description: Gümnaasiumiõpilased Merili Ginter ja Triin Karis on otsustanud kaante vahele panna paljudele inimestele südamelähedase loo sellest, kuidas nad meisterdasid käsitööesemeid, kogusid neid teistelt inimestelt ning käisid neid asju laatadel ja paljudes avalikes paikades müümas, teenides ligi 10 000 eurot. Selle raha eest aitasid nad soetada insuliinipumba ja selle tarvikuid kaheksale perele, kus kasvab esimest diabeeti põdev laps.

title: Haigetele lastele raha kogunud neiud kirjutasid raamatu

maintext:
Merili Ginteri ja Triin Karise ettevõtmine pälvis rohkelt tähelepanu – tüdrukud võttis isiklikult vastu pesident Toomas Hendrik Ilves, ning tänu suurele kajastusele meedias eraldati riigieelarvest diabeedilaste raviks 75 000 eurot.
«Me tahame jagada oma vahvaid juhtumisi ja emotsioone ning tuua välja õppetunde, mida see möödunud aasta meile on andnud,» põhjendas Merili Ginter kogemusraamatu mõtet.
Nii me seisime 28. jaanuaril presidendilossi ees, käes karp pisikese öökulli ja kirjaga...
«Meie soov on inspireerida teisi noori ja rääkida, et tuleb julgeda suurelt unistada,» lisas Triin Karis.
Näiteks nende kolm nõuannet heaks ajurünnakuks on: pane kirja kõik, mis pähe tuleb, ära kritiseeri ühtegi mõtet, räägi nii palju kui võimalik!
Tüdrukute kauplemissoovitus kõlab aga: müües kasuta selgeid lühikesi lauseid ning naerata! Ning meediaga suhtlemise õpetus: mitmekesi intervjuud andes arutage enne läbi, mida soovite ja ei soovi mainida ajakirjanikule.
Katkend veel mitte ilmunud raamatust
...Vabariigi aastapäev oli ukse ees ning tähtpäeva puhuks heegeldasime spetsiaalseid sinimustvalgeid öökulle. Korraga tulime mõttele, miks mitte saata üks meie riigipeale.
Nii me seisime 28. jaanuaril presidendilossi ees, käes karp pisikese öökulli ja kirjaga. Piilusime salamisi uhke hoone poole, jalg kippus all värisema. Vaatasime üksteisele kergelt noogutades otsa ja hakkasime seejärel väravast sisse sammuma. Süda puperdamas, jõudsime kõrvalukseni ja helistasime kella.
Uks avanes ning seejärel seisime silmitsi mitme turvamehega. «Kas Te saaksite selle karbi presidendile üle anda?» palusime neilt. Nappide sõnade ja pisut kahtlustava pilguga võeti saadetis vastu, meie saime aga vaid loota, et öökull leiab omaniku...
Raamat «Meie tee eduni» kogub parasjagu annetusi ühisrahastusplatvormil Hooandja.


description: Politsei palub abi, et teha kindlaks mees, kes ründas umbes nädal tagasi Tartu kesklinnas teist meest. Vägivaldne vahejuhtum leidis aset pühapäeva, 16. oktoobri varahommikul kell 4.30, kui seni tuvastamata mees lõi Tartus Raekoja platsi juures taksopeatuses teisele mehele korduvalt rusikaga näkku.

title: Politsei palub abi, et tuvastada taksoparklas teist meest rusikatega rünnanud isik

maintext:
Praegu teadaolevalt oli ründaja 20. eluaastates mees, kes kandis seljas tumedat mantlit ning õlal musta spordikotti. Mehel olid ees prillid, mille raam oli pealt sirge ja alt kumer. Kuriteos kahtlustataval olid tumedad lühikesed juuksed, mis olid seatud üles soengusse. Lööjaga kaasas liikus teinegi musta mantliga mees, kes oli umbes sama vana ja lühikeste tumedate juustega.
Mõlemad mehed liikusid pärast rünnakut Raekoja platsilt Küüni tänavale. Kui mehed olid jõudnud Barclay pargi kiirtoitlustuskoha juurde, põgenesid nad joostes edasi Ülikooli tänava suunas.
Kannatanu viidi haiglasse, kust lubati mõne aja pärast kodusele ravile.
Juhtunu üksikasjad tuvastab politsei kriminaalmenetluse käigus, mida alustati avaliku korra rasket rikkumist käsitleva paragrahvi alusel.
Kõigil, kes oskavad anda infot nende meeste kohta või muud abistavat teavet, palutakse helistada politsei telefonil 5306 9230 või infotelefonil 612 3000.

fasttext_language: et


description: Eesti armastatuimaid kunstnikke Konrad Mägi (1878 – 1925), kelle teosed on väga hinnatud nii näitusesaalides kui ka enampakkumistel, on põhjalikult uuritud. Tema teosed on kataloogidesse jäädvustatud ja ka erakogudesse kuuluvad maalid-joonistused on üldiselt teada. Seda suurem rõõm on Tartu kunstimuuseumi peavarahoidjal Mare Joonsalul kaks seni saladuses hoitud maali nüüd Tartmusis kunstihuvilistele välja panna.

title: Konrad Mäe kaks saladuses hoitud maali tulevad rahva ette

maintext:
13. oktoobril kell 11 avaneb Tartu raeplatsi viltuses majas Tartmusi projektiruumi uks ning huvilised saavad vaadata näitust «Tundmatu Konrad Mägi». Väljapanek koosneb kahest kunstiavalikkusele täiesti tundmatust maalist, mis mõlemad kuuluvad erakogusse. Muuseumi peavarahoidja ja ühtlasi maalikoguhoidja Mare Joonsalu jättis nende omaniku saladusse.
Asjatundjatel nägemata
«Eesti kunstipubliku vaieldamatu lemmikkunstniku loomingut on üsna põhjalikult uuritud,» märkis Joonsalu. «Esimene uurimus ilmus 1932. aastal Rudolf Parise sulest, 1979. aastal lisandus sellele Evi Pihlaku põhjalik monograafia ning aastal 2011 ulatusliku pildi- ja arhiivimaterjaliga Maie Raitari teos.»
Viimati nimetatud väljaande autor seadis endale eraldi ülesandeks võimalikult paljude Konrad Mäe teoste väljaselgitamise ja nende reprodutseerimise, andes lugejale tunde, et nüüd teame Konrad Mäe loomingust kõike. «Ometi on võimalik tõsiasi, et ühel päeval tuuakse muuseumisse teosed, mille kohta ei leia teavet eelpool mainitud kirjutistest ega muudestki kataloogidest ja mida keegi seni näinudki pole,» lisas Joonsalu.
Need kaks maali olid Tartu kunstimuuseumi peavarahoidja teada seisnud aastaid koduseinal ning viimasel ajal ka kapi taga, kuhu nad turvalisuse eesmärgil olid laste eest ära pandud. Nüüd läks maja remonti ja omanik tõi need Tartu kunstimuuseumisse näha ning oli rõõmus, kui sai hoiule jätta.
«Meil tuli mõte teha nendest kahest maalist näitus,» ütles Joonsalu. «Leidsime, et kui on avastatud kaks sellist ilusat pärlit, peaks neid omaniku lahkel loal rahvale näitama. Konrad Mägi on teatavasti väga armastatud ja hinnatud kunstnik.»
Peavarahoidja andmeil on «Tundmatu Konrad Mägi» ühtlasi kõige väiksemate eksponaatide arvuga väljapanek, mis eales on olnud Tartu kunstimuuseumis. «Väike projektiruum on selleks väga sobilik. Eriti siis, kui need kaks pilti on nii erilised,» lisas ta.
Pühajärv ja Saaremaa
Maale kirjeldades juhtis Mare Joonsalu tähelepanu sellele, et suuremal maalil on tähelepanuväärne lummav sinistes toonides ekspressiivne maastik figuuridega.
«Enamasti on Konrad Mägi eelistanud figuurideta maastikku ja inimest oleme aeg-ajalt näinud vaid lõunamaistel vaadetel. Antud motiiv on aga üsna kindlalt eestimaine, tõenäoliselt on see Pühajärve maastik ja maalitud umbes 1918-1921,» lisas ta. «Teine maal on kaunis mereäärne vaade, mis on ilmselt maalitud Saaremaal, arvatavasti 1920. aasta suvel, kui Konrad Mägi viibis Kuressaares tervist parandamas.»
Enne näitusele panekut vajasid need kaks maali pisut lähemat uurimist ja restaureerimist. Seda tegid Eesti kunstimuuseumi restauraatorid Alar Nurkse ja Maris Klaas.
Kahepildinäitust «Tundmatu Konrad Mägi» saab vaadata Tartmusis (Raekoja plats 18) 6. novembrini. Näitusega kaasnevad giidituurid.


description: Eesti Rahva Muuseum annab teada, et oktoobris väisas muuseumit 32 577 külastajat, lisaks osales avamispeol 2550 inimest.

title: ERMi külastas avamiskuul üle 32 000 inimese

maintext:
Lisaks näituste vaatamisele osales 30% külastajatest ka mitmesugustel haridus- ja kunstisündmustel: konverentsidel, seminaridel, õppeprogrammides, teatrietendustel ja kontsertidel.
Oktoobris toimus muuseumis toimus kaheksa kontserti ning lisaks mõned väiksemad muusikalised etteasted. Teatrisaal võõrustas kolme erinevat etendust, mida mängiti kuu jooksul mitu korda.
Nädalate arvestuses on külastatavus kasvutrendis. Seni suurim külaliste koguarv oli oktoobri viimasel nädalal, mil majas käis kokku 9837 inimest. Suurimad külastuspäevad on olnud 15. oktoober (2380 külastajat) ja 29 oktoober (2371 külastajat).


description: Tartu tervishoiu kõrgkooli tänavu lõpetanud Kätlin Kindsiko ja Grete Must uurisid puhkuse- või kultuurireisidel käivaid lennureisijaid ning peatusid ka lennuhirmul.

title: Kuidas ületavad lennuhirmu mehed ja kuidas naised

maintext:
Selgus, et lennuhirm halvas ligi kolmandikku reisijaist. Täpsemalt, lennusõidu kartust esines naistest 33 ja meestest 28,6 protsendil ning see väljendus kas südamepekslemises, reisieelses unetuses või higistamises.
Halvad uudised meediast
Hirmu tekke suurimaks põhjuseks pidasid inimesed meedias ilmunud katastroofiuudiseid, just nii vastas 57,5 protsenti lennuhirmu tundjaid. Samuti kardeti kõrgust.
Umbes kümmet protsenti lennuhirmu tundvatest naistest aitas aga see, kui neil õnnestus hankida endale kindel koht lennukis.
Lennuhirmu maandamiseks kasutasid reisijad muusikakuulamist – nii vastas 41,2 protsenti lennuhirmu tundvatest naistest, ning alkoholi pruukimist – sellest leidis leevendust 45,8 protsenti lennuhirmu tundvatest meestest.
Abi otsiti ka ravimeist, unerohust ja narkootilistest ainetest ning rahustava tee joomisest. Lihtsalt niisama uinumine õnnestus vaid mõnel protsendil naistest ja mitte kunagi meestel.
Umbes kümmet protsenti lennuhirmu tundvatest naistest aitas aga see, kui neil õnnestus hankida endale kindel koht lennukis. See võis näida hea endena. Naised püüdsid end rahustada ka raamatu lugemise või vestlemisega, kui kõrval istus kaaslane, kes mõjus rahustavalt.
Kolmandik naistest ja viiendik meestest ei suutnud lennuhirmu maandamiseks midagi teha – nad lihtsalt kartsid.
Mida teevad inimesed lennuhirmu peletamiseks. / Tartu tervishoiu kõrgkool
Lennuhirmu on defineeritud kui foobiat, mida iseloomustab esiletungiv, püsiv ja tugev kartus lennusõidu ees, põhjuseks hirm õnnetuste tekkimise, tormide ja kõrguse ees, varasemad ebameeldivad kogemused või meedia mõju. Samuti klaustrofoobia ja agorafoobia, viimane väljendub haiguslikus hirmus rahvarohkete kohtade ees.
Teised lennusõidu ajal tekkinud kaebused on inimestel kõrva-, selja- ja peavalu ning kõhupuhitus, samuti vedelikupuudus, stress, ajavööndivahetuse väsimus ja oksendamine.
Kolmandik ei kaeba lennukis millegi üle
Vastanutest 31,4 protsendil ei esinenud lennureisil viimase viie aasta jooksul aga ühtegi terviseprobleemi.
Grete Must ja Kätlin Kindsiko
Lennusõidu terviseprobleeme ei kurdetud enamasti ka ei lühikestel ega väga pikkadel reisidel, need tekkisid keskmise pikkusega ehk ühe- kuni neljatunnistel reisidel.
Kätlin Kindsiko ja Grete Musta lõputöö valimi moodustasid 1014 inimest, kes olid viimase viie aasta jooksul käinud lennukiga puhkuse- või kultuurireisil ning vastasid veebi üles riputatud ankeedi 29 küsimusele.


description: Tartu üliõpilasteater jagab neil päevil mitmes keeles teatrielamusi. Viies rahvusvaheline sõltumatute ja üliõpilasteatrite festival ehk A-festival algas eile ja kestab pühapäevani.

title: A-festival toob lavale teatrielamusi mitmes keeles

maintext:
Galerii: mess meelitab sauna ja voodisse
Täna Tartu Näituste messikeskuses alanud mess Ehitus ja Sisustus on osalevate ettevõtete arvu poolest viimase seitsme aasta suurim. Huvilised saavad end kurssi viia ehitamise ja kütmise teemadega, kuid selle kõrval ka lõõgastumise võimalustega.


description: Reede hilisõhtul kella 23.20 ajal teatati politseile liiklusõnnetusest Kalda tee ja Sõpruse puiestee ristmikul, kus ilma reisijateta linnaliinibuss number 20 hakkas ringristmikul mööduma tänavapuhastusmasinast Volvo, mille käigus põrkasid buss ja kollaste vilkuritega tähistatud masin kokku.

title: Liiklusõnnetusse sattunud tänavapuhastusauto juhil tuvastati joove

maintext:
Politsei tuvastas, et hooldustöid teinud masinat juhtinud 59-aastane mees oli tarvitanud alkoholi ja ta kõrvaldati juhtimiselt. Bussi roolis olnud 60-aastane mees oli kaine. Keegi õnnetuses vigastada ei saanud.
Lõuna prefektuuri pressiesindaja Kerly Virk ütles, et praegu ei ole teada kumb juhtidest oli õnnetuse põhjustaja. Politsei on asjaolude välja selgitamiseks alustanud väärteomenetlust.


description: Haridus- ja teadusministeerium tahab hiljemalt 2020. aastaks ühendada Tartus meelepuuetega lastele haridust andvad Emajõe ja Hiie kooli. Esimese sammuna ühendatakse nende juhtimine, tööle hakkab vaid üks direktor.

title: Meelepuudega lapsi õpetavad Emajõe ja Hiie kool ühinevad

maintext:
Nimetatud kahe riigikooli direktori leidmiseks on ministeerium välja kuulutanud konkursi. Kava järgi töötab uus direktor järgmise aasta 30. juunini Emajõe kooli juhina ning tuleva aasta 1. juulist ühel ajal Emajõe ja Hiie kooli direktorina.
Nimetatud koolide pidajal, haridus- ja teadusministeeriumil on varem ja ka veidi hiljem tarvis täita nende mõlema kooli juhi ametikohad, selgitas haridus- ja teadusministeeriumi koolivõrgu osakonna juhataja Raivo Trummal.
Koolid kokku ei koli
Raivo Trummali sõnul ei tähenda koolide ühendamine nende ruumilist ühendamist või õppeasutuste kokku kolimist.
«On kokku lepitud, et konkursi korras valitava direktori ametisse astumiseni täidab Emajõe koolis juhi ülesandeid õppejuht Riina Kitin,» täpsustas ta. «Hiie kooli direktor Helgi Klein on teada andnud, et soovib järgmise aasta juulis minna pensionile. Seega on vaja tegelikult täita mõlemad töökohad. Et tegu on Tartu linnas asuva kahe riigikooliga, kus mõlemas õpetatakse meelepuuetega lapsi, siis on otstarbekas nende juhtimine ühendada.»
Raivo Trummali sõnul ei tähenda koolide ühendamine nende ruumilist ühendamist või õppeasutuste kokku kolimist. «Mõlemad koolid jäävad tegutsema senistesse ruumidesse, mis on heas korras ja kohandatud õpilaste erivajadustele,» kinnitas ta.
Koolide ühendamise põhjustena nimetas Raivo Trummal vajadust vähendada eraldiseisva asutuse tegevusega kaasnevat administreerimist, et jääks rohkem aega tegeleda lastega.
Rohkem koostööd
«Teisisõnu on koolide juhtimise ühendamise peamine eesmärk kõiki ressursse kasutada veelgi paremini õpilaste huvides,» teatas ta. «Mõlemad koolid töötavad Tartus ning saaksid teineteist senisest rohkem toetada – olgu selleks nii spetsiifiliste tugispetsialistide kui ka toetavate spetsialistide, näiteks majandustöötajate ja IT-spetsialistide nii-öelda jagamine.»
Samuti saab ühendada tugiteenuseid (IT, dokumendihaldus, hanked jm). Võimalik on suurendada ka koostööd spetsiifiliste õpperuumide, nagu näiteks tööõpetuse klasside, võimla ja staadioni kasutamisel.
«Nii Emajõe kui Hiie kooli praegune sisu ja tugevus kindlasti säilivad,» kinnitas Raivo Trummal. «Mõlemad koolid on oma valdkonnas väga tugevad, neis töötavad hinnatud spetsialistid, kes teevad oma tööd südamega. Nende koolide töötajad annavad meelepuuetega laste õpetamise teemadel nõu ka tavakoolidele, samuti antakse välja õppematerjale, näiteks punktkirjaõpikuid.»
Emajõe ja Hiie kooli ühiseks direktoriks soovijail tuleb haridus- ja teadusministeeriumile dokumendid esitada hiljemalt 17. oktoobriks. Konkursisõelale jääv direktor võib tööle hakata esimesel võimalusel.
Kui uus direktor hakkab kaht kooli juhtima tuleva aasta juulist, siis kuidas saab koolide ühendamine kesta 2020. aastani? «Aastaarv 2020 tuleneb sellest, et koolide juriidiline ühendamine tuleb vastavalt elukestva õppe strateegia 2020 koolivõrgu programmile läbi viia hiljemalt aastaks 2020,» vastas haridus- ja teadusministeeriumi kommunikatsiooniosakonna juhataja asetäitja Tarmu Kurm. «Uue koolijuhi ülesanne on pakkuda välja mõistlik ühendamise ajakava. Otstarbekas on seda teha varem, sest see vähendab bürokraatiat ja suurendab paindlikkust.»
Erilised riigikoolid
Tartu Emajõe kool on riigikool nägemispuudega lastele. Koolis saavad lapsed hariduse nii põhikooli, gümnaasiumi kui ka lihtsustatud õppekava alusel. Emajõe koolis käib sel õppeaastal 53 õpilast.
Tartu Hiie kool on hariduslike erivajadustega laste kool, kus on võimalik kuulmis- ja kõnepuudega lastel omandada põhiharidus ning kuulmispuudega koolieelikutel saada koolieelset ettevalmistust. Hiie koolis õpib sel õppeaastal 313 poissi-tüdrukut.
Allikad: Emajõe ja Hiie kool, haridus- ja teadusministeerium


description: Kui sügisvärvides lehed on puude otsast juba paljuski langenud, lisavad mitmel pool okstele värvi kauni sulestikuga linnusalgad. Soome keskosas ja sealt põhjapoole pesitsevad siidisabad on rändamas talveks lõunasse ning pugukosutus kulub teekonnal marjaks ära.

title: Turistid kaugelt põhjast saabusid puhkust veetma

maintext:
Elurikkuse andmebaasi registreeritud vaatluse järgi algas siidisabade ränne nädalapäevad tagasi ning just praegu võib neid kohata päris ohtralt. Tänavu on Eestis ka väga hea pihlaka-aasta, mistõttu ei kiirusta linnud siit lahkuma. Mõned võivad jääda koguni talvituma. See sõltub aga eelkõige sellest, kas marju jätkub kauemaks või tuleb neid siiski lõuna poolt otsima minna. Lisaks marjadele sobivad talle toiduks ka kõikvõimalikud seemned.
Suleliste põhilised elupaigad on aga metsatundrad ja taigad, nii okas- kui kasepuumetsad. Puu otsa okstest punutavasse pessa muneb emaslind tavaliselt kolm kuni kuus muna. Isaslind toidab emast haudumise ajal. Poegi toidetakse pesas paar nädalat, siis hakkavad nad juba ise liikuma.
Suurem osa efektse välimusega turistidest suundub praegu pikemale puhkusele Kesk-Euroopa aladele. Mõned jõuavad Vahemere äärde välja.


description: Alates tänasest kuni aasta lõpuni müüakse Tasku keskuse kauplustes ja infoletis heategevuslikke helkureid. Iga ostuga panustatakse üks euro Tartu koolide osalemisse teaduspõhises Kiusamisvaba Kooli (KiVa) programmis.

title: Tasku keskus kutsub panustama koolielu turvalisusesse

maintext:
Tartus osalevad programmis 1.–6. klassi õpilased Tamme koolist, Miina Härma gümnaasiumist, Raatuse koolist ning ettevalmistusi programmiga liitumiseks teeb Karlova kool.
Nende koolide õpetajad saavad koolituse, kuidas kiusamist ennetada ja kiusamisjuhtumitega tegelda. Kaks korda kuus osalevad õpilased teematundides ning lapsevanematele antakse juhendiks praktilised miniõpikud.
«KiVa programmi hinnatakse maailmas selle mitmekülgsuse, süsteemsuse ja heade tulemuste poolest. Ennetusse ja juhtumite lahendamisse on konkreetsete tegevuste kaudu kaasatud kõik osalised kooliperest lapsevanemateni,» rõhutas Kristiina Treial, KiVa programmi sisuekspert.
Koolidele maksab ühe õpilase osalemine programmis esimesel aastal kolm, edaspidi aga kaks eurot. Ühe üks eurot maksva helkuri müügiga toetatakse ühe õpilase kaasamist kiusamist ennetavatesse tegevustesse õppeaasta jooksul ning müügituluga kaetakse kooli eest kuni pool õpilase iga-aastasest osalustasust.
Uuringute järgi jääb kiusamisjuhtumeid programmis osalevates koolides vähemaks. Soomes, kus programm välja töötati, rakendab seda 90 protsenti üldhariduskoolidest. Eestis on KiVa koole praegu 34, neid lisandub igal aastal. Tasku eesmärk on aidata Kiusamisvaba Kooli programmil jõuda kõikidesse Tartu koolidesse ning muuta niimoodi koolielu turvalisemaks.
Tasku keskus on heategevuslikke müüke korraldanud 2014. aasta detsembrikuust. Mullu pälvis Tasku Tartu linnalt Kiusamisvaba Kooli toetuseks korraldatud heategevusliku müügi eest aasta laste- ja noortesõbraliku teo preemia. Preemiaraha 300 eurot lisati toetusfondi.


description: Laupäeval peeti TÜ spordihoones Eesti noorte GP-sarja 2. etapp sulgpallis, millest võttis osa 191 sportlast Lätist ja Eestist.

title: Noored sulgpallurid selgitasid parimaid Tartus

maintext:
Peakorraldaja Heiki Sorge teatel tuli U-19 vanuseklassis kolmekordseks võitjaks Kati-Kreet Marran Nõost, kes võitis üksikmängus, paarismängus koos Mari-Anna Karjusega (ToSK) ja segapaarismängus Marcus Lõoga (Triiton). Poiste üksikmängu võitis Niks Podosinoviks Riiast ja paarismängu Triitoni duo Margus Lõo ning Karl Kert.
U-17 vanuseklassi üksikmängus võitis Tartu Kalevist Karina Kapanen ja paarismängu koos Victoria Korobovaga Triitonist. Poiste üksikmängu esikoha saavutas Artur Ajupov (Triiton). B-liiga võitjad üksikmängudes on Eliise-Kristiina Altmäe (Tallinna SK) ja Artjom Tarassov (Triiton).
U-15 vanuseklassi tüdrukute paarismängus tulid esikohale Ramona Üprus ja Isabel Normann (TÜASK/Nõo SK) ning poiste seas Oskar Männik ja Rannar Zirk (Nõo SK). Tüdrukute üksikmängu võitis Catlyn Kruus (Triiton) ja poiste Rannar Zirk. Segapaaris jäid võitmatuks Catlyn Kruus ja Tauri Kilk Triitonist. B-liiga parimad Liis tamberg Viimsist ja Hans Martin Tomingas Triitonist.
U-13 vanuseklassis tulid esimesteks üksikmängudes Mia Kask ja Hannes Hani. Paarismängudes Kadi Ilves ja Marta Emil Teller ning Kristjan Sokk ja Oliver Kristof Sokk. B-liigas Katriin Jagomaägi ja Mikk Mõts. Kõik selle vanuseklassi esikohad sulgpalliklubi Triitonisse.
Kõige nooremate U-11 vanuseklasside esikohad kuulusid Heli Merisalule (Nõo SK) ja Rene Leeman (Tallinna SK).


description: Möödunud laupäeval, 22. oktoobril tähistas Eesti rahvakunsti ja käsitöö liit üle Eesti käsitööpäeva, mis keskendus sel aastal rahvarõivastele. Tartu Rahvaülikool seadis sel puhul Vaksali tänava õppehoones enda juhendajate ja kursuslate töödest üles näituse «Meie oma ilu».

title: Galerii: rahvaülikoolis näeb kangasse talletatud õiteilu

maintext:
Rahvaülikooli Vaksali 7 õppehoone seinu kaunistavad tikitud õitemerre uppunud suured villased vaibad, aga ka rahvusliku aktsendi saanud pintsakud ja kleidid. Sealt leiab veel ka mulgi mehe kuue, hõbeehteid, ehtsaid triibuseelikuid ning rahvaülikooli juhendaja Airi Gailiti valmistatud triibuseelikukangaid, milles kasutatud ühekordne villane lõng on oma rikkaliku pastelse värvigamma saanud Eesti metsades kasvavatelt seentelt.
Käsitöönäitus on huvilistele avatud esmaspäevast neljapäevani kell 10–20 ning reedel ja laupäeval kell 10–15.


description: Politsei leidis eile hilisõhtul pühapäeval, 23. oktoobril kadunuks jäänud 13-aastase Maria ja 15-aastase Anželika.

title: Politsei leidis kadunud tüdrukud Sõbra tänava pargist

maintext:
Eile pärastlõunal meedias avaldatud teate peale laekus politseile mitmeid vihjeid tüdrukute asukoha kohta, kuid kahjuks ei toonud inimeste poolt edastatud info tulemust, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja.
Politseipatrullid jätkasid Tartu tänavate läbikammimist ja koguti täiendavat infot neidude võimalike peatumispaikade kohta. Hilisõhtul teatas noortekodu juhataja, et tüdrukuid võidi märgata Karlova linnaosas ning piirkonda sõitsid kontrollima noorsoo- ja patrullpolitseinikud.
Õige pea märgati Sõbra tänava pargis kolme noort, kellest kaks olid otsitud tüdrukud.
Mõlema tüdrukuga oli kõik korras.
Tartu politseijaoskonna noorsoopolitseinik Greten Sööl sõnas, et taoliste juhtumite puhul tegutseb politsei esimese sammuna selle nimel, et laste asukoht igasuguse ohu välistamiseks võimalikult kiiresti välja selgitada.
«Selleks kontrollitakse erinevaid kohti, suheldakse tutvusringkonnaga, jälgitakse virtuaalseid kanaleid ning tehakse muid toiminguid. Kui laps on leitud, püütakse jõuda probleemi juurteni politsei, kohaliku omavalitsuse, sotsiaaltöötajate, kooli, perekonna ja teiste partnerite ühises koostöös,» sõnas Sööl.
Viimati nähti tüdrukuid 23. oktoobri õhtul, mil nad lahkusid Tartu kristlikust noortekodust teadmata suunas. Tütarlapsed on varasemaltki omavoliliselt noortekodust lahkunud, kuid nii pikaks ajaks pole nad varem kadunuks jäänud.


description: Tartusse on ilmunud keegi tõsine taimetoidupooldaja, kes ei pidanud paljuks kritseldada öö jooksul kriitidega Ülejõe pargi kõnniteedele südameid. Tekstides, mida ta aga südamete sisse on kirjutanud, kutsutakse inimesi lõpetama loomade söömine ja pöörduma taimetoidu-usku. Ehkki inimese soov on siiras ja pingutus väärib tähelepanu, jätab Tartu Postimees siinkohal toitumisalased soovitused andmata ja soovitab lugejatel koostada ratsiooni oma äranägemise järgi.

title: Piltuudis: taimetoiduhuviline sikerdas kõnniteed südameid täis


description: Tänavuse ettevõtlusnädala moto on «Mõtle suurelt» ja selle kavas on Tartus ligi kaheksakümmend sündmust, mis on osalejatele tasuta. Korraldajad ootavad üritustele kõiki alates õpilastest kuni tegutsevate ettevõtjateni välja.

title: Ettevõtlusnädal ärgitab suurelt mõtlema

maintext:
Nädala jooksul toimuvad mitmesugused konkursid, näitused, seminarid, õpitoad, konverentsid ja infopäevad, samuti korraldatakse õppemänge ja külastatakse ettevõtteid. Ambitsioonikate ärimudelite rakendamise näpunäidete kõrval tutvustatakse kavalaid müügivõtteid ja nupukaid lahendusi tootearenduses, ekspordis, müügis ja teistes valdkondades.
Avakonverents
Täna on ettevõtlusnädala suurim sündmus, avakonverents Dorpati konverentsikeskuses «Kuidas mõelda suurelt väikses Eestis?», kus räägitakse nii sellest, kuidas väikese tegijana maailmas silma paista, kui ka väikesesse Eestisse talentide meelitamisest.
Teisipäeval aga peetakse Tartu ärinõuandlas alustava ettevõtja päeva «START või reSTART?», kuhu on oodatud kõik ettevõtlikud inimesed, kes soovivad alustada ettevõtlust või soovivad uusi ideid oma ettevõtetes rakendada. Päeva jooksul tutvustatakse tugiteenuseid ja toetusvõimalusi, turutrende ning nüüdisaegseid turundusvõimalusi.
Väikestele ettevõtjatele
Tegevust jagub nädala jooksul noortelegi. Alg- ja põhikooliõpilased saavad uues äri- ja kommuunikeskuses SPARK osa koolitusmängust «Ettevõtlusküla», kus õpilased arendavad mängulisi ettevõtteid, õppides seeläbi, mida ettevõtlus koos müügi, finantside, turunduse, dokumendihalduse, klienditeeninduse ja palju muuga endast kujutab. Samuti korraldatakse teisipäeval noortele Tartu ülikooli ideelaboris ideede genereerimise töötuba. Seda juhib Jürgen Jürgenson, kes võitis õpilasfirmade konkursil ettevõttega Pürg, mis toodab tööstuslikust pressvildist teklikotte, teise koha. Lisaks on neljapäeval suur õpilasfirmade konverents.
Ettevõtlusnädalat korraldatakse 2005. aastast. Iga aastaga on kasvanud nii ürituste kui ka osalejate arv. Eelmisel aastal käis Tartu ettevõtlusnädalal ligi 4700 inimest.
Tartu ettevõtlusnädal
Kestab 3.–8. oktoobrini.
Koolitused, töötoad, ekskursioonid ja muud harivad üritused.
Valik sündmusi
Täna on Dorpati keskuses avakonverents «Kuidas mõelda suurelt väikeses Eestis?».
Teisipäeval peetakse Tartu ärinõuandlas alustava ettevõtja päeva «START või reSTART?».
Kolmapäeval on Open Mentoring Session – tegijad räägivad ja aitavad.
Neljapäeval leiab aset koostööfestival «Õigel ajal õiges kohas».
Reedel toimub seminar «Turismiettevõtte arendamise ja turunduse tänapäevased tööriistad».
Lisateave ürituste kohta ettevõtlus.tartu.ee.


description: Kui paaril viimasel sügisel on Emajõest koha jahtivad spinningumehed kurtnud kehva saaki ja pakkunud välja erinevaid teooriaid, miks see maitsva lihaga röövkala Peipsist või Võrtsjärvest jõkke pole rännanud, siis tänavu on olukord märksa rõõmustavam ning koha saadakse päris kenasti.

title: Emajõgi rõõmustab spinningumehi priskete kohadega

maintext:
Tartu staažikas kohakütt, ajakirja Kalastaja peatoimetaja Ralf Mae rääkis, et koha hakkas aktiivselt lanti võtma juba palavatel suveilmadel ning teeb seda sisuliselt siiamaani välja. Tõsi, viimasel nädalal pikalt puhunud põhja- ja kirdetuuled on pannud kalal suu lukku ning sestap võib praegu jõe ääres spinningut viibutav kalamees jääda ka tühjade pihkudega.
«Öeldakse ju, et põhjatuul puhub kala laualt ka minema, aga ma olen kindel, et kui tuul vaibub ja läheb pisut soojemaks, hakkab koha taas landi vastu huvi tundma,» ütles Mae.
Tema tänavused tabatud suurimad kohad on kaalunud kuni poolteist kilo ning parimatel õhtutel on ta paari tunni jooksul kaldale sikutanud neli-viis ilusat kala. Seejuures on tema põhiliseks püügipiirkonnaks Tartu linn, kuid mehed, kes käivad jõel paatidega, on korralikke saake saanud loomulikult mujaltki. Seejuures olevat alamjooksult tabatavad isendid mõõtudelt veelgi kopsakamad.
Lisaks kohale on Ralf Mae kinnitusel jões hea seis ka latikaga. «Mul tuttavad, kes käivad, püüda oskavad ja kohti teavad, nende saagid on ikka julgelt üle kahekümne latika püügikorra kohta,» märkis Mae.
Seevastu haugiga olevat seis selline, et see hambuline veteröövel pole landist veel eriti huvitatud, kuigi aastaaja mõttes peaks praegu käes olema aktiivsemaid neeluaegu. «Ehk peab vesi minema pisut jahedamaks, kuid küll ta ka võtma hakkab ja ei pääse ka haug söömisest kuhugi,» muigas Ralf Mae lõpetuseks.


description: Tartu soovib lähiaastatel rekonstrueerida kogu Annelinna tänavavalgustuse, et parandada linnaosa elanike elukeskkonda ja säästa energiat. Positiivse rahastusotsuse korral on kavas tööd teostada 2017. – 2018. aasta jooksul.

title: Linn plaanib kogu Annelinna tänavavalgustuse uuendamist

maintext:
«Annelinna tänavavalgustus on rajatud enamasti 30-40 aastat tagasi ning on suures osas amortiseerunud. Valgustuse kaasajastamine võimaldab lisaks turvalisemale elukeskkonnale säästa ligikaudu 70 protsenti senisest energiakulust,» märkis linnapea Urmas Klaas.
Uue valgustuse rajamiseks esitab linn toetustaotluse Keskkonnainvesteeringute keskusele. Kavandatava projektiga on kavas rekonstrueerida ligikaudu 1500 valgustuspunkti, mis tähendab kogu Annelinna tänavavalgustust. Olemasolevad HPS-valgustid vahetatakse distantsilt juhitavate LED-valgustite vastu, uuendatakse valgustite postid ja kaablisüsteem.
Projekti maksumuseks kujuneb hinnanguliselt 2,2 – 2,4 miljonit eurot ja eeldatav omafinantseeringu määr on 30 protsenti projekti kuludest ehk 660 000 - 700 000 eurot.
Annelinna tänavavalgustuse rekonstrueerimiseks plaanib linn küsida toetust Euroopa Liidu struktuurivahendite meetmest «Energiasäästu ja taastuvenergia osakaalu suurendamine». Taotlusvoor on avatud kuni jaanuarini 2017. Otsuse eeldatav teatavaks saamise aeg on aprill-mai 2017.


description: Tartu ülikooli eestvedamisel ühendavad sel aastal jõud kõik kuus Eesti avalik-õiguslikku ülikooli, et tuua 6. oktoobril Tartus toimuvale koostööfestivalile «Õigel ajal õiges kohas» üle Eesti kokku enam kui 500 teadlast ja ettevõtjat.

title: Ülikoolid ja ettevõtted kogunevad ühisele koostööfestivalile

maintext:
Teadlased esitlevad ettevõtjatele majandust muutvaid ideid esimest korda liftikõnede vormis ning esmakordselt esitletakse avalikult ka teaduse ja ettevõtluse koostööväravat ADAPTER.
Juba teist aastat toimuval festivalil saab ettevõtja ülevaate Tartu ülikooli, Tallinna tehnikaülikooli, Tallinna ülikooli, Eesti maaülikooli, Eesti kunstiakadeemia ning Eesti muusika- ja teatriakadeemia teenustest ning uutest koostööideedest. Toimuvad aruteluseminarid ja isiklikud kohtumised, kus pakutakse praktilisi lahendusi ettevõtete küsimustele.
Ürituse teevad eriliseks kuue ülikooli 36 teadlase kolmeminutilised liftikõned «Idee, mis turgutab Eesti majandust». Lühiettekande vormis antakse ettevõtjatele edasi, kuidas teadlased võiksid olla kasulikud ettevõtete arenguks. Teemade ringi mahub tehnoloogilisi lahendusi, uusi avastusi, meditsiinisaavutusi ja ühiskondlikke visioone.
Esimest korda tutvustatakse festivalil avalikult ka koostööplatvormi ADAPTER, mis on kantud kuue ülikooli ühisest nägemusest ja soovist panustada aktiivselt Eesti majanduse edusse. Platvorm on kiire ja tõhus ühenduslüli koostööks ettevõtete ja ülikoolide vahel, sest ühte keskkonda on kokku toodud kuue ülikooli teenused, teadus- ja arenduskoostöö ning tootearenduse ja täiendkoolituse võimalused.
Koostööfestival toimub Eesti Rahva Muuseumi uues hoones 6. oktoobril algusega kell 10. Tervitustega esinevad ettevõtlusminister Liisa Oviir, Tartu linnapea Urmas Klaas ning kuue Eesti avalik-õigusliku ülikooli prorektorid.


description: Tartus Kuperjanovi tänaval tuli demineerijatel suurte jõududega reageerida bussipeatuse lähedal vedelenud tühja käekoti peale, millest lõhkekeha ei leitud.

title: Galerii: pommirühmal tuli suurte jõududega kontrollida tänaval vedelenud tühja käekotti

maintext:
Tänavune tera-viljasaak teeb kasvataja meele väga mõruks
Tänavune viljasaak jääb kolmandiku võrra alla möödunud aasta saagile. Põllumeestel teeb meele mõruks nii saagi kehv kvaliteet kui ka selle odav hind.


description: Tootsi koolimajaga saab nüüdsest tutvuda ka võõrkeeltes. Sel neljapäeval esitletakse Palamuse kihelkonnakoolimuuseumis audiogiide.

title: Tootsi koolimaja võtab tarvitusele mitmes keeles audiogiidi

maintext:
Nende kasutuselevõtt aitab suurendada muu hulgas ka külastajate ajalist sõltumatust.
Muuseumi arendus- ja projektijuhi Janek Varblase teatel ei peaks enam oma tulekut muuseumisse eelnevalt registreerima ning huviliste rühm saab ka hilinemise korral ülevaate Eesti tuntuima kirjandusliku paiga ajaloost.
Eeskätt vähelõimunud püsielanikele ja uussisserändajatele mõeldud audiogiidid on inglise, vene ja eesti keeles.
Pärast esitlust neljapäeval kell 14 järgneb vana-aja koolitund ning seejärel Eesti-Läti etnograafilise ühisnäituse «Kes nad on? Kas vīņ tād i?» avamine.


description: Tartu raekoja ette kogunes täna õhtul sadu ja sadu tartlasi ning nende külalisi hoolimata sellest, et linnast käisid üle uduvihmahood. Huvi oli suur, sest esitlusele tuli uuendatud kellamängukomplekt ehk kariljon, milles koos vanade häälestuses käinutega on nüüd 34 kella.

title: Galerii: kellamängukontserti raeplatsil saatis uduvihm ja tulevärk

maintext:
Kellamängu projektijuhi Merle Kollomi koostatud kavas langes esimesena tornist kuulajate peale Pjotr Tšaikovski «Suhkruploomihaldja tants» balletist «Pähklipureja». Purskkaevu serval tantsisid Just tantsukooli õppurid. Kavas oli ka Heino Elleri «Kodumaine viis» ja Olav Ehala esiettekandes kõlanud «Tartu kellad», mis kõik võeti vastu kuulajate aplausiga.
Asjakohase sõnavõtuga esinesid linnapea Urmas Klaas, lugude seaded teinud ja kariljoni elektroonikale mõistetavate midifailidena salvestanud Merle Kollom ning helilooja Olav Ehala, kes muu hulgas mainis, et varem ei ole ühtki tema lugu nii suure kella külge pandud.
Viimasena kõlas Georg Friedrich Händeli «Avamäng. Rõõm» orkestrisüidist «Kuninglik tulevärgimuusika». Seda otsast lõpuni saatnud ilutulestik, mis oli komponeeritud muusikapala järgivalt, oli kohati nii tugev, et kattis kariljoni helid.
Esialgse kava kohaselt saab edaspidi Tartu raekoja kellamängu iga päev novembri lõpuni kuulata järgmiselt:
kell 9 – Ehala «Tartu kellad»,
kell 12 – Händeli «Avamäng. Rõõm» orkestrisüidist «Kuninglik tulevärgimuusika»,
kell 15 – Tšaikovski «Suhkruploomihaldja tants» balletist «Pähklipureja»,
kell 18 – Händeli «Avamäng. Rõõm»,
kell 21 – Tšaikovski «Suhkruploomihaldja tants».


description: Sügisel 1981 Tartu külje all Tõrvandi EPT ehk Eesti Põllumajandustehnika koondises töödejuhatajate ja traktoristidena ametis olnud noormeeste ansambel MTJ, mis on sõjajärgse majandusliku üksuse masina-traktorijaam lühend, on jõudnud keskea piirile.

title: Maalähedane tantsumuusika ansambel MTJ jõuab keskikka

maintext:
Täna mängisid praegused bändiliikmed Villu Laiapea (klahvpillid), Vello Tellissaar (kitarr), Alar Salurand (bass), Raivo Kull (trummid) ja Andres Joamets (soolokitarr) Püssirohukeldris lõunastavatele lätlastele ja mõnele tantsupaarile mõne maalähedase loo. Need salvestas Kanal 2, et näidata koos intervjuudega oma vaatajaile lähemail päevil.
Kaamera ees tuli 35. aastapäeva tähistava bändi seiklusrikkast ajaloost pajatada Vello Tellissaarel ja Tähepõllu Lempsil, nagu hüüavad seda ansambli jutukat asjaajajat arvukad sõbrad-tuttavad. Tartu Postimehe reporterile jõudis ta kahe tantsu vahel pajatada, et Kanal 2 ei ole ainus meediakanal, mis MTJ-i on näidata ja kuulata võtnud.
Suur osa ühest päevast kulus Tähepõllu maakodus Talvikese külas, et «Prillitoos» võiks näidata saatelõiku 6. novembri hommikul. 10. novembril ärkavad bändiliikmed enne kukke ja koitu, et jõuda Tallinnasse «Terevisiooni» stuudiosse. Homme on nad varakult Elmari raadio mikrofonide taga.
Sellise meedialainetel hõljumise põhjuseks on MTJi 35. aastapäeva puhul kaks suurt kontserti, millest üks on 12. novembril Vanemuise ja teine järgmisel päeval Pärnu kontserdimajas. Kontserdi teeb suureks pikk külalisesinejate nimekiri alates Ivo Linnast ja Boris Lehtlaanest ning lõpetades ansambliga Seelikukütid.
Siin saab kuulata MTJi esituses laulu "Priidu".


description: Laupäeval korraldati Leedus suur rahvusvaheline linnuvaatlusvõistlus Birdwatching Rally Curonian Lagoon, millest võttis osa 120 huvilist kaheksast riigist. Kellele ootamatult, kellele kardetult võitis võistluse Eesti võistkond.

title: Eestlased võitsid Leedu linnuvõistluse

maintext:
Võistkonna liige ja Eesti linnuharulduste komisjoni esimees Margus Ots märkis, et võit oli väga napp. Teisele kohale tulnud Leedu võistkonda võideti kõigest ühe linnuliigiga. Estbirdingu võistkond, kuhu kuulusid Margus Ots, Uku Paal, Peeter Raudsepp ja lätlane Andris Klepers, loendas 112 linnuliiki. Järgnesid leedulased 111 ja Läti võistkond 105 liigiga. Kokku leidsid 26 võistkonda üles 148 linnuliiki.
Võistlusala oli Klaipeda maakonnas kogu rannikuala Nemunase jõe deltast Palangani välja. Kui Eestis on lindude sügisränne juba üsna vaikseks jäänud, siis Leedus on see täies hoos. «Kõik põõsad olid pöialpoisse ja tihaseid täis,» kirjeldas Ots.
Põnevaim kohatud liik oli siberi raat. Seda Euroopas üliharuldast lindu kohati esimest korda Eestis äsja, 14. oktoobril Ruhnu saarel. Leedu linnuvaatlusvõistlus on pikkade traditsioonidega ja seda korraldati juba 17. korda.
Sama Eesti võiskond on ainus, kes on nüüd võitnud rahvusvahelise linnuvaatlusvõistluse nii Eestis, Lätis kui Leedus.


description: Täna hommikul Tartus Roopa tänaval linna saabunud autojuhte kontrollides tuvastas politsei, et 567 roolikeerajast neli olid liikuma läinud napsise peaga. Joobes juhtide arv üllatas korrakaitsjaid, sest päev vaerm, pühapäeva varahommikul Lõuna-Eestis kontrollitud 1600 juhist tuvastati joove kahel juhil.

title: Juhtide äkk-kontroll tõi halva üllatuse

maintext:
Nelja alkoholi tarvitanud autojuhi suhtes alustati väärteomenetlust, kinnitas Lõuna prefektuur. Lisaks avastas politsei ühest sõidukist seadme, mis avastab või häirib politsei kiirusmõõtjate tööd.
Tartu politseijaoskonna vanemkomissar Enn Virk kirjeldas, et võrreldes mullusega on Tartus avastatud joobes autojuhtide veerandi jagu vähenenud. Tänavu on Tartus joobes juhtimiselt tabatud 374 autojuhti, möödunud aasta samal ajaperioodil oli see number 515.
Üht ja lihtsat selgitust vähenemistendentsile anda ei saa, tõdes Virk. «Ühelt poolt on eelduste kohaselt joobes juhtide seaduskuulekust kasvatanud aina rangem karistuspraktika ning muuhulgas ka alkoholiga kimpus olevate inimeste osalemine psühholoogilises nõustamisprogrammis. Teisalt sõltub joobes juhtide avastamine politsei kontrollaktsioonide intensiivsusest, liiklusjärelevalvesse suunatavast jõust ning tähelepanelike inimeste teadetest joobekahtlusega juhtide kohta,» kirjeldas vanemkomissar.
Virk kutsus liiklejaid üles endistviisi joobekahtlusega juhtidest teada andma. Näiteks eilegi teatas tähelepanelik inimene joobekahtlusega juhist Sangaste vallas. Politsei pidas ta kinni ning selgus, et 19-aastane BMW roolis olnud noormees ei olnud ainult purjus, vaid tal puudus ka juhtimisõigus. «Sellise kombinatsiooniga võetakse suur risk iseendale, rääkimata kaasliiklejatest. Sekkudes arutu inimese tegevusse, saame politsei ja kogukonna koostöös halvema ehk ära hoida,» lisas Virk.


description: Politsei Lõuna-Eesti teeninduspiirkonnas on libedusest tingitud avariid sagenenud täna hommikul alates kella kaheksast. Lõuna prefektuuri pressiesindaja Kerly Peitel märkis, et paari tunni jooksul juhtus kokku kaksteist kergemat liiklusõnnetust, milles inimesed viga ei saanud.

title: Hommikust alates on sagenenud libedusest tingitud liiklusõnnetused

maintext:
Näiteks teatati politseile poole üheksa paiku, et Tartus Viljandi maanteel on kokku põrganud Opel ja Volkswagen. Inimesed viga ei saanud ning kahjukäsitlusega tegeleb edasi kindlustusselts. Avarii põhjustanud autojuht märkis, et ei jõudnud lumiste teeoludega piisavalt kiiresti reageerida ning pidurdada, mistõttu sõitis tagant otsa ees liikunud masinale.
Kella 9.20 paiku laekus aga järgmine teade avariist Ülenurme vallas Külitse alevikus, kus arvatavalt samamoodi libedal teel sõitis Kia teelt välja. Inimesed viga ei saanud, kahjustada sai sõiduk ja sõidutee märgistuse postid.
Lõuna prefektuuri patrulli- ja liiklusjärelevalvetalituse juht Alvar Pähkel ütles, et arvestades ilmaolusid, soovitab politsei suverehvid talverehvide vastu vahetada aegsasti. Õige aeg rehvivahetusele mõtlema hakata on tema sõnul siis, kui õhutemperatuurid jäävad püsivalt viie soojakraadi juurde. Rehvid tuleks enne külmakraade ära vahetada seetõttu et, temperatuuri langedes muutub suverehv jäigemaks rehvimuster ei haaku enam asfaldikonarustega nii hästi kui suvel.
Pähkel rõhutas, et musta jää ja libeduse ohuga tuleb arvestada juba esimeste öökülmade korral.
Naastrehve on lubatud Eestis kasutada alates 15. oktoobrist kuni 31. märtsini. Talverehvid on kohustuslikud 1. detsembrist 1. märtsini.


description: Kuigi kohalik kogukond on väga selgelt väljendanud vastuseisu Tartu valla Vahi teele eksvangide taasühiskonnastamise keskuse loomisele ja ka vallavolikogu on kavatsust tauninud, on endiselt vastuseta, kas keskus sinna ikkagi tuleb või jääb tulemata.

title: Vahi eksvangikeskuse kohta pole ei-d ega jaa-d

maintext:
Keskuse loomist kavandanud Johannes Mihkelsoni keskuse juhataja Tõnu Ints oli eile küsimustele vastates lakooniline ja asjalik: sõnumit ei ole.
«Kolmapäeval kohtun vallavanema ja Riigi Kinnisvara esindajatega,» lausus ta. «Ma ei ütle, mis on arutelu peaküsimus. Kõik on ära öeldud, midagi uudisväärtuslikku lisada ei ole.»
Kuid kas emotsioone kütnud keskus avatakse? «No ma ei tea seda,» ütles Ints.
Tartu vallavanem Aivar Soop ja ka vallavolikogu on väljendanud sõnumit, et hoonel, endisel Tartumaa veterinaarkeskusel, ei ole vajalikku kasutusluba.
Kas on lootust saada vallalt kasutusluba, sest see on peamine juriidiline argument keskuse rajamise takistamiseks?
«Seda me kolmapäeval arutamegi, kas see on realistlik või ei ole see realistlik,» vastas Ints. «Vald ei ole praeguse seisuga esitanud meile mingit puuduste nimekirja. Kolmapäeval see tõenäoliselt antakse kätte. Praegu on vallavolikogu andnud kahelauselise otsuse: et maja teatud osal ei ole kasutusluba ja et keskus pole kohaliku kogukonna huvides.»
Ints nentis, et tegu on deklaratsiooniga, mis õiguslikult ei tähenda midagi.
«Küsimus ei ole, mida meie mõtleme, vaid millised nõudmised vald esitab,» sõnas ta.
Johannes Mihkelsoni keskusel on kavas rajada eksvangide taasühiskonnastamise keskus veterinaarkeskuse ruumesse, mis kuuluvad Riigi Kinnisvarale.
Veterinaarkeskuse hoonestik on vahetult Tartu linna piiri taga konservitehase kandis. Seal lähikonnas on arvukalt uusi eramuid, muu hulgas jääb naabrusesse ka Kvissentali asum.
Mihkelsoni keskusel on plaanis pakkuda eksvangidele tugiteenuseid tavaellu naasmiseks ja ka majutusvõimalust korraga kuni kümnele inimesele, kel oleks õigus peavarju saada kuni kuus kuud. Vabade kohtade olemasolu korral ka kauem.
Keskuse tegevus on plaanitud 30 kuuks.


description: Üle-eelmisel laupäeval sai hoo sisse tänavune põdrajaht, mille käigus peavad Tartumaa jahimehed küttima vähemalt 350 looma. Mullu saadeti siinmail taevastesse padrikutesse 363 põtra.

title: Tartumaa kütid lasevad tänavu kolm- ja poolsada põtra

maintext:
Keskkonnaameti Jõgeva, Tartu, Põlva, Võru ja Valga maakonna jahinduse spetsialist Margo Tannik rääkis, et laias laastus on tänavused küttimismahud sama suured kui mullu ja tunamullu. Viimastel aastatel on siiski lastud põtru varasemast rohkem, et vähendada metsakahjustusi.
Ta lisas, et Tartumaal pole põtrade tekitatud kahjustused veel väga suured, kuid need on siiski märgatavad. Kõige enam satuvad löögi alla noored haavikud, samuti teevad põdrad pahandust männinoorendikes ning ka kuuskede koor on neile üpris mokkamööda. Põdrakahjustustega puudest tavaliselt enam asja ei saa, nentis Tannik.
Tartumaa põdrarikkamad piirkonnad asuvad maakonna kirde-, kagu- ja idaosas, samuti Alam-Pedja looduskaitseala lähedusse jäävatel aladel. Just sealkandis tegutseb Laeva jahiselts, mille juhatusse kuuluv Viljar Ilves tõdes, et hooaeg on alanud väga edukalt. Enam kui pooled 17 ette nähtud põdrast on neil juba kütitud, kuigi põdrajaht kestab 15. detsembrini.
«Hiilimisjahi ajal oli meil väga vaikne ja see tulemusi ei toonud (põdrapullidele on lubatud varitsus-, hiilimis- või peibutusjahti pidada alates 15. septembrist, ajujahihooaeg sai alguse 1. oktoobril – toim). Ajujahil on õnn aga olnud meie poolel ja oleme kahe nädalavahetusega küttinud juba kümme põtra,» rääkis Ilves.
Viljar Ilves tõdes, et nende jahiselts tegutseb ühel väiksematest pindaladest, ent tänu Alam-Pedja looduskaitseala lähedusele on põtru nende kandis keskmisest rohkem. Siiski ei soovi nad liiga palju loomi küttida, ka tänavu plaaniti võtta 16 põdraluba, erametsaomanike surve tõttu võeti aga üks luba rohkem.
Samas märkis Ilves, et päriselt ta kohalikest erametsaomanikest aru ei saa, kuna nende maadel pole põdrakahjustused probleem – okaspuid on nende jahimaadel vähe, peamiselt asub seal hõre kaasik.
Ta lisas, et jahimehed soovivad üldiselt mõistlikku ja jätkusuutlikku küttimismahtu. «Suurtel küttimismahtudel peaks olema ikkagi põhjus, kuid vähemalt Tartumaa erametsaomanike puhul sellest rääkida ei saa,» ütles Ilves. «Nendel on lihtsalt mingi tunnetuslik soov, et tuleks rohkem küttida, kuid konkreetseid andmeid pole nad minu teada jahindusnõukogule esitanud.»
Küll tuleks tema sõnul kriitilise pilguga üle vaadata suurkiskjate ohjeldamise kava. Kuna seakatk on metsad metssigadest tühjaks teinud, on kiskjad hakanud jahtima põtru ja metskitsi. Juba lähitulevikus võib nende arvukus märkimisväärselt väheneda.
Põdrajaht Tartumaal eelmisel aastal
Kokku kütiti 363 põtra, neist 134 pulli, 120 lehma ja 109 vasikat.
Kõige enam põtru, 35, kütiti Peipsiääre jahipiirkonnas, järgnesid Meeksi (33), Kambja (26), Alatskivi (25) ning Elva ja Järvselja jahipiirkond (24).


description: Tuleval esmaspäeval, 10. oktoobril leiavad Eesti maaülikoolis aset luigekonverents ja perepäev, mis on pühendatud väikeluige liigi kaitsele ning inglanna Sacha Denchi ettevõtmisele Flight of the Swans. Päeva kulminatsioon on luigeteemaliste lohede lennutamise maailmarekordi katse.

title: Maaülikoolis proovitakse püstitada luigelohede lennutamise maailmarekordit

maintext:
Käimasoleva suure rahvusvahelise projekti Flight of the Swans raames lendab inglanna Sacha Dench tiibvarjuga mööda väikeluikede 7500 kilomeetri pikkust rändeteed nende pesitsusalalt Venemaal talvituskohta Inglismaale, et juhtida tähelepanu selle kauni linnuliigi olukorrale ja kaitse vajadusele. «Väikeluige arvukus on viimase kahekümne aastaga ligi poole võrra vähenenud, meilt läbirändava alamliigi populatsioon on praegu umbes 18 000 isendit,» märkis maaülikooli peaspetsialist Leho Luigujõe.
Dench alustas lendu 19. septembril Petšora jõe deltast, oma teekonnal teeb ta tugimeeskonnaga peatusi riikides, kus on väikeluikede olulised peatusalad. Praegu läheneb ta Peterburile ning Eestisse jõuda plaanib oktoobri keskel.
Projekti ühe osana korraldatakse maaülikoolis konverents, kus räägitakse väikeluikedest ja nendega seonduvast. Konverents algab metsamajas (Kreutzwaldi 5) auditooriumis 1A5 kell 11 ja sinna on oodatud kõik huvilised.
Perepäev algab maaülikooli metsamaja ees platsil kell 15 ning selle raames saab meisterdada luigeteemalisi hüpiknukke, viltida ja valmistada tuulelohesid ning pesakaste, osaleda mälumängus, uurida tiibvarje ning koguda teadmisi luikede ja teiste arktiliste veelindude kohta.
Päeva lõpetab luigeteemaliste tuulelohede lennutamise maailmarekordi katse. Rekordiüritusel saab osaleda nii oma lohega kui ka see kohapeal valmis meisterdatuga.


description: Eelmisel nädalal kogunenud Kääriku spordikeskuse investeerimisnõukoja koosolekul leiti, et spordikompleksist peab kujunema kogu regioonis ainulaadne tarkade lahendustega tulevikukeskus, mis pakub innovaatilisi lahendusi treeningutest spordimeditsiinini.

title: Kääriku baasist tahetakse kujundada spordiinnovatsiooni keskust

maintext:
Vabariigi valitsuse üheks eelistuseks on seatud Kääriku spordikeskuse väljaehitamine, kuid tänases infoajastus peab keskus üha enam pakkuma ka innovaatilisi lahendusi ning teenuseid, ütles SA Tehvandi spordikeskuse juhatuse liige Kristjan Karis ülikooli pressiesindaja vahendusel. «Targa tulevikukeskusena oleme seadnud eesmärgiks pakkuda koos seadmetega laagri täistsükli jälgimist, millest võidavad kõik sportlased, klubid, sporditeadused laiemalt, spordimeditsiin ning miks ka mitte tulevikuseadmete arendamisega alustavad start-up'id,» lisas ta.
Karise sõnul loob keskus ainulaadsed võimalused olulise sõlmpunkti lahendamiseks, kus auditooriumites ja laborites loodud teadmised viiakse rakendustegevuse kaudu sportlasteni ja treeneriteni ning kogunevate andmemahtude alusel luuakse uusi teadmisi.
Tartu ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapia instituudi juhataja Priit Kaasiku sõnul annab Kääriku keskuse arengusuund sporditeadustele uue impulsi: ülikooli ja teiste teadusasutuste teadlaste töö on see, mis pikas perspektiivis võimaldab saadavast andmete mahust luua seoseid ning anda sisendeid kogu Eesti spordimaastikule. Kääriku oleks oma loodava taristu ja sisuga ideaalne asukoht uute lahenduste testimiseks ning stardipaigaks, mis tõstaks tema sõnul ka Eesti olümpiasportlaste ettevalmistuse taset järgnevate olümpiamängude ootuses.
Investeerimisnõukotta oli külalisena kutsutud Tartu ülikooli kliinikumi spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku juhataja Rein Kuik, kes on ka varasemalt nõustanud spordikeskuse spordimeditsiini ruumide eelprojektide koostamist. «Me ei räägi täna vaid sportlaste ja aktiivsete inimeste spordimeditsiinilisest jälgimisest. Targa keskusena peame ka Eestis üha enam pöörama tähelepanu meie sportlaste spordivigastuste ennetamisele ning ravile.» Viimasega ei ole seotud üksnes küsimus, kas me treenime, vaid ka see, kuidas me seda teeme, selgitas Kuik. «Käärikule on seetõttu vaja luua valmidus erinevate terviseuuringute ja protseduuride läbiviimiseks.»
Alates 2012. aastast haldab Tartu ülikoolile kuuluvat Kääriku spordikeskust SA Tehvandi spordikeskus. Haldamise ülemineku eesmärgiks on spordikeskusest välja arendada tänapäevane treeningkeskus ja Eesti koondislaste ettevalmistuskeskus. Kääriku spordikeskuse lõplik valmimistähtaeg on planeeritud aastaks 2020.
Kääriku spordikeskuse investeerimisnõukoda kutsuti kokku 2012. aastal eesmärgiga nõustada spordikeskuse arendustegevusi. Nõukotta kuulub kaks esindajat SA Tehvandi spordikeskusest, kaks esindajat Tartu ülikoolist ning kolm Eesti olümpiakomitee esindajat.


description: Tartu noorte maadlejate võistlushooaeg sai stardi Võrus peetud olümpiavõitja Eduard Pütsepa mälestuseks korraldatud võistlustel.

title: Noormaadlejad läbisid sügishooaja esimesed tuleproovid

maintext:
Tüdrukutest võitis esikoha Viktoria Vesso (EMÜ SK). Poistest maadles kindlalt kuni finaalini Georg Kristerson (Kalev/Englas SK), kuid siis vedas võistlusnärv veidi alt ja vastu tuli võtta teine koht. Hõbeda võitles välja ka EMÜ SK esindaja Mihkel Mattias Jakoby. Pronksmedalid samal võistlusel saavutasid Karlis Ander All ja Tambet Palgi Kalev/Englase klubist.
Oktoobri esimesel kuupäeval peetud Gustav Vahari mälestusvõistlustel Lihulas saavutas Artur Jeremejev (Kalev/Englas) enda vanusegrupis esikoha ja maadles vanemate grupis ennast teiseks.
Rahvusvahelisel Tapa maadluspäeval, 15. oktoobril, saavutas naiste vabamaadluses Kadri Vilba (Kalev/Englas) teise koha.
Järgnes Vooremaa auhinnavõistlus 22. oktoobril Jõgeval. Pika traditsiooniga ja tugev turniir tõi matile 28 maadlusklubi noormaadlejad.
Võistluste üks põnevamaid matše toimus Kalev/Englase treeneri Kristjan Pressi arvates tema hoolealuse Max Hristjuki ja MK Abergi esindaja Juhan Kristjuhani vahel. Kristjuhan pole Eesti pinnal kreeka-rooma maadluses kaotanud mitu aastat ühtegi matši. Kevadel omavahelises viimases kohtumises võitis Kristjuhan Hristjuki punktidega 3-1. Seekord aga suutis Hristjuk matši oma tahtmise järgi juhtida ja võitis punktidega 6-1 ning sellega ka esikoha.
Lisaks Hrisjukile võitsid tartlastest esikoha ka Englase maadlejad Artemi Jeremejev ja Marten Kuus. Viimasega samas kaalus võistelnud Tartu valla SK esindaja Tauri Lill teenis välja hõbemedali. Veidi raskemate poiste seas tuli samuti hõbedale MK Jaan sportlane Joosep Pärnalaas.
Kergemate poiste (kuni 30 kg) kaalus tuli võitjaks MK Jaan võistleja Reno-Rene Padar. Tema vend Robin-Johannes Padar oli kuni 42 kg kehakaalus kolmas. Luunjakatele tõi veel ühe kulla Markos Tadolder kuni 59 kg kaalus.
Kolmanda koha võitsid sellel turniiril ka Artur Jeremejev (Kalev/Englas), Robin Krivmen (Kalev/Englas) ja Kristjan Vodolaztsenko (MK Jaan). Meeskondlikult saavutas Tartu Kalev/Englas neljanda koha.
Naiste maadluses tegi omas kaalus taas puhta töö Viktoria Vesso (EMÜ SK).
Pühapäeval, 23. oktoobril, peeti Tartumaa meistrivõistlusi. Tartumaa meistrid alates kergematest kehakaaludest olid: Mihkel Mattias Jakoby (EMÜ SK), Kevin Hilpus (MK Jaan), Daniel Jeremejev (Kalev-Englas), Karlis Ander All (Kalev-Englas), Max Hristjuk (Kalev-Englas), Marten Kuus (Kalev-Englas), Robin-Johannes Padar (MK Jaan), Artur Jeremejev (Kalev-Englas), Dan Roland Lokk (Kalev-Englas), Robin Samarüütel (Kalev-Englas), Kalmer Kukk (Tartu Valla SK), Tanel Armi (Tartu Valla SK), Rainer Punga (Peipsiäärsed), Aleks Kurm (Peipsiäärsed), Tauri Tadolder (MK Jaan).


description: Eile hommikul pidas politsei Tartus Turu tänaval kinni sõiduauto Saab, mille kiiruseks mõõdeti 79 km/h. Saabi roolis istunud neiu rääkis, et sooritas just edukalt sõidueksami ning eufoorias läksid liikluseeskirjad meelest.

title: Kiiruseületamine võib äsja juhiloa saanud naise jalameheks jätta

maintext:
Liikluspatrull peatas Saabi 19. oktoobri hommikul kella 10.19 ajal. Kohas, kus sõidukiiruseks on kehtestatud 50 km/h, sõitis 1994. aastal sündinud naisterahvas 79 km/h. Naine rääkis politseile, et tuli just sõidueksami sooritamiselt maanteeameti büroost ja eksam läks hästi. Värskete emotsioonide ajel unustas ta aga väidetavalt ära liiklusseaduse ja et linnaas on lubatud kiiruseks autoga sõites 50km/h.
Nüüd võib värsket juhiloa omanikku oodata karistusena rahatrahv ja/või juhtimisõiguse ära võtmine kuni kuueks kuuks.
Maanteeameti büroos sõidueksami sooritamine annab juhtimisõiguse kohe, kui vastavad andmed on registrisse kantud ning sõitu võib alustada enne juhiloa füüsilist kättesaamist. Kui aga loa saamist kihutamisega tähistada, siis sõiduõigust kauaks ei jätku.


description: Tartu Kivilinna Kooli neljanda klassi õpilane Grete Magerramov on Eesti Lastekirjanduse Keskuse korraldatud võistulugemise tänavune võitja.

title: Ettelugemise võitis x-faktoriga tüdruk

maintext:
Võidu tõi Gretele «President kinnas», mis on pärit Andrus Kivirähki raamatust «Kaka ja kevad» ning mis jutustab sellest, kuidas kalamehel kukkus kinnas jääauku, vajus aeglaselt järve põhja ning kuidas siis kalad kogunesid teda vahtima.
«Tere!» ütles kinnas. «Häid pühi!»
«Tere, tere!» vastasid kalad. «Aga mis pühadest sa räägid?»
Grete loeb nii, et kohe on selge, millal räägib kinnas ja millal kalad. Grete ei kiirusta, oskab pidada pause. Kirjeldavad lõigud loeb ühes tempos, dialoogid teises. Ta ei väärata kordagi.
«Niipea, kui ta kuskil ette astub ning naeratab, nii vaatavad teda kõik. Temas on mingi x-faktor,» ütles Maili Magerramov.
Gretel palutakse kooli sündmustel olla sageli teadustaja. Grete on ka iluvõimleja ning ükskõik kui suur on võitluste pinge ja vastutus, Grete saab hakkama.
Ema Maili Magerramov ütleb, et see laps ei karda midagi ning et tal on erakordselt hea närv.
«Ma ise töötan lasteaias, ma tean hästi, kui püsimatud ja lärmakad on tänapäeval lapsed, aga Grete on vaikne ja rahulik,» rääkis ta. «Niipea, kui ta aga kuskil ette astub ning naeratab, nii vaatavad teda kõik. Temas on mingi x-faktor.»
Seda x-faktorit on paljud märganud.
Põnevus võidab hirmu
Tüdrukule meeldib end proovile panna. Kui ees ootab midagi uut, siis uudishimu ja põnevus võidavad alati hirmu.
Eesti Lastekirjanduse Keskuse ettelugemisvõistlusest rääkis Grete Magerramovile kõigepealt klassijuhataja Karin Reinberg.
Ema Maili Magerramov aitas ise välja otsida sobiva loo, mis pidi olema seotud mere ja veega, kuna on merekultuuriaasta.
«President kinnas» räägibki järvest ja kaladest, niisiis sobis see jutt küll, pealegi oli Grete raamatu «Kaka ja kevad» kõik lood juba paari aasta eest läbi lugenud.
«See lugu on nii naljakas, nali jääb inimestele hästi meelde,» põhjendas Grete, miks see lugu ettelugemiseks hea oli.
Eelmisel laupäeval kogunesidki siis Eesti Lastekirjanduse Keskusesse ettelugemise võitlusele 17 neljanda klassi last tervest Eestist – kõik nad olid oma maakonnas või linnas ühe võistluse juba võitnud. Grete astus üles eelviimasena ning tal oli aega teiste vigadest õppida.
«Ma mõtlesin, et peab olema hästi julge, sest mõnede puhul oli kohe näha, et nad pabistasid,» meenutas ta.
Kui Grete auhinna järele kutsuti, ütles źürii liige, näitleja Christopher Rajaveer, et Grete oskas tempo ja rütmidega mängida, hoida pinevuspause, rääkida karakterile omaselt – see tõigi võidu.
Ettelugemise kasust
Grete ema, lasteaiaõpetaja Maili Magerramov lisas, et loomulikult on lastele ettelugemine tähtis ja nemad isa Borissiga on kodus seda palju teinud.
«Üks asi on jutustamine, kus jutustaja jälgib rohkem seda, kellele ta räägib ning paneb ka ennast loo sisse,» rääkis ta. «Teine asi on ettelugemine, kus tuleb autori kirjapandud tekstis leida õiged rõhud, kasutada õiget hääldust, selle kõige kuulmine arendab last palju.»
Veel märkis ema Maili, et lastele ettelugemiseks tuleb valida siiski õige pikkusega lood, mille mõttest ja keelest laps jõuab aru saada, mitte et ta pelgalt lugemise kuulmisest väsib ja uinub.
Boriss Magerramov lisab, et Gretega on alati hea koos olla, kas raamatuid lugedes või lauamänge mängides või kuhugi välja seiklema minnes. «See laps on meie kiituskiri!» sõnas isa.


description: Tartu ülikooli muuseum ootab rännu- ja seiklushuvilisi Ideekohvri sarja teisele üritusele, kui eeloleval neljapäeval algusega kell 18 arutleb tõlkija ja orienatlist Martti Kalda palverändude teemadel.

title: Ülikooli muuseumis räägitakse palverändudest

maintext:
Martti Kalda on Eesti Diplomaatide kooli õppejõud ning avaldanud arvukalt teadusartikleid mitmesugustel Idamaid puudutavatel teemadel.
Ideekohvri raames räägib ta näituse ühe kuraatori Karoliina Kaldaga palverännakutest. Kõne all on palverännu erinevus teaduslikust ekspeditsioonist ja maailma avastamisest tervikuna.
Religioosse fenomenina avastatakse rännaku käigus pigem iseend kui ümbritsevat. Ometi on palverännud alati on olnud seotud maastike ja ruumiga pühapaikade ehk palverännu sihtmärkide näol.
Ideekohver avaneb kord kuus, et pakkuda lisaperspektiivi muuseumi näitusele «Maailma mõõtmine», mis käsitleb kuue maadeavastaja võite ja kaotusi, üleelamisi ja õnnestumisi. Ideekohver toimub näitusekeskkonnas, paigutades külalised ümber suure maakera istuma.
Üritus on kõikidele huvilistele tasuta.


description: Eelmisel neljapäeval alanud Tartu kaasava eelarve hääletus jätkub veel selle nädalal esimese pooles ja lõpeb kolmapäeval, 12. oktoobril kell 18. Hääletusel saavad tartlased valida 25 kaaslinlaste esitatud idee vahel. Hääletus toimub nii veebis kui ka raekoja infokeskuses.

title: Tartu kaasava eelarve hääletus kestab kolmapäevani

maintext:
Täna kella 11 seisuga on hääletanud täpselt 2000 tartlast, kes on andnud 3708 häält. Hääletustulemust reaalajas ei näidata, tulemused selguvad pärast hääletuse lõppu.
Iga tartlane saab hääletada kuni kolme idee poolt. 2017. aastal viiakse ellu vähemalt kaks enim hääli saanud ideed.
Hääletada saab iga vähemalt 16-aastane isik, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Tartu linn. Hääletada saab nii elektrooniliselt kohalike omavalitsuste infosüsteemis Volis kui ka raekoja infokeskuses. Elektrooniline hääletus on avatud ööpäevaringselt, infokeskuses saab hääletada kell 10-18. Hääletus lõpeb 12. oktoobril kell 18, kui antakse kohe teada ka tulemused.
Kaasava eelarve tänavune protsess sai alguse kevadel, kui 15. aprillist 8. maini sai esitada ideid. Tähtajaks laekus 87 ideed, seejärel hindasid eksperdid ideede teostatavust ning protsessis said jätkata 42 ideed. Juunikuus toimunud aruteludel ideede autorite ja ekspertide osavõtul selgusid 25 ideed, mis pääsesid hääletusele.
Kaasava eelarve eesmärgid on parandada kogukondadevahelist koostööd, tutvustada linlastele eelarve koostamise põhimõtteid ning midagi reaalselt ellu viia. Kaasava eelarve ideeks võib olla investeeringuobjekt maksumuse ülempiiriga 75 000 eurot. Eesmärgiks on 150 000 euro eest viia 2017. aastal ellu vähemalt kaks ideed.


description: Suve keskpaigast alates on tartlased märganud, et mitmetes SEB sularahaautomaatides puuduvad sageli väikesed kupüürid. Väikseimad väljastatavad summad on tihti olnud 20 ja 50 eurot. Raekoja platsi automaat väljastab aga juba kolmandat nädalat tihti üksnes 50-euroseid. Mõistagi on ümberkaudsed ärid sellest mõnevõrra häiritud, sest neil ei jätku vahetusraha, kui igal järgmisel kundel on näpus viiekümnene. Millest võib olla tingitud väiksemate kupüüride kättesaadavuse vähenemine SEB sularahaautomaatides?

title: Miks napib SEB Tartu sularahaautomaatides väikeseid kupüüre?

maintext:
Vastab SEB kommunikatsioonijuht Julia Piilmann:
Peame tõdema, et väikeste kupüüride puudust on Tartu sularahautomaatides aeg-ajalt esinenud. Vabandame oma klientide ees ebamugavuse pärast ning kinnitame, et koostöös oma partneriga üritame sellele leida optimaalse lahenduse lähima aja jooksul, nii et kupüüride valik oleks piisav.
Väikeste kupüüride teema on endast selgemalt märku andnud ülikoolilinnas eeldatavasti seepärast, et seal on keskmisest suurem noorte inimeste ja tudengite osakaal, kes soovivad kasutada väiksemaid kupüüre. Seega oleme probleemi teadvustanud, lahenduseks võtnud ning oleme automaatide teenindamisloogika ümberkorraldamise protsessis.


description: Tallinnas Vabaõhumuuseumis puhastavad ja konserveerivad asjatundjad sel nädalal Piirissaare palvemaja tulekahjus kõvasti kannatada saanud ikoone. Rõõmu asemel on saare vanausulised aga mures, sest kuulsid venekeelsetest raadiouudistest, et nende ikoonid lähevad muuseumidele.

title: Uudis ikoonide saatusest tegi Piirissaare rahva murelikuks

maintext:
«Ei, ei, ei, see pole õige,» ütles muinsuskaitseameti kunstimälestiste peainspektor Linda Lainvoo. «Neid ikoone ei anta muuseumidele, ükski muuseum neid ei tahagi.» Ta lisas, et ikoonide praegune valdaja muinsuskaitseamet annab need muuseumidesse vaid hoiule seniks, kuni Piirissaarel on jälle koht, kus neid hoida.
Uus palvemaja
«Ikka on meil oma ikoonide jaoks koht, kus neid hoida,» ütles Piirissaare vanausuliste mahapõlenud palvemaja eest hoolitsenud Filimon Kuznetsov. «Mitte küll veel praegu, aga üsna pea. Tahame uue palvemaja ehitada, mõtleme, et järgmisel aastal hakkame selle tööga peale.»
Eelmisel kuul sai Piirissaare vallavolikogu kirja, millele alla kirjutanud ligi 30 kohalikku vanausulist palusid volikogul eraldada neile Piiri külas nn valge kiriku ehk tühjana seisva õigeusukiriku naabruses maatükk uue palvemaja ehitamiseks. «Volikogu oli nõus, saime selle maatüki,» rääkis Filimon Kuznetsov. «Piirissaarel on ikka oma palvemaja vaja. Ega seda ole vaja Filimonile, seda on kogu Piirissaarele vaja.»
Esmalt tuleb uue palvemaja kavandajatel aga Piiri küla vanausuliste kogudus registreerida, töö selle nimel käib. «Kõigepealt peab olema kogudus, siis on ametlikult olemas peremees, kellele maa anda ja kellele saab kindlustus ärapõlenud palvemaja eest hüvitise välja maksta,» selgitas Filimon Kuznetsov.
Taastamiseks pole raha
Piirissaare ikoonide taastamiseks võib kuluda aga palju rohkem aega kui uue palvemaja ehitamiseks. «Praegu käib ikoonide konserveerimine, et uuesti kinnitada värvikiht, sest ikoonid on kõvasti tuld ja vett saanud,» selgitas Linda Lainvoo.
Konservaatorite käes on 23 ikooni ja üks suur kirikuraamat. Et ikoonid on halvas seisus, võib taastamise käigus selguda, et veel mõni neist tuleb jäädavalt hävinuks tunnistada. Lisaks pole muinsuskaitseametil praegu sentigi pühapiltide taastamiseks. «Nende ikoonide restaureerimine on tohutult kallis ja aeganõudev töö,» märkis Linda Lainvoo. «Valitsus selleks raha ei anna. Kuid andis jumal ikoonid, annab ka raha, taotleme selleks toetusi kõikvõimalikest programmidest. Liigume sammuga kaks-kolm taastatud ikooni aastas.»
Tulekahjus kannatada saanud ikoonide puhastamiseks ja konserveerimiseks eraldati pühakodade programmist 5500 eurot.


description: Täna alustas Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonna juhatajana tööd Marleen Viidul. Ta on lõpetanud Tartu ülikooli aastal 2004 klassikalise filoloogia bakalaureusekraadiga ja kaitsnud hiljem magistrikraadi kultuurikorralduse erialal, töötanud Tartu kõrgemas kunstikoolis arendusjuhi ja õppeprorektorina ning enne seda – kümmekond aastat tagasi – ka linnavalitsuse kultuuriosakonnas peaspetsialistina.

title: Kultuuriosakonda asus juhatama Marleen Viidul

maintext:
Täna tööle tuli väikese poja ema Marleen Viidul pärast kaheaastast kodus viibimist. Esimese tööpäeva esimesel poolel tutvus uus juhataja osakonna inimestega ja püüdis aru saada, mis on hetkel tegemisel, milline on praegune tööjärg.
«Hindan kõrgelt seni kultuurivaldkonnas tehtud tööd ning arvan, et just selle tulemusena on Tartu täna nii dünaamilise ja mitmekülgse kultuurieluga linn,» ütles Marleen Viidul. Ta lisas, et soovib kultuuriosakonna juhatajana jätkata avatud lähenemist ja toetada kultuurivaldkonna mitmekesist arengut.
Abilinnapea Tiia Teppani sõnul hindas Marleen Viiduli sellele ametikohale välja valinud komisjon tema senist töökogemust ning valmidust teha koostööd erinevate kultuurivaldkondade esindajatega ja ühtlasi pöörata enam tähelepanu Tartu kui kultuurilinna turundamisele.


description: Mitu kevad- ja suvehooaega Emajõel aktiivselt töötanud purskkaev on selle nädala algusest Atlantise juurest kadunud. Eelmisel aastal eemaldati purskkaev, kui purjus seltskond sellele parvetades otsa sõitis. Tänavu sügisel töötas aga purskkaev aktiivselt eelmise nädala lõpuni, kuid vastavalt lepingule tuli see Emajõelt eemaldada.

title: Ujuvpurskkaev viidi Emajõelt selleks aastaks minema

maintext:
Tartu linnavalitsuse linnamajanduse osakonna juhataja Rein Haak ütles, et töövõtja kohustuseks on oktoobris purskkaev talvekorterisse ära viia ja üle vaadata, et see tuleval aastal taas töökorras oleks. Kuna ette on tulnud aegu, kui oktoobri keskel on juba lumi maas, ei ole Haagi sõnul mõtet riskida, et purskkaev jõele kauemaks jätta.
Praeguste plaanide järgi tuleb purskkaev järgmisel kevadel samale kohale tagasi. Haak lisas, et ei saa välistada, et see tulevikus viiakse rohkem Kaarsilla poole, et jalakäijatel oleks purskkaevule parem vaade.
Kuna purskkaevule on mitu korda otsa sõidetud, mistõttu on see vajanud remonti, on linnavalitsus kaalunud ka varianti, et fontään viia Vanemuise tiigile. Haagi sõnul kaalutakse seda varianti tõsisemalt juhul, kui sagenevad purskkaevule otsasõidud. Tänase seisuga on linna kuludega üks kord purskkaevu parandatud, eelmine aasta maksid remondi kinni aga parvetajad. «Selles mõttes meil ei ole väga suuri kulusid ja väga kiiret vajadust teda sinna viia,» kinnitas Haak.
Möödunud suvi lõppes purskkaevule Haagi kinnitusel ilma suuremate vahejuhtumiteta. Paar korda tuli tema sõnul küll ära koristada oksi ja risu, mis purskkaevu külge olid kinni jäänud.


description: Maanus Mikkeli keraamika räägib lugusid. Kui hoolega kuulata. Ja teraselt vaadata. Seepärast ei ole ka tema näitustel kinnitatud seinale meetripikkust selgitust selle kohta, mida kunstnik on mõelnud oma teostega, nii nagu seda kohtab reeglina paljudel nüüdiskunsti näitustel.

title: Ludri kunstnik paneb oma keraamika kõnelema ja ühendab savi ajaga

maintext:
Äsja Tartu kunstimaja monumentaalgaleriis avatud näituse «Ludrilugu» eel läkitas keraamik galerist Indrek Grigori vahendusel kunstihuvilistele vaid 21 sõnast koosneva teate. «Armastan endiselt angoobe. Nad on soojad, sõbralikud, hellad. Tilgake glasuuri aitab neid esile tuua. Ei viitsi ega tahagi enam ümber õppida,» on kirjutanud Maanus Mikkel. Ja alla kirjutanud: Ludri.
Ludri on slängisõna ja tähendab äput, saamatut, lõtva ja laiska noort meesterahvast. Sellise nime on keraamik valinud endale talle omase tagasihoidlikkuse tõttu. Tegelikult vuhib ta omanimelise galerii kõrvalruumis Tähe tänavas usinasti tööd teha ning toob ka oma uut keraamikat aegajalt näitustele. Noorepoolne on see meesterahvas veel küll – ta sai tänavu 29. augustil alles 60-aastaseks.
Monumentaalgaleriisse välja pandud seinataldrikutes ja seinaplaatides ning umbes 80 pisiplastika teoses avaldub tema vana angoobidesse kiindumus. Angoob on toorsavi pooleldi vedelal kujul, mida kunstnik tarvitab keraamika pinnakihi loomisel. Ümber õppida ja angoobidest lahkuda ei ole küll vaja, sest nagu näha väljapanekus «Ludrilugu», pakub see tehnika Maanus Mikkelile veel piisavalt avastusrõõmu.
Tartlased leiavad eriti huvitavaid äratundmishetki tema praeguse isiknäituse seitsmest seinaplaadist koosnevast sarjast «Tartu aeg», millega on ühendatud seierid koos kellavärgiga. Ühel on kujutatud Emajõgi ja sellega seonduvaid asju, kaasa arvatud Kaarsild koos seksivas asendis paariga, teisele on koondatud linna tuntuimad skulptuurid ja kolmandale Tartu kõige märgilisemad ehituslikud rajatised, nagu näiteks õlletehas, Jaani kirik, raekoda ja Kivisild. Tartulik tundub ka asjaolu, et kõik väljapaneku tiksuvad seinaplaadid on pandud näitama erinevat aega.
«Ludrilugu» saab kunstimaja monumentaalgaleriis (Vanemuise 26) vaadata 13. novembrini.


description: Nõo spordihoones peeti täna Eesti pikim saalijalgpallimatš, kui nahkkerale anti pihta viis tundi jutti. Rekordmängu lõpuks oli löödud 116 väravat.

title: Galerii: saalijalgpalli rekordmatšis löödi üle saja värava

maintext:
Ürituse idee autoriks oli Tartu vutimees Maksim Mitrofanov, kes tähistas sellisel sportlikul kombel oma 30. sünnipäeva. Kohtumise, kus vastamisi läksid Mitrofanovi endised ja praegused meeskonnakaaslased ning jalgpallurid, kelle vastu ta oma karjääri jooksul madistanud on, võitis lõpuks punastes särkides mänginud Mitrofanov&co 61:55.
Maksim Mitrofanovi sõnul pidasid mehed üldjoontes viis tundi hästi vastu, kuid lõpuks olid kõik loomulikult väsinud - mõned vähem, mõned rohkem. Kolmanda mängutunni lõpus sai üks mängija ka vigastada, kuid loodetavasti ei ole see vigastus väga tõsine.
Eesti rekordmatšis osalesid punaste poolel väljakumängijad Aleksandr Aleksejev, Andrei Gornev, Dmitri Gussev, Tambet Kaal, Alvar Kasak, Maksim Mitrofanov, ja Mats Plado, väravas seisis Andrei Orlov, kellele paar tunni pärast mängu algust tuli appi Ville Pähklamäe.
Valgetes särkides meeskonna eest jooksid aga platsile horvaadist väravavaht Danijel Galić ning kohalikud väljakumängijad Artur Bõstrov, Artur Djatškov, Kaarel Kaldvee, Lauri Kivimeister, Aleksandr Pruttšenko, Eldar Rassulov, Ivan Sidorov ja Künter Karus.
Suurema osa ajast oli mängu juhtimas valgesärkide meeskond, parimal juhul lausa kuue väravaga, kuid 270. mänguminutil toimus pöördepunkt - punaste võistkond läks ette 49:48 ja enam eduseisu käest ei andnudki.
Kohtumise edukaimana lõi valgete meeskonnas mänginud Artur Bõstrov 15 väravat (lisaks 10 resultatiivset söötu), punaste parim olid Eesti saalijalgpallikoondislane Andrei Gornev 14 värava ja 8 resultatiivse sööduga. Kahekohalise arvu väravaid said kirja ka punase meeskonna pallurid Mats Plado (12 väravat ja 5 resultatiivset söötu) ning Maksim Mitrofanov (11 väravat ja 12 resultatiivset söötu).
Et tegu oli sõprusmänguga selle parimas mõttes, näitab ka see, et ametis ei olnud ühtegi kohtunikku ning mängijad said matši ohjamisega ise edukalt hakkama.
«Ma väga tänan kõiki mängijaid ja pealtvaatajaid, kes leidsid aega tänase ürituse külastamiseks,» ütles matši korraldaja Maksim Mitrofanov rekordmängu kokkuvõtteks. «Sai täidetud ka ürituse heategevuslik eesmärk: üheskoos kogusime 225 eurot, millega saame aidata meie sõpra Vitali Bolšakovi.»


description: Tulles vastu paljude tudengite soovile ning hinnates vajadust toetava õpikeskkonna järele, avab Tartu ülikooli raamatukogu homme, 10. oktoobril Toomemäel Rahvusarhiivi endises hoones (J. Liivi tänav 4) ajutised pop-up lugemissaalid.

title: Remondi tõttu jätkuvalt suletud TÜ raamatukogu avab ajutised lugemis- ja õppimissaalid

maintext:
Esmaspäeval kell 15 on kõik huvilised oodatud meeleolukale avaüritusele ajaloolise Rahvusarhiivi ees. Kohtumist lugejatega ootavad raamatukoguhoidjad, kes tutvustavad lugemissaalides pakutavaid teenuseid ning ligi 500-ruutmeetrisel pinnal asuvaid erineva suurusega ruume, mis sobivad nii individuaalseks õppimiseks kui ka rühmatööks koos kursusekaaslastega.
Pop-up lugemissaalide avamisele annavad hoo sisse Zerkala tuletantsijad ning avapaugu garanteerib Ahhaa teadusteatri trupp.
TÜ raamatukogu hoone jääb renoveerimistööde tõttu suletuks vähemalt 12. detsembrini, senikaua on pop-up lugemissaalid Liivi tänaval avatud esmaspäevast reedeni kell 9-21 ja laupäevast pühapäevani kell 12-18.
Raamatute laenutamine ja tagastamine toimub jätkuvalt ainult peamajas Akadeemia tänava sissepääsu kaudu.


description: Tartu Postimees kirjutas kolmapäeval nelja lapse emast Liina Pulgesest, kes taotles 2012. aastast kehtiva määruse järgi oma erahoius käivale lapsele kohamaksuvabastust, kuid jäi sellest ilma. Tartu haridusosakonna seisukoht oli, et linn ei saa võtta kohamaksu tasumist enda kanda, kui laps käib eralasteaias või -hoius.

title: Linn otsustas suurperet siiski toetada

maintext:
Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul tuleb kõnealune määrus üle vaadata, sest linna põhimõte on kohelda nii era- kui munitsipaallasteasutuses käivaid lapsi võrdselt. «Põhimõtteliselt on nõnda, et me ei tee vahet, kas see on munitsipaal- või eralastehoid või -aed. Ja see kolmanda lapse toetus kehtib igal juhul,» kinnitas ta.
Linnapea sõnul lähtus haridusosakond oma eitavas vastuses 2012. aasta määrusest, kuid olukord on vahepeal muutunud.
«Nad võtsid seda väga kitsalt 2012. aasta määruse kontekstis, aga neid asju peab alati lugema kogumis. 2014. aastast on meil kehtestatud kord, kus me kohtleme lapsi ühtmoodi. Praegu pole selleks mingit takistust. Vastupidi. See on meie kindel soov ja suund kohelda lapsi ühtmoodi,» lausus ta.
Klaas rõhutas, et edaspidiste arusaamatuste vältimiseks on plaanis linna õigusakte muuta. «Igal juhul saab see perekond samasuguse kohtlemise, nagu on sellel lapsel, kes on munitsipaallasteaias. Selguse huvides andsin korralduse, et vastavaid õigusakte tuleb täiendada,» sõnas ta.
Liina Pulges ütles linna meelemuutuse kohta, et on tänulik. «Kui ma nägin seda määrust, siis mõtlesin, et oi kui tore, et mõeldakse lasterikaste emade peale. Ma ei lugenud sellest kuidagi välja, et see ei kehti kõigile. Mulle oli see põhimõtteline küsimus,» lisas ta.


description: Kuus aastat tagasi Tasku keskuse juurest alguse saanud Tartu Teerajajate alleel avatati täna pärastlõunal uued pronksi valatud jalajäljed. Žürii valikul sai tänavuseks teerajajaks lastekirjanik Mika Keränen, rahvahääletuse tulemusena pälvis sama au 400 meetri tõkkejooksja Rasmus Mägi.

title: Galerii: Teerajajate alleel avati uued pronksjäljed

maintext:
Teerajajate allee eesmärk on tunnustada Tartu linnaga seotud inimesi, kes oma töö või teoga on andnud märkimisväärse panuse Tartu linna või maakonna arengu, tutvustamise või tunnustamise heaks.
«Me ei jaga siin piimajõgesid ega pudrumägesid, jagame üksnes au ja kuulsust,» rääkis jalajälgede avamisüritusel AS Estiko nõukogu esimees Neinar Seli. «Au ja kuulsusega on õnneks nii, et tühikargajateke seda ei jagata – see tuleb ära teenida tegevusega, mis on eeskujuks ja kasuks ka teistele.»
Žürii valis tänavuse teerajaja 18 kandidaadi seast ning lisaks seati rahvahääletusel üles viis kandidaati. Kui žürii liisk langes aastaid Tartus elanud lastekirjanik Mika Keränenile, siis rahavahääletusel pälvis kõige enam toetust kergejõustiklane Rasmus Mägi. Rahvahääletusel anti kokku 2521 häält, Mägi jalajälgi pooldas üle poole hääletanutest.
Mägi püüab uusi rekordeid
Suvistel Rio de Janeiro olümpiamängudel uue Eesti rekordiga kuuenda koha saavutanud Rasmus Mägi tõdes, et ilma oma treeneritest vanemate Anne ja Taivo Mägi panuseta poleks ta nii kaugele jõudnud.
«Minu jalanumber on 45, aga jäljed on jätnud ka Anne 39 ja Taivo 43. Minu 45 küll natuke varjutab nende jalajäljed, aga tegelikult on nende osa hoopis suurem,» toonitas sportlane.
Ta lisas, et mõistagi on tal teerajajate hulka valituks saamise üle suur au, kuid samas pole ta kunagi endale eesmärgiks seadnud, et tema jalajäljed peaksid kusagil pronksi valatama. «Ma ei ole oma elukutset valinud sellepärast, et olla teerajaja, olen lihtsalt oma asja ajanud,» märkis Mägi lihtsalt.
Samuti ei tähenda osutatud au seda, et nüüd loeb 24- aastane sportlane oma elutöö tehtuks ning naelutab jooksusussid seinale. «See aasta on päris edukalt välja kukkunud ja võib-olla oli õige hetk need jäljed siia saada, aga see ei takista mind tuleviks veelgi kiiremini jooksmast,» muigas Mägi.
Keränen astub Roger Moore’i jälgedes
Ka Mika Keräneni sõnul on teerajajaks saamine tema jaoks suur au, kuid sarnaselt Rasmus Mägile rõhutas temagi, et mitte midagi ei sünni kunagi ühe inimese töö tulemusel. Ta tunnistas, et raamatute kirjutamisel on ta rohkelt inspiratsiooni ammutanud Tartu lastelt, ning kui tal oleks vaid võimalik, siis valaks ta pronksi kõikide Tartu laste jalajäljed.
«Selline monument on muidugi väga tore asi, see ei lähe katki nagu mõni lillevaas või mõni muu auhind, kui ma kuskil linna peal peaksin koperdama,» muheles Keränan.
Teerajajaks saamine on tema jaoks seda märgilisem, et täna hommikul juhtus ta Facebookist lugema oma nooruspõlve idooli, James Bondi kehastanud näitleja Roger Moore’i postitust, kes meenutas seal, et täpselt kaheksa aastat tagasi raiuti tema jalajäljed Hollywoodi kuulsuste alleele.
«Seda kokkusattumust oli väga vahva märgata,» tunnistas Keränen.
Teerajajate allee Tartus Tasku keskus Riia tänava poolsel küljel
Sai alguse 2010. aasta sügisel.
Bruno Kadaku poolt on nüüdseks pronksi valatud Tartu Vaimu, Herta Elviste, Andres Metspalu, Hannes Kaljujärve, Tiiu Silla, Andrei Sõritsa, Jaan Kirsipuu, Hillar Palametsa, Tanel Laisaare, Marget Savisaare, Tiia Toometi, Rutt Hinrikuse, Mart Noorma, Ülo Niinemetsa, Sirje Eomõisa, Evald Rooma, Joel Luhametsa, Aivar Tommingase, Mika Keräneni ja Rasmus Mägi jalajäljed.


description: Tartu Postimees sai vihje ühe Tartu lasteaia kohta, kus õpetaja abi oli teipinud kinni teiste laste suhtes agressiivselt käitunud poisi sõrmed. Lapse pere ning töötaja kaitseks ei avalda ajaleht, millises lasteaias vahejuhtum aset leidis. Lasteaia direktor tunnistas juhtunut ning lisas, et on sel teemal õpetaja abiga tõsiselt vestelnud ja teinud talle suulise hoiatuse.

title: Mõista või hukka mõista? Lasteaiatöötaja teipis teisi lapsi kiusanud marakrati sõrmed kinni

maintext:
«Meile oli üllatus, et inimene sellise asja peale tuleb ja nii võib tegutseda,» rääkis direktor. «Ta on palunud andeks, pöördus ka lapsevanema poole ja väga vabandas. Inimene ikka väga-väga elab seda läbi.»
Direktori sõnul leidis teipimine nende lasteaias aset mõni aeg enne seda, kui üleriigilisse meediasse jõudis juhtum Järvamaalt Paide valla lasteaiast, kus õpetaja oli teipinud kinni autistliku lapse suu.
Heda Kala rõhutas, et igal lasteaiatöötajal peab kuklas vasardama arusaam: täiskasvanu ei tohi oma käitumisega tekitada lapses tunnet, et teda karistatakse.
Rühmas, milles sõrmi teipinud õpetaja abi alates 2009. aastast töötab, on üle mindud uuele süsteemile, kus lastega tegelevad juhtivõpetaja, assistent ja õpetaja abi.
Kust läheb piir?
Tartu Postimees tõstatas seepeale küsimuse, milline peaks olema sedalaadi juhtumite korral ühiskondlik valulävi: kas laste suhtes vägivaldselt käitunud töötaja tuleks töölt vabastada või on õigustatud talle uue võimaluse andmine, arvestades, et rühmas võibki olla keerulise käitumisega lapsi, kellega on raske toime tulla?
Lastekaitse liidu kommunikatsioonijuht Grete Landson sõnas, et igasugune vägivald lapse vastu on raudselt ja tingimusteta lubamatu, ent siiski pidas ta karistamisest olulisemaks selgitada välja, miks inimene sel moel käitus.
«Kas ta vajab teatud tüüpi koolitust või muud tuge, kas tal on talle usaldatud olukordadega toimetulemiseks vajalikud tingimused?» küsis Landson.
Ta lisas, et kuna tavarühmadesse lõimitakse erivajadustega lapsi, oleks töötajatele abiks näiteks tugiisiku kaasamine rühma, samuti koolitused ja kolleegide nõuanded.
Landson märkis, et lastekaitse liidul puudub laste vastu suunatud vägivallajuhtumite statistika. «Kahetsusväärselt nendime, et veerandsajandi möödumise järel ÜRO lapse õiguste konventsiooni ratifitseerimisest Eestis on laste vastu suunatud vägivallajuhtumid endiselt aktuaalsed,» lisas ta.
Avalikkuse ette ei jõua
Ajaleht küsis ka Lõuna prefektuurilt, kas politseisse on jõudnud kaebusi lasteaias toimunud vägivallajuhtumite kohta. Prefektuuri pressiesindaja sõnul ei meenunud ühelegi uurijale viimastest aastatest sedalaadi juhtumeid ning eraldi sellekohast statistikat ei ole.
Tartu linnavalitsuse haridusosakonna alushariduse peaspetsialistile Kaspar Kreegimäele meenus oma tööajast vaid üks juhtum, kus õpetaja oli kasutanud töös ebapedagoogilisi võtteid. Ta nentis, et üldjuhul lahendatakse niisugused olukorrad lasteaias ning haridusosakonda pöördutakse vaid teravamate probleemide korral.
See juhtum, millega Kreegimäe on ise kokku puutunud, tuli ilmsiks lasteaia teiste õpetajate märkamisest, kui pöörati tähelepanu sobimatult käitunud kolleegi teguviisile. Sel juhul oli õpetaja saanud juba ühe hoiatuse.
«Mina olen küll seda meelt, et iga sellist olukorda tuleb hinnata individuaalselt ja anda teine või kolmas võimalus,» ütles Kreegimäe. «Mis puudutab füüsilist kontakti, siis on selge, et igasugune vägivald on lubamatu. Veelgi hullem on vaimne vägivald, kuid seda on väga raske tõendada.»
Kreegimäe tõdes, et lasteaiaõpetajad on kõrgharitud pedagoogid, kuid kvalifikatsiooninõudeta õpetaja abide koolitamiseks on lasteaedadel väga kasinad võimalused. «Kui õpetaja on haige, ei ole ju rühm käpuli. Ilmselgelt võib olla olukordi, kus õpetaja abi peab asendama õpetajat ja väga palju allahindlust talle ei ole,» rääkis Kreegimäe.
Ta lisas siiski, et tänavu hakkas Tartu tervishoiu kõrgkool pakkuma lapsehoidjakoolitust ka lasteaedade abiõpetajatele.
Tartu Meelespea lasteaia direktor ja Eesti alushariduse juhtide ühenduse esimees Heda Kala tõdes, et lapse sõrmede teipimise näide on igal juhul lapse karistamine. «Oma majas oleme pidevalt rääkinud, et me ei tohi last karistada selle eest, mida ta veel ei oska. Kollektiivis käitumist ta ju alles õpib,» rääkis ta.
Karistamise sündroom
Kala rõhutas, et igal lasteaiatöötajal peab kuklas vasardama arusaam: täiskasvanu ei tohi oma käitumisega tekitada lapses tunnet, et teda karistatakse. «Siis on lootust, et inimesed hoiduvad sellest. Kuid karistamise sündroom on meil ikka väga veel kuskil sees,» lisas ta.
Direktor tõdes, et paraku ei sobi lasteaias töötamine sugugi kõigile ning tema lasteaias on ka kõrgharitud õpetaja ametit vahetanud, kuna see amet käis talle üle jõu.
Kuigi pealtnäha võib töötajate valikul tunduda lihtne ülesanne leida empaatiline ja lastega tööks sobiv inimene, on see Kala sõnul tegelikult raskem, kui võiks arvata. Väikestes omavalitsustes, mis saavad oma lasteaiaõpetajatele vaid ehk viiesajaeurost palka maksta, on sobivaid inimesi leida veelgi raskem.
Õpetaja abi ameti kohta sõnas Kala, et ehkki sellel töökohal ei ole pedagoogilise hariduse nõuet, kaasneb ametiga siiski vastutus. «Ta on õpetajat abistav töötaja, mis tähendab, et tal on õigus töötada ka üksi ja ta peab teadma lapsega ohutu käitumise reegleid,» rääkis ta.
Siin on aga oluline, kui kokkuhoidev on lasteaia kollektiiv. Kala tõi hea näite lasteaedadest, kus töötajad saavad omavahel kokku, räägivad töös ette tulnud rasketest olukordadest ja mõtlevad üheskoos, kuidas neid lahendada. Aga nad ka märkavad ja julgevad juhtida tähelepanu kolleegide eksimustele.


description: Rahastu Prototroni ideekonkursile esitas Lõuna-Eestist oma idee kokku 36 meeskonda, neist 17 Kagu-Eestist. Üle Eesti esitati sügisesse taotlusvooru 192 taotlust, mille seast selguvad parimad detsembri alguseks.

title: 10 000 euro konkursile esitati Lõuna-Eestist 36 ideed

maintext:
Prototoni tegevjuhi Jana Pavlenkova sõnul täitus ideekonkursi korraldajate soov innustada rohkem kaasa lööma aktiivseid inimesi ja ettevõtteid väljastpoolt Tallinna. «Sel korral võtsime fookusesse mõned Eesti piirkonnad ning kolmandik taotlusi on laekunud just sihtpiirkondadest – 35 Ida-Virumaalt ning 36 Tartust ja Kagu-Eestist.»
Järgneva pooleteise kuu jooksul peavad meeskonnad suutma tõestada, et just nende idee on väärt 10 000 euro suurust rahastust, Tehnopoli inkubatsiooni ja Hedman Partersi õigusnõustamist, lisas Pavlenkova.
Ideekonkursi taotlusi iseloomustab sel korral võrdlemisi lai tegevusalade kaetus. Hulganisti esitati taotlusi erinevate jagamismajanduse platvormide ehitamiseks. «Tõesti on sel korral projekte väga erinevates suurusjärkudes alates uudsest sisepõlemismootorist, robotitest kuni kitsede jälgimissüsteemini välja,» rääkis Pavlenkova.
Oktoobrikuu jooksul hindavad esitatud taotlusi Prototroni eksperdid, kes annavad osalejatele tagasisidet ning valivad välja 20 meeskonda, kes saavad läbida Prototroni programmi. Võitjaid kuulutatakse välja Tartus 9. detsembril peetava StartUp Day raames. Samal sündmusel tehakse teatavaks ka piirkondliku eripreemia võitjad.
2012. aastal Swedbanki, Teaduspargi Tehnopoli ja Tallinna tehnikaülikooli poolt asutatud prototüüpimise rahastu Prototron on tänaseks finantseerinud 41 idee prototüüpimist kogusummas ligi 500 000 eurot. Mitmetest on välja kasvanud rahvusvaheliselt tuntud edulood nagu Lingvist, Flydog, coModule, GlobalReader ja Sprayprinter.
Rahastajatena on liitunud keskkonnaministeerium, Tallinna linn, Utilitas ja Hedman Partners. Taotlusi järgmisesse vooru saab esitada 15. märtsini 2017 aadressil www.prototron.ee.


description: Need Jõgeva elanikud, kes ei teadnud, et täna peeti KEKi elamurajooni vahelises kruusaaugus vabadussõja näisilahingut, võisid pärastlõunase püssipaukude peale küll tõsiselt ehmatada. Vali kuulipildujate tärin kaikus üle kogu linna.

title: Jõgeval paukusid püssid

maintext:
MTÜ Pommiauk ja Saaremaa sõjavara seltsi korraldatud taaslavastuslahing viis pealtvaatajaid 1919. aasta sügisesse, mil vabadussõja rindejoon oli Petserimaal. Tol korral olid eestlased vähemuses ning punakaardi sõdurid olid alustanud pealetungi. Vabadusvõitlejate õnneks liitusid nendega ka soomusrongi salk, kelle toel sunniti punaväelased alistuma. Sama stsenaarium mängiti täna läbi ka Jõgeva linnas.
Saaremaa sõjavara seltsi eestvedaja Margus Sinimets kiitis Jõgeva kruusauku. «See on ideaalne koht sellisteks lahinguteks. Siin tahaks küll veel mõni kord näidislahingu maha pidada,» sõnas Sinimets.
Vintpüssid paukusid ning kuulipildujad sülgasid tuld Jõgeva kruusaaugus pool tundi. Pärast näidislahingu lõppu hõikas Sinimets: «Surnud võivad nüüd üles tõusta.» Selle peale tõusid lahingus «langenud» maast püsti, kloppisid vormirõivad sodist puhtaks ning teenisid pealtvaatajailt korraliku aplausi.


description: Tartu Karlova linnaosa kihas täna eri vanuses rattameestest- ja naistest: nimelt selgitati seal välja Tartu meistrid rattakrossis. Ühtlasi oli võistluste näol tegemist Eesti rattakrossi karikasarja 5. etapiga.

title: Galerii: ratturid kihutasid Karlova teedel ja parkides

maintext:
Raja peal ootasid rattureid vaatemänguline hukatuse spiraal (Spiral of Doom), Pargi tänava munakivitee, palju murupinda, nõlvajooks, tõkked ning kiired asfaldilõigud, mis panid proovile kõik ratturite oskused ning vastupidavuse.
Kuigi alles eile olid Nõmmel toimunud rattakrossi Eesti meistrivõistlused, oli tänagi suurem osa meie ala tippmeestest kohal. Absoluutarvestuses võttis võidu Caspar Austa, kes edestas põnevas finišiduellis soomlast Sasu Halmet. Kolmanda koha sai Gert Kivistik.
Võidumees tõdes, et täna mängis tema kätte trumbid rada, mis võrreldes eilse Eesti MV rajaga oli märksa tehnilisem. «Eile pani Halme mulle kahe ja poole minutiga ja ju ta haistis täna ka võimalust, kuid seal oli ikkagi kaks pikka tõusu, mis nõudsid jõulist ronimist, täna oli rohkem tehnilist nikerdamist,» rääkis Caspar Austa.
«Maha ta mind raputada ei suutnud ning seda, et ma finiši kaotaksin, ma ei kartnud, sest tundsin juba võistluse käigus, et finišijalga mul täna on. Samas oli taktika viimast korda staadionile tulles esikohal olla, sest teada oli, et seal sinka-vonka peal mööda ei lähe,» kirjeldas ta otsustavaid sündmusi.
Rattakrossi näol on tegemist maastiku- ja maanteesõidu elemente kombineeriva alaga, kus võistluse pikkuseks on maksimaalset üks tund. Tänavusele kodusele hooajale tõmmatakse joon alla järgmisel laupäeval Raplamaal Valgus, kus toimub rattakrossi karikasarja viimane osavõistlus.


description: Viimastel nädalatel Ülikooli kohvikut lõunaajal külastanud inimesed on täheldanud, et selle alumine korrus on suletud ja seega on tulnud einestada ülemisel korrusel. Ülikooli kohviku juhataja Kati Karri sõnul see siiski nii ei jää ja homme on taas uksed avatud.

title: Miks on Ülikooli kohviku alumine korrus külastajatele suletud?

maintext:
Kati Karri selgitas, et kohviku majas paigaldatakse tulekindlaid uksi ja remont ongi põhjus, miks on alumise korruse saal olnud mõnda aega suletud. «Remonttööde tõttu oli lihtsam uksed kinni panna, sest uste vahetamine on nii tolmurikas töö, et tervisekaitseamet ei oleks ilmselt teistpidi seda soosinud,» ütles ta.
Karri rääkis, et tegelikult hakkas majas uute uste paigaldamine juba augustikuus, kuid nüüd jõudis aeg džässiklubini. Ta lisas, et praegu saab uksed küll lahti teha, aga ilmselt tuleva aasta alguses remont jätkub, millega kaasneb jälle ajutine sulgemine.
Karri kinnitas, et kogu maja aga kinni ei panda, alati jääb mingi osa avatuks. «Sellist olukorda me endale ei tekita, et peame kogu maja uksed sulgema,» lausus ta.


description: Eesti keeles nüüdseks ilmunud Charles Darwini põhiteosed «Autobiograafia» (2006), «Liikide tekkimine loodusliku valiku teel» (2012) ning «Inimese põlvnemine ja suguline valik» (2015) on seni pälvinud teenimatult vähe tähelepanu. Ometi on need aegumatud teadustööd otsustavalt mõjutanud viimaste sajandite inimvaimu arengut.

title: Darwini kõrvakiil

maintext:
Darwin ja darvinism
Meie filmiklassika ühes kultusteoses «Mehed ei nuta» lausub Ants Lauter järgmised sõnad: «Juba kuulus õpetlane Darwin, kes, nagu te väga hästi teate, leiutas darvinismi, igatahes ütles: «Töö teeb ahvist inimese, suure algustähega.»».
Küllap sai stsenarist Enn Vetemaa sel viisil pisut ironiseerida nõukogudeaegse, marksistlikult moonutatud ja propagandistlikult üheülbalise Darwini-kuvandi üle. Uuemal ajal on sellele kuvandile oma äraspidise lisanduse andnud nn Darwini auhind, selle «laureaate» tutvustab eesti keeles kolm raamatut.
Paraku on see pikka aega kunstlikult loodud võitlev-marksistlik kuvand – ja teatavasti varustas Marx oma «Kapitali» 1. köite pühendusega Darwinile – suuresti takistanud Darwini tõelise õpetuse mõistmist ja tekitanud umbusku või koguni vihast eitust kogu tema evolutsiooniteooria suhtes.
Vaevalt aga oleks vabadusvõitleja Mart Niklus juba hulk aastakümneid tagasi asunud Darwinit tõlkima, kui «Liikide tekkimise» autori teooriates oleks tõepoolest midagi dogmaatiliselt kitsarinnalist.
Muide, juba luuletaja Ernst Enno tõlkis omal ajal eesti keelde tolleaegse tuntud õpetlase Kliment Timirjazevi traktaadi «Charles Darwin ja tema õpetus» (Tartu, 1907, 175 lk).
Hiljuti lugesin üle August Gailiti meisternovelli «Viimne romantik» ja tundus, et sealsed verised kukevõitlused on muu hulgas heas kooskõlas Darwini üksikasjalikult kirjeldatud lindude rivaalitsemistega («Inimese põlvnemine», alajaotus «Tugevama õigus», lk 376–383). Naljaga pooleks võiks väita, et Gailit on üht-teist peaaegu Darwinilt maha kirjutanud.
Kõrvakiilu polnudki
Paljud Darwini kaasaegsed leidsid, et tema teooria on «kõrvakiil inimkonna eneseuhkuse pihta», ja see oli veel üks leebemaid taunivaid määratlusi. Tänase päevani on tema evolutsiooniteooriat lugematuid kordi ümber lükatud. Samas kinnitab TEA Entsüklopeedia: «Viimase 150 aasta jooksul on esitatud palju antidarvinistlikke evolutsiooniteooriaid, kuid need ei ole laia toetust leidnud.»
Mind õigupoolest üllatas, kui vähe on Darwinil üldist teoretiseerimist ja kui ammendamatus rikkuses köitvat, lausa ilukirjandusliku lennukusega esitatud empiirilist materjali, mis hõlmab eluslooduse kogu rikkust. Need, kes naudivad Aleksei Turovski loodusraamatute värvikaid kirjeldusi loomade käitumisest, võiksid samasuguseid elamusi saada ka Darwinit lugedes.
Nii et mul pole küll tunnet, et oleksin saanud Darwinilt kõrvakiilu, pigem hoopis kahjutunne, et tema raamatuid polnud eesti keeles – ja Mart Nikluse suurepärases tõlkes nagu praegu – juba minu koolipoisipõlves.


description: Täna lõuna paiku oleksid päästjad pidanud sõitma distantsilt arvatavasti oma ajaloo ühele kõige lähemale väljakutsele. Täpsemalt, sõitma depoost välja, pöörama vasakule ümber nurga ning sisenema samasse majja teist ust kaudu. Kuid just täna harjutasid pritsumehed Emajõe ääres pinnaltpäästmist ning sõitsid kohale kaugemalt.

title: Pildid: Tartu päästjad reageerisid põlengule omas majas

maintext:
Kell 13.01 avastati Tartus Jaama tänavas päästeameti ja häirekeskuse ühishoones, et ventilatsiooniruumis on suits, kinnitas Lõuna päästekeskuse pressiesindaja Marek Kiik. Tavaliselt on niisuguse stsenaariumi järgi tehtud evakuatsiooniõppusi, kuid täna oli väljakutsel tõsi taga. «Koosolekud jäeti pooleli ning maja evakueeriti.»
Üsna pea selgus, et ventilatsiooniruumis suitses üle kuumenenud kompressor. Leeke aga ruumis ei olnud ning ohtu vahejuhtum kellegi elule ja tervisele ei kujutanud. Ruumid tuulutati ning töötajad pääsesid uuesti majja.


description: Tartu kultuuriklubis Promenaadiviis linastub täna õhtul Mart Kivastiku film «Õnn tuleb magades», mille bridžimängustseenis kolme tuntud tartlase kõrval osalenud neljas mees, kelle nime linateose autor ei suutnud meenutada, võttis Tartu Postimehe toimetusega ühendust, tutvustas ennast ja avaldas arvamust filmi kohta.

title: Õnnefilmi bridžiseltskonna tundmatuks jäänud liige arvustab filmi

maintext:
Esilinastuspäeval ilmunud leheloos oli kirjas, et kaamera on jäädvustanud vabaõhulistes linnavaadetes ja mitmesugustes kinnistes ruumides kuulsate näitlejate sekka tuntud ja tundmatuid tartlasi. Nii näiteks möödub naispeaosatäitja Viivi (Katariina Unt) linnaraamatukogu riiulite vahel bridžiseltskonnast, kus kuuldud väljendit «Laud käib!» arvab ta olevat öeldud enda lamedavõitu rinnaosaga keha kohta.
Tartu Postimehes oli kirjas seegi, et bridži mängivad Akadeemia peatoimetaja Toomas Kiho, luuletajad Indrek Hirv ja Heiki Vilep ning «keegi täiesti kiilas mees, kelle nime ei osanud Mart Kivastik öelda. «Ta tuli kuskilt ise ja ma ei tea siiamaani, kes ta on,» lisas ta. «Ta oli kellegi tuttav, aga kelle tuttav, ma tõesti ei mäleta.»».
Pärast nende ridade lugemist ja filmi esilinastust Cinamonis 13. oktoobril kirjutas toimetusele MTÜ Jõgeva Linna Teater juhatuse liige Janek Varblas alljärgmist.
«Õiendaksin ära kirjutises õhku jäänud küsimuse – olen nimelt see tundmatuks jäänud üks neljast kaardimängijast, keda kahjuks režissöör ei mäletanud ... Aga ega ta jõuagi kõike tunda. Filmi osalema ei tulnud ma päris ise, vaid Toomas Hõraku (filmi kunstnik – RH täiendus) soovitusel, kes käis Palamuselt ja Jõgevalt filmile riidekraami otsimas. Jõgeva teatritrupilt sai «Õnn ...» ka päris mitmeid kostüüme,» märkis Janek Varblas.
Film iseenesest on tema sõnul üle keskmise. «Leidlikke nüansse ja humoorikaid stseene on päris palju,» lisas ta. «Võinuks aga olla tekstitihedam ja tundus ka pisut Andrese (Ivo Uukkivi – RH lisandus) tegelaskuju poole kaldu.»
Kultuuriklubi Promenaadiviis (Ülikooli 1) korraldajate teatel algab seanss tänasel klubiõhtul kell 19.30. Kohal on filmi autor.


description: Tänavu juulis Eesti Rahva Muuseumi restorani peakokaks valitud Eero Kippa lahkub ametist. Kippa ütles, et on oma lahkumisavalduse juba esitanud ning tema viimane tööpäev ERM-is on 4. novembril. «Veel mõned päevad ja siis on kõik. Järgmine nädal on kõik,» ütles Kippa.

title: ERMi peakokk lahkub ametist

maintext:
Lahkumise peapõhjusena nimetas Kippa, et tema pere elab Tallinnas ning ta tuligi restorani vaid käima lükkama.
«Ma olen Tallinna inimene ja tulin seda kohta käivitama. Eks viimasel kuul on olnud sellised kiired ja pingelised päevad, aga see ei olnudki mul pikk projekt,» tõdes Kippa. Ta ei soovinud oma lahkumist pikemalt kommenteerida.
Kippa töö võtab praegu üle kaks vanemkokka. «Mina ei tea, et tuleks kohe uus peakokk, aga võib-olla tuleb. Seda otsustab personaliosakond,» ütles Kippa.
ERMi avalike ja välissuhete juht Kaarel Tarand ütles, et kohe konkurssi uue peakoka ametikohale välja ei kuulutata. «On teada, et meie peakokk peab meie juures töötamisest loobuma, aga tema plaan, mille järgi on praegune toitlustussüsteem üles ehitatud, jääb kehtima ja välgukiirusel me uut inimest otsima ei hakka,» rääkis Tarand.
Kuigi ERMi uus köögitehnika pole veel kohal, on Tarandi sõnul püütud senised üritused peaasjalikult ikkagi ise ära teha.
«Oktoobri alguse päevadel oli üritusi, kus tellisime kindluse pärast toitlustuse mujalt, aga ülejäänud oleme teinud ise ja hästi hakkama saanud. Aga kui ei ole veel kogu tehnikat ja personali, on olukord pingeline ja raske täisteenust pakkuda,» lisas Tarand.
Riigi Kinnisvara aktsiaseltsi ERM-i projektidirektor Peeter Mauer ütles, et muuseumi köögitehnika uus hange on kooskõlastamisel ning läheb kohe-kohe uuesti välja. «Tuleb uus hange ja kui see õnnestub, on köögitehnika järgmise aasta jaanuaris-veebruaris olemas,» sõnas Mauer. Senikaua kasutab muuseum renditud tehnikat.


description: Kolmapäeval, 26. oktoobril ootab Tartu tervishoiukõrgkool kell 10-14 kõiki huvilisi Nooruse tänavale avatud uste päevale.

title: Tervishoiukõrgkool peab koolivaheajal avatud uste päeva

maintext:
Näiteks saab avatud uste päeva töötubadest põnevaid ja vajalikke teadmisi iseenda kohta: kõikidel on võimalus lasta testida tervisenäitajaid, uurida ultraheliga kilpnääret ja palju muud.
Lähemalt saab tuttavaks ka röntgeniga, katsetada erinevaid abivahendeid (kargud, ratastool ja nii edasi), arutleda tervisliku toitumise ja unehügieeni teemadel, tutvuda erinevate väljapanekutega ja osaleda viktoriinidel.
Kõik huvilisi oodatakse ka seminaridesse ja loengutesse, mis on kirjas 26. oktoobri tunniplaanis. Nendest saab hea ülevaate kõrgkooli laboritest, haiglakeskkonda imiteerivatest õppepalatitest, aga ka näiteks füsioterapeutide massaažiklassist ja spordisaalidest ning vaba aja veetmise võimalustest.
Õppekavade minimessil vastavad aga üliõpilased kõikidele küsimustele ja räägivad, miks tasuks kõrgkooli õppima tulla.
Tartu tervishoiukõrgkooli õppekorralduse koordinaatori Ele Hanseni sõnul on avatud uste päev sõltumata vanusest kõikidele suurepärane võimalus sisustada oma aega huvitavalt ja kasulikult. «Esmaabioskused või õiged kätepesuvõtted tulevad kasuks igaühele,» märkis ta.