description: 11. novembril algava ja kuni 27. novembrini vältava 20. Pimedate Ööde filmifestivali programm «Öised värinad“ jätkab aastate eest kinos Kosmos demonstreeritud ööfilmide traditsiooni, olles tänavu läbi teinud korraliku noorenduskuuri.

title: Soovitus: millist veidrust, õudust ja põnevust PÖFFil vaadata

maintext:
Kõige põnevamaid, erutavamaid ja meelelahutuslikumaid žanrifilme koondavas alaprogrammis on esindatud üheksa värsket mängufilmi, mille programmikoostajad on välja valinud mitmetelt mainekatelt filmifestivalidelt ning mille linastused toimuvad nii Kosmos IMAX-is, Solaris Apollos ja Mustamäe Apollos kui ka Tartus kinodes.
«Öiste värinate» ühe koostaja Maria Reinupi sõnul leiab huviline programmist kõik olulisemad sellel aastal valminud žanrifilmid, põnevikest õudusfilmideni. Üheksast filmist tõstab ta esile ennekõike täielikult üle võlli keeratud õuduskomöödiat «Rasvane kägistaja», mis on alates Sundance’i esilinastusest kõikide festivalide suur hitt. Samuti soovitab ta kõikidele thriller’eid austavatele fännidele tänavusel Toronto filmifestivalil linastunud filmi «Tundmatu naise lahkamine», mis on Norra menuki «Trollikütt» autori värske ja ihukarvu püsti ajav õuduspõnevik.
Programmikoostajad soovivad «Öiste värinate» valikuga pakkuda publikule võimalust panna meeldiv punkt pikale festivalipäevale ja soovitavad filme kõigile, kes peavad lugu heast meelelahutusest.
Filmide Tallinna esilinastused toimuvad Kosmose IMAXis, hiljem saab programmi filme terve festivali vältel näha kõikides festivali kinodes.
Programmi raames linastuvad filmid:
«Hull Raman» Psycho Raman / Raman Raghav 2.0, India
Režissöör Anurag Kashyap, osades Nawazuddin Siddiqui, Vicky Kaushal, Sobhita Dhulipala
1960ndatel tegutsenud Raman Raghav ehk Hull Raman oli kurikuulus sarimõrtsukas, kes väitis, et jumala hääl käsib tal tappa. Tunnustatud India režissööri Anurag Kashyapi («Must reede», «Wasseypuri gängid»Cannes’i filmifestivalil esilinastunud film räägib kaasaegse loo teda jäljendavast mõrtsukast, kes kasutab Raman Raghavit omaenda verejanuliste rünnakute maskotina.
Ramani mängib Nawazuddin Siddiqui, režissööri ammune lemmiknäitleja ja tõusev täht India edukas filmitööstuses. Tema sooritus toob külmavärinad ihule: merevaigukarva silmade ja irevil naeratusega Raman on märatsev kiskja, kes luusib kerget saaki otsides Mumbai slummides ja tänavatel.
«Rasvane kägistaja» The Greasy Strangler, USA
Režissöör Jim Hosking, osades Michael St. Michaels, Sky Elobar, Elizabeth De Razzo
Jim Hoskingi esimene täispikk film hullutas maineka Sundance’i ööfilmide programmis kõiki vaatajad peekoni, rasvatilkade ja põlvini ulatuva peenisega autopesulas. Sellest saati tuuritab film rõõmsalt mööda festivale ringi ja ongi aasta lõpuks jõudnud otsaga PÖFFile.
«Rasvane kägistaja» on kindla peale selle PÖFFi üks veidramaid ja lahedamaid rasvaseid üllatusvorstikesi sõbralikus (ja ikkagi natuke vastikus) õlilägas. Kasutage harukordset võimalust oma huumorisoon ja pime õhtu proovile panna!
«Tundmatu naise lahkamine» The Autopsy of Jane Doe, USA
Režissöör André Øvredal, osades Emile Hirsch, Brian Cox, Olwen Kelly
Toronto mainekas ööfilmide programmis hittfilmi staatuse tõusnud linateose lavastaja André Øvredali debüütfilm oli võrratu «Trollikütt»Oma teise filmiga teeb lavastaja suure kinematograafilise sammu edasi: siin on suurepärased osatäitmised ekraanilegendilt Brian Coxilt («Troy», «Braveheart») ja indie-staarilt Emile Hirschilt («Into The Wild»). See on stiilipuhas, minimalistlik, kaalutletud, hästiajastatud huumoriga vürtsitatud õudusfilm.
«Pähelask» Headshot, Indoneesia
Režissöörid Timo Tjahjanto, Kimo Stamboel (Mo Brothers), osades Iko Uwais, Chelsea Islan, Sunny Pang
Indoneesia žanrikino lipulaeva, Mo Brothersi verivärske «Pähelask»ei pretendeeri oma süžeega eksistentsiaalsete küsimuste analüüsile ega sügavatele aruteludele elu mõttest. Selle asemel on siin kamaluga maailmatasemel action’it kõikvõimalikes kombinatsioonides, olukordades ja vahenditega, olgu nendeks põlevad bussid, ülekuulamispingid, kasteedid või aukartust äratav arsenal tulirelvi. «Haarangu»-sarjaga (Raid) maailmakuulsuse saavutanud Iko Uwai’s ning tema action-meeskond on taas kord tipptasemel, pakkudes vaatajale kaks tundi puhast ja kesköisesse programmi nagu kuul pähe või rusikas silmaauku sobivat märulirokenrolli Indoneesia kastmes.
«Läbi tule ja vee» Hell or High Water, USA
Režissöör David Mackenzie, osades Jeff Bridges, Chris Pine, Ben Foster
«Läbi tule ja vee» on selle aasta edukaim USA indie-film. See Cannes’is esilinastunud vesternihõnguline põnevusdraama meenutab stiililt 1970. aastate ameerika kinoklassikuid. Kaasahaarava loo aluseks on meisterliku põneviku «Sicario» stsenaristi Taylor Sheridani käsikiri, mille on lavastanud PÖFFi publikulegi tuttav šotlane David Mackenzie (PÖFFilgi näidati tema eelmist teost «Starred Up», 2013), muusika autoriteks on aga kõnnumaade helimaastike peenhäälestajad Nick Cave ja Warren Ellis.
Kusagil Texases röövivad kaks venda (Chris Pine ja Ben Foster) väljasurevate väikelinnade pangakontoreid, et päästa oma kodu haamri alla minekust. Meeste plaan on suht lolli- ja kuulikindel, kuid peagi on neil kannul penisonieelikust seadusesilm (Jeff Bridges oma tuntud headuses). Tühja kõmmutamise ja tagaajamise asemel premeeritakse publikut sotsiaalselt tundliku looga, mis on tasakaaluks tõsisele teemakäsitlusele vürtsitatud mõnusalt kareda huumoriga ja ehedate osatäitmistega, alates peategelastest kuni kõige suvalisemate kõrvaltegelasteni välja.
Rammus maiuspala žanri austajatele!
«Tühjusesse» The Void, Kanada
Režissöör Jeremy Gillespie, Steven Kostanski, osades Ellen Wong, Kathleen Munroe, Aaron Poole
Ühel pimedal õhtul leiab väikelinna politseinik teelt kahtlase ja haavatud mehe, keda haiglasse viies selgub, et sealt ei pääse enam minema: hoone on ümbritsetud valgetesse rüüdesse mässitud okultistidest, kes, noad peos, ei luba kellelgi lahkuda. Nii jääb väike grupp inimesi lõksu, lootes, et haiglas on kindlam olla. Üsna pea selgub aga, et välja noa otsa joosta oleks olnud parem mõte.
Jeremy Gillespie ja Steven Kostanski on kaks filmitegijat, kes kuuluvad aastaid tegutsenud filmitegijate gruppi Astron-6. Grupeeringu motiiv on olnud alati ühene: filmid olgu ülistus 80ndatele, vähem aega tuleks kulutada raha kokkuajamisele ning rohkem filmitegemisele. «Tühjusesse» toob nende loomingu aga uuele tasemele.
Žanrifilmide seas pole väga palju okultismiga seotud filme, sageli on traagelniidid ja ood hinnatud lavastajatele nagu John Carpenter või Lucio Fulci liiga läbinähtavad ning film justkui ei loo midagi päris uut. «Tühjusesse» täidab selles osas kõik ootused ja rohkemgi; see film on nagu vastik unenägu, millest üles ärgates jooksevad hirmujudinad ikka veel mööda selgroogu.
«Rong Busanisse» Train To Busan / Busanhaeng, Lõuna Korea
Režissöör Sang-ho Yeon, osades Gong Yoo, Jung Yu-Mi, Ma Dong-Seok
Töösse mattunud pereisa lubab oma tütrekesele vastutahtsi, et viib ta sünnipäevaks emale külla. Et lahutatud abikaasa elab riigi teises otsas Busanis, asutakse rännakule superkiire rongiga. Kui isa ja tütar viimasel hetkel perroonile jõuavad, on Seouli raudteejaamast just saamas zombiepideemia keskpunkt. Ootamatult pääseb rongile ka üks nakatanu. Kirju reisiseltskond on sunnitud astuma aina kasvava zombihordi vastu halastamatusse võitlusse, kus lähevad ühteviisi hinda nii leidlikud lahendused kui ka darwinistlik mõtteviis. Surm silme ees, näitab nii mõnigi oma tõelist palet: kes on valmis end kriisiolukorras ohverdama ja kes käitub pigem egoistlikult?
Korea anime-veterani Sang-ho Yeoni esimene täispikk mängufilm on õnnestunud segu «Snowpiercer’ist» (2013, režissöör Joon-ho Bong) ja «Z-maailmasõjast» (2013, režissöör Marc Foster). See on tulvil humoorikaid seiku, hoogsat põnevust ja teravaid kommentaare Lõuna-Korea klassisüsteemi pihta ning selle hoog ei rauge pingeliste lõpuminutiteni.
Lõuna-Koreas osutus Cannes’i filmifestivalil ööfilmina näidatud «Rong Busanisse» niivõrd populaarseks kassahitiks, et juba on kavandamisel ka järjefilm, Hollywood ja Prantsusmaa plaanivad aga kohalikesse oludesse kohandatud uusversioone.
«Kääbused on hulluks läinud» The Dwarves Must Be Crazy, Filipiinid
Režissöör Bhin Banloerit, osades Gate Saicharoen, Prajak Naewpila, Komjit Taikeeree
Vaataja head maitset proovile panev müstiline ulmekomöödia räägib kääbuste külast, mida ähvardab toidumürgitusele järgnev hädaoht. Muinasjutu vormis esitatud lugu, kus kurjad vaimud ähvardavad väikese kogukonna eksistentsi ja vapramaist vapramad kääbused peavad päästma sõbrad (ja pruudid) hukust, pilab muuhulgas klassikalise seiklusfilmi elemente ning kasutab julgelt erinevaid kehalise huumori elemente, sh peerunalju.
«Kõige all» Down Under, Austraalia
Režissöör Abe Forsythe, osades Lincoln Younes, Rahel Romahn, Michael Denkha
Kõigile neile, kelle jaoks oli «Neli lõvi» (rež: Chris Morris) kustumatu mälestus ja kes tahaksid veeta ühe õhtu eneseirooniaga vürtsitatud Guy Ritchie stiilis twist'ide ja tegelaskujudega, on «Kõige all» üle ootuste hea leid.
Julge, lihtne ja hüsteeriliselt naljakas film piilub keskmise mehepurika mentaliteeti enne ja pärast rassiteemalisi rahutusi (mis päriselt tabasid Sydney lähistel asuvat Cronullat 2005. aastal). Vahelduseks on mõnus tõsiseid teemasid vaadata läbi (musta) huumoriprisma.


description: Pimedate Ööde filmifestival tähistab sel aastal 20 aasta juubelit ning PÖFFi raames leiab juba kümnendat korda aset ka moefilmide eriprogramm. 11. novembril alguse saav Moekino toob kinolinale seitse moedokumentaali ning annab vaatajale võimaluse kiigata moemaailma säravate kulisside taha.

title: Moekino viib moemaailma säravate kulisside taha

maintext:
«Moekino tänavuse programmi koostamisel mängis suurt rolli soov tuua publikuni moemaailma erinevad tahud, sest mood ei lõpe sugugi seal, kus lõpevad riided või moelavad,» kommenteeris seekordset filmivalikut Moekino programmi juht Britta Talving. «Just seepärast leiab sel aastal valikust nii traditsioonilisi ehk igati glamuurseid moefilme, aga ka ilu- ja moemaailma paradokse käsitlevaid linateoseid.»
Moekino avaakordiks on 11. novembril linastuv film «Ketsifännid». Programmi kuuluvad ka filmid «Franca: kaos ja looming», «Casablancas: mees kes armastas naisi», «Läbi silma: Peter Lindbergh», «Hull Tiffany järele», «Ülikonnas» ning «Et olla miss».
Moekino filmide seansse juhatavad sel aastal sisse mitmed tuntud isikud ja moeeksperdid. Lisaks Tallinnale saab seekordse Moekino programmi alla kuuluvaid filme vaadata ka Tartus.

fasttext_language: et


description: 5. novembril esietendub Endlas tragikomöödia «Minu vana daam», kus mängivad Lii Tedre, Carmen Mikiver ja Egon Nuter.

title: Kuidas leppida minevikuga?

maintext:
Eluga ummikusse jooksnud keskealine Mathias lendab viimaste säästude eest New Yorgist Pariisi, et müüa isalt päranduseks saadud luksuslik korter. Kohale jõudes avastab mees oma suureks nördimuseks, et korter on viager – kinkekomplekti kuulub ka igakuist tasumist vajav 2400-eurone kommunaalmakse ning korteris elav vanaproua ja tema vaenulik tütar. Olude sunnil korterinaabriteks saanud kolmikul on üksteiselt nii mõndagi õppida, et minevikuga lepitust teha ning lootusrikkamalt tulevikku vaadata.
Näidendi «Minu vana daam» autoriks on Israel Horovitz, teksti on tõlkinud Anne Lange. «Minu vana daami» lavastab Enn Keerd, kunstnikuks on Marion Undusk, valguskunstnikuks Margus Vaigur.


description: 3. detsembril kell 19:30 esietendub Kanuti Gildi SAALis Hendrik Kaljujärve uuslavastus «OVEREXPOSURE». Järgmised etendused toimuvad 4., 27., 28. ja 29. detsembril.

title: Uus etendus kõneleb paksust feministist ja kuivast heterost

maintext:
Kanuti Gildi SAALi aegruumis kohtuvad Hendrik Kaljujärv, Kallervo Karu trummid, Alar Tuule maalid ja vaatajad.
Paks feminist. Kuiv hetero. Donald Clinton. Kõigi ja kõige kohta on liiga palju mõtteid. Liiga palju kontseptsioone, emotsioone, ideid, väiteid. See on kaasaja infobarokk, mõtete üleküllus, tunnete vohamine, ideede joad. Kogu reaalsus on ülevalgustatud põlevate ajude poolt, mis toodavad iga tund, iga minut, iga sekund uusi tähendusi. Neid on nii palju, et ilmselge, tegelik, see obvious, mis moodustab reaalsuse, jääb hämarusse. Mootor käib, aga see on tühi masin, millest väljub tarbetute mõtete lõputu taak. Tajude rubilnik on nulli tõmmatud, kuid ainult nende taasäratamisele ei saa lootma jääda. Siis on valgust liiga vähe, on ainult tajud ja emotsioonid. Kuid küsimus ei ole hulgas, et kõike on liiga palju, vaid selles, mis lõpuks järgi jääb, milline on tulemus.
Hendrik Kaljujärv on olnud loominguliselt aktiivne paljudes formaatides - loonud muusikat sõna- ja tantsulavastustele, teinud installatsioone galeriides, lavastanud ja osalenud töödes nii Kanuti Gildi SAALis, Von Krahli Teatris kui ka Teatris NO99. Tema tööde läbiv tunnus on intensiivne ja sügav seisunditaotlus ja hoolikalt viimistletud töö erinevate meediumite ja vahenditega. Lisaks tehnilise täpsusele, mille Hendrik on viinud kõrgele tasemele, on ta võimeline tunnetama erinevate formaatide toimemehhanisme, jäädes truuks enda esteetilistele ja ideelistele valikutele.


description: Viimasel oktoobrikuupäeval lahkus 101 aasta vanuses Venemaa vanim teatri- ja filminäitleja Vladimir Zeldin. 1915. aastal sündinud Zeldin lõpetas 1935. aastal õpingud MOSSVETis ning töötas seejärel üle 60 aasta Vene armee akadeemilises teatris.

title: Suri maailma vanim tegevnäitleja

maintext:
2005. aasta veebruaris esines ta oma 90. sünnipäeva tähistades muusikali «Mees La Manchast» esitendusekl, mängides nii Don Quixote’i kui Miguel de Cervantest. Zeldin oli arvukate riiklike preemiate sh Stalini preemia laureaat ja Nõukogude liidu rahvakunstnik.
Ta on mänginud paljudes populaarsetes filmides, neist tuntumad «Siberi ballaad,» «Karnevaliöö», «Onu Vanja», «Kümme väikest neegrit», «Võiolillevein» ning viimasena täitis 2007. aastal rolli telesarjas «Õnnelikult koos».


authors:
Foto
Sille Annuk

description: Pühapäeval, 27. novembril esietendub Eesti Draamateatris «Armunud Shakespeare», mille lavastab Georg Malvius.

title: Georg Malvius lavastab Eesti Draamateatris


description: Kolmapäeval suri 84-aasta vanuses Robert Paiste, ühe maailma juhtiva trummitaldrikuid tootva Paiste Company juht.

title: Suri maailmakuulus eesti päritolu muusikauuendaja


description: Eesti Riiklik Sümfooniaorkester tähistas 17. ja 18. novembril pidulike kontsertidega Estonia kontserdisaalis 90. aastapäeva. Vaata meeleolukat galeriid külalistest, kontserdist ja peost!

title: GALERII: ERSO tähistas 90. aastapäeva


description: Teist nõnda mahukat raamatut animatsiooni kohta te maailmast ei leia. Kolm köidet, 1500 lehekülge, uskumatult lai geograafiline haare – kõik mandrid peale Antarktise.

title: Ka Jaava saare džunglites võib kohata animaatoreid


authors:
Heili Sibrits
Kultuuritoimetuse Juhataja
Peeter Langovits

description: 3. detsembril esietendub NO99 esimene lastelavastus. Mart Kampuse lavastuses «NO38. Punane õhupall» mängivad Von Krhali Teatri raudvarasse kuuluvad Erki Laur ja Mari Abel.

title: NO99 ootab teatrisse lapsi!


description: 18. detsembril 1926. aastal läks eetrisse Raadio Ringhäälingu esimene saade. Seda võib tinglikult nimetada ka Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri (ERSO) sünnikuupäevaks, kuigi toona ei tegeletud otseselt orkestri loomisega.

title: ERSO vaatab tulevikku


description: Tervishoiumuuseumis on avatud tähelepanuväärne näitus: «Loomulik surm», mis nagu nimigi ütleb, räägib surmast ja sellega seotud teemadest.

title: Hingedeaeg: õige aeg tutvuda meie surmakultuuriga

maintext:
Lisaks koostajatele saavad näitusel sõna erinevad inimesed – surmateema uurijad, muusika- ja putukaeksperdid, matusekorraldajad ning inimesed meie ümbert, kellega salvestatud intervjuud kirjeldavad erinevaid surmaga seotud mõtteid ja tundeid. Saab kuulata matusemuusikat, sooritada virtuaalset lahkamist digilaual, näha erinevaid surma ja leinaga seotud esemeid.
Näituse eesmärk on külastajate hariumine. Haritus on antud teema juures oluline, sest ainult teadmised võimaldavad vähendada hirmu ja ebameeldivaid kujutluspilte tundmatu olukorra ees.
Hingedepäeval, 2. novembril, arutlevad muuseumis Eesti matusekombestiku pikaaegne uurija ning etnoloog Marju Kõivupuu ja noorte surmakultuuri uurija Jaanika Hunt.
Milline on kaasaegne surmakultuur? Kuidas mõjutab globaliseerumine eestimaalaste matmistavasid? Kas mineviku matmiskombestik ja arusaamad surmast on jäädavalt kadunud? Milliste probleemidega põrkub tänasel usuleigel ja ususallival ajastul kokku matusekorraldaja? Millised mälestamisevormid on levinud noortekultuuris ja virtuaalses ilmas?
Loengu hind kolm eurot. Samal päeval muuseumipileti ostnule tasuta - saate kogeda nii näitust kui arutelu. Näitus on avatud 28.10.2016-31.08.2017


description: Eesti varieteekultuuri suurkuju Kalju Saareke oli eesti professionaalse varieteetantsu looja ning kõige kauaaegsem ja visam viljeleja, kes saanuks möödunud suvel 90 aastaseks. Tantsukunsti kergema žanri edendamisele pühendas ta 40 aastat oma elust, lavastades hulga menukaid estraaditantse ja meeldejäävaid varieteekavasid.

title: Revüüteater tähistab varietee suurkuju sünniaastapäeva

maintext:
Eesti Tantsuagentuuri revüüteater Starlight Cabaret on saanud võimaluse koos oma aja tegijatega vaadata tagasi Eesti revüükultuuri tekkimisele ja vanameistri enda pilgu all loonud lavastuse «Life is a Cabaret».
Dokumentaalrevüü «Life is a Cabaret» viib vaataja läbi olulise poolsajandi Eesti meelelahutusmaailma ajaloos. Lugu saab alguse 1940ndatel ja teeb põhjaliku ülevaate Eesti varieteekunsti alusepanija Kalju Saarekese elust ja tööst koos tuntud artistidega nagu Vello Orumets, Heidy Tamme, Elonna Spriit, Marju Kuut jt.
Kalju Saarekesega on koos töötanud veel sellised tänaseks meie seast lahkunud artistid nagu Ada Lundver, Silvi Vrait, Ülle Ulla. Lavastus on just nende artistide meenutuseks, kes selle särava meelelahutusžanri kujunemisele omal ajal hoogu andsid.
Lavastuse «Life is a Cabaret» viimane etendus koos sügava ja siira kummardusega Kalju Saarekesele etendub Salme Kultuurikeskuses 21. novembril kell 19.


authors:
Verni Leivak
Sander Ilvest

description: Kui sa pole paadunud filmifriik, on raske ette kujutada kaht nädalat kinosaalide pimeduses, ainsaks kaaslaseks helendav ekraan. Raamatupidaja Helina Trepp ja vabakutseline filmikriitik Ralf Sauter aga just sellised friigid ongi.

title: FFFF ehk filmifriigid filmifestivalil

maintext: Pimedate Ööde filmifestival (PÖFF) on käimas juba kahekümnendat aastat, aga kui ise selles lõputuna näivas linastuste karussellis ei pöörle, ei saa tavapealinlane arugi, et midagi pöörast on teoksil – möödunud aastal näiteks jõudis ekraanile 650 filmi, mida käis vaatamas 80 000 inimest. Aastatega on haare aina laienenud ning PÖFFist saanud A-klassi festival. Ent on teatud seltskond stammkundesid, kelle näod on korraldajatele juba ammu tuttavad, kes aga ei kiibitse kunagi punase vaiba juures, ei ürita elu ja väärikuse hinnaga kuulsustega selfisid teha või neilt autogramme võtta.


description: 1984. aasta lõpus oli Oliver Stone Hollywoodis pettunud. Ta oli lugenud ajakirjanik Richard Boyle’i känkras kirjeldusi Salvadorist ja otsustas, et väntab sellest järgmise filmi. Boyle oli teinud 1980. aastal esimese reportaaži nelja ameeriklannast kirikunaise mõrvast Salvadoris. Selles väikses Kesk-Ameerika riigis, kus surmasalgad tapsid ligi viiendiku elanikkonnast.

title: Aja auk. Oliver Stone ja Salvador


description: Laupäeval, 5.novembril esietendub Andrus Vaariku kirjutatud ja lavastatud «Elu on parim meelelahutus», kus lavale astub Andrus Vaarik ise. Lava aga asub Kopli restoranis.

title: Andrus Vaarik tegi endale lavastuse

maintext:
Andrus Vaariku kirjutatud, lavastatud ja esitatud mononäidend võtab lähema vaatluse alla inimelu väärtused. Lavastuse teeb omapäraseks interaktiivsus - publikul on võimalik näitlejaga kaasa rääkida, diskuteerida ja esitada küsimusi.
Tallina Linnateatri näitleja Andrus Vaarik ütleb, et soovib publikuga ehedamat ja siiramat kontakti. «Mul pole tegelikult midagi karta, need teemad on mulle väga südamelähedased ja miks mitte sellest avameelselt ja valehäbita rääkida,» tunnistab Vaarik rääkides monolavastusest.
Tüki põhiliste teemade osas toob Vaarik välja näiteks elu kordumatuse ja unikaalsuse. «Me oleme siin maailmas ju esimest korda. Me oleme siin ainult korraks ja me ei tea ise ka, mida ja kuidas teha. Ma olen esimest korda eestlane, esimest korda olen ma isa…Ma pole harjutada saanud. Ma kirjutan oma elu ühe jutiga puhtandina valmis,» räägib Vaarik pressiteates. «Aga see ei tähenda, et see ei võiks lõbus olla! Elu on parim meelelahutus! Peale surma jõuab mossitada küll.»
Etenduse maitseelamuste eest hoolitseb Kopli Restorani peakokk Kirill Kirejev.


authors:
Hendrik Alla
Víctor Enrich

description: Hispaania fotograaf Victor Enrich, kes on kuulus oma sürreaalsete arhitektuurifotode poolest, avaldas oma pildilise kommentaari Donald Trumpi mõtteavalduste kohta.

title: Piltuudis: arhitektuurfotograaf kommenteerib Tumpi


authors:
Hendrik Alla
Foto

description: 20. PÖFF tõmbab otsad kokku suure piduõhtuga laupäeval, 26. novembril.

title: Otseülekanne PÖFFi galaõhtult


description: Läinud laupäeval, 5. novembril toimunud Vaba Lava etenduse publik oli üsna üllatunud, kui selgus, et lavalolijad on lihtsalt purjus.

title: "Sugu: M" etendusel esinesid purjus näitlejad

maintext:
«Taarusid ja vaarusid laval ja oli tunda ka alkoholi lõhna,» ütles Postimehel üks teatrisõber (isik toimetusele teada), kes ise istus kaheksandas reas. «Etendus oli hüplik ja raske toimuvat raske jälgida. Mõtlesin vahepeal, et see on taotluslik ja kujutab meheks olemise raskusi, aga ei, nad olid konkreetselt purjakil.»
«See oli päris hale,» tunnistas üks teine etendusel viibinu (Postimehel isik jälle teada). «Tekstist oli raske aru saada. No Jürgen Rooste (ühtlasi «Sugu: M» lavastaja) diktsioonist on niigi raske aru saada ja Ivar Sillal on see hambumuse probleem, aga see ületas ikka kõik.» Postimehe allikas kinnitas, et etendus venis tunduvalt üle lubatud tunni ja 15 minuti. Tegelased sõitsid oma repliikidega teineteisele sisse ja ei saanud märksõnadega järjele.
Juba kümme minutit pärast etenduse algust hakkas see osa publikust, kes purjus näitlejate esinemist enam taluda ei suutnud, saalist välja valguma. Saalis jäi hõredaks, sest avanev vaatepilt osutus talumatuks oma 30-40 inimesele. «Ma ise jäin sportlikust huvist lõpuni, sest tahtsin teada, milline aplaus tuleb,» ütles allikas. See jäi väga lahjaks, paljud tõusid lihtsalt püsti ja väljusid saalist.
«Aga tuleb tunnistada, etenduse esimeses osas (kus näitlejad teevad kehalisi harjutusi - toim), tegi Rooste tublisti kätekõverdusi ja rääkis samal ajal, küllap see pidi ikka raske olema,» ütles pealnägija.
Lavastaja ja näitleja Rooste (kes on ühtlasi üks viiest loojapalgalistest riigikirjanikust) ei soovinud juhtunut täpsemalt kommenteerida. Ta tunnistas, et laupäeval oldi laval alkoholijoobes, aga kes just, ei täpsustanud: «No ei taha kellegi peale näpuga näidata.» Küsimusele, kas ta mäletab, oli ta ise purjus või kaine, vastas «Rooste: «No ma olin poolpurjakil.»
Vaba Lava andis teada, et esmaspäeval koguneb trupp ja juhtkond ning toimub laupäevase etenduse arutelu. Seejärel esitatakse ametlik seisukoht. Seni saavad need, kes viibisid läbi kukkunud laupäevasel etendusel, nõutada endale valurahaks vabapääsme mistahes Vaba Lava etendusele või nõuda piletiraha tagasimaksmist.
«Sugu: M» on üks vaba lava populaarseimaid lavastusi.


description: Külastasin Kanadast pärit Peachese ehk kodanikunimega Merrild Beth Niskersi Tallinna esinemist ja sain osa tund aega kestnud orgastilise rõõmu vannist. Seda vanni täitis kehavedelike, Nirvana ja tümondriga ca 170 cm pikk vagiinakostüümis 46-aastane naisterahvas ehk Peaches. Järgnevalt pärast mõnetunnist mõttepausi tekkinud tähelepanekud.

title: Ütle, kas sa oled feminist?

maintext:
1. Hiljutises intervjuus superajakirjale Vanity Fair ütles superstaar Adele, et pole pool aastat jalgu raseerinud. Kui ajakirjanik uuris, kuidas suhtub sellesse Adele’i elukaaslane, kostis laulja, et mingid kuradi mehed ei ütle talle, mida ta raseerib ja mida mitte. Raseerigu end ise ära, kui nii väga meeldib. Kui poleks Peachest tulnud, olnud ja olemas, ei pruugiks peavoolumeedia lemmiknaine sellise mõttekäiguga välja tulla. Ja küsimus «kas sa oled feminist?» poleks saanud popstaaridele esitatavaks tavaküsimuseks. Ja feminism ei oleks sedavõrd aktsepteeritud mõtteviis, nagu ta praegu on.
2. Sain kinnituse, et eksisid muusikakriitikud, kes Peachese eelmise albumi puhul parastasid, et näe, hakkab vanaks jääma ja tunnetele mõtlema, rohkem nalja ei teegi (hambusse jäi toona «Why Don’t You Talk To Me» lugu). Kanada kõige värvikam muusikaeksport käis lihtsalt korra suitsupausil, vaatas, et mida see Lady Gaga ja Miley Cyrus siin tõmblevad, ja istus troonile tagasi. Õigemini lükkas trooni ümber ja ilmselt pani selle peenisekujulise leegiheitjaga põlema.
3. Kahjuks ei näinud publiku seas ühtegi tuntumat Eesti nais- ega meesartisti, kellele võiks Peaches mõtteainet pakkuda ja näidata, kuidas võib üks inimene laval olla. Samas, võimalik, et mu publiku-uuring oli puudulik, kuna olin esimesest loost viimaseni lava ees karglemas, huiklemas ja peaga vehkimas.
4. Peaches ei ole tüüp, kes pärast seda, kui ta on sulle korralikult taha keeranud, jääb voodisse nunnutama, kallistama ja igavest armastust vanduma. Kuigi seda oleks võinud ka varem arvata. Viimase loo järel lahkub Peaches lavalt ja tagasi ei vaata, ta ei tule meeleheitlikult viimaseid publiku armuavaldusi sisse ahmima, nagu muusikutel tihti kombeks on.
5. Huvitav, et üks kõige tähelepanuväärsem ja energeetiliselt laetud hetkel tegutsev muusik jõudis Eestisse hoopis performance-kunsti tutvustava festivali kaudu. Oleks jube äge, kui ka teised promootorid, või kuidas tahes on paslik muusikaärikaid kutsuda, teeksid sääraseid vähem siledaid, võib lausa öelda, et karvaste jalgadega valikuid. Pealegi nagu näha, suudab Eesti publik pidutseda ka nädala alguses – kui laval juhtub õige tantsupartner olema. Kõik maailma asjad ei pea toimuma reedel.
6. Twisted Dance Company võiks vabalt Peachesega turneele minna ja ühe suve projektina tekkinud Punasest majast on kujunenud täitsa korralik ja iseloomuga venue.
Kontsert
Peaches, Black Cracker
NU Performance Festivali raames Tallinnas, Punases majas 1. novembril


description: Eesti Draamateater kutsub gümnaasiumiõpilasi end proovile panema ja astuma lavale Shakespeare’i monoloogiga.

title: Kanna ette üks Shakespeare’i monoloog!

maintext:
Shakespeare’i aastat tähistava monoloogide esitamise võistluse eelvoorudes valib Draamateatri näitlejatest koosnev žürii valib välja parimad esitajad, kes omakorda astuvad üles võistluse avalikus finaalis Draamateatri laval.
Eelvooru esinemised toimuvad 24. novembril kl 16 ja 26. novembril kl 12 Draamateatri Maalisaalis. Iga osaleja võib esitamiseks valida endale meelepärase monoloogi. Kõige kuulsam on kahtlemata Hamleti-monoloog, kuid julgustame uurima ja proovima ka teiste Shakespeare’i näidendite sobivaid kohti. Ootame veenvaid ja mõjusaid esitusi, julgeid ja isikupäraseid tõlgendusi!
Finaal toimub 5. detsembril kl 18 – vaatama ja kuulama on oodatud kõik huvilised! Parimatest parimaid premeeritakse auhindadega Draamateatrilt ning koostööpartneritelt.
Võistlusele registreerimise tähtaeg on 10. november. Registreerimislehe ning näiteid monoloogidest leiab aadressilt draamateater.ee/monoloogid.
Võistlust toetavad Briti Nõukogu Eesti esindus, Briti Suursaatkond ja Eesti Keele Sihtasutus.
Las hoobilt kõlada üks monoloog. Anna meile pisut aimu oma andeist. Esita üks kirglik monoloog! (Hamlet)


authors:
Evelyn Kaldoja
Kaader Filmist

description: Justkui mõistes, et Euroopa on unustanud, et valge pulmakleit peaks tähistama pruudi süütust ning nüüd abielluvad selles ka mitu korda emaks saanud ja kümme aastat kooselus olnud naised, lisavad türklased sellele oma sümboli. Päriselt süütu pruudi valgele kleidile seotakse seal tulipunane vöö ja paljudele on see uhkuse asi, mille puhul valeinfo esitamise eest võib teatud piirkondades järgneda aumõrv.

title: PÖFFi arvustus. Türgi 21. sajandi armastus

maintext:
Türgi režissööri Çigdem Sezgini debüütfilmi «Pulmatants» («Kasap Havasi») 50-aastane kangelanna Leyla (Senay Gürler) punase vöö pretendent kahtlemata pole. Ta on lahutatud ning, nagu kohe alguses selgeks tehakse, viimased 15 aastat niisama seksinud isandaga, kes nüüd sõlmis seadusliku abielu noorema naisega.
Vaataja satub keset Leyla südamevalu. Seda vürtsitavad naisega koos elava ema näägutamine, miks tütar raiskas oma aega sellise mehega suksutamisele, kes teda isegi ära ei kosinud, ning abielus sõbranna kibestunud kurtmine, et meeste jaoks ongi naised seksinukud ja kõik tahavad vaid nooremaid.
Healt poolelt toob sõbranna välja aga selle, et kui mees on ametis noore armukesega, ei sega ta naist tolle omades asjades. Näiteks rakirüüpamises, milles nii tema kui Leyla üsna kibedad käed on.
Raki maitseb hea ka taksojuht Ahmetile (Inanç Konukçu) - Leylast paarkümmend aastat nooremale mehele, kes satub ühel õhtul sõbraga purjutama samasse kohta, kus naisedki napsi võtavad.
Ahmet ja Leyla jäävad üksteisele silma ning pikema keerutamiseta jõutakse seksini. Ja mitte ainult: tundub, et hingesugulased on üksteist leidnud ja valmis enamaks. Trotsides vanusevahet, vahemereliselt kõigesse sekkuvaid suguvõsasid ja ka asjaolu, et Ahmet on praktiliselt kihlatud naabritüdruk Hülyaga (Cemre Ebuzziya). Viimane on kõiges Leyla vastand: noor, süütu, kuulekas ja konservatiivseid usutavasid austavalt riides.
Mitte ainult raki ning liberaalsete keskealiste ja konservatiivse noorsoo kontrast, vaid ka mitmed teised Türgiga tüüpiliselt seostuvad märksõnad jooksevad episoodiliselt läbi kirglikust filmist, kus suur armastus ja teineteiseleidmine on vaid raskuste alguseks. Filotainas ja Saksamaal töölkäimine, Gezi pargi protestid ja naistevastane vägivald.
20. novembril Tallinnas ja 21. novembril Tartus
DEBÜÜTFILMIDE VÕISTLUSKAVA
«Pulmatants»
Režissöör Çiğdem Sezgin
Türgi
4/5


description: Eesti Vabariik 100 teledraamasarja konkursi võiduprojekti «Pank» üks stsenaristidest Tarmo Jüristo valgustas tulevase telesarja tagamaid ja tegelasi. «Pank» käsitleb sündmusi 1990ndate turbulentses Eestis.

title: "Panga" stsenarist: Eesti juured on üheksakümnendates

maintext:
«Mõte teha midagi, mis seostuks just selle ajastu ja teemaga, on päris vana. Oleme seda Eeroga («Panga» teine stsenarist on Eero Epner - toim) umbes seitse aastat juba arutanud,» rääkis Jüristo. «Aga meie meelest see periood ja teemade ring on tänast Eestit oluliselt mõjutanud, aga samas on sellest üsna vähe juttu olnud.
Nüüd on 1990ndate algusest möödunud piisav ajaline distants ning aeg on küps tagasi vaadata. Võib-olla ei ole me siiani endale korralikult teadvustanud, kui oluline ja murranguline aeg see oli. Kõik asjad, mida täna võtame enesestmõistetavana, said alguse just sellel ajal. Võib öelda, et meie tänase Eesti juured on üheksakümnendates.
Miks on Eesti kõikvõimalikes edetabelites – olgu majandus- või ühiskonnateemalised – eespool Lätist, Leedust ja teistest riikidest? Meie esialgne edu põhineb julgetel, isegi hulljulgetel otsustel, mis tehti üheksakümnendate alguses, nüüd oleme üritanud seda vahet hoida.
See on tolleaegse Hansa- ja Hoiupanga lugu. Draamasari on väljamõeldis, mis põhineb tugevalt reaalselt toimunud sündmustel ja tegutsenud isikutel. Vaataja võib ekraanilt ära tunda tervet hulka tegelasi, aga meie eesmärk ei olnud teha dokseriaali. Me ei räägi asjadest nii, nagu nad tegelikult olid, vaid püüame anda edasi, mis tunne oli elada ja teha neid asju, mis sel unikaalsel ajajärgul toimusid. Midagi sellist ei tule enam kunagi tagasi.
Ma ise töötasin üheksakümnendate alguses samuti Hansapangas. Projekti ettevalmistamise käigus lugesime Eeroga tolleaegseid ajalehti, vaatasime arhiivikaadreid ja nägime, et olulisi, unikaalseid otsuseid võeti vastu nii, et seda endale ei teadvustatudki. Ja need otsustajad olid 23-24 aastased, nagu ma isegi.
Jüri Mõis oli Hansapanga juhatuses kõige vanem, kui ma ei eksi, siis 35-aastane. Meile tundus ta juba vana mehena, sest ülejäänud, näiteks Rain Lõhmus, olid 25-27aastased. Mäletan siiamaani Soome pankurite hämmeldust, kui nad siia tulid ning avastasid, et on sattunud mingite teismelistega sama laua taha. Veider, kummaline ja uskumatu olukord.
Ka poliitika oli sel ajal omamoodi. Tavainimesed ei tea ehk ka täna, kes on sotsiaal- ja töökaitse või rahandusminister. Aga ma arvan, et sel ajal ei pruukinud ka pankades töötavad inimesed mäletada, kes see rahandusminister just on. Tol ajal oli rõhk rohkem peaministril. Mart Laar, Tiit Vähi ja Edgar Savisaar olid muidugi üleelusuurused natuurid.
«Pank» ei ole lihtsalt lugu pangast, see on lugu tolleaegsest ühiskonnast läbi pankade ja inimeste prisma, mis sel ajal sattusid erinevate suurte muutuste ristteele. Kui ma tänaval inimesi vaatan, siis mõtlen, kuidas tolleaegsed sündmused on mõjutanud seda, kes ja kus nad täna on. Palju on käsitletud 1980/90 aastate vahetuse vabanemise protsessi. Aga meie vaatenurk on see: nüüd oleme vabad, aga mis me selle vabadusega peale hakkame?»
«Pank» sai konkursi võitjana 60 000 eurot arendustoetust ja jätkab projekti arendust 2017. aasta suveni. Kümneosaline draamasari linastub ETV ekraanil alates 2018. aasta sügisest.


description: Täna kell 19.00 algab Tallinnas Kaarli kirikus Hingedepäeva kontsert, kus tulevad ettekandele Wolfgang Amadeus Mozarti «Ave verum corpus» ja Tigran Mansuriani «Reekviem». Esitavad solistid sopran Kristine Muldma, bariton Rainer Vilu, Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja Tallinna Kammerorkester dirigent Tõnu Kaljuste juhatamisel.

title: Kaarli kirikus kõlab hingedepäeva muusika

maintext:
Tigran Mansurjani «Reekviem» on pühendatud Armeenia genotsiidi ohvritele. Selle komponeerimisel seisis helilooja vastamisi kaanonlike tekstide erineva tõlgendamise küsimusega Armeenia ja Rooma-katoliku kirikutes.
«Näiteks Armeenia kristlaste «Kyrie eleisoni» intonatsioon lähtub lääne traditsioonist ja on nende endi traditsioonilisest intonatsioonist mõneti teistsugune. Valisin loomulikult Armeenia traditsiooni – ma ei soovinud kopeerida minu jaoks harjumatu riituse retoorikat ja žeste. Loodan, et Armeenia iidse vaimuliku ja ilmaliku muusika seostamine ladina tekstidega on minu muusikas loonud midagi ootamatut ja isegi kergelt paradoksaalset.»
Müncheni Kammerorkesti tellimusel valminud «Reekviem» valmis lõpuks 2009. aastal ja esiettekanne toimus 24. aprillil 2011, Armeenia genotsiidi mälestamise päeval.
Hingedepäeva kontsert Kaarli kirikus algab täna kell 19.00. Kontsert on tasuta.


authors:
Kirke Ert
Jaanus Lensment

description: Kontsertmeister Triin Ruubel on ERSOs töötanud poolteist aastat. See aeg on olnud nii intensiivne, et noor andekas viiuldaja ei olegi jõudnud seda analüüsida.

title: Triin Ruubel: see on maailma parim töö


description: Alanud hooajal pakub Vene Teater oma külastajatele uut ja kõrgema kvaliteediga sünkroontõlke lahendust. Uute seadmete ja lisavahendite abil saavad  nii eesti keelest erineva emakeelega elanikud paremini osa Vene Teatris toimuvatest eestikeelsetest külalisetendustest kui ka eesti keelt emakeelena kõnelevad inimesed teatri venekeelsest programmist.

title: Vene Teater parandas tõlke kvaliteeti

maintext:
Vene Teatri direktor Tõnu Lensment selgitas, et Eesti kultuurielus osalemine eeldab enamasti eesti keele valdamist, kuid Vene Teater on üks väheseid kultuuriasutusi Eestis, mille põhitegevus on venekeelne. «Meie teatri püsipublik on venekeelne ning nende jaoks oleme kujunenud ka harjumuspäraseks kultuurielamuste saamise kohaks, sest siin on võimalik vahetult osaleda oma emakeeles Eesti kultuurielus. Me soovime, et nende elamuste ampluaa oleks võimalikult avar. Selleks toome majja ka külalisetendusi teistest Eesti teatritest, kuid etenduste nautimiseks soovime pakkuda neile ka mugavat ja kvaliteetset tõlkelahendust. Samuti oli vaja paremat sünkroontõlke lahendust ka teatrit üha enam külastavale eestikeelse vaatajale,» lisas ta.
Lensmenti sõnul hakati tõlke paremaks ja mugavamaks edastamiseks välja töötama uusi lahendusi koostöös Kultuuriministeeriumi ning Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutusega Meie Inimesed (MISA). «Oleme hankinud tehnilisi lisavahendeid ning -seadmeid, mille abil saame senise suulise sünkroontõlke aparatuuri teha palju paindlikumaks ja tehniliselt kvaliteetsemaks. Uute lahendute abil on võimalik teatri mõlemas saalis toimuvatele etendustele pakkuda tõlget paralleelselt kahes keeles. Ehk siis eestikeelsele etendusele tulevale vaatajale saab pakkuda sünkroontõlget kas vene või inglise keelde, venekeelsetele etendustele aga vastavalt eesti ja inglise keelde,» täpsustas Lensment.
Lensment tõdes, et paindlikuma tõlketehnika toel on Vene Teater muutumas kolmkeelseks teatrimajaks, mis lähendab omavahel vene- ja eestikeelset vaatajat ning rahvusvahelist vaatajat, kes tunneb huvi näiteks kitsamalt vene teatrikooli traditsioonide või laiemalt Eesti kultuurielu vastu. «Paindlik tõlkesüsteem aitab vene vaatajal sügavamalt mõista eesti kultuuri ja tema kordumatut eripära, edendada eesti-vene koostöölavastusi ning võimalusel rahvusvahelisi koostööprojekte, kaasates eri maade loomingulisi kollektiive või üksikuid loovisikuid,» sõnas teatrijuht.
Vene Teatri sünkroontõlke helitehnika uued seadmed tarnis Eesti ettevõtte OÜ EW Sound & Light. Hanke kogumaksumus oli 51 920,40 eurot. Uute lahenduste välja töötamist ja soetamist rahastati Euroopa Sotsiaalfondi projektist «Eesti ühiskonnas lõimumist toetavad tegevused».


description: Hollywood, nagu kogu California, on traditsiooniliselt olnu demokraatide kants ning võib arvata, et filmi- ja meelelahutusmaailma hääled läksid tingimusteta Hillary Clintonile.

title: Trumpi võit lõhestas Ameerika kultuuritegelased

maintext:
Siiski on nendegi hulgas Trumpi pooldajaid, nagu näiteks näitleja ja lavastaja Clint Eastwood, räppar Kid Rock, telestaar Willie Robertson, näitleja Gary Busey, kantrilaulja Loretta Lynn, telestaar Teresa Giudice, lauljanna Tila Tequila, näitleja Stephen Baldwin, poksija ja näitleja Mike Tyson, telestaar Jesse James, laulja Waine Newton, kirjanik ja kolumnist Ann Coulter, näitleja Dennis Rodman, meelelahutaja Hulk Hogan, muusik Ted Nugent, muusik Gene Simmons, näitleja Charlie Sheen ning veel paarkümmend mõjukat esinejat ja meelelahutajat.
Neis hoolimata oli Hollywoodi üldsus valmistulemuste selgudes šokis. Püstijalakoomik Patton Oswalt säutsus Twitteris: «Täna õhtulk muutus «Mees kõrges lossis komöödiaseriaaliks.» ta viitab siinkohal Philip K. Dicki samanimelisele raamatule ning selle järgi tehtud telesarjale, kus Ameerika Ühendriigid on teise maailmasõja tulemusena jagatu Jaapani ja Natsi-Saksamaa vahel.
I truly cannot visualize the rambling, incoherent creature I saw at the debates now addressing the nation from the Oval Office. — Seth MacFarlane (@SethMacFarlane) November 9, 2016
Cher säutsus: Kuidas ta [Trump] nii kaugele jõudis? Ta peaks vangi pistma ja võtme ära viksama. Seal võib ta ise oma kubet krabada.»
HOW DID GET THIS FAR⁉
HE SHOULD BE IN JAIL⛓ AND THROW AWAY THE MAY THEN HE CAN GRAB HIS OWN #ElectionNight — Cher (@CherOfficiaI) November 9, 2016
Sellest hoolimata oli age, kui Hollywood Trympi siiralt armastas. 1980. aastatel oli ta sage külaline filmides ja telesarjades, näiteks nagu «Sesame street», «Monk», «Üksinda kodus 2», «Saturday Night Live» ja paljud muud.
Muusikamaailm, näiteks sellised staarid nagu Beyonce ja Jay Z, Adele, Katy Perry, Jon Bon Jovi ning Lady Gaga, olid raudselt Clintoni leeris. Seda suurem oli šokk, kui sai lõpliku kinnitust Trumpi võit. Katy Perry, kelle vanemad muide oma hääle Trumpile andsid, säutsus: «Nüüd ma nutan oma võltsripsmed küljest.»
Lady Gaga outside Trump Tower in NYC tonight holding #LoveTrumpsHate sign. #Elections2016 pic.twitter.com/KICVpwWlwX — Lady Gaga (@AlanThePrince) November 9, 2016
Räppar Snoop Dogg väljendas end lakooniliselt
Filmimees Seth MacFarlane kirjutas: «Ma ei kujuta ette, et see roomava, ebamäärane olend, mida olen näinud debattides, pöördub nüüd rahva poole Valgest majast.
Sajad lugupeetud Ameerika kirjanikud – nende hulgas näiteks R.R. Martin, Cheryl Strayed, Maureen Johnson ja Salman Rushdie, on avalikult väljendanud oma toetust Hillary Clintonile. Või kui mitte otsesõnu toetust Clintonile, siis vähemalt vastumeelust Donald Trumpi suhtes.
Slavoj Žižek / wikipedia
Samas eksisteerib mõjukas seltskond kirjanikke ja mõtlejaid, kes Trumpi seljataha koondusid. Kõige tähelepanuväärsem nende hulgast on sloveenia kirjanik, marksistlik filosoof ning provokaator (nagu väljendab end Los Angeles Times) Slavoj Žižek. Žižek ütles, et kui ta vähegi saaks, annaks oma hääle Trumpile – mida ta ei saanud teha, sest ei ole USA kodanik.
Meil vähem tuntud, kuid Ameerikas lugupeetud konservatiivid Dinesh D'Souza («The End of Racism»), Ann Coulter («In Trump We Trust»), Roger L. Simon («The Big Fix») ja Cal Thomas («What Works») on selgelt avaldanud oma toetust Trumpile ja tema ideedele. .
Trumpi toetajad koondusid gruppi nimega Ameerika õpetlased ja kirjanikud. Nende hulgast ei leia küll eriti palju luuletajaid ning Nobeli preemia laureaate, küll aga teadlasi ning õppejõude, kes on kirjutanud teoseid filosoofilise, majandusliku ja poliitilise sisuga teoseid. Oktoobri lõpus avaldasid need enam kui 130 lugupeetud inimest manifesti, milles põhjendasid, miks peaks Trumpist saama järgmine USA president. Samas eksisteerib vähemalt sama mõjukatest autoritest (enam kui 150) koosnev grupp Ameerika õpetlased ja kirjanikud Trumpi vastu.
Dilbert / wikipedia
Populaarse ajalehekoomiski «Dilbert» ja mitmete raamatute autor Scott Adams, kes oli
varem demokraatide ning Clintoni pooldaja, vahetas enne valimisi poolt ja asus Trumpi selja taha.
Seevastu kuulus ulmekirjanik Orson Scott Card, keda tuntakse konservatiivi ja vabariiklaste pooldajana, karmide sõnadega Ameerika valijaid Trumpi eest hoiatanud.


description: Estonian Record Productions andis välja kolm heliplaati, mis kuuluvad sarja «Great Maestros».

title: Eesti suurte maestrote sarjas ilmus kolm plaati

maintext:
Neil esitavad pianist Kalle Randalu, dirigent Neeme Järvi ja ERSO Ludwig van Beethoveni 3., 4. ja 5. klaverikontserti ning Johannes Brahmsi 1., 2. ja 3. sümfooniat.
Teosed on salvestatud Estonia kontserdisaalis 2012. ja 2014. aastal.
Sama sarja kaks esimest plaati olid ilmunud juba varem.
Kõik kolm esitajat tähistavad peagi ümmargust sünnipäeva: Kalle Randalu saab 60-aastaseks 25. novembril, Neeme Järvi 80-aastaseks 7. juunil ja ERSO 90-aastaseks 18. detsembril.
Reedel, 4. novembril toimub Estonia kontserdisaalis ka Tallinna klaverifestivali avakontsert, mis on ühtlasi Kalle Randalu sünnipäevakontserdiks. Ettekandele tulevad Beethoveni fantaasia klaverile, koorile ja orkestrile ning Brahmsi 2. klaverikontsert. Dirigendipuldis on Neeme Järvi, kaastegev on Eesti Filharmoonia kammerkoor.
Pärast kontserti jagavad Neeme Järvi ja Kalle Randalu fuajees autogramme.


authors:
Georgi Beltadze
Ülo Josing

description: Reedel suri raske haiguse tagajärjel kümnete telesaadete ja dokumentaalfilmide autor, toimetaja ning režissöör Mart Taevere.

title: Suri teenekas režissöör Mart Taevere


authors:
Evelyn Kaldoja
Foto
Stseen Filmist

description: Läti kinodes 1. novembrist jooksev «Melanija kroonikad», mille maailma esilinastus oli sel nädalal Tallinnas, paneb punkti ühele isetekkelisele triloogiale. Nelja aasta vältel on igast kolmest Balti riigist kinolinale tulnud oma küüditamisfilm, milles lugu jutustatakse ühe naispeategelase kannatuste kaudu.

title: PÖFFi arvustus. Läti panus Balti küüditamistriloogiasse


description: 26. novembril toimub Tallinna pubis Scotland Yard kontsert, mis pühendatud legendaarsele plaadifirmale ja stuudiole Sun Records. Sun Records on plaadifirma, mis asutati 1952. aastal Sam Phillipsi poolt Memphises, Tennessee osariigis Ameerika Ühendriikides. Helistuudiot peetakse rock'n'rolli sünnipaigaks.

title: Austusavaldus rock'n'rolli sünnipaigale

maintext:
Oma muusikukarjääri on seal alustanud teiste seas sellised suured artistid nagu Elvis Presley, Johnny Cash, B.B. King, Carl Perkins, Roy Orbison ja Jerry Lee Lewis.
1969. aastal müüs Phillips plaadifirma maha, kuid 80ndatel taastas ta stuudio ning sellest ajast saadik on seda kasutanud paljud nüüdisaegsed tegijad.
26. novembril saab Scotland Yardis kuulata Sun Records'is lindistatud lugusid meie kodumaiste artistide esituses. Lavale astuvad Emil Rutiku, Airi Allvee, Kaidi Feldmann, Ivar Kannelmäe, Andu «Tibu» Kõiv, Maryann & The Tri-Tones, Sergei «Jackson» Vladõtsenko, Astra Tikas, Rauno Koorts ja Sun Session Band. Pidu algab kell 20.00 ning sissepääs on tasuta.


description: Avaldame katkendi Birk Rohelennu värskelt ilmunud raamatust «Sa pead suudlema Silvat».

title: Sa pead suudlema Silvat. Loe, miks küll

maintext:
Sünopsis: ühel õhtul põhjustab ajakirjanik ja väikelapse ema Silva Stökel magamatusest peaaegu avarii. Teda jääb painama tunne, et naine, kellele ta oleks äärepealt otsa sõitnud, on tema lapsepõlvesõbranna Helena. Probleem on aga selles, et Helena kadus jäljetult kakskümmend aastat tagasi. Kui Silva asub sõbranna jälgi ajama, saab kiirelt selgeks, et tema kadumise lugu ei ole kaugeltki ainus õõvastav ja verine saladus, mida Omavere pealtnäha rahulik ja vaikne väikelinn endas peidab.
«Sa pead suudlema Silvat» on mitmeplaaniline psühholoogiline kriminaalromaan, mis lisaks tavapärasele «kes seda tegi?» küsimusele uurib ka põhjuseid, miks sellised lood juhtuvad.
Birk Rohelend on välja andnud mitmeid romaane ning luulekogu. Lisaks on ta filmi «vasaku jala reede» kaasstsenarist ning telesarja «Padjaklubi» autor ning stsenarist.
Raamatukatkend
Birk Rohelend "Sa pead suudlema Silvat" / Helios
«Sellega on nii, et... nad ei leidnudki kunagi tervet keha. Rong tuli täiskiirusel. Temast leiti ainult...,» mees neelatab, «...tükke.»
«Tükke?»
«Mõned tema verised asjad. Üksikud... hambad.» Miko neelatab kuuldavalt. «Rong lohistas tema keha pool kilomeetrit... Juht ütles, et märkas teda alles vahetult enne otsasõitu»
«Kas sa tõesti usud, et selline asi juhtus?»
Miko pöördub ümber ja uurib naist uue huviga.
«Tahad sa kohvi? Ma toon.»
Ta naaseb mõne minuti pärast kahe kohvitassiga. «Võib-olla see on imelik, aga ma pean ütlema, et sa oled kuidagi väga teistsugune, Silva. Mul on peaaegu raske uskuda, et see oled tõesti sina.»
«See olen mina, ausõna.» Silva naeratab. Üheks hetkeks kohtuvad nende pilgud ja jäävad justkui teineteise külge kinni. Mõlemad justkui kompavad teineteise nägusid, otsides sealt paljudest mälestuskildudest tuttavaid jooni. Järv, päiksepaiste... Jumal, millise tundega ma siis nendesse silmadesse vaatasin. Silva lööb pilgu maha. «Paari hamba põhjal kedagi surnuks pidada tundub väga veider,» jätkab ta jonnakalt. «Kas kriminaaluurimist ei algatatud?»
«Keegi ei esitanud avaldust,» venitab Miko. «Pealegi, kohalik arst väljastas koheselt täiesti korrektse surmatunnistuse.»
«Ja see ei ole sinu arvates imelik?»
«Tegelikult – ei.» Miko hääles kõlab taas kummaline noot. «Kui hästi sa muidu Holmide perekonda mäletad?»
«Jah.» Silva võtab lonksu kohvi. See on hea ja kuum. «Isa nimi oli vist Jüri... Jacekit ja Pavelit mäletan ma ka.»
«Vanamees ei hoolinud Helenast. Ma mäletan, et kui ta tookord kadus, siis vana ütles, et parem ongi.»
Silva vaagib kuuldut. «Ma arvan, et ma pean temaga rääkima.»
«Võimatu.» Silva küsiva pilgu peale lisab mees: «Ta on surnud.»
«Ah soo…» Silva punastab. Ta tunneb äkitselt kabinetis levivat mehe parfüümi. See on magus ja mõrkjas, hullutavalt hea lõhn. Ta püüab uuesti keskenduda. «Millal ta suri?»
«Oh, juba ammu. Vist umbes... kaks aastat pärast seda, kui Helena kaduma läks.»
Mees tuleb talle lähemale ja võtab nüüd tema vastas istet, vaadates talle otsa, nii et naise kael jälle kuumama hakkab. Silva sikutab ebamugavust tundes oma kaelaketti. Ta teab ise väga hästi, kuidas ta naistele mõjub, torkab talle pähe.
«Ma lugesin su kirjatükist, et Jacek ja Pavel on samuti surnud.» Silva teeb väikese pausi. «Maffia? Kas tõesti usutakse siinkandis midagi nii jaburat?»
Miko hakkab naerma. «Sa oled ajakirjanik, eks?»
Silva kohmetub. «Jah.»
«Ma tunnen hea ajakirjaniku ära, kui ma teda näen,» ütleb Miko. «Sul on õigus, selles loos polnud midagi glamuurset. Kõigest seened, mida poleks tohtinud süüa.» Märgates naise umbusklikku pilku, lisab mees pilkavalt: «Ei noh, me võime ju skandaali huvides sellegipoolest loota, et see oli ettekavatsetud mõrv. Mõni naaber, kellele nende elustiil ei meeldinud.»
«Kas mitte sina ei olnud nende üleaedne?»
«Tõepoolest suurepärane mälu!» Miko vangutab naerdes pead. «Ei tea, mida kõike sa veel mäletad?»
Hetkeks ei suuda Silva midagi vastata. Tal on tunne, et mälestusi tuleb iga hetkega juurde, nagu ammutaksid need üksteisest pidevalt jõudu juurde. Aga see pole praegu oluline. Ma pean keskenduma.
«Väga mugav,» ütleb ta hoopis.
«Mugav?»
«Just. Kelleltki pole midagi küsida, sest kõik on surnud.» Ta vaikib hetke. «Ja see ei tundu sulle kummaline, Miko? Isa, vennad, Helena... Tema ema, kes ennast üles poos... Kas seda kõike ei ole kuidagi... liiga palju? Millesse ta isa suri?»
/.../
Kui Miko koju jõuab, arvab ta esmalt, et kordub igaõhtune stseen: hüsteeritsev Johanna karjub, et ta on tema elu parimad aastad talt ära röövinud, et ta on üks igavene petis ja rämps ning et ainus asi, mida ta Johanna puhul armastab, on ta isa raha. Nagu alati on ta sunnitud peletama näolt igavuse- ja põlgusegrimassi, et lasta oma häälel kõlada natukenegi neutraalsemalt.
«Johanna? Ma olen kodus.»
Ta liigub edasi kööki, lülitab veekannu sisse ning kui vesi mõne hetke pärast kannus pahisema hakkab, võtab kapist kaks tassi, asetab need lauale ja ootab. Tavaliselt tuleb naine lõpuks ikka kööki, kui stseen vannitoas on nurjunud peamise antikangelase – reeturliku abikaasa – puudumise tõttu. Seekord jõuab kann ennast välja lülitada, kuid naist pole ikka veel. Kui masina vali plõks ära käib, rabab Mikot korterisse langenud vaikus. Kas see on mingi uus nipp, millega minu tähelepanu saavutada? Võtku teadmiseks, et see ei lähe tal läbi. Ta valab vee tassidesse ja paneb mõlemasse ühe teepaki – endale musta ning naisele piparmünditee, sest sellel on rahustav toime. Ise kavatseb ta veel tükk aega üleval olla, et lõpetada käsilolev artikkel, pikk seletav kirjutis sellest, milliseid muudatusi toovad kaasa uued Euroopa Liidu väetamisstandardid. Pikkamööda värvub teevesi tassis tumedaks ning mees õngitseb kotid ettevaatlikult välja, keerates niidi ümber lusika, et viimane ekstrakt teekotist välja pressida – komme, mille just seesama Johanna on talle õpetanud.
«Ma olen köögis. Tule siia,» proovib Miko uuesti, viitsimata end liigutada. Ometi ei kosta sellegi hüüde peale mingit vastust ning rusuv vaikus laiub ikka veel üle terve korteri. Nördinult ajab ta end lõpuks püsti ja läheb, teetassid käes, vannitoa poole.
«Johanna? Ma ei jaksa täna tülitseda, ausalt. Tule, joome lihtsalt t...»


description: Pimedate Ööde filmifestival avalikustas tänavuste žüriide koosseisud, mille seast hakkab iseäranis esinduslikuna silma oikumeeniline žürii.

title: PÖFFi žüriidest leiab ka kaks peapiiskoppi ja metropoliiti

maintext:
Sellesse kuuluvad Eesti Kirikute Nõukogu president peapiiskop emeeritus Andres Põder, Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku metropoliit Stefanus, Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku metropoliit Stefanus, Eesti Katoliku Kiriku piiskop Philippe Jourdan ja Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu president pastor Erki Tamm.
Oikumeeniline žürii hindab PÖFFi teatel põhivõistlusprogrammi filme ja tõstab esile neid, mis oma stsenaariumi, näitlejate mängu või lavastuse kaudu esindab olulisel määral kristlikke või maailmavaadete üleseid üldinimlikke põhimõtteid, empaatilist ja üksteisega arvestavat elukorraldust, traditsioonilisi eluväärtusi ja elu pühadust.
PÖFFi põhižürii tööd hakkab juhtima Itaalia režissöör ja produtsent Uberto Pasolini, kelle tuntuimaks produtsenditööks on «Full Monty» ja režissööritööks mängufilm «Machan». Lisaks kuuluvad žüriisse USA helilooja William Goldstein, Soome näitlejanna Laura Birn, Taani stsenarist Steen Bille, Lõuna-Korea näitleja Kang Soo-youn ja Islandi režissöör ja produtsent Fridrik Thor Fridriksson.
Debüütfilmide võistlusprogrammi ja Eesti filme hindab žürii, kuhu kuuluvad Iraani režissöör Reza Mirkarimi, USA produtsent Joyce Pierpoline, India režissöör Sudhanshu Saria, Saksa filmilevitaja Dorothee Pfistner ja helilooja Michael Pärt.
NETPACi ehk Aasia filmikunsti edendamise võrgustiku žüriis on Katrin Kissa, Vene kriitik Andrei Vassilenko ja Aserbaidžaani režissöör Asif Rustamov.
Rahvusvahelise filmikriitikute ühingu FIPRESCI žüriisse kuuluvad Andrei Liimets, Florian Vollmers ja Senem Aytac.


description: Multitalent Tõnis Tootseni väljaandel ilmus autoriraamat «Esimene päev», mida esitleti reedel avalikkusele Kloostri Aidas.

title: Galerii: ilmus hingemattev Eesti autoriraamat

maintext:
«Tegemist on postapokalüptilise ulmeromaaniga, mille sündmustik hargneb 2034. aasta Tallinnas, vanalinnas. Meeleheitel teeline on sinna jala tammunud Eestimaa teisest otsast, lootes leida, nagu me kõik, Midagi Paremat. Kas leitu on väärt, et ankrusse jääda ning kohale aidata ka kodukülla ootama jäänud ema, see selgub juba veidi rohkem kui pooletuhande lehekülje jooksul,» tutvustab Tootsen teost oma koduleheküljel.
Eesti raamatuloos erakordseks nähtuseks muudab «Esimese päeva» selle vorm. Tegemist on 100-protsendilise autoriraamatuga, mille kõik 576 lehekülge on Tootseni käega isiklikult läbi töötatud. See on faksiimileraamat, see tähendab et kõik, ka ligi 100 illustratsiooniga põimuv tekst on läbi kirjutatud ja joonistatud; kasutatud ei ole tavalist arvutifonti. Lisaks on iga köide vääristatud täiendava materjaliga: kleebised ja kohvikutšekid lehtede vahel. Punase järjehoidjanööri otsas kõlgub ehe (NATO standardile vastav, nagu autor märgib) padrunihülss.
«Esimene päev» on saadaval raamatupoodides.


description: Esmakordselt annab Eestis etendusi rahvusvaheliselt hinnatud Leedu tantsuteater Dansema, kes näitab siin interaktiivset tsirkuse- ja tantsulavastust «Värvilised mängud».

title: Tallinna tuleb tsirkus kõige pisematele

maintext:
Lavastuse, mille autoriks on koreograaf Birute Banevičiute, teeb eriliseks see, et see on mõeldud beebidele ja väikelastele vanuses kuni kolm aastat ning kasutatakse moodsa tsirkuse ja tantsu väljendusvahendeid.
Kirjelduse järgi on 40-minutilise lavastuse tegevus üles ehitatud nii, et väikelaps jõuaks jälgida, rahulikult etendusele kaasa mõelda ning soovi korral ka ise selles osaleda.
Osalejad palutakse istuma ringi otse valgustatud tantsupõrandale, kus artistil on võimalik luua noore vaatajaga kontakt. Kes veel kõndida ei oska, vaatab etendust saatja süles. Kelle jalg juba kannab, saab artisti juhiseid jälgides kogeda rambivalgust ning panna proovile oma meeled ja oskused. Pärast etendust saavad lapsed teatrilaval erinevate tsirkusevahenditega mängida.
Etendusele on oodatud ka teised pereliikmed vanaemade ja –isadeni välja, kes jälgivad toimuvat ringist väljaspool ise aktiivselt osalemata.
Lavastus võitis mullu Leedu teatriauhinna parima lastelavastuse kategoorias ja seda on etendatud kõikjal maailmas.
Lavastust saab näha 18. novembril Tallinnas Sõltumatu Tantsu Laval ja 20. novembril Haapsalu kultuurikeskuses. Kummalgi päeval antakse kaks etendust.
Gastroll on osa Baltic Nordic Circus Networki koostööst.


description: Ettevõtluse arendamise sihtasutus (EAS) investeerib üheksa eesti loomeettevõtte taristu ja tehnoloogilise võimekuse arendusprojekti kokku 4 miljonit eurot. Toetust saavad algatused nii kunsti, moedisaini, muusika- ja filmiproduktsiooni vallas. Näiteks luuakse EAS-i toetuse abil Tallinna kõrgtehnoloogiline Tallinna filmilinnak, Eesti disaini esindusruum, Noblessneri kunstikeskus ning Narva rajatakse visuaalse multimeedia keskuse objekt.

title: EAS investeerib 4 miljonit eurot loomeettevõtete arendusprojektidesse

maintext:
EASi loomemajanduse taotlusvooru eesmärk oli valdkonna potentsiaalist lähtuva ja lähiriikides puuduva taristu loomine või tehnoloogia soetamine.
«Eesti loomeettevõtetel on potentsiaali, et panustada ka teiste ärisektorite arengusse ühendades uuenduslikud ideed ja tehnoloogiad traditsiooniliste ärimudelitega. Filmitööstuse puhul on näiteks nii riigile kui ka ettevõtetele majanduslikult kõige kasumlikum pakkuda välisriikide produktsiooniettevõtetele kvaliteetset teenust Eestis,» ütles EASi loomemajanduse programmijuht Katre Purga.
«Rõõm on, et saame antud vooru tulemusel toetada väga erinevaid valdkondi üle Eesti – lisaks Tallinnale on esindatud Narva kui Kuressaare ja valdkondadest film, muusika, mood ja kaasaegne kunst. EASi sihiks on ka ise projektides aktiivselt kaasa mõelda ning võimalikult palju arendustöös toeks olla. Projektide valikul sai määravaks meeskonna kompetents, kasu saavate loomeettevõtete lai ring ning võimalused ja ambitsioon ekspordiks,» lisas Purga.
Loomemajanduse ettevõtete ekspordipotentsiaali tõstmiseks on EASil kasutada 20 miljonit eurot, millest pool on sektorite arenguks juba välja antud. Toetusi antakse koostöös Kultuuriministeeriumiga ning rahastatakse Euroopa Liidu Regionaalarengu fondist.
Projekti nimi: Eesti Disaini Esindusruumi loomine
2017. aasta märtsis avatakse Rotermanni kvartalis uus väärikas Tallinn DesignHouse, mis ühendab Eesti disaini ülevaatliku väljapaneku ja esindusruum koos ostuvõimalusega. Ruum saab olema kergelt kohandatav erinevate sündmuste läbiviimiseks: sh kollektsioonide- ja toodete esitlused, moeetendused, seminarid, koolitused, töötoad, sündmuste tähistamine. Ruumis saab olema ka väike kohtumiste-koosolekute ala, mida disainerid saavad kasutada kliendikohtumisteks. Samuti on esindusruumi oodatud välikoosolekuid pidama ettevõtted ja organisatsioonid – Tallinn DesignHouse on disainiga kohtumise kontaktpunkt.
Toetuse saaja:Eesti Disaini Esindusruum
Toetuse summa: 101 200 eurot
Kontakt: Anu Lõhmus, anu@inkubaator.ee
Baltikumi kaasaegseima produktsioonistuudio taristu väljaarendamine
Downtown stuudiod on pakkunud muusikasalvestusteenust ja lisateenuseid aastast 2001 ning on tänaseks saanud selles vallas üheks edukaimaks. Stuudios on valminud suur osa viimase 10 aasta jooksul Eestis toodetud populaarseimatest pop- ja rokkmuusika lugudest. Projekti tulemusel viiakse produktsioonistuudio Downtown taristu kõrgemale kvaliteedistandardile ja tagatakse Baltikumi mastaabis parim keskkond ning platvorm pop- ja rokkmuusika loome-, salvestus- ja produktsioonitegevuseks.
Projekti käigus on plaan uuendada produktsioonistuudio tehnikaparki ning soetada tugeva rahvusvahelise konkurentsivõime tagamiseks vajalik kõrgetasemeline arvuti- ja salvestustehnika ning vajalikud muusikainstrumendid.
Elluviidavad investeeringud loovad tehnilise platvormi ja sisulise aluse viljakaks loominguliseks koostööks pop- ja rokkmuusika tootmise valdkonnas tegutsevate ettevõtete ja loomeinimeste vahel ning projekti tulemusel on loodud tingimused muusikaloome ekspordi oluliseks kasvuks ja lisandväärtuse kasvuks sektori ettevõtetes.
Toetuse saaja:OÜ Downtown
Toetuse summa: 191 964,9 eurot
Kontakt: Fred Krieger, fred@downtown.ee
Noblessneri Kunstikeskuse loomine
Noblessneri Kaasaegse Kunsti Keskus OÜ arendab koostöös Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskusega (EKKAK) Noblessneri kvartalis välja Noblessnerimultifunktsionaalse kunstikeskuse, mis saab olema Eesti kaasaegse kunsti promootor Põhja-Euroopa regioonis näitus-, arendus- ja haridustegevustes.
Noblessneri Kunstikeskuse näol on tegemist ühise tegutsemispinnaga Eesti kunstiorganisatsioonidele, mis loob senisest paremad võimalused koostööks kunstiorganisatsioonide vahel ning loob võimaluse testida ideid, mida pole varasemalt kohaliku kunsti kontekstis proovitud.
Toetuse saaja:Noblessneri Kaasaegse Kunsti Keskus OÜ
Toetuse summa: 860 505,12 eurot
Kontakt: Indrek Kasela, kaselaindrek@gmail.com
Tallinna Filmilinnaku loomine
Kõrgtehnoloogilise filmistuudio loomine Tallinnasse, eesmärgiga toetada ja soodustada Eesti filmitööstuse arengut ning luua võimalusi Eestisse suuremal hulgal välisproduktsioonide toomiseks ja kasvatada seeläbi sektori ekspordimahte. Filmilinnaku rajamine ja käivitamine võimaldab ka audiovisuaalseid teenuseid pakkuvatel ettevõtetel teha tihedamat koostööd. Filmilinnak tuleb endisele Tallinna Balti Manufaktuuri alale (Kopli 35), mis sisaldab keskust, mis tegeleb stuudio opereerimisega, stuudiokompleksi teenindamiseks mõeldud abiruumidega, teenuspakkujatele igapäevaseks tegevuseks rendipindade pakkumisega, büroopindu valdkonnas tegutsevatele ettevõtetele ja toitlustusasutusele.
Toetuse saaja:Tallinn Film Wonderland OÜ
Toetuse summa: 1 000 000 eurot
Kontakt: Liina Maria Lepik, liinamaria@tallinnfilmstudios.ee
Visuaalse multimeedia keskuse OBJEKT rajamine Narva
Objekt on keskus, kus pakutakse visuaalse multimeedia ettevõtete tootlikkuse, toodete lisandväärtuse ning rahvusvahelise konkurentsivõime kasvu toetavat füüsilist ja tehnoloogilist infrastruktuuri. Lisaks füüsilistele ja tehnoloogilistele ressurssidele on Objekti üks ülesannetest toetada visuaalse multimeedia ettevõtete strateegilist äriarendamist loomeinkubaatori ekspertide/mentorite meeskonna abil, kes oskavad nõustada nii alustavaid kui ka tegutsevaid visuaalse multimeedia valdkonna ettevõtteid.
Mitmed Objekti teenused on suunatud ka avalikkusele, et populariseerida valdkonda noorte seas. Selleks antakse kõigile soovijatele võimalus külastada keskust igapäevaselt, proovida visuaalse multimeedia valdkonna tehnoloogilisi lahendusi ning korraldada erinevaid valdkonnaga seonduvaid üritusi.
Toetuse saaja:Sihtasutus Narva Loomeinkubaator
Toetuse summa: 1 000 000 eurot
Kontakt: Jana Pavlenkova, msjana@gmail.com
Moedisainerite ühise tootmisüksuse loomine
Projekti eesmärgiks on pakkuda moedisaineritele jagatud tootmisvõimalust, kus oleks võimalik toota miniseeriaid. Plaanis on rajada tootmisüksus, mida saavad kasutada kõik Eesti moedisainerid.
Tootmisüksuses on tööl konstruktor, tootmisjuht, näidisõmblejad ning miniseeriateks kvalifitseeritud õmblejad. Väga oluliseks osaks ja konkurentsieeliseks on kangaprintimise võimalus nii trikotaažile kui ka naturaalsetele kangastele, mis hetkel Eestist täielikult puudub. Igal disaineril eraldi ei ole jõukohane võtta tööle kogu meeskonda ning disaineril ei ole üldiselt pakkuda ka täistöömahtu.
Tootmisüksus toetab IT-struktuuri loomeettevõtetele, sest siis on võimalik nii ettemüügi tellimused kui ka OnlinePattern tehnilised lahendused realiseerida. See annab ka tootmisüksusele kindluse. Mõlemate struktuuride ühendamine aitab lahendada kõik peamised probleemid. Kuna kangaprindid on hetkel moetööstuses üheks suurimaks müüginumbriks, siis pakub tootmisüksus sellele ka ainulaadset ligipääsu. Seega, disainerite tootevalik saab oluliselt suureneda ja konkurentsivõimelisemaks muutuda, ka võrreldes suuremate moebrändidega.
Toetuse saaja:KM Ideas OÜ
Toetuse summa: 162 714,4 eurot
Kontakt: Mari Martin, mari@kalamari.ee
Moetööstuse IT struktuuri loomine
Projekti eesmärk on luua loomemajanduse valdkonda IT-struktuur läbi kahe platvormi, mis aitaks loomeettevõtetel lahendada peamised takistused ja barjäärid majandustegevuse alustamiseks, vähendada püsikulusid ja riske, kasvatada müügitegevust ning pakkuda neile ligipääs tehnoloogilisele kompetentsile.Eesmärk on muuta väikesed loomeettevõtted oluliselt konkurentsivõimelisemaks ja kiiresti kasvavaks just majandustegevuse näol.
Platvorm OnlinePattern.com ühendab loomemaastikul disainerid, lõiketegijad ehk konstruktorid ja kangapakkujad. Disaineritel tekib ligipääs vabakutselistele konstruktoritele, kes pakuvad lõikeid programmifailide näol, millel on juba tootmisettevalmistus olemas. Platvormi eesmärgiks on pakkuda disainertele ligipääsu tehnilistele lõigete, millel on ka tootmise ettevalmistus, et uute lõigete arendamine oleks oluliselt kuluefektiivsem ja kiirem. Teine samm on ettemüügilahenduse edasi arendamine Eesti disainereid ühendavaks ettemüügiplatvormiks Preoporter.com. Selleks, et vähendada riske ja investeeringuid väikeste brändide jaoks, on parim võimalus müüke realiseerida enne tootmist.
Toetuse saaja:PreProduction OÜ
Toetuse summa: 99 253,09 eurot
Kontakt: Mari Martin, mari@preoporter.com
Saaremaa Kunstistuudio taristu arendamine
MTÜ Saaremaa Kunstistuudio (SKS) eesmärk on loomeettevõtluse arendamine ja toetamine ning kunstialase vabaharidusliku koolitustegevuse pakkumine.Projekti eesmärk on arendada SKS taristutingimusi kunstitööde teostamiseks ja toodete loomiseks, mis loob eelduse toodete turustamisele nii Eestis kui välisriikides. Projekti tulemusel ehitatakse välja 144 m2 mitmeotstarbeliselt kasutatavad (tööde teostamine, hoiustamine, eksponeerimine galeristidele/vahendajatele jms) ja erinevatesse suurustesse muudetavad tööruumid.
Toetuse saaja:Mittetulundusühing Saaremaa Kunstistuudio
Toetuse summa: 199977,6 eurot
Kontakt: Anne Tootmaa, anne@kunstistuudio.ee
Avatud ARSi loomine
ARSi Kunstilinnak on rahvusvaheline disaini, tarbija kaasaegse kunsti tõmbekeskus, mis toimib ideede kasvulavana, vaba ja loomingulise atmosfääriga loomelinnakuna ning mille keskmeks on professionaalsed disaini, kaasaegse kunsti ja tarbekunsti loomestuudiod, ühiskasutatavadloomealad, töökojad ning esitlus- ja müügipinnad.ARSi funktsionaalselt tervikliku kunstilinnaku missioon on pakkuda disaineritele, tarbekunstnikele ja kaasaegse kunsti väljal töötavatele kunstnikele inspiratsiooni, loomeruumi ja tuge loomingu teostamiseks, eksponeerimiseks ja rahvusvahelistumiseks, toetada loovisikute erialast arengut, ettevõtlikkust ja võrgustumist.
Toetuse saaja:Eesti Kunstnike Liit
Toetuse summa: 384 384,87eurot
Kontakt: Vano Allsalu, vano.allsalu@eaa.ee


authors:
Krista Kumberg
Peeter Langovits

description: Näritud õunaga vastu pead saada ei ole just see, mida ka kõige aktiivsemat vaatajaosalust pakkuvas muuseumis ootaks. Liiatigi kui loopijaks on ingel madonnamaalilt ja õun pätsatud kõrvalolevalt natüürmordilt. Aga just see juhtub Kairi Looga uues raamatus. Juhtub muudki. Aadam ja Eva käivad laupäeviti oma ussiga jalutamas, põlev kaelkirjak tõttab kempsu end kustutama, rott restaureerib maale jne.

title: Kuukass andis teatepulga härra Klaasile


authors:
Eesti Kunstiakadeemia
Eesti Sisearhitektide Liit
Eesti Kunstnike Liit
Eesti Arhitektuurimuuseum

description: Meie hulgast on lahkunud legendaarne sisearhitekt, Eesti Kunstiakadeemia emeriitprofessor Vello Asi (18. X 1927 – 20. XI 2016).

title: In memoriam. Vaata Vello Asi legendaarseid sisekujundusi


description: Uuest aastast pole Anton Hansen Tammsaare ja Eduard Vilde muuseumid enam Tallinna Linnamuuseumi koosseisus, vaid iseseisev asutus Tallinna Kultuuriameti all, koondnimetusega Tallinna Kirjanduskeskus.

title: Tallinn asutas Tallinna Kirjanduskeskuse

maintext:
Tallinna Linnavalitsus otsustas tänasel istungil esitada Tallinna Linnavolikogule otsuse eelnõu, mille kohaselt asutatakse 1. jaanuarist 2017 Tallinna Kultuuriameti hallatav asutus Tallinna Kirjanduskeskus.
Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart.
Abilinnapea Mihhail Kõlvarti sõnul soovib linn eraldada kirjanduspärandiga tegelevad Tammsaare ja Vilde muuseumi linnamuuseumi koosseisust. Eesmärk on arendada erialaasutust, mis keskenduks ennekõike Tallinna kirjanikele, kuid ka eesti kirjanduse, lugemise ja kultuuriajaloo propageerimisele ja edendamisele.
«Seega soovime moodustada A. H. Tammsaare ja E. Vilde muuseumist iseseisva kultuuriameti hallatava asutuse Tallinna Kirjanduskeskus, mille eesmärk on kirjanike elu ja kirjandusliku loominguga seotud materjalide kogumine, säilitamine, uurimine, väärtustamine, vahendamine ja eksponeerimine hariduslikel, teaduslikel ja elamuslikel eesmärkidel,» selgitas Kõlvart.
«Loodav kirjanduskeskus osaleb kirjandusvaldkonna ettevõtmistes, tegevustes ja projektides ning arendab koostööd teiste Eesti ja välismaa asutustega, millel on sarnased tegevuseesmärgid, panustab Tallinna kirjanduselu elavdamisse ning Tallinna kui kirjandussõbraliku linnaruumi arendamisse.»
Tammsaare ja Vilde Sõprade Seltsi esimees Rein Veidemann toetas ja tervitas linna
Rein Veidemann raamatu esitlus / Toni Läänsalu
samme kirjanduskeskuse loomisel. Veidemanni sõnul võib seda käsitleda suure kultuuriteona, mis sellel aastal aset leiab. Ühtlasi näeb ta tulevikus laiendada ja haarata kirjanduskeskusesse lisaks olemasolevatele Tammsaare ja Vilde muuseumile ka teisi kirjanikke.
«Seltsina toetame, et lisaks Vilde ja Tammsaare pärandile hakkab keskus perspektiivis tegelema teistegi Tallinnas elanud kirjandusklassikute loomingu jäädvustamise ja väärtustamisega,» sõnas Veidemann. «Usun, et sel kirjanduskeskusel saab olema väga avar tegevusväli.»
Asutatav kirjanduskeskus hakkab tegutsema kahes hoones: Lydia Koidula 12a ja Roheline aas 3. Selleks antakse kultuuriameti hallatava asutuse Tallinna Linnamuuseumi valduses ja bilansis olevad kinnisasjad asutatava kirjanduskeskuse valdusesse ja bilanssi.
Nii E. Vilde kui ka A.H. Tammsaare muuseumi ajalugu on pikk. E. Vilde muuseum asutati 1946. aastal ja asub Kadrioru lossi endises kastellaani residentsi peahoones, mille alumise korruse kuuetoalises korteris elas Eduard Vilde 1927. aastast kuni elu lõpuni. A. H. Tammsaare muuseum avati 1978. aastal Kadriorus historistlikus suvilatüüpi hoones, kus kirjanik elas aastatel 1932-1940 ja kus ta ka suri.
1971. aastal ühendati mõlemad muuseumid ning ühendmuuseum kandis sellest saati nime E. Vilde ja A. H. Tammsaare Memoriaalmuuseum. 14. novembril 1997 sai muuseumist Tallinna Kultuuriameti valitsemisalas tegutsev Tallinna linna asutus E. Vilde ja A. H. Tammsaare Memoriaalmuuseum, 2004. aastal eelnimetatud memoriaalmuuseumi tegevus lõpetati ja võeti Tallinna Linnamuuseumi koosseisu.
Nii Vilde kui ka Tammsaare muuseum, mis praegu tegutsevad Tallinna Linnamuuseumi harumuuseumidena, on igapäevategevuses keskendunud nii nende kahe kirjaniku pärandi hoidmisele ja väärtustamisele kui ka teiste Tallinnas elanud kirjanike elu ja tegevuse uurimisele ning vahendavad nende kirjanduspärandit laiemale huviliste ringile nii hariduslikel kui ka meelelahutuslikel eesmärkidel.
E. Vilde ja A. H. Tammsaare harumuuseumide tegevuse lõpetamisega linnamuuseumi koosseisus ei kaasne personalikulusid, kuna kõik seal töötavad töötajad on andnud nõusoleku lõpetada nende tööleping poolte kokkuleppel ning soovivad tööle asuda asutatavasse kirjanduskeskusesse. Ka majandamiskulud jäävad samaks, kuna seni olid need summad linnamuuseumi eelarves.


description: Eesti Vabariik 100 võitis projekt «Pank» (autorid on Eero Epner ja Tarmo Jüristo ning produtsendid Paul Aguraiuja ja Kaspar Kaljas), mis käsitleb tõsielulisi sündmusi 1990ndate turbulentses Eestis.

title: Margus Kasterpalu: "Pangal" oli kõva konkurent

maintext:
Tol perioodil toimunud ajalooliste sündmuste foonil rullub lahti inimlik draama, mille osalistel tuleb pidevalt ümber hinnata nii valuutakursse kui isiklikke väärtushinnanguid.
Ekspertkomisjoni liige, Eesti Vabariik 100 juhtrühma esindaja ja lavastaja Margus Kasterpalu ütles, et meisterlikult kirjutatud võidusari tõusis esile meie lähiajaloo kompleksse ja pingestatud kujutamisega.
Miks valis žürii välja projekti, mis kujutab üsna kitsast lõiku eesti lähemast ajaloost? «Kui temaatiliselt läheneda, siis oleks «Arabellal» piraadiloona ka üsna vähe pistmist terve Eesti vabariigi looga. EV 100 konkurss on pigem võimalus või ettekääne teha midagi head. EV 100 ei eeldagi, et sari oleks ainult ja ühemõtteliselt riigile kui niisugusele pühendatud,» ütles Kasterpalu.
«Mul oleks olnud hea meel, kui rahalised võimalused oleksid lubanud teha seriaali ka natuke kaugemast ajaloost. Kaks telesarja oleksid andnud meie ajaloost terviklikuma vaate.» «Panga» kõva konkurent oli «39/40» (stsenarist Tiit Aleksejev, režissöör Elmo Nüganen, produtsent Kristian Taska). See räägib perioodist vahetult enne Teise maailmasõja puhkemist, kui Tallinnas oli väga suur rahvusvaheline luurajate võrgustik ja Eesti oli kohtumispaigaks erinevate riikide salateenistuste spioonidele, luurajatele ja nuhkidel.
«Tiit Aleksejevi põhjalik ajalootundmine aitas kaasa sellel, et teema oli põnevalt, kuid adekvaatselt lahendatud. Paraku jätkus raha vaid ühe seriaali tegemiseks ja see lähiajalugu oli tegijatel nii põhjalikult ning detailideni täpselt välja töötatud,» märkis Kasterpalu.
Võitja saab 60 000 eurot arendustoetust. Kümneosaline draamasari linastub ETV ekraanil Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva programmi raames alates 2018. aasta sügisest.
Lisaks «Pangale» ja «39/40» konkureerisid finaalis veel «Arabella» (stsenarist Lauri Lippmaa, produtsent Anneli Ahven) ja «Jaik» (stsenaristid Juhan Raud ja Laura Raud, režissöör Peeter Jalakas, produtsendid Peeter Jalakas ja Ivo Felt).


description: Nukuteater avas äsja taas uksed. Milline paistab kogu see värviküllane fantaasialabürint läbi laste silmade? Võtsime kaasa kolme- ja seitsmeaastase eksperdi ning lasime nad tuliuue teatri ja muuseumi ruumidesse lahti. Põnnid kodunesid hetkega, kuid nende majast välja meelitamine enam sama libedasti ei läinud.

title: Majatäis fantaasiat lastele


description: Kui te verd ei kannata, siis jätke see film vahele. Mel Gibson jääb endale truuks ega jäta kasutamata võimalust suures plaanis näidata verd, ärarebitud jäsemeid, mudas vedelevaid soolikaid ja ilmselt ka seda, mida soolikad tavaliselt sisaldavad.

title: Mel Gibsoni veri, pori ja soolikad

maintext:
«Hacksaw Ridge’i lahing» on suurejooneline ja heroiline tõestisündinud lool põhinev sõjafilm. See lahing, mida sõjaajaloolased tunnevad ka Maeda järsaku lahingu nime all, leidis aset 24.-29. aprillini 1945. aastal. Ameeriklastel oli hädasti vaja vallutada Okinawa saar, sest sealt olnuks mugav poole tuhande kilomeetri taha Jaapanile pommirünnakuid korraldada. Seda teadsid ka jaapanlased ja panid meeleheitlikult vastu. Film räägib sellest, kuidas 96. jalaväedivisjon üritab puhastada platood end seal kindlustanud jaapanlastest.
«Hacksaw Ridge’i lahing» / outnow.ch
Loo peategelane on Virginia kolkalinnakesest pärit medvend Desmond Doss, kes on seitsmenda päeva adventist. Tema usk ei luba relva puutuda, veel vähem kedagi tappa, aga pärast Pearl Harbouri ründamist astub ta koos teiste poistega patriotismipuhangus armeesse. Maeda lahingus päästis ta ise ühtegi lasku tegemata 75 (mõnedel andmetel 50, teistel 100) kaasvõitleja elu ja sai selle eest USA kõrgeima sõjaväelise autasu, Kongressi Aumedali.
Aga enne sõjaväljale saatmist peab läbi tegema väljaõppe ja USA armees ei osata suurt midagi peale hakata mehega, kes keeldub puudutamastki sõduri kõige lähemat kallimat - karabiini M1. Selline lollus tuleb muidugi välja rookida. Loomulikult Dossi (Andrew Garfield) jaokaaslased ja väljaõppeseersant (Vince Vaughn) mõnitavad ja mõjutavad teda igal võimalikul moel. Iseloomulik, et nendest saavad hiljem parimad semud ja lahingukaaslased. See tuletab mõnevõrra meelde nooruses loetud Irwin Shaw´ sõjaromaani «Noored lõvid», ainult adventisti asemel on seal juut.
Garfieldi osatäitmine on hiilgav. Peaaegu terve filmi vältel on tal näol ehe poollollaka maamatsi irve – lausa lust vaadata. Peaaegu Švejk, kui ta selline kõrend ei oleks. Toreda rolli teeb ka Hugo Weaving Desmondi alkohoolikust isana, ehkki see mingil hetkel veidi sentimentaalseks kisub.
«Hacksaw Ridge’i lahing» / outnow.ch
Ega Desmondil mingit pikka arengulugu ole, kui välja arvata, et ta lapsena vennale tellisega vastu pead äsas ja pärast seda religioosse ilmutuse sai. Tema armastatu ja naine Dorothy (Teresa Palmer) on küll kenake, aga loo seisukohalt teda eriti vaja ei lähe. Enne sõjaväkke minekut kingib ta Desmondile taskupiibli ja selle koha peal jääb vaataja ootama: kas see piibel ka kuuli peatab? Eks minge vaadake ise.
Filmi põhiteema on muidugi sõda. Niipalju, kui ma sõjaajaloolistest artiklitest aru sain, kujutab Gibson Maeda järsaku lahingut taktikaliselt üsna tõetruult. Jaapanlaste koha pealt on autori seisukoht selge: need on lihtsalt verejanulised sadistlikud kollased pilusilmad. Ameeriklased imestavad, kuidas vastased oma elust sugugi ei hooli.
Enne lahingut soovitatakse Desmondil mundrilt punase risti märgid eemaldada, sest meedikud pidid japsid esimesena sihikule võtma ja sellise tapmine olla nende seas auasi. Ei mingit vihjet, et ka vastaspoole sõduritel on kodud, pered ja tunded, need on vaid riisikütusel töötavad tapjarobotid.
Lähivõitlust näidatakse oma kakskümmend minutit (ma võtsin aega) ja seda pole sugugi liiga vähe. Gibson, nagu kombeks on, rõhub naturalismile. Sõda on muidugi kole asi, aga veel natuke küljest rebitud jäsemeid ja mudas vedelevaid soolikaid ning asi oleks kahtlaselt snuff-pornole lähenema hakanud. Eestis on film alla 14-aastastele keelatud.
Kogu selle õõva keskel on ka koomilisi momente: keegi rabab pealetungi ajal rinnust jaapanlasel, kellel mürsuplahvatus on alakeha küljest kiskunud ning seda kilbina kasutades ning M3-st kuule külvates vahvasti peale tungib. Või paneb Desmond oma kalli haavatud seersandi presendile istuma ja lohistab teda nii lahinguväljalt ära, aga seersant annab püstolkuulipildujast tagaajavatele japsidele tina.
«Hacksaw Ridge’i lahing» / outnow.ch
Mind üllatas, et vaga Doss kogu seda õudust nähes oma Jumalas kahtlema ei hakanud. Vaid kord küsib ta endalt: «Issand, mida sa tahad mulle öelda?» Enamasti ta lihtsalt palvetab: «Jumal, luba mul veel üks mees ära tuua!» ja siis veel üks ja veel... Vaidleb Jumalaga nagu Lott Soodoma ja Komorra saatuse pärast, aga paremate tulemustega.
«Hacksaw Ridge’i lahing» on kahtlema mõjuv film, mis kasutab kõiki vahendeid, et sõja brutaalsus kinosaali tuua. Õnneks ei saa tänapäeval kinos lõhnaaistinguid edastada, muidu poleks Gibson seda mingil tingimusel kasutamata jätnud. Nüüd peab piirduma mädanenud laipu õgivate rottidega, mis ekraanil bernhardiini suurused paistavad.
Üldmulje jääb filmist kui hurraapatriootlikust linateosest, justkui mõni omaaegne nõukogude sõjafilm. Muide, 24. novembril tuleb Venemaal välja uus sõjafilm «28 panfilovlast», mis on arvatavasti vähemalt sama patriootlik. Kuuldavasti on seal tõde nii võimsalt väänatud, et üks ajalooarhiivi direktor, kes sellele tähelepanu juhtis, lasti kohe lahti.
Kui tahate näha Ameerika filmi, mis näitaks Vaikse ookeani sõda ka jaapanlaste seisukohast, vaadake Clint Eastwoodi suurepärast «Kirjad Iwo Jimalt» (2006).
UUS FILM KINOLEVIS
«Hacksaw Ridge’i lahing»
Režissöör Mel Gibson
USA 2016
Alates 4. novembrist Eesti kinolevis


authors:
Hendrik Alla
Viktor Burkivski

description: 21. novembril toimub Tallinnas Nordea Kontserdimajas ainulaadne kontsert «Sümfooniline Kino».

title: Legendaarse Vene rockbändi looming sümfooniavõtmes

maintext:
Kino ei ole ainult üks eredaimaid vene rokkansambleid, vaid tegemist on terve epohhiga, muusikaajaloo suure teetähisega. Kino lood ei vanane, vaid kõlavad tänapäeval sama teravalt ja päevakajaliselt kui aastakümneid tagasi. Legendaarse ansambli populaarsus vaid kasvab, vaatamata sellele, et selle liider pole enam meie hulgas.
Esmakordselt tuli legendaarsete lugude orkestriversioonidega 2010. aastal toimunud suurejoonelisel festivalil «20 aastat ilma KINOta» välja tuntud kaasaegne helilooja Igor Vdovin. Helindid leidsid publiku poolt niivõrd sooja vastuvõtu, et otsustati ette valmistada sooloprogramm, lisades kõigi melomaanide jaoks märgilise tähendusega Jurij Kasparjani kitarri. Nii sündiski projekt «Sümfooniline KINO», millel puudub vene roki ajaloos analoog. Produtsendiks oli muusiku poeg Aleksandr Viktori p Tsoi, mis andis tunnistust tõsisest ja tunnustavast projekti suhtumisest.
Tõeline kingitus austajatele on «keele kandja» Jurij Kasparjani osalus. Tema kitarri kordumatu, esimesest noodist äratuntav riff kannab meid toonasesse aega ja paneb "Kino" laule veelgi sügavamalt tundma ja mõistma.
Autentsed meloodialiinid, võbelevad heliread, aktsentide põhimõtteline säilitamine just Viktor Tsoi pandud kohtadesse, ruumiline ja kõikehõlmav heli - see kõik moodustabki «Sümfoonilise KINO».
Jurij Kasparjan: «Tegemist on huvitavate aistingutega, justkui vajuksid muusikamerre ja unustaksid iseenda. Nüüdseks on praktiliselt kõik see mulle juba meeldima hakanud, esimesed sammud olid aga küll entusiastlikud, kuid muusikaliselt üsna ebakindlad, praeguseks aga on tase juba hea, mulle meeldib.»
Sümfooniline Kino / Plakat
2010. a toimunud esmaesinemisest saadik on «Sümfooniline KINO»leidnud tunnustust üle kogu Venemaa ja SRÜ riikides. Projekti edu on kinnitanud, et Viktor Tsoi elab edasi tuhandete südames ning sümfooniline kõla teeb selle kauni kontserdi üldarusaadavaks igasugust tüüpi ja muusikaliste eelistustega kuulajatele.


authors:
Eva Kübar
Kaader Filmist

description: Millest ikka oma esimest pikka filmi teha kui mitte suhtest kodumaaga? Iseäranis siis, kui su soontes voolab Euroopasse sisserännanu veri. Nii on ka Liibanoni-Belgia päritolu Hadi Ghandouri ja «Ränduriga» («Le Voyageur»).

title: PÖFFi arvustus. Liibanonlase viis hullu päeva Pariisis

maintext:
See on lihtne ja südamlik linateos Liibanoni külakeses töötavast reisiagendist Adnanist, kes satub saatuse tahtel reisiärimeeste konverentsile Pariisi. See on talle esimene välisreis, millest kujuneb lõpuks mitte niivõrd konverents, kuivõrd viiepäevane eneseleidmisretk anonüümses suurlinnas.
Hullumeelse reisi lõpuks, kui Adnan laseb endast välja tõelise looma ja siis vaikselt oma endisesse kesta tagasi poeb, kurdab peategelane, et arvas küll, et reisides võib end leida, kuid tundis, et läks maailma nähes hoopis ise rohkem kaduma. Ehk lugu, mille moraal on selles, et külas on küll hea, kuid kodus veel parem. Ning selle ütleb režissöör ka selgesõnaliselt välja.
Samas tekib siin mingi vastuolu, sest kogu eelnev Adnani karakteri ülesehitus lubaks temalt eeldada küll veidi laiaulatuslikumat ja julgemat maailmatunnetust, mitte kojuminekut kohe pärast esimest pettumist. Küll oleks see siis ilmselt olnud juba üks hoopis teine film.
Kui mõningane süžeeline lihtsakoelisus kõrvale jätta, on tehniliselt tegu täiesti korraliku filmiga, mis peamiselt püsib aga siiski kogenud näitleja, peategelast kehastanud Rodrigue Sleimani õlgadel. Tema paneb endale kaasa elama ja veab lugu edasi. Adnani tegevus ei ole alati etteaimatav (mida samas küll ei saa öelda filmi lõpu kohta) ning ta võtab ette mõne päris pöörase teo, mistõttu on seda omamoodi roadmovie´like sugemetega filmi huvitav jälgida.
Ülejäänud tegelastega pole aga nõnda palju vaeva nähtud, mistõttu jäävad nad kohati veidi punktiirseteks, esindades vaid üht iseloomujoont. Eriti tugevalt härib see Adnani sugulase, aastakümneid Pariisis pesitsenud Liibanoni naise Insafi (Aïda Sabra) puhul, kellest vaataja ei saa teada muud, kui et tegu on võimuka vana mõrraga, kelle elu eesmärk on absoluutselt kõike enda ümber kontrollida.
Ka tema tütar Layla (Donia Eden), kellesse Adnan obsessiivselt kiindub, jääb kogu filmi jooksul põhimõtteliselt samaks nipsakaks Sorbonne´i kunstiajalootudengiks, kes külainimestesse väikese põlgusega suhtub.
«Rändaja» on lihtne ja südamlik teos pereväärtustest ja kogukonna ühtekuuluvustundest, kuid suuremaid eksistentsiaalseid küsimusi ei puuduta.
22. novembril Tallinnas ja 24. novembril Tartus
DEBÜÜTFILMIDE VÕISTLUSKAVA
«Rändur»
Režissöör Hadi Ghandour
Prantsusmaa-Liibanon
2/5


authors:
Kristiina Davidjants
Sander Ilvest

description: Valgevenes sündinud, Ukrainas kasvanud, Venemaal õppinud ja Saksamaal elav režissöör Sergei Loznitsa uudisteos, dokumentaalfim «Austerlitz» linastus esmaspäeval PÖFFil.

title: Sergei Loznitsa räägib suurest hädaohust


authors:
Heili Sibrits
Kultuuritoimetuse Juhataja
Kaupo Kikkas

description: Maailmamuusikale spetsialiseerunud ajakiri fRoots valis Maarja Nuudi plaadi «Une meeles» kümne märkimisväärseima tänavu ilmunud albumi sekka. Võitja kuulutatakse välja sel reedel BBC Radio 3 saates «World On 3».

title: Maarja Nuut kandideerib maineka Briti muusikaajakirja aastaauhinnale

maintext:
Eesti Pärimusmuusika Keskuse juhi Tarmo Noormaa sõnul on fRoots inglisekeelse maailma põhiline maailmamuusika ajakiri ning Maarja Nuudi esiletoomine nende poolt väga kõva sõna.
«fRoots'ile saadetakse kuulamiseks sadu CD-sid ning et Maarja nende seast esile tuuakse, näitab, et tunnustus on väga laiapõhjaline,» lausus Noormaa. «Hea muusika peab panema kuulama ilma igasuguse selgituseta. Maarja muusikale on etniline liin inspiratsiooniks ja lisab omapära, aga kõige tähtsamana tooksin esile hoopis kõlapildi. See on värske, ootamatu, läbipaistev, karge. Põnev, aga samas hoomatav. Suhteliselt konkreetne ja lihtne vorm, kuigi see, mis ta teeb, pole muidugi üldse lihtne.»
fRoots valib kriitikute abil aasta parimat albumit maailmamuusika vallas juba 31. aastat järjest. Kunagi varem pole ükski Eesti artist nominentide sekka pääsenud. Teiste kandidaatidega fRoots’i 2016. aasta albumi tiitlile saab tutvuda siit. Ajakirja põhjal koostavad oma playlist'e paljud raadiod ning seda jälgivad kontsertide ja festivalide korraldajad.
Inglismaal ilmub kaks mõjukat maailmamuusika ajakirja – fRoots ja Songlines. Maarja Nuudi tänavu kevadel ilmunud teine plaat pälvis kiitust ka Songlines’is. Ajakirja juulinumbris valiti «Une meeles» kümne juulikuu silmapaistvaima plaadi sekka, Maarja tituleeriti Baltimaade Björgiks ning tema muusikat iseloomustati ühtaegu sooja ja südamliku ning veidra ja üleloomulikuna. Maarja Nuudi albumit on arvustatud ka sellistes väljaannetes nagu The Guardian, The Independent, The Quietus.
Sel pühapäeval esineb Maarja Nuut Londonis, Barbicani kultuurikeskuses. Eestis saab teda koos Hendrik Kaljujärvega kuulata 21. jaanuaril Intsikurmu talvefestivalil NO99-s. Enne seda, 8. jaanuaril ootab ees ülesastumine globalFestil New Yorgis, mis on Põhja-Ameerika oluliseim maailmamuusika esitlusfestival.


description: Maailmas on nüüd vähem naeru. 2. novembril suri 86 aasta vanuses legendaarne nõukogude tsirkuseartist ja kloun Oleg Popov.

title: Suri maailmakuulus kloun

maintext:
Popovi karjäär algas 1949. aastal, kui ta lõpetas Moskva tsirkusekooli ning varsti sai ta Nõukogude liidus ülipopulaarseks. Lisaks tavapärasele klounaadile hõlmas tema kava köielkõndi, žonglerimist ja miiminumbreid. Esimest korda esines Popov välismaal 1955. aastal varrsavis, järgnesid etteasted Eurppoas. Välispress oli vaimustuses.
Popovile omistati Nõukogude liidu rahvakunstniku nimetus, 1981. aasta Monte Carlo tsirkusefestivalil anti talle ihaldatud Kuldse Klouni tiitel. Popovi võtmekarakter oli ikoonilist ruudilist soni kandev vene rahvajuttude heatahtlik kangelane Ivanuška. Särava ja sõbraliku loomu tõttu andis Prantsuse press tall hüüdnimeks Clown Soleil (Päikeseline kloun).
Pärast Nõukogude liidu lagunemist abileeus Popov sakslannaga ja asus elama ning töötama Saksamaale. Venemaale pöördus ta tagasi 28 aasta pärast, 2015. aastal. Tema esimene esinemine kodumaal võeti vastu vaimustusega, Vladimir Putin saatis kultuuriministri kaudu klounile personaalse läkituse.
Popov suri tuuril viibides 2. novembril Doniäärse Rostovi hotellitoas südamerabandusse.


authors:
Hendrik Alla
Foto
Madis Sinivee

description: Eesti Pärimusmuusika Keskus korraldab XXV Viljandi pärimusmuusika festivali ja kutsub rahvast programmi koostamisel kaasa rääkima.

title: Viljandi pärimusmuusika festival saab "kaasava programmi"

maintext:
Festivali pika ajaloo jooksul on inimeste muusikamaitset avardanud ligi üle tuhande esineja nii kodumaalt, lähinaabrite juurest kui ka sellistest eksootilistest paikadest nagu Alaska, Niger, Senegal, Lõuna-Korea, Mauritaania ja Afganistan. Hulgaliselt muusikaelamusi pakkuva muusikapeo korraldajad kutsuvad inimesi tänavuse programmi koostamisel kaasa rääkima.
«Korraldame hääletuse, kus kõigil soovijatel on võimalus enim rahvast hullutanud ansamblite hulgast oma lemmik valida. Anname endast parima, et kolm kõige rohkem hääli saanud esinejat suvisel festivalil rahvast taas rõõmustaksid. See oleks meie kingitus maailma kõige paremale publikule,» selgitab Viljandi pärimusmuusika festivali programmipealik Tarmo Noormaa.
Nimekirjas on sellised tuntud ja armastatud esinejad nagu: Omiri, Trilok Gurtu, Tsuumi Sound System, Jan Blake, Antti Paalanen, Genticorum, Garmarna, Frikar, Bruce Molsk, Fernardo Stern, Väsen, Esma Redźepova, Altan, Aleksey Arkhipovsky, Otava Yo, Ansambel Tbilisi, Frigg, Andrei Mongush. Hääletus toimub kodulehel www.folk.ee, kus on kirjas ka täpsed hääletusreeglid. Oma hääle saab anda 2. detsembri südaööni. Kõigi osalejate vahel loositakse välja kolm Viljandi pärimusmuusika festivali passi.
XXV Viljandi pärimusmuusika festival toimub Viljandis 27.-30. juulil 2017. Suvise muusikasündmuse teema on «Uut ja vana», mis annab ainest ka ürituse 25. juubeliks. Pärimusmuusika festivali passid tulevad müüki 1. detsembril 2016 Piletilevis. Täpsema info leiab festivali korraldaja Eesti Pärimusmuusika Keskuse kodulehelt www.folk.ee või festivali Facebookist.


description: Bassid kui maavärin, lasereid surisemas rohkem kui Tähesõdades, valgusinstallatsioone mitme galerii jagu. Kui keegi teab elektroonilistest helidest kõike, mida nendest üldse teada saab, siis on see Jean-Michel Jarre.

title: Kaks tundi tõhusat laserravi

maintext:
Mees, kes on kokku müünud nii 80 miljonit albumit ja kes ei väsi üllatamast ka nüüd, 68-aastasena. Muide see, et laval hüppav mees saab järgmise aasta augustis 69, ei paista küll kuskilt välja. Mingi hetk jääbki mulje, et tegu on mõne Ibiza trance'i-DJ-ga, kes oma elektroonikapargi keskel rõõmsalt üles-alla hüpleb.
Kohati ehk kisub tõesti liiga klubiks kätte. Saku Suurhalli on rahvast täis, vabu istekohti ei ole. Või kui, siis mõni üksik. Ja enamus publikust on oma neljakümnendat sünnipäeva juba võrdlemisi ammu pidanud. Mõned vahetavad nõutult pilke, kui Jarre tulistab saali oma värskemat loomingut, bassidest tiinet, reivilikult eufoorilist ja rütmilist.
Aga põlvkondadeülene Jarre teab, mida teeb. Lava plingib tuhandetes tulukestes, väga huvitava ning isegi tavatu värvigammaga laserid sähvivad, üks vaimukas ja efektne valgusinstallatsioon ajab teist taga. Jarre tuleb ise vahel rahva ette ja ajab juttu. Suurepärane artist, suurepärane show.
Põhiliselt tuleb esitamisele tema seni kahe viimase albumi materjal, tuurgi kannab ju nime Electronica. Jarre mängib nende kahe albumi lugusid, aga ilma külaliste vokaalpartiideta. Kui järg jõuab Pet Shop Boysiga koos loodud palani «Brick England» kutsub maestro rahvast püsti tõusma ja end vabalt tundma. Efekt on umbes selline nagu oleks vannil kork eest tõmmatud. Lavaesine valgub kohe inimesi täis.
Kontserdi kõige efektsem hetk saabub siis, kui lava tehakse pimedaks, Jarre tõmbab kätte kindad ja hakkkab mängima laserharfi, mille rohelised neoonkiired kui pillikeeled ülatuvad otse lae alla välja. Ta mängib Armin van Buureniga kahasse loodud lugu «Stardust», mis originaalis oli Electronica mõlema albumi peale üks igavamaid, kuid selline variant on küll võimas. Nii efektset pilli polegi varem nähtud!
Esitamisele tulevad ka varasalve lood, Oxygene 4 ja Équinoxe 7 näiteks. Veidi tänapäevasemas kuues, rohkem musklit pungitab nendest vastu kui originaalidest. Aga väga hea on.
See on puhas Jarre universum, kus huvitaval kombel ongi kuidagi nii, et iga kuulaja on tähtis, iga silm loeb, iga kõrv tähendab.


authors:
Aurelia Aasa
Kaader Filmist

description: Alasti ringi väntav postiljon, rasva imev vampiir, purjakil liblikad ja rännak mineviku varjulistesse soppidesse. Eesti uued animafilmid moodustavad värvika galerii. Eriti selgelt koorus filmide kirevus esile PÖFFi animafilmide festivali Animated Dreams avatseremoonial. Avaõhtu ise meenutas kohati iroonilist komöödiaklubi. Õhtujuhtimisse sisse lipsanud taotluslikud ning vähemtaotluslikud apsakad lõid naerust kihiseva zen-seisundi. Veidrust jagus aga täpselt õiges koguses, et anda korralik avapauk nii filmidele kui kogu festivalile.

title: Uus Eesti anima: alasti postiljonid, Fat Burner ja eksistentsiaalne kriis


description: Linateos ka Eesti ühiskonnas kõvasti kirgi kütval teemal ehk naiste vastu suunatud vägivallast. Kanadas elav India juurtega naisrežissöör Deepa Mehta kasutab «Vägivalla anatoomias» («Anatomy of Violence») üsna omanäolist võtet: ta lavastab näitlejate abiga julma juhtumi, kui kuus meest vägistasid 2012. aasta detsembris India pealinnas New Delhis sõitvas bussis tüdruku.

title: PÖFFi soovitus. Miks sa vägistasid?

maintext:
Kuid tegu pole mitte ainult selle juhtumi endaga. Mehta püüab otsida vastust küsimusele, mis on need poisid nii kaugele viinud. Linateoses avatakse iga tegelase taust, tema lapsepõlv ja võimalik kasvukeskkond. Näeme, milline on režissööri silmis see kuue, kaheksa või 12-aastane poiss, kellest võiks hilisemas elus saada vägistaja. Millisest India kodust võib ta pärineda või millise seksuaalse väärkohtlemise ohvriks on ta ise olnud.
Väikeseid poisse mängivad täiskasvanud näitlejad, mis mõjub algul küll veidi harjumatult, lõpuks aga isegi psühholoogiliselt täpsemalt, kuna täiskasvanud annavad teadlikumalt edasi seda, mida konkreetne karakter tundma peaks. Näitlejate ümberkehastumisvõime on väga hea, pannes vaataja uskuma, et voodi all roomav mees ongi 6-aastane peitust mängiv laps. Peale selle näeb ekraanil India eluolu kogu selle eheduses.
«Vägivalla anatoomia» on elu vastu karmilt aus linateos. Üks selliseid, pärast mida tunneb enamik, et nende probleemid on maailma mastaabis üsna tillukesed.
PÖFFi korraldusliku poole pealt oli huvitav see, et 16. novembri seansil pidi toimuma ka Inimõiguste Instituudi vestlusring, kus räägivad Liisa Pakosta ja Aet Kukk. Pakosta oli tõepoolest enne filmi algust kohal. Linateose endaga polnud ta tutvunud, mistap kandis ette selle, mis festivali kavas juba niigi kirjas ning lisas juurde mõned internetist leitud kommentaarid filmi kohta. Vestlust väga ei tekkinud.
22. novembril kell 21.15 Tallinnas Mustamäe Apollo kinos
FILMISOOVITUS
«Vägivalla anatoomia»
Režissöör Deepa Mehta
India


description: Kultuuriministeerium eraldab loomeliitudele täiendavalt raha kunstniku- ja kirjanikupalga maksmiseks kolmele kunstnikule ja kolmele kirjanikule.

title: Lisandub kuus kunstniku- ja kirjanikupalga saajat

maintext:
Seega tõuseb palgasaajate arv 2017. aastal seniselt kümnelt kuueteistkümnele. Kunstniku- ja kirjanikupalga eelarve eraldab Kultuuriministeerium toetusena loomeliitudele, palga saajad valib välja ja palga maksab Eesti Kirjanike Liit ja Eesti Kunstnike Liit.
Kirjanike ja kunstnike liit kuulutavad lähiajal välja vastavad konkursid, kuhu võib kandideerida loojapalga saamiseks. Kandidaatide seast valiku tegemiseks kutsus liidu juhatus kokku laiapõhjalise valdkondliku ekspertkomisjoni. Kandidaat ei pea olema loomeliidu liige, küll aga on nõutav Eesti elamis- ja tööluba.
Kultuuriministeerium algatas kunstniku- ja kirjanikupalga pilootprojekti 2015. aastal kolmeks aastaks esialgu viiele kunstnikule ja viiele kirjanikule. Selle eesmärk on võimaldada tippvormis vabakutselistel kirjanikel ja kunstnikel pühenduda pikema perioodi vältel loometööle ja rikastada seeläbi Eesti kultuuri.
Kultuuriminister Indrek Saare sõnul oli kunstniku- ja kirjanikupalga loomine ühiskonnale märgiline samm, sest sellega tunnustati loometööd nagu iga teist tööd. «Kunstniku- ja kirjanikupalk tagab vabakutselistele tipp-professionaalidele töötasu ja sotsiaalsed garantiid. See annab loojale kindlustunde ja loomerahu,» selgitas Saar.
«Otsus eraldada loomeliitudele täiendavalt raha veel kuue palga maksmiseks kinnitab, et eelmisel aastal käivitatud pilootprojekt on edukas ja palgasaajate ringi laiendamise järele on endiselt vajadus,» ütles Saar. Minister lisas, et palgasaajate arvu edasine suurenemine sõltub riigieelarve võimalustest ja eeldab läbirääkimisi kultuurieelarve kontekstis kõigi osalistega.
Eesti Kirjanike Liidu esimees Tiit Aleksejev rääkis, et kirjanikel on alternatiivsed sissetulekuvõimalused väiksemad kui paljudel teistel loovtöötajatel, seetõttu on riigi toetus neile eriti oluline. «Suurteose kirjutamine või tõlkimine nõuab pühendumist, seda ei saa teha teiste tööde kõrvalt. Kirjanikupalk loob selliseks loometööks vajalikud tingimused,» ütles Aleksejev. Ta toonitas, et kirjanikupalk on mõeldud autoritele, kes on end tõestanud ja kes kirjutaksid nii ehk naa, kuid nüüd saavad nad oma annet realiseerida täies ulatuses.
Eesti Kunstnike Liidu president Vano Allsalu lisas, et lisaks õigusele realiseerida loomingulisi ambitsioone, tunnustavad kultuuritarbijad-maksumaksjad palgaga loovisikute loodavat avalikku hüve ja asendamatut panust meie kultuuri. «Ka täiendavate palkade lisandudes jääb alles väga tõsine konkurents, mis peaks tagama, et palka saavad tõepoolest parimatest parimad, tublimatest tublimad,» rõhutas Allsalu. «Valdkonna sees teame ja näeme, et sellist tuge oma tegevuseks vajaksid ja vääriksid paljud, kuid rõõmustada tuleb iga lisanduva kunstniku üle, kes saab kolme aasta jooksul anda endast parima sellisel väärikal moel,» ütles Allsalu.
2017. aastaks eraldatakse kummalegi loomeliidule palgaraha kokku kuueteistkümnele loovisikule. Ühe palga suurus on üle-eelmise aasta (2015) keskmine brutokuupalk koos kõigi maksudega. Palka maksab loomeliit avaliku konkursi alusel valitud isikutele kolme aasta vältel.
Palga erinevus loomestipendiumist on lisaks pikaajalisusele sotsiaalsed garantiid ja sellest tulenev suurem stabiilsus. Kunstniku- ja kirjanikupalk ei asenda loovisiku toetust, mida makstakse loovisikute ja loomeliitude seaduse alusel vabakutselistele loovisikutele, kellel puudub loometööst sissetulek. Loe lisaks kunstniku ja kirjaniku pilootprojekti kohta siit.