description: Õiget tüüpi plaaster aitab haaval kergemini paraneda: vigastused paranevad valutumalt nutikate pehme silikooniga Safetac-tehnoloogiaga plaastritega. Kaasaegsete haavaravitoodete väljatöötamisel ongi oluline minimeerida valu ja luua paranemiseks soodne keskkond.

title: Kaasaegses haavaravis kasutatav nutikas plaaster viib ka valu

maintext:
„Inimesed kardavad seoses haavaraviga valu, selles osas on plaastrite Safetac-tehnoloogia suur edasiminek, kuna plaastrid ja haavapadjad ei kleepu enam haavale nagu varasemalt ega kuiva haavapõhja kinni, plaastri eemaldamine on valutu ja seda ei peagi enam iga päev vahetama,“ kirjeldab Einar Kaljuveer Möln-lycke Health Care OÜ-st. „Inimesed on siiski harjunud ribakesi meenutavate tavaplaastritega, mis kipuvad kergesti ära tulema, aga siin on toimunud suur edasiminek.“
Erineva suuruse ja kujuga haavasidemed on mõeldud erinevat tüüpi haavadele ja ise katse-eksituse meetodil sobivat otsida pole mõtet, alati peaks küsima nõu.
Kliinilised uuringud
Plaastri omaduste juures peab Kaljuveer oluliseks teaduspõhisust, et selle toime oleks tõendatud.
„Näiteks ravimite valikul ei taha inimesed katsejänesed olla, eelistatakse kontrollitud tooteid, mis on maailmatasemel kliinikutes katsetatud ega tekita allergiat. Ka plaastrite osas on oluline, et need vähendaksid valu, oleksid kerged kasutada ja ka kuluefektiivsed, kusjuures igal toote omadusel on põhjus, mille taga on kliinilised uuringud. Teatud plaaster sobib ikka kindlale haavatüübile ja on suunatud kindla probleemi lahendamisele,“ räägib ta.
Eesti haigekassa kompenseerib 50% erinevatele haavadele (venoossed jalahaavandid, diabeetilised jalahaavandid, lamatishaavandid, põletushaavandid, kiiritusjärgsed haavandid) mõeldud haavasidemete maksumusest, seda arsti retsepti alusel. „Seda, millised tooted sinna nimekirja pääsevad, määratakse kliiniliste tõendusmaterjalide põhjal ehk toode peab olema põhjalikult testitud. Tuleviku haavaravi liigub sinna, et kvaliteetset plaastrit ei pea iga päev vahetama, valikul peaks lähtuma toote omadustest,“ selgitab Einar Kaljuveer.
Apteeker soovitab nii plaastrit kui haavapatja
Et plaaster haaval püsiks, peab haav olema kuiv, haav ja seda ümbritsev nahk 2 cm ulatuses plaastriga kaetud. Plaastri vahetamise sageduse tingib haava olukord: „Safetac-tehnoloogiaga plaaster võib peal olla kuni seitse päeva ja kuna need plaastrid kleepuvad uuesti, on igati mõistlik vahepeal haava seisukorda kontrollida: kui plaaster on täis haavaeritist, tuleks see vahetada,“ soovitab Einar Kaljuveer.
Olenevalt haavast on mõnikord mõistlik eelistada haavaeritist hästi imavat vahtmaterjalist haavapatja, mis vajab aga lisafikseerimist. Hästi sobib selleks sukkside, mida saab lihtsalt paigaldada ja eemaldada. Sügavate haavade puhul kasutatakse haava põhjas eksudaati imavat haavasidet, seejärel paigaldatakse haavapadi ja fikseeritakse koht.
„Soovitan apteeki tulles alati apteekriga nõu pidada kogulahenduse osas, teha selgeks, kas eelistada haavapadja või plaastrit,“ lausub Kaljuveer.
Haavale vali õige plaaster ja raviviis
Sobiva plaastri tüüp oleneb haava asukohast: mida vähem on haavaeritist, seda õhem plaaster sobib. Soovitatav on kasutada Safetac-tehnoloogiaga plaastreid, sest neid ei pea iga päev vahetama ja plaastri eemaldamine on valutu. Plaastri imavust illustreerib pakendil toodud tilgakujuline sümbol: mida rohkem tilku, seda imavama tootega on tegu.
Rinnaga toitvad emad, lõhed rinnanibudel
Haavad võivad tekkida ka imetavatel emadel, kes peavad nii mõnigi kord võitlema rinnanibude lõhedega, mis tekivad naha kuivamisest, seda eriti rinnaga toitmise alguses, mil nibud on eriti tundlikud.
Uudistootena pakutakse imetamisel tekkiva valu ennetamiseks ja raviks piima läbilaskvat vahtsidet Mepilex Transfer, mis takistab rinnanibu haudumist. Kuna materjal hingab, ei teki sinna alla üleliigset niiskust ja lõhed paranevad kiiremini. Toode kinnitub kuivale nahale ning see eemaldatakse vaid imetamise ja pesemise ajaks.
Marrastused
Kerge marrastuse esmaabina tuleks piirkonda enne plaastri paigaldamist jooksva vee all pesta. Lähtuda tuleks tervest talupojamõistusest ja kui haav peagi ei parane, tuleb pöörduda arsti poole.
Lõikehaavad
Plaastri tüüp sõltub haava asukohast ning ulatusest. Sageli on inimestel endal keeruline hinnata lõikehaava sügavust ning nii mõnigi kord vajavad lõikehaavad ka õmblemist. Lõikehaava hooldusel tuleb see hoida kuivana ja kui arst pole seda soovitanud, ei peaks seda eraldi puhastama. Haav tuleks katta veekindla plaastriga, mida vahetatakse siis, kui see on täitunud haavaeritise või verega.
Põletushaavad
Kerge põletuse esimeseks raviks on jahutamine külma veega vähemalt kümne minuti jooksul, kasutada võiks jahutavaid põletusgeele. Kui põletushaav on pinnalt suur, siis on see infektsioonile üsna avatud ning traumasse ei tohi kergekäeliselt suhtuda. Pisut ulatuslikuma teise astme põletuse puhul tuleb kindlasti pöörduda arsti poole.
Väikesed teise astme põletused võib katta kodus õrnade silikoonplaastritega. Põletushaavade ravis kasutatakse ka pehme silikooniga haavavõrku Mepitel, mis juhib eksudaadi haavalt ja hajutab seda, vältides korba teket. Haavavõrgu peale paigaldatakse fikseeriv plaaster või side.
Armiraviga saab alustada siis, kui haav on täielikult paranenud, ei esine haavavedelikku, veritsust, korpa. Seejuures ei ole armiplaaster imerohi ja tulemused ilmnevad aja möödudes. Armiplaastreid võib peal kanda kuni need enam ei kleepu, need eemaldatakse nahalt vaid pesemise ajaks.
Sääre- ja jalahaavandid
Halvenenud vereringe puhul tekivad säärtele põlvest allapoole nii mõnigi kord haavandid, mis paranevad raskelt. Ravi määrab arst.
Üldiselt kasutatakse haava katmiseks vahtpatju. Mõnikord võib haavaeritis olla sitke ja kleepuv. Sellisel juhul sobib uus Mepilex XT, mis imab ka sitket haavaeritist ja selles olevad kanalid juhivad haavaeritise haavast eemale – kui haavaeritis jääb eemaldamata, on paranemine pikem. Kindlasti tuleks järgida ka arsti soovitusi nii tugisukkade kui elastiksidemete kasutamisel.
Probleeme põhjustavad lisaks ka diabeetilised haavandid: umbes ühel kuuest diabeedipatsiendist esineb jalahaav, mis on põhjustatud närvide kahjustusest ja halvenenud perifeersest vereringest. Diabeetiliste haavanditega seonduvalt väheneb tundlikkus, muutub jalgade kuju ja halveneb vereringe. Regulaarselt jalgade olukorda kontrollides võib küll ennetada haavade teket või seisundi halvenemist, ent ravi määrab alati arst.
Lamatiste ennetamine
Lamatisi on kergem ennetada, kui ravida, seda enam, et lamatised võivad kiiresti tekkida ja edasi areneda. Probleemi aitavad vältida spetsiaalsed hõõrdumist vähendavad plaastrid Mepilex Border, mille eemaldamine ja vahetamine on tänu Safetac-tehnoloogiale valutu.
Artikkel ilmus esmakordselt BENU ajakirjas "Ilu ja Tervis", mis on tasuta saadaval BENU apteekides nii eesti kui vene keeles


title: Hei, Snapchati fännid! Snapchati populaarsete filtrite kandmine on uus iluhitt!

maintext:
Ilmselt on nii mõnigi Snapchati fänn mõelnud, et miks ei võiks mõni selle filtritest ka päriselus nägu katta. Nüüd on see võimalik!
Snapchati filtrid tõi moelavale Desiguali nime kandev bränd New York moenädalal. Nimelt olid modellidele näkku maalitud mõned kõige populaarsemad Snapchati filtritest.
Seega, ilmselt on Snapchati filtiritest saamas uus kuum iluhitt. Probleem on ainult selles, et neid ei saa poest osta, vaid igaüks peab need ise endale näkku maalima.

fasttext_language: et


description: Õhtuleht avaldab täismahus Eesti Jalgpalli Liidu (EJL) ajakirja "Jalka" septembrikuu numbris ilmunud artikli.

title: Miks õppis Eesti tippjuht jalgpallikohtunikuks? Et kasvatada endale paks nahk

maintext:
“Üks põhjus, miks tahtsin kohtunikuks saada, oli see, et teadvustasin üht oma nõrkust,” räägib AS Express Posti viiesajaliikmelist kollektiivi juhtiv Risto Eelmaa. “Mulle läks meeletult korda teiste arvamus ja kui see oli negatiivne, tegi see mulle haiget. Mõtlesin täiesti kaalutletult, et jalgpallikohtuniku ametiga kaasas käiv mängijate ja publiku surve ning emotsionaalne pinge aitab mind. Mul oli kindel soov kasvatada selga paksu nahka, mis aitaks paremini kriitikat taluda või seda mitte liiga isiklikult võtta.”
2011. aastal lõpetas Risto Eelmaa kohtunike kooli. Muidugi oli algus samalaadne nagu kõigi kohtunike debüüt. Ka Risto Eelmaa pidas endaga aru, kas ta ikka sobib rohelisele murule õigust mõistma. Kõige esimese üksinda vilistatud mängu järel Eesti meistrivõistluste IV liigas oli ta vaimselt täiesti läbi.
“Eks mind testiti ja praeti seal korralikult,” mäletab Risto Eelmaa. “Autoga koju sõites küsisin endalt mitu korda, miks ma seda teen, ja kaalusin, et äkki ei ole see ala ikkagi minule. Aga täna olen ma siin ning väga rahul, et tookord mingit rutakat loobumisotsust ei teinud. Jalgpall on mu hobi ja kohtunikuna saan ma olla oma lemmikspordiala sees ja teha seda kõige kõrgemal tasemel Eestis.”
Ehitas üles pakiautomaaditeenuse
Tallinna tehnikaülikoolis majanduse magistrikraadi saanud Risto Eelmaa juhtis viis ja pool aastat Itella SmartPOSTi ning asus tänavu mais Express Posti etteotsa. Nii et kõik jalgpalliinimesed, kel on probleeme ajalehtede-ajakirjade kojukandega, võivad Ristol nööbist kinni võtta: mees, anna aru!
“Lisaks ettevõtte igapäevasele juhtimisele tegelen ka tulevikuvisiooni loomisega, sest perioodika tiraažid on mõõdukas languses ja seoses sellega on ka meil vaja oma profiili muuta ja korrigeerida, et tagada ettevõttele jätkusuutlik areng ja kasv,” ütleb Risto Eelmaa, kellele pole võõrad ka lihtsamad ametid. Ta on olnud nii tootmise abitööline, teinud müügitööd, tegelenud sisseostuga ja olnud osakonnajuht, kuid viimased kümme aastat juhtinud erinevaid ettevõtteid.
“Itella SmartPOSTi tegevjuhina ehitasin oma meeskonnaga üles kogu Eesti postiturgu kardinaalselt muutnud pakiautomaaditeenuse, mis edestab konkurente suurepärase teenuse ja teeninduskvaliteediga,” tunneb ta heameelt. Kolleegid on Risto kohtunikuks olemisest teadlikud ja neis tekitab elevust, kui ülemus tervislikke eluviise ja tervislikku toitumist propageerib.
“Neile teeb nalja, et pidevalt oma kehakaalu pärast muretsen,” naerab Risto. “Aeg-ajalt küsitakse midagi reeglite kohta. Ükskord oli päris huvitav olukord, kui töökohtumisel ja mentori rollis kohtusin oma juhendatavaga, kes muuhulgas üllatuseks paberile ühe jalgpallisituatsiooni visandas ja olukorrale lahendust küsis. Jäin vastamisega jänni. Järgmiseks korraks tegin aga oma kodutöö ära ja sain ka ammendava vastuse antud.”
Risto sõnul tekitab kõige enam kirgi ikka suluseisureegel, mille kohta tuleb igal aastal reeglite muudatusi või uusi tõlgendusi.
Kohtunik vs. tarkade klubi
“Kõige valusam ongi kohtunikuametis see, et pead oma brigaadiga tegema otsuse just sel hetkel, aga ülejäänud tarkade klubi saab vajadusel 20 korda video abil analüüsida ja lõpuks kasvõi näiteks häältega 6:4 otsustada, kas otsus oli õige või vale,” tõdeb Risto Eelmaa. “Kuniks kohtunikuks on inimene, tuleb tunnistada, et eksimusi tuleb. Ka oma kohtunikekoolitustel tegeleme selliste keerukamate olukordade analüüsiga ja seal ei pruugi sugugi kergelt see ühine arusaam tekkida. Õnneks on ka Eesti jalgpalli kõrgemal tasemel kõik mängud salvestatud ja kahtlasi olukordi on võimalik analüüsida. Kõik suured otsused on võimalik tänu mikrofonidele omavahel läbi rääkida: kes mida nägi? Kas suluseisu positsioonil olnud mängija mõjutas või segas kuidagi seal olles kaitsemängijaid? Kas kaitsemängija mängis palli tahtlikult või mitte, kui see suluseisu positsioonil olnud mängijani jõudis? Kas mängija oli aktiivne või mitte? Ja nii edasi. Siin on palju nüansse, mida kohtunikud peavad suutma hetkega omavahel arutada, et teha õige otsus. Võimalus teineteist aidata ja toetada annab üldjuhul otsuste lõpptulemusele ikka positiivse mõju.”
Kõrvaltvaatajana peab ikka ja jälle imestama, kuidas suudavad abikohtunikud samal ajal jälgida seda, kas pall on audis või mängus, kas on suluseisu või mitte, ja seda, kas keegi mängib käega või teeb vea. Risto Eelmaa sõnul aitab siin eelkõige praktika. Kogemuse abil tajub kohtunik, kus ta peab paiknema ning kus võib midagi juhtuma hakata. “Tegelikult on kohtunikel kokku lepitud tsoonid ja vastutusalad, mida keegi jälgib näiteks erinevate standardolukordade korral,” selgitab Risto. “Kes jälgib näiteks müüri ja sealset võimalikku käega mängu, kes jälgib, et väravavahi vastu viga ei tehtaks. See kõik on mängueelsel koosolekul läbi räägitud ja kokku lepitud.”
Meie Premium liiga ja esiliiga mängudes on Risto olnud abikohtunik ning alates II liigast tegutsenud väljakukohtunikuna. Ta tunnistab, et arvestades tema juhipositsiooni professionaalses tööelus eeldas ta kohtunikutööd alustades isegi, et ta võiks tegutseda väljakukohtunikuna. Kuid koostöös jalgpalliliidu kohtunikeosakonnaga on välja koorunud, et võibolla sobib talle abikohtuniku roll siiski veidi rohkem.
“Mingil määral nõuab pea- ja abikohtunikuks olek erinevaid isikuomadusi,” analüüsib Risto Eelmaa. “Kuna täidan mõlemat rolli – küll eri tasemetel –, siis suudan mõlemas hakkama saada. Eeldatakse, et mängijatega suhtleb ja neid ohjab väljakukohtunik, kelle puhul on oluline enesekehtestamise oskus. Arvan, et professionaalses mõttes on hea, kui kohtunikud on spetsialiseerunud.”
“Minule on oluline ka see, et mul on heas mõttes ora, mis torgib tagant ja sunnib trenni tegema,” kiidab Risto oma hobi. “Ma julgen küll väita, et olen praegu kohtunikuna palju paremas füüsilises vormis kui kunagi mängijana. See on suurepärane viis, kuidas end argimuredest välja lülitada, käia ära justkui teises maailmas ning pärast mängu füüsiliselt ja emotsionaalselt ennast hästi tunda. See aitab end igas mõttes värskemana hoida. Saan öelda, et minu põhitöö ja hobi toetavad teineteist väga hästi. Pallurite teravad reaktsioonid käivad mängu juurde, pärast lõpuvilet visatakse kohtunikele käsi pihku ja kõik negatiivne jääb seljataha.”
* * *
Mängis koos Andres Operiga


authors:
Teet Malsroos
Süsimust Iroonia
Ta On Dame
Väga Hea Valik

title: Ojuland soovib kandideerida Eesti Vabariigi presidendiks

maintext:
Täna hommikul sai riigikogu avalduse Kristiina Ojulandi kandideerimise kohta Eesti Vabariigi presidendiks. Kandideerimismeeskond ootab riigikogult kiiret tagasisidet ja on avatud kõikidele läbirääkimistele nii riigikogu liikmete kui riigikogu fraktsioonidega.
"Käimasolevad presidendivalimised on demonstreerinud egoismi meistriklassi ja riigimehelikkuse puudumist. Täna oleme tunnistajateks poliitilistele manipulatsioonidele riigipea valimistel. See olukord on vastuvõetamatu ja riigile ohtlik.
Kiirustamine erakorraliste valimiste eel kandidaatide otsimisel on päädinud sellega, kus riigipea kohale pakutakse välja kandidaat, kes ei vasta eelnevalt seatud kriteeriumitele ja ootustele. Tegemist on avalikkusele tundmatu isikuga, kes on aastaid Eesti igapäevasest elust eemal olnud ning pidanud mittepoliitilist ja diplomaatiast kaugel olevat ametit Luksemburgis.
Riigikogu liikmed on surutud suluseisu ja pandud tahtmatult vastutama, kus sisuliselt on tagatoas kokku lepitud uue presidendi isik ja nendel valikuvõimalus puudub.
Meil on parem lahendus.
Teeme ettepaneku esitada presidendi kandidaadiks riigiteaduste teadusmagistri, juristi ja pikaajalise diplomaatilise kogemusega endise välisministri Kristiina Ojuland. Endise välisministrina ja üle 20 aasta tegutsenud tegevpoliitikuna suudab ta kanda riigipea ametit nii sise-, välis- kui ka julgeolekupoliitiliselt.
Kristiina Ojuland on kinnitanud oma nõusolekut sellele vastutusrikkale kohale kandideerimiseks," seisab Kristiina Ojulandi kampaaniameeskonna avalduses.


title: FOTOD | Lionel Messi neljajalgne sõber on peremehest vaat et suuremaks kasvanud

maintext:
Barcelona jalgpallur Lionel Messi teatas kaheksa kuud tagasi Instagram´i vahendusel, et perekonda on võetud uus liige - armas koerake. Tänaseks päevaks on koerakutsikas kasvanud aga äärmiselt suureks.
Selline nägi Messi neljajalgne sõber välja kaheksa kuud tagasi:
Nuevo integrante de mi familia !!🐶. Gracias amor por este regalo hermosooo @antoroccuzzo88 A photo posted by Leo Messi (@leomessi) on Jan 26, 2016 at 9:48am PST
Mitmeid kuid hiljem on kutsikas kasvanud tõeliseks jurakaks:
A photo posted by Leo Messi (@leomessi) on Aug 7, 2016 at 11:17am PDT


title: KOSSURETRO | Kuidas Rauno Pehka Minski mängusaali kõik kohad läbi põrgatas

maintext:
Minsk võttis eestlased keset talve vastu 20 külmakraadiga. Kui koondis spordipaleesse esimesele treeningule jõudis, ei hakanud toonane mängujuht Rauno Pehka esimese asjana mitte soojenduseks lihtsaid pealeviskeid tegema, vaid võttis palli ja põrgatas terve väljaku läbi – et kus on kohad, kus pall halvasti põrkab! Siis oli Minski väljakul tõepoolest niisugune probleem ning Pehka suhtumine igati professionaalne.
Eesti korvpallikoondise Valgevenega peetud kodumänge meenutasin kümne päeva eest, kui nemad meile külla tulid. Nüüd oleme ise Minskis külas ning ka siinmail on aegade jooksul juhtunud mõndagi põnevat.
Kõik jätkuski hästi, Eesti võitis 81:66 ning kui mõni päev hiljem alistati võõrsil ka Tšehhi 92:76, võis juba julgelt rääkida EM-finaalturniirile pääsemisest. Nagu teame, siis aasta hiljem, teise ringi lõppedes (siis mängiti ühel hooajal üks ja teisel teine ring) see ka õnnestus.
Too Minski-reis jäi eredalt meelde ka viiele Eesti ajakirjanikule. Läksime esmalt bussiga Riiga ja sealt öise rongiga edasi. Hommikul jõudsime Minskisse, õhtul peeti mängu ning juba mõni tund pärast selle lõppu võtsime ette samasuguse tagasitee.
Mäletan toonast esimest elamust: raudteejaama esisel liikus üleni jäätunud tramm umbes aastast 1970 või 80. See püsis ausõna peal koos ja liikus edasi veel suurema ausõna abil. Aga liikus.
Tänane Minsk on võrreldes 16 aasta taguse ajaga paljuski tundmatuseni muutunud. Vähemalt kesklinn ei jäta enam nõukogudeliidulikku muljet. Välja arvatud mõned endise aja sümbolid eesotsas Lenini kujuga ning sotsialismiajale iseloomulikud hooned. Kerkinud on palju läänelikke uusehitisi. Linn on avar, puhas ja meeldiv.
Korvpallikoondis reisis uuesti Valgevenesse juba järgmises EM-tsüklis. Siis oli mängupaigaks Gomel, pidasime end samuti soosikuks, kuid vastu tuli võtta valus 79:81 kaotus, mis väga oluliselt kahandas finaalturniirile jõudmise lootusi.


authors:
Reuters
Scanpix
Alar Truu
Max Rossi

description: Pühapäeva sportlik nael on kell 15 algav vormel 1 Itaalia GP, mida alustavad esireast Mercedese piloodid Lewis Hamilton ja Nico Rosberg. Need ja muud jutud Õhtulehe otseblogis. Naudime koos!

title: OTSE | Sport: 04.09: kes triumfeerib Itaalia GPl?


description: "Tähtsaim on meeskond, need mehed mängivad suure südamega. Pane see kindlasti kirja!" rõhutas legendaarne mängija ja treener Jaak Salumets Eesti ja Portugali korvpallikohtumise resümeeks.

title: ÕHTULEHE VIDEO | Jaak Salumets: see koondis on end ületanud, mehed mängivad suure südamega

maintext:
Noormees pöördub neiu isa poole:
"Ma saan aru, et see on formaalsus, aga ega te pole vastu, kui ma palun teie tütre kätt?"
"Kes teile ütles, et see on vaid formaalsus?"
"Günekoloog!"


title: VIDEO | Oudekki Loone: garantiikirja küsimus leiab lahenduse ja erakonna majandusseis on hea

maintext:
Täna kogunenud Eesti Keskerakonna juhatuse koosolekul arutati Midfield OÜ-le antud garantiikirjaga seonduvaid küsimusi. Lisaks garantiikirja küsimuse arutelule otsustati moodustada töörühm asjaga tegelemiseks, mille koosseisu kuuluvad juhatuse liige Taavi Aas, Keskerakonna peasekretär Oudekki Loone, tegevsekretär Peeter Vitsur, ja erakonna büroo nõunik Andres Hiie.
“Viimastel päevadel meedias palju elevust tekitanud garantiikiri ei ole Keskerakonna jaoks midagi katastroofilist, nagu seda on püütud väita,” ütles Keskerakonna peasekretär Oudekki Loone, “ma rõhutan, et antud garantiikirjast lähtuvalt ei ole mingit garantiikohustust tekkinud. Antud hetkel räägime asjassepuutuvate isikutega läbi.”
“Midfield OÜ on olnud Keskerakonna jaoks pikaajaline ning hea koostööpartner, kes on andnud omapoolse panuse erakonna valimiskampaaniate õnnestumisse ning väga heade valimistulemuste saavutamisse. Seega ma ei näe, et meie vahel saaksid tekkida ületamatud erimeelsused,” rääkis Keskerakonna peasekretär.
Loone rõhutas, et Keskerakonna majanduslik seis on hea ning kõiki kohustusi suudetakse tasuda. “Keskerakond ei ole viimase 12 aasta jooksul olnud nii heas majanduslikus seisus kui oleme täna. Erakonna finantsolukord on kindel ning me suudame vastavalt kokkulepetele täita kõiki kohustusi.”
“Mul on väga kahju, et presidendivalimiste lõpusirgel on tehtud niisugune torm veeklaasis. Süstemaatiliselt püütakse jätta muljet, et Keskerakond pole ühtne ning toimuvad mingisugused veidrad asjad, millest keegi midagi ei tea. See kahjustab selgelt Mailis Repsi positsiooni presidendikampaanias ning loodan, et meie sisemiste küsimuste arutemine ei toimu edaspidi meedia vahendusel,” rõhutas Keskerakonna peasekretär Oudekki Loone.


authors: Liialdavad Kallimad

title: Bosnia ajaleht hoopleb - meie meeskond maksab Eestist 10x rohkem!

maintext:
Bosnia ja Hertsegoviina ajaleht Dnevni avaz on tänase MM-valikmängu eel kõrvetanud enda ja Eesti meeskonna eeldatava algrivistuse maksumusi.
Tulemus on konkreetne - Bosnia alg11 maksab 10 korda rohkem! Hinnad vastavalt 113,6 ja 11 miljonit eurot, kusjuures Bosnia kalleim mängija Miralem Pjanic üksi on ajalehe teatel väärt 38 miljonit ehk kolm ja pool korda rohkem kui terve Eesti meeskond.
Eesti kalleima mängija Ragnar Klavani hinnaks öeldakse 4 miljonit eurot (tegelikult maksis Liverpool Eesti kapteni eest Augsburgile 5 miljonit), kellest lisaks Pjanicile peetakse ka kallimaks veel Asmir Begovici (10 miljonit), Edin Viscat (7,75), Senad Lulicit (7) ja Edin Džekot (12).
Eesti mängijate hinnad Dnevni avazi hinnangul: Mihkel Aksalu 0,3, Ken Kallaste 0,3, Taijo Teniste 0,3, Nikita Baranov 0,25, Ragnar Klavan 4, Konstantin Vassiljev 0,7, Aleksandr Dmitrijev 0,1, Artur Pikk 0,4, Karol Mets 0,4, Sergei Zenjov 0,8 ja Ats Purje 0,375 miljonit eurot.
Kommentaariks antud hindade kohta tuleb öelda, et Bosnia ajaleht on ilmset vaadanud vaid Eesti mängijate klubisid, aga mitte süüvinud hinna kujunemises väga olulisse detaili - kehtiva lepingu pikkusesse. Näiteks Metsa ja Pika hind on sel põhjusel eeldatavasti kõrgem Vassiljevi omast.


description: Manchester Unitedit ootab täna ees liigakarika mäng Northampton Town´iga, kes mängib Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas. Kummalisel kombel tuli kohtumise eel Jose Mourinho hoolealustel treeningkord läbi viia kohalikul parkimisplatsil.

title: FOTO | KORRALIK TREENING! Manchester United harjutas enne liigakarika mängu parkimisplatsil!

maintext:
Manchester United pictured training in a car park ahead of #EFLCup clash vs. Northampton Town 😂
[📷 @isla2410] pic.twitter.com/WFKqzVbFvy


authors: Tallinnas Olen Näin Ud Korvpallureid Suuri Tugevaid. Mehi .

title: Lätist on lahkunud pea kõik EL-i ümberpaigutatud pagulased

maintext:
Läti on Euroopa Liidu ümberpaigutamiskava alusel vastu võetud varjupaigataotlejatest andnud rahvusvahelist kaitset 23, kellest 21 viibib nüüdseks Saksamaal.
Näiteks kolme lapsega süürlanna Bunana, kes rääkis juulis plaanidest jääda Lätti ja rääkis isegi veidi läti keelt, ütles, et lahkus maalt seepärast, et riigi määratud mentor ei aidanud tal kuidagi olmemuresid lahendada. Naine tahtis küsida Saksamaal elavalt vennalt raha, et teha esimene sissemaks korteri eest, kuid lõpptulemusena läks perekond Saksamaale, edastas ERR uudisteportaal.
Pagulaste vastuvõtmise eest vastutavad riigiametkonnad nende lahkumisest ei teadnud.
Migratsiooniameti esindaja ütles öeldi, et pagulase seisuse saanud inimesed ei ole kohustatud neid teavitama oma soovist riigist lahkuda. Nagu kõik Läti elanikud võivad nad Euroopas vabalt ringi liikuda.


description: Prantsusmaal Talence'is toimuval mainekal kümnevõistlusel sai Maicel Uibo teise koha 8071 punktiga, esikohast jäi lahutama kõigest kuus punkti. Eestlane kaotas enda isiklikule rekordile 285 silma.

title: Maicel Uibo sai Talance'is väga napilt teise koha

maintext:
Odaviskes sai Uibo parimal katsel kirja 59.91 (isiklik rekord 64.51, rekordigraafikus 62.25) ning jagab enne viimast ala teist-kolmandat kohta Kasjanoviga. Mõlemal on 7322 punkti. Võistlust juhib jätkuvalt Lepage 7460 silmaga.
Teivashüppes saab Uibo kirja 4.96 (isiklik rekord 5.30, rekordseerias 5.20), millega läheneb võistluste liidritele. Enne viimast kahte ala, odaviset ja 1500 m jooksu, on Uibol koos 6586 punkti ning püsib kolmandal kohal.
Liider on jätkuvalt Pierce Lepage, kellel on 6888 punkti, teisel kohal paikneval Oleksi Kasjanovil on 6764 silma. Teivashüppes 5.36 ületamisega alavõidu saanud belglane Niels Pittomvils jääb eestlasest maha kõigest kolme punktiga.
Kettaheites jääb Uibo parim kaar parimatest päevadest kaugemale, kui ta saab kirja 43.50. Rekordiseerias heitis ta 46.45. Ometi hoiab ta kolmandat kohta.
Uibo jookseb tõkkeid kiiremini kui rekordigraafikus ning aeg 14,87 annab talle 865 punkti. Alavõidu teenib prantslane Bastien Auziel 14,57ga.
AVAPÄEV:
Päeva viimasel alal, 400 meetri jooksus näitas stopper 51,62, kui Uibo üle finišijoone vuras. Isiklikku rekordit (8356) püstitades läbis ta staadioniringi 51,65, millega teenis ühe punkti vähem kui tänase aja eest.
Kui esimese kolme alaga andis ta võrreldes oma isikliku rekordi (8356 punkti) graafikuga vähem või rohkem järele, siis kõrgushüppes ületas ta 2.14, mis on täpselt sama, mis rekordseerias. Ühtlasi oli see ka pika puuga päeva parim tulemus. Paremuselt järgmine mees oli kanadalane Pierce Lepage, kes ületas 2.02.
Rio de Janeiro olümpial ebaõnnestunud kuulitõukes jäi täna tema parimaks 13.96. Tippmarki püstitades tõukas ta raudmuna 14.38, mille eest teenis 26 punkti enam kui Talence'is.
Kaugushüppes sai Uibo kirja 7 meetrit ja 21 sentimeetrit. Rekordvõistluses hüppas Uibo 33 sentimeetri võrra enam. Heas hoos on ka päeva esimesel alal edukaim olnud Pierce Lepage, kelle hüpe kandus 7 meetri ja 75 sentimeetri pikkuseks. Oleksi Kasjanov sai teisena kirja 7,42, talle järgnes belglane Niels Pittomvils 7.33-ga.
Peale kahte ala on Uibo kogunud 1686 punkti, mis tähendab rekordigraafikuga 97 miinuspunkti. Võistlust juhib Lepage 1982 punktiga, Kasjanov on 1855 punktiga teine, kolmandat positsiooni hoiab Mayer 1794 punktiga. Uibo on hetkel üheksas.
Avaalal 100 meetri jooksus sai Uibo kirja 11,24. Oma rekordvõistluses läbis ta staadionisirge 11,10 sekundiga. Alavõidu võttis kanadalane Pierce Lepage 10,46-ga. Oleksi Kasjanov oli teine 10,82-ga, sajandiku võrra kehvema tulemuse jooksis välja kodupubliku lemmik Kevin Mayer.
Võistluse tõmbenumber on kohalik mitmevõistleja, Rio olümpiamängudel uue rahvusrekordi 8834 punktiga hõbemedali teeninud Kevin Mayer.


authors:
Teet Malsroos
Mida

title: JUUA VÕI MITTE: kohv, mis annab sulle erektsiooni - kas või kolmeks päevaks!

maintext:
Uus lahustuv kohv, mis väidetavalt annab kohese toime ja erektsiooni, mis võivat kesta suisa kolm päeva. Ärikohtingul pole see kindlasti kõige õigem valik...
Kohvifirma kutsub end suhte päästjaks, sest nende toode "Jäik sõnn" aitab selle joojatel hoida erutusseisundit, vahendab Metro.
Firma väidab, et joogi võimas efekt on tingitud ürtidest, mis korjatud Malaisia džunglist. Väidetavalt on inimesed Aasias ja Lõuna-Ameerikas kasutanud neid sajandeid, et parandada libiidot, seksuaalset tervist ja üldse oma heaolu.
Väidetavalt võib kesta nende ürtidest tehtud segu toime suisa 2-3 päeva.
Fotod!


authors: Afp Scanpix

description: "Seksis ja linnas" Carrie kallimat Mr Bigi kehastanud näitleja Chris Noth demonstreeris uut imagot.

title: "Seksi ja linna" Mr Bigist on saanud vahva vunts


title: Juhtkiri | Erakondade ärapanemine nurjab valimiskogu?

maintext:
Sotsiaaldemokraatide toetusavaldus valimiskogus kandideerivale Marina Kaljurannale tähendab, et enam pole vaja spekuleerida, kas Eiki Nestor kandideerib või mitte, ja ega sotsid valimisvõitlusesse mõnda musta hobust ei upita. Kuid selgust jõuvahekordade kujunemisse selline samm ei too. Vastupidi – seis läheb järjest segasemaks ja ettearvamatumaks.
Sotside sümpaatia Kaljuranna vastu ei tule üllatusena: mugav ja maailmavaateliselt ohutu president on ühelt poolt parim, mida võimuliidul neist valimistest loota. Hoopis tähelepanuväärsem on, et kuigi juhatuse ja valijameeste koosolekul otsustati hääletamine vabaks jätta, siis erakonna esimehe sõnul on sotsid Kaljuranna seljataha koondunud. Sotsiaaldemokraatide avalik poolehoid Kaljurannale on ninanips reformierakondlikule Siim Kallase leerile, kes olevat toetust Kallasele esitlenud kui investeeringut valitsuse püsimisse. Kuna hääletamisel aga parteipiitsa avalikult plaksuma panna ei saa, ei saa rääkida sotside diilist Kaljuranna poolehoidjatega. Kui ülekavaldamise mängus jõuavad teise vooru aga nii Kallas kui ka Kaljurand, nagu pakub sotside vanameister Jaak Allik, siis on võidumees igal juhul Taavi Rõivas. Seda juhul, kui kummagi presidendiks saamist ei nurja tühjad valimissedelid.
Praegu saame kindlalt öelda vaid seda, et valimiskogu 1. voorus pistavad rinda riigikogus enim hääli saanud Siim Kallas ja Mailis Reps ja toetusallikirjad kokku saanud Allar Jõks, Marina Kaljurand ja Mart Helme. Valijameeste erakondlikku kuuluvust arvestades võib aga ennustada, et teise vooru jõuab kõige tõenäolisemalt Reps, kes asub vastamisi kas Kaljuranna või Kallasega. Ent me ei tea sedagi, kas laupäeval saab Eestile president valitud, sest valimiste läbikukutamisele ei aita kaasa ainult tühjad protestisedelid, vaid ka partnerite ärapanejalikud käigud ja võimetus kokku leppida. Kelle taha võiksid erakonnad koonduda aga riigikogus teisel katsel ja kas leplikult juba kolme eri kandidaati toetanud sotsid usaldaksidki enam oravatega diili teha?
Mõni ime siis, et ametist lahkuda kibeleva presidendi viimane sõnum riigikogusaalist oli: senine valimiskord vajab muutmist.


description: Eesti ühe mõjukama ajakirjandustegelase Mart Kadastiku sulest ilmus raamat "Nüüd ma siis kirjutan", mida esitleti täna Wabaduse kohvikus. Vaata, kes esitlust külastasid!

title: GALERII | Mart Kadastik esitles oma skandaalset raamatut. Vaata, kes esitlust külastasid!


title: Kaljulaid võib minna kaposse lisaütlusi andma

maintext:
Hiiu staadioni reklaamidega seoses kuriteokahtlustuse saanud Põhja-Tallinna vanem Raimond Kaljulaid otsustab lähipäevil, kas läheb kaitsepolitseisse ütlusi andma, mis võib aidata tal süüdistusest pääseda.
Möödunud nädalal kapos käinud Kaljulaid keeldus ütluste andmisest, sest analüüsib olukorda oma kaitsjaga ega välista ütluste andmist hiljem. "Arutame asja kaitsjaga. Ma ei ole otsustanud, et lähen, kuid ei välista, et lähen kaposse täiendavaid ütlusi andma," ütles Kaljulaid. Riigi peaprokurör Lavly Perling ütles Eesti Päevalehele, et ta peab võimalikuks, et Edgar Savisaarega seotud kriminaalasjas mitu kahtlustuse saanud või veel saavat ametnikku pääsevad süüdistusest.


authors: Kes Normaalne Inimene Selle Kosher Tegelasega Ikka Suhtleb

title: Lõuna-Eestis valijatega kohtuv Gräzin: ma ei ole siin kohanud inimest, keda huvitaks, kas Eestil on välisminister

maintext:
Marina Kaljurand teatas täna hommikul, et kandideerib presidendiks ja sellega seoses lahkub välisministri ametikohalt. Kellest saab aga uus välisminister? Ühe nimena on spekuleeritud Kalle Pallingut. Erakonna kaaslane Igor Gräzin sellele küsimusele veel mõelnud aga ei ole. Reformierakonna liige Igor Gräžin ei oska sellist spekulatsiooni kommenteerida, vaid sõnab, et on kolm päeva olnud Lõuna-Eestis valijatega kohtunud ega ole kohanud ühtegi inimest keda huvitaks kaks küsimust: esiteks, kas Eestil on välisminister ja teiseks, kellest saab president. Välisministri uuest ametitäitjast ei ole ta aega mõelnud. "Mina ei ole sellepeale suutnud mõelda ja kellegagi rääkida," sõnas Gräzin, lisades, et Pallingu kohta ütleks ta väga hea sõna kahes aspektis.
"Punkt üks! Kalle Pallingus on ostustavust ja julgust teha väga õiget asja, mida ei ole lihtne teha ja see on Uber ja jagamismajandus. Ta nimi võikski olla Kalle "jagamismajandus" Palling. See on 21. sajandi värk ja Kalle on väga otsustavalt seda juhtinud," kiitis Gräzin Pallingut.
"Punkt kaks! Mulle kui euroskeptikule on ääretult sümpaatne see, et Kalle Palling on meie Euroopa Liidu asjade komisjoni toonud kriitilise-analüütilise meele," tunnustab Gräzin erakonna kaaslast. "Tähendab, asi on selles, et meie vahepealsed välisministrid ei ole olnud, ütleme noh, välispoliitilistes küsimustes eriti otsustavas. Aga Palling on otsustav ja tugev poiss," jätkab Gräzin.


title: Ott Lepland esitleb uut muusikavideot

maintext:
Ott Lepland esitleb järgmisel nädalal oma bändiga uut muusikavideot.
Lepland rääkis sel kevadel, et on oma muusikas võtnud uue suuna ning teeb varasemast elektroonilisemat ja pop-rokilikumat muusikat, kirjutab Menu. "Seda, et Ott oskab klaveril ballaade mängida, teavad päris paljud," põhjendas muusik Raadio 2-le stiilimuutust.
Ott Lepland bändi uue singli ja video esitlus toimub 5. oktoobril. "Ma pole täna see, kes ma olin eile. Ka teie pole homme enam see, kes te olete täna," kirjutas Lepland ürituse tutvustuses.


description: Tallinna Õpetajate Maja tähistab 59. aastapäeva teisipäeval, 6. septembril programmiga „Vanalinnastuudio sünnilugu" ja päev kulmineerus meenutusõhtuga „Vanalinnastuudio sünnilugu".

title: GALERII | Õpetajate maja taaselustas üheks õhtuks Eino Baskini Vanalinnastuudio


description: Kas sina tead, milline näeb välja lõhkekeha? Teed sa kindlapeale vahet ohutul metalljubinal ja vanal miinil? "Ära näpi kahlast eset, teavita häirekeskust!" hoiatab Päästeamet. Möödunud ööpäeval tuli jälle välja mitmeid plahvatusohtlikke esemeid.

title: Krimiuudised neljapäeval: leiti hulk ohtlikke lõhkekehasid. "Ära kahtlast eset näpi!" hoiatab pommigrupp


title: Piimanduskriis näitab taandumise märke

maintext:
Kriis piimanduses näitab taandumise märke - toorpiima kokkuostuhind on pika madalseisu järel taas tõusuteel ning aastavahetuseks võib hind ulatuda 27 sendini kilogrammi eest ning sellisel tasemel jõuaks paljud piimatootjad juba tulude ja kuludega nulli. Tarbijate jaoks tähendab see aga, et kallinevad ka poelettidele jõudvad piimatooted, vahendab ERRi uudisportaal.
Pärast piimahinna rohkem kui kaks aastat kestnud langust ulatus statistikaameti andmeil Eestis tänavu juulis keskmine toorpiima kilogrammi hind pea 20 sendini. Augustis teatas esimesena Saaremaa Piimatööstus, et tõstab hinda 23 sendini kilogrammilt ning seejärel tõstsid hindu ka mandri tööstused, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Oktoobris tõuseb hind veelgi ning ulatub Solovjovi kinnitusel vähemalt 25 sendini kilogrammi eest.


authors:
Teet Malsroos
Meie Kõigi Maitse
Maalt Ja Hobesega

title: Talvik presidendivalimiste trallist Facebookis: s*ta maitse on suus

maintext:
Presidendivalimiste lõputu trall häirib juba ka riigikogulasi. Vabaerakonna liige ja riigikogulane Artur Talvik on oma Facebooki postituses otsekohene ja sõnab, et riigikogus toimuvast on s*ta maitse suus. Samas postituses võrdleb ta kõike ka ühe anekdoodiga.
„Vabandage mu otsekohesus, aga sellest, mis viimastel päevadel RK-s toimub on sita maitse suus. Kurat, osad inimesed kistakse mitme kuu jooksul trussikuteni paljaks ja siis tuleb deus ex machina! See on maaaaaage! Selle peale tuletas mu üks sõber meelde vana anektoodi. Tsirkuse direktori juurde tuleb mees ja pakub talle uut super etteastet, mis võiks ta tsirkusel tohutult kuulsust tuua. Selleks oleks vaja koguda kõikide tsirkuseloomade pask suurde korvi, siis see korv tõmmata tsirkuse lae alla ja lasta lahti. Pärast pasaplahvatust astub lavale tema-üleni valges!“ kirjutab Talvik Facebookis.


description: Nädalavahetusel Šiauliais toimunud linna 780. sünnipäeva auks korraldatud korvpalliturniiril, pidi Rapla tunnistama võõrustajameeskonna ning Neptunase kindlat paremust.

title: Kuue mehega mänginud Rapla korvpallimeeskond naases Leedu turniirilt kahe koslepiga


description: Politsei palub kaasabi selgitamaks välja 11.septembri pärastlõunal kodust lahkunud 77-aastase Sergei asukohta.

title: Politsei otsib Kohtla-Järvel kadunud 77-aastast Sergeid

maintext:
Kupees pöördub noormees vanema kaasreisija poole:
"Öelge, palun, kui palju kell on?"
"Seda ma ei tee! Ei ütle ja kõik!" hüüab küsitu. "Ma juba tean, kuidas see jätkub.
Mina ütlen teile kellaaja. Teie tänate. Jää on sulanud. Algab sõbralik vestlus. Siis väljume koos. Jaamahoones teete mulle välja tassi kohvi ja ma olen kohustatud teid külla kutsuma. Aga kodus on mul tütar. Iludus. Teie armute, tema teisse samuti.
Teie palute tütre kätt. Aga mina... Olgu ma neetud, kui annan oma tütre mehele, kellel pole kellagi!"


description: Täna kell 12.41 andis lähedal asuva maja elanik teada, et nägi oma maja aknast, kuidas Raplas Viljandi maanteel sai rattur sõiduautolt löögi, teatas Lääne prefektuur. Naine sai õnnetuse tagajärjel surma.

title: Raplas suri jalgrattaga sõites autolt löögi saanud vanem naine


authors:
Ei Meeldinud.
Ei Meeldinud

description: Endine presidendiproua Evelin Ilves tegi teledebüüdi endanimelises jutusaates, kus esimeseks külaliseks oli Erika Salumäe.

title: AVALDA ARVAMUST | Kuidas meeldis Evelin Ilvese jutusaade?

maintext:
"Käisin hiljuti Londonis. Kus neil seal on puhtus ja kord. Fantastiline!"
"Ah nii!"
"Tõsi, tõsi! Panen mina sigareti ette, kohe on nende politseinik oma musta kiivriga kohal ja käsib mul sigareti minema visata. Mina muidugi viskasin ka kohe ära, sest ega nende politseinikule tohi vastu hakata. Läks siis teine minema, mina kohe pakk välja ja uus sigaret suhu. Ja nagu ime, ilmus kohe nurga tagant uus politseinik ja ütles mulle: "Söör, kustutage palun sigaret!". Kustutasin ja läksin teisele tänavale. Panin seal kohe uue sigareti ja nagi ime, ilmus kohe nurga tagant uus politseinik." "Noh ja edasi, mis sai edasi?"
"Mis sai edasi? Minu arvates on Londonis vähemalt 1686 politseinikku..."


authors:
Teet Malsroos
Winston Smith

description: Alates jaanuarist tuleb kirjastajatel raamatuid, ajakirjandusväljaandeid, heliplaate, DVDsid, maakaarte ja noote loovutada raamatukogudele säilitamiseks senise kaheksa eksemplari asemel neli. See-eest korjab Eesti rahvusraamatukogu kokku avaldamiseelsed digitaalsed failid.

title: UUS SEADUS: raamatukogudesse läheb vähem säilituseksemplare, kogutakse ka digitaalset algmaterjali

maintext:
„Kõik väljaanded tehakse tänapäeval valmis digitaalsel kujul. Mida teevad raamatukogud? Koguvad kokku trükised, et need aastakümnete möödudes digiteerida ehk uuesti digitaalsele kujule viia. Ei tundu ju väga mõttekas tegevus,“ põhjendab rahvusraamatukogu kogude arenduse osakonna juhataja Kairi Felt muudatust. „Mõttekas on väljaannete algmaterjal kokku koguda ja vabastada raamatukogud tulevikus suurest digiteerimistööst.“
Kõik neli säilituseksemplari võtab vastu rahvusraamatukogu ja edastab need viie tööpäeva jooksul ülejäänud kolmele raamatukogule. Sarnane süsteem on kasutusel näiteks Lätis, märgib Kairi Felt, kes on osalenud uue seaduse väljatöötamises 2009. aastast.
„Teistel raamatukogudel ei ole enam vaja trükiste väljanõudmiseks trükikodade poole pöörduda ja trükikodadel peaks olema ühe asutusega suheldes lihtsam järge pidada, mis on saadetud ja mis veel saatmata. Väiksemaks muutuvad ka saatekulud,“ loetleb ta seaduse plusse.
Odavamaks muutub ka kirjastaja elu. „Kui me saame faili, mis jääb igavesti alles, siis ei ole mõistlik koguda kaheksat füüsilist eksemplari. See on vastutulek kirjastajatele, kellele vara kuulub,“ selgitab Felt. Väikestest tiraažidest moodustab kaheksa ühikut juba üsna suure osa.
„Failide loovutamise üle on rõõmsad paljud perioodika kirjastajad – edaspidi ei pea nad mahukat failiarhiivi enda juures pidama, riik teeb oma rahaga nende eest selle töö ära. Kirjastused saavad igal hetkel raamatufaile meie käest tagasi võtta, et teha kordustrükke, ega pea muretsema, et fail võib ära kaduda,“ lisab Felt.
Osa kirjastajaid pelgavat siiski seda, et failid võivad raamatukogu andmebaasist sattuda kellegi kätte, kes neid ebaseaduslikult levitab. „Need failid muutuvad raamatukogudes kasutatavaks ainult spetsiaalsetest arvutiterminalidest, kus on välistatud igasugune võimalus, et väljaandeid võiks kopeerida, kuhugi salvestada, interneti teel edasi saata või välja trükkida,“ rahustab Felt. Digitaalsel kujul pääseb säilituseksemplaridele ligi ka TTÜ raamatukogus.
Rahvusraamatukogu säilituseksemplaride hoidla. (Teet Malsroos)
Uutmoodi on seegi, et kõiki säilituseksemplare ei pea enam alles hoidma. Seda küll üksnes juhul, kui kirjastajal pole võimalik saata oma trükise algmaterjali, näiteks kui väljaanne on ilmunud mitme riigi koostöös, pandud kokku ja trükitud välismaal. Siis peab säilitamiseks andma kaheksa trükieksemplari. „Ühest eksemplarist toodab rahvusraamatukogu ise digitaalse koopia, mis tähendab, et meil on õigus seda lõhkuda – võtta ära raamatu selg ja kaaned, et raamat skännerist läbi lasta,“ seletab Felt.
Ta möönab, et vahel tõrguvad väljaandjad nõutud eksemplare loovutamast ja läbi 20 aasta, kus on sundeksemplare kogutud, on tulnud nii leebemal kui kurjemal toonil trükikodale nende kohustust meelde tuletada. Järjepidevus on seni sihile viinud ja kuigi seadus lubanuks sundeksemplaride saatmata jätmise eest ka trahvi teha, pole ükski raamatukogu seda võimalust kasutanud.
Tulevast aastast muutub rahvusraamatukogu aga riikliku järelevalve asutuseks ja peab nõudma sunniraha, kui seadust ei täideta. „Loodame väga, et meil läheb sama hästi nagu varemgi ja kelleltki ei tule raha sisse nõuda. Tõenäolisem on, et tuleb teha ettekirjutusi,“ usub Felt.
Miks säilitus-, mitte sundeksemplar?
„Sundeksemplari seadusest on saanud säilituseksemplari seadus, sest uus nimetus annab oluliselt paremini edasi seaduse eesmärki,“ selgitab Kairi Felt. „Ühegi seaduse eesmärk ei ole kedagi sundida, aga väljendisse „sundeksemplari seadus“ on sundus sisse kirjutatud. Seaduse eesmärk on Eesti väljaanded säilitamise jaoks kokku koguda, selleks et tulevastel põlvedel oleks võimalik nii meie trükitoodangut kui ka meie plaadi- ja filmitoodangut kasutada.“
Säilituseksemplare saab erandjuhul ka kasutada
Rahvusraamatukogu rahvusteavikute kogusse kuulub säilituseksemplaridena umbes 600 000 nimetust raamatuid, ajalehti-ajakirju, noote, kaarte, standardeid, pisitrükiseid, plakateid, postkaarte ja muud. Arhiveeritud säilituseksemplarid seisavad jahedates hoidlates, CD- ja DVD-plaadid vajavad pikaks säilimiseks lausa paariteistkraadist külmkambrit.
Rahvusteavikute kogu säilituseksemplare hoitakse rahvusraamatukogu harulduste ja arhiivkogus. Osa teoseid on kaitsvate kaustade vahel. (Teet Malsroos)
Päris nii ei ole, et säilituseksemplare näpuotsagagi puutuda ei tohiks. Neid on võimalik kasutada, kui väljaandest ongi olemas vaid üks eksemplar, mida tuleb eriti sageli ette 90ndate alguses välja antud trükistega. „Ei ole ju mõeldav, et me ei luba ühelgi uurijal seda kunagi vaadata. Aga selleks, et säilituseksemplare võimalikult vähe kasutataks, tegeletakse kogu aeg digiteerimisega. Kui on olemas üks ühele digitaalsed koopiad, siis ei ole põhjust minna ja raamatuid lapata,“ räägib Felt.
Ta loodab, et praegu kogusse lisanduvad säilituseksemplarid peavad vastu sajandeid, nagu on pidanud vanimad Eesti raamatud 16. sajandist. „Paber on üks väga hea säilija,“ muigab Felt.


maintext:
Kibuvits on tõeline C-vitamiini pomm, lisaks sisaldab ta A-vitamiini, suhkruid ja mineraalaineid. C-vitamiin käivitab viirusesse nakatumisel meie immuunsüsteemi ja kibuvitsas sisalduvad karoteenid tugevdavad kurguhaiguste ning köha korral limaskesta.
Kõige väärtuslikumad on kibuvitsamarjad siis, kui nad on sügavpunast värvi, kuid viljaliha pole veel pehme. Mida kibuvitsast teha ja kuidas marju säilitada?
Kibuvits sobib hästi kohupiimatoitude ja jogurtiga, kuna organism omastab karoteene rasvainega ja selleks on parimad piimarasvad, kinnitab Karepa ravimtaimeaia perenaine Katrin Luke.
Rannarahvas kasutas kibuvitsamoosi laste kurgumandlipõletiku ennetuseks ja raviks. Samuti on moos või siirup kasulik neile, kes häälega töötavad. Kui tunned, et kurk on kibe ja haigus hakkab tulema, siis tee endale kibuvitsamarjateed ingveri ja nelgiga, soovitab Katrin.
Mida rohkem kibuvitsa aga kuumutada, seda rohkem C-vitamiini temast kaob. Sellepärast on kõige targem kibuvitsad talveks ära kuivatada. Selleks sobivad nii toidukuivati, 50kraadine praeahi kui ka saunalava.
Kuivamise aeg sõltub aga marjadest, tõdeb toidublogija Britt Paju. Kuivatis ja ahjus kulub selleks umbes paar tundi, saunalavale võib marjad aga pärast väikest kuuma lihtsalt ööpäevaks seisma jätta.
Kibuvitsatee tegemiseks keeda kuivatatud ja purustatud marju vähemalt 15 minutit (ühe liitri vee kohta võta peotäis marju). Seejärel lase neil kaks-kolm tundi kaane all tõmmata, et toimeained välja tuleks.
Kaval on panna marjad termosesse, valada peale keev vesi ning lasta samamoodi tõmmata. Tass kibuvitsateed katab päevase C-vitamiini vajaduse, tõstab söögiisu ja parandab seedimist.
Kibuvitsamoos
Vaja läheb: 1 ½ l kibuvitsamarju, ½ l punasesõstramahla, 300 g suhkrut.
Valmistamine: Puhasta marjad seemnetest ja loputa üle, jäta nii suured tükid kui võimalik. Pane marjad potti ja vala peale mahl, keeda vaiksel tulel 15 minutit. Sega juurde suhkur ja keeda veel 10 minutit. Eemalda vaht, kui seda peaks tekkima. Tõsta moos ettevalmistatud purkidesse, sule õhukindlalt ja lase jahtuda. Säilita jahedas.


description: Tere hommikust!

title: NELJAPÄEV: mis toimub Eestis ja mujal ning mida peaks täna kindlasti teadma


description: Riigiprokuratuur ei rahuldanud Tartus politseibussi alla jäänud ja hukkunud noormehe lähedaste esindaja kaebust kriminaalmenetluse lõpetamise peale, sest senine uurimine on läbi viidud põhjalikult ja uueks uurimiseks pole alust.

title: Politseiniku surmasõidus uut uurimist ei tule

maintext:
Kriminaalasja kohtueelset menetlust juhtinud prokurör jõudis järeldusele, et kogutud tõendid viitavad sellele, et politseibussi juhil ei jäänud teele astunud jalakäija märkamiseks ja otsasõidu vältimiseks piisavalt aega.
"Kaebuse lahendamise käigus ei ole tuvastanud ühtegi normi, mis oleks mainitud politseiametnikul kaebuses toodud asjaoludest lähtuvalt alarmsõiduki juhtimise keelanud. Politseiametnik on läbinud vastava koolituse.
Lisaks sellele oli kaebuses viidatud politseiametniku vanusele, kuid kehtivas õiguskorras ei leidu norme, mis keelaks meestel vanuses 18–25 alarmsõiduki juhtimise," selgitas Nahkur-Tammiksaar.
Kaebuse lahendaja ei nõustunud ka sellega, et politseipatrull sõitis kõrge prioriteediga väljakutsele. "On tõendamist leidnud fakt, et juhul, kui politseile laekub teade võimaliku relvastatud isiku kohta, siis on see kõrge prioriteediga väljakutse," sõnas Nahkur-Tammiksaar.
Vaadates läbi kohtueelse menetluse käigus tehtud menetlustoiminguid, asus riigiprokuratuuri järelevalveosakond seisukohale, et kõik vajalikud toimingud, s.h ekspertiisid-ülekuulamised on tehtud ega esine vajadust lisatoimingute järele.


title: Järvamaa Võrkpalliklubi sai uue peatreeneri, Tartu lisas ameeriklase

maintext:
Kesk-Eesti võrkpalli lipulaev, Järvamaa Võrkpalliklubi läheb algavale hooajale vastu uue juhandajaga, vahendab volley.ee . Meeskonna peatreeneriks saab ülikogenud Laimons Raudsepp, kes on karjääri jooksul juhendanud nii legendaarset Tallinna Kalevit kui ka rahvusmeeskonda. Meistriliigas oli Raudsepp viimati ametis aastatel 2002-2008, kui ta oli Tallinna Sylvesteri peatreener. Järvamaa senine juhendaja Villi Vantsi jätkab abitreenerina.
Kuigi hetkel on kõigi võrkpallisõprade pilgud suunatud rahvuskoondiste suunas, hiilib tasapisi lähemale ka klubihooaeg, mis saab võimsa hoo sisse 15. oktoobril, mil stardib Saja Liiga teine hooaeg. Seoses sellega teevad klubid nii treenerite- kui mängijateturul viimaseid vangerdusi.
Tartu meeskond sõlmis lepingu kolmanda leegionäriga, kelleks on ameeriklasest nurgaründaja Michael Michelau. Kodumaal ülikooli lõpetanud ameeriklane alustab Eestis oma esimest profiaastat. "Algav hooaeg saab olema kindlasti väga kogemusterohke. Tahan teha kõik endast oleneva, et aidata Bigbank Tartul kuldmedaleid võita. Olen uurinud palju ka Eesti kohta ja see tundub olevat suurepärane paik. Külm ilm mulle küll ei meeldi, ent võtan palju sooju riided kaasa," vahendas klubi kodulehekülg Michelau mõtteid.
Esimene võimalus ameeriklase mänguklassiga tutvumiseks avaneb juba eeloleval nädalavahetusel, kui Bigbank Tartu mängib TTÜ, soomlaste Akaa-Volley ja võõrustajatega Rakveres toimuval kontrolltunriiril.


title: BlackBerry lõpetab uute telefonide tegemise

maintext:
Eriti just Põhja-Ameerika mandril varem ülisuurt populaarsust nautinud BlackBerry nutitelefon on kettaga telefonide, lauatelefonide ja klapiga telefonide kombel muutunud millekski tehnoloogilise reliikvia sarnaseks, märgib Mental Floss.
Kunagi ärimeeste ja tehnikafanaatikute seas üldlevinud aksessuaari müük on viimastel aastatel järsult langenud. Ning äsja kirjutas The Guardian, et BlackBerry teatel loobub firma üldse uute telefonide kavandamisest.
See ei tähenda siiski, et BlackBerry juhtme seinast välja tõmbab – ega sedagi, et firma enam telefone ei müü. Ettevõte tunnistab, et ei suuda enam võistelda selliste nutitelefonikompaniidega nagu Samsung ja Apple ning kavatseb keskenduda riistvara asemel tarkvara loomisele. Neil on kavas tellida uute telefonide arendus partneritelt, aga CNNi teatel tahetakse siiski säilitada oma klassikalise telefoni "vaata ja tunneta" käekiri.


title: Aivar Sõerd: haigekassa tooks miinusest välja erakapital ja uued kindlustusteenused

maintext:
Riigikogu reformierakondlasest liige Aivar Sõerd usub, et haigekassa miinusest väljatoomisele aitaks kaasa ravikindlustusseaduse muudatus, millega saaks tuua eraraha tervishoiusüsteemi juurde ja tekiks uusi tervishoiu kindlustusteenuseid.
Aivar Sõerdi sõnul pole tervishoiusüsteemi ja haigekassa rahastamise probleemid ühekordsed ja ootamatud. "Rõhutan, et suurenev puudujääk ja suutmatus kinni pidada eelarvest on süvenenud ajal, kui tänu kiirele palgakasvule on kiiresti kasvanud ka haigekassale minev sotsiaalmaksu ravikindlustuse osa. Mitu aastat kestnud 6–7protsendine aastane palgakasv ja kõrge tööhõive aga ei pruugi kesta igavesti," ütleb Sõerd.
Ilmselgelt vajab tervishoiusüsteemi rahastamine kiirete muudatuste sisseviimist, lisab ta. Paljud riigid Euroopas ja mujal maailmas on järjest enam avanud tervishoiuteenuseid vabale konkurentsile. Ühel või teisel viisil on vaba konkurentsi põhimõtteid järjest enam sisse viinud Suurbritannia, Holland ja Saksamaa. "Kusjuures põhiline motivaator ongi vananevate ühiskondade järjest suurenevad tervishoiukulutused. Eestis on toimunud täpselt vastupidine, erasektori investeeringud tervishoiusüsteemi on vähenenud, aasta-aastalt on vähenenud riigi haiglavõrgu välised ravimahud, märgib Sõerd. "Kui aastal 2009 tellis haigekassa riigi haiglavõrgu välistelt raviasutustelt 13 000 ambulatoorse taastusravi juhtu, siis aastal 2012 oli neid veidi üle 11 000. Eratervishoiuasutuste tõrjumist ja lepingutest ilmajätmist on haigekassa põhjendanud sellega, et riigihaiglad saavad enamiku ravijuhtudega ise hakkama ja erakliinikute abi selleks ei vajata."


description: Jäär Hoidu inimestele kiire hinnangu andmisest. Sest võid sa oma partnerit vales valguses näha. Laiemas plaanis ei pruugi ka sinuni jõudev info olla õige. Kontrolli algallikaid!

title: Päevahoroskoop: neljapäev, 15. september


title: "Uskumatu, mida on toonud kaasa lihtlabane palve näha oma lapse tervisekaarti!"

maintext:
Kooli meditsiiniõega pahuksisse läinud ema ei ole hingerahu tagasi saanud ka pärast terviseametilt ja eksperdikomisjonilt hinnangu saamist.
"Ma olen elanud pikalt välismaal ja mul pole seal kunagi tulnud ette selliseid probleeme ja suhtumist nagu kodus Eestis!" ütleb ema. Tema krooniliselt haige poja koolis vaktsineerimisest sai alguse peadpööritav ja stressirikas sündmuste ahel, kuhu kisti ka politsei.
Laua taga istub muserdatud ema ja osutab laual olevale dokumendivirnale.
"See ei ole siin juturaamat. See on päriselt juhtunud. See on meie elu," ütleb ta.


title: TÄNA SAIN TEADA: mis on Lesbose joonik

maintext:
Redditi rubriigi "Today I Learned" (täna sain teada ...) kasutaja Nitroneil on avastanud tööriista, mille olemust oleks patt ÕL Mehele lugejatele jagamata jätta.
Wikipedia andmetel oli lesbian rule (Lesbose joonik) ajaloos selline painduv ja painutatav joonlaud, mis tehtud tinast ja selleks, et mõõta ning kopeerida ehitusel ebakorrapäraseid kõverjooni.
Algselt tehti neid tööriistu pliisisaldusega tinast, mida leiti Lesbose saarelt.
Aristoteles on kasutanud seda joonikut kui metafoori, kõneldes sellest, kui tähtis on paindlikkus õiguse mõistmises. Ka hiljem kasutati seda mõistet siis, kui rõhutati, et seadus ja kohtupidamine peavad olema nõtked, paindlikud ja leplikud.
Tänapäeval kasutatakse ehituses ilmselgelt moodsamaid tööriistu. Aga mõte siinkohal ikkagi: kui sul on vaja meisterdades kopeerida mõne ebakorrapärase detaili kuju, siis saad võtta appi jupikese jootetina.


title: FOTOD | Nagu seiklusfilmis: piirivalvepatrull peatas jõuga põgenevate suitsuvedajate auto

maintext:
Piirivalvepatrull otsustas pühapäeval peatumismärguannet eiranud ning suurel kiirusel Värskast Räpina suunas kihutanud salakaubavedajate auto jõuga teeserva suruda ning peatuma sundida.
Pühapäeval tuvastasid piirivalvurid valveseadmetega Põlvamaal piiriäärsel alal kahe kahtlustäratanud mehe liikumise. Asjaolude kontrollimiseks suundusid piirkonda patrullid, kes piirasid ala ning asusid meeste täpset asukohta ning võimaliku piiririkkumise asjaolusid selgitama.
Paralleelselt maastikul jälgede tuvastamisega kontrolliti muuhulgas piirkonnas liikuvaid isikuid ning sõidukeid. Kogutud info viitas, et kahtlustäratanud mehed võivad liikuda sõiduautoga Volkswagen. Peagi märkasid piirivalve operatiivteenistuse ametnikud ühel teelõigul piirkonnast lahkumas Volkswagenit, millele anti peatumismärguanne. Juht eiras peatumismärguannet, reageeris sellele märkimisväärse kiirendusega ning võttis suuna Räpina poole.
"Võimaliku seadusrikkuja käitumine tema tabamise korral on tavajuhtudelgi ettearvamatu ja ohtlik. Lisaks pidi operatiivteenistuse patrull arvestama, et mida lähemale sõiduk tiheasustusega linnale jõuab, seda enam kasvab oht kihutavast autojuhist kõigile kõrvalistele inimestele,“ kirjeldas Lõuna prefektuuri politseileitnant Maiko Mõtsar.
Ta selgitas, et peatumismärguannet eiranud juhile antakse esmalt võimalus ise peatuda enne, kui jõulisemaid meetmeid rakendatakse. "Kuna autojuht ei ilmutanud valmidust vabatahtlikult peatuda, tuli suurema ohu ennetamiseks ta teeserva suruda ja peatuma sundida,“ rääkis Mõtsar.
Operatiivsõiduk võttis Volkswageniga kohakuti, misjärel kaldus Volkswagen patrullsõiduki külje vastu. Ohu kiireks tõrjumiseks asus patrull samas Volkswageni liikumist takistama ning liikumiskiirust pidurdama ning seda kuni masina peatumiseni. Piirivalvuritele vastupanu osutanud 28-aastane autojuht ning temaga kaasa sõitnud 23-aastane mees peeti sündmuskohal kinni ning viidi menetlustoiminguteks arestimajja. Vahejuhtumis keegi viga ei saanud, küll said kergemaid kahjustusi sõidukid. Volkswageni kontrollimisel avastasid piirivalvurid sõidukist neli kasti salasigarettidega.
Tänavu kaheksa kuuga on Lõuna prefektuuri piirivalvurid tabanud ligi miljon salasigaretti, mullu samal perioodil ligi 800 000 salasigaretti.


authors: Panthermedia Scanpix

description: Suurepärane perepakett spaalõõgastuse ning majutusega Pärnu SPA & Konverentsihotelli juuniorsviidis on täiuslik viis üheskoos nautida mõnusaid hetki ja vahvaid ettevõtmisi.

title: KULDNE SÜGIS | Nautige perega ühiseid hetki spaas!

maintext:
Noormees tuleb tööle väga halvas meeleolus.
Sõber tunneb huvi: "On sul ebameeldivusi? Kas isiklikul pinnal?"
"Just sellel... Astusin eile õhtul oma tütarlapse juurde sisse. Ukse avas tema ema ja kohe tormas ta mulle kallale ning küsis, millised on minu kavatsused tema tütre suhtes."
"Noh, ja mis siis sellest?"
"Siis tuli välja minu tütarlaps ja selgitas emale, et see ajas minu segi kellegi teise noormehega."


title: ÕHTULEHE VIDEO | Tiit Soku palve laupäevaks fännidele: abi on vaja!

maintext:
Eesti korvpallikoondise peatreener Tiit Sokk rääkis pärast 19punktilist võitu Portugali üle, et võit tuli raskelt.
"Meie eesmärk oli suruda neid nii palju kui võimalik, et kasutada kogu agressiivsust ära. Lihtsalt, et nad ei saaks nii palju no-post’i mängida. Üldjoontes tahtsid nad mõttemängu teha ja meil see õnnestus päris hästi," tõdes Sokk.
"Eksisime kergete asjadega, aga lõpuks mängisime lahti ja paar palli läks sisse. Oli asi kergem!"
Korvpallikoondise juhendajal on ka toetajatele laupäevaks, kui Eesti kohtub valiksarja otsustavas mängus Tartus Poolaga, palve. "Abi on vaja - nii lihtne see ongi!"


authors:
Inimene Olla Nagu Vana Poliitik
Ei
Ei Vii

title: Kadri Simson: Kaljuranna käik viib Reformierakonna tundmatule rajale

maintext:
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles, et Marina Kaljuranna otsus loobuda välisministri ametist ning kandideerida presidendiks on järjekordne löök Reformierakonnale, kus sisepinged on juba niigi suureks kasvanud.
“See, et Kaljurand on valmis välisministri ametist presidendiks kandideerimise nimel loobuma, näitab et Reformierakond on sattunud tõenäoliselt oma ajaloo suurimasse vastasseisu,” ütles Simson, “Reformierakonna esimees ja peaminister Taavi Rõivas ei ole suutnud tekkinud konfliktile mõistlikku lahendust leida ning erakonna kaks leeri lähevad teineteisest üha kaugemale. Erakonna pinged kanduvad selgelt üle ka valitsusse kahjustades koalitsiooni töövõimet ning Rõivase positsiooni nii peaministrina kui ka erakonna esimehena. Kaljurannal on põhjust Rõivases väga pettunud olla arvestades peaministri otsustamatust ja alates 3. augustist ka tema silmakirjalikku käitumist.”
“Reformierakond pole seesuguses olukorras varem olnud ning partei hetkilisest käitumisest on näha, et astutakse tundmatule rajale. Üha tõenäolisem on see, et presidendivalimised toovad endaga kaasa ka muutuse Toompea koalitsioonis,” lisas Simson.
Simson rõhutas, et Marina Kaljuranna kandideerimine segab oluliselt kaarte valijameeste kogus. “Kõige raskemaks läheb elu Siim Kallasel ja Allar Jõksil, kelle toetajate häältele Kaljurand kõige otsemalt pretendeerib.”
“Igal juhul on Eesti poliitika saanud juurde suure annuse põnevust. Loodame, et see jääb kestma pikemaks ajaks,” lisas Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni juht Kadri Simson.


authors:
Teet Malsroos
Oi Oi
Wana Kala

title: Presidendikandidaat Helme: Eestis on ootel 5000 noorest vene mehest koosnev 5. kolonn

maintext:
Presidendivalimisteks valmistuva Mart Helme (EKRE) väitel on Eestis 5000 hästi organiseeritud ja väljaõpetatud vene rahvusest noort meest, kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga, kirjutas ERRi uudisteportaal.
"Ma võin kinnitada, tuginedes – ma ei ütle, missugustele – teatud andmetele, et meil on organiseeritud viies kolonn, umbes 5000 hästi organiseeritud ja väljaõpetatud noort meest, kes osalevad mitmesugustes laskeklubides, paintball'i klubides, jahiseltsides ja muudes sellistes. Kellel on brigadirid, kes käivad harjutamas küll Männiku karjääris ja muudes kohtades ja kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga," teatas Helme Vikerraadio saates "Reporteritund".
Seoses presidendivalimistega ütles Helme, et mürki ta "millegi peale võtma ei hakka, välja arvatud see, et minu kandidatuur seatakse üles". "Minu probleem on väga lihtne: ma pean teise vooru saama. Kui ma teise vooru saan, siis olen ma president," kuulutas Helme saate lõpuosas.


description: Dr. Jen Gunther säutsus esmaspäeval Twitteris, et kui meestel oleksid päevad, siis oleksid hügieenisidemed tasuta. Vallandus omajagu põnev teoretiseerimine, mis natuke illustreerib meie ühiskonnas tänini valitsema kippuvat patriarhaati, topeltmoraali ning paraku ka seda, et meessugu võib vahel olla päris õrnuke ... #IfMenHadPeriods säutse kogus Aplus.com.

title: Mis juhtuks, kui meestel oleks menstruatsioon?

maintext:
Kohmakas kelner ajab karahvinitäie vett külastaja pükstele. Kliendi vihakisa peale tormab ligi peremees.
"Võin teile kinnitada," alustab ta vabandustega, "et meie vesi on täiesti puhas ega riku teie pükse. Peale selle on meil nii aeglane teenindamine, et teie püksid on täiesti kuivad juba ammu enne magustoitu."


description: Isegi kui abikaasa on truudusetu, võib tema sõnumite lugemine halvemal juhul kaasa tuua kriminaalkaristuse.

title: Pereliikme järele nuhkimine võib olla kuritegu

maintext:
Patsient tuleb ortopeedi juurde.
"Doktor, minu jalgadega on midagi korrast ära. Kas te vaataks nad üle?"
Arst palub tal kingad ja sokid jalast ära võtta. Mees teebki nii.
"Kulla mees, ehk on asi selles, et teie jalad on hirmus räpased?" ütleb arst. "Kõigepealt peaksite nad ära pesema."
"Ahaa!" rõõmustab patsient. "Täpselt sedasama ütles mulle ka jaoskonnaarst, aga ma arvasin, et kindlam on ikka spetsialistiga konsulteerida."


authors: Reuters Scanpix Afp

title: EELVAADE | Kas Real saab viimaks Dortmundist jagu ning Leicesterit innustab vaid Meistrite liiga hümn?

maintext:
Jalgpalli Meistrite liigas algab täna teine mänguvoor. Nagu ikka, on kavas kaheksa kohtumist, millest nii mõnigi vastasseis maitseb magusalt kui mesi. Õhtuleht vaatab noile matšidele otsa.
Seeria sisse mahtus ka pettumustvalmistav 2:2 viik Meistrite liiga avavoorus Moskva CSKAga, kellel lubati Saksa publiku silme all 0:2 kaotusseisust välja tulla.
Monaco seevastu alustas eurosarja Londonis väga väärtusliku 2:1 võiduga Tottenhami üle. Ainukene tõrvatilk Leonardo Jardimi meeskonna meepotis on nädalapäevad tagasi saadud 0:4 kolakas Nice'ilt, kes on seitsme vooru järel üllatuslikult Prantsusmaa liiga liider.
Moskva CSKA - Tottenham Hotspur
Reisid Venemaale pole ühegi satsi jaoks lihtsad. Näiteid ei pea kaugelt otsima: mullu naasis Moskvast 1:1 viigiga Manchester United, kaks hooaega tagasi jätsid kaks punkti Venemaa pealinna Manchester City (2:2) ja AS Roma (1:1).
Tottenhami fännidel tasub loota, et meeskond võtab ülaltoodud näiteid tõsiselt (endal neil Moskva kogemus puudub), sest avavooru kaotus on tarvis rehabiliteerida. Ent selleks peab Mauricio Pochettino sats oma parimat mängu näitama, sest CSKA sisus, eriti koduplatsil, ei tasu kahelda.
F-alagrupp
Dortmundi Borussia - Madridi Real
Madridi Real pole Dortmundi Borussiat Saksamaa pinnal Meistrite liigas raames kordagi võitnud. Kõlab vahest uskumatuna, aga neljast kohtumisest kolmes on peale jäänud Borussia, korra lepiti 1:1 viiki. Ent too tulemus pärineb aastast 2003.
Kõige mälestusväärsem vastasseis on kahtlemata 2013. aasta poolfinaal, kus Dortmund Jürgen Kloppi juhtimisel ja Robert Lewandwoski nelja tabamuse toel kodupublikut 4:1 võiduga rõõmustas ning hoolimata kordusmängu 0:2 kaotusest finaali sammus.
Saksamaa pinnal pole Reali ässad kunagi Dortmundi Borussiat võitnud. (AFP / Scanpix)
Praeguse Borussia peatreeneri Thomas Tucheli käe all kohtuvad meeskonnad esmakordselt, sestap on raske prognoosida, millised trumbid temal Reali vastu varuks on. Aga midagi sealt tagumisest taskust kahtlemata leiab. Liiatigi tundub meeskondade hetkevorm sakslasi soosivat.
Šokeerivast 0:1 kaotusest koduliigas RB Leipzigi vastu on tehtud õiged järeldused, sest sellele järgnesid kaks 6:0 võitu (Varssavis sealse Legia ning kodus Darmstadti üle). Nädalapäevad tagasi loputati võõral väljakul tulemusega 1:5 Wolfsburgi, kes alles kevadel suges Meistrite liiga veerandfinaalis 2:0 hilisemat tšempioni Reali.
Liigahooaega nelja võiduga alustanud Real on kaks vooru järjest punkte loovutanud (1:1 viik Villareali ja 2:2 viik Las Palmasega). Muide, Zinedine Zidane'i ametiajal polnud kuninglik klubi kordagi varem kaht järjestikust viiki tunnistanud (kõikide sarjade peale).
Häirekella ei maksa Reali fännidel aga tilistada. Mänguliselt on kõik okei. Jah, kaitse võiks pisut paremini pidada, ent suuremalt jaolt on jäänud võidupunktid realiseerimata võimaluste taha. Kui ässad sihiku paika saavad, hakkavad ka võrgud purunema.
Meistrite liigat alustas Real 2:1 võiduga Lissaboni Sportingu üle. Ent nood punktid võeti Sportingu käest sõna otseses mõttes viimasel sekundil. Veel 88. minutil oli Real 0:1 taga. Seejuures on oluline märkida, et Sporting oli ka reaalselt mängus sees, valdas palli ja tekitas olukordi. Ühesõnaga, Reali vastu annab (praegu) edukalt mängida küll, seda on tõestanud nii kodused konkurendid kui Sporting.
Cristiano Ronaldo ja Madridi Real olid avavoorus lähedal koperdamisele. Kuidas läheb täna? (Reuters / Scanpix)
Lissaboni Sporting - Varssavi Legia
Legia Meistrite liiga hooaeg algas kohutavalt. Kodustaadionil saadi Dortmundi Borussia käest 0:6 koslep ning UEFA algatas uurimise seoses Poola fännide rahutuse, rassistliku käitumise ja pürotehnika süütamisega.
Täna on Legial ainult üks ülesanne: taastada palliplatsil oma väärikus. Avavooru põhjal (Sporting tegi Reali vastu superpartii) ei maksa Poola vutisõpradel punktidest unistada, ent jalgpall on ümmargune.
G-alagrupp
FC Kopenhaagen - Club Brügge
Taani edukaim jalgpalliklubi, kelle koosseisus tulnud kaks korda riigi meistriks ka Urmas Rooba, kaotas viimati võistlusmängu mai lõpus. Pärast seda on erinevates sarjades püsitud 20 matši alistamatutena. Kui kohalik liiga ei pruugi olla kõige adekvaatsem lakmus, siis kahe nädala eest Portost võideldud 1:1 viik näitab satsi klassi.
Brügge seevastu oli avamängus Leicesteri vastu näotu, saamatu ja kergesti haavatav. Pärast toda nukrat õhtut on kodumaal tunnistatud vaid võite, mistap peaks meeste tuju olema hea. Ent ainult emotsiooniga taanlasi nende kodus ei murra.
Kopenhaageni mehed kaotasid viimati võistlusmängu 22. mail ning soovivad seda seeriat kahtlemata pikendada. (AFP / Scanpix)
Leicester City - FC Porto
Ajalooline mäng, sest tegu on Leicester City klubi ajaloo esimese Meistrite liiga kodumatšiga. 32 000 inimest mahutava King Power Stadiumi täismajas ei tohiks kahtlust olla. Niisamuti leiab valitseva Inglismaa tšempioni kaardipakist trumbi nimega erakordselt kõrge motivatsioon.
Mitte, et Portol indu poleks, aga väike rutiiniuss poeb tahes-tahmata naha vahele, kui kuuendat hooaega järjest sama sarja mängid. Leicester pakatas avamängus Club Brügge vastu energiast ning tahtejõust, mille toel valmis mullune muinasjutt. Paremäär Riyad Mahrez tegi hooaja säravaima partii, lõi kaks väravat ning Leicester naasis Belgiast 3:0 seljavõiduga.
„Võib-olla oli muusika see, mis ta äratas,“ sõnas Leicesteri peatreener Claudio Ranieri hiljem Mahrezi esituse kohta. „Vahest on ta minu kellukesest tüdinud ning eelistab Meistrite liiga hümni. Ta mängis suurepäraselt!“
Vähemalt siit kaugelt Eestimaalt telerist vaadatuna ilmestab mingit sorti tujukus kogu Leicesteri meeskonna tänavusi esitusi koduliigas. Laupäevane 1:4 häving Manchester Unitedile poleks mullu kõne allagi tulnud. Just sellest aspektist, kuidas tiitlikaitsja pärast esimest sisselastud väravat lagunes ja igasuguse võitlusvaimu kaotas. Ent Meistrite liiga näikse meeste silmad jõulupuu kombel särama löövat.
Liiatigi on Ranieril Porto vastu Islam Slimani näol olemas suurepärane relv. Üleminekuakna viimasest pilust sisse lipsanud Alžeeria ründaja lõi möödunud Portugali kõrgliigahooajal Sportingu särgis Porto võrku neli palli. Ning lisas viienda augusti lõpus, vahetult enne Inglismaale siirdumist.
2004. aasta Euroopa klubijalgpalli meister paistab praegu haavatav. Meistrite liiga avavoorus ei suutnud nad vähemuses Kopenhaageni vastu enamat 1:1 viigist. Seejärel tehti kodumaal nukker 0:0 viik liiga ühe nõrgima meeskonna, Tondelaga. Nuno Espirito Santo peab kiiremas korras satsi taas ree peale saama, sest eurosarjas on iga punkt arvel.
H-alagrupp
Sevilla - Olympique Lyon
Eelmine Meistrite liiga hooaeg oli esimene, kuhu lubati igasuguste tingimusteta osalema valitsev Euroopa liiga võitja. Kvalifitseerujaks oli teist korda järjest tähtsuselt teise eurosarja võitnud Hispaania klubi Sevilla.
UEFA vastava otsuse eesmärk oli anda Euroopa liigale uus väärtus ja kahtlemata see õnnestus – võistlust hakati senisest palju tõsisemalt võtma. Näiteks nüüdne Ragnar Klavani koduklubi Liverpool otsustas eelmise hooaja lõpus rakendada täisjõu Euroopa liigas ja tõstis Premier League'i teisejärguliseks, sest peatreener Jürgen Klopp leidis (õigustatult), et sealtkaudu Meistrite liigasse pääsemise šansid on suuremad.
Liverpool jõudis finaali ja asus seda 1:0 juhtima, aga lõpuks võidutses 3:1 Sevilla, kes oli Meistrite liiga alagrupis jäänud kolmandaks, kvalifitseerunud seeläbi Euroopa liiga play-off’i, mis võidukalt läbiti ja kolmandat korda järjest Euroopa liiga võitjaks tuldi. Ühtlasi tagati taas koht Meistrite liigas, kus eesmärgiks esineda paremini kui mullu.
Sevilla alustas Meistrite liigat 0:0 viigiga Juventuse vastu. (Reuters / Scanpix)
Algus oli päris hea, sest võõrsil mängiti H-alagrupi eeldatava soosiku Torino Juventusega välja 0:0 viik. Pole tähtis, kas esitus oli üllas ja ilus (ei olnud), loeb tulemus, mis Sevillat kahtlemata rahuldas, sest oli heaks vundamendiks, millele ehitada edukas esinemine alagrupiturniiril.
Täna ootab Sevillat kodumäng Lyoni Olympique’iga, kes oli avavoorus 3:0 parem Zagrebi Dinamost. H-alagrupi eeldatav lahendus on, et peksupoisi Dinamo käest saavad kolm suurt kuus punkti (kes ei saa, on jalamaid plindris!) ning siis otsustavad omavahelised mängu 1/8-finaali pääsejad.
Kui Sevilla suudaks homme Lyoni alistada, oleks neil koos neli punkti ja ees ootamas kaks mängu Dinamoga. See oleks argentiinlase Jorge Sampaoli juhendatud Sevilla jaoks väga hea seis…
Koduliigas said mõlemad klubid laupäeval pettumuse osaliseks - Sevilla kaotas 1:3 Bilbao Athleticile ning Lyon sai 0:1 lüüa Lorient'ilt. Kui juhtus nii, et padruneid hoiti Meistrite liiga matšiks, on oodata väga tulist lahingut.
Autor: Ott Järvela
Sevilla - Bilbao Athletic. (AFP / Scanpix)
Zagrebi Dinamo - Torino Juventus
Juventuse saabumine Horvaatia pealinna on kohalike jaoks suursündmus. Ent hoopis enam pälvib kohalikus meedias tähelepanu küsimus, kellest saab Dinamo uus peatreener?
Nimelt pani senine juhendaja Zlatko Kranjčar ameti pärast 18. septembril koduliigas Rijekalt saadud 2:5 kaotust maha ning praegu täidab peatreeneri kohuseid senine abitreener Željko Sopic. Favoriit sellele kohale on praegune Bulgaaria koondise juhendaja Ivalo Petev.


description: 317 kilo kaaluv Texase naine plaanib mehega pisiperet, kuid tahab samas jätkata söömist seni, kuni ei suudaks enam liikuda.

title: 317 KILO KAALUV NAINE PLAANIB LAST: tahan süüa end nii paksuks, et ei saa enam liikuda...

maintext:
Monica Riley on modell, kes tahab saada maailma kõige paksemaks naiseks ja kaaluda vähemasti 445 kilo, vahendab Metro.
"Ma tunneksin end kui kuninganna, sest Sid teeks minu jaoks kõik. Ta on sellest elevuses," selgitab Monica.
"See on meie jaoks seksuaalfantaasia ja me räägime sellest palju. Ta peab juba praegu aitama mind diivanilt püsti ja voodist välja," rõõmustab naine, kui kirjeldab, kuidas pärast söömist peab mees ta suisa ümber keerama.
Kõlab uskumatuna, aga paarike proovib ka ühiselt last eostada.
"Ma tahame lapsi saada - miski ei takista mul neid oma magamistoast kasvatamast," lisab naine.
Nad plaanivad võtta appi lapsehoidja, kes lapsega jalutamas käiks.
"Mõned inimesed peavad meid isekateks, aga ma olen kindel, et oleme väga head vanemad," usub Monica.
Naine terve oma elu olnud ülekaaluline. Alles kaks aastat tagasi plaanis ta minna maovähendusoperatsioonile.
Viimasel hetkel loobus ta sellest ja asus oma keha hoopis ülistama.
Kohates veebis oma meest - asus naine veelgi enam õgima.
"Mida suuremaks ma saan, seda seksikaman ma end tunnen," kütab ta enda suur kõht teda seksuaalselt üles.
Mees aga armastab oma pontsakale naisele süüa teha ka teda sööta.
Asjale vaatab viltu ka Monica ema, kelle sõnul tütar end toiduga tapab.
Monica on veendunud, et mees hoolitseb tema eest terve elu, mistõttu ei hooligi ta, kas tuleks ise kah endaga toime või mitte.
Ka mees kinnitab, et kui naine tahaks, siis lõpetaks ta toitmise kohe. Senini jätkab ta aga nende kahe unistuse täitmist - Monica hiiglaslikuks söötmist!


title: ANALÜÜS | Millised on meistritiitlist unistavate jalgpalliklubide trumbid ja murekohad?

maintext:
Levadia Trump : tugevad leegionärid. Kui üldiselt tuleb hinnata Levadia tänavust komplekteeritust kiduraks (vt allpool), siis piiri tagant toodud mehed on end igati õigustanud ning eranditult mulluse hõbedameeskonna üliolulised lülid. Enamgi veel, kõik viis (Tabi, Gando, Jevgeni Kobzar, Anton Mirantšuk ja Alan Gatagov) on septembri keskel ajakirjanike postkasti potsatanud InStati põhjaliku statistika järgi oma positsioonidel kogu Premium liiga parimate seas.
Eesti jalgpallimeistrivõistlused on jõudnud lõpusirgele, aga endiselt puudub isegi aimatav vastus hooaja tähtsaimale küsimusele: kes tõstab novembrikuus pea kohale võidukarika? Teoreetilisi tiitlinõudlejaid on endiselt neli: FC Levadia, FC Infonet, FC Flora ja Nõmme Kalju. Õhtuleht toob otsustavate mängude eel välja iga meeskonna tugevuse ja nõrkuse.
Must notsu: komplekteeritus. Sergei Ratnikov pärandas Igor Prinsile satsi, kus on ideaalolukorras (kõik terved ja mängukeeluta) 15 meest, keda ta võib südamerahus platsile saata. Tiitlinõudleja kohta ebanormaalselt õhukese koosseisu nahka läks ülitiheda mängugraafikuga augusti lõpp (kaotused Kaljule ja Narva Transile), kus mõni mees vantsis juba avapoolajal. Hooaja saba võib Levadial samuti nugadele minna, sest ühe kaardi kaugusel mängukeelust on seitse levadialast.
Infonet
Trump: stabiilsus. Kui mullu maksis Lasnamäe tippklubile medali see, et nad jätsid konkurentidest enam punkte üle Eesti laiali (nt viigid Tammeka, Pärnu ja Viljandiga), siis tänavu on pilt kardinaalselt erinev. Peale pealinnaklubide on Infonetilt punkte röövinud ainult Sillamäe Kalev (kolm viiki), mis on rivaalidest parem näitaja ja kompenseerib selle, et omavahelistes matšides ollakse napilt kesiseima punktisaagiga (vt tabelit).
Seejuures on oluline märkida, et Aleksandr Puštovi meeskonda ei löönud rivist ka eurosari, mõni vigastus või mängukeeld. Tuleb uus mees asemele ja võetakse kohustuslikud kolm punkti ikka ära. Sestap määravad Infoneti lõppkoha järelejäänud kohtumised Kalju ja Levadiaga. Mujal ei maksa nende vääratust oodata.
Must notsu: ülemäärane agressiivsus. Lasnamäe meeskonna jõuline ja kohati suisa vastaseid lõhkuv stiil on nende teadlik valik. Ent vahel on see edu asemel teinud karuteene. Infonet on tänavu kaotanud neli liigamängu, millest kolm (kaks viimast Floraga ja aprilli lõpus Kaljuga) on läinud rohkem või vähem selle nahka, et on lõpetatud kümnekesi. Kokku on Infoneti mehed teeninud 57 kollast ja 5 punast kaarti. Võrdluseks: Levadia 56+5, Kalju 54+2 ja Flora 33+1.
Flora
Trump: ladus ja loominguline mäng. Flora ründearsenal on esinelikust kõige mitmekülgsem. Nad võivad ühtmoodi efektiivselt rünnata nii vasemalt, paremalt kui ka keskelt. Neil on olemas õhujõud, keda standardolukordade puhul trahvikasti tuua ning Zakaria Beglarišvili näol ka suurepärane söödumeister ja vajadusel kauglööja. Kõik see kajastub selles, et Flora sooritab keskmiselt kõige rohkem pealelööke (16,8) ja on löönud selgelt enim väravaid (76). Viimase aja punktikaotused on puhtalt tingitud individuaalsetest eksimustest.
Must notsu: Tartu Tammeka. Kõlab naljakalt, aga reaalsus on see, et tiitlikaitsja jättis tänavu ülikoolilinna seitse üliväärtuslikku punkti (kaks viiki ja kaotus). Seejuures eelmise vooru 2:3 allajäämine võis panna ka lõplikku hoobi Flora meistripüüdlustele.
Mäng, nagu ülalkirjeldatud, Argo Arbeiteri käe all toimib, ent septembrikuiste matšide valguses paistab, et florakate suur kaasatus eri rahvuskoondistesse maksab klubile sügisel pisut kätte. Näikse, kas Floral õnnestub juuli lõpus – augusti alul saavutatud hea rütm taastada ning konkurentide kaasabil veel tõsiselt tiitliheitluses kaasa rääkida.
Kalju
Trump: standardolukorrad. Vasakkaitsja Andrei Sidorenkovi ohtlikud vintpallid on läbi hooaja pakkunud nii kõneainet kui ka päästnud Kaljule mõnegi olulise võidu või viigi. See on element, mida peatreener Sergei Frantsev treeningutel süsteemselt lihvib ja mida kardab iga vastane. Nagu näitas ilmekalt laupäevane mäng Pärnuga, siis pole Sidorenkovil probleemi ka palle otse võrku keerutada. Ja tolle vastu ei aita ükski drill…
Lisaks on Kalju ja Infonet ainsad, kes ei saa allapoole esikohta (võimalus on ka koha jagamine, mis tähendab lisamängu) langeda, kui neil õnnestub kõik järelejäänud mängud võita. Seega, ole vaid ise mees ja too punktid koju.


description: Filipiinidel Mindanao saarel Davao linnas sai turu lähedal toimunud plahvatuses surma vähemalt 12 inimest, vahendas CNN.

title: Filipiinidel hukkus plahvatuses vähemalt 12 inimest


description: Uskumatu, kuid siiski tõsi. Saksamaal kogutakse allkirju petitsioonile "Saksimaa peab astuma Venemaa koosseisu". Saksimaa on üks 16 liidumaast, mille pealinn on Dresden. Eilseks oli petitsioonile allkirja andnud ligi 1333 inimest.

title: Kremlimeelsed sakslased soovivad ühineda Venemaaga


description: Viimati neli aastat tagasi Eurovisioni lauluvõistlusel osalenud Türgi jääb ilmselt ka tuleval aastal eemale koos Andorra, Monaco ja Luxembourgiga.

title: Türgi ei osale taas tuleval aastal Eurovisionil?

maintext:
Ostja tuli poodi ja palus suurt ümmargust leiba. Müüja vastas, et ei ole. Poeomanik juhtus pealt kuulma ja hakkas pärast müüjaga tõrelema:
"Kui mõnda kaupa ei ole, siis tuleb midagi muud asemele pakkuda."
Järgmisel päeval tuli teine ostja ja küsis samalt müüjalt, kas WC-paberit on. Et seda ei olnud, tuli müüjal omaniku õpetus meelde ning ta pakkuski:
"WC-paberit ei ole, agaproovige selle asemel liivapaberit."


authors: Reuters Scanpix

title: Kuninganna Elizabeth II otsib uut koristajat

maintext:
Kuninganna Elizabeth II otsib Buckinghami lossi uut koristajat, kes Daily Maili teatel hakkab tolmu pühkima monarhi maalidelt, keraamikalt ja mööblilt.
Töökohustuste hulka kuulub ka vaipade eest hoolitsemine. Kuningakoja ametlikul kodulehel antakse teada, et koristaja peab olema usin, viisakas ja aupaklik. Lehe teatel pole tööpakkumises küll palga suurust mainitud, kuid paar aastat tagasi teenisid Buckinghami lossi koristajad umbes 14 000 naela ehk umbes 16 655 eurot aastas. Briti keskmist arvestades on see üsnagi kesine palk. Kuid töökohaga kaasnevad ka prii söök ja peavari kuningalossis.


title: Trump jäi aastaga 800 miljoni võrra vaesemaks

maintext:
USA presidendiks pürgiva miljardäri Donald Trumpi varade väärtus kahanes viimase aastaga 800 miljoni dollari võrra, vahendas BBC.
Majanduslikku kahju põhjuseks olevat kinnisvaraturu kehv olukord. Ajakirja Forbes andmetel on mehe kinnisvara väärtus kõvasi kahanenud.
Lisaks maksavad Trumpile kätte ka tema immigratsioonivastased väljaütlemised. Näiteks on temaga selle pärast koostöö lõpetanud telekanal NBC ja suur kaubamaja Macy´s.
Esmaspäevasel presidendikandidaatide teledebatil kinnitas Trump, et on väga jõukas. Lisaks rõhutas mees, et USA vajab presidenti, kes on hea ärimees. Kogu kampaania vältel on Trump välja toonud, et ta rahastab enda kampaaniat suures osas ise.
Trumpi varanduse suurus ulatub praegu hinnanguliselt umbes 3,7 miljardi dollarini.


description: Riigi Ilmateenistuse prognoosi kohaselt pole lähiajal oodata just padusadu, kuid järjest enam hakkavad tooni andma vihmased ilmad.

title: SÜGIS ANNAB TOONI: vihmased ilmad võtavad võimust

maintext:
Kolmapäeval kõrgrõhuala Soome ja Skandinaavia kohal püsib. Samal ajal asub Musta mere äärest põhja poole teele uus madalrõhkkond, mille loodeserv sirutub õhtuks ka Eestini. Öö on valdavalt sajuta, kuid päeval sajab kohati nõrka vihma (saju tõenäosus 50 ja Kagu-Eestis 75 protsenti). Puhub mõõdukas kirde- ja põhjatuul. Õhutemperatuur on öösel 3..9, rannikul kuni 12, maapinnal võib kohati langeda nulli lähedale, päeval 12..16 kraadi.
Neljapäevaks liigub madalrõhuala kese Eestile lähemale ja surub kõrgrõhuala serva Soome kohale. Öösel on väike vihmavõimalus, kuid päeval tõuseb saju tõenäosus 90 protsendini, väiksem on sajutõenäosus Lääne-Eestis. Kirde- ja põhjatuul tugevneb päeval rannikul puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur on öösel 2..8, rannikul kuni 12, maapinnal võib kohati langeda nulli lähedale, päeval 11..15 kraadi.
Pühapäev on üleminekuaeg. Venemaa madalrõhkkond laguneb, kuid Norra merelt sirutub Läänemerele uue ja võimsa madalrõhkkonna kaguserv. Kohati sajab vihma, sajuvõimalus on suurem Lääne- ja Põhja-Eestis. Tuul pöördub päeval lõunakaarde ja on valdavalt nõrk. Õhutemperatuur on öösel 1..7, rannikul kohati kuni 11, maapinnal kohati 0..-2, päeval 11..15 kraadi.


authors:
Teet Malsroos
Järva Jaan

description: Täna õhtul avati Tartus pidulikult Eesti Rahva Muuseum. Hiigelsuure hoone avamisel pidas kõnet ka Eesti president Toomas Hendrik Ilves.

title: President Ilves: see muuseum siin Raadil on loodud Eesti rahva ja maa auks

maintext:
Meie Eesti Rahva Muuseumi oma kodu on valmis saanud. Nii on lõpuks tasutud tänuvõlg kõigi nende ees, kellele meie kultuuri ja keele kestmine oli südameasjaks, kes rajasid alusmüüri meie iseolemisele. Nende kaugem pilk ja julge mõte viisid Eesti oma riigi loomiseni.
Sellest mõttelisest reast vaatavad meid Jakob Hurt ja Oskar Kallas, Villem Reiman ja Jaan Tõnisson, Kristjan Raud ja Matthias Johann Eisen. Nende kõrval on lugematult paljud inimesed, kes oma kogumistööga, vabatahtliku ja innustava tegevusega aitasid juba üle saja aasta tagasi luua meie oma muuseumile sisu.
ERM-i oma kodu on tänuvõlg ka nende ees, kes kõige raskematel ja pimedamatel aegadel hoidsid alles Eestit ja andsid jõudu meie lootusele. Aegade tuuled ja mitmete meeled võisid olla meie vastu ükskõik kui karmid, kuid rahvana ei jätnud me aadet ja järjekindlust.
Head sõbrad! See muuseum ja see maja siin Raadil on loodud Eesti rahva ja maa auks. Meie iseteadvuse ja iseolemise auks. Selle maja rajamine võttis küll pikka aega, nagu nii mõnedki otsused siin Eestis, kuid kindlasti sai see seda väärikam ja lausa lennukas.
On sümboolne, et avame muuseumi hoone meie taas vaba Eesti kahekümne viiendal aastal. Tõnis Lukas, Jaanus Plaat ja Krista Aru, aitäh teile, kes te olete kodu rajamise unistust läbi vabaduse aastate tänaseni edasi viinud.
Nähkem, kuidas Eesti Rahva Muuseum aitab meil kaasaegses maailmas paremini toime tulla, kesta ja kasvada. Ei ole ju tänapäeval ükski muuseum vaid vanade asjade kogum. See on keskus, kus õpitakse ja arenetakse. Nii, nagu peab iga rahva kultuur ja keel arenema, et edasi kesta.
Sellest näeme vastust Jakob Hurda küsimusele siinsamas Tartus, 40 aastat enne Eesti Rahva Muuseumi loomist, Eesti esimesel üldlaulupeol: "Kuidaviisi tuleb meil kallist priiust tõesti kasulikult pruukida?"
Ning muidugi on see muuseum ka meie hõimurahvaste keskuseks, vabaduse väravaks vabasse ilma neile hõimlastele, kelle iseolemise aknad ja uksed on kinni pandud. ERM on nende kultuuripärandi säilitamise ning uue elujõu keskuseks.
Ma tänan kõiki neid paljusid inimesi, tänu kellele saame me täna siin Raadil olla.


title: Pulmareis röögatuste "Allahu akbar! Kohe kukume alla!" saatel

maintext:
Vaevalt oli odavlennufirma EasyJet lend Londoni Gatwicki lennujaamast Veneetsiasse jõudnud õhku tõusta ja piloot kuulutada: "Mu daamid ja härrad, tere tulemast pardale", kui tema juttu katkestas röögatus lennuki tagaosast: "Allahu akbar! Täna sureme kõik! Lennuk kukub alla!" Lapsed puhkesid nutma, pulmareisile Veneetsiasse lennanud Lucy ja Terence O’Sullivan olid endast väljas ja hirmul.
"Istusime viis toolirida eespool täiest kõrist ähvardusi röökivast mehest. Kes ta on, me ei teadnud ja arvasime juba, et elusalt me lennukist ei välju," rääkis Lucy O’Sullivan ajalehele Mail on Sunday.
"Keegi ei tulnud ka selgitama ja meest lasti juba esimese poole tunni jooksul 26 korda tapmisähvardusi karjuda ning jalgadega eesolevaid istmeid taguda. Alles siis öeldi, et tegemist on Inglismaalt minema saadetava illegaaliga, keda valvab kaks politseiohvitseri."


title: Ken-Marti Vaher | Eesti passiga Vene kodanikud on julgeolekuoht

maintext:
Kodakondsus on leping riigi ja kodaniku vahel. Mitme kodakondsusega isikul on leping mitme riigiga, põhimõtteliselt on võimalik ka leping nelja riigiga. Nii kodanikul kui ka riigil on selle lepingu järgi õigused ja kohustused – saada sotsiaalset tuge ja kaitset, teenida kaitseväes jne. Probleem tekib siis, kui riikide huvid ei kattu või on isegi üksteise suhtes vaenulikud. Paratamatult on lojaalsus riigile jagamatu. Eesti kodakondsuse omandab laps sünniga, kui vähemalt üks tema vanematest on sel ajal Eesti kodanik. Ülejäänud isikud saavad soovi korral taotleda riigilt kodakondsust naturalisatsiooni korras. Vene kodanikud võimu juurde
Topeltkodakondsuse üle arutamisel on oluline teada, milliste riikidega meil juba on ühised kodanikud. Sünniga Eesti ja muu riigi kodakondsuse omandanud isikuid on ligikaudu 25 000, kellest suur osa ehk 15 000 on Venemaa Föderatsiooni kodanikud, 1500 on Soome ja üle 1000 Ukraina kodanikud. Tegelikult on sünnijärgseid Eesti kodanikke aga palju rohkem.
Punaokupatsioon tõi kaasa peale Eesti kodanike läände põgenemise massilise ümberpaigutamise praeguse Venemaa Föderatsiooni territooriumile. Eestlasi küüditati Nõukogude Liidu eri paikadesse, paljud neist rajasid seal perekonna ja neil sündisid lapsed. Ei tohi unustada, et Tartu rahulepingu järgne Eesti vabariigi territoorium hõlmas Petserimaad ja Narva jõe taguseid alasid, kuid Eesti iseseisvuse taastamisel kehtestati ajutine kontrolljoon Eesti NSV piiri järgi ning joonest ida pool elanud Eesti kodanikud jäid Venemaa Föderatsiooni territooriumile. Seega lisandub teadaolevale ca 25 000 isikule tõenäoliselt üle 100 000 sünnijärgse Eesti kodaniku Venemaal. Enamasti on nende seos Eestiga nõrk, sama võib öelda eesti keele oskuse kohta. Motivatsioon sünnijärgset Eesti kodakondsust kasutada sõltub eelkõige hüvedest – võimalus elada turvalises riigis, saada Euroopa Liidu kodakondsus ja õigus viisavabalt reisida. Vene Föderatsioon käsitleb endiselt Eestit oma huvipiirkonnana ja tegutseb agressiivselt, et mõjutada meie suveräänseid otsuseid elanikkonnarühmadega manipuleerides. Topeltkodakondsuse seadustamisega aitaksime aktiivselt kaasa sellele, võimaldades Vene kodanikele juurdepääsu Eesti kõrgeima võimu juurde – eeskätt valida riigikogu ja saada valituks, aga ka läbida ajateenistust või olla muul moel kaasatud riigivõimu elluviimisesse. Topeltkodakondsuse seadustamine on kui Trooja hobune, sest mõnele sihtgrupile mõeldud nn kauni kingitusega tuleb kaasa oht meie julgeolekule, mille ulatus võib olla arvatust laiem. Kaitseväes kahe passiga Sünnijärgset Eesti kodakondsust ei saa põhiseaduse järgi kelleltki ära võtta. Sünnijärgseid Eesti kodanikke, kes on hiljem saanud mõne teise riigi kodakondsuse, elab kogu maailmas. Nende koguhulka võib aimata. Inimesed, kes kasutavad piiriületuseks kord Eesti passi ja teine kord muud dokumenti, on üks probleem. Tõsisemaks läheb asi siis, kui inimesed teenivad teise riigi sõjaväes, saades muu hulgas infot teise riigi relvajõudude kohta ja on oma riigi suhtes vaenulikult või äärmuslikult meelestatud. Lääne-Euroopas ja Ameerika Ühendriikides on miljonitesse ulatuvad moslemikogukonnad, mille liikmed on neis riikides sündinud ja nende kodanikud. Samas jagab neist teadmata hulk äärmuslikke vaateid ja on valmis tegutsema kodumaa huvide vastu, kasutades vägivalda või liitudes terroriorganisatsioonidega. Seda on juba teinud sajad ISISega liitunud radikaliseerunud moslemid Euroopast ja Ameerikast.


description: Iiri laulja Bob Geldofi vanim tütar Fifi läheb täna mehele samas Inglismaa Kenti krahvkonna kirikus, kus peeti tema ema Paula Yatesi ja õe Peaches Geldofi matuseid, teatas Daily Mail.

title: Bob Geldofi tütar abiellub samas kirikus, kus peeti tema ema ja õe matusetalitus

maintext:
Mees sõidab lennukis, järsku tuleb paavst ja istub tema kõrvale. Mees muidugi väga elevil, et vot, näed, kellega ma kõrvuti sõidan, sada aastat saab sõpradele rääkida... Paavst hakkab ristsõna lahendama. Natukese aja pärasts suisa kõnetab meest: "Vabandage, mis on nelja tähega, seondub naisega, esimene on P, siis ei tea, ja siis T ja S?"
Mees püsti hädas... kuidas sa nüüd paavstile ütled... siis leiab geniaalse lahenduse: "Pats!"
Paavst: "Muidugi, jah... õige... Vabandust, kas teil kustukummi on?"


title: "Moodsas perekonnas" mängib transsooline lapsnäitleja

maintext:
USA komöödiasarjas “Moodne perekond” mängib esmakordselt transsooline lapsnäitleja.
Režissöör Ryan Case tutvustas kaheksanda hooaja uues osas kaasa löövat kaheksa-aastast Jackson Millarkerit Twitteris seriaali fännidele. Episood jõuab USAs eetrisse täna. “Olen nii uhke,” kirjutas Case.
Jackson kehastab BBC Newsi teatel transsoolist Tomi, kelle homopaar Cameron ja Mitchell oma tütre Lily mängukaaslaseks kutsuvad. Sotsiaalmeedias kiitsid paljud “Moodsat perekonda” piiride purustamise eest. “Translapse emana tänan teid transkogukonnale ja selle liitlastele hääle andmise ja teadlikkuse tõstmise eest,” kirjutas Heidi-nimeline lapsevanem.
Transsoolised näitlejad on varem osalenud USA seriaalides “Orange Is The New Black” ja “Nashville”, kuid ükski pole neist olnud laps.


title: Eratervishoiuasutused: eratervishoid suurendaks efektiivsust ja lühendaks ravijärjekordi

maintext:
Eesti Eratervishoiu Asutuste Liit leiab, et minister Jevgeni Ossinovski sõnavõtt eratervishoiu rolli suurendamisest möödunud nädala Foorumi saates sisaldas olulises osas ebatäpsusi.
Minister Ossinovski sõnas, et erameditsiini suurema kaasamise pooldajad räägivad tegelikult omaosaluse tõstmisest. Samuti leidis ta, et patsientide vaba liikumine tähendab “avatud arvet” ja suuremat omaosalust, mille tulemusel jõukamate inimeste ligipääs tervishoiule paraneb ja vaesematel halveneb.
"Need on põhimõtteliselt väärad eeldused. Eratervishoiu suurem kaasatus saab toimuda ainult läbi avatud konkursile minevate teenuste mahu suurenemise ja patsiendi vaba liikumise," avaldab Eesti Eratervishoiu Asutuste Liit. "Avatud konkursilt teenuste ostmise mahu suurendamise otsene mõju on see, et maksumaksja raha kasutatakse efektiivsemalt, mille tulemusena saab Haigekassa ravijärjekordasid lühendades rohkem teenust osta või tekitada seeläbi eelarvelist säästu."
Konkursi korras ostetud teenused on reeglina 5–10% odavamad, kui haiglavõrgu arengukava haiglatelt ostetavad teenused, sest viimased ei pea hinnakonkurentsis osalema. Haigekassa eelarve defitsiidi üks hädadest on see, et teenuse ostupoliitika ei lähtu mitte majanduslikest kaalutlustest ja patsiendi huvidest (parim ravi parima hinna eest), vaid raha suunatakse poliitiliste suuniste kohaselt sinna, kuhu kellelgi on vaja - infrastruktuuriarenduste tõttu suurtele haiglatele.


title: Kui kaugele sõidab auto pärast tühja paagi märgutule süttimist?

maintext:
Jaa, keegi ei sõida ju kunagi oma auto kütusepaaki nii tühjaks, et tühja paagi märgutuli põlema läheb. Väljaarvatud vahel, kui ununeb tankida ... või kui pole hetkel raha ... või kui sõit osutub arvatust pikemaks ... või kui parajasti on kodutanklas diisli hinda tõstetud. No ühesõnaga: seda ikka juhtub küll. Ja siis on kasulik teada, kas masin veab nüüd koju või lähimasse tanklasse ära või peaks sõbra kuhugi kanistriga vastu kutsuma.
Yourmechanic.com on pannud kokku tabeli sellest, kui kaugele autod nii-öelda tühja paagiga sõita suudavad. Muidugi pole nad suutnud saada andmeid kõigi maailma masinate kohta. Arvestatud on vaid 50 USAs mullu enimmüüdud autot. Mõne mudeli puhul võib aga eeldada, et ka näiteks veidi vanem eurooplane oma USAsse müüdud suguvennast väga ei erine.
Nii võime oletada, et Honda Accord sõidab ka meil tühja paagi tulega vähemalt 112 kilomeetrit, Ford Focus vähemalt 56, Subaru Forester 100 ja Mazda 3 111 kilomeetrit. Tabelist nähtub, et halvimal juhul peaks meil saama kütus täitsa otsa 40 km pärast.


description: Kuigi Vanalinna Hariduskolleegiumi 9.T klassi tüdrukud puudusid eile keskpäeval grupiviisiliselt koolitunnist, pole klassijuhatajal põhjust neid seetõttu tukast sugeda. Nimelt ohverdasid nad killukese tarkust, et tulla, lilled näpus, Tallinna lennujaama tervitama oma klassiõde Elisabeth Egelit, kes ujus Rio de Janeiro paraolümpial välja Eesti koondise kõrgeima, viienda koha.

title: Pime ujuja Elisabeth Egel: arvan, et veearmastus jääb minuga elu lõpuni

maintext:
Väga rahule jäi enda esitusega debüütolümpial ka Elisabeth ise, sest täitis püstitatud eesmärgi ehk ujus uue isikliku tippmargi. „Koht oli mulle üllatus, arvasin, et jään heal juhul kaheksandaks-üheksandaks,“ sõnas 15aastane tütarlaps, kes harjutas olümpia eel kuus korda nädalas. Tema jaoks teeb olümpiamängud huvitavaks eelkõige see, et suurel spordipeol kohtab erinevate alade sportlasi, keda muudel tiitlivõistlustel pole.
Pimedana sündinud Elisabeth armastab vett ja ujumist. Ja tegelikult ka klaverimängu, millega loodab siduda oma elukutse, aga see on tulevikumuusika. Pollisinski juurde ujumistrenni viis ema viielapselise pere pesamuna viieaastase põnnina. „Alguses tegin seda oma tervise hoidmiseks, see aitas väga palju kaasa, ma ei olnud enam nii palju haige,“ seletab Elisabeth. „Mida rohkem ujumas käisin, seda enam hakkasin vett armastama. Arvan, et see armastus jääb minuga elu lõpuni.“
Oma kauaaegse õpilase kohta jagub Pollisinskil vaid kiidusõnu. „Väga tubli ja hoolas harjutaja. Igatepidi tore ja töökas tüdruk,“ iseloomustab Spordiklubi Meduusi treener Elisabethi.
Kuidas teab pime ujuja, millal sein on ees?
Arvatavasti on mõnelgi lugejal tekkinud loo käigus siiras huvi, kuidas pime ujuja tajub, millal sein ette tuleb ehk mis hetkel sooritada pööre? Elisabeth selgitab: „Selleks on võistlusel kummaski otsas koputaja, kes kaks tõmmet enne seina koputab mulle valge kepiga korraks vastu pead. Tänu sellele saan teada, kui kaugel ma seinast olen.“
Distantsi keskel tuleb sportlastel aga ise hakkama saada. Tema vanem õde Liina on varem lõbusalt meenutanud Elisabethi karjääri algusaegu, kui sõsara ujumine meenutas rohkem slaalomit ja tal tuli õe ees ujuda ning plaksuga märku anda, kuhu suunas liikuda.


description: Milline tulevik ootab pankrotistunud Kreenholmi hiiglaslikku 30-hektarist maa-ala (võrdluseks: Tallinna Rotermanni kvartal on kolme hektari suurune) ja sellel paiknevaid ajaloolisi hooneid?

title: Kreenholmi maa-ala arendamist on alustatud nn pehmetest projektidest.


title: Venemaa rahvakunstnik: Balti riikidelt peaks vabandust paluma

maintext:
Aleksandr Rozenbaum kinnitas, et Venemaal on oma saatus ja tee. "Venemaa ei hakka kunagi käima läänega ühte jalga. Ja mitte sellepärast, et see on paha, vaid sellepärast, et rahval on teine geneetika.
Peterburis elav ja töötav muusik, Venemaa rahvakunstnik Aleksandr Rozenbaum sai teisipäeval 65aastaseks. Ta tunnistas pikemas sünnipäevaintervjuus nädalalehele Argumentõ i Faktõ, et Venemaa okupeeris Eesti, Läti ja Leedu. Rozenbaum ütles, et Venemaa peaks seda kahetsema ja paluma selle eest vabandust.
Rahvakunstnik vastas: "Kahtlemata. Loomulikult, me oleme Eesti, Läti ja Leedu okupandid. Aeg oli selline. Ja nii kujunes. Inimese tugevus seisneb oskuses vabandust paluda. Selles pole midagi hirmsat.
Riigimehed tegid eelmisel sajandil kurja. Seega peaksime sulgema selle küsimuse riiklikul tasandil, paluma vabandust ja alustama nende piiride juures kõike nullist."
Väärib tähelepanu, et Aleksandr Rozenbaum on kuulunud võimupartei Ühtne Venemaa esindajana ka riigiduumasse. Täpsemalt istus ta seal aastatel 2003–2005. Sel ajal oli Venemaa president Vladimir Putin, nagu praegugi.
Seoses Rozenbaumi värske mõtteavaldusega on paslik meenutada, mida Putin vastas 10. mail 2005 Moskvas toimunud Venemaa ja Euroopa Liidu tippkohtumise järel korraldatud pressikonverentsil ETV ajakirjaniku Astrid Kandle küsimusele: "Miks on teil nii raske paluda okupatsiooni pärast vabandust? Kui te seda teeksite, võiksime elada üheskoos rahus edasi."
Putin vastas: "Te räägite nii hästi vene keelt, et oskate ilmselt lugeda vähemalt sama hästi. Võtke palun Rahvasaadikute Kongressi määrus 1989. aastast, kus on must valgel kirjas, et kongress mõistab hukka Molotovi-Ribbentropi pakti ja peab seda juriidiliselt kehtetuks.
See ei väljendanud nõukogude rahva tahet, vaid oli Stalini ja Hitleri omavaheline asi. Mida võiks selle küsimuse kohta veel täpsemalt ja selgemalt öelda? Või tahate, et teeksime seda igal aastal?
Mida teie arvates on vaja veel öelda? Meie arvates on selle küsimusega lõpetatud. Kõik. Ei hakka enam selle juurde tagasi pöörduma. Ütlesime korra ja aitab.
Nüüd okupatsioonist. Minu teada sõlmisid Saksamaa ja Venemaa 1918. aastal Bresti rahu tulemusena kokkuleppe. Venemaa andis osa oma aladest Saksamaa kontrolli alla. Sealt algaski praegune Eesti omariiklus.
Aga 1939. aastal sõlmisid Venemaa ja Saksamaa uue kokkulepe ja Saksamaa andis need alad Venemaale tagasi.
1939. aastal sai neist Nõukogude Liidu osa. Oli see hea või halb, sellest pole praegu mõtet rääkida. See on ajalugu. Minu meelest oli see kokkulepe, kus väikeriike ja -rahvaid kasutati peenrahana. Kahjuks oli selline tolle aja tegelikkus.
Nagu oli reaalsus ka Euroopa riikide koloniaalajalugu ja orjatööjõu kasutamine USAs. Ärme lase nüüd surnutel iga päev käest haarata ja edasiminekut segada.
Kui 1939. aastal läksid Balti riigid Nõukogude Liidu koosseisu, siis 1941 ei saanud viimane neid okupeerida, sest nad olid tema osa. Ma võib-olla ei õppinud ülikoolis väga hästi, sest jõin palju õlut, kuid mäletan sellest veel midagi. Midagi jäi ikka meelde. Meil olid head õppejõud."
Lavrov nõuab tänulikkust
Putini tollest vastusest on möödunud juba üle 11 aasta ja Venemaa ametlikes seisukohtades pole midagi muutunud. Või kui on, siis vaid veelgi jäigemaks.
Nii süüdistas aastast 2004 Venemaa välisministriks olev Sergei Lavrov tänavu aprilli lõpul Rootsi päevalehele Dagens Nyheter antud intervjuus Balti riike selles, et nad pole ilmutanud Venemaa suhtes tänulikkust.
Lavrov leidis, et nendel kolmel väikesel riigil lasti NSV Liidu kadumisel rahus minna, kuid sellele ei vastatud tänulikkusega. Veelgi enam, seal hakati koguni rääkima, et NSV Liit oli neid vägistanud, ära kasutanud ja ekspluateerinud.
"Haiged inimesed esitavad siiani mingeid arveid – 185 miljardi euro eest, teadmata mille eest," pahandas Sergei Lavrov.
"Selle eest, et me lõime seal tööstuse, moderniseerisime majanduse ja investeerisime inimese kohta rohkem kui Vene NFSV?" vastas Venemaa välisminister retooriliselt.
185 miljardist eurost rääkis nädal enne Lavrovi intervjuud Ruta Pazdere, kes juhtis nõukogude okupatsiooni ajal Lätile tekitatud kahjude kokkuarvamiseks moodustatud komisjoni.


title: Helen Adamson müüb raske südamega oma unistuste autot

maintext:
Lauljatar Helen Adamson on müüki pannud end truult teeninud neljarattalise sõbra. "See auto on mulle nõnda eriline, sest tegemist on minu unistuste autoga - kui tema esimene mudel 2005. aastal välja tuli, armusin ka kohe sellesse masinasse," meenutab Adamson seda, kuidas autoni jõudis. Paraku jäi sõiduk toona tema jaoks lihtsalt liialt kalliks.
Nii tuligi lauljannal mõned aastad oodata ja sõita Volkswagen New Beetlega. Läbi suurte pingutuste soetas Adamson siiski oma unistuste auto. "Tol ajal ma naersin sõpradele, et ma olen see eeslane, kes ostab endale hinnalise auto aga bensiini osta ei jõua," naljatleb ta.
Helen on kokku arvutanud, et viie aasta jooksul on ta autoroolis istunud 72 päeva ja sõitnud läbi kõik esinemised Eestis ja isegi Soomes ning ka Lätiski käinud. "Ma arvan, et poolte minu plaadi lugude meloodiad ja sõnad sündisid just autoroolis olles. Vähemalt poole ajast maanteel olles ma laulan roolis, neid laulutunde autos on ikka väga palju ette tulnud," pajatab lauljanna.


description: Tallinna lennujaamas olid pärast Saksa lennu ähvardamist kehtestatud lisajulgestusmeetmed, millest on loobutud.

title: Tallinna Lennujaamas lõpetati lisajulgestusmeetmed