description: "Immuunsüsteemi ei ole vaja tugevdada," rõhutab Kivimäe perearstikeskuse perearst Karmen Joller, sest külmetushaigused tabavad kergemini hoopis stressis organismi.

title: Perearst: Immuunsüsteemi ei ole vaja tugevdada, külmetushaigused tabavad kergemini stressis organismi

maintext:
Liiga tugeva immuunsüsteemi väljendusvormideks on perearst Karmen Jolleri sõnul autoimmuunhaigused (näiteks reumatoidartriit) ja allergiad. "Ideaalis töötab immuunsüsteem tasakaalustatult: reageerib haigustekitajatele nii, et see reaktsioon organismile kahju ei tekita," kirjutab Kivimäe perearstikeskuse perearst Karmen Joller suhtlusportaalis Facebook.
Kui me toitume regulaarselt ja mitmekesiselt, siis on organismil olemas varu ka mõne näljapäeva jaoks.
Kui me hoiame unerežiimi enam-vähem paigas ning oskame toime tulla psüühilise stressiga, siis on ka meie keha haigustekitajate suhtes vastupidavam.
Karmen Joller paneb südamele, et ei maksa uskuda neid, kes püüavad : ärge uskuge neid, kes püüavad müüa immuunüsteemi tugevdavaid vahendeid. "Uskuge neid, kes räägivad, et piisab tervislikust toidust, liikumisest, eriti värskes õhus, piisavast unest ja heast tujust!" rõhutab ta, et kui kõik see on olemas, ei vaja me juurde ühtegi vitamiini ega toidulisandit. "Erandiks on vitamiin D, mida me peaksime võtma oma elukoha (kliimavöötme) tõttu," märgib ta.
Kui haigus tuleb, tuleb Karmen Jolleri soovitusel vähendada organismi stressitaset veelgi: anda kehale puhkust, et energia kuluks pigem haiguse ravimisele, kui keha töös hoidmisele.


title: Kuidas aitavad keha turjamassaaž ja tselluliidimassaaž?

maintext:
Kui tunned, et lihased on pinges ja vajad veidi lõõgastust, siis hubane Indigo Therapy Room massaažisalong ootab Sind! Salongis on võimalik valida erinevaid ravivaid ja lõõgastavaid massaažiliike.
Klassikaline massaaž (e. Rootsi massaaž) on kõige traditsioonilisem ja levinum massaažiliik. Klassikaline massaaž aktiveerib eelkõige vere- ja lümfiringet, ergutab ainevahetust, vähendab pea- ja lihasvalusid. Massaaži tulemusel suureneb organismi vastupanuvõime haigustele. Massaaž mõjub lõõgastavalt nii vaimse kui ka füüsilise ülepinge korral.
Tselluliidimassaaž on sobilik kõigile, kes soovivad korrigeerida oma figuuri. Salongis kasutatakse uudse tehnikana spetsiaalsete massaaživõtetega kombineerituna lümfimassaaživõtteid. Massaaž lõõgastab ja võrreldes teiste tselluliidimassaažidega ei ole valulik. Massaaži käigus taastatakse probleemse piirkonna naha elastsus, ainevahetus ja elavdatakse vereringet. Soovi korral on võimalik kombineerida kupumassaažiga. Tulemus on näha juba esimesel korral.
Tugevad ja ravivad selja- ning turjamassaažid sobivad sportlastele, kontoriinimestele või suure füüsilise koormuse puhul. Väsinud ja valutav selg leiab leevendust juba pärast esimest seanssi.

fasttext_language: et


authors: Panthermedia Scanpix

title: TEE JÄRGI: Tervislikke eluviise järgivate perede kümme toitumisharjumust

maintext:
On isegi leitud, et lausa 55% lastest aitab perega õhtusöögi söömine kaalu kontrolli all hoida, vahendab Time. Sest kui koos perega ei sööda, näkitsetakse rämpstoitu teleka ees või kõhuli voodis nutiseadmeid näppides.
Perega õhtusöögi söömine on üks igavesti hea idee mitmes mõttes. See toob pereliikmed kokku ning tugevdab omavahelisi suhteid, lisaks kinnitavad teadlased, et koos söövad inimesed püsivad ka vormis.
2. Nad söövad neli ja pool minutit kauem. Teadlased on leidnud, et normkaalus terved lapsed veedavad söögilauas keskmiselt 18 minutit, ülekaalulised 13,5 minutit. Seejuures ei pea paika ütlus, et rohkem aega toidulaua taga tähendab rohkemat söömist. Hoopis vastupidi – aeglasem söömine võimaldab seda teha teadlikult.
3. Nad jätavad alati midagi taldrikule. Teadlased on leidnud, et 35% nendest lastest, kelle vanemad nõudsid taldriku tühjakssöömist, sõid hiljem midagi magusat. Kui see juhtub igapäevaselt, teeb see hulga lisakilosid.
4. Nad ei kasuta söögilauas elektroonikat. Need vanemad, kes lasevad oma teismelistel söögilauas kasutada nutiseadmeid või vaatavad söögi ajal telekat, söövad vähem täisväärtuslikult ning neil on halvemad peresidemed, leidsid Minnesota ülikooli teadlased. Meedia kasutamist söögiajal on seostatud ka vähema värskete puu- ja köögiviljade söömisega. Ning lisaks on leitud, et söögi ajal muude asjadega tegelemine toob kaasa palju suurema toidukoguse tarbimise.
5. Nad kasutavad väiksemad taldrikuid ja potte. Silmad söövad alati rohkem kui keha tegelikult seda jõuab. Teadlased on aga teinud kindlaks, et kui süüa teha väiksema potiga ehk väiksemas koguses ja süüa seda väiksemalt taldrikult, on võimalik kehakaalu paremini kontrollida.
6. Nad küsivad lastelt, kas nad on näljased. Laste vastu huvi tundmine ja nende suunamine oma näljatundele mõtlema aitab neil hiljem seda tunnet mõista ja sellega adekvaatselt tegeleda.
7. Nad katsetavad uusi toite. Köögivili on teismeliste jaoks iseenesest äärmiselt ebapopulaarne, ainus viis neid lastele sisse sööta on püüda teha uudseid ja põnevaid roogi. Näiteks passib punapeet imehästi šokolaadikoogi sisse!
8. Nende isad ei söö kiirtoidu. Vanemad annavad lastele toitumiseeskuju, eriti isad. Sestap tasub eelistada tervislikke toite.
9. Nad söövad aeglaselt. Teadlik ja aeglane söömine on tervislik harjumus, mis aitab söömistungiga võidelda ja võimaldab ka söögilaua taga kauem istuda.


authors:
Youtube
Kah Ema To Ema

title: VIDEO | 480 grammi raskune beebi Anni õpetab tudengeid enneaegu sündinud lastega toimetama

maintext:
Anni on sündinud 24 rasedusnädalal ja on 480 grammi raske. Anniga toimetavad tulevikus Tartu tervishoiu kõrgkooli tudengid, sest Anni on õppevahend.
Eile esitleti Tartu tervishoiu kõrgkoolis simulatsiooninukku Anni. Nukk vastab enneaegselt sündinud ehk 24-nädalase vastsündinu suurusele, ta on 490 grammi raske. See kõik tähendab, et Anni on väga tilluke. Nii tilluke, et esialgu võib pilk talle tunduda ehmatav ja hirmuäratavgi. "Mõned ei kujuta ettegi, kui hirmuäratav võib olla pilk nii pisikesele beebile," märkis kooli rektor Ulla Preeden.
Samas on ta vaatamata väiksusele vägagi tõetruu ning see ongi kooli ämmaemandate simulatsioonikeskuse lastetoa sisustamise eesmärk: sealne tegevus on võimalikult elulähedane, et valmistada koolis õppivaid tudengeid võimalikult hästi ette tulevaseks tööeluks.
Nagu teisigi simulatsiooninukke, saab Annit juhtida arvuti teel – paljude muude tegevuste kõrval ta nutab niisama vaevu, kui enneaegsed beebid päriselus, ta kopsude tööd on võimalik hinnata niisamuti, kui seda enneaegsetel beebidel tehakse, samuti saab kuulda ta südame tööd.
Vaata videost, kuidas Tartu tervishoiu kõrgkooli õppejõud Siret Läänelaid näitab mõnda tegevust, milles tudengid saavad tulevikus oma kätt harjutada. Läänelaiu sõnul on simulatsioonikeskuses nukke varemgi, kuid selline enneaegse lapse suurune on esimene. "sellisest, oma funktsioonidelt ja kasvult realistlikust nukust on palju abi tudengite õpetamisel," kinnitas ta.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Jumal Tänatud

title: Kohvisõbrad elavad kauem

maintext:
Hea uudis kohvisõpradele – teadlaste kinnitusel elavad need, kes joovad kohvi, kauem.
Sellisele tulemusele jõudmiseks uurisid Harvardi Ülikoolis teadlased rohkem kui 200 000 kuni 28-aastast inimest, kirjutab Men´s Health. Leiti, et mittesuitsetajail, kes jõid 3-5 tassi kohvi päevas, oli 15% väiksem tõenäosus surra ükskõik millisel põhjusel võrreldes nendega, kes kohvi ei joo.
Teadlased arvavad selle taga olevat kohvis leiduvaid antioksüdante, mis vähendavad põletikutaset terves kehas.
See aitab seletada ka, miks 3-5 tassi päevas joonuist surid 19% väiksema tõenäosusega südamehaigustesse ning 24% diabeedi ning sellest tingitud tüsistuste tõttu. Ka leiti, et sama kogus kohvi päevas vähendas 37% tõenäosust surra Parkinsoni tõve tõttu ning 36% sooritada enesetappu võrreldes nendega. Need tulemused kehtivad siiski vaid mittesuitsetajate kohta.
Siiski ei pea hakkama nüüd igapäevaselt kuni viis tassi kohvi kaanima, teadlased täheldasid positiivseid tulemusi ka vähema või rohkema kohvikoguse korral. Siis olid need lihtsalt veidi tagasihoidlikumad.


title: Ohoo! Tähelepanelik fänn avastas lemmikujujal melanoomi

maintext:
Kuidas reageeriksid sina, kui keegi koputaks sulle õlale ja teeks sulle kahtlase sünnimärgi kohta märkuse? Kas sa üldse jälgid muutuseid enda nahal?
Just selline asi juhtus hiljuti Rios 400 meetri vabaltujumise olümpiavõitjaks tulnud Mack Hortoniga, kellega võttis ühendust fänn, kes märkas Macki rinnal kahtlast sünnimärki. Selleks võrdles fänn Rios tehtud pilti ja 2012. aastal tehtud pilte ja märkas seal ujuja rinnal kuju ja värvust muutnud sünnimärki. Fänn ei oodanud kaua ja võttis kohe ühendust austraalia koondise peaarstiga, kes saatis Hortoni otsekohe nahaarsti juurde, kust edasi suunati lõikusele.
"Tegemist on erakordselt tähelepaneliku fänniga. Võrreldes neid kahte pilti on tõepoolest näha, et sünnimärk on ajaga muutunud nii värvi kui ka kuju osas. See omakorda viitab atüüpilisusele, mida me tihti näeme ka melanoomide puhul. Selliseid sünnimärke tasub täpse diagnoosi saamiseks kindlasti kirurgiliselt eemaldada ja mikroskoobi all uurida lasta," kommenteerib seda lugu dr. Niine nahakliiniku dermatoveneroloogia arst-resident Bret Kuldsaar Dermtesti blogis
Pärast operatsiooni pidi Horton 3 nädalat basseinist eemal olema, kuid asi oleks võinud lõppeda palju hullemini - mida kaugemale melanoom on arenenud, seda pikem on selle ravi ja seda ohtlikumaks see muutub. Varajaselt leitud melanoomi paranemistõenäosus on üle 90%, kuid selleks peab patsient ise enda keha tähelepanelikult jälgima.
Kahtlaseid sünnimärke on võimalik ka ise ära tunda. Statistika räägib, et üle pooltest juhtumitest on avastatakse kas ise või tänu partnerile. Selleks tuleb olla lihtsalt natukene tähelepanelik ja jätta meelde 4 lihtsat reeglit, mille abil on võimalik eristada normaalseid sünnimärke kahtlastest. Sünnimärke vaadeldes tasub küsida:
Kas sünnimärgi kuju on asümmeetriline?
Sünnimägi üks pool peaks sarnanema teisesele. Kas sünnimärgi piirjoon on ebaühtlane?
Sünnimärgi piirjoon ei tohiks olla “narmendav” või sälkudega. Kas sünnimärk sisaldab erinevaid värve?
Kahtlased sünnimärgid sisaldavad tihtipeale erinevaid värvide variatsioone: pruuni, musta, mustjas-sinist, mõnikord ka punakat, valkjat. Kas sünnimärk on viimasel ajal muutunud?
Kui sünnimärk on viimase paari kuu või aasta jooksul muutunud suuremad või muutunud värvi (nagu Mack Hortoni puhul), siis sellest tuleks kindlasti arstile rääkida. Sünnimägi üks pool peaks sarnanema teisesele.Sünnimärgi piirjoon ei tohiks olla “narmendav” või sälkudega.Kahtlased sünnimärgid sisaldavad tihtipeale erinevaid värvide variatsioone: pruuni, musta, mustjas-sinist, mõnikord ka punakat, valkjat.Kui sünnimärk on viimase paari kuu või aasta jooksul muutunud suuremad või muutunud värvi (nagu Mack Hortoni puhul), siis sellest tuleks kindlasti arstile rääkida.
Ühe või mitme sümptomi olemasolu ei ütle veel kindlalt ära, et tegemist on melanoomiga. Nimetatud reeglistiku puhul on tegemist juhtnööridega, milliste sünnimärkidega tuleks pöörduda dermatoloogi ehk nahaarsti juurde kontrolli dermatoskoopilise pildi hindamiseks


description: Tartu ülikooli farmaatsia instituudis anti kolmele tulevasele proviisorile üle BENU apteegi poolt välja pandud stipendiumid uurimistööde eest, mis käsitlesid kooliõpilaste ravimiteadlikkust, inimeste rahulolu apteegiteenusega läbi kahe aastakümne ning ravimite personaalse pakendamise mõju eakate inimeste ohutule ja tõhusale ravimite kasutamisele.

title: Parimad farmaatsiatudengid uurisid laste ravimiteadlikkust, eakate ravimiohutust ja hinnangut apteekritele

maintext:
“Laste ravimiteadlikkust on Eestis väga vähe uuritud, kuid ravimite kasutamisega seotud erinevaid aspekte, kaasa arvatud erinevad ohud, on vajalik teadvustada juba võimalikult varases nooruses, et täiskasvanuna oleks vähem ravimite ebaratsionaalset kasutamist. Samavõrra oluline on ravimite ohutu kasutamine eakate inimeste poolt,” kirjeldas Ain Raal. “Arvestades apteekrite järjest suurenevat rolli esmatasandi tervishoius, tuleb lähtuvalt patsiendi huvidest leida neid võimalusi, kuidas veelgi tõhustada proviisorite koostööd meditsiinisüsteemi teiste osadega.”
BENU apteekide juhi Kaidi Kelti sõnul on kõik tänavu stipendiumi pälvinud tööd huvitavad mitte pelgalt erialaasjatundjatele, vaid tõstatavad väga praktilisi küsimusi koos soovituslike lahendustega, mille abil tervishoiuteenuse kvaliteedi tõusule kaasa aidata.
“Need teadustööd annavad kindlasti oma panuse Eesti farmaatsiateaduse arengusse ja teisalt on kasulikud ka erasektorile, tõstatades neid teemasid, millele ka meie apteekrid saavad oma igapäevatöös tähelepanu pöörata,” märkis Kaidi Kelt.
Jekaterina Maksimovitš uuris Tartu Veeriku kooli kahe kooliastme – 9-12 aastat ja 13-16 aastat – laste ravimiteadlikkust. Tööst selgub, et üldiselt olid õpilaste teadmised ravimite ja sagedasemate haiguste kohta heal tasemel ning lapsed teadsid ravimite puhul nii nende kasulikkusest kui ka võimalikest ohtudest. Samas leiab autor, et tarvis oleks arendada ravimitemaatika käsitlemist koolis ning tuleks piirata ravimite kättesaadavuse võimalusi kodusest ravimikapist.
Indrek Ventmanni uurimistöö koondas endas Tartu elanike arvamusi apteegist ja apteegiteenindusest. Töö analüüsib kokku kahel kümnendil – 1993, 2005 ja 2015 – Tartu inimeste seas läbi viidud küsitluste tulemusi. Uurimusest nähtub, et kasvanud on nii proviisorite kui ka apteekide koostöö teiste tervishoiusüsteemi osadega, samas võiks see olla tänasest veelgi tõhusam ja patsienti enam toetavam.
Kolmas stipendiumi pälvinud tudeng Veera Bobrova käsitles ravimite ohutut kasutamist eakatel Soome patsientidel. Mitmete uuringute väitel soodustab personaalne pakendamine ravimite ohutut kasutamist, parandab ravikvaliteeti ja vähendab hospitaliseerimise sagedust. Oma uurimistöös leidis töö autor, et lisaks ravimite personaalsele pakendamisele on oluline jälgida ka patsiendi vanusest lähtuvat ravimite sobivust. Selleks on välja töötatud rahvusvahelised andmebaasid, mille kasutamine nii Soomes kui Eestis peaks tulevikus olema tervishoiutöötajate igapäevapraktika.


title: Kuus head põhjust, miks oma tervise nimel mandariine süüa

maintext:
Taas on käes see aeg aastas, kui mandariinid maitsevad kõige paremini. Kuid nad mitte ainult ei maitse hästi, vaid on head ka tervisele.
Veebiportaal Amerikanki toob välja kuus head põhjust, miks oma tervise nimel mandariine süüa.
1. Neis on vähe kaloreid. Üks mandariin sisaldan kõigest 35 kalorit. Lisaks selle ei sisalda nad rasva ning on antioküdantiderikkad.


description: Gripi vastu võib end küll vaktsineerida, kuid selle vastu peab võitlema ka kõige muude vahenditega. Siit leiad mõned olulised vihjed toitumiseks.

title: Kuus toitu, mis aitavad gripist hoiduda


title: Seitse tõbe, mis tekitavad kroonilist väsimust

maintext:
Krooniline on unetus siis, kui häiritud on kolme või enama öö uni nädalas vähemalt kolm kuud. Krooniline unetus on seotud paljude terviseriskidega, sealhulgas ärevuse, depressiooni, reumatoidartriidi, peavalu, südameinfarkti ja osteoporoosi tekke võimalusega.
Kui sind vaevab unetus pikemat aega, tuleks just ohtrate terviseriskide tõttu nõu pidada oma arstiga. Tema oskab hinnata, kas unetuse raviks on vaja tablette või piisab elustiili muutustest, kognitiiv-käitumuslikust teraapiast või tuleks kombineerida kõiki kolme.
Siiski tasub enda aitamiseks läbi mõelda kõik võimalikud põhjused, miks uni ei tule. Huffington Post reastas mõned levinuimad.


title: Tööõnnetuste arv on kasvanud, hukkunud on 19 inimest

maintext:
Enim õnnetusi on sel aastal toimunud metallitööstuses, kaubanduses ja ehituses. Ligi veerand tööõnnetustest on põhjustatud masinate ja käsitööriistade valest käsitsemisest või ohutusnõuete eiramisest. Iga viies tööõnnetus on seotud kukkumisega.
Tööinspektsioonile on 11 kuuga teada antud 4535 tööõnnetusest. Neist valdav osa, 3614 olid kerged, raskeid õnnetusi oli 900. Täpsustamisel on veel 189 juhtumi asjaolud.
Käesoleva aasta 11 kuuga on juhtunud 4535 tööõnnetust. Oma elu on tööõnnetuse tagajärjel kaotanud 19 inimest.
Novembri seisuga on tööõnnetuses surma saanud 19 inimest. Nelja inimese surmaga lõppenud õnnetuse asjaolud on veel täpsustamisel. Enim surmaga lõppenud õnnetusi juhtus ehitussektoris, transpordisektoris ning elektrienergia sektoris. Tööinspektsiooni peadirektori Maret Maripuu sõnul näitab uurimine, et tööohutusnõuetest kinni pidamisega oleks saanud ära hoida vähemalt pooled surmaga lõppenud tööõnnetustest. „Ohutusnõuded on järgimiseks kõigile, nii tööandjatele kui töötajatele. Isikukaitsevahendite kasutamine või turvareeglite järgimine võib tunduda ebamugav, aga see aitab ära hoida vägagi traagilise lõpuga õnnetusi,“ ütles Maripuu.


description: Kui soovid tervislikult toituda, järgi lihtsat reeglit: tee süüa toiduainetest, mis on tervislikud.

title: Kümme tervislikku toitu, mis peaksid olemas olema igas kodus


description: Tänavu mais SA TÜK Lastefondi ja TV3 avalike suhete juhi Kertu Jukkumi poolt ellu kutsutud kampaania “Jan kõndima” toetuseks on head inimesed seitsme kuuga annetanud 18 845 eurot.Kampaania keskmes on 8-aastane liikumispuudega Jan, kelle unistuseks on omal jalal kõndida. Kuivõrd harrastussportlasel Kertu Jukkumil täitus tänavu unistus joosta New Yorgi maratonil, otsustas ta selleks valmistumise perioodil juhtida tähelepanu ka Jani unitusele ja kutsuda inimesi üles andma oma panust selle täitumiseks.Sünnitrauma tekitas Janile ajukahjustuse, mis väljendub kogu keha haaravates motoorsetes häiretes. Eriti häiritud on tema alajäsemete liikuvus. Poissi vaevab suur lihasspastilisus ehk lihaste kangus, mistõttu suudab ta liikuda üksnes spetsiaalsete rataskarkude abil, sedagi hädavaevu.Jani unistuse täitmiseks vajab poiss igapäevast füsioteraapiat, mille osas on abikäe ulatanud invasportlane Randel Peerna - parasõudmise kahekordne maailmameister ning erivajadustega inimest

title: Liikumispuudega Janile on annetatud ligi 19 000 eurot

maintext:
Tänavu mais SA TÜK Lastefondi ja TV3 avalike suhete juhi Kertu Jukkumi poolt ellu kutsutud kampaania “Jan kõndima” toetuseks on head inimesed seitsme kuuga annetanud 18 845 eurot.
Kampaania keskmes on 8-aastane liikumispuudega Jan, kelle unistuseks on omal jalal kõndida. Kuivõrd harrastussportlasel Kertu Jukkumil täitus tänavu unistus joosta New Yorgi maratonil, otsustas ta selleks valmistumise perioodil juhtida tähelepanu ka Jani unitusele ja kutsuda inimesi üles andma oma panust selle täitumiseks.
Sünnitrauma tekitas Janile ajukahjustuse, mis väljendub kogu keha haaravates motoorsetes häiretes. Eriti häiritud on tema alajäsemete liikuvus. Poissi vaevab suur lihasspastilisus ehk lihaste kangus, mistõttu suudab ta liikuda üksnes spetsiaalsete rataskarkude abil, sedagi hädavaevu.
Jani unistuse täitmiseks vajab poiss igapäevast füsioteraapiat, mille osas on abikäe ulatanud invasportlane Randel Peerna - parasõudmise kahekordne maailmameister ning erivajadustega inimeste treener, kes on tänaseks aidanud ratastoolist kõndima mitu last. Lisaks on selles oluline roll tugiisikutel ja ratsutamisteraapial.
Kõik see läheb maksma üle 1000 euro kuus, mistõttu on kampaania eesmärk koguda 20 000 eurot. Sellele ollakse tänaseks väga lähedal.
Väga lähedal ollakse pärast seitset trennikuud ka Jani unistuse täitumisele. Poisi treeneri Randel Peerna sõnul on Janil juurde tulnud palju jõudu ning kõndimine karkudega on väga hea. “Viimasel treeningul kõndisime 15 minutit ühe karguga ning saime Jani nüüd ka toarattaga ise sõitma,” räägib ta.
Peerna lisab, et Jan liigub küll vaikselt, aga kindlalt ise kõndima saamise poole. “Edasised plaanid on saada Jan rohkem kodust välja. Lähme linna peale kõndima ja teeme trenne ka mõnes spordiklubis. Sellega saab poiss motivatsiooni ja julgust juurde, et ka väljaspool kodu on ise mõnus liikuda,” usub treener.
Lastefondi strateegiajuht Küllike Saar on nii Jani kui kampaania edu üle väga rõõmus: “Oleme siiralt tänulikud kõikidele annetajatele, kes on usus Jani kõndimasaamisse andnud selleks oma panuse. Vaid 1100 eurot lahutab meid veel eesmärgiks seatud annetussummast ning usume, et vaid pool aastat sellest, et Jan saab omal jalal kõndima!”


description: Kui suurest kurnatusest ja stressist on su silmaalused muutunud tumedaks ning sinna on tekkinud kotid, katseta siinkirjeldatud nippe.

title: Neli lihtsat nippi paistes silmaaluste vastu


title: Loe, miks on üksikud inimesed nahavähist rohkem ohustatud

maintext:
Teadlased tegid kindlaks, et romantiline paarisuhe pole hea pelgalt mitte vaid inimese enesetundele, vaid ka tema tervisele – paarisuhtes inimesed jälgivad üksteist tähelepanelikumalt.
Ja just seetõttu on üksikul inimesel suurem tõenäosus surra nahavähki, sest nende nahalt ei avastata võimalikke muutusi õigeaegselt, kirjutab The Sun.
Paarisuhtes inimesed aga näevad üksteist alasti ning märkavad üksteise juures toimuvaid muutusi. Ning see võib olla päästerõngaks juhul, kui tegu on nahavähiga, leidsid Northwesterni ülikooli teadlased 500 inimest hõlmanud katse järel. Sest paljud potentsiaalsetest tapvatest melanoomidest ilmutavad end kehaosadel, kus neid inimesel endal on raske märgata. Näiteks kõrvade taga, kukla või selja peal.
Üksteise jälgimine on hea aga ka paarisuhtele, sest see muudab usaldusliku suhte tugevamaks.


title: Külmetasid? Sinepikompress päästab sind haigeks jäämisest!

maintext:
Paljud on kogenud, et sinepiseemned leevendavad selja- ja liigesevalusid ning mitmeid muid terviseprobleeme. Niisamuti on sinep kasulik võitlemaks külmetuse ja gripi sümptomitega.
Kõik, mida külmetusest pääsemiseks on vaja teha, on hõõruda sinepiga jalad sisse, panna seejärel jalga sokid ning seejärel lamada ning hoida jalgu soojas, kirjutab Healthy Life Tricks.
Tõhusaim on, kui seda teha öösel, enne magamaminekut.
Vajadusel võib sinepikompressi korrata ka paaril järjestikusel õhtul.


title: Miks naised abielludes paksuks lähevad?

maintext:
Aastakümneid on räägitud sellest, kuidas naised lähevad pärast abiellumist paksuks. Ja mitte ainult ka räägitud - elu ise annab selleks veendumuseks põhjust.
Ning mitte ainult, seda kinnitavad ka teadlased. Ajakirjas Time avaldatud uuring, mis hõlmas 7000 inimese jälgimist mitme aasta jooksul, leidis, et suhtes ja kooselavad paarid on kaks korda enam ülekaalulised kui nende vallalised suguõed ja -vennad. Põhja-Carolina ja Chapel Hilli ülikooli teadlased avastasid, et naiste kehakaal tõuseb iga kooselatud aastaga, samas kui mehed võtavad enamasti kaalus juurde kahe esimese aasta jooksul.
See ei üllata, sest paarisuhe tähendab väljas lõunatamist ja diivanil istumist, mitte aktiivset seltsielu. Vöökohta kergitavalt mõjuvad ka kodused nädalavahetuse küpsetised.
Teadlased märgivad, et kaalutõus on mugavuse ja harjumuse tulemus. Ehk pärast abiellumist ei keskendu naised enam iseendale, vaid sellele, mis on nende ümber, teisisõnu – kodule. See ei tähenda, justkui ei hooliks mehed kodus toimuvast. Sageli võtab naine ise kogu vastutuse enda õlule, mis tähendab, et jääb vähem aega enda eest hoolitsemiseks. Kodused tööd, jagelused lastega, partneri eest hoolitsemine võtavad oma osa tervisliku toitumise ja trenni arvelt. Mees aga saab vaba aega nautida ja seda näiteks sportimiseks kasutada.
Et naine peab toime tulema nii kodu kui tööga, soosib seesugune kiire eluviis kiirtoite, mis ei ole tervisele kasulikud ja sisaldavad kunstlikke aineid ning tühje kaloreid.


authors:
Jörgen Norkroos
Ei Tea
Nali Või

description: Täna, AIDSi vastu võitlemise päeval, tuli müüki koduseks kasutamiseks mõeldud HIV kiirtest, mis on populaarsust kogunud juba Suurbritannias ja Prantsusmaal. Varem sellist testimisvõimalust Eestis ei olnud.

title: VIDEO | Kas uus HIV kiirtest lõpetab Eestis aidsiepideemia?


description: 2017. aastal hakkavad kehtima järgmised tervishoidu puudutavad muudatused.

title: Millised muudatused toob 2017. aasta tervishoiuvaldkonda?


authors:
Panthermedia
Scanpix
Jamajutu Puhujatele

title: Miks pärast piimatoodete söömist hingeõhk haiseb?

maintext:
Halb hingeõhk toob meelehärmi. Ning mingil hämaral põhjusel kipub see tekkima pärast piimatoodete söömist. Miks? Kuidas selle vastu võidelda?
Esiteks tasub mõista halva hingeõhu tekkimise olemust, kirjutab Men´s Health. Ilmselt sa ei mõtle sellele väga sageli, kuid suu on osa seedetraktist ning toidu närimine on esimene samm seedimisest. Toidus on miljoneid baktereid ning mõned neist haisevad või tekitavad ebameeldivaid lõhnu. Need bakterid jäävad sageli pesitsema igemetele ja hammaste vahele, vahel ka keelele.
Kui need mikroobid puutuvad kokku piima kuivainega (laktoosi, valkude ja lipiididega), tekib liigne vesiniksulfiid, mis panebki hingeõhu haisema.


title: Maga end saledaks - need viis nippi aitavad!

maintext:
Vähene magamine ja ebakvaliteetne ööuni on ühed sagedasemad põhjused, miks inimene kaalus juurde võtab. See aga tähendab, et kui korralikult magada, on võimalik ka vormis püsida!
Nebraska ülikooli teadlased leidsid nimelt, et mida vähem inimene magab, seda rohkem ta sööb, kirjutab Female First. Põhjus on selles, et väsimus mõjutab isu kontrollivaid hormoone ning väsinuna ongi seetõttu raske tervisliku toitumise reeglitest kinni pidada.
Sestap panusta korralikule ööunele. Eriti siis, kui pead plaani mõnest üleliigsest kilost vabaneda. Lisaks mõistlikul kellaajal magamaminemisele pea silmas ka neid viit nippi:


title: Kuus nippi, kuidas trenni tegemata nädalaga lemmikpeokleiti mahtuda

maintext:
Kui su lemmikpeokleit on keha ümber liiga trimmis, on vaja kiiresti kaalust alla võtta. Kuna enne jõule trenniks nagunii aega pole, siis need kuus nippi aitavad sul nädalaga mõnestki üleliigsest kilost vabaneda.
Pea päevikut. Pane sinna kirja kõik, mida päeva jooksul sööd – see aitab paremini silma peal hoida sellel, mida suhu topid, soovitab Allwomenstalk. See meetod ei tundu tõhus, kuid katseta, tegelikkuses töötab see väga hästi.
Joo vett. Vesi ei anna kaloreid ja täidab kõhtu. Enne söömist klaasi vee joomine aitab hoiduda toiduga liialdamisest.


authors:
Panthermedia
Scanpix
See On Super

title: GENIAALNE: Jook, mis aitab kaalu langetada ja paneb su särama!

maintext:
Seda maailmakuulsat jooki soovitatakse ennekõike naistele - see aitab kaalu langetada ja paneb su jõuludeks särama. Ja mis kõige parem - selle valmistamine on imelihtne.
Tegu on nimelt linaseemneteega. Linaseemned on paljude tervislike toitainete allikaks – need sisaldavad paljusid tarvilikke vitamiine, mineraale, rasvhappeid ja kiudaineid, kirjutab Healthy Life Tricks. Samuti aitab see kehast välja viia toksiine, alandab veresuhkru taset ja pärsib isu. Linaseemned kiirendavad ka rasvapõletusprotsessi ja aitavad põletada kangekaelset kõhurasva. Ehk nagu öeldud – linaseemned aitavad vabaneda ülekaalust, muudavad naha elastsemaks ja panevad selle särama. Just seepärast ongi see jook paljude inimeste lemmikuks.
Linaseemne tee valmistamiseks vajad sa 1 liiter vett ja 3 spl linaseemneid. Vala linaseemned keeva veega üle ja jäta segu üle öö seisma. Hommikuks on jook tarvitamiseks valmis.


authors:
Ida-Tallinna Keskhaigla
Mihkel Espoost
Leo Või Lea

description: Kuigi onkoloogi töö on niigi aega- ja vaevanõudev, leiab dr Lea Vahter haiglatöö kõrvalt tänaseni aega ka spordiga tegeleda ja mitte niisama – oktoobri lõpus krooniti ta Austraalias kahekordseks maailmameistriks.

title: Lea Vahter - haiglas hinnatud onkoloog, staadionil maailmameister

maintext:
Dr Lea Vahter töötab Ida-Tallinna Keskhaiglas igapäevaselt onkoloogina. Oma meditsiinitöötaja karjääri sisearstina alustanud Vahter on aja jooksul töötanud ka kiirabis, olnud Järve haiglas kardioloogiaosakonnas ja teinud pidevalt nii haigla- kui ka kiirabivalveid. Tänaseks on temast saanud kõrgelt hinnatud onkoloog, aga ka mitmekordne maailmameister.
Olgu siinkohal ka mainitud, et kaks seenioride maailmameistrivõistluste kulda oli Leal juba varasemalt olemas. Eriti magusaks teeb võidetud kuldmedalid fakt, et täiskasvanute Eesti meistrivõistlustelt pole Leal ühtegi kulda – ta on tulnud 21 korda hõbedale ning võitnud 29 korda pronksi, olles teadaolevalt mittemeistritest enim Eesti meistrivõistluste medaleid kogunud sportlane.
Järgnevalt võtsimegi nõuks pisut uurida, kuidas on dr Lea Vahteri tee spordimaailmas kulgenud.
Kui kaua olete üldse kergejõustikuga tegelenud?
Olin 4. või 5. klassis, kui pandi soovijaid kirja kergejõustiku ja korvpalli trenni. Mõlemad toimusid mul kaks korda nädalas.
Kas olete olnud alati heitealade juures või millised on olnud meelisalad?
Kahjuks meelisaladega pole saanud tegeleda võimaluste puudumise tõttu. Kooli ajal meeldis mulle korvpall ja kergejõustiku mitmevõistlus. Peale 8. klassi lõpetamist tuli aga valida keskkool, kuhu minna. Valikuteks olid reaalkallakutega keskkoolid, aga lõppvalikuks jäi Tallinna Spordiinternaatkool, kus sisseastumiskatsete järel valiti mind heitealade gruppi. Treeningud olid väga mitmekülgsed – lisaks heitealade tehnika omandamisel ka üldfüüsilise arendamine ja pallimängud.
Millised on olnud seni paremad saavutused?
Elu tippmargid kuuluvad 1981. ja 1982. aastasse, vastavalt kuulitõukes 15,76m ja kettaheites 53,52m, millega püsisin aastaid Eesti kõigi aegade edetabelis mõlemal alal 5. kohal. Tänaseks olen langenud kõigi aegade 8. kohale.
Kui rääkida aga praegustest saavutustest ehk seenioride klassi tulemustest, siis sai maailmameistrivõistlustel Austraalias tehtud selle aasta isiklikud tulemused kõigil aladel, kus sai võisteldud. Tore on võtta mõõtu omaealistega. Sel aastal sain olla oma vanuseklassi noorim (N55 vanuseklassi kuuluvad 55-59-aastased), mis annab ka suure eelise. Kuulitõukes kuldmedali tulemus 12,94m on selle vanuseklassi Eesti rekord, teistel aladel (ketas, raskusheide ja heidete mitmevõistlus) on Eesti rekordist veel puudu. Mõistagi on vanuse lisandudes seda ka raske ületada.
Kas ettevalmistus käis pikalt, et minna seenioride MM-ile võistlema või tuli otsus üsna juhuslikult?
Kuna varem on Austraalias käidud, siis tuli otsus suhteliselt hilja ehk pool aastat enne sõitu ja seda rohkem teiste õhutusel. Füüsiliselt saab end vormis hoitud aastaringselt 1-2 korda nädalas liigutamisega, aga võistluste eel ehk 3-4 kuud enne tuli 4 harjutuskorda nädalas.
Kas 2 kulda, hõbe ja pronks olid endalegi üllatuseks või lootused ja eesmärgid olidki nii kõrged?
Võistlustele eelneval ülesandmislehel olid kõigil eelnimetatud aladel 2-3 tugevat tegijat, kelle selle aasta tulemused olid minu omadest paremad. Medalivõimalusi nägin, aga kulla eest tuli vaeva näha, eriti heidete mitmevõistluses, kus iga sentimeeter loeb ja liider vahetus iga ala järel. Seekord oli õnn minu poolel. See kuld oli muidugi üllatus, tahtsin lihtsalt tulemust teha.
Kui palju jääb töö kõrvalt praegu aega regulaarselt treenida?
Ega ei jäägi palju aega, aga tervise nimel tuleb end ikka paar korda nädalas liigutada.
Kas töö aitab kuidagi ka spordiks ette valmistuda? Onkoloogina on töö vaimselt üsna raske – kas sellega tugevdab iseloomu ka spordivõistlustel osalemiseks?
Pigem ikka vastupidi – spordi tegemine aitab ka vaimu virgena hoida ja tööga paremini hakkama saada. Ehk nagu vanasõnagi ütleb: terves kehas terve vaim!
Millised on eesmärgid tulevikuks? Kas see MM andis kuidagi indu juurde ja kasvatas eesmärke?
Kui ma alustasin seeniorsportlasena 35-aastaselt, siis vaatasin võõristavalt üle 60-aastaseid spordiveterane. Selles vanuses saab rääkida teistsugustest eesmärkidest. Paljud on alustanud oma sportlaskarjääri, kui nii võib nimetada, just pensionärina ja saanud sellest rõõmu, uusi tutvusi, reisimisvõimalusi ja ka parema tervise. Mäletan siiani, kuidas 15 aastat tagasi maailmameistrivõistlustel (samuti Austraalias) üks 90-aastane Mehhiko vanamemm intervjuud andes vastas, kui talt küsiti, et millal ta sporditegemisega alustas: „Siis kui pojad said vanadekodusse pandud!“.


description: Täna, 8. detsembril kell 11-15 toimub Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis heategevuslik jõululaat, kust saab soetada käsitööd ja jõulukinke, samas tegutseb ka taaskasutusturg. Laadaga kogutakse raha, et toetada Jõgevamaa Naiste Tugikeskust.„Oleme igal aastal jõululaadaga toetanud erinevaid asutusi ja sihtgruppe. Eelmisel aastal saime laadal kogutud annetustega Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliiniku perekeskusele ostetud kaks imikukaalu. Sellel aastal valisime Jõgevamaa Naiste tugikeskuse, kuna arvan, et mitte ükski inimene ei pea taluma väärkohtlemist, eriti veel naised ja lapsed, kes tugikeskusest varjupaika ja abi saavad,“ selgitas laada korraldaja, Tartu Tervishoiu Kõrgkooli Üliõpilasesinduse esimees Egert Vinogradov.Annetuseks läheb jõululaadal kauplejatelt kogutud kaheeurone müügilauamaks, lisaks on soovitatav müüjatel vähemalt 10% annetada heategevuseks. Samuti saavad kohapeal annetusi teha laadakülalised. Täpsem informatsioon laada kohta: http://www.nooruse.ee/joululaat.&nbs

title: Tartu tervishoiu kõrgkool toetab naiste tugikeskust

maintext:
Täna, 8. detsembril kell 11-15 toimub Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis heategevuslik jõululaat, kust saab soetada käsitööd ja jõulukinke, samas tegutseb ka taaskasutusturg. Laadaga kogutakse raha, et toetada Jõgevamaa Naiste Tugikeskust.
„Oleme igal aastal jõululaadaga toetanud erinevaid asutusi ja sihtgruppe. Eelmisel aastal saime laadal kogutud annetustega Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliiniku perekeskusele ostetud kaks imikukaalu. Sellel aastal valisime Jõgevamaa Naiste tugikeskuse, kuna arvan, et mitte ükski inimene ei pea taluma väärkohtlemist, eriti veel naised ja lapsed, kes tugikeskusest varjupaika ja abi saavad,“ selgitas laada korraldaja, Tartu Tervishoiu Kõrgkooli Üliõpilasesinduse esimees Egert Vinogradov.
Annetuseks läheb jõululaadal kauplejatelt kogutud kaheeurone müügilauamaks, lisaks on soovitatav müüjatel vähemalt 10% annetada heategevuseks. Samuti saavad kohapeal annetusi teha laadakülalised. Täpsem informatsioon laada kohta: http://www.nooruse.ee/joululaat.
Tartu Tervishoiu Kõrgkool korraldab heategevuslikku jõululaata iga-aastaselt. 2014. aastal valmistati jõululaadal kogutud annetuste toel SA Tartu Ülikooli Kliinikumi sünnitusosakonna vastsündinutele sõbrapäevaks soojad papud.
Heategevuslik jõululaat toimub kõrgkooli õppehoones, aadressil Nooruse 5.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Aga Miks

title: GENIAALNE TRIKK: Lisa seda segu hommikukohvisse ja kaota kilosid mühinal!

maintext:
Tuleb taas tõdeda, et kõik geniaalne on lihtne: kui ülekaal kimbutavad, valmista siinoleva juhendi järgi segu, lisa seda oma hommikukohvisse ja kaota kilosid mühinal!
Ehk teisisõnu – tee oma tavalisest naudinguterohkest hommikurutiinist ka rasva põletav tegevust, soovitab Healthy Life Tricks.
Seejuures on kõik, mida sa tegema pead, vaid see et pead valmistama eelnevalt siintoodud näpunäidete järgi tõhusa segu ning lisama seda igal hommikul kaks teelusikatäit oma hommikukohvi sisse. Kohvil on iseenesest ainevahetust kiirendav mõju, see segu muudab selle topelttõhusaks.


title: Kümme toitu, mis peletavad stressi ja muudavad elu ilusamaks

maintext:
Toit on sageli midagi enamat, kui lihtsalt eluks vajalik küte – see võib mõjutada nii tuju, maailmavaadet kui ka enesekindlust. Ning kui inimene on stressis, kipub ta üle sööma. Sattudes nii justkui surnud ringi, sest ülesöömine tekitab omakorda stressi.
Huffingtonpost reastas stressisööjaile kümme toitu, mille söömine muudab elu positiivsemaks ja kaotab stressi.
* Tume šokolaad aitab vabastada dopamiini ehk ajuhormooni, mis on tihedalt seotud naudinguga.


title: Valge veini joomine tõstab riski haigestuda melanoomi

maintext:
Alkoholi tarvitamine tõstab riski haigestuda melanoomi, kinnitavad Ameerika teadlased.
Suurim risk seejuures on valge veini tarvitamine, vahendab NewsMax Health Ameerikas asuva Browni Ülikooli teadlaste uuringut
Enam kui 210 000 mehe ja naise andmeid 18 aasta pikkusest perioodist kasutanud teadlased leidsid, et melanoomi riski suurenes alkoholi tarvitajatel 14%, iga klaas valget veini tõstis seda riski 13%.
Valge veini soodustatud melanoom tekib keha neile osadele, mis enamasti on päikese eest kaitstud.
Miks valge vein melanoomiriski suurendab, teadlased öelda ei oska. Pakutakse, et kurja juureks võivad olla atseetaldehüüdid. Need on olemas ka punases veinis, kuid seal on lisaks ka piisavalt antioksüdante, mis suudavad halbade ainete mõju vähendada.


title: Parim HIV digilahendus toetab perearsti nakkuse diagnoosimisel

maintext:
Eile selgusid HIV valdkonna digilahenduste konkursi HIVdigital võitjad. Ekspertidest koosnev žürii valis parimaks Eesti Perearstide Seltsiga koostöös arendatava lahenduse Diagnostic Match. Teise koha vääriliseks pidas žürii Lääne-Tallinna Keskhaigla Nakkuskliiniku arstide ja patsientide vajadusest sündinud mobiilirakendust hINF, mis pälvis ka publiku poolehoiu. Võitjate vahel läks jagamisele 70 000 eurot. HIVdigital konkursil digilahenduse väljatöötamiseks 40 000 eurot võitnud Diagnostic Match projektijuhi Grete Kikase sõnul on kolm viimast kuud kulunud ideest prototüübi väljatöötamisele. „Tänu tiimi ja koostööpartnerite suurepärasele sünergiale ja pühendumisele on meie idee jõudnud faasi, kus saime eile reaalselt funktsioneerivat prototüüpi näidata. Kolme kuu jooksul oleme digitaliseerinud rohkem kui 400 HIV indikaatorhaiguste diagnoosikoodi ja loonud reaalselt funktsioneerivad kliinilistel ravijuhenditel baseeruvad algoritmid, mis aitab muuta HIV-testimise esmatasandil sihipärasemaks. Oleme kaasanud algoritmide valideerimisse mitmeid meditsiinivaldkonna spetsialiste. Lisaks tegime pilootuuringu kolmes perearstikeskuses, kus 120 patsienti said indikaatorhaigustest tulenevalt testitud. Järgmistel kuudel täiendame oma prototüüpi ja suurendame ka pilootprojektides osalevate perearstikeskuste arvu,“ selgitas Grete Kikas. Diagnostic Match lahendus on mõeldud perearstidele, et muuta HIV testimine sihipärasemaks. Lahendus seisneb digitaalse otsustustoe platvormis, mis aitab leida HIV-positiivseid patsiente läbi indikaatorhaiguste. Diagnostic Match idee on tulnud Eesti Perearstide Seltsilt ja nendega koostöös on toimunud ka lahenduse arendamine. Meeskonda kuuluvad Grete Kikas, Kristjan Krass ja Dr Diana Ingerainen.
Konkursi auhinnafondist 30 000 eurot arendusraha võitnud hINF on turvaline mobiilirakendus, mis lihtsustab HIV-positiivse patsiendi ja raviarsti vahelist suhtlust. hINF annab patsiendile ülevaate tema tervisest ja ravitulemusest, võimaldab vestelda oma raviarstiga, broneerida (digi)visiidi aega ja leida tugiisikut. Tiimi koosseisus on Paula Kink, Dr Kersti Kink, Dr Helen Mülle, Katrin Charles ja Tanel Teemusk.
„Mõlema võidutiimi juures on tähelepanuväärne, et tegevarstid tulid välja oma igapäevasest töökeskkonnast ja arendasid koos tehnoloogiainimestega uusi, kasutajakeskseid lahendusi. Selline koostöö on hea innovatsiooni alus tulevikuks – loodame, et see ka jätkub,“ sõnas sotsiaalministeeriumi e-teenuste ja innovatsiooni asekantsler ning žürii liige Ain Aaviksoo. „Diagnostic Match võitjaks valimise juures sai otsustavaks see, et nad suutsid kolme kuu jooksul valmis teha töötava prototüübi ning seda reaalses töökeskkonnas testida,” lisas ta. Eesti tervisetehnoloogia klaster Connected Health ja GlaxoSmithKline Eesti OÜ käivitasid konkursi HIVdigital juunis 2016, et leida uuenduslikke digilahendusi HIV valdkonna probleemide lahendamiseks. Konkursi lahendusideede kogumine tipnes augusti lõpus toimunud HIVdigital hackathon’i ehk 48 tundi väldanud arendusmaratoniga. Sealt valis ekspertidest koosnev žürii välja kolm finalisti, kelle vahel jagati 30 000 euro suurune auhinnafond. Auhinnaga kaasnes kohustus arendada kolme kuuga lahendusideest prototüüp. HIVdigital finaalüritusel esitlesid žüriile oma prototüüpe viis konkureerivat lahendust, kellest parimaks tunnistati kaks. Võitjate vahel läks jagamisele 70 000 eurot, summades 40 000 ja 30 000. Lisaks arendusrahale pakub Tehnopol tiimidele tasuta osalemisvõimalust start-up ettevõtete inkubatsiooniprogrammis. Konkursi korraldajad ootavad võitjatelt järgneva 6 kuu jooksul prototüübist valmislahenduse väljaarendamist. Valmislahendusi plaanivad konkursi korraldajad esitleda juunis 2017.


authors:
Vida Press
Mati Hiis

title: Kuidas aega nutikamalt kasutada?

maintext:
Tänapäeva inimeste üks suuremaid probleeme on ajapuudus. Karjäärinõustaja Tiina Saar-Veelmaa annab nõu, kuidas oma aega oskuslikumalt kasutada ja tänu sellele ka stressivabamalt elada.
«Ajajuhtimine pole eesmärk omaette, see on võimalus lahedat elu elada.» Tiina Saar-Veelmaa (Mati Hiis)
Aja saab jagada kaheks – on praktiline aeg ehk asjad, mis peavad saama tehtud ning aeg elamiseks ehk asjad, mida inimene tahab teha või mis teda rõõmustavad.
Ajajuhtimises nimetatakse neid vanakreekakeelsete terminitega kronos ja kairos ajaks, millest esimest saab mõõta ajaühikutes ja teist elamustes. Õnn on see, kui need kaks aega langevad kokku ja inimene teeb 24/7 seda, mida ta tahab. Kui need aga päriselt kokku ei lähe, siis tuleb leida nende vahel tasakaal.
Inimene tunneb ennast rohkem oma elu peremehena, kui tal on rohkem kairos-aega. Näiteks kui käia üks päev Helsingis, tundub seal veedetud aeg väga pikk, kuna see on täis elamusi – uued lõhnad, atmosfäär jms, ütleb Saar-Veelmaa. Sellepärast peaks iga inimene endale kairos ehk tähenduslikku aega juurde tekitama.


title: MyFitness ja G4S aitavad eakaid vormis hoida

maintext:
Ida-Tallinna Keskhaigla õendus- ja hooldusabikliinikusse jõudsid eile kaasaegsed treeningvahendid, mis on mõeldud eakatele treenimiseks.
Trenažööride kliinikusse jõudmise lugu algas pea pool aastat tagasi, kui MyFitness otsustas oma treeningvahendeid uuendada ning otsis rakendust väljavahetatavatele seadmetele. Mõte need just õendus-ja hooldusabikliinikusse viia saadi G4S-i rannavalve juhilt Henry Seemelilt, kes mitmel korral koos väljaõppel olevate rannavalvuritega kliinikus abiks on käinud ning eakate patsientide liikumisvajadust tähele pannud.
Ida-Tallinna Keskhaigla õendus- ja hooldusabikliiniku direktori Eve Karmo sõnul on saabunud treeningvahenditest patsientidele suur abi. „Korralike treeningvahendite hankimine on väga kallis ning käib kliinikul veel tänasel päeval üle jõu. Nüüd aga on meil paremad võimalused patsientide liikumisvajaduste tagamiseks,“ rõõmustas Eve Karmo.


description: Zika viirusega nakatunud lastel, kes sündisid normaalse pea ja aju suurusega, võib aju alaareng välja kujuneda alles esimeseks eluaastaks, hoiatavad teadlased.

title: Zika viirus võib lapsel avalduda alles esimeseks eluaastaks


description: Eesti Südamelaste Tugiühing südamehaigetele lastele ja nende peredele kommunikatsioonipäeva, mis annab lastele ja nende vanematele võimaluse kogemusi jagada. MTÜ Eesti Südamelaste Tugiühing koondab kaasasündinud südamerikkega laste vanemaid ja nende toetajaid. Kommunikatsioonipäeva eesmärk on pakkuda südamerikkega lastele ja nende vanematele võimalust kogemusi jagada, üheskoos aega veeta ning kontakte vahetada.“Samade muredega perede nägemine ja edulood annavad südamehaigeid lapsi kasvatavatele peredele elujõudu,” usub laagri peakorraldaja, ühingu liige Eva Harak. 2015. aasta augustis korraldas ühing südamelastele ja nende peredele kolmepäevase kommunikatsioonilaagri Rõuges, pärast mida liitus MTÜ-ga 51 uut liiget. Haraku sõnul ilmneski just toonases laagris, et kõige suurem puudus on neil peredel omavahelisest suhtlemisest, kogemuste vahetamisest ja üheskoos veedetud hetkedest.“Suur osa kommunikatsioonilaagrites läbiviidavatel koolitustel ja treeningutel omandatust on o

title: Lastefond toetab südamehaigete laste kokkusaamist

maintext:
Eesti Südamelaste Tugiühing südamehaigetele lastele ja nende peredele kommunikatsioonipäeva, mis annab lastele ja nende vanematele võimaluse kogemusi jagada.
MTÜ Eesti Südamelaste Tugiühing koondab kaasasündinud südamerikkega laste vanemaid ja nende toetajaid. Kommunikatsioonipäeva eesmärk on pakkuda südamerikkega lastele ja nende vanematele võimalust kogemusi jagada, üheskoos aega veeta ning kontakte vahetada.
“Samade muredega perede nägemine ja edulood annavad südamehaigeid lapsi kasvatavatele peredele elujõudu,” usub laagri peakorraldaja, ühingu liige Eva Harak. 2015. aasta augustis korraldas ühing südamelastele ja nende peredele kolmepäevase kommunikatsioonilaagri Rõuges, pärast mida liitus MTÜ-ga 51 uut liiget. Haraku sõnul ilmneski just toonases laagris, et kõige suurem puudus on neil peredel omavahelisest suhtlemisest, kogemuste vahetamisest ja üheskoos veedetud hetkedest.
“Suur osa kommunikatsioonilaagrites läbiviidavatel koolitustel ja treeningutel omandatust on osutunud nii südamelastele kui ka nende vanematele asendamatuks teadmiseks. Samas on paraku ka kurvastavalt tihti ilmnenud, et nii mitmedki potentsiaalsed ja kõrgelt motiveeritud kommunikatsioonilaagris osalevad pered ei saa majanduslikel põhjustel selles osaleda,” räägib ta.
Kogu pere transpordi-, ööbimis-, toitlustus- ja koolituskulud on osutunud Eesti perede majanduslikku toimetulekut silmas pidades liiga kõrgeks. Eriti arvestades, et südamehaiget last kasvatavatel peredel on lapse puudelisusest johtuvalt võrreldes keskmise perega niigi oluliselt keerulisem perekonna eelarvet tasakaalus hoida.
Seetõttu otsustatigi toetajate abiga korraldada ühepäevane kohtumine, et võimaldada üritusel osalemist ka neile, kellele laagris osalemine üle jõu käib. Kommunikatsioonipäevale oodatakse 70 osalejat üle Eesti ning päevakavas on noorte muusikute kontsert, ühingu visiitkaartide meisterdamise töötuba, maiustuste jagamine lastele, ühine fotode vaatamine ning muuseumiekskursioon.
Lastefondi toetusjuht Eveli Ilves peab raskelt haigete laste ja nende perede ühisürituste toetamist väga oluliseks. “Oma töös oleme saanud tihti tagasisidet, et kõige raskem on peredel oma murekoormaga üksi toime tulla ning tuntakse puudust suhtlemisest saatusekaaslastega,” räägib ta. “Lisaks väga praktilistest teadmistest, mida sama kogemusega inimesed oskavad jagada. Seetõttu toetab Lastefond selliseid ettevõtmisi meeleldi.”
Lastefond toetab Eesti Rahva Muuseumis toimuvat kommunikatsioonipäeva 1800 euroga, millest 800 eurot annetas selleks juuksurisalong M Room.


title: Kõrvetised kimbutavad? Hoia näpud neist toitudest-jookidest eemal!

maintext:
Kui refluksist on enamik inimesi kuulnud, siis seda, et haigus võib esineda ka ilma tüüpiliste sümptomite ehk kõrvetiste ja krooksudeta, teavad vähesed. Samas võib sellega kaasneda pidev kurguvalu, krooniline köha ja neelamisraskused, kirjutab Women´s Health.
Vahetult enne voodisse pugemist söömine on tõhus viis kaalu koguda ja kehvasti magada, kuid lisaks sellele võivad mõned söögid-joogid hilisõhtuti manustades ka tõsiselt tervist kahjustada.
Kui tõesti tahad õhtul midagi põske pista, soovitab Koufman valida säärased suupisted, mis on madala happesusega: näiteks banaani, kausikese madala suhkrusisaldusega hommikuhelbeid lahja ja väherasvase piimaga või hoopis kummelitee.
Millest peaks oma tervise nimel aga hoiduma?
1.Alkohol. Mitte küll just suupiste, aga siiski paljude sage õhtune kaaslane lõõgastab mao ja söögitoru vahelisi ühendusi. Selle tulemusena ei suuda keha toitu hoida seal, kus see olema peaks. Kui jood alkoholi vahetult enne uinumist, oled sisuliselt ise endale refluksi välja nurunud.
2. Limonaad. Selles leiduv hape kahjustab söögitoru ja mao vahelisi ühendusi, limonaadis leiduvad gaasid tõstavad omakorda survet maos. Kindlam oleks hilisõhtul üldse igasugustest hapudest jookidest hoiduda.
3. Šokolaadis sisalduv rasv koormab magu. Lisaks sisaldab šokolaad teatud määral kofeiini, mis ergastab organismi ja rikub und.
4. Juust. Järjekordne rasvapomm! Kui sa tõesti kuidagi kiusatusele vastu ei suuda panna, vali mõni vähendatud rasvasisaldusega light-juust – need tekitavad refluksiat väiksema tõenäosusega kui nende rasvasemad kaaslased.
5. Pähklid. Reflukshaigusel pole vahet, kas tegu on küllastunud või küllastumata rasvadega – talle sobib kõik. Seega hoolimata faktist, et pähklites sisalduv rasv on tervisele kasulik, ei tohiks neid siiski hilisõhtul krõbistada. Kõige hullemaid kõrvetisi kutsuvat esile makadaamia- ja maapähklid, veidi leebemalt pääsevat pistaatsiapähkleid ja mandleid näksides.
6. Tsitruselised on mõistagi äärmiselt happelised. Klaasitäis apelsinimahla või üks roheline õun on halvimad valikud. Seevastu punased õunad paljudele vaevusi ei tekita, nii et mandariinide asemel mugi jõuluõhtul parem neid.


title: Uuring: täisteraviljatooted vähendavad südame- ja veresoonkonnahaiguste riski

maintext:
Kiire elutempo ja tasakaalustamata toitumine põhjustavad üha sagedamini südame- ja veresoonkonnahaigusi. Uusimad uuringud on näidanud, et neid haigusi aitab vältida täisteratoodetega rikastatud toit.
Nestlé uurimiskeskuse ja Clevelandi kliinikumi teadlased on kindlaks teinud, et alla 50 aasta vanustel ülekaalulistel inimestel väheneb südame- ja veresoonkonnahaiguste risk tunduvalt, kui nende toiduratsioonis asendatakse rafineeritud teraviljatooted täisteratoodetega.
Nestlé uuringukeskuse ja Clevelandi kliiniku uuringus osales kaks rühma ülekaalulisi inimesi. Kahe kaheksanädalase perioodi jooksul toitusid nad ühtmoodi, kuid ühe grupi toiduratsiooni lisati täisteratooteid, teise rühma katsealused sõid lisaks rafineeritud ehk täielikult puhastatud teraviljatooteid. Uuringu käigus tehti kindlaks, et inimestel, kelle toit sisaldas täisteratooteid, vähenes arterite diastoolne vererõhk (madalaim rõhk südame lõõgastumise ajal) kolm korda, võrreldes inimestega, kes sõid ainult rafineeritud teraviljatooteid. Taoline vererõhu alanemine vähendab südame- ja veresoonkonnahaiguste riski 30% ja insuldist põhjustatud surmajuhtumeid 40% võrra.
Dieediarstide sõnul ei tohi täisteratooteid segi ajada jämedalt jahvatatud või jahvatamata teraviljatoodetega. Teraviljast jahvatatakse jahu, mis jäetakse seejärel sõelumata, nii et täisterajahus ei ole viljateradelt eemaldatud tera välist osa ehk kesta ning jahus on säilinud kestad (kliid) ja idud. Heaks täisteratoote näiteks on tatratang, mis on alati täisteratoode. Riis on seevastu enamasti töödeldud ja riisiteradelt on eemaldatud tera väliskiht. Seetõttu võib väita, et valge riisi sordid ei ole täisteratooted. Täisterariis on ainult kestaga ja pruun riis, mille väline osa on ainult osaliselt eemaldatud.
Arstid soovitavad lisada täisteratooted igapäevamenüüsse, et rikastada toitu organismile vajalike vitamiinide, mineraal- ja kiudainetega ning tagada täisväärtuslik toitumine. Dieediarstide sõnul on täisväärtuslik toit tähtis erinevate krooniliste haiguste, sealhulgas südame- ja veresoonkonnahaiguste ning suhkru- ja vähktõve ennetamiseks. Täisteratooted on peamine vesilahustuvate ja vesilahustumatute kiudainete allikas, lisaks annavad täisteratooted pikemaks ajaks täiskõhutunde, mis omakorda aitab reguleerida kehakaalu ja ülekaalulistel seda langetada.
Täisteratoodete mõju südame- ja veresoonkonnahaiguste ennetamise uuring oli üks mahukamaid, millega tõestati täisteraviljatoodete kasulikkus tervisele.


title: Ettevaatust! Homme tõotab aasta õnnetusterohkeimat päeva

maintext:
Eelolevate jõulupühade ajal tasub olla ettevaatlik - elu on näidanud, et igal aastal kahekordistuvad just sel ajal liiklusõnnetused, vargused ning hooletusest tingitud õnnetused.
Kiirustades viimaseid kingitusi otsides, toiduvarusid täiendades ja seejärel autorooli istudes või linnatänavail rutates on paljude liiklejate tähelepanu hajunud ning õnnetused kärmed juhtuma. Seetõttu on just 23. detsembrist kujunenud aasta kõige õnnetusterohkem päev, mil kindlustusel tuleb peamiselt tegeleda liikluskindlustuse-, kasko- ja õnnetusjuhtumi kahjudega.
Vilgas tööperiood nii kahjukäsitlejale kui vargale


authors:
Panthermedia
Scanpix
Ei Saa Aru

description: Kui sul on raskusi õhtuti magama jäämisega, tasub proovida üht väga lihtsat nippi.

title: Õhtul on magamajäämisega raskusi? See nipp uinutab sind vähem kui minutiga!


title: Kogemuste jagamine aitab luu- ja liigesehaigetel tervemana püsida

maintext:
Tallinna Reumaühenduse liikmete hulgas läbi viidud uuringud on tõestanud, et ühingu tegevuses aktiivselt kaasalööjad on hästi toimetulevad ja elurõõmsad inimesed, kellel ei esine depressiivsust ning psühhosomaatilisi haigusi, samuti ei kurdeta oma haigusest tingitud krooniliste valude üle.
Need progresseeruvad ja töövõimetust tekitavad haigused avastatakse tihti just pikemaajalise ebamäärase valu tõttu. Raviga viivitamine süvendab aga luu-ja liigesehaigust ning sellega kaasuvat depressiooni.
Mitmete Tallinna Reumaühenduse teadlike haigete kogemuslood räägivad sellest, et nad pole pikaajaliste krooniliste haigetena juba aastaid valu tundnud. On see võimalik?
Võimalused oma haigusega paremini toime tulla, omavahel kogemusi jagada, loengutel uusi teadmisi omandada, liikumistreeningutel käia, on Tallinna ja Harjumaa inimestel juba üle 20 aasta olemas. Nimelt pakub 8.detsembril oma veerandsajandat sünnipäeva tähistav Tallinna Reumaühendus igakuiseid haiguspõhiseid ja toimetulekut toetavaid koolitusi luu-ja liigesehaigetele Tallinna Puuetega Inimeste Tegevuskeskuses Endla tn 59. Mitmed Tallinna Reumaühenduse loojad – M.L.Hääl, E.Känd, A.Põldmäe jt. on ühinguga tänaseni aktiivselt seotud.
Suur huvi haigus-ja toimetuleku koolituste vastu näitab, et patsiendiühendusse koondunud inimesed peavad oluliseks oma tervist ning tunnevad rõõmu kooskäimisest. Ka liikmete hulgas läbiviidud sotsioloogilised uuringud on tõestanud, et ühingu tegevuses aktiivselt kaasalööjad on hästi toimetulevad ja elurõõmsad inimesed, kellel ei esine depressiivsust ning psühhosomaatilisi haigusi, samuti ei kurdeta oma haigusest tingitud krooniliste valude üle.
Patsiendiühenduse eestvedajad Külly Halenius ja Maire-Liis Hääl kinnitavad, et haigete elurõõmu põhjused peituvad nende haigusteadlikkuses ning igapäevastes liikumisharjumustes.
Viimastel aastate tähelepanek ütleb, et Tallinna-ja Harjumaa luu-ja liigesehaiged jõuavad kaebusega üha varem oma perearsti või reumatoloogi vastuvõtule, mistõttu neid haigusi diagnoositakse varajases staadiumis ning haigeid ravitakse kaasaegseid ravimeid ja raviplaane järgides.


description: Hambahaiguse või õnnetuse tagajärjel hamba kaotamisele ei too leevendust ei lähedaste lohutussõnad ega ka hambahaldja poolt padja alla jäetud euromünt. Peegelpilt, kust vaatab hamba asemel vastu tühimik, muudab inimese ebakindlaks ja naerdes liigub käsi vägisi suu ette puuduvat hammast varjama. Sellises olukorras võiks mõelda hambaimplantaadile.

title: Hambaimplantaat - krõbe hind, kuid kaunis tulemus

maintext:
Pirita Hambaravi tohter Anu Sepp seletab, et implantaat on lõualuusse paigaldatav titaanist kruvi, mis asendab hambajuurt. Implantaadi peale paigaldatakse omakorda keraamiline või metallokeraamiline hammas – seda kolm kuud pärast kruvi suhu saamist. Kui paigaldatud on mitu implantaati, kasutatakse üksiku kunsthamba asemel sildproteesi.
“Implantaati võiks paigaldada kui on puudu üks või mitu hammast. Kui puuduvoleva hamba kõrval on aga terved hambad, ei ole otstarbekas neid lihvida sildproteesi alla, kuid võimalusel tuleks siiski paigaldada tehisjuur,” kõneleb doktor Sepp.
“Implantaat on hea ka selles mõttes, et see takistab teiste hammaste nihkumist puuduvate hammaste kohale, hoides nii ära hambumusprobleeme. See aitab säilitada ka lõualuud, mis on eeliseks teiste proteesitüüpide ees, mille puhul hakkab luu aja jooksul taanduma,” lisab hambaarst.
Kuna implantaat asendab hambajuurt ja hoiab seeläbi ära lõualuu kokkuvajumise, peitub selle eelis Sepa sõnul ka esteetilsuses. “Lisaks sellele on üksikud implantaadile paigaldatavad hambad loomulikumad ja ilusamad kui näiteks sildproteesid. Sildade või teiste proteesiliikide tegemine võib teiste hammaste lihvimise tõttu tekitada valu, kuid implantaat ei põhjusta ka hiljem valu, kui just selle alla põletikku ei teki.”
Implantaadi saab lasta paigaldada samal visiidil, kus vana katkine hammas eemaldatakse. “Sel juhul ei tohi aga olla hambajuure all põletiku,” rõhutas Sepp. Ta lisab, et kui aga samal visiidil implantaati ei paigaldata, tuleks seda teha hiljemalt kuue kuu möödudest, sest luu hakkab taanduma ja aastatega raskeneb implantaadi paigaldamine.
Kui ülalõuas puudub luu või see on liialt niru, on tohtri sõnutsi vajalik enne implantaadi paigaldamist alustada põskkoopapõhja kunstluuga täitmisest.
Implantaat paigaldatakse kohaliku tuimestusega ja ühe kruvi keermestamine luu külge võtab doktor Sepa sõnul koos ettevalmistamisega aega kuni tund. Kuigi kogu see protseduur võib inimesele esmapilgul hirmus valus näida, siis tegelikult pole hullu midagi. “See ei ole valus protseduur ja patsiendile ei valmista see suurt ebameeldivust,” kinnitab ta.
Kord aastas tuleb end kontrollida
Hambatohter paneb südamele, et patsiendid, kellele implantaat paigaldatakse, peavad järgima korralikku suuhügieeni ja kord aastas käima kontrollis ning professionaalses hoolduses. “Halva suuhügieeni korral võib tekkida periimplantiit ehk põletik implantaadi ümber, mis vajab juba eraldi ravi,” märgib Sepp lisades, et implantaadi kestvusi sõltub kogu suu seisukorrast. “Meie paigaldasime esimesed implantaadid 17 aastat tagasi ja need on siiani kõik korras.”
Hambaimplantaadile võivad mõelda igas vanuses patsiendid. “Mingit vanusepiirangut ei ole, kuid soovitatavalt võiks seda teha alates 19. eluaastast. Vanim patisent, kellele meie oleme implantaadi paigaldanud, on 83-aastane,” räägib Pirita Hambaravi tohter.


description: Tallinna kiirabile andsid nädalavahetusel väga suure koormuse viirushaiguste tõttu palaviku ja nohuga inimesed, keda oli üle saja.

title: Sada palavikus ja nohus inimest kutsus kiirabi


title: 25 toitu, mis aitavad tõhusalt kõhurasvu peletada

maintext:
Lehtsalat ja juurviljad. Lisa iga söögi sisse veidi lehtsalatit ja juurvilju. Näiteks spinatis ja lehtsalatis on ülimalt vähe kaloreid. Samas on neis siiski hulgaliselt kiudaineid ja vitamiine. Kaeratooted. Kaerahelveste söömine igal hommikul annab sulle pikaks ajaks täiskõhutunde ja selles ei ole liiga palju kaloreid.
Mandlid. Kuna nendes on palju kiudaineid, tekitab see kiiresti tunde, et kõht on täis. 2007. aastal avastasid Purdue ülikooli teadlased, et kuigi mandlites on võrdlemisi palju kaloreid, ei ladestu need kõhule, vahendab Glamour.
Kui keskkoha ümber on tekkinud päästerõngas, on oma tervise huvides viimane aeg hakata toitumist jälgima. Igapäevases menüüs võiksid olla need veerandsada toitu, mis aitavad tõhusalt kõhurasva peletada.
Oliiviõli. Hullumeelne, kuid see on tõsi - rasv võib aidata kaalu alandada. Oliiviõlis sisalduvad rasvad, mis tekitavad pikemaks ajaks täiskõhutunde.
Oad. Ubades on palju proteiini ja kiudaineid, kuid samal ajal üsna vähe kaloreid.
Piparmünt. See on teada-tuntud oma rahustava toime poolest ning see sobib suurepäraselt dieedipidajale. Kõige parem viis seda oma toidukordadesse lisada on juua piparmünditeed. Soovitatav on juua kolm tassi piparmünditeed päevas.
Roheline tee. See aitab organismil puhastada end üleliigsest. Samuti aitab see kiirendada ainevahetust.
Vetikad. Need sisaldavad mitmeid mineraale, mis aitavad vabaneda kõhu peale kogunenud rasvast.
Jõhvikamahl. See paneb sind tihedamalt tualetis käima, mis tähendab, et keha vabaneb liigsetest ainetest.
Tomatid. Need aitavad kiirendada ainevahetust ja vähendada söögiisu.
Spargel. See sisaldab suurt hulka vitamiine ja aineid, mis aitavad su kehal vabaneda üleliigsetest ainetest.
Küüslauk. Kuigi see paneb sind halvasti lõhnama, on küüslauk kasulik. See sisaldab ainet nimega allitsiin, mis aitab tappa paljusid kahjulikke baktereid, sealhulgas ka seedesüsteemis.
Tšilli. Selle lisamine oma toitu aitab suurepäraselt kiirendada ainevahetust.
Banaanid. Vastupidiselt levinud arvamusele, banaanid aitavad kaalu alandada.
Arbuus. Kuna see on niivõrd veerikas, ei sisalda see eriti kaloreid. Seevastu on hulgaliselt vitamiine.
Kurk. Ka kurgid kuuluvad dieedipidamisel soovitatavasse menüüsse.
Marjad. Suvi on tulemas, nii et söö hulgaliselt marju - neis pole eriti kaloreid, seevastu on palju vitamiine.
Must riis. Kui tahad kaloreid põletada, on soovitatav eelistada musta riisi valgele, sest selles on palju B-vitamiini, mis aitab kaalu langetada.
Pähklid. Dieetide osas on pähklitel halb maine, aga üks peotäis pähkleid päevas on pigem hea kui halb.
Avokaado. Seda süüakse tihtipeale vürtsikate toitudega, sest sel on rahustav toime seedesüsteemile.
Päevalilleseemned. Need sisaldavad suurel määral kiudaineid, mis tekitavad täiskõhutunde pikemaks ajaks.
Pistaatsiapähklid. Need ja mandlid on kõige paremad snäkid kaalu alandamiseks, sest need tekitavad täniu kiudainete rohkusele pikaks ajaks täiskõhutunde.
Makrell. See sisaldab palju proteiine, mis on ilusa kõhu saavutamiseks kasulikud.


authors:
Av Mette Ballovara Og Mattis Wilhelmsen
Av Simon Piera Paulsen

description: Go jahki 2016 lea vássán, de lea Norga vuovdán olgoriikii mearrabiepmu 90 miljárdda ruvnno ovddas. Árvu lea lassánan 22:in proseanttain diimmá árvvu ektui, man mihtidedje seamma muttos jagi, dan dieđiha Norges Sjømatråd dahjege Norgga mearrabiebmoráđđi. Gávpeberoštupmi Norgga mearrabiepmus lassána eanet go dan maid mearrabiepmoealáhus nagoda eksporteret. Dássážii lea eksportahivvodat njiedjan 7:in proseanttain, čállá Mearrabiebmoráđđi.

title: Vuovdán 90 miljárdda ruvnno ovddas

maintext:
Den harde kampen om samiske skilt
Familien Horndal drømmer om at hjembygda skiltes på samisk. Men myndighetene har så langt bare fått på plass ett lulesamisk stedsnavnskilt i Norge.


authors:
Av Simon Piera Paulsen
Av Mette Ballovara Og Mattis Wilhelmsen

description: Sør-Varanger aviisa čállá ahte kámerat mat biilanummirgalbbaid registrerejit go biillat vuddjet olggos ja sisa riikii, bohtet fargga buot riikkarájáide Finnmárkkus ja Romssa fylkkas. Dán ládjii sáhttet tuollárat bearráigeahččat registrerejuvvon biilanummirgalbbaid. Stáhta geaidnodoaimmahat lea jo álgán geavahit dán vuogi go bearráigehččet biebmovuodjinfievrruid.

title: Kámerat riikka rájáide

maintext:
Dette er årets mest leste saker i Sápmi
Karasjokværing med intelligens som imponerer internasjonalt, forbud mot samisk flagg og Hollywood-stjerner som nyter Nord-Norge topper lista over NRK Sápmis mest leste saker i 2016.


authors:
Simon Piera Paulsen
Av Simon Piera Paulsen
Av Mette Ballovara Og Mattis Wilhelmsen

description: Allhelgorna cupa, Sápmi Pride ja næjttso gut sámegielav bajássjaddamin ittjij åhpa. Dá li nágin dajs ienemus lågåduvvam ássje sámegiellaj dá jage.

title: Dála li da ienemus lågåduvvam sámeássje dá jage

maintext:
(Oppsummering på norsk: Dette er årets mest leste samiske saker i Sápmi)
Ienemus lågåduvvam ássje julevsábmáj da jage NRK Sáme næhttabielen la gierugattjaj birra gudi goappátja duodjhibá.
Nuorttasámegiellaj lij gå «Drillo» bájkálasj bállotjiektjev rámpodij, ja ienemus lågåduvvam oarjjelsámegiellaj lij gå Gaske Nøørjen sámeskåvllå várjjaluváj.
Lågå aj: Dette er årets mest leste saker i Sápmi
Dála li da ienemus lågåduvvam ássje sábmáj NRK Sámen dá jage:
Oarjjelsábmáj (Åarjelsaemiengïelesne)
Vuostasj sajen oarjjelsábmáj: Ienemus lågåduvvam oarjjelsámegiellaj lij gå Gaske Nøørjen sámeskåvllå várjjaluváj. Foto: Lars-Petter Kalkenberg / NRK
Julevsábmáj
Nuppát sajen julevsábmáj: Oda Kjær Eriksen ietjas mánájda boahtte ájgen sihtá sámástit. Foto: Jonne Sikku
Nuorttasábmáj (Davvisámegillii)


authors:
Anne Randi Solbakken
Anders Boine Verstad
Av Mette Ballovara Og Mattis Wilhelmsen
Av Simon Piera Paulsen

description: Juovlaruohta de leat ollu juovlaskeaŋkkat juovlamuoraid vuolde. Anne Lene Turi Dimpas ávvuda dál juovllaid Filipiinnain. Doppe lea fuomášan ahte skeaŋkkat eai leat dat deháleamos oassi juovlaruohtas.

title: Filippiinnain ávvuda juovllaid

maintext:
Golmma háve lea Turi Dimpas fitnan ovttas isidin Filippiinnain. Dán jagi deaivvai son doppe ávvudit juovllaid, ja lea ge fuomášan ahte lea stuorra erohusat Norgga ja Filippiinna juovlaávvudeamis.
– Láven jurddahallat ahte leat stuora erohusat, ja stuorámus erohus gal lea dat mii guoská skeaŋkkaide.
Eará juovlavierut
Norggas leat skeaŋkkat stuorra oassi min juovlaávvudeamis ja dása illudit ge máŋga máná. Nu ii leat Filippiinnain.
– Min guovllus lea šaddan nu ahte skeaŋkkat leat dehálepmosat juovllaid ja mii oastit ollu skeaŋkkaid. Dáppe ii leat nu ollu diet vierru. Dáppe háliida bearaš čoahkkanit ja ávvudit juovllaid ovttas.
Vaikko leat muhtin erohusat, de sáhttá maid buohtastahttit sin vieruid min vieruiguin.
ERENOMÁŠ: Dál lea Anne Lene Turi Dimpas oaidnán movt Filippiinnain ávvudit juovllaid, – Somá oaidnit sin vieruid, lohká son. Foto: Ewa-Mari Hedman / NRK
– Filippinnain lea maid nie movt Sámis. Dáppe leat stuorra bearrašat ja buohkat háliidit leat čoahkis. Die lea hui dehálaš seammaláganvuohta. Dat ii leat nu ahte go mii dáppe ávvudat juovllaid, de mii leat dušše golmmas. Dáppe leat álohii fuolkkit obbaáigge láhkosis.
Erohusat ekonomaš dilis lea maid mielde váikkuheamen muhtin bearrašiid juovllaide. Ovtta dálus sáhttet leat muhtin skeaŋkkat, muhto eai fal nu máŋga. Ja eará dáluin ges eai oba leat ge skeaŋkkat.
– Go mu guoimmi fuolkkit ledje čoahkkanan ja mánát ožžo ovtta skeaŋkka, sii ledje nu movttegat dainna skeaŋkkain. Lei nu somá oaidnit sis dan ilu.
– Jurddašin dušše ahte ja ja, min guovlluin leat juovlamuorat ja 20-30 skeaŋkka. Dáppe ledje nu duhtavaččat ovttain skeaŋkkain ja dan gal lei hui somá oaidnit, loahpaha Turi Dimpas.


authors:
Sander Andersen
Av Mette Ballovara Og Mattis Wilhelmsen
Av Simon Piera Paulsen

description: Juska ådå ræjdo lij viehkken, de li dålusj made buoremusá. Dav javllá Divtasvuona guollár gen vanntsa l dievva ådåájggásasj ræjdojs, valla guhti huoman madij milta viermijt suohppu.

title: Dålusj made li vilá viehkken

maintext:
– Ådå ræjdo lij dal viehkken, valla huoman hæhttuv madij milta vaj iv viermijt galga gajkkot.
Dav javllá Divtasvuona guollár Einar Pedersen (75) guhti l viessomájgev guollidam, ja guhti vuonav dåbddå dagu ietjas buoŋav.
Dálla javlaj åvddåla la bálldáv bivddemin, ja giehttu dålusj merkaj ja madij birra man milta de viermijt suohpudin.
– Dålen adnin madijt man milta de guollidin, ja da dålusj merka lij dal buoraga diehtet dálla aj, juska dal dálla adnep remedajt majna åhtsåp, ekkolåtta rájes ja divna dale dajt. Valla dålen dal ettjin dajt ane. Dåssju merkajt adnin. Dálla dal aj adni dajt merkajt. Ja gå dajt aná, da aj diehtá gånnå nievres bådne lij, jus lij gålo ja nav.
– Moaddi de vájvástuvvap gå li nievres saje. Dajnas de agev åhtsåp buorep sajijt. Nievres båddne dal viermijt gajkku.
– Ij gåjt ájn bæjo, javllá Einar Pedersen gå báldesviermijt guovllá. Foto: Sander Andersen / NRK
Álkke teknihkalasj rustaj
Einar Pedersen de vilá várij ja njárgaj ja ietjá dåbddomerkaj milta sivtostallá gånnå l, ja gåsi galggá suohppot.
Ja juska li kárttasæjnnusa, ekkolåtta, rádára ja nav, de huoman Einar Pedersen madij milta manná gå la dagu báldesviermijt suohppomin.
– Hæhttu dal gæhttjat gånnå la. Juska dal dale dajt teknihkalasj viehkkenævojt adnep sjievnnjedin ja bållåsin gávnnat gåsi galga. Dat la má álkke. Valla huoman hæhttup gæhtjat madijs gånnå. Ep dal máhte dagu Girvasbáktáj suohppot bálldáj gånnå l bákte njuolgga vuolus 250 sallaj avta bále.
Salá ja slábe
Báldesviermij giesedahttijn Einar Pedersen giehttu gåktu sån guhkkudagájt ja tjiekŋalisájt riekni. Ja sån dal salájt ja slábijt låhkå juogu dal man stuorak la vanntsa, makta l tjiekŋal jali man guhkke allá ja viermme l.
Ja juska l dal Einar Pedersen navigátørra, ja dav åhpadusáv la gadtsam gånnå lidjin miehtara, de salájt iesj låhkå ja riekni.
– Mij lip dal hárjjánam salájda. Valla gå navigasjåvnnåj gehtja, da ep guolástusán máhte fåvtåjt ja miehtarajt rieknit, de kåmmålasstep. Mij dal adnep dav dålusj teknihkav.
– Vuojná dálla, gå aláv gávna, de li miehtara. Mån dal dav dalá sallan riekniv. Ietján ij maná.
– Galle l dal bálldájs. Gatjálvis la jus dal værmmáj suokŋá, javllá Einar Pedersen tjajma. Foto: Sander Andersen / NRK
Gitta jalggaj
Giesedahttijn la dal agev geldulasj jus báldes la dæhppum ja man tjiekŋalisán la. Bálldá l dal lassánam dájt maŋemus jagijt, ja Pedersen ij máhte subtsastit manen la nav sjaddam.
– Ij dav diehttu. Ihtám la gåjt juohkka sajen. Oadtjot dav la de væráp. Vuojnáv gal då ráddnávantsa suohppum li guovte gærddáj ienep viermijt gå mån, ja huoman luodju. Valla dán tjavtja le ållo bálldá.
– Dánna la dal 210 salá tjeikŋal, valla suohppop dájt 70-80 salla tjiekñalisás vuolus gitta jalggaj.
Ådåjagijda vat ietjá
Einar Pedersen la ávon gå báldes viermen gissjvur, ja sån dal åvddålijguovlluj gæhttjá gå ådåjagijda vat nuorráj galggá. Dalloj la silldá. Ja de jáddi.
– Mån iv máhte dájna hiejttet. Dát la muv iellemvuohke. Ja dat la má buoremus.


authors:
Naima Nergård
Ola Helness
Markus Thonhaugen
Av Mette Ballovara Og Mattis Wilhelmsen
Av Simon Piera Paulsen

description: Marion Anne Knutsen (29) vuojtij dán jagásj nammadusáv «Årets Nordlending». Marion Anne tjalmos råhstatjimev. Sån la akta gut viehket bihkovuodav dán tema birra, ja nav tabuav gádodit.

title: Marion Anne nammaduváj dán jagásj Nordlándagin

maintext:
Uddni almoduváj guhti l dán jagásj nordlándak, mij la jáhkásasj guddnebálkká majt NRK Nordland aktajn avijssa Avisa Nordland juogat.
Marion Anne Knutsen váldij vuosstáj dáv guddnebálkáv «Årets Nordlending» uddni Bådåddjon.
– Muv dåbdov ij dåhkki tjielggit. Lav riek ávon, ja vájmmo njuorranij, gádnjala gålggin, ja dát la ållu iehpedádjadahtte. Manná gal soames biejve åvdås gå dáv dádjadav.
Gå NRK gatját Marion Anne Knutsenis mij la dæhppum gájkka fijna bágojs majt uddni la oadjtum. De vásstet:
– Gájká bágo, gájka bágo. Mån lav nav ihkeva gijttevasj dan åvdås.
Fylkaráde Thomas Norvoll gálggi dál uddni bálkkáv Marion Anne Knutsenij suv bargo diehtij råhtsatjimev tjalmostit. Foto: Benjamin Fredriksen / NRK
Bihkovuohta l ájnas
Vuoratjismánon dán jage lågådaláj Marion Anne Knutsen tema birra man ájnas la bihkovuodajn gå sáhka l råhtsatjimij birra, ja tabu dan tema birra. Dat lågådallam sjattaj álggo råhtsatjimássjij birra majt sån ájgoj almodit.
– Æddnám ietjas åjtij. Majt sån mánnán åtsådaláj lij oasse dåssjidittjat suv viessomav gå råhtsatjimev vásedij.
– Munji dal dát ássje låktánij. Dåbddiv muddu l dal juojddáv dahkat.
Lågå: Opplevde overgrep i Tysfjord: – Det verste er å ikke bli trodd
Guokta máno seminára maŋŋela almodij avijssa VG diedojt lågenanaktasij birra Divtasvuonas ma aj lidjin råhtsatjimev vásedam. Ja akta dajs lij Marion Anne Knutsen.
– Dan birra de vierttijiv dárkkelit usjodallat åvdås gå mierrediv majt galggiv dahkat. Ietjam vegajn ságastiv, sijájn gudi diehtin dán birra.
– Dát la læhkám jáhke majt iv guossak vajálduhte, buore ja hæjos láhkáj. Jáhke l mannam bajás vuolus, moadda mielos biele valla aj ållo nievres biele.
Foto: Benjamin Fredriksen / NRK
Buorremielajn duostoduvvam
Knutsen tjielggij man ájnas lij sunji bihkovoudájn råhtsatjimij birra, ságastit ássje birra ja skámov ja tabuav gádodit.
– Dåbddiv boasstot lij jus galggiv ietjam namáv tjiegadit. Dajna de dáv ietjam láhkáj sihtiv vuosedit.
Lågå aj: – Seksuelle overgrep skal snakkes i hjel og ikke ties i hjel
Marion Anne Knutsen subtsas ienmus oasse li dáv buorremielajn duosstum. Sån giehttu aj oadtjum la ållo dårjav. Sån dættot aj moaddása lij suv diehti viehkev oadtjum gå la ássjev låkktim.
– Jus ga vuossteldimijn lav duostodam, de vuolláni buorremiel duostudimijn.
Dála l artihkal dárogiellaj: Marion Anne Knutsen er Årets Nordlending: – Uvirkelig


description: Juovlaruohtaga de leat ollu juovlaskeaŋkkat juovlamuoraid vuolde. Anne Lene Turi Dimpas ávvuda dál juovllaid Filipiinnain, doppe lea fuomášan ahte skeaŋkkat eai leat dat deháleamos oassi juovlaruohtaga.

title: Filippiinas ávvuda juovllaid

maintext:
Golbma háve lea Turi Dimpas fitnan ovttain isidin Filipiinnain. Dán jagi deaivvai son doppe ávvudit juovllaid, ja lea ge fuomášan ahte lea stuorra erohusat juovlaávvudeamis dáppe Norggas Filipiina ektui.
– Láven jurddahallat ahte leat stuorra erohusat, ja stuorámus erohus gal leat skeaŋkkaid dáfus.
Eará juovlavierut
Norggas leat skeaŋkkat stuorra oassi min juovlaávvudeamis ja dása illudit ge máŋga mánát, nu ii leat Filippiinas.
– Min guovlluin lea šaddan nu ahte skeaŋkkat lea deháleamos juovllain ja mii oastit ollu skeaŋkkaid. Dáppe ii leat nu ollu diet vierru. Dáppe háliida bearaš čoahkkanit ja leat fárrolagaid juovllain.
Vuoikko leat muhtin erohusat de sáhttá maid buohtastit sin vieruid min vieruin.
ERENOMÁŠ: Dál lea Anne Lene Turi Dimpas oaidnán movt Filippiinnain ávvudit juovllaid, – Somá oaidnit sin vieruid, lohká son. Foto: Ewa-Mari Hedman / NRK
– Filipinain lea maid nie movt sámis, dáppe leat stuorra bearrašat ja buohkat háliidit leat fárrolágaid. Die lea hui dehálaš seammaláganvuohta. Dat ii leat nu ahte go mii dáppe ávvudat juovllaid de eat leat eará go mii golmmas, dáppe lea álohii fuolkkit ja sii leat obbaáigge láhkosis.
Erohusat ekonomaš dilis lea maid mielde váikkuheamen muhtin bearaš juovllaid. Ovtta dálus sáhttet leat muhtin skeaŋkkat, muhto eai fal nu máŋga, ja eará dáluin ges eai leat skeaŋkkat.
– Go mu guoimmi fuolkkit ledje čoahkkanan ja mánát ožžo ovtta skeaŋkka, sii ledje nu movttat dan skeaŋkkain, dat lei nu somá oaidnit sis dan ilu.
– Jurddašin dušše, ja ja, min guovlluin leat juovlamuorat ja 20-30 skeaŋkkat, dáppe ledje nu duhtavaš ovtta skeaŋkkain ja nu duhtavačča, nu ahte dat gal lei hui somá oaidnit, loahpaha Turi Dimpas.


description: Täna keskpäeval lastakse üle Eesti vabatahtlike päästjate auks sireeni, mis hakkavad kõlama kolme Saare maakonna riikliku komando autodest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Vabatahtlike auks kõlavad keskpäeval sireenid
Esmaspäev, 05. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Esmaspäev, 05. detsember 2016. Täna keskpäeval lastakse üle Eesti vabatahtlike päästjate auks sireeni, mis hakkavad kõlama kolme Saare maakonna riikliku komando autodest.
Sireeniga tähistatakse rahvusvahelist vabatahtlike päeva, mille puhul lasevad Eesti kutselised päästekomandod keskpäeval sireeni meie päästeala vabatahtlike auks.
Saare maakonna Kuressaare, Orissaare ja Kihelkonna riiklike komandode autod annavad Saaremaa päästepiirkonna juhi Margus Lindmäe sõnul vabatahtlikele au olenemata, kas nad on sel ajal kodus või kusagil mujal.
Lindmäe arvab, et kuigi aktsiooni idee on hea, pole sireenitamine piisav, et vabatahtlike tegemisi märgataks. „Nad (vabatahtlikud-toim) teavad, et seda tehakse ja abiks seegi. Samas, kui tahame tunnustada inimesi ja nende tegemisi, oleks mõistlik nad kutsuda kohvilaua äärde, kiita nende tegemisi,“ pakkus ta.
Samuti ei tea Lindmäe arvates ka enamik tavakodanikke, mispärast säärane sireen kõlab.
Päästeameti peadirektori asetäitja Tauno Suurkivi sõnul on vabatahtlikud päästjad kutselistele komandodele võrdväärsed partnerid.
„Päästeala vabatahtlikud on professionaalsed, pühendunud ning teevad oma tööd väga hästi. Vabatahtlike komandod loovad sarnaselt kutselistele päästjatele oma kogukonnas turvatunnet ning vabatahtlik päästja on tihti inimeste jaoks kõige lähem turvalisuse eestkõneleja.“
„Uhke on mõelda, et Eestis on nii palju suure hingega inimesi, kes hoolivad oma kodukoha turvalisusest. Üks asi on päästesündmustele reageerimine, kuid tegelik turvalisus algab õnnetuste ennetamisest ja seega meist endist. Aitäh teile, head vabatahtlikud, et olete olemas,“ tunnustas Suurkivi vabatahtlikke.
Eestis on 114 vabatahtlikku päästekomandot ja ligi 2000 vabatahtlikku päästjat. Koos kutseliste komandodega päästetakse aastas 250-300 inimelu ja hoitakse ära varakahju 400-600 miljoni euro eest. Sireeniga tähistatakse rahvusvahelist vabatahtlike päeva, mille puhul lasevad Eesti kutselised päästekomandod keskpäeval sireeni meie päästeala vabatahtlike auks.Saare maakonna Kuressaare, Orissaare ja Kihelkonna riiklike komandode autod annavad Saaremaa päästepiirkonna juhi Margus Lindmäe sõnul vabatahtlikele au olenemata, kas nad on sel ajal kodus või kusagil mujal.Lindmäe arvab, et kuigi aktsiooni idee on hea, pole sireenitamine piisav, et vabatahtlike tegemisi märgataks. „Nad (vabatahtlikud-toim) teavad, et seda tehakse ja abiks seegi. Samas, kui tahame tunnustada inimesi ja nende tegemisi, oleks mõistlik nad kutsuda kohvilaua äärde, kiita nende tegemisi,“ pakkus ta.Samuti ei tea Lindmäe arvates ka enamik tavakodanikke, mispärast säärane sireen kõlab.Päästeameti peadirektori asetäitja Tauno Suurkivi sõnul on vabatahtlikud päästjad kutselistele komandodele võrdväärsed partnerid.„Päästeala vabatahtlikud on professionaalsed, pühendunud ning teevad oma tööd väga hästi. Vabatahtlike komandod loovad sarnaselt kutselistele päästjatele oma kogukonnas turvatunnet ning vabatahtlik päästja on tihti inimeste jaoks kõige lähem turvalisuse eestkõneleja.“„Uhke on mõelda, et Eestis on nii palju suure hingega inimesi, kes hoolivad oma kodukoha turvalisusest. Üks asi on päästesündmustele reageerimine, kuid tegelik turvalisus algab õnnetuste ennetamisest ja seega meist endist. Aitäh teile, head vabatahtlikud, et olete olemas,“ tunnustas Suurkivi vabatahtlikke.Eestis on 114 vabatahtlikku päästekomandot ja ligi 2000 vabatahtlikku päästjat. Koos kutseliste komandodega päästetakse aastas 250-300 inimelu ja hoitakse ära varakahju 400-600 miljoni euro eest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa Naiskodukaitse Leisi jaoskond loodi esmakordselt 21. märtsil 1926 ning pea kolmveerand sajandit hiljem loodi see taas käesoleva aasta 16. novembril. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Naiskodukaitse taastas Leisi jaoskonna

maintext:
Sport
Naiskodukaitse taastas Leisi jaoskonna (1)
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 06. detsember 2016. Saaremaa Naiskodukaitse Leisi jaoskond loodi esmakordselt 21. märtsil 1926 ning pea kolmveerand sajandit hiljem loodi see taas käesoleva aasta 16. novembril.
Kaitseliidu Saaremaa maleva Naiskodukaitse instruktor Piret Paomees (pildil) tõdes, et juba väga pikka aega on soovitud Leisi jaoskond taas ellu äratada. Nüüd see siis Karjas ära tehti – jäänud on veel paberid vormistada ja jaoskonna taassünd Naiskodukaitse esinaise poolt ametlikult kinnitada.
Jaoskond loodi Karja saunas. Kohe valiti ülekaalukalt esinaiseks kogukonnas väga ettevõtlik ja hinnatud naine Aire Kurs. Leisi jaoskond hõlmab sama piirkonna naisi, hakates toimetama Kaitseliidu Saaremaa maleva Leisi rühma juures.
Huvi uue jaoskonna vastu on suur – lisaks algsele kümnele liikmele on juba avalduse sisse andnud veel viis naist.
Aire Kurs ütles, et uue jaoskonna suhtes on tunne põnev ja elevust jagub. Algselt oli ta esinaiseks valimise kohta arvanud, et mõtleb kodus selle üle järele, kuid jäi siiski nõusse. “Ei oska enam “ei“ ka öelda. Tegelikult on väga põnev ja ega ma üksinda ka ole – minu selja taga on väga toredad naised,“ kinnitas ta.
Justkui kingiks
Kursil saab märtsis kaks aastat Naiskodukaitse liikmeks olemist, kuid üleüldiselt on ta kogukonnas aktiivne ja hinnatud inimene.
Miks aga jaoskond just Karja saunas loodi? Paomehe sõnul on just see koht, kus piirkonna kaitseliitlased sageli oma kokkusaamisi korraldavad ning õppustest kokkuvõtteid teevad. “Saunas tulevad alati head mõtted. Kuuleme ju tihti väljendit: naised saunas rääkisid… Meie rääkimine oli tulemuslik ja jaoskond, mida väga kaua ootasime, saigi loodud,“ selgitas Paomees.
Enne kuulusid Leisi kandi naised Pihtla Naiskodukaitse jaoskonna koosseisu. “Leisi jaoskonna taasloomine on ilus kingitus Saaremaa ringkonnale, sest sel neljapäeval, 8. detsembril tähistame oma ringkonna 91. aastapäeva,“ tundis Paomees rõõmu. Kaitseliidu Saaremaa maleva Naiskodukaitse instruktor Piret Paomees (pildil) tõdes, et juba väga pikka aega on soovitud Leisi jaoskond taas ellu äratada. Nüüd see siis Karjas ära tehti – jäänud on veel paberid vormistada ja jaoskonna taassünd Naiskodukaitse esinaise poolt ametlikult kinnitada.Jaoskond loodi Karja saunas. Kohe valiti ülekaalukalt esinaiseks kogukonnas väga ettevõtlik ja hinnatud naine Aire Kurs. Leisi jaoskond hõlmab sama piirkonna naisi, hakates toimetama Kaitseliidu Saaremaa maleva Leisi rühma juures.Huvi uue jaoskonna vastu on suur – lisaks algsele kümnele liikmele on juba avalduse sisse andnud veel viis naist.Aire Kurs ütles, et uue jaoskonna suhtes on tunne põnev ja elevust jagub. Algselt oli ta esinaiseks valimise kohta arvanud, et mõtleb kodus selle üle järele, kuid jäi siiski nõusse. “Ei oska enam “ei“ ka öelda. Tegelikult on väga põnev ja ega ma üksinda ka ole – minu selja taga on väga toredad naised,“ kinnitas ta.Kursil saab märtsis kaks aastat Naiskodukaitse liikmeks olemist, kuid üleüldiselt on ta kogukonnas aktiivne ja hinnatud inimene.Miks aga jaoskond just Karja saunas loodi? Paomehe sõnul on just see koht, kus piirkonna kaitseliitlased sageli oma kokkusaamisi korraldavad ning õppustest kokkuvõtteid teevad. “Saunas tulevad alati head mõtted. Kuuleme ju tihti väljendit: naised saunas rääkisid… Meie rääkimine oli tulemuslik ja jaoskond, mida väga kaua ootasime, saigi loodud,“ selgitas Paomees.Enne kuulusid Leisi kandi naised Pihtla Naiskodukaitse jaoskonna koosseisu. “Leisi jaoskonna taasloomine on ilus kingitus Saaremaa ringkonnale, sest sel neljapäeval, 8. detsembril tähistame oma ringkonna 91. aastapäeva,“ tundis Paomees rõõmu.
Veel artikleid samast teemast »


description: 10. detsembril toimus kolmes koolis – Kuressaare gümnaasiumis, Saaremaa ühisgümnaasiumis ja Orissaare gümnaasiumis – maakonna geograafiaolümpiaad 7.–12. klassi õpilastele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aineolümpiaad kolis paberilt arvutisse


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: 2017. aasta horoskoop: KALAD

maintext:
2017. aasta horoskoop: KALAD
Autor: Edda Paukson Reede, 30. detsember 2016.
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR.
NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine.
Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.


description: Novembri algul allkirjastati korraldus, millega lõpetati Sakla seafarmis ja seda ümbritseval alal üle kolme kuu kestnud karantiin. Algul arvati, et võibolla tuuakse esimesed loomad farmi juba kuu lõpus, aga nii siiski ei läinud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Sakla seafarmi jõuluks loomi veel ei tule
Kolmapäev, 14. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 14. detsember 2016. Novembri algul allkirjastati korraldus, millega lõpetati Sakla seafarmis ja seda ümbritseval alal üle kolme kuu kestnud karantiin. Algul arvati, et võibolla tuuakse esimesed loomad farmi juba kuu lõpus, aga nii siiski ei läinud.
Valjala Seakasvatuse OÜ juhataja Margus Õunpuu tõdes juba varem, et enne sigade farmi tagasitoomist tuleb teha remonditöid, mis on tänase seisuga aga kauem aega nõudnud, kui algul võis arvata.
“Teeme veel remonditöid ja loomade sissetoomine lükkub kas jaanuari või veebruari,” pakkus Õunpuu. Valjala Seakasvatuse OÜ juhataja Margus Õunpuu tõdes juba varem, et enne sigade farmi tagasitoomist tuleb teha remonditöid, mis on tänase seisuga aga kauem aega nõudnud, kui algul võis arvata.“Teeme veel remonditöid ja loomade sissetoomine lükkub kas jaanuari või veebruari,” pakkus Õunpuu.
Veel artikleid samast teemast »


description: On mõneti uskumatu, et üks kooliväline teadmisteasutus on vastu pidanud 20 aastat. Aga nii see on. Eile tähistas oma 20. sünnipäeva koolituskeskus Osilia. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tubli, Osilia!

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Tubli, Osilia!
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
On mõneti uskumatu, et üks kooliväline teadmisteasutus on vastu pidanud 20 aastat. Aga nii see on. Eile tähistas oma 20. sünnipäeva koolituskeskus Osilia.
Läbi kõigi nende aastate on keskus pakkunud väga paljudele inimestele võimalust saada teadmisi kodusaarelt lahkumata. On ju siit, mere tagant mandrile käimine olnud ikka üsna aeganõudev ettevõtmine, aga kui sulle värskeimad teadmised koju kätte tuuakse, tasub selle üle siirast rõõmu tunda.
Tore on see, et koolituste peale mõeldes on lausa omaette grupp õpetajad, kellele korraldatakse täienduskursusi ja õppereise. Laiemalt võttes on läbi aegade olnud väga tähtis teema kõiki haarav täiskasvanuharidus. Ja tudub, et saarlased tahavad õppida.
Osilial on olnud nutikust siduda ennast ka rahvusvaheliste projektidega ning sedakaudu on koolitusteks toetust saadud.
Osilia juhatajad on küll vahetunud ja kõik tegijad on olnud väga tublid, aga kõige tähtsam on see, et asja on suudetud elus hoida ning pidevalt edasi arendatud. Tubli!
2. detsember 2016 Autor: MM Reede, 02. detsember 2016.Läbi kõigi nende aastate on keskus pakkunud väga paljudele inimestele võimalust saada teadmisi kodusaarelt lahkumata. On ju siit, mere tagant mandrile käimine olnud ikka üsna aeganõudev ettevõtmine, aga kui sulle värskeimad teadmised koju kätte tuuakse, tasub selle üle siirast rõõmu tunda.Tore on see, et koolituste peale mõeldes on lausa omaette grupp õpetajad, kellele korraldatakse täienduskursusi ja õppereise. Laiemalt võttes on läbi aegade olnud väga tähtis teema kõiki haarav täiskasvanuharidus. Ja tudub, et saarlased tahavad õppida.Osilial on olnud nutikust siduda ennast ka rahvusvaheliste projektidega ning sedakaudu on koolitusteks toetust saadud.Osilia juhatajad on küll vahetunud ja kõik tegijad on olnud väga tublid, aga kõige tähtsam on see, et asja on suudetud elus hoida ning pidevalt edasi arendatud. Tubli!2. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Linnavalitsus kinnitas eile konkursside “Värv Kuressaare majal 2016” ja “Kuressaare piirdeaiad korda 2016” tulemused. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kuressaare linn tunnustas värve ja tarasid
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Neljapäev, 08. detsember 2016. Tõnu Ling kinnitas, et kui valge paberiga kõrvu panna, siis on kohe selge, et hoone fassaad aadressil Karl Ojassoo tn 7 on õrnroosakas-kreemjas valge. FOTO: Valmar Voolaid Linnavalitsus kinnitas eile konkursside “Värv Kuressaare majal 2016” ja “Kuressaare piirdeaiad korda 2016” tulemused.
Konkursi “Värv Kuressaare majal” eesmärk on selgitada välja kõige eeskujulikumalt värvitud linnamajad ja arvestades, et sel aastal on esiletõstmist väärivaid hooneid rohkem kui eelnevatel aastatel, suurendati preemiafondi 650 eurolt 1000 eurole.
Komisjoni hinnangul olid tunnustamist väärivad hooned Karl Ojassoo tn 7, Karl Ojassoo tn 9, Rohu tn 1a, Tallinna tn 52 ja Uus tn 5a. Igale majale määrati preemiaks 200 eurot.
Majad ja piirdeaiad
“Kuna asume muinsuskaitseala piiril, küsisime värvipassi linnalt. Linnavalitsuse ja muinsuskaitseametnikud kraapisid krohvi alt välja originaalvärvi, nõnda saigi meie maja õrnroosakas-kreemjas valge,” ütles Karl Ojassoo tn 7 ühistu esimees Tõnu Ling.
“Meie aastast 1957 kasutusele võetud hoone oli nii väetis olukorras, mistõttu võtsime ta väga põhjalikult ette.
Ühel meelel ja pangalaenuga tegime lisaks fassaadile korda sokli, vahetasime katuse, soojustasime laepealse ja remontisime trepikoja nii, et sellest nakatus ka naabermaja. Tunnustus teeb rõõmu, preemiaraha eest ostame tordi ja teeme suure peo.”
Konkursil “Kuressaare piirdeaiad korda” tunnistati parimateks uued piirdeaiad aadressidel Mere tn 1, Transvaali tn 4, August Kitzbergi tn 26. Preemia suuruseks on nende kõigi puhul 216,66 eurot ehk kokku 650 eurot.
Esiletoodud piirdeaedade puhul on jälgitud ajalooliselt väljakujunenud keskkonna ja ajastu tüpoloogiat, samuti on piirdeaiad rajatud korrektselt.
“Konkursi kohta lugesin linnalehest ja kuna piirdeaed vajas niikuinii kordategemist, siis oli sellel osalemine motiveeriv,” kirjeldas Transvaali tn 4 omanik Stella Neidre.
“Ja kuigi preemiasumma tehtud kulutusi kaugeltki ei kata, on tore, et seda märgati.”
Konkurssi “Värv Kuressaare majal” on läbi viidud alates 2000. aastast ja konkurssi “Kuressaare piirdeaiad korda” on korraldatud alates 2007. aastast.
Elanikud hoolivad
“Olen osalenud komisjoni töös ka varem, mistõttu on mul heameel öelda, et Kuressaare elanikud hoolivad üha enam oma kinnistutest ja elukeskkonnast,” tõdes komisjoni liige Keidi Saks.
“Mind isiklikult rõõmustas näiteks Karl Ojassoo tänava hoonete renoveerimise juures see, et säilitati ajastutruu ilme.”
Mõlemat kategooriat hindas komisjon, kuhu kuulusid linna vanemarhitekt Maria Reimal ja ehitus- ja planeerimisosakonna spetsialist Rita Tamm ning muinsuskaitseameti Saaremaa vaneminspektor Keidi Saks. Komisjoni esimees oli Mart Mäeker. Konkursi “Värv Kuressaare majal” eesmärk on selgitada välja kõige eeskujulikumalt värvitud linnamajad ja arvestades, et sel aastal on esiletõstmist väärivaid hooneid rohkem kui eelnevatel aastatel, suurendati preemiafondi 650 eurolt 1000 eurole.Komisjoni hinnangul olid tunnustamist väärivad hooned Karl Ojassoo tn 7, Karl Ojassoo tn 9, Rohu tn 1a, Tallinna tn 52 ja Uus tn 5a. Igale majale määrati preemiaks 200 eurot.“Kuna asume muinsuskaitseala piiril, küsisime värvipassi linnalt. Linnavalitsuse ja muinsuskaitseametnikud kraapisid krohvi alt välja originaalvärvi, nõnda saigi meie maja õrnroosakas-kreemjas valge,” ütles Karl Ojassoo tn 7 ühistu esimees Tõnu Ling.“Meie aastast 1957 kasutusele võetud hoone oli nii väetis olukorras, mistõttu võtsime ta väga põhjalikult ette.Ühel meelel ja pangalaenuga tegime lisaks fassaadile korda sokli, vahetasime katuse, soojustasime laepealse ja remontisime trepikoja nii, et sellest nakatus ka naabermaja. Tunnustus teeb rõõmu, preemiaraha eest ostame tordi ja teeme suure peo.”Konkursil “Kuressaare piirdeaiad korda” tunnistati parimateks uued piirdeaiad aadressidel Mere tn 1, Transvaali tn 4, August Kitzbergi tn 26. Preemia suuruseks on nende kõigi puhul 216,66 eurot ehk kokku 650 eurot.Esiletoodud piirdeaedade puhul on jälgitud ajalooliselt väljakujunenud keskkonna ja ajastu tüpoloogiat, samuti on piirdeaiad rajatud korrektselt.“Konkursi kohta lugesin linnalehest ja kuna piirdeaed vajas niikuinii kordategemist, siis oli sellel osalemine motiveeriv,” kirjeldas Transvaali tn 4 omanik Stella Neidre.“Ja kuigi preemiasumma tehtud kulutusi kaugeltki ei kata, on tore, et seda märgati.”Konkurssi “Värv Kuressaare majal” on läbi viidud alates 2000. aastast ja konkurssi “Kuressaare piirdeaiad korda” on korraldatud alates 2007. aastast.“Olen osalenud komisjoni töös ka varem, mistõttu on mul heameel öelda, et Kuressaare elanikud hoolivad üha enam oma kinnistutest ja elukeskkonnast,” tõdes komisjoni liige Keidi Saks.“Mind isiklikult rõõmustas näiteks Karl Ojassoo tänava hoonete renoveerimise juures see, et säilitati ajastutruu ilme.”Mõlemat kategooriat hindas komisjon, kuhu kuulusid linna vanemarhitekt Maria Reimal ja ehitus- ja planeerimisosakonna spetsialist Rita Tamm ning muinsuskaitseameti Saaremaa vaneminspektor Keidi Saks. Komisjoni esimees oli Mart Mäeker.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval toimus GOSPA-s glamuurne BonBon Lingerie pesukollektsiooni esitlus. Lavale toodi naiselikkusest ja romantikast pakatav eksklusiivne kollektsioon, mis pani kõigi vaatajate silmad särama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pesumoe šõu köitis pilke


description: 14.–22. detsembrini osalesid viis eestlast Erasmus+ programmi raames Lõuna-Kreeka linnas Gytheios nädal aega väldanud koolitusel, mis keskendus noorte ettevõtluse arenemisvõimalustele Euroopa eri paigus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kreekas ettevõtlust õppimas

maintext:
Uudised
Kreekas ettevõtlust õppimas
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
14.–22. detsembrini osalesid viis eestlast Erasmus+ programmi raames Lõuna-Kreeka linnas Gytheios nädal aega väldanud koolitusel, mis keskendus noorte ettevõtluse arenemisvõimalustele Euroopa eri paigus.
Saaremaalt osales projektis Triin Arva, Saaremaa arenduskeskuse noorte ettevõtluskonsultant ning projektijuht.
Lisaks Eestile osales kuus riiki, kokku üle 30 noorte ettevõtlikkuse ja ettevõtlusega tihedalt seotud inimese.
Nädala aja vältel kaardistati Gytheio linna suuremaid väljakutseid seoses tööhõive ja noorte kvalifikatsiooni vastavusega tööturu vajadustele.
Juba esimestel päevadel pakkusid programmis osalejad välja mitmeid nutikaid ja innovaatilisi lahendusi, millega oleks võimalik sealset ettevõtluskeskkonda rikastada.
Kõik valminud projektid leidsid tee ka Gytheio linnavalitsuse esindajateni, kellele need pakkusid elavat huvi ja võeti soojalt vastu.
Programmi eesmärk on lisaks korraldajamaa probleemide üle arutamisele ka impulseerida osalevate maade tööturgu sotsiaalse ettevõtluse kontekstis, luua tulevikuks väärtuslikke sidemeid ning tutvustada oma kogemusi teiste riikide esindajatele.
Niiviisi andsid Eesti esindajad põhjaliku ülevaate sotsiaalse ettevõtluse hetkeseisust Eestis. Autor: MM Reede, 23. detsember 2016.Saaremaalt osales projektis Triin Arva, Saaremaa arenduskeskuse noorte ettevõtluskonsultant ning projektijuht.Lisaks Eestile osales kuus riiki, kokku üle 30 noorte ettevõtlikkuse ja ettevõtlusega tihedalt seotud inimese.Nädala aja vältel kaardistati Gytheio linna suuremaid väljakutseid seoses tööhõive ja noorte kvalifikatsiooni vastavusega tööturu vajadustele.Juba esimestel päevadel pakkusid programmis osalejad välja mitmeid nutikaid ja innovaatilisi lahendusi, millega oleks võimalik sealset ettevõtluskeskkonda rikastada.Kõik valminud projektid leidsid tee ka Gytheio linnavalitsuse esindajateni, kellele need pakkusid elavat huvi ja võeti soojalt vastu.Programmi eesmärk on lisaks korraldajamaa probleemide üle arutamisele ka impulseerida osalevate maade tööturgu sotsiaalse ettevõtluse kontekstis, luua tulevikuks väärtuslikke sidemeid ning tutvustada oma kogemusi teiste riikide esindajatele.Niiviisi andsid Eesti esindajad põhjaliku ülevaate sotsiaalse ettevõtluse hetkeseisust Eestis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile õhtul Sakla seltsimajas EKRE Saaremaa aktiivi advendiürituse avakõnes tänas erakonna esimees Mart Helme kõiki, kes on erakonna tegevusse panustanud. Helme kõneles rahvuse identiteedist, mis peab algama kodust ja kodukohast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
EKRE Valjala osakonda juhib Alexander Pupart
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Laupäev, 03. detsember 2016. Mart Helme peatus oma advendikõnel teemadel, mis olid sama teravad kui kahvliharud. FOTO: Valmar VOolaid Eile õhtul Sakla seltsimajas EKRE Saaremaa aktiivi advendiürituse avakõnes tänas erakonna esimees Mart Helme kõiki, kes on erakonna tegevusse panustanud. Helme kõneles rahvuse identiteedist, mis peab algama kodust ja kodukohast.
Nii ütles ta, et saarlane peab end esmalt saarlasena tunnetama, seejärel eestlase, eurooplase ja alles siis maailmakodanikuna.
Muu hulgas tõi Helme esile uue koalitsiooni plussid ja miinused ning väljendas sügavat muret olukorra ja Eesti riigi suundade pärast. Ta rõhutas, et rahvusriigi säilitamine pole mõeldav üksnes ühe erakonna, vaid kogu rahva huve teenides.
”Rahvas peab saama valitsust usaldada,” ütles Helme. ”Ma tahan elada eesti keeles ja oma rahvuskeskkonnas. Mina olen poliitikas üksnes sellel eesmärgil.”
Pidulikul õhtusöögil, kus loodi Valjala osakond ning valiti selle juhatus, osales 36 inimest. Seitsmeliikmelise osakonna juhiks valiti Alexander Pupart, konkurentsi pakkus talle Rein Mõik, kes eile erakonnaga liitus. Aseesimeheks valiti Peeter Süld.
”Meil on palju kaasamõtlejaid ja inimesed on Eestis toimuva pärast väga mures. Teha on väga palju,” ütles värske osakonnajuhataja. Juhatus kinnitatakse reglemendi kohaselt järgmisel avatud koosolekul. Nii ütles ta, et saarlane peab end esmalt saarlasena tunnetama, seejärel eestlase, eurooplase ja alles siis maailmakodanikuna.Muu hulgas tõi Helme esile uue koalitsiooni plussid ja miinused ning väljendas sügavat muret olukorra ja Eesti riigi suundade pärast. Ta rõhutas, et rahvusriigi säilitamine pole mõeldav üksnes ühe erakonna, vaid kogu rahva huve teenides.”Rahvas peab saama valitsust usaldada,” ütles Helme. ”Ma tahan elada eesti keeles ja oma rahvuskeskkonnas. Mina olen poliitikas üksnes sellel eesmärgil.”Pidulikul õhtusöögil, kus loodi Valjala osakond ning valiti selle juhatus, osales 36 inimest. Seitsmeliikmelise osakonna juhiks valiti Alexander Pupart, konkurentsi pakkus talle Rein Mõik, kes eile erakonnaga liitus. Aseesimeheks valiti Peeter Süld.”Meil on palju kaasamõtlejaid ja inimesed on Eestis toimuva pärast väga mures. Teha on väga palju,” ütles värske osakonnajuhataja. Juhatus kinnitatakse reglemendi kohaselt järgmisel avatud koosolekul.
Veel artikleid samast teemast »