authors:
Eleen Laasner
Foto
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Kui rahvalt küsida, mis on see hõrgutis, mis tuleks jõulude ajal lauale panna, ütleks enamik ikka, et verivorst, seapraad ja hapukapsas.

title: Kokandusõpetaja soovitab, kuidas õiget jõulupraadi valmistada

maintext:
Haapsalu kutsehariduskeskuse kokandusõpetaja Tiina Sootalu selgitas Lääne Elule, et kui vanasti pidas rahvas rohkem traditsioonidest lugu, siis nüüd hakatakse neist tasapisi lahti laskma. «Verivorsti ja hapukapsata ei kujuta jõule küll ette, kuid nende kõrvale on lisandunud veel palju muud maitsvat,» ütles Sootalu.
Ei ole harvad juhud, kui lauale pannakse kana-, pardi- või isegi hanepraad. «Topitakse õunad ja hapukapsas sisse ja pannakse ahju,» teadis Sootalu. Üks põhjus on selles, et rahvas otsib uusi maitseid. Teine on aga selles, et inimesed soovivad lihtsalt kergemat kõhutäit. Teadupärast seedib linnuliha loomalihast kergemini.
Siiski manitses kutseõpetaja, et jõulutoidu serveerimisel on mõned reeglid, mida võiks igaüks jälgida. Nimelt kui praad ahjust lauale tuua, peab saama selle lahti lõigata vahetult enne sööma hakkamist. «Sea- või kanapraad ei tohiks olla mitte lihtsalt hautis, vaid ikka mahlane ja pealt mõnusalt krõbe tervik.»
Selleks et liharoog ahjus pealt krõbedaks saada, nii et sisu parajalt pehme oleks, tuleb lihale ahjus anda mitu temperatuuri. Sootalu rääkis, et liha ei vajagi küpsemiseks kuigi kõrget temperatuuri. «100 kraadist täitsa piisab,» teadis Sootalu. Kui küpsetada liha 150 kraadi juures, kehtib reegel, et ühe kilo liha kohta peab hõrgutis ahjus olema ühe tunni. Madala temperatuuri korral kauemgi.
Krõbeda kooriku tekkimiseks tuleb lihale vahetult enne ahjust välja võtmist anda suuremat kuumust. «Veerand tundi kuumusel 200 kraadi teeb väga mõnusa kooriku,» lisas ta.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia Artem Zaytsev

description: Viid poodi tagasi defektse kauba ning soovid raha tagasi, aga müüja ei taha nõustuda ning pakub asenduseks hoopis kinkekaarti. Mida teha? Tarbijakaitseamet annab nõu.

title: Tarbijakaitse: katkise kauba vastu pakutava kinkekaardiga ei pea nõustuma

maintext:
Tarbijakaitseameti tarbijate teenindustalituse juristi Heli Põdra sõnul on üsna sageli tarbijatel tekkinud olukordi, mil müüja pakub tagastatava kauba eest raha asemel kinkekaarti. Esimene mõte, mis sel juhul pähe tuleb - kas ikka peab sellise pakkumisega nõustuma? Põder kinnitab, et ei pea, aga kui tarbija nõustub, siis tuleb tal kinni pidada kinkekaardi tingimustest.
Jurist viitab, et juhul, kui toote tagastamine on seotud lepingutingimustele mittevastavusega, näiteks defektse kaubaga, võib kaupleja toote maksumuse ulatuses pakkuda tõepoolest kinkekaarti. Sellise pakkumise tegemine ei ole keelatud, aga seda saab kasutada vaid kliendi nõusolekul.
Kuna kinkekaardi andmist seadus õiguskaitsevahendina ette ei näe, ei ole ostjal kohustust seda ka vastu võtta. Kui tarbija ei ole kinkekaardi vastuvõtmisega nõus, on kaupleja kohustatud toote asendama ning kui asendada pole võimalik, siis tagastama talle raha.
Kui tarbija soovib tagastada defektideta ehk kvaliteetset kaupa (näiteks on ümber mõelnud, ostnud vale suuruse vms), puudub kauplejal kohustus kaup tagasi osta. Kui sellisel juhul kaupleja võimaldab kaubast siiski loobuda ja pakub tarbijale raha asemel kinkekaarti, siis tuleks kaupleja teguviisi hinnata vastutulekuna ja kui kaup ikka ei sobi, oleks arukas kinkekaardiga nõustuda.
Kui kaup on tagastatud ja kinkekaart väljastatud, siis ei ole tarbijal enam õigust raha nõuda, sest kaardi vastuvõtmisega on ta nõustunud kokkuleppega, kus ta saab tagastatud kauba eest kinkekaardi. Kindlasti tuleb tähelepanu pöörata kinkekaardi kehtivusajale, sest kui see aeg mööda läheb, siis tähtaja ületanud kinkekaarti kaupleja aktsepteerima ei pea.

fasttext_language: et


authors:
Eleen Laasner
Foto
Magnus Heinmets

description: Lennufirma Nordica tähistas täna hommikul Tallinna Lennujaamas reisijate arvu jõudmist 400 000 inimeseni.

title: Nordica reisijate arv jõudis 400 000 inimeseni

maintext:
Tähtsündmus langes Tallinn-Amsterdami lennule, juubelinumbriga reisijaks osutus Ivar Julm Eestist, kes siirdus puhkusereisile. Olulist sündmust jagati kohapeal ka teiste reisijatega.
«Lõpetasin just vahetuse Tallinna Päästeteenistuses, kus töötan meeskonna vanemana. Selline üllatus on ikka tõeline üllatus,» rõõmustas uudist lennujaamas kuulnud reisija. Lennufirma Nordica lennukitega on ta lennanud ka varem. Nordicale soovis õnnelik reisija edu 2017. aastaks ja uusi lende. «Nordica on Eesti lennufirma, suurt edu Nordicale!»
Enne lendu oli reisijat lennuväravas isiklikult tervitamas ja head lendu soovimas Tallinn-Amsterdami liinil lendav lennukimeeskond. Lennufirma kinkis tähtsa sündmuse puhul õnnenumbriga reisijale kaks edasi-tagasi lennupiletit Hamburgi, mis on Nordica uus lennusihtkoht alates maikuust.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Liis Treimann

description: Suurte kilekottide jagamisel leiab aset muudatus - populaarsetelt ostukampaaniatelt neid enam õige pea tasuta ei saa.

title: Valitsus tahab keelata suurte kilekottide tasuta jagamise

maintext:
Valitsus kiitis tänasel istungil heaks keskkonnaministeeriumi eelnõu, millega keelatakse alates 2019. aastast poodides suuremate kilekottide tasuta jagamine. See puudutab eelkõige müügikampaaniate ajal massiliselt jagatavaid kilekotte.
Kehtima jääb erand, mille järgi tohib kasutada väikseid õhukesi kilekotte lahtise toidukauba esmaseks pakendamiseks, näiteks liha või köögiviljade ostmisel või hügieeni otstarbel kilepakendis piima ostmisel, selgub valitsuse päevakorrast.
Eelnõu kohaselt võetakse Eesti õigusesse üle kilekottide kasutamist piirav direktiiv, millega soovitakse 2019. aasta lõpuks vähendada õhukeste kilekottide kasutamist 90 kilekotini inimese kohta aastas. 2025. aasta lõpuks soovitakse see number langetada 40 kilekotile.
Seaduse jõustumisel tuleb poodides ostjatele pakkuda kilekottide kõrval ka teisi pakendamise võimalusi - paber-, riide- ja võrkkotte -, mida juba ka tehakse.
Suuremad kui 100-ruutmeetrised poed peavad kilekottide üle hakkama pidama arvestust ja esitama neid andmeid pakendiregistrile.
Kaupmeeste liidu andmeil oli mullu alla 100-ruutmeetrise pindalaga müügikohti ligikaudu 780, mis on 28 protsenti müügikohtade koguarvust. Kuna väikepoed asuvad enamasti väiksema asustustihedusega piirkondades, kus on väiksemad käibed, siis on kilekottide tarbimine seal samuti väiksem.
Esitatud andmete pinnalt analüüsib keskkonnaministeerium 31. märtsiks 2018. aastaks seaduse tõhusust ja vajadusel esitab muudatusettepanekud.
2015. aastal tellis keskkonnaministeerium kilekottide tarbimise uuringu, mille valimis oli 500 Eesti kauplust. Uuringu järgi tarbitakse inimese kohta aastas umbes 40 suurt kilekotti ja 165 õhukest kilekotti, millest toiduhügieeni otstarbel kasutatakse ligi 63.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Kuigi algselt oli plaanis nö limonaadimaksuga maksustada kõik lisatud suhkruga joogid ja  maksumäär oli kavas panna sõltuma pakendi suurusest, mitte suhkrusisaldusest, siis nüüd võivad osad tooted lisamaksust sootuks pääseda.

title: Limonaadimaksu kehtestamine võib osutuda arvatust keerulisemaks

maintext:
«Poliitiline kokkulepe oli maksustada lisatud suhkruga joogid. Mina ei ole spetsialist, aga eks selles valdkonnas (maaelu- ja rahandusministeerium) töötavad inimesed peavad vaatama, kas see käib ka piimatoodete kohta,» ütles töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski.
Piimatoodete võimaliku maksustamise vastu räägib Ossinovski sõnul asjaolu, et neid loetakse toiduaineteks. «Kui võtta pakendiaktsiisi, siis piimapudelitel (erinevalt joogitaarast – toim) pandimärki pole,» rääkis minister.
Piimatoodete maksustamise teeb keeruliseks neis sisalduv loomulik suhkur laktoos. «Kui sul on väga väikese loomuliku suhkru sisaldusega jogurt, millele on palju lisatud suhkrut, siis lisatud magusa maksustamisel hakkavad tootjad rääkima, et Eesti lehmad annavadki eriti magusat piima,» ütles Ossinovski.
Laktoos saab saatuslikuks
Maitsestatud vee või limonaadi maksustamine on lihtne – kuna seal puudub loomulik suhkur, siis saab lisatud magusat mõõta ja maksustada. «Aga toodetes, kus on loomulik suhkru sees, ma olen skeptriline, et sealt on võimalik maksu võtta,» tunnistas töö- ja terviseminister.
Ossinovski sõnul oleks piimatoodete maksustamine tegelikult õiglane nii teiste kaubagruppide kui ka tervisemõju poolest, kuna Eestis on need tooted väga suhkrurohked.
«Aga kas see on puhttehniliste tehtav, et see maks on pärast normaalselt administreeritav, et ei tekiks pettusskeeme, ma ei tea,» tunnistas ta.
Astmeline maksustamine
Kui peale valitsuse moodustamist oli jutuks, et uus limonaadimaks hakkaks sõltumata suhkrusisaldusest olema 20 senti liitri kohta, siis töö- ja terviseminister sooviks sellest põhimõttest loobuda.
«Minu eesmärk on teha diferentseeritud maks ja seda olen rääkinud ka huvirühmade esindajale,» kinnitas Ossinovski. Teiste riikide kogemus näitab, et tootjaid motiveerib kahjulike ainete kasutamist vähendama just astmeline maksustamine. «Kui on eri maksuastmed ja aktsiisi vahe on piisavalt suur, siis ettevõtted soovivad saada oma tooteid just madalamasse rühma, et nende tooted oleksid odavamad ja rohkem konkurentsivõimelisemad,» rääkis Ossinovski. Ta lisas, et loodetavasti on limonaadimaksu eelnõud koostav rahandusministeerium nõus selle ka seadusesse kirjutama.
«Rahandusministeeriumil on fiskaalpoliitiliselt kaunis ükskõik, milline see maks on. Muidugi on neil lihtsam kui võtta kogu turumaht, panna 20 protsenti aktsiisi ja öelda, kui palju raha laekub,» tunnistas Ossinovski. Tema sõnul ei ole limonaadimaksu põhieesmärk mitte riigikassat täita, vaid parandada rahva tervist.
Vähe häid näiteid
Ossinovski tunnistas, et toidumaksude (rasva-, soola jms) maksude puhul on maailmas väga palju halbu maksustamisnäiteid ja üsna vähe häid näiteid. Üks väheseid häid näiteid on ministri sõnul lisatud suhkruga joogid.
«Me (valitsus – toim) oleme kokkuleppinud, et teeme ära selle, mille osas on meil kindlus, et see annab tervisemõju, et seda on võimalik administreerida ja kus ei teki pettusskeeme, tülikat bürokraatiat,» sõnas minister.
Limonaadimaks peaks hakkama kehtima 1. jaanuarist 2018. Kindlasti ei ole tulemas suhkrumaksu. «Esiteks pole olemas selleks poliitilist kokkulepet ja ei ole tuvastanud ühtegi veatult toimivat süsteemi maailmas,» ütles töö- ja terviseminister.


authors:
Hanneli Rudi
Foto

description: Järgmisest aastast hakkab riik maksma mitmeid täiendavaid toetusi ja hüvitisi. Töövõimet hakkab hindama töötukassa ja lapsendamist korraldab sotsiaalkindlustusamet.

title: Tasub teada: millised toetused uuest aastast tõusevad

maintext:
Lasterikkad pered saavad täiendava toetuse
Perekond, kus kasvab kolm kuni kuus last, saab lisaks olemasolevale lapsetoetusele (esimese kahe lapse eest 50 eurot ja iga järgneva eest 100 eurot) veel 300 eurot kuus. Kui peres on seitse või enam last, annab riik juurde 400 eurot kuus.
Üksi elavad pensionärid hakkavad kord aastas saama toetust
Alates 2017. aastast hakatakse üksinda elavatele pensionäridele maksma ühekordset 115 euro suurust toetust. Toetust makstakse iga aasta oktoobrikuus üksi elavatele vanaduspensioniealistele inimestele, kelle igakuine netopension on väiksem kui 1,2-kordne keskmine pension.
Hambaravihüvitis
Järmise aasta 1. juulist saavad täiskasvanud ravikindlustatud hambaravihüvitist kuni 30 eurot aastas. Praegu rahalist hüvitist saavate inimeste (vanadus- ja töövõimetuspensionärid, osalise või puuduva töövõimega isikud, üle 63-aastased, rasedad, alla üheaastaste laste emad ning suurenenud hambaravi vajadusega patsiendid) hüvitist suurendatakse 85 euroni aastas. Eakatel jääb alles hambaproteesihüvitis 255,65 eurot kolme aasta peale.
Ühe vanemaga pered saavad toetust elatisabifondist
Vastavalt uuele riiklikule elatisabiskeemile makstakse 100 euro ulatuses toetust lapsele, kelle lahuselavalt vanemalt on kohtuotsusega välja mõistetud elatis, kuid kes ei täida maksmise kohustust. Riik tagab lapsele igakuiselt 100-eurose elatisabi laekumise, mis nõutakse sisse elatisabi võlglaselt.
Tõuseb puuetega laste hoiuteenuse määr
2017. aastal on sügava puudega lapsel võimalik saada lapsehoiuteenust senise 57-80 tunni asemel 270 tundi aastas.
Tõuseb töötasu alammäär
Uuest aastast on tunnitasu alammäär 2,78 eurot ja kuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 470 eurot. Töötasu alammäära tõusuga suurenevad ka sellega seotud hüvitised, nt vanemahüvitis ja lapsepuhkuse tasu.
Muud muudatused
Käsimüügiravimite infolehed peavad olema ka vene ja inglise keeles
Selleks, et parandada inimeste teadlikkust ravimitest ja vältida ravimite väärkasutamise ohtu, sisestatakse I kvartali jooksul ravimiregistrisse Eestis turustatavate käsimüügiravimite pakendi infolehtede tõlked vene ja inglise keelde. Kõigi Eestis turustatavate käsimüügiravimite infolehtede tõlked vene ja inglise keelde on registrist kättesaadavad hiljemalt aprilli lõpuks. Inimene saab ravimi infolehe tõlke kätte digitaalsest ravimiregistrist või paludes apteekril selle endale välja printida.
Siseriikliku lapsendamist korraldab sotsiaalkindlustusamet
2017. aastast hakkab siseriiklikku lapsendamist maavalitsuste asemel korraldama sotsiaalkindlustusamet. Muudatuse eesmärk on tagada lapsendamisele ühtne lähenemine ja kvaliteet.
Töövõimet hindab edaspidi ainult töötukassa
Alates 1. jaanuarist 2017 hindab pikaajalise tervisekahjustusega inimeste töövõimet ainult töötukassa. Senised töövõimetuspensionärid on oodatud töövõime hindamisele korduvekspertiisi tähtajal.
Uued teenused töötajate ümberõppeks
Töötuse ennetamiseks hakkab riik läbi töötukassa toetama töötajate ümberõpet ja koolitust. Töötust ennetavad meetmed on töötajate täiendus- ja ümberõpe koolituskaardiga, tasemeõppes osalemise toetus ja koolitustoetus tööandjale. Uusi tööturuteenuseid pakutakse töötajate ja tööandjate individuaalsetest vajadustest lähtudes. Lisainfo:
Eestisse lähetatud töötajast tuleb teavitada tööinspektsiooni
Tööandjad peavad nüüdsest tööinspektsioonile teada andma Eestisse lähetatud töötajast. Andmed tuleb esitada tööinspektsioonile e-posti teel hiljemalt lähetatud töötaja Eestis töö tegemise alustamise päeval. Uus kord puudutab ainult teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest saabunud töötajaid.
Hakkasid kehtima uued nõuded elektromagnetväljadest mõjutatud töökeskkonnale
Jõustusid uued nõuded elektromagnetväljadest mõjutatud töökeskkonnale. Töötajate ohutuse tagamiseks peab tööandja hindama töötajate elektromagnetväljadega kokkupuute taset, mõõtma elektromagnetväljade tugevust ning vajadusel rakendama tehnilisi ja töökorralduslikke abinõusid töötaja terviseriski vähendamiseks.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Marko Saarm Sakala

description: Alates uuest aastast hakkavad lõunanaabrid trahvima välismaiste numbrimärkidega sõidukite juhte, kes on jätnud uue maksu tasumata. Sellise karistuse põhjuseks peetakse just Eestis registreeritud sõidukeid.

title: Eesti numbrimärk võib piiri taga anda aluse lätlase trahvimiseks

maintext:
«Kui ma tulen peolt, kus kõik jõid alkoholi, va mina, ja ma istun eestlasele kuuluva auto rooli, kas politseil on õigus mind trahvida,» küsis Läti portaal Pietiek lõunanaabrite politseilt. Vastus oli jaatav.
Alates 1. jaanuarist võivad Läti politseinikud teha alaliselt seal elavatele, kuid välismaise numbrimärgiga sõitva auto juhile trahvi 140 kuni 400 eurot, kui juht ei ole tasunud uut maksu, vahendab TVnet portaali Pietiek. Õiguse trahvimiseks annab hiljutine seadusemuudatus.
Läti maksuamet on juba ammu mures sellega, et kuna autoregistreerimistasu on seal kõrgem kui naaberriikides, on paljud lõunanaabrid oma sõidukid võtnud arvele välismaal, eriti just Eestis. Et seda probleemi lahendada, kehtestati uus maks. Läti alaline elanik, kes sõidab välismaal registreeritud autoga, peab maksma kas kümme eurot päevas või 1000 eurot aastas. Kui tasu on maksmata, siis on politseil õigus juhti trahvida. Läti politsei teatel ei ole vahet, kas sõiduk on piiri taga registreeritud välisriigi või Läti elaniku nimele.
Läti riigikassasse peaks tänu uuele maksule laekuma 6,4 miljonit eurot.


authors:
Pm Tarbija
Foto
Afp Photo Ddp Martin Oeser

description: Eile suri 83-aastasena William Salice, kes aitas luua ülipopulaarseks saanud Kinder Surprise'i üllatusmuna.

title: Suri Kinder Surprise'i üllatusmuna looja

maintext:
Salice oli insuldi järgselt pikka aega haiglaravil Pavia linnas Põhja-Itaalias, teatas tema loodud sihtasutus Color Your Life.
Salice läks Ferrero Food Groupi tööle 60ndatel ning temast sai õige pea selle tegevjuhi Michele Ferrero parem käsi, kirjutab Local. Ferrerole kuulub aga au olla Nutella šokolaadikreemi looja.
70ndatel otsis ettevõte populaarset toodet, mida müüa lihavõtete ajal, kuid mida inimesed ostaks lisaks sellele perioodile aastaringselt. Koostöö tulemuseks oli Kinder Surprise šokolaadimuna, mis tänu selles sisalduvalt üllatusele muutus laste hulgas ülipopulaarseks.
Ferrero ettevõte on rohkem kui 40 aasta jooksul müünud miljardeid üllatusmunasid. «Selle leiutaja oli ikka Ferrero, mina olin vaid teostuse läbiviija,» on Salice ise korrutanud, kuigi ta on olulist rolli mänginud veel mitme tuntud maiuse loomisel.
Salice läks pensionile 2007. aastal ning Ferrero premeeris teda kopsaka boonusega. Ta investeeris selle oma fondi, mille eesmärk on lasta 13-18-aastastel noortel arendada oma parimaid andeid.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panther Media Scanpix

description: Et laps ei upuks oma toas mänguasjade sekka, tuleks vahel lelud kriitilise pilguga üle vaadata ning ebavajalikest asjadest vabaneda.

title: Kaheksa asja, mille peaksid lapse toast kohe välja viskama

maintext:
Lapse tuppa kipub alatasa mänguasju, joonistustarbeid, raamatuid ja palju muid tarbeid aina juurde siginema, kirjutab RealSimple. Küll aga ei tunne laps kindlasti nende kõigi vastu huvi, mitmed asjad on juba ammu katki või vormist väljas ning lõpuks polegi nendega muud peale hakata kui minema visata.
Et teha lapse tuppa rohkem ruumi ning vabaneda ebavajalikest asjadest, vaata järgmist nimekirja ning tee selle järgi muudatused.
Lapse toast võib külma südamega minema visata:
Räbaldunud pehmed mänguloomad. Kui laps asub mõne puhul protesteerima, tee talle selgeks, et vanade mänguasjade arvelt on vaja ruumi teha uutele kingitustele.
Lauamängud või pusled, millel on osa tükke puudu. Tegu pole enam täisväärtusliku mänguasjaga ning on vähe tõenäoline, et see lapse käes enam palju kasutust leiab. Lauamänge kingitakse kindlasti veel juurde.
«Aegunud» nipsasjakesed, mille vastu on laps huvi kaotanud. Näiteks mõni kunagise lemmiktegelasega võtmehoidja. Vaevalt laps igapäevaselt võtmeid kaasas kannab. Kui ta võtmehoidjat tulevikus reaalselt vaja on, siis on vähetõenäoline, et ta Angry Birdsi oma eelistab.
Lasteraamatud, millel pole sentimentaalset väärtust. Lapsed kasvavad kiirelt asjadest välja. Kui omad mõnda beebilikku raamatut, siis vaevalt viieaastane laps seda enam sirvida tahab. Anna need edasi mõnele tuttavale, raamatukogu lastenurka või taaskasutuskeskusse.
Väikseks jäänud jalanõud. Siin pole küsimustki – pole enam mingit võimalust, et lapsele väikseks jäänud kingad enam kunagi jalga läheks.
Katkised mänguasjad. Kui sa ei taha, et laps end mõne purunenud mänguasjaga ennast vigastaks, viska need parem minema.
Tühjaks saanud või ära kuivanud markerid, pastakad jm. Tegu on toas kasutult ruumi võtvate asjadega. Võta korraks aega ja tee inventuur, millised joonistustarbed veel töötavad ning millised võib südamerahuga ära visata.
Paariliseta sokid. Sokid pole nõnda kallis kaup, et üksikuid sokke tingimata alles peaks hoidma.


description: Kui Norra loobub maailmas esimese riigina FM lainepikkuse kasutamisest ning see plaan on ka Taanil ja Rootsil, siis Eesti esialgu seda ei kavanda.

title: Ametnik: Eesti võiks FM lainepikkusest loobuda kohe

maintext:
«Eestis ei ole hetkel plaanis FM lainepikkusest loobuda ja täielikult üle minna digiraadio süsteemile, selliste otsuste tegemisel võetakse arvesse olukorda kohalikul turul, konkurentsi tagamist, raadiokuulajate vastuvõtuvõimalusi jms tegureid,» rääkis tehnilise järelevalve ameti sagedushalduse osakonna juhataja asetäitja Tanel Vinkel. Ta lisas, et samas ei ole riik ka seadnud piiranguid digiraadioga kasvõi koheselt alustamisele.
«Norra on tõesti teatanud, et 2017. aasta jooksul minnakse täielikult üle digiraadio süsteemile, mida on kasutatud paralleelselt FM raadiosüsteemidega juba 2009. aastast,» selgitas Vinkel. 2015. aastal ulatus Norra riikliku raadiojaama NRK digiraadiovõrgu katvus üle 99 protsendi, mis oli ka üheks ülemineku tingimuseks.
Vinkeli sõnul kasutavad digiraadio süsteemid raadiosagedusi efektiivsemalt ära, mille tõttu mahub rohkem raadiojaamasid sagedusalasse ära. Digiraadio süsteemile üleminekul «jäävad tummaks» need raadiovastuvõtjad, millel puudub digiraadio vastuvõtu võimekus sh autoraadiod, muusikakeskused, taskuraadiod jne.
Juba aasta enne FM lainepikkusest loobumist olid pea pooled norralased läinud üle DAB+ süsteemile, kirjutas spectrum.ieee. Üleminek digisüsteemile ei ole paljude jaoks kerge, eriti autoraadio kasutajatele. Paljudel automudelitle, isegi väga uutel, puudub võimekus DAB+ signaali vastu võtta. Selle probleemi lahendamiseks organiseerisid Norra kohalikud omavalitsused keskused, kus autoraadiod tuuniti. DAB+ süsteemi jaoks vajalik adapter autoraadiole maksis aasta tagasi u 100 eurot.
ET DAB süsteemi kataks vajaliku ala on Norra vaja 950 saatjat. Enamasti kasutatakse juba olemasolevaid antenne. Analoogside (sh FM) edastamiseks kasutatakse sagedusi 87,5 kuni 108 MHz. DAB kasutab sagedusi 174 kuni 240 MHz. FM lainepikkusest loobumine peaks andma Norrale u 23 miljonit eurot säästu aastas.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Kerli Talkis

description: Mobiilsidevõrgud on küll väga töökindlad, kuid aeg-ajalt võib siiski ette tulla juhtumeid, kus numbri valimine ei õnnestu. Seda mõnikord just aastavahetusel, mil võrgud on tavapärasest märksa enam koormatud.

title: Tasub teada: mida teha, kui 112 helistamine ei õnnestu tehnilistel põhjustel

maintext:
Tehnilise järelvalve amet (TJA) annab siinkohal mõned näpunäited, kuidas käituda, kui on vaja teha hädaabikõne 112, kuid telefon juba mitmel järjestikusel proovimisel keeldub kõne algatamast või annab veateate võrgu ülekoormuse või rikke kohta.
Esmalt, kui on võimalus kasutada mõne teise mobiilsideoperaatori liitumisega telefoni, proovida teha hädaabikõne sellega. On vähe tõenäoline, et teises võrgus on samal ajal rike või ülekoormus.
Kui see võimalus puudub, siis tuleks telefonile teha taaskäivitus. Kui telefon on käivitumas ja küsib PIN koodi, siis jätta see sisestamata. Sellisel viisil toimides ei registreeru telefon koduvõrku, kus esines rike ja hädaabikõne sooritamiseks valib telefon nüüd ise kolme võrgu vahel. Telefoni ekraanil on PIN koodi sisestamise juures nupp «Hädaabikõned», mida saab kõne tegemiseks kasutada.
Nuputelefonide puhul, millede SIM kaart on lihtsalt eemaldatav, annab sama tulemuse SIM kaardi eemaldamine ning seejärel hädaabikõne valimine.
Iga telefoni hädaabikõnede valimise võimaluste kohta tuleks täpsemalt uurida kasutusjuhendist.


description: «Jõulureedel, 23. 12 oli lühendatud tööpäev ja minul oli sel ajal puhkus. Kas ma võin mõnel teisel päeval nõuda kolm tundi lühendatud tööpäeva, sest mu kolleegid ju said ühel päeval varem lahti?» küsib lugeja.

title: Lugeja küsib: kas võin nõuda lühikest tööpäeva, kui olin 23.12 puhkusel?

maintext:
Vastab tööinsepktsiooni nõustamistalituse juhataja Anni Raigna.
Ei. Lühendatud tööpäev ei mõjuta puhkust. Samuti ei ole töötajal õigus nõuda mõnel muul päeval tööpäeva lühendamist. Tööpäeva lühendamise eesmärk on see, et töötajad töötaksid enne vastavat riigipüha kolm tundi lühemalt, kui muidu.


description: Tarbijakaitseamet rõhutab, et kui tegu on väljastpoolt Euroopa Liitu ostetud asjadega, siis puudub neil võimalus sekkuda nii ohutuse kui ka lepingust kinnipidamise aspektist.

title: Tasub teada: mida silmas pidada Hiinast või USAst kaupa tellides

maintext:
Internetis avanev ostukeskkond tundub kui piiritu ja mugav imedemaa, sest poodimineku asemel saab oste teha kasvõi teisest maailma otsast. Enne ostu tasub siiski mõelda, kes on tehingu teiseks pooleks, kas kaup on ohutu ning millised on võimalused hiljem oma pretensioone lahendada, kirjutab tarbijakaitseameti kaubandustalituse juhataja Kristel Huvila.
Netipoes tehakse ostud kiirelt ja vähese vaevaga, märkides linnuke kasutajatingimustega tutvumise kohta. Kui makse tehtud, jääb tarbija mugavalt kaupa koju ootama. On küll levinud ja ka enamasti toimiv käsitlus, et kui kaup ei sobi, siis saadetakse see lihtsalt tagasi, kuid alati see ei toimi. Seega tasuks tarbijal ostuotsust kaaludes märgata veel mõningaid olulisi tegureid.
Toote ohutus või ohtlikkus
Ostes mistahes toote Euroopa Liidu väliselt kauplejalt, näiteks Hiinast või Ameerikast, ei pruugi olla kauba tootmisel kohaldatud EL-s kehtestatud regulatsioone konkreetsele tooterühmale. Siseturul on tootegruppide lõikes ühtlustatud nõuded erinevatele tarbekaupadele (mänguasjad, tekstiiltooted, lapsehooldustooted, elektroonikaseadmed jm) ning liikmesriikide järelevalveasutustele on omistatud pädevus kontrollida toodete vastavust kehtestatud nõuetele.
Seega toodet kolmandatest riikidest ostes tuleks arvestada, et järelevalveasutuse võimalus sekkuda ning veenduda ohutusnõuete järgmises on piiratud.
Lepingu täitmine
Nagu igasuguse ostuotsuse tegemisel, tuleb enne ostu tutvuda tellimuse täitmise tingimustega. Oluline on märkida, et tarbijaõiguste direktiivi alusel kehtivad Euroopa Liidus ühtsed reeglid e-kaubandusele. Üheks tuntuimaks üldpõhimõtteks on tarbija õigus kaup ilma põhjendamata tagastada, andes sellest kauplejale teada 14 päeva jooksul alates kauba kättesaamisest. On küll erandeid, mil viidatud reegel ei laiene, kuid printsiibis on see hea võimalus tarbijal tootega tutvuda ja lihtsustatult taganeda.
Kui kaupleja ei ole oma tegevust suunanud Euroopa või Eesti turule, ei saa amet jõustada järelevalvemeetmeid ja sundida järgima sidevahendi abil sõlmitud lepingutele kehtestatud teavitusnõudeid.


authors:
Inna-Katrin Hein
Foto
Andrus Miller

description: Eestlasest füüsik ja kalaasjatundja Andrus Miller teeb Soomes erilist forelli, mille valmistamisel kasutab ta Jaapani, Soome ja Norra moodsamaid kalatöötlemise võtteid.

title: Eestlasest füüsik toodab Soomes 180-eurost forelli

maintext:
Ahvenkoski tööstuses ei tehta tavalist, vaid umamiforelli, mille kilogrammi hind on kuni 180 eurot ja mida on hoitud kaks nädalat jäätükkidel, mille tõttu kalaliha struktuur paraneb, edastab hs.fi.
Miller asutas sel aastal eksklusiivse forelli tootmiseks ja müümiseks firma Chefs Umami. Ettevõtte loomiseks on kulunud 300 000 eurot enda ja partnerite laenatud raha. Forellimüügiidee sai ta juba enam kui kolm aastat tagasi.
Umamiforellid kasvavad kvaliteetsetes merekalakasvandustes, mis Milleri poolt hoolsalt välja valitud.
Umami on viies maitse hapu, magusa, soolase ja mõru kõrval. Seda iseloomustab näiteks maitse, mis avaldub küpse punase mahlaka tomati söömisel.
Chefs Umami üks vähestest konkurenditest on Šveitsi firma Balik, mis müüb väidetavalt sarnase kvaliteediklassiga kala, kuid üle kahe korra kallima hinnaga.
Miller ei paljasta, milline on umamiforelli retsept, kuna ta tahab oma retseptile võtta patendi, kuid tema sõnul kasutatakse kalli forelli valmistamisel Jaapani, Soome ja Norra kalatöötlusvõtteid uues innovatiivses kombinatsioonis, mille leidmiseks on kulunud aastaid.
Teada on, et kala püütakse ökomeetodil ja ta tapetakse kohe, seejärel eemaldatakse sisikond, lima, veri ja lõpused.
«Tavaliselt saab kalast saab eemaldada umbes 75 protsenti verest, meie meetod lubab eemaldada kogu vere,» selgitas Miller.
Puhastatud kala «küpsetatakse» paar nädalat jäätükkidel, kuid ilma midagi lisamata – ka ilma soolata. Siis külmsuitsutatakse koostöös Eesti Bocuse d'Ori presidendi Dimitri Demjanovi ja Soome Bocuse d'Ori presidendi Pekka Teräväga välja töötatud õrnsoola ja õrnsuitsu retsepti järgi. Kogu protsess on unikaalne käsitöö, mistõttu on umamiforelli hind kõrge.
Sellise forelli söömisel on tunda värskust, soola ja suitsu vähemal määral, kõhuosa rasvasemad tükid on mõnevõrra teise maitsega kui vähese rasvaga loinid.
Soomlasest kalabioloog ja –töötleja Kari Nyberg selgitas, et umamiforelli lõikamisel on oma meetodid, sest filee peab olema selline, mida saab panna ümaralt kokku ehk sõlme ja see ei vaju laiali. Erilist lõhet toodetakse nädalas umbes 30 kilogrammi.
Milleri umamiforelli pakutakse näiteks Pekka Terävä restoranis Olo.
Miller ja ta kompanjonid ei plaani jääda ainult lõhe juurde, vaid neil on plaanis hakata tegema ka siia-, ahvena-, haugi- ja kohafileed. Neid kalu ei kasvatata kasvanduses, vaid püütakse merest.
Milleril aitab kala turundada eestlanna Anne-Liis Peterson, kes samuti on teadlane nagu Miller. Nõukogude ajal töötas Miller Eesti Teaduste Akadeemias füüsikuna, Peterson on töötanud Tallinna Ülikoolis sotsioloogina, kuid kirglik kalagurmee- ja innovatsioonihuvi on neid viinud uue ettevõtte loomiseni.
Milleri sõnul on umamiforelli tootmine sajaprotsendiliselt käsitöö, kuid investorite lisandudes mehhaniseeritakse-skaleeritakse kogu tootmine.
Milleri näpunäited hea kala saamiseks
Püüa kala ise ja tapa ta kohe, et kala ei peaks piinlema. Puhasta kala kiiresti ja hoolikalt. Hiljuti püütud kala ei tohi kohe praadida ega suitsutada, sest siis kaob kalalihast mahlasus ja see muutub kuivaks.
Kala maitse paraneb kui puhastatud kala hoida mõnda aega jahedas, kuid ilma soola ja maitseaineteta. Kala on «küps» vahetult enne seda, kui see riknema hakkab.
Maitse muutub paremaks, kui kala säilitatakse õigesti, liiga palju soola või maitseaineid võib kala maitse rikkuda, samuti liiga vähene või liiga kaua kala hoidmine jahedas.


authors:
Foto
Meelis Meilbaum

description: Riik on kehtestanud ohutuse tagamiseks pürotehnilisi tooteid müüvatele ettevõtetele kindlad nõuded ning neid tooteid võib osta vaid loaga ettevõtjalt, mitte turult või suvaliselt isikult.

title: TJA: pürotehnikat võivad müüa vaid sellekohase loaga ettevõtted

maintext:
Pürotehnilisi tooteid müüa soovival ettevõttel peab olema TJA poolt väljastatud pürotehnilise toote käitlemise tegevusluba, teatas neljapäeval ameti pressiesindaja. Ta lisas, et väljastatud tegevusload on leitavad majandustegevuse registrist.
Pürotehnilisel tootel peab olema kasutusluba või CE-märgistus. F2 ja F3 kategooria pürotehniliste toodete selvemüük on keelatud.
Paugutite jaemüük on keelatud, samuti ei tohi pürotehnilised tooted asuda kaupluse vaateaknal. Need peavad olema suletud vitriinis või letitagusel riiulil selliselt, et poleks kättesaadavad kõrvalistele isikutele.
Müügikohas võib hoida kuni 20 kilo tooteid letitagusel riiulil või vitriinis ning kuni 80 kilo müügikoha juures asuvas hoiukohas või letitaguses lukustatavas metallkapis. Müügilett ja metallkapp ei tohi ohu korral takistada müügisaalist väljumist ja kapi ukse välisküljel peab olema ohumärgis.
Müügikoht ei tohi paikneda väljapääsu vahetus läheduses selliselt, et see takistaks õnnetuse korral inimeste evakuatsiooni.
F3 kategooria pürotehnilisi tooteid võib müüa vähemalt 21-aastasele isikule isikut tõendava dokumendi alusel. Neid võib müüa vaid alalises müügikohas, ehk kohas, kus toimub müük rohkem kui neljal järjestikusel kuul aastas. Ajutistes müügikohtades F3 kategooria tooteid müüa ei tohi. Pürotehnilisi tooteid ei tohi saata postiga.
Lisateavet pürotehniliste toodete müügi kohta leiab TJA kodulehelt.


description: Noorema põlvkonna käitumise tõttu võivad  supermarketite lettidelt kaduda mitmed teada-tuntud kaubad – olgu selleks siis seep või pulgakomm.

title: Teada-tuntud kaubad, mis varsti müügilt kaovad

maintext:
Näiteks tavalise seebi müük on viimase viie aasta jooksul vähenenud 18 protsenti, kirjutab newscom.au viitega Euromonitorile.
Hiljuti Austraalias tehtud uuringust selgus, et vaid 15 protsenti noortest (18-24-aastased) maakera kuklapoolel elavatest inimestest kasutas viimasel kuul tükiseepi, kolmandik kasutas dušigeeli või vedelseepi. USA uuringu andmetel enam kui pooled noored usuvad, et tükiseep on kaetud bakteritega.
Kui 2013 aastal müüdi pulgakomme 37 miljoni dollari eest, siis kaks aastat hiljem oli see langenud 17 protsenti ehk 30,6 miljonini.
Selgub ka, et inimesed ei hooli enam nii palju oma juustest. Nimelt on märgatavalt vähenenud vähenenud lokkide tegemine või siis juuste sirgendamine.
Melbourne’i ülikooli psühholoogi Brent Cokeri sõnul on selle taga milleeniumi põlvkond, kelle jaoks paljud tooted on mõttetud.
«Paljud tooted pole enam vajalikud,» rääkis Coker. Ta tõi näiteks salvrätikud, mida noorem põlvkond peab mõttetuks, sest nad ei istu enam laua taha sööma. «See rituaal puudub. Nüüd haaratakse oma toit kaasa ja süüakse seda iPadist Netflixi vaadates,» rääkis psühholoog.
Oma populaarsust on kaotamas ka patareidel töötav hambahari, mille müük on viimase viie aasta jooksul vähenenud 40 protsenti. Samal ajal kui elektrilise hambaharja müük on kasvanud 29 protsenti.
Ka deodrantkreemi aeg on müüginumbrite järgi ümber saamas. Viimase viie aasta jooksul on selle toote läbimüük langenud 58 protsenti.
Novembris tuli avalikuks McDonaldsi siseinfo, mille kohaselt vaid iga viies milleeniumipõlvkonnast on maitsnud Big Maci.


authors:
Maria Reinik
Foto
Afp

description: Ebausud levivad tihti kiiremini kui mõni haigus ning vanarahva sõnul on terve hulk kingitusi, mis oleks targem kinkimata jätta.

title: Eestlaste ebausk: mida kindlasti kinkida ei tohi

maintext:
Terve hulk tänapäeval populaarseid kinke, nagu kellad, rahakotid, taskunoad jt tuleks vanarahva tarkuse kohaselt kinkimata jätta, sest need toovad endaga kaasa ebameeldivusi või võivad põhjustada suisa surma. Millest sellised uskumused tulevad, on raske selgitada ka rahvaluuleteadlastel.
«Ebausu hulgas on neid keelde, mis on seotud põhiliste hirmudega. Näiteks ebameeldiva välimusega ja eeldatavalt mürgised olendid, kes seavad elu ohtu (sipelgad, ämblikud), teatud välimusega isikud, vahendid, mille abil saab võimu teise inimese tahte ja käitumise üle, aga ka hirm võõraste ja uute esemete ees, » rääkis folklorist Mare Kõiva.
Ebausku toidavad ka isiklikud õõvastavad kogemused, mida räägitakse edasi ja püütakse vältida, aga ka teatavad kujutlused võõraste või teisele rühmale kuuluvate esemete ja kommete kohta, mis äratavad vastumeelsust ja loovad ebamugavaid seoseid. Samuti võõrastatakse ja räägitakse eelarvamuslikult liiga vanadest ja liiga moodsatest kommetest jne. «Ühesõnaga - stereotüüpide ja uskumuste tekkemehhanisme on palju,» tõdes Kõiva.
Folkloristi sõnul kuulub näiteks 20. sajandi jubeduste hulka lugu kammi leidmisest supi seest. «See on midagi sellist, mis vaatamata kultuurile ja kohale tekitab tugeva vastumeelsuse ja iivelduse. Justkui - tühja ka, mis seal siis on, samas on see visuaalselt ja kujutlustasandil kohutav elamus,» selgitas rahvaluuleteadlane.
Asjad, mille kinkimist tuleks vanarahva sõnul vältida:
Kella – kella (olgu siis nt käekella) kinkimine annab teada, et teie aeg on otsa saamas, armastajad lähevad lahku ja sõprus lõppeb.
Jalanõud – jalanõude saaja jalutab kinkija elust välja.
Tühi rahakott – rahakotti ei tohi kunagi tühjana kinkida, vastasel juhul tood vaesuse majja. Kel aga siiski plaanis rahakott kinkida, tasuks seemneks sisse pista ka rahakupüür.
Taskurätt – taskuräti saajat ootavad pisarad.
Kaelakee – armastajad ei tohi üksteisele ketti kinkida, kui nad ei kavatse just lahku minna.
Kunst/potililled – kunst/potilille saajat ähvardab surm.
Lips – vanarahva sõnul tõmbab kingitud lips kandjal kõri kinni.
Labidas – labidaga kaasneb vanasõna «kes teisele auku kaevab, see ise sinna kukub», sest labida saaja pidavat kaevama kellelegi auku või võib ise auku kukkuda.
Peegel – peeglisaaja hing võib peeglisse kinni jääda. Ühtlasi usutakse, et see toob lihtsalt õnnetust. Kui aga peegel peaks katki minema, on oodata seitse aastat õnnetust või õnnetut armastust. Seetõttu on parem peegel üldse kinkimata jätta.
Kindad – kindad toovad kingina ebaõnne, samuti ennustavad saabuvat haigust.
Kaktus – kaktus kingitakse inimesele, keda vihatakse. Seega võib südamest kingitud kaktus jätta kingisaajal hoopis mulje, et kinkija teda vihkab.


authors:
Pm Tarbija
Foto

description: Kui oled kunagi kandnud jalas teksapaari, siis oled ka kindlasti tähele pannud taskute juures olevaid neete.

title: Mille jaoks on teksatasku küljes needid?


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia Matej Kastelic

description: Suuri allahindlusi lubavates poodides ei tasuks pead kaotada, vaid jälgida, kas kampaania ikka vastab sellele, mida lubatakse.

title: Pane tähele: salakavalad allahindlused võivad olla vaid peibutus

maintext:
Sooduspakkumiste juurest leiad sageli märkuse «kuni kaupa jätkub», mis ärgitab otsustamisega kiirustama ja samas annab kaupmehele vabanduse juhuks, kui kaup peaks oodatust paremini müüma, kirjutab «Osta targalt» ajaveeb.
Osa paljulubatud sooduspakkumisi ei ole aga mõeldud müügiks, vaid poodituleku peibutamiseks, sest soodushinnaga kaupa kas on vähe, ei ole üldse või on see otsa lõppenud juba kampaania alguses. Kui inimene on aga peibutuse peale korra juba kohale läinud, ostab ta midagi muud või teeb samas ära oma igapäevaostud.
Tarbijakaitseamet rõhutab, et selline peibutus on seadusega keelatud: varutud kauba kogus peab arvestama kampaania suuruse ja tõenäolise läbimüügiga.
Peibutusreklaamiks võivad osutuda ka eksitav viitamine lõpumüügile ja tavahinna esitlemine soodushinnana ning samuti kampaaniad sõnumiga «Allahindlus kuni xx protsenti», milles on väljakuulutatud soodustusega vaid mõni üksik toode.
Kord kirjutas tarbijakaitseametile nördinud tarbija, kes jäi ilma ühes jaeketis seitsmepäevase kampaania raames reklaamitud Norra lõhest: «Pool Tallinna (Nõmme-Mustamäe-Õismäe) linna käisin-helistasin läbi ja kaks päeva peale kampaania algust toodet saada ei ole!» kurtis ta.
Eksitav kauplemisvõte on ka see, kui kauplus tellib seitsmepäevase kampaania jaoks ainult kolm mahlapressi, mida soodushinnaga pakkuma hakatakse. Samas edastatakse tarbijatele selle kohta otsepostitusega näiteks 5000 reklaamlehte ning kaupa juurde saada ei ole võimalik.
Kui reklaamitud soodushinnaga toode saab kaupluses otsa seitsmepäevase kampaania esimesel või teisel müügipäeval ja kaupleja ei paku tarbijale sama hinnaga samaväärset asendustoodet, on tegemist müüginõuete rikkumisega.
Samas, kui reklaamitud toode lõpeb viiepäevase kampaaniaperioodi viimasel päeval, ei ole kauplejal võimalik kiiresti asendustoote pakkumist korraldada.
Mida teha, kui märkad ebaausat kauplemisvõtet?


authors:
Pm Tarbija
Foto
Marko Saarm

description: Külmemate ilmade saabudes aitab üks korralik soe saun soojuse kontide vahele saada. Kuna Austrias pole saun nii tavaline kui põhjamaades, siis pani sealne väljaanne Local kirja 11 asja, mida peaks aga iga sauna satuunu meeles pidama.

title: Õpetused austerlastele: kuidas saunas käituda

maintext:
Riietus
Jah, õiget leili võetakse siiski alasti, mitte ujumisriietes nagu kooli ajal tehti. Hea nipp on sauna kaasa võtta kaks rätikut – üks istumise ja teine jalgade alla (jalgade alla seetõttu, et vähendada tõenäosust saunast jalaseen saada). Ära unusta ehteid ja muud metalset enne sauna ära võtta, kuna metall juhib soojust ülimalt hästi ja võib seetõttu su nahka kõrvetada. Hea mõte on kaasa võtta ka hommikumantel, mille saad saunast väljudes peale tõmmata. Ka varbavahejalanõud sobivad saunatamise juurde, kuid võta nad enne kuuma ruumi sisenemist ikkagi ära.
Puhtus
Pese end enne sauna või ujumist. Võimalusel puhasta ka enda istumise koht, keegi ei soovi istuda sinu higi sees.
Sule uks!
Ära jää saunauksele seisma, vaid tule kas kähku sisse või mine välja. Muidu lased kogu sooja (või lausa leili) välja ning pead järgmise leili võtma vihaste pilkude all.
Raseerimine
Spaas ja duširuumides karvu raseerida ei tohiks kindlasti. Sama kehtib ka lõuakarvade kitkumise, varbaküünte lõikamise või keha trimmivate protseduuride kohta, millega peaksid oma koduses vannitoas tegelema.
Rääkimine
Keegi ei keela sul küll rääkida, kuid katsu rääkida vaikselt. Inimesed suhtlevad saunas, kuid enamik on sinna siiski tulnud rahulikult aega veetma ja pesema.
Ära jõllita!
Jah, kõik on alasti ja saun on täis inimesi, kes kõik on eri kehatüüpide ja suurustega, kuid see ei ole vabandus, et jõllitada. Saun on mõeldud lõõgastumiseks ja keegi ei taha olla pinges, selle tõttu, et keegi võib neid vahtida ja neile mõttes hinnangut anda.
Naermine
Kui sul on õnn sattuda sauna koos saunameistriga, siis katsu mitte naerda või itsitada, kui ta teeb rituaale. Kõrvaltvaatajale võib vee segamine aroomidega ja vihtlemine nalja teha, kuid asjaosalistele on see oluline osa saunavõtmistest. Katsu jääda sauna kogu protsessi ajaks ning kindlasti plaksuta hiljem saunameistrile.
Minestamine
Kui tunned end halvasti ja kardad, et võid varsti kuuma tõttu minestada, siis lahku saunast võimalikult kiiresti. Saunas oksendamine või minestamine ei meeldi kellelegi.
Jää oma liistude juurde
Kui oled esimest korda saunas, siis ei tasu kohe kõige kõrgemale astmele ronida. Esmalt tasuks hakata katsetama enda saunataluvust alumistel astmetel ja 8 kuni 10 minuti kaupa.
Seks
Vahekord saunas on täiesti välistatud. Ühiskasutatavad saunad on kõigile ja inimtühi saun ei ole mingi vabandus paarikestel üksteist rahuldama hakata.
Ära üle pinguta
Üldiselt võtavad inimesed ühe külaskäigu ajal kuni kolm saunasessiooni, keskelt läbi 5 kuni 20 minutit üks sessioon. Saunast väljas olemise aeg peaks jääma kuskil 20–30 minuti juurde. Täiuslik saunatamine võtab aega kaks kuni kolm tundi, seega ei tasu olla üllatunud, kui oled pärast sauna väsinud. Ära unusta piisavalt vedelikku tarbida ning väldi alkoholi.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Ants Liigus

description: Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) energia- ja ressursisäästukonkurss Negavatt kutsub saabuvate pühade ajal keskkonnale mõtlema ja võimalikult säästlikult pühi pidama.

title: Keskkonnainvesteeringute keskus: tõmbame pühadetarbimisele pidurit

maintext:
Selleks tuleb pildile püüda kõikvõimalikke keskkonnasäästlikke pühadenippe ning jagada neid sotsiaalmeedias.
Negavati projektijuht Kadi Mitt selgitab, et rahuliku jõuluajaga kaasneb paratamatult iga-aastane tarbimistrall, kuid Negavatt kutsub tänavu sellelt karussellilt maha astuma ning ressursisäästlikult pühi pidama.
«Ootame säästlikult veedetud pühadeajast pilte, olgu selleks siis isetehtud kingitused, kodumaisest toorainest pühadesöök, second hand peokleit või mõni muu lahe idee. Laadides pildid Facebooki või Instagram’i ning lisades #negavatt, loosime kõikide pildisaatjate vahel 3. jaanuaril 2017 välja ühe õnneliku, kelle saadame koos sõbraga Tõnis Niinemetsa power-up comedy’le «Homme on täna!» Vaba Lava teatrikeskuses,» rääkis Mitt konkursi olemusest. «Oma pilte on oodatud postitama nii väikesed kui ka suured keskkonnasõbrad olenemata vanusest ja elukohast.»
Negavatt on KIKi ja Keskkonnaministeeriumi koostöös sündinud konkurss, mille eesmärk on tõsta energia- ja ressursialast teadlikkust ning innustada tudengeid välja pakkuma lahendusi, mis aitavad ülikoolides ressursse säästa. Ideeks võib olla nii toode, teenus, tehnoloogiline lahendus, meetod kui ka kampaania, mis muudab mõtteviisi ja seeläbi ka käitumist.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Tairo Lutter

description: Järjekindlus viib sihile - eelmisel nädalal Bingo Lotoga 451 775 eurot võitnud mees on iganädalane lotomängija.

title: Poolemiljoniline lotovõit läks Pärnumaal elavale pereisale


authors:
Maria Reinik
Foto
Aldo Luud

description: «Miks kasutavad Eesti Leivatööstus ja Reval Kondiiter oma piparkoogiglasuurides toiduvärvi karmiin (E120), mis on teadupärast tehtud kilptäidest (mis on iseenesest juba häiriv fakt) ning võib põhjustada astmat ja hüperaktiivsust. Piparkoogiglasuurid on ka lastele mõeldud toode ning ma ei mõista, miks on läinud sellised suured firmad raha kokkuhoidmise teed tervise arvelt?» küsis lugeja.

title: Lugeja küsib: miks kasutakse piparkoogiglasuuris halva mainega E-ainet?


authors:
Pm Tarbija
Foto
Panthermedia Andriy Popov

description: Koju kipub kogunema kraami, mida tegelikult vaja pole ning mis võtab mõttetult palju ruumi. Kuigi mõnest asjast võib olla raske lahti lasta, tuleks siiski end kokku võtta ning mõned närusemad asjad minema visata.

title: Üheksa mõttetut asja magamistoas, millest peaksid vabanema

maintext:
Vormi kaotanud padjad. Lihtne test, millega tuvastada, kas padja peaks uuemaga asendama, on järgmine. Voldi padi kokku ning vaata, kas see võtab kohe oma kuju tagasi? Kui padi jääbki lössi, on selle «parim enne» ilmselt lõppenud, kirjutab Homelife. Asenda see padjaga, mis on pehme ja kohev ning tagab parema une.
Suvaline olmeprügi. Magamistuba võiks olla rahulik koht, kus on võimalikult vähe asju – peaks ju piisama voodist, öökapist ja mõnest riiulist. Liigsed asjad ainult häirivad toa üldmuljet ning võtavad ruumi, kuigi sa ei pruugi neid juba ammu vajada. Viska minema vanad vihikud, paberid ja muu pahn, mida sa ei kasuta.
Raamatud, mida oled juba lugenud. Kui külaline näeb su laual mõnd tuttavat raamatut, võib see olla küll heaks vestlusealgatajaks, kuid kui sageli külaliseid ikka su magamistuppa satuvad? Kui raamat pole just sentimentaalse väärtusega või tulevikus vajalik, anna see sõpradele või tuttavatele edasi, et nemadki saaks lugemisrõõmu tunda.
Riided, mida sa iial ei kanna. Siin pole küsimustki – kui sa pole mõnd riideeset aasta aega kandnud, on vähetõenäoline, et selle üldse enam kapist välja võtad. Kui riidekapp on pungil tarbetuid riideid täis, siis on raskusi ka oma lemmikriiete välja otsimisega. Jaga riided sorteerimisel kolme gruppi: alles jätmiseks, edasi andmiseks ning minema viskamiseks. Kindlasti on sul riideid, mis on juba moest läinud või sulle enam ei sobi – kui need on korralikud, vii need annetuskasti, kui mitte, siis viska minema.
Vanad meigitarbed. Ka buduaarilaual ja meigikotis tasub aegajalt suurpuhastust teha. Vananenud meigi- või hügieenitarbed muutuvad ajapikku kehale kahjulikuks ning võivad levitada ka baktereid.
Vanad elektroonikavidinad. Viska parem heaga minema oma kümme aastat vana telefon ning äratuskell, mis enam ei tööta.
Üle äärte ajav pesukorv. Mis puutub musta pesusse, siis mõistlik oleks ka seda magamistoas mitte hoida. Võimalusel oleks hea pesu pesta nii tihti, et musta pesu korv ei hakkakski üle ajama ega sellega vaadet häirima.
Lemmikloomad. Karvaste loomade koht pole magamistoas esiteks hügieeni tõttu, kuid uuringutega on ka välja toodud, et koos lemmikloomadega magamine häirib samuti unekvaliteeti.
Mobiiltelefon. Esiteks on mobiiltelefon üks räpasemaid asju su kodus, sest vaevalt enne selle puutumist iga kord käsi pesed. Mobiiltelefon puutub nii näo lähedal, kotis kui ka taskus kokku eriti paljude bakteritega. Lisaks tasub endalt võõrutada komme enne magamaminekut voodis telefoni vaadata, sest ka see ei taga sugugi head und.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Arvet Mägi Virumaa Teataja

description: Päästeamet kontrollib alates sellest nädalast kodude tuleohutust, et pühad mööduksid raskete tuleõnnetusteta. Detsember ja jaanuar on reeglina olnud traagilised kuud, mil kaotab elu enam kui kolmandik kõigist aasta jooksul tules hukkunutest.

title: Päästeamet tuleb veel enne aastavahetust kodusid kontrollima

maintext:
Tavapäraselt teevad Päästeameti päästjad ja ennetajad aastaringselt kodunõustamisi, mille käigus antakse inimestele tuleohutusnõu, vaadatakse üle kütteseadmete ja elektrisüsteemide olukord ning vajadusel paigaldatakse suitsuandur. Vana aasta lõpus ja uue alguses kontrollivad inspektorid aga tuleohutusnõuete täitmist ning tõsiste rikkumiste korral on ka seadusest tulenev võimalus trahviks.
«Suitsuanduri omamise kohustus on tuleohutusseadusesse kirjutatud selge põhjusega, sest suitsuandur päästab tõepoolest elusid. Tänavu on 35-st tules hukkunust 34 kaotanud elu just eluruumides. See tähendab kodus. Paraku näevad päästjad sellistel juhtudel liiga tihti, et elamises puudus suitsuandur või see oli ilma patareita kuskil lauanurgal,» selgitas Päästeameti peadirektori asetäitja Tauno Suurkivi.
«Aasta lõpuni panustavad kõik Päästeameti tuleohutuskontrolli inspektorid üle Eesti ühe oma tööpäeva tuleohututesse pühadesse, tegeledes sel päeval vaid kodude kontrollimisega. Enda ja oma pere ohutuse eest hoolivatele inimestele oleme tänulikud, aga vastasel juhul peame leidma võimalused inimeste mõjutamiseks,» lisas Suurkivi.


authors:
Pm Tarbija
Foto
Jaanus Lensment Postimees

description: Tänavuste jõulude ühe kõige populaarsema jõulukingi – Hatchimalsi – seest koorus välja vaid pettumus nii laste kui vanemate jaoks.

title: Hatchimals valmistas pettumuse nii vanematele kui lastele


description: Kui vanade ilma kummita voodilinade voltimiseks ei pidanud täiskohaga koduperenaine olema, et hakkama saada, siis tänapäevased kummiga voodilinad nõuavad rohkem pingutust.

title: Kuidas voltida kummiga voodilina?


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Henn Soodla
Pärnu Postimees

description: Ka tänavu pakub riigimetsa majandamise keskus võimalust ise metsast jõulupuu tuua. Aga enne metsa minemist tasub reeglid selgeks teha, et mitte kuusevarga tiitlit saada.

title: Tasub teada: mida teha, et mitte kuusevargaks saada


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia Dmitriy Shironosov

description: 90ndatel ning 21. sajandi alguses näitas pealaest jalatallani eri firmamärkide kandmine näitas rikkust ja edukust. Täna on aga eriti noorte suhtumine riietesse teistsugune ning brändide silmapaistvust riietel enam ei hinnata.

title: Brändidest priiks: noored eemaldavad riietelt firmalogosid

maintext:
Näiteks jagavad blogijad aktiivselt õpetusi, kuidas särkidele ja mütsidele õmmeldud logosid kergesti eemaldada, kirjutab Independent. Päikeseprillidelt nühitakse logosid maha aga hoopis küünelakieemaldajaga.
Nii näitavad ka uuringud, et millenniumilapsed eelistavad ilma logodeta riideid, kuna nad ei soovi, et neid vaadataks või lahterdataks brändide järgi.
Mõni aktiivsem noor võib esindada hoopis omaenda brändi, kui saab sotsiaalmeedias tuntuks näiteks oma Instagrami-piltide või Youtube’i-videote järgi. Seega on tekkinud arvamus, et mõne teise firma reklaamimine oma käekotil või jalanõudel pole vajalik ning näitab kandjat hoopis vähem atraktiivsena.
Kuigi toodete kvaliteet võib ju hea ja ostmist väärt olla, siis ei pruugi see alati sobituda imidžiga, mida kandja näidata üritab ning millele selle firma kuvand ei vasta.
Taaskasutuse ajastul tundub firmamärkide eksponeerimine ka veidi kohatu. Keskenduma peaks sellele, et tegu on kvaliteetse kangaga, mis peab vastu mitme kandja aja.
Ka rõivatootjad on hakanud mõistma, et logoga suurelt üle kirjutatud tooted pole tarbijatele enam nii atraktiivsed. Näiteks Coach ja Michael Kors on tajunud selliste toodete müügi langust, mistõttu on nad ka õppust võtnud ja oma uute kottide disaini muutnud.
Vaata videost, kuidas üks nobenäpp eemaldab mütsilt firma logo.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Peeter Langovits

description: Eesti telefonioperaatorid panid omalt poolt kokku äpid, mis võiks jõuluüritused lihtsamaks ja lõbusamaks teha. Üks teenusepakkujatest soovitab aga nutifoni pühade ajaks nurka visata ning keskenduda päris elule.

title: Äpid, mis võiksid jõuluajal kasulikud olla

maintext:
«Suure osa elust oleme pidanud ise oma jõulusalmid pähe õppima, valima jõulukaarte standardpostkaartide seast ja raadiot kuulates lootma, et seal oodatud jõululaule mängitaks. Nüüd pakub nutikas sõber taskus advendiaja nautimiseks aga hoopis vingemaid võimalusi,» ütles Tele2 klienditeenindusdirektor Sirli Seliov ja tõi välja viis lemmikäppi, mis aitavad valmistada jõuluroogi, pääseda häbist, kui jõulusalm jäi pähe õppimata või saata lähedastele väga omanäolisi jõulutervitusi.
Jõulusalmid on eestikeelne äpp, mis sisaldab ühe-kahesalmilisi luuletusi, millega oma kingid jõuluvanalt välja lunastada. Äpil on ka väga häbelikele inimestele mõeldud funktsioon, mis luuletused ise ette loeb. Hea abimees ka lastele luuletuste õppimiseks.
Red Stampiga saab teha personaalselt kujundatud elektroonilisi jõulukaarte, mida sõpradele saata. Neile, kes viitsivad rohkem vaeva näha ja ootavad professionaalsemat tulemust, on igasuguse graafika jaoks hea see veebileht. Siit saab mõne dollariga valida tuhandete kutsete ja kujunduste põhjade vahel. Kasutamiseks on vaja veidi elementaarset pilditöötlusoskust, aga tulemus näeb välja, nagu oleksid hulga rohkem vaeva näinud.
Elf Yourselfiga saab teha video-postkaardi, kus peale sinu tantsivad ka sõbrad. Lae viis pilti äppi, vali sobiv taust ning rakendus keedab sellest kokku jõuluteemalise video, mida saata sõpradele või jagada Facebookis. Natuke tobe, aga samas päris lõbus.
BBC Good Food äpp on mõeldud jõulutoitude valmistamiseks. Seapraadi ja hapukapsaid saad ilma selletagi teha, ent rakendus aitab valmistada peenemaid ja rahvusvahelisemaid roogasid. Juhendid on ingliskeelsed, aga see-eest on need varustatud piltide ja toitumisalase infoga. Sealhulgas on välja toodud kaloraaž, et teaksid varakult trenniaja planeerida. Martsipani-, Amaretto- ja teised jõulukoogid näevad välja vinged ja keerulised, aga on tegelikult täiesti teostatavad.
Christmas Radio äpp kogub muusikat populaarsest netiraadiote keskkonnast Shoutcast ning, nagu nimigi ütleb, kuuleb sellest päev otsa ainult jõululaule. Võid sellega kiusata kolleege või kasutada jõuluõhtusöögi taustamuusikaks.
Mitte ainult jõuluks
Elisa suhtekorraldusjuhi Marika Raiski soovitatud äpid pole seotud ainult jõuludega, aga neid võib pühade ajal rohkem vaja minna.
RMK äpp aitab inimestel kiirelt ja seaduslikult metsast kuuse leida ning selle eest ka koheselt tasuda.
Snapchat on noorema sihtrühma lemmikäpp ning pakub võimalust teha toredaid pilte ja videoid ning neid sõpradega jagada. Jõulude ajal on Snapchatis filtreid, kus saab pildile lisada põdrasarved või kaunid lumehelbekesed.
Wolt võimaldab kiirelt toidu koju tellida erinevatest toidukohtadest Tallinnas. Valikus on kõike, mida hing ihaldab, alates India toitudest kuni burgeriteni.
Instagram on loonud eraldi lisarakenduse Boomerang, millega saab teha lühivideoid (mida saab ka luupima panna) ja seeläbi sõpradega jõulutegevusi jagada.
Loomulikult soovitame ka jõulude ajaks Elisa Raamatu äppi. Jõulud on rahulikum periood, mil on aega oma nutiseadmest kamina- või küünlavalgel meelepäraseid e-raamatuid lugeda.
Jõulukingituste planeerimisel lähedastele ja nende eelarvestamisel on abiks rakendus nimega Christmas Gift List.
Äpid nurka
Telia meediasuhete juhi Raigo Neudorf soovitab pühade ajal leida pigem aega iseendale, perele, lähedastele ja sõpradele, kuna nutiajastule kohaselt oleme nagunii iga päev erinevate digiseadmete ja äppide kasutamisega seotus.
«Pange head sõnumid ja soovid teele näiteks postkaardiga ning leidke võimalus helistada mõnele kaugemale sõbrale-tuttavale, keda pole ammu näinud. Püüdke märgata hädasolijaid ning teha mõni heategu, ükskõik kui väike see tundub. See kaalub üles kõik äpid,» ütles ta.


description: Tööinspektsioon kontrollis kaubanduskeskuste väikepoodide ja esinduste töötingimusi; külastati 59 kauplust, märgiti 86 rikkumist ning nendest 16 kohta tehti tööandjale ettekirjutus.

title: Tööinspektsioon märkis kaubanduskeskuste väikepoodides 86 rikkumist


authors:
Eleen Laasner
Foto
Urmas Luik

description: Tank Grupi ASi juhatuse liige Joel Volkov nõutas maavanematelt luba kasutamaks maakondade vappe eriseeria õllepurkidel. Maavalitsuste koordinaator Lääne-Viru maavanem ütles Volkovile «ei».

title: Maavanemad ei luba maakonnavappe õllepurkidele


title: Pesuloputusvahend on ajale jalgu jäänud

maintext:
Pesuloputusvahendid on kadumas lettidelt.
Pesuloputusvahendeid tootvad ettevõtted on hädas, sest nn millenniumlased ei tea, mis need on.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia Anna Omelchenko

description: Kõik vanemad soovivad, et nende laste näod lööksid särama, kui nad oma jõulukinke avavad, kuid kahjuks tekitab see liiga tihti stressi ning tõeline jõulurõõm kipub ununema.

title: Ekspert meenutab: olulisim jõulukink on koosveedetud aeg

maintext:
Jõulude eel on paljude vanemate üks tähtsamaid tegevusi kingituste otsimine, kirjutab tervise arengu instituudi vanemahariduse ekspert Ly Kasvandik Terviseinfo blogis. See peaks kõigile pereliikmetele olema tore ja rõõmus aeg, aga vanemate jaoks ei ole see siiski alati nii. Pühade-eelses saginas kaubamajades ringi joostes ja kingitusi otsides kipub tekkima lootusetuse tunne: kas leian sobivaima kingituse, kas mul on raha selle ostmiseks, mis siis, kui see ei meeldigi mu lapsele?
Algne soov teha lastele heameelt muutub sageli kinnisideeks leida midagi väga õiget – mingi asi, mis tooks pikaks ajaks naeratuse kingisaaja näole. Kas ilusatesse ümbristesse pakitud kinkide saamine täidab pühadeajal meie laste unistused ja muudab nad õnnelikumaks?
Materiaalseid kingitusi võib oma mõju poolest võrrelda sõltuvusttekitavate ainetega, mis teevad ainult ajutiselt tuju heaks. Ka kingituseks saadud mänguasjade mõju ei kesta väga kaua ja varsti vajavad lapsed uut «doosi», uut ja veelgi uhkemat kingitust.
Üha enam inimesi on siiski hakanud piirama asjade ostmist ja püüavad leida muid lahendusi. Hiljuti USA-s läbi viidud õnneteemalises uuringus leidsid teadlased taas kinnitust, et õnn ei sõltu niivõrd materiaalsetest väärtustest, vaid tervisest, lähedussuhetest ja vaimsest heaolust.
Ühes küsitluses uuriti lastelt, mis neile pühade juures kõige enam meeldis. See ei olnud vinge puhkusereis või vabadus koolitundidest. See oli aeg, mis veedeti koos oma vanematega, kui vanem oli lõõgastunud ja tõeliselt nautis lapsega koos olemist. Laste vastuste hulgast jäid kõlama lihtsad tõed, nagu näiteks «Lesimine koos isaga ja lihtsalt taevasse vaatamine».
Miks mitte kinkida siis lastele hoopis ise koostatud kinkekaarte, millele võid kirjutada näiteks:
Ühine lõuna vanematega sinu valitud kohas
Ühine metsamatk sinu valitud ajal
Maailma parim massaaž sinu isalt
Sinu valitud käsitöö tegemine koos ema või isaga
Sinu lemmikspordiala võistluse külastus koos vanemaga
Sinu valitud filmi vaatamine filmiõhtul koos ema ja isaga
Me saame filmida lapsega koos veedetud aega, näiteks ühist kokkamist või lauamängude mängimist või metsamatka ja teha sellest filmist ka vanavanematele jõulukingituse. Või kinkida ka vanavanematele kinkekaardi, mis sisaldab filmiõhtut koos lapselapsega. Selliste kingituste tegemise juures võib lasta oma loovusel lennata.
Materiaalsete kingituste tegemise harjumusest ei ole kerge loobuda, kui juba novembri alguses hakkavad telekanalid näitama jõulukinkide reklaame, mõjutades seeläbi laste ootusi ja soove. Jõulukinkide tegemise traditsioon pärineb ammustest aegadest ja sealt ka uskumus, et mida rohkem asju, seda uhkem pidu. Uudsete kingiideede väljamõtlemine vajab kindlat veendumust, et nendega on võimalik lapsele tõeliselt rõõmu valmistada ja et see tunne jääb lapsele meelde pikaks ajaks.
Peamine põhjus, miks sel imelisel ajal pere ja lähedastega kokku saada, ei ole ainult kinkide jagamine. Vanem võib ise olla hoopis olulisem kingitus, kui pühendab oma aega ja tähelepanu, mida lapsed nii väga vajavad. See täidab nii lapsed kui ka vanemad õnnetundega.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia Ronalds Stikans Scanpix

description: Suur osa kodus juhtuvatest tulekahjudest on hooletuse tulemus. Näiteks kui kodust elektrisauna kasutatakse muude asjade hoidmiseks ning unustatakse keris sisse, võib see kergesti lõppeda õnnetusega.

title: Moodne saun võib põhjustada õnnetuse

maintext:
Soome lääneranniku päästeteenistuse juht Jaakko Pukkinen tõdes, et inimesed muutuvad koduse tuleohutuse osas aina hooletumaks, kirjutab Yle. Tema sõnul on kasvavaks negatiivseks «trendiks» elektrisaunade kasutamine panipaigana või ka riiete kuivatamiseks. Niikaua kui sauna keris on aga ühenduses elektrivarustusega, võib see endast kujutada tõsist tuleohtu.
«Kui sauna aktiivselt ei kasutata, peaks küttekolle olema lahti ühendatud või vähemalt tuleks seadmed vooluringist eemaldada,» andis Pukkinen soovituse tuleohu vähendamiseks.
Saunas riideid või rätikuid kuivatades peaks vältima plastmassist riidepuude kasutamist ning asetama riided kerisest vähemalt meetri kaugusele. Hea oleks ka iga kord kontrollida, ega sauna midagi muud pole unustatud, kui sauna sisse lülitad.
Pukkinen nentis, et kuigi elektrisauna tuleohtu võib nimetada uueks harjumuseks, siis ei taha inimesed siiski meeles pidada ka elementaarseid tuleohutusnõudeid, näiteks suitsuanduri olemasolu kodus ning pikendusjuhtmete ohutuse tagamist. Kuna kodudesse lisandub aina uusi elektroonikaseadmeid, siis kasutatakse nende jaoks mitmeid pikendusjuhtmeid, kuid ei mõelda selle ülekoormamisele.
Jõuluajal pole vähem tähtis ka tähelepanelikkus lahtise tulega ümberkäimisel. Sel perioodil põletatakse tavapärasest rohkem küünlaid, kuid kui korra juba mõni ese kodus nendest tuld võtab, siis levib see väga kiirelt edasi. Selle vältimiseks on esikohal tähelepanu, kuid kodus peaks olemas olema ka tulekahjutekk, millega esmane tuli kiirelt kustutada.
«Kustuta tulekahju iseseisvalt vaid senikaua, kuniks pole vigastuste tekkimise ohtu. Päästja ei peaks saama ise päästetud, mistõttu tuld kustutades helista kindlasti ka hädaabinumbrile, kes saaks olukorda kasvõi tagantjärgi kontrollima tulla,» soovitas Pukkinen.


authors:
Eleen Laasner
Foto

description: Kui keeruline on saada miljonäriks? See ei pruugigi tegelikult nii võimatu olla, eriti kui oskad planeerida.

title: Vaata, kui palju raha peaksid iga päev säästma, et olla 65-aastaselt miljonär


authors:
Maria Reinik
Foto

description: Kuigi kolmandik eestlastest leiab, et jõulaeg on nende pere-eelarvele koormav ning nad peavad nuputama, kuidas ots otsaga kokku tulla, ei plaani keegi pühadekulutusi laenurahaga katta.

title: Kolmandik eestimaalastest jääb jõulude tõttu rahahätta

maintext:
Swedbanki rahaasjade teabekeskuse vastvalminud uuringu järgi hindab aasta lõpus Eesti elanikkonnast 21 protsenti oma majanduslikku olukorda mullusega võrreldes paremaks ja 58 protsenti samaks. Ligi viiendik elanikest ütleb aga, et nende rahaline seis on aastaga halvenenud ja seda on enam kui mullu.
«See muutus näitab, et üldine palgatõus ei ole kahjuks toimunud kõigis sissetulekurühmades. Kui üle 1100-eurose sissetulekuga inimesed märgivad keskmisest sagedamini olukorra paranemist, siis tänast olukorda mullusest kehvemaks hindavad teistest enam kuni 400-eurose sissetulekuga inimesed ja venekeelne elanikkond,» kommenteeris uuringutulemusi teabekeskuse juht Lee Maripuu.
Leibkondade majanduslik toimetulek mõjutab ka jõulutarbimist. Kolmandik vastajatest leiab, et jõuluaeg on nende pere-eelarvele koormav ning nad peavad nuputama, kuidas detsembris ots-otsaga kokku tulla. Rohkem peavad kingituste mahutamisega eelarvesse vaeva nägema madalama sissetulekuga pered. 27 protsenti elanikkonnast ütleb, et planeeritav kingituste eelarve jääb 51–100 euro vahele. Kuni 50 eurot kulutab kinkidele 18 protsenti, 100–200 eurot 20 protsenti ja 200–300 eurot on kingitustele plaaninud 11 protsenti vastajatest.
Üldjuhul Eesti inimesed pühadekulutusi laenurahaga ei kata. Krediitkaarti, tarbimis- või väikelaenu plaanib pühadekuludeks kasutada kaks protsenti ning üks protsent elanikest kavatseb jõulukulutustega toimetulekuks laenu võtta lähedastelt. «Enam kui pooled elanikest katavad kingituste ja muud pühadega seotud kulutused jooksvalt pere-eelarvest, teine levinum viis on kulusid hajutada – kingid ostetakse varem valmis ja paljud on aastalõpu väljaminekute tarvis ka säästnud,» rääkis Maripuu. Rahalisele survele vaatamata on jõulude tähistamine Eesti elanike jaoks oluline ja 62 protsenti eestlastest arvab, et kingituste tegemine peaks käima selle juurde. Võrreldes mullusega on siiski kingituste koguarv hakanud vähenema ning kingisaajate ring muutub väiksemaks. Kõige sagedamini tehakse kinke 3–4 inimesele (28 protsenti), üks-kaks kinki plaanib teha 18 protsenti vastajatest. Võrreldes tulemusi mulluse küsitlusega võib öelda, et jõulukinkidele kulutatavad summad on aastaga veidi suurenenud, kuid kingisaajate arv vähenenud.
«See, et inimesed teevad vähem kingitusi, näitab nende tarbimiskäitumise muutust. Kingituste tegemisel mõeldakse varasemast rohkem, et saajal sellest ka tegelikult rõõmu oleks. Lisaks aitab planeerimine vältida viimase hetke ebamõistlikke oste,» ütles Maripuu. Tänavu tunnistas 18 protsenti, et on jätnud kingituste ostmise viimasele hetkele ja teinud seetõttu ebamõistlikke kulutusi. Teistest rohkem kipuvad viimase hetke kingitusi ostma kõige kõrgema, enam kui 1100-eurose kuusissetulekuga inimesed ja 16–29-aastased noored.
Aasta lõpus mõeldakse tavapärasest enam ka heategevusele. Tänavu plaanib jõulude ajal annetada 30 protsenti Eesti elanikest ning 35 protsenti annetada ei plaani. «Ülejäänud 35 protsenti ei oska oma annetamise plaanide kohta täpsemalt öelda. Siin on põhjus ilmselt selles, et annetamine on sageli spontaanne otsus, mis tekib sobiva võimaluse kerkides ja sageli seda ette ei planeeritagi,» selgitas Maripuu.
Uuringu tegi 2016. aasta novembris Turu-uuringute AS. Küsitluses osales 815 Eesti elanikku vanuses 16+.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Natalja Rästas

description: 120 on suur number, aga just nii palju laekus Postimehe tarbijaportaali ja Coopi piparkoogikonkursile fotosid koduköögis valminud jõulumaiusest. Kuna üks piparkook oli uhkem kui teine, siis võitjad selgitati välja loosi teel.

title: Piparkoogikonkursi võitjad on selgunud


authors:
Hanneli Rudi
Foto

description: Lapsele mänguasja kinkides ei mõtle vanemad selle peale, et see lelu võib kuulata pealt nende vestlusi, aga just sellised oskused on väidetavalt Cayla nukul.  Ka kasutavat tootja seda lelu lastega manipuleerimiseks.

title: Populaarne lelu sattus tõsiste süüdistuste alla

maintext:
USA föderaalne kaubanduskomisjon menetleb kaebust, mille kohaselt edastavad Cayla nukk ja i-Que robot kõnesalvestisi firmale Nuance Communications, millel on leping sõjaväe ja õiguskaitseorganitega, kirjutab CBS.
Mullu oli tõsiste süüdistustega silmitsi Mattel, kelle nukk Hello Barbie suutis koguda laste ja nende perede kohta infot, mida sai hiljem kasutada turunduseks.
Cayla ja i-Que roboti mänguasjade kohta esitatud kaebuses leitakse, et ostjalt ei saa eeldada teadmist, et lapse häält võidakse salvestada ja seda salvestist kasutada. Mänguasjatootja Genesis ei lükanud kaebust kohe tagasi. Nuance juht Richard Mack teatas, et nende firma suhtub privaatsusesse tõsiselt ning firma poliitika kohaselt ei müü nad kogutud salvestisi edasi reklaami või turunduse eesmärgil.
Manipuleerib lastega
Cayla nukk seisab silmitsi veel ka teise tõsise süüdistusega. Nimelt on see seadistatud Disney toodangut reklaamima. Nuku uurimisel leiti, et see on seadistatud soovitama teisi Disney tooteid. Näiteks ütleb nukk, et tema lemmiklaul on «Olgu nii» multifilmist «Lumekuninganna ja igavene talv», nukk nimetab oma unistusena Disneylandi külastust.
Kaebuse esitaja sõnul on lastel eriti raske sellise varjatud turunduse puhul saada aru, et tegemist on reklaamiga. Ka heidetakse Caylale ette, et see kogub laste käest isiklikke andmeid. Näiteks palub nukk lastel öelda, kes on nende pere, kas nad käivad koolis ja kus elavad. Need salvestised edastatakse väidetavalt Nuance Communicationsile, kel on firma väitel 30 miljonit häälenäidist. Võimalikust andmete kogumisest nukutootja ostjaid ei teavita, rikkudes seadust, mis keelab alla 13-aastaste kohta info kogumise.
Cayla nukku saab iga 15 meetri raadiuses oleva nutitelefoni või tahvelarvutiga Bluetoothi abil sisse häkkida. Ka avastati, et kui nutitelefon on ebaturvalist Bluetooth süsteemi kasutades nukuga ühendatud, siis sellele helistades on võimalik mõlemal salaja pealt kuulata salvestis nii Cayla kui ka i-Que roboti tehtud salvestisi.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panther Media Scanpix

description: Muusikariist on nii mõnegi jaoks muljetavaldav loominguline kingitus. Soome muusikapoodides on aga juba kolmandat aastat järjest jõuluaja müügihitiks kummalisel kombel ukulele.

title: Põhjanaabrite ihaldatuim jõulukink - ukulele

maintext:
Kitarrist ja muusikariistade müüja Jocke Kulju kinnitab, et ukulele on ammu möödunud soomlaste teisest suurest lemmikust, plokkflöödist. Muusikapoe F-Musiikki tegevjuht Janne Kainulainen on sellega ühel meelel, vahendab Yle.
«Oletasime, et ukulele on lihtsalt üks moehullus, kuid tuleb tõdeda, et selle populaarsus pole ka sel aastal vähenenud,» lisas Kainulainen.
Ukulele meenutab miniatuurset kitarri, kuid erinevalt kitarrist on sellel vähem keeli ja lühem kael. Selle kompaktsus ning lihtne käsitlemine teevad sellest algajatele pillimeestele mugava ja sobiliku instrumendi.
«See on suurepärane muusikariist, mille võib isegi viieaastane kätte võtta ning peegli ees mängides mõelda, et on Elvis. Kui saad selle häälestatud, siis on ukulelet väga lihtne mängida – isegi minu vanaema saab sellega hakkama,» rääkis Kulju.
Kulju arvates oleneb ukulele käsitlemisel palju suhtumisest – kui väga tahta, võib pillimängu selgeks õppida vaid 60 sekundiga. «Proovige alguses lihtsalt C-duuri, mida saab mängida ühe sõrmega,» soovitas ta.
Samas nendib muusik, et tegelikult pole vahet, millist pilli kõige enam ostetakse – peaasi, et inimene seda üldse mängib ning seda ka naudib, olgu tegu vana või uue pilliga. «Kui laps tahab plokkflööti mängida, siis lase tal rokkida. Muusika on imeline teraapia kõigile, vahet pole, millise instrumendiga on tegu,» ütles ta.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Karja Pagariäri

description: Karja pagariäris on valmis saanud uus leib, mis on valminud koostöös Evelin Ilvesega. Põnev uudistoode on kartuli-peenleib.

title: Evelin üllatab taas uue leivaga


description: Kuigi tööandjatel on juba praegu seadusega ette nähtud maksta naistele ja meestele sama või võrdväärse töö eest võrdset tasu, on selle järgimine seni olnud kesine. Näiteks kolmandikus Eesti organisatsioonidest on töötasu täielikult läbirääkimiste tulemus.

title: Eesti naistel on lootus hakata meestega samaväärset palka saama


authors:
Maiken Mägi
Foto
Sille Annuk

description: Jõuluõhtusöögi hind oleneb suuresti sellest, millised toiduained (kartul, kapsas, kõrvits, sinep jm) on juba kodus olemas ning kui palju on vaja veel juurde osta. Poed pakuvad jõulutoitudele üsna palju hooajalisi soodustusi, kuid lõppkokkuvõttes jääb «komplekti» hind siiski üsna sarnaseks ning suuri hinnaerinevusi ei esine.

title: Võrdlus: vaata, millisest poest leiad soodsaimad jõulutoidud


description: Mida lähemale jõuludele, seda suurem on risk, et aja survel ostetakse kasutuid kinke. Algatus «Kingi targalt» annab soovitusi, kuidas enne jõule pääseda mõttetute asjade ostmisest.

title: Kuidas valida viimasel hetkel tarku kinke?

maintext:
Psühholoog Grete Arro sõnul on teada, et stressis võib meie otsustusvõime olla viletsam kui tavaliselt. «Viimasele hetkele jäänud kingiost tähendab, et kiirete tegevuste vahele tuleb suruda veel üks oluline ülesanne. Pea võib olla täiesti tühi, hoolimata soovist teha mõistlik ja head emotsiooni tekitav kingitus. Otsustamine eeldab üsna keerukat infotöötlust, töömälu võib aga stressiolukorras viletsamini töötada ja selle tõttu võivad inimesed teha pealiskaudsemaid otsuseid,» kirjeldab Arro.
Arengukoostöö Ümarlaua juht Sigrid Solniku sõnul annavad pühad hea võimaluse teha mitu kinki korraga – kingitus lähedasele võib samal ajal olla ka kingitus loodusele või abivajajatele nii Eestis kui kaugemal. «Kui kingid šokolaadi, vali õiglase kaubanduse märgiga tahvel; kingi pakkimisel otsi lahendusi, mis hiljem toodaks võimalikult vähe prügi. Kui inimesel on kõik olemas, kaalu tõsiselt varianti kinkida oma inimese nimel pesapaikade kaitset must-toonekurele, kooliharidust lastele või kana Keenia naistele. Head tegevaid ning vahvaid võimalusi on mitu!» märgib Solnik.
Kuidas teha viimasel hetkel tark kink?
Ära mine kaubanduskeskusesse ideid otsima, kaubaküllust nähes on keeruline head otsust teha. Nii võib osta midagi, mis tundub esmapilgul vahva, kuid koju jõudes on lummus hajunud ja veidi häbigi – on tal seda ikka vaja?
Ära mine stressiga poodi või vähemalt teadvusta, et stressis sina ei ole alati sama hea otsustaja kui stressita sina.
Poes midagi märgates püüa mitte kohe otsustada – jaluta ringi ja kaalutle kinki võimalikult mitmest aspektist. Kui on vähegi aega, tule järgmisel päeval tagasi, kui kink tundub ainuõige.
Uuri mitte kaubavalikut, vaid vaatle kingisaajat – mida ta armastab või vajab? Kas tema lemmik-jalgrattakindad kulusid just läbi? Kas ta räägib juba kuid igatsevalt ajakirja Science tellimusest? Kas ta tahaks massaažiseanssi või on hakanud just kokanduse vastu huvi tundma, endal pole tainarulligi?
Spioneeri: küsi tema sõbralt, kaaslaselt või pereliikmelt nõu: mis võiks kingisaajal just praegu südame põksuma panna? Kas on mingi asi, mille kohta ta rõõmsalt tunnistab, et «šokolaadi on mul alati vaja ja villaseid sokke pole kunagi liiga palju!»
Äkki on kingisaaja keegi, kelle saad kingituseks hoopis endaga õhtusöögile, kinno või uisutama kutsuda – iseenda aeg kenasti pakendatuna on emotsionaalselt mõjuv, ent koormab vähem kodu ning keskkonda.
Veel pole hilja peres kokku leppida, et igaüks, ka lapsed, saavad ühe hästi läbi mõeldud kingi. Suurim rõõm on ühest oodatud kingist, iga järgmine kink hoopis vähendab rõõmu.
Kui inimesel on kõik olemas, kaalu annetust või heateokingitust. Pikemalt loe siit: http://www.terveilm.ee/leht/mida-kinkida
Algatuse «Kingi targalt!» eesmärk on suurendada laste rõõmu ja pakkuda nõu kõigile, kes usuvad, et rohkem kinke ei ole parem. Tõeline jõulurõõm ei tule asjade rohkusest, vaid südamega tehtud kingitustest.


description: Soome jaemüüjatel läksid need jõulud küll hästi, sest esmakordselt pühade ajal lahti hoitud poodides oli huvilisi küllaga.

title: Soome eksperiment jõulude ajal poed lahti hoida tõi rohkelt külastajaid

maintext:
Tänu hiljutisele seadusemuudatusele võisid soovijad oma poode lahti hoida nii kaua kui vaja, kirjutas Yle. Varasemalt sätestas jõuluaegset avatud olemise aega seadus. Kogu pühadeperioodi vältel pikalt poeuksi lahti hoidnud S-Groupi Hämeenmaa ühistu, kellele kuuluvad Prisma kauplused Lahtis, Hämeenlinnas, Riihimäkil ja Forssas, ennustas võrreldes eelmise aasta sama ajaga kuni viieprotsendilist käibe tõusu.
Peaaegu kõik Kesko jaeketi poed ühinesid samuti katsetusega hoida poode pühade ajal lahti. Enamik avatud poodidest andis teada, et neil läks möödunud aastaga võrreldes paremini.
Vähem raiskamist
Üks hea põhjus poodide lahti hoidmiseks on see, et nii läheb vähem toitu raisku. Vantaas asuvas K-supermarketis võis jõulude ajal näha küll pidevat inimeste voolu. Poeomanik Pasi Hentilä plaanis esialgu hoida poodi kinni, kuid otsustas siiski olukorrale võimaluse anda. „Sellest sai meeldiv üllatus, meil on kliente küllaga,“ ütles ta.
Hentilä ütles ka, et olulised pole ainult müüginumbrid, vaid nii mõnigi kord tundus kliendile, et ta saab parema teeninduse osaliseks, kui pood on tihedamini avatud. „Palju vähem on ka neid asju, mis raisku lähevad, kui pood iga päev avatud on,“ sõnas poeomanik.
Poepidajad ütlesid ka, et neil pole pühadeks töötajate leidmisega küll mingeid probleeme olnud. Vantaa müüja Nazmie Merovcial oli hea meel tööle tulla, eriti kui ta kuulis, et jõulude ajal saab topelttasu. „Ma niikuinii ei tähista jõule,“ põhjendas ta.
Nii mõnigi hiline jõulupidajast ostuhuviline tuli poodi näiteks selleks, et jõulupraadi osta.
Eesti poodide avatus aastavahetuse ajal
Jõulud on selleks aastaks nüüd peetud, aga kuidas on Eestis poodide lahtiolekuaegadega aastavahetusel?
Maxima avab aasta viimasel päeval poed tavapärasel ajal ja sulgeb kella üheksast õhtul, vaid mõned suuremad kauplused on lahti kella kümneni. 1. jaanuaril avatakse poed taas kell kümme hommikul ning lahti on need üheksani õhtul, mõni üksik pood on aasta esimesel päeval ka terve aja suletud.
Prismad on aasta viimasel päeval avatud kell 8-21 ja aasta esimesel päeval kell 12-23.
Selverid avatakse 31. jaanuaril tavapärastel aegadel ja need jäävad avatuks kuni kella 21ni. Järgmisel päeval võib poeplaani pidada alates kella 12st kuni tavapärase lahtioleku ajani.
Rimid on avatud laupäeval alates tavapärasest ajast ning enamik sulgeb uksed kella 22st. Järgmisel päeval avatakse poed taas 12st ning suletakse kell 20, vaid üks pood jääb avatuks 22ni.
Konsumi, Maksimarketi ning A ja O puhul on raske mingit üldist tava välja tuua. Mõne poe puhul ei muutu kummalgi päeval midagi, mõni aga on suletud.
Täpsemate kellaaegade teadasaamiseks oleks mõistlik külastada oma kodupoodi või nende veebilehtesid internetis.


description: Vastavalt seadusele tuleb  23. ja 31. detsembril kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra ja tööpäeva lühendamine ei sõltu tööpäeva kestusest.

title: Tasub teada: millal on pühade puhul lühike tööpäev


authors:
Eleen Laasner
Foto
Adrees Latif Reuters

description: Apple'i nimekiri 2016. aasta populaarseimatest äppidest on hea koht, kust uue nutitelefoni või tahvelarvuti seadistamist alustada, eriti kui tahad saada endalegi neid äppe, mis su sõpradel juba tõenäoliselt on.

title: Said jõuludeks uue nutiseadme? Vaata, millised äpid peaksid endale kohe tõmbama


authors:
Pm Tarbija
Foto

description: Üleskutsele, et kuhu viiksid oma välismaalasest sõbra maiustama tuli vastuseid nii Tallinna kui ka ülejäänud Eesti söögikohtade kohta. Toodi välja nii kohvikuid, mille menüüsse kuuluvad vaid magustoidud ja koogid, kui ka restorane, kus pärast pearooga on mõnd imehead magustoitu saadud.

title: Vaata, milliseid magustoidu kohti soovitavad lugejad välismaalastest külalistele


authors:
Pm Tarbija
Foto
Panther Media Scanpix

description: Postimehe lugeja kirjutab, kuidas ta on tüdinenud müügikõnedest, mida on sunnitud pealt kuulma näiteks kolleegid või inimesed bussis, samal ajal kui vestluse teema võib olla üsna delikaatne. Avaldame kirja muutmata kujul.

title: Lugejakiri: miks ei lõpeta müügiesindaja kõnet enne, kui juba piinlik hakkab?

maintext:
Üsna sageli heliseb mobiil ja tundmatult numbrilt uuritakse, kas ma olen juba tellinud ajakirja, pikendanud lehetellimust, kas soovin osta tervisetoodet või aluspesu (telefoni teel!).
Vahel helistab pank, ehmatusega haaran toru, sest võib-olla on mu konto tühjendatud ja nad soovivad sellest mulle teatada. Aga ei, nad tahavad küsida, kas ma olen õnnelik ja kas krediitkaardile on ikka kindlustus tehtud? Ma ei oota neid kõnesid ega ole palunud endale neil teemadel helistada. Vahel aga ootan tõesti kõnet tundmatult numbrilt ja seepärast harilikult siiski vastan.
Hiljuti helises tööl olles mobiil - turvafirma number. Loomulikult viskasin oma töö kus seda ja teist ning haarasin telefoni, ilmselt on süsteem häiret andnud, aga ei:
- Tere! Helistan turvafirmast, te olete meile kirja saatnud, et soovite lepingu lõpetada.
- Jaa, soovin lepingu lõpetada.
- Aga mis põhjusel siis?
- Hetkel on teenus meie sissetulekutega võrreldes kallivõitu. Samas asjad, mis majas on, ei ole niivõrd kallid, pigem emotsionaalse väärtusega.
- No kui palju te siis maksate?
(Vaatan haudvaikses avatud kontoris ringi, minu viisakad kolleegid ei näita välja, et mu telefonikõne võib neid segada.)
- Umbes kahekümne euro ringis.
- Ma siin vaatan, et selle teenuse eest ei ole see üldsegi palju, enamasti ma makstakse sama teenuse eest isegi 25 eurot. Kas see on siis ikkagi ainus põhjus loobumiseks? Kas te muidu olete teenusega rahul?-
- Ikkagi rahalised põhjused on. Septembris läks laps kooli ja esimest korda üksi koju tulles unustas ilmselt süsteemi välja lülitamata, selge see, et turvafirma sõitis välja. Millegipärast mind seekord ei informeeritud, varem oli seda tehtud. Ma oleks võinud kohe öelda, et see on laps, kes sisse murdis. Ja sõidu eest tuli loomulikult arve. Seda on meie jaoks liiga palju.
- See näitab kui hästi me reageerime, meil on kohustus kohe välja sõita.
Ei osanud toru õigel ajal ära panna ja kõnet lõpetada. Mõtlen, et kas siiski ei võiks olla teemasid (tervis, õpetaja kõne koolist, pank, turvafirma, kõne võimalikult uuelt tööandjalt), mis ei ole mõeldud kõikidele kõrvadele? Kui helistatakse mobiilile ega nähta, millises olukorras on teine inimene, kas on nii raske ennast tutvustada ja küsida, kas sellest kõnest üldse ollakse huvitatud, kas kõnele vastaja saab rääkida?
Miks peavad mu kolleegid teadma minu rahalisest seisust või sellest, et alates sellest kuupäevast sel aadressil enam turvafirma valvet ei toimu? Et mul on üks, kaks või kolm krediitkaarti ja ma ei ole neid kindlustanud või mul pole ühtki kaarti, et ma põen seda ja toda haigust või et ma ei soovi endale osta uut aluspesu ega lugeda teatud ajalehte või ajakirja?
Miks kõne tegija ei tohi lõpetada, kui kõnele vastaja ei soovi seda teenust kasutada või kaupa osta? Unustamatu näite tõi endine kolleeg, kes pidi telefoni teel müüma kaheinimesemadratseid. Telefonikõnele vastanud naine hakkas nutma ja ütles, et oli just mehe kaotanud. Aga kas siis helistaja tohtis kõne lõpetada, ei, ta pidi küsima naeratades: «Ehk soovite siis ühe inimese mudelit?»


description: Sotsiaalkeskkonnas Facebook loodi novembri lõpus leht nimega Pauku ei tee, mille eesmärk on teavitada inimesi, et juhuslik paugutamine häirib inimesi ja tekitab loomades ning lindudes stressi.

title: Eesti pauguhimulised ei tea, et nad seadust rikuvad


authors:
Eleen Laasner
Foto
Lauri Kulpsoo

description: Jõulupühad on lisaks niisama olemisele ja hingetõmbamisele olnud hea aeg ka seenel käimiseks. Seda vähemalt Saaremaal.

title: Saaremaal saab vabalt veel seenel käia


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia

description: Pühade ajal enamasti maksed ei liigu, vaid jõuavad saajani 27. detsembril. Ka pangakontorid on suletud, mistõttu tasub tähtsad maksed ja muud toimetused varakult ära teha.

title: Ülevaade: millal teha makseid, et need enne pühi kohale jõuaks

maintext:
Swedbank
Riigisisesed arveldused
23. detsembril alates kell 16 kontoris ja 16.30 elektroonilistes pangakanalites tehtud riigisisesed maksed ning 24.–26. detsembril elektroonilistes pangakanalites tehtud riigisisesed maksed edastatakse saaja panka 27. detsembril.
30. detsembril alates kell 16 kontoris ja 16.30 elektroonilistes pangakanalites tehtud riigisisesed maksed ning 31. detsembrist - 1. jaanuarini tehtud riigisisesed maksed edastatakse saaja panka 2. jaanuaril.
Pangasisesed maksed liiguvad tavapäraselt.
Välisarveldused
22. detsembril tehtud ekspressmaksed, Euroopa kiirmaksed ja Swedbanki grupi sisesed maksed edastatakse saaja- või korrespondentpanka samal pangapäeval, kiirmaksed ja Euroopa maksed 23. detsembril ja tavamaksed 27. detsembril.
23. detsembril tehtud ekspressmaksed, Euroopa kiirmaksed ja Swedbanki grupi sisesed maksed edastatakse saaja- või korrespondentpanka samal pangapäeval, kiirmaksed ja Euroopa maksed 27. detsembril ja tavamaksed 28. detsembril.
30. detsembril tehtud ekspressmaksed, Euroopa kiirmaksed ja Swedbanki grupi sisesed maksed edastatakse saaja- või korrespondentpanka samal pangapäeval, kiirmaksed ja Euroopa maksed 2. jaanuaril ja tavamaksed 3. jaanuaril.
Kui saaja panga asukohariigis on riigi- või rahvuspüha, võib makse viibida. Venemaa pankadega ei toimu puhkepäevade tõttu arveldusi 2.-8. jaanuaril.
24.-26. detsembril panka laekunud nii siseriiklikud kui välislaekumised kantakse klientide kontodele 27. detsembril.
Pangakontorid
23.12 ja 31.12 on pangakontorid avatud kolme tunni võrra lühemalt ning nõustamispunktid suletud. 24.-26. detsembril on kontorid ja nõustamispunktid suletud. 31. detsembril on Keila kontor suletud.
SEB pank
Pangasisesed arveldused
Kõik SEB Panga sisesed maksed jõuavad pühade ajal saaja kontole hiljemalt tunni jooksul.
Välisarveldused
23. detsembril toimuvad Euroopa maksed tavapärasel viisil, 26. detsembril Euroopa makseid ei edastata ning välisarveldusi ei toimu.
23. detsembril tehtud välismaksed edastatakse järgmiselt:
tavamakse (v.a Euroopa makse) 28. detsembril;
kiirmakse, mis tehakse hiljemalt kell 11, edastatakse 27. detsembril; pärast kella 11 tehtud makse edastatakse 28. detsembril.
ekspressmakse, mis tehakse hiljemalt kell 11, edastatakse samal päeval; pärast kella 11 tehtud makse edastatakse 27. detsembril.
Pangakontorid
23. detsembril suletakse kontorid tavapärasest kolm tundi varem, erandiks on Eedeni kontor (avatud 10–14) ja Kärdla kontor (avatud 10–13). 24.–26. detsembril, 31. detsembril ja 1. jaanuaril on kõik kontorid suletud.
Nordea
Pangasisesed arveldused
Kõik 23. detsembril tehtud Nordea riigisisesed maksed jõuavad ka pühade ajal saaja kontole hiljemalt tunni jooksul. 24.–26. detsembril teostatud tehingud kajastatakse konto väljavõttel 27. detsembri seisuga.
Välisarveldused 23. detsembril
Enne kella 15.30 tehtud euromaksed edastatakse samal arvelduspäeval, hilisemad maksed 27. detsembril.
Enne kella 16 tehtud ekspressmaksed ja Nordea grupi sisesed maksed edastatakse samal päeval. Pärast kella 16 laekunud maksekorraldused edastatakse 27. detsembril.
Enne kella 16 tehtud kiirmaksed edastatakse samal arvelduspäeval, hilisemad 27. detsembril.
Tavamaksed edastatakse saaja panka ja/või korrespondentpanka 27. detsembriks.
Venemaa maksete puhul tuleb pidada meeles, et ajavahemikus 31.12 – 08.01 ei liigu.
Pangakontorid ja Nordea Liising on 23. detsembril avatud kolm tundi lühemalt, 24.-26. detsembril, 31. detsembril ja 1. jaanuaril suletud.
LHV pank
24.–26. detsembril ei tehta pankadevahelisi ega välismakseid ja maksete kohalejõudmine pikeneb puhkepäevade võrra. Pangasised maksed liiguvad ka pühade ajal.
23. ja 31. detsembril suletakse kontorid ja klienditugi kolme tunni võrra tavapärasest varem. 24.–26. detsembril on kontorid ja klienditugi suletud.
Järelmaksu ja väikelaenu klienditugi töötab ka 24.–26. detsembril ja 31. detsembril kell 10–19. 1. jaanuaril on klienditugi suletud.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia Mykola Lunov

description: Et jõululaua ülejäägid raisku ei läheks, viska lihatooted sügavkülma või kasuta neid ära näiteks sooje võileibu või suppi tehes.

title: Kasulikke nippe: kuidas jõulupeo toidujääke ära kasutada ja säilitada

maintext:
Tallinna tehnikakõrgkooli keemiaprofessor Viiu Sillaste annab TTK blogis nõu, kuidas pühadetoitusid nutikalt taaskasutada ja paremini säilitada, sest pühade ajal võib nii mõneski peres ette tulla, et toitu valmistatakse rohkem, kui ära süüa jõutakse. Mõnikord võib juhtuda, et mõned külalisedki jäävad tulemata.
«Üks väga hea viis tänapäeval on loomulikult sügavkülmutamine. Olukorras, kus toorest liha on varutud ülearu, siis võib olla kindel, et see säilitab oma maitseomadused sügavkülmas vähemalt kolm-neli kuud julgelt,» toonitab Sillaste, et toore liha sügavkülmutamist ei peaks pelgama.
Siiski tuleb arvestada, et taisem liha säilitab külmutades oma maitseomadused paremini kui rasvane liha, mis võib omandada teatud kõrvalmaitse. Ka kuumtöödeldud liha võib sügavkülmas säilitada, kuid võiks võtta teadmiseks, et hea oleks see kuu jooksul siiski ära tarvitada.
«Küpsetatud liha sügavkülmas säilitades on hea nipp liha koos kastme või hautamisvedelikuga karbis säilitada – nõnda saab vältida olukorda, kus liha kuivama hakkab ning kaste jätab liha ka mahlaseks,» soovitas Sillaste.
Jõuluprae jääkidest saab teha ka leidlikke «teise päeva toite», näiteks laste lemmikuid sooje ahjuvõileibu lihajääkidega, millele saab juustu peale raputada. «Neist saab teha maitsvat omletitäidist. Head näited on ka seljanka ja borš. Borši sisse võib keeta ka näiteks süldi ülejäägid,» nimetas õppejõud.
Paljud ei tea, et ka pasteeti on võimalik edukalt sügavkülmutada, kuid maitse ei jää kahjuks samaks mis värskel. Pasteeti saab serveerida ka eelroana, tehes pasteedist näiteks kuulikesed, mida veeretada riivjuustu sees – nii saab pasteedile omapärase nüansi juurde.
Kui külmkapis säilib sült umbes nädala, siis lihtsalt kaane all seistes võib tekkida süldi alla nn kondensvesi. Paljud ei tea, et siis võib süldi uuesti keema ajada ning läbikeedetud süldi jälle tarduma panna. See pikendab tema tarbimisaega ning maitseomadused ei muutu kuidagi kehvemaks, teab Sillaste oma kogemustest rääkida.
Jõulude ajal jääb kindlasti üle ka kohustuslikku toitu – kapsast. «Üks lihtsamaid meetodeid on kapsas uuesti läbi kuumutada ja purki panna. Purgid peaksid olema eelnevalt ahjus kuumutatud ja kaaned läbikeedetud. Kuna kapsa sees on palju hapet, võib korrektselt hoidistatud jõulukapsas jahedas säilida lausa paar aastat,» ütles Sillaste.
Maitseainetest saab mitu korda kasutada näiteks kaneelikoort. See on tugev maitseaine, mida julgelt kasutada glögides ja jõulujookides, aga miks mitte ka idamaise nüansi lisamiseks marinaadis.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Erik Prozes

description: Eesti elanikud eelistavad internetti kasutada enim sülearvutite kaudu, nutitelefoni kaudu käib veebis EL-i keskmisest vähem inimesi, selgus Eurostati andmetest.

title: Eestlased polegi nutitelefonides interneti kasutamisega esirinnas

maintext:
Kogu Euroopa Liidus on populaarseim viis internetti kasutada nutitelefon, viimase kolme jooksul on nutitelefone kasutanud veebi külastamiseks 79 protsenti internetikasutajaist. Eestis on vastav näitaja aga vaid 72 protsenti. Enim kasutavad nutitelefoni veebi külastamiseks Hispaania inimesed, kus näitaja on 93 protsenti, madalaim ehk 55 protsenti on see aga Tšehhis.
Sülearvutit on viimase kolme kuu jooksul veebi külastamiseks kasutanud 64 protsenti EL-i inimestest. Eestis on see näitaja keskmisest kõrgem, ulatudes 73 protsendini. Enim ehk 80 protsenti internetikasutajaist on veebi külastanud sülearvuti kaudu Hollandis, kõige vähem ehk 31 protsenti aga Itaalias.
EL-i inimestest 54 protsenti on kasutanud viimase kolme kuu jooksul internetti lauaarvuti kaudu. Eestis on vastav näitaja 49 protsenti ehk jääb keskmisele alla. Kõrgeim ehk 68 protsenti on näitaja võrdselt Luksemburgis, Rumeenias ja Ungaris, madalaim ehk 25 protsenti aga Iirimaal.
Tahvelarvutite kaudu on internetti kasutanud viimase kolme kuu jooksul 44 protsenti EL-i inimestest. Eestis on vastav näitaja 32 protsenti. Kõige enam on tahvelarvutite kaudu veebi kasutanud Hollandi inimesed, kus näitaja ulatub 66 protsendini. Kõige madalam ehk 19 protsenti on näitaja aga võrdselt Bulgaarias ja Tšehhis.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Tiina Kõrtsini
Sl Õhtuleht

description: Tarbijakaitseamet tuletab tarbijatele meelde, et eelseisvate jõulupühade ostumöllu keskmes ei tasu teha otsuseid liiga kergekäeliselt. Eelkõige puudutab see kingituste ostmise finantseerimiseks krediidilepingute sõlmimist ehk järelmaksu.

title: Tarbijakaitseamet: järelmaksu võtmisel ei tasu kiirustada

maintext:
Enne krediidilepingu sõlmimist tuleb hoolikalt läbi mõelda, milline on laenu võtmise eesmärk, kas laenu võtmine on tõesti vajalik, milline on tarbija hetke finantsolukord ning kas ollakse võimeline võetud maksekohustust täitma.
Kui tarbija on otsustanud sõlmida krediidileping tuleks võrrelda erinevaid laenupakkumisi. Selleks lihtsam viis on kõrvutada krediidiandjate väljastatud Euroopa tarbijakrediidi standardinfo teabelehti, millel on esitatud intress, krediidi kulukuse määr, lepingutasud jms. Seda tuleks teha enne igasuguse krediidi võtmist, olgu selleks laen, liising, järelmaks või muu taoline.
Lepingutingimustega tutvumiseks tuleks aega võtta ning uurida, kui kulukaks laen lõppkokkuvõttes läheb, võttes arvesse nii intresse ehk krediidi kasutamise eest makstavat tasu kui ka muid laenuga seonduvaid kulusid.
Tarbija võib tarbijakrediidilepingust taganeda põhjust avaldamata 14 päeva jooksul. Sellisel juhul ei pea tarbija taganemist laenuandjale põhjendama, kuid peab tasuma intresse perioodi eest, mil laenuraha oli tema käsutuses. Kui müügileping on tarbijakrediidilepinguga seotud, nagu seda on järelmaksulepingud, tuleks esitada taganemisvaldus nii krediidiandjale kui ka müüjale.
Tasub teada, et tarbijal on õigus laen tagastada ennetähtaegselt kas osaliselt või täielikult. Sellisel juhul ei pea krediidi kasutamata jätmise aja eest tasuma intressi ega muid kulusid. Laenuandjal on õigus küsida hüvitist, milleks on 0,5 protsenti ennetähtaegselt tagasimakstud krediidi summast, kui see periood on lühem kui üks aasta. Kui tegemist on pikema perioodiga kui üks aasta, siis on hüvitiseks üks protsent tagastatavalt laenusummalt.
Tarbijakaitseamet soovitab tarbijatel täpsustada, millistel tingimustel saab krediidiandja pakkuda ning tarbija paluda maksepuhkust ning mis juhtub siis, kui tarbijal tekivad makseraskused. Makseraskustesse sattudes tuleb teavitada enda olukorrast laenuandjat ja üritada leida koos mõistlik lahendus.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Elmo Riig
Sakala

description: Hooletus pürotehnika või lahtise tulega ümberkäimisel tekitab igal aastavahetusel õnnetusi.

title: Meelespea aastavahetuseks: taevalaternate, pürotehnika ja lahtise tule kasutamine


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Eero Vabamägi

description: Saaremaal elav ja Lux Expressis töötav bussijuht Kaarel Mägi (64) kiidab piirilinna Narva elanikke, kes paistavad reisijatena silma oma erakordse puhtusega.

title: Bussijuht soovitab kõigil sõitjatel narvakatest eeskuju võtta

maintext:
«Buss on alati väga puhas, mitte ainsatki paberitükikest pole vedelemas. Kui keegi on midagi kilekotti pannud, viib ta selle ise välja. Nii on see olnud aastaid. Saan selle kandi reisijatega väga hästi läbi,» kiitis Kaarel Mägi Narva sõitjaid Meie Maale. Bussijuhi sõnul peaks Eesti riik selle piirkonna arenguks enam tegema, muidu võib tulla sotsiaalne plahvatus, sest tööpuudus on seal väga suur, ehkki pealehakkamine on natuke ka oma teha.
Liiklejate harimise huvides toome ära ka ühe bussijuhte väga häiriva käitumisviisi. See puudutab alla 70 kiirusega liiklejaid, mistõttu jääb sõiduki taha tropina busse ja muid sõidukeid. «Bussid peavad aga graafikus püsima. Oleks mõistlik, et aeglased sõitjad võtaksid möödalaskmiseks korraks tee äärde. Kui vastutuleva liikluse tõttu on aga võimalik möödasõitu üritada, lisatakse gaasi. See väsitab. Välismaal võtavad isegi rekajuhid hoo maha, paljud kohalikud aga ei näe ega kuule.»


authors:
Eleen Laasner
Foto

description: Ettevõtluskõrgkooli Mainor sündmustesarja «Kõrgkoolilt ettevõttele» seminaril toodi Eesti ettevõtetes hiljuti tehtud uuringute põhjal välja, millised tegurid määravad töötajate rahulolu ja motivatsiooni.

title: Viis asja, mis teevad Eesti töötajad õnnelikuks


authors:
Maiken Mägi
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Rahvusvaheliste reisirongide sõiduplaanis tehakse jõulude ja aastavahetuse ajaks muudatusi, mis mõjutab ka kolme Elroni reisi väljumisaega.

title: Elron muudab pühadeperioodil rongiaegu


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia Graham Oliver

description: Paljud kipuvad blenderit kasutades piirduma smuutide ja püreesuppidega, kuigi sel masinal on palju rohkem nutikaid kasutusvõimalusi.

title: Seitse toitu, mida hõlpsasti blenderis valmistada

maintext:
FoodBeast annab seitse soovitust, milliste toitude valmistamiseks tasub samuti blender kapist välja võtta.
Vahvli- või pannkoogitainas. Taina puhul on oluline, et sellesse ei jääks tükke ning kõik koostisosad saaksid hoolikalt läbi segatud. Blender teeb selle töö mugavalt sinu eest ära ning sellest on lihtne parajas koguses tainast otse pannile valada.
Hollandi kaste. Kastme valmistamine blenderis võimaldab saavutada isegi parema, siidjama konsistentsi kui seda ise segades saaksid.
Majonees. Kui oled üks neist, kes valmistab ise kodust majoneesi, siis proovi seda kord ka blenderdades teha. selleks vajad vaid viinamarjaseemne- või oliiviõli, muna, sinepit, veidi sidrunimahla ja soola ning usaldusväärset blenderit.
Pisarakoogi täidis. Hapuka sidrunikreemi ja koheva beseekattega koogi jaoks vajad eriti õhulist täidist, milles aitab samuti blender, mis koostisosad kergelt ja ühtlaselt kokku segab.
Hummus. Ka selle lisandi puhul saavutad blenderit kasutades kerge ja sametise tekstuuri, mida käsitsi valmistades naljalt ei juhtu.
Pähklivõi. Ükskõik millise pähkli- või mandlivõi valmistamine on eriti lihtsaks tehtud – piisab vaid mõnest minutist blenderist, kuniks pähklitest õlid eralduvad ning segu ühtlaseks massiks muutub.
Pitsakaste. Kui ketšupist on kõrini, valmista blenderis hõlpsasti mõni muu maitsekam kaste, kasutades tomateid ja mistahes meelepärast lisandit või maitseaineid.


description: Kannad oma lemmikuid Nike’i vabaajajalanõusid, lähed šoppad GAP-is, aga enne veel haarad teele kaasa Starbucksi kohvi, kirjutas Business Insider. Kas oled ka kursis, kust need nimed pärinevad või mida tähendavad?

title: Mida need viis kuulsat brändinime tegelikult tähendavad?

maintext:
Adidas – Kui sa arvad, et Adidas on lühend inglisekeelsest väljendist All Day I Dream About Soccer (iga päev ma unistan jalgpallist), siis paraku eksid. See nimi pärineb spordibrändi looja nimest Adolf Dassler, kes hakkas spordijalatseid tootma pärast esimest maailmasõda. Adidas koosneb tema hüüdnimest Adi ja perekonnanime kolmest esitähest.
ASOS – See tuntud netipood on lühend sõnadest As Seen on Screen (nagu ekraanilt paistab). 1999. aastal alustas pood pika nimega veebiaadressil, kuid levima hakanud lühend sai ootamatult populaarseks ja nii saigi AsSeenOnScreenist ASOS.
GAP – see sõna ise tähendab inglise keeles vahet või tühimikku. Ka rõivabränd viitab vanusevahele täiskasvanute ja laste vahel. Esimene GAPi pood avati 1969 eesmärgiga müüa kvaliteetseid teksasid.
Nike – see tuntud spordifirma nimi viitab Kreeka võidu jumalannale, kelle nimeks oli samuti Nike.
Starbucks – rahvusvaheline kohvikukett on oma nime saanud Moby-Dicki tegelaskuju järgi. Starbucksi asutaja Gordon Bowker ütles intervjuus Seattle Timesile, et algselt, kui nad nime otsisid, teadsid loojad, et see peab algama kombinatsiooniga „st“, sest see kõlab võimsalt. „Keegi tuli kaevanduste kaardi kaudu nime peale Starbo, mis oli ühe vana kaevanduslinna nimi. Niipea, kui ma seda kuulsin, meenus mulle kohe Melville’i esimene kaaslane Starbuck Moby-Dicki loost.


authors:
Maria Reinik
Foto
Mihkel Maripuu

description: Kui mõni toob kuuse tuppa juba esimese lumega, siis paljudele meenub see alles jõululaupäeva hommikul.  Kaubanduskeskuste juures müügiplatsidel ilutsevad aga kaunid puud juba pikka aega – pikad ja peenikesed, paksud ja tihedad.

title: Millisest kuusest saab kena jõulupuu?


description: Riigi infosüsteemi amet (RIA) suurendab jaanuari esimesest nädalast kauguuendatavate ID-kaartide hulka 650 000 võrra ning soovitab uuendused ära teha 2017. aasta esimeses pooles.

title: 650 000 ID-kaarti vajavad tuleval aastal uuendamist

maintext:
RIA teatel kasvab uuendamist vajavate kaartide arv ühe miljonini ning lähima poole aasta jooksul saavad ID-kaartide tarkvara uuendada 650 000 inimest.
Sedavõrd suured numbrid tulevad asjaolust, et paljudel inimestel on mitu identiteedikandjat – ID-kaarti kantakse kaasas ja kasutatakse eraeluliste asjade ajamiseks, digi-ID on sageli kasutusel asutustes ja firmades digitaalse töövoo tagamiseks.
Oma kaardi uuendamiseks tuleb ID lehelt laadida arvutisse uusim ID-tarkvara ning jälgida selle antavaid juhiseid. Kaarti uuendatakse, et paigaldada sellele tugevamal krüptograafial põhinev sisu.
Kui tarkvara uuendamisvõimalust ei paku, siis pole konkreetse kaardi uuendamise aeg veel käes või ei vaja kaart uuendamist.
Kui uuendamine ebaõnnestub, siis tuleb kaardiga pöörduda Politsei- ja Piirivalveameti teeninduspunkti. Kui ka seal uuendamine ebaõnnestub, siis asendatakse kaart uuega.
Kauguuendamine algas 2016. aasta märtsis ning aasta lõpuks uuendas oma ID-kaarti 70 000 inimest. RIA soovitab kaarti uuendada 2017. aasta esimesel poolaastal.
Teisel poolaastal kaob enne 2014. aastat välja antud kaartide kauguuendamisvõimalus, kuna alates juulist kaartidele paigaldatav tarkvara ei mahu enam vanematele kaartidele.
Loe lähemalt RIA blogist.