description: Sügis on aeg, mil kevadel külvatu kogutakse aitadesse ja kaua aega küpsenud soov täiendada oma teadmisi ja leida selle protsessi käigus uusi sõpru on valmis teostumiseks. Alates järgmisest nädalast algavad koguduste juures mitmed kursused, kus avaneb võimalus tutvuda lähemalt kristliku kultuuri ja kristluse õpetuslike alustega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kirik
Kuressaares alustavad leerikursus ja koguduse kool
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Anti Toplaan Neljapäev, 29. september 2016. Noorte suveleerikursus käesoleva aasta 19. juunil tõi kogudusse juurde noort mõtlemist. FOTO: koguduse arhiiv Sügis on aeg, mil kevadel külvatu kogutakse aitadesse ja kaua aega küpsenud soov täiendada oma teadmisi ja leida selle protsessi käigus uusi sõpru on valmis teostumiseks. Alates järgmisest nädalast algavad koguduste juures mitmed kursused, kus avaneb võimalus tutvuda lähemalt kristliku kultuuri ja kristluse õpetuslike alustega.
Sügisleerikursus alustab EELK Kuressaare koguduse majas kolmapäeval, 5. oktoobril kell 17.30 (Kauba tn 5 hoovimajas). Kursus on suunatud ennekõike neile, kes soovivad saada ristitud ja astuda kiriku liikmeks. Leeripüha toimub IV advendipühapäeval, 18. detsembril kl 11.
Vajadusel saab end kursusele registreerida tööpäeviti telefonil 45 36 560 või e-posti aadressil kuressaare@eelk.ee Soovi korral saab lähemat infot telefonil 51 48 199 või 53 427 096. Vaata lähemalt leerikava koguduse koduleheküljelt aadressil: www.eelk.ee/kuressaare
Varasematel aastatel leerikursuse läbinutel on võimalik jätkata õpinguid väikerühmades ehk koguduse koolis. Koguduse kool alustab erinevaid gruppe lähemalt tutvustava kogunemisega neljapäeval, 6. oktoobril kell 18 (Kauba 5 hoovimajas).
Tunnid toimuvad esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel kell 18. Raamaturing koguneb iga kuu teisel ja neljandal reedel kl 16. Sügisleerikursus alustab EELK Kuressaare koguduse majas kolmapäeval, 5. oktoobril kell 17.30 (Kauba tn 5 hoovimajas). Kursus on suunatud ennekõike neile, kes soovivad saada ristitud ja astuda kiriku liikmeks. Leeripüha toimub IV advendipühapäeval, 18. detsembril kl 11.Vajadusel saab end kursusele registreerida tööpäeviti telefonil 45 36 560 või e-posti aadressil kuressaare@eelk.ee Soovi korral saab lähemat infot telefonil 51 48 199 või 53 427 096. Vaata lähemalt leerikava koguduse koduleheküljelt aadressil: www.eelk.ee/kuressaareVarasematel aastatel leerikursuse läbinutel on võimalik jätkata õpinguid väikerühmades ehk koguduse koolis. Koguduse kool alustab erinevaid gruppe lähemalt tutvustava kogunemisega neljapäeval, 6. oktoobril kell 18 (Kauba 5 hoovimajas).Tunnid toimuvad esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel kell 18. Raamaturing koguneb iga kuu teisel ja neljandal reedel kl 16.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Meida Kukk
6.06.1936 – 14.09.2016 Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: In memoriam

maintext:
Arvamus
In memoriam
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Teisipäev, 27. september 2016. Meida Kukk 6.06.1936 – 14.09.2016
Meida sündis 6. juunil 1936 Sõrves Läbara külas Tikastu talus Mägi pere esimese lapsena, hiljem sündisid talle veel õde ja kaks venda.
Sõjaeelne aeg oli ilus ja rahulik, perel oli oma majapidamine koduloomadega. Sõjaga muutus kõik. 10. novembril 1944 tuli küüditamise käsk. Mardipäeval küüditati pere Saksamaale.
Kui pere Saksamaalt koju tagasi tuli, ei olnud majapidamisest enam midagi järel. Maja saadi küll mõneks ajaks tagasi, kuid siis anti käsk lahkuda, nagu enamikul sõrulastel, sest armee baasid võtsid maad ja majad ära.
Kooliteed alustas Meida 1943. a Sõrves, kuid see katkes küüditamise tõttu. Saksamaalt tulles haigestus Meida meningiiti ja jäi selle tagajärjel kurdiks. Siiski jätkas ta kooliteed Torgu mittetäielikus keskkoolis Lülle külas. Edasi õppis ta kaks aastat Tallinna kaugõppe erikeskkooli Kingissepa konsultatsioonipunktis, hiljem Kingissepa invaliidide artellis rätsepaks. Seal kohtus ta esmakordselt teiste kurtidega. Seejärel suundus Meida Pärnusse, kus ta oli kurtide klubi instruktor.
Meida oli ühiskondlikult väga aktiivne: aastail 1968–1969 oli ta Eesti Kurtide Ühingu keskrevisjonikomisjoni esimees, 1974–1978 Eesti Kurtide Ühingu keskjuhatuse liige, 1974–1979 Eesti NSV Kurtide Ühingu Pärnu klubi territoriaalosakonna juhatuse liige, 1979–1993 Eesti Kurtide Ühingu keskrevisjonikomisjoni liige, 2004–10.11.2012 Saaremaa Kurtide Ühingu esimees.
Meida võttis osa kabevõistlustest üle terve N. Liidu ning teda kui hea mälu ja laia silmaringiga inimest kutsuti erinevatesse mälumänguvõistkondadesse.
Meida oli abielus kauaaegse viipekeele tõlgi Heldur Kukega, peres oli tütar Terje ja poeg Peeter, nüüdseks lisaks ka neli lapselast.
Saaremaa Puuetega Inimeste Koja töötajatele jääb Meida meelde rõõmsameelse ja hea naljasoonega inimesena, kellega meid sidus aastatepikkune meeldiv koostöö.
Saaremaa Puuetega Inimeste Koda Meida sündis 6. juunil 1936 Sõrves Läbara külas Tikastu talus Mägi pere esimese lapsena, hiljem sündisid talle veel õde ja kaks venda.Sõjaeelne aeg oli ilus ja rahulik, perel oli oma majapidamine koduloomadega. Sõjaga muutus kõik. 10. novembril 1944 tuli küüditamise käsk. Mardipäeval küüditati pere Saksamaale.Kui pere Saksamaalt koju tagasi tuli, ei olnud majapidamisest enam midagi järel. Maja saadi küll mõneks ajaks tagasi, kuid siis anti käsk lahkuda, nagu enamikul sõrulastel, sest armee baasid võtsid maad ja majad ära.Kooliteed alustas Meida 1943. a Sõrves, kuid see katkes küüditamise tõttu. Saksamaalt tulles haigestus Meida meningiiti ja jäi selle tagajärjel kurdiks. Siiski jätkas ta kooliteed Torgu mittetäielikus keskkoolis Lülle külas. Edasi õppis ta kaks aastat Tallinna kaugõppe erikeskkooli Kingissepa konsultatsioonipunktis, hiljem Kingissepa invaliidide artellis rätsepaks. Seal kohtus ta esmakordselt teiste kurtidega. Seejärel suundus Meida Pärnusse, kus ta oli kurtide klubi instruktor.Meida oli ühiskondlikult väga aktiivne: aastail 1968–1969 oli ta Eesti Kurtide Ühingu keskrevisjonikomisjoni esimees, 1974–1978 Eesti Kurtide Ühingu keskjuhatuse liige, 1974–1979 Eesti NSV Kurtide Ühingu Pärnu klubi territoriaalosakonna juhatuse liige, 1979–1993 Eesti Kurtide Ühingu keskrevisjonikomisjoni liige, 2004–10.11.2012 Saaremaa Kurtide Ühingu esimees.Meida võttis osa kabevõistlustest üle terve N. Liidu ning teda kui hea mälu ja laia silmaringiga inimest kutsuti erinevatesse mälumänguvõistkondadesse.Meida oli abielus kauaaegse viipekeele tõlgi Heldur Kukega, peres oli tütar Terje ja poeg Peeter, nüüdseks lisaks ka neli lapselast.Saaremaa Puuetega Inimeste Koja töötajatele jääb Meida meelde rõõmsameelse ja hea naljasoonega inimesena, kellega meid sidus aastatepikkune meeldiv koostöö.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Eesti õpilasmaleva eelkäijana alustas 1966. aastal Hiiumaal töölaager, kus mitme Eesti keskkooli 68 vanemate klasside õpilast Rein Talmeti juhtimisel saarele tööle tulid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: 50 aastat EÕM-i sünnist Hiiumaal

maintext:
NÄDALALÕPP
50 aastat EÕM-i sünnist Hiiumaal
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Elmo Viigipuu Reede, 02. september 2016. Eesti õpilasmaleva eelkäijana alustas 1966. aastal Hiiumaal töölaager, kus mitme Eesti keskkooli 68 vanemate klasside õpilast Rein Talmeti juhtimisel saarele tööle tulid.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa jalgpallimeistriks kuulutati Torgu meeskond koosseisus Mart Undrest, Marion Toompuu, Mikko Undrest, Tanel Noot, Karl Riim, Marko Saar, Mario Stern, Andrus Ruttu, Alari Saar, Priit Suluste, Priit Tiit-son, Janek Piht, Kert Mandel, Kaarel Raamat, Reigo Äär, Peeter Villako, Janek Meet, Priit Vanem, Stenver Matt, Ivar Kärme ja Timo Ojavee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa vutimeister on Torgu

maintext:
Sport
Saaremaa vutimeister on Torgu
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Saaremaa jalgpallimeistriks kuulutati Torgu meeskond koosseisus Mart Undrest, Marion Toompuu, Mikko Undrest, Tanel Noot, Karl Riim, Marko Saar, Mario Stern, Andrus Ruttu, Alari Saar, Priit Suluste, Priit Tiit-son, Janek Piht, Kert Mandel, Kaarel Raamat, Reigo Äär, Peeter Villako, Janek Meet, Priit Vanem, Stenver Matt, Ivar Kärme ja Timo Ojavee.
Teise koha sai Salme SK, kolmanda FC Taritu ja neljandaks jäeti seekord Kaarma SK.
Meistrivõistluste üheteistkümnes kohtumises löödi kokku 60 väravat. Jala said valgeks koguni 32 mängijat, neist parimana lõi viis väravat Mario Stern (Torgu), kellele järgnesid Arli Saar (Salme SK) ja Priit Suluste (Torgu) nelja tabamusega.
Parimate autasustamine leiab aset eeloleval reedel kl 19 Nasva klubi kohvikus. Autor: MM Teisipäev, 13. september 2016.Teise koha sai Salme SK, kolmanda FC Taritu ja neljandaks jäeti seekord Kaarma SK.Meistrivõistluste üheteistkümnes kohtumises löödi kokku 60 väravat. Jala said valgeks koguni 32 mängijat, neist parimana lõi viis väravat Mario Stern (Torgu), kellele järgnesid Arli Saar (Salme SK) ja Priit Suluste (Torgu) nelja tabamusega.Parimate autasustamine leiab aset eeloleval reedel kl 19 Nasva klubi kohvikus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna tähistab Orissaares oma 80. sünnipäeva lugupeetud pedagoog ja hinnatud rahvatantsujuht Maie Opkaup (pildil). Tähtsa sündmuse puhul avatakse juubilarile kl 12 Orissaare kultuurimaja juures temanimeline pink. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Maie Opkaup saab täna nimelise pingi

maintext:
Uudised
Maie Opkaup saab täna nimelise pingi (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 03. september 2016. Maie Opkaup. Vilma Rauniste Täna tähistab Orissaares oma 80. sünnipäeva lugupeetud pedagoog ja hinnatud rahvatantsujuht Maie Opkaup (pildil). Tähtsa sündmuse puhul avatakse juubilarile kl 12 Orissaare kultuurimaja juures temanimeline pink.
“Selle pingi mõttega tuli kunagi välja Maret Aardam,” meenutas Orissaare kultuurimaja juhataja Anu Viljaste. Ta lisas, et nad mõelnud kultuurimajas kogu aeg, kuidas seda sündmust vääriliselt tähistada, nii et kaks mõtet läksid kokku.
Viljaste rõõmustas, et Maie kunagised tantsijad, endised õpilased ja sõbrad olid väljakäidud mõttega kohe nõus ning annetustega koguti kokku pingiks vajalik rahasumma. “Maie on hästi positiivse ellusuhtumisega ja ta süstib seda teistesse,” kõneles Anu Viljaste, viidates, et ilmselt see ongi see, mis on teda nii kaua rahvatantsu juures hoidnud. Maiet austatakse ja temast peetakse lugu.
Rahvatantsu hakkas Maie Opkaup juhendama Orissaare kultuurimajas juba 1956. aastal. Mitmete muude tunnustuste kõrval on ta pälvinud 1975. aastal ENSV teenelise kultuuritegelase aunimetuse. Rahvatantsuõpetaja karjääri lõpetas ta 2006. aastal. Orissaare koolis pidas ta ajalooõpetaja ametit 1993. aastani.
Rein Maripuu tehtud tammepuust pingi avamine on mõeldud Maiele üllatusena.
“Mina kutsusin ta kultuurimajja lihtsalt sünnipäeva tähistama,” muigas Anu Viljaste, kelle sõnul osalevad üritusel Maie sõbrad ja endised tantsijad. “Selle pingi mõttega tuli kunagi välja Maret Aardam,” meenutas Orissaare kultuurimaja juhataja Anu Viljaste. Ta lisas, et nad mõelnud kultuurimajas kogu aeg, kuidas seda sündmust vääriliselt tähistada, nii et kaks mõtet läksid kokku.Viljaste rõõmustas, et Maie kunagised tantsijad, endised õpilased ja sõbrad olid väljakäidud mõttega kohe nõus ning annetustega koguti kokku pingiks vajalik rahasumma. “Maie on hästi positiivse ellusuhtumisega ja ta süstib seda teistesse,” kõneles Anu Viljaste, viidates, et ilmselt see ongi see, mis on teda nii kaua rahvatantsu juures hoidnud. Maiet austatakse ja temast peetakse lugu.Rahvatantsu hakkas Maie Opkaup juhendama Orissaare kultuurimajas juba 1956. aastal. Mitmete muude tunnustuste kõrval on ta pälvinud 1975. aastal ENSV teenelise kultuuritegelase aunimetuse. Rahvatantsuõpetaja karjääri lõpetas ta 2006. aastal. Orissaare koolis pidas ta ajalooõpetaja ametit 1993. aastani.Rein Maripuu tehtud tammepuust pingi avamine on mõeldud Maiele üllatusena.“Mina kutsusin ta kultuurimajja lihtsalt sünnipäeva tähistama,” muigas Anu Viljaste, kelle sõnul osalevad üritusel Maie sõbrad ja endised tantsijad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud nädalal uuris Hans Uba, kui mitmendale kohale paremusjärjestuses tõstsid ameeriklased Eesti oma metoodika järgi 1936. aastal Berliinis toimunud olümpiamängudel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kel tarkus peas, sel ohjad peos

maintext:
NÄDALALÕPP
Kel tarkus peas, sel ohjad peos
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 16. september 2016. Gustav Ränk. Möödunud nädalal uuris Hans Uba, kui mitmendale kohale paremusjärjestuses tõstsid ameeriklased Eesti oma metoodika järgi 1936. aastal Berliinis toimunud olümpiamängudel.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuna Väinamere Liinid OÜ teenindab täna viimast päeva Kuivastu-Virtsu, Triigi-Sõru ja Rohuküla-Heltermaa parvlaevaliinil, kaotavad alates homsest kehtivuse ka Väinamere Liinide kliendikaardid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Väinamere Liinide kliendikaardid kaotavad kehtivuse
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 30. september 2016. Kuna Väinamere Liinid OÜ teenindab täna viimast päeva Kuivastu-Virtsu, Triigi-Sõru ja Rohuküla-Heltermaa parvlaevaliinil, kaotavad alates homsest kehtivuse ka Väinamere Liinide kliendikaardid.
Väinamere Liinide kliendikaardi omanikud kasutasid kliendikaarti maksevahendina, millega sai sadama kassas tasuda nii sõiduki kui reisijapileti eest. Selle eelduseks oli kliendikontole piisava rahasumma kandmine.
Et 1. oktoobrist hakkab praamiliine teenindama TS Laevad OÜ ja praamipileteid müüakse juba praegu kodulehel praamid.ee, siis Väinamere Liinide kliendikaardid muutuvad kehtetuks. “Kui kliendikonto arvele on jäänud raha, kantakse see summa makseteks kasutatud pangakontole tagasi,” öeldi tuulelaevad.ee infotelefonilt. Raha hakatakse tagasi maksma alates 1. oktoobrist.
Kellel on soov varem raha tagasi saada, siis tuleb saata meil aadressile info@tuulelaevad.ee, märkides sinna nime ja konto numbri, kuhu raha üle kanda. “Kliendikaardid kaotavad kehtivuse ja neid tagastama ei pea,” kinnitati infotelefonilt.
Vaatamata Sõru-Triigi parvlaevaliini riigihanke vaidlustamisele, alustab sel liinil homsest AS Kihnu Veeteed. “Saaremaa Laevakompanii on küll vaidlustanud hanke, kuid kohus ei ole teinud selles osas veel ühtegi otsust, seega alustab kehtiva lepingu alusel liinivedudega oktoobrist alates Kihnu Veeteed,” kinnitas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete juht Rasmus Ruuda. Väinamere Liinide kliendikaardi omanikud kasutasid kliendikaarti maksevahendina, millega sai sadama kassas tasuda nii sõiduki kui reisijapileti eest. Selle eelduseks oli kliendikontole piisava rahasumma kandmine.Et 1. oktoobrist hakkab praamiliine teenindama TS Laevad OÜ ja praamipileteid müüakse juba praegu kodulehel praamid.ee, siis Väinamere Liinide kliendikaardid muutuvad kehtetuks. “Kui kliendikonto arvele on jäänud raha, kantakse see summa makseteks kasutatud pangakontole tagasi,” öeldi tuulelaevad.ee infotelefonilt. Raha hakatakse tagasi maksma alates 1. oktoobrist.Kellel on soov varem raha tagasi saada, siis tuleb saata meil aadressile info@tuulelaevad.ee, märkides sinna nime ja konto numbri, kuhu raha üle kanda. “Kliendikaardid kaotavad kehtivuse ja neid tagastama ei pea,” kinnitati infotelefonilt.Vaatamata Sõru-Triigi parvlaevaliini riigihanke vaidlustamisele, alustab sel liinil homsest AS Kihnu Veeteed. “Saaremaa Laevakompanii on küll vaidlustanud hanke, kuid kohus ei ole teinud selles osas veel ühtegi otsust, seega alustab kehtiva lepingu alusel liinivedudega oktoobrist alates Kihnu Veeteed,” kinnitas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete juht Rasmus Ruuda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Augusti lõpul käisid Hiiumaal Eesti kultuuriloolise arhiivi (EKLA) juhataja Vilve Asmer ja fotograaf Alar Madisson pildistamas Hiiumaa kirjanikke nende koduses keskkonnas. Seekord olid pildistatavateks Tõnu Õnnepalu ja Kiiri Saar. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Hiiumaalt kogutud 16, Saaremaalt 11 kirjanikku
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Harda Roosna Reede, 16. september 2016. Kiiri Saar oma koduses keskkonnas. FOTOD: Alar Madisson Augusti lõpul käisid Hiiumaal Eesti kultuuriloolise arhiivi (EKLA) juhataja Vilve Asmer ja fotograaf Alar Madisson pildistamas Hiiumaa kirjanikke nende koduses keskkonnas. Seekord olid pildistatavateks Tõnu Õnnepalu ja Kiiri Saar.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Presidendivalimiste liikumine riigikogust valimiskokku on minu hinnangul rõõmustav tulemus ja olen veendunud, et seda kogu Eesti ühiskonnale laiemalt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
Haldusreform lööb riigipea valimise valimiskogus pea peale
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Presidendivalimiste liikumine riigikogust valimiskokku on minu hinnangul rõõmustav tulemus ja olen veendunud, et seda kogu Eesti ühiskonnale laiemalt.
Omavalitsusjuhid, kellega olen viimastel kuudel kohtunud, teavad, et prognoosisin taolist situatsiooni juba mõnda aega tagasi. Loomulikult oleks minagi eelistanud, et riigikogu liikmed üksmeelt näitavad ning ühiselt näiteks minu kandidatuuri taha koonduvad, kuid kuna tõenäosus selleks oli väiksevõitu, tuli nentida, et just valimiskogul on suurim võimalus valida Eestile parim president.
Saamatu valitsus
Kui arvestada, et seekordsetel presidendivalimistel on viimane kord, kus maapiirkondade valijameeste osakaal on veel niivõrd märkimisväärne, võib öelda, et riigikogus toimunud voorude suurimad võitjad olid just valijamehed.
Ei ole mingi saladus, et maapiirkondades on praeguse valitsuskoalitsiooni vastu väga suur pahameel. Võib võrdlemisi kindel olla, et see meelsus kandub edasi ka valimiskogusse. Valimiskogu peegeldab parimal moel Eesti tänast arvamust. Seni, kui Eestis pole seadustatud presidendi otsevalimisi, pean ma just valimiskogu parimaks kohaks, kus suuri otsuseid langetada.
Presidendivalimiste valimiskokku siirdumine rõõmustab mind ka seetõttu, et see sunnib kõiki kandidaate senisest enam siseriiklikele probleemidele tähelepanu pöörama. Enne valimisi oli meie jaoks selge, et haldusreformist kujuneb käimasolevatel valimistel üks põhiteemasid ning kandidaadid peavad kujundama selged seisukohad maaelu küsimustes. Need on teemad, mida kohalikud vallajuhid pidevalt tõstatavad, kuid millega riigijuhid tegeleda ei taha. Nüüd on need küsimused aga suurelt laual.
Olles viimaste kuude jooksul külastanud enam kui 160 kohalikku omavalitsust, julgen väita, et olen piirkondade murede ja hetkeseisuga hästi kursis. Ei ole mingi saladus, et Eestis vohab ääremaastumine ning väiksemad piirkonnad jooksevad inimestest tühjaks. See on mure, mida olen kuulnud kümnetes omavalitsustes tosinal erineval moel, kuid samas vormis.
Pealinnas istudes ääremaastumist ei taju – on ju Tallinn üks väheseid omavalitsusi, mille elanike arv pidevalt kasvab. Maal on aga tegemist terava probleemiga, mida on kohapeal võimalik selgelt oma silmaga näha.
Keerulise probleemi lahendamiseks käis valitsus omapoolse lahendusena välja haldusreformi, mida on teadupärast soovitud teha üle 20 aasta. Paradoksaalsel kombel unustati aga suurele reformile sisu juurde panna. Liigne kiirustamine on viinud meid olukorda, kus paljud omavalitsused pöörduvad valdade liitmise reformi vastu riigikohtusse.
Kui sealt peaks tulema KOV-ide suhtes positiivne otsus ning sundliitmise seaduse teatud osad parlamenti tagasi saadetakse, oleme taas tõeliselt lõhkise küna ees.
Juba siis, kui haldusreformi eelnõu parlamendis kiirkorras läbi suruti, sõnasin, et valitsuse poolt veetav haldusreform taandub kokkuvõttes vaid Eesti kaardi mehaaniliseks ümberjoonistamiseks. Seaduseelnõus oli ühinemiste ajagraafik, suuruse kriteerium 5000 elanikku ning piitsa kõrvale präänikuks ühinemistoetused ja oma tööst ilma jäävate omavalitsusjuhtide koondamishüvitised.
Tegelik sisu peaks haldusreformile lisanduma täiendava 18 seaduseelnõuga, millest ühtegi pole valitsus veel riigikokku saatnud. Sisuliste kokkulepete puudumine siiski koalitsiooni ei takistanud ja reform võeti vastu.
Suur võis aga olla valitsuse üllatus, kui taibati, et omavalitsusjuhid ei soovi sugugi nende plaaniga kiirkorras kaasa tulla. Haldusreformile heidetakse piirkondades ette, et tegemist on sisutu dokumendiga, mis ei suurenda KOV-ide võimekust ega inimeste heaolu.
Tublid, töökad ja oma kodukohale pühendunud omavalitsusjuhid on väga pettunud ning hindavad praegust haldusreformi järgmise tõsise lükkena ääremaastumise teel. Mitmed vallavanemad on öelnud, et nad peavad piltlikult kustutama tule paljudes külades.
Kuna Keskerakond peab haldusreformi ümber toimuvat väga tähtsaks, siis on meil kavas korraldada 15. septembril sellel teemal riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu. Meie soov on teemat senisest enam avada ning kuulda parlamendis ka reaalset omavalitsuste seisukohta ja panna nende hääl kõlama. Probleemid on niivõrd suured, et need vajavad arutamist, mitte lihtsalt tuima ignoreerimist.
Ettearvamatu protestihääletus?
Olen üsna veendunud, et valimiskogu liikmetel ei lähe meelest, kes seisid selle eest, et presidendivalimised kindlasti valimiskokku jõuaksid ning seeläbi neile hääletamiseks võimaluse andsid. Nagu ei unune neil ka asjaolu, et just valitsuskoalitsioon on neile tänasel kujul kaela sadanud sundliitmise seaduse taga. Haldusreformist võib saada nende valimiste võtmekoht. Valitsusel on aeg mõista, et riigi edukaks edasiminekuks ei piisa vaid enese tarkuse kasutamisest, vaid suuri otsuseid tehes tuleb konsulteerida ka inimestega piirkondades.
24. september tõotab tulla huvitav. Haldusreformist tingitud pahameel ja hüljatuse tunne võivad viia protestihääletuseni, mille lõpptulemust ei oska keegi prognoosida. Valimisteni jäänud aja jooksul kavatsen aga talitada nii, nagu ennegi – kohtun paljude omavalitsusjuhtide ja valijameestega. Selline koostöö viib meid kõiki võidule. Autor: Mailis Reps, Keskerakonna presidendikandidaat Neljapäev, 08. september 2016.Omavalitsusjuhid, kellega olen viimastel kuudel kohtunud, teavad, et prognoosisin taolist situatsiooni juba mõnda aega tagasi. Loomulikult oleks minagi eelistanud, et riigikogu liikmed üksmeelt näitavad ning ühiselt näiteks minu kandidatuuri taha koonduvad, kuid kuna tõenäosus selleks oli väiksevõitu, tuli nentida, et just valimiskogul on suurim võimalus valida Eestile parim president.Kui arvestada, et seekordsetel presidendivalimistel on viimane kord, kus maapiirkondade valijameeste osakaal on veel niivõrd märkimisväärne, võib öelda, et riigikogus toimunud voorude suurimad võitjad olid just valijamehed.Ei ole mingi saladus, et maapiirkondades on praeguse valitsuskoalitsiooni vastu väga suur pahameel. Võib võrdlemisi kindel olla, et see meelsus kandub edasi ka valimiskogusse. Valimiskogu peegeldab parimal moel Eesti tänast arvamust. Seni, kui Eestis pole seadustatud presidendi otsevalimisi, pean ma just valimiskogu parimaks kohaks, kus suuri otsuseid langetada.Presidendivalimiste valimiskokku siirdumine rõõmustab mind ka seetõttu, et see sunnib kõiki kandidaate senisest enam siseriiklikele probleemidele tähelepanu pöörama. Enne valimisi oli meie jaoks selge, et haldusreformist kujuneb käimasolevatel valimistel üks põhiteemasid ning kandidaadid peavad kujundama selged seisukohad maaelu küsimustes. Need on teemad, mida kohalikud vallajuhid pidevalt tõstatavad, kuid millega riigijuhid tegeleda ei taha. Nüüd on need küsimused aga suurelt laual.Olles viimaste kuude jooksul külastanud enam kui 160 kohalikku omavalitsust, julgen väita, et olen piirkondade murede ja hetkeseisuga hästi kursis. Ei ole mingi saladus, et Eestis vohab ääremaastumine ning väiksemad piirkonnad jooksevad inimestest tühjaks. See on mure, mida olen kuulnud kümnetes omavalitsustes tosinal erineval moel, kuid samas vormis.Pealinnas istudes ääremaastumist ei taju – on ju Tallinn üks väheseid omavalitsusi, mille elanike arv pidevalt kasvab. Maal on aga tegemist terava probleemiga, mida on kohapeal võimalik selgelt oma silmaga näha.Keerulise probleemi lahendamiseks käis valitsus omapoolse lahendusena välja haldusreformi, mida on teadupärast soovitud teha üle 20 aasta. Paradoksaalsel kombel unustati aga suurele reformile sisu juurde panna. Liigne kiirustamine on viinud meid olukorda, kus paljud omavalitsused pöörduvad valdade liitmise reformi vastu riigikohtusse.Kui sealt peaks tulema KOV-ide suhtes positiivne otsus ning sundliitmise seaduse teatud osad parlamenti tagasi saadetakse, oleme taas tõeliselt lõhkise küna ees.Juba siis, kui haldusreformi eelnõu parlamendis kiirkorras läbi suruti, sõnasin, et valitsuse poolt veetav haldusreform taandub kokkuvõttes vaid Eesti kaardi mehaaniliseks ümberjoonistamiseks. Seaduseelnõus oli ühinemiste ajagraafik, suuruse kriteerium 5000 elanikku ning piitsa kõrvale präänikuks ühinemistoetused ja oma tööst ilma jäävate omavalitsusjuhtide koondamishüvitised.Tegelik sisu peaks haldusreformile lisanduma täiendava 18 seaduseelnõuga, millest ühtegi pole valitsus veel riigikokku saatnud. Sisuliste kokkulepete puudumine siiski koalitsiooni ei takistanud ja reform võeti vastu.Suur võis aga olla valitsuse üllatus, kui taibati, et omavalitsusjuhid ei soovi sugugi nende plaaniga kiirkorras kaasa tulla. Haldusreformile heidetakse piirkondades ette, et tegemist on sisutu dokumendiga, mis ei suurenda KOV-ide võimekust ega inimeste heaolu.Tublid, töökad ja oma kodukohale pühendunud omavalitsusjuhid on väga pettunud ning hindavad praegust haldusreformi järgmise tõsise lükkena ääremaastumise teel. Mitmed vallavanemad on öelnud, et nad peavad piltlikult kustutama tule paljudes külades.Kuna Keskerakond peab haldusreformi ümber toimuvat väga tähtsaks, siis on meil kavas korraldada 15. septembril sellel teemal riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu. Meie soov on teemat senisest enam avada ning kuulda parlamendis ka reaalset omavalitsuste seisukohta ja panna nende hääl kõlama. Probleemid on niivõrd suured, et need vajavad arutamist, mitte lihtsalt tuima ignoreerimist.Olen üsna veendunud, et valimiskogu liikmetel ei lähe meelest, kes seisid selle eest, et presidendivalimised kindlasti valimiskokku jõuaksid ning seeläbi neile hääletamiseks võimaluse andsid. Nagu ei unune neil ka asjaolu, et just valitsuskoalitsioon on neile tänasel kujul kaela sadanud sundliitmise seaduse taga. Haldusreformist võib saada nende valimiste võtmekoht. Valitsusel on aeg mõista, et riigi edukaks edasiminekuks ei piisa vaid enese tarkuse kasutamisest, vaid suuri otsuseid tehes tuleb konsulteerida ka inimestega piirkondades.24. september tõotab tulla huvitav. Haldusreformist tingitud pahameel ja hüljatuse tunne võivad viia protestihääletuseni, mille lõpptulemust ei oska keegi prognoosida. Valimisteni jäänud aja jooksul kavatsen aga talitada nii, nagu ennegi – kohtun paljude omavalitsusjuhtide ja valijameestega. Selline koostöö viib meid kõiki võidule.
Veel artikleid samast teemast »


description:
“Ma usun, et see kaunis maja, millele üks eesti perekond pühendas kõik oma säästud, sest proua Ritso ei põgenenud Eestist mitte kuldkohver käes, vaid ta lahkus oma teadmistega, mis tal olid Tartu Ülikoolist ja mida ta täiendas põgenikelaagris Saksamaal.
Ma mõtlen, et niisuguste säästude ja niisuguse ohvrimeelega loodud maja peab teenima vabadust. See on meie vabaduse maja ja ta peaks meile meenutama vaid ühte – kui nõrk ja habras on piir vabaduse ja vabaduse vastaste vahel.” Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuidas mäletada koledusi?

maintext:
EV100
Kuidas mäletada koledusi?
Esmaspäev, 12. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 12. september 2016. Nõukogude korra kehtestamist kajastav ekspositsiooni osa. FOTO: muuseum “Ma usun, et see kaunis maja, millele üks eesti perekond pühendas kõik oma säästud, sest proua Ritso ei põgenenud Eestist mitte kuldkohver käes, vaid ta lahkus oma teadmistega, mis tal olid Tartu Ülikoolist ja mida ta täiendas põgenikelaagris Saksamaal. Ma mõtlen, et niisuguste säästude ja niisuguse ohvrimeelega loodud maja peab teenima vabadust. See on meie vabaduse maja ja ta peaks meile meenutama vaid ühte – kui nõrk ja habras on piir vabaduse ja vabaduse vastaste vahel.”
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeval kooskõlastas Hiiu maavalitsus Sõru-Triigi vahelise laevagraafiku, millega hakkab AS Kihnu Veeteed kahe saare vahel ühendust pidama ka laupäeviti. Alates oktoobrist hakkab laev Sõru sadamast väljuma laupäeviti kell 8.15 ja tuleb Triigist tagasi kell 19. Laev on sõidus katseliselt aasta lõpuni. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Sõru-Triigi liinile lisareisid

maintext:
Uudised
Sõru-Triigi liinile lisareisid
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 14. september 2016. Neljapäeval kooskõlastas Hiiu maavalitsus Sõru-Triigi vahelise laevagraafiku, millega hakkab AS Kihnu Veeteed kahe saare vahel ühendust pidama ka laupäeviti. Alates oktoobrist hakkab laev Sõru sadamast väljuma laupäeviti kell 8.15 ja tuleb Triigist tagasi kell 19. Laev on sõidus katseliselt aasta lõpuni.
Praegu toimuvad reisid Saaremaa ja Hiiumaa vahel kaks korda päevas esmaspäeviti, kolmapäeviti, reedeti ja pühapäeviti. AS Kihnu Veeteed juhatuse liige Andres Laasma ütles, et kuna ministri allkirjaga kinnitust ei ole nendeni veel jõudnud, pole kõik veel kindel.
“Ettepaneku on maavalitsused teinud ja meie vedajana ei näe põhjust, miks seda ei võiks teha,” selgitas ta, lisades, et muid muudatusi graafikus ette näha pole.
Varem on laupäevased reisid olnud graafikus aprilli keskpaigast septembri keskpaigani. “Talvisel perioodil laupäevaseid reise üldjuhul graafikus pole olnud, välja arvatud rasketes jääoludes, kus reise on samuti tehtud iga päev, et lahti hoida Sõru-Triigi laevateed – see on olnud aga erand,” edastas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda.
Ministeeriumile tõstatasid laupäevaste reiside vajaduse Hiiu maavalitsus ja kohalikud ettevõtted.
Graafik on maavalitsustega kokku lepitud aasta lõpuni, kuna järgmise aasta riigieelarve ei ole veel kinnitatud. “Samuti annab aasta lõpuni kehtiv graafik selguse, kas laupäevaste reiside vastu tõepoolest huvi on ja kui palju neid reise kasutatakse,” ütles Ruuda. Praegu toimuvad reisid Saaremaa ja Hiiumaa vahel kaks korda päevas esmaspäeviti, kolmapäeviti, reedeti ja pühapäeviti. AS Kihnu Veeteed juhatuse liige Andres Laasma ütles, et kuna ministri allkirjaga kinnitust ei ole nendeni veel jõudnud, pole kõik veel kindel.“Ettepaneku on maavalitsused teinud ja meie vedajana ei näe põhjust, miks seda ei võiks teha,” selgitas ta, lisades, et muid muudatusi graafikus ette näha pole.Varem on laupäevased reisid olnud graafikus aprilli keskpaigast septembri keskpaigani. “Talvisel perioodil laupäevaseid reise üldjuhul graafikus pole olnud, välja arvatud rasketes jääoludes, kus reise on samuti tehtud iga päev, et lahti hoida Sõru-Triigi laevateed – see on olnud aga erand,” edastas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda.Ministeeriumile tõstatasid laupäevaste reiside vajaduse Hiiu maavalitsus ja kohalikud ettevõtted.Graafik on maavalitsustega kokku lepitud aasta lõpuni, kuna järgmise aasta riigieelarve ei ole veel kinnitatud. “Samuti annab aasta lõpuni kehtiv graafik selguse, kas laupäevaste reiside vastu tõepoolest huvi on ja kui palju neid reise kasutatakse,” ütles Ruuda.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna toimub Sõmera Kodus teabepäev, kus kõneldakse Sõmera hooldekodu psüühikahäiretega klientide tulevikust, nende eestkostest ning eestkostekohustuste täitmisest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Erihoolekanne taas päevakorral

maintext:
Uudised
Erihoolekanne taas päevakorral
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Neljapäev, 22. september 2016. Helle Kahmi sõnul võib teabepäeval eestkostjate huvi korral jutuks tulla ka uue, kavandatava erihooldekodu rajamine Kuressaarde. Täna toimub Sõmera Kodus teabepäev, kus kõneldakse Sõmera hooldekodu psüühikahäiretega klientide tulevikust, nende eestkostest ning eestkostekohustuste täitmisest.
“AS Hoolekandeteenused juhatuse esimees Maarjo Mändmaa tuleb kohtuma Sõmera hooldekodu klientide eestkostjatega, et vastata nende küsimustele. Samuti kõneleb Mändmaa riikliku deinstitutsionaliseerimise põhimõtetest ning sellest, mida see Sõmera hooldekodule kaasa toob,” ütles Meie Maale Sõmera hooldekodu juhataja Helle Kahm.
Teabepäevale on oodatud nii kohalike omavalitsuste esindajad kui klientide sugulased. Sõmera hooldekodu klientidel on eestkostjaid üle viiekümne. “Lääne-Saare vallal on eestkostetavaid kõige rohkem,” sõnas Kahm. “Aga info on suunatud ka meie klientide vanematele, õdedele-vendadele ja teistele lähisugulastele.”
Kahmi sõnul võib teabepäeval eestkostjate huvi korral jutuks tulla ka uue, kavandatava erihooldekodu rajamine Kuressaarde, arutelu kavas seda eraldi ei ole.
“Ma siiski arvan, et räägitakse peamiselt tänasest päevast,” sõnas Kahm. “Meil on hooldekodus 367 klienti ning ligikaudu 140 töötajat. Kõiki neid inimesi huvitab eelkõige lähitulevik.”
Riik kavandab erihoolekande teenuste deinstitutsionaliseerimise läbi viia aastaks 2023 sotsiaalse turvalisuse, kaasatuse ja võrdsete võimaluste arengukava 2016–2023 raames. “AS Hoolekandeteenused juhatuse esimees Maarjo Mändmaa tuleb kohtuma Sõmera hooldekodu klientide eestkostjatega, et vastata nende küsimustele. Samuti kõneleb Mändmaa riikliku deinstitutsionaliseerimise põhimõtetest ning sellest, mida see Sõmera hooldekodule kaasa toob,” ütles Meie Maale Sõmera hooldekodu juhataja Helle Kahm.Teabepäevale on oodatud nii kohalike omavalitsuste esindajad kui klientide sugulased. Sõmera hooldekodu klientidel on eestkostjaid üle viiekümne. “Lääne-Saare vallal on eestkostetavaid kõige rohkem,” sõnas Kahm. “Aga info on suunatud ka meie klientide vanematele, õdedele-vendadele ja teistele lähisugulastele.”Kahmi sõnul võib teabepäeval eestkostjate huvi korral jutuks tulla ka uue, kavandatava erihooldekodu rajamine Kuressaarde, arutelu kavas seda eraldi ei ole.“Ma siiski arvan, et räägitakse peamiselt tänasest päevast,” sõnas Kahm. “Meil on hooldekodus 367 klienti ning ligikaudu 140 töötajat. Kõiki neid inimesi huvitab eelkõige lähitulevik.”Riik kavandab erihoolekande teenuste deinstitutsionaliseerimise läbi viia aastaks 2023 sotsiaalse turvalisuse, kaasatuse ja võrdsete võimaluste arengukava 2016–2023 raames.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus keskkonnaameti Kuressaare kontori saalis sigade Aafrika katku (SAK) infopäev, mille juhatas sisse Eesti jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jahimehed soovisid ametilt vastuseid

maintext:
Uudised
Jahimehed soovisid ametilt vastuseid
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 15. september 2016. Infopäeva juhatas sisse Eesti jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimus keskkonnaameti Kuressaare kontori saalis sigade Aafrika katku (SAK) infopäev, mille juhatas sisse Eesti jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugeja küsib: Asusin tööle väikepoe klienditeenindajana kaubanduskeskuses. Tööpäeva kestus on 12 tundi ning suurema osa ajast töötan üksinda. 30-minutilisel lõunavaheajal ning tualetis käimisel asendab mind samas kaubanduskeskuses üks meie teises poes töötav kolleeg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugeja küsib, jurist vastab

maintext:
Majandus
Lugeja küsib, jurist vastab
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugeja küsib: Asusin tööle väikepoe klienditeenindajana kaubanduskeskuses. Tööpäeva kestus on 12 tundi ning suurema osa ajast töötan üksinda. 30-minutilisel lõunavaheajal ning tualetis käimisel asendab mind samas kaubanduskeskuses üks meie teises poes töötav kolleeg.
Varem oli siin leti taga tool, kus klientide puudumisel võis istuda ja natuke puhata, kuid nüüd pole enam sedagi. Kas mul on õigus nõuda lisa puhkepause, et tagaruumis puhkamas käia? Ma ei kujuta küll ette, kuidas edaspidi siin tööl olla, kui kordagi istuda ei saa.
Vastab Indrek Avi, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Töötamine seistes või pidevalt ringi liikudes võib aja jooksul viia lihaste, kõõluste ja sidemete füüsilise ülekoormuseni, mille esmaseks tunnuseks on valu kehas.
Püsivate tervisekahjustuste vältimiseks peab tööandja kohandama töö töötajale võimalikult sobivaks ning võimaldama tööpäeva või töövahetuse jooksul tööaja hulka arvatavad vaheajad.
Lihasväsimusest taastumiseks on mõistlik varustada töötamiskoht seljatoega töötooliga, millel töötajal on võimalik sobival ajal istuda. Sagedane on töökorraldus, milles iga kahe tunni töötamise järel saab töötaja puhata 10–15 minutit.
Sobiva töökorralduse ja vaheaegade osas soovitame eelkõige rääkida tööandjaga, sest töötaja heaolu ning tervisekahjustuste tekke vältimine on ju otseselt ka tema huvides.
Kui tööandja pärast seda ei korralda tööd ümber, võite pöörduda tööinspektsiooni ning esitada avalduse järelevalvemenetluse alustamiseks. Tööinspektsioonil plaanis oktoobris kontrollida kaubanduskeskusi Eesti eri paigus. Autor: MM Kolmapäev, 07. september 2016.Varem oli siin leti taga tool, kus klientide puudumisel võis istuda ja natuke puhata, kuid nüüd pole enam sedagi. Kas mul on õigus nõuda lisa puhkepause, et tagaruumis puhkamas käia? Ma ei kujuta küll ette, kuidas edaspidi siin tööl olla, kui kordagi istuda ei saa.Vastab Indrek Avi, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Töötamine seistes või pidevalt ringi liikudes võib aja jooksul viia lihaste, kõõluste ja sidemete füüsilise ülekoormuseni, mille esmaseks tunnuseks on valu kehas.Püsivate tervisekahjustuste vältimiseks peab tööandja kohandama töö töötajale võimalikult sobivaks ning võimaldama tööpäeva või töövahetuse jooksul tööaja hulka arvatavad vaheajad.Lihasväsimusest taastumiseks on mõistlik varustada töötamiskoht seljatoega töötooliga, millel töötajal on võimalik sobival ajal istuda. Sagedane on töökorraldus, milles iga kahe tunni töötamise järel saab töötaja puhata 10–15 minutit.Sobiva töökorralduse ja vaheaegade osas soovitame eelkõige rääkida tööandjaga, sest töötaja heaolu ning tervisekahjustuste tekke vältimine on ju otseselt ka tema huvides.Kui tööandja pärast seda ei korralda tööd ümber, võite pöörduda tööinspektsiooni ning esitada avalduse järelevalvemenetluse alustamiseks. Tööinspektsioonil plaanis oktoobris kontrollida kaubanduskeskusi Eesti eri paigus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Karala mälestusmärgi juurde kogunesid 28. septembri õhtuhämaruses mälestama 22 aasta eest parvlaeval Estonia hukkunuid lisaks kohalikele elanikele ka Saaremaa Merekultuuri Seltsi liikmed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: PILTUUDIS: Mälestati Estonial hukkunuid


description: Koit Kelderi asemel valimisnimekirja järgi Pöide vallavolikogu liikmeks saama pidanud Ain Koppel teatas teisipäeval volikogu valimiskomisjonile, et ei soovi voliniku kohustusi täitma asuda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ain Koppel ei võtnud volikogu liikme kohta vastu
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 22. september 2016. Koit Kelderi asemel valimisnimekirja järgi Pöide vallavolikogu liikmeks saama pidanud Ain Koppel teatas teisipäeval volikogu valimiskomisjonile, et ei soovi voliniku kohustusi täitma asuda.
“Pöide vald on võtnud seisukoha üksinda jätkata ega soovi ühineda. Minu põhimõtetega see kokku ei lähe,” ütles Koppel Meie Maale. Ühinemise all mõtles ta Kuressaare linna poolt suure Saaremaa valla moodustamiseks peetavaid läbirääkimisi, millest Pöide on seni keeldunud. “See, et Pöide üksinda ja kõigist kõrvale jääb, ei ole jätkusuutlik,” lisas Koppel.
Asendusliikmete pink veel tühi ei ole
Valimisliidu Oma Vald nimekirjas on temast järgmine viimastel kohalikel valimistel kuus häält saanud ettevõtja Ivo Sepp, kuid tema kuulub Pöide vallavalitsuse koosseisu, olles selle liige.
Sepast nimekirjas järgmine on Tornimäe põhikooli direktor Raili Nõgu viie häälega. Nii Sepa kui Nõgu kinnitusel ei ole nendega veel Pöide valimiskomisjonist ühendust võetud. Sepa sõnul on ta vajadusel valmis end vallavalitsuse liikme kohalt taandama.
Volikogu liige Koit Kelder astus Pöide vallavolikogu liikme kohalt tagasi 17. septembrist, öeldes, et need pole tema võitlused, viidates volikogus toimuvale. “Pöide vald on võtnud seisukoha üksinda jätkata ega soovi ühineda. Minu põhimõtetega see kokku ei lähe,” ütles Koppel Meie Maale. Ühinemise all mõtles ta Kuressaare linna poolt suure Saaremaa valla moodustamiseks peetavaid läbirääkimisi, millest Pöide on seni keeldunud. “See, et Pöide üksinda ja kõigist kõrvale jääb, ei ole jätkusuutlik,” lisas Koppel.Valimisliidu Oma Vald nimekirjas on temast järgmine viimastel kohalikel valimistel kuus häält saanud ettevõtja Ivo Sepp, kuid tema kuulub Pöide vallavalitsuse koosseisu, olles selle liige.Sepast nimekirjas järgmine on Tornimäe põhikooli direktor Raili Nõgu viie häälega. Nii Sepa kui Nõgu kinnitusel ei ole nendega veel Pöide valimiskomisjonist ühendust võetud. Sepa sõnul on ta vajadusel valmis end vallavalitsuse liikme kohalt taandama.Volikogu liige Koit Kelder astus Pöide vallavolikogu liikme kohalt tagasi 17. septembrist, öeldes, et need pole tema võitlused, viidates volikogus toimuvale.
Veel artikleid samast teemast »


description: Selle nädala esimene pool oli tagumine aeg uuele parvlaevale Türgi tehasest startimiseks, et see õigeaegselt liinile jõuaks. Nüüdseks on kindel, et sel nädalal Leiger veel teed Eesti suunas ei alusta ning küsitav on ka start järgmisel nädalal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Asi ametlik: Leiger 1. oktoobrist liinile ei jõua
Esmaspäev, 05. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 05. september 2016. Türgis valmiv parvlaev Leiger. FOTO: TS Laevad Selle nädala esimene pool oli tagumine aeg uuele parvlaevale Türgi tehasest startimiseks, et see õigeaegselt liinile jõuaks. Nüüdseks on kindel, et sel nädalal Leiger veel teed Eesti suunas ei alusta ning küsitav on ka start järgmisel nädalal.
TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et sel nädalal Leiger Türgi laevasadamast startimiseks veel valmis pole. Selleks, et uus laev lepingujärgselt 1. oktoobril liinile oleks jõudnud, pidanuks see tehasest startima hiljemalt vahemikus 2.-7. septembrini.
Paraku on küsimärgi all ka laeva startimine järgmisel nädalal, sest Türgis on tulekul pikad pühad, mil ka laevaehitajate töö mitmeks päevaks seiskub. TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et sel nädalal Leiger Türgi laevasadamast startimiseks veel valmis pole. Selleks, et uus laev lepingujärgselt 1. oktoobril liinile oleks jõudnud, pidanuks see tehasest startima hiljemalt vahemikus 2.-7. septembrini.Paraku on küsimärgi all ka laeva startimine järgmisel nädalal, sest Türgis on tulekul pikad pühad, mil ka laevaehitajate töö mitmeks päevaks seiskub.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nelja Nurga galerii Kärdlas, Hiiu vallavalitsuse “põranda all” on praeguseks olnud avatud natuke rohkem kui aasta – täpsemalt aasta ja kolm kuud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Nelja Nurga galerii esimene “välisnäitus”
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Nelja Nurga galerii Kärdlas, Hiiu vallavalitsuse “põranda all” on praeguseks olnud avatud natuke rohkem kui aasta – täpsemalt aasta ja kolm kuud.
Selle aja jooksul on olnud mitu suuremat väljapanekut Hiiumaa ja Hiiu saarega seotud kunstnike loomingust. Galerii püsikollektsioonis ja müügiosas on praeguseks juba 40 hiidlasest ja suvehiidlasest kunstniku töid, kujutavast kunstist ja fotokunstist tarbekunstini.
“Tasapisi leitakse meid kahe panga rahaautomaatide ja Telia poe tagant üha enam üles,” ütleb üks galeriste, klaasikunstnik Kalli Sein. “Senised tegutsemiskuud on olnud peamiselt suunatud Hiiumaa kunsti “põranda alt” üles leidmisele, väljatoomisele ja laiemale tutvustamisele, aga sel sügisel alustame galerii eesmises, nn näituseruumis “välisnäitustega”. Galerii tagumises osas jääb endiselt vaadata Hiiumaa kunstnike looming.”
Seina sõnul on nn välisnäitused mõeldud jätkama Reigi pastoraadis aastatel 2013–2015 toimunud näituste tava. Hiiumaale tahetakse tuua Eesti kaasaegse kunstielu parimaid esindajaid, kes ka rahvusvaheliselt tuntud.
“Soovime pakkuda hiidlastele nendega lähitutvust, käega kompamist ja veendumist, et kõik ilus on lihtne – tuleb see vaid üles leida ja märgata,” sõnastab Sein eesmärgi.
Kuivõrd Reigi pastoraat on oma kõrge ea ja kehva tervise tõttu näitusetegevuseks praegu suletud, taastatakse näitusetegevuse väiksemal, aga Hiiumaa kultuurielu suhtes kindlasti kesksemal pinnal – Kärdlas Nelja Nurga galeriis, Keskväljak 5a büroohoones.
“Metsik esteetika”
Galerii esimeseks “välisnäituseks” on 19. septembril avatav Eesti ühe olulisema fotokunstniku Peeter Lauritsa “Metsik esteetika”.
Koostöös Tallinna Vaal galeriiga avataval näitusel saab näha autori töid eri loomeperioodidest. See võimaldab jälgida kunstniku fotograafiliste väljendusvahendite varieerumist, foto kui meediumi kunstiliste ja tehniliste vahendite piire.
Kunstnik on läbi oma loomeperioodi püüdnud dešifreerida looduses avanevaid müstilisi ja müütilisi koode ning avardanud selle kaudu fotograafia rolli Eesti kultuuriruumis. Ses mõttes on Peeter Lauritsa filosoofiline fotolooming omal moel võrreldav Valdur Mikita lingvistilistes metsades hõljuva sõnalise mõttega, aga fotograafia vahenditega. Mõlemad loojad on teinud ka koostööd ja nende loomingulise sünergia tulemusena elustuv eestlase ja Eesti looduse ürgolemus on kuulajale-vaatajale lummav kogemus, mis sisaldab kõditav-kõhedat äratundmist.
Peeter Laurits: “Juba paarkümmend aastat on mind erutanud mõte looduse ja kultuuri ristteest, biosfääri ja semiosfääri ühendamisest. Kuuseokkaid võib lugeda nagu teksti ja teksti võib sisse hingata nagu varahommikust metsa. Need mõtted on seotud ka hiljutiste arengutega küberneetikas – tähelepanu on nihkumas tehisintellektilt ühisintellektile. Minu viimased näitused “Logos & Mythos” ning “Codex naturalis” laiendavad ühisintellekti ideed veelgi ja mängivad mõttega võrguühendusest meist erinevate eluvormide, näiteks üraskitega. Mulle meeldib sambla ja sääskedega kooris mõelda. Õnneks pole ma oma veidrustega üksi – teeme tihedat koostööd Valdur Mikita, Margus Oti ja ansambliga Eeter.”
Kõik, kes mõtlevad metsa ja loodusega koos, on huvitatud filosoofilisest fotograafiast, looduse mõtestamisest ja vaatenurkadest, mis avanevad põneva nägemise ja mõtlemisega fotokunstniku maailmas (ja võibolla on käinud ka juba hiiumaistel kohtumistel Valdur Mikitaga), on oodatud näituse avamisele ja autoriõhtule esmaspäeval, 19. septembril kell 17 Nelja Nurga galeriis.
19. septembri päeva jooksul ootab Peeter Laurits galeriis kooliõpilasi, keda fotograafia, kunst ja looduse filosoofiline mõtestamine köidab. Õpetajatel, kes soovivad koos õpilastega kasutada võimalust näitust 19. septembril külastada ja Peeter Lauritsaga tundide raames kohtuda, palume kontakteeruda ajakava koordineerimiseks kunstiõpetaja Sulev Loopaluga.
Peeter Lauritsa fotode näitus saab teoks tänu Kadi-Ell Tähistele, kes Vaal galerii poolt aitab näituse Hiiumaale tuua.
Peeter Laurits
Sündinud 1962. Peamiselt iseõppija, täiendanud ennast Tartu ülikoolis, Leningradi riiklikus ülikoolis, Eesti humanitaarinstituudis ja New York International Center of Photography’s. 80-ndate lõpul keskendus fotograafiale, rahvusvaheline näitusetegevus algas 90-ndatel ja on olnud tihe.
Tema näitustegeograafia on lai – isikunäitused on toimunud Londonis, Berliinis, Moskvas, Skandinaavias ja Lõuna-Koreas. Lauritsa töid on omandanud mitmed muuseumid ja erakollektsioonid Eestis ja välismaal.
www.peeterlaurits.com/ Autor: Harda Roosna Reede, 09. september 2016.Selle aja jooksul on olnud mitu suuremat väljapanekut Hiiumaa ja Hiiu saarega seotud kunstnike loomingust. Galerii püsikollektsioonis ja müügiosas on praeguseks juba 40 hiidlasest ja suvehiidlasest kunstniku töid, kujutavast kunstist ja fotokunstist tarbekunstini.“Tasapisi leitakse meid kahe panga rahaautomaatide ja Telia poe tagant üha enam üles,” ütleb üks galeriste, klaasikunstnik Kalli Sein. “Senised tegutsemiskuud on olnud peamiselt suunatud Hiiumaa kunsti “põranda alt” üles leidmisele, väljatoomisele ja laiemale tutvustamisele, aga sel sügisel alustame galerii eesmises, nn näituseruumis “välisnäitustega”. Galerii tagumises osas jääb endiselt vaadata Hiiumaa kunstnike looming.”Seina sõnul on nn välisnäitused mõeldud jätkama Reigi pastoraadis aastatel 2013–2015 toimunud näituste tava. Hiiumaale tahetakse tuua Eesti kaasaegse kunstielu parimaid esindajaid, kes ka rahvusvaheliselt tuntud.“Soovime pakkuda hiidlastele nendega lähitutvust, käega kompamist ja veendumist, et kõik ilus on lihtne – tuleb see vaid üles leida ja märgata,” sõnastab Sein eesmärgi.Kuivõrd Reigi pastoraat on oma kõrge ea ja kehva tervise tõttu näitusetegevuseks praegu suletud, taastatakse näitusetegevuse väiksemal, aga Hiiumaa kultuurielu suhtes kindlasti kesksemal pinnal – Kärdlas Nelja Nurga galeriis, Keskväljak 5a büroohoones.Galerii esimeseks “välisnäituseks” on 19. septembril avatav Eesti ühe olulisema fotokunstniku Peeter Lauritsa “Metsik esteetika”.Koostöös Tallinna Vaal galeriiga avataval näitusel saab näha autori töid eri loomeperioodidest. See võimaldab jälgida kunstniku fotograafiliste väljendusvahendite varieerumist, foto kui meediumi kunstiliste ja tehniliste vahendite piire.Kunstnik on läbi oma loomeperioodi püüdnud dešifreerida looduses avanevaid müstilisi ja müütilisi koode ning avardanud selle kaudu fotograafia rolli Eesti kultuuriruumis. Ses mõttes on Peeter Lauritsa filosoofiline fotolooming omal moel võrreldav Valdur Mikita lingvistilistes metsades hõljuva sõnalise mõttega, aga fotograafia vahenditega. Mõlemad loojad on teinud ka koostööd ja nende loomingulise sünergia tulemusena elustuv eestlase ja Eesti looduse ürgolemus on kuulajale-vaatajale lummav kogemus, mis sisaldab kõditav-kõhedat äratundmist.Peeter Laurits: “Juba paarkümmend aastat on mind erutanud mõte looduse ja kultuuri ristteest, biosfääri ja semiosfääri ühendamisest. Kuuseokkaid võib lugeda nagu teksti ja teksti võib sisse hingata nagu varahommikust metsa. Need mõtted on seotud ka hiljutiste arengutega küberneetikas – tähelepanu on nihkumas tehisintellektilt ühisintellektile. Minu viimased näitused “Logos & Mythos” ning “Codex naturalis” laiendavad ühisintellekti ideed veelgi ja mängivad mõttega võrguühendusest meist erinevate eluvormide, näiteks üraskitega. Mulle meeldib sambla ja sääskedega kooris mõelda. Õnneks pole ma oma veidrustega üksi – teeme tihedat koostööd Valdur Mikita, Margus Oti ja ansambliga Eeter.”Kõik, kes mõtlevad metsa ja loodusega koos, on huvitatud filosoofilisest fotograafiast, looduse mõtestamisest ja vaatenurkadest, mis avanevad põneva nägemise ja mõtlemisega fotokunstniku maailmas (ja võibolla on käinud ka juba hiiumaistel kohtumistel Valdur Mikitaga), on oodatud näituse avamisele ja autoriõhtule esmaspäeval, 19. septembril kell 17 Nelja Nurga galeriis.19. septembri päeva jooksul ootab Peeter Laurits galeriis kooliõpilasi, keda fotograafia, kunst ja looduse filosoofiline mõtestamine köidab. Õpetajatel, kes soovivad koos õpilastega kasutada võimalust näitust 19. septembril külastada ja Peeter Lauritsaga tundide raames kohtuda, palume kontakteeruda ajakava koordineerimiseks kunstiõpetaja Sulev Loopaluga.Peeter Lauritsa fotode näitus saab teoks tänu Kadi-Ell Tähistele, kes Vaal galerii poolt aitab näituse Hiiumaale tuua.Sündinud 1962. Peamiselt iseõppija, täiendanud ennast Tartu ülikoolis, Leningradi riiklikus ülikoolis, Eesti humanitaarinstituudis ja New York International Center of Photography’s. 80-ndate lõpul keskendus fotograafiale, rahvusvaheline näitusetegevus algas 90-ndatel ja on olnud tihe.Tema näitustegeograafia on lai – isikunäitused on toimunud Londonis, Berliinis, Moskvas, Skandinaavias ja Lõuna-Koreas. Lauritsa töid on omandanud mitmed muuseumid ja erakollektsioonid Eestis ja välismaal.www.peeterlaurits.com/
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus maakonna sotsiaaltöötajate infopäev, kus SA Tuletorn Fondi esindajad tutvustasid oma tegevusi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Infopäeval räägiti kasvatusperedest

maintext:
Uudised
Infopäeval räägiti kasvatusperedest
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 16. september 2016. SA Tuletorn Fondi esindajad Katrin Nadel (vasakul) ja Ilona Oolu maakonna sotsiaaltöötajate infopäeval oma tegemisi tutvustamas. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimus maakonna sotsiaaltöötajate infopäev, kus SA Tuletorn Fondi esindajad tutvustasid oma tegevusi.
Sihtasutus pakub käitumis- ja tundeeluhäiretega lastele-noortele individuaalpedagoogilist noorteabi kasvatusperes, kujundades nii eetilisi tõekspidamisi ja igapäevaeluks vajalikke oskusi.
SA Tuletorn Fondi esindajad Katrin Nadel ja Ilona Oolu tutvustasid maakonna sotsiaaltöötajate infopäeval individuaalpedagoogika põhimõtteid. Arutati, kas ja kui vajalik oleks sarnane teenus Saaremaal ja kuidas leida juba täna selliseid kasvatusperesid.
Oluline on ennetus
Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Anneli Tõru ütles, et praegu on üheksa saksa last Eesti kasvatusperedes. “Ka Eestis on selliseid lapsi, kes võivad lõpetada noortevanglas. Vahepeal on aga võimalik rakendada veel mõnda etappi, et ta sinna ei satuks – ta saaks turvatunde, enesehinnangu ja usalduse kasvatamise kaudu pöörduda tavaellu tagasi.”
Saksa lastega seonduvad kulud katab Saksa riik ja on huvitatud, et need noored pöörduksid kodumaale tagasi. Samas ei ole veel võimalik Eesti laste peal neid metoodikaid kasutada, sest kogu projekti kulud on väga kõrged. “Eestis ei ole sellist seadust ega eelarvet, et neid kulusid katta,” nentis Tõru.
Lai võrgustik
Individuaalpedagoogiline noorteabi on end tõestanud lahendus lastele ja noortele, kellel esinevad käitumis- ja tundeeluhäired ning kes seetõttu vajavad neist ülesaamiseks ühe täiskasvanu pidevat tähelepanu ja tuge ühe-kahe aasta vältel.
Tuletorni võrgustik tagab Oolu sõnul kasvatusperele kohapealse pideva toe. “Pedagoogiline juhataja ning meie koordinaatorid on vahelüliks nooruki, kasvatajate, bioloogiliste vanemate ja lastekaitsetöötaja vahel. Koordinaatorid toetavad ja suunavad aktiivselt igapäevast kasvatustööd ning aitavad probleeme lahendada,” rääkis ta.
Samuti toimub kollegiaalne nõustamine koordinaatorite vahel nii Eesti-siseselt kui ka võrgustikku kuuluvate välisorganisatsioonidega. Tuletorn kuulub ühtsesse võrgustikku samanimeliste organisatsioonidega Saksamaal, Norras, Rootsis, Soomes ja Leedus. Omavahel tehakse tihedat koostööd täiendõppe, kogemuste vahetamise ja tulevikusuundade osas.
Tuletorn alustas tegevust 1999. aastal. Tänaseks on pea 17 aasta jooksul pakutud tuge ligi 100 saksa noorukile, kellest igaüks on Eesti peres elanud keskmiselt kaks aastat. Sihtasutus pakub käitumis- ja tundeeluhäiretega lastele-noortele individuaalpedagoogilist noorteabi kasvatusperes, kujundades nii eetilisi tõekspidamisi ja igapäevaeluks vajalikke oskusi.SA Tuletorn Fondi esindajad Katrin Nadel ja Ilona Oolu tutvustasid maakonna sotsiaaltöötajate infopäeval individuaalpedagoogika põhimõtteid. Arutati, kas ja kui vajalik oleks sarnane teenus Saaremaal ja kuidas leida juba täna selliseid kasvatusperesid.Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Anneli Tõru ütles, et praegu on üheksa saksa last Eesti kasvatusperedes. “Ka Eestis on selliseid lapsi, kes võivad lõpetada noortevanglas. Vahepeal on aga võimalik rakendada veel mõnda etappi, et ta sinna ei satuks – ta saaks turvatunde, enesehinnangu ja usalduse kasvatamise kaudu pöörduda tavaellu tagasi.”Saksa lastega seonduvad kulud katab Saksa riik ja on huvitatud, et need noored pöörduksid kodumaale tagasi. Samas ei ole veel võimalik Eesti laste peal neid metoodikaid kasutada, sest kogu projekti kulud on väga kõrged. “Eestis ei ole sellist seadust ega eelarvet, et neid kulusid katta,” nentis Tõru.Individuaalpedagoogiline noorteabi on end tõestanud lahendus lastele ja noortele, kellel esinevad käitumis- ja tundeeluhäired ning kes seetõttu vajavad neist ülesaamiseks ühe täiskasvanu pidevat tähelepanu ja tuge ühe-kahe aasta vältel.Tuletorni võrgustik tagab Oolu sõnul kasvatusperele kohapealse pideva toe. “Pedagoogiline juhataja ning meie koordinaatorid on vahelüliks nooruki, kasvatajate, bioloogiliste vanemate ja lastekaitsetöötaja vahel. Koordinaatorid toetavad ja suunavad aktiivselt igapäevast kasvatustööd ning aitavad probleeme lahendada,” rääkis ta.Samuti toimub kollegiaalne nõustamine koordinaatorite vahel nii Eesti-siseselt kui ka võrgustikku kuuluvate välisorganisatsioonidega. Tuletorn kuulub ühtsesse võrgustikku samanimeliste organisatsioonidega Saksamaal, Norras, Rootsis, Soomes ja Leedus. Omavahel tehakse tihedat koostööd täiendõppe, kogemuste vahetamise ja tulevikusuundade osas.Tuletorn alustas tegevust 1999. aastal. Tänaseks on pea 17 aasta jooksul pakutud tuge ligi 100 saksa noorukile, kellest igaüks on Eesti peres elanud keskmiselt kaks aastat.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui Debora Vaarandi sai 80-aastaseks, oli mullegi kutse ta sünnipäevapeole. Toimetuses öeldi: pane seal tähele iga sõna, mida poetessile öeldakse ja võta kas või terve filmilint täis! Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: 100 aastat Debora Vaarandi sünnist

maintext:
Eluratas
100 aastat Debora Vaarandi sünnist
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Enda Naaber Reede, 30. september 2016. Jaan Kaplinski ja Tiia Toomet Vaarandit tema 80-ndal sünnipäeval õnnitlemas. FOTO: Enda Naaber Kui Debora Vaarandi sai 80-aastaseks, oli mullegi kutse ta sünnipäevapeole. Toimetuses öeldi: pane seal tähele iga sõna, mida poetessile öeldakse ja võta kas või terve filmilint täis!
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juhul, kui kõik läheb nii nagu nüüd pikalt on räägitud ja ette valmistatud ning tekib üks suur Saaremaa vald, siis mis saab maavanemast? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mis saab maavanemast?

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Mis saab maavanemast?
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Juhul, kui kõik läheb nii nagu nüüd pikalt on räägitud ja ette valmistatud ning tekib üks suur Saaremaa vald, siis mis saab maavanemast?
Tegelikult on sel teemal varemgi arutatud, et kas maavanema roll muutunud ajas on üldse vajalik.
Ja kas sellist ametikohta ülepea enam vaja on, sest kõik otsused sünnivad omavalitsustes.
Muidugi võib nii mõelda, et kui president ja kuningas täidavad ka ainult esindusfunktsiooni, siis miks ei võiks ühte maakonda esindada maavanem? Mingi kulu see muidugi oleks, aga kui pole maavanemat, siis pole vaja ka maavalitsust ja maavalitsuse töötajaid.
Mingit kindlat otsust veel langetatud pole, aga arutelud käivad. Kevadel levis info, et rahandusministeeriumi plaani järgi lõpetavad maavalitsused tegevuse 2018. aasta 1. jaanuarist.
Saare maavanema Kaido Kaasiku ametiaeg lõpeb 16. oktoobril, aga siiani ei ole selge, kas ta jätkab kuni maavalitsuste eksisteerimiseni või nimetatakse paika uus. Ise oleks Kaasik nõus jätkama vähemalt niikaua, kuni haldusreform saaks lõpule viidud. Loogiline oleks.
14. september 2016 Autor: MM Kolmapäev, 14. september 2016.Tegelikult on sel teemal varemgi arutatud, et kas maavanema roll muutunud ajas on üldse vajalik.Ja kas sellist ametikohta ülepea enam vaja on, sest kõik otsused sünnivad omavalitsustes.Muidugi võib nii mõelda, et kui president ja kuningas täidavad ka ainult esindusfunktsiooni, siis miks ei võiks ühte maakonda esindada maavanem? Mingi kulu see muidugi oleks, aga kui pole maavanemat, siis pole vaja ka maavalitsust ja maavalitsuse töötajaid.Mingit kindlat otsust veel langetatud pole, aga arutelud käivad. Kevadel levis info, et rahandusministeeriumi plaani järgi lõpetavad maavalitsused tegevuse 2018. aasta 1. jaanuarist.Saare maavanema Kaido Kaasiku ametiaeg lõpeb 16. oktoobril, aga siiani ei ole selge, kas ta jätkab kuni maavalitsuste eksisteerimiseni või nimetatakse paika uus. Ise oleks Kaasik nõus jätkama vähemalt niikaua, kuni haldusreform saaks lõpule viidud. Loogiline oleks.14. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Vastalanud kooliaastal alustas Saare maakonnas tööd üheksa uut õpetajat, neist neli lasteaias ja viis koolis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Maakonnas üheksa uut õpetajat

maintext:
Maakond
Maakonnas üheksa uut õpetajat (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Vastalanud kooliaastal alustas Saare maakonnas tööd üheksa uut õpetajat, neist neli lasteaias ja viis koolis.
Kuressaare Ida-Niidu lasteaias alustasid tööd Janika Palits, Maaria-Liisa Murumaa, Aeliis Kurgmann ja Maaria Tamm. Lümanda põhikooli uus bioloogia, ökoloogia ja loodusõpetuse õpetaja on Sirje Lulla ning Ruhnu põhikoolis on eesti keele ja kirjanduse õpetaja Ivo Mikson.
Valjala põhikoolis alustas väikeklassi juhataja ja eripedagoogina Kersti Lehtmaa ning Kihelkonna kooli 1. ja 2. klasside juhatajana Liise Kallas. Saaremaa ühisgümnaasium sai juurde 1.d klassijuhataja õpetaja Ave Kalmuse. Autor: Pamela Talzi Laupäev, 03. september 2016.Kuressaare Ida-Niidu lasteaias alustasid tööd Janika Palits, Maaria-Liisa Murumaa, Aeliis Kurgmann ja Maaria Tamm. Lümanda põhikooli uus bioloogia, ökoloogia ja loodusõpetuse õpetaja on Sirje Lulla ning Ruhnu põhikoolis on eesti keele ja kirjanduse õpetaja Ivo Mikson.Valjala põhikoolis alustas väikeklassi juhataja ja eripedagoogina Kersti Lehtmaa ning Kihelkonna kooli 1. ja 2. klasside juhatajana Liise Kallas. Saaremaa ühisgümnaasium sai juurde 1.d klassijuhataja õpetaja Ave Kalmuse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Politseinikud Meelis Juhandi ja Ahto Aulik koolitasid eile Kuressaare päevakeskuses eakaid jalgrattureid ning viisid osa neist ka linnaliiklusesse, kus sõit koos manöövritega läbi harjutati. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Politsei õpetas eakaid jalgrattaga liiklema
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 27. september 2016. Eakad ratturid said politseinike juhendamisel linnatänaval teooriat praktikaks vormida. FOTO: Valmar Voolaid Politseinikud Meelis Juhandi ja Ahto Aulik koolitasid eile Kuressaare päevakeskuses eakaid jalgrattureid ning viisid osa neist ka linnaliiklusesse, kus sõit koos manöövritega läbi harjutati.
Üks vanem mees, kes tuli parajasti päevakeskusesse lõunatama, jõudis kandiku söögiga enda ette seada ja juba istudagi, kui politseinikud tahtsid koolitusega pihta hakata.
“Kaua see jama siin kestab?” päris ta. Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi vastas talle: “Kõigepealt kuula ära ja siis ütle, kas oli jama.” Mees sõi ja jäi kuulama.
Juhandi juhatas koolituse “Kuidas jalgrattaga liikluses ellu jääda” sisse tõsise statistikaga, mille järgi on tänavu jaanipäevast liikluses kolme kuu jooksul liiklusõnnetusse sattunud kuus jalgratturit, kel vanust üle 60 eluaasta. Neis õnnetustes sõitis jalgrattur mööda peateed ja auto neile kõrvalteelt otsa.
Esimese asjana tuletas Juhandi kuulajatele meelde, mis asi on üldse jalgratas. “Ratastool ei ole jalgratas, küll aga väntadega auto, millega laps sõidab. Ratastool tohib liikuda kõnniteel,” manitses politseinik.
Kiivril omad nipid
Edasi rääkisid korravalvurid, milline peab olema jalgrattavarustus, alustades tuledest ja piduritest, lõpetades kiivri ja neoonkollase helkurvestiga. “Pidurid peavad korras olema, heinakuhja peale lootma jääda ei tohi,” manitses Juhandi. Ta on praktikas kohanud liikluses jalgrattaid, millel üldse piduriklotsid puuduvad ja sõitja ratta pidurdamiseks kasutanud jalatsi talda, mille vajadusel vastu rattavelge asetanud.
Kuigi kiiver on kohustuslik alla 16-aastastele jalgratturitele, soovitab politsei seda kanda ka teistel. Tuleb välja, et kiivri pähepanemisel on samuti omad reeglid. Kiivri rihma ja lõua vahele ei tohi mahtuda rohkem kui üks sõrm, muidu ei ole kiiver korralikult kinnitatud. Kui kiiver on ühes õnnetuses osalenud, ei tohi seda enam kasutada, sest mõranenud või katkine kiiver ei taga enam pea kaitset.
Kiivrist vähem tähtsaks ei saa pidada rattakella, sest näiteks kergliiklusteel sõites võib eespool kõndiv jalakäija teha ilma selja tagant lähenevat jalgratturit kuulmata kõrvalepõike ja nii ongi õnnetus käes.
Sõidavad vastassuunas
Jalgratturite ühe põhilise veana tõi Juhandi välja vastassuunas sõitmist. Seadus küll võimaldab vastassuunda märkida maha jalgrattaraja, kuid praktikas kasutatakse seda väga harva. Kuressaares on üks taoline koht Tuule tänaval, mis on ühesuunaline, jalgrattaga võib neile mõeldud rajal sõita mõlemat pidi.
“Kas asulavälisel teel tohivad jalgratturid kõrvuti sõita?” tahtis üks kuulaja teada. Politseinik Juhandi selgitas, et ei tohi, sest jalgratturil tuleb hoida sõidutee võimalikult parempoolsesse serva. Kui kaks jalgratas sõidavad teineteise järel, peab pikivahe olema ühe ratta jagu.
Jalgratturil tuleb teed anda ülekäigurajal sõiduteed ületavale jalakäijale isegi siis, kui jalakäija on alles ülekäigurajale astunud ega asu samas suunavööndis, kus jalgrattur. “Kui ta on minu suunavööndis, siis lasen küll üle. Kui ei, siis miks ma peaksin nii aupaklik olema?” küsis üks koolitusel osalenud mees. Juhandi sõnul kehtib liiklusreegel kõigile liiklejaile, kaasa arvatud jalgrattureile ja natuke rohkem ootamist jalakäija üle tee lubamiseks ei võta palju aega.
Teeääres parkivatest autodest möödumiseks anda käega manöövri sooritamise märguanne. Politsei soovitab hoida meeter vahet parkivatest autodest, sest keegi võib autost väljuda ja jalgrattur uksega pihta saada.
Vasikasilmadega jalgrattur
“Kas politsei on ka jalgrattureid karistanud?” esitas üks eakas küsimuse. Juhandi sõnul on politsei enamasti piirdunud selgituse tegemisega. “No kuidas ma karistan, kui jalgrattur vaatab mulle justkui vasikasilmadega otsa ja küsib, kas tõesti need reeglid kehtivad jalgratturitele ka või?” lausus Juhandi.
Teooriaosale järgnes jalgrataste kontroll. Kui midagi juhtus rattal puudu olema, siis tulid appi politseinikud, kel oli kaasa võetud nii tulesid, rattakelli, helkureid kui ka kollaseid veste. Veel enne, kui läks tänaval sõiduks, lasid korravalvurid päevakeskuse hoovil eakatel proovida jalgrattal pöörde sooritamist koos eelneva üle õla vaatamise ja käega suunamärguande andmisega.
Politseinik Ahto Aulik õpetas, et tänaval tehakse kõik koos läbi. Ise asus ta jalgrattal rivi etteotsa. Tema järel läksid neli eakat ratastel, neist üks koguni kolmerattalisel, ja kõige lõpus politseinik Meelis Juhandi. Kõik nad kandsid helkurvesti ning rattakiivrit. Üks vanem mees, kes tuli parajasti päevakeskusesse lõunatama, jõudis kandiku söögiga enda ette seada ja juba istudagi, kui politseinikud tahtsid koolitusega pihta hakata.“Kaua see jama siin kestab?” päris ta. Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi vastas talle: “Kõigepealt kuula ära ja siis ütle, kas oli jama.” Mees sõi ja jäi kuulama.Juhandi juhatas koolituse “Kuidas jalgrattaga liikluses ellu jääda” sisse tõsise statistikaga, mille järgi on tänavu jaanipäevast liikluses kolme kuu jooksul liiklusõnnetusse sattunud kuus jalgratturit, kel vanust üle 60 eluaasta. Neis õnnetustes sõitis jalgrattur mööda peateed ja auto neile kõrvalteelt otsa.Esimese asjana tuletas Juhandi kuulajatele meelde, mis asi on üldse jalgratas. “Ratastool ei ole jalgratas, küll aga väntadega auto, millega laps sõidab. Ratastool tohib liikuda kõnniteel,” manitses politseinik.Edasi rääkisid korravalvurid, milline peab olema jalgrattavarustus, alustades tuledest ja piduritest, lõpetades kiivri ja neoonkollase helkurvestiga. “Pidurid peavad korras olema, heinakuhja peale lootma jääda ei tohi,” manitses Juhandi. Ta on praktikas kohanud liikluses jalgrattaid, millel üldse piduriklotsid puuduvad ja sõitja ratta pidurdamiseks kasutanud jalatsi talda, mille vajadusel vastu rattavelge asetanud.Kuigi kiiver on kohustuslik alla 16-aastastele jalgratturitele, soovitab politsei seda kanda ka teistel. Tuleb välja, et kiivri pähepanemisel on samuti omad reeglid. Kiivri rihma ja lõua vahele ei tohi mahtuda rohkem kui üks sõrm, muidu ei ole kiiver korralikult kinnitatud. Kui kiiver on ühes õnnetuses osalenud, ei tohi seda enam kasutada, sest mõranenud või katkine kiiver ei taga enam pea kaitset.Kiivrist vähem tähtsaks ei saa pidada rattakella, sest näiteks kergliiklusteel sõites võib eespool kõndiv jalakäija teha ilma selja tagant lähenevat jalgratturit kuulmata kõrvalepõike ja nii ongi õnnetus käes.Jalgratturite ühe põhilise veana tõi Juhandi välja vastassuunas sõitmist. Seadus küll võimaldab vastassuunda märkida maha jalgrattaraja, kuid praktikas kasutatakse seda väga harva. Kuressaares on üks taoline koht Tuule tänaval, mis on ühesuunaline, jalgrattaga võib neile mõeldud rajal sõita mõlemat pidi.“Kas asulavälisel teel tohivad jalgratturid kõrvuti sõita?” tahtis üks kuulaja teada. Politseinik Juhandi selgitas, et ei tohi, sest jalgratturil tuleb hoida sõidutee võimalikult parempoolsesse serva. Kui kaks jalgratas sõidavad teineteise järel, peab pikivahe olema ühe ratta jagu.Jalgratturil tuleb teed anda ülekäigurajal sõiduteed ületavale jalakäijale isegi siis, kui jalakäija on alles ülekäigurajale astunud ega asu samas suunavööndis, kus jalgrattur. “Kui ta on minu suunavööndis, siis lasen küll üle. Kui ei, siis miks ma peaksin nii aupaklik olema?” küsis üks koolitusel osalenud mees. Juhandi sõnul kehtib liiklusreegel kõigile liiklejaile, kaasa arvatud jalgrattureile ja natuke rohkem ootamist jalakäija üle tee lubamiseks ei võta palju aega.Teeääres parkivatest autodest möödumiseks anda käega manöövri sooritamise märguanne. Politsei soovitab hoida meeter vahet parkivatest autodest, sest keegi võib autost väljuda ja jalgrattur uksega pihta saada.“Kas politsei on ka jalgrattureid karistanud?” esitas üks eakas küsimuse. Juhandi sõnul on politsei enamasti piirdunud selgituse tegemisega. “No kuidas ma karistan, kui jalgrattur vaatab mulle justkui vasikasilmadega otsa ja küsib, kas tõesti need reeglid kehtivad jalgratturitele ka või?” lausus Juhandi.Teooriaosale järgnes jalgrataste kontroll. Kui midagi juhtus rattal puudu olema, siis tulid appi politseinikud, kel oli kaasa võetud nii tulesid, rattakelli, helkureid kui ka kollaseid veste. Veel enne, kui läks tänaval sõiduks, lasid korravalvurid päevakeskuse hoovil eakatel proovida jalgrattal pöörde sooritamist koos eelneva üle õla vaatamise ja käega suunamärguande andmisega.Politseinik Ahto Aulik õpetas, et tänaval tehakse kõik koos läbi. Ise asus ta jalgrattal rivi etteotsa. Tema järel läksid neli eakat ratastel, neist üks koguni kolmerattalisel, ja kõige lõpus politseinik Meelis Juhandi. Kõik nad kandsid helkurvesti ning rattakiivrit.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval kell 12–15 toimub Kuressaares pääste ning politsei ühishoone territooriumil kuuendat korda Saaremaa ohutuspäev. Kogupereüritusel on kohal erinevad asutused, on auhinnamäng ja saab näha demoesinemisi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaal tuleb taas maakonna ohutuspäev (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 03. september 2016. Margus Lindmäe. FOTO: erakogu Pühapäeval kell 12–15 toimub Kuressaares pääste ning politsei ühishoone territooriumil kuuendat korda Saaremaa ohutuspäev. Kogupereüritusel on kohal erinevad asutused, on auhinnamäng ja saab näha demoesinemisi.
“Me kipume tihtipeale arvama, et meil pole kokkupuudet ja ei pea teadma, aga tegelikult on asi vastupidi,“ ütles päeva peakorraldaja, Saaremaa päästepiirkonna juhataja Margus Lindmäe (pildil), kelle sõnul on koguperepäevast oodatud osa saama nii lapsed, lapsevanemad kui vanavanemad. Lindmäe sõnul on kõigile midagi, mida näha ja uudistada.
Ohutusalal saab näha pääste- ja politseitehnikat, näidatakse hädaabikõne positsioneerimist. Küsimustele vastab ja kasulikke nõuandeid jagab korstnapühkija. Saab näha näiteks suitsusukeldumist, seda, kuidas toimub liiklusavarii lahendamine, mida teevad politsei ja pääste siis jpm.
Kohal on päästeamet, politsei- ja piirivalveamet, häirekeskus, AS Aide, pommigrupp, OLE, Punane Rist, Rajaleidja, keskkonnaamet, Kaitseliit, Naiskodukaitse, Elektrilevi, Naabrivalve, Kuressaare kiirabi, Saaremaa merepääste selts, Saaremaa Tuleohutuse OÜ, Kuressaare noorte huvikeskus, maksu- ja tolliamet. Tõnu Talvi keskkonnaametist arutleb inimestega teemal “Inimene vs loom“.
Toimub auhinnamäng ja palju muud põnevat. Esmakordselt on avatud kohvik. Päeva lõpetab auhinnamäng, kus loosirattasse läheb kodust ohutusvarustust, korstnapühkija tasuta visiidid, samuti on võimalik võita kodukülastusvisiit jpm. Üritus on kõigile tasuta.
“Tulge nautige mõnusat sügise algust,“ kutsus Lindmäe kõiki osalema. “Me kipume tihtipeale arvama, et meil pole kokkupuudet ja ei pea teadma, aga tegelikult on asi vastupidi,“ ütles päeva peakorraldaja, Saaremaa päästepiirkonna juhataja Margus Lindmäe (pildil), kelle sõnul on koguperepäevast oodatud osa saama nii lapsed, lapsevanemad kui vanavanemad. Lindmäe sõnul on kõigile midagi, mida näha ja uudistada.Ohutusalal saab näha pääste- ja politseitehnikat, näidatakse hädaabikõne positsioneerimist. Küsimustele vastab ja kasulikke nõuandeid jagab korstnapühkija. Saab näha näiteks suitsusukeldumist, seda, kuidas toimub liiklusavarii lahendamine, mida teevad politsei ja pääste siis jpm.Kohal on päästeamet, politsei- ja piirivalveamet, häirekeskus, AS Aide, pommigrupp, OLE, Punane Rist, Rajaleidja, keskkonnaamet, Kaitseliit, Naiskodukaitse, Elektrilevi, Naabrivalve, Kuressaare kiirabi, Saaremaa merepääste selts, Saaremaa Tuleohutuse OÜ, Kuressaare noorte huvikeskus, maksu- ja tolliamet. Tõnu Talvi keskkonnaametist arutleb inimestega teemal “Inimene vs loom“.Toimub auhinnamäng ja palju muud põnevat. Esmakordselt on avatud kohvik. Päeva lõpetab auhinnamäng, kus loosirattasse läheb kodust ohutusvarustust, korstnapühkija tasuta visiidid, samuti on võimalik võita kodukülastusvisiit jpm. Üritus on kõigile tasuta.“Tulge nautige mõnusat sügise algust,“ kutsus Lindmäe kõiki osalema.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile avati vähipatsientidele ja nende lähedastele teabetuba Kuressaare haigla vanas polikliinikus ehk D-korpuse teisel korrusel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kuressaare haigla avas vähihaigete teabetoa
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 14. september 2016. Teabetoa avamisel vasakult Kuressaare haigla kliiniline psühholoog Lia Hanso, TTÜ Kuressaare Kolledži turundus- ja kommunikatsioonijuht Jaanis Prii, Kuressaare haigla juhatuse liige Märt Kõlli, tugiisik Siiri Rannama, Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe ja Saaremaa Reumaühingu juhatuse esimees Sirje Mändmaa. FOTO: Sigrid Osa Eile avati vähipatsientidele ja nende lähedastele teabetuba Kuressaare haigla vanas polikliinikus ehk D-korpuse teisel korrusel.
Teisipäeviti ja neljapäeviti kell 9–12 võtab MTÜ Saaremaa Vähiühing (SVÜ) juhatuse liige, tugiisik Siiri Rannama teabetoas vastu patsiente ja nende lähedasi. Seal jagatakse infot, pakutakse emotsionaalset tuge ja kogemusnõustamist. Antakse võimalusel praktilist abi ja nõu toimetuleku ning elukvaliteedi parandamiseks. Teabetuba ei paku meditsiinilist nõu ega abi.
Siiri Rannama sõnul on nende ühingul olnud juba mitu aastat plaan sellist teenust Saaremaal pakkuda. “Diagnoosi saades reageerivad inimesed erinevalt. On neid, kes räägivad oma murest lähedastega, ja neid, kes ei räägi üldse,” tõdes ta.
Kuressaare haigla kliiniline psühholoog Lia Hanso ütles, et tegelikult on ka väga tähtis aidata patsiendi pereliikmeid, ka sel puhul saab teabetuba aidata. “Kui pereliige on haigestunud, siis oleks sobiv pöörduda psühholoogi poole. Kuna haigekassa nimetab seda kahjuks “heaolu nõustamiseks”, peaks inimene teenuse eest ise maksma,” tõi Hanso välja haigekassa puuduse, lisades, et talle oli see täiesti ehmatav üllatus, sest tegemist on siiski tõsise teemaga.
Samas rõhutas Hanso Rannamale, et kui teabetuppa pöördunud patsiendil oleks siiski rohkem abi vaja, võiks alati soovitada perearstil suunata inimene tema juurde. “Ei tasu arvata, et psühholoogi jutule minemiseks peab hull olema,” lisas ta.
Soovitakse murda müüte. “Paljude jaoks võrdub vähk siiani surmaga, aga tänapäeval see enam kindlasti nii ei ole. Selleks, et inimesi toetada ja nad saaksid võimalikult kompleksset ravi, peab ravimeeskond olema nende selja taga,” rõhutas Rannama.
Niisugused teabetoad on juba olemas Tallinnas ja Tartus. “Mõni tahab ennast lihtsalt tühjaks nutta, teisel on näiteks vaja aidata teha telefonikõne või konsulteerida, kuidas vestelda tööandjaga, millised võimalused on taotleda toimetulekutoetust või kuidas täita töövõimekaotuse blankette,” selgitas Rannama.
Mured on erinevad
Teiseks pidas ta väga oluliseks seda, et inimesel tuleb tervenemine või elukvaliteet taastada mingile tasandile. “Vähi diagnoos paneb patsiendile väga suure koorma ja stressi,” nentis ta, lisades, et alati ei ole arstil võimalust patsiendiga lisatööd teha ning selles saab teabetuba neid aidata.
Rannama tõi välja, et näiteks on ka toitumine väga oluline ja inimene tahab ju selles olukorras anda endast kõik, et terveneda. “Meie saame neile kas ise rääkida, anda materjale või korraldada kokkusaamisi toitumisterapeutidega,” seletas ta.
Koostööd tehakse Eesti Vähiliidu (EVL) ja Saaremaa Puuetega Inimeste Kojaga. MTÜ SVÜ jätkab ka sel sügisel EVL-i toel koolitustega. Korra kuus kutsutakse kohale koolitajad, kes räägivad näiteks tervislikust toitumisest või alternatiivteraapiatest.
“Inimesed ei pruugi teada ega räägi tihtipeale oma probleemidest ning meeleheitel inimene võibki süüa midagi, mis teeb tema seisundi hullemaks,” rääkis Rannama.
Mitmekülgne abi
“Saame inimesele anda ka praktilist nõu, kuidas kasutada näiteks tugisukka, proteesi või kuidas hankida parukat. Vähk ei ole üks haigus, vaid üle saja haiguse.”
Nende soov on igakülgselt toetada patsiente ja nende lähedasi ning olla hea koostööpartner nii eri-, perearstidele kui teistele samu väärtushinnanguid jagavatele organisatsioonidele.
SA Kuressaare Haigla juhatuse liige Märt Kõlli meelest on teabetoa asukoht haiglas õige valik. “See on initsiatiiv, kus meie saame aidata MTÜ-d ja eesmärk on absoluutselt üks. See on loogiline, et ta on haigla territooriumil, sest lähedal on ka meedikud,” sõnas ta.
“Patsiendi jaoks on ju väga oluline, et tema jaoks vajaliku info saamine oleks mitmekülgne.
Haigused on ju inimestele väga keerulised ka psühholoogiliselt. Mida rohkem tuge kogukond saab ükskõik mis moel pakkuda, seda parem on see patsiendile.”
Onkoloogiline abi on Kõlli sõnul küll Tartu ülikooli kliinikumi ja Põhja-Eesti regionaalhaigla pärusmaa, aga kirurg Ojar Eerik tegeleb siiski ka Kuressaares osaliselt selliste patsientidega. Teisipäeviti ja neljapäeviti kell 9–12 võtab MTÜ Saaremaa Vähiühing (SVÜ) juhatuse liige, tugiisik Siiri Rannama teabetoas vastu patsiente ja nende lähedasi. Seal jagatakse infot, pakutakse emotsionaalset tuge ja kogemusnõustamist. Antakse võimalusel praktilist abi ja nõu toimetuleku ning elukvaliteedi parandamiseks. Teabetuba ei paku meditsiinilist nõu ega abi.Siiri Rannama sõnul on nende ühingul olnud juba mitu aastat plaan sellist teenust Saaremaal pakkuda. “Diagnoosi saades reageerivad inimesed erinevalt. On neid, kes räägivad oma murest lähedastega, ja neid, kes ei räägi üldse,” tõdes ta.Kuressaare haigla kliiniline psühholoog Lia Hanso ütles, et tegelikult on ka väga tähtis aidata patsiendi pereliikmeid, ka sel puhul saab teabetuba aidata. “Kui pereliige on haigestunud, siis oleks sobiv pöörduda psühholoogi poole. Kuna haigekassa nimetab seda kahjuks “heaolu nõustamiseks”, peaks inimene teenuse eest ise maksma,” tõi Hanso välja haigekassa puuduse, lisades, et talle oli see täiesti ehmatav üllatus, sest tegemist on siiski tõsise teemaga.Samas rõhutas Hanso Rannamale, et kui teabetuppa pöördunud patsiendil oleks siiski rohkem abi vaja, võiks alati soovitada perearstil suunata inimene tema juurde. “Ei tasu arvata, et psühholoogi jutule minemiseks peab hull olema,” lisas ta.Soovitakse murda müüte. “Paljude jaoks võrdub vähk siiani surmaga, aga tänapäeval see enam kindlasti nii ei ole. Selleks, et inimesi toetada ja nad saaksid võimalikult kompleksset ravi, peab ravimeeskond olema nende selja taga,” rõhutas Rannama.Niisugused teabetoad on juba olemas Tallinnas ja Tartus. “Mõni tahab ennast lihtsalt tühjaks nutta, teisel on näiteks vaja aidata teha telefonikõne või konsulteerida, kuidas vestelda tööandjaga, millised võimalused on taotleda toimetulekutoetust või kuidas täita töövõimekaotuse blankette,” selgitas Rannama.Teiseks pidas ta väga oluliseks seda, et inimesel tuleb tervenemine või elukvaliteet taastada mingile tasandile. “Vähi diagnoos paneb patsiendile väga suure koorma ja stressi,” nentis ta, lisades, et alati ei ole arstil võimalust patsiendiga lisatööd teha ning selles saab teabetuba neid aidata.Rannama tõi välja, et näiteks on ka toitumine väga oluline ja inimene tahab ju selles olukorras anda endast kõik, et terveneda. “Meie saame neile kas ise rääkida, anda materjale või korraldada kokkusaamisi toitumisterapeutidega,” seletas ta.Koostööd tehakse Eesti Vähiliidu (EVL) ja Saaremaa Puuetega Inimeste Kojaga. MTÜ SVÜ jätkab ka sel sügisel EVL-i toel koolitustega. Korra kuus kutsutakse kohale koolitajad, kes räägivad näiteks tervislikust toitumisest või alternatiivteraapiatest.“Inimesed ei pruugi teada ega räägi tihtipeale oma probleemidest ning meeleheitel inimene võibki süüa midagi, mis teeb tema seisundi hullemaks,” rääkis Rannama.“Saame inimesele anda ka praktilist nõu, kuidas kasutada näiteks tugisukka, proteesi või kuidas hankida parukat. Vähk ei ole üks haigus, vaid üle saja haiguse.”Nende soov on igakülgselt toetada patsiente ja nende lähedasi ning olla hea koostööpartner nii eri-, perearstidele kui teistele samu väärtushinnanguid jagavatele organisatsioonidele.SA Kuressaare Haigla juhatuse liige Märt Kõlli meelest on teabetoa asukoht haiglas õige valik. “See on initsiatiiv, kus meie saame aidata MTÜ-d ja eesmärk on absoluutselt üks. See on loogiline, et ta on haigla territooriumil, sest lähedal on ka meedikud,” sõnas ta.“Patsiendi jaoks on ju väga oluline, et tema jaoks vajaliku info saamine oleks mitmekülgne.Haigused on ju inimestele väga keerulised ka psühholoogiliselt. Mida rohkem tuge kogukond saab ükskõik mis moel pakkuda, seda parem on see patsiendile.”Onkoloogiline abi on Kõlli sõnul küll Tartu ülikooli kliinikumi ja Põhja-Eesti regionaalhaigla pärusmaa, aga kirurg Ojar Eerik tegeleb siiski ka Kuressaares osaliselt selliste patsientidega.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mis juhtus?

maintext:
Uudised
Mis juhtus?
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Pihtlas põles hakkepuidumasin
16. septembril kell 18.24 teatati häirekeskusele puiduhakkuri põlengust Pihtla vallas Ennu külas. Teataja sõnul põles hakkepuidumasin. Päästjate saabudes põles masin lausleegiga. Päästjad alustasid kustutustöödega, põleng lokaliseeriti kell 18.51. Masinast eemaldati ka hakkepuit, et saaks ligi tulekolletele.
Esialgsetel andmetel sai tulekahju alguse puiduhakkuri mootorist. Põles ka umbes 10 ruutmeetrit raiesmikku.
17. septembril käisid Lääne-Eesti pommigrupi demineerijad Salme vallas Järve küla metsas, kus seenelised olid leidnud kolm Vene päritolu suurtükimürsku. Leiud olid transporditavad ja need hävitati hävituskohas. Autor: MM Teisipäev, 20. september 2016.16. septembril kell 18.24 teatati häirekeskusele puiduhakkuri põlengust Pihtla vallas Ennu külas. Teataja sõnul põles hakkepuidumasin. Päästjate saabudes põles masin lausleegiga. Päästjad alustasid kustutustöödega, põleng lokaliseeriti kell 18.51. Masinast eemaldati ka hakkepuit, et saaks ligi tulekolletele.Esialgsetel andmetel sai tulekahju alguse puiduhakkuri mootorist. Põles ka umbes 10 ruutmeetrit raiesmikku.17. septembril käisid Lääne-Eesti pommigrupi demineerijad Salme vallas Järve küla metsas, kus seenelised olid leidnud kolm Vene päritolu suurtükimürsku. Leiud olid transporditavad ja need hävitati hävituskohas.
Veel artikleid samast teemast »


description: “Inimene elab nii kaua, kuni teda mäletatakse”, on keegi öelnud. Teadmine, et Kihelkonna ja Lümanda piirkonnas on elanud väga palju Tiituse/Tiiduse-nimelisi inimesi ja et nad on olnud väga andekad, hea mäluga, osavad ja töökad, on meie mälust peaaegu kadunud. Seda lünka püüdis täita Salava, Saaremaa Merekultuuri Seltsi ja Lümanda põhikooli ühisüritus “Tiiduste jälgedes”. 4. septembril oli Kihelkonna ja Lümanda piirkonnas liikvel ligi poolsada inimest, et nendest “jälgedest” osa saada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Suurte Tiiduste jälgedes

maintext:
Kultuur
Suurte Tiiduste jälgedes
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
“Inimene elab nii kaua, kuni teda mäletatakse”, on keegi öelnud. Teadmine, et Kihelkonna ja Lümanda piirkonnas on elanud väga palju Tiituse/Tiiduse-nimelisi inimesi ja et nad on olnud väga andekad, hea mäluga, osavad ja töökad, on meie mälust peaaegu kadunud. Seda lünka püüdis täita Salava, Saaremaa Merekultuuri Seltsi ja Lümanda põhikooli ühisüritus “Tiiduste jälgedes”. 4. septembril oli Kihelkonna ja Lümanda piirkonnas liikvel ligi poolsada inimest, et nendest “jälgedest” osa saada.
Suguvõsa on olnud väga suur. Tiitus – 1930-ndatel eestindatult Tiidus; tänapäeval kasutusel mõlemad variandid ühe suguvõsa siseselt. Ainuüksi kahe venna, Jüri ja Jaeni järglasi/sugulasi ja saandsugulasi on 250 ringis. Kihelkonna kalmistul puhkab üle 20 Tiituse-nimelise isiku. Reisiseltskond külastas Kiirassaare sadamat ja Virita ning Läägi küla – need on paigad, kus on elanud selle suguvõsa otsesed eelkäijad ja hiljem ka järeltulijad. Kihelkonna surnuaial jäi päeva tähistama suguvõsa esindajate haudadel värelev küünlaleek. Päev lõppes väikse konverentsiga Lümanda koolis.
Aandi talus elasid kaks venda, Jaen ja Jüri. Jaeni koduks sai hiljem Kiirassaare. Tema viis poega said kõik meremehe hariduse ja olid väga tegusad. Merekultuuri aasta puhul keskendutigi eelkõige vendade elule ja saatusele. Mihkel, Karl ja August lõpetasid 20. saj alguses Lümanda ministeeriumikooli ja jätkasid õpinguid merehariduse saamiseks. Ka noorematest, Aleksandrist ja Villemist tulid tegusad meremehed. Eestis kõige tuntum on vahest Hardi Tiiduse nimi, tema on Augusti poeg. Mihkel oli Vabadussõjas miiniloots ja tõi koos Laidoneriga Inglise laevad Tallinna reidile. Sellest ja paljust muust infost sai osa saalitäis kuulajaid.
Päevast võtsid osa ka Mihkli järeltulijad. Aitäh Lembit Jõelehele ja Hilja Liivile, kes ise lapsepõlves on Jaeniga ja Jüri järeltulijatega kokku puutunud ja oma mälestusi lahkelt jagasid. Autor: Urve Vakker Teisipäev, 06. september 2016.Suguvõsa on olnud väga suur. Tiitus – 1930-ndatel eestindatult Tiidus; tänapäeval kasutusel mõlemad variandid ühe suguvõsa siseselt. Ainuüksi kahe venna, Jüri ja Jaeni järglasi/sugulasi ja saandsugulasi on 250 ringis. Kihelkonna kalmistul puhkab üle 20 Tiituse-nimelise isiku. Reisiseltskond külastas Kiirassaare sadamat ja Virita ning Läägi küla – need on paigad, kus on elanud selle suguvõsa otsesed eelkäijad ja hiljem ka järeltulijad. Kihelkonna surnuaial jäi päeva tähistama suguvõsa esindajate haudadel värelev küünlaleek. Päev lõppes väikse konverentsiga Lümanda koolis.Aandi talus elasid kaks venda, Jaen ja Jüri. Jaeni koduks sai hiljem Kiirassaare. Tema viis poega said kõik meremehe hariduse ja olid väga tegusad. Merekultuuri aasta puhul keskendutigi eelkõige vendade elule ja saatusele. Mihkel, Karl ja August lõpetasid 20. saj alguses Lümanda ministeeriumikooli ja jätkasid õpinguid merehariduse saamiseks. Ka noorematest, Aleksandrist ja Villemist tulid tegusad meremehed. Eestis kõige tuntum on vahest Hardi Tiiduse nimi, tema on Augusti poeg. Mihkel oli Vabadussõjas miiniloots ja tõi koos Laidoneriga Inglise laevad Tallinna reidile. Sellest ja paljust muust infost sai osa saalitäis kuulajaid.Päevast võtsid osa ka Mihkli järeltulijad. Aitäh Lembit Jõelehele ja Hilja Liivile, kes ise lapsepõlves on Jaeniga ja Jüri järeltulijatega kokku puutunud ja oma mälestusi lahkelt jagasid.
Veel artikleid samast teemast »