title: PILK PEALE, KÄSI KÜLGE: uue Ford Fiesta kapis on koguni neli moodsat ülikonda!

maintext:
Ford esitles Saksamaal Kölnis "Go Futher" aastaüritusel suurejooneliselt Fiesta uut põlvkonda. Uus Fiesta jõuab turule nelja teemapaketiga, sealhulgas kompaktse krossoverina. Ford on võtnud sihiks pakkuda B-segmendis premium-elamust: Fiesta turvalisuse abisüsteemid ja mugavusvarustus on tuttavad paar klassi kõrgematelt sõidukitelt.
"Go Further" nime kandev massiivne üritus on Fordi moodus näidata oma töötajatele, edasimüüjatele ja ajakirjanikele, millega ettevõte on viimasel ajal tegelenud ja kuhu suundutakse.
Kirsina tordil on sel üritusel alati ka mõni mudeli maailma või Euroopa esmaesitlus. 2013. a Barcelonas oli selleks näiteks Mustangi Euroopa versioon, sel korral näidati esmakordselt uut Ford Fiestat.


title: Sekspoe röövi nurjasid lendavad dildod

maintext:
Eelmisel neljapäeval püüdis relvastatud mees USAs San Bernardinos röövida sekspoodi, kirjutab ABC7. Rööv läks aga nässu, kuna kaks julget poetöötajat hakkasid kurikaela peale karjuma ja teda seksmänguasjadega loopima – ning mees pidi tühjade kätega pagema.
Röövikatse toimus kella 21:45 paiku ehk veidi enne kaupluse Lotions & Lace sulgemist. Poodi sisenes kaetud näoga mees, sihtides enda ette relvataolise esemega.
Kaupluse töötaja Amy kinnitas aga, et ta ei kartnud. Naine oli veendunud, et relv on võlts.

fasttext_language: et


description: Toitumisteadlased paljastavad Men's Health'is, millised on kõige valelikumad kaalu allavõtmise teemalised soovitused ja nõuanded, mida nad kuulnud, ja miks.

title: SUURIMAD KAALUKAOTUSEGA SEOTUD VALED: ära neid müüte usu

maintext:
Kui sul pole just tsöliaakiat või gluteenitundlikkust, siis pole mingit põhjust gluteeni oma menüüst välja visata. Ka puudub teaduslik tõestus arvamusele, et nii tehes kaotad kaalus. Sisuliselt teeb gluteenist loobumine toitumise lihtsalt kallimaks, võtab menüüdt ära sellised maitsvad asjad nagu leib ja pitsa ning samas ei ole mingit garantiid, et sa kalorite tarbimist nii vähendad. Gluteeniga toite peaks tarvitama mõõdukalt, nagu kõiki ülejäänuidki.
Ehk oled kuulnud, et halba toitumist ei saa maha joosta – see vastab tõele. Teadlased on leidnud, et mis puudutab lühiajalist kaalukaotust, siis on dieet üksinda efektiivsem kui treenimine üksinda. Pikemaajalise kaalukaotuse puhul tuleb kombineerida dieeti, liikumist ja teisi elustiilialaseid muudatusi.
"Kuni see on tervislik, söö niipalju kui tahad."
Portsude suurus tõesti loeb. Ka tervislikke rasvu üle tarbides võid kaalus hoopiski juurde võtta. Portsu suurust tuleb jälgida ka avokaadosid, oliive ja pähkleid süües.
"Sohipäevad hoiavad ainevahetust töös."
Sohipäevadel tarbitavad lisakalorid salvestuvad tõenäoliselt keharasvana. Parim viis hoida oma ainevahetust töös ja samas rasva kaotada on selline: ära söö pühapäeval tervet pitsat ära, vaid söö iga päev natuke süsivesikuid; tee paar korda nädalas jõutrenni, maga piisavalt ja söö oma kalorivajadusele kohaselt – ja nii iga päev terve nädala jooksul.
"Dieet ja trenn on ainsad asjad, mille üle muretseda."
Kaalukaotuspüüetes mängivad väga suurt rolli ka uni, stress ja keskkond. Kaalu ja une vahel on vääramatu seos: mida vähem magad, seda rohkem kaalud. Stress on samamoodi oluline faktor, mida arvestada, eriti kui rahunemisstrateegiana kasutatakse toitu või alkoholi. Krooniline stress mõjutab isu reguleerivaid hormoone ja ühtlasi ka hormoone, mis reguleerivad su keha kalorite põletamise omadusi.
Tähelepanu tasub pöörata ka keskkonnale. Kui sul on köögiletil ebatervislik toit nagu limonaad ja koogid, siis ütleb teadus selle kohta, et sa kaalud 10 kilo rohkem kui inimesed, kellel sellist kraami käeulatuses pole.
"Viska rämpstoit menüüst täiesti välja."
Sa ei pea lõpetama täielikult friikate või jäätise (või misiganes sinu armastatud "halva" toidu) tarbimist. Inimkehas on ruumi ka rasvase, suhkruse ja soolase toidu jaoks, isegi alkoholi jaoks. Asi seisneb selles, mida tarvitad sa suuremal osal ajast. Lisaks võib liiga range dieet anda tagasilöögi, tekitades kaotusvalu ja orgiaid.


description: Hollandlane Wim Hof alias The Iceman on ilmselt päriselu lähim vaste superkangelasele, märgib Ask Men. Ekstreemse külma talumise spetsialist on korjanud enda nimele terve portsu maailmarekordeid ja pannud teadlasi kriitiliselt üle vaatama inimkeha ning selle võimete kohta teadaolevaid fakte. Arvestades, et meiegi esivanemad ei "võin'd oma kromanoonip***e Havaile viia", tasuks sellelt mehelt ehk üht-teist õppida.

title: KÜLM VAADATAGI! Jäämees ronib Mount Everestile vaid lühkarite ja tahtejõuga

maintext:
Hingamisharjutuste ja otsusekindluse kombinatsiooni abil on mees suuteline säilitama oma kehatemperatuuri ükskõik kui jäistes tingimustes. Enamgi veel, ta on suuteline seda ka teistele õpetama, viies läbi külma ja kuuma treeninglaagreid.
Kilimanjaro vallutamine ja Mount Everesti surmatsoonini tõusmine, kandes vaid nappe šortse? Tehtud. Sukeldumine jäävanni nii pikaks ajaks, et igal teisel inimesel kukuksid nibud küljest? Tehtud ka see. 1 tund, 53 minutit ja 42 sekundit ning mõlemad tissid alles.
Hollandlane Wim Hof alias The Iceman on ilmselt päriselu lähim vaste superkangelasele, märgib Ask Men . Ekstreemse külma talumise spetsialist on korjanud enda nimele terve portsu maailmarekordeid ja pannud teadlasi kriitiliselt üle vaatama inimkeha ning selle võimete kohta teadaolevaid fakte. Arvestades, et meiegi esivanemad ei "võin'd oma kromanoonip***e Havaile viia", tasuks sellelt mehelt ehk üht-teist õppida.
Hof on meditsiiniline ime. Aga ära mõtle sekundikski, et ta ei armasta samas sooja dušši. Jätkab Wim "The Iceman" Hof.
"Esmakordselt sain aru, et suudan külma taluda, kui olin 17-aastane ja Hollandis ühel külmunud järvel. See tõi minus välja mu tegeliku jõu, külma kätte minnes ärkas minus enesekontrollivõime. Sellest hetkest alates suutsin ujuda jääkülmas vees ja seda nautida.
Varsti suutsin mõjutada oma kehakeemiat ja muuta oma keha aluseliseks, mis tähendab, et mul on kõrgem pH tase. Suutsin talvel jääda terveks ööks lühikeste pükste väel õue. Palju aastaid on möödunud, aga kui ükskord saad kätte sellise kontrolli, siis ei tunne sa enam normaalseid piire, sul on teistsugune mõtteviis. Sa hakkad uskuda, et suudad teha märksa rohkemat.
Täna on minu nimel 26 maailmarekordit. Kõige kauem kestnud jäävannist kuni polaarjoonel peetud maratonini lühikeste pükste väel. Everesti surmatsoonini tõusmine oli lihtne. Tõesti oli! Leidsin end 6000 meetri kõrgusel lumetormis ja pidin ise tee leidma. Olin tunde ja tunde üksinda, aga see oli ilmselt mu toredaim kogemus. Iga mägi on võimalik, pead vaid ilmaga arvestama. Ära mine Mount Everestile siis, kui tormipilved kogunevad, vaata ilmateadet – see pole nii keeruline.
Mõttejõud on nagu elekter. Võin suunata seda oma keha erinevatesse piirkondadesse. Suudan sekkuda oma punaste vereliblede tootmisse. See nõudis treenimist ja läbi mediteerimise saavutatud enesedistsipliini, aga nüüd saan lasta oma kehal imada rohkem hapnikku ning kiiremini paraneda. Ükskord, kui jooksin poolmaratoni ja mul oli 3 km minna, siis peatud mu vasakus jalas vereringe – see tundus nagu puupulk. Lõpetasin siiski võistluse ja dermatoloog ütles mulle, et tegu on parandamatu kahjustusega, kuid ühe kuuga paranesin ise ära.
Ma armastan kuuma dušši – jah, härra! Kui koged pärast külmas viibimist tõsiselt kuuma dušši, siis hindad seda niipalju rohkem. See teeb elu elamisväärseks.
Vanemaks saamine tähendab kiilamaks, aga ka elukogenumaks saamist. Vananemine ei häiri mind. Olen 57 ja suudan teha spagaati nagu balletitantsija. Suudan teha 100 kätekõverdust ühe hingetõmbega ja vana selleks vaid ruutmeetrit oma kodus – spordisaalist mind ei leia.
Rajaleidjad loovad uut teadust – ma olen rajaleidja, uurija. Oleme tõsiselt teaduses ja meil on uusi teadmisi inimese füsioloogiast. Teadust kasutades saame näidata, et iga üksikisik meie maailmas on suuteline minema oma füsioloogias sügavamale, kasutades paari väga ligipääsetavat tehnikat. Mina avastasin selle, pidin leidma selle läbi katse ja eksituse. Seda ei olnud raamatutes, seda ei olnud looduses, see oli minu sisemuses. On olemas rohkemat kui silmale nähtav ja ma kavatsen selle leida, koperdades pimedas eimilleski ja eikellegimaal.
Kõigil võib olla oma arvamus, aga väited, et ma olen valetaja, ei põhine mingil informatsioonil – niisiis, kes on valetaja? Võin seda teaduslikult tõestada. Millel nende väited põhinevad? Kriitika poleerib teadmiste teemanti."


title: ÕLLEPÄEVIK: Dog Sled Fuel

maintext:
Gambrinuse õllepäevik maitses üsna raputavat õlut, mis ilmselt pehmekeeltele ei sobi.
Dog Sled Fuel (Sori, Eesti), pdl 0,33 l, alc 8,8% vol. Ratebeeri liigimääratlus: "Amber Ale" ja hinnang 57 punkti.
Tootjainfo: "Imperial Red Ale. Elegant and multilayered Imperial Red Ale. Caramelly round body combined with intense aromatic hopping and ruby red color. This fuels you up even for the longest of journeys and gives a nice glow on your face. IBU 58."


description: Tele2 klienditeenindusdirektor Sirli Seliov valis välja viis mobiiliäppi, mis muudavad jõuluüritused lihtsamaks ja lõbusamaks.

title: 5 mobiiliäppi, mis aitavad jõuludele vunki lisada

maintext:
Elf Yourself’iga (iOS, Android) saab teha video-postkaardi, kus peale sinu tantsivad ka sõbrad. Lae viis pilti äppi, vali sobiv taust ning rakendus keedab sellest kokku jõuluteemalise video, mida saata sõpradele või jagada Facebookis. Natuke tobe, aga samas päris lõbus.
BBC Good Food äpp (iOS, Android) on mõeldud jõulutoitude valmistamiseks. Seapraadi ja hapukapsaid saad ilma selletagi teha, ent rakendus aitab valmistada peenemaid ja rahvusvahelisemaid roogasid. Juhendid on ingliskeelsed, aga see-eest on need varustatud piltide ja toitumisalase infoga. Sealhulgas on välja toodud kalorite sisaldus, et teaksid varakult trenniaja planeerida. Martsipani-, Amaretto- ja teised jõulukoogid näevad välja vinged ja keerulised, aga on tegelikult täiesti teostatavad.
Christmas Radio äpp (iOS, Android) kogub muusikat populaarsest netiraadiote keskkonnast Shoutcast ning, nagu nimigi ütleb, kuuleb sellest päev otsa ainult jõululaule. Võid sellega kiusata kolleege või kasutada jõuluõhtusöögi taustamuusikaks.


title: Maailma parim boss?! Ülemus kinkis oma sajale alluvale luksuliku puhkuse Maldiividele!

maintext:
Võitluskunstide tarvete ja treeningutega tegeleva firma Evolve juht Chatri Sityodtong tegi oma alluvatele suurepärase jõulukingituse: ta kinkis oma sajale alluvale reisi Maldiividele.
Singapuri ettevõtte juht oli nii rahul 30% suuruse tõusuga, et ei pidanud paljuks kulutada umbes 400 000 eurot firma ühisele jõulupuhkusele, kirjutab Daily Mail. Tegemist pole esimese korraga, kui Evolve’i juht on oma töötajate peale korralikult kulutanud: näiteks on üheskoos käidud Balil, Tais ja Indoneesias. Iga kord reisile minnes on sihtkoht üllatuseks ja ööbitakse viietärnihotellides.
"See reis on vaid osa minu suurest tänutundest Evolve’i töötajatele,“ kommenteeris Chatri Sityodtong. "Parimad väärivad ainult parimat. Niimoodi on aus."
Konkurents firmasse Evolve tööle saamiseks on meeletu: ühele kohale kandideerib tavaliselt umbes 200 inimest.


description: Redditi kasutaja Finiat meisterdas tüdruksõbrale "kullast" roosi. Metallist lille meisterdamine peaks olema jõukohane ka igale teisele mehele, kes tahab oma kätega tehes ja mitte liiga kalli hinnaga naisele midagi romantilist kinkida. Kasvõi jõuludeks. Finiat hankis lillele ka metallist vaasi ja ehitas kena puust karbikese, nendel me siinkohal ei peatu.

title: TEE ISE: kuldne roos naisele


title: Lõuna-Korea suurim turg keelab koerte lihaks tapmise

maintext:
Koerte lihakstegemise eesmärgil tapmise kaotamine Lõuna-Korea suuremal koeralihaturul – Seongnami linnas Moran Marketil – on tegu, milles ühiskonnaaktivistid näevad sammu üleriigilise keelustamise suunas.
Tapamajavarustus konfiskeeritakse 22 koeralihamüüjalt juba järgmisel nädalal, kirjutab Independent.
Koeralihatööstuse legitiimsus on Lõuna-Koreas üsnagi hallil alal. Kahe erineva seadusakti kohaselt on see samaaegselt nii seaduslik kui ka illegaalne.
"Seongnami linn astus suure sammu siinse koeralihatööstuse muutmise suunas," teatas Koreas loomade heaoluga tegeleva organisatsiooni esindaja Jang In-young. "Aga me peame pidevalt jälgima turul koeralihapoode, et näha, kas nad tõesti lõpetavad koerte tapatöö ja muudavad oma äri. Linnavalitsus peaks mõttega edasi minema, et siin koeralihamüük täielikult keelata."
1960-ndatel avatud Moran Marketil müüakse kõike antiigist kuni elusloomadeni ja seal on seni müüdud elusa või surnuna ka 80 000 kutsat aastas. Hinnanguliselt käib turult läbi kolmandik kogu riigis tarbitavast koeralihakogusest.


title: KORTERISÕBRALIK TRENNIVARUSTUS: mida on vaja koduse jõusaali koostamiseks?

maintext:
Valik erineva suurusega hantleid näeb äge välja, aga võtab rohkem ruumi kui sul esikus on. See lisatavate raskustega üksainus kahene komplekt võimaldab sul alustada väiksematest raskustest ja minna vajadusel ja võimalusel 60 kiloni välja.
Enamikul päevadest on meil jõusaalimineku asemel miljon muud asja teha. Või siis me lihtsalt ei taha minna jõusaali kulturistide või kaunite aeroobikanaiste silma alla oma äsjaste pühade käigus soetatud kõhukesega. Ask Men on koostanud valiku nutikatest treeninguvahenditest, millega saab korralikult higi lahti ja lihased toonusesse ka üsna väikeses korteris. Kõik need on saadaval Amazonis, aga kindlasti ka kodumaistes spordipoodides.
Ükski jõusaal pole täiuslik ilma hea muusikata. Ühenda see kompaktne Sonose kõlar oma WiFi võrku ja oled nagu rock-konserdil. Sisaldab ka 100 000 raadiojaama, mis töötavad isegi ilma arvutit sisse lülitamata.
undefined (Amazon)
Topispall
ÕL Mehele pidi veidi meenutama, misasi topispall on ja mida kooli kehalise kasvatuse tundides sellega üldse tehti. Aga tuleb välja, et on olemas vähemalt kaks head topispalliharjutust just seljale, vaata neid SIIT ja SIIT.
undefined (Amazon)
Ekspanderkummid
Üks mitmekülgsemaid treeninguvahendeid, mis üldse olemas. Vintskemate kummidega saab teha isegi harjutusi, mille jaoks muidu vaja tõstekangi. Starwood Sportsil on olemas erineva tugevusega komplekt: punane kõige lõdvem ja oranž kõige tugevam.
undefined (Amazon)
Trennipink
Üks treeningsaal ei kõlba kuhugi, kui seal pole ka spetsiaalset trennitegemise pinki. Lisaks on see mõnusalt kokkupandav ja mittekasutamisel panipaika klapitav.
undefined (Amazon)
Lõuatõmbekang
Kinnitatakse ukse kohale. Ei murdu (eeldusel, et kinnitused on head) ka tüüakama mehe all, aga kaalub ise vaid kaks kilo.
undefined (Amazon)
Masaažirull
Leevendab hästi lihaspingeid ja -sõlmi. Piisavalt suur, et töötada läbi kõik su lihased ja samas nii väike ja kerge, et mahub spordikotti.
undefined (Amazon)
Reguleeritav sangpomm
Pole paha, kui saad ühele ainsale sangpommile lisada raskusi ja reguleerida seda nii 4,5- kui ka 18-kiloseks.
undefined (Amazon)
Joogamatt
See ülipeen GoFLXi lebomatt haardub hästi pinnaga ning sel on kahekordne paks keskkonnasõbralik pehmenduskiht. Eks maksab ka: Amazonis 25 briti naela ringis ehk pea 30 eurot.
undefined (Amazon)
Joogamatirätt
Imab higi enda sisse ja erinevalt joogamatist endast on pestav. Tehtud taaskasutatud plastmasspudelitest.
undefined (Amazon)
Hüppenöör
Et korralikku südamekoormust saada, ei pea kilomeetrite kaupa jooksma. 80-kilone mees kulutab mõõdukal kiirusel hüppenööriga hüpeldes 13 kalorit minutis. Ja ka koduseinte vahel eelistab mees veidi ägedamat ja mehelikumat hüppenööri kui tütre roosa.
undefined (Amazon)
Vineerist trennikast


description: Ask Men vestles viie naisega, kes käinud voodis nii meeste kui naistega. Eesmärgiks oli saada vastus läbi aegade mehi põletanud küsimusele: kumb sugu võiks ikkagi olla armukesena parem ja mõnusam? Naistel paluti oma mõtteid ja tundeid mitte vaka all hoida ning kõik detailid ausalt välja käia.

title: KES ON PAREM ARMASTAJA, MEES VÕI NAINE? Bi-naised annavad aru

maintext:
"Kaotasin süütuse ülikooliaegsele tüdruksõbrale ja kui olime lahku läinud, siis sai järgmisest inimesest, kellega magasin, mu meessõber. Kui aus olla, siis mitte niivõrd sellepärast, et ta mulle meeldis, vaid rohkem sellepärast, et tahtsin oma eksist üle saada. Olin nii kaua tüdrukuga koos olnud, et mulle polnud iialgi pähe tulnud, et mehega magades võib takistuseks saada libesti vähesus. Kõik vajab libestit. Suuseksi puhul on vaja sülge. Ka käega töötamine vajab mingit sorti libestust. Lõpuks olin ise ka kuiv (see oli lahkuminekuseks, mida ma küll ootasin) ja nii vajas isegi meie vahekord libestit. Minu jaoks on meeletult erutav, et naised toodavad ise kõiki neid vajalikke mahlu, et asjad saaksid liikuda sujuvalt." Erika (24)
"Olen tüdrukuga käinud vaid ühe korra kõrgkooli ajal. Kui me koos magasime, siis oli see hea...aga selle tegemisel oli nii palju samme, mis tuli läbi käia. Ta oli sillas leludest, niisiis kasutasime kordamööda strap-on'i ja erinevaid vibraatoreid. Aga ta oli ka puhtusehull, mis tähendas, et me pesime mänguasjad teineteise peal kasutamise vahepeal ära (mis tappis tuju). Ma tean, et naised on seda alati nautinud, aga ta tahtis alati nii kaua rääkida, kui olime lõpetanud. Lõpuks hakkasin igatsema seda lihtsust, mis kaasneb heteroseksiga." Sam (25)
3. Naised, sest nad on paremad suudlejad.
"Meeste vs. naistega magamise vahel on palju erinevusi, aga üks asi, mis mind kutiga olles iga kord tabab ning tüdrukut ihaldama paneb, on see, kuidas nad suudlevad. Naised on palju paremad suudlejad. Kõik on aeglane ja pehme ja nad pööravad sellele tähelepanu, kuidas sa kõigele reageerid. Meestel on selline üks-suurus-sobib-kõigile lähenemine. Umbes nii, et viimane naine, kellega ta suudles, ei kurtnud, niisiis peab see olema suurepärane! Pole vaja öeldagi, et naise suudlemine tekitab minus rohkem iha temaga magada kui mehega suudlemine seda teeb." Kayla (27)
4. Mehed, sest nad pööravad rohkem tähelepanu.
"See võib olla minu isiklik teema, aga olen märganud, et kui meestega magan, siis ei suuda nad minult silmi ära saada, aga kui magan naisega, siis olen mina vaatleja. Võib-olla on asi selles, et mehed on visuaalsemad ja võib-olla selles, et üldiselt on naise keha minu jaoks ligitõmbavam. Aga olgu öeldud, et miski ei pane mind ennast kuumemana tundma kui see, et ratsutan mingil mehel ja ta ei suuda mujale vaadata. See on tõesti väga erinev sellest, kui magan naisega ja toimub täielik tähelepanupööre." Erin (26)
5. Naised, sest nad teavad, kuidas oma käsi kasutada.


title: KÕLAKAS: Samsung võtab samuti oma lipulaevalt kõrvaklapipistiku ära

maintext:
"Niisiis on see vältimatu: Samsung Galaxy S8 kuulujutuveski käib täispööretel ja üks kõlakaid väidab, et Samsung eemaldab oma järgmise generatsiooni lipulaevalt kõrvaklapipistiku, nagu seda tegi Apple oma iPhone 7," kirjutab The Verge.
Kõlakad räägivad ka seda, et Samsung läheb kaasa täisekraani trendiga ehk kodunupp jäetakse ära.
Loogika ütleb seda, et kuna Apple on juba löögi enda kanda võtnud ja kõrvaklapipesa ära kaotanud, siis on Samsungil lihtne teha seda sama, ilma et peaks kannatama samasugust avalikkuse pahameeletormi. Mis on neile mõistagi hea, sest nii mõneski kohas põlevad praegugi veel Note 7 lõkked.
Nii mõnigi tehnikaspetsialist peab kõrvaklapipesa kaotamist ja Bluetooth-seadmega asendamist kasutajavaenulikuks ja rumalaks. Kuid ilmselt on praegu hea hetk rajada firma vastavate ühendusseadmete tootmiseks ...


description: Tele2 tegevjuht Argo Virkebau toob algavasse aastasse vaadates välja peamised trendid, mis tema arvates tehnoloogiamaailmas esile kerkivad.

title: PROGNOOS: mida toob 2017 tehnoloogias?

maintext:
* Lisaks meediasisu jälgimise platvormile muutuvad ka eelistused tarbitava meediasisu osas. Üheks populaarseks uueks žanriks kujuneb e-sport, mille jälgimine kasvab tavaspordi arvelt kaks korda. E-spordi vaadatavuse mastaabi drastilisest tõusust annab tõestust fakt, et juba tänavu vaatas viimast League of Legends World Finals e-spordivõistlust rohkem inimesi kui NBA finaali, samuti langes olümpiamängude vaadatavus.
* Äppide arv telefonides hakkab vähenema ja nende sisu kolib sõnumiplatvormidesse. 2017. aastal ei laeta enam nii massiliselt alla äppe, vaid meinstriimiks kujunevad äpiplatvormid, kus saab korraga teha rohkem asju. Näiteks saad Messengeris teha makseid, mängida mänge ja suhelda virtuaalse assistendiga. Enamik rakendusi läheb seejuures üle kaheastmelisele autentimisele, sest turvalisus ja isikuandmete kaitse muutub multifunktsionaalsete äppide puhul aina olulisemaks.
* Tehnoloogiafirmad võtavad pankadelt makseid üle ning alternatiivsete maksevõimaluste hulk kasvab. Eriti kiiresti kasvab ühe kliki maksete turg ja mobiilioperaatorid saavad sellest suure tüki. Väikses summas maksete puhul saab kasutusmugavus olulisemaks kui enda mitmetasandiline autentimine. 2017. aastal saab kuni 10 euroseid makseid ilmselt teha nutiseadmes ühe klikiga, lisades näiteks taksoarve või kinopileti summa sekundi murdosaga oma telefoniarvele.
* Pakkide kohaletoimetamises jääb põhiroll maapealsetele robotitele, mis on efektiivsemad kui droonid, sest nende energiakulu on väiksem. Drooni saab tellida vaid see, kes on nõus maksma kallimat hinda ning arenguid takistab regulatsioon. Maapealsete robotite regulatsioon jõuab aga droonidest ette ja 2017. aastal võime ka Tallinna tänavatel näha roboteid toitu vedamas. Kõige tõenäolisem on näha Starshipi roboteid, aga neile võib tulla ka konkurente.
* Liitreaalsus aitab inimesed linnaruumi planeerimisse kaasata. Tuleval aastal pannakse loodetavasti ka Eestis esimene avalik linnaruumi projekt liitreaalsuse keskkonda, kus see on nutiseadme ekraani vahendusel avatud vaatamiseks kõigile linnaelanikele. Nii saavad inimesed ise minna ja kogeda, kuidas näiteks linnahalli uus lahendus välja näeb. See tähendab kodanikkonna kaasamise võimalusi täiesti uuel tasandil.


title: VAAT KUS LOPS: populaarsed mänguasjad mõmisevad magades roppe sõnu?

maintext:
Paljud lapsevanemad, kel õnnestus pühade eel mänguasjapoest välja võidelda Hatchimali rääkiv lind, on jahmunud: linnukeste unehääled kõlavad vägagi mõnuoiete ja roppuste moodi, vahendas goodhousekeeping.com.
Hatchimali lindudel on oma tehismõistus ja nad suudavad munast koorumise järel õppida tantsima, rääkima ning kõndima. Lindude tootja Spin Masteri kinnitusel ajava linnud rääides lihtsalt plära ehk siis kasutavad "omaenda keelt, mis koosneb juhuslikest helidest".
Need juhuslikud helid kõlavad aga lindude unehäälte puhul vägagi nagu "f*ck me" ehk "k*pi mind". Lapsevanemate teatel pole see aga veel kõik: kurdetakse, et selle fraasi vahepeal kipuvad linnud veel ka ohkima ja oigama.
Spin Master märgib, et Hatchimalide öeldu tähendus või tähendusetus on igaühe enda tõlgendada. Firma toonitab samas, et kindlasti ei ütle linnud midagi sobimatut.
Kuidas Hatchimalide kõne kõlab, vaata allolevatest videotest.


title: Meil on seda kohe vaja! Land Rover leiutas vahva kaasavõetava metsamajakese kahele!

maintext:
Unusta jõulupaanika ja viska kõrvale mõte järjekordsest sokipaarist või odavast spa-tuusikust, mida kallimale kvaliteetaja nime all kingikotti toppida! Inglased on välja mõelnud tõeliselt laheda külmakindla metsamajakese, mille saab autosse pakkida ja just täpselt seal püsti panna, kus parasjagu kõige romantilisem tundub. Metsas, mererannal, kasvõi Mount Everesti tipus, kui soovite!
Tõsi, see pisike jõulumajake kahele on ehitatud ja mõeldud mahtuma Land Roveri mudeliperekonna "beebi" ehk Discovery Sport 1698 -liitrisesse pakiruumi. Mõtet edasi arendades aga mahuks see sisse mistahes mahuka maasturilaadse auto tagauksest; ja kui ei mahugi, võib ju rentida käru ja romantilise onni sedamoodi kaasa vedada.
Videost ja fotodelt on näha, kui nutikalt ja samal ajal mõnusalt saab ära planeerida tibatillukese ruumi soojapidavas elementmajas. Onn on mõeldud küll kahele täiskasvanule matkamajaks Põhjala karmides oludes, aga häid lambaid mahub ühte lauta alati rohkem kui paberites kirjas.


authors: Reuters Scanpix

description: Facebooki omanduses olev sõnumisiderakendus WhatsApp teatas, et rakendus kaob mitmetest vanadest telefonidemudelitest.

title: Kasutate WhatsAppi? Vaadake, kas see kaob teie telefonist!

maintext:
Kohtunik: "Nii-nii, te sisenesite öösel võõrasse majja. Miks te seda tegite?"
Kohtualune: "Ma mõtlesin, et see on minu maja."
Kohtunik: "Hea küll. Aga kui teile tuli vastu maja perenaine, siis hüppasite te aknast välja. Kuidas te seda seletate?"
Kohtualune: "Ma mõtlesin, et see on minu naine."


title: Pilk algavale autoaastale: 100 Waymo robotautot sulanduvad kevadel liiklusse

maintext:
Google’i emafirma Alphabet pani 2016. aasta mais leivad ühte kappi Fiat-Chrysleriga ning andis oma robotauto-projektile nimeks Waymo. Äsja näidati esimesi pilte Waymo robotautost, mille põhjana on kasutatud Chrysler Pacifica hübriidversiooni. Tõsisemaks testimiseks läheb uuel aastal.
Google’i isesõitva auto kokkukolimine FCA Grupiga võib kokkuvõttes olla tehing, millest mõlemad osapooled võidavad: Fiat-Chrysler saab edaspidi oma sõidukitel kasutada moodsamaid autonoomseid tehnoloogiaid, Google aga ei pea enam eraldi jalgratast (loe: autot) leiutama, vaid võib testida robottehnoloogiaid olemasolevatel platvormidel.
Chrysler Pacifica on populaarne ning oma värskeimas põlvkonnaversioonis ka üsna paindliku platvormiga ruumikas pereautoversioon. Teada on, et itaallased-ameeriklased on 2017. aastal välja tulemas auto hübriid- ja elektriajamversiooniga. Sestap on just selle auto platvormi valimine Waymo baaskatsetusteks üpris loogiline.
Waymo robotauto puhul on Chrysler Pacificalt võetud kest ja põhi, kogu tehnoloogia pärineb Google’i inseneridelt. Tootja esialgne plaan on valmistada sada iseliikuvat-isesõitvat mahturit ning anda need siis kohe eri testijate käsutusse.
Kuidas on robotautosid testitud ja koostöö seni läinud, milline tehnoloogia on masinatele peale laotud ja mida arvab asjast toimetus, loe edasi Acceleristast.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Allah Akbar-Jumal On Suurim

title: FOTOD | Vaata, kui kaunis on Moskva talvisel ajal!

maintext:
Vene fotograaf Kristina Makejeva väljastas rea imekauneid talviseid fotosid Venemaa pealinnast Moskvast.
"Venemaa talved on küll väga külmad, kuid samas on minu arvates see aastaaeg kõige kaunim. Meie linnas on öösiti palju tulukesi ja valgust, nii et kui sajab, siis on atmosfäär lausa imeline,“ kommenteeris fotograaaf portaalile Bored Panda.
Vaata fotosid SIIT!


authors: Panthermedia Scanpix

title: Infrapuna kütteseadmed - uuendus, mis väärib lähemalt tutvustamist

maintext:
Akna taga valitseb kummaline talveilm – puhuvad vinged sügistuuled ning pilved puistavad lumehelveste asemel vihmapiisku. Sellisel niiskel ja tuulisel ajal mõtleme tahes-tahtmata võimalusele soetada mõnus soojaandev küttekeha. Seda eriti juhul, kui elad vanemas majas või äärepoolses korteris. Küttekehade valik on praegusel ajal ääretult lai. Kuidas leida aga just see kõige efektiivsem ja ökonoomsem seade? Eesti suurima e-poe Kaup24 spetsialistid jagavad nõu, soovitades kaaluda infrapunaseadme ostmist.
Ekspertide sõnul on infrapuna kütteseadmed uue põlvkonna energiasäästlikud ning keskkonnasõbralikud soojust kiirgavad seadmed, mis on traditsioonilistest puhuritest tunduvalt kaasaegsemad ja efektiivsemad. Infrapunaseadmed sobivad ideaalselt välistesse tingimustesse ning erinevatesse ruumidesse. Soojuskiirguse kaudu soojendab seade oma levipiirkonnas olevaid esemeid või inimesi, vajades selleks tunduvalt vähem energiat kui mistahes muud kütteseadmed.
Infrapunaseadmed on soovitatavad kõigile, kes kannatavad astma või muude hingamisteede haiguste või tolmuallergia käes, kuna infrapuna kütteseadmed ei puhu õhku ning nii ei lendle ka tolm, mis inimeste hingamisteid võiks ärritada. Infrapuna kütteseade aitab kodus vältida hallituse ja seente tekkimist, lisaks eemaldab see õhust ebameeldivad aroomid nagu tubaka, prügi või lemmikloomade põhjustatud lõhnad. Seadme soojus aitab vähendada ka liigeste ja lihaste valulikkust. Siiski soovitavad eksperdid vältida pidevat kütteseadme kasutamist, kuna infrapunakiired võivad põhjustada pika aja jooksul naha kuivust, väsimust ja unisust. Seetõttu on seade soovitatav lisakütteseadmeks, mitte põhiliseks soojusallikaks.
Infrapuna kütteseadmed on väga kompaktsed ning ei võta kodustes tingimustes palju ruumi, nõudmata ka erilist hooldust. Teisalt tuleb meeles pidada, et seade on väga õrn, mistõttu tuleb olla äärmiselt ettevaatlik, kui kodus kasvavad lapsed või elavad aktiivsed lemmikloomad. Kui seade kord kukub, on suur tõenäosus, et see saab lõplikult kahjustatud.
Kui Sa soovid koju soetada infrapunaseadet, kuid ei ole veel kindel, millist täpsemalt, siis soovitame Sul julgelt nõu küsida spetsialistidelt, kes oskavad Sulle soovitada kõige sobilikumat seadet just Sinu kodustesse tingimustesse.


description: Õllegurmaan Gambrinus mekkis magus-mõru tumedat õlut, milles tunda suitsuvorsti noote.

title: ÕLLEPÄEVIK: Hannibal

maintext:
Aroom. Nomingemetsa! Miks see suitsuvorst mu maitsesilme ees on? Suitsune, lihalik, meelitav ja kuidagi soolakas, noh! Hea, aus, tummiselt lihane, ehe pikalt vindunud täissuitsuvorst.
Esmamekk on raske kehaga ja matsakalt kreemiselt hapukas. Keskmaitse ... vau ... see on suisa naftalik raskus, mida täidavad tihkelt lagrits, tume mõru šokolaad ja kreemjad trühvlikommid. Väikese restorani tagaruumis istuvad paar püsikundet ja peremees, käised üles kääritud ning taovad innustunult kaarte. Kuid kae imet, seda jooki rüübates kaob see ind kuhugi, mehed vaatavad mõtlikult klaasi, siis teistele otsa ja noogutavad tunnustavalt.
Lõppmaitse ajal naaldub peremees tooli seljatoele, paneb ette sigari ja teeb ettepaneku kõrtsi välisuks kinni keerata. No enam ei viitsi küll köögi vahet joosta, nüüd tahaks maailmaasjad sirgeks rääkida. Paul tuli kah alles reisu pealt, tal reismuljed pajatada ja puha. Tilgake kohvilikööri ehk kellelegi? Järelmaitses tuleb lõpuks esile täidlane magusus, mis seni on mõrkja tihkuse all varjus olnud. Aga olgem ausad, see maitsepadi on nõnna matsakas, et siin võtab ikka aega ja kannatust, et kõigis nüanssides sotti saada. Veel parem oleks ka teine pudel juurde võtta, et kui esimesest sotti ei saa.


title: Nikola One, veoautode Tesla on sündinud! 1000 hobujõudu puhast energiat!

maintext:
Nikola One, veoautode Tesla on valmis maailma vallutama! Detsembri alguses esitles Nikola Motor Company Ühendriikides, Salt Lake City peakorteris suure pidulikkusega 1000-hobujõulist vesinikul töötavat veoautot. Ühe paagitäiega suudab veok läbida kuni 1200 -1900 kilomeetrit. Teedele peaksid esimesed vesinikveokid jõudma aastal 2019.
Mis on ühist Teslal ja Nikola (häälda Neek-oh-la) One’il? Mõlema ettevõtte nimi on tuletatud meie aja ühe suurema inseneri ja leiutaja, Nikola Tesla (serbia k. Никола Тесла) järgi. Aga see pole sugugi ainus, mis neid kahte (ameeriklast) ühendab.
Nikola Tesla – kelle järgi on SI-süsteemis nime saanud induktsiooni mõõtühik tesla – töötas selle nimel, et elekter tööstuses laiemalt kasutusele võetaks. Mõlemad ameerika tootjad, Nikola One ja Tesla Motors liiguvad nüüd suunal, mis peaks sisepõlemismootoritest suurema osa ajaloo prügikasti lennutama.
Ameerika Ühendriikide järgmine president võib tõenäoliselt ühes oma tulevastest aastakõnedest hüüda, et Ameerika on suur! Ameerika on andnud maailmale Tesla Motorsi ja Nikola Motor Company, elektriauto ja vesinikveoki. Võimalik, et Nikola One märgib järgmist etappi uudsete energiaallikate kasutuselevõtul.
Kus ja kuidas Nikolat tangitakse, milline on masina tippkiirus ja täislast, millal ja kus need rekad täpsemalt kõigepealt liikuma hakkavad ning mida arvab asjast toimetus, loe Acceleristast.


title: ÄRA TÜÜTA BAARIMEEST: 10 asja, mida joogivalaja vihkab

maintext:
Kui tšillid baaris või pubis, siis on mõistlik baarimehe või -daamiga hästi läbi saada – kui sa tahad, et sind teenindataks asjalikult, kiiresti ja ninakrimpsutusteta. Dose soovitab selle nimel hoiduda järgneva kümne asja tegemisest.
Esiteks on menüüs kõik kirjas ja teiseks annad nii baarmanile märku, et jootraha ei ole sinult oodata.
3. Üritad püüda tema tähelepanu sel hetkel, kui ta parajasti kellegi teise tellimust täidab.
Nii on lihtsalt ebaviisakas ja see on hea variant tema musta nimekirja pääsemiseks. Nüüd ignoreerib ta sind ilmselt järgnevatel minutitel meelega.
4. Küsid, mis vaadis on, kui vaat on sinu ees.
"Ma ei tea, vaata enda ette, loe, mis kraanile on kirjutatud ja ütle mulle ka."
5. Küsid, mida ta sulle soovitaks.
Baarman ei tea, mis sulle meeldib, seda peaksid sina teadma. Ära raiska teenindaja aega.
6. Palud teha endale joogi, mis on "kangemat sorti".
ÕL Mehele ei saa sellest asjast aru, aga väidetavalt segab baarman sellise palve peale meelega lahja lurri.
7. Flirdid baaridaamiga, lihtsalt sellepärast, et ta on sinuga kenasti käitunud.
Kuigi ta on sinuga sõbralik, ei tähenda see, et ta oleks sinust huvitatud. Tal on muidki muresid kui pealetükkiv klient – näiteks tema töö ehk jookide serveerimine.
8. Maksad ühe joogi eest kaardiga.
Meil Eestimaal on kaarditerminalid ilmselt kiiremad, igatahes pole see reeglina probleemiks. Aga kehvema või aeglasema ühendusega baaris, näiteks maapiirkonnas, võib olla kiiremal õhtul küll teenindajal hirmtüütu terminali taga oodata. Varu sularaha.
9. Lehvitad või nipsutad sõrmi, et tema tähelepanu püüda.
Mitte kellelegi ei meeldi, kui neile nipsutatakse, see on alandav. Kui otsid tähelepanu, siis jaluta kõik need kolm meetrit, mis teie vahel on. Teame jah, hirmus ebamugav.
10. Lehvitad tähelepanu püüdmiseks rahatähega.


description: "Käisime nädalavahetusel sõbraga peol ning jäime mõlemad naeruväärselt ja ebakombekalt purupurju," selgitab Redditi rubriigis "Selgita, nagu oleksin viieaastane" keegi Lostdrunkpuppy.

title: SELGITUS KUI VIIESELE: mis määrab pohmaka ägeduse?

maintext:
Oleme mõlemad sama vanad (22) ja jõime mõlemad sel õhtul erinevaid jooke (meil oli sünnipäev ja inimesed ulatasid meile neid igalt poolt). Me oleme alati olnud selles osas erinevad. Mis seda erinevust põhjustab?"
"Lihtne vastus oleks, et hüdratsiooni tase," arvab Chief_keeeith, et asi on organismide erinevas veega varustatuses. "Sa võisid enne või pärast juua rohkem vett. Enne joomist söömine mõjutab ka. Suhkrusisaldus teie jookides."
Ka Hollth1 märgib, et paljusid pohmelli sümptomitest põhjustab dehüdratsioon.
"Keha on keeruline asi ja inimestel on palju individuaalseid erinevusi," lisab ta. "Sa võid olla alkoholi põletamise poolest efektiivsem, alkoholi suhtes tolerantsem, suurem (vähem alkoholi vereühiku kohta), reageerida teistmoodi. Või oli teil erinev stardipositsioon, ehk tarbisid sa rohkem vett või toitu, mis aeglustab imendumist."


title: Uued Adidase tossud on tehtud kunstlikust ämblikuniidist

maintext:
Isesiduvad saapapaelad pole ainus jalatsivaldkonna tulevikutrend – tulevikuteemaks on ka looduse jäljendamine selleks, et toota tugevamaid, vastupidavamaid ja säästlikumaid materjale, vahendab Motherboard.
Läinud kuul tutvustas Adidas New Yorgis peetud sünteetilise bioloogia ja disaini konverentsil toodet nimega Futurecraft Biofabric. Firma kinnitab, et tegu on maailma esimese spordijalatsiga, mis on 100% bioloogiliselt lagunev.
Kuidas on see võimalik? Adidas on teinud koostööd Saksa ettevõttega AMSilk ning arendanud selle bioteraskangast välja uut tüüpi kangakiu. Seda "kasvatavad" bakterid ning see on kujundatud imiteerimaks looduslikku ämblikuniiti – selle tugevuses ja kerguses.
Samas saab jalanõud kergesti ära lõhkuda ja loodusesse tagasi toimetada, kasutades spetsiaalset ensüümi (nii, et sa ei pea kartma, et su tossud vihma käes joostes pudruks muutuvad).
Adidas kavatseb oma Futurecraft Biofabric tossud tuua turule tuleval aastal – piiratud koguses ja seni veel teadmata hinnaga.


description: Southwest Airlinesi lennul Oaklandist Kansas Citysse suutsid reisijad ära kaanida kogu pardal olnud alkoholi. Sealjuures kestis lend ainult kolm tundi ja 20 minutit.

title: Piloot õnnitles läbi valjuhääldi reisijaid: te suutsite kogu alkoholi ära juua!


title: UUED KÕRGUSED: McDonald’si pakutut saab mekkida nüüd ka õhus!

maintext:
McDonald’s on jõudnud uutesse kõrgustesse – nende kohvi serveeritakse nüüd lennukis!
Kiirtoiduketi uueks partneriks on Kanada lennufirma WestJet.
Esimene McDonald’si kohv WestJetil serveeriti lennul Torontost Calgarysse, kirjutab Daily Mail. Muide, kohvi pakutakse tervitusjoogina täiesti tasuta.
"Me oleme alati uskunud, et McCafé jaoks on taevas piir. Ja täna näeme, et see on täiesti tõsi," kommenteeris värsket uudist McDonald’si Kanada juhatuse esimees.


description: "Nii paljud inimesed ajavad liiga keeruliseks asja, mis on juba niigi ideaalne," märgib Men's Health, andes juhiseid enda teatel väga lihtsa kartulipudru valmistamiseks. Ja ÕL Mehele peab tõdema, et MH omakorda ajab asja liiga keeruliseks! Vahendame originaalretsepti, aga lisame juurde oma Eesti mehe tähelepanekud.

title: PÕRGULIKULT LIHTNE ROOG: kartulipuder Ameerika ja Eesti moodi

maintext:
"Nii paljud inimesed ajavad liiga keeruliseks asja, mis on juba niigi ideaalne," märgib Men's Health , andes juhiseid enda teatel väga lihtsa kartulipudru valmistamiseks. Ja ÕL Mehele peab tõdema, et MH omakorda ajab asja liiga keeruliseks! Vahendame originaalretsepti, aga lisame juurde oma Eesti mehe tähelepanekud.
Väidetavalt piisab kogusest neljaks portsuks, aga see tähendab pigem pooltteist Eesti mehe portsu. Koori kartuleid ikka heldemalt, kümmekond kindlasti. Kuubikuteks lõikamine on täiesti ebavajalik: kartulid keevad piisavalt kiiresti pehmeks ka pooleks lõigatuna.
1/3 tassi täispiima
Nagu ülal öeldud, ei maksa kartulitega koonerdada, mis tähendab, et ka piima tasuks varuda umbes poole liitri jagu.
4 sl võid, sulatatud
Kui sa oled nõudepesemisest sama vaimustatud kui ÕL Mehele, siis siinkohal väike nipp: või sulab kuumade kartulite peale visatuna ka ise ära ja seda ei pea eelnevalt eraldi nõus sulatama.
soola
Valmistamine
1. Pane kartulid suurde kastrulisse, lisa niipalju vett, et kartulid on kaetud. Lase suurel kuumusel keema ja keeda 10-12 minutit, kuni kartulid on õrnad ja pehmed.
Tähelepanek: kui sa tahad, et kartulid üle keeks ja pliidi vahust vett täis ajaks, siis on paremat retsepti raske välja mõelda. Pigem lase kartulid kaane all suurel kuumusel keema, siis keera kuumus keskmise peale ja võta kastrulilt kaas maha. Ja jälgi ikkagi, et kartulid üle ei keeks. Kartulite pehmust kontrolli kahvliga vajutades.
2. Kurna kartulid sõelas, pane tagasi kastrulisse ja purusta pudrunuiaga.
Või võta pajakindad ja kurna kartulitelt vesi kastruli ja kastrulikaane vahelise pilu kaudu nõrutades ja pane siis kastrul korraks veel pliidile, et liigne vesi ära aurutada. Raputa potti, et kartulid põhja külge ei kõrbeks. Pääsed sõela pesemisest.
3. Lisa piim ja sulatatud või ning pudrusta, kuni puder on ühtlane. Sõltuvalt kartulisordist võid õige konsistentsi saamiseks vajada ka vähem piima. Algul lisa piima pigem vähem ja vajadusel kalla juurde.
See on täiesti õige jutt, sa ei vaja kartulisuppi, vaid mõnusalt tihket putru. Aga nagu öeldud, võid ei pea eraldi sulatama.
4. Maitsesta soolaga, sega läbi ja serveeri oma lemmik-pearoaga.


authors:
Piret Lakson
Foto
Küllike Rooväli

description: Politsei tabas eelmise ööpäeva jooksul Eesti eri paigus 23 joobes juhti, neist üks oli narkojoobes.

title: Politsei tabas 23 joobes juhti


authors:
Nele-Mai Olup
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Euroopa Parlamendi liige Urmas Paet (Reformierakond) ütles Yana Toomi (Keskerakond) ja Andrei Hvostovi (Sotsiaaldemokraatlik Erakond) reisi Süüriasse kommenteerides, et selle taustal ei maksa unustada Assadi režiimi vägivalda oma rahva vastu.

title: Urmas Paet Toomi reisist Süüriasse: ekstreemsõit sadade tuhandete tapetute ja miljonite kannatuste juurde?


authors:
Helen Mihelson
Foto
Norman Talson

description: Eile lõpuks liinile jõudnud Leiger on – nagu avareisi kaasa teinud hiidlased kinnitasid – kõigiti kena ja ruumikas laev. Siiski on sisekujundusse sattunud väike apsakas.

title: Piltuudis: uue parvlaeva Hiiumaa kaart üllatab kahe Kärdlaga

maintext:
Nimelt on salongi seinal olevale Hiiumaa kaardile sattunud kaks Kärdlat. Üks «lisa-Kärdla» on kaardil seal, kus peaks olema hoopis Käina.
ASi Tallinna Sadam kommunikatsioonijuht Sirle Arro ütles Postimehele, et ettevõte on juba ka ise mitme inimese ühistööna valminud kaardil apsakat märganud. Ta kinnitas, et viga saab lähimal ajal parandatud.
Sotsiaalmeedias ei pane hiidlased väikest apsu üldse pahaks, vaid viskavad nalja ja küsivad, kas tegelikult võib Kärdla laienemise taga olla haldusreform.


description: Ühel surfarite sõpruskonnal on omapärane jõululaupäeva traditsioon: tullakse kokku, tõmmatakse jõuluvanakostüümid selga ja kui ilm vähegi lubab, minnakse merelainetesse lustima.

title: Galerii ja video: jõuluvanad möllasid lainetes

maintext:
Viimsisse Püünsi surfiranda oli kogunenud paarkümmend surfarit, kellest kümmekond oli selga tõmmanud jõuluvanakostüümi. Kuna ilm oli surfamiseks sobiv, siis mindi vette ja tehti uhkeid õhulende.
Traditsiooni algataja Indrek Raspel sai inspiratsiooni jõulusurfamiseks välismaalt ning jõuluvanakostüümis surfarid on Püünsi rannas juba kolmandat aastat. Raspel küll nentis, et rahvast oli tänavu veidi nadilt, aga samas võib selle ka jõululaupäeva arvele panna.
Kui Raspel omal ajal idee välja käis võeti see vastu positiivselt. «Rahvas käib sõitmas, aga veel rohkem käib vaatamas,» märkis Raspel.
Jõuluvanakostüümides lainetesse ronimine võib esmapilgul tunduda pisut märg elamus. Raspel nentis tõsiasja, et surfari jaoks on märg olemine üsna tavapärane nähtus. Kui huvi püsib, siis traditsiooniga ka jätkatakse. «Kui vald (toim - Viimsi vald) tuleb vastu, teeme siia ka ametliku surfikoha,» ütles ta.


authors:
Piret Lakson
Elisabeth Kungla
Foto
Marko Saarm Sakala

description: Võrumaal hukkus eile traagilises õnnetuses 53-aastane naine, kes jäi langetatud puu alla.

title: Metsas kõndinud naine jäi langetatud puu alla ja hukkus

maintext:
Lõuna prefektuuri teatel langetas Rõuge vallas Augli külas asuvas metsas 32-aastane mees puu, mille alla jäi metsa kõrval asuva tee peal kõndinud 53-aastane naine. Naine hukkus sündmuskohal.
Augli külavanem Silvi Luha kinnitas, et hukkunud naine oli kohalik. «Ta oli tegelikult minu naaber,» märkis Luha, «ja oleme naabrid olnud kogu elu.»
Juhtunust ta kuigi palju kuulnud veel ei ole ega tea ka, kas puulangetaja oli mõne ettevõttega seotud. «Tean, et puu kukkus peale, aga ega rohkem ei teagi. Ei ole veel tema laste käest küsinud, sest see juhtum on liiga värske ja nende jaoks niigi suur tragöödia,» rääkis külavanem. «Hästi tore naine oli, väga abivalmis.»
Rõuge vallavanem Tiit Toots kuulis juhtunust eile päeval, kuid täpsemat informatsiooni pole temalgi. Tänasest viibib ta küll puhkusel, kuid hoiab siiski ühendust abivallavanemaga, kes peaks peagi rohkem infot saama.
Ka vallavanem teadis hukkunut hästi. «Oleme väike kogukond ja väikeses kogukonnas teavad kõik kõiki ja kõik hoiavad kokku. See õnnetus oli väga halbade juhuste kokkulangevus ja suur šokk kogu piirkonna jaoks,» ütles ta.
Nii traagilist õnnetust vallavanem varasemast ei mäleta. «Eks aeg-ajalt ole ikka metsatöödel olnud, et inimene on puud langetanud ja see on kuidagi halvasti kukkunud ja on õnnetus juhtunud, aga et keegi on teel kõndides puuga pihta saanud, seda ei ole ma kuulnud.»
Küsimusele, kas puulangetaja võis olla valla tellitud, vastas Toots, et valla hallata on kalmistud ja pargid, kuhu ohtlike puude langetajaid tellitakse, aga kes eile seal külas parajasti puid langetas, seda ta öelda ei osanud.
Juhtunu asjaolude selgitamiseks käivitati kriminaaluurimine karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb surma põhjustamist ettevaatamatusest ja mille eest võidakse karistada kuni kolmeaastase vangistusega.


authors:
Georgi Beltadze
Foto
Arvo Meeks

description: Seoses täna kella 20 paiku juhtunud liiklusavariiga on Harju maakonnas Tallinn-Pärnu-Ikla maanteel Ääsmäe kandis liiklus häiritud.

title: Ääsmäel juhtunud liiklusõnnetus häirib liiklust


authors:
Georgi Beltadze
Foto

description: Moskvas üleeile toimuma pidanud Eesti-Soome punkbändi Hot Kommunist kontsert jäi võimude survel ära. Korraldajad kahtlustavad, et põhjust andis esinejate Vene tuuri nimi Russofoobia.

title: Vene võimud keelasid Eesti-Soome punkbändi Hot Kommunist kontserdi Moskvas

maintext:
Tund enne kontserdi algust helistati organisaatoritele kohalikust politseijaoskonnast ja teatati, et üritus tuleb ära jätta, teatas tuuri korraldaja Deniss Aleksejev Avatud Venemaale. Lisati, et käsk tuli ülevalt. Kust ja mis põhjusel ei osatud öelda.
Nii võtsidki korraldajad vastu otsuse jätta kontsert ära, et mitte seada ohtu esinejaid ja külastajaid.
Ürituse organiseerijad ise vaid aimavad, mis võis olla tegelik põhjus. «Kontsert võidi keelata ära võib olla meie tuuri nime pärast. See kannab nime Russofoobia,» ütles Aleksejev.
Mees väljendas hämmingut selle üle, miks ei lasta sellistel gruppidel nagu Hot Kommunist esineda. «Inimesed tulevad kohale ja mängivad muusikat. Nad ei saa esinemiste eest raha, see on täielik DIY (lühend ingliskeelsest väljendist Do It Yourself - «tee seda ise» eesti keeles),» lausus ta.


authors: Foto Afp

description: Keskerakonda kuuluv eurosaadik Yana Toom otsustas enda sõnul minna täna Süüriasse puhkama. Tegu on jõudnud juba pälvida halvustavat kriitikat. Ka eelmine kord tekitas Eestit esindava Euroopa Parlamendi liikme visiit Süüria presidendi Bashshār al-Assadi juurde, kel oli juhtumisi tol hetkel ka sünnipäev, suuri küsimusi.

title: Toom oma varasema Süüria reisi kohta: Eesti poleemika juures häirib mind see, et ei räägita asjast

maintext:
Toom ütles toona pärast reisi Postimehele antud usutluses, et tema jaoks oli see kahtlemata tööreis. Täpsemalt öeldes: teabekogumismissioon. «Mul oli huvitav. Tahtsin oma silmaga näha, sest mulle ei meeldi sellised X-failid – mingisugused iseenesestmõistetavused, et justkui lihtsalt on nii,» arutles ta.
Ta rõhutas: «Eesti poleemika juures häirib mind see, et ei räägita asjast. Ma ei läinud sinna üldse al-Assadi sünnipäeva puhul tervitama.» Toom märkis, et tal on väga selge ettepanek, kuidas Süüria inimesi aidata ja samal ajal jätta riigipea sanktsioonide alla.
Eurosaadik lisas kurtvalt, et mitte keegi aga ei räägi sellest. «Arusaadav – praegu on hapukurgihooaeg ja Yana Toomi nimega saab tähelepanu tõmmata. Mõistetav.» (Reis ja intervjuu leidsid aset juulikuus.)
Toom nõustus intervjuus, et al-Assad on diktaator. «Seda teab ta ise ja teavad ka kaaskodanikud,» kõlas tema seisukoht. Ent Keskerakonda kuuluv poliitik leidis, et see ei puutu käesoleval juhul asjasse. «Kui üldse kellestki sõltub, mis saab põgenikekriisist, siis kahtlemata ei ole see, piltlikult öeldes, Urmas Paet, vaid pigem al-Assad.»
Väärib mainimist, et enne intervjuud ja selle alguses oli Toom vihane. Põhjust andis tol samal päeval Postimehe vahendatud rahvusringhäälingu uudis «Yana Toomi visiidi Assadi juurde maksis osaliselt kinni Süüria valitsus».
Selle kohta kirjutas ta enne intervjuud Facebooki: «No nii, sõbrad – lollile, kes paneb selliseid pealkirju ja siiralt usub, et öö hotellis kolme kilomeetri kaugusel ISISe positsioonidest on pistis, maksan kinni nädalase puhkuse Damaskuses. Tingimus on üks – mitte Beirut, vaid Damaskus. Ootan pikisilmi.»


description: Tartu-Ülenurme maantee teisel kilomeetril ei mahtunud täna õhtul metsaveotraktorit vedanud veok silla alt korralikult läbi.

title: Fotod: haagisega traktorit vedanud veok pressis end silla alt läbi

maintext:
Kella 19.30 ajal sai häirekeskus teate, et Ülenurme vallas Tõrvandi alevikus on raskeveok põhjustanud varalise kahjuga avarii, teatas Lõuna prefektuur.
Sündmuskohal töötanud politsei selgitas, et lubatust kõrgema koormaga veok oli rihtinud ära märgid, mis hoiatasid, et mõnekümne meetri kaugusel oleva silla alt saab läbi minna kuni nelja meetri kõrgune masin.
Veoki lastiks oli metsatöödeks mõeldud traktor. Et selle masina last aga ületas piirangut, kahjustas veoki ülekoorem sillale lähenedes nii tänavavalgustusposti kui ka lõpuks silda ennast.
Tekkinud purustuste tõttu vajas raskeveokijuht politsei abi nii õnnetuse ja kahjustuste fikseerimisel, samas aitas politsei ka õnnetuspaigal liikluse reguleerimisega.
Veokijuhi sõnul oli talle piirkond tundmatu, ta ise on pärit Ida-Virumaalt.
Keegi õnneks avariis viga ei saanud.
Politsei talletas sündmuskohal tõendid õnnetusest ja tagas kiiresti selle, et liiklus võimalikult kiiresti taastatud saaks. Liiklus oli avariipaigal takistatud kuni kella 20.30ni.
Politsei selgitab õnnetuse üksikasju, varalise kahju hüvitamine jääb aga kindlustusseltsi otsustada.
Veokijuht oli kaine, omab juhtimiseks õigust ja kasutas ka nõuetekohaselt turvavarustust.
Politsei tuletab meelde, et raskeveokijuht on meie teedel oma massi poolest igal juhul suurema ohu allikas. Seda enam peaksid kutselised juhid veenduma, et planeeritud teekond kulgeks võimalikult ohutult. Arvestama peaks seejuures ohutut sõidukiirust, tehnilist seisukorda, sõiduki kaalu ja kõrgust ja selle juures omakorda kõige sobilikumaid sõiduvõtteid.


authors:
Andres Einmann
Foto
Eero Vabamägi

description: Soome mäesuusakuulsus, Ontika mõisnik Kalle Palander pääses teda ähvardanud trellide taha saatmisest, kuna maksis oma vana liiklustrahvi ära, kuid veel kahe trahvi tasumisest ootab politsei siiani teateid.

title: Soome suusakuulsus pääses Eesti vanglasse minekust

maintext:
Novembri alguses jäi Viru maakohtus ära istung, kus Põhja politseiprefektuur taotles Kalle Markus Palanderile (39) aresti, sest mehel oli tasumata 2013. aastast saadud 180 euro suurune liiklustrahv. Kuna ka kohtutäituril ei õnnestunud Palanderilt summat sisse nõuda, soovis politsei suusakuulsuse trahvi asendada tema trellide taha saatmisega, kirjutab Põhjarannik.
Palander selgitas novembris Soome meediale, et unustas trahvi maksmata ning pole mingeid kviitungeid saanud. Kui aga Eesti politsei on tegutsenud seaduslikult, siis pole see päris nii. Politsei lahendas kiiruseületamisega 2013. aasta 13. oktoobril vahele jäänud Palanderi juhtumi kiirmenetlusega, mis tähendab, et mehele koostati sealsamas protokoll ning anti talle üle allkirja vastu.
Tänavu 29. novembril arutas Viru maakohus Palanderi asja taas. Nüüdseks oli mees rahatrahvi ära tasunud, mida ka politsei kinnitas, mistõttu kohus jättis Palanderi rahalise karistuse arestiga asendamata.
Ent see pole Kalle Palanderi ainus Eestis saadud liikluskaristus. Kui ülalmainitud juhtumit menetles Põhja politseiprefektuur, siis kaht väärteomenetlust on alustanud ka Ida prefektuur − mõlemad samuti kiiruseületamise asjus.
2012. aasta septembris fikseerisid Jõhvi politseijaoskonna patrullpolitseinikud Palanderil Tallinna-Narva maantee 138. kilomeetril ja 2014. aasta veebruaris Ahtme-Rausvere tee 1. kilomeetril maksimaalse lubatud sõidukiiruse ületamise.
Mõlemat väärtegu menetleti kiirmenetluse korras. Ühe rikkumise eest määrati siis 200 ja teise eest 100 eurot trahvi, mille tasumise kohta siiani politseil andmeid pole.
Kuid Jõhvi politsei pole siiani kohtult Palanderile asenduskaristust taotlenud. «Mõlema rikkumise kohta on politsei edastanud täitemenetluse kohtutäiturile. Kohtutäiturid ei ole politseid teavitanud täitmise võimatusest,» sõnas Muttika. Täitemenetluse seadustik näeb ette, et juhul, kui rahatrahvi määratud kuupäevaks ei tasuta, teavitab kohtutäitur sellest hiljemalt ühe aasta möödumisel kohtutäituri menetlusse võtmisest, kuid mitte hiljem kui kolme aasta möödumisel väärteootsuse jõustumisest.
Kalle Markus Palander on Soome edukaim meesmäesuusataja, kes 1999. aastal võitis maailmameistritiitli slaalomis ning hooajal 2002-2003 maailmakarika slaalomis. Ta on osalenud kokku 180 MK-etapil ja jõudnud pjedestaalile 30 korral, millest 14 korda kõige kõrgemale astmele nii slaalomis kui ka suurslaalomis. 2011. aastal ostis Palander koos abikaasaga Ida-Virumaal asuva Ontika mõisa, kus ta peab hobuseid ning avas külalistemaja.


authors:
Helen Mihelson
Foto
Dominique Boutin

description: Pühade ajal läks üks Lääne-Virumaal toimunud majapidu käest ära ja arstid pidid abistama trepist alla lükatud naist.

title: Majapidu läks ülekäte: trepist alla lükatud naine vajas meedikute abi


authors:
Foto
Marina Lostsina

description: Kaitseminister viib neljapäeval valitsuse ette määruse eelnõu, mis muuhulgas suurendab veidi ajateenija lapsele makstavat toetust.

title: Ajateenija lapsele makstav toetus suureneb veidi

maintext:
Määrusega kehtestatakse ajateenija ja asendusteenistuja toetuse ning reservväelasele õppekogunemisel osalemise aja eest makstava toetuse ulatus ja maksmise kord uues sõnastuses.
Olulisemad uuendused on, et ajateenija ja asendusteenistuja lapse toetuse maksmist hakatakse finantseerima kaitse-eelarvest ning ka toetus tõuseb mõne euro võrra 50 euroni kuus. Teiseks hakkavad kauemaks kui kaheks nädalaks välislähetusse saadetud ajateenijad ja reservväelased saama lisatoetust 10 eurot päevas. Samuti on nüüd võimalik kaitseväekohustuslasele ettenähtud toetused välja maksta ka välisriigi krediidiasutuses avatud arvelduskontole.


authors:
Piret Lakson
Tiina Kaukvere

description: Vorsti, sinihallitusjuustu, viis kilo lesta! Reis Kuubale, Kreetale või Türki! Ei, te pole turul. Nii meelitavad elanikke oma hingekirja kohalikud omavalitsused ja ühinemispiirkonnad. Osa valdu maksab pea eest suisa sada eurot puhtalt kätte.

title: Sada eurot inimhinge eest


authors:
Karin Kangro
Foto
Mihkel Maripuu

description: President Kersti Kaljulaid kuulutas täna välja esmaspäeval riigikogus vastu võetud uue koalitsiooni maksupaketi, mille tagasisaatmist taotlesid nii Reformierakond kui mitmed huvigrupid, samas nimetas ta seaduse vastuvõtmise asjaolusid kahetsusväärseks ja pöördus muudatuste põhiseadusele vastavuse kontrollimiseks õiguskantsleri poole.

title: Kaljulaid kuulutas maksumuudatused huvigruppide vastuseisust hoolimata välja

maintext:
Kaljulaidile tegid seaduse välja kuulutamata jätmiseks ettepaneku nii opositsiooniline Reformierakond kui ka Eesti tööstuse esindusorganisatsioonid, Eesti Väikekaupmeeste Liit, Eesti Omanike Keskliit ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, kelle hinnangul on kiiruga ette valmistatud muudatused õiguspärase ootuse põhimõttega vastuolus.
Kaljulaid märkis seaduse väljakuulutamisel tehtud avalduses, et kuulutas seaduse välja vaatamata vastuvõtmise asjaoludele, millega ta ei saa kuidagi rahul olla. Tema sõnul esitas rahandusminister eelnõu teise lugemise eel riigikogu rahanduskomisjonile ulatuslikud ja põhimõttelised muudatused, mille puhul oli tegemist sisuliselt uute ettepanekutega ja mis polnud algse eelnõuga seotud. Seega eirati riigikogu kodu- ja töökorra seaduse nõudeid ning kitsendati kahetsusväärselt iseenda liikmete õigusi menetluses osaleda, märkis ta.
Presidendi sõnul on riigikogu liikmed võtnud endale ka kohustuse järgida hea õigusloome tavasid. Samas liideti eelnõusse pärast esimest lugemist uued paragrahvid, mis muutsid selle kobareelnõuks. «Selles kobaras on söödavaid marju, kuid võimalik, et ka kõlbmatuid. Kobarseaduste vastuvõtmine ja oluliste eelnõu täienduste sisse viimine muudatusettepanekutena on hea õigusloome tavaga vastuolus,» ütles ta.
Kaljulaidi sõnul on riigikohus varem konstateerinud, et õigus ei tohi olla sõnamurdlik. Tema sõnul on küsitav, kas valitsuse vahetumine saab olla piisavaks põhjenduseks, et jätta arvestamata maksekorralduse seaduses sätestatud põhimõtet, et negatiivse mõjuga maksumuudatuste vastuvõtmise ning selle jõustumise vahele peab üldjuhul jääma vähemalt kuus kuud.
«Tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduses on kohti, mille puhul tuleks kontrollida nende vastavust põhiseadusele. Samas, üksikuid paragrahve vaidlustada ei ole presidendil võimalik ning ma ei saa välja kuulutada vaid ühte osa seadusest. Olen seisukohal, et jättes selle seaduse välja kuulutamata, sekkuksin ma fiskaalpoliitikasse määral, milleks põhiseadus mulle õigust ei anna. Seaduse väljakuulutamisega ei anna ma hinnangut selle poliitika sisule,» teatas president.
Tema sõnul oleks muudatuste välja kuulutamata jätmise otseseks tulemuseks järgmise aasta riigieelarve seaduse vastuolu riigieelarve seadusega, mille kohaselt peab eelarve olema struktuurses tasakaalus. «Seega peaksin välja kuulutamata jätma ka nimetatud seaduse ning Eesti alustaks uut aastat ilma riigieelarveta,» nentis ta.
Kaljulaid lisas, et nendel põhjustel pöördus ta täna ka õiguskantsleri poole palvega analüüsida vajadusel maksumuudatuste üksikuid aspekte, mis võivad seada küsimuse alla seaduse vastavuse põhiseaduse ja teiste seadustega. Erinevalt presidendist on õiguskantsleril tema sõnul võimalik vaidlustada seaduse üksikuid norme ning menetlusega seotud küsimusi.
«Oleme õiguskantsleriga ühel meelel, et selline protseduur – president kuulutab seaduse välja, õiguskantsler rakendab talle seadusest tulenevalt antud võimalusi põhiseadusega vastavuse kontrolliks – on mõistlik ja alalhoidlik lahendus. Sellegipoolest on tekkinud olukord kahetsusväärne,» ütles ta.
Riigikogu võttis eelmisel nädalal ööistungi kaasa toonud maksupaketi vastu sel esmaspäeval korraldatud erakorralisel istungjärgul 55 häälega, muudatuste vastu oli 37 opositsioonisaadikut. Koalitsioonifraktsioonide esindajad nentisid enne eelnõu lõpphääletust, et muudatused sündisid kiirustades, kuid ütlesid, et kiirustamise tingis vähem kui kuu aega tagasi toimunud valitsuse vahetus ja soov alustada oma poliitika elluviimist juba tulevast aastast.
Lisaks maksumuudatustele võttis parlament esmaspäeval vastu järgmise aasta riigieelarve, mille maht on 9,6 miljardit eurot. Ka selle seaduse kuulutas president täna allkirjastatud otsusega välja.


authors:
Piret Lakson
Foto
Paide Vald

description: Omavalitsustel on jäänud veel nädal, et saada täis haldusreformi seadusega kehtestatud 5000 elaniku piir. Kui mõned sissekirjutuskampaaniaid korraldanud vallad juba rõõmustavad, et vajalik arv elanikke on koos, siis teised on pannud suured lootused viimasele nädalale. Ent on neidki, kes ei ületa seda piiri mitte mingi nipiga ega kavatse ka loosikampaaniaid korraldada.

title: Nädal jäänud: kas omavalitsuste meelitamiskampaaniad toovad piisava arvu elanikke?

maintext:
Subaru Forester. Foto on illustratiivne. Allikas: Subaru
Kinkekaardid võivad meelitada ajutisi elanikke
Põlvamaal võib aga sundliitmine ähvardada Kanepi, Valgjärve ja Kõlleste valdasid, kellel pole veel kolme peale ühe omavalitsuse moodustamiseks 5000 elanikku koos. Detsembri alguses käivitatud kampaaniaga loositakse kõigi praeguste ja uute vallaelanike vahel välja kaks 1500-eurost Lõunakeskuse kinkekaarti.
Valgjärve vallavanem Kaido Kõiv ütles, et kampaania on praeguseks juurde toonud 30-40 inimest. «Päris hästi läheb, iga päev tuleb uusi sissekirjutusi,» märkis ta. «Teame ka inimesi, kes elavad meie vallas, aga pole veel sisse kirjutanud. Tegeleme nendega isiklikult, käime kohapeal kodudes ja anname sissekirjutuse blanketid. Need täidetakse hea meelega ära.»
Kõiv nentis, et puudu on veel 20-30 inimest ja lootust on, et enne aasta lõppu tuleb 5000 inimest kokku. «Teeme kõik selleks, et saaksime aasta lõpuks selle arvu täis ja isegi kui ei saa, oleme vähemalt selle nimel pingutanud,» märkis ta.
Vallavanem usub, et isegi kui mõnikümmend inimest puudu jääb, ei juhtu ka mitte midagi. «Eks alati on võimalik valitsusel erandeid teha. Ma ei usu, et selle 20-30 inimese pärast hakatakse meid sundliitma, kuid siiski peame selle 5000 poole pürgima, mis on seadusesse kirjutatud.»
Kõiv tõdes, et 1500-eurosed kinkekaardid võivad meelitada sisse kirjutama neidki, kes tegelikult elanikuks jääda ei taha. «Sellest oleks muidugi kahju, aga vähemalt oleme seadusepügala täitnud,» möönis Kõiv.
Igal juhul on vald kampaaniaga juba kõvasti võitnud. «Kui ühe inimese pealt saab aastas keskeltläbi tuhat eurot tulumaksu ja 30-40 inimest on end sisse kirjutanud, teeb see juba 30-40 000 eurot,» selgitas ta, et kampaania kulu on igal juhul enam kui mitmekordselt tagasi teenitud. «Mõned loosivad autosid välja ja oleksime ka sellega hakkama saanud, aga me nii hulluks ei läinud,» muigas vallavanem.
100 eurot puhtalt kätte
Uut omavalitsusüksust loovad Mäksa, Haaslava ja Võnnu vallad saavad 5000 elanikku enne aasta lõppu tõenäoliselt täis. Haaslava vallavanem Priit Lomp ütles reedel, et neljapäeva hommikul oli veel 17 inimest puudu, kuid päeva jooksul käis kümmekond inimest end sisse kirjutamas. «Kui veel praegu täis ei ole, siis hiljemalt teisipäevaks peaks olema,» märkis ta.
Vallad annavad kõigile, kes end enne 31. detsembrit elanikuks registreerivad, 100 eurot. Lisaks loositakse praeguste valdade elanike vahel välja ka suuremaid toetusi.
Lomp kinnitas, et seni on end valda sisse kirjutanud 10-15 inimest päevas. Isegi, kui peaks juhtuma, et täpselt 5000 inimest enne aasta lõppu täis ei tule, on piir ikkagi täidetud, sest omavalitsusüksusega liituvad ka Järvselja ja Rõka külad, kust lisandub umbes 50 inimest.
Miks Vasalemma ja Luunja kampaaniaid ei tee?
On ka mitmeid valdu, kes ei korralda mingisuguseid kampaaniaid, ehkki enne aasta lõppu kindlasti 5000 piiri täis ei saada. Üks neist on napilt enam kui 2500 elanikuga Vasalemma.


authors:
Liis Velsker
Foto

description: Tänavune ETV heategevusprogramm «Jõulutunnel» on kogunud liikumispuudega inimestele treeningsaali seadmete ja trenažööride ostmiseks üle 80 000 euro.

title: Tänavune "Jõulutunnel" on kogunud liikumispuudega inimeste heaks üle 80 000 euro

maintext:
Kogutud annetuste eest on kavas avada treeningsaal ning osta sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivad seadmed, vahendab ERR.
«Liikumis- ja treenimisvõimalused on meile kõigile väga olulised. Nii ka liikumispuudega inimeste puhul. Paraku on nende treenimisvõimalused piiratud. Ratastoolis pole võimalik kasutada tavapäraseid jõusaaliseadmeid. Samuti puudub võimalus treenida väga väikeste koormustega, nagu need inimesed sageli vajavad,» ütles Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu rehabilitatsioonikeskuse juht Piret Vahula.
Kõik soetatavad seadmed on arendatud ja konstrueeritud erivajadusi ning taastusravi spetsiifikat silmas pidades. Arvestatud on ka nendega, kes on sunnitud olema ratastoolis.


authors:
Elisabeth Kungla
Foto
Tairo Lutter

description: Ametiaja viimastel kuudel lubas Toomas Hendrik Ilves Läti televisioonil oma elu-olu jälgida. Televisiooni ajakirjanikele tehti põhjalik ekskursioon Ärma talus, visati nalja lätlaste üle ja tehti kokkuvõtteid Ilvese ametiajast.

title: Ilves lubas Läti televisiooni Ärma talu uudistama ja heitis nalja lõunanaabrite üle

maintext:
Oma kümne presidendiaasta kokkuvõtteks nendib Ilves, et varem oli Eesti lihtsalt üks Balti riikidest, kuid nüüd on Eesti paremini kaardil kui kunagi varem. «Eestil on maine digitaaltehnoloogia ja innovatsiooni vallas kui ka riigina, kus valitseb liberaalne demokraatia, mis aitas meil saada NATO ja Euroopa Liidu liikmeks,» rääkis Ilves.
Järgmised 10 kuni 20 aastat Eestis
Ilves loodab, et tuleb õitseng. «Inimesed kurdavad küll aeglase majanduskasvu üle, kuid ei mõista, et see on Euroopas üldine probleem, mitte nii, et kõigi teiste kasv on kuus protsenti ja meil kaks protsenti,» rääkis Ilves. «Pigem on vastupidi. Meil on kaks protsenti ja ülejäänud Euroopa kasvab palju aeglasemalt. Loodan, et jõuame lähemale Euroopa Liidu keskmisele SKPle.
Eesti võiks jääda liidriks tehnoloogia valdkonnas elu igas aspektis. «Minu arvates liigub maailm nagunii selles suunas ja mida rohkem esiliinil me oleme, seda parem meile,» ütles Ilves. Olen väga toetanud idufirmasid ja neid, kes pole enam idufirmad. Nii saab ka väike riik midagi muuta. Selge, et meile ei tule kunagi suurtööstust, oma rahvaarvuga ei ole meil mõtet ehitada autotehast. IT on maailm, kus ka väikefirmad saavad palju ära teha. Skype’i leiutasid ju põhimõtteliselt neli meest.»
«Mõni ütleb, et Balti riikidel ei ole midagi, maavarasid napid. Mina ütlen, et selle tõttu oleme sunnitud olema ausad, järgima seadusi, elama seaduste ühiskonnas ja palju tööd rügama,» võttis Ilves asja kokku.


description: Täna hommikul juhtus Ida prefektuuris mitmeid liiklusõnnetusi, kui sõidukijuhid ei saanud libedal teel autojuhtimisega hakkama. Enamasti oli tegu plekimõlkimistega, kuid kahel korral vajasid liiklusõnnetusesse sattunud inimesed siiski meedikute abi.

title: Paari tunni jooksul sõitis Virumaal hulk autosid teelt välja

maintext:
Eilsetele plusskraadidele järgnenud öökülma tõttu on Virumaa teed paljudes kohtades kaetud musta jääga, libeduse tõttu peavad autojuhid olema eriti tähelepanelikud vältimaks teelt väljasõitu, teatas politsei- ja piirivalveamet.
Täna kell 8.45 sõitis libeduse tõttu Vaivara vallas Tallinna-Narva maantee 197. kilomeetril teelt välja sõiduauto Toyota. Sõidukit juhtinud 64-aastane naine toimetati Ida-Viru keskhaiglasse kontrolli. Kaasreisija, 65-aastane mees, vigastada ei saanud.
Kella 9.50 paiku juhtus liiklusõnnetus Kadrina vallas, kus Tallinna-Narva maantee 75. kilomeetril sõitis teelt välja sõiduauto Suzuki. Autot juhtinud 54-aastane naine ja kaasreisija, 27-aastane naine, toimetati tervisekontrolliks Rakvere haiglasse.
«Praegu on teeolud väga libedad ja paari tunni jooksul on olnud mitu libedusest tingitud õnnetust. Palume kõiki liiklejaid olla väga tähelepanelikud ja teha endast kõik olenev, et teie teekond kulgeks võimalikult turvaliselt,» ütles Ida prefektuuri operatiivjuht Tarvo Kruup.
«Eeskätt tuleks valida teeoludele vastav sõidustiil – ei pea sõitma maksimaalse lubatud kiirusega, vaid valida tuleks selline kiirus, mis lubaks juhil vajadusel reageerida ootamatule takistusele või muutunud teeoludele. Äärmiselt oluline on piisava pikivahe hoidmine, et vältida võimalikku otsasõitu teisele sõidukile,» lisas Kruup.
Tänavu on Eestis juhtunud üle 1400 liiklusõnnetuse, milles sai kannatada ligi 1800 inimest ja surma 70 inimest. Ida prefektuuris sai sel aastal ligi 200 liiklusõnnetuses kannatada pea 300 inimest, hukkus 17 inimest.


authors:
Helen Mihelson
Foto

description: Nagu paraku juba tavaks saanud, tõid ka seekordsed jõulupühad politseile tavapärasest enam väljakutseid. Enamikes väljakutsetes mängis oma rolli alkohol.

title: Politsei sai pühade jooksul ligi 80 teadet lähisuhtevägivalla kohta

maintext:
Alkoholijoobes juhte tabati sel aastal kolme pühadepäeva jooksul 69. Kolme päeva jooksul juhtus kokku kaheksa liiklusõnnetust, milles hukkus üks inimene. Neis õnnetustes sai kokku viga kaheksa inimest.
Üle Eesti reageeris politsei kolme pühadepäeva jooksul ligi 80 lähisuhtevägivalla juhtumile. Paljud tülid eskaleerusid liigse alkoholi tarvitamise tõttu.
Mullu oli see number aga veelgi nukram - kokku kutsuti politsei lahendama 147 lähisuhtevägivalla juhtumit.
Kokku oli lähisuhtevägivalla juhtumeid umbes 80. Toome välja mõne neist: - 25. detsembri õhtul anti politseile teada kolmest peretülist Lasnamäel. Koorti tänaval asuvas korteris lõi elukaaslane oma naist panniga ning tekitas talle tervisekahjustusi. Mees peeti kinni ning kiirabi toimetas naise haiglasse kontrolli. - 25. detsembril lõi Kärberi tänaval asuvas korteris alkoholi tarvitanud mees oma abikaasat kruusiga pea piirkonda ning tekitas talle vigastusi. Mees peeti kinni ning naine toimetati haiglasse. - Asunduse tänaval asuvas korteris peksis joobes mees oma elukaaslast ning tekitas talle vigastusi. Politseinikud pidasid mehe kinni. - 26. detsembril tungis 30-aastane mees, kes on kannatanu lapse isa, Kohtla-Järvel Sompa linnaosas Humala tänaval asuvas korteris kallale 29-aastasele naisele.
Politsei toonitab, et ka peagi saabuvatel aastavahetuse pidustustel tuleb tähelepanelik olla. «Paneme kõigile südamele, et alkoholi tuleks tarvitada mõistlikult ja vältida rumalate otsuste tegemist. Uue aasta võiks sel aastal võtta vastu pigem meeldivas õhkkonnas kui konflikte lahendades,» ütles Põhja prefektuuri operatiivjuht Kaido Saarniit.
Ta lisas, et uusaastaöösel võiks igas seltskonnas olla üks kaine piduline, kes veendub, et kõik jõuavad peolt ohutult koju ega jää kuhugi üksi. «Samuti tuleks leida ka kaine autojuht, kes veendub, et sõidukis on inimesi täpselt nii palju kui on turvavöösid. Lisaks oleks tema ka see inimene, kes veenduks, et ükski purjus sõber rooli ei istu,» lausus Saarniit.


authors:
Piret Lakson
Foto
Aldo Luud Õhtuleht

description: Riigi ilmateenistuse kokkuvõttest selgub, et viimaste aastakümnete kõige soojem jõululaupäev oli kümme aastat tagasi Sõrvel ja kõige külmem 15 aastat tagasi Võrus.

title: Jõululaupäeva ilmarekordid Eestis: õhutemperatuuride vahe ulatub 42 kraadini

maintext:
2006. aasta 24. detsembril mõõdeti Saaremaal Sõrvel 8,5 kraadi sooja. Soojad jõulud olid ka möödunud aastal, kui paljudes kohtades mõõdeti jõululaupäeval 6-8 soojakraadi. Tänased temperatuurid päris kaheksa kraadini tõenäoliselt ei küündi, kuid temperatuur peaks jääma siiski plusspoolele.
Kõige krõbedam pakane oli 2001. aasta jõululaupäeval Võrus, kus külma oli lausa 33,5 kraadi.
Lumerekord 2010. aastast
Tallinnas on viimase 50 aasta jooksul jõululaupäeval maad katnud lumevaip umbes pooltel kordadel. Ent näiteks Vilsandi saare elanikud on lume üle rõõmustada saanud harva – püsiv lumikate on jõululaupäeval olnud vaid 13 protsendil juhtudest.
Kõige paksem lumi on jõululaupäeval mõõdetud Lääne-Virumaal Sämis, kus 2010. aasta 24. detsembril oli lume paksus 63 sentimeetrit. Samasse aastasse jäävad ka teised esiviisiku tulemused - Uue-Lõve (59 cm), Kuusiku (57 cm), Jõhvi (49 cm) ja Väike-Maarja (48 cm).
Läbi aegade on Eestis kõige paksem lumikate (104 cm) mõõdetud aga 1924. aasta veebruaris Tallinnas.
Ilmateenistuse kokkuvõte jõululaupäeva ilmarekorditest:


authors:
Karin Kangro
Foto
Jaanus Lensment

description: Eesti parlamendierakondadest on aastalõpu seisuga enim liikmeid Keskerakonnal, kes on aastaga oma liikmeskonda ka enim ehk 766 inimese võrra kasvatanud, Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) on samal ajal juurde saanud aga vaid 12 liiget.

title: Ülevaade: Keskerakond on aastaga juurde saanud 766, IRL aga vaid 12 liiget

maintext:
Aastaid suurima liikmeskonnaga partei kohta hoidnud Keskerakonda kuulub tänase seisuga 14 617 inimest. Neist 766 on erakonnaga liitunud sel, 287 eelmisel ja 542 üle-eelmisel aastal.
Keskerakonna peasekretär Jaak Aab ütles, et tänavu on tegu olnud tavapärase kasvuga, millele on kaasa aidanud piirkondade tegus töö, ja eraldi uute liikmete värbamise kampaaniat pole korraldatud. Küll plaanitakse seda tema sõnul teha tuleval aastal, mil toimuvad ka järgmised kohalike volikogude valimised.
Liikmete arvult järgneb Keskerakonnale Reformierakond, millel on 12 432 liiget. Tänavu on neist erakonda astunud 108, mullu 91 ja 2014. aastal 305 inimest.
Kolmandal kohal on liikmete arvu järgi IRL, kuhu kuulub 9177 inimest. Samas on erakond väga vähe liikmeid juurde saanud: sel aastal on neid vaid 12. Erakonna peasekretäri Kert Karuse sõnul pole IRL viimastel aastatel liikmeid kampaaniatega värvanud. «Püüame leida erakonda inimesi, kes teevad seda teadlikult ning peavad lugu meie väärtustest,» ütles ta.
Eelmisel aastal liitunuid on erakonna liikmete hulgas 175, kuid neist koguni 163 astusid parteisse kuu aja jooksul enne viimast suurkogu, kus toimusid nii esimehe kui eestseisuse valimised. Ka 2014. aastal liitunud 254 inimesest astus 97 parteisse vahetult enne sisevalimisi.
Massiline erakonnaga liitumine tõi mulluse suurkogu eel kaasa skandaali, kui selgus, et 21 liitunut olid varem kriminaalkorras karistatud. Erakonna eestseisus viskas nad kaks päeva enne suurkogu erakonnast välja ja juhtunut asus selgitama IRLi aukohus, mille hinnangul oli värbamise eesmärk mõjutada sisevalimiste tulemusi. Aukohus mõistis toimunu hukka ja tegi eestseisusele rea ettepanekuid, kuidas järgmistel suurkogudel samalaadsete probleemide kordumist vältida. Sarnaseid, ehkki mitte nii ulatuslikke skandaale on erakonnas olnud ka varasematel aastatel.
Konservatiivsel Rahvaerakonnal (EKRE) on mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri andmetel 8086 liiget, kellest 594 on erakonnaga ühinenud sel aastal. See teeb EKREst Keskerakonna järel teise aastaga enim liikmeid juurde saanud erakonna. Eelmisel aastal parteisse astunuid oli 359 ja 2014. aastal, mil EKRE polnud veel riigikogus, täpselt 100.
Kokku on erakond alates 2012. aasta kevadest, mil toonane Rahvaliit muutus EKREks, juurde saanud veidi üle 1300 liikme. Ülejäänud enam kui 80 protsenti liikmetest ehk 6760 inimest kuuluvad parteisse varasemast ajast.
Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda kuulub tänase seisuga 5993 inimest, kellest 99 on erakonda astunud sel aastal. Eelmisest aastast kuulub parteisse 80 ja üle-eelmisest aastast 178 inimest.
Parlamendierakondadest on kõige pisem 2014. aasta sügisel loodud Vabaerakond, mil on vaid 684 liiget. Neist 48 on erakonnaga ühinenud sel ja 90 eelmisel aastal.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Maailma väljakutsed on igale riigile üksi olles liiga suured
Eesti rahvas tuleb hoida poliitilistele otsustajatele nii lähedal kui võimalik. Poliitika on eestvedamise kunst, see ei ole meelelahutussektori osa, kinnitab oktoobris ametisse asunud president Kersti Kaljulaid suures aastalõpuintervjuus.


authors:
Foto
Marko Djurica
Reuters

description: Sel nädalal külastab Eestit USA mõjukate senaatorite delegatsioon, mille eesotsas on vabariiklane John McCain, kohtumistel on kõne all julgeoleku ja koostööga seotud küsimused.

title: USA senaatorid arutavad Eesti juhtidega julgeolekut ja koostööd


authors:
Andres Einmann
Foto
Andre Teague
Ap

description: Ameerika Ühendriikides Texase osariigis San Antonio Eesti asumis on viimastel nädalatel tulistatud poolautomaatrelvast kaks korda elumaju, keegi õnneks vigastada ei ole saanud.

title: Salapärased tulistamised on USAs San Antonio Eesti asumi elanikud ärevile ajanud

maintext:
Politsei alustas Estonia Gate (Eesti Värav - toim.) elamurajoonis aset leidnud tulistamiste uurimiseks menetlust, kirjutab News4SA.
Viimane tulistamine leidis aset ööl vastu kolmapäeva Finlandia Rocki ja Finlandia Palmi nurgal. Maja ees peatus maastur ning tundmatu isik tulistas maja suunas poolautomaatrelvast 16 lasku, mis tabasid maja seina ja hoone ees seisvat autot. Mõned kuulid lendasid läbi akende ka majja sisse. Tulistamise ajal kedagi kodus ei olnud.
Politsei teatel leidis sarnane tulistamine Eesti elamurajoonis aset ka kaks nädalat tagasi. Anonüümseks jääda soovinud naine rääkis, et ta kuulis öösel 6-7 lasku ning üks kuul lendas majja, tema üheksa-aastase lapse peast umbes meetri kauguselt mööda.
Police investigating two shootings at Estonia subdivision on Northwest Side https://t.co/dL0NU05vfo pic.twitter.com/SURknscHPA — News 4 San Antonio (@News4SA) December 30, 2016
Politsei ei ole tulistamistes kedagi kahtlustatavaks tunnistanud, samuti ei ole teda hoonete pihta laskmiste motiiv. Eesti elanike sõnul on tegemist rahuliku piirkonnaga, kus elavad korralikud inimesed.
Asumi elanikud taotlevad turvafirmalt Eestisse rohkem patrulle, samuti on neil plaanis paigaldada sissesõiduteele värav.
Mida kujutab endast Eesti asum San Antonios?
Texase osariigis San Antonio lääneosas asub Eesti-nimeline eramajade rajoon. Elamurajooni arendajad on põhjendanud asumi nimetamist Eesti järgi sellega, et ettevõtte juhi sõber käis Eestis reisil, talle meeldis see maa väga ning ta rääkis sellest palju. Sõbra jutud avaldasid ettevõtte juhile niivõrd palju muljet, et ta otsustas panna oma järgmisele arendusprojektile nimeks Eesti.
Eesti elamurajoon on tüüpiline ameerikapärane eramajade rajoon, kus asuvad 1-2-korruselised eramajad.
Ka elamurajooni tänavad on saanud nimed Eestilt. Näiteks asuvad seal Jogeva Way, Narva Plain, Muuga Manor, Tallinn Trace, Meri Leap, Antsla Sanda, Petseri Park, Valga Hill, Rapla Crossing, Estonia Gate, Lahemaa Falls, Kardla Forest, Parnu Mesa, Lahemaa Falls ja Jarve Valley. Mõne tänava nimi meenutab Eesti kohanimesid, ent on valesti kirjutatud, näiteks on asumis ka Loska Green ja Vormis View.


authors:
Nele-Mai Olup
Foto
Mihkel Maripuu

description: Seni kord päevas Tallinna-Kuressaare-Tallinna liinil sõitnud bussifirma Kalle Bussid OÜ lõpetab regulaarse veo, edaspidi on ettevõtte busse võimalik tellida, kirjutab Saarte Hääl.

title: Kuressaare-Tallinna liinil sõitnud Kalle Bussid lõpetab regulaarveo

maintext:
Kalle Bussid teenindab Kuressaare ja Tallinna vahelist liini laupäeval viimast korda. Edaspidi on ettevõtte busse võimalik tellida Eesti-sisesteks ja rahvusvahelisteks reisideks. Kuressaare–Tallinna liinil väljus Kalle Bussid seni iga päev kell 12.05 ja Tallinna–Kuressaare liinil kell 19.
«Ütleme ausalt, kui suurfirmad teevad dumpinghinda, pole ju mõtet enam tegutseda,» ütles lehele OÜ Kalle Bussid juhatuse liige Kalle Aus. Veel novembri lõpus langetas Kalle Bussid täispileti hinna 16 eurolt 13 eurole.
Hinnalangus ettevõttele siiski kasuks ei tulnud. «Miinusega pole ju mõtet firmat pidada,» märkis Aus, viidates, et 16 eurot oli veel normaalne hind, aga 13 eurot enam mitte. Ta lisas, et küsimus on ka reisijates, keda Saaremaal lihtsalt ei jagu kõigile, kui suurettevõtted hinna nii alla lasevad.


authors:
Nele-Mai Olup
Foto
Sander Ilvest Pm Scanpix Baltics

description: Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomiga Süüriasse sõitnud ajakirjaniku Andrei Hvostovi sõnul võtab lisaks Toomile reisist osa veel teisigi europarlamendi saadikuid.

title: Hvostovi sõnul pole Toomi reis "somnambuulne soolo"

maintext:
Andrei Hvostov kirjutas Facebookis, et peale Yana Toomi on nendega Süürias veel üks Toomi kolleeg Euroopa Parlamendist, kelle nime ta ei avalikustanud ning täna peaksid saabuma ka saadikud Itaaliast ja Prantsusmaalt.
«Kuidas itaallase ja prantslanna personaalküsimus ette võetakse, sellest ma ei hakka isegi rääkima. Kas prantslaste «Paet» kirjutab ka kusagil, et proua see ja see ei määra Prantsuse vabariigi välispoliitikat,» jätkas Hvostov.
Hvostov ütles, et Toomi reis pole «somnambuulne soolo» ning tema sõnul teavad Euroopa Parlamendis mõned inimesed väliskomisjonist hästi, et nende kolleegidel oli plaan mitteametlikult Süüriasse sõita.
Reisi täpsemaid plaane Hvostov ei avalikustanud.
«Asjaolud on volatiilsed ja on targem olla ettevaatlik,» märkis ta. «Eesti keelest ei saa keski kurat aru, aga kuna neid teateid siit tõlgitakse usinasti vene keelde, siis seda keelt juba loetakse rohkem. Pole meie liikumisplaanidest vaja vahutada.»
Europarlamendi saadik Yana Toom teatas täna Facebookis, et tema teistkordne Süüria külastus ei ole ametlik ning tal ei ole läbirääkimisteks mandaati ega kavatsust.
«Ma ei tulnud oma tööajal, aga tulin mõistagi parlamendiliikmena, nagu eelmine kord. See ei ole ametlik missioon, mul ei ole läbirääkimisteks mandaati ega kavatsust, küll aga on mul võimalik oma silmaga näha seda, millest teie, head sõbrad, loete Delfist ja kohtuda inimestega, kes saavad pingutada — või siis mitte pingutada — rahu taastamiseks,» selgitas Toom.
Euroopa Parlamendi liige Urmas Paet ütles eile Toomi ja Hvostovi reisi Süüriasse kommenteerides, et selle taustal ei maksa unustada Assadi režiimi vägivalda oma rahva vastu. Riigikogu liikme Jürgen Ligi sõnul on reisil oma mõju ka Eesti mainele.


description: Täna öösel kell 02.16 teatati häirekeskusele tulekahjust Tartumaal Nõo vallas, milles hukkus üks inimene.

title: Tartumaal hukkus elumaja põlengus inimene


authors:
Andres Einmann
Foto
Liis Treimann

description: Turvaspetsialisti ja ekspolitseikomissari Veiko Kulla tapmiskatses süüdi mõistetud mees taotleb kohtult enda ennetähtaegset vabastamist.

title: Ekspolitseinik Veiko Kulla tapmiskatses süüdi mõistetud mees tahab ennetähtaegselt vabadusse


authors:
Karin Kangro
Foto
Dmitri Kotjuh
Järva Teataja

description: Tänavu vaid 12 liiget juurde saanud Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) aseesimees, sotsiaalkaitseminister Kaia Iva ütles, et sel aastal on erakond tegelenud riigijuhtimisega ja uute liikmete värbamiseks pole jäänud aega.

title: IRLi aseesimees: aasta on olnud tegus ja uute liikmete värbamiseks pole olnud aega

maintext:
Iva ütles valitsuse pressikonverentsil küsimustele vastates, et liikmete pea olematu juurdekasvu põhjusi võib olla mitmeid. Põhiline on tema sõnul see, et tänavu on olnud väga tegus aasta ja liikmehõivega pole nii usinasti tegeletud. «Sel aastal on valitsuse ja riigijuhtimise tasandil kibekiire aeg olnud, nii et sinna see aeg ilmselt kulub,» ütles ta.
Iva sõnul tegeletakse liikmetega tavaliselt rohkem valimiste aastatel. «Nii et usun, et järgmisel aastal, kus kohalikud valimised on tulemas, jälle vaadatakse ka kohtade peal sellele rohkem ja täpsema pilguga,» lausus ta ja lisas hiljem, et valdavalt astuvad inimesed erakonda ikka siis, kui neid kutsutakse.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Jevgeni Ossinovski ütles pressikonverentsil samuti, kuigi on ka neid, kes tulevad erakonda iseseisvalt, liitutakse erakonnaga enamasti siis, kui keegi kutsub. Iseseisvat liitumist pärsib tema sõnul tõenäoliselt ka erakondade mitte kõige parem maine.
«Nagu sotsiaaldemokraatide endine liige Mihkel Raud ütles, kui ta tuli täiesti vabatahtlikult ja iseseisvalt sotsiaaldemokraatide kontorisse ja kirjutas alla liitumisavaldusele, et välja tulles oli selline tunne, nagu oleks lõbumajas käinud,» märkis Ossinovski ja lisas, et millegipärast on mõnel inimesel ekslikult tunne, justkui oleks parteiline tegevus kuidagi ühiskondlikult halb.
Parlamendiparteidest tänavu kõige rohkem ehk lausa 766 liiget juurde saanud Keskerakonna aseesimees Mailis Reps ütles, et Keskerakond on olnud sel aastal erakorraliste juhivalimiste tõttu tähelepanu keskpunktis. «Sel aastal on olnud eelmisel peaministril üsna palju peavalu, kuidas konkureerida tähelepanus Keskerakonnas toimuvaga, tihti räägiti meist rohkem kui sellest, mis valitsuses toimus,» nentis ta.
Uute liikmete lisandumise põhjus on Repsi sõnul selles, et meeletult palju on tegeletud erakonna piirkondadega. «Mida enam piirkondades inimesed ise ennast aktiveerivad, seda rohkem nad märkavad, et tegelikult neil on kolm naabrit, kes tahaksid ka erakonnas midagi öelda kas üht- või teistpidi. See on ka põhjus, miks inimesi on väga palju liitunud,» lisas ta.
Postimees kirjutas eile, et aastaid suurima liikmeskonnaga partei kohta hoidnud Keskerakonda kuulub 14 617 inimest, neist 766 on erakonnaga liitunud sel, 287 eelmisel ja 542 üle-eelmisel aastal. Liikmete arvult järgneb Keskerakonnale Reformierakond, millel on 12 432 liiget. Tänavu on neist erakonda astunud 108, mullu 91 ja 2014. aastal 305 inimest.
Kolmandal kohal on liikmete arvu järgi IRL, kuhu kuulub 9177 inimest. Samas on erakond sel aastal juurde saanud vaid 12 liiget. Eelmisel aastal liitunuid on erakonna liikmete hulgas 175, kuid neist koguni 163 astusid parteisse kuu aja jooksul enne viimast suurkogu, kus toimusid nii esimehe kui eestseisuse valimised. Ka 2014. aastal liitunud 254 inimesest astus 97 parteisse vahetult enne sisevalimisi.
Konservatiivsel Rahvaerakonnal (EKRE) on mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri andmetel 8086 liiget, kellest 594 on erakonnaga ühinenud sel aastal. See teeb EKREst Keskerakonna järel teise aastaga enim liikmeid juurde saanud erakonna. Eelmisel aastal parteisse astunuid oli 359 ja 2014. aastal, mil EKRE polnud veel riigikogus, täpselt 100.
Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda kuulub 5993 inimest, kellest 99 on erakonda astunud sel aastal. Eelmisest aastast kuulub parteisse 80 ja üle-eelmisest aastast 178 inimest. Parlamendierakondadest on kõige pisem 2014. aasta sügisel loodud Vabaerakond, mil on vaid 684 liiget. Neist 48 on erakonnaga ühinenud sel ja 90 eelmisel aastal.


description: Kanal 2 traditsiooniline heategevussaade «Jõulusoojus» ulatas seekord abikäe diabeedihaigetele lastele ja noortele, kellele koguti saate ajal üle 85 000 euro.

title: Kanal 2 "Jõulusoojus" kogus saate ajal diabeedihaigetele lastele üle 85 000 euro


authors:
Foto
Priit Simson

description: MTÜ Eluliin on sõlminud sotsiaalkindlustusametiga (SKA) lepingud neljas maakonnas ja osaliselt Tallinnas naiste tugikeskuste teenuse pakkumiseks.

title: MTÜ Eluliin võtab üle nelja maakonna naiste tugikeskuste teenuse pakkumise

maintext:
Eluliini juhatuse liige Eda Mölder ütles BNSile, et lepingud on allkirjastatud Raplamaa, Järvamaa, Läänemaa ja Hiiumaa tugikeskuste teenuse pakkumiseks ning osaliselt Tallinnas ühishankena.
Eesti Naiste Varjupaikade Liit (ENVL) teatas eelmisel nädalal, et ei nõustu riigi poolt pakutud senisest väiksemate summadega tugikeskuste tööks ning seetõttu sulgevad kaheksa tugikeskust maakondades uuest aastast oma uksed.
SKA teatas siiski pärast liidu pöördumist, et kuues maakonnas on tugikeskuse teenuse pakkumiseks lepingud sõlminud, viies on esitatud hankes pakkumised, mille üle peetakse läbirääkimisi ning ainult neljas maakonnas ei ole teenuse osutamiseks pakkumist tehtud.
Eluliini juht Mölder tunnistas, et nende jaoks on nii kiire reageerimine olnud pingutust nõudev, kuid MTÜ töötajad on väljakutseks valmis.
«Meie töötajad kõik on läbinud 40-tunnine naistevastase vägivalla koolituse, oleme läbinud ka teisi selleteemalisi projekte ja koolitusi,» rääkis Mölder. «Muidugi, üritame nii vähese ajaga teha parima, ma arvan, et päris seda ei juhtu, et kuskil piirkonnas jäävad teenused osutamata. Nad võib-olla ei ole nii head, kui olid Norra projekti toel, aga see läheb edasi Eesti enda rahaga,» lisas Mölder.
Norra toetustega ehitas ENVL viimastel aastatel üles võrgustiku, mis iga maakonnas vägivalla ohvriks lanegenud naistele tuge ja varjupaika.
Mölderi sõnul tegeleb Eluliin muuhulgas ka naistevastase vägivalla teemadega. «Meil on Eluliini kõikide üksuste poole kokku umbes 200 naistevastase vägivalla pöördumist kuus. Meil on usaldustelefonid, kriisiabi keskus, me tegeleme seksuaalse ekspluateerimise teemaga,» rääkis Mölder. Eluliinil on rehabilitatsioonikeskus Atoll Tallinnas, Toome keskus Tartus ja Ava keskus Jõhvis.
«Nii et me tegelikult oleme ka varjupaiga teenust pakkunud 2006. aastast saadik inimkaubanduse ohvritele, kes enamikul juhtudel on naised,» rääkis Eluliini juhatuse liige.
Koos Eluliiniga asub naiste tugikeskustes juriidilist abi pakkuma Eesti Naisjuristide Liit, mis on Eluliini partner, lisas Eda Mölder.


description: Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras annetas täna kaitseväe peastaabis Ameerika Ühendriikide senaator John McCainile kaitseväe teenetemärgi kaitsealaste teenete eest.

title: Galerii: Terras annetas John McCainile kaitseväe teenetemärgi


authors:
Foto
Mihkel Maripuu

description: Postimees näitab laupäeva hilisõhtul kell 23.50 president Kersti Kaljulaidi ametiaja esimest uusaastatervitust.

title: Ülekanne: president Kersti Kaljulaid esineb uusaastatervitusega


authors:
Georgi Beltadze
Foto
Urmas Luik

description: Ivangorodis juhtus ühe kodumaale suundunud Eesti kodanikuga piiriületamise ajal õnnetus, kui vares talt passi pihta pani.

title: Ulakas vares pani Venemaal Eesti kodanikult passi pihta


authors:
Foto
Toomas Huik Pm Scanpix Baltics

description: Jahimehed on novembriga alanud hundijahihooajal praeguseks küttinud 98 hundini suurendatud küttimislimiidist 41 isendit.

title: Jahimehed on sel hooajal küttinud 41 hunti

maintext:
Nii Rapla- kui Harjumaa jahimehed on tabanud selle nädala seisuga kummaski maakonnas kaheksa hunti ja tohivad suurendatud limiidi kohaselt mõlemas maakonnas küttida veel kuus isendit. Järvamaa jahimehed on küttinud kuus looma, kuid suurendatud limiidi kohaselt on neil voli veel 11 hundi laskmiseks.
Viljandi- ja Võrumaa jahimehed on küttinud kummaski maakonnas kolm hunti ja tohivad mõlemas maakonnas lasta veel neli looma.
Jõgeva-, Põlva-, Pärnu-, Tartu-, Saare- ja Ida-Virumaa jahimehed on küttinud igas maakonnas kaks hunti ja Valgamaa kütid ühe hundi.
Ühtegi hunti pole tänavu lasknud veel Hiiu-, Lääne- ja Lääne-Virumaa jahimehed.
Keskkonnaagentuuri (KAUR) eluslooduse osakonna juhtivspetsialist Peep Männili sõnul on huntide arvukus eelmise aastaga võrreldes veidi langenud. «Võib arvata, et kümme protsenti. Ennustasime, et arvukus võib langeda ja tundub, et ongi vähemalt nii palju langenud,» lausus ta.
Hundi küttimislimiiti antakse alati kahes jaos ja tänavu novembri alguses oli see 67 looma, mida huntide arvukuse kohta andmete laekudes on praeguseks suurendatud 98-ni.
Möödunud hundijahihooajal kütiti Eestis kokku 101 looma, lisaks mõned loomad erilubade alusel.


authors:
Foto
Liis Treimann Pm Scanpix Baltics

description: Eesti eurosaadik Yana Toom ütles «Aktuaalsele kaamerale» antud telefoniintervjuus, et rääkis neljapäeval Süüria presidendi Bashar al-Assadiga kohtudes peamiselt Süüria vaherahust.

title: Toom "Aktuaalsele kaamerale": sõitsin Süüriasse põgenikekriisi pärast

maintext:
Toomi sõnul oodatakse Süürias vaherahu pikisilmi ning loodetakse, et see võibki nüüd sõja lõpetada.
Toom ütles, et ta loodab, et seekordne relvarahu peab. «Kui vaatame seda plaani, siis sisuliselt tähendab see seda, et Venemaa ja Türgi mõlemad garanteerivad, et vaherahu kehtib nende poolt, keda nemad mõjutavad või kontrollivad,» lisas ta.
Peamine põhjus, miks ta Süüriasse sõitis, on Toomi sõnul põgenikekriis, sest see sai alguse Süüriast ja probleemi lahendus peitub samuti Süürias.
Toom kinnitas, et reisi ja elamiskulude eest maksis ta ise. «Mingit pistmist Kremli, Assadi või kellegi teisega siin ei ole,» ütles ta.
Loe edasi ERRi uudisteportaalist.


authors:
Foto
Scanpix Virumaa Teataja

description: Tuleva aasta veebruaris vahetub Tapal teeniv USA kompanii, uus üksus on osa Poola paigutatavast USA brigaadist.

title: Uus USA üksus tuleb Poola paigutatavast brigaadist


authors:
Elisabeth Kungla
Foto
Sander Ilvest Pm Scanpix Baltics

description: Eesti kaitseväelased tähistavad alanud pühi erinevates operatsioonipiirkondades ühiste jõuluüritustega, enamus ajateenijaid saavad jõulud või aastavahetuse veeta lähedaste seltsis.

title: Video: kaitseväelased saadavad Liibanonist ja Malist jõulutervitusi

maintext:
Liibanonis ÜRO rahutagamismissioonil Iiri-Soome pataljonis teenivad Eesti kaitseväelased tähistavad jõule täna ühise õhtusöögiga, mille tarbeks saatis kaitsevägi Eestist verivorsti ja muud kodumaist söögipoolist. Samuti saavad eestlased osaleda kesköisel missal ja laulda jõululaule koos Soome, Iiri ning Fidži rahuvalvajatega, teatas Eesti Kaitsevägi.
«Kuigi oleme sellel aastal pühade ajal kodust rohkem kui 3000 kilomeetri kaugusel, on jõulud meile Liibanonis tavapärasest veidi erilisem aeg. Tahan siinkohal tänada kõiki Eesti kontingendi peresid ja lähedasi, kellega oleme nendel jõuludel koos oma mõtetes, aga ka meie Iiri ja Soome kolleege ning Kanada Eesti koolilapsi, kelle saadetud jõulukaardid südame soojaks tegid,» ütles Eesti kaitseväe Liibanoni kontingendi ülem major Ivo Silbaum.
Vaata kaitseväelaste tervitusi Liibanonist!
Allikas: Sõdurileht
Sillbaumi sõnul on operatsioonipiirkonnas teenides hea meel tõdeda, et Eesti on rahulik ja edasipürgiv riik, mille üle võime uhked olla.
Malis teenivad Eesti kaitseväelased tähistavad jõule Bamakos koos sealse Eesti aukonsuli Eva Dialloga. Ka Malisse saatis kaitsevägi pühadeks Eesti toitu. Enamuse välisoperatsioonidel teenivate kaitseväelaste jaoks möödub jõulude ja aastavahetuse aeg töiselt ja pühi tähistatakse, siis kui teenistuses on vaba aeg.
Vaata kaitseväelaste tervitusi Malist!
Allikas: Sõdurileht
Pühadeks saab koju pereringi jõule ja aastavahetust veetma nii palju ajateenijaid kui võimalik. Puhkuse alguse määrab väeosa ülem, seejuures on toimkonnad mehitatud ning ülejäänud pääsevad koju vastavalt graafikule. Väiksemaid jõuluüritusi on peetud nii väeosades kui mereväe laevadel, enamasti saavad ajateenijad neilt kaasa ka maiustusi. Samuti on ajateenijatel võimalus osaleda jumalateenistustel ja käia kinos ning teatris.
Staabi- ja sidepataljoni pidulik jõuluõhtusöök leidis aset 12. detsembril, kohal oli ka jõuluvana. Sel nädalal said sideväelased osaleda kaitseväe jumalateenistusel Tallinna katoliku kirikus. Samuti on pataljoni ajateenijad traditsiooniliselt abiks heategevusüritusel Oleviste kirikus.
Kuperjanovi jalaväepataljonis on jõulude ja aastavahetuse ajal väeosas viibivatel ajateenijatel võimalik soovi korral käia kirikus ja kinos. Jõulude ja aastavahetuse menüü on pataljonis pisut pidulikum ning sealt ei puudu ka verivorst, hapukapsas ja seapraad.
Kõrgema sõjakooli kadettide jaoks on jõulupidustused juba läbi - pühad märgitakse seal ära traditsioonilise piduliku kadettide õhtusöögiga.


authors:
Foto
Mihkel Maripuu Pm Scanpix Baltics

description: Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoni sõnul pole Euroopa Parlamendi saadiku Yana Toomi visiit Süüriasse ja kohtumine president Bashar al-Assadiga üllatav.

title: Mihkelsoni hinnangul pole Toomi kohtumine Assadiga üllatav


authors:
Georgi Beltadze
Foto
Mihkel Maripuu

description: President Kersti Kaljulaid kohtus täna inimestega, kes peavad olema pühade ajal tööpostil.

title: President Kaljulaid: minu peamine jõulusoov on, et kõik saaks sel ajal olla oma lähedastega


authors:
Aarne Seppel
Liis Velsker

description: Kavandamisel olev uus metsaseadus tõi eelmisel reedel ligikaudu sada inimest  keskkonnaministeeriumi ette meelt avaldama ja minister Marko Pomerantsilt selgitusi nõudma. Postimees tegi graafikutel ülevaate, kui palju ja millist metsa Eestis on ning kuidas seda aastate jooksul on langetatud.

title: Suur graafiline ülevaade: kogu tõde Eesti metsast

maintext:
Statistikaameti tänavu juulis avaldatud aastaraamatu järgi katab Eesti maismaast juba veidi alla poole ehk 49 protsenti mets. 2014. aastal oli Eesti metsamaa pindala 2,3 miljonit hektarit ja metsade puidutagavara 481 miljonit tihumeetrit. Levinuimad puistud olid männikud (33 protsenti puistute kogupindalast), kaasikud (30,7), kuusikud (16,9) ja hall-lepikud (9,1).
ÜRO toidu- ja põllumajandusorganisatsiooni andmetel on Eesti oma territooriumi metsasuse (metsamaa osatähtsus maismaas) poolest Euroopas Soome, Rootsi, Sloveenia, Montenegro ja Läti järel kuuendal kohal.
Keskkonnaministeerium on hinnanud Eesti metsamajanduse jätkusuutlikkust ja säästlikkust raiemahtu puidu aastase juurdekasvuga võrreldes. Tartu Ülikooli teadlaste Asko Lõhmus ja Kaie Kriiska ning Eesti Maaülikooli metsandusteadlase Raul Rosenvaldi hinnangul ei ole selline arvutus korrektne. Kõrvutada tuleks nende arvates mitte raiemahte ja üldjuurdekasvu, vaid majanduslikus kasutuses oleva metsa juurdekasvu ja raiemahte. Pikemalt: Tartu teadlased: keskkonnaministeerium varjab mittesäästlikku metsaraiet.
Lisaks kritiseerivad metsakaitsjad ministeeriumi plaanitavat muutust metsaseaduses, mille järgi muudetaks kuuskede – peetakse metsatöösturite lemmikpuuks – minimaalne raievanus 80 aastalt 60 aastani.
Statistilise metsainventeerimise andmetel vähenes raiemaht ajavahemikus 2000–2008 ligikaudu 60 protsenti, langedes 4,4 miljoni tihumeetrini. Seejärel hakkas raiemaht tasapisi suurenema ja 2010. aastaks oli see jõudnud 8 miljoni tihumeetrini. Mullu raiuti 9,9 miljonit tihumeetrit puitu. Möödunud kümnendil kehtinud metsanduse arengukava järgi oli puiduvarumise optimaalne tase 13,1 miljonit tihumeetrit. Käesoleval kümnendil peab ministeerium optimaalseks raiemahuks 12–15 miljonit tihumeetrit aastas.
Juba 2010. aastal leidis riigikontroll oma auditis, et Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) vanade metsade raiumine viljakatel muldadel on liialt hoogne ja sellelaadne mets ei jõua end taastoota ehk jõuda samasuguse raieküpse vanuseni. Muu hulgas leidis riigikontroll, et Eesti metsanduse arengukava (2020) eelnõus näidatud metsade juurdekasv on ülehinnatud ega põhine SMI andmetele. 2014. aasta andmetel kuulus Eesti metsamaast 41 protsenti ehk 926 349 hektarit Riigimetsa Majandamise Keskusele.
Soomlaste kogemus
Soomes hakkas 2014. aastast kehtima uuendatud metsaseadus, mis suurendas oluliselt metsaomanike õigusi metsa majandamisel. Põhjanaabritel on ligikaudu 685 000 metsaomanikku.
Üheks oluliseks muudatuseks oli kaks aastat tagasi raievanuste piirangute kaotamine. RMK kaasrahastatav, säästvat eluviisi propageeriv portaal Bioneer kirjutas sama aasta algul, et Soome metsaomanik ei pea enam raiega ootama seni, kuni puud on saavutanud teatud vanuse või mõõtmed. Metsa võib langetada siis, kui metsomanik seda vajalikuks peab.
Samuti saab metsa uuendamisel kasutada erinevaid puuliike, ainus piirang on see, et lubatud on vaid kohalikud (Soome) puuliigid. Soome Metsakeskuse esindaja Anna Rakemaa ütles Bioneerile, et seadus toob ühiskondlike huvide asemel nüüd esiplaanile metsaomanike huvid.
Soome põllumajandus- ja keskkonnaministeeriumi peainspektor Matti Mäkelä selgitas Postimehele, et kahe aasta tagune reform on avaldanud metsade majandamisele oodatust vähem mõju. Mäkelä tõi välja, et näiteks ei ole erivanuseliste metsade raie muutunud nii levinuks kui nad ootasid. «Oleme parandanud metsade loodusliku uuendamise kasutamist, samas on loodusliku uuendamise osakaal püsinud viimased viis aastat peaaegu samal tasemel,» märkis ta.
Soomes tehtud muudatustest üks peamisi oli see, et uuendusraie puhul kaotati igasugused piirangud puude vanuse ja mõõtmete suhtes. Metsaseadus hakati lubama raieviise, mis võiksid aadata kaasa erivanuseliste ja liigirikaste puistute tekkele.
Mäkelä sõnul investeerib Soome metsasektor puidu töötlemisse oluliselt ja olukord puiduturul on viimasel ajal paranenud. «Seega ma võin öelda, et muudatused on pigem avaldanud metsamajandusele positiivset mõju,» järeldas ta.
Soomes on säilinud siiski metsateatiste esitamise ja kooskõlastamise kohustus ning seaduses on pööratud varasemaga võrreldes suuremat tähelepanu loodusliku mitmekesisuse ja elupaikade säilitamisele. Nii tuleb näiteks väärtuslike elupaikade säilitamiseks koostada eraldi kavad ja elupaiku ei tohi metsa majandamine kuidagi ohustada.


authors:
Nele-Mai Olup
Foto
Laura Oks Pm Scanpix Baltics

description: Jõulupühad on lisaks niisama olemisele ja hingetõmbamisele olnud hea aeg ka seenel käimiseks. Seda vähemalt Saaremaal, kirjutab Saarte Hääl.

title: Metsast leiab praegugi veel kukeseeni


authors:
Andres Einmann
Foto
Yana Toomi Büroo

description: Vene uudisteagentuuride Interfax ja TASS andmetel kohtus Süüria president Bashar al-Assad täna europarlamendi saadikutega Itaaliast, Lätist ja Eestist, teadaolevalt viibib praegu Eestist valitud Euroopa Parlamendi saadikutest Süürias keskerakondlane Yana Toom.

title: Vene uudisteagentuurid: Eesti eurosaadik kohtus Süüria presidendi Assadiga