title: Rainer Vakra | Tekkimas on alternatiivsed võimalused valitsuse moodustamiseks

maintext:
Õhtuleht: Kas tervitate võimalikku võimuvahetust Keskerakonnas? Kuidas hindate Jüri Ratase võimalusi saada Keskerakonna esimeheks?
Rainer Vakra, riigikogu liige, SDE: Sisetüli üheski erakonnas ei ole tore, see halvab organisatsiooni tegevuse ning raskendab koostööd teiste erakondadega. Hiljuti nägime presidendivalimiste kontekstis kisklemist Reformierakonna ridades – parlamendi koostöövõimele ei olnud see kuidagi hea. Õnneks taastus neil üksmeel kiiresti, kui tuli Juhan Parts Eestist ära Euroopasse saata.
Tülid Keskerakonnas on aga kestnud kaua ning selgus on hea nii erakonnale endale kui ka Eesti poliitmaastikule tervikuna. Eks see sunnib ka tänast valitsust pingutama, kuna tekkimas on alternatiivsed võimalused valitsuse moodustamiseks.
Olen veendunud, et Jüri Ratas on oma viie aasta tagusest kaotusest palju õppinud ning seekord on tema võiduvõimalused ka märkimisväärselt suuremad.


description: IIHSA kokkupõrketestil sai Mercedes C-Klass 2016 kõrgeima ehk Top Safety Pick+ tulemuse. Samaväärselt on muuhulgas hinnatud ka Chrysler Pacifica, Honda Civic, Chevrolet Volti, Audi A4 ja BMW X1’te.

title: VIDEO | Mercedes C-Klass 2016 kogus kokkupõrketestil kõrgeid hindeid

fasttext_language: et


authors: Afp Scanpix

title: VAATA AGA | "Simpsonid" ennustasid Nobeli võitjat ette kuus aastat tagasi!

maintext:
Selgeltnägemist leiab igalt poolt ja nii selgus, et Nobeli majanduspreemia saanud professorile ennustati multikas "Simpsonid" juba kuus aastat tagasi.
Massachusetts Institute of Technology (MIT) andis oma säutsus teada, et Helsingis sündinud Massachusettsi tehnoloogiainstituudi majandusprofessor Bengt Holmström oli sarja tegelase Milhouse’i ennustatavate võitjate seas 2010. aastal eetrisse läinud episoodis, vahendab Ilta-Sanomat.
Fun fact: @TheSimpsons' Milhouse once predicted MIT Prof. Holmström would win a #NobelPrize. Today, he was right! https://t.co/CC0LRk1avy pic.twitter.com/syhMiJBK2A


description: Vägistamiskatse eest kohtu ette sattunud kutt peab enne igat võimalikku vahekorda helistama politseile ja teatama, et ta hakkab nüüd seksima.

title: VABANDUST, MA HAKKAN NÜÜD SEKSIMA: mees, kes peab igast seksist teavitama politseid


authors: Reuters Scanpix

description: India ametnikud teatasid, et on pärast kuus nädalat kestnud operatsiooni tabanud ohtliku ematiigri.

title: Indias tapeti inimsööjast tiiger


title: VIDEO | Golden State´i supertiim pani oma vurri juba käima, kui vastane alistati ligi 50 punktiga

maintext:
Golden State Warriors on alustanud hooajaeelsete mängudega, kui teises kohtumises alistati Los Angeles Clipper 120:75.
Tänavu suvel Kevin Duranti näol täiendust saanud GSW on sel hooajal ilmselt NBA kõige kardetum meeskond. Seda, et võistkonnas on palju jõudu demonstreeriti teises kohtumises, kui vastasele mingit võimalust ei jäetud.
Võitjameeskonna edukaimana tõi Klay Thompson 30 punkti, tabades sealjuures kolmeseid 9/6. Kevin Durant lisas 21 silma, neljast teele saadetud kaugviskest tabas kolm. GSW kolmeste tabavus oli üleüldiselt oodatul kõrge, kui tabati 51,7 protsendiliselt 29/15.


description: Mitme riigi meediaväljaannete andmeil teatas Põhja-Korea liider Kim Jong-un hiljuti, et riigi elanikud ei tohi valitsusest ja riigijuhtidest, eeskätt loomulikult temast kõnelda sarkastiliselt või irooniliselt ega isegi kaudselt kritiseerida. Seda ei tohi teha avalikult tänaval ega ka koduseinte vahel. Sarkasm ja satiir liigitati nüüdsest riigivaenulike tegevuste hulka, mis võib kaasa tuua karmi karistuse.

title: Põhja-Koreas kuulutati satiir riigivaenulikuks

maintext:
Välja on toodud ka konkreetsed väljendid, mille kasutamine on eriti karmilt keelatud.
Üheks selliseks on "Kõiges on süüdi USA", millega põhjakorealased naeravad välja valitsuse soovi süüdistada sisepoliitilistes, majanduslikes ja kõigis muudes probleemides teisi riike, kui on selgelt näha, et tegelik probleemi põhjus peitub Põhja-Koreas.


title: Kas Tartu Ülikooli korvpallurid sooritavad veel ühe vägitüki?

maintext:
Täna pannakse pall mängu Vana Maailma tugevuselt neljandas korvpallisarjas FIBA Europe Cup, kus Tartu Ülikooli esimene eesmärk on alagrupist edasi pääsemine. Ses kontekstis on kohe esimene kohtumine Oberwarti Gunnersiga äärmiselt tähtis.
Eile õhtul tuli esimene tõsisem harjutuskord ja pealik loodab värskeimat täiendust tänases mängus ka kasutada: „Viimastes mängudes on Ivo Van Tamm tegutsenud olude sunnil Janar Taltsi ja Dominykas Milka kõrval eesliinis. Koos Forrestiga on üks pikk mees juures.“
Aga Meistrite liiga eelringis kaks 17-lauapallilist mängu teinud, kuid põlveprobleemi vastu matši Kaleviga pingilt vaadanud Venky Jois? „Venky sai täna (eile – toim) süsti ja vaatame mängupäeval, mis seisus ta on,“ vastas Kullamäe.
Kent-Kaarel Vene jääb endiselt kõrvale, mõne nädala eest jalalihast vigastanud Kristen Meisteri osalemine selgub samuti täna.
Aga miks on just tänane mäng tähtis – nagu alguses välja toodud? Nimelt kuulub sellesse alagruppi ainult kolm meeskonda, kellest kindlasti saab edasi kaks tükki ja võib-olla ka kolmas. Tugevas Prantsusmaa liigas neljast esimesest mängust kolm võitnud Pau-Lacq-Orthez on grupi selge soosik, Tartu ja Gunners jagavad omavahel ilmselt teise-kolmanda koha. Pole välistatud, et lõpuks läheb omavaheliste mängude korvide vahe lugemiseks – seetõttu on hea mitte ainult võita, vaid teha seda ka võimalikult suurelt.
Gunners on valitsev Austria meister ning alustanud uut kodust hooaega võidu ja kaotusega.
Võistluse kodulehe eelülevaates märgitakse, et endine Rocki meeskond mängib Euroopas nüüd küll uue nime BC Tartu all, kuid klubi (euro)ajalugu on rikkalik. Välja tuuakse asjaolu, et eelmisel hooajal koguti hõbedat – teine koht saadi nii Eesti meistri- kui ka karikavõistlustel, samuti Balti liigas. Nüüd märgiti Meistrite liiga kvalifikatsiooni põhjal eraldi ära noor mees Janari Jõesaar.
Vastased: tuhkatriinu ja rikka ajalooga klubi
Mida kujutab endast Gunners? FIBA kodulehe teatel sai klubi eelmisel hooajal hakkama tuhkatriinulooga, võites nii maa meistritiitli kui ka karika. Nüüd debüteeritakse eurosarjas. Mullu alustati kolmeaastast plaani, kreeklasest treeneril Chris Chougazil paluti edutada noortemeeskonna mängijaid. Ent kõigile ootamatult tuli tulemus juba esimesel aastal.
Kõiki tegijaid oli raske meeskonnas hoida. Austria liiga MVP Quincy Diggs siirdus Saksamaale, kuid eelmise hooaja teine-kolmas korvikütt Derek Jackson ja Christopher McNealy jäid alles ning moodustavad tänavuse tiimi selgroo.
Pau-Lacq-Orthez on rikka ajalooga. Klubi valitses Prantsusmaa korvpalli eelmise sajandi lõpus koos Limogesiga. Tipus oldi ka käesoleva sajandi alguses, kui Pau’d esindasid Boris Diaw ja vennad Pietrus’d. Seejärel saabusid kehvemad ajad, kahel korral langeti meistriliigast väljagi, kuid tõusti kohe tagasi.
Läinud kevad tõi uut lootust, sest esimest korda pärast 2006. aastat jõuti play-off’i. Tänavuse meeskonna tõeliseks nurgakiviks on Eestigi publikule tuttav (hooajal 2014/15 Ühisliigas Krasnojarski Jenisseist) mängujuht DJ Cooper, kes Prantsusmaa liigas kogunud nelja esimese mänguga keskmiselt vägevad 17,8 punkti, 12,3 korvisöötu ja 8,3 lauapalli. Kuid esitused on „liiga head“, meest ihkab enda ridadesse vigastatud Mike Jamesile asendust otsiv Ateena Panathinaikos.


description: Loodussõprade kurvastuseks tuleb teatada, et paari päeva eest Õhtuleht.ee-s avaldatud erakordne pilt kärbseseent haukavast rebasest oli tegelikult lavastatud. Soome loodusfotograaf Niko Peltonen tunnistas Soome ajalehele Iltalehti, et hea pildi saamiseks meelitatakse loom kohale toiduga.

title: KÄRBSESEENE ASEMEL KASSITOIT: rebasepilt oli lavastatud!


authors: Ajakirjanik Urmas Vahe Jättis Kasutama Suurepärase Võimaluse Intervjueeritavalt Küsida Mõni Intrigeeriv Küsimus

title: Jüri Arrak: "Kui inimesel on töö ja üheksa hobi, on ta valesti valinud."

maintext:
"Need inimesed, kellel on üheksa hobi ja üks töökoht, on teatud mõttes valesti valinud. Valima peaks pigem kõige meeldivama hobi ja keskenduma sellele, mitte muule tööle. Minul ei ole hobideks aega. Ega tahtmistki,“ sedastab ta.
Eesti ühe hõivatuma maalija, kuid ka graafiku ja filmikunstniku ning diplomeeritud metallikunstniku Jüri Arraku välkrehkendus nendib, et oma poolesaja kunstnikuaastaga on ta loonud vähemalt tuhat seinale ja sõrme asetatavat väikest Arrakut. "Kust mina teiste produktsiooni tean. Aga enda kohta tean öelda, et töötan kogu aeg. See on võimalik, kuna mul ei ole ainsatki hobi,“ avaldab peatne juubilar.
"Mul on õnneks väga hea psüühiline seisund. Saab ju igaüks mõelda end terveks. Ja sama kergelt ka haigeks. Mul on ikka see esimene variant. Ma ei rabele, ma ei torma. Ja olen ka vaba inimkonna kõige suurematest pattudest – ahnusest ja kadedusest. Järelikult ei peaks tervis mind veel niipea jätma,“ mõtiskleb esmaspäeval 80. sünnipäeva tähistav kunstnik Jüri Arrak.
Täpselt nii see oli. Ja töötasingi kolm aastat Tallinna metallitoodete tehases muude asjade kõrval kunstnikuna. Ent olin juba ammu andnud südame maalile ja graafikale ning tehases töötades muutus see tung lausa vastastikuseks. Metall jäi tagaplaanile.
Paljusid mu tuttavaidki hämmastavad minu maalidel turritavad vormid, mis ei ole omased ei maalijatele ega ka ehtekunstnikele. Olen aga uuditsejatele alati vastanud, et mul puudub nii maalijatele kui ka graafikutele pähe ja kätte tambitud stamp ning seepärast suhtun ka traditsioonilisse vormi kuidagi teisiti. Nii, nagu mind dikteerib minu enese käekiri. Oleks ideaalne, kui igale kunstnikule tekiks kunagi oma käekiri.
MÄRKINIMESED: Nii nimetab Arrak oma töödele iseloomulikke laialivalguvaid amööbtegelasi, kes ei esinda kindlaid inimesi, vaid inimkonda üldiselt. (Marianne Loorents)
Teie firmamärki kannavad kõige kindlamini laialivalguvad amööbtegelased, kellele ei osata nimegi anda. Kes nad on ja mis sõnum on neil Eesti publikule edasi anda? Või on nad hoopis tulnukad?
Need tegelased on minu kõnepruugis märkinimesed. Umbes nagu inimkujulised semiootilised terminid. Oleneb, millises olukorras, poosis, värvigammas märkinimest kujutada. Märkinimesse võib koondada palju informatsiooni, oska seda vaid lugeda. Kui vaataja tuleb märkinimestega pilte näitusele vaatama, võib juba eeldada, et tegu on kunstihuvilisega. Järelikult jagab ta kas või pisutki seda, mida üks või teine kunstiteos või -liik tahab öelda, miks on üldse need või teised pildid tehtud, mida visuaalsus üldse tähendab. Nendele küsimustele peaks enne näitusele tulekut oskama vastata.
Keskealine inimene võiks kindlalt enne näitust olla näinud "Suure Tõllu“ filmi. Või hoidnud käes Metsatöllu heliplaati. Lisalektüürina võiks loetellu tulla veel minu lasteraamat "Panga-Rehe jutud“, kus on see amööbtegelane sügavalt olemas. Ta ei tohiks olla üldse võõras, kui vaataja on kultuurihuviline. Ega minagi tea paljude elukutsete nüansse. Nagu mõnedki ei saa aru minu mõtlemistest. Aga see ei tähenda, et ma elust üldse aru ei saa.
Miks teil ei ole kuigi vilkalt edenenud kõikide kunstnike unistuste – portreede, eriti naiste ja iseäranis aktide – maalimine?
Ega see väga hästi pole sujunud küll. Portreesid on mul tehtud umbes 40 ringis, naisi kümmekond ja akte paar. Neist ükski pole tehtud klassikaliste kunstnike moel, et pilt ja inimene ise on äravahetamiseni sarnased. Mulle selline fotokunst ei meeldi. Inimese selline jäädvustaja on fotoaparaat.
Tegelikult olen midagi sarnast üritanud Enn Vetemaaga. Ta on mu hea kamraad ja täpselt eakaaslane. 70ndatel söandasin esimest korda proovida. Kõigepealt taas abstraktsionistlikus stiilis. Aga siis puges mulle tahtmatult alateadvusse, et Enn on küll viimane inimene, keda tahaksin kujutada kuubi või millegi sarnasena. Kui on tegu konkreetse inimesega, on üks asi. Kui aga mingi kollektiiviga, kes tahaksid millegi vastu protestida, muutub kõik kardinaalselt. Tegelen peamiselt inimkonna ja tema päästmise probleemidega. Sellistel puhkudel ma ei kasutakski täiesti realistlikku vormi. Tegu on kui riimluule ja vabavärsi võrdlusega. Eks mõni võib ka minu märkinimestega maalide kohta öelda, et see ei ole kunst, mida oleme harjunud nägema renessansist alates.
Maailm muutub. Ja ühes sellega süsteemid, vormid ja ideoloogiad. Nagu ma isegi – ei ole 80aastasena enam vunki aasal gasellina vopsata.
Iga kunstniku jaoks pidi näitus olema kõige suurem pidu. Kas neid pidusid on olnud piisavalt tihti, nii et hing ikka rahule jääks?
Kuidas võtta. Praegu on lahti kaks näitust. Kui sain 75, oli küllalt suur näitus. Kui 60, siis oli nii suur näitus, et enam suuremaks ei saakski minna. Kokku olen neid elus avanud umbes 80, mis teeb ühe ülevaate aasta kohta.
Kus on näha teie kõige efektsemad maalid?
Mõnes tuntud paigas ikka on. Estonia kontserdisaali jalutusruumis on näha kaks hiigelsuurt, kahe ja poole meetrist maali "Taevane muusika“ ning „Muusika jõud“. Halliste kiriku altarimaal on 90ndatel minu tehtud – jälle igavesti suur, neli meetrit kõrge. Pühavaimu tänaval on Usuteaduste instituut. Seal sees on ka väike kabel, mis on tervenisti minu kujundatud. Ma ei teagi, kui palju töid on muuseumides, kõikvõimalikes kollektsioonides ja kunstikogujate varamutes.
Kõiki mu maale pole Maarjamaale jäetudki. Üks mitte väga suur õlimaal on viidud isegi New Yorgi moodsa kunsti muuseumi. Valges Majas on teine ja USA Kongressi raamatukogus veel üks. USAs oli mul 80ndatel kaks personaalnäitust ja selle tuules need maalid lombi taha sattusidki. Kui Arnold Rüütel külastas meie iseseisvuse algul USAd, käis ta enne sõitu minu ateljeest läbi ja võttis ühe väiksema maali Bushile kingituseks kaasa. Sellel astus keegi vanem mees mööda teed. Ristisin selle "Vabaduse rajaks“, mida mööda kõik peame käima.
Alles hiljuti ostis välisministeerium minu käest neli maali korraga. Mul on kuri tunne, et ega needki Maarjamaale jää. Ehkki mul oleks imehea meel, kui jääksid.
Kuidas tekib teie maalile hind?
Igal maailma maatükil isemoodi. Ütleme, et Eestis on mõne mu maali hind 3000 eurot. Minnes aga seda müüma Hiinasse, ei pruugi üldse midagi saada. Või paremal juhul peotäie riisi. Iga kunstitükk saab tõeliselt väärtusliku sisu siis, kui ta hakkab elama keskkonnas, kus ta sündis.
Aga kui keegi saksa miljonär maksaks mõne te lõuendi eest summa, mida tavaliselt makstakse lennukite eest?
Tulgu siia, löögu rahapatakas lauale ja ta saab oma tahtmise. Mina teda kusagile Kölni küll otsima ei lähe.
Teil on seljataga hulk juubeleid. Olete vastu võtnud arvutult külalisi. Mida võiks teile veel kinkida?
Arvatavasti on see vabadus. Mitte vabadus ületada inimvõimete piiri poolalatute tegudega, mis ei vääri mingit austust. Pigem on see vabadus töötada, olla, mõtelda ja elada normaalsel inimestevahelisel piiril. Aga mitte mingil juhul teisi solvates või nügides, kannale astudes.


title: IMELINE MUUTUMINE: kas šamaan Anu suutis tõepoolest muuta joodikust mehe kaineks ja tuua majja taas armastuse?

maintext:
"Miks mul pole armastust?" küsis Lääne-Virumaal elav Ille selgeltnägijatelt, kellele anti tänases saates ülesandeks tajuda, miks valitseb naise elus korralagedus ja kuidas seda lahendada. Kõik Ille kodusse saabunud selgeltnägijad tundsid, et majas valitseb negatiivne õhkkond. Vestluses Haldjapiigaga selgus, et Ille ei sobi enda koju. "Kogu aeg selline tunne, et näen midagi, mida ei taha näha," vastas Ille, kelle tõid saatesse abi otsima eelkõige väljakannatamatud suhted mehega. Ravitseja Antonina tundis vajadust teha Illele puhastusrituaal ning käratas naisele korduvalt, et too elab valet elu. "Miks sa lubad endaga nii toimida. Nüüd ma sain tõesti pahaseks," pahandas Antonina. Pärast rituaali tundis Ille, kes ka muidu on positiivne ja elurõõmus end hetkeks tõesti hästi. "Teadvusta, et oled inimene, mitte loom, keda võib sõimata ja alandada," lisas Antonina.
Kui tuppa saabus selgeltnägija Jelena, tuli ilmsiks ka tegelik probleem. Esiti kõndis ta üldse Illest mööda, teise tuppa ukse taha, mille ees oli peatunud ka Haldjapiiga. Üle keha tugevat valu tundnud Jelena hakkas justkui tuikuma ning rääkis, et ukse taga on veel keegi. "Tal on paha, tal iiveldab. Kui teda tõsta, siis ta vaevu suudab seista. Tal sisikonnas kõik põleb," kirjeldas selgeltnägija. Ille ei suutnud enam pisaraid tagasi hoida ja teatas, et tema abikaasa on purjus olnud eelmise aasta 19. juulist. Purjus mees ei lase Illel sageli magada ja karjub. "Et see on kõige parem, kui ma saaks vähi ja sureks maha... Miks mul pole armastust?" küsib Ille.
Ühtäkki koju saabunud mees lõi hetkeks kõik sassi. Kui ta aru päris, mis toimub, teatas Ille, et ei soovi enam temaga koos elada. "Ma tean, et sa armastad mind," sõnas mees. "Ei armasta," teatas naine. "Ma muudan ennast. Ma pean seda tegema." Šamaan Anu tunnetas Illel samuti probleeme tervisega, kui jõudis nagu teisedki teise tuppa valge ukse taha. "Sealt tuleb vägivalda. Seal sees on mees, kes ei lähe sinu energiaga mitte kuidagi kokku," sõnas Anu. Kui ukse tagant väljus Ille mees Oleg, küsis Anu, miks mees on selline, nagu ta on: "Tegelikult sa võid olla tunduvalt parem. Sa ei pea olema selline." Anu rääkis Olegile, et kui mees suudab end muuta, jääb ka Ille temaga. "Kui sina ei muutu, sa ei ole temaga koos." Ille ja Olegi ühe laua taha istuma pannud Anu rääkis Olegile, et temast saab teine inimene. "Ma muudan ennast. Ma pean seda tegema," nõustus ka mees. Illele teatas šamaan, et too peab lahti saama vihkamisest.


authors:
Twitter
Eesti Mees Rakverest

description: Ott Tänak ütles Walesi ralli avapäeva eel ja testikatse järel, et asjad on sujumas hästi ning ta naudib Suurbritannias sõitmist.

title: Ott Tänak: naudin Walesi radade pakutavat väljakutset


title: ÕHTULEHE VIDEO | Carmen Seljamaa: vaatan, kuhu elu viib

maintext:
Kanal 2 tähistad reedel oma 23. sünnipäeva. Õhtuleht püüdis kinni sarja "Köök" näitleja Carmen Seljamaa, kellega räägiti neiu tegemistest.
Sari on Seljamaa sõnul elu väga palju muutnud, kuid kõike positiivselt. "Olen saanud koos olla tiimiga, kes on nagu teine pere," on ta meeskonna suhtes positiivselt meelestatud.
Konkreetseid tuelvikuplaane neiu nimetada ei oska, vaid usaldab saatust. "Ma vaatan, kuhu elu viib," sõnas ta.
Millega neiu vabaajal tegeleb ja mida soovin Kanal 2'le sünnipäevaks, vaata juba videost!


description: Saalijalgpallihooaja avamäng toimub laupäeval, 29. oktoobril kell 18:00 Narva Spordikeskuses, kui Superkarikafinaalis on vastamisi Tallinna FC Cosmos - Narva United FC.

title: TÄNA OTSEPILT | Saalijalgpalli hooaja avab Superkarikafinaal Tallinna Cosmose ja Narva Unitedi vahel


title: ARVUSTUS: Mart Kadastiku „Nüüd ma siis kirjutan“ - isiklik sissevaade meediamaailma

maintext:
Raamatusse raiutut ei saa keegi olematuks tunnistada. Nii kirjeldab Kadastik oma ajakirjanikuteed, mis sai alguse 1977. aastal ajalehes Edasi. Juba 27aastaselt, aastal 1983, sai ta Edasi, hilisema Postimehe peatoimetajaks, kümmekond aastat hiljem Postimehe vastutavaks väljaandjaks. 1998–2015 oli ta AS Postimees nõukogu ja AS Eesti Meedia juhatuse eesotsas. Ja siis oli järsku kõik. Pöördumatu konflikt Eesti Meedia uue omaniku Margus Linnamäega viis Kadastiku lahkumiseni ajakirjandusest.
Indu elutööraamatu kirjutamiseks sai Mart Kadastik, kauane Postimehe juht ning meediaettevõtte Eesti Meedia üks ülesehitajaid, Rein Veidemanni esseest, milles too kirjutab: „Võin lisada oma metafüüsilisele hirmule surma ees sellegi, et samavõrd ja nüüd, vananedes ning üha enam perifeersemasse ruumi taandudes, hirmutab mind enamgi veel, et lähen koos oma (elu)kogemusega. Jääda ilma oma minevikust ja läbikäidud teest – kas see pole isegi kohutavam teadmisest, et niikuinii oled ilma jäetud tulevikust?“
„Ajakirjanik on alati alasti, tema ei saa oma nõrkusi varjata,“ sedastab mõjukas ajakirjandustegelane Mart Kadastik oma uusimas raamatus, mida ta ise nimetab elutööraamatuks. Kirjanduse rindel seostub Kadastiku nimi avameelsete, seksuaalsust lahkavate romaanidega, ent sellest teosest seksi ei leia. Avameelne on see siiski.
Tundub, et oma elutöö tähendas Kadastik raamatulehekülgedele üles ka selleks, et sõlmida rahu iseenda ja muu maailmaga. Kas tema lugu läheb aga korda ka inimesele, kelle ainus seos ajakirjandusega on see, et ta loeb lehest uudiseid, kui sedagi?
Kuna minagi ei ole meediainimene, on mul raske võtta seisukohta Linnamäe isiku ja tegevuse suhtes. Elus ongi kõik suhteline. Raamatust saame teada, kuidas on Postimehe muutlikke tuuli omal nahal tajunud Kadastik. Igal juhul on silmaringi avardav lugeda inimestevahelistest suhetest ajalehetoimetuses ja ärimaailmas, taasiseseisvumisjärgse meediaäri ülesehitamisest, halastamatust konkurentsist väljaannete vahel.
Autori eakaaslase ja ajaloolasena oli minu jaoks iseäranis huvitav lugeda 1980.–1990. aastatest, mil Nõukogude kord kokku varises ja tuli Eesti vabariik – kuidas neid sündmusi vaadeldi Edasi ja Postimehe toimetuses ning mida mõtles ja tundis peatoimetaja Kadastik, keda on süüdistatud koostöös KGB-ga. Nõukogudemeelsete lugude tõttu, mille ta kirjutas Jaak Kalju varjunime all 1984. aastal kohtuprotsessidest, kus mõisteti dissidentidena vangi Lagle Parek, Arvo Pesti, Heiki Ahonen ja Enn Tarto, võttis Kadastik mullu tagasi oma kandidatuuri Tartu aukodaniku kohale.
Praegu on kombeks taguda vastu rinda ja jutustada, kui suured vabadusvõitlejad me ikka kõik 80ndatel olime. Kadastik tunnistab, et tema ei mõistnud tollaste dissidentide motiive. Ta iseloomustab end kui inimest, kes ei olnud kergesti kohanev ja vajas endaga toimetulemiseks pigem stabiilset keskkonda kui soona kõikuvat jalgealust. Ta võis riskida, isegi oma heaoluga, aga mässata – kindlasti mitte. Lisaks märgib ta, et tolerants ja empaatia ei ole alla kolmekümnese inimese kõige tugevamad küljed, siis on kogu maailm allutatud eneseteostuse ahvatlusele. Kadastik õigustab end sellegagi, et kuna ta kohtuprotsesside juurde lubati, said lugejad neist teada.
Absoluutset süüdlast või süütut pole mõtet otsida. Ettepanek, et Eesti NSV peaks minema üle täielikule isemajandamisele, ilmus just nimelt ajalehes Edasi. Kadastik kirjeldab, kui keeruline oli tingimustes, kus EKP keskkomitee ajakirjandust kontrollis, saavutada oma lehele võimalikku vabadust selleks, et teha huvitavat lehte, mis inimestele korda läheks.
Põnev oli lugeda ka Kadastiku kokkupuudetest tuntud inimestega ja tema hinnanguid neile. Näiteks selgub, et Edgar Savisaar oli otsatult umbusklik ning tal oli vajadus kõike kontrollida juba 1987. aastal.
Alles väga noore mehena, aastal 1980, avaldas Kadastik Edasis loo „Ühe ajakirjaniku portree“, kus kujutles end 56aastase punaseks kirjutatud silmadega, veidi kühmu vajunud mehena. „Vahel pungitan küll rinna ette, justkui mälestuseks sellest, kes kord olen olnud. Aga nüüd olen ma väsinud. Ja miks ei peaks ma väsinud olema: kolmkümmend aastat järjepannu olen kõikvõimalikest ustest sisse tunginud, mind on välja visatud ja põlvili tagasi palutud, austatud ja alandatud. Ma ei kartnud kunagi, aga nüüd ma kardan. Kardan nende nelja aasta pärast, mis mind pensionieast lahutavad. /---/ Töötan veel neli aastat, et siis, aastal 2015, aukirjade saatel vanaduspuhkusele minna.“
Kartus, kas viimastel pensionieelsetel aastatel veel tööd jagub, iseloomustab vägagi praegust aega. Sellega saab samastuda. Kuid hämmastav on see, et Kadastik lahkuski meediast just 2015. aastal ja 60aastasena. Võiks öelda, et olgem oma kirjutiste ja väljaöelduga ettevaatlikud – need võivad tõeks osutuda!
Olen kuulnud arvamusi, et raamatus on liialt palju solvumisi, haavumisi, kurtmist, sapisust. Kuid tühja koha pealt see kindlasti ei tule. Postimehe ja Eesti Meediaga seonduvatele pettumistele on viimastel aastatel lisandunud heitlus nahavähiga ja ema surm. Inimesel ongi olnud keeruline aeg. Eks mõtteid ja tundeid endast välja kirjutades hakkab tihti kergem. Tavalugeja jaoks on Kadastiku lugu õpetlik näide sellest, kuidas ka väga edukaid inimesi võivad tabada järjestikused kukkumised.


description: Mägral oli maja, nagu vaja. Kuid siis nägi Kährik, et läbi Mägra õue võiks teha tee. Kirjutas visiooni, milles nii Mägra kui ka tema naabrite Jänese ja Põdra maja hoove läbis tema euroopalik taristu. Mägra, Jänese ja Põdra värava taha ilmusidki kohe mõõtelattidega tüübid ja kukkusid Kähriku unistuste tee jaoks eraldatavaid maatükke mõõtma. Mägra protestile tuli kiire vastus: planeerime siis teisiti, lõikame tagaaia asemel hoopis viljapuuaia läbi. Kui Mäger küsis, miks talle Kähriku teed vaja peaks olema, sai ta vastuseks: “Kas sa tõesti soovid olla teistest eraldatud soosaar?” Kuskil peab olema mingi otsus, mis lubab Kährikul tema õue oma majaplaanidega lõhkuda, arvas Mäger. Kes saab teha otsuse tema hoovi ja maja kohta?

title: Inga Raitar | Rail Balticu kadunud otsuse jälil

maintext:
Meie olemegi need mägrad, kelle õuele sel sügisel ehitama hakatakse. Lihtsalt asjahuvilise kodanikuna otsustasin uurida, millise otsusega on Eestile võetud kohustus rajada meie riigi territooriumile Rail Baltic.
Kui tahan ehitada endale maja, pean kõigepealt saama ehitusloa, siis võin hakata projekteerima ja plaanima. Sama peaks ju kehtima ka riigi kohta. Võtmeküsimus on, kes andis ehitusloa ja mis dokumendi alusel. Mitte see, kas mulle see värk meeldib või miks ei meeldi. Kõige olulisem on teada, kes otsustab ja seega ka vastutab meid ja meie riiki järgnevate inimpõlvede jooksul mõjutava objekti eest. Niisiis asusin Indiana Jonesi kombel seda otsust “jälitama”.
Rail Balticu algus jääb 1994. aastasse, kui see pandi kirja Läänemeremaade ühisprojektis „VASAB 2010“ (Vision and Stategies Around the Baltic Sea 2010), kus on kirjas: “Eesti lähenemisega ELile tõuseb lõunasuunalise transpordiühenduse parandamise tähtsus. Koostöös Soome, Läti, Leedu ja Poolaga peab Eesti välja arendama kiiret reisirongiühendust võimaldava raudtee Rail Baltica.” VASAB on siiski suunav, esimene siduv otsus on 1999. aastal üleriigilise planeeringu "Eesti 2010" kehtestamine Mart Laari valitsuses. Selles on trassi Tartu–Valga rekonstrueerimine, aga ka Tallinna–Helsingi tunnel. Aga olgu, me kõik võime toredaid visioone kirjutada. Ehituse aluseks ei piisa vaid visioonist, et mulle meeldiks teha oma maja sinu õue.
Millegipärast ei sobinud kellelegi algvisioon ja uus uuring telliti ettevõttelt nimega AECOM, mille (mitte kuigi veenvaid) numbreid Rail Balticu eestkõnelejaid nüüd järjekindlalt ette kannavad. Sisuliste argumentidega pole keegi kõrgetest kabinettidest vaevunud inimeste ette astuma, riigipoolne teavitus on piirdunud loosungite loopimise ja näpuviibutusega.
Kabinetivaikuses sündinud
Eri arengukavades toodud eesmärgid on eelkõige soovunelmad, mis ei kvalifitseeru otsustena. Facebookis jagatud üleskutses osaleda selle puuduoleva otsuse otsingutes jõudis minuni niidiots, mis kõlas: “Rail Balticu arendamiseks on antud suunised valitsuskabineti 22.09.2011 otsusega, 10.11.2011 allkirjastatud Eesti, Läti ja Leedu peaministri ühisdeklaratsiooni ning Balti riikide transpordi eest vastutavate ministrite 7.12.2011 kokkuleppega."
Kahjuks ei õnnestunud neid dokumente leida Riigi Teatajast ega kabinetiotsust riigikantselei veebilehelt. Seega lootsin päästvale e-riigi rakendusele ja saatsin teabenõude. Lõpuks tuli kolmest postkastist läbi käinud “vastus”, millel manustena ripuvad kaks vaid ingliskeelset dokumenti: peaministrite ühisdeklaratsioon Andrus Ansipi allkirjaga ja transpordiministrite kokkulepe Juhan Partsi allkirjaga.
“Eelmise vastuse manusena saadetud dokumendid olid vastuseks Teie teabenõudele konkreetsete dokumentidega tutvumiseks,” varjuvad ametnikud kaitsva kantseliidi taha, kui värskendan küsimust: “Kas nende kahe otsusega kinnitab Eesti Vabariik mulle kui kodanikule, et tegu on Eestile siduvate otsustega RB küsimuses?” Muide valitsuskabineti 22.09.2011 otsuse osas palutakse teabenõude esitajal pöörduda riigikantselei poole, viitamata kuidas, kui ta juba on esitanud ametliku teabenõude. Sellega veeretatakse kolmanda dokumendi leidmine järgmisesse koridori, kust muide pole vastust ehk sedasama valitsuskabineti kinnist otsust tulnud tänaseni.
Samal nädalal jõuab meediasse uudis – Juhan Parts, üks kahest meie jaoks väidetavalt siduva dokumendi allkirjastajast, saab tõenäoliselt Euroopa Kontrollikotta ehk kohale, mis tagab eluaegse mugava majandusliku kindlustatuse. Dokumentidele tuginedes teine otsustaja Rail Balticu juures, Andrus Ansip, on juba Euroopas hästimakstud heaolukohal.
Mu ebamugav teabenõue rändleb riigiametnike kabinettides ja seda visatakse kirjade järgi otsustades üksteisele nagu kuuma kartulit. Lõpuks saabub kauaoodatud kinnitus – on leitud dokument, mis kabinetiasukate arvates seadustab Rail Balticu rajamise Eestisse. Ja see vastus on ehmatav. “Kohtustus RB ehitamiseks Eesti territooriumile on Euroopa Komisjoni ees võetud CEF (Connecting Europe Facility) 2015. aasta rahastamisvooru (CEF I) esitatud taotluse alusel toetuslepingu (Grant Agreement, GA) sõlmimisega. CEF I taotluse esitamine otsustati 02.02.2015 Vabariigi Valitsuse kabinetiistungil, CEF I GA allkirjastas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi kantsler 11.11.2015,” kirjutab mulle Kristjan Kaunissaare, Rail Balticu ametlik riiklik eestkõneleja.
Ehk otsus meie kõigi, meie laste ja lastelaste tuleviku üle on sündinud kinnises kabinetis! Otsuse tegi Taavi Rõivase esimene, nii-öelda hädaabivalitsus. Otsus siduda meid Rail Balticu ehitusega praegust trassikoridori kasutades sündis napilt kaks kuud enne riigikogu ja valitsuse vahetust, vaikselt valimismöllu kattevarjus. Riigi sidus aastakümnetepikkuste miljarditesse eurodesse ulatuvate kohustustega poolanonüümne ametnik. Seega kui midagi peaks selle raudteega viltu minema, kas siis ministeeriumi kantsler võtab vastutuse meie kõigi ees?
Kuidas tuua otsustamine rahvale?
Kas me nüüd ikka teame, milline otsus kohustab meid ehitama just sellist Rail Balticut, nagu lobistid praegu ainuõigena kujutavad? Loomulikult, kui oled juba majalaenu võtnud, ei tohi sa selle eest ehitada midagi muud kui maja, see on selge. Aga kas kohustus Euroopa ees võeti ikka selle maa seaduslike omanike poolt? Tuleb välja, et tegelikult lõplikku, meie kõigi jaoks Eesti riigi kodanikena siduvat põhiseaduslikku otsust ei ole. See saab olla maa omaniku nõusolekul antud ehitusluba. Ei Taavi Rõivas ega tema ministrid või nende kantslerid pole Eestimaa omanikud.
On olemas otsus teha ühine projekt ja planeeringud. Kui selgub, et me kõik räägime trassikoridoridest ja rahajagamistest, aga mitte keegi pole otsustanud selle protsessi toimumist, siis ju tuleb esitada avalik küsimus kogu rahva ehk riigi omaniku nimel! Mitte seista ja vaadata, kuidas jämedad traagelniidid kõikjal hargnevad, aga ometi teevad kõik näo, et kuninga rüü on õmmeldud kõigi euronõuete kohaselt.
Sel nädalal peeti Kumus konverents Rail Balticu ärilise eesmärgi selgitamiseks. Seal ütles professor Erik Terk, et Eestis on kaks eraldikulgevat reaalsustunnelit, nagu praegu on Rail Balticu projektis kaks eri trassikoridori. Ühes reaalsustunnelis kihutavad noored lipsudega poisid, kes ütlevad, et RB on Eesti majandusarengu vedur. Teises on oma kodu ja maa tuleviku pärast muret tundvad tavakodanikud, kellele näib, et kohe-kohe võetakse neilt küsimata kaela miljarditesse ulatuvad kohustused.
“Rail Balticu Euroopa Liidu rahastus on kinnitatud, aga enne, kui raha eraldatakse, ootab Euroopa kokkuleppeid riigi tasandil,” ütles konverentsil Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi peadirektor Henrik Hololei. “Me ei ütle Euroopas, kuidas vedada liine, vaid ütleme, et siin on võimalused rahastuseks ja kuidas te seda teete, on Eestis teie otsustada. Inimesed kardavad ja neile ei meeldi, see on oluline takistus. Peab olema rohkem debatti ja rohkem arutlusi. Need, kes on rahva hulgast valitud, peavad tulema välja ja täitma oma rolli ja rääkima rahvaga. Pole ühtki projekti Euroopas, kus me toome ekskavaatori ja lihtsalt hakkame kaevama ja, alati on vaja äri, poliitikute ja rahva toetust, mis on olulisim.”


description: Kuna tõenduspõhisel meditsiinil ei ole välja pakkuda häid nippe algava külmetusviiruse tõkestamiseks või raviks, liigub rahvasuus selle kohta palju erinevaid müüte.

title: Viiruste hooaeg on käes: millised on kümme enamlevinud müüti külmetusviiruste ennetamise ja ravi kohta?

maintext:
Apteeker ei poolda suures koguses vitamiinide manustamist, vaid peab seda pigem ohtlikuks. „C-vitamiin on vees lahustuv vitamiin, mida võttes tasub lähtuda pakendile kirjutatud piirnormist," toonitab Saava. „C-vitamiin on kahtlemata kasulik viiruste ennetamises, aga mõistlikus koguses ja enne haigestumist, mitte juba haiguse ajal," lisab ta.
2. müüt. Tarvita punase päevakübara preparaate
Saava kinnitab, et punane päevakübar tugevdab immuunsüsteemi. Küll ei soovita ta seda võtta aasta läbi, vaid teha kuure. „Tasub arvestada, et punane päevakübar ei ole hea haiguse ajal, seda tuleb tarvitada ennetavalt," ütleb ta. Ta lisab, et ennetava ja tugevdava vahendina on omal kohal ka greibiseemneekstrakt.
3. müüt. Haiguse ajal söö kanasuppi ja joo kuuma piima
Apteekri sõnul pole kanasupil ega kuumal piimal raviomadusi. „Kuum vedelik leevendab küll hetkeks kurguvalu, aga ravina sellest kasu ei ole," räägib ta. „Kurguvalu korral tasub proovida parem taruvaiguga kurgupihusteid."
4. müüt. Söö aasta läbi vitamiine, siis hoiad viiruseid eemal
„Aasta läbi ei tohiks vitamiine kindlasti süüa, näiteks suvel peaks terve inimene saama vitamiinid kätte toidust ja loodusest," soovitab Saava. „Meie kliimas võib aasta läbi võtta vaid D-vitamiini, aga sedagi saab suvel päikselt," räägib ta. Apteeker soovitab vitamiinikuuri teha kord sügisel või talvel ja siis uuesti kevadel, aga ka näiteks pärast haigust, sest siis on organismis varud lõpukorral. „Haiguse ajal tuleks vitamiine pigem vältida," toonitab ta.
5. müüt. Karasta end külma veega
Apteeker tõdeb, et meetod on tõhus, aga mõistlikkuse piires. „Alustada tuleb sujuvalt, jaheda veega ning liikuda järg-järgult külmema veega edasi," soovitab Saava.
6. müüt. Söö küüslauku
Apteeker kinnitab, et küüslauk aitab immuunsüsteemi turgutada küll, selle kaelas kandmises ja padja alla panemises ta aga kasu ei näe. „Tegu on ravimtaimega, mida tuleks kasutada järjepidevalt kogu jaheda aja vältel," räägib Saava. „Ühekordne annus küüslauku ei aita, regulaarsus on võtmesõna,"toonitab ta.
7. müüt. Tarvita mett
Apteeker kinnitab, et pere, kel on mesi pidevalt laual, on kindlasti tervem. „Mesi aitab viirusi ennetada ning toimib ka kurgu- ja neeluhaiguste korral," lubab Saava. Mesi on kõige kasulikum lusikaga purgist süües, aga seda tasub suhkru asemel kasutada ka koduses toidutegemises.
8. müüt. Tee trenni
„Kui inimese enesetunne on hea, siis on ka ta immuunsüsteem tugevam, aga ennast ei tohi trenniga ära kurnata," räägib apteeker. „Igapäevane kerge sörk või lihtsalt jalutamine on kindlasti abiks," ütleb ta. Lisaks soovitab apteeker sauna, sest see mõjub hingamisteedele ja kopsule kosutavalt. „Küll ei tohiks sauna minna haigena, eriti palavikuga," rõhutab ta.
9. müüt. Joo paratsetamooliga kuuma jooki
„Paratsetamool vähendab valu ja palavikku, pseudoefedriin teeb nina lahti, enesetunne paraneb," räägib apteeker, „aga kindlasti tuleb järgida maksimaalset päevast kogust, seda jooki ei tohi juua iga paari tunni tagant."
10. müüt. Ära külmeta, kanna mütsi ja kindaid


description: Lauljanna Marju Länik on mee, tee ja küüslaugu usku, kuid ta teab ka, et mõnedes olukordades aitab ainult ravim.

title: Marju Länik: "On olukordi, kus aitab ainult ravim"

maintext:
"See on ju igaühele näha, et kõik teie ametnikud on uude sekretäri kõrvuni armunud! Mina oma büroos selliseid asju ei taluks."
"Miks mitte? Pärast seda, kui kaunitar meile tööle asus, pole keegi enam tundigi puudunud."


title: Peatreener Martin Reim: meie eesmärk oli fännid enda poole tagasi võita

maintext:
Martin Reimi karjäär Eesti jalgpallikoondise peatreenerina algas 4:0 võiduga Gibraltari üle MM-valikmängus, mille järel skandeeris fännitribüün meeskonda tänades peatreeneri nime. "Peategelane oli ikka meeskond, mitte mina. Meie tase ei võimalda iga kell nõrgemaid üle mängida, aga kui oleme platsile sellise hinge ja sooviga nagu täna, suudame luua ilusaid hetki. Täna sündis neid päris hulganisti. Meie eesmärk oli fännid enda poole tagasi võita. Neile me ju mängime ja vast nüüd tuleb esmaspäeval mõni inimene rohkem meid toetama," sõnas Reim. 0:0 lõppenud avapoolaja järel tegi Reim meeskonna mängu mõned korrektiivid. "Hullu ei olnud midagi. Eriti esimese poolaja algus oli päris hea. Enne mängu oli meil kindel plaan, kuidas mehed pidid äärel asetsema – see esimesel poolajal hästi ei töötanud ja pidi veidi ümber muutma. Lisaks palusin Mattias Käidil kannatlikumalt keskvälja toetada ja andsime mõned nõuanded Siim Lutsule ja Sergei Zenjovile. Peamine oli tempot üleval hoida. Teadsime, et meie ründajad on kiirusega vastase kaitseliinist üle."
Kaks väravat löönud Käit sai peatreenerilt muidugi kiita. "Ma ei teadnud, kui hästi ta alumise poolkaitsja positsioonil hakkama saab, aga teadsin, et saab hakkama. Mattias oli tubli, hea jõud koondisele keskväljal. Tal on hea nina rünnakule lülitumisel, mis annab loovust ja jõudu ründefaasis juurde. Samas on ta Inglismaal saanud päris korraliku karastuse ning jaksab keskväljal karolmetsalikult tööd teha."
Kas Käit võib põhikoosseisus olla ka tugevamate meeskondade vastu? "Väga palju sõltub vastasest, aga miks mitte? Tal on ka kaitsvaid omadusi. Tema keskväljale panemisega ei anna me kaitsefaasis järele." Kas tänase mängu järel on esmaspäevaseks matšiks Kreekaga koosseisu valida lihtsam või keerulisem? "Tegi ühteaegu kergemaks ja raskemaks! Kindlasti on meil võidu pealt hoopis parem uuele lahingule vastu minna ja teise poolaja keskel tegingi vahetusi eesmärgiga mõnda meest säästa." Reim selgitas, et välisliigades mängivatele Ken Kallastele ja Artur Pikale eelistas ta vasakkaitses Dmitri Kruglovi tolle tsenderduste kvaliteedi tõttu. "Kruglov oli selleks mänguks algusest peale mu kindel eelistus. Teadsime, et äärekaitsjad valdavad palli palju ja Dimal on Eesti parim vasak jalg, mis suudab viia karistusalasse palju kvaliteetseid tsenderdusi. Nii madalaid kui ka kõrgeid. Tema tsenderdused olidki heast klassist."


description: Jim Walker (44) töötas üle 20 aasta uudistelugejana USA suurtes telekanalites, nagu Fox, NBC ja CBS. Mullu tegi mees ootamatu kannapöörde ja hakkas sõbra soovitusel pornonäitlejaks, kirjutab ajaleht New York Post.

title: Ootamatu elukutsevahetus: uudistelugejast pornonäitlejaks

maintext:
Naine: "Ma tegin kohutava avastuse: naabrinaisel on samasugune kübar kui minul."
Mees: "Kas sellest tuleb nii aru saada, et sa tahad uut kübarat?"
Naine: "Kindlasti tuleb see odavam kui, uude majja kolimine."


authors:
Arno Saar
Buuu
Muud Midagi

description: Tuntud eesti laulja, kitarrist, kirjanik ja ajakirjanik, endine Riigikogu liige Mihkel Raud esitles täna Solarise Apollo kinos oma kolmandat raamatut pealkirjaga "Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda".

title: GALERII | Mihkel Raud esitles eluloolist eneseabiraamatut


title: NASA otsib Marsilt eurooplaste kosmoseaparaati

maintext:
Marsi ümber tiirlev NASA orbitaaljaam Mars Reconnaissance Orbiter leidis punaselt planeedilt jäljed, mis tekkisid usutavasti Schiaparelli kolmapäevasel maandumiskatsel, teatas Euroopa kosmoseagentuur (ESA).
(NASA/JPL-Caltech/MSSS)
Ülemine suur foto kujutab piirkonda, kuhu Schiaparelli maanduma pidi. Alumistel fotodel on sama ala suurendatuna. Vasakul pool olev pilt on tehtud 29. mail, parempoolne aga 20. oktoobril.
Hilisemal fotol on näha eredam ja heledam laiguke, mis on ilmselt maanduri 12 meetri pikkune pidurduslangevari. Sellest umbes kilomeetri jagu põhja pool on tume piirkond, mille tekitas tõenäoliselt Schiaparelli kukkumine. Ilmselt lülitusid maanduri pidurdusmootorid plaanitust varem välja.


title: Tallinn käivitab Reidi, Haabersti ja Gonsiori tee-ehitushanked

maintext:
Järgmine aasta toob Tallinna kolm suuremahulise tee-ehitust, kui ette võetakse Reidi tee ehitus ning Gonsiori tänava ja Haabersti ristmiku rekonstrueerimine - vastavad hanked kuulutab linn välja juba novembris.
„Rahvusvahelistele riigihanketele parima pakkumise teinud tee-ehitusettevõttega saavad lepingud sõlmitud jaanuari lõpuks,“ ütles linnapea ülesannetes abilinnapea Taavi Aas. „Ehitustöödega loodame alustada hiljemalt märtsis. Töömahud on suured ja ajakava pingeline, kuid usume, et täpse planeerimise korral on võimekail ja suurte kogemustega ehitajail võimalik kõigega tähtaegadeks toime tulla," lisas Aas.
Reidi tee ehituse ja Haabersti eritasandilise ristmiku valmimise tähtajaks on kavandatud 2017. oktoober, seega on ehitustöödeks aega kaheksa kuud. Gonsiori tänava rekonstrueerimistööd, mille maht kahest eelnimetatus tunduvalt väiksem, peavad aga lõpetatud saama juba juunikuu lõpuks.
Kesklinna liikluskoormuse vähendamiseks ja liikluse rahustamiseks kavandatud Reidi tee, mis hakkab kulgema Jõe ja Ahtri tänava ristmikult läbi sadama-ala ja mööda rannaäärt Russalka ristmikuni, rajatakse uuele trassile. Lisaks umbes kahe kilomeetri pikkusele teele tuleb ehitada merre kaldakindlustus ning rajada tehnovõrgud, sh sademevee kollektor ja pumpla, tänavavalgustus, vee- ja reoveekanalisatsioon, elektri- ja sidetrassid. Neljarealise sõidutee kõrvale mere äärde rajatakse jalgrattatee ja promenaad, haljas- ja puhkealad. Trassile on kavandatud kuus valgusfooridega reguleeritud ristmikku ning lisaks viis ülekäigukohta.
Haabersti ristmiku eritasandiliseks rekonstrueerimine hõlmab foorjuhitava ringristmiku ning üle selle Paldiski maantee suunalise 277 meetri pikkuse viadukti rajamist.
Ühtlasi rekonstrueeritakse umbes 1,1 kilomeetri ulatuses Rannamõisa tee kuni Lõuka tänavani ning 1,05 kilomeetri ulatuses Paldiski maantee Mõisa tänavast kuni Pikaliiva tn perspektiivse ristmikuni. Kergliiklejatele rajatakse Ehitajate tee alla 38 meetri pikkune tunnel ja Paldiski maantee alla 54 meetri pikkune tunnel. Lisaks tuleb rajatakse haljastust ning erinevaid tehnovõrke ümber tõsta ja rajada.
Gonsiori tänav rekonstrueeritakse põhiosas kolmerajaliseks, ühistransporti ja kergliiklust eelistavaks. Rekonstrueeritava Maneeži tänava ja Laagna tee vahelise lõigu pikkus on umbes 1400 meetrit. Kolmest sõidurajast kaks on ühistranspordirajad ning keskmine on kavandatud niinimetatud muutsuunarajaks – päeva esimesel poolel kesklinna suunaline ning pealelõunast Lasnamäe suunaline. Lisaks rekonstrueeritakse Türnpu tänav ning uuendatakse ka Ilvese silla ja Türnpu tänava vaheline Laagna tee lõik. Gonsiori tänava rekonstrueerimise tulemusena paranevad ka jalakäijate ja jalgratturite liikumisvõimalused. Tee-ehitusega kaasnevad ka erinevate tehnovõrkude ümbertõstmine ja rajamine.


description: Kui vormis püsimine oleks lihtne, siis oleks igal mehel kuuspakikõht. Tänapäevane elu on praktiliselt loodudki sellisena ja selleks, et sa saaksid paksuks minna, märgib Men's Health. Millised on tavapärased ja sageli üsnagi vältimatud paksuks minemise olukorrad – ja kuidas nendega võidelda? Siinkohal teine osa.

title: 10 igapäevast lõksu, mis teevad sind paksuks, 2. osa

maintext:
Kui vormis püsimine oleks lihtne, siis oleks igal mehel kuuspakikõht. Tänapäevane elu on praktiliselt loodudki sellisena ja selleks, et sa saaksid paksuks minna, märgib Men's Health . Millised on tavapärased ja sageli üsnagi vältimatud paksuks minemise olukorrad – ja kuidas nendega võidelda? Siinkohal teine osa.
Leia õige trennirežiim. Kui valida on kardiotreeningu ja jõutreeningu vahel, siis vali raskuste tõstmine. Harvardi uuringu kohaselt aitab jõutrenn sul säilitada oma ainevahetust või seda isegi kiirendada ja see põletab rohkem rasva kui kardiotrenn.
Tee iga päev vähemalt 20 minutit jõutrenni ja kui võimalik siis veel vähemalt 25 minutit aeroobseid harjutusi, ütleb uuringu autor Rania Mekary. Nii toiminud inimesed kogusid kõige vähem kõhupekki.
Lülita sisse näljasignaalid. Dieedispetsialistid soovitavad harjuda sööma siis, kui oled mõõdukalt, ent mitte liiga näljane. Ja lõpetama siis, kui isu on rahuldatud, mitte siis, kui kõht punnis. Sea paika näljaskaala nullist (näljane kui hunt) kuni kümneni (kurguni täis). Ja siis mõtle, mismoodi iga tase tundub. Sööma hakka siis kui oled kuskil 3 peal ja lõpeta 7 peal.
7. Neljakümneseks saamine
Nüüd pead arvestama veel ühe asjaoluga: su testosteroonitase, mille kõrghetk on umbes 19-aastaselt, on langenud 16%. See on probleem, kuna testosteroon aitab sul hoida lihasmassi ja energilisust.
Leia tegevus, mida armastad. Ajakirjas Health Psychology avaldatud uuringus märgiti, et inimesed jäävad märksa tõenäolisemalt trenni juurde püsima, kui nad teevad seda mõnuga.
Nosi pähkleid ja ube, saamaks T-d tõstvat magneesiumi. Ning söö seeni ja joo piima, saamaks D-vitamiini, sest D on T-le hea.
Taasta oma sõpruskond. Vähese emotsionaalse toega mehed kalduvad 98% tõenäolisemalt rasvuma, näitab ajakirjas Obesity ilmunud uuring. Üksindus võib viia ülesöömiseni, niisiis võta käsile oma sotsiaalelu: leia uusi tuttavaid ja hoida sõprussuhteid, mis sul on.
Näppa naistelt üks trikk ja korralda oma sõbrad kategooriatesse – trenn, kultuur, muusika, toit, elunautimine – ja kohtu igal nädalal erinevate gruppidega.
8. Viiekümneseks saamine
Su ainevahetus liigub kaduviku teed. Lihaste säilitamine muutub raskemaks ja keha struktuur võib langeda ohutsooni. Keskmise alla 40-aastase mehe keha rasvaprotsent on 18, aga keskmisel 50ndates mehel 22.
Tööta oma lihaste kallal. Men's Healthi toitumisnõustaja soovitab 50ndates mehel lisada toidukordadele 30-40 g valku, mis stimuleerib lihaste kasvu.
9. Kuuekümneseks saamine
Uinakud võivad sind kiusata. Iga tunni kohta, mis veedetakse päevast uinakut tehes, on vanemal mehel 23% suurem rasvumise tõenäosus.
Kärbi oma uinakuid. Kui sul on vaja hinge tõmmata, siis püüa tukastada 30 minutit või vähem. Sellise pikkusega uinakud pole uuringute teatel seotud ainevahetuse sündroomi kasvuga.
10. Vigastada saamine
14% töökohal selga vigastavatest inimestest võib kogeda järgneva aasta jooksul kaalutõusu: 7% või rohkemgi.
Igapäevastesse tegevustesse sekkuv valu kaldub mõjutama kehakaalu – lõppude lõpuks: kes tahab trenni teha, kui liigutada on valus?
Aga sellise nähtusega on teadlaste sõnul seotud ka keerukas psühholoogiline trall. Kui sa ise mõtled, et sa ei taastu, siis tõenäoliselt ei taastugi nii kiiresti või hästi, kui see juhtuks parema suhtumise puhul. Mida aeglasemalt taastud, seda rohkem sa tõenäoliselt kilosid juurde korjad.
Inimeste ootused võivad kujundada nende taastumise kvaliteeti. Ehk kui sa tahad kahandada oma kõhtu või vähemalt kindlustada, ete see rohkem ei laiene, siis peaksid otsima psühholoogilist abi.
Võta taastusravi tõsiselt. Suhtle pidevalt oma kirurgi, füsioterapeudi ja teiste abistajatega ning jälgi hoolikalt nende juhendeid.


title: Regionaalhaigla kutsub naisi tasuta rinnauuringutele

maintext:
Laupäeval, 12. novembril, teevad Põhja-Eesti Regionaalhaigla töötajad vabatahtlikku tööd ning korraldavad tasuta rinnauuringu päeva.
Igal aastal tähistatakse 8. novembril rahvusvahelist radioloogiapäeva. Samal kuupäeval 1895 tegi Wilhelm Conrad Röntgen oma kuulsa avastuse – X-kiired, mida hiljem hakati nimetama röntgenikiirteks. Tänavu on radioloogiapäev pühendatud rinna piltdiagnostikale. Põhja-Eesti Regionaalhaigla korraldab radioloogiapäeva tähistamiseks laupäeval, 12. novembril tasuta rinnauuringute päeva, mil meie radioloogid ja radioloogiatehnikud teevad terve päeva tasuta rinnauuringuid esitamata arveid haigekassale.
„Tahame radioloogide poolt sellise vabatahtliku tööga radioloogiapäeva tähistades juhtida avalikkuse tähelepanu sellele, et Eestis on rinnavähi varase avastamise osas veel palju ära teha. Esmalt oleks aeg sõeluuringu sihtgruppi laiendada nii, et see arvestaks euroopa juhiseid,“ ütles Regionaalhaigla radioloogiakeskuse juhataja dr Maret Talk. „Rinnavähi korral on otsustavalt tähtis jõuda ravile vähi varases staadiumis.“
Radioloogiakeskuses on sel päeval avatud rinnakabineti vastuvõtt, mammoloogi vastuvõtt, mammograafia kabinetid ja rinna ultrahelikabinet. Kutsume uuringutele naisi vanuses 62 ja vanemaid, kes mujal Euroopas kutsutakse sõeluuringule, aga Eestis paraku mitte, ehkki rinnavähki haigestumise risk on ka selles vanuses endiselt kõrge. Ootame rinnakaebustega naisi ka nooremas eas eelkõige vanuses 45-49. Teretulnud on ka ravikindlustuseta naised, elukoha piirangut ei ole ning ka saatekirja ei ole vaja.
Tasuta rinnauuringute päevale saab registreeruda alates 24. oktoobrist tööpäeviti kella 9-16 telefonil 617 2405 või 5300 6334.


description: Mida kandsid naised 1920ndatel tööl käies, aga 1950ndatel? Juuresolev video annab väga selge ülevaate sellest, mida naised on viimase 100 aasta jooksul tööl kandnud.

title: VIDEO | Vaata, kuidas on naiste tööriietus viimase 100 aasta jooksul muutunud!


title: AUS ÜLESTUNNISTUS! Pep Guardiola: ma kardan Barcelonaga kohtumist

maintext:
Manchester City peatreener Pep Guardiola tunnistas peale eilset 1:1 viigimängu Evertoniga, et meeskonna enesekindlus on kõikuma löönud ja kolmapäevane Meistrite liiga mäng Barcelonaga tuleb äärmiselt raske.
"Me pole viimased kolm mängu võidurõõmu tunda saanud, pean selgeks tegema, miks nii on läinud," teatas Guradiola. "Loomulikult on enesekindlus suurem ja tuju parem kui võidame, aga ma peame ka hetkeseisus tegema õiged järeldused."
Kuigi 45-aastane peatreener teab, et Hispaanias saab väga raske olema, siis tahab ta enda taktikale kindlaks jääda. "Mulle meeldib see stiil mida nad viljelevad. Nad on viimased 15 aastat kõigi vastu enamus mänguajast palli hoidnud."
"Siiski pole vahet, kas minu meeskond võidab või kaotab, siis palun vabandust, aga mina jään oma jalgpallifilosoofiale kindlaks."
"Võin küll teha palju vigu ja minu tegevuse üle võidakse arutada, aga mul on alati üks tugev jõud: minu meeskond mängib täpselt nii nagu ma soovi. Ilma igasuguse kõhkluseta," teatas Guardiola.


authors:
Nädalalõpp Kanal
Kanal
Õnne Err

description: Töönädal hakkab vaikselt otsa saama ja seega oleks hea üle vaadata, milliste saadete ja filmidega meid sel nädalavahetusel kosutatakse.

title: Näosaade ja erootikateemad - ehk mis nädalavahetusel telerist saab vaadata?

maintext:
Koguperemängus "Me armastame Eestit" (TV3, 19:55) on seekord saatekülalisteks Hannes Võrno meeskonnas Rosanna Lints, Meelis Kompus ja Erki Sarapuu ning Peeter Oja meeskonnas Kalle Sepp, Inga Lunge ja Sven Sester.
Jalgpallifänne rõõmustab kindlasti MM valikmäng Eesti Gibraltari vahel (ETV, kl 21:35). Eesti on Gibraltariga varem kohtunud kahel korral: 2014. aastal võitis Eesti 2:0 ning sama aasta mais teti 1:1 viik.
Õhtul näeb märulikangelast Jackie Chani komöödiaga vürtsitatud filmis "Medaljon" (Kanal 2, kl 23:30)
Laupäev
Aasta Õpetajate Gala otseülekandes Jõhvi kontserdimajas (ETV, kl 19:00), tänab Haridus- ja Teadusministeerium aasta parimaid õpetajaid ja tublimaid õpilasi ning hariduselu sõpru. Samuti kuulutatakse välja aasta tegu Eesti hariduses.
Armastatud laulja Georg Otsa filmis (ETV2, kl 19:45) jutustatakse lugu tema saatusest, kunstniku- ning eraelust. Peaosas Marko Matvere.
"Õnne 13"nes (ETV 20:30) on arenemas armulugu?! Saarat ootab üllatus, kuna Marek on tagasi ja töötab nüüd klaveriõpetajana ning tema tunded Saara vastu on ainult kuumenenud. Jane ja Jaanus püüavad eluga Alma juures hakkama saada ja Marel on hea idee, kuidas neid aidata. Krissu esitleb Lainele ja Evelinile oma uut keppi. Margna külastab Tiinat töö juures.
Õnne 13(ERR)
Laste rõõmuks on sel nädalavahetusel eetris film "Turbo" (TV3, kl 19:30), mis räägib teost, kes saab kummalise õnnetuse läbi superkiiruse.
Täiskasvanute rõõmuks saab õhtul näha komöödiat "Seksikas kõneliin" (Kanal 2, kl 23:30), mis räägib ülikoolikaaslastest Laurenist ja Katiest, kes alustavad toime tulemiseks erootikaliini.
Pühapäev
Kanal 2 pakub õhtul vaatamiseks meelelahutussaateid "Eesti otsib superheeringat" (kl 19:30) ja "Ameerika talent" (kl 21:30)
"Su nägu kõlab tuttavalt" (TV3, kl 19:30) uue hooaja teises osas saab jällegi näha vapustavaid muutumisi ja naljakaid parodeeringuid. Seekord on külaliskohtuniku rollis Elina Purde.


authors: Pidigi Saama Uksega Vastu Nägu Oma Ametiaja Eest

description: Eile andis Toomas Hendrik Ilves presidendiameti koos presidendiketiga üle uuele presidendile - Kersti Kaljulaidile. Sotsiaalmeedias on aga ringlema läinud huumorit pakkuv video, kus Kaljulaidile ust hoidnud meesterahvas selle värske presidendi väljudes lahti laseb, kuid uksest väljub veel ka president Ilves koos kaasaga.

title: VIDEO | Inimlik apsakas! President Ilves sai uksega


authors:
Panthermedia
Scanpix
Q Tagant

title: Mida soovitab viirushaiguse ilmnedes teha arst?

maintext:
Veskimägi sõnul on kõige rumalam mängida kangelast ja käia haigena tööl.
"Kui tekib tõsine luu-lihasevalu, võiks seda leevendada ibuprofeeni või paratsetamooli mõistliku võtmisega," lausub ta lisades, et siis tuleb kindlasti aeg maha võtta ja haige olla. Tavaliselt möödub viirusinfektsioon nädalaga.
Tõstamaa perearstikeskuse perearst Madis Veskimägi soovitab juhul kui tunne, et hingamisteede viirusinfektsioon ehk rahvakeeli gripp hakkab tulema, kuid palavikku veel pole, otsida abi kuumast saunast, soojast taimeteest ja meest.
"Nii venib haigus pikemaks, tüsistuste oht on suurem ja ka oht teisi nakatada," selgitab ta, et iga mõistlik ülemus peaks tõbised töötajad juba ukselt koju saatma.
Haiguse esimeseks paariks-kolmeks päevaks pole ka arstidel midagi kavalat soovitada. Aga kui tõbi ei taha kolmandaks-neljandaks päevaks järele anda, on mõistlik muret arstile kurta.
Muidu on oht, et paari päeva pärast köhib ja nuuskab pool kollektiivi.
"Head nõu saab ka perearsti infotelefonilt," õpetab Veskimägi ja tuletab meelde, et iga haige vaevused on veidi isemoodi ja seepärast tasubki neist rääkida kogenud meedikule – siis saab selgeks, kas vaevuste taga on midagi ohtlikku või mitte.


title: Kuidas tundub? See on praegune hittkott!

maintext:
Disainerkottide maailmas on järjekordne kott saanud tõeliseks ihaldusobjektiks, mille endale saamine on osutunud päris keeruliseks ülesandeks.
Igal aastal on üks kindel kott, millest saab niiöelda hittkott ning mille järgi moefanaatikud tormi hakkavad jooksma. Seejuures tasub märkida, et tegemist on eranditult disainerkotiga, mille puhul hinnasilt ei mängi erilist rolli.
Sellel hooajal on esikoha endale haaranud brändi J.W. Andersoni kott Pierce. Väidetavalt on ainuüksi viimase paari nädala jooksul kottide läbimüük kasvanud 45 protsendi võrra, kirjutab veebiportaal Who What Wear.
Koti teeb omapäraseks selle esiosas olev rõngas, mis näeb välja nagu lehmarõngas. Mõneti pentsikust välimusest ja üpris soolasest hinnast hoolimata, on seda kotti aga pea võimatu leida kuna see kipub enamikes müügikohtades koheselt läbi müüdama. Kõige ihaldusväärsem ongi väidetavalt mudeli keskmine suurus, mille eest tuleb välja käia veidi üle 1000 euro. Seejuures kui samas suuruses kotil juhtub peal olema mõni kaunistus, siis kerkib hind veel mõnesaja euro võrra.


title: Kiivikas: sportlased ja treenerid vajavad toitumise kohta rohkem koolitust

maintext:
Kulturist Ott Kiivikas ütleb, et iga nädal pöördub tema poole mõni tippsportlane – jalgratturist jalgpallurini –, kes vajab toidulisandite tarvitamiseks näpunäiteid.
"Olen proovinud aidata, aga kõiki ei jõua parimagi tahtmise korral nõustada," räägib Kiivikas. "Mul on ka oma töö, treeningud, võistlused ja muud tegemised. Olen vahel neilt küsinud: harjutate nii kõrgel tasemel, kas treener pole toitumisest ega toidulisanditest rääkinud? Tavaliselt öeldakse, et ei ole!"
Kiivikas küsib treeneritelt ja sportlastelt lihtsa küsimuse: kui soovite koormust tõsta, kuidas te siis taastumist kiirendate? "Räägitakse, et meil on vaja massaaži, uni on kõige parem asi," toob Kiivikas välja tavapärased vastused. "Kuid toitumise ja toidulisanditega on alati võimalik seda protsessi oluliselt kiirendada. Taastumine ongi spordis võtmesõna. Igaüks ei saa endale massööri lubada. Kõige lihtsam on korrastada oma toitumine. Ja seejärel vaadata, et võib-olla on mõistlik lisavalku, aminohappeid või vitamiine juurde võtta. Praegu ei ole see nii kulukas nagu varem."
Kiivikas nendib kurvalt, et baastoitumise õpe on tavatreeneri erialasest programmist üldjuhul välja jäetud. "Valdavalt räägitakse metoodikast, toitumisest pole peaaegu sõnagi," sõnab ta ning osutab, et kulturismis ja fitnessis on esimene loeng toitumisest, alles seejärel tuleb metoodika. "Sportlaste ja juhendajate teadlikkuse tõstmine võiks olla iga spordiala prioriteet."


title: KADUNUKS JÄÄNUD VANAHÄRRA NAINE: ta sõitis oma lapsepõlvekoju, aga sinna ta ei jõudnud!

maintext:
Reedel ja laupäeva hommikul oli vanahärraga siiski kõik korras. Eile kolmandat päeva kestvatest Tõnise suurotsingutest osa võtnud Maie silitab Soomaa soodevahelisel kruusateel pere taksikoera pead ja ütleb, et väike lootus püsib veel, et abikaasa on elus.
Neljapäeval ütles 79aastane Viljandis elav Tõnis oma kallile naisele Maiele, et tal oleks nagu mingi metallitükk suus, aga ei tea, kust see sinna suhu ikka sai.
"Laupäeva hommikul nägin abikaasat viimast korda. Õhtul saime teada, et üks Viljandi naistaksojuht viis ta Kõpu kanti, kus on Tõnise sünnikodu. Niitmata hooviga maja ümber jälgi ei olnud," ohkab kadunuks jäänud Viljandi vanahärra abikaasa.
Maie tõdeb, et takkajärele tarkus, aga pidanuks ikka minema arsti juurde kontrolli, kui mees neljapäeval suus metallimaitset tundis. "Mõni tund läks mööda ja Tõnis ütles, et tal on paha olla ja ta läheb ukse peale.
Seejärel läks jälle kõik normi. Reedel küsisin uuesti, et kuidas tervis on? Ta ütles, et ah, ei ole midagi. Ja tunduski, et midagi ei ole. Sõitsime laupäeva hommikul kell seitse juba kodust välja ja tema viskas autos nalja. Oleme peres kõik jahimehed, mina ka.
Tõnis pidi väimehega hiljem Tänassilma jahimaja juures kokku saama, aga sinna ta ei jõudnuki. Ütles, et peab kähku tegema, kell pool üheksa peab seal olema," räägib Maie.
Kui neljapäeval ei osanud abikaasa õieti midagi arvata mehe halvast enesetundest, siis nüüd usub Maie, et tõenäoliselt võis Tõnisel näopiirkonnas lõhkeda veresoon.
"Muidu oli kõik korras ja ta pidi lähipäevil hambaarsti juurde minema. Vana aasta viimasel päeval saab Tõnis kaheksakümmend. Muidugi pidanuks arsti juurde minema, aga mehed lähevad sinna ikka viimases hädas ja laupäeva hommikul oli ju kõik korras," räägib Maie.
Laupäeva hommikul kella poole kaheksa ajal ütles Tõnis naisele, et viib talverehvid autoga ära ja siis ootab ees jaht.
Maie sõitis koos teise pereliikmega Õisusse ning Tõnis sõitis koju, kus ta auto garaaži ajas. Sestpeale võib vaid oletada, mis jahihuvilise vanahärraga edasi juhtus.
Jättis püssi puhastamata
Umbes tunni pärast hakkas Maie mõtlema, et abikaasal jäi ju püss puhastamata.
"Mina teadsin, et ta läheb jahile. Aga siis ühel hetkel turgatas mulle pähe, et issand, ta ei puhastanud ju relva ära. Muidu oli ikka nii, et ta puhastas õlist ära nii enda kui ka minu relva," ütleb Maie.
Peagi selgus, et Tõnist jahil ei olegi. Mis vanahärraga juhtuda võis, seda saab vaid oletada, kuid tema naine on kindel, et mees jõudis jahipidamiskoha asemel hoopis lapsepõlvekodu maile Kõpusse.
Nii Tänassilma kui ka Kõpu asuvad Viljandist umbes viieteistkümne kilomeetri kaugusel, kuid teine teisel pool linna.
Lähedased üritasid vanahärraga telefoni teel ühendust saada, kuid tema mobiil oli välja lülitatud. Seepärast ei saanud Tõnise asukohta ka positsioneerida.
"Laupäeva õhtul saime teada, et Tõnis oli läinud oma kodust jala bussijaama, seal võtnud takso ja sõitnud Kõpu kanti. Seljas olid tal jahiriided, aga püssi kaasas polnud. Taksojuht ütles, et tema
viis Tõnise ära. Minu abikaasat ta tunneb. Aga siis selgus, et Tõnisel on kaasas vaid kakskümmend eurot. Sõit oli selleks hetkeks juba kallimaks läinud ja seepärast palus ta end varem maha panna, et läheb jala edasi," räägib Maie.
Tõnis näinud täiesti terve välja, taksojuht tuli talle vastu ja sõitis veel veidi edasi. Tõnise lapsepõlvekoduni jäi ehk paar kilomeetrit. "Taksojuht oli küsinud, kuhu ta siis läheb? Vastus oli, et läheb vaatab, mida sugulased teevad," ütleb Maie.
Abikaasa tõdeb, et Tõnis oli mures, et tema lähedane sugulane kaks aastat tagasi lapsepõlvekodu maha müüs, sest see on nüüd rääma jäänud.
"Me ei oska muud midagi arvata, kui et ta tundis end halvasti ja otsustas kunagisele kodukohale veel pilgu peale heita. Võimalik, et astus läbi mõnest südamelähedasest metsatukast ja teda tabas terviserike.
On ju teada, kuidas vanu inimesi tõmbab oma lapsepõlvemaile. Ka Siberisse saadetud tahtsid ju kas või kordki oma kunagist kodu näha," tõdeb murest murtud abikaasa.
Soomaa rabasoo lähistel
KOLMAS OTSINGUPÄEV: Murest murtud Maie lootis veel ka eile pärastlõunal, et tema abikaasa leitakse üles ja talle abi anda pole veel hilja. Otsinguid raskendas tiheda metsa halb nähtavus ja kohati juba ka märjad alad. (Aldo Luud)
Politsei otsis koos lähedaste, külaelanike, päästjate ning Operogi ja Estsari vabatahtlikega kolme päevaga läbi Kõpu vallas Iia ja Tipu aleviku vahelise ala. Tegu on metsamaastikuga ning tee teisele poole jääb rabasoo.
Otsingutesse kaasati ka kopter ja teenistuskoer. Eile õhtul pärast kella kuut otsingud veel jätkusid.
Tõnis on umbes 180 cm pikk, hallide lühikeste juustega ning kannab prille. Mehel on seljas rohekaspruun jope, peas pruun nokamüts ja jalas tumedad püksid. Kaasas oli tal roheline seljakott.
Üks vanahärra taas kodus
2. oktoobril andsid lähedased teada, et neil pole õnnestunud ühendust saada 76aastase Väinoga ja palusid abi mehe asukoha väljaselgitamisel.
Politsei alustas vanahärra otsinguid. Mees lahkus oma Sindi kodust laupäeval kella 10 paiku hõbehalli sõiduautoga Audi.


authors:
Volodymyr Melnyk
Hakkab Pihta

title: VIDEO | USA-st alguse saanud klounihüsteeria on jõudmas Eestisse?

maintext:
USA-st alguse saanud klounihullustus on toonud politseile väljakutseid häirivalt käituvate klounikostüümis inimeste kohta. Sel nädalal kollitasid klounikostüümides isikud juba Soomes. Ka Eesti noored videotegijad jagavad oma sotsiaalmeedia kanalil häirivat videot pimedal teeserval terariista käes hoidvast klounist. Soomes Tuusula ja Järvenpää piirkonnas leidis kolmapäeval aset kaks klounide rünnakut, kirjutab Iltalehti. Kolm klounirõivais isikut hirmutasid õhtusel ajal 35-aastast naist, kes oli parasjagu koeraga jalutamas. Politsei naist terroriseerinud pätte tabanud. Ka mujal Tuusulas märgati eile kolme klouni, kes ahistasid 16-aastast noormeest. Peamiselt komöödiavideotega tegelevad Eesti noored postitasid möödunud nädalal oma Facebooki kanalile video, kuidas nad mööduvad autoga pimedal teeserval seisvast klounikostüümis isikust. On see siis noorte parodistite nali või mitte, ent klipil on praeguse seisuga 50 000 vaatamist ja videol nähtu tekitab kommentaariumis kõmu.
Klouniskandaalidest tulenevalt on Ameerika kiirtoidukett McDonalds ajutiselt eemaldanud oma maskoti, klouni Ronald McDonaldi - seda justnimelt klounide negatiivse kuvandi tõttu. Eesti klouniduo Piip ja Tuut naispool Haide Männamäe sõnab Õhtulehele, et nende mainet pole klounikostüümis huligaanide tegevus veel määrinud, ent igal juhul mõistab ta inimeste klounikostüümis ahistamise hukka.
"Muidugi on häiriv, kuna oleme 18 tegutsemisaastal tahtnud inimeste südametesse pugeda ja jätta mulje kui klounidest, ehk imearmsatest tegelastest, kes armastavad oma publikut jäägitult ja tahavad, et ka neid vastu armastatakse. Loomulikult selline käitumine kurvastab meid, sest ühtlasi heidab see ka meile mingisugust varju," lisab ta.


title: Puhka romantiliselt ja tunne end kui mõisnik!

maintext:
Tallinnast 50 kilomeetri kaugusel asuv Padise mõis rõõmustab oma mõnusa atmosfääriga kõiki huvilisi.
Padise mõisas on kokku 15 kahekohalist hotellituba, mis on maitsekalt sisustatud ning kus viibides tekib tunne, et oled ka ise tõeline mõisaproua või mõisahärra. Tubade sisustus on omanike, von Rammide isikliku maitse järgi valitud, pidades silmas iga väiksematki detaili.
Ajaloolise ja romantilise puhkuse käigus on sul võimalus tutvuda Padise kloostriga, teha jalutuskäike looduskaunis mõisapargis, avastada mõisa viinavabriku varemeid jpm.
Tahad Padise mõisas mõistliku hinna eest ööbida? Vaata täpsemalt SIIT!


authors:
Afp
Scanpix
Ah Ah

title: Tori Spelling ootab viiendat last!

maintext:
Omaaegne noortesarja “Beverly Hills 90210” täht Tori Spelling teatas fännidele pommuudise: ta ootab viiendat last.
“See oli täielik üllatus,” tunnistas telemogul Aaron Spellingi 43aastane tütar, kes on abielus näitleja Dean McDermottiga (49). “Aga oleme alati suurt peret tahtnud. Olen väga elevil," vahendab People.
Suurpere vanim laps Liam on üheksane. Tütar Stellal on vanust kaheksa, nooremal tütrel Hattie’l viis ja pesamuna Finnil neli eluaastat. “Dean ütles: “Saime Finni just äsja mähkmetest priiks, arvasin, et oleme väljaspool ohtu!”” naerab Tori.
McDermottil on eelmisest abielust ka 18aastane poeg.


authors:
Stanislav Moshkov
Koostöö Koganiga
Publik Aplodeerib

description: Õhtuleht: Kas tervitate võimalikku võimuvahetust Keskerakonnas? Kuidas hindate Jüri Ratase võimalusi saada Keskerakonna esimeheks?

title: Andres Herkel | Usaldusväärsuse võitmiseks peab Ratase leer tunnistama, et paarkümmend aastat koostööd Savisaarega oli viga

maintext:
Heliseb uksekell. Peremees tuleb avama ja näeb ukse taga võõrast meest.
"Mida te soovite?" küsib ta.
"Mitte midagi," vastab võõras.
"Aga miks te siis helistasite?"
"Aga sellepärast, et teie uksekella kohal on ju silt, et palutakse helistada."


authors:
Paide Linnameeskond
Facebook

description: Paide jalgpalliklubi teatab oma kodulehel, et lähiaastatel on plaanis riigigümnaasiumi juurde luua suursugune jalgpalliakadeemia.

title: Paide Linnameeskond loob uhke jalgpalliakadeemia, et kasvatada uusi Ragnar Klavaneid


description: Vabariigi President Kersti Kaljulaid ametisseastumise tseremoonial 10. oktoobril 2016 riigikogus

title: President Kersti Kaljulaid | Meie suurim probleem on alati julgeolek

maintext:
25 aastat tagasi taastati siinsamas saalis Eesti Vabariik. Meil on nüüd riik, mis on 21. sajandi demokraatlik riik. Selles on kõigi Eesti inimeste panust hoolimata sellest, milline on nende elukoht, eluala või elujärg.
Täna sünnivad juba lapsed, kelle jaoks okupatsioon on vanavanemate mälestustes. Vaba Eesti lapselapsed. Ma mõtlen täna neile lastele – ja omakorda - nende - laste lastele. Kui vähe on tegelikult neid lapsi. Vähem kui viieteistkümnes tuhandes Eesti kodus nohiseb võrevoodis imik. Ümmarguselt sada tuhat on koolieelikuid, kes hommikuti vanematele kaissu poevad. Maailmas on sadu miljoneid. Meie vastutus on need sada tuhat ja nende vanemad õed-vennad. Lapse siiras usk kogu maailma headusse kaob kasvades paratamatult. Meie asi on hoida laste usku Eestisse, iseendasse ja tulevikku.
Kõik siin saalis viibijad on ühes või teises sõnastuses andnud vande jääda ustavaks meie põhiseaduslikule korrale. See tähendab tunnistamist, et ühised väärtused on kõrgemad igapäevasest vaidlemisest ja omakasust. Meie oma tegevusega loome raamid sellele, mida tähendavad Eestis vabadus, õiglus ja õigus. Meie ja ainult meie saame hoida lisaks võimude lahususele ka nende tasakaalu. Meie hoiakutest, suhtumisest ja tegevusest sõltub, kas rahvas tunneb ennast kõrgeima võimu kandjana. Meie määrame, kas kasvavad põlvkonnad usuvad Eestisse ja iseendasse.
Daamid ja härrad, siin teie ees seistes tahan tunnustada kõiki oma eelkäijaid, sest nad on igaüks olnud suur omas ajas. Lennart Meri Eestit Läände viies, Arnold Rüütel Euroopat inimesteni tuues ja Toomas Hendrik Ilves Eestit küberilma saates.
Tänases ülikeerulises ja infotihedusest väikeseks jäänud maailmas on meil Eesti, mis on üheaegselt nii stabiilne kui pidevas muutumises ja uute sihtide otsingus. Meil on hariduse usku ühiskond, kus koolilapsed teevad pea kogu maailma eakaaslastele silmad ette. Meil on tervishoid, kus võime küll teinekord ühe või teise asja üle nuriseda, kuid keskmine eeldatav eluiga on ühtlaselt kasvanud. Meil on meie kultuur, see ainult meile omane, mis seob meid lillesidemega. Meil on meie keel, mis laulu tuules võib taevasse tõustes üles igavikku omale otsida. Meil on ühiskond, kus mitmepalgelised kogukonnad on üha tähtsamad. Erinevate huvide ja eesmärkidega inimesed panustavad üheskoos ja ise sellesse, et nende unistused täituksid.
Selline ongi Eesti, mida me tahtsime. 25 aastat tagasi laulsime koos Eesti vabaks. Algusaastate raskus pani igaüht üksinda rabama. Nüüd oleme ringiga tagasi. Meil on kodanikuühiskond Eesti, mida me edendame koos. Meie igapäevased ootused ei ole muidugi enam nii lihtsad ega selged. Iseseisvus ei ole enam eesmärk, vaid lihtsalt eeldus. Avatud maailm ei ole enam unistus, vaid lihtsalt võimalus. Sellepärast toimetamegi nüüd kogukondadena, asumiseltsidena, laulukooridena, koolide hoolekogudena. Me teeme koos enda elu paremaks ja kõik kokku edendame Eestit. Igaüks loob endale sellist Eestit, nagu tema tahab. Kokku saame meie kõikide riigi.
Head kuulajad! Kahjuks ei tähenda see, et Eesti olukord oleks muretu ning võiksime keskenduda saavutatu hoidmisele. Vabadusse sündinule on meie väikese riigi iseolemine, turvalisus ja vabadused iseenesestmõistetavad. Need ei ole seda. Iga aed kasvab rohtu, kui seda ei hoolda ega hoia. Meie rahvastik vananeb ja väheneb. Inimeste elujärje sõltuvus sellest, kui kaugel nad elavad Tallinnast või Tartust, on muretvalmistavalt suur. Me oleme tipus edetabelites, kus parem oleks olla viimaste hulgas, kajastagu need palgalõhet, vabasurmasid või ärajoodud alkoholi hulka. Meie naabruses toimuvad protsessid, mis teevad pehmelt öeldes murelikuks.
Me ei saa valida seda ajastut ega seda maailma, kus me elame. Kuid meil on valida, kuidas suhtume ümbritsevasse ja ümbritsejaisse. Kas näeme neis kaasteelisi ühise asja ajamisel või konkurente erahuvide edendamisel? Kui näeme konkurente, siis paratamatult hakkame otsima vigu ja kaotame võime näha head. Sellest ei ole kasu, kui tunneme viimase pisiasjani igaühe nõrku külgi. Niimoodi hävitame enesekindlust.
Endasse uskumine on arengu ja edu eeldus ja oluline alus. Need väikesed lapsed, kellele mina siin seistes täna mõtlen – nemad on enesekindlad. Neis on tohutult usku meisse, aga sama tohutult usku iseendisse. Enesekindlad inimesed ehitavad ettevõtteid, kasvatavad rõõmsaid lapsi lapsevanema või õpetaja rollis, võistlevad teadusgrantide nimel, loovad ja hoiavad kultuuri ja toovad medaleid spordivõistlustelt.
Inimesed, kes pelgavad, et keegi – kodus, koolis, ajalehes – osutab mõnuga nende nõrkustele, ei vii meie elu edasi. Täiuslikke pole, eksimatuid pole, aga tegelikult pole ka neid, kellel üldse tugevaid külgi pole. Inimesed, kes teavad, et iga eksimuse eest ootab neid avalik häbipost, kaotavad otsustusjulguse. Eestit saab arendada vaid üksteist toetades. Põhiseadus ei ole pelk juriidiline paragrahvide kogum. Põhiseadus annab meile väärtused, millest juhinduda. Kes jagavad neid väärtusi, on täisväärtuslikud ühiskonnaliikmed. Isegi siis, kui nad mingil moel meist erinevad või me ise mõnes kontekstis teisiti käituksime. Hoiame oma väärtusi!
Eesti ei saanud rikkaks eelmisel sajandil, mil rikkaks saamine nõudis palju loodusvarasid ja millega kaasnes oluline keskkonnakahju. Õnneks on meil see võimalus nüüd, mil jõukus ja heaolu tulevad haridusest ja ettevõtlusjulgusest. Enesekindlusele lisaks peame oma lastele andma hariduse. See on nende kõige tähtsam tööriist, millega nemad saavad ehitada oma lastele tuleviku.
Juba Henry Ford tõdes, et tööandja mitte ei maksa palka, vaid vahendab palka. Palga maksab toode ja tänapäeval üha enam teenus. Mis saab üldse olla Eesti toode või teenus, mis arvestab siinseid olusid ja võimalusi ning võimaldab rahvusvaheliselt läbi lüüa? See pole mitte üks suur Nokia, vaid palju tegija oskustest ja unistustest sõltuvaid tooteid ja teenuseid. Neid saab luua ainult targa tööga ja see on ettevõtjate vabadus ning vastutus. Riigi vastutus on haridus. Ja ettevõtmise lihtsus ning vabadus.
Demokraatliku riigi president ei saa ise luua enesekindlust toetavat, õiglast ja hoidvat keskkonda. President saab olla nõudlik sõnastaja, et meie lastele ja lastelastele – ja nende lastele – olulised teemad oleksid pidevalt päevakorral. Presidendi vastutus on laste ja lastelaste Eesti. Enesekindlate, haritud ja tervete inimeste Eesti. Paratamatult järeldub sellest, et president peab olema seal, kus on raske. President peab toetama oma sõna jõu ja ameti väärikusega neid, kes võivad muidu kõrvale jääda. Presidendi töö on meenutada, et eetiline riik peab pakkuma tugevatele võimalusi ja olema nõrkadele toeks.
Eetiline riik annab inimestele enesekindluse ja muutub seeläbi ka ise tugevamaks. See ongi riik, mis on rahva oma. Kõrgema võimu kandja saab olla rahvas, kes tunneb – tema juhid on tema teenistuses. 21. sajandi juht loob keskkonna ja eeldused. 21. sajandi juht ei käsi ega keela. 21. sajandi juht innustab tegudele ja tunnustab tulemust. 21. sajandil on edukad need riigid, kes ei unusta tulevikku. Riigid, kes peavad meeles ja seavad pikaajalisi eesmärke.
Meie ajastul, mil hommik arvab end olevat õhtust targem vaid selle tõttu, et kõik eilne on juba unustatud, on see raskem kui iial varem. Kuid see on meie töö, kes me täna siin saalis oleme. Meie laste ja lastelaste enesekindlus ja tegutsemisjulgus. Nende haridus. Nende tervis. Meie vanemate tervis ja heaolu. Meie hoolitsus oma vanemate eest, mis näitab täna meie lastele, kuidas suureks saades hoolitseda meie eest. Meie siin saalis peame julgustama unistama ning toetama unistuste täitumist. Unistuste purunedes ka tükid üles korjama. Olema toeks, kui tunneli lõpus on valgust vähe või enam ei olegi.
Usun ja loodan, et viie aasta pärast on Eestis tänasest rohkem mõistmist ja vähem hukkamõistu. Rohkem abistamist ja vähem häbistamist. Rohkem julgust ja vähem hirme.
Franklin Delano Roosevelt ütles 1933. aastal oma kuulsa lause "Ainus, mida karta, on hirm ise". See lause on mind saatnud pea 20 aastat. Ajast, mil selle Washingtonis Roosevelti monumendilt leidsin. Roosevelt lausus nii oma ametisse astumise kõnes. Oli majanduskriis. Ta lisas veel – on hea, et Ameerika ühiskonna probleemid on peamiselt majanduslikud. Eesti probleemid ei ole mitte kunagi ainult majanduslikud. Ka Roosevelti aegse Ameerika omad ei olnud ja küllap ta seda teadis, kuigi tol hetkel välja ei öelnud. Meie tugevus on see, et meie oleme väga otsekohesed. Meie ütleme selgelt, et meie suurim probleem ei ole kunagi majandus. Meie suurim probleem on alati julgeolek. Jah, meil on meie liitlased, kellega jagame ühiseid väärtusi ja kes on aidanud muuta Eesti omariikluse tugevamaks kui see on iial enne ajaloos olnud. Hoiame oma liitlasi ja kuulame ka nende muresid!
Kuid ärme kunagi unusta, et vastutus omariikluse hoidmise eest algab alati meist endist. Meil endal peab olema enesekindlust ja usku, et suudame alati, iga päev, hoida Eesti riiki.
Ka Eesti julgeoleku kõige tähtsam võti peitub suuresti kodanikuühiskonnas: vabas, enesekindlas, mõttekaaslastega kokkuhoidvas ja koostööd tegevas Eesti inimeses. Kaitseliidu osatähtsus meie riigikaitse alusdokumentides on märgatavalt tõusnud. Seegi on kodanikeühiskonna arengu märk.
Daamid ja härrad! Selles saalis siin täna on koostöövaimu. Sellest saalist väljaspool on koostöövaimu veel palju rohkem. Me räägime viimasel ajal liiga vähe enesestmõistetavatest asjadest – meie unistustest paremast Eestist. Lapselaste Eestist ja nende laste Eestist.
Aeg tiksub omasoodu ja eks tulevik tuleb tõepoolest kätte ka siis, kui me sellel iga päev ei mõtle. Kuid tänased head ja julged otsused tagavad, et tulevik on palju suurema tõenäosusega selline, mis hoiab alles meid hällidest vaatava lootuse. Põlvest põlve, just nii, nagu põhiseaduses kirjas.


title: NIPID: kuidas ära tunda petturlikke veebipoode

maintext:
E-kaubandus on kiire, lihtne ning mugav viis kodust väljumata endale midagi uut soetada. Siiski tasub alati enne ostu kontrollida, kas see, kellele Sa oma raha andma hakkad, on ikka ausate kavatsustega. Petturlike veebipoodide äratundmine ei ole lihtne, ent on mitmeid võimalusi, mida kontrollides võib halvast ostuotsusest end edukalt päästa. Möödunud kuudel on tarbijakaitseameti piiriüleste kaebustega tegeleva osakonna Euroopa Liidu tarbija nõustamiskeskuse lauale jõudnud mitmeid pöördumisi seoses e-kaubandusega, kus tarbijad on mures saamata jäänud kauba, valede kaubaartiklite või tarbija arvates võltsitud toodetega. Näiteks tellis tarbija e-poest jalatsid eeldades, et toode saadetakse talle Suurbritanniast. Saadetis saabus hoopis Hiinast ja sisaldas valesid jalatseid, mis tarbija sõnud on suure tõenäosusega võltsitud tooted. Kauplejaga ühendust saada ei õnnestu, sest vormipõhisele pöördumisele kaupleja ei vasta.
Teistel juhul näiteks tellis tarbija e-poest käekoti, mille saamisel soovis ta kasutada oma 14-päevast taganemisõigust. Kaupleja aga ei ole sellega nõus, sest on väitnud üldtingimustes, et tooteid saab tagasi saata vaid siis, kui suurus on vale, tarbija on saanud valet tooted või toode on defekte.
Märkimisväärne hulk selliseid pöördumisi puudutab toodete tellimist Euroopa Liidu liikmesriigi (peamiselt Hollandi või Suurbritannia) domeeniga veebilehekülgedelt, kuid mille puhul ei ole teada kaupleja asukohamaad ega muidu kontaktandmeid. Tavaliselt on sellised veebileheküljed majutatud väljapool Euroopa Liitu asuvatesse riikidesse ning makse suunatud kas Hiinasse või Hongkongi. Veebilehekülg on aga inglise keeles, hinnad on kuvatud eurodes või naelsterlingites. Seejuures tekitatakse tarbijale mulje, et tegemist on Euroopa Liidu kauplejaga. Lihtsad nipid aitavad pettasaamist vältida! Kontrolli URL-i ehk e-poe veebiaadressi.
Kui Sulle jääb silma kaup sellistel veebilehekülgedel, kust saab väidetavalt soetada bränditooteid, kuid veebiaadress sisaldab selliseid sõna nagu „online“ „stock“ „supreme“ „cheap“ jms peaks enne ostu sooritamist kaaluma, kas toote soetamine selliselt veebilehelt on siiski vajalik (näited veebilehtedest: stockmichaelkors, onlinemichaelkors; nikesuperdiscounts jne). Tuntud brändide veebikaupluste aadressid on reeglina lihtsad ning kaubamärgile viitavad, mitte lihtsa aadressiga brändi nime sisaldava aadressiga. Hinda veebilehekülje disaini.
Ausa kaupleja veebikauplus on viisakas. Ka mitteprofessionaalse silmaga on tihti aru saada, et tegemist on kopeeritud logodega. Keeleoskajal on võimalik hinnata ka grammatilist keelekasutust. Kontrolli veebikaupluse üldtingimusi.
Üldtingimustega (Terms & Conditions) on tüütu tutvuda, sest need on tihti väikeses kirjas ja teksti on väga palju. Enne ostu sooritamist püüa hoomata tähtsamat ning veendu milline on toodete saatmise, tagastamise ja pretensiooni esitamise õiguse (Shipping and Return Policy). Paljude petturlike veebilehekülgede tagastuspoliitika on ebaselge või hoopistükkis olematu. Kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides kehtib interneti, telefoni ning posti teel sõlmitud müügilepingute suhtes 14-päevane taganemisõigus. See tähendab, et tarbija võib ostetud kauba tagastada mis tahes põhjusel, kui ta ümber mõtleb 14 päeva jooksul. Lepingust taganemise tähtaeg hakkab jooksma hetkest, mil tarbija saab kauba kätte, mitte lepingu sõlmimise hetkest.


title: Üle pika aja lastega kohtunud Brad Pitt murdus

maintext:
Lahutusskandaali sattunud Brad Pitt tohtis üle mitme nädala oma lastega kohtuda, kirjutab Us Weekly.
Kuna abikaasa Angelina Jolie süüdistab Pitti vägivaldsuses, tohtis too oma võsukesi näha üksnes järelevaataja pilgu all. Kõik Jolie ja Pitti kuus last isaga ei kohtunud, kuid superstaar olevat olnud nii liigutatud, et talle tulid pisarad silma.
“Ta püüdis end vaos hoida, et lapsed endast välja ei läheks,” räägib keegi asjassepühendatu. Ometi olevat kohtumine kulgenud veidi pingutatud meeleolus. Lõpuks olevat tütred Vivienne ja Zahara nutma hakanud ning palunud, et isa nad koju viiks. Kodu all olevat nad silmas pidanud mitte ema hangitud uut üürimaja, vaid isa kodu. “Brad lubas, et see sünnib varsti.”


title: Dokfilm: Hollywoodi legend Cary Grant varjas armusuhteid meestega

maintext:
Värske dokfilmi väitel oli Hollywoodi naistelemmik Cary Grant viiest abielust hoolimata tegelikult salahomo, kellel oli armusuhe kuulsa kostüümikunstnikuga. Samuti olevat ta elanud tosin aastat koos meesnäitlejaga.
Kõmuline dokumentaalfilm "Women He’s Undressed" ("Naised, keda ta on lahti riietanud") väidab, et miljonite naiste lemmik Cary Grant (1904–1986) varjas aastaid armusuhet kuulsa kostüümikunstniku Orry-Kellyga, kes oli disaininud näiteks tippkomöödia "Džässis ainult tüdrukud" kostüümid.
Ehkki Grant oli abielus viis korda, on kuuldused tema meessuhetest ringelnud aastakümneid. Orry-Kelly autobiograafias on nende lähedusele vaid vihjatud, kuid värske dokfilm maalib neist pildi kui armastajatest. Mehed tutvusid juba 1925. aastal New Yorgis. Väidetavalt kolis toona 21aastane Cary Austraaliast pärit Orry-Kelly juurde. Nende suhe olevat pausidega kestnud üheksa aastat ja olnud üsna tormiline. Grant kippunud tülisid lahendama rusikatega. "Meestevaheline füüsiline vägivald polnud tolle aja homoseksuaalsete meeste vahel tavatu," kinnitab dokfilmi stsenarist Katherine Thompson New York Postile. "Enesepõlguse ja segaduse kombinatsioon leidis väljendust kakluses või teisel puhul selles, et Grant viskas Kelly liikuvast autost välja."
Kui mehed Hollywoodi siirdusid, saanud Granti uueks kallimaks nägus noor näitleja Randolph Scott. Nende kahe kooselu olevat kestnud 12 aastat. Mehed andsid koos intervjuusid ja koguni demonstreerisid oma ühist kodu sisustusajakirjas. Kuid seepeale tõstis filmistuudio Paramount kisa ja Granti käevangu hakati naisi sokutama.
Grant eitas eluaeg oma väidetavat homoseksuaalsust. Ent filmistaari ainus järeltulija, tütar Jennifer abielust näitlejanna Dyan Cannoniga ("Ally McBeal") kirjutas viie aasta tagustes memuaarides, et tema isale meeldisid homokõlakad. "Naistel oli siis kange himu tõestada, et need väited ei vasta tõele."


description: Riigikogu keskfraktsiooni esimehe Kadri Simsoni sõnul on plaan Taavi Rõivasele umbusaldust avaldada endiselt jõus ja seda tehakse siis, kui EKRE ja Vabaerakonna saadikute allkirjad on olemas.

title: Simson: Rõivast umbusaldame siis, kui ka EKRE ja Vabaerakonna allkirjad on koos


authors:
Aldo Luud
Mul Ka Soomes

description: Õiguskantsleri poole pöördus avaldaja, kelle Soome Vabariigis väljastatud juhiluba ei vahetatud Eesti juhiloa vastu, sest Soomes elamise ja juhiloa väljastamise ajal oli tema elukohaks Eesti rahvastikuregistris märgitud Eesti.

title: Õiguskantsler eri riikide juhiloa vahetamisest: Eesti liiklusseadus on Euroopa õigusega vastuolus

maintext:
Õiguskantsler saatis märgukirja ka Riigikogu majanduskomisjonile ja Majandus-Kommunikatsiooniministeeriumile, milles juhib tähelepanu asjaolule, et liiklusseaduse § 99 lg 4 prim on vastuolus Euroopa Liidu õigusega ja vajab muutmist. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ artikli 2 kohaselt tunnustavad liikmesriigid vastastikku üksteise tunnustatud juhilubasid.
Kuigi Euroopa Kohtu praktika annab liikmesriikidele õiguse mitte-tunnistada juhilubasid, kui neil on vaieldamatu teave, et juhiloa saaja ei elanud selle taotlemise ajal alaliselt juhiloa väljastanud riigis, ei ole Eesti rahvastikuregistri kanne selline teave. Vastava direktiivi kohaselt väljastatakse juhiluba ainult neile taotlejatele, kelle alaline elukoht on juhiluba väljastava liikmesriigi territooriumil või kes suudab tõendada, et on seal õppinud vähemalt kuus kuud.
Sätte eesmärk on vältida juhiloaturismi ehk olukorda, kus juhilubasid taotletakse kõige leebemate nõuetega liikmesriigis. Siiski kontrollib direktiivis sätestatud juhiloa väljastamise nõuete täitmist juhiluba väljastav liikmesriik. Kui ühe liikmesriigi ametiasutus on juhiloa väljastanud, ei ole teistel liikmesriikidel õigust kontrollida, kas seejuures täideti direktiivis ette nähtud juhiloa väljastamise tingimusi Näiteks kui Soome Vabariik väljastab Eesti kodanikule juhiloa, siis tuleb eeldada, et Soome Vabariik kontrollis ja leidis, et ta elab alaliselt just Soomes vaatamata sellele, et isiku elukoht oli Eesti rahvastikuregistri järgi sel ajal Eestis. Seetõttu tuleb Euroopa Kohtu läbiva praktika kohaselt teiste liikmesriikide juhilubasid tunnustada ilma ühegi formaalsuseta. Liikmesriikidel ei ole juhilubade tunnustamisel mingisugust kaalutlusruumi.


title: EKSPERIMENDI TULEMUS: fotograafia nõuab rohkem oskusi kui kallist tehnikat

maintext:
USA fotograaf Skyler Adams esitas endale väljakutse teha kuu aega pilte ühedollarilise kaameraga, kirjutab Bored Panda. Tulemused tõestavad ilmselgelt: kui tahad tegeleda fotograafiaga, siis mine kursustele ja harjuta – sa ei vaja tingimata ülikallist ja -peent aparaati.
Kui Adams taipas, et tema jaoks on uue ja kalli varustuse ostmine saanud suuremaks kireks kui pildistamine ise, siis otsustas ta teha eksperimendi. Ta ostis ühe dollari eest Canon Sure Shot fotoaparaadi ja aegunud Fujifilm Superia filmirulli.
Fotograaf oli meeldivalt üllatunud 38 mm läätse pakutavast kvaliteedist ja manuaalne ISO lasi tal mängida säriaja kompenseerimisega. Suurim väljakutse oli hea valguse leidmine.


title: VIDEO | NBA superstaar viskas tossu vastasele näkku

maintext:
Räägitakse, et suvi on korvpalluritele mõeldud uute oskuste õppimiseks ja olemasolevate lihvimiseks. Tundub, et Los Angeles Clippersi superstaar Blake Griffin on ka seda õpetust kuulnud.
Möödunud öösel toimunud mängus Toronto Raptorsi vastu kaotas Jamal Crawford jalanõu, mille Griffin võttis maast üles. Kuna aga talle taheti sööta palli, pidi mänguvahendi püüdmiseks mees tossu minema viskama ning Raptorsi mängujuhi Cory Josephi õnnetuseks tabas see teda näkku.
Mõlemad võtsid intsidenti siiski huumoriga ning juba paarikümne sekundi pärast viskasid mõlemad juhtunu üle nalja.


authors: Panthermedia Scanpix

description: Hiljuti USA-s läbi viidud uurimuse andmetel võib mustikate, õunte ja pirnide söömine olla seotud väiksema ohuga haigestuda diabeeti.

title: Mustikad, õunad ja pirnid hoiavad diabeedi eemal

maintext: Paraolümpia ujumisvõistlused. Mõni invasportlane on ühe jalaga, mõni ilma käteta... Sätivad ennast pukkidele ja ühele pukile tõstetakse ainult pea. Start - kõik sulistavad minema, ainult pea läheb põhja. Tõstetakse pea tagasi, pumbatakse liigne vesi temast välja ja küsitakse, miks ta joonelt põhja läks? Pea vastab, et igal aastal on ta kõrvadega aerutanud, aga nüüd oli mingi idioot talle ujumismütsi pähe tõmmanud...


description: Õhtulehe veebis ilmub iga päev mälumäng, mille teema oleneb päevast ja meie ümber toimuvast. Kui hästi läheb sul mälumängu lahendamine täna ja kui oled mängu jaganud, siis kas sinu sõbrad saavad hakkama paremini või hoopis halvemini?

title: MÄLUMÄNG | Mida jalga panna?

maintext:
Kohtunik: "On teil enda kaitseks veel midagi öelda?"
Kohtualune: "Jah, härra kohtunik. Palun arvestada seda, et mind on juba kümme korda karistatud, ilma et sellest mingit kasu oleks olnud."


title: NÄDALA KODUOTSIJA | Must iludus Rita otsib oma perekonda!

maintext:
Õhtuleht alustab sellest sügisest koostööd Varjupaikade MTÜga, mille eesmärgiks on tutvustada varjupaigas kodu ootavaid loomi. Sel nädalal tutvustame teile armast 2-aastast kassipreilit nimega Rita.
Rita on armas musta värvi emane kass, kes on sõbralik ja ronib vahel isegi pai saamiseks sülle. Ta on harjunud ka teiste kassidega. Rita sobiks hästi ka korterisse, kuna ta oskab suurepäraselt puhtust hoida ja inimesele, kes soovib endale lähedust otsivat kassi.
Rita on vaktsineeritud, steriliseeritud ja saanud kiibi.


title: Suur stressihoroskoop: kui ärevad on erinevate tähtkujude esindajad?

maintext:
Sõnni meeleolu sõltub väga palju sellest, mida teised nende kohta mõtlevad ja ütlevad. Nad soovivad olla kõiges head. Kui oled selle tähemärgi esindaja, lõpeta oma piinamine mõttega, et sa ei ole piisavalt hea, kui sa kellelegi ei meeldi. Keskendu iseendale ja oma vajadustele. Sa pead teiste asemel õnnelikuks tegema iseenda.
Jäär on paljudes tegemistes üsna raskemeelne, sest ta usub, et maailm lõpetab ilma temata tegutsemise. Ta on oma elule seadnud kõrged eesmärgid ja muudkui rassib eesmärkide saavutamiseks – puhata ta ei oska. Kui midagi läheb valesti, on Jäär pettunud, tunneb ärevust ja satub stressi, kirjutab Womanitely. Jäärad ongi ärevusele, depressioonile ja muudele psüühikahäiretele oma tundliku meele tõttu väga vastuvõtlikud. Kui oled selle tähemärgi esindaja, on sul viimane aeg lihtsalt lõõgastuda ja õppida elu nautima.
Iga ärevusehoog tekitab stressi ning suur ärevusetase võib vallandada paanikahäire. Et ärevus ei ole nali, vaid võib muutuda tõsiseks haiguseks, ei tohi seda ignoreerida ning sellega tuleb tegeleda. Näiteks otsida abi arstilt. Kuid ka ärevuse põhjused on olulised ning osa sellest peitub tähtkujus, milles sa oled sündinud.
Kaksikutele kipub iga väikseimgi probleem tunduma suurena ning ta keskendub sellele liiga palju. Kaksikud on väga emotsionaalsed ning sestap ei suuda nad alati probleemidega tegeledes oma viha kontrollida. Kaksikud peaksid õppima abi küsima ja seda ka vastu võtma, sest tänu sellele on võimalik stressi oluliselt vähendada.
Vähid on oma olemuselt murelikud tüübid. Nad on ülimad perfektsionistid, kes ei suuda tunnistada oma vigu või nendega tegeleda. Nad ei kannata kriitikat ning võtavad seda liialt isiklikult. Nad muretsevad palju teiste arvamuse pärast ning püüavad olla parimad kõiges, mida teevad. Kui oled Vähk, õpi elu lõdvemalt võtma!
Lõvid enamasti ei hooli sellest, mida teised ütlevad ja teevad. Kuid samas rõhuvad nad sageli oma elu ebaõnnestumiste peale. Ning kui midagi läheb valesti, muutub Lõvi tusaseks. Kui sa oled selle tähemärgi esindaja, peaksid õppima mõistma, et ebaõnnestumised on osa meie elust. Ilma ebaõnnestumisteta ei saa me ei kasvada ega areneda.
Neitsi on ülemõtlemise maailmameister. Samuti muretsevad selle tähtkuju esindajad oma armuelu pärast rohkem, kui peaksid. Neitsid kirjutavad enda jaoks alati kõige hullema stsenaariumi, kuigi ise enamasti tuleb kõigega edukalt toime. Kui oled Neitsi, pead samuti õppima vabamalt võtma.
Kaaludel on raske mõista, et elu ei ole alati õiglane – mõnikord tuleb aga elu ja olukordi võtta täpselt sellisena, nagu nad on. Ka Kaaludena olete lihtsalt inimene, kes ei saa muuta seda, mida inimene muuta ei saa. Pea seda meeles järgmine kord end ebaõiglasest olukorrast leides.
Skorpionid on üsna isekad, hoolides enamasti vaid iseenda heaolust. Ärevaks võib selle tähemärgi esindajaid muuta aga ebaõnn armastuses ja tähelepanu. Neid kahte asja ihkavad nad maailmas üle kõige. Kui nad neid ei saa, on nad lakkamatult mures, kas ikka väärivad kõike. Skorpion peab õppima mõistma, et kõik inimesed ei pea temast hoolima ja teda armastama.
Ambur vihkab reegleid, kohustusi, kriitikat ja teiste inimeste ootusi enda suhtes. Neil on sageli probleeme tähtaegadega ning see põhjustab neile kuhjaga stressi. Neile tundub, et teised tahavad neile alati öelda, kuidas elada. Amburid peaksid keskenduma oma õnnele ning lõpetama suhted inimestega, kes üritavad neile pähe istuda.
Kaljukitski paneb palju rõhku iseendale. Nad seavad oma elule kõrged ootused ja püüdlevad raskesti saavutatavate eesmärkide poole. Kui nendeni tee on raske või ületamatu, muutuvad nad masendunuks. Nad rõhuvad liialt pisiasjadele ning vihastavad, kui nende kaaslased ei võta neid tõsiselt. Kui oled Kaljukits, õpi mõistma, et miski pole täiuslik. Võta vabalt!
Veevalaja ärevuse algpõhjus on lakkamatu rööprähklemine. Veevalaja püüab saavutada liiga palju asju korraga ja kui seda ei suuda, mida juhtub sageli, tabab teda stress ja depressioon. Lihtsalt võta end kokku ja tee ebaõnnestunud asjad uuesti, ükshaaval.


title: Tähelepanu, naised! Sellest kõrgema kontsaga kingi ei tohi kanda!

maintext:
Kas sinugi jalad kipuvad hakkama kõrge kontsaga kingi kandes valutama? Ilmselt on põhjuseks liiga kõrge konts.
Kuigi sellele, miks kontskingad jalgadele põrgupiinu tekitavad, võib olla palju põhjuseid, kinnitavad eksperdid, et suure tõenäosusega on põhjuseks siiski asjaolu, et kontsad on liiga kõrged, kirjutab veebiportaal Chic.
Nimelt on ekspertide sõnul olemas teatud maksimaalne kontsa kõrgus, millest kõrgemaid kontskingi ei tasu jalga panna kuna need tekitavad põrgupiinu. Seda arvesse võttes, ei tohiks ükski konts olla ühe 7,5 sentimeetri kõrge. Selline kõrgus on maksimaalne, millega on võimalik pikemat aega ilma ebamugavustunnet tundmata ringi kõndida.


title: Poistebänd Beyond Beyond: algul andsime elutoakontserte

maintext:
"Isegi kui me saame kokku ja mõtleme, et oleme ühe õhtu niisama, tuleb lõpuks ikka kusagilt kitarr välja ja me laulame. Kui oleme koos, siis alati ka musitseerime," räägib 17aastane Frederik Küüts, Stig Rästa ja Fred Kriegeri tiiva all tegutseva värske poistebändi Beyond Beyond üks liikmetest.
Nooruke koosseis tuli avalikkuse ette umbes pool aastat tagasi. Ometi on YouTube’is kuulatud nende esimest singlit "So Alive" ja vaadatud selle kolme videot kokku üle 330 000 korra.
Bändi taga on sama produktsioonitiim, kes edetabelite tippu lennutanud Trafficu, Elina Borni ja Karl-Erik Taukari ning kirjutanud Jüri Pootsmanni "Eesti laulu" võiduloo – Stig Rästa, Fred Krieger ja Vallo Kikas.
BEYOND BEYOND
Beyond Beyondi – bändinime võiks tõlkida kui Kaugemast Kaugem – kuuluvad Frederik Küüts, Gevin Niglas ja Frank Pintsaar, kel on vanust 17 aastat, ning 15aastane Karl Killing.


title: Holsmer: mingit sõda Reformierakonnas pole

maintext:
Reformierakondlane Remo Holsmer leiab, et Siim Kallas pole senini defineerinud, mis muutust ta erakonnas ootab, kuid mingist leeride vahelisest sõjast olevat asi kaugel.
"Reformierakonnas kindlasti sõda käima ei ole. Võtame hästi rahulikult, kuigi arvan, et see tänane Siim Kallase avaldus võimaliku uue erakonna loomise kohta ei olnud ehk kõige parem avang asjade omavahel läbirääkimiseks," ütles Holmser ERR-i uudisteportaalile.
Holsmer sõnul on fakt, et Reformierakonna taha Kallase presidendiks valimine ei jäänud ja see, miks hääli teistest erakondadest ei lisandunud, ei saa tingida avaldusi, et nüüd oleks vaja uut erakonda luua.


title: Purjetaja Karl-Martin Rammo pidevast laagerdamisest: tunnistan ausalt - üks hetk saab jaks otsa!

maintext:
Olümpiapurjetaja Karl-Martin Rammo arutles isiklikus blogis põnevalt ja avameelselt nii oma hiljutisest mõttelaadi muutusest, tulevikuplaanidest kui ka Eesti purjetamise ja purjetajate paratamatutest probleemidest.
"Teine fakt peitub meie väikses Eestis. Ükskõik, mis pidi me sellele probleemile ka otsa ei vaata, siis maarjamaad vahemere ega Kariibi äärde me ei mõtle," kirjutab Rammo, kes sai Rio de Janeiro olümpial Laser Standard klassis 21. koha.
"Sellest tulenevalt oleme mina, koos kõigi ülejäänud Eesti purjetajatega selgelt ebasoodsas seisus - vahet pole kui vinged mehed/naised me ka pole ja kui kaua me endale ei korruta, et "pole olemas sxxxa ilma, on sxxad riided", siis üks hetk tuleb piir ette - kindad, otsad, muud detailid, ja lõpuks ka meri ise lähevad jäässe!


authors:
Tairo Lutter
Ei Taha

title: 25 FOTOKAADRIT | 9 AASTAT ÕNNE: meenutame Luisa Värgi ja Taavi Rõivase koosoldud aega

maintext:
Üheksa aastat tagasi Leigo järvemuusikal kohtunud Luisa Värk ja Taavi Rõivas teatasid, et sõuavad abieluranda.
"Luisa ja Taavi on nagu üks. Piltide järgi võib kehakeelt lugedes öelda, et nad on tugev paar, armastavad, toetavad ja usaldavad teineteist. See on taevas sõlmitud liit," analüüsis kehakeeleekspert Atali Stahlman Eesti esipaari staatusesse tõusnud peaminister Taavi Rõivase ja tema elukaaslase Luisa Värgi kehakeelt möödunud aasta juulis Õhtulehele.
Vaata fotoülevaadet paari ühistest aastatest galeriist.


description: Tülitsete igal õhtul ja isegi siis, kui selleks tegelikult põhjust pole. Kas on aeg tõmmata suhtele joon alla?

title: SELG SIRGU JA EDASI: 8 märki, et on viimane aeg lahku minna

maintext:
Klassijuhataja pahandab Vovaga, miks ta tuli kooli kortsus pükstega.
"Eile õhtul lülitasime me televiisori sisse ja kuulsime, et Lenini suur asi elab. Siis me lülitasime televiisori välja ja panime mängima raadio. Ja jälle me kuulsime, et Lenini asi elab. Pärast seda ei julenud me enam triikrauda sisse lülitada..."


title: Seisukoht | Linnaliiklus pole rallimäng

maintext:
Mõistan täielikult autojuhte, kes on teinud resoluutse otsuse mitte iialgi pealinnas autorooli istuda. Tallinna liikluskultuur on kohati niivõrd olematu, et oma elu pärast hakkab tõesti hirm.
Ootasin kõige parempoolsel sõidurajal foori taga rohelise tule süttimist. Jõudsin vaevu gaasipedaalile vajutada, kui minust möödus kõnniteel uljas mootorrattur. Minust hulljulge manöövriga mööda vuranud, hakkas ta teiste autode vahel sõeluma. Mis siis, kui mõni autojuhtidest poleks küljepeeglist uljast motomeest näinud ega jõudnuks kõrvale tõmmata?
Vaid mõni minut hiljem kordus sarnane stsenaarium autojuhiga. Mul oli suunatuli sees ja hakkasin parempöördeks reastuma, kui äkki otsustas valge Audi minust reastumisraja kaudu mööda kihutada, et siis eessõitvate autode vahel kiirendades slaalomit teha. Pidurdasin viimasel hetkel ja tõmbasin oma sõidurajale tagasi, et kokkupõrget vältida.
Kuhu on vaja inimestel pühapäeva õhtul kihutada, et niiviisi kaasliiklejate elu ja tervis ohtu seatakse? Linnaliiklus pole mingi rallimäng.


description: Mehhiko föderaalkohus on otsustanud USA-le välja anda riigi ühe kurikuulsaima mehe - Joaquin "El Chapo" Guznani.

title: Mehhiko kurikuulsaim kurjategija, narkoboss El Chapo antakse USA-le välja


title: HÜVA NÕU: kuidas sügisel tervise eest hoolt kanda

maintext:
Vaimses plaanis tähendab see kokkuvõtete tegemist, meenutamist ning vanast ja liigsest loobumist. Jätkuvalt on oluline positiivne ellusuhtumine ja hingerahu. Nii nagu puud ja põõsad langetavad sügisel oma tarbetuks muutunud lehed, peaks inimene lahti saama tarbetutest ambitsioonidest ja kasututest emotsioonidest hinges. Sellele aitab kaasa helduse arendamine – kinkige, annetage ja loobuge. Sügis lubab aduda seda, mis on meie elus tõeliselt väärtuslik.
Sügisel päevad lühenevad ja elutempo aeglustub. See on küpsemise, viljade noppimise ja tallele paneku aeg, ettevalmistus talveperioodiks.
Et töödest vintsutatud liigesed ja lihased öösel paremini välja puhkaksid, on hea õhtul enne magamaheitmist end pisut mudida. Lihtsamad, kuid tõhusad võtted on patsutamine, pühkimine ja väikeste ringikestega hõõrumine. Alustatakse ülevalt ja liigutakse järk-järgult allapoole, haigemate kohtade juures pikemalt peatudes. Samaaegselt võib haigeid kohti sisse määrida. Kui tuul ja külm sügisel kontidesse poevad, on suur abi ka saunas käimisest ja vihtlemisest.