description: Ilmast meeldib inimestel alati rääkida. Sedakorda on põhjust arutleda madala veetaseme üle. Taoline madal veetase on tavaliselt iseloomulik kevadisele ajale, kuid sedakorda pakub üllatusi just sügis. Teadjamad ütlevad isegi, et sügiseti pole sellist olukorda olnud juba paarkümmend aastat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tuul viis vee

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Tuul viis vee
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ilmast meeldib inimestel alati rääkida. Sedakorda on põhjust arutleda madala veetaseme üle. Taoline madal veetase on tavaliselt iseloomulik kevadisele ajale, kuid sedakorda pakub üllatusi just sügis. Teadjamad ütlevad isegi, et sügiseti pole sellist olukorda olnud juba paarkümmend aastat.
Kõige kurja juur on tuul, mis juba poolteist kuud on puhunud valdavalt idakaarest ehk kirde, ida ja kaugu suunast. Selline tuul viibki merest vee.
Sadamatele teeb see olukorra eriti keeruliseks, sest osa laevu ei saa sadamast väljuda ega sadamasse siseneda täislastis, kuna laevade süvis ei võimalda navigeerida nii madalas vees.
Roomassaare sadama kapten Kaarel Niine märkis, et praegu peab tähelepanelikult kooskõlastama nii laevade sadamasse sisenemist kui väljumist, et keegi madala veetaseme tõttu hätta ei satuks.
Ruhnus Ringsu sadamas on samuti tuuled mere nii madalaks viinud, et laevaühendus Ruhnuga tuli enne navigatsioonihooaja läbisaamist selleks aastaks lõpetada.
Pole parata, olukorraga tuleb leppida, sest inimjõul vett merre tagasi ei too.
20. oktoober 2016 Autor: MM Neljapäev, 20. oktoober 2016.Kõige kurja juur on tuul, mis juba poolteist kuud on puhunud valdavalt idakaarest ehk kirde, ida ja kaugu suunast. Selline tuul viibki merest vee.Sadamatele teeb see olukorra eriti keeruliseks, sest osa laevu ei saa sadamast väljuda ega sadamasse siseneda täislastis, kuna laevade süvis ei võimalda navigeerida nii madalas vees.Roomassaare sadama kapten Kaarel Niine märkis, et praegu peab tähelepanelikult kooskõlastama nii laevade sadamasse sisenemist kui väljumist, et keegi madala veetaseme tõttu hätta ei satuks.Ruhnus Ringsu sadamas on samuti tuuled mere nii madalaks viinud, et laevaühendus Ruhnuga tuli enne navigatsioonihooaja läbisaamist selleks aastaks lõpetada.Pole parata, olukorraga tuleb leppida, sest inimjõul vett merre tagasi ei too.20. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Postimees avaldas 28. oktoobril täismahus laevakaitsja Alvar Hundi vanglast saadetud kirja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KIRJAKAST: Laevakaitsja kiri vanglast

maintext:
Arvamus
KIRJAKAST: Laevakaitsja kiri vanglast
Esmaspäev, 31. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Postimees avaldas 28. oktoobril täismahus laevakaitsja Alvar Hundi vanglast saadetud kirja.
MV Seaman Guard Ohio kaasus Indias on muutusteta. Viimased, 19. ja 25. oktoobri istungid möödusid sisuliselt mitte milletagi, tüüpilise info saatel. Kohtunik vahetus jälle (vähem kui kahe kuu jooksul), süüdistaja ei ilmunud kohale/ei olnud valmis/polnud vaba aega tööplaanis jne. Järgmine istung lükati edasi 7. novembrile.
Muudest uudistest niipalju, et kapten on haiglas kaugelearenenud eesnäärmevähiga. Üks brittidest (kes pole sugugi segane) viidi vägisi ebaselgetel asjaoludel nädala lõpus vaimuhaiglasse. Aga positiivse poole pealt – Suurbritannia peaminister Theresa May peaks külastama Indiat 6.–8. novembrini.
Konsul M. Kuuskemaa, kellele saame üle tüki aja jälle helistada, selgitas, et süüdistaja pole saanud osariigi valitsuselt suuniseid. Seda olla saatkonnale kinnitanud peale advokaadi ka India välisministeerium. Tamil Nadu osariigi peaminister Jayaraman Jayalalithaa on alates 22. septembrist raske tervisliku seisundi tõttu haiglas (kõik osariigi olulised otsused tegi proua ainuisikuliselt).
Oleme kuulnud, et mitteametliku info järgi oleme poliitiline vahetuskaup Tamil Nadu osariigi ja India keskvalitsuse vahel. See selgitaks ka, miks Suurbritannia asevälisminister (nüüd juba endine) Hugo Swire ei saanud suve algul kohtumist Jayaraman Jayalalithaaga.
Kahjuks pole meid puudutava tehinguni jõutud, kohtus ei toimu enne midagi.
Eesti välisministeeriumilt palume, et jätkataks meile laenu andmist vanglas lisatoidu ja tarvete ostmiseks.
Halvema õnne korral ei pruugi sel aastal midagi muutuda.
Parimate soovidega,
Alvar Hunt, vang nr 6147
25. oktoobril 2016 Autor: Alvar Hunt, vang nr 6147 Esmaspäev, 31. oktoober 2016.MV Seaman Guard Ohio kaasus Indias on muutusteta. Viimased, 19. ja 25. oktoobri istungid möödusid sisuliselt mitte milletagi, tüüpilise info saatel. Kohtunik vahetus jälle (vähem kui kahe kuu jooksul), süüdistaja ei ilmunud kohale/ei olnud valmis/polnud vaba aega tööplaanis jne. Järgmine istung lükati edasi 7. novembrile.Muudest uudistest niipalju, et kapten on haiglas kaugelearenenud eesnäärmevähiga. Üks brittidest (kes pole sugugi segane) viidi vägisi ebaselgetel asjaoludel nädala lõpus vaimuhaiglasse. Aga positiivse poole pealt – Suurbritannia peaminister Theresa May peaks külastama Indiat 6.–8. novembrini.Konsul M. Kuuskemaa, kellele saame üle tüki aja jälle helistada, selgitas, et süüdistaja pole saanud osariigi valitsuselt suuniseid. Seda olla saatkonnale kinnitanud peale advokaadi ka India välisministeerium. Tamil Nadu osariigi peaminister Jayaraman Jayalalithaa on alates 22. septembrist raske tervisliku seisundi tõttu haiglas (kõik osariigi olulised otsused tegi proua ainuisikuliselt).Oleme kuulnud, et mitteametliku info järgi oleme poliitiline vahetuskaup Tamil Nadu osariigi ja India keskvalitsuse vahel. See selgitaks ka, miks Suurbritannia asevälisminister (nüüd juba endine) Hugo Swire ei saanud suve algul kohtumist Jayaraman Jayalalithaaga.Kahjuks pole meid puudutava tehinguni jõutud, kohtus ei toimu enne midagi.Eesti välisministeeriumilt palume, et jätkataks meile laenu andmist vanglas lisatoidu ja tarvete ostmiseks.Halvema õnne korral ei pruugi sel aastal midagi muutuda.Parimate soovidega,, vang nr 614725. oktoobril 2016
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Pühapäeval ideaalsetes ilmastikuoludes toimunud Paide-Türi rahvajooksu 13,6 km pikkuse põhidistantsi võitis Rio olümpiamängudel maratonijooksus Eestit esindanud Tiidrek Nurme, kirjutab jooksja.ee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nurme näitas Mukungale kandu

maintext:
Sport
Nurme näitas Mukungale kandu
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 04. oktoober 2016. Paide-Türi jooksu poodium. Vasakult Ibrahim Mukunga Wachira, Tiidrek Nurme ja Roman Fosti. Foto: Ahto Jakson Pühapäeval ideaalsetes ilmastikuoludes toimunud Paide-Türi rahvajooksu 13,6 km pikkuse põhidistantsi võitis Rio olümpiamängudel maratonijooksus Eestit esindanud Tiidrek Nurme, kirjutab jooksja.ee.
Nurme jõudis Türi staadionile finišisse ajaga 41.28, mis on pool minutit aeglasem kui Pavel Loskutovile kuuluv rajarekord. Keenialane Ibrahim Mukunga Wachira kaotas talle kuue sekundiga ja kolmas mees Roman Fosti 27 sekundiga. Kokku sai põhidistantsil aja kirja 995 jooksjat.
Mukunga hingeldamine määras taktika
“Mukunga dikteeris algusest peale tempot, üritasin talle vastata,” rääkis Nurme jooksja.ee vahendusel. Pärast kolmandat kilomeetrit sai Nurmele selgeks, et Mukunga suurt tempomuutust enam teha ei saa.
“Sain seda aru Mukunga hingeldamisest. Nii otsustasingi olukorda kontrollida kuni lõpuni välja. Poolel distantsi oli minu jaoks selge, et tänane jooks saab olema pigem tugev treening kui tugev võistlus,” lausus Nurme, kelle arvates mõjutas Mukunga etteastet eelmisel laupäeval Rootsi 30 km pikkune maastikujooks, kus Mukunga sai 9. koha.
“Minu jaoks on iga võistlus nii emotsionaalselt kui füüsiliselt ikkagi kurnav. Taastumine võtab mitu päeva aega. Ega see ei ole nii muuseas, eriti, kui ma Mukungaga võistlema pean. Mütsiga lööma minna ei saa,” rääkis Nurme.
Eeloleval pühapäeval toimuv Viljandi linnajooks tõmbab Nurme tänavusele hooajale joone alla. Mukunga läheb oktoobris Keeniasse tagasi. Nurme ühineb temaga detsembris. Nii kaua harjutab Nurme Eestis ja tegeleb ka koduste asjadega. Vaja on kooliasjad korda saada, lisaks on Nurme peres kaks väikest last. Nurme jõudis Türi staadionile finišisse ajaga 41.28, mis on pool minutit aeglasem kui Pavel Loskutovile kuuluv rajarekord. Keenialane Ibrahim Mukunga Wachira kaotas talle kuue sekundiga ja kolmas mees Roman Fosti 27 sekundiga. Kokku sai põhidistantsil aja kirja 995 jooksjat.“Mukunga dikteeris algusest peale tempot, üritasin talle vastata,” rääkis Nurme jooksja.ee vahendusel. Pärast kolmandat kilomeetrit sai Nurmele selgeks, et Mukunga suurt tempomuutust enam teha ei saa.“Sain seda aru Mukunga hingeldamisest. Nii otsustasingi olukorda kontrollida kuni lõpuni välja. Poolel distantsi oli minu jaoks selge, et tänane jooks saab olema pigem tugev treening kui tugev võistlus,” lausus Nurme, kelle arvates mõjutas Mukunga etteastet eelmisel laupäeval Rootsi 30 km pikkune maastikujooks, kus Mukunga sai 9. koha.“Minu jaoks on iga võistlus nii emotsionaalselt kui füüsiliselt ikkagi kurnav. Taastumine võtab mitu päeva aega. Ega see ei ole nii muuseas, eriti, kui ma Mukungaga võistlema pean. Mütsiga lööma minna ei saa,” rääkis Nurme.Eeloleval pühapäeval toimuv Viljandi linnajooks tõmbab Nurme tänavusele hooajale joone alla. Mukunga läheb oktoobris Keeniasse tagasi. Nurme ühineb temaga detsembris. Nii kaua harjutab Nurme Eestis ja tegeleb ka koduste asjadega. Vaja on kooliasjad korda saada, lisaks on Nurme peres kaks väikest last.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kohila VK/E-Service võrkpallinaiskond alistas Meistrite liiga esimese eelringi duellis Montenegro klubi Bari Luka, kirjutab volley.ee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kohila ja Eliisa Peit Meistrite liigas edukad


description: Silveston 49. Saaremaa ralli võitsid 2015. aasta Eesti meistrid Siim Plangi ja Marek Sarapuu (Mitsubishi Lancer Evo X). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MEIE MAA TV: Vaata ralliässade hulljulgeid ja uljaid stiilinäiteid Saaremaa teedelt!


description: Kuressaare linn on juba mitmeid aastaid toetanud laste ja noortega tegelevaid kolmanda sektori organisatsioone. Nii näiteks on alates 2004. aastast jagatud toetust linna eraõiguslikele spordiklubidele ja eraspordikoolidele ning alates 2005. aastast toetatud erahuvikoole. Spordiklubide toetamise korra kohaselt toimub taotlemine kord aastas ja toetust antakse 12 kuu peale, samas kui erahuvikoolid esitavad taotluse kaks korda aastas ja saavad toetust 9 kuuks. Erisusi on veelgi nii juhendajate kvalifikatsiooninõuetes kui treeningmahtudes ning pearaha arvutamise põhimõtetes. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
Spordikoolide ja erahuvi-koolide toetamisest
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kuressaare linn on juba mitmeid aastaid toetanud laste ja noortega tegelevaid kolmanda sektori organisatsioone. Nii näiteks on alates 2004. aastast jagatud toetust linna eraõiguslikele spordiklubidele ja eraspordikoolidele ning alates 2005. aastast toetatud erahuvikoole. Spordiklubide toetamise korra kohaselt toimub taotlemine kord aastas ja toetust antakse 12 kuu peale, samas kui erahuvikoolid esitavad taotluse kaks korda aastas ja saavad toetust 9 kuuks. Erisusi on veelgi nii juhendajate kvalifikatsiooninõuetes kui treeningmahtudes ning pearaha arvutamise põhimõtetes.
Tänaseks päevaks on praktika toonud välja ka erinevaid tühimikke määruse rakendamisel, mistõttu vaatab linnavalitsus üle mõlema määruse sisu ja tingimused. Kuna mõlema määruse eesmärk on sarnane, siis on võetud suund ühtlustada laste ja noorte vaba aega sisustavate organisatsioonide toetuse andmise korda ning koostada selleks ühtne regulatsioon.
Oleme küsinud ettepanekuid ka seotud osapooltelt – spordiklubidelt ja erahuvikoolidelt, kes sel õppeaastal toetust saavad –, kuid ootame ka kõikide teiste teemaga seotud inimeste ettepanekuid. Ettepanekud palume saata Kuressaare linnavalitsuse haridusosakonda aadressil helen.vainula@kuressaare.ee. Autor: KS Neljapäev, 20. oktoober 2016.Tänaseks päevaks on praktika toonud välja ka erinevaid tühimikke määruse rakendamisel, mistõttu vaatab linnavalitsus üle mõlema määruse sisu ja tingimused. Kuna mõlema määruse eesmärk on sarnane, siis on võetud suund ühtlustada laste ja noorte vaba aega sisustavate organisatsioonide toetuse andmise korda ning koostada selleks ühtne regulatsioon.Oleme küsinud ettepanekuid ka seotud osapooltelt – spordiklubidelt ja erahuvikoolidelt, kes sel õppeaastal toetust saavad –, kuid ootame ka kõikide teiste teemaga seotud inimeste ettepanekuid. Ettepanekud palume saata Kuressaare linnavalitsuse haridusosakonda aadressil helen.vainula@kuressaare.ee.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile lõppenud Saaremaa kolme päeva jooks, millest võttis osa üle 900 inimese, pani sümboolselt punkti ka maakonna turismihooajale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kolme Päeva Jooksust võttis osa üle üheksasaja inimese
Esmaspäev, 17. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper Esmaspäev, 17. oktoober 2016. Mihkel Nõmmela tõi Saaremaale jooksma ka teised Alpiekspressi klubi liikmed. Nadežda Värk ja Riinu Värk jooksid sel aastal esmakordselt, ent ilmselt ei jää see viimaseks. FOTO: Gunnar Usin Eile lõppenud Saaremaa kolme päeva jooks, millest võttis osa üle 900 inimese, pani sümboolselt punkti ka maakonna turismihooajale.
Möödunud aastaga võrreldes oli juba eelregistreerunuid ligi sadakond enam. Seega on püstitatud järjekordne rekord. Pika ajalooga spordisündmus toimus juba 43. korda ja selle peakorralda, MTÜ Saaremaa Kolme Päeva Jooks juhatuse liikme Helen Jürjo sõnul võib üritust pidada kordaläinuks.
“Jah, tõepoolest, taas sündis rekord,” kinnitas Jürjo. “Eks me pisut pelgasime, et kehvem praamiühendus võib eelregistreerunuid loobuma sundida, aga seda ei juhtunud. Mõni jäi küll tulemata, aga see arv oli tavapärane.”
Seega ei heidutanud tõsiseid spordisõpru ei jahe ilm ega kesine praamiühendus ning kolme päeva jooksul läbis võistlustel erinevaid distantse kokku 810 inimest nii üle Eesti kui ka paarkümmend inimest mitmest välisriigist. Põhidistantsi läbis 664 jooksjat, noortejooksust osavõtjaid oli 146, lisaks sadakond rahvajooksust osavõtjat.
Koormus oli suur
“Käesoleval aastal olid meil väikesed rajamuudatused ja vahetu tagasiside oli väga positiivne,” rõõmustas korraldaja. “Ja kuigi kulude kokkuhoiu mõttes on meile soovitatud ka Sõrve rada linnale lähemale tuua, jääb see siiski Sõrve ka tulevikus. Sai ju kolme päeva jooks alguse just sealt.”
Saaremaa kolme päeva jooksu ellukutsuja ja vaimne isa Tõnu Vaher oli ootamatu terviserikke tõttu esmakordselt sunnitud üritusest eemale jääma, mistõttu lasus kogu koormus tütar Helen Jürjo õlul.
“Eks see oli meile kõigile ootamatu, mitte üksnes mulle. Tahangi tänada kõiki vabatahtlikke, kelle vahel ülesanded kiiresti ära jagasime ja kes uue olukorraga kiiresti kohanesid ning hästi hakkama said,” kiitis Jürjo oma meeskonnaliikmeid.
Aastaid on vabatahtlikena kolme päeva jooksu radade joogipunktide ja sportlaste toitlustamise eest hoolt kandnud Anneli ja Tiit Tilk.
“Sel aastal oli teenindada kaks joogipunkti ja ega me kogu au nüüd endale küll võtta ei taha. Ühe joogipunkti tööd juhtis Annika Vaher, kes vigastuse pärast ise osaleda ei saanud, ning teist teenindasid tublid Aste põhikooli õpetajad ja nende tutvuskond,” ütles Tilk.
“Kuna osalejate arv on juba nii suur, siis lahendasime toitlustamise esimest korda koostöös kaitseliiduga, kelle poolt olid supikatlad ja -jagamine. See oli meie jaoks tohutu suur kergendus.”
Laitmatu süsteem
Tilga sõnul kasvab osalejate arvu suurenemisega ka korraldajate vastutus ja üksnes tänu tublidele abilistele said nad koos abikaasa Anneliga sel aastal ka jooksust ise osa võtta.
“Meie ülesandeks oli hoolitseda, et kõik oleks olemas ja materjal kohale toimetada. Eks kogemused muidugi aitavad,” ütles Tilk.
“Hoolimata sellest, et peakorraldaja esmakordselt ise eemal viibis, sujus kõik siiski tõrgeteta. Eks see näitabki seda, et Tõnu Vaher on loonud hästitoimiva süsteemi ja meeskonnad töötavad ilma otsese juhendamiseta.”
Teist aastat Saaremaa kolme päeva jooksul osalenud tallinlane Mihkel Nõmmmela. “Eelmisel aastal avastasin, kui tore see on,” ütles ta.
“Mulle väga meeldib selle ürituse formaat. Alati on seltskonnas inimesi, kes pole kunagi pikki distantsi jooksunud, aga siin on kolme päeva jooksul võimalik läbida maraton, ilus ju! Sel aastal tulimegi juba suurema kambaga ja kõigile meeldis. Ilus ilm ja hästi korraldatud üritus, kindlasti osaleme ka tuleval aastal.”
Seda, et Saaremaa kolme päeva jooks järgmisel aastal toimub, kinnitas ka korraldaja Jürjo, kelle sõnul hakkavad ettevalmistused uueks aastaks juba õige varsti, nähtavasti juba selle aasta lõpus: “Niipea, kui olen traditsioonilise ülevaateajakirja, mille kõik osalejad oma postkasti saavad postitanud, alustame järgmise aasta ürituse ettevalmistamisega.” Möödunud aastaga võrreldes oli juba eelregistreerunuid ligi sadakond enam. Seega on püstitatud järjekordne rekord. Pika ajalooga spordisündmus toimus juba 43. korda ja selle peakorralda, MTÜ Saaremaa Kolme Päeva Jooks juhatuse liikme Helen Jürjo sõnul võib üritust pidada kordaläinuks.“Jah, tõepoolest, taas sündis rekord,” kinnitas Jürjo. “Eks me pisut pelgasime, et kehvem praamiühendus võib eelregistreerunuid loobuma sundida, aga seda ei juhtunud. Mõni jäi küll tulemata, aga see arv oli tavapärane.”Seega ei heidutanud tõsiseid spordisõpru ei jahe ilm ega kesine praamiühendus ning kolme päeva jooksul läbis võistlustel erinevaid distantse kokku 810 inimest nii üle Eesti kui ka paarkümmend inimest mitmest välisriigist. Põhidistantsi läbis 664 jooksjat, noortejooksust osavõtjaid oli 146, lisaks sadakond rahvajooksust osavõtjat.“Käesoleval aastal olid meil väikesed rajamuudatused ja vahetu tagasiside oli väga positiivne,” rõõmustas korraldaja. “Ja kuigi kulude kokkuhoiu mõttes on meile soovitatud ka Sõrve rada linnale lähemale tuua, jääb see siiski Sõrve ka tulevikus. Sai ju kolme päeva jooks alguse just sealt.”Saaremaa kolme päeva jooksu ellukutsuja ja vaimne isa Tõnu Vaher oli ootamatu terviserikke tõttu esmakordselt sunnitud üritusest eemale jääma, mistõttu lasus kogu koormus tütar Helen Jürjo õlul.“Eks see oli meile kõigile ootamatu, mitte üksnes mulle. Tahangi tänada kõiki vabatahtlikke, kelle vahel ülesanded kiiresti ära jagasime ja kes uue olukorraga kiiresti kohanesid ning hästi hakkama said,” kiitis Jürjo oma meeskonnaliikmeid.Aastaid on vabatahtlikena kolme päeva jooksu radade joogipunktide ja sportlaste toitlustamise eest hoolt kandnud Anneli ja Tiit Tilk.“Sel aastal oli teenindada kaks joogipunkti ja ega me kogu au nüüd endale küll võtta ei taha. Ühe joogipunkti tööd juhtis Annika Vaher, kes vigastuse pärast ise osaleda ei saanud, ning teist teenindasid tublid Aste põhikooli õpetajad ja nende tutvuskond,” ütles Tilk.“Kuna osalejate arv on juba nii suur, siis lahendasime toitlustamise esimest korda koostöös kaitseliiduga, kelle poolt olid supikatlad ja -jagamine. See oli meie jaoks tohutu suur kergendus.”Tilga sõnul kasvab osalejate arvu suurenemisega ka korraldajate vastutus ja üksnes tänu tublidele abilistele said nad koos abikaasa Anneliga sel aastal ka jooksust ise osa võtta.“Meie ülesandeks oli hoolitseda, et kõik oleks olemas ja materjal kohale toimetada. Eks kogemused muidugi aitavad,” ütles Tilk.“Hoolimata sellest, et peakorraldaja esmakordselt ise eemal viibis, sujus kõik siiski tõrgeteta. Eks see näitabki seda, et Tõnu Vaher on loonud hästitoimiva süsteemi ja meeskonnad töötavad ilma otsese juhendamiseta.”Teist aastat Saaremaa kolme päeva jooksul osalenud tallinlane Mihkel Nõmmmela. “Eelmisel aastal avastasin, kui tore see on,” ütles ta.“Mulle väga meeldib selle ürituse formaat. Alati on seltskonnas inimesi, kes pole kunagi pikki distantsi jooksunud, aga siin on kolme päeva jooksul võimalik läbida maraton, ilus ju! Sel aastal tulimegi juba suurema kambaga ja kõigile meeldis. Ilus ilm ja hästi korraldatud üritus, kindlasti osaleme ka tuleval aastal.”Seda, et Saaremaa kolme päeva jooks järgmisel aastal toimub, kinnitas ka korraldaja Jürjo, kelle sõnul hakkavad ettevalmistused uueks aastaks juba õige varsti, nähtavasti juba selle aasta lõpus: “Niipea, kui olen traditsioonilise ülevaateajakirja, mille kõik osalejad oma postkasti saavad postitanud, alustame järgmise aasta ürituse ettevalmistamisega.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit korraldab juba 14. korda aasta puitehitise konkursi. “Aasta Puitehitis 2016” konkursile üles antud 34 hulgas on ka neli Saare maakonna ehitist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Aasta puitehitise tiitli eest võitleb kolm saare hoonet
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 25. oktoober 2016. 1. Metsamajakesed Soelas. 2. MTÜ Triigi Filharmoonia kontserdihoone, FOTO: Kaido Haagen. 3. Viirelaiu majakavahikompleks. 4. Saunsuvila Orissaares. FOTOD: 3x erakogu Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit korraldab juba 14. korda aasta puitehitise konkursi. “Aasta Puitehitis 2016” konkursile üles antud 34 hulgas on ka neli Saare maakonna ehitist.
Eesmärk on võistlusega tõsta esile uusi ehitisi, mille puhul on puitu kasutatud konstruktsioonis, välis- või siseviimistluses parimal võimalikul viisil arhitektuurses, tehnilises ja ehituslikus mõttes.
Lisaks peaauhinnale “Aasta Puitehitis 2016” antakse välja ka Raitwood’i aasta fassaadiauhind, Arcwood’i aasta liimpuiduauhind ja UPM-Kymmene Otepää aasta vineeriauhind. Samuti valitakse koostöös Delfiga rahva lemmikut, kus oma hääle saab anda 6. novembri südaööni.
Maakonnast konkureerivad Põhjapaas OÜ valmistatud metsamajakesed Soelas, samuti on üles antud Viirelaiu majakavahikompleks, mis on projekteeritud Sander Aasa, Margit Arguse, Margit Aule, Hannes Koppeli poolt KAOS Arhitektidest.
Kolmandana on võistlustules MTÜ Triigi Filharmoonia kontserdihoone, mis on valminud Riin Kersalu ja Mihkel Meriste poolt Kersalu Projektbüroost. Lisaks on konkurentsis Orissaares eelmisel aastal valminud saunsuvila, mille projekteeris AB Studio Paralleel arhitekt Jaak Huimerind.
Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu tegevjuhi Henrik Välja sõnul kogub puit materjalina üha enam populaarsust tänu oma keskkonnasõbralikkusele, esteetikale ja kergele töödeldavusele.
“Puit on võimalusterohke materjal, mida on aasta-aastalt üha enam kasutusel nii suuremate kui ka väiksemate ehitiste juures. Arvestades puidu omadustega ja järgides õigeid ehitusvõtteid, saab puitu kasutades ehitada stiilse ning vastupidava ehitise,” selgitas Välja.
Ta lisas, et metsarikka ja tugeva ehitussektoriga riigina peaksime enam tähelepanu pöörama puidu innovaatilistele kasutusviisidele, sealhulgas nii korruselamute kui ka büroohoonete kandekonstruktsioonides.
9.–10. novembril toimub Kultuurikatla Black Box saalis kümnes puitarhitektuuri ja -inseneeria konverents “Puit – homse elukeskkonna võti”, mille esimesel õhtul kuulutatakse välja ka parimad puitehitised.
Konverentsil tutvustavad oma kogemusi valdkonna silmapaistvamad arhitektid ja insenerid nii Euroopast kui ka kaugemalt. Eesmärk on võistlusega tõsta esile uusi ehitisi, mille puhul on puitu kasutatud konstruktsioonis, välis- või siseviimistluses parimal võimalikul viisil arhitektuurses, tehnilises ja ehituslikus mõttes.Lisaks peaauhinnale “Aasta Puitehitis 2016” antakse välja ka Raitwood’i aasta fassaadiauhind, Arcwood’i aasta liimpuiduauhind ja UPM-Kymmene Otepää aasta vineeriauhind. Samuti valitakse koostöös Delfiga rahva lemmikut, kus oma hääle saab anda 6. novembri südaööni.Maakonnast konkureerivad Põhjapaas OÜ valmistatud metsamajakesed Soelas, samuti on üles antud Viirelaiu majakavahikompleks, mis on projekteeritud Sander Aasa, Margit Arguse, Margit Aule, Hannes Koppeli poolt KAOS Arhitektidest.Kolmandana on võistlustules MTÜ Triigi Filharmoonia kontserdihoone, mis on valminud Riin Kersalu ja Mihkel Meriste poolt Kersalu Projektbüroost. Lisaks on konkurentsis Orissaares eelmisel aastal valminud saunsuvila, mille projekteeris AB Studio Paralleel arhitekt Jaak Huimerind.Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu tegevjuhi Henrik Välja sõnul kogub puit materjalina üha enam populaarsust tänu oma keskkonnasõbralikkusele, esteetikale ja kergele töödeldavusele.“Puit on võimalusterohke materjal, mida on aasta-aastalt üha enam kasutusel nii suuremate kui ka väiksemate ehitiste juures. Arvestades puidu omadustega ja järgides õigeid ehitusvõtteid, saab puitu kasutades ehitada stiilse ning vastupidava ehitise,” selgitas Välja.Ta lisas, et metsarikka ja tugeva ehitussektoriga riigina peaksime enam tähelepanu pöörama puidu innovaatilistele kasutusviisidele, sealhulgas nii korruselamute kui ka büroohoonete kandekonstruktsioonides.9.–10. novembril toimub Kultuurikatla Black Box saalis kümnes puitarhitektuuri ja -inseneeria konverents “Puit – homse elukeskkonna võti”, mille esimesel õhtul kuulutatakse välja ka parimad puitehitised.Konverentsil tutvustavad oma kogemusi valdkonna silmapaistvamad arhitektid ja insenerid nii Euroopast kui ka kaugemalt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilsel linnavalitsuse istungil kinnitati Torni tn 9 parkla ehitushanke tulemused. Kõik kolm pakkujat kvalifitseeriti ja esitatud pakkumused tunnistati hankedokumentidele vastavaks. Edukaks tunnistati OÜ Klotoid pakkumus hinnaga 103 558,39 eurot (koos käibemaksuga). Pakkumuste hindamise kriteeriumiks oli madalaim hind. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Torni tn parkla ehitab Klotoid

maintext:
Uudised
Torni tn parkla ehitab Klotoid
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 06. oktoober 2016. FOTO: Valmar VOolaid Eilsel linnavalitsuse istungil kinnitati Torni tn 9 parkla ehitushanke tulemused. Kõik kolm pakkujat kvalifitseeriti ja esitatud pakkumused tunnistati hankedokumentidele vastavaks. Edukaks tunnistati OÜ Klotoid pakkumus hinnaga 103 558,39 eurot (koos käibemaksuga). Pakkumuste hindamise kriteeriumiks oli madalaim hind.
Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu sõnul on kinnistule kavas rajada 33-kohaline sõiduautode parkla. Parkla külgneb Torni, Rohu ja Vallimaa tänavaga, kaks juurdepääsu parklasse on kavandatud Vallimaa tänavalt.
Lisaks parklale ehitatakse välja parkla ümbruse kõnniteed ja haljasalad, Rohu tänava äärne bussitasku ning ülekäigurajad üle Vallimaa tänava koos kõnniteelõikudega Vallimaa tänavalt Kuressaare ametikooli hoovi ja Rohu tänavale.
Parkla territooriumile on kavandatud prügikonteineritega aedik. Tehnovõrkudest ehitatakse välja Rohu tn parkla sademeveesüsteem ja rekonstrueeritakse 50 m soojustorustikku koos soojustorustiku drenaažitrassiga, lisas Maripuu. Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu sõnul on kinnistule kavas rajada 33-kohaline sõiduautode parkla. Parkla külgneb Torni, Rohu ja Vallimaa tänavaga, kaks juurdepääsu parklasse on kavandatud Vallimaa tänavalt.Lisaks parklale ehitatakse välja parkla ümbruse kõnniteed ja haljasalad, Rohu tänava äärne bussitasku ning ülekäigurajad üle Vallimaa tänava koos kõnniteelõikudega Vallimaa tänavalt Kuressaare ametikooli hoovi ja Rohu tänavale.Parkla territooriumile on kavandatud prügikonteineritega aedik. Tehnovõrkudest ehitatakse välja Rohu tn parkla sademeveesüsteem ja rekonstrueeritakse 50 m soojustorustikku koos soojustorustiku drenaažitrassiga, lisas Maripuu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sihtasutusel Õigusteenuste Büroo (ÕTB) on koostöös kohtutega kujunenud heaks traditsiooniks tähistada oktoobri alguses toimuvat õigusmõistmise nädalat tasuta õigusabi andmise aktsioonidega vähekindlustatud inimestele. Tänavu koguni kümnes Eesti erinevas paigas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Küsi tasuta õigusabi!

maintext:
Arvamus
Küsi tasuta õigusabi!
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Sihtasutusel Õigusteenuste Büroo (ÕTB) on koostöös kohtutega kujunenud heaks traditsiooniks tähistada oktoobri alguses toimuvat õigusmõistmise nädalat tasuta õigusabi andmise aktsioonidega vähekindlustatud inimestele. Tänavu koguni kümnes Eesti erinevas paigas.
Et mullu oli saarlaste huvi tasuta õigusabi vastu suur, siis lubasime sel korral suuremate jõududega kohale tulla. Tasuta õigusabi jagame Kuressaare kohtumajas aadressil Lossi tn 2 neljapäeval, 6. oktoobril kella 11–15. Vältimaks pikka ooteaega ja soovides pakkuda inimestele konsultatsiooni neile sobival ajal, pakume sel aastal võimalust juristi konsultatsioonile aeg kinni panna. Oma konsultatsiooni saab iga õigusnõu soovija broneerida SA ÕTB telefonil 601 5122 või 5385 0005.
Tasuta õigusabi ei ole eesmärk omaette ja õigustatult tekib küsimus, kellele ja milleks see on mõeldud. Värav tasuta õigusabisse on avatud eelkõige majanduslikult keerukamas olukorras inimestele, ühiskonna riskirühmadele, vähekindlustatud inimestele.
Oma igapäevases õigusabitöös hindab ÕTB klientide vajadust tasuta õigusabi järele kahe kriteeriumi alusel – abivajaja majanduslik toimetulek ja õigusabivaldkond, milles abi vajatakse.
Abi saanud juba üle 18 000 inimese
Teenuse soovija majanduslikku tausta ja õigusprobleemi sisu on ÕTB sunnitud eelregistreerimise käigus küsima, et riigi poolt toetatud teenust saaksid kasutada just need, kel seda enim vaja on ehk kõige haavatavam osa meie ühiskonnast – paljulapselised pered, puudega inimesed, madalapalgalised, üksikvanemad, tudengid, töötud, pensionärid jne.
Et igal aastal tasuta õigusabile eraldatavad toetussummad on väikesed, peame ka õigusabi jagamisel kehtestama piirangud, millistes valdkondades tasuta õigusnõu andmine on kõige olulisema tähtsusega. ÕTB peab oma töös tähtsamaiks just lastega seotud õigusmurede ja peresuhetest tõusetunud õigustülide lahendamist, mitte ärivaldkonna probleemide harutamist.
Ka võib ÕTB poole pöörduda võla- ja laenusuhete, täitemenetluste, eluasememurede, töösuhete, sotsiaalhoolduse, pärimisõiguse jm sarnastes õigusvaldkondades. Meie juristid oskavad nõu anda nii eesti, vene kui inglise keeles.
ÕTB tööpõhimõtteks on oma sihtgrupile sisuliselt ja probleeme lahendavas mahus toeks olla, mis tähendab juhtumist lähtuvat koostööd (ka õigusdokumentide koostamist, juhendamist).
ÕTB on esmatasandi õigusabile keskendunud vabaühendusena tegutsenud juba 15 aastat. Selle aja jooksul on ÕTB-st abi saanud üle 18 000 inimese. Viimastel aastatel on õigusmuredest esikohal peresuhted (elatised, suhtluskorra ja hooldusõiguste vaidlused). Suur osakaal on muidugi ka võlasuhetel ja seda sageli täitemenetluse faasis.
Head saarlased, kasutage seda võimalust, mis avaneb juba ülehomme! Autor: Hille Raud, ÕTB juhataja Teisipäev, 04. oktoober 2016.Et mullu oli saarlaste huvi tasuta õigusabi vastu suur, siis lubasime sel korral suuremate jõududega kohale tulla. Tasuta õigusabi jagame Kuressaare kohtumajas aadressil Lossi tn 2 neljapäeval, 6. oktoobril kella 11–15. Vältimaks pikka ooteaega ja soovides pakkuda inimestele konsultatsiooni neile sobival ajal, pakume sel aastal võimalust juristi konsultatsioonile aeg kinni panna. Oma konsultatsiooni saab iga õigusnõu soovija broneerida SA ÕTB telefonil 601 5122 või 5385 0005.Tasuta õigusabi ei ole eesmärk omaette ja õigustatult tekib küsimus, kellele ja milleks see on mõeldud. Värav tasuta õigusabisse on avatud eelkõige majanduslikult keerukamas olukorras inimestele, ühiskonna riskirühmadele, vähekindlustatud inimestele.Oma igapäevases õigusabitöös hindab ÕTB klientide vajadust tasuta õigusabi järele kahe kriteeriumi alusel – abivajaja majanduslik toimetulek ja õigusabivaldkond, milles abi vajatakse.Teenuse soovija majanduslikku tausta ja õigusprobleemi sisu on ÕTB sunnitud eelregistreerimise käigus küsima, et riigi poolt toetatud teenust saaksid kasutada just need, kel seda enim vaja on ehk kõige haavatavam osa meie ühiskonnast – paljulapselised pered, puudega inimesed, madalapalgalised, üksikvanemad, tudengid, töötud, pensionärid jne.Et igal aastal tasuta õigusabile eraldatavad toetussummad on väikesed, peame ka õigusabi jagamisel kehtestama piirangud, millistes valdkondades tasuta õigusnõu andmine on kõige olulisema tähtsusega. ÕTB peab oma töös tähtsamaiks just lastega seotud õigusmurede ja peresuhetest tõusetunud õigustülide lahendamist, mitte ärivaldkonna probleemide harutamist.Ka võib ÕTB poole pöörduda võla- ja laenusuhete, täitemenetluste, eluasememurede, töösuhete, sotsiaalhoolduse, pärimisõiguse jm sarnastes õigusvaldkondades. Meie juristid oskavad nõu anda nii eesti, vene kui inglise keeles.ÕTB tööpõhimõtteks on oma sihtgrupile sisuliselt ja probleeme lahendavas mahus toeks olla, mis tähendab juhtumist lähtuvat koostööd (ka õigusdokumentide koostamist, juhendamist).ÕTB on esmatasandi õigusabile keskendunud vabaühendusena tegutsenud juba 15 aastat. Selle aja jooksul on ÕTB-st abi saanud üle 18 000 inimese. Viimastel aastatel on õigusmuredest esikohal peresuhted (elatised, suhtluskorra ja hooldusõiguste vaidlused). Suur osakaal on muidugi ka võlasuhetel ja seda sageli täitemenetluse faasis.Head saarlased, kasutage seda võimalust, mis avaneb juba ülehomme!
Veel artikleid samast teemast »


description: Eelmise reede õhtul oli Kuressaare Laurentiuse kirikus võimalik kuulata ilusat muusikat flöödile ja klaverile, kus flöödil musitseeris saarlanna Liis Lulla-Knape ja klaveril Rakvere noormees Kristjan Veermäe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
MEIE MAA TV: Kaks andekat noort kinkisid muusikaelamuse
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 19. oktoober 2016. Liis: Et professionaalne toon kätte saada, selleks kulub kümme aastat. FOTO ja VIDEO: Vilma Rauniste Eelmise reede õhtul oli Kuressaare Laurentiuse kirikus võimalik kuulata ilusat muusikat flöödile ja klaverile, kus flöödil musitseeris saarlanna Liis Lulla-Knape ja klaveril Rakvere noormees Kristjan Veermäe.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Credit24 Meistriliiga teine mänguvoor viis pühapäeval vastamisi kevadel Eesti meistrivõistluste finaalseerias maksimaalse, seitsmemängulise duelli pidanud Tallinna Selver ja Pärnu võrkpalliklubi, vahendab volley.ee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Selver alistas Pärnu


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Suuhügienist aitab hoida hambad terved ja ilusad
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Juba mõned kuud pakub Kuressaare hambapolikliinik muu hulgas ka suuhügienisti teenust, mida osutab Piret Mägi (pildil). Suuhügienist tegeleb põhiliselt profülaktiliste toimingutega, nagu hambakatu ja hambakivi eemaldamine, hammaste pärlipesu, igemehaiguste ennetamine ja ravi ning toitumise ja hügieenivõtete õpetamine, samuti hammaste valgendamise ja hambakaunistuste paigaldamisega. “Olen väga rahul, et meie majas töötab spetsialist, kes on väljaõppinud hambahügieenialaseks nõustamiseks ning teeb vastavaid protseduure,“ avaldas Kuressaare Hambapolikliinik SA juhataja Reena Reinväli heameelt.
Inglismaa kogemus
Erialased teadmised omandas Piret Mägi Inglismaal, kus ta õppis 2,5 aastat South London Academys suutervishoiu erialal. Õpingute kõrvalt praktiseeris ta Londoni kesklinnas parlamendihoone vahetus läheduses asuvas kliinikus. “Inglismaal on igas kliinikus suuhügienistid ja inimesed käivad regulaarselt, 2–3 korda aastas, hambaid puhastamas. Uus aeg lepitakse kokku juba viimasel suuhügienisti vastuvõtul,“ selgitas Mägi. “Londonis sain ka väga hea praktika, kuidas töötada inimestega, kellel on hirm hambaravi ees.“
Teenus igale eale
Suuhügienisti teenus on mõeldud kõigile, olenemata vanusest, ja nagu hambaarsti külastuseks, tuleb ka suuhügienisti vastuvõtule minekuks eelnevalt aeg kinni panna. Piret Mägi sõnul on mõeldav seegi, et tema jutule tuleb korraga näiteks mõni lasteaiagrupp, aga samamoodi oleks ta nõus oma teadmisi jagama ka haridusasutuses kohapeal.
“Väga oluline roll on lapsevanematel, et lastele hakataks juba varakult õpetama, kuidas hambad puhtad hoida, ja neid hambapesus aidata. Kahju on vaadata väikesi, 3–6-aastasi lapsi, kellel on hambad paksu katu all ja halvimal juhul juba lagunenud. Lapsed veel ei tea, kuidas hambad puhtana hoida ja kahjuks vanematel pole ka piisavalt teadmisi, oskusi või tahet.“
Ennetab probleeme
Piret Mägi hinnangul on inimeste suuhügieen kogu Eestis sarnane. “Õigetest suuhügieenivõtetest on kahjuks vähe teadmisi ja paljud ei kasuta hambaniiti ega hambavaheharjakest, mis on kaariese ärahoidmisel väga oluliseks osaks.“ Olukordi, kus suuhügienisti varase külastusega oleks saanud ennetada suuri hambaprobleeme, tuleb tema sõnul ette väga sageli. “Aga on ka neid inimesi, kes käivad regulaarselt kaks korda aastas suuhügienisti vastuvõtul ja omavad suuhügieenist õigeid teadmisi,“ tõdes Mägi. “Teeme ka kuuks ajaks kampaania, kus soodapesu, hambakivi eemaldus ja konsultatsioon maksavad kokku 45 eurot (tavahind alates 60 eurost) ja valgendamine ühel hambakaarel 50 eurot (tavahind 60 eurot).“ Kampaania kestab kuni 18. novembrini.
KS Autor: KS Neljapäev, 20. oktoober 2016.Juba mõned kuud pakub Kuressaare hambapolikliinik muu hulgas ka suuhügienisti teenust, mida osutab Piret Mägi (pildil). Suuhügienist tegeleb põhiliselt profülaktiliste toimingutega, nagu hambakatu ja hambakivi eemaldamine, hammaste pärlipesu, igemehaiguste ennetamine ja ravi ning toitumise ja hügieenivõtete õpetamine, samuti hammaste valgendamise ja hambakaunistuste paigaldamisega. “Olen väga rahul, et meie majas töötab spetsialist, kes on väljaõppinud hambahügieenialaseks nõustamiseks ning teeb vastavaid protseduure,“ avaldas Kuressaare Hambapolikliinik SA juhataja Reena Reinväli heameelt.Erialased teadmised omandas Piret Mägi Inglismaal, kus ta õppis 2,5 aastat South London Academys suutervishoiu erialal. Õpingute kõrvalt praktiseeris ta Londoni kesklinnas parlamendihoone vahetus läheduses asuvas kliinikus. “Inglismaal on igas kliinikus suuhügienistid ja inimesed käivad regulaarselt, 2–3 korda aastas, hambaid puhastamas. Uus aeg lepitakse kokku juba viimasel suuhügienisti vastuvõtul,“ selgitas Mägi. “Londonis sain ka väga hea praktika, kuidas töötada inimestega, kellel on hirm hambaravi ees.“Suuhügienisti teenus on mõeldud kõigile, olenemata vanusest, ja nagu hambaarsti külastuseks, tuleb ka suuhügienisti vastuvõtule minekuks eelnevalt aeg kinni panna. Piret Mägi sõnul on mõeldav seegi, et tema jutule tuleb korraga näiteks mõni lasteaiagrupp, aga samamoodi oleks ta nõus oma teadmisi jagama ka haridusasutuses kohapeal.“Väga oluline roll on lapsevanematel, et lastele hakataks juba varakult õpetama, kuidas hambad puhtad hoida, ja neid hambapesus aidata. Kahju on vaadata väikesi, 3–6-aastasi lapsi, kellel on hambad paksu katu all ja halvimal juhul juba lagunenud. Lapsed veel ei tea, kuidas hambad puhtana hoida ja kahjuks vanematel pole ka piisavalt teadmisi, oskusi või tahet.“Piret Mägi hinnangul on inimeste suuhügieen kogu Eestis sarnane. “Õigetest suuhügieenivõtetest on kahjuks vähe teadmisi ja paljud ei kasuta hambaniiti ega hambavaheharjakest, mis on kaariese ärahoidmisel väga oluliseks osaks.“ Olukordi, kus suuhügienisti varase külastusega oleks saanud ennetada suuri hambaprobleeme, tuleb tema sõnul ette väga sageli. “Aga on ka neid inimesi, kes käivad regulaarselt kaks korda aastas suuhügienisti vastuvõtul ja omavad suuhügieenist õigeid teadmisi,“ tõdes Mägi. “Teeme ka kuuks ajaks kampaania, kus soodapesu, hambakivi eemaldus ja konsultatsioon maksavad kokku 45 eurot (tavahind alates 60 eurost) ja valgendamine ühel hambakaarel 50 eurot (tavahind 60 eurot).“ Kampaania kestab kuni 18. novembrini.KS
Veel artikleid samast teemast »


description: Pärast tervisega olnud probleem annab 43 aastat Saaremaa kolme päeva jooksu korraldanud Tõnu Vaher (63) teatepulga üle tütar Helen Jürjole. Loomulikult jääb isa tütart abistama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vaher annab kolme päeva jooksu tütre vedada
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Reede, 21. oktoober 2016. Tõnu Vaher. Pärast tervisega olnud probleem annab 43 aastat Saaremaa kolme päeva jooksu korraldanud Tõnu Vaher (63) teatepulga üle tütar Helen Jürjole. Loomulikult jääb isa tütart abistama.
Nädal tagasi Meie Maale antud intervjuus mainis Vaher, et tütar on kogu aeg spordihuviline olnud, aga korraldustööga liitus siis, kui suureks kasvas. 2009. aasta kevadel tehti koos Heleniga MTÜ Saaremaa Kolme Päeva Jooks ja sellest ajast lööb tütar täielikult kaasa.
“Tütre töökoormus on praegu suurem kui minul. Mandril üks jooksu korraldaja imestas, et kas tõesti nii väikse meeskonnaga ja eemalt saab töö ära teha. Tütar elab ju Tallinna lähedal ja tema töökoormus on metsik, mina ajan siin jalgrattaga ringi,” rääkis Tõnu enne selleaastast võistlust.
Küsimusele, kas tütar tahaks isa töö üle võtta, vastas Vaher: “Vot seda ma pole ta käest küsinudki. Kuidagi automaatselt on kõik läinud ja loomulikult on mul selle üle hea meel. Kord ta ütles, et tahab minu tehtut jätkata ja edasi viia. Ta rõhub väga kvaliteedile.”
Nüüd on siis tööjärg üle antud ja 44. Saaremaa kolme päeva jooks toimub tõenäoliselt 20.–22. oktoobrini 2017. Nädal tagasi Meie Maale antud intervjuus mainis Vaher, et tütar on kogu aeg spordihuviline olnud, aga korraldustööga liitus siis, kui suureks kasvas. 2009. aasta kevadel tehti koos Heleniga MTÜ Saaremaa Kolme Päeva Jooks ja sellest ajast lööb tütar täielikult kaasa.“Tütre töökoormus on praegu suurem kui minul. Mandril üks jooksu korraldaja imestas, et kas tõesti nii väikse meeskonnaga ja eemalt saab töö ära teha. Tütar elab ju Tallinna lähedal ja tema töökoormus on metsik, mina ajan siin jalgrattaga ringi,” rääkis Tõnu enne selleaastast võistlust.Küsimusele, kas tütar tahaks isa töö üle võtta, vastas Vaher: “Vot seda ma pole ta käest küsinudki. Kuidagi automaatselt on kõik läinud ja loomulikult on mul selle üle hea meel. Kord ta ütles, et tahab minu tehtut jätkata ja edasi viia. Ta rõhub väga kvaliteedile.”Nüüd on siis tööjärg üle antud ja 44. Saaremaa kolme päeva jooks toimub tõenäoliselt 20.–22. oktoobrini 2017.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vahetult enne jaanipäeva avati Muhus Liiva keskuses restoran Koost. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Koost jääb lahti nädalavahetustel

maintext:
Uudised
Koost jääb lahti nädalavahetustel
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 05. oktoober 2016. Vahetult enne jaanipäeva avati Muhus Liiva keskuses restoran Koost.
“Siiani oleme ikka veel avatud. Sel nädalal kindlasti. Siis võtame üle ka kohviku nurga Koek & Moes. Nädala sees ilmselt hakkab olema Koek & Moes lahti ja nädalavahetustel teeme resto ka lahti,” rääkis kohvikupidaja Toomas Rohtlaan.
Ta ütles, et sellise plaaniga loodetakse minna aasta lõpuni. Aasta algul on kohvik avatud iga päev. Võimalik, et restorani uksed jäävad mõneks ajaks kinni ja on avatud vaid ettetellimisel.
“Me ei oska nii kaugele ennustada. Vaatame, kuidas kliente käib. Tavaliselt jaanuar ja veebruar on nõrgemad. Sõltub klientidest, mis me siis otsustame. Aga üritusi saab suures majas pidada küll,” lubas Rohtlaan. “Siiani oleme ikka veel avatud. Sel nädalal kindlasti. Siis võtame üle ka kohviku nurga Koek & Moes. Nädala sees ilmselt hakkab olema Koek & Moes lahti ja nädalavahetustel teeme resto ka lahti,” rääkis kohvikupidaja Toomas Rohtlaan.Ta ütles, et sellise plaaniga loodetakse minna aasta lõpuni. Aasta algul on kohvik avatud iga päev. Võimalik, et restorani uksed jäävad mõneks ajaks kinni ja on avatud vaid ettetellimisel.“Me ei oska nii kaugele ennustada. Vaatame, kuidas kliente käib. Tavaliselt jaanuar ja veebruar on nõrgemad. Sõltub klientidest, mis me siis otsustame. Aga üritusi saab suures majas pidada küll,” lubas Rohtlaan.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti meeste võrkpallikoondis astus 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniiri suunas pika sammu, kui kolmanda valikringi esimeses play-off kohtumises alistati Läti nende endi kodus tulemusega 3:2 (17, -16, 19, -22, 12). Suurepärase mängu tegi Keith Pupart, kes oli 12 punktiga koondise teine mees. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lätlased pisteti karukoopas kotti

maintext:
Sport
Lätlased pisteti karukoopas kotti
Esmaspäev, 03. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 03. oktoober 2016. Lätlased alistanud Eesti koondisse kuuluvad neli saarlast: libero Denis Losnikov (vasakult esimene), nurgaründaja Keith Pupart (vasakult teine), temporündaja Timo Tammemaa (paremalt kolmas) ja nurgaründaja Karli Allik (paremalt neljas). Eesti meeste võrkpallikoondis astus 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniiri suunas pika sammu, kui kolmanda valikringi esimeses play-off kohtumises alistati Läti nende endi kodus tulemusega 3:2 (17, -16, 19, -22, 12). Suurepärase mängu tegi Keith Pupart, kes oli 12 punktiga koondise teine mees.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Üleeile tehti algust Eesti korvpalli meistriliigaga. Raplas toimunud avamängus suutis kohalik AVIS Rapla alistada valitseva meistri BC Kalev/Cramo 82:66 (39:35). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Kajupank ja Rapla serveerisid üllatuspommi
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Üleeile tehti algust Eesti korvpalli meistriliigaga. Raplas toimunud avamängus suutis kohalik AVIS Rapla alistada valitseva meistri BC Kalev/Cramo 82:66 (39:35).
Möödunud hooajal põhiturniiri neljandana ning lõpuks kolmanda meeskonnana lõpetanud AVIS Rapla oli pea kogu kohtumise dikteerivaks pooleks. Ühtegi veerandaega ei suutnud külalismeeskond Cramo võita, kirjutab basket.ee.
Eriliselt tähelepanuväärseks teeb Rapla võidu asjaolu, et Kalev/Cramo kaotas viimati põhiturniiri mängu kaks hooaega tagasi, 19. märtsil 2015, lisab Delfi Sport.
“Hea algus. Uskusin sisimas, et võime võita, aga mitte sellise lõpu ja sellise skooriga,” ütles Rapla treener Aivar Kuusmaa Delfi TV-le.
Võitjate poolel sai kõvasti mänguaega (30.26) saarlane Indrek Kajupank, kes jäi selles arvestuses alla vaid Thomas van-der-Marsile (31.20). Kokku tõi Kajupank oma meeskonnale üheksa punkti, neist “kaheseid” tabas üheksast üritusest kaks, “kolmeseid” kahest üks ja vabaviskeid kahest kaks. Autor: MM Teisipäev, 04. oktoober 2016.Möödunud hooajal põhiturniiri neljandana ning lõpuks kolmanda meeskonnana lõpetanud AVIS Rapla oli pea kogu kohtumise dikteerivaks pooleks. Ühtegi veerandaega ei suutnud külalismeeskond Cramo võita, kirjutab basket.ee.Eriliselt tähelepanuväärseks teeb Rapla võidu asjaolu, et Kalev/Cramo kaotas viimati põhiturniiri mängu kaks hooaega tagasi, 19. märtsil 2015, lisab Delfi Sport.“Hea algus. Uskusin sisimas, et võime võita, aga mitte sellise lõpu ja sellise skooriga,” ütles Rapla treener Aivar Kuusmaa Delfi TV-le.Võitjate poolel sai kõvasti mänguaega (30.26) saarlane Indrek Kajupank, kes jäi selles arvestuses alla vaid Thomas van-der-Marsile (31.20). Kokku tõi Kajupank oma meeskonnale üheksa punkti, neist “kaheseid” tabas üheksast üritusest kaks, “kolmeseid” kahest üks ja vabaviskeid kahest kaks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare päevakeskuses tuletas kutseline korstnapühkija Raul Kurm inimestele meelde tuleohutusega seotut ning soovitas neile, kes soovivad ise korstnat pühkida, mida peaks selleks kasutama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tuleohutus ennekõike!

maintext:
Uudised
Tuleohutus ennekõike!
Laupäev, 22. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 22. oktoober 2016. Kutseline korstnapühkija Raul Kurm pani inimestele südamele, et nad arvestaksid ahju pandava puidu kogusega, vältimaks ülekütmist. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare päevakeskuses tuletas kutseline korstnapühkija Raul Kurm inimestele meelde tuleohutusega seotut ning soovitas neile, kes soovivad ise korstnat pühkida, mida peaks selleks kasutama.
Alustuseks tõdes ta kurvastusega, et inimesed, kes ise oma soeseina ja korstna lõõre puhastavad, teevad seda tööd kehvasti. “Umbes kümme protsenti teeb seda korralikult, suuremal osal käib see ikka nii, et käega augu ümbert üle ja kinni tagasi,” sõnas Raul Kurm.
Seejärel tutvustas ta kõigile elementaarseid vahendeid, millega peaks kõigil töö tehtud saama. Kurm mainis esmalt terasest lõõrinuustikut, ilma milleta pole tema sõnul üldse mõtet seda tööd tegema hakata.
“Kadakas ei sobi kohe kindlasti. Kui sellega puhastada, surub see tahma lõõri külge kinni ja arvate, et kõik on puhas, aga tegelikult pole,” rõhutas ta.
Teiseks näitas ta liigendkulpi. “Kindlasti on korstna pühkimisel oluline võtta ka lõõri põhjast tahm ära, et see ei kasvaks nii kõrgele, et lõpuks tõmbe ära ummistab,” lausus Kurm.
Samuti tuletas ta meelde, et nii majas sees kui katuselt välja ulatuvad korstna osad ning kõik luugid ja nende vahed peavad olema terved ja pragudeta, et vingu sisse ei ajaks.
Mitte vähem oluliseks ei pidanud ta ka asjaolu, et kütta tuleks ikka kuivade puudega, et korstna ja lõõride seintele ei koguneks pigi, mis võib ühel hetkel süttida. “Seda saab päästa, ostes pigikuivatuspulbrit, mida doseeritakse koldesse asetatud puudele,” õpetas ta.
Elu saab lihtsamaks
“Kui tuua puud ööpäev enne kütmist tuppa, kuivavad need veel lisaks. Pigi tekitab ka plastiku või piimapakkide põletamine,” selgitas Kurm. Samuti hakkab pigi tekkima, kui köetakse suletud ukse ja poolkinnise siibriga.
Kuna tänapäeval on igas majapidamises kohustuslik suitsuandur, tõi ta välja olulise vidina, mis lihtsustab selle kasutamist. “On olemas pikendusjuhe, mille üks ots käib anduri juurde lakke. Neljameetrise juhtme teise otsa saab paigaldada näiteks ukse juurde seinale. Seda on kergem vajadusel lahti ühendada, kui näiteks olete kala praadides põhja kõrvetanud.”
Lisaks soovitas ta kasutada vinguandurit, mis käib seinale 30 cm kõrgusel põrandast.
Samuti on inimestel kohustus paigaldada oma maja katusele katuseredel. Korstnapühkija tuleb küll koos redeliga, aga sellega pääseb vaid katuse ääreni. Tuleohutusseadus ütleb, et inimene peab tagama korstnapühkijale ohutu juurdepääsu kütteseadmetele, mille hulka käib ka korsten.
“Kui korstnapühkija sajab katuselt ludinaga alla, peate teie tema luude lappimise kinni maksma,” lisas ta. Alustuseks tõdes ta kurvastusega, et inimesed, kes ise oma soeseina ja korstna lõõre puhastavad, teevad seda tööd kehvasti. “Umbes kümme protsenti teeb seda korralikult, suuremal osal käib see ikka nii, et käega augu ümbert üle ja kinni tagasi,” sõnas Raul Kurm.Seejärel tutvustas ta kõigile elementaarseid vahendeid, millega peaks kõigil töö tehtud saama. Kurm mainis esmalt terasest lõõrinuustikut, ilma milleta pole tema sõnul üldse mõtet seda tööd tegema hakata.“Kadakas ei sobi kohe kindlasti. Kui sellega puhastada, surub see tahma lõõri külge kinni ja arvate, et kõik on puhas, aga tegelikult pole,” rõhutas ta.Teiseks näitas ta liigendkulpi. “Kindlasti on korstna pühkimisel oluline võtta ka lõõri põhjast tahm ära, et see ei kasvaks nii kõrgele, et lõpuks tõmbe ära ummistab,” lausus Kurm.Samuti tuletas ta meelde, et nii majas sees kui katuselt välja ulatuvad korstna osad ning kõik luugid ja nende vahed peavad olema terved ja pragudeta, et vingu sisse ei ajaks.Mitte vähem oluliseks ei pidanud ta ka asjaolu, et kütta tuleks ikka kuivade puudega, et korstna ja lõõride seintele ei koguneks pigi, mis võib ühel hetkel süttida. “Seda saab päästa, ostes pigikuivatuspulbrit, mida doseeritakse koldesse asetatud puudele,” õpetas ta.“Kui tuua puud ööpäev enne kütmist tuppa, kuivavad need veel lisaks. Pigi tekitab ka plastiku või piimapakkide põletamine,” selgitas Kurm. Samuti hakkab pigi tekkima, kui köetakse suletud ukse ja poolkinnise siibriga.Kuna tänapäeval on igas majapidamises kohustuslik suitsuandur, tõi ta välja olulise vidina, mis lihtsustab selle kasutamist. “On olemas pikendusjuhe, mille üks ots käib anduri juurde lakke. Neljameetrise juhtme teise otsa saab paigaldada näiteks ukse juurde seinale. Seda on kergem vajadusel lahti ühendada, kui näiteks olete kala praadides põhja kõrvetanud.”Lisaks soovitas ta kasutada vinguandurit, mis käib seinale 30 cm kõrgusel põrandast.Samuti on inimestel kohustus paigaldada oma maja katusele katuseredel. Korstnapühkija tuleb küll koos redeliga, aga sellega pääseb vaid katuse ääreni. Tuleohutusseadus ütleb, et inimene peab tagama korstnapühkijale ohutu juurdepääsu kütteseadmetele, mille hulka käib ka korsten.“Kui korstnapühkija sajab katuselt ludinaga alla, peate teie tema luude lappimise kinni maksma,” lisas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sügiskonverentsil tunnustati digitaalselt aktiivse koolina 78 õppeasutust, mille hulgas oli ka kolm Saaremaa kooli. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kolm saare kooli digitaalselt aktiivsed

maintext:
Uudised
Kolm saare kooli digitaalselt aktiivsed
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 29. oktoober 2016. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sügiskonverentsil tunnustati digitaalselt aktiivse koolina 78 õppeasutust, mille hulgas oli ka kolm Saaremaa kooli.
Nimetus “Digitaalselt aktiivne kool” on tunnustus õppeasutusele, kes on viimase kolme õppeaasta jooksul kasutanud aktiivselt digitaalseid võimalusi. Kõrgeima ehk kuldtaseme pälvis Kuressaare gümnaasium, pronkstaseme Salme ja Valjala põhikool.
Koolide aktiivsuse väljaselgitamiseks kaardistati IKT-ga seotud tegevused, mis jagati viide tegevusgruppi: digipädevuste arendamine ja muutused “pedagoogilises repertuaaris”, õpetajate omavahelises suhtepildis, õpilaste omavahelistes suhetes õppetöö ajal ning õpikorralduses ja õpikeskkonnas.
Tunnustamise aluseks võeti riiklik õppekava, Eesti elukestva õppe strateegia 2020 ja Digipöörde programmi eesmärgid, millega määratletakse õpetajate ja õpilaste digipädevuste arendamise ja tehnoloogiavahendite otstarbeka kasutamise õppetöös.
Digitaalselt aktiivsete koolide väljaselgitamiseks töötas Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (HITSA) välja metoodika, kus igale tegevusgrupile määrati osakaal. Kaardistamisel määrati kindlaks koolide aktiivsus, kas ja kui tihti või kui suures osakaalus on erinevatesse tegevustesse panustatud.
Kuldtaseme kooliks sai pürgida asutus, mis oli aktiivne kõigis viies tegevusgrupis, hõbetasemele neljas tegevusgrupis aktiivne või mõnes vähem aktiivne kool. Pronkstaseme haridusasutuseks valiti vähemalt kolmes tegevusgrupis aktiivsed.
Tunnustuse aluseks olnud tegevuste kaardistamise tulemusena selgus ühtlasi, milliseid tegevusi koolidele pakutakse ja millistes enim osaletakse.
HITSA pidas oluliseks välja selgitada kitsaskohad, mis on muutunud takistuseks õpikäsituse juurutamisel ning milliseid tegevusi tuleb osata edaspidi enam planeerida, et digipööret koolis mõjusamalt saavutada. Nimetus “Digitaalselt aktiivne kool” on tunnustus õppeasutusele, kes on viimase kolme õppeaasta jooksul kasutanud aktiivselt digitaalseid võimalusi. Kõrgeima ehk kuldtaseme pälvis Kuressaare gümnaasium, pronkstaseme Salme ja Valjala põhikool.Koolide aktiivsuse väljaselgitamiseks kaardistati IKT-ga seotud tegevused, mis jagati viide tegevusgruppi: digipädevuste arendamine ja muutused “pedagoogilises repertuaaris”, õpetajate omavahelises suhtepildis, õpilaste omavahelistes suhetes õppetöö ajal ning õpikorralduses ja õpikeskkonnas.Tunnustamise aluseks võeti riiklik õppekava, Eesti elukestva õppe strateegia 2020 ja Digipöörde programmi eesmärgid, millega määratletakse õpetajate ja õpilaste digipädevuste arendamise ja tehnoloogiavahendite otstarbeka kasutamise õppetöös.Digitaalselt aktiivsete koolide väljaselgitamiseks töötas Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (HITSA) välja metoodika, kus igale tegevusgrupile määrati osakaal. Kaardistamisel määrati kindlaks koolide aktiivsus, kas ja kui tihti või kui suures osakaalus on erinevatesse tegevustesse panustatud.Kuldtaseme kooliks sai pürgida asutus, mis oli aktiivne kõigis viies tegevusgrupis, hõbetasemele neljas tegevusgrupis aktiivne või mõnes vähem aktiivne kool. Pronkstaseme haridusasutuseks valiti vähemalt kolmes tegevusgrupis aktiivsed.Tunnustuse aluseks olnud tegevuste kaardistamise tulemusena selgus ühtlasi, milliseid tegevusi koolidele pakutakse ja millistes enim osaletakse.HITSA pidas oluliseks välja selgitada kitsaskohad, mis on muutunud takistuseks õpikäsituse juurutamisel ning milliseid tegevusi tuleb osata edaspidi enam planeerida, et digipööret koolis mõjusamalt saavutada.
Veel artikleid samast teemast »


description: “Kuressaare animapäevad 2016” raames rääkis Eesti üks juhtivamaid 3D animaatoreid Heiki Luts Frost FX-st sellest, mida õigupoolest nende firma teeb ja mil moel sünnivad reklaamid, mis sisaldavad rohkemal või vähemal määral vedelikke. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kellel on kõige paremad tilgad?

maintext:
Kultuur
Kellel on kõige paremad tilgad?
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Teisipäev, 18. oktoober 2016. Stseeni lavastamine võttis veidi aega, natuke rohkem, kui kahe-kolme kokkupanemine Blackmagic Fusionis (taustal). Pildile jäid (vasakult) Merit Karise koos tütrega, Madis Vaher, Lauri Saluveer ja Heiki Luts. Foto: Ene Kallas “Kuressaare animapäevad 2016” raames rääkis Eesti üks juhtivamaid 3D animaatoreid Heiki Luts Frost FX-st sellest, mida õigupoolest nende firma teeb ja mil moel sünnivad reklaamid, mis sisaldavad rohkemal või vähemal määral vedelikke.
Animaatorite nuhtluseks on kuni viimase ajani olnud vee ja tule kujutamine animatsioonina. Frost FX spetsialiseerus esimesele. Vedelikele. Mitte et nad midagi muud ette ei võtaks, aga 60% tööst keskendub just kõigele, mis seondub veega. Laias laastus jagunebki töö vedelikega kaheks: ühed on n-ö tabletops-tööd (kohvitassid näiteks), teised aga mässavad merega.
Kohv ilma tassita
Esiteks andis ta päris kujuka ülevaate sellest, kuidas kujutada kohvi ilma tassita. Alates sellest, kuidas ta voolab nagu tassi. Tassi ei ole, aga vedelik võtab selle kuju. Põhimõtteliselt sa töötad välja aluse ja siis kleebid sinna kihte peale. Lood komposiite.
“Komposiitimine on nagu toidu tegemine. Kõike peab olema täpses koguses,” sõnas Heiki Luts.
Seejärel ta keskendus tilkadele. Jah. Tilkadele. Heiki Lutsu sõnul käib 3D firmade vahel võistlus selle nimel, kellel on kõige paremad tilgad. Tilgateooria ja -loomine tekitas publikus suurt elevust. Õli valas tulle muidugi ka lause: “Agentuurid on väga tilgateadlikud.”
Tähendab see aga seda, et reklaamiagentuurid kirjutavad tihtilugu firmale ette, kui suured peavad olema suured tilgad, mida neis rõhutada, mis kujuga need peaksid olema jne. Sama väikeste kohta. Näiteks – palun tilkadele rohkem läiget. Asi on naljast kaugel, aga esiotsa kõlas see jutt suhteliselt kummastavana.
Kui vee ja vedelikega mässamine on 3D maailmas üks keerukamaid protsesse, nii et need näeksid välja tõepärased, siis Heiki Lutsu sõnul on kõige raskem siiski inimnaha illusiooni loomine.
Üldse, teha 3D-s valmis usutav inimene. Sest inimene on inimese spetsialist – ja niimoodi saadakse kohe aru, kui midagi on paigast ära. Kõige raskem on aga teha silmi, et need oleksid päris. Samas ollakse aga juba üsna lähedal sellele, et tuua surnud näitlejaid tagasi kinolinale…
Eelised reaalsuse ees
Mis on 3D eelis filmimise ja pildistamise ees? 3D-s saab muuta suhteliselt kerge vaevaga seda, mida juba tehtud. Näiteks valgust, sädelust, täpseid suurusi. Kui ei meeldi, teeme ümber. Niimoodi, et kõik on rahul.
Heiki Luts peatus põhjalikumalt ka filmi “Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu” 3D animatsioonil. Täpsemalt sellel, kuidas luua tormist merd ja kui raske oli kõike asetada stereoskoopilisse võtmesse. 3D-sse.
Kuna aega nappis, siis viimasena näitlikustas Heiki Luts seda, kuidas luua programmi Blackmagic Fusioni abil mitmeid illusioone. Selleks astus vabatahtlikuna hiid-Haloneni rolli õpetaja Maila Juns-Veldre. Animaatorite nuhtluseks on kuni viimase ajani olnud vee ja tule kujutamine animatsioonina. Frost FX spetsialiseerus esimesele. Vedelikele. Mitte et nad midagi muud ette ei võtaks, aga 60% tööst keskendub just kõigele, mis seondub veega. Laias laastus jagunebki töö vedelikega kaheks: ühed on n-ö tabletops-tööd (kohvitassid näiteks), teised aga mässavad merega.Esiteks andis ta päris kujuka ülevaate sellest, kuidas kujutada kohvi ilma tassita. Alates sellest, kuidas ta voolab nagu tassi. Tassi ei ole, aga vedelik võtab selle kuju. Põhimõtteliselt sa töötad välja aluse ja siis kleebid sinna kihte peale. Lood komposiite.“Komposiitimine on nagu toidu tegemine. Kõike peab olema täpses koguses,” sõnas Heiki Luts.Seejärel ta keskendus tilkadele. Jah. Tilkadele. Heiki Lutsu sõnul käib 3D firmade vahel võistlus selle nimel, kellel on kõige paremad tilgad. Tilgateooria ja -loomine tekitas publikus suurt elevust. Õli valas tulle muidugi ka lause: “Agentuurid on väga tilgateadlikud.”Tähendab see aga seda, et reklaamiagentuurid kirjutavad tihtilugu firmale ette, kui suured peavad olema suured tilgad, mida neis rõhutada, mis kujuga need peaksid olema jne. Sama väikeste kohta. Näiteks – palun tilkadele rohkem läiget. Asi on naljast kaugel, aga esiotsa kõlas see jutt suhteliselt kummastavana.Kui vee ja vedelikega mässamine on 3D maailmas üks keerukamaid protsesse, nii et need näeksid välja tõepärased, siis Heiki Lutsu sõnul on kõige raskem siiski inimnaha illusiooni loomine.Üldse, teha 3D-s valmis usutav inimene. Sest inimene on inimese spetsialist – ja niimoodi saadakse kohe aru, kui midagi on paigast ära. Kõige raskem on aga teha silmi, et need oleksid päris. Samas ollakse aga juba üsna lähedal sellele, et tuua surnud näitlejaid tagasi kinolinale…Mis on 3D eelis filmimise ja pildistamise ees? 3D-s saab muuta suhteliselt kerge vaevaga seda, mida juba tehtud. Näiteks valgust, sädelust, täpseid suurusi. Kui ei meeldi, teeme ümber. Niimoodi, et kõik on rahul.Heiki Luts peatus põhjalikumalt ka filmi “Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu” 3D animatsioonil. Täpsemalt sellel, kuidas luua tormist merd ja kui raske oli kõike asetada stereoskoopilisse võtmesse. 3D-sse.Kuna aega nappis, siis viimasena näitlikustas Heiki Luts seda, kuidas luua programmi Blackmagic Fusioni abil mitmeid illusioone. Selleks astus vabatahtlikuna hiid-Haloneni rolli õpetaja Maila Juns-Veldre.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna avatakse Pikk tänav 25 teisel korrusel lastetuba Marakratt. Lastetoa eestvedajatel on suured ambitsioonid – juba tuleval kevadel tahetakse hakata tegutsema kui laste- ja noortekeskus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuressaare rikastub ühe mängutoa võrra

maintext:
Uudised
Kuressaare rikastub ühe mängutoa võrra
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 15. oktoober 2016. Perenaine Sille Hoogand andis mängutoa ruumidele eile veel viimast lihvi. FOTO: Valmar Voolaid Täna avatakse Pikk tänav 25 teisel korrusel lastetuba Marakratt. Lastetoa eestvedajatel on suured ambitsioonid – juba tuleval kevadel tahetakse hakata tegutsema kui laste- ja noortekeskus.
Perenaine Sille Hoogand kolis kaks aastat tagasi perega Tallinnast Saaremaale ja kuna siin ei olnud lastel tema sõnul vaba aja veetmiseks just liiga palju võimalusi, hakkas varem pealinnas samas valdkonnas tegutsenud Hoogand hellitama mõtet ise mängumaa luua.
“Vaatasin toona, et siin (Kuressaares – toim) ei ole mängutube, millega olin nii harjunud, ja ka mänguplatse, mis pealinnas on iga maja taga,” lausus ta, lisades, et projektile sai ta toetust töötukassalt.
Koha leidmisega raske
Koha valik polnud aga lihtne. “Valikuid on väga vähe ja enamasti olid saada pisikesed ruumid. Lastel on aga vaja rohkem ruumi, et natukene ringi ka joosta, mitte olla putkas kinni,” tõdes ta. Lõpuks välja valitud asukoht jäi kohe algul küll valikusse, kuid protsessi raskendas asjaolu, et hoone asub muinsuskaitse all.
Praeguse plaani kohaselt alustatakse tegevust teisel korrusel asunud endistes Kommunaalprojekti kontori ruumides ning hiljem muudetakse allkorrusel olnud autoremondikoda ülemise korrusega ühtseks keskuseks.
Talve jooksul plaanitakse korda teha fassaad ja garaažiuksed eemaldatakse, avad suletakse ja ruumid tehakse sobivaks.
Noored kasutasid fantaasiat
Praeguste ruumide seintele joonistasid pildid kolm Kuressaare ametikooli kunstieriala õpilast. Noortel oli võimalus kasutada oma fantaasiat ning mingisuguseid ettekirjutusi omanikud kaunistuste osas ei seadnud.
Lisaks tavapärasele mänguruumile on olemas ka tuba, kus on üleval diskopall, mis on ühendatud muusikamängijaga ning televiisor karaokede tarvis.
“Tuttavad lapsevanemad on öelnud, et kaua sa ikka ühes ja samas kohas käid,” selgitas Hoogand võimalust lastele uue mängumaa näol Auriga keskuses asuvale mängutoale veidi vaheldust pakkuda. Perenaine Sille Hoogand kolis kaks aastat tagasi perega Tallinnast Saaremaale ja kuna siin ei olnud lastel tema sõnul vaba aja veetmiseks just liiga palju võimalusi, hakkas varem pealinnas samas valdkonnas tegutsenud Hoogand hellitama mõtet ise mängumaa luua.“Vaatasin toona, et siin (Kuressaares – toim) ei ole mängutube, millega olin nii harjunud, ja ka mänguplatse, mis pealinnas on iga maja taga,” lausus ta, lisades, et projektile sai ta toetust töötukassalt.Koha valik polnud aga lihtne. “Valikuid on väga vähe ja enamasti olid saada pisikesed ruumid. Lastel on aga vaja rohkem ruumi, et natukene ringi ka joosta, mitte olla putkas kinni,” tõdes ta. Lõpuks välja valitud asukoht jäi kohe algul küll valikusse, kuid protsessi raskendas asjaolu, et hoone asub muinsuskaitse all.Praeguse plaani kohaselt alustatakse tegevust teisel korrusel asunud endistes Kommunaalprojekti kontori ruumides ning hiljem muudetakse allkorrusel olnud autoremondikoda ülemise korrusega ühtseks keskuseks.Talve jooksul plaanitakse korda teha fassaad ja garaažiuksed eemaldatakse, avad suletakse ja ruumid tehakse sobivaks.Praeguste ruumide seintele joonistasid pildid kolm Kuressaare ametikooli kunstieriala õpilast. Noortel oli võimalus kasutada oma fantaasiat ning mingisuguseid ettekirjutusi omanikud kaunistuste osas ei seadnud.Lisaks tavapärasele mänguruumile on olemas ka tuba, kus on üleval diskopall, mis on ühendatud muusikamängijaga ning televiisor karaokede tarvis.“Tuttavad lapsevanemad on öelnud, et kaua sa ikka ühes ja samas kohas käid,” selgitas Hoogand võimalust lastele uue mängumaa näol Auriga keskuses asuvale mängutoale veidi vaheldust pakkuda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Suvel karjääri lõpetamisele mõelnud saarlane Marek Niit keskendub edaspidi teatejooksudele ja otsib tööd. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jooksja Marek Niit unistab müügitööst

maintext:
Uudised
Jooksja Marek Niit unistab müügitööst
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 20. oktoober 2016. Marek Niit võtab teatejooksu vedamise teatepulga endale. Pilt tehtud Jõulumäel, kus Niit treenis koos Rivar Tipiga. FOTO: Ago Tammik / Delfi Suvel karjääri lõpetamisele mõelnud saarlane Marek Niit keskendub edaspidi teatejooksudele ja otsib tööd.
Möödunud suvel toimunud Amsterdami EM lõppes Marek Niidu jaoks pettumusega, kui 100 ja 200 meetri jooksus jäi tema laeks eelring. Unistus olümpiast kustus ja 29-aastase välejala pähe siginesid loobumismõtted, kirjutab Eesti Päevaleht.
Nüüd on ta leidnud jätkamiseks uue tõukejõu. “Individuaalne võistlemine hakkas minu jaoks ammenduma, vajasin uut süžeed. Mulle meeldib meeskonnavõistlus rohkem, tiimivärk pakub võimsaid emotsioone. Tahan promoda teatejookse,” rääkis Niit, kelle nimel on Eesti 100, 200 ja 400 meetri rekordid.
Aastaid USA-s Arkansase ülikooli meeskonnas treeninud Niit elab taas Eestis. Saarlane on uueks hooajaks põhja ladunud Pärnus, tema treeningukaaslane on koondisekaaslane Rivar Tipp. Sportimise kõrvalt otsib ta aga tööd.
“Võib-olla läkski elu liiga spordikeskseks,” mõtiskles Niit ja lisas, et tahaks töötada mõnes loovas ametis. “Võiks olla turundus või müügitöö. Päris liinil ei viitsi olla. Praegu töötan CV kallal, vaatan ringi ja kuulan maad. Pakkumisi on tulnud ka spordivallast,” ütles ta.
Niidul ideedest puudu ei tule. “Võimaluse korral tahaks tiimiga minna ühele USA-s toimuvale jooksukarnevalile,” rääkis rekordimees õhinal. Ta peas küpseb mõte korraldada talvel Eestiski üks omapärane teatejooks.
“Osaleks kaheksa meest ja kaheksa naist. Võistkonnas oleks kaks meest ja kaks naist ning moodustada võiks need valimistega. Siis saaksid mehed joosta ka naiste vastu, kindlasti mõjuks vaheldus kõigile hästi,” rääkis ta. Möödunud suvel toimunud Amsterdami EM lõppes Marek Niidu jaoks pettumusega, kui 100 ja 200 meetri jooksus jäi tema laeks eelring. Unistus olümpiast kustus ja 29-aastase välejala pähe siginesid loobumismõtted, kirjutab Eesti Päevaleht.Nüüd on ta leidnud jätkamiseks uue tõukejõu. “Individuaalne võistlemine hakkas minu jaoks ammenduma, vajasin uut süžeed. Mulle meeldib meeskonnavõistlus rohkem, tiimivärk pakub võimsaid emotsioone. Tahan promoda teatejookse,” rääkis Niit, kelle nimel on Eesti 100, 200 ja 400 meetri rekordid.Aastaid USA-s Arkansase ülikooli meeskonnas treeninud Niit elab taas Eestis. Saarlane on uueks hooajaks põhja ladunud Pärnus, tema treeningukaaslane on koondisekaaslane Rivar Tipp. Sportimise kõrvalt otsib ta aga tööd.“Võib-olla läkski elu liiga spordikeskseks,” mõtiskles Niit ja lisas, et tahaks töötada mõnes loovas ametis. “Võiks olla turundus või müügitöö. Päris liinil ei viitsi olla. Praegu töötan CV kallal, vaatan ringi ja kuulan maad. Pakkumisi on tulnud ka spordivallast,” ütles ta.Niidul ideedest puudu ei tule. “Võimaluse korral tahaks tiimiga minna ühele USA-s toimuvale jooksukarnevalile,” rääkis rekordimees õhinal. Ta peas küpseb mõte korraldada talvel Eestiski üks omapärane teatejooks.“Osaleks kaheksa meest ja kaheksa naist. Võistkonnas oleks kaks meest ja kaks naist ning moodustada võiks need valimistega. Siis saaksid mehed joosta ka naiste vastu, kindlasti mõjuks vaheldus kõigile hästi,” rääkis ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Iga kord, kui ilmub mingi edetabel on kurjustajaid palju, et kas nii on ikka ilus ja kes need tabelid paika pani, kes vastutab jne, jne. Samas on kõikvõimalikud edetabelid üks loetavamaid asju. Aetakse sõrmega järge ja uuritakse, kas minu laps on parimas koolis, kas minu sõber on rikaste hulgas, kes peale minu firma pääses veel esisajasse. Küllap tuleb selliste edetabelite puhul säilitada lihtsalt külma närvi ja rahulikult edasi elada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tubli Klotoid

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Tubli Klotoid
Esmaspäev, 24. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Iga kord, kui ilmub mingi edetabel on kurjustajaid palju, et kas nii on ikka ilus ja kes need tabelid paika pani, kes vastutab jne, jne. Samas on kõikvõimalikud edetabelid üks loetavamaid asju. Aetakse sõrmega järge ja uuritakse, kas minu laps on parimas koolis, kas minu sõber on rikaste hulgas, kes peale minu firma pääses veel esisajasse. Küllap tuleb selliste edetabelite puhul säilitada lihtsalt külma närvi ja rahulikult edasi elada.
Tänane Meie Maa avaldab Äripäeva koostatud Eesti ettevõtete TOP100 pingerea raames Saaremaa TOP15 ettevõtet. Äripäev on taolist pingerida koostanud juba 24 aastat ja küllap tegijad teavad, kuidas numbreid õigesti vaadelda, analüüsida ja ritta lappida, nii et asjad ikka õigesti arusaadavad on.
Ehitus- ja projekteerimistöid tegev firma Klotoid OÜ tõusis möödunud aasta tegemiste põhjal kohale number üks. Hüpe on märkimisväärne, sest aasta varem oldi 81. kohal. Suure hüppe tegijaid on tabelis teisigi, nii nagu on ka stabiilseid püsijaid. Edu kõigile!
24. oktoober 2016
Autor: MM Esmaspäev, 24. oktoober 2016.Tänane Meie Maa avaldab Äripäeva koostatud Eesti ettevõtete TOP100 pingerea raames Saaremaa TOP15 ettevõtet. Äripäev on taolist pingerida koostanud juba 24 aastat ja küllap tegijad teavad, kuidas numbreid õigesti vaadelda, analüüsida ja ritta lappida, nii et asjad ikka õigesti arusaadavad on.Ehitus- ja projekteerimistöid tegev firma Klotoid OÜ tõusis möödunud aasta tegemiste põhjal kohale number üks. Hüpe on märkimisväärne, sest aasta varem oldi 81. kohal. Suure hüppe tegijaid on tabelis teisigi, nii nagu on ka stabiilseid püsijaid. Edu kõigile!
Veel artikleid samast teemast »


description: Hiljuti Kuressaare Linnateatri teatrikinos linastunud režissöör Vello Toomla esimene täispikk kunstiline film “Teeskleja” tõi saali puupüsti vaatajaid täis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kas oleme kõik teesklejad?!

maintext:
Kultuur
Kas oleme kõik teesklejad?!
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Hiljuti Kuressaare Linnateatri teatrikinos linastunud režissöör Vello Toomla esimene täispikk kunstiline film “Teeskleja” tõi saali puupüsti vaatajaid täis.
Pealkiri ütleb ära kõik. Eks me kõik ole vähemal või suuremal määral teesklejad, ei näita välja kõike, mis me oleme või teeme. Ühel vähem, teisel vaat et õudused.
Filmi tegevus toimub kauni kaasaegse arhitektuuriga rannasuvilas, kus tegutsevad noormees ja tütarlaps. Taustaks on ilus loodus, metsa- ja merevaated, saatemuusikaks kohati isegi rajuilm ja vihmasadu.
Algul on süütu teesklemine, “mittemärkamine”, kui rannas vargad tuhnivad ujujate riietes, viivad ära tekid. Selle kohta võiks öelda piibli tõega: pigem lase endale ülekohut teha kui teha seda teisele. Noormees ei taha tüli, tüdruk küll sekkuks.
Rajuilmaga tulevad suvilasse kaks inimest, kellest ei teata midagi. Nad paluvad jääda kauemaks ja siis tulevad ilmsiks varjatud õudused. Vehitakse suure pussi ja kirvega, teistel hirmu kui palju. Need tulijad osutuvad sadistiks ja masohhistiks. Naine vähkreb põrandal, lastes ennast peksta, mees läheb peksmises ja tiirasuses nii pööraseks, et pererahvas on surmahirmus ja püüab peituda.
Vastandumine
Hommik toob rahu, külalised on läinud, kõik on korras. Paar sõidab ka minema, kuid tee peal mõtleb külalistest veel hirmutundega. Siis möödutakse aga lõbusast lastelaagrist. Need muljed on täiesti vastandlikud võrreldes öösel läbielatuga. Autor: Urve Kirss Teisipäev, 25. oktoober 2016.Pealkiri ütleb ära kõik. Eks me kõik ole vähemal või suuremal määral teesklejad, ei näita välja kõike, mis me oleme või teeme. Ühel vähem, teisel vaat et õudused.Filmi tegevus toimub kauni kaasaegse arhitektuuriga rannasuvilas, kus tegutsevad noormees ja tütarlaps. Taustaks on ilus loodus, metsa- ja merevaated, saatemuusikaks kohati isegi rajuilm ja vihmasadu.Algul on süütu teesklemine, “mittemärkamine”, kui rannas vargad tuhnivad ujujate riietes, viivad ära tekid. Selle kohta võiks öelda piibli tõega: pigem lase endale ülekohut teha kui teha seda teisele. Noormees ei taha tüli, tüdruk küll sekkuks.Rajuilmaga tulevad suvilasse kaks inimest, kellest ei teata midagi. Nad paluvad jääda kauemaks ja siis tulevad ilmsiks varjatud õudused. Vehitakse suure pussi ja kirvega, teistel hirmu kui palju. Need tulijad osutuvad sadistiks ja masohhistiks. Naine vähkreb põrandal, lastes ennast peksta, mees läheb peksmises ja tiirasuses nii pööraseks, et pererahvas on surmahirmus ja püüab peituda.Hommik toob rahu, külalised on läinud, kõik on korras. Paar sõidab ka minema, kuid tee peal mõtleb külalistest veel hirmutundega. Siis möödutakse aga lõbusast lastelaagrist. Need muljed on täiesti vastandlikud võrreldes öösel läbielatuga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna sai Kuressaares mitmes kohas kuulata loengut „Rentslist imelisse ellu!“, kus jagasid kogemusi Lootuse Küla juht koos programmi lõpetanud saarlase ja Paide mehega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Vangla, narkouim ja hallutsinatsioonid - loe, mida räägivad põrgust pääsenud mehed!
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 27. oktoober 2016. Gunnar Kuum jagab oma kogemusi, mida kuulavad lisaks publikule Avo Kuum ja Villy Võrk. FOTO: Valmar Voolaid Täna sai Kuressaares mitmes kohas kuulata loengut „Rentslist imelisse ellu!“, kus jagasid kogemusi Lootuse Küla juht koos programmi lõpetanud saarlase ja Paide mehega.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maavalitsus on tellinud lisalende Ruhnu saarele, millega ühendust pidanud parvlaev Runö langes tehniliselt rivist välja, lisaks otsib majandus- ja kommunikatsiooniministeerium lahendust alternatiivseks laevaühenduseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Maavalitsus tellib Ruhnule lisalende

maintext:
Uudised
Maavalitsus tellib Ruhnule lisalende
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 21. oktoober 2016. Saare maavalitsus on tellinud lisalende Ruhnu saarele, millega ühendust pidanud parvlaev Runö langes tehniliselt rivist välja, lisaks otsib majandus- ja kommunikatsiooniministeerium lahendust alternatiivseks laevaühenduseks.
Ministeeriumi pressiesindaja ütles, et maavalitsus on tellinud Ruhnu saarele lisalende. Kui esialgsete plaanide kohaselt pidi lisareis toimuma sel neljapäeval, siis praeguste kokkulepete järgi leidis üks lisalend aset juba sel kolmapäeval. Järgmine lisalend toimub neljapäeval ning üks ka reedel. Plaanis on teha neljapäeval saarele ka üks kaubareis.
Pressiesindaja lisas, et ministeerium tegeleb aktiivselt lahenduse otsimisega laevaühenduseks Ruhnu saarega, kuna lisaks reisijatele on vaja saarele vedada ka kaupa.
Laupäeva hommikul Ringsu sadamast väljudes puutus laev muulidevahelisel veeteel kokku veealuse objekti või merepõhjaga, mistõttu aluse masinad seiskusid.
Masinate käivitamise järel ilmnes vasakul sõukruvil vibratsioon. Kuigi oktoobri lõpuni oli vedajal jäänud teha veel neli reisi, teatas Väinamere Liinid kolmapäeval, et Runö tänavune hooaeg on lõpetatud.
Kuna riik maksab vedajale iga tehtud reisi eest, siis tegemata jäänud reiside eest riik laevafirmale ei maksa, lisas pressiesindaja. Ministeeriumi pressiesindaja ütles, et maavalitsus on tellinud Ruhnu saarele lisalende. Kui esialgsete plaanide kohaselt pidi lisareis toimuma sel neljapäeval, siis praeguste kokkulepete järgi leidis üks lisalend aset juba sel kolmapäeval. Järgmine lisalend toimub neljapäeval ning üks ka reedel. Plaanis on teha neljapäeval saarele ka üks kaubareis.Pressiesindaja lisas, et ministeerium tegeleb aktiivselt lahenduse otsimisega laevaühenduseks Ruhnu saarega, kuna lisaks reisijatele on vaja saarele vedada ka kaupa.Laupäeva hommikul Ringsu sadamast väljudes puutus laev muulidevahelisel veeteel kokku veealuse objekti või merepõhjaga, mistõttu aluse masinad seiskusid.Masinate käivitamise järel ilmnes vasakul sõukruvil vibratsioon. Kuigi oktoobri lõpuni oli vedajal jäänud teha veel neli reisi, teatas Väinamere Liinid kolmapäeval, et Runö tänavune hooaeg on lõpetatud.Kuna riik maksab vedajale iga tehtud reisi eest, siis tegemata jäänud reiside eest riik laevafirmale ei maksa, lisas pressiesindaja.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tormituule tõttu on tühistatud neli reisi Saaremaa ja mandri vahel, samuti on peatunud parvlaevaliiklus mandri ja Hiiumaa vahel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Ionase reisid tugeva tuule tõttu tühistatud
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 05. oktoober 2016. Tormituule tõttu on tühistatud neli reisi Saaremaa ja mandri vahel, samuti on peatunud parvlaevaliiklus mandri ja Hiiumaa vahel.
TS Laevade teatel on tormi tõttu tühistatud parvlaeva Ionas väljumised kell 12.40 ja 14.20 Kuivastu-Virtsu suunal ning kell 13.30 ja 15.30 Virtsu-Kuivastu suunal.
Tormi ja madala veetaseme tõttu peatas TS laevad parvlaevaliikluse Hiiumaa liinil. Regula reisid kell 13 Rohukülast Heltermaale ja kell 14.30 Heltermaalt Rohukülla on tühistatud.
Laevafirma lubab uut teavet järgmiste reiside toimumise kohta kella 15.30 ajal. TS Laevade teatel on tormi tõttu tühistatud parvlaeva Ionas väljumised kell 12.40 ja 14.20 Kuivastu-Virtsu suunal ning kell 13.30 ja 15.30 Virtsu-Kuivastu suunal.Tormi ja madala veetaseme tõttu peatas TS laevad parvlaevaliikluse Hiiumaa liinil. Regula reisid kell 13 Rohukülast Heltermaale ja kell 14.30 Heltermaalt Rohukülla on tühistatud.Laevafirma lubab uut teavet järgmiste reiside toimumise kohta kella 15.30 ajal.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel anti avastart Saaremaa kolme päeva jooksule, millele oli end registreerinud kokku 857 inimest. Osalejad peavad selle jooksu fenomeniks nii Saaremaad kui seda, et tegemist on hooaega lõpetava mõnusa üritusega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Kolme päeva jooks sai karges ilmas avapaugu (EVELIN TALTS, RAUL OLLE JA CONTRA ON KOHAL!)
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 14. oktoober 2016. Evelin Talts enne starti sooja tegemas. Pärast lühikest intervjuud lippas ta kohe suurel kiirusel päkkade välkudes taas keha soojana hoidma. FOTO: Valmar Voolaid Reedel anti avastart Saaremaa kolme päeva jooksule, millele oli end registreerinud kokku 857 inimest. Osalejad peavad selle jooksu fenomeniks nii Saaremaad kui seda, et tegemist on hooaega lõpetava mõnusa üritusega.
Londoni olümpiamängudel 2012. aastal maratoni jooksnud Evelin Talts tuli pärast mõneaastast pausi taas rajale ning peab seda mõnusaks jooksuks.
“Seekord ei tulnud ma võidu peale jooksma, vaid melu nautima. Siin on tavaliselt kohal kõik jooksusõbrad, kellega saab justkui hooaja kokkuvõtet teha,” kirjeldas ta.
Samuti on Taltsil plaanis lisaks niisama sõpradega õhtul kokku saamisele lõpetada teine päev klubis jalakeerutamisega.
Kolm päeva järjest jooksmist ei pea ta väga raskeks. “Tuleb vaid valida õige tempo. Tavaliselt joostakse maraton korraga läbi ja nüüd on mõnus, et saab kolme päeva peale jagada.”
Endine suusakuulsus, Vasaloppeti suusamaratoni võitja Raul Olle tõdes, et tema osaleb sel aastal esimest korda. “Olen peaaegu aasta Sparta spordiklubis tööl olnud, meil on väga aktiivne ja suur jooksugrupp, kellega koos tulin,” seletas ta.
Ajalooga jooks
Olle tõdes, et tavamaraton oleks tema jaoks ilmselt raskem kui kolmele päevale hajutatud sama distants. Lisaks on üritus tema meelest ajaliselt väga hästi paika pandud.
“Niipalju kui ma olen oma jooksugrupist kuulnud, on see pigem mitte nii väga võidu peale üritus, vaid hooaja pikendus. See on ka võimalus heas seltskonnas kolm päeva Saaremaal veeta,” ütles ta lõbusalt.
Margus Konnula ehk üldsusele rohkem tuntud kui luuletaja Contra pidas üritust heaks võimaluseks Saaremaale tulla.
“Tõne asi tuu, et sellel joosul on siuke võimas ajalugu ja armas formaat ka. Et ta om just täpselt maraton, see lisas veel oma maasika sinna manu, mille pärast kohale tulla,” selgitas Contra.
Selleks, et kolm päeva järjest vastu pidada, pidas ta võtmeks just tempot. “Kui mõistlikult joosta, iks siis pida vastu. Tänampä om plaan pigem joosta rõõmuga, mitte tulemuse peale,” arvas ta, lisades, et võib-olla viimasel päeval pingutab ta veidi rohkem.
“Taha praegust harjutada rohkemp vaiksemalt jooksmist, et joosta pikemaid distantse kui maratone. Mul om plaanin proovi ka detsembrin joosta Vändran kolm päeva järjest kolm maratoni.” Londoni olümpiamängudel 2012. aastal maratoni jooksnud Evelin Talts tuli pärast mõneaastast pausi taas rajale ning peab seda mõnusaks jooksuks.“Seekord ei tulnud ma võidu peale jooksma, vaid melu nautima. Siin on tavaliselt kohal kõik jooksusõbrad, kellega saab justkui hooaja kokkuvõtet teha,” kirjeldas ta.Samuti on Taltsil plaanis lisaks niisama sõpradega õhtul kokku saamisele lõpetada teine päev klubis jalakeerutamisega.Kolm päeva järjest jooksmist ei pea ta väga raskeks. “Tuleb vaid valida õige tempo. Tavaliselt joostakse maraton korraga läbi ja nüüd on mõnus, et saab kolme päeva peale jagada.”Endine suusakuulsus, Vasaloppeti suusamaratoni võitja Raul Olle tõdes, et tema osaleb sel aastal esimest korda. “Olen peaaegu aasta Sparta spordiklubis tööl olnud, meil on väga aktiivne ja suur jooksugrupp, kellega koos tulin,” seletas ta.Olle tõdes, et tavamaraton oleks tema jaoks ilmselt raskem kui kolmele päevale hajutatud sama distants. Lisaks on üritus tema meelest ajaliselt väga hästi paika pandud.“Niipalju kui ma olen oma jooksugrupist kuulnud, on see pigem mitte nii väga võidu peale üritus, vaid hooaja pikendus. See on ka võimalus heas seltskonnas kolm päeva Saaremaal veeta,” ütles ta lõbusalt.Margus Konnula ehk üldsusele rohkem tuntud kui luuletaja Contra pidas üritust heaks võimaluseks Saaremaale tulla.“Tõne asi tuu, et sellel joosul on siuke võimas ajalugu ja armas formaat ka. Et ta om just täpselt maraton, see lisas veel oma maasika sinna manu, mille pärast kohale tulla,” selgitas Contra.Selleks, et kolm päeva järjest vastu pidada, pidas ta võtmeks just tempot. “Kui mõistlikult joosta, iks siis pida vastu. Tänampä om plaan pigem joosta rõõmuga, mitte tulemuse peale,” arvas ta, lisades, et võib-olla viimasel päeval pingutab ta veidi rohkem.“Taha praegust harjutada rohkemp vaiksemalt jooksmist, et joosta pikemaid distantse kui maratone. Mul om plaanin proovi ka detsembrin joosta Vändran kolm päeva järjest kolm maratoni.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval pandi pall mängu Eesti meeste esiliiga võrkpallimeistrivõistlustel, kui avapäeval tulid väljakule kaheksa võistkonda, nende seas ka Saaremaa. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa alustas võrkpalli esiliigat võidukalt


description: Seal ta nüüd seisab Laimjala vallamaja õues omade keskel, kartmata tuult või tormi, päikeselõõska või pakast. Ta on pühaks saanud, paljajalu elu toitva mulla kohal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Paljasjalgne Debora

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Paljasjalgne Debora
Esmaspäev, 03. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Seal ta nüüd seisab Laimjala vallamaja õues omade keskel, kartmata tuult või tormi, päikeselõõska või pakast. Ta on pühaks saanud, paljajalu elu toitva mulla kohal.
Need olid imelised kultuuripäevad, mis seoses suursuguse luuletaja Debora Vaarandi sajanda sünniaastapäevaga meid argimõtteist äratasid. Meile kirgastus uuesti ja nüüd ka väga pikaks ajaks loova vaimuga tüdruk meie eneste keskelt, meie tanumalt, meie niidult, meie imet teinud vanast gümnaasiumist ja laulust, mida ta meist enestest lõi.
Need laulud, mis kultuuriudusel päevil selgelt ja mõttekalt kõlasid hoidsid meie loomust ja lootust.
Poetess kirjutas aiast ja roosidest, mullast ning taevast Saaremaa kohal. Just muld oli see, millel ta hingevärinal astus. Muld ja juured mullas annavad elule ja maailmale näo. Pole mulda, pole juuri, on kivikõrb, kus pole vett ega elu. See on ingli hoiatus, kes ilmub meie ette palja jalu, sest maamuld on püha, millel astume. Igal päeval kui päike tõuseb.
3. oktoober 2016 Autor: MM Esmaspäev, 03. oktoober 2016.Need olid imelised kultuuripäevad, mis seoses suursuguse luuletaja Debora Vaarandi sajanda sünniaastapäevaga meid argimõtteist äratasid. Meile kirgastus uuesti ja nüüd ka väga pikaks ajaks loova vaimuga tüdruk meie eneste keskelt, meie tanumalt, meie niidult, meie imet teinud vanast gümnaasiumist ja laulust, mida ta meist enestest lõi.Need laulud, mis kultuuriudusel päevil selgelt ja mõttekalt kõlasid hoidsid meie loomust ja lootust.Poetess kirjutas aiast ja roosidest, mullast ning taevast Saaremaa kohal. Just muld oli see, millel ta hingevärinal astus. Muld ja juured mullas annavad elule ja maailmale näo. Pole mulda, pole juuri, on kivikõrb, kus pole vett ega elu. See on ingli hoiatus, kes ilmub meie ette palja jalu, sest maamuld on püha, millel astume. Igal päeval kui päike tõuseb.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval kl 12–16 on Lääne-Saare vallas Paikülas Praakli Reediku mahetalus mahepäev. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Praakli Reediku mahetalu kutsub külla

maintext:
NÄDALALÕPP
Praakli Reediku mahetalu kutsub külla
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Laupäeval kl 12–16 on Lääne-Saare vallas Paikülas Praakli Reediku mahetalus mahepäev.
“Me otsustasime, et näitame talusid ka väljaspool suurt avatud talude päeva üritust,“ ütles päeva üks korraldajaid, MTÜ Saare Mahe juht Aivar Kallas. Tema sõnul on samalaadset päeva korraldatud ka varem, kuid sel aastal toimub taolisel kujul esmakordselt.
Varem on olnud samalaadne päev Anne ja Jaan Kiideri Riido ökotalus, kuhu tuli kokku just paras arv inimesi. “Me ei oota sadu inimesi – ega talu ole mõis. Kui paarkümmend on kohal, on väga hästi,“ kõneles Aivar Kallas, kelle sõnul on eelregistreerimine vajalik just sellepärast, et kohapeal pakutakse suupisteid ja suppi. Kallase sõnul on eestlane üldiselt väga kehv registreerija. “Nii et kui reede õhtuks on meil teada, kui palju rahvast tuleb, eks paneme veidi lisa, siis teame, kui palju suppi teeme ja kui paljude vastuvõtuks valmistume. Kui ka ei ole registreerunud, tere tulemast ikkagi,“ kutsus Aivar Kallas.
Mahepäevale on oodatud igas vanuses inimesed ning igaühele on, mida näidata. “Vanemad inimesed räägivad sellest, kuidas neil nooruse ajal oli, lapsed näevad võib-olla esimest korda loomi, mehed vaatavad tehnikat, naised vahetavad supiretsepte, nii et kõigile on midagi,“ rääkis Kallas, kelle sõnul ei ole tegemist akadeemilise loengutsükliga, vaid see on seltskondlik kohtumine vabas vormis, kus tutvustatakse mahepõllumajandust ja mahetalu tegemisi. Talus on lambad, kanad ja mesilased, kasvatatakse kartulit, on puuviljaaed. Külastajatele pakutakse mahetoorainest valmistatud suppi ja suupisteid.
Külastuse teises pooles minnakse naabruses olevasse ratsatallu, kus tutvutakse hobuste elu-oluga. Võimalus on ka ise sadulasse istuda. Aivar Kallas rõhutas, et ratsakeskuses ei ole hobuste šõud ega teatrietendust, vaid näidatakse ja tutvustatakse hobuseid, sealhulgas nende treenimist ja rautamist.
Kaasa saab osta köögivilja, mett ja teraviljasaadusi.
Mahepäeval osalemine on tasuta. Registreeruda saab tel 5649 0503 või mahepm@gmail.com Autor: Ivika Laanet Reede, 14. oktoober 2016.“Me otsustasime, et näitame talusid ka väljaspool suurt avatud talude päeva üritust,“ ütles päeva üks korraldajaid, MTÜ Saare Mahe juht Aivar Kallas. Tema sõnul on samalaadset päeva korraldatud ka varem, kuid sel aastal toimub taolisel kujul esmakordselt.Varem on olnud samalaadne päev Anne ja Jaan Kiideri Riido ökotalus, kuhu tuli kokku just paras arv inimesi. “Me ei oota sadu inimesi – ega talu ole mõis. Kui paarkümmend on kohal, on väga hästi,“ kõneles Aivar Kallas, kelle sõnul on eelregistreerimine vajalik just sellepärast, et kohapeal pakutakse suupisteid ja suppi. Kallase sõnul on eestlane üldiselt väga kehv registreerija. “Nii et kui reede õhtuks on meil teada, kui palju rahvast tuleb, eks paneme veidi lisa, siis teame, kui palju suppi teeme ja kui paljude vastuvõtuks valmistume. Kui ka ei ole registreerunud, tere tulemast ikkagi,“ kutsus Aivar Kallas.Mahepäevale on oodatud igas vanuses inimesed ning igaühele on, mida näidata. “Vanemad inimesed räägivad sellest, kuidas neil nooruse ajal oli, lapsed näevad võib-olla esimest korda loomi, mehed vaatavad tehnikat, naised vahetavad supiretsepte, nii et kõigile on midagi,“ rääkis Kallas, kelle sõnul ei ole tegemist akadeemilise loengutsükliga, vaid see on seltskondlik kohtumine vabas vormis, kus tutvustatakse mahepõllumajandust ja mahetalu tegemisi. Talus on lambad, kanad ja mesilased, kasvatatakse kartulit, on puuviljaaed. Külastajatele pakutakse mahetoorainest valmistatud suppi ja suupisteid.Külastuse teises pooles minnakse naabruses olevasse ratsatallu, kus tutvutakse hobuste elu-oluga. Võimalus on ka ise sadulasse istuda. Aivar Kallas rõhutas, et ratsakeskuses ei ole hobuste šõud ega teatrietendust, vaid näidatakse ja tutvustatakse hobuseid, sealhulgas nende treenimist ja rautamist.Kaasa saab osta köögivilja, mett ja teraviljasaadusi.Mahepäeval osalemine on tasuta. Registreeruda saab tel 5649 0503 või mahepm@gmail.com
Veel artikleid samast teemast »