authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Konkurentsiamet: Elektrilevi peab oma võrgutasusid vähendama
Toimetanud Urmas Lauri
Konkurentsiamet tuvastas, et Elektrilevi OÜ rakendatavad võrgutasud ei ole kulupõhised ning tegi ettevõtjale enne jõule vastavasisulise ettekirjutuse. Konkurentsiamet nõuab, et võrgutasu peab langema 6,7%. Kuna võrgutasude osakaal moodustab lõpphinnast 50-55%, siis sellega peaks keskmisele kodutarbijale elektri lõpphind langema 3,6%.
Peamiseks põhjuseks, miks võrguteenuse hind peab langema, on võrgukadude vähenemine. Tänaseks on ettevõtja saavutanud olukorra, kus võrgukaod on vähenenud 4,5%-ni. Seda on oluliselt mõjutanud ka kaugloetavatele arvestitele üleminek. Samuti mõjutab hinna langust kadude elektri hinna vähenemine, sest võrreldes eelnevate aastatega on elektri börsihind oluliselt langenud. Kolmandaks põhjuseks, miks võrgutasu peab alanema, on langenud intressimäärad, mis on aluseks ettevõtja poolt teenitava kasumi arvutamisel.
Konkurentsiamet ootab 31. jaanuariks Elektrilevi OÜ taotlust, millega esitatakse ametile kooskõlastamiseks kulupõhised võrgutasud.


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Otsetoetused jõuavad jõuluks põllumeeste ja loomapidajateni
Foto: Urmas Lauri
12. detsembril alustas PRIA tänavuste otsetoetuste väljamakseid ning detsembri lõpuks saavad kaheksat liiki toetused põllumeestele ja loomakasvatajatele välja makstud. Euroopa Komisjon eraldas Eestile nendeks toetusteks kokku 114,56 miljonit eurot.
Igal aastal moodustavad just hektari- ja loomadepõhised otsetoetused suurima osa PRIA vahendusel makstavatest toetustest põllumajandussektorile. Otsetoetuste hulka kuuluvad ühtne pindalatoetus ja nn rohestamise toetus, puu- ja köögivilja kasvatamise otsetoetus, noore põllumajandustootja toetus (see lisandub ÜPT ja rohestamise toetuse taotlemisel kuni 39 hektari eest); väikekarjade omanikest loomakasvatajad saavad toetust ammlehma, piimalehma, ute ja kitse kasvatamiseks. Lisaks jätkus väiketootjate meede, mille raames väiketootja võib saada maksimaalselt 1250 eurot otsetoetusi kokku, kuid samas nõuded toetuse saamiseks on leebemad kui suurematel tootjatel.
Otsetoetuste ühikumäärad kinnitas PRIA toetusteks eraldatud eelarvete ja taotlustes esitatud nõuetekohaste hektarite ja loomade hulga põhjal – ühikumäärasid vt PRIA kodulehelt
Kokku tuleb PRIA-l tänavu menetleda 15 556 kliendi esitatud otsetoetuste taotlused ning koostada 33 456 otsust. ÜPT kindlakstehtud hektareid, mille kohta makstakse ka teisi pindalapõhiseid toetusi, oli tänavu 949 305. Paljud soovisid mitut toetust – iga liiki toetus määratakse eraldi otsusega ja ka raha laekub kliendi kontole eraldi maksetena riigikassa kaudu.
Esimesena läks 12. detsembril teele toetus väikepõllumajandustootjatele. 14. detsembri õhtuks oli PRIAl koostatud 33 397 otsust 112,9 miljoni euro maksmiseks. Koostamisel on veel üksikud otsused neile, kelle taotlustega seotud probleemid pole lõplikult lahenenud.
Toetuste ootajateni jõuab lõplik summa, millest on tehtud vajalikud tasaarveldused ja vähendused. Saadaolevate summadega tasaarveldatakse nt varasemaid võlgnevusi. Vähendusi ei põhjusta ainult vead taotlemisel ja erinevate nõuete rikkumised, vaid ka Euroopa Liidus kehtiv nn finantsdistsipliin. Kui taotlejal saadaolev otsetoetuste summa ületab 2000 eurot, peetakse ülejäävalt osalt kinni 1,353905% kriisireservi jaoks. Selliseid toetusesaajaid on tänavu Eestis ca 5700. Samasugune vähendamine toimus mullu, kuid kriisireservi ära ei kasutatud ning see makstakse tänavu tagasi neile, kelle otsetoetuste tänavune summa ulatub üle 2000 euro.
Veel tuleb PRIA-l eraisikute ja FIE-de toetustelt kinni pidada tulumaks.
“Käesolev aasta ei ole olnud tootjatele kerge – kestab Venemaa embargo mõju toodangu turustamisele ja hindadele ning valusaid tagajärgi tõi Eestis leviv sigade aafrika katk. Lisaks sellele ei saanud põllumehed halbadele ilmaoludele tõttu teha kõiki planeeritud töid ning saagikus jäi kesiseks,” tõdes PRIA peadirektori asetäitja Ahti Bleive.
“Kogesime tänavu PRIAs seda, et toetustega seotud nõuete täitmiseks tegid tootjad tublisid pingutusi. Ka PRIA töö pole lihtne – ELi kui toetuste rahastaja kehtestatud nõuetete kontrolli ja andmetöötluse maht on väga suur,“ ütles Bleive. Tema sõnul oli palju abi sellest, et 87% pindalatoetuse soovijatest esitasid tänavu taotluse elektrooniliselt e-PRIAs ning e-taotlustega on hõlmatud ligikaudu 98% põllumaast. e-PRIA aitab ära hoida palju vigu ja kiirendab taotluste menetlemist. “Nii andsid kõik e-PRIAs taotlejad tänuväärse panuse selleks, et toetused aasta lõpuks välja makstud saaks,” ütles Ahti Bleive.
Kõik kliendid saavad andmeid oma saabuvate toetuste kohta vaada e-PRIA teenusest “Maksed ja võlgnevused”- sinna ilmub info niipea, kui maksekorraldus on kinnitatud ja riigikassasse edasi saadetud. e-PRIAst on igaühele näha ka temaga seotud otsuste väljavõtted detailse infoga. Pärast otsuste kinnitamist avaldab PRIA määratud toetuste kohta nimekirjad ka oma kodulehel.
Küsimuste korral võib helistada otsetoetuste infotelefonil 7377 679.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Sirje Toomla

maintext:
Tartu-Haapsalu liinibuss sattus jõulu eel liiklusõnnetusse
Sirje Toomla
Õhtupoolikul Tartust Haapsallu sõitev liinibuss sattus jõulureedel avariisse. Foto Markus Sein
23. detsembri õhtul sattus Imavere kandis liiklusõnnetusse Tartu-Haapsalu liinibuss, reisijatest keegi viga ei saanud.
Jõulueelsel reedel kell 16.45 Tartus väljunud liinibuss sattus Tallinn-Tartu maantee 109. kilomeetril teele jooksnud põdra tõttu ahelõnnetusse ja jõudis Haapsallu plaanitust ligi kaks tundi hiljem.
Ahelavarii juhtus kella 17.55 paiku. Teele jooksis kolmeliikmeline põdrakari. Kaks esimest jõudsid teed ületada, kuid kolmandat riivas Tartu suunas sõitnud sõiduauto Honda Civic. Teele lonkama jäänud põdrale sõitis otsa Tallinna suunas liikunud sõiduauto Lada Langus, mis kaotas juhitavuse, kaldus vastassuunavööndisse ja põrkas seal kokku Tartu suunas liikunud sõiduautoga BMW X5. Kokkupõrke tagajärjel paiskus sõiduauto Lada teelt välja katusele.
Teel lamanud põdrale sõitis otsa Lada taga sõitnud Tartu-Haapsalu liinibuss Solaris Vacanza, mille roolis oli 54-aastane bussijuht. Õnnetuse hetkel oli buss reisijaid täis.
„Kõik asjad käisid nagu aeg luubis – näed, et on kraav ja buss sõidab sinna, ise mõtled, et nüüd peab vist kinni hoidma,” kirjeldas liinibussis Tartust Haapsallu sõitnud Sirje Toomla. „Huvitav oli see, et keegi bussis ei kiljunud, selline eestlaslik bussiõnnetus,” lisas ta.
Toomla sõnul väärib bussijuhi käitumine kiidusõnu. „Bussijuhti käitus ohtlikus olukorras just nii, nagu pidi, säilitas külma närvi ja tänu temale ei saanud meist keegi kannatada,” ütles Toomla. GoBusi Tartu-Haapsalu liini teenindavad Tartu bussijuhid.
Tartu-Haapsalu liini opereeriva GoBusi juhatuse liikme Andrei Mändla sõnul sai õnnetuses kannatada bussi esistange ja –klaas ning buss ei saanud sõitu jätkata. Et reisijad sihtkohta toimetada tuli Tartust tuli asendusbuss. Asendusbussi kohalejõudmine võttis aega ja liinibuss jõudis jõudis Haapsallu plaanitust ligi kaks tundi hiljem kell 22.40.
Toomla sõnul oli õnnetuse hetkel bussis 4-5 inimest sõitsid Haapsaluni välja.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Omavalitsused saavad raske puudega laste hoiuteenuseks raha ja õigusi juurde
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Helmen Kütt. Foto Arvo Tarmula
Täna läheb riigikogus kolmandale lugemisele sotsiaalhoolekande seaduse muutmise ettepanek, mis lubab omavalitsustel endil tulevast aastast otsustada, millist lapsehoiu- või laiemalt sotsiaalteenust vajab kohalik raske või sügava puudega laps.
Seni rahastas riik raske ja sügava puudega laste toetamist osaliselt ning tegi seda maavalitsuste kaudu, kusjuures aastane piirmäär oli 402 eurot lapse kohta. Nüüd vastu võetava sotsiaalhoolekande seaduse muutmise järel kaob see piirmäär js omavalitsused hakkavad otsustama, kas ja kui palju kasutada toetusraha nende laste hoiuteenuse või muude sotsiaalteenuste hüvitamiseks. Selleks antakse 2017. aastal omavalitsuste toetusfondi täiendavalt miljon eurot.
Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimehe Helmen Küti (SDE) sõnul muutub sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud raske ja sügava puudega lapse lapsehoiuteenus paindlikumaks ja kättesaadavamaks. Eestis elab üle 7000 raske ja sügava puudega lapse.
„Iga kohalik omavalitsus teab tavaliselt kõige paremini, millist lapsehoiu- või sotsiaalteenust vajavad nende vallas või linnas elavad raske ja sügava puudega lapsed,” ütles Helmen Kütt. „Seni said omavalitsused nende laste hoiuteenuse toetamiseks kindla summa ja kui see ära ei kulunud, sai jääki kasutada aasta lõpus neile lastele teisteks sotsiaalteenusteks. Edaspidi võib omavalitsus vastavalt vajadusele kasutada eraldist kohe lapsehoiuteenuseks või muudeks sotsiaalteenusteks, mis aitavad vähendada raske ja sügava puudega lapse perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevaid lisavajadusi ning seejuures ei seata piirmäära ühe lapse kohta.”
Samuti muutis Riigikogu sotsiaalhoolekande seadust nii, et asenduskoduteenust osutavate perevanematega sõlmitakse edaspidi perevanemalepingud, kus on selgelt reguleeritud ka nende töö- ja puhkeaja tingimused, mis senistes käsunduslepingutes sageli puudusid.
„See on kirjas sotsiaaldemokraatide programmiski, et ebatraditsioonilise tööajaga ametikohtadel, näiteks perevanematel, oleksid tegelikele vajadustele vastavad töö- ja puhkeaja tingimused,” ütles Helmen Kütt.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Vabade ametikohtade arv kasvas aastaga veerandi võrra
Kristjan Kosk
Allikas: statistikaamet
Eesti ettevõtetes, asutustes ja organisatsioonides oli 2016. aasta kolmandas kvartalis ligi 11 000 vaba ametikohta, teatas statistikaamet.
Vabade ametikohtade arv oli viimase seitsme aasta suurim, suurenedes eelmise kvartaliga võrreldes 16 protsenti ja möödunud aasta sama perioodiga võrreldes 25 protsenti.
Vabade ametikohtade määr ehk vabade ametikohtade osatähtsus ametikohtade koguarvus oli 2016. aasta kolmandas kvartalis 2 protsenti, mis oli 0,3 protsendipunkti suurem kui eelmises kvartalis ja 0,4 protsendipunkti suurem kui 2015. aasta kolmandas kvartalis.
Kõige kõrgem vabade ametikohtade määr oli kolmandas kvartalis 4,3 protsendiga haldus- ja abitegevuses, 3,1 protsendiga muudes teenindavates tegevustes, 3 protsendiga nii info ja side kui ka finants- ja kindlustustegevuses. Kõige madalam vabade ametikohtade määr oli kinnisvaraalases tegevuses, mäetööstuses, ehituses ning põllumajanduse, metsamajanduse ja kalapüügi tegevusalal.
Ametikohtade koguarv ja vabade ametikohtade arv oli jätkuvalt kõige suurem töötlevas tööstuses ning hulgi- ja jaekaubanduses. Ametkohtade koguarv ja ka vabade ametikohtade arv oli väikseim veevarustuse, kanalisatsiooni, jäätme- ja saastekäitluse tegevusalal, mäetööstuses ning elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamise tegevusalal.
Võrreldes 2015. aasta kolmanda kvartaliga kasvas vabade ametikohtade arv enim haldus- ja abitegevustes. Keskmisest suurem aastakasv oli ka hariduse, majutuse ja toitlustuse ning töötleva tööstuse tegevusalal. Aastataguse ajaga võrreldes vähenes vabade ametikohtade arv enim kutse-, teadus- ja tehnikaalases tegevuses.
Enam kui pooled vabad ametikohad ehk 68 protsenti asuvad Harjumaal, sealhulgas neist 59 protsenti Tallinnas, millele järgnesid Tartu maakond 9 protsendiga ja Ida-Viru maakond 6 protsendiga. Vabade ametikohtade määr oli kõrgeim Harju ning kõige madalam Saare ja Viljandi maakonnas.
Vabadest ametikohtadest ligi 7800 ehk 70 protsenti asusid erasektoris. Vabade ametikohtade määr oli 2016. aasta kolmandas kvartalis jätkuvalt 2,6 protsendiga kõrgeim välismaa eraõiguslikele isikutele kuuluvates ettevõtetes ja 2,4 protsendiga riigile kuuluvates asutustes ja ettevõtetes. Vabade ametikohtade määr oli kõige madalam Eesti eraõiguslikele isikutele kuuluvates ettevõtetes.
Tööjõu liikumist iseloomustav tööjõu käive, ehk tööle võetud ja lahkunud töötajate arv kokku, oli 2016. aasta teises kvartalis ligi 94 000, mis oli eelmise kvartaliga võrreldes 29 protsenti ning 2015. aasta II kvartaliga võrreldes 22 protsenti suurem. Tööjõu käive kasvas aastataguse ajaga võrreldes enam kutse-, teadus- ja tehnikaalases tegevuses ning põllumajanduses, metsamajanduses ja kalapüügis. Nii tööle võetud töötajate arv kui ka töölt lahkunud töötajate arv oli teises kvartalis suurim hulgi- ja jaekaubanduses, töötlevas tööstuses ning majutuses ja toitlustuses.
Hinnangud põhinevad statistikatööl „Vabad ametikohad ja tööjõu liikumine”, mida statistikaamet korraldab alates 2005. aastast. 2016. aastal on valimis 12 603 ettevõtet, asutust ja organisatsiooni ning valikuliselt uuritavate üksuste andmed laiendatakse üldkogumi valikuliselt uuritavale osale igas kihis eraldi. Alates 2016. aasta teisest kvartalist kasutab statistikaamet uuringu küsimustike eeltäitmiseks maksu- ja tolliameti töötamise registri andmeid. Statistikatöö avaliku huvi peamine esindaja on majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, mille tellimusel statistikaamet selle statistikatöö tegemiseks andmeid kogub ja analüüsib.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Kaitseliidu Talvepäeva laskmisvõistluste tulemused
Toimetanud Kaire Reiljan
Pühapäeval Kiltsi lennuväljal peetud Talvepäev Kaitseliiduga kolme laskevõistluse tulemused
AK-4 võistkondliku arvestus:
I koht: Tanel Palmroos, Margus Tänna, Janek Hiiemäe, Taavi Vaher (kokku 171p)
II koht: Rene Saumets, Jaan Stoletov, Aivar Kaus, Erki Männi (kokku 169p)
III koht: Andres Kruusma, Kaido Kruusamäe, Erke Alar Toomingas, Eerik Salf (kokku 165p)
Sportpüstol (naised)
I koht Kätlin Poopuu (70p)
II koht Ege Vaga (64p)
III koht Anne Kull (62p)
Õhupüss
Noorem vanuseklass (kuni 10 a)
I koht Lisandra Hlonin
II koht Henri Lõppe
III koht Brandon Leesment
Vanem vanuseklass
I koht Peeter Kaus
II koht Magnus Epkin
III koht Loora-Lisandra Ender
Henri Lõppe ja Magnus Epkin saavad oma auhinna ja diplomi kätte KL Lääne maleva staabist, Lahe 17 Haapsalu.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Jahimehed kuulutavad Haapsalus välja jahirahu
Kaire Reiljan
Jõulu ajal annavad jahimehed ja -naised loomadel kolm rahupäeva, mil püssiga metsa ei minda. Foto arhiiv
Reedel kogunevad Haapsallu jahimehed üle Eesti, et Haapsalu toomkirikus kuulutada välja tänavune jahirahu.
Läänemaa jahindusklubi eestvedaja Aarne Taali sõnul kuulutab Eesti jahimeeste selts jahirahu igal aastal välja eri paigas. Läänemaal tehti seda viimati 17 aastat tagasi.
Jahimehed hakkavad Haapsallu kogunema 16. detsembri pärastlõunal, jahirahu ise kuulutatakse välja kl 18 Haapsalu toomkirikus. „Algab ja lõppeb see jahipasuna signaaliga,” selgitas Taal.
Kuigi jahirahu kuulutatakse välja juba 16. detsembril, kehtib see siiski jõulupühade ajal 24.-26. detsembrini. „Kallil jõuluajal pole aega kokku saada, siis on muud kohustused – lapsed ja lapselapsed,” nimetas Taal põhjuse, miks jahimehed jahirahu kuulutamiseks juba nädalapäevad varem kokku tulevad.
Jahirahu väljakuulutamine Haapsalus haakub hästi läinud reedel Haapsalu raekojas avatud jahirelvade näitusega.


maintext:
Repinski sõnul on Ratas otsustanud ta maaeluministriks jätta (2)
BNS
Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Maaeluminister Martin Repinski väitel vestles ta peaminister Jüri Ratasega, kes Repinski sõnul on otsustanud ta ametisse jätta, kirjutas Eesti Rahvusringhäälingu uudisteportaal.
Samuti toetab Repinski jätkamist riigikogu keskfraktsioon. Repinski ütles esmaspäeval, et on Ratasega telefonitsi vestelnud ja jutuajamised olid väga tõsised. "Ma ei taha Jürit tsiteerida, sest ma võin nüanssides eksida, kuid oleme kokku leppinud, et jätkan ministrina," sõnas Repinski.
Repinski selgitused kuulab esmaspäeva õhtul ära veel Keskerakonna juhatus.
Erakonna peasekretär Jaak Aab ütles, et juhatuse liikmed on aru saanud, et Ratas toetab Repinski jätkamist. "Ka meie näeme, et Martin jääb ministriks, aga ta peab temaga seotud juhtumeid väga selgelt põhjendama. Veel selgemalt, kui ta seni on teinud," lausus Aab. Aab möönis, et valitsuse ja Keskerakonna mainele Repinski kunagine kriminaalkaristus ja artiklid Konju farmis toimunust hästi ei mõju. "Arvan, et siin on olnud ka teatav probleem kommunikeerimises."
Keskfraktsiooni liikmetel Aabi sõnul tahtmist Repinskit ametist tagandamise soovi ei olnud.
Ratas ütles möödunud nädalal, et Repinskiga seoses on kogunenud väga palju küsimusi ning ta peab langetama selge otsuse. "Esiteks on mul siiralt kahju, et selle valitsuse kümme esimest tööpäeva oleme pidanud tegelema suuresti maaeluminister Martin Repinski personaalküsimusega. Seetõttu on jäänud tähelepanuta paljud Eesti inimeste jaoks olulised teemad, millega äsja tööd alustanud valitsus igapäevaselt tegeleb," räkis Ratas.
Eesti Ekspress kirjutas üle-eelmisel nädalal, et Repinskile kuuluva Konju mahetalu kitsejuustu müüakse kõikjal Eestis, samas on osa sellest tellitud Hollandi ettevõttelt De Molkerei.
Repinski ise kinnitas, et Eesti poodides Hollandist pärit juustust tehtud Konju farmi tooteid ei ole ning mingit pettust ta ei tunnistanud.
Reedel selgus, et maaeluminister Martin Repinski on Ida-Viru maakohtult saanud alaealisena kelmuse katse eest tingimisi vanglakaristuse. ERR-i käsutuses oleva kohtuotsuse kohaselt mõistis Ida-Viru maakohus Repinski 2002. aasta 12. augustil lihtmenetluse kokkuleppega süüdi kelmuse katses ja karistas teda tingimisi kolme kuu pikkuse vangistusega üheaastase katseajaga. Repinski sõnul on tal juhtunu pärast siiralt kahju.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

title: Mis on saanud aasta autodest - kas tiitel oli õigustatud või mitte?

maintext:
Mis on saanud aasta autodest – kas tiitel oli õigustatud või mitte?
Toimetas Lemmi Kann
Volkswagen Polo. Foto: CarNetShow
Äsja välja kuulutatud Euroopa aasta auto nominentide taustal vaatas Autoleht, mis on praeguseks saanud eelmise kümnendi võitjatest.
Senist praktikat arvestades võiks järgmise aasta võidupanuse päris julgelt panna Alfa Romeo Giulial, sest senini on Fiati grupile läinud tervelt 12 tiitlit 53st. Üheksa on saanud Fiat, kaks Alfa Romeo ja ühe Lancia. Eelmiselgi kümnendil jäi nende osaks kolm esikohta. Tagantjärele vaadates tunduvad žürii valikud mõne aastakäigu puhul veel palju kummalisemad kui toona, ent sekka on sattunud ka autosid, mis nüüdki hinnates oma tiitlit täiesti õigustatult kannavad, nentis Margus Pipar.
Lääne Elu toob älja mõned näited.
2010 Volkswagen Polo
347 punkti
2. koht Toyota iQ, 337 punkti
3. koht Opel Astra, 221 punkti
MIKS VÕITIS?
Selle põlvkonna Polo juures saavutas Volkswagen väikeste autode seas tõelise tippklassi. Kompaktsesse keresse pakiti auto, mis hämmastas täiskasvanulikkusega ning mida nimetati sageli peaaegu sama heaks nagu Golfi: vähema raha eest sai natuke väiksema, kuid siiski igas mõttes suurepärase auto. Pealegi hiilgas Polo tehnoloogilisel kõrgtasemel mootorite, käigukastide ja varustusega. Eks suur „süü” sarnasusel Golfi kõrgtasemega on muidugi unifitseeritud tehnikas: lisaks välimusele on need kaks ka pinna all sarnased.
MIS ON SELLEST PRAEGU SAANUD?
Volkswagen Polo on väikeautode eliit ka pruugituna. Eestis see autoklass populaarsusega siiski ei hiilga ning Polo kõrval saavutas suuremat edu selle natuke lihtsam ja odavam lähisugulane Škoda Fabia. Pisut on mõlema mainele liiga teinud ka mootorite ja topeltsiduriga DSG-käigukastide vead, kuid kuna autod on suhteliselt uued ja väikese läbisõiduga, pakuvad Polo eeskujulikud kasutusomadused üldjuhul naudingut.
2005 Toyota Prius
406 punkti
2. koht Citroėn C4, 267 punkti
3. koht Ford Focus, 228 punkti
MIKS VÕITIS?
Kui 2001. aastal sai esimene Prius pärast Euroopas müügiletulekut aasta auto valimisel kolmanda koha, siis teine põlvkond võitis suure skooriga. Teiseks jäänud Citroėn C4 jäi hübriid-Toyotast maha tervelt 139 punkti. Tagasi vaadates tegi žürii antud juhul ainuõige valiku, sest Prius näitas hübriid- ja elektriautode buumile teed ning oli vaatamata innovatiivsusele hästi läbi mõeldud, väga ökonoomne ja igapäevakasutusse täiesti sobiv auto.
MIS ON SELLEST PRAEGU SAANUD?
Sellele Priusele on järgnenud veel kaks põlvkonda, Prius on maailma enim müüdud hübriidauto, millel pole olnud probleeme ei töökindluse ega turvalisusega. Isegi tavamootoriga autode kõrval on Priuse müügiarvud muljet avaldavad: seda on kokku müüdud juba üle 5,7 miljoni! Pruugituna seda alati osta ei julgeta, kuid hirm on põhjendamatu. Paljud Priused on taksoteenistuses eeskujulikult läbinud sadu tuhandeid kilomeetreid ning vaata kust otsast tahes, on see auto läbi aja üks töökindlamaid.
2002 Peugeot 307
286 punkti
2. koht Renault Laguna, 244 punkti
3. koht Fiat Stilo, 243 punkti
MIKS VÕITIS?
Peugeot võit oli 2002. Aastal selge, teiseks tulnud Renault ning kolmas, Fiat, jäid enam kui 40 punkti kaugusele. 307 edu võtmeks oli uutmoodi kõrge kerekuju, mis tagas eeskujuliku ruumikuse ja tänu suurtele klaasipindadele mahtuniversaaliliku avaruse. Vedrustus oli mugav ja väga head – ökonoomsed ja jõulised – olid HDi-diislid.
MIS ON SELLEST PRAEGU SAANUD?
Peugeot 307 oli konkursil hea valik, sest see meeldis paljudele, seda osteti kõikjal suure hooga ning kasutusomadused olidki kõrgel tasemel. Pealegi, vaadates 307 seljataha jäänud autosid, eelistaksime seda ka praegu. Tõsi on paraku küll, et selle aja Prantsuse autode kvaliteet oli üldjuhul pehmelt öeldes kesine, nii ka 307-l. Väga nõrk esisild ja rohked elektroonikaprobleemid kahjustasid margi mainet tugevalt.
Kuidas on läinud teistel aasta autodel, saab lugeda sel nädalal ilmunud Autolehest.


maintext:
Linnamäe saab kuni 260 istekohaga kultuurisaali
Kristjan Kosk
Linnamäe multifunktsionaalsest keskusest saab Oru kooli üks osa. Foto: Arvo Tarmula
Lääne-Nigula vallavolikogu andis nõusoleku alustada Linnamäele multifunktsionaalse keskuse ehituseks projekteerimishanke ettevalmistamist.
Lääne-Nigula vallavolikogu esimees ja Oru kooli direktor Andres Kampmann rääkis, et multifunktsionaalsesse keskusesse tuleb kogu Linnamäe piirkonna kultuurisaal. Ühtlasi saab multifunktsionaalsest keskusest Oru kooli aula. „Praegu Oru koolil aulat pole,” nentis Kampmann.
Kampmann jätkas, et keskusesse tuleb 230–260 istekohta ja suur lava. „See katab Oru kooli vajaduse,” ütles ta.
Kampmann loodab, et kopp lüüakse maasse tuleval aastal. „Praegu valmistame ette projekteerimishanget. Kui projekteerimisega ühele poole saame, tuleb teha ehitushange. See kõik võtab aega,” ütles Kampmann.
Multifunktsionaalse keskuse maksumuseks on vald arvestanud 800 000 eurot, millest 90 000 eurot tuleb ühinemistoetusest. Kampmann selgitas, et see on raha, mille on vallavalitsus võimeline järgmisel aastal Linnamäe piirkonda investeerima. „Loomulikult võib hind projekeerimisel muutuda, kuid praegu arvestame sellega,” ütles Kampmann.
Uus kultuurisaal tuleb Oru kooli spordisaali ja endise Oru vallamaja vahelisele alale. Praegu kasutatakse seda ala parklana.
Linnamäele multifunktsionaalse keskuse rajamine on Lääne-Nigula valla arengukava 2014–2022 üks eesmärke.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

title: Canzone kutsub sünnipäevale

maintext:
Canzone kutsub sünnipäevale
Lemmi Kann
Canzone. Foto: erakogu
Haapsalu tütarlastekoor Canzone tähistab täna oma 15. sünnipäeva. Koori dirigent Ulrika Grauberg rääkis Lääne Elule kolmest mehest, kel on koori ajaloos olnud väga oluline roll.
„Kolm meest, kõik väga šarmantsed ja ägedad,” kiidab Grauberg. Jutt käib heliloojatest, kelle looming on kõigi nende aastate jooksul andnud Canzonele võimaluse särada ja festivalidel auhindu saada.
Neist esimene mees, taanlane John Hoybye, kelle loomingu avastas Grauberg enda jaoks kümmekond aastat tagasi, kui käis koorijuhtide seminaril, kus Hoybye oli õpetaja ja Grauberg õpilase rollis. „Tema muusika on džässi ja gospeli helikeelega ja meeldis mulle tohutult! Tagasi tulles hakkasin Canzonele kohe tema laule õpetama. Canzone esimene koosseis ongi suuresti John Hoybye repertuaari peal üles kasvanud,” ütleb Grauberg.
2007. aastal sõitis Canzone saatuse tahtel Taani kontserdireisile. „Ma ei jätnud juhust kasutamata, kirjutasin Hoybyele, et oleme tulemas ja kas oleks võimalik temaga kohtuda,” meenutab Grauberg. Seepeale lükati Taanis lumepall veerema ja asi tipnes sellega, et Canzonele organiseeriti John Hoybye workshop. „Laulsime hingevärinal talle tema enda laulud ette. See oli nii meile kui ka talle hästi harras hetk – kõik hullupööra õnnelikud!”
Kuu aja pärast saabus Taanist pakk nootidega – sellest kohtumisest inspireerituna kirjutas Hoybye kolm jõululaulu, mis on pühendatud Canzonele.
Hispaania lumm
2013. aasta sügisel saabus Canzone ellu Hispaania helilooja ja dirigent David Azurza. Canzone esines Saksamaal Wolfenbüttelis laste- ja noortekooride festivalil Eurotreff, kus osaleti ka Azurza meistriklassis. Tema looming ja stiil oli midagi sellist, millega lauljad esimest korda kokku puutusid: nüüdisaegne, väga põneva ülesehitusega, sekka kõlaefekte ja liikumist. „Esimestel proovidel oli tüdrukutel lihtsalt suu imestusest lahti. See oli nii äge nädal!”
Saksamaalt naasti, Azurza uudisteos repertuaaris.
2014. aasta sügisel läks Canzone rahvusvahelisele koorikonkursile Hispaaniasse Calellasse, kavas ka seesama teos. Konkursilavalt lahkudes ootas canzonekaid suur üllatus, kui Azurza esimesel tänavanurgal neile vastu astus. „Ta oli spetsiaalselt sõitnud meid kuulama, istus kogu selle aja saalis ja filmis meid!” rääkis Grauberg kohtumisest, mis oli samal ajal nii ülendav kui ka ehmatav – keegi ei osanud seda ju oodata. Ka Azurza lisas Canzone oma lemmikute nimekirja, läkitades koorile hiljemgi oma koorilaulude noote.
Eesti ilu
Eelmisel aastal lisandus Canzone lemmikute nimekirja uus nimi, sedakorda eestimaine – Rolf Roosalu. „See oli tõesti õnnelik juhus, et „Hiiepuu” noot minu kätte jõudis. See puudutas mind kohe esimesel hetkel! Seda laulu oli kooril küll tohutu keeruline õppida. Nagu näiteks Olav Ehala muusika – tundub, et oh, see ju voogab nii hästi ja kõik on kena, aga häälepartiide meloodiline joonis ei ole üldse lihtne,” selgitab Grauberg.
Ta võrdleb Roosalu „Hiiepuid” Ehala „Põleva puuga” – mõlema laulu tehnilise keerukuse kõrval on võtmesõnaks ka elegantne kergus. „Koor võib ju partiid selgeks õppida, aga see ei pruugi ikkagi nii kõlada, nagu helilooja mõelnud on.”
Veendumaks, et „Hiiepuudega” ollakse ikka õigel teel, uuris Grauberg eelmisel suvel Roosalult, kas ta tuleks ja kuulaks, kuidas tema looming Canzone esituses kõlab. „Ma kirjutasin talle ja ta oli kohe Haapsalus Canzone proovis kohal!” Roosalu saabus koos Dagmar Ojaga, kes aitas laulude kooriseadet teha, ja superstaar Jüri Pootsmanniga.
„Kui me olime „Hiiepuud” ette laulnud, siis nad istusid seal kolmekesi tardunult. Mina olin ka tardunud, ja siis Rolf ütles „See oli nii ilus, mida te tegite”.”
„Minul oli väga uudne ja suur nauding kuulata enda laulu koori esituses. Kuna tegu on minu esimese kooriteosega, oli see kogemus sedavõrd erilisem,” kommenteerib Roosalu ise selle suveõhtu mälestust.
Grauberg aga loodab, et see esimene ei jää Roosalul viimaseks koorilauluks kirjutada. „Minu ja paljude teiste meelest on see väga õnnestunud laul ja tal on väga suur potentsiaal. Tema lauludes on mingi seletamatu sisemine ilu. Kuulad, laulad, ja pärast on hing hell.”
Uued hitid
Kui „Hiiepuud” kõlavad ka laupäeval Canzone sünnipäevakontserdil, siis kahe esimese mehe looming sedakorda mitte. „Me oleme nende laule laulnud kontsertidel juba väga palju, ja kuna see kontsert ei ole ülevaade sellest, mida me aastate jooksul teinud oleme, siis tuleme seekord välja uuemat sorti kavaga,” ütleb Grauberg ja lisab, et kontsert päris ilma hittideta ei möödu.
Üks on Rolf Roosalu „Hiiepuud”, teine Olav Ehala „Põlev puu”, mis pole kõlamata jäänud vist ühelgi Canzone kontserdil, kolmandaks Glen Pilvre ja Priit Pajusaare kuulus Eurovisioni-lugu „Tii”, millele tegi vahva kooriseade Tõnis Kõrvits, ja Siiri Sisaski „Unelaul”.
Kontserdi teine osa koosneb aga lauludest, mida võib Graubergi sõnul tinglikult nimetada Canzone „uueks plaadiks”, kui hittide kategoorias rääkida. Canzone käis neid laule õppimas Saksamaal, maailmas väga tuntud hispaanlasest dirigendi Basilio Astulezi käe all. „Tal tekkis Canzonega väga tugev side. Ta oli vaimustatud tüdrukute musikaalsusest, koostöövõimest ja heast häälekoolist, mida ta festivali lõpus Saksamaal ka ära märkis,” räägib Grauberg.
Astulez polnud ainuke, kes Haapsalu neidudekoorist vaimustus, ka teiste kooride dirigendid käisid Graubergilt uurimas, kas Canzonel on ehk eraldi hääleseadja – nii hästi kõlasid nad.
„Ma ootan publikut väga, sest meie seekordne kontsert on veidi teises võtmes kui eelmised ja finaal on hästi vahva – me teeme väga mitmesuguste maade muusikat. Alustame Gregoriuse koraalist, liikudes läbi kaasaegse Hispaania Serbia rahvamuusikani, pärast seda jõuame välja Aafrikasse ja käime ära ka Mehhikos. See kõik saab olema põnev ja väike üllatus on ka,” lubab Grauberg.
Tütarlastekoori Canzone sünnipäevakontsert „Ei saa mitte vaiki olla”
10. detsembril kell 18 Haapsalu toomkirikus
Tasuta


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

title: Vakra: automaksu ei tule

maintext:
Vakra: automaksu ei tule
Riina Tobias
Foto: arhiiv
Riigikogu liige, sotsiaaldemokraat Rainer Vakra kirjutab oma Facebooki seinal, et automaksu esialgu ei tule.
"Keskkonnakomisjoni esimehena toetan, et uute autode ja autode esmaregistreerimise puhul tuleb maksudega suunata elanikke loodussõbralike sõidukite suunas. Seega tuleb hetkel võtta aeg maha ja näidata uut poliitilist kultuuri ning lükata antud küsimus edasi. Teha korralik analüüs ja siis lähtuda juba keskkonna aspektidest," kirjutab Vakra.
Vakra sõnul on olemas ametlik kinnitus rahandusministeeriumist. "Autod võetakse homme välja. Põhjus on vajadus esitatud ettepanekute ja nendega arvestamise võimaluse analüüsiks, milleks paraku nüüd aega ei ole," kirjutab ta.
Teema juurde tullakse põhjalikumalt tagasi 2017. aasta 1. kvartali jooksul.
Uus valitsus plaanis mootorsõidukite pealt ühekordset registreerimistasu küsima hakata juba järgmisel aastal, ilmselt suvekuudel.


maintext:
Evelin Ilves esitleb homme Haapsalus oma uut lasteraamatut
Toimetanud Kaire Reiljan
Neljapäeval, 15. detsembril kell 17.30 esitleb Evelin Ilves Haapsalu Kaubamaja Apollo raamatukaupluses oma vastilmunud raamatut “Linnu lood”, loeb ette muinasjutte ja jagab autogramme.
Evelin Ilvese lasteraamat ”Linnu lood" põhineb Evelin ja Toomas Hendrik Ilvese tütre Kadri Keiu suureks kasvamise sündmustel.
Ilvese sõnul küpsesid jutud tema peas kolm-neli aastat. “Kirjutama hakates tekst lausa jooksis ise ning mul oli natuke tunne, nagu oleksin vaid vahendaja. Raamat on mõeldud kõigile, kes usuvad natukenegi muinasjutte ja päkapikke,” rääkis ta.
“Kuna raamatu tegevus toimub peamiselt metsas, kirjutasin lood õige tunde saamiseks valmis ühe Rocca al Mare vabaõhumuuseumi tarekese terrassil istudes,” ütles Evelin Ilves ja lisas, et veel trükisoojas teoses on mõnigi üllatus ning seda pole saanud veel lugeda isegi Kadri Keiu isa, Toomas Hendrik.
Evelin Ilvese esimene lasteraamat koosneb päriselul põhinevatest muinaslugudest, mis toimusid Evelin ja Toomas Hendrik Ilvese tütre Kadri Keiu suureks kasvamise sündmustel. Raamat jutustab, missugused mängud ja kaaslased on tüdrukul, kelle koju teisi lapsi just tihti ei satu, sest tee lõpeb tema kodu juures otsa. Või millise pöörde võtab metsaelu siis, kui isa ootamatult presidendiks valitakse.
Neljapäeval toimuval Haapsalu esitlusel räägib Evelin Ilves raamatu saamisloost, loeb muinasjutte ning jagab huvilistele autogramme. Kohapeal saab näha ka raamatu peategelast Linnut, kellele puhusid elu sisse Eesti vabaõhumuuseumi käsitöömeistrid.


maintext:
Aulepa tuulepargis lõppesid suuremahulised tõstetööd
Toimetanud Urmas Lauri
Tõstetööd Aulepas. Foto: Eesti Energia
Eesti Energia taastuvenergiaettevõtel Enefit Taastuvenergia on Aulepa tuulepargis kokku 16 tuulikut ning nendest ühel lõpetati pühadevahelisel perioodil käigukasti uuenduse tööd.
„Suuremahuliste tõstetööde puhul sõltub väga palju ilmast ja tuulest. Selleks, et tõsta 100 meetri kõrgusele tuuliku rootor ehk labad, on vajalik leida tuulevaikne periood ning tööde läbiviimiseks on vaja kahte suurt kraanat. Tuulevaikne periood leiti ööl vastu 29. detsembrit. Suurema noole siruulatusega kraanat, mis tuuakse objektile veoautodel ning mille kokku panekuks läheb 4-5 tööpäeva, on vaja rootori tõstmiseks. Rootor kaalub 70 tonni ja selle diameeter on 100 meetrit, teist lühema siruulatusega kraanat on vaja rootori tõstetöödel abi osutamisel,“ rääkis Enefit Taastuvenergia juht Innar Kaasik.
Rootori tõstmine võtab aega tavapäraselt 5-6 tundi ning tõstetöödeks on korraga objektil tavaliselt kuni 15 inimest.
„Tuuliku rootori eemaldamine ning tagasi paigaldamine oli seotud käigukasti uuendustöödega, kus käigukast ise õnnestus seni tuuliseks osutunud detsembrikuul üles tõsta enne jõule. Tuule tõusmisel ei saanud rootorit siiski tagasi üles tõsta ning tuli ootama jääda uut soodsat hetke, mis osutus sellel korral öiseks ajaks,“ kirjeldas Kaasik.
Eesti Energia taastuvenergiaettevõte Enefit Taastuvenergia on üks Baltikumi suurimaid taastuvenergia tootjaid. Enefit Taastuvenergia toodab energiat tuulest, veest, sega-olmejäätmetest ja biomassist. Ettevõttel on neli tuuleparki: Aulepa, Narva tuhavälja, Paldiski ja Virtsu. Tuulikuid on kokku 44 ja nende võimsus kokku 111 megavatti. Aulepa tuulepargi võimsus on 48 megavatti ning see valmis 2009. aastal. Aulepa tuulepark toodab aastas ca 80 gigavatt-tundi elektrit, millest piisab 32 000 keskmise tarbimisega kodu aastaseks elektritarbimiseks.
Vt ka: "Galerii: Kellassepatöö Aulepas pealpool pilvi"


maintext:
Õpilased: PISA testid ei anna üldist pilti haridussüsteemi kvaliteedist
Toimetanud Urmas Lauri
Riiklik haridussüsteemi hindamine on iga riigi kohustus, et tagada hariduse kõrgetasemeline toimimine. Hindamised riiklike haridustulemuste üle on loodud, et võrrelda erinevaid haridussüsteeme nii Euroopa kui rahvusvahelisel tasandil. Uuringud, nende hulgas ka PISA, põhinevad õpilaste testimisel, keskendudes peamiselt kvantitatiivsetele tulemustele hariduses.
“On väga tore, et Eesti tulemused PISA testis on ühed maailma parimatest, kuid Õpilasliit leiab, et hariduse edukuse hindamine peaks olema suunatud seniselt rohkem kvalitatiivsetele meetoditele nagu koolirõõm, väljalangevus ja edasine haridustee. Me usume, et võti kõrgekvaliteedilise hariduseni seisneb hea ja sõbraliku õpikeskkonna loomisel, vaid nii tunnevad õpilased end koolis turvaliselt ja motiveeritult. PISA tulemused annavad hea ülevaate õpetusmeetodite tulemuslikkusest, kuid see ei tohiks jääda ainsaks kriteeriumiks,” sõnab Eesti Õpilasesinduste Liidu esimees Andreanne Kallas (pildil).
Õpilasesinduste liidu esimees sõnas, et hea tulemus PISA testis ei võrdu automaatselt hea haridusega. “PISA annab meile väärtusliku andmekogumiku, kuid sellel ei tohiks olla suurt osakaalu meie haridussüsteemi debatis, tõlgendades, et head tulemused võrduvad hea haridussüsteemiga. Riigi puhul on arusaadav, et soovitakse saada tagasisidet õppetööle tasemetööde ja eksamite kaudu, ent koolide taseme või “headuse” võrdlemiseks pole see piisav infoallikas.”
Eesti Õpilasesinduste Liit on seisukohal, et koolide ja õpilaste, antud juhul haridussüsteemide, reastamine pelgalt testide tulemuste põhjal on liiga ühekülgne ja pinnapealne. Selliselt saadud tulemus ei kajasta reaalset olukorda haridussüsteemis. Ideaalne võrdlemise süsteem on selline, mis ei ole liialt kaldu testimise teel saadud tulemuste võrdlemise poole. Väga oluline on kaasata ja rõhutada pingerea koostamisel erinevaid kriteeriume, sealhulgas õpilase õnnelikkus, lisavõimaluste hulka koolis, arvestada õpilaste sotsiaalmajanduslikku tausta jne.
Tervitame, et PISA hindamine ei põhine ainult faktiteadmistel, vaid on tihedalt seotud ka oskustega, mis tulevad kasuks ka tulevasel tööturul: finantskirjaoskuse arendamine, koostööoskus, eluliste probleemide mõistmine ja iseseisev lahendamine. Loodame, et tulemuste analüüsiga tuuakse õppekavasse juurde pigem meetodeid, mis suurendavad õpilaste oskusi kriitiliselt mõelda, lahendada iseseisvalt ülesandeid ja töötada meeskonnas.
Meil on hea meel, et Eesti õpilased on tulemustelt maailma tipus, kuid õpilasesindajad on veendunud, et fookus peaks liikuma praeguselt kvantitatiivselt rohkem kvalitatiivsete aspektide poole. See tähendab, et rohkem tuleks eelistada õpilaste heaolu kõrgetele testitulemustele.
Jääme huviga ootame 2017. aasta aprillis avalikustatavat analüüsi osa õpilaste heaolu kohta ning tuleva aasta sügisel avaldatavat meeskondlike probleemilahenduse oskuste tulemusi. Loodame, et ka need tulemused on meie jaoks sama rõõmustavad.
Eesti Õpilasesinduste Liit on vabatahtlik demokraatlik ühendus, mis ühendab Eesti üld-, kutse- ja erihariduskoolide õpilasesindusi. Eesti Õpilasesinduste Liit on suurim esindusorganisatsioon Eestis, esindades oma liikmete kaudu üle 90 000 õpilase.


maintext:
Haapsalu Linna Algkool sai “Hea kooli edendaja” tiitli
Toimetas Lemmi Kann
Haapsalu Linna Algkool. Foto: arhiiv
Täna tunnustas Tallinna Ülikooli eetikakeskus Tallinnas toimunud väärtuskasvatuse konverentsil Haapsalu Linna Algkooli järjepideva töö eest tiitliga „Hea kooli edendaja“
„Edendaja“*tiitliga tunnustab TÜ eetikakeskus õppeasutusi, mis on oma tegevuses pidanud oluliseks väärtusarendust, pöörates tähelepanu nii õpilaste kui ka lasteaiatöötajate individuaalse arengu toetamisele koostöös eri osapooltega.
Tiitli „Väärtuskasvatuse kool 2016” pälvis Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasium. Tiitli „Väärtuskasvatuse lasteaed 2016“ pälvisid kaks lasteaeda – Tartu Luterliku Peetri Kooli Lasteaed ning Nõlvaku Lasteaed.
Anna-Liisa Blaubrük, Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi õppekvaliteedi juht kirjeldas pärast tunnustuse saamist, et tal on hea tunne, sest nemad on sarnaselt konverentsil avakõnega esinenud Neil Hawkes’i mõtetele pidanud oma koolis oluliseks erinevaid suhteid.
„Kuna me oleme kirjeldatud teed juba kolm aastat käinud ja lootnud, et me inspireerime meeskonnas üksteist, siis on selle märkamine liigutav,“ sõnas Blaubrük ja lisas, et nende järgmine ülesanne on ka edaspidi olla saadud tunnustuse ja nime vääriline.
Nõlvaku lasteaia direktor Merle Perm ning õppealajuhataja Karolin Kabanen olid tänulikud saadud tunnustuse eest. „Istusime oma meeskonnaga maha, kirjutasime nii, nagu me iga päev tegelikult elame, kirjutasime üles peegelpildi endast – ja siis saime kõrvalt sellise patustuse õlale, et te olete midagi hästi teinud. See annab meie meeskonnale hoogu juurde,“ sõnasid Perm ja Kabanen.
Külve Teder, Tartu Luterliku Peetri Kooli Lasteaia direktori asetäitja lasteaia juhtimise alal sõnas, et tal on hea tunne, et lapse arengule keskendumist hinnatakse. „See, mida me teeme, lähtub lapse arengust ja heaolust ja ma loodan, et tänu saadud tunnustusele saavad ka paljud teised innustust, et meilt õppida,“ lisas Teder.
Tartu Ülikooli eetikakeskuse projektijuht Nele Punnar selgitas, et žürii tunnustas Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi teadlikku ja tulemuslikku väärtuskasvatust: tiitel anti süsteemse, tõenduspõhise ning kooli põhiväärtustest lähtuva analüüsi, aga ka õpilaskeskse ja väärtuspõhise koolikultuuri ning juhtimise arendamise eest.
„Tartu Luterliku Peetri Kooli Lasteaia puhul anti tunnustus süsteemse ja tervikliku väärtusarenduse, väärtuspõhise juhtimise, lapse arengu ja loovuse toetamise ning läbimõeldud ja sihikindla koostöö eest lapsevanematega. Nõlvaku lasteaed paistis silma sidusa ja tervikliku analüüsi, teadliku väärtuskasvatuse, kaasava juhtimise ning tugeva meeskonnavaimu kujundamise poolest,“ sõnas Punnar.
Sama konkursi raames anti üle ka tiitlid headele koolidele ja lasteaedadele. „Hea kooli“ ja „Hea lasteaia“ nimelised konkursid toimusid sel aastal neljandat korda. Konkursside eesmärk on tunnustada koolide ja lasteaedade tööd nendes valdkondades, mis on seni vähe tähelepanu saanud, kuid on ometi väga olulised: õpilaste erinevate annete ja võimete parim võimalik väljaarendamine, õpilaste sotsiaalsete oskuste ja väärtushoiakute kujundamine, õpivalmiduse tagamine kogu elukaare jooksul, koolimeeldivus, füüsilise ja vaimse turvalisuse tagamine, tervislike eluviiside kujundamine.


authors:
Lääne Elu
Andres Herkel

title: Andres Herkel: kobarmuudatuse lapsik õigustus - teised tegid ju ka!

maintext:
Andres Herkel: kobarmuudatuse lapsik õigustus – teised tegid ju ka!
Andres Herkel, Vabaerakond
Laste kasvatamisel on üks kuldne põhimõte. Nimelt tuleb neile mingis eas hakata selgitama, et „teised teevad ju ka!“, on üks väga halb eneseõigustus. Mingis eas hakatakse sellest pisut arugi saama, aga selline eneseõigustuse instinkt on ilmselt inimese sees.
Poliitikute kehvast lastetoast kõneleb see, et väljend „teised tegid ju ka“ kõlas valitsuse maksukobara läbisurumisel kahtepidi. Nägin Mihhail Stalnuhhinit küsimustele vastamas ja ta kordas kümneid kordi, et Reformierakond tegi ju ka! Poolteist aastat tagasi eelmise valitsuse maksukobarat teravalt kritiseerinud Kadri Simson räägib nüüd teleekraanil, et ei ole see kobareelnõu nii hull midagi, võib-olla natuke hull on vorm, aga need asjad, mida me teeme, on ju head. Tegelikult on erinevad ettepanekud läbisegi, mõnda tahaks toetada ja mõnda kindlasti mitte – see ongi nn. kobar.
Ja veel üks teleülekanne. Remo Holsmer vastas reporteri osundusele, et enne vastustas just Reformierakond Riigikogu ööistungeid ja venitamistaktikat sõnadega „vastab tõele, vastab tõele!, aga nüüd on olukord teine“.
Meenub budistliku targa ütlus, et see on karma! See on Keskerakonna karma, mida Reformierakonna opositsiooni asudes kannab ja see on Reformierakonna karma, mida Keskerakond kannab valitsuses. Kahekesi koos on nad Eesti poliitilist kultuuri vussi ajanud.
Jah, siin on ka positiivseid elemente. Majutusasutuste käibemaksu tõusu ära jätmine on selline, samuti raske kütteõli aktsiisi tõstmine on ilmselt mõistlik, diislikütuse aktsiisitõusu ärajätmine vähendab aktsiisimaksu laekumiste Lätile loovutamist (praegu tangivad just kaugsõiduautod seal). Gaasiaktsiisi tõus toob kaasa mõjusid, mis löövad lõpuks kõigi tarbijate rahakoti pihta. Jutt sellest, et mingile osale ettevõtjatest hakkame otsima järjekordselt maksuerisust, ei ole veenev. Eriti külma dušina mõjus abikaasade tulumaksu ühise deklareerimise lõpetamine. Vahepeal tehtud otsus võimaldada tulumaksuvabastust omavahel jagada jätab ühise deklaratsiooni vaid sümboolselt alles.
Maksuvaba miinimumi tõusu me tervitame. Aga samal ajal rakendatakse nii keerulist astmelist tulumaksu (ehk regresseeruvat tulumaksu vabastust), et see ei ole sugugi mõistlik. See on mitmesaja astmeline tulumaks, mis IRL-i meelest ei ole astmeline tulumaks.
Suur küsimus on see, miks me tegeleme praegu nende muudatustega, mida valitsus planeerib 2018. aastaks. Mõjuanalüüsid on ju puudu. Miks me kiirustame? Kuidagi ei tundu veenev see, et kolme päevaga võeti koalitsioonikõnelustel kogu maksupakett läbi ja nüüd viiakse see kiirkorras läbi. Siin on kindlasti vaja rohkem aega võtta. Koalitsioon lubas, et ei tee muudatusi omaenese tarkusest, vaid kuulate huvigruppe, opositsiooni ja eksperte. Üksnes lubaduseks see jäigi.
Ennustan, et ilmselt me tuleme selle kobarmuudatusena tuntud maksupaketi tagajärgede juurde millalgi paratamatult tagasi. Niisuguse tempoga nii tõsiseid asju teha ei ole otstarbekas.
Lõpuks, ma üldiselt ei usalda riigi rahanduse korraldamisel neid erakondi, kes iseenda rahanduse korraldamisega hakkama ei ole saanud. Pean silmas nii Keskerakonda kui ka IRL-i. Meil saavad erakonnad riigilt nii suures mahus raha, nagu seda elanike arvu ja SKT-d arvestades üheski teises Euroopa riigis ei jagata. Kui ikkagi suudetakse end valimiskampaaniaga miinustesse viia, siis on tegemist väga suurte riskide ja juhtimisvigadega.
Meenutan, et Vabaerakond on järjepidevalt teinud riigieelarvesse ettepanekuid kasutada poolt erakondadele eraldatavast rahast muuks otstarbeks. Nii vana kui uus koalitsioon on need ettepanekud tagasi lükanud.
Artikli aluseks on 14. detsembril 2016 Riigikogus peetud kõne.


title: Juhtkiri: tasuta bussisõidu ohud

maintext:
Juhtkiri: tasuta bussisõidu ohud
Lääne Elu
Tasuta bussisõidu pakkumine maakonnaliinidel tundub nutikas plaan, mis aitab hoida keskkonda ja lihtsustada liikumisvõimalusi. Säästlik on sõita kahekümnekesi bussiga, mitte igaüks oma autoga. See plaan toimiks vaid juhul, kui tasuta sõit meelitaks autosõitjad bussi. Seda on aga raske uskuda, sest maakonnaliinidel on bussisõidugraafik hõre ja paljudesse küladesse buss ei jõuagi.
Kui Tallinna linnavalitsus kehtestas tasuta ühistranspordi, hoiatasid kriitikud, et see on ummiktee, sest liinivõrk ei sobi tallinlaste sõiduvajadustega. Tasuta sõit ei leevenda neid probleeme kuidagi.
Kindlasti ei ole Läänemaa ühistranspordi suurim mure kõrge piletihind. Maakond on väljaspool Haapsalut ja Tallinna maantee äärde jäävat koridori õige hõredalt asustatud. Bussiliinivõrk peab katma maakonda ka kohtades, kus ei ela enam peaaegu mitte kedagi. Piletihind tundub praegu juba odav, eriti kui võrrelda kommertsliinidega, mille bussid sõidavad Haapsalu ja Tallinna vahet. Näiteks maksab pilet Haapsalust maakonna lõunatippu Virtsusse 3.40 ja põhjatippu Nõvale kõigest 2.70. Buss Haapsalu ja Nõva vahet käib aga nii harva, et Nõva elanik Haapsalus igal argipäeval tööl käia ei saakski.
Tasuta bussisõit muudaks muidugi maainimeste elu lihtsamaks ja oleks seepärast teretulnud. Aga paljud maabussid ei ole tühjad mitte kõrge piletihinna pärast, vaid seetõttu, et bussid ei välju sobivast kohast sobival kellaajal.
Kindlasti annab tasuta sõit hoogu juurde neile kohalikele bussiliinidele, mis on suhteliselt rahvarohked. See toob aga ka veel ühe probleemi, sest Haapsalu ja Taebla–Palivere–Risti liinil liikuvad bussid hakkaks konkureerima kommertsvedajatega, sundides neid oma liinivõrku kärpima. Positiivne poliitiline aktsioon võib kokkuvõttes osutuda karuteeneks.


maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 8. detsembril
Läänemaa laste väga head PISA testi tulemused
Kui Läänemaa oleks iseseisev riik, oleksid meie koolilapsed koos Singapuri omadega parimad loodusteaduste tundjad. Nüüd juba Lihula gümnaasiumi 11. klassi õpilane Helerin Leemets ütles, et ei osanud nii head tulemust oodata. „Kui sai teatavaks, et Läänemaa on Eesti kõige parem, siis mõtlesin, et oot, meie ju tegime seda! Kuidas saab see kõige parem olla?!”
Koolilapsed lustisid Robotexil
2.–4. detsembrini Tallinnas TTÜ spordihoones peetud tehnoloogiavõistlusel Robotex osales ligi 70 läänlast seitsmest Läänemaa koolist.


title: Alar Karis: jõulukuusk kui jääde

maintext:
Alar Karis: jõulukuusk kui jääde
Kõlab kuidagi üsna koledalt, kas pole? Aga kui harraste luuletuste, säravate küünalde ja jõulupuu alla pandud kingituste aeg läbi saab, muutub jõulukuusk pühademeeleolu loojast tõepoolest praktiliseks probleemiks, kirjutab riigikontrolör Alar Karis (pildil).
Riigikontroll avaldas 14. detsembril auditiaruande, mille teemaks meie kõigi igapäevaselt tekkivate olmejäätmete sortimine ning jäätmete taaskasutamine. Et parajasti on pühade-eelse sagina aeg, pani see mind mõtlema, mis saab nii jõulukuusest kui ka kõigist jõuluks kokku kuhjatud asjadest pärast seda, kui kingitused käes ning kolmekuningapäev seljataga.
Kingitused hoitakse ilmselt alles ning kaunistused pakitakse loodetavasti järgmist aastat ootama. Suur hulk pakkimispaberit ning pakendiprügi visatakse loodetavasti selleks ette nähtud paberi- ja papijäätmete ning pakendijäätmete konteinerisse. Oma aja üle elanud ning järele jäänud jõulutoit pannakse loodetavasti kompostihunnikusse või biojäätmete konteinerisse.
Mida aga teevad oma kuivanud jõulukuusega need, kel pole avarat aeda lõkke tegemiseks ega kaminat või ahju, kus kuuske põletada? Selgub, et kuuse ostmine on lihtne, sellest lahtisaamine võib aga eelkõige just linnainimestele keeruliseks osutuda. Eriti, kui kodus on korralik laeni kõrguv puu.
Millisesse konteinerisse tuleks kuusk panna? Kas sinna, kuhu lähevad segaolmejäätmed? Kas sinna, kuhu paber ja papp? Või biolagunevate jäätmete hulka? Ja kas üldse võib kuuske konteinerisse panna? Selgub, et kuusk on suurjääde, mida ei koguta nii, nagu tavalisi olmejäätmeid. Kuuske ei tohiks jätta vedelema jäätmekonteineri kõrvale, samuti ei tohi seda toppida biojäätmete mahutisse.
Kui täita kõiki paberile pandud reegleid, siis peaks korralik kodanik viima jõulukuuse jäätmejaama. See ei asu aga enamiku inimeste puhul jalutuskäigu kaugusel. Kui sul ei ole autot, siis peaks vist enda teel kõikjale okkaid jätva kuuse kilekotti toppima ning sellega ühistransporti astuma. Seda muidugi juhul, kui ühistransport jäätmejaama juurde sõidab.
Kui sul on auto, siis õnnelikul juhul pressid kuuse autosse ja sõidad, kuhu vaja. Kui aga kahemeetrine kuusk (ja need on kuuldavasti kõige populaarsemad) autosse ei mahu, pead hankima järelhaagise. Kujutan ette haagiserentijate rõõmu, kelle ukse taha koguneks pärast jõule niisama pikk järjekord kui autorehvide vahetajatel pärast esimest lund.
Paljud omavalitsused on oma elanikele siiski vastu tulnud ning korraldavad kuuskede kogumisringe või siis loovad ajutised kuuskede kogumispunktid. Näiteks on Tallinnas kokku kogutud kuuskesid kasutatud rahvaüritustel tuleskulptuuride tegemiseks. Väga hea variant on, kui korteriühistu tellib kuuskede jaoks eraldi konteineri.
Siit jõuamegi ringiga tagasi auditi juurde ja täpsemalt selleni, kui oluline on kohalike omavalitsuste roll oma elanikele mugavate ning mõistlike jäätmetest vabanemise võimaluste loomisel. Auditist selgus, et paljudel omavalitsustel on vaja rohkem pingutada selleks, et suunata inimesi oma jäätmeid õigesse kohta viima.
Inimesed tahavad olla keskkonnasõbralikud, aga pole samas valmis selle nimel liiga palju rassima. Kokkuvõttes sõltub kogu üle jäänud jõulukraami saatus siiski inimeste soovist oma ümbrust hoida. Kui juba kuusk jõutakse koju tuua, siis võiks olla niipalju jaksu, et see viia õigesse kogumiskohta. Kui see paistab väga keeruline, on parem kuusk metsa kasvama jätta.
Riigikontrolli audit näitab, et:
Inimeste kodude lähedal ei ole piisavalt liigiti kogutavate jäätmete, sh pakendijäätmete konteinereid.
Omavalitsused ei näe enamasti vaeva, et jäätmed saaksid sorditud. Näiteks on vanapaberi- ja kartongijäätmete eraldi kogumine korraldatud vaid 47%-s ning biojäätmete kogumine vaid 29%-s omavalitsustest.
Biolagunevaid ja plastijäätmeid, mida 2015. aastal võeti materjalina kasutusse üksnes vastavalt 14% ja 16%. Seejuures on viimase nelja aasta jooksul nende kahe jäätmeliigi ringlussevõtt vähenenud vastavalt 3% ja 2%.
Umbes poolte Eesti inimeste seas levinud arusaam, et sorditud jäätmed valatakse hiljem niikuinii kokku, on tegelikkuses müüt.
Auditi “Riigi ja kohalike omavalitsuste tegevus olmejäätmete kogumisel ja taaskasutusse suunamisel” materjalid.


maintext:
Värvilise Haapsalu kampaania laieneb Haeskasse
Toimetanud Urmas Lauri
Haapsalu linna traditsiooniline majade ja piirdeaedade korrastamise konkurss „Värviline Haapsalu“ laieneb Ridala valla Haeska külla.
Värvilise Haapsalu konkursi läbiviimise eesmärgiks on seni olnud Haapsalu linna ilme parandamine ning majaomanike ergutamine hoonete, samuti nende juurde kuuluvate piirete korrastamisele ja värvimisele. Konkursil osalejatel on olnud võimalus osta hoone välisvärvimiseks vajalikke värve soodushinnaga firmadelt, kellel on linnavalitsusega vastav kokkulepe.
Initsiatiiv sooduskampaania laienemiseks tuli Haeska külaseltsi juhatuse esimehelt Ants Alelt, kes pidas Haapsalu linnas igal aastal korraldatavat konkurssi suurepäraseks võimaluseks kodudele soodsamalt kaunim välimus anda.
„Tundus, et just praegu kui Haapsalu ja Ridala ühinemine on aktiivselt päevakorras, oleks õige Haapsalus toimuv kampaania linnapiiridest välja tuua. Tegemist oleks väga positiivse näitega sellest, kuidas ühiselt toimida,“ rääkis Ale.
Haapsalu linnapea Urmas Suklese sõnul on Haeska küla initsiatiiv Värvilise Haapsalu laienemiseks tore mõte. “Loodetavasti hääletab Ridala volikogu Haapsaluga ühinemise poolt ning selline Haeska küla poolne algatus näitab, et külades saadakse aru ühinemise positiivsusest“, rääkis Sukles.
Kuna kampaania laieneb üle linna piiri, siis laiendatakse ka koostööpartnerite hulka ja valdkondasid. Kui seni on olnud koostööpartneriteks vaid värvitootjad, siis Haapsalu-Haeska ühiskampaanias osalevad lisaks neile ka tööriistarendifirma Cramo ning tööriistade ja aiatehnika müügi ettevõte Stokker. Nendest ettevõtetest saab kampaania raames osta või rentida soodsamalt tööriistu või tehnikat.
„Loodetavasti Haeska algatus on kutsuv ning peagi saame rääkida kogu Läänemaad haaravast konkursist Värviline Läänemaa“, lisas Urmas Sukles.
“Värviline Haapsalu-Haeska” leping kirjutatakse alla Haeskas Tuulingu turismitalus 12. Detsembril kell 14.00 ning kampaania algab 1.veebruar 2017.
Konkursiga liituda soovivate külade esindajatel tuleb ühendust võtta Haeska külaseltsi juhatuse esimehe Ants Alega.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Riina Tobias

maintext:
Ammas: maksud ei tohi olla populaarsusjanu kustutamiseks (1)
Toimetanud Riina Tobias
Vabaerakonna saadikurühm tegi valitsuse maksude kobareelnõule 26 muudatusettepanekut eesmärgiga pidurdada läbimõtlematut kiirustamist ja avada arutelu ettevõtluse arengut soodustava sotsiaalmaksu lae seadmise üle.
Vabaerakonna fraktsiooni aseesimehe Andres Ammase (fotol) sõnul on valitsuse maksueelnõu täis ettepanekuid – limonaadimaks, eluaseme intresside maha kandmise piiramine ja abikaasade deklaratsioonide esitamise piiramine –, mida soovitakse ilma korraliku arutelu ja analüüsita aasta viimastel päevadel läbi suruda. „Maksude roll on majandust reguleerida, mitte iga uue koalitsiooni populaarsusjanu kustutada,“ ütles ta.
„Pakume alternatiivi valitsuse pakutud varjatud astmelisele tulumaksule. Meie idee kohaselt tõuseb tulumaksuvaba miinimum kõigile 500 euroni kuus ja seda kaetakse mõõduka tulumaksumäära tõusuga. See tõstaks 80% töötajate sissetulekut, säilitaks tulumaksu üheastmelise ja lihtsasti hallatavana,“ ütles Ammas.
Ammase sõnul on abikaasade ühisdeklaratsioonide esitamise piiramise ja eluaseme intresside mahakandmise summa järsk vähendamine läbimõtlematu ja peresid kahjustav otsus. „Rahvaarvu kahanemine on jätkuvalt suur probleem ja selliste otsustega laste kasvatamiseks vajalikku turvalist perekeskkonda ei loo,“ ütles ta.
Ammas ütles, et Vabaerakond pakub muudatusettepanekuna sotsiaalmaksu lage alates 3500 eurost kuus. „See vabastaks ettevõtete ressurssi kõrgepalgaliste töökohtade loomiseks ja töötajate kvalifikatsiooni tõstmiseks. Eesti ei tohi jääda keskmise sissetuleku lõksu – vaja on rohkem tasuvaid töökohti. Ettevõtjad on sellist meedet ammu oodanud, kuid ei uus ega vana valitsus ei kuula ettevõtjaid,“ sõnas Ammas.


title: Kuritegusid jääb järjest vähemaks

maintext:
Kuritegusid jääb järjest vähemaks
Kaire Reiljan
Justiitsministeeriumi andmetel on selle aasta 11 kuuga Läänemaal toime pandud paarkümmend kuritegu vähem kui mullu samal ajal.
Sel aastal on Läänemaal registreeritud 370 kuritegu, eelmise aasta sama ajaga oli neid 393. Viimase nelja aasta jooksul on Läänemaa kuritegevus vähenenud veidi enam kui kolmandiku võrra. Kuigi justiitsministeerium teatas teisipäeval, et Läänemaal on kuritegevus 785 episoodi võrra kasvanud, selgus hiljem, et tegemist oli tehnilise veaga.
Registreeritud kuritegudest kolmandik on seotud kehaliste väärkohtlemistega, neid on politseis sel aastal registreeritud 93. Kuigi kehaliste väärkohtlemiste arv on Läänemaal suur, on seda siiski veerandi võrra vähem kui mullu, mil politseile anti teada 125st kehalistest väärkohtlemisest.
„Kui vägivallakuritegude arv on varasemaga võrreldes langemas, on see kindlasti valdkond, millele politsei jätkuvalt tähelepanu pöörab,” ütles Haapsalu politseijaokonna ennetus- ja menetlustalituse juht Indrek Tohter.
Registreeritud kuritegudest 75 on olnud vargused. Mullu sama ajaga oli neid 89, kuid nelja aastaga on varguste arv langenud poole võrra. Indrek Tohter selgitas, et varguste arvu suur langus viimasel kahel aastal on tingitud seadusemuudatusest. Kui varem algatati kriminaalasi kui vargusega tekitati kahju 60 eurot, siis nüüd on alampiiriks 200 eurot.
Teise languse põhjusena nimetab Tohter seda, et vargad on leidnud uusi sissetulekuallikaid. „Kui varem varastati väga palju, siis tänapäeval on nad leidnud uusi kuritegelikke valdkondi,” ütes Tohter.
Paarisaja kuriteo kohta, mis vargustest ja vägivallakuritegudest üle jäävad ütles Indrek Tohter, et need on seinast seina – alates roolijoodikutest ja kelmustest kuni narkokuritegudeni.


authors:
Lääne Elu
Edward Lucas

maintext:
Edward Lucas: Lääs hakaku Vene ohu vastu oma tugevusi kasutama
Edward Lucas / BNS
Lääne võimueliit on lükanud rohkem kui kahe aastakümne jooksul tagasi hoiatusi Venemaast lähtuva ohu kohta. Praegu teevad seda vähesed, kirjutab Edward Lucas (pildil).
Näiteks Rootsi, mis on olnud julgeolekualases mõtlemises tardumuseni mitteerutuv, rapsib nüüd selleks, et vastata sõjaliste planeerijate hinnangul tõelisele ning isegi vahetule ohule. Ajateenistus on taas päevakorras. Teenistusse tuuakse tagasi rannikukaitse raketisüsteeme, mille seas on ka üks muuseumist ära korjatud raketiseadeldis.
Venemaa on ümberrelvastunud määrani, mis teeb meile raskeks NATO eesliinil asuvate liitlaste kaitsmise sõjalise rünnaku eest.
Kreml valdab ka uusi sõjakunste: propagandat, küberrünnakuid, majanduslikku survestamist ja suunatud pistiseandmist. Ida-Euroopas on kõike seda järele proovitud juba terve aastakümme või isegi kauem. Meie, läänlased, oleme seda ignoreerinud.
Nüüd on need relvad suunatud meie vastu ja meil on raskusi nendega toime tulemisega. Igaüks, kes oleks aasta tagasi öelnud, et Venemaa sekkub jultunult ja ehk isegi otsustavalt USA presidendivalimistesse ja Ühendriigid on vastulöögi andmiseks liialt segaduses ja ujedad, oleks teinud end naerualuseks. Just see paraku juhtus.
Paberil on Venemaa Läänest tunduvalt nõrgem, ent Vladimir Putinil on suured ja vahest isegi otsustavad eelised. Ta on kindlameelne ning valmis kannatama majanduslikku kitsikust, rikkuma reegleid ja kasutama jõudu. Meie ei ole.
Ta ei ole oma eesmärgist saladust teinud: asendada mitmepoolne reeglitel põhinev Euroopa julgeolekukorraldus (mida Venemaa peab silmakirjalikuks ja ebaõiglaseks) kahepoolsete tehingute maailmaga, kus Venemaal on suure riigina juhtpositsioon.
See strateegia on lihtne: jaga ja valitse. Premeeri mõnd riiki – praegu Ungarit, järgmisel aastal ehk Prantsusmaad – kaasajooksmise eest – ja karista teisi, seni Gruusiat ja Ukrainat, varsti ehk Eestit ja Poolat – söakuse eest vastupanu osutada.
Venemaa jätkab võitmist kuni me hakkame mõistma täbarat olukorda, kuhu oleme sattunud. Me peame valmistuma atlantismi-järgseks Euroopaks. See kujuneb raskeks, aga mitte ilmtingimata katastroofiliseks. Meil on endiselt olemas vahendid enda kaitsmiseks. Euroopa eesliiniriikide – viis Põhjamaad, kolm Balti riiki ja Poola – summaarne sisemajanduse koguprodukt (SKP) on 2,5 triljonit USA dollarit Venemaa 3,5 triljoni vastu.
Ent Venemaal on vaja ülal pidada üliriiki meenutavat sõjalist aparaati, millel on globaalsed ambitsioonid. Eesliiniriikidel on vaja kaitsta vaid iseennast.
Lisage neile Suurbritannia, tuumarelvadega luure- ja kübervaldkonna üliriik, Kanada (SKP 1,6 triljonit) ning Ukraina (340 miljardit) sugused liitlased ja me oleme Venemaast endiselt igal rindel paremad.
Aga me peame hakkama ära kasutama oma tugevusi, millest suurim on rahanduslik võimsus. Me ei saa takistada Vene kleptokraate oma rahvalt miljardeid varastamast, aga me saame teha neile raskemaks oma raha pesemise meie pangandussüsteemi kaudu. Me saame külmutada ja isegi arestida inimõigusrikkumistega seotud isikute varad. Sel on võimas heidutusmõju.
Üldisemalt peame ühendama Vene ohust puudutatud valitsuse ja ühiskonna eri osad. Meie pankurid, juristid ja audiitorid peavad senisest rohkem mõtlema klientidele, kelle pakkumised nad vastu võtavad, ja juhistele, millega nad nõustuvad. Haavatavad on ka meie ülikoolid.
Venemaa pumpab meedia, mõttekodade, poliitika või akadeemilise maailma kaudu raha sihtmärgiks valitud riikide ühiskondlikku ellu. Eesmärgid võivad varieeruda luureandmete kogumisest mõjuvõimuga kauplemise või teiste pahategudeni. Nõukogude Liit üritas teha sama, aga praegu oleme me palju vähem ettevaatlikud.
Me vajame selgeid mehhanisme info jagamiseks Venemaa sissetungide ja sekkumise kohta meie ühiskondades ning ühist tegevust ohule vastamisel.
See ei ole võimatu. Meie liitlased eesliiniriikides näevad Vene ohtu meist palju selgemalt ja neil on selle tõrjumisel meie ees edumaa. Me peaksime proovima neid kuulata.
***
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute "Uus külm sõda" ja "Pettus" autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.


maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 17. detsembril
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Vatla küla otsib kahte koolilast
Kui Vatla küla ei leia 1. märtsiks juurde kahte kooliskäivat last, paneb Hanila vald kooli kinni. Nüüd üritavad kooli patrioodid keelitada kohalikke lapsevanemaid, kelle lapsed käivad praegu mujal koolis.
Haapsalu pagulast süüdistatakse naise radiaatori külge sidumises ja tappa ähvardamises
Eesti konservatiivse rahvaerakonna (EKRE) liige Henn Põlluaas ütles kolmapäevasel riigikogu istungil, et väidevalt sidus hiljuti Haapsalus vahistatud pagulane oma naise radiaatori külge, kallas ta üle süütevedelikuga ja ähvardas põlema panna.


maintext:
Madise: riigikogu ja volikogu liikmeks olek on põhiseadusega kooskõlas
BNS
Ülle Madise. Foto: Erik Peinar
Õiguskantsler Ülle Madise hinnangul on põhiseadusega kooskõlas riigikogu liikme staatuse seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadus, mis võimaldab olla nii riigikogu kui kohaliku omavalitsuse volikogu liige.
Põhiseadus lubab kuuluda samal ajal kohaliku omavalitsuse volikokku ja riigikokku, teatas õiguskantsleri kantselei BNS-ile. Sõltumatute valimisliitude ja kandidaatide valimisedu võib takistada riigikogu liikmete kandideerimine, mitte aga nende asumine volikogu liikmeks. Niinimetatud kahe tooli ühitamise keelu korral läheb volikokku asendusliige samast valimisnimekirjast. Volikogu koht, mille võitis riigikogu liige, ei lähe ühelegi teisele poliitilisele ühendusele. Oletusel, et väiksema häältearvuga asendusliige on kohaliku elu küsimuste lahendamisel sõltumatum ja tugevam kui valla- või linnaelanikust riigikogu liige, kes sai valijalt mandaadi, ei ole õiguskantsleri hinnangul alust.
Kui soovitakse kohaliku kogukonna ja riigi liidrite selget eristamist, tuleb Madise arvates kaaluda asjakohaseid kandideerimispiiranguid. Olukord, mis soosib niinimetatud peibutusparte ja sellega valijate eksitamist, ei ole kohaliku demokraatia ja kohaliku omavalitsuse tugevdamiseks sobiv lahendus. Õiguskantsleri hinnangul on ekslik väita, nagu töötaks linna- või vallavolikogu liige riigiametis.
Volikogu liikme ameti liigitamine riigiametiks tähendaks iseseisva kogukondliku kohaliku omavalitsuse ja põhiseaduses sätestatud kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste eitamist. Põhiseaduse sätte ja mõtte kohaselt on kohalik omavalitsus riigi täitevvõimust eristatud. Juhtudel, kui on soovitud välistada mõne ameti ühitamist ka linna- või vallavolikogu liikme ametiga, on Põhiseaduses kasutatud sõnastust „lõpevad volitused muus valitavas või nimetatavas ametis.“ Riigikogu ega volikogu liikmete volituste lõppemist sel alusel põhiseadus ette ei näe.
Riigikogu liikme kuulumine linna- või vallavolikokku ei piira Madise hinnangul kohaliku omavalitsuse iseseisvust: võrreldes teiste volikogu liikmetega ei ole ega tohi tal olla mingeid eeliseid. Volikogus kehtivad oma reeglid ja jõuvahekorrad, riigikogu liikme hääl ei kaalu teiste liikmete häälest rohkem. Volikogu liikme töö ei ole põhitöö ja seepärast korraldatakse seda viisil, et volikogu istungitel osalemine on mõistliku pingutusega võimalik põhitöö ja -tegevuse kõrval. Ka volikogu töö korraldamisel ei mõjuta riigikogu liikmed otsuseid teistest enam.
Vt ka: "Vormsi läheb kahe tooli seaduse vastu riigikohtusse"


maintext:
Riik plaanib nn euroheinategu veelgi piirata
Toimetanud Urmas Lauri
Hein ruloonides. Foto: Vikipeedia / Aleksander Kaasik – Üleslaadija oma töö, CC BY-SA 4.0, https://commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=36972670
Maaeluministeeriumis on ettevalmistamisel otsetoetuste tingimuste muudatused, mis toovad 2019. aastast kohustuse põllumajandusmaa hooldamisel tekkinud hekseldatud rohi koristada täies ulatuses.
Ministeeriumi kinnitusel aitavad muudatused paremini suunata toetusi tegelikele põllumajandustootjatele.
"Võttes arvesse põllumeeste esindusorganisatsioonide ettepanekuid, oleme otsustanud seada alates 2019. aastast rohumaadel kohustuse hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses, et sellega „euroheina“ tegemist tulevikus veelgi piirata,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm.
Riik hakkas nn euroheinategu piirama alates 2015. aastast, kui maaomanik võis tootmisest ajutiselt kõrvale jäetud põllumajandusmaal hekseldada ja jätta niite maha alla 10 hektari suuruse põllumajandusmaa puhul ning seda ületavast maast 10% puhul. 2016. aasta taotlusvoorus lubati põllumajandusmaa hooldamisel hekseldamise teel jätta niide koristamata kuni 15% nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaast.
„Kuna Euroopa Komisjon juhtis tähelepanu, et põllumajandusmaa hooldamise nõue peab rakenduma kogu põllumajandusmaale ühetaoliselt, vaatasime koostöös sektori esindajatega otsetoetuste maksmise tingimused üle,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. „Kaalusime võimalike variantidena, kas kohustada edaspidi hekseldatud rohtu ilma erisuseta täies ulatuses kokku koguma või lubada hekseldada ilma heksli kokku kogumiseta. Võttes arvesse põllumeeste esindusorganisatsioonide ettepanekuid, oleme otsustanud seada alates 2019. aastast rohumaadel kohustuse hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses, et sellega „euroheina“ tegemist tulevikus veelgi piirata.“
Otsetoetusi makstakse põllumajandusliku tegevuse eest, s.o kas põllumajandustoodete tootmine või põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras. Alates Euroopa Liiduga liitumisest on Eestis põllumajandustootmises mittekasutatava maa pindala kasvanud, ulatudes 2015. aastal 125 000 hektarini. Sellest maast ligikaudu pool kasutavad isikud, kes põllukultuure ja püsikultuure ei kasvata ning põllumajandusloomi ei pea.
Maaeluminister Tarmo Tamme sõnul oli põllumajandusmaa hooldamise eest toetuse maksmise algne eesmärk aidata põllumeestel ebasoodsa turukonjunktuuriga toime tulla, et mitte suunata neid tootma vaid toetuse saamiseks, kuid kohati on sellest kujunenud omaette ettevõtlusvorm. „Selline olukord vajab kindlasti muutmist, et suunata otsetoetused aktiivsetele põllumajandustootjatele, kes väärindaksid meie põllumajandusmaa ressurssi kohaliku toidu näol,“ ütles Tarmo Tamm. „Samas on oluline arvestada, et Eesti riigil on kohustus püsirohumaa säilitamiseks teatud tasemel kogu põllumajandusmaast. Seepärast anname uue nõudega kohanemiseks kaheaastase üleminekuaja, et tootjad saaksid selle aja jooksul oma äriplaani ja tootmisotsused ümber vaadata.“
Otsetoetuste maksmise tingimusi arutati 19. detsembril toimunud põllumajanduse ja maaelu arengu nõukogu (PMAN) istungil. Huvigruppide esindajatel oli võimalik ettepanekuid esitada kuni 23. detsembrini.


maintext:
EKRE soovib pingelise rahvusvahelise olukorra tõttu erikohtuid
BNS
Pingelise rahvusvahelise olukorra tõttu tuleks Eestis tuua selgust, kuidas tagada riigis operatiivne õigusemõistmine eriolukordades, leiab Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) riigikogu fraktsiooni aseesimees Henn Põlluaas.
Põlluaas juhtis tähelepanu, et Eestis puudub sõjaaja riigikaitse seadus, ning samuti ei näe praegused seadused kohtute toimimises ette eriolukordi, teatas fraktsiooni pressiesindaja reedel BNS-ile. Põhiseaduse kohaselt on ka erakorraliste kohtute moodustamine keelatud.
"Küll aga peab riigi õigussüsteem olema valmis adekvaatselt toimima mitmesugustes kriitilistes situatsioonides," rääkis Põlluaas. "Näiteks sõjaseisukorras võib tekkida olukord, kus avaliku korra ja seaduste rikkumisele tuleb reageerida viivitamatult. Kiiresti on tarvis reageerida riigivastaste massirahustuste organiseerimisele, marodöörlusele, sabotaažile, vaenulikule propagandale ja valede levitamisele."
"Süü- ja kuritegude menetlemine rahuaja praktika kohaselt võib venida heal juhul kuude, halvemal juhul aastate pikkuseks, mis pole sõjaolukorras võimalik," lisas ta.
Põlluaasa sõnul nõuaks eriolukord niinimetatud sõjakohtute loomist, kohese või kiirendatud menetluse läbiviimist, apellatsiooniõiguse piiramist või isegi tühistamist ning karistusseadustiku muutmist, mis sätestaks karmimad karistused teatud tegevuste puhul. „Nendel sammudel oleks ka preventiivne mõju sõjaolukorras tekkida võivate korrarikkumiste, kuritegude ja rahutuste ärahoidmisel,“ lauaus ta.
Põlluaas juhtis tähelepanu, et erakorraliste kohtute tegevus on seadustatud ja reguleeritud enamikus riikides.
„Ka Teise maailmasõja eelses Eestis oli vastav süsteem ja seadused loodud. 1938. aastal vastu võetud Eesti Vabariigi põhiseadus sätestas, et erakorralised kohtud on lubatud seaduse piires ainult sõja ajal, kaitseseisukorra piirkonnas ja sõjalaevadel. Sarnast lahendust on vaja ka tänases Eestis võimaliku sõjalise kriisi puhkedes. Seda oleks vaja võimalikult kiiresti, sest kriisi tekkides oleme juba hiljaks jäänud," sõnas ta.
EKRE õiguskantsler Ülle Madisele ametliku kirja, kus soovib õiguslikku hinnangut, kuidas õigusemõistmine erakorralistes olukordades lahendada.


maintext:
Lihula endine haridusnõunik kogub Läänemaa säilimise toetuseks allkirju
Kaire Reiljan
Lihula elanik Kersti Ajaots võttis kätte ja tegi petitsiooni, et küsida läänlaste arvamust Lihula ja Hanila valla maakondliku kuuluvuse kohta.
Veebikeskkonnas petitsioon.ee saab iga läänlane anda allkirja, kas ta toetab Lihula ja Hanila valla jäämist Läänemaa koosseisu või mitte. Esmaspäeva pärastlõunaks oli hääle andnud ligi 30 inimest, kellest üle 80 protsenti toetas Lõuna-Läänemaa jäämist Läänemaa koosseisu.
„Siis on selge, mida inimesed arvavad,” põhjendas Ajaots küsitluse tegemist. Ta lisas, et hiljutine ühinemisteemaline rahvaküsitlus oli formaalne, sest kõik oli enne juba ära otsustatud — nelja ühineva valla maakondliku kuuluvuse üle inimesed tegelikult sõna sekka öelda ei saanud.
„Kõige tähtsam on Eesti riigis kodanik ja tema võib oma arvamust avalda,” ütles varem Lihula kultuuri- ja haridusnõunikuna töötanud Kersti Ajaots. Ta lisas, et küsitluse tegemiseks andis tõuke see, et mitu Lihula kandi inimest on öelnud, et peaks hakkama allkirju korjama. „Kui enamus arvab, et on õige, et osa Läänemaast on nüüd Pärnumaa ja meist saavad pärnakad, siis olgu nii,” lisas ta.
Ajaots ütles, et ta ise on vähemalt seitsmendat põlve läänlane. „Mul ei ole Pärnu vastu midagi — käin seal poes, ujumas ja kontserdil, aga minu süda ütleb, et ma olen läänlane, mitte pärnakas,” rääkis Ajaots.
Lihula ja Hanila valla maakondliku kuuluvuse üle saab arvamust avaldada jaanuari lõpuni.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa
Arvo Tarmula

maintext:
Fotogalerii: jõululaata peeti vihmale vaatamata
Tarmo Õuemaa, Arvo Tarmula
Beguta külalistemaja õuel peeti laupäeval teine jõululaat. „Müüjaid ja ostjaid oli vähe, aga lõbus oli,” ütles laadaplatsi perenaine Beguta Kevvai.
Laadal oli jõuluvana ja piparkookide kaunistamise töötuba lastele, taimsed verivorstid ehk merivorstid ja muudki põnevat taimetoitu.
„Otsisime jõululauale sobivat põnevat taimetoitu ja leidsime „merivorsti” retsepti Sandra Vungi kokaraamatust. Küsisime talt luba ja ta oli lahkesti nõus,” rääkis Beguta Kevvai.
Jõululaada mõte tuli Liga Ozolinalt, kes korraldas neid Haapsalus koguni kahel nädalavahetusel. Lätis olevat sellised laadad väga populaarsed. Hästi läks esimene laat, kuhu olid tulnud müüjad Lätist ja mille ajal oli väljas korralik talv.


maintext:
Haapsalu linn kuulutab välja sotsiaal-, haridus-, kultuuri-, noorsootöö- ja sporditegijate tunnustamise
Haapsalu linn kuulutab sel aastal juba neljandat korda ühiselt välja sotsiaal-, haridus-, kultuuri-, noorsootöö- ja sporditegijate tunnustamise. Tunnustamise eesmärk on esile tõsta 2016. aastal valdkonda edendanud inimesi ja organisatsioone, silmapaistvamaid algatusi ning sportlikke saavutusi, millel on oluline mõju kohalikul, maakondlikul, üleriigilisel või rahvusvahelisel tasandil.
Tunnustamiseks oodatakse ettepanekuid 15. Jaanuariks järgmistele nominentidele:
• Haapsalu aasta lasteaiaõpetaja
• Haapsalu aasta õpetaja
• Haapsalu kultuuritegija
• Haapsalu hariduselu edendaja
• Haapsalu kultuurielu edendaja
• Haapsalu säravaim kultuurisündmus
• aasta noorsootöö tegija
• Haapsalu aasta noor
• noortesõbralik tegu/koostöö
• silmapaistvate sportlike tulemuste eest
• aasta sotsiaaltöö tegija
• sotsiaalvaldkonna edendaja
Tunnustuse pälvinud inimesed või organisatsioonid kuulutab Haapsalu linn välja pidulikul kontserdil Haapsalu kultuurikeskuses veebruaris.
Tunnustamise korrad on leitavad Haapsalu linna kodulehel ja Haapsalu linnavalitsuses Posti 34. Taotlused tuleb saata hlv@haapsalulv.ee või tuua aadressil Posti 34.


maintext:
Kalvi Kõva: palgavaesuse needusest vabaks
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Kalvi Kõva. Foto arhiiv
Üks minu hää sõber tõuseb igal hommikul vara üles, patsutab peret, sõidab tööle, rabab kaheksa ja sageli rohkemgi tundi, õhtul jõuab väsinuna koju, nokitseb majapidamises, kuulab hajevil lapsi ja naist, vajub teleka ette, läheb magama ja hommikul karusell jätkub. Nii päevast päeva. Aga palgapäeval näeb ta oma pangaarvel ikkagi vaid summat, mis lubab vaevu ots-otsaga kokku tulla.
Minu sõber pole erand. Sarnast elu elavad Eestis kümned tuhanded täiskohaga töötavad inimesed, kes ei saa endale lubada ei teatriskäike, ei rahaga seotud harrastusi, ei hambaravi ega puhkusereise, ka mitte kõige lühemaid. Poelettidelt valivad nad toidukraami hinna, mitte kvaliteedi ja tervislikkuse järgi ning kannavad olude sunnil teise ringi riideid.
Alampalka ja pisut enam teenivate inimeste kõrval siplevad palgavaesuses pahatihti ka need, kelle töötasu jääb keskmisele palgale alla. Seda eriti siis, kui peres sirguvad lapsed. Nende seas on kultuuri- ja sotsiaaltöötajaid, lasteaiaõpetajaid, päästeamenikke, raskema füüsilise töö tegijaid, liinitöölisi… Valdavalt teevad nad oma tööd nii hästi kui suudavad, kuid peost suhu elamine ruineerib, põhjustab stressi ja muid tervisehädasid, tapab elurõõmu.
Teisisõnu on palgavaesus üks meie ühiskonna põhimuresid. Kuhugi ei pääse ka tõsiasja eest, et Eestis on Euroopa ühed suuremad palgavahed. Inimeste sisetulekute vahel valitsevad laiad käärid on teinud Eestist riigi, mis paistab Euroopa Liidus silma suure majandusliku ebavõrdusega.
Selle taustal on minu jaoks napilt kolm nädalat võimul olnud valitsuse tööplaani suurimaks asjaks maksupööre, täpsemalt tulumaksuvaba miinimumi viimine tänaselt 170 eurolt 2018. aastal 500 euroni. Kõigile töötegijatele, kelle palk on väiksem kui 1200 eurot, jääb edaspidi igakuiselt rohkem kätte 62 eurot, mis teeb aastas kokku 744 eurot. Lisarahaga võivad arvestada ka kõik need, kelle palk jääb vahemikku 1200-1600 eurot. Väike maksukoormuse tõus ootab inimesi, kes teenivad üle 2100 euro. Nemad kaotavad kuus 32 eurot, aga tunnistagem, et see jääb enamikule kõrgepalgalistele märkamatuks.
Vaieldamatult on tegu mastaapse ja jõulise sammuga, mis parandab otseselt madalapalgaliste inimeste elujärge ja on abiks suuremale osale töötegijatele.
Palgasaajate ostujõu suurenemine kasvatab samas oluliselt sisetarbimist. Seega hakkab maksureform elavdama Eesti majandust, olles loodetavasti üheks majanduskavu veduriks.
Minu suur lootus ja usk on ka sellel, et palgavaesuse vastu võitlemine aitab üksjagu meie inimesi välismaalt tagasi tuua.Täna töötab tuhandeid Eesti inimesi võõrsil, neist valdav osa majanduslikel kaalutlustel. Täisjõus mehed ja naised kõikjalt Eestist pendeldavad pikki aastaid Soome vahet. Esmapilgul võib tunduda, et 62 eurone võit neid ei mõjuta, aga kui eestlasest ehitaja, bussijuht või koristaja hakkab numbreid kokku lööma, võib valik langeda lõplikult kodumaale naasmise kasuks. Kaasnevad ju Soomes töötamisega ka päris suured kulud – vähemalt 300-400 eurot läheb elamisele ka siis, kui korterit mitme peale üüritakse, lisaks laevapiletid ja muud transpordikulud. Oma kodus elamine, oma pere ning lastega koos olemine kaaluvad eeldatavasti nii mõnelgi juhul üles välismaalt saadava parema palga. Ja juba õige pea, 1. juulist hakkab riik maksma 300 euro suurust lapserikka pere toetust kolme ja enama lapsega peredele.
Keskerakonna, sotsiaaldemokraatide ning IRLi koalitsiooni on tabanud kriitika riigikogus arutlusel oleva nn kobareelnõu pärast ja soovi eest seda kiirelt seadustada.Nimelt on sellesse mahukasse seadusesse kokku kogutud nii erinevad maksumuudatused kui ka mitmed teised uue võimuliidu sammud, millest osa peab jõustuma juba jaanuaris. Jah, kui oleks aega, siis teeks teisiti. Värskel valitsusliidul aga aega ootamiseks ei ole, me ei ole reformierakonnalt sadat päeva küsinud ega küsigi. Selleks, et Jüri Ratase valitsus saaks talle antud kahe aasta jooksul oma poliitikat ellu viia ja inimestele nii vajalikud plaanid teoks teha, tuleb müüri laduda nüüd ja praegu. Alternatiiv olnuks ”tiksuda” edasi ka 2017. aastal, kui kasutada vabaerakondlase Andres Ammase sõnavara. Seisakuvalitsust iseloomustanud tiksumine lõppes 23. novembril, kui ametisse astus uus valitsus.
Kalvi Kõva, riigikogu SDE fraktsiooni esimees


authors:
Lääne Elu
Jaanus Getreu

maintext:
Lõuna-Läänemaa koolinoored selgitasid parimad sisekergejõustikus
Jaanus Getreu
Nooremad medalivõitjad. Foto erakogu
Lõuna-Läänemaa noorte meistrivõistlused sisekergejõustikus lõpetasid sealsetele aktiivsetele spordilastele võistlusrohke spordiaasta. Lapsed said end proovile panna kolmel alal: 25 meetri jooksus, paigalt kolmikhüppes ja topispalliviskes.
Võistluste jaoks oli spetsiaalsed medalid valmistanud OÜ Dari ja laste spordirõõmule aitasid kaasa kohtunikud-õpetajad Väino Põld, Martin Vänt, Meelis Põhako, Jaanus Getreu, ning lapsevanemad Siive Knäzeva ja Jüri Saatmäe.
Just kergejõustiku harrastamist ja võistlustel väga sagedast osavõttu võiks nimetada selle piirkonna noortespordi 2016 aasta märksõnaks. Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi ja Läänemaa kergejõustikuklubi koostöös on kergejõustikuradadele sel aastal toodud palju jalgpallureid ja 90 % Läänemaa kergejõustikuklubi sportlastest ongi Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi mängijad. Kindlasti on kergejõustiku sihipärane harjutamine tulnud pallimängijatele kasuks.
Spordilapsed näitasid Lihula gümnaasiumi spordimajas peetud võistlustel häid tulemusi. Kõmsi kooli 12-aastase Kulla Saatmäe sai 25 m jooksus aja 4,10. 14-aastane Lihula poiss Randy Põld sprintis sama maa 3,88-ga. 11-aastase Lihula poiss Karl Murumets jooksis aja 4,3 ja hüppas paigalt kolmikut 6.20. 13-aastaste Virtsu tüdruku Trinity Õismetsa ja Lihula poisi Virgo Valliku paigalt kolmikhüppe võidutulemused olid 6.43 ja 6.88.
Võistlustel osales 50 kokku koolilast kõikidest selle piirkonna koolidest. Kõige suurema osalejaskonnaga oli poiste 11-12 aastaste vanusegrupp ja kõige vähem oli võistlejad 17-18 aastaste sportlaste klassis.
Meistrid:
9-10-aastased poisid
25 meetri jooks: Timmo Kaasik, Lihula 4,67
Paigalt kolmikhüpe: Raikko Kanter, Lihula 5.24
Topispallivise: Eric Reisel, Lihula 8.00
11-12-aastased tüdrukud
25 meetri jooks: Kulla Saatmäe, Kõmsi 4,10
Paigalt kolmikhüpe: Kulla Saatmäe, Kõmsi 6.08
Topispallivise: Kulla Saatmäe, Kõmsi 11.50
11-12-aastased poisid
25 meetri jooks: Karl Murumets, Lihula 4,29
Paigalt kolmikhüpe: Karl Murumets, Lihula 6.20
Topispallivise: Henry Põld, Lihula 10.50
13-14-aastased tüdrukud
25 meetri jooks: Trinity Õismets, Virtsu 4,47
Paigalt kolmikhüpe: Trinity Õismets, Virtsu 6.43
Topispallivise: Trinity Õismets, Virtsu 9.50
13-14-aastased poisid
25 meetri jooks: Randy Põld, Lihula 3,88
Paigalt kolmikhüpe: Virgo Vallik, Lihula 6.88
Topispallivise: Kardo Roosma, Lihula 13.75
15-18-aastased tüdrukud
25 meetri jooks: Hanna Hatto, Lihula 4,42
Paigalt kolmikhüpe: Kerli Ristikivi, Virtsu 6.14
Topispallivise: Hanna Hatto, Lihula 10.00
15-18-aastased poisid
25 meetri jooks: Ainar-Sten Junker 3,76
Paigalt kolmikhüpe: Ainar-Sten Junker, Lihula 7,71
Topispallivise: Martin Teppan, Lihula 13.25.


description: Täna kella 9 paiku juhtus Mustamäe teel liiklusõnnetus, kus kaubik sõitis tagant sisse sõiduautole.

title: Video ja galerii: Mustamäe teel sõitis kaubik tagant sisse sõiduautole


authors:
Foto
Liis Treimann

description: Liiklusõnnetus seiskas reede pärastlõunal trammiliikluse 2. ja 4. liinil.

title: Liiklusõnnetus seiskas trammiliikluse 2. ja 4. liinil


authors:
Piret Lakson
Foto
Peeter Langovits

description: Seoses aastavahetuse ilutulestikuga ja suure rahvahulgaga Vabaduse väljakul suletakse mitu tänavat.

title: Vabaduse väljaku aastavahetuspidu toob liikluspiirangud


authors:
Helen Mihelson
Foto
Põhja Prefektuur

description: Septembri algul Tallinnas kadunuks jäänud mees leiti üles.

title: Ligi neli kuud tagasi Tallinnas kadunud mees leiti üles


authors:
Uwe Gnadenteich
Foto
Ardi Truija

description: Ilutulestik kultuurikeskuse Lindakivi kohal algab 1. jaanuaril kell 00.15.

title: Aastavahetus saabub Lasnamäel ligi kümneminutilise ilutulestikuga


authors:
Helen Mihelson
Foto
Sander Ilvest

description: Põhja-Tallinnas Kopli liinidel said vargad omapärase noosi  – trepid.

title: Kopli liinidel varastati tuhandete eurode eest treppe


description: Täna kella 12 paiku juhtus Tehnika tänaval ahelavarii, kus põrkasid kokku kolm sõiduautot.

title: Galerii ja video: kolm sõiduautot põhjustasid Tehnika tänaval ahelavarii


description: Tallinnas aitas täna pühademeeleolu loomisele kaasa jõulutramm.

title: Galerii ja video: Tallinnas tegi sõitu jõulutramm


description: Täna allkirjastasid Riigi Kinnisvara ASi (RKAS), Kaitseliidu Tallinna maleva, politsei- ja piirivalveameti, kaitseväe erioperatsioonide väejuhatuse ja vanglateenistuse esindajad koostöölepingu RKASile kuuluvatel kasutuseta hoonestatud kinnistutel õppuste läbiviimiseks.

title: Fotod ja video: jõustruktuurid hakkavad RKASi hoonetes harjutama

maintext:
Sõlmitud lepe hõlmab esialgu peamiselt Põhja-Eestis asuvaid kasutuseta objekte, kuid vajaduse ja sobivate objektide olemasolu korral on võimalik koostöö ka teistes regioonides.
«Õppusi on sellistes kohtades varemgi läbi viidud, aga alati on see toimunud muutuvate põhimõtete alusel. Nüüd oleme sealmaal, et on aeg sõlmida korrektne raamleping jõustruktuuride ja RKASi vahel selleks, et oleks võimalik harjutada julgeoleku tagamist tingimustes, mis ei ole niisama lihtsalt kättesaadavad,» ütles RKASi juhatuse esimees Urmas Somelar.
« RKAS vastutab riigi keskvalitsussektori mittevajaliku kinnisvara likvideerimise eest. Ja sel ajal, kui me hoiame seda kinnisvara, siis miks mitte võimaldada meie julgeoleku eest vastutavatel üksustel neid objekte sihipäraselt enda eesmärkideks kasutada. Selleks me sõlmimegi raamlepingu, mis võimaldab ladusamalt, kiiremini, väiksema bürokraatiaga anda objekte jõustruktuuridele harjutuste läbiviimiseks,» lisas ta.
Leping allkirjastati Lasnamäel Raadiku tänaval tühjalt seisvas endises sidekooli hoones. Sealsamas viidi kohe läbi ka terroristide püüdmise õppuse demonstratsioon.


authors:
Foto
Peeter Langovits

description: Facebookis puhkes järjekordne skandaal restorani Talleke ja Pullike ümber, seekord süüdistatakse restoraniketi Õismäe filiaali klientide eksitamises.

title: Tallinna restoran lubab aastavahetuseks ammu laiali läinud legendaarse bändi kontserti

maintext:
Nimelt olevat ettevõte lubanud, et vana-aasta õhtul mängib seal legendaarne Venemaa ansambel Zemljane, tegelikult aga olevat kavas hoopis vanade hittide esitamisele pühendunud Contrast Blues Bandi esinemine.
Ansambel Zemljane 2010. aastal
Talleke ja Pullike Õismäe juhataja Oleg Ivanov eitab süüdistusi, kinnitades, et ansambli koosseis oli reklaamis nimeliselt välja toodud, kirjutas portaal Rus.postimees.ee.
«Talleke ja Pullike Õismäe hakkas hiljuti reklaamima oma vana-aasta õhtut, kus pidi esinema Zemljane. Kohe algas laudade broneerimine, aga ühes järgmises postituses avaldasid nad lingi vanaaasta õhtu esineja kodulehele - www.contrastbluesband.ru. Sealt selgub, et tegemist on ansambliga, mis on spetsialiseerunud vanade hitteide esitamisele ja millel pole Zemljanega mitte midagi ühist peale selle, et nad laulavad muuhulgas Zemljane laulu «Trava u doma»,» kurtis Facebookis üks nördinud klient.
Mees pöördus selguse saamiseks restorani juhtkonna poole. «Tundsin huvi, et miks nad reklaamivad vähetuntud artiste kuulsa ansambli nimega, sest igal pool on kirjas: legendaarne ansambel Zemljane. Selle peale soovitas üks ettevõtte omanikest mul mitte toppida oma nina võõrastesse asjadesse. Hiljem aga eemaldati minu kommentaarid täielikult,» kurtis ta.
Facebookis lubab ettevõte veel praegugi, et vana-aasta õhtul astub üles legendaarne vene bänd: «Meil on külas ansambel Zemljane!!! Seesama! Kõikide oma kuldsete hittide ja uute lauludega!!!» Samas tunnistas restorani juhataja Oleg Ivanov Rus.postimees.ee’le, et tegelikult esineb siiski Contrast Blues Band. Kuid tema sõnul mängisid mõned Contrast Blues Bandi liikmed varem Zemljanes.
Contrast Blues Band
«Ansambel Zemljane oma algkoosseisus enam ei eksisteeri. Eksisteerivad inimesed, kes mängisid ansambli koosseisus kuulsaid hitte ja kellel on ka praegu õigus neid mängida. Antud juhul esineb meie aastavahetuspeol ansambel, mille koosseisus on Zemljane algkoosseisu trummar ja üks lauljatest. Me teatasime sellest juba kuu aega tagasi. Just sellepärast avaldasime ka kõigi ansambli liikmete nimed ja lingi nende veebilehele, et kõik saaksid ansambliga tutvuda,» ütles Ivanov.
Rus.postimees.ee andmetel on Zemljanega seotud olnud vaid üks Contrast Blues Bandi liige ning ansambli kavas olevat kokku kolm Zemljane laulu.
Piletilevis müüakse 31. detsembriks ilma igasuguse täiendava selgituseta pileteid (hinnaga 45-125 eurot) just Zemljane kontserdile.


description: Ööl vastu tänast hukkus Harjumaal liiklusõnnetuses 31-aastane lätlanna.

title: Fotod ja video: Männiku teel hukkus liiklusõnnetuses Läti kodanik

maintext:
Täna kella 00.25 ajal sai häirekeskus teate liiklusõnnetusest Harjumaal Tallinna-Saku-Laagri tee 8. kilomeetril.
Esialgsetel andmetel liikus Läti registreerimisnumbriga sõiduk Volkswagen Tallinnast Saku poole, ent teadmata põhjustel sõitis juht teelt välja vastu puud. Sõidukist paiskus välja autos kaasreisijana viibinud 31-aastane Läti kodanikust naine, kes hukkus saadud vigastustesse sündmuskohal.
Korrakaitsjate saabudes oli sündmuskohal joobetunnustega mees, kes arstiabi ei vajanud. Ilmselt on tegu Läti kodanikuga, kuid edasisteks menetlustoiminguteks ning isikutuvastuseks viidi mees politseijaoskonda.
Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskonna välijuht Raiko Kiik sõnab, et kõik liiklusõnnetuse asjaolud on selgitamisel, mistõttu on nii mõnigi küsimus hetkel vastuseta.
"Sündmuskohal töötavad eksperdid, et välja selgitada, mis traagilise õnnetuseni viis. Praegu on kontrollimisel seegi, kes sõiduki roolis oli ning kas juht oli õnnetuse hetkel kaine. Liikluses on igal otsusel tagajärg, mis võib maksta elu. Enne teele asumist tuleb veenduda, et juhi tervislik seisund võimaldab sõita. Igal reisijal on valik mitte istuda autosse, kui juhi puhul on vähimgi kahtlus, et ta ei ole teinud kõike endast sõltuvat, et kaasreisijaid turvaliselt sihtkohta viia," lisas Kiik.
Teekate õnnetuspaigas oli kuiv ning lubatud piirkiirus teelõigul on 90 km/h.


authors:
Uwe Gnadenteich
Foto

description: Tänasel Tallinna linnavolikogu istungil võeti vastu linna 2017. aasta eelarve, mille sissetulekute ja väljaminekute kogumahuks kujunes 655 343 332 eurot.

title: Taavi Aas: Tallinn sai endale aegade parima eelarve

maintext:
Linnapea ülesandeid täitev Taavi Aas rõhutas, et tegemist on läbi aegade parima eelarvega, mis võimaldab jõuliseid ja suuri investeeringud.
«Tallinna linna 2017. aasta eelarve on kahtlemata investeeringute eelarve, milles on esikohale seatud hariduse edendamine ning ühistranspordi ja teedevõrgu arendamine ning korrastamine. Hariduse valdkonna investeeringuteks on kavandatud 29,7 miljonit eurot, ühistranspordile üle 25 miljoni euro ning teede ja tänavate valdkonna investeeringuteks 51,7 miljonit eurot. Kokku on investeerimistegevuseks eelarves ette nähtud 166,4 miljonit eurot. See on jõuline sõnum järgmisesse aastasse. Ühtlasi toon välja, et eelarve kogumaht on ligi kümme protsenti suurem kui 2016. aastal,» ütles Aas.
«Tänase eelarve vastu võtmisega seab Tallinn endale järgmiseks aastaks väga suured eesmärgid. Olen täiesti kindel, et täidame need edukalt!» lisas ta.
Eelarve vastuvõtmise poolt hääletas 44 linnavolikogu liiget, selle vastu hääletas 19 linnavolinikku.


description: Neljapäeva õhtul sõitis Tallinnas Kristiines joobes juht korduvalt punase tulega ristmikule, kuni põhjustas avarii.

title: Joobes juht põgenes Tallinnas turvameeste eest ja põhjustas avarii


description: Viimsi mäenõlvale suusakeskuse valmis ehitanud ärimehi ja vallajuhte tabas ehmatus, kui selgus, et kümne aasta tagune unistus võib ühe loa pärast vastu taevast lennata.

title: Galerii: segadus ehitusloaga pani Viimsi mäepargi ehituse toppama

maintext:
Kohalike seas tuntud Lubja suusanõlv on ligi 250 meetrit pikk ja kõrguste vahe jääb 36 meetri kanti. Projekti eestvedaja Priit Tammemäe sõnul ei jää nõlv nende näitajatega oma Lõuna-Eesti konkurentidele suurt alla. Tammemägi on muuseas püsti pannud teisedki Eestis popid suusakeskused, üks neist Kuutsemäel ja teine Väike-Munamäel.
Ehitusluba vaidlustati
Postimees käis teisipäeval suusanõlvaga tutvumas – nõlv ise on nagu nõlv ikka, kuid keskusele kohaselt on valmimas parkimisplatsid, tööd teevad ekskavaatorid ja köistee tugipostid on paigaldamiseks valmis.
Teisipäeva pärastlõunal postid veel püsti ei olnud, ehkki just sel päeval oli plaanis need paika panna. Paraku, nagu taoliste projektidega ikka, ei läinud kõik päris nii libedalt, nagu plaanis oli.
Viimsi suusanõlv teisipäeval. / Liis Treimann
Nimelt on köistee jaoks ette nähtud viis tugiposti. Kohe nõlva tipus on aga tuletorn, mis igapäevaselt kasutuses on. Kuna üks tugipostidest on sellele väga lähedal ja asub seetõttu ka veeteede ametile kuuluval maatükil, oli selle sinna paigaldamiseks vaja ameti luba.
Köistee ehitamiseks anti ehitusluba aga veel enne, kui veeteede amet oma sõna oli jõudnud sekka öelda. Käimasoleva nädala algul esitas amet seepeale ehitusloale vaide, kuna valla poolt kooskõlastamiseks esitatud projekt ei sisaldanud piisavalt infot.
Päev pärast vaide esitamist kohtusid valla ja veeteede ameti esindajad, et tekkinud olukorrale lahendus leida. «Kohtumisel otsustati, et suusanõlva tõstuki projekti ehitusluba peatatakse alates 24. detsembrist seniks, kuni veeteede ametile on esitatud kogu projektdokumentatsioon, mis võimaldaks neil hinnata võimalikke mõjusid tulemärgi tööle,» selgitas Viimsi abivallavanem Margus Kruusmägi. Tema kinnitusel on vald täna ametile esitanud kõik asjassepuutuvad paberid.
Oodatakse miinuskraade
Loodava keskuse treeningvõimalused ja nõlv sobivad erineva tasemega sõitjatele - ühelt poolt saavad sõitma õppima päris algajad, kuid samas kinnitab Tammemägi, et oma suusa-või lauatehnikat saavad lihvida ka juba edasijõudnud.
Mäespordi keskusesse tuleb kaasaegne nõlvade hooldustehnika ja luuakse ka trikipark freestyle suusatajatele ja lumelauduritele. Kusjuures, pargi ehitusele panevad õla alla profid, kes ehitavad parke ka järgmisteks taliolümpiamängudeks.
Priit Tammemägi on ehitanud suusakeskused ka Kuutsemäele ja Väike-Munamäele. / Liis Treimann
Mis saab siis kui jaanuaris ei tule lund maha? Tammemägi lubab, et kui vähemalt kaks ööd püsib õhutemperatuur -10 kraadi ümber, saab korraliku kunstlume tekitada umbes 50 tunniga.
«Loodame, et lähinädalatel veeteede amet ka projektid kooskõlastab ja ehitusluba taaskehtib ning - eeldusel, et ilmataat jaanuaris piisavalt külmakraade ka Viimsisse toob - tekib meil võimalus alustada kunstlume tootmisega ja seejärel kauaoodatud suusanõlv kõikidele suusasõpradele nii Viimsist kui kaugemaltki ka avada,» lisas abivallavanem.


description: Balti jaama lähistel juhtus täna õhtul kella 22 paiku õnnetus, kus kolme auto kokkupõrke tagajärjel sai vigastada kaks inimest, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja.

title: Balti jaama lähistel juhtunud liiklusõnnetuses sai viga kaks inimest


description: Täna kella 12 paiku põrkasid Vabaduse puiesteel liiklusõnnetus, kus põrkasid kokku kaks sõidautot.

title: Fotod ja video: Vabaduse puiesteel põrkasid kokku kaks sõiduautot


description: Tartu maanteelt linna piirini kulgev kergliiklustee Vana-Tartu maantee ääres sai novembris valmis, Rae vallas jätkub tee-ehitus kevadel.

title: Fotod: Vana-Tartu maantee kergliiklustee ehitus jätkub kevadel


authors:
Piret Lakson
Foto
Eeva Kaun

description: Mustamäel asuvas Vilde tee loomakliiniku registratuuris tungis üleeile üks mees teisele mehele kallale, samal ajal kliinikus viibinud kliendid toimetas loomaarsti abiline peitu teistesse ruumidesse.

title: Mustamäe loomakliinikus läks klientide silme all löömaks


authors:
Piret Lakson
Foto
Martin Ilustrumm

description: Kuus aastat tagasi Tallinna vanalinnas Suur-Karja tänaval avatud baar Shooters paneb uuest aastast oma uksed kinni. Peamiseks põhjuseks ei ole omaniku sõnul kohtus Tallinna linnale kaotamine, nagu võiks arvata, vaid hoopis noorte joomisharjumuste muutumine.

title: Shooters sulgeb uksed, sest noored ei joo enam nii palju

maintext:
Shootersi üks omanikest Daniel Müntinen tunnistas, et osalt on shotibaari sulgemise põhjuseks tõepoolest ka väsitavaks muutunud kohtuvaidlus linnaga, ent see pole siiski peamine põhjus. «Inimesed joovad vähem,» põhjendas Müntinen, miks pikalt tegutsenud baar oma tegevuse lõpetab. «Midagi pole parata – lihtsalt üks aeg saab ümber ja koht tuleb sulgeda,» lisas ta.
Praegune noorem põlvkond ei tarbi tema sõnul enam nii palju alkoholi kui tarbisid veel pool põlvkonda vanemad noored. «Viimase kuue aasta jooksul on noorte alkoholitarbimine kõvasti muutunud. Niisama ei paneks seda ehk tähelegi, aga kui vestelda ka ükskõik millise baariomanikuga, siis kinnitatakse ikka üht, et pigem süüakse rohkem ja juuakse vähem.»
Ta lisas, et muutunud on ka paljude noorte kogunemispaikade eelistused ja nii minnakse vanalinna asemel aega veetma pigem näiteks Telliskivi loomelinnakusse. «Shooters ei ole enam see, mis ta oli aastatel 2010, 2011 või 2012 ja ega siin ei muutu ka enam midagi,» nentis Müntinen.
Talle kuulub veel lokaal Paar Veini sealsamas lähedal Sauna tänaval, kuid sellel minevat hästi. «See on natuke teistsugusema kontseptsiooniga ka kui Shooters,» märkis Müntinen.
Ta möönis, et üpris väsitavaks ja kulukaks on kiskunud ka võitlus Tallinna linnaga. Juba 2013. aasta lõpus alustasid Suur-Karja 4 elanikud intensiivset võitlust baaride likvideerimiseks või nende lahtiolekuaegade lühendamiseks. 2014. aasta alguses teataski linnavalitsus, et rahvasuus Bermuda kolmnurgas asuvad baarid Nimeta ja Shooters peavad oma uksed varem sulgema, kuna kohalikud elanikud kaebavad lärmi üle.
Seejärel peeti Nimeta baari eestvedamisel linnavalitsusega aktiivselt läbirääkimisi kõigile pooltele mõistliku lahenduse leidmiseks vanalinna turvalisuse ja rahu tagamisel. Nädalavahetusel hakkasid öösiti Suur-Karja tänava baaride esistel avalikku korda hoidma täiendavalt eraturvafirma patrullid. Tallinna halduskohus rahuldas algselt ka baaride taotluse esialgse õiguskaitse kohaldamiseks. Lõplik otsus
Linnavalitsuse mulluse 21. oktoobri korraldusega kohustati aga üheksat vanalinna baari katkestama alkohoolse joogi müük ajavahemikul kell 00.00–05.00 ja puhkepäevale eelneval ööl kell 01.00–05.00. Samuti piirama toitlustamise ja meelelahutusprogrammi pakkumist kell 00.00–05.00 ning puhkepäevale eelneval ööl kell 02.00–05.00 eesmärgiga tagada Suur-Karja, Vana-Posti ja Müürivahe tänavate piirkonnas avalik kord.
Lisaks Shootersile kehtestati selline piirang ka näiteks Nimeta baarile ja Laborile, aga ka eemal asuvale Valli baarile. Ettekirjutuse saanud ettevõtted vaidlustasid selle kohtus ja taotlesid ka esialgset õiguskaitset ehk ettekirjutuse täitmise peatamist kohtuprotsessi ajaks.
Tänavu kevadel leidis Tallinna halduskohus, et linnavalitsuse korraldus piirata vanalinna lõbustusasutuste öist lahtioleku aega ja alkoholimüüki on õiguspärane. Seepeale esitasid Suur-Karja piirkonnas asuvad baarid, seal hulgas ka Shooters, apellatsioonikaebused Tallinna ringkonnakohtule. Otsus, mille ringkonnakohus pidi esiti teatavaks tegema mõni nädal tagasi, täpsemalt 16. detsembril, lükkus aga edasi 2017. aasta 5. jaanuarisse. Seni, kuni kohtuvaidlus käib, kehtib baaridele endiselt õiguskaitse.
Isegi kui kohus langetaks Müntineni jaoks positiivse otsuse, on Shootersi kinnipaneku otsus lõplik. «Arvame siiamaani, et see (Tallinna linnavalitsuse korraldus ja kohtu otsus - toim) pole õiglane, aga öeldakse, et targem annab järele ja mis me siin ikka kakleme,» sõnas ta.
Müntinen märkis, et nad on täitnud nõudmised, mida linn on soovinud, ning seda, mis tulevik toob, on raske ette ennustada. «Ega linn ei taha ju turiste vanalinnast ära ajada. Pealegi, kui otsustatakse, et ühel tänaval peavad pubid varem uksed sulgema, siis lähevad inimesed teise kohta edasi ja probleemid tekivad mujal,» nentis ta.
Shooters on viimast korda avatud 1. jaanuaril 2017. Milline söögi- või joogikoht sinna asemele tuleb, alles selgub. 2011. aasta lõpus Tartus avatud Shooters jääb aga avatuks.


authors:
Foto
Martin Ilustrumm

description: Täna viidi läbi mastaapne politseireid roolijoodikute tabamiseks.

title: Talentide linn: kõik puhuvad!


authors:
Foto
Ants Liigus

description: Kindlustuse statistika kohaselt põhjustavad ilutulestiku raketid igal aastal raskeid õnnetusi, enamjaolt on põhjuseks olnud raketi vale kasutus või enneaegne plahvatus.

title: Kindlustus hoiab pürotehnikaga kaasnevate ohtude eest

maintext:
«Sageli on inimest tabanud raketi põhjustatud vigastused pöördumatud, hoonete akendest sisse lendavad raketid aga põhjustavad tulekahjusid. Ifi klientidel on õnnetusi pürotehnikaga juhtunud igal aastavahetusel, peaasjalikult on olnud tegemist käte ning näopiirkonna vigastustega. Samuti on kodukindlustuse kliendid teavitanud meid tuppa lennanud rakettidest,» ütles If Kindlustuse kommunikatsioonijuht Rain Porss.
«Möödunud aastavahetusel ühe Eestimaa linna keskväljakule ilutulestikku vaatama läinud meesterahvast tabas juhuslik rakett mõni minut pärast südaööd. Füüsilisi vigastusi said rindkere ning silm, kuid kuna rakett plahvatas mehe pea juures, siis halvenes ka tema kuulmine,» meenutas Porss.
Tema sõnul tasub rahvarohketes kohtades ettevaatlik olla ning julgeda vajadusel ka vindist sõpra korrale kutsuda. «Purjus peaga kipub inimestel ohutaju kaduma ja ollakse valmis oluliselt suuremaid riske võtma. Soovitan seltskonna selgematel pürotehnika kasutamist jälgida ning vajadusel takistada vindisel semul raketti käest lasta või rahvarohkes kohas seda süüdata,» lisas Porss.
Tasub meeles pidada:
1) Ilutulestiku tegemiseks tuleb valida ohutu koht eemal hoonetest ning inimestest
2) Rakett tuleb fikseerida selliselt, et see pärast süütenööri süütamist ei kalduks
3) Raketi süütamine käes on väga ohtlik ning lõppeb tihti raskete vigastustega
4) Süütenööri süütamiseks piisab ühest inimesest, teised peaksid olema ohutus kauguses
5) Tootega kaasas olevas ohutusjuhendis on kirjas kõik vajalik ohutuse tagamiseks


authors:
Uwe Gnadenteich
Foto
Peeter Langovits

description: Tallinna vanalinna talvise parkimiskorralduse algusaeg on edasi lükatud kuni 15. jaanuarini 2017.

title: Talvise parkimiskorra algus vanalinnas lükkub taas edasi


description: Ööl vastu reedet põrkasid Tallinnas Järvel kokku takso ja sõiduauto, kiirabi viis taksojuhi haiglasse.

title: Tallinnas sai avariis viga taksojuht