authors:
Eleen Laasner
Foto
Panther Media

description: IT turvalisuse uurijad on leidnud lennupiletite veebipõhises müügikeskkonnas turvamata augu, mille kaudu saavad häkkerid varastada ära nende inimeste lennupiletid, kes on endale juba pileti ostnud ja selle eest interneti kaudu ka tasunud.

title: Turvaaugud võimaldavad häkkeritel e-lennupileteid varastada

maintext:
Selline avastamata murekoht on põhjustanud palju probleeme nii reisijatele kui lennufirmadele, vahendas Dw Saksamaa meediat.
Miljonid inimesed ostavad lennupiletid just veebi kaudu, sest hiljem on nii lihtsam ka pilet lennule registreerida (check-in), valida istekoht, tellida rendiauto ning muuta kasvõi lennuaega. Seda kõike kuuekohalise numbrikoodiga, mis veebist broneeringut tehes antakse.
Kuigi see sama kood võib ühtpidi vähendada reisimisega seotud stressi, on see ka turvamata koht, mille kaudu saavad häkkerid pileti endale varastada. Varastatud piletil on lihtne muuta kliendi andmeid ning sedakaudu lennupilet kellegi teise meilile saata.
Lihtne ja illegaalne
Turvaaugu leidja näitas Saksamaa reporteri peal koheselt, kui lihtne tema e-piletit on varastada. Arvutil pole mingit probleemi kuuekohalist koodi kindlaks teha, selleks kulub vaid mõni minut. Piletile ligi pääsedes on võimalik muuta nii meiliaadress kui ka väljumise kellaaeg.
Kuna paljud e-piletite kasutajad lendavad viisavabas ruumis, siis ei pea tõenäoliselt piiri ületades ka passi näitama, et see lennupiletil oleva nimega klapiks. Isegi need inimesed, kes pole häkkimise maailmaga varem kokku puutunu, saaksid tasuta lennu varastamisega hakkama, arvas turvaaugu leidja.
Broneerimissüsteemidel on puudu see, mida me teame igalt poolt mujalt – salasõna. Lennufirmad ei küsi reisijatelt mitte üheski andmete muutmise etapis parooli. Enda tuvastamiseks läheb vaja vaid nime ja broneeringunumbrit.
Selline probleem seab riski ka inimeste teistele isikuandmetele. Murekohta aitaks leevendada see, kui kõik lennufirmad võtaksid kasutusele ka muudetavad salasõnad.


title: Ringhääling 90. "Rahva teenrid" 15 aastat tagasi

maintext:
13. detsembril saab uuesti kuulata kõige vanemat arhiivis säilinud saadet sarjast "Rahva teenrid".
Sarjale panid 4. aprillil 1998 aluse Neeme Brus ja Mart Ummelas (pildil) ning nemad olid ka esimesed saatejuhid.
Saate mõte on olnud läbi kahe aastakümne see, et juhtivate meediakanalite ja päevalehtede juhid või arvamustoimetajad analüüsivad nädalasündmusi Eestis ja välismaal.
Hiljem juhtisid saadet Aarne Rannamäe ja Lauri Hussar, praegu teevad seda Mirko Ojakivi, Aivar Hundimägi ja Peeter Kaldre.

fasttext_language: et


title: Ringhäälingu 90. sünnipäeva puhul jõuavad eetrisse mitmed erilised saated

maintext:
13. detsembril kell 21 kuuleb kõige vanemat arhiivis säilinud saadet sarjast "Rahva teenrid". Sarjale panid 4. aprillil 1998 aluse Neeme Brus ja Mart Ummelas ning nemad olid ka esimesed saatejuhid.
14. detsembril kell 21 jõuab uuesti eetrisse 23. augustil 1989. aastal toimunud Balti keti sündmusi kajastanud kolmetunnise otsesaate esimene osa. Saatejuhid olid toona Riina Eentalu ja Tiit Sinissaar, reporteritööd tegid Saaremaal Aare Laine, Rakveres Ott Kool, Raplas Ain Saarna, Türil Vello Lään, Tartus Meelis Pirn, Tallinnas Mati Kirotar, Erkki Berends ja Raul Mälk, välismaiste tele- ja raadiojaamade kajastustusi jälgis ja tegi saates ülevaate Harri Tiido.
15.detsembril kell 14 kordab Vikerraadio Valdo Pandi saadet, mis polnud kuni tänavuse aastani kunagi eetris kõlanud, ja mille lint 2015. aastal Kreutzwaldi tänava raadiomaja tühjaks kolimisel juhuslikult leiti. See sisaldab Valdo Pandi ja kahe ennast võimudele välja annud metsavenna Arnold ja Aksel Ojaste jutuajamist 1963. aastal. Saate toimetas Piret Kriivan.
16. detsembril kell 14 saab kuulda üht rohkem kui 130-st Loominguliste Liitude Kultuurinõukogu saatetunnist, mis läks eetrisse igal reedel ajavahemikus1988-1990 ja tavaliselt otsesaatena. Loomeliitude kultuurinõukogu liikmed, ajaloolaste toel, rääkisid neis saateis teemadel, millest muu ajakirjandus alles hakkas kirjutama: MRP salaprotokollid, eesti keele ja kultuuri eluõigus, migratsioonipump, sovietiseerimine, KGB tegevus Eestis, interrinde tegevus. 26. augusti 1988. aasta saates, mida kordame, räägivad Mikk Mikiver, Jaak Jõerüüt, Tõnis Avikson, Mihkel Tiks, sotsioloog Mall Laur ja saatejuht Ene Hion. Saade on tõenäoliselt kodune salvestus raadioeetrist.
17. detsembril kell 12 on saates "Kajalood" küsitletav rohkem kui 40 aastat Eesti Raadios saateid teinud ning kuulajaid oma kauni raadiohääle ja emakeele laitmatu kasutusega rõõmustanud Mari Tarand.
Kell 14 saab aga Vello Lääne abiga ülevaate uudistesaate arengust läbi üheksa aastakümne ja kuuleb hääli "Päevakaja" varamust.
Ringhäälingu sünnipäeval, 18.detsembril, kell 10.10 teeb Margit Kilumets intervjuu tänavuse Kuldmikrofoni laureaadiga.
Päeva nael on kell 12.05 eetrisse jõudev kultussaade "Soovid, soovid, soovid", mis tuleb pärast mitmekümne aastast vaheaega Tõnis Erilaiu juhtimisel üheks tunniks taas eetrisse
Saates loeb Erilaid ette ainult posti teel saabunud kirju, soove ja tervitusi, et tähistada ringhäälingu 90. sünnipäeva.
Kell 14 näitab valik arhiivist seda, kuidas on reportaažid laulupeorongkäigust, peotule süütamisest, peoliste üleslaulmisest, laulupeokontsertidest ülekandetehnika arengu ja mitme põlvkonna reporterite mõttelennuga ajas muutunud. Saate paneb kokku Kaja Kärner.
Kell 16.05 on eetris salvestus Ringhäälingu pidulikult aastapäevakontserdilt.
Arhiivisaated valis välja Kaja Kärner.
Sünnipäevanädalal jõuab argipäeviti kell 11.30 eetrisse uus kuuldemäng "Eradetektiiv ERF", mis on järg 1974. aasta loole. Aastakümneid tagasi kuulajaid köitnud eradetektiiv ERF ilmus arhiivipimedusest välja, sest tema abi on nüüdki hädasti vaja, kui Ringhäälingu direktor avastab ühel detsembrikuu päeval oma kabinetist kotitäie sularaha. Paanikasse sattunud direktor kutsub appi eradetektiivi, sest Ringhäälingu juubeli eel ei saa riskida mingi avaliku skandaaliga.


title: ETV aastavahetus: "Ärapanija", meeleolukas Kinoteater ja rikkalik meelelahutus parimate artistide seltsis

maintext:
Enne suure peoõhtu algust on päevasel ajal vaatajate ees armastatud mängufilmid "Siin me oleme" ja "Mehed ei nuta", Maire Aunaste monotükk "Äraaetud, kuid ülesmukitud", nostalgiline huumoriprogramm "Meie Uduvere" ja kultuskomöödia "Õhtusöök ühele".
Kell 19.30 jõuab ekraanile Märt Avandi ja Ott Sepa intervjuu Eesti Vabariigi peaministriga. Pöördeline aeg nõuab pööraseid inimesi ning teistmoodi lähenemist.
Morna linnas möödub aastavahetus teisiti kui kunagi varem. Kell 20.30 saab näha "Õnne 13" aastalõpu eri, kus Allanile tundub, et kogu Morna linn on hulluks läinud. Öö jooksul kohtub ta Anneli, Mare, Laine, Krissu, Alma, Jürka ja nii mõnegi täiesti ootamatu näoga.
Kell 21.10 saab hoo sisse uusaastapidu kooperatiivis Kukeke. 1987. aasta hakkab lõppema. Vana-aastaõhtu eel peavad Illar ja Ats oma baaris nõu, kuidas aastavahetuse peo pealt võimalikult palju teenida. Arutamise käigus saab Illar šampusepudeli korgiga vastu pead ja kõik järgnev on segasem kui unenäos. Igal juhul astuvad Kukekese baarist läbi nii Ivo Linna kui ka Karl-Erik Taukar, Anne Veski, Koit Toome jpt.
Kell 22.10 pakub mõnusat meelelahutust "Aastavahetus Kinoteatriga". Karmil ja halastamatul pühadeajal saab ühest üksikust Nuustaku lumiste küngaste vahel peidus olevast kõrtsist tormivari kaheksale salapärasele rändurile. Need mehed juba nalja ei mõista, eriti üksteise vastu. Kes väljub sellest punkrist uude aastasse elavana ja kes sulab kevadel lume alt välja? Ja mis roll on selles kõiges Kaja Kallasel? Üks maja, üks õhtu, üks suur küsimus, kaheksa meest ja paar nalja - see on Aastavahetus Kinoteatriga. Osades Tõnis Niinemets, Märt Avandi, Ott Sepp, Priit ja Märt Pius, Peeter Oja, Henrik Kalmet, Andrus Vaarik jt.
Pärast Kinoteatri meeleolukat programmi, kell 22.45, jõuab pika pausi järel ekraanile "Ärapanija 2016". Lõppeva aasta võtavad oma väärika põhjalikkusega kokku legendaarsed ärapanijad Mart Juur ja Peeter Oja.
Kell 23.50 on eetris Eesti Vabariigi presidendi uusaastatervitus ning pärast seda jätkub kooperatiivis Kukeke lõbus tantsupidu.
31. detsembri õhtul algusega kell 21.00 on võimalus saata oma sõbrale hea soov aga ETV2 ekraani vahendusel. Tervitustele taustaks on mõnus muusika ehitud suurepärase videopildiga. Tervituste saatmiseks tuleb läkitada sõnum numbrile 15330, kõige ette kirjuta märksõna ETV2. Näide: ETV2[tühik]Meeldejäävat aastavahetust kõigile! Soovib Tiina. Sõnumi hind on 96 senti.
1. jaanuaril pakub ETV vaatamiseks kultusfilme "Vallatud kurvid" ja "Nukitsamees." Kell 12.15 jõuab aga ekraanile Viini filharmoonikute uusaastakontsert, mida juhatab esmakordselt temperamentne Gustavo Dudamel Venetsueelast. Dirigent on kavasse leidnud lisaks Strausside dünastia teada-tuntud lugudele ka harva esitatavaid palasid.
Kell 14.50 rullub vaatajate ees lahti "West Side'i lugu". See on üks filmiajaloo kuulsamaid muusikale, adaptsioon samanimelistest Broadway lavastusest, mis ammutas inspiratsiooni Shakespeare'i tuntud draamast "Romeo ja Julia". Tegevus toimub 1950. aastate New Yorgis ja jutustab armastusloo, mille taustaks on kahe rivaalitseva, erineva kultuurilise taustaga noortekamba suhted. Auhinnakapis on sel filmil kolm Kuldgloobust ja koguni kümme Oscarit.
Kell 17.50 pakub muusikalist elamust "Eesti Kontserdi ja Hennessy uusaastakontsert". Traditsioonilisel kontserdil juhatab Eesti Riiklikku Sümfooniaorkestrit dirigent Risto Joost. Kontserdi I osas tuleb ettekandele Saint-Saënsi teravmeelne ja humoorikas "Loomade karneval", kus soleerivad armastatud klaverikunstnikud Kalle ja Kristjan Randalu.
Õhtul kell 20.00 algab "Laulukarusselli" värske hooaeg. Esimeses saates esinevad kõige nooremad lauljad. Saatejuhid on sel hooajal Mai Palling, Kristel Aaslaid ja Märten Matsu.
Kell 20.55 on eetris Riigikogu esimehe uusaastatervitus ning kell 21.25 kutsub telerite ette eluliselt haarav ja puudutav mängufilm "Nullpunkt".
ETV2 kavas on aastavahetusel mitmekülgne valik filme, samuti saab nautida Adele'i kontserti Londonis. 1. jaanuaril aga rõõmustab ETV2 vaatajaid läbi päeva eetris oleva minisarjaga "Mina ka", mis annab lapsemeelselt lihtsad, kuid tabavad vastused küsimustele, missugune on meie elu tulevikus, kuidas teenida raha ja miks me pimedust kardame.


title: Draamasari Ballykissangel 5, 8/12: Veel paar dollarit (Inglise 1999)

maintext: Donali onu Minto tahab hakata puskarit ajama ja ostab Dannylt kartuleid. Dooley haistab kasu ja haarab Minto plaanist kinni. Ballykissangel saab uue konstaabli. Dermon ja Grainne otsustavad võita lemmikloomavõistlust, aga selleks on vaja looma, keda teistel ei ole. Niamh kutsub Siobhani külla, sest tunneb suurt koduigatsust. Orlan on kõrini Conoriga ühe katuse all elamisest.


title: Draamasari Õnne 13 19 (Eesti 2011)

maintext: Kes oleks arvanud, et vanad vimmamehed (eks ikka Laine pärast!) Kristjan ja Jürka võivad ootamatult vennastuda? Aga selliseid asju juhtub ja mitte ainult Mornas. Riksile ja Annemaile teevad muret lähenevad pühad, aga ka see, et Uuevariku noorperemees, nende vanem poeg Ints kipub vanapoisiks jääma. Ekslinnapea Uku Palm otsustab proovida kingsepaametit.


title: Draamasari Õnne 13 19 (Eesti 2011)

maintext: Hotellibaaris mängib number ühte ei keegi muu kui Laine. Just selles rollis leiab aset tema joviaalne taaskohtumine Mariaga. Aga piisab Alma tulekust, et situatsioon muutuks. Merilin on tüdinud kohvrite otsas elamisest, aga vastsel linnapeal Oliver-Stenil pole aega ega oskust uut peavarju otsida. Kahel Ahvenal on mõndagi põnevat, mida omavahel arutada.


title: Asja lood, 1/3: Vana fotoaparaat

maintext: On asju, mis pole lihtsalt esemed, vaid peidavad endas pikki lugusid, terveid elusid, erinevaid saatusi. Jõuluõhtul räägivad need oma kummalise loo. Heikki Leis on kunstnik ja fotograaf, ta on üks haruldane inimene, kes pildistab kaameraga, mis on tänapäeval ajalugu. Mees eelistab filmi, tema jaoks on filmi pilt ausam ja elusam. Kuidas teha pilt kaameraga, mille iga kaader on arvel? Kaameraga, mis on tänapäeva kaameratega võrreldes väga mehhaaniline ja keeruline. Lisaks kogu ilmutusprotsess tuleb teha kodus käsitsi.


title: 2017. aasta loom on metskits

maintext: 2017. aasta loom on metskits. Jahimeeste Seltsi tegevjuht Tõnis Korts räägib, kui palju meie loomades metskitsi on ja miks valiti aasta loomaks just metskits.


title: Jõulutunnel. Collegium Musicale Nigulistes

maintext: Kontserdil Niguliste kirikus laulab üks eesti parimaid koore "Collegium Musicale", kes vaatamata oma noorele eale on juba kaks korda teeninud aasta koori tiitli. Koori asutas 2010. aastal laulja ja dirigent Endrik Üksvärav. Kavas on nii Pärti kui ka Ehalat ja südantsoojendavaid jõululaule Eestist ning mujalt maailmast. Solistina on kaastegev sopran Katrin Targo. Režissöör Marek Miil, helirežissöör Siim Mäesalu, produtsent Ruth Alaküla.


title: Jõulutunnel 2016

maintext: Esimesel jõulupühal on Eesti Televisiooni eetris taas traditsiooniline heategevusprogramm "Jõulutunnel". Tänavu kogutakse annetusi Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidule, et aidata kaasa liikumistakistusega inimeste tervisliku seisundi paranemisele. Kogutud annetuste eest on kavas avada treeningsaal ja osta sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivad seadmed.


title: Eesti parim koolikokk, 1/12 (ETV 2016)

maintext: Koolitoit on nagu sport! Igaühel on selle kohta oma arvamus, kuid kõrgliigas on vähesed mänginud. Ei ole lihtne olla meele järele paarisajale kuni tuhandele õpilasele. Parimatel on aga omad nipid. Võistluslik sari toob teie ette eheda koolitoidu maitsed ja nüansid. Esimeses saates on vastamisi Sõmeru Põhikooli kokk Ave, kes toidab iga päev 188 last ja Koeru koolikokk Eveli, kelle hoole all on 271 lapse toidueelistused. Saatejuhid Kaidor Kahar ja Eero Reinu uurivad, mis toimub tegelikult kooliköökides. Kes pääseb aga edasi, selle otsustab žürii.


title: Jõuluhõngulised küpsised ja küpsised šokolaaditükkide ja karamelliüllatusega

maintext:
Jõuluhõngulised küpsised 12 tk
100 g võid, toasooja
90 g suhkrut
70 g vedelat mett
1 tl piparkoogimaitseainet
140 g jahu
1 tl küpsetuspulbrit
Noaotsatäis soola
Kuumuta ahi 175 kraadini. Vahusta või suhkru, meega ja piparkoogimaitseainega heledaks kohevaks vahuks. Lisa küpsetuspulbri ja soolaga segatud jahu. Vormi saadud massist 12 pallikest ja suru need lapikuks ahjuplaadile. Arvesta, et need küpsised vajuvad ahjus õige laiaks. Küpseta 15-18 minutit. Jahuta jahutusrestil.
Küpsised šokolaaditükkide ja karamelliüllatusega Ca 15 tk
100 g võid, toatemperatuuril
140 g Muscovado suhkrut
1 munakollane
180 g jahu
1 tl küpsetuspulbrit
100 g hakitud tumedat šokolaadi
Ca 15 karamelli- või iirisekommi, nt Kiss-Kiss
Noaotsatäis soola
Kuumuta ahi 170 kraadini. Vahusta suhkur võiga heledaks kohevaks vahuks. Lisa munakollane ja jätka vahustamist. Nüüd sega hulka jahu, küpsetuspulber ja sool. Soola soovitan lisada pigem natuke rohkem, sest see sobib nii karamelli kui ka šokolaadiga. Suru kommid natuke lapikumaks ja paki iga komm taina sisse, nii et moodustuksid lapikud pätsid. Aseta ahjuplaadile ja küpseta ca 18-20 minutit. Jahuta restil.


title: Draamasari Õnne 13 19 (Eesti 2011)

maintext: Alma näeb aknast, kuidas kodu poole kõndiv Uku Palm keset tänavat ihuüksinda tantsu lööb. Tal ei jää muud üle kui minna uurima, kas auväärne naaber äkki peast segi pole läinud. Isand Viss trehvab pubis konutavat Põtra ja teeb talle ootamatu ettepaneku. Uuevarikul selgub, et Annemai ja Riksi suhted on siiani veel vägagi haprad. Oliver Stenil on oma Merilinile kaks uudist: üks hea ja teine halb. Kuid imelikul kombel kõlavad mõlemad täpselt ühtemoodi...


title: Dokfilm Koko - gorilla, kes räägib inimestega (Koko - the Gorilla Who Talks to Humans, Inglise/USA 2015)

maintext: Dokfilm Koko – gorilla, kes räägib inimestega (Koko - the Gorilla Who Talks to Humans, Inglise/USA 2015) (Foto: )


title: Toomas mulkide maalt

maintext: Läti Televisioon jälgis Toomas Hendrik Ilvese ja Ieva Ilvese elu-olu presidentuuri viimastel kuudel, kusjuures nende fookus oli pigem Toomas Hendrik Ilvesel kui inimesel, Mulgimaa mehel. Oluline on siinjuures ära märkida, et "mulk" tähendab läti keeles tobukest. Aga läti pärimuse järgi on mulk ka inimene, kes alati kõigest puhtalt ja võitjana välja tuleb.


title: Draamasari Õnne 13 19 (Eesti 2011)

maintext: Ja ongi viimaks käes see päev, mil Laur Põder ilmub Felix Vissi ukse taha. Viimasel on nende jutuajamise lõpul põhjust õhku pillata üks kuldne mõttetera: kahjurõõm on see kõige siiram ja puhtam rõõm. Tallinnas muutuvad Sumbergite pere suhted aina keerulisemaks - vanaproua Ernast alates ja ennast keskteismeliseks nimetava Annabeliga lõpetades. Georgist ja Evelinist rääkimata. Õnne tänaval algab aga hommik Allani pannkookidega. Režissöör Ain Prosa, stsenarist, Teet Kallas. Tootja OÜ Balti Video.


title: Balletietendus Pähklipureja (Nutcracker by Estonian National Ballet, Prantsuse 2014)

maintext: Kaunis ja jõulumeeleolu loov Pjotr Tšaikovski ballett "Pähklipureja" on helilooja tuntumaid ning armastatumaid teoseid, mille muusika on inspireerinud paljusid koreograafe jutustama tantsukeeles E. T. A. Hoffmanni ja Alexandre Dumas värvikat jõulumuinasjuttu. Etendus on salvestatud 18. detsembril 2012. aastal Veneetsias La Fenice teatris.


title: Asja lood, 2/3: Vanaisa telefon

maintext: See on lugu vana sidemehe telefonist, mis päästis perekonna Siberisse saatmisest. Telefonist, tänu millele on olemas terve suguvõsa. Noor talumees Meremäelt põgenes kaks korda küüditamisest, mille eest määras Pihkva sõjakohus talle tagaselja 25+5 aastat vangilaagrit. Peale sõda ja Stalini surma leiti mees lõpuks üles, kuid sellel saatuslikul päeval oli ta tööl telefoniposti otsas, telefon vööl rippumas...


title: Kapist välja, 6/8: Eesti disain lastele

maintext: Üks valdkond on Eesti disainimaastikul viimastel aastatel kohe eriliselt kihama löönud – see on lastele loodav disain. Aga kas lastele on üldse vaja disaintooteid? Kes neid loovad? Mida nad loovad? Kellele nad loovad? Sõidame Tartusse, kus pesitseb suurte plaanidega väikestele põnnidele riideid loov Tjorven Kids ja uurime, kas Moepusle on mäng või mood ning vaatame, mida valmistab lastele Höp.


title: Jõulupuu ehtimise lugu (ETV 2012)

maintext: Jõuluõhtuks ehime oma kodudes taas kuusepuu. Mõnel on kaunistuseks maiustused nagu 16. sajandi Saksamaal, mõnel klaaskuulid, nagu Eestimaa mõisates kombeks oli, või hoopis tähed, vanikud ja küünlad. Kuid kindlasti on kodusid, kus kõik need sümbolid ühele puule riputatakse. Meelis Kompus räägibki, kuidas jõulupuud on läbi aegade ehitud. Režissöör Erle Veber, kunstnik Ivi Piho, graafik Taavi Varm, autor-produtsent Ene-Maris Tali.


title: Draamasari Õnne 13 19 (Eesti 2011)

maintext: Alma askeldab parajasti Jaanuse majas, kui sinna ilmub Einar. Nende viimasest kohtumisest on palju aega möödas. Sündmusesse sekkub ka Laine. Morna hotelli põikab mees minevikust - endine pankur Raul Ollene - Merilini jaoks on see enam kui ebameeldiv elamus. Vallavanem Raivo Tiik peab vajalikuks kiusata endist aatekaaslast Oliver-Steni, kes nüüd täidab taas linnapea kohuseid.


title: Asja lood, 3/3: Südamega medaljon

maintext: Ringo ja Ebekai on abielupaar, kes on teineteiselee tugevalt toeks. Naisel on mehelt kingitus, mida ta peab kõige tähtsamaks asjaks oma elus - see on medaljon, mis sümboliseerib naisele tema suure südamega meest. Ringo on omaks võtnud Ebekai lapse eelmisest kooselust, armastab nende ühiseid lapsi ja naist ning lähedasi ja sõpru. Naise süda on täis armastust mehe vastu, kes on talle toeks ja majakaks.


title: Asja lood

maintext:
On asju, mis pole lihtsalt esemed, vaid peidavad endas pikki lugusid, terveid elusid, erinevaid saatusi. Jõuluõhtul räägivad need oma kummalise loo.
“Vana fotoaparaat” on lugu fotograaf Heikki Leisist, kes pildistab plaatkaameraga, mis on tänapäeval ajalugu. “Vanaisa telefon” räägib loo vana sidemehe telefonist, mis päästis perekonna, telefonist - tänu millele on olemas terve suguvõsa. “Südamega medaljon” räägib armastusest. Loo keskmes on mehe kingitus oma palavalt armastatud naisele.
"Asja lood" on eetris jõuluõhtul kell 16.40, 20.10 ja 21.20.


title: Doksari Meie maailm, 8/12: Gorillamajandus

maintext:
Selles hutude ja tutside riigis elatuvad inimesed peamiselt põllumajandusest, kuid kindlakäelistel valitsejatel on soov muuta see mägine maa Aafrika üheks moodsaimaks ning tehnoloogiliselt arenenumaks väikeriigiks.
Ülesehituse peamiseks rahastamise allikaks on aga maailma ühed ohustatumad loomad, inimeste geneetilised lähisugulased - mägigorillad. Neid ülimalt haruldasi primaate on alles veel vaid mõnisada isendit ja just neid on lääne turistid kalli raha eest nõus vaatama. Dokumentaalfilm viib vaataja mägigorillade ja neid turistidele vahendavate metsagiidide igapäevaellu, milles on nii võitlust salaküttidega kui ka Aafrikale omast äärmist vaesust.
Autor Reimo Sildvee, režissöör Märten Vaher.


authors:
Eurozine Review
Ricardo Dudda
Jens Siegert
David Abraham
Claus Offe
Slawomir Sierakowski
Lorenzo Pesce
Luigi Spinola

title: Poliitilise tsentri põrumine

maintext:
Euroopa liit ja parempopulismi tõus
Kõikjal Euroopas – Soomest Kreekani – kerkib parempopulistlikke parteisid nagu seeni pärast vihma. Üheks selle peapõhjuseks on demokraatlike põhimõtete tohutu eiramine Euroopa Liidus, nagu ka majanduslikkuse domineerimine majandus- ja poliitikaruumi lahutamise tagajärjel.
Nn populistid on Euroopa Liidu vastu. Nad lammutavad klassikalist parteidesüsteemi ja aitavad nõnda kaasa rahvuslike demokraatiate murenemisele. Seetõttu tembeldatakse populism ohuks, mis ähvardab liberaaldemokraatlikke ühiskondi. Kuid Euroopa populismiprobleem on kõigest teisejärguline. Suurim probleem on hoopis poliitiline tsenter!
Lihtlabane moraliseerimine pole lahendus
Poliitikud võlla: Euroopa revolutsioonieelne olukord
Euroopa Liidu põrumine
Suur koalitsioon kui poliitilise tsentri viimane "päästeankur"
Uued generatsioonid ehk populism kasvatab oma lapsi
Elagu Euroopa, elagu vabariik!
Sest poliitiline tsenter ei suuda – või ei taha – hukka mõista reaalselt eksisteerivat Euroopa Liitu kui demokraatia vägistajat. Ka ei tunne ta vajadust arendada Euroopa Liitu ehtsa transnatsionaalse demokraatia suunas ning pühenduda Euroopa positiivsele poliitilisele ja sotsiaalsele integratsioonile. Euroopa Liit ei suuda oma poliitilisest eneseeitusest lahti murda. Selles ongi Euroopa tõeline probleem!Euroopa populism esineb alati kahenäolisena. Üks on eurovastane nägu, teine on suunatud migratsiooni ja "võõraste sisseimbumise" vastu. Mõlemad näod ühendavad Marine Le Peni Viktor Orbániga, "põlissoomlasi" Austria Vabadusparteiga (FPÖ) või rootsidemokraate Geert Wildersiga. AfD (Alternative für Deutschland) arvestas veel Bernd Lucke juhtimisel, et suudab oma koleda teise näo peita professorliku eurovastase näo taha, kuni Frauke Petry ja Björn Höcke tulid ja näitasid avalikult partei ksenofoobset lõusta.Euroopa populistide immigratsioonivastane nägu muudab poliitilisele tsentrile lihtsaks pagemise moraalsesse kõrkusse. Kuid kõrkus ei lase märgata, et populistid vajutavad oma eurokriitikaga otse Euroopa valitsemissüsteemi valupunktile: kuigi euro võib funktsioneerida, ei ole see demokraatlik. See, mida Marine Le Pen ja tema kaaslased kritiseerivad, nimelt Euroopa postdemokraatia, ei ole midagi originaalset ning tõdemusi ja kriitikat selle kohta võib lugeda peaaegu iga lugupeetud poliitika- või sotsiaalteadlase akadeemilistest analüüsidest. Terved raamatukogud seletavad meile, et euro pole piisavalt legitiimne ja Euroopa parlamentarism on habras.Euro ei suuda tagada sotsiaalset sidusust Euroopas. Aga ometi pole seda teadmist tahetud juba aastakümneid Euroopa parlamentidesse üle kanda. Igaüks, kes selle poliitilisel areenil kõva häälega välja ütleb, riskib kohe saada külge populisti sildi.Pegida kulunud loosung "Meie oleme rahvas" peegeldab ebameeldivalt kirkal moel tõsiasja, et suveräänsed on kodanikud ja mitte riigid – mitte plebistsitaarses tähenduses, vaid selles mõttes, et suveräänse kollektiivina legitimeerivad kodanikud oma parlamentaarset esindust. Kui järgida Jan Werner Mülleri popu-lismiteooria kriteeriumi,siis vastuseis rahvuslike ja Euroopa eliitide käibearvamustele ei tee veel kellestki populisti. Samuti ei tee Marine Le Peni populistiks (ammugi veel mitte patoloogiliseks) ainuüksi see, kui ta õigustatult kritiseerib Prantsuse praegust europoliitikat.Selle asemel et võtta populistide populaarsuse põhjusi tõsiselt ning tunnistada nende peitumist süsteemi nurjumistes, mis on toonud kaasa sotsiaalse ja kultuurilise väljaarvamise, reageerib poliitiline klass sageli mugava moralismiga: iseenda argument kuulutatakse eetiliselt kõrgemaks, parempopulistid aga ebaväärikateks, irratsionaalseteks, pahatahtlikeks või ohtlikeks, samas isegi tunnistamata globaliseerumises kaotanute identiteedivajadusi konkureeriva väärtussüsteemina või poliitilise eriarvamuse baasina.Nüüdisaja lendsõnaks on "polariseerumine": kes tsentrit ei toeta, see polariseerub. Nõnda jäetaksegi teiste argumendid pareerimata, neilt kistakse lihtsalt poliitiline väärtus ning demokraatlik diskursus ise kaotab nõnda oma aluspinna: see hakkab murenema, kui poliitilised argumendid polevõrdväärsed ning konsensus seatakse dissensusest kõrgemale. Populistide marginaliseerimisest saab alguse ka demokraatia allakäik.See pole kindlasti mõeldud kaitsmaks ega isegi välja vabandamaks AfD propagandistide Björn Höcke või André Poggenburgi avaldusi. Ometigi tõuseb küsimus, kuidas neil on õnnestunud koguda Tüüringis ja Saksi-Anhaltis AfD-le vastavalt 15- ja 24-protsendiline häältesaak. Üks põhjus: objektiivselt õige on jäänud välja ütlemata ning tõrjutud populistlikku nurka. Üks näide igapäevastest pisisekeldustest: katse luua Euroopa Parlamendi komisjon Junckeri maksuafääride uurimiseks ebaõnnestus, sest vasakpoolsed ja rohelised ei läinud sellega kaasa, kuna ei tahtnud hääletada koos parempopulistidega.Nõnda me olemegi juba ammu jõudnud teatavasse revolutsioonieelsesse olukorda Euroopas – ilma seda ise märkamata.Pegida demonstratsioonidel Dresdenis kantud võllapuud on selle sümboliks. Revolutsioonieelsus tähendab seda, et inimesed seisavad süsteemile vastu, sest ei aktsepteeri enam alternatiivide väidetavat puudumist poliitikas või varjatud korruptsiooni ning õiguserikkumisi. Just selline olukord praegu kõikjal Euroopas valitsebki. Populistlike parteide toetus ulatub nüüdseks 30% tasemele, varieerudes küll riikide lõikes. Kui Euroopa Liidus pole opositsioon ja otsuste tagasipööraminelubatud, siis ei jäägi ei parem- ega ka vasakpoolsetel muud üle kui otsida väljapääsu süsteemi kriitikas ja uutes parteides. See on täpselt see, mida kuulus Ameerika majandusteadlane Albert O. Hirschman võttis juba 1970. aastal kokku vormeliga "lahkumine, hääl, lojaalsus". Kui enam pole võimalik süsteemile lojaalseks jääda ja sinu häält kuulda ei võeta, siis tuleb süsteemist lahkuda. See, kes on praeguse Euroopa Liidu poliitika vastu, peab olema ka Euroopa Liidu süsteemi vastu. Ja neid on nüüdisajal järjest rohkem. Mitte et populism ähvardaks Euroopa Liitu, vaid Euroopa Liit tekitab populismi. Kui Euroopa Liidu poliitikat esitletakse sellena, millele pole alternatiivi, siis see provotseerib süsteemile vastu hakkama. Euroopa postdemokraatlik olukord pakub europarlamendi valimiste näol kõigest formaalset ja praktilise mõjuta demokraatiat. Kuid Euroopa Liit ei täida demokraatia peamist funktsionaalset lubadust, et alati peab olema võimalik teha teistsugust poliitikat.Veelgi enam: samal ajal hävitab Euroopa Liit funktsioneerivaid demokraatiaid rahvusriigi tasandil, võttes riikidelt näiteks nn "Euroopa semestri" ja eelarvekontrolli abil ära nende peamised sotsiaalsed haldusmehhanismid. Nii et peetagu silmas: Euroopa postdemokraatia ja peamiselt suurtest tsentristlikest koalitsioonidest koosneva rahvusliku formaaldemokraatia vahelisel eikellegimaal õilmitseb populism ega kao sealt kusagile.Euroopa populismil on reaalne alus, mida poliitiline tsenter ei ole valmis aktsepteerima, rääkimata selle süstemaatilisest korrigeerimisest. Suurim kasvulava praegusele võõravihale, mida pagulas-draama võimendab, on – kui paadunud neonatsid ja ksenofoobidkõrvale jätta – püsiv postdemokraatlik eurosaamatus, mis on kaasa toonud senitundmatute mõõtudega ühiskondliku kriisi ja hiiglasliku poliitrahulolematuse. Frank Richter kasutab selles seoses Hans-Joachim Maazi klassikalist mõistet "tundesurutis" ning rõhutab, et marginaliseerimine või ülalt alla vaatamine (näiteks kõnelemine "karjast") ei ole lahendus. Üllataval kombel argumenteerivad viimasel ajal samamoodi ka "vasakkonservatiivid" ning võtavad parempopulistlikku vastuhakku kui reaalpoliitilise poliitika nurjumise sümptomit.Sotsiaalselt üha ebakindlamatest keskklassidest – Soomes ja Saksas, Hollandis ja Prantsusmaal – on nüüd saanud kerge saak rassistlike loosungite sireenidele, sest nende kodaniku-, sotsiaal- ja poliitilised õigused on maha tallatud. Kui pehkinud süsteemid hakkavad varisema, käib see tavaliselt arvatust kiiremini. Ja alati alahinnatakse seda, millise halastamatusega need, kellele süsteem pole kasu toonud, asuvad sellele lõppu tegema. Ei maksa arvata, et Euroopa Liidu pärast poetataks palju pisaraid – ja parimal juhul on tegu krokodillipisaratega.kõrvale jätta – püsiv postdemokraatlik eurosaamatus, mis on kaasa toonud senitundmatute mõõtudega ühiskondliku kriisi ja hiiglasliku poliitrahulolematuse. Frank Richter kasutab selles seoses Hans-Joachim Maazi klassikalist mõistet "tundesurutis" ning rõhutab, et marginaliseerimine või ülalt alla vaatamine (näiteks kõnelemine "karjast") ei ole lahendus. Üllataval kombel argumenteerivad viimasel ajal samamoodi ka "vasakkonservatiivid" ning võtavad parempopulistlikku vastuhakku kui reaalpoliitilise poliitika nurjumise sümptomit.Sotsiaalselt üha ebakindlamatest keskklassidest – Soomes ja Saksas, Hollandis ja Prantsusmaal – on nüüd saanud kerge saak rassistlike loosungite sireenidele, sest nende kodaniku-, sotsiaal- ja poliitilised õigused on maha tallatud. Kui pehkinud süsteemid hakkavad varisema, käib see tavaliselt arvatust kiiremini. Ja alati alahinnatakse seda, millise halastamatusega need, kellele süsteem pole kasu toonud, asuvad sellele lõppu tegema. Ei maksa arvata, et Euroopa Liidu pärast poetataks palju pisaraid – ja parimal juhul on tegu krokodillipisaratega.Euroopa Liit ei ole praegu võimeline sellist lahendust pakkuma, sest ei suuda efektiivselt ajada ei sotsiaalset ega struktuurset poliitikat. Tema ülesanne on suurel määral taandunud ühisturu korraldamisele. Euroopa Liit ei jõua seetõttu lähedalegi sotsiaalselt aktsepteeritava poliitika sõnavara ja tööriistakasti visandamisele. Praeguse eelarve juures, mis oma 100 miljardi euroga moodustab naeruväärse murdosa, kõigest umbes 0,9 protsenti Euroopa SKT-st, ei ole tal selleks ka vahendeid.Siseturupoliitika tõttu, mis juhindub peamiselt struktuurireformi, efektiivsuse, majanduskasvu ja konkurentsivõime mõistetest ning jaotab struktuurifondepõhimõttel, langevad Euroopa väärtusahelast kõikjal välja ennekõike maapiirkonnad. Kui vähesed erandid kõrvale jätta,muutuvad nad almuste saajateks.Euroopa sotsiaalprobleem on tänapäeval olemuselt linna ja maa ning keskuse ja perifeeria vastuolu probleem.Eriti just mahajäetud ja hõredalt asustatud maapiirkondades valivad paljud parempopuliste – alates UKIP-ist kuni FPÖ ja Front Nationalini. UKIP õilmitseb Inglismaa deindustrialiseerunud põhjaosas, Front National nn'ides (linnastukeskustes), struktuurselt nõrkades Prantsuse piirkondades, ning FPÖ Steiermarkis ja Alam-Austrias. Ühekülgne ühisturufilosoofia, millel tänane Euroopa Liit põhineb, tõukabki nood peamiselt maapiirkondades elavad kaotajad populismi rüppe.Euroopa kasinusrežiimi surve ja parempopulistide tõus süvendab kõnealustes riikides natsionalismi, nagu oleme juba pikka aega näha saanud Ungaris, Prantsusmaal ja Poolas – ja mitte ainult seal. Kus rahvuslikud poliitikasüsteemid enam populistlike tendentside väljakutset talitseda ei suuda ja kus Euroopa Liit on rahvusriigi poliitikat iseäranis majandus- ja sotsiaalsfääris tohutult kitsendanud, nihkuvad terved süsteemid paremale ja terved riigid alistuvad lihtsate lahenduste kiusatustele, natsionalistlikele fantaasiatele või pikki aastaid püsivatele suurtele koalitsioonidele.Juba 2012. aasta presidendivalimistel püüdis Nicolas Sarkozy Marine Le Penist paremale loovida. Arvatavasti üritab ta seda 2017. aastal uuesti. Sama lugu on Austria Rahvaparteiga, ning osa Saksa kristlikest demokraatidest on juba ammu flirtinud AfD seisukohtadega. Hiljutised liidumaade valimised on näidanud, kui palju on Saksa parteimaastik nihkunud, ning annavad eelmaiku sellest, mis võib meid 2017. aasta liidupäevavalimistel ees oodata.Suur koalitsioon on üldiselt saanud poliitilise tsentri (viimaseks) päästeankruks riikides, kus käibib euro ja millel seetõttu pole fataalsest europoliitikast pääsu. Teiste jaoks on valikuvõimaluseks täielik rahvuslik sulgumine (vt Ungari, Poola ja enamik Ida-Euroopa maid) või lahkumine (Ühendkuningriik). Kui demokraatlik Euroopa poliitiliste valikuvõimaluste seast puudub, jääb järele natsionalistlik fiktsioon, et "üksinda läheb paremini".Samal ajal on kadunud igasugune kontseptuaalne selgus selles, mida demokraatia tegelikult tähendab. Mõisted nagu "autoritaarne" ja "legitiimne" on suhtelised ja muutunud peaaegu suvalisteks. "Legitiimne" on seni olnud sõna, mis iseloomustas demokraatiaid – erinevalt autoritaarsetest režiimidest, mida käsitati mittelegitiimsetena.Me tajume Viktor Orbáni Ungarit ja uut Poola valitsust ebademokraatlikena – mida nad ka on, arvestades et Poolas, nii nagu varemalt Ungaris, õõnestatakse keskseid konstitutsiooniprintsiipe, nagu konstitutsioonikohtu sõltumatus ja ajakirjandusvabadus. Aga need valitsused on ikkagi enamuse valitud. Mida siis teha valitud autokraatidega, kes suruvad alla oma opositsiooni?Nii kaua kui me klammerdume Euroopas rahvusriigi suveräänsuse printsiibi külge ega taotle tõelist demokraatlikku liitu, võib Euroopa Liit seesuguste arengute üle küll kurta ja rakendada õigusriikluse järelevalve mehhanismi, aga lõppkokkuvõttes ei saa ta demokraatlike ja konstitutsiooniliste tingimuste faktilise lammutamise vastu midagi ette võtta. Niimoodi toovadki Euroopa Liit ja rahvusriigid üksteisele vastastikku viletsust kaela.Kuna ollakse sellises hermafrodiitses poliitilises olukorras nii kaua viibinud, on poliitilise Euroopa jaoks vajalik sotsiaalne baas juba ammu murenenud. Euroopat toetav enamus on kahanemas, kui mitte juba kadunud. Demokraatlik Euroopa ei ole hetkel isegi mitte pakkumisel, selle asemel pakutakse ainult üha rohkem Euroopa Liitu ja integratsiooni, niisiis üha rohkem sedasama. Referendumeid kardetakse. Ammu hiljaks jäänud Euroopa aluslepingute reform ei ole isegi mitte silmapiiril. Samal ajal käib Euroopa Liit pinda rahvusriikidele, mis teda üha enam tõrjuvad. Selle tagajärjel me kaotame demokraatiat rahvusriigi tasandil, ilma et oleksime seda Euroopa tasandil eales saavutanud. Ühesõnaga, demokraatia on hajumas Euroopa Liidu ja rahvusriikide vahelisse poliitilisse vaakumisse.Just nagu see ennast võimendav, peaaegu mehaaniline efekt poleks veel küllalt halb, lisandub sellele masendav põlvkondlik dünaamika, mille tõttu noored eliidid, eriti (kuid mitte ainult) Ida- Euroopas on jõudnud otsekui ajaloolisse kirjaoskamatusesse: Maastrichti lepingu autorite Euroopa vaimu ("üha tihedam liit") pole nad kunagi sisse hinganud. See pole ega ole kunagi olnud nende siht.Pealegi kasvatab populism seal omale lapsi, ja märksa paremini kui Lääne liberaalsed demokraatiad. Igaüks, kellele on osaks saanud kahtlane rõõm vahetada mõtteid Orbáni jüngritega Fideszi parteist, teab, millest ma räägin. Kes julgeb veel väita, et klassikaline ajupesu tänapäeval ei tööta! Või et Ungari noorsugu on kriitilises teoorias koolitatud! Ja Poolal seisab tõenäoliselt ees sama, ainult kiiremini ja selgemal moel kui Ungaris. Valjuhäälse patriootilise ajakirjanduse ja kasvatuse tõttu ei tea poola noorsugu tõenäoliselt enam varsti, mis Euroopa tõeliselt on või ükskord olema peaks.Võimetus sääraste ennast püsistavate protsesside ees teeb ka Euroopa projekti kunagised asutajariigid araks ja tasaseks. Euroopa vaim on Prantsusmaal juba ammu lahtunud. Ja ka Hollandis soovib üks inimene neljast Euroopa Liidust lahkuda. Nõnda jääb küll 75% hollandlasi, kes lahkuda ei taha, aga poliitiline Holland vaatab närviliselt just nende 25% poole. Euroopa komisjoni hollandlasest asepresident Frans Timmermans kirjeldas 2016. aasta alguses oma kõnes Hollandi Euroopa Liidu eesistujaks saamise puhul oma sihti selliselt: "Nii euroopalik kui vajalik, nii rahvuslik kui võimalik." 1990ndatel kõneldi hoopis teistmoodi.Praegune renatsionaliseerumine kulgeb aga parempopulistide surve all. Ja reaalselt eksisteeriv Euroopa Liit pakub Geert Wildersitele, Marine Le Penidele ja Heinz-Christian Strachedele piisavat märklauda. Sotsiaalne ümberjagamine sotsiaalkindlustuste kaudu on üleni rahvusriikide kätes, nagu ka palgakujunduse ja töösuhete korraldamine. Seega suudeti Kreekas ja mujal päästa küll pangad, kuid mitte kodanikud. Euroopa töötuskindlustussüsteem, mis oleks suutnud viletsust Kreekas oluliselt pehmendada ning andnuks sotsiaalse puhvri hädavajalike struktuursete meetmete tarvis, on praeguses Euroopa Liidu süsteemis mõeldamatu. Olukorras, kus ühelt poolt pigistab valuuta, mida devalveerida ei saa, ja teiselt poolt suruvad peale Euroopa säästumeetmed, väideti, et ainsat, olgugi ebameeldivat ravikuuri saavad pakkuda palgakärped, maksutõusud ja sotsiaalhüvitiste radikaalsed kärpimised. Juba mõnda aega on kogu Lõuna-Euroopas selge olnud, et see kuur ei tööta ei majanduslikult ega sotsiaalselt.Suurim oht Euroopale on see, kui poliitiline tsenter jätkab olukorra kollektiivset ignoreerimist. Tõeline põrumine seisneb selles, et ei uurita olukorda küllalt lähedalt ja jätkatakse lihtsalt endistviisi. Populismi revolutsioonieelset potentsiaali pisendatakse või püütakse moraalselt diskrediteerida. Seetõttu lepitakse Euroopa parteisüsteemide pikaaegse destabiliseerumisega lootuses, et Euroopa populism lihtsalt sulab ära, kui vaid Euroopa Liit genereeriks veel mõne protsendipunkti majanduskasvu – väljavaade, mida niikuinii silmapiiril pole. Võimalik, et selle hoiakuga kaevabki tsenter endale hauda.Ilma fundamentaalse demokraatiat suurendava reformita ei ole Euroopa Liidul šanssi. Probleem on aga selles, et tegelikku poliitilist opositsiooni Euroopa Liidus ei ole ja Euroopa Liidu otsused ei ole tegelikkuses ümberpööratavad. Euroopa Liidu poliitikat tehakse suuresti ilma korrektiivideta. Palju kõneldud "politiseerimisest" on vaevalt asja saanud, teed selle poole tõkestatakse süstemaatiliselt.Europarlamenti ei saa politiseerida, nii nagu Euroopa diskursuses seda sageli soovitakse. Europarlament peab alati hääletama "suures koalitsioonis", see tähendab parteide üleselt, kui tahab pareerida Euroopa Nõukogu ja selle rahvusriikide vetosid, sest Euroopa Nõukogu mahahääletamiseks on tarvis kahekolmandikulist enamust. Europarlament on seega olemuselt "depolitiseeritud" ja Euroopa Nõukogule vastuseismisel on rohkem kui 90 protsendil hääletustest moodustatud rohkem kui 70-protsendilisi enamusi.Sama probleemi võib näha ka majanduse tasandil: nii kaua kui eurotsooni ei mõisteta ega mõtestata ühtse rahvamajandusena, millel on oma rahvamajanduslik arvepidamine, ei saa eurotsooni tagajärgi ületada demokraatlikult ja kõikidele Euroopa kodanikele võrdsel ja sotsiaalselt tasakaalustatud viisil. Seetõttu on tähtis korraldada kõikide eurotsooni kodanike õiglane osasaamine eurotsooni kogutulust.Ja see nõuab ennekõike transnatsionaalset parlamentaarset demokraatiat, milles kõik Euroopa kodanikud peavad olema võrdsed nii poliitiliselt – silmas pidades valimisi – kui ka õiguslikult – silmas pidades maksuseadusi ja ligipääsu sotsiaalsetele õigustele. Vastasel korral jäävad riigid ja nende kodanikud üksteisega edasi konkureerima nagu praeguses Euroopa Liidus – mille ettenähtavaks tagajärjeks on parempopulistide jätkuv tõus.Ühes valuutaruumis toimivad praegu ebavõrdsed sotsiaalsed standardid, ebavõrdsed maksud, palgad ja sotsiaalsed õigused. Pärast euro kasutuselevõttu ei ole eurot ikka veel korralikult sisse seatud. See tähendab, et ilma poliitilise liiduta saab euro küll toimida, kuid mitte demokraatlikult, vaid üksnes postdemokraatlikult, nii nagu praegu.Iga tõeliselt demokraatlik liit peab rajanema oma kodanike poliitilisel ja tsiviilsel võrdsusel. Kuid kodanike võrdsust Euroopas ei saa nüüdisajal tagada rahvusriigid. Selles seisnebki "Euroopa Ühendriikide" suur luul. Seetõttu pole ka integratsiooni süvendamine mingi lahendus.Ei, Euroopa tuleb pea pealt jalgadele keerata ning kodanike võrdsuse põhimõtte järgi põhjalikult ümber mõtestada. Ainult poliitiline ja kodanikuvõrdsus suudab Euroopa süsteemi pikas perspektiivis stabiliseerida ning panna nõnda piiri selle tegelikule murenemisele. Aga see saab õnnestuda ainult Euroopa kodakondsuse abil kõikidele kodanikele – ühises postnatsionaalses Euroopa vabariigis.


description: Samenes eldste nordsamisk blad Nuorttanaste. Samfunnsstoff i et kristent perspektiv. Bilder. Andakter. Samisk språkstoff.

title: Rohkos - Baskkes uksa

maintext:
Ođđa Testamenttas lohkat dan baskkes uvssa birra. Jesus lei mannamin Jerusalem gávpogii. Manadettiin dokko jođii son gávpogiid ja giliid mielde. Son sárdnidii, ja oahpahii olbmuid. Dasto muhtun sus jearai: ”Leat go sii hárvát geat bestojuvvojit?”
Jesusa vástádus sidjiide lea Lukas 13, 24-30. Jesus čilge sidjiide mii bestojumi geaidnu lea ja mo olbmot bestojuvvojit. Son celkkii sidjiide: ”Gilvalehket vai beassabehtet sisa baskkes poarttas!” Almmi riikkas lea baskkes uksa ja dáluisit luoitá sisa sin geaid son dovdá. Son dovdá buot bestojuvvomiid, buohkaid geat bestojuvvojit Jesusa nama bokte. Dan vilges jovkui sii gullet ja Jesus lea dan vilges joavkku báimman. Daluisit ii dovdda earáid, iige sáhte sin luoitit dan baskkes uvssa siskabeallái. Sii báhcet olggobeallái almmi uvssa.
Go dáluisit lea čuožžilan ja gidden uvssa, de lea menddo maŋŋit gáhtat ja rohkadallat. Buohkat geat eai leat árpmuáiggis čurvon Jesusa nama, eai ge duohta váimmus gáhtan suttuset, ja eai ge rohkadallan suttuid ándagassii addojumi báhcet olggobeallái almmiriikka giddejuvvon uvssa. Doppe gullu dalle čierrun ja bániid gihčan. Dalle ii šat ábut čuorvut ja ii ge átnut.
Jesus cealká ahte olusat geahččalit beassat sisa, muhto eai sii lihkostuva. Doppe gullu čuorvun. Sii goalkkuhišgohtet uvssa ja dadjet: ”Hearrá, rabas uvssa midjiide.” Muhto almmi dáluisit vástida sidjiide: ”Mun in dovdda din, in ge dieđe gos dii bođežehpet.” Dalle ii abut akkastallat Hearrá uvssa duohken. Dat lea menddo maŋŋit dadjat ahte sii leat boradan ja juhkan searválagaid suinna, ja son leat oahpahan sin geainnuid alde. Hearrá diehtá sin váimmuid ja sin jurdagiid birra. Hearrá oidná lea go sis gáhtavaš ja njuorrasan siellu. Hearrá bestojuvvomat leat aivve sii geat gáhtet ja rohkadallet duohta ja buvttes váimmus. Eará ii leat doarvái buorre Hearrá čalmmiid ovddas. Son dáhttu olles du váimmu, olles du sielu, du beroštumi, du jurdagiid, na olles du eallima. Dalle easkka dovdá son du, ja dalle easkka beasat dan baskkes uvssa siskabeallái almmiriikii, ruoktut Ipmila lusa.
”Ja olbmot bohtet nuortan, ja oarjin ja davvin ja lullin, ja čohkkájit Ipmil riika beavddis.” Dii oaidnibehtet Abrahama ja Issáha, ja Jáhkoba ja buot profehtaid Ipmil riikkas. Sii čohkkájit beavddis gosa min áibbašeapmi lea ja dokko gosa sielu háliidus lea.
”Ávdogas lea dat gean badjelduolbman lea ándagassii addojuvvon, gean suddu lea čihkojuvvon. Ávdogas lea dat olmmoš geasa Hearrá ii logahala vearredágu, ja gean vuoiŋŋas ii leat behtolašvuohta,” lohkat Sálmmaid girjjis 32.kapihtalis.
Duođai lea son ávdugas guhte dovddasta iežas vearredáguid Hearrái, ja almmi Hearrá eret váldá suttuvealggi. Dan dihtii rohkadallus juohke ipmilbálulaš Ipmilii dan áiggi go son ain lea gávdnumis, ovdal go son čuožžila ja cealká duomu ja gidde almmiuvssa agálaččat. Amen.
ASN


authors:
Triin Ärm
Foto
Panthermedia

description: Terviseameti mürgistusteabekeskus annab mõned nõuanded pühade ajal enamkasutatavate taimede ja kaunistuse suhtes, kuna reeglina iseloomustab seda aega kõige ilusa kõrval kahjuks ka laste mürgistusjuhtude arvu suurenemine.

title: Suur ülevaade: vaata, milliseid jõulukaunistusi ei tohi süüa

maintext:
Vanemad on neil päevil rohkem hõivatud pühadeks ettevalmistuse ja kodu kaunistusega ning tähelepanu lastele kipub hajuma, kirjutab terviseamet oma kodulehel.
«Koju tuuakse uusi põnevaid asju, mis tekitavad väikelastes huvi, kutsuvad end suhu toppima ja maitsma,» tõdes amet.
Potentsiaalselt ohtu kujutavad taimed:
Amarüllis, Ratsuritäht (Hippeastrum spp.): Ilus erksa värviga õite ja tähekujuliste lehtedega taim on toodud troopilisest Ameerikast ja Aafrikast. Kõik taime osad on mürgised. Mürgistuse algusele viitav sümptom võib olla kõhuvalu.
Jõulupuu (Cedar): Selle taime osad põhjustavad kõhuvalu ja sügelevat löövet.
Iileks (Ilex spp.): Erepunased marjad on väga külgetõmbavad laste jaoks. Kuni kahe marja söömine ei ole ohtlik. Suurem kogus aga võib kutsuda esile oksendamist, kõhuvalu, kõhulahtisust (võib verega), teadvusehäiret.
Puuvõõrik (Phoradendron spp.): Kõik taime osad sisaldavad toksilisi aineid. Mürgistusele viitavad oksendamine, kõhulahtisus ja kõhuvalu. Kuni kahe marja või lehe söömine ei põhjusta rasket mürgistust. Kui otsustate oma koju puuvõõriku tuua, pange taime ümber võrk või kilekott. Nii ei saa teie koduloomad ega lapsed suhu panna maha kukkunud marju ega lehti.
Koralltomat (Solanum pseudocapsicum): Taime kõik osad on mürgised ning kutsuvad esile oksendamist, naha punetust, ärevust ja hallutsinatsioone. Taime marjad on oranži ja tumepunast värvi. Mõnedel juhtudel võivad esile kutsuvad krampe.
Jõulutäht (Euphorbia spp.): Suures koguses alla neelamine kutsub esile mõõduka kõhuvalu. Taime mahl põhjustab nahalööve, mahl tuleb maha pesta vee ja seebiga. Jõulutähte peetakse alusetult väga mürgiseks taimeks.
Vähem ohtlikud või ohutud taimed:
Tuliastel (Pyracantha spp.): Tänu oma lumetaolistele lehtedele on see taim praktiliselt iga piduliku laua keskseks kaunistuseks. Tuliastel on imeilusate õite ja valgete marjadega taim. Suures koguses marjade tarvitamine võib põhjustada kõhuvalu. Paljude ekspertide seisukoha järgi on see taim ohutu.
Jõulukuusk (Pine, Spruce ja Fir): Okkad võivad põhjustada lämbumist, kuid okkad ise toksilised ei ole.
Kee-palvehernes (Abrus precatorius): Taime ilusaid tumepunaseid mustade servadega lehti kasutatakse ehete valmistamisel. Indias ja Aafrikas põhjustab see taim nii inimeste kui ka loomade mürgistusi. Kui oad neelatakse alla tervetena, siis ei ohusta nad tervist. Kui aga ube näritakse enne alla neelamist, võivad need põhjustada oksendamist, kõhuvalu ja verega kõhulahtisust.
Jõulukaktus: Jõulude traditsiooniline taim. Selle lehed on siledad, ere rohelised, servadest sakilised. Jõulukaktusel on roosakaspunased kuni lillakad õied. Taim ei ole toksiline.
Soovitused:
Jälgige lapsi! Uue ja tundmatu taime koju toomisel võiks hoida alles taime ladinakeelse nimetuse. Kui kahtlustate, et laps on taime osa alla neelanud, küsige nõu ja abi mürgistusteabekeskuse infoliinilt 16 662.
Jõulude ajal enamlevinud kaunistused:
Valgustid: Lambid võivad sisaldada väikeses koguses metüleenkloriidi. Sama ainet leidub ka värvi eemaldajate koostises. Metüülkloriidi sattumine suu limaskestale või nahale võib põhjustada ärritust.


authors:
Triin Ärm
Foto

description: ETV heategevusprogramm «Jõulutunnel 2016» kogus liikumispuudega inimeste vajadustele vastava treeningsaali sisseseade ostmiseks 217 941 eurot, mis on vähem kui eesmärgiks seati.

title: Tänavuse "Jõulutunneliga" ei kogutud eesmärgiks seatud summat

maintext:
Varasemalt on välja toodud, et kokku on mõlema treeningsaali sisustamiseks vaja 230 000 eurot. Sellest eesmärgist jäi puudu 12 059 eurot.
26. detsembri õhtuks, kui numbrid suleti, oli kogutud 215 400 eurot, teatas ERR. Lisaks oli ELIL arveldusarvele kantud 2541 eurot - kokku 217 941 eurot. Annetada sai 5, 10 ja 25 eurot. Kõik operaatorid - Telia Eesti, Elisa, Tele2 ja Starman vahendasid annetusi ilma teenustasuta.
«Jõulutunneli» kogutud raha on mõeldud spetsiaalsete jõumasinate ostmiseks, mis võimaldavad haiguste või trauma tagajärjel tekkinud liikumistakistusega inimestel neile sobivaid ja jõukohaseid harjutusi teha, et liikumisvõimet taastada või parandada.
«Ma ei ole kunagi kahelnud, et Eesti inimesed on väga suure südamega. Seda näitab annetajate arv. Kümned tuhanded hoolivad, et liikumispuudega inimestel läheks paremini. Südamlik tänu kõigile!» ütles Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu tegevjuht Auli Lõoke.
«Jõulutunneli» meeskond lootis, et raha koguneb nii palju, et saaks avada kaks treeningkeskust - ühe Põhja- ja teise Lõuna-Eestisse. Lõoke kinnitab, et treeningsaalid tulevad - nii Tallinna kui ka Tartusse.
Lõoke ütles varasemalt, et kui heategevusprogrammi annetustega soovitud summat kokku ei saada, ei jää treeningsaal siiski ka Tartusse ehitamata.


authors:
Foto
Jan Mika
Panther Media

description: Kuigi andmed transsooliste inimeste hulga kohta on puudulikud, näitab Hollandi uuring, et sooidentiteedihäire võib esineda märkimisväärsel osal inimestest.

title: Hollandi naistearst: Eestis võiks soovahetust tahta 10 000 inimest

maintext:
On pakutud, et mees naiseks transsoolisust esineb maailmas sagedusega üks inimene 11 900 kuni 45 000 mehe kohta ja naine meheks transsoolisust sagedusega üks inimene 30 400 kuni 200 000 naise kohta, vahendab Med24. Intervjuus ajakirjale Perearst rääkis Amsterdami Ülikooli naistearst dr Mick van Trotsenburg, et Hollandi uuringu järgi on
umbes 0,6 protsendil meestest (kes on sündinud mehena) ja 0,2 protsendil naistest (kes on sündinud naisena) teatud sooidentiteedi häire – nad on rahulolematud oma sünnijärgse soolise identiteediga ning soovivad seda muuta.
«Esialgu olime neid arve nähes šokeeritud, sest siis peaks Hollandis olema 135 000 soolise düsfooriaga inimest, kuid neid numbreid kasutab ka WPATH (World Professional Association for Transgender Health),» rääkis van Trotsenburg, «Eestis võiks seega sooidentiteedihäire esineda 10 000 inimesel.»
Naistearst nentis, et Hollandi uuringust selgunud arvud võivad olla mõnevõrra suuremad võrreldes mujal Euroopas tehtud sarnaste uuringutega, sest Hollandi ühiskonnas on vähem transfoobiat. Seetõttu julgevad inimesed oma identiteediga seotud probleemidest ka rohkem rääkida.
Van Trotsenburgi sõnul on perearstidel transsoolisi inimesi identiteedihäirega seoses sageli keerulisem aidata kui teisi patsiente, kes saabuvad nende juurde tavalisemate muredega. «Kui näiteks perearsti juurde tuleb patsient köhaga, siis ravitakse kopsupõletikku, mis on selle taga, kui minu juurde tuleb patsient kõhuvaluga, siis vajadusel opereerin ja probleemid loodetavasti lahenevad. Transsooliste puhul räägime inimeste võimalusest elada kooskõlas oma sisemise tundega kuuluvusest ja arstidena oleme selles keerulises olukorras vaid abilised,» selgitas ta.
Arstid ei ole teemaga kursis
Ameerika Ühendriikidest ja Hollandist teadaolevad juhtumid on näidanud, et arstid pole sageli transsooliste inimeste probleemidega kursis ja keelduvad neid teadmatusest aitamast. Arstide jaoks võib olla raske aktsepteerida, et tegu on naisele omase probleemiga, kui vastuvõtule tuleb mees. Näiteks kui transsooline mees Robert Eads pöördus arstide poole kõhuvaluga, keeldusid 12 arsti teda ravimast. Kui lõpuks nõustuti uuringute tegemisega, selgus, et tal oli munasarjavähk, kuid see oli juba liiga kaugele arenenud ning ta elu ei õnnestunud päästa.
Keeruline on van Trotsenburgi sõnul arstide jaoks seegi, et tavaliselt panevad nad patsiendiga tegeledes ise diagnoosi, kuid transsooliste inimeste puhul tuleb sageli konsulteerida ka näiteks psühholoogi või psühhoanalüütikuga. Ravi ja selle tulemuste eest vastutab aga arst.
«Samuti on arsti jaoks keeruline küsimus, kuidas eemaldada või muuta organeid, mis on täiesti terved, põhjuseks vaid inimese soov muutuda. Arstid on konservatiivsed ning andnud Hippokratese vande, mille järgi lähtuvad põhimõttest primum non nocere in dubio abstine. Seetõttu keelduvad paljud arstid emaka eemaldamisest või mastektoomiast – miks peaks seda tegema, kui inimene on terve?» rääkis van Trotsenburg. «Teisalt, kui arst ei võta midagi ette transsoolise inimese aitamiseks, võib seda nimetada psühholoogiliste piinade põhjustamiseks. Arst peab ületama meditsiinilise abi pakkumise ja oma eriala piire ning lähtuma kontekstist, kuidas aidata inimesel elada soovitud elu.»
Peale selle ei ole olemas ka ühtegi mõõdikut ega abivahendit, mis tõendaks, et inimene on transsooline. Seega saab arst küll välistada psühhiaatrilised probleemid, kuid lõpuks peab ta ikkagi uskuma patsiendi räägitut.
Hollandis hüvitatakse enamik ravist
Kui Eestis hüvitatakse transsooliste inimeste hormoonravi 50 protsendi ulatuses, kuid kirurgilised operatsioonid tuleb inimesel endal kinni maksta, siis Hollandis hüvitatakse ka soo muutmist võimaldavad operatsioonid. Iluoperatsioone nagu rindade suurendamine siiski ei hüvitata. Transsoolistel inimestel endal tuleb seal kinni maksta ka suguti rekonstruktiivne kirurgia ja erektsiooniprobleemidega seonduv. Selliseid operatsioone ei maksta aga Hollandis kinni ühelegi riiklikult ravikindlustatud inimesele.
Van Trotsenburgi arvates ongi kõige olulisem, et ühtki inimeste rühma ei tohi stigmatiseerida ega diskrimineerida. «Vastasel juhul nad ei maksa makse, võivad sooritada enesetapu või ei saa osaks ühiskonnast,» sõnas Hollandi tohter. Sama oluline on tema hinnangul meedikute harimine, et nad teaksid rohkem transsooliste inimeste probleemidest.


description: Eesti kliimas esineb väga paljudel inimestel nahakuivust – ketendamist, sügelust, paksendeid ja lõhesid. Seetõttu on oluline nahka igapäevaselt niisutada. Dermatoloogide hinnangul on kõige tõhusam niisutavate omadustega toimeaine uurea ehk karbamiid.

title: Kuiva naha tõhus abimees - uurea

maintext:
Dermatoloogid ütlevad, et kõige tähtsam element nahahooldusvahendites on niisutav toime. Piisavalt niisutatud nahk on elastne, pehme ning näeb välja oluliselt noorem. Naha niisutamine pidurdab kindlasti ka vananemisprotsesse ja kortsude teket. Uureat sisaldavate kreemide kasutamine aitab parandada naha niiskustasakaalu ja muuta nahka pehmeks ja siidiseks, leevendades nõnda naha ärritust ja kiirendades rakkude uuenemist. Uurea aitab ka säilitada naha hüdrolipiidkihti ning seeläbi parandada naha kaitsevõimet. Kuna uurea on hüpoallergeenne, on seda laialdaselt kasutatud juba aastaid. Samuti on sel antiseptiline ja seenevastane toime. Aga mis see paljukiidetud uurea siis ikkagi on?
Kuiva naha parim sõber
Uurea on inimorganismis looduslikult esinev ühend, mis sisaldub nahas ja peaaegu igat tüüpi vedelikus, mida meie organism toodab. Uurea on värvitu ja lõhnatu kristalliline aine, mille sulamistemperatuur on 133oC. Normaalne uureasisaldus nahas peaks olema umbes 1%. Seda taset mõjutavad aga paljud faktorid, näiteks vanus, stress, teatud haigused, mille tulemusel uureasisaldus võib väheneda kuni poole võrra. Liiga madal uureasisaldus toobki endaga kaasa naha kuivuse ja sellega kaasneda võivad probleemid. Haigused, mille korral uurea tase nahas võib drastiliselt väheneda, on näiteks diabeet, psoriaas ja ihtüoos.
Esmakordselt sünteesiti uurea 1828. aastal ja sellest ajast alates on see aine laialdaselt kasutuses just kuiva naha hooldamiseks mõeldud toodetes. Uureat sisaldavad tooted sobivad suurepäraselt kasutamiseks õrna, atoopilise, kuiva, õhukese, vananeva, ketendava ja psoriaatilise naha korral.
Millised on võimalused?
Uureat sisaldavat dermakosmeetikat võib leida erinevat, ning uurea sisaldus nendes on 2–10%. Kuivusega kimpus, kuid muidu terve naha korral on soovitatav maksimumkontsentratsioon kuni 5%. Suurema uurea kontsentratsiooniga tooted (kuni 10%) sobivad psoriaasi ja ihtüoosi korral kasutamiseks. Ning sellest veel suurema kontsentratsiooniga (20-50%) kasutatakse nahapaksendite ja lõhede korral. Nii suure uurea kontsentratsiooniga tootel on juba ka keratolüütiline toime, mis nahapaksendeid turvaliselt lõhustab.
Parima niisutava efekti saavutamiseks peaks uureaga dermakosmeetika nahale kandma kohe pärast pesemist või veeprotseduure. Kindlasti ei tohi seda kasutada katkisel nahal ning vältima peab selle silma sattumist.
Eestis üle 10 aasta apteegis müügil olnud rohkelt uureat ja looduslikke niisutavaid toimeaineid sisaldavad Atolys, Psorilys ja Xerolys pikaajaliselt niisutavad emulsioonid muudavad naha pehmeks ja elastseks. Tooted sisaldavad patenteeritud koostisainet urodium, mis pikendab uurea niisutavat toimet tänu sellele, et uurea ei kristalliseeru. Pumppudel teeb kasutamise mugavaks.
Tuuliste ja külmade ilmade tõttu on väga tähtis hoolitseda ka oma näonaha eest, et vältida nahakuivust ja kortsude teket. Selleks sobib hästi Xerolys visage näokreem, millel on tänu aktiivsetele koostisainetele pikaaegne niisutav toime. Kreem on õli-vees emulsiooni tüüpi, kerge tekstuuriga ning imendub kiiresti, tekitades kohese elastsuse ja pehmuse.
Lysaskin tootesarja kuuluvad Atolys, Psorilys ja Xerolys+ emulsioonid kuuluvad toetavate toodetena Haigekassa meditsiiniseadmete loetellu.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Tairo Lutter

description: Perearstid töötavad aastavahetuse eel, tööpäevadel, tavalise graafiku alusel, laupäeval ja pühapäeval vastuvõttu ei toimu.

title: Kust saab Tallinnas aastavahetusel arstiabi?


authors: Ida-Tallinna Keskhaigla Dieedi- Ja Toitumisnõustaja

description: Jõulud on tuntud kui suured söömapühad, mil lauad heast-paremast lookas ning kõhud veel mitmeks järgnevaks päevaks täis söödud.

title: Dieedinõustaja: kuidas pühade ajal toitumine kontrolli all hoida

maintext:
Ida-Tallinna keskhaigla dieedi- ja toitumisnõustaja Elle Kalamägi annab nõu, kuidas pühad söögilaua ääres mõistlikult mööda saata.
Kõik algab mõtlemisest
Rääkides jõulupühade söömisharjumustest ja nende kontrollimisest, tuleb tõdeda, et kõik algab meie mõtlemisest, eesmärkidest ja soovidest. Enamasti endale jõuluajal suuri piiranguid ei seata, kui just tervis seda ei nõua. Küll aga on võimalik vältida ülesöömist ja liigset maiustamist kõigil, kes tahavad ka jõulude ajal toitumisele pisut tähelepanu pöörata.
Eriti tuleks siinkohal tähelepanu pöörata diabeetikutele, seedetrakti vaevustega ja tugevalt ülekaalulistele inimestele ning kõigile neile, kes teavad, et ülesöömine, maiustamine ja alkoholi liigtarbimine võib neile halvasti mõjuda. Lastes asjad kontrolli alt, võib olla hiljem väga keeruline õigele teel tagasi saada. Seega tuleks kaaluda, kas võtta või jätta.
Soovitused, kuidas hoida toitumine ka jõuluajal kontrolli all:


authors:
Foto
Ants Liigus
Pärnu Postimees

description: Oleme tervishoiuga jõudnud olukorda, kus pidevalt süveneva alarahastamise tõttu on tekkinud ebamõistlikult palju sisemisi pingeid ja arstiabi kättesaadavust ei ole võimalik enam halvemaks muuta, rääkis haiglate liidu juht Urmas Sule.

title: Urmas Sule: arstiabi kättesaadavust ei ole võimalik enam halvemaks muuta

maintext:
Sule sõnul on 2016. aasta olnud äärmiselt ebastabiilne, vahendab Med24. «Eestis oleme tervishoiuga jõudnud olukorda, kus pidevalt süveneva alarahastamise tõttu on tekkinud ebamõistlikult palju sisemisi pingeid. Jätkuv ainult efektiivsusele rõhumine ei ole lahendus,» rääkis Sule. Ta rõhutas, et tervishoiutöötajatele õiglase palga maksmiseks ei saa vahendid enam tulla patsientide arvelt. «Arstiabi, iseäranis statsionaarse eriarstiabi, kättesaadavust ei ole võimalik enam halvemaks muuta,» lisas Sule.
Ta nentis, et pingeolukordades tekkib aeg-ajalt ka inimestevahelist mittemõistmist, kuid selleks, et Eestis meditsiini edasi viia, on tarvis kõigi arstide, õdede ja ministeeriumi koostööd. Sisemist pinget ja tahet õigeid asju teha tundub Sule arvates kõigil osapooltel selleks olevat.


authors:
Triin Ärm
Foto
Sille Annuk Postimees

description: Ravimiamet teatas hüpertensiooni ravimi Tezeo ja seenihaiguste ravimise küünelaki Loceryl tarneraskustest.

title: Küüneseene ravi läheb raskemaks


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Sander Ilvest Pm Scanpix Baltics

description: Juba aastaid on räägitud, et Eesti vajab mittesüülist patsiendikindlustuse süsteemi, et arstid lõpetaksid kohtupinki sattumise hirmus ravivigade maha vaikimise. Töö- ja terviseministri Jevgeni Ossinovski sõnul on selle esimene versioon lähiajal valmimas.

title: Patsiente kaitsev süsteem valmib varsti

maintext:
«Eestis on arstide mittesüülist vastutuskindlustust vaja. Miks seda ei ole, ma ei oska öelda,» kommenteeris minister Jevgeni Ossinovski Viru maakohtu otsust, mille järgi jäi arst Igor Gorjatšov süüdi patsiendi surmas.
Ministri sõnul on vastutuskindlustuse süsteemi loomine lihtsalt lahendatav. «Seal on teatud lisakulusid, aga põhimõtteliselt ei ole mingeid takistusi, ei juriidilisi ega sisulisi, et seda teha,» sõnas Ossinovski.
Sotsiaalministeerium on viimase aasta jooksul kindlustuse erinevad variandid läbi vaadanud ja töö seadusemuudatuse algversiooniga on lõpusirgel. «Järgmisel aastal võtame ette ja hakkame menetlema,» lubas Ossinovski.
Minsitri sõnul tuleb uuest süsteemist rääkides mõista ka patsiendi õiguste kaitsmise olulisust. «Tervishoiuteenus on võlaõigusseaduse alusel osutatav teenus ehk sellele kehtivad teatud kvaliteedinõuded. Võlaõiguslikul suhtel on eeldus, et teenuseosutaja ei tapa sind ära,» sõnas minister.
Ossinovski sõnul peab riiklik regulatsioon tagama ravivigade vältimise. «Selge on see, et kriitilistes olukordades otsuseid langetades peab arstil olema kindlus, et ta pärast seda ei lähe vangi,» rääkis minister. Tema arvates on samas teada, et kui meedikuid hakatakse ravivigade eest vastutusele võtma, siis see pärsib arstkonna seas teemade läbiarutamist.
«Eestis on ka haiglad ise arstidele öelnud, et ärge parem rääkige, sest äkki siis esitatakse nõue haigla vastu. See ei ole mõistlik lahendus,» tunnistas minister. Ta lisas, et ainuke sisuliselt mõistlik lahendus olekski arsti mitmesüüline vastutuskindlustus.


authors:
Pm Tervis
Foto
Panther Media Scanpix

description: Kuigi ülekaal on diabeedi ja nii mõnegi teise haiguse riskitegur, ei teki osal rasvunud inimestest geenidele tõttu siiski terviseprobleeme.

title: Miks mõned inimesed on rasvunud aga terved?

maintext:
Uuringus leiti, et kolm geeni mõjutavad seda, kas rasv salvestub pigem kehale või liigub vereringes, kirjutab Guardian. Suurem rasvatase vereringes tõstab teist tüüpi diabeedi esinemise riski ja võib viia rasvade ladestumiseni südame ja maksa ümber.
Geneetik, professor Haja Kadarmideen Kopenhaageni ülikoolist ütles, et inimesed, kelle keha suudab ladustada suurtes kogustes rasva, on küll ülekaalus, kuid nad ei ole haiged.
Vanemad uurimistööd on leidnud, et ülekaalulistel või rasvunud inimestel on suurem risk diabeedi, maksa- või südamehaiguse tekkeks, kuid 15 kuni 20 protsendil ülekaalulistest ei teki terviseprobleeme.
Teine varasem uurimus, kus uuriti enam kui 100 000 Taani täiskasvanut, leidis, et ülekaalule viitava kehamassiindeksiga inimesed elasid suurema tõenäosusega kauem kui normaalkaalule, alakaalule või rasvumisele viitava kehamassiindeksiga inimesed.
Professor Kadarmideen tõdes, et neid huvitas, miks mõned ülekaalus inimesed püsivad siiski terved. Uurimistulemused toovad välja, et inimese individuaalne geneetika mõjutab kaalutõusu ja seda, kas ja millised terviseprobleemid ilmnevad.
Uuriti 60 meest ja naist, nende kehamassiindeks oli üle 45. Pooltel neist oli ainevahetushaigus, teised osalejad olid terved. Kõik osalejad olid minemas bariaatrilisele operatsioonile.
Teadlased uurisid mõlema grupi liikmete kümneid tuhandeid geene. Nii leidsidki nad kolm geeni, mis näitasid kahes grupis väga erinevaid tulemusi. Kui geenide aktiivsust uuriti lähemalt rasva ja koeproovide peal, said teadlased järeldada, et geenid mängivad olulist rolli rasvade transpordil ja ladustamisel. Teadlased tahaksid nüüd kontrollida uurimistulemusi rohkemate inimeste peal.
Uurijad lisasid, et tulemused ei ütle siiski, et edaspidi tuleks viilida kõrvale tervislikest toitumis- ja liikumissoovitustest.
Uuring avaldati ajakirjas PLOS One.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Margus Ansu

description: Läti kirurgid löövad häirekella, sest viimasel ajal on neil tulnud tavatult palju tegeleda ülekäiguradadel viga saanud jalakäijatega, kes kõik on saanud raskeid vigastusi. Vigastused sõltuvad nii sõidukiliigist kui ka -kiirusest.

title: Milliseid traumasid saavad otsasõidu korral jalakäijad

maintext:
Meedikud on mures, et ülekäiguradadel viga saanud inimeste paranemine kestab nädalaid, kusjuures paljud neist jäävad invaliidideks, kirjutab Tvnet. Arstidele teeb enim muret, et õnnetuste toimumispaik on ülekäigukoha ehk turvaliseks tänava ületuseks mõeldud sebra. Õnnetusi on seal ka varem juhtunud, kuid tänavu on nende arv eriti kõrge. Kõik õnnetusse sattunud said hulgitraumasid.
Kirurg Andris Vikmansi sõnul sõltub vigastuste raskusaste sellest, milline sõiduk otsa sõitis. Kui tegu oli sõiduautoga, siis saab inimene n-ö kaitserauatraumasid ehk viga saavad jalad ja põlved. Tegu on n-ö nähtavate vigastustega.
Vigastuste raskusaste sõltub ka sõiduvahendi liikumiskiirusest ja inertsist – suurel kiirusel toimunud kokkupõrke korral lendab jalakäija üle kapoti ning esiklaasi lennates saab viga pea, aga ka roided ja käed. Kui inimesele sõidab otsa maastur või kaubik, siis saavad viga puusad, magu ja kopsud. Isegi kui kannatanu jääb ellu, siis arstide sõnul ootab teda ees väga pikk paranemisprotsess ning paljudel puhkudel jäädakse invaliidiks.
Arsti sõnul pole õnnetuse põhjustajaks sageli tähelepanematud autojuhid, aga ka jalakäijad ise on süüdi. Teades, et ülekäigurajal on neil eesõigus, muututakse hooletuks ega vaadata vasakule ja paremale. Nii mõnigi kord ei arvestata, et juhil ei jää aega pidurdamiseks, eriti kui tee on libe.
Samuti tasuks pimedal ajal silmas pidada, et pimedal ajal võib juht jalakäijat märgata alles viimasel hetkel. Kirurg Vikmans kutsub jalakäijaid üles mitte tormama uisapäisa ülekäigurajale. «Ei maksa arutult riskida mitte ainult oma tervise, aga ka eluga,» sõnas kirurg.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Henn Soodla
Pärnu Postimees

description: Kui mujal maailmas ärgitatakse arste juba aastaid oma ravivigu avalikult tunnistama ja neist õppima, siis Eestis on see alles lapsekingades. Tervishoiukvaliteedieksperdi Teele Orgse sõnul viib tänane arsti süüdimõistev kohtuotsus Eesti tagasi nö keskaega ja sellest ei võida ei meedikud ega patsiendid.

title: Tervishoiukvaliteedi ekspert: arsti süüdimõistmine viib meid tagasi "keskaega"

maintext:
- Teile tervishoiu spetsialistina jääb arusaamatuks kohtu otsus mõista arst ettevaatamatuse tõttu patsiendi surma põhjustamises süüdi.
Asi on põhimõttes. Aastal 1999 tuli USAs välja revolutsiooniline raport – Eksimine on inimlik -, mille kohaselt meditsiiniliste vigade tõttu sureb 98 000 inimest aastas. Tänavu täiendati seda, et neid inimesi on 230 000. See raport viis kogu tervishoiu kvaliteedi liikumise, mis seni oli põhinenud Donabediani teoorial – struktuur, protsess, tulemus, täiesti uuele tasemele ja kogu lääne maailm hakkas uurima, millised kõrvalekalded meditsiinis toimuvad. Sellest tulenevalt on Euroopa Nõukogu, maailma terviseorganisatsioon ja teised organisatsioonid teinud otsuse, et riigid peavad toetama protsesse, mis parandaksid meditsiinilistest vigadest, kõrvalekalletest rääkimist, nende analüüsi. See peab olema mitte karistuslik ja avalik. See kohtuotsus keeras kogu selle vaikselt alanud protsessi Eestis tagasi keskaega.
- Sotsiaalministeeriumi kinnitusel peaks järgmisel aastal lõppema arsti mittesüülise vastuskindlustuse süsteemi loomine.
Ministeerium on ettevalmistanud vastutuskindlustuse loomise. See on aga üks väike osa sellest, mida tegelikult tegema peaks. Tegelikult tuleks olla avatud sellele, et jah, meil tehakse meditsiinis vigu, jah, eksimine on inimlik ja see on normaalne. Sellest kõigest avalikult ja avatult rääkides ei mõisteta kedagi hukka, vaid proovitakse vältida järgnevaid probleeme. See vastutuskindlustus ei aita sellele kuidagi kaasa. See annab väiksemate probleemide puhul arstidele kindlustunde, et nad ei pea oma rahakotti avama. See ei lahenda suuremat muret.
- Kui palju tänane kohtuotsus võib mõjutada ravikvaliteeti, et tulevikus arstid lihtsalt ei julge langetada kriitilises olukorras otsuseid, kartes sattuda kohtupinki?
Otseloomulikult on see nii ja selle kohta on ohtralt teaduslikke analüüse olemas, mis seda kinnitavad. Tänane kohtuotsus on igati pidi vale viis probleemile läheneda. Näiteks Hollandis ei karistata arste mitte seetõttu, et sa eksid, vaid karistatakse siis, kui viga jäetakse raporteerimata. Kui see viga oleks raporteeritud, siis seda oleks analüüsitud kui juhtumit, mis paraku juhtus. Selliseid asju tuleb ette, seda juhtub Eestis vähemalt kord kuus. Mõnes mõttes on see isegi tavapärane. See ongi elu.
- Inimesed ei soovi ennast tavaliselt süüdi tunnistada. Kuidas meedikuid panna oma vigu tunnistama?
Kui patsiendiga tekib probleem, siis enamik arste põeb seda väga raskelt läbi. Selle kohta on olemas oma termin second victim (teine ohver - toim). See sama tervishoiutöötaja, olgu selleks siis õde, ämmaemand või arst on ju ka ohver selles loos.
Eestis on kirurgid alustanud tüsistuste registreerimisega, kui Tartu ülikooli kliinikum ja Põhja-Eesti regionaalhaigla on sellega liitunud, siis paljud haiglad ei ole seda suutnud teha. Seda on väga raske arstidele selgitada, et palun pange need asjad kirja, et see on vajalik. Tänane kohtuotsus annab uuesti tagurpidi käigu sellele, mida me just üritasime teha. Arsti töö hulka kuulub analüüsimine. Ta on tippspetsilist, ta peab saama vabalt ja rahulikult analüüsida. Sellisel kujul ei ole see võimalik.


authors:
Pm Tervis
Foto
Jaanus Lensment Postimees
Panther Media Scanpix

description: Hiljuti Toomas Hendrik Ilvese operatsioonilauale viinud kõhuaordi ja vasaku iliakaalarteri aneurüsm kimbutab peamiselt eakamaid inimesi, võib kulgeda kiirelt ja lõppeda kurvalt.

title: Mis tervisemure viis endise presidendi operatsioonile?

maintext:
Aneurüsm tekib veresoone või südame seina paiksete ebanormaalsete laienemiste tõttu. Neid võib esineda igal pool kehas, kuid laiemalt levinud on aneurüsmid näiteks ajus, aordis või jalgades.
Kuju järgi eristatakse kotjaid, käävjaid ja marjakujulisi aneurüsme. Samuti tehakse vahet tõelistel aneurüsmidel, kus veresoone seina kestad on terved, ning ebaaneurüsmidel, mille puhul on soone sein rebenenud ja veri paikneb hematoomina perivaskulaarse sidekoe all meenutades aneurüsmi.
Aneurüsm saab alguse sellest, et veresoone sein hakkab veidi välja võlvuma, kirjutab Kliinik.ee-s dr Tiit Meren. Spetsialisti sõnul rebenevad vererõhu mõjul eelnevalt kahjustunud seinakihid seni, kuni veresoone põisjalt väljaveninud seinaosa puruneb ja veri väljub ümbritsevatesse kudedesse või rindkere- või kõhuõõnde. Sel juhul tekib sisemine verejooks, mis võib lõppeda kiirelt surmaga ning haige õnnestub päästa vaid ülikiire haiglasse operatsioonile viimine.
Dr Mereni sõnul võib aordi- või arteriseina aneurüsm tekkida arteriseina lubjastumise, infektsiooni, põletiku, kaasasündinud arenguhäire või trauma tagajärjel. Aneurüsmi esineb nii meestel kui ka naistel üldiselt pärast 50ndat eluaastat. Haigus kimbutab rohkem mehi kui naisi.
Üks sagedasemaid aneurüsme on kõhuaordi kotjas aneurüsm, mis tekib peamiselt aterosklerootilise (arterilubjastuse) kahjustuse tõttu. Ka seda esineb rohkem vanemaealistel meestel.
Samas võivad aneurüsmid jääda ka märkmata ning ei pruugi viia tõsiste tagajärgedeni.
Hiljuti tänas Ilves sotsiaalmeedia kaudu Põhja-Eesti regionaalhaigla õdesid ja arste, kes aitasid tal paraneda kõhuaordi ja vasaku iliakaalarteri aneurüsmist. Tänu teile läks operatsioon hästi ja taastumine on olnud kiire, lisas ta.


authors:
Pm Tervis
Foto

description: Kaks tarbijat süüdistavad firma Unilever St. Ives' näokoorijat nahakahjustuste tekitamises.

title: Populaarne näokoorija kaevati kohtusse

maintext:
Firma Unilever tooted on olnud tuntud aastakümneid, kirjutab abc10.com. Toodet müüakse näiteks ka Eesti veebipoodides.
Tootja kaevati kohtusse, kuna firma St. Ives' brändi aprikoosiga näokoorija sisaldas Kreeka pähklite koori. Nõudes on kirjas, et isegi korralikult peenestatud Kreeka pähklite koored võivad kahjustada nahka ning seetõttu ei sobi need näokoorijasse.
Firma veebilehel seisab, et Kreeka pähklitest pulber muudab naha pehmeks ja säravaks. Süüdistajate väitel muudabki koorija näo pehmeks, kuid enamik inimesi ei näe mikrovigastusi, mida toode nende sõnul tekitab.
Samuti on seal kirjas, et toode ei ummista poore. Süüdistajate hinnangul sisaldab aga koorija koositsosi, mis ummistavad poore. Ka tekitab neis küsimusi väide, et dermatoloogid soovitavad toodet.
Süüdistajad tuginevad oma nõudes paljudele nahahoolduse spetsialistide seisukohtadele. Näiteks tekitavat Kreeka pähklite segu nahale väikeseid rebendeid, kust saavad siseneda bakterid. Samuti tuuakse välja, et liigne hõõrumine võib tekitada nahapõletiku, ärritada poore ning tekitada aknet.
Firma tõdes, et üldlevinud praktika kohaselt ei kommenteeri nad pooleli olevaid kohtuvaidlusi. «Me saame öelda, et üle 30 aasta on kasutajad armastanud ja usaldanud meie brändi St. Ives, et oma nahka värskendada ja elavdada. Me oleme uhked, et saame olla Ameerika peamine näokoorijate bränd ning jääda kindlaks oma dermatoloogide poolt testitud valemile,» rääkis Unileveri esindaja.


authors:
Eleen Laasner
Foto

description: Viimastel nädalatel alguse saanud viiruselaine võtab inimeseti erinevaid kujusid: intensiivsed valud ja kõrge palavik vahelduvad nõrkade, ent visalt kaduvate sümptomitega.

title: Viirused niidavad jalust ja kimbutavad jõulupidusid


authors:
Triin Ärm
Foto
Panther Media Scanpix

description: Ravimiamet andis teada tänavu detsembris müügiloa hoidjate soovil lõpetatud müügilubadest.

title: Ravimid, mille müügiload lõpetatakse


authors:
Heilika Leinus
Foto
Jordan Strauss
Mario Azuoni
Isabel Infantes

description: Selena Gomezi, Lady Gagat ja Toni Braxtonit ühendab peale muusikaarmastuse ka luupuse nimeline raske autoimmuunhaigus, mille kulgu on võimatu ette ennustada.

title: Kolm superstaari põevad ränka haigust

maintext:
Luupusesse haigestuvad tavaliselt 15–30aastased naised, kirjutab Bild. Kokku moodustavad luupusehaigetest naised ligikaudu 90 protsenti. Luupusehaigete hulka kuuluvad ka tuntud lauljad Selena Gomez, Lady Gaga ja Toni Braxton.
Toni Braxton / Mario Anzuoni / Reuters / Scanpix
Luupus on autoimmuunhaigus, mis tähendab, et immuunsüsteem on korrast ära ja ründab terveid keharakke. Selle haiguse tõtu võivad kõikjal kehas tekkida põletikud, mis kahjustavad organeid ja veresooni. Luupuse sümptomid on väga erinevad, sõltuvad sellest, missuguseid organeid haigus mõjutab ja ulatuvad näo punetusest liigese- ja lihasvalu ning insuldini. Kõige sagedamini tekkib põletik sidekoes ja veresoontes.
Gomez on enda sõnul haiguse tõttu pidanud juba läbi tegema kemoteraapia. Braxton kirjeldas oma haigust intervjuus ajalehele Huffington Post järgnevalt: «Kui sul on luupus, siis on tunne enam-vähem samasugune kui oleks sul iga päev gripp.» Enda sõnul soovib lauljatar siis üksnes voodis lamada, mistõttu on luupusehoo ajal laval esinemine tema jaoks eriti raske.
Selena Gomez / Jordan Strauss / Invision / AP / Scanpix
Saksa luupuseuuringute ühingu juhi, reumatoloog Falk Hiepe sõnul kulus paljude sümptomitega luupuse diagnoosimiseks varem kaua aega, kuid tänapäeval tehakse haigus tavaliselt kindlaks mõne kuuga.
Luupus on krooniline haigus, mis esineb tavaliselt hoogudena ja millest terveks saada ei ole võimalik. Hea kvaliteediga ravi ja reeglipärase arstiliku kontrolli abil on enamikul luupusehaigetel aga tänapäeval võimalik saada peaaegu sama vanaks kui tervetel inimestel.
Lady Gaga / Isabel Infantes / PA Wire / PA Images / Scanpix
Haiguse kontrolli all hoidmiseks kasutatakse tavaliselt immuunsüsteemi alla suruvaid ravimeid ja kortisooni rühma kuuluvaid ravimeid.
Mis luupust põhjustab?
Kuigi luupuse täpset põhjust tänapäeval ei teata, on välja selgitatud, et mõned asjaolud soodustavad selle haiguse väljakujunemist.
1. Naissugu
Miks luupus just naisi kimbutama kipub, ei ole teada. Luupust põdevatest meestest on tuntud näiteks laulja Seal, kelle näol olevad armid on selle haiguse tagajärg.
2. Geenid
Kuigi luupus ei ole pärilik haigus, esineb seda mõnedes perekondades rohke kui teistes. Kaksikutel on näiteks 25 protsenti suurem luupusesse haigestumise oht juhul, kui teine kaksik o juba haigestunud.
3. Nakkushaigused
Luupust on diagnoositud näiteks pärast mononukleoosi nimelise viirushaiguse põdemist.
4. Hormoonid
Täheldatud on luupusesse haigestumise ja hormoone sisaldavate rasestumisvastaste vahendite seost. Samuti võivad luupuse esile kutsuda raseduse ajal hormoonsüsteemis toimuvad muutused.


description: Vahel on nii, et me näeme, kuidas kümned või ka sajad inimesed tööd rabavad, kuid nende töö tulemust on mingil põhjusel raske märgata. Toitlustusteenindajatega haiglas on aga vastupidi – sadade patsientideni jõuab toit kolm korda päevas, kuid inimesi, kes selle eest hoolt kannavad, on vaid loetud arv.

title: Täpne, kiire ja põhjalik töö haigla jaotusköögis

maintext:
Sarnases rütmis kulgebki päev õhtuni välja, sest kell 15 saabub jaotuskööki õhtusöök, mille ettevalmistamiseks on toitlustusteenindajatel aega kella 17ni, mil kärud sooja söögiga patsientideni hakkavad liikuma. Kella 18st jõuavad nõud taas kord kööki tagasi ning enne kojuminekut jääb veel vaid õhtused nõud pesta ja köök korrastada, mis kell 19 lõpetades annabki köögis tööpäeva pikkuseks 12 tundi. Selle aja jooksul on Lea ja tema kolleeg ligi saja statsionaarse patsiendi kõhud täitnud kolmel korral päevas, mis teeb päeva peale kokku umbes 300 hoole ja armastusega ette valmistatud portsjonit.
Aegamööda lihtsamaks
Päevad on toitlustusteenindajatel küll pikad, kuid tööl käiakse vahetustega ning ollakse vaheldumisi pikk ja lühike nädal. «See tähendab, et kui ma näiteks sel nädalal olen tööl esmaspäeval, teisipäeval, reedel, laupäeval ja pühapäeval, siis järgmisel nädalal töötan vaid kolmapäeval ja neljapäeval,» selgitas Lea. Tema sõnul harjub kõigega ning kogemustega muutub töö aina kiiremaks, lihtsamaks ja sujuvamaks. Kokku töötab Magdaleena üksuses neli toitlustusteenindajat.
Tänu tehnika arengule, eelkõige marmiitide kasutuselevõtule ja liftide ehitamisele on töö muutunud üha kergemaks ning kvaliteet paremaks. «Kui lifte polnud, kippusid töötajad pidevalt loobuma ja töölt ära minema, sest nad lihtsalt ei jaksanud – kõike tuli ju käsitsi vedada,» rääkis Lea. «Nüüd aga valmistame köögis kõik ette, tõstame portsjonid valmis ning sellest hetkest, kui toidud taldrikule said, jõuavad need kümne minuti jooksul toidukärule, käruga lifti, liftiga õigele korrusele ja sealt patsiendini,» kirjeldas ta.
Lea sõnul on töö ise tegelikult meeldiv, kuid vajab lihtsalt aega, et kogu haigla köögielu tundma õppida. Kui muidu on haigla toitlustuses kasutusel 14päevane kindel menüü, siis on ka mõningaid erisusi. «Meil on olemas lisade nimekiri, milles on ligi 200 erinevat toiduainet, mille arst saab konkreetse patsiendi tervist arvesse võttes tavatoidule juurde määrata. Lisaks saavad haigla tasulised patsiendid valikmenüü,» selgitab Lea. Mainimata ei saa jätta sedagi, et üks tore üllatus on toitlustajatel varuks ka lastele ja kõrva-nina-kurguhaigusega patsientidele – neile pakutakse magustoiduks jäätist!
Kokku töötab Ida-Tallinna keskhaigla kolmes jaotusköögis (lisaks Magdaleena üksusele ka Ravi ja Järve üksuses) üle 20 toitlustusteenindaja, kellest ligi pooled Ravi tänaval. Iga päev tuleb toitlustada Magdaleenas keskmiselt veidi üle saja, Järvel umbes 120 ning Ravi üksuses ligi 300 patsienti. Seega on kogu töö, mis tehakse ära enne, kui toit jõuab patsiendini, äärmiselt tänuväärne ja põhjalik ning Leale see töö meeldib. «Kokkuvõttes on ju köögis ikkagi soe ja mõnus ning kolleegid toredad. Suhted peavad olema head või kui midagi ka on, tuleb see kohe välja öelda!» arvas Lea lõpetuseks.


authors:
Pm Tervis
Foto
Panthermedia

description: Kui viimastel aastatel on uuringutes tõdetud, et suhkur segab kaalulangust ja sellest tuleks loobuda, siis värske uuring soovitab selle üle järele mõelda.

title: Kas suhkrust loobumine oleks mõistlik?

maintext:
Kanada McMasteri ülikooli uuringus väidetakse, et tõendid selle kohta, kuidas on seotud suhkrutarbimine ja kaalutõus, on rahvatervise soovitustes madala kvaliteediga, kirjutab newyork.cbslocal.com. See ei tähenda, et inimesed peaksid jooksma kohe kommipoodi varusid täiendama, kuid võib-olla tasuks mõelda, kas täielik suhkrust loobumine on vajalik.
Uuringu üks peamisi korraldajaid Bradley Johnston tõdes, et kuigi uurimistöö seab kahtluse alla rahvatevise soovituste kvaliteedi, ei tähenda see, et suurendada tuleks toitainete vaeste, energiarohkete toitude ja jookide, näiteks kommide või suhkruga magustatud jookide, tarbimist.
Teadlase sõnul teatakse, et on tervislik vähendada suhkrusöömist, kuid küsitavaks jääb, mil määral tuleks seda teha ning millega inimesed suhkrut asendavad.
Teadlasi ajendas nende küsimuste üle mõtlema hüpotees, et inimesed asendavad suhkru tervisele potentsiaalselt kahjulikumate ainetega.
Uuring avaldati ajakirjas Annals of Internal Medicine.


authors:
Foto
Sille Annuk

description: Tartu Ülikooli kliinikumi erakorralise meditsiini osakonna juhi Kuido Nõmme sõnul tuleks lahendada küsimus, kuidas saavutada Eesti tervishoius jätkusuutlikus ilma arstiabi kvaliteeti alandamata.

title: EMO juht Kuido Nõmm: neli põletavat küsimust Eesti tervishoius


authors:
Triin Ärm
Foto
Õhtuleht Teet Malsroos

description: Riik eraldab Narva haiglale miljon eurot, et kaasajastada erakorralise meditsiini osakond (EMO) ning tagada piirkonnas kvaliteetne arstiabi, selgub sotsiaalministeeriumi ja SA Narva Haigla vahel sõlmitud lepingust.

title: Narva haigla saab kaasaegse EMO

maintext:
«Riigi eesmärk on, et kõigis Eesti piirkondades oleks elanikele tagatud kvaliteetne arstiabi. Narva haiglal tuleb selleks teha tihedat koostööd Ida-Viru keskhaigla ja Tartu Ülikooli Kliinikumiga, kaasajastada praeguseks amortiseerunud erakorralise meditsiini osakond ja uuendada oma arengukava,» ütles tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sotsiaalministeeriumi teates. Ta lisas, et kõrgema etapi haiglate kaasamisega on Narvas võimalik tagada vajalikul määral eriarstiabi ning arendada välja tänapäevane infrastruktuur.
SA Narva Haigla saab riigieelarvelise eraldisega 1 000 000 eurot, millega aastaks 2019 kaasajastatakse haigla erakorralise meditsiini osakond. Haigla on raha praeguseks kätte saanud.
Eraldise saamise eelduseks oli Narva haigla tihe koostöö Ida-Viru keskhaigla ja Tartu Ülikooli Kliinikumiga. Tartu Ülikooli Kliinikumiga koostöös on valminud EMO uuendamise projekt.
Üldhaiglate võrgustumise eesmärk on läbi koostöö kõrgema etapi haiglatega tagada arstiabi järjepidevus ja kvaliteet.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Sergei Stepanov

description: Täna mõistis kohus süüdi arsti Igor Gorjatšovi  ja määras talle karistuseks ühe aasta ja kuue kuu pikkuse tingimisi vangistuse.

title: Kohus mõistis arsti patsiendi surmas süüdi

maintext:
Kohus otsustas, et karistust ei pöörata täitmisele, kui süüdimõistetu ei pane kohtu määratud katseajal toime uut tahtlikku kuritegu. Arstile määrati katseajaks kaks aastat.
Karistusseadustik näeb ette, et ettevaatamatusest teise inimese surma põhjustamise korral võib karistada maksimaalselt kuni kolmeaastase vangistusega.
Samuti mõistis kohus arstilt välja varalise kahju hüvitamiseks 406 eurot ja mittevaralise kahju hüvitamiseks 14 190 eurot.
Ka tuleb mehel tasuda sunniraha 645 eurot, kaitsja tasu 299 eurot ja ekspertiisitasu 271 eurot. Mees ise ennast kohtus süüdi ei tunnistanud.
Kohtuotsus on õigus edasi kaevata apellatsiooni korras Tartu Ringkonnakohtule. Apellatsiooniõiguse kasutamise soovist tuleb otsuse teinud kohtule teatada kirjalikult seitsme päeva jooksul alates kohtuotsuse resolutiivosa kuulutamisest.
Milles arsti süüdistatakse
Kriminaalsüüdistus sai alguse 2012. aasta 24. novembri õhtul Ida-Viru keskhaigla EMOs aset leidnud juhtumist, kui kiirabi tõi sinna sillamäelase Valeri (42). EMOs valves olnud arst Igor Gorjatšjov (39) diagnoosis Valeril soolenakkuse ja saatis ta kodusele ravile, kuid 25. novembri varahommikul tõi kiirabi Valeri taas haiglasse, kus ta suri vaatamata haiglas tehtud operatsioonile.
Pärast Valeri surma pöördusid tema omaksed tervishoiuteenuste kvaliteedi ekspertkomisjoni poole, kes tuvastas, et arsti tegevuses ilmnes vigu. Lähedased pöördusid politseisse ja lahang tegi kindlaks, et Valeri suri kaksteistsõrmiksoole haavandist tekkinud arteriaalse verejooksu tõttu. Viru ringkonnaprokuröri Olga Dorogani sõnul kinnitasid nii 12 asjatundjast koosnev tervishoiuteenuste kvaliteedi ekspertkomisjon kui ka kriminaalmenetlusse kaasatud Tartu Ülikooli kliinikumi kirurgid, et arst verejooksu õigel ajal ei tuvastanud.


authors:
Triin Ärm
Foto
Vähiravifond
Kingitud Elu

description: 12-aastane Mia annetas vähiravifondile oma taskuraha, mis polnud sugugi väike summa.

title: Suure südamega Eesti tüdruk annetas taskuraha vähihaigetele


authors:
Heilika Leinus
Foto
Anna Puhan
Panther Media

description: USA teadlaste hiljutisest uuringust selgub, et naised lepivad beebipillide paljude ebameeldivate kõrvalmõjudega, kuid kaalutõusuga nad riskida ei julge.

title: Värske uuring: naised kardavad beebipillide soovimatut mõju

maintext:
Meditsiinikõrgkooli Penn State College of Medicine teadlased analüüsisid rasestumisvastaste vahendite kasutamist 987 naise seas, vahendab Independent. Uuringusse haarati 18–40- aastased aktiivse sugueluga naised.
Selgus, et paljud naised lepivad küll väiksema sugutungi, iivelduse ja meeleoluhäiretega, kuid kaalutõusuga ollakse nõus riskima tunduvalt harvem. Eriti oluline on võimalik kaalutõus uuringu autorite arvates rasestumisvastaste vahendite valimisel ülekaaluliste ja rasvunud naiste jaoks. Just kaaluprobleemide käes vaevlevad naised eelistavad beebipillidele sageli pikatoimelisi rasestumisvastaseid vahendeid, nagu näiteks implantaat ja spiraal.
Teadustöö autorid rõhutavad siiski, et uuringus analüüsiti küll, missuguses kehakaalus naised missuguseid rasestumisvastaseid vahendeid kasutavad, kuid seda, missugused on nende otsuste täpsemad põhjused, ei uuritud. Seega võib seos beebipillide vältimise ja kaalutõusu hirmu vahel olla ka vaid näiline.


authors: Foto Panthermedia

description: Eesti tervishoiutöötajad ootavad peaminister Jüri Rataselt konkreetseid ideid ja ettepanekuid selle kohta, kuidas lahendada probleemid tervishoiu rahastamises ja haigekassa eelarves.

title: Arstid ootavad Rataselt tervishoiu rahastamise kohta selgeid vastuseid

maintext:
Arstiabi kättesaadavus on tervishoiu alarahastatuse tõttu viimastel aastatel pidevalt halvenenud ja ravijärjekorrad pikenenud, kirjutab BNS. Eriti raske on olukord eriarstiabis, kus aasta lõpus on paljude patsientide plaaniline haiglaravi lükatud edasi järgmisse aastasse ja erakorralise meditsiini osakondade koormus on tunduvalt suurenenud, kirjutavad tervishoiutöötajad kirjas peaministrile.
Arstid tunnustavad küll praeguse valitsuse otsust jätta ära sotsiaalmaksu langetamine, kuid samas soovivad nad võimalikult täpset teavet edasiste sammude kohta: missugused muudatused tervishoiu rahastamises tehakse, kui suur summa lisandub nende rakendumisel haigekassa eelarvesse ning millal otsused langetatakse ja millal need jõustuvad.
«Tervishoiutöötajate ja tööandjate liitudele on eelmised valitsused andnud korduvalt lubadusi tervishoiu rahastamist ja arstiabi kättesaadavust parandada, kuid kahjuks ei ole selleks tegelikult midagi ette võetud,» märgivad nad.
Arstid toovad kirjas välja, et tervishoiuvaldkonnas kehtiv kollektiivleping ja töörahukohustus lõpeb käesoleva aasta lõpus. «Praeguseks on tervishoiutöötajate organisatsioonide üldkogud volitanud oma esindajaid uuele kollektiivlepingule alla kirjutama ainult juhul, kui valitsus on teinud 15. veebruariks vajalikud otsused, millega luuakse tervishoiu rahastamise jätkusuutlik mudel ja tagatakse patsientidele vajalik ravi. Ka tööandjate liidud ei ole nõus ilma selle eeltingimuseta lepingut sõlmima,» märgivad nad.
Seejuures ei saa tervishoiutöötajate palgatõus tulla arstiabi kättesaadavuse ega kvaliteedi halvenemise arvel, mistõttu ootavad arstid Jüri Ratase kinnitust, et rahastamise suurendamisega katavad sõlmitavate lepingute mahud tegeliku põhjendatud nõudluse tervishoiuteenuste järele, taastatakse haigekassa poolt rahastatavate statsionaarse eriarstiabi ravijuhtude arv vähemalt 2013. aasta tasemel, ei vähendata muid kulusid tervishoiuteenuste piirhindades ega suurendata põhjendamatult patsientide omaosalust, seisab kirjas.
Kirjale kirjutasid alla Eesti Arstide Liidu president Lembi Aug, Eesti Õdede Liidu president Anneli Kannus, Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliidu president Iivi Luik ning Eesti Haiglate Liidu juhatuse esimees Urmas Sule.


description: Oxfordi teadlaste hinnangul võib evolutsioon olla põhjus, miks inimestel esineb tänapäeval nii sageli puusa-, õla ja põlvevalu.

title: Miks nii paljud inimesed kannatavad põlvevalu käes?

maintext:
Teadlased lisavad, et kui praegused tendentsid jätkuvad, võib inimestel olla tulevikus valude tekkimiseks veelgi suurem risk, kirjutab BBC.
Nad uurisid 300 muuseumieksponaati, et näha, kuidas luud on aastatuhandete jooksul muutunud. Nende hinnangul toimusid muutused siis, kui inimene hakkas kõndima kahel jalal.
Teised uurijad on täheldanud sarnaseid evolutsioonilisi muutuseid ka pärast seda. Osa inimesi kimbutavad alaseljavalud, näiteks on neist mõnel selgroog isegi kumeram kui meie väidetavalt lähimatel ahvidest sugulastel, šimpansidel.
Uuringut juhtinud dr Paul Monk ortopeedia osakonnast tõdes, et teda huvitas, miks kliinikusse pöördunud patsiendid kaebasid kõik sarnaste ortopeediliste probleemide üle.
Arsti sõnul kurdetakse kõige rohkem käe tõstmisel tekkiva õlavalu, põlve esiosa valu või puusa artriidi üle. Noorematel inimestel kipuvad ka liigesed liigesepesast välja liikuma. See panigi arsti küsima, miks küll esineb seesuguseid probleeme. Nii mõtlesidki uurijad vaadata tagasi evolutsioonile.
Andmete kogumise järel said uurijad luua 3D-mudelid, et märgata paljude aastate jooksul luudega toimunud muutuseid. Vaata pilti mudelist siit.
Teadlased tõid välja, et pärast kahele jalale tõusmist arenes inimese reieluukael laiemaks, et lisaraskusele vastu pidada. Uuringud on näidanud, et mida n-ö paksem on reieluukael, seda suurem risk on artriidi ehk liigesepõletiku tekkeks. See võib olla ka üks põhjus, miks inimesed on puusavalule nii vastuvõtlikud. Dr Mond tõdes, et tendentse jälgides muutub reieluukael veelgi laiemaks ning nii esineb ka järjest enam liigesepõletikku.
Samuti leidsid nad, et loomulik vahe kõõluste ja veresoonte on muutunud aja jooksul kitsamaks. Väiksemaks jäänud ruum muudab kõõluste liikumise keerulisemaks ning see võib aidata selgitada valu tekkimist.
Teada saadud info abil loodavad teadlased tulevikus asendeid loomulikumate poole suunata. Tänapäeval aitavad korralikku rühti hoida näiteks füsioterapeudid.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Mihkel Maripuu

description: Äsja emaks saanud naine sai uue ilmakodanikuga koju minnes kaasa ka kopsaka parkimisarve, haigla sõnul olukorda muuta pole võimalik.

title: Noor pere sai sünnitushaiglast lahkudes kopsaka arve

maintext:
«Kuigi alles hiljuti sündis meie perre pisipoeg, siis on seda rõõmsat sündmust varjutanud uskumatud kulud,» kirjutas Postimehe poole pöördunud Mari. Naine sünnitas poja Ida-Tallinna keskhaiglas ja kuna sünnitus kulges raskelt, siis tuli tal arstide hoole alla jääda viieks päevaks.
«Kui koju hakkasin sõitma, siis oli parkimise eest tekkinud 27eurone kulu. See on peaaegu sama palju kui maksime voodikoha eest! Lapsega Tõnismäe polikliinikusse minnes lajatati meile aga 10-eurone arve, sest sealne tunniajane parkimine maksab viis eurot!» oli naine šokeeritud.
Noore ema sõnul tekib küsimus, kas tõesti mingit võimalust pole, et haiglate juures soodsamalt parkida. «Väikelapsega on ju taksoga mõeldamatu sõita, kuna enamikes neist pole turvatoole. See pole koht, kus võiks raha röövida!!! Peres, kuhu on äsja sündinud laps, on väljaminekud niigi ülemõistuse suured,» on ta pahane.
Ida-Tallinna Keskhaigla majandusosakonna juhataja Signe Roosi sõnul asub nende maja kesklinnas ning tänu heale asukohale külastab haiglat päevas väga palju patsiente. «Et tagada autoga tulijatele kuidagigi parkimisvõimalus haigla territooriumil, olime sunnitud juba aastaid tagasi üle minema tasulisele parkimisele, sest kõik parkimisalad olid ummistunud autodest, kelle omanikel oli lihtsalt mugav kesklinna piirkonnas tasuta parkida,» selgitas Roos.
Ta lisas, et sünnitajatele on loodud võimalus parkida üks ööpäev tasuta. Enamasti sünnitaja tuuakse autoga haiglasse ja selleks, et vältida stressi parkimiskoha leidmiseks, on sünnitajatele naistekliiniku vastuvõtu juurde loodud eraldi parkimisala. «Kahjuks ei saa me võimaldada selles parklas tasuta parkimist kauem kui üks ööpäev, sest sünnitusi on meil väga palju ja kõik soovivad pääseda autoga võimalikult lähedale vastuvõtuosakonna ukse juurde,» ütles haigla majandusosakonna juhataja.
Et tagada kõikidele sünnitajatele rahulik parkimine, tulebki lisapäevade eest hakata tasu maksma - tavaliselt autojuhid oma autot kauemaks kui üheks ööpäevaks parklasse ei jäta. Roosi sõnul on selline süsteem ennast õigustanud ja üldine tagasiside on olnud positiivne. «Seega tuleb leppida olukorraga, et ka haigla juures tuleb parkimise eest tasuda - vaid nii saame tagada, et haigla külastajatel oleks võimalus parkimiseks,» kinnitab haigla esindaja.
Tõnismäe polikliiniku juures korraldab parkimist Tallinna linn.
«Hariduse tänav asub Tallinna avaliku tasulise parkimisala südalinna tsoonis, kus maksumäär iga alustatud parkimisminuti kohta on 0,08 eurot,» ütles Tallinna transpordiameti linnatranspordi osakonna juhataja Ruth Pärn
Tõnismäe polikliiniku vastas on ette nähtud kolm kohta lapseootel ema või väikelapse saatja sõiduki parkimiseks.
Nendel kohtadel saab parkida parkimiskella olemasolul 60 minutit tasuta.
«Juhul kui eelpoolnimetatud kohad on hõivatud ja tuleb parkida teistel parkimiskohtadel, tuleb tasuda ettenähtud korras parkimistasu,» ütles Pärn.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Tomas Anderson
Panther Media

description: Jõulud ja aastavahetus on küll kaunis aeg, mida paljud inimesed täiel rinnal naudivad, kuid söögi ja joogiga liialdamise tõttu kannatab sageli meie keha, sealhulgas ka maks.

title: Kuidas pühade ajal maks korras hoida?

maintext:
Maks on pooleteise kilo raskune organ, mis reguleerib ainevahetust ja puhastab verd mürkidest, kirjutab Bild. Kuna maks taastub üsna kiiresti, saab heas vormis maks pühade ajal tekkinud kahjust kergesti üle. See tähendab, et enne ja pärast suurt söömingut tuleks süüa kergemat toitu, nagu näiteks köögi- ja puuviljad, linnuliha ja väiksema rasvasisaldusega kala.
Sellest on kasu ka jõulude ja aastavahetuse vahelisel ajal, et kehale natuke puhkust anda. Abi on ka sellest, kui teha tavapärasest rohkem sporti, juua võimalikult vähe alkoholi ja suitsetamisest kas üldse loobuda või rikkuda sel teel oma tervist võimalikult vähe.
Peale selle on maksale kasulikud ka mõned toiduained, mille hulka kuuluvad näiteks:
Artišokk
See köögivili sisaldab flavonoide ja mõruaineid, mis soodustavad maksa tööd ja alandavad kolesterooli taset. Lisaks värskele artišokile võib poest ja apteegist leida ka artišokiteed ja selle taime ekstrakte sisaldavaid kapsleid.
Võilill
Võililles leiduvad mõruained soodustavad sapi teket. Kõige parem on seda taime tarbida salati või teena.
Harilik maarjaohakas
Maarjaohakas, mida on ravimtaimena kasutatud juba väga pikka aega, aitab kehal mürkidest vabaneda. Sellest taimest tehakse nii teed kui ka kapsleid.
Piparmünt
Seda sapi teket soodustavat taime on seedimise parandamiseks kõige parem tarbida teena.
Kohv
Uuringud on näidanud, et kohvi joomine võib kaitsta maksa. Kui juua kaks kuni kolm tassi kohvi päevas, siis võib maksatsirroosi haigestumise risk väheneda 40 protsenti. Neli või enam tassi päevas vähendavad osa teadlaste arvates selle haiguse riski aga koguni 80 protsenti. Kohviga tuleks siiski piiri pidada neil, kellel on probleeme vererõhuga. Ka teiste krooniliste haiguste korral tuleks enne ohjeldamatut kohvi tarbimist enne nõu pidada perearstiga, et kohvi joomisest saadav kasu oleks tõesti suurem, kui sellega kaasnevad riskid.


description: Juba aastaid on märgata, et jõulupühade ja aastavahetuse aegu tõuseb hüppeliselt surmade arv.

title: Jõuluajal sureb tunduvalt rohkem inimesi

maintext:
Värske uuring toob aga välja, et selle põhjus ei saa olla külm ilm, kirjutab nbcnews.com. Uurijad leidsid, et jõulupühade aegu surid inimesed rohkem ka maakera selles osas, kus algas 25. detsembril suvi.
Josh Knight ja ta kolleegid Uus-Meremaal asuvast Aucklandi ülikoolist uurisid suremisi Uus-Meremaal aastatel 1988 kuni 2013.
Varasemas USA uuringus leiti, et jõulupühade ja uue aasta ajal sureb alla viie protsendi rohkem inimesi kui muul ajal. USAs on aga jõulupühad üks külmemaid perioode aastas, mistõttu on suremise näitajad kõrgemad ka madalate temperatuuride ja gripi levimise tõttu.
Seda ei saa aga öelda Uus-Meremaa kohta, kus sel ajal suvi alles algab.
Värske uuringu autorid tõid jõulupühade ja suremise tõusu võimalike selgitustena välja puhkamisega seotud emotsionaalse stressi ning muutused toitumises ja alkoholitarbimises.
Samuti on sel ajal meditsiiniasutustes vähem töötajaid ning mõjutada võivad ka füüsilised muutused, näiteks sugulaste külastamine. Ühe tõenäolise põhjusena toovad teadlased välja ka hilinenud või edasi lükatud arstiabi
Uuring avaldati ajakirjas Journal of the American Heart Association.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Perearstid jõulupühade ajal ehk  laupäeval, pühapäeval ning  esmaspäeval, 26. detsembril,  patsiente vastu ei võta.

title: Tasub teada: kus jõulupühade ajal arstiabi saab


description: Austria teadlased katsetavad borrelioosi ravimiseks antibiootikumi sisaldavat salvi, mis on osutunud praegu väga efektiivseks.

title: Teadlased katsetavad uut lootustandvat borrelioosiravimit


authors:
Heilika Leinus
Foto
Dmitriy Shironosov
Panher Media

description: Firmaomanikud ütlevad sageli, et töö ei lõppe kunagi ja traditsiooniline üheksast viieni tööpäev ettevõtluses ei kehti, kuid tervise pärast on siiski oluline mõista, millal keha ja vaim puhkust vajavad.

title: Kuidas mõista, et on aeg tööst puhata?

maintext:
Tavaliselt annab ülekoormusest märku inimese keha, mis reageerib sellele peavalu, pideva väsimuse ja koormatusega, kirjutab sekretär.ee. Psühholoogiadoktor Stephanie Sarkise sõnul on ületöötanud inimesel sageli raske või peaaegu võimatu hommikuti ärgata ja ainult ülima tahtejõuga õnnestub end teki alt välja saada ning kui siis edasi rügatakse, võib see tervist tõsiselt kahjustada.
Vaimsele kurnatusele viitavad ka hajunud keskendumisvõime, motivatsioonipuudus ja tavapärasest suurem hooletusvigade arv. Puhkuse vajadusele viitab ka see, kui inimene ei huvitu enam töökaaslastest või märkavad juba ka pere ja sõbrad, et inimesega on midagi teisiti kui tavaliselt.


authors:
Triin Ärm
Foto
Eero Vabamägi

description: Kadriorus sügisel ameti maha pannud ning sel nädalal oma 63. sünnipäeva tähistav Toomas Hendrik Ilves annetas osa oma kikilipsudest vähihaigete toetuseks.

title: President Ilves annetas vähiravifondile kikilipse


description: Tänavusel jõululaupäeval ehk 24. detsembril sündis Ida-Tallinna keskhaigla sünnitusmajas seitse last.

title: ITKs nägi ilmavalgust seitse jõululast