description: Talvesõda algas 30. novembril 1939 ja lõppes 13. märtsil 1940 – kestis 105 päeva ja lõppes Moskva rahuga. Sõda algas nii, et Nõukogude Liit ründas Soomet ilma sõda kuulutamata terve idapiiri pikkuses. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viieaastase Maria sõjaaegsed jõulud

maintext:
Eluratas
Viieaastase Maria sõjaaegsed jõulud
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Maria Peep Reede, 23. detsember 2016. Viieaastane Maria Helsingis sõjapäevil. FOTO: erakogu Talvesõda algas 30. novembril 1939 ja lõppes 13. märtsil 1940 – kestis 105 päeva ja lõppes Moskva rahuga. Sõda algas nii, et Nõukogude Liit ründas Soomet ilma sõda kuulutamata terve idapiiri pikkuses.
Terve Talvesõja pommitasid nõukogude pommituslennukid Soome linnu, tehaseid ja raudteid. Nad käisid pommitamas ilma hävitajate kaitseta, Soome hävitajatel oli neid kerge alla tulistada. Kangelaslikkusest hoolimata ei suutnud soomlased Karjala maakitsust hoida, Karjala läks Nõukogude Liidule, peaaegu kogu Karjala elanikkond evakueerus Soome (420 000).
Siis tuli Jätkusõda: 25. juuni 1941 – 19. september 1944.
Maunula kahuripaugud nurjasid rahulepingu. Hiljem on selgunud, et tulistasid Vene kahurid, mis provotseerisid rahulepingu rikkumist. Soome ei kuulutanud Nõukogude Liidule sõda, Soome valitsus ainult tõdes: me oleme sõjas! 26. juulil 1941 pommitasid venelased mitmeid Soome linnu, eriti kõvasti sai kannatada Turu. Saksa väejuhatus oleks tahtnud, et Soome oleks võtnud osa Leningradi piiramisest, aga Soome ei läinud üle piirijõe!
Baaside lepingu tõttu oli venelastel võimalus pommitada Soomet ka Eesti lennuväljadelt. Kohe, kui pommitajad startisid, olevat pandud siinpool raadios mingi kokkulepitud plaat mängima. Nõukogude lendurid imestanud, kas tõesti Soome hävitajad on terve ööpäeva õhus: iga kord, kui Vene pommitajad Soome kohale jõuavad, on Fokkerid juba ootamas, et neid otsemaid alla plõksutama hakata. See oli Eesti abi.
Viiburi oli mineeritud raadiomiinidega – need pandi plahvatama raadio teel. Soome luure oli välja uurinud nende lainepikkuse. Kolm Soome raadiojaama mängisid terve ööpäeva katkematult “Säkkijärve polkat”. Eeter oli nii tihedalt helisid täis, et signaal ei pääsenud läbi ja miinid ei saanud plahvatada. Selle aja jooksul jõuti miinid kahjutuks teha.
Soome ja Rootsi Punane Rist tegid ära väga suure töö. 70 000 Soome last evakueeriti sõjapiirkonnast Rootsi. Lapsed seisid jaamades pikas rivis, papist tahvlid kaelas, tahvlil lapse nimi, vanus ja vanemate aadress. Rootslased tulid, kes jalgsi, kes rattaga, kes hobusega, ja võtsid oma peresse üks või kaks last, vahel koguni kolm. Oli kokku lepitud, et sama pere lapsi ei lahutata. Kui peres oli neli last, sai neid jagada nii, et üks naaber võttis kaks ja teine naaber võttis kaks, siis said lapsed vähemalt õues koos olla ja koguni üksteisel külas käia. Asja tegi eriti raskeks see, et Soome lapsed ja Rootsi kasuvanemad ei osanud ühist keelt.
Sõja jalust Soome
Oli kokku seatud mingi tilluke sõnastik kõige hädapärasematest igapäevastest väljenditest. 15 000 ei tulnud enam tagasi, jäidki Rootsi oma kasuvanemate juurde.
1942. aastal algas Leningradi piiramine. Saksa väejuhatus tegi Soomele ettepaneku evakueerida soomlastest elanikkond (Ingerimaa soomlased) sõja jalust Soome – üle 60 000. Soome nõustus vastu võtma. Ka meie perel tuli see teekond ette võtta. Küllap oli palju organiseerimist, et leida kõigile elu- ja töökohad.
Minu ema oli tookord Kauniaise linnas soomerootslaste lastekodus kokk. Mina pidin olema koolieelikute rühmas. Rühmakaaslased olid kõik rootslased, mina ei osanud sõnagi rootsi keelt. Lastekodu muusikaõpetaja-huvijuht oli 22-aastane rootslasest adventkiriku pastor Olof Larsson.
Ta tegeles minuga iga päev: õpetas mulle rootsikeelseid laule, mida saatis ise klaveril või harmooniumil, parandas mu rootsi keele hääldust. Jõululaupäeval võttis pastor mu kirikusse kaasa, tõstis altari piirde peale seisma ja mina laulsin jõululaule.
Pärast jumalateenistust võttis Olof Larsson mu kooli kaasa. Kas koolis olid ainult lastekodu lapsed või oli teisi ka, seda ma ei tea. Ma ei tundnud suuremaid. Kuuse ümber lauldi, küll ühekaupa, küll koos – mina laulsin ka. Salme loeti samuti. Seejärel loositi pakid. Igal pakil oli number peal ja igaüks võttis korvist ühe numbri ning sai vastava numbriga paki endale. Põhiliselt olid seal koolitarbed – värvid, värvipliiatsid, pinalid... Ei mingit tühja-tähja, sest oli vaene sõjaaeg.
Mina ei saanud midagi, sest ma ei käinud veel koolis. Pastor selgitas, et meile koolieelikute rühma tuleb jõuluvana alles järgmisel päeval – täna on õpilaste jõulupuu! Olof tundis ennast selle juhtumi tõttu ilmselt ebamugavalt. Mina sain järgmisel päeval salli, nuku ja aabitsa. Aabits oligi kõige väärtuslikum – see on mul tänaseni alles.
Et endised nõukogude kodanikud saadetakse välja – see oli juba ette teada. Pastor Olof Larsson pakkus, et võib viia meid oma vanemate juurde Rootsi, seal on vähemalt esialgu turvaline. Mu ema eelistas minna Venemaale oma koju.
Veel sama talve lõpul läks minekuks. Nõukogude Liit nõudis, et endised Leningradi oblasti kodanikud tuleb tagasi tuua.
Vene sõjaväelased pasundasid raadios ja linnaväljakul, et kõik võivad minna tagasi oma kodukülla, oma majja.
Nõukogude ametivõimude lubadus ei maksnud aga kõige vähematki – keegi ei pääsenud koju. Rong ei peatunudki Leningradis! Terve Talvesõja pommitasid nõukogude pommituslennukid Soome linnu, tehaseid ja raudteid. Nad käisid pommitamas ilma hävitajate kaitseta, Soome hävitajatel oli neid kerge alla tulistada. Kangelaslikkusest hoolimata ei suutnud soomlased Karjala maakitsust hoida, Karjala läks Nõukogude Liidule, peaaegu kogu Karjala elanikkond evakueerus Soome (420 000).Siis tuli Jätkusõda: 25. juuni 1941 – 19. september 1944.Maunula kahuripaugud nurjasid rahulepingu. Hiljem on selgunud, et tulistasid Vene kahurid, mis provotseerisid rahulepingu rikkumist. Soome ei kuulutanud Nõukogude Liidule sõda, Soome valitsus ainult tõdes: me oleme sõjas! 26. juulil 1941 pommitasid venelased mitmeid Soome linnu, eriti kõvasti sai kannatada Turu. Saksa väejuhatus oleks tahtnud, et Soome oleks võtnud osa Leningradi piiramisest, aga Soome ei läinud üle piirijõe!Baaside lepingu tõttu oli venelastel võimalus pommitada Soomet ka Eesti lennuväljadelt. Kohe, kui pommitajad startisid, olevat pandud siinpool raadios mingi kokkulepitud plaat mängima. Nõukogude lendurid imestanud, kas tõesti Soome hävitajad on terve ööpäeva õhus: iga kord, kui Vene pommitajad Soome kohale jõuavad, on Fokkerid juba ootamas, et neid otsemaid alla plõksutama hakata. See oli Eesti abi.Viiburi oli mineeritud raadiomiinidega – need pandi plahvatama raadio teel. Soome luure oli välja uurinud nende lainepikkuse. Kolm Soome raadiojaama mängisid terve ööpäeva katkematult “Säkkijärve polkat”. Eeter oli nii tihedalt helisid täis, et signaal ei pääsenud läbi ja miinid ei saanud plahvatada. Selle aja jooksul jõuti miinid kahjutuks teha.Soome ja Rootsi Punane Rist tegid ära väga suure töö. 70 000 Soome last evakueeriti sõjapiirkonnast Rootsi. Lapsed seisid jaamades pikas rivis, papist tahvlid kaelas, tahvlil lapse nimi, vanus ja vanemate aadress. Rootslased tulid, kes jalgsi, kes rattaga, kes hobusega, ja võtsid oma peresse üks või kaks last, vahel koguni kolm. Oli kokku lepitud, et sama pere lapsi ei lahutata. Kui peres oli neli last, sai neid jagada nii, et üks naaber võttis kaks ja teine naaber võttis kaks, siis said lapsed vähemalt õues koos olla ja koguni üksteisel külas käia. Asja tegi eriti raskeks see, et Soome lapsed ja Rootsi kasuvanemad ei osanud ühist keelt.Oli kokku seatud mingi tilluke sõnastik kõige hädapärasematest igapäevastest väljenditest. 15 000 ei tulnud enam tagasi, jäidki Rootsi oma kasuvanemate juurde.1942. aastal algas Leningradi piiramine. Saksa väejuhatus tegi Soomele ettepaneku evakueerida soomlastest elanikkond (Ingerimaa soomlased) sõja jalust Soome – üle 60 000. Soome nõustus vastu võtma. Ka meie perel tuli see teekond ette võtta. Küllap oli palju organiseerimist, et leida kõigile elu- ja töökohad.Minu ema oli tookord Kauniaise linnas soomerootslaste lastekodus kokk. Mina pidin olema koolieelikute rühmas. Rühmakaaslased olid kõik rootslased, mina ei osanud sõnagi rootsi keelt. Lastekodu muusikaõpetaja-huvijuht oli 22-aastane rootslasest adventkiriku pastor Olof Larsson.Ta tegeles minuga iga päev: õpetas mulle rootsikeelseid laule, mida saatis ise klaveril või harmooniumil, parandas mu rootsi keele hääldust. Jõululaupäeval võttis pastor mu kirikusse kaasa, tõstis altari piirde peale seisma ja mina laulsin jõululaule.Pärast jumalateenistust võttis Olof Larsson mu kooli kaasa. Kas koolis olid ainult lastekodu lapsed või oli teisi ka, seda ma ei tea. Ma ei tundnud suuremaid. Kuuse ümber lauldi, küll ühekaupa, küll koos – mina laulsin ka. Salme loeti samuti. Seejärel loositi pakid. Igal pakil oli number peal ja igaüks võttis korvist ühe numbri ning sai vastava numbriga paki endale. Põhiliselt olid seal koolitarbed – värvid, värvipliiatsid, pinalid... Ei mingit tühja-tähja, sest oli vaene sõjaaeg.Mina ei saanud midagi, sest ma ei käinud veel koolis. Pastor selgitas, et meile koolieelikute rühma tuleb jõuluvana alles järgmisel päeval – täna on õpilaste jõulupuu! Olof tundis ennast selle juhtumi tõttu ilmselt ebamugavalt. Mina sain järgmisel päeval salli, nuku ja aabitsa. Aabits oligi kõige väärtuslikum – see on mul tänaseni alles.Et endised nõukogude kodanikud saadetakse välja – see oli juba ette teada. Pastor Olof Larsson pakkus, et võib viia meid oma vanemate juurde Rootsi, seal on vähemalt esialgu turvaline. Mu ema eelistas minna Venemaale oma koju.Veel sama talve lõpul läks minekuks. Nõukogude Liit nõudis, et endised Leningradi oblasti kodanikud tuleb tagasi tuua.Vene sõjaväelased pasundasid raadios ja linnaväljakul, et kõik võivad minna tagasi oma kodukülla, oma majja.Nõukogude ametivõimude lubadus ei maksnud aga kõige vähematki – keegi ei pääsenud koju. Rong ei peatunudki Leningradis!
Veel artikleid samast teemast »


description: Orissaare vald taotleb keskkonnaministeeriumilt Orissaares Pargi tn 5a asuvat maad munitsipaalomandisse, et aastate pärast rajada sinna korralik staadion. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Orissaare vald unistab täismõõtmetes staadionist
Esmaspäev, 05. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Esmaspäev, 05. detsember 2016. Orissaare vald taotleb keskkonnaministeeriumilt Orissaares Pargi tn 5a asuvat maad munitsipaalomandisse, et aastate pärast rajada sinna korralik staadion.
“Plaan on ikkagi suhteliselt unistuslik, see ei ole veel kogukonnaga korralikult läbi arutatud,“ ütles Orissaare vallavanem Vello Runthal. Ta selgitas, et selle aasta juunikuus tegi vald keskkonnaministeeriumile taotluse Pargi tn 5a maa munitsipaalomandisse taotlemiseks. Tegemist oli ja on siiamaani nn reformimata riigimaaga. Orissaare vallal on analoogseid maade saamise taotlusi selles ajaperioodis paarkümmend tükki pluss veel üle kolmekümne taotluse vallateede osas.
Seda konkreetset kinnistut (Pargi tn 5a) kasutavad aleviku elanikud praegu aia- ja põllumaana. Kuigi aastal 2009 kehtestatud üldplaneeringu alusel on ala planeeritud elamumaaks, kasutatakse seda tegelikult ikkagi aia- ja põllumaana.
Selline kasutus jääks ka pärast maa munitsipaalomandisse saamist kuni detailplaneeringu koostamise ja kehtestamiseni. Vallavalitsus on vallavanema sõnul arutanud võimalust antud maatükile teise sihtotstarbe kehtestamist uue üldplaneeringu koostamise käigus ning detailplaneeringut koostades.
Orissaare alevikus Kuivastu mnt 24a asuv staadion vajab Runthali sõnul renoveerimist ja selle käigus 400-meetrise jooksuraja ehitamist.
“Olemasolev staadionialune maaüksus seda ei võimalda ning alternatiivvariandina oleme vaadanud taotletavat maaüksust võimaliku uue staadioni asukohana,“ kõneles Vello Runthal, kelle sõnul vald praegu kruntideks jagamist võimalikuks ei pea, kuna uute elamute ehitamine on väga aeglane ka juba olemas olevatele kruntidele.
Kui vald saaks maa riigilt endale, oleks see üks võimalik asukoht, kuhu ehitada kunagi kauges tulevikus täismõõtmetega staadion.
“Millal on see kauge tulevik, seda ma tõesti ei tea täna ütelda, ehk 10–15 aasta pärast,“ oletas Vello Runthal, viidates samas, et 10–15 aasta pärast ei ole enam kusagilt võtta siin piirkonnas sellist vaba maatükki, kuhu mahuks ja saaks ehitada staadioni.
“Meie vana staadioni, tammega staadioni asemele ei mahu miskitki moodi ära täismõõtmetes staadion. Ja ega me siis seda staadionitamme ka kohe maha saagima hakka. Küll siis tulevikus selgub, kas on vajadus uue staadioni järele või on selle ajaga juba see maatükk mingil muul heal eesmärgil kasutusele võetud,“ kõneles Vello Runthal. “Plaan on ikkagi suhteliselt unistuslik, see ei ole veel kogukonnaga korralikult läbi arutatud,“ ütles Orissaare vallavanem Vello Runthal. Ta selgitas, et selle aasta juunikuus tegi vald keskkonnaministeeriumile taotluse Pargi tn 5a maa munitsipaalomandisse taotlemiseks. Tegemist oli ja on siiamaani nn reformimata riigimaaga. Orissaare vallal on analoogseid maade saamise taotlusi selles ajaperioodis paarkümmend tükki pluss veel üle kolmekümne taotluse vallateede osas.Seda konkreetset kinnistut (Pargi tn 5a) kasutavad aleviku elanikud praegu aia- ja põllumaana. Kuigi aastal 2009 kehtestatud üldplaneeringu alusel on ala planeeritud elamumaaks, kasutatakse seda tegelikult ikkagi aia- ja põllumaana.Selline kasutus jääks ka pärast maa munitsipaalomandisse saamist kuni detailplaneeringu koostamise ja kehtestamiseni. Vallavalitsus on vallavanema sõnul arutanud võimalust antud maatükile teise sihtotstarbe kehtestamist uue üldplaneeringu koostamise käigus ning detailplaneeringut koostades.Orissaare alevikus Kuivastu mnt 24a asuv staadion vajab Runthali sõnul renoveerimist ja selle käigus 400-meetrise jooksuraja ehitamist.“Olemasolev staadionialune maaüksus seda ei võimalda ning alternatiivvariandina oleme vaadanud taotletavat maaüksust võimaliku uue staadioni asukohana,“ kõneles Vello Runthal, kelle sõnul vald praegu kruntideks jagamist võimalikuks ei pea, kuna uute elamute ehitamine on väga aeglane ka juba olemas olevatele kruntidele.Kui vald saaks maa riigilt endale, oleks see üks võimalik asukoht, kuhu ehitada kunagi kauges tulevikus täismõõtmetega staadion.“Millal on see kauge tulevik, seda ma tõesti ei tea täna ütelda, ehk 10–15 aasta pärast,“ oletas Vello Runthal, viidates samas, et 10–15 aasta pärast ei ole enam kusagilt võtta siin piirkonnas sellist vaba maatükki, kuhu mahuks ja saaks ehitada staadioni.“Meie vana staadioni, tammega staadioni asemele ei mahu miskitki moodi ära täismõõtmetes staadion. Ja ega me siis seda staadionitamme ka kohe maha saagima hakka. Küll siis tulevikus selgub, kas on vajadus uue staadioni järele või on selle ajaga juba see maatükk mingil muul heal eesmärgil kasutusele võetud,“ kõneles Vello Runthal.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Reedel toimus Kuressaare haigla aastalõpugala, mille raames tunnustati esmakordselt ka silmapaistvamaid töötajaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Haigla tunnustas parimaid

maintext:
Uudised
Haigla tunnustas parimaid
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 13. detsember 2016. Aasta arst 2016 – Kuressaare haigla intensiivraviüksuse vanemarst ja anestesioloog dr Tiit Leis. FOTO: Andi Roost / Karli Foto Reedel toimus Kuressaare haigla aastalõpugala, mille raames tunnustati esmakordselt ka silmapaistvamaid töötajaid.
SA Kuressaare Haigla juhatuse liige Märt Kõlli ütles, et õhtu teljeks oli tunnustatute väljakuulutamine ning seejärel pakkus jazzi-segust eeskava Toomas Tang. Pärast seda aga sai tantsu keerutada ja omavahel mõnusalt suhelda.
Kõlli sõnul lähtuti laureaate valides mitte käesoleva aasta saavutustest, vaid aastate jooksul antud panuse eest oma töösse. Ta nimetas kõiki esitatuid haigla “raskekahurväeks”.
Viis kategooriat
Tunnustati viies kategoorias. Preemia pikaajalise töö eest tervishoiuvaldkonnas pälvis Kuressaare haigla patoloog Jermolai Rodionov.
Aasta arstiks valiti intensiivraviüksuse vanemarst ja anestesioloog dr Tiit Leis, õendusalatöötajaks vastutav erakorralise meditsiini osakonna (EMO) õde ja kiirabibrigaadi juht Kristel Nuut.
Aasta hooldusalatöötaja tiitli sai EMO osakonna põetaja Maive Aksalu ja aasta spetsialisti tunnustuse remonditööline Heino Tulk.
Alates 1998. aasta talvest haiglas tööl olnud Kristel Nuut ütles, et ta teadis, et teda kandidaadiks esitati, aga ei arvanud, et võib valituks osutuda. Seega ei läinud ta teiste tähtsate tegemiste tõttu kohale ja tundis ennast seepärast kehvasti.
Kristel Nuut teadis maast-madalast, et temast peab ämmaemand saama ja selleks ta ka õppis.
“Toona aga polnud sellel alal töökohta, kuid olin kindel, et tahan Kuressaarde tagasi tulla. Alustasin siis taastusravist ja nüüdseks olen kiirabisse jõudnud,” meenutas ta.
Haiglas 1994. aastast ametis olnud Maive Aksalu oli samuti tunnustuse üle väga üllatunud. Haiglasse oli teda tööle kutsunud seal töötanud ema.
Kuressaare haigla ravijuht Marje Nelis ütles, et Tiit Leis on haiglas tööl olnud pea 30 aastat, aastast 1987.
“Ta on väga hinnatud ja tark kolleeg, kes on alati abivalmis. Leis on küll tagasihoidlik, kuid alati kõigi jaoks olemas.”
Lisaks iseloomustasid Leisi kolleegid, kes ütlesid, et ta on kui haigla hing ja süda, kes on alati abivalmis ja oskab raskeid olukordi lahendada. SA Kuressaare Haigla juhatuse liige Märt Kõlli ütles, et õhtu teljeks oli tunnustatute väljakuulutamine ning seejärel pakkus jazzi-segust eeskava Toomas Tang. Pärast seda aga sai tantsu keerutada ja omavahel mõnusalt suhelda.Kõlli sõnul lähtuti laureaate valides mitte käesoleva aasta saavutustest, vaid aastate jooksul antud panuse eest oma töösse. Ta nimetas kõiki esitatuid haigla “raskekahurväeks”.Tunnustati viies kategoorias. Preemia pikaajalise töö eest tervishoiuvaldkonnas pälvis Kuressaare haigla patoloog Jermolai Rodionov.Aasta arstiks valiti intensiivraviüksuse vanemarst ja anestesioloog dr Tiit Leis, õendusalatöötajaks vastutav erakorralise meditsiini osakonna (EMO) õde ja kiirabibrigaadi juht Kristel Nuut.Aasta hooldusalatöötaja tiitli sai EMO osakonna põetaja Maive Aksalu ja aasta spetsialisti tunnustuse remonditööline Heino Tulk.Alates 1998. aasta talvest haiglas tööl olnud Kristel Nuut ütles, et ta teadis, et teda kandidaadiks esitati, aga ei arvanud, et võib valituks osutuda. Seega ei läinud ta teiste tähtsate tegemiste tõttu kohale ja tundis ennast seepärast kehvasti.Kristel Nuut teadis maast-madalast, et temast peab ämmaemand saama ja selleks ta ka õppis.“Toona aga polnud sellel alal töökohta, kuid olin kindel, et tahan Kuressaarde tagasi tulla. Alustasin siis taastusravist ja nüüdseks olen kiirabisse jõudnud,” meenutas ta.Haiglas 1994. aastast ametis olnud Maive Aksalu oli samuti tunnustuse üle väga üllatunud. Haiglasse oli teda tööle kutsunud seal töötanud ema.Kuressaare haigla ravijuht Marje Nelis ütles, et Tiit Leis on haiglas tööl olnud pea 30 aastat, aastast 1987.“Ta on väga hinnatud ja tark kolleeg, kes on alati abivalmis. Leis on küll tagasihoidlik, kuid alati kõigi jaoks olemas.”Lisaks iseloomustasid Leisi kolleegid, kes ütlesid, et ta on kui haigla hing ja süda, kes on alati abivalmis ja oskab raskeid olukordi lahendada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare Rohu lasteaed tähistab täna oma 60. sünnipäeva. See on elevust tekitav päev praegustele lasteaialastele ja lapsi teenindavale personalile. Kuid mitte üksnes. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Rohu lasteaed pidutseb

maintext:
Maakond
Rohu lasteaed pidutseb
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 07. detsember 2016. Õppealajuhataja Helle Tiitsaare kontol on pooled tööaastad maja juubelist. FOTO: Vilma Rauniste Kuressaare Rohu lasteaed tähistab täna oma 60. sünnipäeva. See on elevust tekitav päev praegustele lasteaialastele ja lapsi teenindavale personalile. Kuid mitte üksnes.
Sellise tähtpäeva puhul tekib soe tunne ilmselt sadadel ja sadadel kasvandikel, kes just selles majas on saanud kooliküpseks ja lastekaitsepäeval marssinud ühises vormis käsikäes oma viimasele suurele lasteaiapeole lossi hoovis.
“Lasteaed on väga palju muutunud, võrreldes sellega, mis see oli aastakümneid tagasi. Meie uus maja renoveeriti ligi kümme aastat tagasi, nüüd on siin uued valgusküllased ruumid, lastepärased mängunurgad ja õpetajatele parem töökeskkond.
Lasteaiapäev ei ole mitte kunagi ühesugune, igas päevas on midagi uut. Vahelduvad mäng, õppimine ja õues jooksmine. Lapsed tulevad lasteaeda oma rõõmude ja muredega, õpetajad on hoolivad ja pered toetavad,“ rääkis õppealajuhataja Helle Tiitsaar, kes on selles lasteaias töötanud ligi 30 aastat.
Helle lisas, et laste silmaring on muutunud varasemaga võrreldes palju avaramaks, sest tänapäeval on lapsed saanud vanematega koos reisida ja maailma avastada. “Nutitelefoni probleem pole õnneks meieni jõudnud, me soovime, et lasteaias oleks kilode viisi värve ja meetritega pabereid, et lastel oleks palju käelist tegevust.”
Lasteaia liikumisõpetaja korraldab lastele huvitavaid tegevusi. Iga ilmaga püütakse läbi viia liikumismänge toas ja õues. Tänu lionsitele on saadud mänguväljakule uus staadion, mis on laste seas väga popp. Ka õuesõpe, tänu suurepärasele siseõuele on saanud nii lastele kui õpetajatele meeldivaks ja oodatuks.
Eriline päev
Tänane ehk juubelipäev on täis pidulikkust ja sagimist. Õppealajuhataja sõnul alustatakse sellega kohe hommikul. “Esmalt ootame majja endisi töötajaid, kolleege, sõpru ja näitame nendele meie maja. Neil, kes ei ole mitukümmend aastat siin käinud, on kindlasti huvitav praegusi tingimusi näha. Seejärel, pool üksteist on laste kontsert, kus osalevad kõik rühmad. Pärast seda on pildistamine endiste ja praeguste töötajatega ja seejärel kohvilaud. Lapsed on sel ajal vanematega rühmas, kus neil on oma tordilaud. Oleme palunud vanemad mõningase aja lastega olla, et õpetajad saaksid korraks endiste kolleegidega juttu ajada.”
Peol on ka üks saladus, nimelt tuleb lastele kontserdiks külla Jussike, kes linnas ekseldes kaua aega õiget lasteaeda otsis. “Tundub, et 60 aastat on läinud kui linnulennul. Meil on väga pikaajaline kaader, kes on üksteise kõrval töötanud juba kümneid aastaid. Iga kolleeg on teisele toeks, õhkkond on meil sõbralik ja abivalmis.”
Praegu on lasteaias lapsi 173, töötajaid 45, rühmi 10, millest sõimerühmi kolm ja aiarühmi seitse, nendest kolm on tasandusrühmad. Sellise tähtpäeva puhul tekib soe tunne ilmselt sadadel ja sadadel kasvandikel, kes just selles majas on saanud kooliküpseks ja lastekaitsepäeval marssinud ühises vormis käsikäes oma viimasele suurele lasteaiapeole lossi hoovis.“Lasteaed on väga palju muutunud, võrreldes sellega, mis see oli aastakümneid tagasi. Meie uus maja renoveeriti ligi kümme aastat tagasi, nüüd on siin uued valgusküllased ruumid, lastepärased mängunurgad ja õpetajatele parem töökeskkond.Lasteaiapäev ei ole mitte kunagi ühesugune, igas päevas on midagi uut. Vahelduvad mäng, õppimine ja õues jooksmine. Lapsed tulevad lasteaeda oma rõõmude ja muredega, õpetajad on hoolivad ja pered toetavad,“ rääkis õppealajuhataja Helle Tiitsaar, kes on selles lasteaias töötanud ligi 30 aastat.Helle lisas, et laste silmaring on muutunud varasemaga võrreldes palju avaramaks, sest tänapäeval on lapsed saanud vanematega koos reisida ja maailma avastada. “Nutitelefoni probleem pole õnneks meieni jõudnud, me soovime, et lasteaias oleks kilode viisi värve ja meetritega pabereid, et lastel oleks palju käelist tegevust.”Lasteaia liikumisõpetaja korraldab lastele huvitavaid tegevusi. Iga ilmaga püütakse läbi viia liikumismänge toas ja õues. Tänu lionsitele on saadud mänguväljakule uus staadion, mis on laste seas väga popp. Ka õuesõpe, tänu suurepärasele siseõuele on saanud nii lastele kui õpetajatele meeldivaks ja oodatuks.Tänane ehk juubelipäev on täis pidulikkust ja sagimist. Õppealajuhataja sõnul alustatakse sellega kohe hommikul. “Esmalt ootame majja endisi töötajaid, kolleege, sõpru ja näitame nendele meie maja. Neil, kes ei ole mitukümmend aastat siin käinud, on kindlasti huvitav praegusi tingimusi näha. Seejärel, pool üksteist on laste kontsert, kus osalevad kõik rühmad. Pärast seda on pildistamine endiste ja praeguste töötajatega ja seejärel kohvilaud. Lapsed on sel ajal vanematega rühmas, kus neil on oma tordilaud. Oleme palunud vanemad mõningase aja lastega olla, et õpetajad saaksid korraks endiste kolleegidega juttu ajada.”Peol on ka üks saladus, nimelt tuleb lastele kontserdiks külla Jussike, kes linnas ekseldes kaua aega õiget lasteaeda otsis. “Tundub, et 60 aastat on läinud kui linnulennul. Meil on väga pikaajaline kaader, kes on üksteise kõrval töötanud juba kümneid aastaid. Iga kolleeg on teisele toeks, õhkkond on meil sõbralik ja abivalmis.”Praegu on lasteaias lapsi 173, töötajaid 45, rühmi 10, millest sõimerühmi kolm ja aiarühmi seitse, nendest kolm on tasandusrühmad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Novembri lõpus sooritasid kaks Leisi vallavalitsuse töötajat perekonnaseisuametniku kutseeksami. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leisi ametnikud hakkavad paari panema

maintext:
Uudised
Leisi ametnikud hakkavad paari panema
Laupäev, 10. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 10. detsember 2016. Leisi kantseleijuhataja Airi Toompuu (vasakul), kantseleijuhataja ametist neljapäeval lahkunud Aasa Alliksoon ja vallasekretär Elo Ilumäe. FOTO: Liia Uussaar Novembri lõpus sooritasid kaks Leisi vallavalitsuse töötajat perekonnaseisuametniku kutseeksami.
Saare maavalitsuse perekonnaseisuametnik Avo Levisto ütles, et olenevalt kaadrivahetusest tuleb umbes korra aastas ette, et Levisto ise peab asuma eksamineerija positsioonile ja läbi viima tulevaste ametnike tuleproovi.
Nimelt on kutsetunnistuse saamiseks vajalik läbida nii teoreetiline kui praktiline osa.
“Praktilist osa kontrollime koostöös siseministeeriumiga – saadan neile vastavad andmed ja otsus tuleb paari päeva pärast,” selgitas Levisto, lisades, et testprogrammis teevad eksaminandid läbi protsessi, mida nad oma igapäevatöös tegema hakkavad.
Nii septembris ametisse asunud vallasekretär Elo Ilumäe kui eilsest kantseleijuhatajaks hakanud Airi Toompuu said alates kolmapäevast õiguse täita ka perekonnaseisuametniku kohustusi.
Teatepulga andis Toompuule üle teenekas Aasa Alliksoon, kes on olnud nii vallasekretär kui hiljem ka kantseleijuhataja.
“Igas omavalitsuses peab vähemalt üks perekonnaseisuametnik olema,” nentis Levisto, lisades, et kui tööle hakkab uus inimene, kellel pole litsentsi, tuleb tal esmalt eksam sooritada.
Litsents antakse viieks aastaks, misjärel tuleb seda eksami andmisega pikendada. Saare maavalitsuse perekonnaseisuametnik Avo Levisto ütles, et olenevalt kaadrivahetusest tuleb umbes korra aastas ette, et Levisto ise peab asuma eksamineerija positsioonile ja läbi viima tulevaste ametnike tuleproovi.Nimelt on kutsetunnistuse saamiseks vajalik läbida nii teoreetiline kui praktiline osa.“Praktilist osa kontrollime koostöös siseministeeriumiga – saadan neile vastavad andmed ja otsus tuleb paari päeva pärast,” selgitas Levisto, lisades, et testprogrammis teevad eksaminandid läbi protsessi, mida nad oma igapäevatöös tegema hakkavad.Nii septembris ametisse asunud vallasekretär Elo Ilumäe kui eilsest kantseleijuhatajaks hakanud Airi Toompuu said alates kolmapäevast õiguse täita ka perekonnaseisuametniku kohustusi.Teatepulga andis Toompuule üle teenekas Aasa Alliksoon, kes on olnud nii vallasekretär kui hiljem ka kantseleijuhataja.“Igas omavalitsuses peab vähemalt üks perekonnaseisuametnik olema,” nentis Levisto, lisades, et kui tööle hakkab uus inimene, kellel pole litsentsi, tuleb tal esmalt eksam sooritada.Litsents antakse viieks aastaks, misjärel tuleb seda eksami andmisega pikendada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Hiite Maja sihtasutus tunnustab eeloleval laupäeval Tartus Eesti Rahva Muuseumis toimuval tänusündmusel kokku kümmet eraisikut, kodanikeühendust, loomingulist kollektiivi ja asutust, kes on paistnud silma hiiesõbralike tegudega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Hiiesõbralike tegude hulka valiti Õunpuu “Roukli”
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 02. detsember 2016. Veiko Õunpuu. Hiite Maja sihtasutus tunnustab eeloleval laupäeval Tartus Eesti Rahva Muuseumis toimuval tänusündmusel kokku kümmet eraisikut, kodanikeühendust, loomingulist kollektiivi ja asutust, kes on paistnud silma hiiesõbralike tegudega.
Tänavu tunnustatakse hiiesõbraliku teona ka Veiko Õunpuud ja filmiühistut mängufilmis “Roukli” hiiepaiga mõjusa kujutamise eest.
“Olen meeldivalt üllatunud, et sel moel tähele pandi seda meie väikest ponnistust. Tabasime filmiga ehk mingit närvi. Vist on nii, et saad võtta linnastunud inimese metsast välja, aga metsa inimesest täielikult välja ei saa. Väga hea meel on selle tunnustuse üle,” ütles režissöör Veiko Õunpuu (pildil).
Hiiesõbralike tegude tunnustamisega soovitakse edendada pühapaikade väärtustamist ja hoidmist Eestile omasel loodus- ja kultuurmaastikul.
“Ma mõtlen, et säilinud killud ürgmetsa, arendamata mererannad, põlised hiied, kõik paigad, kus olla vaikselt koos vabalt kasvavate taimede ja teiste olenditega peaksid olema kaitstud selle segaduses seltskonna eest, kes looduses näevad vaid toormaterjale.
Ja me ei peaks puutumatu looduse säilitamist õigustama mitte rumala omakasupüüdlikkusega, argumenteerides, et rikkumata loodus on meie maakoha peamine müügiargument, vaid mõistma, et see, mille me suudame maailmas puutumata jätta, on ühtlasi parim osa meist endist. Üks maailma keskpunktidest on siinsamas, on meie vastutusel. Hoiame seda,” rääkis Õunpuu.
Hiie väe sündmust korraldavad Hiite Maja SA, Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda ning Tartu ülikooli looduslike pühapaikade keskus. Tänavu tunnustatakse hiiesõbraliku teona ka Veiko Õunpuud ja filmiühistut mängufilmis “Roukli” hiiepaiga mõjusa kujutamise eest.“Olen meeldivalt üllatunud, et sel moel tähele pandi seda meie väikest ponnistust. Tabasime filmiga ehk mingit närvi. Vist on nii, et saad võtta linnastunud inimese metsast välja, aga metsa inimesest täielikult välja ei saa. Väga hea meel on selle tunnustuse üle,” ütles režissöör Veiko Õunpuu (pildil).Hiiesõbralike tegude tunnustamisega soovitakse edendada pühapaikade väärtustamist ja hoidmist Eestile omasel loodus- ja kultuurmaastikul.“Ma mõtlen, et säilinud killud ürgmetsa, arendamata mererannad, põlised hiied, kõik paigad, kus olla vaikselt koos vabalt kasvavate taimede ja teiste olenditega peaksid olema kaitstud selle segaduses seltskonna eest, kes looduses näevad vaid toormaterjale.Ja me ei peaks puutumatu looduse säilitamist õigustama mitte rumala omakasupüüdlikkusega, argumenteerides, et rikkumata loodus on meie maakoha peamine müügiargument, vaid mõistma, et see, mille me suudame maailmas puutumata jätta, on ühtlasi parim osa meist endist. Üks maailma keskpunktidest on siinsamas, on meie vastutusel. Hoiame seda,” rääkis Õunpuu.Hiie väe sündmust korraldavad Hiite Maja SA, Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda ning Tartu ülikooli looduslike pühapaikade keskus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Meie Maa käis jõulude eel külas politseil ja päästjatel ning uuris, mida võiks sel aastal leiduda nii tublide kodanike kui võrukaelte kingikotis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! MEIE MAA TV: Vaata, mis on politsei ja päästeameti arvates parim jõulukink


description: Tartu ülikooli eetikakeskus andis Tallinnas toimunud väärtuskasvatuse konverentsil üle tiitlid headele koolidele ja lasteaedadele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kärla põhikoolile anti üle hea rajaleidja tiitel
Kolmapäev, 14. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 14. detsember 2016. Alates möödunud nädala reedest ilutseb Kärla kooli seinal “Hea kooli rajaleidja” tiitel. FOTO: Kärla põhikool Tartu ülikooli eetikakeskus andis Tallinnas toimunud väärtuskasvatuse konverentsil üle tiitlid headele koolidele ja lasteaedadele.
Teiste hulgas pälvis “Hea kooli rajaleidja” tiitli Kärla põhikool, keda tunnustati koostöise koolikultuuri arendamise ja põnevate õppetööd toetavate tunniväliste tegevuste eest.
“Saime tunnustuse ka möödunud aastal,” rõõmustas kooli direktor Jaan Lember teistkordse esiletõstmise pärast ning soovitas kõnelda projekti eestvedaja, Kärla põhikooli õppealajuhata Anne Pildrega.
“Eelmisel aastal tunnustati meid mitmekesise huvitegevuse ning ettevõtlikkuse ja loovuse arendamise eest erinevates projektides.”
Pildre sõnul oli seadusega ette nähtud sisehindamine raporti alus, millega otsustati koos eripedagoog Triinu Järvaltiga minna süvitsi.
“Analüüsisime oma tegevusi õpilaste, lastevanemate ja koostööpartneri abiga veidi põhjalikumalt,” rõhutas Pildre kõikide asjaosaliste rolli.
“Koostatud raport annab kooli arengu jaoks selgema pildi ning lihtsustab ka enese tööd. Analüüsi tulemusena eristuvad meie tugevused, samuti näeme selgemini oma puudusi, mille kallal edaspidi tööd teha.”
Sama tiitli pälvisid veel Emmaste põhikool, Kilingi-Nõmme gümnaasium, Loo keskkool, Pärnu vabakool, Saue gümnaasium, Sillamäe gümnaasium, Tartu Descartes’i kool ja Tartu Veeriku kool. Saare maakonnast osales tänavu üksnes Kärla põhikool.
Lapse arengu nimel
“Rajaleidja” tiitliga tunnustab TÜ eetikakeskus õppeasutusi, mis teevad oma organisatsiooni arendamisel head tööd, pöörates tähelepanu iga lapse individuaalse arengu toetamisele koostöös eri osapooltega.
“See, mida eetikakeskus korraldab, pole niivõrd konkurss, kui et tahame toetada, tähelepanu juhtida ja tunnustada koolide analüüsivõimekust ning nende püüdlusi paremaks saamisel,” ütles Meie Maale Nele Punnar, TÜ eetikakeskuse projektijuht.
“Konkursi sisu ei seisne üksnes selles, et kool kirjutab analüüsi, mida meie hindame, vaid see on protsess. Esmalt esitab kool meile maikuus kirjaliku raporti, millele anname tagasisidet. Seejärel toimub kohtvisiit ning alles siis viimistletakse tööd lõplikult. N-ö pingerida me väldime, kuna iga kool on omanäoline. Tunnustame seda kõrgemalt, mida tõenduspõhisem ja sügavam analüüs on.
Pürgimine väga heaks
Kõik koolid on arenemisel, alati ja kõikjal on midagi, mis ei ole väga hästi. Me ei hinda kooli headust, vaid kooli pürgimist väga heaks saamisel ning seda, kuidas kool iseenda tegevust analüüsib ja puudustele lahendusi otsib.”
Punnar tõstis esile Kärla põhikooli analüüsi, milles kirjeldati koostöist koolikultuuri.
“Neil on väga põnevad õppetööd toetavad tunnivälised tegevused,” kiitis ta.
“Hea kooli edendaja”, “Hea lasteaia edendaja” ja “Hea lasteaia rajaleidja” nimelised konkursid toimusid sel aastal neljandat korda.
Konkursside eesmärk on tunnustada koolide ja lasteaedade tööd nendes valdkondades, mis on seni vähe tähelepanu saanud, kuid on ometi väga olulised: õpilaste erinevate annete ja võimete parim võimalik väljaarendamine, õpilaste sotsiaalsete oskuste ja väärtushoiakute kujundamine, õpivalmiduse tagamine kogu elukaare jooksul, koolimeeldivus, füüsilise ja vaimse turvalisuse tagamine, tervislike eluviiside kujundamine. Teiste hulgas pälvis “Hea kooli rajaleidja” tiitli Kärla põhikool, keda tunnustati koostöise koolikultuuri arendamise ja põnevate õppetööd toetavate tunniväliste tegevuste eest.“Saime tunnustuse ka möödunud aastal,” rõõmustas kooli direktor Jaan Lember teistkordse esiletõstmise pärast ning soovitas kõnelda projekti eestvedaja, Kärla põhikooli õppealajuhata Anne Pildrega.“Eelmisel aastal tunnustati meid mitmekesise huvitegevuse ning ettevõtlikkuse ja loovuse arendamise eest erinevates projektides.”Pildre sõnul oli seadusega ette nähtud sisehindamine raporti alus, millega otsustati koos eripedagoog Triinu Järvaltiga minna süvitsi.“Analüüsisime oma tegevusi õpilaste, lastevanemate ja koostööpartneri abiga veidi põhjalikumalt,” rõhutas Pildre kõikide asjaosaliste rolli.“Koostatud raport annab kooli arengu jaoks selgema pildi ning lihtsustab ka enese tööd. Analüüsi tulemusena eristuvad meie tugevused, samuti näeme selgemini oma puudusi, mille kallal edaspidi tööd teha.”Sama tiitli pälvisid veel Emmaste põhikool, Kilingi-Nõmme gümnaasium, Loo keskkool, Pärnu vabakool, Saue gümnaasium, Sillamäe gümnaasium, Tartu Descartes’i kool ja Tartu Veeriku kool. Saare maakonnast osales tänavu üksnes Kärla põhikool.“Rajaleidja” tiitliga tunnustab TÜ eetikakeskus õppeasutusi, mis teevad oma organisatsiooni arendamisel head tööd, pöörates tähelepanu iga lapse individuaalse arengu toetamisele koostöös eri osapooltega.“See, mida eetikakeskus korraldab, pole niivõrd konkurss, kui et tahame toetada, tähelepanu juhtida ja tunnustada koolide analüüsivõimekust ning nende püüdlusi paremaks saamisel,” ütles Meie Maale Nele Punnar, TÜ eetikakeskuse projektijuht.“Konkursi sisu ei seisne üksnes selles, et kool kirjutab analüüsi, mida meie hindame, vaid see on protsess. Esmalt esitab kool meile maikuus kirjaliku raporti, millele anname tagasisidet. Seejärel toimub kohtvisiit ning alles siis viimistletakse tööd lõplikult. N-ö pingerida me väldime, kuna iga kool on omanäoline. Tunnustame seda kõrgemalt, mida tõenduspõhisem ja sügavam analüüs on.Kõik koolid on arenemisel, alati ja kõikjal on midagi, mis ei ole väga hästi. Me ei hinda kooli headust, vaid kooli pürgimist väga heaks saamisel ning seda, kuidas kool iseenda tegevust analüüsib ja puudustele lahendusi otsib.”Punnar tõstis esile Kärla põhikooli analüüsi, milles kirjeldati koostöist koolikultuuri.“Neil on väga põnevad õppetööd toetavad tunnivälised tegevused,” kiitis ta.“Hea kooli edendaja”, “Hea lasteaia edendaja” ja “Hea lasteaia rajaleidja” nimelised konkursid toimusid sel aastal neljandat korda.Konkursside eesmärk on tunnustada koolide ja lasteaedade tööd nendes valdkondades, mis on seni vähe tähelepanu saanud, kuid on ometi väga olulised: õpilaste erinevate annete ja võimete parim võimalik väljaarendamine, õpilaste sotsiaalsete oskuste ja väärtushoiakute kujundamine, õpivalmiduse tagamine kogu elukaare jooksul, koolimeeldivus, füüsilise ja vaimse turvalisuse tagamine, tervislike eluviiside kujundamine.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mandri ja saarte vahelist parvlaevaliiklust opereeriv TS Laevad teatas oma veebilehel praamid.ee, et pühade ajal jäävad ära Kuivastust 24.12. ja 31.12. kell 23 ning Virtsust 25.12. ja 1. jaanuaril kell 00:00 väljuvad reisid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: TS Laevad muutis pühadeaegset graafikut


description: Pühapäeval toimunud Kihelkonna advendikohvikus koguti üle 1200 euro, mille eest on kavas soetada ämblikuvõrku meenutav ronimisatraktsioon. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Advendikohvik kogus üle 1200 euro

maintext:
Uudised
Advendikohvik kogus üle 1200 euro
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 13. detsember 2016. Pühapäeval toimunud Kihelkonna advendikohvikus koguti üle 1200 euro, mille eest on kavas soetada ämblikuvõrku meenutav ronimisatraktsioon.
Juba üheteistkümnendat korda heategevusüritust korraldava kooli hoolekogu esimehe Mare Kurvitsa sõnul on kogunenud summa oluliselt suurem kui loodeti – üle 300 euro enam kui läinud aastal.
“Nüüd tuleb mõtlema ja arutama hakata, mida ja kuidas nii suure summaga täpselt teeme,” sõnas Kurvits. Tulevikus võiks kooli kõrvale tekitada ronimisraja, mida saavad kasutada nii kohalikud kui kaugemalt tulijad.
Toetussumma kogumisele aitasid kaasa ka loterii, oksjon ning koolilaste meisterdatud jõulukaardid ja piparkoogid. Juba üheteistkümnendat korda heategevusüritust korraldava kooli hoolekogu esimehe Mare Kurvitsa sõnul on kogunenud summa oluliselt suurem kui loodeti – üle 300 euro enam kui läinud aastal.“Nüüd tuleb mõtlema ja arutama hakata, mida ja kuidas nii suure summaga täpselt teeme,” sõnas Kurvits. Tulevikus võiks kooli kõrvale tekitada ronimisraja, mida saavad kasutada nii kohalikud kui kaugemalt tulijad.Toetussumma kogumisele aitasid kaasa ka loterii, oksjon ning koolilaste meisterdatud jõulukaardid ja piparkoogid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile kuulutasid Eesti jahimehed 24. korda välja jõulurahu, tseremooniast võtsid osa ka mitmed saarlased. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jahimehed kuulutasid välja jõulurahu

maintext:
Uudised
Jahimehed kuulutasid välja jõulurahu
Laupäev, 17. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 17. detsember 2016. Ive Kuningas. Eile kuulutasid Eesti jahimehed 24. korda välja jõulurahu, tseremooniast võtsid osa ka mitmed saarlased.
Eesti Jahimeeste Selts (EJS) kuulutas jõulupühade ajal Eesti metsades kehtima hakkava jahirahu välja Haapsalu piiskopilinnuse toomkirikus.
EJS-i presidendi Margus Puusti sõnul on EJS kuulutanud 2017. aasta “Loenda ulukit!” aastaks, mis tähendab eelkõige seda, et põhitähelepanu pööratakse ulukitele ja nende asurkondade hindamisele.
“Jahirahu väljakuulutamine on lisaks jahimeestele sõnum ka kogukonnale, et hoolime nii oma tegevusest kui ka ulukitest,” lisas Puust.
Saarte Jahimeeste Seltsi (SJS) tegevjuht Ive Kuningas (pildil) soovis kõigile rahulikku ja ilusat jõuluaega ja jahimeestele toredaid jahielamusi ka järgmiseks aastaks.
SJS liige Erki Aavik tõdes, et üleriigiliselt on saanud tuntuks komme kuulutada välja jõulurahu ja kokku sõidavad jahimehed üle Eesti.
Jahinduses eeskäija ja teerajaja
Esimese jõulurahu aga kuulutasid välja saarlased Leisi jahimehe Jaan Ärmuse initsiatiivil 1990-ndate alguses, kui SJS esimees oli Rein Tõru.
“Nagu paljudes muudes valdkondades, on Saaremaa olnud ka jahinduses eelkäija, teerajaja ja eeskuju andja,” tundis Aavik uhkust.
Jahirahu väljakuulutamise üle-eestiline traditsioon sai alguse 1993. aastal Viljandimaal Heimtalis ning igal aastal toimub tseremoonia erinevas Eesti paigas. Jahirahu ei tulene seadusest, vaid on jahimeeste omaalgatuslik kokkulepe, millega avaldatakse austust nii loodusele kui ka kogukonnale. Eesti Jahimeeste Selts (EJS) kuulutas jõulupühade ajal Eesti metsades kehtima hakkava jahirahu välja Haapsalu piiskopilinnuse toomkirikus.EJS-i presidendi Margus Puusti sõnul on EJS kuulutanud 2017. aasta “Loenda ulukit!” aastaks, mis tähendab eelkõige seda, et põhitähelepanu pööratakse ulukitele ja nende asurkondade hindamisele.“Jahirahu väljakuulutamine on lisaks jahimeestele sõnum ka kogukonnale, et hoolime nii oma tegevusest kui ka ulukitest,” lisas Puust.Saarte Jahimeeste Seltsi (SJS) tegevjuht Ive Kuningas (pildil) soovis kõigile rahulikku ja ilusat jõuluaega ja jahimeestele toredaid jahielamusi ka järgmiseks aastaks.SJS liige Erki Aavik tõdes, et üleriigiliselt on saanud tuntuks komme kuulutada välja jõulurahu ja kokku sõidavad jahimehed üle Eesti.Esimese jõulurahu aga kuulutasid välja saarlased Leisi jahimehe Jaan Ärmuse initsiatiivil 1990-ndate alguses, kui SJS esimees oli Rein Tõru.“Nagu paljudes muudes valdkondades, on Saaremaa olnud ka jahinduses eelkäija, teerajaja ja eeskuju andja,” tundis Aavik uhkust.Jahirahu väljakuulutamise üle-eestiline traditsioon sai alguse 1993. aastal Viljandimaal Heimtalis ning igal aastal toimub tseremoonia erinevas Eesti paigas. Jahirahu ei tulene seadusest, vaid on jahimeeste omaalgatuslik kokkulepe, millega avaldatakse austust nii loodusele kui ka kogukonnale.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedene päev oli kultuuriminister Indrek Saare jaoks Kuressaares üsnagi pingeline, sest kohtuda tuli erinevate valdkondade esindajatega, alates kultuurist ja lõpetades loomemajanduse tegevusega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Minister kompas kultuuri

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Minister kompas kultuuri
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Reedene päev oli kultuuriminister Indrek Saare jaoks Kuressaares üsnagi pingeline, sest kohtuda tuli erinevate valdkondade esindajatega, alates kultuurist ja lõpetades loomemajanduse tegevusega.
On tore teada, et saarlasest minister on Saaremaa kultuurieluga hästi kursis ja mõtleb innukalt kaasa, kuidas kõike veel paremini korraldada.
Näiteks võiks Saare arvates olla Kuressaares üks kaasaegse kunsti galerii ja ministeerium omalt poolt otsib võimalusi, kuidas teha nii, et kujutav kunst Tallinnast ja Tartust jõuaks vahel ka mere taha.
Samuti muretseb minister sellepärast, kuidas saada äärealadele esinema neid kollektiive, kellel sõit ennast rahaliselt ära ei tasu, aga kelle loomingu vastu ka suurtest keskustest väljaspool huvi tuntakse.
Tore on seegi, et kohtumisel Kuressaare ametikoolis tervitas minister rahvusvahelist õpetajate rühma, kes olid tulnud 3-aastase rahvusvahelise strateegilise koostööprojekti avamisele.
Nii et ministrile jagus kultuuri igast vaatevinklist.
19. detsember 2016 Autor: MM Esmaspäev, 19. detsember 2016.On tore teada, et saarlasest minister on Saaremaa kultuurieluga hästi kursis ja mõtleb innukalt kaasa, kuidas kõike veel paremini korraldada.Näiteks võiks Saare arvates olla Kuressaares üks kaasaegse kunsti galerii ja ministeerium omalt poolt otsib võimalusi, kuidas teha nii, et kujutav kunst Tallinnast ja Tartust jõuaks vahel ka mere taha.Samuti muretseb minister sellepärast, kuidas saada äärealadele esinema neid kollektiive, kellel sõit ennast rahaliselt ära ei tasu, aga kelle loomingu vastu ka suurtest keskustest väljaspool huvi tuntakse.Tore on seegi, et kohtumisel Kuressaare ametikoolis tervitas minister rahvusvahelist õpetajate rühma, kes olid tulnud 3-aastase rahvusvahelise strateegilise koostööprojekti avamisele.Nii et ministrile jagus kultuuri igast vaatevinklist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juba teist aastat järjest teevad suviste ooperipäevade korraldajad salajase dessandi Saaremaale, et talvise pimeduse varjus ligi poole odavamalt ära müüa Saaremaa ooperipäevade allesjäänud piletid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ooperipäevade saladused

maintext:
Kultuur
Ooperipäevade saladused (1)
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Juba teist aastat järjest teevad suviste ooperipäevade korraldajad salajase dessandi Saaremaale, et talvise pimeduse varjus ligi poole odavamalt ära müüa Saaremaa ooperipäevade allesjäänud piletid.
Kogu aktsioon on traditsiooniliselt mandrirahva eest kiivalt varjatud ning juba mullu sügisel said saarlased enda valdusesse suure hulga muidu ülimalt defitsiitseid ooperipäevade pääsmeid.
Nii ka seekord – ainult kahel päeval on saarlaste jaoks ooperipäevade piletihinnad kuni 50% soodsamad. Hoolega varjatud salamüük toimub neljapäeval, 8. detsembril kell 10–12.30 Orissaare kultuurimajas ja kell 14–17 Kihelkonna kultuurimajas. Järgmisel päeval saab pileteid Arensburgi hotellis kella 10–13.
Saladused sellega ei piirdu! On välja lekkinud info, et 2017. aasta suvel avab Saaremaa ooperipäevad Rein Rannapi poolt kirja pandud maailma kõige esimese märuliooperi “Nurjatu saar” esietendus.
Neljapäeval, 8. detsembril kell 19 on Pöide pruulikojas (Tolli 25a, Kuressaare) kohal Rein Rannap isiklikult koos klaveriga, et rääkida nüüd juba peaaegu valmis ooperi saamisloost ja edasistest põnevatest plaanidest, mis suvel teoks saavad. Salakohtumine ei piirdu ainult jutustamisega. Autor: Lauri Aav Teisipäev, 06. detsember 2016.Kogu aktsioon on traditsiooniliselt mandrirahva eest kiivalt varjatud ning juba mullu sügisel said saarlased enda valdusesse suure hulga muidu ülimalt defitsiitseid ooperipäevade pääsmeid.Nii ka seekord – ainult kahel päeval on saarlaste jaoks ooperipäevade piletihinnad kuni 50% soodsamad. Hoolega varjatud salamüük toimub neljapäeval, 8. detsembril kell 10–12.30 Orissaare kultuurimajas ja kell 14–17 Kihelkonna kultuurimajas. Järgmisel päeval saab pileteid Arensburgi hotellis kella 10–13.Saladused sellega ei piirdu! On välja lekkinud info, et 2017. aasta suvel avab Saaremaa ooperipäevad Rein Rannapi poolt kirja pandud maailma kõige esimese märuliooperi “Nurjatu saar” esietendus.Neljapäeval, 8. detsembril kell 19 on Pöide pruulikojas (Tolli 25a, Kuressaare) kohal Rein Rannap isiklikult koos klaveriga, et rääkida nüüd juba peaaegu valmis ooperi saamisloost ja edasistest põnevatest plaanidest, mis suvel teoks saavad. Salakohtumine ei piirdu ainult jutustamisega.
Veel artikleid samast teemast »


description: 28. detsembrist 1. jaanuarini toimuva konverents-festivali “Julge särada!” raames korraldasid mitmete koguduste noored üle Eesti Kuressaares üritusi ja pakkusid linna keskväljakul teed, piparkooke, vahvleid ja suhkruvatti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Aasta lõpuks tulid 150 noort saarele heategusid tegema
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 31. detsember 2016. Mirjam Tenno (paremalt) ja Iris Mäemets päevakeskuses eakatega vestlemas, keskel laua taga istuvad (neiu mustas) Maarja Toplaan ja tema kõrval Piia Põder, taga akna all vestleb ühe härraga Samuel Väer. FOTO: Valmar Voolaid 28. detsembrist 1. jaanuarini toimuva konverents-festivali “Julge särada!” raames korraldasid mitmete koguduste noored üle Eesti Kuressaares üritusi ja pakkusid linna keskväljakul teed, piparkooke, vahvleid ja suhkruvatti.
Kristliku portaali Kaev projektijuht ja konverentsi korraldaja Helari Hellenurm kinnitas, et üle Eesti tuli kokku 150 noort, keda võtsid kohapeal vastu Kuressaare Siioni kogudus ja Kuressaare avatud noortekeskus Noortejaam.
“Erinevate kirikute noored tulevad kokku, et olla nähtavad, teha midagi head ja inimestele sooja tunnet põue tekitada,” selgitas ta.
Mitmeid üritusi
Neljapäeval ja reedel olid noored Hellenurme sõnul seadnud linna keskväljakule telgi, kus jagasid sooja teed, piparkooke vahvleid ja suhkruvatti. Samuti kutsuti rahvast eileõhtusele noorteüritusele Siioni kirikusse.
Pärast kontserdi ametlikku programmi toimus sealsamas veel live-muusikaga kohvik ja kiriku all saalis jätkati lauamängudega.
Lisaks sai kahel päeval võtta osa ka Kuressaare Noortejaamas korraldatud teadusteatritest, kus viidi läbi mitmeid katseid. Samuti käis üks grupp oma lauludega rõõmustamas Kuressaare päevakeskuse inimesi, kes pajatasid lugusid oma elust.
Täna küll avalikke üritusi ei korraldata ja peetakse omakeskis aastavahetuse pidu, aga homme hommikul on kõigil huvilistel võimalik minna Siioni kirikusse jumalateenistusele.
Seal saab kuulda noortepärast muusikat ja veel erinevaid lugusid laagriliste elus toimunust.
Aastate lõikes osaleb konverents-festivali laagris umbes 150 noort, kuid näiteks mullu Tartus oli pidevalt kohal 80 inimest ja tänavu Kuressaares 120. “Suures linnas on muid võimalusi ja ollakse ka oma kodus, aga siin, Saaremaal, ollakse rohkem koos,” arvas Hellenurm.
Üritus sai alguse 2008. aastal, kui sarnane laager toimus Kuressaares. “Pärast seda on erinevates linnades selliseid üritusi korraldatud vahelduva eduga Tallinnas, Tartus ja Otepääl ja nüüd oli plaan taas tagasi Saaremaale tulla,” lisas mees.
Taaskordne “Julge Särada” toimus Shine Generation Eesti ja PiibliPäevade eestvedamisel. Kristliku portaali Kaev projektijuht ja konverentsi korraldaja Helari Hellenurm kinnitas, et üle Eesti tuli kokku 150 noort, keda võtsid kohapeal vastu Kuressaare Siioni kogudus ja Kuressaare avatud noortekeskus Noortejaam.“Erinevate kirikute noored tulevad kokku, et olla nähtavad, teha midagi head ja inimestele sooja tunnet põue tekitada,” selgitas ta.Neljapäeval ja reedel olid noored Hellenurme sõnul seadnud linna keskväljakule telgi, kus jagasid sooja teed, piparkooke vahvleid ja suhkruvatti. Samuti kutsuti rahvast eileõhtusele noorteüritusele Siioni kirikusse.Pärast kontserdi ametlikku programmi toimus sealsamas veel live-muusikaga kohvik ja kiriku all saalis jätkati lauamängudega.Lisaks sai kahel päeval võtta osa ka Kuressaare Noortejaamas korraldatud teadusteatritest, kus viidi läbi mitmeid katseid. Samuti käis üks grupp oma lauludega rõõmustamas Kuressaare päevakeskuse inimesi, kes pajatasid lugusid oma elust.Täna küll avalikke üritusi ei korraldata ja peetakse omakeskis aastavahetuse pidu, aga homme hommikul on kõigil huvilistel võimalik minna Siioni kirikusse jumalateenistusele.Seal saab kuulda noortepärast muusikat ja veel erinevaid lugusid laagriliste elus toimunust.Aastate lõikes osaleb konverents-festivali laagris umbes 150 noort, kuid näiteks mullu Tartus oli pidevalt kohal 80 inimest ja tänavu Kuressaares 120. “Suures linnas on muid võimalusi ja ollakse ka oma kodus, aga siin, Saaremaal, ollakse rohkem koos,” arvas Hellenurm.Üritus sai alguse 2008. aastal, kui sarnane laager toimus Kuressaares. “Pärast seda on erinevates linnades selliseid üritusi korraldatud vahelduva eduga Tallinnas, Tartus ja Otepääl ja nüüd oli plaan taas tagasi Saaremaale tulla,” lisas mees.Taaskordne “Julge Särada” toimus Shine Generation Eesti ja PiibliPäevade eestvedamisel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pildil olev statsionaarmootor Hercules on valmistatud 1925. a Ameerikas. Tegemist on 3,5 hj neljataktilise mootoriga, mida käivitati bensiiniga, aga mis muidu töötab petrooliga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Uhke vana mootor teeb elektrit

maintext:
NÄDALALÕPP
Uhke vana mootor teeb elektrit
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Reede, 02. detsember 2016. Foto: Imbi Võrel Pildil olev statsionaarmootor Hercules on valmistatud 1925. a Ameerikas. Tegemist on 3,5 hj neljataktilise mootoriga, mida käivitati bensiiniga, aga mis muidu töötab petrooliga.
Info esimestest statsionaarmootoritest Eestis jääb üle-eelmise sajandi lõppu.
Eelmise sajandi esimesel poolel olid seda tüüpi mootorid jõukamates maamajapidamistes põhilisteks jõuallikateks, mille abil töötasid rehepeksumasin, laastumasin, pumbad jms.
Eestis kutsutakse neid seetõttu ka maamootoriteks. EW ajal oli ainuüksi Pärnus seitse ettevõtet, mis valmistasid selliseid mootoreid.
Pildi olev kordatehtud mootor kuulub suvesaarlasele Jaanile, kelle majapidamises pole elektrit.
“Oleme otsinud erinevaid energiaallikaid majapidamistööde tegemiseks ja niiöelda elu andmine ühele vanale mootorile tundus toreda ideena. Selle mootori vrakk on saadud Võrumaalt ja restaureeritud Pärnu maamootorite kollektsionääri ja entusiasti Jüri Vaikjärve juhtimisel.
Põhilised tööd tehti Pärnus, mõned osad, nagu magneeto ja õlitilguti, tuli tellida Ameerikast. Esimese tööna hakkab see mootor hoogu andma kreissaele,” rääkis Jaan oma tähtsa agregaadi saamisloost.
Mehel on palve, et kui kellelgi on kuurinurgas vedelemas mõne vana maamootori “säilmed“, millega ei oska midagi peale hakata, siis võiks sellest teada anda toimetuse meiliaadressil heli@meiemaa.ee. Jaanil oleks hea meel veel mõni vana mootor korda teha. Info esimestest statsionaarmootoritest Eestis jääb üle-eelmise sajandi lõppu.Eelmise sajandi esimesel poolel olid seda tüüpi mootorid jõukamates maamajapidamistes põhilisteks jõuallikateks, mille abil töötasid rehepeksumasin, laastumasin, pumbad jms.Eestis kutsutakse neid seetõttu ka maamootoriteks. EW ajal oli ainuüksi Pärnus seitse ettevõtet, mis valmistasid selliseid mootoreid.Pildi olev kordatehtud mootor kuulub suvesaarlasele Jaanile, kelle majapidamises pole elektrit.“Oleme otsinud erinevaid energiaallikaid majapidamistööde tegemiseks ja niiöelda elu andmine ühele vanale mootorile tundus toreda ideena. Selle mootori vrakk on saadud Võrumaalt ja restaureeritud Pärnu maamootorite kollektsionääri ja entusiasti Jüri Vaikjärve juhtimisel.Põhilised tööd tehti Pärnus, mõned osad, nagu magneeto ja õlitilguti, tuli tellida Ameerikast. Esimese tööna hakkab see mootor hoogu andma kreissaele,” rääkis Jaan oma tähtsa agregaadi saamisloost.Mehel on palve, et kui kellelgi on kuurinurgas vedelemas mõne vana maamootori “säilmed“, millega ei oska midagi peale hakata, siis võiks sellest teada anda toimetuse meiliaadressil heli@meiemaa.ee. Jaanil oleks hea meel veel mõni vana mootor korda teha.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlase välja mõeldud tagumikugeel läks heas mõttes sinna kohta, kuhu ta oligi mõeldud minema. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pepu puhtaks

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Pepu puhtaks
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Saarlase välja mõeldud tagumikugeel läks heas mõttes sinna kohta, kuhu ta oligi mõeldud minema.
See tähendab, et pepu saab puhtaks ja loodus säästetud.
Gel Wipe on osutunud niivõrd eesrindlikuks, et Eesti idufirma SATU Laboratory juht Siim Saat valiti rahvusvahelisel tervishoiu idufirmade konkursil “Aasta ettevõtja“ kümne finalisti hulka.
See on väga kõva saavutus, kui teada, et Siimu toode valiti start-up’ide konkursil 10 finalisti hulka rohkem kui 1000 kandidaadi seast Dubaist Kanadani.
Võib ju mõelda, et mis selles tootes siis ikka nii erilist on, aga eestlase loodud geeli innovaatilisus seisneb selles, et seda on võimalik kasutada pea iga tavalise tualettpaberiga, ilma et paber laguneks, olles samas ökoloogiline ning keskkonnasõbralik. Geel lahustub vees ja on keskkonnale ohutu. Vastupidine näide on niisked salvrätid, mis on toonud kaasa suuri keskkonnaprobleeme.
Kuidas Siim täpselt sellise tooteni jõudis, jääb tema ärisaladuseks, aga tagumikugeel näitab, et kus häda kõige suurem, seal abi heast ideest.
16. detsember 2016 Autor: MM Reede, 16. detsember 2016.See tähendab, et pepu saab puhtaks ja loodus säästetud.Gel Wipe on osutunud niivõrd eesrindlikuks, et Eesti idufirma SATU Laboratory juht Siim Saat valiti rahvusvahelisel tervishoiu idufirmade konkursil “Aasta ettevõtja“ kümne finalisti hulka.See on väga kõva saavutus, kui teada, et Siimu toode valiti start-up’ide konkursil 10 finalisti hulka rohkem kui 1000 kandidaadi seast Dubaist Kanadani.Võib ju mõelda, et mis selles tootes siis ikka nii erilist on, aga eestlase loodud geeli innovaatilisus seisneb selles, et seda on võimalik kasutada pea iga tavalise tualettpaberiga, ilma et paber laguneks, olles samas ökoloogiline ning keskkonnasõbralik. Geel lahustub vees ja on keskkonnale ohutu. Vastupidine näide on niisked salvrätid, mis on toonud kaasa suuri keskkonnaprobleeme.Kuidas Siim täpselt sellise tooteni jõudis, jääb tema ärisaladuseks, aga tagumikugeel näitab, et kus häda kõige suurem, seal abi heast ideest.16. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Lääne-Saare vald otsustas nelja-aastase kasutusrendiga soetada raamhanke kaasabil kolmele põhikoolile ja kolmele lasteaiale rohkem kui 100 000 euro eest arvuteid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Lääne-Saare vald rendib rohkem kui 100 000 euro eest arvutid (9)
Neljapäev, 22. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 22. detsember 2016. Foto on illustratiivne. Lääne-Saare vald otsustas nelja-aastase kasutusrendiga soetada raamhanke kaasabil kolmele põhikoolile ja kolmele lasteaiale rohkem kui 100 000 euro eest arvuteid.
Volikogu andis vallavalitsusele loa kuni 107 500-eurose rahalise kohustuse võtmiseks aastateks 2017–2010. Arvutid saavad Aste, Kärla ja Lümanda põhikool ning samade piirkondade lasteaiad.
Lisaks on hädavajalik rentida või soetada projektoreid – Kärla põhikoolile 10 ja Lümanda põhikoolile kolm. Kui koolid teevad korrektselt oma digiplaanid, siis on võimalik Hariduse Infotehnoloogia SA raamhanke abil saada toetust 33,34 eurot õpilase kohta ehk kokku ligi 10 000 eurot.
“Pärast nelja-aastast kasutusaega anname arvutid tagasi ja vahetame välja. Rendi puhul on oluline, et kui tekib mingi rike, siis seade vahetatakse välja. Ei pea hakkama otsima, kes garantiiremonti teeb,” selgitas Lääne-Saare valla finantsjuht Helle Alas.
Millal arvutid koolidesse ja lasteaedadesse täpselt jõuavad, ei ole teada, sest valla järgmise aasta eelarve ei ole veel vastu võetud. Teisipäeval läbis valla eelarve volikogus esimese lugemise ja jõuab jaanuaris teisele lugemisele. “Igal juhul järgmise aasta 1. septembrist peaksid uued arvutid olema juba töös,” arvas Alas. Volikogu andis vallavalitsusele loa kuni 107 500-eurose rahalise kohustuse võtmiseks aastateks 2017–2010. Arvutid saavad Aste, Kärla ja Lümanda põhikool ning samade piirkondade lasteaiad.Lisaks on hädavajalik rentida või soetada projektoreid – Kärla põhikoolile 10 ja Lümanda põhikoolile kolm. Kui koolid teevad korrektselt oma digiplaanid, siis on võimalik Hariduse Infotehnoloogia SA raamhanke abil saada toetust 33,34 eurot õpilase kohta ehk kokku ligi 10 000 eurot.“Pärast nelja-aastast kasutusaega anname arvutid tagasi ja vahetame välja. Rendi puhul on oluline, et kui tekib mingi rike, siis seade vahetatakse välja. Ei pea hakkama otsima, kes garantiiremonti teeb,” selgitas Lääne-Saare valla finantsjuht Helle Alas.Millal arvutid koolidesse ja lasteaedadesse täpselt jõuavad, ei ole teada, sest valla järgmise aasta eelarve ei ole veel vastu võetud. Teisipäeval läbis valla eelarve volikogus esimese lugemise ja jõuab jaanuaris teisele lugemisele. “Igal juhul järgmise aasta 1. septembrist peaksid uued arvutid olema juba töös,” arvas Alas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Avatud ja suhtlemisaldis noor mees, sünnilt saarlane Sander Väli (27), on suure ringi ja paljude aastate järel tagasi oma sünnimaal, Saaremaal. Pealegi koos jaapanlannast abikaasaga. Selle aasta jaanipäeval sündis perre pisike saarlanna Gaia, kes jõulupühal saab pooleaastaseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Saarte Jõulud
Sander Väli: laste üleskasvatamiseks on parim paik ikkagi Saaremaa
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Reede, 23. detsember 2016. Leisi vallas Õeste külas elav noor pere. Vasakul jaapanlanna Yuka ja Saaremaa poiss Sander koos tütre Gaiaga. Foto: Valmar Voolaid Avatud ja suhtlemisaldis noor mees, sünnilt saarlane Sander Väli (27), on suure ringi ja paljude aastate järel tagasi oma sünnimaal, Saaremaal. Pealegi koos jaapanlannast abikaasaga. Selle aasta jaanipäeval sündis perre pisike saarlanna Gaia, kes jõulupühal saab pooleaastaseks.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti parim rallipiloot, saarlane Ott Tänak (pildil paremal) sõidab järgmisel hooajal M-Spordis uue kaardilugeja Martin Järveojaga. Seni oli Tänaku kõrval istunud Raigo Mõlder, kes tunnistas, et loobus WRC sarjast isiklikel põhjustel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlastest rallimeeste teed läksid lahku
Kolmapäev, 14. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 14. detsember 2016. FOTO: Delfi Eesti parim rallipiloot, saarlane Ott Tänak (pildil paremal) sõidab järgmisel hooajal M-Spordis uue kaardilugeja Martin Järveojaga. Seni oli Tänaku kõrval istunud Raigo Mõlder, kes tunnistas, et loobus WRC sarjast isiklikel põhjustel.
“Tore aeg oli, aga teed läksid lahku,” ütles Mõlder Õhtulehele partnerluse kohta Tänakuga. Meeste vahele mingit vimma ei jäänud.
“See oli rahulik lahkuminek, viha ei peeta. Asjaga minnakse edasi, sest tegu pole lasteaiaga.”
Mõlder teadis enda sõnul juba enam-vähem hooaja keskel, et ei soovi järgmisel aastal WRC sarjas osaleda ning teavitas Tänakut esimesel võimalusel.
Isiklikud põhjused
“Otsustasin loobuda perekondlikel ja isiklikel põhjustel. Soovin keskenduda perele,” rääkis Mõlder, kes enam tippsporti raha pärast ei tee.
“Eestis saan ka kindlasti sõita. Hobi korras teen edasi, aga mitte enam tööna.”
Autoralli MM-sarjas sõitev M-Sport teatas esmaspäeval oma ametlikus pressiteates, et uuel hooajal hakkavad meeskonnas sõitma prantslasest neljakordne maailmameister Sebastien Ogier ning saarlane Ott Tänak.
“Tänak sõitis väga muljetavaldava hooaja ning tema panus auto arendamisel on olnud väga suur. Olen kindel, et esimene etapivõit pole tal väga kaugel,” usub M-Spordi bossi Malcolm Wilson eestlase talenti.
Ott Tänak sõnas: “2016 oli minu jaoks väga hea hooaeg ning saime juurde palju kogemusi ja minust sai tunduvalt parem sõitja. Olen uue Ford Fiestaga palju testisõite teinud ning see on võimas samm edasi.” “Tore aeg oli, aga teed läksid lahku,” ütles Mõlder Õhtulehele partnerluse kohta Tänakuga. Meeste vahele mingit vimma ei jäänud.“See oli rahulik lahkuminek, viha ei peeta. Asjaga minnakse edasi, sest tegu pole lasteaiaga.”Mõlder teadis enda sõnul juba enam-vähem hooaja keskel, et ei soovi järgmisel aastal WRC sarjas osaleda ning teavitas Tänakut esimesel võimalusel.Isiklikud põhjused“Otsustasin loobuda perekondlikel ja isiklikel põhjustel. Soovin keskenduda perele,” rääkis Mõlder, kes enam tippsporti raha pärast ei tee.“Eestis saan ka kindlasti sõita. Hobi korras teen edasi, aga mitte enam tööna.”Autoralli MM-sarjas sõitev M-Sport teatas esmaspäeval oma ametlikus pressiteates, et uuel hooajal hakkavad meeskonnas sõitma prantslasest neljakordne maailmameister Sebastien Ogier ning saarlane Ott Tänak.“Tänak sõitis väga muljetavaldava hooaja ning tema panus auto arendamisel on olnud väga suur. Olen kindel, et esimene etapivõit pole tal väga kaugel,” usub M-Spordi bossi Malcolm Wilson eestlase talenti.Ott Tänak sõnas: “2016 oli minu jaoks väga hea hooaeg ning saime juurde palju kogemusi ja minust sai tunduvalt parem sõitja. Olen uue Ford Fiestaga palju testisõite teinud ning see on võimas samm edasi.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Hariduspsühholoogi ja Tartu ülikooli eetikakeskuse väärtusarenduse koolitaja Tiia Listeri sõnul kahjustab Salme kooli õpetajate kollektiivis tekkinud konflikt kogu Saaremaa mainet. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Vallajuht Poopuu koolijamast: lahendust tagataskust ei võta
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Esmaspäev, 19. detsember 2016. Salme vallavanema Kalmer Poopuu sõnul arutatakse valla esindajate ja hoolekogu liikmetega kooli tulevikku lähiajal. FOTO: Valmar Voolaid Hariduspsühholoogi ja Tartu ülikooli eetikakeskuse väärtusarenduse koolitaja Tiia Listeri sõnul kahjustab Salme kooli õpetajate kollektiivis tekkinud konflikt kogu Saaremaa mainet.
Lister ütles Meie Maale, et niimoodi nagu tehti Salme kooli direktori Marika Pütsepaga (Salme vallavanem Kalmer Poopuu lõpetas temaga töölepingu – toim), konflikte ei lahendata. Kui osapoolte seas, koolis ja kogukonnas, ei leidu inimest, kes oleks suuteline rahulikult protsessi juhtima, tuleks inimene leida väljastpoolt kogukonda ning vaja oleks neutraalset abi.
“See situatsioon kahjustab inimesi, kooli mainet ja ka Saaremaa mainet. Siiani on tegemist olnud väga hea kooliga,” leidis Lister.
Meie Maa varem ilmunud artiklile kirjutatud veebikommentaaris küsitakse, et kui õpetajate hulgas oleks tehtud salajane hääletus nagu demokraatias kombeks, kuidas siis oleksid hääled jagunenud? “Hääletanutel polnuks vaja olnud hirmu tunda ja hääletada saanuks südame järgi,” pakkus kommenteerija.
Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters pidas oluliseks asjad Salme põhikooli kollektiivis ära klaarida ja selgeks rääkida. See on vallavanema ülesanne.
“Kui nüüd veel midagi vinduma jääb, tuleb see koolile küll kahjuks, sest inimsuhted on keerulised,” tõdes Peeters.
Lahendamata probleemi ei ole
Salme vallavanema Kalmer Poopuu sõnul leiab kohtumine valla esindajate ja hoolekogu liikmetega alles ees, teemaks mis saab edasi. Pütsep ei olnud Salme koolis mitte ainus, kes matemaatikatunde andis.
“Tema andis osaliselt tunde. Õpetajate asendamise ja valiku otsustab nii kaua, kui direktorit pole, õppealajuhataja,” väitis Poopuu.
Tegemist ei ole ühe-kahe õpetaja küsimusega. Anonüümne küsitlus, milles vastas 16 õpetajat, näitas, et enamus tunnistas probleeme, mis esinesid vallale seitsme õpetaja allkirjaga saadetud pöördumises.
“Probleemi lahendamiseks ei olnud mõistlik, et pärast eraldi õpetajatega vestlemist sõimab juht kogu kollektiivi ees inimest, kellega on konflikt. See on minu hinnang,” lausus vallavanem. Tegemist on tema arvates tööandjale mittesobiva käitumisega.
Meie Maa püüdis Salme vallavanemale selgitada, et olukord Salme koolis võib mõjuda kooli mainele kahjustavalt, mistõttu võivad lapsevanemad hakata mõtlema, kas viia oma laps üldse teise kooli.
Hinded välja pandud
“Tulenevalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest valib lapsevanem ise oma lapsele kooli. Probleemi lahendamisega praegu tegeldakse. Ega mul ei ole lahendus kohe tagataskust võtta. Lahendamatuid olukordi ei ole. Iga konflikt tuleb ükskord lahendada,” selgitas Poopuu.
Salme põhikooli õppealajuhataja Marina Maasiku kinnitusel pani matemaatika poolaasta hinded Marika Pütsep läinud reedel, oma viimasel tööpäeval välja.
“Sel nädalal toimuvad koolis traditsioonilised jõulupeo-eelsed proovid, jõululaat, päkapikuturniir – nii nagu tavaliselt igal aastal detsembris. Neljapäeval on kooli jõulupidu,” loetles Maasik. Küsimusele, kas ta on ise nõus direktori ülesandeid täitma, Meie Maa vastust ei saanud.
Toimetusele jõudnud info kohaselt korjatakse lastevanemate seas allkirju toetamaks Marika Pütsepa jätkamist koolis vähemalt matemaatikaõpetajana.
Ka tema poole on selles osas pöördutud. “Minu käest on küsitud, kas ma olen nõus. Ma ei ole niimoodi nõus, et kuu aega ja nägemist,” ütles Pütsep.
Mis on tema kui kooli direktoriga töölepingu lõpetamise põhjus, ei ole ta siiani aru saanud.
“Ma jäin kusagil ette. Miks, kes seda teab? Mina olen küll ära läinud, aga asi pole ikka ära lõppenud,” viitas Pütsep jätkuvatele konfliktidele Salme koolis. Lister ütles Meie Maale, et niimoodi nagu tehti Salme kooli direktori Marika Pütsepaga (Salme vallavanem Kalmer Poopuu lõpetas temaga töölepingu – toim), konflikte ei lahendata. Kui osapoolte seas, koolis ja kogukonnas, ei leidu inimest, kes oleks suuteline rahulikult protsessi juhtima, tuleks inimene leida väljastpoolt kogukonda ning vaja oleks neutraalset abi.“See situatsioon kahjustab inimesi, kooli mainet ja ka Saaremaa mainet. Siiani on tegemist olnud väga hea kooliga,” leidis Lister.Meie Maa varem ilmunud artiklile kirjutatud veebikommentaaris küsitakse, et kui õpetajate hulgas oleks tehtud salajane hääletus nagu demokraatias kombeks, kuidas siis oleksid hääled jagunenud? “Hääletanutel polnuks vaja olnud hirmu tunda ja hääletada saanuks südame järgi,” pakkus kommenteerija.Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters pidas oluliseks asjad Salme põhikooli kollektiivis ära klaarida ja selgeks rääkida. See on vallavanema ülesanne.“Kui nüüd veel midagi vinduma jääb, tuleb see koolile küll kahjuks, sest inimsuhted on keerulised,” tõdes Peeters.Salme vallavanema Kalmer Poopuu sõnul leiab kohtumine valla esindajate ja hoolekogu liikmetega alles ees, teemaks mis saab edasi. Pütsep ei olnud Salme koolis mitte ainus, kes matemaatikatunde andis.“Tema andis osaliselt tunde. Õpetajate asendamise ja valiku otsustab nii kaua, kui direktorit pole, õppealajuhataja,” väitis Poopuu.Tegemist ei ole ühe-kahe õpetaja küsimusega. Anonüümne küsitlus, milles vastas 16 õpetajat, näitas, et enamus tunnistas probleeme, mis esinesid vallale seitsme õpetaja allkirjaga saadetud pöördumises.“Probleemi lahendamiseks ei olnud mõistlik, et pärast eraldi õpetajatega vestlemist sõimab juht kogu kollektiivi ees inimest, kellega on konflikt. See on minu hinnang,” lausus vallavanem. Tegemist on tema arvates tööandjale mittesobiva käitumisega.Meie Maa püüdis Salme vallavanemale selgitada, et olukord Salme koolis võib mõjuda kooli mainele kahjustavalt, mistõttu võivad lapsevanemad hakata mõtlema, kas viia oma laps üldse teise kooli.“Tulenevalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest valib lapsevanem ise oma lapsele kooli. Probleemi lahendamisega praegu tegeldakse. Ega mul ei ole lahendus kohe tagataskust võtta. Lahendamatuid olukordi ei ole. Iga konflikt tuleb ükskord lahendada,” selgitas Poopuu.Salme põhikooli õppealajuhataja Marina Maasiku kinnitusel pani matemaatika poolaasta hinded Marika Pütsep läinud reedel, oma viimasel tööpäeval välja.“Sel nädalal toimuvad koolis traditsioonilised jõulupeo-eelsed proovid, jõululaat, päkapikuturniir – nii nagu tavaliselt igal aastal detsembris. Neljapäeval on kooli jõulupidu,” loetles Maasik. Küsimusele, kas ta on ise nõus direktori ülesandeid täitma, Meie Maa vastust ei saanud.Toimetusele jõudnud info kohaselt korjatakse lastevanemate seas allkirju toetamaks Marika Pütsepa jätkamist koolis vähemalt matemaatikaõpetajana.Ka tema poole on selles osas pöördutud. “Minu käest on küsitud, kas ma olen nõus. Ma ei ole niimoodi nõus, et kuu aega ja nägemist,” ütles Pütsep.Mis on tema kui kooli direktoriga töölepingu lõpetamise põhjus, ei ole ta siiani aru saanud.“Ma jäin kusagil ette. Miks, kes seda teab? Mina olen küll ära läinud, aga asi pole ikka ära lõppenud,” viitas Pütsep jätkuvatele konfliktidele Salme koolis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui kõik ausalt ära rääkida, siis me oleme tõesti olemas – oleme sel aastal kokku saanud üheksa korda ja meid on tänase seisuga üksteist. Linn on väike – kui soovite meiega rääkida, miskit kurta või hääd ettepanekut teha, siis piisab ühendust võtta ühegagi meist: Piret Sarjas, Veronika Allas, Merike Rang, Katrin Keso-Vares, Argo Kirss, Kai Pärna, Tiia Jõgi, Lia Hanso, Helle Kahm, Kaja Puck, Viljar Aro. Ja alati on meiega koos meie ala linnavalitsuse liige Kairit Lindmäe ning protokollija ja sisuline toetaja, kas Monika Sarapuu või Kerli Gutman. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Aasta linnavolikogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjonis
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kui kõik ausalt ära rääkida, siis me oleme tõesti olemas – oleme sel aastal kokku saanud üheksa korda ja meid on tänase seisuga üksteist. Linn on väike – kui soovite meiega rääkida, miskit kurta või hääd ettepanekut teha, siis piisab ühendust võtta ühegagi meist: Piret Sarjas, Veronika Allas, Merike Rang, Katrin Keso-Vares, Argo Kirss, Kai Pärna, Tiia Jõgi, Lia Hanso, Helle Kahm, Kaja Puck, Viljar Aro. Ja alati on meiega koos meie ala linnavalitsuse liige Kairit Lindmäe ning protokollija ja sisuline toetaja, kas Monika Sarapuu või Kerli Gutman.
Tavaliselt kohtume iga kuu teisel või kolmandal esmaspäeval algusega 15.30 raekojas. Naabriks on samal ajal alustav rahandus- ja majanduskomisjon. Kui on ühiseid suuremaid punkte, alustame koos ja hiljem lahkume meie väiksemasse kõrvalruumi omi asju arutama – oleme ju väiksemad. Mõnikord oleme ka mujal – nii oleme aastate jooksul külastanud kõiki meie valdkonna uusehitisi (ka lasteaedu) ja tutvunud ka Sõmera hooldekodu oludega.
Iga koosoleku alguses arutleme linnavalitsuse poolt edastatud eelnõude üle, siis kuulame Kairit Lindmäe ülevaadet meie valdkonnas toimunust ja lõpetame probleemidega, mida ise oskame tõstatada.
Kui suured ja kõiki komisjone haaravad punktid (eelarve, strateegiad ja arengukavad, aasta aruanne jmt) välja jätta, siis kujunesid olulisemateks teemadeks sotsiaaltoetuste maksmise kord, Kuressaare linnavalitsuse hallatava asutuse Kuressaare Hoolekanne asutamine ja põhimääruse kinnitamine, elektriautode otsustamiskorras võõrandamine, sotsiaalteenuste osutamise kord, Kuressaare linna omandis olevate eluruumide kasutamise kord, määruste „Sotsiaalteenuste osutamise kord“ ja „Sotsiaaltoetuste maksmise kord“ korrigeerimise arutelu.
Kõigis arutletavates teemades oleme olnud lõpuks ühel nõul ja meie arvates on sotsiaalvaldkond linnas meie riigi võimalustes väga hääd elu elav. Meie ja linnavalitsuse sotsiaalosakond saaks veel rohkem teha, kui meie poole rohkem pöördutaks. Seepärast kutsungi üles – rääkigem rohkem oma probleemidest, ärgem kartkem ja häbenegem, andkem teada ka tekkivatest ideedest meie kõigi elu paremaks muutmiseks – ja mitte ainult omavahel, vaid ka linnavalitsusele ja -volikogule.
Kunagi kirjutas üks anglikaani piiskop: „Kui ma olin noor ja vaba ning mu kujutlusvõimel polnud piire, unistasin ma maailma muutmisest; vanemaks ja targemaks saanud, mõistsin ma, et maailm ei muutu. Ma otsustasin oma sihte mõnevõrra koomale tõmmata ning muuta ainult oma riiki. Kuid ka see näis muutumatuna. Jõudnud oma videviku aastaisse, oli mu viimane meeleheitlik katse muuta perekonda, neid mulle kõige lähedasemaid, kuid, oh häda, ükski neist ei võtnud vedu.
Ja nüüd leban ma siin, oma surivoodil, ja saan aru (võib-olla esimest korda), et kui ma vaid kõigepealt oleksin muutnud iseennast, siis oleksin ma ehk mõju avaldanud oma perekonnale ning nende julgustuse toel oleksin ma ehk parandanud oma riiki ja, kes teab, ehk muutnud ka maailma.”
Soovin kõigile tahtmist olla maailmaparandaja – ikka oma tõe kuulutajana, aga ka teiste tõdede kuulajana; ikka endale truuks jäädes, aga ka teiste tarku mõtteid arvestades. Rahulikku, südamlikku ja pühalikku jõulukuu jätku!
Viljar Aro,
Kuressaare linnavolikogu
sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni esimees
Kommentaar
Volikogu üheks tööorganiks on komisjonid, mida võib volikogu juurde moodustada nii alalisi kui ka ajutisi. Kuressaare linnavolikogu juurde on moodustatud kaheksa alalist komisjoni, sealhulgas sotsiaal- ja tervishoiukomisjon.
Komisjoni ülesanne on selgitada välja lahendamist vajavad linnaelu probleemid ja teha ettepanekuid nende lahendamiseks; algatada volikogu õigusaktide eelnõusid; anda arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud õigusaktide eelnõude ja isikute avalduste kohta; kontrollida volikogu õigusaktide täitmist; teha ettepanekuid linnaeelarve, eelarvestrateegia, arengukava ja põhimääruse eelnõude kohta. Komisjonil on võimalus anda oma seisukoht eelnõudele, kirjadele, avaldustele ja muudele dokumentidele.
Kokkuvõttes on komisjonil ja igal selle liikmel väga suur roll kohaliku elu reguleerimisel, lähtudes linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades linna arengu iseärasusi. Sisukast komisjoni tööst, ettepanekutest ja mõttearendustest on kasu ka Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakonnal. Senine koostöö komisjoniga on olnud edukas ja loodan, et see jätkub ka järgmisel aastal.
Kairit Lindmäe
sotsiaalosakonna juhataja Autor: Viljar Aro Neljapäev, 15. detsember 2016.Tavaliselt kohtume iga kuu teisel või kolmandal esmaspäeval algusega 15.30 raekojas. Naabriks on samal ajal alustav rahandus- ja majanduskomisjon. Kui on ühiseid suuremaid punkte, alustame koos ja hiljem lahkume meie väiksemasse kõrvalruumi omi asju arutama – oleme ju väiksemad. Mõnikord oleme ka mujal – nii oleme aastate jooksul külastanud kõiki meie valdkonna uusehitisi (ka lasteaedu) ja tutvunud ka Sõmera hooldekodu oludega.Iga koosoleku alguses arutleme linnavalitsuse poolt edastatud eelnõude üle, siis kuulame Kairit Lindmäe ülevaadet meie valdkonnas toimunust ja lõpetame probleemidega, mida ise oskame tõstatada.Kui suured ja kõiki komisjone haaravad punktid (eelarve, strateegiad ja arengukavad, aasta aruanne jmt) välja jätta, siis kujunesid olulisemateks teemadeks sotsiaaltoetuste maksmise kord, Kuressaare linnavalitsuse hallatava asutuse Kuressaare Hoolekanne asutamine ja põhimääruse kinnitamine, elektriautode otsustamiskorras võõrandamine, sotsiaalteenuste osutamise kord, Kuressaare linna omandis olevate eluruumide kasutamise kord, määruste „Sotsiaalteenuste osutamise kord“ ja „Sotsiaaltoetuste maksmise kord“ korrigeerimise arutelu.Kõigis arutletavates teemades oleme olnud lõpuks ühel nõul ja meie arvates on sotsiaalvaldkond linnas meie riigi võimalustes väga hääd elu elav. Meie ja linnavalitsuse sotsiaalosakond saaks veel rohkem teha, kui meie poole rohkem pöördutaks. Seepärast kutsungi üles – rääkigem rohkem oma probleemidest, ärgem kartkem ja häbenegem, andkem teada ka tekkivatest ideedest meie kõigi elu paremaks muutmiseks – ja mitte ainult omavahel, vaid ka linnavalitsusele ja -volikogule.Kunagi kirjutas üks anglikaani piiskop: „Kui ma olin noor ja vaba ning mu kujutlusvõimel polnud piire, unistasin ma maailma muutmisest; vanemaks ja targemaks saanud, mõistsin ma, et maailm ei muutu. Ma otsustasin oma sihte mõnevõrra koomale tõmmata ning muuta ainult oma riiki. Kuid ka see näis muutumatuna. Jõudnud oma videviku aastaisse, oli mu viimane meeleheitlik katse muuta perekonda, neid mulle kõige lähedasemaid, kuid, oh häda, ükski neist ei võtnud vedu.Ja nüüd leban ma siin, oma surivoodil, ja saan aru (võib-olla esimest korda), et kui ma vaid kõigepealt oleksin muutnud iseennast, siis oleksin ma ehk mõju avaldanud oma perekonnale ning nende julgustuse toel oleksin ma ehk parandanud oma riiki ja, kes teab, ehk muutnud ka maailma.”Soovin kõigile tahtmist olla maailmaparandaja – ikka oma tõe kuulutajana, aga ka teiste tõdede kuulajana; ikka endale truuks jäädes, aga ka teiste tarku mõtteid arvestades. Rahulikku, südamlikku ja pühalikku jõulukuu jätku!Viljar Aro,Kuressaare linnavolikogusotsiaal- ja tervishoiukomisjoni esimeesVolikogu üheks tööorganiks on komisjonid, mida võib volikogu juurde moodustada nii alalisi kui ka ajutisi. Kuressaare linnavolikogu juurde on moodustatud kaheksa alalist komisjoni, sealhulgas sotsiaal- ja tervishoiukomisjon.Komisjoni ülesanne on selgitada välja lahendamist vajavad linnaelu probleemid ja teha ettepanekuid nende lahendamiseks; algatada volikogu õigusaktide eelnõusid; anda arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud õigusaktide eelnõude ja isikute avalduste kohta; kontrollida volikogu õigusaktide täitmist; teha ettepanekuid linnaeelarve, eelarvestrateegia, arengukava ja põhimääruse eelnõude kohta. Komisjonil on võimalus anda oma seisukoht eelnõudele, kirjadele, avaldustele ja muudele dokumentidele.Kokkuvõttes on komisjonil ja igal selle liikmel väga suur roll kohaliku elu reguleerimisel, lähtudes linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades linna arengu iseärasusi. Sisukast komisjoni tööst, ettepanekutest ja mõttearendustest on kasu ka Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakonnal. Senine koostöö komisjoniga on olnud edukas ja loodan, et see jätkub ka järgmisel aastal.Kairit Lindmäesotsiaalosakonna juhataja
Veel artikleid samast teemast »


description: Eelmise nädala algul teatas M-Spordi rallitiim, et uuel hooajal sõidavad nende võistkonnas neljakordne maailmameister Sebastien Ogier ja Ott Tänak, vahendab Delfi Sport. Saabus ka teade, et Tänaku kaardilugejana jätkab Raigo Mõlderi asemel hoopis Martin Järveoja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vangerdused autode ja kaardilugejatega

maintext:
Sport
Vangerdused autode ja kaardilugejatega
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eelmise nädala algul teatas M-Spordi rallitiim, et uuel hooajal sõidavad nende võistkonnas neljakordne maailmameister Sebastien Ogier ja Ott Tänak, vahendab Delfi Sport. Saabus ka teade, et Tänaku kaardilugejana jätkab Raigo Mõlderi asemel hoopis Martin Järveoja.
“Ma teadsin seda ammu, (et ma ei jätka), sest see oli minu otsus,” avaldas Mõlder telefoniintervjuus Vikerraadiole, vahendab ERR Sport. “See oli lahe eluetapp ja sai nüüd otsa. Põhjused olid nii isiklikud kui ka perekondlikud,” ütles Mõlder, kelle sõnul mingeid intriige ei olnud.
Martin Järveoja on tänavu kaarti lugenud MM-rallidel osalenud Sander Pärnale.
“Martin on WRC2 sarjas kiirelt sõitnud ja tal on seetõttu kindlasti lihtsam kohaneda. Seetõttu arvan, et Järveoja on Tänaku jaoks hea valik,” lisas Mõlder.
Tänavu MM-sarjas kahel korral poodiumile jõudnud ja kokkuvõttes kaheksanda koha saanud Tänak annab oma Ford Fiesta RS WRC mudeli tulevaks aastaks teise Eesti rallimehe Georg Grossi käsutusse, vahendab ERR Sport.
“Mille üle mul endal hea meel on – mu oma auto, millega ma sel aastal MM-etappe sõitsin, on ka juba varsti teel Eesti poole,” sõnas Tänak ETV-le ja lisas, et Gross hakkab sellega 2017. aastal Eesti meistrivõistluste etappidel osalema. Saarlase spordiportaali andmetel võtab Grossi kõrval kaardilugeja koha sisse Raigo Mõlder.
“Tahaks asjaga ikka edasi tegeleda ja siin Eestis sõites ei ole see nii koormav. Saab asja võtta hobi ja lõbuna,“ lausus Mõlder saaremaasport.ee vahendusel. Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 19. detsember 2016.“Ma teadsin seda ammu, (et ma ei jätka), sest see oli minu otsus,” avaldas Mõlder telefoniintervjuus Vikerraadiole, vahendab ERR Sport. “See oli lahe eluetapp ja sai nüüd otsa. Põhjused olid nii isiklikud kui ka perekondlikud,” ütles Mõlder, kelle sõnul mingeid intriige ei olnud.Martin Järveoja on tänavu kaarti lugenud MM-rallidel osalenud Sander Pärnale.“Martin on WRC2 sarjas kiirelt sõitnud ja tal on seetõttu kindlasti lihtsam kohaneda. Seetõttu arvan, et Järveoja on Tänaku jaoks hea valik,” lisas Mõlder.Tänavu MM-sarjas kahel korral poodiumile jõudnud ja kokkuvõttes kaheksanda koha saanud Tänak annab oma Ford Fiesta RS WRC mudeli tulevaks aastaks teise Eesti rallimehe Georg Grossi käsutusse, vahendab ERR Sport.“Mille üle mul endal hea meel on – mu oma auto, millega ma sel aastal MM-etappe sõitsin, on ka juba varsti teel Eesti poole,” sõnas Tänak ETV-le ja lisas, et Gross hakkab sellega 2017. aastal Eesti meistrivõistluste etappidel osalema. Saarlase spordiportaali andmetel võtab Grossi kõrval kaardilugeja koha sisse Raigo Mõlder.“Tahaks asjaga ikka edasi tegeleda ja siin Eestis sõites ei ole see nii koormav. Saab asja võtta hobi ja lõbuna,“ lausus Mõlder saaremaasport.ee vahendusel.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Registreeritud peresündmused Saare
maakonnas 25. novembrist 2. detsembrini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: PEREKONDLIK


description: Eesti Mööblitootja Liit tähistas möödunud nädalal Tallinna Lillepaviljonis pidulikult oma 25. aastapäeva galaga, kus autasustati parimaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Robert Pajussaar sai tunnustuse

maintext:
Majandus
Robert Pajussaar sai tunnustuse
Kolmapäev, 14. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 14. detsember 2016. Vahetult enne pidulikku galat esitles Eesti Mööblitootjate Liit raamatut “Eesti mööbli lood“, mis sisaldab liidu lühikroonikat ja sektori värskeimat statistikat. “Selle raamatu koostamise võtsin oma südameasjaks,” ütles Pajussaar oma “lapsukest” käes hoides heldinult naeratades. “Nii ülevaatlikku kokkuvõtet meie valdkonna tegemistest läbi ajaloo seni polnud.” FOTO: Valmar Voolaid Eesti Mööblitootja Liit tähistas möödunud nädalal Tallinna Lillepaviljonis pidulikult oma 25. aastapäeva galaga, kus autasustati parimaid.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuigi Mihkel Räime (pildil) koduklubi Cycling Academy Pro Continental tasemele tõusmisest kirjutati juba varasügisel, tuli ametlik kinnitus Rahvusvaheliselt Jalgratta Liidult alles novembri lõpupoole. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Mihkel Räime koduklubi sai Pro Continental litsentsi
Esmaspäev, 05. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kuigi Mihkel Räime (pildil) koduklubi Cycling Academy Pro Continental tasemele tõusmisest kirjutati juba varasügisel, tuli ametlik kinnitus Rahvusvaheliselt Jalgratta Liidult alles novembri lõpupoole.
Iisraelis registreeritud meeskond nägi ilmavalgust 2015. aastal, mis tähendab, et tiimi tõus on olnud väga kiire. Märkimisväärset rolli on eduloos mänginud ka suurepärase hooaja teinud Eesti meister Mihkel Räim.
Kui alguses oli Cycling Academy koosseis enamjaolt Iisraeli ratturite päralt, siis järgmiseks hooajaks on sõlmitud lepingud sportlastega kaheksast erinevast riigist, vahendas Spordipartner.ee.
Cycling Acedemy loodab suurtuuril debüteerida 2018. aastal. Autor: Aldo Maksimov Esmaspäev, 05. detsember 2016.Iisraelis registreeritud meeskond nägi ilmavalgust 2015. aastal, mis tähendab, et tiimi tõus on olnud väga kiire. Märkimisväärset rolli on eduloos mänginud ka suurepärase hooaja teinud Eesti meister Mihkel Räim.Kui alguses oli Cycling Academy koosseis enamjaolt Iisraeli ratturite päralt, siis järgmiseks hooajaks on sõlmitud lepingud sportlastega kaheksast erinevast riigist, vahendas Spordipartner.ee.Cycling Acedemy loodab suurtuuril debüteerida 2018. aastal.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Meie Maa käis Vilsandil külas Jaan Tättel, kes oli nõus esitama videokaamera ees ühe loo, mida väljaspool Vilsandit pole veel keegi kuulda saanud.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MEIE MAA TV: Just nüüd


description: Laupäeval, 10. detsembril kell 14 annab Kuressaare Laurentiuse kirikus kontserdi segakoor Heliand kavaga “Mõtterännak jõuluaega“. Kontserdil saab kuulda ka koori ansamblit ja soliste. Kollektiivi kodu on Harjumaal Rae vallas, koori sünniaastaks loeme 2008.aastat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Segakoor Heliand viib jõuluaega

maintext:
NÄDALALÕPP
Segakoor Heliand viib jõuluaega
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 02. detsember 2016. Segakoor Heliand Peterburi Jaani kirikus. FOTO: Uno Kilumets Laupäeval, 10. detsembril kell 14 annab Kuressaare Laurentiuse kirikus kontserdi segakoor Heliand kavaga “Mõtterännak jõuluaega“. Kontserdil saab kuulda ka koori ansamblit ja soliste. Kollektiivi kodu on Harjumaal Rae vallas, koori sünniaastaks loeme 2008.aastat.
Laulame põhiliselt klassikalist kooriloomingut, aeg-ajalt ka vaimulikke ja poplaulude kavasid. Heliandi lauljate hääled on kõlanud erinevates Eestimaa paikades, samuti Maarjamäe lossis, Kaarli, Niguliste ja Jaani kirikus Tallinnas. Laulureisid on viinud meid ka erinevatesse kohtadesse piiri taha. Selle aasta meeldejäävaim sündmus oli täiskavaga kontsert Peterburi Jaani kirikus.
Oleme osalenud ka projektkooride ettevõtmistes ja laulnud näiteks F. Schuberti ning O. Gjeilo loomingut, osalenud Põhja- ja Baltimaade laulupidudel. Suurimat pingutust nõudnud soorituseks peame pääsemist meie koori jaoks esimesele üldlaulupeole “Aja puudutus“. Hooaja jooksul anname 3–4 iseseisvat kontserti, lisaks ülesastumised kaasesinejatena erinevatel sündmustel ja kohtumised laulusõpradega.
Koori hääleseadja on Siiri Tammeleht, kes aeg-ajalt täidab ka koormeistri ülesandeid. Kontsertmeister on Lilian Kapp.
Silja Tammeleht,
koori dirigent Laulame põhiliselt klassikalist kooriloomingut, aeg-ajalt ka vaimulikke ja poplaulude kavasid. Heliandi lauljate hääled on kõlanud erinevates Eestimaa paikades, samuti Maarjamäe lossis, Kaarli, Niguliste ja Jaani kirikus Tallinnas. Laulureisid on viinud meid ka erinevatesse kohtadesse piiri taha. Selle aasta meeldejäävaim sündmus oli täiskavaga kontsert Peterburi Jaani kirikus.Oleme osalenud ka projektkooride ettevõtmistes ja laulnud näiteks F. Schuberti ning O. Gjeilo loomingut, osalenud Põhja- ja Baltimaade laulupidudel. Suurimat pingutust nõudnud soorituseks peame pääsemist meie koori jaoks esimesele üldlaulupeole “Aja puudutus“. Hooaja jooksul anname 3–4 iseseisvat kontserti, lisaks ülesastumised kaasesinejatena erinevatel sündmustel ja kohtumised laulusõpradega.Koori hääleseadja on Siiri Tammeleht, kes aeg-ajalt täidab ka koormeistri ülesandeid. Kontsertmeister on Lilian Kapp.Silja Tammeleht,koori dirigent
Veel artikleid samast teemast »


description: “Kui silmad söövad, ära söö; kui silmad joovad, ära joo. Kui organism küsib, anna kõike, mida vajad, siis läheb söök-jook õigesse kohta.“ Selline oli olnud tervendaja Tamara üks mõttetarkusi tänasele intervjueeritavale Maimule nende sõpruse algul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Maimu Rassel: ma lihtsalt pean uusi väljundeid otsima
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
“Kui silmad söövad, ära söö; kui silmad joovad, ära joo. Kui organism küsib, anna kõike, mida vajad, siis läheb söök-jook õigesse kohta.“ Selline oli olnud tervendaja Tamara üks mõttetarkusi tänasele intervjueeritavale Maimule nende sõpruse algul.
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 03. detsember 2016. Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kolmapäeval kogunes Saaremaa Veskisse kakskümmend roolipiigat, endist naistraktoristi, et teha kokkuvõtteid peagi lõppevast aastast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Roolipiigad võtsid aasta kokku

maintext:
Perekond
Roolipiigad võtsid aasta kokku
Laupäev, 17. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 17. detsember 2016. Sõbrad Lapimaalt on haaranud tantsulusti politseinik Meelis Juhandi. FOTO: Valmar Voolaid Kolmapäeval kogunes Saaremaa Veskisse kakskümmend roolipiigat, endist naistraktoristi, et teha kokkuvõtteid peagi lõppevast aastast.
“Meil on olnud igati tegus aasta,“ märkis Saaremaa Roolipiigade eestvedaja Juuli Pihl, viidates, et selts alustas naistepäevapeoga, siis käidi Imaveres vabariiklikul kokkutulekul, Tallinna loomaaias, Pirita kloostris ja Nõmme turul. Ka käidi külas Lümanda vallas ning aasta lõpupoole peeti koos Juuli Pihla juubelit ning seltsi 20. aastapäeva pidu.
Järgmisel aastal märtsi lõpus, aprilli alguses on plaanis ära pidada seltsi liikmete viis-kuus juubelit, maikuus aga uuesti külla minna riigikogusse.
Järgmise aasta plaanides on roolipiigadel kindlasti kavas osaleda 3.-4. juunil vabariiklikul naismehhanisaatorite kokkutulekul Tartu lähedal Lähtes. “Mis edasi teeme, see on juba teie otsustada,“ muheles seltsi eestvedaja.
Saaremaa Veskisse olid kunagised naismehanisaatorid külla kutsunud Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanema Meelis Juhandi, kes rääkis nii liiklusohutusest kui ka politseitööst üldisemalt. Samuti oli roolipiigadel kolmapäeval külas endine ajakirjanik, Luksemburgis euroametnikuna töötanud Luule German, kes sai seltsi juhilt suured tänusõnad, et nende tegemisi on leheveergudel kajastatud. Üllatusena väisasid roolipiigasid ka sõbrad Lapimaalt. “Meil on olnud igati tegus aasta,“ märkis Saaremaa Roolipiigade eestvedaja Juuli Pihl, viidates, et selts alustas naistepäevapeoga, siis käidi Imaveres vabariiklikul kokkutulekul, Tallinna loomaaias, Pirita kloostris ja Nõmme turul. Ka käidi külas Lümanda vallas ning aasta lõpupoole peeti koos Juuli Pihla juubelit ning seltsi 20. aastapäeva pidu.Järgmisel aastal märtsi lõpus, aprilli alguses on plaanis ära pidada seltsi liikmete viis-kuus juubelit, maikuus aga uuesti külla minna riigikogusse.Järgmise aasta plaanides on roolipiigadel kindlasti kavas osaleda 3.-4. juunil vabariiklikul naismehhanisaatorite kokkutulekul Tartu lähedal Lähtes. “Mis edasi teeme, see on juba teie otsustada,“ muheles seltsi eestvedaja.Saaremaa Veskisse olid kunagised naismehanisaatorid külla kutsunud Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanema Meelis Juhandi, kes rääkis nii liiklusohutusest kui ka politseitööst üldisemalt. Samuti oli roolipiigadel kolmapäeval külas endine ajakirjanik, Luksemburgis euroametnikuna töötanud Luule German, kes sai seltsi juhilt suured tänusõnad, et nende tegemisi on leheveergudel kajastatud. Üllatusena väisasid roolipiigasid ka sõbrad Lapimaalt.
Veel artikleid samast teemast »