description: Mõnes Euroopa riigis on viimasel ajal kerkinud debatt USA ja Euroopa Liidu vabakaubandusleppe (TTIP) kõneluste peatamiseks. Eesti huvide seisukohast ei näe ma selleks mingitki põhjust, kirjutab ettevõtlusminister Liisa Oviir (SDE).

title: Liisa Oviir: Euroopa Liidu ja USA vabakaubandusleppe kõnelused peavad jätkuma

maintext:
Kõnelustega tuleb hoopis võimalikult kiiresti edasi liikuda, sest see on üheks oluliseks hoovaks, kuidas Eesti majandus saab kasvada.
Eesti on väikese avatud majandusega riik ning meie ettevõtted ja majandus sõltuvad otseselt ekspordist. Ekspordi osakaal on Eesti SKP-st ligi 84 protsenti. Eesti sõltuvus ekspordi heast käekäigust on seega selgelt märkimisväärne. Selleks, et ekspordi toel majandus kasvaks on riigile oluline, et hakataks eksportima rohkem ja kõrgema lisandväärtusega omatooteid, et Eesti ekspordibaas oleks laiem.
USA turu olulisus
Eestis on USAsse otse eksportivaid ettevõtteid praegu ligi 700 ning Eesti huvidena USA turul võib nimetada IT-teenuseid, laevaehitust, transpordi- ja logistikateenuseid, aga kindlasti ka paljusid teisi sektoreid. Lisaks veel ettevõtted, kes ekspordivad tooteid-teenuseid, mitte otse USA turule, kuid kelle lõpptarbija on seal. Meie ettevõtjatele on lihtsam ja parem juurdepääs USA turule kasulik ja see suurendaks ka Eesti eksporti sinna. Kui läbirääkimiste tulemusel väheneb kasvõi nende ettevõtete administratiivne koorem, oleme juba võitnud ja sammu edasi astunud. Eesti peamine eksport toimub praegu teiste ELi riikidega koos ning meile on ühtse kaubandusruumina kasulik kui avarduvad võimalused ekspordiks USA turule.
TTIP ja läbirääkimiste jätkamine oli põhiküsimus ka möödunud nädalal Bratislavas toimunud Euroopa Liidu kaubandusministrite nõukogus, kus ma ettevõtlusministrina Eestit esindasin.
Eesti koos mitmete teiste liikmesriikidega toetab Komisjoni TTIPi läbirääkimiste jätkamisel vastavalt seni kokkulepitule. Euroopa Liidu riikide poolt antud mandaat läbirääkimiste pidamiseks kehtib endiselt. Läbirääkimiste lõpetamine praegu oleks halb kogu ELile.
Tekkiks 850 miljonit inimest hõlmav turg
Igas riigis mõjutab otsuseid ka sisepoliitikas toimuv. Prantsusmaa puhul avaldab selgelt mõju tuleva aasta mais toimuvate presidendivalimiste lähenemine. Mitmed päevakorral olevad teemad (näiteks geograafilised tähised) on prantslaste jaoks väga emotsionaalsed, kuid need arutelud on alles ees. Prantsusmaal on viimasel ajal kasutusel retoorika, et TTIP toob kaasa rohkem kaotajaid kui võitjaid. Samas uuringud – ja ka laiapõhjaline toetus liikmesriikide seas – näitavad, et nii see siiski pole. ELil tervikuna on TTIP-ist selgelt rohkem võita kui kaotada. Ja sama kehtib ka USA puhul. Lepingu tulemusena tekib 850 miljonit inimest hõlmav turg.
Läbirääkimised toimuvad kolmes suures teemadeblokis: turulepääs, regulatiivne koostöö ja reeglid. Leping katab väga laia teemaderingi, kuid enamikes peatükkidest on nüüdseks jõutud ühise kokkuleppeni. Jätkuvalt on keeruliseks teemaks riigihanked ja teenused, kus USA pole näidanud üles valmidust avada oma kohalikku turgu ELi ettevõtetele, aga ka juba mainitud geograafilised tähised.
Prantsusmaa kriitika käib eelkõige selle pihta, et seni pole USAga saavutatud edusamme riigihangete või geograafiliste tähiste teemal. See on osaliselt tõsi, kuid ka igati mõistetav, sest läbirääkimised alles kestavad ning keerulisemad teemad jäävad kaubandusläbirääkimistel alati lõppmängu. ELi ja USA puhul on tegemist arenenud majandusruumidega, mis tähendab regulatsioonide suuremat keerukust ja rohkem tehnilisi detaile. Läbirääkimised võtavad aega.
Samas on need edenenud tavapärases tempos. Kindel on, et praeguses etapis läbirääkimiste lõpetamine ei oleks mõistlik. Võin täiesti kindlalt öelda, et Eesti seisab selle eest, et vabakaubanduslepe saaks võimalikult kiiresti sõlmitud. Tuleb siiski võtta vajalik aeg, et tulemus oleks maksimaalselt hea.


description: Maailm peab aega mööda paremaks minema. Ka politikas ei taheta enam kahetähenduslist kavalust pruukida, vaid see politik, mis enam otsekohesuse ja õigluse läbi oma eesmärgile püüab saada, võidab juba ikka enam sõpru enese poole. Rahvaste tarvituse järele püütakse elu ja olu sisse seada, ei mitte ülekohtuse kavaluse politika mõtteid mööda.

title: Postimees 1896. aastal: ajalehtede eesmärk on selget mõtet ja puhast tõde välja laotada

maintext:
Kas meie seda näha saame, et igal pool õigus ja otsekohesus valitseb, seda ei tea keegi, kuid maailma rahvaste elus on vähemalt seda püüdmist juba üsna selgesti märgata.
Vaatame oma Eesti rahva pääle, siis langevad meile kõige päält ajalehed silma. Meie ajakirjanduses on ka pilkamist üsna küllalt olnud. Häädust ei ole see meile mitte toonud. Haavamist ja palju verd on see seda rohkem sünnitanud.
jalehtede kõrge eesmärk on selget mõtet ja puhast värvimata tõde välja laotada, kuid pilkamine on ikka mürgiga võitud nool, mis tõest eemale tabab. Asjalik ja rahulik peaks Eesti ajalehtede toon olema, asjalik ja rahulik ka seltsielu.
Asjalist läbirääkimist ja tõsise hariduse väljalaotamist on see meie rahva seas takistanud. Ei see ole milgi kombel kasulik, kui lugejad muud ajalehtedes ei arva leida kui isiklist nöökamist ja torkimist. Pilkamine on sagedasti toore südame märk ja laotab ka teiste seas toorust välja, olgu see kuuljates või lugejates. Õigust ei püüa pilkaja pea iialgi. Kuda võiks ka see võimalik olla, kuna ta ju teisi haavab! Ajalehtede kõrge eesmärk on selget mõtet ja puhast värvimata tõde välja laotada, kuid pilkamine on ikka mürgiga võitud nool, mis tõest eemale tabab. Asjalik ja rahulik peaks Eesti ajalehtede toon olema, asjalik ja rahulik ka seltsielu. 30.09.1896

fasttext_language: et


description: Praegu on väga hea olla tartlane. Põue täidab uhkus, et linna servale on kerkinud klaasist hiigelrajatis, mille poole on pööranud pilgud kogu meie kodumaa. Vähemalt said eile õhtul kõik, kelle kodused ekraanid on võimelised kinni püüdma meie rahvusringhäälingu telepilti, aimu muistsest ja nüüdisaegsest rikkusest, mida on hoolega alates ülemöödunud sajandist kogutud ja nüüd ülimalt tänapäevaselt näitamiseks välja pandud.

title: Raimu Hanson: uhke Tartu ja meie kõigi uus muuseum

maintext:
Kuigi nime poolest Eesti Rahva Muuseum, ei mahu kogu Eesti rahvas sellesse rajatisse Raadil ära. Tartlasena on mul rõõm nentida, et meie linna elanikud mahuksid küll. Geograaf Taavi Pae on naljaga pooleks arvutanud, et kuivõrd hoones on kasulikku pinda 33 000 ruutmeetrit, siis kui ruutmeetrile panna seisma viis inimest, mahub sinna 165 000 inimest. Tartus on viimastel andmetel elanikke 97 254. Nii et tartlased saaksid ERMis seista ruutmeetril kogunisti kolmekesi, kui vaid ekspositsioon ei segaks.
Selline arvutus tuletas meelde, et ERM on ühtlasi teadusasutus. Kui palju jäi muuseumi töötajatel pakkimise, kolimise ning kogu varanduse paika- ja väljapaneku ajal tegemata teadustööd, ei ole keegi välja arvutanud.
Meie moodsaima muuseumi töötajad on aga töökad ja teevad selle puudujäägi mõne lähema aastaga kindlasti tagasi. Alustada saaksid nad kohe, kui suurem tähelepanu on vaibunud ning tulipunktis olemisega mõnelgi paratamatult kaasnev sisemine närvilisus on asendunud igapäevase rahulikuma hingeseisundiga. Seda viimast oleks tarvis eriti avalike suhete korraldamisel.
Tartlane olla on hea ka seetõttu, et ERMi uus maja annab võimaluse viljeleda oma ruumides senisest lahedamalt ja viimase sõna järgi tehtud aparatuuriga muusikat, teatrit, kunsti ja muidki loomealasid.
Just praegu teeb uhke klaashoone tagumises otsas black box’is, mis näeb seestpoolt välja vahest sama vägev kui Kaaba kuup Mekas, proove Tartu Uus Teater uuslavastusega «Vägi». Lavastaja Ivar Põllu arvates ei saa seda mitte kusagil mujal mängida. Uut hoogu ja väge loodab sealtsamast saada Tartu džässiklubi eestvedaja Oleg Pissarenko.
Kunstinäitusteks on omaette saal black box’i lähedal. Ja ERMi antropoloogilise filmi festival Maailmafilm saab nüüd filmitegijaid ja -huvilisi vastu võtta avaras kinosaalis, mis on mõeldud ühtlasi konverentsideks.
Viimane arhitektuuriliselt nii tähelepanuväärne sündmus Emajõe Ateenas leidis aset 19. sajandi algul, kui Maarja kiriku varemetele kerkis Tartu Ülikooli peahoone ning Toomemäele alma mater’ile tarvilikud anatoomikum, tähetorn ja toomkiriku varemetesse raamatukogu. Nendes arhitekt Johann Wilhelm Krause loodud, tollal ootamatult ja võimsalt mõjunud hoonetes on arendatud haridus- ja teadustegevust, mis on toonud maailmakuulsust kogu Eestile. Sedasama on ilus loota arhitektide Dan Dorelli, Tsuyoshi Tane ja Lina Ghotmehi ühisest teosest Raadi väljal.


description: Esmaspäeval, 19. septembril kell 14.00-17.15 toimub Nordic Hotel Forumis seminar «Teaduse, poliitika ja rahastuse seosed - praktilised sammud üleminekuks madalsüsiniku energiasüsteemidele», kus räägitakse nii keskkonnasõbralikumast energiatootmisest kui ka energiajulgeolekust. Seminari kava on võimalik vaadata Stockholmi Keskkonnainstituudi kodulehel.

title: Postimees teeb ülekande energeetikaseminarilt: üleminek madalsüsiniku energiasüsteemidele


authors:
Toomas Jürgenstein
Riigikogu Liige
Sde

description: Presidendivalimistel on tehtud juba viis viljatut katset, kolm riigikogus ja kaks valimiskogus. Ehkki tunneli lõpus on tänaseks näha valgust, tundub siiski, et praegune olukord ei rahulda kedagi, kirjutab Toomas Jürgenstein (SDE), riigikogu värskeim liige ja pikaaegne õpetaja.

title: Toomas Jürgenstein: seda, kuidas presidendivalimistel üksmeelele jõuda, peab õppima juba koolis

maintext:
Loomulikult räägitakse vajadusest muuta seadust, kuid peaaegu sama palju on jutuks inimeste ja erakondade võimetusest kokku leppida.
Arvan, et situatsioon, kus olulistel valimistel Eestis koosmeelt ei saavutata, pole siiski päris esmakordne. Tooksin ettevaatliku analoogia presidendivalimiste ja 2007. aasta Tartu ülikooli rektori valimiste vahel. Tookord peeti TÜs valimistel kolm vooru, teise vooru jõudsid akadeemik Ene Ergma ja tänane rektor Volli Kalm ning hääletus jäi viiki. Liisuheitmise tulemusena sai edasi Ene Ergma, kuid ainsa kandidaadina jäi tal kolmandas voorus ikkagi valituks osutumiseks hääli puudu. Vahel on kokkuleppele jõudmine ikka väga raske.
Koostöövalmidusele on kooliski liiga vähe tähelepanu pööratud
Mulle näib, et kokkuleppimist saab õppida ja õpetada ning see algab noorest east, kodust ja koolist. Seni ilmunud presidendivalimiste vastukajadest puudutas mind päris oluliselt vastse haridusministri Maris Lauri kommentaar presidendivalimistele: «/../ ma arvan, et tänase valimise ebaõnnestumises ei tohi süüdistada üksnes neid kuutkümmet valijat «Estonia» saalis, vaid ebaõnnestumise põhjusi tuleb otsida nii kandidaatidest ja nende meeskondadest, kes ei suutnud lõhesid ületada, kuid eelkõige meist endist, sest me oleme lasknud oma ühiskonna minna seisu, kus me ei suuda üksteist kuulata ning ühisosa otsida.»
Kui ma mõtlen oma kooliajale ja õpetajakarjäärile, siis mulle näib, et õpilaste suunamist ülesannete lahendamiseks koostööd tegema pole koolis kogu aeg soositud. Võin isegi öelda, et tunnetan ebaõnnestunud presidendivalimistega kaudset isiklikku seost. Nimelt olen koolis õpetanud üle kahekümne viie aasta, kuid koostöö vajadust õpilaste vahel olen rõhutanud ja vastavaid metoodikaid rohkem kasutanud ehk viimased kümme-viisteist aastat. Väga paljud valijameestest ongi õppinud koolis, kus konkurentsi ja koostöö puhul oli tasakaal viidud selgelt konkurentsi kasuks. Koolis õpitud hoiakud kinnistuvad sageli hilisemasse ellu ja kindlasti pole keegi nendest päriselt prii.
Uus ja vana kool
Ideed koostöö olulisusest pole haridusmaastikul uus. Eesti pedagoogiteaduste klassik Johannes Käis välja toonud vana ja uue kooli kümme käsku. Mõned nendest paaridena välja tuua on väga kõnekad. Näiteks ütleb Käisi järgi vana kooli kuues käsk, püüa olla kõige parem, uues koolis vastavalt, püüa töötada eeskujulikult. Seitsmes käsk vanas koolis ütleb, püüa teistest ette jõuda, kuid uues koolis kõlab sama numbriga käsk, püüa aidata kogu klassi. Käisi ideed juhivadki õpilasi suurema koostöö ja sellest tuleneva sünergia suunas.
Kes tahab teha koostööd peab esmalt koostööpartnereid kuulama. See omakorda loob olukorra, kus kumbki pool probleemi püstituse alguses ei tea, missuguseid meetodeid probleemi lahendamiseks kasutatakse, kes lahendamisel missugust rolli täidab jne. Ka koostöös selguvad silmapaistvaimad, nii nagu noorte nutikust ja teadmisi proovile panevas telesarjas Rakett 69. Mulle näib, et mida enam koolis niisugusele ühistegevusele tähelepanu pööratakse, seda enam kanduvad need hoiakud üle ka ühiskonda.


authors:
Silvi Tenjes
Inimsuhtluse Uurija

description: Suhtlusel on mitu viisi (modaalsust, moodust, kanalit). Puudutus on neist üks erilisemaid, kirjutab inimsuhtluse uurija ja keeleteadlane Silvi Tenjes.

title: Silvi Tenjes: kuidas mõjub meile teise inimese puudutus?

maintext:
Postimehes 8. septembril avaldatud artiklis «Tõendid: õpetaja tapja tegi nädalaid «eeltööd»» puudutas mind tulistajale omistatud ütlus: «... tappis ta õpetaja seetõttu, et õpetaja kiusas teda, mis seisnes mõnitamises ja katsumises.» «Tunnistajate sõnul oli Sarapil tõesti kujunenud harjumus õpilasi puudutada, aga ta tegi seda tunnustavalt või õpilasi juhendades.»
Suhtlusel on mitu viisi (modaalsust, moodust, kanalit). Puudutus on neist üks erilisemaid. Lääne kultuuriruumis jääb aktiivne puudutuse aeg lapsepõlve (ema või isa lapsega). Inimese arenguloos väljendab puudutus seotust ühega meie vanematest meeltest (kompimismeel). Kui meie segunenud tavades ja kommetes on üldse mingi kultuuriline erinevus lõunamaa rahvastega võrreldes, siis on selleks puudutus. Täiskasvanud mehed ei puuduta üksteist. Teismelised on puudutuse suhtes ülitundlikud, mistõttu võidakse tõlgendada täiskasvanu puudutust täiesti valesti. Aga selle vanuserühma kohta ei ole piisavalt uuringuid (vaid mõned Ameerika Ühendriikides), et võiksime praegu rohkem üldistada.
Me tõlgime endale kõiki neid suhtlusviise, millega teised meile sõnumi saadavad ‒ et neist aru saada. Ja tõlkes võib midagi kaduma minna. Igapäevasuhtluses me seda ju kuuleme ja näeme, kogeme isegi. Sõnum on siin käepärane mõiste ka selle info kirjeldamiseks, mida meile edastatakse žestidega (nt osutamine), näoilmetega (nt naeratus), kehaasendiga (nt distantsi suurendamine/vähendamine järjekorras seistes). Need sõnumid on edastatud mittekeelelisel kujul, otseselt polegi seal sõnumit, kuid see, mis seal on, sellest me tahame aru saada.
Meil on kõikide suhtlusmodaalsuste vastuvõtmiseks viis meelt, viis võimalust mõistmiseks. Kuid meil pole enamasti põhjust kasutada kõiki võimalusi koos: kas alati kõneleb lõhn, mille molekulid jõuavad meie ninna, kas kogu aeg on põhjust maitsta (toitu, jooki), kui tihti puudutatakse meid kehaliselt (asetatakse käsi õlale)? Enamasti me näeme ja kuuleme. Nende kahe vastuvõtumodaalsusega peamegi läbi ajama, nende vastuvõetu endale ära tõlkima, sellest kohe, kiiresti ja täpselt aru saama ... Ja me võime eksida. Aga midagi paremat meil pole.
Evolutsiooni tulemusena oleme just selliste suhtlusmodaalsustega: edastame kõike, mida edastada tahame, kõnega, käežestidega, näoilmetega, kehaasendiga (sh paiknemisega ruumis ja esemete kasutamisega). Aga operatiivseks suhtluseks on peamised kõne ja käeliigutus, ning vastuvõtjateks nägemis- ja kuulmismeel. Pole just palju, et meist õigesti aru saadakse. Kuid seda me ainsana soovime.
Puudutust on Eestis käsitlenud oma doktoritöös Ingrid Rummo. Töös on leitud, kuidas käe õlale asetamisega loob kõnetu suhtleja oma suhtlusruumi, millesse dialoogipartner kenasti ära mahub.
Äsja analüüsiti mahukat materjali, kus inglise keeles suhtlesid erinevatest kultuuridest pärit inimesed. Mürafoon videolindistuses on nii tugev, et kõne sisu ei ole praktiliselt eristatav. Andmehulgast leiti üks eriline liigutus: puudutus. Vanem mees paneb korraks käe noorema õlale. Noh, ja mis siis? Põgusa analüüsi tulemusena võiks arvata teatud tüüpi huvi. Kui analüüsida kõiki suhtlusmodaalsusi detailselt, selgub kontekstist, et vanem mees on grupiliidri rollis ning lohutab nooremat peale teatud ebaõnnestunud katse sooritust, on hooliv, ning kõnekatked lasevad kuulda noorema hispaaniakeelseid sõnu.
Me ei saa üldistada ja eriti ei saa me kasutada populaarterminit kehakeel. Seda lihtsalt pole, kuigi terminit on kasutatud isegi pedagoogilise suunitlusega kogumikus. Iga juhtumit tuleb analüüsida konkreetselt ja detailselt. Muidugi on üldine see, et kõigil on silmad ettepoole, üsna paljud saavad kasutada käsi, mõned oskavad kõnelda, päris paljud näevad ja kuulevad, aga see, kuidas nad kasutavad oma suhtlusmodaalsusi, sõltub konkreetsest olukorrast. Ja siis on hea, kui me oleme paremini ette valmistatud, oleme tähelepanelikumad. Siis läheb tõlkes vähem kaduma.


description: Tänaseks on täis saanud juba kaks aastat sellest, kui ma sain Eesti elamisloa ja hakkasin püüdma enda juuri uude mulda ajada, kirjutab arvamusportaali kolumnist Andrei Kuzitškin.

title: Andrei Kuzitškin: minu Eesti päevik - kuidas on möödunud kaks aastat pagulasena?

maintext:
2. veebruaril 2014 astusin Tallinnas Balti jaamas vagunist perroonile ja piidlesin nukralt halli hommikutaevast. Tuli meelde, kuidas 2009. aastal oli selsamal perroonil meid, Tomski kultuuripäevadele Eestisse sõitnud seltskonda, ees oodanud lõbus ja kärarikas vastuvõtt.
Seekord ei oodanud mind keegi, vastas polnud kedagi. Ent pärast seda, kui 2014. aastal oli mu järjekordse tööandja poole pöördunud FSB ja huvi tundnud, mis paganama pärast ta on selle Kuzitškini tööle võtnud, sain aru, et õnne tuleb otsima hakata kuskilt mujalt. Pealegi olid föderaalse karistusteenistuse ametnikud hakanud ilmutama väga ebatervet huvi minu välispassi vastu, milles oli Schengeni viisa ja mis kehtis veel 6. veebruarini.
Niisiis jätsin 1. veebruaril selja taha koduse Tomski, lendasin Moskvasse, istusin õhtul rongi peale ja asusin järgmisel päeval elama juba ühte odavasse võõrastemajja Tallinnas. Kolm päeva tammusin hotellitoas ringi ja üritasin selgeks teha, miks ma üldse siin olen ja mida peaksin edasi tegema. Lõpuks seadsin 6. veebruaril ikkagi sammud politsei- ja piirivalveametisse ning taotlesin poliitilist varjupaika.
Minu avaldus võeti vastu ja mind saadeti Tallinnast 150 kilomeetri kaugusele Vao külla, varjupaigataotlejate majutuskeskusse. Muidugi, kui mu vahendid oleksid lubanud, oleksin võinud ka Tallinnas korteri üürida, kuid põgenikustaatuse kohta tuleb otsust oodata pool aastat. Minu säästudest oleks jätkunud, et üürida kuuks ajaks ühetoaline korter, kui selle eest ei küsita üle 300 euro. Seepärast astusin bussi peale ja sõitsin Eesti kolkakülla riiklikule ülalpidamisele.
Sedasi algas pool aastat väldanud viibimine Ukraina, Süüria, Egiptuse, Valgevene, Eritrea ja Somaalia põgenike keskel. Sellest olen ma juba pikalt kirjutanud oma Facebooki lehel loos pealkirjaga «Minu elu Vaos» ja siin ma seda kordama ei hakka.
Andrei Kuzitškin Vao külas. Foto: Erakogu
Elamisluba
Kahel korral kutsuti mind Tallinnasse politsei- ja piirivalveametisse vestlusele. Üks neist venis lausa kaks päeva peale. Minu küsimuse lahendamine ei olnud nähtavasti kerge, aga 2014. aasta augustis sain siiski positiivse vastuse: mulle anti kolmeks aastaks elamisluba.
Tähistasime sõpradega seda sündmust Rakvere vene kohvikus, misjärel hakkasin Tallinnas korterit otsima. See ei olnud just lihtne, sest oma staatuse tõttu sain tasuda üüri riigi rahaga, aga väljaüürijatel ei olnud märkimisväärset soovi oma üüritulu avalikult välja näidata, nemad oleksid eelistanud raha otse kätte saada. Viimaks leidsin ühetoalise korteri Lasnamäel. Sel piirkonnal on küllaltki halb kuulsus, eelkõige seepärast, et seda peetakse venelaste piirkonnaks. See kuulsus päris õigeks ei osutunud, kuigi ma elan endiselt, ka kolmandat korda korterit vahetanuna, ikka Lasnamäel.
Tõsi, ma elan tõesti venelaste keskel, kuigi mul on kõigil juhtudel olnud ka eesti naabreid. Aga enamik Lasnamäest, mis ehitati välja 1980ndatel ja meenutab tublisti koduse Tomski Kaštaki rajooni.
Miks Eesti?
Minu valik langeski Eestile just seepärast, et siin on olemas tugev vene kultuurikiht ning minu kohanemine tõotas olla tunduvalt hõlpsam kui näiteks Soomes või Rootsis. Nii ka läks: suhtlemisprobleeme ei ole, Tallinnas kuuleb igal sammul vene keelt ja kui mõni eestlasest müüja peaks järsku keelduma vene keelt rääkimast, tõuseb see venekeelses ajakirjanduses kohe suureks jututeemaks.
Kõige selle juures pole vene keele valdamine sugugi veel konkurentsieelis. Vaat inglise keel, see juba on midagi! Veel parem aga eesti keel. Sellepärast liikusin ka rahatule ja varatule põgenikule tüüpilist rada pidi: võtsin end töötukassas arvele, mind saadeti eesti keele kursusele ja minust sai sotsiaalkeskuse püsiklient. Riik tasus minu eest üüri, kommunaalkulud, olmekulud 100 euro ulatuses (rõivad, nõud, muu selline) ja isegi eraldas kuus 90 eurot toidu peale.
Ma tahtsin aga kangesti tööle asuda ja saatsin CVd aina siia ja sinna. 2014. aasta detsembris sõitis ka mu juurde veel pere ehk abikaasa ja poeg, mis suurendas järsult kulusid. Pereliikmed said samuti elamisloa, me kolisime kahetoalisse korterisse, poeg läks Lasnamäe vene gümnaasiumi kaheksandasse klassi. Töökoha leidmine aga ei käinud sugugi nii kergelt.
Andrei Kuzitškin ja tema abikaasa Ljudmila. Foto: Erakogu
Loomulikult me ei nälginud ega külmetanud: jaanuaris sõitsime pühade ajal Stockholmi, aprillis lendasime lihavõteteks Pariisi, juulis puhkasime Hispaanias. Siin tuleb muidugi arvestada, et kajut Stockholmi läks kolme peale maksma 90 eurot, piletid Pariisi 200 eurot, puhkus Hispaanias aga 600 eurot. Väga paindlikud võimalused hankida pileteid ja peatuskohti ning tuntavad allahindlused lubavad isegi Eesti töötul selliseid reise ette võtta.
Hinnad poes pole ju ka midagi vapustavat: piim maksab 50-80 senti liiter, või üks euro pakk, toiduõli üks euro liiter, leib 50 senti kuni euro päts, juust neli kuni kaheksa eurot kilo, kana kuni kaks eurot kilo, sealiha neli kuni kuus eurot kilo. Puuvilja hind kõigub hooajast sõltuvalt: näiteks maasikaid müüakse märtsist septembrini, kõige odavamalt juunis, mil see maksab kaks eurot kilo. Kallis on aga värske kala ja loomaliha.
Euroopa Liidu kalapüügikvootide tõttu maksab lõhe näiteks kaheksa kuni kaksteist eurot kilo, ehkki kasvatustes võib seda saada ka nelja euro eest. Rõivaid ja jalatseid leiab igale maitsele ja rahakotile. Odavmüügis, mõnes New Yorkeris, saab sportsärgi kahe-kolme euroga, Calvin Kleinis ei saa isegi maikat vähem kui 50-60 euro eest.
Sotsiaalabi
Sotsiaalabi on Eestis hästi arenenud ja tasemel. Koolis saavad õpilased õpikud näiteks tasuta, lastele on ette nähtud ka tasuta lõuna. Väga suur kuluvähendaja on Tallinna tasuta ühistransport (elanikuks registreeritud inimestele): trammid, bussid, trollid ja isegi elektrirongid linna piirides võimaldavad tasuta sõitu, kusjuures need sõidavad rangelt plaani järgi ja nende liikumist võib elektrooniliste vahenditega jälgida suisa reaalajas.
Tervishoid on Eestis samuti tasuta, tegutsevad perearstid, paljusid ravimeid saab osta märkimisväärse allahindlusega. Kui näiteks arst kirjutab retsepti südame-veresoonkonnahaiguse ravimile, on allahindlus 75 protsenti. Aga ilma retseptita ei saa isegi valokordiini.
Huvitav on see, et retseptid on ainult digitaalsel kujul: lähed apteeki, ütled oma isikukoodi ja saadki ravimi, mille arst on välja kirjutanud. Paraku hambaid tuleb ravida oma raha eest. Ja see on juba päris kallis.
Eestlased tunnevad väga suurt uhkust oma e-riigi üle. Tänu sellele võtab elukoha registreerimine aega viis minutit ning kõik pangaoperatsioonid, kommunaalteenuste eest tasumine, laenu saamine ja isegi parlamendivalimistel hääletamine käib internetis. Internetikasutajate arvu poolest on Eesti Euroopas esikohal - neid on siin oma 96 protsenti.
Pere lahkus
Kõik need võlud ei suutnud ometi kinni hoida mu pereliikmeid, kes pöördusid 2015. aasta juulis Venemaale tagasi. Selleks ajaks olin teinud eesti keele eksami tasemel A2, hiljem ka tasemel B1, ja saanud tööd Emajõe keeltekoolis. Minu elus algas uus aeg: töö vene keele õpetajana. See oli raske, aga kohutavalt huvitav. Ma sain palju uut teada ka vene keele kohta! Aga see on juba üks teine lugu.
2015. aasta augustis pakuti mulle võimalust teha koostööd Eesti suurima meediaettevõtte Postimehe eestikeelse toimetusega. Sealtpeale ja seniajani on iga nädal arvamusküljel ilmunud minu artiklid poliitikast, kultuurist, ühiskondlikust elust. Kohalikud vene patrioodid vihkavad mind südamest otsekohesuse ja avameelsuse pärast, millega ma olen käsitlenud «vene küsimust». Ent mina otsisin vabadust ja selle ka leidsin: olgugi et eesti keeles, saan oma arvamuse välja öelda, ilma et peaksin ähvardusi kartma.
Ma olen mõnelgi korral kritiseerinud ka Eesti valitsust. Huvitav on siinjuures, et minu kriitilistele sõnavõttudele on vastanud sotsiaalminister, haridusminister, töötukassa juht. Eestis on igati normaalne, kui valitsuse kõrged tegelased reageerivad tavaliste kodanike kriitikale, isegi kui tegu on sisserändajaga.
Elu praegu
Tänavu on jagunud küllaga huvitavaid sündmusi. Veebruaris korraldasin Emajõe keeltekoolis eestlastest õpilastele vene keele olümpiaadi. Juunis viibisin härra Urmas Paeda kutsel Brüsselis, kus sain külastada Euroopa Parlamenti. Belgiasse lendasime koos noorte eesti ajakirjanikega, meeleolu oli sõbralik ja lõbus.
Juulis sõitis Venemaalt külla perekond. Me veetsime terve nädala Berliinis ja käisime iga päev muuseumides. Kõige rohkem vapustas meid aga üks spaakeskus, kus kõik inimesed olid alasti ja administraator ajas meid saunast välja, kui me läksime sinna, rätik ümber. Abikaasa sai sellest lausa peavalu. Kuueteistaastane poeg Daniil seevastu uuris huviga alasti tüdrukuid… Mina aga mõtlesin, et pragmaatilised sakslased on osanud isegi spaakeskuse muuta teismelistele inimese füsioloogia ja anatoomia tundmaõppimise paigaks.
1. septembrist algas mu elus taas uus etapp. Mind võeti vene keele õpetajana tööle Kose gümnaasiumis ja nüüd saan mul kolm korda nädalas suhelda lastega. Nad on üsna samasugused nagu Venemaal: püsimatud, lärmakad, panevad lakkamata proovile minu eesti keele oskuse, aga nendega on lõbus. Lisaks hakkasin Tallinna ülikoolis vene keeles lugema kursust «Ajakirjandus kui loomeprotsess». See on väga innustav. Nii et elu läheb edasi.
Tomski, sõprade ja endiste kolleegide järele tunnen loomulikult igatsust. Tore, et internet annab võimaluse ületada lahutavaid vahemaid ning suhelda vahetult sõprade ja pereliikmetega. Ma usun, et varem või hiljem saan ikkagi tomskilastel soojalt kätt suruda, ainult et pole kindel, kas Tomskis või Tallinnas. Igal juhul ma usun…
Vene keelest eesti keelde ümber pannud Marek Laane
Andrei Kuzitškin on endine Venemaa riigiametnik, kellele on Eestis antud poliitiline varjupaik. Ta töötas kümme aastat Tomski oblasti valitsuses kommunikatsioonijuhina ning hiljem kuus aastat kultuuriameti juhatajana. Tal on magistrikraad bioloogias ja rahvusvahelistes suhetes. Praegu töötab ta vene keele õpetajana.


description: Möödunud nädalal tekitas kõvasti kära üks Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna juhi Mart Helme sõnavõtt. Huvitav oli see, et Helme viitas oma väidete kinnitamiseks ka minu kirjutistele, kirjutab arvamusportaali kolumnist Andrei Kuzitškin.

title: Andrei Kuzitškin: tänan Mart Helmet minu artiklite promomise eest, kuid ma pole nii ärevil nagu tema

maintext:
Nimelt teatas Eesti poliitik, et tema andmetel elab Eestis umbes 5000 hästi välja õpetatud ja organiseeritud noort venelast, keda saab kiiresti mobiliseerida Eesti riigi vastu. «Nad osalevad mitmesugustes laskeklubides, paintball'i klubides, jahiseltsides ja muudes sellistes. Kellel on brigadirid, kes käivad harjutamas küll Männiku karjääris ja muudes kohtades ja kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga,» kinnitas Mart Helme. Kapo pressiesindaja Harrys Puusepp kummutas kohe avalduse, andes teada, et «kaitsepolitsei ei kinnita selliseid väiteid».
Huvitav oli see, et Helme viitas oma väidete kinnitamiseks ka minu kirjutistele. Paraku ta aga ei täpsustanud, millal ma sellest kirjutanud olevat.
On ilmselge, et Kreml jälgib väga hoolikalt Eesti olukorda. Venemaa kaitseminister Sergei Šoigu teatas 2016. aasta aprillis noorsoo sõjalis-patriootliku liikumise Junarmija loomisest. Seda rahastatakse riigikassast ning selle siht on noorte kasvatamine isamaatruuduse vaimus, et nad oleksid valmis kaitsma kodumaad vaenlaste eest.
Venemaa kaitseministeeriumi kehalise kasvatuse ja spordi valitsuse korralduses nähakse ette võimalus kaasata Junarmija sõjalis-sportlike laagrite tegevusse ka SRÜ riikide noorukeid. Kuid pigem on see siiski erand kui reegel. Mart Helme üsna kindlasti liialdab ohu suurusega. Näiteks Krimmis, kus traditsiooniliselt leidus palju venemeelsust, ei olnud ometi piisavalt palju neid, kellest oleks saanud formeerida rahvaväe, millega astuda vastu «Ukraina fašistide» rõhumisele. Seepärast pidi Moskva paiskama Krimmi Venemaa dessantväelasi.
Paljud Eesti poliitikud mõistsid Mart Helme avalduse hukka, süüdistades teda kirgede õhutamises ja rahvustevahelise konflikti provotseerimises. Ent Mart Helme ütles lihtsalt avalikult välja selle, millest ehk on mõelnud paljud eestlased: venelased on ühed ohtlikud naabrid. Aga vaadakem seda nüüd lähemalt: kas eestlastel on tõesti põhjust venelasi karta?
Kui ma olen küsinud mõnedelt kohalikelt venelastelt: «Miks te eestlasi ei armasta?», loeb üheksa kümnest innukalt ette kõik oma pretensioonid titulaarrahva suhtes. Ainult üks vastab, et austab eestlasi, aga armastama ei ole kohustatud.
Kui ma pärin eestlastelt: «Miks te venelasi ei armasta?», teeb üheksa kümnest suured silmad ja küsib ehmunult vastu: «Aga Andrei, kust sa võtad, et me venelasi ei armasta?» Ainult üks vastab, et tal on vanaema venelane ja teda armastab ta väga. Tegelikult teame me kõik, et eestlastel on tublisti pretensioone Eestis elavate venelaste suhtes. Lihtsalt eestlaste kultuur ei luba neist avalikult rääkida. Mina olen aga venelane ja võin seepärast arutada sel teraval teemal pelguseta, et mind kohe russofoobias süüdistataks.
Ajaloolised põhjused
Minu meelest ei saa öelda, et eestlased üldse ja täielikult venelasi ei armastaks. Pigem on tegu usaldamatusega. Ja selle taga omakorda seisab Eesti ajalooline kogemus. Tee, kuidas tahad, kuidagi ei saa ajaloost kustutada Nõukogude-Saksa Molotovi-Ribbentropi pakti, Nõukogude okupatsiooni Eestis 1939. aastal, massilisi repressioone ja Eesti elanike Siberisse küüditamist 1941. ja 1949. aastal.
Veel saavad eestlased venelastele süüks panna Eesti vägivaldset venestamist 1949.-1989. aastal. Sel perioodil kasvas venelaste osakaal Eesti elanikkonnas kümnelt protsendilt 30 peale. Nii et kui kohalikud venelased hakkavad mind kui üks mees veenma, et nende esivanemad on Eestis juba sajandeid elanud, siis ma söandan selles avalikult kahelda (pealegi moodustasid saja aasta eest venelased Eesti rahvastikust kõigest neli protsenti).
Nõukogude okupatsioonirežiimi taastamise järel 1944. aastal viidi õpetamine Eesti haridusasutustes üle vene keelele. Vene keele kui riigikeele levitamine tõi kaasa eesti keele ja kultuuri diskrimineerimise. Küünilisuse tipuks kujunes Eesti rahvuslike sümbolite keelustamine, need kuulutati kodanlikeks Nõukogude võimule vaenulikeks sümboliteks.
Otse loomulikult seostab nii Eesti asjatundjate kui ka laiem üldsus need traagilised sündmused Nõukogude Liidu ja venelaste kui Nõukogude riigi titulaarrahvaga. Ajalooline mälu on väga tugev ja võib kanduda pikka aega ühest põlvest teise. Seda enam, et ka Kreml ei lase eestlastel ajaloolist draamat unustada - Nõukogude minevikus tahetakse seal üha enam näha Venemaa tulevikku.
Venemaa võimalik sõjaline oht Baltikumile muutus pärast Krimmi annekteerimist ja Donbassi okupeerimist täiesti reaalseks. Muretseti, et niisugustes tingimustes võivad Eesti 300 000 venekeelset elanikku kujuneda «viiendaks kolonniks», mis destabiliseerib poliitilise olukorra enne Venemaa vägede hüpoteetilist sissetungi. Ent ma usun siiski, et eestlased ei karda väga seda, et kohalikest venelastest võiks saada «viies kolonn».
Mulle tundub, et eestlaste vaimulaadi aluseks on soov võimaluse korral vältida konflikte, kärarikkaid vaidlusi, suhete avalikku klaarimist ja kaklusi. See on täielikus vastuolus venelaste vaimulaadiga.
Eesti ajakirjanduses leiab hulganisti kriminaalkroonikat, milles tuuakse valguse kätte pistiseandjad, korruptandid, inimröövlid, salakaubavedajad. Peaaegu kõik kuritegelikud rühmitused on «internatsionaalsed», neis tegutsevad kenasti üksteise kõrval vene ja eesti bandiidid. Tundub, et kuritegelikus maailmas on lõimimispoliitika olnud kõige edukam.
Käitumine ja mentaliteet
Aga kuritegelik maailm on siiski spetsiifiline ja kinnine tsoon, marginaalne osa ühiskonnast kui tervikust. Selles tervikus leiavad eestlaste ja venelaste suhtlemisalased arusaamatused kõige sagedamini aset tavalisel olmetasandil. Nende taga peitub üldjuhul erinev arusaam sellest, kuidas inimene peab käituma.
Inimesed võtavad miskipärast halva palju kergemini omaks kui hea.
Eestlased toovad näiteks üsna sageli esile selliseid vastuvõetamatuid venelaste omadusi nagu vali hääl ja sirgjoonelisus. Meie, venelased, nimetame neid pigem avameelsuseks ja suhtlemisvalmiduseks. Ei ole ma isegi patust puhas: alles hiljaaegu sattusin sellise arusaamatuse keskmesse. Sõitsime hommikul kolleegiga väikebussis tööle ja, nagu venelasele kohane, arutasin temaga valjul häälel vene keele õpetamise üksikasju. Üks eestlane tõusis oma kohalt püsti, läks juhi juurde ja küsis:; «Miks te lubate neil venelastel siin nii kõva häälega rääkida?» Nüüd vestleme oma asjadest bussis ainult sosinal. Aga vahetevahel jääb see käitumisalane «vene viirus» ometi peale.
Inimesed võtavad miskipärast halva palju kergemini omaks kui hea. Mina töötan praegu eesti koolis ja möödunud nädalal võtsime 8. klassi õpilastega läbi tegusõna идти («minema»). Kui ma jõudsin selle sõna käskiva vormi иди («mine») juurde, tõi kogu klass üksmeelselt vene keeles kuuldavale: «Иди ты на…!»
Mulle on räägitud sellistki lugu, et ühe Tallinna restoraniketi venelasest omanik olla sõprade seas kiidelnud eduka äriga ning muu hulgas öelnud, et kui Venemaa sõjavägi Tallinna peaks ilmuma, siis toidaks ta Vene sõdureid. Ärimehele kahtlemata tuletati meelde, et Venemaal on väga menukas mäng nimega «võtame võõra äri üle ja teeme enda omaks»: kui Tallinna Venemaa sõjavägi tulekski, siis selle ärimehe restoranikett läheks peagi üle mõnele Moskva autoriteedile.
Eestlased on aga harukordselt kannatlikud ja annavad meile, venelastele, paljugi andeks: meie jultumuse, käratsemise, lärmamise, kaklemise ja «suurriikliku patriotismi» kompleksi. Eestlased saavad aru, et venelased jäid 1991. aastal ilma Eesti poliitiliselt domineeriva rahvuse staatusest. Osade venelaste puhul on armastuse väljanäitamine Putini ja Venemaa suhtes lihtsalt püüd kompenseerida kaotatud valitsevat seisundit Eesti ühiskonnas.
Ilja Ilfi ja Jevgeni Petrovi komöödia «12 tooli» üks tegelasi on aadlipealik Kissa Vorobjaninov. Ta varjas aadli päritolu ja töötas Nõukogude võimu ajal tagasihoidliku teenistujana. Aga kui oli end purju võtnud, karjus ikkagi töökaaslastele otse näkku: «Matsid!» Ta ei suutnud kuidagi unustada ega andestada Nõukogude võimule oma elu kihvakeeramist: endistest holoppidest said elu peremehed, silmapaistvast aadlimehest Kissa Vorobjaninovist aga nende teener. Paljud eestivenelased elavad seniajani samasuguses kroonilises solvumuses ja on raudkindlalt veendunud, et eestlased ja Eesti riik peavad neid, see tähendab venelasi, teise järgu kodanikeks. Seepärast ongi selliste «patriootide» lipukirjaks: «Me ei taha olla eestlaste teenrid!»
Eestivenelased langevad tihtipeale omamoodi masohhismisohu ja hakkavad end pidama eestlaste vihkamise ohvriks. Nii rääkis üks mu (venelannast) sõber, et eesti koolides õppivad vene lapsed kardavad rääkida vene keeles, kuna neile antavat selle eest kere peale. Minu eesti koolis igatahes räägib vene tüdruk minuga rahulikult vene keeles ja, kui ma õigesti aru saan, on ta üks klassi ninamehi.
Ka eestlased kuulevad sageli lugusid venelaste diskrimineerimisest ega saa siiralt aru, mida ometi neile venelastele veel vaja peaks olema. Iseseisvuse aastatel on Armeeniast, Gruusiast, Usbekistanist, Tadžikistanist, Türkmenistanist, Aserbaidžaanist ja Moldovast lahkunud peaaegu kõik venelased. Isegi Lätis on vene elanike osakaal langenud kümne protsendi võrra, aga Eestis on kõigi iseseisvusaastate jooksul venelasi vähemaks jäänud ainult viie protsendi võrra. Nende venelaste arv, kes soovivad Eestist naasta ajaloolisele kodumaale Venemaale, jääb iga aastaga aina pisemaks. Ometi ei ole eestivenelased oma eluga rahul, eestlased aga ei ole rahul nii kummaliselt käituvate venelastega.
Kunagi sõnas üks Eesti valitsuse liige mulle: «Me tahame venelastelt ainult kaht asja: õppigu ära eesti keel ja ärgu enam armastagu Putinit.» Ma vastasin, et eesti keele omandamine on tõsiseltvõetav. Aga Putini armastamise lõpetamine mitte, sest nagu ütlevad venelased: «Südant käskida ei saa!»
Üks minu eestlasest Facebooki-sõber oli veel radikaalsem ja avameelsem, kirjutades, et kui kõik venelased peaksid Eestist ära sõitma, saaks Eestist kõige õnnelikum ja edukam maa üldse. Ma vastasin, et kui kõik venelased Eestist ära sõidavad, jääb Eesti õige vaeseks, sest kaotab palju tarku, andekaid ja töökaid inimesi ja sellega koos sureb ka mu sõbra unistus. Pealegi ei sõida venelased nagunii kunagi Eestist ära ja eestlased peaksid sellega arvestama. 300 000 inimest ei saa ikka asustada sinna, kuhu nad ise kuidagi ei taha minna.
Eestlased ja venelased täiendavad teineteist
Jah, meie, venelased, oleme paljuski eestlastele täiesti vastandlikud. Meile meeldib valju häälega suhelda, oma suhetest avalikult ja kuuldavalt kõnelda, meile meeldivad suured seltskonnad, me oleme oma hinnangutes ja väljaütlemistes erakordselt avameelsed. Eestlastele on see hoomamatu ja veider. Aga just vastandid kipuvad tõmbuma. Mulle tundub, et Eesti venelased ja eestlased täiendavad orgaaniliselt teineteist. Kui näiteks vene impulsiivsus ühineb eesti arupidamisega, on tulemuseks edukas äritegevus, mille puhul otsuseid võetakse vastu kiiresti, aga need on kaalutud ja õiged.
Maailmas leidub omajagu näiteid, kus isegi pikki aastaid vaenutsenud rahvused elavad ühes riigis. Näiteks türklased ja kreeklased Küprosel või palestiinlased ja juudid Iisraelis. Need näited mind siiski ei vaimusta. Mulle meeldib rohkem Venemaa tatarlaste eeskuju, kelle esivanemad alistasid kunagi Vana-Vene, valitsesid kakssada aastat Vene vürstiriikide üle, aga nüüd on juba nelisada aastat elanud rahumeelselt keset venelasi, õppinud selgeks vene keele, kuid säilitanud ka oma, tatari keele ja kultuuri.
Ma tänan Mart Helmet minu artiklite promomise eest, kuid ma ei ole nii ärevil nagu tema. See ei tähenda, et me ei peaks olema valvel. Meil on aga kapo, kelle tööks on jälgida riigis valitsevat olukorda ja ekstremism juba eos elimineerida. Ma arvan, et kohalikud venelased on ratsionaalsed ega soovi vahetada rahulikku elu Eestis Venemaa majanduskriisi ja nn kauboikapitalismi vastu.
Ma loodan, et eestivenelased suudavad samuti jääda hingelt venelaseks, kuid unustavad solvumise, õpivad selgeks eesti keele ja tunnevad end ühtse Euroopa osana. Eestlased aga loodetavasti saavad üle sellest, et pidada venelasi pelgalt Nõukogude mineviku pärandiks ja tänase Venemaa «salaarmeeks», ning hakkavad vene kultuuri ja vene talente kasutama võimsa rahvusliku arengu ressursina. Ma usun, et nii ka kord läheb, isegi kui selleks peaks kuluma nelisada aastat. Igal juhul parem sada aastat läbirääkimisi ja rahulikku elu kui kas või üks päev sõda…
Vene keelest eesti keelde ümber pannud Marek Laane
Andrei Kuzitškin on endine Venemaa riigiametnik, kellele on Eestis antud poliitiline varjupaik. Ta töötas kümme aastat Tomski oblasti valitsuses kommunikatsioonijuhina ning hiljem kuus aastat kultuuriameti juhatajana. Tal on magistrikraad bioloogias ja rahvusvahelistes suhetes. Praegu töötab ta vene keele õpetajana.


description: «Inimesi ei ühenda miski rohkem, kui ühiselt sooritatud valgustkartvad teod,» ütles raamatu «VEB-fond. Kadunud raha» autor Toomas Kümmel intervjuus Sirbile.

title: Toomas Kümmel: mis valu on Kallasel presidendiks saada?

maintext:
Toomas Kümmel, oled ühe tõsiselt mahuka ja faktidest pungil raamatuga maha saanud. Aga hoolimata sellest, et «VEB-fond. Kadunud raha» püsib mitmendat nädalat müügiedetabelite tipus, ei ole peavoolumeedias sellest kippu ega kõppu.
Toomas Kümmel: Mina ei kasutaks liigitust peavoolu- ja alternatiivmeedia. On ajakirjandus ja on midagi muud, mis ei ole ajakirjandus. Näiteks meelelahutus, propaganda, suhtekorraldus või lihtsalt grafomaania. Ajakirjandust võib olla Facebookis või gümnaasiumi ajalehes. Ja ei pruugi olla kollastes üleriigilistes ajalehtedes või küllaltki suure levikuga seltskonnaajakirjades, kuhu edevad inimesed saavad osta pilte oma roosast magamistoast. Mõni blogi on palju sisukam kui mõne suure ajalehe juhtkiri. Nii et kriteeriumiks olgu ajakirjandus või mitteajakirjandus.
Aga tagasi küsimuse juurde. Meie ajakirjanduses on tekkinud enesetsensuur. Ja sinisilmsus. Pärast Eesti Panga auditit kirjutas Äripäeva peatoimetaja Meelis Mandel: «Kuigi ma olen küll ja küll oma ajakirjanikutöö kestel näinud, kuidas inimene teisel pool lauda südamerahus näkku valetab, hakkasin aastatega VEB-fondi asjus tippametnikke ja poliitikuid uskuma. Ei saa ju olla, et kõik vassivad. Aga näe, ikka õpid kuni elad.» See on emotsionaalne, kuid siiras ja vajalik ülestunnistus.
Kas sulle ei tundu, et sarnaselt sinuga mõtleb veel üks mees, kes meenutas: «Olin otsekui joobnud. Kuidas ma nautisin saabunud sõnavabaduse aega! Ma ei ole kindel, kas enam ongi sellist ajakirjandusvabadust kui toona? Meid ei terroriseerinud vajadus omanikele kasumit teenida. Meid ei takistanud tänased poliitilise vaikimise nõuded. Sina-ei-ütle-midagi-minu-kohta-mina-ei-ütle-midagi-sinu-kohta.»
Kuldsed sõnad.
Oskad äkki öelda, kes nii on kirjutanud?
Ei oska.
Siim Kallas oma viimases raamatus «Kallas».
Kallas on huvitav mees, ta on palju ilusaid asju öelnud. Et eliidil on ka kohustus. Lugesin hiljuti üle tema manifesti «Kodanike riik» ja kirjutaksin sellele ka praegu alla. Paraku pole manifestist midagi ellu viidud. See on Kallase ja Reformierakonna fenomen – kõik oma kaotused on nad suutnud võitudena näidata. Nad on väga osavad. Eesti keeles on veel üks ilus sõna – koorekiht. Nagu kadakasakslus. Nõukogude nomenklatuuri tegelased said uutes ja vabamates tingimustes edasi susserdada. Koorekiht, kes tõuseb pinnale. Tegelikult ostetud eliit.
Kuidas selle teemani jõudsid?
Õnne peab olema. See ei ole ju saladus, et mul on Venemaal sõbrad ajakirjanikud. Kurb, et keegi neist ei ole Venemaale jäänud, aga õnneks on nad elus. Ühel oli kursusevend, kes töötas VEBi õigusosakonnas. Ühe olengu käigus suundusime selle kontorisse, kuna seal pidi Eesti kohta olema huvitavaid dokumente. Eks sai siis sealt võtta, mis võtta andis. Aga möödus mõni aasta ja see tegelane andis mulle mõista, et kõige mõistlikum oleks selle teema uurimine kohe lõpetada. Ta ei julgenud seda Tallinnas öelda, pidin minema Helsingisse … Ja ma ei olegi teda rohkem tüüdanud, sest ei taha talle pahandusi tekitada. Aga selleks ajaks olin ma juba ka Eestis saanud otsa peale. Niipalju oleme ikkagi demokraatlik riik, et täielikku ringkaitset pole võimalik üles ehitada. On inimesi, kes jäävad ausaks ja räägivad.
Õnn, et viimane VEB-fondi juhataja oli Rein Järvelill, et Eesti Panga presidendiks sai Ardo Hansson. Väga palju aitas mind Kalle Jürgenson, kes oli Eesti Panga nõukogu liige. Aga minu kõige karmim kriitik ja esimese raamatu «Isamaa rüüstajate» (2004) toimetaja oli Rein Otsason (1931–2004). Ta tegi mu käsikirja nii punaseks, et ühel hetke oli tunne, et ma viskan selle minema. Aga ta julgustas mind teemaga jätkama.
Selle raamatu läbilugemine nõuab tahtejõudu, sest tekst on tihe ja faktirohke. Kõik need skeemid on nii keerulised, et tavainimene ei pruugi seda pähklit katki närida. Ent mingeid anonüümseks jääda soovivaid tegelasi ei ole, kõik on must valgel dokumentaalselt tõestatud. Sellegipoolest kardan, et kuigi Siim Kallas pole selle raamatu peategelane, oled meie koorekihi unerahu rikkuja …
Uskumatu, kuidas ta alati peseb oma käed kõigest puhtaks! Ta on nagu VIb klassi poiss, kes on kooli peldikus suitsetamisega vahele jäänud ja teatab, et see ei olnud tema suits. Või et tegi ainult ühe kõhvi. Ardo Hansson, kes ei puutunud üldse VEB-fondi, on ainsana selle eest vabandanud. Aga need, kes supi kokku keetsid, istuvad nagu kuldid rukkis. See näitab erinevat kultuuri(tust) ja ka lastetuba. Tunnistage oma vigu ja vähemasti vabandage inimeste ees!
Kui palju sind ähvardati, kas, piltlikult öeldes, käidi su ukse taga ka soku häält tegemas?
Eks minugi elus ole juhtunud, et juhipoolne autoratas veereb ühtäkki masinast eespool … Aga ma ei seosta neid asju millegagi, vastasel juhul oleksin ammu lolliks läinud. Nagunii püüti juhtunut aastaid marginaliseerida.
Kui jätame kõrvale kõik VEB-fondiga seotud hämamised, luiskamised, valetamised ja suisa võltsingud, mis meid viimased veerandsada aastat on saatnud, siis kus tehti esimene viga? Millised olid järgnevad möödalaskmised?
Esimene viga oli VEB-fondi moodustamine. See oli tegelikult pretsedenditu sundvõõrandamine. See oleks sama kui hoida raha SEBs, aga ühel hetkel teatab pank, et me hoidsime seda hoopis Frankfurdi pangas, mis läks pankrotti. Tol ajal ei saanud keegi sellest aru. Liina Tõnisson tegi ettepaneku, et äkki riigikogu liikmed teevad endale asja selgeks. Tema väitel oli vähem kui kümme rahvaasemikku, kes seda teemat riigikogu VII koosseisus valdasid. Ennast majandusteadlane nende hulka ei lugenud.
Kui see otsus – mitte seadus! – vastu võeti, siis pidanuks kuue kuu pärast kokku tulema kreeditoride koosolek. Aga koosolek toimus alles seitsme aasta kolme kuu pärast. PEAP ja hiljem SEB ei pidanud sellega tegelema. IMF pakkus välja normaalse kava, kuidas probleemi lahendada – tulnuks võtta laenu ja PEAP (Põhja-Eesti Aktsiapank) privatiseerida. Aga seda ei tahtnud Kallas ja Eesti Pank mitte mingil juhul teha. Päästeti küll PEAP, mis sisuliselt oli Eesti Panga üks osakond, aga hoiustajad visati tänavale. Rudolf Jalakas (1914–1997) oli väga imestunud, et Siim Kallas, kes kogu aeg jälgis IMFi juhtnööre, ei pööranud sellele soovitusele mingit tähelepanu.
Siim Kallas tõi Eesti Panka ka oma meeskonna. Ta ise on seda kirjeldanud nii: «Värbasin ära Enn Teimanni, kel oli üsna juhuslikult ühes väikefirmas igav. Tuli valuutaosakonna juhatajaks. Teine, keda tõsiselt masseerisin, oli Vahur Kraft, kes töötas Sotsiaalpangas. Ta ei tahtnud ka kuidagi tulla. Värbasin asetäitjaks, ta ütles ära ja polnud nõus, aga lõpuks ikka tuli.»
Nojaa, aga seda ta kirjutas kogumikus «Eesti rahareform 1992», mis ilmus 1997. aastal. Praegu ta enam sellest «töövõidust» ei räägi.
Kõikjalt paistavad välja Vahur Krafti kõrvad.
Ka nii võib öelda. Eks ta ole natukene õnnetu tegelane. VEB-fondi uurimiskomisjoni kolm liiget on mulle kinnitanud, et Kraft võttis tankisti rolli vabatahtlikult.
Võltsis dokumenti?
Ekspertiis tuvastas võltsingu, prokuratuur ei näinud kriminaalasja algatamiseks põhjust, masendav. See oli nagu signaal, et riigikogu uurimiskomisjoni võib viia võltsitud dokumente ja valetada, niikuinii midagi ei juhtu. Uskumatu, aga Eesti Panga endine president viib riigikogu komisjonile võltsitud allkirjaga paberi, justkui Aleksandr Matil oleks olnud raha Vnešekonombankis arvel. Aga see võltsing meenutas eelmisel õhtul vannitoas kääride ja liimiga tehtud käkerdist. Ime, et ta tõendi pähe saunapiletit ei viinud. Aleksandr Matil polnud Vnešekonombankis mitte sentigi! Ainuke raha oli see Venemaa Loode Jõelaevanduse vale ülekanne, mis kanti kohe Belka Trading Corp arvele Kredobanki. Nojah, vähemasti firma nimi kõlab tõlkes uhkelt ja annab edasi asja olemuse.
Jürgen Ligi väitis, et spekulandid ostsid sertifikaate kokku. «Nemad ka seda riiki hagevad, loodavad mingit raha teenida. Üks viis raha teenida on kasutada kalleid advokaate ja saada Eesti riigi abil veel kord rikkamaks.»
Nüüd tahaks Andres Lipstokki tsiteerida: «Sellist jama ei ole võimalik kommenteerida.»
Jõudsimegi ühe peategelase, Aleksandr Mati juurde. Urmas Kaju (1956–2014) meenutab raamatus: «Skandaalne on mistahes panga poolt valeandmete esitamine klientide finantsnõuete summa kohta. Hüperskandaalne on aga teadlikult väärandmeid sisaldav dokument tolle TSL International miljoninõuete kohta. Selle eest pannakse vangi. On ju kirjutatud õhust mõnikümmend miljonit dollarit. See ei ole nali. See on kriminaalkuritegu. Et petta sooviti justnagu «for the good cause», ei oma vähimatki tähtsust. See võiks olla vaid süüd pehmendav ja heal juhul karistust vähendav asjaolu. Ja petjaks on osutunud Eesti Vabariigi keskpank – kelle usaldusväärsus lihtsalt peab seisma väljaspool igasugust kahtlust. Tahaks sel puhul vanduda: «JOKK tvoju Matt. Aleksander Matt».»
Aga nii täpselt ongi. Sel Matil pidi võimukoridorides olema väga tugev katus. Kõik pingutasid, higipull otsa ees, et Matt saaks raha ära varastada. Tule jumal appi! Kaju oli alguses minu suhtes väga umbusklik. Läks poolteist aastat tema lahtikruttimiseks. Oli siiski paar asja, mille puhul ta ütles, et sellest ma ei räägi, sest elu on kallis. Küsisin Kaju käest, palju siis Kallas, Kraft ja Treimann VEB-fondi tegemistel silma peal hoidsid. Kaju sügas kukalt, mõtles pikalt ja ütles: «Lõpu poole väga tihti. Pea iga poole tunni tagant pistsid pea kabinetti ja küsisid: «No, mehed, kas on juba valmis või?»»
Ja kui asi kiskus jamaks, tuli see veel keerulisemaks ajada.
Ühtepidi küll, aga teistpidi on Eesti Panga palgatud advokaadid seda omakorda lihtsustanud – à la Moskva võttis meie raha ära. Üllar Talviste, pärast seda, kui Ardo Hansson oli vaikimisnõude advokaatidelt maha võtnud, ei suutnud oma muiet varjata, kui mulle vanu aegu meenutas. See oli ju puhas tsirkus. Aga ma pean Talvistest lugu, sest ta on aus inimene. Tema tegi oma tööd. Samal ajal võiks Aare Tark, kes kirjutas mu eelmise raamatu «Isamaa rüüstajad» (2004) kohta Päevalehes, kuidas ma Vene huvisid kaitsen, vähemasti vabandada. Raske on vastu vaielda ja seletada sama lihtsustatult, mis seal juhtus. Tegelikult läks Vnešekonombank pankrotti nii nagu Nõukogude Liit ja Eesti NSV. Sellest ei räägi keegi, et Eesti ettevõtted, kes sellest pangast laenu võtsid, jätsid tagasi maksmata. Tootmiskoondise Eesti Tsement raamatupidaja kirjutas kõige parema põhjenduse, miks tehas jättis laenu tasumata: «seoses Eesti iseseisvumisega».
Venelastel on ju see asi üleval ja intress muudkui tiksub.
Kui summad on nii suured, muutub sündmus ise ebareaalseks ja hoomamatuks.
Jah. See on nagu praegu praamihankega, kus üks ametnik väitis, et me ei kaota suurt midagi, ainult viis miljonit eurot. See on ju suur summa, pool meie Jõelähtme valla eelarvest!
Mulle meeldib Rein Järvelille söakus, kes raamatu eessõnas tõdeb, et need ikooniinimesed on saanud endale külge puutumatuse aura ning nende otsustes ja tegudes ei tohi kahelda. Aga veatu fassaadi taga oli segadus ja seadusetus.
Aus inimene. Eessõnas ta väidab, et igale täisealisele eestimaalasele on see maksma läinud umbes 900 Eesti krooni. Raske öelda. Kuid Järvelille tõdemusega, et «kuriteod aeguvad, neid toime pannud inimesed aga jäävad», nõustun ma küll.
Reformierakonna püüd Siim Kallast presidendiks upitada sarnaneb sellega, kuidas Mart Kadastikust taheti Tartu aukodanikku teha. Kas mõlemad lõpevad piinliku möödalasuga?
Ei taha ennustada. Aga mis meeleheitlik valu on Kallasel presidendiks saada? Kirjutagu raamatuid, lugegu loenguid. Kui vaadata tema kõige tulisemaid toetajaid, siis on see ju maksumaksjate klubi!
Inimesi ei ühenda miski rohkem, kui ühiselt sooritatud valgustkartvad teod.
Kas nüüd võib VEB-fondi loole punkti panna?
Ei tea ju, mis kuskilt võib välja imbuda. 2004. aastal teema ka vaibus. Äkki keegi hakkab rääkima, kuidas omavahel raha jagati. Ja pole välistatud, et Venemaa tahab mingil põhjusel Eestit rünnata. Meie riik on ju neile võlgu. Siiamaani ei ole idanaaber selles küsimuses piiksugi teinud. Kas oodatakse õiget hetke? Me ei saa olla kindlad, et seda asja ühel hetkel välja ei käida.


description: Eesti jalgpallikoondise mängust on viimasel ajal olnud kadunud rõõm ja sära ning koos sellega kadus nüüd meeskonna tüüri juurest ka rootslasest juhendaja Magnus Pehrsson. Juba varem oli selge, et ühel päeval peab Pehrssonilt ametikoha üle võtma Martin Reim. Nüüd jõudis see päev kätte varem, kui esialgu osati oodata.

title: Rõõmu otsija

maintext:
Reimi meediale esitlemise pressikonverentsil oli põhiteemaks just rõõm ja see, kuidas mängijad selle taas leiaksid. Nii peabki Eesti jalgpallikoondise rekordinternatsionaal otsima lähinädalatel võluvitsa, millega tuua mängijate silmi tagasi rõõm ja sära, ning seda juba 7. oktoobriks.
Samas ei ole Reimil ees ühtegi sõprusmängu, kus mehi enne proovile panna. Nii tulebki oma ootused ja nõudmised mängijatele selgeks teha järgmiste nädalate jooksul toimuvatel kohtumistel ja paaripäevases matšieelses laagris. 7. oktoobri MM-valikmängus Gibraltariga tahetakse juba näha rõõmu, sära ning ka võitu.


description: Ennemuiste tekkis eesti keelde muinasjutuline sõna, mis märkis kirjutavaid inimesi – sulesepad. Ma ei tea, kas see pärineb hane- või terassulega kirjutamise ajast, aga üldiselt – nii need ajastud keelt mõjutavad. Praegune «klahvisepad» kõlaks nadilt  ja «libistamissepad» oleks hoopis kahtlane, jäägem suleseppade juurde. Nende toodang on vaimustav (NB! Ma ei lahuta järgnevas sellest ka iseennast!), kirjutab arvamusportaali kolumnist Jaak Jõerüüt.

title: Jaak Jõerüüt: suleseppade ühiskondlik sõnum ehk popinfo ajastu

maintext:
Meie ees laiub imeline infomaailm! Loetagu:
70-aastane ameeriklane röövis panka, et pääseda naise eest. Ilves kutsus demokraatia kaitseks sularahast loobuma. Artemi Troitski avastas Eestis Ameerika ja sai pühalt lehmalt puksida. Reformierakonnas valitseb koduvägivald. Me kaotame Marina. Tähed valetavad ja selgeltnägijad ei näe. Ole inimene, mitte masin! Eesti noored joovad vähem. Paranoia ja autoritaarsus. Vaata ultrahelipilti Erika Salumäe lapselapsest. Jaanus Karilaid ei ole enam Edgari viimane samurai. Prantsusmaa reisirongides asusid tööle relvastatud rongiturvajad. Oravate valimisvalu. IT-tarus saab silma looja lasta ja sushit. Siberi külas valitseb armastus. Seitse igapäevast sündmust, mida tuleks seksiga tähistada. Kreeklane, sakslase päästeingel. Pole mõtet rääkida lõimumisest – kohe kostab stuudionaer. Vene hinge kaunis loba. Emafirmade isamaa. Jõuga läheb ka kana mesipuusse. Taavi Rõivase Waterloo. Vabakaubanduse Waterloo. Merkeli Waterloo. Apple'i Waterloo. Euroopa šampanjasotsialistide ülestunnistus. Inimkonna lõpp läheneb tohutu kiirusega. Trivimi lepitab meid ajaloo ja Pätsuga. Olen kindel mees, keda riiulilt võtta. Erinevalt paljudest muudest valdkondadest on üks ebameeldivamaid ärilisi aspekte ajakirjandusväljaannete juures ajakirjanikud.
Ei ole see mingi abrakadabra, need on tsitaadid või äärmisel juhul parafraasid meie igapäevasest lugemisvarast, üles nopitud lehekülgede avarustes hulkudes nagu seeneline seenemetsas. Esialgu vaid oma lõbuks, ilma suurema tagamõtteta, filosoofiast ringiga möödudes. Metsas on kõik segi: puravikud, tatikad, kärbseseened, puugid, sammal, valgeks pleekinud põdra pealuu ja linnud, kes lennult sulle korvi pasandavad. Selline ongi meie infomaailm, suleseppade loodud universaalne ühiskondlik sõnum, mis sisaldab kõike: mõrvu, pagulasi, valimisi, streike, koalitsioone, petitsioone ja ilmateateid.
Kui seda korvitäit uurima hakkasin, siis sain aru, et alateadvuses pesitses ka väga naiivne mõte sellest, kas veetilgas endiselt peegeldub maailm. Või vähemalt klaasitäies. O sancta simplicitas, muidugi mitte, ei ole kontsentraadis ei helgust ega selgust, ainult infomürgitus! On ajastu, kus kõike lahustatakse, mitte ei kontsentreerita. Ka sõnumeid. Ka sõnu.
Aga kui infomaailm on seenemets, siis peab mürgituse ärahoidmiseks paraku juba ette teadma, milline näeb välja puravik, sest muidu ei leia teda üles... Surnud ring.
Tehnika, millega lähedase intonatsiooniga fraase rivisse ladusin, pole muidugi uus. Andy Warhol kujutas dollarisedeleid, Coca-Cola pudeleid ja Campbelli tomatisupi purke lõuendil juba eelmise sajandi kuuekümnendatel. Nii sündis igapäevastest banaalsustest popkunst, mille eest nüüd makstakse vähemalt kümneid miljoneid dollareid. Millal täpselt algas aga popinfo ajastu, ei seda enam tea. Ent käes ta on.
Muidugi, kui tomatipurkide analoogiat sõnade abil ikka väga täpselt jäljendada, siis näeb universaalne ühiskondlik sõnum välja hoopis nii: saab; mina; ei saa; mina; saab; mina; ei saa; mina; saab; mina....
PS ja NB! Tegemist on mõistatusega, sest ülal, tsitaatide korvis on tegelikult ainult üks tamme-kivipuravik, eks leidke üles! Kõige muu kohta ütleks Daniil Harms kindlasti: ptüi, mingi rämps!
Jaak Jõerüüt on kirjanik ja diplomaat. Ta on olnud Eesti suursaadik Soomes, Itaalias, Küprosel, Maltal, ÜROs, Lätis ja Rootsis ning avaldanud 22 raamatut, mis on tõlgitud mitmesse keelde.


description: Kümme aastat oli möödas organiseeritud kuritegevuse viimasest jõhkrast arveteklaarimisest Eestis. Kalev Kure palgamõrva järel 2005. aasta sügisel valitses seal maailmas näiline vaikus. Avalikkus oli harjunud, et nn. pätipealikke puudutanud uudised kuulusid valdkonda, kes neist on parajasti kinni võetud ja milles neid süüdistatakse.

title: Risto Berendson: kohtumine allilmaga

maintext:
Politsei on viimase viie aastaga teinud siin suure töö ja inimesed hakkasid uskuma, et organiseeritud kuritegevusega on kõik läbi. Või vähemalt ei eksisteeri see silmnähtaval kujul. See miraaž hajus kui selle maailma senine absoluutne juht Nikolai Tarankov nädal tagasi Läänemaal maha lasti.
Taas oli kõik nagu üheksakümnendatel, kui kuritegevus kihas, sest alatihti lasti kedagi «olulist» selles maailmas maha või jäi kadunuks. Nüüd oli see uus-vana olukord kõigile - nii avalikkusele, politseile kui ka pättidele.
Assar Paulus ja Haron Dikajev võivad juba mõnda aega kinnipidamisasutuses viibida, «ristiisa» Tarankov võib olla tapetud, kuid seadusliku ühiskonna paralleelmaailm tegutseb ikka omasoodu. Mahhinatsioonide ja kokkulepete maailm.
Seda tõestavad mitmed kiirkokkusaamised eelmisel nädalal Tallinna avalikes kohtades. Tõsiste nägudega mehed arutasid omavahel asju, mis pealtnäha olid justkui tavalised äriasjad. Ainult, et kui sa teadsid, kes lauas omavahel rääkisid, said aru, et kohtumise põhjus on ilmselt «ristiisa» surm.
Kes on Tarankovi tapatöö taga, kes tõuseb uueks allilma juhiks, kas järgneb kättemaks. Nende küsimuste kallal murravad samaaegselt pead nii politseiuurijad kui nende sihtmärgid kuritegelikus maailmas.
Kakskümmend aastat oli kuritegelikus maailmas kehtinud kirjutamata reegel, et ajakirjanduse kaudu avalikkusega ei suhelda. See oli arusaadav. Mida olulist neil inimestel ikka tavainimesele öelda oleks?
Selle maailma üks juht, Tarankovi võimalikuks mantlipärijaks peetav Ahmed tegi sel nädalal siin aga olulise kannapöörde, kui teatas läbi Postimehe oma «kolleegidele», et temal pole Tarankovi surmaga midagi pistmist.
Selline, enda kuritegeliku maailmaga seotuse avalik tunnistamine on selgelt erakordne. Mitte ainult Eestis, vaid kogu maailmas. Ajakirjanduse kõigi hea tava reeglite kohaselt Ahmedilt aru pärides ei lootnud me alguses oma küsimustele vastuseid saada. Küsimuste esitamine oli justkui ajakirjandusliku töö kohustuslik kava, mis tundus lõppevat resoluutse eitava vastusega.
Järgmisel hetkel olid need vastused meil aga käes. Sel hetkel ei olnud ajakirjandusel enam valikut. Avaldasime need, olles pidanud eelnevalt nõu mitme spetsialistiga. Ükski neist ei soovitanud meil Ahmedi vastuseid sahtlisse panna.
Ajakirjandus peab olema aus. Sellest ei tohi saada kellegi mainekujunduse ruupor, kuid ta ei tohi ilmseid protsesse või ühiskonna keerdkäike teadlikult maha vaikida. Küsimus on vaid valikutes, kuidas seda teha.
Ajakirjandus on siiani kirjeldanud pätipealike eluolu. Asjale selline lähenemine pole ilmselt hea valik. Täiesti teine asi on näidata avalikkusele reaalsust - et probleem on püsiv ja juba on kerkimas uued kujud, kes on valmis end avalikkusele eksponeerima. See võib olla kainestavalt ebameeldiv avastus, kuid selle mahavaikimine oleks veel halvem.


description: JALGPALL. Eile jõudis spordimaailma avalikkuse ette Inglismaa jalgpallikoondise peatreeneri Sam Allardyce’i piinlik käitumine, kui ta soostus raha eest nõu andma, kuidas Inglismaa jalgpalliliitu (FA) petta. Paraku võib see vaid ühe mängu koondise lootsina tegutsenud Allardyce’ile maksta ametikoha.

title: Kas suur suu viib unistuste töö?

maintext:
Juhtkiri : troonide mäng Keskerakonnas
«Et tu, Brute?» olid William Shakespeare’i näidendis «Julius Caesar» nimitegelasest Rooma riigimehe ja türanni viimased sõnad. Tegelikult ei tea keegi, mida Caesar enne surma ütles, kuid nähes, et vandenõulaste hulgas on mitu tema enda protežeed, sealhulgas Brutus, võinuks ta sel hetkel tõepoolest midagi sellist lausuda.


description: AMEERIKA JALGPALL. Elu parimat hooaega tegev Margus Hunt sai pühapäeva hilisõhtul NFLi profiliigas kirja küll oma teise löögi blokeerimise, kuid tema koduklubi Cincinnati Bengals pidi vastu võtma 17:29 kaotuse valitsevalt meistrilt Denver Broncoselt.

title: Margus Hunt kehastus taas kopameheks

maintext:
Juhtkiri: Rail Balticu tegelik hind
Kui palju maksab sajandi taristuprojektiks tituleeritud Rail Baltic? Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium on pakkunud raudteeprojekti Eesti osa kogumaksumuseks käibemaksuta 1,31 miljardit eurot, millest ligi 80 protsenti peaks tulema Euroopa Liidu rahakotist. Täpselt samamoodi tehakse arvutusi, kas ja millisel määral hakkab Rail Baltic end ära majandama.


description: Eelmisel nädalal saabusid Eestisse taas kolm sõjapõgenike perekonda – kõigis neis peredes kasvavad kooliealised lapsed. Soomes juba 20 aastat välismaalt tulnud laste õpetamisega tegeleva eesti päritolu Astrid Kauberi sõnul oleneb laste haridusedu kõige rohkem sellest, kuivõrd suudetakse nende pere koolitöösse kaasata.

title: Eestlannast õpetaja Soomes: Mõne aasta pärast on iga viies laps Soomes võõrkeelne

maintext:
Juhtkiri: meil on vaja rääkida, Euroopa
«Meil on vaja rääkida!» – nende sõnadega juhatatakse sisse rasked jutuajamised. Sellised jutuajamised, mida peetakse siis, kui ollakse kas kriisi lävel või sellest lävest juba poole jalaga üle astumas. ELi riikide liidrid kohtuvad Bratislavas, esimest korda ei ole nende seas Ühendkuningriigi valitsusjuhti. Kõnelused tulevad tõsised ja rasked, sest on karta, et kõne alla ei tule võtta mitte üksnes julgeolek, rändekriis ja majandusküsimused, vaid ilmselt ka ELi alusprintsiibid, mis on seni suhteliselt kindlalt seisnud.


description: Me teame, mis lahutab Euroopa riike. Sellist natsionalismi kasvu ei ole Euroopas nähtud pärast 1930. aastaid. Me teame, et unistus rahumeelsest Euroopast, mis täitub ELi aina tihedama koostöö kaudu, on sattunud surve alla. Teisisõnu, me teame, et tegu ei ole kõigest mööduva kriisiga, teame, et Euroopa seisab praegu ristteel.

title: Kuhu edasi, Euroopa? 28 karikatuuri pärast Brexitit

maintext:
24sata
Nik Titanik
Ma olen pärit väikeriigist ja meile tundub see tõeline draama, kui suurriigid lahku kisuvad. Ma soovisin heita nalja briti silmakirjalikkuse üle. Nad tahavad olla iseseisvad, aga tahavad ikkagi kõiki ELi hüvesid. Aga nad vihkavad ELi! Sellest ma aru ei saa. Nad ütlevad: “Hei, hoiame oma koostöö alles.” Aga nad ütlevad samal ajal: “Tõmmake uttu, meie ja teie vahel on kõik läbi.” See on kummaline suhtumine.
Suhteliselt uus ajaleht 24sata on lugejate arvult Horvaatias kolmandal kohal. 24sata on suunatud noortele, ajaleht väldib ideoloogilist seisukohavõttu üleriiklikes ja Euroopa debattides.


description: Eestis tegutsevad mobiiliettevõtted pole siiani rahul Euroopa Komisjoni digivolinike Andrus Ansipi ja Günther Oettingeri rändlustasude kaotamise plaaniga ning ennustavad kava teostumisel ulatuslikku hinnatõusu ja piiramatu mahuga internetipakettide kadumist.

title: Mobiilifirmad ähvardavad hinnatõusu ja internetipiiranguga

maintext:
Venemaa teatritipud tulevad Eestisse
Hiljuti Juhan Kivirähki avalikustatud uuringust teatri kohast ja rollist eesti ühiskonnas selgus, et Eestis toimuvaist teatrifestivalidest on kõige tuntum Kuldne Mask. 39 protsenti küsitletuist oli sellest kuulnud ja 56 protsenti teatrikülastajast mõnd lavastust koguni näinud. Tähelepanuväärne, et toda venekeelset ja vene teatri parimaid lavastusi tutvustavat festivali teadsid mitte ainult venekeelsed inimesed (65 protsenti) vaid ka 29 protsenti eestikeelseist vastanuist. Minu arvates peegeldab see mitte ainult korraldajate head reklaamitööd, vaid Eestisse toodavate Venemaa teatriaasta parimate lavastuste kvaliteeti, sest huvi Kuldse Maski vastu kasvab aastast aastasse ning nõudmine ületab ikkagi veel pakkumise.


description: Tervise- ja tööminister ning SDE esimees Jevgeni Ossinovski on täna otsekui alasi ja haamri vahel: valitsus nõuab kärpeplaani haigekassa pea 30 miljoni euro suuruse ülekulu katteks, aga ainus tõsiselt võetav idee suure eelarveaugu lappimiseks on tervishoiusüsteemile täiesti vastuvõetamatu.

title: Ossinovski alasi ja haamri vahel

maintext:
Tähtsaid rajatisti kaitstakse terrori eest
Riigiametid, Eesti Rahva Muuseum, aga ka mõned sillad, serveriruumid ja haiglate varugeneraatorid on vaid mõned paljudest rajatistest, mis hakkavad peagi kuuluma uude, riigikaitseliselt oluliste objektide nimistusse. Neile muutub kohustuslikuks tõhustada oma katset võimaliku rünnaku eest.


description: JÄÄHOKI. Kanada jäähokikoondise edu taga on ühtlaselt tugev koosseis, kuid eriliselt torkab maailma karikaturniiril säravast meeskonnast silma esimene ründekolmik, mis on turniiri viie mänguga visanud kokku kümme väravat. Mõistagi troonib selle kolmiku keskründaja kohal legendaarne Sidney Crosby isiklikult. Tema partnerid on Brad Marchand ja Patrice Bergeron.

title: Võimas kolmik lammutab edasi

maintext:
Võõrkeha tuleks hingamisteedest välja raputada või sisse puhuda
Perefoorumeid lugedes jääb silma, et üks väikelaste emade suurimaid hirme on, et laps tõmbab endale midagi kurku. Et seda ei juhtuks, ei anta veel mõnele kolmeaastaselegi tükilist toitu ning kui ka julgetakse veidi tahkemat sööki pakkuda, seistakse ärevalt oma järeltulija kõrval, valmis talle iga köhatuse või grimassi peale käega seljale lajatama või ta lausa pea alaspidi rippuma panema.


description: Enne laupäevast uue riigipea valimist on põhjus end veel korraks kokku võtta ja osa saada omanäolisest, vabamas keskkonnas toimuvast väitlusest viie presidendikandidaadi vahel.

title: Postimehe erisaade: äge väitlus lõpusirgel! Kes presidendikandidaatidest peab vastu?

maintext:
Vaadake seda neljapäeva õhtul algusega kell 18.15 Postimees.ee’st. Presidendivalimised on lõpusirgel. Kes kandidaatidest seda kohta väärib: Siim Kallas, Marina Kaljurand, Mailis Reps, Allar Jõks või Mart Helme?
«Keskendume ainult välis- ja kaitsepoliitikale,» räägib väitluse korraldaja, Postimehe arvamustoimetaja Marti Aavik, «usun, et tuleb äge väitlus.»
Evelyn Kaldoja / ANDRES HAABU/PM
Marti Aavik / Tairo Lutter / Postimees
Presidendikandidaadid peavad näitama, et on heas vaidlusvormis ka lõpusirgel, et nad suudavad kiire ja täpse mõtlemise ning sõnaga esineda igal ajal – praegu avalikkuse ees, presidendina õhtutundidel mõnel rahvusvahelisel foorumil.
«Jah, presidendi võim ja võimalused on piiratud, aga mitte olematud,» ütleb väitluse teine moderaator, välistoimetuse juhataja Evelyn Kaldoja. «Kuidas tulevane president tegutsema hakkab, et Eestile maailmas liiga ei tehtaks ja et meie võimalused avarduksid,» küsib Kaldoja.
Kanname väitluse üle ka veebis. Kandidaadid esinevad Postimehe avatud klubiõhtul – Postimehe trehvunksil. «Oleme selliseid trehvamisi teinud juba mitu korda – kuulanud vabas õhkkonnas suurepäraseid ettekandeid ja nautinud head seltskonda,» räägib Marti Aavik. «Kindlasti jätkame trehvunksidega, sest Eestis on nii palju inimesi, kes mõtlevad ja tegutsevad erakordselt inspireerivalt, inimkonna teadmiste ja arengu eesliinil!»


description:
On selgunud kõik kohalike volikogude esindajad, kes lisaks 101 riigikogu liikmele hakkavad valima 24. septembril Eestile presidenti.

Valimiskogu esimeses voorus kandideerivad Reformierakonna kandidaat Siim Kallas ja Keskerakonna kandidaat Mailis Reps, lisaks seatakse praegustel andmetel üles parteitu Marina Kaljuranna, Isamaa ja Res Publica Liidu kandidaadi Allar Jõksi ning Konservatiivse Rahvaerakonna esimehe Mart Helme kandidatuur. Teise hääletusvooru pääseb neist kaks enim hääli saanud kandidaati.

President saab valitud, kui ühe kandidaadi poolt annab hääle rohkem kui pool hääletamas käinud valijameestest. Kui ükski kandidaat nii palju hääli ei saa, jätkub presidendi valimine 3. oktoobril riigikogus.

title: Kõik valijamehed on selgunud, enim on parteituid, järgnevad Reform ja Kesk

maintext:
Presidenti valib 335 valijameest.
Praeguseks on selgunud
335 valijameest. 0 valijameest
on puudu.
0
335 Erakonda mittekuuluvad valijamehed 106 Eesti Reformierakond 68 Eesti Keskerakond 55 Sotsiaaldemokraatlik Erakond 41 Isamaa ja Res Publica Liit 38 Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 15 Eesti Vabaerakond 9 Eesti Iseseisvuspartei 1 Rahva Ühtsuse erakond 1 Eesti Vabaduspartei - Põllumeeste Kogu 1
256 meest 79 naist
Valijameeste kogu koosneb 101 riigikogu liikmest ja 234 kohalike omavalitsuste esindajast. Iga kohaliku omavalitsuse volikogu peab hiljemalt 17. septembriks valima enda seast valijamehe. 202 kohalikul omavalitsusel on üks valijamees, Rae ja Viimsi vallal ning Võru, Kuressaare, Rakvere, Viljandi, Kohtla-Järve, Narva ja Pärnu linnal on kaks valijameest. Tartul on neli ning Tallinnal kümme valijameest. Alloleval kaardil saab klikkida maakonna peale ning alt avanevest tabelist vaadata, milline kohalik omavalitsus on oma valijamehed juba valinud, kes on valijamehed ning millist erakonda nad esindavad.
Pärnu maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Are vald Nimi Lauri Luur Sünniaasta 1981 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Audru vald Nimi Jaanus Põldmaa Sünniaasta 1970 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Halinga vald Nimi Tarvi Tasane Sünniaasta 1970 Erakond - Omavalitsus Häädemeeste vald Nimi Andrus Soopalu Sünniaasta 1962 Erakond Rahva Ühtsuse erakond Omavalitsus Kihnu vald Nimi Valdo Palu Sünniaasta 1956 Erakond - Omavalitsus Koonga vald Nimi Vallo Kappak Sünniaasta 1984 Erakond - Omavalitsus Paikuse vald Nimi Eero Rändla Sünniaasta 1952 Erakond - Omavalitsus Pärnu linn Nimi Vahur Mäe Sünniaasta 1980 Erakond - Omavalitsus Pärnu linn Nimi Hillar Talvik Sünniaasta 1949 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Saarde vald Nimi Väino Lill Sünniaasta 1962 Erakond - Omavalitsus Sauga vald Nimi Kandela Õun Sünniaasta 1976 Erakond - Omavalitsus Sindi vald Nimi Gerli Mets Sünniaasta 1978 Erakond - Omavalitsus Surju vald Nimi Kadri-Aija Viik Sünniaasta 1966 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Tahkuranna vald Nimi Ardo Vakk Sünniaasta 1982 Erakond - Omavalitsus Tootsi vald Nimi Olga Kaljuste Sünniaasta 1978 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Tori vald Nimi Kalev Kiisk Sünniaasta 1967 Erakond Eesti Vabaduspartei - Põllumeeste Kogu Omavalitsus Tõstamaa vald Nimi Janek Jaansoo Sünniaasta 1972 Erakond - Omavalitsus Varbla vald Nimi Raimond Lobjakas Sünniaasta 1957 Erakond - Omavalitsus Vändra vald Nimi Liivi Vähesoo Sünniaasta 1964 Erakond - Omavalitsus Vändra vald (alev) Nimi Tiiu Ling Sünniaasta 1941 Erakond - Harju maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Aegviidu vald Nimi Toomas Tõnise Sünniaasta 1952 Erakond - Omavalitsus Anija vald Nimi Jaanus Kalev Sünniaasta 1965 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Harku vald Nimi Helikar Õepa Sünniaasta 1960 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Jõelähtme vald Nimi Art Kuum Sünniaasta 1971 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Keila linn Nimi Tanel Mõistus Sünniaasta 1982 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Keila vald Nimi Aleksei Šatov Sünniaasta 1950 Erakond - Omavalitsus Kernu vald Nimi Kuldar Paju Sünniaasta 1989 Erakond - Omavalitsus Kiili vald Nimi Mihkel Rebane Sünniaasta 1958 Erakond - Omavalitsus Kose vald Nimi Uno Silberg Sünniaasta 1964 Erakond - Omavalitsus Kuusalu vald Nimi Enn Kirsman Sünniaasta 1968 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Loksa vald Nimi Helle Lootsmann Sünniaasta 1945 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Maardu linn Nimi Galina Popova Sünniaasta 1956 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Nissi vald Nimi Kaido Katalsepp Sünniaasta 1975 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Padise vald Nimi Külli Tammur Sünniaasta 1983 Erakond - Omavalitsus Paldiski linn Nimi Jaanus Saat Sünniaasta 1983 Erakond - Omavalitsus Raasiku vald Nimi Tiina Rühka Sünniaasta 1957 Erakond - Omavalitsus Rae vald Nimi Tõnis Kõiv Sünniaasta 1970 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Rae vald Nimi Raivo Uukkivi Sünniaasta 1962 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Saku vald Nimi Tanel Ots Sünniaasta 1973 Erakond - Omavalitsus Saue linn Nimi Raivo Ojapõld Sünniaasta 1955 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Saue vald Nimi Aavo Sõrmus Sünniaasta 1972 Erakond - Omavalitsus Tallinn Nimi Kalev Kallo Sünniaasta 1948 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Tallinn Nimi Toivo Tootsen Sünniaasta 1943 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Tallinn Nimi Leonid Mihhailov Sünniaasta 1952 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Tallinn Nimi Margarita Tšernogorova Sünniaasta 1933 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Tallinn Nimi lrina Antonjuk Sünniaasta 1956 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Tallinn Nimi Enno Tamm Sünniaasta 1960 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Tallinn Nimi Tarmo Kruusimäe Sünniaasta 1967 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Tallinn Nimi Madis Kübar Sünniaasta 1980 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Tallinn Nimi Ants Leemets Sünniaasta 1950 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Tallinn Nimi Anto Liivat Sünniaasta 1982 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Vasalemma vald Nimi Eda Arusoo Sünniaasta 1962 Erakond - Omavalitsus Viimsi vald Nimi Toomas Tõniste Sünniaasta 1967 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Viimsi vald Nimi Märt Vooglaid Sünniaasta 1968 Erakond Eesti Reformierakond Rapla maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Juuru vald Nimi Sirje Endre Sünniaasta 1945 Erakond - Omavalitsus Järvakandi vald Nimi Marko Matson Sünniaasta 1975 Erakond - Omavalitsus Kaiu vald Nimi Sulev Viiron Sünniaasta 1977 Erakond - Omavalitsus Kehtna vald Nimi Eno Hermann Sünniaasta 1968 Erakond - Omavalitsus Kohila vald Nimi Jüri Vallsalu Sünniaasta 1957 Erakond - Omavalitsus Käru vald Nimi Paul Sepp Sünniaasta 1958 Erakond - Omavalitsus Märjamaa vald Nimi Urmas Kristal Sünniaasta 1969 Erakond - Omavalitsus Raikküla vald Nimi Anne Kalf Sünniaasta 1953 Erakond - Omavalitsus Rapla vald Nimi Ain Täpsi Sünniaasta 1967 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Vigala vald Nimi Meelis Välis Sünniaasta 1964 Erakond Eesti Reformierakond Järva maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Albu vald Nimi Jüri Kommusaar Sünniaasta 1960 Erakond - Omavalitsus Ambla vald Nimi Harri Lepamets Sünniaasta 1955 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Imavere vald Nimi Inga Okas Sünniaasta 1963 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Järva-Jaani vald Nimi Meelis Mändla Sünniaasta 1962 Erakond - Omavalitsus Kareda vald Nimi Janno Nau Sünniaasta 1976 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Koeru vald Nimi Tarvi Pihlakas Sünniaasta 1972 Erakond - Omavalitsus Koigi vald Nimi Tõnu Traks Sünniaasta 1959 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Paide linn Nimi Peeter Saldre Sünniaasta 1959 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Paide vald Nimi Raivo Raja Sünniaasta 1956 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Roosna-Alliku vald Nimi Aivar Tubli Sünniaasta 1961 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Türi vald Nimi Andrus Eensoo Sünniaasta 1963 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Väätsa vald Nimi Margit Lugna Sünniaasta 1947 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Lääne-Viru maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Haljala vald Nimi Margus Punane Sünniaasta 1969 Erakond - Omavalitsus Kadrina vald Nimi Jaanus Reisner Sünniaasta 1970 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Kunda linn Nimi Arvo Kullamaa Sünniaasta 1981 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Laekvere vald Nimi Eerik Lumiste Sünniaasta 1969 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Rakke vald Nimi Enno Eilo Sünniaasta 1965 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Rakvere linn Nimi Kert Karus Sünniaasta 1976 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Rakvere linn Nimi Toomas Varek Sünniaasta 1948 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Rakvere vald Nimi Boriss Balõtšev Sünniaasta 1980 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Rägavere vald Nimi Arnu Lippasaar Sünniaasta 1970 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Sõmeru vald Nimi Maido Nõlvak Sünniaasta 1969 Erakond - Omavalitsus Tamsalu vald Nimi Eiki Eilo Sünniaasta 1984 Erakond - Omavalitsus Tapa vald Nimi Aivi Must Sünniaasta 1963 Erakond - Omavalitsus Vihula vald Nimi Uno Õunapuu Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Vinni vald Nimi Rauno Võrno Sünniaasta 1980 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Viru-Nigula vald Nimi Andres Sõber Sünniaasta 1956 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Väike-Maarja vald Nimi Ene Preem Sünniaasta 1966 Erakond - Jõgeva maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Jõgeva linn Nimi Priit Põdra Sünniaasta 1985 Erakond - Omavalitsus Jõgeva vald Nimi Tiit Lääne Sünniaasta 1958 Erakond - Omavalitsus Kasepää vald Nimi Aivar Anijago Sünniaasta 1959 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Omavalitsus Mustvee linn Nimi Riina Pajula Sünniaasta 1960 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Pajusi vald Nimi Toomas Teppo Sünniaasta 1964 Erakond - Omavalitsus Pala vald Nimi Ene Toom Sünniaasta 1958 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Palamuse vald Nimi Terje Rudissaar Sünniaasta 1965 Erakond - Omavalitsus Puurmani vald Nimi Aare Järvik Sünniaasta 1963 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Põltsamaa linn Nimi Margus Oro Sünniaasta 1964 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Põltsamaa vald Nimi Indrek Eensalu Sünniaasta 1972 Erakond - Omavalitsus Saare vald Nimi Jüri Morozov Sünniaasta 1958 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Tabivere vald Nimi Sirje Simmo Sünniaasta 1974 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Torma vald Nimi Urmas Priks Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Keskerakond Viljandi maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Abja vald Nimi Andres Räägel Sünniaasta 1957 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Halliste vald Nimi Andres Rõigas Sünniaasta 1970 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Karksi vald Nimi Siret Vene Sünniaasta 1980 Erakond - Omavalitsus Kolga-Jaani vald Nimi Maire Salu Sünniaasta 1970 Erakond - Omavalitsus Kõo vald Nimi Avo Põder Sünniaasta 1964 Erakond - Omavalitsus Kõpu vald Nimi Kaja Lind Sünniaasta 1971 Erakond - Omavalitsus Mõisaküla linn Nimi Jorma Õigus Sünniaasta 1969 Erakond - Omavalitsus Suure-Jaani vald Nimi Madis Randaru Sünniaasta 1967 Erakond - Omavalitsus Tarvastu vald Nimi Aivar Kustavus Sünniaasta 1963 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Viljandi linn Nimi Jaak Allik Sünniaasta 1946 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Viljandi linn Nimi Tiit Jürmann Sünniaasta 1956 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Viljandi vald Nimi Hellar Mutle Sünniaasta 1960 Erakond - Omavalitsus Võhma linn Nimi Luule Tiirmaa Sünniaasta 1970 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Tartu maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Alatskivi vald Nimi Peeter Kiuru Sünniaasta 1967 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Elva linn Nimi Jüri Allik Sünniaasta 1949 Erakond - Omavalitsus Haaslava vald Nimi Taivo Kirm Sünniaasta 1961 Erakond - Omavalitsus Kallaste linn Nimi Jelena Lavrova Sünniaasta 1971 Erakond - Omavalitsus Kambja vald Nimi Irma Drenkhan Sünniaasta 1968 Erakond - Omavalitsus Konguta vald Nimi Margus Reinoja Sünniaasta 1969 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Laeva vald Nimi Elviire Villa Sünniaasta 1950 Erakond - Omavalitsus Luunja vald Nimi Radž Sauk Sünniaasta 1961 Erakond - Omavalitsus Meeksi vald Nimi Margus Narusing Sünniaasta 1964 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Mäksa vald Nimi Mati Möller Sünniaasta 1975 Erakond - Omavalitsus Nõo vald Nimi Jüri Aliste Sünniaasta 1959 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Peipsiääre vald Nimi Viktor Filippov Sünniaasta 1972 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Piirissaare vald Nimi Igor Kuznetsov Sünniaasta 1984 Erakond - Omavalitsus Puhja vald Nimi Vahur Jaakma Sünniaasta 1958 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Rannu vald Nimi Karin Tuvikene Sünniaasta 1964 Erakond - Omavalitsus Rõngu vald Nimi Sulev Kuus Sünniaasta 1970 Erakond - Omavalitsus Tartu linn Nimi Veljo Ipits Sünniaasta 1958 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Tartu linn Nimi Tõnu Ints Sünniaasta 1965 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Tartu linn Nimi Jüri Kõre Sünniaasta 1953 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Tartu linn Nimi Vladimir Šokman Sünniaasta 1948 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Tartu vald Nimi Üllar Loks Sünniaasta 1962 Erakond - Omavalitsus Tähtvere vald Nimi Urmas Tartes Sünniaasta 1963 Erakond - Omavalitsus Vara vald Nimi Haibula Zirkilov Sünniaasta 1958 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Võnnu vald Nimi Urmas Paju Sünniaasta 1972 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Ülenurme vald Nimi Illari Lään Sünniaasta 1973 Erakond Eesti Reformierakond Võru maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Antsla vald Nimi Kurmet Müürsepp Sünniaasta 1968 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Haanja vald Nimi Rein Peedumäe Sünniaasta 1951 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Omavalitsus Lasva vald Nimi Heino Ojaperv Sünniaasta 1948 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Meremäe vald Nimi Arno Vares Sünniaasta 1960 Erakond - Omavalitsus Misso vald Nimi Aigar Paas Sünniaasta 1970 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Mõniste vald Nimi Tõnu Lindeberg Sünniaasta 1951 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Omavalitsus Rõuge vald Nimi Elina Järv Sünniaasta 1988 Erakond - Omavalitsus Sõmerpalu vald Nimi Aivar Rosenberg Sünniaasta 1962 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Urvaste vald Nimi Margus Klaar Sünniaasta 1972 Erakond - Omavalitsus Varstu vald Nimi Ale Sprenk Sünniaasta 1965 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Omavalitsus Vastseliina vald Nimi Ago Keir Sünniaasta 1956 Erakond - Omavalitsus Võru linn Nimi Kersti Kõosaar Sünniaasta 1963 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Võru linn Nimi Ene Liivamägi Sünniaasta 1962 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Võru vald Nimi Priit Süüden Sünniaasta 1965 Erakond - Valga maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Helme vald Nimi Ave Visor Sünniaasta 1980 Erakond - Omavalitsus Hummuli vald Nimi Marika Riit Sünniaasta 1965 Erakond - Omavalitsus Karula vald Nimi Mart Vanags Sünniaasta 1964 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Otepää vald Nimi Aivar Nigol Sünniaasta 1965 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Palupera vald Nimi Vambola Sipelgas Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Omavalitsus Puka vald Nimi Aleksander Sven Esse Sünniaasta 1969 Erakond Eesti Iseseisvuspartei Omavalitsus Põdrala vald Nimi René Rahnu Sünniaasta 1975 Erakond - Omavalitsus Sangaste vald Nimi Rando Undrus Sünniaasta 1976 Erakond - Omavalitsus Taheva vald Nimi Hille Tamman Sünniaasta 1960 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Tõlliste vald Nimi Rein Randver Sünniaasta 1956 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Tõrva linn Nimi Ilona Leetma Sünniaasta 1973 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Valga linn Nimi Ivar Unt Sünniaasta 1977 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Õru vald Nimi Kalmer Sarv Sünniaasta 1969 Erakond - Lääne maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Haapsalu linn Nimi Helle Saarsoo Sünniaasta 1955 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Hanila vald Nimi Olavi Vainu Sünniaasta 1972 Erakond - Omavalitsus Kullamaa vald Nimi Einar Pärnpuu Sünniaasta 1961 Erakond - Omavalitsus Lihula vald Nimi Jaak Kastepõld Sünniaasta 1973 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Lääne-Nigula vald Nimi Andres Kampmann Sünniaasta 1973 Erakond - Omavalitsus Martna vald Nimi Raimond Danilov Sünniaasta 1985 Erakond - Omavalitsus Noarootsi vald Nimi Vladimir Belovas Sünniaasta 1952 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Nõva vald Nimi Peeter Kallas Sünniaasta 1963 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Ridala vald Nimi Toomas Vallimäe Sünniaasta 1963 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Omavalitsus Vormsi vald Nimi Ivo Sarapuu Sünniaasta 1963 Erakond - Ida-Viru maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Alajõe vald Nimi Jüri Päll Sünniaasta 1970 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Aseri vald Nimi Riho Kutsar Sünniaasta 1959 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Avinurme vald Nimi Anne Paas Sünniaasta 1971 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Iisaku vald Nimi Priit Palmet Sünniaasta 1971 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Illuka vald Nimi Kristo Kesler Sünniaasta 1993 Erakond - Omavalitsus Jõhvi vald Nimi Eduard Rae Sünniaasta 1977 Erakond - Omavalitsus Kiviõli linn Nimi Eldur Lainjärv Sünniaasta 1954 Erakond - Omavalitsus Kohtla vald Nimi Toomas Nõmmiste Sünniaasta 1972 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Kohtla-Järve linn Nimi Riina Ivanova Sünniaasta 1960 Erakond - Omavalitsus Kohtla-Järve linn Nimi Eduard Odinets Sünniaasta 1976 Erakond - Omavalitsus Kohtla-Nõmme vald Nimi Tarmo Kütt Sünniaasta 1969 Erakond - Omavalitsus Lohusuu vald Nimi Tarmo Tomson Sünniaasta 1968 Erakond - Omavalitsus Lüganuse vald Nimi Marja-Liisa Veiser Sünniaasta 1982 Erakond - Omavalitsus Mäetaguse vald Nimi Veljo Kingsep Sünniaasta 1950 Erakond - Omavalitsus Narva linn Nimi Heli Adamovitš Sünniaasta 1952 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Narva linn Nimi Olev Silland Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Narva-Jõesuu linn Nimi Inge Muškina Sünniaasta 1959 Erakond - Omavalitsus Sillamäe linn Nimi Jelena Koršunova Sünniaasta 1961 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Sonda vald Nimi Veiko Erm Sünniaasta 1971 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Toila vald Nimi Roland Peets Sünniaasta 1957 Erakond Omavalitsus Tudulinna vald Nimi Andrus Valdre Sünniaasta 1968 Erakond - Omavalitsus Vaivara vald Nimi Heiki Luts Sünniaasta 1967 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Hiiu maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Emmaste vald Nimi Gustav Kotkas Sünniaasta 1991 Erakond - Omavalitsus Hiiu vald Nimi Jüri Ojasoo Sünniaasta 1949 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Käina vald Nimi Üllar Padari Sünniaasta 1970 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Pühalepa vald Nimi Antti Leigri Sünniaasta 1982 Erakond - Saare maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Kihelkonna vald Nimi Karl Teär Sünniaasta 1970 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Kuressaare linn Nimi Jaanus Tamkivi Sünniaasta 1959 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Kuressaare linn Nimi Jaanis Prii Sünniaasta 1969 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Laimjala vald Nimi Aarne Lember Sünniaasta 1948 Erakond - Omavalitsus Leisi vald Nimi Andrus Kandimaa Sünniaasta 1967 Erakond - Omavalitsus Lääne-Saare vald Nimi Maidu Varik Sünniaasta 1961 Erakond - Omavalitsus Muhu vald Nimi Ain Saaremäel Sünniaasta 1967 Erakond Isamaa ja Res Publica liit Omavalitsus Mustjala vald Nimi Malve Kolli Sünniaasta 1958 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Orissaare vald Nimi Marili Niits Sünniaasta 1969 Erakond - Omavalitsus Pihtla vald Nimi Tiit Kaasik Sünniaasta 1971 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Omavalitsus Pöide vald Nimi Marina Treima Sünniaasta 1963 Erakond - Omavalitsus Ruhnu vald Nimi Heiki Kukk Sünniaasta 1970 Erakond - Omavalitsus Salme vald Nimi Andrus Raun Sünniaasta 1972 Erakond - Omavalitsus Torgu vald Nimi Mihkel Undrest Sünniaasta 1957 Erakond - Omavalitsus Valjala vald Nimi Liilia Eensaar Sünniaasta 1954 Erakond - Põlva maakond Kohalik omavalitsus Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Omavalitsus Ahja vald Nimi Uuno Siitoja Sünniaasta 1961 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Kanepi vald Nimi Arno Kakk Sünniaasta 1947 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Kõlleste vald Nimi Valev Krebes Sünniaasta 1957 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Laheda vald Nimi Aare Kallas Sünniaasta 1959 Erakond - Omavalitsus Mikitamäe vald Nimi Margo Sirendi Sünniaasta 1972 Erakond - Omavalitsus Mooste vald Nimi Aare Veetsmann Sünniaasta 1960 Erakond - Omavalitsus Orava vald Nimi Meelis Aianurm Sünniaasta 1964 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Omavalitsus Põlva vald Nimi Anne Nook Sünniaasta 1962 Erakond Eesti Keskerakond Omavalitsus Räpina vald Nimi Tiit Kala Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Omavalitsus Valgjärve vald Nimi Hegri Narusk Sünniaasta 1977 Erakond Eesti Reformierakond Omavalitsus Vastse-Kuuste vald Nimi Inge Kalle Sünniaasta 1959 Erakond - Omavalitsus Veriora vald Nimi Kaarel Tiganik Sünniaasta 1953 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Omavalitsus Värska vald Nimi Margus Kraav Sünniaasta 1972 Erakond Sotsiaaldemokraatlik erakond Riigikogu Esindajate nimed Sünniaasta Erakond Nimi Aadu Must Sünniaasta 1951 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Andrei Novikov Sünniaasta 1982 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Anneli Ott Sünniaasta 1976 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Dmitri Dmitrijev Sünniaasta 1982 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Enn Eesmaa Sünniaasta 1946 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Erki Savisaar Sünniaasta 1978 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Heimar Lenk Sünniaasta 1946 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Jaanus Karilaid Sünniaasta 1977 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Jüri Ratas Sünniaasta 1978 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Kadri Simson Sünniaasta 1977 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Kersti Sarapuu Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Mailis Reps Sünniaasta 1975 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Marika Tuus-Laul Sünniaasta 1951 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Martin Repinski Sünniaasta 1986 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Mihhail Korb Sünniaasta 1980 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Mihhail Stalnuhhin Sünniaasta 1961 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Märt Sults Sünniaasta 1961 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Olga Ivanova Sünniaasta 1984 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Oudekki Loone Sünniaasta 1979 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Peeter Ernits Sünniaasta 1953 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Rein Ratas Sünniaasta 1938 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Siret Kotka Sünniaasta 1986 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Tarmo Tamm Sünniaasta 1953 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Toomas Vitsut Sünniaasta 1960 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Valeri Korb Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Viktor Vassiljev Sünniaasta 1953 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Vladimir Velman Sünniaasta 1945 Erakond Eesti Keskerakond Nimi Arno Sild Sünniaasta 1947 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Nimi Henn Põlluaas Sünniaasta 1960 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Nimi Jaak Madison Sünniaasta 1991 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Nimi Mart Helme Sünniaasta 1949 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Nimi Martin Helme Sünniaasta 1976 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Nimi Raivo Põldaru Sünniaasta 1951 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Nimi Uno Kaskpeit Sünniaasta 1957 Erakond Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Nimi Aivar Sõerd Sünniaasta 1964 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Andre Sepp Sünniaasta 1971 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Anne Sulling Sünniaasta 1976 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Ants Laaneots Sünniaasta 1948 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Deniss Boroditš Sünniaasta 1979 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Eerik-Niiles Kross Sünniaasta 1967 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Heidy Purga Sünniaasta 1975 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Igor Gräzin Sünniaasta 1952 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Imre Sooäär Sünniaasta 1969 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Johannes Kert Sünniaasta 1959 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Jüri Jaanson Sünniaasta 1965 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Kalle Laanet Sünniaasta 1965 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Kalle Palling Sünniaasta 1985 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Keit Pentus-Rosimannus Sünniaasta 1976 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Kristjan Kõljalg Sünniaasta 1982 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Laine Randjärv Sünniaasta 1964 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Lauri Luik Sünniaasta 1982 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Liina Kersna Sünniaasta 1980 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Madis Milling Sünniaasta 1970 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Maris Lauri Sünniaasta 1966 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Mati Raidma Sünniaasta 1965 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Meelis Mälberg Sünniaasta 1970 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Peep Aru Sünniaasta 1953 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Remo Holsmer Sünniaasta 1980 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Terje Trei Sünniaasta 1967 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Toomas Kivimägi Sünniaasta 1963 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Urve Tiidus Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Valdo Randpere Sünniaasta 1958 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Vilja Toomast Sünniaasta 1962 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Yoko Alender Sünniaasta 1979 Erakond Eesti Reformierakond Nimi Ain Lutsepp Sünniaasta 1954 Erakond Eesti Vabaerakond Nimi Andres Ammas Sünniaasta 1962 Erakond Eesti Vabaerakond Nimi Andres Herkel Sünniaasta 1962 Erakond Eesti Vabaerakond Nimi Artur Talvik Sünniaasta 1964 Erakond Eesti Vabaerakond Nimi Jüri Adams Sünniaasta 1947 Erakond Eesti Vabaerakond Nimi Krista Aru Sünniaasta 1958 Erakond Eesti Vabaerakond Nimi Külliki Kübarsepp Sünniaasta 1981 Erakond Eesti Vabaerakond Nimi Monika Haukanõmm Sünniaasta 1972 Erakond Eesti Vabaerakond Nimi Aivar Kokk Sünniaasta 1960 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Andres Metsoja Sünniaasta 1978 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Einar Vallbaum Sünniaasta 1959 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Helir-Valdor Seeder Sünniaasta 1964 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Juhan Parts Sünniaasta 1966 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Kalle Muuli Sünniaasta 1958 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Ken-Marti Vaher Sünniaasta 1974 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Maire Aunaste Sünniaasta 1953 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Marko Mihkelson Sünniaasta 1969 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Mart Nutt Sünniaasta 1962 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Priit Sibul Sünniaasta 1977 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Raivo Aeg Sünniaasta 1962 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Siim Kiisler Sünniaasta 1965 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Viktoria Ladõnskaja Sünniaasta 1981 Erakond Isamaa ja Res Publica Liit Nimi Andres Anvelt Sünniaasta 1969 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Eiki Nestor Sünniaasta 1953 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Heljo Pikhof Sünniaasta 1958 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Helmen Kütt Sünniaasta 1961 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Ivari Padar Sünniaasta 1965 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Jaanus Marrandi Sünniaasta 1963 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Kalev Kotkas Sünniaasta 1960 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Kalvi Kõva Sünniaasta 1974 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Marianne Mikko Sünniaasta 1961 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Mark Soosaar Sünniaasta 1946 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Rainer Vakra Sünniaasta 1981 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Sven Mikser Sünniaasta 1973 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Tanel Talve Sünniaasta 1976 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Toomas Jürgenstein Sünniaasta 1964 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond Nimi Urve Palo Sünniaasta 1972 Erakond Sotsiaaldemokraatlik Erakond
Valijamehi puudutavad andmed on pärit Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehelt ning Äriregistri erakondade registrist. Riigikogu liikmete andmed on pärit riigikogu kodulehelt.