul ei olnud kava koostamisel midagi keerulist, see, kuidas teha, oli selge juba mitu aega tagasi. “Ma mõtlesin, et 70 aastat on siin elus ikka pöördeline ja tuleb ära märkida,“ põhjendas ta kontserdi ideed, muiates, et sülti on elus söödud küll, seekord oleks siis veidi teistmoodi. Küsimusele, kuidas ta tunneb ennast läheneva 70 aasta künnisel, vastas Rein, et peaasi, et ikka tervist oleks.
Pärast tund aega kestvat kontserti on neil, kes soovivad juubilarile häid sõnu öelda, võimalus seda teha. “Mitte mingisuguseid kingitusi ei ole vaja kaasa võtta, tulge ainult kontserdile ja nautige muusikat,“ kinnitas Rein Orn.
Rein Ornil valmis juubelisünnipäevaks ka plaat „Hetked“, millelt saab kuulda nii tema enda kui ka teiste loodud lugusid möödunud aegadest.
Kohapeal on võimalus annetada kiriku avariilise torni renoveerimiseks.
Palju õnne ja rõõmsaid hetki, Sulle, Rein!
Autor: Ivika Laanet Reede, 09. september 2016.“Üritusi on linnas palju, käimas on ju toidufestival, aga see kontsert oleks rohkem hingele,“ ütles pühapäeval oma 70. sünnipäeva tähistav Rein Orn. Ka kontserdi pealkiri “Tänuks jumalale ja muusikale“ kõnetab inimesi just seestpoolt. Orn lisas, et kõigil tasub tulla nautima ilusat sügisest kontserti, kus kõlavad kaunid klassikalised meloodiad. Üles astuvad Eesti rahvusooperi solist Aare Saal, juubilar Rein Orn akordionil, viiulil Erki Aavik ning laulab segakoor Sauer, mille dirigent on Ester Soe.Repertuaari koostas Rein Orn ise. Tema sõnul ei olnud kava koostamisel midagi keerulist, see, kuidas teha, oli selge juba mitu aega tagasi. “Ma mõtlesin, et 70 aastat on siin elus ikka pöördeline ja tuleb ära märkida,“ põhjendas ta kontserdi ideed, muiates, et sülti on elus söödud küll, seekord oleks siis veidi teistmoodi. Küsimusele, kuidas ta tunneb ennast läheneva 70 aasta künnisel, vastas Rein, et peaasi, et ikka tervist oleks.Pärast tund aega kestvat kontserti on neil, kes soovivad juubilarile häid sõnu öelda, võimalus seda teha. “Mitte mingisuguseid kingitusi ei ole vaja kaasa võtta, tulge ainult kontserdile ja nautige muusikat,“ kinnitas Rein Orn.Rein Ornil valmis juubelisünnipäevaks ka plaat „Hetked“, millelt saab kuulda nii tema enda kui ka teiste loodud lugusid möödunud aegadest.Kohapeal on võimalus annetada kiriku avariilise torni renoveerimiseks.Palju õnne ja rõõmsaid hetki, Sulle, Rein!
Veel artikleid samast teemast »


description: Alates 5. septembrist saab Saaremaa Kunstistuudios vaadata Anna Hõbemäe (pildil) maalinäitust “Kolm punkti...”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tund kunstnik Anna Hõbemäega

maintext:
NÄDALALÕPP
Tund kunstnik Anna Hõbemäega
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Alates 5. septembrist saab Saaremaa Kunstistuudios vaadata Anna Hõbemäe (pildil) maalinäitust “Kolm punkti...”.
9. septembril kell 16 näituse avamine koos kunstnikutunniga, kus vestlust Anna Hõbemäega juhib näituse kuraator Reeli Kõiv; kohtumisele järgneb töötuba kunstniku juhendamisel.
Saaremaa Kunstistuudios tuleb eksponeerimisele Anna Hõbemäe värskem maalilooming. Näitusevalik esitleb noore maalikunstniku senisele loomingulisele käekirjale iseloomulikke kirkatoonilisi tugevalt abstraheeritud loodusmotiive.
Kunstnikku on alati huvitanud maastikud enda ümber, kuid mitte kunagi nende võimalikult natuuritruu edasiandmine. Tugevate, tihti puhaste värvitoonide kõrvuti asetamisega loob ta tihedaid kompositsioone, kus vaatamata värvimöllule ja ekspressiivsele pintslitööle on omamoodi harmoonia. Anna Hõbemäe maalid pakuvad ka pikemat vaatamiselamust ning kannatavad välja võrdluse modernistliku maastikumaali maailmanimedega.
Anna Hõbemäe (s 1986) on üles kasvanud Valgas ja õppinud 2006–2011 Tartu ülikoolis maalikunsti (MA 2011). Ta on esinenud mitmetel grupinäitustel alates 2006. aastast. Praegune väljapanek on kunstniku kümnes isikunäitus ja ühtlasi esmaesinemine Saaremaal.
9. septembril kell 16.45 toimuva Anna Hõbemäe juhendatava töötoa teemaks on “Maalimuusika”. Iga osaleja maaliks oma lemmik-muusikapala või -stiili endale meelepärasel viisil, kas siis seda ette kujutades või samal ajal kuulates.
Anna Hõbemäe näitus jääb avatuks 6. oktoobrini. Autor: NL Reede, 09. september 2016.9. septembril kell 16 näituse avamine koos kunstnikutunniga, kus vestlust Anna Hõbemäega juhib näituse kuraator Reeli Kõiv; kohtumisele järgneb töötuba kunstniku juhendamisel.Saaremaa Kunstistuudios tuleb eksponeerimisele Anna Hõbemäe värskem maalilooming. Näitusevalik esitleb noore maalikunstniku senisele loomingulisele käekirjale iseloomulikke kirkatoonilisi tugevalt abstraheeritud loodusmotiive.Kunstnikku on alati huvitanud maastikud enda ümber, kuid mitte kunagi nende võimalikult natuuritruu edasiandmine. Tugevate, tihti puhaste värvitoonide kõrvuti asetamisega loob ta tihedaid kompositsioone, kus vaatamata värvimöllule ja ekspressiivsele pintslitööle on omamoodi harmoonia. Anna Hõbemäe maalid pakuvad ka pikemat vaatamiselamust ning kannatavad välja võrdluse modernistliku maastikumaali maailmanimedega.Anna Hõbemäe (s 1986) on üles kasvanud Valgas ja õppinud 2006–2011 Tartu ülikoolis maalikunsti (MA 2011). Ta on esinenud mitmetel grupinäitustel alates 2006. aastast. Praegune väljapanek on kunstniku kümnes isikunäitus ja ühtlasi esmaesinemine Saaremaal.9. septembril kell 16.45 toimuva Anna Hõbemäe juhendatava töötoa teemaks on “Maalimuusika”. Iga osaleja maaliks oma lemmik-muusikapala või -stiili endale meelepärasel viisil, kas siis seda ette kujutades või samal ajal kuulates.Anna Hõbemäe näitus jääb avatuks 6. oktoobrini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile pidas Saare matusebüroo oma 20 aasta juubelit. Juhataja peab selle aja jooksul eriti oluliseks just vankumatuna püsinud kollektiivi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Urnimatus tõusev trend

maintext:
Uudised
Urnimatus tõusev trend
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 17. september 2016. Helju Välisson peab kõige kvaliteetsemateks just saarlaste endi valmistatud puidust urne. FOTO: Valmar Voolaid Eile pidas Saare matusebüroo oma 20 aasta juubelit. Juhataja peab selle aja jooksul eriti oluliseks just vankumatuna püsinud kollektiivi.
Saare Matusebüroo OÜ juhataja Helju Välisson tõdes, et 20 on vägev number, aga mitte niisama, vaid nii rasket tööd sama kollektiiviga tehes. “Niimoodi jõuabki, kui on hea kollektiiv ja tublid koostööpartnerid,” selgitas ta rahulolevalt.
Koostööpartneritena pidas ta silmas nii kogudusi, haiglat kui Lillekoda OÜ-d. Välisson aitas Tallinnas praegugi edukat matusebürood luua ning Saaremaale naastes oli ta indu täis, et ka siia midagi sarnast teha.
Hoolimata reklaamist ja soovist pakkuda teenust Tallinna tänava nüüdisaegsetes ruumides, tuli siiski kolida haigla tiiva alla, et hoida konservatiivseid hindu.
Populaarseimat kirstu ei osanud ta välja tuua, kuid tõdes, et täispuidust puusärke valitakse üha vähem. “Hinnad on 130–520 euroni. Inimesed valivad ikkagi ilusa kirstu, kui vähegi saavad,” kinnitas ta.
Urnimatused on olnud tõusev trend pärast seda, kui Läänemaale tehti krematoorium. Välissonilt on küsitud, kas Saaremaale krematooriumi ei tehta, kuid see pole tema sõnul jätkusuutlik. “Isegi kui väga tahaks teha ja pangalaenu võtta, siis ei anta. See on liiga spetsiifiline hoone, millel järelturgu poleks. Samuti on siinne elanikkond liiga väikesearvuline.”
Kabel on puudu
Saarlaste valmistatud puiturnid on populaarseimad. Dolomiiti aga saarlased millegipärast eriti ei taha. Lisaks on pakkuda uue tootena ökourni. Materjal on biolagunev ning urni ülemisse ossa käib muld, millesse saab panna puuseemned.
“See on küll põnev valik, aga mul on küsimus, kuhu seda matta saab?” arutles ta, lisades, et vaevalt kalmistule sellist suurt haljastust lubatakse.
Välisson pakkus, et sellise urni saaks matta oma koduõue, aga võibolla kunagi on majal uued omanikud, kes saevad puu maha. “Sellega on mul dilemma – selle tarbeks peaks olema näiteks spetsiaalne hiis,” pakkus ta.
Välisson rõhutas, et Saaremaa kitsaskoht on kabeli puudumine. Kristlikud matused peetakse küll kirikus, aga ülejäänud matusetalitused peaksid toimuma kabelis. “Kudjape kalmistu arenguprogrammi pandi 2014. aastal kabel sisse ja selle üle käisid meil ka projektiarutlused. Siis jäi aga see arenguprogrammist välja,” tõdes ta kurvalt.
See peaks olema eraldi hoone, kus on kabel, peieruum ja morg. “Haiglas on küll pisike hüvastijätu ruum olemas, aga kui on juba suurem matusetalitus, jääb see väikseks. Samuti on välja tulek keldrikorruse kõledatest ja remontimata koridoridest trööstitu,” selgitas ta.
Sel aastal justkui kingituseks on matusebüroo saanud tiitlid “Edukas Eesti ettevõtte 2016” ja “Usaldusväärne ettevõte 2016”. Saare Matusebüroo OÜ juhataja Helju Välisson tõdes, et 20 on vägev number, aga mitte niisama, vaid nii rasket tööd sama kollektiiviga tehes. “Niimoodi jõuabki, kui on hea kollektiiv ja tublid koostööpartnerid,” selgitas ta rahulolevalt.Koostööpartneritena pidas ta silmas nii kogudusi, haiglat kui Lillekoda OÜ-d. Välisson aitas Tallinnas praegugi edukat matusebürood luua ning Saaremaale naastes oli ta indu täis, et ka siia midagi sarnast teha.Hoolimata reklaamist ja soovist pakkuda teenust Tallinna tänava nüüdisaegsetes ruumides, tuli siiski kolida haigla tiiva alla, et hoida konservatiivseid hindu.Populaarseimat kirstu ei osanud ta välja tuua, kuid tõdes, et täispuidust puusärke valitakse üha vähem. “Hinnad on 130–520 euroni. Inimesed valivad ikkagi ilusa kirstu, kui vähegi saavad,” kinnitas ta.Urnimatused on olnud tõusev trend pärast seda, kui Läänemaale tehti krematoorium. Välissonilt on küsitud, kas Saaremaale krematooriumi ei tehta, kuid see pole tema sõnul jätkusuutlik. “Isegi kui väga tahaks teha ja pangalaenu võtta, siis ei anta. See on liiga spetsiifiline hoone, millel järelturgu poleks. Samuti on siinne elanikkond liiga väikesearvuline.”Saarlaste valmistatud puiturnid on populaarseimad. Dolomiiti aga saarlased millegipärast eriti ei taha. Lisaks on pakkuda uue tootena ökourni. Materjal on biolagunev ning urni ülemisse ossa käib muld, millesse saab panna puuseemned.“See on küll põnev valik, aga mul on küsimus, kuhu seda matta saab?” arutles ta, lisades, et vaevalt kalmistule sellist suurt haljastust lubatakse.Välisson pakkus, et sellise urni saaks matta oma koduõue, aga võibolla kunagi on majal uued omanikud, kes saevad puu maha. “Sellega on mul dilemma – selle tarbeks peaks olema näiteks spetsiaalne hiis,” pakkus ta.Välisson rõhutas, et Saaremaa kitsaskoht on kabeli puudumine. Kristlikud matused peetakse küll kirikus, aga ülejäänud matusetalitused peaksid toimuma kabelis. “Kudjape kalmistu arenguprogrammi pandi 2014. aastal kabel sisse ja selle üle käisid meil ka projektiarutlused. Siis jäi aga see arenguprogrammist välja,” tõdes ta kurvalt.See peaks olema eraldi hoone, kus on kabel, peieruum ja morg. “Haiglas on küll pisike hüvastijätu ruum olemas, aga kui on juba suurem matusetalitus, jääb see väikseks. Samuti on välja tulek keldrikorruse kõledatest ja remontimata koridoridest trööstitu,” selgitas ta.Sel aastal justkui kingituseks on matusebüroo saanud tiitlid “Edukas Eesti ettevõtte 2016” ja “Usaldusväärne ettevõte 2016”.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tallinna loomaaed kutsub taas üles kõrvitsakasvatajaid, et anda oma panus loomaaialoomade toidulaua rikastamisse. Siiski kogutakse tänavu kõrvitsaid teatud mööndusega. Nimelt katkuhirmus on oodatud vaid kõrvitsad, mis kasvasid alal, kuhu metsloomad ei ole pääsenud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Loomaaed kogub taas kõrvitsaid

maintext:
Uudised
Loomaaed kogub taas kõrvitsaid
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 09. september 2016. Tallinna loomaaed kutsub taas üles kõrvitsakasvatajaid, et anda oma panus loomaaialoomade toidulaua rikastamisse. Siiski kogutakse tänavu kõrvitsaid teatud mööndusega. Nimelt katkuhirmus on oodatud vaid kõrvitsad, mis kasvasid alal, kuhu metsloomad ei ole pääsenud.
“Me ei võta vastu põlluservas kasvanud kõrvitsaid, kus metsloomadel on olnud ligipääs seoses seagripi ohuga loomaaia loomadele. Samamoodi võib katk tulla heina või inimeste jalanõudega, aga see on praegu kindel asi, mida oma loomade kaitseks teha saame,“ rääkis Tallinna loomaaia vabatahtlik Signe.
Kuulutus pandi üles alles teisipäeval ja saarlased loomaaiaga eile lõunaks veel ühendust võtnud polnud. Varasemad aastad on näidatud, et vähemalt sadakond kõrvitsat on Saaremaalt kokku saadud. “Me ei võta vastu põlluservas kasvanud kõrvitsaid, kus metsloomadel on olnud ligipääs seoses seagripi ohuga loomaaia loomadele. Samamoodi võib katk tulla heina või inimeste jalanõudega, aga see on praegu kindel asi, mida oma loomade kaitseks teha saame,“ rääkis Tallinna loomaaia vabatahtlik Signe.Kuulutus pandi üles alles teisipäeval ja saarlased loomaaiaga eile lõunaks veel ühendust võtnud polnud. Varasemad aastad on näidatud, et vähemalt sadakond kõrvitsat on Saaremaalt kokku saadud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavolikogu valis eilsel erakorralisel istungil presidendi valimiskogusse Reformierakonna fraktsiooni esimehe Jaanus Tamkivi ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimehe Jaanis Prii. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kuressaare linna esindavad valimiskogus Tamkivi ja Prii
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 09. september 2016. Jaanus Tamkivi (vasakul) ega Jaanis Prii ei soostunud eile avaldama, kelle poolt nad 24. septembril hääletavad. FOTO: Valmar VOolaid Kuressaare linnavolikogu valis eilsel erakorralisel istungil presidendi valimiskogusse Reformierakonna fraktsiooni esimehe Jaanus Tamkivi ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimehe Jaanis Prii.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaal sai pühapäeva hilishommikul vigastada autoga teetammilt alla sõitnud roolijoodik. Kiirabi viis juhi Kuressaare haiglasse kontrolli. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Autoga teetammilt alla sõitnud roolijoodik sai vigastada