authors:
Kaarel Täll
Foto
Margus Ansu

description: Eesti pallimängijad kipuvad ikka ja jälle välismaa klubidesse, et karjääris samm edasi astuda ja oma unistustele lähemale liikuda. Samal ajal näeb harva, et mõni Eesti treener piiri taha läheb. «Toon veidi meelevaldse näite. Kas meie klubid otsivad endale treenereid San Marinost või Fääri saartelt? Ei. Miks peaks siis suuremad spordiriigid Eestisse treeneriotsingule tulema?» arutleb Tartu korvpalliklubi pikaaegne peatreener Gert Kullamäe.

title: Eesti treenerid raudse eesriide taga

maintext:
Juba eelmisel sajandil jalgpallureid välismaale vahendama hakanud Tarmo Lehiste tunnistab, et treenerite turg on väga isoleeritud. «Kui minu poole pöördub mõni treener, siis annan talle ausa vastuse: ütlen, et pean teda meeles ja püüan anda endast parima. Treeneritel on tõesti väga keeruline välismaale tööle pääseda,» tunnistab Lehiste. Samas on just tema üks väheseid eestlasi, kellel on ka treenerite agendina mõningane edulugu ette näidata: Lehiste kaudu läksid Kasahstani kõrgliigasse Eesti jalgpallikoondise endised peatreenerid Arno Pijpers ja Tarmo Rüütli.
«Praegune seis on selline, et eestlasest treeneri sattumine mõne välismaa tugevama otsa klubi juurde peab olema suur juhuste kokkusattumus. Kaasa aitaksid otsesed kontaktid klubiga. Seejärel peab suutma vajalikke inimesi veenda, et just see mees on nende klubi jaoks kõige parem variant. See võimalus on tõesti väike,» selgitab Lehiste. Välismaa all peame oma vestluse käigus silmas peamiselt Skandinaaviat ja Ida-Euroopat.
Paistab, nagu elaksid Eesti treenerid raudse eesriide taga. Riigi ümber on tekkinud mõtteline müür, mis pallimängutreenereid kodumaalt välja ei lase.
Kullamäe ütleb, et temal agenti ei ole, kuid piiri taha minekust on ta siiski põgusalt mõelnud. «Suviti olen suhelnud inimestega, kellega mul mängijana kontakt tekkis. Mõned neist on nüüd agendid, treenerid või klubide spordidirektorid. Kui kunagi peaks reaalsem välismaale mineku plaan tekkima, siis pigem loodan nendele tutvustele,» nendib endine Eesti korvpallikoondislane.
Lehiste mõte liigub samas suunas, ka tema usub, et tutvused võivad imet teha. «Need sportlased, kes mängijana endale nime teevad, löövad ilmselt ka treenerina veidi kergemini läbi. Kõige kõrgemal tasemel töötanud eestlasest jalgpallitreener on endiselt Mart Poom, kes pääses tippklubisse vahetult pärast karjääri lõppu,» räägib Lehiste, vihjates ajale, kui Poom töötas Londoni Arsenali väravavahtide treenerina. «Ilmselt oleks ka Ragnar Klavanil endale veidi lihtsam treenerina tööd otsida kui näiteks Martin Reimil või Marko Kristalil.»


authors:
Mariel Gregor
Scanpix Afp

description: TENNIS. Kui suurem osa meestennisiste teeb turniiride ajal ja nende vahel trenni ka oma konkurentidega, siis nii Eesti naiste esinumber Anett Kontaveit kui ka maailma tippu kuuluvad naismängijad kasutavad enamasti meessoost sparringupartnerite ja meestreenerite abi.«Kui olen Eestis, siis treenin kas Jürgen Zopi, Kenneth Raisma või veel mõnede poistega,» ütles Kontaveit hiljutises intervjuus ja kinnitas, et konkurentidega naised enamasti tõesti ei treeni. Seda mitmel põhjusel.

title: Naiste tipptennis on meeste mängumaa

fasttext_language: et


authors:
Siim Kaasik
Foto
Manan Vatsyayana Scanpix

description: VORMEL-1. Malaisia GP korraldajad teatasid, et ei kavatse pärast 2018. aasta võidusõitu enam vormel-1 etappi korraldada, kuna see ei ole neile majanduslikult kasulik.

title: Malaisia lõpetab F1 etappide korraldamise


description: Eesti jalgpallikoondis peab pühapäeval järjekordse 2018. aasta MM-valiksarja kohtumise, kui läheb võõrsil vastamisi Belgiaga. Suvisele EM-finaalturniirile suurte lootustega läinud, kuid lõpuks veerandfinaali pidama jäänud Belgia on käimasolevat valiksarja alustanud kolme võiduga.

title: Legendaarne Henry trimmib Belgia ründajaid mänguks Eestiga tippvormi


description: «Arvame, et rahandusministeeriumi esitatud eelarveprojekt on seisakueelarve. Mulle tundub, et see on juba lausa soikumise eelarve.» Boriss Titov Venemaa uuest eelarvest.

title: Välismaa lühiuudised 17.11.


description: Eesti parim hokimees Robert Rooba loodab, et täna Tallinnas algava Balti karikaturniiriga pannakse alus vägevale traditsioonile, mis saab jätku ka järgmistel aastatel. «Eesti ja Leedu hoki elavdamiseks on see turniir väga oluline. Olgugi et Läti mängib siin oma nii-öelda klubide koondisega, on neil kindlasti korraliku kvaliteediga meeskond. Meie ja Leedu mäng on aga väga põhimõtteline heitlus,» sõnas ta.

title: Rooba: paberil näeb Eesti koondis hea välja


description: Üks esimesi asju, mis küülikutest rääkides tavaliselt jutuks tuleb, on see, et kuuldavasti närib küülik kodus kõik juhtmed läbi. Ingela Virkus, kel on kodus emane küülik nimega Martsipan, teab aga omast käest, mida elu küülikuga tegelikult tähendab.

title: Küülik, kelle eeskujul hakkas kass heina näksima


description: Vormel-1 sarjale oma näo andnud 85-aastase Bernie Ecclestone’i aeg kuningliku võidusõidu sarja eesotsas hakkab lõppema. See aga ei tähenda, et skandaalne vanahärra oma suu kinni hoiaks. Viimati jõudis Briti ärimees järeldusele, et vormel-1 on liiga turvaline. USA presidendivalimistel vabariiklaste ridades kandideeriva Donald Trumpi eeskujul sooviks Ecclestone ringradade äärde ehitada müüri.

title: Vormelibossi verine idee


description: Elektriautode tootja Tesla Motors on lähedal päikeseenergiaettevõtte SolarCity ostmisele, soovides hakata kodumajapidamistele puhta energia täislahendust pakkuma.

title: Musk viib Tesla katusele


authors:
Siim Kaasik
Matt Slocum Ap

description: Pariisi ja Los Angelese kandidatuur 2024. aasta olümpialinnaks saada on viimastel nädalatel pidanud tagasilööke taluma. Kui USA presidendivalimiste tulemused mõjutavad ekspertide hinnangul otseselt Los Angelese võimalusi, siis Pariisi tabas viimase kahe nädala jooksul koguni kaks pauku.

title: Olümpialinnad valmistuvad lõpuspurdiks


description:
«Ma võidan selle tiitli.»

Manchester Unitedi staar Zlatan Ibrahimovic lubas, et meeskond tuleb Inglismaa meistriks

title: Spordi lühiuudised


description: Eesti gaasitarbijatele avaneb kuu aja pärast uus maailm: müügimeestele pakkumiste tegemiseks hädavajalik Eleringi gaasi andmeladu alustab tegutsemist samamoodi kui juba ennast õigustanud elektri andmeladu.

title: Konkurents gaasiturul on seni ikka veel silmapete


authors:
Tõnis Oja
Jaanus Lensment

description: Maailma ühe tuntuima mobiilimängu Angry Birds brändilooja Peter Vesterbacka on värvikas isik. Just pärast tema liitumist elektrooniliste mängude tootjaga Rovio sai Angry Birdsist maailma tuntuim mobiilimäng ning Vesterbackast maailma populaarseim soomlane.

title: Helsingi-Tallinna tunnel on väga realistlik


description:
Kui kõik maailma järved

peaks viinaks muutuma,

no kas siis meilgi, pojad,

ei kõlbaks elada!?

title: Agu Laisk: kolm teadusuudist - Esna bussipeatuse rahvale, keemikule ja bioloogile


description: Eile varahommikul, kui häältelugemise käigus sai üha selgemaks, et USA presidendivalimised võidab Donald Trump, tabas globaalseid finantsurge esialgu suur šokk. Päeva jooksul turud siiski rahunesid ning Ühendriikide aktsiaturud alustasid eilset kauplemispäeva koguni väikese tõusuga.

title: Šokk turgudel jäi lühiajaliseks


description: Klubijalgpallis austatakse ikka pikaajalisi traditsioone ja eriti tehakse seda Saksamaal. Nüüd on Bundesliga tippu tõusnud tiim, kelle ajalugu on ülimalt lühike ja tegusid tehakse energiajoogigigandi Red Bull raha abil. Tõus tippu on seejuures olnud ülikiire: esimest hooaega Bundesligas mängiv RB Leipzig jagab 10. vooru järel tabelis esikohta Müncheni Bayerniga.

title: Jalgpalli surm Red Bulli ja Ida-Saksamaa moodi


description: Saksamaa liidukantsler Angela Merkel kergitas eile lõpuks oma tulevikuplaanidelt saladusloori ja teatas kinnisel kohtumisel kristlike demokraatide (CDU) parteiladvikule, et on nõus erakonna järgmisel sügisel toimuvatele valimistele juhtima. «Olen selle üle tunde ja tunde järele mõelnud,» sõnas Merkel erakonnakaaslastele otsusest rääkides.

title: Merkel otsustas jätkata


description: JALGRATTASPORT. Kumb on kõvem, kas olümpiamängude 9. koht ja ühtlane hooaeg või suurtuuri etapivõit? Eesti jalgrattarahvas eelistas esimest varianti ja valis Astana profi Tanel Kangerti neljandat korda aasta parimaks meesratturiks. Mais Giro d’Italia eelviimasel etapil konkurentidele kandu näidanud Katjuša sõitja Rein Taaramäe pidi seekord sõbramehele alla vanduma.

title: Kangerti olümpiasõit alistas Taaramäe Giro etapivõidu


authors:
Heilika Leinus
Tairo Lutter

description: Liisi ja Marguse enneaegu sündinud tütreke võitleb Ida-Tallinna keskhaiglas (ITK) elu eest. Arstid ja õed teevad kõik endast oleneva, kuid olukord on väga raske, sest elada tuleb üks tund korraga. Ühe enneaegse lapse on paar varem juba kaotanud.

title: Väike Amii võitleb vapralt elu eest


authors:
Martin Mäesalu
Raidla Ellexi Advokaat
Karl-Erich Trisberg
Panthermedia

description: Euroopa Keskpank on koostöös mitme Euroopa pankadega välja töötanud koheste maksete süsteemi, mis mõjutab ettevõtjaid ja tavatarbijaid nii Eestis kui ka Euroopas tervikuna.

title: Maksete tegemist ootab revolutsioon


description: Eesti meister jalgpallis võib selguda sel laupäeval – aga ei pruugi. Kui kulda jahtiv kolmik Infonet-Levadia-Kalju ruletiratast piisavalt osavalt keerutab, võib juhtuda, et meistriliiga enam kui veerandsajandi pikkuses ajaloos teistkordselt vajatakse võitja selgitamiseks lisamängu. Miks üldse nii – selgub ju enamikus Euroopa liigades meister palju proosalisemal moel ehk üldist väravate vahet või omavahelisi mänge vaadates?

title: Lisamäng tiitli nimel – kas oleme originaalitsejad või mitte?


description: FREESTYLE-SUUSATAMINE. Juba kevadel tuldi Eestis välja ideega, et Tallinnas võiks Vabaduse väljakul korraldada Big Airi hüpete võistluse, et siinne publik näeks oma silmaga Kelly Sildarut tipptasemel konkurentidega võistlemas.

title: Paraad lükkab Kelly Sildaru võistlemise Vabaduse väljakul edasi


description: Paljud autoomanikud ei tea, et esiklaasile tekkinud täke võib olla väga ohtlik, ega ka seda, et täket saab kõrvaldada ilma klaasi vahetamata.

title: Auto esiklaasi täket tasub parandada


description: Pühapäeval, 13. novembril avab NUKU teater taas uksed vanalinnas. Külastajad astuvad sisse uhiuude fuajeesse, mille sissekäik on Nunne tänavalt.

title: Piltuudis: NUKU teater kolis oma uude vanasse majja

maintext:
Terve aasta andis teater etendusi manööverpinnal Auna tänaval. Renoveeritud vanalinna maja andis teatrile varasemaga võrreldes juurde ligi 1400 ruutmeetrit pinda. Juurdeehituse ning vana osa rekonstrueerimise kogumaksumus on kuus miljonit eurot. Suurim uudis on uus suur ehk Ferdinandi saal (Ferdinand Veike auks nimetatud), mis asub täpselt samas kohas, kus andis etendusi 1809. aastal avatud esimene Eesti kutseline teater, Tallinna Saksa teater.
Tallinna Teatri näitlejate esituses toimus siin täpselt 200 aastat tagasi esmakordselt ka esimene läbinisti eestikeelne teatrietendus – A. Kotzebue ja A. Knorringu ühevaatuseline rahvatükk «Talgud».
Uues rõduga saalis on 422 kohta, koos Ovaalsaali ja Väikese saaliga on NUKU teatris nüüd 704 istekohta. Lisaks Ferdinandi saalile on juurdeehituses ka ruumid muuseumile, metalli- ja puidutöökoda, dekoratsiooniladu ja muud tööruumid. Juurdeehitus liidab üheks tervikuks Nunne 8 asuva muuseumimaja ja Lai 1 asuva teatrimaja.
NUKU muuseumis avatakse pühapäeval uuendatud ekspositsioon, kus tutvustatakse lisaks eri tüüpi teatrinukkudele teatraalsete vahenditega universumi nelja põhielementi vett, õhku, tukd ja maad.
Juurdeehituse sisekujunduse lõid Maile ja Eliina Grünberg. Teatrihoone laienduse arhitektuurse lahenduse on välja töötanud arhitektid Risto Parve, Diana Taalfeld, Kai Süda ja Kristo Kaskpeit.


authors:
Joosep Värk
Jaanus Lensment Postimees

description: Esmaspäeval selgus uue koalitsiooni lõplik ministrite nimekiri. Kui jätta kõrvale juba laupäeval selgunud uued näod valitsuses, oli Kaia Iva nimetamine sotsiaalkaitseministriks justkui sõõm värsket õhku. Kui muidu eelistas IRL jätkata samasuguse mehise koosseisuga, mängides ümber vaid Margus Tsahkna portfelli, siis uue ministrikoha lisandumisel anti see erakonna aseesimehele Kaia Ivale.

title: Iva on tagasi suures poliitikas


authors:
Madis Kalvet
Liis Treimann

description: Pärast koduse jalgpallihooaja lõppu tabas siinseid vutisõpru ootamatu uudis: nagu selgus, otsustas mullune meister FC Flora, et aasta teisel poolel peatreeneriks olnud Argo Arbeiter selles ametis ei jätka. Ometi suutis ju Arbeiter meeskonna august välja tuua ja eelviimase vooruni osaleti ka tiitliheitluses.

title: Flora tahab kogemusi ning palub vabandust Jürgensonilt ja Frolovilt

maintext:
Flora otsusele otsa vaadates jäi mulje, et see tehti sisuliselt meistrivõistluste kahe viimase vooru pealt, kus viigistati 3:3 Sillamäe Kaleviga ja kaotati 1:2 FC Levadiale ning jäädi lõpuruudustikus meistrivõistlustel neljandaks. Ehk määravaks said justkui paar vastaste väravat.
«Vaatasime ikka kogu poolaasta protsesse. Otsus ei olnud tehtud ainult paari mängu tulemusele mõeldes. Arbeiter tekitas suvel meeskonnas emotsionaalse vabanemise, mida oli vaja,» kiitis Flora president Pelle Pohlak esmalt nüüdseks endist juhendajat. «Kõige suurem mure oli aga see, et mäng oli tasakaalust väljas. Probleeme oli kaitsemänguga. Olime seda juba varasemalt täheldanud. Usun, et Arbeiterist saab oma mängu tasakaalu ning tulevikus saab temast hea profimeeskonna treener.»
Flora president lükkas ümber spekulatsioonid, et uut treenerit asuti otsima, kuna nende visioon ei kattunud Arbeiteri omaga: «Kui saaksime asjadest täiesti erinevalt aru, siis me ei istuks uuesti koos maha.»


authors:
Liis Treimann
Siiri Liiva
Liis Treimann Pm Scanpix Baltics

description: Viimase 25 aasta jooksul stabiilselt kasvanud Haapsalu Uksetehas, üks Läänemaa suuremaid tööandjaid, on oma tegevuses lähtunud sellest, et nad ei tooda odavaid uksi ja aknaid, ning töölistele makstakse keskmisest kõrgemat tasu.

title: Uksetehas ütleb odavatele pakkumistele ära


authors:
Peep Pahv
Tairo Lutter

description: SUUSATAMINE. «Midagi rõõmustavat praegu pole, kuid mul pole ka peatreenerina ülevaadet, milliste koormustega on harjutatud. Kui nüüd koormused maha võtta, võiks järgmisel nädalavahetusel olla tulemus 10 protsenti parem,» hindas Eesti suusakoondise peatreener Jaanus Teppan eestlaste seisu nädalavahetusel peetud kontrollvõistluste põhjal.

title: Suusatajate seis pole hooaja alguses kiita


description: Võru ööklubi Capella sisehoov 2015. aasta märtsi lõpus. Toimub Vennaskonna 30. sünnipäeva turnee kontsert. Omavahel räägivad selle loo peategelane Meeme Mallene ja veel üks mees, nimetame teda Antsuks.

title: Narkoärikas kiskus kultusbändi kohtuasja


description: Kui maha rahuneda ja kuus kuni üheksa kuud oodata, võib avastada, et USAs on võimul suhteliselt tavapärane vabariiklane, rääkis Washingtonis elav ja sealsete protsessidega kursis olev mõjukas USA nõunik Bruce Jackson.

title: Bruce Jackson: Euroopa peaks Trumpi-ärevusest maha rahunema


authors:
Oliver Kund
Tiina Kaukvere
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Suure meediakära saatel vastu võetud elatisvõlgnike pitsitamiseks mõeldud uute sunnimeetmete rakendamise vastu on seni huvi olnud pehmelt öeldes leige.

title: Rongavanemate survestamist kiputakse pidama vähetõhusaks


description:
«Tema tervises on julgustavaid märke.»

Michael Schumacheri endine boss ja lähedane sõber Ross Brawn andis mõista, et vormelilegendi tervis hakkab ehk paranema.

title: Spordi lühiuudised


description: Kuigi arvamusuuringute järgi pidas valimispäeval umbes kaks kolmandikku ameeriklastest Donald Trumpi sobimatuks riigipeaks, valiti vabariiklaste presidendikandidaat veenvalt Ühendriikide ajaloo 45. presidendiks.

title: Kes viisid Trumpi võidule?


description: Kui seni on eutanaasia võimalikkuse üle arutlenud juristid ja meedikud, siis nüüd räägime inimesega, keda see teema kõige otsesemalt puudutab. Surijaga.

title: Surija sõnum jääjatele: seadustage eutanaasia


description: Läti majanduspolitsei kutsus Oleg Ossinovski osalusega raudteeremondifirma DMU vilcieni töötajad vestlusele, et selgitada Euroopa rahastusega rongiremondi skandaalset hilinemist, mis tõi riigile miljoneid eurosid kahju.

title: Ossinovski äri sattus taas Läti politsei huviorbiiti


description: Samal ajal kui Ameerika Ühendriikide kodanikud langetasid valikut Hillary Clintoni ja Donald Trumpi vahel, toimus mitmes osariigis hääletus hoopis teistel teemadel – näiteks küsimuses, kuidas suhtuda kanepisuitsetamisse või surmanuhtlusse.

title: Ameeriklased hääletasid kanepi ja kondoomide üle


description: Juba vähem kui kuu aja pärast alustab oma järjekordset hooaega Eesti uisukrossisõitja Mark Taru, kes pidi eelmise hooaja vigastuse tõttu lõpetama enneaegu. Nüüd on Eesti ainuke selle ala sportlane saanud teha pika vigastus- ja treeningpausi ning loodab peagi algava hooaja lõpetada maailma tippude hulgas ehk esikümnes.

title: Eesti uisukrossisõitja jahib kohta esikümnes


description: KORVPALL. Kalev/Cramo korvpallimeeskonna peatreener Alar Varrak otsib aktiivselt oma meeskonnale uut tsentrit, kuid mängijate turul pole sobiva hinna ja kvaliteedi suhtega mängijaid leida. «Võib öelda, et selle asjaga pole meil hästi läinud,» nentis ta.

title: Kalev sattus uue keskmängija otsingutel suurtesse raskustesse


description: Viimasel ajal on avalikkuse ette jõudnud mitmed uudised, kus dopingu tarvitamise tõttu on tühistatud mõne sportlase tiitlivõistluse tulemused. Mõne medalivõitja dopingukontrollis vahele võtmine tähendab, et tagantjärele tõuseb pjedestaalile keegi teine. Samas on selleks ajaks auhinna- ja sponsorraha juba ammu jagatud. Mõnel juhul ka lõplikult.

title: Seim võib tõusta MM-pronksile, kuid rahalist preemiat enam ei saa


description: Tallinna südames asuv Balti jaama turg laieneb rekonstrueerimise käigus nii alla, üles kui ka külje peale, kuid lõpptulemuseks on siiski turg, mitte kaubanduskeskus.

title: Balti jaama turg laieneb igas suunas


description: Mida rabavat peab sisaldama üks lõbustuspark, et üle Euroopa kuulsaks saada? Ukerdab ju karusselle iga nurga peal ja keegi ei pööra peadki. Arter käis uurimas paika, mille legendid ja kollijutud on levinud õige kaugele. Port Aventura Hispaanias on ka Eesti lõbujanusele vaid lennukiga visata.

title: Hiina, Mehhiko ja Metsik Lääs - ühe lõbureisiga!


authors:
Kaarel Täll
Raul Mee

description: «Eesti Olümpiakomitee hakkab sportlasele korralikku palka maksma vaid juhul, kui tiitlivõistlustelt on supertulemus ette näidata. Jääb küsimus: kuidas peaks jõudma supertulemuseni, kui ettevalmistuseks pole raha?» arutleb judoka Juhan Mettis Eesti spordi igipõlise küsimuse ehk rahastamise üle. 26-aastane Mettis jõudis sellel aastal medalikohale neljal MK-etapil ning Euroopa meistrivõistlustel sai ta seitsmenda koha. Rio olümpialt jäi tartlane välja kõige napimalt.

title: Kuidas väljuda rahastamise nõiaringist?


description: Multiskleroosi põdev Mart (nimi muudetud) on peaaegu liikumisvõimetu. Ta suhtleb maailmaga silmadega juhitava arvuti abil ja kirjutab aeg-ajalt ka jutukesi, mida ta teiste rõõmuks veebis avaldab. Mart toetab eutanaasiat, kuid ütleb, et sooviks halastussurma vaid siis, kui asjad väga hulluks läheksid.

title: Raskelt haige mees: toetan eutanaasiat, aga praegu läheb mul selle soovimiseks liiga hästi


description: Kõrvuti teada-tuntud ravimitega müüakse Eesti apteekides ka homöopaatilisi preparaate, mille toime pole teaduslikult tõestatud.

title: Homöopaatilisi preparaate müüakse apteegis kõrvuti ravimitega


description: JALGPALL. Inglismaa jalgpallikoondise jaoks on viimased kuud möödunud skandaaliderohkelt, möödunud nädalal kerkis uueks antikangelaseks Wayne Rooney, kes võib napsitamise tõttu ilma jääda oma kaptenipaelast.

title: Inglismaa koondise kapteni raske nädal


description: Kuni Barack Obama on veel president, kehtib ka varem kavandatud USA lisajulgestuspakett ehk jätkub lisasõdurite ja -varustuse Euroopasse toomine. Paljud vaatlejad pelgavad aga aega, kui Valgesse Majja kolib Donald Trump.

title: Trump sunnib Euroopat end kokku võtma


authors:
Svetoslav Ivanov
Reuters Scanpix

description: Bulgaaria sai uue riigipea. Endisest õhuväe ülemast kindral Rumen Radevist saab viies Bulgaaria president pärast kommunistliku režiimi lõppu. Välismeediat vaevas möödunud nädalal põhiliselt küsimus, mil määral on Radev Kremli-meelne ja kuidas muudab see riigi välissuhtlust.

title: Kelle sõber on Bulgaaria uus president?


description:
Kui USA eelmine president Barack Obama oli tuntud suure korvpallifännina, siis tema järglane Donald Trump on pigem kodumaise jalgpalli ja ka pesapalli huviline. Üks USA kuulsamaid jalgpallureid Tom Brady on Trumpi sõnul tema lähedane sõber ja ka oma kampaania ajal ülistas ta Bradyt korduvalt.

Seoseid spordiga on värskel presidendil palju. 1983. aastal oli Trump New Jersey Generalsi jalgpalliklubi omanik. Klubi kuulus USFLi liigasse, mis läks kaks aastat hiljem pankrotti. Väidetavalt oli pankroti põhjuseks Trumpi idee panna liiga konkureerima riigi võimsaima profiliigaga NFL.

title: Tour de Trump ja profimaadlus ehk USA president on spordipoiss


description: JALGRATTASPORT. Eesti jalgrattaelus sai eile läbi ärimehe Jaan Tootsi üheksa aastat kestnud võimuperiood. Oodatult, sest Toots teatas juba eelmisel aastal, et tema uuesti Eesti Jalgratturite Liidu presidendiks ei kandideeri. Üllatusena ei tulnud ka see, et tema järglaseks valiti ehitusettevõtja Raivo Rand (pildil), kes oli ainus kandidaat.

title: Värske presidendi eesmärk: Piritale uus velotrekk


description: Lisaks Hillary Clintonile, kes kaotas jõuliselt võidutsenud Donald Trumpile USA presidendivalimistel, oli eile teine suur kaotaja USA arvamusküsitluste tööstus, kes vandus veel päev enne valimisi selgesõnaliselt, et vabariiklased seekord Valgesse Majja ei pääse.

title: Clintoni kõrval oli kaotaja arvamusküsitluste tööstus


authors:
Uwe Gnadenteich
Albert Truuväärt

description: Põhja-Tallinna valitsus jätab tuleval aastal ära eelmise juhtkonna ajal traditsiooniliseks saanud kulukad üritused.

title: Põhja-Tallinn tühistab raha neelavad massiüritused


authors: Dmitry Serebryakov Dmitry Serebryakov Tass

description: Tänaku võimalused said tagasilöögiAUTORALLI. Austraalias alustati autoralli MM-sarja viimast etappi ning 11. kiiruskatse järel hoiab esikohta Volkswageni meeskonda kuuluv Andreas Mikkelsen. Ott Tänak ja Raigo Mõlder (Dmack, Ford Fiesta) kihutavad kaheksandal kohal, kaotust Mikkelsenile on kogunenud poolteist minutit. Neljandal kiiruskatsel tegi Tänak pirueti ja kaotas ligi pool minutit. Tõsine tagasilöök tuli aga päeva lõpus, kui Tänak hilines kümnenda kiiruskatse starti ning talle määrati 40-sekundine karistus. Politsei oli Tänaku kinni pidanud ning seetõttu ei jõudnud ta õigeks ajaks starti. Ilma nende kahe eksimuseta võitleks Tänak ilmselt koha eest esikolmikus. Ööl vastu tänast alanud teine rallipäev koosneb seitsmest kiiruskatsest. Ralli viimasel päeval on kavas viis katset.

title: Spordi lühiuudised


description: Ukraina riigiametnikel oli kuni 30. oktoobrini aega oma tulud uue elektroonilise süsteemi alusel deklareerida. Nüüd aga ähvardab paljusid neist vanglakaristus.

title: Uus tulude deklareerimise kord paljastas Ukraina riigiteenistujate edevuse


description: Suusahullude eestvedaja Jaak Teppan tähistas eile Käärikul terve päev 14 kilomeetri pikkust Kekkose terviserada puust vaiadega, millele on kinnitatud helkurriba. Seda spordisõpradele, kes plaanivad 5. novembri õhtul minna esimesele õhtupimeduses maastikul peetavale ööjooksumaratonile. Helkurribad aitavad tasku- või pealambiga varustatud osalejatel pimedas õigel teel püsida.

title: Öömaraton ootab seiklema


description: Kõigil neil, kelle mullune kuupalk jäi alla 651 euro, on õigus tuludeklaratsiooni täites küsida riigilt lisatoetust. Näiliselt on tingimused lihtsad, aga tegelikult tunnistab ka maksuamet, et kõik seda siiski ei saa.

title: Madalapalgalistele lubatud lisatoetus võib jääda kättesaamatuks


description: Välismaa lühiuudised 12.11.

title: Välismaa lühiuudised 12.11.


authors:
Joosep Värk
Dmitri Kotjuh Järva Teataja

description: Aasta oli siis 1999, kui Siim Kallas viis Reformierakonna valitsusse koos Mõõdukate ja Isamaaliiduga. Kui keegi oleks talle toona öelnud, et tema loodud erakond kuulub järgmised 17 aastat valitsusse, oleks see talle enda sõnul tundunud uskumatuna. Postimehele antud intervjuus ütles ta, et uuesti võimule pääsemiseks peaks partei konsolideeruma ja liberaalset alternatiivi pakkuma.

title: Kallas: partei juht peaks olema minevikutaagata


description: «Peab tunnistama, et tingimused on mõnes mõttes isegi kehvemad kui varem. Uus sportlaste rahastamise süsteem sobib mõnele alale rohkem, mõnele vähem. Minu olukord on igal juhul harjumatu,» räägib kevadel judo Euroopa meistrivõistlustel pronksi võitnud Grigori Minaškin. Võiks arvata, et 25-aastase mehe elu muutus pärast karjääri parimat hooaega mõnevõrra lihtsamaks, kuid nii see siiski pole. Minaškin käib laagrites ilma treenerita ning hooaja eelarvest on koos umbes pool.

title: Uus süsteem lahutas sportlase ja treeneri


description: TSITAATÜtlesin, et jah, olen küll gei, aga väga rikas gei.Madridi Reali jalgpalluri Cristiano Ronaldo vastus teda väljakul kiusanud Madridi Atletico mängijale Kokele.

title: Spordi lühiuudised


description: «Tundub, et tuleb kuum ralli.»Ott Tänak tutvus reedel algava Austraalia MM-ralli eel sealsete oludega.

title: Spordi lühiuudised


description: Tuhanded Trumpi-vastased ameeriklased New Yorgist Los Angeleseni avaldasid häälekalt ja kohati ka füüsiliselt agressiivselt meelt teiselgi ööl pärast valimistulemuste teatavaks tegemist.

title: Trumpi-vastased meeleavaldused kestsid teist ööd järjest


description: Suusahooaja alguseni pole enam palju aega, kuid veel vähem kui kümmekond aastat tagasi Eesti spordi lipulaevaks olnud murdmaasuusatamises valitseb viimastest hooaegadest tuttav käärimine. Moodustunud on mitu leeri – paljusid meie parimaid koondav Team Haanja, ülejäänud koondislased, suusaliidu sekretariaat koos ala juhiga ning nende kõigi vahel värske peatreener Jaanus Tappan.

title: Kellele kuulub raha, kes peab tasuma kulude eest?


authors:
Triin Ärm
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Haruldasse tõppe haigestunud naise lähedased pole rahul Pärnu haigla erakorralise meditsiini osakonna (EMO) ja kiirabi töötajate käitumisega ning leiavad, et tema muret ei võetud tõsiselt. Haigla palub vabandust, kuid leiab, et diagnoos pandi patsiendile piisavalt kiiresti ning enne seda raviti sümptomeid, nii nagu tavaks on.

title: Raskelt haige naine ei saanud mitme päeva kestel abi


description: Kuigi eestlasi on maailma korduvalt mainitud maailma kõige vähem usklike rahvaste seas, vastab suur osa meist siiski, et «pigem usub» astroloogiasse ja horoskoopidesse, tuhandeid eurosid maksvad nädalavahetuselaagrid vaimsete õpetajatega on populaarsemad kui kunagi varem ja «Selgeltnägijate tuleproov» üks vaadatumaid telesaateid. Esmaspäeval kaitseb religiooniantropoloog Marko Uibu doktoritööd, kus uuriski, kuidas sobitub selline uusvaimsuse levik pigem mittereligioosse eestlase maailmapilti.

title: Uusvaimsusest rääkimisel ei ole mustvalgest vastandumisest kasu


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht

description: Eestis tegutsevad pangad ja makseteenuse pakkujad peavad peagi kasutusele võetavat koheste maksete süsteemi väga tarbijasõbralikuks.

title: Maksete edastajad: tarbijad võidavad


authors:
Maureen Cofflard
Ajakirjanik
Afp Scanpix

description: Blondi paruka ja rattakiivriga Boris Johnson laulab ja räpib deemonliku Vladimir Putini seltsis – tragikoomiline Brexit on jõudnud Londoni teatrilavadele.

title: Brexiti muusikal naerutab läbi pisarate


authors:
Evelyn Kaldoja
Välistoimetuse Juhataja
Michael Sohn Ap Scanpix

description: Kohvris lahkumiskingiks saadud traditsiooniline Saksa jõulukaunistus Weihnachtspyramide ja suul sõbralikud vihjed, et võõrustajariigi kodanikud Angela Merkeli neljandatki korda liidukantsleriks valiksid, pühkis USA president Barack Obama eile Berliini Tegeli lennujaamas Euroopa tolmu jalgelt.

title: Obama lahkus Merkelit kiites


description: Vabariiklaste edu ka Kongressi mõlema koja valimistel tekitab küsimusi, milliseks kujuneb vabariiklasest presidendi Donald Trumpi suhe oma erakonnakaaslastest rahvaesindajatega, kellest paljud teda ei toeta.

title: Trump peab halvima vältimiseks lepitama vabariiklased


authors:
Aivar Pau
Tehnikaportaali Toimetaja
Toomas Huik
Jaanus Lensment

description: Eestis on puudu mitu tuhat IT-töötajat ja siia ei kipu emigreeruma ka välismaa spetsialistid – me pole vaatamata riigijuhtide ilukõnedes lubatutele nende jaoks ikka veel tõotatud maa. Tagajärjeks on reaalne oht meie majanduskasvule ja arendustaseme langus, mille päästab nii lühemas kui ka pikemas perspektiivis vaid allhangete tellimine välismaalt, leiab tehnoloogiaekspert ja tööjõuvahendaja Paavo Pauklin.

title: Ekspert: IT-inimesi ei ole ega tule


description: Autoralli MM-sarjas on pärast Volkswageni taandumist segased ajad ja kõik ootavad neljakordse maailmameistri Sebastien Ogier’ otsust tuleviku kohta. Eelkõige on Ogier’d seostatud M-Spordi ja Citroëniga. Väljaandes Autoportal märgitakse, et Ogier kirjutab peagi alla lepingule M-Spordiga ja seal saaks ta tiimikaaslaseks Ott Tänaku.

title: Ogier’d ja Tänakut ennustatakse tiimikaaslasteks


description: Napilt aasta tegutsenud Nordica teatas, et Poola LOT on omandanud 49-protsendilise osaluse Nordica tütarfirmas Regional Jet, muuhulgas lõpetatakse lähikuul senine koostöö Adria Airwaysiga. Kuigi otseselt ei ole veel tegemist Nordica erastamisega, ei välista majandus- ja taristuminister lennufirma liikumist erakätesse.

title: Alanud on Nordica erastamine


authors:
Oliver Kund
Adele Johanson
Marianne Loorents
Virumaa Teataja

description: Uue koalitsiooni maksupoliitika põhijooned olid eilseks õhtuks kinniste uste taga välja joonistunud. Suure tõenäosusega võetakse lähiaastatel lubaduste elluviimiseks lisaraha nii uutest tarbimismaksudest kui ka sotsiaal- ja tulumaksu tõusust.

title: Tulekul on maksutõusud

maintext:
Kuigi viimane lihv antakse otsustele täna hommikul, oli Postimehe andmetel eilseks õhtuks selge, et suurim rahaline kaal on just seniste ajatatud maksulangetuste seiskamisel või ümberpööramisel.
Näiteks on kavas tõsta nii füüsilise kui ka juriidilise isiku tulumaksumäära praeguselt 20 protsendilt vähemalt 21 protsendile, tuues nii riigieelarvesse 92 miljonit eurot lisaraha.
Muutus ootab ka sotsiaalmaksu, mille kokku lepitud langetamine jäetaks lähiaastail ära ja maksumäär viidaks tagasi 33-le või enamale protsendile. Viimane tooks võrreldes seniste prognoosidega 90 miljonit lisaeurot.
Muudatus vajab etteteatamist
Ennaktempos läheks aga tõstmisele õlleaktsiis, milles pole küll veel täpselt kokku lepitud, ent kust loodetakse vähemalt kümme miljonit eurot lisatulu.
Üks radikaalsemaid on kava kaotada eestlastele harjumuspärased tulumaksuvabastused näiteks eluasemelaenu intressidelt ja koolituskuludelt, millega riik säästaks kümme miljonit eurot aastas. Viimast oli kavas piirata ka eelmisel valitsusel.


authors:
Oliver Kund
Joosep Värk
Mihkel Maripuu

description: Politsei- ja piirivalveameti liiklusjärelevalvekeskus langetas selle aasta 7. jaanuaril toonase riigikoguliikme Martin Repinski (Keskerakond) suhtes otsuse, millega määrati talle 240 euro suurune rahatrahv. Trahv määrati liiklusseaduse paragrahvi alusel, mis puudutab mootorsõiduki lubatud sõidukiiruse ületamist vahemikus 21–40 km/h.

title: Tulevane minister Repinski on korduvalt kihutanud

maintext:
Repinski on kihutamisega silma paistnud ka varem: 2013. ja 2014. aastal jäi ta sellega vahele kolm korda. Ühel korral ületas ta piirkiirust lausa vahemikus 41–60 km tunnis, mille eest määrati talle 300 euro suurune trahv. Isegi pärast selle ilmsiks tulekust mullu Eesti Päevalehes avaldatud artiklis jätkas Repinski kihutamist.
Nüüd ütleb ta, et see jäigi viimaseks korraks. «Sõidukiiruse ületamine oli selgelt viga, mille eest olen oma karistuse ka saanud. Trahv on tasutud. Minu tegu oli õigustamatu ja enam see ei kordu,» sõnas Repinski.


description: Postimehele teadaolevalt pakub peaminister Taavi Rõivase ellu kutsutud majanduskasvu ergutamise töörühm järgmisel kolmapäeval teiste hulgas valitsusele välja ka idee, et regulaarsete dividendide pealt võiks senise 20 protsendi asemel maksta vaid 14 protsenti tulumaksu. Regulaarse maksena nähtaks kolme viimase aasta keskmist jaotatud kasumit. Sellest üle jäävat osa maksustataks endiselt 20 protsendiga.

title: Ettevõtjad tahaksid dividendidelt vähem maksu maksta


description:
Baltimaade elanikud on aga surmtõsised, mõeldes sellele, et nende riik ja elu on ohus.

Male suurmeister Garri Kasparov kommenteeris Donald Trumpi võitu USA presidendivalimistel.

title: Spordi lühiuudised


description:
«Jäämurdja» Venemaa 2016
Režissöör Nikolai Homeriki

osades Pjotr Fjodorov, Sergei Belogolovtsev, Anna Mihhalkova jt
Pikkus kaks tundi, ekraanil alates 4. novembrist.

title: Kangelaslike nõukogude meremeeste võitlus jääkoletisega


description: Norra murdmaasuusatamine langes hooaja eel dopinguskandaalide tõttu seninägematusse madalseisu, kuna viimaste aastate superstaarid, valitsevad MK-sarja võitjad Martin Johnsrud Sundby ja Therese Johaug jäid vahele dopingu tarvitamisega. Paljud keelatud ainetega mitte seotud sportlased on sattunud enneolematu meediakära haardesse, mis tekitab omakorda lisapingeid. Peaaegu iga pressikonverents jõuab lõpuks dopingujuttudeni. Lisaks käib riigis suurem debatt astmaravimite kasutamise teemal.

title: Doping tõi Northugile rahu ja vaikuse


description: Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse juht, endine Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides Jüri Luik toonitas intervjuus Postimehele, et kõik Eesti kokkulepped on sõlmitud Ameerika Ühendriikide kui riigi, mitte ühe või teise presidendiga.

title: Trumpi meeskond vajab kiiret Balti-koolitust


authors:
Karel Reisenbuk
Silver Alt

description: Uue võimuliidu avalikustatud majandus- ja maksupoliitika programmi järgi on neil plaanis kehtestada uutele autodele mootorsõidukite registreerimise tasu, mis määratakse sõidukimootori võimsuse alusel.

title: Uus maksuplaan tõstab autode hinda


description: Kuigi Rally Estonia oli viimastel aastatel Eesti üks paremini korraldatud spordiüritus, seisis kogu süsteem püsti kolme mehe, Urmo Aava, Silver Küti ja Tarmo Hõbeda najal, kellele pole see kunagi olnud põhitöö. Hobikorras riigi üheks visiitkaardiks kujuneva ürituse vedamine pole aga pikas vaates jätkusuutlik. Seepärast on 2017. aasta ralli korraldamisest loobumine ehk teisisõnu aja mahavõtmine arusaadav.

title: Peep Pahv: mitte lihtsalt võistlus, vaid riigi visiitkaart


description: Hei, mehed, talv on kohal! Tuli teine ootamatult nagu siinmail tavaks. Autole oled ammu talverehvid alla pannud, samamoodi tuleks hooaja järgi ümber teha ka isiklik garderoob. Teeme asja lihtsaks – viis stiilset meest annab nõu, mida kanda ja mida mitte. Loe läbi ja asi klaar.

title: Moekäsud ja -keelud meestele


description: AUTORALLI. Viimastel päevadel kogub aina enam tuure uudis, et Volkswageni MM-sarjast lahkumise järel tööta jääv neljakordne ralli maailmameister Sebastien Ogier istub uueks hooajaks M-Spordi rooli. Nüüd kirjutatakse juba üsna kindlalt, et leping saab järgmisel nädalal allkirjad ja prantslane istub testiks ka järgmise aasta Ford Fiesta rooli.

title: Ogier istub juba järgmisel nädalal M-Spordi rallimasina rooli


description: Tärkava põlvkonna seas üha massilisemat tähelepanu pälvivast youtuber’ite kommuunist hakkab ettevõtetele ja brändidele saama vägagi odav, osavalt varjatud ja sisuliselt kontrollimatu reklaamikanal, mille kaudu mõjutada vargsi õrnas eas noorte ostueelistusi.

title: Brändid võtsid youtuber’itelt süütuse


description: Postimees käis uurimas, kuidas õnnestub Rootsil asüüli saanute ühiskonda kaasamine ja kes seda veavad. Vesteldes Stockholmis erinevate abiorganisatsioonide töötajatega, joonistus välja huvitav muster. Paljud aktivistid on ka ise aastaid tagasi põgenikena Rootsi saabunud või on seda teinud nende vanemad. Need on inimesed, kes on ka omal nahal tundnud, kui keeruline on tegelikult saada selles põhjamaa riigis omaks võetud, ja aastatega on neil kogunenud teadmisi, mida praegustele tulijatele jagada.

title: Rootsis aitavad uusi tulijaid endised põgenikud


description: Sotsiaaltöötaja Anu sõnul on Mardi eest lihtne hoolitseda, sest ta on maailmaga kursis ja ütleb ise alati, mida ta soovib, kuid kurb on see, et Eestis ei ole võimalik kõiki raskelt haigeid inimesi aidata.

title: Hooldekodus on liiga vähe kohti


description: «USA! USA!» puhkesid hüüded Hiltoni New Yorgi hotelli ballisaalis, kui saabusid uudised, et Donald Trump oli noppinud võidu Ohio ja Florida osariigis. «Kutt, me võidame need valimised!» kõlasid mõne entusiastliku poolehoidja prohvetlikuks osutunud reaktsioonid.

title: "Ma armastan Ameerikat. Tänan teid!"


description: «Eesti mees jäägu eesti meheks igas ametis, igas seisuses, maal või linnas. Eesti vend, ole sina kirikuõpetaja või kooliõpetaja, kaupmees või käsitöötegija, tohter või mõni muu tark, köster või koolmeister, maamõõtja või vallavalitseja – jää ustavaks eesti rahva liikmeks, jaga temaga õnne ja õnnetust, rõõmu ja kurbust, mõru ja magusat, püüa jõudumööda head tema edasisaamiseks teha, siis oled aus mees kõikide ees.»

title: Eesti kultuuri täheatlas: kogudusest rahvuseks

maintext:
See on ainult üks lõik 19. juunil 1869 Tartus esimesel üldlaulupeol peetud Jakob Hurda peokõnest, milles üks tulevasi rahvusliku liikumise juhte, toona veel Tartu kroonugümnaasiumi 30-aastane õpetaja, asetas paika rahvusliku ideoloogia nurgakivi. Ta oli vormistanud need kolme soovina, kõik kolm seotud vaimuharidusega: pärisorjusest vabanenud talupoeg soetagu koju eestikeelset aja- ja muud kirjandust ning lugegu seda; ärgu mingu oma tarkuses kõrgiks ja jõudku eestikeelne hariduskorraldus vähemalt keskmise taseme (Eesti Aleksandrikooli asutamine) saavutamiseni.
Kuid tähelepanu väärib Hurda pöördumine eestlaste kui eesti vendade (teisal ka eesti õdede ja vendade) poole. See on eestlaste võrdlemine usukogudusena. Folklorist Madis Arukask ongi Hurda kõne kohta öelnud, et see oli meetodilt vennastekoguduslik, milles ärkamine isikliku valgustatuse läbi pidi viima kogu rahva ärkamiseni (rahvusliku) kogudusena. Rahvuseks saamine oli ennekõike usutegu.


description: 61-aastane Araali mere kalur Žaksõlõk Dilžanov ja tema kolm kalurist poega tõusevad igal hommikul kell kuus, et asuda varakult teele. Kui Žaksõlõk oli veel noor, tuli tal astuda kõigest 200 meetrit, et kalapaadiga järvele sõita. Nüüd tuleb sõita 15 kilomeetri kaugusele.

title: Kalale Araali merele: saaki tuleb nagu muda!


description: Eesti ujumiskoondis vahetas oktoobri keskel peatreenerit ja uueks lootsiks sai Tartus töötav treener Janno Jürgenson. Uue juhendaja käe all peaks koostöö klubide, sportlaste ja treeneritega käima minema uuest aastast ning Jürgensoni sõnul on peamine eesmärk luua järjepidev koondisesüsteem, mis klubide enda töö kõrval suudaks pakkuda lisaväärtust ja struktuurset tuge, millest peamiselt puudust tuntakse.

title: Värsked tuuled ujumiskoondise süsteemis


authors:
Evelyn Kaldoja
Xinhua Scanpix

description: Türgi riigipöördekatse järel toimunu pole NATO-le enam mitte ainult poliitiliselt ebameeldiv teema, vaid otsene personaliprobleem: möödunud kuuks oli Ankara tagasi kutsunud 400 alliansi struktuurides töötanud sõjaväelast ja diplomaati ning nüüd ollakse kimpus neile asemike leidmisega.

title: NATOs teeninud türklased on asunud liitlastelt varjupaika paluma


description: Soome spordiavalikkus hullub. 18-aastane Patrik Laine liitus hooaja eel Põhja-Ameerika profiliigas ehk NHLis mängiva Winnipeg Jetsiga ning noor soomlane alustas ookeanitagust karjääri otsekui komeet. 14 mänguga visatud 11 väravat on ajalooline saavutus: mitte kunagi pole ükski alla 19-aastane mees sellist statistikat näidanud. Kaks korda on Laine kirja saanud kübaratriki ehk visanud ühes mängus kolm väravat. Ka see on rekord, kuna mitte keegi pole oma debüütaastal nii kiiresti kahe kübratrikini jõudnud. Lainest on saanud soomlaste au ja uhkus.

title: Imemees Laine peegeldab Soome hoki töö vilju


authors:
Uwe Gnadenteich
Tairo Lutter

description: Ööl vastu kolmapäeva veeti Harjumaalt Murastest Tallinna Lennusadamasse kunagine piirivalve lennusalga kopter Mi-8T, millest saab muuseumieksponaat.

title: Päästekopter viidi Lennusadamasse vanaduspuhkusele


description:
Vastased mängisid, nagu oleks tegemist Meistrite liiga finaaliga, kuid meie arvasime, et tegemist on suvise sõprusmänguga.

Manchester Unitedi peatreener Jose Mourinho pärast 1:2 kaotust jalgpalli Euroopa liigas Fenerbahcele.

title: Spordi lühiuudised


description: Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani võitlus saksa koomiku Jan Böhmermanniga, kes väidetavalt teda Saksa ringhäälingu telekanalil ette kantud luuletusega solvas, kestab edasi.

title: Erdoğani solvanud saksa koomiku kohtuasi läks uuele ringile


description: Meie finantsturgude spetsialistid kordasid eelmise kümnendi esimesel poolel pidevalt «KIE, KIE, KIE!», kui tuli jutuks, kuhu oleks kasulik investeerida. KIE ehk Kesk- ja Ida-Euroopa oli kuni eelmise kümnendi keskpaigani tõotatud maa ja pea ainus piirkond, kuhu investeerimisfondid (ka pensionifondid) oma klientide raha paigutasid.

title: Pensionifonde kummitab siiani 2008. aasta


description: JALGPALL. Kevadel esimest korda Inglismaa meistriks kroonitud Leicester City vallutab nüüd juba Euroopat. Kolmapäeval tehti Meistrite liigas võõral väljakul 0:0 viik FC Kopenhaageniga ning edasipääs järgmisesse ringi on sisuliselt vaid vormistamise küsimus.

title: Leicester City vallutab Euroopat


description: Kõik need legendid, keda me armastame ja jumaldame, nad jõid nagu kuradid ja suitsetasid nagu hullud.Jürgen Klopp kaitses joomisega vahele jäänud Wayne Rooneyt.

title: Spordi lühiuudised


authors:
Risto Berendson
Jaanus Lensment

description: Organiseeritud kuritegevuse ristiisa Nikolai Tarankovi tapmise üles tunnistanud mees on tapetu lähedane peretuttav. Tema isa oli Tarankoviga sõbrustanud aastakümneid.

title: Tarankovi tapmise tunnistas üles sõbra poeg

maintext:
«Kolja oli seda inimest kohelnud nagu lihast poega.» Nii kirjeldas 14. septembril tapetud Nikolai Tarankovi suhet tapjaga allilmaliidri lähikondne.
Ta pidas silmas Tarankovi tapmises kahtlustatavat 36-aastast meest, kellega keskkriminaalpolitsei on tegelenud juba viimased kaks kuud. Uurijad loodavad kõmulise kriminaalasja saata prokuratuuri veel sel aastal. Tapmises kahtlustatu tunnistab süüd ja on kogu loo uurijaile ära rääkinud. Jäänud on vaid eeluurimisega kaasnev tehniline pool.


description: KORVPALL. Euroliiga põhihooajal läks vaja seitset mänguvooru, et kõik meeskonnad saaksid kirja vähemalt ühe võidu või kaotuse. Viimasena liitus kaotajate nimekirjaga Moskva CSKA, kes jäi kolmapäeval võõral väljakul 83:91 alla Istanbuli Darüssafakale.

title: Blatt lõpetas CSKA võiduseeria


description: Pärast vabariiklaste kandidaadi Donald Trumpi üllatusliku võidu väljakuulutamist täitus internet Trumpi-teemaliste meemidega, mis on paljudele vahend oma emotsioonide väljendamiseks.

title: Naer läbi pisarate – Trumpi meemid ujutasid interneti üle


description: VÕRKPALL. Sel hooajal pallib piiri taga koguni 15 Eesti meesvõrkpallurit, neist mõnigi, nagu Poola, Prantsusmaa ja Türgi, kuulub tippliigasse ning on suutnud end seal kenasti pildile mängida. Vaatame, kes on suutnud välishooaega paremini alustada, ning vaatame üle eestlaste kohad statistkatabelites.

title: Eesti mängijad tippliigade tipus


title: Lühiuudised

maintext:
Mälestati Briti mereväelasi
11. novembril toimus Briti saatkonna eestvedamisel koostöös EELK ja Eesti Kaitseväega Tallinnas kaitseväe kalmistul Eesti Vabadussõjas langenud Briti kuningliku mereväe haudade juures traditsiooniline mälestuspäeva tseremoonia. Osalesid kaitseministeeriumi ja kaitseväe esindajad, Eestis resideerivad suursaadikud, kaitseatašeed, Ühendkuningriigi ja Rahvaste Ühenduse riikide kodanikud.
Täpselt kell 11.00 ehk hetkel, mil 11.11.1918 Esimeses maailmasõjas relvad üle Euroopa vaikisid, mälestati kaheminutilise leinaseisakuga kõiki, kes oma elu nii toimunud kui ka käimasolevates relvakonfliktides on ohverdanud. Mälestustalituse viisid läbi vaimulikud Gustav Kutsar, Gustav Piir, Tõnis Nõmmik, Mikk Leedjärv ja Meelis Rosma.
Religiooni, rahvusluse ja riikluse seostest
Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts ja Tartu ülikool koostöös Eesti kirjandusmuuseumi ja Tartu Nefa rühmaga korraldasid 10.-11. novembril Tartu ülikoolis konverentsi «Religion and Nation(alism): Entanglements, Tensions, Conflicts», kus ettekandeid pidasid 17 riigi religiooni- ja ühiskonnauurijad. Konverents keskendus religiooni, rahvusluse ja riikluse seoste vaatlusele.
TÜ võrdleva poliitika lektori ja konverentsi ühe kaaskorraldaja Alar Kilbi sõnul on seosed religiooni ja rahvusluse puhul tänapäeval lihtsalt tuvastatavad ja samas väga mitmepalgelised.
Kaitseliidu 98. aastapäev
12. novembril tähistas Kaitseliit Põltsamaal 98. aastapäeva. Esimest korda peeti pidupäeva puhul ka jumalateenistus Põltsamaa kirikus, mille altariruum on ajalooliselt olnud suurtükitorn.
Kaasa teenisid peapiiskop Urmas Viilma, Põltsamaa koguduse õpetaja Markus Haamer ja kaplan Aivar Sarapik. Jutlustas Kaitseliidu vanemkaplan major Raivo Nikiforov. Peapiiskop Viilma andis Kaitseliidu ülemale brigaadikindral Meelis Kiilile üle EELK Teeneteristi III järgu ordeni.


title: Maarja medal emeriit- peapiiskop Andres Põderile

maintext:
Kirikuaasta eelviimasel pühapäeval Tallinna toomkirikus peetud toompäevade missal andis toomkoguduse juhatuse esimees Indrek Treufeldt emeriitpeapiiskop Andres Põderile üle koguduse selle aasta Maarja medali ja kultuuripreemia.
Järjekorras XVII Maarja medali laureaat Andres Põder tänas kogudust suure tunnustuse eest ja lisas, et on suur au saada kultuuripreemia ja Maarja medal paigas, mis on üks Eestimaa kultuuri hälle, sest rajati ju siia aastasadu tagasi toomkool ning siin on sajandeid viljeldud vaimukultuuri, kuulutades jumalasõna ja teenides inimesi.
Põder on aastate jooksul olnud tegev hariduspõllul nii usuteaduse instituudis kui muusikaakadeemia või Tartu ülikooli kuratooriumis. Ta on seotud ka muusikaeluga, olles lauluraamatukomisjoni liige ja vaimulike laulupidude traditsiooni taasalgataja.
Põder tuletas meelde, et toomkirik on olnud usuteaduse instituudi üliõpilastele nõukogude ajal nagu koolimaja, kus peeti proovijutlusi ja praktilise usuteaduse seminare.
Missal teenisid emeriitpeapiiskop Andres Põder, õpetajad Arho Tuhkru ja kaplan Meelis Rosma, koguduse koor Laudate Dominum Veljo Reieri juhatusel ning organist Piret Aidulo.
Maarja medali annetab toomkogudus isikule, kes on oma tegevusega andnud märkimisväärse panuse Eesti kultuuriellu, süvendanud ja levitanud kristlikke väärtusi.
XVI toompäevade juhtlause «Tuhast tõusnud!» tuletab meelde, et tänavu tähistab toomkirik oma taaspühitsemise 330. aastapäeva. Kui 1684. aastal oli Toompeal suur tulekahju, siis põles maha ka toomkirik. Taastamist alustati kelladest, Toompea ärkas pikkamööda ellu ja valmisid Tallinna suurima puunikerdusmeistri Christian Ackermanni tehtud Eesti barokiajastu pärlid toomkiriku altar ja kantsel.
Täna toimuv toomkonverents ongi pühendatud kiriku kunstiväärtustele, nende ajaloole ja restaureerimisele. Toompäevade lahutamatuks osaks on muusika. Pühapäevasel juubelikontserdil «Kolmkümmend aastat oreli ja viiuliga» sai organist Kadri Ploompuud ja viiuldaja Meelis Vaharit taas musitseerimas kuulda, kaastegevad olid sopran Ludmilla Kõrts ja tšellist Konstantin Martõnov.
Kiriku käärkambris teisipäeval peetud sõna ja muusika õhtul pakkus Katedraali ansambel hingedeaja muusikat. Toompäevad lõpetatakse täna õhtupalvusega.
Tiiu Pikkur


title: Kui palju maksab kümme aastat?

maintext:
Üks kaunimaid kohti Eestis on Taevaskoja ürgorg. Peaaegu 70 aastat tagasi tuldi mõttele paisutada Ahja jõgi ja ehitada jõele tamm. See tundus olevat elektri tootmiseks sobivaim lahendus. Jõevee tõstmisega hävitati meie kauneimaks peetud Saesaare kärestik, muutus jõe biokeemiline režiim, veetaimestik ja kalastik. Kui suvel paisjärvele veelaevaga Lonny sõitma minna, võib tänini vee all näha kände. Et tagada lõhelistele kudemis- ja elupaik, leiti kaks aastat tagasi, et tamm tuleks lammutada. Ilus mõte, ent kas piisavalt põhjendatud. Endise, tammieelse olukorra taastekkeni võib kuluda järgmine pool sajandit.
See juhtum meenus seoses vaidlustega Rail Balticu ümber. Uue trassi rajamise teemal on korduvalt sõna võtnud Tartu Pauluse koguduse liige, MTÜ Avalikult Rail Balticust liige Priit Humal. Teemat ajendas aga üles võtma hiljuti avalikuks tulnud uudis, et ka edaspidi puudub lootus rongiga Tartust Riiga pääseda. Aga mitte ainult. Kuigi bussid sõidavad Tartu ja Tallinna vahet väga tihti, tuleb pilet pealinna sõiduks ette osta ja rongki on rahvast täis. Priit Humala ja mõttekaaslaste vastuväited, sealhulgas avaliku elu tegelaste kiri, kus nad soovivad senise projekti üle vaadata, on tulemuseta. Rail Balticu koordinaator Kristjan Kaunissaare ütleb, et «kui trassi nüüd veel muutma hakata, pööraksime ajas kümme aastat tagasi».
On muidugi selge, et Eesti vajab paremat ühendust Euroopaga ja Rail Balticu projekt hõlmab raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini, aga kas Tallinnast Riiga pääseb Pärnu või Tartu kaudu, on juba iseasi. Pikem ja kallim küll, aga pigem pöörata praegu ajas kümme aastat tagasi kui poole sajandi pärast.
Rita Puidet


title: Haapsalus süüdati advendiküünal

maintext:
Kolm, kaks, üks,” lugesid täna õhtul lossiplatsile kogunenud sajad inimesed, enne kui süttisid ühekorraga advendiküünal ja tuled Haapsalu linna tänavusel jõulupuul. “Oh kui ilus,” käis kahin läbi rahvahulga tuledesäras kaharat puud nähes.
Sel aastal süüdati advendiküünal Haapsalus esimese advendi laupäeval ja traditsiooniliselt sai iga soovija sellest suurest küünlast võetud advenditule koju viia.
Aselinnapea Peeter Vikman ütles oma tervituses, et valgus on advendiaja üks tugevamaid sümboleid – selles on ootust ja lootust. Ta sooviski kokkutulnutele jõuluvalguse leidmist ja püüdu seda kasvatada ja hoida.
Piiskop Tiit Salumäe tuletas meelde, et alanud advendiajal, mis sel aastal on pikim võimalikust, tuleks märagata abi ja tuge vajavaid inimesi enda kõrval. “Olen kogenud seda, et ükski heategu, mis on tehtud ei jää tasutama,” kinnitas ta.
Edasi loe Lääne Elust.


title: Janek Mäggi: miks president Kersti Kaljulaid Jumalat kardab?

maintext:
Vaevalt on Eestis avaliku elu tegelast, kes julgeks kõvahäälselt tunnistada, et ta ei ole kunagi lugenud Eesti kõige kuulsamast kirjandusteosest, viieköitelisest sookuivendamise käsiraamatust ühtegi osa. Jutt käib A. H. Tammsaare «Tõest ja õigusest».Mõned sõnahullud päriseestlased defineerivad «Tõe ja õiguse» kaudu kohaliku inimese vaimset võimekust – intelligentne inimene on suutnud «Tõde ja õigust» lugeda, tsiteerib seda regulaarselt, ning kui meelde tuletada ei viitsi, tungleb iga kuu esimesel päeval kümne sõrmega Tallinna Linnateatri e-piletisabas, et Elmo Nüganeni kunstiliselt voolitud tükid teatrilaval ära ja/või üle kaeda.
Ometi on terve maailm täis intelligentseid inimesi, keda soode kuivendamine ei morjenda.
Kui ma kirikus ei käi ja Jumalat ei usu, ei tähenda see, et Jumalat olemas ei ole. Ta võib siiski olla. Kui ma kirkus käin, ei tähenda see, et ma Jumalat seal kohtan ja ma usun tema olemasolu.
Iga kristlane on aeg-ajalt ateist – me kõik oleme oma südames teda salanud; ning iga ateist on aeg-ajalt kristlane – nende üle, kes evangeeliumit kuulnud ei ole, mõistetakse kohut südametunnistuse järgi.
«Kuid riiklike tähtpäevade, samuti kiriklike pühade puhul kirikus käimine ei oleks siiras olukorras, kus kirikuskäik pole olnud minu jaoks varem nende tähtpäevade osa,» kirjutas president Kersti Kaljulaid oma Facebooki seinale, ja sai 3957 laiki.
Ma talun presidendi otsust, aga pean seda siiski väga kehvaks.
Edasi loe Postimehest.


title: Kiired ühendusteed seovad Eesti tervikuks

maintext:
Kümmekond aastat tagasi sain tuttavaks ühe Saksamaa pastoriga, kes oli valitud Baden Württembergi liidumaa parlamenti. Koguduse vaimuliku tööd ta parlamenditöö kõrvalt teha ei saanud ega jõudnukski ning keskendus poliitikale. Mõne aasta eest teda parlamenti tagasi ei valitud, vanas koguduses on loomulikult uus hingekarjane ja nüüd on ta õpetajaks ühes Saksamaa kiirteeäärses kirikus.
Selles kirikus ei käi koos kindel kogudus, sest kogudust ei olegi. On kiirtee, kiired autod ja kiirustavad inimesed ning üks kirik selle kiirtee ääres. Kirikusse tulevad inimesed, kes tahavad kihutamisest välja astuda. Enamikku oma kirikulistest see minu tuttav pastor rohkem kui üks kord tavaliselt ei näe.
Oma töö kohta ütleb ta, et kirikulisi jagub. Maa on suur ja rahvast palju, neid, kes pikal teekonnal hingetuge vajavad, jätkub. Saksamaa kiirteed on Euroopas teadagi klass omaette.
Tallinna-Tartu maantee neljarealiseks turvaliseks kiirteeks ehitamine on olnud väga paljude sel teel liiklejate unistus. Nii ka minu oma. Paraku on tööd jõudnud vaid Koseni ja seal toppama jäänud. Tunnustan lahkuva valitsuse majandusministrit Kristen Michalit, kel õnnestus teised ministrid (eeskätte rahandusminister) nõusse saada ja juba järgmisel aastal teetööd jätkuvad, sest otsus kuni Mäoni see tähtis tee neljarealiseks ehitada on vastu võetud.
Kui see otsus tuli, kritiseerisin ministrit, öeldes et see on vaid pool rehkendust ning tarvis on Tallinna-Tartu tee kogu pikkuses kiirteeks ehitada. Olen seda teemat Tartu linnapeana järjepanu fookuses hoidnud.
Kolm nädalat tagasi tutvustas maanteeameti peadirektor Tartu raekojas ameti plaane ja ütles, et mõne aasta pärast oleks Tartu ja Tallinna vaheline kiirtee täies pikkuses reaalne. Nädal hiljem teatas minister Michal, et soovib ja tal on plaan, kuidas kõigile olulistele suundadele Tallinn-Tartu, Tallinn-Narva ja Tallinn-Pärnu kiirteed ehitada.
Loomulikult maksab taoline tee-ehitus raha ja mitte vähe. Kuid need teed võimaldaksid rahval turvaliselt ja kiiresti liigelda ning annaks Eesti arengule võimsat hoogu juurde. Taoline samm oleks liialduseta viimase saja aasta kõige tõhusam regionaalpoliitiline meede.
Eestit ootab ees valitsuse vahetus. Ma loodan väga, et turvaliste kiirteede algatus leiab väärilise peatüki ka uue valitsuse programmis. Kuigi meil on pahatihti kombeks eitada eelkäijate häid tegusid, peaksime sellest kammitsast välja kasvama.
Tallinna-Tartu maantee vahetus läheduses, peaaegu poole tee peal paikneb Anna kirik. Ma ei ole kordagi sellesse kirikusse sisse astunud. Olen näinud vahel, et kirikus ja kiriku ümber on rahvast, aga sisse pole läinud. Kuigi olen mõelnud, et tahaks auto kinni pidada. Ometi pole seda teinud, sest just on õnnestunud mööda sõita mõnest suurest veoautost või pikaks veninud autorongist ja siis tuleb ju seda kõike (möödasõite) uuesti teha.
Kui Tallinna-Tartu maanteest saab kiirtee, siis võib-olla on Anna kogudus nõus jagama oma kirikut ka kiirteel sõitjatega. Kui me tunneme, et vajame hingekosutuseks seal pausi.
Urmas Klaas,
kolumnist


title: Õunapuu istutamise idee on jõudnud Saksamaale

maintext:
Kui Vigala koguduse liikmed oma Berliini lähistel asuvat sõpruskogudust külastasid, viisid nad Ida-Saksamaale Eestist kingituseks kaasa õunapuu, mis nüüd kasvab Erkneri kiriku aias.
Tähistamaks aastatepikkusi partnerlussuhteid Erkneri ja Hollandis asuva Halstereni koguduse ning Eesti Vigala koguduse vahel, toimus Saksamaal Erkneri Genezareti kirikus oktoobrikuu viimasel nädalavahetusel kolme koguduse osavõtul pidulik usupuhastuspüha jumalateenistus. Erkneri koguduse sõprussuhted Hollandis asuva kogudusega on kestnud juba 35 aastat ning Vigalaga seob sõprus 25 aastat.
Vigala delegatsiooni koosseisu kuulusid lisaks koguduse õpetajale Kristiina Jõgile veel koguduse juhatuse esimees Heino Aosaar, Sirje Aiaots, Luc Saffre, Ly Rumma ning Mari ja Iiris Saffre.
«Sõpruskoguduses Erkneris otsustati meie soovitusel reformatsiooni juubeliaasta tähistamiseks istutada kiriku kõrvale õunapuu – lootuse puu,» jagab Vigala õpetaja Kristiina Jõgi Eesti Kirikule rõõmsat uudist suhetest sõpruskogudusega Saksamaal.
«Tegemist on kohalikust talust pärit ja hästi tuntud sordiga, mis peaks hakkama kandma ilusaid punaseid ja maitsvaid õunu,» tutvustab õp Jõgi Saksamaale viidud istikut, tunnistades, et sordi nimi ei ole tal küll meeles.
Ta selgitab, et lisaks õunapuu istutamise ideele ja õunapuu istikule viisid Vigala koguduse liikmed saksa sõpradele mälestuseks reformatsiooni teema-aastat EELKs tähistavad rinnamärgid ja sõpruskogudusele jääb külaskäiku meenutama juubeliaasta logost inspireeritud dekoratiivne viltvaip-vimpel, mille tegi käsitööna koguduse liige Ly Rumma.
Kristiina Jõgi räägib, et nende kingitus võeti saksa sõprade poolt vastu vaimustusega. «Kuuldavasti nii mõnigi koguduse liige plaanib nüüd ka oma aeda istutada reformatsiooniaasta õunapuu,» nimetab ta, lisades, et Erkneri koguduse pastor lubas aga teha õunapuu istutamise ettepaneku kogu Berliini piirkonna kogudustele.
Nõnda jõudis Martin Lutherile omistatud mõte õunapuu istutamisest justkui ringiga tagasi Lutheri maale. Õunapuu 12 000 elanikuga Erkneri kiriku aias hakkab loodetavasti kandma head vilja ning meenutab reformatsiooni juubeliaasta künnisel usuisa mõtet, et kui ka homme oleks maailma lõpp, on õige täna istutada õunapuu.
Liina Raudvassar


title: Tallinna Raekoja platsil süüdati esimene advendiküünal

maintext:
27. detsembril süütasid Tallinna abilinnapea Taavi Aas ja Tallinna praost Jaan Tammsalu Raekoja platsi jõulupuul esimese advendiküünla.
Advendiküünla süütamise pidulikul üritusel laulsid Tallinna praostkonna koorid – Jaani koguduse kammerkoor ja segakoor, Kaarli koguduse kontsertkoor ja kammerkoor Canorus, Nõmme Rahu koguduse segakoor, Peeteli koguduse kammerkoor, Püha Vaimu koguduse kammerkoor ja kammerkoor Crede ning Tallinna Kammerkoor.
Praost Jaan Tammsalu soovitas võtta advendiajal aega iseenda ja oma lähedaste jaoks ka siis, kui tundub, et on kiire.
Tallinna Raekoja platil imetlesid tallinlased linna jõulupuud esimest korda 1441. aastal. Advendiküünla süütamine linna jõulupuul on aga uuem tava, vahendas “Aktuaalne kaamera”.
Raekoja platsile pandi jõulupuu püsti 10. novembril. Tänavune pealinna keskne jõulupuu on pärit Raplamaalt, Käru vallast.
Edasi ERR Uudistest.


title: Seinakalender "Eestimaa kirikud 2017"

maintext:
2017. aasta kalendris Viljandi praostkonna pühakojad. Osta kalender oma perele, sõbrale, koguduse liikmele. Üksikmüügi (1–9) hind on 2.90 €, müük alates 10 eksemplarist 2.50 €, alates 100 eksemplarist 2.00 €.
Esita tellimus sirje.kasemaa@eelk.ee või tel 733 7795.


title: Lapse palve vanemaile

maintext:
Kogu maailmas tähistati 20. novembril rahvusvahelist lapse õiguste päeva.
Eesti ühines ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, mis on laste õiguste sisu mõistmisel, arendamisel ja määratlemisel rahvusvaheliseks ning riiklikuks lähtedokumendiks, 20. novembril 1991. aastal. MTÜ Lastekaitse Liit tähistab igal aastal novembrit kui lapse õiguste kuud.
Eesti Kirik (2.10.1996) on 20 aastat tagasi avaldanud lapse kümme käsku oma vanemaile. Trükime need meeldetuletuseks.
• Ma olen veel laps, kes teie kaudu on tulnud maailma: ärge hüljake mind, sest mul ei ole teisi vanemaid!
• Ärge rikkuge abielu, sest mina kannatan selle tagajärgede all!
• Ärge riielge minuga asjata, sest mida enam te mind noomite, seda vähem teie sõnad mulle tähendavad!
• Palun pühendage osa oma ajast ka minule, sest sinna, kuhu te panete oma aja, matate ka südame. Kui te minust ei hooli, ei saa minust inimest!
• Ärge halvake minu mõtteid, tundeid ja häid tegusid halvustades, pilgates või ähvardades, sest asjad, mis teile näivad tühisena, on minu jaoks suured ja olulised! Ka teie ei osanud lapsena kõike!
• Ärge petke end, andes minu täita teie täitumata jäänud eesmärgid ja lootused. Minul on elus oma rada ja koht, ka mina pean eksima!
• Ärge vaadake tegelikkusele läbi sõrmede, sundides peale oma seisukohti, sest minul tuleb asju teha omal viisil. Mul tuleb uskuda, ehkki teie ei usu, loota, ehkki teie ei looda. See, et te ei tea kõike, ei vähenda teie väärtust minu silmis, kui olete andnud mulle võimaluse.
• Austage oma poega ja tütart, et ka nemad õpiksid austama enese ja teiste elu.
• Ärge soovige enesele asju, mis pole himustamist väärt, teie tahe ja soovid ei jäta mõjutamata ka minu soovide maailma.
• Ärge võimaldage mulle kõike, mida soovin, sest liigses vabaduses on sageli hoolimatus, liigses helduses sügavamate tunnete puudumine, sallimatuses ihalduste mahasurumine. See omakorda soodustab kibestumist, töövõimetust ja negatiivseid emotsioone.


title: Jõulumuusika festival “Kirikupühad Maarjamaal”

maintext:
Corelli Music rõõmustab taas publikut aastal 2010 alanud jõulumuusika festivaliga „Kirikupühad Maarjamaal“. See kestab kogu pika pühadeaja 27. novembrist 2016 kuni 9. jaanuarini 2017,
alates 1. advendist novembri lõpus läbi jõuluootuste ja pidulike aastalõpu kontsertide kuni kolmekuningapäeva ja õigeusu jõuludeni jaanuari alguses. „Kirikupühad Maarjamaal“ patroon on Eesti Kirikute Nõukogu president, peapiiskop emeeritus Andres Põder.
Jõulufestivali 2016 kavas on kontserdid „JÄÄOREL“ esimesel advendil, 27.11. Tallinnas, “Jõuluootuse vasksed helinad” kolmandal advendil, 11.12. Tallinnas, traditsioonilised aastalõpukontserdid „MAGNIFICAT“ 28.-29.12. Tartus ja Tallinnas ning „Uus täht klassikataevas!“ 5. ja 9.01. Tallinnas ja Narvas. Pühadehõnguliselt sätendavaid muusikaelamusi pakuvad Ulla Krigul positiivorelil ja Jaan Sööt legendaarsest ansamblist Jäääär kitarridel, varajase vaskpuhkpillimuusika ansambel Clangor Cupri ja Ene Salumäe orelil, särav sopran Arete Teemets, Corelli Barokkorkester, ansambel Eboracum Baroque ja dirigent Chris Parsons Suurbritanniast ning kuus vokaalsolisti ehk täiesti uus renessanssmuusika ansambel nju:Est consort.
Kauneid jõule soovib Corelli Music!
************************************************************
AVAKONTSERT. Esimene advent
P, 27.11.16 kell 19 Oleviste kirik, Tallinn
KAVA: “JÄÄOREL”
ESINEJAD: Ulla Krigul (harmoonium), Jaan Sööt (kitarr ja laul), Ann Kuut (tšello)
Legendaarse ansambli Jäääär loomingu paremikku kuuluvad hingega lood hingega inimestele põnevas kammerseades kaunil esimese jõuluootuse õhtul.
JÕULUOOTUS. Kolmas advent
P, 11.12.16 kell 17 Püha Vaimu kirik, Tallinn
KAVA: “Jõuluootuse vasksed helinad” – Gabrieli, Speer, Schütz, Rosenmüller, Bach jt
ESINEJAD: varajaste vaskpuhkpillide ansambel CLANGOR CUPRI:
Indrek Vau, Priit Aimla, Ivar Tillemann, Taavi Kuntu (barokktrompetid), Peeter Margus, Vairis Nartiss (Läti), Aabi Ausma, Valter Jürgenson (barokktromboonid ehk sackbuts)
Kaastegev: Ene Salumäe (orel)
Kirikus kõlab üliharva kuuldav renessansi- ja barokiaegne konsordimuusika vanadele vaskpuhkpillidele ja jõululine muusika orelile. Ansambel ERSO, RO Estonia ja Läti parimatest vaskpillimängijatest on just selleks kontserdiks kokku kutsutud, et esitleda erakordselt kaunikõlalist varajaste vasksete puhkpillide muusikat kaheksale mängijale. Kontserdi üks toetajatest on huulikumeister Josef Klier, kelle baroque-sarja huulikuid saavad meie muusikud prooviprotsessi ja esinemise käigus testida ning hinnata.
MAGNIFICAT. Traditsioonilised aastalõpukontserdid
K, 28.12.16 kell 20 Jaani kirik, Tartu
N, 29.12.16 kell 19 Jaani kirik, Tallinn
KAVA: A. Vivaldi, M.-A. Charpentier, J.S. Bach „Magnificat“
ESINEJAD: Arete Teemets (sopran), vokaalansambel EBORACUM BAROQUE (Suurbritannia), CORELLI BAROKKORKESTER ajastu pillidel, dirigent Chris Parsons (Suurbritannia)
Aasta lõpetavad traditsiooniliselt säravad suurvormikontserdid Tartu ja Tallinna Jaani kirikutes, mis on publikut võlunud juba rohkem kui 10 aastat. Kirikuvõlvide all saab nautida erinevate barokiaja meistrite loodud kaunikõlalist loomingut. „Magnificat“ on kiituselaul nii Kristuse sünnile kui ka jumalaema Neitsi Maarjale. Esmakordselt teevad koostööd Eesti ja Suurbritannia muusikud ning orkestris osalevad EMTA varajase muusika keskuse tudengid.
LÕPPKONTSERDID. Kolmekuningapäev ja õigeusu jõulud
“Uus täht klassikataevas”
N, 5.01.17 kell 19 Õpetajate maja, Tallinn
E, 9.01.17 kell 18 Hermanni kindlus, Narva
KAVA: “Beatus erit“ – Monteverdi madrigalid IV raamatust ning Tšaikovski, Stravinski, Tšesnokovi ja Sarti õigeusu laulud
ESINEJA: Vokaalansambel nju:Est consort, kunstiline juht Iris Oja (alt)
Juba kolmas kord tutuvustavad jõulumuusika festivali lõppkontserdid uut tähte meie klassikataevas. Imelise renessansiaegse muusika kavas helisevad muusikasalongis ja iidses piirikindluses Monteverdi vaimustavad laulud ja õigeusu jõulumuusika, millega astub esmakordselt publiku ette täiesti uus vokaalansambel nju:Est consort. Üks meie tuntumaid vokaalsoliste, endine EFK laulja, Coro Casa da Musica koormeister, Paul Hillieri ansambli Theatre of Voices liige alt Iris Oja on kutsunud endaga koos musitseerima veel viis klassikalise laulukooliga professionaalset Eesti tippansamblisti – sopranid Jaanika Kuusik ja Karoliina Kriis, tenor Joosep Trumm, bariton Rainer Vilu ja bass Ott Kask.
********************************************************************
PILETID: Tallinnas 12 € / 10 € *, Tartus 10 € / 8 € *, Narvas 7 € / 5 € *
TOETAJPILETID: 25 €, 35 €, 50 € on suureks abiks festivali korraldamisel, tagavad Corelli muusikute suure tänu ja koha esiridades
PILETID: eelmüük Piletilevis (www.piletilevi.ee) ja Statoilis, võimalusel tund enne algust kontserdipaikades
* Sooduspiletid: pensionär, õpilane, üliõpilane, õpetaja, puudega inimene ja tema saatja, Eesti Interpreetide Liidu liige
NB! SERK liikmekaardi omanikele Piletilevi eelmüügist soodustus – vaata www.serk.ee
Vaata ka Corelli Music ja Corelli Music FB-s.


title: Piiridest ja piiritusest

maintext:
Elame Eestis, Euroopas ja kogu maailmas ebakindlaid aegu. Mind on pannud mõtlema Inglismaa otsus astuda välja Euroopa Liidust, inetuks muutunud presidendivalimine USAs ja populismi levik mitmetes maades.
Küllap oli õppetund Eestile ka presidendi valimise protsess ja valitsuse vahetus. Kõik see annab analüütikutele ja ühiskonnauurijatele mõtlemisainet. Eesti valitsuse vahetuse osas lähevad arvamused lahku: oli see peenhäälestus või poliitiline pööre. Öeldakse, et tark ei torma. Vaatamata muutuvale olukorrale tuleb säilitada rahu ja võtta aega analüüsiks. Kirik palvetab oma maa ja rahva, valitsuse ja presidendi eest. Piibli tarkus on: nõudke esmalt Jumala riiki, siis kõike muud antakse teile pealegi.
Iga missa algab patutunnistusega. Martin Lutherile on omistatud järgmine mõte: «Taevasse pääsedes hämmastun vähemalt kolme asja üle. Esiteks – ma imestan, et ma ise olen seal. Teiseks – ma näen seal paljusid, keda ma kunagi ei lootnud seal näha. Kolmandaks – ma ei näe seal paljusid, keda ma ees kohata lootsin.» Kuidas on aga lood siin ja praegu? Kas me suudame veel millegi üle imestada või hämmastuda?
Mille üle mina imestan? «Eile sain imestada, et miks ma enam ei imesta millegi üle …» Nõnda väljendas ennast üks poliitik. Kuni inimene suudab veel imestada, pole lootus kadunud. Isegi karastunud poliitikud on selleks veel suutelised. Kuigi meil kuuleb teinekord rohkem ehk seda lauset, et «ma ei imesta enam millegi üle». Tõsi ta on. Rutiin valitseb järjest enam. Meil on kindel päevaplaan ja argirutiin. Kas mahub sinna kuhugi vahele veel hämmastumine ja imestus? Kui inimene näiteks teab kindlalt, et igal nädalal kindlal päeval ja kellaajal on ta tööl, lauluproovis, tegeleb spordiga, käib raamatukogus, toimetab midagi laste või lastelastega, on abiks supiköögis, jagab riideabi puudustkannatajatele või on muul moel pühendunud heategevusele, kas ta siis saab enam imestada – millal?
Mõtlen olukorrale meie riigis, mitte ainult valitsuse vahetusele, vaid ka haldusreformile, mis paiskab segi omaaegsed kihelkonnad ja maakonnad. Seda kõike tehakse manipuleerides n-ö rahva tahtega. Minu arvates on põhjust küsida, mida tähendab väljend «rahva tahe». Kas peame silmas rahva tahet palmipuudepühal – Kristus on kuningas. Või rahva tahet sama nädala reedel – poo ta risti, meil ei ole kuningat, vaid keiser. Aga midagi uut ei ole päikse all, nagu tark Koguja ütleb. Inimene on täna sama manipuleeritav kui aastatuhandeid tagasi.
Olen inimeste manipuleeritavusele mõelnud viimasel ajal eriti vana Läänemaa kontekstis. Maakond on lagunemas ja omaaegne Lääne praostkond on kolmes maakonnas. See ei näi huvitavat ka valdade juhtkondi, vaatamata sellele, et nimetamisväärne osa neist on tihedalt kirikuga seotud. Rahustavalt öeldakse, et piiridel ei ole enam tähtsust. Kui on nii, miks siis peab vanu piire lõhkuma? Viimaste aastate arengud seoses rändekriisiga on ka Euroopas näidanud, et piirid on siiski väga olulised.
Sõnal piir on eesti keeles kindel tähendus. Aga piiritus tähendab nii piiride puudust kui alkoholi, mis puhastab haavad, aga võib võtta ära mõistuse. Kahjuks seda viimast ma märkan ja see on ohu märk. Meie ühiskonnas on omavahel segi läinud haldusreform ja riigireform. Näen maavalitsuse kaotamises ja selle asendamises riigimajadega ohtu kaotada põhiseaduslik ja ajalooline side peatselt saja-aastaseks saava Eesti Vabariigi ajalooga. Oht on kaotada meie piirkondade eripära ja identiteet. Millise hoiaku võtab uus valitsus püsiväärtuste ja kohaliku identiteedi säilitamisel, seda näitab aeg. Lõhkuda on kerge, üles ehitada on raske.
Rabindranath Tagore jutustab loo inimesest, kes ükskord otsustas jätta maha perekonna ja kodu, selleks et otsida Jumalat. Jumal küll palus: «Pea, ära jäta oma kodu.» Aga inimene ei kuulanud seda. Ning Jumal õhkas ja kaebas: «Miks mu sulane hulgub otsima mind, unustades minu?»
Vahel on tunne, et rahva tahet teenides unustatakse rahva tahe. Ehk on see minu ekslik tunne. Oleks hea, kui see nii oleks. Üks on kindel. Kord oleme kõik hämmastunud. Vahe on selles, kas oleme hämmastunud meeldivalt või ebameeldivalt.
Soovin Eesti Kirikule palju lugejaid ning kõigile lugejatele õnne ja õnnistust uueks kirikuaastaks.
Advendivalgust, mis viib meid jõuludesse, soovides
Tiit salumäe,
piiskop


title: Rahu hoidmine me endi keskel

maintext:
Uue valitsuse koalitsiooniläbirääkimiste esimesel päeval küsiti president Kersti Kaljulaidilt, kas on tulemas vasakpööre või mitte. President ütles, et silte võivad inimesed kleepida igasuguseid ja et kõik riigikogu erakonnad on saanud valijatelt mandaadi. Võib öelda, et president toimis rahutegijana või vahendajana erakondade vahel, olemata ühe või teise erakonna või valitsuskoalitsiooni poolel.
Nii täna kui vahetult pärast viimaseid valimisi on riigikogus võimalik moodustada üle kümne täiesti realistlikult töötava erineva valitsuskoalitsiooni (kes soovib, saab välja arvutada, kui mitu eri kombinatsiooni kuuest esindatud erakonnast annab kokku vähemalt 51 riigikogu liiget). Neil kõigil on mandaat. Nad kõik on võimalikud, kui vaid ühiskonnas ja riigikogus endas leitakse neile toetust.
Paar nädalat tagasi kajastas uudistesaade «Vremja» Vene Föderatsiooni presidendi Vladimir Putini kohtumist tehasetöölistega, kes küsisid Putinilt, millise Venemaa jalgpalliliiga klubi poolehoidja ta on. Putin vastas, et presidendina hoiab ta pöialt rahvuskoondisele, ent riigisiseselt ei saa ta olla ühe klubi poolt ega vastu. Ta ei vali pooli ega anna hinnanguid, milline jalgpalliklubi on Venemaal parim. Tema ülesanne on hoida rahu oma riigis.
Hiljuti arutasime umbes 70-pealises õppegrupis tudengitega selle üle, mis positiivsed võimalused ja negatiivne «hind» kaasnevad sellega, kui inimene astub erakonna liikmeks. Õppegrupi valdav hoiak – või enamuse arvamus – liikus selles suunas, et pigem tasub erakonna liikmesust vältida, sest erakonda astudes võidad juurde nii sõpru kui vaenlasi, kuid samas kaotades ka varasemaid sõpru võid kaotada rohkem kui võita.
Hind võib osutuda negatiivseks ka hiljem, kui selgub, et oled varasemas elus erakonna liige olnud. Igal juhul on erakonda kuulumise «negatiivne silt» tõsine argument, miks erakondadesse üldse mitte kuuluda.
Ent võiks olla nii, et me vastastikku peame lugu üksteise valitud erialadest ja tegevusvaldkondadest. Ka siis, kui seda, millega tegelen mina, sina endale parimaks ei pea, ning seda, mida teed sina, mina vabast tahtest ei teeks.
Võiks olla nii, et ka siis, kui me kuulume ühendustesse ja võrgustikesse, mis edendavad vastandlikke aateid (nt pagulasabi vs «null pagulast»), me ikkagi peame üksteisest lugu.
Võiks olla nii, et kui ühed käivad kirikus, teised ei käi, ühed usuvad, teised mitte, ühed on luterlased, teised õigeusklikud, siis ikkagi suhtume lugupidavalt üksteise usulistesse vaadetesse.
Võiks olla nii, et samavõrd enesestmõistetav kodaniku õigus ja inimese vaba valik on ka kuulumine erakonda. Kes tahab, see kuulub. Kes valib, see valib endale meelepärase. Ent kes ei kuulu, see peab lugu nendest, kes kuuluvad, ning kes on poole valinud, peavad lugu neist, kes on valinud teisiti.
Liberaalset ühiskonda ja demokraatlikku riigikorda eristab kõigist teistest variantidest teistsugune suhtumine neisse, kes ei ela, usu ega arva nii, nagu ühekaupa või grupiti seda õigeks peame. Vastastikune lugupidamine.
Alar Kilp,
kolumnist


title: Soome ühiskonnas on luterlus oluline mõjutaja

maintext:
Soomes ilmus luterliku kiriku teabekeskuse välja antud nelja aasta (2012–2015) tegevuse analüüs, mis osutab, et luterlus on Soomes ja soomlaste seas olulisel kohal.
Analüüs osutab, et umbes kolmandikku soomlastest võib pidada maailmavaateliselt selgelt luterlasteks ja seda sõltumata nende kiriklikust aktiivsusest. Luterlus tuleb esile ennekõike soomlaste väärtushinnangutes.
Analüüsi kohaselt on soomlased tugevalt kogukondlikud ning rõhutavad üldist heaolu, teise inimese toetamist, tööd kutsumuse täitjana ning laste kasvatamise olulisust.
End luterlastena määratlenud inimeste jaoks on olulisel kohal heategevus ja ligimese aitamine, milleks annavad motivatsiooni nii kodaniku kui kristlase vastutustunne. Näiteks annetavad luterliku väärtusmaailmaga inimesed heategevuseks umbes 250 eurot aastas, sellal kui muude soomlaste panus heategevusse on 150 eurot aastas.
Soomlased suhtuvad positiivselt sellesse, et kirik paistab ühiskonnas silma. Eriti hinnatakse seda, et kirik tegutseb inimeste toetamiseks ja soomlastele tähtsa traditsiooni kandmiseks. Kolmveerand soomlastest ootab, et kirik seisaks ühiskonnas elu hammasrataste vahele jäänute eest ja kannaks hoolt perede eest.
Soomlased annavad kirikule tugeva mandaadi kõnelemiseks ühiskondlikus diskussioonis. Inimesed ootavad, et kirik tooks esile ühiskonna väärtusi. Samas tuli esile ka kriitikat. Üllataval kombel on kiriku suhtes kõige kriitilisemad just väikse sissetulekuga inimesed, üliõpilased ja töötud, kes on pettunud ühiskonna institutsioonides ja seeläbi ka kirikus.
Soomlased väärtustavad uurimuse kohaselt kirikupühi ja koolide kristlikke traditsioone. Kui Soome ühiskonnas on olnud diskussioon, kas koolis võib laulda kristliku sisuga laulu (suvivirsi), siis uuring osutas, et 85% soomlastest suhtus selle kristliku laulu laulmisse positiivselt. Samuti suhtusid soomlased toetavalt haigla-, vangla- ja sõjaväevaimulikesse.
Soome luterliku kiriku teabekeskuse pressiteadet refereeris
Kaido Soom


title: Andeksandmine teeb vabaks

maintext:
«Ehmatasin päris ära, kui sain aru, kuidas andestamatus viib kibestumiseni, mis omakorda põhjustab elus palju halba,» meenutab Anna-Liisa Valtavaara oma silmade avanemist 30 aastat tagasi.
Tekkis soov hakata nende teemadega oma elus tõsisemalt tegelema. Sisenemine andestamise protsessi pani ennast ja olnut tähelepanelikumalt vaatlema, selle kaudu avanesid Anna-Liisale andestamise tähendus ja selles peituvad jõuvarud. Tekkis soov jagada oma teadmisi ka teistega.
Anna-Liisat kui teoloogi ja koolitajat palutakse tihti rääkima oma avastustest näiteks naistepäevadel või sisemise tervenemise kursustel. Paljud on leidnud neilt koolitustelt abi rõõmutuse, okkalisuse, unetuse, ebamäärase halva enesetunde või tundekülmuse vastu, mis kõik on andestamatusest põhjustatud kibeduse väljendusvormid.
«Alustan loengut sageli selgitusega, mida andeksandmine ei tähenda. Olen märganud, et andestamisega seostub palju väärarusaamu. Ekslikult arvatakse, et see tähendab halva kohtlemisega leppimist, selle unustamist või luba väärtegusid jätkata. Ainuüksi sellistele asjadele tähelepanu pööramine paneb ka kaua endas kibedust kandnu mõtlema andeksandmise võimalikkusele. Andeksand on alati valiku küsimus.»
Anna-Liisa võrdleb endas solvumise märke täheldavat inimest ristteel seisjaga, kes ei saa sinna jääda, vaid peab alati valima mingi suuna, olgu siis teadlikult või teadvustamata. Tihti paistab, nagu oleks valikuid mitu. Lisaks andestamisele on pakkuda unustamine, kättemaks, solvangu eitamine või märtri roll. Tegelikkuses viivad kõik muud teed peale andestamise lõpuks kibestumiseni.
Andestamise tee pole ei kiire ega kerge. Sageli leiame end jälle ristteelt, kus solvumistunne ühel või teisel põhjusel ikka esile kerkib. «Tuletan inimestele tihti meelde, et andestamine on teadlik valik, millest on kavas ka kinni hoida,» rõhutab Anna-Liisa.
Andestades haarame oma heaolu ohjad enda kätte. Mineviku solvangud ja kogetud väärkohtlemine ei määra enam meie elu, ei tänast enesetunnet ega tuleviku valikuid. Kibeduse lahtumine muudab ka meie suhtumist teistesse, nii et võib katkeda isegi ühelt sugupõlvelt teisele ülekandunud kibeduse ahel, vabastades järgnevad põlved.
Keeldudes kibeduse koormat kaasas vedamast teeme hea valiku. Sugugi mitte alati ei paluta andeks, aga kui solvangu põhjustanud osapool oma käitumise eest vabandab, saab ka tema andestamise kaudu vabaks. Esmajärjekorras toob andestamine midagi head siiski meie enda ellu. Seepärast tasub teha see valik alati, ka siis, kui solvaja andeks ei palu. Andestamisega teeme endale kingituse, valides vabaduse, positiivsuse, südamerahu ja võime armastada ning armastust vastu võtta.
«Võimalik, et olen solvanguga kaotanud midagi endale olulist või kallist. Aga kui viibin ise veel siin, võin teha oma elu nii heaks kui võimalik. Olen kogenud tohutu jõuallikana seda, et Jumal on lubanud olla meiega koos kõigis meie eluetappides. Ka kõigest sellest halvast, mida on tehtud mulle või mida olen ise teistele teinud, võib Issanda abiga sündida midagi ilusat ja imelist,» rõõmustab Anna-Liisa.
Anna-Liisa Valtavaara viiest soomekeelsest raamatust on kaks nüüdseks eesti keelde tõlgitud. Esimene, «Liiga head» (2013) süveneb küsimusse, kas heaks inimeseks olemine võib olla koormav. Teine, äsja ilmunud «Kas alati peab andeks andma?» on avastusretk andestamise vabastavasse jõusse. Raamatud on välja andnud MTÜ Allika kirjastus.
Anna-Liisa Valtavaara pidas andestamise teemal ettekanded oikumeenilistel naistepäevadel Tartu Pauluse kirikus ja Tallinnas EKNK Toompea koguduses.
Mirva Lappalainen
Eesti keelde tõlkinud
Piret Riim


title: Konsistooriumis

maintext:
Haapsalu Püha Johannese koguduse nõukogu ettepaneku alusel otsustas EELK konsistoorium pikendada piiskop Tiit Salumäe ametiaega EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetajana kuni 25. detsembrini 2021.
Endel Apsaloni taotluse alusel arvati ta reservi alates 5. maist 2016.
EELK vaimuliku ameti komisjoni liikmeks nimetati alates 8. novembrist Siimon Haamer.
Konsistoorium otsustas EELK kirikuseadustiku § 90 lõike 2 alusel peatada diakon Hannu Keskineni tegevuse EELK vaimulikuna.
Ilumäe ja Ruhnu kogudusele anti luba koguduse nõukogu valimata jätta.
Konsistooriumi otsusega on peatatud Enn Auksmanni volitused kirikukogu liikmena kuni 31. maini 2017 ja tema asendajaks on määratud abipraost Tõnu Taremaa. Kirikukogu saadiku Tõnu Taremaa asemel on kirikukogu liikmeks Jaanus Torrim kuni 31. maini 2017.
Jaan Jaani on vabastatud EELK XXIX kirikukogu liikme kohustustest seoses tema volituste lõppemisega alates 1. juunist 2016. Samast kuupäevast on peapiiskop kirikukogu liikmeks nimetanud politsei- ja piirivalveameti peakaplani Valdo Lusti.
EELK tunnustusmärk on antud Pühalepa koguduse organistile ja koorijuhile Helle Nittimile pikaajalise ja ustava teenimise eest EELKs.
EELK tänukiri on antud 90. sünnipäeval Helga Pehmele pikaajalise ja ustava teenimise eest Helme Maarja koguduses; Mustjala koguduse liikmele Katre Reinsalule ja Mustjala koguduse töötegijale Kalle Kolterile panuse eest Mustjala koguduse töösse; õpetaja Veikko Kalevi Määttäle ustava teenimise eest EELKs ning järgmistele Lüganuse kiriku interjööri olulise täiustamise kaudu EELK tegevusse panuse andnud isikutele: Meelis Elderman, Ulvar Kullerkupp, Andrei Lobanov, Janno Mõru ja Viljar Sard.
Peapiiskop andis loa EELK Keila koguduses diakoni ametikoha loomiseks. Diakon Lev Lekarkin on vabastatud Harju-Jaani koguduse diakoni ametikohalt ja määratud Keila koguduse diakoni ametikohale alates 1. detsembrist.
Peapiiskop määras oma otsusega piiskop Einar Soone enda asendajaks 31. oktoobril Alo Martinsoni Peeteli koguduse õpetaja ametisseseadmise talitusel Peeteli kirikus. Assistentideks olid assessor Ove Sander, praost Jaan Tammsalu ja õpetaja Avo Üprus.


title: Lüganuse kiriku altari- ruumis on kolm vitraaži

maintext:
Lüganuse Ristija Johannese koguduse kirik sai altariruumi seina kunstnik Andrei Lobanovi uue vitraažakna, mille 6. novembril peapiiskop Urmas Viilma pühitses.
Diakon Tõnis Tammele oli pühitsemisele eelnev nädal selline, mida ta ka halvimas unenäos ei osanud ette aimata. Kui vitraažaken oli ette pandud, selgus talle ootamatult, et parimate kavatsustega teoks tehtud töö omandas halva maigu. Nimelt ei olnud Lüganuse kogudus muinsuskaitse all olevas pühakojas muudatusi tegema asudes teadlik, et vajab selleks nii muinsuskaitse kui ka EELK kultuuriväärtuste komisjoni aktsepti.
Komisjoni pädevus
Komisjoni esimehe piiskop Tiit Salumäe sõnul ei ole see üldse haruldane, kui kultuuriväärtuste komisjoniga jäetakse kooskõlastamata kirikusse paigaldatavad tahvlid või tutvustatakse neile hilinenult uute kirikute (Mustamäe, Saku, Jõgeva) projekte. Ta nimetas lisaks Lüganusele ka Tapa ja Kodavere kirikut. Viimasesse tahvlite paigaldamise teade jõudis temani hoopis Saksa sõprade kaudu.
Tiit Salumäe peab sellist olukorda taunimisväärseks ja ütleb, et kui kirik ei pea kultuuriväärtuste komisjoni olemasolu vajalikuks, siis tuleb see laiali saata. Vastasel juhul aga on vajalik kõigil jälgida kirikus kehtestatud nõudmisi nii, et ka komisjon saaks täita talle kehtestatud ülesanded.
«Näeme Jumala halastavat kätt selles, et kultuuriväärtuste komisjon, mis õige harva koos käib, oli planeerinud 1. novembriks korralise koosoleku,» ütleb Tõnis Tamm, kes esitas komisjonile kõik vajalikud materjalid. Pühitsemiseelse nädala teisipäeval oli komisjon koos ja akna kavand kooskõlastati. Küll juhtis komisjon asjaosaliste tähelepanu protseduurireeglite mittetäitmisele.
Päevani, mil Tõnis Tammega rääkisime (14.11), ei olnud tema sõnul ükski muinsuskaitseametnik kiriku uksest sisse astunud. Muinsuskaitseameti Ida-Viru maakonna vaneminspektor Kalle Merilai ütles Põhjarannikus ilmunud artiklis (8.11), et «kogudus esitas ametile tegevuskava tagantjärele. Nüüd koostas amet vaatlusakti ja nimetatud tegevuskava on praegu läbivaatamisel. Hiljem võetakse asjaosalistelt seletuskirjad ja nõutakse tööde tegemise muinsuskaitselist aruannet».
Täiuslik kooskõla
Lüganuse kiriku altariruumis oli kuni selle aasta sügiseni kaks kunstnik Riho Hüti vitraaži, üks altarilaua taga seinas ja teine lõunaseinas. Toona Lüganuse kogudusse kuulunud Riho Hütt tegi need tööd 1994. aastal kunstiülikooli lõputööna. Üks neist kandis teksti: Ma panen pilvedesse oma vikerkaare ja teine: Mina olen iga päev teie juures maailma ajastu otsani.
Kui nüüd viimane pidi ümber paigutuma ja uuele vitraažile koha loovutama, küsis Tõnis Tamm selleks ka Riho Hüti nõusolekut. «Kui midagi võimalik paremaks teha, tehke,» oli olnud kunstniku vastus.
Minu silm pole näinud Andrei Lobanovi uut ega ka kahte Riho Hüti vitraaži, millest üks paigutati ümber põhjaseina ja anti sellele ka lisavalgustus, aga usun nii peapiiskopi kui ka kogudust kolm viimast aastat teeninud diakoni sõnu, et need kolm piibelliku sõnumiga kaunistatud klaasi kaudu kirikusse valgust juhtivat akent moodustavad altariruumis ühe terviku ning uus paigaldatud vitraaž on väga kaunis ja helge.
Tõnis Tamme sõnul on uue vitraaži sünd seotud koguduse liikme Meelis Eldermanniga, kelle annetuse toel see teoks sai. Neli meetrit kõrgel ja ligi kaks meetrit laial vitraažaknal on kujutatud Jeesuse risti all Lüganuse kiriku nimipühakut Ristijat Johannest ning Jeesuse ema Maarjat koos apostel Johannesega.
Kirikus valitseva niiskuse tõttu oli Riho Hüti vitraaži raami alumine ots määndunud. Ja seegi asendati. Abikäe andis Ulvar Kullerkupp, kes tegi uue tammepuust raami. Kõik Andrei Lobanovi vitraaži valmimise ja ülespanekuga seotud tööd tehti annetuse korras. Kogudus ei kulutanud selleks sentigi. Andrei Lobanov on Tõnis Tamme hinnangul hea mainega kunstnik, kes on teinud vitraaže Viru-Nigula, Iisaku ja Peterburi Jaani kirikus.
Peapiiskop Urmas Viilma hindab koguduse ettevõtlikkust ja tunnistab, et uus vitraaž on oma helguses klassikaline ja sobib suurepäraselt keskaegsesse Lüganuse kirikusse. Diakon Tõnis Tamm peab koguduseliikmete initsiatiivi millegi hea ja ilusa tegemiseks tunnustamise vääriliseks. Aga lisab, et kogu sekeldus uue vitraaži ülespanekul on heaks õppetunniks.
Sirje Semm
Pildigalerii:


title: Õnnistatud uut kirikuaastat!

maintext:
Isegi kui eelseisvaks pühapäevaks, mil tähistame advendiaja algust, ei saja lumi maha, on südames hiljutine lumevalgus, mis ei lase novembrihallusel hinge pugeda. Adventus tähendab ladina keeles tulemist, saabumist, päralejõudmist: Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja (Sk 9:9).
Jeesus on nimetanud end maailma valguseks. Advendiajal süütame küünlaid, et harjutada pimedal ajal silmi ja südant valguse ja rõõmuga. Mida lähemale jõuavad jõulud, seda suuremaks läheb valgus.
Vanas Testamendis Õpetussõnade raamatus on kirjas: «Kes on läinud taevasse ja on sealt alla tulnud? Kes on kogunud tuule oma pihkudesse? Kes on mähkinud vee vaibasse? Kes on paigale pannud kõik maaääred? Mis on ta nimi ja mis on ta poja nimi? Küllap sa tead!» (Õp 30:4) Kuidas vastaks tänapäeva inimene nendele aastasadu tagasi kirja pandud küsimustele?
Küllap erinevalt. «Jeesus pole minu küla mees,» ütles aastate eest kirjanik ja dramaturg Urmas Vadi. Nii arvavad päris paljud inimesed Eestimaal. Ometi ei kao uskumine Jumalasse. Ei kao ka see, et 1. advendil alustavad ristiinimesed uut kirikuaastat.
Algab taas kord uusi võimalusi pakkuv teekond. Nii kirikule kui ka igale uskujale. Uus teekond koos Jeesus-lapse sünni ootusega ja enda ettevalmistamisega selleks sündmuseks läbi sisevaatluse, võimalik et teatavatest asjadest loobumise, vaimse puhastumise kaudu.
On ütlemine, et kiirustamine on kuradist. Vajame aega, täpsemini aja maha võtmist, et elu asetuks õigesse tasakaalu, mis on tänapäeva tormlevas maailmas kerge kaduma. On arvatud, et Jumala inimesekssaamise tähenduse taipamiseks ei piisa jõuluõhtu särast ja hardusest, seepärast eelnebki kirikuaastas jõuludele neljanädalane ettevalmistus- ja meeleparandusaeg ehk advendipaast.
Ka väikeseks paastuks nimetatu algab advendinädala esmaspäevast, kestes kuni jõululaupäevani. Millest loobuda ja milliseid valikuid selleks ajaks teha, on igaühe isiklik otsus. Eks tunneme oma nõrkusi ja teame, mida tegelikult vajame.
Sõna saab lihaks, Jumala Poeg tuleb inimesena meie keskele. Inkarnatsiooni – Jeesuse Kristuse maailma sündimise – ime ei kordu igal aastal, ent selle üle mõtisklemine ja usus vastuvõtmine võib saada ikka ja jälle uueks ja värskendavaks kogemuseks.
Olge saadetud sellele teekonnale uues kirikuaastas Naatan Haameri palvega raamatust «Jäljekuld» (2004):
Oma minekuil põgeneva
silmapiiri poole,
rännakuil läbi aja
ikka ja alati on Sind vaja.
Sest kerge on kaduma tee,
tihti sisu kaotab hool.
Mu palve Su poole, Jumal,
tule ja käi minuga samal rajal
läbi aja, silmapiiri poole. Aamen.
Kätlin Liimets


title: Indrek Treufeldt: olla toomkoguduse liige on teatud väärikuse näitaja

maintext:
Indrek Treufeldt on kaheksa aastat olnud Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskopliku Toomkoguduse juhatuse esimees. Et tegu on linnakogudusega, millel kümmekond palgalist töötajat ja kirik, mis on Eesti üks külastatavamaid turismiobjekte, eeldab see juhatuse esimehelt suurt pühendumist oma tööle.
Maikuus algas toomkirikus suvehooaeg, mis tähendab tuhandeid turiste iga päev. Selle nimel pingutavad kõik töötajad esimehest ja õpetajast alates. «Suvisel ajal peame hoolitsema turistide eest, et keegi ei tunneks end siin kuidagiviisi ebamugavalt. Ent see nn palverändurite teenindamine on meie elamisviis,» räägib Treufeldt.
Juhatuse esimees viib enamasti kord kuus läbi juhatuse istungeid, peale selle on nõukogu istungid. Treufeldt on tänulik kaasteelistele, kellega koos koguduse eest seistakse. Igapäevaselt on mõnikord tööd rohkem, siis jälle rahulikum aeg. Aeg-ajalt on vaja teha mõningaid põhimõttelisi otsuseid, siis jälle kirikuhoone tervist ravida. «Toomkooliga seotud asjad, turistide töö korraldamine, remonditööd, suhted linna ja riigiga,» loetleb esimees. «Kirik on linna valduses ja linn on ka mõningaid töid rahastanud, näiteks kiriku uute välisuste hankimisel. Laias laastus on kiriku eest hoolitsemine ikka koguduse hoida.»
Valge ja helge katedraal
Kirik vajab pidevat hooldamist. Treufeldt sooviks, et kirikus saaks teha n-ö sanitaarremonti. «Iga kord, kui ma kirikus istun, näen selle tolmuseid seinu, aga üks katedraalikirik võiks ju olla valgem ja helgem,» räägib esimees ja lisab, et väikesi parandustöid tuleb ikka ette. Sajanditevanuse kiriku puhul tuleb aga loomulikult iga väiksemgi muudatus muinsuskaitseametiga kooskõlastada. «Isegi ajutiste stendide asukoha osas tahab muinsuskaitse oma sõna sekka öelda. Üks aeganõudvam töö oli viimase vapi – Wrangeli vapi ülespanek.»
Mõtted käivad ses suunas, et ehk saaks auväärne toomkirik natuke värskema välimuse. Treufeldt näeb siin asja laiemalt: kogu Toompea peaks olema terviklikult esinduslik. Ei sooviks ju keegi, et uhkete majade vahel oleks kehva väljanägemisega kirik.
Juba aastaid seisab toomkoguduse pastoraadimaja, üks Toompea vanemaid maju, üsna halvas olukorras. Omal ajal soovitud kultuurikeskuse ehitusest ei saanud asja. Siis oli mõte, et seal võiks olla toomkool, mis alustas aga enne, kui maja oleks korda saanud. Kiriku 8 sihtasutus, mida juhib Jüri Kraft, on teinud töid maja juures, nii et varisemisohtu ei ole. Renoveerimiskava on väga kallis. Kogudus on ammu tellinud täisprojekti ja taastamist võiks alustada kohe, kui rahakott lubaks.
Toomkoguduse kohta ütleb esimees: «Meie koguduses on natuke rohkem mehi kui naisi. See ei ole tavaline. On öeldud, et see on kogudus neile, kes võtavad vaevaks mäe otsa tulla. Et siin oli varem saksa kogudus, ei ole minu jaoks probleem. Ma ei tee vahet, mille poolest mina olen kehvem kui sakslane, kes siin kirikus aastasadu käis. Olla toomkoguduse liige on teatud väärikuse näitaja.»
Doktorikraadiga tegevajakirjanik
Indrek Treufeldt on sündinud 16. mail 1969 Tallinnas. Keskhariduse sai Tallinna 21. keskkoolis. Lõpetas Tallinna tehnikaülikooli 1993. aastal elektroonikainsenerina. Treufeldt on nimelt alati veendunud olnud, et (ehkki nüüd on ajakirjanduse õppejõud) ajakirjanikuks õppida ei saa, et parem oleks mõni konkreetne eriala enne omandada.
«Sellest elektroonikainseneri elukutsest on mul edaspidises elu väga palju kasu olnud. Ma ei usu, et olen praktikas väga kõva, kuid mulle meeldib kõrgem matemaatika jt teoreetilised asjad. See on õpetanud mulle analüüsi tegemise oskust ja loogilist mõtlemist. Ma olen natuke teistsugune kui tüüpiline humanitaareriala inimene.»
Järgmised akadeemilised kraadid olid aga juba ajakirjanduse vallast. Tartu ülikooli magister 1996 ja filosoofiadoktor 2012. «Doktoritööd tegin väga kaua. Olin aasta doktorantuuris ja siis läksin viieks aastaks Brüsselisse ETV korrespondendiks. 2012. aastal kaitsesin filosoofiadoktori dissertatsiooni «Ajakirjanduslik faktiloome erinevates ühiskondlikes tingimustes».» Indrek Treufeldt on üks väheseid, aga võib-olla ka ainus doktorikraadiga tegevajakirjanik Eestis.
Ajakirjanikuna alustas ta 30 aastat tagasi Eesti Raadios, töötanud ka president Lennart Meri pressiesindajana ja alates 1996. aastast ETVs. Praegu on Treufeldt Eesti Rahvusringhäälingu toimetaja-saatejuht (vestlussaade «Kahekõne» jm) ja Tallinna ülikooli teleajakirjanduse dotsent. Kurvastusega nendib, et noored ei taha tänapäeval enam ajakirjanikuks õppida, olevat liiga raske, eelistatakse pressiesindaja ametit.
Toomkirikuga seotud juba lapsest saadik
Rääkides oma teest usule nimetab Treufeldt, et toomkirikuga on ta seotud olnud lapsepõlvest peale. «Minu isa töötas teedeinsenerina otse kiriku taga nüüdses riigikontrolli hoones. Ma käisin siit kirikust tihti mööda, käisime isaga ka kirikus. Kuid ristitud ma polnud. Ühel hetkel täiskasvanuna otsustasin, et pean suhte kirikuga korda tegema. Käisin siin leerikursusel õp Ivar-Jaak Salumäe juures, siin mind ristiti ja leeritati.» Tõsiasi on, et paljud leeris käinud kaotavad hiljem sideme kirikuga, kuid Treufeldt on jäänud aktiivseks koguduseliikmeks, kes ei pea paljuks oma vabast ajast kirikutööd teha.
Küsimusele, mis tähendab olla kristlane, vastab Treufeldt nii: «See tähendab, et sa oled ühenduses selle kogemusega, mis on olnud juba põlvkondadel varem. Sageli mõeldakse, et oleme kõigest vabad, meile ei tähenda midagi, mis on varem kogetud. Kristlus on ennekõike just kogemus, arusaamine heast ja halvast. On äärmiselt lapsik öelda, et see ei tähenda mulle midagi. Minu jaoks tähendab kristlane olla vastutust, mis elus väga palju aitab, teeb asjad selgemaks. Ja kui asjad on selged, siis oled vaba mõningatest kahtlustest, vaba oma energiat mujal kasutama.»
EELK autasustatute hulgas on tänavu ka Indrek Treufeldt, keda pärjati esimese nelipüha tänujumalateenistusel toomkirikus EELK Teeneteristi III järgu ordeniga.
Tiiu Pikkur
Ilmunud EELK Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse infokirjas Katedraali Sõnumid lehekuul 2016.


title: Vaatemängu vaimsus

maintext:
Ludwig Feuerbach kirjutab raamatu «Kristluse olemus» eessõnas: «Ja küllap eelistab meie aeg … kuvandit asjale, koopiat originaalile, representatsiooni tegelikkusele, näivust olemisele …» Kas pole see tõesti mitte nii? Kas polegi mitte olulisem näida hea, edukas, õnnelik või püha, kui seda olla? Olla midagi, ilma et teised seda näevad ja teavad, oleks justkui raiskamine.
Näivust on kindlasti suurendanud sotsiaalmeedia areng. Iga reis, perekondlik tähtpäev või isiklik saavutus on vaja kiiresti Facebooki seinale kleepida. Mitte selleks, et see meie heaolu suurendaks, vaid et suurem hulk inimesi seda näeks. Tegevuse algimpulss ei ole vahetu heaolu ega naudingu saavutamine, sest piltide arvutisse laadimine ei rahulda ühtegi meie vajadust, vaid näivuse suurendamine.
Muidugi, näivuse mõju on läinud juba nii ulatuslikuks, et lõpuks millenagi või kellenagi näimine mõjutab meie heaolu. Neuroteadlased ütlevad, et kui inimene ei saa Facebookis soovitud hulka «laike», kogeb ta täiesti reaalset valu nagu füüsilise torke korral. See on ilmekas näide näivuse kõikehaaravusest.
Guy Debord on kirjutanud, kuidas vaatemäng astub reaalsuse asemele. Vaatemängu all ei mõtle ta ainult suurenenud visuaalsust, mitte televisiooni ja interneti osatähtsuse suurust igapäevaelus, vaid vaatemängu kui kaasaegse ühiskonna sügavaimat olemust. Selle kese ja selle kanda on majandus.
Ta kirjutab, et vaatemäng pole midagi muud kui iseenese jaoks arenev majandus. Debord väidab, et kui ühel hetkel ühiskonna arengus muutus omamine olulisemaks olemisest, siis nüüd on muutunud näimine olulisemaks omamisest. Pole mõtet ei olla ega omada, kui see välja ei paista.
Kas pole mitte sama vaimsusega? Nüüdisajal seostub vaimsuse mõiste ennekõike new age’ilike liikumiste ja uskumustega. Lihtsa kinnituse sellele annab Google’i otsing. Otsingusõna «vaimsus» annab esimese kiriku või kristlusega seotud vaste alles teises kümnes.
Miks ei seostata vaimsust enam kristlusega? Üks võimalik põhjus on see, et kristlus ei ole suutnud ennast näidata nii vaimsena nagu new age. Laul ei muutu väelisemaks, kui seda nimetada väelauluks, ega riitus vaimsemaks, kui see veider välja näeb. Küll aga suudavad nimetused, veidrused ja ekstravagantsed lisandid muuta iga nähtuse ja tegevuse näivust.
Juba nimetatud Guy Debord kirjutab, et vaatemänguühiskonnas on kaup meelelise ülemeeleline kuvand, mis laseb end ära tunda meelelisena. Nii saab ka vaimsusest kaup, mis laseb meeleliste ihade rahuldamiseks loodud ülemeelelise kuvandina paista ennast meelelise e saavutatavana.
Seepärast on vaatemänguühiskonnas edukas vaimsus, mis pakub lihtsaid lahendusi ning on vähenõudlik. Vaatemängu vaimsus suudab kiiresti rahuldada näivaid vajadusi. Säärane vaimsus paistab käegakatsutav ja pakub kohest rahuldust, siin ja praegu valgustumist, hetkelist tõetunnetust. Vaimsuse kui kauba võlu on koheses kättesaadavuses ning valu kiires riknemises.
Kaubaks muutunud vaimsus võimaldab realiseerida vaatemänguühiskonna peamist sisemist sundi – arengut. Kogu aeg on vaja muutust, pidevalt on vaja riiulitele uut kaupa. Vaatemängu vaimsus on kohene ja ajutine. Tänane vaimne praktika annab õndsuse siin ja praegu, ent juba järgmisel siin ja praegu hetkel on vaja uut vaimset praktikat.
Kristlik vaimsus ei sobitu väga mitmes mõttes vaatemänguühiskonda. Peamiselt just seepärast, et on suunatud säilimisele ja säilitamisele. Kristlik vaimsus on sama eile, täna ja igavesti. Kristlik jumalateenistus on suunatud traditsionaalsusele, muutused on pigem aeglased ja üsna väiksed. Kristlastena ei ole meil vaja võidelda ei vaatemänguühiskonnaga ega selle vaimsusega. See on nähtus, mis võitleb iseendaga.
Debord kirjutab, et vaatemänguühiskonna eesmärk on eimiski. Veelgi vähem on vaja võidelda vaatemänguühiskonna ja selle vaimsuse heerolditega: interneti või televisiooniga. Need on vaid vahendid, mille kasu või kahju sõltub kasutamise eesmärgist. Vaatemängu vaimsuse olemus on olemise tühjus, kristliku vaimsuse olemus võiks seevastu olla olemise täius.
Olemise vaimsusel ei ole nime ega nägu ning see on tuntav ja nähtav üksnes Jumalale. Palju kordi rõhutas Jeesus, et Jumala jaoks on oluline see, mis on südames, ning sellest, mis südames, ei ole vaja vaatemängu teha.
Luterlik vaimsus peaks iseäranis olema suunatud sisemisele, sest võitles ju usuisa Luther just näivuse ja välispidise vastu. Kas just välispidise vastu on vaja võidelda, ent sisemisele on vaja ennekõike keskenduda.
«Häda teile, kirjatundjad ja variserid, te silmakirjatsejad, sest te puhastate karika ja liua väljastpoolt, aga seest on need täis riisumist ja aplust! Sa sõge variser! Puhasta enne karikas seestpoolt, et see ka väljast saaks puhtaks!» (Mt 23:25–26)
Jaanus Kangur,
religiooniantropoloog