description: Meie Maa külastas Õilet eile tema esimesel tööpäeval Coopi kontoris pärast poolteiseaastast tööd Soomes. Ja ehkki ta harjus sealse eluga kiiresti ja kolleegidega oli hea klapp, on ta siiski rõõmus koju tagasituleku üle. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Koju naasnud Õile Aavik alustas töötamist STÜ-s
Kolmapäev, 16. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 16. november 2016. Õile: mulle väga meeldib, et siin kasutatakse saaremaist hakkliha ja Lindmäe köögivilju. Õile töölaual uute kolleegide kingitud lill. Foto: Valmar Voolaid Meie Maa külastas Õilet eile tema esimesel tööpäeval Coopi kontoris pärast poolteiseaastast tööd Soomes. Ja ehkki ta harjus sealse eluga kiiresti ja kolleegidega oli hea klapp, on ta siiski rõõmus koju tagasituleku üle.
“Olin Soomes tööl üle aasta, mul ei olnud veel plaanis ära tulla. Väikeettevõte, kus ma töötasin, meeldis mulle. Inimesed olid sõbralikud ja avatud. Meil oli väga hea klapp ja kõik oli väga hästi. Kuid sel aastal hakkas Eestist tulema mulle tööpakkumisi. Mind see väga üllatas, et mind ei ole veel ära unustatud,” rääkis toitlustamisguru Õile Aavik oma esimesel tööpäeval.
Esimene tööpakkumine toitlustusjuhi kohale oli tehtud talle juba mais, selle ütles ta ära, kuna tagasituleku plaane tal siis veel polnud. Järgmine pakkumine tehtud Tallinnast. “Mind kutsus teenindusdirektoriks üks Läti firma, kellel on Eesti erinevates piirkondades palju toitlustusettevõtteid. Restorane, kooli- ja lasteaiasööklaid, üldkasutatavaid toitlustuskohti. Kuid mulle ei meeldi Tallinnas elada.
Tähtsaim on meeskond
Paar päeva hiljem tuli see pakkumine, kus ma nüüd olen. Mõtlesin, et kodusaarel ja kodus on ikka kõige parem, ja loodetavasti suudan oodatu koostöös meeskonnaga ellu viia. Tunnistan, et kaalusin ka seda, et kas kahe aasta pärast mulle selliseid pakkumisi enam tuleb.”
“Kui ettevõttes vestlusel käisin, juba siis tunnetasin, et õhkkond majas on ääretult positiivne, inimesed hästi sõbralikud ja abivalmid. Ka täna, kui juhi abi Mai Takkis tutvustas mulle ruume ja töötajaid, sain kindlustunde, et kui sisseelamisel abi vajan, selle saan. Minu meelest on kõige tähtsam meeskond, kellega koostööd teha, kollektiiv, kuhu tööle lähed. Kuigi pean tunnistama, et täna öösel ma hästi ei maganud, ärevus oli sees, et uus asi ja mis mind kõik ees ootab, kuidas inimesed mind vastu võtavad. Nüüd, mil olen kõigiga suhelnud, on hästi mõnus tunne.”
Suurem koostöö tuleb Õilel tootmisjuhi Kaie Armiga. Õile rääkis, et nad tahavad arendada ja kaasajastada tooteid, turundust ja ka reklaami poolt. Mõelda välja uusi tooteid, et Coopi kauplustes oleks tarbijatele üha rohkem kvaliteetseid tooteid pakkuda. Sealjuures tahetakse toodete arendamise juures silmas pidada toitumistrende.
Kohalik tooraine
“Mulle väga meeldib, et siin kasutatakse saaremaist hakkliha ja Lindmäe köögivilju. Mõned retseptid on mul tõesti peas olemas, aga planeerime koos Kaiega, et minu mõtted saaksid tegijate mõteteks. Ja püüame tooteid veidi kaasajastada, kuigi Coopi tooted on maitsvad.”
Kindlasti on tarbijate jaoks oluline see, et ka õhtul kauplusi külastavatel klientidel oleks kõike vajalikku saada, sh valmistoite, mida saadetakse suurematesse kauplustesse päeva jooksul kolm-neli korda.
“Kuna tooted tehakse kohapeal, need ei tule külmutatult üle väina ja on valdavalt kohalikust toorainest, on see väga oluline. Paljud on öelnud, et nad eelistavad Coopi salateid, kulinaariat ja ka küpsetisi. Tagasiside on hea.
Soomes tundsin puudust just sotsiaalsest keskkonnast, sest mu head sõbrad ja tuttavad on siin. Siin uuesti tagasi olla on hea soe tunne. Ka tänane päev on olnud soe ja südamlik.” “Olin Soomes tööl üle aasta, mul ei olnud veel plaanis ära tulla. Väikeettevõte, kus ma töötasin, meeldis mulle. Inimesed olid sõbralikud ja avatud. Meil oli väga hea klapp ja kõik oli väga hästi. Kuid sel aastal hakkas Eestist tulema mulle tööpakkumisi. Mind see väga üllatas, et mind ei ole veel ära unustatud,” rääkis toitlustamisguru Õile Aavik oma esimesel tööpäeval.Esimene tööpakkumine toitlustusjuhi kohale oli tehtud talle juba mais, selle ütles ta ära, kuna tagasituleku plaane tal siis veel polnud. Järgmine pakkumine tehtud Tallinnast. “Mind kutsus teenindusdirektoriks üks Läti firma, kellel on Eesti erinevates piirkondades palju toitlustusettevõtteid. Restorane, kooli- ja lasteaiasööklaid, üldkasutatavaid toitlustuskohti. Kuid mulle ei meeldi Tallinnas elada.Paar päeva hiljem tuli see pakkumine, kus ma nüüd olen. Mõtlesin, et kodusaarel ja kodus on ikka kõige parem, ja loodetavasti suudan oodatu koostöös meeskonnaga ellu viia. Tunnistan, et kaalusin ka seda, et kas kahe aasta pärast mulle selliseid pakkumisi enam tuleb.”“Kui ettevõttes vestlusel käisin, juba siis tunnetasin, et õhkkond majas on ääretult positiivne, inimesed hästi sõbralikud ja abivalmid. Ka täna, kui juhi abi Mai Takkis tutvustas mulle ruume ja töötajaid, sain kindlustunde, et kui sisseelamisel abi vajan, selle saan. Minu meelest on kõige tähtsam meeskond, kellega koostööd teha, kollektiiv, kuhu tööle lähed. Kuigi pean tunnistama, et täna öösel ma hästi ei maganud, ärevus oli sees, et uus asi ja mis mind kõik ees ootab, kuidas inimesed mind vastu võtavad. Nüüd, mil olen kõigiga suhelnud, on hästi mõnus tunne.”Suurem koostöö tuleb Õilel tootmisjuhi Kaie Armiga. Õile rääkis, et nad tahavad arendada ja kaasajastada tooteid, turundust ja ka reklaami poolt. Mõelda välja uusi tooteid, et Coopi kauplustes oleks tarbijatele üha rohkem kvaliteetseid tooteid pakkuda. Sealjuures tahetakse toodete arendamise juures silmas pidada toitumistrende.“Mulle väga meeldib, et siin kasutatakse saaremaist hakkliha ja Lindmäe köögivilju. Mõned retseptid on mul tõesti peas olemas, aga planeerime koos Kaiega, et minu mõtted saaksid tegijate mõteteks. Ja püüame tooteid veidi kaasajastada, kuigi Coopi tooted on maitsvad.”Kindlasti on tarbijate jaoks oluline see, et ka õhtul kauplusi külastavatel klientidel oleks kõike vajalikku saada, sh valmistoite, mida saadetakse suurematesse kauplustesse päeva jooksul kolm-neli korda.“Kuna tooted tehakse kohapeal, need ei tule külmutatult üle väina ja on valdavalt kohalikust toorainest, on see väga oluline. Paljud on öelnud, et nad eelistavad Coopi salateid, kulinaariat ja ka küpsetisi. Tagasiside on hea.Soomes tundsin puudust just sotsiaalsest keskkonnast, sest mu head sõbrad ja tuttavad on siin. Siin uuesti tagasi olla on hea soe tunne. Ka tänane päev on olnud soe ja südamlik.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval tähistas ansambel Onud Orissaare kultuurimajas oma 25ndat sünnipäeva. Kokku oli tulnud külalisi üle kahesaja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Onud on lihtsalt parim bänd

maintext:
Uudised
Onud on lihtsalt parim bänd
Esmaspäev, 28. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Esmaspäev, 28. november 2016. Foto: Erik Tüür Laupäeval tähistas ansambel Onud Orissaare kultuurimajas oma 25ndat sünnipäeva. Kokku oli tulnud külalisi üle kahesaja.
“Nii lahe oli, mulle väga meeldis,” ütles peol osalenud Aste klubi juhataja Triino Lest. Ta lisas, et Onude peo tegi eriliseks just see, et neil oli nii palju selliseid ägedaid nüansse. Näiteks külaliste vastuvõtmine koos pildistamisega, ja siis nii öelda soojendus peole-Marek Sadama sissejuhatus peole oli ka vahva.
“Onud on eriti ägedad - seda igas plaanis - nad on nii värsked laval, nagu esineks kümnendat korda, nad naudivad oma tegemisi ja on sealjuures nii õnnelikud,” kõneles Lest, kelle sõnul suudavad Onud luua saali sellise emotsiooni, et elu on kohe palju ilusam. Sama meelt oli ka Kaarma valla arengu sihtasutuse tegevjuht Pille Mägi, kes on ka Onude suur fänn.
“Mulle meeldis nende peoformaat. Kõik, mis nad teevad, on puhas kuld,” lausus ta. Orissaare kultuurimaja juhataja Anu Viljaste sõnul oli pidu vahva, kuid tantsuruumi oleks võinud muidugi rohkem olla. Õhtut juhtis Andres Karu. “Nii lahe oli, mulle väga meeldis,” ütles peol osalenud Aste klubi juhataja Triino Lest. Ta lisas, et Onude peo tegi eriliseks just see, et neil oli nii palju selliseid ägedaid nüansse. Näiteks külaliste vastuvõtmine koos pildistamisega, ja siis nii öelda soojendus peole-Marek Sadama sissejuhatus peole oli ka vahva.“Onud on eriti ägedad - seda igas plaanis - nad on nii värsked laval, nagu esineks kümnendat korda, nad naudivad oma tegemisi ja on sealjuures nii õnnelikud,” kõneles Lest, kelle sõnul suudavad Onud luua saali sellise emotsiooni, et elu on kohe palju ilusam. Sama meelt oli ka Kaarma valla arengu sihtasutuse tegevjuht Pille Mägi, kes on ka Onude suur fänn.“Mulle meeldis nende peoformaat. Kõik, mis nad teevad, on puhas kuld,” lausus ta. Orissaare kultuurimaja juhataja Anu Viljaste sõnul oli pidu vahva, kuid tantsuruumi oleks võinud muidugi rohkem olla. Õhtut juhtis Andres Karu.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Saaremaa suurvallaks ühinemise poolt või vastu käis oma häält andmas napilt üle nelja protsendi kõigist nimekirja kantud inimestest. Kolmes omavalitsuses oldi vastu, teistes poolt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Taavi Kurisoo: hääletus võinuks ka olemata olla (1)
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 18. november 2016. Saaremaa suurvallaks ühinemise poolt või vastu käis oma häält andmas napilt üle nelja protsendi kõigist nimekirja kantud inimestest. Kolmes omavalitsuses oldi vastu, teistes poolt.
Rahvahääletuse tulemus volikogudele siduv ei ole ning protsessi praeguses käigus pole väikevaldade volikogudel nagunii võimalik ratast peatada – kui ise ei liitu, siis sundliidetakse.
Saare maavalitsuse ühinemisnõuniku Taavi Kurisoo Maalehele öeldu järgi võinuks küsitlus Saare maakonnas tõesti ka olemata olla.
“Küsitlusel on rohkem mõtet olukorras, kus otsustatakse, kellega ühineda, mitte praegusel juhul, kus arutatakse, kas ühineda või oodata sundliitmist,” märkis ta.
Kuna aga seadus ei jäta võimalust rahvaküsitlus tegemata jätta, tuli seda Saaremaalgi teha. Kriitika peale, nagu poleks küsitluse kohta olnud piisavalt infot, vastas Kurisoo, et kasutati kõiki infokanaleid – mõlemat maakonnalehte, vallalehti ning sotsiaalmeediat. Rahvahääletuse tulemus volikogudele siduv ei ole ning protsessi praeguses käigus pole väikevaldade volikogudel nagunii võimalik ratast peatada – kui ise ei liitu, siis sundliidetakse.Saare maavalitsuse ühinemisnõuniku Taavi Kurisoo Maalehele öeldu järgi võinuks küsitlus Saare maakonnas tõesti ka olemata olla.“Küsitlusel on rohkem mõtet olukorras, kus otsustatakse, kellega ühineda, mitte praegusel juhul, kus arutatakse, kas ühineda või oodata sundliitmist,” märkis ta.Kuna aga seadus ei jäta võimalust rahvaküsitlus tegemata jätta, tuli seda Saaremaalgi teha. Kriitika peale, nagu poleks küsitluse kohta olnud piisavalt infot, vastas Kurisoo, et kasutati kõiki infokanaleid – mõlemat maakonnalehte, vallalehti ning sotsiaalmeediat.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval on kõik huvilised oodatud kaasa lööma esmakordselt toimuvas orienteerumismängus “Tagasi minevikku Kuressaares“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Tagasi minevikku Kuressaares”

maintext:
NÄDALALÕPP
“Tagasi minevikku Kuressaares”
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Pühapäeval on kõik huvilised oodatud kaasa lööma esmakordselt toimuvas orienteerumismängus “Tagasi minevikku Kuressaares“.
“Paljud meist võtavad enesestmõistetavalt, et meil on ilus linn/vanalinn, aga paljud ei tea hoonete tausta,“ põhjendas ürituse sündi üks korraldajaid Kerly Kaljulaid. “Tuhnides ise aastaid ninapidi raamatutes, otsides ajalookillukesi oma kodu kohta, avastasin, et Kuressaare ajalugu on huvitav. Igal hoonel on rääkida oma lugu läbi sajandite,“ rääkis ta. “Ka näiteks jalutades Põduste jõe ääres, ei mõtle me, kui pikk see on või mitu lisajõge tal on. Aga ta on osake meie linnast, ajaloost. Nii tuligi mõte teha üritus, et tuua Kuressaare inimestele lähemale, et me kõik hindaksime meie linna vanust ning väärikust ja kui palju vana on säilinud.“
Kaljulaid avaldas lootust, et rahvale see üritus meeldib. Tulevikus on plaanis korraldada veel selliseid üritusi, aga siis juba näiteks mingite muude küsimustega. “Nii et inimesed võiksid osaleda juba sellepärast, et väärtustada rohkem oma kodulinna ning teada saada huvitavaid fakte, killukesi selle kohta,“ kutsus Kaljulaid üritusest osa saama.
“Tagasi minevikku Kuressaares“ on vahva mobiilne orienteerumismäng, kus saab meie väikese linna kohta palju põnevat teada ja on võimalus panna proovile ka oma teadmised. On ka fakte vaatamisväärsuste kohta, mida võiks teada iga tõeline kuressaarlane. Osalema võib tulla sõiduautoga, jalgrattaga ja kas või jala ning üksi või grupiga. Võta kaasa Androidi telefon (andmeside ja GPS-iga) ning muidugi hea tuju!
Mäng koosneb 60 erinevast punktist Kuressaares ja selle lähiümbruses. Punktid ilmuvad stardihetkel mobiilirakenduse kaardile ja kõik osalejad saavad minna punkte taga ajama. Kontrollpunktini jõudes tuleb ekraanile pisut tutvustavat teksti ja küsimus, millele peab õigesti vastama.
Nt: Mis aastal hakkas tegutsema Kuressaare põhikool? Vastus: 1960 (see vastus on võetud Vikipeediast). Kui küsimus on vastatud õigesti, läheb punkt kirja ja võib liikuda järgmise kontrollpunkti poole. Vastamisel võib kasutada nn sõbra abi (Google, Vikipeedia jne). Mängu korraldavad Saaremaa BMW klubi, Saare Safari ja Navicup.
Start ja lõpetamine on Veski trahteris. Kogunemine pühapäeval, 6. novembril kl 13.30, start kl 14. Võistluse aeg kokku viis tundi. Lõpetamine ja autasustamine kl 20. Veski on ühtlasi ka võistluse sponsor ja käib võitjatele välja kinkekaardid. Osalemine on tasuta. Autor: Ivika Laanet Reede, 04. november 2016.“Paljud meist võtavad enesestmõistetavalt, et meil on ilus linn/vanalinn, aga paljud ei tea hoonete tausta,“ põhjendas ürituse sündi üks korraldajaid Kerly Kaljulaid. “Tuhnides ise aastaid ninapidi raamatutes, otsides ajalookillukesi oma kodu kohta, avastasin, et Kuressaare ajalugu on huvitav. Igal hoonel on rääkida oma lugu läbi sajandite,“ rääkis ta. “Ka näiteks jalutades Põduste jõe ääres, ei mõtle me, kui pikk see on või mitu lisajõge tal on. Aga ta on osake meie linnast, ajaloost. Nii tuligi mõte teha üritus, et tuua Kuressaare inimestele lähemale, et me kõik hindaksime meie linna vanust ning väärikust ja kui palju vana on säilinud.“Kaljulaid avaldas lootust, et rahvale see üritus meeldib. Tulevikus on plaanis korraldada veel selliseid üritusi, aga siis juba näiteks mingite muude küsimustega. “Nii et inimesed võiksid osaleda juba sellepärast, et väärtustada rohkem oma kodulinna ning teada saada huvitavaid fakte, killukesi selle kohta,“ kutsus Kaljulaid üritusest osa saama.“Tagasi minevikku Kuressaares“ on vahva mobiilne orienteerumismäng, kus saab meie väikese linna kohta palju põnevat teada ja on võimalus panna proovile ka oma teadmised. On ka fakte vaatamisväärsuste kohta, mida võiks teada iga tõeline kuressaarlane. Osalema võib tulla sõiduautoga, jalgrattaga ja kas või jala ning üksi või grupiga. Võta kaasa Androidi telefon (andmeside ja GPS-iga) ning muidugi hea tuju!Mäng koosneb 60 erinevast punktist Kuressaares ja selle lähiümbruses. Punktid ilmuvad stardihetkel mobiilirakenduse kaardile ja kõik osalejad saavad minna punkte taga ajama. Kontrollpunktini jõudes tuleb ekraanile pisut tutvustavat teksti ja küsimus, millele peab õigesti vastama.Nt: Mis aastal hakkas tegutsema Kuressaare põhikool? Vastus: 1960 (see vastus on võetud Vikipeediast). Kui küsimus on vastatud õigesti, läheb punkt kirja ja võib liikuda järgmise kontrollpunkti poole. Vastamisel võib kasutada nn sõbra abi (Google, Vikipeedia jne). Mängu korraldavad Saaremaa BMW klubi, Saare Safari ja Navicup.Start ja lõpetamine on Veski trahteris. Kogunemine pühapäeval, 6. novembril kl 13.30, start kl 14. Võistluse aeg kokku viis tundi. Lõpetamine ja autasustamine kl 20. Veski on ühtlasi ka võistluse sponsor ja käib võitjatele välja kinkekaardid. Osalemine on tasuta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaares tegutseva striptiisiklubi Ärtu omanik Õilme Mägi süüdistab konkurendi Royal Gentelmen’s Club perenaist autoga valesti parkimises ja sellega klubi ukseesise varjamises. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Stripiklubi omanik süüdistab rivaali kõlvatus parkimises
Teisipäev, 08. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 08. november 2016. Kaks konkureerivat striptiisiklubi asuvad ühes hoones. FOTO: Sigrid Osa Kuressaares tegutseva striptiisiklubi Ärtu omanik Õilme Mägi süüdistab konkurendi Royal Gentelmen’s Club perenaist autoga valesti parkimises ja sellega klubi ukseesise varjamises.
Mägi sõnul pargiti BMW maastur laupäeval kella kaheksa ajal õhtul Kiriku 5 maja ette Torni tänava poolsele kõnniteele nii, et masin varjas kesklinna poolt tulijatele Ärtu klubi sissepääsu ja reklaami. “Muidu ei saa konkurendist jagu, kui tuleb auto naksti ukse ette parkida. Maja kõrval tõkkepuu taga on Royalile kolm parkimiskohta ette nähtud, aga need seisid tühjalt,” pahandas Mägi.
Auto seisnud tema väitel kõnniteel võimalikult majaseina lähedal oma viis tundi ja lahkunud alles pärast keskööd. “Liiklusseadus ütleb, et kõnniteel ei tohi parkida, kui ei ole vastavat märgistust. Mis seal vaielda on, kui seadus kehtib kõigile ühtemoodi,” leidis Mägi.
Puudub liikluskorraldusvahend
Naise sõnul helistas ta ajavahemikul kella 22.50-st kuni 00.10-ni mobiiltelefonilt kolm korda lühinumbrile 110 ja informeeris liiklusrikkumisest politseid. Mägi lubas teha politseile ametliku kirja väärteoteate kohta, sest politsei ei olevat tema väitel valesti parkijat rikkumiselt kõrvaldanud.
Liiklusseadusest tulenevalt tohib asulas alla kuue meetri pikkuse A- ja haagiseta B-kategooria mootorsõiduki parkida osaliselt või täielikult kõnniteel, kus seda lubab asjakohane liikluskorraldusvahend, jättes jalakäijale sõiduteest kaugemal kõnniteeserval vabaks vähemalt 1,5 meetri laiuse käiguriba. Mainitud käiguruumi jalakäijatele olevat BMW-ga parkija siiski jätnud.
“Kiriku 5 hoone ees puudub igasugune asjakohane liikluskorraldusvahend, mis lubaks mootorsõiduki parkida täielikult või osaliselt kõnniteel,” kinnitas Mägi, kelle sõnul tekitab kirjeldatud õigusrikkumise menetlemata jätmine kahju Eesti Vabariigi üldisele liikluskorrale ning süvendab õigusrikkujate karistamatuse tunnet.
“Liiklusreeglid on kehtestatud riigis korra hoidmiseks ning ka parkimise lubamiseks on olemas vastavad kohad ja asjakohaste liiklusvahenditega tähistamise võimalus. Lisaks takistab seesugune liiklusnõuete eiramine jalakäijate liikumist kõnniteel ning pääsemist hoonesse,” kirjutas Õilme Mägi politseile suunatud väärteoteates.
Royal Gentelmen’s Clubi omanik Mendi Kallavus lükkas Ärtu perenaise süüdistuse tagasi ning ütles, et tõesti parkis BMW eespool mainitud kohale kauba mahavõtmiseks, kuid mitte kauemaks kui kaheks tunniks ja seda maksimaalselt kuni kella kümneni. Sel ajal tulnud kohale turvamees ja aidanud Kallavusel raskemad asjad maha tõsta.
Võttis kaupa maha
“Kaupa on kogu aeg laetud kõnniteelt. Olen isegi auto jätnud mitmeks tunniks ukse ette, mis siis nüüd lahti? Kui politsei ei ole mind rikkumise eest karistanud, kas konkureeriva firma omanik on õigustatud karistama?” küsis Kallavus.
Lääne prefektuuri pressiesindaja Ruth Vilusaare sõnul suhtles politsei sõiduki omanikuga ning selgitas talle olukorda. “Ta mõistis, et tegi valesti. Juhtumi osas menetlust ei alustatud ja politsei piirdus vestlusega. Kuna olukord lahenes inimlikult, ei pidanud politsei vajalikuks sõiduki omanikku karistada,” ütles Vilusaar. Mägi sõnul pargiti BMW maastur laupäeval kella kaheksa ajal õhtul Kiriku 5 maja ette Torni tänava poolsele kõnniteele nii, et masin varjas kesklinna poolt tulijatele Ärtu klubi sissepääsu ja reklaami. “Muidu ei saa konkurendist jagu, kui tuleb auto naksti ukse ette parkida. Maja kõrval tõkkepuu taga on Royalile kolm parkimiskohta ette nähtud, aga need seisid tühjalt,” pahandas Mägi.Auto seisnud tema väitel kõnniteel võimalikult majaseina lähedal oma viis tundi ja lahkunud alles pärast keskööd. “Liiklusseadus ütleb, et kõnniteel ei tohi parkida, kui ei ole vastavat märgistust. Mis seal vaielda on, kui seadus kehtib kõigile ühtemoodi,” leidis Mägi.Naise sõnul helistas ta ajavahemikul kella 22.50-st kuni 00.10-ni mobiiltelefonilt kolm korda lühinumbrile 110 ja informeeris liiklusrikkumisest politseid. Mägi lubas teha politseile ametliku kirja väärteoteate kohta, sest politsei ei olevat tema väitel valesti parkijat rikkumiselt kõrvaldanud.Liiklusseadusest tulenevalt tohib asulas alla kuue meetri pikkuse A- ja haagiseta B-kategooria mootorsõiduki parkida osaliselt või täielikult kõnniteel, kus seda lubab asjakohane liikluskorraldusvahend, jättes jalakäijale sõiduteest kaugemal kõnniteeserval vabaks vähemalt 1,5 meetri laiuse käiguriba. Mainitud käiguruumi jalakäijatele olevat BMW-ga parkija siiski jätnud.“Kiriku 5 hoone ees puudub igasugune asjakohane liikluskorraldusvahend, mis lubaks mootorsõiduki parkida täielikult või osaliselt kõnniteel,” kinnitas Mägi, kelle sõnul tekitab kirjeldatud õigusrikkumise menetlemata jätmine kahju Eesti Vabariigi üldisele liikluskorrale ning süvendab õigusrikkujate karistamatuse tunnet.“Liiklusreeglid on kehtestatud riigis korra hoidmiseks ning ka parkimise lubamiseks on olemas vastavad kohad ja asjakohaste liiklusvahenditega tähistamise võimalus. Lisaks takistab seesugune liiklusnõuete eiramine jalakäijate liikumist kõnniteel ning pääsemist hoonesse,” kirjutas Õilme Mägi politseile suunatud väärteoteates.Royal Gentelmen’s Clubi omanik Mendi Kallavus lükkas Ärtu perenaise süüdistuse tagasi ning ütles, et tõesti parkis BMW eespool mainitud kohale kauba mahavõtmiseks, kuid mitte kauemaks kui kaheks tunniks ja seda maksimaalselt kuni kella kümneni. Sel ajal tulnud kohale turvamees ja aidanud Kallavusel raskemad asjad maha tõsta.“Kaupa on kogu aeg laetud kõnniteelt. Olen isegi auto jätnud mitmeks tunniks ukse ette, mis siis nüüd lahti? Kui politsei ei ole mind rikkumise eest karistanud, kas konkureeriva firma omanik on õigustatud karistama?” küsis Kallavus.Lääne prefektuuri pressiesindaja Ruth Vilusaare sõnul suhtles politsei sõiduki omanikuga ning selgitas talle olukorda. “Ta mõistis, et tegi valesti. Juhtumi osas menetlust ei alustatud ja politsei piirdus vestlusega. Kuna olukord lahenes inimlikult, ei pidanud politsei vajalikuks sõiduki omanikku karistada,” ütles Vilusaar.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui eelmise aasta märksõnadeks ehituses olid Ida-Niidu lasteaed, Kuressaare linna tänavavalgustusprojekt ja Slupi ringi ehitus, siis selle aasta mahukamateks ehitusobjektideks on olnud esiteks parklad (kaks Kudjape kalmistu parklat, Kitzbergi tänava ja Torni tänava parkla) ja teiseks Tallinna tänava rekonstrueerimine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KS: Ehitushooaeg hakkab lõppema

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Ehitushooaeg hakkab lõppema
Neljapäev, 03. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kui eelmise aasta märksõnadeks ehituses olid Ida-Niidu lasteaed, Kuressaare linna tänavavalgustusprojekt ja Slupi ringi ehitus, siis selle aasta mahukamateks ehitusobjektideks on olnud esiteks parklad (kaks Kudjape kalmistu parklat, Kitzbergi tänava ja Torni tänava parkla) ja teiseks Tallinna tänava rekonstrueerimine.
Eelmise aasta objektid on nüüd juba praktiliselt aasta aega kasutuses olnud ja eks igaüks saab anda neile ka omapoolseid hinnanguid. Mis puudutab tänavavalgustusprojekti, siis on astutud pikk samm edasi nii valgustuse kvaliteedi kui ka maksumuse osas (kvaliteedile saab anda subjektiivseid hinnanguid, kuid elektrienergia kulud on vähenenud umbes 60%). Samuti on olnud väga positiivne tagasiside Slupi ringi kohta, mis on eelneva olukorraga võrreldes tõesti täiesti uus tase. Ida-Niidu lasteaia kohta oskavad kindlasti kõige täpsema hinnangu anda seal töötavad inimesed ja lasteaialaste vanemad.
Sel aastal võeti tõsisemalt käsile parkimisolukorra parandamine linnaruumis.
Selle üheks põhjuseks on 2018. aastal lõppev Kuressaare kesklinna rekonstrueerimine, millega seoses kaob keskväljakult parkimise võimalus. Praegu on 2017. aasta investeeringute kavasse planeeritud Staadioni tänava parkla renoveerimine ja Tervisepargi parkla laiendus, kuna Staadioni tänava parkla ei vasta tänapäevastele tingimustele ja Tervisepargi parkla on jäänud lootusetult väikeseks. Edaspidi on plaanis otsida võimalusi uute parklate rajamiseks kesklinna piirile, et vähendada tänavatel parkimise vajadust.
Tallinna tänava rekonstrueerimisega lootsime alustada juunikuus, paraku venis tööde algus hankevaidluse tõttu ja reaalselt alustati töödega 16. augustil (praktiliselt kaks kuud plaanitust hiljem). Tänaseks on sõidutee osa Smuuli ringist kuni Mooni ristmikuni rekonstrueeritud ja liikluseks avatud, oma järge ootavad kergliiklusteed, mis peaksid asfaldi alla saama 8. novembriks. Lepingu järgi peab ehitaja Tallinna tänava täies ulatuses linnale üle andma 16. juunil 2017.
Järgmisel aastal tehakse ehitushange ja rekonstrueeritakse ka bussijaama ümbritsev teede kolmnurk: Tallinna tänav Ruubi poest Karja tänavani, sealt Pihtla tee Transvaali tänavani ja Transvaali tänav Pihtla teest Tallinna tänavani.
31. oktoobril saime rõõmustava sõnumi EAS-ilt Kuressaare keskväljaku ja Lossi tänava rekonstrueerimise rahastamise kohta. Nüüd on vaja 2017. aasta mai lõpuks jõuda valmis põhiprojekt, pärast mida saab korraldada ehitushanke ja järgmise aasta sügisel alustada ehitustöödega, et lõpetada need 2018. aasta jooksul.
Võib-olla saame Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistada tõesti sellega, et Kuressaare linna piirilt kuni lossipargini on peatänav täies ulatuses rekonstrueeritud ning tagatud ohutu ja mugav liiklemine nii autodele, jalgratturitele kui ka jalakäijatele. Autor: Mart Mäeker Neljapäev, 03. november 2016.Eelmise aasta objektid on nüüd juba praktiliselt aasta aega kasutuses olnud ja eks igaüks saab anda neile ka omapoolseid hinnanguid. Mis puudutab tänavavalgustusprojekti, siis on astutud pikk samm edasi nii valgustuse kvaliteedi kui ka maksumuse osas (kvaliteedile saab anda subjektiivseid hinnanguid, kuid elektrienergia kulud on vähenenud umbes 60%). Samuti on olnud väga positiivne tagasiside Slupi ringi kohta, mis on eelneva olukorraga võrreldes tõesti täiesti uus tase. Ida-Niidu lasteaia kohta oskavad kindlasti kõige täpsema hinnangu anda seal töötavad inimesed ja lasteaialaste vanemad.Sel aastal võeti tõsisemalt käsile parkimisolukorra parandamine linnaruumis.Selle üheks põhjuseks on 2018. aastal lõppev Kuressaare kesklinna rekonstrueerimine, millega seoses kaob keskväljakult parkimise võimalus. Praegu on 2017. aasta investeeringute kavasse planeeritud Staadioni tänava parkla renoveerimine ja Tervisepargi parkla laiendus, kuna Staadioni tänava parkla ei vasta tänapäevastele tingimustele ja Tervisepargi parkla on jäänud lootusetult väikeseks. Edaspidi on plaanis otsida võimalusi uute parklate rajamiseks kesklinna piirile, et vähendada tänavatel parkimise vajadust.Tallinna tänava rekonstrueerimisega lootsime alustada juunikuus, paraku venis tööde algus hankevaidluse tõttu ja reaalselt alustati töödega 16. augustil (praktiliselt kaks kuud plaanitust hiljem). Tänaseks on sõidutee osa Smuuli ringist kuni Mooni ristmikuni rekonstrueeritud ja liikluseks avatud, oma järge ootavad kergliiklusteed, mis peaksid asfaldi alla saama 8. novembriks. Lepingu järgi peab ehitaja Tallinna tänava täies ulatuses linnale üle andma 16. juunil 2017.Järgmisel aastal tehakse ehitushange ja rekonstrueeritakse ka bussijaama ümbritsev teede kolmnurk: Tallinna tänav Ruubi poest Karja tänavani, sealt Pihtla tee Transvaali tänavani ja Transvaali tänav Pihtla teest Tallinna tänavani.31. oktoobril saime rõõmustava sõnumi EAS-ilt Kuressaare keskväljaku ja Lossi tänava rekonstrueerimise rahastamise kohta. Nüüd on vaja 2017. aasta mai lõpuks jõuda valmis põhiprojekt, pärast mida saab korraldada ehitushanke ja järgmise aasta sügisel alustada ehitustöödega, et lõpetada need 2018. aasta jooksul.Võib-olla saame Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistada tõesti sellega, et Kuressaare linna piirilt kuni lossipargini on peatänav täies ulatuses rekonstrueeritud ning tagatud ohutu ja mugav liiklemine nii autodele, jalgratturitele kui ka jalakäijatele.
Veel artikleid samast teemast »


description: Transaviabaltika tühistas kolmapäevased lennud liinil Tallinn–Kärdla–Tallinn. Ilma tõttu jäi ära ka teisipäevaõhtune reis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lendude pideva hilinemise põhjus selge

maintext:
Uudised
Lendude pideva hilinemise põhjus selge
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 19. november 2016. Transaviabaltika tühistas kolmapäevased lennud liinil Tallinn–Kärdla–Tallinn. Ilma tõttu jäi ära ka teisipäevaõhtune reis.
Ettevõtte esindaja Rene Must selgitas Hiiu Lehele, et lendude ärajäämise põhjuseks olid halvad ilmaolud Kärdla lennujaamas.
Kuigi ilm Kuressaare lennuväljal oli soodsam, hilinesid ka siinsed lennud, sest lennumeeskond ei saanud Kärdla lennuvälja määrata varulennujaamaks.
Kolmapäeval oli pilvede kõrgus Kuressaare lennuväljal u 1000 jalga, Kärdla lennuväljal 200 jalga. Miinimumnõue Kärdla lennuväljal maandumiseks aga on 440 jalga.
“Lennuki maandumiseks Kärdla lennuväljale kehtestatud miinimumnõuded nähtavusele on oluliselt rangemad kui Kuressaare lennuväljal, kuna Kärdla lennujaamal puudub GPS-põhine täppismaandumise seade,” tunnistas Rene Must. Ettevõtte esindaja Rene Must selgitas Hiiu Lehele, et lendude ärajäämise põhjuseks olid halvad ilmaolud Kärdla lennujaamas.Kuigi ilm Kuressaare lennuväljal oli soodsam, hilinesid ka siinsed lennud, sest lennumeeskond ei saanud Kärdla lennuvälja määrata varulennujaamaks.Kolmapäeval oli pilvede kõrgus Kuressaare lennuväljal u 1000 jalga, Kärdla lennuväljal 200 jalga. Miinimumnõue Kärdla lennuväljal maandumiseks aga on 440 jalga.“Lennuki maandumiseks Kärdla lennuväljale kehtestatud miinimumnõuded nähtavusele on oluliselt rangemad kui Kuressaare lennuväljal, kuna Kärdla lennujaamal puudub GPS-põhine täppismaandumise seade,” tunnistas Rene Must.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile kuulutati puitarhitektuuri ja -inseneeria konverentsi “Puit – homse elukeskkonna võti” raames välja aasta parimad puitehitised, kus eraldi oli ära märgitud Triigi kontserdihoone. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Triigi lava ja ümbrus pälvis eriauhinna

maintext:
Uudised
Triigi lava ja ümbrus pälvis eriauhinna
Neljapäev, 10. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 10. november 2016. MTÜ Triigi Filharmoonia kontserdihoone. FOTO: Kaido Haagen Eile kuulutati puitarhitektuuri ja -inseneeria konverentsi “Puit – homse elukeskkonna võti” raames välja aasta parimad puitehitised, kus eraldi oli ära märgitud Triigi kontserdihoone.
Saare maakonnast anti konkursile üles neli hoonet: metsamajakesed Soelas, Viirelaiu majakavahikompleks, saunsuvila Orissaares ja MTÜ Triigi Filharmoonia kontserdihoone. Viimane märgiti žürii poolt ainsana ära lisaks jagatud põhiauhindadele.
“Triigi lava tunnustas žürii kogukondliku koostöö eest, mille tulemuseks on kvaliteetne avalik ruum. Lisaks on hoonel põnev vormikeel, mida kannavad erikujulised liimpuidust talad, mille vahel on nutikalt kasutatud PVC-kangast kaitsmaks hoones viibijaid ilmastiku eest,” edastas Optimist Publicu konsultant Triin Adamson Meie Maale.
Lava arhitektuurse lahenduse töötasid välja Riin Kersalu ja Mihkel Meriste Kersalu Projektibüroost, ehitas Arens Ehitustööd OÜ ja objekt valmis 2016. aastal.
Võistluse eesmärk oli leida ja tõsta esile uusi ehitisi, mille puhul on puitu kasutatud konstruktsioonis, välis- või siseviimistluses parimal võimalikul viisil arhitektuurses, tehnilises ja ehituslikus mõttes.
Laiem eesmärk oli hoida ja edendada puidu väärtust ehituses, rõhutades puidu kui keskkonnasõbraliku ja kohaliku ehitusmaterjali eeliseid ning edendada puitarhitektuuri arengut. Erilist tähelepanu pöörati innovaatilistele puidukasutuse lahendustele. Saare maakonnast anti konkursile üles neli hoonet: metsamajakesed Soelas, Viirelaiu majakavahikompleks, saunsuvila Orissaares ja MTÜ Triigi Filharmoonia kontserdihoone. Viimane märgiti žürii poolt ainsana ära lisaks jagatud põhiauhindadele.“Triigi lava tunnustas žürii kogukondliku koostöö eest, mille tulemuseks on kvaliteetne avalik ruum. Lisaks on hoonel põnev vormikeel, mida kannavad erikujulised liimpuidust talad, mille vahel on nutikalt kasutatud PVC-kangast kaitsmaks hoones viibijaid ilmastiku eest,” edastas Optimist Publicu konsultant Triin Adamson Meie Maale.Lava arhitektuurse lahenduse töötasid välja Riin Kersalu ja Mihkel Meriste Kersalu Projektibüroost, ehitas Arens Ehitustööd OÜ ja objekt valmis 2016. aastal.Võistluse eesmärk oli leida ja tõsta esile uusi ehitisi, mille puhul on puitu kasutatud konstruktsioonis, välis- või siseviimistluses parimal võimalikul viisil arhitektuurses, tehnilises ja ehituslikus mõttes.Laiem eesmärk oli hoida ja edendada puidu väärtust ehituses, rõhutades puidu kui keskkonnasõbraliku ja kohaliku ehitusmaterjali eeliseid ning edendada puitarhitektuuri arengut. Erilist tähelepanu pöörati innovaatilistele puidukasutuse lahendustele.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Läinud kolmapäeval toimunud maakonna välkmalemeistrivõistluste esimesel etapil võttis ülivõimsa võidu viimaste aastate välkmale valitseja Aivar Sõrm (pildil). Tulemus 13,5 punkti 14 võimalikust räägib iseenda eest.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Sõrm põrmustas kõik vastased


description: Nädalavahetusel tuli politseil alustada 4 kriminaalmenetlust: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mis juhtus?


description: 9. novembril sai Taavi Rõivasest kolmas valitsusliige ja teine valitsusjuht, kellele on avaldatud umbusaldust. Kaks päeva varem, 7. novembril teatas ta: „Võitleme parempoolse Eesti eest”, ja keeldus tagasi astumast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
VOOTELE HANSEN AINULT MEIE MAAS: Hullumeelsed valikud
Esmaspäev, 21. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
9. novembril sai Taavi Rõivasest kolmas valitsusliige ja teine valitsusjuht, kellele on avaldatud umbusaldust. Kaks päeva varem, 7. novembril teatas ta: „Võitleme parempoolse Eesti eest”, ja keeldus tagasi astumast.
1994. aastal avaldas riigikogu umbusaldust peaminister Mart Laarile ja 2005. aastal justiitsminister Ken-Marti Vaherile.
Õpikutes nimetatakse riigi esinduskogu õigust kutsuda umbusaldushääletusega tagasi kogu valitsus või mõni valitsuse liige parlamentaarseks kontrolliks.
Tänapäeva Eestis on täidesaatva kontrolli viisideks arupärimised, millele vastatakse esmaspäevastel istungitel, kirjalikud küsimused ministritele, kolmapäevane infotund, olulise tähtsusega riiklike küsimuste raportite arutelu, ametiisikute ettekanded ja riigikogu otsusega ettepanekute tegemine vabariigi valitsusele. Parlamentaarsele riigile on omane ka valitsuse püsimine parlamendi usaldusel.
Ansip rikkus tava
Kehtiva põhiseaduse kohaselt on umbusalduse algatamise õigus viiendikul ehk siis 21 riigikogu liikmel. Umbusaldusavaldus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt 51 riigikogulast. Kehtiva põhiseaduse ajal on umbusaldusavaldust algatatud 29 korda. Opositsioonil on riigikogus tavapäraselt vähem inimesi, kui usaldamatuse vastuvõtmiseks vaja oleks. Miks opositsioon siis algatab neid hääletusi?
Eks ikka mõnele tegematajätmisele, skandaalile või oma valijate huvide rikkumisele tähelepanu juhtimiseks. Teine põhjus on valitsusliidu kokkuliitmine ajal, mil nende populaarsus väheneb. Väline rünnak sunnib koalitsiooni ühtsusele ja takistab mõne ebapopulaarse ministri väljavahetamist, nn valitsusremonti. Ükski valitsus ei taha ju näidata, et opositsioon ütleb neile ette, mida teha. Valitsuse maine langus annab aga opositsioonile järgmistel valimistel rohkem võimalusi.
Umbusaldusavaldusi on sagedamini esitatud neljapäevasel istungipäeval. Põhiseaduse järgi toimub hääletus ülejärgmisel päeval – riigikogu istungipäevade järgi seega pärast nädalavahetust. Kuid valitsus võib taotleda kiiremat otsust. Seda on enamikul juhtudel ka tehtud ja hääletus on toimunud samal päeval, kui umbusalduse algatus üle anti. Pole mõtet lasta opositsioonil rõõmu tunda mitu päeva uudistes kõlavast umbusaldusavaldusest, kui hääletustulemus on ette teada ja valitsusliit püsib.
Tegelikud valitsusevahetused toimuvad siis, kui valitsusliidu erakonnad pööravad omavahel tülli ja koalitsioonis kaob usaldus. Nii oli see 1995. aastal, kui Tiit Vähi astus lindiskandaali tagajärjel tagasi, sest usaldus Keskerakonna juhi Edgar Savisaare vastu oli kadunud. Samuti 2002. aastal, kui Mart Laar astus tagasi, sest usaldus Keskerakonnaga Tallinnas koalitsiooni läinud Reformierakonna vastu lakkas. 2005. aastal astus Juhan Parts tagasi pärast seda, kui valitsusliidu kaaslased olid hääletanud Ken-Marti Vaheri umbusaldamise poolt.
Tava rikkus Andrus Ansip 2009. aastal, kui valitsusliidust olid sunnitud lahkuma sotsiaaldemokraadid. Kombe kohaselt oleks tal tulnud tagasi astuda ja taotleda uut volitust valitsuse moodustamiseks koos IRL-iga.
Tagasi on astutud ka võidetud umbusaldushääletuse järel. Tiit Vähi võitis umbusaldajaid ühe häälega (46:45), kuid leidis, et valitsuse ja riigikogu töö huvides on just valitsuse tagasiastumine ning Koonderakonna juhitav valitsus uue juhiga.
Vaja riigikogu usaldust
1920. aasta põhiseaduse järgi vajas valitsus samuti riigikogu usaldust. Tollal võis umbusaldust avaldada arupärimiste kaudu. Vähemalt kolm riigikogu liiget võisid esitada arupärimise. Seejärel pidi vähemalt neljandik koosseisust (25 liiget) ühinema nõudmisega küsida selgitust valitsuselt või ministrilt. Selgituse nõudmise hääletust ei toimunud, kui arupärijaid oli 25 või rohkem. Pärast vastuse ärakuulamist pandi hääletusele üleminekuvormel, mis võis olla: „Olles ära kuulanud selgituse, läheb riigikogu päevakorras edasi”, või siis umbusaldusavaldus. Ka valitsus võis nõuda usaldushääletust.
Ma ei ole kirjandusest leidnud, et tollal oleks ministrile umbusaldust avaldatud. Sagedased valitsuse vahetused olid ikka seotud koostöö kadumisega valitsuserakondade vahel.
Kehtiv põhiseadus näeb veel ette võimaluse, et valitsus võib umbusalduse korral teha presidendile ettepaneku erakorralisteks riigikogu valimisteks. Teoreetiliselt on ju mõistlik, kui kõrgeima võimu kandja otsustab tüli korral seadusandliku ja täidesaatva võimu üle. Tegelikus elus on see aga erakondade valimise teel moodustatud parlamendi korral vähetõenäoline. Konflikt tekib siis kõigi erakondade, nii valitsuserakondade kui ka opositsiooni vahel. Usutavam on see vähemusvalitsuse korral, kuid tavaliselt on vähemusvalitsus ettevaatlik ja hea läbirääkimisvõimega.
Valitsus võib ka eelnõu siduda usaldusküsimusega. Igati mõistlik säte, sest mõni vähese populaarsusega algatus ei pruugi leida ka valitsuserakondade kõigi liikmete poolehoidu. Usaldusküsimusega sidumine on sarnane ultimaatumiga – võtke seadus vastu või arvestage valitsuskriisi või isegi erakorraliste valimistega.
Meie valitsus kasutas seda viimase valitsuskriisi ajal, kui oli vaja kärpida riigieelarve kulusid.
Kohatuna mõjuv jutt
Milleks eelnev jutt, mis sobiks pigem õpikusse kui päevalehte?
Eelnevast on näha, et igapäevaelus ei ole umbusaldusavalduse algatamine seotud mitte niivõrd parlamentaarse kontrolli kui erakondadevahelise mõõduvõtmisega. Kui valitsusliit on lõppenud, sest partnerid teevad peaministrile ettepaneku tagasi astuda, siis on mõistlik seda ka teha. Valitsus, mille moodustamiseks saadi volitus, on ju lakanud olemast.
Kohatuna mõjub jutt lõpuni võitlemisest. Lõpuks võivad ju valitsuse liikmed panna küsimuse tagasiastumisest ka valitsuse istungi päevakorda ja nõuda selle hääletamist.
1994. aasta septembrist mäletan ütlusi, mis olla soovitanud peaministril minna põhja lehvivate lippudega – Mart Laari umbusaldusavaldusel oli 58 allkirja.
Samuti oleks Juhan Parts võinud tagasi astuda enne Ken-Marti Vaheri umbusaldushääletust, kui tal oli teavet Reformierakonna ja Rahvaliidu otsustest.
Pealegi ei lõpe ühegi erakonna võitlus oma eesmärkide ja aadete eest umbusaldushääletusega. See jätkub – järgmistel valimistel heidetakse need taas kaalukausile ja lastakse neid rahval (hääleõiguslikel kodanikel) vaagida. Autor: Vootele Hansen, kolumnist Esmaspäev, 21. november 2016.1994. aastal avaldas riigikogu umbusaldust peaminister Mart Laarile ja 2005. aastal justiitsminister Ken-Marti Vaherile.Õpikutes nimetatakse riigi esinduskogu õigust kutsuda umbusaldushääletusega tagasi kogu valitsus või mõni valitsuse liige parlamentaarseks kontrolliks.Tänapäeva Eestis on täidesaatva kontrolli viisideks arupärimised, millele vastatakse esmaspäevastel istungitel, kirjalikud küsimused ministritele, kolmapäevane infotund, olulise tähtsusega riiklike küsimuste raportite arutelu, ametiisikute ettekanded ja riigikogu otsusega ettepanekute tegemine vabariigi valitsusele. Parlamentaarsele riigile on omane ka valitsuse püsimine parlamendi usaldusel.Kehtiva põhiseaduse kohaselt on umbusalduse algatamise õigus viiendikul ehk siis 21 riigikogu liikmel. Umbusaldusavaldus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt 51 riigikogulast. Kehtiva põhiseaduse ajal on umbusaldusavaldust algatatud 29 korda. Opositsioonil on riigikogus tavapäraselt vähem inimesi, kui usaldamatuse vastuvõtmiseks vaja oleks. Miks opositsioon siis algatab neid hääletusi?Eks ikka mõnele tegematajätmisele, skandaalile või oma valijate huvide rikkumisele tähelepanu juhtimiseks. Teine põhjus on valitsusliidu kokkuliitmine ajal, mil nende populaarsus väheneb. Väline rünnak sunnib koalitsiooni ühtsusele ja takistab mõne ebapopulaarse ministri väljavahetamist, nn valitsusremonti. Ükski valitsus ei taha ju näidata, et opositsioon ütleb neile ette, mida teha. Valitsuse maine langus annab aga opositsioonile järgmistel valimistel rohkem võimalusi.Umbusaldusavaldusi on sagedamini esitatud neljapäevasel istungipäeval. Põhiseaduse järgi toimub hääletus ülejärgmisel päeval – riigikogu istungipäevade järgi seega pärast nädalavahetust. Kuid valitsus võib taotleda kiiremat otsust. Seda on enamikul juhtudel ka tehtud ja hääletus on toimunud samal päeval, kui umbusalduse algatus üle anti. Pole mõtet lasta opositsioonil rõõmu tunda mitu päeva uudistes kõlavast umbusaldusavaldusest, kui hääletustulemus on ette teada ja valitsusliit püsib.Tegelikud valitsusevahetused toimuvad siis, kui valitsusliidu erakonnad pööravad omavahel tülli ja koalitsioonis kaob usaldus. Nii oli see 1995. aastal, kui Tiit Vähi astus lindiskandaali tagajärjel tagasi, sest usaldus Keskerakonna juhi Edgar Savisaare vastu oli kadunud. Samuti 2002. aastal, kui Mart Laar astus tagasi, sest usaldus Keskerakonnaga Tallinnas koalitsiooni läinud Reformierakonna vastu lakkas. 2005. aastal astus Juhan Parts tagasi pärast seda, kui valitsusliidu kaaslased olid hääletanud Ken-Marti Vaheri umbusaldamise poolt.Tava rikkus Andrus Ansip 2009. aastal, kui valitsusliidust olid sunnitud lahkuma sotsiaaldemokraadid. Kombe kohaselt oleks tal tulnud tagasi astuda ja taotleda uut volitust valitsuse moodustamiseks koos IRL-iga.Tagasi on astutud ka võidetud umbusaldushääletuse järel. Tiit Vähi võitis umbusaldajaid ühe häälega (46:45), kuid leidis, et valitsuse ja riigikogu töö huvides on just valitsuse tagasiastumine ning Koonderakonna juhitav valitsus uue juhiga.1920. aasta põhiseaduse järgi vajas valitsus samuti riigikogu usaldust. Tollal võis umbusaldust avaldada arupärimiste kaudu. Vähemalt kolm riigikogu liiget võisid esitada arupärimise. Seejärel pidi vähemalt neljandik koosseisust (25 liiget) ühinema nõudmisega küsida selgitust valitsuselt või ministrilt. Selgituse nõudmise hääletust ei toimunud, kui arupärijaid oli 25 või rohkem. Pärast vastuse ärakuulamist pandi hääletusele üleminekuvormel, mis võis olla: „Olles ära kuulanud selgituse, läheb riigikogu päevakorras edasi”, või siis umbusaldusavaldus. Ka valitsus võis nõuda usaldushääletust.Ma ei ole kirjandusest leidnud, et tollal oleks ministrile umbusaldust avaldatud. Sagedased valitsuse vahetused olid ikka seotud koostöö kadumisega valitsuserakondade vahel.Kehtiv põhiseadus näeb veel ette võimaluse, et valitsus võib umbusalduse korral teha presidendile ettepaneku erakorralisteks riigikogu valimisteks. Teoreetiliselt on ju mõistlik, kui kõrgeima võimu kandja otsustab tüli korral seadusandliku ja täidesaatva võimu üle. Tegelikus elus on see aga erakondade valimise teel moodustatud parlamendi korral vähetõenäoline. Konflikt tekib siis kõigi erakondade, nii valitsuserakondade kui ka opositsiooni vahel. Usutavam on see vähemusvalitsuse korral, kuid tavaliselt on vähemusvalitsus ettevaatlik ja hea läbirääkimisvõimega.Valitsus võib ka eelnõu siduda usaldusküsimusega. Igati mõistlik säte, sest mõni vähese populaarsusega algatus ei pruugi leida ka valitsuserakondade kõigi liikmete poolehoidu. Usaldusküsimusega sidumine on sarnane ultimaatumiga – võtke seadus vastu või arvestage valitsuskriisi või isegi erakorraliste valimistega.Meie valitsus kasutas seda viimase valitsuskriisi ajal, kui oli vaja kärpida riigieelarve kulusid.Milleks eelnev jutt, mis sobiks pigem õpikusse kui päevalehte?Eelnevast on näha, et igapäevaelus ei ole umbusaldusavalduse algatamine seotud mitte niivõrd parlamentaarse kontrolli kui erakondadevahelise mõõduvõtmisega. Kui valitsusliit on lõppenud, sest partnerid teevad peaministrile ettepaneku tagasi astuda, siis on mõistlik seda ka teha. Valitsus, mille moodustamiseks saadi volitus, on ju lakanud olemast.Kohatuna mõjub jutt lõpuni võitlemisest. Lõpuks võivad ju valitsuse liikmed panna küsimuse tagasiastumisest ka valitsuse istungi päevakorda ja nõuda selle hääletamist.1994. aasta septembrist mäletan ütlusi, mis olla soovitanud peaministril minna põhja lehvivate lippudega – Mart Laari umbusaldusavaldusel oli 58 allkirja.Samuti oleks Juhan Parts võinud tagasi astuda enne Ken-Marti Vaheri umbusaldushääletust, kui tal oli teavet Reformierakonna ja Rahvaliidu otsustest.Pealegi ei lõpe ühegi erakonna võitlus oma eesmärkide ja aadete eest umbusaldushääletusega. See jätkub – järgmistel valimistel heidetakse need taas kaalukausile ja lastakse neid rahval (hääleõiguslikel kodanikel) vaagida.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa ärimees Vjatšeslav Leedo ja temaga seotud ettevõtted on viimase paari kuu jooksul andnud Meie Maa vastu kohtusse kolm hagi, kahjunõuete kogusumma küünib 72 857 euroni, kirjutab Maaleht. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Leedo ja tema firmad nõuavad Meie Maalt üle 50 000 kahjueuro
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 04. november 2016. Meie Maad välja andva OÜ Saaremaa Raadio vastu on esitatud mitmeid hagisid. FOTO: Valmar Voolaid Saaremaa ärimees Vjatšeslav Leedo ja temaga seotud ettevõtted on viimase paari kuu jooksul andnud Meie Maa vastu kohtusse kolm hagi, kahjunõuete kogusumma küünib 72 857 euroni, kirjutab Maaleht.
Kõik kolm tsiviilmenetlusse antud kohtuasja, mille nõuded on vastavalt 21 870 eurot, 22 000 eurot ja 29 000 eurot, lähtuvad Saarte Hääle omanikult Vjatšeslav Leedolt või temaga seotud ettevõtetelt ning käsitlevad ajalehtedes Meie Maa ja Hiiu Leht ilmunud Leedo enda või tema ettevõtete tegemisi kajastavaid artikleid, väites, et neis on avaldatud valeandmeid.
Tänavune esimene kohtuasi sai alguse augustis, kui Meie Maa tsiteeris ERR-i uudist võlausaldajate nõuete kohta Leedo Saksamaal tegutseva firma suhtes. Saaremaa Laevakompanii (SLK) andis kohtusse aga just Meie Maa väljaandja OÜ Saaremaa Raadio, mitte uudise algallika ERR-i.
Valeandmete avaldamine
Rõhutakse sellele, et Meie Maa on avaldanud SLK kohta ebaõigeid andmeid. Hagis soovitakse nende ümberlükkamist ja mittevaralise kahju hüvitamist.
Järgmine hagiteade, mille algataja oli OÜ Tuule Piletikeskus, saabus septembri lõpus ja sisaldas Meie Maas avaldatud ebaõigete andmete ümberlükkamise ning mittevaralise kahju hüvitamise nõuet.
Kolmas, millele kostja veel vastatagi pole jõudnud, oli juba Vjatšeslav Leedo isiklik hagi, seekord Hiiu Lehe vastu. Leht tsiteeris Hiiu maavanema sõnu, pani artikli pealkirjas ühe sõna jutumärkidesse ja hageja tõlgendas seda kui isiklikku solvangut.
Ja kuigi kohus jätab asjaosalistele võimaluse kompromissleping sõlmida, ei näe Priit Rauniste seekord selleks võimalust. Tema hinnangul on just praegu käes aeg, mil otsustatakse, kes esimesena murdub. Sest see võib lõppeks tähendada ka teisele koha loovutamist.
“Tegelikult pole asi niivõrd õigluse ja õiguse tagaajamises, vaid meie kurnamises nii aja- kui rahakulu kaudu, mis läheb õigusabile,” ütles Meie Maa ja Hiiu Lehte välja andva OÜ Saaremaa Raadio tegevjuht Priit Rauniste. “Näib, et lisandub ka soov meie suu täiesti lukku panna, et me ei julgeks enam ühtegi lugu Leedo tegemistest või tegematajätmistest kirjutada.”
Maalehte konsulteerinud juristi sõnul on mõnevõrra küsitav esimese kahe hagi ülesehitus, kuna juriidilisel isikul ei saa justkui tekkida moraalset ehk mittevaralist kahju, mida SLK ja Tuule Piletikeskus on siiski otsustanud kohtu kaudu küsida.
Vjatšeslav Leedo teatas oma nõuniku kaudu, et ei soovi pooleliolevate kohtuasjade teemal praegu meedias sõna võtta. Nimelt on Leedo seda meelt, et nende asjadega tegelevad juristid ja praegu pole midagi kommenteerida.
Läinud aastasse jääb samuti üks kohtuskäik Leedo Saksamaale siirduva laevaäri kohta avaldatu pärast. See asi lõpetati Rauniste ütlust mööda ajalehe seisukohalt puhtalt pragmaatilistel kaalutlustel kompromisslahendusega ja Saaremaa Raadio maksis vastaspoolele 500 eurot.
Põhjatud kohtukulud
“Polnud lihtsalt mõtet lasta ennast ruineerida ja põhjatuid kohtuskäimise kulusid maksta,” ütleb Rauniste takkajärgi. “Aga see, mis nüüd toimub, on minu hinnangul ette võetud puhtalt meie kurnamiseks. Sest kurnav see on. Sõltumata tulemusest peame kohtukulusid, näiteks advokaadi palkamise näol, ikkagi kandma.”
Maalehe väitel kinnistab Rauniste mõttekäiku asjaolu, et mindud on otse kohtusse ning jäetud kasutamata Eestis tavapäraselt sellistel puhkudel levinud praktika pöörduda erimeelsuste puhul kõigepealt Eesti Ajalehtede Liidu juures tegutseva pressinõukogu poole.
Mõlema lehe väljaandmine on kahjumlik – arvestades, et TÜ Oma Saar kogunenud kahjum oli 2015. aasta lõpu seisuga 3 972 976 eurot (aastal 2010 nimetati leht ümber Saarte Hääleks ja selle väljaandmine läks 2013. aasta sügisel OÜ Raadio Kadi alla), siis 2015. aasta lõpu seisuga on nende ettevõtete teenitud kahjum kokku juba 4,3 miljonit eurot, OÜ Saaremaa Raadio kumulatiivne miinus on 1,15 miljonit eurot. Kõik kolm tsiviilmenetlusse antud kohtuasja, mille nõuded on vastavalt 21 870 eurot, 22 000 eurot ja 29 000 eurot, lähtuvad Saarte Hääle omanikult Vjatšeslav Leedolt või temaga seotud ettevõtetelt ning käsitlevad ajalehtedes Meie Maa ja Hiiu Leht ilmunud Leedo enda või tema ettevõtete tegemisi kajastavaid artikleid, väites, et neis on avaldatud valeandmeid.Tänavune esimene kohtuasi sai alguse augustis, kui Meie Maa tsiteeris ERR-i uudist võlausaldajate nõuete kohta Leedo Saksamaal tegutseva firma suhtes. Saaremaa Laevakompanii (SLK) andis kohtusse aga just Meie Maa väljaandja OÜ Saaremaa Raadio, mitte uudise algallika ERR-i.Rõhutakse sellele, et Meie Maa on avaldanud SLK kohta ebaõigeid andmeid. Hagis soovitakse nende ümberlükkamist ja mittevaralise kahju hüvitamist.Järgmine hagiteade, mille algataja oli OÜ Tuule Piletikeskus, saabus septembri lõpus ja sisaldas Meie Maas avaldatud ebaõigete andmete ümberlükkamise ning mittevaralise kahju hüvitamise nõuet.Kolmas, millele kostja veel vastatagi pole jõudnud, oli juba Vjatšeslav Leedo isiklik hagi, seekord Hiiu Lehe vastu. Leht tsiteeris Hiiu maavanema sõnu, pani artikli pealkirjas ühe sõna jutumärkidesse ja hageja tõlgendas seda kui isiklikku solvangut.Ja kuigi kohus jätab asjaosalistele võimaluse kompromissleping sõlmida, ei näe Priit Rauniste seekord selleks võimalust. Tema hinnangul on just praegu käes aeg, mil otsustatakse, kes esimesena murdub. Sest see võib lõppeks tähendada ka teisele koha loovutamist.“Tegelikult pole asi niivõrd õigluse ja õiguse tagaajamises, vaid meie kurnamises nii aja- kui rahakulu kaudu, mis läheb õigusabile,” ütles Meie Maa ja Hiiu Lehte välja andva OÜ Saaremaa Raadio tegevjuht Priit Rauniste. “Näib, et lisandub ka soov meie suu täiesti lukku panna, et me ei julgeks enam ühtegi lugu Leedo tegemistest või tegematajätmistest kirjutada.”Maalehte konsulteerinud juristi sõnul on mõnevõrra küsitav esimese kahe hagi ülesehitus, kuna juriidilisel isikul ei saa justkui tekkida moraalset ehk mittevaralist kahju, mida SLK ja Tuule Piletikeskus on siiski otsustanud kohtu kaudu küsida.Vjatšeslav Leedo teatas oma nõuniku kaudu, et ei soovi pooleliolevate kohtuasjade teemal praegu meedias sõna võtta. Nimelt on Leedo seda meelt, et nende asjadega tegelevad juristid ja praegu pole midagi kommenteerida.Läinud aastasse jääb samuti üks kohtuskäik Leedo Saksamaale siirduva laevaäri kohta avaldatu pärast. See asi lõpetati Rauniste ütlust mööda ajalehe seisukohalt puhtalt pragmaatilistel kaalutlustel kompromisslahendusega ja Saaremaa Raadio maksis vastaspoolele 500 eurot.“Polnud lihtsalt mõtet lasta ennast ruineerida ja põhjatuid kohtuskäimise kulusid maksta,” ütleb Rauniste takkajärgi. “Aga see, mis nüüd toimub, on minu hinnangul ette võetud puhtalt meie kurnamiseks. Sest kurnav see on. Sõltumata tulemusest peame kohtukulusid, näiteks advokaadi palkamise näol, ikkagi kandma.”Maalehe väitel kinnistab Rauniste mõttekäiku asjaolu, et mindud on otse kohtusse ning jäetud kasutamata Eestis tavapäraselt sellistel puhkudel levinud praktika pöörduda erimeelsuste puhul kõigepealt Eesti Ajalehtede Liidu juures tegutseva pressinõukogu poole.Mõlema lehe väljaandmine on kahjumlik – arvestades, et TÜ Oma Saar kogunenud kahjum oli 2015. aasta lõpu seisuga 3 972 976 eurot (aastal 2010 nimetati leht ümber Saarte Hääleks ja selle väljaandmine läks 2013. aasta sügisel OÜ Raadio Kadi alla), siis 2015. aasta lõpu seisuga on nende ettevõtete teenitud kahjum kokku juba 4,3 miljonit eurot, OÜ Saaremaa Raadio kumulatiivne miinus on 1,15 miljonit eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeval avas Hiiumaa muinsuskaitse seltsi liige Ain Tähiste Kärdla kultuurikeskuse näituseruumis näituse “Eesti riigipead 1918–1992”, mis kajastab ennesõjaaegsete riigipeade elusaatusi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Riigipead ootavad külla

maintext:
NÄDALALÕPP
Riigipead ootavad külla
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Helja Kaptein Reede, 11. november 2016. Eesti riigipeade elusaatust tutvustavat näitust esitles Hiiumaa muinsuskaitse seltsi liige Ain Tähiste (esiplaanil). Neljapäeval avas Hiiumaa muinsuskaitse seltsi liige Ain Tähiste Kärdla kultuurikeskuse näituseruumis näituse “Eesti riigipead 1918–1992”, mis kajastab ennesõjaaegsete riigipeade elusaatusi.
Tähiste nimetas väljapanekut küllaltki informatiivseks: “Lugeda on siin palju. Kirjas on see, kuidas oleme oma riigipäid aegade jooksul nimetanud ja seegi, kes kandis esimesena presidendi tiitlit.”
Ta oletas, et ehk pakub hiidlastele huvi, kas ka mõni siitkandist on riigitüüri juurde pääsenud. “Hiidlasi siiani pole, aga kõige lähem riigipea on pärit Läänemaalt,” ütles Tähiste.
Valdav enamus Eesti esimese iseseisvuse aegseid tegelasi sündis rahvusliku ärkamise tuules, nende vanemad olid jõudnud talud päriseks osta ning pingutasid, et anda oma lastele hea haridus. Enamasti õppisid nad õigusteadust.
Näitus koosneb tutvustavast tekstist ja 15 siluetist. Iga siluett kujutab üht riigipead ja räägib tema elusaatusest. Kui siluett seisab punast värvi alusel, tähendab see, et ta ei surnud loomulikku surma, vaid hukati, enamasti Nõukogude võimu poolt, osa aga jäi lihtsalt kadunuks. Ülejäänud, sinist värvi alusel seisvad riigipead elasid eksiilis ja surid kodumaast kaugel.
Näituse on koostanud Eesti muinsuskaitse seltsi esimees Peep Pillak ja väljapaneku Kärdlas kujundas Ott Lambing.
Rändnäitus “Eesti riigipead 1918–1992” on avatud 30. novembrini. Tähiste nimetas väljapanekut küllaltki informatiivseks: “Lugeda on siin palju. Kirjas on see, kuidas oleme oma riigipäid aegade jooksul nimetanud ja seegi, kes kandis esimesena presidendi tiitlit.”Ta oletas, et ehk pakub hiidlastele huvi, kas ka mõni siitkandist on riigitüüri juurde pääsenud. “Hiidlasi siiani pole, aga kõige lähem riigipea on pärit Läänemaalt,” ütles Tähiste.Valdav enamus Eesti esimese iseseisvuse aegseid tegelasi sündis rahvusliku ärkamise tuules, nende vanemad olid jõudnud talud päriseks osta ning pingutasid, et anda oma lastele hea haridus. Enamasti õppisid nad õigusteadust.Näitus koosneb tutvustavast tekstist ja 15 siluetist. Iga siluett kujutab üht riigipead ja räägib tema elusaatusest. Kui siluett seisab punast värvi alusel, tähendab see, et ta ei surnud loomulikku surma, vaid hukati, enamasti Nõukogude võimu poolt, osa aga jäi lihtsalt kadunuks. Ülejäänud, sinist värvi alusel seisvad riigipead elasid eksiilis ja surid kodumaast kaugel.Näituse on koostanud Eesti muinsuskaitse seltsi esimees Peep Pillak ja väljapaneku Kärdlas kujundas Ott Lambing.Rändnäitus “Eesti riigipead 1918–1992” on avatud 30. novembrini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeva, 17. novembri õhtul toimus Kuressaare gümnaasiumis 18. korda Suur Teatriõhtu. Tänavune teema oli “See’p see on!“, mis viis meid tagasi eesti teatri algusaegadesse. Lavastada tuli algupärase tekstiga umbes 15-minutiline näitemäng mõne tuntud eesti näitekirjaniku loomingust. Etendati näiteks “Säärast mulki“, “Pisuhända“ ja “Libahunti“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuidas teatriõhtu täisikka jõudis

maintext:
Päevateema
Kuidas teatriõhtu täisikka jõudis
Esmaspäev, 21. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 21. november 2016. 12. c klassi etenduse “Libahunt” osatäitjad lõpustseenis: näitlejapreemia pälvinud Grete Kaal ja Silver Sepp ehk Tiina ja Margus. FOTOD: Gunnar Usin Neljapäeva, 17. novembri õhtul toimus Kuressaare gümnaasiumis 18. korda Suur Teatriõhtu. Tänavune teema oli “See’p see on!“, mis viis meid tagasi eesti teatri algusaegadesse. Lavastada tuli algupärase tekstiga umbes 15-minutiline näitemäng mõne tuntud eesti näitekirjaniku loomingust. Etendati näiteks “Säärast mulki“, “Pisuhända“ ja “Libahunti“.
Üheksat etendust oli hindama tulnud žürii, mis koosnes vilistlastest, õpetajatest ning teatrihuvilistest. Kohtunike koosseisu kuulusid Rita Ilves, Riin Oeselg, Gita Siimpoeg, Krista Lember, Maidu Varik, Jako Jõgi ja Märt Käesel.
Žürii meelest oli sel aastal originaalseid ideid vähe. Raskeks tegi žürii arvates selleaastase teatritegemise see, et algteksti ei tohtinud muuta. Rita Ilves kiitis 10.a klassi näidendit “Vigased pruudid“ sõnadega: “Kobe, väga hea leid!“ Lisaks meeldis talle 11.b naiste näidend “Säärane mulk“.
Žürii oli tänavu väga üksmeelne grand prix’ valimisel, ei olnud ühtegi vastuväidet. Võidu noppis 11.a näidendiga “Üli lamp“. “Terve õhtu parim!“, “See oli ainuke, mis eristus teistest!“, “Pani kuulama, oli modernne“, kuuldusid kiidusõnad žüriiruumist. Ka teiste preemiate väljaandmine laabus vaidlusteta. Ainult näitlejapreemiate ja näitleja eripreemiate jagamisel tuli teha hääletus, kuna lemmikuid oli mitmeid.
Ära märgiti ka õhtu must lammas, 12.b “Kontor“ preemiaga “Parim juhendile mittevastav näidend“, kuid üldarvestusest nad siiski diskvalifitseeriti.
Ago Oll, peategelane “Kontoris“: “Me uurisime ja lugesime selle aasta reegleid ja mõtlesime, et sellisest teemast tulevad üpriski üksluised näidendid, tahtsime pakkuda publikule midagi teistsugust. Ma ei ütleks, et me kergema vastupanu teed läksime, sest nagu ka teistel, oli teksti, lavalist liikumist, planeerimist ja harjutamist palju. “Kontori“ valisime seepärast, et enamik meist on seda sarja mitu-mitu korda läbi vaadanud ja ennekõike meile endile pakkus see nalja ja põnevust näidendi koostamisel.“
Eve Tuisk, Kuressaare gümnaasiumi emakeeleõpetaja: “Oli väga häid näitlejaid ja ma mõtlen ikka väga häid. Säravaid tähti on igal aastal olnud ja oli ka sel aastal. Mulle meeldis, et kõik õpilased võtsid asja tõsiselt, ei tuldud ainult nalja tegema. Prooviti näidendeid omanäoliseks teha. Eelmiste aastatega on keeruline näidendeid võrrelda, sest teema oli niivõrd keeruline. Kuulsin publikust, kuidas osa rääkis, et tase on alla läinud, mina sellega ei nõustu, ei saa öelda, et oleks ühtegi etendust piinlik vaadata olnud.“
Madli-Maria Naulainen, Kuressaare gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja: “Tänavune teatriõhtu teema näis olevat paras pähkel – panna originaaltekstid, mis õpilasi täiel määral ei kõnetanud, kõnelema noorte tõlgenduse läbi. Tundub, et etteantud tekstid piirasid mõneti õpilaste loovust ja eripäradele mängimise võimalust. Suurem osa energiast läks tekstiga tegelemisele. Kui nendest eripäradest lähemalt rääkida, siis tegelikult oli klaar, et igasse tükki oli seda mingil moel lisatud. Kõige erilisemad tundusid mulle lambivarjude lahendus ja tekstile tähelepanu pööramine läbi kohaliku murde.“
Loo kirjutasid ja inimesi küsitlesid
Grete Kaal, Minni Tang, Karolin Kärm, Brigita Tool 12.c klassist Üheksat etendust oli hindama tulnud žürii, mis koosnes vilistlastest, õpetajatest ning teatrihuvilistest. Kohtunike koosseisu kuulusid Rita Ilves, Riin Oeselg, Gita Siimpoeg, Krista Lember, Maidu Varik, Jako Jõgi ja Märt Käesel.Žürii meelest oli sel aastal originaalseid ideid vähe. Raskeks tegi žürii arvates selleaastase teatritegemise see, et algteksti ei tohtinud muuta. Rita Ilves kiitis 10.a klassi näidendit “Vigased pruudid“ sõnadega: “Kobe, väga hea leid!“ Lisaks meeldis talle 11.b naiste näidend “Säärane mulk“.Žürii oli tänavu väga üksmeelne grand prix’ valimisel, ei olnud ühtegi vastuväidet. Võidu noppis 11.a näidendiga “Üli lamp“. “Terve õhtu parim!“, “See oli ainuke, mis eristus teistest!“, “Pani kuulama, oli modernne“, kuuldusid kiidusõnad žüriiruumist. Ka teiste preemiate väljaandmine laabus vaidlusteta. Ainult näitlejapreemiate ja näitleja eripreemiate jagamisel tuli teha hääletus, kuna lemmikuid oli mitmeid.Ära märgiti ka õhtu must lammas, 12.b “Kontor“ preemiaga “Parim juhendile mittevastav näidend“, kuid üldarvestusest nad siiski diskvalifitseeriti.Ago Oll, peategelane “Kontoris“: “Me uurisime ja lugesime selle aasta reegleid ja mõtlesime, et sellisest teemast tulevad üpriski üksluised näidendid, tahtsime pakkuda publikule midagi teistsugust. Ma ei ütleks, et me kergema vastupanu teed läksime, sest nagu ka teistel, oli teksti, lavalist liikumist, planeerimist ja harjutamist palju. “Kontori“ valisime seepärast, et enamik meist on seda sarja mitu-mitu korda läbi vaadanud ja ennekõike meile endile pakkus see nalja ja põnevust näidendi koostamisel.“Eve Tuisk, Kuressaare gümnaasiumi emakeeleõpetaja: “Oli väga häid näitlejaid ja ma mõtlen ikka väga häid. Säravaid tähti on igal aastal olnud ja oli ka sel aastal. Mulle meeldis, et kõik õpilased võtsid asja tõsiselt, ei tuldud ainult nalja tegema. Prooviti näidendeid omanäoliseks teha. Eelmiste aastatega on keeruline näidendeid võrrelda, sest teema oli niivõrd keeruline. Kuulsin publikust, kuidas osa rääkis, et tase on alla läinud, mina sellega ei nõustu, ei saa öelda, et oleks ühtegi etendust piinlik vaadata olnud.“Madli-Maria Naulainen, Kuressaare gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja: “Tänavune teatriõhtu teema näis olevat paras pähkel – panna originaaltekstid, mis õpilasi täiel määral ei kõnetanud, kõnelema noorte tõlgenduse läbi. Tundub, et etteantud tekstid piirasid mõneti õpilaste loovust ja eripäradele mängimise võimalust. Suurem osa energiast läks tekstiga tegelemisele. Kui nendest eripäradest lähemalt rääkida, siis tegelikult oli klaar, et igasse tükki oli seda mingil moel lisatud. Kõige erilisemad tundusid mulle lambivarjude lahendus ja tekstile tähelepanu pööramine läbi kohaliku murde.“Loo kirjutasid ja inimesi küsitlesid
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna õhtul koguneb Kuressaares hulk inimesi, kes panevad ajud tööle, et puhuda elu sisse ka Saaremaa unnevajunud sügis- ja talvekuudele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ärksad inimesed hoiavad saart ka talvel tegusana
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 29. november 2016. Just nii nagu eile värskelt maha langenud lumi, tuli ka Kati Mäekaldale koostööklubi loomise idee otse taevast. FOTO: Valmar Voolaid Täna õhtul koguneb Kuressaares hulk inimesi, kes panevad ajud tööle, et puhuda elu sisse ka Saaremaa unnevajunud sügis- ja talvekuudele.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Mis toimus sinu elus üheksakümnendatel? Kui palju mõjutasid Eestis toimunud muudatused su igapäevast elu? Milline oli värskelt kätte võidetud vabadus?
18 Eesti muuseumi koguvad lugusid murrangulise kümnendi argipäeva kohta – juba kogutud lugudega saab tutvuda veebikeskkonnas www.rahvalood.ee. Saaremaa Muuseum kogub lugusid teemavaldkonnast “Kalurid, kalasadamad ja kalatööstused Saaremaal”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Muuseum kogub lugusid kalurielust

maintext:
NÄDALALÕPP
Muuseum kogub lugusid kalurielust
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 04. november 2016. Mis toimus sinu elus üheksakümnendatel? Kui palju mõjutasid Eestis toimunud muudatused su igapäevast elu? Milline oli värskelt kätte võidetud vabadus? 18 Eesti muuseumi koguvad lugusid murrangulise kümnendi argipäeva kohta – juba kogutud lugudega saab tutvuda veebikeskkonnas www.rahvalood.ee. Saaremaa Muuseum kogub lugusid teemavaldkonnast “Kalurid, kalasadamad ja kalatööstused Saaremaal”.
Saaremaa Muuseumi kultuurharidusosakonna juhataja Anna-Liisa Õispuu sõnul kogub Saaremaa Muuseum infot kalanduse kohta Saaremaal pärast Eesti iseseisvuse taastamist. “Huvitab nii kalurite, püügialuste, kalasadamate kui ka kalatööstuste saatus,“ kõneles Õispuu, kelle sõnul kogutakse mälestusi toimunust, ajastuga seotud fotosid ja dokumente, aga ka teemakohaseid esemeid.
Kogumisaktsioonile kindlat lõputärminit pandud ei ole. Oma materjalid saab lisada kodulehel www.rahvalood.ee
Anna-Liisa Õispuu märkis, et kuigi kogumisaktsioon avalikustati alles hiljuti, on juba jõutud mälestusi ja materjale saata. “Kahjuks küll mitte veel Saaremaa teema alla, nii et ootame osalema,“ kutsus ta.
“Rahvalood“ on suurem üle-eestiline projekt, mis on Eesti muuseumide poolt ellu kutsutud “Eesti Vabariik 100“ raames. Selle kogumis- ja uurimisprojekti üldnimetus on “Eesti 1987–2000: murdekoht või lahtihüpe“. Muuseumid üheskoos teiste mäluasutustega ning kaasates teadlasi keskenduvad projekti käigus lähimineviku uurimisele.
Projekti eesmärk on uurida protsesse üleminekuühiskonnas eelkõige üksikisiku argielu kogemusest, kuna senised uurimused on keskendunud ennekõike poliitiliste, majanduslike ja ühiskondlike muutuste kajastamisele.
“Rahvalood“ on 18 Eesti muuseumi ühine ettevõtmine, millega kutsutakse kõiki mõtlema tagasi murrangulisele ajale 1980. aastate lõpust kuni 2000. aastate alguseni ning jagama oma mälestusi sellest, mis muutus toona koolielus, mida uut pandi õhtusöögiks lauale, mida tähendas suurmajandite lagunemine, esimeste eraettevõtete loomine, perearstisüsteemi tulek, liikumisvabaduse laienemine. Mida me toona teatris vaatamas käisime? Milliseid uusi spordialasid avastasime? Kuidas muutus meremeeste, põllumeeste, õpetajate, tudengite elu? Kuidas muutus Eesti venekeelse elanikkonna argipäev? Mis muutus inimeste argielus Muhus, Hiiumaal, Viljandimaal? Milliseid muutusi ei tohiks kindlasti unustada?
Kogu projekti juhib Külli Lupkin Eesti Rahva Muuseumist. Saaremaa Muuseumi kultuurharidusosakonna juhataja Anna-Liisa Õispuu sõnul kogub Saaremaa Muuseum infot kalanduse kohta Saaremaal pärast Eesti iseseisvuse taastamist. “Huvitab nii kalurite, püügialuste, kalasadamate kui ka kalatööstuste saatus,“ kõneles Õispuu, kelle sõnul kogutakse mälestusi toimunust, ajastuga seotud fotosid ja dokumente, aga ka teemakohaseid esemeid.Kogumisaktsioonile kindlat lõputärminit pandud ei ole. Oma materjalid saab lisada kodulehel www.rahvalood.eeAnna-Liisa Õispuu märkis, et kuigi kogumisaktsioon avalikustati alles hiljuti, on juba jõutud mälestusi ja materjale saata. “Kahjuks küll mitte veel Saaremaa teema alla, nii et ootame osalema,“ kutsus ta.“Rahvalood“ on suurem üle-eestiline projekt, mis on Eesti muuseumide poolt ellu kutsutud “Eesti Vabariik 100“ raames. Selle kogumis- ja uurimisprojekti üldnimetus on “Eesti 1987–2000: murdekoht või lahtihüpe“. Muuseumid üheskoos teiste mäluasutustega ning kaasates teadlasi keskenduvad projekti käigus lähimineviku uurimisele.Projekti eesmärk on uurida protsesse üleminekuühiskonnas eelkõige üksikisiku argielu kogemusest, kuna senised uurimused on keskendunud ennekõike poliitiliste, majanduslike ja ühiskondlike muutuste kajastamisele.“Rahvalood“ on 18 Eesti muuseumi ühine ettevõtmine, millega kutsutakse kõiki mõtlema tagasi murrangulisele ajale 1980. aastate lõpust kuni 2000. aastate alguseni ning jagama oma mälestusi sellest, mis muutus toona koolielus, mida uut pandi õhtusöögiks lauale, mida tähendas suurmajandite lagunemine, esimeste eraettevõtete loomine, perearstisüsteemi tulek, liikumisvabaduse laienemine. Mida me toona teatris vaatamas käisime? Milliseid uusi spordialasid avastasime? Kuidas muutus meremeeste, põllumeeste, õpetajate, tudengite elu? Kuidas muutus Eesti venekeelse elanikkonna argipäev? Mis muutus inimeste argielus Muhus, Hiiumaal, Viljandimaal? Milliseid muutusi ei tohiks kindlasti unustada?Kogu projekti juhib Külli Lupkin Eesti Rahva Muuseumist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus Kuressaare spordihoones taas “Tuleviku kompass”, mida külastas hinnanguliselt 1030 noort, mida on paarikümne võrra rohkem kui mullu. Kokku oli kohal 32 eksponenti, kes oma võimalusi külalistele tutvustasid. Neist enam kui pooled olid haridusasutused. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TV: Noored on huvitatud välismaal õppimisest (1)
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 17. november 2016. “Tuleviku kompassi” külastanud noored tõdesid, et tegu on väga vajaliku üritusega, sest just sealt saavad Saaremaa noored infot, mida tulevikus edasi teha. Foto: Valmar Voolaid Eile toimus Kuressaare spordihoones taas “Tuleviku kompass”, mida külastas hinnanguliselt 1030 noort, mida on paarikümne võrra rohkem kui mullu. Kokku oli kohal 32 eksponenti, kes oma võimalusi külalistele tutvustasid. Neist enam kui pooled olid haridusasutused.
Esindatud olid kõik vabariigi suuremad ülikoolid. Lisaks olid kohal mitmed organisatsioonid, kes tutvustasid noortele võimalusi rahvusvahelisel karjäärimaastikul ja õpirändevõrgustiku liikmed.
Noored said tutvuda erinevate formaalhariduse, sealhulgas kõrgharidusõppe, aga ka mitteformaalse hariduse võimalustega. Infot pakuti ka välismaiste töövõimaluste kohta, mille vastu noored suurt huvi tundsid.
Üritus vältas kella ühest neljani ja sagimist jagus, sellest võib järeldada, et noori huvitab tuleviku võimalustega tutvumine. Seda kinnitasid noored ka ise.
Aitab plaane teha
“See tegelikult aitab väga palju avardada oma tulevikuplaane ja annab palju juurde nii põhikooli- kui gümnaasiumiõpilasele. Minu meelest on see väga kasulik üritus, mis peaks tegelikult toimuma sagedamini,” rääkis Kuressaare gümnaasiumi 10. klassi õpilane Taavi Kuuseok.
Lauri Põld tutvustas eile õppimisvõimalusi Tartu ülikoolis. Ta tõdes, et eelkõige tuleb õpilastele lahti seletada või meelde tuletada, mida mingisugune aine, mis võib kanda esialgu keerulisena näivat nime, sisuliselt tähendab. Huvilisi jagus tema sõnul piisavalt.
Meilyn Tänav Kuressaare gümnaasiumi 10. klassist ütles, et tema osales “Tuleviku kompassil” kindla plaaniga tutvuda võimalike koolidega, kuhu edasipidi õppima asuda.
“Mind väga üllatasid võimalused välismaal õppimiseks. Arvan, et ma midagi sealt endale leidsin,” tõdes Tänav.
Enim jäi talle meelde võimalus osaleda välismaal töölaagris ja erinevates õppeprogrammides.
“Tulin sellepärast, et saada teada, mida tulevikus teha ja mis võimalused üldse on,” lausus Tuuli Vassar Valjala põhikooli 8. klassist.
Võimalused piiratud
Kuressaare gümnaasiumi 9. klassi õpilane Sten Kongas kinnitas, et tema tuli samuti üle vaatama, millised võimalused tulevikus on. “Et oskaks tulevikus oma elu paremini planeerida. Tulin vaatama nii lähema aja kooli kui võimalusi kaugema tuleviku jaoks,” sõnas Kongas.
Messi korraldaja Inga Teär ütles, et “Tuleviku kompassi” eesmärk on tuua õppimise ja töötamise võimalused noortele lähemale.
“Kui mandri noortel on väga kerge käia Teeviidal, külastada ülikoole ja kutsekoole, siis meie noorte võimalused on paraku piiratud. 14 aastat järjest oleme püüdnud seda võimalust neile lähemale tuua,” sõnas Teär.
Ta kinnitas, et eksponentide pakutud valik oli kindlasti mitmekülgne ja andis noortele hea ülevaate tulevikuvõimalustest. Esindatud olid kõik vabariigi suuremad ülikoolid. Lisaks olid kohal mitmed organisatsioonid, kes tutvustasid noortele võimalusi rahvusvahelisel karjäärimaastikul ja õpirändevõrgustiku liikmed.Noored said tutvuda erinevate formaalhariduse, sealhulgas kõrgharidusõppe, aga ka mitteformaalse hariduse võimalustega. Infot pakuti ka välismaiste töövõimaluste kohta, mille vastu noored suurt huvi tundsid.Üritus vältas kella ühest neljani ja sagimist jagus, sellest võib järeldada, et noori huvitab tuleviku võimalustega tutvumine. Seda kinnitasid noored ka ise.“See tegelikult aitab väga palju avardada oma tulevikuplaane ja annab palju juurde nii põhikooli- kui gümnaasiumiõpilasele. Minu meelest on see väga kasulik üritus, mis peaks tegelikult toimuma sagedamini,” rääkis Kuressaare gümnaasiumi 10. klassi õpilane Taavi Kuuseok.Lauri Põld tutvustas eile õppimisvõimalusi Tartu ülikoolis. Ta tõdes, et eelkõige tuleb õpilastele lahti seletada või meelde tuletada, mida mingisugune aine, mis võib kanda esialgu keerulisena näivat nime, sisuliselt tähendab. Huvilisi jagus tema sõnul piisavalt.Meilyn Tänav Kuressaare gümnaasiumi 10. klassist ütles, et tema osales “Tuleviku kompassil” kindla plaaniga tutvuda võimalike koolidega, kuhu edasipidi õppima asuda.“Mind väga üllatasid võimalused välismaal õppimiseks. Arvan, et ma midagi sealt endale leidsin,” tõdes Tänav.Enim jäi talle meelde võimalus osaleda välismaal töölaagris ja erinevates õppeprogrammides.“Tulin sellepärast, et saada teada, mida tulevikus teha ja mis võimalused üldse on,” lausus Tuuli Vassar Valjala põhikooli 8. klassist.Kuressaare gümnaasiumi 9. klassi õpilane Sten Kongas kinnitas, et tema tuli samuti üle vaatama, millised võimalused tulevikus on. “Et oskaks tulevikus oma elu paremini planeerida. Tulin vaatama nii lähema aja kooli kui võimalusi kaugema tuleviku jaoks,” sõnas Kongas.Messi korraldaja Inga Teär ütles, et “Tuleviku kompassi” eesmärk on tuua õppimise ja töötamise võimalused noortele lähemale.“Kui mandri noortel on väga kerge käia Teeviidal, külastada ülikoole ja kutsekoole, siis meie noorte võimalused on paraku piiratud. 14 aastat järjest oleme püüdnud seda võimalust neile lähemale tuua,” sõnas Teär.Ta kinnitas, et eksponentide pakutud valik oli kindlasti mitmekülgne ja andis noortele hea ülevaate tulevikuvõimalustest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilsest neljapäevani ehk 7. novembrist kuni 10. novembri kella 20-ni toimub elektrooniline rahvaküsitlus ja reedest kuni pühapäevani iga päev kella 12–20 rahvaküsitlus küsitluspunktides. Soovitakse teada saada, mida saarlased arvavad sellest, et tulevikus on meil üks Suur-Saaremaa omavalitsus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Anna oma hääl

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Anna oma hääl
Teisipäev, 08. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eilsest neljapäevani ehk 7. novembrist kuni 10. novembri kella 20-ni toimub elektrooniline rahvaküsitlus ja reedest kuni pühapäevani iga päev kella 12–20 rahvaküsitlus küsitluspunktides. Soovitakse teada saada, mida saarlased arvavad sellest, et tulevikus on meil üks Suur-Saaremaa omavalitsus.
Küsitlused toimuvad senistes valdades ja selles ürituses ei pea kaasa lööma Muhu ja Ruhnu vald, kes jäävad ka edaspidi tegutsema omaette üksustena.
Mida aga arvata rahvaküsitlusest teistes valdades? Alati on tore, kui tahetakse teada rahva arvamust, aga antud juhul tekitab see pigem nõutust, sest kõik on ju niikuinii ette ära otsustatud. Kui selgub, et inimesed pole ühinemise poolt, kas keegi jätab siis ürituse pooleli? Kindlasti mitte, sest otsused on juba ära tehtud.
Kui tulevikus juhtub midagi kehvasti minema, kas on siis hea ette näidata, et me pole sellist liitu tahtnudki? Kui aga rahvaküsitlus näitab, et inimesed ühinevad hea meelega, siis ei saa tulevikus keegi nuriseda, sest ise tahtsite. Hea siiski, et mingi märk maha jääb.
8. november 2016 Autor: MM Teisipäev, 08. november 2016.Küsitlused toimuvad senistes valdades ja selles ürituses ei pea kaasa lööma Muhu ja Ruhnu vald, kes jäävad ka edaspidi tegutsema omaette üksustena.Mida aga arvata rahvaküsitlusest teistes valdades? Alati on tore, kui tahetakse teada rahva arvamust, aga antud juhul tekitab see pigem nõutust, sest kõik on ju niikuinii ette ära otsustatud. Kui selgub, et inimesed pole ühinemise poolt, kas keegi jätab siis ürituse pooleli? Kindlasti mitte, sest otsused on juba ära tehtud.Kui tulevikus juhtub midagi kehvasti minema, kas on siis hea ette näidata, et me pole sellist liitu tahtnudki? Kui aga rahvaküsitlus näitab, et inimesed ühinevad hea meelega, siis ei saa tulevikus keegi nuriseda, sest ise tahtsite. Hea siiski, et mingi märk maha jääb.8. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Kauba tänaval looduskaitse all olevale mustale männile kogunevate ja möödujaid häirivate hakiparvede äraajamiseks linnupeletit ei paigaldata, küll aga soovitab linnavalitsus kasutada lindude vastu laserit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Linn soovitab hakkide peletamiseks laserit
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 25. november 2016. Foto on illustratiivne. Kauba tänaval looduskaitse all olevale mustale männile kogunevate ja möödujaid häirivate hakiparvede äraajamiseks linnupeletit ei paigaldata, küll aga soovitab linnavalitsus kasutada lindude vastu laserit.
“Hakke võib konkreetselt puult ka ise kodanikualgatuse korras peletada, välja arvatud pesitsusajal,“ kirjutas Kuressaare linna keskkonnaspetsialist Katrin Koppel vastuseks nelja Kauba tänaval tegutseva ettevõtja pöördumisele.
“Selleks on tõhus vahend madala võimsusega (5 mW) roheline laser, mille kiirt linnud pelgavad. Laseri kasutamisel tuleb aga kindlasti kinni pidada ohutusnõuetest: laserkiirt ei tohi näidata inimese pihta, lennukile, liikuvale sõidukile; laserkiire sisse ei tohi vaadata otse ega peegelduse kaudu.“
Kui ettevõtjad nägid lahendusena linnupeleti paigaldamist musta männi otsa, siis linnavalitsuse hinnangul tekitaks perioodiliselt hakkide hädakisa kuuldavale toov peleti hoopis suuremat kära kui praegu hakid teevad. “Hakke võib konkreetselt puult ka ise kodanikualgatuse korras peletada, välja arvatud pesitsusajal,“ kirjutas Kuressaare linna keskkonnaspetsialist Katrin Koppel vastuseks nelja Kauba tänaval tegutseva ettevõtja pöördumisele.“Selleks on tõhus vahend madala võimsusega (5 mW) roheline laser, mille kiirt linnud pelgavad. Laseri kasutamisel tuleb aga kindlasti kinni pidada ohutusnõuetest: laserkiirt ei tohi näidata inimese pihta, lennukile, liikuvale sõidukile; laserkiire sisse ei tohi vaadata otse ega peegelduse kaudu.“Kui ettevõtjad nägid lahendusena linnupeleti paigaldamist musta männi otsa, siis linnavalitsuse hinnangul tekitaks perioodiliselt hakkide hädakisa kuuldavale toov peleti hoopis suuremat kära kui praegu hakid teevad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa kabetajad isa-poega Jaan ja Ivar Truu mängisid 23. Nõmme Sügise rahvusvahelisel kabeturniiril igati korralikult, saavutades häid võite tugevate meistrite üle ja lõpetasid kohtadega turniiritabeli esimeses pooles. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jaan Truu alistas turniirivõitja


description: Kui novembri algus tõi Saaremaale esimese lume, siis Kuressaare jäi sellest ilma. Selle vea parandas aga pühapäeva pärastlõunal saabunud ja eilegi jätkunud sadu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Talv kohal kogu saarel

maintext:
Uudised
Talv kohal kogu saarel
Teisipäev, 08. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 08. november 2016. Kuressaare ringteel eile toimunud kahe sõiduauto kokkupõrge, mille tagajärjel rammis Opel tänavavalgustusposti. FOTO: Erik Tüür Kui novembri algus tõi Saaremaale esimese lume, siis Kuressaare jäi sellest ilma. Selle vea parandas aga pühapäeva pärastlõunal saabunud ja eilegi jätkunud sadu.
Kuressaare linnamajanduse juhataja Mikk Tuisk ütles, et lume tulekuks oldi valmis ja kõik on kulgenud plaanipäraselt. “Sahad pandi ette reedel ja täna (eile – toim) öösel kell kolm alustas lumekoristusega 12 masinat,” sõnas Tuisk ja lisas, et suuremad ristmikud soolatati pühapäeva päeval.
Eesti Teed Saare teehooldeosakonna peaspetsialist Tõnu Kuldsaar sõnas, et maakonnas lükati teid puhtaks pühapäeval kella 20-st 23-ni.
Eile läksid tema sõnul autod välja juba kella nelja ajal hommikul, tegutsedes veel pärastlõunalgi. Töös olid mehe sõnul üheksa suurt autot ja kaks natuke pisemat.
Teid puhastatakse tähtsuse järjekorras
Kõige esimene, mida lume korral puhastatakse, on Kuressaare-Kuivastu maantee, seejärel võetakse ette tugimaanteed ehk teise taseme teed, nagu näiteks Orissaare poolt tulev vana Kuivastu maantee ning Sõrve, Kihelkonna, Mustjala, Võhma, Leisi ja muud sarnased teed.
Iga kübet teede pealt ära ei pühita, ette on nähtud lumikatte paksus, mille puhul tuleb lumekoristusmasinatel kindlasti reageerida. Kuivastu maanteel on selleks 4 cm, teisejärgulistel 8 cm ja kohalikel teedel 10 cm lumikatte paksust.
Kokku on Eesti Teede Saare teehooldeosakonnal hooldada 1100 km maanteid.
Politsei: rehvid tuleks vahetada esimesel võimalusel
Kella 9.15 paiku Orissaare-Leisi-Mustjala maantee 3. kilomeetril sõitis sõiduauto libeduse tõttu kraavi.
Kella 10.31 ajal toimus Kuressaare-Kihelkonna-Veere maantee 8. kilomeetril kahe sõiduki kokkupõrge. Esialgsetel andmetel sõitis kõrvalteel liikunud sõiduauto Honda juht ette peateel liikunud sõiduautole Honda. Õnnetuses said vigastada kolm inimest, kes toimetati haiglasse. Juhid olid kained ja omavad vastava kategooria sõiduki juhtimisõigust.
Kell 11.52 toimus kahe sõiduauto kokkupõrge Kuressaare ringtee 5. kilomeetril. Esialgsetel andmetel sõitis kõrvalteel liikunud sõiduauto Dodge juht ette peateel liikunud sõiduautole Opel. Inimesed õnnetuses viga ei saanud.
Kuressaare politseijaoskonna vanemkoerajuhi Silvar Rattase sõnul on liiklusõnnetuste üheks peamiseks põhjuseks halvad teeolud. “Kuigi ametlikult tohib veel suverehvidega sõita, on hetke ilmaolusid arvestades siiski mõistlik need kiiremas korras talverehvide vastu vahetada. Teed on väga libedad ja liigeldes tuleb olla väga ettevaatlik,“ sõnas Rattas.
“Ristmikele lähenedes tuleb juba aegsasti kiirus maha pidurdada ning veenduda, et edasiliikumine on ohutu,” lisas ta.
Ines Vapper Kuressaare linnamajanduse juhataja Mikk Tuisk ütles, et lume tulekuks oldi valmis ja kõik on kulgenud plaanipäraselt. “Sahad pandi ette reedel ja täna (eile – toim) öösel kell kolm alustas lumekoristusega 12 masinat,” sõnas Tuisk ja lisas, et suuremad ristmikud soolatati pühapäeva päeval.Eesti Teed Saare teehooldeosakonna peaspetsialist Tõnu Kuldsaar sõnas, et maakonnas lükati teid puhtaks pühapäeval kella 20-st 23-ni.Eile läksid tema sõnulautod välja juba kella nelja ajal hommikul, tegutsedes veel pärastlõunalgi. Töös olid mehe sõnul üheksa suurt autot ja kaks natuke pisemat.Kõige esimene, mida lume korral puhastatakse, on Kuressaare-Kuivastu maantee, seejärel võetakse ette tugimaanteed ehk teise taseme teed, nagu näiteks Orissaare poolt tulev vana Kuivastu maantee ning Sõrve, Kihelkonna, Mustjala, Võhma, Leisi ja muud sarnased teed.Iga kübet teede pealt ära ei pühita, ette on nähtud lumikatte paksus, mille puhul tuleb lumekoristusmasinatel kindlasti reageerida. Kuivastu maanteel on selleks 4 cm, teisejärgulistel 8 cm ja kohalikel teedel 10 cm lumikatte paksust.Kokku on Eesti Teede Saare teehooldeosakonnal hooldada 1100 km maanteid.Kella 9.15 paiku Orissaare-Leisi-Mustjala maantee 3. kilomeetril sõitis sõiduauto libeduse tõttu kraavi.Kella 10.31 ajal toimus Kuressaare-Kihelkonna-Veere maantee 8. kilomeetril kahe sõiduki kokkupõrge. Esialgsetel andmetel sõitis kõrvalteel liikunud sõiduauto Honda juht ette peateel liikunud sõiduautole Honda. Õnnetuses said vigastada kolm inimest, kes toimetati haiglasse. Juhid olid kained ja omavad vastava kategooria sõiduki juhtimisõigust.Kell 11.52 toimus kahe sõiduauto kokkupõrge Kuressaare ringtee 5. kilomeetril. Esialgsetel andmetel sõitis kõrvalteel liikunud sõiduauto Dodge juht ette peateel liikunud sõiduautole Opel. Inimesed õnnetuses viga ei saanud.Kuressaare politseijaoskonna vanemkoerajuhi Silvar Rattase sõnul on liiklusõnnetuste üheks peamiseks põhjuseks halvad teeolud. “Kuigi ametlikult tohib veel suverehvidega sõita, on hetke ilmaolusid arvestades siiski mõistlik need kiiremas korras talverehvide vastu vahetada. Teed on väga libedad ja liigeldes tuleb olla väga ettevaatlik,“ sõnas Rattas.“Ristmikele lähenedes tuleb juba aegsasti kiirus maha pidurdada ning veenduda, et edasiliikumine on ohutu,” lisas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Koki küla loomapidaja Tõnu Angeri lambad on pikka aega põhjustanud ümberkaudsetele inimestele probleeme ja olnud pidevalt ka näljas. Kuna olukord muutus üsna hulluks, sekkus otsustavalt veterinaar- ja toiduamet. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! KARJUV ÜLEKOHUS VÕI SIISKI MITTE? Õnnetule Koki küla mehele jäi alles vaid lambasõnnik!
Neljapäev, 24. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 24. november 2016. Koki küla mees Tõnu Anger on leppinud olukorraga, et lambaaedik on tühi, ja kedagi ta ei süüdista. FOTO: Valmar Voolaid Koki küla loomapidaja Tõnu Angeri lambad on pikka aega põhjustanud ümberkaudsetele inimestele probleeme ja olnud pidevalt ka näljas. Kuna olukord muutus üsna hulluks, sekkus otsustavalt veterinaar- ja toiduamet.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »