description: Homme õhtul kogunevad kõik need, kes hindavad ilu ja romantikat, Orissaare kultuurimajja. Nimelt saab juba kaheksandat korda teoks glamuurne üritus – Musta Pitsi Öö. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Musta Pitsi Öös on muusikat ja romantikat
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 28. oktoober 2016. Õhtu täis naiselikkust, ilu ja romantikat. Musta Pitsi Öö on jätkuvalt osalejate rohkuse poolest kasvavas trendis. FOTO: Tiina Pitk/ facebook musta pitsi öö 2105 Homme õhtul kogunevad kõik need, kes hindavad ilu ja romantikat, Orissaare kultuurimajja. Nimelt saab juba kaheksandat korda teoks glamuurne üritus – Musta Pitsi Öö.
“Üritus on igal aastal kasvanud ja kutsunud kaasa rohkelt osalejaid Orissaarest ja kaugemaltki,“ ütles üks meeleoluka õhtu korraldajatest, Maria Reimal. Kui esimestel aastatel oli külastajate arv paarikümne ringis, siis nüüd on see kasvanud juba paarisajani. Kohti on broneeritud täpselt nii palju, kui saalis ruumi ning seega ulatub inimeste arv juba ligi kahesajani.
Maria Reimal märkis, et kuna iga aastaga kasvab ka vastutus ürituse korraldamise eest, siis nõuab see päris suurt ettevalmistust. Selle aasta Musta Pitsi Öö korraldamisega alustati juba kevadel.
Evelin Ilves räägib meediakehast
Laupäeval on nagu varasemaltki õhtu üks osa traditsiooniks saanud muutumismäng. Korraldajate sõnul on kandidaate muutumismängu üsna keeruline leida, kuna kohalik inimene on pigem tagasihoidlik ning ei soovi liiga palju tähelepanu. “Õnneks oleme igal aastal leidnud kellegi, kes on nõus muutuse läbi tegema,“ rõõmustas Reimal, viidates, et igal aastal on stiilimuutuja isik jäänud kuni ürituseni üllatuseks. Nii ka sel aastal.
Muusikaga kosutavad meeli Helen Oll ja Martti Nõu ning õhtu lõpetab tuntud muusik Ott Lepland. Samuti on seekord tulemas kohale Evelin Ilves, kes räägib teemal “Minu elu koos meediakehaga: hirmus või armus“.
Õhtu jooksul saab sõna ka looduskosmeetika LUMI arendus-ja koolitusjuht Tuuliki Biene, kes kõneleb sellest, mis on õige nahahooldus, levinumad nahahooldusmüüdid ning värskemad uudised teadusmaastikult. Lühikese ülevaate enda tegemistest teevad ka Siidrimaja ja Pallopsoni Disainipood. Viimase kolme toodangut on võimalik kohapeal osta. Lisaks on kindlasti ka mõned üllatused.
Orissaare aktiivsete naiste poolt ellu kutsutud idee eesmärk on pakkuda Orissaare ja selle ümbruse inimestele kord aastas toredat võimalust veeta mõnus õhtu, mis pakuks kosutust nii kehale kui ka hingele. “Musta Pitsi Öö on kahtlemata elavdanud Orissaare sügises vaikuses tukkuvat seltsielu ja avardanud inimeste võimalust saada oma kodukohas osa põnevast ning kaasakutsuvast üritusest,“ tähendas Maria Reimal, kelle sõnul on tegemist pigem eelkõige naistele suunatud üritusega, aga muidugi on ka mehed oodatud.
Teemad, mida Musta Pitsi Ööl käsitletakse, kõnetavad rohkem naisi, sellepärast ilmselt kohaolijatest enamuse moodustabki naisosapool. Must Pits on üritusele pigem sümboolne nimi. Igal aastal toimub see oktoobrikuu viimasel laupäeval, kui toimub üleminek talveajale. “Üritus on igal aastal kasvanud ja kutsunud kaasa rohkelt osalejaid Orissaarest ja kaugemaltki,“ ütles üks meeleoluka õhtu korraldajatest, Maria Reimal. Kui esimestel aastatel oli külastajate arv paarikümne ringis, siis nüüd on see kasvanud juba paarisajani. Kohti on broneeritud täpselt nii palju, kui saalis ruumi ning seega ulatub inimeste arv juba ligi kahesajani.Maria Reimal märkis, et kuna iga aastaga kasvab ka vastutus ürituse korraldamise eest, siis nõuab see päris suurt ettevalmistust. Selle aasta Musta Pitsi Öö korraldamisega alustati juba kevadel.Laupäeval on nagu varasemaltki õhtu üks osa traditsiooniks saanud muutumismäng. Korraldajate sõnul on kandidaate muutumismängu üsna keeruline leida, kuna kohalik inimene on pigem tagasihoidlik ning ei soovi liiga palju tähelepanu. “Õnneks oleme igal aastal leidnud kellegi, kes on nõus muutuse läbi tegema,“ rõõmustas Reimal, viidates, et igal aastal on stiilimuutuja isik jäänud kuni ürituseni üllatuseks. Nii ka sel aastal.Muusikaga kosutavad meeli Helen Oll ja Martti Nõu ning õhtu lõpetab tuntud muusik Ott Lepland. Samuti on seekord tulemas kohale Evelin Ilves, kes räägib teemal “Minu elu koos meediakehaga: hirmus või armus“.Õhtu jooksul saab sõna ka looduskosmeetika LUMI arendus-ja koolitusjuht Tuuliki Biene, kes kõneleb sellest, mis on õige nahahooldus, levinumad nahahooldusmüüdid ning värskemad uudised teadusmaastikult. Lühikese ülevaate enda tegemistest teevad ka Siidrimaja ja Pallopsoni Disainipood. Viimase kolme toodangut on võimalik kohapeal osta. Lisaks on kindlasti ka mõned üllatused.Orissaare aktiivsete naiste poolt ellu kutsutud idee eesmärk on pakkuda Orissaare ja selle ümbruse inimestele kord aastas toredat võimalust veeta mõnus õhtu, mis pakuks kosutust nii kehale kui ka hingele. “Musta Pitsi Öö on kahtlemata elavdanud Orissaare sügises vaikuses tukkuvat seltsielu ja avardanud inimeste võimalust saada oma kodukohas osa põnevast ning kaasakutsuvast üritusest,“ tähendas Maria Reimal, kelle sõnul on tegemist pigem eelkõige naistele suunatud üritusega, aga muidugi on ka mehed oodatud.Teemad, mida Musta Pitsi Ööl käsitletakse, kõnetavad rohkem naisi, sellepärast ilmselt kohaolijatest enamuse moodustabki naisosapool. Must Pits on üritusele pigem sümboolne nimi. Igal aastal toimub see oktoobrikuu viimasel laupäeval, kui toimub üleminek talveajale.
Veel artikleid samast teemast »


description: Toiduliidu Südamega Tegija tiitli pälvis tänavu Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Eesti toidu Südamega Tegija 2016 on saarlane Malle Mägi
Esmaspäev, 17. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 17. oktoober 2016. FOTO: Ada Tammik / Delfi Toiduliidu Südamega Tegija tiitli pälvis tänavu Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi.
Toiduliidu juhataja Sirje Potisepa sõnul on iga suure tootmise taga tegelikult meie oma inimesed, kelle käe all valmib toit samasuguse pühendumusega kui koduköögis.
Kuigi Eesti toidutööstuses on väga moodsaid tootmistehnoloogiaid, toimivad need üksnes meie oma inimeste kaasabil. „Toiduliidu eesmärk on tunnustada ja tänada neid inimesi, tänu kellele on Eesti toit meid kodupoes igapäevaselt ootamas,“ ütles Potisepp.
Malle Mägi on lihatööstuses erinevatel ametikohtadel töötanud viimased 36 aastat. Alustades vorstivormijana on temast tänaseks saanud peatehnoloog, kelle ülesanne on ettevõtte tehnoloogiliste protsesside planeerimine ja tootmisprotsessi koordineerimine.
Peale selle kannab ta hoolt, et kogu märgistusalane seadusandlus oleks korras. Tootearendusgrupi juhina on tal oluline roll uute toodete retseptuuride koostamisel ja välja töötamisel ning kannab olulist vastutust ka toiduohutus meeskonna juhina, hoolitsedes selle eest, et kogu toodang vastaks ettevõtte kõrgetele standarditele.
„Meil on väga hea meel, et tänavu pälvis tiitli just Malle. Tema isikuomandused nagu pühendumus, lojaalsus, täpsus ja nõudlikkus on need, mis väärivad Südamega Tegija tiitliga tunnustamist,“ ütles Saaremaa lihatööstuse juht Kristjan Leedo.
Südamega Tegija selgus Toiduliidu juhtkogu ning sotsiaalmeedias toimund hääletuse tulemusel. Toiduliidu juhataja Sirje Potisepa sõnul on iga suure tootmise taga tegelikult meie oma inimesed, kelle käe all valmib toit samasuguse pühendumusega kui koduköögis.Kuigi Eesti toidutööstuses on väga moodsaid tootmistehnoloogiaid, toimivad need üksnes meie oma inimeste kaasabil. „Toiduliidu eesmärk on tunnustada ja tänada neid inimesi, tänu kellele on Eesti toit meid kodupoes igapäevaselt ootamas,“ ütles Potisepp.Malle Mägi on lihatööstuses erinevatel ametikohtadel töötanud viimased 36 aastat. Alustades vorstivormijana on temast tänaseks saanud peatehnoloog, kelle ülesanne on ettevõtte tehnoloogiliste protsesside planeerimine ja tootmisprotsessi koordineerimine.Peale selle kannab ta hoolt, et kogu märgistusalane seadusandlus oleks korras. Tootearendusgrupi juhina on tal oluline roll uute toodete retseptuuride koostamisel ja välja töötamisel ning kannab olulist vastutust ka toiduohutus meeskonna juhina, hoolitsedes selle eest, et kogu toodang vastaks ettevõtte kõrgetele standarditele.„Meil on väga hea meel, et tänavu pälvis tiitli just Malle. Tema isikuomandused nagu pühendumus, lojaalsus, täpsus ja nõudlikkus on need, mis väärivad Südamega Tegija tiitliga tunnustamist,“ ütles Saaremaa lihatööstuse juht Kristjan Leedo.Südamega Tegija selgus Toiduliidu juhtkogu ning sotsiaalmeedias toimund hääletuse tulemusel.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Homme on kõik oodatud Iide külla Torgu sügislaadale. Laat algab kl 12 Torgu kogukonnamajas (endine koolimaja) ja kestab umbes neli tundi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Torgus tuleb vahva sügislaat

maintext:
NÄDALALÕPP
Torgus tuleb vahva sügislaat
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Homme on kõik oodatud Iide külla Torgu sügislaadale. Laat algab kl 12 Torgu kogukonnamajas (endine koolimaja) ja kestab umbes neli tundi.
“Laat toimub kolmandat aastat ja kasvab iga aastaga,“ ütles laada peakorraldaja, Torgu kogukonnamaja juhataja Annika Ellervee. Ta meenutas, et esimesel aastal proovis ta lihtsalt saada mõned kohalikud müüma aiasaadusi, kala ja käsitööd. Müüjaid tuli tookord seitsme ringis ja oli kena laadake oma rahvale.
Möödunud aastal oli Annika aga enda sõnul julgem. Ta pidas nõu ka kohalike aktiivsemate tegijatega ja saadigi juurde nii müüjaid kui ka osalejaid hoidistekonkursile. Teisel aastal tuli juba korraldajatega kaasa Teeääre tall oma kauni hobusega laadakülalistele vankrisõitu tegema. Müüjaid oli juba kümme ning ka külastajate arv suurenenud märgatavalt.
Sellel aastal tulevad aga juba erinevad käsitöötoad, õppida saab seebitegu ja Jämaja vöö kudumist. “Ka müüjad helistasid mulle juba ise, et soovivad tulla meie laadale,“ rõõmustas Annika.
Homme on laadal kindlalt juba seitseteist müüjat ning müüki tuleb nii keraamikat, puitu, aedvilju, mett, koduleiba, koduveini, käsitööd, kartuliseemet kui igasugust nipet-näpet. Avatud on puhvet ja Teeääre tall teeb jälle huvilistele lõbusõitu. “Arvan, et iga laat on omanäoline just kohalike müüjate pärast, kes müüvad kohalikku käsitööd ja toitu,“ mõtiskles Annika, viidates samas, et see on muidugi kena võimalus külastada Torgu valda. “Meitel on siin kaunis.“ Autor: Ivika Laanet Reede, 07. oktoober 2016.“Laat toimub kolmandat aastat ja kasvab iga aastaga,“ ütles laada peakorraldaja, Torgu kogukonnamaja juhataja Annika Ellervee. Ta meenutas, et esimesel aastal proovis ta lihtsalt saada mõned kohalikud müüma aiasaadusi, kala ja käsitööd. Müüjaid tuli tookord seitsme ringis ja oli kena laadake oma rahvale.Möödunud aastal oli Annika aga enda sõnul julgem. Ta pidas nõu ka kohalike aktiivsemate tegijatega ja saadigi juurde nii müüjaid kui ka osalejaid hoidistekonkursile. Teisel aastal tuli juba korraldajatega kaasa Teeääre tall oma kauni hobusega laadakülalistele vankrisõitu tegema. Müüjaid oli juba kümme ning ka külastajate arv suurenenud märgatavalt.Sellel aastal tulevad aga juba erinevad käsitöötoad, õppida saab seebitegu ja Jämaja vöö kudumist. “Ka müüjad helistasid mulle juba ise, et soovivad tulla meie laadale,“ rõõmustas Annika.Homme on laadal kindlalt juba seitseteist müüjat ning müüki tuleb nii keraamikat, puitu, aedvilju, mett, koduleiba, koduveini, käsitööd, kartuliseemet kui igasugust nipet-näpet. Avatud on puhvet ja Teeääre tall teeb jälle huvilistele lõbusõitu. “Arvan, et iga laat on omanäoline just kohalike müüjate pärast, kes müüvad kohalikku käsitööd ja toitu,“ mõtiskles Annika, viidates samas, et see on muidugi kena võimalus külastada Torgu valda. “Meitel on siin kaunis.“
Veel artikleid samast teemast »


description: Politsei teenindas nädalavahetusel kokku seitset väljakutset, kus enamikes oli probleemi põhjuseks jällegi alkoholi liigtarbimine, teatas Kuressaare politseijaoskonna ennetus-ja menetlustalituse juht Kaido Vahter. Kainenema toimetati kolm isikut. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Alkohol ajas mehe võõraste autode kallale


description: Täiskasvanud õppija nädala avaüritusel nimetati aasta õpiteoks MTÜ Saaremaa Käsitööseltsi Kadakmari koolitus “Rahvarõivas – puhas ilu“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Koolitus andis selga rahvariided

maintext:
Uudised
Koolitus andis selga rahvariided
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 15. oktoober 2016. Koolituse käigus Riina Kirsi tehtud Kärla rahvariided lastele. FOTO: erakogu Täiskasvanud õppija nädala avaüritusel nimetati aasta õpiteoks MTÜ Saaremaa Käsitööseltsi Kadakmari koolitus “Rahvarõivas – puhas ilu“.
Käsitööseltsi eestvedajad Imbi Padar ja Mareli Rannap võtsid südameasjaks elustada hääbuvat Saaremaa rahvarõiva valmistamise kunsti ning tõsta teadlikkust selle kandi rahvarõivastest.
Koolituse käigus koostasid osalejad töö rõivaste ajaloolisest taustast ja töövõtetest, illustreerisid selle pildimaterjali, jooniste ja mustritega. Lisaks valminud rõivastele tugevdas õpitegu kogukonnatunnet ja identiteeti.
Õppimist alustas 29 naist ja kahe aasta pärast lõpetas 22. Vanuse poolest oli naisi seinast seina ehk alla 30- ja üle 60-aastasi.
Nobedad näpud tegid rahvariideid nii endale, mehele kui lastele ja tublimad naised isegi mitu komplekti.
Näiteks Riina Kirs tegi koolituse käigus väga suure Kärla riiete komplekti tervele perele ja mitmed rahvariided tegi ka Mari Lepik.
“Kogu see üritus saigi teoks tänu meie naistele, kes seal osalesid. See kõik oli super. Huvi oli suur ja tahtmine oli suur ning suur oli rõõm valminud riietest. Lihtsalt supernaised, kõige paremas mõttes hullud naised!” õhkas üks eestvedajaid Imbi Padar vaimustunult.
Koos käidi Nasva klubis, mis on tõeliselt tore koht, sest sinna saali mahuti oma suure grupiga lahedalt ära ja kohvikus sai kehakinnitust.
“Soe tuba, kõht täis ja meel hea,” naeris Padar.
Naistele jagasid kahe aasta jooksul õpetust MTÜ Rahvarõivas koolitajad. Käsitööseltsi eestvedajad Imbi Padar ja Mareli Rannap võtsid südameasjaks elustada hääbuvat Saaremaa rahvarõiva valmistamise kunsti ning tõsta teadlikkust selle kandi rahvarõivastest.Koolituse käigus koostasid osalejad töö rõivaste ajaloolisest taustast ja töövõtetest, illustreerisid selle pildimaterjali, jooniste ja mustritega. Lisaks valminud rõivastele tugevdas õpitegu kogukonnatunnet ja identiteeti.Õppimist alustas 29 naist ja kahe aasta pärast lõpetas 22. Vanuse poolest oli naisi seinast seina ehk alla 30- ja üle 60-aastasi.Nobedad näpud tegid rahvariideid nii endale, mehele kui lastele ja tublimad naised isegi mitu komplekti.Näiteks Riina Kirs tegi koolituse käigus väga suure Kärla riiete komplekti tervele perele ja mitmed rahvariided tegi ka Mari Lepik.“Kogu see üritus saigi teoks tänu meie naistele, kes seal osalesid. See kõik oli super. Huvi oli suur ja tahtmine oli suur ning suur oli rõõm valminud riietest. Lihtsalt supernaised, kõige paremas mõttes hullud naised!” õhkas üks eestvedajaid Imbi Padar vaimustunult.Koos käidi Nasva klubis, mis on tõeliselt tore koht, sest sinna saali mahuti oma suure grupiga lahedalt ära ja kohvikus sai kehakinnitust.“Soe tuba, kõht täis ja meel hea,” naeris Padar.Naistele jagasid kahe aasta jooksul õpetust MTÜ Rahvarõivas koolitajad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa Ettevõtjate Liit ja Saaremaa Arenduskeskus tunnustasid eile Kuressaares Meedla kojas tänavusi maakonna parimaid ettevõtjaid viies kategoorias. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tunnustati parimaid ettevõtjaid

maintext:
Uudised
Tunnustati parimaid ettevõtjaid
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 07. oktoober 2016. Saare Kange auhinna võttis Saaremaa Ettevõtjate Liidu juhilt Villu Vatsfeldilt vastu Ouman Estonia OÜ juhataja Erik Keerberg. FOTO: Valmar Voolaid Saaremaa Ettevõtjate Liit ja Saaremaa Arenduskeskus tunnustasid eile Kuressaares Meedla kojas tänavusi maakonna parimaid ettevõtjaid viies kategoorias.
Laada Lahe tunnustuse sai parima laadaväljapaneku SaareMaaPäevade sügislaadal ja turupäeval eest MTÜ Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liit.
“Loomi oli võrreldes varasemaga oluliselt rohkem. Ja millised lambad – pehme ja krussis karvaga Gotlandi lammas naabersaarelt, uhkete sarvedega Islandi lammas veidi kaugemalt saarelt ja veel hulga erinevate vahvate nimedega lambaid,” kiitis Saaremaa Arenduskeskuse juhataja Piret Pihel.
Saare Staarstartija tunnustuse, mis antakse tublile alustajale kas leidliku idee või efektiivse alustamise eest, pälvis Karmeli OÜ. Firma toodetud külmpressitud tudraõli nimetati Eestimaa Talupidajate Keskliidu konkursi “Parim talutoit 2016” konkursil parimaks tervisetooteks 2016.
Auhinnakomisjonis räägiti, et restoranid kurdavad, et Karmeli toodetud tudraõli pudelid pannakse klientide poolt pihta. “Ju see on siis hea kraam, et tasub sellises kõikvõimalikus ülepakkumis- ja -tarbimisolukorras miskit veel ka näpata,” naljatles Pihel.
Karmeli OÜ juhatuse liige Karel Lember nägi edu võtit eelkõige selles, et ettevõte üritab olla niiöelda pildil, mitte vaikselt taganurgas. “Ega valdkond, milles tegutseme, ole sugugi vähelevinud ja tootjaid on teisigi. Pigem on tegemist tunnustusega kõigile, kes ökosüsteemi kuuluvad,” arvas Lember eilse auhinna kohta. Ta pidas oluliseks tootega kaasas käivat sõnumit, mis seletab, milleks toode on üldse olemas ja et tegemist ei ole niiöelda kokkuklopsitud, vaid ausa asjaga, mis ei näeks ainult hea välja ja sellel oleks ka sisu.
Punnija tiitel jäätmekäitlusfirmale
Saare Punnija tiitel ehk läbi raskuste parima tulemuse suunas omistati seekord Prügimees OÜ-le. “Prügimees on pidanud viimaste aastate jooksul kõvasti punnima, et konkurentsis vastu pidada. Ja vastu on nad pidanud. Saame uhkusega öelda, et meil Saaremaal on ikka oma Prügimees ka, mis sellest, et linnainimesed seda teenust mandrimeestelt ostavad,” ütles Pihel. Teatavasti osutab Kuressaares jäätmeveoteenust AS RagnSells, kelle praegune leping linnaga lõpeb oktoobriga, kuid järgmiseks kolmeks aastaks sõlmitud leping hakkab kehtima 1. novembrist.
Uudse lahenduse või innovatiivse ettevõtmise eest anti Saare Nokkija tiitel aiamajade tootjale Novara OÜ. Umbes 16 aastat tagasi tõid omanikud ettevõtte mandrilt Saaremaale. Esialgu töötas firmas seitse inimest ja tootmises oli kümmekond aiamaja mudelit. “Pärast 2007. aastal toimunud tulekahju oleks võinud ettevõttele Saare Punnija tiitli anda, sest vaatamata raskustele on praeguseks firmas tööd 92 inimesele ja toodangus üle 300 aiamaja. Sel aastal jõudis Novara OÜ Euroopa Gastellide TOP 5000 edetabelisse.
Ouman kui stabiilne tegija
Kõige ihaldusväärsemaks tiitliks peetud Saare Kange ehk tubliks ja stabiilseks tegijaks läbi aastate osutus Ouman Estonia OÜ. Ettevõttes valmib aastas üle miljoni toote, erinevaid mudeleid on üle 800 ja laos on üle 16 miljoni komponendi. Toodetakse termoregulaatoreid, saunade juhtimissüsteeme, automaatikat ventilatsiooni- ja jahutusseadmetele. Kui veel mõned aastad tagasi projekteeriti ja disainite tooted Soomes emaettevõttes, siis nüüd on see tegevus järjest enam ka Kuressaares.
“Ettevõte on hea näide, kuidas Eestisse tuldi madalama taseme tootmiskulude pärast, ent täna ollakse väärtusahelas ülespoole liikudes silmitsi vajadusega tugevdada Kuressaares insener-tehnilist võimekust, see tähendab tarku töökohti saarlastele,” tõi Pihel esile. Just viimane asjaolu sai määravaks, miks Ouman Saare Kange tiitli vääriliseks tunnistati. Kokku annab ettevõte tööd 250 inimesele. Ouman vastutab ka müügi eest kõigis Baltimaades ja Venemaal.
Ouman Estonia OÜ juhataja Erik Keerbergi sõnul on ettevõte pea 20 aasta jooksul stabiilselt arenenud, kuigi viimasel ajal mitte nii suurte sammudega kui algusaastatel. “Tänases majandussituatsioonis on väiksemgi kasv hea saavutus,” hindas Keerberg. “Nii suuri ettevõtteid väga lihtsalt enam Saaremaale juurde ei teki, sest määrama hakkab inimeste vähesus,” lisas ta. Ouman on panustanud palju tootmisprotsessi efektiivsemaks muutmisse, mistõttu ei ole tulnud palju töötajaid juurde võtta, samal ajal, kui käive kasvab. Laada Lahe tunnustuse sai parima laadaväljapaneku SaareMaaPäevade sügislaadal ja turupäeval eest MTÜ Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liit.“Loomi oli võrreldes varasemaga oluliselt rohkem. Ja millised lambad – pehme ja krussis karvaga Gotlandi lammas naabersaarelt, uhkete sarvedega Islandi lammas veidi kaugemalt saarelt ja veel hulga erinevate vahvate nimedega lambaid,” kiitis Saaremaa Arenduskeskuse juhataja Piret Pihel.Saare Staarstartija tunnustuse, mis antakse tublile alustajale kas leidliku idee või efektiivse alustamise eest, pälvis Karmeli OÜ. Firma toodetud külmpressitud tudraõli nimetati Eestimaa Talupidajate Keskliidu konkursi “Parim talutoit 2016” konkursil parimaks tervisetooteks 2016.Auhinnakomisjonis räägiti, et restoranid kurdavad, et Karmeli toodetud tudraõli pudelid pannakse klientide poolt pihta. “Ju see on siis hea kraam, et tasub sellises kõikvõimalikus ülepakkumis- ja -tarbimisolukorras miskit veel ka näpata,” naljatles Pihel.Karmeli OÜ juhatuse liige Karel Lember nägi edu võtit eelkõige selles, et ettevõte üritab olla niiöelda pildil, mitte vaikselt taganurgas. “Ega valdkond, milles tegutseme, ole sugugi vähelevinud ja tootjaid on teisigi. Pigem on tegemist tunnustusega kõigile, kes ökosüsteemi kuuluvad,” arvas Lember eilse auhinna kohta. Ta pidas oluliseks tootega kaasas käivat sõnumit, mis seletab, milleks toode on üldse olemas ja et tegemist ei ole niiöelda kokkuklopsitud, vaid ausa asjaga, mis ei näeks ainult hea välja ja sellel oleks ka sisu.Saare Punnija tiitel ehk läbi raskuste parima tulemuse suunas omistati seekord Prügimees OÜ-le. “Prügimees on pidanud viimaste aastate jooksul kõvasti punnima, et konkurentsis vastu pidada. Ja vastu on nad pidanud. Saame uhkusega öelda, et meil Saaremaal on ikka oma Prügimees ka, mis sellest, et linnainimesed seda teenust mandrimeestelt ostavad,” ütles Pihel. Teatavasti osutab Kuressaares jäätmeveoteenust AS RagnSells, kelle praegune leping linnaga lõpeb oktoobriga, kuid järgmiseks kolmeks aastaks sõlmitud leping hakkab kehtima 1. novembrist.Uudse lahenduse või innovatiivse ettevõtmise eest anti Saare Nokkija tiitel aiamajade tootjale Novara OÜ. Umbes 16 aastat tagasi tõid omanikud ettevõtte mandrilt Saaremaale. Esialgu töötas firmas seitse inimest ja tootmises oli kümmekond aiamaja mudelit. “Pärast 2007. aastal toimunud tulekahju oleks võinud ettevõttele Saare Punnija tiitli anda, sest vaatamata raskustele on praeguseks firmas tööd 92 inimesele ja toodangus üle 300 aiamaja. Sel aastal jõudis Novara OÜ Euroopa Gastellide TOP 5000 edetabelisse.Kõige ihaldusväärsemaks tiitliks peetud Saare Kange ehk tubliks ja stabiilseks tegijaks läbi aastate osutus Ouman Estonia OÜ. Ettevõttes valmib aastas üle miljoni toote, erinevaid mudeleid on üle 800 ja laos on üle 16 miljoni komponendi. Toodetakse termoregulaatoreid, saunade juhtimissüsteeme, automaatikat ventilatsiooni- ja jahutusseadmetele. Kui veel mõned aastad tagasi projekteeriti ja disainite tooted Soomes emaettevõttes, siis nüüd on see tegevus järjest enam ka Kuressaares.“Ettevõte on hea näide, kuidas Eestisse tuldi madalama taseme tootmiskulude pärast, ent täna ollakse väärtusahelas ülespoole liikudes silmitsi vajadusega tugevdada Kuressaares insener-tehnilist võimekust, see tähendab tarku töökohti saarlastele,” tõi Pihel esile. Just viimane asjaolu sai määravaks, miks Ouman Saare Kange tiitli vääriliseks tunnistati. Kokku annab ettevõte tööd 250 inimesele. Ouman vastutab ka müügi eest kõigis Baltimaades ja Venemaal.Ouman Estonia OÜ juhataja Erik Keerbergi sõnul on ettevõte pea 20 aasta jooksul stabiilselt arenenud, kuigi viimasel ajal mitte nii suurte sammudega kui algusaastatel. “Tänases majandussituatsioonis on väiksemgi kasv hea saavutus,” hindas Keerberg. “Nii suuri ettevõtteid väga lihtsalt enam Saaremaale juurde ei teki, sest määrama hakkab inimeste vähesus,” lisas ta. Ouman on panustanud palju tootmisprotsessi efektiivsemaks muutmisse, mistõttu ei ole tulnud palju töötajaid juurde võtta, samal ajal, kui käive kasvab.
Veel artikleid samast teemast »


description: 1966. aasta 11. juuni ilusal õhtupoolikul annab tollane Võhma kooli direktor, “vana kooli” pedagoog Salme Mikk meile kätte lõputunnistused ja poetab igaühele pihku lilleõie. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kord me koolijütsid olime…

maintext:
Eluratas
Kord me koolijütsid olime…
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Väino Vaikmaa, pensionär Reede, 28. oktoober 2016. Võhma kooli 1966. aasta lõpetajad koos kooli direktori Salme Mikuga. Vasakult esimene klassivend August, kellele siinilmas elada oli saatuse poolt antud napid 18 aastat. Väino on vasakult kolmas. FOTO: erakogu 1966. aasta 11. juuni ilusal õhtupoolikul annab tollane Võhma kooli direktor, “vana kooli” pedagoog Salme Mikk meile kätte lõputunnistused ja poetab igaühele pihku lilleõie.
Lõpule oli jõudnud kaheksa aasta pikkune koos käidud koolitee ja sel suvel sai sellest ilusast õhtust mööda juba poolsajand. Täna, mil me oleme juba riigi turjal tritsutavad noored pensionärid, on paras aeg meenutada neid ammumöödunud aegu.
Lapsepõlve rasked ajad
Kõik, kes me sündisime siia ilma 1951. aastal, oleme ju veel Stalini ajastu lapsed. Vastloodud kolhoosid olid alles verisulis. Kuna me olime maalapsed, siis meie vanemad ja vanavanemad olid tolleaegsed kolhoosnikud, aga kolhoosniku palgaks oli tollal vaid kopikas raha ja peotäis teri. Ei minu lapsepõlve- ega paljudes teistes kodudes olnud sel ajal rahapapritega laiata, käisime varases lapsepõlves ringi pasteldes ja kummiga poolpükstes.
Meie esimesteks mänguasjadeks olid raudne tünnivits ja haraline sarapuukepp. Ei olnud tollal ühegi tütarlapse mänguasjaks Barbiet, ka mitte nutvaid, naervaid ja rääkivaid nukukesi. Küllap oli midagi isetehtut. Aga kuidagi meid läbi raskuste kooliküpseks kasvatati ja seitsmeaastaseks saades olid tähed ja numbrid selged. Eks oli meie seas ka neid, kes lugesid juba kooli astudes soravalt. Mina ei ole eriline priimus olnud kunagi, aga olen hakkama saanud nii koolijütsina kui ka hiljem kõigis oma ettevõtmistes.
Ja siis algas koolitee
Septembrikuus on alati kõik uus. Oli meiegi jaoks 1958. aasta 1. september uus kogemus, sest meist said kaheksaks aastaks koolijütsid. Minule on sellest esimesest koolipäevast eriliselt meelde jäänud värske värvilõhn. Kuigi sellest päevast saab varsti mööda 60 aastat, on minul kõik meeles nagu olnuks see eile. Paljusid oma klassivendi ja -õdesid polnud ma enne kohanud. Paatsa küla poisist Raivost sai minu lauanaaber, teda teadsin ja tundsin. Kuna tol ajal olid meie kodukandi külad lasterikkad, sai meid kokku ligi 20 koolijütsi.
Ka meie esimesest klassijuhatajast ei tohi ma vaikida. Valve Teder oli meie klassijuhataja esimesed neli aastat. Pärast seda siirdus nende pere Astesse, kus Valvest sai teada-tuntud inimene. Hulga aastaid juhendas Valve Aste Antsakate tantsurühma.
Veidi meie õpsidest
Ma tõesti olen unustanud, kas Valve ka Võhma kooli ulakatele poistele koeratantsu õpetas, kuid olgu nali naljaks. Sel suvel tähistasid sa, Valve, oma 85. sünnipäeva ja me tahaksime kõik öelda sulle aitäh nende õpetussõnade eest, mis sa meile eluteele kaasa andsid. Olgu sul ees veel palju päikeselisi päevi!
1960. aastate alul õppis Võhma koolis sadakond õpilast, pedagooge oli 10–12, kokk ja koolitädi. See kollektiiv vajas ju karismaatilist juhti. Seda kõike oli koolipapa Ants Teder. Ja veel rohkemgi! Kas te oskate, head lugejad, ette kujutada, kui ilus nägi välja meie tollane kooliaed? Kõik töötasid, ka 7-aastasele juntsule leiti võimetekohast tegevust. Lapiti loodi järgi üles länguvajunud kiviaiad ja porknaread külvati maamulda nööri järgi. Ja kõigi nende tegevuste keskseks kujuks oli üleskääritud käistega Ants Teder.
Kallid kaasteelised, klassivennad ja õed, kust siis veel mujalt peaks inimlapsel tekkima tahe tööd teha kui varajases nooruses saadud töökogemusest.
Ja siis, kui Võhmal tundusid asjad olema kõige paremas korras, suundus Ants Astesse üles harima sealset hariduskesa. Loodus tühja kohta ei poolda ja nii sai Võhma kooli direktoriks Salme Mikk. Salme oli hea õpetaja, ütlen mina. Ikka tasa ja targu ajas ta oma õpetaja ja direktori asja. Ta õpetas meile ka saksa keelt. Veel kümme aastat tagasi sain ma ühe sakslasega oma jutud aetud. See tähendab aga seda, et Salme oli õpetajaks loodud.
Tahaksin märkida ka seda, et Võhma meestele on õpetajad igatpidi meeldinud. Ajaloost on teada, et rohkem kui kümmekond neist kosis omale elukaaslaseks just kooliõpetaja.
Viimastel kooliaastatel oli meie klassijuhatajaks Saaremaa rahvateatri hilisem tuntud ja tunnustatud näitleja Aime Käen. Ärksamad inimesed ikka klapivad omavahel.
Nii saime Aimega hästi läbi ja juhtus sedagi, et Aime aitas mul vahel paremini orienteeruda tollal paljude rahvaste poolt “palavalt armastatud” vene keeles.
Klassivend Augusti lühike elu
August oli lahtise peaga, tasane, omaette nohistav poiss. Hinneteks olid tal põhiliselt neljad, vahel ka viied, sekka eksis mõni üksik kolm. Vahel juhtus klassivenda läbima mõni üksik rõõmusööst, siis oli ta väga rõõmsas tujus ja lausa embas sind, aga seda juhtus väga harva. Kooli lõpuõhtul, pool sajandit tagasi, nägin ma Kergumetsa talu keskmist poega elus viimast korda.
1969. aasta kevadel ja sügisel kutsuti meie aastakäigu poisid teenima oma sundaega “võitmatusse Punaarmeesse”. Klassivennal ei vedanud kohe üldse mitte, ta sattus Kaug-Itta Amuuri jõekäärus asuva Blagoveštšenski linna lähedasse sõjaväeossa.
See oli aeg, mil kahe naaberriigi, Nõukogude Liidu ja Hiina suhted olid väga teravad ja Amuuri jõe väikesaarte pärast oli maha peetud mitu verist lahingut. Ja ega pärast lahinguid kohe rahu majas olnud. Aeg-ajalt kostitati teineteist küll kahurimürskude, küll mõne üksiku raketilöögiga. Tollal räägiti, et neli sapöörilabidatega varustatud nõukogude sõdurit võisid vabalt asendada sammuvat ekskavaatorit. Ja just siis, kui need väsinud sõdurid magasid Kaug-Idas öist und, tabas Amuuri jõe tagant teele saadetud rakett sõjaväekasarmut, kus puhkas päevaväsimust ka minu klassivend August.
Kas oleme elus hakkama saanud?
Julgen arvata, et oleme elus hakkama saanud hästi. Kahest klassiõest, Ellest ja Pilvist, said hilisemas elus kooliõpetajad. Ago ja Ralf õppisid insenerideks, nüüdseks on nad noored pensionärid.
Arne oli ärimees. Kui olime taas vabaks saanud, pidas ta Kuressaares mitut perepoodi. Suurte poekettide Saaremaale saabudes pidid väikepoed oma uksed sulgema. Seda tuli ka Arnel teha.
Meie viiekesi läksime aga õppima Vana-Vigalasse masinameesteks. See valik oli tollal Saaremaa maapoiste seas väga populaarne.
1966. aasta sügisel oli saar-lasi Vana-Vigalas kokku üle seitsmekümne.
Sidusin end noore 17-aastase poisina Saare EPT-ga ja tuleval aastal saab sellest mööda juba poolsajand.
Kahjuks aga oli kuus aastat pärast meie lennu lõpetamist jäänud Võhmale ainult algkool, nelja aasta pärast pandi kinni seegi.
Suures eufoorias avati 1980. aastate lõpul paljud väikesed külakoolid taas, ent kümne aasta pärast tuli nende uksed jälle sulgeda.
Kui pole lapsi, siis pole ka kooli. Niisama lihtne see elu ongi. Lõpule oli jõudnud kaheksa aasta pikkune koos käidud koolitee ja sel suvel sai sellest ilusast õhtust mööda juba poolsajand. Täna, mil me oleme juba riigi turjal tritsutavad noored pensionärid, on paras aeg meenutada neid ammumöödunud aegu.Kõik, kes me sündisime siia ilma 1951. aastal, oleme ju veel Stalini ajastu lapsed. Vastloodud kolhoosid olid alles verisulis. Kuna me olime maalapsed, siis meie vanemad ja vanavanemad olid tolleaegsed kolhoosnikud, aga kolhoosniku palgaks oli tollal vaid kopikas raha ja peotäis teri. Ei minu lapsepõlve- ega paljudes teistes kodudes olnud sel ajal rahapapritega laiata, käisime varases lapsepõlves ringi pasteldes ja kummiga poolpükstes.Meie esimesteks mänguasjadeks olid raudne tünnivits ja haraline sarapuukepp. Ei olnud tollal ühegi tütarlapse mänguasjaks Barbiet, ka mitte nutvaid, naervaid ja rääkivaid nukukesi. Küllap oli midagi isetehtut. Aga kuidagi meid läbi raskuste kooliküpseks kasvatati ja seitsmeaastaseks saades olid tähed ja numbrid selged. Eks oli meie seas ka neid, kes lugesid juba kooli astudes soravalt. Mina ei ole eriline priimus olnud kunagi, aga olen hakkama saanud nii koolijütsina kui ka hiljem kõigis oma ettevõtmistes.Septembrikuus on alati kõik uus. Oli meiegi jaoks 1958. aasta 1. september uus kogemus, sest meist said kaheksaks aastaks koolijütsid. Minule on sellest esimesest koolipäevast eriliselt meelde jäänud värske värvilõhn. Kuigi sellest päevast saab varsti mööda 60 aastat, on minul kõik meeles nagu olnuks see eile. Paljusid oma klassivendi ja -õdesid polnud ma enne kohanud. Paatsa küla poisist Raivost sai minu lauanaaber, teda teadsin ja tundsin. Kuna tol ajal olid meie kodukandi külad lasterikkad, sai meid kokku ligi 20 koolijütsi.Ka meie esimesest klassijuhatajast ei tohi ma vaikida. Valve Teder oli meie klassijuhataja esimesed neli aastat. Pärast seda siirdus nende pere Astesse, kus Valvest sai teada-tuntud inimene. Hulga aastaid juhendas Valve Aste Antsakate tantsurühma.Ma tõesti olen unustanud, kas Valve ka Võhma kooli ulakatele poistele koeratantsu õpetas, kuid olgu nali naljaks. Sel suvel tähistasid sa, Valve, oma 85. sünnipäeva ja me tahaksime kõik öelda sulle aitäh nende õpetussõnade eest, mis sa meile eluteele kaasa andsid. Olgu sul ees veel palju päikeselisi päevi!1960. aastate alul õppis Võhma koolis sadakond õpilast, pedagooge oli 10–12, kokk ja koolitädi. See kollektiiv vajas ju karismaatilist juhti. Seda kõike oli koolipapa Ants Teder. Ja veel rohkemgi! Kas te oskate, head lugejad, ette kujutada, kui ilus nägi välja meie tollane kooliaed? Kõik töötasid, ka 7-aastasele juntsule leiti võimetekohast tegevust. Lapiti loodi järgi üles länguvajunud kiviaiad ja porknaread külvati maamulda nööri järgi. Ja kõigi nende tegevuste keskseks kujuks oli üleskääritud käistega Ants Teder.Kallid kaasteelised, klassivennad ja õed, kust siis veel mujalt peaks inimlapsel tekkima tahe tööd teha kui varajases nooruses saadud töökogemusest.Ja siis, kui Võhmal tundusid asjad olema kõige paremas korras, suundus Ants Astesse üles harima sealset hariduskesa. Loodus tühja kohta ei poolda ja nii sai Võhma kooli direktoriks Salme Mikk. Salme oli hea õpetaja, ütlen mina. Ikka tasa ja targu ajas ta oma õpetaja ja direktori asja. Ta õpetas meile ka saksa keelt. Veel kümme aastat tagasi sain ma ühe sakslasega oma jutud aetud. See tähendab aga seda, et Salme oli õpetajaks loodud.Tahaksin märkida ka seda, et Võhma meestele on õpetajad igatpidi meeldinud. Ajaloost on teada, et rohkem kui kümmekond neist kosis omale elukaaslaseks just kooliõpetaja.Viimastel kooliaastatel oli meie klassijuhatajaks Saaremaa rahvateatri hilisem tuntud ja tunnustatud näitleja Aime Käen. Ärksamad inimesed ikka klapivad omavahel.Nii saime Aimega hästi läbi ja juhtus sedagi, et Aime aitas mul vahel paremini orienteeruda tollal paljude rahvaste poolt “palavalt armastatud” vene keeles.August oli lahtise peaga, tasane, omaette nohistav poiss. Hinneteks olid tal põhiliselt neljad, vahel ka viied, sekka eksis mõni üksik kolm. Vahel juhtus klassivenda läbima mõni üksik rõõmusööst, siis oli ta väga rõõmsas tujus ja lausa embas sind, aga seda juhtus väga harva. Kooli lõpuõhtul, pool sajandit tagasi, nägin ma Kergumetsa talu keskmist poega elus viimast korda.1969. aasta kevadel ja sügisel kutsuti meie aastakäigu poisid teenima oma sundaega “võitmatusse Punaarmeesse”. Klassivennal ei vedanud kohe üldse mitte, ta sattus Kaug-Itta Amuuri jõekäärus asuva Blagoveštšenski linna lähedasse sõjaväeossa.See oli aeg, mil kahe naaberriigi, Nõukogude Liidu ja Hiina suhted olid väga teravad ja Amuuri jõe väikesaarte pärast oli maha peetud mitu verist lahingut. Ja ega pärast lahinguid kohe rahu majas olnud. Aeg-ajalt kostitati teineteist küll kahurimürskude, küll mõne üksiku raketilöögiga. Tollal räägiti, et neli sapöörilabidatega varustatud nõukogude sõdurit võisid vabalt asendada sammuvat ekskavaatorit. Ja just siis, kui need väsinud sõdurid magasid Kaug-Idas öist und, tabas Amuuri jõe tagant teele saadetud rakett sõjaväekasarmut, kus puhkas päevaväsimust ka minu klassivend August.Julgen arvata, et oleme elus hakkama saanud hästi. Kahest klassiõest, Ellest ja Pilvist, said hilisemas elus kooliõpetajad. Ago ja Ralf õppisid insenerideks, nüüdseks on nad noored pensionärid.Arne oli ärimees. Kui olime taas vabaks saanud, pidas ta Kuressaares mitut perepoodi. Suurte poekettide Saaremaale saabudes pidid väikepoed oma uksed sulgema. Seda tuli ka Arnel teha.Meie viiekesi läksime aga õppima Vana-Vigalasse masinameesteks. See valik oli tollal Saaremaa maapoiste seas väga populaarne.1966. aasta sügisel oli saar-lasi Vana-Vigalas kokku üle seitsmekümne.Sidusin end noore 17-aastase poisina Saare EPT-ga ja tuleval aastal saab sellest mööda juba poolsajand.Kahjuks aga oli kuus aastat pärast meie lennu lõpetamist jäänud Võhmale ainult algkool, nelja aasta pärast pandi kinni seegi.Suures eufoorias avati 1980. aastate lõpul paljud väikesed külakoolid taas, ent kümne aasta pärast tuli nende uksed jälle sulgeda.Kui pole lapsi, siis pole ka kooli. Niisama lihtne see elu ongi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna lõuna paiku toimus Kuressaares Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul liiklusõnnetus, milles osalesid kolm sõidukit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! MEIE MAA TV: Vaata auto pardakaamera salvestust võikast avariist!
Laupäev, 01. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 01. oktoober 2016. Täna lõuna paiku toimus Kuressaares Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul liiklusõnnetus, milles osalesid kolm sõidukit.
Keegi õnnetuses viga ei saanud ja kõik juhid olid politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesmenti sõnul kained. Juhtumi asjaolude ja võimaliku süü tuvastamisega tegeleb edasi kindlustus.
Õnnetuse pôhjustas Volvo, mille roolis oli naisterahvas, kes pole Saaremaa elanik.
Samal ristmikul leidis vaevu kuu tagasi aset liiklusõnnetus, kus sõiduauto Opel sõitis külje pealt sisse ettevõtte GoBus liinibussile.
Kuressaare linnavolikogu liige ja arengukomisjoni esimees Taavi Rauniste tõdes, et linnavalitsus on planeerimas juba lähiaastatel Pihtla tee, Talve ja Raudtee tänava ristmiku ümberehitamise.
On lootust, et sinna tuleb ringristmik. Ristmik on ohtlik mitte ainult jalakäijatele ja ratturitele, vaid ka autodele. Keegi õnnetuses viga ei saanud ja kõik juhid olid politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesmenti sõnul kained. Juhtumi asjaolude ja võimaliku süü tuvastamisega tegeleb edasi kindlustus.Õnnetuse pôhjustas Volvo, mille roolis oli naisterahvas, kes pole Saaremaa elanik.Samal ristmikul leidis vaevu kuu tagasi aset liiklusõnnetus, kus sõiduauto Opel sõitis külje pealt sisse ettevõtte GoBus liinibussile.Kuressaare linnavolikogu liige ja arengukomisjoni esimees Taavi Rauniste tõdes, et linnavalitsus on planeerimas juba lähiaastatel Pihtla tee, Talve ja Raudtee tänava ristmiku ümberehitamise.On lootust, et sinna tuleb ringristmik. Ristmik on ohtlik mitte ainult jalakäijatele ja ratturitele, vaid ka autodele.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kabehooaja esimesele kiirturniiri võitis viie kabetaja konkurentsis Ivar Truu, kes kogus 6,5 punkti kaheksast võimalikust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Avaturniiri võitis Ivar Truu


description: Käesoleval aastal käivitunud puudega inimeste tööhõive reform on kaasa toonud puudega isikute suurenenud aktiivsuse, hõlmates ka erinevate transporditeenuste kasutamist. Saaremaa Puuetega Inimeste Koja (SPIK) töötajate kõrvu on hakanud jõudma mõningaid sõidusoodustusega seotud inimestele ebameeldivusi tekitanud olukordi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Puudega inimeste ühistranspordi ümber tekkinud segadused
Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 12. oktoober 2016. SPIK juhataja Veronika Allas. FOTO: Tambet Allik Käesoleval aastal käivitunud puudega inimeste tööhõive reform on kaasa toonud puudega isikute suurenenud aktiivsuse, hõlmates ka erinevate transporditeenuste kasutamist. Saaremaa Puuetega Inimeste Koja (SPIK) töötajate kõrvu on hakanud jõudma mõningaid sõidusoodustusega seotud inimestele ebameeldivusi tekitanud olukordi.
SPIK juhataja Veronika Allas ütles, et temani on jõudnud mitmel korral info, et puudega inimestele ei ole tahetud bussis sooduspiletit või ette nähtud tasuta sõiduõigust anda, sellest hoolimata, et ette oli näidata vastav dokument.
“Inimesel on dokument kaasas, ta näitab seda bussijuhile ja siis hakkab seltskonna ees poleemika pihta: kas oled ikka puudega ja kus see kirjas on, et sul selline õigus üldse on?“ kirjeldas Veronika Allas klientidega juhtunut.
Ta imestas, kuidas on bussijuhil õigus visuaalselt hinnata, kas ja kui sügav puue inimesel on. “Ei noh, kas kõik on meil siis meditsiinilise haridusega?“ lausus ta õlgu kehitades. Oma sõnul on ta maakonnas tegutsevatele bussifirmadele saatnud e-kirja, milles rõhutab, et seadus näeb ette võimaldada vastava dokumendi ettenäitamisel inimesele kas soodushinda või tasuta piletit.
Bussifirmad pole kuulnud
OÜ Atko Liinide Saaremaa osakonna esindaja Sille Lepp-Maas kinnitas, et nende poole ei ole selle teemaga pöördutud. “On selge, et kui dokument on välja antud, siis bussijuht ei vaata, kas inimene näeb või ei näe, kuuleb või ei kuule – kui tal on vastav paber, peab inimene bussi peale saama ja kogu lugu,“ rõhutas ta, lisades, et on teema kerkimise üle väga üllatunud. Ta ei mõista, miks pole probleemiga esmalt bussifirmade poole pöördutud.
AS-i GoBus Saaremaa osakonna juhataja Enn Randmaa kinnitas samuti, et temani ei ole jõudnud info eelmainitud erimeelsustest. Samas ütles ta, et puudega inimeste soodustusi tema teada maakonnas väga palju pole. “See on selge, et bussijuht peab selgitusi küsima,“ arvas ta.
Selle peale, et kui dokument on ette näidatud, ei tohiks ju enam küsimust tekkida, vastas Randmaa, et puudega inimestega on teinekord probleeme, aga tema ei oska seda teemat kommenteerida.
Eestis jõustus tööhõivereform 2012. aasta aprillis, kus artiklis 27 on rõhutatud: “Osalisriigid tunnistavad puudega inimeste õigust tööle teistega võrdsetel alustel; see hõlmab õigust teenida elatist vabalt valitud või tööturul vastu võetud töökohal ning õigust puudega inimestele avatud, kaasavale ja juurdepääsetavale töökeskkonnale.“
Iga sõidusoodustuse saaja kannab kaasas ekspertiisarsti poolt väljastatud dokumenti, kus on kirjas sõidusoodustuse põhjendus. “SPIK-ini jõudnud väited, et transpordivahendi juhil on õigus hinnata visuaalselt inimese vajadust sõidusoodustusele on täiesti väärad, kuna sellise põhjendamatu ja ebapädeva hindamisega kahjustab transpordivahendi juht oma ettevõtte väärikust ja mainet,“ võttis Allas teema kokku.
***
2015. a veebruaris jõustunud ühistranspordiseaduse sõidusoodustused
§ 32. Sõidusoodustus ja selle olemasolu tõendamine
(1) Sõidusoodustus on teatava kategooria sõitjale seadusega või seaduse alusel kehtestatud korras antud õigus:
1) sõita ühissõidukis tasuta või osalise tasu eest;
2) sõita ühissõidukis täishinna eest ning saada enne või pärast sõitu osalist või täielikku rahalist hüvitist.
(3) Isiku puudest tuleneva sõidusoodustuse olemasolu saab tõendada vaid:
1) riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel väljastatud pensionitunnistusega, millele on märgitud andmed puude raskusastme ja puude tähtaja kohta;
2) puudega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 23 alusel väljastatud puudega isiku kaardiga;
3) raske nägemispuudega isiku puhul sotsiaalkindlustusameti väljastatud tõendiga.
§ 34. Tasuta sõit riigisisesel liiniveol
Riigisisesel liinil tee-, vee- ja raudteeliikluses on vedaja kohustatud tasuta vedama ... last, kelle koolikohustuse täitmise alustamine on edasi lükatud, puudega kuni 16-aastast isikut, sügava puudega 16-aastast ja vanemat isikut, raske nägemispuudega isikut, sügava või raske nägemispuudega isiku saatjat või puudega isikut saatvat juht- või abikoera. SPIK juhataja Veronika Allas ütles, et temani on jõudnud mitmel korral info, et puudega inimestele ei ole tahetud bussis sooduspiletit või ette nähtud tasuta sõiduõigust anda, sellest hoolimata, et ette oli näidata vastav dokument.“Inimesel on dokument kaasas, ta näitab seda bussijuhile ja siis hakkab seltskonna ees poleemika pihta: kas oled ikka puudega ja kus see kirjas on, et sul selline õigus üldse on?“ kirjeldas Veronika Allas klientidega juhtunut.Ta imestas, kuidas on bussijuhil õigus visuaalselt hinnata, kas ja kui sügav puue inimesel on. “Ei noh, kas kõik on meil siis meditsiinilise haridusega?“ lausus ta õlgu kehitades. Oma sõnul on ta maakonnas tegutsevatele bussifirmadele saatnud e-kirja, milles rõhutab, et seadus näeb ette võimaldada vastava dokumendi ettenäitamisel inimesele kas soodushinda või tasuta piletit.OÜ Atko Liinide Saaremaa osakonna esindaja Sille Lepp-Maas kinnitas, et nende poole ei ole selle teemaga pöördutud. “On selge, et kui dokument on välja antud, siis bussijuht ei vaata, kas inimene näeb või ei näe, kuuleb või ei kuule – kui tal on vastav paber, peab inimene bussi peale saama ja kogu lugu,“ rõhutas ta, lisades, et on teema kerkimise üle väga üllatunud. Ta ei mõista, miks pole probleemiga esmalt bussifirmade poole pöördutud.AS-i GoBus Saaremaa osakonna juhataja Enn Randmaa kinnitas samuti, et temani ei ole jõudnud info eelmainitud erimeelsustest. Samas ütles ta, et puudega inimeste soodustusi tema teada maakonnas väga palju pole. “See on selge, et bussijuht peab selgitusi küsima,“ arvas ta.Selle peale, et kui dokument on ette näidatud, ei tohiks ju enam küsimust tekkida, vastas Randmaa, et puudega inimestega on teinekord probleeme, aga tema ei oska seda teemat kommenteerida.Eestis jõustus tööhõivereform 2012. aasta aprillis, kus artiklis 27 on rõhutatud: “Osalisriigid tunnistavad puudega inimeste õigust tööle teistega võrdsetel alustel; see hõlmab õigust teenida elatist vabalt valitud või tööturul vastu võetud töökohal ning õigust puudega inimestele avatud, kaasavale ja juurdepääsetavale töökeskkonnale.“Iga sõidusoodustuse saaja kannab kaasas ekspertiisarsti poolt väljastatud dokumenti, kus on kirjas sõidusoodustuse põhjendus. “SPIK-ini jõudnud väited, et transpordivahendi juhil on õigus hinnata visuaalselt inimese vajadust sõidusoodustusele on täiesti väärad, kuna sellise põhjendamatu ja ebapädeva hindamisega kahjustab transpordivahendi juht oma ettevõtte väärikust ja mainet,“ võttis Allas teema kokku.***2015. a veebruaris jõustunud ühistranspordiseaduse sõidusoodustused§ 32. Sõidusoodustus ja selle olemasolu tõendamine(1) Sõidusoodustus on teatava kategooria sõitjale seadusega või seaduse alusel kehtestatud korras antud õigus:1) sõita ühissõidukis tasuta või osalise tasu eest;2) sõita ühissõidukis täishinna eest ning saada enne või pärast sõitu osalist või täielikku rahalist hüvitist.(3) Isiku puudest tuleneva sõidusoodustuse olemasolu saab tõendada vaid:1) riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel väljastatud pensionitunnistusega, millele on märgitud andmed puude raskusastme ja puude tähtaja kohta;2) puudega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 23 alusel väljastatud puudega isiku kaardiga;3) raske nägemispuudega isiku puhul sotsiaalkindlustusameti väljastatud tõendiga.§ 34. Tasuta sõit riigisisesel liiniveolRiigisisesel liinil tee-, vee- ja raudteeliikluses on vedaja kohustatud tasuta vedama ... last, kelle koolikohustuse täitmise alustamine on edasi lükatud, puudega kuni 16-aastast isikut, sügava puudega 16-aastast ja vanemat isikut, raske nägemispuudega isikut, sügava või raske nägemispuudega isiku saatjat või puudega isikut saatvat juht- või abikoera.
Veel artikleid samast teemast »


description: Väga raske on ette arvata, kus ja kellega midagi juhtub. Mõned selgemalt nägijad küll väidavad end oskavat ette ennustada häid ja halvemaid juhtumisi, aga tegelikult palju asju lihtsalt juhtub. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Must kolmapäev

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Must kolmapäev
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Väga raske on ette arvata, kus ja kellega midagi juhtub. Mõned selgemalt nägijad küll väidavad end oskavat ette ennustada häid ja halvemaid juhtumisi, aga tegelikult palju asju lihtsalt juhtub.
Sel kolmapäeval leidis Saaremaal vees õnnetu lõpu kaks inimest. Üks uppus meres ja teine spaa basseinis. Üks kala püüdes ja teine haigushooga basseini kukkudes.
Alati võib manitseda inimesi hoolikusele ja ettevaatlikkusele ning kõik see on ohutuse mõttes väga vajalik, aga on asju, mida ei suuda ka kõige parema tahtmise juures ära hoida. Vist jääb üle sel juhul leppida paratamatusega ja eluga edasi minna.
Tõsi ta aga on, et kui mõnele päevale juhtub õnnetusi liiga palju, siis tahame seda päeva nimetada mustaks emaspäevaks, teisipäevaks või sedakorda siis mustaks kolmapäevaks. Sellega me nagu kergendaksime ehmatust kaotuse üle ja viitaksime, et mõni päev lihtsalt on teistest hullemaks loodud.
Kuid mis ei tähenda, et me võimalusel kõiki oma samme ja tegusid rahulikult läbi mõelda ei võiks ega peaks.
28. oktoober 2016 Autor: MM Reede, 28. oktoober 2016.Sel kolmapäeval leidis Saaremaal vees õnnetu lõpu kaks inimest. Üks uppus meres ja teine spaa basseinis. Üks kala püüdes ja teine haigushooga basseini kukkudes.Alati võib manitseda inimesi hoolikusele ja ettevaatlikkusele ning kõik see on ohutuse mõttes väga vajalik, aga on asju, mida ei suuda ka kõige parema tahtmise juures ära hoida. Vist jääb üle sel juhul leppida paratamatusega ja eluga edasi minna.Tõsi ta aga on, et kui mõnele päevale juhtub õnnetusi liiga palju, siis tahame seda päeva nimetada mustaks emaspäevaks, teisipäevaks või sedakorda siis mustaks kolmapäevaks. Sellega me nagu kergendaksime ehmatust kaotuse üle ja viitaksime, et mõni päev lihtsalt on teistest hullemaks loodud.Kuid mis ei tähenda, et me võimalusel kõiki oma samme ja tegusid rahulikult läbi mõelda ei võiks ega peaks.28. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel nädalavahetusel, 15.–16. oktoobrini toimuvad juba neljandat korda Kuressaare animapäevad. Animapäevade jooksul saab animatsiooniga tutvust teha nii ekraani ees kui taga. Sel aastal on festivali alateema „Merelood” ning animapäevad keskenduvad vee ja mere kujutamisele animafilmides – keskkonna, materjali ja tegelasena. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Kuressaare animapäevad keskenduvad tänavu vee ja mere kujutamisele
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Reede, 14. oktoober 2016. Möödunud aastal Animapäevade festivalil huvilistest puudust ei olnud. FOTO: erakogu Sel nädalavahetusel, 15.–16. oktoobrini toimuvad juba neljandat korda Kuressaare animapäevad. Animapäevade jooksul saab animatsiooniga tutvust teha nii ekraani ees kui taga. Sel aastal on festivali alateema „Merelood” ning animapäevad keskenduvad vee ja mere kujutamisele animafilmides – keskkonna, materjali ja tegelasena.
Läbi eesti animafilmide ajaloo aastast 1957 on meri olnud paljude filmide lahutamatu sisuline ja tehniline osa. Filmide stsenaristide ja režissööride jaoks on meri olnud hingestatavates lugudes erinevates sisulistes rollides: vääramatu jõud, õpetaja ja Looja.
Filmikunstnike jaoks on olnud mere kujutamine suur väljakutse, sest nukufilmides on vee ja vedeliku loomine kõige raskem element. Vaataja jaoks on vedelikul kindel ja konkreetne iseloom, mille erinevates tehnikates taasloomine vaataja jaoks animafilmides nõuab autoritelt head materjali ja merele iseloomulike liikumiste tundmaõppimist ning teostamist filmi vahenditega. “Sellegipoolest tajume selles animeeritud maailmas, et animafilmi meri on justkui päris meri. Millest see tuleb ja mis on selle fenomen?“ küsivad Kuressaare animapäevade korraldajad.
Kuressaare animapäevad on traditsiooniks kujunev jätkuprojekt. Esimesed siinsed animapäevad toimusid 2013. aastal. Aja jooksul on välja kujunenud ka festivali elemendid: töötoad õpetajatele, õpilastele ja lastele, filmiprogrammid, autoriõhtu animaatoriga, animatsiooniteemalise näituse avamine.
Nukumeisterdamise töötoad
Sel aastal toimuvad nukumeisterdamise töötoad – nii õpetajatele, noortele kui lastele. Saaremaa kooliõpetajatele mõeldud animatsioonialane täiendkoolitus pakub metoodikaid ja tööriistu loovuse arendamiseks ning õpilaste loovtöö edaspidiseks juhendamiseks.
Noortele õpetatakse lihtsamaid tehnikaid ning lastele eakohaseid võimalusi nukkude meisterdamiseks. Animapäevad teevad koostööd ka üle-eestilise mõõtme võtnud Priit Pärna animafilmide festivaliga (PPAFF). Aitame PPAFF-i laste tehtud filmide konkursil laieneda ka Saaremaale. Oleme ajastanud mõlemad festivalid nii, et ka KAP-il valminud laste filmid saavad sellel konkursil osaleda.
Töötubasid viivad läbi Nukufilmi Lastestuudio juhendajad Sondra Lampmann ja Erik Alunurm. Kuna töötoas osalejate arv on piiratud, palutakse end töötoale registreerida. Täpsemad juhised aadressil http://www.nukufilmilastestuudio.ee/kuressaare-iv-animapaeevad .
Autoriõhtu 3D juhtiva animaatoriga
Autoriõhtut animaatoriga viib läbi Heiki Luts. Eva Kristjuhani, MTÜ Nukufilmi Lastestuudio projektijuhi-koordinaatori sõnul on Heiki Luts Eesti üks juhtivaid 3D arvutianimaatoreid stuudiost FrostFX, mida tuntakse eriti just tõepäraste vedelike loomise poolest. “Vedelike kujutamine on mahukas teema ja autoriõhtu on pigem sissejuhatava ja valdkonda tutvustava iseloomuga,“ sõnas Eva Kristjuhan.
Autoriõhtul räägib Heiki Luts vedelike kujutamisest ja teistest eriefektidest FrostFX tööde näitel ja kogemusel. Järgneb ka praktiline osa, kus saab ise eelnevalt modelleeritud vedelike arvutiprogrammi abil uusi keskkondi kokku panna. Lisaks katsetatakse green screen’i võimalusi. “3D modelleerimisega seekord tegeleda ei jõua, aga huvilised saavad mõtteid ja nippe ise edasi katsetamiseks,“ lisas ta.
Mulje ja metafoor
Fotonäitus “Mulje ja metafoor. Meri Eesti animafilmides” võtab vaatluse alla viisid, kuidas on Eesti animafilmide ajaloos kunstiliselt käsitletud merd. Näitusel eksponeeritakse kaadreid merest Eesti animafilmidest, millele on lisatud filmi avavad ja mere käsitlust kommenteerivad tekstid. Näituse eesmärk on suunata tähelepanu mere käsitlemisele Eesti animafilmides ja mõtestada erinevaid mere rolle nii iseseisva tegelase, metafoori kui keskkonnana, atmosfääri ja mulje loojana.
Näitusel on tarretatud seigad filmidest, mis annavad võimaluse näha detaile, mida ehk kinolinal jälgida ei jõua. Samuti tajume üksteise kõrval seisvatel piltidel, kui palju erinevaid võimalusi on animatsioonis ühe ja sama elemendi loomiseks ning võimalus kõrvutada erinevate kunstnike lähenemist samale teemale. Näitus on Kuressaare ametikoolis avatud 15. oktoobrist 28. veebruarini.
Kuressaare animapäevad on suunatud kohalikele õpetajale, õpilastele, lastele ja noortele. Filmiprogrammile ja näitusele oodatakse kohalikke filmihuvilisi.
Kuressaarde animapäevad on sündinud Nukufilmi Lastestuudio koostöös Kuressaare ametikooliga. Festivalist osavõtt on tasuta.
Loe lähemalt: http://www.nukufilmilastestuudio.ee/kuressaare-iv-animapaeevad Läbi eesti animafilmide ajaloo aastast 1957 on meri olnud paljude filmide lahutamatu sisuline ja tehniline osa. Filmide stsenaristide ja režissööride jaoks on meri olnud hingestatavates lugudes erinevates sisulistes rollides: vääramatu jõud, õpetaja ja Looja.Filmikunstnike jaoks on olnud mere kujutamine suur väljakutse, sest nukufilmides on vee ja vedeliku loomine kõige raskem element. Vaataja jaoks on vedelikul kindel ja konkreetne iseloom, mille erinevates tehnikates taasloomine vaataja jaoks animafilmides nõuab autoritelt head materjali ja merele iseloomulike liikumiste tundmaõppimist ning teostamist filmi vahenditega. “Sellegipoolest tajume selles animeeritud maailmas, et animafilmi meri on justkui päris meri. Millest see tuleb ja mis on selle fenomen?“ küsivad Kuressaare animapäevade korraldajad.Kuressaare animapäevad on traditsiooniks kujunev jätkuprojekt. Esimesed siinsed animapäevad toimusid 2013. aastal. Aja jooksul on välja kujunenud ka festivali elemendid: töötoad õpetajatele, õpilastele ja lastele, filmiprogrammid, autoriõhtu animaatoriga, animatsiooniteemalise näituse avamine.Sel aastal toimuvad nukumeisterdamise töötoad – nii õpetajatele, noortele kui lastele. Saaremaa kooliõpetajatele mõeldud animatsioonialane täiendkoolitus pakub metoodikaid ja tööriistu loovuse arendamiseks ning õpilaste loovtöö edaspidiseks juhendamiseks.Noortele õpetatakse lihtsamaid tehnikaid ning lastele eakohaseid võimalusi nukkude meisterdamiseks. Animapäevad teevad koostööd ka üle-eestilise mõõtme võtnud Priit Pärna animafilmide festivaliga (PPAFF). Aitame PPAFF-i laste tehtud filmide konkursil laieneda ka Saaremaale. Oleme ajastanud mõlemad festivalid nii, et ka KAP-il valminud laste filmid saavad sellel konkursil osaleda.Töötubasid viivad läbi Nukufilmi Lastestuudio juhendajad Sondra Lampmann ja Erik Alunurm. Kuna töötoas osalejate arv on piiratud, palutakse end töötoale registreerida. Täpsemad juhised aadressil http://www.nukufilmilastestuudio.ee/kuressaare-iv-animapaeevad .Autoriõhtut animaatoriga viib läbi Heiki Luts. Eva Kristjuhani, MTÜ Nukufilmi Lastestuudio projektijuhi-koordinaatori sõnul on Heiki Luts Eesti üks juhtivaid 3D arvutianimaatoreid stuudiost FrostFX, mida tuntakse eriti just tõepäraste vedelike loomise poolest. “Vedelike kujutamine on mahukas teema ja autoriõhtu on pigem sissejuhatava ja valdkonda tutvustava iseloomuga,“ sõnas Eva Kristjuhan.Autoriõhtul räägib Heiki Luts vedelike kujutamisest ja teistest eriefektidest FrostFX tööde näitel ja kogemusel. Järgneb ka praktiline osa, kus saab ise eelnevalt modelleeritud vedelike arvutiprogrammi abil uusi keskkondi kokku panna. Lisaks katsetatakse green screen’i võimalusi. “3D modelleerimisega seekord tegeleda ei jõua, aga huvilised saavad mõtteid ja nippe ise edasi katsetamiseks,“ lisas ta.Fotonäitus “Mulje ja metafoor. Meri Eesti animafilmides” võtab vaatluse alla viisid, kuidas on Eesti animafilmide ajaloos kunstiliselt käsitletud merd. Näitusel eksponeeritakse kaadreid merest Eesti animafilmidest, millele on lisatud filmi avavad ja mere käsitlust kommenteerivad tekstid. Näituse eesmärk on suunata tähelepanu mere käsitlemisele Eesti animafilmides ja mõtestada erinevaid mere rolle nii iseseisva tegelase, metafoori kui keskkonnana, atmosfääri ja mulje loojana.Näitusel on tarretatud seigad filmidest, mis annavad võimaluse näha detaile, mida ehk kinolinal jälgida ei jõua. Samuti tajume üksteise kõrval seisvatel piltidel, kui palju erinevaid võimalusi on animatsioonis ühe ja sama elemendi loomiseks ning võimalus kõrvutada erinevate kunstnike lähenemist samale teemale. Näitus on Kuressaare ametikoolis avatud 15. oktoobrist 28. veebruarini.Kuressaare animapäevad on suunatud kohalikele õpetajale, õpilastele, lastele ja noortele. Filmiprogrammile ja näitusele oodatakse kohalikke filmihuvilisi.Kuressaarde animapäevad on sündinud Nukufilmi Lastestuudio koostöös Kuressaare ametikooliga. Festivalist osavõtt on tasuta.Loe lähemalt: http://www.nukufilmilastestuudio.ee/kuressaare-iv-animapaeevad
Veel artikleid samast teemast »


description: Järgmisel neljapäeval toimub Kuressaare kultuurikeskuses juba kuuendat aastat Osaluskohvik, mis on mõeldud noortele ja nooremeelsetele, kes tahavad kaasa rääkida ja jagada oma mõtteid olulistel teemadel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Osaluskohvik toob lauale valusad teemad

maintext:
Uudised
Osaluskohvik toob lauale valusad teemad
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 27. oktoober 2016. FOTO: Sigrid Osa Järgmisel neljapäeval toimub Kuressaare kultuurikeskuses juba kuuendat aastat Osaluskohvik, mis on mõeldud noortele ja nooremeelsetele, kes tahavad kaasa rääkida ja jagada oma mõtteid olulistel teemadel.
Tänavu arutatakse seitsmel erineval teemal. Lihtsuses peitub võlu! Kas alati? – teema keskendub noorte vaimsele tervisele ja mõnuainete kasutamisele. Lauas osalevad sotsiaalpedagoog Maret Metsmaa ja psühholoog Eveli Kallas.
Haldusreform – kas võluvits Eesti (noorte) elu edendamiseks või maaelu surm? – teema keskendub haldusreformile ning selle tagamaade selgitamisele ning muutustele, mis noorte elus võib selle tulemusena juhtuda. Lauas löövad kaasa ühinemisnõunik Taavi Kurisoo ja Saaremaa Merispordi Seltsi juhatuse liige Jaanis Prii.
Vanemate haridus mõjutab lapsi
“Kevade“ vs „Nullpunkt“ – teema keskendub haridusele 20. sajandil ja 21. sajandil. Millised on muudatused ja kuidas meie vanematele antud haridus mõjutab noori nende otsuste tegemisel. Lauas osalevad Kuressaare gümnaasiumi õppealajuhataja Maidu Varik ja Aasta klassiõpetaja Merle Lepik.
Majandus = Loome? – teema keskendub sotsiaalsele innovatsioonile ja sotsiaalsetele innovaatoritele. Lauas lööb kaasa Loomesuvila projekti eestvedaja Maris Rebel.
Tuleviku liivakast – keskendub noorte töökasvatusele ning kohtadele, kus noored oma aega veedavad. Noorte mõtteid kuulavad noorsootöötaja Liisi Lõo ja Kuressaare noortekeskuse direktor Arnek Grubnik.
Kultuuriaasta toob põnevust
Ajame laste ja noorte asja – kultuuriaasta 2017 – teema keskendub laste- ja noortekultuuriaasta tegevustele ning tähelepanu keskmes on noor publik ja noor looja. Noori kuulavad rahvakultuurispetsialist Krista Lember ja Saaremaa muuseumi kultuurharidustöö osakonna juhataja Anna-Liisa Õispuu.
„Minule endale meeldib kõige rohkem laste ja noorte kultuuriaasta teema. Mida noored ootavad sellelt järgmiselt aastalt ja milline on nende nägemus. Milliseid asju võiks nende jaoks korraldada ja kuidas nemad väärtustavad laste ja noorte kultuuri,“ rääkis Saare maavalitsuse noorsoonõunik Anneli Meisterson.
Kas noored on vabad?
Valikuvabaduse teemal räägitakse sellest, kuidas noored hõiskavad, et nad on vabad. Kuid kas nad tegelikult ka mõistavad, mida nad ütlevad? Meie ühiskonnas on nii palju norme ja arvamusi, mida meile peale surutakse ja mille kohaselt meil elada kästakse, kuid me peaksime küsima, kas need üldse õiged on. Teema keskendub noorte suhetele ja minapildile. Noortega mõtlevad kaasa noorsoopolitseinik Minna Raun.
Osaluskohvik toimub maailmakohviku meetodil, mis tähendab, et osavõtjad liiguvad laudkondade vahel, et meeldivas keskkonnas teemade üle arutada. Seejärel tehakse kokkuvõtteid. Kokku on üritusele 100 kohta ja see algab 10.50. Osaluskohvikuid peetakse kõikjal üle vabariigi.
Üritust korraldavad Saaremaa Noortekogu ja Kuressaare Linna Noortekogu. Tänavu arutatakse seitsmel erineval teemal. Lihtsuses peitub võlu! Kas alati? – teema keskendub noorte vaimsele tervisele ja mõnuainete kasutamisele. Lauas osalevad sotsiaalpedagoog Maret Metsmaa ja psühholoog Eveli Kallas.Haldusreform – kas võluvits Eesti (noorte) elu edendamiseks või maaelu surm? – teema keskendub haldusreformile ning selle tagamaade selgitamisele ning muutustele, mis noorte elus võib selle tulemusena juhtuda. Lauas löövad kaasa ühinemisnõunik Taavi Kurisoo ja Saaremaa Merispordi Seltsi juhatuse liige Jaanis Prii.“Kevade“ vs „Nullpunkt“ – teema keskendub haridusele 20. sajandil ja 21. sajandil. Millised on muudatused ja kuidas meie vanematele antud haridus mõjutab noori nende otsuste tegemisel. Lauas osalevad Kuressaare gümnaasiumi õppealajuhataja Maidu Varik ja Aasta klassiõpetaja Merle Lepik.Majandus = Loome? – teema keskendub sotsiaalsele innovatsioonile ja sotsiaalsetele innovaatoritele. Lauas lööb kaasa Loomesuvila projekti eestvedaja Maris Rebel.Tuleviku liivakast – keskendub noorte töökasvatusele ning kohtadele, kus noored oma aega veedavad. Noorte mõtteid kuulavad noorsootöötaja Liisi Lõo ja Kuressaare noortekeskuse direktor Arnek Grubnik.Ajame laste ja noorte asja – kultuuriaasta 2017 – teema keskendub laste- ja noortekultuuriaasta tegevustele ning tähelepanu keskmes on noor publik ja noor looja. Noori kuulavad rahvakultuurispetsialist Krista Lember ja Saaremaa muuseumi kultuurharidustöö osakonna juhataja Anna-Liisa Õispuu.„Minule endale meeldib kõige rohkem laste ja noorte kultuuriaasta teema. Mida noored ootavad sellelt järgmiselt aastalt ja milline on nende nägemus. Milliseid asju võiks nende jaoks korraldada ja kuidas nemad väärtustavad laste ja noorte kultuuri,“ rääkis Saare maavalitsuse noorsoonõunik Anneli Meisterson.Valikuvabaduse teemal räägitakse sellest, kuidas noored hõiskavad, et nad on vabad. Kuid kas nad tegelikult ka mõistavad, mida nad ütlevad? Meie ühiskonnas on nii palju norme ja arvamusi, mida meile peale surutakse ja mille kohaselt meil elada kästakse, kuid me peaksime küsima, kas need üldse õiged on. Teema keskendub noorte suhetele ja minapildile. Noortega mõtlevad kaasa noorsoopolitseinik Minna Raun.Osaluskohvik toimub maailmakohviku meetodil, mis tähendab, et osavõtjad liiguvad laudkondade vahel, et meeldivas keskkonnas teemade üle arutada. Seejärel tehakse kokkuvõtteid. Kokku on üritusele 100 kohta ja see algab 10.50. Osaluskohvikuid peetakse kõikjal üle vabariigi.Üritust korraldavad Saaremaa Noortekogu ja Kuressaare Linna Noortekogu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ehkki hooaeg on läbi, hoiab hubane kohvik KURE veel uksi klientide soovil lahti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KURE kohvikus tuleb kirbukas

maintext:
Uudised
KURE kohvikus tuleb kirbukas
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 26. oktoober 2016. Ehkki hooaeg on läbi, hoiab hubane kohvik KURE veel uksi klientide soovil lahti.
Praegu ei ole veel otsustatud, millal talveuneks aeg võetakse, kuid erinevatel üritustel ja nädalalõppudel on klientidele uksed ikkagi valla ka väljaspool hooaega.
Järgmisel laupäeval tuleb KURE kohvikus näiteks kirbukas. Kohvikupidaja Margit Kõrvitsa sõnul on tegu spontaanse ettevõtmisega. Kohatasu ei ole, kuid oma osalemisest peaks ette teatama.
Pidulik kraam kapist välja
“Tekitame pisut elevust siia pimedusse ja teeme KURE kohvikust väikse Flea Marketi, Mercatino, Jarmarka, Flóamarkaðuri ja Kirppise,” tõdes Kõrvits.
Müügihuvilised peaksid kapist välja otsima pidulikuma kraami: kingad, ehted, kleidid, kostüümid, peleriinid, negližeed, kasukad, šampanjapokaalid, karahvinid, kandelaabrid jms. Ilusa ilma korral laienetakse ka tänavale.
Müügipäeval on kohale oodatud kindlasti moehuvilised, kes üles seatud kaupade vastu huvi tunnevad.
“Kui keegi tahab kas või ühte oma kleiti või kingapaari müüa, siis ka see on võimalik,” rääkis Kõrvits.
Kappide tuulutamisel võiks mõelda glamuuri ja enam mitte nii kaugel olevate pidustuste peale.
Lisaks kirbuturule on mõistagi saadavad KURE kohviku palavalt armastatud kohv, ampsud ja muusika. Praegu ei ole veel otsustatud, millal talveuneks aeg võetakse, kuid erinevatel üritustel ja nädalalõppudel on klientidele uksed ikkagi valla ka väljaspool hooaega.Järgmisel laupäeval tuleb KURE kohvikus näiteks kirbukas. Kohvikupidaja Margit Kõrvitsa sõnul on tegu spontaanse ettevõtmisega. Kohatasu ei ole, kuid oma osalemisest peaks ette teatama.“Tekitame pisut elevust siia pimedusse ja teeme KURE kohvikust väikse Flea Marketi, Mercatino, Jarmarka, Flóamarkaðuri ja Kirppise,” tõdes Kõrvits.Müügihuvilised peaksid kapist välja otsima pidulikuma kraami: kingad, ehted, kleidid, kostüümid, peleriinid, negližeed, kasukad, šampanjapokaalid, karahvinid, kandelaabrid jms. Ilusa ilma korral laienetakse ka tänavale.Müügipäeval on kohale oodatud kindlasti moehuvilised, kes üles seatud kaupade vastu huvi tunnevad.“Kui keegi tahab kas või ühte oma kleiti või kingapaari müüa, siis ka see on võimalik,” rääkis Kõrvits.Kappide tuulutamisel võiks mõelda glamuuri ja enam mitte nii kaugel olevate pidustuste peale.Lisaks kirbuturule on mõistagi saadavad KURE kohviku palavalt armastatud kohv, ampsud ja muusika.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaares GOSPA basseinis suri kolmapäeva hommikul lätlane. Samal päeval jäi Vätta poolsaare lähedal merel kadunuks kalamees, kes tõenäoliselt uppus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Kaks veega seotud surma ühe päevaga
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 27. oktoober 2016. Vätta poolsaare lähedal merele läinud ja kadunuks jäänud kalameest jäi kaldale ootama tema paat, mille juures askeldasid täna politseinikud. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaares GOSPA basseinis suri kolmapäeva hommikul lätlane. Samal päeval jäi Vätta poolsaare lähedal merel kadunuks kalamees, kes tõenäoliselt uppus.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: 20.–30. oktoobrini kestavad üleeestilised raamatukogupäevad, mille eesmärgiks tõmmata raamatukogudele tähelepanu. Sellel ajal toimub nendes erinevaid ettevõtmisi: kohtumised, töötoad, ettelugemised, perepäevad ja muudki. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pimekohtingule... raamatuga

maintext:
NÄDALALÕPP
Pimekohtingule... raamatuga
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
20.–30. oktoobrini kestavad üleeestilised raamatukogupäevad, mille eesmärgiks tõmmata raamatukogudele tähelepanu. Sellel ajal toimub nendes erinevaid ettevõtmisi: kohtumised, töötoad, ettelugemised, perepäevad ja muudki.
Selleks, et lugemisvara valik veidi põnevam oleks, korraldasime lugejatele n-ö pimekohtingu raamatuga – laenutada sai kinnises pakis raamatu, et alles kodus avastada, mis selle sees on. Väikesed kleepsud pakil andsid lugejale abistava vihje, et valik päris viltu ei läheks. Pimekohting kestab raamatukogupäevade lõpuni või seni kuni pakke jätkub.
Ootamatuid ja rõõmsaid kohtumisi tuleb nende päevade jooksul raamatukogus veelgi ette. Nii võis esmaspäeval juhtuda, et laenutusletis teenindas teid Hiiu vallavanem Reili Rand või kultuurivaldkonna juht Tiia Liibert.
Üheks peamiseks sihtgrupiks, millele raamatukogud oma tegevuse suunavad, on lapsed. Igal aastal toimub üle-eestiline neljandate klasside parimate ettelugejate võistlus. Selleks, et maakond oleks esindatud, toimus Hiiumaa eelvoor, kus osales 14 neljanda klassi last. Parimaks ettelugejaks valis kolmeliikmeline žürii Suuremõisa lasteaed-põhikooli õpilase Bert Omanni. 22. oktoobril Tallinnas toimunud lõppvõistlusel Bert küll esikolmikusse ei mahtunud, kuid esindas Hiiumaad väärikalt ja on nüüd kindlasti uue kogemuse võrra rikkam.
Raamatukogupäevade ja laste lugemisega seoses on hea välja tuua autorid, kelle raamatuid lapsed meie raamatukogus hea meelega loevad. Nendeks on Aino Pervik, Ilmar Tomusk ja Mika Keränen, ka Astrid Lindgren on läbi aegade populaarne. Lastele meeldivad ka Martin Widmarki LasseMaia detektiivibüroo sarja krimkad ja Jeff Kinney “Ühe äpardi päevikud”.
Täiskasvanud lugejate TOPis on Margit Kilumetsa “Jaak Joala”, D. Lagercrantzi “See, mis ei tapa“, Justin Petrone “Minu Eesti 3. Mis juhtus?” ja Erik Tohvri “Hingevõlg”. Hiiumaa enda autori Helju Petsi viimane, 2015. aastal ilmunud romaan “Meelespead” on selgi aastal palju lugejaid leidnud, järgnedes kohe eelpoolnimetatutele.
Kristel Pärnsalu
Hiiu valla raamatukogu
koolitusspetsialist Autor: NL Reede, 28. oktoober 2016.Selleks, et lugemisvara valik veidi põnevam oleks, korraldasime lugejatele n-ö pimekohtingu raamatuga – laenutada sai kinnises pakis raamatu, et alles kodus avastada, mis selle sees on. Väikesed kleepsud pakil andsid lugejale abistava vihje, et valik päris viltu ei läheks. Pimekohting kestab raamatukogupäevade lõpuni või seni kuni pakke jätkub.Ootamatuid ja rõõmsaid kohtumisi tuleb nende päevade jooksul raamatukogus veelgi ette. Nii võis esmaspäeval juhtuda, et laenutusletis teenindas teid Hiiu vallavanem Reili Rand või kultuurivaldkonna juht Tiia Liibert.Üheks peamiseks sihtgrupiks, millele raamatukogud oma tegevuse suunavad, on lapsed. Igal aastal toimub üle-eestiline neljandate klasside parimate ettelugejate võistlus. Selleks, et maakond oleks esindatud, toimus Hiiumaa eelvoor, kus osales 14 neljanda klassi last. Parimaks ettelugejaks valis kolmeliikmeline žürii Suuremõisa lasteaed-põhikooli õpilase Bert Omanni. 22. oktoobril Tallinnas toimunud lõppvõistlusel Bert küll esikolmikusse ei mahtunud, kuid esindas Hiiumaad väärikalt ja on nüüd kindlasti uue kogemuse võrra rikkam.Raamatukogupäevade ja laste lugemisega seoses on hea välja tuua autorid, kelle raamatuid lapsed meie raamatukogus hea meelega loevad. Nendeks on Aino Pervik, Ilmar Tomusk ja Mika Keränen, ka Astrid Lindgren on läbi aegade populaarne. Lastele meeldivad ka Martin Widmarki LasseMaia detektiivibüroo sarja krimkad ja Jeff Kinney “Ühe äpardi päevikud”.Täiskasvanud lugejate TOPis on Margit Kilumetsa “Jaak Joala”, D. Lagercrantzi “See, mis ei tapa“, Justin Petrone “Minu Eesti 3. Mis juhtus?” ja Erik Tohvri “Hingevõlg”. Hiiumaa enda autori Helju Petsi viimane, 2015. aastal ilmunud romaan “Meelespead” on selgi aastal palju lugejaid leidnud, järgnedes kohe eelpoolnimetatutele.Kristel PärnsaluHiiu valla raamatukogukoolitusspetsialist
Veel artikleid samast teemast »


description: Tallinna Sadama juhatuse esimehe Valdo Kalmu sõnul oli laevaliiklus tagatud 1. oktoobril ning see saab olema tagatud ka edaspidi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Varuplaan: kui riigi laevad jaanuariks ei jõua, renditakse trahviraha eest uued
Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 12. oktoober 2016. Valdo Kalm. FOTO: Delfi Tallinna Sadama juhatuse esimehe Valdo Kalmu sõnul oli laevaliiklus tagatud 1. oktoobril ning see saab olema tagatud ka edaspidi.
„Varuplaan asenduslaevadega on meil kokku lepitud vähemalt aasta lõpuni ja selleks ajaks soovime ära tuua kaks uutest parvlaevadest. Parvlaevaliiklus mandri ja suursaarte vahel saab olema tagatud ka alates jaanuarist – loodetavasti juba uute parvlaevade abil. Kui tõesti peaks juhtuma, et üks või mõlemad uutes laevadest ei jõua ka jaanuari alguseks Eestisse, siis rendime tehastelt saadavate trahvide eest asenduslaevad. Juba täna katavad tehaste makstavad trahvid valdavalt asenduslaevade kulud. Seega olgu ümber lükatud jutt, et saarte vahele jääb sõitma vaid kaks laeva,“ sõnas Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm.
„Mõistame, et kõik elavad meie tegemistele kaasa ja hindame seda. Oleme ise avatud ning püüame pidevalt huvilistele vastata, sest teame, et teema on põnev ja küsimusi olnud palju. Uuel meeskonnal on tulnud ümber lükata näiteks pressiteateid, et uutel laevadel on vanad mootorid. On tulnud kinnitada, et ikka 1.oktoobrit laevad sõidavad ja inimesed saavad veetud ja piletid müüdud. On tulnud kinnitada, et senise vedajaga on meil hea partnerlus ja ka see toimib ladusalt, hindame ka seda. Uued laevad on tehastes valmimas, nende vastuvõtmine sõltub tehaste pingutustest ja meie soovidest tagada laevade kvaliteet. Võimaldame kindlasti Eesti ajakirjanikel lähiajal minna laevadega tutvuma. Tallinna Sadam tajub oma ülesannet ning koostöös oma partneritega, ministeeriumi, laevaomanikega ja meeskonnaga tagame inimeste teenindamise iga võimaliku stsenaariumi puhul,“ kinnitas Kalm.
Kuni käesoleva aasta lõpuni teenindavad Virtsu-Kuivastu liini parvlaevad Hiiumaa ja Ionas ning Rohuküla-Heltermaa liini parvlaevad Regula ja St.Ola. Oktoobrikuus on laevaliikluse teenindamisel kasutusel ka parvlaev Harilaid, mis aitab tagada sujuvama veo Saaremaal toimuvate sündmuste teenindamise. „Varuplaan asenduslaevadega on meil kokku lepitud vähemalt aasta lõpuni ja selleks ajaks soovime ära tuua kaks uutest parvlaevadest. Parvlaevaliiklus mandri ja suursaarte vahel saab olema tagatud ka alates jaanuarist – loodetavasti juba uute parvlaevade abil. Kui tõesti peaks juhtuma, et üks või mõlemad uutes laevadest ei jõua ka jaanuari alguseks Eestisse, siis rendime tehastelt saadavate trahvide eest asenduslaevad. Juba täna katavad tehaste makstavad trahvid valdavalt asenduslaevade kulud. Seega olgu ümber lükatud jutt, et saarte vahele jääb sõitma vaid kaks laeva,“ sõnas Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm.„Mõistame, et kõik elavad meie tegemistele kaasa ja hindame seda. Oleme ise avatud ning püüame pidevalt huvilistele vastata, sest teame, et teema on põnev ja küsimusi olnud palju. Uuel meeskonnal on tulnud ümber lükata näiteks pressiteateid, et uutel laevadel on vanad mootorid. On tulnud kinnitada, et ikka 1.oktoobrit laevad sõidavad ja inimesed saavad veetud ja piletid müüdud. On tulnud kinnitada, et senise vedajaga on meil hea partnerlus ja ka see toimib ladusalt, hindame ka seda. Uued laevad on tehastes valmimas, nende vastuvõtmine sõltub tehaste pingutustest ja meie soovidest tagada laevade kvaliteet. Võimaldame kindlasti Eesti ajakirjanikel lähiajal minna laevadega tutvuma. Tallinna Sadam tajub oma ülesannet ning koostöös oma partneritega, ministeeriumi, laevaomanikega ja meeskonnaga tagame inimeste teenindamise iga võimaliku stsenaariumi puhul,“ kinnitas Kalm.Kuni käesoleva aasta lõpuni teenindavad Virtsu-Kuivastu liini parvlaevad Hiiumaa ja Ionas ning Rohuküla-Heltermaa liini parvlaevad Regula ja St.Ola. Oktoobrikuus on laevaliikluse teenindamisel kasutusel ka parvlaev Harilaid, mis aitab tagada sujuvama veo Saaremaal toimuvate sündmuste teenindamise.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linna elanikud saavad sel sügisel Kudjape jäätmejaamas puulehti ja muid biolagunevaid aia- ja haljastusjäätmeid üle anda tasuta. Jäätmete tasuta üleandmist võimaldatakse Kuressaare linna sisse kirjutatud isikutele juhul, kui jäätmejaama toodud haljastusjäätmete hulgas ei ole muud prügi. Palume kaasa võtta isikut tõendav dokument. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KS: Puulehti saab jäätmejaama viia tasuta


description: Kuressaare ametikool on veerallit korraldanud 17 aastat. Selle korraldamist alustasid meeskonnatööna õpilasesindus ja huvijuht. Hiljem lõid kaasa majutuse ja toitlustuse õppijad, äriõpilased ja paadiehitajad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ametikool lõpetab veeralli korraldamise

maintext:
Uudised
Ametikool lõpetab veeralli korraldamise
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 08. oktoober 2016. Kuressaare ametikool on veerallit korraldanud 17 aastat. Selle korraldamist alustasid meeskonnatööna õpilasesindus ja huvijuht. Hiljem lõid kaasa majutuse ja toitlustuse õppijad, äriõpilased ja paadiehitajad.
Viimased aastad oli see rekreatsioonikorralduse õppijate lõputöö. Samuti sai programmi iga-aastaseks osaks lastehoid vastava eriala lõputööna.
Läbi aastate rongkäigust, kahuripaugust, Kasse- ja alternatiivpaatide rallist koosnevale veeralli põhiprogrammile on otsitud lisa ja proovitud väga erinevaid tegevusi.
On olnud aastaid, kus sild üle vallikraavi on olnud publikut nii täis, et liikumine oli raskendatud.
“Tänaseks oleme jõudnud sinna, kus uudsus ja värskus on aastatega kadunud. Veeralli ei kõneta enam ka paljusid oma maja inimesi,” tõdes ametikooli direktor Neeme Rand.
“Hulle kloune”, kes oma alternatiivsõiduki valmis teeksid ja publiku kohale meelitaksid, on jäänud vähemaks,” lisas Rand.
Sel aastal oli veeralli osa linna sünnipäeva programmist. Kahetunnisele veerallile järgnes kontsert sealsamas kõlakoja juures, see hoidis publikut lossipargis tavapärasest mitu tundi kauem. Lapsehoidjatel oli tänavune aasta kõigi aegade rahvarohkeim.
“Lapsehoidjate edust hoolimata on veeralli seotus meie õppeprotsessidega jäänud ahtaks,” nentis direktor.
Thea Treu tegi veeralli põhikorraldajana ning õpilasesinduse abiga palju tööd, kuid Ranna sõnul ei ole see põhjendatud, et ametikooli huvijuht korraldab linna kultuurielu.
“Seetõttu oleme otsustanud, et tänavune veeralli jäi ametikoolile korraldajana viimaseks. Peame läbirääkimisi teiste asutustega, et korraldamine üle anda. Näiteks võiksid need olla linn või kohalik turismiorganisatsioon,” rääkis Rand.
Saare turismimagnet
Kuressaare Veevärk on aastaid põnevate alternatiivsõidukitega rahvale elamusi pakkunud. Astrid Vaba veevärgist ütles, et nemad ei plaaninud tuleval aastal vallikraavi veerallist osa võtta.
Seda, et üritus on end ammendanud, Vaba ei arvanud. Ta pakkus, et pigem võiks üritus toimuda suvepoole ja sellest võiks saada lausa turismimagnet.
“Kui ma hästi mäletan, siis esimesel aastal me paadivõistluse võitsime. Tänavu jälle. Kui ise korraldad ja ise võidad, siis on võistlus end ammendanud,” sõnas direktor. Viimased aastad oli see rekreatsioonikorralduse õppijate lõputöö. Samuti sai programmi iga-aastaseks osaks lastehoid vastava eriala lõputööna.Läbi aastate rongkäigust, kahuripaugust, Kasse- ja alternatiivpaatide rallist koosnevale veeralli põhiprogrammile on otsitud lisa ja proovitud väga erinevaid tegevusi.On olnud aastaid, kus sild üle vallikraavi on olnud publikut nii täis, et liikumine oli raskendatud.“Tänaseks oleme jõudnud sinna, kus uudsus ja värskus on aastatega kadunud. Veeralli ei kõneta enam ka paljusid oma maja inimesi,” tõdes ametikooli direktor Neeme Rand.“Hulle kloune”, kes oma alternatiivsõiduki valmis teeksid ja publiku kohale meelitaksid, on jäänud vähemaks,” lisas Rand.Sel aastal oli veeralli osa linna sünnipäeva programmist. Kahetunnisele veerallile järgnes kontsert sealsamas kõlakoja juures, see hoidis publikut lossipargis tavapärasest mitu tundi kauem. Lapsehoidjatel oli tänavune aasta kõigi aegade rahvarohkeim.“Lapsehoidjate edust hoolimata on veeralli seotus meie õppeprotsessidega jäänud ahtaks,” nentis direktor.Thea Treu tegi veeralli põhikorraldajana ning õpilasesinduse abiga palju tööd, kuid Ranna sõnul ei ole see põhjendatud, et ametikooli huvijuht korraldab linna kultuurielu.“Seetõttu oleme otsustanud, et tänavune veeralli jäi ametikoolile korraldajana viimaseks. Peame läbirääkimisi teiste asutustega, et korraldamine üle anda. Näiteks võiksid need olla linn või kohalik turismiorganisatsioon,” rääkis Rand.Kuressaare Veevärk on aastaid põnevate alternatiivsõidukitega rahvale elamusi pakkunud. Astrid Vaba veevärgist ütles, et nemad ei plaaninud tuleval aastal vallikraavi veerallist osa võtta.Seda, et üritus on end ammendanud, Vaba ei arvanud. Ta pakkus, et pigem võiks üritus toimuda suvepoole ja sellest võiks saada lausa turismimagnet.“Kui ma hästi mäletan, siis esimesel aastal me paadivõistluse võitsime. Tänavu jälle. Kui ise korraldad ja ise võidad, siis on võistlus end ammendanud,” sõnas direktor.
Veel artikleid samast teemast »


description: Valitsev Eesti meister grupisõidus, saarlane Mihkel Räim sõlmis kaheaastase lepingu Iisraeli meeskonnaga Team Cycling Academy. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mihkel Räim sõlmis lepingu Iisraeli klubiga


description: Kuressaare Ametikooli kokaõpilane Maarja Maripuu võitis eile Londonis lõppenud Euroopa Hotelli- ja Turismikoolide Assotsiatsiooni aastakonverentsil ebaõnnest hoolimata barista võistlusalal pronksmedali. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlane naasis Londonist pronksiga

maintext:
Uudised
Saarlane naasis Londonist pronksiga
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 29. oktoober 2016. Maarja on esimene Eesti esindaja, kes barista erialal AEHT-lt medali toonud. FOTO: erakogu Kuressaare Ametikooli kokaõpilane Maarja Maripuu võitis eile Londonis lõppenud Euroopa Hotelli- ja Turismikoolide Assotsiatsiooni aastakonverentsil ebaõnnest hoolimata barista võistlusalal pronksmedali.
Võistlustel tuli kaheliikmelise loositud tiimi koosseisus valmistada espresso ja cappuccino. Kolmandaks tuli valmistada oma valitud kohvijook korraldajate antud toiduainetest, mida polnud enne teada.
“Võistluste päeval tundsin ennast väga enesekindlalt, kui nägin konkurentide võistlemist, sest ma harjutasin ka selliseid asju, mida siin üldse ei hinnatud. Paljud konkurendid ei tundunud väga enesekindlad,” rääkis Maarja pärast võistluse lõputseremooniat.
“Aga mu partner oli väga nõrk ja tegi espresso asemel topeltespresso ning ajas kohtunike lauda viies mu kohvi ümber,” kirjeldas ta.
Äpardusi juhtus veel
Samuti olid piim ja masin Maripuule võõrad ning nendega oli raske kohaneda.
“Seetõttu läks mul piim natuke nihu: oleks pidanud rohkem vahtu ajama, aga see hakkas liiga kuumaks minema ning enam ei olnud võimalik,” rääkis neiu.
Maarja tunnistas, et seetõttu tuli tal närv sisse ning kohtunikele kohvi viies tal käed värisesid.
Kõige selle tulemusel ei uskunud ta enam medalikohale tõusmisesse. Samas tunnistas neiu, et hõbeda ja kulla võitjad olid väga tasemel ja raske oli neile konkurentsi pakkuda.
Maripuu kokteili koostisosadeks olid pähklisiirup, espresso, vahukoor, sidrunikoor ja purustatud kohviuba.
“Kommentaarideks öeldi, et meie kokteil oli üks paremini õnnestunuid – lihtne ja võluv. Kõigile kohtunikele meeldis ja minu tehnilised oskused olevat olnud väga head,” ütles neiu.
Kuressaare Ametikool osales barista võistlustel esmakordselt. Maripuu valmistus võistlusteks mitmeid nädalaid.
Juhendaja Ülle Tamsalu tõdes, et need võistlused on tõesti üks suur bingoloto. Austriast pärit paarilisele tuli Maripuul õpetada espresso tegemist ning ülejäänud kaks kohvi tegi neiu ise.
“Kolmas koht tuli tänu Maarja kõrgetele tehnikapunktidele ja õnnestunud mystery box coctail’ile,” kinnitas juhendaja.
Võistkonnakaaslase loosimisel ei vedanud ka teisel ametikooli võistlejal. Kokavõistlustel kaasa löönud Loore Kurise üks meeskonnakaaslane ei ilmunud võistluseelsel õhtul välja ja hommikul võistlusel ei teadnud ta midagi ning pesi seetõttu ainult nõusid. Teine Hollandist pärit võistkonnakaaslane oli aga suurepärane.
AEHT aastakonverentsi ja võistlused korraldas Londoni kesklinnas asuv Docklands Academy. Võistlustel tuli kaheliikmelise loositud tiimi koosseisus valmistada espresso ja cappuccino. Kolmandaks tuli valmistada oma valitud kohvijook korraldajate antud toiduainetest, mida polnud enne teada.“Võistluste päeval tundsin ennast väga enesekindlalt, kui nägin konkurentide võistlemist, sest ma harjutasin ka selliseid asju, mida siin üldse ei hinnatud. Paljud konkurendid ei tundunud väga enesekindlad,” rääkis Maarja pärast võistluse lõputseremooniat.“Aga mu partner oli väga nõrk ja tegi espresso asemel topeltespresso ning ajas kohtunike lauda viies mu kohvi ümber,” kirjeldas ta.Samuti olid piim ja masin Maripuule võõrad ning nendega oli raske kohaneda.“Seetõttu läks mul piim natuke nihu: oleks pidanud rohkem vahtu ajama, aga see hakkas liiga kuumaks minema ning enam ei olnud võimalik,” rääkis neiu.Maarja tunnistas, et seetõttu tuli tal närv sisse ning kohtunikele kohvi viies tal käed värisesid.Kõige selle tulemusel ei uskunud ta enam medalikohale tõusmisesse. Samas tunnistas neiu, et hõbeda ja kulla võitjad olid väga tasemel ja raske oli neile konkurentsi pakkuda.Maripuu kokteili koostisosadeks olid pähklisiirup, espresso, vahukoor, sidrunikoor ja purustatud kohviuba.“Kommentaarideks öeldi, et meie kokteil oli üks paremini õnnestunuid – lihtne ja võluv. Kõigile kohtunikele meeldis ja minu tehnilised oskused olevat olnud väga head,” ütles neiu.Kuressaare Ametikool osales barista võistlustel esmakordselt. Maripuu valmistus võistlusteks mitmeid nädalaid.Juhendaja Ülle Tamsalu tõdes, et need võistlused on tõesti üks suur bingoloto. Austriast pärit paarilisele tuli Maripuul õpetada espresso tegemist ning ülejäänud kaks kohvi tegi neiu ise.“Kolmas koht tuli tänu Maarja kõrgetele tehnikapunktidele ja õnnestunud mystery box coctail’ile,” kinnitas juhendaja.Võistkonnakaaslase loosimisel ei vedanud ka teisel ametikooli võistlejal. Kokavõistlustel kaasa löönud Loore Kurise üks meeskonnakaaslane ei ilmunud võistluseelsel õhtul välja ja hommikul võistlusel ei teadnud ta midagi ning pesi seetõttu ainult nõusid. Teine Hollandist pärit võistkonnakaaslane oli aga suurepärane.AEHT aastakonverentsi ja võistlused korraldas Londoni kesklinnas asuv Docklands Academy.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel peeti puudega laste taastusravi ümarlauda, kus Kuressaare linnavalitsus käis välja võimaluse pakkuda tänu eelarve ülejäägile selles valdkonnas täiendavaid võimalusi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Puudega laste taastusravi saab lisarahastust
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 11. oktoober 2016. Reedel peeti puudega laste taastusravi ümarlauda, kus Kuressaare linnavalitsus käis välja võimaluse pakkuda tänu eelarve ülejäägile selles valdkonnas täiendavaid võimalusi.
SA Kuressaare Haigla ravijuht Marje Nelis ütles, et juba selle aasta lõpus püütakse puudega lastele võimaldada nii füsioteraapiat, vesivõimlemist kui psühholoogi abi. “Teenused on samad, aga kuna siiani on maksmine tulnud haigekassa või rehabilitatsiooniteenuse arvelt, siis nüüd paneb linnavalitsus oma eelarve jäägist õla alla,” selgitas ta, lisades, et seega võimaldatakse teenust enamatele lastele ja nende vanematele.
Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalnõunik Monika Sarapuu kinnitas, et ümarlaua põhiline sõnum oli see, et linnavalitsusel on tekkinud raha. “Seni on puudega lapsed saanud teenuseid rehabilitatsiooniplaani alusel, millel on konkreetne kalendriaastas kasutatav summa,” nentis ta.
Istuti koos maha, et arutada, kas spetsialistidel on ajaliselt võimalik mahtusid tõsta. “Leppisime kokku, et osapooled vaevad oma võimalused nädala lõpuks üle ja annavad meile vastukaja,” lisas Sarapuu.
Ta seletas, et tavaliselt eraldab riik lastehoiu teenuste jaoks kohalikele omavalitsustele raha, arvestades puudega laste arvu. Kui tekib raha ülejääk, on Sarapuu sõnul võimalik kasutada seda ka teisteks, täiendavateks teenusteks.
Samuti ei pea kogu jääki just samas kalendriaastas ära kasutama. Praegu on lapsehoiu teenuse jääk umbes 20 000 eurot.
“Ma arvan, et selle aasta sees on võimalik ära kasutada 5000–6000 eurot. Saame selle, mis summast kasutamata jääb, järgmisesse aastasse edasi lükata ja samal eesmärgil kasutada,” arutles Sarapuu. “Sihtrühm on kindel ehk puudega lapsed ja nende vanemad – millegi muu jaoks seda raha kasutada ei tohi.”
Nädala lõpus annavad spetsialistid linnavalitsusele informatsiooni, milliseid teenuseid ja kui suurtes mahtudes nad pakkuda saavad.
Pamela TalziPuudega laste taastusravi saab lisarahastust
Reedel peeti puudega laste taastusravi ümarlauda, kus Kuressaare linnavalitsus käis välja võimaluse pakkuda tänu eelarve ülejäägile selles valdkonnas täiendavaid võimalusi.
SA Kuressaare Haigla ravijuht Marje Nelis ütles, et juba selle aasta lõpus püütakse puudega lastele võimaldada nii füsioteraapiat, vesivõimlemist kui psühholoogi abi. “Teenused on samad, aga kuna siiani on maksmine tulnud haigekassa või rehabilitatsiooniteenuse arvelt, siis nüüd paneb linnavalitsus oma eelarve jäägist õla alla,” selgitas ta, lisades, et seega võimaldatakse teenust enamatele lastele ja nende vanematele.
Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalnõunik Monika Sarapuu kinnitas, et ümarlaua põhiline sõnum oli see, et linnavalitsusel on tekkinud raha. “Seni on puudega lapsed saanud teenuseid rehabilitatsiooniplaani alusel, millel on konkreetne kalendriaastas kasutatav summa,” nentis ta.
Istuti koos maha, et arutada, kas spetsialistidel on ajaliselt võimalik mahtusid tõsta. “Leppisime kokku, et osapooled vaevad oma võimalused nädala lõpuks üle ja annavad meile vastukaja,” lisas Sarapuu.
Ta seletas, et tavaliselt eraldab riik lastehoiu teenuste jaoks kohalikele omavalitsustele raha, arvestades puudega laste arvu. Kui tekib raha ülejääk, on Sarapuu sõnul võimalik kasutada seda ka teisteks, täiendavateks teenusteks.
Samuti ei pea kogu jääki just samas kalendriaastas ära kasutama. Praegu on lapsehoiu teenuse jääk umbes
20 000 eurot. “Ma arvan, et selle aasta sees on võimalik ära kasutada 5000–6000 eurot. Saame selle, mis summast kasutamata jääb, järgmisesse aastasse edasi lükata ja samal eesmärgil kasutada,” arutles Sarapuu. “Sihtrühm on kindel ehk puudega lapsed ja nende vanemad – millegi muu jaoks seda raha kasutada ei tohi.”
Nädala lõpus annavad spetsialistid linnavalitsusele informatsiooni, milliseid teenuseid ja kui suurtes mahtudes nad pakkuda saavad. SA Kuressaare Haigla ravijuht Marje Nelis ütles, et juba selle aasta lõpus püütakse puudega lastele võimaldada nii füsioteraapiat, vesivõimlemist kui psühholoogi abi. “Teenused on samad, aga kuna siiani on maksmine tulnud haigekassa või rehabilitatsiooniteenuse arvelt, siis nüüd paneb linnavalitsus oma eelarve jäägist õla alla,” selgitas ta, lisades, et seega võimaldatakse teenust enamatele lastele ja nende vanematele.Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalnõunik Monika Sarapuu kinnitas, et ümarlaua põhiline sõnum oli see, et linnavalitsusel on tekkinud raha. “Seni on puudega lapsed saanud teenuseid rehabilitatsiooniplaani alusel, millel on konkreetne kalendriaastas kasutatav summa,” nentis ta.Istuti koos maha, et arutada, kas spetsialistidel on ajaliselt võimalik mahtusid tõsta. “Leppisime kokku, et osapooled vaevad oma võimalused nädala lõpuks üle ja annavad meile vastukaja,” lisas Sarapuu.Ta seletas, et tavaliselt eraldab riik lastehoiu teenuste jaoks kohalikele omavalitsustele raha, arvestades puudega laste arvu. Kui tekib raha ülejääk, on Sarapuu sõnul võimalik kasutada seda ka teisteks, täiendavateks teenusteks.Samuti ei pea kogu jääki just samas kalendriaastas ära kasutama. Praegu on lapsehoiu teenuse jääk umbes 20 000 eurot.“Ma arvan, et selle aasta sees on võimalik ära kasutada 5000–6000 eurot. Saame selle, mis summast kasutamata jääb, järgmisesse aastasse edasi lükata ja samal eesmärgil kasutada,” arutles Sarapuu. “Sihtrühm on kindel ehk puudega lapsed ja nende vanemad – millegi muu jaoks seda raha kasutada ei tohi.”Nädala lõpus annavad spetsialistid linnavalitsusele informatsiooni, milliseid teenuseid ja kui suurtes mahtudes nad pakkuda saavad.Pamela TalziPuudega laste taastusravi saab lisarahastustReedel peeti puudega laste taastusravi ümarlauda, kus Kuressaare linnavalitsus käis välja võimaluse pakkuda tänu eelarve ülejäägile selles valdkonnas täiendavaid võimalusi.SA Kuressaare Haigla ravijuht Marje Nelis ütles, et juba selle aasta lõpus püütakse puudega lastele võimaldada nii füsioteraapiat, vesivõimlemist kui psühholoogi abi. “Teenused on samad, aga kuna siiani on maksmine tulnud haigekassa või rehabilitatsiooniteenuse arvelt, siis nüüd paneb linnavalitsus oma eelarve jäägist õla alla,” selgitas ta, lisades, et seega võimaldatakse teenust enamatele lastele ja nende vanematele.Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalnõunik Monika Sarapuu kinnitas, et ümarlaua põhiline sõnum oli see, et linnavalitsusel on tekkinud raha. “Seni on puudega lapsed saanud teenuseid rehabilitatsiooniplaani alusel, millel on konkreetne kalendriaastas kasutatav summa,” nentis ta.Istuti koos maha, et arutada, kas spetsialistidel on ajaliselt võimalik mahtusid tõsta. “Leppisime kokku, et osapooled vaevad oma võimalused nädala lõpuks üle ja annavad meile vastukaja,” lisas Sarapuu.Ta seletas, et tavaliselt eraldab riik lastehoiu teenuste jaoks kohalikele omavalitsustele raha, arvestades puudega laste arvu. Kui tekib raha ülejääk, on Sarapuu sõnul võimalik kasutada seda ka teisteks, täiendavateks teenusteks.Samuti ei pea kogu jääki just samas kalendriaastas ära kasutama. Praegu on lapsehoiu teenuse jääk umbes20 000 eurot. “Ma arvan, et selle aasta sees on võimalik ära kasutada 5000–6000 eurot. Saame selle, mis summast kasutamata jääb, järgmisesse aastasse edasi lükata ja samal eesmärgil kasutada,” arutles Sarapuu. “Sihtrühm on kindel ehk puudega lapsed ja nende vanemad – millegi muu jaoks seda raha kasutada ei tohi.”Nädala lõpus annavad spetsialistid linnavalitsusele informatsiooni, milliseid teenuseid ja kui suurtes mahtudes nad pakkuda saavad.
Veel artikleid samast teemast »