description: Kairi Kuuri ja Fausto Gobbi raamat “Maailm paksude mätta otsast” ilmub 10. oktoobril.

title: "Maailm paksude mätta otsast": järsku oli ta mu kõrval ja tervitas mind meelalt

maintext:
Maailmas ringi sõites võib aga sageli kohata paarikesi, kus mustal Aafrika juurtega mehel on hiigelsuur valge naine. Eestis öeldakse muidugi seepeale, et must paneb ju kõike, mis liigub, olgu siis või paksu. Tegelikult ei usu ma mingil juhul, nagu arvaks mustanahalised, et kuna nad peenikest ei saa, siis võtavad igaks juhuks paksu. Neile lihtsalt meeldivad paksud ja ongi kõik.
Olen lugenud isegi seda, et kui mees on abielus paksu naisega, siis Aafrika-maades tähendab see, et ta on varakas ja heal järjel ning tänu rikkusele ongi tal olnud võimalus oma naine matsakaks sööta. Osades musta mandri piirkondades pidavat paksus aga tänini olema viljakuse sümbol. Leiduvat mitmeid suguharusid, kes topivad noori tüdrukuid puuri ja söödavad neid kitsepiima, saia ja pudruga, et nad kiirelt paksuks läheksid ja et siis saaks nad ruttu mehele panna. Mõnes Aafrika suguharus on aga elevant lausa seksijumalaks. Sealsed mehed jumaldavatki pakse naisi, sest nende tagumik võbiseb nagu elevandil ning kõnnak sarnaneb londikandja omaga.
Olgu selle Aafrikaga kuidas on, aga isiklikust kogemusest võin rääkida, et eesmärgi saavutamisel on musta värvi mehed väga visad ja kohati isegi agressiivsed. Mul isiklikult on tulnud selliseid seiku ette mitu korda suurtes kaubanduskeskuses, seda muidugi mitte Eestis, aga Itaalias küll.
Ühel sellisel korral kõndisin kodulähedases supermarketis ostukäruga riiulite vahel ja valisin õhtusöögiks vajalikku toidukraami. Sisetunne ütles, et keegi nagu jälitaks mind. Heitsin pilgu lähiümbrusele ja märkasingi musta Aafrika poissi, kes isegi ei varjanud, et ta mind piimaleti tagant piilub. Tegin näo, et ei märganud midagi ja kärutasin edasi. Ükskõik, kus riiuli juures ma peatusin, oli tema aga jälle kohal ja naeratas laialt.
Hakkasin juba oma turvalisuse pärast muretsema, aga pood oli rahvast täis ja see tegi mu rahulikumaks. Järsku oli ta mu kõrval ja tervitas mind meelalt. Mina kui Nõukogude Liidus karastunud eestlane muutusin aga seepeale hetkega tugevaks kui tammepuu ja heitsin päikesepoisile tigeda pilgu, sest ta käis mulle juba närvidele. Tema aga ei lasknud ennast sellest häirida, vaid ütles mulle: „You are sooooooo beautiful!”
Ütlesin talle, et tean seda isegi, sest mu mees ütleb mulle seda iga päev. Mõtlesin, et küll ma nüüd olin kaval, et tõin mängu oma mehe, mida kuuldes ta küllap ehmatab ja jätab mu rahule. Aga kaugelt sellest! Tema luges välja, et kuna ma talle vastasin, siis järelikult olen temast huvitatud. Härra Minu Ilu Austaja hoidis nüüd juba kinni mu toidukärust ja mõnelegi võis tunduda, et näe, milline paar – kiitsuke Aafrika mees oma valge paksu naisega!
Järgemööda hakkasid tulema küsimused, et kus ma elan ja kuidas ma ikka nii ilus olen. Lõpuks laskus ta ühele põlvele ja palus mu kätt. Kuigi ma kooliajal armastasin näiteringi, kus mu enim õnnestunud rollideks olid Lenin ja Nõukogude Liidu parim lüpsja Galina Solntsesvetova, oli tekkinud olukord minu jaoks teatrist üsna kaugel ja alla igasugust arvestust. Mõtlesin, et annaks taevas, et teised poekülastajad kaine mõistuse säilitaksid ja mind kihlumise puhul õnnitlema ei tuleks. Korraks käis peast läbi ka mõte, et äkki olen sattunud televisioonisaatesse “Varjatud kaamera”.
Endalegi ootamatult võtsin südame rindu ja teatasin armuvalus õnneotsijale, et abiellugu valge saiaga kui tahab, sest minul pole aega siin teatrit teha, ja lükkasin käru põlvitavast austajast otsustavalt mööda. Sain aru, et samal ajal ma muidugi ei teadnud, millisest suguharust härra pärit oli ja võib-olla tõesti kujutasin tema jaoks võbeleva tagumikuga kõndivat elevanti. Teadsin ka, et käitun mühaklikult ja musti mehi ühiskonda mitteintegreerivalt, aga mul tõesti puudus selle tüübi vastu igasugune huvi ja mu oma turvalisus oli tähtis. Kuulsin veel mitu korda selja tagant hõikeid “You are so, so beautiful!”, enne kui haarasin taskust telefoni ja valisin oma mehe numbri.
Pidin siingi natuke taktikat muutma, sest kui oleksin kogu olukorra ausalt ära rääkinud, oleks selles poes ilmselt kolme sekundi pärast puhkenud neljas maailmasõda…


title: Neid asju ei tohi ükski 30ndates naine teha!

maintext:
Kõik teavad, et 20ndad on justkui hiline teismeiga, kus kõik on väljavabandatav, kuid 30ndates tuleb täiskasvanuks saada.
Sellest tulenevalt tuleb ka oma käitumine üle vaadata ja see täiskasvanule kohaseks kohendada, kirjutab Cosmopolitan.
Näiteks tuleks lõpetada kiiremas korras järgmiste asjade tegemine:

fasttext_language: et


description: Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esimehe Martin Helme sõnul väärib tunnustust presidendikandidaadi Marina Kaljuranna samm esitada siseministeeriumi tõend oma sünnipärase kodakondsuse kohta.„Marina Kaljurand oleks muidugi võinud selle tõendi hankida juba kevadel, mil avalikkuses hakkasid ringlema spekulatsioonid tema kodakondsuse saamise kohta. Palju oletusi ja kahtlusi oleks jäänud õhku paiskamata. Aga parem hilja kui mitte kunagi,“ ütles fraktsiooni esimeesMartin Helme.„Tahame siinkohal õiendada ühe eksiarvamuse. Meie erakond ei ole Kaljuranda kodakondsusteemaga rünnanud või teda süüdistanud. Me oleme nõudnud selgust ja küsinud, kus on vettpidavad tõendid. On loomulik, et riigi presidendi asjad peavad olema täiesti läbipaistvad.“Helme sõnul on avalikkuse kõrgendatud huvi Kaljuranna tausta vastu õigustatud ka põhjusel, et tema ema oli nõukogude ajal nomenklatuuri töötaja ning Kaljurand ise peab ennast identiteedilt venelaseks.„Kaljurand on oma sõnades Eesti patr

title: Helme: Kaljuranna otsus esindada tõend oma kodakondsuse kohta väärib tunnustust

maintext:
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esimehe Martin Helme
sõnul väärib tunnustust presidendikandidaadi Marina Kaljuranna samm
esitada siseministeeriumi tõend oma sünnipärase kodakondsuse kohta.
„Marina Kaljurand oleks muidugi võinud selle tõendi hankida juba
kevadel, mil avalikkuses hakkasid ringlema spekulatsioonid tema
kodakondsuse saamise kohta. Palju oletusi ja kahtlusi oleks jäänud õhku
paiskamata. Aga parem hilja kui mitte kunagi,“ ütles fraktsiooni esimees
Martin Helme.
„Tahame siinkohal õiendada ühe eksiarvamuse. Meie erakond ei ole
Kaljuranda kodakondsusteemaga rünnanud või teda süüdistanud. Me oleme
nõudnud selgust ja küsinud, kus on vettpidavad tõendid. On loomulik, et
riigi presidendi asjad peavad olema täiesti läbipaistvad.“
Helme sõnul on avalikkuse kõrgendatud huvi Kaljuranna tausta vastu
õigustatud ka põhjusel, et tema ema oli nõukogude ajal nomenklatuuri
töötaja ning Kaljurand ise peab ennast identiteedilt venelaseks.
„Kaljurand on oma sõnades Eesti patrioot, kuid meie hinnangul on ta oma
senises poliitilises tegevuses toetanud Eestile kahjulikke ja Venemaa
huve esindavaid seisukohti. Näiteks toetab ta Eesti-Vene piirileppe
ratifitseerimist, millega Eesti vabatahtlikult loobuks 5,2% Tartu
rahulepingu järgsest Eest territooriumist,“ ütles Helme.
„Erinevalt oma Läti ja Leedu kolleegidest keeldub Kaljurand Venemaalt
välja nõudmast okupatsioonikahjusid. Ta on väljendanud ka seisukohta, et
Eestile kuuluv Petserimaa ja Narva jõe tagused alad ei ole okupeeritud.
On täiesti mõistetav, et paljudel eesti inimestel tekib seepeale
küsimus, kelle huve Kaljurand esindab. Ja kas kriitilises
julgeolekuolukorras on tugevam tema eesti või vene identiteet? Rõhutan,
see ei ole rünnak või süüdistus. Need on igati õigustatud küsimused
võimalikule riigipeale, kes on põhiseaduse järgi kõrgeim riigikaitse
juht.“
Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon ootab siiski ka ametlikku
vastust 12. septembril siseministrile saadetud kirjalikule küsimusele
Kaljuranna kodakondsuse kohta. Erakond ootab dokumentaalsed
arhiiviandmed Kaljuranna vanemate ja vanavanemate kuulumise kohta Eesti
kodanike hulka enne 17. juunil 1940.


authors:
Laura Oks
Massoonide Diktatuur
Süsimust Iroonia

title: POMMUUDIS: Sotsid toetavad presidendina Marina Kaljuranda

maintext:
Postimehe teatel otsustas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) juhatus täna õhtul koos erakonna valijameestega toetada presidendivalimiste esimeses voorus valimiskogus Marina Kaljuranda.
Marina Kaljurand teatas seejärel oma avalduses, et toetus annab kindlust jätkata seismist selle eest, et tulevikus tunneksid ennast Eestis hästi kõik, kes Eesti riigist hoolivad, sõltumata sellest, kas nad elavad Kihnul või Koerus, maal või linnas, on eestlased või venelased, noored või vanad.
"Kutsun kõiki sotsiaaldemokraatidest valijamehi liituma minu valijameeste ja toetajate meeskonnaga, et rahva arvamusest saaks 24. septembril valimiskogu enamuse arvamus. Luban seda usalduskrediiti, mis mulle antud on, kasutada õiglaselt ja erapooletult," teatas Kaljurand.


description: Täpselt nädal tagasi ehk eelmisel kolmapäeval kinnitati Martin Reim jalgpallikoondise peatreeneriks. Juba järgmisel hommikul alustas ta nelja päeva pikkust tuuri, mille jooksul kohtus Sergei Zenjovi, Konstantin Vassiljevi, Henrik Ojamaa ja Ragnar Klavaniga, et kuulata nende mõtteid rahvusmeeskonna osas. Aga niisamuti vaadata mänge ja tajuda meeste igapäevast töökeskkonda.

title: Martin Reim koondise hingetraumadest: midagi hullu ei ole

maintext:
Koondise viimase aja suurim küsimärk on keskväljamaestro Vassiljev, kes Poolas särab kui keskpäevane päike, ent sinises särgis tossab tasaselt nagu kustunud lõke. Lisaks mehele endale ka Bialystoki Jagiellonia peatreeneriga vestelnud Reim kinnitas, et ideed, kuidas Vassiljev taas koondises hiilgama panna on olemas, ent…
„Võib ju öelda, et mänge näeb video pealt ka, aga sealt näeb vaid seda osa, mida kaamera võtab,“ lausus Reim. „Oluline on aga näha ka üldpilti, kuidas mängija võistkonnas tegutseb ja mida temalt nõutakse, sest põhitöö tehakse klubis ära. Meil ei jätku lihtsalt aega selleks, et hakata koondises hoopis teisi asju nõudma.“
„Asi ei ole nii lihtne, et võtame sama mänguplaani ja kõik töötab,“ sõnas Eesti rekordinternatsionaal. „Koondises ümbritsevad teda mõnel positsioonil teist tüüpi mängijad kui klubis. Oleneb ka vastasest, kui palju tal ühes või teises kohas ruumi on.
Kindlasti polnud vestluse eesmärk teada, kuidas tema mängida tahaks. Peame lähtuma sellest, mis on võistkonnale kasulik. Kuna tema tugevus on olukordade lahendamine ja mängu ülesehitamine ründefaasis, siis peame talle need eeldused tekitama.“
Kui nädala eest, ametisse pühitsemise pressikonverentsil ei osanud Reim mõistetavalt koondise (väidetavalt kiratsevat) hingeelu kommenteerida, siis tolle reisiga sai ta pildi selgemaks. Detaile ta avalikult ei lahka, sest see on meeskonna siseasi. „Midagi hullu ei olnud, seda võin öelda. Tähtis on mängijaid hästi tunda, kuidas kellelegi läheneda ja temast parim välja võtta. Ei saa kõiki ühe puuga mõõta,“ vihjas Reimgi, et tema eelkäija Magnus Pehrsson ei leidnud iga mehega ühist keelt.
"Meil, nii mängijatel kui treeneritel, on mõtteid ja ideid, kuidas edasi minna. Kindlasti ei hakka me kõike [Pehrssoni ehitatut] ära lõhkuma, selleks pole aega ega mõtet. Kõik, mis sobis ja oli hea, sellega jätkame."
Üks säärane mängija võis olla Hollandi kõrgliigaklubi Go Ahead Eagles’i ründaja Henrik Ojamaa, kes mahtus viimati Pehrssoni valikusse 2015. aasta märtsis. Reim rõhutas, et külastus ei tähenda, et Ojamaa ega täna algava uue reisi sihtmärgid Tarmo Kink ja Siim Luts kuuluksid automaatselt tema oktoobrikuu valikusse. Mõnda aega mittekutsutute käest soovib ta teada, kui suur nälg neil koondise järgi on. Ojamaal olevat see igatahes suur.
„Ta on võtnud viimase aja koondisest väljajäämist kui õppetundi. Eks tal ole endalgi olnud väga palju klubivahetusi ja eneseleidmist. Tundub, et praegu on ta leidnud kindlama paiga, kus saab enda arendamisele keskenduda.“


title: ÕHTULEHT MINSKIS | Vitali Ljutõtš: valisin Kalevi, sest see on tugev ja traditsioonidega meeskond

maintext:
Valgevene korvpallikoondise parimaks tänases 79:63 võidumängus Eestiga kerkis BC Kalev/Cramos mängima hakkav Vitali Ljutõtš.
Ta jõudis juba kolmanda veerandaja lõpuks kaksikduublini ning kogus lõpuks 22 punkti ja 11 lauapalli. Seejuures tabas ta mängust 7 viskest 6 ja vabaviskeid 10st 6. "Jah, tahtsime võita suuremalt kui Tallinnas kaotasime, aga tabasite lõpus mitu kolmest - võib-olla Eestil vedas natuke," ütles Ljutõtš Õhtulehele.
Miks otsustas ta kodusest Minski Tsmokist siirduda algavaks hooajaks Kalevisse? "Agent kiitis Kalevit, rääkis, et see on tugev ja traditsioonidega klubi, kes on saamas kokku head koosseisu. Kalev on ju ka eelmiste aastate Ühisliiga mängudest tuttav," vastas Ljutõtš.


description: Nõukogude ajal polnud tüütumat eestlast, kui see, kes oli korra raudse eesriide taha turismireisile pääsenud. Aastakümneid üritas ta igal võimalikul hetkel oma värskete teadmistega ja tolmunud slaidikarbiga lagedale tulla, olgu käsil juubel, saunaõhtu või kartulivõtt.

title: Tiina Tuum | Uued väliseestlased ehk Öirooplased

maintext:
Vahe on muidugi, kas tegu on valgekraega, kes on igas riigis sõiduvees, või paremat töö- ja elujärge otsima läinud sinikraega, nii-öelda mugavuspagulasega, kes iga hinna eest üritab oma edulugu jutustada. Ei ole märganud, et esimesed neist väga lärmaks.
Kuidas te siin üldse elada saate?
Istud pahaaimamatult välismaalt (ajutiselt?) naasnud vana sõbraga ühte lauda ja hakkad muudkui kuulma, kuidas seal on toidupoes hinnad madalamad, inimesed viisakamad, liikluskultuur parem, palgad kõrgemad.
Kus siin, Eestis, on ikka puha rullnokad, matsid ja mölakad, ning kõrged hinnad. Riideid ja tarbekaupa – neid ei jaksa siin Eestis ju keegi osta! Kliimast ära mitte räägigi. Et kuidas te siin ikka elada saate.
Koos ootamatult külge hakanud aktsendiga on ta unustanud, et aasta varem elas ta täiel rinnal ise keset sedasama elu. Kui sajand tagasi kutsuti saksastunud eestlasi kadakasakslasteks, siis kuidas kutsuda neid isehakanud maailmakodanikke? Öirooplasteks?
Kuulad ja kõrvad vajuvad lonti. Paratamatult hakkad mõtlema, et mis mul, õnnetul kodueestlasel, ikka öelda on. Mina olen ju see, kes on siia jäänud. Äkki isegi viimasena. Ükspäev rongis kuulasin, kuidas kaks tädikest arutasid, et kus sugulased on.
„See pojapoeg on Uus-Meremaal, ei taha tagasi tulla, näe. Tütar on Norras maju värvimas, poeg Soomes ehitamas,“ räägib üks. Teine laob letti Hispaanias, Rootsis ja Austraalias laiali oleva suguvõsa. „Pole majagi kellelegi jätta, ei taha siia enam keegi tulla,“ ohkab üks umbes 60ndates proua. „Oleks noorem, läheks isegi.“
Mina olen see, kes üritab siin ja keskmise palgaga ära elada. Ei teagi, miks. Ju pole pealehakkamist sildasid põletada, kõikidesse kaevudesse sülitada ja nelja tuule poole minema panna.
Ja ikka ei karju 12tunniseid tööpäevi tegeva Maxima müüja peale ega pritsi sotsiaalmeedias mürki. Mina maksangi kinni rimistumise võidumarsi, tasun pöörase hinnaga kinnisvaralaenu, ostan Raekoja platsil vahel kohvi. Kord kahe kuu tagant. Ma tean, et isegi Pariisis oleks see odavam. Lähen vahel nädalalõpuks mõnda Eesti hotelli. Jah, tean, et selle raha eest saaks juba Türki ja tagasi.
Jah, just minul on kartulikoorevärvi juuksed ja ma kannan isegi jaanipäeval sulejopet. Aga ma annan endale aru, et ma olen see, kes ma olen. Võib-olla olengi Ida-Euroopa mats, kes räägib küll Boratist paremini võõrkeeli, aga keda siiski kusagil avasüli ei oodata. Ei, see ei ole mina, kes joob ära kogu absoluutalkoholi aastas inimese kohta. Jah, ma olen kasvanud vaesuses ja suletuses, aga ma ei arva, et see oleks pitser igaveseks.
Mis sai Vahemerre heidetavast tuhast?
Ma olen siin kodus. Nii kodus ei hakka ma mitte kusagil mujal olema. Mul on siin oma maa ja oma inimesed. Terve Petronede „Minu ..“ sari, mida osta, lugeda ja laenutada ahmitakse, tõestab, et lõpuks – jah, päris lõpuks –, tullakse ju ikka tagasi. Ükskõik, mis enne on tehtud või öeldud.
Mina olen see, kes laigib Facebookis väljarändajate paraadpilte eksootilistest toitudest, kataloogirandadest päikeseloojangutega ja eksootiliste puuviljadega. Kelle muu kui minu jaoks neid ikka eksponeeritakse? Väljarändamisel poleks ju muidu mingit mõtet. Aga ma ei ole kade. Paraadpildid on paraadpildid ja argipäev on igal pool ühesugune.
Lugesin lehest, et vana vabadusvõitleja Tiit tuli Hispaaniast Eestisse tagasi. Huvitav, et tagasi tuli mees, kes seda elu ja olu endisel kodumaal Eestis nii aktiivselt eitas, et lubas, et surma korral tuleks ka tema tuhk hoopis Vahemerre heita. Et siia jalgagi ei peaks tõstma. Nüüd poetab mokaotsast, et ikka kuumavõitu on sealne kliima ja Eestis on ikka parajam. Tuhast pole enam sõnagi.
Kõik tulevad ajapikku tagasi.
Rahunege oma Euroopaga, palun
Kuulan üht tuttavat väliseestlast ja mõtlen – oleks nagu veel eelmise sajandi algus, kus külapoiss korraks suurde linna pääses ja siis elu lõpuni tehtud mees oli – et mis ta kõik ära nägi ja tegi. Mis sest, et tema reis ei pruukinud olla paremini õnnestunud kui Kiirel, kes Venemaal mõisavalitsejaks õppimas käis.
Praegu tundub, et see, kuidas korraks koju naasnud väljarändajad maailmas toimuvast räägivad, viitaks sellele, et raudne eesriie on ikka olemas. On meie ja nemad, on jahmatus teistsuguse elukorralduse üle, sallimatus, mõistmatus, enese koha otsimine, pidev peegeldamine napi kogemuse pinnalt ja võrdlemine, aga ka keep smiling’u korras välja näidatav edu ja vaimustus.
Nagu oleks tegu mõne 80ndate lõpu reisiraamatuga, kus täitsa arvestatavad kirjanikud lehekülgede kaupa mõnd ilmaimet nagu polaroidkaamera või faksiaparaat kirjeldavad.
Kas poleks juba aeg seda Euroopat käsitleda kuidagi väiksemate kompleksidega? Müürideta ja „meie“ ja „nemad“ jaotuseta.
„Tead, palju nad korteri eest üüri küsivad?“ kurdab Eestisse naasnud sõber.


description: 24. oktoobril alustab Tallinna loomaaia uue direktorina tööd Tiit Maran, kes on seal töötanud väga pikka aega. "Eks mind ootab suur ja lai tööpõld, mis ma oskan selle kohta muud öelda, sest kollektiivi ma ju tean ja tunnen."

title: Tiit Maran: loomade elamistingimused peab vaatama kriitilise pilguga üle

maintext:
"Kindlasti on meil väga keerulised probleemid palkadega, personaliga võiks öelda ka. Need teemad tuleb tasapisi lahendada," tunnistab Maran.
Ta ei oska tulevikuplaanidest rääkides välja tuua ühtegi asukat, kes võiks Tallinna loomaaias kindlasti kodu leida.
"Meil puuduvad väga paljud loomaliigid, aga see ei tähenda, et siin peaks olema esindatud kogu maailma suur loomariik. Peame koostama kollektsiooniplaani, kus me paneme kõigepealt selle paika, milliseid liike hakkame siia tooma ja vaatame, keda meil pole ja kes on," räägib Maran.
Ta ütleb, et loomade elamistingimused tuleb kriitilise pilguga üle vaadata ja teha selle põhjal tulevikuplaane.
"Ühe võin kohe välja tuua: meie hüljestel pole selliseid tingimusi, mida nad vajavad," muretseb Maran, et sellele tuleb tõsiselt mõelda, kuidas nende heaolu loomaaias parandada. Kauaaegne unistus jääkarudele mõeldud polaariumist võib aga viimaks täide minna.


description: Sel laupäeval on ees ootamas hooaja esimene Manchester Unitedi ja Manchester City omavaheline kohtumine. Punaste Kuradite ründetäht Zlatan Ibrahimovic otustas kohtumise eel Manchesteri sinise klubi uuele väravavahile Caludio Bravole oma poolsed tervitused saata.

title: Manchesteri derbi eel: Zlatan saatis City uuele väravavahile soojad tervitused

maintext:
Welcome to Manchester! Here’s some training gear, you’re gonna need it. See you Saturday. #MUFC #ManchesterDerby @azsportswear
A video posted by IAmZlatan (@iamzlatanibrahimovic) on Sep 7, 2016 at 1:02am PDT


description: Saksamaa endine liidukantsler Gerhard Schröder (72, pildil) ja Doris Schröder-Köpf (53) lasevad abielulahutuse vormistada, vahendab Bild Online. Sellest teatasid nad sõpradele ja parteikaaslastele ise.

title: Schröderid läksid lõplikult lahku


description: Põlvamaal Krootusel asub üks omapärane südamega maja, millel on läbipaistvad seinad. Seega on tegemist tõeliselt valgusküllase kohaga, kus saab soovi korral ka päikeseloojangut nautida.

title: TV3 VIDEO | Põlvamaal asub tõeliselt valgusküllane südamega maja, millel on läbipaistvad seinad


title: Ammas: valitsuse uus eelarve on imiteerimise eelarve

maintext:
Vabaerakonna fraktsiooni aseesimehe Andres Ammase sõnul on 2017. aasta eelarve täis näivusi, mitte sisulisi vastuseid Eestit vaevavatele aeglasele majanduskasvule, sotsiaalsele kindlustundetusele ja haprale sisejulgeolekule.
„Valitsuse poolt Riigikogule üle antud eelarve püüab imiteerida ettevõtluskeskkonna parandamist - tegelikult ei tunneta ettevõtjad sotsiaalmaksu ülipisikesest 0,5-protsendilisest langetamisest tulenevat võitu, aga sotsiaaleelarvesse tekib haigekassa puudujäägi taustal pirakas auk. Meie hinnangul sotsiaalmaksusüsteem vajab terviklikku ja julget lahendust – sotsiaalmaksu lae kehtestamine ja selle miinimumi asendamine tunnipõhise maksuarvestusega,“ ütles Ammas.
Andres Ammase sõnul imiteeritakse ka sotsiaalse heaolu suurendamist. „Raha külvatakse lennukiga, eristamata vähem kaitstud elanike rühmi.“
„Kolmeprotsendiline politseinike, päästjate ja piirivalvurite palgafondi kasv on keerulise julgeolekukeskkonna tingimustes väga nõrk samm, see katab vaevu hinnatõusu. Meie turvalisuse paranemine järgmisel aastal on samuti näivus. Sisejulgeolek on kaitsekulutuste kõrval endiselt vaese sugulase rollis. On aeg rääkida julgeolekust tervikuna kui prioriteedist, mitte ainult hoobelda, et kaitse eelarve on tasemel,“ lõpetas Vabaerakonna saadik.


description: Praegu on käimas saade "Eesti selgeltnägijate tuleproov", kuid kas mäletate, kes võitsid saate eelmised hooajad?

title: KAS MÄLETAD? Eesti "Selgeltnägijate tuleproovi" endised võitjad


title: Juhtkiri | Kes kardab riigireformi kolli?

maintext:
126 vaba päästjakohta sunniks päästeametit tavaoludes tegevusele – kui nii palju tuletõrjujaid on puudu, siis tuleb nad leida, koolitada, värvata. Ent värbamispiirangu on päästeamet endale ise kehtestanud – tegevusetusele sunnib riigireform, mille tõttu riigiametid ootavad ärevalt, kas kärpelaine läheb neist mööda või mitte. Kui ei lähe, siis täitmata kohti on Exceli tabelist kergem kustutada kui värskelt väljakoolitatud inimesele ust näidata. Kuid riigihalduse ministrit Arto Aasa võiks ametite infosulgu jätmise eest hurjutada üksnes siis, kui oleksime veendunud, et riigireformijad teavad, kui palju ja milliseid töötajaid riigil tõesti vaja, ning kes on need 3500 üleliigset, kes nelja aastaga koondatakse. Ei pruugi.
Kipub ju otsustajate pilk olema küllalt hägune, kui vaja vahet teha, mis on riigile hädavajalik, mis võiks olla ja mis lihtsalt meeldib. Muidu poleks riigireformi vajagi. Riigireformi järelevaataja Kersti Kaljulaid tõdeb: „Kusagil töötavad vähendatud koosseisud end surnuks, et osutada ülivajalikke teenuseid. Kusagil aga pakutakse endiselt midagi, mida õigupoolest pole väga vaja olnudki.“ Edukaks ei saa osutuda riigireform, kus üks minister ulatab teisele koondatavate arvud, mis ministeeriumitest liiguvad selle allasutuse lauale, mis kõige vähem vastupanu osutab (või päästeameti kombel vastutulelik on). Kärpekoht võib ette tulla tunduvalt varem. Õigupoolest tuleks küsida, kas seda esimest ministritki päriselt vaja on.
Ei piisa, kui seda, mis riigile vaja, küsib vaid riigihalduse minister ja sedagi vaid riigieelarve koostamise aegu. Ükski avaliku sektori töötaja ei tohiks teha otsuseid pelgalt seetõttu, et raha on – tulgu see siis riigieelarvest või Euroopa Liidult. Olemata jääks mitu asendustegevust, olgu siis bussipeatuste ümbernimetamine, turteltuvi tutvustamiskampaania, superministeerium, riigirestoran või Rail Baltic, ja vaja poleks nende projektide vedajaidki.
Arutelu ei tohiks jääda vaid kabinettidesse – et laiem avalikkus on valmis kaasa mõtlema, mis riigis tõesti hädavajalik on, näitab ju seegi, et tänavusi presidendivalimisi saadab üha valjemini küsimus, kas Eesti presidenti üldse vajabki.


title: Elevandiluuranniku tähtmängija agent: Guardiola häbistas Toure´d

maintext:
Pep Guardiola otsustas Manchester City Meistrite liiga nimekirjast välja jätta meeskonna pikaaegse raudvara Yaya Toure. Elevandiluuranniku poolkaitsja agent Dimitri Seluk peab sellist käitumist äärmiselt alatuks.
"Kui Guardiola Cityle Meistrite liiga karika toob, lendan ma Inglismaale ja teatan televisioonis, et ta on maailma parim treener," sõnas Seluk. "Kui aga nii ei juhtu, siis peab Guardiolal olema mune - tal tuleb tunnistad, et ta eksis, häbistades sellist suurt mängijat nagu Toure."
Ta lisab: "Siiski tuleb treeneri otsust austada. Yaya on professionaal ning teeb seda, mis vaja. Ta ei ole ka jaanuaris lahkumas, vaid üritab ennast meeskonnas tõestada."
Ühe torke hispaanlasest peatreeneri suunas teeb Seluk veel: "Ilmselt peab Pep Toure´d piisavalt heaks, et mängida liigakarikas 10 minutit kolmanda liiga meeskonna vastu. Jah - ma teen nalja!"


title: Kauplusauto juht: palju on külasid, kus ootabki ainult üks inimene

maintext:
On neljapäev, 18. august ja kell on saamas 11.25. Kuressaare külje all, Maleva ja Meedla küla vahelise bussiootepaviljoni katuse alla on vihma eest kogunenud kolm vanaprouat. Taevast tibutab vihma, aga sellest hoolimata on tuldud maantee äärde kauplusautot ootama. Käes on aeg osta nädala toit. Mõni minut hiljem peatub ootepaviljonist üle tee valge 2011. aasta Volkswagen Crafter. Kaubikust väljub Toomas Nurja (36), kes liigub kiirelt teisele poole masinat, lükkab lahti liugukse ning toidupood ongi avatud.
Toomas Nurja sõidab kolm korda nädalas kauplusautoga mööda Saaremaa külasid, et tuua toidupood nende inimeste koduõuele, kellel on raskusi külakeskusesse või linna poodi minemisega. Kuigi inimesi jääb maal vähemaks, on teenus endiselt vajalik.
Nurjale on kliendid, kes kogunevad kaubiku juurde, tuttavad. Nii ühele kui ka teisele pakub ta tooteid, mis enamasti ka toidukotti lähevad. "Mis ma annan? Heeringafileed, lõhet või magusat vahvlit? Kas tikud on olemas? Aga sool-suhkur, jahu?" küsib Nurja.
Kuigi kauplusauto ei paista just suur olevat, pendeldab Nurja osavalt kaubaruumi kitsas koridoris riiulite vahel. Pistes käsi aeg-ajalt riiulite vahele, tuleb purgisuppide, saiakeste ja kookide tagant veel üht-teist ilmsiks, mida algul ei olnud näha. Tuleb tõdeda, et õige pakkimisega mahutab kaubik rohkem, kui esmapilgul oleks julgenud arvata.
Neljapäevad on kauplusauto juhile kiired ja töised. Maleva on päeva esimene peatus ning ees on veel mitu küla ja peatust. Nurja loodab, et tööpäeva saab hiljemalt õhtul kella kaheksaks lõppenuks lugeda. Nii kulubki 20 minutit, et müüa neljale inimesele nädala toit ja ühele lapsele, kes rattaga Maleva naaberkülast Meedlast kohale vuhas, natuke maiust. Seejärel läheb liuguks kinni ning Nurja sõidab edasi.
Üks kaupluse külastaja on Maleva külaelanik Virve Klink (68), kes ostab kogu nädala toidu. "Siit saab kõik kätte, ainult lihakaupa käin Kuressaarest toomas," ütleb Klink.
Kuigi Maleva jääb Kuressaarest ainult kaheksa kilomeetri kaugusele, ei ole Klingi sõnul kerge linnas käia. "Linnaskäik ei oleks tülikas, kui oleksid bussiliinid. Buss läheb hommikul vara, 7.30 jõuad linna, aga siis on kõik poeuksed veel kinni. Kui poes käidud, pead jälle ootama, sest buss tuleb tagasi alles kell 13."
Klingi sõnul pöördusid Maleva külaelanikud ise kauplusautode sõitjate poole, et ka nende juures peatutaks. Tavaliselt on Maleva peatuses kolm kuni viis klienti, Nurja jaoks on see väga hea number.
NÄDALATOIT: Sellisest Volkswagen Crafterist saavad Saaremaa külaelanikud kätte nädala toidu. (Marvel Riik)
1990ndate alguses liikusid suuremate ja väiksemate asulate vahel ringi lavkabussid, kust sai osta esmatarbekaupasid. Nüüd võib kunagist sõitvat lavkat näha peamiselt maanteemuuseumis. "Vanasti oli äri parem, sest inimesi elas maal rohkem. Oli näiteks kaks küla, kus elas 60 inimest. Kauplusauto käiski päevas kahes külas, et saada vajalik käive. Praegu on aga niimoodi, et sõidan päevas maha 200 kilomeetrit ja käin 30 külas. Inimesi on väheks jäänud ja sõitmist on palju," räägib Nurja, kelle sõnul vajusid suurte kettide kauplusautod Saaremaal ära 1990ndate esimesel poolel.
Siis nagu polekski keegi jäänud sõitma, aga vajadus teenuse järele oli olemas ja on seni. Toona võttis ohjad enda kätte Toomase isa Viktor, kes sõitis, kuniks jäi mõni aasta tagasi pensionile ja pakkus tööd pojale. "Katsetasin ja hakkas meeldima ning toimetan nüüd ise edasi," ütleb Toomas, kes tegutseb FIEna.
Tema sõnul sõidab Saaremaal veel kaks kauplusautot, kuid äriliselt üksteist ei segata.
Küsimusele, miks Nurja seda teeb, on ta esimene vastus pahvakas naeru. "Tööd peab tegema."
Tema sõnul on tööl palju hüvesid. Lisaks ringi sõitmisele ja maaeluga kursisolemisele on Nurjale tähtis aidata inimesi, kellel ei ole võimalik poodi minna.
Üks inimene – hea peatus
"Väga paljudel inimestel käin ma külas koduõuel, sest nad ei saa vanuse või mõne muu probleemi tõttu liikuda. Olen mõelnud ka suurema bussi peale, aga minu jaoks on oluline ka see üksik inimene kuskil külas, kelle juurde pääseb vaid õuele sõites. Tahan pakkuda ka nendele klientidele teenust, sest see on see, mida inimene vajab. Kui sa oled 80- või 90aastane, siis võib olla keeruline käia maha mõni kilomeeter külakeskusesse, aga nädala toitu on ikka vaja osta. Olen kliente julgustanud, et nad võivadki mind kutsuda koduni," räägib Nurja, kelle klientuurist suurema osa moodustavad just pensionärid ja puuetega inimesed.
RUUMI ON: Kaubikus on kaubaruumi küllaldaselt, et toidu valik saaks olla mitmekülgne. (Marvel Riik)
Kas äritegevus on kasumlik? Nurja sõidab teisipäevast neljapäevani, kattes päevade kaupa Saaremaa lõuna- (Sõrve poolsaar), lääne- ja keskosa. Teisipäeval ja kolmapäeval on kilometraaž üle 100 kilomeetri, neljapäeval kaks korda rohkem. Kokku teeb see nädalas ca 400 kilomeetrit. Seejuures on Nurja jaoks hea peatus juba see, kui seal on kas või üks inimene, kes on tulnud leiba ja piima ostma. "Mul on väga palju külasid, kus ongi üks inimene ootamas," tõdeb ta ning kinnitab, et töö on ikkagi tasuv.
"Kui see ei oleks kasumlik, siis ma ei teeks seda," ütleb Nurja.
Tähtsa osa kauplusauto jätkusuutlikkusest moodustavad toetused, mida maksavad vallad, milles Nurja sõidab. "Nii palju, kui on kilomeetreid, rahvast ja kulusid, nii palju on ka toetusi," täpsustab ta.
Nelja valla (Salme, Tõrgu, Lääne-Saaremaa ja Leisi) peale saab ta toetust 370 eurot kuus. Kaupa varub Nurja kõhutunde järgi. "Seda ei saa võtta otseselt nii, et kui palju inimesi on peatustes ootamas. Peab mõtlema ka sellele, et mida inimene tahab osta, sest soovid on erinevad. Eks ka täna jäi 30–40 saia üle. Aga sellega tuleb lihtsalt arvestada." Kauba, mis jääb üle, annab Nurja tuttavatele talunikele, kes selle omakorda enda lammastele ja teistele loomadele annavad. "Vastu saan kanamune ja muud – nii see asi toimib."


authors: Afp Scanpix

description: Türgi saatis Süüria põhjaossa täiendavalt tanke, et võidelda äärmusrühmituse Islamiriik (IS) mässuliste vastu.

title: Türgi saatis Süüriasse täiendavalt tanke


title: Jaak Salumets: see koondis on end ületanud, mehed mängivad suure südamega

maintext:
"Tähtsaim on meeskond, need mehed mängivad suure südamega. Pane see kindlasti kirja!" rõhutas legendaarne mängija ja treener Jaak Salumets Eesti ja Portugali korvpallikohtumise resümeeks.
"See oli töövõit. Vastas oli meie masti vastane, ega selliseid mänge esimese poolajaga otsustata. Vahe püsis stabiilsena ning ühe poolaja nad jõudsid vastu panna. Teisel poolajal pääses meie meeste parem füüsis maksvusele. Ning väga tähtis oli asjaolu, et eelmistes mängudes Poola ja Valgevene vastu tehtud eksimusi enam polnud – kaitselauda läks pidevalt kolm-neli meest, sest meie lühikese koosseisu juures peavad kõik mehed osalema võitluses."
Salumets tõi eraldi välja pikemad mängijad Reinar Halliku ja Kristjan Kitsingu. "Meie nõndanimetatud pikad tegid väga hea mängu. Reinar pani väga valusad korvid ära ja Kitsing pani 110 protsenti. Aga ühegi mehe kohta ei saa öelda paha sõna, iga vahetus toimis ja lõpp möödus juba pingevabalt."
1991. aastal Tallinna Kalevi NSV Liidu meistriks ja 1993. aastal Eesti koondise EMil kuuendaks tüürinud juhendaja sõnul sai Rain Veideman täna selle võrra rohkem vabadust, et ka kaaslased hoidsid vastase kaitset pideva pinge all. "Kui terve meeskond mängib, avaneb ka liidritele rohkem võimalusi. Valgevene ja Poola lõid meie kaks liini lahku, Portugal ei suutnud seda.
Kokkuvõttes on see koondis end ületanud. Enne tsükli algust ei oodanud keegi neilt kolme võitu. Olgem ausad, grupp pole sugugi kerge. Ent kahes esimeses mängus saadud võidud lõid aluse, füüsiline vorm ajastati õigesti," tunnustas Salumets.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Rahulolematu Ja Ärritanud

title: Ettevaatust! Õnnetu abikaasa hävitab su tervise

maintext:
Teadlased kinnitavad: kui su abikaasa on õnnelik, oled sa ka ise tervem ja õnnelikum. Sest keegi, kes on optimistlikult meelestatud, tõenäoliselt ka sööb regulaarselt ja magab korralikult ehk teeb kõiki asju, mis on hea tervise jaoks vajalikud.
Sellise järelduseni jõudsid Michigani ülikooli teadlased pärast 2000 paari uurimist, vahendab Daily Mail. Paare uuriti kuue aasta vältel.
Teadlased leidsid, et õnnetu abikaasa mõjutas ka kõige õnnelikuma inimese tervist. Rõõmsameelsed abikaasad olid aga parema tervise juures ka siis, kui abikaasad abielule kõige paremat hinnangut ei andnud.
Seda, et õnnelik olemine on inimese tervisega seotud, on kirjutatud varemgi. Kuid ajakirjas Health Psychology avaldatud värske uuring astub sammu edasi ja kinnitab, et ühe inimese õnn võib osutada mõju ka oma partneri tervisele


title: SELGITUS KUI VIIESELE: miks pakub Iirimaa Apple'ile maksuparadiisi?

maintext:
Euroopa komisjon otsustas hiljuti, et Iirimaa on ebaseaduslikul moel nõudnud tehnikagigandilt Apple liiga väikseid makse ja hammustatud õuna logoga ettevõte peaks maksma riigile tagantjärgi miljardeid. Selle peale on Redditi rubriigis "Selgita, nagu oleksin viieaastane" küsitud: mis on üldse Iirimaa motivaator Apple'ile maksusoodustuste pakkumisel?
"Suured ettevõtted tähendavad rohkem töökohti," on vastanud Enjoyoutdoors. "Meelita ligi suurfirma ja nii lahendad selle probleemi, et paljud su maksumaksjad on tööta ja ei maksa mingeid makse. Kui arvestada saadud ja kulutatud maksuraha, siis võib see valitsuse jaoks olla küll nullprojekt, aga sel on ka mitmeid kõrvalefekte. Näiteks väiksem kuritegevus: sest sul pole aega teiste tagant varastada, kui sa terve päeva rahateenimiseks töötad ja võid osta isegi paremaid asju. Sul on rohkem inimesi, kes saavad endale lubada hambaarsti juurde minemist ja sada muud asja, mida riigile annab see, et tal on hulk inimesi, kel on töökoht ja raha, mida kulutada."


authors:
Ainult Häält....Megameganaer
Väga Riigimehelik

title: HELME PÕHJENDAB VALGEID SEDELEID VALIMISTEL: "Katku ja koolera vahel ei valita!"

maintext:
Presidendivalimiste rallis osalenud Mart Helme süttis telesaates väite peale, et valijameeste kohustus peaks olema president valida, mitte kasti valgeid sedeleid poetada. "Sa eeldad, et mul peab olema kellegi poolt dikteeritud eelistus. Ei saa olla," põrutas Helme. Tallinna TV saates "Vaba Mõtte Klubi" rääkis Helme, et kogu kampaania oli farss, mille meedia kaaperdas vaid ühe eesmärgiga: teha oma president. "Teha Marina Kaljurannast president. Ei õnnestunud. Ja nüüd nõuab sama meedia, et teeme lauajala presidendiks, et jumala eest lõppeks see jama," rääkis Helme. Ajakirjanik ja kolonelleitnant Leo Kunnas arvas, et kui pärast nädalavahetusel toimunut pole selge, et rahvas peaks presidendi valima, siis ta ei tea, mis veel sellele nii selgelt viitaks.
Artuelu stuudios jäi rahulikuks, kuniks kolumnist Jakko Väli väitis, et esimeses valimisvoorus ilmselgelt sohki ei tehtud: Mailis Reps sai hääled kätte, Allar Jõks sai rohkem kui lootis ning Siim Kallas neli-viis vähem kui lootis. "Mis teist vooru puudutab, siis selle, et meil presidenti pole, otsustasid valged sedelid. Ja jah, Mart, selles on oma osa ka EKRE-l ja see ei ole mitte hea osa. Taunitavad on kõik need erakonnad, kes mängisid poliitmänge valgete sedelitega. Kui sa lähed tegema oma tööd, sinu töö on valida president, siis sa ei saa öelda, et sulle see kandidaat ei meeldi ja sa ei vali. Siis sa oled oma töö tegemata jätnud," ütles Väli.
"Absoluutselt rumal jutt," teatas Helme seepeale. "Sa eeldad, et mul peab olema kellegi poolt dikteeritud eelistus. Ei saa olla. Algusest peale ütlesime, et ühegi Reformierakonna kandidaadi poolt me ei hääleta." Väli täpsustas seepeale, et igal valijamehel pidanuks olema enda eelistus, nii a-, b- kui c-variant. "Mispärast?" küsis ägestunud Helme seepeale. "See ei ole mingi jonnimine või lapsikus, see tähendab, et mulle ei sobinud kumbki teise vooru kandidaat ja ma ei andnud neile oma hääl." Mõlemad osapooled nõustusid siiski, et "riiki ei saa mängida, riiki peab juhtima". Helme sõnul on selge, et Jõks ei sobinud presidendiks, kuna tal puudub poliitiline kogemus, Kallas aga on lihtsalt Reformierakonna esindaja ning "Reformierakond ei saa tervet riiki endale taskusse panna".


authors: Ejltv Youtube

description: Eesti U23 koondis võõrustas eile A. Le Coq Arenal International Challenge Trophy mängus Ukrainat. Väravaterohke kohtumine lõppes 3:3 viigiga.

title: VIDEO | U23 Eesti - Ukraina 3:3 väravad: Svjatoslav Jakovlevi mammu, Käidi duubel

maintext:
"Ma kuulsin, et eilsel banketil jõid sa end laua alla..."
"Ka mina kuulsin, et keegi olevat end laua alla magama jäädes täis oksendanud, aga ma ei teadnud, et see olin mina..."


title: Harjumaal hukkus liiklusõnnetuses kaks inimest

maintext:
Täna kella 9.30 ajal teatati häirekeskusele liiklusõnnetusest Paldiski-Padise tee 4. kilomeetril, mille tagajärjel hukkusid kaks inimest.
Hetkel teada oleva info kohaselt kaotas Padiselt Paldiski suunas teel olnud Audi juht kontrolli oma sõiduki üle, misjärel sõitis teelt välja vastu posti, teatab Politsei.
Politseinike hinnangul võis auto kiirus olla lubatust kordades suurem, kuna jäljed viitavad sellele, et auto tegi enne maandumist ca 60 meetrise õhulennu ning paiskus seejärel vastu elektriposti.
Autos olnud kaks inimest – juht ja kaasreisija, hukkusid sündmuskohal. Nende isikud on kindlaks tegemisel.
Sündmuskohal tööd tegevate politseinike hinnangul on avarii juhtunud juba öösel. Õnnetuspaik on teest veidi eemal, varjulisemas kohas ning ei paista kohe silma. Kraavi sõitnud auto avastasid sündmuskoha juures elektritöid teinud mehed.
Politseinike sõnul on teeolud avarii paiga lähedal head, lubatud kiirus antud teelõigul on 90 km/h.
Õnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.


title: Virumaal algab Kaitseliidu õppus Põhjakonn

maintext:
Reede ja pühapäeva pärastlõunal liiguvad Peterburi maanteel ning teistel Harju, Lääne-Viru, Ida-Viru, Järva ning Jõgeva maakondade teedel suurõppusele Põhjakonn 2016 suunduvad Kaitseliidu Põhja maakaitseringkonna malevate rännakkolonnid ja liikumiskiirus teedel võib olla piiratud. Kaitseliit palub liiklejatelt mõistmist ja tähelepanelikkust ning arvestada võimaliku sõiduaja pikenemisega.
2.-4. septembrini Ida- ja Lääne- Virumaal toimuv Kaitseliidu Kirde maakaitseringkonna õppus Põhjakonn on sel aastal osalejaterohkem ja rahvusvahelisem kui kunagi varem.
Viru maleva pealiku kolonelleitnant Marek Laanisto sõnul oli õppus algselt planeeritud Kaitseliidu Viru, Järva ja Tallinna malevate allüksustele kuid Kaitseliidus 2012ndast kuni 2014nda aastani toimunud struktuurimuudatused on tõstnud oluliselt tegevväelaste ja palgaliste valmisolekut riigikaitsesse panustama ja sõjalisest väljaõppest osa võtma. „Samuti meie liitlaste huvi on kõrge ka praktilise poole pealt. Õppuse ala on tekitanud väga suurt huvi ning hea omavaheline läbisaamine on teinud õppusest täna üleriigilise Põhjakonna,“ ütles kolonelleitnant Laanisto.
Kokku osaleb õppusel ligi 2000 võitlejat. Kaitsjate poolel harjutavad üksuste ja staapide vahelist koostööd lahintegevuse läbiviimisel Viru, Alutaguse, Järva ja Jõgeva maleva kaitseliitlased koos välispartneritega Leedu vabatahtlikust kaitseväest ja Suurbritannia Wales´i kuninglikust rügemendist.
Vastutegevust pakuvad Põhja maakaitseringkonna Tallinna ja Rapla maleva kaitseliitlased koos Scoutspataljoni motoriseeritud kompanii ja välispartneritega Ameerika Ühendriikidest. Põhja maakaitseringkonna ülema ja kaitseliiduTallinna maleva pealiku kolonelleitnant Toomas Väli sõnul vajalik treenimine maakaitseringkondade, liitlaste ja erinevate jõustruktuuride vahel, kinnistamaks head koostööd ja üksteise mõistmist.
Lisaks toetavad õppust Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ning Lääne ja Lõuna maakaitseringkonna kaitseliitlased ja tegevväelased. Õppuse ajal teostab vaatlus- ja luurelende Õhuväe helikopter R44.
Kõige intensiivsemad lahingtegevused toimuvad 3. septembril kell 07.00 – 23.00 Vasknarva-Iisaku vahelisel alal ning 4. septembril kell 07.00 –14.00 Iisaku-Avinurme-Tudulinna piirkonnas. Õppuse käigus arvestatakse öörahuga ning öisel ajal võib esineda üksikuid laske ja valgusrakettide kasutamist üksnes hõreasustatud aladel.
Kõik huvilised, kes soovivad näha tanke, soomukeid, jalaväe raskerelvi ja automaatkäsitulirelvi, on oodatud sõjatehnika näitustele, mis toimuvad 2. septembril kell 14.00-16.00 Avinurme keskuses ja 17.00-19.00 Iisaku gümnaasiumi juures.


description: Kõik hea südamega inimesed, kes sooviksid panustada oma aega raskelt haigete laste abistamisse, on oodatud liituma TÜK Lastefondi vabatahtlikega. 21. ja 28. septembril toimuvad ka selleteemalised tutvumisõhtud Tartus ja Tallinnas.

title: Lastefond otsib vabatahtlikke

maintext:
Lastefondi vabatahtlikuna on võimalik toetada raskelt haigete laste ravi väga erinevatel viisidel: osaleda annetuste kogumise aktsioonidel; tutvustada Lastefondi erinevatel üritustel; korraldada ja ellu viia heategevuslikke ettevõtmisi; pakkuda välja uuenduslikke ideid annetuste kogumiseks; otsida uusi koostööpartnereid; rakendada Lastefondi hüvanguks oma erialaseid oskuseid (IT, graafiline disain, blogimine, filmimine ja videotöötlus, müügitöö jms) jne.
Fondi vabatahtlikega on oodatud liituma kõik need, kel võimalus ja soov panustada endale sobivas määras oma vaba aega raskelt haigete laste hüvanguks ning kel hinges kustumatu janu uute põnevate kogemuste, väljakutsete ja tutvuste järele.
“See inimene võiks olla hooliv ja abivalmis, aga ka entusiastlik, meeskondlik, kohusetundlik, usaldusväärne, avatud ja pühendunud,” täpsustab Lastefondi strateegijajuht Küllike Saar.
“Loomulikult on see kahesuunaline tee, mis tähendab, et tubli panuse eest pakub Lastefond ka üht-teist vastu,” lisab Saar. “Meie vabatahtlikud saavad hindamatuid kogemusi, toetava sõpruskonna, uusi ja huvitavaid kontakte ning suurepärase enesetunde teadmisest, et aidatakse ühiskonna kõige nõrgemaid.” Lisaks saab eduka vabatahtlikkuse korral tulevaseks karjääriks kaasa soovituskirja fondi juhtkonnalt.


title: Kuidas säilitada võidusõitjat kuuma ilmaga?

maintext:
Üle-eelmisel nädalavahetusel oli USA-s Texases sedavõrd kuum, et "6 Hours of Circuit of the Americas" nimelise võidusõidu osalejate võistluspaika transportimiseks tuli kasutusele võtta ettevaatusabinõud, märgib Black Flag.
Õige transporditehnika sisaldab jahutuskasti ja eeldab võidusõitjalt väga palju paindlikkust.
Jah: Toyota TS050 sõitja Sébastien Buemi mahub jahutuskasti. Videotõestust saab vaadata Alex Wurzi Twitteri-kontolt, ilmunud on see 18. septembril.
Kui võidusõitja jääb kasti pikemaks ajaks, siis tuleks kindlustada talle korralik ventilatsioon. Kindlasti ei tohiks unustada ka jääd.
Buemi tiim saavutas võistlusel viienda koha.


authors:
Erakogu
Teet Malsroos
Oi
Sukk
Aga Mis Edasi
Huuuu

description: Näitlejad Tiit Sukk ja Anti Reinthal on tublid mehed, kes heategevuslikul eesmärgil suhteliselt lühikese aja jooksul kehakaalust kaotanud ühtekokku 29 kilo!

title: Tiit Sukk kaotas paari kuuga 8 kilo!


title: Tallinnas toimuvale UEFA superkarikafinaalile pääseb vaid kolmandik kohalikest huvilistest

maintext:
2018. aasta 14. augustil A. Le Coq Arenal toimuvale UEFA superkarikafinaalile pääseb kohalikest huvilisest staadionile kolmandik kogu publikust.
"Kogu piletisüsteem on veel lahtine, sest sõltub suurel määral nendest klubidest, kes superikarikafinaali jõuavad. UEFA senine praktika on olnud, et piletimüük algab paar kuud enne kohtumist ja kohalikul turul realiseeritakse umbes kolmandik pääsmetest," rääkis Eesti Jalgpalli Liidu avalike ja koostöösuhete osakonna juhataja Mihkel Uiboleht Soccernet.ee-le.
Viimatisele finaalmängule Trondheimis maksis pilet 150 eurot, kuid Tallinnas toimuvale kohtumisele peaks hind soodsam olema. "Koostöös UEFA-ga tuleb leida võimalikult pealtvaatajasõbralik hind, mis oleks samal ajal vastavuses mängu tasemega - tegu on ikkagi Euroopa klubijalgpalli ühe tippsündmusega," sõnas Uiboleht.


title: TEE ISE: lihtne ja toekas treppredel

maintext:
Tolle redelihakatisega on nii, et minu mäletamist mööda toimetas kadunud isa selle hõlma all oma Jõgeva töökohast 1984. aasta paiku välja. Aga naabritel on vist teistsugune arvamus, igatahes veavad nad seda järjekindlalt oma kuuri ja pärast nende hiljutist remonti on redelike kadunud. Võimalik, et see redel on tõesti hoopis nende jagu ja ehk on hoopis neil sellega mingeid mälestusi. Olen alati unustanud selle asjanduse päritolust ja kuuluvusest nendega kõnelda ja ega näeks mõtet sellise lapitud astmega redeli pärast nendega jaurama hakata kah. See on ka päris lühike ning okste lõikus on alati üks igavene küünitamine, igale poole ei ulatugi ja tuleb hoopis latva ronida.
August 2016. Siinkirjutaja vaatab aias kasvavaid õunapuid, millele on suve jooksul kasvanud inetud pikad vesivõsud. Seni on nende kõrvaldamiseks kasutatud üht igerikku, vana, lapitud ja lühikesevõitu nõukogude päritolu treppredelit, mis on olnud kaheperemajas ühiskasutuses.
Järgnev töökirjeldus sobib ilmselt ideede andjaks kõige rohkem järgnevates olukordades ja sellistele meestele: pühapäeva hommikul ärgates pea tuikab ja on täiesti tühi, samas valitseb seal kohusetundlik tõdemus, et samal päeval peab õunapuu lõigatud või köögilagi värvitud saama, redelit pole ja büdžett hetkel sellist osta kah ei võimalda. Kindlasti pole keelatud sellist treppredelit ka paremini teha.
Vaatan ehituspoes treppredelite hindu. Iseenesest need väga kallid pole, vähemalt need keskmist mõõtu. Aga tükk aega pärast palgapäeva oleks sihukese soetamine ikka rahakotile veidi koormav. Seda enam, et eestlasena tahaksin muidugi seda kõige vingemat, kõrgemat ja multifunktsionaalsemat. Ehk kallimat.
Tekib mõte: aga ehk teeks sellise metallredeli ise? Hangiks alumiinium-nelikanttoru, võtaks kohaliku kutsehariduskeskuse kah kampa ning teeks selle ühe korraliku DIY-projektina (do it yourself – tee ise) spetside käe all. Jooniste ja õigete töövõtetega.
Kutseka inimestele mõte koostööst ja Eesti meeste tööõpetuse alasest harimisest meeldib. Aga konkreetselt redeli projekti ei pea nad väga rentaabliks.
"Ise ka kodus usin ehitaja ja nikerdaja, kuid kardan, et alumiiniumredeli ostaksin siiski poest," märgib tehnikavaldkonna juhtõpetaja Veiko.
Uuesti ehituspoes ringi vaadates pean tõdema, et tal on ilmselt õigus. Sedasorti alumiiniumit igast ehituspoest ei leia. Aga DIY-projekti puhul peavad materjalid olema lihtsasti kättesaadavad. Ning üldkokkuvõttes läheks materjalide ja töövahendite peale üsna soliidne summa ehk projekt "Teen ise samasuguse redeli, aga odavamalt" ei pruugiks sugugi selliseks osutuda. Sest eks ajakulu ka ju maksab.
September 2016. Vahepeal meelest läinud vesivõsud torkavad ühel päeval valusalt silma. Laenan sõbralt metallredeli ja toon selle koju. Aga autoroolis turgatanud mõte ei anna rahu: redelit läheb nagunii vaja, mul PEAB sihuke majapidamises olema, PEAN selle ise tegema ja teen puust, voh.
Tehtud-mõeldud. Projekt sündis töö käigus ja ehituspoodidesse materjalide järgi minnes oli lõpptulemusest väga udune ettekujutus. Nii sobib järgnev töökirjeldus ideede andjaks ilmselt eeskätt kõige rohkem järgnevateks olukordadeks ja järgnevates olukordades meestele: pühapäeva hommikul ärgates pea tuikab ja on täiesti tühi, samas valitseb seal kohusetundlik tõdemus, et samal päeval peab õunapuu lõigatud või köögilagi värvitud saama, redelit pole ja büdžett hetkel sellist osta kah ei võimalda. Kindlasti pole keelatud sellist treppredelit paremini ja korralikumalt teha.
Vajad: viit 2,5-3 meetri pikkust 4,5x4,5 prussi (soovitavalt sirgeid), umbes kolme 2,5 m pikkust 1,5 cm paksusega lippi, 4,5 ja 7 cm pikkusi kruvisid, kaheksat 4,5x4,5 nurgikut, väikseid väravahingi, umbes 1,5 m koormarihma, viimistluseks puidukaitsevahendit. Tööriistad: mõõdulint, pliiats, 90-kraadi nurgik, käsi-, ketas- või tikksaag (aga siis pika ning suure hambaga teraga), akutrell, pintsel.
***
Lähimas puidupoes on lemmikmaterjaliks osutunud 4,5x4,5 peenprussid otsa saanud. Nurga taga vedelevad vaid väljapraagitud. Et aga aega teise linna otsa teise puidupoodi minekuks parajasti pole, asun ohates praakprussidest sirgemaid välja otsima. Teades, et ega siit head nahka ikka saa. Kõik prussid on kõverad, kuid katsun välja valida sellised, mis on seda enam-vähem ühes suunas ehk pole "propelleris". Etteruttavalt võin öelda, et kartused polnud asjatud. Kuid hea külg on see, et praakprussid on märkimisväärse allahindlusega ja kulu neile saab olema kümmekond eurot ehk kogu projekt läheb maksma paarkümmend. Et sõbra redelist kah kasu oleks, kasutan seda kokkuvolditud kujul tööalusena.
undefined (Vidrik Võsoberg)
Mulle meeldivad ümmargused numbrid. Esialgse idee kohaselt on treppredeli põhikonstruktsiooni pikkuseks 2,5 m, redel on keskelt 0,5 m lai ning astmete vahe on 30 cm. Mis sellest ideest sai, selgub peatselt.
undefined (Vidrik Võsoberg)
Kruvin väljalõigatud talad nurgikutega kokku. Ülalt saab konstruktsiooni laiuseks 50+4,5+4,5. Alumise osa lahendan metallredeli stiilis ehk paigaldan sinna laiema ehk 80 cm tala. Reeglina tehakse puitredelid muidu alt laiemad ja ülalt kitsamad. Nurgiku ja prussi keskele lasen kruvid akutrelliga n-ö otse, servadesse puurin eelnevalt augud ette.
undefined (Vidrik Võsoberg)
Töö käigus selgub, et 2,5-meetrine pikkus on selge suurusehullustus. Kuidas sellise redeliga ustest läbi pääseda, seda vajadusel autosse pakkida ja ümber nurga pöörata? Lisaks on see kõrgus ebavajalik. Nülin pärast kalkuleerimist 40 cm maha ja lõppkõrguseks saab 2,1 meetrit. Ehk kui see on nurga alla asetatuna maas, küünib keskmist kasvu mees sellel seistes oksakääridega ligi nelja meetri kõrgusele. Igati piisav.
undefined (Vidrik Võsoberg)
Konstruktsioonide ühenduskohad saavad kindlustatud pikemate kruvidega. Neile tuleb kindlasti augud ette puurida.
undefined (Vidrik Võsoberg)
undefined (Vidrik Võsoberg)
Töö olulisim osa ja nõrgim koht on konstruktsioonide ühendamine kokkupandavaks treppredeliks. Selleks kasutan väiksemaid väravahingi. Toekas latthing oleks parem olnud, aga sellist ei jäänud poes silma. Puurin augud ette ja kasutan ära kõik kinnitamisaugud. Seda varem testimata osa pelgan kõige rohkem. Kas hinged on piisavalt tugevad ja püsivad, kas konstruktsioon jääb enam-vähem sirge ning kas võib juhtuda, et pean ühenduskohad siiski tegema jäiga – ehk kaob redeli kokkupanemise võimalus transpordiks ja ladustamiseks? Aga õnneks süsteem enam-vähem klapib.
undefined (Vidrik Võsoberg)
undefined (Vidrik Võsoberg)
Mõistagi peab redel jäikuse ja kindluse otstarbel saama tugitala. Selle teen õhemast materjalist, kodus olemas olnud vist pooleteisesentimeetrise paksusega 4,5 cm lipist.
undefined (Vidrik Võsoberg)
Samast materjalist sünnivad ka redeliastmed. Astmete kinnitamiseks puurin augud ette ja mõlemale poole läheb kaks kruvi.
undefined (Vidrik Võsoberg)
Et redel oleks avatud asendis fikseeritud ja ei vajuks laiali kui lehm libedal jääl, ohverdan ühe kõige räbalama koormarihma. Korralik inimene kruviks selle konstruktsiooni külge seibe kasutades, aga septembriõhtus pimedast kuurist seibide otsimine ei tundunud väga apetiitsena.
undefined (Vidrik Võsoberg)
Õhtuhämaruses sai redel suuremalt jaolt valmis.


description: Tänase saate külaline on Elli Luud, kes tegi 17-aastaselt ootamatu sammu: ta kolis Saksamaale elama ja astus sisse sealsesse gümnaasiumisse.

title: JÄRGMINE PEATUS | Mida arvata, kui 17-aastane neiu teatab, et kolib nüüd üksi välismaale elama?


authors: Panthermedia Scanpix

title: Laps keeldus reisile kaasa minemast - mida tegid vanemad?!

maintext:
Suurbritannias leidis aset kummaline, aga samas naljakas juhtum, kui lapsevanemad helistasid politseisse ja palusid võimudel tulla oma last valvama.
Nimelt ei nõustunud laps kuidagi vanematega reisile tulema – ning vanemad arvasid, et politseinikud võiksid tulla selleks ajaks lapsehoidjaks, kirjutab Metro.
Politsei esindaja nentis, et aeg-ajalt helistavadki inimesed väga kummaliste palvetega. Näiteks on helistajad küsinud politseiniku telefoninumbrit, et kohtama minna ja palunud laenuks taksosõidu raha.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Mida arvavad patsiendid tänasest arstide streigist?

maintext:
Tänase streigi ajal käisime Põhja-Eesti regionaalhaiglas ning küsisime seal ootavate patsientide käest, mida nemad tänasest streigist arvavad ja kas nende arvates streigi tagajärjel ka midagi muutub.
Patsientide arvates peab arstiteenuse kvaliteet paranema, kuna järjekorrad on väga pikad ning riik peaks tervishoidu rohkem rahastama, olenemata sellest, et haigekassa on 33. miljoni euroga kahjumis.
Mida patsiendid veel rääkisid ja arvasid, vaata juba videost.


title: Paide kultuurimaja tunnistati kultuurimälestiseks

maintext:
Kultuuriminister Indrek Saar allkirjastas käskkirja, millega tunnistati Paide kultuurimaja kultuurimälestiseks. 1980. aastate arhitektuurist on kaitse all nüüdsest kolm hoonet: Paide kultuurimaja, Ugala teatrimaja Viljandis ja Tallinna Linnahall.
Paide kultuurimaja (arhitekt Hans Kõll, valmimisaasta 1987) on postmodernistlikus stiilis arhitektuurselt väärtuslik esindushoone, mis on terviklikuna säilinud ja endiselt kasutusel kultuurimajana. Muinsuskaitse Nõukogu tegi kultuuriministrile ettepaneku tunnistada Paide kultuurimaja kultuurimälestiseks tänavu kevadel.
Kultuuriministeeriumi muinsuskaitsenõuniku Liina Jänese sõnul teeb Eesti praegu läbi sama arengut, mida teisedki Läänemere äärsed riigid, kes on hakanud hindama ja ümber hindama II maailmasõja järgset arhitektuuri. „Ühest küljest on loomulik, et väga vanu asju, mida ongi vähem säilinud, kaitstakse rohkem. Teisalt vajab sageli rohkem teadlikku tähelepanu just uuem arhitektuur – seda on meie ümber rohkem, me peame seda igapäevaseks ja seetõttu võivad olulised hooned kergesti kaduda. Soovime tasakaalustada ja kaasajastada mälestiste nimekirja selliselt, et see hõlmaks parimaid näiteid ka Eesti uuemast arhitektuurist,“ ütles Jänes.


authors: Reuters Scanpix

description: Austraalia koomik Celeste Barber tegi seeria fotosid, kus matkis staaride Instagrami kontole postitatud fotosid, mis matkituna isegi päris veidralt mõjuvad.

title: JÄRGIDES POOSI: koomik tegi raputavaid staare matkivaid fotosid


title: OSKA NÄHA: 3 fakti, mida iga naine peaks oma naha kohta teadma

maintext:
Me kõik teame põhitõdesid, kui asi puudutab meie nahka: kasuta päikesekreemi, et vältida nahavähki; väldi liigset UV-d jne. Aga kas tead ka seda, et sinu kortsud võivad reeta su tervise olukorra? Või kas oled kuulnud, et akne võib vanemaks saades hoopis süveneda, sest tegu ei olegi kõigest teismeliste probleemiga?
Portaal Health aitab sind kolme tarkusega, mida iga naine võiks oma naha kohta teada.
Sinu nägu võib reeta su tervise kohta olulist infot


authors:
Teet Malsroos
Stanislav Moškov

title: Anu Saagim: Erika Salumäe ja ta tütar Sirli on teinud tülist palagani!

maintext:
"Ma arvan, et lõpuks, mingi aja pärast, kahetsevad mõlemad pooled väga, et asi on läinud selliseks tsirkuseks ja palaganiks," kommenteerib bravuuritar Anu Saagim olümpiavõitja Erika Salumäe ja tema alaealise tütre Sirli meediasõda, mis ei näita vaibumise märke. Värsket õli valas tulle eile Kroonika veebilehel avaldatud video, milles lapseootel neiu heidab emale ette nii epilepsiahoogude esilekutsumist kui ka tolle alkoholismi.
Sirlit (17) ajendas videot seltskonnaajakirjale saatma möödunudnädalalane vestlussaade "Evelin", kus Erika (54) rääkis endisele esileedile Evelin Ilvesele, mis õigupoolest tema ja tütre vahel juhtus.
Anu Saagim (Stanislav Moškov)
Erika väitis, et kuigi tütar on nimetanud suhet emaga suisa mürgiseks, on need sõnad talle tegelikult keegi teine suhu pannud. Rõivatöösturite Grand Uustalude klann, kuhu Sirli väljavalitu Gowri (21) kuulub, kasutavat tema tütart lihtsalt enesereklaamiks.
Tütrele abiellumiseks polevat ta luba andnud aga seetõttu, et too on veel liiga noor, ning Sirli mitteametlikust pulmatseremooniast ei võtnud ta osa tervisehäda, mitte viinavea tõttu. Üleüldse tarvitavat Erika väga harva alkoholi.


maintext:
Süüria valitsusvägesid süüdistatakse Aleppos keemiarelva kasutamises, vahendas BBC.
Süüria valitsusväed üritavad Aleppot tagasi vallutada ja nüüd on tõenäoliselt appi võetud keemiarelv. Helikopterid viskasid Aleppo eeslinnale Sukarile tõenäoliselt keemiarelvaga laetud pomme ja vabanenud mürgine kloor tekitas paljudel inimestel hingamisraskusi.
Süüria valitsus kasutas Aleppos keemiarelva (THAER MOHAMMED)
Sarnaseid süüdistusi on esitatud varemgi, kuid Süüria valitsus on alati keemiarelva kasutamist eitanud. Ka Süüria mässulistele on pandud süüks keemiarelva kasutamist, kuid pole tõestatud, et neil sellised relvad oleks.
Sõjanduseksperdid on arvamusel, et Süüria valitsuse käsutuses võib olla üks maailma suurimaid keemiarelvaarsenale.
Süüria valitsus kasutas Aleppos keemiarelva (THAER MOHAMMED)
Rünnak Aleppole võib järjekordselt segi lüüa rahuplaanid. Süüria opositsioonijuhid plaanisid kolmapäeval Londonis kohtuda ja otsida viise kodusõja lõpetamiseks.


title: Kuidas arvestatakse töövõimetushüvitisi?

maintext:
Lapse sünni või haigestumise korral on vaja aega iseenda jaoks. Sellistel puhkudel on ravikindlustatutel võimalus jääda töölt eemale ning saada kodusoldud aja eest hüvitist, mille eesmärk on kompenseerida haigestumise ajal saamata jäänud töötasu.
Kui inimene haigestub ja peab seetõttu töölt eemal olema, kirjutab arst selle tõendamiseks haiguslehe. Haiguslehe saab arst kirjutada inimesele, kes on tööandja kaudu ravikindlustatud. Selle alusel maksavad tööandja ja haigekassa inimesele töövõimetushüvitist.
Oluline on meeles pidada, et töötaja enda haigestumisel kolme esimese haiguspäeva eest hüvitist ei maksta. Haigestumise, karantiini ja olme- ning liiklusvigastuse (ja viimasest tuleneva haigestumise või tüsistuse) puhul maksab alates 4. haiguspäevast hüvitist tööandja. Haigekassa hakkab hüvitist maksma alates 9. haiguspäevast.


title: Eesti Haigekassa tuletab meelde: vee joomine hoiab hambad terved

maintext:
Hambaarstid tuletavad kooli alguse puhul meelde, et söögikordade vahepeal magusate ja gaseeritud jookide tarbimine on hammastele kahjulik. Hambaaukude vältimiseks on seetõttu parim jook vahetundidel tarbimiseks gaseerimata vesi. Lisaks on oluline vältida näksimist, pesta hambaid kaks korda päevas ning külastada hambaarsti vähemalt kord aastas, teatab Eesti Haigekassa.
Hambaarst Dr Anastassia Kuldmaa, kes on Eesti Haigekassa projekti “Laste hammaste tervis” juht, selgitab: “Karastusjookides sisalduv hape kahjustab hamba pinda. Happega kokkupuutel muutub hamba pind pehmeks ja kulub kergesti, mille tagajärjel tekib hambale happeline kahjustus ehk erosioon. Tavaline hambaerosiooni põhjustaja on näiteks sidrunhapet sisaldav karastusjook, jäätee või spordijook. Ka värsked tervislikud mahlad rikuvad hambaid.”
“Söögikordade vahele peab jääma vähemalt 3 tundi,” soovitab dr Kuldmaa. “Iga vahepala, sealhulgas ka näiteks kohv, põhjustab suus happe taseme tõusmist, mis omakorda kahjustab hambaemaili. On eriti oluline, et just magusaid jooke ei tarbitaks söögikordade vahepeal. Mahla võib loomulikult endale lubada, kuid seda tuleks tarbida söögi ajal, vahetult enne või pärast sööki ning kindlasti mitte söögikordade vahele jääval ajal.”
“Hambaauke saab vältida, kuid selleks tuleb iga päev teha järgmisi tegevusi — juua vett, pidada söögikordade vahel pausi,” ütleb laste hammaste tervise edendaja. Ta lisab: “Kindlasti ei tohi unustada igal hommikul ja õhtul hammaste pesemist. Ebameeldivate üllatuste vältimiseks soovitavad hambaarstid kontrollida hambaid kindlasti üks kord aastas. Hammaste ravi ja kontroll on haigekassa lepingupartnerite juures kuni 19aastastele tasuta."
Septembris ja oktoobris toimub Eesti Haigekassa kampaania "Laste hammaste tervis”. Kampaania käigus kutsutakse noori üles suuhügieenile rohkem tähelepanu pöörama. Kõigil noortel on võimalus sõpradele-koolikaaslastele eeskujuks olla postitades sotsiaalmeediasse pildi endast pesemas hambaid.


description: Pink Floydi rokkar Roger Waters on lahku läinud oma noorest kallimast, Palestiina kirjanikust Rula Jebrealist.

title: Pink Floydi liider läks noorest kallimast lahku


title: Kristina Šmigun-Vähi pälvis EOK Haridus- ja Teadusministeeriumi stipendiumi

maintext:
EOK ja HTM toetavad endisi ja praeguseid tippsportlasi 2016. teise poolaastal kõrg- ja kutsehariduse omandamisel 22 146 euroga. Haridusstipendium määrati 26 sportlasele 18 spordialalt.
Haridusstipendiumite komisjoni liikme, Haridus- ja Teadusministeeriumi asekantsler Madis Lepajõe sõnul kujunes selle aasta teine stipendiumivoor edukaks: „Oleme koostöös EOK-ga haridusstipendiume välja andnud alates aastast 2003. Konkursile laekunud taotluste arv on aastaid stabiilne, mis kinnitab, et meetmel on Eesti spordisüsteemis täita jätkuvalt oluline roll."
"Mul on hea meel, et Eesti sportlased peavad sporditegemise kõrval oluliseks haridustee jätkamist. Omandatud haridus ja ametioskused loovad eelduse, et sportlaskarjääri lõpetajal on kergem siseneda tööturule ja alustada uues eluvaldkonnas ilma pikema pausita. Samas on antud stipendium mõeldud ka neile tippsportlastele, kes langetavad kõrghariduse või elukutse omandamiseks valiku alles pärast oma karjääri lõppu.“


description: Kuigi Priit Kolsar on paljudele tuntud kui räppar Cool D, tegeleb ta ka poksimisega.

title: VIDEO | Räppar Cool D: võitluskunste pole vaja karta, need annavad enesekindlust!

maintext:
Microsofti boss Bill Gates sureb. Peetrus annab talle valida, kas minna põrgu või taeva. Taevas näeb Gates tüdinud ingleid, kes väsinult harfi tinistavad, põrgus käib aga vägev pidu, ampanja voolab ojadena, paljad naised
tantsivad ja sinna kogunenud seltskond on väga huvitav.
Gates otsustab põrgu kasuks. Mõne aja pärast läheb Peetrus teda vaatama. Ta läheb põrgu - ja mis ta näeb: Gates on risti löödud ja kotkas nokib ta maksa. Kõrval aga keeb tõrvakatel, kuhu teda järgmiseks tahetakse pista.
"Aga Bill!" hüüatab Peetrus. "Mispärast sa ometi põrgu tulid, kui siin nii halb on?"
"Asi on selles," vastab Gates vaevaliselt, "et kui ma põrgut vaatamas käisin, oli siin versioon 4.1, aga praegune on 4.4."


description: Liverpooli meeskonnast Prantsusmaa kõrgliigasse siirdunud Mario Balotelli sai debüütmängus Nice´i eest kirja kaks väravat ning aitas meeskonna 3:2 võiduni.

title: VIDEO | Prantsusmaal kahe väravaga debüteerinud Balotelli: Liverpool oli mu elu suurim viga


description: Eesti olümpiasurfar Ingrid Puusta proovib esimese naisena ületada Läänemerd, surfates Rootsist Eestisse.

title: Ingrid Puusta võtab purjelaual ette uskumatu teekonna üle Läänemere

maintext:
Startides ajavahemikul 19.-26. septembrini purjetab Puusta ilma peatusteta üle Läänemere keskosa Gotlandilt Saaremaale ilma jalga vahepeal maale panemata. Purjelauduri sõnul on tegu suure pingutusega, kuid kuna olümpiajärgne väsimus välja puhatud ja jõutreeningud läbitud, võtab ta ette retke, mis võib kujuneda katsumuseks.
Puusta kasutab selleks oma olümpiavarustust. Pea 150 miiliseks (ca 277 km) ultraretkeks ootab ta sobilikku tuult Gotlandi saarel Rootsis. Oma soorituse ei tee ta mitte üksnes ainulaadse rekordi nimel, vaid selleks, et koguda raha puuetega inimeste purjetamistreeninguteks.
„See on äge väljakutse, millega saan aidata puuetega inimesi ja ühiskonnale midagi tagasi anda. Raskeks teeb sõidu see, et pean pikalt ühes asendis olema ja sõidu teevad keeruliseks ka suured lained,“ kinnitab Puusta tõenäoliselt 10-12 tunniseks kujuneva ületuse kohta.


description: Nädalavahetusel toimunud Kochi Kodupruulijate konkursi võitis Robert Särglepa valmistatud kibuvitsa-tšilli õlu “Ale Depressant”. Järgnesid Mihkel Sala ja Kaarel Siim’i pruulitud “Salapuna” ning Tanel Tälli “Redneck”. Eraldi kategooriana selgitati ka meedia ja kodupruulijate lemmikud.

title: Kodupruulijate konkursil võidutses kibuvitsa-tšilli õlu

maintext:
Konkursi eestvedaja, Koch pruulikoja peaõllemeistri Enn Kärblase sõnul oli konkursile laekunud koduõllede valik põnev ning nii žüriil kui ka pruulijail endil oli hea meel tõdeda, et õllemeistrid suhtusid ülesandesse loominguliselt ning kasutasid uuenduslikke komponente. Kärblane ütles, et õllesid hinnates oli aru saada osalejate tõsisest suhtumisest konkurssi - õllede valmistamisel oli nähtud palju vaeva, ülesandesse oli suhtutud loominguliselt ja pruulijad olid pannud oma loomingusse kogu hinge. “Oli väga omapäraseid ja iseloomuga pruule, mis kindlasti ka laiemale õllehuviliste ringile meeldiksid. Parimate õllede tutvustamisel püüab Koch oma õla alla panna ja soovib kindlasti samalaadseid üritusi hobipruulide huvi korral ka tulevikus jätkata,” ütles Enn Kärblane.
Konkursi peavõidu saavutas Robert Särglep oma kibuvitsa-tšilliõllega “Ale Depressant”. “Kasutasin kibuvitsa, milles sisalduvaid vitamiine kasutatakse antidepressantides ja tšillit, mis söömisel vallandab ajus mehhanismid, mis on valuvaigistavad ning õnne- ja heaolutunnet tekitavad,” avaldas Särglep oma võitjaõlle retsepti saladuse ja vihjas nimevalikule.
Ta lisas, et konkurss oli väga huvitav ja väljakutsuv ning kuna ta punaseid õllesid palju ei tee, siis seda enam tuli võit üllatusena. “Tulevikus võiks kaaluda veelgi keerukamaid ja väljakutsuvamaid stiile ja koostisosi,” lisas Robert Särglep. Ta lisas, et õlu oli teistest erinev oma tugeva punase värvuse ja erilise maitse poolest ning küllap see võidu tõigi.
Teine koht läks Mihkel Sala ja Kaarel Siim’i pruulitud õllele “Salapuna”. Mihkel Sala sõnul on tegemist suhteliselt klassikalise red ale-iga, millele lisab keha põhilinnasena Maris Otter kasutamine. “Suure üllatusena tulnud hea koht zürii punktitabelis lisab kindlasti motivatsiooni ja entusiasmi meie korteris toimuvale õllepruulile,” ütles Mihkel Sala.
Ühe punktiga kolmandaks jäänud, Tanel Tälli valmistatud “Redneck”, sisaldas lisanditena viskit ja tammelaastusid ning kasutatud oli pale ale linnaseid. Cascade - humalad olid pärit Korju talust.
Kaheksaliikmeline ajakirjanike žürii hindas meedia lemmikuks Jaan Kelneri pruulitud “Rednecki”. Tegemist oli klassikalise red ale’ga, millele aroomi ja maitsenüansside saavutamiseks oli keetu lisatud ka sõstraid ja mustsõstralehti.
Samuti hindasid üksteise töid kodupruulijad ise ning kodupruulijate lemmikuks tõusis Tarmo Tammese valmistatud “MacPunahabe”. Tarmo Tammese sõnul oli kaaspruulijatelt saadud parima õlle tiitel talle suureks tunnustuseks ja täielikuks kirsiks tordil. Oma pruuli idee impulsiks nimetas ta Iiri red ale ja sestap sai nimigi valitud MacPunahabe.


title: Soome politsei nõuab mehe surma põhjustanud neonatsi vangistamist

maintext:
Soome politsei nõuab 26aastase neonatsi vangistamist, kahtlustades teda 28aastase mehe surma põhjustamises.
Homme hommikul otsustab Soome kohus, kas vangistada 26aastane neonatsliku meelsusega mees, keda politsei kahtlustab 28aastase mehe surma põhjustamises ja vägivallas, kirjutas Iltalehti.
Juhtum leidis aset Helsingi raudteejaama juures 10. septembril, kui postimajast tulnud 28aastane Jimi Karttunen peatus Soome Vastupanuliikumise (Suomen Vastarintaliike) meeleavaldajate ees, puhkes sõnavahetus, mille peale Karttunen sülgas maha ja läks edasi. Kümne meetri kaugusel seisnud Soome uusnatside juhtkonda kuuluv 26aastane Jesse Eppu Oskari Torniainen jooksis Karttuneni juurde, tõukas teda rindu ja jooksis minema. Karttunen kukkus, lõi pea ära ning suri hiljem, kirjutas Iltalehti. Surma põhjuseks oli ohvri isa sõnul suur ajuverejooks.
Üks sündmuste ajal väljakul olnud pealtnägija kirjeldas aga Helsingin Sanomatele, et nägi meeleavaldajate kõrval maas lebanud noort meest, kes oli selgelt saanud löögi pähe. Peksmist või kukkumist ta ei näinud.
Iltalehtile teadaolevalt on kahtlustatavat meest karistatud vägivallatsemise, ametnikele vastuhakkamise, salakaubanduse, ohtliku eseme valdamise ja kahju tekitamise eest. Meest on korduvalt karistatud tingimisi vangistusega. Torniainenit on varem karistatud ka välismaalase taustaga mehe pussitamise eest 2009. aastal.


description: Uneapnoe ravis kasutatav CPAP-ravi ei vähenda korduvate insultide ega infarktide esinemist südame-veresoonkonna haigustega inimestel, kuid parandab nende tuju ja elukvaliteeti.

title: CPAP-ravi ei vähenda südamehaiguste esinemist

maintext:
Teleuudistes näidati lõiku, kus üks mees seisab pilvelõhkuja katusel ilmse kavatsusega sealt alla hüpata. Mustamäe mees teeb ettepaneku kihla vedada 100 krooni peale ja arvab, et mees hüppab alla. Lasnamäe mees on ettepanekuga nõus ja arvab, et ei hüppa.
Mees ekraanil hüppas alla. Seepeale teatab Mustamäe mees, et ta ei saa kihlveovõitu vastu võtta, kuna see oleks ebaaus: ta oli seda lõiku juba eelmise uudistesaate ajal näinud.
"Minagi nägin seda kohta varem, kuid ma poleks uskunud, et ta teist korda veel hüppab," on Lasnamäe mees hämmingus.


description: Suurepärane valik poolvääriskividega hõbeehteid (925) igale maitsele.

title: KULDNE SÜGIS | Kaunid ehted ja armas koht, kus neid hoida!


authors:
Teet Malsroos
Muud Midagi
Mina Ei Tea

title: Küsimus | Milline tulu tõuseb EASi miljoniinvesteeringust?

maintext:
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus plaanib käivitada kuni miljon eurot maksva virtuaalreaalsuse keskkonna Eesti ja e-lahenduste tutvustamiseks. Kuidas kavatseb EAS hinnata virtuaalreaalsuse showroom'i investeeringu tulemuslikkust?
Anna Piperal, e-Estonia Showroom’i tegevjuht, EAS: Mainekujundustegevuste tulemusi on raske hinnata numbrites ja selle tegevuse otsetulemusi kohe mõõta ei saa. Tänu Showroom’i tegevusele 2010. aastast on e-Estonia bränd ja selle maine tunduvalt kasvanud. Kasvanud on külastajate arv, rahvusvaheliste konverentsidele kutsete hulk, ekspordinumbrid ja meediakajastuste arv rahvusvahelises meedias. E-riik on saanud Eesti sünonüümiks ja see mainekujundus on vajalik meie info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori ekspordi toetamiseks. Muu hulgas tänu Showroom’is tehtavale promole on Eesti kaasatud rahvusvahelistesse projektidesse, Eesti sai tõusta rahvusvahelistes e-riigi reitingutes ning meie e-lahendusi on edukalt maailma eksporditud.
Virtuaalreaalsuse lahendus ei ole tavameedia kanal, kus loevad vaatamiste arv, klikid jne. See on innovatiivne turundusvahend, mis viib meie sõnumeid maailma unikaalsel moel. Eesmärk on levitada sõnumeid, vältides reklaamiraha kulutamist ning saada meediakajastust. Kõik inimesed ei jõua Eestisse ja meie ei jõua välismaale, aga virtuaalreaalsuse lahenduse kaudu saab e-Eestit ja e-lahendusi tunnetada, saada kasutajakogemust ja vaadata maailma eestlaste silmade kaudu.
Esimene etapp läheb maksma 240 000 eurot pluss käibemaks. Selles sisalduvad idee, platvorm ja esimesed sisuvideod ning graafika valmimine. Selle summa eest peaksime saama valmis lahenduse. Kui see läheb edukalt, otsustatakse, kas toota sisu teistel teemadel nagu turism, kultuur jne. Ehk siis selgubki projekti tulevik ja arenguvajadused, kui esimene etapp on valmis.


title: Lõuna-Eesti korteriühistuid julgustatakse usinamalt maju renoveerima

maintext:
Eesti Korteriühistute Liit (EKÜL) ja Võru linn alustavad koostöös koolitusi, julgustamaks Lõuna-Eesti ühistuid usinamalt ühistegevust arendama, et majad saaks renoveeritud.
„Sügisperioodil saab Võrus kuulata loenguid korteriühistute majandamise, haldamise ja hooldamise teemadel. Koolituse sihtrühmaks on juba tegutsevate korteriühistute juhatuse liikmed, revidendid, raamatupidajad, aga tulla võiksid ka nende majade esindajad, kus ei ole veel ühistut moodustatud,“ selgitas EKÜL Lõuna-Eesti büroo juht Dagmar Mattiisen.
Majade renoveerimisel püsib Tartumaa jätkuvalt riikliku renoveerimistaotluste taotlejate seas esirinnas: viimases taotlusvoorus on KredExile laekunud Tartumaalt 32 taotlust.
„Aktiivne on olnud ka Valgamaa, kust on renoveerimistoetuse saamiseks laekunud 8 taotlust, kuid Võrumaal on huvi majade kordategemise vastu seni leigevõitu,“ nendib Mattiisen. „Tihti jääb renoveerimisotsus aga tegemata, kuna ühistu juhtkond ei suuda korteriomanikele seda selgitada või vajalikke dokumente ette valmistada. Kõige keerulisem on aga olukord majades, kus ühistut moodustatud polegi,“ selgitas ta.
Eesti Korteriühistute Liit kutsus tänavu augustis ühistujuhid üle Eesti Võrumaale suveülikooli - loengutel said vastuse korteriühistute aktuaalsed juriidilised küsimused, räägiti ka elektri-ja gaasiohutusest kortermajas ning konfliktide lahendamisest korteriühistus. Kohaliku ühistuelu eestvedaja Margus Toomi juhtimisel väisati Võru korteriühistuid, kirjutab Eesti Korteriühistute Liidu ajakiri Elamu.
„Võru on küll Eestimaa ääreala, inimestel vähem raha kui pealinnas ning seetõttu vähem ka terviklikult renoveeritud elamuid - neid on 5-6 maja,“ rääkis Toom. Tema sõnul on aga riigi abi renoveerimiseks kasutatud päris vähe. „Kaks maja, mida õppeekskursioonil demonstreerime, on täielikult rekonstrueeritud - üks juba tööd lõpetanud, teine lõpusirgel. Need said korda ainult omafinantseeringuga, täielikult riigi abita. Eks need asjad lähevad eestlastele omases tempos: kaalutakse kaua, aga kui kord juba vedama saadud, hakatakse remontima,“ rääkis Toom.
Põhiliselt tehakse tema sõnul korda maja fassaad ja katus, rekonstrueeritakse kütte- ja ventilatsioonisüsteem. „Üks maja on päikesepaneelidega läinud ka taastuvenergia kasutamisele,“ rääkis ta.
Kortermajade tühjaksjäämist Võru linnas Toomi sõnul karta pole. „Maakonnakeskustes sellist muret seni veel pole,“ nentis Toom. Kohalik omavalitsus suhtub Toomi sõnul korteriühistutesse toetavalt.
Foto: Scanpix


description: 22 aastat tagasi palus ajakirjanik Einar Ellermaa kirjutamishuvilisel tütrel Elo Ellermaal panna kirja tüdruku suvemälestused, et nende põhjal raamat välja anda. Raha puudusel jäi teos aga ilmumata. Aastakümneid hiljem meenusid Einarile tütre märkmed ja kirja pandud raamat sai kirjanduskonkursil auhinnalise koha.

title: "Terevisiooni" uudistediktor kirjutas koos isaga lasteraamatut 22 aastat

maintext:
Eelmisel aastal kuulis ta aga kirjanduskonkursist BestSeller, kuhu saab anonüümselt raamatuid esitada. "Ütlesin Elole, et teeme ära," meenutab Einar. Kõik lood olid isal mapi vahel alles. Nüüd jäi üle vaid raamatule algus ja lõpp kirjutada. Ning oh seda üllatust, kui kirjanduskonkursilt lasteraamatute kategoorias kolmas koht nopiti.
Raamatu teebki omapäraseks see, et Elo tekstid on ära toodud nii, nagu ta need üheksa-aastasena ruudulistele paberilehtedele kirjutas. Kõrvalleheküljel on aga toimetatud versioon. Raamatule on lisatud ka tütre südamlikud kirjad emast lahus elavale isale.
Einar, kes on varem kaasa löönud raamatute "Kaika Laine inimesed" ja "Estonia inimesed" kirjutamisel, tunnistab üllatuslikult, et tema lasteraamatuid kirjutada ei oska.
"Kui Elo tekste poleks ees olnud, oleks see kohutavalt raske olnud. Väga raske on lapse silmade läbi näha," selgitab mees. "Mina ilukirjandust teha ei oska."
Elo, kes töötab Eesti Televisioonis "Aktuaalse kaamera" toimetajana ja hommikuprogrammi "Terevisioon" uudistediktorina, pole samuti viimasel ajal enam ilukirjanduslike tekstide kirjutamisega kokku puutunud.
"Eks minu inspiratsioon ja motivatsioon lähevad iga päev minu tööle. Kui ma seda tööd ei teeks, siis ma tahaks kindlasti midagi kirjutada," mõtiskleb Elo.
Elo lisab, et kuigi näiteks luuletused pole otseselt tema rida, on ta mitu korda mõelnud, et võiks mõne rea paberile panna.
"Ma võtaks kindlasti ainest enda või oma lähedaste elust," selgitab Elo, et tekste on lihtsam kirjutada kellegi kogemuste ja läbielatu põhjal.


title: Bussiga odava käraka järele!

maintext:
Go Bus pikendas Tartu-Valga bussiliini Läti Valkani ning lisas marsruudile lisapeatusi Valgas.
Esmaspäevast laupäevani kaks korda päevas Tartu ja Valga vahel sõitev bussiliin pikenes Valkani eelkõige klientide soovi tõttu. Uuel liinil on lisapeatused Valgas Turu ja Raja/Muusikakooli, lõpp peatus on Valka bussijaamas.
“Oleme saanud palju tagasisidet selle kohta, et liini lõpp-peatus võiks olla Valkas, kuna paljudel kohalikel inimestel on sealt lähemal koju minna,” ütles Go Busi Lõuna piirkonna direktor Valter Keis. “Samas on lisapeatuste tõttu ka Valgas mahaminekuks ja pealetulekuks rohkem võimalusi.”
Refereeritud artikli täisteksti loe SIIT!


authors:
Alexander Nemenov
Vene Värk
See Ei Aita

description: Kahekordne teivashüppe olümpiavõitja Jelena Isinbajeva teatas, et kandideerib Venemaa kergejõustikuliidu presidendi ametikohale.

title: Kahekordne olümpiavõitja Jelena Isinbajeva asub Venemaa kergejõustikku päästma


title: Ametiühingud: reform tekitab palju rahahädas pensionieelikuid

maintext:
Ametiühingujuhtide sõnul on juba praegu inimeste tegelik tööturult väljumise vanus neli aastat madalam kui ametlik pensioniiga . "See tähendab tuhandeid ja tuhandeid sissetulekuga kimpus olevaid pensionieelikuid," ütles ametiühingute keskliidu esimees Peep Peterson .
Pensioniea tõstmise kava on pannud praegused töötegijad muretsema: kas nad peavad jääma tööpostile, kuni neid sealt ära kantakse, jalad ees? Mitu ametiühinguorganisatsiooni tegi neljapäeval peaministrile ühisavalduse, kus nõutakse viivitamatult kolmepoolsete läbirääkimiste alustamist pensionireformi küsimuses.
Ametiühingud on seisukohal, et pensionireformi, elukestva õppe reformi ja töötervishoiu- ja ohutuse reformi tuleks käsitleda koos, kuna need täiendavad ja tasakaalustavad üksteist.


authors:
Tairo Lutter
Teder
No Kuulge
Nii Maia Näoga See Teder

title: Seisukoht | Paljad tissid ≠ paljas Madison

maintext:
Tore on näha, et konservatiivid muutuvad vabameelsemaks. Mis see muu on, kui EKRE juhatuse liige Maria Kaljuste näeb rindades (need universaalsed kehaosad, mis meeldivad algul beebidele ja hiljem suurematele) kaasvõitlejaid ülla eesmärgi tutvustamiseks. Nagu võis eilses Õhtulehes lugeda.
Aga kurb on see, et kaunite rinnapiltide otsing näitas peale peene – või robustse, kuidas keegi arvab – reklaamikunsti valdamise veel midagi. Üleskutse paljastas, et veel ühes meie parteis on lõhe, valus erimeelsus ja tükike silmakirjalikkust.
Reformierakond läks riidu enda valitud presidendikandidaatide pärast, Keskerakonda lõhub distantsilt juba lahkunud Toobal ja nüüd pole tisside suhtes üksmeelt EKREs.
Üdini EKRE- ja riigikogulane Jaak Madison nimetab parteikaaslast Kaljustet endiseks punkariks ja üldse olevat Kaljuste kogunud tissipilte eraisikuna, mitte parteilasena. Ei ole siis iga relv lubatud isamaalisuse levitamiseks.
Aga tuletame nüüd meelde noort laevatöölist, kes sisenes hilistel õhtutundidel ametivõimu kasutades noorte naiste kajutitesse ja alustas poliitvestlust. Et isamaaline sõnum jõuaks paremini pärale, kinnitatakse, et noorhärra kooris end vaat et porgandpaljaks ja püüdis kaissugi pugeda.


title: Soome kirurg tegi Usbeki diktaatori surmaotsuse

maintext:
Läinud laupäeval saadeti Samarkandis suurejoonelise tseremooniaga viimsele teele kauaaegne Usbekistani president Islam Karimov. Võimuvõitlus algas riigis juba nädalapäevad enne seda, ütles Soome kirurg Juha Hernesniemi YLE uudisteportaalile.
Nädal enne Karimovi matuseid maandus Helsingis eralennuk, mis saadeti maailma tuntumate ajukirurgide hulka kuuluva Hernesniemi järele, et ta lõikaks haigevoodis lebavat Karimovit.
"Mulle helistas Kasahstanist mu endine õpilane, kellel oli kiire sõnum: Usbekistani president Karimov on ajuverejooksuga haigevoodis ja teda on vaja kiiresti opereerida. Taškenti olid juba saabunud või saabumas ka Saksamaa ja Venemaa kirurgid. Iseenesest polnud selles, et ka mind paluti kohale sõita, midagi tavatut – ma olen mitu korda käinud välismaal opereerimas," ütles Hernesniemi YLE uudisteportaalile.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Bosnia jalgpallipõrgu on 8 aasta jooksul üles vuntsitud!

maintext:
Eesti meeste jalgpallikoondis alustab teisipäeval MM-valiksarja Zenica, Bilino Polje staadionil, kus kaheksa aastat tagasi Bosnia ja Hertsegoviina käest 0:7 kolakas saadi.
Ka 2008. aasta mängul viibinud Õhtulehe ajakirjanik Ott Järvela tõdeb põgusas videoloos, et jalgpallipõrgu on vahepealse aja jooksul üles vutnsitud - näiteks pole enam seinal graffitit "Sex, Drugs and Football Violence".


title: Brad Pitt ei ilmu lahutusskandaali tõttu oma uue filmi esilinastusele

maintext:
Brad Pitti ei maksa tema uue filmi esilinastusele oodata – lahutusskandaali keskmesse sattunud superstaar andis teada, et jätab punavaibaseansi vahele.
52aastane Brad oli vanameister Terrence Malicki dokfilmi “Voyage of Time” jutustaja. “See on vapustavalt kaunis ja unikaalne kogemus-IMAXi film lastele ja peredele, mis kajastab aja sündi,” ütleb Malicki filmis "Tree of Life" mänginud näitleja oma avalduses. “Olen väga tänulik, et mul õnnestus olla osake sellest lummavast ja harivast ettevõtmisest. Kuid olen praegu keskendunud oma perekondlikule olukorrale ega taha sellelt erakordselt filmilt, mille vaatamist ma kõigile soovitan, tähelepanu ära tõmmata.”
Meelelahutusmaailma asjatundjate sõnul valmistub Pitt oma kuue lapse nimel kohtulahinguks, millest võib kujuneda Hollywoodi kurikuulsaim hooldusõigusvõitlus. Eelmisel nädalal lahutuse sisse andnud Angelina Jolie annab mõista, et Brad mõjus lastele halvasti ning ainus võimalus oli lahku minna.


description: Teadlased väidavad, et armastus seisab sarnasuste najal. See test tõestab, kui sarnased te olete ja kas teie armastus jääb kestma või ei.

title: TEST | Kas teie armastus on püsiv?

maintext: Liida kokku enda punktid, seejärel partneri punktid. Võrdle, kui suur on tulemuste vahe. Kui see on alla kolme, siis te olete nii sarnased, et peate olema hingesugulased. Teil on samad lootused ja unistused. Te usaldate ning toetate teineteist. 4 kuni 7: teil on tugev suhe, mis on loodud kestma. Teil on sarnased arusaamad, kuid siiski ei ole need nii ühesugused, et te teineteist lämmataks. 8 kuni 11: kuigi teie suhe võib hästi töötada, ei pruugi see kujuneda pikaks: võivad tulla raskemad ajad, sest teil on erinevad hobid ja väärtused. Püüdke veeta pärastlõunad koos, tehes midagi sellist, mis ühele teist meeldib. Võite isegi üllatuda, kuivõrd see teile mõlemale rõõmu valmistab. 12 kuni 14: teie vahel võib olla tõeline keemia, kuid erinevad arusaamad. See ei pea tähendama, et teie suhe ei tööta. Veetke nädalavahetus koos ja küsige teineteiselt kõike, mida tahate oma partneri kohta teada. Ärge unustage vaadata ka endasse - mida teie sellelt suhtelt ootate? Selline vestlus võib aidata teid lähedasemaks muuta ja teineteist paremini mõista.


description: Jalgpalli Eesti meistrivõistluste 29. vooru kohtumises olid Lillekülas 417 pealtvaataja ees vastamisi FC Flora ja FC Infonet. Tiitlikaitsja Flora sai tabeliliidri Infoneti vastu 2:1 võidu (18., 48. Rauno Sappinen – 41. Aleksandr Kulinitš).

title: 7 VÕTIT | Floral ei õnnestunud võitu maha mängida, FC Flora - FC Infonet 2:1

maintext:
2. Keda mõjutasid mängukeelud rohkem?
Infonetti. Võistluskeelu tõttu puudus Floral Markus Jürgenson, Infonetil Vladimir Voskoboinikov, Aleksandr Dmitrijev ja Ofosu Appiah. Põhimehed kõik neli. Matemaatika toimis – kolme võitlusliku mehe puudumine tähendas Infoneti jaoks initsiatiivi automaatset loovutamist.
3. Miks Aleksandr Volodin jälle punase sai?
Katus sõitis ära. Kaheksa minutit pärast Flora 2:1 väravat ründas Volodin keskväljal täiesti tarbetus olukorras jõhkralt Sakari Tukiaineni putsakorkidega säärde. Punane kaart oli ainuõige ja –võimalik otsus. Muuseas, Volodin sai punase ka eelmises Flora vastu peetud mängus. Mängu lõpus flirtis teise kollasega ka florakas Zakaria Beglarišvili, aga halastav otsus oli pigem õige.
4. Kes oli platsi parim mees?
Rauno Sappinen. Kui 2:1 värava puhul oli Sappinen lihtsalt õiges kohas – tõsi, oskus seegi! – siis 1:0 tabamus näitas meisterlikkust. Keskringis palli saanuna suutis ta kontrarünnakule uue käigu anda, Infoneti kaitsjate hakkimisi vältida, trahvikasti jõudmise järel ühe elegantse puusanõksuga kolm vastast ära lutitada ja siis veel palli kindlalt väravasse kõmmutada. Hiilgav sooritus ja partii!
5. Mida peaksid võistkonnad edasist silmas pidades parandama?
Floral tuleks putitada rünnakult kaitsesse üleminekut. Ümberlülitamine võttis mitmel puhul liiga kaua aega ja lihtsad eksimused ähvardasid õhtu ära rikkuda. Eduseisus ja arvulises ülekaalus unustas Flora ära, et võidu vormistamiseks ei piisa väljakul viibimisest, vaid tööd tuleb edasi teha.
Infoneti rütm on kadunud – 13. augustil Levadiaga tehtud 0:0 viik katkestas 10mängulise võiduseeria. Seejärel on seitsmest mängust teenitud ainult 11 punkti. Samamoodi jätkates kuu aja pärast enam tiitlivõitluses ei olda.
6. Mida ütlesid asjaosalised?
Rauno Sappinen: "Võit tuli väga keeruliselt, sest me ei suutnud kainet mõistust säilitada ja muud mõtted hakkasid pähe tulema. Liiga palju mõtlesime, et mis juhtub, kui Infonet teise kah ära lööb. Kes on tiitlisoosik? Meie."
Dmitri Kruglov: "Mängisime pärast eemaldamist paremini – palju momente ja poolmomente, aga lõpuni Florat ära suruda ei õnnestunud. Raske öelda, kas tulemus oli õiglane või mitte. Kolme põhimehe puudumine mõjutas meid oluliselt – meil ei ole nii pikka pinki, et suudaksime neid asendada. Tiitlivõitluses on kõik lahtine. Neli meeskonda on konkurentsis ja asjad pannakse paika omavahelistes mängudes."
7. Mis saab edasi?


title: Kas sidrunivee joomine sooja veega hommikuti on tervisele kasulik?

maintext:
Levinud on soovitus, et päeva tuleb alustada klaasi sooja veega, kuhu on pigistatud ühe sidruni mahl. Kas see aga päriselt on ka kasulik?
Tegelikult on sidrunimahlaga vee joomise kohta teisigi arvamusi. Shape.com toob neist välja kolm ja selgitab, kas neil on tõepõhi all.
Sidrun parandab seedimist. Tegelikkus on aga selline, et sidrun võib mõnikord kõhuhädad hullemaks teha, sest sidrunhappe tõttu võivad tekkida valu ja krambid. Arvamus, et sidrunimahla joomine parandab seedimist on tulnud aastakümnetetagusest uuringust, mille kohaselt võib sidrunhape parandada antatsiidide (happealandajate) toimeaine alumiiniumhüdroksiidi imendumist. Kuid et sel võib olla ka vastupidine toime, on kõik individuaalne ning igaks juhuks tasub sidrunivee joomisega olla ettevaatlik.


description: 1226. Viking Lotto loosimise võidunumrbid on järgmised:

title: KAS ÕNN NAERATAS? Vaata tänaseid võidunumberid!


description: Eesti meeste võrkpallikoondis alistas EM-valikmatšis 3:2 (-26, 22, 23, -25, 11) Makedoonia ja on teise ringi eel tabelis teisel kohal, ent võimalused otsepääsme teenimiseks muutis laupäeva õhtul kaotsi läinud punkt napiks.

title: Võrkpallikoondis sai Makedooniast jagu, aga kaotas punkti

maintext: "Meie eesmärk on jõuda EMile. Ei ole vahet, kuidas sinna jõuame," sõnas Eesti abitreener Rainer Vassiljev. "Turniir on alles poole peal. Oli teada, et siin grupis pole ühtki võistkonda, keda kindla peale võidame. Sama pole siin ka kedagi, keda pole võimalik võita. Mängus Tšehhiga (0:3 kaotus – toim) olime tublisti alla oma taseme. Nad ei üllatanud meid müstiliselt, pigem jäi meie mängu kõvasti varu. Siin grupis on kõik piisavalt võrdsed, et kui keegi läheb platsile suhtumisega "küll me neid võidame", siis see karistatakse ära."


authors:
Politsei- Ja Piirivalveamet
Midagi Õudsat Toimub Eestis.

title: Roolis joobes isa, kõrval purupurjus ema ja autos pisikesed lapsed - politseijuht kirjeldab liikluse kurba argipäeva

maintext:
Mõni nädal tagasi sai Põlva politseijaoskond vihje joobes juhi kohta. Kohale jõudes selgus kohutav olukord - roolis istus joobes isa, kõrval alkoholi tõttu praktiliselt kontaktivõimetu ema ja taga neli last, vanimad viie aastased ja noorim alles beebi.
"Eemaldasime juhi roolist ja kahjuks olid mõlemad vanemad sellises joobes, et lapsi nendega jätta ei olnud võimalik," kirjeldab Põlva Politseijaoskonna juht Helmer Hallik õõvastavat vaatepilti. "Nad olid isegi nii purjus, et me ei saanud arusaadavat selgitustki, kuhu ja miks perekond sõitmas oli."
Sarnaseid juhtumeid tuleb paraku ette pidevalt. Halliku sõnul jättis üks noor ema just hiljuti imiku oma ema hoolde ja läks peole. Öösel peeti ta kinni, kuna koju tagasi sõitis naine alkoholijoobes. "Olukord on ülimalt tõsine!" kinnitab Hallik. "Sõidame ringi ja teeme oma tööd, aga nii kaua, kuni sõidab ringi kasvõi üks joobes juht, seni on olemas oht suure tragöödia juhtumiseks."


authors:
Tiina Kõrtsini
To Kui

description: Laupäeval toimub Tallinnas protest USA sõjatehnika toomise vastu Ida-Euroopa riikidesse, mille korraldaja on varasemalt süüdi mõistetud rahvusliku ja rassilise vihkamise õhutamises.

title: Rahu marsi korraldaja on varasemalt süüdi mõistetud riigivastases kuriteos


authors:
Toomas Tatar
Gt Four
Halloo Mõistus

title: FOTOD | Männiku karjääri sõitis auto, tagaistmele lõksu jäänud naine uppus

maintext:
Täna kella 17.15 ajal vajus Männiku karjääris vette sõiduauto Land Cruiser. Ligi kolmemeetrises vees püüti otsida auto tagaistmele lõksu jäänud naist, kuid tuukritel ei õnnestunud teda leida.
Kella 21 paiku hakkasid päästjad autot veest välja tõmbama.
"Esialgu on teada, et viieliikmeline seltskond sõitis karjääri lähedal liivateedel, kui mingil põhjusel kaotas juht auto üle kontrolli ning see paiskus vette," sõnas politsei pressiesindaja Helen Uldrich.
Uldrichi sõnul juhtis autot 27-aastane mees, kes oli õnnetuse hetkel kaine.
"Neli sõidukis olnud inimest said oma jõududega autost välja, seal hulgas 5-aastane laps. Tunnistajate sõnul jäi autosse 25-aastane naine."
Õnnetuse täpsed asjaolud on selgitamisel.


description: Täna ilmunud uues FIFA ebetabelis langes Eesti 13 kohta, hoides nüüd 130. positsiooni.

title: Eesti jalgpallikoondis on FIFA edetabelis Burundi ja Madagaskari vahel


description: Kui mõned naised eelistavad õhtut veeta tikk-kontsades ja liibuvas kleidis mööda lokaale tippides, siis teistele meeldib kodus pehme pleedi sisse mähituna "Sõprade" vanu hooaegu vaadata. Sinule meeldivad aga mõlemad tegevused. Aga kumb sa siis oled: nunnu või seksikas?

title: TEST | Kas oled nunnu või seksikas?


title: Oravaparteis käib kodusõda

maintext:
Taavi Rõivas läks oma poliitilise ema ja poliitilise isa tahte vastu. Kaljurand pole otsustanud, kas ta kandideerib valimiskogus. Mõned tema suurimad pooldajad usuvad, et ta jõuaks teise vooru ja võistleks seal Siim Kallasega.
Teised arvavad, et Kaljurand põruks valimiskogus ja seetõttu tasub hoopis uurida, kuidas välisminister kehvast mängust võimalikult suure kasuga välja tuleks. Rõivas usub, et Kaljuranna šanss on null.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Ekspressis.


title: KUNA ON ÕIGE AEG: ema pühib 12-aastase lapse peput - on see liig?

maintext:
Veebis peavad murelikud vanemad sel teemal arutelu ning kirjutavad, et aitavad isegi 12-aastasel lapsel hügieeni eest hoolitseda. Mõni vanem usub, et lapse taolises vanuses hätta jätmine oleks liiga julm.
Kui paljud vanemad unistavad päevast, mil laps ise oma hügieeniga tegeleks, siis on osad vanemad hädas sellega, et leppida lapse võimekusega ise end puhastada, vahenda The Sun.
Imikutel mähkme vahetamine ja väikelapse pepu pühkimine on vanemate ja võõraste jaoks täiesti vastuvõetavana. Kuid kust läheb piir? Kui vanalt peaks lapse pepu pühkimise lõpetama ema, et laps seda ise teeks?
Teine vanem julgustas kõrvalt, et tema pühib ka kõigi oma laste pepusid pärast vetsus käiku. Neist vanim olevat suisa 12-aastane.
"Oleks julm jätta neid musta tagumikuga, kui tal on ärritunud kõht. Ma ei usu, et pühin ta peput veel ka siis, kui ta on 16 või 24. Mingil hetkel ta tahab ise, et ma jätaksin. Usun, et järgmisel aastal," kirjeldab üks vanem oma lootusi ja uskumisi.
8-aastase tüdruku ema selgitab, et tema aitab last siis, kui vetsus käik väga karm olnud ja olukord mustem on. Kui tütar oli kuuene, siis pühkis ema ta peput kogu aeg ise.
Ühe vanema sõnul on arusaamatu, et 12-aastane vajab pepu pühkimisel abi, sest tegu polevat ju millegi ületamatult raskega. Ta ei mõista, kuidas saab laps olla nii abitu.
Samas eeldatakse, et lapsed on sotsiaalsesse keskkonda minnes (lasteaed, kool) valmis ise enda hügieeni eest hoolitsema.


title: Naistearst: Eesti naiste teadlikkus oma tsükli etappidest on ebapiisav

maintext:
„Paljud naised ei tea, millisel päeval võiks nende tsüklis toimuda ovulatsioon. Huvi hakatakse tihti tundma alles siis, kui soovitakse rasestuda,“ nendib Pirita Perearstikeskuses töötav naistearst Galina Litter, et Eesti naiste suurim probleem pole mitte vähene teadlikkus rasestumisvastaste vahendite ja SOS-pillide olemasolust, vaid ebapiisavat teadlikkust oma tsükli etappidest: Vastuvõtule tulles on naistel väga kindlad soovid, nagu „Tehke palun nii, et ma kindlasti ei jääks rasedaks“ või „Ma sooviksin nii väga rasedaks jääda, aga see ei õnnestu kuidagi, mida teha?“. On ka neid, kes soovivad lihtsalt teada, kas nad on viljastumisvõimelised, kui nad kunagi beebit peaks soovima, kuid hetkel rasestuda ei soovi. Arsti hinnangul aitaks viljakusmonitor naisel saavutada selles osas meelerahu, kuna monitor näitab temperatuuride kõikumise läbi ära, kas ovulatsioonid toimuvad. Kevadel tulidki Eestis turule imevidinad - viljakusmonitorid. Monitori tootja lubab meetodi kindlusastmeks 99,3% (võrdluseks, antibeebipillide kindlusaste ideaalsel kasutamisel on hinnatud 99,7% peale). Viljakusmonitorid on mujal maailmas turul olnud juba 30 aastat. Eestisse turule tulnud uusimasse viljakusmonitori on integreeritud viljakuse monitoorimise algoritm, mis on välja arendatud günekoloogide, meditsiiniliste nõustajate, programmeerijate ning elektroonikainseneride poolt miljonite naiste tsüklite tagasiside põhjal Saksamaal.
Viljakusmonitori saab tootjapoolse info kohaselt kasutada nii siis, kui naine soovib rasedaks jääda, et ajastada võimalikult täpselt vahekordi, kui ka siis, kui soovitakse rasedusest hoiduda. Viimasel juhul oleks tegemist viljakusteadlikkuse meetodiga, kus viljakal perioodil kasutatakse siiski lisakaitsena preservatiive või hoidutakse vahekorrast. Sellise meetodi puhul jälgib naine lisaks basaaltemperatuurile ka tsükli jooksul emaka limaskestas aset leidvaid muutusi - mida lähemal ovulatsioonile, seda liimjamaks muutub tupest erituv lima. Basaaltemperatuur on keha madalaim temperatuur, mis saavutatakse pärast pikemat puhkeperioodi, mistõttu on seda kõige efektiivsem mõõta esimese asjana hommikul. Parim aeg rasestumiseks on ovulatsioonipäeval, kui emaka limaskest on spermale kõige vastuvõtlikum. Lima muutub selgemaks, venivaks ja vedelaks nagu munavalge, hõlbustades seemnerakkude liikumist. Kui ovulatsioon on toimunud, lõpeb ka lima eritumine.
Kindlasti ei julge arst viljakusmonitori otseselt kõigile rasedust vältida püüdvatele naistele soovitada: „Selles osas on kõige efektiivsemad siiski kombineeritud pillid“, väidab tohter. Kogenud naistearst nendib, et naised võiksid olla teadlikumad oma kehas toimuvast ning kindlasti ei soovita ta SOS-pille tarvitada regulaarselt. „SOS-pillid ei ole mõeldud tihedaks manustamiseks, vaid ainult hädajuhul kasutamiseks. Kui naine soovib rasedusest hoidumiseks kasutada hormonaalset meetodit, siis tuleks välja valida sobiv vahend kas kombineeritud antibeebipillide, tuperõnga või plaastrite näol; vastunäidustuste korral hormoonspiraali, implantaadi või mittehormonaalse vahendi näol. Vaskspiraal on tänaseks oma aja pigem ära elanud. Kui aga naine on teinud põhimõttelise otsuse hormonaalseid vahendeid mitte kasutada, siis võib viljakusmonitor olla talle tõepoolest heaks abimeheks ovulatsioonide ja sellele eelneva viljastumisvõimelise perioodi väljaselgitamiseks, et kasutada nendel päevadel raseduse vältimiseks barjäärimeetodit nagu näiteks kondoomid.“


description: Jalgpalli Eesti meistrivõistluste 28. vooru keskses kohtumises oli Lillekülas vastamisi FC Flora ja Nõmme Kalju, kes tegid kahe nädala eest Hiiul 3:3 viigi. Seekord jäi seis 1:1 (45. Maksim Gussev - 2. Ats Purje).

title: 7 VÕTIT | Kas Flora tiitlivõitlusest väljas? FC Flora - Nõmme Kalju 1:1

maintext:
2. Mis on olukord tiitlivõitluses?
Kalju ja Flora omavaheline viik sobis tabeliliidrile Infonetile, kelle edu mõlema eest tänaste mängude tulemusel paisus. Juhtnelikust on enim punkte kaotanud jätkuvalt Flora, mis muudab nende tiitlivõimalused üpris väikeseks. Aga kui Flora suudab teisipäeval alistada Infoneti ja Levadia saab samal ajal jagu Kaljust, on ka rohevalgetel veel šanss olemas.
FC Flora väravavaht Mait Toom. (Toomas Tatar)
3. Kas oleme Henrik Pürgile liiga teinud?
Jah. Siinkirjutaja andis eelmisel nädalal Eesti – Gruusia U21 EM-valikmängu kajastades mõista, et Pürg on Kalju kaitseliini nõrk lüli. Tänane matš tõestas vastupidist – augustis põhikoosseisu murdnud Pürg mängib oma koha hästi välja. Loodetavasti innustab see Kaljut (ja peatreener Sergei Frantsevit) rohkem enda noormängijaid usaldama. Peeter Kleini ja Märten Kuuse mänguaeg ei peaks piirduma esiliigaga.
4. Kes oli platsi parim mees?
Zakaria Beglarišvili. Hoogsas ja võrdses mängus paistsid silma pigem kollektiivid kui konkreetsed mängijad, aga Flora mängujuht väärib esiletõstmist, sest suutis terve 90 minuti jooksul leida vaba ruumi, küsida kaaslastelt palli ja seda tõhusalt ja hea visiooniga edasi jagada. Beglarišvili hoidis Flora mängu tiksuvana.
5. Mida peaksid meeskonnad edasist silmas pidades parandama?
Flora mäng oli silmatorkavalt praagirohke, mille ilmekaimaks näiteks Nikita Baranovi eksimus enne Kalju 1:0 väravat, kui koondislane lihtsalt pallist mööda lõi, mis lubaski Janar Toometi tsenderdusel jõuda Ats Purjeni, kes lõi 1:0. Sarnase praagiga patustasid teisedki.
Kalju oli teisel poolajal selgelt kahvatum kui esimesel, sest keskvälja südamiku moodustanud kolmik Reginald – Artjom Dmitrijev – Artur Valikajev ei suutnud Flora poolkaitsjaid piisavalt survestada. Hea töövõimega Eino Puri mängis päev varem esiliigas ja täna Lillekülas polnud…
Ats Purje viis Nõmme Kalju juba 2. minutil kohtumist juhtima. (Toomas Tatar)
6. Mida ütlesid asjaosalised?
Siia lisame esimesel võimalusel mängijate/treenerite kommentaarid.
7. Mis saab edasi?
Uus ja raske lahing ootab mõlemat meeskonda juba teisipäeval, kui Flora võõrustab Lillekülas täna Sillamäe Kalevi 4:2 alistanud FC Infonetti ning Kaljule tuleb külla täna õhtul Narva Transiga kohtub FC Levadia. Teisipäevane voor on Premium liiga lõpusirge osas erakordselt tähtis!


description: Kaks reisisarjast "4x4" tuntud meest võtavad seekord ette džiibirännaku Tallinnast Tšukotkani. Oma teel kohtuvad nad värvikate inimeste, keeruliste olukordade ja Siberi karmi loodusega.

title: VAATA SAADET | FOTOD: kuidas saada hakkama Siberi karmis looduses?