description: Kuressaare kohvik KaTeGe rakendas oma reklaamikampaaniat vedama vastvalitud USA presidendi Donald Trumpi, kuigi pole maailma mõjukaimalt inimeselt selleks luba küsinud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Donald Trump kutsub Kuressaarde sööma
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong, Veiko Visnapuu Kolmapäev, 23. november 2016. Kohviku omanik Ove Tamme ei osanud arvatagi, et Donald Trumpi nime ja näo kasutamine reklaamis on ebaseaduslik. Külastajaid aitas eile teenindada Eva Kalev. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare kohvik KaTeGe rakendas oma reklaamikampaaniat vedama vastvalitud USA presidendi Donald Trumpi, kuigi pole maailma mõjukaimalt inimeselt selleks luba küsinud.
“Hr Trump kutsub sööma!” teatab Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumis tegutsev kohvik KaTeGe reklaamis, mis on avaldatud nii ajalehes kui ka sotsiaalmeedias.
Kohvik pakub sel nädalal iga päev USA köögi roogasid – ilmselt seetõttu, et täna, novembri neljandal neljapäeval tähistatakse USA-s üht aasta olulisemat tähtpäeva, tänupüha.
Lisaks Trumpi “lemmikroale” ehk grillitud tulisele sealihale seentega on KaTeGe menüüsse sel nädalal jõudnud veel ka Bushi-, Obama-, Reagani- ja Hillary-nimelised toidud. Kõik see on vahva, kui poleks ühte “aga”.
Nimelt puudub kohvikul luba kasutada reklaamikampaanias Donald Tumpi nime ja nägu.
Saatkond jäi hinnangu andmisel leebeks
“Me pole täpselt kursis Eesti vastava seadusandlusega, kuid Ameerika Ühendriikides on heaks tavaks saada eelnevalt nendelt isikutelt nõusolek, kelle fotosid soovitakse avaldada kaubanduslikes reklaamides,” ütles Meie Maale USA Tallinna suursaatkonna pressiesindaja Evelin Kokkota.
KaTeGe omanik Ove Tamme ütles Meie Maale, et reklaam kujundati vastavalt tema soovidele ja ta arvas, et kujundaja teab, mida tohib reklaamis kasutada ja mida mitte.
Tegelikult on aga nii, et reklaami sisu eest vastutab tellija.
Eesti Autorite Ühingu juristi Anne-Ly Hussari sõnul ei jäta Eestis kehtiv reklaamiseadus kaksipidi mõistmise võimalust, kas kellegi pilti tohib omavoliliselt kasutada või mitte.
“Reklaamiseaduse paragrahv kuus ütleb üheselt, et reklaamis ei tohi ilma isiku eelneva kirjaliku nõusolekuta viidata isikule ega mis tahes viisil kasutada isikut, sealhulgas tema häält, kujutist või pildimaterjali tema kohta,” osutas Hussar.
Kuigi sageli eeldatakse, et avaliku elu tegelaste puhul on nende rakendamine eelnevalt kooskõlastamata kellegi reklaamivankri ette kuidagi leebem rikkumine, siis seadus välistab mis tahes isiku taolise ärakasutamise.
“Ja teine asi on veel selle isiku foto, mida mis tahes reklaamis kasutatakse,” jätkas Hussar. “Kuigi isik ei ole autoriõigustega kaitstud, siis tema foto võib olla küll kaitstud. Seega tuleks ka isiku pildi teinud fotograafiga kindlasti kokku leppida foto kasutamise osas.”
Iseküsimus on muidugi see, kas keegi üldse protestib KaTeGe reklaami peale, kus on luba küsimata kasutatud Donald Trumpi nime ja nägu.
Meie Maad nõustanud reklaamiasjatundja sõnul saab näiteks protestida isik, kes tunneb ennast puudutatuna, või siis selle isiku esindaja, sest tihti on nii, et kuulsus ise ei teagi, et tema nägu on kuskil kasutatud.
Kolmas võimalus on muidugi ka see, et keegi lihtsalt kaebab, viidates seaduserikkumisele.
Hoiatav näide 2011. aastast olemas
KaTeGe ja Donald Trumpi juhtumit sobiks illustreerima hoiatav näide siitsamast Eestist.
2011. aastal kasutas Keskerakonna ajaleht Kesknädal oma võrguväljaande päises oleval bänneril “Ärma talu raha lasteaedadele” fotot nutvast lapsest, mis kuulus Ameerika tippfotograafi Jill Greenbergi loomingu hulka.
Toona nõudis Greenberg salaja kasutatud pildi eest 57 500 eurot. Selle aasta märtsis rahuldas Harju maakohus osaliselt Greenbergi hagi – kohus mõistis talle Eesti Keskerakond MTÜ-lt autoriõiguste rikkumise eest välja 2800 eurot ning MTÜ-lt Vaba Ajakirjandus 9800 eurot. “Hr Trump kutsub sööma!” teatab Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumis tegutsev kohvik KaTeGe reklaamis, mis on avaldatud nii ajalehes kui ka sotsiaalmeedias.Kohvik pakub sel nädalal iga päev USA köögi roogasid – ilmselt seetõttu, et täna, novembri neljandal neljapäeval tähistatakse USA-s üht aasta olulisemat tähtpäeva, tänupüha.Lisaks Trumpi “lemmikroale” ehk grillitud tulisele sealihale seentega on KaTeGe menüüsse sel nädalal jõudnud veel ka Bushi-, Obama-, Reagani- ja Hillary-nimelised toidud. Kõik see on vahva, kui poleks ühte “aga”.Nimelt puudub kohvikul luba kasutada reklaamikampaanias Donald Tumpi nime ja nägu.“Me pole täpselt kursis Eesti vastava seadusandlusega, kuid Ameerika Ühendriikides on heaks tavaks saada eelnevalt nendelt isikutelt nõusolek, kelle fotosid soovitakse avaldada kaubanduslikes reklaamides,” ütles Meie Maale USA Tallinna suursaatkonna pressiesindaja Evelin Kokkota.KaTeGe omanik Ove Tamme ütles Meie Maale, et reklaam kujundati vastavalt tema soovidele ja ta arvas, et kujundaja teab, mida tohib reklaamis kasutada ja mida mitte.Tegelikult on aga nii, et reklaami sisu eest vastutab tellija.Eesti Autorite Ühingu juristi Anne-Ly Hussari sõnul ei jäta Eestis kehtiv reklaamiseadus kaksipidi mõistmise võimalust, kas kellegi pilti tohib omavoliliselt kasutada või mitte.“Reklaamiseaduse paragrahv kuus ütleb üheselt, et reklaamis ei tohi ilma isiku eelneva kirjaliku nõusolekuta viidata isikule ega mis tahes viisil kasutada isikut, sealhulgas tema häält, kujutist või pildimaterjali tema kohta,” osutas Hussar.Kuigi sageli eeldatakse, et avaliku elu tegelaste puhul on nende rakendamine eelnevalt kooskõlastamata kellegi reklaamivankri ette kuidagi leebem rikkumine, siis seadus välistab mis tahes isiku taolise ärakasutamise.“Ja teine asi on veel selle isiku foto, mida mis tahes reklaamis kasutatakse,” jätkas Hussar. “Kuigi isik ei ole autoriõigustega kaitstud, siis tema foto võib olla küll kaitstud. Seega tuleks ka isiku pildi teinud fotograafiga kindlasti kokku leppida foto kasutamise osas.”Iseküsimus on muidugi see, kas keegi üldse protestib KaTeGe reklaami peale, kus on luba küsimata kasutatud Donald Trumpi nime ja nägu.Meie Maad nõustanud reklaamiasjatundja sõnul saab näiteks protestida isik, kes tunneb ennast puudutatuna, või siis selle isiku esindaja, sest tihti on nii, et kuulsus ise ei teagi, et tema nägu on kuskil kasutatud.Kolmas võimalus on muidugi ka see, et keegi lihtsalt kaebab, viidates seaduserikkumisele.KaTeGe ja Donald Trumpi juhtumit sobiks illustreerima hoiatav näide siitsamast Eestist.2011. aastal kasutas Keskerakonna ajaleht Kesknädal oma võrguväljaande päises oleval bänneril “Ärma talu raha lasteaedadele” fotot nutvast lapsest, mis kuulus Ameerika tippfotograafi Jill Greenbergi loomingu hulka.Toona nõudis Greenberg salaja kasutatud pildi eest 57 500 eurot. Selle aasta märtsis rahuldas Harju maakohus osaliselt Greenbergi hagi – kohus mõistis talle Eesti Keskerakond MTÜ-lt autoriõiguste rikkumise eest välja 2800 eurot ning MTÜ-lt Vaba Ajakirjandus 9800 eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänavu üheksandat korda toimunud rahvusvahelise hiite kuva- ehk fotovõistlusel tunnustati ka kolme saarlast ja kahte hiidlast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Hiite fotovõistlusel said pärjatud kahe saare tegijad
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 18. november 2016. Pääro Metsandi foto Tärkma ohvritammest. Tänavu üheksandat korda toimunud rahvusvahelise hiite kuva- ehk fotovõistlusel tunnustati ka kolme saarlast ja kahte hiidlast.
Noorte 200-eurose peaauhinna pälvis Valjala koolis õppiv ja õpetaja Ester Vaiksaare juhendatud 14-aastane Eeva Helga Kupits Väkra hiies tehtud pildiga “Kolm õde“. Auhinnalistele kohtadele jõudsid oma fotodega ka Marek Laimets ja Höije Nuuter ning hiidlased Pääro Metsand ja Kairi Kalmann.
Tärkma ohvritamm
Pääro Metsandi foto “Muutuv ja püsiv” kujutab Tärkma ohvritamme kuupaistel. Enam kui 300-aastane pühaks peetud ohvritamm kasvab Hiiumaa lõunaosas, Emmaste-Tärkma küla piiril tee ääres. 1938. aastal on rahvaluulekoguja Enda Ennist üles kirjutanud, et puule viidi toitu, selle juures pidutseti, tantsiti ja tehti tuld. Teise maailmasõja alguses, 1941. aastal heideti puu kõrvale lennukipomm, mis puud vigastas. 1998. aastal mõõdeti puu kõrguseks 11 m ja ümbermõõduks rinna kõrguselt 509 cm ning sedastati, et puu tüves on õõnsus. Veel 20. sajandi algul ohverdati puule münte.
Pääro Metsand rääkis, et Tärkma tamme pildistamiseks oli tal mitu põhjust. Esiteks on see puu pildistatav ka fotograafiast lähtuvatel põhjustel. “Teisalt saab dokumenteerida fotona mida iganes, kuid head loomingulist kaadrit ei saa enamikust asjadest,” nentis ta. Veel üheks põhjuseks oli selle olulise pühapaiga tutvustamine ja teadvustamine või taasteadvustamine nii hiidlaste kui ka teiste hulgas. “Kipume olema lühikese mäluga ning tihti unustame püsiväärtused ja arusaamad, mis meid aastatuhandeid saatnud sel maanukal elades.”
Ta käis Tärkma ohvritamme korduvalt vaatamas, kuid seda õiget pildistamise tunnet ei tekkinud pikka aega. “Teadsin, et midagi on selles kõiges segavat, täiskuu ajal aga muutub maailm ja muutuvad tajud. Juba esimesest proovivõttest sain aru, et pilt on täis sümboleid.
Vana tamm oma püsivas kestvuses, kuu oma pidevas muutumistsüklis, kihutavad pilved, mis heitlikud oma olemuselt, ja inimese loodud tee, mis kitsendab jalutaja rada ja maailmapilti. Kõige tipuks veel otsesele piiramisele viitav okastraataed.
Seesugune seoste virr-varr pani mõtlema, kui keeruliseks oleme oma elu elanud ja kuidas püsivad väärtused jäävad meie radadelt kiiruse ja heitlikkuse tõttu tihti kõrvale,” räägib foto autor. Eelmisel aastal võitis Metsand hiite kuvavõistluse pühade kivide kategoorias täiskuuööl tehtud pildiga Pühalepa vallas asuvatest Põlise leppe kividest.
Ülendi püha pärn
Auhinnalise koha sai ka kujundaja ja fotograafi Kairi Kalmanni pilt Kõpu poolsaarel asuvast Ülendi küla ohvripärnast. Autor kirjutab üles ka püha puu lühikese eluloo, millele polegi suurt lisada: “Visa hingega pärna manu sattusin jaanipäeval. Päev oli vaikne ja vihmane ning tundus, et aeg oleks nagu seisma jäänud...
Naabertalus suitses korsten. Vanad aiandusajakirjad oli hooliv käsi räästa alla nöörile riputanud.
Auväärses eas hundikoer lamas osavõtmatus rahus keset teed. Ülendi pärna lugu on karm: 1989. aasta sügiskuul süüdati puu põlema.
Ometi ei andnud niinepuu alla ja tüvi hakkas aja möödudes võrseid välja ajama. Hiiumaa üks viimaseid ohvripuid ei andnud alla.
Vanasti peeti puud pühaks ja usuti, et kui talle ohvreid tuua, ravib puu tõbise ohverdaja haiguse. Pärn ise on tihedalt pahkasid täis. Pahkade kohta on teada järgmine legend. Kõpu mõisa kubjas tahtnud mõisa teenijatüdrukut nuhelda. Tüdruk jooksnud puu õõnsusesse varjule. Kubjas pole teda sealt kätte saanud ning peksnud pärna. Sellest hakanudki puule pahad kasvama. Puu pahkasid on peetud ka inimeste hädadeks, mis pärnapuu oma kanda on võtnud. Ülendi pärnapuule on ohvreid toodud just suvistepühal ja jaanipäeval. Muul ajal riputati sinna linte haigusest lahtisaamiseks.”
Võistlusel osales enam kui 700 pilti 170 autorilt. Noorim osavõtja oli nelja- ja vanim 82-aastane ning tase ulatus algajatest maailma tippudeni. Fotodel on jäädvustatud 31 riigi pühapaigad Euroopast, Aasiast, Aafrikast, Austraaliast ning Põhja- ja Lõuna-Ameerikast.
Kuvasid hindasid loodusfotograaf Arne Ader, ajakirjanik Helen Arusoo, kunstnik Elo Liiv ja etnoloog Svetlana Karm ERM-ist. Kokku anti välja 20 auhinda.
Hiite kuvavõistluse eesmärk on väärtustada ning jäädvustada ajaloolisi looduslikke pühapaiku, nendega seotud pärandit ning julgustada inimesi pühapaikadega tutvuma. Hiite kuvavõistlus toimub ka järgmisel aastal.
Võistluse paremikku tutvustatakse ja võitjaid autasustatakse Hiie väe tunnustamise sündmusel 3. detsembril algusega kl 13 Tartus Muusemi tee 2, Eesti Rahva Muuseumi Jakob Hurda konverentsisaalis. Kõik huvilised on oodatud. Sissepääs tasuta. Noorte 200-eurose peaauhinna pälvis Valjala koolis õppiv ja õpetaja Ester Vaiksaare juhendatud 14-aastane Eeva Helga Kupits Väkra hiies tehtud pildiga “Kolm õde“. Auhinnalistele kohtadele jõudsid oma fotodega ka Marek Laimets ja Höije Nuuter ning hiidlased Pääro Metsand ja Kairi Kalmann.Pääro Metsandi foto “Muutuv ja püsiv” kujutab Tärkma ohvritamme kuupaistel. Enam kui 300-aastane pühaks peetud ohvritamm kasvab Hiiumaa lõunaosas, Emmaste-Tärkma küla piiril tee ääres. 1938. aastal on rahvaluulekoguja Enda Ennist üles kirjutanud, et puule viidi toitu, selle juures pidutseti, tantsiti ja tehti tuld. Teise maailmasõja alguses, 1941. aastal heideti puu kõrvale lennukipomm, mis puud vigastas. 1998. aastal mõõdeti puu kõrguseks 11 m ja ümbermõõduks rinna kõrguselt 509 cm ning sedastati, et puu tüves on õõnsus. Veel 20. sajandi algul ohverdati puule münte.Pääro Metsand rääkis, et Tärkma tamme pildistamiseks oli tal mitu põhjust. Esiteks on see puu pildistatav ka fotograafiast lähtuvatel põhjustel. “Teisalt saab dokumenteerida fotona mida iganes, kuid head loomingulist kaadrit ei saa enamikust asjadest,” nentis ta. Veel üheks põhjuseks oli selle olulise pühapaiga tutvustamine ja teadvustamine või taasteadvustamine nii hiidlaste kui ka teiste hulgas. “Kipume olema lühikese mäluga ning tihti unustame püsiväärtused ja arusaamad, mis meid aastatuhandeid saatnud sel maanukal elades.”Ta käis Tärkma ohvritamme korduvalt vaatamas, kuid seda õiget pildistamise tunnet ei tekkinud pikka aega. “Teadsin, et midagi on selles kõiges segavat, täiskuu ajal aga muutub maailm ja muutuvad tajud. Juba esimesest proovivõttest sain aru, et pilt on täis sümboleid.Vana tamm oma püsivas kestvuses, kuu oma pidevas muutumistsüklis, kihutavad pilved, mis heitlikud oma olemuselt, ja inimese loodud tee, mis kitsendab jalutaja rada ja maailmapilti. Kõige tipuks veel otsesele piiramisele viitav okastraataed.Seesugune seoste virr-varr pani mõtlema, kui keeruliseks oleme oma elu elanud ja kuidas püsivad väärtused jäävad meie radadelt kiiruse ja heitlikkuse tõttu tihti kõrvale,” räägib foto autor. Eelmisel aastal võitis Metsand hiite kuvavõistluse pühade kivide kategoorias täiskuuööl tehtud pildiga Pühalepa vallas asuvatest Põlise leppe kividest.Auhinnalise koha sai ka kujundaja ja fotograafi Kairi Kalmanni pilt Kõpu poolsaarel asuvast Ülendi küla ohvripärnast. Autor kirjutab üles ka püha puu lühikese eluloo, millele polegi suurt lisada: “Visa hingega pärna manu sattusin jaanipäeval. Päev oli vaikne ja vihmane ning tundus, et aeg oleks nagu seisma jäänud...Naabertalus suitses korsten. Vanad aiandusajakirjad oli hooliv käsi räästa alla nöörile riputanud.Auväärses eas hundikoer lamas osavõtmatus rahus keset teed. Ülendi pärna lugu on karm: 1989. aasta sügiskuul süüdati puu põlema.Ometi ei andnud niinepuu alla ja tüvi hakkas aja möödudes võrseid välja ajama. Hiiumaa üks viimaseid ohvripuid ei andnud alla.Vanasti peeti puud pühaks ja usuti, et kui talle ohvreid tuua, ravib puu tõbise ohverdaja haiguse. Pärn ise on tihedalt pahkasid täis. Pahkade kohta on teada järgmine legend. Kõpu mõisa kubjas tahtnud mõisa teenijatüdrukut nuhelda. Tüdruk jooksnud puu õõnsusesse varjule. Kubjas pole teda sealt kätte saanud ning peksnud pärna. Sellest hakanudki puule pahad kasvama. Puu pahkasid on peetud ka inimeste hädadeks, mis pärnapuu oma kanda on võtnud. Ülendi pärnapuule on ohvreid toodud just suvistepühal ja jaanipäeval. Muul ajal riputati sinna linte haigusest lahtisaamiseks.”Võistlusel osales enam kui 700 pilti 170 autorilt. Noorim osavõtja oli nelja- ja vanim 82-aastane ning tase ulatus algajatest maailma tippudeni. Fotodel on jäädvustatud 31 riigi pühapaigad Euroopast, Aasiast, Aafrikast, Austraaliast ning Põhja- ja Lõuna-Ameerikast.Kuvasid hindasid loodusfotograaf Arne Ader, ajakirjanik Helen Arusoo, kunstnik Elo Liiv ja etnoloog Svetlana Karm ERM-ist. Kokku anti välja 20 auhinda.Hiite kuvavõistluse eesmärk on väärtustada ning jäädvustada ajaloolisi looduslikke pühapaiku, nendega seotud pärandit ning julgustada inimesi pühapaikadega tutvuma. Hiite kuvavõistlus toimub ka järgmisel aastal.Võistluse paremikku tutvustatakse ja võitjaid autasustatakse Hiie väe tunnustamise sündmusel 3. detsembril algusega kl 13 Tartus Muusemi tee 2, Eesti Rahva Muuseumi Jakob Hurda konverentsisaalis. Kõik huvilised on oodatud. Sissepääs tasuta.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Enamik lugejaid tõenäoliselt teab nüüdseks juba klišeeks muutunud sententsi “jaanist jõuluni ja jõulust jaanini”, mida võiks lahti sõnastada ehk nii, et eestlaste elurütm käib laias laastus nagu kellapendel kahes taktis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Peopsühhoos kohal!

maintext:
Arvamus
MÕTE: Peopsühhoos kohal!
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Enamik lugejaid tõenäoliselt teab nüüdseks juba klišeeks muutunud sententsi “jaanist jõuluni ja jõulust jaanini”, mida võiks lahti sõnastada ehk nii, et eestlaste elurütm käib laias laastus nagu kellapendel kahes taktis.
Jaanik peetud, hakkame jõulusid ootama ja vastupidi. Ajatsükkel on täpselt poolaasta pikkune, mille pöördepunktideks on suvised ja talvised pööripäevad ehk aasta kõige valgem ja pimedam aeg.
Need pühad annavad ka võimaluse koos perega võtta ette asju, milleks rutiinne argielu tavaliselt aega ei anna. Näiteks jõuluaja kohta ju öeldaksegi, et need on perepühad. Ehk et jõulud annavad justkui ajendi kokku tulla õdedel ja vendadel, emadel-isadel ja nende täiskasvanud lastel jne. Tullakse kokku Eesti erinevatest piirkondadest ja isegi välismaalt, et süüa üheskoos jõulusööke, juua jõulujooke, teha pereringis üksteisele kingitusi, käia kirikus ja surnuaial.
Viimastel kümnenditel on aga üha enam hakanud süvenema jõulupidude korraldamine töökohtades, huviklubides ja muudes organisatsioonides, mille liikide arvul siinkohal targu peatuma ei hakkaks. See oleks normaalne, kui selline pidutsemine jõulupühadest kuu aega varem pihta ei hakkaks. Näiteks allakirjutanu on juba eeloleval laupäeval kutsutud kahele erinevale “jõulupeole”. Kas ei pane õlgu kehitama, kui jõuluvana kolm nädalat enne jõulupühi täiskasvanud inimestele kinke kätte jagama hakkab?
See on tööandjate jaoks kujunenud nagu must be (peab olema – toim) ürituseks, mis on kulukas nii neile ja tihtilugu ka peol osalejatele, sest sageli nõutakse veel mitmekümneeurost omaosalust ja stiiliriietust.
Tegelikult pole seegi halb traditsioon, aga kas see peopsühhoos peab algama juba novembris? Paarkümmend aastat tagasi veel nii ei olnud ja jaaniku puhul ei kujuta väga ette, et mõni mai lõpus või juuni alguses jaanilõkke süütaks… Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 29. november 2016.Jaanik peetud, hakkame jõulusid ootama ja vastupidi. Ajatsükkel on täpselt poolaasta pikkune, mille pöördepunktideks on suvised ja talvised pööripäevad ehk aasta kõige valgem ja pimedam aeg.Need pühad annavad ka võimaluse koos perega võtta ette asju, milleks rutiinne argielu tavaliselt aega ei anna. Näiteks jõuluaja kohta ju öeldaksegi, et need on perepühad. Ehk et jõulud annavad justkui ajendi kokku tulla õdedel ja vendadel, emadel-isadel ja nende täiskasvanud lastel jne. Tullakse kokku Eesti erinevatest piirkondadest ja isegi välismaalt, et süüa üheskoos jõulusööke, juua jõulujooke, teha pereringis üksteisele kingitusi, käia kirikus ja surnuaial.Viimastel kümnenditel on aga üha enam hakanud süvenema jõulupidude korraldamine töökohtades, huviklubides ja muudes organisatsioonides, mille liikide arvul siinkohal targu peatuma ei hakkaks. See oleks normaalne, kui selline pidutsemine jõulupühadest kuu aega varem pihta ei hakkaks. Näiteks allakirjutanu on juba eeloleval laupäeval kutsutud kahele erinevale “jõulupeole”. Kas ei pane õlgu kehitama, kui jõuluvana kolm nädalat enne jõulupühi täiskasvanud inimestele kinke kätte jagama hakkab?See on tööandjate jaoks kujunenud nagu must be (peab olema – toim) ürituseks, mis on kulukas nii neile ja tihtilugu ka peol osalejatele, sest sageli nõutakse veel mitmekümneeurost omaosalust ja stiiliriietust.Tegelikult pole seegi halb traditsioon, aga kas see peopsühhoos peab algama juba novembris? Paarkümmend aastat tagasi veel nii ei olnud ja jaaniku puhul ei kujuta väga ette, et mõni mai lõpus või juuni alguses jaanilõkke süütaks…
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus kinnitas eilsel istungil linnavara kindlustajaks järgmise aasta jooksul Salva Kindlustuse AS- i, kes tegi pakkumise summas 15 474 eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Linnavara kindlustamine maksab üle 15 000 euro


description: Pühapäeval algavat jõuluootuse aega võtavad hiidlased vastu kahe kontserdi, laulu ja tantsuga. Esimese advendi juurde käib ka pidulik küünalde süütamine suuremate keskuste jõulupuudel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Advendiks Nele-Liis ja tütarlastekoor

maintext:
NÄDALALÕPP
Advendiks Nele-Liis ja tütarlastekoor
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Helja Kaptein Reede, 25. november 2016. Pühapäeval algavat jõuluootuse aega võtavad hiidlased vastu kahe kontserdi, laulu ja tantsuga. Esimese advendi juurde käib ka pidulik küünalde süütamine suuremate keskuste jõulupuudel.
Käina kultuurikeskuse direktor Ly Meldorf rääkis, et esimest adventi tähistavad nad pühapäeval, 27. novembril kell 16 Käina kultuurikeskuses Nele-Liis Vaiksoo (pildil) ja keelpillikvarteti kontserdiga “Jõuluvalgus”. Seejärel süüdatakse kell 17.30 pidulikult esimene advendiküünal Käinas Konsumi kaupluse kõrval platsil kuusepuu juures. Lisaks esinevad seal Käina suured ja väikesed rahvatantsijad.
Kärdlas eelneb keskväljaku kuuse küünalde süütamisele kontsert Kärdla muusikakooli saalis. Hiidlastel on haruldane võimalus kuulda esinemas Eesti Raadio laulustuudio tütarlastekoori. Kontsert “Jõulud jõudvad” algab kell 16. Advendiküünal süüdatakse Kärdla Keskväljakul kell 18 isetegijate laulude-tantsude saatel.
Emmastes algab esimese advendi tähistamine pühapäeval kell 18 jumalateenistusega Emmaste kirikus. Seejärel süüdatakse kell 18.45 küünlad vallakeskuse jõulupuul ja esinevad Emmaste laululapsed. Õhtuhämaruses lauldakse küünalde valgel koos jõululaule, juuakse sooja teed ja süüakse piparkooke.
Kui mujal tuuakse jõulupuu igal aastal metsast, siis Kõrgessaare alevikus, mis rahvasuus kannab Viskoosa nime, kasvab elav kuusk, mis igal aastal kaunistatakse jõulutuledega. Advendituled süüdatakse seal pühapäeval kell 19. Esinevad Lauka kooli laululapsed ning pakutakse kommi ja piparkooke. Käina kultuurikeskuse direktor Ly Meldorf rääkis, et esimest adventi tähistavad nad pühapäeval, 27. novembril kell 16 Käina kultuurikeskuses Nele-Liis Vaiksoo (pildil) ja keelpillikvarteti kontserdiga “Jõuluvalgus”. Seejärel süüdatakse kell 17.30 pidulikult esimene advendiküünal Käinas Konsumi kaupluse kõrval platsil kuusepuu juures. Lisaks esinevad seal Käina suured ja väikesed rahvatantsijad.Kärdlas eelneb keskväljaku kuuse küünalde süütamisele kontsert Kärdla muusikakooli saalis. Hiidlastel on haruldane võimalus kuulda esinemas Eesti Raadio laulustuudio tütarlastekoori. Kontsert “Jõulud jõudvad” algab kell 16. Advendiküünal süüdatakse Kärdla Keskväljakul kell 18 isetegijate laulude-tantsude saatel.Emmastes algab esimese advendi tähistamine pühapäeval kell 18 jumalateenistusega Emmaste kirikus. Seejärel süüdatakse kell 18.45 küünlad vallakeskuse jõulupuul ja esinevad Emmaste laululapsed. Õhtuhämaruses lauldakse küünalde valgel koos jõululaule, juuakse sooja teed ja süüakse piparkooke.Kui mujal tuuakse jõulupuu igal aastal metsast, siis Kõrgessaare alevikus, mis rahvasuus kannab Viskoosa nime, kasvab elav kuusk, mis igal aastal kaunistatakse jõulutuledega. Advendituled süüdatakse seal pühapäeval kell 19. Esinevad Lauka kooli laululapsed ning pakutakse kommi ja piparkooke.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare ja pealinna vahel sõitvate bussifirmade ülipingeline konkurents on tekitanud olukorra, kus ettevõtted sooritavad “tiigrihüppe 22. sajandisse”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tihe turg ja vali konkurents sunnib “tiigrihüpet” tegema
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 18. november 2016. Kalle Aus näitab, milliseid tahvelarvuteid saab tema bussides juba esmaspäeval reisi ajal kasutada. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare ja pealinna vahel sõitvate bussifirmade ülipingeline konkurents on tekitanud olukorra, kus ettevõtted sooritavad “tiigrihüppe 22. sajandisse”.
Saaremaa ettevõtetest teenindavad pealinna liini Kalle Bussid OÜ, Sareta AS ja Sarbuss AS. Kolmele firmale pakuvad kõva konkurentsi mandri suured reisijateveoga tegelevad ettevõtted, mistõttu püüavad kohalikud anda endast parima.
“Betoonist” üksi on vähe
Meie Maale teadaolevalt on Sarbuss AS-il, kelle põhitegevus on logistika ja kaubavedu, kavas masinaparki täiendada ning uued bussid ootavat juba Maardus äratoomist. Ka Kalle Bussid OÜ-l on plaan uus buss lisaks osta, aga kuna juhatuse liikmel ja bussijuhil Kalle Ausil on reisijateveo kogemust üle 20 aasta, siis ta teab, et konkurentsis püsimiseks uue sõiduki ostmisest üksi ei piisa.
“Teenindaja peab lähtuma kliendi vajadusest, mistõttu panustada tuleb teenuse kvaliteeti,” on ta veendunud.
Kui paljudesse reisibussidesse on paigaldatud monitorid filmivalikuga, siis Kalle Bussid OÜ-ga reisides ei pea tulevikus enam oma arvutit kotist välja koukima, kuna alates esmaspäevast on ettevõtte bussides sõites võimalik bussijuhilt isikut tõendava dokumendi vastu laenutada reisi ajaks seitsmetolline tahvelarvuti koos kõrvaklappidega.
“Mõtlesin, et see annaks reisijale palju suurema valikuvabaduse ega piiraks reisi ajal tema tegevusi üksnes filmiprogrammiga,” rääkis Aus.
“Wifi on mu bussides korralik, inimene saab siis ise valida, kas loeb näiteks internetist uudiseid või e-kirju, teeb pangaülekandeid või vaatab TV-programme. Mujal Euroopas see töötab hästi, miks ei peaks siis meie inimestelegi meeldima.”
Ausi arvates on tahvelarvutil veel mitmeid teisigi eeliseid. Erinevalt staatilisest monitorist on tahvelarvutit võimalik enda jaoks mugavamasse ja privaatsemasse asendisse seada.
Kalle Bussid OÜ juhatuse liige hoiab kulusid maas ja on üks firma kahest bussijuhist. Ettevõtte juhina teab ta väga hästi, et konkurentsis püsimise nimel tulebki tänapäeval kõvasti pingutada.
Mõned aastad tagasi võitles firma välja liinipikenduse ning nüüd sõidab ta läbi Tallinna bussijaama otse sadama D-terminali täpselt nii, et reisija jõuab nii Soome kui Rootsi laevale.
Samuti on konkurents sundinud kalkuleerima reisija sooduspileti nii madalaks kui võimalik, Tallinnasse vaid 10 eurot.
Praamisõidu eest lisakulu
“No suvisel perioodil teenib kenasti, talv on aga enamasti ellujäämiskursus. Meie kulud on ju suuremad kui mandri liinidel. Lisaks kütusele, hooldusele ja juhi palgale tuleb tasuda ka bussi üleveo eest. Lisaks peab vedaja iga reisijapileti pealt maksma praamisõidu eest euro ja viiskümmend senti. Ainult sügava puudega inimestele tehakse mööndus,” selgitas Aus erinevust ning lisas, et kui mandri liinidelt samuti iga reisija pealt üks viiskümmend makstaks, siis võiks rääkida võrdsetest konkurentsitingimustest.
“Suured firmad tulevad jõuliselt peale, aga nemad saavad oma kulusid mandril optimeerida.”
Aus on uuendusega esmaspäevale vastu minnes elevil nagu poisike ja ta nägu reedab, et peatselt võib Kalle Bussid taas millegi meeldivaga üllatada. Ikka kliendi heaolu nimel. Saaremaa ettevõtetest teenindavad pealinna liini Kalle Bussid OÜ, Sareta AS ja Sarbuss AS. Kolmele firmale pakuvad kõva konkurentsi mandri suured reisijateveoga tegelevad ettevõtted, mistõttu püüavad kohalikud anda endast parima.Meie Maale teadaolevalt on Sarbuss AS-il, kelle põhitegevus on logistika ja kaubavedu, kavas masinaparki täiendada ning uued bussid ootavat juba Maardus äratoomist. Ka Kalle Bussid OÜ-l on plaan uus buss lisaks osta, aga kuna juhatuse liikmel ja bussijuhil Kalle Ausil on reisijateveo kogemust üle 20 aasta, siis ta teab, et konkurentsis püsimiseks uue sõiduki ostmisest üksi ei piisa.“Teenindaja peab lähtuma kliendi vajadusest, mistõttu panustada tuleb teenuse kvaliteeti,” on ta veendunud.Kui paljudesse reisibussidesse on paigaldatud monitorid filmivalikuga, siis Kalle Bussid OÜ-ga reisides ei pea tulevikus enam oma arvutit kotist välja koukima, kuna alates esmaspäevast on ettevõtte bussides sõites võimalik bussijuhilt isikut tõendava dokumendi vastu laenutada reisi ajaks seitsmetolline tahvelarvuti koos kõrvaklappidega.“Mõtlesin, et see annaks reisijale palju suurema valikuvabaduse ega piiraks reisi ajal tema tegevusi üksnes filmiprogrammiga,” rääkis Aus.“Wifi on mu bussides korralik, inimene saab siis ise valida, kas loeb näiteks internetist uudiseid või e-kirju, teeb pangaülekandeid või vaatab TV-programme. Mujal Euroopas see töötab hästi, miks ei peaks siis meie inimestelegi meeldima.”Ausi arvates on tahvelarvutil veel mitmeid teisigi eeliseid. Erinevalt staatilisest monitorist on tahvelarvutit võimalik enda jaoks mugavamasse ja privaatsemasse asendisse seada.Kalle Bussid OÜ juhatuse liige hoiab kulusid maas ja on üks firma kahest bussijuhist. Ettevõtte juhina teab ta väga hästi, et konkurentsis püsimise nimel tulebki tänapäeval kõvasti pingutada.Mõned aastad tagasi võitles firma välja liinipikenduse ning nüüd sõidab ta läbi Tallinna bussijaama otse sadama D-terminali täpselt nii, et reisija jõuab nii Soome kui Rootsi laevale.Samuti on konkurents sundinud kalkuleerima reisija sooduspileti nii madalaks kui võimalik, Tallinnasse vaid 10 eurot.“No suvisel perioodil teenib kenasti, talv on aga enamasti ellujäämiskursus. Meie kulud on ju suuremad kui mandri liinidel. Lisaks kütusele, hooldusele ja juhi palgale tuleb tasuda ka bussi üleveo eest. Lisaks peab vedaja iga reisijapileti pealt maksma praamisõidu eest euro ja viiskümmend senti. Ainult sügava puudega inimestele tehakse mööndus,” selgitas Aus erinevust ning lisas, et kui mandri liinidelt samuti iga reisija pealt üks viiskümmend makstaks, siis võiks rääkida võrdsetest konkurentsitingimustest.“Suured firmad tulevad jõuliselt peale, aga nemad saavad oma kulusid mandril optimeerida.”Aus on uuendusega esmaspäevale vastu minnes elevil nagu poisike ja ta nägu reedab, et peatselt võib Kalle Bussid taas millegi meeldivaga üllatada. Ikka kliendi heaolu nimel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Äsja lõppes vabariiklik noorsootöö nädal, “Tuleviku kompass“ näitas taas saare noortele suunda ning neljapäeval tunnustati Tornimäel noortevaldkonna töötajaid. Seega on paslik heita pilk maakonna noorsootööle, mida meie maakonnas juhib särav ja sarmikas Anneli Meisterson. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Anneli Meisterson: meie noored hindavad saarlaseks olemist
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 26. november 2016. Saare maavalitsuse noorsoonõunik Anneli Meisterson aitab noortel suunda leida. Pildistatud tänavusel “Tuleviku kompassil” Kuressaare spordikeskuses. FOTO: Valmar Voolaid Äsja lõppes vabariiklik noorsootöö nädal, “Tuleviku kompass“ näitas taas saare noortele suunda ning neljapäeval tunnustati Tornimäel noortevaldkonna töötajaid. Seega on paslik heita pilk maakonna noorsootööle, mida meie maakonnas juhib särav ja sarmikas Anneli Meisterson.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile avati Põhja-Prantsusmaal Caenis suurejooneline Eesti disaininäitus “Size doesn’t matte”. Seal on väljas ka ametikooli ehituse ja materjalitöötluse juhtõpetaja Andres Meistersoni kasepuust pikendusjuhe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlase pikendusjuhe jõudis Prantsusmaale
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 19. november 2016. Eile avati Põhja-Prantsusmaal Caenis suurejooneline Eesti disaininäitus “Size doesn’t matte”. Seal on väljas ka ametikooli ehituse ja materjalitöötluse juhtõpetaja Andres Meistersoni kasepuust pikendusjuhe.
Mõte teha taoline pikendusjuhe kasvas välja ühest koolitööst. Disainlahendus asetab lihtsa ja tihti isikupäratu pikendusjuhtme ootamatusse vormi – puuhalgu. Kase looduslik dekoratiivsus ning ootamatu rakendus teevad tootest atraktiivse sisustuselemendi eluruumide interjööri.
“Haapsalu disainiturul andis inimeste reaktsioon julgust, elevust on toode tekitanud küll. Inimeste jaoks on ootamatu, et sellisesse kesta võib panna pikendusjuhtme,” ütles Andres Meisterson. Mõte teha taoline pikendusjuhe kasvas välja ühest koolitööst. Disainlahendus asetab lihtsa ja tihti isikupäratu pikendusjuhtme ootamatusse vormi – puuhalgu. Kase looduslik dekoratiivsus ning ootamatu rakendus teevad tootest atraktiivse sisustuselemendi eluruumide interjööri.“Haapsalu disainiturul andis inimeste reaktsioon julgust, elevust on toode tekitanud küll. Inimeste jaoks on ootamatu, et sellisesse kesta võib panna pikendusjuhtme,” ütles Andres Meisterson.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare Kultuurivara ja AS Kuressaare Sanatoorium sõlmisid koostöölepingu, mille alusel on Kultuurivara saanud esmakordselt hooaja toetaja. Kultuurivara juhataja Tiiu Tammoja sõnul on neil ka teisi häid toetajaid, kuid kogu hooajale laienev ja lepinguks vormistatud koostöö on esmakordne. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KS: Kultuurivara sai hooaja toetaja

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Kultuurivara sai hooaja toetaja
Neljapäev, 03. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kuressaare Kultuurivara ja AS Kuressaare Sanatoorium sõlmisid koostöölepingu, mille alusel on Kultuurivara saanud esmakordselt hooaja toetaja. Kultuurivara juhataja Tiiu Tammoja sõnul on neil ka teisi häid toetajaid, kuid kogu hooajale laienev ja lepinguks vormistatud koostöö on esmakordne.
AS-i Kuressaare Sanatoorium üks omanikke, nõukogu esimees Laura Sohvie Liblik sõnas, et Saaremaa Spaa Hotellid on traditsiooniliselt kuulunud kohalike kultuuritoetajate hulka ning kui Tiiu Tammoja koostööettepaneku tegi, oldi kohe nõus kaasa lööma. “Teeme juba pikki aastaid koostööd ka teiste kultuuriasutustega, näiteks Kuressaare Linnateatriga ja oleme suurim majutuspakkuja Saaremaa Ooperipäevadel nii külalistele kui esinejatele,“ rääkis Liblik ja kutsus kõiki kultuurihuvilisi tutvuma teenustega, mis ei ole suunatud ainult majutuskliendile, vaid ka kohalikele. “Klientidelt on palju kiitust saanud restoran Nautica hõrgud road ning meie spaades pakutavad terviseteenused muutuvad järjest populaarsemateks. Kohalikke inimesi on toonud meie majadesse ka maalikunstik Juta Saadre tööd, mida eksponeerime hetkel Spaa Hotell Rüütli seintel. Aga meil on vaba seinapinda pakkuda ka teistele kunstnikele. Kellel huvi, võtke julgelt ühendust!“ viitas Liblik spaahotellide ja kultuurivaldkonna ühisosale.
Tiiu Tammoja avaldas vastalanud koostöö üle heameelt ja arvas, et hea koostöö puhul saavad toetust tunda mõlemad lepingupooled. Laura Sohvie Liblik võttis koostööle seatud otsused kokku, öeldes “Üks olulisi ootuseid on see, et elu Saaremaal sumiseks aina usinamalt!“ Autor: KS Neljapäev, 03. november 2016.AS-i Kuressaare Sanatoorium üks omanikke, nõukogu esimees Laura Sohvie Liblik sõnas, et Saaremaa Spaa Hotellid on traditsiooniliselt kuulunud kohalike kultuuritoetajate hulka ning kui Tiiu Tammoja koostööettepaneku tegi, oldi kohe nõus kaasa lööma. “Teeme juba pikki aastaid koostööd ka teiste kultuuriasutustega, näiteks Kuressaare Linnateatriga ja oleme suurim majutuspakkuja Saaremaa Ooperipäevadel nii külalistele kui esinejatele,“ rääkis Liblik ja kutsus kõiki kultuurihuvilisi tutvuma teenustega, mis ei ole suunatud ainult majutuskliendile, vaid ka kohalikele. “Klientidelt on palju kiitust saanud restoran Nautica hõrgud road ning meie spaades pakutavad terviseteenused muutuvad järjest populaarsemateks. Kohalikke inimesi on toonud meie majadesse ka maalikunstik Juta Saadre tööd, mida eksponeerime hetkel Spaa Hotell Rüütli seintel. Aga meil on vaba seinapinda pakkuda ka teistele kunstnikele. Kellel huvi, võtke julgelt ühendust!“ viitas Liblik spaahotellide ja kultuurivaldkonna ühisosale.Tiiu Tammoja avaldas vastalanud koostöö üle heameelt ja arvas, et hea koostöö puhul saavad toetust tunda mõlemad lepingupooled. Laura Sohvie Liblik võttis koostööle seatud otsused kokku, öeldes “Üks olulisi ootuseid on see, et elu Saaremaal sumiseks aina usinamalt!“
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme, päev enne isadepäeva kell 19 musitseerivad Arensburgi sohvabaaris Muusa Margus Vaher ja Paul Neitsov. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noorte meeste toredad kontserdid

maintext:
NÄDALALÕPP
Noorte meeste toredad kontserdid
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Reede, 11. november 2016. Paul Neitsov (vasakul) ja Margus Vaher on andnud viimase kahe aasta jooksul duona üle saja kontserdi. Homme, päev enne isadepäeva kell 19 musitseerivad Arensburgi sohvabaaris Muusa Margus Vaher ja Paul Neitsov.
Saaremaalt pärit Margus Vaher ütleb, et satub kodukanti ema ja vanaema vaatama vähemalt kord poolteise kuu jooksul. Koostööst Neitsoviga räägib Vaher aga vaid kiidusõnu. Viimase kahe aasta jooksul on mehed duona andnud üle saja kontserdi.
“Ükskord juhtus nii, et vaja oli “Terevisiooni“ mängima minna ja mu tavapärane kitarrist ei saanud tulla. Olin Pauli mängimas kuulnud ansamblis Wilhelm ja ta osales selle bändiga ka “Eesti laulul“. Helistasin talle ja saime kokku. Ta on muusikaliselt lihtsalt nii äge tüüp, et meil polnud vaja isegi üle viie minuti proovi teha ja läksime ning tegime teles selle asja ära. Sellest ajast peale anname väga palju kontserte koos,” räägib Vaher duo sünniloo.
Meeste kavasse kuulub nii omaloomingut kui ka maailma ja Eesti kullafondi kuuluvaid lugusid. Sel maagilisel õhtul saab kõrvupaitavat muusikat nautida nii vokaalesituses kui ka kuulda mõnd Paul Neitsovi virtuoosset instrumentaallugu, alates Arvo Pärdi “Ukuaru valsist“ kuni bugi-vugi tempokamate lugudeni välja.
Hea koostöö
“Meil on hästi hea muusikaline mõistmine. Meile meeldib, et meie kontserdid on hästi vahetud ja mõnusad. Räägime laulude vahele põnevamaid juhtumisi oma elust, loeme mõned luuletused ja räägime mõned anekdoodid. Teeme nii, et kõigil oleks mõnus,” loob Vaher õhtust pildi.
Vaher tunnistab, et see on talle omane, et ta tahab publikuga suhelda.
“Minu jaoks muusiku või artisti olemus on see, et ta ongi artist ja meelelahutaja ja mina pean väga nõrgaks artiste, kes ainult esitavad oma lugusid, aga kontakti publikuga nagu ei saavutagi.
Mulle meeldib läbi nende lugude tekitada mõnus vahetu, natuke humoorikas kontakt ja siis lauludega jälle edasi minna. See on minu viis ja läbi aastate ennast hästi tõestanud. Publikul on nägu naerul, kui nad ära lähevad ja mul endal ka. Toimub justkui energiate vahetus,” on artist rahul.
Õhtu jooksul saab sõna ka publik, keda kutsutakse kaasa lööma nii muusikalises viktoriinis kui luuletuste lugemises ja tasuks on auhinnad.
“Läheneme hästi spontaanselt ja loominguliselt.”
Saaremaal esineda on Vaheri meelest kuidagi mõnus ja kodune, sest ikka näed tuttavaid nägusid või mõni muusikaõpetaja tuleb kontserdile ja see võtab esinejal väikse varba värisema.
“See pole konkreetselt isadele pühendatud kontsert, kuid muusika puudutab inimesi ja see on kunst – lasta ennast hingeliselt puudutada ning see ei peaks olema üldse tähtpäevaga seotud. Seda võib juhtuda iga päev, sest elu võib olla ka muudel aegadel ilus, mitte ainult tähtpäevadel,” usub Vaher. Saaremaalt pärit Margus Vaher ütleb, et satub kodukanti ema ja vanaema vaatama vähemalt kord poolteise kuu jooksul. Koostööst Neitsoviga räägib Vaher aga vaid kiidusõnu. Viimase kahe aasta jooksul on mehed duona andnud üle saja kontserdi.“Ükskord juhtus nii, et vaja oli “Terevisiooni“ mängima minna ja mu tavapärane kitarrist ei saanud tulla. Olin Pauli mängimas kuulnud ansamblis Wilhelm ja ta osales selle bändiga ka “Eesti laulul“. Helistasin talle ja saime kokku. Ta on muusikaliselt lihtsalt nii äge tüüp, et meil polnud vaja isegi üle viie minuti proovi teha ja läksime ning tegime teles selle asja ära. Sellest ajast peale anname väga palju kontserte koos,” räägib Vaher duo sünniloo.Meeste kavasse kuulub nii omaloomingut kui ka maailma ja Eesti kullafondi kuuluvaid lugusid. Sel maagilisel õhtul saab kõrvupaitavat muusikat nautida nii vokaalesituses kui ka kuulda mõnd Paul Neitsovi virtuoosset instrumentaallugu, alates Arvo Pärdi “Ukuaru valsist“ kuni bugi-vugi tempokamate lugudeni välja.“Meil on hästi hea muusikaline mõistmine. Meile meeldib, et meie kontserdid on hästi vahetud ja mõnusad. Räägime laulude vahele põnevamaid juhtumisi oma elust, loeme mõned luuletused ja räägime mõned anekdoodid. Teeme nii, et kõigil oleks mõnus,” loob Vaher õhtust pildi.Vaher tunnistab, et see on talle omane, et ta tahab publikuga suhelda.“Minu jaoks muusiku või artisti olemus on see, et ta ongi artist ja meelelahutaja ja mina pean väga nõrgaks artiste, kes ainult esitavad oma lugusid, aga kontakti publikuga nagu ei saavutagi.Mulle meeldib läbi nende lugude tekitada mõnus vahetu, natuke humoorikas kontakt ja siis lauludega jälle edasi minna. See on minu viis ja läbi aastate ennast hästi tõestanud. Publikul on nägu naerul, kui nad ära lähevad ja mul endal ka. Toimub justkui energiate vahetus,” on artist rahul.Õhtu jooksul saab sõna ka publik, keda kutsutakse kaasa lööma nii muusikalises viktoriinis kui luuletuste lugemises ja tasuks on auhinnad.“Läheneme hästi spontaanselt ja loominguliselt.”Saaremaal esineda on Vaheri meelest kuidagi mõnus ja kodune, sest ikka näed tuttavaid nägusid või mõni muusikaõpetaja tuleb kontserdile ja see võtab esinejal väikse varba värisema.“See pole konkreetselt isadele pühendatud kontsert, kuid muusika puudutab inimesi ja see on kunst – lasta ennast hingeliselt puudutada ning see ei peaks olema üldse tähtpäevaga seotud. Seda võib juhtuda iga päev, sest elu võib olla ka muudel aegadel ilus, mitte ainult tähtpäevadel,” usub Vaher.
Veel artikleid samast teemast »


description: Alles me rõõmustasime ilusa puhta lume üle, mida, tõsi küll, mõnesse kohta kuhjus liiga palju, aga eile maad võtnud liigne libedus on kordades ohtlikum. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lumest ohtlikum on libedus

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Lumest ohtlikum on libedus
Kolmapäev, 16. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Alles me rõõmustasime ilusa puhta lume üle, mida, tõsi küll, mõnesse kohta kuhjus liiga palju, aga eile maad võtnud liigne libedus on kordades ohtlikum.
Üleeile õhtul ootamatult ja kiiresti asfaldile tekkinud must jää sundis autojuhte erilisele ettevaatlikkusele ja õnneks libedusest tekkinud plekimõlkimisi ei juhtunud.
Eilne päev oli aga jalakäijatele tõeline proovikivi, sest lumejäänustele sadas ja sulas hommikul peale vesine kord, mis muutis kõnniteed ja kohati ka sõiduteed hirmlibedaks.
Inimesed püüdsid taolistel kohtadel olla eriliselt ettevaatlikud ning õnneks luumurdude arv hüppeliselt ei kerkinud. Ega iga kord ja igal pool aita ka liivatamine, sest vesi uhub kaitsva katte lihtsalt minema.
Küll aga tuletavad esimesed sellised libedad ilmad meile selgelt meelde, et me elame kliimavööndis, kus pole häbiasi endale saabaste alla panemiseks lume- ja jäänaelad muretseda, sest murtud luud on suurem kahju kui ehk veidike piinlik ja harjumatu kõndimine libeduse eest kaitsvate naeltega.
16. november 2016 Autor: MM Kolmapäev, 16. november 2016.Üleeile õhtul ootamatult ja kiiresti asfaldile tekkinud must jää sundis autojuhte erilisele ettevaatlikkusele ja õnneks libedusest tekkinud plekimõlkimisi ei juhtunud.Eilne päev oli aga jalakäijatele tõeline proovikivi, sest lumejäänustele sadas ja sulas hommikul peale vesine kord, mis muutis kõnniteed ja kohati ka sõiduteed hirmlibedaks.Inimesed püüdsid taolistel kohtadel olla eriliselt ettevaatlikud ning õnneks luumurdude arv hüppeliselt ei kerkinud. Ega iga kord ja igal pool aita ka liivatamine, sest vesi uhub kaitsva katte lihtsalt minema.Küll aga tuletavad esimesed sellised libedad ilmad meile selgelt meelde, et me elame kliimavööndis, kus pole häbiasi endale saabaste alla panemiseks lume- ja jäänaelad muretseda, sest murtud luud on suurem kahju kui ehk veidike piinlik ja harjumatu kõndimine libeduse eest kaitsvate naeltega.16. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Juba möödunud aasta lõpus pidasid SÜG-i 10. klassi õpilased plaani, kuidas teha tänavuaastane kabaree-etendus. Augustis pandi paika täpsed plaanid ja nüüd käib harjutamine juba nii suure hooga, et kohati pole õpilastel aega isegi süüa. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
SÜG-i 100. lend plaanib suurejoonelist kabareed
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 25. november 2016. Pildil harjutavad Saaremaa ühisgümnaasiumi üheteistkümnendikud Meri spaas tantsunumbrit. FOTO: Valmar Voolaid Juba möödunud aasta lõpus pidasid SÜG-i 10. klassi õpilased plaani, kuidas teha tänavuaastane kabaree-etendus. Augustis pandi paika täpsed plaanid ja nüüd käib harjutamine juba nii suure hooga, et kohati pole õpilastel aega isegi süüa.
Kabareed teevad traditsiooniliselt 11. klassi õpilased, klassijuhatajad on Indrek Peil, Arne Loorpuu ja Raili Tamm. Esimesed proovid hakkasid pihta juba septembri lõpus.
“Praegu on juba nii, et võib kümneni õhtul proovides käia ja terve koolijärgne õhtu on sisustatud,“ rääkis õpilane Karen Saksakulm. Osa kavade õppimiseks kogunetakse nädalas korra, teiste jaoks mitu korda nädalas.
“Igal õhtul toimub mõni proov ja nädalavahetustel ka,“ lisas Karen. Ta ütles, et kavasid on hetkeseisuga kokku 26, millest osa on lühemad, vahepalad, mis annavad teistele osalejatele riietumis- ja hingetõmbepausi. Neiu tõdes, et proovid lähevad hästi ja ka sel aastal tuuakse vaatajate ette väga huvitavad kavad.
Juubelilennult oodatakse rohkem
“Osa kavu on täiesti uuenduslikud. Meil on hästi ühtehoidev lend ka, mistõttu ma usun, et tuleb väga vägev kabaree,“ rääkis Karen. Ta tunnistas, et eks pinge on peal küll, kuna kooli 100. lennult oodatakse veelgi rohkemat. Iga päev täiustatakse ja lihvitakse olemasolevaid kavasid ja õpilased aitavad üksteist pidevalt.
Karen kinnitas, et sel aastal on kindlasti palju uut, mida oodata. Esimene täispikk kabaree-etendus antakse õpetajatele 22. detsembril. Kooli- ja linnarahvale näidatakse kabareed jaanuari keskel.
“Detsembri lõpp on juba ka päris palju sisustatud. Meid on kutsutud juba valdade ja firmade jõulupidudele esinema. Saame enne põhietendust veel palju harjutada,“ kinnitas Karen.
Neiu sõnul ollakse kavadega ajagraafikus, samuti on tellitud kostüümid. Paljud tantsud on juba valmis ja proove tehakse pigem kinnistamiseks. Samas on kavasid, mis ei ole veel päris selged ja nõuavad rohkem harjutamist.
Teemavalik hoitakse salajas
Kõige rohkem peavalu valmistas noortele teemavalik. Samuti oli raske leida sponsoreid. Abi küsitakse oma projektile ka Hooandjast, et etendus tuleks nii suurejooneline, kui plaanitud.
“Kardan, et teema peab esietenduseni saladuseks jääma. Vähemalt nii on see varasematel aastatel olnud ja praegugi on õpilased seda meelt. Võin vaid niipalju öelda, et numbrid on välja valitud ja proovid käivad suure hooga. Etendus lõpeb ikka kankaaniga, mida aitab õppida meie legendaarne kankaaniõpetaja Tiiu Haavik,“ rääkis õpetaja Indrek Peil.
Ka õpilane Pille Ülem arvas, et õpilastele endile tundub kõige põnevam just esietendus. Soovitakse juba näha, milline kabaree tervikuna välja nägema hakkab.
“Seda ei oska praegu ette kujutada, milline see lõpptulemus olema saab,“ lausus Pille.
Kavad valiti välja üheskoos ideede alusel, mis eelnevalt tahvlile kirja pandi. Igale kavale valiti eestvedaja, kes kava välja mõtles ja grupile selgeks tegi.
“Proovid on läinud tihedamaks. Väga vähe on õhtuti aega ning mõnikord ei jõua isegi süüa ja õppida. Aga proovid ühendavad meid ja oleme hakanud omavahel rohkem suhtlema,“ kinnitas Pille. Kabareed teevad traditsiooniliselt 11. klassi õpilased, klassijuhatajad on Indrek Peil, Arne Loorpuu ja Raili Tamm. Esimesed proovid hakkasid pihta juba septembri lõpus.“Praegu on juba nii, et võib kümneni õhtul proovides käia ja terve koolijärgne õhtu on sisustatud,“ rääkis õpilane Karen Saksakulm. Osa kavade õppimiseks kogunetakse nädalas korra, teiste jaoks mitu korda nädalas.“Igal õhtul toimub mõni proov ja nädalavahetustel ka,“ lisas Karen. Ta ütles, et kavasid on hetkeseisuga kokku 26, millest osa on lühemad, vahepalad, mis annavad teistele osalejatele riietumis- ja hingetõmbepausi. Neiu tõdes, et proovid lähevad hästi ja ka sel aastal tuuakse vaatajate ette väga huvitavad kavad.“Osa kavu on täiesti uuenduslikud. Meil on hästi ühtehoidev lend ka, mistõttu ma usun, et tuleb väga vägev kabaree,“ rääkis Karen. Ta tunnistas, et eks pinge on peal küll, kuna kooli 100. lennult oodatakse veelgi rohkemat. Iga päev täiustatakse ja lihvitakse olemasolevaid kavasid ja õpilased aitavad üksteist pidevalt.Karen kinnitas, et sel aastal on kindlasti palju uut, mida oodata. Esimene täispikk kabaree-etendus antakse õpetajatele 22. detsembril. Kooli- ja linnarahvale näidatakse kabareed jaanuari keskel.“Detsembri lõpp on juba ka päris palju sisustatud. Meid on kutsutud juba valdade ja firmade jõulupidudele esinema. Saame enne põhietendust veel palju harjutada,“ kinnitas Karen.Neiu sõnul ollakse kavadega ajagraafikus, samuti on tellitud kostüümid. Paljud tantsud on juba valmis ja proove tehakse pigem kinnistamiseks. Samas on kavasid, mis ei ole veel päris selged ja nõuavad rohkem harjutamist.Kõige rohkem peavalu valmistas noortele teemavalik. Samuti oli raske leida sponsoreid. Abi küsitakse oma projektile ka Hooandjast, et etendus tuleks nii suurejooneline, kui plaanitud.“Kardan, et teema peab esietenduseni saladuseks jääma. Vähemalt nii on see varasematel aastatel olnud ja praegugi on õpilased seda meelt. Võin vaid niipalju öelda, et numbrid on välja valitud ja proovid käivad suure hooga. Etendus lõpeb ikka kankaaniga, mida aitab õppida meie legendaarne kankaaniõpetaja Tiiu Haavik,“ rääkis õpetaja Indrek Peil.Ka õpilane Pille Ülem arvas, et õpilastele endile tundub kõige põnevam just esietendus. Soovitakse juba näha, milline kabaree tervikuna välja nägema hakkab.“Seda ei oska praegu ette kujutada, milline see lõpptulemus olema saab,“ lausus Pille.Kavad valiti välja üheskoos ideede alusel, mis eelnevalt tahvlile kirja pandi. Igale kavale valiti eestvedaja, kes kava välja mõtles ja grupile selgeks tegi.“Proovid on läinud tihedamaks. Väga vähe on õhtuti aega ning mõnikord ei jõua isegi süüa ja õppida. Aga proovid ühendavad meid ja oleme hakanud omavahel rohkem suhtlema,“ kinnitas Pille.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vajaduspõhist peretoetust (edaspidi VPPT) on makstud alates 1. juulist 2013. Toetuse maksmise esimesel aastal oli taotlejaid prognoositust vähem, nüüdseks on nende hulk küll suurenenud, kuid statistikaameti andmetel peaks VPPT taotlejaid olema veelgi enam. Seega annan järgnevas artiklis ülevaate VPPT taotlemise peamistest kriteeriumidest ja julgustan peresid toetust taotlema. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lastega perede täiendav sissetulek

maintext:
Kuressaare Sõnumid
Lastega perede täiendav sissetulek – vajaduspõhine peretoetus
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Vajaduspõhist peretoetust (edaspidi VPPT) on makstud alates 1. juulist 2013. Toetuse maksmise esimesel aastal oli taotlejaid prognoositust vähem, nüüdseks on nende hulk küll suurenenud, kuid statistikaameti andmetel peaks VPPT taotlejaid olema veelgi enam. Seega annan järgnevas artiklis ülevaate VPPT taotlemise peamistest kriteeriumidest ja julgustan peresid toetust taotlema.
Kellel on õigus VPPT saada?
Toetust on õigus saada lapsetoetust saavatel üht või mitut last kasvatavatel peredel (leibkondadel), kelle sissetulek jääb allapoole VPPT sissetulekupiiri ja kes saavad toimetulekutoetust.
VPPT määramisel loetakse perekonna liikmeteks samas eluruumis elavad ühise majapidamisega:
1) abielus või abieluga sarnanevas suhtes olevad isikud;
2) esimese ja teise astme alanejad ja ülenejad sugulased;
3) muud isikud, keda seob ühine kodune majapidamine.
Milline on VPPT sissetulekupiir?
VPPT sissetulekupiiri aluseks on statistikaameti poolt eelarveaastale eelneva aasta 1. märtsiks viimati avaldatud suhtelise vaesuse piir, mis on 2016. aastal perekonna esimesele liikmele 358 eurot kuus. Igale järgnevale vähemalt 14-aastasele perekonnaliikmele on vajaduspõhise peretoetuse sissetulekupiir 179 eurot kuus ning igale alla 14-aastasele perekonnaliikmele 107,4 eurot kuus.
Näide VPPT sissetulekupiiri kohta 2016. aastal:
4-liikmeline perekond, kus on 2 täiskasvanut, üks 14-aastane või vanem laps ja üks alla 14-aastane laps.
Sellise perekonna vajaduspõhise peretoetuse sissetulekupiir on 823,4 eurot (358 + 179 + 179 + 107,4 = 823,4). Seega saab pere 2016. aastal vajaduspõhist peretoetust taotlemisele järgneval kolmel kuul juhul, kui perekonna kolme taotlemisele eelneva kuu keskmine netosissetulek on väiksem kui 823,4 eurot kuus.
Milliseid perekonna sissetulekuid arvestatakse toetuse taotlemisel?
Perekonna sissetulekute hulka arvatakse kõikide pereliikmete VPPT taotlemisele eelneva kolme kuu tulud, mis ei ole allpool erandina välja toodud. Näiteks arvatakse sissetulekute hulka saadud töötasu, peretoetused, töötuskindlustushüvitis, töötutoetus, saadud elatis, elatisabi, pension, puudega vanema toetus, tulumaksu tagastus, muu sissetulek.
Sissetulekute hulka ei arvata:
1) riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve vahenditest makstud ühekordseid toetusi, välja arvatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel makstud madala sissetulekuga töötavate isikute iga-aastane tagasimakse;
2) kohaliku omavalitsuse üksuse õigusaktide kohaselt perekonna sissetulekust sõltuvaid või konkreetse teenuse kulu kompenseerimiseks määratud kohaliku omavalitsuse eelarve vahenditest makstud perioodilisi toetusi;
3) puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel makstud toetusi, välja arvatud puudega vanema toetus;
4) riigi tagatisel antud õppelaenu;
5) tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel või struktuuritoetuste vahenditest makstavat stipendiumi ning sõidutoetust;
6) õppetoetuste ja õppelaenu seaduse alusel makstud vajaduspõhist õppetoetust, vajaduspõhist eritoetust ja õppeasutuse moodustatud eritoetuse fondi vahenditest makstud toetust;
7) riiklike peretoetuste seaduse alusel makstud kolmanda ja iga järgmise lapse lapsetoetust 45 euro ulatuses iga nimetatud lapsetoetust saava lapse kohta;
8) vajaduspõhist peretoetust.
Kui suur on VPPT?
VPPT suurus sõltub sellest, kas peres elab üks või rohkem lapsetoetust saavaid lapsi. Kui pereliikmete hulka kuulub üks lapsetoetust saav laps, on vajaduspõhise peretoetuse suurus 45 eurot kuus, kui perre kuulub vähemalt kaks lapsetoetust saavat last, on VPPT suurus 90 eurot kuus.
Kuhu pöörduda, kui soovin VPPT taotleda?
VPPT taotlust esitama ootame perekonna seda liiget, kellele makstakse lapsetoetust. Kuressaare elanikud saavad VPPT taotluse esitada linnavalitsuse sotsiaalosakonna kabinetis 124 esmaspäeviti 8.30–12, teisipäeviti 8.30–12 ja 13–16.30 ning kolmapäeviti 8.30–12 ja 14–18. Küsimuste korral kirjutage reelika.murd@kuressaare.ee või helistage telefonil 455 0549 või 5308 7515.
Lisainfot leiab sotsiaalministeeriumi leheküljelt https://www.sm.ee/et/vajaduspohine-peretoetus või linna kodulehelt. Autor: Reelika Murd, sotsiaalhoolekande spetsialist Neljapäev, 17. november 2016.Toetust on õigus saada lapsetoetust saavatel üht või mitut last kasvatavatel peredel (leibkondadel), kelle sissetulek jääb allapoole VPPT sissetulekupiiri ja kes saavad toimetulekutoetust.VPPT määramisel loetakse perekonna liikmeteks samas eluruumis elavad ühise majapidamisega:1) abielus või abieluga sarnanevas suhtes olevad isikud;2) esimese ja teise astme alanejad ja ülenejad sugulased;3) muud isikud, keda seob ühine kodune majapidamine.VPPT sissetulekupiiri aluseks on statistikaameti poolt eelarveaastale eelneva aasta 1. märtsiks viimati avaldatud suhtelise vaesuse piir, mis on 2016. aastal perekonna esimesele liikmele 358 eurot kuus. Igale järgnevale vähemalt 14-aastasele perekonnaliikmele on vajaduspõhise peretoetuse sissetulekupiir 179 eurot kuus ning igale alla 14-aastasele perekonnaliikmele 107,4 eurot kuus.Näide VPPT sissetulekupiiri kohta 2016. aastal:4-liikmeline perekond, kus on 2 täiskasvanut, üks 14-aastane või vanem laps ja üks alla 14-aastane laps.Sellise perekonna vajaduspõhise peretoetuse sissetulekupiir on 823,4 eurot (358 + 179 + 179 + 107,4 = 823,4). Seega saab pere 2016. aastal vajaduspõhist peretoetust taotlemisele järgneval kolmel kuul juhul, kui perekonna kolme taotlemisele eelneva kuu keskmine netosissetulek on väiksem kui 823,4 eurot kuus.Perekonna sissetulekute hulka arvatakse kõikide pereliikmete VPPT taotlemisele eelneva kolme kuu tulud, mis ei ole allpool erandina välja toodud. Näiteks arvatakse sissetulekute hulka saadud töötasu, peretoetused, töötuskindlustushüvitis, töötutoetus, saadud elatis, elatisabi, pension, puudega vanema toetus, tulumaksu tagastus, muu sissetulek.Sissetulekute hulka ei arvata:1) riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve vahenditest makstud ühekordseid toetusi, välja arvatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel makstud madala sissetulekuga töötavate isikute iga-aastane tagasimakse;2) kohaliku omavalitsuse üksuse õigusaktide kohaselt perekonna sissetulekust sõltuvaid või konkreetse teenuse kulu kompenseerimiseks määratud kohaliku omavalitsuse eelarve vahenditest makstud perioodilisi toetusi;3) puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel makstud toetusi, välja arvatud puudega vanema toetus;4) riigi tagatisel antud õppelaenu;5) tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel või struktuuritoetuste vahenditest makstavat stipendiumi ning sõidutoetust;6) õppetoetuste ja õppelaenu seaduse alusel makstud vajaduspõhist õppetoetust, vajaduspõhist eritoetust ja õppeasutuse moodustatud eritoetuse fondi vahenditest makstud toetust;7) riiklike peretoetuste seaduse alusel makstud kolmanda ja iga järgmise lapse lapsetoetust 45 euro ulatuses iga nimetatud lapsetoetust saava lapse kohta;8) vajaduspõhist peretoetust.VPPT suurus sõltub sellest, kas peres elab üks või rohkem lapsetoetust saavaid lapsi. Kui pereliikmete hulka kuulub üks lapsetoetust saav laps, on vajaduspõhise peretoetuse suurus 45 eurot kuus, kui perre kuulub vähemalt kaks lapsetoetust saavat last, on VPPT suurus 90 eurot kuus.VPPT taotlust esitama ootame perekonna seda liiget, kellele makstakse lapsetoetust. Kuressaare elanikud saavad VPPT taotluse esitada linnavalitsuse sotsiaalosakonna kabinetis 124 esmaspäeviti 8.30–12, teisipäeviti 8.30–12 ja 13–16.30 ning kolmapäeviti 8.30–12 ja 14–18. Küsimuste korral kirjutage reelika.murd@kuressaare.ee või helistage telefonil 455 0549 või 5308 7515.Lisainfot leiab sotsiaalministeeriumi leheküljelt https://www.sm.ee/et/vajaduspohine-peretoetus või linna kodulehelt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel toimus Tallinnas Eesti Kergejõustikuliidu galaõhtu, kus tehti teatavaks aasta parimad kergejõustiklased. Meeste seast pälvis hooaja parima tiitli kettaheitja Gerd Kanter ja naistest kaugushüppaja Ksenija Balta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Indrek Tustit on aasta treener


description: Seekordne tagasivaatav persoon on Sulev Peäske Valjala valla Jööri küla Madise talust. Sulev on sündinud 22. oktoobril 1966. aastal, seega kolme nädala eest tähistas ta oma viiekümnendat sünnipäeva. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Sulev Peäske - kaasav ja mitmekülgne - meiemaa.ee

maintext:
EV100
TAGASIVAADE: Sulev Peäske – kaasav ja mitmekülgne
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Esmaspäev, 14. november 2016. Sulev Peäske septembrikuisel Valjala mihklilaadal. FOTO: Ivika Laanet Seekordne tagasivaatav persoon on Sulev Peäske Valjala valla Jööri küla Madise talust. Sulev on sündinud 22. oktoobril 1966. aastal, seega kolme nädala eest tähistas ta oma viiekümnendat sünnipäeva.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeva õhtul Kuressaare spordikeskuses toimunud saalijalgpalli meistrite duellis jäi FC Taritu 0:3 Torgu vastu kaotusseisu, kuid suutis imelise lõpuspurdiga 5:3 võidu võtta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Taritu tegi imelise tagasituleku


description: Salme meesansambel Sõstrad tähistab oma 15. sünnipäeva ja seda kahe kontserdiga. Täna õhtul saab nende lustakat esinemist näha Kuressaare muusikakoolis, reedel aga Salme rahvamajas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Sõstrad kutsuvad sünnipäevale

maintext:
Uudised
Sõstrad kutsuvad sünnipäevale
Kolmapäev, 02. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Kolmapäev, 02. november 2016. Salme meesansambel Sõstrad tähistab oma 15. sünnipäeva ja seda kahe kontserdiga. Täna õhtul saab nende lustakat esinemist näha Kuressaare muusikakoolis, reedel aga Salme rahvamajas.
“Kontserdil kõlab läbilõige meie repertuaarist,“ ütles viimased viis aastat ansamblit juhendanud Veikko Lehto, lisades, et kuulda saab esimest õpitud lugu ja kavas on ka ühe uue laulu esiettekanne. “Kõik kavas olevad lood on meile armsad,“ kinnitas ta.
Lehto sõnul võimaldab iga ansambli liikme individuaalne isikupära anda neile lugudes ka väikesi soolosid, mis muudavad seaded põnevamaks. “Kuna kõik mehed on aktiivsed harrastusnäitlejad, siis on meie esinemised vaatemängulised ja enamasti menukad,“ tähendas Veikko Lehto.
Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee sõnas ansamblit iseloomustades, et nende trump on lavašõu. “Muidu ansambel nagu ansambel ikka, aga just see lavaline vabadus ja mängulust annab neile mõnegi koha peal eelise,“ rääkis Maire Sillavee.
Kontsert Kuressaare muusikakoolis algab täna kl 19, reedel Salme rahvamajas samuti kl 19.
Loe pikemalt Sõstardest reedel ilmuvast nädalalõpulehest. “Kontserdil kõlab läbilõige meie repertuaarist,“ ütles viimased viis aastat ansamblit juhendanud Veikko Lehto, lisades, et kuulda saab esimest õpitud lugu ja kavas on ka ühe uue laulu esiettekanne. “Kõik kavas olevad lood on meile armsad,“ kinnitas ta.Lehto sõnul võimaldab iga ansambli liikme individuaalne isikupära anda neile lugudes ka väikesi soolosid, mis muudavad seaded põnevamaks. “Kuna kõik mehed on aktiivsed harrastusnäitlejad, siis on meie esinemised vaatemängulised ja enamasti menukad,“ tähendas Veikko Lehto.Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee sõnas ansamblit iseloomustades, et nende trump on lavašõu. “Muidu ansambel nagu ansambel ikka, aga just see lavaline vabadus ja mängulust annab neile mõnegi koha peal eelise,“ rääkis Maire Sillavee.Kontsert Kuressaare muusikakoolis algab täna kl 19, reedel Salme rahvamajas samuti kl 19.Loe pikemalt Sõstardest reedel ilmuvast nädalalõpulehest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Transaviabaltika tänaõhtused lennud hilinesid. Lennufirma esindaja Rene Must teatas, et hilinemise põhjustas lennuki parema mootori tiiviku ühe laba soojenduse mittetöötamine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Transaviabaltika lennukil ilmnes tehniline rike
Kolmapäev, 02. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 02. november 2016. Transaviabaltika tänaõhtused lennud hilinesid. Lennufirma esindaja Rene Must teatas, et hilinemise põhjustas lennuki parema mootori tiiviku ühe laba soojenduse mittetöötamine.
Rike avastati vahetult enne Kärdla lendu toimunud tavapärases tehnilises lennueelses kontrollis. Vea kõrvaldamiseks tuli välja vahetada rikki läinud detail.
Tallinn-Kärdla lend hilines rikkest tulenevalt 2,5 tundi ja väljus kell 19.32. Kärdla-Tallinn lennu uus väljumise kellaaeg oli 20.15.
Tallinn- Kuressaare suunal väljus lennuk kell 21 ja Kuressaare-Tallinn lennu väljumise aeg on 21.55. Transaviabaltika vabandab reisijate ees. Rike avastati vahetult enne Kärdla lendu toimunud tavapärases tehnilises lennueelses kontrollis. Vea kõrvaldamiseks tuli välja vahetada rikki läinud detail.Tallinn-Kärdla lend hilines rikkest tulenevalt 2,5 tundi ja väljus kell 19.32. Kärdla-Tallinn lennu uus väljumise kellaaeg oli 20.15.Tallinn- Kuressaare suunal väljus lennuk kell 21 ja Kuressaare-Tallinn lennu väljumise aeg on 21.55. Transaviabaltika vabandab reisijate ees.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval kogunesid Valjala rahvamajja need koorid, kes astuvad üles suvisel vaimulikul laulupäeval. Kokku osales tänavusel Saare maakonna koorilaulupäeval 12 koori 155 lauljat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kultuur
Maakonna koorilaulupäeval sai Körberi laulud kõlama
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Teisipäev, 22. november 2016. Tänavusel Saare maakonna koorilaulupäeval omandati suvise vaimuliku laulupäeva repertuaari Jaan Vaidla eestvedamisel. FOTO: Krista Lember Laupäeval kogunesid Valjala rahvamajja need koorid, kes astuvad üles suvisel vaimulikul laulupäeval. Kokku osales tänavusel Saare maakonna koorilaulupäeval 12 koori 155 lauljat.
“Selle poolest see eriline oligi, et omandati vaimuliku laulupäeva repertuaari Jaan Vaidla ja Ester Soe juhendamisel,” ütles Saare maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember, viidates, et varasematel aastatel pole selleteemalist repertuaari koos õpitud. Lember märkis, et kindlasti tegi tänavuse kooride päeva eriliseks enne laulude harjutamist Jaan Vaidla poolt antud ülevaade vaimulike laulude ajaloost ja Martin Körberi tegevusest selles vallas.
Suvel, 10. juunil toimuva vaimuliku laulupeo peakorraldaja, Saaremaa meeskoori SÜM dirigent Ester Soe rõõmustas, et laulupäev läks ilusti korda.
Külalised Vigalast
“Tööd tegime kolme lauluga ning laulud sai ilusti kõlama,” rääkis Soe, kinnitades, et tegemist oli igati kasuliku ja hariva päevaga. “Tore, et koorilaulupäev toimus suvise laulupäeva valguses,” sõnas Soe, kinnitades, et huvi vaimuliku laulupäeva vastu on nii kooride kui dirigentide hulgas.
Maakonna koorilaulupäev algas Valjala rahvamajas kl 15 ja lõppes kl 17.15. Üllatusesinejaks oli sündmuse peakorraldaja, Valjala rahvamaja juhataja Anneli Kaljuste organiseerinud Vigala kvinteti, kelle esituses sai kuulda kauneid a cappella laule. “Väga tore üllatus oli see,” tähendas Ester Soe.
Soe avaldas lootust, et kui viissada lauljat suvisele laulupäevale kokku saaks, oleks väga hästi. Laulupäevale kaasatakse koore, ka pasunakoore ning kandlemängijaid. Kohale on tulemas ka koorid naabersaarelt Hiiumaalt.
Laulupäevale on veel võimalik registreeruda ja seda kuni 25. novembrini lahekalda@saarlane.ee
Koorilaulupäeva korraldatakse juba aastaid ja ikka selleks, et koorilaulu ja -lauljat au sees hoida. Igal aastal toimub see erinevas maakonna rahvamajas. “Selle poolest see eriline oligi, et omandati vaimuliku laulupäeva repertuaari Jaan Vaidla ja Ester Soe juhendamisel,” ütles Saare maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember, viidates, et varasematel aastatel pole selleteemalist repertuaari koos õpitud. Lember märkis, et kindlasti tegi tänavuse kooride päeva eriliseks enne laulude harjutamist Jaan Vaidla poolt antud ülevaade vaimulike laulude ajaloost ja Martin Körberi tegevusest selles vallas.Suvel, 10. juunil toimuva vaimuliku laulupeo peakorraldaja, Saaremaa meeskoori SÜM dirigent Ester Soe rõõmustas, et laulupäev läks ilusti korda.“Tööd tegime kolme lauluga ning laulud sai ilusti kõlama,” rääkis Soe, kinnitades, et tegemist oli igati kasuliku ja hariva päevaga. “Tore, et koorilaulupäev toimus suvise laulupäeva valguses,” sõnas Soe, kinnitades, et huvi vaimuliku laulupäeva vastu on nii kooride kui dirigentide hulgas.Maakonna koorilaulupäev algas Valjala rahvamajas kl 15 ja lõppes kl 17.15. Üllatusesinejaks oli sündmuse peakorraldaja, Valjala rahvamaja juhataja Anneli Kaljuste organiseerinud Vigala kvinteti, kelle esituses sai kuulda kauneid a cappella laule. “Väga tore üllatus oli see,” tähendas Ester Soe.Soe avaldas lootust, et kui viissada lauljat suvisele laulupäevale kokku saaks, oleks väga hästi. Laulupäevale kaasatakse koore, ka pasunakoore ning kandlemängijaid. Kohale on tulemas ka koorid naabersaarelt Hiiumaalt.Laulupäevale on veel võimalik registreeruda ja seda kuni 25. novembrini lahekalda@saarlane.eeKoorilaulupäeva korraldatakse juba aastaid ja ikka selleks, et koorilaulu ja -lauljat au sees hoida. Igal aastal toimub see erinevas maakonna rahvamajas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neid ridu siia kirja pannes ei saa Meie Maa sugugi kindel olla, et mõne sõna või lause pärast ei saja kaela mõni kohtuhagi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kurnav konkurents

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Kurnav konkurents
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Neid ridu siia kirja pannes ei saa Meie Maa sugugi kindel olla, et mõne sõna või lause pärast ei saja kaela mõni kohtuhagi.
Konkurents olevat tervitatav nähtus, aga kui turul on võideldud juba kümme (!) aastat ning mõlemad konkureerivad firmad on seetõttu kahjumis ja üks teisest veel neli korda suuremas, siis näivat kõlbavat kõik võtted, et teine turult välja tõrjuda.
Mis pole keelatud, on lubatud, ja nii on Vjatšeslav Leedo ja temaga seotud ettevõtted viimase paari kuu jooksul andnud Meie Maa vastu kohtusse kolm hagi, mille kahjunõuete kogusumma küünib 72 857 euroni.
Taktika näib olevat lihtne, sest isegi kui Leedo kohtus võitu ei saavuta, on tal ometi hea teada, et vastane peab õigusabi eest maksma. Tegelikult polegi asi niivõrd õigluse ja õiguse tagaajamises, kuivõrd teise lehe kurnamises.
Kahjuks pole teha midagi, sest kui üks inimene või firma tahab teise peale mingil põhjusel kaevata, siis võib ta seda teha, olenemata sellest, kui olematu vastase süü võib olla. Kurnata tasub ikka. Kui kuidagi ei saa, siis kuidagi ehk ikka saab.
4. november 2016 Autor: MM Reede, 04. november 2016.Konkurents olevat tervitatav nähtus, aga kui turul on võideldud juba kümme (!) aastat ning mõlemad konkureerivad firmad on seetõttu kahjumis ja üks teisest veel neli korda suuremas, siis näivat kõlbavat kõik võtted, et teine turult välja tõrjuda.Mis pole keelatud, on lubatud, ja nii on Vjatšeslav Leedo ja temaga seotud ettevõtted viimase paari kuu jooksul andnud Meie Maa vastu kohtusse kolm hagi, mille kahjunõuete kogusumma küünib 72 857 euroni.Taktika näib olevat lihtne, sest isegi kui Leedo kohtus võitu ei saavuta, on tal ometi hea teada, et vastane peab õigusabi eest maksma. Tegelikult polegi asi niivõrd õigluse ja õiguse tagaajamises, kuivõrd teise lehe kurnamises.Kahjuks pole teha midagi, sest kui üks inimene või firma tahab teise peale mingil põhjusel kaevata, siis võib ta seda teha, olenemata sellest, kui olematu vastase süü võib olla. Kurnata tasub ikka. Kui kuidagi ei saa, siis kuidagi ehk ikka saab.4. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Katoliiklikus kirikukalendris kehtestati 1006. aastal 2. november hingedepäeva ehk usklike surnute mälestuspäevana. Eestlastel jääb hingedepäev hingedeaja sisse. 1990. aastatel levis tava süüdata hingedepäeval koduakendel ja kalmistul sugulaste haudadel lahkunute mälestuseks küünlad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
Hingedepäeval ja -ajal mõtleme lahkunud lähedastele
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Reede, 04. november 2016. Marika Jürisson (vasakul) ja Vilve Pors Kudjapele maetud meditsiinidoktori, akadeemiku ja mitmekordse Nobeli preemia kandidaadi Aleksander Paldroki (1871–1944) haual, kellel oli suuri teeneid leepra ravimisel. FOTO: Valmar Voolaid Katoliiklikus kirikukalendris kehtestati 1006. aastal 2. november hingedepäeva ehk usklike surnute mälestuspäevana. Eestlastel jääb hingedepäev hingedeaja sisse. 1990. aastatel levis tava süüdata hingedepäeval koduakendel ja kalmistul sugulaste haudadel lahkunute mälestuseks küünlad.
Hingedeajal neljapäevaõhtuti oodati hingesid koju. Sel puhul kaeti neile tuppa, sauna või toapealsele laud, mille äärde kutsusid peremees ja perenaine hingi nimepidi toitu maitsma. Neil paluti kaitsta põldu ja karja. Hingedeaja lõpul tänati ja saadeti hinged taas ära.
Hingedeajal oli keelatud müra tegemine, naljatamine, naermine, kisamine, kärarikkad tööd, nagu puude lõhkumine. Samuti olid keelatud villa ja lõngaga seotud tööd. (Allikas: Vikipeedia)
Üks usin kalmistulkäija on Tallinnas elav Niina Kamm, kellele kasuvanaema kasvatuse tõttu on kalmistud saanud eriliseks meelispaigaks. See väike lugu põhinebki tema lapsepõlvemälestustel seoses Kudjape kalmistuga.
“Minu lapsepõlv möödus Kudjape kalmistul krüpthaudu puhastades. Oma kasuvanaemalt kuulsin, et kõik need inimesed on linna ja Saaremaa heaks nii palju teinud,“ rääkis Niina.
Näiteks kas või linnapargi tekkelugu, kui meremehed kaugelt reisilt koju tulles pargi jaoks mõne istiku kaasa võtsid. Nii on sirgunud see park, mida me nüüd võime imetleda ja kus jalutada. “Paljud neist meremeestest ja kultuuritegelastest on maetud just Kudjape kalmistule. Olen väga tänulik oma kasuvanaemale, kes mind sellises vaimus on kasvatanud. Nähes, kui suure pühendumisega Marika ja Vilve Kudjape kalmistusse suhtuvad, on nad ära teeninud linna pärlivahi aunimetuse, sest Kudjape kalmistu on linna pärl.“
Ta võrdles siinset kalmistut Tallinna Metsakalmistuga, kuhu on maetud enamus Eesti kultuuri suurkujudest, ja see võrdlus tegi naise kurvaks. “Metsakalmistul käin ma tihti, sinna on maetud ka minu isa. Metsakalmistu, meie kultuuripärl, on täiesti käest lastud. Ma ei tea, miks. Turismibussid peatuvad sageli kalmistu juures, piinlik on. Käin igal nädalal ka “kirjanike ja kunstnike künkal“ Eduard Vilde hauaplaati puhastamas ja ümbrust korrastamas. Vilde on mu lemmikkirjanik. Bornhöhest ma üldse ei räägi, tema hauakoht on kõrgesse umbrohtu kasvanud. Kudjape kalmistu on nii hoitud ja korras, see tõstab siinset kalmistut väga-väga esile.“
Septembri esimeses pooles oli loo autoril võimalus terve nädal elada Pirita linnaosas ja tänu Niinale ka Metsakalmistul ära käia. “Kirjanike-kunstnike küngas“ oli tõepoolest kohati kehvas olukorras.
Lagunenud trepid, pühkimata teed, rohtukasvanud hauad. Metsakalmistul tegin üsna palju fotosid, nii korras kui korrastamata puhkekohtadest.
Kuid esmaspäeval, 24. oktoobril helistas Niina toimetusse ja teatas, et ta nutnud eile mitu tundi suurest rõõmust. “Jalutasin Metsakalmistu teedel ja ma ei suutnud oma silmi uskuda – kõik oli korda tehtud. Ma ei tea, kas seetõttu, et saatsin Tallinna kalmistute juhatajale Jaak Taevasele pärast temale teenetemärgi andmist pöördumise, öeldes selles ka, et tahaksin teda autasu puhul õnnitleda, kuid ei saa seda teha, sest Vilde ja paljude teiste hauakünkad on nii korrast ära.
Nüüd kavatsen talle kirjutada ja tänada, et temale omistatud teeneteplaat hakkas särama, nii nagu särab nüüd Metsakalmistu.“
Kalmistud on pühamud, mis hoiavad ja varjavad endas ilmatu suurt elutarkuste kontsentratsiooni. Et me ise ja ka noored seda mõistaksime ja pühasid kohti austaksime, tuleks vanematel ja vanavanematel talitada Niina kasuvanaema eeskujul – ikka õigel ajal ja isikliku eeskujuga.
Hingedeajal mõelgem siis oma lähedaste kõrval ka nendele inimestele, kes pühapaiku korras hoiavad, meie maakonnas kokku 34 kalmistul korda loovatele inimestele.
Kudjape kalmistu ajaloost
Saaremaa Muinsuskaitse Seltsi 1993. a uurimuses on Kudjape kalmistu kohta öeldud, et Saare maakonna 34 kalmistu hulgas on väljapaistvaim Kuressaare linna kirdepiiril asuv Kudjape. Oma raid- ja sepiskunstirikkuste ning kultuuriloolise tähenduse poolest on see surnuaed esileküündiv kogu Eesti ulatuses. Arvukate kohalikku ja kogu Eesti kultuurilukku sügava jälje jätnud inimeste viimse rahupaigana on Kudjape kalmistut tihtipeale nimetatud ka Saaremaa nekropoliks. Samas trükises on kirjas, et Kuressaare vana kalmistu asus praeguse linnapargi vanimas osas, seda meenutab 1861. a püstitatud lihtne paekivist monument, mille alla maeti rajamisel leitud inimluud.
Kudjape kalmistu rajamine on seotud Venemaa Senati 1772. a otsusega, mis keelas kirikuisse ja nende ümbrusse matmise. Kuressaare linnavalitsus ostis siis uue rahula tarvis maad Kudjape mõisalt. Esimesed muldasängitamised toimusid 1780. aasta paiku. Hingedeajal neljapäevaõhtuti oodati hingesid koju. Sel puhul kaeti neile tuppa, sauna või toapealsele laud, mille äärde kutsusid peremees ja perenaine hingi nimepidi toitu maitsma. Neil paluti kaitsta põldu ja karja. Hingedeaja lõpul tänati ja saadeti hinged taas ära.Hingedeajal oli keelatud müra tegemine, naljatamine, naermine, kisamine, kärarikkad tööd, nagu puude lõhkumine. Samuti olid keelatud villa ja lõngaga seotud tööd. (Allikas: Vikipeedia)Üks usin kalmistulkäija on Tallinnas elav Niina Kamm, kellele kasuvanaema kasvatuse tõttu on kalmistud saanud eriliseks meelispaigaks. See väike lugu põhinebki tema lapsepõlvemälestustel seoses Kudjape kalmistuga.“Minu lapsepõlv möödus Kudjape kalmistul krüpthaudu puhastades. Oma kasuvanaemalt kuulsin, et kõik need inimesed on linna ja Saaremaa heaks nii palju teinud,“ rääkis Niina.Näiteks kas või linnapargi tekkelugu, kui meremehed kaugelt reisilt koju tulles pargi jaoks mõne istiku kaasa võtsid. Nii on sirgunud see park, mida me nüüd võime imetleda ja kus jalutada. “Paljud neist meremeestest ja kultuuritegelastest on maetud just Kudjape kalmistule. Olen väga tänulik oma kasuvanaemale, kes mind sellises vaimus on kasvatanud. Nähes, kui suure pühendumisega Marika ja Vilve Kudjape kalmistusse suhtuvad, on nad ära teeninud linna pärlivahi aunimetuse, sest Kudjape kalmistu on linna pärl.“Ta võrdles siinset kalmistut Tallinna Metsakalmistuga, kuhu on maetud enamus Eesti kultuuri suurkujudest, ja see võrdlus tegi naise kurvaks. “Metsakalmistul käin ma tihti, sinna on maetud ka minu isa. Metsakalmistu, meie kultuuripärl, on täiesti käest lastud. Ma ei tea, miks. Turismibussid peatuvad sageli kalmistu juures, piinlik on. Käin igal nädalal ka “kirjanike ja kunstnike künkal“ Eduard Vilde hauaplaati puhastamas ja ümbrust korrastamas. Vilde on mu lemmikkirjanik. Bornhöhest ma üldse ei räägi, tema hauakoht on kõrgesse umbrohtu kasvanud. Kudjape kalmistu on nii hoitud ja korras, see tõstab siinset kalmistut väga-väga esile.“Septembri esimeses pooles oli loo autoril võimalus terve nädal elada Pirita linnaosas ja tänu Niinale ka Metsakalmistul ära käia. “Kirjanike-kunstnike küngas“ oli tõepoolest kohati kehvas olukorras.Lagunenud trepid, pühkimata teed, rohtukasvanud hauad. Metsakalmistul tegin üsna palju fotosid, nii korras kui korrastamata puhkekohtadest.Kuid esmaspäeval, 24. oktoobril helistas Niina toimetusse ja teatas, et ta nutnud eile mitu tundi suurest rõõmust. “Jalutasin Metsakalmistu teedel ja ma ei suutnud oma silmi uskuda – kõik oli korda tehtud. Ma ei tea, kas seetõttu, et saatsin Tallinna kalmistute juhatajale Jaak Taevasele pärast temale teenetemärgi andmist pöördumise, öeldes selles ka, et tahaksin teda autasu puhul õnnitleda, kuid ei saa seda teha, sest Vilde ja paljude teiste hauakünkad on nii korrast ära.Nüüd kavatsen talle kirjutada ja tänada, et temale omistatud teeneteplaat hakkas särama, nii nagu särab nüüd Metsakalmistu.“Kalmistud on pühamud, mis hoiavad ja varjavad endas ilmatu suurt elutarkuste kontsentratsiooni. Et me ise ja ka noored seda mõistaksime ja pühasid kohti austaksime, tuleks vanematel ja vanavanematel talitada Niina kasuvanaema eeskujul – ikka õigel ajal ja isikliku eeskujuga.Hingedeajal mõelgem siis oma lähedaste kõrval ka nendele inimestele, kes pühapaiku korras hoiavad, meie maakonnas kokku 34 kalmistul korda loovatele inimestele.Saaremaa Muinsuskaitse Seltsi 1993. a uurimuses on Kudjape kalmistu kohta öeldud, et Saare maakonna 34 kalmistu hulgas on väljapaistvaim Kuressaare linna kirdepiiril asuv Kudjape. Oma raid- ja sepiskunstirikkuste ning kultuuriloolise tähenduse poolest on see surnuaed esileküündiv kogu Eesti ulatuses. Arvukate kohalikku ja kogu Eesti kultuurilukku sügava jälje jätnud inimeste viimse rahupaigana on Kudjape kalmistut tihtipeale nimetatud ka Saaremaa nekropoliks. Samas trükises on kirjas, et Kuressaare vana kalmistu asus praeguse linnapargi vanimas osas, seda meenutab 1861. a püstitatud lihtne paekivist monument, mille alla maeti rajamisel leitud inimluud.Kudjape kalmistu rajamine on seotud Venemaa Senati 1772. a otsusega, mis keelas kirikuisse ja nende ümbrusse matmise. Kuressaare linnavalitsus ostis siis uue rahula tarvis maad Kudjape mõisalt. Esimesed muldasängitamised toimusid 1780. aasta paiku.
Veel artikleid samast teemast »


description: Üleeile õhtul Kuressaare spordihoones toimunud Eesti esiliiga korvpallimeistrivõistluste mängus pakkusid kodumeeskond Kuressaare BC Hundid/Assa Abloy ja Ambla spordiklubi pealtvaatajatele tõelise trilleri. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hundid võitsid Amblat lisaajal


description: Kati Mäekallas on toimekas Kuressaare linnakodanik, kes on otsustanud, et Saaremaal elavad või siia kolinud hakkajad inimesed võiksid aeg-ajalt kokku saada ja heas mõttes hulle ideid välja mõelda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hullud ideed

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Hullud ideed
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kati Mäekallas on toimekas Kuressaare linnakodanik, kes on otsustanud, et Saaremaal elavad või siia kolinud hakkajad inimesed võiksid aeg-ajalt kokku saada ja heas mõttes hulle ideid välja mõelda.
Esiteks liidaks see inimesi, kes üksteist ehk kuigi hästi ei tunne, ühtsemasse kogukonda ja teiseks aitaks selline ajutrust välja mõelda huvitavaid üritusi ka talviseks vaikelu ajaks.
Mujal Eestis on sellised näited olemas, kus linnas on tekkinud oma elukeskkonda väärtustavad liikumised. Näiteks Tallinnas Uue Maailma linnaosa festivalid, laadad või Kalamaja piirkonna erinevad ettevõtmised.
Kui meil on olemas hästi toimekad külakogukonnad, siis miks ei võiks meil olla hakkaja ja toimekas Kuressaare linna kogukond?
Loodetavasti saavad täna õhtul kokku just sellised ärksa mõtlemisega inimesed, kes suudavad linnakeskkonda, aga miks mitte kogu Saaremaad rikastada piisavalt hullude ideedega ja kes suudavad leida ka inimesed ja vahendid, et need ideed ellu viia. Altpoolt sündinud initsiatiiv on alati teretulnud.
29. november 2016 Autor: MM Teisipäev, 29. november 2016.Esiteks liidaks see inimesi, kes üksteist ehk kuigi hästi ei tunne, ühtsemasse kogukonda ja teiseks aitaks selline ajutrust välja mõelda huvitavaid üritusi ka talviseks vaikelu ajaks.Mujal Eestis on sellised näited olemas, kus linnas on tekkinud oma elukeskkonda väärtustavad liikumised. Näiteks Tallinnas Uue Maailma linnaosa festivalid, laadad või Kalamaja piirkonna erinevad ettevõtmised.Kui meil on olemas hästi toimekad külakogukonnad, siis miks ei võiks meil olla hakkaja ja toimekas Kuressaare linna kogukond?Loodetavasti saavad täna õhtul kokku just sellised ärksa mõtlemisega inimesed, kes suudavad linnakeskkonda, aga miks mitte kogu Saaremaad rikastada piisavalt hullude ideedega ja kes suudavad leida ka inimesed ja vahendid, et need ideed ellu viia. Altpoolt sündinud initsiatiiv on alati teretulnud.29. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile kohtusid Eesti, Läti ja Leedu maanteeameti peadirektorid ja nende asetäitjad Kuressaares, et vahetada praktikaid ja kogemusi ning anda üksteisele hüva nõu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Maanteeameti juhid kiitsid saarlasi

maintext:
Uudised
Maanteeameti juhid kiitsid saarlasi (1)
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 11. november 2016. Eilsel kohtumisel osalesid kõigi kolme riigi maanteeameti peadirektorid – Egidijus Skrodenis (vasakult) Leedust, Priit Sauk Eestist ja Jânis Lange Lätist. FOTO: Valmar Voolaid Eile kohtusid Eesti, Läti ja Leedu maanteeameti peadirektorid ja nende asetäitjad Kuressaares, et vahetada praktikaid ja kogemusi ning anda üksteisele hüva nõu.
“Teil on ju siin nii ilus,” rõõmustas maanteeameti peadirektor Priit Sauk Balti Teedeliidu kohtumispaiga üle. “Ka talvel. Ja teed on siin head.”
Selles, et kolme riigi maan-teeameti juhtkonnad Saaremaal kohtuvad, pole midagi iseäralikku. Siin on kohtumisi korraldatud varemgi ning järgmisel aastal Tallinnas toimuva rahvusvahelise konverentsi raames korraldatakse väliskülalistele samuti väljasõit just nimelt Saaremaale.
Kolme riigi koostöös on loodud kuus tehnilist komiteed, kes kohtuvad mitu korda aastas, et koguda informatsiooni nii Via Baltica parkimiskohtade, teekatendite kui -hoolduse valdkonnas.
Teekasutamistasu
Peadirektorite kohtumise tasandil neid ja teisi üleriigilisi teemasid arutataksegi. Kolmepoolsel kohtumisel keskenduti sellele, millised suuremad objektid on riikides ehitatud või rajamisel, millised on probleemid ja muudatused.
“Näiteks on Läti kolleegid väga palju käinud meilt õppimas nii e-teenuste rakendamist kui teedealuse maa registriga seotud teemadel,” ütles maanteeameti välissuhete juht Ulvi Põllu. “Teaduspärast rakendatakse Saaremaal uudset pindamistehnoloogiat ning kevadisel väljasõidul kiitsid meie Läti ja Leedu kolleegid just Saaremaa teede kvaliteeti.”
Kui partnerid vaimustuvad meie e-teenustest ja teede kvaliteedist, siis Sauki sõnul on Eestil ka neilt palju õppida. “Üks teemadest on teekasutamistasu ja seda alates raskeveokitest,” sõnas Sauk.
Mandri ja Muhu vahelisest sillast kõneldes tõdes peadirektor, et silla teema lukustatud sahtlis küll pole, ent igal argipäeval laual samuti mitte. “Maad, mis silla või tunneli tarbeks on broneeritud, hoitakse endiselt selle jaoks ehk valmidust silla ehitamiseks pole käest lastud ja planeeringutes nähakse ette seda otstarvet,” ütles Sauk.
Peadirektori sõnul on tegemist poliitilise valikuga ja seekord otsustas riik investeerida parvlaevadesse. “Eks nende eluiga tuleb ju täis sõita,” sõnas peadirektor ning lisas, et valitsuse töörühmas on teema aktiivne ning kui soovid ja ettepanekud arenevad, vaadatakse võimalused uuesti üle.
“Kui valitsuse tasandil uut infot tuleb, siis peaks silla ehitamine olema majanduslikult väga hästi põhjendatud.” “Teil on ju siin nii ilus,” rõõmustas maanteeameti peadirektor Priit Sauk Balti Teedeliidu kohtumispaiga üle. “Ka talvel. Ja teed on siin head.”Selles, et kolme riigi maan-teeameti juhtkonnad Saaremaal kohtuvad, pole midagi iseäralikku. Siin on kohtumisi korraldatud varemgi ning järgmisel aastal Tallinnas toimuva rahvusvahelise konverentsi raames korraldatakse väliskülalistele samuti väljasõit just nimelt Saaremaale.Kolme riigi koostöös on loodud kuus tehnilist komiteed, kes kohtuvad mitu korda aastas, et koguda informatsiooni nii Via Baltica parkimiskohtade, teekatendite kui -hoolduse valdkonnas.Peadirektorite kohtumise tasandil neid ja teisi üleriigilisi teemasid arutataksegi. Kolmepoolsel kohtumisel keskenduti sellele, millised suuremad objektid on riikides ehitatud või rajamisel, millised on probleemid ja muudatused.“Näiteks on Läti kolleegid väga palju käinud meilt õppimas nii e-teenuste rakendamist kui teedealuse maa registriga seotud teemadel,” ütles maanteeameti välissuhete juht Ulvi Põllu. “Teaduspärast rakendatakse Saaremaal uudset pindamistehnoloogiat ning kevadisel väljasõidul kiitsid meie Läti ja Leedu kolleegid just Saaremaa teede kvaliteeti.”Kui partnerid vaimustuvad meie e-teenustest ja teede kvaliteedist, siis Sauki sõnul on Eestil ka neilt palju õppida. “Üks teemadest on teekasutamistasu ja seda alates raskeveokitest,” sõnas Sauk.Mandri ja Muhu vahelisest sillast kõneldes tõdes peadirektor, et silla teema lukustatud sahtlis küll pole, ent igal argipäeval laual samuti mitte. “Maad, mis silla või tunneli tarbeks on broneeritud, hoitakse endiselt selle jaoks ehk valmidust silla ehitamiseks pole käest lastud ja planeeringutes nähakse ette seda otstarvet,” ütles Sauk.Peadirektori sõnul on tegemist poliitilise valikuga ja seekord otsustas riik investeerida parvlaevadesse. “Eks nende eluiga tuleb ju täis sõita,” sõnas peadirektor ning lisas, et valitsuse töörühmas on teema aktiivne ning kui soovid ja ettepanekud arenevad, vaadatakse võimalused uuesti üle.“Kui valitsuse tasandil uut infot tuleb, siis peaks silla ehitamine olema majanduslikult väga hästi põhjendatud.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Kohus pidi eile istungi kahes kuriteos süüdistatava mehe üle ära jätma, kuna too ei suutnud juba teist korda tõestada varasema kohtuotsusega mõistetud 1200-eurose rahalise karistuse äramaksmist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Süüdistatav hämas järjekordselt raha äramaksmise kohta
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 11. november 2016. Kohus pidi eile istungi kahes kuriteos süüdistatava mehe üle ära jätma, kuna too ei suutnud juba teist korda tõestada varasema kohtuotsusega mõistetud 1200-eurose rahalise karistuse äramaksmist.
Kohus sõiduki süstemaatilises ilma juhtimisõiguseta juhtimises ja teise isiku nimele antud tähtsa dokumendi kuritarvitamise süüdistusega Martin Aaviku (22) üle pidi algama juba kuu aega tagasi. Paraku jäi ka siis istung ära, sest mehel ei olnud millegagi tõestada, et varasema kohtuotsusega mõistetud 1200-eurone rahaline karistus oleks riigituludesse ära makstud.
Just sellise karistuse mõistis kohus Aavikule tänavu 27. jaanuaril samuti süstemaatilise ilma juhtimisõiguseta toime pandud autojuhtimise eest.
Eile oli kohtuistungi uus katse. Jälle ei olnud Aavikul esitada ühtegi tõendit raha maksmise kohta. Aaviku jutu järgi olevat tööandja tema eest raha ära maksnud.
Prokurör lükkas tema väited registrist saadud andmete ja päringutega tagasi. “Ilmselt kadus pangasisene ülekanne ära. Selle ülesleidmine võtab kaks kuud aega,” ütles Aavik kohtus.
Kohus tuletas Aavikule meelde, et kui tööandja raha ära maksiski, oleks ka tööandjale pidanud sellest maha jääma mingi märk, mille oleks saanud kohtule esitada. Ent Aavikul polnud ka tööandjalt ühtegi tõendit välja käia.
Prokurör loobus Martin Aavikuga varem sõlmitud kokkuleppest karistuse osas ning kohus tagastab kriminaalasja toimiku prokurörile. Teistmoodi ei oleks saanud prokurör toimidagi, sest tähtsa isikliku dokumendi kuritarvitamise eest näeb karistusseadustik ette ainult rahalise karistuse. Kui aga eelmise kohtuotsusega mõistetud rahaline karistus on maksmata, ei ole mõeldav uue rahalise karistuse mõistmine. Kohus sõiduki süstemaatilises ilma juhtimisõiguseta juhtimises ja teise isiku nimele antud tähtsa dokumendi kuritarvitamise süüdistusega Martin Aaviku (22) üle pidi algama juba kuu aega tagasi. Paraku jäi ka siis istung ära, sest mehel ei olnud millegagi tõestada, et varasema kohtuotsusega mõistetud 1200-eurone rahaline karistus oleks riigituludesse ära makstud.Just sellise karistuse mõistis kohus Aavikule tänavu 27. jaanuaril samuti süstemaatilise ilma juhtimisõiguseta toime pandud autojuhtimise eest.Eile oli kohtuistungi uus katse. Jälle ei olnud Aavikul esitada ühtegi tõendit raha maksmise kohta. Aaviku jutu järgi olevat tööandja tema eest raha ära maksnud.Prokurör lükkas tema väited registrist saadud andmete ja päringutega tagasi. “Ilmselt kadus pangasisene ülekanne ära. Selle ülesleidmine võtab kaks kuud aega,” ütles Aavik kohtus.Kohus tuletas Aavikule meelde, et kui tööandja raha ära maksiski, oleks ka tööandjale pidanud sellest maha jääma mingi märk, mille oleks saanud kohtule esitada. Ent Aavikul polnud ka tööandjalt ühtegi tõendit välja käia.Prokurör loobus Martin Aavikuga varem sõlmitud kokkuleppest karistuse osas ning kohus tagastab kriminaalasja toimiku prokurörile. Teistmoodi ei oleks saanud prokurör toimidagi, sest tähtsa isikliku dokumendi kuritarvitamise eest näeb karistusseadustik ette ainult rahalise karistuse. Kui aga eelmise kohtuotsusega mõistetud rahaline karistus on maksmata, ei ole mõeldav uue rahalise karistuse mõistmine.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilsel Leisi volikogu istungil oli üheks valusamaks teemaks Leisi keskkooli gümnaasiumiosa jätkamine või lõpetamine, mis tuleb arutlusele tuleval nädalal volikogus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Keskkool Leisist ilmselt kaob

maintext:
Uudised
Keskkool Leisist ilmselt kaob
Kolmapäev, 16. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 16. november 2016. Eilsel Leisi volikogu istungil oli üheks valusamaks teemaks Leisi keskkooli gümnaasiumiosa jätkamine või lõpetamine, mis tuleb arutlusele tuleval nädalal volikogus.
“Kuna selle otsuse teeb ikkagi volikogu, siis mul ei sobi hakata seda praegu kommenteerima. Vallavalitsus kujundas lihtsalt oma seisukoha ja volikogus tuleb lõpphääletamine selles osas, millal ja mis järjekorras see siis kinni läheb,” sõnas Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep.
Leisi vallavolikogu esimees Andrus Kandimaa tõdes eile õhtul, et ei ole vallavalitsuse ettepanekuga kursis, kuid arvestades vallavalitsuse ja komisjoni seisukohti, võetakse otsus gümnaasiumiosa tuleviku suhtes vastu esmaspäeval.
“Kuna selle otsuse teeb ikkagi volikogu, siis mul ei sobi hakata seda praegu kommenteerima. Vallavalitsus kujundas lihtsalt oma seisukoha ja volikogus tuleb lõpphääletamine selles osas, millal ja mis järjekorras see siis kinni läheb,” sõnas Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep.Leisi vallavolikogu esimees Andrus Kandimaa tõdes eile õhtul, et ei ole vallavalitsuse ettepanekuga kursis, kuid arvestades vallavalitsuse ja komisjoni seisukohti, võetakse otsus gümnaasiumiosa tuleviku suhtes vastu esmaspäeval.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnal on traditsioon üheskoos süüdata küünlad ja kuulata kaunist klassikalist muusikat esimesel advendipühapäeval. Kontserdi alapealkiri “Ma hõljun taeva all” kannab originaallauluna nimetust “Walking in the Air“ ja on pärit inglise animafilmist “Lumemees”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kontsert “Ma hõljun taeva all”

maintext:
NÄDALALÕPP
Kontsert “Ma hõljun taeva all”
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 25. november 2016. Kl 18 süüdatakse kuuse-tuled Kuressaare keskväljakul. Kuressaare linnapea Madis Kallase jõulutervitus, Laurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaane soovisõnad. Esineb Kristiin Koppel. Pühitsetud jõulutule jagamine. Kuressaare linnal on traditsioon üheskoos süüdata küünlad ja kuulata kaunist klassikalist muusikat esimesel advendipühapäeval. Kontserdi alapealkiri “Ma hõljun taeva all” kannab originaallauluna nimetust “Walking in the Air“ ja on pärit inglise animafilmist “Lumemees”.
Marko Matvere nimi ei vaja publikule tutvustamist, tema igapäevategevusteks on ühtviisi nii näitlemine kui laulmine. Alates eelmisest hooajast töötab Marko ka rahvusooperis Estonia näitejuhina.
Nooruke solist Annabel Soode õpib Vanalinna Hariduskolleegiumi 6. klassis. Ta alustas muusikuteed viieaastaselt viiulimänguga Suzuki meetodil ning on juba aastaid laulnud erinevatel kontsertidel, sealhulgas ka Peterburis ja Stockholmis. Sel sügisel astus Annabel Hanna-Liina Võsa muusikalikooli, kus tema lauluõpetaja on Maria Listra.
Ooper-Kvarteti kokkukutsuja on Henno Soode, kes valdab viiuliga nii klassikalist kui ka svingistiili ja on paljude arranžeeringute autor. Järgmisel sügisel tähistab kvartett oma 20. sünnipäeva.
Kontsert “Ma hõljun taeva all” toimub pühapäeval, 27. novembril kell 17.
Kerstin Tomson,
Ooper-Kvarteti vioolamängija Marko Matvere nimi ei vaja publikule tutvustamist, tema igapäevategevusteks on ühtviisi nii näitlemine kui laulmine. Alates eelmisest hooajast töötab Marko ka rahvusooperis Estonia näitejuhina.Nooruke solist Annabel Soode õpib Vanalinna Hariduskolleegiumi 6. klassis. Ta alustas muusikuteed viieaastaselt viiulimänguga Suzuki meetodil ning on juba aastaid laulnud erinevatel kontsertidel, sealhulgas ka Peterburis ja Stockholmis. Sel sügisel astus Annabel Hanna-Liina Võsa muusikalikooli, kus tema lauluõpetaja on Maria Listra.Ooper-Kvarteti kokkukutsuja on Henno Soode, kes valdab viiuliga nii klassikalist kui ka svingistiili ja on paljude arranžeeringute autor. Järgmisel sügisel tähistab kvartett oma 20. sünnipäeva.Kontsert “Ma hõljun taeva all” toimub pühapäeval, 27. novembril kell 17.Kerstin Tomson,Ooper-Kvarteti vioolamängija
Veel artikleid samast teemast »