title: Ott Sepp: "Maailm on hälvikuid täis ja koomiku jaoks on see puhas kuld"

maintext:
"Nali ei lõpe mitte kunagi otsa. Iga uue nähtuse kohta tekib juurde sada uut nalja. Me elame väga rajul ajal – tee ajaleht lahti ja muudkui küta. Maailm on hälvikuid täis ja koomiku jaoks on see puhas kuld," rõõmustab Ott Sepp.
«Kui näeme kolleegidega mõnda kummaliselt käituvat inimest või jaburat sündmust, oleme ikka mõelnud, et kui seda nüüd laval esitada, siis vist keegi ei usuks. Aga elus, näed, nii on. Elu on lahe!» «Olen väga kinnine inimene, tuttavad on öelnud minu kohta lausa autist. Kodus on tekkinud probleeme, sest olen liiga vaikne.» «Üritan naise-lapse-muude-tööde-kõrval lihtsalt leida selle aja, mil köögilaua taga pooliku korbatanud pudrutaldriku ja äädikakärbestest ümbritsetud õunamahlaklaasi vahel oma lollid ideed ära vormistada.» (Aldo Luud)
Eestlase ausõna, et rohkem "Tujurikkujat" ei tule?
"Tujurikkujat" rohkem ei tule! See on absoluutselt kindel. Oleme "Tujurikkuja" lõpetamist arutanud juba teisest saatest alates ja iseenesest on tore, et seda ikkagi tervelt seitse aastat tegime. Aga ühtegi tuuri, jätkuosa või reuniooni ei saa olema.
Ma tahan aga rõhutada, et "Tujurikkuja" polnud ainult mina ja Märt Avandi. "Tujurikkuja" tugevasse loomingulisse tuumikusse kuulusid Õ-Fraktsioon ning operaatorid ja kunstnikud, kes olid meiega algusest lõpuni.


title: USA luurejuht: Põhja-Korea ei muutu kunagi tuumavabaks riigiks

maintext:
Clapperi sõnul on Põhja-Korea valitsus paranoiline ja peab tuumarelva endale hädavajalikuks. Luurejuhi arvates tasuks Põhja-Koreale pakkuda tehingut, kus tuumarelvade hulga vähendamisel saavad põhjakorealased majandusabi.
Clapper tunnistas seda eile New Yorgis välispoliitika mõttekoja Council on Foreign Relations kutsel peetud kõnes, vahendas BBC.
USA luurejuht James Clapper tõdes, et USA jõupingutused sundida Põhja-Koread tuumarelvadest loobuma ei kanna ilmselt kunagi vilja.
Ühendriikide välisministeeriumi pressiesindaja John Kirby kinnitas vastuseks Clapperi avaldusele, et USA poliitika Põhja-Korea suhtes ei muutu.
USAl on plaanis paigutada Lõuna-Koreasse raketitõrjesüsteem THAAD. Samuti avaldatakse Põhja-Koreale survet, et see asuks tuumarelva asjus kõnelustesse USA, Venemaa ja enda naaberriikidega.

fasttext_language: et


description: Sokisahtel on täis erinevaid põnevaid sokke igale maitsele: värvilised meestele ja lipsudega naistele, mugavad, peaaegu nähtamatud sokid ja sellised, mis lausa nõuavad tähelepanu.

title: Vabandust, tüdrukud, deidin ainult modellidega ehk Kuidas anda sokkidega oma arvamust edasi?


title: AUTOSÕIDU ABC: kõige suuremad riskid parklas ja õnnetusjuhtumi õige lahendamine

maintext:
Eesti Liikluskindlustuse Selts on analüüsinud statistikat ning raalinud välja kohad, kus kõige rohkem plekimõlkimisi ette tuleb ning nädalapäevad ja kellaajad, millal on kõige suurem tõenäosus olla osaline mõnes parkla-avariis. Spetsialistid jagavad omalt poolt soovitusi, kuidas parklaõnnetusi vältida ning mida teha, kui auto on avariisse sattunud. 37% kõikidest liikluskindlustusjuhtumitest on seotud parkimisega. Mitte kõik autojuhid ei anna pisematest parklas toimunud plekimõlkimistest kindlustusele või politseile teada. Ka ei ole veel jõutud kaardistada kõiki Eestis asuvaid autoparklaid, juhtumeid loetakse ja põhjusi analüüsitakse 77 suure autoparkla põhjal, mis seni registrisse on kantud. KÕIGE OHTLIKUMAD ON KAUBANDUSKESKUSTE PARKLAD
37% kõikidest liikluskindlustusjuhtumitest on seotud parkimisega. Juhtumite arvu poolest on suuremate kaubanduskeskuste parklad võrdsed liiklusrohkemate ristmikega.
Võrreldes tänavatel ja ristmikel toimunud õnnetustega on kaubanduskeskuste parklates toimunud juhtumitel isikukahjusid harvem ja parkimisjuhtumite kahjunõuete summad ligi 40% võrra väiksemad. Siinjuures on oluline märkida, et see 37% hõlmab vaid kohustusliku liikluskindlustuse osa ning kui sellele lisada vabatahtliku sõidukikindlustuse osa ehk kaskokindlustusega seotud kahjude osa, on see arv palju suurem.


title: Riigi üheksa kuu tulud olid 8,1 protsenti suuremad kui aasta tagasi

maintext:
Rahandusministeeriumi andmetel laekus riigile üheksa kuuga tulusid 6,37 miljardit eurot. See on 478,2 miljonit eurot ehk 8,1 protsenti rohkem kui eelmise aasta septembri lõpuks. Tänavu aastaks on riigieelarvega planeeritud riigi tulude mahuks koos edasiantavate tuludega 8,84 miljardit eurot ning kulude mahuks koos eelmisest aastast ülekantud vahenditega 9,04 miljardit eurot. Maksu- ja tolliamet kogus tänavu üheksa kuuga maksudena 5,6 miljardit eurot, mis on 6,8 protsenti ehk 355,7 miljonit eurot rohkem kui mullu sama ajaga. Tööjõumakse – sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakseid ja üksikisiku tulumaksu, millest suurem osa kantakse üle omavalitsustele – laekus üheksa kuuga 2,93 miljardit eurot, mida on mullu sama ajaga võrreldes 5,9 protsenti rohkem. Sotsiaalmaksu üheksa kuu laekumine kasvas mullusega võrreldes 6,4 protsenti 1,91 miljardile eurole, käibemaksu laekumine kasvas 3,6 protsenti 1,46 miljardile eurole. Aktsiiside laekumine kasvas 10,8 protsenti 722,5 miljonile eurole. Edasiantavaid makse laekus kokku 936,7 miljonit eurot, mida on 6,6 protsenti rohkem kui möödunud aastal sama ajaga.
Mittemaksulisi tulusid on aasta algusest laekunud 771,4 miljonit eurot, mis on 122,5 miljonit eurot rohkem kui eelmisel aastal. Kaupu ja teenuseid müüdi 122,3 miljoni euro eest ja muid tulusid laekus 92,2 miljonit eurot. Saadud toetused moodustasid septembri lõpus 489 miljonit eurot, millest Euroopa Liidu ja muud välistoetused olid 478,6 miljonit eurot ning sisemaised toetused 10,4 miljonit eurot. Tänavu on välisvahendeid laekunud 38,7 protsenti ehk 133,5 miljonit eurot rohkem kui möödunud aastal. Suurima osa ehk ligi poole välistoetuste laekumisest moodustavad ELi struktuurivahendid summas 239,5 miljonit eurot. Euroopa Põllumajandusfondi laekumiste maht on 118,2 miljonit eurot ja muid põllumajandustoetusi on laekunud 83,7 miljonit eurot.
Kulusid tehti üheksa kuuga kokku 6,21 miljardit eurot, sealhulgas välisvahendite arvel 353,3 miljonit eurot. Suurima osa kuludest moodustasid väljamakstud toetused summas 2,99 miljardit eurot, sealhulgas välisvahendite arvel 249,6 miljoni euro ulatuses. Muudeks tegevuskuludeks suunati 2,02 miljardit eurot, millest suurema osa moodustavad edasiantavad maksud, maksed ja muud tasud kohaliku omavalitsuse üksustele, haigekassale, töötukassale ning teistele asjaomastele asutustele. Tööjõu- ja majandamiskulude maht moodustas 1,01 miljardit eurot kasvades aastaga 2,9 protsenti. Tööjõukulude maht kasvas 5,8 protsenti, ulatudes 541,5 miljoni euroni (kindlaksmääratud vahenditest 449,3 miljonit eurot) ja majandamiskulude maht vähenes 0,2 protsenti, moodustades septembri lõpus 470 miljonit eurot (sealhulgas kindlaksmääratud vahenditest 371,8 miljonit eurot). Investeeringuteks suunati üheksa kuuga 209,5 miljonit eurot, mis oli 27,2 protsenti ehk 78,2 miljonit eurot vähem kui eelmisel aastal. Riigiasutused investeerisid ise 177,8 miljonit eurot (55,1 protsenti eelarvest), mida on 7,3 protsenti ehk 14 miljonit eurot vähem kui mullu sama ajaga. Investeeringutoetusi anti kaks kolmandikku vähem kui aasta tagasi ehk 31,6 miljoni euro ulatuses. Investeeringute maht on viimase kuue aasta madalaimal tasemel, mis suuresti tuleneb välisvahendite toel tehtavate investeeringute väiksemast mahust. Eelmisel, Euroopa Liidu aastate 2007.–2013. rahastusperioodil suunati välisvahendeid käimasolevast, aastate 2014.–2020. perioodist oluliselt suuremas mahus investeeringuteks, sealhulgas haridus- ja sotsiaaltaristu, transpordi- ja keskkonnataristu arendamiseks. Käimasoleval rahastusperioodil suunatakse toetusi senisest rohkem teenuste väljatöötamiseks ja edendamiseks, nagu tööturu- ja haridusmeetmed, koostöö- ja teadusprogrammid ja muud inimestele suunatud arengu- ja nõustamisprogrammid, ning taristuinvesteeringuteks suunatakse vahendeid varasemast vähem. Riigiasutuste investeeringuid kokku on tänavu aastaks planeeritud 322,9 miljonit eurot, millest ligi poole moodustavad majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi peamiselt riigimaanteede ehituseks ja parenduseks kavandatud vahendid summas 141 miljonit eurot. Üheksa kuuga on kasutatud 94,7 miljonit eurot ehk 67,2 protsenti. Investeeringute kasutamine on igal aastal suhteliselt sarnase trendiga, kus väljamaksed kasvavad aasta teises pooles seoses suuremahuliste investeeringute allhangetega ning suve- ja sügishooajal tehtud tööde lõpetamisega. Välistoetusi koos ettemaksetega maksti välja 353,3 miljonit eurot, millest 222,8 miljonit moodustasid struktuuritoetused. Kõige enam tehti välisvahenditest väljamakseid majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas summas 119,2 miljonit eurot peamiselt ettevõtluse tugevdamiseks ja transpordi arendamiseks. Maaeluministeeriumi valitsemisala väljamaksed ulatusid 91,4 miljoni euroni, millest enamik suunati perioodi 2014–2020 maaelu arengukava ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava tegevuste tarbeks. Perioodi toetusmeetmete käivitamise tegevused on lõpusirgel ja pikemaajalise elluviimise järel saab hakata seirama tulemuste saavutamist /on võimalik hakata seirama rakendamise pikema edenemise järel. Kogu käimasoleval, 2014.–2020. aasta finantsperioodil saab Eesti kasutada 4,4 miljardi euro ulatuses struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid ning lisaks saab taotleda vahendeid eri programmidest ja fondidest, millest varasemaga sarnase taotlemisedukuse korral võivad Eesti taotlejad saada projektide elluviimiseks hinnanguliselt ligi kahe miljardi euro ulatuses vahendeid. Likviidseid finantsvarasid ehk hoiuseid ja võlakirju oli riigikassas septembri lõpu seisuga 1,37 miljardit eurot, mida oli 102,6 miljonit eurot ehk 7 protsenti vähem kui eelmise aasta septembris. Likviidsusreservis oli 941,0 miljonit ning stabiliseerimisreservis 406,1 miljonit eurot. Võrreldes 2015. aasta lõpu seisuga suurenes riigikassa hallatavate likviidsete varade maht 219,8 miljoni euro võrra ehk 19,2 protsenti.


authors: Reuters Scanpix

description: Leedu rahvas hääletas pühapäeval lõppenud korralistel parlamendivalimistel muudatuste poolt. Valimised võitis Talurahva ja Roheliste Liit (LPGU), mis saab esialgsetel andmetel 141kohalises Seimis 56 saadikukohta. Seni see erakond ei kuulunud sinna.

title: Leedulased hääletasid muutuste poolt

maintext:
Leedu president Dalia Grybauskaite ütles eile pärast kohtumist Talurahva ja Roheliste Liidu juhtidega, et soovib erakonnalt läbipaistva ja vastutustundliku võimuliidu moodustamist.
Senise valitsuse juhtpartei – sotsiaaldemokraadid – sai hävitavalt lüüa. Neil on Seimi uues koosseisus vaid 17 saadikukohta.
Leedu rahvas hääletas pühapäeval lõppenud korralistel parlamendivalimistel muudatuste poolt. Valimised võitis Talurahva ja Roheliste Liit ( LPGU ), mis saab esialgsetel andmetel 141kohalises Seimis 56 saadikukohta. Seni see erakond ei kuulunud sinna.
LPGU liider Ramunas Karbauskis ütles pärast kohtumist presidendiga, et tema juhitaval parteil on riigipea absoluutne usaldus.
Ta märkis, et esialgu on veel vara rääkida peaministri ja teiste valitsusliikmete kandidaatidest, sest valitsuskoalitsioon on veel moodustamata.


authors:
Tiina Kõrtsini
Teet Malsroos

description: "Väga püüdlik laps, aga suhteliselt kramplik – ma ei tea, kas mina ka kogu aeg nii krampis olekus olen," naerab laulja ja näitleja Anne Maasik, kes jälgis pühapäeva õhtul huviga noore kolleegi Inga Lunge etteastet näosaates.

title: Anne Maasik: nii sassis peaga, kui Inga Lunge, mina lavale ei läinud!

maintext:
"Mõned mu tuttavad olid väga vihased ja ütlesid, et kuidas niimoodi ikkagi võib, sest see laul on mõnedele lausa püha," kõneleb Anne hinnangutest, mida ta tolle õhtu jooksul oma lähiringist kuulis.
"Ma saan neist ka aru, aga selle jutu peale saatsin nad metsa. Ütlesin, et mina ei solvu millegi peale ning Ernst Ennot ei saa ka keegi ära solkida – tema lihtsalt on, ja et võtku nüüd kõik Inga etteastet rahulikult!"
"Eks lihtsaid asju olegi raske teha."
Anne tõdeb viisakal toonil, et toda numbrit oli iseenesest üsna huvitav näha, kuid maksimumpunkte ta noorele kolleegile siiski andma ei kipu.
"Inga tegi mind ülipüüdlikult, aga trampivalt sõdurlik mulje jäi kogu etteastest," muheleb ta. "Kohati sai ta enam-vähem tämbri kätte, kuid sõnadest ma aru ei saanud. Olen oma arust selge diktsiooniga."
ORIGINAAL JA KOOPIA: «Ingat oli püütud küll minuga sarnaseks teha, aga naersin, et nii sassis peaga, kui tema, ma ikka lavale ei läinud,» muigleb vägeva häälega näitleja Anne Maasik. «Olen muidu, mis olen, aga enne esinemist kammin alati juuksed ära!» (Tiina Kõrtsini)
Ingal oli Anne arvates siiski raske seda lavanumbrit luua. "Eks lihtsaid asju olegi raske teha," sõnab ta heasüdamlikult naerdes. "Nende keeruliste numbritega, kus on tantsu ja liikumist, mida nad näosaates teevad, on märksa lihtsam hakkama saada."
Seesama lihtsus, millest Anne räägib, näis tema sõnul ka grimeerijail üle jõu käivat. Tema enda ja aegade jooksul Anne kontsertidel "Rändaja õhtulaulu" kitarriga saatnud Heikki-Rein Veromanni välimuse jäljendamisega näosaate numbris pole Anne kaugeltki rahul.
"Heikki kuju oli näosaates küll täielik paroodia, teda poldud püütud isegi väliselt sarnasemaks teha," lausub ta. "Ingat oli küll püütud minuga sarnaseks teha, aga naersin, et nii sassis peaga, kui tema, ma ikka lavale ei läinud. Olen muidu, mis olen, aga enne esinemist kammin alati juuksed ära!"
"Mõni sai laulule lõpuks pihta!"
Samal ajal, kui Anne iseenda parodeerimist teleekraanilt jälgis, luges tema poeg Hannes internetikommentaare ja andis emale teada, mida publik asjaloost arvab.
"Rahvale Inga meeldis, osa kommentaare olid sellisedki, et nad Anne Maasikut silma otsaski ei salli ning nüüd Inga laulis ometigi selle laulu nauditavaks," sõnab Anne leebe irooniaga.
"Küllap mõni sai siis laulule lõpuks pihta ka! Kui mina laulvat, siis pidid külmajudinad mööda selga jooksma, sest see pidi nii õudne olema! Seda ütles ju Tanjagi, et on kolm korda proovinud kuulata, aga pole suutnud lõpuni kuulata. Peab see ikka vägev laul olema, ise pole sellest arugi saanud!"
Tulnuks Inga enne "Rändaja õhtulaulu" etteastet Anne juurde nõu ja abi järele, saanuks ta tõenäoliselt nii mõnegi õpetussõna kaasa.


authors: Panthermedia Scanpix

description: Kaunite ja säravate juuste nimel on nõus vaeva nägema iga naine. Kuid – ettevaatust! Juuste pesemine, kuivatamine ja stiliseerimine võivad kasu asemel hoopis kahju tuua. Portaal  Yahoo! Shine toob välja kümme suuremat viga, mida juuste eest hoolitsemisel tehakse. Püüa neid vältida!

title: Kümme kõige hullemat asja, mida juuste eest hoolitsemisel peaksid vältima

maintext:
* Kammid ainult juukseotsi. Juuste liigne kammimine võib põhjustada juuksekarvade murdumist, kuid peanaha loomulik rasu on üks parimaid palsameid. Masseeri peanahka puidust harjastega harjaga, et stimuleerida vereringet ja juuste kasvu ning harja juukseid juurtest otsteni.
* Sa ei kammi juukseid enne nende pesemist. Juuksed on märjana eriti nõrgad ja märjad juuksed lähevad ka kergemini sassi. Juuksepusade vältimiseks kammi oma kiharaid enne juustepesu. Kui sul on harjumus kammida juukseid duši all, kanna enne kammimist juustesse palsam, tee sõrmedega suuremad pusad lahti ja kasuta enne juuste loputamist ainult laiade piidega kammi.
* Kasutad palsamit liiga palju. Üks levinumaid vigu on see, et palsamit kasutatakse liiga palju. Loputa juukseid pärast palsami pähe kandmist nii kaua, kuni vesi on täiesti puhas.
* Kuivatad juukseid rätikuga liiga intensiivselt. Enamik stiliseerimistooteid tuleb kanda otse rätikuga kuivatatud juustesse. Pea aga meeles, et juuste liigne hõõrumine rätikuga võib muudab juuksed tuhmiks, kergemini sassi minevaks ja lõhenevaks. Kuivata juukseid rätikuga õrnalt ja tõmba sõrmed läbi juukseotste. Su juuksed kuivavad küll kauem, aga see on neile kasulikum.
* Sa ei kasuta kuumakaitset pakkuvaid tooteid. Kuumus on juustele üks ohtlikumaid asju juustele. Kui sa ilma fööni, koolitaja või sirgendajata ei saa, kasuta juuste kaitsmiseks kuumakaitset pakkuvaid tooteid.
* Kasutad sirgendajat niisketes juustes. Märjad juuksed ja kuum sirgendaja ei sobi kokku. Sama kehtib ka koolutaja kohta. Kuumad rauad kõrvetavad niiskete juuste karvanääpsud ära ning tulemuseks on nõrgad ja katkised juuksekarvad. Enne juuste sirgendamist või koolutamist tuleks juuksed täiesti kuivatada. Ka siis, kui sul on kiire.
* Kasutad juukselakki enne juuste stiliseerimist. Kas oled tähele pannud, et juuksed sisisevad natuke, kui enne koolutaja või sirgendaja kasutamist lasid juustesse lakki või vahtu? Juukselakkides ja teistes stiliseerimistoodetes on alkoholi, mis hakkab kuuma käes kõrbema. Kasuta pihustit alati pärast sirgendamist või koolutamist.
* Tupeerid regulaarselt juukseid. Juustele aeg-ajalt tupeerides volüümi anda pole paha, kuid regulaarne tupeerimine lõhub juukseid. Tupeerimise asemel otsi poelettidelt volüümi andvaid juuksehooldusvahendeid.


authors: Kuvatõmmis Youtube

title: VIDEO | 10 maailma kõige ohtlikumat maanteed

maintext:
Need 10 teelõiku on sellised, kus sa ilmselt ise autoroolis olla ei tahaks. Kui sa just pole adrenaliinisõltlane. Ülevaade on ilmunud TheRichest'i YouTube'i kanalil.
Üks kümnest ohtlikumast maanteest ja meile üks lähemaid on 4,3 km pikkune teelõik, mis ühendab Prantsusmaa maismaad Noirmoutier' saarega. Teatud ajal jätab see tee igati ontliku ja ohutu mulje, kuid see on petlik.
Nimelt kaob tee tõusu ajal üleni vee alla – ja seda juhtub kaks korda päevas. Kui oled valinud tee läbimiseks vale aja, siis on üsna võimalik, et su auto lõpetab koos sinuga Atlandi ookeani põhjas.
Ja isegi kui valid loodete suhtes õige aja, siis on selle lõigu läbimine ikkagi väljakutse, sest tee on ju pidevalt märg ja adrust libe kui jää.
Millised ja miks on teised maailma kõige ohtlikumad teelõigud, vaata allolevast videost.


authors:
Paul Hackett
Vanaema Külli

description: Poptäht Kylie Minogue ei kavatse enne oma peigmehega abielluda, kui Austraalia muudab homoabielud seaduslikuks, teatas BBC.

title: Kylie ei abiellu enne, kui Austraalia lubab homodel ametlikult paari minna

maintext:
Kõrtsi tuleb mees, tema järel jaanalind ja märg kass. Mees tellib, sööb ja joob, pärast tuleb oober arvega. Mees võtab taskust raha ja annab sellele pilku heitmata ooberile täpse summa. Teisel õhtul sama lugu: mees annab jälle raha lugemata täpse summa. Kolmas õhtu jällegi. Nüüd ei pea oober enam vastu ja hakkab pärima, et kuidas mees oskab alati taskust täpse summa võtta ja miks tal jaanalind ja kõuts sabas käivad. Mees ohkab ja jutustab, et leidis pööningult vana kannu, tegi lahti, sealt lendas välja d˛inn. Nagu kombeks on, täitis d˛inn kolm soovi. "Nojah, mida sa soovisid?"
"Esimene soov oli, et mul oleks taskus niipalju raha, kui hetkel tarvis on. Olgu see siis kõrtsiarve või siis raha Rolls-Roysi jaoks." "Vapustav!... Ja teine ja kolmas soov?" "Pikajalgne linnuke ja märg kiisuke, kes alati mu kõrval oleksid..." ohkab mees.


title: Jose Mourinho ajakirjanikele: teie "Einsteinide" arvates sai halvimast jalgpallurist Pogbast hetkega parim

maintext:
Pärast eile Manchester Unitedi võitu ja palju kriitikat saanud Paul Pogba esitust ei jätnud Jose Mourinho võimalust kasutamata, et pärast rõõmustavat tulemust meedia kallal norida.
"Teie arvates, ma mõtlen siin kohal meediat üldiselt - eriti neid Einsteine, sai halvimast mängijast Pogbast 48 tunniga väga hea jalgpallur," alustas Mourinho mängujärgsel pressikonverentsil. "Tõsi on aga see, et me oleme kogu aeg teadnud, et ta on väga hea mängija."
"Samuti on ka selge, et ta vajab aega saavutamaks see tase, milleks ta reaalselt võimeline on. Ta ei olnud masenduses, kui meedia teda materdas. Ta jäi rahulikuks ning ma usun, et siit läheb asi ainult paremaks," sõnas 53-aastane portugallane.
Ta lisas, et jäi eilse 4:1 võiduga Fenerbache üle kindlasti rahule ning äärmiselt tähtis oli enne Türgis peetavad kordusmängu võit kätte saada.


authors:
Facebook Rene Kaalo
Uskumatu

title: USKUMATU! Mees leidis tänavalt 520 eurot ja otsib Facebookis selle omanikku

maintext:
"Mõtlesin, et kuidas see võimalik on. Kuidas kellelgi üldse 500-eurone on, neid ei liigu väga. Arvasin, et see on mingi piilukaamera nali. Jäin seisma ja vaatasin ümber enda, aga keegi välja ei jooksnud."
"Sõitsin hommikul autoga tööle, tulin autost välja ja nägin maas mingit sodi. Ma ikka võtan sodi üles, sest ma ise töötan seal linnakus ja mulle meeldib, kui seal puhas on. Võtsin selle sodi kätte, mõtlesin, et viskan selle prügikasti, vaatasin, et seal vahel on 500-eurone, 20-eurone ja mingi paber," räägib mees üllatavast leiust.
Täna hommikul kella 9 paiku leidis Ülemiste City linnakus töötav Rene kontori lähistelt tänavalt 520 eurot ja ruudulise paberi. Nüüd on mees asunud Facebookis raha õiget omanikku otsima, et see talle tagastada.
"Minu jaoks on see elementaarne, et leitud asi tagastatakse," räägib Rene, et raha endale jätmine ei tulnud talle mõttessegi.
Mees lisas postitusele ka hashtag-sildikese oma töökoha nimega, et otsijal oleks lihtsam Rene üles leida ning tema kontorisse rahale järele minna. See tekitas aga paljudes kommenteerijates kahtlusi, justkui üritaks ta halva nalja arvelt oma ettevõttele reklaami teha.
"See on juba naljaks muutunud, aga ma lihtsalt mõtlesin, et keegi kaotas ära oma raha ja ma annan tagasi talle selle," on mees õelate kommentaaride üle pahane.
Rene arvates võis raha ära kaotada mõni Ülemiste City's töötav inimene. "Kuna me kõik seal linnakus töötame, siis on elementaarne, et n-ö oma küla inimestele annad tagasi temale kuuluvad asjad."
Esimesed raha kaotajani viivad vihjed on juba laekunud
Rene sõnul asub leiukoha lähedal R-Kiosk, mille teenindaja õde on juhuslikult ka tema tuttav ning arvab teadvat, kes võiks olla raha omanik. "Ta helistas mulle, et seal käib üks püsiklient ostmas iga päev midagi. Ta oli käinud peale lõunat küsimas, ega keegi pole raha leidnud. Ma andsin oma telefoninumbri sellele R-Kioski müüjale, et kui see härrasmees tuleb sinna homme või ülehomme jälle midagi ostma , siis ta saab mulle helistada," räägib Rene.
Raha kättesaamiseks tuleb härrasmehel vaid teada, mis on kokkuvolditud ruudulise paberi peal kirjas. "Mul on raha kontoris topsis, ta tuleb ütleb parooli ja saab oma asjad kätte. Väga lihtne!"


title: Lülita end mõneks tunniks välja ning pühendu tervisele ja puhkusele!

maintext:
Looduskaunil Viimsi poolsaarel asuv Tallinn Viimsi SPA on justkui maapealne paradiis, kus on arvestatud kõigi külastajate soovide ja vajadustega. See on koht, kus aeg täielikult maha võtta ning pühenduda tervisele ja puhkusele.
Et end kiiresti puhkuselainele häälestada, leiab spaast muljetavaldava spaa- ja saunakeskuse, kus erinevad basseinid ja saunad teevad oma töö ning pühivad stressi kiiresti õlgadelt. Veeparadiis võtab külastajad oma hellitavasse rüppe ja puhastab meeli auru-, kolme leili-, soolakivi-, puukütte- ja kadakasaunaga. Lisaks saad end turgutada läbi veealuste jugamassaažide ja massaažitoolide. Samuti on külastajate päralt puhkenurgad soojade lamamistoolidega ning spaabaar, kus saab keha kinnitada ja värskendavaid jooke nautida.
Vaata head pakkumist Viimsi SPA-sse SIIT!


title: Šakro - Venemaa kurjategijate kõrgeim juht

maintext:
Šakro Molodoi temaatika on sedavõrd kuumaks muutunud, et viimase kuu jooksul on temast räägitud Venemaa ajakirjanduses peaaegu iga päev. Maffiabossi vahi all pidamist on esialgu pikendatud 15. novembrini.
Venemaa kurjategijate liider Šakro Molodoi ehk Šakro Noorem istub alates käesolevast suvest taas trellide taga, kuid seoses tema kohtuasjaga on ilmsiks tulnud fakte, mida normaalse mõistusega inimesel on raske uskuda.
Seaduslik ehk õigustmõistev varas (вор в законе, ka законник) Zahhari Kalašov, kes varaste seltskonnas sai hüüdnimeks Šakro Molodoi, on tulvil saladusi ja salapära ning tema eluloost pole kuigi palju teada. Teda on tituleeritud Venemaa ajakirjanduses viimastel kuudel igasuguste hüüdnimedega. Nii on ta näiteks Venemaa kriminaalkuningas, Vene maffia bosside boss, teeneline kuritegevustegelane (kurjategelane), Venemaa kuritegeliku maailma Moriarty, kõigi bandiitide ninamees, uue formatsiooni varas, piirideta kriminaal, varas nr 1, Venemaa peakurjategija jne.
Šakro on sündinud 1953. aastal Thbilisis ja pärineb jeziidi kurdide hulgast. Tema esimene hüüdnimi oligi Šakro Kurd. Ega täpset infot tema tegemistest Gruusias polegi olemas, kuid teadaolevalt mõisteti talle aastatel 1971–1985 Gruusias vanglakaristus koguni viiel korral (kokku ligi 15 aastat vangistust). Veel on teada, et tema isa oli Gruusia seaduslik varas ja tal oli seal 76 toaga loss, mis konfiskeeriti ja kus praegu resideerib statistikaamet.
Kui Šakro 1989. aastal vanglast vabanes, otsustas ta Gruusia tolmu jalgadelt pühkida ja põrutas uutele jahimaadele Moskvasse. Tänu sellele elumuutusele ja tutvustele saigi alguse tema kiire karjäär ja pöörane tõus kuritegeliku maailma tippu. Moskvas tutvus Šakro kahe autoriteedi ja kurjategijate iidoliga: nendeks olid samuti Gruusiast pärit Vanaisa Hassan ehk Aslan Ussojan (1937–2013) ja Japontšik ehk Vjatšeslav Ivankov (1940–2009).
Moskvas kogus Šakro endale hulgaliselt vaenlasi ja elas üle enam kui kümme tapmiskatset, kuid neile väikestele pisiasjadele vaatamata elas ta Venemaa pealinnas edukalt ja mõnusalt. 1990. aastatel hinnati Šakro varanduse suuruseks 200 miljonit dollarit, kuid nüüd võib see olla mitu korda suurem.
2003. aastal vahetas Šakro taas elukohta, sest Moskvas hakati liiga intensiivselt tema elu ja vabaduse kallale kippuma. Ta siirdus Hispaaniasse, kus hakkas pesema Venemaa kriminaalärist saadud raha. Hispaania võimud ei talunud seda ja püüdsid teda kinni võtta, kuid ta jõudis pageda Araabia Ühendemiraatidesse. Seal Šakro aga arreteeriti ja saadeti Hispaania võimude kätte. Ta tunnistati 2006. aastal süüdi rahapesus, salakaubaveos, inimeste tapmises ja kuritegeliku ühenduse loomises ning mõisteti alguses 7,5 ja hiljem üheksaks aastaks vangi. Talle kehtestati ka 20 miljoni eurone rahatrahv.
Hispaania vanglas ei saanud Šakro oma äriga enam tegelda ega kurjategijaid juhtida, seetõttu tugevnes Venemaa kuritegelikus maailmas võitlus esikurjategija koha pärast ja hukkus palju Moskva kuritegelikke autoriteete. Oma elu pidid jätma ka Šakro sõbrad Vanaisa Hassan ja Japontšik.
Tihedad kontaktid ka võimumeestega
2014. aasta oktoobris naasis Šakro Hispaaniast Venemaale. Tema väljasaatmist oli nõudnud Gruusia, kus ta oli mõistetud tapmise eest tagaselja 18 aastaks vangi. Kuid grusiinid said hispaanlastelt eitava vastuse põhjendusel, et Šakrol on Venemaa kodakondsus.
"Gruusias oleks ta otsejoones vangikongi läinud, Venemaal sai temast aga kurjategijate boss,“ rääkis Gruusia ekspert Irakli Tskitišvili.
Kõigele lisaks oli president Mihheil Saakašvili muutnud Gruusia, kus varem võimutsesid kõikvõimalikud banded ja maffiad, kurjategijatele põrguks. Seaduslikke vargaid hoiti Thbilisi erivanglas täielikus isolatsioonis ning neil tuli ka oma kemmerguid ise kasida. Seetõttu oli Šakro suure õnnega koos, et teda Gruusiasse ei saadetud.
Kui ta naasis Moskvasse, võeti ta vastu suure pidulikkusega: teda ootas suur maja, soomustatud Mercedes ja kultuurimaja koor esitas spetsiaalselt loodud ülistuslaulu, milles olid näiteks sellised read: "Kohe on õnnelik päev käes, kui Šakro on välismaa randadelt mäel."
VAHISTAMISKOHT: Käesoleva aasta juulis võeti Šakro Molodoi tema majas Moskvas väljapressimise kahtlustusega kinni ja toimetati trellide taha. Koos Šakro Molodoiga vahistati ka tema ihukaitsjad. (Scanpix)
Üleüldise arvamuse järgi polnud tol hetkel Moskva kurjategijatel liidrit ja teda peeti kõige tõenäolisemaks kandidaadiks sellele kohale. Teistel andmetel olevat Šakro juba kolm aastat tagasi (sellal, kui ta istus Hispaania vanglas) võtnud endale kogu vastutuse Venemaa kuritegeliku maailma eest. Igatahes vähemalt alates 2014. aasta lõpust tunnistasid kurjategijad ta oma ainsaks juhiks.
Šakro põhikohustuste hulka kuulus kurjategijate juhtimine, tegevuse koordineerimine, ülesannete seadmine, ühiskassa haldamine, aga loomulikult ka kuritegeliku seltskonna tegevuse täielik kontrollimine. Šakro oli mõningas mõttes kuritegelike rühmituste tasakaalustav jõud, suutes suuremad arveteklaarimised ära hoida. Nüüd, pärast tema vahistamist, võib tasakaal kaduda.
Šakro otsis oma ihukaitsjateks ja jõugukaaslasteks tugeva kehaehitusega töötuid ja rahatuid mehi eeskätt Kaukaasia küladest. Enamasti oli noorte musklis meeste tööks turvata Šakro usaldusaluste visiite ärimeeste juurde, kellelt pressiti raha välja.
„Šakro on tugev, intelligentne, autoriteetne ja väga lugupeetud liider kogu maailmas,“ kirjutas ajaleht Sobesednik. Tal olid head suhted legaalsete ärimeeste, ametnike, võimumeeste ja isegi kultuuritegelastega, aga samuti Kaukaasia riikide juhtidega. Venemaa portaal Prime Crime teatas: „Enamik Venemaa dollarimiljardäridest on tema sõbrad, äripartnerid või isegi endised alluvad.“
Hoidis oma käpa all juurdluskomiteed
Šakro elu vabaduses jäi üsna lühikeseks. Käesoleva aasta juulis võeti ta väljapressimise kahtlustusel kinni ja toimetati trellide taha. Võib-olla oleks ta peagi isegi tagasi vabadusse pääsenud, kuid järgnevad sündmused välistasid selle: selgus, et ühel või teisel moel on Šakroga seotud mitu kõrgemat politseiohvitseri.
Nimelt võeti üsna pea vahi alla ka kolm kindralit – Venemaa juurdluskomitee Moskva peauurimisvalitsuse ülema asetäitja Deniss Nikandrov, juurdluskomitee osakonnaülem Mihhail Maksimenko ja tema asetäitja Aleksandr Lamonov. Selgus, et Šakro oli neile kõrgetele ametiisikutele väga suurt pistist andnud, et nad aitaksid kinninabitud Šakro käsualuse Andrei Kotšuikovi (Itaallase) karistust vähendada.
Vahi all on veel teisigi altkäemaksu saanud ja andnud kõrgeid politseiametnikke, aga ka pisemaid mehi: operatiivtöötajate ja piirkonnainspektoriteni välja, kes olid samuti Šakroga seotud. Üks kinnipeetu on näiteks politseipolkovnik Jevgeni Suržikov, sest just tema olevat Šakro nimel pakkunud pistist Lamonovile.
Maksimenko arreteerimise üks põhjus oli Šakro kohta käivate uurimisdokumentide kaotsiminek. Just nii väitis agentuur Rosbalt, mis teatas 12. oktoobril, et jäljetult olevat kadunud hulk dokumente, mis puudutasid Šakro kuritegeliku ühenduse loomist ja mitme Moskva asutuse, sealhulgas kasiinode hõivamist šakrolaste poolt. Need dokumendid käisid 15 aasta taguste sündmuste kohta. Väidetakse, et materjalid kadusid juba enne Šakro juulikuist vahistamist ja pärast seda, kui need oli enda töölauale nõudnud kindral Deniss Nikandrov. Viimane eitab süüd dokumentide kadumises. Kui paberid päevavalgele ei ilmu, võib Šakro pääseda mõnevõrra kergema karistusega.
Kasutusele võeti uus mõiste
Seoses Šakro uurimistoimingutega teatas Venemaa meedia oktoobri keskel, esimesena ajaleht Kommersant, et õigusteadus on saanud uue termini. Šakro on nimelt esimene, keda Venemaa õiguspraktikas nimetati ametlikult mitte enam üksiku regionaalse kriminaalrühmituse juhiks, vaid kogu Venemaa kuritegeliku ühiskonna liidriks. Seda vaatamata asjaolule, et paljude opositsionääride meelest juhib Venemaa kuritegelikku maailma hoopis president Vladimir Putin.
Ka Šakro advokaat Aleksandr Gofštein kinnitas, et kriminaalmaterjalides nimetatakse tema klienti tõepoolest sedasi, kuid ta rõhutas, et see mõiste kujutab endast nimetust, mitte terminit. Peamine süüdistus Šakrole ongi kuritegeliku ühenduse moodustamine isiku poolt, kes on kõrgel positsioonil kuritegelikus hierarhias.
Sellist mõistet polevat varem kasutatud ja selle nime all hakatakse Šakro üle kunagi ka arvatavasti kohut mõistma. Seejuures tunnistasid Šakro Venemaa kogu kuritegeliku maailma juhiks FSB uurijad, mitte kurjategijad. Kui see nimetus jääbki teda saatma, siis võib teda ähvardada süüdimõistmisel eluaegne vanglakaristus.
Seaduslikele varastele pühendatud Venemaa portaali Praim Kraim (Прайм Крайм, Prime Crime) peatoimetaja Viktoria Gefter on öelnud, et Šakro kaliibriga kurjategijad pääsevad Lefortovo vanglast harva eluga.
Lõpetuseks: kui on olemas Šakro Molodoi, siis pidi olema ka Šakro Staršii ehk Šakro Starõi. Selle nime all tegutses Šakro Kakatšia (1940–1996), kes oli samuti legendaarne kurjategija.
Inimohvritega tulevahetus Moskva restoranis
Peale väljapressimiste tuli päevavalgele veel üks maffiabossiga seotud ebameeldiv lugu. Selgus, et Šakro kaaslased osalesid 2015. aasta detsembris tulevahetuses Rotšdelskaja tänaval Moskvas, mille eellooks oli restorani Elements perenaiselt Žanna Kimilt kaheksa miljoni rubla väljapressimine. Kimi vastaspooleks oli tema disainerist partner Fatima Missikova.
Selle juhtumi tagamaad ulatuvad ajakirjanduse väitel novembrisse 2015, kui Šakro armuke Jelena S. (perekonnanime pole ajakirjanduses avaldatud; 63aastase Šakro õigeks naiseks peetakse 36aastast Marina Goldbergi) kuulis Missikovalt, et restorani rekonstrueerimistööd on lõppjärgus. Veel ütles Missikova, et Kim olevat talle ilma pikemalt mõtlemata maksnud 600 000 eurot ja pealegi puuduvat tal katusepakkuja.
Seejärel otsustas Missikova paluda Šakrol restoran enda kontrolli alla võtta, et ta saaks ise selle juhiks. Juurdluse käigus tehti kindlaks, et mees ei allunud tema nõudmistele ligi kuu aega, kuid siis lõpuks nõustus. Šakro armukese idee järgi pidi Kim ähvardamise tulemusel andma restorani juhtimise õigused kõigepealt Šakrole ja seejärel läheks see temalt Jelenale.
Osapooled kogunesid detsembri keskel restoranis, kus taheti vaid läbi rääkida (s.t kaheksa miljonit rubla kätte saada), kuid üsna pea kasvasid pinged üle pea ja algas kaklus. Seejärel võeti välja ka tulirelvad. Tulevahetuses hukkus kaks inimest ja mitu sai haavata.
On veel teada, et Šakro kinkis vahetult enne arreteerimist oma armukesele Jelenale ülikalli korteri. Umbes 300ruutmeetrine kahekorruseline katusekorter on Moskvas eliitelumaja 21. ja 22. korrusel. Pärast Šakro kinninabimist korraldati läbiotsimine selleski korteris. Jelenat sealt aga ei tabatud ja väidetavalt olevat ta hoopis välismaale pagenud.
Šakrol olid omad mehed Kremliski
Šakroga võib olla seotud ka viimase aja üks kõmulisemaid areste Venemaal, kui puuri pisteti Venemaa korruptsioonivastase võitluse ameti juhataja asetäitja, polkovnik Dmitri Zahhartšenko.
Tema kodust leiti miljoneid dollareid, eurosid ja rublasid sularahas ning Šveitsi pangakontodel oli veel 300 miljonit eurot.
Dmitri Zahhartšenko (Scanpix)
Kõige suuremat huvi pälvis küsimus: kust on pärit Zahhartšenko sellised säästud, mida võib võrrelda mõne väikeriigi eelarvega. Selle kohta esitati ajakirjanduses hulgaliselt versioone ja nii mõnigi neist oli seotud teise sensatsioonilise vahistatu, nimelt Šakroga. Väidetavalt olevat juurdlus tuvastanud seose Zahhartšenko ja Šakro vahel. Nii olevat polkovnik hoiatanud maffiabossi sõbrannat Fatima Missikovat, et tema vastu tunnevad huvi korrakaitseorganid, ja aidanud tal peitu pugeda. Peale selle olevat Zahhartšenko aidanud kurjategijatel pangaasju ajada.
Jõutud on isegi selleni, et Vladimir Putini kaastöötajaid on hakatud süüdistama sidemetes Šakroga. Kuigi Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov lükkas kõik sellised oletused tagasi, ei saa välistada, et mõni Kremli ametnik võis Šakrole meelehea eest teeneid osutada. Igatahes olevat meedia teatel pidanud Kremli administratsiooni mõned ametnikud läbirääkimisi Šakroga, kuid kui see oligi nii, siis püütakse seda arvatavasti summutada. Samuti väitis Peskov, et Šakro kriminaalasja kulgu ei kontrollita Kremlist.


title: Ettevaatust! Oma tervise nimel ära neid asju vannitoas hoia!

maintext:
On väga tavaline, et paljusid hügieeniga seotud asju hoitakse vannitoas, sest need on seal vajaduse korral käeulatuses. Kuid tegelikkuses on terve hulk hügieeniasju, mida ei tohiks oma tervise nimel hoida vannitoas, sest sealne niiske keskkond teeb muidu kasulikest asjadest sinu tervisele vaenlased.
Pure Wow toob välja viis asja, millele võiksid koha leida mujal kui vannitoas.
Ravimikapp. Vannitoa temperatuuri kõikumised ja niiskustase mõjutavad ravimeid nii, et need riknevad ennetähtaegselt ja ei toimi enam tõhusalt. Mis kasu on valuvaigistitest või rasestumisvastastest vahenditest, mis ei tööta? Leia ravimitele kuiv ja jahedam hoiukoht.


title: 5 tillukest detaili, mis mõjutavad oluliselt su väljanägemist

maintext:
Riietumine on üks neist puhkudest, kus on normaalne näha vaeva pisiasjadega. Sihiteadlikud detailid lisavad su välimusele huvitavust ning näitavad su ülemusele (või daamile), et sa oskad märgata ka väikseid asju. Men's Health toob välja viis pisiasja, mis võivad su väljanägemisele lisada uusi põnevaid varjundeid. Või puudumise või vale valiku puhul su ilme ja mulje ka rikkuda.
SOKID
On kahte tüüpi mehi: ühtedel on sahtel täis soliidset värvi sokke ja teistega on tore koos õlut juua. Need viimased teavad, et sokid võivad lisada isikupärasust sellistele tuimematele pükstele nagu khakid ja tumesinised viikarid. Värvikas triip või kaitsevärv toob kaasa heakskiitva noogutuse.


description: Eesti meesjuunioride epeekoondis (Ruslan Eskov, Andzej Gedzo, Filipp Djatšuk ja Henri Kopra) sai Riias peetud MK-etapil 10. koha.

title: Eesti meesjuunioride epeekoondis saavutas Riia MK-etapil 10. koha


description: Kolmanda näosaate võitjaks kuulutati Kalle Sepp, kelle ülesandeks oli parodeerida Modern Talkingut.

title: SUUR GALERII | RETROLAKS: näosaate lavale astusid Modern Talking ja Brigitte Bardot


authors:
Mati Hiis
Eks Ikka

description: Kunagine Kristina Šmigun-Vähi kange konkurent, tšehhitar Katerina Neumannova avaldas Norra telekanalile antud intervjuus kahtlust, kas eestlanna ikka oli dopinguküttidele piisavalt kättesaadav. Too sõnavõtt ajendas kahekordse olümpiavõitja abikaasat Kristjan-Thor Vähi vastulausele.

title: SÕNASÕDA! Šmigun-Vähi leer sõneleb Norra meedia vahendusel kunagise rivaaliga

maintext:
Kuutel olümpiamängudel osalenud Neumannova võitis Torinos 30 km vabatehnika sõidus olümpiakulla, lisaks on tal OMidelt neli hõbemedalit ja üks pronksine autasu. Suusavahetusega sõidus sai just tema Šmigun-Vähi järel teise koha.
Katerina Neumannova Torino olümpial. (MATI HIIS)
"Mõistagi keskendusin eelkõige enda, mitte teiste tegemistele, aga oli selge, et mõnes leeris tarvitati dopingut – Johan Mühleggi punt, venelased, soomlased... Dopingu mõttes oli ju Nagano mängudest kuni Torino omadeni kestnud ajajärk kõige hullem. Mind kontrolliti karjääri lõppusirgel võrreldes varasemaga väga palju," väitis Neumannova, kes võttis suusad lõplikult alt 2007. aastal.
"Nüüd on muidugi patustel raskem puhtalt pääseda, suusatamine on kindlasti palju dopinguvabamaks muutunud. Eks mõni ikka üritab petta, aga testimine on palju karmim. Kaotasin ise dopingutarvitajate tõttu tiitlivõistlustel kõrgeid kohti, seega on mul sellest ajast palju halbu mälestusi."
Tšehhitar teab hästi, mis tunne on postiga medaleid saada. Nimelt lõpetas Neumannova Salt Lake City olümpial jälitussõidu neljandana, kuid kerkis venelannade Olga Danilova ja Larissa Lazutina hilisema diskvalifitseerimise tagajärjel hõbedale.
"2006. aasta hõbemedal polnud rõõmustav, sest olin enamat lootnud," tunnistas ta. "Aga hiljem võitsin 30 kilomeetris kulla ja olin ikkagi õnnelik. Ent kaks kuldmedalit olnuks hoopis midagi muud... kindlasti tähistanuksin seda vääriliselt."
Šmigun-Vähi leeri vastulöök: raske uskuda, Neumannova võis midagi sellist rääkida
Norra TV2 olla enda sõnul 13 kuu jooksul Šmigun-Vähi perekonnale mitmeid arupärimisi saatnud, ent vastust ei saanud neist ükski. Murrang toimus täna. Endise tippsuusataja abikaasa Kristjan-Thor Vähi saatis telekanalile Neumannova jutu peale kirja ja palus selle täismahus avaldada.
Kristina Šmigun-Vähi Torino olümpial. (MATI HIIS)
Norra-inglise-eesti teljel tõlgituna kõlab Vähi vastulause järgmiselt: "Kristina ja Katerina võistlesid teineteise vastu juba noores eas. Kristina on oma saavutusteni jõudnud ausal teel. Niisamuti Torinos. Hoolimata sellest, et nad olid rivaalid, pidas Kristina aastaid Neumannovat oma sõbrannaks. Ausalt öelda on üldse raske uskuda, et Neumannova võis midagi sellist rääkida.
Endise profina peaks Neumannova teadma, et kõik tippsportlaste liikumised on avalikud. Pole kahtlust, et kõik sportlased peavad dopinguküttidele 24 tundi päevas ja 365 päeva aastas kättesaadavad olema. Enne Torinot treenis Kristina Itaalias Santa Caterinas, kus ta oli harjutanud ka teiste suurvõistluste eel. See oli tollal täiesti avalik info ja Neumannovagi teadis seda."


title: Evelin Ilves eksabikaasa portreest: äge!

maintext:
Presidendi kantseleis avati täna kümneaastast ametiaega lõpetava president Toomas Hendrik Ilvese portree. Presidendi eksabikaasa Evelin Ilves ei pidanud paljuks jagada fotot portreest oma Facebookis ning seda ka kiita.
"Väga tabav portree Kaido Olelt - äge," kirjutas Evelin Ilves sotsiaalmeedias.
President Ilvese portree autoriks on kunstnik Kaido Ole. See pannakse kantseleihoone 1. korruse riigipeade galeriisse, kus on nii Teise maailmasõja eelsete kui ka iseseisvuse taastamise järgsete Eesti riigipeade portreed.


description: Tallinna ringkonnakohus arutab ja teeb novembris otsuse OÜ Väinamere Liinid kaebuses parvlaevahanget korraldanud endise majandus- ja taristuministri, praeguse riigikogulase Urve Palo vastu, kus talle heideti ette meedias ebaõigete andmete esitamist.

title: Urve Palo ja Väinamere Liinide kohtuvõitlus


title: Eesti saadab Haiti katastroofipiirkonda päästemeeskonna

maintext:
Päästeamet lähetab pühapäeval, 16. oktoobril Haitile kaheliikmelise päästemeeskonna orkaan Matthew tagajärgede likvideerimiseks ja abi koordineerimiseks. Haitile lähevad meeskonna juht Rauno Kurvits ja meedik Maris Filippov.
Siseminister Hanno Pevkuri sõnul on Eesti päästemeeskonnal vastav väljaõpe ja valmisolek reageerida rahvusvahelistele hädaolukordadele. "On selge, et Haiti vajab praegu rahvusvahelist abi ja kui meil on koos oma partneritega võimalus appi minna, siis seda ka teeme," märkis Pevkur.
„Orkaani tagajärjed mõjutavad Haitil üle 750 000 elaniku ning infrastruktuurist on kohati üle 80% kahjustatud. Seetõttu vajatakse Haitil rahvusvahelistelt organisatsioonidelt välilaagrivarustust ning Haiti elanike abistamiseks on vaja toetuseksperte. Viimati osalesid Päästeameti Eesti Päästemeeskonna eksperdid sarnastel humanitaarpartnerluse missioonidel Omaanis ja Sierra Leones ning 2016. aastal toimetati põgenikele humanitaarabi Serbiasse,“ ütles päästeameti peadirektor Kuno Tammearu.


title: Kolm Ukraina õppejõudu alustavad Tallinnas tegevusteraapia täienduskoolitust

maintext:
Täna algab Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis tegevusteraapia täienduskoolitus kolmele tulevasele tegevusteraapia õppejõule Ukrainast, mis saab teoks tänu Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli, SA Ida-Tallinna Keskhaigla ja NATO/NSPA ühisprojektile.
Ukrainlased jäävad Eestisse 2. detsembrini ning selle kahe kuu jooksul on nende õpetajateks praktiseerivad tegevusterapeudid SA Ida-Tallinna Keskhaiglast ja tegevusteraapia õppetooli õppejõud Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolist. Koolituse tulemusena omandatakse oskused viia läbi tegevusteraapia praktikaid ning juhendada tegevusteraapia üliõpilasi kõrghariduse tasemel.
„Käesoleval hetkel tegevusteraapia kui eriala Ukrainas puudub, kuid vajadus spetsialisti järele, kes aitab leida puude või erivajadusega inimese jaoks võimalusi tulla elus toime iseseisva(ma)lt, on olemas,“ ütles Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli tegevusteraapia õppetooli õppejõud-õpetaja Kristiina Didrik. „Lvivi Katoliiklik Ülikool on asunud selles vallas teerajajaks ning planeerib Ukrainas sisse viia nii tegevusteraapia õppe kui ka vastavat teenust pakkuva kliiniku. Kuna Eestis on selle vajaliku eriala spetsialiste koolitatud Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis juba 2000. aastast alates, siis otsustati Ukrainas teiste, pikema tegevusteraapia ajalooga riikide kõrval pöörduda ka siinse kogemuse poole, kuna hoolimata noorest east võrreldes mitmete teiste tervishoiu erialadega, on tegevusteraapia Eestis igati jätkusuutlik, mäletab algusaegu, ning on valmis nõu ja jõuga teistele riikidele vajadusel abiks olema,“ lisas Didrik.


authors:
Priit Grepp
Õhtulehe Arhiiv
Nuhk Albert

title: Evelin Samuel-Randvere: "Elron vabandas ning pakkus kompensatsiooniks meie perele rongisõitu. Loobusime viisakalt."

maintext:
Möödunud nädalal kirjutasime, kuidas Elroni klienditeenindaja tõstis Evelin Samuel-Randvere esimeses klassis õppiva lapse rongist välja, kuna koolist antud õpilaspilet oli vigane. Naine oli klienditeenindaja käitumisest nördinud - kuidas saab ühistranspordist välja tõsta last, kellel on õigus tasuta sõita? Nüüd teatab Evelin Samuel-Randvere Facebookis, et juhtunu üksikasjad on selged ja Elron on juhtunud pärast perekonnalt vabandust palunud.
Õhtuleht, 6. oktoober 2016. (Õhtulehe arhiiv)
"Elron vaatas üle turvakaamera salvestuse ning kokkuvõte on järgmine. Laps ütles kontrolörile, et tal on õpilaspilet (elektrooniline õpilaspilet, mis toimib ka sõidukaardina), mis veel ei tööta (kaardi väljastaja lahendamata tehnilistel põhjustel). Seda kinnitavad mõlemad, nii kontrolör kui laps," sõnab Samuel-Randvere oma postituses.
Kontrolör ei olnud palunud lastel piltetit näidata, vaid tegi neile selgeks, et neil puudub vigase õpilaspileti tõttu rongiga sõitmiseks õigus ning lahkus, ent lapsed jäid siiski oma kohale istuma.


authors:
Ho
Mister X

title: Saksa politsei nabis kinni Süüria põgenikust islamiterroristi

maintext:
Pühapäeva õhtul tabati Leipzigis tagaotsitav Süüria põgenik, kes arvatavasti plaanis pommirünnakuid, teatas Deutsche Welle.
Politsei jahtis 22-aastast Jaber al-Bakri kaks päeva. Politseinikud otsisid luurelt saadud vihje põhjal läbi tema Chemnitzi linnas asuvast korterist, kust leiti ligi sada grammi lõhkeainet.
Kortermajast evakueeriti ligi sada inimest ja pommirobot tegi lõhkeaine kahjutuks. Politseinikud asusid korteriomanikku otsima, sest mees suutis põgeneda. Operatsiooni käigus otsiti läbi veel kaks korterit ja küsitlemiseks peeti kinni kolm inimest.
Al-Bakri kohta on teada vaid seda, et mees on pärit Süüriast Damaskusest. Saksamaale saabus ta möödunud aastal ja sai seal põgenikustaatuse.


title: Toomas Frey | Kelle õigus jääb Eestis peale?

maintext:
Vitali Belobrovtsev pani 13. oktoobri Õhtulehes pahaks, et sõna saavad isikud, kes venelasi ei austa ja peavad neid koguni riigile ohtlikena. Ta ütleb seejuures, et pole näinud pronksiöö sündmuste kohta avalikku ja sügavat eestikeelset analüüsi. Mart Helme 5000 võitlejat võib ju ekslik olla, kuid samas meenutagem, et Kohtla-Järve ajakirjanik Svetlana Loginova arvas, et pronksiöö tõstis venekeelse elanikkonna eneseteadvuse enneolematult kõrgele ja polevat kahtlustki, kelle vastu pööravad elanikud peidikutes olevad miinipildujad võimaliku sõjakonflikti puhul Ida-Virumaal.
TLÜ õppejõud Belobrovtsev on siiski kultuursem ja hoiatab, et piisab, kui ühel halval päeval väidetavalt eestlaste arvel elavad Ida-Virumaa venelastest energeetikud ei tule tööle. Ta soovib kodakondsuse nullvarianti ehk teisisõnu EV põhiseaduse asemel ENSV põhiseadust.
Niikaua kui kohalikud venelased jäävad riigile objektiks ega muutu subjektiks, jäämegi istuma püssirohutünni otsa, nagu ütleb Belobrovtsevgi. Siin ta vistiti küll ei viita lõimumisele kui normaalsele, iseeneslikule subjektistumisele, pigem kostub taamalt Vene Maailma hingus, mis külib Kremli propagandat.
Mina küsiks, mismoodi peaks lääne austus peaks välja nägema ning keda ja kuidas te ise austate? Eesti vabariigil on oma põhiseadus ja Euroopa Liidu liikmelisus, see on meie õigus. Meil on juba ehitatud demokraatlik euroopalik riik – seda rahvusriigina ja kultuuriautonoomiatega (ehkki Ida-Virumaal ilmneb veel jätkuokupatsiooni sugemeid). Tüli püsib seni, kuni kellelgi on teine, oma õigus.
Tulevik kujuneb geopoliitilise aegruumi arengus ja see ei pruugi tugineda ei meie ega nende õigusele, kahele korraga ammugi mitte – tuleb nii, nagu keegi ei teadnud karta ega julgenud loota.


title: Ilmateenistus: teisipäeval sajab nii vihma kui lörtsi, õhtul muutub sadu tihedaks

maintext:
Eeloleval teisipäeval on oodata esimest lörtsi, kolmapäev toob sajupilvi veelgi lisaks.
Esmaspäeval kahe rõhuala jõuline vastasseis tasapisi leeveneb ning kagu- ja idatuul nõrgeneb, saartel ulatuvad tuuleiilid siiski veel kuni 15 m/s, teatab Ilmateenistus. Eesti lõunaservas ja Saaremaal võib ka sadada, kuid sajuhulk peaks väike olema. Õhutemperatuur on öösel 0..+3, saarte rannikul kuni +6, päeval +3..+7°C.
Teisipäeval liigub madalrõhkkond Kesk-Euroopa kohalt Läänemere lõunavete kohale ja laieneb servaga Eesti kohale. Saju võimalus on öösel suurem Lääne-Eestis, päeval muutub sadu laialdasemaks ning sajab nii vihma kui lörtsi. Õhtul muutub sadu tihedaks. Ida- ja kagutuul on puhanguline. Õhutemperatuur on öösel -1..+3, saarte rannikul kuni +6, päeval 1..3, saarte rannikul kuni 6°C.
Kolmapäeval liigub madalrõhkkond Eesti kohale ja toob sajupilvi lisaks. Öösel sajab laialdaselt lörtsi, Lääne-Eestis ka vihma ja sadu võib tihe olla. Tugev kagutuul hommikul rahuneb. Päeval sadu hõreneb ja nõrgeneb ning lörts asendub enamasti vihmaga. Tuul pöördub järk-järgult läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel -1..+2, saarte rannikul kuni +5, päeval 0..+3, saartel ja läänerannikul kuni +6°C.
Neljapäeval madalrõhkkond eemaldub ja hääbub. Sajuhooge on kohati. Läänekaare tuul on mõõdukas, sisemaal võib vaibuda. Õhutemperatuur on öösel -1..+3, saarte rannikul kuni +5, päeval 2..7°C.
Reedene prognoosväli on tavapärasele Läänemere ümbruse sügisilmale sarnane. Skandinaaviasse jõuab madalrõhkkond ja selle serv laieneb üle Läänemere ümbruse, tõstab lõuna- ja edelatuule tugevaks ja toob päevaks vihma. Õhutemperatuur on öösel -1..+3, saarte rannikul kuni +6, päeval 3..8°C.


authors:
Peeter Langovits
Postimees

description: Aare Laanemets ehk Toots suri ootamatult 46aastaselt. Ervin Abel ehk papa Kiir suri 54 aasta vanuselt maovähki. Leonhard Merzin ehk õpetaja Laur lahkus meie seast, kui oli 55. Endel Ani ehk Köster maeti 60selt.

title: "Kevade" näitlejate saatused: palju varalahkunud andeid

maintext:
Mees läheb kirstu tellima.
"Teate, mul suri ämm ära."
"Hea küll, tuhat krooni."
"No kuulge, ma ju ütlesin, et ämm suri."
"Hüva. Võtame narmad ja tutid maha, saame viiesajaga kaubale."
"Kas te siis aru ei saanud, ämm ju..."
"Hästi, teeme hööveldamata laudadest. Kakssada viiskümmend ja kogu lugu!"
"Ma ju räägin teile, et ämm..."
"Olgu! Tooge oma ämm siia, paneme talle sangad külge ja kümme krooni!"


description: Videol on õpetus, kuidas punuda endale erakordselt kohev ja romantiline pats, mis pärast üht lihtsat nippi muutub suisa soenguks!

title: PUNU, KEERA JA OLE ILUS! Soeng, mida katsetada juba täna õhtul!


title: ARVUSTUS: “Inferno” - kaks tundi kestev paha uni või kihiline nagu kook?

maintext:
Äsja esilinastunud ja Dan Browni ainetel sündinud “Infernos” kohtume taas “Da Vinci koodist” tuntud keskaegse sümboolika professori Robert Langdoniga, keda kehastab endiselt Tom Hanks. Seekord seisab professor silmitsi lausa jamesbondiliku ülesandega: päästa maailm hullu ja kurja geeniuse küüsist, kes inimkonna enamust viiruse abil hävitada tahab.
Esimesi kaadreid vaadates tundub, nagu oleks seda kõike juba kuskil näinud. Jah, muidugi, “Da Vinci koodis”! Erinevused on pigem pisiasjades. Da Vinci asemel keerleb sündmustik Dante ümber. Da Vinci saladuste võtit varjava pisikonteineri asemel on pöidlajäljega avatavas kestas saladuslik kaardikepp, mida kõik jahivad. Jeesuse vereliini kandjast naise asemel on semiootikahuvilisest arstineiu (Felicity Jones). Ja kui juba põgenemiseks läheb, tehakse seda ühel hetkel nüüdki naisterahva miniautoga, ainult et Smarti asemel on Fiat 500 (aga nojah, Itaalias ju filmi tegevus suuresti toimubki).
Põgenemist on ohtralt, läbisegi painajalike kaadritega keskajast teeb see filmi paha unenäo sarnaseks. Ja see, kuidas filmis tuleb jooksu pealt mõistatusi lahendada, meenutab jookse-ja-mõtle-tüüpi arvutimängu, kus tuleb samuti ilmutada nii osavust kui nutikust (esimesena tuleb meelde “Tomb Raider” – ehk seepärast, et sellestki üsna kähku film tehti). Ainut et joystick on kellegi teise käes ja meile on antud võimalus seda pealt vaadata. Lisaks näpuotsaga armastust ja kiima ning isegi üks seksistseen, millest tänapäeva kassahittides ei paistagi enam pääsu olevat. Aga lõpuks on Langdon ettearvatavalt edukas ja kurjus saab teenitud palga.


authors:
Juba Jälle Avatud
Tule Taevas Appi

description: Peaminister Taavi Rõivas kohtus täna Taani peaminister Lars Løkke Rasmusseniga ning Taani parlamendi esimehe Pia Kjærsgaardiga, kellega arutati Eesti ja Taani majanduskoostööd, julgeolekuolukorda ja Euroopa Liidu päevakajalisi teemasid.

title: Rõivas: avatud majandus ja turvaline maailm on Taani ja Eesti ühistes huvides

maintext:
Kohtumistel Taani peaministri ja parlamendi esimehega arutati samuti võimalusi Eesti ja Taani majanduskoostöö uuele tasemele viimiseks. „Taani on üks olulisemaid eksportpartnereid ning välisinvestoreid Eestis,“ ütles Rõivas Kopenhaagenis. „Avatud majandus ja avatud maailm on Taani ja Eesti ühistes huvides.“
„Me ei peaks aga piirduma üksnes koostööga üksikute riikide vahel, vaid seisma selle eest, et andmete vaba liikumine saaks Euroopa Liidu viiendaks vabaduseks,“ rõhutas Rõivas.
„Eesti on kasvanud teadmistepõhiseks innovatsiooni ja arendustegevuse keskuseks. Julgustan taanlasi kasutama paindlikkust ja uuendusmeelsust, mida Eesti ärikeskkond ja digitaalsed lahendused võimaldavad. Seda, et meie tegevusel on jumet kinnitab näiteks Nordea ja DNB panga hiljutine otsus luua pankade ühinemisel sündiv peakorter Eestis.“
Lisaks majandussuhetele ja Euroopa Liidu teemadele rääkis peaminister Rõivas Taani peaministri ja parlamendi esimehega julgeolekualasest koostööst. „Taani-Eesti kaitsekoostöö on pikaajaline ja tihe,“ ütles Rõivas. Peaminister rõhutas, et kaitsekulude hoidmine vähemalt kahel protsendil SKP-st on tähtis. „NATO Euroopa liitlased peavad panustama riigikaitsesse rohkem ressursse ning me ei peaks keskenduma lühiajalistele kuludele, vaid pikaajalistele hüvedele,“ sõnas Rõivas.
„Taani annab olulise panuse NATO kollektiivkaitsesse, sealhulgas oli Taani esimene riik, kes panustas NATO õhuturbemissiooni Ämaris.“
„Eesti ja Taani edasine kaitsetöö on oluline ning ühine väljaõppemissioon Iraagis aitab sellele kaasa,“ ütles Rõivas. Peaminister Rõivas tänas peaminister Rasmusseni ja parlamendi esimees Kjærsgaardi otsuse eest panustada Eestisse paigutatavasse NATO lahinggruppi.
Peaminister Rõivas esines hommikul Kopenhaagenis Taani Tööstuskoja äriseminaril sõnavõtuga, milles tutvustas Eesti e-riigi kogemusi. Samuti osaleb peaminister õhtul Taani tippjuhtidele suunatud kõrgetasemelisel loengute sarjal „Rise and Shine“ ja start-up ümarlaual koos äridelegatsiooni liikmetega.


description: Mäletate seda kaunitari, keda kaamera tihti jalgpalli EMil Šveitsi mängude ajal tihti üles leidis? Saage tuttavaks Albaania modelli Erjona Sulejmaniga, kes praegu ongi võtnud omale ülesandeks oma kaasale igal pool kaasa elada.

title: SEKSIKAD FOTOD | Kõige kuumem jalgpallifänn on leitud?

maintext:
@toastedmag @alexaldegheriphoto
A photo posted by 💕Luan💕 (@erjona.dzemaili) on Sep 25, 2016 at 3:43am PDT


authors:
Mati Hiis
Ise Oli Urruauguni Dopingut Täis

title: Neumannova jätkab Šmigun-Vähi teemadel: jõudsime positiivsest proovist kuuldes Sotšis juba tähistada

maintext:
Kristina Šmigun-Vähi kunagine rivaal, tšehhitar Katerina Neumannova seadis eile Norra meedia vahendusel kahtluse alla eestlanna kümne aasta taguse kättesaadavuse dopinguküttidele. Täna jätkas Torino OMil Šmigun-Vähi järel suusavahetusega sõidus hõbeda võitnud Neumannova samal noodil kohalikus meedias. Väidetavalt arutab (või arutas) rahvusvaheline spordikohus (CAS) sel nädalal Šmigun-Vähi juhtumit, mille halvim võimalik tulem on see, et tšehhitar saab tagantjärele eestlanna kuldmedali endale. Selle foonil usutles Neumannovat Tšehhi väljaanne iDNES. Õhtuleht avaldab sellest osalise tõlke, mis tehtud teljel tšehhi-inglise-eesti keel. Torino mängudest on möödas kümme aastat. Kas see tundub pikk aeg?
Kui staadionil su nime ei hõigata, siis pole vahet, kas möödas on üks või kümme aastat. Ootan küllalt kannatamatult, kuidas see juhtum laheneb.
Esimest korda tõstatasime Sinu võimaliku kuldmedali teema enne Sotši mänge. Ent sealt alates on valitsenud vaid vaikus.
Mäletan eredalt, kuidas see algas. Lendasin Sotšisse, et Tšehhi televisioonis võistlust kommenteerida ja kanali spordidirektor Jirka Ponikelsky ütles mulle, et Šmiguni proov osutus positiivseks. Jõudsime juba Sotšis väikestviisi tähistada, enne kui kogu rõõmule vesi peale tõmmati.
Minuni lekkis info, et asja juriidilised aspektid on uurimise all. See olevat olnud ainuke põhjus, miks mingisuguseid tagajärgi polnud. Aga eestlastel on alati olnud head advokaadid. Ootan huviga Lausanne'is toimuvat kohtuprotsessi. Kellelt Sa teada said, et asi kohtusse läheb?
Nad võtsid ühendust norralastega, kelle uurivad spordiajakirjanikud on väga aktiivsed ja neil on kogu protsessist ülevaade. Nüüd sattusin vaidlusesse Kristina Šmiguni mändžeriga (abikaasa Kristjan-Thor Vähi - M.T.), kui ta tutvus minu mõtetega sel teemal. Kas Sa oled veendunud, et Šmigun polnud Torinos puhas?
Kindla veendumusega peaksid olema need, kes neid proove analüüsisid.


authors:
Jagiellonia
Ville Arike
Scott Heppell
Toomas Tatar
Nn-Basket.Ru
Ekfl

description: Oktoobrikuu teine päev on spordist pungil. Kell 10 hommikul sõidetakse vormel 1 Malaisia GP ning samuti jätkub ka Korsika ralli. Esimesed mängud peetakse Ühisliigas, kus tuleb platsile ka Siim-Sander Vene ja Nižni Novgorod. Samuti avatakse ka kodune korvpallihooaeg Rapla ja BC Kalev/Cramo vahelise mänguga. Nendele lisaks toimub veel palju muud ehk püsige lainel!

title: OTSE | Sport 02.10: Vassiljevi koduklubi sihib Poola kõrgliiga liidrikohta

maintext: LAP 14/56: After being as low as P21 on the opening lap, ROS is already back in the top ten and is flying 🚀 #MalaysiaGP 🇲🇾 pic.twitter.com/n1lz7p8eWG


title: Põhja prefekt Ärmat valvanud politseiniku vallandamisest: presidendi kodu kaitse on tähtis ülesanne ja inimesed, kes seda teevad, peavad oma rolli mõistma

maintext:
Politsei- ja Piirivalveamet (PPA) jättis ametipensionist ilma politseiniku, kes oli tulnud president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talu valvama alkoholijoobe nähtudega.
Põhja prefekt Kristian Jaani kommenteeris Ärma talu valvanud politseiniku vallandamist: " Riigikohtu lahend on lõplik ning kuigi kahes kohtuastmes loeti alkoholi tarvitanuna töökohal viibinud ametniku vabastamise otsus põhjendatuks, asus riigikohus teisele seisukohale. Presidendi kodu kaitse on tähtis ja väärikas ülesanne ning inimesed, kes seda tööd teevad, peavad oma rolli mõistma. Riskid, mis kaasnevad alkoholi tarvitamisega tööle asumise eel, ei ole ainult seotud PPA või presidendi mainega, vaid inimeste eludega. Kaitstava isiku kodu või mistahes muu inimese turvalisuse tagamisel peab politseinik olema valmis reageerima ohtudele ja vajadusel kasutama tulirelva. On lubamatu asuda selle ülesande täitmisele alkoholi tarvitanuna."
PPA vabastas politseiniku ametist, kuna enne vahetuse algust tuvastati tal indikaatorivahendi abil alkoholijoove. Rohkem kui 30 aasta laitmatult teenistuses olnud politseinik jäi ilma ametipensionist.
Riigikohtu hinnangul rikkus PPA protseduurireegleid ja oli laitmatu teenistuskäiguga töötaja vastu liiga karm. Seetõttu määras riigikogus mehele 15 000 euro suuruse hüvitise.


description: Lähenevad presidendivalimised on pingeid Venemaa ja USA vahel veelgi süvendanud. Suurenenud on Venemaa sõjaline aktiivsus Läänemere piirkonnas ja olukord Süürias ei näita taandumismärke.

title: TV3 VIDEO | The Guardian: Ameerika Ühendriikide ja Venemaa suhted on saavutanud külma sõja aegse taseme


description: Kaks inimest kohtuvad ja armuvad. Unistavad ühisest tulevikust ja naudivad olevikku. Kumbki ei usu, et nende suhe võiks puruneda. Alati ei täitud kõik me unistused ja suhe läheb lörri...

title: KÕIK ON LÄBI: 8 märki, et on aeg suhe lõpetada


authors:
Mnjah .
Sisu Lugemata

description: "Padjaklubis" ülikooli saanud Laurat püüab võrgutada filosoofiaprofessor Teet.

title: TV3 VIDEO | KUUMAD KAADRID: Grete Klein näitab, kuidas võrgutada professorit!


title: Kuumaverelised Itaalia linnujahimehed rikuvad Eestis seadust

maintext:
Keskkonnainspektsioon on tänavu karistanud välismaalt pärit linnukütte, kes kasutasid keelatud küttimisvahendeid, eeskätt elektroonilist peibutit.
Viimastel aastatel Eestis probleeme tekitanud välismaa jahituristid on tänavu olnud seaduskuulekamad, kuid ometi on mitut juba karistatud.
Keskkonnainspektsiooni avalike suhete nõunik Leili Tuul lausus, et välisriigist tulnud veelinnuküttide seaduskuulekusega on mõnes piirkonnas asi paranenud, kuid ta nentis, et ometi on just itaallaste hulgas neid, kes ikka veel siinsetest seadustest kinni ei pea.
ITAALLASTE SAAK: Keelatud peibutit kasutanud linnuküttide saak koos paadiga, tagaplaanil on näha varjend. (Keskkonnainspektsioon)
"Sel sügisel on Kihnus kahel korral karistatud itaallasi, kes kasutasid pardijahil elektroonilist peibutusvahendit, mis meil on keelatud," rääkis Tuul. "Enne jahi algust andsid nad allkirja, et on sellest teadlikud, kuid kasutasid peibutit sellest hoolimata."


description: Modelli sunniti neli tundi kandma toorest lihast valmistatud kleiti, mis kuumade valguslampide käes lõpuks roiskuma hakkas.

title: NÄITSIK, TOORES LIHA JA KUUMAD KAADRID: kleit läks modelli seljas mädanema


authors:
Ed Sykes
Rinat Dassajev

description: Inglismaa jalgpalli meistriliigas sai Ragnar Klavani koduklubi FC Liverpool üheksanda võidu, alistades 2:1 West Bromwich Albioni.

title: GALERII | Liverpool sai kindla võidu, Klavan ei saanud taas platsile


authors: Afp Scanpix

description: Rootsi riigipanga välja antava Nobeli majandusauhinna jagavad tänavu Londonis sündinud, praegu Harvardi ülikoolis töötav majandusprofessor Oliver Hart (vasakul) ja Helsingis sündinud Massachusettsi tehnoloogiainstituudi majandusprofessor Bengt Holmström (paremal), teatas eile Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia.

title: Majandusauhind läheb jagamisele


title: Pikhof: laste kaitsele peab järgnema naiste kaitse

maintext:
Riigikogu kinnitas kolmapäeval Lanzarote konventsiooni, mis käsitleb laste kaitset seksuaalse ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise eest. Riigikogu õiguskomisjoni juht Heljo Pikhofi sõnul ei nõua see uute seaduste loomist või olemasolevate muutmist, kuid tegu on märgilise sammuga, millele võiks järgneda naisi kaitsva Istanbuli konventsiooni ratifitseerimine.
„Eesti allkirjastas Lanzarote konventsiooni juba 8 aastat tagasi. See on võrdlemisi nukker, et oleme üks viimaseid riike, kes selle ratifitseerib. Kuid see ei tähenda, et me poleks seni laste kaitsega tegelenud, otse vastupidi. Konventsiooniga esitatavad nõudmised oleme me juba täitnud,“ ütles Pikhof.
Samavõrd tähtis kui piir panna alaealiste seksuaalsele väärkohtlemisele on oluline lõpetada naistevastane vägivald meie ühiskonnas. „See tähendab, et riigikogu saali peab jõudma ka Istanbuli konventsioon. Erinevalt lapsi puudutavast on meil ohtralt vajaka jäämisi naiste kaitsel ja konventsiooni on meil vaja nii noorte kui vanemate naiste tervise aga ka ühiskonna tervise pärast tervikuna,“ lisas ta.


description: Kilod kaotanud ja õblukeseks muutunud naine kannab endaga rasket koormat - rippuvat ja löntis nahka, mis muudab ta eakaks vanainimeseks.

title: RIPPUV JA LÖNTIS: 57 kilo kaotanud naine näeb välja nagu 90-aastane

maintext:
Nii võttis ta end käsile ja kaotas 57 kilo, kuid see jättis ta kehale maha märgi. Nimelt jäi teda kummitama löntis ja veninud nahk, mis jätab mulje, et tegu oleks justkui 90-aastase vanainimesega.
136 kilo kaalunud naine räägib, et on veelgi ebakindlam: "See on kõikjal mu keha ümber - kaelast alla on mul justkui 90-aastase keha."


title: Mida peaks mees kontrollima, et ka vanemas eas kõik funktsioneeriks?

maintext:
"Me kõik jääme vanaks" – need on sõnad ühe tuntud laulu refräänis. Nii tõepoolest on, kuid sellest ei peaks end heidutada laskma. Kaasaegne meditsiin oma tehniliste võimalustega on väga oluliseks muutnud ennetava diagnostika, mis võimaldab haigusi ravimise asemel ennetada ja varakult avastada.
Tehnikavallast teame, kui suurt tähelepanu pööratakse vigade ennetamisele. Kasvõi oma auto puhul peame iseenesest mõistetavaks, et teatud aja tagant tuleb käia hoolduses, et meie hea kaaslane ikka kestaks ja oleks töökindel. Olen vahest naljatamisi mõelnud, et inimesel ja autol on nii mõndagi sarnast. Olgu selle näiteks järgmine mõttekäik.
Ühe auto keskmine eluiga suuremate probleemideta on umbes 10 aastat. Tootjad naljalt üle viie aasta garantiid autole andma ei kipu. Eesti mehe keskmine oodatav eluiga on sünnihetkel 73 eluaastat ning eelneva analoogia puhul võib öelda, et umbes 40. eluaastaks on kahjuks meile antud "garantiiperiood" läbi. Midagi pole teha – selleks, et kestaksime, tuleb rohkem pöörata tähelepanu oma tervisenäitajate jälgimisele ja haiguste ennetamisele.
Meditsiinilabori SYNLAB laboriarstid on välja töötanud meestele, kellel eluaastaid 40 ja rohkem, soovitusliku tervisekontrolli korra aastas. See tähendab, et üldisele Terviseriski paketile on arstid loonud 40+ mehe lisapaketi, mille spetsiaalsed lisaanalüüsid aitavad varakult jälile jõuda just selles eas meeste varjatud terviseprobleemidele. Tahaks ju iga mees kindel olla, et siseorganid, näiteks kilpnääre, maks ja neerud, on korras ning mis peamine, et mehelikud funktsioonid oleks elujõulised veel pikalt.
Kaasaaegne stressirohke elustiil võib avaldada olulist mõju organismi hormonaalsele tasakaalule. Üks oluline näitaja mehe tervise puhul on testosterooni tase. Teada on, et testosteroon mõjutab sperma tootlikkust, potentsi, samuti lihasmassi ja lihaste jõudlust. Üks inglise professor on kunagi öelnud, et just meessuguhormoon testosteroon on see, mis teeb mehed naistest naljalembesemaks.
Oluline näitaja mehe tervise jaoks on ka prostataspetsiifiline antigeen ehk PSA. Selle lihtsa analüüsi abil saab teada, kas risk haigestuda eesnäärmevähki on suurenenud ja on vaja arsti juurde minna või saab südamerahu, et kõik on korras. Normaalsest suuremad PSA väärtused võivad viidata probleemidele eesnäärmes. Probleemide kahtluse korral saab täiendavat nõu küsida laboriarstilt.
Kesk- ja vanemas eas väheneb ka vitamiini B12 omastamine. Vitamiin B12 koos folaadiga on aga väga vajalikud valkude, rasvade ja süsivesikute normaalseks ainevahetuseks. Nende vähesus soodustab aneemia, stressi, psüühika- ja tundlikkushäirete tekkimist.
Maksa ja sapiteede haiguste ennetamiseks või põhjuste avastamiseks on arstid pannud 40+ mehe soovituslikku Terviseriski paketti gammaglutamüüli transferaasi ehk GGT testi. Olgu öeldud, et ühekordne pidutsemine oluliselt GGT näitu ei mõjuta, küll võib asi olla teisiti regulaarse alkoholi tarvitamisharjumuse korral.
Meeste tervisepaketis sisaldub ka näitaja, millel nimeks erütrotsüütide settekiirus. Keerulise nimega testi abil saab välistada põletikulised ja pahaloomulised protsessid organismis, samuti bakteriaalsete infektsioonide olemasolu.
Mehena tean, kui raske on ennast kätte võtta ja sundida end minema "lihtsalt kontrolli". Eriti, kui puuduvad kroonilised hädad või akuutsed kaebused. Kuid selline pea liiva alla peitmine võib ühel hetkel kaasa tuua ootamatusi, mis on teinekord tõsiste tagajärgedega. Seepärast tasub oma tervisesse investeerida juba täna – jälgida ja lasta kontrollida enda tervisenäitajaid. See on lihtsam, kui esialgu paistab. Hea võimalus selleks on minna patsiendiportaali MINU.SYNLAB.EE, tellida endale Terviseriski ja 40+ mehe pakett, anda vereproov ning saada vastused samasse portaali. Lihtne ja mugav.


authors:
Ntb Scanpix
Jonathan Nackstrand
Mihkel Konsa
Karm Reaalsus

description: Spordilaupäev algab taas Kataloonia ralli jälgimisega, millel saad pilku peal hoida meie teise otseblogi abil. Nagu ikka mängitakse nii Eestis kui välismaal ka jalgpalli ja korvpalli ning sekka leiab spordimaailmast teisigi põnevaid sündmusi. Ole meiega!

title: OTSE | Sport 15.10: Norra spordiüldsus on jätkuvalt Johaugi dopingujuhtumist šokis

maintext:
SUUSATAMINE
Kired Therese Johaugi dopingujuhtumi ümber ei vaibu. Dohas MMil viibiv Norra rattur, Rein Taaramäe tiimikaaslane Katjušast Alexander Kristoff tõdes NRK-le, et oli kaasmaalase süüst šokis. "Minuga võinuks ju sama juhtuda. Mõelge ise, kui teile öeldakse, et mingi ravim on "okei""


description: Eesti maanteerattur Tanel Kangert (Astana) võitis Abu Dhabi velotuuri kolmanda etapi ning on üldvõidule väga lähedal.

title: VIDEO | FANTASTILINE! Tanel Kangert võitis Abu Dhabi velotuuril etapi, üldvõit lähedal


authors:
Järvamaa Muuseumi Kogu
Teet Malsroos
Aldo Luud
Geni.Com
Jörgen Norkroos
Anni Õnneleid
Stanislav Moškov
Tiina Kõrtsini
Mida Me Siis Teada Saime

description: Õhtuleht valis välja 30 praegu tegutsevat kirjameest ja -naist ning vaatas genealoogilisi andmeid koondavalt veebisaidilt geni.com järele, kuidas ristub nende sugupuu Anton Hansen Tammsaare omaga. Tõestuseks sellest, kui väike on Eesti, osutusid kõik katsealused kirjanikud ühel või teisel moel Tammsaare hõimlasteks.

title: LOE JA IMESTA! Kuidas on praegused tuntud kirjanikud sugupuus Tammsaarega seotud?

maintext:
Tõnu Õnnepalu: Tammsaare isapoolse vaaronu pojapoja tütretütre abikaasa õe pojapoeg
Tõnu Õnnepalu (TEET MALSROOS)
Tõnu Õnnepalu isaema Marta Õnnepalu vend ehk vanaonu August Süldvere, sünninimega Stokkeby, oli abielus Tammsaare nõbu Hildegardiga. Hildegard Süldvere ja Anton Hanseni vaarisad (vana-vana-vanaisad) olid vennad.
Õnnepalu tunnistab, et niisugusest seotusest Tammsaarega ta varem ei teadnud. “Aga väga üllatav see hõimlus ei ole, sest isapoolne suguvõsa on kõik – nii palju, kui ma tean – samuti Järvamaalt pärit, kuigi pigem Järvamaa teisest servast, Koeru poolt,” märgib kirjanik. Tammsaare kasvas üles Albu vallas.
“Seda olen tajunud küll, et Tammsaare teoste keel on mulle väga lähedane, sest laias laastus on see ju sama keel, mida vanaema kõneles või mida isagi räägib, kuigi neil pole muidugi päris seda Pearu ja Sauna-Madise Põhja-Järva murret olnud (see kruav ja suapad). Ühesõnaga, nii ema kui isa poolt puhta põhjaeestlasena tunnen Anton Hanseniga tugevat keelehõimlust,” kinnitab Õnnepalu.
Ta usub, et on kindlasti Tammsaarelt ka üht kui teist külge võtnud, kuigi väga otse tema meelest kirjanik kirjanikult midagi õppida ei saa, sest igaühel on siin ilmas oma asi ajada.
Tema suuremad lemmikud on Tammsaare esimene ja viimane romaan – “Kõrboja peremees” ning “Põrgupõhja uus Vanapagan”. “Esimene oma õrna (melo)dramaatikaga, teine väga eripärase huumoritajuga ja mingi kibeda soojusega inimese vastu,” põhjendab Õnnepalu, kes luges aga “Tõe ja õiguse” kõik osad esimest korda järjest läbi alles möödunud aastal. Tema meelest polegi see sari järjest lugemiseks. “Need on siiski viis erinevat romaani, mida omavahel seovad mõned tegelased ja üks koht.”
Aapo Ilves: Tammsaare äia täditütre pojapoja ämma vennanaise õetütre poeg
Aapo Ilves (ALDO LUUD)
Otseses suguluses on Aapo Ilves Tammsaare abikaasa Käthe nõbu (vanatädi tütre pojapoja Ilmar Kalju) ämma vennanaise Leida Küttis-Haberkorniga, kes oli Ilvesele vanatädi.
Aapo Ilvese seotus Tammsaarega (GENI.COM)
“Geni on ju jupp koodi, mis kleebib kokku järeldusi andmete põhjal, mida sisestavad inimesed, kes ei tea ega mäleta, aga arvavad, et teavad ja mäletavad küll. Liiatigi on selles võrrandis nii palju suvalisi tegelasi, et see ei tähenda mitte midagi,” arvab Ilves. “Tammsaare võib-olla venitaks sellise inimjada peale paar köidet välja, aga mina olen pigem lühemate ja lauldavamate vormide kirjutaja.”
Ilves ütleb, et ta ei kuulu nende väheste hulka, kes on kogu Tammsaare loomingu läbi töötanud. “Kindlasti võiks ma tema pärandiga otseallikaist, see tähendab raamatuist tuttavam olla. Aga kogu see eestikeelne ilm, milles me oleme, on väga tammsaarene, film ja teater ja nii edasi. Ja muidugi meenuvad ka meelevaldsed ja poolikud tsitaadid haridusasutuste seintel ning nukker nägu kahekümneviiekroonisel,” lausub luuletaja.
Noorena loetud “Põrgupõhja uus vanapagan” jättis Ilvesele tugeva mulje, kuid filmi pole ta miskipärast siiani näinud. “Ma mingil õrnal moel saan aru, et kohustuslik kirjandus peaks vajalik olema ja eestluse baastekstide sisuga kursis olemine on oluline, aga eks see sundus pelutas ikka pigem eemale, ilmselt ka Tammsaarest,” meenutab Ilves ning lisab, et Tuglas ja Vilde olid talle meelepärasemad lugeda.
“Õnneks ma lugesin ilma käskimatagi väga palju ja kiiresti ja selle najal võisin ka ilma kohustuslikku raamatusse piilumatagi jätta mulje, et lugesin. Samas “Tõde ja õigust” lugesin küll, eks minagi tahtsin teada, kuhu asi areneb.”
Kerttu Rakke (Kadi Kuus): Tammsaare naise vanaonu tütre pojanaise õemehe täditütre tütretütretütar
Kerttu Rakke (JÖRGEN NORKROOS)
Kerttu Rakke kirjanikunime kasutav Kadi Kuus on otsene sugulane Tammsaare abikaasa nõbu (vanaonu tütrepoja Johannes Talviste) naise Helene Elviine Marie õemehe Karl Otto Mandeliga. Mees, kes oli niisiis abielus Tammsaare kaasa nõbunaise õe Juuli Johannaga, oli Kuusile vaaronu poeg.
Kerttu Rakke seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Rakke tõdeb, et tal polnud sellisest seosest Tammsaarega aimugi ning ta pole kindel, kas nii kaugelt seotud inimesi võibki omavahel hõimlasteks pidada. “Sel suvel käisin ühe teise haru suguvõsa kokkutulekul, kus selgus, et olin juba varem tuttav mitme inimesega, kellest ei teadnudki, et pärineme samadest esivanematest. Ja need, peaaegu võõrad inimesed, olid sugupuu järgi mulle mitu korda lähemal kui Tammsaare abikaasa,” kostab Rakke.
Tammsaare tuntumad teosed on ta läbi lugenud, kui suureks lemmikuks ei pea neist enda sõnul ühtegi. Veelgi enam – kirjanik avaldab, et „Tõde ja õigus“ on tema meelest jube igav! “Võikalt vastik pealekauba,” lisab Rakke. “See, kuidas lapsed esimeses osas riburada pidi surevad või kuidas peremees piibli lugemisse põgeneb või see pidev sundus rasket tööd teha – see kõik on õõvastav. Oleks ikka hirmus küll, kui see noortele inimestele meeldiks!”
Rakke meelest ei tohiks “Tõde ja õigust”, eriti selle esimest osa, üldse kooliprogrammides käsitleda, kuna selle mõistmiseks on vaja elukogemust. “Alles natuke aega elanuna saad aru Tammsaare suurepärasest karakterite kujutamise oskusest. Ilmselt tundis ta eestlaste hingeelu hästi,” arvab Rakke.
Jaan Rannap: Tammsaare isapoolse vaartädi pojapoja tütrepoja naise õepoeg
Lastekirjanik Jaan Rannap oma kodus Tags: Jaan Rannap, Lastekirjanik, kodu, liivakast (ALDO LUUD)
Jaan Rannapi emapoolne tädi Anete Kongas oli abielus Tammsaare sugulase Elmar Kongasega. Elmar Kongase ja Anton Hanseni vaaremad olid omavahel õed.
Jaan Rannapi seotus Tammsaarega (GENI.COM)
“See on nii kauge sugulusaste, et sellest võiks küll täiesti mööda vaadata,” leiab lastekirjanik Rannap. “Teate, mul oli tädisid niivõrd palju – ema oli oma peres 11. laps. Ma ei teagi oma tädidest mitte midagi. Nendest 12 lapsest, kes peale minu ema veel selles peres olid, olin ma tuttav ainult ühe tädiga,” selgitab Rannap ning loobub Tammsaare teoste teemal sõna võtmast.
Margus Konnula (Contra): Tammsaare naise õetütre äia vennapoja pojapoja ämma vennapoeg
Contra (ANNI ÕNNELEID)
Contra isapoolne täditütar Eveli Laul on abielus Tammsaare abikaasa õetütre Ines Kompuse äia Jaan Kompuse nõbu Gehrt Kompusega.
Contra seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Võrumaa poeet räägib, et Tammsaare “Tõe ja õiguse” esimest ja viiendat osa luges ta koolis päris hea meelega, aga vahepealsed jäid arusaamatuks. “Minu üks lemmikuid on hoopis Tammsaare tõlgitud Oblomov, suurepärane keel,” kiidab Contra. “Keelekasutus on kindlasti üks Tammsaare tugev külg, millest tasub ka õppida.”
Mart Kivastik: Tammsaare õemehe venna pojapoja väimehe vend
Mart Kivastik (ALDO LUUD)
Mart Kivastiku vennanaine Jana Kivastik (Suurorg) on suguluses Tammsaare õemehe Jüri Suuroruga.
Andrus Kivirähk: Tammsaare õemehe onutütre pojatütre minia ema vend
Andrus Kivirähki seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Andrus Kivirähki õe Tiina Vapperi tütre Kati Paali abikaasa Kaupo Paal põlvneb Tammsaare õemehe Jüri Suuroru suguseltsist.
Indrek Hargla: Tammsaare emapoolse vana-vanaonu tütrepoja pojapoja ämma vennapoja minia vend
Indrek Hargla seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Seega on Hargla õde Astri Schönfelder abielus Tammsaare kauge nõbu ämma venna (Vaino Väljase) poja Peeter Väljasega.
Viivi Luik: Tammsaare emapoolse onupoja tütretütre väimehe vaaronu tütretütretütar
Viivi Luige seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Viivi Luik on otsene sugulane Tammsaare onupoja Jaan Backhoffi tütretütretütre mehega, kes kannab perekonnanime Aedla. Luige emapoolne vana-vanaisa ja Aedla vaarisa olid vennad.
Heljo Mänd: Tammsaare vennanaise onu äia õetütre meheõe tütrepoja naine
Heljo Mänd (STANISLAV MOŠKOV)
Heljo Männi lahkunud abikaasa Roman Männi vanaonu Jaan Birkenthal oli abielus Tammsaare venna Jaan Hanseni äia vennanaise täditütrega.
Nikolai Baturin: Tammsaare vennapoja äia emapoolse vana-vanatädi pojatütre väimees
Nikolai Baturini seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Nikolai Baturini abikaasa Inna (neiupõlvenimega Leitsalu) otseses suguluses Tammsaare venna pojanaise Helga Hanseniga.
Jaan Kaplinski: Tammsaare isapoolse vanaonu tütrepoja pojapoja naise eksabikaasa
Jaan Kaplinski seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Jaan Kaplinski esimene abikaasa Küllike oli abielus ka Tammsaare sugulasega isa liinist – Tammsaare vanaonu lapselapselapselapse Anton Vendlaga (surnud).
Karl-Martin Sinijärv: Tammsaare isapoolse vanatädi pojatütre äia õetütre tütretütre pojapoeg
Karl-Martin Sinijärve seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Karl-Martin Sinijärv on suguluses Tammsaare vanatädi pojatütre Marie Padraki mehe Villem Padrakiga, kelle isa Jakob Padrak oli Sinijärve vaaronu.
Ilmar Tomusk: Tammsaare ämma onutütre tütretütre ämma vanaonu pojatütre pojapoeg
Ilmar Tomuski seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Ilmar Tomusk on sugulussidemeis Tammsaare ämma Minna Maria Weltmanni onu tütretütre väimehe Jaan Loomanniga, kes on tema jaoks vaarisa venna (vaaronu) pojatütre poeg.
Kaur Kender: Tammsaare vennatütre pojapoja äia vennanaise vanaonu tütretütre poeg
Kaur Kenderi seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Kaur Kender on tegelikus suguluses Tammsaare venna Jüri Hanseni lapselapselapse Raul Benno äia Elmar Kihva venna Endel Kaarli abikaasaga.
Leelo Tungal: Tammsaare ämma onupoja naisevenna pojapoja naisevenna abikaasa
Leelo Tungla seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Leelo Tungla lahkunud abikaasa Raimo Kangro õde Evi Toomvap oli abielus Tammsaare ämma emapoolse onupoja naisevenna pojapoja Jaan Toomvapiga (surnud).
Olavi Ruitlane: Tammsaare isapoolse vanaonu pojapoja pojapoja naise venna eksnaise õepoja eksnaise vend
Kirjanik Olavi Ruitlane (TIINA KÕRTSINI)
Olavi Ruitlase õde on olnud abielus Tammsaare nõbunaise venna ühe abikaasa õepoja Jüri Siimaniga, niisiis oli Ruitlase endise õemehe tädi Ellen Kahn abielus Tammsaare kauge nõbu Paul Hanseni naisevenna Vallot Kahniga.
Kristiina Ehin: Tammsaare isapoolse vanaonu tütrepoja pojapoja väimehe minia
Kristiina Ehini seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Kristiina Ehini abikaasa Silver Sepa isanaine on Tammsaare vanaonu tütrepoja pojapoja tütar.
Aino Pervik: Tammsaare õemehe vennatütre äia õemehe täditütre tütar
Aino Perviku seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Aino Pervik on otsene sugulane Tammsaare õe Maria mehe Jüri Suuroru vennatütre äia Anton August Veertee õemehe Valdo Tiikmaga, kes oli talle vanatädi poeg.
Perviku kaudu on Tammsaare kauged hõimlased ka tema kirjanikest lapsed Piret, Mihkel ja Rein Raud.
Hando Runnel: Tammsaare ämma onutütre tütretütre äia onutütre tütretütre tütremees
Hando Runneli seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Hando Runneli abikaasa Katre on seega suguluses Tammsaare ämma onutütre Juula Kiilverki lapselapse Leida Lassi mehe Elmar Eduard Lassiga
Teet Kallas: Tammsaare venna ämma õetütre meheõe mehevenna pojatütre õepoeg
Teet Kallase seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Kallase tädi Martha Therese Roosileht oli abielus Tammsaare venna Jaani naise täditütre Leena Kotkase meheõe mehevenna poja Woldemar Roosilehega.
Mihkel Mutt: Tammsaare isapoolse vanatädi pojapoja pojatütre ämma tädipoja tütretütre mees
Mihkel Muti seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Mihkel Muti abikaasa Tiina Tammetalu on suguluses Tammsaare nõbu (vanatädi pojapoja pojatütre Aino Kundla) mehega, kes oli Tammetalule vana-vanaonu tütrepoeg.
Arvo Valton (Vallikivi): Tammsaare isapoolse vanaonu naiseõe pojatütre endine abikaasa
Arvo Valtoni seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Arvo Vallikivi kunagine naine Virve Reiman oli Tammsaare vanaonu naiseõe Kadri Reimanni lapselaps.
Sven Kivisildnik: Tammsaare isapoolse tädimehe onupoja pojapoja naise onutütre poeg
Kivisildniku seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Sven Sildnik, kirjanikuna tuntud kui Kivisildnik, on otsesuguluses Tammsaare tädimehe Jaak Tissi onu pojapoja Oskar Tammpere miniaga, kes oli tema emapoolse vanatädi tütar
Enn Vetemaa: Tammsaare isapoolse vanaonu pojapoja naiseõe eksmehe poolõe abikaasa
Enn Vetemaa seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Enn Vetemaa kaasa Eve Vetemaa poolvenna Lembit Jõgise endise naise Erna Tamme õemees Jaan Tiiroja oli Tammsaare nõbu.
Maimu Berg: Tammsaare isapoolse vanatädi väimehe õepoja naisevenna pojatütre mehe tütrepoja endine abikaasa
Maimu Bergi seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Maimu Bergi endise abikaasa Vaino Vahingu vanaisa oli Tammsaare vanatädi tütremehe õepoja naisevenna poja väimees.
Lehte Hainsalu (Sööt): Tammsaare isapoolse tädipoja naisevenna tütretütre eksmehe eksnaise vaaronu pojapoja tütar
Lehte Hainsalu seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Lehte Hainsalu on niisiis suguluses Tammsaare tädipoja Peeter Lengi naisevenna Vaido Radamuse lapselapse eksabikaasa Tõnu Talve kunagise kaasa Helgi Vennoga, kes on talle vana-vanatädi pojatütre tütretütar.
Paul-Eerik Rummo: Tammsaare õemehe venna äia õetütre ämma poolõe pojapoeg
Paul-Eerik Rummo seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Paul-Eerik Rummo on suguluses Tammsaare õemehe Jüri Suuroru vennanaise täditütre ämma Kai Rästasega (neiupõlvenimega Tamberg), kes oli tema vanaema Liisu Rummo (Tambergi) poolõde ehk Paul-Eerik Rummo poolvanatädi.
Doris Kareva: Tammsaare naise õetütre abikaasa endise naise teise mehe onunaise vana-vanaonu pojatütre pojatütar
Doris Kareva seotus Tammsaarega (GENI.COM)
Doris Kareva vaartädi lapselapselaps Marta Wilhelmine Evald oli Tammsaare naiseõe väimehe Erik Nikolai Kompuse eksnaise Anna Triik-Põllusaare teise abikaasa Nikolai Voldemar Triigi onunaine.
Erik Tohvri (Hans-Erik Laansalu): Tammsaare emapoolse onutütre pojanaise teise abikaasa vanaonu tütrepoja tütrepoeg


description: Töökäte puudus on toonud tööle varasemast rohkem üle 50aastaseid mehi ja naisi, ütleb värske Eesti Panga statistika.

title: TV3 VIDEO | Tööturule on tulnud varasemast rohkem üle 50aastaseid inimesi


description: Sel sügishooajal hakkas TV3 eetris jooksma uus komöödiasari "Papad mammad", milles mängivad eesti tippnäitlejad Piret Kalda, Tõnu Oja, Raivo E. Tamm. Perekooli "Kägud" sarjast aga väga vaimustuses pole.

title: Perekooli Kägud sarjast "Papad mammad": nalja sama palju kui kalapulkades kala

maintext:
"Enamus inimesi on ju üsnagi madalalaubaline matsikari. Kuna Eesti on nii väike, siis meelelahutuse tootmisel arvestatakse ikka nendega, et vaatajaarvud võimalikult suured oleks. Riikides, kus rahvaarv on suurem, saab toota saateid ka nõudlikumale vaatajale. Nt kui haritud ja hea maitsega vaatajate osakaal publikust on keskmiselt 10%, siis miljonist eestlasest on see u 100 000 inimest. Võtame maha lapsed, jääb veel vähem alles. Ei tasu toota. Aga riigis, kus on rahvaarv juba 7 miljonit, seal poolele miljonile nõudlikuma maitsega inimesele juba tasub toota. Seetõttu ruulibki meil selline p..k ekraanidel, et ossidele see meeldib ja neid on ju enamus," võttis üks Kägu asja analüüsivalt kokku.
Järgmine Kägu oli kogu asjast ilmselgelt ärritunud. "Ei saagi aru, kas on aastatega muutunud minu maitse või on telemaastikul toimunud mingi tõsine taandareng. Jutt käib siis kommertskanalitest peamiselt. Nädalavahetuste õhtutel on IGA ÕHTU laste multikas….nagu mingi laste eri on nädalavahetuse õhtud, just siis, kui võib-olla istuks teeks mõnusa kinoõhtu vaataks mõnd filmi, kasvõi 1 õhtul..aga ei, Shrekid, punamütsikesed, vaprakesed jne….primetime ajal kell 20-21 kanti….johhaidi. Ja ülejäänud nädal läbi tuleb vaadata siis sellist saasta nagu seesama Papad-mammad, naabriplikad, kellapid, komöödiaõhtud jms….milles nalja on sama palju, kui kalapulkades kala. Lihtsalt nii kuradi piinlik on sellist nn teise eesti saasta ja jalaga-perse nalju vaadata…kas tõesti me ei suuda enamat, pakkuda head huumorit, vaid ainult labast palagani enam….või ongi asi selles, et keskmine televaataja naudibki seda ja asi on minus?"


title: Kongressi eelmäng: Savisaar lustis toetajatega Tapa kohvikus

maintext:
Keskerakonna kongressi eel teeb Edgar Savisaar kõik, et oma toetajaskonda suurendada. Üheks näiteks on ka laupäevane pidu Tapal. "Edgaril on rasked ajad, peab toeks olema," rõhutab keskealine proua, kes peole tuli, et suure iidoliga kohtuda.
Savisaar kohtus fännidega laupäeval ka Rakveres ning Väike-Maarjas, ent päeva kulminatsioon on pidu Tapa söögikohas Tareke. Ürituse kohta oli tehtud isegi Facebooki lehekülg "Tore õhtu koos Edgar Savisaarega".
ARMULIK JA TÕRGES: Edgar Savisaare toetaja Siret Kotka lasi kohviku ukse taga külmetanud ajakirjanikud lõpuks tuppa, et nood saaksid tõrksale peoperemehele küsimusi esitada. (Toomas Tatar)
Tuhanded märkisid sel lehel, et osalevad. "Mõtlesin, et see on kellegi irooniline nali… Päriselt ongi selline üritus?" imestab üks 20ndates tallinlane küsimuse peale, kas ta ka tegelikult Tapale sõidab.
Tegelikult tuleb kella 18 kohale vaid paarkümmend inimest. Kui üldiselt on ajakirjanikud sellistele PR-üritustele sisse lubatud, siis sel korral jäetakse sulesepad vähemasti esiti õue külmetama.


description: Kolm purunenud abielu ja oma lihaste laste minemapeletamine. Skandaalsed seksipeod. Puudli kuulutamine õhujõudude kindraliks. Selliste tegudega paistab silma Tai kroonprints, kes tõuseb 70 aastat valitsenud kuninga Bhumibol Adulyadej surma järel võimule.

title: Tai kuningaks saab seelikukütt, kes kuulutas puudli õhuväe kindraliks

maintext:
2 fotot
TÕUSEB PEATSELT VÕIMULE: Kroonprints on öelnud, et vajab enne kuningaks saamist veidi aega, et koos Tai rahvaga leinata. (AFP / Scanpix)


description: Tartu Tervishoiu Kõrgkool allkirjastab täna koostööleppe Tallinna haiglatega, et koolitada järgneval viiel aastal bioanalüütikuid pealinnas.Tartu Tervishoiu Kõrgkooli bioanalüütiku ja radioloogiatehniku õppekava juht Zinaida Läänlaid selgitas, et kõrgkool kolib bioanalüütikute õppe haiglate ettepanekul Tallinnasse, et efektiivselt koolitada sealsetele haiglatele vajaliku haridustasemega spetsialiste. „Tartu Tervishoiu Kõrgkooli lõpetajad on kõikidel õppekavadel tööturule väga oodatud ja see on omakorda kõrgkooli poolne panus, et vähendada bioanalüütikute puudust tervishoiuasutustes,“ lisas ta. Bioanalüütikuid koolitab ainukesena Eestis Tartu Tervishoiu Kõrgkool. 2017-2022. aastal avab ja korraldab kõrgkool Tallinnas bioanalüütikute õppe vähemalt kahele õppegrupile. Koostöölepe õppetöö läbiviimiseks sõlmitakse Ida-Tallinna Keskhaigla, Lääne-Tallinna Keskhaigla, Põhja-Eesti Regionaalhaigla ja Tallinna Lastehaiglaga. Nõudlus erialase kõrgharidusega bioanalüütikute järe

title: Bioanalüütikute õpe kolib viieks aastaks Tallinnasse

maintext:
Tartu Tervishoiu Kõrgkool allkirjastab täna koostööleppe Tallinna haiglatega, et koolitada järgneval viiel aastal bioanalüütikuid pealinnas.
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli bioanalüütiku ja radioloogiatehniku õppekava juht Zinaida Läänlaid selgitas, et kõrgkool kolib bioanalüütikute õppe haiglate ettepanekul Tallinnasse, et efektiivselt koolitada sealsetele haiglatele vajaliku haridustasemega spetsialiste. „Tartu Tervishoiu Kõrgkooli lõpetajad on kõikidel õppekavadel tööturule väga oodatud ja see on omakorda kõrgkooli poolne panus, et vähendada bioanalüütikute puudust tervishoiuasutustes,“ lisas ta.
Bioanalüütikuid koolitab ainukesena Eestis Tartu Tervishoiu Kõrgkool. 2017-2022. aastal avab ja korraldab kõrgkool Tallinnas bioanalüütikute õppe vähemalt kahele õppegrupile. Koostöölepe õppetöö läbiviimiseks sõlmitakse Ida-Tallinna Keskhaigla, Lääne-Tallinna Keskhaigla, Põhja-Eesti Regionaalhaigla ja Tallinna Lastehaiglaga.
Nõudlus erialase kõrgharidusega bioanalüütikute järele on haiglates väga suur, kinnitas ka Lääne-Tallinna Keskhaigla õendusjuht Aivi Kabur. Põhja-Eesti Regionaalhaigla laboratooriumi arendusjuht, Eesti Laborimeditsiini Ühingu juhatuse esimees dr Karel Tomberg lisas, et bioanalüütikute koolitamine Tallinnas loob parema eelduse Tallinna laborite mehitamiseks kvalifitseeritud bioanalüütikutega.
Praegu on enam kui pooled töötavatest laborantidest erialase hariduseta, mitmetes haiglates on probleemiks bioanalüütikute kõrge vanus. Bioanalüütiku rolli laienemine, analüüside mahu suurenemine ning tehnoloogia areng eeldab samuti uusi erialaseid teadmisi ja oskusi, mida bioanalüütiku õppe läbimine annab.
Aivi Kabur viitas, et kuna osa praktikumidest hakkab toimuma töökeskkonnas, haiglates kohapeal, saavad üliõpilased juba õppe alguspäevil hea ülevaate laboritööst. „Haiglatel on uute bioanalüütikute üle üksnes hea meel ja seepärast tunneme suurt rõõmu, et koostööprojekt Tartu Tervishoiu Kõrgkooli ja Tallinna haiglate vahel on saanud tugeva tuule tiibadesse,“ kinnitas ta.


title: Nädala lõpuni püsib kuiv ja karge sügisilm

maintext:
Tänasel ööl vastu püsib vaheduva pilvisusega kuiv ilm. Termomeeter näitab -4 kuni +6 kraadi, prognoosib Riiklik Ilmateenistus.
Homne päev on samuti sajuta ja vahelduva pilvisusega. Sooja on 4-8 kraadi. Kagutuule kiirus ulatub kuni 8 meetrini sekundis. Saartel ulatuvad tuulepuhangud kuni 12 meetrini sekundis.
Nädala teine pool tõotab samuti tulla karge ja kuiv, kuid ida- ja kagutuul hakkab tugevnema. Mandril on öökülma, saartel on öine õhutemperatuur plussikraadide juures. Päeval on sooja kuni viis kraadi.


description: „Hiljuti arreteeris GPU kolm spiooni,“ tsiteerib Päevaleht 22. oktoobril 1926 Leningradi ajalehte Krasnaja Gazeta.

title: Kuidas Anvelti pea eest lubati miljon marka


description: Sel laupäeval algab järjekordne võrkpallihooaeg, kui Balti liigas peetakse esimesed kohtumised.

title: GALERII | Uues kuues võrkpallihooaeg saab laupäeval uhke avapaugu

maintext:
Liigasse kuulub 14 klubi, kellest kuus tulevad Eestist ja Lätist ning kaks Leedust. Võrreldes eelmise aasta Balti liiga koosseisuga on lisandunud Šiauliai meeskond.
Möödunud hooajal Saja Liiga nime kandud Baltimaade võistlussari sai tänavusel hooaja uue nimesponsori ja on nüüd tuntud kui Credit24 Meistriliiga.
Eesti meeskonnad on vanad tuttavad, kellest nii mõnigi on uues kuues. Sarjas jätkab meilt kuus meeskonda - Tartu Bigbank, Tallinna Selver, TTÜ, Pärnu, Rakvere ning Järvamaa.
Suurima muutuse on ilmselt läbi elanud pärnakad, kelle ridadest lahkus suvel kuus mängijat, juurde on tulnud üheksa meest. Samuti on ootusärev Järvamaa, kes palkas endale kogenud peatreeneri Laimonds Raudsepa ning endise Eesti koondislase Martti Rosenblatti.
Esimesed kohtumised peetakse laupäeval, kui võistlustules on kõik meie meeskonnad. Sealjuures lähevad vastamisi Selver-Järvamaa ning TTÜ-Pärnu.
Põhiturniiri raames kohtuvad klubid teineteisega kodus ja võõrsil, esimesed kaks mänguvooru toimuvad juba eeloleval nädalavahetusel. Kaheksa edukamat meeskonda pääsevad veerandfinaalidesse, mis mängitakse kahe võiduni. Meistriliiga finaalturniir toimub 18.-19. märtsil 2017. aastal.


title: Mosulist on lahkunud ligi 900 tsiviilelanikku

maintext:
Pea 900 tsiviilelanikku on lahkunud Iraagi linnast Mouslist. ÜRO pagulaste agentuuri andmeil on nad ületanud piiri ja jõudnud Süüriasse.
Alates Mosuli tagasivallutamise operatsiooni algusest esmaspäeval on see esimene suurem grupp inimesi, kes islamistide võimu alla olevast kantsist põgenema on pääsenud, vahendab BBC.
Mosulis arvatakse hetkel viibivat 1,5 inimest, kes võivad sattuda ISISe kilbiks sõjalises tegevuses Iraagi vägede vastu.


description: Nobeli füüsikapreemia jagati kolme USA ülikoolides töötava Briti füüsiku vahel. Selle said David Thouless, Duncan Haldane ja Michael Kosterlitz.

title: Nobeli komitee ei üllatanud: füüsikapreemiat jagavad kolm britti, kes uurivad aine tavatuid olekuid - ülijuhte ja ülivedelikke

maintext: BREAKING NEWS #NobelPrize in Physics 2016 to David Thouless, Duncan Haldane and Michael Kosterlitz pic.twitter.com/5jw75GIjRv


title: Mida tuleb iga päev süüa, kui tahad sama veatut näonahka nagu Victoria Beckhamil?

maintext:
Tahad endale sama klaari näonahka kui Victoria Beckhamil? Sellisel juhul tuleb iga päev süüa üht asja.
Victoria Beckham on tunnistanud mitmes intervjuus, et mitmed aastad tagasi polnud ta näonahk sugugi nii klaar nagu see on täna, vaid hoopis väga probleemne ning talle kõvasti meelehärmi põhjustav. Tänaseks on see ajalugu, tänu sellele, mida tema nahaarst soovitas tal iga päev süüa, kirjutab The Zoe Report.
Nimelt soovitas arst Victorial süüa iga päev lõhet. Kas ta sööb seda, hommikuks, lõunaks või õhtuks ei mängi mingit rolli, peaasi, et ta seda iga päev sööks. Kuigi esialgu tundus see uskumatuna ja ka veidi igavana, siis väidetavalt just lõhe söömine aitaski endise Posh Spice'i näonaha punnidest klaariks lüüa.


description: Enamus naisi astub suhtesse ja voodisse siis, kui nad loodavad mehelt lisaks seksile veel miskti enamat. Meeste puhul ei pruugi see tihti nii aga olla. Kuidas teada, kas mees tahab ainult seksi?

title: LIHTSALT SEKS VÕI TULEVANE SUHE: 9 märki, et ta tahab sult ainult seksi


description: Eestlaste seaks üheks armastatud turismikuurordiks olnud Sharm el Sheikh pakkus oma elanikele eile tõeliselt pöörast ilma

title: PUHKUSEPARADIISI ILMAMUUTUS: vaata, kuidas vihm, äike ja tugev tuul on viimastel päevadel laastanud Sharm el Sheikhi


authors: Reuters Scanpix

description: Norra Antidoping määras mulluse suusahooaja valitsejannale Therese Johaugile, kelle organimist leiti keelatud ainet klostebooli, esialgu kahekuulise võistluskeelu. Soome tippsuusataja Aino-Kaisa Saarinen ootab, et norralannat karistataks vastavalt reeglitele.

title: Soome tippsuusataja: Johaugi juhtum paneb proovile süsteemi usaldusväärsuse

maintext:
"Süsteemi usaldusväärsus pannakse nüüd proovile," lausus Saarinen, kelle auhinnakapis on muuhulgas viis olümpiamedalit ning neli MM-kulda. "Ootan, et Johaug saab õiglase karistuse, mis vastab reeglitele. Kõigile peavad kehtima samad reeglid."
Johaug väidab, et klostebool, mis on sisuliselt sünteetiline testosteroon, sattus tema organismi huulekreemist Trofodermin, mida ta määris, et ravida päikesepõletust. Ühtlasi on tegu anaboolse steroidiga, mis soodustab lihaste kasvu ning taastumist.


authors: Panthermedia Scanpix

description: Sigarettide suitsetamine tekitab DNA-sse muutused, millest osad on leitavad isegi 30 aastat hiljem, kinnitavad teadlased.

title: Suitsetamise mõjud püsivad DNA-s ka 30 aastat hiljem


title: ROKKIV PULM: Shia LaBeouf lasi end liba-Elvisel paari panna

maintext:
Shia LaBeouf abiellus Las Vegases oma kauase sõbratari, näitlejatar Mia Gothiga.
Üheskoos Lars von Trieri skandaalses “Nümfomaanis” mänginud ja võtetel armunud paar otsustas tõeliselt rokkiva registreerimise kasuks: neid pani paari Elvis Presley teisik. Pruut kandis vintage-hõngulist heegeldatud kleidikest ning oli juuste katteks tõmmanud pitsist loori, peig eelistas šikki musta ülikonda. Pruutpaar tõotas liba-Elvise utsitusel hoolitseda teineteise hurdakoerte eest, mitte kanda sinised seemiskingi vihma käes ja olla teineteise karumõmmid.
Tsermooniat kandis üle kõmu-uudiste veebikülg TMZ.com.
Shia ja Mia on kurameerinud neli aastat, kuid nende suhe on olnud tormiline. Mullu juulis tabati nad Saksamaal tänaval ägedalt tülitsemast. Paistis, et Shia tahtis lennujaama sõita, kuid Mia kahmas tema seljakoti, et tema minekut takistada. “Ma ei taha ühtki naist lüüa,” kinnitas LaBeouf pealtnägijatele, kuid ähvardas oma pruudi maha lüüa.


authors:
Milline Jultumus.
Otse Pentagonist

description: Kaitseminister Hannes Hanso autasustas ametist lahkunud president Toomas Hendrik Ilvest erakordsete teenete eest Eesti julgeoleku tugevdamise eest kaitseministeeriumi I klassi teeneteristiga.  "Oma ametiaja käigus andis president Ilves erakordse panuse Eesti riigikaitse ülesehitamisesse, arendamisesse ja kindlustamisesse, mis on teinud Eestist usaldusväärse liitlase,“ ütles Hanso. Kaitseminister lisas, et Ilvese järjekindel ja tingimusteta toetus Eesti sõduritele nii kodus kui ka välisoperatsioonidel on aidanud tõsta Eesti sõdurite moraali."President Ilves on järjekindlalt, loominguliselt ja silmapaistavalt toonud Eesti julgeolekuolukorra rahvusvahelise tähelepanu keskmesse ning saavutanud laia rahvusvahelise toetuse, mis on vajalik Eesti julgeoleku tagamiseks laiemalt ning eriti liitlasriikide heidutusmeetmete välja töötamisel ja rakendamisel kogu Läänemere piirkonna turvalisuse säilitamiseks,“ sõnas kaitseminister Hanso. Kaitseministeeriumi teeneteristi

title: Toomas Hendrik Ilves sai kaitseministeeriumi kõrgeima teenetemärgi

maintext:
Kaitseminister Hannes Hanso autasustas ametist lahkunud president Toomas Hendrik Ilvest erakordsete teenete eest Eesti julgeoleku tugevdamise eest kaitseministeeriumi I klassi teeneteristiga.
"Oma ametiaja käigus andis president Ilves erakordse panuse Eesti riigikaitse ülesehitamisesse, arendamisesse ja kindlustamisesse, mis on teinud Eestist usaldusväärse liitlase,“ ütles Hanso. Kaitseminister lisas, et Ilvese järjekindel ja tingimusteta toetus Eesti sõduritele nii kodus kui ka välisoperatsioonidel on aidanud tõsta Eesti sõdurite moraali.
"President Ilves on järjekindlalt, loominguliselt ja silmapaistavalt toonud Eesti julgeolekuolukorra rahvusvahelise tähelepanu keskmesse ning saavutanud laia rahvusvahelise toetuse, mis on vajalik Eesti julgeoleku tagamiseks laiemalt ning eriti liitlasriikide heidutusmeetmete välja töötamisel ja rakendamisel kogu Läänemere piirkonna turvalisuse säilitamiseks,“ sõnas kaitseminister Hanso.
Kaitseministeeriumi teeneteristi I klass on kõrgeim kaitseministeeriumi aumärk, mida antakse välja erakordsete teenete eest riigikaitse arendamisel.
Enne president Ilvest on selle teeneteristi pälvinud 21 silmapaistvat inimest: nii Eesti poliitikud, ühiskonnategelased ja kõrgemad ohvitserid kui ka oluliste partnerriikide diplomaadid ning riigiteenistujad.


title: Rõivas: riik peab olema valmis ka nendeks ohtudeks, mille realiseerumise tõenäosus on kaduvväike

maintext:
Peaminister Taavi Rõivas ütles täna 35. Kõrgemate riigikaitsekursuste lõpetamisel, et riik peab olema valmis ka nendeks ohtudeks, mille realiseerumise võimalus on kaduvväike. "Tõenäoliselt ei loobu Venemaa nähtavas tulevikus Lääne riikide suunal oma ründavast ja ettearvamatust mõjutustegevusest, kasutades selleks agressiivset välispoliitikat, diplomaatiat, majandussuhteid, infooperatsioone ja küberruumi."
Peaministri sõnul on riigikaitse palju laiem kui lahingumasinad ja laiguline vorm. "Sellesse saavad ja peaksid panustama kõik Eestis elavad inimesed: avalik- ja erasektor, ajakirjandus ning kogu ühiskond peavad koos nägema vaeva, et tagada kõigi oma liikmete heaolu, vähendada erinevusi ja vältida polariseerumist."
"Lisaks tugevale kaitseväele ja kindlatele liitlassuhetele on väikeriigi puhul oluline kapital ka tema hea nimi,” ütles Rõivas ja lisas, et Eesti on sellega hästi hakkama saanud - Eesti kaitsekulud on NATOs kokku lepitud 2% tasemest suuremadki ja meie ekspertiisi küberteemadel tunnustatakse maailmas kõrgelt.
"Seda on vaja hoida ja sellele saavad kõik kaasa aidata, eelkõige täna siin kursusel osalevad Eesti ühiskonna arvamusliidrid,“ ütles Rõivas Kõrgematel Riigikaitsekursustel osalejatele. "Selleks, et olla kindel, et ohud ei realiseeru, on kõige parem nendeks valmistuda."