description: Järgmise aasta veebruaris täitub kaks aastat raskest tööõnnetusest Tallinna sadamas, kui sadamagaleriid ning laeva ühendama pidanud maabumissild purunes ja sillal töötanud sadamatöötaja hukkus. Ehkki uuringud väidavad selgelt, et maabumissilla purunemise põhjustas projekteerimisviga, pole senimaani kedagi vastutusele võetud ning asja uurimine toppab.

title: "Radar": surmaga lõppenud tööõnnetuse uurimine toppab

maintext:
Aasta on 2015. On 8. veebruari hilisõhtu. Kell on kümme läbi. Tallinna vanasadama 12. kai äärde on sildumas Viking Line’i laev Viking XPRS, mis tuleb Soomest. Tavaliselt kasutab Viking Line vastaskaid, kuid ilmastikutingimuste tõttu peab kapten laeva siia tooma. Siin kail on just valmis saanud uhiuus maabumissild ehk tuubus, mis ühendab reisijategaleriid laevaga. Sadamas terminali operaatorina töötav Valentin Kanošin hakkab tuubust paika sättima, kuid midagi läheb valesti. Tuubus puruneb ja Valentin kukub laeva ning kai vahele vette. Ta saadakse sealt küll kätte, kuid liiga hilja. Esialgu proovivad Valentini elustada laevaarstid, kes annavad ta üle kohale saabunud kiirabile. Mõni tund hiljem teatatakse Valentini perekonnale Mustamäe haiglast tema surmast.
Neist traagilistest sündmustest on tänaseks möödas pea kaks aastat. Toona avaldatud lühikesed uudised on seni ainsad avalikud teated selle õnnetuse kohta. Ent seda teenimatult, sest tänaseks on selge, et õnnetuse põhjuste uurimine toppab ja asjade senine käik on enam kui küsitav.
„Meie kallis inimene sai surma. On teada, et tehnilise rikke pärast. Ei ole tema süü. Ja keegi ei ole süüdi. Kuidas see võimalik on?“ küsib õnnetuses isa Valentini kaotanud Aleksei Kanošin.
„Kannatanute jaoks ongi just see solvav, et kedagi ei huvita nende hinnangul, mis juhtus. Et mis tegelikult juhtus?“ lisab Kanošinite perekonda esindav advokaat Hannes Olli.
Kohtume Valentini lähedaste - abikaasa Jelena ja poeg Alekseiga. Jelenale oleks veel tänagi juhtunust kaamera ees rääkimine liiga raske. Esimene šokk on möödas, kuid sügav lein kestab edasi. Räägime Alekseiga. „Me ei mõtle täpselt sellest, mis on juhtunud, iga päev. Aga selge, et tema ei ole meiega. See on kõige valusam,“ ütleb Aleksei.
Alekseil on eelmise aasta 8. veebruari sündmused detailideni täpselt meeles. Oli külm ja tuuline päev. Veel päeval rääkis ta isaga mitu korda telefonis. Kõik oli veel korras. Kõik oli väga hästi. „Aga õhtul ta läks tööle. Ema jalutas temaga trollipeatuseni. Tuli troll ja ta sõitis. Ja rohkem me teda pole näinud,“ ütleb ta.
Valentin töötas Tallinna sadamas 2008. aastast terminali operaatorina. Tegelikult oleks ta võinud 2014. aasta mais juba pensionile jääda. „Ta tahtis töötada veel, kuna tema tervislik seisund oli väga hea ja jõudu oli palju,“ märgib Aleksei.
Purunesid tuubuse tõstekruvid
Valentini ülesandeks tol päeval tööle tulles oligi õhtuse Soome laeva vastuvõtmisel tuubuse juhtimine laevaukse juurde. Laev ei saa alati silduda täpselt samas kohas ja seega ei asu ka laevauks alati samas kohas ja samal kõrgusel. Tuubuse paika panemine ongi operaatori ülesanne. Tuubuse purunemise hetkel ei töötanud Valentin mitte juhtpaneeli juures, vaid sättis tuubust paika käes oleva raadiopuldi abil.
„Pult oli tema käes, laev oli samamoodi, kui praegu, kai ääres. Ta suhtles laeva meeskonnaga, turvameestega. Samamoodi see uks oli lahti, jäi asetada tuubus laeva. Aga oli vaja muuta (tuubuse – HS) kõrgusasendit,“ selgitab meile kohapeal Tallinna Sadama reisiterminali grupi juht Margus Veinberg.
See oli väike liigutus ja tegelikult mõni hetk hiljem oleks laevareisijad juba pidanud tuubuse kaudu maale hakkama tulema. Kuid just selle viimase liigutamise hetkel tuubus puruneski. „Purunesid tuubuse tõstekruvid,“ ütleb Veinberg.
Järgnes pea 20 tonni kaaluva tuubuse järsk kukkumine. Tuubus jäi kukkudes pidama umbes 45-kraadise nurga all. „See oli nii äkitselt, et kui seisad, räägid juttu ja sul jalge alt pind kaob,“ ütleb Veinberg.
Valentin kukkus laeva ja kai vahele vette. Tuubusest veepinnani oli kukkumisruumi üle kümne meetri. Vesi polnud rahulik, sest laeva põtkurid ehk manööverdamisseaded tol hetkel veel töötasid. Läks mõni hetk aega tema veest välja saamisega. Kail tulid appi laeva enda meedikud ning proovisid anda esmaabi. Seejärel andsid nad Valentini kohale saabunud kiirabile üle.
Veinberg teatas perekonnale õnnetusest öösel kell pool üks ja ütles, et kiirabi viis Valentini Mustamäe haiglasse. Perekond helistas sinna, kuid arstid ütlesid, et lootus on peaaegu null. „Eks me siis palvetasime ja lootsime, et äkki saab teda päästa,“ meenutab Aleksei.
Pool kaks helistati Alekseile haiglast tagasi ja öeldi, et isa on surnud. „Vigastused, kuna ta kukkus ja siis külm vesi... Ma ei tahaks sellest väga palju rääkida,“ lisab ta.
Vigaselt projekteeritud tuubus
Surmaga lõppenud õnnetuste puhul algatatakse koheselt ka kriminaaluurimine. See on standardprotseduur.
Ametliku uurimise kõrval soovis ka Tallinna Sadam juhtunu kohta selget vastust. See tuubus oli tutt-uus, vaid kaks nädalat varem kasutusse võetud. Sadam tellis iseseisvalt Tallinna Tehnikaülikooli teadlastelt ekspertiisi. Tehnikaülikooli professorid Mart Tamre ja Aleksander Klauson viisidki ekspertiisi läbi TTÜ tugevuslaboris.
Ekspertiisi olulised järeldused olid järgmised:
Andurid pidanuks tuubuse ohtlikule asendile lähenedes tuubuse mootori välja lülitama, kuid need ei töötanud.
Hoiatusmärguande tuli ja ohust teada andev helisignaal olid paigaldatud nii, et operaator ei pruukinud märgutuld näha ega helisignaali kuulda.
Tuubuse mootor oli liiga võimas ja konstruktsioon purunes.
Ehk kokkuvõttes nähtub uuringu tulemusest, et tuubus oli igati puudulik.
Samale järeldusele jõudis kaks kuud pärast õnnetust ka Tehnilise Järelevalve Amet oma uurimiskokkuvõttes. Nende kokkuvõte oli, et tuubuse purunemise põhjuseks oli eelkõige projekteerimisviga.
Kannatanute advokaadi Hannes Olli sõnul näitab see selgelt, et asjaosalised, teiste seas ka Tallinna Sadam ise, ei suhtunud uude rajatisse täie tõsidusega. „Mindi antud juhul eksperimenteerima uue tuubusega teiste inimeste elu hinnaga,“ ütleb ta.
Sadam endal süüd ei näe
Tallinna Sadam enda süüd siin ei tunnista ja kinnitab, et tuubust katsetati enne kasutusse võtmist ja selliseid probleeme ei oleks nad oma sõnul saanud ette näha.
Ehk Tallinna Sadam viskab siin palli tagasi projekteerijatele. Purunenud tuubuse projekteerija ja ehitaja oli Tallinna Sadam leidnud riigihankega 2014. aastal, kui otsis ehitajat kahele tuubusele. Projekti kogumaksumus koos lisatöödega oli 2,4 miljonit eurot ehk konkreetselt sellesama purunuenud tuubuse maksumus võis olla umbes miljon eurot.
Hanke võitjaks oli Merko Ehitus koos osaühinguga Red Technologies. Merko ütleb meile, et nende roll oli ehituse finantseerimine ja tagatiste andmine. Tuubuse reaalse projekteerimise ja ehitusega tegeles teine firma.
Red Technologies ongi masina- ja metallitöödele keskenduv ettevõte. Firma juhiks ja ka purunenud tuubuse projekteerijaks on 2002. aastal TTÜ lõpetanud Teet Vakrõõm. „Selles mõttes, et kuna uurimine on pooleli, siis mul ei ole võimalik seda kommenteerida avalikkuse ees,“ on Vakrõõm telefonis napisõnaline.
Prokuratuur soovis uurimist lõpetada
Tõepoolest - Vakrõõmil on õigus. Kohe õnnetuse järel algatatud kriminaaluurimine on tõesti veel pooleli. Õigupoolest ongi seni selles uurimises toimunud arengud selle loo üheks kummastavamaks osaks. Asi on selles, et prokuratuur soovis uurimist tegelikult juba mullu juulis lõpetada kedagi vastutusele võtmata. „Ei saa ju niimoodi olla, et inimene sai töökohal surma, ta ei olnud süüdi selles absoluutselt ja kedagi ei ole süüdi,“ ütleb Aleksei Kanošin.
Kannatanute advokaat Olli lisab, et prokuratuuri lõpetamisotsus ja sellest võrsunud vaidlus oli hämmastav. „Me vaidlesime selle üle, et mis asi see tuubus on – kas see on ehitis, kas see on seade või mis asi see üldse on. Ja kas talle üldse kohalduvad mingid ehitustehnilised normid või nõuded,“ ütleb ta.
Selline riigiga vaidlemine pole sugugi odav ja kannantanute kulud vaidlemisele ja advokaadile ulatuvad täna juba umbes kolme tuhande euroni. „Sisuliselt me maksime selle eest oma taskust, et mitte lõpetada kriminaalasja. Et jätkata uurimist. Absurd,“ sõnab Aleksei.
Ringkonnakohus käskis mullu oktoobris prokuratuuril siiski uurimist jätkata. „Praegu on läinud juba üks aasta ja asi ei ole veel lõpetatud. Tekib tunne, et asi seisab,“ lisab Aleksei.
Sama ehitaja rajab ka uusi sildu
Augustis vahetus ka asja uurimist juhtiv prokurör ja nüüd tegeleb sellega Põhja ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Merika Nimmo. Ta ütleb, et juhtum on keeruline ning nad on praeguseks tellinud uue ekspertiisi, et uurimisega saaks jätkata. Keerukus ongi tema sõnul peamine põhjus, miks asi nii kaua aega võtab.
Ent samal ajal, kui uurijad endiselt selle looga maadlevad, avaldub siin veel üks tahk. Nimelt see, et Tallinna Sadama vajadus uute rajatiste, ka tuubuste järele, pole kuhugi kadunud.
Ja kui sadama tuubusehangetes näpuga joont vedada, siis avastamegi järgmise tõsiasja. Järgmisel aastal liinile tuleva uue Tallinki laeva tarbeks rajatavate tuubuste projekteerijaks on taas sama mees - Teet Vakrõõm oma firma Westering alt.
Täna nende uute tuubuste ehitamine juba käib ja siingi on Tallinna Sadam tellinud töö ettevõtetelt, millest üks on sama Vakrõõmiga seotud Red Technologies.
Sadama infrastruktuuri arenduste juht Peeter Nõgu ütleb, et sadamal pole alust neid kõrvale jätta. „Otsust, et kas nemad jätkavad või mitte, ei ole tehtud kergekäeliselt. Meil samas oma majas oli see küsimus üleval väga teravalt. Kuidas siis nii, meie enda töötaja, mis siis veel? Aga jah, tulemus on see, et meil ei ole õigust nii teha, meil ei ole õigust kedagi elimineerida, kui ei ole süülist otsust,“ selgitab Nõgu.
Ta lisab, et nad on pärast õnnetust uute tuubuste vastuvõtmisel kaasanud rohkem lisaspetsialiste väljapoolt maja, et enam selliseid tragöödiaid ei juhtuks.
Teeb töid ka Helsingi sadamale
Milliseid abinõusid ehituse projekti juhtiv Vakrõõm tarvitusele on võtnud, ta meile öelda ei soovi. „Kas ma pean andma teile kommentaare, millega mina tegelen?“ küsib ta ja viskab toru hargile.
Uusi Tallinna Sadama tuubuseid valmistab Vakrõõm koostöös partnerfirmaga Alekon Holding. Alekoni poolt koordineerib ja ajab asju Vakrõõmi endine äripartner Karel Saar. Kusjuures uue Tallinki laeva tarbeks rajavad samad inimesed tuubuseid ka Helsingi sadamasse.
Kannatanute pere peab täna aga kõike toimuvat kõrvalt vaatama. Keegi asjaosalistest juhtunu pärast mingit vastutust võtnud ei ole ja kõigist selle juhtumiga seotud firmadest on vaid Tallinna Sadam hukkunud töötaja perekonda toetanud. „Tallinna Sadam kompenseeris meile matusekulud ja maksis välja kompensatsiooni vastavalt kollektiivlepingule,“ märgib Aleksei.
Kompensatsiooniks oli tagasihoidlik summa, umbes kümme tuhat eurot. Ehkki Aleksei ütleb, et varem nad täiendava kompensatsiooni taotlemisele võimalikelt süüdlastelt väga ei mõelnud ja ootasid vastuseid uurimiselt, siis nüüd, mil asi on veninud juba pea kaks aastat, on nad sellele hakanud üha rohkem mõtlema. „See on pigem austuse küsimus, et süüdlastel oleks mingi tuntav tagajärg selle eest, mis on toimunud,“ lisab Aleksei.
Tänaseks on katkine tuubus sadama 12. kail ammuilma uuega asendatud. Tallinna Sadam selle eest midagi maksma ei pidanud ja neile tasuti lisaks leppetrahv. Ehitajatele omakorda korvas kahju kindlustus.
Vaatame Aleksei ja Jelenaga vanu fotosid. Jelena ja Valentin olid abielus 37 aastat ja hoidsid teineteist kõvasti. Neile meeldis väga reisida. Vaatame fotosid Prahast, Karlovy Varys’t. Enne õnnetust plaanisid Valentin ja Jelena 2015. aasta mais minna puhkusele Leetu. Kuurortlinna Druskininkaisse.
„Jaanuaris ostsime piletid,“ ütleb Jelena.
„Ja siis juhtus niimoodi, et mina pidin emaga sõitma,“ lisab Aleksei.
Aleksei tabab end viimasel ajal tihti mõtlemast ühele ütlusele, mida isa talle ikka ütles siis, kui pojal oli ees mõni keerukam probleem: „Ei ole teed tagasi. Tuleb alati liikuda edasi.“
Aleksei ja Jelena loodavadki praegu, et edasi läheb paremaks. Et prokuratuur lõpuks vajalikud ekspertiisid tehtud saab ja uurimisega ühele poole jõuab. Siis saavad nad loodetavasti ka vastused, mida nad ammu on oodanud.
Vaata kogu lugu videost!


title: Nordecon ja Technopolis Ülemiste sõlmisid lepingu uue büroohoone ehitamiseks

maintext:
Technopolis Ülemiste AS ja Nordecon AS sõlmisid lepingu Ülemiste Citysse Lõõtsa tn 12 büroohoone ehitamiseks. 13-korruselisse Alexandre Liwentaali nime kandvasse hoonesse tuleb 9000 m² kontoripinda.
Ehituslepingu maksumus on üle 8 miljoni euro, hinnale lisandub käibemaks.
„Hea asukohaga, kvaliteetsed ja tänapäevaste tehniliste lahendustega bürooruumid on Tallinnas väga nõutud – paljud ettevõtted kolivad vanadest büroohoonetest uutele pindadele, saavutades nii märgatava efektiivsuse tõusu,“ ütles Technopolis Ülemiste ASi juhatuse esimees Gert Jostov. „Oleme ühe eduka projekti juba koos Nordeconiga teinud, kes ehitas meile Lõõtsa tn 5 büroohoone. Uuele hoonele on ehitusluba väljastatud ja tööd algavad lähiajal. Maja asukoht otse lennujaama terminalihoone kõrval on eriti soodne ettevõtetele, kes peavad äriasjus palju reisima.“
„Kuigi üldine uute äripindade ehitusmaht Eestis näitab pigem langustrendi, on Technopolis Ülemiste büroomaja ehitusleping meie jaoks sel aastal juba mitmes äripinna ehitus, milles saame kaasa lüüa,“ ütles Nordecon ASi juhatuse liige Avo Ambur. „Technopolis Ülemistel on Tallinna ärikinnisvara arendamises väga suur roll, nii et koostöö nendega teeb au igale ettevõttele.“
Lõõtsa 12, Alexandre Liwentaali büroohoone ehitatakse Leed Gold sertifikaadi standardite järgi. See tähendab, et keskkonnasäästlikkuse, energiakasutuse, ehituse ja ehitusmaterjalide valiku ning kasutuse aspektist vastab maja rangetele nn „rohelistele“ majadele esitatavatele nõuetele.
Lõõtsa 12 büroohoone sai Eesti juurtega aviaatori ning lennunduse edendaja Alexandre Liwentaali nime, et luua lähedalasuva lennujaama ning Ülemiste City vahel mõtteline sild.
Majale tuleb pilkupüüdev õhuline kärjemustriline fassaad. Büroohoone välisilme on sobitatud kõrvalasuva Valukoja parkimismaja ja lennujaama ajaloolise terminalihoone vertikaalsete kujunduselementidega. Tipptasemel tehnosüsteemid annavad võimaluse seadistada sisekliima vajadusel iga 2,5 m laiuse ruumimooduli kaupa. Maja köetakse keskkonnasõbralikult.
Büroohoones on üldpinda 9700 m², sellest büroopindu 9100 m².
Arhitektuurilahenduse tegi Novarc Grupp AS. Büroohoone valmib 2018. aasta II kvartalis.

fasttext_language: et


description: Mitmed naised armastavad kõiki enda suhteprobleeme sõbrannadega kohvikus käies arutada, kuid suhteekspertide sõnul leiduvad siiski mõned, mis võiksid jääda omavahele partneriga.

title: Seitse asja, mida sõbrannadele suhtest ei tohiks rääkida

maintext:
Tihti tunnete vajadust rääkida sõbrannale enda ja partneri vahelisest seksivaheajast. Siiski peaksid meeles pidama, et kõik mis on toimuv voodis, peaks jääma sinu ja tema vahele ning neid asju peaksite lahendama vaid kahekesi.
Teie kõiki tülisid ei pea su sõbrannad teadma.
Tihti võid olla pahane enda partneri peale, kui asjad ei toimi täpselt nii nagu sina seda tahaksid. Siiski ei tohiks sellisel hetkel auru välja lasta sõbrannadele enda kutti taga rääkides, sest kõik tuleb kunagi tagasi sinu enda pihta.
Kui sa räägi enda kaaslase seksuaalfantaasiatest.
Kui mees on usaldanud sulle rääkida seksuaalfantaasiatest, siis tea, et tal polnud seda kerge teha. Seega võiksid sellest enda sõbrannadele mitte rääkida.
Kui keegi teist petab.
Petmine on midagi, mis kahjustab teie suhet väga. Kuigi soovid sellest alati sõbrannadele kurtma minna, siis kaalu enne, kas asjad on seda väärt. Tihti võiks ka taolised probleemid ise ära lahendada, sest petmisest sõbrannadele rääkima minnes, võid sa jäädavalt enda partneri mainet kahjustada, isegi kui ise otsustad talle andeks anda.
Ära räägi teie isiklike asju sõbrannadele.
Mis puutub teie kummagi isikliku koosellu, siis tihti on targem jätta asju pigem oma teada. Näiteks kui su partner elab üle töökaotuse, siis on see asi, mida ei tasuks kolmandatele osapooltele rääkima minna.
Kui ta kasutab raha halvasti.
Kui sa leiad, et su mees ei oska rahaga hoolikalt ümber käia, siis võta ikkagi teadmiseks, et ka see jutt peaks jääme teie vahele.
Lood, mis on seotud tema peenisega.


title: Kas mereväel ongi kombeks skandaalidesse sattuda?

maintext:
Euroopas käimine tundub miskipärast Eesti mereväe moraalile halvasti mõjuvat. Nimelt on ka enne Sakala alkoholivedu juhtunud, et pärast Euroopast naasmist satub mõne laeva meeskond suurtesse jamadesse.
Kuigi juhtunust on nüüd juba kaks aastakümmet möödas, on ehk endiselt kõige tuntum mereväeskandaal 1996. aastal avalikuks tulnud järjekordne kummaline salakaubavedu. Nimelt oli mereväe toonane lipulaev Sulev (M412) vedanud kapten Edgar Haaviku juhtimise all Haaviku aiamaale turvast.
Samuti olevat ühelt Saksamaa õppuselt naastes veetud kaasa terve auto – või vähemalt püütud seda teha. Kõige rohkem olevat mereväe juhtkonda ärritanud see, et Haavik ei ilmunud diplomaatilistele kohtumistele. Haavik sai esmalt karistuseks seitse päeva kartseriaresti.
Kaitseväeülem Johannes Kert saatis vanemleitnant Haaviku reservi ja palus pärast president Lennart Meril temalt kõik sõjaväelised auastmed võtta, millega president nõustus. Vahetult pärast välismaalt naasmist tekkis ka 2005. skandaal toonase lipulaeva Admiral Pitka ümber. Toona oli välismaalt saabumine ilmselt pigem kokkusattumus.


title: Viis märki, mis viitavad, et sa peaksid kohvi joomist kohe vähendama!

maintext:
Kohvimasin on sinu parim sõber? Kuidas aga saada aru, et see sõprussuhe ei mõju tervisele enam kuigi hästi?
Enamik inimesi ei piirdu päevas ühe tassi kohviga, vaid see on truu kaaslane kuni magama minekuni välja. Liigne kohvi joomine võib aga ühel hetkel hakata tervisele mõjuma, kirjutab Women's Health Magazine.
Kuidas saada aru, et peaksid kohvi tarbimist vähendama?


authors:
Kenno Soo
Tegelikult Nii

title: FOTOD | Vastassuunda kaldunud maastur sõitis kraavi, õnnelik juhus päästis raskest avariist

maintext:
Täna hommikul sõitis kraavi Kia maastur Viljandimaal Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee 43. kilomeetril Klaassepa bussipeatuse vahetus läheduses.
Jälgedest on näha, et Kia on tulnud Imavere poolt ja on kaldunud vastassuunavööndisse ning sealt omakorda kraavi. Raskest avariist päästis juhi asjaolu, et sel hetkel õnneks vastassuunast kedagi vastu ei sõitnud.
Jälgede järgi võib ka aimata, et maastur on üritanud kraavist ise välja saada, kuid on sõitnud esiotsaga kraavi kinni.
Teeolud on antud teelõigul head, mistõttu on auto kraavi sõitmise põhjus hetkel veel selgusetu. Õnnetuses keegi viga ei saanud ning politsei on avariist teadlik.


title: ISUÄRATAV GALERII | Advendiaja algus täitis Hopneri maja ruumid magusa meepiparkoogi lõhnaga

maintext:
Laupäeval tähistati Hopneri majas advendiaja algust keskaegsete piparkookide valmistamisega. Oma tarkusi jagas Soome piparkoogimeister, kes kasutab nende tegemiseks 15. sajandist pärinevaid nikerdatud puuvorme. Tegemist on peene käsitööga, kuna ühe vormi valmistamine võib võtta aega seitse-kaheksa tundi.
Piparkoogimeistri taina retsept pärineb Saksamaalt. Selleks on vaja vaid nisujahu, vedelat mett ja vürtse. Viimase segu valmistab Soome piparkoogimeister Petrus Hermanni Kurppa alati ise, ta kasutab selleks näiteks kaneeli, koriandrit, muskaatpähklit ja nelki. Keskajal olid piparkoogi retseptid aga väga salajased ning kuna siis polnud ka veel mõõtmissüsteemi, kaaluti aineid kaalul, millele asetati raskuseks kivid. Nii ei saanud keegi teada, kui palju midagi tainasse pandi.
Väga hea piparkoogitaina valmistamist tuleks alustada tegelikult kevadel, kui lumi on veel maas. See tuleks jätta natukene vedelam, asetada kuiva kohta puhkama ning sügisel, kui lumi uuesti maha tuleb, on tainas kõige parem, tõdeb Petrus. Kui taina sõtkumiseks kulub paar-kolm päeva, siis piparkoogi küpsetamiseks vaid pool tundi.
Millised nägid välja Petruse küpsetatud meepiparkoogid ning kuidas kogu protsess välja nägi, vaata galeriist!


description: Telenägu Elo Mõttus-Leppik jagab oma Facebooki seinal tõelist rõõmusõnumit - perekond on saanud lisa uue ilmakodaniku näol. "Eile sündis meie perre imearmas poisslaps! 3670 grammi ja 52 cm pikk, terve ja tubli tegelane," kirjutab Leppik sotsiaalmeedias.

title: FOTO | ÕNNESOOVID! Elo Mõttus-Leppiku perre sündis poeg


title: VIDEO: Mis toimub meie voodis magamise ajal?

maintext:
Kui me õhtuti tule kustutame ja pikali heidame, ei teagi me, et meie voodis alles elu tärkab.
Kui õhtuti tule kustutame ning voodisse heidame, pole meil õrna aimugi sellest, et soojus, mida meie keha endaga kaasas kannab ning niiskus, mida me välja hingame, äratavad ellu tolmulestad, kes tänu meie kehale taaskord üles ärkavad. Siiski ei tasu päris ära ehmatada, sest kuigi tolmulesti on meie voodites palju, pole tegemist suurte voodiputukatega, vaid mikroorganismidega, keda me palja silmaga ei näe. Hommikul voodist lahkudes jäävad aga lestad meid igatsema, sest meie keha on neile kui vajalik toitekeha, mis neil elada laseb.
Vaata videot.
Allikas: Business Insider


title: Juhtkiri | Mitu naist sobib valitsusse?

maintext:
Kui võtta Taavi Rõivase valitsuse viimane koosseis, siis on Jüri Ratase uue valitsuse neli naisministrit kindlasti edasiminek võrreldes senise valitsuse kahe naisministriga. Kuigi naisi on elanikkonnast rohkem kui pool, on neid valitsuse koosseisust ka praegu vaid veerand. Muidugi peaks esimeses järjekorras hindama ministrite valikul eelkõige nende kompetentsust. Kuid ka muud valikukriteeriumid annavad aimu konkreetse erakonna maailmavaatest ja sisemisest hierarhiast.
Et Keskerakonna viie ministri seas on kaks naist ja kaks Ida-Virust pärit venekeelset, on märk värskemast lähenemisest. Samal ajal kui teised ainult räägivad naiste kaasamisest poliitikasse, toovad nemad reaalselt naised poliitika tippkohtadele. Ja mitte ainult naised – ka kaks venekeelset ministrit on signaal edukast integratsioonist, et Keskerakond on erinevalt teistest suutnud kasvatada terve rea nii kohalikul kui ka riigivõimu tasandil edukalt kaasa lüüa suutvaid venekeelseid Eesti poliitikuid. Selle valikuga arvestab Keskerakond nii oma venekeelset valijat kui ka näitab, et ka vene noortel on reaalne võimalus poliitilist karjääri teha.
Kuid samavõrra, kui oli värske Keskerakonna valik, hakkas silma võimuliidu ülejäänud kahe erakonna konservatiivsus, et mitte öelda stagnahõnguline lähenemine. Sotsid on üks enim võrdõiguslikkusest rääkinud Eesti erakond, kes on rääkinud mitte ainult naiste suuremast esindatusest, vaid ka sookvootide kehtestamisest. Kuid see kõik on teooria, sest praktikas vaatab nende ministrivalikust vastu väga maskuliinne seltskond, ainukese naisena Urve Palo nende kõrval, kuid temagi juba mitmendat vooru minister. Näib, nagu oleks erakonna vanad olijad tugevama õigusega ministriportfellid jõuga enda kätte rebinud, ei ühtegi uut nägu ega sõõmu värsket õhku.
Kui sotsid said oma kohad jagatud vähemalt välise tülita, siis IRL ei suutnud mitme päeva jooksul oma valikut langetada. Siiski on Margus Tsahkna jaoks saavutuseks, et olukorras, kus erakonna juht pidi oma isikliku portfelli nimel võitlust pidama ning ministrite määramise valik oli piiratud sellega, et mitu vana olijat keeldusid oma portfelli loovutamast, suutis ta siiski ametisse suruda ühegi naisministri. Nii on sotside ja IRLi jaoks praeguses valitsuses kvoodiks üks naine – et keegi ei saaks öelda, et nad diskrimineerivad naisi, kuid kaks ja enam naist jätaks juba mõne mehe tollele vajalikust portfellist ilma.


title: Edgar Savisaare reaalsus: raha justkui koguneb, aga kohustusi ka

maintext:
Samal ajal kui võimukoridorides luuakse uut koalitsiooni, leiab Keskerakonna eksjuht Savisaar endale tegevust Hundisilmal trennipäevikut pidades. Näiteks kolmapäeval postitas ta Facebooki pildid, kus on koos oma koertega õues keset hangesid. "Treenin ennast ja koeri," oli kirjas pildi all. Kui neil fotodel oli Savisaar ratastoolis, siis eile lisas ta pildi, kus on püstiasendis.
Tallinna linnapea ja parteijuhi kohalt tagandatud Edgar Savisaar rabab trenni teha ning toetajad on talle bioonilise jala ostmiseks annetanud juba ligi 23 000 eurot. Samas on kukil teine rahamure – Savisaar peab pealinnale tagasi maksma üle 116 000 euro, mille eest ta tegi endale valimistel reklaami.
Varem on ta öelnud, et ihkab bioonilist jalga, et kõndida ja miks mitte ka tantsu vihtuda. 100 000 eurot maksva imejala tarbeks kogub talle raha MTÜ Jalg Alla, mille üks eestvedajaid on Lasnamäe linnaosavanem Maria Jufereva . Algatust reklaamib ka Savisaare kauaaegne liitlane Siret Kotka , kes saatis paari päeva eest Keskerakonna siselisti kirja, kus tuletas meelde, mis pangakontole annetus kanda. "Isegi pisem summa on tänuväärne," rõhutas ta.
"Jalg on väga kallis, isegi sellised inimesed nagu Edgar Savisaar ei jõua seda osta," nentis ta eile Õhtulehega vesteldes ja ütles, et see on riigi tegemata töö, et puudega inimestele vajalike vahendite soetamist ei toetata.
Mittetulundusühingu kodulehel on kirjas, et praeguse seisuga on kogutud ligi 23 000 eurot.
Ent Savisaare eelarves võib peagi laiutada teisigi auke. Jüri Ratase võimuletulekuga pole sugugi kindel, et keskpartei ka edaspidi Savisaarele nii-öelda palka maksab, talle autot rendib ja takkapihta kohtukulud katab. Kokku väidetavasti 21 000 euro eest kuus.
Tõrvatilgaks niigi täis meepotti oli sellenädalane uudis, et riigikohus ei rahuldanud Savisaare kaebust haldus- ja ringkonnakohtu otsustele, millega jäeti rahuldamata tema kaebus erakondade rahastamise järelevalvekomisjoni (ERJK) ettekirjutusele, mis tehti seoses valimiskampaanias kasutatud keelatud annetusega. Savisaar peab seetõttu hüvitama enesereklaamiks kulutatud üle 116 000 euro linnaraha.
Tallinna TV saates "Pealinnatund" nentis abilinnapea Kalle Klandorf, et riigikohtu otsus pole veel linnavalitsusse saabunud ehk nad pole tutvunud, kas ja kuidas tagasimakse peaks toimima. Ta märkis, et riigikohtu otsus on lõplik, aga samas pole Tallinn ju end varem kannatanuks tunnistanud ehk raha tagasi nõudnud. Kui saatejuht talt uuris, kas on võimalik, et Savisaar ei peagi raha tagasi maksma, Klandorf muigas ja rõhutas, et praegu on tegu pretsedendiga ning esiti on vaja materjalidega tutvuda.
Värske esimees Ratas rääkis "Aktuaalsele kaamerale", et kui summat nõutakse eraisikult, siis peab selle enda kanda võtma eraisik. Küll arutatakse küsimust järgmisel juhatuse koosolekul tuleval esmaspäeval. "Ma kindlasti ei anna siin nüüd mingit blankovesklit, et erakond nüüd kohe hakkab seda maksma."


description: Ajakirjanik Janar Filippov on pikka aega uurinud koletut nelikmõrva Kohtla-Järvel. Kuigi väidetav mõrvar istub juba aastaid trellide taga, pole selles jubedas loos siiani selgunud täit tõde.

title: Eesti selgeltnägijad uurivad Kohtla-Järve nelikmõrva


authors: Reuters Scanpix

title: Sheeni eksnaise psüühikat uuritakse

maintext:
Psühhiaatrid uurivad haiglas näitleja Charlie Sheeni eksnaise Brooke Muelleri vaimset seisundit, kuna ta leiti Salt Lake Citys paljajalu tänaval uitamas, pilk hägune.
39aastase kaunitari läheduses olid tema ja Sheeni seitsmeaastased kaksikpojad. Brooke’i ema helistas politseisse, kui ta tütrega ühendust ei saanud ning laste pärast muretsema hakkas. Utah’ võimude sõnul on poistega kõik korras, kuid nende ema pandi haiglasse.
Brooke on aastaid maadelnud uimastisõltuvusega. 2013. aastal määras kohus poisid ametlikult tema venna Scott Muelleri hoole alla, kuid järgmise aasta detsembris sai ema hooldusõiguse tagasi.
Vahepeal olid kaksikpojad Sheeni varasema abikaasa Denise Richardsi hoole all. Narkolembuse poolest on tuntud ka 51aastane Sheen, kes aasta tagasi tunnistas, et on nakatunud HI-viirusesse.


description: Analüütikaettevõte Alexa avaldas edetabeli maailma kõige populaarsematest veebisaitidest. Brittide väljaande Independent statistikaleht Indy100 pani need andmed maailmakaardile.

title: Google on eurooplaste ja eestlaste lemmiksait


authors:
Alar Truu
Saagem Nägijaiks Pimedad
Tuttav Tunne

description: Viimasel ajal avalikkusele peamiselt vaid Facebookis oma tegemist raporteeriv Edgar Savisaar teatas nädalavahetusel, et võttis ühendust Vilja Toomastiga ning plaanib ta lõunalegi kutsuda. Vilja paneb taoline „Facebookis hõikamine“ pigem ohkama.

title: Edgar Savisaar lapib ekskaasa Viljaga suhteid. Viljat jätab see külmaks?

maintext:
Vilja: "Ma seda suhtlemiseks küll ei nimetaks"
Viimastel aegadel on nende suhted olnud pehmelt öeldes jäised või oleks õigem öelda, et olematud. Küsimuse peale, kas nüüd minnaksegi lõunale ja suhted soojenevad, Vilja Toomast ohkab. Ta on teadlik, et Savisaar taolise postituse üles riputas, kuid on aru saada, et see teda ei rõõmusta. „Ma ei tea, mis faasis ta selle üles pani,“ viitab ta ka pentsikule kellaajale. „Jah, ta helistas, aga ma seda suhtlemiseks küll ei nimetaks,“ viitab ta sellele, et ilmselt tihedamalt lävima ei hakata. „Ma ei tahaks seda teemat üldse kommenteerida,“ märgib ta lõpetuseks.


authors: Afp Scanpix

title: Prints Harry nõuab, et ta pruut rahule jäetaks

maintext:
Briti kuningakoda kinnitas ametlikult, et 32aastasel prints Harryl on tõepoolest armusuhe Ameerika näitlejanna Meghan Markle’iga (35). Prints on aga maruvihane ja nõuab, et tema pruut rahule jäetaks – salaromaani paljastudes sai kaunist brünetist seksistliku ja rassistliku sõimu märklaud.
Kuuldused prints Charlesi noorema poja ja USA telesarjast "Suits" tuntud näitlejanna salajasest armuloost vallandusid 30. oktoobril. Reeturlikuks said ühesugused sõbrakäevõrud, mida Harry ja Meghan on kuude kaupa kandnud.
Sel teisipäeval kinnitas prints Harry Kensingtoni lossi pressiesindaja kaudu, et tema ja imekaunis brünett on tõepoolest juba mitu kuud lähedastes suhetes olnud. Kuid Harry pulbitseb vihast, et Meghanist on saanud sõimu ja jälitamise objekt.
«SEE POLE MÄNG!» Prints Harry palub, et ajakirjandus tema sõbratari Meghan Markle’i privaatsust austaks. (AFP / Scanpix)
Printsi sõnul on ajakirjandus ja sotsiaalmeedia paari viimase nädalaga üle piiri läinud – Meghanist on avaldatud esiküljeartikleid, sotsiaalmeedias on tehtud inetuid kommentaare tema afroameerika päritolu kohta.


authors:
Jörgen Norkroos
No Kuule

title: Andrus Karnau: Repinski vahetatakse ilmselt välja

maintext:
Raadio 2 saates "Olukorrast riigis" arvas saatejuht Andrus Karnau, et maaeluministri Martin Repinski kitsejuustufarmi ümber puhkenud skandaal päädib ilmselt esmaspäeval tema välja vahetamisega ministri kohalt.
"Probleemi lahendus ootab meid ees tõenäoliselt juba esmaspäeval kui koguneb Keskerakonna juhtkond," vahendab ERR.ee Karnau öeldut. "Suure tõenäosusega jõuab Jüri Ratas järelduseni, et maaeluminister tuleb välja vahetada. Ja seda just nimelt põhjusel, et Repinski kitsefarmi ümber käiv skandaal ei näita vaibumise märke," ütles Karnau.
Saatejuht Ahto Lobjakas leidis aga, et ka Repinskile peaks kehtima süütuse presumptsioon, kuni pole vastupidist tõestatud.


title: KOOS VÕI LAHUS? Vene selgeltnägijasaates pinniti Marilyn Kerrolt lõpuks välja vastus tema ja Šepsi suhete kohta

maintext:
Venemaa "Selgletnägijate tuleproovis", mis igal laupäeva õhtul kuni jõuludeni välja TNT kanalil jookseb ning kus eestlannast nõid Marilyn Kerro juba kolmandat korda osaleb, uudishimutseti eilses osas sensitiivide eraelu kallal.
Televaatajate enim nõutud küsimuse põhjal tuli Kerrol aru anda oma suhete kohta meediumist (eks?)kallima Aleksander Šepsi kohta, kellega nõid koos Moskvas koos elas.
"Raske on sellest rääkida, sest ma ei saa isegi aru, millest meie probleemid algasid. /---/ Leian, et kõige olulisem on pere," ütles Kerro välja tema ja mehe peamise erinevuse: nimelt on septembris 28-aastaseks saanud Marilyni suurim soov ja unistus viivitamata lapsi saama hakata. "Ju tuleb see pere ise luua kunagi," ütles ta tagasihoidlikult naeratades, justkui vihjates, et teed Šepsiga on tõesti pöördumatult laiali läinud.
Refereeritud artikli täisteksti loe Publikust.


description: Uus-Meremaad tabasid täna määvärina tugevad järeltõuked.

title: Uus-Meremaad tabasid maavärina järeltõuked


title: Kolm tänupühateemalist retsepti

maintext:
Täna ja sellel nädalavahetusel tähistavad ameeriklased tänupüha, mil perekonnad kogunevad söögilaua äärde, et süüa traditsioonilisi tänupühatoite ja jagada omavahel sooje mõtteid selle kohta, mille üle iga pereliige tänulik on. Meil tänupühi ei tähistata, aga teistest kultuuridest inspireeritud toite on ikka põnev järele proovida.
Traditsioonilised tänupühatoidud on filmide ja popkultuuri vahendusel ka meile teada. Pirakas kalkun täidise, kastme ja jõhvikasalatiga on suure söömaaja staariks. Uuendusmeelsemad Ameerika kokandussõbrad on hakanud lähenema tänupühadele omal viisil ja muutnud vanu traditsioone pisut ümber. Järgnevalt kolm lihtsat tänupühast inspireeritud toiduretsepti.
Koorene porrulauk


title: Ahvatlev palk meelitab arstitudengid juba praktika ajaks Soome

maintext:
Eesti haiglad üldjuhul tudengitele praktika eest tasu ei maksa, samal ajal kui Soomes võib üliõpilane teenida isegi kuni 500 eurot päevas. Arstiteaduskonna üliõpilased tunnistavad, et peale raha on Soome haiglates märksa avaramad õpivõimalused ja noortesse suhtutakse palju paremini.
Kuigi statistika järgi on arstide tung välismaale vähenenud, on mitu korda kõrgem palk meile lähedases riigis endiselt arstide jaoks meelitav. Erilist muret võiks tunda noorte arstide pärast, sest kui meditsiinisüsteemi järelkasv suundub oma karjääri alguses kohe välisriiki, siis tuleb valmis olla selleks, et siin koolitatud arst ei pruugigi enam Eestisse tööle tulla.
Tartu ülikooli arstiteaduskonna ja tudengite esindajate sõnul tuleks välismaa praktikas näha vaid noorte arenemisvõimalust, mitte migratsioonipumpa.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


title: Paneelikad püsivad veel kaua

maintext:
Paneelmajad püsivad veel väga kaua, kui nende eest hästi hoolitseda, kinnitas abilinnapea Eha Võrk neljanda Tallinna elamumajanduskonverentsi avakõnes. Seekord olid konverentsi teemadeks korterelamute turvalisus ning ohutu ja säästlik elamu, ühtlasi autasustati konverentsil parimaid projektis „Roheline õu“ osalenud korteriühistuid.
Võrk tõdes, et elamumajanduskonverentsi korraldamine just Mustamäel on märgilise tähendusega, sest just Mustamäe on linnaosa, kuhu esimesena suuri toonases mõistes moodsaid korrusmaju 1960ndatel ehitama hakati. Õismäe ja Lasnamäe paneelelamud on märksa hilisemad, seega tulid suure tõenäosusega ka majade amortiseerumisega seotud probleemid ja mured esmalt Mustamäe linnaossa. „Mustamäelased on selles küsimuses justkui eestkõnelejad,“ ütles Võrk ning tunnustas Mustamäe linnaosa korteriühistuid aktiivse paneelmajade renoveerimise ning õuealade korrastamise eest, mis on linnaosa üldilme tublisti ilusamaks muutnud.
Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessori Karl Õigeri ettekande teemaks oli rõdude ja varikatuste turvalisus. Ta rõhutas, et kõikide hoonete puhul on üks ohtlik tegevus isetegevuslik ümberehitamine. Samuti on rõdupiirete kestvuse üheks oluliseks teguriks küsitav ehituskvaliteet ja hooletu ekspluatatsioon, seda nii vanade kui ka uute hoonete puhul, nii minevikus kui ka praegu. Eriti oluline on rõdude hüdroisolatsiooni ja servaplekkide korrashoid ja rõduservade õigeaegne remont, samuti terasest ühenduselementide ja rõdupiirete korrosioonikaitse.
Isiklikule kogemusele tuginedes rääkis turvalisusest kortermajas KÜ Õismäe tee 124 juhatuse liige Arvo Allev. Õismäe tee 124 on 1975. aastal ehitatud 72 korteriga 9-korruseline paneelmaja, majas on 155 elanikku, korteriühistu asutati 2001. aastal. Korteriühistu turvariskid on lärmakaid naabrid ja öörahu rikkumine, ebaseaduslik ehitustegevus, vargused keldrist ja kortereist, kalletungid trepikodades, tuleoht, parkimisprobleemid jm, loetles konverentsil ettekandega esinenud praktik.
„Põhikiri ja kodukord on korteriühistule sama olulised nagu majale vundament,“ rõhutas Allev. Põhikiri ja kodukord tuleb välja töötada koos elanikega ning eesmärgiks olgu saavutada seeläbi majas positiivne ja meeldiv elukeskkond. Allev kinnitas, et ühiselt paberile pandud reeglite tulemusena paranesid suhted juhatuse ja elanike vahel, vähenesid probleemid, paranes elanike käitumine ning elanikud hakkasid omavahel rohkem läbi käima, tekkis kogukondlik tegevus.
Allev rõhutas infovahetuse ja kommunikatsiooni olulisust. Sellest põhimõttest johtuvalt ilmub 2009. aastast „Maja Uudised“ ning iga kahe aasta järel viiakse läbi rahuloluküsitlus; kogutakse ettepanekuid ja arvamusi, uuritakse investeeringutega rahulolu ning kavandatakse ühiselt tulevikuinvesteeringuid, küsitakse ka hinnangut juhatuse tööle.
Lisaks toimub aktiivne kogukondlik tegevus – korraldatakse heakorratalguid, jõuludeks kaunistatakse trepikojad ning korraldatakse ka ühiseid sünnipäevapidusid.
Turvalisuse tõstmiseks on majja paigaldatud videovalve - kaamerad on igal korrusel, liftikabiinides ja ka õues, ühtlasi kuulub maja ka naabrivalve võrgustikku. Keldriruumi on lisaks panipaikadele rajatud ka tualett, dušši- ja puhkeruum, juhatuse ja üldkoosolekute ruum ja juhatuse liikmete töötuba.
Kristiine linnaosa vanema asetäitja Raivo Tammus andis nõu turvakaamerate soetamiseks, paigaldamiseks ja kasutamiseks nii et tegevus oleks seadustega kooskõlas ning turvakaameratest ka reaalselt abi oleks.
Turvakaamerae paigaldamiseks saab toetust ülelinnalisest projektist „Hoovid korda“, aga ka linnaosade toetusmeetmeist „Turvaline kodu Kesklinnas“ ja „Turvaline kodu Kristiines“.
Gaasikütteseadmetest tulenevatest ohtudest ja nende vältimisest kortermajades andis ülevaate Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori asetäitja Kaur Kajak. Viimase kümne aasta jooksul on gaasiseadmete põhjustatud õnnetustes Eestis hukkunud kümme inimest, neist neli käesoleval aastal. Õnnetuste ärahoidmiseks on asutud kodukülastusi tegema ja olukorda kaardistama, kohalike omavalitsuste, võrguettevõtjatega ja Päästeametiga koostööd ning korteriühistute ja korteriomanike seas teavitustööd tegema.
Tallinna Tehnikakõrgkooli lektor doktorant Anti Hamburg tõdes, et renoveerimata ja osaliselt renoveeritud korterelamute ventilatsioon on puudulik, loomulik ventilatsioon reeglina elamisväärset õhuvahetust ei taga. Väljatõmbelõõride puhastamine ning värskeõhuklappide paigaldamine ei ole ventilatsiooni renoveerimiseks piisav. Hamburg andis ettekandes põhjaliku ülevaate erinevatest tänapäevastest tõhusatest ventilatsioonisüsteemidest, mis võimaldavad ühtlasi ka soojustagastust ehk seega märkimisväärset kokkuhoidu energiakuludelt.
„Elukeskkonna, olgu selleks oma korter või kortermaja, kujundame me ikka ise,“ rõhutas Võrk. „Kuid samas ei maksa ära öelda ka pakutavast abist, olgu siis teadmiste või finantside näol.“
Viimase 10 aasta jooksul on toetusteks korteriühistutele erinevate meetmete kaudu eraldatud kokku 11,6 miljonit eurot. Järgmise aasta linnaeelarve eelnõus on korteriühistutele ette nähtud ligi 900 000 euro ulatuses toetusi. „Nagu ikka, anname ka järgmisel aastal toetust korteriühistutele õuealade heakorrastamiseks, fassaadide korrastamiseks, korterelamute supergraafiliste seinapiltide jaoks, „Roheline õu” projekti jätkamiseks, korteriühistute infopunkti jaoks, energiamärgise taotlemiseks jne,“ ütles Võrk.
Arhitektuurselt väga mitmekülgses Tallinnas elab täna ligi 444 000 inimest, kellest 225 000-l on kodu nn mägedel – Mustamäel, Lasnamäel, Õismäel. Üldse elab 75% tallinlastest kortermajas.
„Seega on linna poolt pakutatavad korteriühistute toetusmeetmed läinud 3/4 tallinlaste heaolu parandamiseks, sest iga toetus, mida anname korteriühistule, on ka toetus korteriomanikule,“ ütles Võrk.
Elamumajanduskonverentsil on olnud alati palju osalejaid. „See näitab, et meie poolt välja pakutud teemad kõnetavad korteriomanikke,“ ütles Võrk. „Elamumajanduskonverentsidest on kujunenud mõtete ja kogemuste vahetamise koht, kus saavad kaasa rääkida nii korteriomanikud, ühistute juhid kui oma ala spetsialistid.“


title: Kirik tahab teada, kas teenistusest loobunud presidendiga on loota koostööd

maintext:
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma loodab enne jõule kohtuda esimese Eesti riigipeana tema auks korraldatud tänujumalateenistusest loobunud presidendi Kersti Kaljulaidiga , et arutada edasist võimalikku koostööd.
Nüüd on saadetud presidendile kutse jõulujumalateenistusel osalemiseks. "Samuti on peapiiskopil plaanis presidendiga enne jõule kohtuda, et edasisest võimalikust koostööst omavahel kõneleda.
Enne kohtumist ei oota peapiiskop presidendilt vastust ega saa teha ka järeldusi edasise koostöö osas," ütles Kalle Kõiv EELK avalikest suhetest Õhtulehele. Kersti Kaljulaid on esimene Eesti riigipea, kes on loobunud tema auks korraldatavast tänupalvusest.
"Need on otsused, mida president langetab ise. Kuid kindlasti on selles ametis keeruline leida õiget tasakaalu inimese enda soovide ja institutsionaalsete ülesannete vahel," on öelnud peapiiskop Postimehele.


title: "Troonide mängu" eellugu varsti ekraanil?!

maintext:
Telefirma HBO president Casey Bloys kinnitab, et läbirääkimised “Troonide mängu” eelloo väntamiseks käivad.
Menusarja ennast on järele jäänud vaid kaks hooaega. Kuid Bloys jahutas The Wrapile antud intervjuus fännide ootusärevust – esialgu pole eellugu ekraanile oodata.
“Keegi pole veel midagi kirjutama hakanud. Selleks on liiga vara. Aga see [“Troonide mängu”] maailm on nii võimas ja tulus, et oleksime peast segased, kui me vähemalt ei uuriks eeloo – või kuidas seda nimetadagi – võimalust," vahendab Us Magazine.


description: 65aastase Phil Collinsi värsket elulooraamatut "Not Dead Yet" on laialt ülistatud relvituks tegeva aususe eest. Kuid popstaari eksabikaasa Andrea Bertorelli pritsib tuld ja tõrva. Tema sõnul ajab Collinsi memuaarides üks viga teist taga – ja pealegi poleks laulja üldse tohtinud Andrea eraelu kõigi silme alla tirida.

title: Phil Collinsi eksnaine: "Phil pettis mind, kuid süüdistab mind abielu purunemises!"

maintext:
2 fotot
SOTID SELGEKS: Phil Collins väidab oma raamatus «Not Dead Yet» («Mitte veel surnud»), et tema esimene abikaasa Andrea putkas maalriga minema, kuid naine väidab, et see pole tõsi. (Vida Press)


authors:
Mtü Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu
Facebook
Einoh Mu Enam Polegi
Andke Raha

title: Saaremaal vajavad abi loomad, kelle elu on kui maapealne põrgu

maintext:
MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu on pöördunud avalikkuse poole abipalvega aidata ühes Saaremaa majapidamises kohutavates tingimustes peetavaid koeri ja kasse. Õnnetus seisus on ka vana lehm, keda ootab ees hukkamine, kui ei leidu mõnd sooja südamega talunikku.
Pererahva sõnul ei saa need koerad sealt kunagi välja.
Kaks suuremat koera elavad aastaringselt keti otsas. Vanem on 15aastane. Kolmeaastasel koeral on rihm, mis soonis kaela, sest oli ilmselt sinna pandud juba kutsikana.
Koeral ei ole külma ja tuulte kaitseks mingit peavarju.
Õues vabalt liikuvatel koertel on peavarjuks pööning, kus nad saavad heintes magada.
Veel on majapidamises neli kassi, neist kaks kõhnad ja rääbakad, ning vana aher lehm, kes elab poolest säärest saati sõnnikus. Heinaga varustab lehma naaber, kes pererahvalt maad rendib.
Kogu majapidamine kubiseb kirpudest ja haiseb hingematvalt. Lemmikloomade turvakodu ei pea tõenäoliseks, et sinna perre saaks loomi jätta ning neil tuleks loomapidamine täielikult keelata.
Eile kohtusid lemmikloomade turvakodu töötajad vallavanemaga ning otsustati, et kolmele pimeduses elavale koerale on vaja kiiremas korras hoiukodu leida ning praeguse seisuga on see ka leitud.
"Enne hoiukodusse viimist tuleb loomadega kindlasti ära käia kliinikus, lasta nad üle vaadata ja teha esmane parasiiditõrje. Esmased kulud tasub vald oma napist eelarvest, aga kuna tegu pole mitte hulkuvate loomadega, vaid omaniku poolt hooletusse jäetud vaesekestega, siis ESITAME SUURE-SUURE PALVE KÕIGILE LOOMASÕPRADELE!" avaldab MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu üleskutse. "Andke palun märku kõik, kel oleks võimalik hoiukodu pakkuda neile kaheksale õnnetule koerale ja neljale kassile. Eriti oodatud on päriskodu pakkumised. Et uus kodu saaks endale terve ja hoolitsetud looma, siis vajame abi ka annetuste näol. Kõik kassid ja koerad lähevad uutesse kodudesse kiibituna, vaktsineerituna ja steriliseerituna/kastreerituna, samuti peame lahti saama nende kõikidest parasiitidest.
Oodatud on toiduabi nii kassidele kui ka koertele, kuna turvakodu võimalused on piiratud.


authors:
Reuters Gary Cameron
Valge Maja Sinine Tuba

description: Reede hommikul võttis esileedi Michelle Obama Valges Majas pidulikult vastu sinna saabunud jõulupuu. Ligi kuuemeetrine kuusepuu kaunistatakse ära ning seda saab näha Valge Maja Sinises toas.

title: VIDEO JA FOTOD | Proua Obama võttis pidulikult vastu Valge Maja jõulupuu


authors:
Facebook Jaan Kollo
Olen Jõhvi Elanik

description: Täna kella 10 paiku juhtus traagiline liiklusõnnetus Jõhvi-Tartu-Valga 24. kilomeetril, kus kahe sõiduauto kokkupõrkes hukkus üks ja sai viga neli inimest.

title: FOTOD | Ida-Virumaal juhtus ränk avarii, milles hukkus üks inimene

maintext:
Ida prefektuuri operatiivjuht Andres Jaggo kutsub kõiki juhte üles hoolivusele ja ettevaatlikkusele. "Liikluses ei piisa vaid teadmisest, et sõidukil on talverehvid all, nende muster peab ka nõuetele vastama. Lisaks tuleb igal sõidul valida teeoludele vastav sõidukiirus ning puhastada sõiduvahendid lumest ja jääst. See tagab turvalisema teekonna meile kõigile," lisas Jaggo.
Viru ringkonnaprokuratuuri abiprokuröri Maarja Germanni sõnul on esialgsetel andmetel liiklusõnnetuse põhjustamises alust kahtlustada 37-aastast Audi juhti, keda on varasemalt mitmel korral väärteokorras karistatud liiklusnõuete rikkumise eest. Ühtlasi on meest karistatud ka juhtimisõiguseta sõidu eest.
"Panen kõigile sõidukijuhtidele südamele, et sõiduauto rooli istudes tuleb lisaks enda ohutuse tagamisele mõelda ka teiste liikluses osalevate isikute ohutusele ning kohandada enda käitumist liikluses vastavalt ilmastiku – ja teeoludele. Liiklusõnnetused on enamasti ootamatud ja mittetahtlikud ning neid on võimalik ennetada olles ise hoolsam," sõnas Germann.
Maanteeameti infokeskuse teatel oli liiklus selles kohas ajutiselt suletud, ent taastati kella 12.30ks.


authors:
Erri Videokaader
Vanaema
See Teine
Kas Möjus Jube Jube Milline Tädi
To

title: Grete Lõbule tehti otse-eetris nõelravi

maintext:
Üleeile oli "Ringvaate" otsestuudios külas nõelravitseja Heino Tiik, kes suskas Grete Lõbule kolm nõela – kaks näkku ning ühe labakätte. Nõnda paigutatud nõelad pidavat aitama peavalude vastu.
Miks Gretele just peavalude vastased nõelad pandi? "Kui nõelu panna, peab ju olema ikka mingi haigus või probleem," selgitab saatejuht. "Ja kuna mul on peavalusid olnud, tundus see kõige lihtsam ja vähem selgitamist vajav moment, mille vastu nõelu panna."
Tema sõnul polnud mõtet hakata saates suuremaid teemasid lahti rullima. Ja lõppude lõpuks ei olnud Heino Tiigi stuudiosse kutsumise mõte mitte Grete tervisest rääkimine, vaid ikka nõelravist ja Heinost kõnelemine.
Et Grete pole kunagi nõelravis käinud, ei osanud ta nõeltega torkimist ka peljata. Ent mis tunne siis ikkagi oli? "Kui nõelad juba ära on pandud, siis nad otseselt nii tunda ei anna, et teeksid valu või midagi. Aga see teadmine, et need nõelad sul kuskil on, püsib kogu aeg," naerab saatejuht.
Ehkki Grete mainis saate ajal, et kipub uniseks jääma, ei usu ta, et see oleks olnud ainult nõelte süü. "Eks seal oli ilmselt ka otse-eetri ärevus ja adrenaliin, mis kõik segunesid, lisaks momendid, mis jäid kaadri taha," muigab ta ja meenutab saateski kõlanud Heino Tiigi sõnu, et tegelikult tuleks selleks, et nõelad ka päriselt toimiks, läbi teha mitu kuuri. Lisaks – nagu nõelravitseja ka saates mainis – olevat tulemus parim siis, kui tohter on patsienti juba paremini tundma õppinud. "Meie aga kohtusime ju alles otse-eetris ja nõelad olid sees nii lühikest aega, et see pole nõelravile päris adekvaatne hinnang," ütleb Grete Lõbu.


description: Täna õhtul Estonia Talveaias toimunud Eesti Parima Õllesommeljee valimised võitis Els-Maria Uibo restoranist Umami. Teise koha pälvis Helen Aasmann baarist Koht.

title: NAISED VALLUTAVAD ÕLLEMAAILMA: parimaks õllesommeljeeks kuulutati Els-Maria Uibo

maintext:
Peäske sõnul oli tänavu osalejaid varasemast küll vähem, aga see-eest tase oli kõrgem.
(Kristjan Sulõnd)
Noopi sõnul on võistluse eesmärk viia edasi Eesti õllekultuuri nii baarides-pubides kui ka kodus. “Kui mõned ajad tagasi soovitati restoranides toidu kõrvale eranditult veine, siis juba mõnda aega võime näha seal ka väga erinevaid õllesid – see näitab teenindajate häid teadmisi õllest,“ usub Noop, et selles on "süüdi“ ka Eesti Parima Õllesommeljee valimised.


authors: Sadisti Peksid Riigikohtu Vahetus Läheduses Surnuks Purjus Inimese Ja Seejärel Läksid Tartu Politseisse Peitu..

description: Möödunud aasta detsembris Tartut vapustanud peksmisjuhtum, kus Toomemäel sai kahe seltskonna vahelises kakluses surma mees, päädib karistusteta. Nimelt lõpetas politsei teiskordselt prokuröri loal kriminaalmenetluse - leides, et hilisem hukkunu ründas esimesena ning end rusikatega kaitsnud noormees tegutses hädakaitse seisundis.

title: TV3 VIDEO | Möödunud aastal Tartus Toomemäel toimunud peksmisjuhtum päädib karistusteta


description: Leedu president Dalia Grybauskaitė esitas teisipäeval seimile peaministri kandidaadiks Saulius Skvernelise.

title: Leedu president esitas peaministri kandidaadiks Saulius Skvernelise


authors:
Erik Abel
Scanpix

title: ROOTSI ETTEVÕTE: uurime, miks hukkusid Eesti elektrikud

maintext:
Esmaspäeval hukkusid Lääne-Rootsis Dalarna lääni Tyforsi küla juures kaks Eesti elektrikut. Nad said elektriliinilt 30 000voldise löögi. Rootsi elektrifirma, kellele eestlased tegid alltöövõtukorras tööd, kinnitab Õhtulehele, et õnnetuse ajal poleks pidanud keegi seal tööd tegema.
Elektrifirma Ellevio pressiesindaja Jonatan Björck ütles, et neil on äärmiselt kahju, et õnnetus juhtus. "Meil pole toimunu kohta veel kõiki vastuseid. Õnnetusega tegeleb politsei ning Rootsi töökeskkonna ja Rootsi elektriohutuse komisjon.
Loodetavasti saame hiljem rohkem vastuseid sellele, miks õnnetus juhtus," nendib ta. Björcki sõnul töötasid mehed Värmlandi ja Dalarna vahelise kõrgepingeliini ehitusel. See oli õnnetuse ajal pinge all.


description: Sir Elton John eitab kuuldusi, nagu esineks ta USA presidendiks valitud Donald Trumpi ametisse vannutamise tseremoonial.

title: Trumpi äge vastane Elton laulab tema ametisse pühitsemisel?!


description:
Keskmine brutokuupalk oli 2016. aasta III kvartalis 1119 eurot ja eelmise aasta III kvartaliga võrreldes tõusis keskmine brutokuupalk 7,1%, teatab Statistikaamet. Keskmise brutokuupalga aastakasv oli veidi aeglasem kui eelmises kvartalis.
Keskmine brutokuupalk oli juulis 1126 eurot, augustis 1101 eurot ja septembris 1129 eurot. Eelmise kvartaliga võrreldes langes brutokuupalk 3,8%. See on peamiselt põhjustatud ebaregulaarsete lisatasude vähenemisest ning puhkusepäevade arvu suurenemisest.

title: PALGASTATISTIKA: kui suur on Eesti keskmine palk?


authors:
Tiina Kõrtsini
Martin Dremljuga
Laura Oks

description: Ilusat pühapäeva õhtut! Pühapäev on teatavasti näosaate päev ning erand pole ka tänane.

title: OTSEBLOGI | Ela kaasa "Su nägu kõlab tuttavalt" seitsmendale saatele!

maintext:
Televeeb
Andrus: "Sinu pärast ma ei muretse kunagi, sa oled proff! Mulle on alati meelidnud see, et ükskõik keda tehes kumab läbi su suhtumine ja see on kõige peenem paroodia!"


title: KINGIIDEE | Kaugsuhtesse toob särtsu see suurepärane komplekt!

maintext:
Oled kaugsuhtes ja kallim on kaugel? Proovi sel juhul paaride interaktiivset kaugsuhte seksikomplekti koos vibraatori ja masturbaatoriga.
KIIROO Onyx on maailmas kõige rohkem edasi arenenud teledildonic masturbaator. Onyx toob internetti täiesti uue sensoorse kogemuse: intiimne puudutus. Onyx-i sees on 10 kokkutõmbavat ringi, mis töötavad koos, et pakkuda Sulle reaalajas toimuva vahekorra tunnet. Igal Onyx-il on võimalik ühenduda KIIROO Pearl-iga või teiste KIIROO Onyx-itega, saades nendelt seadmetelt andmeid.
KIIROO Pearl, maailma kõige parem teledildonic vibraator. Selle võimas vibreeriv mootor ja ergonoomiline kuju muudavad Pearli Sinu jaoks ideaalseks ning nende viie puutetundliku tehnoloogilise rõngaga kontrollid ka samaaegselt oma partneri naudinguid.
Onyx-i kasutamine on väga intuitiivne, Sa ei usu, kui edasiarenenud on selle sisu. Võta see karbist välja, pane juhe taha ja oota, kuni laadimistuli kustub (umbes 5 tundi). Kui tahad seda kasutada partneriga, siis pane arvuti käima ja veendu, et Bluetooth on sees. Seejärel pane Onyx käima, vajutades põhja lähedal asuvat nuppu. Onyx siseneb automaatselt Bluetoothiga Partner-režiimi ja on valmis signaali vastu võtma. Sama meeldiv ja lihtne on ka Pearli kasutamine.
Vaata täpsemalt SIIT!


authors:
Alar Truu
Lugeja Arvab
Mis Edasi ....

title: MÜSTEERIUM: mis seisis SMS-is, millega lõppes Ossinovski ja Rõivase koostöö?

maintext:
Kuigi Urmas Vaino küsis tänases "Terevisioonis" Ossinovskilt, kas ta saaks näha seda SMS-i, mille too eile Rõivasele läkitas, siis leidis tervise- ja tööminister vabanduse.
Taavi Rõivas on teada-tuntud SMS-ide saatja – alles augustis jäädvustas Postimees peaministri ja toonase presidendikandidaadi Siim Kallase sõnumivahetuse, milles nad presidendivalimisi lahkasid. Eile sai aga Rõivas koalitsioonipartnerilt Jevgeni Ossinovskilt (SDE) elumuutva SMS-i. Mis seal küll kirjas oli?
"See on telefonimälus kindlasti kirjas," uuris Vaino.
"On, aga telefon on kuskil seal mujal," ütles Ossinovski ja viipas käega Ossinovski "Terevisiooni" stuudiost välja. "Eks isiklik kirjavahetus on ikka isiklik kirjavahetus."
Otsisime kõikvõimsast internetist välja mõned humoorikad ja mõtlemapanevad vabandused, mida kasutades on inimesed läbi aegade oma partnereid maha jätnud. Võib ju neid naljaga pooleks laiendada ka ministrite Ossinovski ja Rõivase sõnumivahetusele, mis eile aset leids.
(Alar Truu)
Kas Ossinovski sõnumis Rõivasele võis midagi sellist seista?
"Asi pole sinus, vaid minus. Ma kadestan seda inimest, kes kunagi sinuga koos saab olla."
"Vabandust, mul pole meie jaoks aega. Ma soovin keskenduda oma karjäärile."
"Ma pean end leidma ja koos sinuga ma seda teha ei saa."
"Praegu ei ole meie jaoks lihtsalt sobilik aeg."
"Ma soovin, et ma saaks öelda, et sa oled kõige erilisem inimene maailmas. Kahjuks ma ei saa."
"Me oleme oma eludes erinevates etappides. Me ei saa koos jätkata."
"Ma vajan ruumi."
"Sina väärid paremat ja ka mina."
"Sa ei meeldi mu kassile."
"Ma kohtlesin meie suhet kui oma dieeti - petsin seda korra nädalas."


title: Tänu nende stiilireeglite järgimisele näevadki kõik staarid nii saledad välja!

maintext:
Kui arvate, et kõikidel staaridel on geenidega vedanud või siis rügavad nad ideaalse figuuri nimel tunde spordisaalis, siis te eksite. Väga sageli tekitab mulje ideaalsest figuurist hoopis õigesti valitud riietus. Riietega ja teatud stiilireeglite järgimisega on võimalik jätta endast tegelikust palju saledam mulje, kirjutab veebiportaal Who What Wear. Alljärgnevaid nippe kasutavad väidetavalt pea kõik Hollywoodi kuulsused.
1. Kanna pikka pealmist kihti. See tähendab, et sobita oma riietusele juurde näiteks pikk mantel. See jätab sinust kordades saledama mulje, kuna mantel varjab enda alla ära kõik lisasentimeetrid, mille üle sa väga uhke pole.
2. Vööta piht. See aitab sul rõhutada oma pihta ja tekitada endale ihaldatud liivakellafiguur. Mõjub salendavalt igas suuruses naistele. 3. Kanna pealaest jalatallani ühte värvitooni. See jätab sinust visuaalselt pikema ja peenema mulje. Seejuures ei tasu arvata, et selleks sobib ainult must värvitoon. Sama efekti tekitab ka näiteks valge.


description: Kääbusplaneet Pluutol võib olla ookean, mis sarnaneb jääsupiga, väidavad teadlased ajakirjas Nature.

title: Pluutol laiub meri?


title: Kirjanikud on linna raha peale maiad

maintext:
Kui Tartu rae plaan linna teravaima sulega kirjanikule iga kuu kaks miinimumpalka peo peale laduda volikogus läbi läheb, võib kõrgtintla seas oodata auväärt koha nimel tihedat rebimist.
Paavo Matsin tõi välja, et tal on olnud pikka aega üks Tartuga otseselt seotud romaaniidee ja stipendium oleks hea võimalus see rahulikult valmis kirjutada. „Eks alati võib ajada igasugu udujuttu teemal, et tõelisel kirjanikul pole raha vaja, ometi peaks suuremate teoste puhul olema ikkagi võimalus täielikult keskenduda,“ rõhutas ta.
Jaan Malin kavatseb stipendiumile kandideerida hoolimata võimalusest, et tuleval aastal võiks ta pürgida hoopis kultuurkapitali toetusele, mis on suuremgi. „Kandideeriksin seega mitte niivõrd raha pärast kui seetõttu, et niikuinii olen terve oma elu rõhutanud, et elan Tartus, mille ülikool asutati 1632,“ selgitas ta. „Need inimesed, kellele olen seda rääkinud, on olnud seisukohal, et Tartu on üks huvitav paik, kui nii väärikas vanuses ülikooliga linnas tehakse tänapäeval nii omapärast luulet, nagu mina teen.“
Refereeritud artikli täisteksti loe Tartu Ekspressist.


authors: Kanal Kes

title: ARVUSTUS | Helgi Sallo “Siberi võmmis”: Alma, kas eksisid saatega?

maintext:
Kuna Helgi Sallo on ju tuntud kui “Õnne 13” Almana, õigemini, ei oskagi Sallot ega Almat enam lahus näha, Alma on ju Sallo ja vastupidi, oligi huvitav vaadata, kuidas saab Sallo hakkama teises sarjas, kuna teatavasti ta mujal seriaalides tavaliselt ei mängi.
Tunnistan ausalt, et “Siberi võmmi” ei olnud ma enne tänast kordagi vaadanud, sama kehtib ka tema “vanema venna”, ehk “Viimase võmmi” kohta. Kuid kuuldes, et Sallo seal külalisrolli teeb, mõtlesin üle vaadata, kuidas ta seal hakkama saab.
Kuigi Lehte Valgepea oli siiski närvilisem ja äkilisem kui Alma, siis üldiselt Sallo roll “Viimases võmmis” minu jaoks siiski väga Almast ei erinenud. Kõnemaneer, hoiak, liigutused, kõik see oli nii Almalik. Lehte oli siiski aga veidi tänapäevasem, kasutades mobiiltelefoni ja sõites Tallinnas ühistranspordiga.
Sarnasus seisnes ka selles, et nagu ka Alma, oli Lehte oma pere jaoks valmis kõigeks. Usun, et kui "Õnne 13nes" oleks Jaanus miskise pahateoga hakkama saanud, oleks Alma samuti tema eest nõus vangi minema, et Jaanusekene ikka oma pere juurde saaks jääda.
Tore oli näha seda, et Sallo Lehte Valgepeana oli siiski moesoovitusi kuulda võtnud “Õnne 13” Lainelt, kandes armsat roosat baretti!
Olenemata sellest, oli Sallot siiski rõõmustav näha mujal, kui "Õnnes" mängimas, sest ta on siiski Eesti legendide ridadesse kuuluv näitleja, kes isegi 75-aastaselt veel suurepäraselt teleekraanile sobib.


authors:
Ei Tea
Sellisel Juhul
Ev Aktsionär

title: Hanso: Prantsusmaa toob Eestisse tankid ja jalaväe lahingumasinad

maintext:
Prantsusmaa kaitseminister Yves Le Drian kinnitas tänasel kohtumisel Kanadas Eesti kaitseminister Hannes Hansole Prantsusmaa ja Eesti usaldusväärset liitlasuhte arengut ning et Prantsusmaa toob järgmisel aastal Eestisse viis Leclerc tanki, kolmteist jalaväe lahingumasinat ja 300 sõdurit.
„Eesti ja Prantsusmaa sõdureid seob relvavendlus Aafrika operatsioonidelt,“ ütles kaitseminister Hanso. „Me tajume selgelt, et Euroopa kaitsesse on vaja praegu panustada, suurendades NATO sõjalist kohalolekut Läänemere piirkonnas ja eriti NATO piiririikides.“
Kaitseminister Hanso sõnul on Eesti ja Prantsusmaa vahel väga oluline küberkoostöö, sest mõlemad riigid omavad selles valdkonnas märkimisväärseid võimekusi ning meie küberalased väljakutsed on sarnased. Kaitseministrid Hanso ja Le Drian sõlmisid maikuus Eesti ja Prantsusmaa vahelise eksklusiivse küberkoostöö lepingu.
Prantsuse raske soomusüksus hakkab teenima Tapal Ühenkuningriigi juhitud NATO pataljoni lahingugrupi koosseisus.
Kaitseminister Hanso osaleb Kanadas Halifaxis mõjukal julgeolekufoorumil.


description: Keskkonnaminister Marko Pomerants saatis täna kooskõlastamiseks määruse, millega muudetakse 13 olemasoleva lendorava püsielupaiga piire ja kaitsekorda ning moodustatakse 25 uut püsielupaika.

title: Minister saatis kooskõlastamiseks lendorava püsielupaikade moodustamise eelnõu

maintext:
Määrusega kinnitatavate püsielupaikade pindala on 5657 hektarit, mis jaguneb pea võrdselt piirangu- ja sihtkaitsevöönditeks. Ligi 75 protsenti alast asub riigimaal, püsielupaiga maaomanike seas on 68 eraisikust maaomanikku ja 23 ettevõtjat.
Keskkonnaminister Marko Pomerants ütles, et protsessi eesmärk on viia kaitsekord vastavusse viimaste aastate uuringute tulemustega, et tagada lendoravale kohane kaitse ning pidurdada elupaikade hävimine ja arvukuse drastiline langus.
"Läbi on viidud põhjalik kaasamine eesmärgiga leida võimalikult hea kompromiss erinevate huvide vahel. Aga loom vajab kaitset ja meie kohustus on talle see tagada," rõhutas Pomerants.
Lendorava kaitse üle vaatamise käigus vähenes piiranguvööndite pindala võrreldes esialgse ettepanekuga 1258 hektari võrra, samal ajal suurenes sihtkaitsevööndite pindala kokku 37 hektari võrra. Lisaks varasematele kompromissidele arvati läbirääkimiste tulemusena osaliselt või tervenisti kaitse alt välja seitse erakinnistut.
Moodustamata jäeti kolm püsielupaika, mille taasasustamine elupaikade killustatuse tõttu on ebatõenäoline. Kriitiliselt vaadati üle kõikide alade piirangute ulatus, et tagada optimaalne suhe majandamispiirangute ning liigi kaitseks vajalike tingimuste säilimisel.
Protsessi käigus otsustati riigimaal nende piiranguvööndite asemel, mille eesmärk on vaid elupaikade vahelise ühenduse tagamine, moodustada "lendoravakoridorid", kus RMK teostab lendoravasõbralikku raiet, et tagada loomadele liikumine elupaikade vahel. Samuti annab koridoride moodustamine võimaluse edasi liikuda ka Sonda kaevavälja planeerimisega, kuna algselt sinna planeeritud piiranguvöönd oleks kaevandusala katkestanud.
Püsielupaikade all kaevandamine ei ole lubatud, kuna praegu puuduvad teadmised, kas ja kuidas kaevandamine lendoravat mõjutab. Kaevandajatega kohtumisel jõuti ühisele järeldusele, et vajalik on täiendavate uuringute läbiviimine, et olla kindlad negatiivsete mõjude puudumises.
Piiranguvööndis on edaspidi lubatud püsielupaiga valitseja nõusolekul lage- ja kujundusraie. Ühe lageraielangi pindala võib olla maksimaalselt 0,5 hektarit ja laius kuni 30 meetrit ning kavandatavat lageraielanki peab ümbritsema vähemalt 60 meetri raadiuses puistu kõrgusega vähemalt 15 meetrit. Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, samas on valitseja nõusolekul lubatud metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse eesmärgile ja kujundusraie.
Viimase raames ning juhul kui see toetab lendorava kaitse-eesmärki, on võimalik väikses mahus (alla 20 tihumeetri) varuda ka küttepuid ning likvideerida tormimurdu ja -heidet või kahjustunud puitu. Eestis elab lendorav praegu teadaolevalt veel vaid Virumaa vanades metsades, kuigi ta on ajalooliselt asustanud Mandri-Eesti erinevaid alasid, sh on tema levik ulatunud Pärnu- ja Raplamaalegi.
Lendorava asurkonna säilimist mõjutavatest ohuteguritest on kriitilise tähtsusega elupaikade isoleeritus ja hävimine, sobilike pesapuude olemasolu ning asurkonda moodustavate loomade väike arv.


title: Soodne õhtusöök: kahel inimesel kõht täis vaid kolme euro eest

maintext:
Kui väljas süües saab kolme euro eest heal juhul vaid päevaprae, siis kodus võib sama raha eest kahele täiskasvanule õhtusöögi teha ning sinna kõrvale ka klaasi mahla ja paar viilu leiba võtta.
Andsime bistroo Ubin peakokale Marju Riielile üheksa eurot ja palusime selle eest kaks täiskasvanud inimest kolmel õhtul ära toita.
Kuna Marju töö on nuputada bistroo menüüd ja tihtipeale pakub toitlustamist ka üritustel, kus on eelarves püsimine väga oluline, paelus see ülesanne teda väga.
Marju sõnul oleneb kõhutäie omahind eelkõige sellest, kui palju viitsib inimene eeltööd teha. "Paljud ütlevad, et enne poodi minekut tuleb ostunimekiri välja mõelda, et mitte huupi asju korvi visata.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Karl-Erik Taukar: teine plaat läheb muusikutel vahel aia taha

maintext:
“Ütlen ausalt, et suur kergendus on. Selle õhtu nimel on kaua tööd tehtud ja muretsetud, kas kõik läheb õigesti,” hingas muusik Karl-Erik Taukar eile Von Krahlis kergendatult, kui oli lõpetanud oma teise kauamängiva “Kaks” esitluskontserdi.
Karl-Erik ütles Õhtulehele, et plaadi nimi “Kaks” sümboliseerib tegelikult mitut asja, kuigi tal endal selle numbriga mingit isiklikku kogemust pole. “Esiteks seda, et see on minu teine plaat. Teine plaat on mõnes mõttes ka fenomen, et tihti läheb see bändidel või artistidel aia taha. Kui esimene plaat on menukas ja on põhjust ruttu teine teha, siis ajapuudusel pole see enamasti nii hea, kui esimene.” Taukar ütleb aga enesekindlalt, et tema teine plaat on esimesest parem.
Kuula videost, kuidas valiti plaadile lugusid, kas seal ka mõni jõululaul on ning mida Karl-Erik Taukar Õhtulehele veel rääkis.


title: Talibani sõnum Trumpile: viige väed Afganistanist!

maintext:
Talibani äärmusrühmitus palus USA uuelt presidendilt Donald Trumpilt, et viimaks ometi viidaks Afganistanist välja võõrväed.
"Meie sõnum on, et ameeriklased peaksid valmis saama poliitikaga mitte võtta teiste riikide iseseisvust või suveräänsust. Eriti tähtis, et nad peaks välja viima kõik väed Afganistanist," teatas Taliban Reutersi andmetel.
USA väed on Afganistanis alates 2001. aastast pärast 11. septembri rünnakut kaksiktornidele.


description: J. K. Rowlingu loo alusel valminud “Harry Potter ja neetud laps” pälvis London Evening Standardi teatriauhindade jagamisel parima näidendi auhinna.

title: "Harry Potter ja neetud laps" tunnistati parimaks näidendiks


description: Pärast Calais’ isetekkelise pagulaslaagri tühjendamist rändasid tuhanded põgenikud sealt Pariisi, kus sajad inimesed olid juba niigi Stalingradi metroojaama ümbruses tänavaile telgid üles löönud. Eile hommikul puhkes seal pagulasjõukude vahel suurlööming, kirjutab Daily Express.

title: Sõda pagulastega Pariisi tänavatel

maintext:
"Kapuutsid pähe tõmmanud pagulased tormasid hirmunud jalakäijate silme all kaigastega üksteise kallale," kirjutab ajaleht.
Pariisi tulnud põgenikud on enamikus pärit Sudaanist, Liibüast, Afganistanist ja Eritreast ning paljud neist on juba kaotanud lootuse kunagi Inglismaale pääseda."
Hoolimata pagulaste verisest löömingust kavandasid inimõiguslased eile õhtuks suurmeeleavalduse, et protestida politsei otsuse vastu tühjendada ka Pariisi tänavalaagrid.
Kohalikud elanikud mures
Ümbruskonna elanikud tunnistavad, et tänavatel olevad pagulaslaagrid teevad neile meelehärmi. "Meil oli rahulik piirkond, palju turiste ja söögikohti, kuid nüüd ei taha enam keegi siin olla," kurtis kohalik elanik Daily Expressile.
"Politsei on varemgi püüdnud tänavalaagreid lõhkuda, kuid need tekivad ikka ja jälle." Nooruke Jeanne tunnistas ajalehele Le Figaro: " Pagulased ei salli prantslasi silmaotsaski. Nad on väga ülbed ja vägivaldsed. Olen näinud, kuidas nad inimesi peksavad, käekotte ära rebivad ja baarides toitu varastavad."
Marie lisas: "Septembris korraldati suur politseioperatsioon, milles osalesid ka eriüksused. 2500 inimest viidi minema. Nüüd on vähem kui kaks kuud möödas ja nad on tagasi. Praegu on laagrites märksa rohkem inimesi kui siis."
Eelmisel aastal püüti laagreid korduvalt tühjendada ja esmaspäeval teatas president Francois Hollande uuest katsest seda teha. Tema sõnul pole siiski kuigi usutav, et uued pagulased just Calais’st tulevad.
Politsei käis esmaspäeval pärast koidikut pagulaslaagrid läbi ja kontrollis dokumente.
Püüti välja selgitada, kes on palunud Prantsusmaal asüüli ja saanud või saamas pagulasstaatuse. Neid, kes pole seda teinud, ähvardati väljasaatmisega, seda kohe pärast välilaagrite tühjendamist.
Hoiatati, et varsti on minek, kuid täpset kuupäeva ei öeldud. Need sadakond, kellel polnud paberid korras, topiti politseibussidesse ja viidi minema.
Telklaagrid tekivad ikka ja jälle
"Me ei vahista neid," ütles politsei esindaja ajalehele The Independent. "Nad viidi Vincennes’i pagulaskeskusesse ja praegu on veel vara öelda, mis neist edasi saab. Kuid inimesed, kellel on paberid korras?
Me peame neile mõistliku koha leidma, kuid pärast Calais’ sulgemist tuleb siia iga päev pagulasi juurde. Meil pole kava, kuidas saada Pariis telklaagritest vabaks.
Need tekivad ikka ja jälle. Lähematel päevadel, võib-olla juba järgmisel nädalal, avatakse Pariisis ajutine majutuskeskus, kuhu saame paigutada viieks kuni kümneks päevaks umbes 400 pagulast.
Arvame, et Pariisi tulevad pagulased on seal selle aja, mis kulub nende asüülitaotluste vormistamiseks. Pärast seda saavad nad minna alalisematesse paikadesse."
On selge, et 400 inimest mahutavas keskuses pole kohta tuhandetele tänaval elavatele pagulastele.
Kuid peaminister Manuel Valls kordas uuesti, et välilaagrid tuleb veel selle nädala jooksul tühjendada, mis ongi inimõiguslaste protestimeeleavalduse üks põhjus.


description: Täna viibib välisminister Jürgen Ligi visiidil Pariisis, kus ta kohtub Prantsusmaa välisminister Jean-Marc Ayrault’ga, Läti välisminister Edgars Rinkēvičsiga ja Leedu välisminister Linas Linkevičiusega, et tähistada diplomaatiliste suhete taastamise 25. aastapäeva. Samuti kohtub Ligi Prantsusmaa Senati Balti sõprusgrupi ning Senati väliskomisjoniga.Kohtumistel on kavas arutada Balti riikide ja Prantsusmaa suhteid, kaitsekoostööd, Euroopa Liidu tulevikku ning idapartnerlust. Välisminister Ligi esineb ka sõnavõtuga IT-teemalisel konverentsil, kus tutvustatakse Eesti kogemusi kübervallas, ning ettekandega diplomaatiliste suhete taastamise aastapäevale pühendatud ümarlaual.Kohtumistele järgneb ka nelja välisministri ühine pressikonverents.

title: Välisminister Jürgen Ligi on visiidil Prantsusmaal


title: NAERA HERNEKS: kassid teevad kõik, et mitte märjaks saada

maintext:
Videol on erinevad ülesvõtted kassidest, kes suures uudishimust on sattunud vanni ja vee lähedale. Samas me ju teame, et enamusele kassidest vesi ei meeldi...
Kui häda käes, siis üritavad nad end vette kukkumisest päästa - kasvõi tagurpidi ronides, vahendab The Sun.
Vaata SIIT!


title: Ettevaatust! Neid toite süües muutud ainult näljasemaks!

maintext:
Nii mõndagi asja süües peab ettevaatlik olema, sest täiskõhutunnet ei teki ega teki ning kokkuvõttes ahmitakse endale lihtsalt tohutu kogus kaloreid sisse.
Väga mitmed populaarsed asjad, mida me oleme harjunud sööma, ei pruugi tegelikult vöökohale kuigi hästi mõjuda, sest need teevad meid ainult näljasemaks, mistõttu me sööme ära liiga suure hulga kaloreid, kirjutab Woman's Health Magazine.
Näiteks tasub eemale hoida järgmistest toitudest:


description: USA moelooja Tommy Hilfiger rääkis ajalehele Guardian, et oleks äärepealt suusamäel elust ilma jäänud.

title: Moelooja oleks laviini all äärepealt lämbunud


description: "Tantsu- ja laulupeo ideekavandite konkursile on laekunud kaheksa tööd – kolm tantsupeo ja viis laulupeo oma. Ma usun, et see on väärika juubelipeo ideekavandi ja tegijate leidmiseks hea tulemus," ütleb Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse teabejuht Sten Weidebaum.

title: KOLM AASTAT JUUBELINI: laulu- ja tantsupeole otsitakse juba korraldajaid

maintext:
Võidutöö ja pidude tegijad selguvad loodetavasti selle aastanumbri sees. Ideekavandite hindamisel löövad kaasa eri põlvkondade tantsujuhid, heliloojad, dirigendid ja eri viisil pidude korraldamisega kokku puutunud inimesed. Need tööd, mis sedapuhku valituks ei osutu, antakse autoritele tagasi. "Ehk tahavad nad oma ideid veel täiendada või arendada. Need võivad olla mõne kontserdi või etenduse algideed," seletab Weidebaum.
2019. aastal möödub 150 aastat esimesest laulupeost ja järjekorras tuleb 20. üldtantsupidu. Olgugi et selleni on kolm aastat aega, otsitakse juba praegu tantsupeo pealavastajat, laulupeo muusikalist juhti ja peo ideid. "Ideekonkursi tulemused olid head ja on, mille vahel valida," ütleb Weidebaum.
"Tantsu- ja laulupeo ideekavandite konkursile on laekunud kaheksa tööd – kolm tantsupeo ja viis laulupeo oma. Ma usun, et see on väärika juubelipeo ideekavandi ja tegijate leidmiseks hea tulemus," ütleb Eesti Laulu - ja Tantsupeo Sihtasutuse teabejuht Sten Weidebaum .
Konkursile laekunud ideed on teabejuhi sõnul eri järgus. "Mõni autor on välja mõelnud lähteidee, mida hakata tulevikus koos kunstilise meeskonnaga arendama, ja on ka neid, kes kõik detailselt ära kavandasid."
Weidebaum ütleb, et praktika on näidanud, et ideed arenevad meeskonnatöös alati jõuliselt. "Ühislooming ja ühine panus on peo märk."
Järgmise aasta noortepidu on eriline
Weidebaum ütleb, et kolm aastat on tegelikult lühim aeg, millega tantsu- ja laulupidu korraldada. "Idee tuleb vormida kunstiliseks tervikuks ja leida autorid, kes igale peole uusi teoseid loovad, samuti peab autoritel jääma aega uute laulude kirjutamiseks ja tantsude tegemiseks. See võtab kolmest aastast umbes ühe. Teisel aastal trükitakse kogu repertuaar õppematerjalideks. On laulikud, tantsukirjeldused, CDd, DVDd, veebimaterjalid, samuti õppeseminarid kollektiivijuhtidele ja maakonnakollektiivide eelproovid." Viimased aitavad tantsurühmadel, kooridel ja orkestritel harjutada seda, mida koos esitama hakatakse. Teine aasta ongi õppimise aasta. Viimasel aastal asetatakse peod väljakutele, vaadatakse õpitu üle, seatakse paika logistika, toitlustus, majutus ja muu selline.
Järgmine üldlaulupidu algab Tartus, kus antakse peo avakontsert. "Esimene laulupidu toimuski ju Tartus Vanemuise Seltsi eestvedamisel, ja on traditsioon, et laulupeotuli tuuakse Tartust Tallinna. Iga suur pidu on justkui sealt alguse saanud, aga juubelipeol pööratakse laulupeohällile eriti palju tähelepanu," lubab Weidebaum. Seda, milline avakontsert olema saab, on praegu veel vara öelda.
"See on üks punkt, mida paluti ideekavandis kirjeldada."
Veel enne juubelipidusid peetakse järgmisel aastal noorte tantsu- ja laulupidu. "Sellega algab ka "Eesti Vabariik 100" juubelipidustustuste sari ja 2018. aastal saabki Eesti saja-aastaseks. See on meie rahvale kirjeldamatult suur sündmus. Järgmise aasta pidu on ka väga eriline, sest laulu- ja tantsuväljakule kogunevad ainult vabana sündinud noored," ütleb Weidebaum.


authors:
Stanislav Moshkov
Pensionär Aga Mitte Eestis
Soomes Forever

description: Kui ma oleksin noorem, läheksin kohe Soome tagasi, kirjutab põhjanaabrite juures pensioni saav Kaja Oja, kelle arvates on kõige rohkem kiusatud 1950. aastatel sündinud Eesti kodanikke.

title: Viiekümnendatel sündinud Eesti kodanikke on kõige rohkem kiusatud

maintext:
Nii otsustasingi kohe kui osutus võimalikuks minna Soome tööle, minna mingiks ajaks sinna tööle, et koguda raha pensionipõlveks. Aasta siis oli 2005. Kogu aeg ju räägitakse, et inimene peab ise tegema kõik selleks, et oma elu elamisväärsemaks muuta.
Suur tänu selle artikli eest laupäevases Õhtulehes, milles oli juttu Olevi tööpensioni maksustamisest . Olen ise ka üks neist, kes saab Soomest pensioni. Kuna ma olen küllaltki teadlik element ja kui tuli välja seadus, et pensioniarvestus alates 1998. aastast hakkab olema sõltuvuses makstud sotsiaalmaksust, siis teadsin, et minu viimased 15 aastat ei küündi koefitsiendini.
Olin juba üle 50 aasta vana ja töötasingi Soomes vähem kui kaks aastat, siis tulin tagasi oma töökohta. Ma ei kirjuta siin, kui suure summa ma suutsin säästa, ütlen vaid, et see oli märkimisväärne.
Ma ei tea miks, aga 1950. aastatel sündinud Eesti riigi kodanikke on kõige rohkem kiusatud. Minust ainult mõned aastad vanemad töökaaslased (naised) said 55aastaselt pensionile, ka läksid nende tööaastad kirja üks ühele. Mina seevastu pidin töötama 63. eluaastani (tänu lastele sain pensionile aasta varem), aga see, mis tehti mu tööaastatega, on ikka täielik kuritegu. Minu pensioniaeg algas 2013. aastal. ja need viimased 15 aastat jätsid järele vaid 5 (!) aastat pensionistaaži. Nagu ma oleks 10 aastat niisama vahtinud.
Küsisin mõned aastad tagasi riigikogu sotsiaalkomisjoni esimehelt ühe küsimuse ja palusin konkreetset vastust: kui suur osa eestlasi ei saa oma tööaasta eest ühte aastat pensionistaaži? Ei mäleta täpselt vastust, aga see oli kuskil 80 protsendi ligi.
Läksid mõned aastad ja ma hakkasin Soomest saama kirju, millest lugesin välja, et Soome riik hakkab maksma mulle tööpensioni. Selle suurus on 136 eurot, ja mõned aastad veel hiljem hakkas KELA (Soome Pensionikindlustusamet, toim) mulle maksma ka rahvapensioni. Selle suurus on 16 eurot. Helistasin ja uurisin, kas nende summade pealt pean ka maksu maksma. Mulle vastati et need on nii väiksed summad, mis maksu sealt võtta.
Aga siin tuleb mängu meie kallis Eesti vabariik. Loomulikult liidab ta need summad ja tuludeklaratsiooniga pean tagasi maksma peaaegu 300 eurot igal aastal. Ma küsin: mille eest pean ma maksma selle summa? Mida on Eesti teinud selle heaks? Mu pension on ju väiksem Eesti keskmisest (372 eurot). Ka olen maksnud 45 aastat makse Eestile.
Lugesin ka Olevi artikli kommentaare. Miks ma ei imesta? Teada on ju, et eestlase maiusroog on teine eestlane. Ma sooviksin, et ka minu kiri saaks lehes trükitud. Kindlasti hakatakse ka seda kommenteerima, et oleks pidanud õppima, et suuremat palka saada.
Ütlen etteruttavalt, et olen õppinud kogu oma teadliku elu ja koolitanud ennast sinnamaale, et oleksin kõlblik istuma ka riigikogus Jürgen Ligi kõrval ja olema kasvõi nõunik sotsiaalküsimustes. Mul on selleks küllaldane praktika nii siin- kui sealpool lahte. Kahjuks ei mahu riigikogusse rohkem kui 101 tegelast ja keegi peab tegema ka sellist tööd, mis ei ole Eestis õiglaselt tasustatud.
Ja ka see on õige, et maksuametis iga töötaja räägib erinevat juttu, mõned teavad, et ei ole vaja liita neid summasid, ja mõni jälle teab et on vaja. Nii jooksutatakse mindki igal aastal kaks-kolm korda tuludeklaratsiooni ümber tegema. Nüüd tuldi välja selle seadusega, et hakatakse üksi elavatele pensionäridele juurde maksma 115 eurot aastas.
Kuulge, mulle pole seda vaja, kingiksin selle kas Ligile või Randperele, nendel on ju kogu aeg vähe raha. Kui minule jääks see raha, mille pean maksma igal aastal maksuametile, ja kui ma saaksin ka õiglase pensioni kogu tööstaaži eest, mis ma olen töötanud, siis, tõepoolest, võtke see 115 eurot endale. Vaestemaja!
Ütlen veel seda, et kui ma oleksin noor(em), läheksin kohe Soome tagasi. Seal koheldakse sind kui INIMEST. Ja hooldaja töö on prestiižikas isegi sedavõrd, et kui ema on hooldaja, siis ka tütar õpib hooldajaks. Mitte nagu meil, et oled mingi madala klassi inimene.


authors:
Zoonar Gmbh
Alamy

title: Märgid sellest, et inimestele meeldib sinuga koos aega veeta

maintext:
Tihti võib meile tunduda, et ekstravertsed inimesed on kõigile sobivad, kuid pendel võib lükkuda hoopis introverdi poolele, kui ekstravertne inimene muutub liialt aktiivseks.
Uuringud on näidanud, et meeldivad inimesed kasutavad sotsiaalmeediat pigem suhtluseks ja inimeste kokkuviimiseks kui enda elu kurtmiseks.
Meeldivad inimesed suudavad enam uutest kogemustest rõõmu tunda, mistõttu on nad enam elevil ja rõõmsamad kui need, kes seda ei tunne.
Tihti kogeme me enda ümber inimesi, kes iga pisema grammatikavea peale meile märkuse teevad. Uuringud on näidanud, et meeldivad inimesed seda aga ei tee. Mitte, et nad ise halvemini kirjutaks, vaid nad ei leia, et pisivigadest peaksid tülid hakkama.


description: Selle aasta juulis joonis Rocca al Mare kaubanduskeskus poole oma parklast kehtivale standardile vastavaks, suurendades parkimiskoha laiust 2,7 meetrini.

title: Kaubanduskeskuse parkimiskoha õige laius vähendab liiklusõnnetuste arvu

maintext:
37% kõikidest liikluskindlustusjuhtumitest on seotud parkimisega. Parklates toimunud juhtumitest on 70% seotud parkimiskohale liikumisega või sealt äraliikumisega, mistõttu parkimiskoha õige laius mõjutab õnnetuse aset leidmise tõenäosust märkimisväärselt,“ ütles Liikluskindlustuse Fondi tarbijahariduse valdkonnajuht Jaanika Käärst.
„Parkimiskohad on linna tõmbekeskustes piiratud ressurss ning seetõttu on varasemalt panustatud ennekõike parkimiskohtade arvule, jättes tahaplaanile parkimiskohtade mõõdud ja parkimiskohale sõidu mugavuse,“ ütles Tallinna Transpordiameti juhataja Andres Harjo.
See asjaolu on tekitanud aga autokasutajates pahameelt, kui parkimiskohale manööverdamisel või auto ukse avamisel on tekitatud varaline kahju ning lisaks tuleb kulutada aega kahjukäsitlusele või tasuda omavastutust olemata milleski süüdi. „Samas kutsume üles ka eramaal asuvate eraparklate omanikke juhinduma uuest standardist ja alustama parkimiskohtade ümbermärgistamist,“ lisas Harjo.„Parklad, kus parkimiskoha laius ei vasta soovituslikule standardile, on eriti ohtlikud väikelastega peredele,“ ütles Liikluskindlustuse Fondi tarbijahariduse valdkonnajuht Jaanika Käärst.
Mitmes kaubanduskeskuse parklas on parkimiskohad niivõrd kitsad, et auto uksi on raske avada nii, et täiskasvanu mahuks lapsi tagaistmel turvavarustusse kinnitama. „Samuti ei arvesta lapsed pahatihti uste avamisel kõrvalseisva auto lähedusega ja põhjustavad seetõttu teistele sõidukitele uksetäkkeid,“ selgitas Käärst.
Kõige sagedamini juhtub liiklusõnnetusi kaubanduskeksuste parklates reedeti kella ühest kuueni. „Reedele järgnevad liiklusõnnetuste arvukuse poolest neljapäeva õhtud kella kuuest ning laupäevad kella üheteistkümnest. Kõige riskivabam on käia kaubanduskeskustes autoga pühapäeviti, siis on risk auto vigastuseks kõige väiksem,“ lisas Jaanika Käärst.
Parkimiskohtade paigutamist ja laiust käsitleb „Linnatänavad“ standard, mille väljaandjaks on Eesti Standardikeskus. Selle aasta kevadel hakkas kehtima uus standard, mis sätestab kaubanduskeskustes olevate parkimiskohtade laiuseks 2,7 m, tavaparklas 2,6 m.
Eesti Liikluskindlustuse Fond tuletab meelde, et parklates kehtib liiklusmärkide puudumisel „parema käe reegel“ ning autosse sisenemisel ning väljumisel tuleb olla uste avamisel ettevaatlik, et ei vigastaks uksega teisi autosid. „Kui siiski juhtub liiklusõnnetus, tuleb õnnetuse asjaolud ning autode kahjud kirjalikult fikseerida ning pildistada, samuti üles joonistada juhtunu skeem. Ära tuleb märkida, kes põhjustas juhtumi ning allkirjastada dokument mõlemapoolselt,“ ütles Eesti Liikluskindlustuse Fondi tarbijahariduse valdkonnajuht Jaanika Käärst.
„Oluline on meeles pidada, et piltidel oleks hästi näha sõiduki kahjud. Kahju saaja peab pöörduma esimesel võimalusel enda või vastaspoole kindlustusandja poole kahjude hüvitamiseks,“ lisas Käärst.
LKF on liikluskindlustuse seaduse alusel kindlustusandjate poolt asutatud ühing, mille peamine ülesanne on täita liikluskindlustuse garantiifondi rolli ja ning hallata liikluskindlustuse registrit. LKF hüvitab kindlustamata või tundmatuks jäänud sõidukiga tekitatud kahjud.


authors:
Reuters
Scanpix
Üks Enimmüüdud

description: Mariah Carey väidab, et tema armusuhet miljardär James Packeriga mürgitas mehe sõprus mõjuka saientoloogiga.

title: Mariah Carey: mu kihluse hävitas saientoloogia!


description: Naine leidis oma supi seest väga kummalise välimusega lihatüki, mis meenutas kangesti peenist. Õnnetuseks tegi ta avastuse alles siis, kui osa sellest juba söödud oli...

title: SÖÖGIISU LÄINUD: supist peenise leidnud naine nõuab DNA-testi

maintext: Naise vend soovitas, et ta peaks ühendust võtma politseiga, et saata liha testimisele. Naise õe tuttavast laboritehnik aga selgitas, et küpsetatud lihast endam tavalised testid ei näita - kas tegu on looma või inimesega.


title: Homne päev tuleb tuuline, sadada võib vihma ja lörtsi

maintext:
Ilm.ee andmetel on talv võtnud paar sammu tagasi. Ilmad tulevad tuulised ja sadada võib vihma ja lörtsi.
Laupäeva öö tuleb järjekordse madalrõhulohu survel väga tugeva tuulega, enne keskööd puhub kagust, pärast keskööd lõunast ja edelast puhanguti 15, rannikul 20 m/s, vastu Läänemerd võib veel tugevam olla (tõenäosus sisemaal kuni 75%, saartel ja rannikul kuni ~90%). Aeg-ajalt sajab vihma. Õhutemperatuur on +1..+6°C, hommikuks tõuseb kraad-paar kõrgemale. Päeval on tõusva õhurõhu foonil sajuhooge harvem ja taevas võib ka lühiajaliselt selgemaks tõmbuda. Edelatuul on hommikupoolikul veel väga tugev, keskpäevast alates annab tuul tasapisi järele ja õhtuks vaibub. Õhutemperatuur on +3..+8°C.
Pühapäeval liigub üle Eesti järjekordne madalrõhulohk ühes niiskema õhumassiga. Öösel ja hommikupoolikul sajab aeg-ajalt vihma, sisemaal ka lörtsi. Keskpäevaks sajuala eemaldub ja tugevneb väike kõrgrõhuhari. Puhub mõõdukas lõunakaare tuul, õhtul muutub saartel kagutuul tuntavamaks. Õhutemperatuur on +1..+6°C, öösel võib idapoolsetes maakondades 0°C lähedale langeda.


description: Inimesed on erinevad. Mõni kannatab vaikselt hambaid krigistades ka kõige hullemat tõbe, teine aga kurdab kogu aeg mingit häda. Hüpohondria ehk haiglane muretsemine oma tervise pärast võib tervist laastada, kinnitab ajakirja novembrinumbris British Medical Journal ilmunud artikkel. Nimelt on hüpohondrikel suurem südamehaiguste tekkerisk.

title: HÜPOHONDRIA ehk Asjatu lakkamatu mure tervise pärast ohustab südant


authors: Panthermedia Scanpix

description: Jäär

title: PÄEVAHOROSKOOP: kolmapäev, 23. november

maintext:
Auto annab müksu jalakäijale. Juht tuleb välja ja palub vabandust: ""Mul on väga kahju, et ma teile otsa sõitsin, aga ma olen autojuhina alles algaja."
"Oh jumal," vastab jalakäija, "mis küll siis veel juhtub, kui te asja selgeks saate!?"


title: FOTOD | Savisaar ei kandideerigi? Toom sõnas, et homme kandideerivad tema ja Jüri Ratas

maintext:
Euroopa parlamendi liige Yana Toom sõnab päev enne Keskerakonna kongressi korraldatud pressikonverentsil, et kongressil kandideerivad tema ja Jüri Ratas. Toom sõnas, et kandideerib erakonna esimeheks, kuna nii-öelda Savisaare leer tundis, et peab ennast määratlema. Toom aga lisab, et kongressi ajastus pole tegelikkuses hea ei erakonnale ega Eesti poliitikale. Küll aga kinnitab ta, et olenemata sellest, kes võidab, jääb erakond ühtseks. Jako Väli sõnas, et Simson, Ratas ja Reps on kongressi eel sõlminud teatud diilid. Toom sõnab, et diilidest ei tea ta midagi ja tema neid teinud pole.
Küll aga tundub talle, et Ratas on sõlminud diile, tuues näiteks erakonna seisukoha e-valimiste osas. Ta sõnab, et Keskerakond on alati olnud e-valimiste suhtes skeptiline, kuid nüüd ei näe Ratas neis enam probleemi. Nimelt öelnud Ratas eile Vikerraadio eetris, et e-valimised peaksid olema läbipaistvamad, ent üldiselt ta neis probleemi ei näe. Toomi sõnul viitab Ratase seisukoht ilmselgetele diilidele.
Mina ei ole see inimene, kes hakkab Savisaart troonilt lükkama "Savisaar annab kommentaari täna. Ta on Keskerakonna raudvara ja mina ei ole see, kes teda tahab troonilt lükata. Me peame vältima olukorda, kus Savisaar on lükatud Hundisilmale ja me saame lugeda tema tegemistest ainult Facebookis," sõnas Toom. Kui Toom ei võida, kuidas tuleks käituda Savisaarega? "Kindlasti me peame temaga arvestame ja mitte näiliselt vaid sisuliselt. Sest see mis viimastel kuudel toimus, oli näiline," sõnas Toom. Toom loodab toetusele, olenemata sellest, et enam piirkondi seadsid üles Jüri Ratase. "Õnneks meil on salajane hääletus ja ma olen optimistlik oma võimalustes," sõnab Toom. Yana Toom tõdeb, et võidu korral tuleb Brüsselist tagasi tulla, aga naljatleb, et ega ta nälga ei jää - ta on tõlk, ajakirjanik ja oskab paljusid asju - eriti kampsuneid kududa.


title: EI MINGIT RAVIMIT: 5 mõjusat asja, mis panevad mehe peenise paremini tööle

maintext:
Erektsioonihäiret ei pea ravima ainult ravimitega, vaid on ka teisi viise, kuidas olukorda parandada. Kuidas meest aidata?
Tervislik kaal aitab mehel oma seksuaalsust ja kirge säilitada. Ülekaalulistel langeb testosterooni tase, mis viib alla ka sugukire. Seetõttu on oluline olla normaalkaalus.
Uni
Kui märkad, et su mees on hommikul muutunud tujukaks, siis võib asi olla tema unes. Kui erektsioonihäirega pöördutakse arsti poole, siis uuritakse tõenäoliselt, et ega mees ei norska, sest üheks mõjutavaks teguriks võib olla ka uneapnoe. Ka üldine unevaegus rikub mehe võimekust voodis tegus olla.
Trenn
Treenitud mees saab nautida hoopis paremat seksi.Inimesed väidavad, et kui käivad trennis, siis on seksiisu hoopis suurem. Kui trenn jätta või vähendada, siis alaneb ka soov ja võimekus linade vahel mürada.
Tõsi ta on, et korralik higistamine tõstab testosterooni taset ja nii ka iha.
Dieet
Ära lase mehel end toiduga lohutada! Kui toidus on vähem kolesterooli, siis tõuseb taas mehe testosterooni tase ja ta tahab sinuga seksida! Lisaks viib isu seksilt ära ka liialt kõrge veresuhkru tase. Diabeet võib mõjutada peenise funktsioneerimist. Kui kaotad kilosid, siis peaks paranema ka veresuhkur ja peenis taas hoos olema.
Alkohol


authors:
Don Pedro
Kõva Vend On

description: Aastate jooksul on Meelis Laole omistatud meedias kõikvõimalikke tiitleid, alates kahtlaste sidemetega ärimehest kuni allilma ristiisani välja. Tänases "Radaris" lubab skandaalne ärimees telekaamerad esmakordselt oma koju ning räägib avatult sellest, miks talle selline kuvand aastate jooksul on tekkinud.

title: Skandaalne ärimees Meelis Lao avab enda mineviku: tol ajal pidi olema keegi, kes asju klaaris


title: LUSTAKAS VIDEO | "Prillitoosi" keeleuurijad mõistatavad sõna "häštäg" tähendust

maintext:
ETV eakate inimeste saade "Prillitoos" laseb sageli vanematel inimestel ära arvata tänapäevaste uudissõnade tähendusi. Seekord anti mõistatamiseks sõna "häštäg".
Pakkumisi, mida sõna tähendada võiks, tuli mitmeid. Üks keeleuurija arvas, et sõna tähendab vangi või trellide taha panemist, teine arvas, et see tähendab hoopiski "üks doos hašišist".
Mida ülejäänud keeleuurijad sellest sõnast arvasid, vaata videost!


title: Jaak Allik | Taavi Rõivase võimalik peeglisse vaatamine

maintext:
Rõivase sõnul langetas ta nii tavatu otsuse, sest soovis silma vaadata neile, kes hääletavad vasakpöörde poolt. Tegelikult korraldas Rõivas parlamendisaalis piinliku parteikoosoleku, kus reformierakondlased veerisid paberilt küsimusi: „Jutusta meile, kui head me olime.“ ja Rõivas vastas neile: „Jah, me olime ikka väga head.“.
Taavi Rõivas otsustas olla teine peaminister, kellele riigikogu – see tähendab tema koalitsioonikaaslased – umbusaldust avaldasid. 26. septembril 1994. aastal juhtus nii peaminister Mart Laariga (60:27). Rõivase usaldamatus (63:28) ületas selle rekordi.
Reformierakonna esimees oleks võinud parem peeglisse vaadata ja tuletada meelde, kuidas tema erakond vahetas 2014. aastal valitsuskoalitsioonis IRLi sotside vastu või eelistas 2005. aastal koos Rahvaliiduga Keskerakonda Res Publicale. Lähedalseisjana julgen kinnitada, et tookordne Rahvaliit oli rohkem vasakpoolne kui praegune SDE, aga Keskerakond omas juba siis praeguse reformierakondlase Ain Seppiku allkirjastatud koostööprotokolli Putini parteiga. Mis tõestab, et jutud vasakpöördest või ka Keskerakonna just nüüdsest Kremli-meelsusest on lihtsalt mage demagoogia.
Need poliitikud ja propagandistid, kes nõuavad Rataselt tolle koostööprotokolli puruks kiskumist, teavad hästi, et pakuvad talle kahe teraga mõõka, et ta raiuks end lahti suurest osast Keskerakonna valijaskonnast ning muutuks seega mitte „salongikõlbulikumaks“ vaid otsejoones „salongi mittevajalikuks“. Sest poliitiku ja erakonna teeb vajalikuks mitte tema programm, vaid tema valijaskonna suurus.
Õnneks teab seda ka Ratas ja toda mõõka vastu ei võta. Loomulikult pole Keskerakonna venekeelseil valijail mingit konkreetset kasu tollest külmutatud protokollist, kuid nad soovivad heanaaberlikke suhteid Venemaaga ning selles kontekstis on too ammune dokument omandanud lihtsalt märgilise tähenduse.
Nii Keskerakonna vastased kui ka toetajad teavad väga hästi, et mistahes valitsus ei suudaks muuta Eesti välis-ja kaitsepoliitika põhisuundi, sest NATO ja Euroopa Liidu liikme puhul määratakse need mitte Toompeal, vaid Brüsselis, ning Trumpi valimine USA presidendiks on sel puhul hoopis olulisema tähtsusega, kui Ratase valimine Eestis.
Muutuda võib vaid retoorika ja Keskerakonna välispoliitiline retoorika on tõesti erinenud teiste erakondade omast. Keskerakond rõhutab, et Eesti iseseisvuse ja julgeoleku suurimaks garantiiks on NATO ja ELi normaalne läbisaamine Venemaaga, mitte aga relvastuse võidujooks NATO idapiiril. Seda ütles mitte ainult Yana Toom laupäevasel erakonna üldkogul, vaid väljendas ka Mailis Reps, soovides Eestis korraldada Venemaa ja USA presidentide kokkusaamise.
Sellist vaadet jagab aga ka oluline osa Keskerakonna ja mitte ainult selle erakonna eestikeelseist valijaist. Mistõttu võib loota, et uue peaministriga ei käitu Eesti enam igal võimalusel elevandi peale klähviva mopsina, vaid oma liitlaskohustustest ja –õigustest teadliku väärika Põhjamaa riigina, mille valitsusjuhil ei tule mõttessegi filmida endast valimisklipp õhkutõusvate NATO hävitajate tiibade all.
Mis oleks, kui…?
Huvitavam, kui teha praegu prognoose uue valitsuse sisepoliitika ning IRLi ja Keskerakonna võimaliku programmilise ühisosa üle – eks see selgu lähinädalail –, oleks mõista, mis viis Reformierakonna kaotuseni.
Ühelt poolt olid sellel muidugi objektiivsed põhjused. Kõigil oli ammu kõrini Reformierakondlikust sõltumise ja toitumise ahelast mistahes juhtimistasandil kuni väiksemate valdadeni välja. Selgelt ilmnes ka tendents asendada ühiskonna ees seisvate tõsiste probleemide lahendamine lihtsalt poliittehnoloogilise vigurdamisega, millest kõneleb tabavalt Siim Kallas oma raamatus „Kallas“, kus ta põhjendab sellega ka loobumist peaministri ametist 2014. aastal. Selle taga on suure osa Reformierakonna noore põlvkonna juhtide riigikogu liikmeiks ja ministriteks kasvamine vaid alaliselt võimuloleva erakonna poliitkoridorides ja seetõttu vähene kokkupuude tegeliku tööeluga mistahes muus sfääris.
Hämmastavalt palju näeme selles kaotuses aga ka subjektiivset faktorit ehk nii-öelda liblika tiivalööki. Juba on räägitud sellest, et kui üks inimene, näiteks Vilja Savisaar (nüüd Vilja Toomast – toim), poleks muutnud oma eelistust EOK presidendi valimispäeval, siis poleks ilmselt nii kiiret Keskerakonna erakorralist üldkogu toimunud. Kui Savisaar poleks kevadel taas näinud reetmist abilinnapeade poolt talle tehtud ettepanekus hakata linnavolikogu esimeheks, oleks ta praegu aktiivses poliitikas ja kindlasti ka Keskerakonna juht.
Lisan hüpoteesi: kui Taavi Rõivas oleks 2015. aasta aprillis sotse vähem alandanud ning andnud välisministri portfelli Keit Pentus-Rosimannuse asemel Sven Mikserile, siis oleks too siiani SDE esimees ning kestnuks kauem ka Rõivase valitsus. Sel juhul poleks muide välisministriks ega presidendikandidaadiks saanud kerkida tollane tubli asekantsler Marina Kaljurand ning Reformierakond oleks püsinud ühtsena ja tõenäoliselt saanuks Siim Kallasest Eesti vabariigi president.
Loomulikult oleks kogu riigis ja ka Reformierakonnas olukord täiesti teistsugune kui mõned reformikad poleks omakasupüüdlikult otsustanud peletada Kallast peaministritoolist eemale. Muide, sellisest variandist olnuks Reformierakonnale abi ka veel kuu aega tagasi.
Loomulikult on selliste „tiivalöökide“ tagajärgi raske õigel ajal ette näha. Suured poliitikud seda aga suudavad ja see teebki nad kestvaiks. Taavi Rõivas ei suutnud ja just sellele peaks ta täna peeglisse vaadates mõtlema.


title: VÕTAB OHKAMA…| "Kallis, sa oled kosunud" saates osaleja pakkus kohtunikele õhtusöögiks sardelli ja riisi

maintext:
Kui saates osalev kaalulangetaja Linda sai ülesandeks treener Erik Orgule ja kokk Angelica Udeküllile tervisliku õhtusöögi valmistada, oli tema dilemma suur – kas pakkuda kohtunikele viinerit või sardelli? Orgul võttis neile serveeritud õhtusöök sõnad suust…
Saate kohtunikud Angelica ja Erik läksid Liinale külla selleks, et uurida, kuidas tal kaalulangetamine läheb ja kas toitumisnõuannetest on perekonnale kasu olnud.
Kui Linda koos elukaaslasega poodi läks, et eelseisvaks tervislikuks õhtusöögiks toidukraami varuda, sattus ta tõsise dilemma ette: kumb on tervislikum, kas viiner või sardell? Lindale seostusid tervisliku söögiga rohkem viinerid, kuid tema mees arvas, et sardellid on siiski tervislikumad, kuna need on tehtud veiselihast. "Selliseid tooteid me tavaliselt sööme," rääkis Linda.


authors:
Stanislav Moškov
Kahju Pole
Küsiti
Kas Keegi Mõjutas
Ehk Elus Asi
- Vastus Ei. Kas Aga
Miski
Asjaolu
Mõjutas
- Jah - Seda Küsimust Ei Küsitud

description: Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon küsitles eile Ermamaa ja EASi diilitamisega seoses Juhan Partsi ning Maria Alajõed. Kui esimene ütles, et polnud teemaga kursis, siis Alajõe rõhutas, et tema oli sõltumatu ja üleüldse kuulus Ermamaa siis Evelin Ilvesele.

title: EASi endine juhatuse liige meenutab: Ermamaaga tegeles vaid Evelin Ilves


authors: Sõnade Ja Lausejuppide Kontekstist Välja Kiskumine

title: Süüria president: "Magan hästi, teades, et iga päev tapetakse Süürias lapsi"

maintext:
Süüria president Bashar al-Assad andis Briti ajalehele Sunday Times intervjuu, kus ta lausus, et elab harjumuspärast elu teadmisega, et Aleppos ja mujal Süürias tapetakse iga päev sadu tuhandeid inimesi, kaasa arvatud lapsi, kirjutab Briti väljaanne Independent.
Küsimuse peale president al-Assad naeris, vastates, et ta "magab hästi, töötab, toitub tavapäraselt ja tegeleb spordiga." President lisas, et sõda on kord selline, kus süütud inimesed saavad haavata ja surma.
"See on terroristide süü, ja me räägime sõjast, mitte heategevusest." Al-Assadi sõnul peavad nad tegema kõik, et inimesi kaitsta, sest see kurjus on ületanud igasuguse piiri. Lisaks mainis president, et süürlastel on valida vaid tema ja islamiäärmuslaste vahel.
Pühapäeval tappis pomm Damascuse eeslinnas vähemalt kuus ja vigastas rohkem kui 25 last.
Sotsiaalmeedias leiab südantlõhestavaid videosid sealsest olukorrast ja laste avalikke palveid.