description: Pühapäeval käis Valga gümnaasiumis kohalike valijameestega kohtumas presidendikandidaat Siim Kallas. Kohtumisele järgnenud intervjuus rääkis Kallas nii sellest, mis tuli jutuks valijameestega kui sellest, miks kandideerib ja milline on õhustik Reformierakonnas.

title: Siim Kallas: Arveteklaarimine Reformierakonnas ootab alles ees

maintext:
Millest te valijameestega kõnelesite?
"Mudel on kõikidele sarnane. Kõigepealt paar punkti minu enda ettekujutusest presidendiametist, mida olen küll väga laialt juba arendanud ja kirjutanud. Ja siis olid küsimused ja arutelu nende asjade üle. Siin olid põhiliselt küll üleriiklikud ja välispoliitika teemad."
Mõni kohalik teema neid ei huvitanud?
"Vaat kohalikke teemasid siin ei olnud. Rohkem oli just suuremast rahvusvahelisest olukorrast ja muidugi põhiseadusest ja presidendi rollist ja mida president peaks tegema."
Kas toetus teile on siin olemas?
"Ei tea. Toetajaid igatahes on. Ma tegelikult ütleksin nii, et ega ma väga ei pressigi kellelegi peale, et öelge, keda te toetate. Ma arvan, et see ei olegi väga mõistlik. Sest on selge, et mitmed kandidaadid on väga tasavägised oletatavates häältes. Siis on nii, et kõik on oma positsioonid lukku löönud ja öelnud, et „mina ei saa kedagi toetada, ma olen ajakirjanikule öelnud, et mina toetan seda inimest”. Ja siis, kui tal tuleb teha muu valik, jääb ta rumalasse olukorda, kui tuttavad või ajakirjanikud küsivad, et ta ütles ju nii, kuidas ta siis nüüd naa valib."
Postimehe viimane küsitlus leidis, et paistate olema kõige populaarsem esimene valik.
"Nojah, aga oleme ettevaatlikud selle hinnanguga. Küllalt palju ju jättis oma arvamuse lahtiseks. Oleme nende numbrite suhtes ettevaatlikud. Ma usun, et päris võrdsed võimalused on õige mitmel kandidaadil."
Käime üle ka selle küsimuse, et milleks üldse presidendiks peaks kandideerima. See on pingeline amet, seal on palju kohustusi. Tuleb kõnet pidada, võib-olla ka siis, kui ei taha. Peab igasugustel üritustel käima...
(Katkestab küsimuse). "Vaadake, ju see ikka on oluline koht. Selles mõttes, et kui sa oled nagu mina, mul on eluaeg väga palju pistmist selle riigiga igasugustes ametites olnud, siis sa ikka tahad, et sa seda arengut ka edasi mõjutaksid. Ja kui sa näed, et sa võid anda mingi panuse sellesse, siis on see loogika, et sul on kogemus, teadmised, teatud valmisolek. Küsin parem teistpidi. Mis te siis ütleksite, kui kõik ütleksid, et ei kandideeri? Näiteks minu sõbrad ja inimesed, kes minusse loodavad, oleksid väga pettunud olnud, kui ma praegu istuksin kõrval. See on mõnes mõttes ka elu loogika, et kui sa oled selles sfääris, siis sa osaled nendes võimalustes, mis parasjagu tekivad."
Võib-olla see, mis inimesi paneb küsima, on, et presidendi roll meil on väiksem kui mõnes teises riigis.
"Ta on nii ja naa. Muidugi, Eesti on parlamentaarne vabariik. Nagu siingi oli juttu, et peaminister on see, kes tegelikult otsustab ka selle, milline on Euroopa poliitika. Aga teistpidi on presidendil ikkagi mitu väga olulist rolli. Üks on rahvusvaheline roll, nii sisse- kui väljapoole. Ta on sidustav inimene sise- ja välismaailma vahel. Ka Eesti poliitikas on presidendil võimalus öelda, et sõbrad, saage aru, siinkohal me peame silmas pidama, et maailm võib-olla ei mõista meid. Kuigi poliitilised jõud on jõudnud järeldusele, et valimisvõidu seisukohalt on mingisugune samm ülimalt kasulik.
Teine asi on see, et ta on ikkagi riigikaitse kõrgeim juht. Tal on riigikaitse nõukogu, tal on väga suur roll julgeolekupoliitikas. Presidendil on palju kontrolli ka seaduste üle, tal on võimalus seadused uuesti läbi vaatamiseks tagasi saata. Samamoodi ta kinnitab ametisse hulga inimesi, tal on võimalus mõjutada, et võimetele vastav edutamine leiaks aset ja inimesed, kes satuvad kõrgetele kohtadele, oleksid ka kvalifitseeritud ja vastavate omadustega."
Kas teie oleksite see, kes neutraalselt nimetab mitte just oma partei soosikuid ametitesse?
"See on põhimõtte küsimus. Minu kabinetis, kui ma olin peaminister, oli ka opositsioonipartei inimesi. Ma ei pööranud selle mingit tähelepanu. Kui inimene on võimetega, siis see on kõige tähtsam."
Kandideerisite hiljuti ka peaministriks. Kes te pigem tahaksite olla, peaminister või president?
"See on hea küsimus. Natukene paneb ennastki mõtlema, sest ma olen eluaeg olnud tippjuht. Presidendil on moraalset rolli, hoiakute võtmist, mida ei saa planeerida, palju rohkem. Aga iga asi omal ajal, ma arvan, et peaministri ametisse on meil hulgaliselt noori ja võimekaid inimesi, ka siis kui midagi muutub. Täna ma peaministriks ei pretendeeri."
Mida te neile inimestele ütlete, kes olid häiritud, kui te loobusite kaks aastat tagasi peaministriks kandideerimast?
"Eks ma olin võlgu seletusi eelkõige oma erakonnale. Ja mida ma presidendivalimiste käigus saan aru, et inimesi, kes minusse usuvad, on väga palju. Nendele ma valmistasin pettumuse ja olen ka andeks palunud. Aga teisest küljest, ega tollal see otsus ei olnud mingi põgenemine. See otsus oli, et poliitik ei tohi olla koormaks. Ma sain sel hetkel väga selgelt aru, et minuga läheb erakond valimistele vastu hoopis kehvema ootusega kui see, kui ta tegelikult läks. Poliitik peab tooma punkte. Ma oleks igal juhul saanud peaministriks, aga ma oleks pidevalt pidanud andma seletusi. Arvasin, et nii oli kõige õigem. Need ininesed, kes olid pettunud, on nüüd ka küsinud, et ega ma ometi ei loobu. Ja nagu te näete, ma ei loobu."
Ekspressis oli hiljuti suur uudis, et Reformierkonnas käib kodusõda ja partei on kahe kandidaadi vahel lõhki. On see nii?
"Eks ajakirjanikud teevad oma tööd. Ma arvan, et täna on erakond oma otsused teinud, aga eks need asjad vajavad klaarimist pärast seda, kui presidendivalimised on möödas. Praegu ei käi mingit sõda erakonna sees."
Nii et sõda ootab alles ees?
"Ma ei tea, kas just sõda ootab, aga mingi klaarimine ees ootab ikka jah."
Kas te sellel seisukohal, et need, kes teid ei toeta, võiksid uue erakonna otsida, olete jätkuvalt?
"Teate, me kõik ju liialdame pisut ja kasutame kaugeleulatuvaid väljendeid. See väljend läks pisut kaugele, mida ma olen ka tunnistanud."
Nii et te päris nii ikka ei arva?
"Nojah, nii ma ei arva. Ma rõhutasin selles pikas intervjuus seda, et kui otsus on tehtud, siis tuleb seda otsust meeskonnana ka ellu viia. Ja see on minu põhimõte ka täna. Kui ma olen erakonda kritiseerinud, siis ma ei ole kunagi kedagi kutsunud vastuvõetud otsustele vastu töötama või neid ignoreerima."
Milline on teie läbisaamine Marina Kaljurannaga?
"Siiamaani on olnud normaalne, hea. Ma ei tea, me ei ole viimasel ajal kokku puutunud. Me ei ole isegi debattidel olnud koos viimastel aegadel, sest vahepeal riigikogu jaoks ta ei olnud kandidaat. Mul on temaga suhtlemisest väga head mälestused ja ma arvan, et head suhted jätkuvad."
Te olete teada klassikalise liberaalina. Mulle tundub, et viimasel ajal on otsustes olnud sotsiaaldemokraatia poole liikumist. Kui peaks juhtuma, et tuleb astmeline tulumaks, kas te selle kuulutate välja?
"See on parlamendi ja valitsuse otsus. Ma olen inimesena selle otsuse vastu, aga see ei ole kindlasti asi, kus põhiseadusega minnakse vastuollu. See on suur ja põhimõtteliselt vale poliitiline otsus, ma ise arvan. Aga selle otsuse teeb parlament."
Praegu olete te siin toetust kogemus, aga kui te saaks presidendiks, kas te ka siis Valgamaale jõuaks?
"Jaa, tegelikult ma ju pärast Brüsselist tulekut olen palju ringi käinud ja siin ka. Ega ma nii väga välismaale lendama ei kipu, ma olen oma rändamised ära rännanud. Mulle Eestimaa meeldib ja ma hea meelega käin siin ringi. Mulle väga meeldib inimestega kohtuda ja nendega rääkida."
Te olete öelnud, et VEB fond ja kümme miljonit on selgitatud. Kui on tõestatud, et te ei ole midagi halba teinud, siis miks te kipute alati endast välja minema, kui selle kohta küsitakse?
"Aga miks ma ei peaks vihastama? Kui selles on nii palju laimu ja valet ja see kogu aeg kordub ja sul ei õnnestu kuidagi seletada, et see, mis öeldakse, on selge vale, siis vahetevahel kahtlemata inimesed erutuvad, ka mina. Ma olen üldse emotsionaalne inimene. Kui ma kedagi veenan, siis ma olengi emotsionaalne. Aga ma just avastasin ühe artikli, mida kirjutas Eesti ajakirjanik, kui ma Brüsselist lahkusin. Ta intervjueeris minu kolleegi, kes ütles, et tema nii rahulikku inimest, kes kunagi ei ärritu, pole näinud. Nii et on ka teisi arvamusi. Tööasjades üldiselt ma vist ei ärritu üldse, aga sellistes asjades, mis kvalifitseeruvad väga isiklikeks ja baseeruvad laimul ja väljamõeldistel, seal ma paratamatult möönan, et see mind ärritab."


description: Kohus saatis mullu Valgas peksmise tõttu mehe surma põhjustanud Hillar Lõhmuse eile 13 aastaks ja kaheksaks kuuks vanglasse. Hinge vaakuvat ohvrit transportida aidanud Lõhmuse sõbrad said tingimisi karistuse.

title: Kohus saatis mõrvari ligi 14 aastaks vanglasse

maintext:
Politsei sai kuritööst teate 2015. aasta 12. juunil, kui Valgas Võru tänaval leiti maja hoovist 54aastase mehe vägivallatundemärkidega surnukeha. Süüdistuse kohaselt oli ohver 12. juuni öösel Valgas Riia tänaval asuvas korteris alkoholi pruukinud ja temaga koos jõi alkoholi ka toona 50aastane Lõhmus.
Mingil hetkel hakkas Lõhmus joomakaaslaselt raha nõudma ning muutus aina agressiivsemaks. Kui kannatanu ei soovinud ka oma pangakaarti ega selle PIN-koodi anda, tungis Lõhmus talle kallale ja peksis ohvrit armutult. Mehe vigastused olid sedavõrd rasked, et ta ei suutud iseseisvalt liikuda, kuid Lõhmus ei mõelnudki talle kiirabi kutsuda.
Selle asemel organiseeris ta järgmise päeva hommikul sündmuskohale kaks sõpra, Kuido Koemetsa ja Margus Kilbi, kes aitasid tal ohvri autoga viimase elukohta viia. Seal jätsid nad mehe maja hoovi lebama ja lahkusid.
Mõrv omakasu motiivil
Istung peeti eile Tartu maakohtu Valga kohtumajas. Lõuna ringkonnaprokurör Milvi Väin palus mehele määrata mõrva, kehalise väärkohtlemise, lähisuhtevägivalla ning väljapressimise katse eest 14 aasta ja kaheksa kuu pikkuse vangistuse. See sisaldanuks ka varasema süüteo eest mõistetud, kuid osaliselt kandmata karistusosa.
Kehalise väärkohtlemise oli ta süüdistuse kohaselt toime pannud naabri ja elukaaslase suhtes. Väljapressimise episood leidis aset samuti ööl vastu 12. juunit, kui süüdistatav nõudis ühelt samas seltskonnas alkoholi tarvitanud mehelt raha ja pangakaarti, kuid mehel õnnestus põgeneda.
Kohus mõistis Lõhmuse süüdi mõrvas seoses röövimisega või omakasu motiivil ning määras talle selle eest üheksa aastat vanglakaristust. Sellele lisandus neli aastat vangistust väljapressimise eest. Nii koondus liitkaristuseks 11 aastat ning varasema kandmata karistusega kujunes vangistuse pikkuseks 13 aastat ja kaheksa kuud.
Kuigi süüdistus puudutas väljapressimise katset, tunnistas kohus mehe süüdi väljapressimises, kuna tegevus oli lõpule viidud nõudmise esitamisega. Kohtunik Annemarie Gerassimov tõi lisaks välja, et karistust ei määratud süüdistuses taotletud piinaval või julmal viisil mõrvamise eest. Kohus leidis, et iga peksmine, mis toob kaasa surma, ei kujuta endast automaatselt tapmist piinaval viisil.
Kuigi kannatanut peksti korduvalt, manustati talle ka valuvaigistit, kuigi mitte Lõhmuse, vaid tema elukaaslase ettepanekul. Samuti oli ohver ka ise alkoholi tarbinud ja tema valuaisting oli tuimestunud ning peksja soov polnud põhjustada erakordset piina.
Õigeaegne arstiabi oleks võinud elu päästa
Mehe väiteid, et ta ei löönud oma elukaaslast põlvega, vaid ainult tõstis põlve, ja et ta ei löönud naabrit küünarnukiga kõhtu, vaid riivas teda möödaminnes, kohus ei uskunud, kuna need polnud tõenditega kooskõlas.
Kohus leidis, et pole vaidlust küsimuses, et Lõhmus nii peksis kui kägistas ohvrit. Kohtuekspertiis tuvastas, et ükski vigastus eraldi ei põhjustanud ohvri surma, kuid kõik vigastused koos põhjustasid hingamispuudlikkuse, mis oli otsene surma põhjus. Ekspertiisi hinnangul oleks õigeaegne arstiabi võinud ohvri päästa.
Kuido Koemets ja Margus Kilp jäid süüdi kuritoest mitteteatamises, kuna aitasid ohvrit tema maja juurde tagasi transportida ning ei kutsunud politseid. Mehed said vastavalt aastase ja pooleaastase tingimisi vangistuse, mõlemad aastase katseajaga.
Kohus ei näinud kergendavaid asjaolusid, kuna kuriteo toimumine pidi meestele selge olema. Nimelt oli ohvri nägu kaetud verevalumitega ning mees liikumisvõimetu. Korter, kust mees minema viidi, oli aga verd täis.
Lõhmus peab kannatanute kasuks hüvitama kuriteoga tekitatud kahju kokku 608 eurot. Menetluskuludena peab Lõhmus tasuma 5569, Koemets 2608 ja Kilp 2269 eurot.

fasttext_language: et


description: Balkonda lüks tekne !

title: Balkonda lüks tekne !


description: Kuigi vaalade elu ja tegemisi on juba sadu aastaid uuritud, veedavad vaalad lõviosa oma ajast keskkonnas, mis on teadlaste jaoks üsna ligipääsmatu. Stanfordi ülikooli teadlased leiutasid aga uue seadme, mis võimaldab neil jälgida vaalade elu ookeanis.

title: Põnev video: uju koos vaaladega!

maintext:
Tegemist on seadmega, mis kinnitatakse vaala külge ja mille abil saab vaalaga kaasa «ujuda» ning näha, mida vaalad ookeanis teevad ja kuidas käituvad. Lisaks sellele saavad teadlased uue seadme abil uurida, kuidas vaalad täpselt ujuvad ja toituvad.
Kui teadlased õpivad paremini tundma vaalade toitumisalast käitumist, siis see võimaldab vaalu paremini kaitsta ja paljastab ka kalapüügi mõju vaaladele.


description: Uus-Meremaal leidis eelmisel nädalal aset juhtum, kus päästjatel tuli appi tõtata ühele sulelisele sõbrale.

title: Murelik pardiema ootas lennuraja kõrval päästjaid

maintext:
Uus-Meremaa õhujõud ulatasid oma abikäe ühele pardiemale, kes ootas murelikult lennuraja kõrval, kuna tema pojad olid kitsasse äravoolušaht kukkunud. Lennuraja hooldajad tegid oma tavapärast rajakontrolli, kui nad märkasid pardiema ja lõpuks leidsid ka tema kümme pojakest. Kuna pardiema oli lennukite maandumisrajale niivõrd lähedal, pidid päästjad olukorra kiirelt lahendama, sest oli oht, et pardi tõttu jäetakse lende ära, kirjutab The Dodo.
«Part on üsna raske objekt ja kui kiirused on suured, siis võib üks part paksu pahandust tekitada. Me pidime kiirelt midagi ette võtma, et part lennuraja äärest lahkuks veel enne päeva esimest lendu,» kirjutasid õhujõud sotsiaalmeedias.
Kuna lennuraja kõrval olev vee äravoolušaht oli väga kitsas, ei saanud päästjad pardipoegi hästi kätte, seega tuli neid oksakestega julgustada edasi liikuma, kuni nad jõudsid kohta, kus päästjad said nad juba välja tõsta. Päästeoperatsioon oli edukas ja kõik said oma päevaga tavapäraselt jätkata.


description: Pesaleidjas ootavad kodu kolm 4-5-kuust kassiplikat, kes on nime saanud kolmikutest õdede Luikede järgi.

title: Päevakäpad: vahvad kiisukolmikud Liina, Lily ja Leila

maintext:
Liina, Lily ja Leila vajavad hädasti sooja kodu ning armastavat perekonda. Käes on juba külmad ööd, talvgi pole kaugel ja kahjuks on õekeste peavarjuks hetkel külm ja kõle laut.
Kassipojad on aga igaüks isemoodi. Lily on kõige aktiivsem, ta ei suuda isegi süles õieti püsida ja tahaks koguaeg mängida. Leila on aga hoopis teistsugune: ta tahaks koguaeg inimese süles olla ning iseloomult on samuti rahulik. Liina on aga natukene mõlema õe moodi ehk talle väga meeldib inimese lähedus ning nagu kassipojale ikka kombeks, meeldib talle ka mängida.
Kui tunned õekeste vastu huvi, kirjuta meiliaadressile evelimooses@gmail.com.


description: Septembris ja oktoobris Eesti Loomakaitse Seltsi poolt läbi viidava kampaania «Kiibi või kaota!» raames on tänaseks kiibitud vähemalt 334 lemmiklooma. Eesti Loomakaitse Selts kutsub loomaomanikke, kelle lemmikud on veel kiibita, loomakliinikute kaasabil kiipima soodushindadega.

title: Oktoobris saab lemmikloomi soodsamalt kiipida

maintext:
1. oktoobrist kuni 31. oktoobrini pakuvad 10 loomakliinikut üle Eesti lemmikloomade kiibistamist oma tavahinnakirjast soodsamalt, et aidata kaasa Eesti Loomakaitse Seltsi teavituskampaaniale lemmikute kiipimise ja registreerimise propageerimiseks. Tallinnas pakuvad kiipimiskampaania raames soodushindu Maxi, Mustakivi, Pet City, Vilde tee, Nõmme, Tatari ja Västriku loomakliinikud; Tartus loomakliinik Felivet; Viljandis OÜ Viljandi kliinika ning Pärnus Pet City loomakliinik.
Koostöös Varjupaikade MTÜ ja mitmete linna- ja vallavalitsustega on Eesti Loomakaitse Selts septembrikuu jooksul korraldanud lemmikloomade kiipimisüritusi Narvas, Viljandis, Raplas, Kuressaares, Räpinas ja Paides ning Põltsamaa ja Vinni vallas. Enamik omavalitsusi on võimaldanud oma linna- või vallakodanikel lasta lemmikloomad tasuta kiibistada. Järgmised kiipimisüritused toimuvad Nõo, Haanja, Rõuge, Saue, Tapa, Vaivara ja Ambla vallas ning iga valla sada elanikku oma lemmikute kiipimise eest maksma ei pea, teistele kehtib soodushind viis eurot. Kõik kiibitud loomad kantakse üleriigilisse kohalike omavalitsuste lemmikloomade registrisse (LRR-register).
«Üle Eesti on toimetatud varjupaikadesse sadu eksinud loomi, kellel on tõenäoliselt kunagi olnud kodu, aga kiibi puudumisel pole võimalik looma omanikku tuvastada. Seetõttu on väga oluline varustada oma vähegi liikuvam lemmikloom, nagu näiteks koer, kass, tuhkur või küülik, kiibiga ning kanda tema andmed kahte üleriigilisse registrisse: lemmikloomaregistrisse, kuhu teeb tasu eest sissekande loomaarst ja kohalike omavalitsuste lemmikloomade registrisse, kuhu omanik saab looma ise riigiportaali www.eesti.ee kaudu tasuta registreerida,» ütleb Eesti Loomakaitse Seltsi hädajuhtumite juht Maaja Mäll ja rõhutab, et kahte registrisse kandmine on väga vajalik, sest kiibilt leitav kood ja sellele registris vastavad andmed aitavad kaotatud looma tuvastada ning taas omanikuga kokku viia.


description: Pärnu loomade varjupaigas on 4-aastane Saksa lambakoer Maasikas, kes otsib praegu hoiukodu.

title: Päevakäpp: sõnakuulelik Maasikas otsib hoiukodu

maintext:
Maasikas on sõnakuulelik ja saab aru, kui temalt midagi nõutakse. Koera sotsiaalsed oskused vajavad arendamist. Maasikas vajaks oskustega inimest, kes temaga tegeleks. Väikeste lastega peab ta veel harjuma. Isaste koertega saab Maasikas kenasti läbi, emastega vajab harjumist.
Maasikas on steriliseeritud ja vaktsineeritud, tal on kiip.
Kui soovid Maasika kohta rohkem infot, helista telefonil 52 46 705.


description: Fotograaf Mike Clark käis Inglismaa kirdeosas asuvate Farne'i saarte lähedal sukeldumas ja tal õnnestus hüljestest väga ilusaid pilte teha.

title: Galerii: julged hülged poseerivad kaamerale

maintext:
Ajuvähki põdev koer täitis omaniku suurima soovi
Pole midagi paremat sellest, kui saad oma elu erilisi hetki jagada heade sõpradega. Koer nimega Charlie elas 15 aastat Kelly O'Connelli juures ja üheskoos ületasid nad nii mõnedki takistused. Kui O'Connell hakkas oma pulmi planeerima, oli tema suurimaks sooviks see, et eakas ja haige koer peaks pulmapäevani vastu.


description: Hiljuti postitati sotsiaalmeediasse video ühest delfiinist, kes hulbib üsna väikeses basseinis. Esialgu tundub, et delfiin on surnud, kuid siis vahetab ta asendit. Ta on elus, aga ta ei tahaks olla.

title: Kurb video: vangistuses elav delfiin on eluisu kaotanud

maintext:
Video on tehtud Jaapanis Taiji vaalamuuseumis, kus mereimetajaid hoitakse väikestes basseinides, mis paiknevad kõigest paari meetri kaugusel ookeanist. Muuseumis elavad delfiinid on kõik üsna depressiivsed, sest nad on pealt näinud oma pereliikmete tapmist, kirjutab The Dodo.
Igal aastal ajavad kohalikud delfiinikütid massiliselt delfiine salajasse lahesoppi, kus ilusama välimusega delfiinid püütakse kinni ja ülejäänud tapetakse. Kinni püütud delfiinid müüakse edasi ja tavaliselt jõuavad nad loomaparkidesse, tapetud delfiinide liha võib Jaapanis aga jõuda poelettidele, kuigi pakendil võib kirjas olla, et tegemist on vaalalihaga. Täpsemalt on seda kajastatud 2009. aasta filmis «The Cove - mere verine saladus».
Värske video autoriks on aga loomaõiglane Jessie Treverton. «Ma tõesti arvasin, et see delfiin on surnud,» ütles Treverton The Dodole antud intervjuus, «ta ei liigutanud end tükk aega. See delfiin oli sügavas depressioonis ja seda oli väga raske vaadata.»
Kuigi Treverton tunnistas, et ta ei tea selle konkreetse delfiini täpset lugu, on üsna tõenäoline, et delfiin on kinni püütud kurikuulsas lahesopis kas sel või eelmisel aastal. Oma ülejäänud elu veedab delfiin vangistuses ja teda sunnitakse show'de ajal külastajatele erinevaid trikke näitama. Kusjuures, Taiji vaalamuuseum pakub külastajatele ka võimalust delfiinidega koos ujuda ja seda tehakse tavaliselt samas lahesopis, kus paaril korral aastal värvub vesi delfiinide vere tõttu punaseks.
«Ma olen umbes 20 aastat merd sõitnud, kuid ma pole kunagi varem näinud ühtegi delfiini sel moel käitumas. Looduses on delfiinid õnnelikud ja täis elurõõmu, aga see üksik delfiin oli väga õnnetu. Ta oleks justkui eluisu kaotanud,» lausus Traverton.
Loomaõiguslased hoiavad Taiji vaalamuuseumis toimuval silma peal.


description: Teadlased avastasid hiljuti, et väljasuremise ohus olev Hawaii vares on üks neist lindudest, kes oskab kasutada «tööriistu»: nimelt märgati, et vares oskab kasutada väikseid oksi selleks, et puus olevates pragudest kätte saada toidupalakesi, milleni ta muidu ei ulatuks.

title: Loomad ja linnud, kes oskavad "tööriistu" kasutada

maintext:
Teadlaste suureks üllatuseks kulus varesel oksa abil toidu kättesaamiseks vähem kui minut aega. Lisaks sellele linnule on veel mitmeid loomi ja linde, kes oskavad erinevaid vahendeid enda huvides ära kasutada ja oma elu lihtsamaks muuta, kirjutab The Guardian.
Merisaarmas
Merisaarmad kannavad oma kukrus kaasas väikest kivi, mille abil saab lahti teha kõva kestaga mereelukaid (nt merisiilikut, rannakarpe, merekarpe ja tigusid). Merisaarmad kasutavad kive kahel moel: üks võimalus on asetada kivi maha ja saak suure hooga kivi pihta visata, teine võimalus on kasutada kivi haamrina mereelukate kesta lõhkumiseks. Lisaks kividele oskavad merisaarmad kasutada ka ajupuitu, klaasikilde ja tühje teokarpe.
Caters News Agency
Delfiin
Delfiinid on ammu tuntud oma intelligentsuse poolest, kui 2005. aastal õnnestus teadlastel kindlaks teha, et afaliinid ehk laiksilm-delfiinid kasutavad osavasti ära merekäsna. Nimelt tirivad afaliinid merekäsnast tükke ja kaitsevad selle abil oma nina, kui neil on tarvis ookeanipõhjast liiva seest saaki otsida. Käsn kaitseb nina kriimustuste eest.
Yuri Smityuk/TASS
Kaheksajalg
Indoneesia ranniku lähistel elavaid kaheksajalgu on nähtud kasutamas kookospähklikoort, mis on kaheksajalale kui tugeva kaitsekilbi eest. Väidetavalt korjavad kaheksajalad kookoskoori kokku ja võivad neid transportida kuni 20 meetri kaugusele leiupaigast ning kasutavad koort siis varjendina.
Roger Steene/AP
Šimpans
Teadlased on ammu täheldanud, et šimpansid oskavad osavalt erinevaid «tööriistu» kasutada. Näiteks teritavad nad oksi, et neid relvadena kasutada; nad kasutavad kive, et pähkleid avada ja oksi, et mett kätte saada. Need on vaid mõned näited sellest, kui osavad on šimpansid.
JOSE JORDAN/AFP
Egiptuse raisakotkas
Selle linnu lemmiktoiduks on jaanalinnumuna, ent sellel on väga paks koor. Raisakotkas võtab kivi noka vahele ja hakkab seda vastu muna viskama, kuni munakoorde tekib mõra. On märgatud, et raisakotkad eelistavad ümaraid kive kasutada.
ROGAN WARD/REUTERS
Elevant
Metsikud Aasia elevandid kasutavad oksi näiteks selleks, et kärbseid eemale peletada või end sügada. Loomaaedades või loodusparkides elavad elevandid on näiteks kaste liigutanud, et toidule paremini ligi pääseda. Ühte Lõuna-Aafrikas elavat elevanti jälgides märkasid teadlased, et elevant oskab auke kaevata.
SCOTT AUDETTE/REUTERS
Tüvesirk
See pisike linnuke elab Galapagose saartel, tal on lühike nokk ja keel ning kui tüvesirk leiab saagi, millele ta nokaga ligi ei pääse, siis ta läheb otsib kaktuse okka, et saaki selle abil kätte saada. Ta võib mõnikord okast endaga kaasas kanda ja oskab seda muuta vastavalt vajadusele.


description: Eakas šimpans nimega Bouboule elas umbes 30 aastat loomaaias enne, kui ta sealt päästeti ja paigutati elama ühte Kameruni varjupaika. Bouboule on enda hooldajatele alati muljet avaldanud sellega, kui tark, nutikas ja armas ta on.

title: Nutikas šimpans meisterdas endale kuivanud puulehest koti

maintext:
Näiteks võttis ta enda hoole alla neli väikest šimpansit, kes toodi Bouboulega samasse varjupaika elama. Tänu Bouboulele kasvasid neist tublid šimpansid, kes elavad siiani Bouboulega samas varjupaigas, kirjutab The Dodo.
Kui ülejäänud 71 šimpansit, kes pargis elavad, lähevad ööseks varju alla magama, siis Bouboule eelistab magada tähistaeva all. Hommikul ilmub ta metsast välja, et hommikusööki nautida. Ühel hommikul ei tulnud aga Bouboule tavapärasel ajal metsast, vaid eelistas veidi pikemalt puude vahel seigelda. Lõpuks läks tal aga kõht tühjaks ja ta asus toitu otsima.
Üks varjupaiga töötaja meenutas, et kui Bouboule ilmus kella 11 paiku maapähkleid nosima, siis oli hooldajal talle üsna palju toitu jagada. «Bouboule tahtis oma puuviljad ja pähklid metsa kaasa võtta, mida ta on ennegi teinud, kuid sel päeval oli toitu liiga palju ja see ei mahtunud talle korraga kätte,» rääkis varjupaiga töötaja.
Bouboule ei andnud aga alla ja lahendas probleemi väga leidlikult: ta meisterdas endale kuivanud lehest kotikese, mille sisse sai kogu toidukraami pakkida. Puuvilju oli siiski liiga palju ja Bouboule ei saanud kogu kraamiga metsa minna. Hooldaja, kes jäädvustas selle kõik videole, soovitas šimpansil kohapeal toitu nautida ja lõpuks Bouboule seda ka tegi.
Varjupaiga töötajate sõnul on nad alati väga uhked, kui loomad näitavad oma nutikust välja.


description: Suurbritannias Kentis leiti raudteelt padjapüüridesse pandud kaks süsimusta noort kassi. Kassidest oli koguni kolm rongi üle sõitnud, kuid kiisud polnud õnneks viga saanud.

title: Uskumatu vedamine: rongi alla jäänud kiisud jäid elama

maintext:
Suurbritannia loomakaitse asus asja lähemalt uurima pärast seda, kui raudteetöölised leidsid eelmisel nädalal raudteerööbastelt hirmunud kassid. Loomakaitse esindaja Deborah Perti sõnul on see tõeline ime, et need kassid elus on, kirjutab Express.co.uk.
Raudteetöötajad vaatasid hirmuga, kuidas kolm rongi kiisudest üle kihutasid ja alles siis said nad neile appi tõtata, sest antud rajal rohkem ronge sel hetkel ei sõitnud. Õnneks ei saanud kassid vigastada, vaid pääsesid kõigest ehmatusega.
Kassid olid umbes aasta vanused ja mõlemal oli kiip. Väidetavalt olid kiisud kõigest paar päeva varem kaduma läinud. Üks kiisudest, Sophie, oli kadunud olnud üheksa päeva ja teine, Tiggs, umbes nädala.
Kassid viidi esialgu loomakliinikusse, kus neid veidi turgutati. Loomakaitse ja politsei uurivad, kuidas õnnetud kiisud raudteele sattusid. «Meie hinnangul sidus keegi meelega need kassid padjapüüridesse ja viskas julmalt raudteele,» sõnas Deborah Pert. «See inimene pidi teadma, milline kohutav saatus neid kasse võis oodata.»


description: Uus-Meremaal elab kass nimega Steve, kes veetis üsna palju aega koos lambakarjaga. Tänaseks on lambad hakanud Steve'i niivõrd palju austama, et käivad tal pidevalt kannul. Steve'i omaniku sõnul on kassist saanud lambakarja juht.

title: Uskumatu lugu: kassist sai lambakarja juht

maintext:
«Ta käib mööda aeda ringi ja lambad on pidevalt tema kannul,» ütles kaheksakuuse Steve'i omanik Amanda Whitlock. Kui kass mängib põõsastes, tunnevad lambad tema tegevuse vastu alati suurt huvi ja jälgivad, mida kiisu teeb, kirjutab Huff Post.
Steve sai kuulsaks selle kuu alguses, kui tema omanik avaldas sotsiaalmeedias foto, kus Steve istub rahulikult lambakarja keskel. Whitlocki sõnul oli Steve esialgu toakass, aga kui ilmad läksid jahedaks, siis nad lasid lambad tuppa ja kass harjus nendega ära. Soojade ilmade saabudes hakkas kass lammaste eeskujul väljas jalutamas käima.
Whitlocki sõnul saab kass hästi läbi kõigi farmis elavate loomadega.


description: Leipzigi loomaaias otsiti täna taga kahte isast lõvi, kes põgenesid öösel oma puurist. The Guardiani andmetel on praeguseks lõvid kinni püütud.

title: Saksamaa loomaaias põgenesid lõvid oma puurist

maintext:
Isased lõvid Majo ja Motshegetsi sündisid umbes aasta tagasi Šveitsis Baseli loomaaias. Leipzigi loomaaias on nad elanud alates selle aasta augustist.
Loomaaia esindaja ütles hommikul, et neil on plaan paigas. «Me kinnitame, et varahommikul leidis tõesti selline juhtum aset. Meie zooloogid üritavad loomi leida ja kinni püüda,» öeldi loomaaiast. Loomaaia esindaja ei osanud kommenteerida seda, kuidas võisid lõvid puurist välja pääseda.
Praeguseks on olukord taas kontrolli all. Üks lõvi õnnestus loomaaiatöötajatel puuri tagasi meelitada, teine uinutati ja peagi jõuab temagi uuesti puuri. Õnneks ei saanud keegi vigastada.


description: 14. septembril läks Tallinnas, Veskimetsas kaduma kaks emast koera. Koerad on 3-5-aastased ja suurt kasvu.

title: Veskimetsas läks kaduma kaks suurt koera

maintext:
Üks koertest, Elja, meenutab laikat või huskyt, ta on tumehallide värvidega, kikkis kõrvadega ja kergelt rõngas sabaga. Teine, Susie, on pruuni ja musta värvi, lontis kõrvadega ning siledakarvaline. Tegemist on naaberaedades elanud koertega.
Kutsud läksid kaduma Arcticu spordiklubi juures oleval tühermaal. Koertele peaks see ala tuttav olema, sest nad käivad tihti seal palli mängimas. Väidetavalt nägid nad sel päeval aga jänest ja hakkasid seda taga ajama ning kadusid omanikel silmist.
Ühe koera omanik, Kaia Lass kirjutab oma Facebooki-seinal, et kuna koerad on söögiga äraostetavad, siis on kõige tõenäolisem see, et mõni võõras inimene on koerad kaasa meelitanud. Varjupaigad on juba korduvalt läbi helistatud, seega välistatud on võimalus, et koerad jooksid niisama mööda linna ringi.
Kui juhtud koeri märkama, helista numbril 55 614 163. Omaniku sõnul võib koeri vabalt ka nimepidi kutsuda, nad peaksid kenasti reageerima.


description: Kanadas asuva Montreali linna juhid allkirjastasid paar päeva tagasi otsuse, millega kaasneb tuhandete Montreali koerte hukkamine.

title: Montreali linnajuhtide otsus tähendab tuhandete koerte hukkamist

maintext:
Teisipäevasel koosolekul toimunud hääletusel võeti vastu kohaliku omavalitsuse seadus, mille järgi pole Montrealis lubatud pidada koeri, kes meenutavad pit bulle. Erandiks on vaid need juhtumid, kus omanikud on suutelised täitma linna poolt sätestatud rangeid tingimusi, edastab The Dodo.
Volikogu hakkas kaaluma pit bullide keelustamist linnas pärast mitut juhtumit, kus pit bull või pit bulli meenutav koer oli inimest rünnanud. Kõige jõhkram juhtum leidis aset eelmise aasta juunis, kui koer ründas koduaias askeldanud naist ja naine suri. Kusjuures tänaseni pole kindlalt teada, kas rünnanud koer oli üldse pit bull või pit bulli meenutav tõug.
«Montreali linnapeana on minu kohuseks kodanikke kaitsta,» ütles linnapea Denis Coderre ajakirjanikele vahetult pärast hääletust. Kõik need koerad, kel pole otsuse jõustumise hetkel omanikku – näiteks varjupaikades elavad pit bullid –, tuleb magama panna.»
Otsus puudutab tervet Montreali linna ja keelatud on järgmised tõud: Staffordshire'i bullterjer, Ameerika Pit Bull terjer, Ameerika Staffordshire'i terjer. Lisaks sellele kehtib keeld koertele, kelle tõug on eelpool nimetatud tõugude segu ja koertele, kel esineb nimetatud tõugudele iseloomulikke jooni.
Kiired koduotsingud
Montreali loomaõiguslaste ühingu esindaja Alanna Devine sõnas, et nemad toimetavad igal aastal umbes 2000 koera varjupaikadesse. Neist koertest ligi 700 on sellised, keda puudutab linnajuhtide värskeim otsus. Devine lisas, et uus seadus on sõnastatud nii, et pärast seaduse jõustmist pole neid koeri lubatud varjupaikadest ära võtta, mis tähendab seda, et koerad hukatakse.
Mõned pit bulle meenutavad koerad on varjupaikadest juba kodudesse kolinud. Carolynn Williams, kes on organiseerinud pit bullide väljarännet teistesse linnadesse, ütles, et see on täiesti ebaloogiline otsus. «On tõestatud, et tõupõhised keelud ei toimi. See lihtsalt sunnib inimesi neid koeri illegaalselt pidama ja see tekitab veelgi enam probleeme,» lausus ta.
Williamsil on õnnestunud varjupaikadest päästetud pit bulle transportida uutesse kodudesse Albertas ja Saskatchewanis, kuid kodu leidnud koerte hulk on väga väike võrreldes nendega, kes on veel Montreali varjupaikades ootel ja keda ootab eutanaasia.
Tõupõhised keelud pole edukad
Sugugi mitte kõik linnavolikogu liikmed polnud antud otsusega nõus. Debatid said alguse juba teisipäeva varahommikul ja jätkusid pärast lõunapausi. Sterling Downey, volikogu liige ja erakonna Projet Montreal liige, hoiatas, et taoline keeld võib tekitada probleeme teiste võimupiirkondadega, mis on analoogsed keelud tagasi lükanud.
Downey ei eksinud. Montrealis toimuv on ajendanud loomasõpru üle maailma häält tõstma, sõna on võtnud ka mitmed kuulsused ning isegi Ameerika advokaatide ühendus saatis linnapea Coderre'ile kirja, kus nad seavad kahtluse alla taolise keelu seaduslikkuse.
Quebeci veterinaaride liit on samuti esitanud ametliku kaebuse keelu vastu, rõhutades, et igal loomaarstil on õigus valida, kas ta tahab koera magama panna või mitte. «Professionaalses, moraalses ja eetilises mõttes ei ole ma kohustatud neid loomi magama panema,» ütles loomaarst Karen Joy Goldberg.
Lisaks kõigele on Montreali loomaõiguslaste ühing esitanud linnale oma ultimaatumi. Loomaõiguslaste ühing juhib loomade varjupaiku 12 Montreali linnaosas ja nad on ähvardanud lõpetada linnaga sõlmitud lepingud, kui keeldu ei tühistata.
Kahjuks võib Montreali otsus vallandada n-ö doominoefekti terves Quebeci osariigis. Osariigi juhid pidavat juba kaaluma analoogset keeldu ja Devine'i sõnul võidakse sellest teada anda üsna pea. Aga kui seadusetegijad soovivad mõnda näidet sellest, et taolised keelud ei toimi, siis pole tarvis vaadata kaugele. Ontarios on pit bullid umbes kümme aastat keelatud olnud, kuid selle aja jooksul on koerahammustuste juhtumite arv tõusnud. Loomasõprade sõnul on Ontarios langetatud otsus perekondi lõhkunud, koerte elukvaliteeti märgatavalt halvendanud ja tuhanded süütud koerad on elu kaotanud.
Mida koeraomanik peab tegema?
Kui seadus jõustub, siis on pit bullide omanikel mõned kuud aega, et läbida taustauuring ja maksta 150 dollarit spetsiaalse loa saamise eest. Nende koerad peavad olema steriliseeritud või kastreeritud, vaktsineeritud ja koeral peab olema kiip. Avalikus kohas peavad need koerad olema 120-sentimeetrise rihma otsas ja kandma suukorvi.
«Montrealis on palju kodutuid ja madala sissetulekuga inimesi, kes lihtsalt pole võimelised neile tingimustele vastama, et eriluba saada,» ütles Alanna Devine. «Neilt võetakse koerad ära ja pannakse magama.»
Aga loomasõbrad ei anna veel alla ja Change.org keskkonnas saab iga soovija anda oma toetusallkirja keelu tühistamiseks.


description: Loomaõiguslusorganisatsiooni PETA Saksamaa haru PETA Deutschland pöördus täna Eesti parlamendifraktsioonide ja maaelukomisjoni poole kirjaga, mis sisaldas üleskutset riigis karusloomafarmide keelustamiseks.

title: Kuulus loomaõiguslusorganisatsioon pöördus Eesti parlamendi poole

maintext:
Põhjuseks on see, et parlamendi maaelukomisjonis peetakse hetkel nõu Eestis karusloomafarmide keelustamise üle. Hiljuti algatatud rahvusvaheline petitsioon on juba kogunud üle 25 000 allkirja loomi piinava karusloomakasvatuse lõpetamiseks.
«Karusloomakasvanduste keelamine Eestis looks riigile Ida-Euroopas eesrindliku rolli loomakaitses,» ütles Andrzej Pazgan, PETA Deutschlandi Ida-Euroopa koordinaator ning lisas, et enamik kodanikke ei nõustu naaritsate ja rebaste gaasitamise ja osaliselt elusast peast nülgimisega «luksusmoe» nimel. Leidub samaväärselt sooje alternatiive, ilma et loomad peaksid kannatama.
Vastavalt kahele erinevale aktuaalsele küsitlusele, mis viidi 2014. aastal läbi loomade eestkoste organisatsiooni Loomus ülesandel turu-uuringufirmade TNS Emor ja Saar Poll LLC poolt, on kuni 58 protsenti Eesti inimestest «pigem» või «kindlalt» loomade kasvatamise ja tapmise vastu karusnahkade tootmise eesmärgil.
Eestis on hinnanguliselt 30 kuni 50 karusloomafarmi. Suurimas farmis kasvatatakse igal aastal 150 000 naaritsat ja 20 000 rebast. Kokku tapetakse Eestis igal aastal ligikaudu 200 000 nn karuslooma, sealhulgas rebaseid, naaritsaid, küülikuid ja tšintšiljasid. Loomad elavad kitsastes traatpuurides, mis ei võimalda neil loomuomaselt käituda. Nad kannatavad käitumishäirete ja haiguste käes, esineb kannibalismi ja enesevigastamise juhtumeid.
Juba 2014. aastal algatati üleriigiline petitsioon, mille allkirjastas enam kui 10 000 Eesti kodanikku. Loomade eestkoste organisatsioon Loomus andis allkirjad koos memorandumiga parlamendile üle. 2015. aasta juunis toimus avalik arutelu memorandumi üle parlamendi maaelukomisjonis. Sellest tulenevalt tegi komisjon maaeluministrile ülesandeks koostada hinnang, mis on praegu toimuvate nõupidamiste sisuks.
Austria, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Holland, Sloveenia ja Suurbritannia on «karusloomade» pidamise keelustanud. Belgias, Tšehhis, Saksamaal, Itaalias ja Rootsis arutletakse võimaliku keelustamise üle. Euroopa Liit on keelustanud kassi- ja koeranahkadega kaubitsemise ning roomajate nahkade müügi. Paljud tuntud brändid ja moedisainerid - näiteks Hugo Boss ja Armani - ei kasuta enam karusnahka. Vastavalt 2015. aastal kümnes Euroopa Liitu kuuluvas riigis läbi viidud küsitlustele ei poolda enamik ELi kodanikke loomade pidamist puuris karusnaha tootmise eesmärgil.


description: Läänemaa veterinaarkeskuse peaspetsialist Tõnu Erik ütles, et veterinaar- ja toiduamet ei saa Uuemõisa kassimammi asjus midagi ette võtta.

title: Veterinaaramet on Uuemõisa kassimammi ees jõuetu

maintext:
Lääne Elu kirjutas augusti alguses, et Uuemõisa Kaare tänava kortermaja elanikud on üle kümne aasta hädas majanaabriga, kes kogub kasse ja prügi. Kohapeal käis isegi loomakaitse liidu juht Heiki Valner, kel oli korterivaldajaga eelkokkulepe, kuid uks jäi loomakaitsjate ees suletuks.
Seepeale tegi liit avalduse veterinaar- ja toiduametile, kus hakati vastavalt protseduuridele asjaga tegelema. Tänaseks on selgunud, et ka veterinaaramet on kassimammi ees jõuetu.
Ridala vallavalitsuse registripidaja-referent Kaire Viiluste ütles Lääne Elule, et vald saaks midagi ette võtta siis, kui keegi majaelanikest vallavalitsusele asja kohta kirjaliku teate teeks. «Sellest majast ei ole mitte keegi meie poole pöördunud,» sõnas Viiluste.
Refereeritud artiklit saab täismahus lugeda Lääne Elust.


description: «Kui inimesed lahkusid, tulid kassid minu juurde,» ütles Süürias Aleppo linnas elav Mohammed Alaa Jaleel, kes on nüüd võtnud oma südameasjaks kiisude eest hoolitsemise.

title: Süüria mees hoolitseb sõjapiirkonnas kasside eest

maintext:
Süüria suurimas linnas Aleppos on alates 2012. aastast pidevalt lahingud toimunud. Vastasleerid on üritanud linna üle kontrolli haarata ja seetõttu on linn inimestest üsna tühjaks jäänud. Aga kassid pole kuskile kadunud, edastab The Dodo.
HOSAM KATAN/REUTERS
Mohammed Alaa Jaleel, kes töötab kiirabi autojuhina, toitis esialgu 20 kodutut kassi, aasta hiljem oli mehe hoole all juba üle saja kassi ja ta otsustas luua kasside varjupaiga Il Gattaro d'Aleppo. «Mõned inimesed lihtsalt jätsid oma kassid mulle, sest ma armastan kasse,» rääkis mees.
HOSAM KATAN/REUTERS
Üks väike tüdruk, kes pidi perega linnast põgenema, tõi oma kiisu Alaa Jaleeli juurde ja pisarsilmil palus mehel endale kassist pilte saata. Mees on oma lubadust pidanud ja teeb aeg-ajalt tüdruku kassist pilti ning saadab tüdrukule. Ta lubas tüdrukule, et hoolitseb kassi eest seni, kuni tüdruk oma perega ükskord tagasi tuleb.
HOSAM KATAN/REUTERS
«Kuna kõik on riigist lahkunud, kaasa arvatud minu enda pere ja sõbrad, on neist kassidest saanud mu uued sõbrad,» ütles mees. «Mis ka ei juhtuks, mina jään nendega.»
Nüüd tuntakse teda «Aleppo kassimehena» ja tema lugu on kajastanud mitmed suuremad uudisteportaalid.


description: Üks känguru läks Lõuna-Austraalias korraks end vette kastma, kuid olukord muutus niivõrd ohtlikuks, et loomake ei saanud ise enam kaldale ja kaks meest pidid teda päästma minema.

title: Kokad päästsid ookeanist hirmunud känguru

maintext:
Pealtnägijate sõnul oli känguru mööda rannaäärt hüpanud ja seejärel läinud vette. Ta ujus umbes 30 minutit, kuid avastas siis, et ei suuda ise kaldale tagasi ujuda. Seda märkasid kaks rannas olnud kokka, Jeff Della-Mina ja Dan Marshall, kes otsustasid kiiresti loomale appi tõtata, kirjutab The Dodo.
Kokad üritasid 20 minutit looma kaldale lähemale meelitada, lõpuks õnnestus neil siduda känguru ümber köis, millega nad said ta edukalt kalda poole juhtida. Selleks hetkeks oli loomake juba üsna väsinud ega jaksanud enam meestele vastupanu osutada.
Kaldale jõudes köhis känguru vett välja ja randa jõudnud loomakaitsjad panid talle tekid ümber, et loomake saaks sooja. Loomaarst tegi talle ka kiire ülevaatuse. Õnneks polnud ta viga saanud ja sai peagi oma teed minna.


description: Pesaleidjas ootab uut omanikku ülivinge kassiplika nimega Aktivist, kes leiti koos õdede-vendadega maanteeäärsest parklast.

title: Päevakäpp: kassiplika Aktivist on valmis koju minema

maintext:
Aktivist ja tema kaks õde-venda leiti 16. juulil, kui nad olid imepisikesed karvapallid. Leidjal hakkas neist kahju ja ta viis kiisud enda koju, et neile ajutist peavarju pakkuda. Nüüd on aga kassikesed piisavalt kosunud ja on valmis uutesse kodudesse kolima.
Miks sai ühe armsa kiisupreili nimeks Aktivist? Nimi ise ütleb tegelikult juba piisavalt. Leidmishetkel oli tema see julge, kes inimeste juurde tuli ning abi palus. Hoiukodus aga hakkas ta kohe aktiivselt toimetama – mängida meeldib hullupööra, vahepeal isegi kiusab õde-venda ning ka hoiuperenaist, kutsudes neid mängima mööda tube ringi trallitades.
Nagu ühele kassipojale ikka kombeks, on ka temal võimas nurrumootor – paisid ei ole tema jaoks kunagi liiga palju. Talle meeldib ka öösiti teki alla kaissu pugeda ning mõnikord näksab magavat inimest isegi varbast, sest mänguhimu on nii suur.
Aktivist on puhtusest lugupidav umbes kolmekuune kassipoeg, kes sobib ka perekonda, kus on teine kass. Kui tunned Aktivisti vastu huvi, täida kiisuvõtja ankeet ja sinuga võetakse ühendust.


description: Dixie Doo, 15-kuune Austraalia lambakoer, tõestas, et koerad on tõesti inimese parimad sõbrad ja päästavad meid halvimast.

title: Koer leidis pisipõnni mängukohast mürgise mao

maintext:
Peremees lasi Dixie Austraalias Queenslandi osariigis aeda tavapärast hommikujooksu tegema, paar minutit hiljem pidi õue tulema ka 2-aastane perepoeg Thayne. Vahetult enne seda, kui pereisa läks pojaga õue, märkas ta aknast, et koer leidis midagi aiast.
Selgus, et koer oli leidnud ligi meetri pikkuse mürgise pruunmao ja sellele otsa peale teinud. Koer oli mao leidnud täpselt sellest kohast, kus Thayne tavaliselt aias mängida armastas.


description: Teadlased on kindlaks teinud, et kuni 59 protsenti USAs, Suurbritannias ja Prantsusmaal elavatest koertest on ülekaalulised, ent on üks koeratõug, mida ohustab ülekaalulisus rohkem kui teisi.

title: Teadlased avastasid, millist koeratõugu ohustab ülekaalulisus kõige rohkem

maintext:
Selleks tõuks on labradori retriiver ja põhjus võib peituda geenides. Teadlaste meeskond uuris enam kui 700 labradori retriiveri geene. Nad avastasid, et 23 protsendil koertel esines geenimutatsioon, mille tõttu ei suuda paljud labradori retriiverid tajuda seda, kas kõht on täis saanud või mitte, edastab Business Insider.
Geenimutatsiooniga labradorid on ligi kaks kilo raskemad neist labradoridest, kel geenimutatsiooni ei esine. Ülekaalulised labradorid käivad tihemini ka omanikult toitu nurumas ja otsivad sageli midagi, mida põske pista. Teistel koeratõugudel seda geenimutatsiooni ei leitud.
Järgmine kord, kui labrador vaatab sind nukra pilguga ja soovib midagi süüa, minge parem üheskoos välja jooksma!


description: Koertele on ikka aeg-ajalt antud mõni kont närida, sest koer ja kont justkui kuuluvad kokku. Suurbritannia loomaarstid aga hoiatavad, et koerale ei tohiks konti anda, sest see võib koera tappa.

title: Loomaarst selgitab, miks ei tohiks koerale konti anda

maintext:
Suurbritannia suurim loomaarste liitev heategevusühing PDSA andis hiljuti välja hoiatuse, sest väga paljud loomaarstid on näinud, et koerte seedetraktid on kahjustatud või konditükkide tõttu blokeeritud. Paljudele koeraomanikele tuleb see aga üllatusena, sest koertele on alati konte närimiseks antud, kirjutab Telegraph.
PDSA vanemloomaarst Rebecca Ashman sõnas, et konti ei tohiks kasutada koera maiusena, sest pisikesed konditükid võivad koera seedetrakti olulisel määral kahjustada. Ashman ütles, et taoliste kahjustuste kõrvaldamiseks on tavaliselt vaja koera opereerida, ent mõnel juhul võivad kahjustused olla niivõrd suured, et koer võib surra.
Mitmed Suurbritannia poed müüvad konte, mis on mõeldud koertele närimiseks, kuid üks suurimaid poekette, Tesco, lõpetas kontide müümise. Põhjuseks oli see, et 2-aastane koerake jäi pärast Tescost ostetud kondi söömist haigeks. Röntgenipildilt oli näha, et tema maos ja seedekulglas oli palju pisikesi konditükke. Koerale tehti neljatunnine operatsioon, kuid kahjuks see ei aidanud ja koerale tehti eutanaasia.
Anna sõnul on see väga tervitatav, et PDSA ei soovita koertele konte anda. «Minu arvates oleks pidanud selle teema juba ammu tõstatama. Kondid võivad loomi tappa, sest kontide killud võivad organismis haavu tekitada. Meie kogemus oli kohutav, seda ei unusta ma kunagi,» rääkis ta.
Anna meenutas, et kondi tõi Burtiele üks nende peresõber, kuna parajasti oli jõuluaeg ja ta tahtis koerale kingitust teha. «Burtie võttis kondi kaasa, nagu koerad ikka teevad, ja sõi peaaegu kõik ära. Koeraomanikuna ei tule ju selle pealegi, et poes müügilolevad tooted võivad koera tappa,» lausus ta.
PDSA hoiatusega on liitunud ka Suurbritannia veterinaaride ühing. Ühingu asepresident Gudrun Ravetz ütles, et keedetud kondid on ohtlikud nii koertele kui kassidele ja loomaarstid näevad sageli loomi, kes on konte söönud. «Meie nõuanne on see, et lemmikloomadele ei tohiks konte anda ja toidust järele jäänud kondid tuleks ära visata nii, et koer või kass ei saaks neid prügikastist kätte,» lausus Ravetz.


description: Kasside Turvakodus ootavad pikisilmi uut omanikku kassilapsed Sabatäht ja Musthabe, kes on tõelised nunnumeetri purustajad.

title: Päevakäpad: vahvad kassipojad otsivad kodu

maintext:
Kassipojad on väikesed ja aktiivsed ning ääretult armsad. Pisikesed vennakesed päästeti Jõgevalt, kui neid ohustas eutaneerimine, kuid õiged inimesed olid õigel ajal õiges kohas ja nüüd nurruvad need kaks juba hoiukodus.
Millised on Sabatäht ja Musthabe? Ühel hetkel on nad tõelised väiksed marakratid, kes korraldavad hoiukodus vahvaid kassimänge, teisel hetkel on nad nagu pisikesed inglid, kes õndsas unes kiisuunenägusid näevad. Mõlemad on suured aktivistid ja samas ka õrnad miilustajad, mistõttu on eriti imelik, et Sabatäht ja Musthabe kodude ootele nii kauaks on jäänud.
Sabatäht ja Musthabe juba ootavad oma perede kirju. Kõige toredam oleks muidugi see, kui kiisud saaksid ühisesse koju kolida. Kui sina tunned Sabatähe või Musthabeme (või mõlema) vastu huvi, siis kirjuta info@kassideturvakodu.ee.


description: USAs, New Hampshire'is asuvas hotellis võtab külalisi lahkelt vastu kiisu, kes kaalub üle 14 kilogrammi. 8-aastane Logan on poole suurem kui teised temavanused kassid.

title: USA hotellis tervitab külalisi ülisuur kass

maintext:
Tavaliselt uitab Logan mööda hotelli ringi või mõnuleb kõnniteel päikese käes. Külalistele meeldib ta väga ja ta on ka internetis kuulsust kogumas. Külalised on Loganit hotellis väga palju pildistanud ja filminud, kirjutab Fox News.
Susan ja Tor Brunvand võtsid Logani varjupaigast kuus aastat tagasi. Susani sõnul oli Logan esialgu «normaalses suuruses» kass, aga peagi selgus, et kiisu on üsna isukas ja sõi ka pere teiste kasside kausid tühjaks. «Ta hakkas aeglaselt kaalus juurde võtma,» meenutas Susan. Naine ütles, et nad tundsid lausa muret, et kassil võib midagi viga olla, kuna ta sõi nii palju.«Mul on kogu elu kasse olnud, aga ükski neist pole niiviisi käitunud,» sõnas ta.
Susan Brunvand ja Logan. Jim Cole/AP
Brunvandid käisid Loganiga arsti juures, kuid läbivaatusel ei selgunud, et kiisul midagi viga võiks olla. Nad isegi viisid Logani ajutiselt ühe sõbra juurde elama lootes, et lahusolek võib kassi söögiisu vähendada, kuid see ei mõjutanud kiisu kehakaalu peaaegu üldse.
Susan Brunvandi sõnul on inimeste reaktsioon Loganit nähes alati erinev. Mõned on suurest kassist vaimustuses, mõned tunnevad muret tema tervise pärast. Üks inimene võttis Susaniga isiklikult ühendust ja ähvardas tema peale politseisse kaevata, sest Susan on oma kassi liialt paksuks söötnud ning see ohustab kiisu tervist.
Jim Cole/AP
Hotelli külastanud Janet Lynn ütles, et temal oli kassist kahju, kuna kiisu nägi selgelt ülekaaluline välja. «Ta oli nii paks. Kassid ei tohiks nii paksud olla, see pole tervislik... Ma ei mõista, miks keegi laseb oma lemmikul niivõrd suureks kasvada,» lausus Lynn.
Susan Brunvandi sõnul ei saa tema omalt poolt midagi ette võtta, et kiisu kaalust alla võtaks. Ta on täielikult välistanud operatsioonile minemise ja naeris selle peale, kui talle soovitati kass jooksulindile treenima panna. Ta lubab Loganil käituda ja elada samuti nagu pere teised kaks kassi. Logan veedab oma päevi enamasti õues ja saab kõigega hakkama, kaasa arvatud diivanile hüppamise ja oravate tagaajamisega.


description: Hispaanias Valencias asuva rahvuspargi pargivahid leidsid eelmise nädala reedel pargist suure isase piisoni laiba, millel oli pea küljest raiutud.

title: Valencia rahvuspargist leiti peata piisoni laip

maintext:
800-kilogrammine piisonipull nimega Sauron, kes oli nime saanud «Sõrmuste isanda» järgi, oli oma karja juht. Reedel leiti aga tema laip ja usutavasti loom mürgitati ning seejärel eemaldati pea keha küljest, kirjutab The Local.
Kolm samasse karja kuulunud piisonit on kadunud ja viiel allesjäänud piisonil esineb mürgistuse sümptomeid. Juhtumit on lähemalt uurima asunud keskkonna kuritegudele keskenduv üksus Seprona. Arvatakse, et loomad mürgitati toidu või vee kaudu.
Rahvuspargi juht Carlos Alamo sõnul oli Sauron «väga suur, terve ja ilus loom». Üheksast piisonipullist koosnev kari saabus rahvusparki alates 2015. aasta juunist kuni selle aasta maini. Selle aasta sügisel pidid pullid esmakordselt kohtuma emaste piisonitega.
Euroopa riikides on piisonid loodusest põhimõtteliselt välja surnud. Hispaanias hakati neid rahvusparkidesse ümber asustama 2010. aastal. Viimane metsik Euroopa piison tapeti salaküttide poolt 1927. aastal, loomaaedades elab neid umbes 50 tükki.


description: Üks noor mees ronis laupäeval ühes Rootsi loomaaias karu puuri. Väidetavalt oli tegu kihlveoga, kuid loomaaia töötajate sõnul oleks mees võinud vabalt surma saada.

title: Noor mees ronis Rootsi loomaaias karu puuri

maintext:
«See oli väga hirmutav, ta oli ühest karust vaid 1,5 meetri kaugusel,» ütles üks pealtnägijatest. Pealtnägijate sõnul hüples noor mees ringi ja üritas karusid hirmutada. Mehe sõbrad jälgisid seda kõige rõõmsalt pealt ja elasid mehele kaasa, kirjutab The Local.
Üks pealtnägijatest teavitas juhtunust loomaaia töötajaid ja need tõttasid kiirelt puuri juurde. Kui töötajad kohale jõudsid, oli mees juba puurist välja roninud. Väidetavalt veetis ta puuris kokku neli minutit.
«Meie jaoks oli tegu väga tõsise olukorraga. Viimane võimalus, mis meil taolistes olukordades on, on tulistada karu,» rääkis loomaaia juhataja Anna Blinkowski.
Selleks, et karude puuri pääseda, pidi mees ronima üle aia, et jõuda turvaplatvormile. Turvaplatvorm on ehitatud nii, et loomad sinna ei pääseks, ent kui sealt alla kukkuda, siis muutub olukord inimese jaoks väga ohtlikuks. Puuris elavad kaks karu: 2001. aastal sündinud Ester ja 2003. aastal sündinud Glok.
Noor mees andis oma nime ja kontaktandmed loomaaia töötajatele, kes teavitasid juhtunust politseid.
Rootsi lõunaosas asuv Skånes Djurpark on maailma suurim Põhjamaade loomi eksponeeriv loomaaed, kus elab palju karusid, hunte, põtru, kaljukasse, hülgeid ja ilveseid.


description: Pärnu koduta loomade varjupaigas ootab uut omanikku 9-aastane hagijalaadne Robi.

title: Päevakäpp: aktiivne Robi ootab uut omanikku

maintext:
Robi oskab käsu peale istuda ja lamada, kuid rihma otsas jalutamist peab veel harjutama, sest maailm on nii suur ja põnevaid lõhnu palju. Robi vajaks aktiivset peremeest, kes oskaks koeraga tegeleda. Ta sobiks kenasti maakohta, kus pole teisi loomi. Robi ei sobi perre, kus on lapsed.
Robi on vaktsineeritud, kastreeritud ja tal on kiip. Kui soovid Robi kohta rohkem infot, helista varjupaika telefonil 52 46 705.


description: Eesti Chihuahua Sõprade Liit korraldab kaks korda kuus pühapäeviti kell 12 sülekoerte mängutunde.

title: Sülekoeri oodatakse mängutundidesse

maintext:
Mängutunnid on koertele väga vajalik, sest seal saab mürada ohutult koos sama kasvu koertega. Juba omavahel tutvunud koerad on ruumis rihmata, esmakordselt tulnud koerad on tunni esimesel poolel koos omanikuga ja enamasti rihmaga, nii saab jälgida koera käitumist ja aidata tal kohaneda.
Kui koer juba ise teiste vastu huvi üles näitab, lastakse ka tema teistega koos mürama ja uusi tutvusi sobitama. Koertele on ruumis mänguasju, nuputamismänge ja ka sportimisvõimalusi, kui selleks on soovi. Samal ajal on omanikel hea võimalus infot vahetada, muredest ja rõõmudest rääkida.
Mängutunnid toimuvad Mustamäel, aadressil Laki 25 koeraspordiklubis Koerus. Oodatud on nii pisikesed tõukoerad kui ka väikest kasvu krantsid.
Selle sügise esimene mängutund toimub 2. oktoobril kell 12.00. Esimeses mängutunnis saavad koeraomanikud oma koerale mittevajalikud esemed kaasa võtta, kuna toimub suur koerte tuulutuspäev ja esemeid on võimalik osta, müüa ning vahetada.


description: Kui rääkida tarkadest loomadest, siis tavaliselt mainitakse alati samu tegelasi: delfiinid, elevandid, ahvid, varesed jne. Aga kas me päriselt ka teame, kui targad need loomad on ja mida nad tunnevad?

title: Elevandid on targemad, kui oskame aimata

maintext:
Ökoloog Carl Safina sõnul ei oska inimesed aimatagi, kui nutikad võivad loomad olla. Võtame näiteks elevandid. Safina sõnul suudavad Keenias Amboseli looduspargis elavad elevandid eristada Maasai sõdalaste keelt ja hääletooni teiste hõimude keeltest ning hääletoonist, kirjutab Business Insider.
Sussexi ülikooli teadlased Karen McComb ja Graeme Shannon uurisid just seda ning avaldasid 2014. aastal sel teemal oma uuringu kokkuvõtte. Selgus, et Maasai hõimu sõdalased ründavad ja tapavad tihtipeale elevante oma odadega. Elevandid on sellest õppinud, et Maasai sõdalased on väga ohtlikud.
Maasai hõimu mehed elevantide võhkadega (REUTERS).
Ka varasemad uuringud on tõestanud, et elevandid on valmis end kaitsma, kui nad märkavad Maasai hõimule omaseid punaseid rõivaid. Nad on valmis põgenema, kui nad tunnevad Maasaide rõivaste lõhna. Samas kui elevandid märkavad teiste hõimude esindajaid või tunnevad nende lõhna, siis nad ei tunne end ohustatuna.
McComb ja Shannon suutsid tõestada, et elevandid oskavad eristada Maasaide keelt teiste hõimude keeltest. Teadlased lindistasid Maasaide hõimu liikmeid kõnelemas ja lasid lindistust hiljem elevantidele. Kui rääkisid naised või lapsed, siis ei tundnud elevandid hirmu, aga kui nad kuulsid Maasai hõimu meeste hääli, olid nad valmis põgenema.
Safina selgitas, et elevandid mõistavad, et inimesi on väga erinevaid. McComb sõnas, et elevantide otsustusvõime on väga konkreetne: «Nad on valmis pigem põgenema, kui inimesest kiskjaga silmitsi seisma.»


description: Rootsi põhjaosas leidis aset omapärane juhtum: mees oli koertega rahulikult hommikust jalutuskäiku tegemas, kui teda ründas kuri põder.

title: Emane põder ründas koertega jalutanud meest

maintext:
Svappavaaras elav mees läks umbes kella kaheksa paiku hommikul koertega kõndima, kuid rahuliku jalutuskäigu asemel leidis aset vastasseis ühe emase põdraga, kes ründas meest ja murdis ta käeluu, edastab The Local.
«Mehe sõnul ründas teda põder. Tal õnnestus esialgu minema pääseda, kuid siis oli põder tagasi tulnud ja mehe kätt tõsiselt vigastanud,» ütles politsei esindaja Börje Öhman. Arvatavasti ärritas mees põtra sellega, et sattus põdra ja tema kahe noore vasika vahele.
Politsei otsustas, et põdrapere tuleb maha lasta. Jahimehed otsisid piirkonna läbi, kuid ei leidnud tigedat põtra ega tema vasikaid kusagilt. Jaht lõpetati teisipäeval. Politsei sõnul on kõige tõenäolisem see, et põder läks oma vasikatega oma õigesse keskkonda ehk metsa tagasi.
See pole esimene kord, kui Rootsis on põder inimest rünnanud. 2014. aastal ründas põder Luleå linnas üht koeraga jalutanud meest ja paar päeva hiljem ka üht naist. Agressiivne põder pandi magama.


description: Teadlased on kindlaks teinud, et inimestel, kes on üles kasvanud farmides, esineb vähem allergiaid ja farmides kasvanud naistel on tugevamad kopsud kui linnas kasvanud naistel. Teadlaste sõnul täheldati seda kõigis 13 riigis, kus taoline uuring läbi viidi.

title: Loomadega koos elamine mõjub tervisele hästi

maintext:
Uuringus osales kokku enam kui 10 000 inimest vanuses 26-54. Nagu eelnevalt mainitud, viidi uuring läbi 13 Euroopa riigis ja Austraalias aastatel 1998-2002. Farmides kasvanud inimestel esines märkimisväärselt vähem astmat, heinapalavikku ja erinevaid allergiaid võrreldes linnas kasvanud inimestega, kirjutab Independent.
Austraalia, Suurbritannia ja mitme Euroopa riigi teadlastest koosnev tiim märkis, et põhjuseks võib olla see, et farmis kasvanud inimesed puutuvad rohkem kokku loomade ümbruses elavate mikroobidega, mis muudavad meie tervist tugevamaks. Teadlased kirjutasid uuringu kokkuvõttes, et farmides puututakse kokku niivõrd mitmekülgse mikroobide maailmaga, et linnas pole sellele väärilist vastast.
Lisaks kariloomadele puutuvad farmides elavad lapsed rohkem kokku ka kasside ja koertega ning teadlased on varemgi märganud, et lemmikloomadega koos üles kasvamine võib muuta lapse immuunsüsteemi tugevamaks.


description: Paar kuud tagasi jõudsid Eestisse esimesed toygeri tõugu kassid. Uhke karvkattega kiisud näevad välja kui pisikesed tiigrid. Kas nad meenutavad ka iseloomult tiigrit ja kellele nad sobiksid?

title: Triibuline nagu tiiger, malbe nagu kodukass

maintext:
Karin Roth unistas pikka aega sellest, et saaks endale toygeri tõugu kassi ja alates juulist ongi tal kodus kaks kassipoega: Simba ja Nala. Rothi sõnul jäid toygerid talle esialgu silma ilusa kasuka poolest. «Tiigrite vastu on mul ammu sümpaatia. Oleme mehega mõlemad ka tiigri aastal sündinud ja kui neid miniatuurses kehastuses nägime, tahtsime kasside kohta juba lähemalt teada saada,» sõnas Roth. «Kui selgus, et toygeris on ühendatud eksootiline välimus ja kodukassi hea iseloom, siis oligi mu süda võidetud.»
Ta suhtles pikalt erinevate ühingute ja pikaaegsete kasvatajatega üle maailma, et saada kogu vajalik info ning tõestada ka ennast. «Aretusse kasse niisama ei müüda,» ütles ta. Kuna Roth õpib ise veterinaariks, siis oli tal palju nõudmisi, eelkõige vaimse ja füüsilise tervise poole pealt. Kiisude valik võttis aga üsna kaua aega. «Kui kasvandus oli leitud, ootasime umbes aasta veel õigete kasside sündi. Selle suve lõpul jõudsid nad lõpuks Eestisse,» meenutas ta.
Kuigi toygerid on kassid, ütles Roth, siis iseloomult on nad pigem koerte moodi. «Nad on väga hästi treenitavad, toovad mänguasju ja kõnnivad meelsasti rihma otsas, kiinduvad omanikku väga ning näitavad seda ka välja,» rääkis Roth. «Meie Simba tuleb näiteks kohe ja surub end kõvasti vastu inimest – nagu teeks kalli. Neil on tohutult positiivset energiat ja palju armastust. Nad on väga mängulised ja intelligentsed. Noorena on toygerid ka krutskeid täis ja tahavad kõike uurida ning proovida, täpselt nagu kutsikad. Siiski alluvad nad ka õpetustele väga hästi.»
Karin Roth
Mängulisus kajastub ka toygerite nimes, mis on kokku pandud sõnadest «toy» ehk lelu ja «tiger» ehk tiiger. Roth ütles, et seda tõugu kassidega tuleb tegeleda: nad vajavad füüsilist mängu ja veel parem on see, kui anda kassile erinevaid ülesandeid lahendamiseks. «Neile sobivad ideaalselt erinevad kassidele mõeldud mänguasjad, kus peab toidupala kätte saama või palli veeretama, et maius välja kukuks vms. Toyger tahab suhelda ja kui mängud on mängitud, siis mõnuleb ta hea meelega omaniku kaisus,» kirjeldas Roth.
Kui rääkida toygerite tervisest, siis selgitas Roth, et toygeritel uuritakse püruvaatkinaasi puudulikkust, mis põhjustab aneemiat. Haigus on tema sõnul tulnud sellest, et toygerite loomisel on kasutatud bengali kasse. «Tegu on päriliku haigusega, seda saab testida DNA proovist. Vastutustundlikel kasvatajatel on vastavad uuringud tehtud ja muretsemiseks pole põhjust,» ütles ta ja lisas, et nemad planeerivad lasta oma kasse põhjalikult uurida, sest mida rohkem nad kasside tervisest teavad, seda parem. «Põhiliste viirushaiguste uuringud on juba tehtud ja sealt saime rõõmustavad uudised.»
Efektse välimuse poolest sobib toyger kindlasti ka näitusekassiks. «Algul tundub näituste maailm keeruline, aga tegelikult pole seda mitte,» rääkis Roth näitustel käimisest ja soovitas proovima minna. «Toygerid on väga oodatud, kuna neid pole Baltikumis üldse ja see tõug huvitab nii osalejaid kui kohtunikke.» Karin Roth osaleb oma eksootiliste kiisudega esimesel näitusel selle aasta oktoobris Tallinnas, millele järgneb juba suurem näitus Soomes.
Toygerid


description: USA akadeemik dr Peter Marra ütles hiljuti ühes intervjuus, et õues hulkuvate kasside arvu tuleks igal võimalikul moel vähendada. Akadeemiku karm sõnavõtt on paljud kassiomanikud ära hirmutanud.

title: Teadlane: kasse ei tohiks üldse

maintext:
Dr Marra on maailmas üks tuntumaid linnueksperte ja tema hinnangul ei tohiks kodukassid õues ringi luusida. Dr Marra arvates tuleks kodutud kassid magama panna ja kodukassid tuppa lukustada, kirjutab Express.co.uk.
Dr Marra põhjendas oma karmi arvamust sellega, et kassid tapavad igal aastal miljardeid linde. Akadeemiku hinnangul on kassid süüdi 63 erineva imetaja-, linnu- ja roomajaliigi väljasuremises. Tema arvates oleks maailmas vaja väga karmi kontrolli kasside üle.
Ta on veendunud, et sellele probleemile on lahendus olemas ja dr Marra sõnul teatakse teadlaste ringkondades väga hästi, mida teha oleks vaja, muuseas on räägitud ka kasside eutaneerimisest. Dr Marra andis hiljuti välja ka raamatu pealkirjaga «Car War», kus ta kirjutab, et kõik vabalt ringi uitavad kassid tuleks loodusest eemaldada ja selleks võib kasutada erinevaid meetodeid.
Ta selgitas, et lemmikloomi ei pea tingimata magama panema, aga kui omanik otsustab kassi õue lasta, siis seda tohiks teha vaid jalutusrihmaga. «Kassidel lubatakse üksinda õues käia, aga sellele tuleks lõpp teha,» ütles dr Marra intervjuus. «Kõik kodutud kassid tuleks kõrvaldada. Nad tuleb kinni püüda või kodudesse paigutada. Kui neile pole võimalik kodu leida, siis tuleb teha eutanaasia.»
Dr Marra sõnul on tegemist väga suure probleemiga, sest kassid mõjuvad bioloogilisele mitmekesisusele laastavalt. Samuti märkis mees ära selle, et kassid on ohtlikud ka inimestele, kuna levitavad haigusi.


description: Lõuna-Austraalias Adelaide'is elav naine sai korraliku ehmatuse, kui leidis oma saapa seest mao. Ta kutsus kohale kohalikud maopüüdjad, kes selgitasid, et tegemist on mürgise maoga.

title: Hoiatavad pildid: Austraalias tasuks jalanõude sisse piiluda enne, kui need jalga tõmbad

maintext:
Snake Catchers Adelaide jagas oma sotsiaalmeedias fotosid maost, kes oli end saapa sees mõnusalt kerra keeranud. Maopüüdja Rolly Burrelli sõnul oli tegu ida pruunmaoga, mis on maismaal elavatest mürgimadudest ohtlikkuselt koguni teisel kohal, edastab Buzzfeed.
Burrelli sõnul on need maod Austraalia lõunaosas üsna levinud ja pärast pikka talve hakkavad nad lõpuks välja tulema, et otsida toitu ja kaaslasi. Sel korral oli madu õnneks väga kerge püüda: maopüüdjad keerasid lihtsalt saapa tagurpidi ja madu kukkus kotti. Madu lasti loodusesse tagasi hõreda inimasustusega piirkonnas.


description: Golfimängijad üldiselt arvestavad sellega, et nii mõnigi pall võib mängu jooksul kaduma minna. Rootslane Anders Noaksson nägi aga oma silmaga, kuidas üks ulakas rebane tema golfipalliga plehku pistis.

title: Rebane käib golfiväljakult palle varastamas

maintext:
Noaksson rääkis The Localile antud intervjuus, et esimest korda juhtus see eelmise nädala teisipäeval. Mees ei näinud täpselt, kuhu ta pall lendas ja kui ta seda otsima läks, ei leidnud ta palli kuskilt. Varem oli ta märganud raja ääres üht rebast ja mõtles endamisi, et ehk võttis rebane palli ära.
Hiljem lõi ta ühe järgneva augu juures kaks palli ja kui ta neile järele läks, märkas ta, kuidas rebane mõlemad pallid endale haaras ja minema jooksis. Noakssoni sõnul oli ta teisel korral rebase peale juba pahane ja läks looma metsa otsima, kuid ei leidnud teda.
Järgmisel päeval otsustas mees uuesti golfi mängima minna ja võttis oma tüdruksõbra Marie kaasa. Mees rääkis oma tüdruksõbrale rebasest ja kui nad jõudsid sama augu juurde, kus mees eelmisel päeval esimese palli kaotas, tahtsid nad proovida, kas rebane tuleb selgi päeval pallile järele. Nii, kui pall murupinda puudutas, silkas metsast välja rebane ja võttis palli kaasa. Sel korral õnnestus mehel kaval rebane ka videole jäädvustada.
Noaksson ei osanud pakkuda, mitu palli võib ulakal rebasel juba olla, ent golfiklubist teatati, et nad on kuulnud päris mitmelt mängijalt, et üks rebane käib palle ära võtmas.
Noakssoni sõnul ei paistnud rebane inimesi pelgavat.


description: Varjupaika sattunud koerad on tihtipeale segaduses ja ootavad pikisilmi, et saaks sealt juba lahkuda. Üks koer otsustas just seda ka teha.

title: Nutikas koer põgenes varjupaigast, et tagasi koju minna

maintext:
Saksa lambakoer Ginger loovutati ühte Californias asuvasse varjupaika, sest tema endine omanik ei saanud koera eest enam hoolitseda. Ginger aga armastas oma omanikku väga ja talle ei meeldinud varjupaigas olla, mistõttu otsustas ta varjupaigast jalga lasta, kirjutab The Dodo.
Ginger on väga nutikas koer, sest kuidagi õnnestus tal varjupaigas oma puurist välja ronida, kaks ust avada ja varjupaigast välja pääseda. Koera põgenemine avaldas varjupaiga töötajatele muljet ja kui nad poleks seda kõike turvakaamera salvestuselt oma silmaga näinud, poleks keegi uskunud, et just nii juhtus.
Ginger leiti kolm päeva hiljem oma endisest naabruskonnast omanikku otsimast. Varjupaik plaanib Gingeri paigutada hoiukodusse, kus varjupaiga vabatahtlik saaks tekitada koerale turvalise tunde, et ta uuesti ära ei jookseks.


description: Norras mõisteti sel nädalal 90 päevaks vangi mees, kes pussitas kööginoaga kahte temale kuulunud koera.

title: Mees pussitas koera kööginoaga surnuks

maintext:
Üks koertest sai pussitamise tulemusel surma, teisel õnnestus pärast paari noahoopi minema joosta. Veider juhtum leidis väidetavalt aset ühes kortermajas pärast seda, kui mees oli oma naisest lahku läinud, kirjutab The Local.
Pealtnägijate sõnul oli 30. eluaastates mees koeri pussitanud ja seejärel autoga minema sõitnud. Autosõit ei kestnud kaua, sest mees sõitis otsa seisvale autole ja otsustas sündmuskohalt jalgsi lahkuda. Politseil õnnestus ta arreteerida, kui ta pöördus kergemate vigastustega kohalikku meditsiiniasutusse.
Mees selgitas kohtus, et ta läks endast välja seetõttu, et tema elukaaslane, kellega nad olid koos olnud 17 aastat, otsustas suhte lõpetada. Mehe sõnul tarbis ta sel õhtul ohtralt alkoholi ja sattus raevu ning peksis kodu segamini. Lõpuks ründas ta koeri noaga.
Süüdistaja nõudis, et mees läheks vangi 120 päevaks ja et temalt võetakse kaheks aastaks juhiload ära. Kohtunik otsustas veidi leebema karistuse kasuks ja mõistis mehe 90 päevaks vangi, temalt võeti kaheks aastaks load ära ja mehel pole kolme aasta jooksul lubatud lemmikloomi omada.
Mehe kaitsja ütles, et tema klient peab tehtu üle järele mõtlema ega soovi kohtuotsust esialgu kommenteerida.


description: 13-aastane koer nimega Bagel otsustas ühel päeval oma koduaiast põgeneda, kuna oli pikka aega pidanud taluma väärkohtlemist.

title: Eakas koer põgenes räpasest aiast, et sõpradele abi kutsuda

maintext:
Loomasõber Debbie Davidson leidis armetu välimusega koera autotee äärest istumast. Bageli karvkattes olid karvutud laigud ja tema nahk oli paaris kohas väga jäigaks muutunud, mistõttu arvas Davidson, et tegemist on kodutu koeraga, kirjutab The Dodo.
Bagel oli autoteele astumas ja Davidson otsustas auto peatada ning jälgida, et koer liikluses viga ei saaks. Naine sai aga tõelise üllatuse osaliseks, kui lähedaloleva maja aiast astus välja üks naine, kes kutsus Bagelit enda juurde.
Davidson otsustas asja uurima minna, kuid naine ei tahtnud temaga suhelda. Davidson uuris, miks näeb koer nii kasimatu ja haiglane välja. Ta märkas, et aed, kus koer elas, oli väga räpane. «See oli rõve, igal pool olid väljaheited,» meenutas Davidson. «Söögikausid olid räpased, vesi oli must. See oli kohutav ja koer haises väga ebameeldivalt.»
Davidson pani tähele, et lisaks Bagelile elab samas aias veel üks Saksa lambakoer, kes võis olla umbes 8-9 aasta vanune. Ka selle koera karvkate oli inetu ja Davidsoni sõnul oli koeral ka liikumisega probleeme. Mõlema koera küüned olid nii pikaks kasvanud, et neil oli raske kõndida. Davidsoni hinnangul polnud nende koerte eest juba ammu hoolitsetud.
Ent kõige hullem vaatepilt avanes Davidsonile siis, kui ta märkas aias umbes 5-aastast kassi, kes ei saanud oma tagumisi käppasid liigutada ja pidi roomama läbi aias olnud mustuse.
Maja omanik ütles, et tema vanemad olid hiljuti surnud ja loomad kuulusid neile. Naine olevat mööda naabruskonda ringi sõitnud, et õnnetutele loomadele uued omanikud leida, kuid siiani polnud tal see õnnestunud.
Davidsoni sõnul olid mõlemad koerad alakaalulised, kuigi naine, kes oleks pidanud nende eest hoolitsema, väitis, et loomadega on kõik korras. Davidsonil õnnestus naist veenda, et ta võtab loomad ise kaasa ja otsib neile uued kodud. Davidson kirjutas oma murest Facebookis ja 24 tundi hiljem olid kõik kolm looma Pets4Luvi sihtasutuse hoole all.
Loomad olid tegelikult veel halvemas seisus, kui esialgu tundus. Mõlemal koeral olid parasiitussid, erinevad põletikud ja nende kõrvad olid haiged. Bageli kõrvapõletik oli lausa nii hull, et nüüd on koerake kurt. Selgus, et kass Toby ei suuda oma tagumisi käppasid liigutada geenivea tõttu. Pets4Luvi vabatahtlik Bobbi Anne ütles, et Toby puhul on selgelt näha, millal tal on valus, sest valu paneb kassi hoopis teisiti käituma.
Pets4Luvi juht David Bernacci sõnas The Dodole antud intervjuus, et on üsna uskumatu, et need loomad on nii palju läbi pidanud elama, kuid sellest hoolimata on nad nii sõbralikud ja armastavad. Kolme sõbra lugu on sotsiaalmeedias väga palju jagatud ja Bagel, Chloe ning Toby on juba mitu kuud uut kodu oodanud. Nad on varjupaigas kõigi vabatahtlike lemmikud, kuid neid on vaatamas käinud vaid üksikud huvilised. Kõik kolm on ravi saanud ja loomade välimus on oluliselt paremaks muutunud.


description: Kassi paitamine võib tunduda üsna lihtsa tegevusena, mille jaoks pole eraldi juhendit tarvis. Tegelikult on aga nii, et kiisule ei pruugi sugugi meeldida see, kuidas või kust sa teda silitad.

title: Kuidas kassile õigesti pai teha?

maintext:
Kasside heaolule keskenduv heategevusorganisatsioon Cats Protection on läbi viinud uurimuse, millest paljastus, et enamik kassiomanikke ei oska kindlaks teha, millal on lemmikloom stressis. Üle poolte uurimuses osalenud kassiomanikest sõnas, et kui lemmikloom oleks stressis, siis nad kaisutaksid kassi, ent inimesed ei tea, et seda kassid ei taha, kirjutab Mother Nature Network.
«Süles hoidmine või pikalt paitamine võib mõnes kassis stressi tekitada,» ütles Nicky Trevorrow, organisatsiooni Cats Protection esindaja. «Kassid vajavad tihtilugu oma ruumi ja rahu. Nad pole pisikesed karvased inimesed, seega see, mis meid tavaliselt lohutab, ei pruugi lohutada kassi.»
Hoiatavad märgid
Kõigile kassidele ei meeldi sugugi paitamine ja isegi, kui kiisu laseb end paitada, siis oleneb kassist, kui kaua ta sul seda teha lubab. Kui oled juba pikemat aega kassiomanik olnud, siis ilmselt tead, milliseid kehaosi kass lubab katsuda ja milliseid mitte. Ilmselt tead ka seda, mis juhtub siis, kui kassil saab sinu tähelepanust küllalt.
Kass võib tihtilugu küünistades või hammustades inimesele märku anda, et paitamiseks mõeldud aeg on läbi saanud. Kui sa aga oskad oma kassi kehakeelt lugeda, siis võid varem märgata, millal kass paitamisest tüdima hakkab.
Näiteks võib kass justkui pinge tõmbuda, tema kõrvad võivad peadligi olla ja ta saba hakkab tõmblema. Loomade käitumise ekspert dr Kat Miller hoiatas, et pekslev saba peaks olema inimesele oluliseks ohumärgiks. «Kassid ei liputa saba nagu koerad, seega kui kassi saba hakkab paitamise ajal üles-alla liikuma, siis see on märgiks, et peaksid lõpetama selle, mida parajasti teed,» lausus dr Miller.
Eksperdid pole kindlad, miks võib paitamine kassidel agressiooni esile kutsuda, kuid arvatakse, et asi võib olla selles, et kassi jaoks muutub ebameeldivaks see, kui inimene paitab pidevalt sama kohta ja samade liigutustega. Dr Miller ütles, et seda võib võrrelda sellega, kui keegi paitab meie selga pidevalt täpselt samamoodi. Alguses võib see mõnus olla, kuid korduvad liigutused muutuvad peagi ärritavaks.
Kuhu pai teha?
Paitades tasuks keskenduda kassi peale, lõuale, põskedele, kõrvadele ja isegi vurrudele. Loomulikult on mõned piirkonnad, mida tuleks iga hinna eest vältida. Kui koerale meeldib see, kui tema kõhtu sügatakse, siis kassi puhul on kõht selline piirkond, mida on turvalisem mitte katsuda.
Kassi treenimine
Suuremat osa kassidest on võimalik treenida nii, et kass laseks end rohkem paitada. Järgmine kord, kui kass annab märku, et ta sooviks veidi hellust, lase tal enne paitamist oma kätt nuusutada. «Oluline on lasta kassil otsustada, millal ta paid soovib,» sõnas dr Miller. «Lase tal kõigepealt oma kätt nuusutada. Kassid tervitavad üksteist nuusutades, seega käe nuusutamine on meie mõistes võrreldav käepigistusega.»
Pärast nuusutamist tee talle paar korda pai, kuid jälgi kassi kehakeelt ja loe kokku, mitu paid saad kiisule teha enne, kui kass ärritub. Järgmine kord, kui kass tuleb pai küsima, tee talle pai täpselt nii mitu korda, kui suutsid eelmisel korral paisid kokku lugeda ja anna kassile seejärel maiustus. Siis astu paariks minutiks eemale ja lase kassil omaette olla.
Harjuta seda paar päeva ja ürita teda aegamisi üha pikemalt paitada. Paitamise vahele võid kiisut sügada ja teha erinevaid liigutusi, et ta ära ei tüdineks.
Kui kass ärritub paitamise peale, ära saa tema peale pahaseks ega karista teda. Lase tal minna ja omaette olla. Kui kõik läheb plaanipäraselt, siis peagi õpib kass paitamist nautima ja saad teda juba kauem sügada ning silitada.


description: Varjupaikades ja turvakodudes on väga palju õnnetuid kiisusid, kes ootavad uusi omanikke ning soovivad üle kõige uude koju kolida. Millega peaks aga arvestama, kui soovid varjupaigast või turvakodust kassi võtta?

title: Mida peaks teadma, kui soovid varjupaigast kassi võtta?

maintext:
Kasside Turvakodu (kassideturvakodu.ee)
MTÜ Kasside Turvakodu esindaja Külli Mathiesen selgitas, et kõik turvakodu kassid on päästetud tänavalt või toodud omanikelt, kes on erinevatel põhjustel pidanud lemmikust loobuma. Sellest tulenevalt soovib turvakodu leida kassidele turvalisi ja armastavaid päriskodusid. «Meil on kombeks teha uue koduga natuke eeltööd, et olla kindel, et kiisut enam kunagi sama saatus ei tabaks,» rääkis Mathiesen. «Tahame alati loomavõtjaga tuttavaks saada, uurida tema loomapidamisharjumusi, et saada ettekujutus, milline oleks nurrumootori edasine elu.»
Mathieseni sõnul suhtlevad nad huvilisega ja uurivad tema loomapidamisharjumusi. Muuhulgas räägitakse sellest, millist toitu uus omanik kassile pakuks, kuidas ta suhtub kassi terviseprotseduuridesse, kus hakkaks kiisu elama, millised on inimese senised kogemused loomadega jne. «Meie jaoks on väga oluline, et nii kodu kui uus pere sobiksid kiisu iseloomuga ja vastupidi – see tagab muretu ja pika elu mõlemale osapoolele,» lausus Mathiesen.
Kasside Turvakodus ootavad uut kodu Latte, Nessie ja Simona.
Pere ja kassi sobivuse korral sõlmitakse loovutusleping, mis on mõeldud nii kassi kui uue pere kaitseks ning see on sarnane kõikidel hüljatud loomadega tegelevatel ühingutel. «Meie kassidel pole kindlasti n-ö hinnasilti küljes ehk meil ei ole kindlat loovutustasu, kuid kuna meie organisatsioon koosneb vabatahtlikest ning tegevus annetustest, siis oleme alati väga tänulikud, kui uuel kodul on võimalik teha annetus vastavalt oma võimalustele. Selle raha eest saame aidata järgmisi hüljatud kasse, kes veel tänaval oma abi ootavad. Ühekordne annetus on alati oodatud, kuid igakuine püsiannetus teeb meie kiisud veel rõõmsamaks,» ütles Mathiesen.
«Kindlasti soovitame Kasside Turvakodu hoolealustega tutvuma tulla. Igaüks neist ootab uut võimalust – seda õiget kodu ja oma pere. Igaüks neist on lõputult tänulik oma päriskodu leides.»
Kassiabi (kassiabi.ee)
MTÜ Kassiabi vabatahtlik Regina Kokk sõnas, et võimalikult kassivõtjalt eeldatakse hoolivust, vastutustunnet ja teadmisi kaasaegsest lemmikloomapidamisest. «Me ei sea tingimuseks, et kassi sooviv inimene peab olema kogemustega loomapidaja, kuid eeldame, et kui on soov lemmikloom võtta, siis on inimene eelnevalt end teemaga kurssi viinud,» selgitas ta. Kassiabi vabatahtlikud on valmis ka omalt poolt kõigest vajalikust rääkima ja küsimustele vastama.
«Kassiabi on oma hoolealustesse investeerinud palju annetajate raha ja vabatahtlike aega ning energiat, seepärast tahaksime, et kiisusid ootaks ees pikk ja õnnelik elu uue pere juures,» rääkis Kokk. Kui kassisoovija on Kassiabiga ühendust võtnud, siis kutsutakse huviline pärast esialgset vestlust kasse vaatama. Tulevast kassiomanikku nägemata Kassiabi kiisusid uutesse kodudesse ei loovuta, kui pole tegemist just erandjuhtumiga. «Kahjuks on juhtunud, et pildi järgi välja valitud kass tegelikkuses uue pere ootustele ei vasta või erinevatel põhjustel ei sobi perre. Seepärast peame oluliseks, et kassihuviline ja tema uus lemmik enne otsuse tegemist päriselt kohtuksid,» selgitas Kokk.
Uue omanikuga sõlmitakse loovutusleping, mis kohustab omanikku näiteks haigestunud loomaga arsti juurde minema, kassi regulaarselt vaktsineerida laskma, kassipoja puhul on kohustus kiisu õigesse ikka jõudes ka steriliseerida/kastreerida. Kokk sõnas, et Eestis on kahjuks kodutuid kasse nii palju, et nemad kindlasti ei poolda kodukasside paljunemist.
Kassiabis ootavad uut kodu Anneke, Liki ja Vassu.
Kassiabi ei poolda ka seda, et kassidel lastakse üksinda õues hulkumas käia. «Teatavasti ükski aed kassi ei pea ja meie infomeilile tuleb väga palju teateid kadunud kasside kohta. Enamik neist ei leia enam kunagi koduteed, paljud hukkuvad autorataste all. Samuti on teada tõsiasi, et vabapidamisel olevad kassid kipuvad linde ja oravaid murdma,» lisas ta. Küll aga pole neil midagi selle vastu, kui omanik viib kassi jalutustraksidega õue.
Uuelt omanikult eeldatakse, et lemmikloomast ei loobutaks kergekäeliselt. Enne looma võtmist tuleks järele mõelda, mis saab näiteks siis, kui omanik satub ootamatult haiglasse või kui on vaja välismaale sõita. Kas on mõni tugiisik, kes saaks kassi eest hoolitseda? Kas lemmikloom jääb ka siis pere liikmeks, kui sünnivad lapsed? «Kui peaks tõesti tekkima olukord, et looma pole enam võimalik pidada, siis loodame, et võetakse meiega ühendust ja koos proovime leida parima võimaliku lahenduse,» ütles Kokk.
Kassiabi ei küsi kasside eest loovutustasu, samas eeldatakse, et kassivõtja teeb Kassiabile vastavalt oma võimetele annetuse. «Inimeste annetused on meie ühingu ainus sissetulek,» rääkis Kokk, «kogu annetajate raha läheb 100 protsenti meie hoole all olevate kasside ülalpidamiseks ja raviks. Kassiabil pole palgatöötajaid.»
Pesaleidja (pesaleidja.ee)
Pesaleidja MTÜ loovutustingimused on üsna sarnased teiste Eestis tegutsevate nii omavalitsuste poolt rahastatavate kui ka vabatahtlike poolt juhitavate varjupaikade omadega. Pesaleidja vabatahtlik ja juhatuse liige Katrin Paala-Vainola ütles, et nende eesmärgiks on tagada igale varjupaigast lahkunud loomale kindel ja armastav kodu. Selle tagamiseks sõlmitakse uue loomaomanikuga loovutusleping.
Pesaleidjas tuleb looma eest maksta ka loovutustasu. Paala-Vainola selgitas, et loovutustasu küsivad nad sellepärast, et tegu on mittetulundusühinguga, mis tegutseb ainult tänu annetustele. «Loomade ravimist, steriliseerimist/kastreerimist, kiipimist ja varjupaigas hoidmist saame teha ainult tänu annetustele ja loovutustasudele. Loovutustasu aitab katta murdosa (umbes 20 protsenti) kuludest, mida oleme teinud selleks, et loom leiaks uue kodu,» rääkis ta.
Loovustasu on tema sõnul vajalik ka selleks, et inimesel tekiks mingi arusaam, kas ta on majanduslikult valmis looma ülal pidama. «Paraku on elu näidanud, et kui pole 35 eurot looma eest maksmiseks, siis pole pere rahaline seis hetkel selline, et looma näol lisakohustus võtta, kuna veterinaarteenus on Eestis väga kallis ja loom võib mingi hetk ravi vajada,» selgitas Paala-Vainola. Igakuiste väljaminekutena tuleb arvestada toidu ja kassiliivaga. «Loovutustasu välistab ka need inimesed, kes näiteks kassipoegi madudele söögiks ostavad,» tõi Paala-Vainola karmi näite.
Mida loovutustasu sisaldab? Pesaleidjas kuulub loovutustasu hulka parasiiditõrje, lemmikloomapass, kiipimine ja registrisse kandmine, paljude loomade puhul ka vaktsineerimine ja steriliseerimine või kastreerimine. Samuti võib kassiomanik alati Pesaleidja vabatahtlike poole pöörduda, kui loomal peaks esinema käitumis- või terviseprobleeme.
Loovutustasud:
ühe kassi loovutustasu – 35 eurot;
kahe kassi loovutustasu – 50 eurot;
kassi loovutustasu Soome – 50 eurot (sisaldab ELis kehtivat lemmikloomapassi ja vaktsiini marutaudi vastu).
Pesaleidjas ootavad uut kodu Lorelei, Melissa ja Nocturnus.
Enne lemmiklooma võtmist tuleb täita ka loomavõtja küsimustik, mille leiab Pesaleidja veebilehelt. Küsimustikul on mitu eesmärki. Esiteks on seal olemas inimese kontaktandmed, tänu millele on Pesaleidjal võimaliku loomavõtjaga väga kerge ühendust saada. «Pesaleidja varjupaigas elab 90 kassi, igaühel neist on oma vabatahtlik, kes tegeleb looma ravi, kuulutuste koostamise ja kojusaatmisega. Pesaleidja ülejäänud 220 kassi elavad üle Eesti meie vabatahtlike kodudes. Selleks, et inimest varjupaika või oma koju loomaga tutvuma kutsuda, on kõige mugavam, kui loomavõtja andmed on kõik ühes kohas koos,» selgitas Paala-Vainola.
Pesaleidja kaudu leiab aastas kodu umbes 500 looma, mis tähendab seda, et potentsiaalsete loomavõtjate ankeete võib aastaga väga palju koguneda. Ühtne formaat aitab vabatahtlikel aega kokku hoida, sest vabatahtlikud ei pea eraldi hakkama üle küsima, mis linnas inimene elab või kui vana ta on (Pesaleidjast kassi võtmiseks peab olema täisealine).
Ankeedi teine oluline eesmärk on see, et uue kodu kohta võimalikult palju infot saada. Kolmandaks aitab ankeet välja selgitada, kas uus pere steriliseerib tulevikus looma, sest Pesaleidja loovutab kassipoegi ja veel opereerimata loomi vaid tingimusel, et nad ei saaks uues kodus enam järglasi. Kui peaks juhtuma, et pere soovib, et lemmikloom tooks järglasi, siis selgitavad Pesaleidja vabatahtlikud, et Eesti varjupaigad on niivõrd täis ja segaverelisi kasse pole vaja juurde toota. Kui selgitustest ei piisa, siis peavad nad kodupakkujale kahjuks ära ütlema. «Meie eesmärk pole oma hoolealustest kiiresti lahti saada, vaid neile siiski sobivad kodud leida ja ilma alginfota me seda teha ei saa,» sõnas Paala-Vainola.
Lisaks sellele saab ankeedi abil välja selgitada, milline kass võiks inimesele sobida juhul, kui kassivõtja pole ise veebist lemmikut veel leidnud, ja ka seda, kas kassi uues kodus on looma jaoks ikka piisavalt turvaline. Kui uus kodu paikneb näiteks suure tee ääres ja pere kavatseb kassi üksinda õue lubada, siis seda käsitletakse kui võimalikku ohtu ja Pesaleidja võib kassivõtjale eitava vastuse anda.
«Varjupaikadel on ka omad mustad nimekirjad loomapiinajatest ning muidu ebasobivatest kodudest, seega kontrollime enne loovutust ka need nimekirjad üle,» sõnas Paala-Vainola.
Kui ankeedi järgi kõik klapib, siis kutsutakse kassivõtja loomaga tutvuma, misjärel allkirjastatakse juba loovutusleping ja inimene võibki uue lemmikuga koju minna. Loovutusleping on üleval ka Pesaleidja veebilehel, kus võib sellega lähemalt tutvuda.


description: Igapäevane hambapesu on inimestele loomuliku hügieeni osa, sageli ei mõista aga koeraomanikud, et ka lemmiku hambaid tuleks pesta.

title: Miks tuleks koera hambaid puhastada?

maintext:
Koera hambaid tuleb pesta iga päev ja väga hea oleks seda teha lausa pärast igat söögikorda. Pesemata hammastel võib tekkida hambakivi ja hiljem ka igemepõletik. Ravimata ja hooldamata hambad võivad hakata loksuma ja lagunema, mistõttu tuleb need eemaldada. Säravad valged hambad on terve koera tunnus, kirjutab Krista Laanet Chihuahua Sõprade Liidu kodulehel.
Kuidas harjutada koera hambapesuga?
Sellega tuleb alustada kutsikaeast, nii harjub koer selle tegevusega ilma probleemideta. Hamba harjamine tuleb koerale toredaks tegevuseks kujundada. Pane alustuseks harjastele näiteks pasteeti ja lase koeral seda limpsida. Järgmisel korral pane harjastele tükike liha. Kui koer on hambaharjaga sõbraks saanud, võid tasapisi hakata harjamist harjutama. Mõne päeva pärast saad kasutama hakata koertele mõeldud hambapastat. Pärast pesu võib koerale pakkuda väikse tüki maiust või temaga mängida.
Väga hea on ka õhtuse pesu järgselt kohe õue jalutama minna või mängida. Koer õpib hambapesu meeldivaga seostama ja võib järgmist pesu lauda oodata. Kui sinu koera suu haiseb ja tema hambad on kollakashallid või kohati lausa musta katuga kaetud, hambaplaat on kare ja igemed põletikulised, tuleb viivitamatult loomaarsti juurde minna, sest sellisel juhul on ainus lahendus kerge narkoosiga hambakivi eemaldamine.
Sellise puhastuse järgselt tuleb aga koheselt alustada kodust igapäevast hambahooldust, sest hambakivi võib tagasi tekkida lausa kuu jooksul. Täisealisel koeral on aga üsna raske esimest korda hambaid pesta. Varu kannatust, harjutamine võib võtta nädalaid, kuid ühel päeval õnnestub see kindlasti.
Hammaste puhastamiseks on mitmeid vahendeid
Hammaste puhastamiseks on loodud erinevate maitsetega hambapastad, pihustid, geelid, näpuotsa pandavad harjased ja hambapuhastuspadjandid. On ka mõned looduslikud puhastusvõimalused. Kerge hambakivi korral saab väga hea ja kiire tulemuse tavalise söögisoodaga, mida tuleks kahel korral päevas hammastele hõõruda/harjata. Kuna sooda võib ärritada limaskesta, tuleks see pärast puhastusprotseduuri eemaldada kas märja lapi või vatipadajaga. Sooda tapab bakterid ja aitab lahustada ning eemaldada hambakivi.
Igemepõletiku korral tuleks soodaga ka koera igemeid õrnalt töödelda ning siis suu puhastada. Väga hea vahend suviseks hambahoolduseks on tavaline aedmaasikas, mis küll hambakivist võitu ei saa, kuid igapäevasel hooldusel on tubli abimees. Samuti paneb maasikas hambaplaadi kaunilt särama.
Koer, kes on hammaste puhastamisega harjunud, on protseduuri ajal rahulik ja laseb omanikul kenasti oma suus toimetada. Ajaline panustamine tasub ennast kuhjaga ära, kuna terve ja rõõmus koer teeb ka pere õnnelikuks. Pese koera hambaid!


description: Poes on müügil niivõrd lai valik erinevaid kassitoite, et kui minna esimest korda värske kassiomanikuna kiisule toitu valima, siis võib silme eest üsna kirjuks minna. Mida tasuks silmas pidada, kui lähed kassile süüa ostma?

title: Mida peaks kassile toitu valides silmas pidama?

maintext:
«Kassi ideaalne toit on tegelikult äsjapüütud saak,» ütles loomaarst ja toitumisnõustaja dr Kenno Ruul. «Kõik, mis seda ei ole, põhjustab paratamatult varem või hiljem kassidel terviserikkeid.» Ruuli sõnul ei sobi kassidele poelettidel olevad kuivtoidud sellepärast, et need sisaldavad liiga vähe vett. Kuivtoitudes sisalduvad ebatervislikud süsivesikud võivad põhjustada ülekaalu ja ka suhkruhaigust.
«Kasside metsikud esivanemad elasid kõrbes ja said kogu oma eluks vajaliku vee saagist. Sellest tulenevalt on kassidel väga vilets januinstinkt. Kui elusolendis on vett umbes 75 protsenti, siis kuivtoidus on seda alla 10 protsendi. Vaid kuivtoitu sööv kass kannatab sageli varjatud veepuuduse all, mille tagajärjeks on põiepõletik,» rääkis Ruul.
Põiepõletik on kassi jaoks väga piinarikas ja isegi eluohtlik haigus. Põiepõletikuga kass käib väga sageli liivakastis, kuid pahatihti ilma erilise tulemuseta. Vahel võib tulla paar tilka verist uriini, kuid sellest hoolimata on kassil tunne, et põis pole täiesti tühi ja loomal on vastupandamatu sund taas tualetti külastada.
Lisaks sellele võib probleeme tekitada asjaolu, et kassid ei näri eriti kuivtoitu ja seetõttu võib hammastele hakata kogunema hambakattu, mis tekitab omakorda igemepõletikku ja hambaauke. «On erakordselt oluline, et kass näriks oma toitu. Olen täiesti veendunud, et kassid kannatavad hambavalu käes nagu inimesedki,» ütles loomaarst.
Kui kuivtoit võib kassidele eelpool mainitud hädasid põhjustada, siis tekib küsimus, miks on kuivtoit niivõrd populaarne ja seda võib ilmselt nimetada kõige enam ostetud kassitoiduks. Põhjus võib peituda selles, et kuivtoit ehk krõbinad on kõige soodsam kassitoit, mida poelettidelt võib leida. «Reeglina on nii, et mida soodsam on kassitoit, seda viletsam see on,» nentis Ruul. «Kuivtoidud sisaldavad vaid ellujäämiseks vajalikku miinimumi. Sageli asendatakse seal loomsed valgud sojavalguga, mis on odavam. Valgupuudus vähendab aga nakkushaiguste vastast immuunsust.»
Dr Ruuli sõnul on kuivtoidust oluliselt kasulikum pakkuda kassile kodutoitu, kuid tuleb meeles pidada, et inimesed on kõigesööjad, ent kassid on rangelt lihasööjad. «Kassidel on inimestega võrreldes väga lühike soolestik ja kiire seedimine. Kassid vajavad ohtralt loomseid valke ja nende toit peab olema tasakaalustatud. Sageli on seal puudus kaltsiumist ja B1-vitamiinist, mille tarvidus on kassidel kolm korda suurem kui koertel,» sõnas ta ja lisas, et kassid on oma toidulaua suhtes väga nõudlikud. Kui omanik sellega ei arvesta, on kass ellujäämise nimel sunnitud olukorraga leppima ja muutma soolestikus elavate pisilaste koosseisu. «Kui seal saavad võimu valed mikroobid, tekib sooleärritus – oksendamine ja kõhulahtisus –, mis viib põletikulise soolehaiguse ning toiduallergiani,» hoiatas Ruul.
See, et n-ö rämpstoit maitseb paremini kui tervislik toit, pole mingi saladus ja see kehtib ka kasside kohta. «Kuna kuivtoidu tootjad maitsestavad toitu keemiliselt, on kasse lihtne «ära osta» ja kassid võivad oma harjumuspärasesse toitu väga kiindunud olla,» rääkis Ruul. Mõistlik oleks pakkuda kassile kvaliteetset kõrge liha sisaldusega konservi. Kassi menüüd muutes tasub olla kannatlik, sest see võib aega võtta kuni pool aastat. Kui kiisu on uute toitudega harjunud, siis võib konservi sisse peita ka tasakaalustatud toortoitu. Loe, millest koosneb kasside toortoit!


description: Selle nädala alguses läks käima meie fotokonkurss, mille raames palusime lugejatel saata omapäraseid pilte lemmikloomadest. Oleme juba saanud väga palju pilte ja panime pildid galeriisse kokku.

title: Suur galerii: lugejate omapärased lemmikloomad

maintext:
Fotokonkurss: saada pilt oma lemmikust ja võida auhind!
Kas sinul on kodus mõni omapärase välimusega või ebatavaline lemmikloom? Kas su koer armastab magada väga veidras poosis ja sul on õnnestunud see fotole tabada? Või on kass hoopis teinud midagi sellist, mida iga päev ei näe?


description: Pole midagi paremat sellest, kui saad oma elu erilisi hetki jagada heade sõpradega. Koer nimega Charlie elas 15 aastat Kelly O'Connelli juures ja üheskoos ületasid nad nii mõnedki takistused. Kui O'Connell hakkas oma pulmi planeerima, oli tema suurimaks sooviks see, et eakas ja haige koer peaks pulmapäevani vastu.

title: Ajuvähki põdev koer täitis omaniku suurima soovi

maintext:
Pulmadele eelnenud kuu jooksul polnud keegi kindel, kas Charlie suudab tähtsal päeval pulmaseltskonnaga liituda. Koeral diagnoositi ajuvähk ja tema keha oli väga nõrk. Õnneks oli Charlie pulmapäeval elus, kuid liiga nõrk, et altari ette kõndida. Pulmaseltskond ei jätnud Charlie't nurga taha pikutama, vaid üks tegus pruutneitsi võttis koguka koera sülle ja kandis ta pruudi kõrvale, edastab The Dodo.
Kõik teadsid, kui oluline see Kelly O'Connelli jaoks on, et tema koer võtaks pulmast osa. Pulmakülaliste sõnul üritasid kõik pisaraid tagasi hoida, sest tegu oli igati emotsionaalse päevaga.
Pulmafotograaf Jen Dziuvenis sõnas, et seltskond käitus samuti, nagu käitutakse näiteks eaka sugulasega, kes on suremas. Pärast pulmatseremooniat kallistas pruut Charlie't ja korda kutsule: «Charlie, sa oled siin. Sa said hakkama.»
Charlie suri nädal pärast pulmi.


description: Itaaliat tabas kuu aja eest tugev maavärin, kuid veel nüüdki õnnestub päästjatel rusude alt leida elusolendeid. Pühapäeval päästeti ühe maja rusude alt kass, kes oli maavärina tõttu lõksu jäänud.

title: Itaalia maavärina rusude alt leiti veel üks kass

maintext:
Rocco oli maavärina rusude all 32 päeva. Kohalik tuletõrje jagas toredat uudist oma sotsiaalmeedias, kirjutab The Local.
Rocco pole ainus «imekass», kes on maavärina rusude alt eluga pääsenud. Kass Pietro päästeti rusude alt 16 päeva pärast maavärinat. Kass Gioia pidi rusude all vastu pidama viis päeva ja kuldne retriiver Romeo ootas päästjaid üheksa päeva. Romeo omanikud olid juba lootuse kaotanud ja arvasid, et koer sai maavärinas surma.
Itaalia peaminister Matteo Renzi on lubanud, et maavärinas kannatada saanud linnad ehitatakse uuesti üles ja need saavad olema veelgi kaunimad kui enne.


description: Kasside Turvakodus ootab uut omanikku hurmavalt kaunis Pepa, kel on väiksed krutskid sees. Nimelt armastab Pepa väga paitamist ja inimeste lähedust.

title: Päevakäpp: kaunis Pepa otsib isiklikke paikäsi

maintext:
Kui hoiukodusse tulevad külalised, on Pepa koos oma õe Pipaga kohe platsis. Kellele tehakse esimene pai? Kes pääseb esimesena sülle? Koos konkureeritakse inimeste tähelepanu nimel ja loodetakse just esimesena tähelepanuvajadus rahuldatud saada.
Kui juhtub, et inimesed kipuvad lobisema ja kiisu ei saa piisavalt tähelepanu, hakkab Pepa õrnalt oma käpaga inimese kätt paitama. Paid kätte saadud, minnakse pesasse tuduma. Lisaks krutskitele on Pepa ka väga mänguhimuline kassitirts. Ta ajab rõõmuga taga krõbisevaid kommipabereid ja kõrisevaid pallikesi.
Pepal on noor ja väga lustlik paariaastane kassipreili, kes armastab mängida ning loodab, et peagi saab ta seda teha juba oma kodus koos päris oma inimesega.
Kui Pepa koht võiks olla sinu kodus, siis kirjuta info@kassideturvakodu.ee.


description: Norras anti hiljuti jahimeestele luba maha lasta 47 looduses elavat hunti. See otsus on palju kriitikat saanud ja riiki süüdistatakse lausa huntide «massimõrvas».

title: Norrat süüdistatakse huntide "massimõrvas"

maintext:
Otsus 47 hunti maha lasta tuli talupidajatele hea uudisena, sest nemad on tihtilugu huntidega kimpus, ent erinevad keskkonda ja loomaõigusi väärtustavad grupid on selle otsuse maha laitnud. Rovdata andmetel registreeriti Norras eelmisel talvel kõigest 65-68 hunti, aga kuna selle aasta kevadel sündisid uued hundikutsikad, siis pole hetkel teada, kui palju hunte elab Norra metsades, kirjutab The Local.
Maailma loodusefondi Norra esindaja Nina Jensen ütles, et tegemist on puhtalt massimõrvaga ja lisas, et viimase saja aasta jooksul pole midagi nii enneolematut juhtunud. Talupidajate esindaja Erling Aas-Eng sõnas, et nende hinnangul on otsus õigustatud, sest hundikarjad tekitavad talupidajatele kahju.
Norra parlament otsustas selle aasta juunikuus, et huntide pesakondade arvu tuleb hakata piirama ja jõuti kokkuleppele, et aastas võiks pesakondi olla neli kuni kuus. 2015. aastal välja antud nimekirja alusel kuuluvad hundid Norras väljasuremise ohus olevate loomade hulka.


description: Üks Belfasti perekond oli sunnitud oma kodust välja kolima, kuna rotid olid nende kodu vallutanud.

title: Rotid peletasid perekonna kodust välja

maintext:
Pereisa Michael McCanni sõnul püüdis ta 24 tunni jooksul kodust kinni 19 rotti. Perekond kolis ajutiselt sugulaste juurde, kuni nad leiavad uue elukoha. Perekonna kass Lady peab elama varjupaigas seni, kuni pere uue kodu saab ja see võib juhtuda alles jõulude paiku, kirjutab The Guardian.
Pereema Paula McCann rääkis, et nende maja käis vaatamas ka terviseameti esindaja, kelle otsus oli konkreetne: McCannide maja pole elamiskõlblik. «Nende rottidega pole võimalik toime tulla. Nad on rõvedad ja ohustavad terve perekonna tervist ning me ei taha seal elada,» ütles pereema.
Tänav Belfastis, kus asub ka McCannide endine kodu (Press Association Images)
Paula McCanni sõnul kolisid rotid nende majja siis, kui pere oli parajasti puhkusereisil. Rotid olevat majja tunginud elektrikaabli aukude kaudu, mida nad olid suuremaks närinud. «Nad on läbi närinud pesumasina, mikrolaineahju ja isegi rösteri juhtmed. Nad on kasutanud mu potte ja panne tualetina ning igal pool on kohutav segadus. Kõik on saastatud,» rääkis naine.
Pereisal õnnestus esimese 12 kodus veedetud tunni jooksul lõksude abil kinni püüda kaheksa rotti, seejärel veel neli ja lõpuks sai ta kokku kätte 19 rotti. McCanni sõnul olid need suured ja halli värvi rotid.


description: 3-aastane chihuahua Pebbles on koduseinte vahel väga kuulekas ja tore koer, aga kohe, kui Pebbles näeb teisi koeri või väikseid lapsi, tuleb välja tema sõjakas ja üsna lärmakas pool.

title: Sõjakas chihuahua paneb omanike armusuhte proovile

maintext:
Caters News Agency
Chihuahua'd võivad ju väikest kasvu olla, aga kui nad haukuma hakkavad, siis see võib omanike närvid tõeliselt proovile panna. Pebblesi omanik Claire Roberson rääkis, et neid on mitmest koertele mõeldud trennist välja visatud, sest Pebbles ärritub teiste koerte peale väga kergesti. Kusjuures sõjakas Pebbles ei hooli sellest, kui vastane on temast kordades kogukam.
Caters News Agency
Robersoni sõnul on väikese koera sees justkui mingi kurjus peidus ja naine pelgab koeraga väljas jalutamas käia. Koer on proovile pannud ka Claire suhte elukaaslase Joe'ga, kellega nad on kuus aastat koos olnud.


description: Donna on üks tagasihoidlik emane kutsu, kes on oma lühikese elu jooksul juba kahel korral sotsiaalmeedias figureerinud.

title: Kurva saatusega Donna vajab heade inimeste abi

maintext:
Juuli lõpus otsisid omanikud Donnale uut kodu, sest pererahval polnud piisavalt aega temaga tegeleda, samuti puudusid koera pidamiseks vajalikud tingimused – sõbralikku ja mänguhimulist Donnat hoiti ketis. Õnneks leiti Donnale kiiresti uus kodu. Rõõmsad olid nii endised omanikud kui ka loomasõbrad, kes aitasid kuulutuse jagamisega Donna uude koju.
Mõne päeva eest hakkasid sotsiaalmeedias levima pildid ühest Läänemaal Koluvere külas ringi liikuvast äärmiselt nälginud ning tõsise käpavigastusega koerast. Selgus kurb tõsiasi: tegu oli Donnaga, kes mõni aeg tagasi uude koju oli läinud. Asja muudab veelgi veidramaks fakt, et Donna «leiti» väidetavalt uute omanike kodu eest. Majast öeldi aga koera leidjale, et koer oli sinna ilmunud sama päeva hommikul, loom ei lasknud kedagi ligi ja nemad ei tea, kellele ta võiks kuuluda.
Donna pärast leidmist septembris (foto: Varjupaikade MTÜ)
Tänaseks on politseisse avaldus tehtud ja Donna viibib Pärnu loomade varjupaigas. Donnal oli kõrge palavik ja tõsine käpavigastus ning Pärnu loomaarst pani koerale diagnoosi: aneemia, lihasatroofia, teiste perifeersete spinaalnärvide traumaline vigastus. Kuna vigastus on tohtri sõnul umbes kaks kuud vana, siis päästa polnud enam midagi – Donna elu päästmiseks tuli käpp amputeerida.
Donna taastub operatsioonist, aga tema ravikulude eest tuleb tasuda üsna kopsakas summa: 500 eurot. Seda hinda peab tasuma varjupaik, kuigi koera vigastuses on süüdi hoolimatud omanikud. Kui soovid Donnat aidata, vaata Varjupaikade MTÜ Facebooki-lehte, kust leiad täpsemad juhised.