description: Eile lõppes Kudjape jäätmejaamas ohtlike jäätmete tasuta vastuvõtt, sest kampaaniakogus 5000 kg sai täis. “Kuressaare, Lääne-Saare ja Pihtla valla elanikud on olnud väga usinad ohtlike jäätmete äraviijad,” ütles linnavalitsuse keskkonnaspetsialist […]

title: Ohtlike jäätmete tasuta vastuvõtt on lõppenud

maintext:
Eile lõppes Kudjape jäätmejaamas ohtlike jäätmete tasuta vastuvõtt, sest kampaaniakogus 5000 kg sai täis.
“Kuressaare, Lääne-Saare ja Pihtla valla elanikud on olnud väga usinad ohtlike jäätmete äraviijad,” ütles linnavalitsuse keskkonnaspetsialist Katrin Koppel. Ta lisas kampaania tulemustele tuginedes, et kõige enam tekib inimestel värvijääke, sest neid on toodud tunduvalt rohkem kui teisi jäätmeliike. Mõnevõrra rohkem on toodud ka vanaõli, mis on väga hea, sest vanaõli on ohtlik jääde ja seda kateldes põletada ei või. Veel toodi jäätmejaama ära õlifiltreid, puhastusaineid, ravimeid, väetisi ja pestitsiide.
Kampaaniat rahastasid SA Keskkonnainvesteeringute Keskus, Kuressaare linn, Lääne-Saare vald ja Pihtla vald.
Kuressaarlased saavad väiksemas koguses ohtlikke jäätmeid viia Kudjape jäätmejaama tasuta ka edaspidi, nende käitlemiskulud katab Kuressaare linnavalitsus.


description: Lääne-Saare vallavalitsus jättis rahuldamata Nasva aleviku Ülejõe tänava elanike vaide nende naabrusse kavandatava kalafileerimistsehhi suhtes. Eelmise nädala istungil leidis vallavalitsus, et Mart Tamme 11. oktoobril esitatud vaie Ülejõe tänavale kavandatava […]

title: Vald ei rahuldanud Nasva Ülejõe elanike vaiet

maintext:
Eelmise nädala istungil leidis vallavalitsus, et Mart Tamme 11. oktoobril esitatud vaie Ülejõe tänavale kavandatava tsehhi projekteerimistingimuste ja ehitusloa kohta ei ole põhjendatud.
Vallavalitsus kinnitab, et projekteerimistingimused on väljastatud õigetel alustel ega riku vaide esitaja õigusi ning seetõttu on ka ehitusloa väljastamine projekteerimistingimuste alusel õiguspärane. Ehitusprojekt vastab väljastatud projekteerimistingimustele.
Küll kaalub vallavalitsus Ülejõe tänava laiendamise võimalust umbes saja meetri ulatuses kuni kohani, kust toimub mahasõit Ülejõe 20a kinnistule, mis vaide esitaja seisukohalt võib oluliselt suurendada liiklusohutust.

fasttext_language: et


description: Kuressaare võimuliit esitas eile Simmo Kikkase asemele uueks linnavalitsuse liikme kandidaadiks Tiit Kaasiku. Kaasiku esitasid valitsuse liikmeks linna võimuliitu kuuluvad sotsiaaldemokraadid, kes said eile nõusoleku ka oma erakonnalt. Volikogu sotside […]

title: Linnavalitsuse liikmeks Tiit Kaasik

maintext:
Kuressaare võimuliit esitas eile Simmo Kikkase asemele uueks linnavalitsuse liikme kandidaadiks Tiit Kaasiku.
Kaasiku esitasid valitsuse liikmeks linna võimuliitu kuuluvad sotsiaaldemokraadid, kes said eile nõusoleku ka oma erakonnalt.
Volikogu sotside fraktsiooni esimees Jaanis Prii ütles Saarte Häälele, et Kaasiku kasuks räägib tema omavalitsuses töötamise kogemus. “Linnavalitsuse liikme ja projektijuhina tulevad talle konkreetsed ülesanded, millega enne suurt ühinemist tuleks Kuressaares aktiivsemalt tegeleda,” ütles Prii ja lisas, et valitsusest lahkuva Simmo Kikkase tööülesanded jaotatakse osaliselt ringi.
Praegune Pihtla volikogu esimees vajab ametisse saamiseks linnavolikogu kinnitust, mis selgub 15. detsembril toimuval volikogu istungil.


description: Pärast kolmeaastast töötamist LHV Groupi juhina sai Saaremaaga tugevalt seotud Erkki Raasuke võimaluse vahetada töökohta ja panka ning asuda juba uuest aastast tööle loodavas Nordea ja DNB ühendpangas, sest LHV […]

title: Raasuke hakkab Nordea ja DNB ühendpanka juhtima

maintext:
Pärast kolmeaastast töötamist LHV Groupi juhina sai Saaremaaga tugevalt seotud Erkki Raasuke võimaluse vahetada töökohta ja panka ning asuda juba uuest aastast tööle loodavas Nordea ja DNB ühendpangas, sest LHV päästis ta konkurentsipiirangust.
Äripäev vahendas, et kui tavapäraselt on panganduses töötavatel tippjuhtidel konkurentsipiirang, mille tõttu nad samas valdkonnas kohe tööle asuda ei saa, siis LHV on otsustanud Raasukesele suure erandi teha. Raasuke nimelt alustab uues ametis juba uue aasta algul.
Erkki Raasukesele kuulub paras kogus LHV aktsiaid. Täpsemalt on tal 81 436 aktsiat ehk 0,3212-protsendine osalus pangas eraisikuna. Raasuke on otsustanud, et aktsiaid müüa ta veel ei plaani.
Kolmapäeval toimunud LHV Groupi nõukogu koosolekul esitas grupi senine juhataja Erkki Raasuke nõukogule oma lahkumissoovi. Nõukogu plaanib Raasukese lahkumisavalduse rahuldada 5. detsembril ja valida samast kuupäevast grupi uueks juhatajaks Madis Toomsalu. LHV Groupi nõukogu liikmed on Andres Viisemann, Tiina Mõis, Hannes Tamjärv, Heldur Meerits, Raivo Hein ja Tauno Tats.
Erkki Raasuke asub esialgu Nordea ja DNB ühendpanga valdusettevõtte tegevjuhi ja juhatuse esimehe ülesandeid täitma hiljemalt jaanuaris 2017.


description: Vabaühenduste tunnustamisüritused said eile mõttelise jätku, kui au sisse tõsteti Saaremaa kenamad ja tublimad. Nasva klubis ühisnädala raames toimunud kodanikupäeval, mille teema oli “Hooliv inimene = hooliv ühiskond”, tunnustasid Saaremaa […]

title: Kõikse kenam kodanikuühendus on Soelas

maintext:
Tiitli KENA kodanikuühendus pälvis tegus ja palju korda saatnud MTÜ Soela Sadama Selts. Selts loodi 2008. aastal eesmärgiga taastada ja arendada vana Soela kalasadamat. Praeguseks on sadamast kujunenud kogukonna keskus, kus peetakse ka tähtpäevi ja korraldatakse ühiseid üritusi. Septembris oli Soela üks kolmest Eesti sadamast, mis pälvis preemia väikesadamate arengu ja kogukondliku tegevuse edendamise eest.
KENA algatuse eest tunnustati MTÜ-d Saaremaa Loomemaja ehk Kuressaare loomesuvila eestvedajaid. Suvel toimus Kuressaare kesklinnas asuvas lammutamisele minevas hoones suur hulk eripalgelisi üritusi ja koolitusi. MTÜ juhatuse liige Maris Rebel toonitas, et ettevõtmise õnnestumisel etendasid suurt rolli ka asjaosaliste kodused. “See tuluke ehk ei kustu,” lisas ta, viidates, et kui kõik läheb hästi, jätkatakse loomesuvilaga veidi teistsugusel kujul ka tuleval aastal.
KENA teo eest pälvis tunnustuse Saaremaa merispordi selts, kes korraldas tänavu Roomassaare sadama lähistel Zoom8-paadiklassi maailmameistrivõistlused. Need olid esimesed maailmameistrivõistlused, mis toimusid Saaremaal. Osalejaid oli üheksast riigist, kõige kaugemad tulid siia võistlema USA-st. Kiideti ka SMS-i head tööd noortega ja mereohutuse alal.
Kenasti on vabaühendustega koostööd teinud Lääne-Saare vallavalitsus. Vallavanem Tiina Luks ütles, et tunnustus tuli ootamatult, kuid tal on selle üle väga hea meel.
“Külade ja kogukondade esindus on alati vallavalitsuse oluline partner,” lausus Luks ja lisas, et selle nimel on vallavalitsuses ka tööd tehtud. “Tuleb anda käsi ja teine käsi vastu võtta,” iseloomustas ta kujundlikult kahe tasandi koostööd.
Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters ütles tunnustusüritusel, et väikeses riigis on iga inimene oluline. Ta lisas, et kodanikuks kasvamisele ja sallivuse teemale pööratakse järjest enam tähelepanu ka lasteaedades ja koolides.
Pärast tunnustamist rääkis teemal “Hooliv inimene = hooliv ühiskond” omavalitsuste ja kodanikuühenduste konsultant Kadri Tillemann.
Viimane ühisnädala üritus toimub homme Laadla seltsimajas Torgus, kus arutatakse, kuidas korraldada kohalikku elu pärast omavalitsuste kadumist.
Ühisnädal on kodanikuühiskonda tutvustav nädal, mille kestel tähistatakse ka kodanikupäeva.


description: Saare maakonnas on eriarstide ambulatoorsete vastuvõttude arv viie aastaga 26 000 võrra vähenenud, perearstide vastuvõttude arv aga märgatavalt kasvanud. Tervise Arengu Instituudi andmeil oli 2010. aastal Saaremaal kokku 193 744 […]

title: Eriarstiabi andmine on kahanenud veerandi jagu

maintext:
Saare maakonnas on eriarstide ambulatoorsete vastuvõttude arv viie aastaga 26 000 võrra vähenenud, perearstide vastuvõttude arv aga märgatavalt kasvanud.
Tervise Arengu Instituudi andmeil oli 2010. aastal Saaremaal kokku 193 744 pere- ja eriarsti vastuvõttu, mullu aga 177 023. Vähenemine on toimunud just eriarsti vastuvõttude arvelt – nende arv on viie aastaga kahanenud 26 000 ehk umbes 25 protsendi võrra võrra: 99 967-lt 75 038-le.
Perearsti vastuvõttude arv on viie aasta tagusega võrreldes aga rohkem kui 9000 võrra kasvanud: 93 777-lt 102 985-ni. “Kui neid numbreid kiirpilgul vaadelda, võiks arvata, et tegemist on edulooga,” kommenteeris eriarstiabi puudutavaid arve SA Kuressaare Haigla juhatuse liige Märt Kõlli.
“Õige tervishoiustatistika peaks positiivsena käsitlema just ravivajaduse vähenemist – rahvas on tervem ja vajab vähem ravi.”
Kõlli sõnul see tegelikult nii muidugi ei ole. “Pigem illustreerib see statistika olukorda eriarsti kättesaadavuse osas,” tõdes ta.
“Statistika peaks paralleelselt arvestama tegelikku nõudlust ehk seda, kui pikad on olnud ravijärjekorrad. Teiseks ei ole teada, kas on võetud arvesse haiglate ületööd.”
Kõlli sõnul tuleks arvesse võtta ka viie aasta jooksul toimunud demograafilisi muutusi.
Sellel, et eriarstiabi käsitlevad arvud on viie aasta tagusega võrreldes vähenenud, on Kõlli sõnul mitu põhjust. “Haigekassa lepingujuhud on vähenemise trendis, eriarsti vastuvõttude arvu mõjutab lisaks erialaspetsialistide defitsiitsus, riiklik suund on perearsti rolli suurendamine,” loetles Kõlli. “Üldise eriarstiabi kättesaadavuse probleem muudab patsiendi käitumist.”
Mingil määral mõjutavad statistikat ka maakonna rahvastiku arv ja struktuur ning elulaad, sh töötamine väljaspool maakonda.
“Statsionaarse ravi puhul on suurim mõjur päevaravi osakaalu üldine suurenemine,” märkis Märt Kõlli.
Viie aastaga on poole tuhande võrra vähenenud ka hospitaliseeritud haigete arv: kui 2010. aastal oli neid 5027, siis mullu 4521.
Perearstide koduvisiidid vähenesid 2158-lt 973-le. Hambaarsti vastuvõtte oli mullu ligi kahe tuhande jagu vähem kui viis aastat varem – vastavalt 36 401 ja
34 338.
Kuressaare haiglas oli ambulatoorseid vastuvõtte möödunud aasta kohta 54 163 (4513 vastuvõttu ühes kuus ja 225 päevas), ravivoodeid on haiglas 157 ja aasta kohta oli 4521 hospitaliseeritut.
Sündis 250 last (neist 39 keisrilõikega), tehti 2160 kirurgilist operatsiooni, 980 hemodialüüsi protseduuri. Erakorralisse vastuvõttu saabus 13 304 inimest, neist ise tuli kohale 10 503. Kiirabi väljakutseid oli 5193 – päevas 15 väljakutset viie brigaadi kohta.


description: Laupäeva õhtul toimus Kuressaares Rüütli spaahotelli restoranis Nautica idamaise tantsu harrastajate konkurss Saare Johara (kalliskivi), mille võitis Saaremaalt pärit Ingel Kadarik. Üles astus seitse soolotantsijat ja kolm gruppi. Viimaste kategoorias […]

title: Saare Johara 2016 on Ingel Kadarik

maintext:
Laupäeva õhtul toimus Kuressaares Rüütli spaahotelli restoranis Nautica idamaise tantsu harrastajate konkurss Saare Johara (kalliskivi), mille võitis Saaremaalt pärit Ingel Kadarik.
Üles astus seitse soolotantsijat ja kolm gruppi. Viimaste kategoorias tantsis end esikohale tantsustuudio Arrakis Tallinna grupp (juhendaja Jelena Metsoja), kes osutus ka publiku lemmikuks. Soolotantsijate kategoorias tuli kolmandale kohale Lemme Velleõu (juhendaja Jelena Metsoja) ja teisele kohale Anita Sibalova (juh Maria Kalinina) ning Saare Johara 2016 tiitli pälvis Ingel Kadarik (juh Jelena Metsoja).
Kuigi praegu töötab Ingel Tallinnas, on ta sündinud ja üles kasvanud Saaremaal. Esimesed tantsualased teadmised omandas ta toonases Saare noorte huvikoolis (praegune Inspira). Kõhutantsu juurde jõudis ta juba pealinnas elades.
“Kokkuvõttes olin ma siiski äärmiselt üllatunud, et just mind Saare Joharaks krooniti, kuid seda suurem rõõm sellest tiitlist. See annab väga palju enesekindlust ja motivatsiooni, et tantsimisega edasi tegeleda,” ütles Ingel.
Žüriisse kuulusid Inge Jalakas, Maria Kalinina, Kairi Reinvee, John Kaju ja Sergei Volodin.
Õhtu teises pooles ehk kuuenda Saare Hafla raames pakkusid vaatamisrõõmu professionaalsed artistid ehk Eesti idamaise tantsu koorekiht, samuti tantsutrupid lähemalt ja kaugemalt.
Jane Kaju, peakorraldaja


description: Kõljala ja Kärla kõrval kolmanda Saaremaa piimatootjana kolmele lüpsikorrale üle läinud Orissaare valla suurtootja Rauni POÜ on muudatustega kaasas käinud sünnivaludest üle saamas. Rauni POÜ zootehnik Ats Raud rääkis, et […]

title: Rauni ühistu läks üle kolmele lüpsikorrale

maintext:
Kõljala ja Kärla kõrval kolmanda Saaremaa piimatootjana kolmele lüpsikorrale üle läinud Orissaare valla suurtootja Rauni POÜ on muudatustega kaasas käinud sünnivaludest üle saamas.
Rauni POÜ zootehnik Ats Raud rääkis, et alates 25. septembrist ööpäevas kahe korra asemel kolm korda lehmi lüpsma hakanud piimatootjalt on muudatusega kohanemine üsna tublisti vaeva nõudnud. Ehkki kolmele korrale üleminekut hakati tasa ja targu ette valmistama juba kevadel, tabas loomi lüpsikordade arvu suurenemisel korralik stress. “Loomad ei osanud enam ei söömas ega joomas käia, ka unerežiim oli rikutud,” ütles Raud, kelle sõnul on olukord nüüdseks siiski normaliseerumas.
Kui teadaolevalt käib kolmele lüpsile üleminekuga kaasas arvestatav toodangu tõus, siis 380 lüpsilehmaga Rauni ühistus midagi märkimisväärset ei järgnenud. Ats Raua sõnul kinnitavad Eestis läbiviidud uuringud, et kolmekordsele lüpsile üleminek võib piimatoodangut tõsta kuni 30 protsenti. Rauni ühistu on võrreldes möödunud aasta oktoobri seisuga keskmise toodangu osas üle 200 kg plussis. Mulluse 7488 kilo asemel on toodang lehma kohta kasvanud 7711 peale. Raunist eespool on vaid Eesti tipptootjad Tõnu Post ja Ülar Tänak oma suurfarmidega.
Ats Raua sõnul loodavad nad lüpsikordade suurenemisest tekkivat kasutegurit toodangu kasvule näha mõne kuu pärast. Praegu on suur osa Rauni lüpsikarjast laktatsiooni lõppfaasis ja piimatoodang vähenemas. “Mõtlesime, et see on muudatuseks õige aeg – loomadel on vähem piima ja seetõttu loodetavasti ka vähem stressi muudatusest,” rääkis Raud, kelle sõnul peaks muudatusest tekkiv efekt ilmsiks saama esimestel kevadkuudel pärast veebruari arvukaid poegimisi.
Raud rääkis, et Rauni ühistu eesmärk ei ole toodangut väga suureks ajada. Möödunud aastal 9000 kilo lähedale küündinud keskmine toodang võiks jääda üheksa-kümne tuhande kilo vahele.
Rauni ühistu loomakasvatajatele teevad muret veel mõni aasta tagasi loomadele küljealuseks soovitatud kummimatid, millest lehmadel tekib kandade peal paistetus. Olukorda saaks parandada, kui kasutada allapanuna saepuru või turvast, mis hoiab looma küljealuse kuivana. Õnneks saavad kinnisloomad suvel paariks kuuks ka karjamaa rahulikku ja puhtasse keskkonda, mis aitab kindlasti jalgu puhata.
Samamoodi nagu loomadele, tõi kolmele lüpsikorrale üleminek pisukest segadust ja rütmimuutusi kaasa ka lüpsifarmi töötajatele. “Kohe, kui tööle tuled, hakkab lüps peale, varem oli see mul ainult tööpäeva lõpus,” ütles Ats Raud. 30 aastat lüpsjaametit pidanud Liivi Kundikova on aga muutusega juba ära harjunud ning vaba aega tundub olevat isegi rohkem. “Vist sellepärast, et lüpsikorrad on lühemad.”
2008. aastal kolmele lüpsikorrale üle läinud Kõljala POÜ juht Tõnu Post ütles, et esimesel päeval läks farmi piimatoodang pool tonni tagasi, aga siis hakkas kerkima.
“Stabiilselt 1,5 tonni toodangut päeva kohta saime selle käiguga juurde,” rääkis Post, kelle kinnitusel tõusis ettevõtte toodang kokkuvõttes 15 protsenti. “Kui on ikkagi kõrgema toodanguga lehmad, siis on kolmekordne lüps väga põhjendatud.”


description: Kuna Tallinna tn 61a tegutsev Audi keskus ei ole huvitatud kinnistul asuva amortiseerunud purskkaevu edasisest kasutamisest, kaalub linnavalitsus ideed tuua veesilm täies mahus linnale kuuluvale Tallinna tänava maale. Abilinnapea Mart […]

title: Linn võtab veesilma omale

maintext:
Kuna Tallinna tn 61a tegutsev Audi keskus ei ole huvitatud kinnistul asuva amortiseerunud purskkaevu edasisest kasutamisest, kaalub linnavalitsus ideed tuua veesilm täies mahus linnale kuuluvale Tallinna tänava maale.
Abilinnapea Mart Mäekeri sõnul on Tallinna tn 61A asuval Reval Auto Esindused OÜ Kuressaare esinduse kinnistul olev purskkaev amortiseerunud ja nõuab edasiseks kasutamiseks investeeringuid. Kuna firma soovib purskkaevu rekonstrueerimisest ja tulevasest hooldamisest loobuda, samas on aga käimas Tallinna tänava rekonstrueerimine, on linnavalitsus võtnud kaalumisele idee tuua veesilm täies mahus Tallinna tänava maale, mis ühilduks kogu peatänava uuendamise kavadega.
“Kuna Reval Auto Esindused OÜ-ga purskkaevu hooldamiseks ja rekonstrueerimiseks mingit siduvat lepingut eelnevalt sõlmitud ei ole, siis on linnavalitsus tellinud eskiisprojekti praeguse purskkaevu ala uueks lahenduseks,” selgitas Mäeker.
Abilinnapea lisas, et uus purskkaevu ala on eelnevast väiksem ja asub terves ulatuses linna maal. “Edaspidi kuulub selle hooldamine Kuressaare Linnamajanduse pädevusse. Selleks, et projekti saaks ellu viia, loovutab kinnistu omanik osa oma maast linnale, ülejäänud maa-alal tekib võimalus parkla laiendamiseks,” selgitas ta.
Purskkaevuga veesilma ümberkolimise plaaniga seoses korraldab linnavalitsus 1. detsembril rajatise kujunduse teemal avaliku arutelu, mis toimub kell 16 Kuressaare linnavalitsuse II korruse nõupidamistesaalis (Tallinna 10). Veesilma uue lahendusega on võimalik tutvuda linna kodulehel, lahendusest antakse ülevaade ka 1. detsembri linnalehes.
Lahendus Tiina Tuulikult
Purskkaevuga veesilma ideekavand on sündinud koostöös suurte kogemustega maastikuarhitekti Tiina Tuulikuga.
Idee kohaselt eraldab veesilma tagumine sein parkimisala tänavaalast. Tänavaalale tekib väga madala veega (ca 10 cm), seega hõlpsasti puhastatav ja möödujatele ohutu veepind. Vee liikumise tagab valge seina taga olev purskkaevu mehhanism, mis tekitab kaares langeva veejoa. Veejoa ja tagaseina kaarjad motiivid haakuvad Audi keskuse kaarja katusega. Veepind muudetakse elavaks veealuse valgustusega.
Vahemüüri valgele alale saab anda kujunduse. Praegu on valgele seinale paigutatud linna logo, kuid seda on võimalik stiliseerida, kasutades logo motiivi “Ajajoon”.


description: Paari nädala pärast, 13. detsembril toimub Muhus Liival kokkusaamine, kus püütakse leida võimalusi Muhusse oma tapamaja rajamiseks. Keskkonnaameti Lääne regiooni projektikoordinaatori Annely Esko sõnul alustas keskkonnaamet aasta alguses projekti “LIFE […]

title: Muhus võiks tegutseda oma tapamaja

maintext:
Paari nädala pärast, 13. detsembril toimub Muhus Liival kokkusaamine, kus püütakse leida võimalusi Muhusse oma tapamaja rajamiseks.
Keskkonnaameti Lääne regiooni projektikoordinaatori Annely Esko sõnul alustas keskkonnaamet aasta alguses projekti “LIFE to alvars” raames töögrupiga, mille eesmärk on selgitada välja võimalusi poollooduslike koosluste hooldamise juures tekkivate lisandväärtuste kasutamiseks ja väärindamiseks.
Ta märkis, et kuna taastatud poollooduslike koosluste pindala ja sellega koos ka loomade arv üha kasvab, oleks ideaalne tulevikuvaade poollooduslike koosluste hooldamisele sellest tegevusest püsiva, toetustest sõltumatu elatusallika kujundamine. Seni on peamiselt keskendutud villale ja lihale.
Esko selgitas, et inimesed soovivad üha enam tarbida piirkondlikku keskkonnasäästlikult kasvatatud toitu. “Seetõttu oleks mõttekas panustada just piirkondlikku tootmisse. Sellest mõttest sai alguse ka nõupidamise idee,” märkis ta.
Esko sõnul on Muhus olemas nii loomakasvatajad kui ka mitu kerkivat liha töötlemisega tegelevat ettevõtet, aga üks lüli on vahelt puudu – tapamaja. Konkreetne mõte kaaluda juba valminud liikuvtapamaja liigutamist Lõuna-Eestist Muhusse pärineb maaülikooli töötajalt Kadri Kaselt.
“Esmalt soovimegi tutvuda selle ettevõtmise puhul täitmist vajavate nõuetega, arutada võimalikku asukohta ja ka seda, kes oleks idee käikumineku korral tapamaja vastutav käitaja,” selgitas Annely Esko. “On rõõm tõdeda, et huvi ettevõtmise vastu on suur nii ettevõtjate kui ka loomakasvatajate poolt.”
Muhus on peagi valmis saamas kaks lihatööstust: Kalev Raidjõele kuuluv Kohaliku Liha Keskus Liival ning Muhu Põrsas OÜ lihatööstus sinkide ja vorstide valmistamiseks. Muhus on olemas nõudlus nii kohaliku tooraine kui ka kohalike toodete järele, on olemas söögikohad ja poed.
Nii ongi kõik asjast huvitatud oodatud 13. detsembril kokku saama Liival Muhu restos Koost. Oodatud on loomakasvatajad, töötlejad, toitlustajad ja teised, kellele see idee huvi pakub. Kohtumisel osalevad kindlasti Eesti lambakasvatajate ühistu juhatuse liige, liikuva tapamaja asjatundja Rainis Ruusamäe, maaeluministeeriumi toiduhügieeni büroo toiduohutuse osakonnast, väiketapamajade nõuete asjatundja Piret Aasmäe, Muhu Kohaliku Liha Keskuse juhataja Kalev Raidjõe ja Muhu vallavanem Raido Liitmäe.


description: Video: Suur Komöödiaõhtu/Kanal2 Print PDF

title: VIDEO: Vaata, millega Reet Pull kodukandis tegeles!


description: Saaremaa kunstistuudiosse ehitatakse EAS-i toel mitmed tööruumid, kus asuvad kunsti looma ekspordile orienteeritud professionaalsed kunstnikud.   Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) toetab Saaremaa kunstistuudio taristu arendamise projekti 199 977,6 euroga. Projekti […]

title: Saaremaa kunstistuudiost saab tõeline loomekeskus

maintext:
Saaremaa kunstistuudiosse ehitatakse EAS-i toel mitmed tööruumid, kus asuvad kunsti looma ekspordile orienteeritud professionaalsed kunstnikud.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) toetab Saaremaa kunstistuudio taristu arendamise projekti 199 977,6 euroga. Projekti käigus ehitatakse välja Kuressaare kesklinnas Lossi tn 5 asuva Saaremaa kunstistuudio teine ja kolmas korrus, kuhu on kavandatud kokku üheksa erineva suurusega tööruumi ehk stuudiot. Lisaks kunstiloomisele saab ehitatavates mitmeotstarbelistes ruumides töid presenteerida, eksponeerida galeristidele või hoiustada.
MTÜ Saaremaa Kunstistuudio juhataja Anne Tootmaa ütles, et eelkokkulepped ruumide kasutamiseks on juba olemas. Huvi on tundnud nii klaasi- ja maalikunstnikud, keraamikud kui ka disaini- ja kujundusettevõtted. “Idee seisneb selles, et kunstnikud, kes siia resideerima tulevad ja siin kunsti loovad, saavad ühist sünergiat tekitades ühiseid tootepakette teha,” selgitas Tootmaa.
Väga oluline märksõna projekti juures on “eksport”. “Eksport pole see, kui me müüme galeriis kaardi või maali välisturistile, vaid see, kui toodet väljastpoolt tellitakse,” selgitas kunstistuudio juht ja toonitas, et saadud toetus on väga sihtotstarbeline. “See pole nii lihtne, et saame ehituseks raha,” lisas ta. Väga suured ekspordinumbrid Tootmaa sõnul olema ei pea, kuna tegu on ikkagi loomemajandusega ja seega suurtootmist nõudma ei hakata. Välisturule minekuks luuakse ka uus veebiplatvorm.
Seni on projekti ja loodavate ruumide vastu huvi tundnud eelkõige mandri kunstnikud ja ettevõtted. “Kahjuks pole saarlastest keegi sellest projektist väga huvitatud,” tõdes Tootmaa. Osal on endal ruumid juba olemas ja teised ehk arvavad, et rent on suur, mõtiskles ta.
Mandri ettevõtteid meelitab siia aga igati sobiv elukeskkond. “Saaremaal on olemas korralik infrastruktuur. Lisaks saavad kunstnikud siin rahulikus ja inspireerivas keskkonnas kunsti luua ja oma toodete ideid välja mõelda,” selgitas Tootmaa. Tooteid saavad kunstnikud eksponeerida esimesel korrusel asuvas galeriis. Teine korrus jääb endiselt koolituste läbiviimiseks ja ühisteks kokkusaamisteks.
Projekt läheb maksma 249 972 eurot, omaosalus sellest on 49 994,4 eurot. Ajaliselt on arvestatud, et ehitus lõpeb 2018. a augustiks. “Kuidas reaalselt minema hakkab, ei oska veel öelda,” lisas Tootmaa. Projekteerimistööd peaksid aga kestma tuleva aasta juunikuu lõpuni. Seejärel saavad huvilised hakata juba konkreetsemalt neile sobivaid stuudioid broneerima. Välja ehitatakse 144 m2 tööruume, millest suuremad on kuni 30 m2 ja väikseim 7,5 m2.
Tootmaa sõnul ei ole tegu kaugeltki uue ideega. Samalaadse keskuse loomise soov koos kunstnikele mõeldud ateljeedega oli Saaremaa kunstistuudiol juba 24 aastat tagasi, mil asuti veel Tallinna tn 15 ehk praeguse Grand Rose Spa hotelli hoones. Praegusesse majja koliti 1998. aastal. “Aeg ja võimalused on muutunud,” märkis Tootmaa ja lisas, et vajadus oleks ehk veelgi suurema professionaalsetele kunstnikele mõeldud keskuse järele, kuid kunstistuudio praegune maja seab omad piirid.


description: Veebikeskkonnas Hooandja.ee saab toetada Kuressaare muusikakooli, kus on puudu tšellodest. Muusikakooli oodati pikka aega tšellomängijaid ja sel õppeaastal jõutigi eesmärgini. Nimelt sai kool endale uue tšelloõpetaja Annikki Aruväli ja esialgu […]

title: Muusikakool ootab toetust

maintext:
Veebikeskkonnas Hooandja.ee saab toetada Kuressaare muusikakooli, kus on puudu tšellodest.
Muusikakooli oodati pikka aega tšellomängijaid ja sel õppeaastal jõutigi eesmärgini. Nimelt sai kool endale uue tšelloõpetaja Annikki Aruväli ja esialgu kaheksa õpilast. Igale lapsele oma pilli saamine on kooli jaoks aga suur probleem ja seetõttu loodetakse Hooandja abiga osta kaks uut ja korralikku tšellot.
Eesmärgiks on seatud koguda 755 eurot, millest 460 eurot on 23 hooandja abiga juba koos.
Projekti saab toetada 31. detsembrini.


description: Kuressaare linna aastaid kestnud probleem, et Roomassaare mereäärse mõõtepunkti ilmaandmeid esitatakse linna temperatuuride pähe, saab kevadeks loodetavasti lahenduse. Koostöös keskkonnaagentuuriga plaanib linnavalitsus tellida ligikaudu 10 000 eurot maksva spetsiaalse mõõtepunkti, […]

title: VÄIKE ILMAIME: Kuressaare suved muutuvad soojemaks


description: Kuressaare Maxima kaupluse inglipuu aitab täita 43 vähekindlustatud lapse jõulukingisoovid. Kuressaare linna 23 lapse ja  Lääne-Saare valla 20 lapse kingisoovid kogusid kokku sotsiaaltöötajad. Lastele saab kingituse teha vastavalt inglipuul olevatele […]

title: Inglipuu aitab täita laste jõulusoovid

maintext:
Kuressaare Maxima kaupluse inglipuu aitab täita 43 vähekindlustatud lapse jõulukingisoovid.
Kuressaare linna 23 lapse ja Lääne-Saare valla 20 lapse kingisoovid kogusid kokku sotsiaaltöötajad.
Lastele saab kingituse teha vastavalt inglipuul olevatele soovidele. Sedelitel kirjas olevaid esemeid ei pea ostma just Maximast, seda võib teha ka teistes kauplustes. Samuti võib tuua varem valmis ostetud asja, kui see on uus ja kodus mingil põhjusel kasutamata jäänud. Kingituse saab teha ka mitmekesi, näiteks sõprade ja kolleegide abiga.
Kingitused on Maxima infoletti oodatud hiljemalt 19. detsembril.
Koostöös piirkondade sotsiaaltöötajatega jõuavad kingitused enne aasta lõppu just nende lasteni, kes on oma soove jaganud. Ükski jõulusoov ei jää täitmata: nendele lastele, kes endale kampaania jooksul inglit ei leia, teeb kingitused Maxima. Maxima Eesti hoolitseb selle eest, et kingitus saaks kenasti pakitud.
Tänavune Inglipuu heategevuskampaania toob jõulurõõmu 1300 lapsele, kelle kingisoovid leiab 42 inglipuult. Soovid kogusid kokku 31 Eesti linna ja valla sotsiaaltöötajad.
Eile osales kampaania avamisel Maxima Priisle marketis ka laulja Kerli Padar, kes aitas täita ühe lapse kingisoovi, ostes talle nuku. Sõna võttis ka Vaesuse Vastu Võitlemise Euroopa Võrgustiku Eesti juht ja üleeuroopalise võrgustiku asepresident Kärt Mere.
Mullu sai Maxima ja kaupluse külastajate abiga jõulukingi 40 Kuressaare last.


description: * Laevafirma viskas põllumehega sõlmitud lepingu üle parda * Tarbijate ühistu veteranid kohtusid Meedla kojas * Leigeri koju toomine maksab üüratu summa * Kõikse kenam kodanikuühendus on Soelas! Print PDF

title: Homses, 26. novembri Saarte Hääles!


description: Kuressaares toimunud Lääne-Eesti turismimessil selgus, et Saaremaad on tänavu külastatud 3 protsenti vähem, see-eest on külastatavus tõusnud Pärnu- ja Läänemaal. Põhjuseks peetakse ebastabiilset parvlaevaliiklust. MTÜ Lääne-Eesti Turism juhataja Kaja Karlson […]

title: Saaremaa kaotas turiste Pärnu- ja Läänemaale

maintext:
Kuressaares toimunud Lääne-Eesti turismimessil selgus, et Saaremaad on tänavu külastatud 3 protsenti vähem, see-eest on külastatavus tõusnud Pärnu- ja Läänemaal. Põhjuseks peetakse ebastabiilset parvlaevaliiklust.
MTÜ Lääne-Eesti Turism juhataja Kaja Karlson ütles “Aktuaalsele kaamerale”, et saarte külastatavust on mõjutanud transpordiühendus ja seda mitte positiivses suunas. Saaremaal käinud turistide arv on kahanenud 3 protsendi võrra.
Siseturistid loodetakse saartele saada uute parvlaevade tulekuga, mida kinnitas ka Visit Saaremaa tegevjuht Ergo Oolup. Ta ütles, et võimalus uute laevadega sõita tõmbab loodetavasti taas turistide tähelepanu Saaremaa võimalustele.
OÜ Saare Hotell juhatuse esimees Heldur Allese märkis, et mitmel korral on külastajad oma broneeringu tühistanud, öeldes, et ajakirjanduses levivad hoiatused parvlaevaliikluse ebastabiilsusest on neid pannud oma reisiplaane muutma. “Mõned püsikliendid, kes meil on aastaid käinud, ütlesid sel aastal, et nad ei julge lihtsalt hakata seal praamidega rinda pistma ning lähevad tänavu kuhugi mujale. Loomulikult on mugavam minna Jurmalasse, Pärnusse ja Haapsalusse ning kõik need sihtkohad võidavadki [meie] halva transpordiühenduse tõttu,” rääkis ta.
“Olen ise olnud mandri ja Saaremaa vahelise silla vastane, aga praamiliiklus peab saama sama heaks, kui see vanasti oli. Arusaamatu, miks see ära lõhuti, aga tehtud see on ning loodame siiralt, et uueks, 2017. aasta suvehooajaks on see taastunud vähemalt heale tasemele. Uute praamidega peaks olukord tõenäoliselt paranema, aga eks me näeme seda siis, kui need kohal on,” nentis Allese.


title: Saarlastele eriarstiabi andmine on kahanenud veerandi võrra

maintext:
Saare maakonnas on eriarstide ambulatoorsete vastuvõttude arv viie aastaga 26 000 võrra vähenenud, perearstide vastuvõttude arv aga märgatavalt kasvanud.
Tervise Arengu Instituudi andmeil oli 2010. aastal Saaremaal kokku 193 744 pere- ja eriarsti vastuvõttu, mullu aga 177 023. Vähenemine on toimunud just eriarsti vastuvõttude arvelt – nende arv on viie aastaga kahanenud 26 000 ehk umbes 25 protsendi võrra võrra: 99 967-lt 75 038-le.
Perearsti vastuvõttude arv on viie aasta tagusega võrreldes aga rohkem kui 9000 võrra kasvanud: 93 777-lt 102 985-ni.
“Kui neid numbreid kiirpilgul vaadelda, võiks arvata, et tegemist on edulooga,” kommenteeris eriarstiabi puudutavaid arve SA Kuressaare Haigla juhatuse liige Märt Kõlli.
Kas see nii ka on, loe juba homsest Saarte Häälest.


description: Saaremaa spordikooli minivõrkpalli karikasarjas peeti 24. novembril Kärlal I etapp. Kohale oli tulnud 11 võistkonda ja kokku 46 last. Põnevaid ja kaasahaaravaid mänge oli kokku 30. Oma võrkpalli-alaseid võimeid ja […]

title: Algas minivõrkpalli karikasari

maintext:
Saaremaa spordikooli minivõrkpalli karikasarjas peeti 24. novembril Kärlal I etapp. Kohale oli tulnud 11 võistkonda ja kokku 46 last.
Põnevaid ja kaasahaaravaid mänge oli kokku 30. Oma võrkpalli-alaseid võimeid ja teadmisi tulid proovile panema Saaremaa spordikooli tüdrukud ja poisid, Kärla tüdrukud, Leisi poisid, Salme tüdrukud ja poisid ning Valjala tüdrukud. Esialgu mängiti alagruppides ja hiljem selgitati välja kõik kohad.
Kärla osavõistlusel võidutses Saaremaa spordikooli poiste I võistkond, kellele järgnesid Saaremaa SK poiste II võistkond ja Valjala tüdrukute esindus.
Turniiri paremusjärjestus: 1. Saaremaa SK P I (Laur Palijenko, Karl Sander Vaga, Joosep Kobin, Albert-Johann Lepik); 2. Saaremaa SK P II (Richard Keerd, Lauri Sepp, Uku Kirs, Reno Valdmets); 3. Valjala T (Säde Au, Susanna Laager, Liis Treima, Liina Lember, Brett Nuur, Cariina Latkin); 4. Saaremaa SK T I; 5. Leisi KK P; 6. Kärla PK T; 7. Saaremaa SK P III; 8. Saaremaa SK P IV; 9. Saaremaa SK T II; 10. Salme PK T; 11. Salme PK P.
Turniiril anti välja ka eriauhinnad: parim poiss – Lauri Palijenko; parim tüdruk – Annabel Metsalu; parim servija – Brett Nuut; parim ründaja – Lauri Sepp; entusiastlikum mängija – Jürgen Leppik.
Järgmine etapp toimub 2. veebruaril Leisis.
Saaremaa Võrkpalli Liit


description: Saare maakonna kaheksa soovitatava söögikoha edetabelit juhib uustulnuk, restoran Mais. “Väljanägemise poolest on Maisi toidud vahest kõige peenemad ja urbanistlikumad kogu Saaremaal,” teatab restoranide kvaliteeti hindava programmi Eesti Maitsed koduleht […]

title: Mais ruulib: aastaga parimaks restoraniks

maintext:
Saare maakonna kaheksa soovitatava söögikoha edetabelit juhib uustulnuk, restoran Mais.
“Väljanägemise poolest on Maisi toidud vahest kõige peenemad ja urbanistlikumad kogu Saaremaal,” teatab restoranide kvaliteeti hindava programmi Eesti Maitsed koduleht Maisi kohta. Lisatud on, et ilma selle söögikohata oleks Kuressaare hoopis ilmetum.
Eesti Maitsete juht Aivar Hanson märkis, et möödunud aastaga võrreldes on kõige suurema sammu edasi teinud Pärnu ja Saaremaa restoranid.
Samm edasi
Mõlemast linnast jõudis restoranijuhi nimistusse kaheksa söögikohta, seevastu eelmisel aastal jõudsid 50 soovitatava restorani hulka vaid Retro ja Muhumaa Pädaste mõisa restoran Alexander, mis sel aastal sai 86 punkti ja jäi napilt alla vaid ühele restoranile – Tallinnas asuvale NOA Peakoka Saalile, millele anti 87 punkti.
“See on esimene aasta, mil me võtame kasutusele restoranijuhi kontseptsiooni, sest 50 restorani on liialt piirav,” nentis Hanson.
Eesti Maitsete toidugurmaanidest tiim teeb restoranide hindamisel koostööd White Guide’i süsteemiga, kus lisaks toidukvaliteedile hinnatakse joogikaarti, teenindust, atmosfääri ja kvaliteeti 100 punkti skaalal. Lõppskoori kujundab siiski restorani gastronoomia, kuid oma rolli mängivad ka idee, isikupära ja fookus.
Tolli tänaval asuv Mais edestas populaarseid söögikohti Mosaiik ja Retro, mis mõlemad said 60 punkti, vaid ühe pügala võrra.
“Maisi puhul paistis silma omanäoline toiduvalmistamise stiil. Toidud on lihtsa restorani kohta väga keerulised, kuid tegemist ei ole kokakunstiga kunsti pärast, vaid igal toorainel ja tehnikal on põhjus. Muutus tuli koos uue peakokaga, kes ka pealinnas väga heas restoranis töötas,” rääkis Hanson.
Ta lisas, et kui vaadata punktiskoori vahet, ei saa öelda, et Mais oleks linna teistest söögikohtadest oluliselt üle. “See põhjendus käis lisapunkti kohta, mille Mais järgmistega võrreldes sai,” märkis Hanson.
Restorani tegevjuht Venno Tamjärv nentis, et pigem ennustati esimesteks kauem tegutsenud ja maitseelamuste osas usalduse võitnud Mosaiiki ja Retrot.
“Oleme selle nimel pingutanud ja vaeva näinud, et restoranist esinduslikku kohta teha, ning selle poole aastaga ka saavutanud,” märkis Tamjärv. Ta lisas, et nii interjöör kui ka menüü on läbi teinud suure muudatuse, kuid selleks, et edetabeli tipus püsida ja edasi areneda, tuleb jätkuvalt vaeva näha.
Kohalik tooraine
Tippsöögikohtade sekka tõusnud Maisis on kõrgelt hinnas kohalik tooraine ning Saaremaa pealt nopitakse kokku kohalike kasvatajate ja tegijate toodangut. Suurt tähelepanu on pööratud ka interjöörile, kus tuleb suureks kasuks tegevjuhi elukaaslase Kerli Rabi kunstianne. Just tema tööd ehivad pärast värskendusremonti põhjamaise restorani seinu.
Maisi müügi- ja turundusjuht Karel Kask lisas, et Eesti Maitsete restoranijuht 2017 on koostatud erinevate inimeste hinnangute põhjal ja eraldi presenteerimist ei toimunud.
“Ka meie ei tea, millal tegelikult on toite proovimas käidud. Ainsa asjana lepiti kokku kevadine pildistamine kalakuu kampaania raames,” ütles Kask.
Karel Kask märkis ka, et see on nimekiri, kuhu pääsemiseks kõik Eesti restoranid pingutusi teevad ning tulemuses kajastub meeldiv üllatus ja sügavalt suur tunnustus tehtule. Samas ei heideta Maisis nüüd loorberitele puhkama, sest vaid ühepunktiline edumaa paneb veel kõrgemale pürgima.
Saaremaa parimad
Mais (61), Retro (60), Mosaiik (60), vinoteek Prelude (56), KuKuu (56), GOSPA restoran (52) ja Saaremaa Veski (49).
Allikas: Eesti Maitsed Restoranijuht 2017


description: Kuressaare Pargi lasteaia eile lõppenud arhitektuurivõistlusele laekus 12 kavandit. Võistlusega otsitakse nüüdisaegset arhitektuurset lahendust, mis toetaks ja väärtustaks vanalinnas asuvat Kuressaare vanimat lasteaeda ning mille alusel Pargi lasteaed aastatel 2017–2018 […]

title: Pargi lasteaia hoonele tosin kavandit

maintext:
Kuressaare Pargi lasteaia eile lõppenud arhitektuurivõistlusele laekus 12 kavandit.
Võistlusega otsitakse nüüdisaegset arhitektuurset lahendust, mis toetaks ja väärtustaks vanalinnas asuvat Kuressaare vanimat lasteaeda ning mille alusel Pargi lasteaed aastatel 2017–2018 rekonstrueerida. Konkursi auhinnafondi suurus on 14 000 eurot.
Kavandite hindamisel lähtutakse esmajoones lasteaia funktsionaalsusest ja idee nüüdisaegsusest (50% lõpphindest). Samuti peetakse oluliseks arhitektuurset ideed, piirkonda sobivust ja funktsionaalset toimivust linnaruumis (25%) ning energia- ja ehituslikku tõhusust (25%).
Parima ideekavandi autori(te)ga sõlmitakse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluses hankeleping lasteaia eel- ja põhiprojekti koostamiseks. Projekteerimistööde ja autorijärelevalve eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 80 000 eurot.
Kavandeid hakkab hindama žürii, kuhu kuuluvad abilinnapea Tiia Leppik, linnaarhitekt Loona Lepp, linnavalitsuse vanemarhitekt Maria Reimal, MTÜ Eesti Arhitektide Liit volitatud arhitektid Kaire Nõmm ja Markus Kaasik ning Eesti kunstiakadeemia dekaan professor Lilian Hansar. Ekspertidena on kaasatud maastikuarhitekt Sulev Nurme, teedeinsener Indrek Himmist ja linnavalitsuse haridusnõunik Õilme Salumäe.


description: Tegeleme ettevõttes parasjagu ühe töölõigu automatiseerimisega – tööd, mida varem tegid töötajad käsitsi, hakkab tegema masin ja töötajad hakkavad nüüd selle masinaga töötama. Mida me peaksime tööandjana selle muudatuse ja […]

title: LUGEJA KÜSIB

maintext:
Tegeleme ettevõttes parasjagu ühe töölõigu automatiseerimisega – tööd, mida varem tegid töötajad käsitsi, hakkab tegema masin ja töötajad hakkavad nüüd selle masinaga töötama. Mida me peaksime tööandjana selle muudatuse ja töökeskkonnaga seoses arvestama?
Vastab Mari-Liis Ivask, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant:
Tegemist on kindlasti muudatusega töökeskkonnas, mis tähendab, et töökeskkonnaga seotud ohte tuleb uuesti hinnata ja viia läbi uus riskianalüüs.
Töö automatiseerimisega muutub töö inimese jaoks tihti füüsiliselt kergemaks, kuid masinatega seoses võib kaasneda uusi ohte (näiteks kokkupuude masina liikuvate osadega, müra, sundasendid ja sundliigutused masina käitamisel). Kui tööandja on uued ohud välja selgitanud, siis tuleb mõelda ka sellele, kuidas neid ohte vähendada ja vältida. Kui masina kasutamiseks on vaja luua uus töökoht, tuleb arvesse võtta, et töökoht oleks sobilik töötajale, kes seal töötama hakkab.
Muudatuste puhul tuleb kindlasti olulist tähelepanu pöörata töötajate juhendamisele ja väljaõppele. Kuna töötajad puutuvad kokku uue tööprotsessi, uute masinate ja uue töökeskkonnaga, siis tuleb neid enne tööle asumist juhendada ja õpetada. Paljud tööõnnetused juhtuvad just nende töötajatega, kellel puudub teadmine ja eelnev kogemus, kuidas konkreetset tööd ohutult teha.
Samuti tasub hästi läbi mõelda see, kuidas töötajaid muudatustest teavitatakse, kuidas muudatuste sisu selgitatakse ja kuidas töötajaid muudatustega kohanemisel toetatakse. Tehnoloogia areng ja tööprotsesside automatiseerimine on tööandjale kindlasti abiks, kuid see toob töötajate jaoks kaasa ka teatava ebakindluse ja täiendava stressi seoses töökohtade muutumise, uute oskuste õppimisega ja uute tingimustega kohanemisega.


description: Seda mitte põhjusel, et nad endale kangesti kaisuloomi tahtnuks, vaid seepärast, et praegu aega teenival Saaremaa noormehel, reamees Mihkel Tiitsul tuli üllas mõte. Tema idee oli osaleda käimasolevas kampaanias, teenida […]

title: Ajateenijad sõid kaisukate nimel 950 kohupiimakreemi

maintext:
Seda mitte põhjusel, et nad endale kangesti kaisuloomi tahtnuks, vaid seepärast, et praegu aega teenival Saaremaa noormehel, reamees Mihkel Tiitsul tuli üllas mõte.
Tema idee oli osaleda käimasolevas kampaanias, teenida välja kaisuloomad ja kinkida need lastele, kes neid soovivad. Reamees Tiits rääkis Saarte Häälele, et mõte turgatas tal pähe ühel unisel hommikul sööklas. “Sai söödud jogurtit, polnud parasjagu kellegagi koos istuda ja lugesin ajaviiteks, mis jogurtipakendil kirjas on,” rääkis saare noormees.
Sealt avastas ta, et Valiol on käimas kampaania, kus teatud arvu Alma kohupiimakreemide pakendite kokkukogumisel saab vastu pehmed kaisuliblikad. Mihkel Tiits pani jogurtitopsi kaane tasku ja asus uurima, mis võimalused sellest osavõtmiseks oleks. “Esimese asjana käisin sööklas rääkimas, et kas pakendeid saaks koguda, ja seal oldi nõus mind aitama,” märkis ta.
Kaisuloomakampaania õnnestumise nimel oli nõus aitama ka Tiitsu rühma juhtkond. Asi liikus edasi staabi tasandile ja pakendikogumine läks suure hooga käima. “Kõik asusid järsult kohupiimakreeme sööma ja suutsimegi kõigi kaasabil 950 pakendit koguda,” rõõmustas reamees Tiits. Selle eest said nad vastu 38 kaisuliblikat, mille nad sel kolmapäeval Tallinna lastehaiglas viibivatele lastele üle andsid.
Liisk langes lastehaigla kasuks lastekaitseliidu kaudu. “Saime ise lastega kokku ja loomad neile üle anda,” ütles Mihkel Tiits. Talle endale läks kõige enam hinge see, kuidas üks väike haiglas olnud tüdruk oli kodus just üritanud sama kampaania pakendeid koguda, kuid tal oli asi pooleli jäänud.
“Tüdrukul läks nägu kohe naerule, kui ta selle kaisuliblika meilt sai. Talle meeldis see väga,” meenutas saarlane südantsoojendavalt helget hetke.
Pakendite kogumisele kulus ajateenijatel poolteist kuud. Veel nädal tagasi oli neil pakendeid poole vähem ehk ca 475. “Ja siis eelmisel nädalal tuli neid järsku umbes 500 juurde! Olin jõudnud just Valiole teada anda, et mul on 19 looma jagu pakendeid ja siis oli neid hoopis poole rohkem,” rääkis Tiits.


description: * 150 sokipaarist kümme juba olemas * Ajateenijad sõid kaisukate nimel 950 kohupiimakreemi * Ühinemislepingu on heaks kiitnud kuus volikogu * Rüütlid ja Kubits püüavad Luukase missioonipreemiat! Print PDF

title: Homses, 25. novembri Saarte Hääles!


description: * Ariste vissi pääseb tapale viimisest * Linn võtab Audi keskuse veesilma omale * Ema ja tütar toodavad punavetikast kreeme * Koome oma ajateenijatele 150 paari sooje sokke! Print PDF

title: Homses, 23. novembri Saarte Hääles!


description: Kuressaare linnapea Madis Kallas ütles, et linnavalitsuse ametist lahkuva liikme Simmo Kikkase (pildil) koha täitmist hakkab volikogu SDE fraktsioon arutama kohe pärast volikogu sellenädalast istungit. “Erinevaid kandidaate on juba ka […]

title: Kikkase asendaja selgub detsembris

maintext:
Kuressaare linnapea Madis Kallas ütles, et linnavalitsuse ametist lahkuva liikme Simmo Kikkase (pildil) koha täitmist hakkab volikogu SDE fraktsioon arutama kohe pärast volikogu sellenädalast istungit.
“Erinevaid kandidaate on juba ka tänaseks fraktsioonis arutatud, aga mingeid valikuid enne reedet ei tehta,” märkis Kallas. Linnavalitsuse liikme ametikoht on poliitiline ja selle peab kinnitama linnavolikogu.
“Ootused uuele valitsuse liikmele on kõrged, nagu alati uute inimeste meeskonda tulemisel,” kinnitas linnapea, kuid lisas, et samas on see sisuliselt töökoht kümneks kuuks. Siis toimuvad taas kohalike omavalitsuste valimised.


description: Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium teeb haldusreformi seaduse sätete põhiseadusele vastavuse osas otsuse 20. detsembril. Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse […]

title: Riigikohus teeb otsuse 20. detsembril

maintext:
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium teeb haldusreformi seaduse sätete põhiseadusele vastavuse osas otsuse 20. detsembril.
Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse õigussubjektsuse garantii, ärakuulamise nõude, finantsgarantii ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega, aga ka demokraatia ja õigusselguse põhimõtetega.
Riigikohtult taotleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses haldusreformi seaduse sätete kehtetuks tunnistamist 26 kohalikku omavalitsust: Kõpu, Juuru, Tõstamaa, Abja, Emmaste, Illuka, Järvakandi, Kambja, Kullamaa, Kõo, Käina, Leisi, Luunja, Lüganuse, Mäetaguse, Nõo, Pala, Pöide, Pühalepa, Rakke, Tudulinna, Vaivara, Ülenurme, Haaslava ja Karksi vallavolikogu ja Loksa linnavolikogu.


description: Joobes juhid annavad tööd Kuressaare politseijaoskonnas nädalaga alustatud kaheksast kriminaalmenetlusest pooled on seotud mootorsõiduki alkoholijoobes juhtimisega. Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse vanema Ahti Lepa sõnul põhjustas ühe kriminaalmenetluse teelt purjuspäi väljasõit 5. […]

title: MIS JUHTUS

maintext:
Joobes juhid annavad tööd
Kuressaare politseijaoskonnas nädalaga alustatud kaheksast kriminaalmenetlusest pooled on seotud mootorsõiduki alkoholijoobes juhtimisega.
Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse vanema Ahti Lepa sõnul põhjustas ühe kriminaalmenetluse teelt purjuspäi väljasõit 5. novembril Laadjala külas. Kuna ekspertiis tuvastas, et teelt väljasõitnud Nissani roolis olnud 1987. a sündinud mehe veres oli etanooli üle 1,5 mg/g, siis tuli tema suhtes algatada kriminaalmenetlus.
Kriminaalmenetlust alustati veel kolme joobes juhi suhtes: 43-aastane autojuht Kuressaare linnas, 61-aastane mopeedijuht Salme vallas ja 23-aastane mootorsõidukijuht Pöide vallas. Ühe joobes juhi suhtes alustati väärteomenetlust.
Kuressaare linnas kõrvaldati liiklusest ka 51-aastane mootorsõidukijuht, kes juhtis autot, kuigi kohus oli ta juhtimisõiguse peatanud.
Elukaaslasele kallale
Laupäeval sai politsei väljakutse Astesse, kus 1977. a sündinud mees oli oma elukaaslasele kallale tunginud ja tekitanud talle kehavigastusi. “Teo toimepanija peeti kohapeal kinni, kuid nüüdseks on ta lahti lastud,” rääkis Lepp.
Üks kriminaalasi tuli möödunud nädalal algatada ka mehe suhtes, kes hoidub kõrvale lapsele elatisraha maksmisest.
Väärteomenetlusi alustati 24, neist kiiruseületajate suhtes seitse ja lubadeta juhtide suhtes kaks. Väljakutseid kogunes nädala jooksul 40.
Meest peksti rängalt
Pühapäeva öösel toimetati Kuressaarest haiglasse ja sealt kopteriga edasi Mustamäe haiglasse 43-aastane teadvuseta mees, kes oli ilmselt peksa saanud. Selguse peab tooma kriminaalmenetlus, mis algatati raske tervisekahjustuse tekitamise paragrahvi alusel.
Politsei tuletab kõigile meelde, et praegusel pimedal ajal on helkuri kandmine eluliselt tähtis. Eelmisel nädalal kontrollis politsei helkurite kandmist viie Saaremaa kooli juures. “Pilt oli nukker, suhteliselt lühikese ajaga jäi silma 145 helkurita jalakäijat, kes küll seekord said politseinikelt uued helkurid. Siinkohal ei saa mainimata jätta, et patustajate hulgas oli ka täiskasvanud inimesi, sealhulgas ka õpetajaid,” nentis Lepp.


description: Homme kell 15 esilinastub Kuressaare linnuse lossitornis Margus Mulla dokumentaalfilm “Kivestu tuuliku lugu”. 25 minuti pikkune film räägib Saaremaa tuulikute uuestisünnist, tuulikumeistri ametioskuste säilitamisest ja kogukonnatunde tugevdamisest. Aluseks on võetud […]

title: Esilinastub dokfilm Kivestu tuulikust

maintext:
Homme kell 15 esilinastub Kuressaare linnuse lossitornis Margus Mulla dokumentaalfilm “Kivestu tuuliku lugu”.
25 minuti pikkune film räägib Saaremaa tuulikute uuestisünnist, tuulikumeistri ametioskuste säilitamisest ja kogukonnatunde tugevdamisest. Aluseks on võetud 2015. aastal Kihelkonna vallas Kõruse külas taastatud Kivestu talu tuulik.
Mulla jaoks on see juba teine tuulikutest rääkiv film. “Midagi ei ole teha, kolmas on vist ka tulemas,” lisas ta. Esimene film linastus 2009. aastal ja kandis pealkirja “Vana tuuliku lugu”. Muld märkis, et esialgne eesmärk oli teha film vaid Kivestu tuulikust. “Aga kujunes välja film tuulikust, kolmest mehest ja ühest naisest,” tõdes ta.
Kõruse küla Kivestu-Reinu talu tuulik on vanuselt kolmas säilinud Saaremaa tuulik.
Tuuliku söömril olnud sisselõike järgi on selle ehitusaasta 1781. Seisma jäi tuulik pärast seda, kui jahu hakati poest ostma ja siis, 1960. aastatel, algas ka tuuliku lagunemine.
aastal taastati tuuliku kivijalg. Tuulik ise taastati 2015. aastal Altia Eesti poolt pukktuulikute taastamise programmis. Tuleval aastal on plaanis tuulik LEADER-i toetuse abiga töökorda seada.
Esilinastuse käigus teeb Altia Eesti AS-i juhatuse esimees Kristel Mets teatavaks, milline Saaremaa tuulik ennistatakse 2017. aastal.


description: * Kadunud sõrulane leiti surnuna * Saarele naasnud noored avasid lemmikloomapoe * Inglipuu aitab täita laste jõulusoovid * Kodutunne alustas Astes ehitustöid! Print PDF

title: Homses, 30. novembri Saarte Hääles!


description: “Olen seda meelt, et maksusüsteemi annab teha veel lihtsamaks, veel motiveerivamaks,” ütles maksu- ja tolliameti peagi ametist lahkuv peadirektor, saarlane Marek Helm möödunudnädalasel kohtumisel Saaremaa ettevõtjate ja omavalitsusjuhtidega. Olen juhina […]

title: Maksusüsteem olgu lihtne

maintext:
“Olen seda meelt, et maksusüsteemi annab teha veel lihtsamaks, veel motiveerivamaks,” ütles maksu- ja tolliameti peagi ametist lahkuv peadirektor, saarlane Marek Helm möödunudnädalasel kohtumisel Saaremaa ettevõtjate ja omavalitsusjuhtidega.
Olen juhina strateegia või visiooni usku. Selleks, et viia riiki tervikuna edasi, peab olema väga tugev visioon, kuhu ja kuidas ühiskond areneb ja mis on eesmärk.
Võite ju naerda, aga umbes aasta tagasi sai mulle selgeks, et tegelikult maksu- ja tolliamet ju ei kogu makse – enamik maksurahast antakse vabatahtlikult. Et me nimetame seda kogumiseks, on liigne eneseupitamine.
Raha suurus, mida riik maksutuludena saab, sõltub paljuski sellest, kuidas majandusel läheb. 2012. aasta ja 2016. aasta maksutulude vahe, mis jääb keskvalitsusse teenuste pakkumiseks, on suurenenud 1,5 miljardit. Seda vaid viie aastaga. Kui vaatame tagasi 2012. aastasse – ei tundu, et meil läks toona väga halvasti. Kas me aga kodanikena teame, kuidas ja mis on paremaks läinud?
Oleme maksu- ja tolliametile uut strateegiat kokku pannes mõelnud, mis on selle asutuse tegelik eesmärk. Ning kuidas jõuda kaugemale sellest, et lihtsalt võtad raha vastu ja püüad midagi kas või näiliselt kontrollida.
Aeg on edasi minna
Aeg on arengus edasi minna. Julgen seda väita seepärast, et nii tugevat maksumoraali kui on maksumaksjate seas praegu, pole Eestis varem olnud.
Kuigi vähemalt 1000-euroste tehingute deklareerimise kohustus ärritas paljusid, toob see varimajandusest tagasi ligi 100 miljonit eurot aastas. Töötamise register tõi ühe aastaga uuesti pildile 22 000 töötajat, kes töötasid varem “mustalt”. 2012. aastal võtsime luubi alla piirikütuse teema ja oleme suutnud ohjeldada kasutatud autode maaletoomisega seotud pettusi.
Minu sõnum avalikkusele ja poliitikutele on: varimajanduses on kindlasti veel raha, aga see muutus, et ehitusettevõtetes või restoranides ei makstaks enam ümbrikupalka, saab tulla vaid riigi ja ettevõtjate koostöös. Ebaausa konkurentsi vähendamise huvi peab olema kõikidel osapooltel, samuti on see ühiskonna arengu ja maksumoraali küsimus.
Meie maksukogumise efektiivsus on üsna kõrge. Kulutame oma süsteemi üleval hoidmiseks paljude riikidega võrreldes oluliselt vähem raha. Kõrgemat usaldusväärsust ei maksa enam tahta, vastasel juhul ei saa me makse kokku.
Maksud tulevad ettevõtlusest ja täpselt selles ulatuses, kui see ettevõtluse ellujäämiseks või arenguks võimalik on. Ettevõtteid ei looda maksude maksmiseks, vaid tulude teenimiseks. Märkan seda, et lausele “toetame ettevõtlust” suudetakse riigi – ja ka maksuameti – poolt praegu sisu anda veel üsna vähe.
Aasta tagasi panime aluse mõttele arendada uut e-maksuametit, pakkuda ettevõtetele ajakohasemat lähenemist ja lahendust. Pole ju mõtet ehitada samade nuppudega sama masinat, ainult et teist värvi. Praegune e-maksuamet pole ju midagi muud kui üle-eelmisel kümnendil kokkulepitud tööprotsess, ainult et digitaalne. Paljusid asju saab aga teha teistmoodi.
Eestis on 100 000 erinevat ettevõtet, 5000 nendest toovad 90% maksudest. Enamik väike- ja keskmisi ettevõtteid toovad 10% maksudest. Paradoks on, et enamik inimesi töötab just nende väikeettevõtete jaoks. Sisuliselt saamegi avalikku teenust pakkuda nende 5000 ettevõtte toel, kelle maksuraha aitab meil pensione maksta ja ravikindlustussüsteemi üleval pidada.
Samas jällegi sõltub nende 95 000 ettevõtte käekäigust suure osa inimeste isiklik heaolu ja toimetulek. Kuidas peaksime siis sihte seadma?
“Läti imesse” ei usu
Minu põhimõte on, et igasuguste nivoode tekitamine, mingitele maksudele piiride seadmine tekitab enamasti vastupidise efekti. “Läti maksuime” ehk teisisõnu “teeme väiksemate ettevõtete maksukoormuse lihtsamaks” tõi kaasa selle, et suuremad ettevõtted tehti väikesteks. Eesti on aga talitanud targalt – võrreldes sellesama Lätiga saame oma maksud ülihästi kätte.
Oleme 25 aastat töötanud nii, et meie maksuametis näeme palju, aga seda teie, ettevõtjatega, jagame vähe… Uue strateegia mõte võiks olla: see, mida meie näeme, võiks olla teie käes ehk kogu maksumajanduses toimuv, riskihinnang või -nägemine, samuti taustainfo ja statistika oleks teie kasutada ja reaalajas kättesaadav.
Kevadel ütlesin, et Eesti võiks olla esimene riik, kus kaovad maksudeklaratsioonid. Kuidas teha nii, et maksuametil on andmed, ettevõtjad saaksid aga ebameeldivast kohustusest lahti? Alustuseks pakume sellist võimalust uuest aastast LHV klientidele. Kui maksad LHV kaudu oma töötajatele palka, siis sinu raamatupidaja asemel arvestab meie süsteem välja maksud sel hetkel, kui sa palgaülekannet teed. Nii pole enam tarvis 10. kuupäeval deklaratsiooni esitada, see on meil juba automaatselt olemas.
Selle nimetatud 5000 ettevõtte kulu ainuüksi andmete edastamiseks on 100 miljonit eurot aastas. Kui võtta kõik ettevõtted, on see summa veelgi suurem! See on teie kahanenud lisandväärtus, teie tulude raha.
Või järgmine asi. Kui 5000 ettevõtet toovad 90% maksudest ja 95 000 ettevõtet toovad 10%, miks peab olema tulu- ja sotsiaalmaks makstud just 10. kuupäeval? Väikeettevõtete rahavoog on ju tundlik. Riigi jaoks läheb ettevõttelt selle raha kättesaamine palju lihtsamalt, kui see on vastavuses ettevõtte pangakontol toimuvaga.
Maksukontrollist ka – 25 aastat on olnud meie ülesanne avastada, mis ei ole maksuasjades korras. Nüüd võiks olla eesmärk veenduda, et asjad on korras. On ju väga lihtne kala püüda, kui jõgi on kala täis, keerulisem aga, kui see nii ei ole.
Maksuameti roll võiks olla aidata ettevõtjat, et maksuarvestus oleks korras. Seega oleks meie uue strateegia peamised märksõnad maksumoraal ja koostöö. Olen seda meelt, et maksusüsteemi annab teha veel lihtsamaks, veel motiveerivamaks.
Kui maksusüsteem on keerukas, siis reeglina muutub ka selle administreerimine palju keerukamaks.
Uute lahenduste esmane ajaperiood on 2018. aasta, see on ka minu lahkumisotsuse üks ajend. Kuna minu ametiaeg saaks ametlikult otsa 2018. aasta lõpus, peaks uute süsteemide tööle hakkamiseks juht majas olema, mitte end lahkuma asutama.


description: Kuressaare turul asuvas kollases majas on novembri keskpaigast avatud kassi- ja koeratoidu ning aksessuaaride pood. Poe avasid kodusaarele naasnud noor ettevõtja Elo Paur ja tema abikaasa Kristjan. Catfood & Dogfood […]

title: Saarele naasnud noored avasid lemmikloomapoe

maintext:
Kuressaare turul asuvas kollases majas on novembri keskpaigast avatud kassi- ja koeratoidu ning aksessuaaride pood. Poe avasid kodusaarele naasnud noor ettevõtja Elo Paur ja tema abikaasa Kristjan.
Catfood & Dogfood Shop ehk eesti keeli kassi- ja koeratoidu pood on Elo Pauril juba aastakese tegutsenud, kuid seni puhtalt internetis. Internetipoe avas ta siis, kui pere veel Tallinnas elas. “Lõpetasin 2004. aastal Saaremaa ühisgümnaasiumi ja siis läksin tõin endale Tallinnast mehe,” naeris Elo Paur.
Aega jäi üle
Päris tundmatu koht pole Saaremaa ka Kristjani jaoks – vähemalt kümme aastat on ta tänu Elole siin nüüd ju suvitamas käinud. Pidevalt kohapeal elada meeldib talle aga väga – kõik asjad on käe-jala juures.
Septembris Saaremaale kolides mõtles Elo järele, mida siin siis peale hakata. “Mul on kolm last, üks on kolmekuune, üks läks kooli – aega jääb üle,” rääkis ta. “Nii siis mõtlesin, et paneks õige poe püsti.”
Sügavam põhjus oli aga, et e-poodi pidades kippusid kauba tarneajad pikaks minema ja Elo pidanuks nagunii kauba endale esmalt Saaremaale tellima.
“Kodus sahvris hoida ei ole väga suurt mõtet, mõistlikum oli panna nad riiuli peale, nii et inimene saab ka uksest sisse astuda ja ise vaadata-uurida,” selgitas Elo Paur.
Kristjan Paur märkis, et poe avamine ja sisseseadmine oli mõlema jaoks huvitav – üks sai poe sisustuse teha, teine saab poodi pidada.
Poe tarvis leiti ruumid suhteliselt ruttu tänu naabrinaisele, kes nägi lehes kuulutust ja tõttas sellest noortele rääkima. Samal päeval maksti esimene rendiraha ära ja ruumid olidki olemas. “Ju siis pidime saama need ruumid,” arvas hakkaja noor naine.
Tegu on küll lemmikloomapoega, kuid kraami leiab siit ainult kassidele ja koertele. Peale toidukraami ja magamis-ronimisaluste on poes ka peenemaid rõivaid väiksematele koertele.
Ehkki pood on üsna tilluke, on seal ometi ruumi ja avarust. “Olen käinud paljudes lemmikloomapoodides ja mind on nii häirinud, et riiulid on maast laeni kõikvõimalikke asju täis topitud ning lõppkokkuvõttes ei leia midagi üles,” selgitas Elo Paur.
Nõnda otsustasid nad oma poe teha “õhulisema”. Pakkuda peamiselt kassi- ja koeratoitu ning mingil määral ka hooldusvahendeid. Paralleelselt tegutseb edasi ka e-pood ja seal on üleval koguni ligi 2000 erinevat toodet.
Ehkki pood on alles lühikest aega avatud olnud, on inimesed selle juba üles leidnud. “Täitsa juba eksivad siia! Just sai poe silt ka väljas üles pandud ning nüüd tullakse ja avastatakse,” märkis Elo Paur.
Poe ametlik, veidike suurem avamine toimub detsembri alguses. Siis on plaanis ka kampaaniaga lagedale tulla.
Nuttev kassike
Kui rääkida, miks Elo e-poe avas, siis selles on süüdi üks pisikese kodutu kassipoeg. “Olin last lasteaeda viimas, kui kuulsin, et keegi kräunub kuskil – keegi oli lasteaia värava taha toonud väikese kassipoja,” rääkis Elo Paur. Nutva loomakese viis ta toona oma koju.
Kuna Kristjan on disainer ja toona jagas nende disainifirma tööruume ettevõttega, kes pakub e-poe platvorme, ning samas tegutses Elo teistele firmadele e-poodide püstipanekuga, mõtles ta, miks mitte endale kauplus teha. “Kujundaja oli omast käest võtta, e-poe platvorm oli olemas, jäi üle vaid tooted välja otsida,” rääkis ta. “Et siis on vähemalt oma kassil kõht alati täis.”
Kuressaares tegutsevates loomapoodides on muidu üsna kindlalt väljakujunenud tootevalik. Uues poes on Elo Pauri kinnitusel esindatud aga sellised brändid, mida mujalt eriti ei leia.


description: Briti ja Ameerika kõmulehed sahistavad, et Briti prints Harry ja ameerika näitlejanna Meghan Markle’i suhe areneb väga tormiliselt ning see on kuningannale ja tema lähisugulastele küllaltki palju probleeme tekitanud. Mitmed […]

title: Armunud prints ja kuningapere mured

maintext:
Briti ja Ameerika kõmulehed sahistavad, et Briti prints Harry ja ameerika näitlejanna Meghan Markle’i suhe areneb väga tormiliselt ning see on kuningannale ja tema lähisugulastele küllaltki palju probleeme tekitanud. Mitmed ajakirjandusväljaanded kinnitavad, et juba lähiajal peaks paar ametlikult kihluma, mis Buckinghami paleele suurt meelehärmi valmistab.
Hiljuti tutvustas kuninganna Elizabeth II pojapoeg prints Harry oma armastatut isale ja Briti troonipärijale prints Charlesile. Tabloidi The People arvates näitavat see fakt, et noormehel on tõsi taga. Udusel Albionil ringlevad kuuldused, et peagi teeb Briti saarte kõige ihaldatum peigmees Megham Markle’ile ametliku abieluettepaneku, pakkudes talle oma kätt ja südant.
Samal ajal rõhutavad kõmuajakirjanikud, et 35-aastane Meghan Markle on kuningliku perekonna jaoks vägagi kummaline, et mitte öelda sobimatu persoon. Esiteks on Markle kord juba abielus olnud. Kuigi ta on praeguseks ametlikult lahutatud, on Briti kuninglikus perekonnas järgitud traditsiooni, mille kohaselt monarhi lähisugulased ei tohiks abielluda abielu lahutanud isikutega.
Siinkohal võib meenutada Elizabeth II onu kuningas Edward VIII saatust. 1936. aastal oli ta sunnitud troonist loobuma, sest ei suutnud lahti öelda oma armukesest, ameeriklannast Wallis Simpsonist, kes oli samuti lahutatud naine.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Eile anti siseministeeriumis vabatahtliku sõbra kvaliteedimärgis üle ka kolmele Saaremaa ühendusele. Mittetulundusühingud Saaremaa Kodukant, Saaremaa Lasterikaste Perede Ühendus ja Saaremaa Teater on meie kodumaakonnas teada-tuntud tegijad. Nüüd pälvisid nad ka […]

title: JUHTKIRI: Kes teeb, see jõuab

maintext:
Eile anti siseministeeriumis vabatahtliku sõbra kvaliteedimärgis üle ka kolmele Saaremaa ühendusele.
Mittetulundusühingud Saaremaa Kodukant, Saaremaa Lasterikaste Perede Ühendus ja Saaremaa Teater on meie kodumaakonnas teada-tuntud tegijad. Nüüd pälvisid nad ka üleriigilise tunnustuse kui heal tasemel ja professionaalsed vabatahtlike kaasajad.
Vabatahtlikel on meie kogukonnas täita oluline roll. Paljud meist ehk ei märkagi, et suur osa ettevõtmisi saab teoks just tänu vabatahtlikele või nende abiga.
Neil, kes märkavad ja teavad, jääb oma aktiivsetest vabatahtlikest tuttavate üle vaid imestada: kuidas nad küll kõike jõuavad? Kust nad töö, pere ja kodu kõrvalt selle aja leiavad? Aga leiavad, sest kes teeb, see jõuab.
Ja mitte pelgalt teeb ja jõuab, vaid tunneb oma tegevusest rõõmu. Sest enamasti ajendab vabatahtlikku tööd tegema sisemine sund, soov teha midagi kogukonna või ühiskonna heaks, soov elu paremaks muuta. Suurim rõõm olevat ju andmisrõõm.


description: Aastaid tantsupõrandaid täitnud ansambel Onud väsimuse märke ei näita ja korraldab Orissaares taas hommikuni kestva tantsuõhtu.            Onud on tänaseks koos musitseerinud juba veerand sajandit. Väikest juubelit tähistatakse laupäeval tantsuõhtuga […]

title: Onud tähistavad 25. sünnipäeva

maintext:
Aastaid tantsupõrandaid täitnud ansambel Onud väsimuse märke ei näita ja korraldab Orissaares taas hommikuni kestva tantsuõhtu.
Onud on tänaseks koos musitseerinud juba veerand sajandit. Väikest juubelit tähistatakse laupäeval tantsuõhtuga Orissaare kultuurimajas. Õhtut juhib Andres Karu ja lisaks Onudele astub üles ka Marek Sadam.
Üks onudest, Orissaare muusikakooli direktor Martti Nõu ütles, et peale tema on bändis algusest peale olnud Koit Kelder ja Ahto Nellis. Praegu on ansamblis lisaks neile veel Kalev Saar ja Jüri Lamp. “Me puutusime väga paljudes erinevates tegevustes kokku,” meenutas Nõu, et üheskoos käidi nii näiteringis kui ka muusikakoolis. Ühel hetkel muutus bändi tegemine aga konkreetsemaks ja siis otsustati endale ka nimi võtta. “Sõelale jäi Lehmakommionud,” ütles Nõu.
Ahto Nellise sõnul oli bändi loomise ajendiks teatud moel ka stendilt loetud teade, mille oli üles riputanud toonane Orissaare muusikakooli õpetaja Jaanus Põlder, kes praegu juhib Kiviõli kunstide kooli. “Ta pani üles kuulutuse, et kes tahavad bändi teha, tuleksid kindlal ajal kindlasse kohta kokku. Ja siis me kolmekesi põhimõtteliselt sinna ilmusimegi,” rääkis Nellis. Tema sõnul viljeleti algul Põlderi initsiatiivil kantrimuusikat, kuid siis läksid tulevased Lehmakommionud sujuvalt üle tantsumuusikale.
Martti Nõu sõnul on aastate jooksul stuudios salvestatud ka päris oma lugusid. Tantsuõhtutel omaloomingut aga eriti ei esitata. Pigem on bändi repertuaaris läbi aegade tuntud hitid ja aeg-ajalt võetakse midagi värsket juurde, rääkis Nõu, kinnitades: “Kolm tantsuõhtut võiksime vast küll nii teha, et ükski lugu ei kordu.”
Tantsuõhtute kõrval hakati Lehmakommionusid kutsuma ka n-ö soliidsematele üritustele, millega seoses sai Lehmakommionudest viis aastat tagasi lihtsalt Onud. “Punkmuusikat pole me teinud, aga kui kunagi alustasime, siis mõtteviis oli ikka selline, et oleme radikaalsed bändimehed,” muheles Nõu, viidates, et toona tundus nimi Lehmakommionud väga sobilik. Tuli aga välja, et osa ürituste korraldajad hakkasid sellist nime häbenema ega tahtnud seda hästi plakatile panna. “Küsiti, et kas sobib, kui kutsume teid lihtsalt ansambliks,” meenutas Nõu. Nii otsustatigi viimasel ümmargusel sünnipäeval nimevahetuse kasuks.
Praeguseks on Onud tuntud eelkõige pulmabändina ja seda üpris proosalistel põhjustel. “Pulm on selline tore pidu, mida pikalt ette planeeritakse,” selgitas Ahto Nellis, viidates, et pulmadeks otsitakse bändi juba aasta varem, kuid suvepäevade jms pidude korraldajad ärkavad üldiselt hiljem. Nii juhtubki, et suvised nädalavahetused saavad üpris varakult pulmadeks ära broneeritud.
Nellis märkis, et kui 20. sünnipäeval korraldati väga suur pidu, siis sel sünnipäeval ollakse väheke tagasihoidlikumad. “Kui peaks tulema ka kolmekümnes sünnipäev, siis on loota sõud, mida pole enne nähtud,” naljatas ta.


description: Aasta sotsiaalala töötaja tiitlit jagavad tänavu Kuressaare avahooldaja Vilve Kask ja Orissaare sotsiaalnõunik Aina Sepp-Teevet, aasta tervisepanuse andis aga Andla Rüütel MTÜ-st Orissaare Sport. “Sain aru, et mind on siia […]

title: teeme oma tööd südamega (FOTOD)

maintext:
Aasta sotsiaalala töötaja tiitlit jagavad tänavu Kuressaare avahooldaja Vilve Kask ja Orissaare sotsiaalnõunik Aina Sepp-Teevet, aasta tervisepanuse andis aga Andla Rüütel MTÜ-st Orissaare Sport.
“Sain aru, et mind on siia täna kutsutud, aga see, et mind parimaks peetakse, on küll suur üllatus,” tunnistas Kuressaare Hoolekande avahooldaja Vilve Kask, kes kuulutati eile Kuressaares Rüütli spaahotellis maakonna aasta sotsiaaltöötajaks.
Kase esitajaks olid tema kliendid – Kuressaare eakad. “Need on minu inimesed, keda käin aitamas,” tähendas Kask. “Meid on kuus töötajat, hooldatavaid on 17–18. Oleme nende käepikendus, parandame nende elukvaliteeti, teeme oma tulekuga rõõmu.”
Päevas teevad avahooldajad kuus kodukülastust. “Meie töö on kõik, mis puudutab isikuhooldust,” märkis Vilve Kask.
Kuuendat aastat avahooldajana töötava Kase kliendid on nii üksikud eakad kui ka vanapaarid, kelle lapsed või teised omaksed ei ela nendega koos.
“Mulle teeb minu töö rõõmu,” kinnitas kuuendat aastat avahooldajana töötav naine. “Aeg-ajalt tuleb ka raskeid hetki ette, kui pean paluma abi politseilt, päästeametilt või kiirabilt, et saaksin oma kliendi korterisse sisse ja ma ei tea, mis mind ees ootab,” tõdes Kask. “See on kõige kurvem ja valusam, kui ma ei saa enam inimest aidata. Samas on rõõmsaid hetki õnneks palju.”
Aina Sepp-Teevet leidis, et ka sotsiaalnõuniku töö pole ainult muredega tegelemine. “Rõõmusid on ikka ka,” kinnitas ta. “Rõõmu teeb see, kui oled suutnud kedagi aidata või õigele teele suunata, kui keegi tuleb paremini toime või lausa tänab sind.”
Sepp-Teevet tõdes, et sotsiaalnõuniku valdkond on lai. “Õnneks on meil vallas ka tubli lastekaitsetöötaja, kellega saame asju arutada ja plaanida,” märkis ta. Sepp-Teeveti arvates on sotsiaalnõuniku töö juures olulisemaid asju suhtlemisoskus. “Pead oskama inimesi ära kuulata, neisse süveneda,” ütles ta.
Andla Rüütli sõnul on tal hea meel, et Ida-Saaremaa inimesed armastavad liikuda. “Orissaare inimesed on läbi aegade sportlikud olnud – meil on Orissaares mõnus sportlik kogukond,” lausus Rüütel. “Näeme selle nimel vaeva, et kasvatada inimestes igapäevast spordi- ja liikumisharjumust.”
Et inimesi liikuma panna, selleks on vaja eeskuju, leidis Rüütel. Ta lisas, et väga tähtis on saada inimesed liikuma maast madalast. “Selles osas on lasteaedade spordipäev väga vajalik,” rääkis Rüütel. “Kui meie, täiskasvanud, harjutame lapsi juba väikesest peale liikuma, jääb see tervisespordi harjumus neile kogu eluks.”


description: Saare maakonna kaheksa soovitatava söögikoha edetabelit juhib uustulnuk, restoran Mais. “Väljanägemise poolest on Maisi toidud vahest kõige peenemad ja urbanistlikumad kogu Saaremaal,” teatab restoranide kvaliteeti hindava programmi Eesti Maitsed koduleht […]

maintext:
Saare maakonna kaheksa soovitatava söögikoha edetabelit juhib uustulnuk, restoran Mais.
“Väljanägemise poolest on Maisi toidud vahest kõige peenemad ja urbanistlikumad kogu Saaremaal,” teatab restoranide kvaliteeti hindava programmi Eesti Maitsed koduleht Maisi kohta. Lisatud on, et ilma selle söögikohata oleks Kuressaare hoopis ilmetum.
Eesti Maitsete juht Aivar Hanson märkis, et möödunud aastaga võrreldes on kõige suurema sammu edasi teinud Pärnu ja Saaremaa restoranid.
Loe pikemalt homsest Saarte Häälest!


description: Karala külla rajatav joogamaja on igati tervitatav nähtus. Koguvad ju idamaade vaimsed õpetused ja jooga harrastamine üha enam populaarsust ka Saaremaal. Seega oligi siit puudu üks klaasist seinte ja merevaatega […]

title: JUHTKIRI: Vaim puhtaks

maintext:
Karala külla rajatav joogamaja on igati tervitatav nähtus. Koguvad ju idamaade vaimsed õpetused ja jooga harrastamine üha enam populaarsust ka Saaremaal. Seega oligi siit puudu üks klaasist seinte ja merevaatega majake ilusas maakohas, kus joogat harrastada.
Karalasse ei rajata aga pelgalt maja, vaid omanikud lubavad seal korraldama hakata ka kõiksugu kursusi ja laagreid. Samuti on uude hoonesse aeg-ajalt oodata inspireerivaid ja toredaid õpetajaid mujalt.
Lühikest ja tabavat definitsiooni on joogale keeruline anda, kuid laias laastus on tegemist India filosoofilise enesetäiustusõpetusega.
Teoorias peaks see harrastajale andma hea tervise, selge meele ja hingerahu. Lisaks omistatakse joogale veel kõiksugu positiivseid mõjusid, millest mõned kõlavad suisa uskumatult.
Olgu nende fantastiliste mõjudega kuidas on, aga midagi kahjulikku joogamaailma avastamine endaga kaasa tuua igatahes ei tohiks. Pealegi kulub hingeline tegevus saarlastele vahelduseks marjaks ära.


description: Saare maakonna liikluskomisjon järjestas maakonna liiklusohtlike kohtade pingerea, mis on 2018. aastal tööde rahastamisel üks valiku tegemise aluseid.   Nagu paaril varasemalgi aastal sai liikluskomisjoni liikmetelt kokkuvõttes kõige rohkem punkte […]

title: HOMSES LEHES: Millised on Saaremaa ohtlikuimad teelõigud?


description: Novembris ilmub traditsiooniliselt Äripäeva Põllumajandustootjate TOP – nii ka sel aastal. Tänavusse TOP-i jõudnud 116 firmat on kõik teada-tuntud tegijad ja nende seast leiab ka Saare maakonnas tegutsevaid tootjaid. TOP-i […]

title: Kes on saare tublimad põllumajandustootjad?

maintext:
Novembris ilmub traditsiooniliselt Äripäeva Põllumajandustootjate TOP – nii ka sel aastal. Tänavusse TOP-i jõudnud 116 firmat on kõik teada-tuntud tegijad ja nende seast leiab ka Saare maakonnas tegutsevaid tootjaid.
TOP-i esikümnes on kaks köögiviljakasvatajat, üks linnukasvataja, üks seakasvataja, kolm teraviljakasvatajat ja neli piimatootjat. Üldse oli tänavuses edetabelis 116 ettevõttest 68 piimatootjad ja 12 seakasvatajad, kuigi pidevalt räägitakse just nende kahe sektori raskustest.
Kõige kõrgemal ehk 42. kohal on tabelis Saaremaa ettevõtetest Kõljala Põllumajanduslik OÜ, mida juhib Tõnu Post. Ettevõtte käive oli mullu 1,9 miljonit eurot ja kasum ligi 240 000 eurot. Aasta varem oli Kõljala POÜ tabelis 58. kohal. 75. kohal on Valjala Seakasvatuse OÜ. Margus Õunpuu juhitud firma käive oli eelmisel aastal 2,2 miljonit eurot. Kasumireal oli tulemuse ees väike miinus – 132 000 eurot. Siiski on tabelis tõustud, tunamullu oldi 94. kohal.
Urmas Lehtsalu juhitud Mereranna PÕÜ on edetabelis 78. kohal. Nende käive oli 1,4 miljonit eurot ja kasum ligi 25 000 eurot. 2014. aastal oli Mereranna 102. kohal.
Ääre Seakasvatus OÜ on 90. kohal. Ettevõtte käive oli 1,6 miljonit eurot, kasumi ees oli ka sel tootjal väike miinus, – 40 000 eurot. Aasta varem oli Ääre Seakasvatus tabelis veidi kõrgemal, 83. kohal.
Edetabelis on kenasti sees ka Ülar Tänaku juhitud Kärla põllumajandusühistu. Käive oli neil mullu 1,7 miljonit eurot ja aasta kokkuvõttes kujunes ka väike kahjum, ca 108 000 eurot.


description: Eesti Spordiliit ja judoklubi DO korraldasid 19. novembril Tartus A. Le Coqi spordihoones  Karl Keeraku memoriaalturniiri laste judopäeva. Kohal oli 278 sportlast. Suurema osa võistlejatest moodustasid naaberriikide judokad. Saaremaa spordikooli […]

title: Judokate fiasko Tartus

maintext:
Eesti Spordiliit ja judoklubi DO korraldasid 19. novembril Tartus A. Le Coqi spordihoones Karl Keeraku memoriaalturniiri laste judopäeva.
Kohal oli 278 sportlast. Suurema osa võistlejatest moodustasid naaberriikide judokad. Saaremaa spordikooli esindas seekord viis poissi, kellest ükski ei jõudnud medalini.
Meie kõige staažikam poiss Erik Kristo Kremm langes kahe kaotusega välja. Ramon Mägi suutis küll pärast esimest kaotust ühe vastase võita, kuid langes siis järgmise kaotusega välja.
Aleksander Väin langes välja ühe kaotusega, sest tema vastane kaotas ise järgmised matšid. Robin Pruunlep oli esimest korda suurtel võistlustel, Romet Raad pidi aga võistlema enesest kolm aastat vanematega ning nende poiste kaotused olid loogilised.
Ees ootavad uued turniirid. Püüame seal oma tulemusi parandada.
Olev Väin


description: Kuressaare linnavalitsuse liikme kohalt lahkuva Simmo Kikkase asemele on Saarte Hääle andmetel tugev kandidaat Tiit Kaasik (pildil). Linna koalitsioonilepingu kohaselt täidab selle koha SDE. Linnapea Madis Kallase sõnul peaks volikogu […]

title: Linnavalitsuse liikmeks võib saada Tiit Kaasik

maintext:
Kuressaare linnavalitsuse liikme kohalt lahkuva Simmo Kikkase asemele on Saarte Hääle andmetel tugev kandidaat Tiit Kaasik (pildil). Linna koalitsioonilepingu kohaselt täidab selle koha SDE. Linnapea Madis Kallase sõnul peaks volikogu fraktsioon võimalikke kandidaate arutama reedel. Kandidaat tahetakse volikogule kinnitamiseks esitada detsembris.
Kallase sõnul on nimesid läbi käinud mitmeid. Ta ei eitanud, et üks nendest on olnud Tiit Kaasik. Samamoodi ei eitanud ta, et üks võimalik kandidaat on olnud Rando Kubits. Viimane ütles küll lehele, et tema ei ole sellest ametist praegu huvitatud.
Praegune Pihtla vallavolikogu sotsiaaldemokraadist esimees Kaasik ütles ajalehele, et otseselt talle seda kohta pakutud ei ole, kuid ääri-veeri on juttu olnud. “Ma usun, et võtaks küll vastu,” arvas Kaasik oma võimaliku otsuse kohta juhul, kui talle kohta linnavalitsuses pakutaks.
Tiit Kaasik on viimastel aastatel töötanud mitmesugustel ametikohtadel. Muu hulgas on ta juhtinud Kuressaare bussijaama ja olnud Eesti Posti siinne juht. Kaasik on olnud ka Torgu vallavanem.
“Peame arvestama sellega, et tegu on põhimõtteliselt kümme kuud kestva tööga ja väga suures osas langeb see kokku halduskorralduslike muudatuste ettevalmistamise perioodiga,” märkis linnapea Kallas, viidates, et nii lühikeseks ajaks inimesi eriti võtta ei ole. Tema sõnul lähtutakse inimese valikul loomulikult tema taustast ja sellest, kuidas ta saab linnale kasulik olla.
“Võin ka seda juba täna kinnitada, et teatud muudatused tööalastes ülesannetes oleme uuele valitsuse liikmele planeerinud,” andis Kallas aimu, et töökoht kohandatakse vastavalt inimesele.
Simmo Kikkas lahkub linnavalitsusest 15. detsembril.


description: Pühapäeval kella kolme ajal öösel kutsuti politsei Muratsi külla, kus Merekivi puhkemajas toimunud sünnipäevapeol olid purjus alaealised. Politseinikud leidsid majast 17 pidutsevat alaealist, kellest kümnel tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused ja […]

title: 17-st pidutsenud alaealisest kümme olid purjus

maintext:
Pühapäeval kella kolme ajal öösel kutsuti politsei Muratsi külla, kus Merekivi puhkemajas toimunud sünnipäevapeol olid purjus alaealised.
Politseinikud leidsid majast 17 pidutsevat alaealist, kellest kümnel tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused ja nende osas alustati väärteomenetlust. Politseijaoskonda toimetatud 15–17-aastased noored anti üle vanematele.
Merekivi puhkemaja pidaja Targo Tiidussalu ütles portaalile Saarlane.ee, et 17-aastane tütarlaps pidas majas sünnipäevapidu. “Et meilt maja üürida, peab olema vähemalt 18-aastane,” rääkis ta. “Kuid asju ajas tütarlapse ema ning me ei näinud põhjust keeldumiseks. Andsime võtmed õhtul üle ja siis oli kõik korras, mingit alkoholi polnud. Võtmete üleandmisega andsime ka peo järelevalve ja kontrolli üle vanemale, sest ise ei saa ju seal pidevalt kontrollimas käia.”
Kes politsei kutsus, puhkemaja pidaja ei teadnud. Kuigi enamik noorukeid oli purjus, midagi lõhutud ega läbustatud polnud. “Ega ma täpseid detaile tea, kuid niipalju kui mina kuulsin, ilmusid peole tüdruku klassivennad, keda polnud vist kutsutud. Nemad tõid vist ka alkoholi kaasa,” ütles Targo Tiidussalu.
Kuressaare politseijaoskonna noorsoopolitseiniku Kaisa Nurme sõnul tuleb majutuskohtade pidajatel veenduda, mis eesmärgil nende ruume renditakse.
“Tõenäosus, et selline pidu mingil moel käest ära läheb, on väga suur. Seepärast tuleks ka ettevõtjatel tõsiselt tähelepanu pöörata, kellele ruume renditakse ja mida teha plaanitakse. Noored ei suuda tihti ennast kontrollida ega alkoholikoguste mõju kriitiliselt hinnata ning hindavad oma võimeid pahatihti üle,” rääkis Nurm. “Eriti keerukaks muudab alaealiste alkoholitarvitamise see, et kuna see on keelatud ja noored seda ka teavad, ei julge nad süütundest endale või kaaslastele õnnetuse korral alati abi kutsuda. Markantseim näide oli selle aasta alguses Raplamaal, kus narkojoobes neiu kaaslaste poolt tee äärde jäeti.”
Oliver Rand


description: JÄÄR Mõjud täna kättesaamatu ja salapärasena, mis muudab sind vägagi köitvaks. Võimalik, et satud olukorda, mis mõjub sulle kasulikult. SÕNN Soodne päev liidritele. Oled võimeline lülituma globaalsetesse protsessidesse ja saama […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Mõjud täna kättesaamatu ja salapärasena, mis muudab sind vägagi köitvaks. Võimalik, et satud olukorda, mis mõjub sulle kasulikult.
SÕNN
Soodne päev liidritele. Oled võimeline lülituma globaalsetesse protsessidesse ja saama ühiskondlike ideede väljendajaks. Mõjud elujõulisena.
KAKSIKUD
Kipud täna inimesi provotseerima. Püüad igast asjast suure filosoofia teha. Võta aega oma isiklike asjadega tegelemiseks ja väldi vaidlusi.
VÄHK
Oskad toimuvat enese huvides ära kasutada. Suudad intuitiivselt kohaneda olude ja sündmustega, mis toob sulle suurt kasu. Hea päev suhtlemiseks.
LÕVI
Täna võivad aset leida vägagi intensiivsed sündmused, mis muudavad oluliselt sinu sisemaailma. Saad väärtusliku õppetunni, hinda seda!
NEITSI
Täna oleks soovitav panna rohkem rõhku grupitööle. Usalda ka teiste inimeste arvamusi ja ideid. Tõenäoliselt saavutate koos häid tulemusi.
KAALUD
Täna hakkavad tähtsat rolli mängima pealtnäha tühised asjad ja pealiskaudsed suhted võivad nüüd osutuda vägagi tähtsateks. Püüa olla tähelepanelik.
SKORPION
Oled täna vaidlushimuline ja ootad, et saaksid kedagi väitluses seljatada. Püüa rahuneda ja otsi uut huvitavat informatsiooni.
AMBUR
Täna hakkavad sinuni jõudma uudised ja informatsioon, millele toetudes saad kerge vaevaga otsuseid langetada ja olukorda õigesti hinnata.
KALJUKITS
Tänu oma otsustavusele saad nüüd üle nii mõnestki raskest probleemist. Tunned endas energiat ja soovi leida endale mõni põnev hobi.
VEEVALAJA
Püüa täna säästa energiat vaid kõige olulisemate asjade jaoks. Väldi suhtlust, mis on suunatud vaid oma ego upitamisele. Hea aeg mõttetööks.


description: Uue peaministri Jüri Ratase ja riigihalduse ministri Mihhail Korbi sõnade järgselt võiks Ida-Saare vald saada tekkimiseks uue võimaluse. Seni on Pöide, Orissaare ja Leisi valla ühinemisele takistuseks olnud 5000 elaniku […]

title: Pöide läheks Ida-Saarega uuele katsele

maintext:
Uue peaministri Jüri Ratase ja riigihalduse ministri Mihhail Korbi sõnade järgselt võiks Ida-Saare vald saada tekkimiseks uue võimaluse. Seni on Pöide, Orissaare ja Leisi valla ühinemisele takistuseks olnud 5000 elaniku nõue, kuid uus valitsus võib napilt joone alla jäävatele valdadele erandi teha.
“Isiklikult vaatan sellele nii, et kui mõnes vallas jääb 100 või 150 puudu 5000-st ning ühinemine on loogiline, siis võib küll mõned mööndused teha,” ütles Mihhail Korb eile Eesti Päevalehele.
Tema sõnul on senine reform sisuliselt nõrk. “Kui kolme vallavanema asemel tuleb üks vallavanem, siis pole see sisuline reform,” märkis Korb, viidates, et tegu pole reformiga, vaid see on kohalike omavalitsuste territoriaalne ühendamine. Reform peab olema omavalitsuste võimekuse ja sisuliste ülesannete suurendamine.
Pöide vallavanem Andres Hanso ütles, et tema ja arvatavasti ka Pöide volikogu läheks uuele ringile küll. See tähendab siis taas kord katset püüda luua Ida-Saare vald.
Orissaare vallavolikogu esimees Marili Niits Hansoga sama meelt ei ole. Ta arvab, et Keskerakonna mõistlik idee jääbki siiski vaid ideeks. Seda ajanappuse tõttu ja seepärast, et teised koalitsioonipartnerid ei pruugi sama meelt olla.
“Olukord, kus valitsuse moodustab Keskerakonna kõrval kaks erakonda, kes kuulusid haldusreformiseaduse väljatöötamise valitsusse, ei tekita minus veel lootust, et Ida- Saaremaal oleks võimalus,” märkis Niits.


description: Uue koalitsioonileppe tulemusena kaitseministri tooli Margus Tsahknale loovutama pidanud endine Kuressaare linnapea Hannes Hanso (pildil) läheb taas riigikogusse. Kui enne ministriks saamist juhtis ta väliskomisjoni, siis nüüd peaks teda ootama […]

title: Hannes Hanso hakkab riigikaitse-komisjoni juhtima

maintext:
Uue koalitsioonileppe tulemusena kaitseministri tooli Margus Tsahknale loovutama pidanud endine Kuressaare linnapea Hannes Hanso (pildil) läheb taas riigikogusse. Kui enne ministriks saamist juhtis ta väliskomisjoni, siis nüüd peaks teda ootama riigikaitsekomisjoni juhi tool. Vähemalt on selle komisjoni juhi koht vastavalt kokkulepetele SDE täita.
“Muidugi olen kurb,” naeris Hanso, kui Saarte Hääl tundis huvi tema meeleolude kohta. Veidi üle aasta minister olnud Hanso nentis, et tööd on tehtud palju ja hästi. Samas tõdes ta, et paraku tuleb poliitikas arvestada uute kokkulepete sõlmimise ja ministrikohtade vahetumistega.
Hannes Hansoga koos lahkub ka tema nõunik, kuressaarlane Leet-Rauno Lember. Kohalike omavalitsuste eelmiste valimiste ajal Hanso asendusliikmena Kuressaare linnavolikogusse pääsenud Lembri võttis Hannes Hanso endale “juhtmeks” (nii nimetatakse slängis poliitnõunikke).
Mis Lembrist edasi saab, seda peab ta Hanso sõnul ise mõtlema. Veidi on noore mehega võimalikest tulevikuvariantidest ka räägitud. “Ma usun, et tal on poliitikas tulevikku,” arvas Hanso ja lisas, et eks kõik sõltu noormehe oma soovidest. “Temast on mulle väga palju abi olnud ja oma tööd on ta teinud korralikult,” ei olnud Hanso Lembri kiitmisega kitsi.


description: Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna, Kadi raadio ja ajalehe Saarte Hääl väljakuulutatud kampaania kududa Saare maakonna ajateenijatele jõuluks soojad villased sokid, kannab juba vilja. Saarte Hääle toimetusse on kahe esimese päevaga toodud […]

title: 150 sokipaarist kümme juba olemas

maintext:
Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna, Kadi raadio ja ajalehe Saarte Hääl väljakuulutatud kampaania kududa Saare maakonna ajateenijatele jõuluks soojad villased sokid, kannab juba vilja.
Saarte Hääle toimetusse on kahe esimese päevaga toodud juba kümme paari sokke. Eriti usin sokikuduja on olnud Helgi Sepp, kes tõi eile toimetusse seitse värvilises triibukirjas sokipaari. Kõik ta enda kootud.
Varasematelgi aastatel sokikampaanias osalenud Helgi tunnistas, et eelmine aasta jäi tal küll vahele, kuid seda enam tahtis ta tänavu sõdurpoistele sokke tuua. “Kudumine on minu hobi. Nüüd ma ei saa enam mustrit kududa, sest mul pole enam õiget silmanägemist, aga sokid on ju lihtsad kududa,” rääkis Helgi.
Sokipaare on aega kogumispunktidesse tuua 18. detsembrini. Sel aastal on kingiootajaid ligi 150, seega on viimane aeg varrastel käia lasta. Kudumisel võiks silmas pidada jalanumbreid 43–47. Lisaks ajateenijatele lähevad sokid piirivalvelaeva Valve meeskonnale ja Kuressaare vapilaeva Admiral Cowan meeskonnale.
Sokkide kogumispunktid asuvad Kuressaares Väljaku tn 5 Kaitseliidu maleva staabis ja Tallinna tn 9 Saarte Hääle toimetuses. Orissaares võib sokid viia raamatukokku ja Kirde poodi, Tornimäel koolimajja, Salmel lasteaeda ja Leisis vallamajja


description: Saaremaa edukaim transpordifirma Sarbuss saatis täna liinile viis uut väikebussi ehk teisisõnu – vahetas välja kõik oma senised väikebussid. Teenuse kvaliteet lennutati seejuures raketina kõrgustesse. Jalgu mahuvad uutes väikebussides vabalt […]

title: Sarbuss võttis kasutusele Eesti moodsaimad bussid

maintext:
Saaremaa edukaim transpordifirma Sarbuss saatis täna liinile viis uut väikebussi ehk teisisõnu – vahetas välja kõik oma senised väikebussid. Teenuse kvaliteet lennutati seejuures raketina kõrgustesse.
Jalgu mahuvad uutes väikebussides vabalt sirutama ka kõige pikakoivalisemad reisijad, nõnda et ruumi jääb ees oleva istme ja põlvede vahele veel paari rusika jagu. Selleks on loobutud ühest istmereast.
Puutetundlikud multimeediaekraanid pakuvad aga reisijale nimekirja kõige uuematest kinofilmidest. Kui filmimaailm reisijale huvi ei paku, siis on paari näpuliigutuse kaugusel ka televisioon. Lapsed saavad aga meelt lahutada multikatega.
Sarbussi juhatuse liige Taavi Tuisk tõdes, et uutes bussides on küll mõnevõrra vähem kohti, kuid selle arvelt ongi reisijatel ruumi rohkem ja olemine bussis lahedam. “Bussid on 16-kohalised, enne olid 19-kohalised, aga nüüd on istmevahed isegi suuremad kui suurtes bussides,” rääkis Tuisk. Sisuliselt pakuvad nad oma väikebussides nüüd suurte busside mugavusi.
Nagu juba mainitud, on igal reisijal oma multimeediaekraan, kus näidatakse 2016. aasta filme. “Loomulikult on võimalik ka muusikat kuulata, igaüks võib ise [ekraani kallal] nokitseda ja saab ka televisiooni vaadata,” kinnitas Tuisk. Muidugi ei puudu bussidest tänapäeval suisa elulise tähtsusega WiFi.
Tunnistust kvaliteedist annavad ka bussi heledad ja pehmed nahkistmed. “Meil pole kunagi nii mugavaid istmeid olnud. Need on kõige mugavamad istmed üldse, mis väikebussidesse saab panna,” tähendas ettevõtte juht.
Sarbussi juhi sõnul on sellised uuendused väikebusside puhul uus tase. “Neist paremaid väikebusse praegu ei tehtagi. Eestis pole selliseid väikebusse kellelgi,” kinnitas Taavi Tuisk. “Reisijatel peaks nüüd küll mõnus olema.”
Väikebussid ehitas Silberauto tütarettevõte Silwi Autoehitus AS. “Ehitati seejuures spetsiaalselt meie antud juhiste järgi. Ses mõttes pole nad tehasebussid, nad tulid n-ö raamina ja ehitati täpselt juhiste järgi,” rääkis Tuisk. “Nii istmed, paigutus kui ka multimeediasüsteem on nii tehtud, nagu meie reisijad võiksid tahta,” kinnitas ta.
Üks hea uudis on veel – piletihind koos uue saabuva kvaliteediga ei kerki. “Hinda me kindlasti ei tõsta. Pigem proovime, kui reisijate arv suureneb, piletihinda mingil hetkel soodsamaks muuta,” arutles Tuisk. Nimelt on tulevikus oodata teatud soodustusi.


description: Kudjape kalmistu töötajad võiksid tulevikus oma ruumid saada kalmistu kõrvale rajatavas mitmeotstarbelises tavandihoones. Kuressaare Linnamajanduse vastne juht Mikk Tuisk nentis viimatisel linnavolikogu revisjonikomisjoni istungil, et Kudjape kalmistu kõige suurem murekoht […]

title: Kalmistu hooldajad tulevikus tavandihoone katuse alla

maintext:
Kudjape kalmistu töötajad võiksid tulevikus oma ruumid saada kalmistu kõrvale rajatavas mitmeotstarbelises tavandihoones.
Kuressaare Linnamajanduse vastne juht Mikk Tuisk nentis viimatisel linnavolikogu revisjonikomisjoni istungil, et Kudjape kalmistu kõige suurem murekoht on kalmistu töötajate olukord, sest nende tööhooneks on kalmistu taga asuv väike vana elumaja, mis on soojustamata ning millel puudub vee- ja kanalisatsiooniühendus. Hoonel on küll aknad vahetatud, kuid Tuisu hinnangul tuleks päevakorda võtta siiski uue maja ehitamine.
Tulevikuperspektiivi arvestades oleks tema sõnul targem hoone üle tuua surnuaia ette väravasse, parkla äärde – siis oleks võimalik rajada vee- ja kanalisatsiooniühendused ning ka hauaplatse saaks juurde. “See on planeeringute küsimus ja tuleb lahendada koos linnavalitsusega,” märkis Tuisk.
Abilinnapea Mart Mäeker ütles Saarte Häälele, et teemat on arutatud ja probleem teadvustatud, kuid mingeid konkreetseid otsuseid ja tähtaegu veel välja käia ei ole.
Ka revisjonikomisjoni liige Jaanis Prii nentis, et kindlatest tärminitest pole juttu olnud. “Eks see peaks olema avaliku ja erasektori koostöö. Linna huvi on kalmistutöötajate olme- ja töötingimuste parandamine. Matuste korraldamine on aga eraäri,” sõnas ta.
Prii tõdes, et mingi puuküttega soojaku rajamine on tänapäeval kaunis mõttetu ning mõistlik oleks ligiduses olevad kommunikatsioonid ära kasutada ja jõuda kestvama kompaktse lahenduseni. Jutt käib ammuräägitud kabeli või tavandihoone püstitamisest surnuaia kõrvale, kuhu uue idee järgi võiks kavandada ka kalmistutöötajate töö- ja olmeruumid.


description: Esmaspäeva õhtul teatati häirekeskusesse tulekahjust Leisi vallas Soela külas, kus elumaja põles lahtise leegiga. Majas viibis ka peremees, kes põlevast majast õnneks omal jõul välja sai ja vigastusteta pääses. Tulekahju […]

title: Soelas põles maja maha

maintext:
Esmaspäeva õhtul teatati häirekeskusesse tulekahjust Leisi vallas Soela külas, kus elumaja põles lahtise leegiga. Majas viibis ka peremees, kes põlevast majast õnneks omal jõul välja sai ja vigastusteta pääses.
Tulekahju sõitsid kustutama Leisi vabatahtlikud ning Kuressaare ja Orissaare kutselised päästjad. Esimesena kohale jõudnud Leisi vabatahtlikud nägid, et elumaja katus on juba sisse kukkunud. Õnneks oli peremees põlevast hoonest omal jõul ja vigastamata välja pääsenud. Tulekahju lokaliseeriti kell 23 ja kustutustöödega jõuti ühele poole kella kolme paiku öösel.
Millest tulekahju alguse sai, pole praegu veel teada. Majast jäid püsti vaid seinad, kõik muu on tules hävinud.
Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep (pildil) käis eile sündmuskohal ja nentis, et majaga on tõesti kurvad lood, sest see on pea täies ulatuses maha põlenud. Ta lisas, et kui peaks vaja minema ja põlenud maja omanik selleks soovi avaldab, leiab vald talle kindlasti elamispinna.


description: Soome ajaleht Ilta-Sanomat kirjutab, et M-Sporti rallimeeskonnas peaksid järgmisel hooajal kindlalt sõitma Ott Tänak (pildil) ja prantslane Eric Camilli. Võimalusel palgatakse seni Volkswageni rooli keeranud neljakordne maailmameister Sebastien Ogier. M-Sporti […]

title: Tänaku koht M-Sportis peaks olema kindel

maintext:
Soome ajaleht Ilta-Sanomat kirjutab, et M-Sporti rallimeeskonnas peaksid järgmisel hooajal kindlalt sõitma Ott Tänak (pildil) ja prantslane Eric Camilli. Võimalusel palgatakse seni Volkswageni rooli keeranud neljakordne maailmameister Sebastien Ogier.
M-Sporti rallitiimi juht Malcolm Wilson kinnitas, et Volkswagenist vabaks jäänud kolmikust huvitab neid vaid Ogier. Jari-Matti Latvala ja Andreas Mikkelseni vastu M-Sport huvi ei tunne. Vahepeal levisid kuuldused, et Wilson kavatseb kõik kolm meest oma palgale võtta ning see oleks Tänaku võimalusi tunduvalt vähendanud.


description: Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium teeb haldusreformi seaduse sätete põhiseadusele vastavuse osas otsuse teisipäeval, 20. detsembril. Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, […]

title: Riigikohus teeb haldusreformi otsuse 20. detsembril

maintext:
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium teeb haldusreformi seaduse sätete põhiseadusele vastavuse osas otsuse teisipäeval, 20. detsembril.
Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse õigussubjektsuse garantii, ärakuulamise nõude, finantsgarantii ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega, samuti demokraatia ning õigusselguse põhimõtetega.
Riigikohtult taotleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses haldusreformi seaduse sätete kehtetuks tunnistamist 26 kohalikku omavalitsust: Kõpu, Juuru, Tõstamaa, Abja, Emmaste, Illuka, Järvakandi, Kambja, Kullamaa, Kõo, Käina, Leisi, Luunja, Lüganuse, Mäetaguse, Nõo, Pala, Pöide, Pühalepa, Rakke, Tudulinna, Vaivara, Ülenurme, Haaslava ja Karksi vallavolikogud ja Loksa Linnavolikogu.
Riigikohtu otsus on pärast kuulutamist avalik ja leitav Riigikohtu kodulehelt www.riigikohus.ee.


description: “Kui seni on lapsendamisega tegelenud maavalitsused, siis uuest aastast võtab selle üle sotsiaalkindlustusamet, et parandada lapsendamise korraldamist ning tagada sama kvaliteet ja võrdne kohtlemine kõigile,” kirjutab sotsiaalkindlustusameti lastekaitseüksuse peaspetsialist Nadežda […]

title: Lapsendamine lapse- ja peresõbralikumaks

maintext:
“Kui seni on lapsendamisega tegelenud maavalitsused, siis uuest aastast võtab selle üle sotsiaalkindlustusamet, et parandada lapsendamise korraldamist ning tagada sama kvaliteet ja võrdne kohtlemine kõigile,” kirjutab sotsiaalkindlustusameti lastekaitseüksuse peaspetsialist Nadežda Leosk.
Riigikogus on praegu läbivaatamisel eelnõu, mis toob uuest aastast siseriikliku lapsendamise korraldamise maavalitsustest sotsiaalkindlustusametisse. Muudatuse eesmärk on äärmiselt isiklikku ja delikaatset avalikku teenust pakkuda võimalikult laste- ja perede sõbralikult ning tagada lapsendamistele ühtne lähenemine ja kvaliteet.
Luuakse ka üle-eestiline register, mis aitab igale lapsele võimalikult kiiresti sobiva pere leida.
Sotsiaalkindlustusamet on valmis kohe pärast selle jõustumist maavalitsustelt töö sujuvalt üle võtma. Ettevalmistusi selleks on koos sotsiaalministeeriumiga tehtud alates kevadest.
Novembri algusest on sotsiaalkindlustusametis tööl nii spetsialistid, kellel on pikaajalised töökogemused lastekaitse valdkonnas, kui ka inimesed, kelle varasem töö on olnud seotud lapsendamise korraldamisega. Uued töötajad läbivad koolituse, kus käsitletakse erinevaid lapsendamisega seotud teemasid ja protsesse.
Piirkonnal üks spetsialist
Spetsialistid paiknevad neljas piirkonnas. Pärnu-, Lääne-, Hiiu- ja Saaremaal lapsendamisega seonduvaid toiminguid hakkab menetlema üks Lääne piirkonna spetsialist.
Lääne piirkonna spetsialist on Marko Truu, kes töötab SKA Pärnu kontoris ja võib vajadusel minna ka meie Kuressaare kontorisse Lossi tänav 12 või siis hoopis kliendi juurde koju. See lepitakse telefoni või meili teel kokku.
Kui mõni piirkond on ülekoormatud, saab töö korraldada nii, et perega tegeleb just see piirkond, mis on perele asukoha suhtes sobivam.
Sotsiaalkindlustusameti bürood asuvad kõigis 15 maakonnas, seega lapsendajate jaoks olukord senisega võrreldes keerulisemaks ei muutu – nõustamist on ka edaspidi võimalik saada elukoha lähedal. Kohtumised lapsendada soovivate peredega, kodu külastamine ja pereuuringu läbiviimine toimuvad ikka seal, kus pered elavad.
Saaremaal on lapsendamiste arv üsna väike – üks kuni kolm juhtu aastas, kui nii paljugi.
Praegu lapsendamise järjekorras olevate perede informeerimiseks oleme kavandanud koostöös sotsiaalministeeriumiga maavalitsuste kaudu kirjalikku teavitust koos palvega kinnitada oma lapsendamise soovi. Soovi kinnitanud perede dokumendid edastab maavalitsus sotsiaalkindlustusametile, kes võtab menetluse üle tuleva aasta 1. jaanuarist.
Kõik sooviavaldused kantakse aasta algusest üleriigilise STAR-registrisse, mis on ka lapsendamise protsessi menetlemise töökeskkond. Ühtne register aitab lapsendamiseks vabale lapsele võimalikult kiiresti sobiva pere leida.
Lapsendamise saladuse tagamiseks muutuvad lapsendada soovinud pere andmed nähtamatuks hetkest, mil lapsendamine on aset leidnud. Register ei kajasta lapsendamise fakti ega ka lapsendatava andmeid.
Need inimesed, kes on lapsendamise avalduse maavalitsusele juba esitanud, ei pea pöörduma lisaks sotsiaalkindlustusameti ametniku vastuvõtule. Soovi või vajaduse korral lepitakse kokku lisakohtumine.
Tasuta pereuuringud
Pereuuringuid tehakse praegu väga erinevalt. Osa maavalitsusi teeb seda ise, osa suunab pered nende vabal tahtel tasulise teenuse osutaja juurde. Selline lähenemine paneb pered ebavõrdsesse olukorda. Seaduse jõustudes hakkavad alates tulevast aastast pereuuringuid läbi viima ja koostama sotsiaalkindlustusameti lapsendamisega tegelevad spetsialistid, kes saavad selleks vastava ettevalmistuse.
Pereuuringud on alates uuest aastast kõikidele lapsendada soovijatele tasuta. Lisaks on lapsendada soovijatel ka PRIDE-koolitusel osalemise võimalus. Selle koolituse tulemusena antakse hinnang pere valmidusele kasvatada lapsendatud last. Viimast ei tee sotsiaalkindlustusameti spetsialist ning sellega on tagatud erineva pädevusega spetsialistide vaade pere valmisoleku hindamiseks.
Sotsiaalkindlustusameti spetsialisti ülesanne on lapsendaja ettevalmistamine ja hindamine. Mida paremini ta perekonda tunneb, seda lapsesõbralikumaid otsuseid on lapse perre paigutamisel võimalik teha.
KOMMENTAAR
Anneli Tõru, Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja:
Seni korraldas lapsendamist iga maavalitsus omaette. Suhtlesime omavahel, aga järjekorra pidamine oli pigem maavalitsuse-keskne. Sõltus väga palju inimesest endast, kui paljudes teistes maavalitsustes ta lapsendamise avalduse sisse andis.
Mina leian, et lapsendamine on ka seni olnud kvaliteetne ning pere- ja lapsesõbralik. See valdkond on seaduste ja õigusaktidega reguleeritud ning neist on ka lähtutud. Ka kontakt lapsendajatega on olnud pidev. Positiivne on aga ühtse registri loomine – kõik lapsendajad pannakse ühisesse järjekorda, nendega tegeletakse ühtemoodi ja ühtsetel alustel. Et lapsendajatele kohustuslikku PRIDE-koolitust Saaremaal või mõnes teises maakonnas ei olnud, ei sõltunud sellest, et lapsendamistega tegelesid maavalitsused, vaid sellest, et koolituse korraldaja, Tervise Arengu Instituut ei suutnud nii palju koolitust tagada, kui nõudlust oli. Nüüd on kavas nende koolituste mahtu suurendada ja see on samuti positiivne.
Seda, kas lapsendamisi on edaspidi rohkem, ei oska öelda. Ma ju ei tea, kui paljudel lapsendajatel on avaldus jäänud andmata, kuna neid on hirmutanud pikad järjekorrad või see, et nad ei saa kiiresti lapsendada või mõni muu põhjus.
Ma pigem ei usu, et lapsendamiste arv Saaremaal tõuseb. Neid lapsi, kel on lapsendamiseks sobivad kriteeriumid – vanematelt on hooldusõigus ära võetud jne –, seetõttu ju, et SKA protsessi menetlema hakkab, juurde ei teki. Lapsendamise protsess ei saagi kiire olla – on ju lapsendamine tohutu vastutuse võtmine. On ka neid, kes on avalduse lapsendamiseks andnud, aga siiski loobunud. Töötan maavalitsuses seitsmendat aastat. Kuressaare Perekodust, endisest väikelastekodust pole selle aja jooksul lapsendatud ühtki last. Meie Perekodu lapsed, kes on seal olnud juba väikesena, on väga sügava puudega ja suure hooldusvajadusega lapsed. Perest eraldatud terved lapsed on aga juba üsna suured. Lapsendada eelistatakse aga võimalikult väikesi, alla 2–3-aastasi terveid või siis kergema puudega lapsi.


description: Eile jõudis Kuressaare keskväljakule tänavune jõulukuusk, mis sedakorda toodi Valjala vallast. 15 meetri kõrgune jõulupuu kasvas Sakla külas Lõve jõe ääres. Kuressaare Linnamajanduse juhataja Mikk Tuisu (fotol) sõnul on puu […]

title: Jõulupuu 15 meetrit kõrge

maintext:
Eile jõudis Kuressaare keskväljakule tänavune jõulukuusk, mis sedakorda toodi Valjala vallast. 15 meetri kõrgune jõulupuu kasvas Sakla külas Lõve jõe ääres.
Kuressaare Linnamajanduse juhataja Mikk Tuisu (fotol) sõnul on puu umbes 75-aastane ehk siis mulda saanud umbkaudu ajal, mil Eestis algas Nõukogude okupatsioon.
Tuisu kinnitusel linn kuuse eest maksma ei pidanud. Küll aga oli päris tükk tegemist kuuse linna transportimisega. Nimelt tuldi linna mööda Pihtla teed ja Pihtla asulas tuli üle tee kulgevaid õhuliine seetõttu päris palju kõrgemale tõsta.
Palju on arutatud, et kui linnasüda uuendatakse, kas jõulupuu ka pärast seda samas kohas seisma hakkab. Linnapea Madis Kallas ütles, et projekti järgi on jõulupuul täitsa oma koht olemas sealsamas, kus ta praegugi asub. Keskväljaku uuendustööd, mis algavad 2017. a turismihooaja lõpus, Kallase sõnul tuleva aasta jõuluaega ei sega.