authors:
Tonis Krikk
Photoqraphy

description: Fotokonkursi "Fotograaf pilti püüdmas“ võitis foto pardipoegi jahtivast fotograafist, kes kaelani vees olles oleks suure õhinaga kallist fototehnikast äärepealt ilma jäänud. Võidufoto autor Tõnis Krikk kirjeldas foto sündi järgmiselt. "Pilt on tehtud varasuvel Läänemaal Pullapääl ühes väikeses tiigis, kus pesitsevad sinikael-pardid. Kuna pardipojad olid hiljaaegu koorunud, käis Haapsalu hobi-loodusfotograaf Kauro Kuik neid seal vahel pildistamas. Avaldasin soovi kaasa minna, et aimu saada, kuidas linde pildistatakse. Pildil on fotograaf hiilinud vaikselt vette (mis ei olnud just eriti soe), et saada partidele maksimaalselt lähedale. Ise üritasin kalda lähedalt tema tegevust jäädvustada. Pildistatud on väga madalalt, vee piirilt, lootes saada pildile ka peegeldust.“

title: Konkursi võitis pilt "Kohalik krokodill"

maintext:
Ühe firma esindaja sõidab Memphisesse tähtsale koosolekule. Enne rongis magama heitmist palub ta vagunusaatjat, et too ta kindlasti Memphises maha paneks. Asjad nii korraldanud, heidab mees muretult puhkama. Ärgates leiab ta pahameelega, et Memphis on ammu möödas. Väljunud kupeest, sõimab ta vagunisaatja sõna otseses mõttes ropult läbi. Vagunisaatja kuulab kõne rahulikult ära. Kui kurjustaja kupeesse tagasi on läinud, ütleb ta oma kolleegile:
"Seda, mida me praegu kuulsime, ei saa võrreldagi sellega, mida mulle ütles see mees, kelle ma Memphises rongilt maha tõstsin."


title: GALERII | Raadio 2 Aastahitt 2016 on Shanoni "Suvi kestab veel"

maintext:
Täna selgusid tuhandete raadiokuulajate häälte abil parimad lood aastal 2016 ning kodumaiste lugude kategoorias osutus võitjaks Shanoni laul "Suvi kestab veel".
Eesti lugude kategoorias saavutas teise koha Karl-Erik Taukar lauluga "Tähti täis on öö" ning kolmandale kohale platseerus Merlyn Uusküla lauluga "Raju reede".
Välismaa kategoorias sai esikoha Alan Walker lauluga "Faded", Aasta sündmuseks valiti Weekend Festival, Aasta Uus Tulija on ansambel The Boondocks, Aasta Demo on Azma "Sigin ja sagin" ning Raadio 2 Toimetuse Lemmikuks osutus NOËP.
Päev läbi kestnud Erik Morna ja Koit Raudsepa juhitud Aastahiti mammutsaatele järgnes pidulik auhinnatseremoonia vastrenoveeritud legendaarses Eesti Raadio I stuudios. Auhnnad andsid võitjatele üle Raadio 2 saatejuhid Igor Maasik ("Bella pühapäevakool"), Dannar Leitmaa ("Hommik!"), Onu Veiko ("Laupäeva Hommik"), Raul Saaremets ("Vibratsioon"), Kristo Rajasaare ("Elu edetabelid"), Jakob Rosin ja Gert Zavatski ("Reede Hommik"), Ingrid Peek ("Hallo, Kosmos") ja Maarja-Merivoo Parro ("Drive"). Auhinnad valmistas kunstnik Eero Vaikre Järvakandi Klaasistuudiost.
Raadio 2 Aastahiti hääletamisel osales 8198 inimest.
Tabelid, mille põhjal võitjad selgusid:
EST TOP 40:
1. 837 Shanon "Suvi kestab veel"
2. 798 Karl-Erik Taukar "Tähti täis on öö"
3. 601 Merlyn Uusküla "Raju reede"
4. 462 NOËP "Rooftop"
5. 373 Tommy Cash "Winaloto"
6. 268 Liis Lemsalu "Sinu ees"
7. 244 Respekt "Topeltmäng" ("Olin vang")
8. 216 The Boondocks "U and Me"
9. 186 Elephants From Neptune "Oh No"
10. 158 Reket "So Alive"
11. 141 Beyond Beyond "So Alive"
12. 136 Olavi Otepalu "Suurlinna tuled"
13. 125 Jüri Pootsmann "Täna"
14. 120 Sammalhabe "Zombi" (kaasa teeb Lauri Täht)
15. 118 Smilers "Et sa teaks"
16. 112 Laura "94/95"
17. 99 NOËP "Golden"
18. 98 DJ Heiki "Kallis"
19. 96 5MIINUST "Kuum"
20. 94 The Sun "Aega on"
21. 93 Karl-Erik Taukar "Lähedal"
22. 92 Vaido Neigaus "Rikun ma reegleid"
23. 84 Köömes "Lähme laiali"
24. 80 Sammalhabe "Loomeinimene"
25. 79 Ott Lepland "Sinine safiir"
26. 72 I Wear* Experiment "Patience"
27. 71 Renate "Tsunami"
28. 65 Mick Pedaja "Seis"
29. 58 Naised Köögis "Naised, naised"
30. 55 Metsakutsu "Ära mine närvi"
31. 54 Lenna "Õnnega koos"
32. 52 Jüri Pootsmann "Play"
33. 51 The White High "Party People"
34. 48 Kalle Sepp "Viirastus"
35. 46 Indrek Ventmann "Hispaania tüdruk"
36. 42 Cartoon feat. Jüri Pootsmann "Remember U"
37. 39 Jüri Pootsmann "Nii või naa"
38. 36 Everin "Teine võimalus"
39. 34 Karl-Erik Taukar "Segased lood"
40. 32 Lexsoul Dancemachine "Coconuts"
VÄLISMAA TOP40:
1. 269 Alan Walker "Faded"
2. 258 Justin Timberlake "Can't Stp The Feeling"
3. 188 Burak Yeter "Tuesday" feat. Danelle Sandoval
4. 180 Alan Walker "Alone"
5. 167 The Chainsmokers feat. Halsey "Closer"
6. 156 Imany "Don't Be So Shy"
7. 149 The Weekend "Starboy" feat. Daft Punk
8. 141 Twenty One Pilots "Heathens"
9. 125 Sia feat. Kendrick Lamar "The Greatest"
10. 109 Alan Walker "Sing Me To Sleep"
11. 107 Rag'n'Bone "Human"
12. 77 Calvin Harris "My Way"
13. 75 Martin Garrix & Bebe Rexha "In The Name of Love"
14. 74 David Bowie "Blackstar"
15. 68 Sia "Cheap Thrills"
16. 65 Junge Junge "Run Run Run" ft. Kyle Pearce
17. 60 Biffy Clyro "Re-Arrange"
18. 57 Adele "Hello"
19. 55 Enrique Iglesias "Duele el Corazon"
20. 54 David Guetta & Cedric Gervais & Chris Willis "Woult I Lie to You"
21. 52 Bruno Mars "24K Magic"
22. 50 James Arthur "Say You Won't Let Go"
23. 48 Drake "One Dance" feat. Wizkid & Kyla
24. 44 The Chainsmokers feat. Daya "Don't Let Me Down"
25. 43 Red Hot Chili Peppers "Dark Necessities"
26. 42 Kungs vs Cookin' On 3 Burners "This Girl"
27. 41 Niall Horan "This Town"
28. 40 Dua Lipa "Be The One"
29. 40 Metallica "Hardwired"
30. 39 Clean Bandit feat. Sean Paul & Anne-Marie "Rockabye"
31. 38 Rae Sremmurd feat. Gucci Mane "Black Beatles"
32. 37 David Bowie "Lazarus"
33. 36 Calum Scott "Dancing On My Own"
34. 35 Leonhard Cohen "You Want It Darker"
35. 34 Iggy Pop "Gardenia"
36. 32 Coldplay feat. Beyonce "Hymn For The Weekend"
37. 32 Frans "If I Were Sorry"
38. 31 DJ Snake feat. Justin Bieber "Let Me Love You"
39. 30 Ellie Goulding "Still Falling For You"
40. 29 Major Lazer feat. Justin Bieber & Mö "Cold Water"
41. 29 Mike Posner "Took A Pill In Ibiza"

fasttext_language: et


title: Kuidas elada jõulud üle ilma suuremate peredraamadeta?

maintext:
Jõulud on aeg pere jaoks, kuid sageli ei möödu jõulupühad sugugi rahumeelselt, vaid üles kerkib nii mõnigi tüli. Kuidas seda vältida?
Kuigi jõulud peaksid olema rahulik aeg, siis ikka juhtub, et kui terve pere saab kokku, tekib mõni probleem ning tüli ongi majas. Mida teha, et jõuluaeg siiski mööduks võimalikult rahulikult, ilma ebavajalike peredraamadeta? Veebiportaal My Domaine annab selleks neli nippi, mida tasub jälgida.
1. Tee plaan. Anna neile juba varakult teada, kui sa ei saa nendega olla kogu pühadeaja, vaid pead jõudma ka oma kallima pere juurde. Kui sa teed selle teatavaks kõigile juba eelnevalt, siis väldid nii mõndagi solvumist.


description: Viru maakohus arutab süüasja, kus Jõhvi volikogu liiget Allan Mändi ja endist Jõhvi vallavalitsuse liiget Märt Maritsat kahtlustatakse korruptsioonikuritegudes.

title: Eksvolikogulasel lasub kahtlus korruptsioonis


description: Põhjapõdrad jäävad üha kiduramaks. Selles on süüdi soojenev kliima, väidab ajakirjas Biology Letters ilmunud uurimus.

title: Põhjapõdrad muutuvad aina väiksemaks


authors: Reuters Scanpix

title: Šokk: suri superstaar George Michael

maintext:
2016 aasta on nõudnud järjekordse kuulsa ohvri: esimesel jõulupühal suri 53 aasta vanuses maailmakuulus briti laulja George Michael.
"Kinnitame suure kurbusega, et meie armastatud poeg, vend ja sõber lahkus jõuluajal rahulikult oma kodus," seisis 25. detsembril kohaliku aja järgi umbes kell 23 väljastatud ametlikus avalduses. "Omaksed paluvad, et sel raskel ja emotsionaalsel ajal austataks nende privaatsust. Praegu rohkem kommentaare ei tule."
Politsei märkis, et George Michaeli surma ei peeta kahtlaseks.
Superstaar on võidelnud aastaid alkoholi- ja uimastisõltuvusega, kuid tema surma asjaoludest esialgu teada ei antud.
Ansamblist Wham! tuule tiibadesse saanud artist, kelle õige nimi on Georgios Kyriacos Panayiotou, müüs ligi 40 aastat kestnud karjääri jooksul üle 100 miljoni albumi.
2011. aasta lõpul haigestus George nii tõsisesse kopsupõletikku, et oleks äärpealt hinge heitnud. Viini arstidel õnnestus tema elu siiski päästa. Superstaar tunnistas hiljem oma kodu ees antud pressikonverentsil pisarsilmil: "Väga napilt läks." Enda sõnul polnud tal haiglas viibimisest mingit mälestust.
Tänavu märtsis kirjutas Briti leht The Sun, et laulja on taas vormis ning ihkab lavalaudadele tagasi. Ehkki George esines 2012. aastal Londoni olümpiamängude lõputseremoonial, oli ta viimastel aastatel tõmbunud üksindusse. Mullu käis uimastisõltuvusega maadelnud staar väidetavalt Šveitsis võõrutusravil.
"Oli aeg, kui paistis, et George ei astugi enam avalikkuse ees üles," tunnistas The Suni allikas. Tema sõnul oli superstaar kaotanud eneseusu. Kuid kevadel oli lehel fännidele rõõmsaid uudiseid: artist pidi valmistuma uusi kontserte andma.


description: 1. jalaväebrigaadi kaitseväelased andsid eile Naiste Varjupaikade Liidule üle kommikarbid, mis kingitakse varjupaikades viibivatele lastele. Lisaks kingib brigaad kommikarbid ka Tapa valla üksikutele vanuritele ning Lääne-Viru maakonnas tegutsevale lastekodule. "Kahjuks peavad igal aastal paljud lapsed veetma perevägivalla tõttu koos emaga pühi naiste varjupaigas. Nii nende laste, nende emade kui neid toetavate töötajate jaoks on väga oluline igasugune mõistmine ja toetus, seda enam nii magus üllatus," ütles kommikarbid vastu võtnud Eesti Naiste Varjupaikade Liidu juhatuse esinaine Eha Reitelmann."Riigikaitsjatena väärtustame rahu ehk rohkemgi, kui tsiviilinimesed, kuna teame, mis on selle hind. On kahju, et rahu hinda teavad ka lapsed, kes ei saa pühi kodus veeta. Loodame, et saime nende pühi pisut magusamaks teha," ütles kommikarbid üle andnud 1. jalaväebrigaadi tsiviil-militaar koostöö spetsialist nooremleitnant Indrek Kaik.Üle Eesti asuvates naiste varjupaikades on endale

title: Kaitseväelased kinkisid naiste varjupaikades viibivatele lastele kommikarbid

maintext:
1. jalaväebrigaadi kaitseväelased andsid eile Naiste Varjupaikade Liidule üle kommikarbid, mis kingitakse varjupaikades viibivatele lastele. Lisaks kingib brigaad kommikarbid ka Tapa valla üksikutele vanuritele ning Lääne-Viru maakonnas tegutsevale lastekodule.
"Kahjuks peavad igal aastal paljud lapsed veetma perevägivalla tõttu koos emaga pühi naiste varjupaigas. Nii nende laste, nende emade kui neid toetavate töötajate jaoks on väga oluline igasugune mõistmine ja toetus, seda
enam nii magus üllatus," ütles kommikarbid vastu võtnud Eesti Naiste Varjupaikade Liidu juhatuse esinaine Eha Reitelmann.
"Riigikaitsjatena väärtustame rahu ehk rohkemgi, kui tsiviilinimesed, kuna teame, mis on selle hind. On kahju, et rahu hinda teavad ka lapsed, kes ei saa pühi kodus veeta. Loodame, et saime nende pühi pisut magusamaks teha,"
ütles kommikarbid üle andnud 1. jalaväebrigaadi tsiviil-militaar koostöö spetsialist nooremleitnant Indrek Kaik.
Üle Eesti asuvates naiste varjupaikades on endale ajutise kodu leidnud tosin last, kes pidid koos emadega kodust lahkuma seal valitsenud vägivalla tõttu. Lisaks naiste varjupaikades viibivatele lastele kingib 1. jalaväebrigaad kommikarbid ka Tapa valla üksikutele vanuritele ning Lääne-Viru maakonnas tegutsevale lastekodule, kokku ligikaudu kaheksakümnele inimesele.


authors:
Shannon Stapleton
Kevin Lamarque

description: Peatselt USA presidendi ametisse astuv Donald Trump teatas, et soovib kulusid kokku hoida ja loobub uutest presidendi tarbeks tellitud lennukitest.

title: Trump tahab lennukitootjale ust näidata: uus Air Force One on liiga kallis!

maintext: Boeing is building a brand new 747 Air Force One for future presidents, but costs are out of control, more than $4 billion. Cancel order!


authors:
Stanislav Moškov
Err
Ärapanija
Kuvatõmmis Facebookist
Kui Nõnna Hellad Hinged Koos
Poliitiline Tellimus

title: Jürgen Ligi "Ärapanija" Autorollo laulu peale vihane: nagu oleks inimesi veel vähe mõnitatud

maintext:
Vana-aastaõhtul ETV eetris olev Peeter Oja ja Mart Juure "Ärapanija" on juba praeguseks üles suutnud keerutada paksu pahandust, pälvides Savisaare nimekirja lauluga ja ka nüüd Autorollo laulu kohta palju negatiivset vastukaja. Sõna võttis muuhulgas ka Jürgen Ligi, kes hurjutas Mart Juurt, öeldes, et see pole tema tase.
(ERR / Ärapanija)
"Pole sinu tase, Mart. Kohus annab õiguse, aga teie otsustate õelda, et teate täpselt vastupidist. Tilluke. Nagu oleks inimesi veel vähe mõnitatud ja see oleks Eesti suur teema vana-aastaks," kommenteeris Ligi Mart Juure Facebooki lehel, Autorollo laulu video postituse all.
(kuvatõmmis Facebookist)
Sõna võttis ka ajakirjanik Madis Aesma. "Killadi Kollo, eino tõesti! Kas inimestel häbiraasu ka veel on? Mõnitada neid, kes meie riigi heaks nii palju ära on teinud? Poliitiliselt väga kallutatud olete jälle, hr Mart – teie ja teie peavoolumeedia agendid ja suuvoodrid!!! Mul on jälle Eesti pärast häbi, hakkan pakkima!" iroonitses ta.
Selle peale pahandas Ligi, kes ütles, et ei olnud vaimukas ja küsis, kas vana-aastal peab üritama teha nalja teemal, mida ei tunne?


authors: ... Ja See Eiiii Ole Kahekorruseline Elumaja

description: Pühapäeva pärastlõunal kell 12.56 teatati häirekeskusesse põlengust Paide linnas Mündi teel. Pealtnägija oli rabatud, kui kiiresti leegid maja neelasid. Kohale kihutanud päästjad pidid katust lammutama, et tulepesani jõuda ja leeke kustutada.

title: FOTOD JA VIDEO | Paide tulekahju pealtnägija: "Nägin, kuidas tuli lõi aknad puruks. Leegid levisid nii kiiresti edasi, et ma poleks seda iialgi uskunud."

maintext:
Paide lähedal elav Katrin sõitis eile pärastlõunal linna sisseoste tegema ja otsustas vahelduse mõttes liikuda harjumuspärase põhitänavate asemel mööda äärelinna. Mündi tänavale jõudes nägi ta enda ees kätega vehkivat sinise jopega meest, kes oli koos koeraga õues jalutamas. Mees proovis tungivalt köita Katrini tähelepanu, et too oma auto kinni peaks.
Veidi enne üht päeval sai häirekeskus kõne, et Paide linnas põleb kahekorruseline elumaja. Katrin lisas, et hoones võib olla inimene. Sinise jopega mees oli enda sõnul näinud kedagi aias liikumas ja arvas, et see keegi võib veel majas olla.
Samal ajal, kui Katrin selgitas häirekeskusele, kus-mis toimub, võtsid maja neelavad leegid jõudsalt hoogu. "Nägin, kuidas aknad puruks lendasid. Tuli levis nii kiiresti, et ma poleks seda iialgi uskunud. See oli tõeline ehmatus!" rääkis Katrin.
Tuli oli juba levinud katuse alla, kui Katrin ikka veel dispetšeriga rääkis. Tema närv hakkas juba mustaks minema, sest küsiti maja ja selle asukoha kirjeldust, kuid päästjaid polnud kuskil näha. "Mida te küsite, tulge kohale!" ütles ta dispetšerile, kes omakorda kinnitas, et päästjad on juba teel. Tõepoolest, loetud minutitega jõudsid kohale esimesed päästjad Paidest. Päästjaid tuli ka Türilt ja Aravetelt, et kustutada maja, mille igast avausest tuli välja paksu musta suitsu.
Maja tagant leidsid päästjad peremehe, kes oli hoonest omal jõul välja saanud. Päästjad andsid vingumürgituse ja põletushaavadega mehe kiirabile, kes viisid ta Tallinna haiglasse.
Päästjad pidid katust lammutama, et kustutada leeke ja jõuda tulepesani. Tuba, kus tuli alguse oli saanud, hävis täielikult koos kõigega, mis seal oli. Millest tulekahju alguse sai, ei osanud päästjad kindlalt öelda. Teada on, et majas ei olnud küttekoldeid ja sooja andis vaid elektripuhur. Tulest said päästjad jagu kell 15.40.
Naabrid teadsid mainida, et maja oli pungil täis igasugu kraami ja oli omaette ime, et see polnud varem põlema läinud. Tulekahjus kannatada saanud majaelaniku kohta on teada, et tal on vaimseid häireid ja ta liikus harva väljas. Mõne kuu eest üritati meest ravile saata, kuid väidetavalt ei võtnud psühhiaatriakliinik teda vastu. Ka hooldekodusse ei saanud meest sunniviisiliselt paigutada.


authors:
Alar Truu
Erki Kangro

description: Endine peaminister Taavi Rõivas on Instagrami postitanud toreda foto liuväljalt koos oma tütre ning sõbra ja sõbra väikese tütrega.

title: TORE FOTO: Taavi Rõivas nautis tütrega talverõõme

maintext:
Kui kaugel maal elav pinginaaber tuleb jõuluks koju, siis on päris hea mõte minna tütardega uisutama - kõigil lõbu laialt.
A photo posted by Taavi Rõivas (@taaviroivas) on Dec 27, 2016 at 8:01am PST


authors: Panthermedia Scanpix

description: Pardifilee karamelliseeritud punase sibulaga sobib nende jõululauale, kes soovivad traditsiooniliste jõulutoitudele vaheldust ja taljesõbralikumat alternatiivi. Rannamõisa toitumisnõustaja Henri Ruul jagab üht lihtsat pardifileerooga, millele annavad mõnusa jõuluse meki karamelliseeritud punased sibulad.

title: Vaheldust traditsioonilistele jõulutoitudele: taljesõbralik pardifilee


description: Juba ammu ei vaevu ma osa naistuttavate elukaaslaste nimesid meelde jätma. Tundub nagu oleks paarissuhe (abielu oleks palju öeldud) sattunud uuemal ajal mingile eriti tugeva tuuletõmbusega alale, kus uks kinni ei seisagi – üks partner läheb, teine tuleb. Kui tuleb.

title: Tiina Tuum | Kui üksik on üksikema?

maintext:
Mida sa teed, kui peale uue armastatud mehe saad kaasa varateismeliste komplekti? Pole just eriline jackpot? Kui väidetavalt iga neljas leibkond Eestis on vabaabielupaar ning iga viies üksikema lastega, siis kui üksikud on üksikemad?
Osa neist ei pruugi ju olla vaesuse piiril virelejad, kes ilma minema jalutanud mehe sissetulekuta hädas on. Või siiski on? Kuvand üksikemast, kes on Maxima kassapidaja ja kes vireleb ning häbeneb mehelt lapse elatisraha nõuda, on üsna juurdunud.
Mehe palk on naise palga osa?
Ainsad korrad, kui mina olen kuulnud naisi tõsimeeli oma palga eest võitlemas, on siis, kui nad kavatsevad lahutada või on just lahku läinud. Nagu poleks enne sissetulekul märkimisväärsest tähtsust olnud – nagunii teenib mees rohkem, maksab laenud ja arved. Või nagu oleks nende sissetulek marginaalne.
„Ma pean lahutama, äkki paneksite mulle palka juurde, ma olen ju üksikema,“ ütleb üks daam nutuselt töövestluse käigus. Nagu oleks kuidagi seotud omavahel töö ja sotsiaalsed toetused, või nagu olekski palgalõhe käes kannatavate naiste töötasu hoopis sotsiaaltoetus.
Või kui tihti on ülemus öelnud: „Ah, tal saab mees korralikku palka, tal pole palgatõusu vaja.“ Naistel ongi palgatöö siis rohkem vaba aja veetmise vorm?
Eestis on üksnes 39% vähemalt 15aastasest rahvastikust perekonnaseisu järgi seaduslikus abielus ja see on madalaim näitaja Euroopa Liidu 32 riigi seas. Samuti asetub Eesti lahutatud isikute osa järgi Läti järel teisele kohale. See paneb küsima, kuidas on kokku saanud need poliitiliselt korrektsed seltskonnad, kes jõulude ajal pikkade perelaudade taha sööma ja pidu pidama kogunevad? Milliste lahkumiste ja kohtumiste tulemusena? Kuvand õnnelikust koguperepühast on üsna raskelt ja suure vaevaga loodud.
Lapsed ei ole kodus
„Kus su lapsed siis on?“ küsin sõbrannalt, kui see on just kurtnud, et nädal aega on üks välismaa lähetus teist taga ajanud ja kui erakordselt väsitavad need lennujaamad ikka on. Ja kellega ta ühes või teises sihtpunktis ikka kohtunud on.
„Lapsed on igaüks oma isa juures,“ vastab ta üsna muretult. „Reede õhtul nopin nad üles, aga üks vist läheb oma vanaema ja selle uue mehe juurde. Ehee, see ei luba ennast vanaisaks kutsuda. Tal on eelmisest suhtest ühe naisega sama vana laps.“
Tuleb tunnistada, et neid nädalaid, kus tal kolm last korraga kodus oleks, ei olegi. Neil on pidevalt kotid tarbekraamiga pakitud ja olulisemad esemed, nagu õpikud ja vihikud duubeldatud. Logistika on metsik, ent väga paigas. Seda reguleeritakse ühise Google’i kalendri kaudu nagu korralikus ettevõttes.
Minusuguse tavalises igavas abielus naise teeb see muidugi ilmselgelt kadedaks. Mis on mul selle vastu seada? Vaid ülimalt piiratud arv täiskasvanuid (tavaliselt kaks), kelle vahel vanemlikke kohustusi jagada. Ja oma lapsed on – jah, kogu aeg ainult oma kodus. Koos mustade taldrikute, pesemata riiete, tühjade kõhtude, tegemata koolitükkide, kisa ja käraga. Ja igapäevase olelusvõitlusega.
Halvematel hetkedel kuuled neis kärjestunud suhtemustrites navigeerijatelt küll tüüpilist üksikema kurtmist, aga parematel hetkedel on neil ikkagi kogu pere ja laste kantseldamise koormus jagatud enamagi kui nelja-viie täiskasvanu vahel. Eestis on ikkagi väga kompleksivabad peresuhted. Ka võimalikke vanaemasid on ju duubelkomplektid. Kaks teevad, neli kasvatavad, eksmehed ja -naised veel pealekauba.
Õnneks pole minu tutvusringkonnas ühtki rongaisa olnud – nagu oli neid palju nõukogude ajal –, kes end lapse elust täielikult välja kirjutaks. Isad on valdavalt tublid. Isegi kui nad „ametlikult“ mitte midagi ei teeni ja võib-olla toetusrahagi ei maksa, tahavad nad laste elus osaleda.
Mitu õde ja mitu venda?
Ühel järjekordsel mängutoa sünnipäeval hüpitasin süles sünnipäevalapse vastsündinud venda. Sünnipäevalapsega olin ma tuttav ja tema õegagi. Tita oli värske armastuse vili. Kui aga ilmus välja veel kolm last, kes end selle imiku õdedeks-vendadeks nimetasid, olin ma lõplikult segaduses. Siis sain aru, et need on lapse isa eelmistest suhetest pärit lapsed. Ning nad kõik ongi kokku perekond.
Vaatasin lapsukest oma kätel ja mõtlesin, et milline kadestamisväärne rikkus – korraga viis vanemat-õde venda ja nende emad-isad. Nii suures peres sai elada veel Vargamäe ajal. Moodsas linnakultuuris sellist luksust juba iga laps ei koge. Mina näiteks kasvasin enamasti emaga ainult kahekesi kahetoalises paneelmaja korteris.
Huvitav, kuidas tuleviku sugupuu-uurijad neid suhteid klaarima hakkavad? Projektipõhiste perekondade puhul peaks kirja panema ja täpselt dateerima ilmselt nende koostoimimisaastad?
See tõmbetuule mõte ei lase mind ikka lahti, sest huvitaval kombel toob see tuul vahel tagasi ka eelmised partnerid. Meie naabritel näiteks lahkus kodust ema ja pärast pikemaid ja lühemaid eksirännakuid naasis koos uue lapsega. Eelmise kahe lapse juurde.
„Mis sul viga, sul mees kodus, saad arutada kõike,” lausub üksikema nutuselt.
„Halloo, sul on kaks meest telefonikõne kaugusel ja täiesti legaalselt, endine ja praegune,“ tahaks kadedalt öelda, aga ei ütle. Sest noh, kogu aeg nad ju kodus ei ela. Aga sokke pole ka vaja pesta.
Mõeldes tänaste lapsukeste tulemise peale – kas tegelikult ongi just nemad need, kes täiskasvanuid üksindusest päästavad? Teistele täiskasvanutele enam kuni-surm-meid-lahutab ajani loota ei tasu.


description: Jäär Olmetasandil võib tekkida pingeid - eriti, kui sul on vaja kellegagi konkreetset koostööd teha. Ettevaatust loomadega – samuti võid olla ülitundlik nii ravimite, alkoholi kui ka kodukeemia suhtes.

title: PÄEVAHOROSKOOP: esmaspäev, 19. detsember


title: Teabeameti uueks nimeks saab tõenäoliselt välisluureamet

maintext:
Siseministeerium esitas valitsusele julgeolekuasutuste seaduse muutmise eelnõu, mille muudatused on vajalikud kaitsepolitsei ja teabeameti töö tõhustamiseks, parema õigusselguse ja isikute põhiõiguste kaitse tagamiseks.
Siseministeeriumi algatatud eelnõuga liitus ka kaitseministeerium, kes tahab oma haldusalasse kuuluva teabeameti ümber nimetada välisluureametiks. Teabeameti juhi Mikk Marrani sõnul on muutus vajalik, sest praegune nimetus ei anna selgelt edasi asutuse põhisisu ega tegevusala, seda nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt – inglise keeles on teabeameti nimetus Estonian Information Board. Praegune nimi on aeg-ajalt tekitanud kummalisi olukordi nii Eestis kui ka välismaal.
Julgeolekuasutuste tegevusi reguleeriv seadus jõustus 15 aastat tagasi ehk 2001. aastal, kuid julgeolekuolukord on võrreldes toonase ajaga märgatavalt halvenenud, toob ministeerium seletuskirjas ettekäändeks ja lisab, et muudatused ongi vajalikud nii õigusselgust tagavatel kui ka praktilistel kaalutlustel.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


description: Eesti napib häid müügimehi, kes suudaksid meie tooteid piiri taga turundada. Lisaks pole meie ettevõtted näidanud üles agarust saada oma toodetele Euroopa Liidu kvaliteedimärki, mis aitaks kaasa kodumaise toidu ja jookide ekspordile.

title: Eesti firmadel napib agarust, et saada oma toodetele Euroopa Liidu kvaliteedimärk


authors: Ap Scanpix

description: Mehhiko pealinnast Mexicost 40 kilomeetrit põhjas asuvas Tultepeci linnas toimus ilutulestikuturul võimas plahvatus, vahendab Yle Uutiset.

title: Ilutulestik võttis 31 inimeselt elu


description: "Elavate surnute" seitsmes hooaeg tekitab ameeriklastes pahameeletormi, kuna vägivaldsed stseenid meenutavat juba terrorirühmituse ISIS tegusid.

title: Ameeriklased kurdavad: vägivald "Elavates surnutes" on nagu ISISe videod


title: Need filmid on 2016. aasta enim põrunud kassahitid!

maintext:
Kahjuks ei tõuse kõik filmid tähtedena taevasse, olenemata sellest, et nende tootmisele on kulutatud miljoneid ning nendele oodatakse edu. Siin on list selle aasta suurimatest põrujatest filmimaastikul.
1. "Masterminds"
Film põhineb 1997. aasta oktoobris aset leidnud kuulsa Loomis Fargo röövil ja räägib loo selle firma valvurist, kes korraldab ühe suurima pangaröövi USA ajaloos. Tegu on veidra komöödiaga, milles mängivad Zach Galifianakis, Owen Wilson ja Kristen Wiig. Kahjuks ei saatnud filmi oodatud edu ning film jäi miinusesse – teenides 8 miljonit dollarit vähem, kui kulus selle tegemisele.


authors:
Arno Saar
Krat Pärnust

title: Merit Kopli: pisarad hakkasid lihtsalt voolama

maintext:
Postimehe endine peatoimetaja, praegune kultuuriministeeriumi kultuurinõunik Berliinis Merit Kopli oli esmaspäeval vahetult enne rünnakut jõuluturul: "Käisin jõulukinke ostmas, liikusin seal palju edasi-tagasi. Oleksin võinud vabalt rünnaku ajal veel turul olla."
Siiski jõudis ta kingid tund aega varem ära osta. Pärast rünnakut ei saanud Merit Kopli Berliini jääda, sest pühade ajaks oli ta plaaninud Eestisse tulla. Eile õhtul pärast koju naasmist ütles Kopli, et kogu rünnak hakkab talle alles pärale jõudma. "Ma ei tea täpselt, mis staadiumis ma olen. Aga olles siiski karastunud inimene, oli minu esimene reaktsioon pisarad ja suur šokk," rääkis ta Õhtulehele.
Rünnaku eesmärgiks peab Kopli hirmu külvamist. "Seda, et see rünnak tuleb, oli paraku ette karta. Nii julgeolekuteenistused kui ka ISIS on hoiatanud, et Saksamaa on üks koht, kus tahetakse rünnakuid korraldada. Kuid isegi rünnakut ette teades ei olnud keegi selleks tegelikult valmis."
Ehkki meedias ringlevad kinnitamata arvamused, et rünnaku taga oli pagulane, ei leia Kopli, et selles peaks süüdistama pagulaspoliitikat, isegi kui spekulatsioonid peaksid tõele vastama. "Vaieldamatult oleks see hoop Saksamaale, kes on andnud peavarju ja hoolitsenud pagulaste eest, aga rünnakuid on ka enne seda olnud."
Endise ajakirjanikuna tahaks Kopli olla praegu edasi Saksamaal, et jälgida, kuidas sündmused arenevad. "Kokkuvõttes tahan ikka jõuludeaeg Eestis olla," on Kopli kindel.


authors:
Afp
Scanpix
Kunagi Sureb Ka Teadja
Rahu Tema Põrmule Aamen
Seda Et...

title: Häkkerid teatasid Twitteris Britney Spearsi surmast

maintext:
Tuhandetel Britney fännidel jättis täna süda löögi vahele, kui Sony Music teatas Twitteris, et lauljatar on surnud. Hiljem selgus aga, et keegi oli maailmakuulsa muusikafirma sotsiaalmeedia kontole sisse häkkinud.
"Meie Twitterisse häkiti sisse ja kõnealune säuts on praeguseks kustutatud. Britney Spears on elus ja terve," teatas Sony Music 40 minutit pärast häkkerite postitust. Siiski jõudis vähemalt 6600 inimest valeteadet jagada ja nii fännide seas paanikat külvata, kirjutab Daily Mail.


title: TV3 VIDEO | Politoloog Andres Kasekamp: suhe Venemaa ja Türgi vahel kindlustub

maintext:
Türgis Ankaras tapeti eile ühel kunstinäitusel Venemaa suursaadik Andrei Karlov, kes pidas parasjagu külaliste ja kaamerate ees kõnet. President Vladimir Putini sõnul oli tegemist provokatsiooniga.
Politoloog Andres Kasekampi sõnul väljendas rünnak, et paljud türklased pooldavad hoopis teisi inimesi ja teisi jõude Süüria kodusõjas kui Venemaa. “Türgi ühiskond ei taha väga leppida selle suunaga, mis Türgi president on võtnud,” ütles ta.
Kasekamp arvab, et tulemus võib olla vastupidine sellele, mida tulistaja soovis. Kui ta tahtis näidata rahulolematust Türgi poliitikale ehk Türgi presidendi lähenemist Venemaale, nüüd tundub, kuuldes mida mõlema riigi presidendid kohe järgnevalt on öelnud, et tegelikult see suhe kahe riigi vahel kindlustub.”
Vaata lähemalt videost!


title: Toomas Lunge: "Näärivana ma uskusin, aga vist mitte väga kaua."

maintext:
"Meie ajal ei olnud päkapikusussi-teemat, näärivana uskusin, aga vist mitte ka väga kaua. Jõule veedeti tasakesi linnakorteris, vaid küünlad põlesid, aga aastavahetuseti üritasime käia perega maal tädi juures. Kuusk, oma metsast võetud, oli ilusti keset tuba. Ma ikka sain aru, et näärivana tegi naabrimees, kel oli kasukas tagurpidi selga pandud. Paistis välja kui näärisokk ja tegi imelikku häält, aga tal olid oma saapad jalas ja ma kohe sain aru, et näe, onu Ants! Teinekord olid aga kingitused pandud trepi peale, et näärivanal polnud sedapuhku aega sisse astuda. Põnev oli ikka!
Seda julgen ma aga küll öelda, et mu poeg Ott, praegu 25aastane, oli vast üheksane, kui veel päkapikke ja jõuluvana uskus. Meil oli nii, et alati käis kodus jõuluvana. Tütar oli juba suur, tema eest ei õnnestunud varjata, et jõuluvana pole päris, aga ehkki Otil olid kõvad kahtlused, siis ta ikkagi uskus. Mul hakkasid juba kõik sõbrad-näitlejad otsa saama, keda kutsuda – ta oli neid kõiki ju kogu aeg näinud. Täielik jama! Viimasel aastal, kui Ott veel uskus, et jõuluvana on päris, palusin näitleja Raivo Adlast, sest teda polnud poiss näinud. Mäletan, et Ott istus talle lausa põlve peale ja uuris jube lähedalt ja kui Raivo oli ära läinud, ütles Ott: "Jah, ikka õige jõuluvana käis!“
Praegu on viieaastane Nora hoogsalt päkapiku-usku. Möödunud aastal käis talle jõuluvana tegemas näitleja Mait Trink ja Noral oli küll rõõmus meel: "Ta on ju pärisinimene!“
Minu meelest on jõulud väga lahedad. Muidugi ei pruugi meeldida see, mida kaubandus jõuludega teeb, aga see on igaühe oma asi, kui palju seda tarbid. Ära mine sinna kaubanduskeskusse, sõida parem maale turismitallu ja osta sealt toredaid kingitusi. Või ära üldse osta midagi, pane telekas ka kinni ja loe hoopis raamatut!“


description: Kas oled algavaks peomaratoniks valmis? Kui sul on olemas need meigivahendid ja paar ilusat kleiti, võid rahulikult jõule ootama jääda.

title: Viis hädavajalikku vahendit jõulumeigi tegemiseks


description: Kui roa retseptis on kasutatud õlut, kas siis tuleks toidu kõrvale pakkuda õlut või sobib ka vein?

title: KUI ÕLU PODISEB LIHAGA POTIS: mida kõrvale rüübata?


description: Eestlaste jõululaua juurde on alati kuulunud selleks puhuks spetsiaalselt pruulitud jõuluõlu. Aastasadade vältel on väga erinevad inimesed andnud oma panuse õlle pruulimise, serveerimise ja kogu selle protsessiga seonduva arendamiseks. Seetõttu ei tohiks õlut lihtsalt juua, vaid nautida. Nautida selle värve, vahtu, aroome ja maitseid. Õlle säilitamise ja serveerimise kohta kehtib aga hulk reegleid.

title: Hea vahu kõrguseks on kaks sõrmepaksust ehk 10 huvitavat fakti õlle serveerimisest ja säilitamisest

maintext:
- Heledad laagriõlled, Light õlled………...4-8°C
- Nisuõlled……………………………..….8-9°C
- Tumedad laagriõlled……………..…. 9-10°C
- Aled ja stoutid…………………….….. 10-13°C
- Belgia aled…………………………..… 13-16°C
- Porterid, kanged tumedad õlled…………kuni 18°C
3. Vali sobiv klaas. Kochi õllemeistri sõnul maitseb õlu kõige paremini talle sobivast klaasist ja sinna hoolikalt valatuna. „Õlleklaas on eelistatult õhukeset klaasist, suhteliselt kõrge ja peen. Sellises klaasis püsivad õlle aroomid kauem ja klaas ning õlu klaasis pakub naudingut ka silmale. Tugevamad toobid ja kannud on rohkem mõeldud kõrtsilauale,“ jagab Kärblane soovitusi, kuidas valida sobivat õlleklaasi.
4. Õpi valama. „Õlle valamine on kunst ja vaieldamatult osa kogu õlle nautimise kogemusest,“ märgib Kärblane. Õlut valatakse Kochi õllemeistri sõnul vaid täiesti puhtasse klaasi. „Klaas, mis pole puhas, sisaldades rasva, õli, pesuaine jääke, mustust või ka jääke eelmisest õllest, võib mõjutada korraliku õllevahu moodustumist ja aroomide eraldumist,“ selgitab asjatundja.
5. Õlu, mitte vaht. Kes meist ei oleks kimpus olnud sellega, et õlle valamisel mahub nõusse vaid vaht. Ka selle vastu on õllemeistril oma lugu rääkida: „Õlle valamisel tuleb jälgida, et klaasi saaksime õlle, mida kroonib kaunis vahutort, mitte aga valdavalt vahu, mille all on ka pisut õlut. Õlut valatakse klaasi ettevaatlikult, mööda klaasi sisepinda, hoides klaasi algselt kaldu, kuni see on poolenisti täis. Seejärel tõstetakse klaas püsti ja aeglaselt valades saadakse õlle peale vahukroon. Vahu tekkimist saab parandada suurendades distantsi klaasi ja pudeli või kraanisuudme vahel,“ õpetab Kochi õllemeister.
6. Õllevahul on ka roll. Enn Kärblane räägib, et õlleklaasi juurde kuulub siiski alati ka vahukroon -see kaitseb klaasi valatud õlle aroome ja on lisaks silmale ilus vaadata. „Hea vahu kõrguseks on kaks sõrmepaksust,“ räägib Kärblane.
7. Oluline valada õigesti. Tasahaaval valades vabaneb õllest süsihappegaasi, mis muidu pääseks võimule jooja kõhus. Aeglaselt eralduva süsihappegaasiga pääsevad mõjule ka õlle aroomid. Enn Kärblane selgitab, et sellisena serveeritud õlu on igati tasakaalustatum nautimiseks.
8. Jälgi asetust. Pudel asetatakse lauale klaasi kõrvale nii, et selle etikett oleks suunatud jooja poole.
9. Õpi maitsma. Selleks, et õllest täit naudingut saada ja seda õigesti hinnata, ei tohiks klaasi ühe sõõmuga tühjendada ja kohe seejärel otsustada kas see oli “pruulmeistri õnnestumine” või “täielik ebaõnnestunud märjuke”. Kochi õllemeister märgib, et maitsmine on personaalne kunst ja maitsemeeled on väga individuaalsed. Maitse ja aroom, mida üks inimene praktiliselt ei tunne, võib muuta toote teisele inimesele täiesti vastuvõetamatuks. Enn Kärblane soovitab esmalt hinnata õlut visuaalselt: „Vaata selle värvi, selgust süsihappegaasi eraldumist ja vahtu. Seejärel loksuta klaasi õrnalt keerleva liigutusega- sellega stimuleerid süsihappegaasi eraldumist, vabastad õllest rohkem aroome ja mõjule pääsevad ka need nüansid, mis muidu jääksid märkamatuks“. Seejärel soovitab õllemeister õlut nuusutada, kuna meie lõhnameeled mõjutavad väga oluliselt ka maitseaistingut. Alles siis on Kochi õllemeistri sõnul õige aeg õlle maitsmiseks: „Ära neela kohe, vaid lase õllel enne pisut suus olla, et kõik retseptorid saaksid sellest osa. Õllel on tavaliselt ka järelmaitse, mis võib olla meeldiv linnaseline, pisut humalane või näiteks kohvine ja šokolaadine. Maitse võib aga olla ka tugevalt leivakas, paberine, hallituseline või näiteks juustukas. Need on märgid vanast, oksüdeerunud ja mittekvaliteetsest õllest.“


description: Sügaval Kapitooliumi all turvaruumis kuulasid USA senaatorid läinud reedel CIA juhtivtöötajat, kes kinnitas: Venemaa mõjutas presidendivalimisi nii, et need võitis Donald Trump. Varem olid senaatorid samas kohas kuulanud FBI esindajat, kes ei rääkinud midagi sarnast.

title: CIA: venelased tegid Trumpist presidendi

maintext:
Ametist lahkuv demokraatide vähemuse liider senatis Harry Reid plahvatas seepeale ja kinnitas, et FBI direktor James Comey meenutab üha enam kurikuulsat J. Edgar Hooverit, varjates tõsiasju ja ta tuleks viivitamatult vallandada. Seda enam, et ta on vabariiklane ja just sellepärast ei paljasta tõsiasja: Putin aitas vabariiklase Trumpi võimule.
Sügaval Kapitooliumi all turvaruumis kuulasid USA senaatorid läinud reedel CIA juhtivtöötajat, kes kinnitas: Venemaa mõjutas presidendivalimisi nii, et need võitis Donald Trump . Varem olid senaatorid samas kohas kuulanud FBI esindajat, kes ei rääkinud midagi sarnast.
Teda toetas ka ametisse astuv senati vähemuse liider Chuck Strumer, kes nentis, et teda ei üllatanud CIA informatsioon, mis muu hulgas tugines suuresti sellele, et varem GRU häkkerite tarvitatud meetod on seegi kord täheldatav. Koguni nii hästi, et CIA teadvat häkkereid või vähemalt nende ülemusi nimepidi.
CIA esindaja salajasest ettekandest senaatoritele paljastas olulisema osa ajalehtede Washinton Post ja New York Times reporteritele anonüümseks jääda soovinud allikas, kes viibis Kapitooliumil tehtud ettekande juures. Välisluureorganisatsiooni analüüs on näidanud, et Venemaa võimudega seotud inimesed (vaid üks samm Putinist) murdsid sisse demokraatliku partei rahvusliku komitee ja Hillary Clintoni kampaaniameeskonna arvutitesse (meeskonnajuhi John Podesta gmail-lõpuga elektronkirjadesse), laadisid sealt maha hulga vähem või rohkem Clintonit kompromiteerivaid e-kirju, mis avalikustati enne valimisi WikiLeaksi kaudu. Kuigi nii WikiLeaks kui ka Kreml on häkerdamist eitanud, püsib CIA veendumusel, et just venelased, algul FSB ja hiljem GRU, seda tegi – kaudne tõend olevat ka see, et keegi ei murdnud sisse Trumpi meeskonna arvutitesse. Reid ütles: "Venelastel on tohutult kogemusi pettustes – vaadake vaid, mida nad on teinud dopinguga, nagu nüüd hästi teame!"
Samas tviitis demokraatliku partei rahvusliku komitee pressiesindaja Sean Spicer, et nende arvutitesse pole keegi häkkinud ja sellest teatati ka New York Timesile enne artikli ilmumist, kuid toimetus otsustas millegipärast seda teadet ignoreerida.
Miks FBI ja CIA hinnang lahknevad?
Sellele küsimusele otsis vastust Washington Post oma laupäeva õhtul internetti riputatud artiklis. Ajalehe luuretööd hästi tundvate nõustajate sõnul on FBI harjunud enne kaaluma, kui ta midagi ütleb: kas meil on piisavalt tõendeid, et süüdistus kohtus läbi läheks. CIA võtab kergemalt, neile piisab sisemisest usust, et üks või teine asi lihtsalt peab nii olema.
Tõenäoliselt just sellise hinnangute lahknevuse tõttu teatas president Barack Obama reedel, et tahab veel enne oma ametiaja lõppu tuleva aasta 20. jaanuaril saada Ühendriikide luureteenistustelt (neid on 14) täpse ülevaate, mis valimiste ja tegelikult ka eelmiste valimiste ajal on juhtunud, kas ja kui palju mõni välisriik (mõeldud on peale Venemaa ka Hiinat) neid on mõjutanud.
Obama nõunikud on lubanud, et seda raportit esitletakse kõigile kõrgematele riigiametnikele ja seaduseandjatele, tõenäoliselt ka valimiskomisjoni juhtidele. Kui suur osa üldsusele teatavaks saab, sõltub suuresti sellest, kas raportis on sensitiivseid seiku – näiteks vihjeid, kuidas täpselt on CIA Venemaa julgeolekutöötajate arvutitesse smugeldanud võimalusi nende meilivahetuse jälgimiseks ja võib-olla isegi telefonikõnede pealtkuulamiseks. Selliste seikade avalikustamine kahjustaks tuntavalt USA luuretööd.
Samas ütles vabariiklasest senaator Devin Nunes, kes samuti osales neil salajastel kohtumistel, et neile ei esitatud ühtegi kindlat tõendit, jutt oli vaid oletustest ja kaudsetest tõenditest.
"Tollel salakoosviibimisel pöördus ühel hetkel üks vabariiklaste senaator oma demokraatidest kolleegide poole ja ütles: "Vabariiklased on Marsilt, demokraadid Veenuselt. Me vaatame üht ja sama asja ning teeme täiesti erinevaid järeldusi," lõpetab Washington Post oma laupäevaõhtuse analüüsi.


description: Briti seebiooperist “Emmerdale” tuntud näitlejanna Lisa Riley on lühikese ajaga vabanenud 60 liigsest kilost.

title: 60 kilo salenenud teletäht ahastab lontis kõhu pärast


authors:
Laura Oks
Tõesti Oli Väga Ligutav Lugu
Mina Lugesin
Parem Hilja

title: Ago-Endrik Kerge elas aastaid poolõest vaid paarisaja meetri kaugusel: "Võib olla, et oleme isegi tänaval näinud."

maintext:
Kodumaal käis Riisna tihti puhkamas Haapsalus, kus tal oli oma suvemaja. Aastaid hiljem selgus aga, et üsna tema lähedal puhkab koos abikaasaga ka üks Eesti armastatud näitleja ja lavastaja − Ago-Endrik Kerge, kes on tema poolvend.
Üle kümmekonna aasta teineteisest vaid paarisaja meetri kaugusel elanud väliseestlane Ene Riisna Greenfield ning lavastaja Ago-Endrik Kerge avastasid alles hiljuti, et on tegelikult sugulased.
Riisna ema rääkis tütrele, et isal oli romaan teise naisega, kuid isa ise teemat ei puudutanud. "Isa rääkis poliitikast, lootis, et Eesti saab vabaks," rääkis Riisna saatele "Pealtnägija".
Ema jutt jäi naist aastateks painama, kuni aastal 2013 saabus talle meil Karl-Gregori Kergelt [Ago-Endriku pojalt - toim], kes kõik taas meelde tuletas. "Kohe mõtlesin, et see peab olema see romance," lisas Riisna.
"Ene kirjutas mulle. Vabandasin, ja ma siis kirjutasin pika loo," meenutab Ago-Endrik Kerge, kes erinevalt oma õest teadis afäärist. Nii toksiski Riisna otsingumootoreisse Kerge nime ja avastas, et tema poolvend sarnaneb isale nii maneerilt kui naeru poolest.
Kerge ning Riisna suvilate kaugus on vaid ligikaudu 200 meetrit. "Täitsa nurga ümber minu ligidal," naerab Riisna. "Võib olla, et oleme isegi tänaval näinud," lisab Kerge. Pärast tutvumist käivad pered tihedalt läbi, kuigi kahetsevad, et varem teineteist ei leidnud.


title: Toomas Hussari film "Luuraja ja luuletaja" valiti USA tunnustatuimale filmifestivalile

maintext:
Toomas Hussari sel aastal valminud mängufilm "Luuraja ja luuletaja" valiti rahvusvahelise Palm Springsi filmifestivali (PSIFF) ametlikku programmi, festivalil toimub ka filmi Põhja-Ameerika esilinastus.
Tegemist on USA ühe suurima ja tunnustatuima filmifestivaliga, mida külastab iga-aastaselt üle 130 000 kinohuvilise. Palm Springsi festivali ametlikus programmis on olnud näiteks ka Klaus Häro "Vehkleja" ja Eesti-Gruusia koostööfilm "Mandariinid, režissöör Zaza Urushadze.
Toomas Hussari teise täispika mängufilmi peategelaseks on salapolitseinik Gustav Tukk (Jan Uuspõld), kes kohtub salapärase mustlanna Nalaga (Lana Vatsel). Peagi selgub, et tegemist on Vene luure poolt talle seatud lõksuga. Et vastase kavatsustele paremini jälile saada, antakse Gustavile käsk suhet jätkata. Paraku kipub ülesanne mehel üle jõu käima, sest eneselegi ootamatult on ta vaenlasesse armunud. Mustlanna vastu tunneb romantilist huvi ka luuletaja Miku Tähn (Rain Tolk), kes on paras tüütus. Käivituvad protsessid, mis ei tõota ühtegi head lahendust.


title: Mida teha, kui pangakaart läheb kaduma?

maintext:
Aastalõpu sagimise ja pidustuste käigus võib kergesti juhtuda, et pangakaart läheb kaotsi. Kui sul on ka varem seda ette tulnud, mäletad ilmselt, mis tundeid tekitab ehmatav avastus, et sinu kaart võib olla kellegi teise (ja pahatahtliku) valduses. Hirm? Meeleheide?
Kiirelt tegutsedes on võimalik paanikat ja võimalikke kahjusid siiski vältida ja end juhtunule vaatamata turvaliselt tunda. Mida tuleks teha juhul, kui avastad, et pangakaarti enam pole?
* Sulge kaart mobiiliäpis. Kuigi keegi ilmselt teadlikult ei plaaneeri pangakaardi kaotust, tasub selliseks olukorraks siiski igaks juhuks valmis olla ja juba varakult oma nutiseadmesse panga mobiiliäpp laadida. Nüüd saad ühe liigutusega mobiilis oma kaardi blokeerida. Ja muretseda pole enam tarvis – keegi leitud kaardiga tehinguid teha ei saa.


authors: Muidugi Seal Tahetakse Amerikanskoe Rezimo Dermokratju

title: Rünnak Kadõrovi režiimi vastu: Groznõis puhkesid lahingud

maintext:
Groznõis on detsembri lõpus politseinikke rünnatud juba neljal aastal järjest. Tänavu algas tulevahetus ööl vastu pühapäeva, kui seda tehti kesklinnas Putini prospektil. Ramzan Kadõrov teatas, et tulevahetuses hukkus neli ründajat, kaks haavatut on haiglas – nende seas ka 18aastane tütarlaps, kellel tuli amputeerida jalg.
Videosalvestis öisest tulevahetusest ja politseiauto kaaperdamisest ilmus Youtube’i peaaegu silmapikselt.
Veidi hiljem selgus, et ründajaid oli palju rohkem, kui Kadõrov Instagramis teatas. Päeval algas Putini prospektil uuesti tulevahetus ja seal kärgatas üle linna kõlanud plahvatus. Lahing kandus ka kaugele äärelinna ja internetiväljaanne Kavkazski Uzel teatas, et surma on saanud neli politseinikku. Kolm neist hukkusid öösel esimeses rünnakus Putini prospektil, neljas leiti Groznõi külje alt asulast. Portaali hinnanguil oli osalt ISISega seotud ründajaid vähemalt 16. Kohalikel andmetel olid nad 18–20aastased sealsed elanikud, kuid paljud lahkusid kodunt ja andsid vandetõotuse Islamiriigile.


title: Juhtkiri | Teemaks toob aukudeta teed tänu hinnatõusule?

maintext:
Võib tunduda ebaõiglane, et Läti, Venemaa, Poola jt numbrimärkidega veokid vuravad Eesti teedel sentigi maksmata, samas kui Eesti veoettevõte pääseb teemaksu tasumisest vaid Soomes, kes on Eesti kõrval ainus Euroopa Liidu liikmesriik, kes avalike teede kasutamise eest maksu ei küsi. Teid kulutab välismaine raskeveok ju täpselt samamoodi nagu kohalikki, mis annab oma panuse riigieelarvesse juba raskeveokimaksuna. Kuid teemaksu tervitada on sellegipoolest vara – majandusministeerium pole ilmaasjata aastaid korrutanud, et välismaiseid veokeid liigub Eesti teedel pigem vähe ja uus maks lööks eelkõige kohalikke transpordiettevõtteid – välisveokitelt tuleks ligikaudu vaid 21% kogu maksutulust.
Kui kallineb transport, tõusevad ka kaupade hinnad. Vaid bussiga sõitja võib rõõmustada, sest busse uus maks ei puuduta. Kuid majandusministeeriumi senisest kriitikast hoolimata jõudis teemaksu idee riigieelarve strateegiasse möödunud kevadel ja peaks jõustuma juba 2018. aastal. Et maksust laekuv lisaraha – ligi 12 miljonit eurot aastas – on juba eelmine valitsus plaaninud näiteks Kose-Mäo teelõigu neljarealiseks ehituse osaliseks finantseerimiseks, on uuele valitsusele olemasoleva plaaniga edasiliikumist raske ette heita. Küll küsivad transpordiettevõtted õigustatult, miks puudutab praegu väljatöötamisel olev eelnõu vaid neid veokeid, mis kaaluvad 12 tonni või enam, tekitades konkurentsieelise väiksemate veokitega vedajaile.
Küsitav on seegi, kas uue maksu kehtestamine on vältimatu olukorras, kus kütuseaktsiis ei kulu täies mahus teedeehitusse- ja hooldusesse, vaid on eelmist valitsust teeninud mugava vahendina eelarveaukude lappimisel. Mäletame sedagi, et seadusemuudatuse vastu, mis kaotas teeseadusest nõude investeerida vähemalt 75% laekunud kütuseaktsiisist just teeparandusse, oli just Keskerakond. Peaministrierakonnana on neil lõpuks võimalus tagada, et teedelt korjatud raha kulub just teede ja mitte riigieelarve lappimisele.


authors: Ratas Hoiab Hoole Ja Armastusega Oma Külmikus Lepingut Agressor Putiniga

title: Seisukoht | Keskerakonna seebiseriaal

maintext:
Keskerakonnas pole tiibasid, on üks erakond, teatas Jüri Ratas valitsuse pressikonverentsil. Ühe sildi all tegutsetakse tõesti, ent temagi teab, kui suured trumbid on tegelikult savisaarlaste käes.
Oleks väga naiivne mõelda, et kehva tervise ja kohtuasjadega kimpus Edgar Savisaar on tänini hall kardinal, kes tõmbab niidikesi ja kontrollib valitsuse tegevust. Olga Ivanova, Oudekki Loone, Siret Kotka, Viktor Vassiljev ja mitmed teisedki seisavad ikka endi huvide eest. Kuna Ratas koos Kadri Simsoniga neid oma liivakasti pole kutsunud ja sooje ametikohti jaganud, saavad nad mängida vaid häältega. Vabaerakondagi ju valitsusse ei võetud ja koalitsioonil on iga hääl hinnas. Hääletan? Ei hääleta? Just nii võib nii mõnigi neist nii mõnelegi seaduseelnõule vee peale tõmmata.
Ärge arvake, et nad kõik iga päev Hundisilma vahet sõidavad – pigem seda välditakse. Kui üldse, siis lihane poeg Erki Savisaar, aga seda ennekõike perekondlikel põhjustel. Just teda oleks mainitud seltskond tahtnud Peeter Ernitsa sõnutsi näha ka valitsuses Martin Repinski asemel.
Usutavasti on Tarmo Tamm selles ametis pädevam, aga on selgelt näha, et Ratas on justkui vastu seina. Kuidas mässajaid rahuldada? Lähedasi-sõpru mugavatele nõunikekohtadele seades või muid ameteid ümber mängides?
Toimuvat võib vaadata kui parteisisest seebiseriaali, aga ärgem unustagem – tegu on valitsusparteiga, kes peaks seisma meie kõigi huvide eest.


title: Koju triivivad saarekesed - millest räägib presidendi tänavune jõulukaart?

maintext:
"Jannadi-didid-dii," laulab Maarja Nuut ja kaks jääpanka, kolme inimesega peal, ujuvad kokku. Siis veel kolm panka inimestega. Üks on kassi, teine ratastooliga. Habemikust mehe kõrval on rase naine. Kokku ujuvatest jääpankadest saab Eesti. Selline on president Kaljulaidi jõulukaart. Mis lugu see rääkida võiks?
Ametlikult öeldakse, et president Kersti Kaljulaidi jõulukaart kannab pealkirja "Maa, mis kõlab kokku", olles temaatiline jätk riigipea ametisseastumise kõnele ja peab meenutama lihtsat tõde – koos tegemine ja ühine panustamine loob meile soovitud Eesti.
Kaardi autoriks on illustraator Kärt Einasto, kelle käe all koonduvad jääpangad tugevaks tervikuks – maakondlike ja muude piirideta ühtseks Eestiks. Maarja Nuut laulab spetsiaalselt presidendi jõulukaardi jaoks seatud versiooni palast "Õdangule".
Õhtulehe arvates võiksid saarekesed, mis triivivad Eesti poole, rääkida ka Kaljulaidi enda lugu – 12 aastat Euroopas, aga tuli Eestile kasulikumana tagasi.


description: Jõuluajal on paras aeg vaadata tagasi mööduvale aastale artiklimaailmas – millised olid loetuimad arvamusartiklid aastal 2016?

title: ARVAMUSARTIKLITE TIPP 2016: presidendi vastuvõtt ja lastetud naised


authors: Ago Anderson Ehk Endel Kellap Ja Raivo E. Tamm Ehk Kellapi Ema Sarja Avamispeol.

title: Televaatajad eesti halvimaks sarjaks nimetatud "Kellapite" viimasest osast: "Siiralt loodan, et see ajuvabadus enam iial ekraanile ei naase!"

maintext:
Eile õhtul oli TV3es sel sügisel alustanud ning eesti halvimaks telesarjaks nimetatud "Kellapite" debüüthooaja viimane osa ning televaatajate vastukaja sarjale on kahjuks enamuses negatiivne.
Enne sarja teleekraanidele jõudmist ei osanud Anderson arvata, kuidas sarjal minema hakkab, kuid lootis, et kui sarjal hästi läheb, võiks seda edasi teha. Samas sõnas ta, et ei oska ennustada, mis saada võib, kuna ei ole olemas valemit selleks, mis rahvale meeldib.
Kahjuks ei ole sellist valemit tõesti olemas ning alguses palju lootust andnud sari suuri vaatajarekordeid ei löönud. Näiteks oktoobrikuus tõi sari uuringuorganisatsiooni Emor andmetel telekate ette umbes 6,5 % vaatajatest, ehk 79 000 televaatajat, jäädes kõvasti alla samuti sel sügisel TV3e ekraanil jooksma hakanud eesti seriaalile "Papad mammad", mida vaatas oktoobrikuus ligi 124 000 inimest.
Ka Õhtulehe lugejad valisid just "Kellapid" sel sügisel teleekraanil olevatest eesti sarjadest kõige kehvemaks ning see kogus hääletusel üle poolte lugejate häältest.
Eile oli eetris sarja esimese hooaja viimane osa ning see ajas kihevile televaatajad TV3e Facebookis, kes kommentaariumis enamuses sarja suhtes pahameelt väljendasid ja näitasid välja ootust, et hooaja viimane osa võiks jääda seejuures ka sarja viimaseks osaks.
"Siiralt loodan, et see ajuvabadus enam iial ekraanile ei naase. Nilbed naljad ja sisutu süžee. Lihtsalt heade näitlejate mõnitamine," arvas Liina.
"Seletage mulle, miks peaks normaalne inimene sellist jamadust ja ülemängimist vaatama?" küsis Andres.
"Kui teil muud näidata pole, siis pange eetrivaikus peale. See on ka parem kui see jura," arvas Ivar.
"Ma ei tea, kes seda saadet üldse vaatab. Täielik tobedus," kirjutas Kerli.
Kuid leidus ka neid, kellele sari meeldib ning kes seda koheselt ka kaitsma asusid.
"Nii kurb jälle üks saade vähem. Ootan juba uuesti neid ekraanile. Loodan, et ikka tuleb uus hooaeg," ütles Triinu.
"Kui teile ei meeldi midagi, siis ära vaata ega kommenteeri. Ootan juba uut hooaega väga!" sõnas Daniel.
"Mulle meeldis see saade, nii lahe. Endel kõige ägedam," arvas Külli.


description: Kas tunned puudust autosaate "Top Gear’i" vahvatest saatejuhtidest Jeremy Clarksonist, James May’st ja Richard Hammondist? Vaata nostalgilist klippi autosaate "Top Gear" 1991. aasta episoodist, kus lokkis juuksepahmakaga Jeremy Clarkson Ferrarit arvustab.

title: VÄGEVAD LOKID! | Vaata retroklippi "Top Gear'i" saatejuhi Jeremy Clarksoniga!


title: AVAMEELSELT ABIELUST: 7 avastust, mida mehed pärast abielu oma naise kohta tegid

maintext:
On täiesti normaalne, et sa ei tea enne abiellumist oma kaasa kohta kõiki detaile. Kui õpid kedagi tundma, siis näitad talle enamasti endast positiivset, sest tahad, et keemia ja tõmme jääks püsima...
Kui olete aga abielus, siis muutuvad inimesed rohkem avatuks, vahendab womenshealthmag.com.
Jagate üksteisega rohkem ja muutute seetõttu ka intiimsemaks, sest sa ei karda kaaslase halvakspanu, kui paljastad enda kohta rohkem. Ometigi võib nii mõnigi asi tulla partneri jaoks üllatusena...


description: 23. septembril palus politsei abi 33-aastase Aleksei leidmisel. 23. detsembril õnnetus mees aga leida.

title: Politsei leidis kolm kuud kadunud olnud mehe


authors:
Tiit Sepp Facebook
Tublid Astroloogid Meil

title: ERAKORDSELT TUBLID POISID | Eesti õpilased tegid rahvusvahelisel astronoomiaolümpiaadil ajalugu

maintext:
Eesti õpilasi saatsid võistkonna juhendajatena Tartu observatooriumi teadurid Tiit Sepp ja Tõnis Eenmäe. Võiskonna juhendaja Tiit Sepa sõnul on saavutus ajalooline, kuna nii rikkalikku medalisaaki pole Eesti õpilased astronoomiaolümpiaadilt veel toonud.
Eesti koolinoored on tegijad – rahvusvaheliselt astronoomia ja astrofüüsika olümpiaadilt kuld- hõbe- ja pronksmedal! https://t.co/G4mbD9BF9S pic.twitter.com/kYUMqRzTvZ
Eesti õpilased olid Indias peetud rahvusvahelisel astronoomia- ja astrofüüsikaolümpiaadil väga edukad. Riikide üldarvestuses jagas Eesti Suurbritanniaga 6.-7. kohta ja kõik meie võistkonna liikmed said medali või muu tunnustuse.
Meie õpilaste saavutuse väärtust tõstab seegi, et rahvusvahelisel astronoomia ja astrofüüsika olümpiaadil on medali lävend suhtelisel kõrge. „Erinevalt enamusest teistest olümpiaadidest, kus medaleid jagatakse protsendipiiridega paremusjärjestuse alusel, jagatakse astronoomiaolümpiaadil medaleid protsendilävendiga kolme parima töö keskmisest, mistõttu on raskem medalit saada. Näiteks kui üleilmsel füüsika- ja matemaatikaolümpiaadil saab kulla umbes 8% osalejatest, siis astronoomia- ja astrofüüsikaolümpiaadil sai kulla vähem kui 6% võistlejatest,“ rääkis Tiit Sepp.


description: Naine maalis oma ninale ühe volüümika preili, kes jõulude ees nappides bikiinides tantsu lööb ja kannikaid väristab, vahendab The Sun.

title: VALLATUD JÕULUD: ninale maalitud püksikutes näitsik saab ka kanni väristada


authors: Oh Sa Tainapeaküll Egas Siis Sigadekeeltinglise Pea Ainult Öppima

authors: Tallina Tv Ja Sputnik Toetavad Selliseid

title: Riigikogulane: miks korraldab kultuuriministeerium konverentsi, kus kremlimeelsed soovitavad meil vene keelt õppida

maintext:
"Miks kultuuriministeerium korraldab üritusi, kus kremlimeelsed punaprofessorid käivad seletamas meile, et me peame vene keelt õppima?" päris Helme riigikogu infotunnis.
John Berry Moskva Higher Scool of Economicist, mis on Martin Helme sõnul Kremlile alluv õppeasutus, selgitas konverentsil, kuidas eestlased peavad õppima vene keelt.
Riigikogu EKRE liige Martin Helme kritiseeris kultuurministrit Indrek Saart selle eest, et kultuuriministeeriumile alluv Sihtasutus Meie Inimesed korraldas lõimumiskonverentsi, kus esines Kremlile alluva õppeasutuse professor, kes selgitas, et eestlased peavad vene keelt õppima.
Indrek Saar kinnitas, et Eesti riigis on põhiseaduse tasemel kokku lepitud ja seda on korranud ka loodud valitsuskoalitsioon valitsusleppes, et Eestis on eesti keel põhiseaduslikuks prioriteediks, Eesti ühiskonnast valdav osa kindlasti ka tulevikus arvab, et Eestis on üks riigikeel.
Rääkides MISA korraldatud konverentsist, sõnas Saar, et Berry ei teinud mingeid tungivaid soovitusi Eestile teise riigikeele sisseviimiseks, vaid rääkis sellest, et selle jaoks, et lõimumine oleks võimalikult edukas, on hea, kui Eesti inimesed saavad aru ka vene keelest.
"Ma arvan, et konkurentsivõime seisukohalt on see samuti tegelikult kasulik, et Eesti inimesed räägivad eri keeli. Eriti selles kontekstis, kus üks meie naabritest, kus elab 140 miljonit inimest, kasutab vene keelt," selgitas Saar.
Helme küsimusele, kas ministri arvates peaksid kõik eestlased õppima vene keelt ja oskama vene keelt või on tal teistsugune arvamus, lausus Saar, et Eesti riigis peaksid kõik õppima eesti keelt ja ta sügavalt loodab, et võimalikult paljud inimesed selle ka lähitulevikus selgeks saavad.


description: Facebookis levib armas video, kus aknast sisse hiiliv päkapikk videole jäi. Ilusat jõuluootuse jätku!

title: TEOLT TABATUD: päkapikk jäi vahele!


description: ETV valmistab ette rikkalikku aastavahetusprogrammi ning õhtu üks tõmbenumbritest on meeleolukas aastalõpupidu kooperatiivis Kukeke.

title: ETV vana-aasta lõpeb kooperatiivis Kukeke


description: Nii ütles armastatud helilooja, külastades Estonia klaverivabrikut, sest kaks Eesti legendaarset perekonda, Pärdid ja Laulud ühendasid oma kogemused, et tutvustada kogu maailmale Estonia klaverit. Idee koostööd teha sündis käesoleva aasta alguses, kui esimest korda anti Keila – Joa lossis välja Barclay de Tolly klubi auhind Eestimaa au ja uhkus. Medal on mõeldud inimesele, kellel on silmapaistvaid teeneid Eesti tutvustamisel rahvusvaheliselt. Idee meeldis Arvo Pärdile sedavõrd, et ta soovis ise auhinna üle anda Indrek Laulule, kes toodab ja transpordib Estonia klavereid Euroopasse, Ameerikasse ning ka Hiina. Millised lood tulid perekond Pärdil ja Laulul meelde klaveri valmistamist lähedalt vaadates ja kuidas kõlab Estonia klaver, kui sellel mängib Arvo Pärt, näete tänases ETV saates "Ringvaade" juba õhtul kell 19.00.

title: Arvo Pärt: Estonia klaverivabrik on nagu muinasjutumaa


authors:
Sergei Stepanov
Npa
On Küll
Tasuta Lounaid

title: Saalitäis narvalasi lustis Yana Toomi korraldatud aastavahetuskontserdil

maintext:
Präänik missugune: kohtu eurosaadikuga – ja võid võita reisi Brüsselisse!
"Minul ei ole vahet, kas oled eestlane või venelane, kõigi rahvustega on ju võimalik sõbralikult ja rahulikult läbi saada," ütleb vene memm, kes on Narva tulnud kuulama Yana Toomi korraldatud aastavahetuskontserti.
Narva Geneva kultuurikeskuse saal on pühapäeva lõunaks puupüsti inimesi täis. Euroopa Parlamendi liige, keskerakondlane Yana Toom on kutsunud narvalased aastavahetuskontserdile, kus peale eurosaadiku sõnavõtu esineb ansambel Zlatõje Gorõ. Inimesi on tõenäoliselt kohale meelitanud ka see, et kõigi saalisolijate vahel loositakse istekohtade järgi välja tasuta reisid Brüsselisse.
PEOKORRALDAJA: «Kui inimesed küsivad, mis tulevik meile toob, ütlen ausalt, et Eestit ootavad ees keerulised ajad,» ütleb Yana Toom, kelle sõnutsi Eesti vajab plaani B juhuks, kui midagi läheb valesti. (Sergei Stepanov / NPA)
"Ma pole kunagi elus midagi võitnud!"


description: Kuid oled jõulusaginas poeriiulite vahel kinke ostmas ja pärast kiirustad koju pere juurde- kas märkad tänaval inimesi, kellel pole kuhugi minna?Fotograaf Shine Gonzalvez on veetnud viimased aastad tänaval elavaid inimesi jälgides ja nende elu pildistades, vahendab Metro.

title: NÄOD, MILLE UNUSTAD: inimesed, kes veedavad jõulud tänavatel...

maintext:
Kuid oled jõulusaginas poeriiulite vahel kinke ostmas ja pärast kiirustad koju pere juurde- kas märkad tänaval inimesi, kellel pole kuhugi minna?
Fotograaf Shine Gonzalvez on veetnud viimased aastad tänaval elavaid inimesi jälgides ja nende elu pildistades, vahendab Metro.
"Me teame, et jõulude ajal on inimesi, kes on kodutud ja elavad tänaval, kuid me ei pööra tähelepanu sellele, et miks nad tänavale jõudsid," selgitab Shine.
Fotod on tehtud erinevate linnades Inglismaal, Hispaanias, Ameerikas.
Vaata fotosid neist inimestest SIIT!


title: Näosaate publik: saalis on külm ja garderoob kallis

maintext:
Näosaate finaal Saku Suurhallis on täies hoos. Täismajale on oma etteasted teinud Liis Lass ja Raivo E. Tamm. Rahva seas on kuulda aga nurinat.
Nimelt küsitaks garderoobi eest tervelt kaks eurot. Suurt šõud vaatama tulnud inimeste suust jääb aga kõlama, et saalis istuda on aga külm.
Saku Suurhalli mahub mitu tuhat inimest, mis tähendab seda, et garderoob teenib päris kopsaka summa.
Hea lugeja! Avalda arvamust, kas kaks eurot garderoobi eest on palju?


title: VÕTA MIND SELGA: koer, kellega jõuluoste küll tegema ei maksa minna

maintext:
Kujutage ette, et olete läinud viimaseid kingitusi ostma koos koeraga, et pere ei teaks midagi aimata. Siis nõuab aga teie suurt kasvu koer, et te ka tema enesele selga võtaksite?!
Kõlab uskumatuna, aga videol on koer, kes tahab, et omanik ta omale selga võtaks ja tassiks. Seljas istuv koer vaatab temast mööduvaid koeri, kes on sunnitud ise kõndima.


title: Juhtkiri | Kuidas teha rohkem head?

maintext:
Üle 207 000 euro treeningusaali seadmete ostuks liikumispuudega inimestele, kokku üle 200 000 euro viiele tervisehädadega kimpus Eesti inimesele, üle 85 000 euro diabeedihaigetele lastele, raporteerivad heategevuslikud jõulutelesaated tänavu annetustena kogutud summasid. Kivisildniku poolt kujundlikult miljoni vaese maaks ristitud riigis on küllalt palju inimesi, kes on valmis aitama teisi, kes veelgi kehvemal järjel. Ometi on arvestatav hulk neid, kes annetamisest põhimõtteliselt keelduvad. Miks?
Annetamise aluseks on usaldus: vaevalt raatsib keegi anda ühtki eurot purjakil inimesele, kes väidab seda kuluvat laste haridusele või kui ta küsib seda eurot näiteks bussisõiduks juba mitmendat korda. Samamoodi on inimesed tõrksad toetama organisatsiooni, kelle kohta pole kindlalt teada, et tema tegevus on aus ja annetuste jagamine õiglane. Oma rasvase pleki on jätnud rahastamisskandaalidesse mässitud erakonnadki, kes teistegi annetuste küsijate – õigustatult või mitte – usaldusväärsust kahandavad.
Sugugi vähem oluline pole, kuidas kulutab raha riik. Kui riigieelarve tundub suures osas mõistlik, on inimesed eeldatavasti rohkem valmis ise andma neile, kes riigi toest olude sunnil täitsa ilma jäänud või ei saa seda piisavalt – olgu selleks siis naiste varjupaigad, remonti vajavad pühakojad või kodutud loomad. Miks ei jätku maksumaksja raha meditsiiniaparaatide ostmiseks ja puuetega inimeste treeninguteks, haigekassa miinuse katmisest rääkimata, samas kui seda jagub endise presidendi talu toetuseks ja ettevõtlusministri ümbermaailmareisiks, on õigustatud küsimused.
Usaldus ei taastu üleöö, kuid seegi on üks hea põhjus, miks peaks uus valitsusliit tegema asju senisest teisiti. Küll ei tähenda see, et heateod tuleks seniks ootele panna. Ei peaks – kes veel ei julge panustada raha, võib panustada aega – ja veenduda ise, et tema toetatud ettevõtmine täidab oma eesmärki.


description: Jäär

title: PÄEVAHOROSKOOP: neljapäev, 29. detsember

maintext:
Mees vastab kohtuniku küsimustele:
"Kas olete abielus?"
"Kellega?"
"Naisega."
"Ärge püüdke kohtus vaimukas olla! See on ju kõigile selge!"
"Ärge öelge. Võtame näiteks minu õe. Tema on abielus mehega..."


description: Eelmisel nädalal kriminaalsüüdistuse saanud Edgar Savisaar kurdab kehva tervise üle. "Kiidelda ei ole nii siis millegagi," kirjutab Savisaar sotsiaalmeedias.

title: Savisaar: olen juba nädal aega voodis haige olnud


title: OHOO! Pühademeeleolus naiste rinnal ilutsevad põhjapõdrad?!

maintext:
Jõulud võivad inimesed hulluks ajada - miks ei võiks see juhtuda naistega? Uus pöörane trend näeb ette, et üks oma rindadest tuleks kaunistada nii, et see meenutaks põhjapõtra...
Kui siiani on demonstreeritud koledaid ja veidraid jõulukampsuneid, siis nüüd jooksevad naised tormi oma rindade näitamisele, vahendab The Sun.
Naised on lisanud rindadele sarved ja mõnedki nibust põdrale nina meisterdanud.
Millised Rudolphid naiste rindu kaunistavad?
Vaata SIIT!


title: Peaminister Jüri Ratas käis lagunevas ja räämas linnahallis

maintext:
Peaminister Jüri Ratas käis kolmapäeva õhtupoolikul hallitusehõngulises Tallinna linnahallis, mille kordategemiseks kuluks rekonstrueerimisprojekti järgi ligi 100 miljonit eurot. Peaministri meelest on see vajalik investeering.
Peaministrit saatis linnahalli küllaltki väsinud seisus kontserdisaalis terve delegatsioon: rahandusminister Sven Sester, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo, Tallinna linnapea ülesandeid täitev abilinnapea Taavi Aas ja Põhja-Tallinna linnaosavanem Raimond Kaljulaid.
Mida nad nägid? Kogu linnahall on pidevast kütmisest hoolimata rõske ja kirbet hallitusehaisu täis. Riidehoiu põrandal on ämbrid ja anumaid, mis koguvad laest tilkuvat ebamäärast päritolu vedelikku. Hoolimata anumatest on riidehoiu põrand paiguti hallitanud ja märg.
Linnahalli riidehoiu laest on tükati pudenenud kooruvat värvi, mis valkja vaibana katab kunagise kultuurimeka põrandat. Kogu hoone kisendab abi järele ja igatseb möödunud päevade hiilgust. Õnneks on mereäärse gigandi saatus küllaltki päikeseline.


authors: Juba Mingiläneujobokronisväljajahaisebpuutinpeaksnad Nah Saatma

authors: Varsti Ronib Mingi Eesti Korespondentt Kentmani Tänava Kirjaga

description: Venemaa president Vladimir Putin annab täna traditsioonilise aastalõpu pressikonverentsi.

title: OTSE | Mida räägib Putin tänavu suurel aasta pressikonverentsil?

maintext: Meie majandus, nagu arvavad mõned eksperdid, ei vasta teaduse saavutustele, räägib Putin, kuid ta arvab, et see ei ole nii. Venemaal on loodud majandusarengu kompleksne plaan 2025. aastani. Putin toob näiteks, et IT sfääris on loodud tulemusrikas režiim. Kui varem oli Venemaa infotehnoloogia eksport nulli lähedal, siis praegu on see 7 miljardit. Konkurentsivõime on suurenenud.


description: Eesti Loomakaitse Selts hoiatab kõiki loomaomanikke aastavahetuse ilutulestikuga kaasnevate valgussähvatuste ja paukude eest, mis võib panna koduloomad ettearvamatult käituma ning soovitab hoida lemmikud turvaliselt toas.

title: Eesti Loomakaitse Selts: hoiab koduloomad ilutulestiku ajal turvaliselt toas


description: Kas pekk ei taha kohe kuidagi naha vahelt vehkat teha? Sellisel juhul tuleb oma keha muuta rasvapõletusmasinaks.

title: Kuidas muuta oma keha rasvapõletusmasinaks?


description: Jõgevamaal Tartu-Jõgeva-Aravete maanteel sõitis täna õhtul libeda tee tõttu kraavi sõiduauto. Liiklus on avariipaiga läheduses häiritud.

title: Jõgevamaal sõitis auto kraavi


title: KINGIIDEE | Proovi maailmas ainulaadseid maiustusi - Eestist pärit!

maintext:
Kõlleste Kommimeistrite vabriku idee sai alguse aastal 2005, kui ilmnes, et mesindussaaduseid Eesti turul realiseerida on ülimalt raske ning enamikele mesindussaadustele puudub igasugune turg (õietolm, taruvaik, suir).
Kuna kõnealused mesindussaadused on väga spetsiifilise maitsega ega sobi paljudele, tekkis mõte lisada õietolmu, taruvaiku ja suira šokolaadi sisse selleks, et tasakaalustada maitsed ja teha need kasulikud ained kõigile suupäraseks.
Idee kaitsmise käigus ilmnes, et taoline rakendus on esmakordne maailmas.
Tänaseks päevaks on Kõlleste kommimeistrite omanduses kaks patenti – õietolmu kasutamine šokolaadis-kommides/tahvlites alates 5%-70%-ni ja taruvaigu kasutamine alates 2%-50%-ni.
Lisaks toodame teisigi erinevate lisanditega šokolaaditahvleid ning ka šokolaadikomme mesindussaadustega.
Sortiment on kasvanud tänaseks päevaks küllaltki suureks – üle 100 sordi komme, 23 erinevat 100g šokolaaditahvlit ja 14 erinevat 200g šokolaaditahvlit. Lisaks 5 erinevat sorti kommikarpe.
Kõlleste Kommimeistrid ei kasuta säilitusaineid. Kõik tooted tehakse eranditult käsitsi, alates kommide valmistamisest kuni pakkimiseni.
Kõlleste Kommimeistrite ajaloo algusest oleme ka populaarsed asutuste kinkepakkide tootjad. Samuti tehakse eritellimusel šokolaade klendi oma logoga pakendisse. Miinimumtellimust pole.
Vaata täpsemalt SIIT!


description: Jäär Päikese ja Marsi lähenev sekstiil annab sulle palju energiat ja paneb tegutsema. Jälgi vaid seda, et sa millegiga üle ei pingutaks. Päev soosib tõsist tööd, süsteemi loomist, millessegi süvenemist.

title: PÄEVAHOROSKOOP: teisipäev, 20. detsember


authors:
Stringer
Hannibal Hanschke
G L G B Jj
Kohutav Ja Kurb.

description: Esmaspäeva õhtul Berliini jõuluturul rahva sekka sööstnud veoautost leiti poolaka Łukasz Urbani laip. 37-aastase autojuhi kehal olid noahaavad ja kuulijäljed ning transpordifirma omaniku sõnul võitles mees oma elu eest, vahendas Deutsche Welle.

title: Berliini surmaauto omanik: poolakast autojuht võitles oma elu eest


title: Riigikogu rahanduskomisjoni aseesimees Remo Holsmer: maksude kobareelnõu on aasta halvim seadus

maintext:
Reformierakonna fraktsioon pöördub presidendi poole palvega jätta täna riigikogus vastu võetud maksutõusude kobareelnõu seadusena välja kuulutamata ja kutsub üles õiguskantslerit andma seadusele oma hinnangu.
"Ettevõtjad ja juristid valivad igal aastal parima ning halvima seaduse. 2016. aasta halvima seaduse konkursi võitja selgus täna, kui IRL-i, sotside ja keskerakondlaste häältega võeti vastu maksutõusude kobareelnõu,” lausus riigikogu rahanduskomisjoni aseesimees Remo Holsmer.
“Kvaliteetsete seaduste mõõdupuuks on vastavus hea õigusloome tavale – kui põhjalikult on tehtud mõjude analüüs, kui läbipaistev on olnud menetlus ja mil määral on arvestatud huvigruppide arvamusega. Selle eelnõu puhul loobus koalitsioon neist põhimõtetest juba eos,” lisas riigikogu liige.


description: Tartu kesklinna sattudes võib osa saada jõulumelust ja jõuluootusega kaasnevatest sündmustest, millest olulisemad leiavad aset Raekoja platsil Kiigemetsas.

title: Tartu on jõuluootuses


description: FK Keskuse pikk, laiade kurvide ja mitmete sirgetega välikardirada hullutab ja pakub sõidunaudingut igas vanuses adrenaliiniküttidele!

title: Kardisõit pakub adrenaliinirohke elamuse kõigile!


description: Eestisse on seni saabunud 77 Euroopa rändekava alusel ümberasustatavat ja -paigutatavat pagulast, kes kõik on Eestis ka alles.

title: Eestisse on saabunud 77 pagulast, keegi neist lahkunud pole

maintext:
"Johnny," küsib õpetaja, "kui tonn sütt maksab kuus dollarit, aga sina maksid 24 dollarit, kui palju sütt sulle siis tuuakse?"
"Natuke üle kolme tonni," vastab Johnny pikemalt mõtlemata.
"See pole õige, Johnny."
"Ma tean, et see pole õige, aga nad kõik teevad nii."


description: Ajakirjanikud on nagu tänavused pääsupojad Leigri poordil reas, kui ma oma autoga viimasena uue parvlaeva pardale tuiskan, jälitades madrust, kes kätega vehkides koha kätte näitab. Välishiidlased mõnulesid uuel laeval tasuta kohvi ja kringli seltsis.

title: Leigri esimene reis: kelmikas kitsepiiga Evelin vaatas laeva üle


description: Videol on tüdruk, kes saab ootamatult jõulukingiks päris kutsika. Midagi väga oodatut, kuid nii ootamatult!

title: PISARAID HOIDA EI SUUDA: tüdruk, kes sai jõulukingiks kutsika


authors:
Arno Saar
Tulevane Ekre Valija
To Ahsoo

title: Jürgen Rooste | Depressioonis Eesti?

maintext:
Järelikult see ilus kunst ei aita teid, ei ravi kuidagi. Te (me) pole seda väärt! Et kui Koit Toome laulab armastusest ja te kuulate, ja lähete järgmisel hetkel ja ikka vihkate ja jaurate, siis pole sellest tolku. Siis on vaja teistsuguseid võtteid, nt Beebilõusta. Iseasi, kas see karune läheneminegi aitab – aga ajalugu on pigem näidanud, et aitab veidi rohkem, et mõjub see kunst, see sõna ja mõte, mis kriipab ja kraapab ja välja kutsub, mitte too, mis teeb ähmasesse tühjusse pai, et kõik on ju tore ja hää. Kui ei ole. Me kasvame läbi kannatuste, kannatamise. Mitte läbi kannatamatuse.
2016. ei jää meelde ajaloo parima aastana – me inimestena pole endid just parimast küljest näidanud. Hingelt modernistina ütleks ma – nagu umbestäpselt 100 aastat tagasi, kui sündis dadaism – me oleme teile kirjutand loodusluulet, maalind alasti naist (alasti inimesest pole midagi kaunimat!), aga te lähete ikka välja ja tapate ja alandate üksteist!
Selle aasta üks raskem märk on kindlasti hämara-ähvardava konservatiivse-natsionalistliku sulami tõus. Ühtpidi mitme Euroopa riigi kaldumine hämarale, kus isikuvabadusele eelistatakse riigi kontrolli (mingis mõttes on Euroopa praeguse hirmutava pöörde – noh, nagu Ungaris või Poolas – suurim eeskuju ja mõjutaja, mõistate, Vladimir Putin ja ma ei saa aru, kuidas nt Eesti valijad ei saa aru, et EKRE programm ja sisu on Ühtsele Venemaale palju lähemal kui Keskerakonna oma, kuigi noil jällegi on too õnnetu koostööleping), teisalt jällegi islami ja lääne elulaadi kokkupõrge.
Mingis mõttes - see, mis toimub, on veidi sarnane USA usukogukonna amišite tavale lubada oma täiskasvanuks saanud noored, kes on kogu aja kasvanud tolles ülimalt eraldatud ja suletud, süvakristlikus keskkonnas, üheks aastaks suurde linna. Kuidas nad ütlevadki? Tulemus on see, et pea kõik nood noored langevad – kogenematute ja ülehoitutena – kas pahede lõksu või saavad paanikahoo paljalt tolle maailma kirevusest. Ja naasevad oma keskkonda.
Umbes sama on islaminoorusega Euroopas (teise-kolmanda põlvkonna omi võib pigem võrrelda meie vene noortega, kes on sotsiaalselt ja kultuuriliselt tõrjutud ja üsna üksi, mis tekitab mõrudust ja mässumeelt – ja ei saa öelda, et see oleks ainult indiviidi süü, kui ühiskond on jätnud kasutamata oma võimalused toetada ja tagant tõugata). Alkohol ja pornograafia ajavad suletud kogukonnast tulnud noore mehe – enamasti ikka mehe, eriti kui religioossetes kultuurides, nagu me teame, on tobedad topeltstandardid meestele ja naistele, homodele ja heterodele jne – sassi. Tagajärg on enamasti jõle. Ohtlikumal juhul naasmine just islamijuurte äärmuslikuma osa juurde.
Eks sama ole ka Eesti ühiskonnas. Reformierakonna valitsuse – eriti, rõhutan, Andrus Ansipi ajal – juurutatud kõrkus lõikas ära vähem hakkama saava osa ühiskonnast. Kusjuures see, mis on hakkama saamine ja anne, määrati piinlikul moel rahaliselt: nagu oleks andekas investeerija või (kinnisvara)vahendaja andelt ja ühiskondlikult rollilt tähtsam andekast medõest või õpetajast või kunstnikust, sest ta on “edukam”, teenib rohkem.
See tingis selle, et – nagu nood üksi jäänud islaminooredki – suur osa Eesti ühiskonnast jäi üksi ja Ansip kires, et siukses kriisis tahakski ta elada. Kõik sotsiaalsemalt mõtlevate poliitikute püüdlused tambiti mutta süüdistades neid sotsialismis või pahempoolsuses (kuigi praegugi pole Eesti valitsuses ühtki tegelikult vasakpoolset parteid, on korralikud keskmikud, kes ei julge ühiskonnas vajalikke muudatusi teha). Nii ongi meil ideaaliks too 1%, kes haldab 99% ühiskonna varadest, sest ilmselgelt on see nende jumalik ja geneetiline eelisõigus ning andest tingitud eripära; ja töökus, kindlasti töökus.
Ennetades kommentaatoreid: ma ei väida, et töökas ja tragi inimene ei võiks rohkem teenida, aga sõltuvalt valdkonnast on ikka piirid ees. Finantssektoris pole õiguste ja võimaluste hulk tasakaalus ühiskondliku vastutusega, või on lausa nii, et saad teha kahjulikke otsuseid (Estonian Air, Tallinna Sadam, suur jagu pensionifonde, Eesti Energia jne), aga säilitad kõik õigused, eelised ja ka tulu. Haridussektoris on nt tasakaal vastupidine: vastutus on tohutult suurem võrreldes sissetulekuga.
Eks USA-s ole see ka näha: rõhutumad-trambitumad valisid seekord meest, kelle kogu väärtussüsteem ja taust – pääle ta tohutu mölisemis- ja solvamisvõime – ei saa kuidagi esindada alandatut ega löödut. Aga alandatud ja löödud – kui neid on nii palju – vajavad, et nende eest seistaks.
Selleks ongi, vähemasti teoreetiliselt, olemas riik ja kogukond: mitte otse, et varasid ümber jagada (ainult, et kui keegi on saanud suurema jao varast enda kätte – on see ikka ande ja töökuse tõttu ja õiglane?), vaid et tagada annete ja indiviidide järgi võrdsed võimalused.
Ma ei taha sotsialismi (mu lapsepõlv möödus ses si..s, see polnud kellelegi elu), vaid pigem vastupidist, liberaalset ühiskonda, kus haridussüsteem ja sotsiaalsed reeglid looksid eri päritolu ja einevate annetega inimestele sarnase, võrdse – õiglase – võimaluse ühiskondlikult edeneda. Meie inimestena ei ole kuidagi võrdsed, me oleme väga erinevad, mis on ainult hää, aga meie stardipositisoon ja võimalused ja baas ühiskonnas peavad olema võrdsed, et see ühiskond kasvada-areneda saaks.
Michal Savisaare jälgedes
Selles mõttes: aasta tegija Eestis – nagu paljudel aastate – on kindlasti Edgar Savisaar. Kujutage ette olukorda, kus ta oleks suutnud oma kibestumisest-solvumisest üle olla ja astuda noorema-puhtama parteilasteliini selja taha, vältides ise (ehk) korruptsiooniskandaale? Aga just Savisaare tervislik ja juriidiline langemine (mis pole veel kindel) lõi olukorra, mis võimaldas lõpuks Reformierakonna paigast nihutada. Rõivase teine valitsus oligi esimesest nõrgem. Aga asi polnud temas, asi oli põhimõttes. Reformierakonna väga kitsast ühiskonnasegmenti esindav ja samas just ideoloogiliste vahendite abil ka löögi alla sattuvast sootsiumist laialt hääli korjav populism on olnud meie ühiskonna vaimuhaigus juba väga pikalt.
Reformierakonnale mõtteaineks – kui ajalugu vaadata, siis Kristen Michali saamisel esimeheks on tulevikul Reformierakonnale üsna tõenäoliselt varuks tänase Keskerakonnaga üsna sarnane stsenaarium. Et Silvergeit ei olnud päris? Et kõik tegid tollal nii? Olgu, oli s..t aeg ja eesmärk – isegi vilets eesmärk – pühitses abinõu. Aga selliste põhimõtetega vennad-õed võiks nüüd ikka kõrvale astuda poliitikast, kui midagi uut tahame ehitada.
Sest suure maailma pinged ja sündmused on praegu ohtlikud. Võimutelg Putin-Trump loob ehk mingi müüri omade-võõraste, heterode-homode, meeste-naiste, valgete-mustade vahele, aga maailma võimalikke pingeid kerib see ainult üles. Eks nad kahekesi esinda väärtuseid: moraali, mida on lihtne ilma pikemalt põhjendamata-argumenteerimata maha müüa. Emotsionaalne argument ruulib.
Noh, säärane moralism on lihtsalt kahepalgeline, aga see on meie ajamärk. Mõtlen praegu isikliku kogemuse pääle (edev nagu ma olen): et kui me Vabal Laval purjuspäi oma tükki mängisime (mille lõplikuks karistuseks oli meile, muide – erinevalt ehk purjutanud ehitusmehest, aga ega ma lepingutingimusi tea –, mitte ühe, vaid mitme õhtu etenduste palk), siis see oli uudistes kõrvu Rõivase valitsuse langemise ja Trump-turaka võiduga.
Saate aru, üks imelik õhtu teatris väärib säärast tähelepanu, omab säherdust uudisväärtust, on maailma ja Eesti poliitikaga kõrvuti esiuudistes ja loetumates ridades, mitu päeva järjest! Ja ajakirjandus vahikoerana on praegu korjanud hulga juhtumeid avalikest purjutamistest, naelutanud meid – joodikuid – häbiposti.
Ossinovski poliitikast – mitte küll kõigist vahendeist – saan ma suures plaanis aru. Eesti on maailmakaardil nagu veidike ärajoonud maa, ikka globaalselt esirinnas, peabki häbi olema. Ja meil on veel ka üle 10 000 süstiva narkomaani, kellega ühiskond tegeleda ei taha. Süstlavahetuspunktide vastu korjatakse allkirju. Mäletan, kui mult taheti kunagi allkirja emade-laste turvapaiga vastu me kvartalis: “et siis kõik joodikisad karjuvad me akende all”. Ja ühe Pelgulinna tuntud noortekeskuse vastu on allkirju korjatud.
Mul on tunne, et (Elo Viidingu luulest laenates) iga eestlase koonule või rinnale peaks olema tätoveeritud: mina olen moraal!
Aeg ei ole olnud ilus, ei olnud hää aasta. David Bowie ja Leonard Cohen ja Lemmy ja George Michael ja Prince ja veel paljud surid. Ja moraalipostulaate väärati tagurpidi. Meie võimalus ellu ja alles jääda on inimese ja ümbritseva – looduse – imetlev, tingimusteta armastamine. Vaenlased on ainult need, kes ei püüa mõista erinevat, kes ennetavalt ründavad.


title: Neid värvitoone kandes näed mitu korda noorem välja!

maintext:
Tahad välimuselt mõned aastad kaotada? Siis tasub selga panna õigetes värvitoonides riided!
Värvid võivad nii mõnegi aasta näolt pühkida või neid hoopis juurde anda. Kuid, millised värvitoonid on need, mida kandes näeb igaüks värskem ja mitu aastat noorem välja, selgitab moeportaal Who What Wear.
Türkiissinine


description: Salong Thaiana idamaiselt kaunis interjöör laseb Su muremõtetel ukse taha jääda, haarates Sind hetkega sealsesse kuninglikult pehmesse ja lõõgastavasse õhkkonda. Massaaži viivad läbi kogenud massöörid otse Taist, kes pakuvad Sulle mugaval massaažilaual võimalikult ehedas võtmes kvaliteetset idamaist lõõgastust.

title: Kuidas mõjuvad kehale idamaised massaažiõlid?


authors: Reuters Scanpix

title: Donald Trump võitis valijameestekogu hääled

maintext:
USA valijameestekogu liikmed kinnitasid 19. detsembril Donald Trumpi ametlikult presidendivalimiste võitjaks.
Kuus nädalat pärast valimisvõitu kinnitasid vabariiklased 270 häält, mis olid vajalikud Trumpi võidu vormistamiseks, edastas CNN.
See hääletamisprotsess on harilikult formaalne, kuid seekord kõigutasid seda väited, et USA presidendivalimisi püüdsid mõjutada Vene häkkerid.


authors:
Hele-Mai Alamaa
Pere Ja Kodu
Erakogu

title: Evelin Ilves: lasteraamatu kirjutamiseks sain indu tütrelt

maintext:
Evelin Ilvese esimese lasteraamatu peategelane Linnu soovib oma sõbralt toonekurg Toonepulgalt väikest õde või venda. "Ja näed – Toonepulk lõpuks tõigi!" naerab Evelin, kinnitades, et lood tema raamatus on peaasjalikult päriselust inspireeritud.
TULE KAEMA: «Linnu lugude» esitlused toimuvad üle Eesti 9. detsembrist kuni 21. detsembrini. Homne raamatuesitlus on Kristiine keskuses kell 20. (Erakogu)
Evelin Ilves kirjutas lasteraamatu pealkirjaga "Linnu lood", mille peategelane, tüdrukutirts Linnu, on neli aastat vana, elab metsatalus ning oskab lindude ja loomade keelt.
Evelin tunnistab, et Linnu tegelaskuju on inspireeritud tütar Kadri Keiust, kui too veel pisut pisem oli. "Linnu on saanud Kadri Keiult julguse ja avatuse. Ta mõtleb pidevalt midagi välja ja viib oma ideid ellu, hoolimata sellest, mida vanemad neist arvavad," räägib Evelin.
"Aga kuigi Linnu on inspireeritud Kadri Keiust, hakkas ta kirjutamise käigus üsna ruttu oma elu elama, nii et sündis täiesti uus tegelane, mille üle mul on hea meel."


title: Kas Sina ostaksid 13 000 euro eest südamekujulise keebi?

maintext:
Saint Laurent'i moemaja on toonud välja riideeseme tõelistele romantikutele. Kahjuks ei piisa selle ostmiseks ainult armastust täis südamest, vaid ka rahakott peab üpris mahukas olema.
Moemaja tulevad alatasa välja veidi veidrate rõivaste ja aksessuaaridega, mille puhul tekib küsimus, kes seda ometi kannaks või kellel ometi on nii palju raha.
Saint Laurenti südamekujuline karusnahast keep oleks ilmselt vist iga romantiku unistuseks ja sobiks suurepäraselt ka veebruarikuisesse valentinipäeva. Samas ilmselt hinnasilt kustutab nii mõnelgi sellised plaanid ära. Nimelt küsitakse luksusliku keebi eest 12 899,77 eurot.
Miks see nii kallis on? Põhjuseks on ilmselt asjaolu, et tegemist on Saint Laurenti moelava kollektsiooniga ning ka sellega, et tegemist on ehtsa karusnahaga. Loomulikult lisab hinnale mõned tuhanded eurod juurde ilmselt ka see,et saint Laurent on üks prantsuse tuntumaid moebrände.


description: 61 protsendi Eesti elanike arvates peaks president Kersti Kaljulaid osalema jõulujumalateenistusel hoolimata sellest, mida ta ise oma hingerahu hoidmiseks õigeks peab. Mina ka ei käi kombe pärast kirikus pühade ajal. Küll aga käin iidsete kultuuride teadmiste otsingute reisidel maailma eri pühakodades, püüdes mõista, mis on tegelikult see, mida inimesed pühaks peavad ja kirikutest, templitest, mošeedest ja looduslikest pühakohtadest otsivad.

title: Inga Raitar | Iga päev on pühad meis eneses

maintext:
Viimase rahvaloenduse andmetel tunnistab 15aastasest ja vanemast Eesti elanikkonnast kindlat usku 29%, teatab statistikaamet. Selle uskujate protsendi hulgas oli levinuim õigeusk, mida tunnistab 16%, ja luteri usk, mida tunnistab 10%. Ühtekokku oli järgijaid 90 usuvoolul. Samas 54% 15aastasest ja vanemast elanikkonnast ei pea omaks ühtegi usku. Niisiis 71% Eesti elanikkonnast defineerib end mitteusklikuna, see on maailmas üks kõrgemaid protsente. Samas – ja see on nüüd oluline – üle poolte eestlastest on kindel mingisuguse kõrgema jõu olemasolus.
Tungelda kirikus selleks, et tunda end kord aastas ühenduses olevana millegi kõrgemaga või vähemalt näida kellenagi, kelle jaoks on oluline olla ühenduses “vertikaalse mõõtmega meis”, tundub üpris pseudo. Muide, ka Jeesus on öelnud, et jumalaga tuleks suhelda kahekesi omavahel olles, mitte minna seda avalikult turuplatsile tegema.
Kirikutegelaste etteheidetest presidendile, kes soovis olla oma rahva nägu ja samuti mitte rituaalselt kummardada, vaid pigem kogeda iseendas maailma loova väe olemasolu, paistab selgesti välja soov upitada kirikut kui institutsiooni: kinnitada ühe konkreetse konfessiooni eristaatuse vältimatut vajalikkust riigile, millel põhiseaduse järgi riigikirikut ei ole. Väljendades nii täiesti ebakristlikku iha ilmaliku võimu järele, tahet olla presidendi kui kõrgeima võimukandja käskijaks. Kaljulaid pidi ju avalikult põhjendama, miks ta ei läinud tänujumalateenistuseks kindlasse kirikusse. Isegi kui ta oli tunnistanud, et see poleks olnud tema poolt siiras.
Oleks muide huvitav teada, kas kõmuloo alguseks olnud tänujumalateenistus ilma presidendita peeti või mitte. Presidendi kohalolek pole Jumala tänamiseks ju iseenesest vajalik. Kui ei peetud, jätsid kirikuisad tegemata oma töö ja tänamata Jumala või tunnistasid, et tegelikult on niinimetatud riiklikud jumalateenistused hoopis prestiiži- ja meediaüritused, kus koos presidendiga pildile jääda.
On väidetud, et sümbolilisel tasandil presidendi otsus teatud mõttes õõnestab rahvuse ühtekuuluvustunnet. Ühtekuuluvustunnet siis milles? Rituaalide järgimises vaid selleks, et nii on tehtud ja nii tegemist peetakse õigeks?
Kindlasti pole see silmakirjalikkus, kui keegi tunneb vajadust kirikusse minna ja lähebki. Silmakirjalikkus on ikka see, kui lähed sinna uskmatuna vormi täiteks, sest "peaks". Aga utreerida seda, et president ei soovi sel moel silmakirjalik olla, mingiks kristluse, kiriku või jõulude keelustamiseks on soov panna riigipea käituma kellegi teise ette antud vormi kohaselt. Väita, et siiani vaikimisi kestnud riiklik rutiin on suur ja püha traditsioon on aga kindlasti ideoloogiline trikk. Kirikus käimine kõigile nähtavalt kord aastas, jõulude ajal, ei näita ju Jumala austamist, vaid seda, et sulle läheb korda teiste arvamus.
“Riigipea peab käima kirikus!” nõudmise esitajad ei märka, et tegelikult nõuavad nad, et “riiklik sümbol” etleks mingit rolli ega omaks selle juures üldse mingit isiklikku sisemist suhestumist asjadesse ega julgust seda välja näidata. Ma pole olnud president Kaljulaidi pooldaja, kuna tema võimulesaamine ei tundunud mulle päris korrektne, ent tema praegune seisukoht mõjub eetilisemana kui paljude poliitikute ametlik võltsvagadus.
Ükski religioon ega mis tahes usurituaal pole jumalakogemise sünonüüm. Kõigil põhjala rahvastel jäävad aasta lõppu valguse sünnipühad, mis algavad talvisel pööripäeval, kui "ta suri kolmeks päevaks, et siis uues väes tõusta". Päike ikka, mida teie siis mõtlesite? Kas see, mille nimel hukkus tule ja mõõgaga ristitoojate käe läbi tuhandeid meie esivanemaid 1206–1227 polegi traditsiooni väärtusega, mida omaks pidada ja hinnata?
Paavst Franciscus on öelnud, et "Suur Pauk, mida praegu peetakse universumi aluseks, ei lähe Jumala loomega vastuollu. Looduslik evolutsioon ei vastandu jumaliku loomega." Seega püüab kirik asendada survestavat dogmaatilisust avatuma maailmamõistmisega. Teadus vastas võimalikkusele võimalikkusega, teadusajakirja veebiväljaandes ilmus artikkel lausega “The God may be in Singularity”. Just nii – jumal on ühesus. See läbib ja elustab kõike duaalset, nii on aastatuhandeid väitnud kõik iidseimate teadmiste tundjad. Sellist nägemust, mis ei vastanda maailmas olevat läbi eri uskumuste, vaid leiab ühisosa kõigis inimestes, nimetatakse gnosiseks, iidseimaks teadmiseks, mille vastu on sajandeid võidelnud just seesama kuningaid ja presidente nende ametisse kinnitama harjunud kirik.
Ateistid allakukkuvas lennukis
“Miskipärast pole allakukkuvas lennukis mitte kunagi ainsamatki ateisti,” väitis sotsiaalmeedias üks inimene, kes kaitses oma nägemust jõulukirikust kui võimalust jumala olemasolus kinnitust saada. Ateism on tegelikult samasugune uskumuste komplekt nagu iga teine usk. Ateist usub lihtsalt, et jumalat pole.
Tegelikult pole allakukkuvas lennukis ühtki ateisti väga lihtsal põhjusel – igas inimeses on sõltumata tema omaksvõetud ja kultuuri poolt talle määratletud uskumustest sügav teadmine sellest, et ta pole ainult talle peeglis otsa vaatav füüsiline keha. Mis tahes olukorras oma füüsilise kaduvusega ehk keha surmaga silmitsi seistes muutub kestmise mõõde väga oluliseks. Jumalaga kui surematu mõõtmega endas ei ühenda meid isegi surmahirm allakukkuvas lennukis. Surmahirm võib ainult eemaldada takistused, mis meis kogu aeg olevat ühendust tavapäraselt katavad.
Olen läbi lugenud piibli, mitu Veedade osa, hulga budistlikke tekste, sufide teoseid, aga ei usu. See tähendab, et Jumal ei ole minu jaoks usk sõnadesse, mida keegi kuskil on mulle öelnud – ta on see ja just sel viisil pead sa teda kummardama. Ma tean, et Jumal on. Isiklikust vahetust kogemusest. Sama kogemuse kaudu, mille kohta Jeesus ütles, et Tema leidmiseks pead süüvima iseendasse ja temaga palgest palgesse suhtlema. Nii, nagu teeb 51% neist eestlastest, kes küll ei usu, aga ei eita ka. Statistikaamet rahvaloenduse andmeil on Eesti usklikkuse poolest maailmas ja kindlasti Euroopas viimaste seas, kuid siin on siiski palju agnostikuid ja raskemini defineeritavalt spirituaalseid inimesi.


title: Repinski deklareerimata laenust: "See ei vasta tõele."

maintext:
Maaelu minister Martin Repinski 14päevase karjääri viimaseks saatuslikuks löögiks sai Delfi andmetel see, et ta oli jätnud deklareerimata suure laenu, mille oli võtnud Narva mõjukalt poliitikult Aleksei Voronovilt. Õhtulehele kinnitab Repinski, et nii see ei ole.
Laenu suurus on umbes 6000-7000 eurot, teab Delfi kirjutada ja lisab, et Repinski oleks pidanud selle oma huvide deklaratsioonis deklareerima, aga jättis selle tegemata.
Deklareerimata laen sai Keskerakonna juhatusele teatavaks eile, kui arutati Repinski saatust.
"See ei vasta tõele," ajab Repinski Õhtulehele laenu deklareerimata jätmise tagasi, aga ei eita laenu. "Deklaratsioone esitatakse üks kord aastas ehk järgmine kord tuleb esitada maiks. Selle aasta kevadel esitatud deklaratsioon on korrektne," kinnitab ta.
Voronov on Narva vee-ettevõtte juht. Tema juhtimise all on ka Narva linnavolikogus Keskerakonnast välja kasvanud fraktsiooni Ühtne Narva. Aasta tagasi kirjutas Äripäev, et rahapesu uurimise staar, kuhu oli seotud ka suurfirma Maxima, oli Aleksei Voronov.


authors:
Ants Liigus
Pärnu Postimees
Politsei- Ja Piirivalveamet
Ah Ära Põe
Oma Nimi.

title: TÄNAVUSE SUURIMA LIIKLUSHULIGAANI PIHTIMUS: häbi oli enda kohta lugeda, et olen tapjamasina juht!

maintext:
"Kui istud autoroolis, siis tundub mõni asi lihtsalt kuidagi loomulik, aga kui loed lehest, et oled nii-öelda rekordiomanik, siis hakkad asjale ikka natuke teisiti vaatama küll. Paljuks on ikka läinud," ütleb Jõgevamaal elav Indrek, kelle käes on tänavu äraspidine rekord: 22 liiklusrikkumist. Koos 800 kroonilise liiklusrikkujaga sai Indrek politseilt pühadekaardi, mis tuletab sariliiklushuligaanidele meelde, et nad on aastas eksinud liiklusreeglite vastu vähemalt viis korda.
Indrek on 31aastane väikese veofirma omanik, kes ka ise päevast päeva rooli keerab. Kahe väikese lapse isa ütleb, et ta ei ole mees, kes asju väga südamesse võtab, kuid politsei saadetud heade soovidega pühadekaart pani teda mõtlema, kas näiteks gaasipedaali pisut tugevamalt vajutamine on ikka loomulik või jõuaks sihtkohta ka selleta.
TURVALIST TEED: Politsei soovib pühadekaardil, et autojuhid hoiaksid ennast ja kaasliiklejaid. (Politsei- ja piirivalveamet)
Vajalik luba jäi taotlemata
Indrek ei õigusta oma sünget rekordit mingilgi määral ja mõistagi pole tal peale iseenda kedagi ka süüdistada. Samas lisab ta, et enamik 22st rikkumisest oli seotud palgiauto ülekaaluga ja koorma kehva kinnitamisega, millele lisandus tõesti ka kurikuulus kihutamine ligi 160kilomeetrise tunnikiirusega.


title: Piparkoogimaania: haprad Eesti ja vintsked Poola piparkoogitaiesed

maintext:
Piparkoogimaania näitusel näeb seekord ka Poola ja Ungari piparkoogimeistrite kunstitöid. Poola piparkoogitainas on hoopis teistsugune ja palju vastupidavam, kinnitab väljapaneku korraldaja Mari-Liis Laanemaa, kes käis suvel ka ise poolakatega koos piparkoogitaieseid vorpimas. Ent eestlaste piparkoogikunst on see-eest söödav!
Näitusesaali astudes tundub, nagu oleks sattunud imedemaale. Vürtsiküpsisehõngulises saalis on loendamatu hulk glasuuritud kuuski, ühest saalinurgast vaatab vastu põhja konn, teisest ussikuningas. Eemal istub haruldane Eesti kiskja ilves, kikilipsuga muidugi. Kõik need puud ja olendid on tehtud piparkoogist.
Kui mullu oli piparkooginäituse teemaks "Püha piparkook" ja taustaks kõlas orelimuusika, siis tänavuse väljapaneku teema on mets. "Veebruarikuus olin tohutult imelises metsas, mis ei asu tegelikult Eestis, vaid Saksamaal, aga see on väga võimas mets. Seal ma tundsin, kui eriline on mets ja mida see inimesele tähendab. See emotsioon oli nii tugev, et ma tundsin, et selle aasta teema peakski olema mets. Ma arvan, et igale eestlasele on mets oluline," seletab näituse eestvedaja Mari-Liis Laanemaa. Tema sõnul läks see ka kunstnikele hästi peale. Oma metsateemaliste meistriteostega ilmusid kohale needki, kes alguses sel aastal osaleda ei plaaninud.
Meie tainast taiesed ei säili


description: Ühe Nepali rahvuspargi lähistel tappis India ninasarvik nelja-aastase tüdruku ja vigastas tema 73aastast vanaema, teatas politsei.

title: Ninasarvik tappis nelja-aastase tüdruku


title: MAITSEV KATSE | Milline käsitöölimonaadidest on parim?

maintext:
Õhtuleht ja Realist korraldasid katse, et teha kindlaks, milline käsitööna valminud naturaalsest toorainest limonaadidest on parim. Sealjuures kõik maitsvad limonaadid on ilma säilitusaineteta ja toodetud Eestis.
Limonaade hindasid kuus inimest kuuepallisüsteemis – kõige enam meeldinu sai kuus punkti, teine koht neli punkti, kolmas koht kaks punkti. Maksimaalne punktisumma oli 36.
Astelpaju – 30 punkti
- Lõhn on tugevalt astelpajune, väga hea ja värskendav.
- Tuntav on mingi pisike, aga meeldiv vürts.
- Minu jaoks veidi hapu. Nendele kindlasti väga sobiv, kes pole erilised magusasõbrad.
- Maitse on mõnusalt naturaalne. Selline tunne nagu oleks ise tehtud.
- Muidu eriline limpsisõber ei ole, aga seda läheksin ostma küll. Kujutan ette, et kuumal suvepäeval oleks hea värskendus rannas.
- Lõhn ja maitse on väga loomulikud.
- Väga ilus kollane!
Maasika-rabarberi – 22 punkti
- Lõhnab nagu lapsepõlvehõnguline maasikamoos.
- Maitses on tunda eelkõige rabarberit.
- Minu uus lemmik.
- Joogi värv on nii ilus!
- Mõnda kokteili oleks sellest päris hea teha, kujutan ette.
- Väga magusa ja meeldiva lõhnaga, kutsub jooma.
- Meenutab veidi Prosecco’t.
- Maitse on tasakaalus.
- Meenutab suve vanaema juures maal.
undefined (Stanislav Moškov)
Ingveri-piparmündi – 20 punkti
- Selle joogi joomine äratab üles! Särtsakas!
- Meenutab mingit vana ja tuttavat limonaadi. Tekitab sellise mõnusa ja hea tunda.
- Jällegi üks mu lemmikutest. Mulle väga meeldib ingver.
- Pole nii magus nagu limonaadid tavaliselt kipuvad olema. Mõnus!
- Välimus on hea, lõhn meenutab sidrunit.
- Maitselt on rohkem tunda piparmünti kui ingverit.
- Meenutab natuke Mojitot.
- Ostaksin talvel tervise turgutamiseks.


description: Õhtulehe arvamustoimetus kogus kokku sõnameistrite loodud või 2016. aastal uue sisu saanud tähtsaimad mõisted, milleta ükski poliitikavaatleja hakkama ei saa.

title: Poliitilisi uudismõisteid 2016. aastast


description: Indias Mumbai linnas valmib 2019. aastaks maailma suurim monument, usub peaminister Narendra Modi, kes mõni päev tagasi käis ehitisele nurgakivi panemas.

title: India ehitab maailma suurima monumendi


title: Arnold Rüütel loobus uue häärberi ehitusest - liiga kallis!

maintext:
Ekspresident Arnold Rüütel sai 2014. aastal Tallinna linnalt 200 000 euro eest kingituseks kaks elamukrunti Maarjamäel. Kaks aastat hiljem lõhkes tema kena unistus uhked majad püsti lüüa mullina. Nüüd pakub president krunte riigile, et nende eest Käbini vana maja päriseks endale saada.
Künnapuuu 5: Riigi Kinnisvara AS ei tunne president Arnold Rüütlile kaela langenud elamukruntide kui vahetuskauba vastu erilist huvi. (Teet Malsroos)
Tänavu veebruari esimesel päeval andis Õhtuleht lugejatele teada, et kaugel pole enam tund, kui täitub president Arnold Rüütli kauaaegne unistus ja lõpuks ometigi läheb talle Tallinna linna soodsalt annetatud Maarjamäe kruntidel lahti majaehitus.
Asjaomased tegelased andsid juba jaanuaris avalikkusele teada, et kahe Künnapuu tänavale kavandatud maja projektid on valmis ja linn on ehitusload välja kirjutanud. Ekspresidendi tellimusel valminud Künnapuu tänava uuselamute projektid said kaante vahele juba 2015 aprillis.
Tallinna linnaplaneerimise ameti arhiivis huvilistele kättesaadavate jooniste järgi otsustades oli Arnold Rüütlil plaanis püsti lüüa kaks kahekorruselist maja: üksikelamu presidendipaarile (267 ruutmeetrit), ja kahe korteriga paariselamu (280 ruutmeetrit) presidendi järeltulijatele. Projektid pani paberile arhitektuuribüroo Agabus Arhitektid OÜ.


title: Liisa Oviir: avame ukse neile, keda meie majandus vajab

maintext:
Riigikogu võttis täna vastu välismaalaste seaduse muudatused, mis soodustavad välismaalt Eesti iduettevõtetesse tööle asumist. Samuti arvatakse seaduse alusel sisserände piirarvu alt välja IKT valdkonna töötajad, soodustatakse suurinvestoritele elamisloa taotlemise aluse ja tingimuste kehtestamist.
"Välismaalaste seaduse muutmisega soodustame nende inimeste Eestisse asumist, kes panustavad Eesti majandusse, elavdavad meie ettevõtluskeskkonda ja seadusemuudatus annab võimaluse tuua siia just neid töökäsi, näiteks IKT-sektoris, kelle järgi meie majandus enim vajadust tunneb," rääkis endine ettevõtlusminister Liisa Oviir (SDE) riigikogus peetud kõnes.
Liisa Oviiri sõnul kergendavad muudatused välismaalaste seaduses nende välismaalaste Eestisse tulemist, kes panustavad Eesti arengusse ning annavad meie majandusele lisandväärtust. Oviiri sõnul toetab see tootlikkuse kasvu ja innovatsiooni ning soodustab Eesti konkurentsivõimet, edastas riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon.
„Eesti konkureerib regiooni teiste majandustega, meelitamaks meie tööturule ettevõtluskeskkonnale vajalike oskuste ja teadmistega inimesi. Eesti majanduse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse tagamiseks on seetõttu oluline soodustada riigi arenguks vajalike talentide ja ettevõtjate sisserännet,“ ütles Liisa Oviir.
Ta tõi eraldi välja IKT valdkonna toetamise: „IKT laialdasem kasutuselevõtt teistes majandusharudes, näiteks tööstuses, tekitab juurde täiendava vajaduse tööjõu järele. Oleme viimastel aastatel tegelenud IKT ettevõtete Eestisse meelitamisega, kuid paraku ei ole me suutelised enam neile piisaval hulgal ja kvaliteediga tööjõudu pakkuma.“
Lisaks Eesti tuntusele IKT vallas, on meil ühe elaniku kohta enim iduettevõtteid Euroopa Liidus ja maailmas oleme selle näitajaga Iisraeli järel teisel kohal, ütles Liisa Oviir, lisades: "Iduettevõtted loovad kõrge lisandväärtusega töökohti, toovad Eestisse väliskapitali, panustavad riigieelarvesse ka läbi maksulaekumiste, aitavad kaasa ka meie tehnoloogiasektori arengule.“
Liisa Oviir nimetas tähtsaks rohkemate välisinvesteeringute Eestisse toomist, nii on mõistlik anda elamisluba lihtsustatult suurinvestoritele – see haakub ka suurinvestori toetuse meetmega investeeringute meelitamiseks Eestisse, mille Liisa Oviir allkirjastas ettevõtlusministrina kuu aja eest ja mis avaneb järgmise aasta jaanuaris.
Oviir möönis, et praegune muudatus välismaalaste seaduses ei lahenda suurt töökäte puudust tööstuses ning kutsus valitsust üles vaatama, mida teha, et muuta töötajate värbamine lihtsamaks ka tööstusfirmadele, sest tööstus on üks Eesti majanduse mootoreid ja äsja valminud tööstuspoliitika roheline raamat annab selliseks analüüsiks hea aluse.


title: Ufokütt avastas Marsilt lusika

maintext:
Marsikulgur Curiosity saadetud fotod punasest planeedist pakuvad ikka ja jälle üllatusi. Nii avastas portaali YouTube kasutaja Ufo Hunter USA kosmoseagentuuri NASA avalikus arhiivis olevalt Marsi fotolt moodustise, mis sarnaneb liivakihiga kaetud lusikaga.
NASA ekspertide sõnul on lusikast asi tegelikult kaugel. Tegemist on kiviga, millel on lihtsalt lusika kuju. Tulnukausku inimesed ei lase end aga ekspertidest segada. Nemad spekuleerivad juba ammu, et Marsil eksisteerib elu ning äsja avastatud lusikas on üks tõend selle kohta.