description: Eesti Jalgpalli Liit (EJL) rajab Lilleküla staadionile järgmise aasta lõpuks 852 000 euroga kahekorruselise ekraanhoone, kuhu tulevad uued ruumid nii ajakirjanikele kui ka politsei- ja turvateenistusele.

title: Lilleküla staadionile rajatakse ligi miljoni euroga ekraanhoone

maintext:
Staadioni lõunatribüüni ekraanhoone on ette nähtud juba algses ehitusprojektis ja selleks rajati 2001. aastal ka vundament, rääkis EJL-i avalike ja koostöösuhete osakonna juhataja Mihkel Uiboleht BNS-ile.
Kahekorruselisesse hoonesse on planeeritud staadioni peasissepääs, pressikonverentsiruum, ajakirjanike tööala, mixed zone ehk mängijate intervjueerimiseks mõeldud ala, teleintervjuude ala, politsei- ja turvateenistuse kontrollruum, staadionit teenindavad tehnilised ruumid ning treenerite tööruumid ja kabinetid.
Uiboleht rääkis, et osa neist ruumidest on seni olnud puudu ja osa on tulnud rajada ajutiste lahendustena – näiteks mängijate intervjueerimisala on olnud telgis. Nimetatud tehnilised ruumid ja meedia töövõimalused on UEFA ja FIFA mängude korraldamisel elementaarsed, seega on neid tarvis rahvusvaheliste nõuete täitmiseks, märkis Uiboleht.
Lilleküla staadioni lõpuniehitamine hõlmab endas mitut riigihanget, mille hulgas on lisaks lõunatribüüni ekraanhoonele ka 0-korruse tribüünide ehitamine, põhjatribüüni katuse rajamine, 5. korruse tribüünide ehitamine, 4. ja 5. korruse hüdroisolatsiooni tööd ning staadionil erinevate pooleliolevate tööde lõpetamine.
Lilleküla staadion valmis 2001. aastal ning see on nii Eesti jalgpallikoondise kui ka Tallinna FC Flora kodustaadion.


description: Rimi Eesti tegevdirektor Anders Torell on pärast 3,5 aastat otsustanud naasta emaettevõttesse ICA. Rimi Eesti uueks tegevjuhiks saab Vaido Padumäe, kes seni töötas ettevõttes Baltikumi keskostu juhina.

title: Rimi vahetab Eesti juhi välja

maintext:
«Andersi juhtimise all saavutas Rimi Eesti meeskond olulise pöörde ettevõtte tulemustes ning täna näitab Rimi Eesti pärast mitmeid aastaid positiivseid kasvunumbreid,» sõnas Edgar Sesemann, Rimi Baltic Groupi juhatuse esimees.
Ta lisas, et täna näevad Rimi Eesti kauplused head välja ning ettevõtte turuosa Eestis kasvab vaatamata tugevale konkurentsile. «Rimi Eestil on täna väga selge strateegiline plaan tulevikuks,» lausus Sesemann.
Anders Torelli enda sõnul oli tema aeg Rimis täis huvitavaid väljakutseid. «Rimi Eesti on täna valmis tegema järgmisi samme Eesti kaubanduses,» rääkis ta.
Eesti Rimi uus juht Vaido Padumäe märkis, et on Baltikumi keskostu juhina saanud väärt kogemuse ning võimaluse töötada erinevate inimeste ja meeskondadega kõigist kolmest Balti riigist. «Ootan huviga väljakutseid, mida toob mulle Rimi Eesti tegevjuhi roll ja olen väga õnnelik, et tulen tagasi koju ja ühinen Rimi Eesti meeskonnaga,» lisas ta.
Vaido Padumäe võtab üle Rimi Eesti tegevdirektori kohustused 1. jaanuarist 2017. Vaido on töötanud Rimis alates 2000. aastast ning on teinud muljetavaldavat ettevõttesisest karjääri.
Ta alustas Rimis kauba komplekteerijana, õppides ise samal ajal ülikoolis. Peale mitmeid erinevaid ameteid laos sai temast laojuhataja ning hiljem on ta ettevõttes hoidnud erinevaid juhi rolle – tarneahela juht, kategooriagrupi juht ja ostudirektor.
Rimi Eesti Food AS kauplused kuuluvad Rootsi kapitalil põhineva Rimi Baltic AB kaupluste hulka, mille ainuomanikuks on ICA Groupile kuuluv ICA Baltic AB. Rimi pakub Eestis tööd ligi 2700 inimesele.
Kokku on Rimi Baltic AB-l kolmes Balti riigis 259 kauplust, sealhulgas 74 hüpermarketit (neist 15 Eestis), 95 supermarketit (neist 28 Eestis), 90 odavmüügikauplust (neist 45 Säästumarketit Eestis).

fasttext_language: et


description: Vjatšeslav Leedo Saaremaa Laevakompanii AS müügitulu kasvas mullu 28,7 protsenti 35,8 miljoni euroni ja 2014. aasta 753 901 eurosest kahjumist jõuti 996 340 euroga kasumisse.

title: Saaremaa Laevakompanii teenis mullu ligi miljon eurot kasumit

maintext:
Piletitulu teenis ettevõte Kuivastu-Virtsu liinil 6,2 miljonit eurot, Rohuküla-Heltermaa liinil 2,4 miljonit eurot, Triigi-Sõru liinil 185 199 eurot, Vormsi liinil 186 704 eurot ja Ruhnu liinil 84 995 eurot. Kokku kasvas piletitulu 5 protsenti enam kui 9 miljoni euroni, seisab majandusaasta aruandes.
Müügitulu Eestis oli 28,4 miljonit eurot, Austrias 2,4 miljonit eurot, Saksamaal 4,4 miljonit eurot ja Poolas 438 099 eurot. Eesti riigilt sihtfinantseerimisena saadud tulu oli 17,6 miljonit eurot.
Seotud osapooltega on Saaremaa Laevakompanii teinud ostutehinguid 12,7 miljoni ulatuses ja müügitehinguid 5,7 miljoni euro ulatuses. Lühiajalised nõuded seotud osapoolte vastu on 17,7 miljonit eurot, laenukohustused 3,9 miljonit eurot ning võlad teenuste ja kaupade eest 9,8 miljonit eurot. Kokku on nõuded ja kohustused seotud osapooltega 36,4 miljonit eurot, aasta varem olid need 31 miljonit eurot.
Peakontsern ehk AS Holostovi Kinnisvarahaldus kasutab tütarettevõtjate jooksvaks finantseerimiseks kontsernikontot. Saaremaa Laevakompanii on hoidnud oma vabasid vahendeid peakontserni kästuses, teenindes sellest mullu 334 027 eurot intressitulu. Kontsernikonto koosseisu kuuluvate rahaliste vahendite intressimääraks on 2,5 protsenti aastas. Arvelduskrediidi kasutajad tasuvad kasutatud rahaliste vahendite eest keskmiselt 3-protsendilist intressi aastas.
Ettevõte investeeris mullu 2,5 miljonit eurot, millest ligi 2 miljonit läks parvlaevadesse. Täielikult taastas ettevõte parvlaeva St Ola, mis asus maikuus teenindama Rohuküla-Heltermaa liini. Parvlaevad Saaremaa ja Muhumaa läbisid esimese korralise klassiremondi Leedus ja ettevõte taastas ka parvlaeva Regula meresõiduohutuse ja -kõlblikkuse.
Tööjõukulude osakaal suurenes mullu kogukuludest 18,2 protsendini, 2014. aastal oli see veel 15,1 protsenti. Täiendavate parvlaevade prahtimine ja uute liinide opereerimine on kasvatanud töötajate arvu poole võrra, märgib ettevõte aruandes. 2015. aastal lisandus laevastikku kokku 31 ametikohta, mis annab tööd juurde 62 meremehele. Kontsernis töötas 2015. aasta lõpu seisuga kokku 251 inimest, aasta varem oli neid 183.
Välisliinidel töötavate laevapereliikmete palgatase on oluliselt kõrgem, mille tulemusena on tõusnud keskmine töötasu.
Ümberhindluse meetodil kajastatud parvlaevade bilansiline jääkväärtus aasta lõpu seisuga oli 4,3 miljonit eurot. Juhtkonna hinnangul on laevade bilansiline väärtus võrdne nende õiglase väärtusega.
Saaremaa Laevakompanii tütarettevõtted on OÜ Väinamere Liinid ja Sarbuss AS.


description: Euroopa Stabiilsusmehhanismi (ESM) pangandusdivisjoni juht ja Eesti Panga endine asepresident Andres Sutt asub 2017. aastast Eesti Energia regulaatorsuhete direktori ametikohale.

title: Andres Sutt asub tööle Eesti Energias

maintext:
Eesti Energia juhatuse liikme Margus Valsi sõnul on ettevõtte strateegiliste eesmärkide seas nii põlevkivil põhineva energiatootmise kindlustamine kui ka uute taastuvenergia võimsuste rajamine.
«Selleks, et suudaksime vähendada energiatootmise CO2 intensiivsust ja panustada Eesti kliimaeesmärkide täitmisse säilitades samal ajal põlevkivitööstuse poolt loodava väärtuse riigi jaoks, peame olema kursis energiatootmist puudutavate regulatsioonidega nii Eesti kui Euroopa vaatest. Samuti peame andma oma panuse selliste regulatsioonide kujundamisse, mis võimaldaksid klientidel tarbida Euroopa kliimaeesmärkidele vastavalt toodetud konkurentsivõimelise hinnaga energiat ja tagaksid kõrge varustuskindluse. Seetõttu on meil väga hea meel, et Andres liitub meie meeskonnaga,» rääkis Vals.
Andres Suti peamised eesmärgid Eesti Energias on töötada välja seisukohad Eesti Energiat puudutavatele regulatsiooniväljakutsetele ning esindada ettevõtet organisatsioonides, töögruppides ja suhtluses regulatsioonide väljaandjatega.
«Usun, et 25 aastat nii finantsregulatsioonide kujundajana Eestis kui ka mitmekülgne rahvusvaheline kogemus ning ulatuslik suhtevõrgustik aitab mul koos meeskonnaga edukalt esindada Eesti Energia ja Eesti riigi kui omaniku huve. Mind on alati huvitanud ärisektor. Energeetika on strateegiline ettevõtlusvaldkond ja Eesti Energia on rahvusvahelise haardega ettevõte ning see tegi minu jaoks otsustamise lihtsaks. Pakkumine tuli ka isiklikust seisukohast sobival ajal, sest soovisime tulla tagasi Eestisse, et anda ka oma nooremale pojale kuuluvustunne Eesti ühiskonda,» ütles Andres Sutt.
Andres Sutt on varem töötanud Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) tegevjuhi vanemnõunikuna ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) direktorite nõukogu liikmena, esindades Eestit IMFi Põhja-Balti valijaskonnas. Aastatel 2001–2009 oli ta Eesti Panga asepresident. Andres Sutt liitub Eesti Energiaga 3. jaanuaril 2017.


description: Legendaarsele mulgile Jaan Tõnissonile kuulunud kinnistu Tartus, äratakse varjusurmast, lüüakse klantsima ning saab koduks paljudele peredele paljudeks aastakümneteks. Veel tänavu saab korda nn Ilmari maja ja Eesti Vabariigi 100 juubeliks Jaani enda maja. Siis ongi valmis kogu A.Haava tänava uus pärl.

title: Jaan Tõnissoni majadel algab uus elu.

maintext:
“Isegi mitte üht ruutsentimeetrit loodusest me ei puutu,” kinnitab Tõnissonile kuulunud krundi omanik Rait Kuusik. “Uude majja (A.Haava 7a) tuleb neli korterit. Arvestame, et tänapäeval on igas peres kaks autot ning garaažid neile ehitame maa alla.“ Kinnistu ja hoonete taastajad võiks rahulikult naksata siit-sealt krundi haljastust, sest see ei ole nagunii enam 110 aastat tagasi rajatud haljastus. Ka laed võiksid tulla oma tavalises 2,6 meetrit kõrguses ja korras ongi, kuid ometi ehtitatakse laed kolm meetrit kõrgele. Saab õhku, avarust ning sellisesse lakke võivad tulevased perenaised nõutada kasvõi veerandtonnise kristalllühtri ning ikkagi ei mõju see maotuna. “Tahame püüda tolleaegset väärikust, küll kõigiti moodne, aga… “otsib Rait Kuusik sõnu, “…aga esmamulje peab andma toonane suursugusus!”
Päästetud viimasel minutil
Ei ole olemas mõistet “tühi maja”. Kui inimesed majast lahkuvad, asub asemele entroopia ja lammutab mõlema suupoolega. Nii läks ka A. Haava tänaval asuva kinnistuga. Kunagi ammu, kaugele säranud hoonekompleks kössitas viimased aastakümned häbenedes ja soovis, et teda poleks kunagi ehtitatudki. 20 sajandi alguse kubistlikku joont järgiv Ilmari maja haletsusväärsus paistis eriti kaugele, on ta ju kolm korrust kõrge. Jaan Tõnissoni enda maja meenutas aga üha enam kunagist pesukööki. Ilmari maja nõbusid võib leida palju Berliini kesklinna ja äärelinnade piirilt. Seal on need enamasti mustjaks glasuuritud tellisest ja mõjuvad oma suursuguses üpris süngetena. Selliste majade ligiduses tasandab mööduja tahtmatult häält ja pöördub teietades isegi postkasti poole. A. Haava tänava kompleks taastatakse samuti väga väärikana, kuid väärikus ei välista helgust ja omamoodi rõõmsat ilmet. Kuid jah, napilt see läks. Võib olla päästsid just skvotterid parandamatust lagunemisest. “Skvotterite tõttu oli majades sooja, õhk liikus,” tunnistab arendaja. Mitte ühtegi paha sõna tal skvotterite kohta öelda ei ole. Remont ja taastamine algas majade jaoks siiski päris viimasel minutil.
Sammassaal ja roosiaed
Krundile ehitatakse Jaani ja Ilmari majadele veel üks uus maja ja hiljem teinegi. Neist esimesse on kavandatud neli mõnusat korterit. Jaani maja tulevikuks on aga saada aga omamoodi külalistemajaks, mille seesmine korraldus meenutab veidi mrs. Hudsoni maja aadressil Baker Street 221. Ka seal oli külaliste päralt ühine söögisaal. Jaani maja peaks tulevikus mahutama kaheksat inimest, kelle päralt on neli tuba ning üks imeuhke sammastega söögisaal. Jaan Tõnissoni kabinet loodetakse taastada täpselt sellisena nagu ta alguses oli ning ka see on külalistele valla. Roosiaed rajatakse uuesti päris nullist ning arendaja kahtleb, kas endist väljanägemist viimse kui libleni enam taasrajada õnnestub. Roosiaiast on säilinud väga vähe kirjalikke allikaid ning pole enam teada, millised sordid seal kunagi õitsesid. Arendajate nägemuse järgi peab uus roosiaed tulema vähemalt sama uhke, kui too ammune.
Moodsa aja mugavused
Kogu kompleks kannab valminult küll endise toreduse hõngu, kuid varustatakse tänapäevaste mugavustega. Need mugavused ei hakka aga pealetükkivalt silma, vaid asuvad tööle, kui neid parasjagu vaja. Elutoa kardinate elektrooniline juhtimine ja soojustagastusega ventilatsioon, kivimassist vannid ning termopuidust saun, on kõik juba uute aegade tuules saabunud uudisasjad. Kompleksi täienduseks ehitatavad kaks uut maja on seega läbinisti moodsad mugavustelt, kuid pandud oma välimuselt kokku kõlama kahe vanema ehitisega ning mitu peret saavad endale kadestamisväärt kodud aga kogu A. Haava tänav tõelise pärli.
A.Haava 7 krunt kuulus aastakümneid meie riigivanem Jaan Tõnissonile. 1906 aastal ehitatud majas elas Tõnisson pea 40 aastat. 1922 aastal kerkis samma kõrvale ka maja tema poeg Ilmarile. Ilmari maja saab taastatud 2016 aasta lõpuks ning Jaani maja renoveeritakse 2018 aastaks, Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks ja vana Tõnissoni enese 150. sünniaastapäevaks. Krundile ehitatakse lisaks veel 2 elumaja. Mõlemasse tuleb 4 mugavat ja hubast korterit.
ILMARI MAJJA rajatakse viis korterit. Igas korteris on jõuliselt isikupära. Peaaegu saja aastastest tellistest sein siin, palkoni tüüpi tuba seal, või möödunud sajandi algupool audentne vannituba kolmandas kohas, teenivad kaht eesmärki – et sünniks ehtne kuldajastu tunne ja hurmavalt õdus kodu.
UUES MAJAS saab olema neli korterit. Korterid tulevad avarad, vähemalt neljatoalised ning ükski ei ole väiksem kui 118m2. Need korterid varustatakse eraldi garderoobi, suure terassi, liimpuidust kaldlagede ja teiste lahendustega, mis silmale nägusad vaadata ja igapäeva elu ääretult meeldivaks muudavad.
JAANI MAJA taastatakse aastaks 2018. Sammastega söögisaal ning Jaan Tõnissoni kabinet taastatakse endisel kujul. Külaliste päralt jääb neli tuba, kus kaheksa inimest leiavad väärika ja peatuspaiga.
Võta ühendust!
+372 50 72 495
info@multipaneel.ee


description: Sotsiaaldemokraatliku erakonna aseesimehe Urve Palo kinnitusel ei saa Eleringi tegevust mõõta üksnes kulu-tulu aspektist, eelkõige panustab ettevõte Eesti energiajulgeoleku tagamisse.

title: Urve Palo: Eleringi puhul on äriline tasuvus teisejärguline

maintext:
Eleringi ootavad eest julgeoleku seisukohalt olulised tegevused nagu Balticconnectori ehitus, Eesti elektrisüsteemi lahti sidumine Venemaast ja Läti suunal ülekandevõimsuste kasvatamine. «Kõigi nende tegevuste puhul on äriline tasuvus teisejärguline. Nii Eleringi vähem- kui ka enamusosaluse erastamise puhul hakkavad otsuste tegemist mõjutama aga eelkõige ärilised kaalutlused. See ei ole Eesti energiajulgeoleku poliitikast lähtudes mõistlik,» arvas Palo.
Tema kinnitusel on Eleringi peamine eesmärk tagada Eesti tarbijatele kvaliteetne energiavarustus ehk ettevõte ei saa ainult tegeleda kasumlike projektidega vaid kannab ka sotsiaalset vastutust tarbijate ees.
Sotsiaaldemokraadid seisavad kindlalt vastu kõigi riiklikult tähtsate objektide või ettevõtete erastamisele. «Ebavajalike riigile kuuluvate ettevõtete müüki me aga ei välista, kuid müügiotsuse tegemisele peab eelnema põhjalik analüüs,» nentis Palo.
«Monopoolset ettevõtet müüa on lihtne, kuid tagasi osta kordades keerulisem ja kallim. Lääne-Euroopas on täna pigem tendents vastupidine- riigid ja omavalitsused pigem ostavad avalikku teenust monopoolselt pakkuvaid ettevõtteid tagasi.»


description: Mitu ehitusvaldkonna ettevõtjat on arvamusel, et riigifirma Eesti Teede AS moonutas konkurentsi ja turul midagi paremaks ei teinud.

title: Eesti Teede erastamine toob hinnavõidu

maintext:
Ettevõtjad on rõõmsad, et ettevõte erastamisele läheb, vahendab Äripäev.
«Tollase taristuministri võhiklikkus viis järjekordse Potjomkini küla rajamiseni, kus riik tõstis maksumaksja raha populistlike loosungite saatel ühest taskust teise,» märkis Nordeconi juhatuse esimees Jaano Vink.
Ta peab silmas aastat 2012, kui otsustati luua äriühing Eesti Teed, mille eesmärk oli tollal elavdada ebatõhusat konkurentsikeskkonda hooldeturul ja tagada riigimaanteede korrashoid.
«Iga teehooldevaldkonnaga vähegi tuttav inimene teab, et omaaegsed otsused Eesti Teed ASi moodustamiseks ei arendanud mingil määral turgu ega tekitanud juurde ka mingit konkurentsi,» oli Vink kriitiline. Loe edasi Äripäevast.


description: TS Laevade lootus novembri alguseks parvlaev Leiger Türgi tehasest kätte saada on kustumas. Kuna varuplaan rendilaeva näol on aasta lõpuni olemas, ei kiirustata türklasi ka takka - pigem tehku korralikult valmis.

title: Parvlaeva Leigeri saabumine Eestisse lükkub veelgi edasi

maintext:
TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas ERRi uudisteportaalile, et oktoobri lõpuks Türgis ehitatav Leiger Eestisse ei jõua, sest selleks oleks pidanud laeva ülevõtmine laevatehases juba alanud olema.
Kuna aga laevafirmal on asenduslaev aasta lõpuni olemas, siis eelistatakse pigem oodata kui vigast laeva vastu võtta.
«Tõenäoliselt tahavad türklased järgmisel nädalal jälle laeva üleandmisprotsessi alustada, eks siis ole näha, palju vigu on jälle ära parandatud,» ütles Padar, kes ei hakanud enam ühegi kuupäevaga spekuleerima.
Türgi laevatehas tahtis Leigerit üle anda septembris, kuid TS Laevad ei võtnud seda vastu, kuna laeva süsteemid ei vastanud omaniku ootustele.


description: Ärikinnisvarafondi Baltic Horizoni Fond otsustas osakuomanikele maksta käesoleva aasta ärikasumist ligikaudu 1,1 miljonit eurot, mis ühe osaku kohta on 0,026 eurot.

title: Baltic Horizon teeb investoritele miljonilise väljamakse

maintext:
Maksete tegemise kuupäev on 28. oktoober. Väljamakseid on õigus saada osakuomanikel, kes on registrisse kantud kui osakuomanikud 26. oktoobri seisuga, teatas fond börsile.
Baltic Horizon Fond on äsja asutatud ja Eestis registreeritud lepinguline investeerimisfond. Baltic Horizon Fondi osakutega alustati Nasdaq Balti fondinimekirjas kauplemist 6. juulil 2016.
Fondvalitsejaks on Northern Horizon Capital AS, millel on alternatiivfondide fondivalitseja litsentsi. Nii Fondi kui ka Fondivalitseja üle teostab järelevalvet Eesti finantsinspektsioon.


description: Neljandat nädalat uues majas tegutseva Eesti Rahva Muuseumi (ERM) eelarves moodustavad suurima kulurea majanduskulud, millest enamik läheb maja haldamiseks.

title: Pool ERMi eelarvest kulub muuseumihoone ülalpidamisele


description: Pärast viieaastast Vene Gazpromi tegevuse uurimist on Euroopa Komisjon jõudnud üsna lähedale Gazpromiga sõlmitavale kokkuleppele, mis ei pruugi meeldida Ida-Euroopale ja Balti riikidele, kirjutab Briti Financial Times.

title: FT: Euroopa Liit ei kavatse Gazpromi trahvida

maintext:
Allikate andmetel pääseb Gazprom Ida-Euroopas konkurentsi piiramise ja oma domineeriva positsiooni ärakasutamise eest trahvist, kuid peab andma õiguslikult siduva lubaduse, et muudab edaspidi oma tegevusmeetodeid.
Juhul kui Gazprom peaks uuesti konkurentsireegleid rikkuma, võib komisjon kehtestada talle trahvi, mis võib ulatuda 10 protsendini firma aastakäibest.
Briti leht kirjutab, et Euroopa Liidu leebe otsus Gazpromi kohta kindlasti ei meeldi Ida-Euroopa ja Balti riikidele, mis on nõudnud Gazpromile karmimat karistust. Nende hinnangul on tegemist testiga, kas komisjon kaitseb nende huve Vene gaasimonopoli vastu. Iseäranis Poola ja Leedu on väljendanud seisukohta, et Venemaa kasutab gaasi poliitilise surve vahendina, ja on kriitilised Brüsseli suhtes, mis ei ole sekkunud nende kõrgema gaasihinna probleemi lahendamisse.
«Trahvi ei tule ja see on poliitiliselt väga halb signaal," ütles üks EL-is suursaadik lehele. "Me lootsime, et trahv tuleb. Ja isegi kui Gazprom on nõus muutma oma käitumist, miks ei nõuta talt maksmist varasema seaduserikkumise eest?» lisas ta.
Ebaõige gaasihind puudutas Eestit, Lätit, Leedut, Poolat ja Bulgaariat.
Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik Margrethe Vestager ja Gazpromi juhatuse aseesimees Aleksandr Medvedev peaksid kohtuma selle nädala lõpul, et saavutada kokkulepe või teatada sellele lähedale jõudmisest.


description: OÜ Eesti Leivatööstus ja Ingman gruppi kuuluvad AS-i Hagar omanikfirmad allkirjastasid lepingu, mille kohaselt omandab OÜ Eesti Leivatööstus 100% AS-Hagari aktsiatest.

title: Eesti Leivatööstus ostis soomlastelt Hagari

maintext:
AS Hagar on ca 90 töötajaga pagari- ja kondiitritööstus, mille peamiselt Hagari kaubamärgi all turustatavad tooted on esindatud kõigis suuremates jaekettides üle Eesti.
Eesti Leivatööstus on Tartus paiknev üks suuremaid ainult Eesti kapitalil põhinev traditsiooniliste pagari- ja kondiitritoodete valmistaja.
Eesti Leivatööstuse omaniku Andres Linnase sõnul aitab Hagari omandamine kaasa Eesti Leivatööstuse sihile tõsta nii ettevõtte tootmismahtu kui efektiivsust ning tõusta juhtivaks kodumaiseks pagaritööstuseks.
Müüjaid nõustanud Nordic CF Advisory partneri Alar Voitka hinnangul tähendab Hagari ja Eesti Leivatööstuse ühendamine turu konsolideerumist, mille tulemusel kasvab Eesti Leivatööstuse käive ligikaudu 10 mln euroni. Eesti leiva- ja pagaritoodete turg on konkurentsitihe ning jätkusuutlikuks kasumiteenimiseks on vajalik saavutada kas suurtootmisele omane efektiivsus või keskenduda nišitootmisele.
Ostjat nõustas tehingus advokaadibürood LEXTAL, müüjaid finantsnõustaja Nordic CF Advisory ning advokaadibüroo Jesse & Kalaus.
Tehing jõustub peale Konkurentsiameti poolt heakskiidu saamist.


description: Rahandusminister Sven Sesteri sõnul on Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) delegatsiooni soovitused Eestile suuresti kooskõlas valitsuse poliitikaga, edendada tuleb aga erasektori ja riigi koostööd teadus-arendustegevuse rahastamisel.

title: Sester: IMFi soovitused on kooskõlas valitsuse poliitikaga

maintext:
«Meil on praegu koalitsioonikokkulepe, liigume päris heas tempos tööjõumaksude alandamisel. Järgmisel aastal jääb tegelikkuses nii tööandjatele kui töövõtjatele ligi 100 miljonit eurot kätte. Nelja aasta jooksul on see summa 800 miljonit, mis jääb,» ütles rahandusminister Sven Sester BNSile.
Ta märkis, et järgmistel aastatel on valitsusel selles suunas kolm konkreetset programmi – kahe aasta jooksul langetada 1 protsendipunkti võrra sotsiaalmaksu määra, tõsta tulumaksuvaba miinimum järgmisel aastal 180 euroni ja 2019. aastaks 205 euroni ning käivitada madalapalgaliste tagasimakse.
«Need on kolm suurt meedet, mis praegu on kokku lepitud,» ütles Sester. Kui IMFi delegatsioon soovitas sotsiaalmaksu langetamise määra tuua 2018. aastast ettepoole – sel nädalal riigikogus arutusele tulev 2017. aasta riigieelarve näeb ette 0,5-protsendipunktilist langetust 2017. aastal ja sama suurt 2018. aastal –, siis Sesteri sõnul on tempo praegu kokku lepitud.
Vastuseks küsimusele, kas tulevikus ehk pärast 2017. aastat võiks sotsiaalmaksu määra siis kehtima hakkavast 32 protsendist veelgi allapoole langetada, ütles rahandusminister, et kõik sõltub ühelt poolt sellest, millised erakonnad on valitsuses ja mis on nende prioriteedid, teisalt ka sellest, missugune on rahaline võimekus üht või teist poliitikat ellu viia.
«Mis tulevik toob? Kindlasti mängib ühel hetkel rolli ka see, millised koalitsioonid moodustuvad ja kas see raha, mis riigil on võimalik tööjõumaksude alandamiseks suunata, on mõistlik. Kindlasti praegused paremerakonnad on seda meelt, et tööjõumaksude alandamisele tuleb tähelepanu pöörata,» rääkis Sester.
IMFi esindajad märkisid enda esialgses raportis ka, et Eesti peaks veelgi vähendama siinse ebaproportsionaalselt suure avaliku sektori tööhõivet, et erasektorile vabaneks rohkem töökäsi. Sesteri sõnul ei ole järgmiseks aastaks konkreetseid kvoote töökohtade vähendamiseks ette nähtud seetõttu, et kahanemine on praegu kulgenud juba väga tempokalt.
«Oleme nagu hea kooliõpilane teinud asju kaks korda kiiremini, kui alguses ette nägime. Kuna Eesti tööjõuline elanikkond on kahjuks langevas tendentsis, siis oleme ka avalikus sektoris poolteist aastat tagasi kokku leppinud, et keskeltläbi 1 protsent võiks avalikus sektoris töökäte hulk väheneda. See on suurusjärgus 700–750 inimest aastas,» märkis minister.
«Oleme esimese aastaga selle topeldanud ehk 1500 kohta on vähemaks jäänud avalikus sektoris. Järgmistel aastatel on meil kokkulepe, et läbi reformide, alates kohtute ja koolivõrgu reformist kuni maavalitsuse reformini, saavutame ka lõppeesmärgi, kus räägime 3000 kuni 3500 kohast,» ütles Sester.
Olulise küsimusena tõstatas IMFi delegatsioon ka vajaduse tõsta tootlikkust ning suurendada erasektori osalemist innovatsiooni- ja õppeprogrammides ja rakendada aktiivsemaid tööturumeetmeid. Rahandusministri hinnangul on valitsus selles suunas ära teinud palju, ent veel jõulisemalt on vaja tegutseda erasektori suunal.
«Ma arvan, et tähelepanu pööramine innovaatika ja teaduse rahastamisele on olnud ka selle valitsuse suur prioriteet. Oleme seadnud endale eesmärgiks liikuda selles suunas, et teaduse rahastus moodustaks kokkuvõttes 1 protsent SKTst avalikus sektoris ja näeksime, et erasektoril oleks 2 protsenti SKTst,» rääkis ta.
«Avalik sektor on liikunud dünaamikas ka selle poole, oleme täna suurusjärgus 0,85–0,86 protsenti juba. Paraku tuleb nentida, et tõesti erasektoril ei ole olnud võib-olla seda ootust, mida oleme näinud. Ministeeriumites jätkatakse tööd selle nimel, et riik kaasa aitaks sellele, et erasektor kaasa tuleks teaduse ja innovatsiooni arengusse. Selleks on erinevaid meetmeid ja koostööprogramme,» ütles Sester.
Rahandusminister tõi välja, et üks seniseid tõkkekohti on olnud madalad investeeringud. «Kogu investeeringute massiiv tegelikkuses on olnud erasektori poolt väike ja see on ka üks suuri probleeme, eks peame (valitsuses) spetsiaalselt aru veel selle üle, kuidas täiendavalt stimuleerida,» rääkis ta.
«Alati kõik arvavad, et üks võimalus on ka maksusoodustuse tegemine. Ma arvan, et see ei pruugi olla kõige parem meede. Kindlasti riik saab vähemalt vaadata ka ise, missuguseid samme ta teeb ja riik on omalt poolt teinud päris korralikke samme,» lisas Sester.
Sel ja eelmisel nädalal viibis Eestis IMFi delegatsioon. Missiooni esmaspäeval tutvustatud esialgses raportis märkis IMF, et Eesti üldine majanduslik positsioon on hea, ent tootlikkust tuleks tõsta ja suurendada ebaproportsionaalselt kiire palgakasvu valguses tööjõupakkumist.


description: Eile toimus Tere ASi emaettevõtte Elveda OÜ neljatunnine pankrotiistung, mis võlgniku taotlusel kuulutati osaliselt kinniseks, kohtusaalis oli kohal ka Tere ASi juht Oliver Kruuda.

title: Tere emafirma pankrotiistung kuulutati kinniseks

maintext:
«Elveda OÜ eest ei saa mina rääkida, mina juhin hommikust õhtuni Tere ASi, vastutan Tere ASi eest, tema saneerimiskava ja selle täitmise eest,» ütles Tere ASi juht Oliver Kruuda pärast kohtuistungit, lisades, et oli kohal Elveda OÜ advokaadi nõustajana, vahendab Äripäev.
Elveda sai Tere omanikuks kuus aastat tagasi, mil pankrotistus Tere eelmine omanik Luterma ning piimatootja osalus liikus panka esindajakontole. Elveda aastaaruandest on näha, et Tere aktsiakapital 5,11 miljonit eurot liikus ettevõttesse 2011. aastal.
Tänavu aprillis hoiatas Nordea Pank Elvedat, et võib nõuda pankrotti, ja mais andiski taotluse selleks sisse. Kinnist kohtuistungit nõudsid Elveda OÜ esindajad selleks, et väidetavalt kaitsta ärisaladusi.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Unustage Pariis, unustage Frankfurt - Londoni languse järel võib Euroopa uueks finantskeskuseks saada hoopis valsipealinn Viin, arvab Bloombergi kolumnist Chris Hughes ja selgitab, miks.

title: Kas arvad ära: milline linn võib Londoni järel saada Euroopa finantspealinnaks?

maintext:
Venemaa suurpank VTB plaanib lähiajal viia oma Suurbritannia operatsioonid üle Viini, kus neil juba on osa tegevusest ning sellega vähendada Brexitist tulenevat mõju oma äritegevusele, vahendab Bloomberg. VTB eeskuju peaks järgima ka teised ettevõtted, usub Chris Hughes.
Kui vaadata iga kuue kuu tagant koostatavat maailma finantskeskuste indeksit, mida paneb kokku analüüsifirma Z/Yen Group, siis seal on ka viimase, selle aasta septembris koostatud GFCI20 järgi jätkuvalt London esimesel kohal ja seda kogu maailma arvestuses. Talle järgnevad New York, Singapur ja Hong Kong.
Vaata allolevalt graafikult, millised 20 Euroopa linna jõudsid esimeses otsas maailma finatskeskuste indeksisse septembri seisuga.
Kindlasti aga ei jää London sinna pärast Brexitit, kuigi Suurbritannia endine rahanduminister George Osborne on hoiatanud, et Euroopal läheb pärast Brexitit Londonile väärilise järglase leidmine raskeks. Ta pakkus, et finantstehnoloogia sektori tegutsevad ettevõtted kolivad pigem ümber Californiasse ja pangajuhid viivad oma Euroopas asuvad peakontorid üle New Yorki.
Seega, kui Euroopa tahab täna Londonis tegutsvaid ettevõtteid alles hoida, peab ta kibekiirelt leidma linna, mis võiks vastata neile tingimustele, mida pankurid ja tehnoloogiaettevõtted ootavad. Viini kasuks räägib siin asjaolud, et tegemist on üldiselt meeldiva õhustikuga linnaga, mis asub Euroopa geograafilises keskmes.
Võib täiesti ette kujutada, et seal on selline keskkond, kuhu pankurid tahaks ümber kolida ja veeta korraliku aja oma karjäärist. Tõsi on samas see, et Viinil puudub Londonile omane intensiivne kosmopoliitne sagimine, kuid see puudub praktiliselt ükskõik millises teises linnas, mis võiks Londoni järglaseks sobida.
Eelpool mainitud omaduste poolest jõuaks Viin kindlasti viimase kolme pretendendi hulka. Viini peamine eelis aga on lihtsalt see, et ta ei ole ei Pariis ega Frankfurt, sest kui lõpuks jääb valik selle vahele, kas uus finantskeskus tuleb Prantsusmaale või Saksamaale, siis ühe kasuks valiku tegemine tähendaks samaaegselt teise kaotust.
On üsna ebatõenäoline, et kaotaja jääks pärast valiku toimumist asjade käiguga rahule. Euroopas on ajalooliselt asjad tehtud saadud just läbi selle, et on minimaliseeritud Saksa-Prantsuse vastandumise võimalis. Selle valguses võiks Viin olla üsna reaalne valik ning meelitada rohkem kui ainult VTB-d sinna ümber kolima.
Allpool on toodud tänase ja potentsiaalse tulevase Euroopa finantspealinna elanike arv.


description: Iraani naftaminister ütles esmaspäeval, et riigi naftatoodang suurendatakse märtsikuuks nelja miljoni barrelini päevas.

title: Iraan kasvatab naftatoodangu märtsis nelja miljoni barrelini

maintext:
«Esimese poolaasta lõpuks oli meie päevatoodang 3,8 miljonit barrelit. Järgmise aasta märtsiks tõstame naftatoodangu 4,03 miljoni barrelini päevas,» ütles naftaminister Bijan Namdar Zanganeh kohalike ja rahvusvaheliste naftafirmade konverentsil.
Iraani eesmärk on viie aasta jooksul tõsta päevatoodang 4,6 miljoni barrelini.
Jaanuaris, kui Iraan saavutas lääneriikidega tuumakokkuleppe ja kui otsustati Iraani-vastased sanktsioonid tühistada, oli päevatoodang 2,7 miljonit barrelit. Eelmisel kuul, kui naftakartell OPEC leppis kokku naftatoodangu vähendamise, lubati Iraanil, Liibüal ja Nigeerial jätkata tootmist maksimumtasemel.
OPEC kutsus Venemaa ja teised peamised kartelli mittekuuluvad riigid 28. ja 29. oktoobril kohtumisele, et arutada ka nendega tootmise vähendamist.


description: Viimasel neljal aastal on palgad kasvanud Eestis kiiremini kui SKT, mis omakorda on jätnud negatiivse jälje ettevõtete efektiivsusele ja kasuminumbritele, tõdes DNB Balti panganduse juht Atle Knai ekspordile keskenduval konverentsil «Eesti ekspordi finantseerimine 2016».

title: DNB tippjuht: majanduskasvu tagavad eksport ja Balti koostöö

maintext:
«Olukorras, kus kasumid vähenevad, langeb nii ettevõtjate huvi äritegevusega jätkata kui ka välisinvestorite huvi regiooni vastu tervikuna. Kui tootlus langeb alla kriitilise piiri, võime jõuda olukorda, kus hakatakse ka ettevõtteid sulgema,» rääkis Knai konverentsil.
Eesti, Läti ja Leedu majanduskasvu mootoriks jääb ka edaspidi eksport. Balti riikide majanduste ja ekspordivõimekuse suurust arvestades peitub Knai hinnangul edu võti ühiselt saavutatavas mastaabiefektis ning tarkades investeeringutes.
«Olulisemaks kui ainult investeeringute kogumaht, on nende kvaliteet. See tähendab senisest rohkem tarku investeeringuid, mis muudaks tootmise kuluefektiivsemaks ning pakuks klientidele lisandväärtust,» kinnitas ta.
Balti regiooni majanduskasvu tuleks otsida kolme riigi avaliku- ja erasektori ühiste jõupingutuste tulemusel.
«Üheks selliseks näiteks on Balti Innovatsioonifond, mis loodi suurendamaks kolme riigi ettevõtete kapitaliinvesteeringuid,» tõi DNB Balti panganduse juht näite ühisest algatusest.
DNB on üks Põhjamaade suuremaid finantsgruppe ja Norra turuliider. Eestis tegutseb DNB üle kümne aasta ning on keskendunud ettevõtete teenindamisele. DNB aktsiad on noteeritud Oslo börsil ja 34 protsenti aktsiatest kuulub Norra riigile.


description: Ettevõtluskonsultant Olavi Kärsna, kes on pikalt just FIE-sid nende tegevuses nõustanud, leiab, et rahandusminister Sven Sesteri ettevõtluskontode plaani realiseerumist sellisel kujul, nagu ta praegu on välja käidud, tema ette ei kujuta.

title: FIE-de nõustaja Sesteri plaanist: niisugust revolutsiooni mina ette ei kujuta

maintext:
«Mina ei kujuta ette ettevõtlust ilma, et saaks teenitud tulust maha arvata ettevõtlusega seotud kulusid - niisugust revolutsiooni mina ette ei kujuta,» märkis Kärsna kommenteerides rahandusminister Sven Sesteri plaani luua kuni 25 000-eurose aastakäibega väikeettevõtjatele alates 2018. aastast ettevõtlustkontod, kus igasugune arveldamine toimuks automaatselt.
Küll aga tähendab selle ettevõtluskontoga liitunud senisele FIE-le või väikettevõtjale, et ta ei saa enam kanda maha ettevõtlustulusid. Ka ei ole ettevõtluskontoga liitunud ettevõtjal õigust taotleda madalapalgalise tulumaksutagastusele. Selle kõik peaks aga kompenseerima tänase 40-protsendise maksukoormuse langetamine ettevõtluskontoga liitunud ettevõtjale 20 protsendile.
Kuigi Sesteri sõnul on initsiatiivi eesmärk ergutada väikeettevõtlust ja viia ettevõtjate aruandluskohustusi nullini, Kärsna seda plaani nii ei näe. «See on bürokraatlik suhtumine,» märkis ettevõtluskonsultant. Ta pakub, et selle plaani taga võib pigem olla see, et maksuamet ei suuda eristada, millised ettevõtluskuludesse kantud kulud on reaalselt ka ettevõtlusega seotud ja millised mitte.
Sellest hoolimata on Kärsna on seisukohal, et see on siiski ettevõtja loomulik õigus kanda maha kulusid, mis on ettevõtlusega tekkinud. «Ettevõtlusega on seotud ettevõtluse kulud ja olenevalt asjaoludest võivad nad olla aastati väga erinevad - ja see madal maksumäär võib-olla, et ei kompenseeri seda,» lausus ta.
Kärsna tõi näiteks metsaomanikud, kes iga-aastaselt metsa ei müü, kuid peavad igal aastal tegema metsamajandust toetavaid tegevusi. «Põllumeestel oleneb ju kõik ilmast. Tuleb äkki sant ilm - nagu see sügis, kui kipub kiiresti minema külmaks ja vesine olema -, ja nii edasi. Ma ei usu, et selline trikk iseenesest midagi ergutab,» jätkas ta.
Kärsna märkis, et ta saab aru, miks rahandusminister võib siinkohal ergutamisest rääkida. «Eesti põhipuudus on see, et Eestis on üle mõistuse vähe elanikke ja siinne turg on üle mõistuse väike ja siin tekib vähe raha, aga hinnad on meil maailmaturu tasemel - ja see on probleem. Raha teenitakse käibelt ja Eestis on käibed väikesed,» ütles ta.
Küll aga tõdeb Kärsna, et võttes arvesse seda, et enamuse FIE-de käibenumbrid jäävad alla 25 000 euro aastas, siis võiks ettevõtluskonto loomine mõju olla neile tuntav. «Ma arvan, et kui keegi alguses on hurraaga nõus - jah, teeme, minule meeldib -, siis varsti tuleks jälle kisa: kurat, see ei ole ikkagi õige värk,» tähendas ta.
Maksu- ja tolliameti andmetel esitas sellel aastal tuludeklaratsiooni 2015. aasta eest kokku 32 715 FIE-t, neist nn nulliga deklaratsioone - kus ei olnud ei tulusid ega kulusid -, oli 6138. Samas üsna suurel osal ehk ligi 90 protsendil nendest FIE-dest, kes tulusid deklareerisid, jäi aasta käive alla 25 000 euro.
Loe rahandusminister Sven Sesteri plaanist lähemalt:


description: Rahvusvahelised doonorid jagasid kolmapäeval Afganistanile 15,2 miljardi dollari eest abilubadusi aastaks 2020, teatas Euroopa Liit.

title: EL: doonorid lubasid Afganistanile 2020. aastaks 15,2 miljardit abi

maintext:
Euroopa Komisjoni rahvusvahelise arengu volinik Neven Mimica teatas Brüsselis peetud doonorkonverentsi lõppsõnas, et praegu ei ole aeg vähendada investeeringute ambitsioonikust Afganistani rahvasse.
«Ma tahan, et te teaksite, et te ei käi seda rada üksinda,» sõnas Mimica. «Mul on hea meel teatada, et oleme üheskoos lubanud tähelepanuväärse, muljetavaldava summa 15,2 miljardit USA dollarit,» lisas ta.
Vaatamata doonorite rahaliste võimaluste piiratusele Süüria sõja tõttu, jäävad abilubadused vaid pisut alla neli aastat tagasi Tokyos peetud konverentsil Afganistanile lubatud ligi neljale miljardile dollarile nelja aasta jooksul.
Afganistan lubas vastutasuks abisummade eest viia ellu korruptsiooni ja inimõigusi puudutavad reformid ning võtta kiiremini tagasi Euroopasse saabuvad migrandid.
President Ashraf Ghani ütles konverentsil, et Afganistan teeb edusamme majanduse, korruptsiooni ja inimõiguste vallas, ent vajab rahvusvahelist toetust muutuste lõpuleviimiseks.
«Afgaanid on suutelised tegema rahu. Me teeme seda, me oleme pühendunud konstruktiivsele, mitte destruktiivsele poliitikale,» sõnas riigipea.
ELi välispoliitikajuht Federica Mogherini teatas komapäeval 1,2 miljardi euro suurusest toetusest Afganistanile, mis makstakse välja järgneva nelja aasta jooksul.
Afganistanis valitseb kuni 50 protsendi suurune tööpuudus. Julgeolekuohud ei luba riiki teha suuri välisinvesteeringuid ja riigist suundub massiliselt noori Euroopasse
Ghani kohtus Brüsselis rohkem kui 70 riigi esindajaga, sealjuures USA välisministri John Kerry ning ÜRO peasekretäriga.
Islamiliikumine Taliban kontrollib rohkem kui 10 protsenti Afganistani elanikkonnast ning võitleb valitsusega veel 20 protsendi elanikkonna pärast, ütles USA üksuste juht Afganistanis armeekindral John Nicholson septembris.
Afganistanis on praegu umbes 14 000 koalitsioonivägede sõdurit, kellest 9800 on ameeriklased. Aasta lõpuks langeb USA sõdurite arv vastavalt USA presidendi Barack Obama juulis langetatud otsusele 8400le.
Hetkel on Afganistani suurimad doonorid USA ja EL, panustades kumbki umbes kolmandiku kogusummast.


description: Aasta alguses ühisrahastusplatvormi Fundwise kaudu raha kaasanud idufirma Skillific on enda arendustegevuse ajutiselt peatanud ja otsib koostöös investoritega uusi lahendusi, kuna on selgunud, et tootearendus senisel kujul vajab rohkem ressursse, kui idufirmal praegu on.

title: Idufirma Skillific peatas rahapuudusel arendustegevuse

maintext:
Skillific on loodud selleks, et arendada tehisintelligentsile põhinev talendiotsinguplatvorm. «Toode on väga keerukas ja selle arendamine nõuab suurt ressurssi. Meie konkurendid on ülemaailmsel tasemel, kuni Linkedinini välja,» ütles Skillificu asutaja ja juhatuse liige Rainer Aunpu BNS-ile.
Praeguseks on aga selgunud, et toote edasi arendamine nõuab firmal rohkem aega ja ressursse, kui seni iduettevõtte käsutuses on olnud. Seetõttu on Skillific ajutiselt enda põhilise äritegevuse ehk tarkvaraarenduse peatanud ning otsib uusi lahendusi ja arenguteid.
«Lõpust on kindlasti vara rääkida. Tegeleme selle küsimusega igapäevaselt, praegu on meil laual kaks-kolm stsenaariumit tuleviku jaoks, mõni neist tõenäolisem kui teine,» rääkis Aunpu. Investorite hoiak on tema sõnul 100 protsenti toetav.
Peamine probleem ongi praegu see, et kaasatud rahasummadest ei pruugi täielikult piisata. «Üks tee ei viinud soovitud tulemuseni,» märkis Skillificu asutaja. "Aga turg on jätkumalt olemas ja toode on äge."
Koostöös investoritega otsibki idufirma praegu võimalust, kuidas siiski jätkata talendiotsinguplatvormi arendamisega, mille järele on Aunpu hinnangul nõudlus olemas. Aktiivne tootearendus on kestnud juba kaks aastat, lisas ta.
Investoritest suhtleb Aunpu peamiselt kümmekonna suurema osanikuga. «Investorid, kellel on väiksem osalus, on olnud pigem vaiksemad,» rääkis ta. Vastuseks küsimusele, kas see, et Skillific on kaasanud finantseeringuid ühisrahastuse kaudu, teeb kõnelused keerulisemaks, vastas Aunpu, et see pigem lihtsustab läbirääkimisi.
Tänavu aprillis lõppes Skillificu investeerimiskampaania ühisrahastusplatvormis Fundwise. Firma kaasas 88 500 eurot, suurima investeeringu tegi Tolaram Grupi omanik Sonny Aswani. Aastal 2015 kaasas firma kokku 43 500 eurot.
Eelmisel aastal oli Skillificu käive 6433 eurot. Aasta lõpetas idufirma 37 650 euro suuruse puhaskahjumiga, seejuures moodustasid idufirma tegevuskulud 21 318 eurot ja tööjõukulud 22 727 eurot. Firma omakapital oli aasta lõpul 5909 eurot, ent selles ei kajastu veel Fundwise'i kaudu kaasatud rahastus.
Skillific on tehisintellektile tuginev oskustepõhine talendiotsingumootor, mis leiab mitmesugustest allikatest üles ja valib välja tööandja vajadustega kõige paremini sobivad kandidaadid. Ettevõtte peakontor asub Tallinnas Ülemiste Citys, firma asutati 2015. aasta alguses.


description: Maag Grupp soovib endiselt Tere AS-i osta, kuid sellega ei kiirustata.

title: Maag Grupp soovib endiselt Teret osta

maintext:
«Loomulikult soovime osta, meil on ilmselge huvi,» ütles ettevõtte juhatuse liige Toomas Juhani BNS-ile. Tema sõnul pole Maag Grupp Tere uue juhtkonnaga aga veel kontaktis olnud ja protsessiga pole tema sõnul kiiret.
«See protsess võtab aega nädalaid. Ootame ja jälgime praegu, me kindlasti ei forsseeri siin praegu midagi,» sõnas Juhani.
Ta ei soovinud öelda, mis hinda Maag Grupp oleks nõus Tere eest praegu pakkuma.
«Me ei spekuleeriks praegu mingite numbritega. Praegu on kõik liiga värske,» sõnas ta.
Aprillis tegi Maag Grupp Postimehe andmetel Tere ostmiseks 60 miljoni euro suuruse ettepaneku. Toona deklareeris ettevõte, et ei soovi Oliver Kruudat partnerite seas näha.
«Ettevõte on raskes seisus just tänu Kruuda tegevusele. Kui ta peaks tänu saneerimisele ettevõtte juhtimisega jätkama, siis Tere agoonia jätkub,» selgitas Maag Grupi nõukogu liige Roland Lepp toona lehele.
«Mina ei nõustu Kruuda käsitlusega, et tema raskustes on süüdi pangad ja ta ise on puhas poiss. Arvaksin teistmoodi, kui ta ei kulutaks ettevõtte raha rallisõidu ja kallite eralennukite peale.»
Lepa ütles, et ostusummast peaks 50 miljonit eurot minema kohe võlausaldajate nõuete katmiseks. Maagi omandusse mineku korral jätkuks tema sõnul Tere inimestele tööd ka edaspidi ning tõenäoliselt jääb alles ka kaubamärk. Maagi eesmärk oleks Tere ostuga laieneda ennekõike lähipiirkonnas Läti, Leedu ja Soome turul.
«Järgmise sammuna näen ühisettevõtte moodustamist piimatootjatega, selleks istume põllumeestega ühe laua taha pärast Tere omandamist,» rääkis Lepp aprillis.
«Raha selleks tehinguks on koos, sest saavutasime pankadega kokkuleppe, kuid vastust pole me veel saanud.»
Piimatööstus Tere oli juuli seisuga pankadele võlgu üle 30 miljoni euro, tarnijatele ligi 20 miljonit eurot ning riigile maksudena 800 000 eurot. Suurimaks võlausaldajaks on DNB Pank 15,4 miljoni euroga, järgnevad Nordea Bank AB Eesti filiaal 14 miljoniga ning Nordea Finance Estonia 4,9 miljoni euroga. Tarnijatest on suurima nõudega OÜ Vändra 1,1 miljoniga, järgnevad Tetra Laval Credit AB 1 miljoniga ja OÜ Epiko 900 000 euroga.
Harju maakohus kuulutas kolmapäeval välja Oliver Kruuda piimatööstuse Tere AS-i emaettevõtte Elveda OÜ pankroti, millega seoses vahetas pankrotihaldur välja ka Tere nõukogu ja juhatuse, määrates muuhulgas ettevõtte juhiks Aivar Rehe; Oliver Kruuda esindajad kaebavad pankrotimääruse edasi.


description: Belgia prantsuskeelne piirkond tahab enda sõnul, et ELis austataks läbipaistvuse ja demokraatia põhimõtteid.

title: Kaubanduslepe Kanadaga taas ohus: valloonid lükkasid ELi ultimaatumi tagasi

maintext:
Valloonia parlamendi spiiker André Antoine ütles telekanalile RTL, et piirkonnal pole võimalik alluda Euroopa Liidu (EL) seatud ultimaatumile lõpetada vastasseis ELi-Kanada vabakaubandusleppele (CETA). EL oli varasemalt hoiatanud, et juhul kui Vallooni parlament ei kinnita esmaspäeva lõpuks CETA vastuvõtmist, jäetakse ära sel neljapäeval toimuma pidanud tippkohtumine Kanadaga. Sinna on oodatud Kanada peaminister Justin Trudeau ning kavas oleks olnud CETA allakirjutamine, vahendab Politico.
«Läbipaistvust ja demokraatiat läbirääkimistel tuleb austada,» ütles Antoine CETA-kõneluste kohta. Valloonia juhtivad poliitikud on kritiseerinud CETAt, sest see alandab nende väitel teatud sotsiaalseid ning keskkonnastandardeid.
Belgia siseriiklikust korraldusest tulenevalt ei saa keskvõim CETAle enne oma heakskiitu anda, kui kõik regionaalsed valitsused on seda teinud. See tähendab, et valloonide vastasseisu jätkumise korral jääks kaubanduslepe Kanadaga, mille üle on läbirääkimisi peetud seitse aastat, sõlmimata.
Veel laupäeval teatas Euroopa Parlamendi president Martin Schulz, et on CETA allakirjutamise suhtes väga optimistlik.


description: Eelmisel nädalal tegi eduka börsidebüüdi Rootsi Inglise kool (IES), mille rajaja Barbara Bergström sai esimese päevaga – vähemalt paberil – 115 miljoni Rootsi krooni võrra rikkamaks, kirjutab Äripäev.

title: Rootsis läks erakool börsile

maintext:
Kooli börsileminekust sai hoogu debatt Rootsi ühiskonnas, kas ja kuivõrd võivad avalikke teenuseid pakkuvad asutused olla kasumit taotlevad.
«Minu jaoks ei ole see ilmselge, et börsifirmaks olek ja kvartalimajandus on koolide jaoks kõige sobivam,» kommenteeris Rootsi rahandusminister Magdalena Andersson majanduslehele Dagens Industri.
Rootsi erakooli börsile minekut peab Rocca al Mare Kooli nõukogu esimees Hannes Tamjärv amoraalseks ja arvab, et Eestis seda ei juhtu.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: AS Narva Bussiveod pankrotihalduri esitatud jaotusettepaneku kohaselt on menetluses tunnustatud nõudeid 650 482 euro ulatuses.

title: Narva Bussivedude vastu on esitatud nõudeid 650 482 euro ulatuses

maintext:
Nõuetest moodustab 177 846 eurot SIA Unicredit Leasing Eesti filiaali nõue, 175 304 eurot OÜ Keil nõue, 113 583 eurot maksu- ja tolliameti nõue ja 109 449 eurot Neste Eesti AS-i nõue. Ülejäänud nõuded jäid alla 50 000 euro piiri. Võlausaldajaid on kokku kaheksa.
Määruse peale võivad võlgnik ja jaotusettepanekule vastuväite esitanud võlausaldaja esitada määruskaebuse kirjalikult Tartu ringkonnakohtule Viru maakohtu kaudu 15 päeva jooksul määruse kättetoimetamisest alates.
Juuli alguses oli ettevõtte vara müügist laekunud üle 50 000 euro.
Narva linnale kuuluv bussifirma Narva Bussiveod AS tegi pärast Narva linna liiniveo hanke kaotamist veebruaris pankrotiavalduse ja koondas selle tagajärjel veebruarist kõik 74 töötajat.
Alates 1. veebruarist hakkas Narva linnas bussiliinivedu teostama Atko Bussiliinid.
Veolepingu kestuseks on kuus aastat ning maksumuseks 6 miljonit eurot ilma käibemaksuta, riigihankes eeldatud maksimaalne maksumus oli 7 miljonit eurot, selgub riigihanke aruandest.


description: Möödas on need päevad, kus maailma rikkaimate meeste käevangu leidsid tee ilusad naised, kes lootsid niiviisi haljale oksale saada. Kuigi kaunid naised on jätkuvalt selliste meeste käevangus, on nii mõnigi neist sama edukas, kui nende ärimehest kaasa.

title: Fotod: 14 kaunitari, keda leiab maailma mõjukaimate miljardäride käevangust

maintext:
Arvatavasti on vähe neid inimesi, kes ei nõustu väitega, et raha, võim ja igasugune väline hiilgus ei käi omavahel kokku, iseäranis, kui jutt käib ka kaaslase valikust, märgib AOL. Seetõttu ei ole üllatav, et paljude mainekate tegevjuhtide, ärimeeste ja ettevõtjate kõrval on tõeliselt ilusad naised.
Tänapäeval aga peavad järjest vähem paika kunagised stereotüübid, kus rikaste meeste kõrvale kleepisid ennast kullakaevajad ja niisama ilusad naised. Ärimaailma mõjukaimate meeste kõrvalt leiab järjest enam naisi, kel lisaks ilule on ette näidata ka tööalane edu.
Vaata juuresolevast galeriist, kes on need 14 kaunitari, keda leiab maailma mõjukaimate miljardäride käevangust, ja mis alal on naised ise maailmas läbi löönud.


description: Tele2 on otsustanud tegevuse tõhustamise käigus koondada Rootsis 225 töötajat, edastas Dagens Media teisipäeval.

title: Tele2 koondab Rootsis 225 töötajat

maintext:
Seni ei ole töötajaid hoiatatud ega koondamist alustatud.
«Tegemist on tegevuse tõhustamisega, mis algas kontsernis 2014. aastal ja mille eesmärk on aastaks 2018 säästa miljard krooni. Nüüd on Rootsi kord selles panustada, ,» ütles Tele2 Sverige avalike suhete juht Malin Selander Dagens Mediale.


description: Koos Tallinna elanike arvuga on viimasel ajal kasvanud ka Lasnamäe elanike arv. See kajastub kinnisvaratehinguteski, mis on viimase aastaga 11 protsenti suurenenud. Sellest hoolimata on aga Lasnamägi üks neist Tallinna linnaosadest, kus valitseb alapakkumine.

title: Lasnamäest on saanud üks nõutumaid elupiirkondi Tallinnas

maintext:
«Tallinna elanike arv on kasvanud ja samamoodi on ka Lasnamäe elanike arv kasvanud,» rääkis kinnisvaraanalüütik Tõnu Toompark. Selle kuu alguse seisuga oli Lasnamäel 119 000 elanikku, mis moodustab veerandi Tallinna elanikest ja on enam kui suuruselt teises Eesti linnas, Tartus.
Kui vaadata proportsionaalselt Lasnamäel tehtavate tehingute arvu kogu Tallinna tehingute suhtes, siis on need Toomparki sõnul viimase kümne aasta jooksul varieerunud 21 kuni 26 protsendi vahel. «Me võime öelda, seda, et proportsionaalselt tehakse Lasnamäel siiamaani suhteliselt vähe tehinguid,» jätkas Toompark.
Sellest hoolimata on aga tehingute arv aasta taguse ajaga võrreldes kasvanud 11 protsenti. «See on päris suur kasv,» tõdes kinnisvaraanalüütik. Kuna koduotsijad soovivad kodu osta samasse piirkonda, kus nad elavad, näitab see Toomparki sõnul Lasnamäele kinnisvaraarenduse seisukohalt tohutut potentsiaali.
Lasnamäe uute ja vanade korterite hinnatase on keskmiselt 1300 eurot/m2. Kuigi korterite hinnad on keskmiselt seitse kuni kaheksa protsenti kasvanud, on see Toomparki sõnul valdavalt uute kallimate korterite arvelt. Küll aga on kogu Tallinnat arvesse võttes Lasnamäe korterite hinnakasv olnud üks kiiremaid, jäädes alla vaid Põhja-Tallinnale.
«Mis selle taga on? Ikkagi see, et keskkond on muutunud - kaubandus-, teenindus-, meelelahutus- ja tervishoiuteenused on kõvasti paranenud. Ja kui 1980. aastatel räägiti kivilinnast, siis täna on siin palju nö munitsipaalloodust,» märkis Toompark, viidates Lasnamäe rohelistele aladele.
Mis aga puudutab uute korterite pakkumist Lasnamäel üleüldse, siis märgib Toompark, et eks ta vaeslapse osas selles suhtes on olnud. «Siin kinnisvararendajatel - misiganes põhjusel siis -, pole olnud julgust Lasnamäel jõudsalt arendada, kuigi täna, jah, neid projekte, siin-seal on, aga proportsionaalselt väga vähe, võrreldes teiste linnaosadega,» lausus analüütik.
Ta tõi välja, et kui Lasnamäel elab suurusjärgus 27 protsenti Tallinna elanikest, siis uute korterite pakkumine piirkonnas moodustab vaid 10 kuni 15 protsenti. «Võiks öelda, et siin on isegi alapakkumine, aga ruumi lasnamäelaste jaoks on kindlasti veel ja veel,» kinnitas Toompark.
Loe lisaks:


description: Euroopa Liit kaebas neljapäeval edasi Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) otsuse, mille järgi ei muutnud EL õigeks ajaks Euroopa lennukitootjale Airbus ebaseadusliku toetuse andmise otsust.

title: EL kaebas edasi WTO otsuse Airbusi suhtes

maintext:
Euroopa Komisjoni sõnul ei saa WTO «vaidluste lahendamise organi raporti mitmeid aspekte rahuldavaks pidada».
WTO teatas septembris otsuses aastatepikkuse USA ja EL-i kaubandustüli kohta, et «EL ja mõned liikmesriigid ei ole suutnud ellu viia vaidluste lahendamise kogu (DSB) soovitusi viia oma meetmed kooskõlla» rahvusvaheliste kaubandusreeglite alusel «endale võetud kohustustega».
Airbus eitas toona WTO reeglite rikkumist ja lubas otsuse edasi kaevata. «Me pidime tegema reeglitest kinnipidamiseks Euroopa poliitikatesse ja praktikatesse piiratud ulatusega muudatusi,» teatas Airbus, lisades, et firma täitis nõudmised õigeks ajaks.
Airbus lubas apellatsioonis tegeleda järelejäänud vajakajäämistega, mille WTO neljapäevases otsuses välja tõi. Boeing teatas otsuse järel, et Ühendriigid võivad WTO otsuse järel nõuda EL-ilt karistustollilõivudena aastas kuni 10 miljardi dollari väärtuse.
USA esitas WTO-sse EL-i, Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Suurbritannia vastu hagi 2004. aastal. 2011. aastal oli WTO ekspertide rühm soovitanud mitu Airbusi toetusprogrammid lõpetada.
WTO nende väärtust ei hinnanud, kuid USA lennukitootja Boeing väitel on Airbus saanud arendustegevuseks ja müügiks ebaseaduslikku toetust 22 miljardit dollarit.


authors:
Reporter
Sander Ilvest
Foto- Ja Videoreporter

description: Eile jõudis Tallinnasse Hollandi lipu all seilav kaablilaev Van Oord Christens Nexus, mis valmis möödunud aastal Rumeenias laevaehitusfirmas Damen Shipyards Group.

title: Fotod: Tallinna sadamas sildus hollandlaste moodne kaablilaev

maintext:
Tallinnas sildunud kaablilaeva näol on tegemist laevaga, millega eripäraks on avamere tuuleparkide kaablite vedamine, vahendab laevandusportaal gCaptain.
Laev valmis Rumeenias laevaehitusfirmas Damen Shipyards Group, mis kuulub samuti Hollandi omanikele. Laev on 123 meetrit pikk, 27 meetrit lai ja selle süvis on 5,8 meetrit. 8400-tonnise kandevõimega Nexus on varustatud 5000-tonnise kaablikaruselli ja 100-tonnise kraanaga. Ööbimiskohti on laeval 90.
Mullu valminud laeva esimeseks tööks oli Groningeni lähedasele rannikualale 85-kilomeetrise ja 600-megavatise avamere tuulepargi rajamine ettevõttele Gemini. 2017. aastal täielikult valmivast tuulepargist saab Hollandi suurim avamere tuulepark.


description: Esimese Põhjamaade firmana määras Tieto roboti oma andmejuhtimisega tegeleva äriüksuse juhtkonna liikmeks. Robot nimega Alicia T on esimene tehisintellekt, mis on nimetatud OMX börsinimekirjas oleva ettevõtte juhtkonna liikmeks.

title: Tieto määras roboti äriüksuse juhiks

maintext:
Alicia T ülesandeks on aidata juhatusel liikuda andmete süvaanalüüsil põhineva juhtimise suunas ning leida uusi väljakutseid uute ärimudelite loomiseks.
Tieto asutas uue äriüksuse 2016. aasta juulis eesmärgiga luua uusi innovaatilisi teenuseid ja ärimudeleid. Et seda eesmärki saavutada, uurib Tieto kõiki tehnoloogilisi võimalusi, mida tehisintellekti kaasamine saab andmete juhtimise ja süvaanalüüsi tulemusel pakkuda. Alicia T´st saab täieõiguslik juhatuse liige ning ta omab ka hääletamisõigust.
«Ma olen uhke, et saame olla esimene põhjamaine ettevõte, kes kutsub roboti oma juhtkonna liikmeks. Meie missioon on luua intelligentsem tulevik. Meie arendajad soovivad katsetada, kuidas tehnoloogia saab aidata ettevõtteid andmepõhiste otsuste langetamisel. Ma olen kindel, et Alicia T aitab meil leida informatsiooni ning langetada andmete põhjal otsuseid teistmoodi kui inimesed, ja seeläbi luua midagi ennenägematut,» ütles uue äriüksuse juht Ari Järvelä.
Alicia T roll juhtkonnas on langetada andmepõhiseid otsuseid ning luua uuenduslikke ideid arvuti intelligentsi ja süva-andmeanalüüsi abil. Alicia T´le on loodud kasutajaliides vestlemiseks, nii et temaga on võimalik arutleda ning temalt saab küsida küsimusi igal teemal. Praegusel kujul on Alicia T nö baasmudel, mis areneb edasi nii oma vormis kui ka andmemahus.
«Tehisintellekt on praegu väga kuum teema – masinõppe ja tehisintellekti potentsiaalse tuleviku üle arutletakse, luuakse teooriaid ja seda uuritakse väga palju. See projekt on osa meie teadus- ja arendustegevusest, millega soovisime kiirelt arenevate idufirmade moodi uurida, kuidas langetatakse otsuseid inimese-roboti segameeskonnas. Kuigi meie innovatsiooniinkubaator asub Soomes, saavad selles kaasa lüüa Tieto töötajad kõikidest riikidest. Nii jälgib ka meie Eesti arendusmeeskond projekti suure põnevusega ning on valmis uusi lahendusi tutvustama ka Eesti turul,» ütles Tieto Estonia juht Anneli Heinsoo.
Robot Alicia T on loodud Tieto arendajate poolt, kes tegelevad Tieto start-up meeskonnas M2M robootika süsteemidega. Tieto kasutab Alicia T eksperimenti, et katsetada vestlemisliidestega seotud tehnoloogiaid, mida saab kasutada kui teenust juhtimistasandil tehtavates äriotsustes. Praegu juhivad loomuliku keeletöötluse valdkonnas sellised vestlusmootorid nagu Apple’i assistent Siri ja Microsofti Cortana, mida lõpuks hakatakse kasutama ka äritasandi teenustes.
Tieto on Põhjamaade suurim täislahendusi pakkuv IT-ettevõte, mis annab tööd enam kui 13 000 spetsialistile, kellest 250 töötab Eestis.


description: Rootsi mööblikontsern Ikea süüdistab Vene politseid väljapressimises, kirjutab Bloomberg News.

maintext:
Ikea Venemaa peakontor asub Himkis, kus kohalik politsei uurib, kas Ikea on maksnud korralikult makse, kui Saksa Ikea müüs Vene tütarfirma Hollandi Ikeale.
Politsei väidab, et Ikea on jätnud makse maksmata 32 miljardi rubla väärtuses. Ikea andmetel oli tehingusse kaasatud mitmeid kohalikke audiitorfirmasid, millega konsulteeriti maksumäära üle.
Politsei on korduvalt teinud reide Ikea Himki peakontorisse. Ikead süüdistatakse krundi võltsdokumentidega omastamises. Ikea väidab, et tegu on väljaspressimisega.
Politsei nõuab 1993. aasta maadokumente. Ikea Venemaa jurist Semjon Ševtšenko kinnitas, et kõik nõutud dokumendid on politseile esitatud.


description: Euroopa Liidu inflatsioon tõusis septembris kuuga 0,1 protsendipunkti 0,4 protsendini, aasta tagasi oli inflatsioon veel -0,1 protsendi tasemel; Eesti inflatsioon oli septembris üks Euroopa Liidu kiiremaid.

title: Eesti inflatsioon oli septembris üks EL-i kiiremaid

maintext:
Septembris oli aastainflatsioon kõrgeim 1,8 protsendiga Belgias, 1,7 protsendiga Eestis ja 1,1 protsendiga Austrias. Negatiivne inflatsioon esines 10 EL-i riigis – kõige madalam oli see -1,1 protsendiga Bulgaarias, -0,7 protsendiga Horvaatias ja -0,5 protsendiga Slovakkias.
Lätis ja Soomes oli inflatsioon septembris 0,5 protsenti ning Leedus 0,6 protsenti.
Eesti statistikaameti andmetel oli Eesti tarbijahinnaindeksi muutus septembris võrreldes eelmise aasta septembriga 1 protsent.


description: LHV keskendub esmaspäevast käivitunud kodulaenu puhul eelkõige Tallinnas ja Tartus või nende linnade lähiümbruses olevale kinnisvarale, ent vajadusel võib finantseerida laenu ka muudes piirkondades.

title: LHV keskendub kodulaenu pakkumisel Tallinnale ja Tartule

maintext:
«Aktiivsem kinnisvaraturg eksisteerib Eestis Tallinnas ja Tartus ja nende lähiümbruses, nii et suurema osa enda tulevasest klientuurist näeme me just selles piirkonnas. Võime finantseerida ka väljaspool seda, aga siis me analüüsime kindlasti seda objekti ja kvaliteeti,» ütles LHV jaepanganduse juht Andres Kitter pressibriifingul.
Hinnatasemete osas märkis LHV jaepanganduse juht, et eluasemelaen ei ole see toode, millega minna tugevasse hinnakonkurentsi. «Aga me pakume enda klientidele hea teenuse ja headele klientidele ka väga-väga hea hinnastamise. See, kuidas see välja tuleb, sõltub konkreetsest kliendist,» rääkis Kitter.
Alates esmaspäevast hakkas LHV pakkuma kodulaenu, mille periood on kuni 30 aastat. Laenuintress algab 2,1 protsendist, millele lisandub Euribor. Lepingutasu on 0,5 kuni 0,9 protsenti laenusummast ja omafinantseering minimaalselt 15 protsenti, kui ei ole lisatagatist. Laenule saab võtta kuni 12 kuud maksepuhkust.


description: Keskne küsimus seakatku tõrjel on taudi leviku peatamine metsseapopulatsioonis. Selleks tuleb tõhustada koostööd nii riigisiseselt erinevate ametkondade vahel kui piiriüleselt teiste seakatkust puudutatud riikidega, ütles täna Varssavis kõrgetasemelisel seakatku teemalisel kohtumisel osalenud maaeluminister Urmas Kruuse.

title: Kruuse: Keskne küsimus seakatku tõrjel on taudi leviku peatamine metsas

maintext:
Kruuse sõnul nähakse kogu regioonis seakatku tõrjel keskse küsimusena ametkondade ja teiste seotud osapoolte vahelist koostööd metsas leviva taudi tõrjumisel.
«Metssigade populatsiooni ohjamine on pikaajaline ja keeruline tegevus, mis peab lähtuma kohapealsetest oludest ja praktikast. Erinevate riikide kogemuse põhjal on tänaseks selge, et arvukuse vähendamist üksi ei piisa. Viiruse peatamiseks on vaja vähendada viiruse üldist kontsentratsiooni keskkonnas,» ütles minister.
«Ülioluline on seejuures, et kõik seotud ametkonnad – nii veterinaarteenistus kui keskkonnaasutused, aga ka eluslooduse eksperdid, jahimehed, metsatöölised oleksid kaasatud ja panustaksid ühiselt selle eesmärgi nimel.»
Kohtumisel lepiti kokku ühisdeklaratsioonis, milles sõnastatakse vajadus tõhustada piiriülest koostööd, töötada välja ühistel alustel põhinevad pikaajalised tõrjestrateegiad ning otsida ühiselt võimalusi nii otseste kui kaudsete taudi mõjudega toime tulemiseks.
Olulise küsimusena keskenduti seekordsel kohtumisel koostööle kolmandate, st Euroopa Liidu idapiiri taga asuvate seakatkust puudutatud riikidega. «Volinik Andriukaitis rõhutas kohtumisel piiriülese koostöö olulisust. See peaks toimuma kõikidel tasanditel nii andmete ja infovahetuse kui teaduskoostöö vallas. Euroopa Komisjoni esindaja kinnitas komisjonipoolset valmisolekut kolmandates riikides seakatku tõrjeks rakendatavate meetmete kaasfinantseerimiseks, juhul kui need viiakse ellu ühiselt kokkulepitud põhimõtetel,» ütles Kruuse.
Seakatku teemalisel kohtumisel osalesid lisaks Eesti esindajatele Läti, Leedu, Poola, Soome, Ungari, Rumeenia, Slovakkia, Venemaa, Ukraina ja Moldova põllumajandusministeeriumite ja veterinaarametite juhtivad ametnikud, Euroopa Komisjoni tervishoiu ja toiduohutuse volinik Vytenis Andriukaitis ning Euroopa Komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi DG Sante üksuse G juht Bernard Van Goethem.
Inimestele sigade Aafrika katk ohtu ei kujuta, kuid võib põhjustada ulatuslikku majanduslikku kahju nii seakasvatussektorile kui jahimajandusele. Iga loomapidaja peab järgima kehtestatud bioohutusnõudeid, et oma loomi taudi eest kaitsta. Sigade Aafrika katku puudutav teave on koondatud veebilehele www.seakatk.ee.


description: OÜ Baltania teeb ettevalmistusi, et rajada Jõgevamaale Vägari külla biosöetehas, mille toodangut – torrefitseeritud biomassi – saab kasutada kivisöe asemel energeetikas ning keemiatööstuse toormena, kirjutab Äripäev.

title: Visionäärid panevad Jõgevamaale püsti biosöetehase

maintext:
Biosöetehase projekti ühe algataja ja omaniku Jüri Roosi kinnitusel on tegu maailmas suhteliselt ainulaadse projektiga.
«Kui meie tahame ehitada tehase, mille aastane projektvõimsus on 160 000–170 000 tonni torrefitseeritud biomassi, siis praegu on maailmas tegutsevate väikeste tehaste koguvõimsus kuni 400 000 tonni,» võrdles Roos.
«Meie projekti puhul on oluline see, et osa tehnoloogiaid tehakse maailmas või vähemalt Euroopas esimest korda. Samas me oma arendustegevuses ei leiuta, vaid püüame kokku panna maailmas olemasolevat teadmist.»
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Valmistoitu tootvad ettevõtted tootsid tänavu esimesel poolaastal ligi 100 miljoni euro väärtuses. Sisetarbimise suurenemise ja ekspordi elavnemise toel kasvas müügitulu 9,1 protsenti, selgub Maaeluministeeriumis koostatud valmistoitu tootvate ettevõtete 2016. aasta esimese poolaasta ülevaatest.

title: Valmistoit moodustab Eesti toidutööstuse toodangust juba 15 protsenti

maintext:
«Valmistoidu osakaal toiduainetööstuse toodangus kasvab kiiresti ja on jõudnud juba ligi 15 protsendini. Valmistoidu tootmine on üks vähestest tegevusvaldkondadest toidutööstuses, kus ettevõtted kasvatasid esimesel poolaastal nii müügitulu kui kasumit,» ütles Maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand.
«Müügitulu kasvu toetas sisetarbimist soodustanud kiire palgakasv ja tarbijahinnaindeksi langus, samal ajal elavdas eksporti oluliste kaubanduspartnerite majanduse paranemine.»
Valmistoitu tootvate ettevõtete kogukasum oli 2016. aasta esimesel poolaastal 10,7 miljonit eurot ehk 7,6 protsenti enam kui eelmisel aastal samal ajal. Ettevõtete müügitulu oli 125,6 miljonit eurot (+9,1 protsenti).
Kasvas ka valmistoitu tootvate ettevõtete efektiivsus. Lisandväärtus töötaja kohta ehk tööviljakus suurenes aastases võrdluses 5,7 protsenti, tunnitootlikkus samal perioodil 18,2 protsenti.
2016. aasta esimesel poolaastal moodustas valmistoit ligikaudu 15 protsenti Eesti toiduainetööstuse toodangust ning see trend on alates 2010. aastast pidevalt kasvav. Ligikaudu pool Eestis toodetavast valmistoidust eksporditakse, 2016. aasta esimesel poolaastal kokku ligi 54 miljoni euro väärtuses. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga suurenes eksport 7 protsenti.
Valmistoitu tootvates ettevõtetes töötas 2016. aasta esimesel poolaastal keskmiselt 2477 inimest. Statistikaameti lühiajastatistika andmetel tegutseb Eestis keskmiselt 90-100 valmistoitu tootvat ettevõtet, ligikaudu 60 protsenti valmistoitu tootvate ettevõtete müügitulust annavad neli suuremat tööstust.
Valmistoitu tootvate ettevõtetena käsitletakse ülevaates valmistoitude (salatid, võileivad jne), suhkru- ja kondiitritoodete, maitseainete ja -kastmete ning eritoitude (lastetoidud, dieettoidud, gluteenivabad toidud jne) tootmisega ning kohvi ja tee töötlemisega tegelevaid ettevõtteid.


description: Alates 1. oktoobrist juhib Haven Kakumäe sadama tegevust Indrek Ilves, kes on varem juhtinud Pärnu Jahtklubi ja Kalev Jahtklubi.

title: Kakumäe sadamat hakkab juhtima Indrek Ilves

maintext:
«Indreku liitumine Haven Kakumäega avaldab kindlasti positiivset mõju tervele meeskonnale. Ta on aastate jooksul oma tegevusega panustanud palju Eesti merenduse arengusse ning oleme kindlad, et tema abiga saab Kakumäe sadamast Eesti parim jahisadam,» ütles Haven Kakumäe OÜ juhatuse esimees Neeme Kaarma pressiteates.
«Minu soov on anda enda panus Haven Kakumäe jahisadama arendamisel moodsamaiks merekeskuseks Eestis ja regioonis,» sõnas Ilves.
Ilvesel on hea meel, et saab kaasa aidata Baltimaade kaasaegseima sadamakompleksi käivitamisele. Ilves asub juhtima kogu sadama tegevust, sealhulgas ka jahtklubi ja purjetamiskooli.
Kakumäe uue jahisadama ehitustööd algasid 2015. aastal ja need lõpevad tuleva aasta kevadel. Kakumäe Haven investeerib Kakumäe sadama esimese etapi arendusse 21 miljonit eurot ning rajab laste purjekooli, tankla, jahtklubi ja rohkem parkimisvõimalusi.
Vahepeal peatas Tallinna linn tööd, kuna ettevõte tegi töid, mida kehtestatud detailplaneering ja väljastatud ehitusluba ette ei näinud.


description: Kinnisvaraarenduste ühisrahastus on toonud suurde kinnisvaraärisse ligi 10 000 eestlasest väikeinvestorit, turupotentsiaaliks on 20 000 kuni 30 000 isikut.

title: Ühisrahastus on viinud kinnisvaraäri massidesse

maintext:
«Ühisrahastuse eesmärk on finantseerida uute korterite ehitamist ilma pankasid sinna kaasamata, korjates üksikute tuhandete eurode kaupa vajamineva kapitali väikeinvestoritelt,» selgitas Pindi Kinnisvara nõukogu esimees Kalev Roosiväli. Ta sõnas, et vaid paari aastaga on ühisrahastamised muutunud märkimisväärseks investeerimisalternatiiviks, kuna pakutav aastane tootlus on kõrge.
«Kodumajapidamiste käsutuses on rekordilised kuus miljardit eurot hoiuseid, mis otsib pidevalt väljundit, lõviosa inimestel aga ei ole sääste nii palju, et ise korter osta ja see välja üürida, rääkimata kinnisvaraarendusest,» rääkis Roosiväli. «Nüüd on aga neil võimalus väikese summaga osaleda suures kinnisvaraäris ja see on kahtlemata ahvatlev,» lisas ta.
Samas on see Roosiväli sõnul kaasa toonud täiesti uue olukorra kinnisvaraturul, kus pangad ei saa enam seniste «turusanitaridena» täielikult juhtida uute korterite pakkumise turgu - alles on jäänud võimalus turgu mõjutada vaid ostjate kaudu, otsustamaks kui palju ja millistel tingimustel ostjad uute korterit ostmiseks laenu saavad.
Roosiväli lisas, et lisaks avalikele ühisrahastust pakkuvatele ettevõtetele on ka väiksemaid, suunatud emissioone. «Teatud arendusprojektidele korraldab suunatud võlakirjaemissioone ka Pindi Kinnisvara, kuid see on mõeldud eelkõige suurinvestoritele,» selgitas ta.
Eesti ühe suurema ühisrahastusettevõtte crowdestate.eu juhi Loit Linnupõllu sõnul on Eestis kokku ühisrahastuse kaudu kinnisvaraärisse investeerinud ligi 10 000 inimest, kogu turu potentsiaaliks hindab ta aga 20 000 kuni 30 000 isikut.


description: Eleringi tulud olid selle aasta kolmandas kvartalis 24,3 miljonit eurot, ärikasum 2,7 miljonit eurot ja puhaskahjum 0,1 miljonit eurot, teatas ettevõte.

title: Elering oli kolmandas kvartalis kahjumis

maintext:
Eleringi teatel langesid tulud langesid võrreldes 2015. aasta kolmanda kvartaliga 2,5 miljoni euro võrra peamiselt seetõttu, et aasta eest teeniti erakorralisi tulusid. Ärikulud vähenesid aastases võrdluses 1,1 miljoni euro võrra ning finantskulud jäid eelmise aastaga võrreldes samale tasemele. Selle tulemusel vähenes puhaskasum 1,5 miljoni euro võrra.
Rahavoona äritegevusest laekus kolmandas kvartalis Eleringile 1,7 miljonit eurot. Põhivara soetuse eest tasuti 4,5 miljonit eurot ning riikidevahelistest ülekandevõimsuse oksjonitest laekus 1,8 miljonit eurot. Kokku seega neto rahavoog investeerimisest oli 2,6 miljonit eurot. Finantseerimise rahavoogude all kajastus kolmandas kvartalis laenu tagasimakse mahus 10,0 miljonit eurot. Kokku vähenes rahajääk eelneva tulemusena 10,9 miljoni euro võrra.
Eleringi varade maht oli kvartali lõpu seisuga kokku 864,2 ning omakapital 338,3 miljonit eurot.
Elering on elektri ja gaasi ühendsüsteemihaldur, mille peamiseks ülesandeks on tagada Eesti tarbijatele kvaliteetne energiavarustus. Selleks juhib, haldab ja arendab ettevõte siseriiklikku ja ülepiirilist energiataristut.


description: Majandusteemadele keskendunud mõttekoja Fraser of Allander Institute (FAI) raporti järgi võib Brexiti karm versioon tähendada Šotimaal 80 000 töökoha kadumist ning palkade langemist keskmiselt 2000 naela võrra (2260 eurot) inimese kohta aastas.

title: Brexiti karm versioon võib Šotimaal kaotada kuni 80 000 töökohta

maintext:
Lisaks sellele ilmneb Šoti parlamendile esitatud aruandest, et kui Suurbritannia peaks täielikult Euroopa Liidu (EL) siseturult lahkuma – mida nimetatakse Brexiti «karmiks» versiooniks –, kaoks järgmise kümnendi jooksul Šotimaa majandusest 8 miljardit naela (9 miljardit eurot) ehk viis protsenti majanduse kogumahust, kirjutas The Guardian.
Võimalus, et Ühendkuningriik tõepoolest tulevikus siseturul enam ei kauple, tundub olevat kasvanud pärast seda, kui sellel nädalal Birminghamis toimunud konservatiivse partei konverentsil viitasid sellele mitu kõrgema taseme poliitikut – teiste seas ka peaminister Theresa May, kes lubas seada immigratsioonile karmid piirangud.
See tähendaks aga suure tõneäosusega Suurbritannia lahkumist siseturult, sest ELi liidrid on seni kindlalt seisnud siseturul kauplemise ühe põhieelduse ehk tööjõu vaba liikumise kaitsel.
FAI raporti järgi tähendaks isegi positiivne stsenaarium – see, kui Suurbritannia rakendaks Norra mudelit ehk ei kuuluks ELi, kuid kaupleks ikkagi siseturul – Šoti majanduse kahanemist järgmise kümne aasta jooksul viie miljardi naela jagu (5,7 miljardit eurot).


description: Järjest kasvav nõudlus on teinud Iiri viskist viimase paari aasta jooksul maailma kõige kiiremini kasvava tootmismahuga kange alkoholi, kuigi oma läbimüügilt jääb ta jätkuvalt alla nii Šoti kui burbooni viskile.

title: Kange alkohol, mille üleilmne nõudlus kasvab väga kiiresti

maintext:
Teeling Whiskey Company oli eelmisel aastal taas esimene viimase 125 aasta jooksul Dublinis asutatud viskitootmine, mis aga tervet Iirimaad arvestades ei ole ainus uus tulija Iiri viski turul, vahendab Wall Street Journal.
Kui veel kolm aastat tagasi tegutses Iirimaal vaid neli põhilist viskitootjat, siis Iiri viskitootjate liidu andmetel on see arv viimaste aastatega neljakordistunud. Tänaseks tegutseb Iirimaal ja Põhja-Iirimaal 16 viskitootjat, lähiaastatel kasvab nende arv veelgi 11 võrra.
Iiri viski, mille tootmispiirkonnana on rangelt määratletud Iiri Vabariik ja Põhja-Iirimaa, tootmismaht on viimase kümnendi jooksul kasvanud 131 protsenti, samal ajal, kui näiteks Šoti viski jääb oma 13 protsenti kaugelt maha ning samamoodi ka burbooni viski oma 56 protsendiga.
Küll aga jäävad Iiri viski müüginumbrid veel tema peamiste konkurentide kõrval võrdlemisi väikeseks. 2015. aastal müüdi Iiri viskit 7,8 miljonit kasti, samal ajal kui Šoti viski läbimüük ulatus 94 miljoni kastini ning burbooni viskil 20 miljoni kastini.
Maailma kõige kiirema kasvava nõudlusega kangeks alkoholiks on Iiri viski muutnud aga ennekõike Ameerika tarbijad. Suurimat kasu sellest saab Jameson, kelle toodang moodustab 67 protsenti terves maailmas müüdavast Iiri viskist. Sel aastal on Jamesoni müügitulu kasvanud 16 protsenti.
Kui sel aastal on Jameson viski tootmismaht olnud 5,7 miljonit kasti, siis aastaks 2020 tahab viskitootja seda suurendada üheksa miljoni kastini. Täna juhivad nõudlust Jamesoni viski järele sellised riigid nagu Lõuna-Korea, India ja Jaapan. Samas USA-s kuulub neile 78 protsenti Iiri viski turust.
Société Générale Group'i andmetel moodustavad 30-40 protsenti Jamesoni tarbijatest naised. Võrdlusena, vaid 18 kuni 20 protsenti neist eelistab Šoti viskit. Mõned asjatundjad ütlevad, et nende jaoks seostub Jamesoni kaubamärk otseselt eduga, sest kui vaadata nõudlust Iiri viski järele, siis pigem võiks väita, et nõudlus on kasvanud konkreetsete kaubamärkide järele.
See aga pole olnud takistuseks teistele tootjatele, keda on viimase aastate jooksul hakanud tekkima nagu seeni pärast vihma ning see on ka Jamesoni pannud rohkem pingutama.
Näiteks eelmisel aastal tuli viskitootja välja nö kaasaegsema versiooniga Iiri viskist, mis on villitud õllega immutatud tammevaatidesse. Selle kõrval on Jameson tulnud välja ka kolme kõrgekvaliteedilise viskiga.
Viskitootja konkurendid panustavad aga just sellele, et tarbijad tahavad vahelduseks ka midagi muud, kui ainult Jamesoni.


description: Eesti filmitootjad on pannud seljad kokku ning asunud looma Tallinnasse Balti Manufaktuuri alale Läänemere suurimat filmilinnakut.

title: Eestisse kavandatakse Läänemere suurimat filmistuudiot

maintext:
Mitut suuremõõtmelist stuudiot ning filmi- ja reklaamitööstuse ettevõtteid koondav Tallinna Filmilinnak peaks pressiteate järgi aitama elavdada filmiteenuste eksporti ja meelitama siia senisest enam välisvõttegruppe. Eesti filmitootjate visioon on tuua aastas Eestisse 10-15 rahvusvahelist produktsiooni ning seeläbi miljoneid eurosid kohalikku majandusse.
Eestis puudub kõrgkvaliteetne filmistuudiote kompleks, kus aastaringselt filmida kodumaiseid filme, telesarju ja ülekandeid ning teenindada ka välismaised filmiproduktsioone ja reklaamitellijaid. Sellest vajadusest on filmitööstus Eestis tervikuna aru saanud ja nüüd on otsustatud ühiselt filmilinnaku idee taha kokku tulla luues selleks ettevõtte Tallinn Film Wonderland.
«Meie filmitootjad on pälvinud viimasel ajal palju rahvusvahelist tähelepanu ja see on toonud kaasa huvi suurenemise piirkonna vastu,» tõdeb Tallinn Film Wonderland tegevjuht Liina Maria Lepik. Tema sõnul on Eesti produktsioonifirmad ja teised teenusepakkujad kõrge kvaliteediga ja mõistliku hinnatasemega, kuid on pidanud loobuma välismaiste klientide teenindamisest stuudiovõimekuse puuduse tõttu. «Nüüd on just sobiv aeg investeerida filmitööstusesse kui ühte kasvavasse majandusharusse,» lisab Lepik.
«Pärast meie filmide jõudmist Oscarite ja Golden Globe nomineeritute sekka on rahvusvaheline huvi Eesti kui filmitootja maa vastu kasvanud. Meie potentsiaali realiseerimist takistab aga hetkel korraliku stuudiokompleksi puudumine. Eesti on juba üles leitud meie kena looduse ja ajalooliselt mitmekihilise arhitektuuri tõttu, kuid efektiivseks filmitootmiseks oleks vaja ka korralikku sisestuudiot,» sõnab filmiprodutsent Ivo Felt, kes samuti töötab selle nimel, et Eesti filmimaailmas veelgi enam tuntust koguks.
«Eestis on esimest aastat töös ka riiklik välismaiste produktsioonide toetusskeem (nn cash rebate), mis koostöös stuudiovõimalustega teeks välisproduktsioonide siia meelitamise oluliselt lihtsamaks. See on otseselt tuntus riigile ja raha majandusse – hetkel jäävad miljonid eurod aastas meie filmi- ja reklaamitööstusesse ning kaasnevatesse valdkondadesse tulemata,» lisab Lepik.
«Näiteks oli 2010. aastal toodetud Norra filmi «Kuradisaare kuningas» kogueelarve 6,9 miljonit eurot, millest Eestis toimunud võtetele kulutati 1,3 miljonit eurot. Ja see raha läks väga erinevatesse majandusharudesse, ehitussektorist kuni majutuse, autorendi ja turvateenuseni välja,» selgitab Lepik.
Ainuüksi need seitse viimasel ajal Eestis filmitud rahvusvahelist produktsiooni - Hella W, Puhastus, Vehkleja, Joulukalenteri, Bodom, Polli päevikud, Kuradisaare kuningas - on toonud majandusse ligi 4,5 miljonit eurot. Eesti filmitootjate pikaajalisem visioon on tuua aastas siia 10-15 välisproduktsiooni.
Tallinna Filmilinnaku asukohaks on valitud Tallinnasse Balti Manufaktuuri ala (Kopli 35) ning see peaks kõigi plaanide kohaselt valmima 2018. aasta lõpuks.
Kompleks arvestab pressiteate kohaselt nõudlike tingimustega nii stuudiotes (heli- ja vibratsiooni-tundlikkus, ligipääsud) kui ka võteteks valmistumise osas (dekoratsioonid, abiruumid). Kolm 14 meetri kõrgust stuudiot annavad võimaluse filmida samaaegselt erisuurustega ruumides ja võimalusel ühendada need üheks massiivseks võttepaigaks.
Filmilinnak koondab Eesti erinevad filmitööstuse teenusepakkujad läbi rendipindade büroo ja laoruumideks, et tagada koostöö ja võteteks vajalikud teenused. Lisaks on stuudiod sobilikud ka tele- ja reklaamiproduktsioonile ja ürituste korraldamiseks.
Ettevõtte osanikud on Allfilm, Taska Productions, Nafta Films, Stellar, Kinosaurus, Filmivabrik ja 17 filmitootjat ühendav MTÜ Eesti Filmitööstuse Klaster. Osaühing tegeleb nii filmilinnaku loomise kui ka selle hilisema opereerimisega.


description: Täna toimuval nimeseminaril antakse üle eestikeelse ettevõttenime võistluse auhinnad, laureaadid on Puupagana OÜ tööstusettevõtte kategoorias, Valge Klaar teenindusettevõtte kategoorias, Sõltumatu Tantsu Lava vabaühenduste kategoorias ning OÜ Tulõtungal aasta uustulnuka kategoorias.

title: Vaata, kes võitsid eestikeelse ettevõttenime võistluse

maintext:
Emakeelepäeval välja kuulutatud võistluse «Ehe Eesti – Eesti ettevõttele eesti nimi» eesmärk on väärtustada eestikeelseid äri- ja ettevõttenimesid ning juhtida inimeste tähelepanu avaliku ruumi võõrkeelestumisele. Haridus- ja Teadusministeeriumi keeleosakonna juhataja Piret Kärtner märkis, et tunnustuse väärilised äri- ja ettevõttenimed on eestikeelsed, kõlalt ja kirjapildilt eestipärased ning kujundlikud.
Eesti keelenõukogu esimees Birute Klaas-Langi sõnul lähtus žürii hindamisel eeldusest, et eestikeelse nimega on võimalik edukalt ennast meelde jätta ja Eesti ettevõtteid välismaalgi tutvustada. «Olulised on kujundlikkus ja eristusvõime, nime ajalooline taust ehk nime lugu, kuid samuti seos ettevõtte enda tegevusalaga. On hea meel tõdeda, et väljavalitud ettevõttenimed esindavad neid ideaale väga mitmekesisel viisil,» ütles Birute Klaas-Lang.
Nimevõistluse kuulutasid välja Eesti keelenõukogu ja Emakeele Selts koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga. Laureaadid valis välja žürii, kuhu kuulusid Eesti Keelenõukogu, Emakeele Selts ning Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsiooni esindajad. Kandidaate võisid esitada kõik ettevõtted, üksikisikud, mittetulundusühingud, avalik-õiguslikud ja riigiasutused kuni 15. septembrini.


description: Soome võrguseadmete tootja Nokia suutis kolmandas kvartalis mulluste tulemuste võrdluses Rootsi Ericssoni edestada, kirjutab Reuters.

title: Nokia tegi möödunud kvartalis Ericssonile silmad ette

maintext:
Reitinguagentuur Moody's teatas reedel, et on langetanud Rootsi mobiilivõrgufirma Ericsson reitingu tasemelt Baa1 tasemele Baa2, öeldakse Moody'se pressiteates.
Mobiilivõrkude seadmete tootja Ericssoni aktsia kukkus täna hommikul 16 protsenti 51,70 kroonini, mis on väärtpaberi suurim kukkumine alates 2007. aasta 16. oktoobrist.
Ericsson kavatseb osa Rootsi tootmist Tallinna kolida
Rootsi mobiilivõrguseadmefirma Ericsson tegevdirektori kohusetäitja Jan Frykhammar ütles Rootsi raadiole, et firmal on kavas Rootsis koondada 3000 töötajat ja viia tootmine suurtesse välistehastesse, mis asuvad Tallinnas ja Hiinas Nanjingis, kirjutab Rootsi ärileht Dagens Industri.


description: Hoolimata kõrgemast aktsiisimäärast ning jaehindadest on viina ostuvõime Eestis viimasel kümnel aastal püsinud pidevalt kõrgem kui teistes Balti riikides. 2016. aasta esimese poolaasta netokuupalga kasvu andmete põhjal eeldada, et viina ostuvõimes drastilist langust eeldatavasti ei toimu, kirjutab Statistikaameti peaanalüütik Märt Leesment ameti blogipostituses.

title: Statistikaamet: aktsiisitõus ei ole eestimaalaste viinaostuvõimet oluliselt pärssinud

maintext:
Balti riigid saavutasid viina ostuvõime kõrgeima taseme kiire majanduskasvu aastatel (2007–2008). Kui majanduskriisi ajal (2009–2010) langesid kõigi riigi näitajad, on Eesti näitaja järgnevatel aastatel jäänud stabiilseks, samal ajal kui lätlased ja leedukad on saanud keskmise netokuupalga eest oma kodumaal üha enam viina osta.
«Seega riikide vahel on elanike viina ostuvõime tase ühtlustunud – kui eestimaalaste sissetulek on kasvanud viina hinnaga samas tempos, siis lätlaste ja leedukate sissetulek on kodumaa keskmisest viinahinna tõusust mõnevõrra kiiremini kasvanud,» selgitas Leesment.
Kuigi antud näitaja on arvutatud üksnes 2015. aastani ja 2016. aasta alkohoolsete jookide hinnatõusu pole kajastatud, eeldab statistikaamet 2016. aasta esimese poolaasta netokuupalga kasvu andmete põhjal, et Eestis viina ostuvõimes drastilist langust eeldatavasti ei toimu.
«Kokkuvõttes võib öelda, et vähemalt viina ostuvõime näitel on Eesti kriisijärgne alkoholiaktsiisipoliitika olnud mõnevõrra optimaalsem ning erinevalt Lätist ja Leedust pole elanike viina ostuvõime kasvanud. Samas, arvestades viina ostuvõime järsemat langust Lätis ja Leedus majanduslanguse ajal, võib ostuvõime taastumist vaadata ka positiivsest aspektist lähtuvalt – salaviina atraktiivsus väheneb,» väitis statistikaameti peaanalüütik postituses.
Täispika blogisissekandega saab tutvuda siin.


description: Saksa Deutsche Bank tahab koondada 1000 töötajat, kuid kinnitab, et see otsus ei ole seotud panga viimase aja raskustega, vaid et see otsus tehti juba eelmisel aastal, kirjutab Bloomberg News, kes ei saanud pangalt selle kohta kinnitust.

title: Raskustes Saksa Deutsche Bank tahab koondada 1000 töötajat

maintext:
Koondamisplaani avaldas panga tegevjuht John Cryan eelmise aasta oktoobris.
Deutsche Banki aktsia on olnud vabalanguses sellest peale kaks nädalat tagasi, kui USA kohtuministeerium asus pangalt nõudma 14 miljardi suurust trahvi. Langust süvendas kuuldus, et 10 riskifondi on tõmmanud pangast vaba raha välja.
Analüütikute hinnangul on aktsia kukkumine börsil liialdatud.
Reedel teatas AFP, et USA kohtuministeerium kärbib esialgu teatatud trahvi enam kui poole võrra. Analüüsifirma Autonomous pangaanalüütik
Stuart Graham avaldas arvamust, et USA kohtuministeerium ei taha võtta endale süüd maailma tähtsuselt neljanda panga pankrotti ajamise eest.
Mure Deutsche Banki tuleviku pärast püsib suur. Reedel kukkus aktsia algul 9 protsenti, kuid hiljem tõusis AFP teate peale 7,5 protsenti.
Kepler Cheuvreux' analüütik Jacques-Henri Gaulard soovitab Deutsche Banki aktsiat osta. «Mis puutub panga likviidsusse, siis on see tunduvalt parem kui 2007. aastal. Seeetõttu ei ole surve panga aktsiale põhjendatud,» kirjutab ta reedel avaldatud analüüsis.


description: Ligi kolmveerand Eesti väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest peavad oluliseks võimalust väljaspool kontorist failidele ja e-postkastile ligi pääseda. Täna on see väga lihtsasti korraldatav – läbi pilveteenuse on võimalik tööasju ajada asukohast sõltumata. Samas võib pilvelahendus aidata ettevõtjal säästa aastas sadu eurosid.

title: Pilveteenus annab töö- ja tegutsemisvabaduse

maintext:
Pilveteenus tähendab võimalust salvestada andmeid, neid töödelda ja edastada internetipõhiste e-teenuste ja programmide kaudu. Sel viisil saab kasutada ka tekstitöötluslahendusi, ühiseid kalendreid ja failihaldussüsteeme. Pilveteenuseid kasutatakse peamiselt eraviisiliselt (pildi-ja failijagamisprogrammid nagu Dropbox, Google Drive), kuid üha enam tunnevad sarnaste mugavate lahenduste vastu huvi ka ettevõtted.
Elisa Eesti poolt väikeste ja ettevõtjate seast läbiviidud uuringu järgi on enam kui 70%-le vastanud ettevõtjatest oluline ligipääs tööfailidele ja e-kirjadele olenemata asukohast. Aina enam töötatakse kontorist väljaspool, töö on liikuvam ja see on loonud vajaduse lahendusteks, mis lubavad vajalikku infot üksteisega olenemata asukohast jagada. Pilveteenused teevad selle võimalikuks. Lisaks aitavad pilveteenused säästa ka kulusid.
Kõik ühest kohast – kuue lepingu asemel üks
Elisa äriklienditeenus Pilvekontor 365 koondab ühte kõik ettevõttele elutähtsad mobiilside- ja tarkvarateenused. Lisaks kõnedele, sõnumitele ja 4G internetile saab kasutaja Microsoft Office 365 pilveteenuse, kuhu kuuluvad e-postiteenus, turvaline virtuaalne salvestusruum (1TB) failide hoidmiseks ning MS Office programmide kasutusõigus.
Tavapäraselt teevad ettevõtted erinevate teenuste tellimiseks mitu lepingut, siis Pilvekontor 365 aitab teenusepakkujate arvelt säästa. Näiteks jääb kasutajal ära vajadus uuendada iga-aastaselt oma Wordi, Exceli ja teiste Office’i programmide litsentse ja tasuda litsentsikulu ning tal on alati ligipääs kõige uuematele programmidele. 1TB suurune pilveruum aitab kokku hoida serveri soetamis- ja ülalpidamiskuludelt. Hinnanguliselt võib viie töötajaga ettevõte säästa oma tavapärastelt mobiilside- ja tarkvarakuludelt üle mitmesaja euro aastas.
Arvuta, kui palju saaksid sina oma ettevõtte mobiilside- ja tarkvarakuludelt säästa.


description: Peaminister Taavi Rõivase sõnul on töökoha loomise toetust antud kolmele ettevõttele 81 töökoha loomiseks ja lähiajal on plaanis toetusega luua veel 200 või rohkem töökohta.

title: Rõivas: lähiajal luuakse Ida-Virumaal toetusega enam kui 200 töökohta

maintext:
«Töökoha loomise toetust on taotlenud ja saanud kolm ettevõtet kokku 81 töökoha loomiseks,» ütles Rõivas riigikogu liikmete arupärimistele vastates.
Lisaks teeb töötukassa tema sõnul ettevalmistusi toetuse abil töökohtade loomiseks kümmekonna erineva ettevõttega. «Näiteks soovivad Kohtla-Järvel tegutsevad mööblitootmise ettevõte ja õmblusettevõte võtta lähikuudel tööle kokku 50 töötajat, Jõhvis asuv helisalvestusega tegelev ettevõte 20 inimest ning sama palju ka Jõhvi rajatav hotell ning restoran,» rääkis ta.
Kiviõlis tegutsev metalliettevõte plaanib Rõivase sõnul laiendada tootmist ja võtta järgmisel aastal tööle üle saja inimese. «Narva Tööstusparki rajatav uus metalliettevõte vajab detsembris 20 metallitöötlejat ja Narvas laienev õmblusfirma ka 20 inimest ja kõiki neid ettevõtteid toetab töötukassa inimeste leidmisel, koolitamisel ja tööks ettevalmistamisel.»
Samuti peab töötukassa Rõivase sõnul läbirääkimisi veel mitme ettevõttega, kes plaanivad laienemist. «Töötukassa hinnangul saab lähiajal toetusega loodud veel 200 või rohkem töökohta,» sõnas peaminister.
Kui märtsi lõpus oli Ida-Virumaal 7790 registreeritud töötut, mis moodustas 12,4 protsenti tööjõust, siis pool aastat hiljem ehk septembri lõpu seisuga olid need näitajad vastavalt 6154 inimest ja 9,8 protsenti.
«Tööpuudus on Ida-Virumaal vähenenud 1636 inimese võrra. Ma ei arva, et seda vähe on. Ma arvan, et see on olnud väga kiire tööpuuduse langus,» märkis peaminister.


description: Personalijuhi ja värbaja üheks ülesandeks on välja selgitada, millise inimesega on tegemist. HR factory tegevjuht Jan Haines  rääkis konverentsil personalijuhtimine ja tööõigus 2016, et tehnoloogia abil on hirmuäratava täpsusega isikuomadusi võimalik välja selgitada.

title: Värbaja hirm: vestlusele tuli CV omaniku kuri kaksik

maintext:
Esiteks on võimalik koondada informatsiooni inimese kohta erinevatest sotsiaalmeedia kanalitest. Selle töö teevad ära ka paremad värbamisrakendused ning tööandjal tuleb ainult tulemused üle vaadata.
IBMi superarvuti Watson võib aga isikuomadusi välja tuua ka lühikese e-kirja põhjal. «Laske inimesel kirjutada lühike tekst tema ootuste ja tulevikuvaadete koha ja 2 millisekundi jooksul on selge, millise inimesega on tegemist,» kirjeldas Haines.
«Praegu on see olemas ainult inglise, hispaania, araabia ja jaapani keeles, aga küll ta mõne aasta pärast eesti keeles ka tuleb,» lohutas ta.
Enda iseloomu kohta võib üht-teist teada saada siit.


description: Rootsi-Šveitsi suurettevõte ABB hoidis ära grupi tükeldamise, mida taotles ABB üks suuremaid aktsionäre, Rootsi investori Christer Gardelli firma Cevian, edastas Dagens Industri.

title: ABB hoidis ära grupi tükeldamise

maintext:
Uue kriisi oht ja ebakindel maailm on ajanud hirmu ettevõtjate naha vahele – järgmiseks aastaks suuri muutusi ei plaanita, aga vaatamata kasumite paigalseisule tuleb töötajate palku tõsta.
ABB pikima staažiga juht töötab Eestis
1992. aastal Eestisse tulnud ABB siinse üksuse juht Bo Henriksson (60) arvas ajakirjaniku märkuse peale, et ta on Eestis tegutsevates suurettevõtetes ilmselt pikima staažiga tippjuht, et on pealekauba kogu ABBs kõige pikema staažiga juht. Henrikssoni sõnul oli tema esimese lepingu tähtaeg kaks aastat, siis pikendati seda veel kahe aasta võrra, aga seejärel sõlmiti tähtajatu tööleping.


description: Teisipäevast alustas Pindi Kinnisvara teenustegrupi uue juhina senine Riigi Kinnisvara AS-i (RKAS) juhatuse liige Elari Udam.

title: Pindi Kinnisvara sai Riigi Kinnisvara aktsiaseltsist uue juhi

maintext:
Udam hakkab ettevõttes tegelema kinnisvara vahendus-, hindamis- ja korrashoiuteenuste ühendamisega, mis on saab tema hinnangul olema suur väljakutse.
«Samas usun, et see annab võimaluse turuosa oluliselt kasvatada ning luua läbi teenuste ristmüügi veelgi kõrgem teenusekvaliteet,» lisas Udam pressiteate vahendusel.
Elari Udam on olnud aastatel 2004-2016 Riigi Kinnisvara AS-i juhatuse liige. Enne seda on ta töötanud RKAS-i haldusdirektorina, kinnisvarabüroo Uus Maa tegevdirektorina ja töödejuhatajana ehitusfirmades Linnaehitus ja Eviko.
Pindi Kinnisvara kuulub Eesti kinnisvarateenuste kontserni Realia Group, mille 2015. aasta teenuste käive oli 4,6 miljonit eurot. Grupi põhitegevusteks on kinnisvara vahendamine, hindamine, korrashoid ja kindlustusvahendus. Kokku töötab kontsernis üle 250 inimest. Pindi Kinnisvara müügiportfellis on enam kui 3000 objekti koguväärtusega üle 250 miljonit euro. Aastas koostab ettevõte üle 4000 eksperthinnangu. Eestis on ettevõttel 13 kontorit.


description: Tavaliselt küsitakse tööle kandideerijalt intervjuu lõpus, kas tal on küsimusi tööandjale endale. Aga oma küsimustega ei peaks sugugi intervjuu viimaste hetkedeni ootama, kirjutab Business Insider.

title: Neli küsimust, mida küsida tööandjalt kohe tööintervjuu alguses

maintext:
Tööintervjuu ei ole ühesuunaline vestlus. Selle käigus peaks töölesoovija hindama potentsiaalset tööandjat täpselt samapalju, kui hindab tööandja tööle kandideerijat, sest mõlema poole jaoks peaks vestluse lõpus olema selge, kas omavahel sobitakse või mitte.
Selleks tasub meeles pidada nelja küsimust, mida esitada pigem varem kui hiljem:
1. Kuidas see töökoht üldse tekkis? – See näitab huvi firmasiseste arengute vastu, aga annab ühtlasi aimu võimaliku tulevase töökoha kujunemisloost.
2. Kuidas sobitub see töökoht osakonna ja ettevõtte laiemate eesmärkidega? – On kasulik näha suurt pilti, sest see aitab muuhulgas kujundada oma vastuseid tööandja küsimustele, lähtudes firma enda strateegiast.
3. Mis teile siin töötamise juures kõige enam meeldib? – See on sõbralik küsimus, millega demonstreerida enda huvi intervjueerija vastu. Muuseas võib vastusest selguda, mis sorti inimesed ettevõttes töötavad ja missugune on uue ülemuse juhtimisstiil.
4. Kas saaksite kirjeldada mõningaid tööülesandeid või seda, kuidas näeb välja tavaline tööpäev? – Selle küsimuse jätkuks saate mainida, mida lugesite töökuulutusest, mis omakorda näitab, et olete teinud kodutööd.


description: Neljapäevasel istungil otsustas Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu jätta peamised intressimäärad muutmata.

title: Euroopa Keskpank jättis peamised intressimäärad muutmata

maintext:
Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi jättis keskpank 0 protsendile. Hoiustamise püsivõimaluse intressimäära jättis EKP -0,4 protsendile ning laenamise püsivõimaluse intressimäära 0,25 protsendile.
Keskpank langetas hoiustamise püsivõimaluse intressimäära negatiivseks 2014. aasta juunis ning langetas selle praegusele tasemele märtsikuus. Negatiivne määr tähendab, et kommertspank peab raha keskpangas deponeerimisel peale maksma.
Euroopa Keskpanga (EKP) baasintressidega on seotud ka pankadevahelise rahaturu intressinäitaja Euribor, millega on omakorda seotud suur osa eluasemelaenudest. Euribori tase on olnud juba üle aasta rekordmadalal tasemel.
Mittestandardsete rahapoliitiliste meetmetega seoses kinnitas EKP nõukogu, et igakuiseid varaoste 80 miljardi euro ulatuses jätkatakse kuni 2017. aasta märtsi lõpuni või vajaduse korral kauem ning igal juhul seni, kuni inflatsiooni areng on EKP nõukogu hinnangul püsivalt kohandunud kooskõlas nõukogu inflatsioonieesmärgiga.
Rahapoliitika üks eesmärk on hoida inflatsioon tasemel, mis on 2 protsendi lähedal, ent jääb sellest piirist allapoole.


description: Belgia peaministri sõnul pole riik võimeline Euroopa Liidu (EL) ja Kanada vahelist vabakaubanduslepingut (CETA) allkirjastama.

title: ELi-Kanada kaubanduslepe jääb sel nädalal sõlmimata

maintext:
Belgia peaminister Charles Michel teatas, et riik ei saa ELi-Kanada kaubandusleppele oma allkirja anda. Sellega on ilmselt lootus, et lepe saab selleks neljapäevaks kavandatud ELi-Kanada tippkohtumisel sõlmitud, lõplikult kustunud, vahendab Politico.
«Belgia pole võimeline lepet allkirjastama, teatab peaminister Michel üsna pea ELi Ülemkogu eesistujale Donald Tuskile,» ütles Micheli pressiesindaja. Avaldus järgneb Valloonia piirkonna juhtidega peetud kõnelustele.
«Vallooni valitsuse suhtumine pole meid šokeerinud, arvestades seda tühja tooli poliitikat, mida nad ajavad,» lausus Michel pressikonverentsil. «Täna oleme valloonidelt saanud üksnes vaikust,» lisas ta.
Belgia prantsuskeelse piirkonna Valloonia juhtivad poliitikud on keeldunud CETAle oma heakskiitu andmast, tuues põhjenduseks mured alanevate sotsiaal- ja keskkonnastandardite üle. Valloonide samm tähendab ühtlasi, et Belgia valitsus ei saa lepet allkirjastada


description: Äsja avalikustatud Rootsi teaduste akadeemia otsuse järgi on tänavuse Nobeli majanduspreemia laureaadid Oliver Hart ning Bengt R. Holmström.

title: Nobeli majanduspreemia pälvisid Briti ja Soome teadlased

maintext:
Mõlemad mehed said Nobeli preemia oma panuse eest lepinguteooria arendamisse. «Nüüdisaegseid majandusi hoiab koos loendamatu hulk lepinguid. Harti ja Holmströmi loodud uued teoreetilised instrumendid on väärtuslikud reaalmaailma lepingute ja institutsioonide mõistmisel ning lepingute koostamise võimalike kitsaskohtade märkamisel,» põhjendas Rootsi teaduste akadeemia oma otsust.
Oliver Hart on sündinud 1948. aastal Londonis ning sai doktorikraadi USA Princetoni ülikoolist aastal 1974. Hetkel töötab ta majandusprofessorina Harvardi ülikoolis. Lepinguteooria vallas pärineb tema oluline panus 1980. aastaist, mil ta asus tegelema poolikute lepingute uurimisega.
Bengt R. Holmström on sündinud 1949. aastal Helsinkis ning omandanud doktorikraadi USA Stanfordi ülikoolis 1978. aastal. Praegu tegutseb ta majandusprofessorina Massachusettsi tehnoloogiaülikoolis (MIT). Holmströmi lepinguteooria alane teadustöö ulatub juba 1970. aastatesse.
Nobeli majanduspreemia suurus on 8 miljonit Rootsi krooni (830 000 eurot), mis jagatakse mõlema laureaadi vahel võrdselt.


description: Põhjamaade elektribörsi Nord Pool andmeil kujunes Eesti hinnapiirkonnas elektri keskmiseks hinnaks septembris 32,4 eurot megavatt-tunni kohta, mis on madalam nii Läti kui Soome hinnast.

title: Elektri börsihind oli septembris madalam nii Läti kui Soome hinnast

maintext:
Soomes oli elektri hind eelmisel kuul 32,52 eurot ning Lätis ja Leedus 34,03 eurot megavatt-tunni kohta. Terve Nord Pooli süsteemihind oli samas 25,19 eurot.
Sarnaselt augustile liikus kolmandikul septembrikuu tundidest elekter Eestist Soome. 55 protsendil tundidest liikus elekter Soomest Eestisse ja 12 protsendil tundidest kahe riigi vahel kaubandust ei toimunud.
Eesti ja Läti vahel liikus elekter valdaval osal ajast – 98 protsendil tundidest – Eestist Lätti ning ära kasutati 74 protsenti kuu jooksul turu käsutusse antud võimsusest.
Riikidevaheliste ülekandevõimsuste jaotamisest teenis Elering eelmisel kuul tulu 0,8 miljonit eurot.
Tulevikutehingute põhjal NASDAQ OMX turul võib oktoobris elektri hinnaks kujuneda Eestis 35,2 eurot. Järgmise aasta keskmiseks hinnaks ennustavad septembri viimase kauplemispäeva tulevikitehingud 34,73 eurot megavatt-tunni kohta.
Elektri tootmishinda mõjutava süsinikdioksiidi emissioonikvootide hind liikus eelmisel kuul vahemikus 3,93-5,02 eurot tonni kohta.


description: Kuigi Eesti Konjunktuuriinstituudi andmetel odavnes toidukorv septembris kolme kuuga 0,1 protsenti ehk 4 senti 68,51 eurole, on see aastaga siiski kallinenud 1,8 protsenti ehk 1,14 eurot.

title: Eestlase toidukorv on aastaga kallinenud

maintext:
Septembris olid võrreldes juuniga odavamad juurvili, õunad, koor, või, piim ja hakkliha ning kallimad suhkur, värske kartul, värske- ja suitsuliha, selgub kolmanda kvartali konjunktuurist.
Piimatoodete ostmisele kulus neljaliikmelisel perel septembris 14,86 eurot nädalas, mis on 23 senti vähem kui juunis. Koor odavnes kolmandas kvartalis 3,1 protsenti, või 2,7 protsenti ja piim-keefir 1,8 protsenti.
Lihasaaduste ostukulud olid septembris 28 protsenti ostukorvi maksumusest ehk 19,3 eurot nädalas. Värske liha on kolme kuuga kallinenud 1 protsendi võrra, suitsulihatooted 1,2 protsenti ja hakkliha odavnenud 1,7 protsenti.
Aiasaadustest odavnes juurvili 8,9 protsenti ja õunad 4,8 protsenti, kartul kallines 6,7 protsenti. Neljaliikmeline pere kulutas aiasaaduste ostmisele 5,89 eurot nädalas ehk 2 sendi võrra vähem kui juunis.
Leivale kulutas neljaliikmeline pere nädalas 4,84 eurot, saiale-sepikule 3,58 eurot ja jahule-tangainetele 1,27 eurot. Kala ostukulud jäid 2,81 euro ja kanamunade ostukulud 1,58 euro juurde. Suhkur kallines 7,7 protsenti ja kondiitritooted 0,5 protsenti.
Aastaga on piimasaadused odavnenud 3,1 protsenti ja pere kulud neile vähenenud nädalas 47 senti. Lihasaadused on aga aastaga kallinenud 7,5 protsenti ehk 1,35 eurot. Aiasaaduste ostmisele tehtavad kulutused vähenesid aastaga 3,6 protsenti ehk 22 senti. Teraviljasaaduste hinnad jäid aastatagusele tasemele ja võtsid toidukorvist 9,69 eurot.
Kulutused kalale on aastaga kasvanud 8,1 protsenti ehk 21 senti ja kanamunadele 1,3 protsenti ehk 2 senti. Suhkru hind on aastaga tõusnud 20 protsenti, kondiitritoodete hind 2,5 protsenti. Kohvi hind on langenud protsendi võrra.
Eesti Konjunktuuriinstituudi toidukorv on püsiva koostise ja kaaluga ning vastab neljaliikmelise Tallinna pere ühe nädala tegelikele ostudele Tallinna kauplustes. Toidukorvi kuulub 24 kaubagruppi 48 kindla toidukaubaga.
Konjunktuuriinstituudi hinnangul kallineb toidukorv neljandas kvartalis 0,5 protsenti.