maintext:
Dirhami tuleõnnetuse ohvri nahasiirdamisoperatsioon lükati uude aastasse
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eesti Ekspress nimetas Maare Uusi üheks oma 2016. aasta kangelastest.
Dirhamis tuleõnnetuses raskeid põletushaavu saanud Maare nahasiirdumisoperatsioon lükkus koos teiste plaaniliste operatsioonidega järgmisesse aastasse, kirjutas Eesti Ekspress.
„Üks opp pidi toimuma oktoobri lõpus, aga veidi aega tagasi helistati ja öeldi, et plaanilised operatsioonid lükkuvad edasi, järgmisesse aastasse. No jah – okei, kannatlikkuse võrdkuju Maare suudab need kaks kuukest veel vastu pidada ja oodata. Mis see siis ära on!,” kirjutab naine oma blogis uusmaare.wordpress.com.
„Tegelikult olen natuke nõutu, et asi venib. Õnnetusest on möödas peaaegu kaks ja pool aastat ja arengud selle aja jooksul on olnud minimaalsed. Areng on lihtsalt see, et armid on ajaga heledamaks läinud. Aga sellest on mulle vähe – nad on endiselt silmatorkavad ja inetud ja ma tunnen end nende pärast ebakindlalt.”
„Võrreldes välismaa lugudega, siis seal on tuleõnnetuse üleelanud inimestel kahe ja poole aasta möödudes hoopis teine olukord. Siin koduses Eestis käib asi natuke teistmoodi – igaüks peab enda eest võitlema, et üldse mingit ravi saaks. Sa pead arstidele ennast pidevalt meelde tuletama, uurima, pakkuma välja lahendusi ja olema initsiatiivikas.
Ma loodan, et te ei saa valesti aru – ma ei taha kedagi või midagi kritiseerida. Ma püüan elada hinnanguvaba elu. Arstid tegid minuga suurepärast tööd vahetult pärast õnnetust. Võimalik, et võlgnen neile oma elu! Lihtsalt see olukord paneb veidi paneb kukalt kratsima. Lubatud poolest aastast sai aasta, seejärel kaks, nüüd on juba kaks ja pool ja pole võimatu, et saab ka kolm. Ja Maare endiselt alles alustab raviga…”
Maarega juhtus õnnetus kaks aastat tagasi Dirhami sadama lähedal, kuhu väike sõpruskond oli sõitnud sinna nädalavahetust veetma. Kella ühe-kahe paiku öösel oli hõõguva lõkke ääres veel neli inimest. Lõkke kõrval malmnõus põles tehniline piiritus, et lõkkeplatsi valgustada. Kui nõus tuli kustus, valas üks piduline, Kaido, piiritust juurde. Piiritus plahvatas, kerkis suur leek. Kilejoppi ja fliistekki mässitud Maare süttis üleni põlema, kirjutas Lääne Elu mullu novembris Haapsalus peetud kohtuistungit kajastades.
Ekspress kirjutas suvel, et 27aastane Maare on kahe aasta jooksul üle elanud lõputu hulga operatsioone ja nahasiirdamisi. Kaks aastat pidi ta riiete all kandma survepesu – täpselt keha järgi õmmeldud pesu, mis peab kehale survet avaldama. Nii muutuvad armid madalamaks ja siledamaks. Arme tuli määrida geeliga ja näkku kleepida armiplaastreid.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Johannesepäeva teenistusel anti Kristel Engmanile üle koguduse teenetemärk
Kaire Reiljan
Täna õhtul anti Haapsalu toomkirikus koguduse nimipühaku Johannese päevale pühendatud teenistusel anti diplomaadist kirikuõpetajale, Haapsalu edendajale ja rahvusvaheliste suhete arendajale Kristel Engmanile üle EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk.
Välisministeeriumi poliitikaosakonnas töötav Kristel Engman on ühtlasi EELK vikaarvaimulik ehk oma koguduseta kirikuõpetaja. Ta ordineeriti preestriks 2004 ja on teeninud peamiselt Haapsalu kogudust, aga vajadusel ka Lääne praostkonna teisi kogudusi. 2015. aastast töötab Engman piiskopi alluvuses.
Lisaks sellele on Kristel Engman kiriku ajalehe kaastööline ja mitmete Püha Johannese koguduse tegemiste eestvõtja.
Oma tänukõnes Haapsalu toomkirikus arutles Kristel Engman koguduse rolli üle ühiskonnas ajal, mil arutletakse kiriku ja riigivõimu lahususe üle. Engmani sõnul on näiteks kogudusel ja omavalitsusel palju ühist, sest mõlemad teenivad samu inimesi. „Kirikut käsitletakse kui mittetulundusühingut, samas on kirik institutsionaalselt ja tarditsiooniliselt rohkem kui margikogujate või liblikapüüdjate selts. Kirikust sõltub rohkem kui teistest seltsidest,” ütles ta. Engman rõhutas, et kodanikuühiskonnas on vaja tuge ja toetust, et eestvedajad ei väsiks; on vaja kuulamisoskust, et kuulata, mida räägib ja mõtleb ühsikond ning märkamisoskust.
„Johannese vapimärgi noorima kavalerina on olnud rõõm ja au seda kogudust ja seeläbi kogukonda teenida,” ütles Kristel Engman.
Püha Johannese koguduse nõukogu asutas teenetemärgi aastal 2002. Teenetemärk on kullatud metallist valmistatud ladina rist, mille esikülg on kaetud punase läbipaistva kuumemailiga. Risti peal on hõbedast valmistatud lendutõusev kotkas, kelle pead ümbritseb nimbus ning jalad on kuldsed. Märki kantakse 40 mm laiuse muareesiidist lindi küljes; mehed kaelas, daamid lindist valmistatud põiklehvi küljes vasakul pool rinnal. Lendutõusev nimbusega kotkas on evangelist Püha Johannese sümbol. See näitab, et Johannes jõudis enam kui keegi teine surelikest lähedale taevastele saladustele.
Hõbe on puhtuse ja vaimuvalguse värv, tähistab õilsust ning ustavust. Punane on taevaliku tõe ja elujõu värv. Hõbe ja punane on ka Läänemaa värvid, Püha Johannese kotkas on samuti Läänemaa ja Haapsalu vapilind. EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk antakse Eesti või välisriigi kodanikule Haapsalu kogudusele ja Haapsalule osutatud eriliste teenete eest.
Esimesed teenetemärgid anti üle 2003. aastal johannesepäeval koguduse liikmele Heino Noorele ja Haapsalu Vanamuusika Festivali asutajale Toomas Siitan.
Fotod Arvo Tarmula

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Algas konkurss 2016. aasta parima keeleteo selgitamiseks
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Haridus- ja teadusministeerium kuulutas välja konkursi 2016. aasta parima keeleteo selgitamiseks, kandidaate saab esitada 22. jaanuarini.
Aasta keeleteo konkursi eesmärk on tunnustada tegusid, mis tõstavad eesti keele tuntust ja mainet, väärtustavad eesti keele õpetamist, õppimist ja oskamist, soodustavad eesti keele kasutamist ja staatuse kindlustamist ning edendavad eesti keele talletamist ja uurimist.
Aasta parima keeleteo kandidaate saab esitada ministeeriumi kodulehel www.hm.ee/keeletegu2016 või e-postiaadressil keeletegu@hm.ee või posti teel (aadressil haridus- ja teadusministeerium, Munga 18, Tartu 50088, märksõna „Keeletegu”).
Kandidaatide esitamisel e-posti või posti teel tuleb järgida ministeeriumi kodulehel olevat esitusvormi ja teatada:
1) keeleteo nimetus,
2) keeleteo tegija/tegijad ja tema/nende kontaktandmed, töörühma puhul juhi ja liikmete nimed ning juhi kontaktandmed,
3) keeleteo kirjeldus seostatuna konkursi eesmärgiga (500-1000 tähemärki),
4) esitaja nimi, e-postiaadress ja/või telefoninumber.
Aasta keeleteo konkursil antakse välja kaks auhinda: peaauhind ja rahvaauhind. Peaauhinna saaja valivad taasiseseisvunud Eesti haridus- ja teadusministrid, rahvaauhind selgitatakse välja avaliku hääletusega veebruaris. Laureaadid selguvad märtsis.
Keeleteoauhinna senised laureaadid
2015. aasta keeletegu: Eesti Keele Instituudi e-keelenõu ja tasuta keelenõuanne (Eesti Keele Instituut)
Rahvaauhind ja ministrite esiletõstetud: „Hiiu sõnaraamat“ (Paul Kokla ja Meeli Sedrik)
2014. aasta keeletegu ja rahvaauhinna võitja: eesti keele e-õppe keskkond Keeleklikk (Leelo Kingisepp ja Marju Ilves)
Ministrid tõstsid esile eesti-võru keele sõnaraamatu koostamist (Võru Instituut)
2013. aasta keeletegu: lapse keelelist arengut toetavad mängud (Reili Argus, Cattre Hein)
Rahvaauhind: Võrumaa noorte keelelaager
Ministrid tõstsid esile Mulgi sõnastiku koostamist ja väljaandmist (Alli Laande, Karl Pajusalu, Kristi Ilves, Triin Todesk, Erna Elise Neimann, Mare Keldo, Asta Jaaksoo, Ilse Israel, Ants Taul, Asta Mäeorg, Hillevi-Kärt Muska, Helju Lehesmets)
2012. aasta keeletegu: sõnaraamat „Eesti keele sõnapered“ I–II (Silvi Vare)
Rahvaauhind: Eesti etümoloogiasõnaraamat (Iris Metsmägi, Meeli Sedrik, Sven-Erik Soosaar)
Ministrid tõstsid esile "Kihnukielsed uudisõd“ Vikerraadios (Kaisa Laos, Külli Laos, Mark Soosaar, Raigo Tšetšin)
2011. aasta keeletegu: kõnetuvastusrakendusi nutitelefonidele (Tanel Alumäe, Kaarel Kaljurand)
Rahvaauhind: Võro keelepesä käivitamine ja arendamine (Mariko Faster, Triin Rõõmusoks, Egle Vodi)
Ministrid tõstsid esile eestikeelse repertuaari omandamist ja osavõttu noorte laulupeost „Maa ja ilm“ (Narva koorikool, direktor Marina Kossolapova) ja tunnustasid „Wiedemanni grammatika" tõlget eesti keelde (Heli Laanekask, Ellen Niit)
2010. aasta keeletegu ja rahvaauhind: eestikeelse hääljuhtimise loomine pimedate inimeste tehnilistele abivahenditele (Janar Vaik, Artur Räpp, Igor Markatšov, Sandra Meigas)
Ministrid tõstsid esile eestikeelset loome-, kontserdi- ja salvestustegevust (ansambel „Metsatöll“), näitust „Muuseum näitab keelt“ (Eesti Rahva Muuseum) ja tunnustasid sõnaloomevõistlust „Sõnaus“ (Toomas Hendrik Ilves).
2009. aasta keeletegu: „Aabets“ (Kihnu aabits) (Külli Laos, Reene Leas, Evi Vesik)
Rahvaauhind: eesti keelt ja Eesti keelepoliitikat toetavate seisukohtade avalik esitamine (Sergei Metlev)
2008. aasta keeletegu ja rahvaauhind: eestikeelse väikelastekeskkonna http://mudila.lastekas.ee loomine (Janika Leoste)
2007. aasta keeletegu: Eesti rahva enda loodud noorte laulu- ja tantsupidu (Laulupeo korraldamise peakomisjon)
Rahvaauhind: doktoritöö võru kirjakeelest (Sulev Iva)
2006. aasta keeletegu: üleskutse „Kroon eesti keelele!“ (19 Eesti kooli)
Rahvaauhind: lavastus „Keeleuuenduse lõpmattu kurv“ (Anu Lamp).


maintext:
Keskerakonna edu Reformierakonna ees kahanes novembris ühe punktini
BNS
Kõige rohkem on langnud Andres Herkeli juhitava Vabaerakonna toetus. Foto: riigikogu istungi ülekande ekraanitõmmis
Keskerakonna reitingu edumaa Reformierakonna ees on kahanenud ühe protsendipunktini, selgub uuringufirma Kantar Emor poolt BNS-i tellimusel novembri lõpus läbi viidud erakondade toetuse uuringust.
Keskerakonda toetas novembris 24 protsenti ja Reformierakonda 23 protsenti küsitletutest, kolmas oli Sotsiaaldemokraatlik Erakond 19 protsendiga. Kui Keskerakonna toetus oli ühe protsendipunkti võrra langenud, siis Reformierakonna toetus sama võrra kasvanud.
“Keskerakonna reiting tõusis eestlaste ja langes muu rahvuse hulgas, keskmises tulemuses need muudatused tasandasid üksteist,” ütles uuringufirma Kantar Emor uuringujuht Aivar Voog.
Sotsiaaldemokraatide toetus oli kasvanud oktoobri 17 protsendilt kahe protsendipunkti võrra.
Vabaerakonna toetus oli langenud kõige järsemalt, kui oktoobris toetas seda 15 protsenti, siis nüüd 11 protsenti küsitletutest. Eesti Konservatiivset Rahvaerakonda (EKRE) toetas novembris nii nagu ka kuu varem 10 protsenti küsitletutest. Isamaa ja Res Publica Liitu toetas novembri lõpus 9 protsenti, millega tema reiting oli ühe protsendipunkti võrra tõusnud.
Parlamendivälistest erakondadest toetas Erakonda Eestimaa Rohelised novembris nagu ka oktoobris 3 protsenti küsitletutest. Eesti Iseseisvuspartei ja Rahva Ühtsuspartei reiting oli 1 protsent.
Valitsuskoalitsiooni toetus oli novembris 51 protsenti ehk nelja protsendipunkti võrra suurem kui oktoobris.
Oma eelistust ei osanud öelda 15 protsenti küsitletutest.
Kokku küsitles Kantar Emor 25. novembrist kuni 1. detsembrini vastajate kodudes ja veebiintervjuude teel 931 valimisealist kodanikku vanuses 18-74 aastat.
Erakondade reitinguprotsendid näidatud nendest vastanutest, kellel on erakondlik eelistus, seega “ei oska öelda” vastanute protsent elimineeritakse. Antud andmete näitamise viis muudab erakondade reitinguprotsendid võrreldavaks riigikogu valimiste tulemustega. Seega võimaldab antud andmete esitamine näha erakondade võimalikku osakaalu riigikogus, kui valimised oleks toimunud uuringu küsitlusperioodil ja antud kandidaatide valikuga.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Haapsalu kolledži direktoriks valiti Heli Kaldas
Tarmo Õuemaa
Haapsalu kolledži nõukogu valis eile kolledži direktoriks varasema arendusspetsialisti ja senise direktori kohusetäitja Heli Kaldase (pildil).
„Dokumendid ja sooviavalduse esitas neli kandidaati, aga üks loobus vahetult enne valimist,” ütles nõukogu esimees ja Haapsalu aselinnapea Liina Põld. Liina Põllu sõnul olid ülejäänud kandidaadid väljast poolt Läänemaad.
„Minul on väga hea meel, et võitis Heli. Usun, et piirkondliku asutuse juhtimiseks on kohalikul inimesel täpsem ja objektiivsem taju,” ütles ta.
"Kindlasti jätkuvad neli õppekava, mis on arendatud ja kooskõlas ühiskonna vajaduste ja muutustega," kirjeldas Heli Kaldas Haapsalu kolledži tulevikku.
"Väga suur roll saab olema koostööpõhisel täienduskoolitusel, sest meil on kohustus teenida lisaraha, välja on töötatud hea tasemega praktikasüsteem ning teadus- ja arendustegevus on viidud kõrgemale tasemele koostöös TERE kompetentsuskeskusega ja ettevõtjatega," lisas ta.
Tallinna ülikooli Haapsalu kolledži eelmine direktor Triin Laasi asus suvel juhtima Tallinna majanduskooli.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Hiidlaste üle visatakse Leigeri saabumise puhul nalja
Toimetas Lemmi Kann
Leiger teekond. Foto: TS Laevad
Hiiuleht kirjutab, Facebookis soovitakse hiidlastele juba õnne uue aluse liinile saabumise puhul.
"Keegi naljatas, et hiidlaste ootus on nii suur, et saar on juba kreenis, kuna kõik saareelanikud seisavad põhjakaldal ja vaatavad merele, et näha Leigri saabumist."
Sellest, kui tähtis uue laeva tulek hiidlaste jaoks on, annab aimu ka see, et näiteks Lauka põhikool korraldab 22. detsembril temaatilise jõulupeo “AHOI. Leigri kojutulek”, mille sisuks Leigri teekond Türgist koju, Hiiumaale.
Täna pärastlõunal jõuab Leiger Rohuküla sadamasse.


authors:
Lääne Elu
Arnold Aljaste
Mtü Läänemaa Memento Esimees

maintext:
Lääne Malevlane. Kaitseliit ja Memento: koostöö koostöölepinguta
Arnold Aljaste, MTÜ Läänemaa Memento esimees
Arnold Aljaste. Foto: erakogu
Läänemaa Memento ühendab inimesi, kes on kannatanud kommunistlike repressioonide all, eelkõige küüditatuid, nende Siberis sündinud lapsi ja pereliikmeid, aga ka neid, kellele meie tegevus korda läheb.
Kuigi meil kaitseliiduga mingit koostöölepet pole, toimib koostöö. Ajal, mil Haapsallu nostalgiapäevale koguneb tuhandeid inimesi, tulevad leinapäeval toomkiriku ristimiskabelisse vaid küüditamise ohvrid. Kaitseliidu, eriti aga naiskodukaitse liikmetele ei ole see koht võõras. Emaaltar, mis on pühitsetud kõigi võõrsil hukkunud emade mälestuseks, on loodud eeskätt naiskodukaitse kohaliku juhi Salme Noore mälestuseks. Ta küüditati 14. juunil 1941 ja hukati Siberis 24. aprillil 1942 oma poja Heino Noore sünnipäeval. Heino Noore südamevalu ja kättemaksuplaanid suutis suunata praegune piiskop Tiit Salumäe just emaaltari rajamisse.
Kui naiskodukaitsjad mälestasid varem oma kunagist juhti emaaltari juures omaette, siis nüüd on see juba aastaid meie ühine ettevõtmine. Ristil, Eesti uhkeima küüditamise ohvritele püstitatud mälestusmärgi juures (autor Viljar Ansko) on leinapäevade peakorraldaja Risti malevkond.
Nüüd on leinapäevade üritused maleva ja malevkondade tööplaani sisse kirjutatud ja loodame, et nad jäävad sinna ka siis, kui viimane represseeritu on lahkunud ja mälestuse hoidmine jääbki teiste, elavate õlgadele.
Tänavu 25. märtsi mälestuspalvusel lausus kaitseliitlastele tänusõnad küüditatu Maie Laadoga: „Kui uhked me oleme, et on sellised mehed ja naised, kes on pühendanud end maa ja rahva kaitsmisele, ja kui tänulikud me oleme, et olete täna siin meiega!”
Arnold Aljaste, MTÜ Läänemaa Memento esimees


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Riina Tobias

maintext:
Lauri Luik: uue valitsusliiduga võtab Eesti mugava kaotaja hoiaku (1)
Toimetanud Riina Tobias
Riigikogu liige Lauri Luik kirjutab, et vast loodud valitsusliidu hoiakud on üles ehitatud senisele vastandudes. Ei innustata edasipürgivaid inimesi, vaid keskmikke, sellega aga pidurdatakse Eesti arengut.
Taasiseseisvunud Eesti on valdava osa ajast käinud edumeelset teed. Oleme olnud suunatud arengule ja innovatsioonile, koostööle ja avatusele, kantud vabadustest, töökusest, pidevast õppimisest, ikka ja alati paremuse poole pürgimisest ning usaldusest inimeste vastu. Need väärtused on meid siia toonud, teinud Eestist silmapaistva riigi ka rahvusvahelisel tasandil ning olen veendunud, et viivad ka edasi. Kuid just seetõttu kriibivad vast loodud valitsusliidu hoiakud eriti teravalt hinge, kuna oma olemuselt on need üles ehitatud paljuski senisele vastandudes. Ja ma ei räägi sellest, et õlleaktsiis tõuseb 67 protsenti või et peame oma raha pangas hoiustamise eest veelgi rohkem peale maksma hakkama, isegi palgast 38 euro loovutamine ei morjenda märkimisväärselt, kuigi ka see on ebameeldiv. Küll aga teeb meele kurvaks suhtumine edasipürgivatesse inimestesse laiemalt. Minu hinnangul evib värskelt Eestile seatud suund mugava kaotaja mentaliteeti. Abivajajaid tuleb kindlasti aidata, vajaduspõhiselt, kuid seda saab teha ka õiglasemal moel, mitte edukamaid karistades.
Senine maksusüsteem rajaneb põhimõttel, et innustada inimesi suuremat väärtust looma, ennast arendama, edukam ja töökam olema, rohkem teenima. Uus tulumaksusüsteem on aga nagu tasane meri (kõigile 20%) päikeselisel päeval. Ainus, mida me esmapilgul ei näe, on järsult sügavaks minev põhi. Kavandatav süsteem annab inimestele senikehtinust kardinaalselt teistsuguse signaali – ära nii tubli ka ole, keskpärane on palju kindlam olla, siis riik toetab sind. Kas kujutate ette olümpiamänge, kus viimased 3/4 võistlejatest saavad kaela kuldmedali ning rahvas kannab neid koju saabudes kätel, nendest edukamad 11 protsenti saavad hõbeda ning ülejäänud, kõige kiiremad, ei saa mitte pronksi, vaid noomituse, et järgmisel korral ära üle pinguta?
Lisaks astmelisele tulumaksule on kavas peatada sotsiaalmaksu langetamine. Ometigi on just tööjõumaksude kõrge tase see, millega tuleb võidelda, et motiveerida ettevõtjaid uusi töökohti looma. Mis peaks innustama sellistes tingimustes treenereid (loe: ettevõtteid) uusi tippsportlasi treenima (loe: kõrgepalgalisi töökohti looma ehk kõrgelt kvalifitseeritud spetsialiste siia meelitama)? Selliseid mänge ei ole kunagi korraldatud, aga miskipärast meie üritame jälle innovaatilised olla. Ei-ei, me ei ole Eestit ehitades pidanud silmas sellist innovatsiooni.
Eesti on tõusnud e-Estoniana maailmakaardile eelkõige seetõttu, et oleme suutnud olla nutikad, loovad ja paindlikud, ettevõtlikud. Elektrooniline valimissüsteem, e-valitsus, e-tervis, e-maksuamet, e-pangandus, digiallkiri, mobiil-ID ja e-residentsus on ehk ilmekamad näited, miks meid tuntakse. Võib-olla tundub see kõigile juba liialt iseenesestmõistetav, kuid teadvustamaks, milline väärtus see tegelikult on ning milline on selle positiivne mõju meie peamisele ressursile, ajale, tasub kord mõnda teist riiki külastada. Riigireformi juhtrühmas Eesti riigi visiooni aastaks 2030 välja töötades seadsime IT-temaatika teadlikult kõiki valdkondi läbivaks suunaks, sest näeme seal vaatamata juba saavutatule endiselt tohutut potentsiaali, kuidas meie inimeste elu veelgi paremaks muuta. Uues võimuleppes ei ole sellesuunalistest arengutest aga suurt midagi, nimistus pole kahjuks ka eestkõnelejaid. Mõistan, et ega sellesse dokumenti kõik mahugi, ometigi on see suunapaber, mis kajastab prioriteete. Ja seda prioriteeti seal ei ole. Palun lisage see sinna, kindlasti!
Tüdimuseni on viimastel nädalatel räägitud peaministrierakonna lepingust Ühtse Venemaaga. Kahjuks on inimloomus selline, et kui piisavalt kaua millegi ümber kedrata, siis ta väsib ning tähelepanu hajub järk-järgult muudele teemadele. Sõda Ukrainas sai alguspäevil palju tähelepanu, samuti Süürias toimuv, kuid see on kahjuks hakanud meie fookusest justkui eemalduma. Seda ei tohi lasta juhtuda, vaatamata sellele, et uusi uudiseid tuleb aina peale. Nii ei tohiks lasta end petta ka nendel, kes ütlevad, et “ära hakka jälle selle lepinguga peale”. Minu arvates on see probleem ning jääb jätkuvalt selleks. Õigupoolest ei ole seal lepingus küll midagi sellist, mida Kremli-meelsed keskerakondlased ka lepingu puudumisel tegemata jätaksid. Kuid kui üks kokkulepe on nii kergekäeliselt külmutatav ja sobival hetkel taas üles sulatatav, siis kas meil kodanikena ei peaks olema kartust (või ehk lootust), et ka valitsev koalitsioonilepe, või ükskõik mis lepe, võiks sobival hetkel saada külmkappi pandud või sealt taas välja võetud? Kas või näiteks kokkulepe panustada minimaalselt 2% SKTst riigikaitsesse. Iga mõtlev inimene saab aru, et leping Ühtse Venemaaga on praegu eelkõige Keskerakonna venekeelse valijaskonna garant 2017. aasta kohalikeks valimisteks. Küll aga jääb mulle täiesti arusaamatuks, miks seda välja kardetakse öelda. Jutt protokollist, mitte lepingust ning külmutatust veel pealekauba, on muidugi naeruväärne ja võinuks olemata olla.
Üks väga oluline põhimõte, millest pikalt opositsioonis olnul ongi keeruline aru saada (ilma irooniata) on see, et mida suurem on kingikott, seda rohkem peab jõuluvana oma rahakotti tühjendama. Ja nii kurb, kui see ka pole, rahastame jõuluvana tegelikult meie ise. Mida suuremaid toetusi, riiklikke üürikortereid, tasuta ühistransporti või mis iganes roosamannat kokku lubatakse, seda enam riik meilt ju ka võtab. Raha ei teki kuskilt juurde, me ise maksame selle ringiga kinni. Oleme siiani lähtunud loogikast, et inimesel oleks endal võimalikult suur vabadus otsustada, mida oma teenitud rahaga peale hakata, seega oleme maksukoormust (tööjõumakse) võimaluste piires järk-järgult alandanud. Katteallikana oleme pigem kasutanud tarbimise ja n-ö pahede maksustamist. Praegu aga tehakse heateo kattevarjus tegelikult sigadust, seda riigi rahandusliku vereringe (loe: inimeste heaolu) kõige olulisema teguri – progressi – arvel.
Lauri Luik, riigikogu liige
Reformierakond


maintext:
Arto Aas: riigikohtu otsus kõrvaldas viimase takistuse haldusreformi lõpuni viimisel
Arto Aas. Foto: Arvo Tarmula
Endine riigihalduse minister ja haldusreformi käivitaja Arto Aas ütles tänast riigikohtu otsust kommenteerides, et haldusreformi seaduseelnõu põhiseaduspäraseks kuulutamine annab lõpliku kindlustunde reformi läbiviimiseks.
„Riigikohtu tänane otsus pakub rõõmu ja kergendustunnet. Haldusreformi takistamiseks pole enam õiguslikke võimalusi ja see loob tingimused võimekamate omavalitsuste loomiseks,“ lausus Aas.
„Paljud omavalitsused, kes ootasid tänast riigikohtu lahendit, saavad nüüd läbirääkimised lõpuni viia ja veel enne uut aastat volikogudes ühinemislepingud heaks kiita. Kriteeriume mittetäitvaid ja omaalgatuslikest ühinemistest loobunud omavalitusi ootab järgmisel poolaastal ees valitsuse juhitud ühendamisprotsess,“ lisas ta.
Riigikohtu otsus tühistada 100 000 euro suurune sundühendamiskulude ülempiir ei valmista Aasa sõnul riigile sisulisi probleemi, sest need rahalised vahendid on valitsuse reservfondis olemas. „Ülempiir sai seadusse pandud varasemate ühinemiskogemuste järgi, kui kulud on jäänud alla 70 000 euro,“ selgitas ta.
„Ligi 20 aastat oodatud haldusreformi puhul on tegemist viimase kümnendi ühe suurima reformiga, mis Taavi Rõivase valitsuse poolt edukalt käivitati. Haldusreformi kõrval on tähtis, et uus valitsus jätkaks teiste oluliste riigireformide elluviimisega – nullbürokraatia projektiga bürokraatia vähendamiseks, riigi kulude ülevaatamisega ja ambitsioonika erastamisprogrammiga,“ ütles eelmise valitsuse majandus- ja taristuminister, riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Kristen Michal.
Aas ja Michal tänavad haldusreformi ettevalmistamisel osalenud riigijuhte, ametnikke, eksperte ja Jüri Raidla advokaadibürood.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas

maintext:
Täna algavad Toidupanga jõulukuised toidukogumispäevad
Toimetanud Urmas Lauri
Täna ja homme, 9. ja 10. detsembril toimuvad üle Eesti toidupankade jõulukuised toidukogumispäevad. Kampaaniaga on seekord liitunud 45 kauplust üle Eesti: 14 Selverit, 10 Rimit, 7 Prismat, 6 Maksimarketit, 6 Konsumit ning esmakordselt osalevad 1 Maxima ja Stockmanni toidupood. Läänemaalt osaleb kampaanias Rannarootsi Selver.
Igapäevaselt teeb Toidupank koostööd firmadega, et päästa kaubandusest ja tootmisest see toit, mida mingil põhjusel müüa ei ole võimalik ning jagab selle abivajajatele. Toidukogumispäevad, aga, on üle-eestiline toidupankade heategevusaktsioon, mis annab just eraisikutele võimaluse aidata kohalikke puuduses elavaid peresid. Tänavu toimuvad toidukogumispäevad juba 7. aastat järjest.
Punastes põlledes Toidupanga vabatahtlikud jagavad toidukogumispäevade ajal kauplusekülastajatele infot ning võtavad vastu kohalike puuduses elavate perede tarbeks ostetud toidukaupa. Kauplustes tegutsetakse ajavahemikus kell 12–19. Annetustena on oodatud kaua säiliv ehk „parim enne“ -tüüpi toidukaup, näiteks konservid, toiduõli, purgisupid, kuivained, hommikusöögihelbed, pudrumaterjal. Ka moosid, mahlad, pähklid, rosinad ning tervislikud maiustused on oodatud.
Sel korral on üle 900 vabatahtliku osalemas üle Eesti, nendest ligi 450 inimest Tallinnas ja Harjumaal. Taas on appi tulnud ka erinevaid ettevõtteid ja organisatsioone, kes on registreerinud ennast osalema toidukogumispäevadel gruppidena.
Toidupanga jaoks saavad läänlased annetuse teha Rannarootsi Selveris.
Kõik, kes soovivad toidupankade tööle kaasa aidata, kuid ei saa osaleda toidukogumisaktsioonis, on oodatud seda tööd püsivalt toetama. Annetada on võimalik annetuskeskkonna armastanaidata.ee kaudu või helistades regulaarselt Eesti Toidupanga annetustelefonidele:
900 9005 – annetad 2 eurot
900 9010 – annetad 8 eurot
Eesti Toidupank on asutatud 2010. aasta märtsis Eesti-Hollandi Heategevusfondi ja Swedbanki poolt selleks, et leevendada vaesusprobleemi Eesti ühiskonnas ja võidelda toidu raiskamise vastu: toidupangad võtavad kaubandusest ja tootmisest vastu peagi realiseerimistähtaega ületavaid ja/või defektsed tooteid, komplekteerivad vabatahtlike abiga toiduabikastid ja jagavad need laiali puudustkannatavatele peredele, aidates nõnda kaasa raiskamise vähenemisele ühiskonnas ning jagades toitu neile, kel on sellest puudus.
Lisaks toidu ümberjagamisele on toidupankade ülesanne luua ühiskonnas solidaarsust – et märgataks ja aidataks neid, kel on raske. Tänu toidukogumispäevade ajal kogutavale kaubale on toidupankadel võimalik aidata paljusid nende piirkonnas elavaid puuduses elavaid peresid.
Toidupank kuulub Euroopa toidupankade föderatsiooni (FEBA), Vaesuse Vastu Võitlemise Euroopa Võrgustikku (EAPN Eesti) ning on Fusions projekti liige, mille tegutsemise eesmärgiks on tõhus toidukao vähendamine Euroopas.


maintext:
Põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäär veidi tõuseb
BNS
Läänemaa koolide õpetajad tänavusel aastaõpetaja pidulikul üritusel. Foto: Arvo Tarmula
Valitsus kinnitas põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäära, mis veidi tõuseb, kirjutab BNS.
Eelnõu kohaselt kehtestab valitsus 2017. aasta 1. jaanuarist põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammääraks täistööajaga töötamisel 1000 eurot kuus ja 1. septembrist 1050 eurot kuus. Riigieelarveline lisaraha lubab samal ajal tõsta õpetajate keskmise palga aasta esimesel poolel vähemalt 1200 euroni ja sügisel vähemalt 1260 euroni. Käesoleval aastal on õpetaja töötasu alammäär 958 eurot kuus. Valitsus on võtnud eesmärgiks tõsta 2019. aastaks õpetajate töötasu 120 protsenti Eesti keskmisest palgast.
Haridus- ja teadusministri Mailis Repsi sõnul on kahel korral toimuv tõus vajalik kindlustamaks, et õpetajate töötasu kasvab tunduvalt kiiremini Eesti keskmisest palgast. „Nii üldharidus- kui ka kutsekoolide ja lasteaiaõpetajate tempokamat palgatõusu on vaja, et motiveerida häid õpetajaid koolis püsima ning noori õpetajakutset valima. Kokku suureneb õpetajate töötasu alammäär võrreldes lõppeva aastaga pea kümme protsenti”, märkis minister Reps.
2017. aasta riigieelarves on planeeritud riigi-, kohalike omavalitsuste ning eraüldhariduskoolide õpetajate tööjõukuludeks 18 miljonit eurot rohkem kui tänavu. Lisaks kasvab ka kutseõppeasutuste õpetajate palk.
Eraldi võtab ministeerium aasta alguses fookussesse lasteaiaõpetajate palgad ning jaanuaris töötatakse välja lasteaiaõpetajate palgakasvu motiveerimise põhimõtted. Valitsuse tegevusprogrammi üks eesmärke on aidata omavalitsustel tõsta lasteaiaõpetajate töötasud vähemalt kooliõpetajate palga alammäärani. Veebruariks töötab ministeerium välja ka omavalitsuste ja tugispetsialistide toetamise põhimõtted, et parandada lastele ning noortele vajalike tugiteenuste kättesaadavust.


maintext:
Soomlased tähistavad riigi sünnipäeva „Tundmatu sõduri“ vaatamisega
Markku Lehtonen. Foto: Arvo Tarmula
Juba paarkümmend aastat Haapsalus elanud Markku Lehtonen heiskas hommikul Soome lipu. Täna on ikkagi Soome Vabariigi 99. sünnipäev.
„Õhtul vaatan Soome TVst „pingviinide paraadi“ (teleülekannet presidendi vastuvõtust),“ ütles Lehtonen. Hommikul kohtus Männikul kämpingut pidav Lehtonen Haapsallu elama asunud Jaakkoga. „Temal on rohkem võimalusi, saab telekast YLE Teemat vaadata, ning tema on praegu teleri ees „Tundmatut sõdurit“ vaatamas,“ nentis Lehtonen.
Homme õhtul on aastapäeva vastuvõtt Tallinnas Soome saatkonnas. Sellest võtab ka Lehtonen osa.
Markku Lehtonen on Haapsalus elanud 20 aastat. Esimesed 16 aastat käis ta siit Soomes tööl, kuid praegu tegutseb ainult siin. „Männikul peame kämpinguid,“ rääkis Lehtonen ja lisas, et oma Soome elamise on ta juba ammu maha müünud.
Haapsalus tegutseb ka Soome selts. Lehtoneni sõnul on seltsil 175 liiget. „Liikmeid on palju, sest paljudel soomlastel on siin korter. Haapsalus käivad nad kord kuus või harvemgi,“ selgitas Lehtonen.
Kuigi paljud seltsi liikmed on enamuse ajast Soomes, tegutseb selts Lehtoneni sõnul siiski edukalt. „Me saame umbes kümme korda aastas kokku, toimuvad ametlikud MTÜ koosolekud,“ kirjeldas Lehtonen. „Korraldame ka ühiseid reise. Kõige hullemad käisid isegi Ungaris bussiga,“ naeris Lehtonen. Selts on käinud ka Lätis, Leedus, Poolas, mitu korda ka Venemaal.
Soome selts asutati aastal 2002. „Esimestel aastatel oli meil ühine iseseisvuspäeva pidu, hiljem oleme aastapäeva tähisatnud pikkujoulul,“ meenutas Lehtonen.
Tänavu peeti pikkujoulu sel laupäeval. Haapsalu kultuurikeskusesse oli poolsada inimest kokku tulnud. „See on traditsiooniks kujunenud,“ nentis Lehtonen.
Teiseks traditsiooniks on seltsil mailõuna – vappulounas.
„Meil on siin väike ingerisoomlaste selts, Ilma Tervonen on selle väga tubli juht,“ ütles Lehtonen. „Tema käib meile peale, et järgmisel aastal, kui on riigi sajas sünnipäev, oleks suur pidu.“
Sajanda sünnipäeva junalateenistus on piiskop Salumäega tuleva aasta 1. detsembriks juba kokku lepitud. 2. detsembril on aastapäevaseminar. „Mõte on, et see toimuks eesti keeles, et siinsad inimesed ka sellest keeleprobleemideta osa saaks,“ ütles Markku Lehtonen.
„Tundmatu sõdur“


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Lihula ja Hanila volikogud kiitsid heaks ühinemislepingu naabritega
Kaie Ilves
Lihula volikogu kiitis ühinemislepingu heaks neljapäeval, Hanila volikogu kolmapäeval.
„Haamripauk oli oluliselt valjem kui tavaliselt. Puhkes aplaus. Soovisime üksteisele õnne,” kirjeldas Lihula volikogu esimees Jaak Kastepõld ajaloolist otsust ühineda Koonga, Varbla ja Hanilaga Lääneranna vallaks.
Lihulas oli kohapeal 11 volikogu liiget, kõik hääletasid ühinemise poolt. Koongas hääletati samuti neljapäeval, ühinemise poolt oli seitse, vastu neli volikogu liiget. Varbla otsustab ühinemise 21. detsembril.
Kolmapäeval tegi ühinemisotsuse Hanila. Ühinemise poolt oli kaheksa, erapooletud kaks volikogu liiget. „Me ei saa jääda lii- vakõrbeks maakonna taganurka,” ütles Hanila volikogu esimees Mardo Leiumaa. Hääletamisele suuremat arutelu ei eelnenud. Oli selge, et tuleb ühineda.
„Vallarahval ei muutu midagi peale aadressi,” ütles Leiumaa.


maintext:
Tänavune pressisõber on Turk ja -vaenlane Ilves
BNS
Tänavuseks pressivaenlaseks nimetati eelmine riigipea Toomas Hendrik Ilves. Foto: arhiiv
Eesti Ajalehtede Liit (EALL) nimetas tänavuseks pressisõbraks advokaadi Karmen Turki ja pressivaenlaseks eelmise riigipea Toomas Hendrik Ilvese.
Pressisõbra ja -vaenlase valisid EALL-i liikmeslehtede peatoimetajad ja väljaandjad aastakoosolekul. Pressisõber saab auhinnaks nimelise ruupori, mille autor on metallikunstnik Ive-Maria Köögard.
EALL valis Ilvese pressivaenlaseks teistkordselt, eelmine kord pälvis ta selle 2010. aastal.
Pressisõpra ja -vaenlast valiti tänavu 23. korda.
Mullu nimetas EALL pressisõbraks politsei- ja piirivalveameti juhi Elmar Vaheri ja pressivaenlaseks ettevõtja Rein Kilgi ning tunamullu Elroni juhatuse esimehe Andrus Ossipi ja pressivaenlaseks Eesti Olümpiakomitee (EOK) presidendi Neinar Seli.
Aastal 2013 valis EALL aasta pressisõbraks arvamusfestivali korraldaja Kristi Liiva ning pressivaenlaseks endise kultuuriministri Rein Langi ning aastal 2012 sai pressisõbraks riigiprokurör Heili Sepa ja pressivaenlaseks Reformierakonda kuuluva justiitsminister Kristen Michali.
2011. aastal valis EALL pressisõbraks kohtunik Helve Särgava ning pressivaenlaseks suusaliidu, 2010. aastal sai pressisõbraks endine õiguskantsler Allar Jõks ning -vaenlaseks president Toomas Hendrik Ilves.
2009. aastal valis EALL pressisõbraks majandusteadlase Andres Arraku ja pressivaenlaseks reformierakondlasest justiitsminister Rein Langi. 2008. aastal valis EALL pressisõbraks sotsiaaldemokraadist tollase rahandusministri Ivari Padari ning pressivaenlaseks andmekaitse inspektsiooni endise peadirektori Urmas Kuke. 2007. aastal sai pressisõbra tiitli sotsioloog Juhan Kivirähk ja -vaenlase oma Reformierakonna esimees, peaminister Andrus Ansip.
2006. aastal oli pressisõber postuumselt Aadu Luukas ja -vaenlane Enn Pant, 2005. aastal vastavalt Tõnis Lepp ja Andres Lipstok, 2004. aastal Marko Pomerants ja Rein Lang, 2003. aastal Mati Alaver ja Peeter Tali, 2002. aastal Allar Jõks ja Heiki Kranich, aastal 2001 Ingrid Rüütel ja Mart Laar ning aastal 2000 Ivar Tallo ja Toivo Jürgenson.
1999. aastal sai pressisõbra tiitli Jüri Mõis ja -vaenlase oma Lennart Meri, 1998. aastal vastavalt Lennart Meri ja Olari Taal, 1997. aastal Paul Varul ja Robert Lepikson, 1996. aastal Tunne Kelam ja Tiit Made, 1995. aastal Siim Kallas ja Edgar Savisaar ning 1994. aastal Mart Laar ja Lennart Meri.


maintext:
Tõnis Korts: jahirahu ja tänapäeva jahindus (2)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Tõnis Korts. Foto VJS
Eesti jahimeeste seltsil on kaunis traditsioon kuulutada jõulupühade ajaks välja jahirahu meie metsadesse ja niitudele. Jahirahu väljakuulutamine sai alguse Viljandimaal Heimtalis 1993. aastal. Sõnumit käiakse kuulutamas Eesti eri paigus ja sedakorda on jõutud Läänemaale. Jahirahu väljakuulutamine on üks kolmest Eesti jahimeeste seltsi suuremast ja tähtsamast traditsioonist kolmekuninga päeva tähistamise ja suvise kokkutuleku kõrval.
Jahirahu on tähtis nii jahimeeste organisatsioonile kui ka väljapoole. Eelkõige on jahirahu väljakuulutamine sõnum meile enestele, jahimeestele. Sellega me tähtsustame ulukeid ja nende õigust elule. Jahipidamine on kord selline, et kasutades taastuvat ressurssi peame me otsustama ka elu ja surma üle. Seda heidetakse meile tihti ette ja asjasse mittepühendunud taandavad vahel ka kogu jahipidamise sellele momendile. Jahirahu väljakuulutamisega ja selle pidamisega näitame eelkõige enestele, et me peame lugu oma harrastusest ja ulukitest. Me kinnitame, et jahipidamisel järgime nii seadusi kui ka jahipidamise head tava. Jahipidamise hea tava haarab nii ulukitest hoolimist kui ka jahimeeste omavahelist suhtlemist. Kuulutades välja ja pidades jahirahu saame me väga selgelt aru, et oleme osa loodusest ja suure terviku väikene osa. Jahirahu pidades me mitte ainult ei tunnista ja mõista, et oleme osa tervikust vaid ka käitume nii.
Teiseks on jahirahu väljakuulutamine selge sõnum väljapoole, meie kogukonnale. Jahimeeste kohta on levinud palju väärinfot ja tihti rakenduvad meie suhtes vanad suhtumismustrid. Nendes ei kujutata jahimeest just parimas valguses. Jahirahu väljakuulutamisega anname me kõigile teada, et hoolime nii oma jahinduslikust tegevusest kui ka ulukitest.
Jahipidamisel on eri aegadel olnud erinev koht ühiskonnas. Kaasaegne põhja-euroopalik jahindus on eelkõige praktilise looduskaitse osa. Inimese mõju keskkonnale on tohutult suur ja kasvab veelgi. Intensiivistub põllu- ja metsamajandus, teistest majandusharudest rääkimata. Selles olukorras on äärmiselt oluline hoida ulukite arvukust sellistes piirides, mille puhul kahju oleks minimaalne. Samas aga peavad ulukipopulatsioonid säilitama oma elujõulisuse. See kõik seab kaasaegsele jahindusele suure väljakutse. Juba ammu ei ole tegemist pelgalt vaba aja hobiga. Jahipidamine on saanud ühiskondlikuks tellimuseks. Viimasel ajal on see tellimus mõningal juhul esitatud ka käsu vormis, mille mittetäitmine toob kaasa sanktsioonid. Nii on see sigade Aafrika katku puhul. Metssigu tuleb kohustuslikus korras küttida etteantud mahtudes ja siin jahimeestel valikuid pole. Loomulikult on Eesti jahimeeste selts ja jahimehed ressursi kasutajatena võtnud metssea hea käekäigu eest vastutuse ja täidavad riigi poolt seatud kohustusi auga.
Metssigade küttimine ei ole ainuke tellimus ühiskonnalt. Põdrad, hirved ja metskitsed tekitavad kahju metsakasvatajatele ja nii on jahimeestel kohustus hoida ka nende sõraliste arvu kontrolli all. See küttimiskohustus vormistatakse maakondlikes jahindusnõukogudes, kuhu kuuluvad maaomanike, jahimeeste ja riigi esindajad. Jällegi lasub jahimeestel seadusest tulenev kohustus kahjud hüvitada. Edasi tulevad suurkiskjad karu, hunt ja ilves. Karud teevad suure arvukuse korral liiga mesilatele ja jälle on tellimus jahimeestele küttida nuhtlusisendeid. Sama on suside ja karjakasvatusega. Ikka ja jälle kuuleme tapatalgutest koduloomakarjades ja palvet jahimeestele tulla appi.
Tellimusi tuleb aga juurde ja juurde. Mõni aasta tagasi kirjutati seadusesse kalurite ettepanekul ja nõudmisel hallhülgejaht. Hülgejahi traditsioonide taastamise kõrval meie saartel ja rannikul oli oluline osa hülge tekitatud kahjudel kalapüügile. Rändlinnud tekitavad põllupidajatele ülisuuri kahjusid ja maksumaksja taskust hüvitatakse ainult osa neist. Lõunapoolt suruvad peale uued liigid nagu šaakal, kes on samuti kiskja ja tekitab kahju lambakasvatajatele.
Märkamatult on jahipidamisest kui hobist saanud ühiskondliku tellimuse täitmine, mida võib juba ka tööks nimetada. Jahimeestel on seega tänapäeva ühiskonnas täita oluline roll hoida tasakaalu looduse ja inimese vahel. Seda ei saa teha ainult tunnetuse ja emotsioonidega. Siin on vaja teaduslikku lähenemist ja selleks ongi EJS valinud teaduspõhise ja teadmistepõhise jahinduse suuna. Tunduvalt on parandatud noorjahimeeste ettevalmistust ja see on Euroopas oma kvaliteedilt parimate seas. Kes soovib võib www.ejs.ee kaudu proovida, kas suudab noorjahimehe eksami küsimustele vastata. EJSi volikogu on vastu võtnud Eesti jahinduse hea tava, kuhu on lisaks õigusaktidele kirjutatud ka tavad ja kombed, mida juba meie esivanemad austanud on. Peale hea tava on volinikud kinnitanud rahvusliku jahinduse arendamise väärtused, mis muu hulgas kindlustavad selle, et jahindus ei saaks jälle vaid võõrkeelsete mõisnike hobiks. Meie põhiseaduse järgi on ulukid meie rahvuslik rikkus ja selle kasutamise säästlikkuse üle valvabki tänapäeva jahimees. Jahimehed on ühinenud seltsidesse ja seltsid katusorganisatsiooni – Eesti jahimeeste seltsi. Koos on kergem vastu seista uutele ja looduskaugetele kivilinnades tekkinud liikumistele, mis püüavad inimese ja looduse vahele punast joont tõmmata. Koos tegutsedes kindlustame ka selle, et kaukahuvid ei kaaluks üles ühiskonna ja seltsitegevuse huvisid ja et ulukiressurss oleks säästlikult koheldud.
Jahirahu väljakuulutamisega Haapsalus me oma tegemisest ja tegelikust suhtumisest kodumaa loodusesse ja ulukitesse teada annamegi. Oleme jahimeestena ikka öelnud, et mets ei ole ainult puupõld, aga ta ei ole ka loomaaed. Looduses peab valitsema tasakaal. Tasakaal tähendab ka seda, et metsameestel on võimalik metsa kasvatada, põllumehel saaki saada, karjakasvatajal loomi kasvatada, kaluril mõrdadest saaki saada jne. jne. Siin on jahimeestel võib-olla suurem vastutus kui erinevate sektorite esindajatel. Meie peame vaatama tervikpilti ja katsuma asjad sättida nii, et hundid oleksid söönud ja lambad terved. See ei ole kerge väljakutse ja seda ei ole lihtne saavutada. Aga sinna poole tuleb meil püüelda ja see püüdlus on oluline.
Jahirahu väljakuulutamisega anname teada, et oleme jahimeestena osa ühiskonnast ja hingame koos. Mis on oluline ja aktuaalne ühiskonnas, see on tähtis ka meile. Head jõulurahu ja jahirahu!
Tõnis Korts, Eesti jahimeeste seltsi tegevjuht


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa
Fotod Markus Sein

maintext:
Fotogalerii: Frankie Animal lõpetas Haapsalus oma plaadiesitlustuuri
Tarmo Õuemaa, fotod Markus Sein
Eile õhtul andis Haapsalu kultuurikeskuse kohvikus akustilise kontserdi Tallinna indie-rock bänd Frankie Animal. Kevadel ilmus Frankie Animali debüütalbum “The Backbeat”, mille vinüüliversiooni nüüd tutvustati.
Frankie Animali solist Marie M. Vaigla ütles, et nii Haapsalu kontsert kui ka terve tuur kukkusid välja paremini kui nad oodata oskasid. “Kevadel tegime plaadiesitluse ainult Tartus ja Tallinnas. Nüüd võtsime väljakutse ja valisime välja väiksemad linnad, et kas seal meid ka teatakse,” rääkis ta. “Läks väga hästi, eriti Viljandis, Haapsalus, Rakveres.”
Bändi kitarrist Jonas Kaarnamets leidis, et vinüülituuril saadi plaadile rohkem head tagasisidet kui kevadel, kuigi kriitikud kiitsid ka siis. “Esimese kuulamisega ei jõua plaat võib-olla päris kohale,” ütles ta.
“Aga plaati võib proovida kuulata igaüks, sest materjal on tõesti väga lai,” lisas bassimees Jan Soovik.
“See sobib inimesele, kes peab lugu plaadiformaadist, viitsib kuulata läbi ja süveneda, mitte lihtsalt et hitt-hitt,” leidis Jonas Kaarnamets.


maintext:
Toidupank kogus nädalavahetusega Läänemaal üle poole tonni annetusi
Tarmo Õuemaa
Foto: toidupank
Möödunud nädalavahetusel kogusid Eesti toidupangad inimestelt poodides annetusi jõulupakkide jaoks. Haapsalus Rannarootsi Selveris oli tulemus 559,2 kilo toidukaupa, vahendas toidupanga pressiesindaja Marie Kanarik.
Kokku annetati poekülastajate poolt Eesti 14-le toidupangale 43 572,3 kilo toidukaupa.
Kogutud toidukaupa kasutatakse nii jõulukuiste toiduabipakkide komplekteerimisel kui uue aasta alguses toimetulekuraskustes peredele jagatava regulaarse toiduabi koostises. Toidupanga juhi Piet Boerefijni sõnul saab inimeste annetatud toidukaubaga taas aidata suurt hulka abivajajaid.
Linnadest annetati kõige suurem kogus toidukaupa taas Tallinna kauplustes – kaheteistkümne osalenud kaupluse peale kokku 19549 kilo toidukaupa. Tartus annetati kokku 5323,2 kilo toitu ning Pärnus 3832 kilo toitu. Vabatahtlikuna osales ettevõtmises umbes 900 inimest 45 poes. „Toidupank tänab kõiki vabatahtlikke toidukauplustes ja toidupankade ladudes nende olulise panuse eest toidukogumispäevadel ja kõiki neid inimesi, kes annetasid meile toidukaupa,” ütles toidukogumispäevade projektijuht Kerttu Olõkainen. „Suur tänu samuti osalenud kauplustele, et nad meid vastu võtsid ning meie partnerorganisatsioonidele ja erinevatele ettevõtetele, kust tulid inimesed toidupoodidesse vabatahtlikuks tervete meeskondadega.”
Eesti Toidupank on asutatud 2010. aasta märtsis Eesti-Hollandi Heategevusfondi ja Swedbanki poolt selleks, et leevendada vaesusprobleemi Eesti ühiskonnas ja võidelda toidu raiskamise vastu: toidupangad võtavad kaubandusest ja tootmisest vastu peagi realiseerimistähtaega ületavaid ja/või defektsed tooteid, komplekteerivad vabatahtlike abiga toiduabikastid ja jagavad need laiali puudustkannatavatele peredele, aidates nõnda kaasa raiskamise vähenemisele ühiskonnas ning jagades toitu neile, kel on sellest puudus.
Lisaks toidu ümberjagamisele on toidupankade ülesanne luua ühiskonnas solidaarsust – et märgataks ja aidataks neid, kel on raske. Tänu toidukogumispäevade ajal kogutavale kaubale on toidupankadel võimalik aidata paljusid nende piirkonnas elavaid puuduses elavaid peresid.
Toidupank kuulub Euroopa toidupankade föderatsiooni (FEBA), Vaesuse Vastu Võitlemise Euroopa Võrgustikku (EAPN Eesti) ning on Fusions projekti liige, mille tegutsemise eesmärgiks on tõhus toidukao vähendamine Euroopas. Toidukogumispäevad toimusid seekord juba seitsmendat aastat järjest.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 10. detsembril
Andrus Karnau
Haapsalu noormees hakkab sõitma Itaalia kardisarjas
13aastane Robin on juba kaks korda käinud Itaalias tehasekar- ti proovimas. Robini isa Reimo Särg, kes on poja mänedžer ja va- jadusel mehaanik, rääkis, et paaril nädalal enne hooaja algust tuleb kindlasti veel Itaaliasse sõita.
Lääne Elu ajakirjanik Kaie Ilves kirjutas lasteraamatu
Aga raamatu saamise lugu on ise järgmine. Mõned head aastad ta- gasi sattusid Lääne Elu ajakirja- nik Kaie Ilves ja raamatuillustraa- tor Ülle Meister Laikmaa muu- seumis ühe näituse avamisele. Ilvesel oli selleks ajaks juba raa- matuid ilmunud. Meistrile ole- vat Ilvese esimene raamat „Tädi, Motja ja teised” meeldinud ning nii küsinudki ta kirjanikult, kas ta saaks midagi kirjutada väik- semaile lastele.


maintext:
Kübarsepa sõnul kaotas Vabaerakond valitsusest väljajäämise tõttu
BNS
Külliki Kübarsepp. Foto: Riigikogu istungi teleülekande ekraanitõmmis
Vabaerakonna populaarsuse langus uue valitsusliidu sünni ajal on ootuspärane ja näitab valijate pettumust koalitsioonist väljajäämise pärast, ütles erakonna parlamendigrupi liige Külliki Kübarsepp.
“Vabaerakond pole püssi põõsasse visanud seoses uue valitsuskoalitsiooni moodustamisega, kuhu meide teadlikult ei soovitud,” ütles Kübarsepp, kommenteerides BNS-i tellitud Kantar Emori värsket erakondade populaarsuse uuringut, mille kohaselt langes Vaberakonna reiting novembris 15-lt 11 protsendile.
“Oleksime ilmselgelt uue poliitilise kultuuri juhistega valitsuse nägu värskendanud. Jätkame Eesti ühiskonna juhtimise lahtiparteistamise ning ettevõttesõbraliku ja sotsiaalselt vastutustundliku majandus- ja maksupoliitika väljatöötamist ja rakendamist,“ lisas ta.
Kübarsepa sõnul on valitsuskoalitsiooni vahetumisega teravnenud taas Reformierakonna ja Keskerakonna vastandumine. “See on olnud tugev juba viimase kolme aasta jooksul, vahepeal on Keskerakonna siseheitlus niiöelda vastandumise nurgad maha lihvinud, sest meeskonda pole suudetud mobiliseerida ühe tegevuse suunas. Keskerakonna edu kahaneb tulenevalt ebakindlusest, kas ja kuidas erakond suudab sisemiste võitluste kõrvalt arukalt riiki juhtida,” rääkis kübarsepp.
Uuringu kohaselt tõusis opositsiooni jäänud Reformierakonna reiting 22-lt 23 protsendile ja valitsuse kokku pannud Keskerakonna reiting jälle langes 25-lt 24-le.
Kübarsepp nimetas ka, et küsitletutele pole märkamata jäänud Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) pinged ministrikohtade jagamise üle. IRL-i populaarsus tõusis novembris kaheksalt üheksale protsendile.
Selgelt on Kübarsepa hinnangul valitsuse vahetusest võitjana välja tulnud Sotsiaaldemokraatlik Erakond, kelle toetus tõusis 17-lt 19 protsendile.
Kokku küsitles Kantar Emor 25. novembrist kuni 1. detsembrini vastajate kodudes ja veebiintervjuude teel 931 valimisealist kodanikku vanuses 18-74 aastat.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

title: Spordikooli lauatennise karikasari

maintext:
Spordikooli lauatennise karikasari
Toimetanud Urmas Lauri
Läänemaa Spordikooli karikaturniiril lauatennises tuli algajate klassis võitjaks Ines Ira, teiseks jäi Annabel Lamp ja kolmandaks Anett-Marii Vaske.
Rahvaliigas tuli võitjaks Kaaro Saatmäe (Haapsalu LTK/Vatla), kes alistas finaalis Grigori Maltizovi (Maardu LTK) 3-1. Kolmanda koha mängus alistas Allex Rummel (Haapsalu LTK/Vatla) Keila poisi Andrus Hiiemäe 3-1. 16 hulka mängisid end läänlastest veel Mati Paat (5.), Jüri Muuli (6.), 9-aastane Keiro Ristikivi (8.), Trinity Õismets (10.), Joonas Vestli (11.), Huga Jan Rummel (14.) ja Kulla Saatmäe (16.).
Neidudest olid kolm paremat Trinity Õismets, Anett-Kristiin Oja ja Marii Ert (mõlemad Keila). Põhiturniiri Nõmme SK noormees Krister Erik Etulaid, järgnesid Madis Koit (Pärnu-Jaagupi LTK) ja Urmas Sinisalu (Tallinn). Heikki Sool oli viies.
Toreda auhinnalaua eest hoolitses AS Rannarootsi.
Eesti Lauatenniseliit 90
Tallinnas hotellis Euroopa toimunud galaüritusel said Eesti parima noortetreeneri autasu endine haapsallanna Marina Verengof ja tänukirja Heikki Sool väljapaistva panuse eest Eesti lauatennise arengusse viimasel kümnendil.
Algajate esikolmik: Annabel Lamp, Ines Ira. Anett-Marii Vaske.
Rahvaliiga: Grigori Maltizov, Kaaro Saatmäe, Allex Rummel.
Naised: Anett-Kristiin Oja, Trinity Õismets, Marii Ert.
Mehed: Madis Koit, Krister Erik Etulaid, Urmas Sinisalu.
Õpilane ja treener: Marina Verengof ja Heikki Sool.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Neli Jõgevamaa omavalitsust liituvad Põltsamaa vallaks
Urmas Lauri
Põltsamaa piirkonna omavalitsused kogunevad täna õhtupoolikul Puurmani lossi, et allkirjastada nelja valla ühinemisleping.
Kell 17 toimuvast ühisistungist võtavad osa Põltsamaa linna, Põltsamaa valla, Pajusi valla ja Puurmani valla volikogude liikmed, valitsuste liikmed, linna- ja vallasekretärid, teemarühmade juhid, Jõgeva maavanem Viktor Svjatõšev, ühinemise konsultant Rivo Noorkõiv ja koordinaator Marge Targama.
Lepingu allkirjastamisega pannakse punkt ligi aasta kestnud Põltsamaa piirkonna ühinemiskõnelustele. Kõneluste tulemusena tekib pärast 2017. aasta kohalikke valimisi neljast tänasest omavalitsusest moodustuv Põltsamaa vald, mille pindala on enam kui 900 ruutkilomeetrit, kus elab ligi 10 800 elanikku.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Haapsalu tegi Krimmi poolsaare omanikule ettekirjutuse
Kristjan Kosk
Krimmi holmil lammutatakse ohtlikud hooned. Foto: Arvo Tarmula
Neljapäeval alustas maaomanik Kroonikeskus OÜ Haapsalus Krimmi holmil endise kalatööstuse maa-alal ohtlike hoonete lammutamist.
Haapsalu linnavalitsus tegi tänavu juulis Kroonikeskusele ettekirjutuse ohtlike hoonete lammutamiseks. Kinnisvara arendaja hakkas aga venitama. Esimene lammutustähtaeg möödus ja linnavalitsus nõudis neilt sisse 1900 eurot sunniraha. Uueks ohtlike hoonete lammutamise tähtajaks määrati 30. november.
Haapsalu linnavalitsuse ehitusjärelevalve spetsialist Tõnu Tammesalu ütles, et käis 1. detsembril Krimmi holmil asja uurimas ja nägi, et ekskavaator mürises. „Lammutamine käis ja ligipääs Krimmi holmile oli nõuetekohaselt metallaiaga suletud,” nentis ta.
Kroonikeskuse juhatuse liige Urmas Sardis põhjendas viivitust sellega, et suvel ja sügisel oli Kroonikeskus seotud mitme uue projekti käivitamisega, mistõttu lükkus Haapsalu hoonete lammutamine edasi.
Loe lähemalt eilsest Lääne Elu paberlehest.


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

maintext:
Galerii: Beguta taimetoidukohviku õuel peeti jõululaata
Riina Tobias
Eile Haapsalus Beguta taimetoidukohviku hoovis peetud laadal käis jõuluvana, kaunistati piparkooke, müüdi läti ja eesti käsitööd ning kõlas muusika. Kohvikus pakuti taimseid vorste ja sülti ning jõulukapsast.
Laada korraldas teist aastat Haapsalus elav lätlanna Līga Ozoliņa. Idee jõululaadaks vabas õhus sai Ozoliņa Riiast, kus renoveeritud puumajade asumis Kalnciemas peetud väike laat andis hoo sisse terve piirkonna elule. Riias sündinud Līga Ozoliņa peab Karja tänaval väikest disaini- ja kingitusepoodi.
Fotod: Arvo Tarmula


maintext:
Ministrid kutsuvad riigikogu liikmed nõukogudest tagasi (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Nii riigikokku kui ka sinna mittekuuluvad reformierakondlased kutsuti kõik ettevõtete nõukogudest tagasi. Foto: riigikogu teleülekande ekraanitõmmis
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ministrid kutsuvad riigi äriühingutest tagasi kõik riigikogu liikmed. Kokku puudutab muudatus 12 inimest kümnes riigiettevõttes.
Ministrid märkisid, et koalitsioonis on ühiselt otsustatud, et Riigikogu liikmed ei peaks kuuluma riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogudesse.
„Kahtlemata on paljudel riigikogu liikmetel häid isikuomadusi, mis võimaldaksid ka riigiettevõtete nõukogudes edukalt osaleda, aga riigiettevõtete läbipaistvaks juhtimiseks tuleb rollikonflikte vältida juba eos,“ selgitas nõukogude liikmete tagasikutsumise vajalikkust majandus- ja taristuminister Kadri Simson.
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo märkis, et õiguskantsler on andnud hinnangu, et seni kehtinud kord oli põhiseaduse vastane ja ministrid ei tohiks Riigikogu liikmeid nõukogudesse nimetada.
"Seadusandliku võimu esindajad peaksid jääma sõltumatuks ning mitte osalema äriühingute juhtimises," ütles Palo.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas olevate riigiettevõtete nõukogudest kutsutakse tagasi riigikogu liikmed:
Toomas Kivimägi – AS Eesti Liinirongid
Remo Holsmer – AS Eesti Liinirongid
Valdo Randpere – AS Eesti Loots
Aivar Sõerd – AS Eesti Post
Meelis Mälberg – AS Eesti Post
Meelis Mälberg – AS Eesti Teed
Kalle Palling – AS Tallinna Lennujaam
Lisaks riigikogu liikmetele kutsutakse nõukogu liikme kohtadelt tagasi ka:
Peep Aru – AS EVR Cargo
Tarmo Mänd – AS Saarte Liinid
Väino Linde – AS Tallinna Lennujaam
Tõnis Kõiv – AS Teede Tehnokeskus
Tarmo Mänd – Elering AS
Indrek Kasela – Elering AS (astus välja omal soovil)
Terje Lillo – Lennuliiklusteeninduse AS (volituste lõppemisel)
Kuna nõukogu otsustusvõime tagamiseks on vajalik teatud arvu liikmete olemasolu, määrati mitmele ettevõttele ajutised nõukogu liikmed.
AS Eesti Posti nõukokku määrati ajutise asendusliikmena Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi kantsler Merike Saks. EVR Cargo nõukogu asendusliikmeks sai MKM-i üldosakonna juhataja Andres Uusma, Saarte Liinides lennundus- ja merendusosakonna juhataja Taivo Linnamägi, Tallinna Lennujaamas transpordi arenduse ja investeeringute osakonna juhataja Indrek Gailan ning veondus- ja liiklustalituse juhataja Hindrek Allvee, Lennuliiklusteeninduse AS-is lennundus- ja merendusosakonna nõunik Silja Vöörmann-Milošević ning Eleringis energeetika ja ehituse asekantsler Ando Leppiman.
Uute liikmete määramiseks moodustatakse järgmise aasta alguses Rahandusministeeriumi vastutusalasse nimetamiskomitee, mis valib riigi äriühingute nõukogu liikmed. Riigiettevõtte nõukogu liikmed kinnitab minister, kelle valitsemisalas ettevõte tegutseb. Edaspidi ei nimeta ministrid Riigikogu liikmeid riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogudesse.


title: Ridala ümbruse külad jäävad liitmata

maintext:
Ridala ümbruse külad jäävad liitmata (1)
Kaie Ilves
Toivo Sims. Urmas Lauri foto
Neljapäeva õhtul otsustas Ridala kiriku ümbruse külade rahvas, et ei hakka külasid liitma.
Ettepaneku liita neli Ridala kiriku ümber asuvat küla tegi Vilkla külavanem Toivo Sims. Sims tahtis, et Vilkla, Kolila, Lõbe ja Liivaküla liidetaks kokku üheks külaks, millele pidi nimeks saama Ridala.
Neljapäeva õhtul kogunes külade rahvas, et Simsi ettepanekut arutada. Pastoraati oli kokku tulnud 50 inimese ümber. Lõpuks pandi Simsi ettepanek hääletusele. 30 inimest 50st hääletas külade liitmise ja nimede muutmise vastu.
„Kõik jääb vanaviisi. Vilkla, Kolila, Lõbe ja Liivaküla on ajaloolised nimed ja las nad siis jäävad,” ütles Toivo Sims.
Sims tegi ettepaneku külad liita ja Ridalaks muuta sellepärast, et säiliks Ridala nimi. Kui Haapsalu linn ja Ridala vald ühinevad, saab uue omavalitsuse nimeks Haapsalu linn. Sims ei tahtnud, et Ridala nimi kaob ja tahtis selle põlistada uue küla nimena. Edaspidi jäävad Ridala nime kandma Ridala kirik, Ridala kihelkond ja Ridala kool.


maintext:
Lääne-Nigula vallast jõudis politseisse kaks vägivallajuhtumit
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Viimaste päevade jooksul on politseisse jõudnud kaks löömisjuhtumit Lääne-Nigula vallast, vahendas Lääne politseiprefektuuri pressiesindaja Heiko Leesment.
Laupäeval kella 22 ajal löödi Lääne-Nigula vallas omavahelise tüli käigus 32-aastast naist. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.
Esmaspäeval kella 19 ajal löödi Lääne-Nigula vallas omavahelise tüli käigus 19-aastast meest. Ka selle teo arvatav toimepanija on politseile teada.
Juhtumite uurimiseks on alustatud kriminaalmenetlust.


maintext:
Läänemaa aasta spordisündmuseks kuulutati Haapsalu uisumaraton (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Eesti maakondade spordiliite ühendava Eestimaa Spordiliidu Jõud koosolekul valiti aasta tegija 2016. Tiitli pälvis Järvamaa Spordiliidu tegevjuht ja Järvamaa spordielu eestvedaja Piret Maaring.
Lisaks tunnustati spordiliidu Jõud aasta tegijaid kolmes maakondlikus kategoorias: noortetreener, kohaliku spordielu edendaja ja piirkondlik spordisündmus.
Aunimetusi annab Jõud alates 2003. aastast üksikisikule või isikute rühmale, kelle töö ja tegevus on silma paistnud erilise tulemuslikkusega ja mõjutanud spordiliidu arengut. Eestimaa Spordiliidu Jõud aasta tegijad valiti maakondade spordiliitude poolt esitatud kandidaatide hulgast vastavalt 2016. aasta konkursi juhendile.
Tänavuse aasta tegijate tunnistused, stipendiumid ja mälestusesemed anti üle 11. detsembril Eesti Rahva Muuseumis.
Tunnustatud läänlased


maintext:
Kelly Sildaru valiti aasta noorsportlaseks
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Kelly Sildaru saatis tseremooniale videotervituse. Foto Eesti olümpiakomitee
Eile Tallinnas peetud „Spordiaasta Tähed 2016“ auhinnagalal kuulutati aasta noorsportlaseks 2016 Kelly Sildaru.
Vigursuusataja Kelly Sildaru oli aasta noorsportlase valimisel nii spordiajakirjanike kui ka spordiorganisatsioonide kindel soosik.
Sildaru võitis 2016. aastal mainekatel ekstreemspordivõistlustel X Games ja Dew Touril 1. koha freestyle suusatamise pargisõidus. Freestyle suusatamise pargisõidus tõusis Kelly Sildaru AFP naiste maailma edetabelis 2016 talvehooaja lõpuks esikohale.
“Spordiaasta Tähed 2016“ auhinnagalat korraldab Eesti olümpiakomitee.


maintext:
Tervishoid saab tuleval aastal riigieelarvest 10 miljonit eurot lisaks
Toimetanud Urmas Lauri
Taastusravihaigla. Foto: Urmas Lauri
Riigikogu võttis vastu 2017. aasta riigieelarve, millega riik suurendab tuleval aastal tervishoiu rahastamist 10 miljoni euro võrra. Aasta alguses jätkab valitsus arutelusid tervishoiu rahastamisele pikaajalise lahenduse leidmiseks.
„Riik on leidnud tulevaks aastaks tervishoiule 10 miljonit eurot lisaraha, millega saame parandada eriarstiabi kättesaadavust mitmel erialal. See on kinnitus, et uus valitsus suhtub tervishoiu rahastamisse tõsiselt,“ ütles tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. „Arutelud tervishoiu rahastamisele tervikliku lahenduse leidmiseks jätkuvad ja kevadeks, kui valitsus arutab riigieelarve strateegiat, on ka pikaajaline plaan olemas.“
Lisarahaga plaanitakse suurendada 2017. aastal kardioloogia ja neuroloogia operatsioonide arvu ning lühendada plaaniliste järjekordade maksimumpikkust neli korda – kaheksalt kuult kahele kuule. ”Tegemist on kahe erialaga, kus operatsioonile pääsemise aeg on määrava tähtsusega, sest ravi tulemus sõltub otseselt ravi alustamise ajast,” selgitas minister.
Lisaks hakkab haigekassa täiendavalt hüvitama enam kui 200 inimesele bioloogilist ravi. “Tegu on uue põlvkonna väga kallite ravimitega, mis oluliselt leevendavad spetsiifiliste diagnoosidega, nagu näiteks sclerosis multiplexi, astma ja urtikaaria haigusseisundiga patsientide seisukorda,” lisas Ossinovski.
Sotsiaalministeerium esitas tänavu juulis valitsusele ettepanekud ravikindlustuse tulubaasi laiendamiseks ja tervishoiu rahastamise jätkusuutlikkuse tagamiseks, ravikindlustuskaitse laiendamiseks ning omaosaluse koormuse vähendamiseks. Lisaks tehti ettepanekud täiendavate analüüside vajalikkuse osas. Ettepanekud on välja töötanud sotsiaalministeeriumi eestvedamisel moodustatud töörühm, kus osalesid ka rahandusministeerium, haigekassa, WHO ja haiglate liit.


maintext:
Ratas: haldusreform läheb riigikohtu otsust arvestades edasi
BNS
Peaminister Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Riik läheb haldusreformiga edasi, arvestades täielikult riigikohtu otsust, kinnitas peaminister Jüri Ratas riigikohtu haldusreformi seaduse põhiseaduspärasust puudutavat kohtuotsust kommenteerides.
"Riigikohtu otsus tunnistada haldusreformi seaduse peamine osa põhiseaduspäraseks annab lisakinnituse, et haldusreform jätkub," ütles Ratas valitsuse pressiesindaja vahendusel. "Kõige olulisem on teha jõupingutusi inimeste elukeskkonna parandamiseks. Seetõttu suurendame kohalike omavalitsuste otsustusõigust ning tõstame nende tulubaasi oma elanikele kvaliteetsete ja kättesaadavate teenuste pakkumiseks."
"Haldusreformist on viimased paarkümmend aastat räägitud ning täna valitseb selge arusaam, et see tuleb koostöös omavalitsustega reaalselt ellu viia. Tunnustan kõiki volikogu liikmeid, volikogu esimehi, vallavanemaid, linnapeasid, omavalitsusliite ning teisi osapooli, kes on reformi õnnestumiseks oma panuse andnud," ütles Ratas.
"Valdade liitumine on kohaliku elu edasiviimiseks vajalik ning kõige olulisem on seejuures turvalise ja hea elukeskkonna tagamine," ütles peaminister. Ratas kinnitas, et kohati muret tekitanud 5000 elaniku nõude puhul omavalitsuse moodustamiseks on mõistliku lahenduse leidmiseks võimalik lubada mõningast paindlikkust.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas teisipäeval avaldatud otsuses kehtetuks haldusreformi seaduse punkti, mis seadis valitsuse ühinemiskulude ülempiiriks 100 000 eurot. Muus osas jättis riigikohus haldusreformi seaduse jõusse.


title: Ridala tõstab ametnike palka

maintext:
Ridala tõstab ametnike palka (1)
Tarmo Õuemaa
Helen Koppa. ARVO TARMULA
Ridala volikogu otsustas tõsta vallaametnike palka 10 protsenti ja töölepinguga töötajate palka 15 protsenti.
Kui praegu saab Ridala vallavanem palka 1715 eurot, siis uuest aastast 1887 eurot. „Meie palgad olid teiste omavalitsustega võrreldes tagasihoidlikud,” ütles Ridala vallavanem Helen Koppa.
Teine võrdluspunkt oli koolidirektori palk. „Koolidirektorid said umbes 1800 eurot ja tundus loogiline, et vallavanema palk ei ole väiksem,” ütles ta.
Töölepinguga töötajad said suurema palgatõusu. 15 protsenti rohkem hakkavad teenima raamatupidajad, raamatukoguhoidjad, noorsootöötajad, kalmistuvahid, koristaja ja sporditöö spetsialist – kokku 12 inimest.
„Palgafondile tähendab see kümmet protsenti lisakulu, aga valitsemiskulu tegelikult peaaegu ei tõuse – vaid 0,25 protsenti,” ütles Helen Koppa. „Inimesi on vähem tööl, sõite tehakse vähem. Kulusid on mitmes kohas vähem.”


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

title: Haapsalus juhtub - ka talvel

maintext:
Haapsalus juhtub – ka talvel
Lemmi Kann
Ulrika Graubergi juhendatud tantsukollektiiv "Läki tantsule" lustimas vähegi viitsijate päeval selle aasta jaanuaris. Foto: Arvo Tarmula
Kuigi Haapsalu kui kuurortlinna kõrgpunkt on kahtlemata suvi, on möödas need ajad, mil väike linn suikus pärast Valge Daami aja lõppu talveunne, et ärgata alles kevadel.
Oma osa on selles Haapsalu linna projektil „Talveõhtu vanalinnas”, millele hakati elu sisse puhuma 2012. aasta novembris. Linnavalitsus kutsus kokku ettevõtjad, et leida koos see imerohi, mis tooks Haapsalu talvisest vaikelust natukenegi välja. Mõttetalgutel panid ettevõtjad kirja, mis on need takistused, mis segavad talvel äriajamist. Just neist, nüüd juba regulaarsetest kohtumistest kasvas välja traditsioon, et linn toetab kohalikke ettevõtjaid kontserdi või mõne muu tegevuse korraldamiseks kuni 200 euroga, et aidata üritusega seotud kulusid katta.
„Ettevõtjad olid küll huvitatud sündmuste korraldamisest madalhooajal, aga hoogu tõmbas maha hirm, et osalejate arv ei kata kulusid. Linna toetus annab ettevõtjatele suurema julguse sündmusi korraldada ja linnakodanikele jällegi suurema valikuvõimaluse, kuhu minna ja mida teha,” seletas Haapsalu linna avalike suhete spetsialist Tõnu Parbus.
Julgemad ideed
„Tänu sellele projektile on Haapsalus toimunud päris mitmed-setmed üritused, mida muidu ei oleks vahest tehtud,” ütles Haapsalu linnapea Urmas Sukles, väljendades heameelt, et ettevõtjate soov üritusi korraldada ja linna tahtmine toeks olla juba mitmendat aastat vilja kannab. Linnapea rõhutas aga, et tegemist on kahesuunalise tänavaga: kui palju ja kui huvitavaid asju Haapsalus talviti toimub, oleneb suuresti ettevõtjatest endist. Suklese sõnul oleks linn valmis ka rohkem panustama, kui juhtub, et keegi tuleb välja mõne vahva ürituse ideega, mis kokkulepitud raamidesse – kuni 200 eurot – ei mahu.
„Kui tuleb mõni suuremat sorti positiivse väärtusega kultuuriüritus, oleme valmis ka rohkem toetama,” kinnitas linnapea.
Üritusest olenevalt on võimalik mujaltki toetust saada ja Suklese sõnul on linn siis hea meelega vahemees. „Tulge ja rääkige oma plaanidest – aitame!”
Sel aastal on Haapsalu linn toetanud kümmet talvist ettevõtmist, et madalhooaega elavdada. Neist kuus oli aasta alguses ja nelja toimumisaeg aasta lõpus. Üks on veel ees – laupäeval, 10. detsembril saab Hermani baaris (Hermannuse maja) nautida Haapsalust pärit laulja Jaan Lehepuu akustilist kontserti.
Suured ja väiksemad
Talvised suursündmused Haapsalus on aga nii nagu alati Vene laat ja Šoti päevad, mis mõlemad toimuvad jaanuaris. Vene laata on Haapsalu vanalinnas peetud neli korda. Esimestel aastatel olid eestvedajad vanalinna ettevõtjad, sellest aastast korraldab laata linn Haapsalu kultuurikeskuse kaudu. „Eelmised korraldajad enam ei jaksanud, kuid linnavalitsus leidis, et tegemist on ikkagi linnale olulise sündmusega,” selgitas kultuurikeskuse direktor Gülnar Murumägi.
Šoti päevad saavad teoks tänu Haapsalu linna, Briti saatkonna, Eesti Šoti kultuuriseltsi (EŠK) ja Šotimaa sõprade klubi koostööle. Tutvustatakse Šoti kultuuri: muusika, viski, seelikus mehed ja tants. „Suurbritannia suursaadik on nüüd küll vahetunud – meie Šoti päevadel osalenud Christopher Bruce Holtby ametiaeg Eestis sai läbi,” nentis Sukles, „aga mõni aeg tagasi külastas Eestit üks Briti valitsuse liige. Korraldati õhtusöök ja olin minagi sinna kutsutud. Rääkisime ka Šoti päevadest ja kuna neile on eelmistel aastatel toimunu meeldinud, on nad jälle tulemas,” kinnitas ta.
Ühtlasi oli linnapeal juttu viskiklubi presidendi Toomas Tiiveliga, et korraldada järgmine viskitundmise võistlus taas Haapsalus Šoti päevade osana. „Haapsalu jaamahoone on ju väga tore koht, kus seda teha,” märkis Sukles.
Jaanuaris on veel ka märgilise pealkirjaga ettevõtmine – vähegi viitsijate päev. Kes vähegi viitsib, saab jaanuari alguses minna näiteks ka Vormsi saarele, kus Hullo külas korraldatakse suur tulepidu. Põletatakse ühiselt ära jõulupuud ja peale nende ka spetsiaalselt meisterdatud tuleskulptuurid.
Talviseid tegemisi on siin-seal Läänemaal veelgi. Hoidke aga kultuurisündmuste kalendril silm peal.
Need üritused said tänavu rahastuse „Talveõhtu vanalinnas” projektist
SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid: Iloni Imedemaal sündmuste sari „Loovuse lainel”
Vaimne Kapital OÜ: Loore Martma kontsert ja vestlusõhtu pop-up galeriis
Müüriääre kohvik: Margus Vaheri kontsert
Vanalinna Aptek OÜ: NOEP kontsert
Soffa: HÕFF Soffas
MTÜ Elamusõppe labor: laste ja noorte festival „Avatud mänguväljad” Haapsalus. Projektist võtsid osa SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid, Rannarootsi muuseum ja Haapsalu lasteraamatukogu.
SEE teater: „Sügise bluus”. Esinesid Andres Roots ja Raul Terep.
FIE Liga Ozolina: jõululaat Beguta kohviku aias
Herman: Jaan Lehepuu akustiline kontsert


maintext:
Pärnakad saavad DigiTeega liitumise üle otsustamiseks lisaaega (1)
Urmas Lauri
Kaart: DigiTee
DigiTee meeskond otsustas pikendada küsitluse läbiviimise aega kuni 31. jaanuarini, esialgse kava kohaselt pidanuks küsitlus lukku minema aasta lõpuga.
"Praeguseks on saabunud soove juba ligi 3500 majast, mis on umbes veerand majadest, kus täna interneti püsiühendus puudub," teatas DigiTee oma veebilehel. Et projekt end õigustaks, peaks liituda soovima 15 000 hoonet, kaasa arvatud kortermajad.
Küsitlusega selgitatakse välja vajadus lairibaühenduste järele ning küsitluse tulemused on aluseks võrgu planeeringu tegemisel.
DigiTee projekt hõlmab tervet Pärnumaad ning Hanila ja Lihula valda Läänemaal. Nende valdade elanikud ja ettevõtted saavad märkida, millisele aadressile nad internetiühendust soovivad saada.
Neile, kes liituvad DigiTee lairibavõrguga kohe võrgu väljaehitamise alguses, on orienteeruv liitumistasu suurus 300 eurot. Kõikidel hiljem liitujatel tuleb tasuda liitumistasu vastavalt ühenduse tegelikele väljaehitamise kuludele.
Küsitluses osalemine ja oma soovi märkimine on kõigile tasuta ning sellega ei kaasne kohustust võrguga liituda.
Kuna DigiTee lairibavõrk planeeritakse ja ehitatakse ainult sinna, kust on piisavalt sooviavaldusi laekunud, on iga teadaanne oluline, pannakse Pärnumaa ja Lõuna-Läänemaa elanikele südamele.
Vt ka "DigiTeega liituda soovijaist on koos umbes seitsmendik"


maintext:
Hiidlased on Leigri ristinud Palo Pääsukeseks (2)
Urmas Lauri
Leiger – Palo Pääsuke. Foto: Urmas Lauri
Hiiumaa lõuapoolikud on enne jõule liinile tulnud TS Laevade uue parvlaeva Leigri ristinud Palo Pääsukeseks.
Riigikogu esimees, suvehiidlane Eiki Nestor kirjutas oma sotsiaalmeediapostituses, et jõululaupäeval uuritud talt Käina poes, et kas ta tuli mandrilt saarele Palo Pääsukesega.
2014. aastal, kui majandus- ja taristuministriks oli sotslaaldemokraat Urve Palo, sõlmis ta Tallinna Sadamaga lepingu parvlaevaühenduse korraldamiseks Rohuküla-Heltermaa ja Kuivastu-Virtsu liinidel. See tähendas seda, et Saaremaa Laevakompanii tütarfirma Väinamere Liinid tõrjutakse kõrvale ning liinide teenindamiseks tellitakse uued parvlaevad.


maintext:
Leht: Kuivallik müüb Starmani, mis kuulub Läti riigi heaks seatud keelumärkega firmale
Toimetas Lemmi Kann
Foto: arhiiv
Indrek Kuivallik sai eelisostuõiguse kasutamiseks laenu tulevaselt Starmani omanikult Elisa Eesti AS-ilt, kirjutab Eesti Päevaleht.
„Tegemist on tavapärase praktikaga ettevõtete müümisel ja ostmisel,” vastas Elisa Eesti tegevjuht Sami Seppänen napilt küsimusele, kuivõrd eetiline on neil kasutada Indrek Kuivallikul kohtus väljavõideldud eelisostuõigust Starmani ostuks.
Skeem on lihtne. Kuna Kuivallikul pole raha, andis Elisa talle eelisostu realiseerimiseks 83,6 miljonit eurot laenu.
Eile Starmani suuromanikuks ja täna ehk juba Starmani endiseks omanikuks saaval Kuivallikule kuuluval Polaris Investil on aga Harju maakohtu seatud keelumärge Läti Vabariigi heaks. See tähendab, et keelumärkega osalust ei tohi Kuivallik osta ega müüa, küll aga ei takista see firma majandustegevust, näiteks vara ostmist ja müümist.
Kuivalliku sõnul pole keelumärge Elisa tehinguga seotud ja osapooled on keelumärkest teadlikud. „Selle tehingu kontekstis ei oma see keelumärge tähtsust,” kinnitas ta. Keelumärge on seotud firmaga, mis Starmani ostab, ent Kuivallik rõhutas, et ta ei müü firmat, vaid sellele kuuluvad Eesti ärid.
Kui Eesti Päevaleht esmaspäeval Kuivallikult Läti keelumärke kohta päris, vastas ärimees, et tegemist on teda puudutanud kohtuasjaga, mille tõttu on arestitud talle kuuluva firma osalus. „Räägime sellest uue aasta alguses,” lisas ta eile.
Harju maakohus seadis Kuivalliku firmale Polaris Invest keelumärke Läti Vabariigi kasuks tänavu juulis. Läti lugu sai alguse mõned aastad tagasi, kui Kuivalliku tuuleenergiaettevõte Winergy taotles Norvik Bankast 18,6 miljonit eurot laenu. Kuivallik pööras pärast laenu saamist pangaga tülli ja oli veendunud, et pank soovib Winergyt kaaperdada. Pank süüdistas Kuivallikut laenumaksete tasumata jätmises ja raha ettevõttest välja kantimises.
Loe Starmani müügitehingust pikemalt Eesti Päevalehest.


maintext:
Raamatukogu tunnustab täna innukamaid lugejaid
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Foto Arvo Tarmula
Täna kell 17.30 on Läänemaa keskraamatukogu lugemissaalis kontsert-loeng „Shakespeare ja muusika“. Pärast tunnustab raamatukogu innukamaid laenutajaid.
Robert Staak annab ülevaate muusikast ja olulisematest muusikaga seotud lõikudest Shakespeare’i loomingus. Vanamuusikaansambel Rondellus esitab Shakespeare-i ajastu muusikat. Kontsert on tasuta ja sinna on oodatud kõik.
„Tänane kontsert on ühtlasi ka tänuõhtu Haapsalu raamatukogu parimatele lugejatele, keda on kontserdi lõpul palutud kohvilauda kojulaenutuse saali,” ütles raamatukogu direktor Ilme Sepp.
„Haapsalu raamatukogu tähistab tänavu 150. tegevusaastat ja sellega seoses täname raamatukogu lugejaid, kes on meie raamatukogust viimasel paaril aastal laenutanud kõige rohkem raamatuid ja kes on meie raamatukogu püsivad külastajad,” sõnas ta.


maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Kaheksakuune imik sai Rannarootsi keskuses koljutrauma
Kaire Reiljan
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
17. jaanuar 2016
Haapsalu kiirabi. Foto: Arvo Tarmula
Ema süles olnud kaheksakuune laps sai koljutrauma, kui ta ema Rannarootsi keskuse libedal põrandal libastus.
Neljapäeval kella 15.30 paiku läks perekond, laps ema süles, Haapsalu lähedal Uuemõisas Rannarootsi keskusesse, kuid keskuse välisuksest sisenedes libastus ema libedal põrandal ja kukkus. „Nii kui vaiba pealt maha astus, kohe libastus,” kirjeldas juhtunut pereisa Egert Eenpere.
Kõige rohkem sai kannatada ema süles olnud kaheksakuune laps, kellega vanemad sõitsid Haapsalu haiglasse, kust imik kohe Tallinna lastehaiglasse saadeti. Seal diagnoositi lapsel koljuluumurd. Isa sõnul andsid arstid lootust reedel juba kodusele ravile pääseda, kuid laps peab neli nädalat rahulikult olema.
„Ma ei taha mõelda, mis siis oleks saanud, kui lapsel poleks mütsi ja kapuutsi peas olnud,” ütles isa.
Eenpere helistas ja rääkis juhtunust Rannarootsi keskuse juhtajale Kätlin Sassele. „Sain vastuseks, et hoiatavad sildid on üleval,” rääkis ta.
Nii Rannarootsi keskuse välis- kui ka siseuksel on talve algusest alates libeduse eest hoiatavad sildid. Sasse ütles Lääne Elule, et neile lisaks paigaldatakse ka ohule viitavad kolmnurgad ja pikem vaip. „Siis jõuavad inimeste jalanõud enne puhtaks saada, kui nad põrandale astuvad,” ütles Sasse.
Eenpere hinnangul pelgalt siltidest ei piisa, seda enam, et Rannarootsi keskuse libedal põrandal on ka varem libastumisi ja kukkumisi olnud. Ta lisas, et neljapäeval peale õnnetust tuli nende juurde ka keskuse turvamees, kes sama kinnitas. Ka Sasse sõnul on libastumisi olnud, kuid nii raskeid õnnetusi varem juhtunud pole.
„Mind hämmastab suhtumine – keskus on avatud 2010. aastast ja probleem on ammu teada, aga midagi ette ei võeta. Kas keegi peab seal surma saama, enne kui midagi ette võetakse?” oli Eenpere pahane.
Sasse ütles, et nad on uurinud, kas leidub vahendeid, mis põranda libedust vähendaks. „On olemas selliseid vahasid, kuid see on mõeldud kontoritingimustes kasutamiseks ega talu sellist koormust, nagu on kaubanduskeskusel,” selgitas ta. Põranda väljavahetamine oleks Sasse sõnul väga suur ettevõtmine ja seda pole kaalutud.
Sasse lisas, et üle vaadatakse ka turvakaamera lindistused, et oleks selge, kuidas täpselt õnnetus juhtus.


maintext:
Pärnu, Audru ja Paikuse juhid sõlmisid ühinemislepingu
Urmas Lauri
Pärnu linna, Audru valla ja Paikuse valla esindajad allkirjastasid teisipäeval kolme omavalitsuse ühinemislepingu.
Ühinemislepingule kirjutasid Pärnu maavalitsuse saalis alla Pärnu linnapea Romek Kosenkranius, Pärnu linnavolikogu esimees Andrei Korobeinik, Audru vallavanem Siim Suursild, Audru vallavolikogu esimees Jaanus Põldmaa, Paikuse vallavanem Kuno Erkmann ja Paikuse vallavolikogu esimees Mait Talvoja.
Ühinemisleping koostati Audru valla, Paikuse valla ja Pärnu linna ühinemisläbirääkimiste tulemusel, teatas Pärnu linnavalitsuse avalike suhete nõunik Gerli Kõiv.
Ühinenud omavalitsusüksus on väikeste eranditega linnapiirkond, mistõttu on omavalitsusele loomulik anda Pärnu linna nimi ja omavalitsusüksusena linna staatus, mida igapäevases kõnekeeles kutsutakse Pärnu omavalitsuseks.
Ühinenud vallad hakkavad peale ühinemist kandma nimetust osavald, ühinenud Pärnu linn nimetust linn.


maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Galerii: Rohukülas läbi jää vajunud maastur külmus kinni
Andrus Karnau
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
12. jaanuar 2016
Fotod: Arvo Tarmula, Andrus Karnau
Ööl vastu tänast vajus Rohuküla lähistel auto läbi jää, inimesed ohus ei olnud. Häirekeskus sai 12. jaanuaril kell 00.36 teate, et Rohuküla sadama juures on auto umbes 100 meetri kaugusel kaldas läbi jää vajunud. Teataja sõnul inimeste elud ohus polnud ja sõiduk toetus ratastega põhja.
Sündmuskohale sõitnud välijuht kontrollis olukorda ja juhi joovet. Sõidukit juhtinud 24aastane mees oli kaine ja läks enda sõnul jääle soovist proovida jää paksust.
Praegu on avatud ustega Volkswageni maastur Touareg külmunud. Merevesi ulatub üle heledast nahast juhiistmete. Avatuna seisavad nii juhi- kui ka kaassõitjapoolne uks. Muid vigastusi pole autol näha.
* * *
Järgmisel ööl tõmmati auto kaldale.
Päästetööd algasid õhtul kell kuus ning kella kahe paiku öösel oli auto kaldal. Kokku oli päästetöödel abiks umbes viisteist inimest ning mitu autot, ütles autoomanik Lääne Elule.
Esimese hooga lõhuti jää auto perimeetrist lahti ning saeti lahti ka kaldaletõmbamistee. Üks maastur tõmbas läbi jää vajunud autot vintsiga ning kaldalt hoidis veoauto tõmbajat teise vintsiga paigal.
Täna autot takseerinud omanik ning temaga koos läbi jää vajunud sõbrad ütlesid, et tulid päevavalges uudistama, millises olukorras ööpimeduses kaldale sikutatud sõiduk on.
"Tahame leida sooja garaaži, kuhu auto sulama viia," lausus omanik. Siis saab täpsemat plaani pidada, mida autoga ette võtta. Mootor oli küll osaliselt vees, kuid vett mootorisse tunginud siiski pole, teadis üks reisikaaslane rääkida. Autost võib veel asja saada, kuid ilmselt on elektroonika küll merevees loksumisest kahjustada saanud, nentis teine noormees.
Urmas Lauri
Fotod: Urmas Lauri


maintext:
Tele2 käivitas tänavu Läänemaal 10 uut tugijaama
Toimetanud Urmas Lauri
Tele2 ehitas 2016. aastal Läänemaale 10 uut tugijaama, mille tulemusena jõudis Haapsalu ja Virtsu elanikeni ülikiire 4G internet.
Tele2 Eesti raadiovõrgu juhi Tanel Sarri sõnul investeeris ettevõte tänavu Eestis ligi 8 miljonit eurot, et ennetada mobiilse interneti kasutusmahtude kasvu ning tõsta keskmist mobiilse interneti kiirust.
Üle Eesti püstitas ettevõte 349 uut tugijaama, kattes 98,4 protsenti riigist 4G võrguga. Lõppeva aasta võrguehitustööde keskmes oli Sarri sõnul erinevaid sagedusi liita võimaldava võrgutehnoloogia viimine üle Eesti.
Tallinna, Keila ja Pärnu elanikele on kättesaadav Baltimaade kiireim 4,5G mobiilne internet allalaadimiskiirusega kuni 375 Mbit/s, mille teeb võimalikuks kolme sageduse liitmine. Kuni 225 Mbit/s kiirusega internet on lisaks kättesaadav 30 suuremas linnas ja asulas, sealhulgas ka Haapsalus ja Virtsus, kus Tele2 võrk liidab kahte edastussagedust.
“Katsetame täna juba järgmist uut võrgutehnoloogiat, mis tõstab olemasolevat mobiilse interneti allalaadimiskiirust kolmandiku võrra. Kui testimine läheb edukalt, viime sama tehnoloogia 2017. aastal üle kogu Eesti,“ lubas Sarri.
Lääne maakonna selleaastaste võrguehitustööde fookuses olid asulad ning Haapsalu-Virtsu piirkond. Haapsalus ja Virtsus käivitati kahe sageduse liitmine, mis tõi Haapsalu elanikeni ja praamijärjekorras ootajateni ülikiire mobiilse interneti. Maakonda rajatud uute tugijaamade asukohad on Haapsalu, Keedika, Martna, Panga, Vatla ja Virtsu.
Lisaks uute tugijaamade rajamisele investeeris Tele2 sel aastal üle 100 000 euro toitesüsteemide kaasajastamisse ja üle 300 000 euro akupargi uuendamiseks, et minimeerida tugijaamade katkestusohtu suurtest tormidest põhjustatud voolukatkestuste ajal, mil suur osa saartest ja rannikualadest on elektrita.
Tuleval aastal plaanib Tele2 Läänemaal käivitada vähemalt 7 ning üle-eestiliselt 325 uut tugijaama.
Tele2 alustas tänavu Nokiaga Eestis 5G mobiilsidegeneratsiooni testimist ja püstitas kehtiva Eesti mobiilse interneti allalaadimiskiiruse rekordi 4,5 gigabitti sekundis. Algaval aastal plaanib ettevõte oma tugijaamadesse hakata lisama ka 5G-toega võrguseadmeid, et valmistuda 5G võrgu tulekuks.


title: Taksi pubi pidas sünnipäeva

maintext:
Taksi pubi pidas sünnipäeva
Lemmi Kann
Laupäeval pidas oma viiendat sünnipäeva Haapsalu populaarne söögi- ja joogikoht Taksi pubi, mille omanikud Tiina ja Jüri Kalamees on pärit Võrumaalt.
„Pidasime ühe meeleoluka peo tähistamaks seda, et viis aastat oleme siin tegutsenud, loodame edaspidigi ikka rivis püsida ja oma rada jätkata. Kui meil on toredaid kliente, siis ongi kõik hästi ja ega rohkemat ei oskagi soovida,“ ütles Taksi pubi perenaine Tiina Kalamees.
Kuna Taksi pubi pole kummist, tähistatakse sünnipäevapidu juba mitmendat aastat väiksemas sõpraderingis. Tiina Kalamees ütles, et see on ühtlasi ka tänupidu pubi töötajatele, sestap andis ta neile laupäeval vaba päeva ja toidud peolauale tehti oma pere jõududega. Ei puudunud ka väike humoorikas isetegevuslik eeskava, mille peaosalised olid pubi omanikud Tiina ja Jüri Kalamees ise, kes panid majatäie rahvast mürinal naerma.
Nagu eelmiselgi aastal kutsus pererahvas piduliste meelt lahutama bändi oma kodukandist Võrumaalt. Tookord oli selleks legendaarne hard rocki lipulaev Hetero, mille laulja Peeter Saar on Tiina Kalamehe klassivend. Sel aastal tulid nad Haapsallu kohale oma peobändiga Hea Story. Pidulised kiitsid nii bändi kui ka kogu õhtut ülivõrdes.
„Kui meie külalistel on hea pidu, siis oleme meie ka õnnelikud!“ oli perenaine rahul.
Tiina ja Jüri Kalamees kolisid kogu oma elu ja äri Võrumaalt Haapsallu viis aastat tagasi. „Ise ka ei usu, et juba nii pikalt siin oldud on! Me oleme väga rahul, kõik on paika loksunud, esimeste aastate raskused on ületatud ja ei aja enam nutma ka, kui kõik ei lähe kohe nii nagu tahaks,“ naeris Tiina Kalamees. „Rahu on hinges.“
Haapsalus elatud aastad on tema sõnul olnud väga toredad ja meeldivad. Kuigi tuldi Võrumaalt võhivõõrastena, on neid siin Kalamehe sõnul väga hästi vastu võetud. „Meil ei olnud Läänemaaga mingid ühist tausta ega sidet, aga ikka oli tunne, et olime siia oodatud. Väga hea tunne oli siin alustada ja eks me teeme edasi just seda, mida kõige paremini oskame.“
Fotod: Lemmi Kann


maintext:
Rõivas loobub Reformierakonna juhi kohast (1)
Toimetas Lemmi Kann
Taavi Rõivas. Foto: arhiiv
Eelmine peaminister ja Reformierakonna esimees Taavi Rõivas teatas kirjas erakonnakaaslastele, et loobub aasta algusest erakonna esimehe kohast.
Postimees vahendab Rõivase erakonnakaaslastele saadetud kirja täismahus:
"Head erakonnakaaslased, Möödunud nädalad on Reformierakonna jaoks olnud rasked – koalitsioonipartnerite kannapööre viis valitsuse kukkumise ning teistsuguste vaadetega koalitsiooni moodustamiseni. Tagantjärele teame, et salakõnelusi selleks peeti juba presidendivalmiste ajal. Tuleb tunnistada, et usaldasime oma partnereid liialt.
Ei ole saladus, et ettepanekuid valitsuse lõhkumiseks tehti ka meile, kuid meie vastus oli ühemõtteline – meie omaenda juhitud valitsust ei lõhu. Nägime toona ja näeme ka nüüd probleemi nii Keskerakonna koostööleppes Venemaa võimuparteiga kui valikulises suhtumises korruptsiooni ja Eesti õiguskorda. Eesti julgeolek ei ole ainult sõjaline kaitsevõime, see on ka otsustajate aated ja ausus nii oma riigi kui iseenda südametunnistuse ees.
Õige pea peale valitsuse vahetumist otsustasin, et soovin erakonna juhtimise järgmisele esimehele üle anda. Olen selle ligi kolme aasta jooksul andnud endast kõik iga jumala päev ja tunnen, et nüüd on õige pühenduda aega ka oma perele. Olen südamest tänulik Teie väga suure toetuse eest kogu selle aja jooksul ning ka kõigile neile, kes on püüdnud mind veenda ümber mõtlema.
Vaatan uhkusega tagasi nii 2 aastale ja 8 kuule, mil mul on olnud au kahte järjestikust Vabariigi Valitsust peaministrina juhtida kui ka Reformierakonna varasematele saavutustele. Need aastad on olnud Eesti jaoks edukad nii inimeste elatustaseme kasvu kui kindlustunde suurenemise poolest. Eesti on saavutanud märksa enam kui paljud meiega sarnase ajalooga riigid.
Ka Reformierakonnal on läinud hästi – oleme võitnud nii Euroopa Parlamendi kui Riigikogu valimised ning hea meel on nentida, et valijad usaldavad meid jätkuvalt kõrgelt. Reedel avaldatud avaliku arvamuse küsitlus näitas, et erakonna toetus on mitu protsenti kõrgem kui enne esimese minu juhitava valitsuse ametisseastumist 2014. aasta varakevadel.
See, et meil on jätkuvalt avalikkuse tugev toetus, loob kõik eeldused ka selleks, et väljume opositsiooni-kogemusest õige pea ja veel tugevamana. Nii nagu valijad ei ole parlamendivalimistel andnud mandaati astemlisele tulumaksule ja reale uutele maksudele. ei ole põhjust neilt sellistele muudatustele toetust eeldada ka nüüd. Reformierakonna ülesanne on pakkuda tugev liberaalne alternatiiv ning juhtida tähelepanu kohtades, kus kursimuutus on Eestile ohtlik. Olen kindel, et saame sellega hästi hakkama.
Kuivõrd minu otsus on kindel, siis ei oleks aus selle elluviimisega liialt venitada. Teen alanud nädalal juhatusele ettepaneku kutsuda aasta alguses kokku Reformierakonna üldkogu, et valida erakonnale uus esimees ja juhatus. See peab olema meeskond, kes viib meid sügisel kohalike valimiste võidule. Olen veendunud, et tugevaid kandidaate jagub ning Reformierakond võidab järgmised valimised juba vähem kui 300 päeva pärast."


maintext:
Galerii: Lufhansa muutis laulukoori reisi unustamatuks elamuseks
Urmas Lauri
Novembri lõpul osales Haapsalu naiskoor Kaasike Praha jõulumuusikafestivalil. Saksamaa lennufirma Lufthansa streigi tõttu oli reis üks suur katsumuste rada, kuid tänu sakslastele oli reis juba enne lõppu muutunud unustamatuks elamuseks.
„Reis oli üks suur viperuste rada,“ meenutas Eda Türnpu naerdes ja täpsustas, et kuni Lufthansa pilootide streigini oli kõik korras.
Päev enne väljalendu tuli aga korraldusmasin täie auruga tööle panna. Reisifirma, kelle kaudu naiskoor oli lennud Prahasse ja tagasi tellinud, üritas esimese hooga kogu koori üheskoos toimetada Stockholmi kaudu Prahasse. Siis aga võttis Lufthansa juhtimise üle ning teatas, et selline lahendus neile ei sobi ja lõi grupi kolmeks.
Sebimist jagus. „Meil tuli bussid ümber mängida,“ meenutas Türnpu.
Esimene rühm lendas neljapäeval, 24. novembril Prahasse Helsingi kaudu ja nemad olid juba kell pool üksteist ennelõunal sihtpunktis. Viperusteta.
Kaks ülejäänud rühma pidid Tallinnast lahkuma neljapäeva õhtul poola lennufirmaga LOT. Paarikümneminutiliste vahedega, üks Varssavi, teine Brüsseli kaudu.
„Kõik oli kena. Brüsseli lend aga hilines väljalennuga ning kui lennuk õhku tõusis, käis üks ilmatu kolakas,“ meenutas Türnpu. „Teatati, et rikke tõttu tuleb Tallinna tagasi pöörduda. Telikuprobleem vist.“
Tund ootamist ning taas õhkutõus. Seekord kõik sujus. „Kuid kui me Brüsselisse jõudsime, oli Praha lennuk, millele me pidime ümber istuma, juba läinud,“ nentis Türnpu.
Igal halval asjal on ka omad head küljed. Brüsselisse toppama jäänud seltskond majutati Sheratoni hotelli. „Kõik oli suurepärane, saime Lufthansa kulul õhtu- ja hommikusöögi,“ meenutas Türnpu.
Seega jõudis grupp Prahasse alles reede päeval. „Suure kiiruga hotelli, ümberriietuma,“ kirjeldas Brüsseli seltskonnas reisinud Türnpu. 20 minutit enne kontserdi algust sai terve koor lõpuks kokku.
Kontserte oli kolm, reedel üks, laupäeval kaks. Festivaliks oli kooril ette valmistatud pooletunnine kava. 12 laulu, neist viis koori juhendava Sirje Kaasiku omad.
„Prahas tekkis kooris vahepeal uus paanika, sest levis kuuldus, et streik kestab kuu lõpuni,“ meenutas Türnpu. „Tagasi koju saime siiski Lufthansaga ja viperusteta.“
„Täna Lufthansa jälle streigib,“ nentis Türnpu järgmise nädala teisipäeval Lääne Eluga vesteldes.
Muljetada on küll ja küll.
„Meil olid suurepärased giidid,“ kiitis Türnpu. „Tore oli. Laevaga jõel, söömaaeg ja laulmine. Saksa kooriga leiti kiiresti ühine laul, mida mõlemad koorid suurepäraselt oskasid – „Õllepruulija“.“ See on ju Baierimaalt pärit laul „In München steht ein Hofbräuhaus“.
„Hoolimata esimese päeva viperustest ja kergemast kavast, mille kasuks jooksvalt otsustasime, olid meie giidid meist vaimustuses ja laususid nii: „Meil on suur au teid kuulata!“,“ meenutas Türnpu.
Kaasikesel läheb 21. tegevusaasta ning Praha festival on esimene, kus koor osales.
Viperustega reis andnud koorile reisiindu juurde. „Mõte on olemas ja nüüd juba julgus kah,“ nentis Türnpu. „Kaheksa aastat tagasi pidime Norrasse minema.“ Nüüd on Praha-reisiga julgust ja kogemusi kogutud ning ilmselt sinna ka minnakse. Võib-olla juba tuleval aastal.
Vt ka: „Naiskoor Kaasike läheb Prahasse jõululaulufestivalile“
Fotod: Eda Türnpu


maintext:
Toomas Vallimäe: Ridala volikogu hääletagu, nagu rahvas soovis (3)
Toomas Vallimäe. Foto Arvo Tarmula
Praegu on linnade ja valdade ühinemise aeg. Lõppenud on läbirääkimised, rahvakoosolekud ja rahvahääletus. Selgunud on ühinemistoetuse jagunemine eri osapoolte vahel.
Jäänud on volikogude otsustavad hääletused ühinemise asjus. Põnevaim küsimus ongi, kuidas rahva valitud volinikud hääletavad.
Põhiseaduse järgi on Eesti kõrgeim võimuorgan rahvas. Ridala rahvahääletusel osales suhteliselt vähe inimesi. Miks? Enne tulemuse teadasaamist oli juba selge, et volikogule ei ole inimeste tahe siduv, hääletada võib volikogu liige oma äranägemise järgi. Miks siis üleüldse rahvaküsitlust tehti? Mujal demokraatlikes riikides arvestatakse küsitlustulemusi ning need on siduvad. Näiteks Suurbritannia väljaastumine Euroopa Liidust. Tavaliselt ongi rahvahääletuse tulemused suhteliselt tasavägised. Ridala inimesed otsustasid 7 hääle enamusega mitte liituda Haapsalu linnaga. Kõigil oli võimalus oma otsus teha ning tulemus on selline. Ameerika Ühendriikides on lõppenud tasavägine presidendi valimine, osas osariikides veel loetakse hääli üle, presidendiks saab kandidaat, kes saab enamuse, olgu kas või ühe enamhäälega. Eetiline on rahva valitud volinikel täita oma elanike soovi.
Põhiargument ühinemise pooldajail on ühinemistoetus. Raha on vaja investeeringute tegemiseks nii seltsimajade juures, ühendusteede rajamisel kui ka paljudes muudes valdkondades. Kui jätkusuutlikud on omavalitsused, kes on oma eelarved kokku pannud, lootes ühinemistoetusele, mis laekub kolme aasta jooksul. Näiteks kui perekond, kes rajab oma eelarve ainult lastetoetusele, ei ole suuteline pikka aega niimoodi jätkama. Talupojalik tarkus ütleb, et pereisa peab tööle minema. Oluline osa omavalitsuse rahastamises on töötavailt elanikelt laekuv tulumaks ehk mida rohkem inimesi töötab, seda enam saab investeerida koolidesse ja teedesse ning toetada ühinguid. Lihtne ja loogiline. Teame aga, et tasuvaid töökohti napib kogu Läänemaal. Omavalitsusel ei ole ettevõtluse arendamiseks palju võimalusi, siin peab appi tulema riigireform. Kaua on räägitud ja lubatud Haapsalu raudteed, mis kindlasti soosiks ettevõtluskeskkonda kogu Läänemaal. Kahjuks peavad tööealised inimesed siit piirkonnast lahkuma, et mitte jääda sõltuvusse abirahast. Tundub, et omavalitsused pannaksegi sõltuma abirahast: kui volinik ühinemise poolt ei hääleta, siis toetust ei saa! Kui volikogu liige ei hääleta näiteks maamaksu tõstmise poolt, siis võib riigi toetus muudes osades väheneda.
Ridala vald on rõngasvald ümber Haapsalu linna, kahtlemata on ühisosa väga suur. Ühine veevarustus, prügivedu, bussiliiklus ning elanike liikumine töökohtade ja koolide vahet. Isiklikult ei ole minul ega teistel volikogu liikmetel midagi Haapsalu vastu. Haapsalu on kaunis ja ajalooline linn. Tublid on samuti linnajuhid, kes on andnud oma linnasse parima. Valimistel kolm aastat tagasi ütles valimisliit „Ühtne Ridala”, et meie ei soovi Haapsaluga ühineda. Põhjus seisnes linna suures võlakoormuses. Samuti on erinevus linna ja maapiirkonna vahel. Praegune liitumisleping säilitab Haapsalu linna nime. Tegin läbirääkimistel ettepaneku, et mõlemad osapooled peaks säilitama oma ajaloolise nime. Lahenduseks oleks Ridala vald, mille koosseisus on Haapsalu linn. Ettepanekut ei arvestatud, nagu ei taheta arvestada Ridala inimeste hääli.
Volikogu liikmeil tuleb langetada otsus, mis muudab olukorda. Riik on pannud sundseisu mõlemad volikogud. Haapsalu inimesed pooldasid ühinemist, Ridala elanikud mitte. Haapsalus elab küllalt inimesi, et mitte ühineda, Ridalas ei ole vajalikku 5000 elanikku. Investeeringuid on vaja mõlemal pool. Nii poolt- kui ka vastuargumente leiaks küllaga. Siiski tuleb arvestada inimestega ning millised volitused on rahvas volikogule andnud.
Toomas Vallimäe, Ridala volikogu liige (EKRE)


maintext:
Metssead tuhnisid Palivere suusaraja üles (1)
Kristjan Kosk
Metssead tuhnisid üles osa Palivere suusarajast. Foto: Juhan Lukk
Täna öösel või hommikupoolikul olid metssead üles tuhninud umbes 100 meetrise lõigu Palivere suusarajast.
Rajameister Juhan Lukk selgitas, et ehkki praegu on lund vähe ja suustada ei saa, tuleb sigade kahjustus kiiresti likvideerida. Luki sõnul teeb selle aga keeruliseks asjaolu, et maapind on kohati külmunud ja kõva. „Raudrehaga tuleb songermaa tasandada,” ütles ta.


maintext:
Uue aasta alguses toimub Iloni Imedemaal animatsioonilaager
Animatsioonitund. Foto: erakogu
Laste-ja noortekultuuri aasta juhatab Iloni Imedemaal sisse 4. – 6. jaanuarini toimuv animatsioonilaager “Oma lood Imedemaal“, kuhu on oodatud algklasside lapsed.
Lastega koos jutustatakse kolmel päeval lugusid ja katsetatakse erinevaid animatsioonitehnikaid. Laagris osalejad saavad proovida erinevaid rolle nii kaamera ees kui taga.
Laagriprogrammi koostaja on Haapsalust pärit Terje Henk, kes õpib animatsiooni Eesti Kunstiakadeemia magistrantuuris. Henk räägib, et laager on mänguline ja tähtis pole mitte ainult ühe loo animatsiooniks vormimine, vaid tunnetamine, millest kõigest üks lugu sündida võib. „Muidugi ei unusta me kuulata, nii teiste lugusid kui ka helisid ja pille, mida ise meisterdame. Lisaks siis liigume ja joonistame, pildistame ja etleme,“ selgitas Henk.
Animatsioonilaagris on lapsel soovitatav osaleda kõigil kolmel päeval. Programm algab hommikul kell 10 ja lõppeb pärastlõunal kell 16.
Reedel, 6. jaanuaril kell 16 saavad kõik huvilised laagri käigus valminut Iloni Imedemaa kinosaali vaatama tulla. Lisaks pakutakse animatsioone Läti animatsioonistuudiost Atom Art.
Lastega tegelevad laagri käigus mitmed juhendajad: Terje Henk, Kadri Mikkor-Roselius, Gea Grigorjev ja Iloni Imedemaa töötajad.
Laagri osalemistasu on 25 eurot. See sisaldab ka sooja lõunasööki ja vahepalasid kõigil kolmel päeval.
Kuna kohtade arv on piiratud, siis tuleb registreeruda enne 27. detsembrit e-mailiga.
Täpsem ajakava saadetakse osalejatele e-postiga.
Projekti toetavad Eesti Kultuurkapital ja Hasartmängumaksu Nõukogu.


maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Paliveres korjatud põnev söögiseen osutus värviliseks lehtervahelikuks
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
28. juuli 2016
Salapärane seenesaak Paliverest. Foto: Ants Kaldma
„Meie metsades leidub tuntud ja häid seeni sedavõrd palju, et sa ei pea omal nahal tundmatute mürgisust testima!” – sellise sõnumi sain oma sugulaselt, samuti amatöör-seenehuviliselt.
Sündmuste ahela käivitas 2012. aastal augustikuine metsaskäik Palivere lähistele, kus leidsime vägagi veidraid seeni, mida mina ei olnud oma 50 aastase staaži jooksul veel trehvanud. Need seeneisandad kasvasid väga piiratud maa-alal nagu üksik isoleeritud indiaanlaste suguharu. Kuna metsaannid olid turrud ja ussinuhtlusest priid, rändasid nad mõistagi korvi. Kodutöö algas kõigepealt olemasoleva kirjanduse lappamisega, kust esmalt selgus õõvastav tõsiasi, et Euroopas levinud tõekspidamiste järgi peaksin mina küll juba ammuilma Peetruse väravate taga seenekorviga ringi tuiama. Meil nii hinnatud hõrgutised on väga tihti mürgisteks tunnistatud – ehk on seal kombeks kohe metsas seen põske pista? Seene sushi!?
Otsinguid jätkasime interneti avarustes ja tulemuseks oli suur ümmargune null. Et tekkinud küsimärgid lõpuks sirgeks väänata, saatsin fotod meie seenesaagist sugulasele, kel õnnestus välja raalida kõige tõenäolisem kandidaat. Slovakkia seeneraamatus olevat sarnane tegelane nimetuse all maiseen. Niidiots käes, jõudsime lõpuks meil sageli esineva kevad-võluheinikuni. Üpris sarnased teised küll, aga juuli lõpus? Suure detektiivitöö käigus siirdus aga pangetäis kahtlusaluseid kompostihunnikusse…
Huvitaval kombel me kahel järgneval aastal neid seeni üldse ei leidnud, kuigi käisime korduvalt vana kasvukohta inspekteerimas, kuni … Möödunud aasta juuli lõpus oli täpselt samas kohas jälle mister X platsis. Omapärane oli nende seente puhul see, et kogu kasvuperioodi vältel ei ilmunud lagedale ühtki noort isendit. Panime siis vanad tuttavad koos sibulaga pannile ja lasime hea maitsta. Meki poolest meenutas roog pisut praetud noori kivipuravikke. Seeneliha struktuur omakorda oli nagu konserveeritud kalmaaril, tihke ja veidi krõmsuv hamba all. Paar purgitäit marineeritult rändas keldrisse.
Aga väike kahtluseuss jäi siiski närima. Lähetasime siis vastavad fotod koos kirjeldusega tuntud seenespetsile Margit Härmale, kes põrmustas kohe võluheiniku võimaluse. Kui juba, siis juba – helistasin meie tuntuimale mükoloogile Kuulo Kalamehele, kes samuti selle kevadise seene kandidaatide hulgast välja praakis. Ka saadetud ülesvõtted ei andnud tulemusi. Kui staažikas seeneteadlane kuulis, et me pannitäie juba nahka olime pistnud, sain teenitult lühiepistli osaliseks. Riielda sain tõesti asja eest, naljast on asi kaugel. Nüüd jäi üle veel suured tundmatud Eesti Maaülikooli saata, mida kahel korral ka tegin.
Ja korraga, täiesti juhuslikult vaatab internetiavarustest meile vastu vana tuttav! Põhja-Euroopas üpriski haruldane ja seega teise kaitsekategooriasse kuuluv seen – värviline lehtervahelik ehk ladinakeeli leucopaxillus compactus (tricolor).
Lugupeetud bioloogiadoktor Kuulo Kalamees andis omapoolse lõpliku kinnituse ja sellega oli pusle tükid kokku pandud. Seene nimetus aga on kummaline. Kahvatukollane värvus – värviline!? Ja kui tricolor, siis suisa kolmevärviline? Aga võib-olla. Ronin otsustavalt keldrisse ja toon purgi marineeritud kaitsealust valguse kätte. Ja ongi värviline – tükeldatud ampsud äädikaleotises on tõmbunud roosakaspunaseks!
Lõpetuseks lühidalt mõlemast kahtlusalusest. Eeluurimise all olnud kevad-võluheinik (calocybe gambosa) on vene keeli „maiski grib“, mis otseselt viitabki tema kasvuajale. Inglased on metsaanni aga ristinud Püha Jüri seeneks (St.George`s mushroom) ja korjatakse teda seal just alates jüripäevast (23.aprill). Itaallased aga sibavad heinikute järgi juba märtsikuus ja on seene millegipärast ristinud kuulsa juustusordi järgi – Marzolino. Kesk-Euroopa gurmaanid hindavad võluheinikut kõrgelt ning näiteks Rumeenia ekspordib seeni sinna juba aastaid.
Värviline lehtervahelik on liik, mille seisundit on Eestis punase nimestiku järgi hinnatud ohulähedaseks. Leiukohti on meil teada vaid 14, kusjuures nende väheste hulka kuuluvad ka Hiiumaa laiud, samuti esineb teda ka Sarve maastikukaitsealal. Bulgaarias näiteks on see liik kriitilises seisundis – hävimisohus, ka on ta paigutatud „Siberi punasesse raamatusse“. Seene kulinaarsete omaduste kohta on hinnanguid äärmiselt vähe ja needki on vasträäkivad. Slovakid näiteks peavad teda heaks söögiseeneks ning inglaste jäik positsioon on INEDIBLE – mittesöödav!
Huvitav maailm, see seente oma. Kas teadsite varem, et Eestis kasvab kollane kivipuravik (Boletus impolitus) vaid ühes kohas – Hiiumaa rannavetes Hanikatsi laiul. Selle seene seisundit on hinnatud kui äärmiselt ohustatuks.
Toon keldrist kartuleid ning pilk libiseb üle moosipurkide rea, mille keskel paar purgikest sildiga marineeritud võluheinikud. No-noh, võtab muigama.
Ants Kaldma
Läänemaa, Leediküla