title: Seinakalender "Eestimaa kirikud 2017"

maintext:
2017. aasta kalendris on Viljandi praostkonna pühakojad. Osta kalender oma perele, sõbrale, koguduse liikmele. Üksikmüügi (1–9) hind on 2.90 €, müük alates 10 eksemplarist 2.50 €, alates 100 eksemplarist 2.00 €.
Esita tellimus sirje.kasemaa@eelk.ee või tel 733 7795.


title: Eesti Kirik

maintext:
Lumeräitsakaid järsku nii palju
langeb hooga ja juurde ja lõpmata!
Koiduvalgel veel viimane helves
tasa, tasa – nüüd rahus on maa.
Valge alla jäid väsinud vaated,
valges rahuselt rõõmustab hing,
koorem õlgadelt oleks kui võetud,
tänan tasasel sosinal Sind.
Päeva alguses areldi aimub,
kuidas tuled kord kirkuses helgena.
Hoia helbeina hõljuvaid hingi
ilma üksinda jäämast, ilma Sinuta.
Andres Lehestik

fasttext_language: et


title: Jassi Zahharov ja Oliver Kuusik "Jõuluooperis"

maintext:
Eesti esitenor ja esibariton kohtuvad taas laval! Jassi Zahharov ja Oliver Kuusik ühendavad jõuluajal oma kaunid ooperihääled, et anda üheskoos kuus imeilusat ja hingepaitavat jõulukontserti. Klaveril saadab maestro Margus Kappel.
P 18. detsember kl 17 Tallinna Jaani kirik.
K 21. detsember kl 19 Viimsi Püha Jaakobi kirik.
P 25. detsember kl 17 Tartu Peetri kirik.
E 26. detsember kl 17 Tallinna Kaarli kirik.


title: Olemise imet tuleb osata hinnata

maintext:
Ja kui siis lõpuks pühad käes, kergitame kulmu ja küsime endalt: kuhu jõulurahu jäi? Paljud ei märka aga sedagi teha – kihutavad täiskiirusel uude aastasse edasi.
Ometi on just jõuluaeg sobilik iseendaga olemiseks ja mõtisklemiseks. Jõululapse sünd on küll suur rõõmupüha, kuid ka kannatustele tasuks siis mõelda. Miks juhtuvad halvad asjad ka heade inimestega ning miks elu vahel nii ebaõiglane näib?
Vastused neile küsimustele leiame Piiblist Iiobi raamatust. Otsisime neid koos kirikuõpetaja Urmas Karileedi ja kliinilise psühholoogi Margus Laurikuga.
Urmas Karileet – kes vähegi on võtnud vaevaks Piiblisse süveneda, märkab, et seal on kirjas universaalne tõde. Lihtsalt sõnad on pisut teistsugused, kui psühholoogi kabinetis kuuleme või mõnest eneseabiraamatust loeme.
Ka kannatuse teema on universaalne, ei jäta kedagi puutumata. Piibliraamatus on kirjas lugu Iiobi-nimelisest mehest, kes koges oma elus suuri üleelamisi, mis tõid talle hulgaliselt kannatusi.
Läbi aastasadade on paljud inimesed leidnud sellest raamatust sarnasusi oma kannatustega. Nad on leidnud julgustust ja lohutust Iiobi kannatuste positiivsest lõpplahendu- sest.
Tihti püütakse kannatusi millegi – näiteks alkoholi või meelemürkide – alla peita, kuid see on vaid väga ajutine ja ühekordne leevendus. Kannatusi need ei kõrvalda ja probleeme ei lahenda. Sageli otsitakse leevendust ja lahendust valest kohast.
Kannatused on osa inimeseks olemisest selles ebatäiuslikus maailmas. Kirikuisa püha Augustinus on öelnud: “Eksimine on inimlik, aga uhkusest oma eksitusse jäämine on kuratlik.”
Edasi loe Maalehest.


title: EELK peapiiskop Urmas Viilma: kristlik identiteet päästaks eestlased hirmust islami ees

maintext:
Peapiiskop Urmas Viilma õhutab inimesi traditsioonide tagant põhjuseid otsima. Kristlikest sümbolitest loobumine soodustaks võõra religiooni sissetungi. Eestlastele annaks rahu ja tasakaalu rahulolu riigis seni saavutatuga.
Eesti evangeelse luterliku kiriku peapiiskop Urmas Viilma, te lendate jõuludeks Austraaliasse. Mis teid sinna viib?
Üle maailma on laiali umbes 30 eesti kogudust, mis on meie kirikuga ühendatud. Enamiku neist on pärast Teist maailmasõda asutanud põgenikud. Minu reis ei ole puhkus, vaid eesti koguduste teenimine: Sydneys on keskpäeval jõulujumalateenistus, aga õhtul peetakse rannal piknikku, mis pidavat olema sealne tava jõule tähistada. Adelaide’is toimuvad Eesti päevad, kus ma pean samuti jumalateenistuse, ja 1. jaanuaril on teine jumalateenistus Sydneys.
Kuidas teile tundub, kas jõulud on tänapäeval keskendunud kinkidele ja muutunud tarbimispühaks?
Kinkimine on jõuludega kaasas käiv tava, aga küsimus on, milleks me kingitusi teeme. Mulle tundub küll, et keskendutakse tarbimisele. Eestis on veel üks huvitav tava: me peame pühadelaupäevi – jaanilaupäeva, mardilaupäeva ja jõululaupäeva. Eestis on jõululaupäev riigipüha, aga teistes riikides alustatakse jõulusid esimese jõulupühaga, kui kokkuleppeliselt Jeesuse sünnipäeva peetakse.
Pühadelaupäeva pidamisega on oht, et kui pühad on käes, on nad justkui juba läbi. Advendi pidamine on Eesti kontekstis kõigest 20-aastane traditsioon, aga saanud tavaks, mis on väga laialt omaks võetud. Kuigi tegu on kristliku sõnumiga, on see jõudnud koolidesse, lasteaedadesse, asutustesse ja avalikku ruumi. Advendiaja algus justkui tähendaks, et nüüd võime hakata jõuluturgu pidama, ja sel aastal avati see Raekoja platsil isegi veel varem. Kui jõuluõhtu on käes, käiakse kirikus või jagatakse kingitusi, ja esimesel jõulupühal saabub tõeline rahu, mis on küll väga tore, aga tekitab tunde, et pühad on läbi. Ma ei arva, et midagi peaks kunstlikult reguleerima, aga peaksime rohkem mõtestama, miks me midagi teeme. Nii ei saaks ka kingituste tegemisest lihtsalt tava.


title: Põgenemine ja mäss ehk kohandumine määramatusega

maintext:
Eluaegne vangistus on omandanud sümboolse tähenduse kui ülim kättemaks (ultimate retributive sentence). Kuigi eluaegse vangistuse mõiste võib eri riikides omada eri tähendust, on ühiseks tunnuseks karistusaja määramatus. Määramatus hoiab ülal frustratsiooni. Sisuliselt lõputa karistus on emotsionaalselt kurnav.
Eluaegsed põgenevad enesehävitusse või fantaasiatesse. Suitsiidide ja suitsiidist mõtlemise, et mitte öelda unistamise osa eluaegsete maailmas on suurem kui määratud karistusajaga kinnipeetavate maailmas. Põgeneda võib ka apaatiasse või infantiilsusse.
Apaatia vastandiks on põgenemine tegutsemisse. Lisaks kaebuste kirjutamisele saab esineda teiste vangide eestkostjana, kambritevahelist kirja- ja kaubavahendust korraldada. Eluaegsete kinnipeetavate hulgas on ka neid, kes ikka veel soovivad korraldada oma vabadusse jäänud pereliikmete elu.
Põgenemine reaalsuse eest on võimalik ka oma sisemaailma põgenemisena, fantaasiatesse, loomingusse või töösse panustamisega. Viimast on kahjuks tänapäeval raske teostada, sest tööga on hõivatud alla poole 2000 süüdimõistetust, täisajaliselt ehk kaheksa tundi ööpäevas vaevalt neljandik. Omaette küsimus on selle töö mõtestatus ja tasustatus. Välistel majapidamistöödel 28 senti tunnis teeniva kinnipeetava soov ennast pigem eluosakonnas soojendada on mõistetav.
Kuigi karistusseadustik ei näe ette erikohtlemist, saab see eluaegsetele siiski osaks. Müüt erilisest ohtlikkusest asetab nad eriolukorda. Seda nii vanglakogukonnas kui ka ühiskondlikus teadvuses. Kõrgendatud tähelepanu ja suhtumine kui ohuallikasse toodab kõrgendatud valmisolekut. See on kurnav ja võib esile kutsuda afektiivset käitumist.
Loomulikult on vangistus iseenesest olukord, mida ei ole valitud vabatahtlikult, aga sisemise vabaduse mõõtkava on erinev. Erinev on ka see, mida inimene oma sisemise vabadusega peale hakkab. Suunamine asjatundliku psühholoogi, kaplani või muu vanglaametniku poolt on siin väga vajalik ning kooskõlas vangistuse eesmärkidega.
Viiekümnendates eluaastates eluaegse kinnipeetava lapselik käitumine mõjub eemaletõukavalt, aga toetab teda ennast. Nii mõnegi kinnipeetava suurim eluline vajadus näib olevat seotud mängukonsooli omamise või mitteomamisega. Ühe omaaegse surmamõistetu mälestused jutuajamistest ämblikuga on ühtaegu naivistlikud ja vapustavad.
Surmamõistetute osakonna ühine lein ja raev, mille kutsus esile kassipoja tapmine vanglaametniku poolt, pani küsima päästikute teooria ja terve mõistuse järele. Kassipoja omanikku ennast leinati tema mahalaskmise järel vähem.
Loomingusse põgenemise tulemusel on tekkinud omalaadse žanrina vanglakunst ja -kirjandus. Kuigi see žanr vohab eriti Venemaal, on sellest näiteid ka Eestis (Mosin, Lihhoi jt). Vanglakirjandusest võib leida nii õõnsat vargaromantikat kui ka tõelist, enamasti ekspressionistlikku kunsti.
On ka pseudo-vanglakunsti ja kirjandust, nagu Vladimir Võssotski või Johnny Cashi laulud, mille autorid ei ole pikaajalist karistust kandnud, annavad aga sellelaadset kogemust tõetruult edasi.
Justiitsministeeriumi esseekonkursile esitatud töö. Avaldatud lühendatult.
Avo Üprus,
konsistooriumi diakooniatalituse juhataja


title: Jõulumargid on kui kõnetus minevikust

maintext:
Eesti Piibliseltsi jõuluteemalised ilumargid teevad sel aastal kummarduse kahele Eduardile – Tennmannile ja Viiraltile, usuteadlasele ja graafikule.
Piibliseltsi peasekretär Jaan Bärenson kinnitab lugejate ootust, et ka sel aastal jõuavad seltsi toetajateni ilumargid, mida jõulutervitusi saates ümbrikule kaunistuseks kleepida. Küll väikese hilinemisega, aga soovijad võiksid endast seltsi juba teada anda telefonil 631 1671 või kirjutades eps@eps.ee.
Valiku tegemine, mis markidele trükkida, pole kerge. Selgi aastal oli kaalul mitu varianti, kuid otsus langes Eduard Viiraltile, kes 1920ndatel illustreeris Eduard Tennmanni «Usuõpetuse lugemiku», millest ilmus kolm-neli vihikut. Neist illustratsioonidest valiti välja viis. Markide tehnilise teostuse eest vastutas vaimulik Mikk Leedjärv.
Sel aastal käib markidega kaasa ilus ja südamlik lugu, mis kinnitab õnnestunud valikut. Nimelt kui Jaan Bärenson oma heale sõbrale valmivatest markidest kõneles, oli too valikust liigutatud. 1944 oli tema isa viidud Komisse vangilaagrisse ja kui ta emaga kümneaastasena isa juurde Intasse sõitis, oli neil kaasas Tennmanni lugemik. Sealt sai alguse tema tee Piibli juurde.
1878 sündinud Eduard Tennmann oli kirikuõpetaja ning esimene eestlasest võrdleva ja süstemaatilise usuteaduse professor Tartu ülikoolis. Ta suri Tartus novembris 80 aastat tagasi. Eduard Viiralt sündis 1898 Peterburi kubermangus, osales koolipoisina vabadussõjas ja suri 62 aastat tagasi Pariisis, kus ta elas 1946. aastast.
Graafika on jõudnud Eesti Piibliseltsi väljaantavatele ilumarkidele teist korda, esimesel korral kujutati neil Julius Schnorr von Carolsfeldi illustratsioone. Kaunid ilumargid ilmuvad aastast 1996, sel aastal 21. korda.
Rita Puidet


title: Pimedate ööde lood

maintext:
1997 alguse saanud ja tänavu 11.–27. novembrini toimunud Pimedate Ööde Filmifestivali (PÖFF) sümboliks on täiskuu poole ulguv hunt. Festivali missiooniks on maailma filmikultuuri tutvustamine ja populariseerimine Eesti vaatajatele. Mul pole käepärast käesoleva aasta PÖFFi numbreid, kuid 2015. aastal näidati festivalil umbes 650 filmi ning toimus 80 000 kinokülastust. Sel aastal ärkas PÖFFi hunt Tartus ellu. Mitmed festivali filmid linastusid Elektriteatris, mille vastas asuva botaanikaaia müüri siledale pinnale olid nutikalt projitseeritud justkui müüripragudest väljuvad ja sinna tagasi volksavad valged hundid, kellest osa liikus väärikal sammul, mõned jooksid, kuid mõned ka trallitasid tagumistel käppadel. PÖFFi Tartu korraldajad palusid mul soovitada vaatamiseks mõnda filmi. Mul polnud valiku tegemiseks muud allikat kui mahukas PÖFFi kataloog, kust leidsin kolm teemadelt mulle huvi pakkuvat filmi ning põhjendasin, miks just neid vaatama läheksin (soovitus on vaadatav aadressil https://www.facebook.com/258399864240319/videos/1216372261776403/). Pärast avastasin rõõmsa üllatusena, et minu kolmest soovitatud filmist kahte oli auhinnatud. Esimesena soovitasin vaatama minna hiljem peaauhinna võitnud Iisraeli filmi «Vaikne süda». See jutustas ortodokssete juutide linnaossa elama sattunud ilmalikust noorest naisest, kes on pianist ning tahab õppida orelit. Seda saab ta teha vaid lähedal asuvas kloostris, mis suurendab pingeid naabritega. Filmi tegelastest tõuseb veel esile pianisti naaberkorteris elav juudi poiss, kelle kirg on klaver, mida ta igal võimalusel läbi akna pianisti korterisse mängima hiilib. Vaikselt voolav tumedate alatoonidega lugu jõuab üllatuslikult optimistliku lõpuni. Kahjuks jõudsingi vaid võidufilmi vaatama. Lisaks olin soovitanud parima operaatoritöö eest auhinnatud Iraani filmi «Hingus», kus väike Tuustakaks kutsutud, alati sassis peaga tüdruk õpib hoolega, et tulevikus oma haiget isa terveks ravida, taustaks rahutu maailm ja sõda. Vaatamata jäi ka paljude maade koostööna valminud «Valgustatute maa», kus teismelised afgaani poisid on moodustanud röövlijõugu ning elatavad end vägivallaga. Filmitegijad küsivad, kas see ongi nende poiste ainus reaalne tee tulevikuks. Pimedas kinosaalis istudes tajusin mingil hetkel, et näpud otsisid telepulti ja käed kippusid põue telefoni juurde. Tunnetasin, et olen paljuski kaasa läinud elustiiliga, mis süvenemist ja pühendumist ei soosi. Püüd paljusid asju samal ajal teha on tekkinud samm-sammult, tagantjärele olen väga tänulik nendele inimestele, kes sellele voolule on vastu seisnud. Näiteks meenus Kääriku Metsaülikoolist kadunud Mare Taagepera tarmukas korraldus loengu ajaks sülearvutid kinni ja telefonid tasku panna. Mare väitis uurimustele toetudes resoluutselt, et mitme tegevuse koos tegemine, mida eesti keeles nimetatakse ka rööprähklemiseks, ei luba süveneda. Filmid õpetavad rööprähklevat inimest taas keskenduma. Sama õpetatakse ka kirikus ning see on põhimõte, mis näiteks jumalateenistust ja kinomaailma seob. PÖFFiga seoses tuli mulle pähe aga veel üks mänguline paralleel. Kui hunt on PÖFFil aukohal, siis on ka üht armastatumat pühakut Franciscust kujutatud sageli koos hundiga. Nii on see näiteks Itaalia linnas Gubbios, kus keskväljakul asub püha Franciscuse ja hundi pronksskulptuur. Lugu räägib, et Gubbio elanike seas levis kuuldus, et nende linna lähedal metsas elab verejanuline hunt, kes inimesi murrab. Linna elanikud valmistusid jahile minekuks, et hunt tappa, kuid Franciscus ei nõustunud. Ta ütles, et enne tuleb ära kuulata, mis hundil öelda on. Franciscus läkski metsa, sai hundiga kokku, nad rääkisid ning hundist sai pühaku ustav sõber. Ka PÖFFi üks tänuväärseid sõnumeid on mitte usaldada stereotüüpe ja pealiskaudset rööprähklemist, vaid näidata ja panna kuulama, mis on erinevatest paikadest pärinevate inimeste mõtted, püüdlused, unistused ja eesmärgid. Olgu siis tegemist juudi soost pianistiga, Tuustakuks kutsutava iraani tüdrukuga, afgaani relvastatud poistega või kellegi teisega.
Toomas Jürgenstein, kolumnist


title: Laul toob rõõmu hingest välja ja naeratuse suule

maintext:
Kolmekuulise hilinemisega jõuan Lääne-Nigulasse ansambli Doxa proovi, et ühtlasi märkida veel kord ansambli 30. sünnipäeva. See kinnitab ansambli liikmete mõtet, et «meil on kogu aeg pidu». Proovis igavikupühapäeva jumalateenistuseks harjutatav laul «Taevalik kodu» iseloomustab ansamblit hästi – nad laulavad lootusega.
Enne proovi algust leian pastoraadist ansambli juhendaja Helle Reinaru ja kõige värskema liikme Harry Haabeli, kellele pühapäevasel jumalateenistusel laulmine on esimene esinemine. Harry ütleb, et ta natuke pabistab ja arvab, et mõnda raskemat kohta peaks ehk vaiksemalt laulma.
Soov kuskil laulmas käia oli tema mõtteis idanenud tükk aega ja kui õpetaja Leevi Reinaru teda Doxasse kutsus, sündis kiire otsus. Harry ütleb, et talle meeldib teiste kristlaste ja Jumalaga osaduses olla. Laul lisab koosolemisele harmoonia. Ka käib mesinikust Harry koguduse noorteõhtutel.
Mopsi nägu
34 aastat tagasi Lääne-Nigula kogudust teenima asunud Leevi ja Helle Reinaru asutasid mõni aasta hiljem koguduses ansambli ja nii nad neljakesi alustasid: Helle ja Leevi ning Leili ja Heikki Mutso. Ansambli juhi Helle sõnul on 30 aasta jooksul lauljaid olnud kuuskümmend, korraga kõige rohkem paarkümmend.
4. septembril peetud sünnipäevakontserdile kogunes laulma umbes kolmkümmend inimest. Tegutsemisaja jooksul on üles kasvatatud põlvkond noori ja mitu praegust lauljat on jõudnud vanavanema seisusesse. Praegu on ansamblil liikmeid kuraditosina jagu.
Seltskond on igati rõõmsameelne ja kui küsida, mis neid kokku toob, tuleb erinevaid vastuseid: auto, koer jne. Nimelt ütleb Eha Grossev, et tema peab koera jalutama ja sageli on tal mops proovis kaasas. Mops on ühtlasi hea mõõdupuu: kui laul kenasti välja tuleb, jääb koer magama. Ja kõik kinnitasid, et viimasel ajal ulub ta üha vähem.
Kui palju ansambel esineda on saanud, on võimatu kokku arvutada, kuigi raamatupidaja Eha kinnitab, et tal on kõik, kaasa arvatud jagatud kallistused, arvele võetud. (Üks põhjus, miks laulmas käiakse, on kindlasti see, et saab palju kallistada.)
Ajalooline aevastus
Ansambli liikmed võivad lõputult pajatada toredaid lugusid kontserdireisidest, esinemistest, aga ka laulude salvestamisest. Kassette on ette näidata kolm, CDsid üks. Eriti lõbusad lood on seotud esimese lindistusega, mis toimus tänu Soome sõpruskogudusele. Tehnika, mida kasutati, oli paarkümmend aastat tagasi muidugi algelisem. Kogu materjal tuli korraga läbi laulda.
Nii meenutavad lauljad, kuidas kaheksandal korral, kui lõpuks laulud vigadeta lauldud sai, kõlas üle kiriku aevastus. Mitte vaevukuuldav atsih, vaid südamest, nagu Arvo Orav seda vahel nüüdki teeb. Kellelegi meenub aga kord kirikusse kostnud traktorimürin, kellelegi kabjaplagin. Ja seda öötundidel. Lindistust tuli jälle korrata.
Kõht täis ja auto korras
Seda, et Harry on mesinik ja Eha raamatupidaja, sai juba öeldud. Lisaks on Harry ka elektrik. Nii on ta naljaga pooleks elektrimesinik. Ansamblil on oma kokk – Maiu Kallas, kes peab Paliveres söögituba. Ülle Ehanurm on Oru koolis inglise keele õpetaja, Eda Lääs ja Aigar Kõrgesaar on muusikaõpetajad.
Veerand sajandit Haapsalu muusikakoolis kitarri- ja trummimängu õpetanud Aigar saadabki ansamblit Doxa kitarriga ning on rokkmuusikat viljeleva bändi Reinaru Vennad kahe liikme – Danieli ja Samueli kitarri- ja trummiõpetaja olnud. Pillimängu on õppinud või õpivad teistegi Doxa liikmete lapsed. Selleks, et nad ansambliga koos laulma tuleks, pidi neid varem krõpsupakiga ära ostma. «Lapsed on meie arenguperspektiiv. Neile tuleb selgeks teha, et laulmine määrab elu suuna,» teab õpetaja Leevi.
Ametite teemale tagasi pöördudes tuleb öelda, et Urmas Loost on diagnostik ja kontrollib autode sõidukõlblikkust. «Meil ikka käsi peseb kätt,» kuulen kommentaariks.
Kiirreageerimisrühm
Pika kooslaulmise jooksul on siinsel rõõmsal seltskonnal välja kujunenud oma sisenaljad. Üks neist on seotud Rootsiga, kus mitmel korral on esinemas käidud. Kuigi Helle Reinaru koostatud albumit sirvides võiks arvata, et kogu aeg on pidu, sest laulmisest pole ühtegi pilti, on ansambel alati valmis laulma minema. «Kui laulda lastakse, siis igal juhul lähme,» kinnitavad lauljad kui ühest suust.
Olen pisut kiuslik ja küsin, et kui homme Pinti kutsutakse, kas lähete. Naised ei jää võlgu ja torgivad vastu: «Kas Pindi asub Rootsis? Aa, see on kinnisvarafirma. Kõik ilmselt ei saa, aga me oleme nagu kiirreageerimisgrupp, mingi pundi saame ikka kokku.»
Vahel on nad siiski esinemisest ära öelnud, sest tegu on ikkagi pereinimestega, kuigi pered on välja koolitatud iseseisvalt hakkama saama ja väikseid lapsi kellelgi enam ei ole. Sellegi õhtu on nad võtnud, et pärast proovi koos laua ümber istuda. Ja hea on jagada nende rõõmu.
Maiu kuulutab, et teda tõmbab ansamblisse huvi laulu vastu, ja teised on õnnelikud, et ansamblis on vähemalt üks inimene, kellele meeldib laulda. Rohkem kui laul ja jumalateenimine seob neid inimesi sõprus ning nad tajuvad, et on üksteisele selles maailmas vajalikud.
Nad elavad üksteise muredele kaasa ja palvetavad nende pärast ning tänavad rõõmu korral. «Doxa on sotsiaalne nähtus. Me häälestume hästi, oleme ühte nägu läinud, mopsi nägu,» naerab sõnakas Eha.
Kerge ike
Ansambel on laulnud kiriku- ja laulupäevadel, laulupidudel. Viimane suurüritus oli eelmisel suvel olnud vaimulik laulupidu Tartus. Kogudusele on suureks rikkuseks muidugi ansambli kaasateenimine jumalateenistustel ja talitustel. Õpetaja on tänulik, et lauljaid ei pea kuskilt otsima, et nad on oma koguduses olemas. «Inimesed kannavad seda koormat rõõmuga. Nende ike on kerge,» ütleb Leevi Reinaru.
Kõik on ühel meelel, et laulupidudel osalemine on omaette nähtus, kuigi mõningad laulud on tõesti rasked olnud ja nende õppimine vaevanõudev. Viimane suur kogemus oli esinemisest Tartu vaimulikul laulupeol. Laval ära käia on suur asi ja selleks, et lavale pääseda, peab kuhugi kuuluma. Näiteks Doxasse. Ka on laulupeod ansambli naistele suurepärane võimalus kanda rahvariideid. Ja veel on nad ühte meelt selles, et rohkem võiks laulda juhendaja Helle Reinaru loodud laule.
Rita Puidet


title: PEAPIISKOP URMAS VIILMA: Edu võib saavutada ka headusega …

maintext:
“Kui me jätame ära ehitud kuuse, hapukapsa, verivorsti, tulukesed, jõuluvana ja kingitused – kas meil oleks sel juhul üldse jõuludel üksteisele midagi üle anda?” küsib EELK peapiiskop Urmas Viilma, kelle sõnul peaks välise sära asemel jõudma jõulude tuumani. “Me peaksime kogu aeg head olema ja küsima endalt, mida õigupoolest peame eduks – kas teha üle laipade kiiresti ja jõuliselt karjääri, et saada paremat palka, või saavutaksime sama tulemuse tegelikult läbi hoolivuse ja armastuse.”
Mis on jõulude mõte tänapäeva maailmas?
Eks jõulud peavad rahu tooma. Häda on selles, et tänapäeva kiires ajas elame me kalendri järgi. Meil on justkui ajad paika pandud, millal me oleme õnnelikud ja millal töised. Jõuluaeg on siis kujunenud selliseks, et korraldame heategevuskampaaniaid, räägime jõulurahust ning ütleme lastele, et nad peavad head olema, sest muidu päkapikk ei too kommi.
Jõulude puhul on oluline jõuda ka selle sõnumi tuumani. Jõulude ajal räägitakse kingitustest ja kingitakse palju. Aga kui me vaatame jõule ennast või jõululast nagu Kingitust, siis on eestlastele, kes on tegelikult jõuludeusku rahvas, küsimus, et kas nad selle Kingituse ka lahti teevad või piirduvad ainult pakendiga. Pakendiks on siis kogu väline sära jõulude tähistamise ümber. Aga kas me jõuame sisuni? Mis toimub siis, kui me jätame ära ehitud kuuse, hapukapsa, verivorsti, tulukesed, jõuluvana ja kingitused? Kui me annaksime üle vaid kõige olulisema, siis kas meil oleks midagi üle anda? Kui me pakendist sisu ei leia, ongi see vaid tühi pakend. Tegelikult aga on jõulude mõte meelde tuletada, et me peaksime kogu aeg head olema.
Millest tuleb siiski eestlaste jõuluusk? Muul ajal rahvas kirikus ei käi, kuid jõulude ajal on kirikud rahvast täis.
Kõigile meeldib positiivne sõnum, ja jõuludel on positiivne sõnum. Jõululaupäeva tähtsus kasvas nõukogude ajal. Siis oli jõululaupäev tööpäev, mille õhtu oli tähistamiseks vaba, enne kui saabus järgmine tööpäev. Esimest jõulupüha ei olnud võimalik töö tõttu korralikult tähistada. Kindlasti oli kahe tööpäeva vahel jõulude pidamine protest toonase aja vastu, kuid siis alguse saanud komme kestab siiani.
Jõulude tuum on, et Jumal saatis meile jõululapse, oma poja Jeesuse. Kuid Jeesus ei jäänud lapseks, ta kasvas suureks, suri, ja kristlased usuvad, et tõusis üles. Kui me tähistame ainult tema sündimist ega saa aru, miks ta pidi sündima, pole me jõulude tähendusest siiski aru saanud.
Edasi loe Pealinnast.


title: MATI SINISAAR: Õpetame ka kõige jubedamat elu näinud lapse tööd tegema

maintext:
“Need lapsed on elanud umbes 12-ruutmeetristes ühiselamutubades ega julge isegi üksi WC-s käia. Seal majades elavad ju tavaliselt narkomaanid, alkohoolikud, me ei tea kes, võib-olla ka pedofiilid,” kirjeldas Peeteli kiriku sotsiaalkeskuse direktori asetäitja Liia Nikiforov tingimusi, kust lapsed sotsiaalkeskuse hoolde satuvad. Tänu abile suudavad paljud lapsed hiljem elus siiski toime tulla.
Peeteli kirikus on lapsi aidatud juba alates 1997. aastast. Sama aasta aprillis olid koguduse liikmed kohanud öises Põhja-Tallinnas, Kopli liinidel tänaval üheksaliikmelist hulkuvat lastekampa. Lapsed olid pesemata, määrdunud riietes ja väga arglikud.
“Käidi seal, viidi lastele süüa. Esimesed lapsed olidki elanud siis päris omapead seal. See oli taasiseseisvumise aeg, need vanemad olid ära kadunud – läinud võib-olla Venemaale ja jätnud lapsed siia. Midagi oli nende vanematega juhtunud,” rääkis Nikiforov, kelle sõnul elas mahajäetud barakis ühtekokku 20 last.
“Lapsed on alguses kartlikud, kui tuleb võõras täiskasvanu, siis nad ei jookse kohe sülle. Enne pidi neile mitu korda süüa viima ja prooviti rääkida. 1998. aastal avati kirikus teisel korrusel päevakeskus ja nad hakkasid seal käima. Siis selgus, et neid ei saa ju õhtuti tagasi saata, polegi kohta, kuhu minna. Sama aasta lõpus kohandati kiriku teisele korrusele kirikuõpetaja endisesse korterisse ja kiriku orelirõdule esimestele lastele eluruumid,” rääkis Nikiforov, kuidas esimesed abivajavad lapsed kirikusse elama sattusid.
Kodutud tegid maja allkorrusel lõket
Kuigi tavaliselt võetakse sotsiaalkeskusesse elama ainult lapsi, siis on olnud ka juhtumeid, et majutatakse terve pere. “Meil oli paar aastat tagasi üks pere, kaks last – poiss ja tüdruk –, ema, isa ja kaks vanaema. Vanemad tarvitasid narkootikume, üks vanaemadest oli alkohoolik.
Elasid Lasnamäel puumajas koos kodututega – kodutud olid esimesel korrusel, pere teisel. Kodutud tegid allkorrusel ühel talvel sooja saamiseks lõket. Pärast seda sai korralikum vanaema aru, et sinna ei saa lapsed kauemaks jääda. Kuna poiss oli väike, võtsime need kaks last koos vanaemaga siia. Tänu meie toetajatele ja sponsoritele said nad endale korraliku korteri üürida,” rääkis Nikiforov. Selle pere vanemad ei ole kahjuks praeguseni jalgu alla saanud.
Sotsiaalkeskusesse satuvad lapsed ka väga jubedatest tingimustest. “Põhja-Tallinnas on päris palju ühiselamutüüpi maju, Koplis näiteks. Iga akna taga on üks tuba – 12-17 ruutmeetrit. Lapsed tihti ei julge üksi WC-s käia, kui nad sellisest majast tulevad. Ju neil on mingi halb kogemus olnud, seal elavad ju tavaliselt narkomaanid, alkohoolikud, me ei tea kes, võib-olla ka pedofiilid,” lausus Nikiforov, kelle sõnul võib 12-ruutmeetrises toas elada kohati koos isegi mitu põlvkonda.
Edasi loe Pealinnast.


title: Kirikukogu kinnitas järgmise aasta eelarve

maintext:
EELK XXIX kirikukogu 8. istungjärk toimus 29. novembril Tallinnas. Kuuekümnest kirikukogu liikmest oli kohal 51.
Esmalt andis kirikukogule ülevaate OÜ Kiriku Varahalduse tegevusest juhataja Mati Maanas. Kinnisvara on oluline allikas kiriku eelarve tulubaasis. Maanas rõhutas, et varahalduse rahavood on püsinud stabiilsena. Kuigi selle aasta lõpus on tekkinud Tallinnas Tatari 25 objektil kahele pinnale vakants, on lootus, et varahalduse eelarve täitub.
Sel aastal on varahaldus maksnud üldkiriku eelarvesse 370 000 eurot. Maanas loodab, et senine seis jääb püsima, kuid tunneb tulevikule vaadates ka hirmu selle ees, et kinnisvaraturu ülepakkumise tagajärjel võib hind langeda. See võib tulevikus mõjutada Kiriku Varahalduse eelarvet ja selle kaudu üldkiriku eelarvet. Varahaldusel on ka laenud, mis tuleb tagasi maksta.
2017. aasta üldkiriku eelarvesse on planeeritud 370 000 euro laekumine Kiriku Varahalduselt. Varahaldus plaanib tulevikus ehitada hooned Tallinnas Eha tänavale ja Lennuki tänavale. Maanas esitas võimalikke versioone raha saamiseks. Kirikukogu liige ja Kiriku Varahalduse nõukogu esimees Jüri Ehasalu soovitas olla ettevaatlik raha investeerimisel.
Eelarvest ja lauluraamatust
Kantsler Ülle Keel tutvustas EELK 2017. aasta eelarvet, mille suurus on 1 459 056 eurot. Eelarves sisaldub ka usuteaduse instituudi, perekeskuse ja praostkondade eelarve. Konsistooriumi enda eelarve on 781 000 eurot. Eelarve nõrk koht on laekumised eelarvevälistest fondidest summas 86 000 eurot, mis pole kindel. Kui laekumist ei ole, tuleb eelarve tasakaaluks võtta laenu. Aastatel 2011–2014 saadi eelarvevälistest fondidest raha, kuid enam mitte ja see on kantsleri sõnul probleem.
Revisjonikomisjoni liige Matthias Burghardt küsis, kas on ikka otstarbekas eelarveväliseid summasid kasutada jooksvate kulude katteks, ja leidis, et järgmise eelarve koostamisel peaks majanduskomisjon arutlema uute tuluallikate leidmise üle. Ta soovis, et tulevastelt põlvkondadelt ei röövitaks võimalikke ressursse. Revisjonikomisjon soovitas kirikukogul võtta eelarve vastu. Kirikukogu hääletaski üksmeelselt 2017. aasta eelarve vastuvõtmise poolt.
Assessor Marko Tiitus esitles uue lauluraamatu lähteülesannet ning tutvustas jumalateenistuselu ja kirikumuusika komisjoni seisukohta uue lauluraamatu vajalikkuses. Kirikukogu otsustas algatada uue lauluraamatu koostamise vastavalt konsistooriumi poolt heaks kiidetud lähteülesandele. Samuti otsustati teha konsistooriumile ülesandeks lauluraamatukomisjoni moodustamine.
Narva kogudus vastu võetud
Peapiiskop Urmas Viilma esitas eelnõu pikendada piiskop Joel Luhametsa ja piiskop Tiit Salumäe ametiaega kuni nende 70aastaseks saamiseni. Peapiiskop tõdes, et piiskoppidest on tal olnud oma töös väga palju abi ja see on vähendanud nii tema kui praostide tööd olulisel määral. Kirikukogu otsustas piiskoppide Salumäe ja Luhametsa ametiaega pikendada.
Emeriitpeapiiskop Andres Põder esitas kirikukogule ülevaate EELK põhikirja ja kirikuseadustiku muutmise ettevalmistamise komisjoni tööst.
Kantsler Ülle Keel tõi kirikukogu ette ülevaate Narva Aleksandri koguduse olukorrast. Kuna eelmine kogudus lõpetas pankrotiga, siis loodi Narvas uus kogudus, mis pidas asutamiskoosoleku käesoleva aasta septembris.
Õpetaja Urmas Karileet, kes kannab hoolt Narva koguduse teenimise eest, kirjeldas olukorda piirilinnas. Narvas ollakse tänulikud inimestele, kes on annetanud Narva koguduse heaks. Kirikukogu otsustas võtta Eesti Evangeelsesse Luterlikku Kirikusse vastu Narva koguduse kuuluvusega Viru praostkonda.
Leping Soome kirikuga
Piiskop Tiit Salumäe andis informatsiooni juubeliaastate «Vabaduse teetähised 2017–2018» tähistamise kohta.
Kirikukogu kiitis heaks Soome ELK ja Eesti ELK vahelise koostöölepingu. Leping käsitleb kirikutevahelist koostööd, sõpruskoguduste tegevust, koostööd Soome kiriku ametlike misjoniorganisatsioonide ning kiriklike organisatsioonidega. Koostööleping rõhutab suhete ja kommunikatsiooni edendamist, koguduseliikmete teenimist välismaal ja vaimuliku ameti aktsepteerimist.
Istungjärgul valitses sõbralik ja konstruktiivne õhkkond. Kirikogu XXIX koosseis koguneb kevadel viimast korda istungile, sügisel astub ametisse EELK praeguse valimisperioodi ajal valitav uus koosseis. Kirikukogu on luterliku kiriku kõige kõrgem seadusandlik organ, mis võtab vastu kiriku seadusi ja annab heakskiidu üldkiriku eelarvele. Kirikukogusse kuuluvad ameti poolest peapiiskop ja piiskopid, kantsler, assessorid ja praostid ning igast praostkonnast kolm valitud esindajat.
Kaido Soom


title: Eesti luterikogudustes valitakse nõukogusid

maintext:
Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus on valimised ja praegu valitakse kogudustes nõukogusid, mis on ametis neli aastat.
Pühapäeval loeti hääled kokku Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses ning tehti teatavaks uue nõukogu liikmete nimed, vahendas “Aktuaalne kaamera”.
“Juhatus tegeleb igapäevaste, peamiselt majandusküsimustega, sest vaimulik juhtimine on vaimuliku käes. Ja nõukogu on selline suurem ring inimesi, kes otsustavad kiriku või koguduse eelarve üle, erinevate suuremate otsuste üle, mida remontida või milliseid töövaldkondi arendada,” selgitas EELK peapiiskop Urmas Viilma.
Edasi ERR Uudistest.


title: Presidendi kirikus käik pole meediasündmus - Eesti Kirik

maintext:
Toomas Jürgenstein, riigikogu liige, pikaaegne usundiõpetuse õpetaja
Ka käesoleval aastal on mul plaan minna jõululaupäeval kirikusse sooviga kuulata igal aastal uuena kõlavat jõulusõnumit. Mulle meeldib pühakojas ringi vaadata, naeratada tuttavatele, kuulata südamliku ümina keskel jõululaule laulmas kellegi koolitatud häält, tunda lähedastega õla- ja küünarnukitunnet jne. Kindlasti oleksin rõõmus, kui avastaksin kusagil enda läheduses istumas linnapea, peaministri või Eesti vabariigi presidendi.
Vaimuliku ja ilmaliku võimu võitlus
Möödunud nädalal pidin tõdema, et Eesti presidendi ja kiriku suhete teema ei taha veel vaibuda. Turu-uuringute AS avalikustas küsitluse tulemuse, mille kohaselt arvas umbes 70% inimestest, et president tegi õigesti, kui loobus ametissenimetamise puhul korraldatavast tänupalvusest, samas 61% olid seda meelt, et president peaks osalema jõulujumalateenistusel. Jäin mõtlema selle esimesel pilgul kummalise inimeste ootuste lahknevuse üle, tänujumalateenistusele ütles enamik ei, jõulujumalateenistusele aga jah, ning jõudsin mõneti vägagi subjektiivse mõtteni.
Kõigepealt tundub, et enamiku küsitletute puhul kumas ametissenimetamise tänupalvusest läbi kiriku soov võtta ilmaliku võimu suhtes pisut ülimuslik ja patroneeriv positsioon. Võib-olla tekitab sellist mõtet kusagil mälusopis loksuv juhuslik ajalookild, näiteks reljeefne sündmus, mida nimetatakse Canossas käiguks. 11. sajandil pidi Saksa kuningas Heinrich IV paljajalu ja koredas palveränduri kuues kolm päeva Canossa lossi ees paavst Gregorius VII-lt andestust ootama. See lugu on ilmekas näide vaimuliku ja ilmaliku võimu omaaegsest võitlusest. Lõpptulemusena Heinrich saigi andeks ning hakkas jõudu kogununa talle andestanud paavsti vastu tegutsema. Tulles tagasi Eesti juurde, siis igatahes näib, et religioossete instantside sekkumist ilmalikku võimu suhtutakse Eestis üsna tõrksalt, näiteks pole minu teada praeguse riigikogu koosseisu saadikute hulka valitud ühtegi vaimulikku.


title: Sammuke lähemale Issandale

maintext:
Aga tähte nähes nad said üliväga rõõmsaks. (Mt 2:10)
Jõulud on rõõmupüha, täis valgust ja sära. Juba Vana Testamendi prohvet Jesaja kuulutas: «Rahvas, kes käib pimeduses, näeb suurt valgust» ja tunneb suurt rõõmu. «Sest meile sünnib laps, meile antakse poeg», kelle valitsus on igavene (Js 9:1–6).
Seda suurt valgust nägid Petlemma karjased, kui neile ilmus ingel ja teatas ettekuulutatud lapse Jeesuse sünnist. Ingel kuulutas neile «suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale», ja nende ümber säras «Issanda kirkus» (Lk 2:9jj).
See taevane valgus paistis väikese tähena ka hommikumaa tarkadele, kes tulid Jeesust kummardama (arvatavasti Pärsiast) – sellest kõneleb kolmekuningapäeva evangeelium (Mt 2:1–12). Nende kohta ütlebki tänane tekst: «Aga tähte nähes nad said üliväga rõõmsaks!» Rõõm tabas nii karjaseid kui ka tähetarku.
Enne aga, kui küsida, mis pani nad rõõmustama, mainigem ühte idakiriku traditsiooni, mille kohaselt ka tarkadele ilmunud täht oli tegelikult ingel. Ühel XVI sajandi serbia-ortodoksi ikoonil (Visoki Dečani kloostris Kosovos) on kujutatud inglit istuvat lausa tähe sees, otsekui komeeditaolise lennuriista sees. Pole ime, et ufoloogidele on see ikoon rohket huvi pakkunud.
Läänekristlased on pigem arvanud, et tähtede eriline seis näitas muistsetele astronoomidele teed. Ent kuidas sai mõni täht neid juhtida ja viimaks seista paiga kohal, kus oli jõululaps? – nii seda lugu kirjeldatakse. Mu ju teame, et meie liikumise korral jäävad tähed taevas paigale!
Omapärane on ka üks Pauluse lause: «Suur on jumalakartuse saladus: Jumal on avalikuks saanud lihas …, ilmunud inglitele, kuulutatud paganate seas» (1Tm 3:16). Jälle saavad inglid esmalt osa Jumala saladuse ilmutusest Jumala lihakssaamisel ehk Jeesuse sündimisel (nii nagu inglid on kohal karjaste ja tarkade puhul). Apostlid kõnelevad, kuidas Kristuse kaudu pandi liikuma kogu nähtamatu maailm (Kl 1:15–20, Fl 2:6–11, Hb 1:1–4, 1Pt 1:12, Ef 3:10).
Jumala saladusi mainib ka Antiookia piiskop Ignatios II sajandi alguses. Ta räägib, kuidas maailmale «jäi varjatuks Maarja neitsilikkus ja ta sünnitus» – saladus, «mis Jumala vaikimises teoks tehti». Kuidas aga saladust ilmutati? «Täht säras taevas üle kõigi tähtede, ja tema valgus oli sõnamatu, ja selle uudsus põhjustas võõrastust.»
Ka Ignatiose sõnadest jääb mulje, et hommikumaa tarku juhtinud täht säras imetähena üle teiste taevakehade. «Tema ületas kõiki oma valguselt; jahmatuseks see oli neile» (Ign Ef 19:1–2). Kellele? Võib-olla tähetarkadele, kes olid jahmunud, või ka Petlemma karjastele, kes seda võõristasid ehk «kartsid üliväga» (Lk 2:9).
Ühesõnaga, nii karjastele kui ka tähetarkadele andis Jumal märku inglite vahendusel, lastes taevasel valgusel särada nende teele. Mõlemal juhul toimus ka tohutu rõõmu ilmsiks saamine, mille tõi evangeelium, kreeka keeles «rõõmusõnum».
Mis teeb meile rõõmu? Millal rõõmustame? Siis, kui oleme leidnud midagi, mis kuulub meie olemuse juurde ja mida me kõige rohkem vajame, kuid mis on vahepeal kadunud. Piibli põhiväiteid on, et inimene kuulub oma olemuselt Jumala juurde, on n-ö jumalanäoline, täpsemalt – Jumala kuju. Et aga Jumal on Vaim (Jh 4:24), siis oleme Jumala sarnased just selle poolest, et oleme vaimsed olevused. Me vajame lausa olemuslikult osadust Jumalaga, sest meie vaimne struktuur (ehk kuju) on analoogne Jumalaga.
Miks on maailmas nii palju religioone? Sest inimene otsib Jumalat, kelle ta on kaotanud. Miks on religioone nii palju? Sest on ka eksiteid ja teekond pole lõppenud. Kõikjal seal, kus saame sammukese lähemale Issandale, tabab meid rõõm. Teisisõnu tabab rõõm meid hetkedel, mil oleme vastavuses iseenda olemusega, mis on analoogne Jumalaga.
Jõulusõnum ütleb, et Jumala ja inimese kohtumine on lõpule viidud Jeesuses: «Suur on jumalakartuse saladus: Jumal on avalikuks saanud lihas,» ütles Paulus. «Jumalakartus» on siin kreeka tekstis eusébeia, mida ladina keelde tõlgitakse sõnaga «religioon».
Kõigi religioonide lõppeesmärk on saavutatud seal, kus Jumal saab avalikuks lihas, s.t mitte ainult vaimsel, vaid ka füüsilisel tasandil ehk ihulikult. Jõulusõnumist kasvab välja ülestõusmispühade rõõm: Jeesuse ülestõusmisega tõstetakse ihulik tasand igavikku. Meie saame sellest osa vaimselt usu kaudu ja sakramentide läbi lausa füüsiliselt.
Esmalt rõõmustasid Jeesuse sündimisest karjased ja targad, seejärel meie kõik. Seda väljendab tuntud laul: «Oh sa õnnistav, oh sa rõõmustav püha kallis jõuluaeg!» (KLPR 29). Jõululauluks muudeti see Sitsiiliast pärit laul XVII sajandi lõpus Saksamaal, Weimaris, kus oli kirikujuhiks tuntud kirjamees Johann Gottfried Herder. Laul kuulutab rõõmusõnumit kõigile rahvastele: «Ristirahvas, ristirahvas rõõmusta!» Ja nagu ennustas Vana Testamendi prohvet Jesaja, peab ka suur valgus paistma igavesti.
Rõõmsaid jõulupühi kõigile!
Arne Hiob,
teoloog


title: “Aktuaalse kaamera” intervjuu peapiiskop Viilmaga

maintext:
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma ütles “Aktuaalsele kaamerale” antud pikas intervjuus, et Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule on lõppev aasta olnud väga toimekas ja on olnud kohtumisi nii kiriku- ja ühiskonnategelastega kui ka poliitikutega.
Viilma ütles veel, et Eesti rahvast iseloomustab ristiusk ja seda võiks rõhutada. “Me oleme ristiinimesed ja see on meie identiteet. Ja kui me seda julgeme tunnistada, siis ei saa kohutada ükski võõras meid. Ja me oleme ise paremini mõistetavad ja inimesed, kes tulevad teisest kontekstist mõistavad ka meid,” lausus Viilma.
Vaata ERR Uudistest.


title: Tõlkeraamat eestimaalaste mälestustest

maintext:
Raamat «Revali ja Peterburi vahel» toob lugejani valiku eestimaalastest baltisakslaste – aadlike, vaimulike ja nende pereliikmete – mälestusi ja kirju Katariina II valitsusajast kuni ümberasumiseni aastail 1939–1941.
Raamat ilmus algselt Saksamaal 1993 ja selle autor on toonane Saksamaa LV suursaadik Eestis Henning von Wistinghausen, kelle esivanemad on elanud Eestis 300 aastat ja kes koostas raamatu Eestimaa rüütelkonna ülesandel.
Eestikeelse tõlke on teinud Hanna Miller, kes Eesti Kirikule teost tutvustades kinnitab, et raamatu puhul on sisuliselt tegemist Eestimaa ajalooga, mis on esitatud seni vähem tuntud baltisakslase pilgu läbi. Teisalt saab raamatut võtta ka kui mõnusalt loetavat memuaarilektüüri.
See sisaldab 17 baltlase mälestuse erinevatest ajastutest ja aspektidest; annab haarava sissevaate mõisamiljöösse ning baltlaste elu argipäeva; tutvustab külaelu; peatub märksõnadel põllumajandus, poliitika, ümberasumine, kirikuelu.
Viimase märksõna all tõstab Miller esile eriti Konrad von zur Mühleni (1868–1945) mälestusi. Pastori ja assessorina mõjutas zur Mühlen oluliselt kirikuelu.
Raamatu fookuses on eripärane rahvusrühm baltisakslased, kes ei rännanud meie maile kusagilt kaugelt, vaid kujunesid siinsamas Balti aladel.
Olles sunnitud 20. sajandi ajalootormides kodumaalt lahkuma, elasid nad paljuski edasi oma mälestuses, nendib autor oma eessõnas.
Ta arutleb, et ometi on baltisakslased nähtamatult oma esiisade mail kohal ka praegu, on osa nende maade ajaloost ja elanikest.
Eesti Kirik


title: Peapiiskop Viilma kohtus president Kaljulaidiga

maintext:
24. novembril toimus Kadriorus president Kersti Kaljulaidi kohtumine EELK peapiiskopi Urmas Viilmaga. Peapiiskopi sõnul oli tema tervitusvisiidi eesmärgiks tutvuda presidendiga ning anda ülevaade Eesti kirikuelust, kirikute omavahelisest oikumeenilisest koostööst ning EELK panusest Eesti ühiskonda.
Kohtumine oli Viilma kinnitusel meeldiv ja positiivne. «Olen väga rõõmus, et president Kaljulaid ei näe kirikul ainult tseremoniaalset rolli, vaid on teadlik ka kiriku igapäevasest panustamisest sotsiaal- ja hoolekandetöösse,» kinnitas peapiiskop. Eriti tõstis president esile kiriku tööd tänavalastega ning pagulaste abistamisel. Üheskoos tõdeti, et kiriku ja riigi koostöö võimalusi tuleks kindlasti edaspidistel kohtumistel arutada.
Kohtumise lõpul kinkis peapiiskop presidendile kaks raamatut. «Usk vabadusse» (2011) annab ülevaate kiriku rollist Eesti iseseisvuse taastamisel, äsja ilmunud kogumik «Kuhu lähed, Maarjamaa?» (2016) aga religioossest maastikust tänapäeval. Kohtumine leidis äramärkimist ka Eesti ajakirjanduses. Evelyn Kaldoja heitis Postimehe veebilehel 25. novembril kirikule ette pealetükkivust oma erihuvide kaitsmisel. Peapiiskop Viilma lükkas need süüdistused tagasi. «Meil ei ole presidendiga vastastikku mitte mingeid etteheiteid ega erimeelsusi,» rõhutas ta. President ise kohtumist peapiiskopiga avalikult kommenteerinud ei ole.
Rain Soosaar


title: Arheoloogilised tööd Haljala kirikus andsid huvitava leiu

maintext:
Haljala kirikus toimunud arheoloogilistel väljakaevamistel leidis arheoloog Villu Kadakas kiriku kirdepoolse piilari idaküljelt põranda alt matuse, mis võib olla vanem kui praegune kirik.
Nimelt toimus 15. sajandil Haljala kiriku ümberehitus. Kirdepiilari asukoht kattus just nimetatud matusega. Täpsemalt: poolega sellest.
Ilmselt just piilari ehituse tõttu tuli toonastel ehitusmeistritel eemaldada osa matusest. Alles oli jäänud puust kirstu peats, mille laudade ühendamiseks oli kasutatud sepisnaelu ja kus oli lõhkumata säilinud maetu, nn Haljala daami luustik peast alumiste roieteni.
Maetut ei eemaldatud tema senisest leiukohast. Uuringute tegemiseks võeti alumiselt lõualuult kaks esihammast. Rakvere perearsti Rita Alanurme juuresolekul ja kaasabil mõõdeti maetu luustikku. Visuaalse vaatluse ja mõõtmise tulemusena oletame, et tegu võis olla naise matusega.
Kolju ümbrusest tulid välja neli mustjat klaashelmest: kaks ümarat ja kaks lamedat. Neist kummastki üks talletatakse Tallinna ülikooli arheoloogia teaduskogus. Teised leiud jäeti nende esialgsesse kohta. Et leitu säiliks oma algses olekus, kaeti matus pinnasega ning lisati tulevastele arheoloogidele avastamisrõõmuks praegu käibelolev münt: kaks eurot vermimisaastaga 2011.
Haljalast leitu põhjal paneb mõtlema see, et toona matmispaigana kasutatud põrandaalusest (kirikute põrandate alla matmine lõpetati keisrinna Katariina II vastavasisulise ukaasi alusel 1772. a) leitud hammastest oli ainult ühel auk!
Margit Nirgi


title: Novembris algas advendiaeg

maintext:
November 1936 algas pühapäevaga ja tõi lisaks tavapärastele jumalateenistustele muidki jälgi jätnud ettevõtmisi.
Randvere kirikus esines 1. novembri jumalateenistusel Tallinna Kaarli kiriku koor Alfred Karindi juhatusel ja solist Paula Virgas. Tartu Pauluses oli perekonnaõhtu. Erilist huvi pakkus õp A. Võõbuse kõne kristliku koguduse elust 1.–2. sajandil.
Räpinas oli sel päeval noortepüha, jutlustas õp H. Haamer. Tallinna Püha Vaimu kogudus korraldas Estonia kontserdisaalis kogudusepäeva. Pikema ettekandega esines õp Theodor Tallmeister. Avaldati soovi, et koolides õpetataks koos usuõpetusega ka koraalide laulmist. Praost Jaan Lattik oli 1. novembril Tarvastus, et õnnistada sisse uus õpetajamaja ja õnnitleda õpetaja H. Laasi, kel sai täis 12 aastat teenimist Tarvastus.
Eesti Akadeemiline Helikunsti Selts kutsus Eestisse esinema muusikateadlase ja helilooja dr S. Rosovski, kes pidas 5. novembril konservatooriumi saalis loengu «Piibli muusika», mis käsitles Kristuse-eelset aega. Juudi Akadeemilises Ühingus tutvustas külaline Palestiina kunstielu.
8. ja 15. novembri tähtsündmusi
8.–14. novembrini oli ülemaailmne kristlike noorte palvenädal. Sel puhul oli 8. novembril palve-jumalateenistus Tallinna Kaarlis, kus esines ka Jaani noorte segakoor. Lõpujumalateenistus oli 14. novembril Tallinna Jaanis. Sündmusele pühendatud jumalateenistusi oli paljudes Eesti kirikutes.
Tallinna Püha Vaimu kirikus oli samal ajal koguduse laulu- ja muusikaseltsi 15. aastapäeva kontsert. Esines seltsi koor organist Diekwardi juhatusel ning solistid Helmi Betlem ja M. Saaberg. Orelipuldis oli Paul Pressnikoff, vaimuliku sõna eest hoolitses T. Tallmeister.
8. novembril kõlas muusika ka Tallinna Aleksander Nevski peakirikus, esines suurendatud segakoor ning solistid T. Konopenskaja, N. Migujeva, A. Suursööt, Karl Ots ja Nikolai Suursööt. Esitati vene muusikat. Juhatas M. Suursööt.
Metodistid korraldasid oma pühakojas suurema kontsert-jumalateenistuse. Esinesid Tallinna ja Tartu mees- ja naiskoorid ning solistid. Juhatasid J. Tamverk ja O. Luusmaa. Jumalasõnaga astus üles A. Kuum Tartust.
Valga eesti kogudused austasid 8. novembril hõbepulmapaare. Tänati Jumalat armu ja abi eest, kuulati koorilaulu ja lauldi. Tulevane peapiiskop Edgar Hark aga valiti sel päeval 127 poolthäälega Mustvee õpetajaks. 1908. a sündinud E. Hark oli 1920. aastani elanud Venemaal. Tartu ülikooli usuteaduskonna lõpetas 1935, prooviaasta tegi Tormas ja Paides. Mustveesse asus Tudulinna õpetaja kt ametist.
15. novembril oli Tartu Ülikooli kirikus Tartu Naislaulu Seltsi koori kontsert. Solistidena tegid kaasa Paula Neuman ja organist Helene Lambert. Juhatas Johan Tamverk. Tallinna Pauluse kogudus korraldas perekonnaõhtu, kus esines ka noor lootustandev viiuldaja Zelia Anton (Aumere).
Kopli kirikus pühitseti uus kirikukell ja tähistati kiriku 5. aastapäeva. Vaimuliku talituse pidasid piiskop Rahamägi ja õpetaja A. Soomre. Ülevaate koguduseelust andis õpetaja Sauerbrei.
Suurpäev oli 15. november ka Tapa õigeusklikele: metropoliit Aleksander õnnistas pärast suuremat remonti sealse õigeusu kiriku. Tapa kirikukoori juhatajale V. Hasovile, kes selles ametis olnud juba 25 aastat, anti üle Platoni ordu 2. järgu rist.
Meenutati lahkunuid
19. novembril kutsus Jumal enda juurde prof dr Eduard Tennmanni. Sündinud oli ta 27. juulil 1878. Ülikooli usuteaduskonna lõpetas 1910, 1931 sai doktorikraadi. Ülikooli õppejõu ameti kõrval jõudis olla ka Jüri (1920–1923) ja Maarja-Magdaleena (1923–1931) koguduse õpetaja. Tema sulest oli ilmunud 33 suuremat tööd.
22. novembril oli surnute mälestamispüha. Eriti kaunid nägid sel päeval välja kalmistud. Kirikutes laulsid koguduste koorid, oma lahkunuid olid tulnud mälestama ka ilmalikud koorid. Tallinna Jaanis korraldas oma 1935/36 lahkunud lauluvendadele mälestusjumalateenistuse Tallinna Meeslaulu Selts. Esineti täies koosseisus, kavas olid päevakohased laulud. Juhatas Gustav Ernesaks, jutlustas seltsi liige praost H. Kubu, soleeris A. Ilves, orelit mängis Hugo Lepnurm.
Kaarlis laulis samal ajal Tallinna Linnateenijate Meeskoor Alfred Karindi juhatusel, Nõmme Rahus Nõmme Meeslaulu Selts. Nigulistes andsid vaimuliku kontserdi vene ühendatud kirikukoorid Aleksander Nevski kirikukoori dirigendi M. Suursöödi juhatusel.
Viljandi Jaanis oli surnute püha puhul vaimulik kontsert. Esinesid kiriku segakoor organist J. Taide juhatusel, keelpillikvartett ning solistid. Kodavere kirikus oli surnutepühal suurem vaimulik kontsert.
Algas advendiaeg
Urvastes oli 23.–29. novembrini äratusnädal, mille jooksul peeti 12 jumalateenistust ümbruskonna kooli- ja rahvamajades. Nii mõnigi, kes vahepeal kristlikust elust lahkunud, pöördus tagasi Jumala poole. Äratusnädala lõppedes oli 30. novembril «vanade leer». Kokku tuli 70 inimese ümber, kellest paljud olid üle 30 aasta vanad.
29. novembril kandis Hugo Lepnurm toomkirikus esmakordselt ette Rudolf Tobiase kõik 11 koraaliprelüüdi. Iga prelüüdi järel esitas toomkiriku koor Cantate Domino vastava koraali. Juhatas Johannes Hiob, kes esines ka selgitava sõnavõtuga.
Kristuse tulemisaeg algas 29. novembril. Tallinna Kaarlis tähistati seda kontsert-jumalateenistusega. Jutlustas õpetaja H. Hansson, esinesid Rudolf Palm ja Friedrich Murumets, orelipuldis oli Alfred Karindi.
Kuressaare Laurentiuse kogudus tähistas praegusel kujul valminud kiriku 100. aastapäeva. Jumalateenistus oli sakslastele ja eestlastele ühine. Jutlustas praost Mähle, esines koguduse koor Joosep Aaviku juhatusel.
29. novembrist 5. detsembrini oli Tallinna Kaarli kirikus noorte koondise äratusnädal. Nädala mõte oli süvendada koguduses igatsust Päästja järele. Osalesid praost Kapp, Hansson, Lauri Otepäält, Nuudi Pärnust, A. Tammik Valgast, Pöhl Vormsilt, ka tulevane peapiiskop A. Tooming Harju-Jaanist. Rohkesti oli koori- ja instrumentaalmuusikat.
Raamatuaasta trükiseid
Konsistoorium otsustas raamatuaasta jooksul ilmunud vaimulikule kirjandusele määrata ergutusauhinnad. Auhinna said dr Tauli «Jumalariigi õpetus», Bruno Ederbergi «Lahkusud Eestis» ja «Kalmunurme kirikuõpetaja päevik» ning Hiiemetsa «Augustinus».
Trükist ilmus «Kirikukoor XIV» advendi-, jõulu- ja aastavahetuslauludega. Erilist tähelepanu äratasid Hörschelmanni klassikalises stiilis laulud. Kogus olid veel vana jõululaul «Nõnda on Jumal ilma armastanud», Rudolf Grivingu «Jõulu öö», Johan Tamvergi «Jõulu rahu», Johannes Jürgensoni «Vana aasta õhtul» ja Johannes Hiobi «Ärka üles, mu hing».
Ilmus Johannes Hiobi «Andante religioso». See oli puhkpilliorkestrile seatud katkend kantaadist «Jesaja kuulutamine».
Kuid novembrikuus juhtus ka üht-teist iseäralikku. Iseäralike usuliste kalduvustega kuressaarlane Mihkel Trey kirjastas vaimuliku sisuga raamatu «Piibel ei ole tõde». Levitamisele see aga ei tulnud, sest politsei jõudis selle konfiskeerida.
Juubelid
8. novembril tähistas Aino Tamm oma 45. lauljategevuse aastapäeva Tallinna Jaanis toimunud vaimuliku kontserdiga. Kava oli klassikaline. A. Tamm oli endiselt oma kandva ja selge häälega stiilne kirikulaulja. Eestis polnud vist ühtegi kirikut, kus ta polnud laulnud.
19. novembril sai 50aastaseks Tallinna Jaani õp Bruno Hasselblatt. Ta oli sündinud 1886 Juuru kirikumõisas pastori pojana. Tartu ülikoolis õppis 1906–1910, teenides ära kuldauraha. Töömeheteed alustas kodukooliõpetajana Kuramaal. Õpetajaametisse õnnistati 1912. a. 1917 sai temast Tallinna Jaani 1. pihtkonna õpetaja. Tema eriline huvi kuulus lastejumalateenistustele ja pühapäevakoolidele.
21. novembril sai 50 Tallinna Peeteli õp R. Bidder. Temagi oli sündinud pastori perekonnas. Laiuselt pärit Bidder õnnistati õpetajaametisse 1915. Alates 1930. aastast tegutses Peetelis. Pööras suurt tähelepanu noortele, olles noorteühingute «Jeesuse sõbrad» ellukutsujaid ja misjoniajakirja «Jeesuse jälgedel» toimetaja.
21. novembril tähistas 70. sünnipäeva orelimeister Tannil Kriisa. Huvi pillide vastu oli tal tärganud juba poisikesepõlves. Esimese oreli oli ehitanud 50 aastat tagasi. Juubeliaastal oli tal valmimas suurem orel Järva-Jaani kirikule.
Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tartu Tütarlaste Gümnaasium tähistas 7. novembril jumalateenistusega ülikooli kirikus oma 30. aastapäeva. Jutlustas õp J. Taul, esines õpilaskoor Evald Laanpere juhatusel, soololauljana astus üles vilistlane A. Juurup, orelit mängis Enn Võrk.
Vabadussõjast osavõtnud Balti pataljoni liikmed aga tähistasid 28. novembril jumalateenistusega Tartu Jaani kirikus oma väeosa asutamise 18. aastapäeva. Kiriku seinal avati 2 tahvlit langenute nimedega.
Mati Märtin


title: Peapiiskop Urmas Viilma: Kas riigil on südametunnistus?

maintext:
Täna riigi- ja ühiskonnategelastele peetud traditsioonilises advendikõnes Tallinna toomkirikus vaatas Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) peapiiskop Urmas Viilma tagasi mööduvale aastale ja kiriku jaoks olulistele kohtumistele võimuga, vaimuga ja Eestimaa inimestega. Ühiskonnaelu protsesse hinnates kõneles peapiiskop muuhulgas Eesti demograafilisest kriisist ja alkoholismi probleemist.
“Need kohtumised on juhtinud minu tähelepanu samale küsimusele, mida uus valitsuskoalitsioon on nimetanud üheks oma olulisemaks teemaks: see on Eesti jaoks kriitiline demograafiline olukord. Samavõrra aktuaalne on alkoholiprobleem, mille vastu ei saa ainult aktsiiside tõstmisega, vaid mille puhul tuleb keskenduda ka eeskuju andmisele, kasvatusele ja karskusideaali propageerimisele. Karskusel peab olema moraalne mitte materiaalne mõõde!” tõdes peapiiskop Viilma.
Viidates riigi ja kiriku ühisele vastutusele kultuuripärandi hoidmisel küsis Viilma: “Kas riigil on südametunnistus? Pean tunnistama, et lootustandvaid märke selle olemasolust on alati olnud. Narva Aleksandri kiriku päästmine pankrotipesast riigi ja kiriku koostöös on üks riigi südametunnistuse märkidest. Tol hetkel esindasid otsusekindlalt seda südametunnistust tollased reformierakondlastest peaminister Taavi Rõivas ja siseminister Hanno Pevkur. Kuidas saab olema riigi südametunnistusega uue koalitsiooni puhul, näitab lähitulevik.” Peapiiskop tänas kõiki üksikisikuid, Eestimaa kogudusi ja ettevõtteid, kes aitasid oma annetuste toel Narva Aleksandri kirikut pankrotivarana äramüümisest päästa.
Reformatsiooni 500. juubeliaasta kontekstis tõstis Viilma esile maailma katoliku ja luteri kiriku võtmeisikute paavst Franciscuse ja piiskop Munib Younani hiljutist kohtumist Lundis, kus ta ise koos Eesti katoliiklaste piiskopi Philippe Jourdaniga osales. Sama oluline sündmus Eesti kontekstis oli reformatsiooni juubeliaasta avamine Tallinna Oleviste kirikus, kus osalesid Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskirikute juhid. Reformatsiooni juubeliaasta saab Eestis teoks tänu reformatsioonilinnade Tallinna ja Tartu toele. Tallinna linn on muuhulgas otsustavalt asunud toetama Mustamäele kiriku ehitamist ning Tartu linn toetab järgmisel aastal toimuvat Kirikukongressi, millega EELK tähistab luteri kiriku kui riigist sõltumatu vaba rahvakiriku tegevuse alguse 100. aastapäeva.
Kõneledes kristlaste rollist ühiskonnas ütles peapiiskop Urmas Viilma: “Mitmekultuurilises ja multireligioosses maailmas, mis on oma eripalgelisusega esindatud ka Eestis, peame riigi ja rahvusena kestmajäämiseks identifitseerima mitte võõraid ja külalisi, kes siia tulevad või kellega me kokku puutume, vaid iseennast. Selleks peame loobuma arusaamast, et usk on isiklik asi. Kui inimesed, olgu omad või võõrad, meie ümber ei tea, et me oleme kristlased, sest meid ei saa eristada näo- või pearätikute järgi, siis millest inimesed teavad, kes me oleme? Meie rahva kristlik usk ja sellest tulenev kristlik elu peab olema kuulda ja näha. Soovin, et alanud uus kirikuaasta tähistaks Eestimaa ja Eesti rahva jaoks usulist ärkamist ning ülestõusmist sellise suhtumise vastu, mis surub usklikud ja kiriku privaatsfääri, tagasi kirikumüüride vahele ning avalikkusest varjule. Me peame käituma Kristuse üleskutset järgides vastupidiselt, tulema nähtavalt ja äratuntavalt inimeste keskele.”
Iga-aastane advendimõtisklus koos peapiiskopi sõnumiga laiemale avalikkusele on traditsioon, mida alustas eelmine peapiiskop Andres Põder. Selle aasta advendikõne on Urmas Viilma juba teine aastalõpusõnum EELK peapiiskopina.
Vaata ka EELK Uudistest.


title: Peeter Espak: kirik ja riik - uus kunstlikult ülesköetud lõhe Eesti ühiskonnas

maintext:
Peeter Espak, TÜ võrdleva usundiloo vanemteadur / MTÜ Ühiskonnauuringute Instituut
Ühiskonnas, kus 40 protsenti inimestest usub surmajärgset elu ja vaid kolmandik ei käi kunagi kirikus, pole religioossus sugugi oma tähtsust minetanud, kirjutab Peeter Espak.
President Kersti Kaljulaidi otsus mitte osaleda tema ametisseastumise puhul Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku tänujumalateenistusel on meie avalikkuses põhjustanud sotsiaalmeedia arutelude ja ajalehtede arvamusartiklite keeristormi. See kinnitab üha enam tõdemust, et usuteema on Eesti ühiskonnas üks keskseid vaidlusobjekte ja enim kirgi üleskütvaid teemasid üldse.
Olgu arutelu teemaks islam, mošee, usuõpetus või kristlikud sümbolid, iga väiksemgi arvamusavaldus või sündmus saab suure tõenäosusega üleriigiliseks kirglikuks vaidlusteemaks. Seoses presidendi otsusega mitte jumalateenistusele minna on viimasel ajal enim kõneainet tekitanud nii Janek Mäggi Kaljulaidi noomiv kui Orenti Kampuse presidenti kiitev ja kogu kirikut Putiniga seostavad arvamuslood.
Võidumeesteks nii ateism kui Taara
Ühed kiruvad presidenti sideme kaotamise pärast meie traditsioonide ja meile kirjaoskuse ning koolihariduse toonud luterlusega. Teised tunnevad aga rõõmu, et tule ja mõõgaga Taara ära tapnud papid said vastu pükse ja tõsise alanduse osaliseks. Presidendi otsus mitte osaleda ühel jumalateenistusel näib justkui olevat nii võitlevatele ateistide või siis ka Taarat tagasitahtvate õigete Eesti meeste pidupäev.
Muidugi rõõmustavad ka meie anonüümsed kommentaatorid, sest nüüd on kõik pirrud kahel otsal taas põlema süttinud ja judeokristlik vandenõu riigist välja juuritud. Varsti ilmub Vanemuine isiklikult suure kandlega presidendile kiitust laulma; või saabub hoopis Tarand-Strandberg-Kivirähki uus õndsuseajastu, kus kõik on defineeritud teaduslike faktide ja tõestusvormelitega. Tõestuskäik „Jumalat ei ole, sest vaatasin teleskoobiga taevasse ja ei näinud – järelikult pole olemas“ oleks justkui presidendi käitumisest saanud kinnitust oma tõesusele.
Teisalt jällegi on kummaline paljude kirikuringkondade liigne hädaldamine teemal justkui oleks meie kirik muutunud presidendi puudumise pärast nõrgemaks või võiks 2000 aastat vana traditsioon kuidagi ühe maise ja ajutise valitseja väikse otsuse pärast karvavõrdki kannatada saada. Kristlik jumal peaks olema kõikvõimas ja ka piiritult hea. Seega ei saa Kaljulaid jumalat ega kirikut kuidagi kahjustada.
Viimaseks uudiseks Kaljulaidist ja kirikust oli meedias ja eriti sotisaalmeedias laialt kajastust leidnud presidendi otsus mitte osaleda 1. detsembril Toomkirikus traditsioonilisel advendikontserdil. Paratamatult avaldab presidendi käitumine väga suurt mõju kogu rahva enesetundele, sotsiaalsele sidususele ning just sellele, kuivõrd kõik siinsed elanikud ennast selle ühe riigi osana tunnevad. President Kaljulaid on lubanud olla kogu Eesti president, isegi EKRE oma.
Edasi loe Delfist.


title: Huvitavad koosviibimised

maintext:
Rakvere Kolmainu kogudusel on tore traditsioon korraldada oma eakatele koguduseliikmetele kord kuus kirikulõuna.
Istume keskpäeval paariks tunniks maitsekalt kaunistatud kohvilaudade ääres, kus oma naiskomisjoni valmistatud suupisted, tee, kohv kenasti ootamas. Ja muidugi annavad hubasust juurde pimedal ajal süüdatud küünlad. Alati on ka keegi külaline (ette ei öelda, et oleks üllatus).
Sel korral, Martin Lutheri sünnipäeval rääkis meie armastatud õpetaja Tauno Toompuu suurmehe väga kirevast ja omapärasest elust. Näitas ka slaide. Saime palju huvitavat teada, millest meil varem aimugi ei olnud.
Kohaliku raamatukogu töötaja Marju Saluste kõneles eneseabi raamatutest. Lõpuks laulsime klaveri saatel lauluraamatutest. Ühine laulmine ja sõbralik vestlusring hoiavad eaka inimese vaimselt terve. Siinkohal siiras soovitus: ärge jääge üksinda koju nukrutsema! Otsige kaaslaste seltsi – aeg läheb kiiremini. Ja kaugel see kevadki enam. Palju reipust ja vastupidavust, küll see pime aeg kord lõpeb! Meelestame end ise positiivselt.
Ella Kraav
Rakverest
Toimetuse kirjakast:
Aadress: Ülikooli 1, III k, 51003 Tartu
E-post: ek@eelk.ee


title: Eesti Kirik

maintext: Hea taevane Isa, täname, et Sina juhtisid püha perekonna saatust nii, et kõik läks hästi ja Sinu Poeg sai sündida siia maailma. Aita meilgi kogeda eluteel Sinu juhtimist ja kuulda Sinu häält. Ole ligi neile, kes Sind vajavad ja otsivad. Aita meil leida elu mõte ja tunda rõõmu Issanda lähedusest. Aamen.


title: Sõnum peab jõudma südamest südamesse

maintext:
Kersti ja Arvo Sarapuuga kohtuma minnes on mul eelteadmine, et kuulume samasse põlvkonda ja et meid seob nähtamatu niidina ühise koolimaja aura ja sealsete õpetajate püüdlus meid vormida.
Kooliajast, tõsi küll, me üksteist ei mäleta. Aga mõnd õpetajat, kes meile Tartu 7. keskkoolis (praegu Karlova kool) tarkusi jagas, siiski. Oma klassijuhatajast, ajalooõpetaja Aino Juhkamist on Kerstil ja Arvol, omaaegsel klassiõel ja -vennal palju jutustada. Kersti meenutab, kuidas õpetaja reageeris, kui sai teada, et noored on esitanud perekonnaseisubüroosse abiellumisavalduse. Kersti oli siis vaid 17. Nüüdseks on nad koos elanud 44 aastat ja neil on viis last.
Järjepidevuse kandjad
Põltsamaal sündinud Kersti meenutab, et tema isa oli ajalehe Kiir toimetaja ja suhtles paljude inimestega, teiste seas legendaarse kirikuõpetaja Herbert Kuurmega, kes oli Põltsamaal suur autoriteet. Nii on Kerstil varasest lapsepõlvest meeles, kuidas ta istus õpetaja Kuurme põlvel ja laulis koos temaga «Vennad on mul suured mehed».
Elu viis Sarapuud Tartust Järvamaale, kus on praegugi nende kodu. Aga alati Põltsamaalt läbi sõites mööduvad nad majast, kus Kersti lapsena elas, vaatavad tema lapsepõlve pajusid, jõge, kust vähki püüti. Nende lapsed on neid lugusid kuulnud lugematuid kordi. Arvo kommenteerib: «Noorele inimesele on tüütu, et ema neid vanu paiku jälle näitab, aga vanemana hakkad mõtlema, et igal asjal on seos. Sa näed elus seda, et üks või teine asi juhtub millegi pärast. Mida mina Kersti juures hindan, on see, et ta on kõigi vastu tähelepanelik ja on üle võtnud minu ema rolli.» Muide, Arvo kutsubki abikaasa Kerstit emaks.
Suurim väärtus
Arvo ema õpetas, et esivanemate hauad peavad alati korras olema, seal ei tohtinud ainsatki umbrohuliblet olla. Nüüd koristab haudu Kersti ja ei tee seda üksi, vaid koos lastega. «Eeskuju ja järjepidevus on olulised. Nii nagu sa oled ees, kas pead lugu haudadest, kirikust, juurtest, tööst ja haridusest – see mõjutab. Kui nad näevad, et me tegelikult ka peame lugu, mitte ainult ei räägi,» ütleb end vaadetelt konservatiivseks pidav Tallinna abilinnapea Arvo Sarapuu.
Filosoofilistesse mõtisklustesse kalduv Arvo arutleb, missugust elu peaks inimene elama, millest kinni hoidma. «Ei ole ju nii lihtne, et hommikul ärkan üles, päev läbi sebin ja magama minnes mõtlen, et küll sai tubli oldud ja rabatud. Meie vanuses hakkad mõtlema, mis on elu, mis on see väärtuslik, mis jääb kestma.» Nii meenutab ta jutuajamist ajast, mil «lapsevabrik hakkas hästi tööle».
Üks advokaat ütles toona, et sa oled nii vahva mees, teed hullult tööd, rahvas peab sust lugu, aga mis te nende lastega jandite. Arvo ei saanud temast aru ja arutas öeldut Kerstiga. Ka praegu on mõlemad veendunud, et lapsed on need, kelle nimel üldse tasub elada. Nende sõnul oleks lapsi võinud olla rohkemgi. Arvol on siiski kahju, et töö kõrvalt nappis laste jaoks aega. «Teine suur väärtus on see, kuidas ema-isa teineteist ja elu hindavad, selle kogemine jääb laste hinge,» kinnitab paar.
Kersti meenutab, et abikaasa Arvo vaatas igal reedel laste päevikud üle ja see oli laste jaoks paras hirm. Isa kasvatas oma nõudlikkusega korrektsust ja sõnapidamist, kohusetunnet. «Lapsed teadsid, et aruandmine ei ole lihtne. Arvo on olnud väga range, aga see karmus läks üle õpetamiseks-kaasamiseks. Lastelastega on ta väga leebe,» sõnab Kersti. Mõlemaid häirib, et tänapäeval puudub töökasvatus, lapsed ei tohi värvida, koristada jne. Paide linnapeana aastatel 2005–2011 on Kersti sellega otseselt kokku puutunud.
Koos kasvades – lapseeast täiskasvanuks ja lastevanemateks, partneriteks elus ja töös – on neil sarnane maailmapilt ja nad mõlemad on Keskerakonna liikmed. «Mul on hea meel, et õppisime teineteisega arvestama, teineteist aitama ja hoidma. Hoolimine ja lugupidamine – need on olulised. Meil on olnud raskeid aegu, ka ilusaid ja õnnelikke – elu ongi selline,» sõnab Kersti.
Austusest ja armastusest klassijuhataja vastu käisid Kersti ja Arvo aastaid 1. jaanuaril õpetaja Juhkami juures kodus. Siis paratamatult traditsioon muutus ja juba aastaid käivad nad sel päeval Türi kirikus ning võtavad külla tulnud lapsed ja lapselapsed kaasa. Kui jõuluõhtul on pühakojas lärmakas, siis aasta esimesel päeval vaikne. Arvo viskab nalja, et temal patte ei ole, aga Kerstil on ja ta saab need siis andeks.
Armulaua pärast
Kirikuskäigu esmane põhjus on küll armulaud, aga teiseks on see suurepärane võimalus läinud aasta kokku võtta ja uuele õnnistust paluda. Hea on jutlusesse süveneda ning palves mõelda lähedastele ja sõpradele. Koduseks saanud Türi kirikus laulatas õpetaja Teet Hanschmidt paari nende hõbepulmapäeval. Samal teenistusel Kersti ja Arvo ka ristiti laste ja sugulaste juuresolekul 19 aastat tagasi.
Kersti ütleb, et juba õpetaja Hanschmidti hääletämber võtab hinge kinni ja tema oskus inimestega suhelda on suurepärane. Paide linnapeana on ta palju koostööd teinud ka õpetaja Algur Kaermaga, kelle oskus suurelt mõelda talle väga meeldib. Pikalt võiks rääkida sellest, kui palju on linn aidanud kirikut remontida. Edasi tuli riigi tugi kõrvale.
Ta on volikogus seletanud, et kuigi kirik on riigist lahus, on kirik siiski sümbol. Paides on keskväljakul haruldane kooslus: seal on koos pühakoda, raekoda ja kõrts ja see tuleks säilitada. «See on meie kaubamärk ja seda tuleb hoida. Kui sind juba linnapeaks valitakse, siis sind aktsepteeritakse,» sõnab riigikogusse kuuluv Kersti.
Eeskujuks kirikuõpetaja
Arvo meenutab aega 1990ndate alguses. Ta valiti Järva maavanemaks, nõupidamisel kõnelesid vaimulikud, mis seisukorras pühakojad on. Kirikuid oli rüüstatud, katused jooksid läbi, valvesignalisatsiooni polnud. Nii mõnigi kirik sai tänu temale toetust. Pidev kokkupuude kirikutega sidus pere iseenesest kiriku külge.
Uus amet nõudis uusi oskusi. Sealjuures sõnaosavust. Ja Arvo hakkas jälgima kirikuõpetajate kõnet. Kui praegu võib teda pidada heaks kõnemeheks, siis on see just tänu vaimulikelt õpitule. «Nende kõnet tasub jälgida, kõne ülesehitust, sõnumit. Nende kõnes on alati sõnum. See tuleb südamest ja peab jõudma südamesse,» ütleb Arvo. Ja lisab, et kõnet peab oskama ka ette kanda. Oskamatus või suutmatus seda teha võib hea kõne ära rikkuda.
Suure eeskuju Teet Hanschmidti kõrvale on viimastel aastatel kerkinud teinegi vaimulik, uue põlvkonna kirikuõpetaja Ove Sander. Kohalike omavalitsuste valimiste eel pakuti Arvole valimispiirkonnaks Nõmmet. Kuigi pealinnas võidaks Keskerakond kindlasti hääli Lasnamäel, läks nii Arvoga Nõmmel. Ta käis linnaosaga tutvumas, käis kirikus ja kohtus inimestega.
Kuna tööelu oli Kersti ja Arvo Järvamaalt pealinna viinud, hakkasid nad käima ka Nõmme Rahu kirikus. Arvo on saanud seal jumalateenistustel kõnet pidada ja on selle võimaluse eest tänulik. Ta ütleb, et on eriline tunne, kui saab kogudusega oma mõtteid jagada.
Nad kiidavad, et õpetaja Sander oskab hästi suhelda ja tema jutlused on suurepärased. «Ove on isiksus, uue põlvkonna kirikuõpetaja, suure haardega, tähelepanelik,» tunnustavad nad vaimulikku.
Aga nad vaatasid, et kirikusaali lagi on korrast ära ja kogu hoone väsinud ilmega. Kerstil tekkis küsimus, kas linn ei saa kogudust aidata. Tegu on ju siiski kogu riigile olulise pühakojaga, mis pühendatud Tartu rahule. Ja raha eraldamine remondiks on ka Arvo Sarapuu pädevuses. Nende mõte leidis toetajaid ja järgmisel aastal algab remont, mille käigus pühakoda uuendatakse täielikult.
Kirikust on palju õppida, kinnitab abilinnapea. «Kui inimese toetuspunkt ei ole kirik, siis mis veel. Ma ei suru kellelegi kirikut peale, aga kantslist kõneldu aitab elust aru saada,» ütleb Arvo Sarapuu.
Rita Puidet


authors:
Tiiu Pikkur
Avo Üprus
Harkujärve Kogukonnakiriku Vaimulik

title: Kellele kuuluvad jõulud?

maintext:
Selle kord rohkem, kord vähem sisuka mõttevahetuse algatamise eest tuleb tänada president Kersti Kaljulaidi ning ilmselt ka presidendile maievtilisi küsimusi esitanud Mart Soidrot ja Andrus Kivirähki. Teema kerkis kõrgele, paljud avaldasid arvamust – tähendab jõulud lähevad inimestele korda. See, et pühasid mõistetakse ja ka tähistatakse erinevalt, on loomulik. On ju jõulupühad rikkalikult tähendustega koormatud värav, mille taga on mitu ruumi. Vabariigi aastapäev on näiteks palju lihtsakoelisem, naistepäev samuti. Kuigi ka neid võib tõlgendada eri ideoloogilistest vaatenurkadest, jääb ajatelg liiga lühikeseks, et mütoloogia või religiooniga olulisel määral suhestuda. Kõigi nende väravate ja väravataguste ruumide kaudu määratletakse iseennast.
Vaimu võtad kaasa
Õigus on kahtlemata neil, kes ütlevad, et pööripäevade tähistamisel on pikem ajalugu kui kristlusel. Nii ka suviste- ja talsipühadel, lehtmajade- ja lepitus- ja eelkristlikel paasapühadel. Saturnaalidel ja bakhanaalidel samuti. Ja on inimesi, kellele on oluline vedada ajajoon tänasesse päeva. Kas siis usu pärast või mängu pärast, traditsiooni või siseveendumuse pärast ning siis selle joone tipus moodustuval väraval kõõluda, kiikuda ja kiigata. Seda nimetatakse õiguseks uskuda ja – nagu president õigesti märkis – mitte uskuda. Kui usk on tugev, siis mõistad ka uskmatust, ja vastupidi.
Vabal maal ei tohi seda õigust kelleltki ära võtta, aga riived on paratamatud – demokraatia on ka riivetega elamise kunst, kuigi ei pea minema, saama ega olema riivatuks. See, et jaanipäeval Ristija Johannese elule mõtlen, ei takista mind nautimast kase- ja kadakavihtu vanas suitsusaunas. Meenub saunaskäik fenomenaalse tõlkija Rein Sepaga, kes visiseva kerise saatel alamsaksa keeles „Nibelungide laulu“ laulis, ja mind ei häirinud sugugi, et laulu suurim leil päkapikkude esivanemate – härjapõlvlaste – mäe seest tuli.
Edasi loe Harju Elust.


title: "Korjanduskarp" aitab annetusi koguda

maintext:
EELK ja selle koguduste tegevus toetub suures osas annetustele.
Eriti sõltuvad oma liikmete panusest need kogudused, mis ei teeni tulu kinnisvaralt ega saa arvestada ka riigilt, omavalitsuselt või välismaa sõpruskoguduselt saadava toetusega.
Iga-aastase liikmeannetuse kõrval oma kogudusele teevad ärksamad kirikuinimesed aga ka sihtotstarbelisi makseid mõne konkreetse ettevõtmise heaks. Teinekord on paraku vaja rohkem raha, kui oma koguduse inimesed välja panna suudavad. Ka EELK asutused vajavad sageli lisarahastust projektidele, millest võib kasu lõigata terve kirik.
Et hõlbustada sel otstarbel annetuste kogumist, kutsus veebruaris EELK konsistoorium ellu internetipõhise annetuskeskkonna «Korjanduskarp», mis on leitav aadressil http://www.eelk.ee/et/korjanduskarp.
Avalikku tähelepanu on «Korjanduskarp» leidnud tänu sellele, et selle vahendusel toimus edukas rahakogumine Narva Aleksandri kiriku väljaostmise ja seal uue koguduse asutamise toetuseks. Üldiselt on annetuskampaaniaid «Korjanduskarbi» kaudu siiski veel vähe korraldatud ja needki pole sageli kuigi edukad olnud.
Näiteks Hageri palvemaja renoveerimiseks on aga õnnestunud «Korjanduskarbi» kaudu juba üle tuhande euro koguda. Seega võib uuest annetuskeskkonnast palju tulu tõusta, kui selle võimalusi ära kasutada osatakse.
Rahakogumist korraldav Hageri koguduse nõukogu liige Sigrid Põld selgitab: «See on hea keskkond ja tekitab kindlasti ka inimestes tunde, et see on turvaline koht, kuhu oma raha paigutada.» Samuti on «Korjanduskarbi» linki mugav jagada koostööpartneritele välismaal.
Ent Põllu kinnitusel ei tohi jääda lootma sellele, et inimesed ise annetuskeskkonna üles leiavad. Annetuste kogumise kampaaniale tuleb ka tublisti reklaami teha. Hageri kogudus levitab näiteks asjakohast infot oma ajalehe, kodulehe, kirikuteadete ja Facebooki kaudu.
Lisaks on oluline anda kampaania kulgemise kohta inimestele pidevat tagasisidet. «Mina kirjutan teatud aja tagant nii koguduse kodulehel kui Facebookis, mis seis meil nüüd on ja kui palju on lisaks vaja,» kinnitab Põld. Peale «Korjanduskarbi» kampaania kogutakse palvemaja renoveerimise jaoks raha kord kuus ka pühapäevasel kirikukorjandusel. «Ka need summad kajastame me lõpuks «Korjanduskarbi» lehel, et oleks näha, et kogudus ise ka panustab,» selgitab Sigrid Põld.
Lisaks eelmainitutele saab «Korjanduskarbi» kaudu praegu oma panuse anda Saku ja Mustamäe kiriku ehitamise, Tallinna Kaarli kiriku Walckeri oreli kapitaalremondi, JäPe noortepäevade korraldamise, jõululaulude nootide väljaandmise, Misjonikoori uue plaadi salvestamise, kirikumuusikute leksikoni koostamise ning perevägivalla vastu võitlemise heaks.
Milliste põhimõtete alusel toetamist väärivaid projekte välja valida? Sellele küsimusele võivad huvilised vastuseid leida näiteks heategevuskooli saatelõikudest, mis on aasta lõpuni eetris Vikerraadios igal tööpäeval kella 12.30 paiku ja kordusena kella 18.30 paiku.
Heategevuskooli korraldab Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit ning selle tekstid on kättesaadavad veebiaadressil heakodanik.ee.
Rain Soosaar


title: Palvushommikusöögil Riigikogus räägiti olulistest sõnumitest ja nende kandjatest

maintext:
Riigikogus toimus viieteistkümnes Eesti palvushommikusöök, kus tuntud Eesti poliitikud ja ühiskonnategelased arutlesid tänase päeva oluliste sõnumite üle. Kõnelejad leidsid, et jõuluperiood on hea aeg keskenduda sellele, mis ühiskonda liidab.
Rahvuslik palvushommikusöök tõi riigikogu konverentsisaali kokku mitmed Eesti poliitika-, kiriku-, ühiskonna- ja kultuuritegelased ning vabakondade esindajad. Koosviibimist juhtisid XV Eesti palvushommikusöögi auesimehed riigikogu liikmed Helir-Valdor Seeder ja Laine Randjärv.
“Viieteistkümne aasta jooksul on Eestis tekkinud liikumine, mis kannab üht keskset sõnumit. See on sõnum, mis aitab meil viivuks tõsta pilgu asjadelt, mis meid eraldavad,” ütles hommikujuht riigikogu liige Laine Randjärv.
Teise hommikujuhi, riigikogu liikme Helir-Valdor Seederi sõnul on märkimisväärne, et tänaseks on neljateistkümnes Eesti maakonnas toimunud kohalik palvushommikusöök kas maakonna või linna tasandil.
Euroopa Parlamendi saadik Tunne Kelam, kes on palvushommikusöögi traditsiooni üks algatajatest Eestis, ütles oma sõnavõtus video vahendusel, et palvushommikusöögid on väga hea võimalus inimestel tulla kokku hoolimata parteilisest kuuluvusest, poliitilistest vaadetest, sest neid ühendab seesama sõnum, mida Jeesus Kristus on meile andnud. “Ma arvan, et palvushommikusöögid annavad võimaluse pöörata tähelepanu põhiküsimusele, sest kui me ei leia oma olemasolu vaimset mõtet – oma sisemist identiteeti, siis kõik muu muutub lõppkokkuvõttes kaduvaks, teisejärguliseks ja ei vii meid sihile,” sõnas Tunne Kelam.
Edasi loe Pealinnast.


title: Palju õnne, piiskop Tiit Salumäe

maintext:
Kui ma 1996. aastal valituna Eesti Kiriku peatoimetaja kohale asusin, algas minu koostöö Tiit Salumäega. Tundsin suurt aukartust nii töö kui ka inimeste vastu, kellega lävima hakkasin. Tiit Salumäest sai minu otsene ülemus, aga ka hea kolleeg ja nõuandja, innustaja. Aga mitte kunagi sekkuja ega näpuga vibutaja.
Kui Eesti Kirik veel juulikuus ilmus ja me üksteisele puhkust andes topeltkoormust kandsime, ei pidanud Tiit paljuks tulla Haapsalust mõneks nädalaks Tartusse peatoimetajat asendama. Tema väga paljude kohustuste hulgas on alati kindel koht olnud ka kiriku oma lehel. Ta on alati Eesti Kiriku jaoks kohal olnud.
41 aasta jooksul, mil Tiidu ja tema muusikust abikaasa Lia Salumäe elu on seotud Haapsaluga, on vahetunud riigikord, linnapeadest ja maavanematest rääkimata. Kirikuõpetaja on aga jäänud ja omaks saanud.
Linnapea Urmas Sukles on öelnud, et Tiit Salumäe on «linna au, mõistus ja südametunnistus», et ta on Haapsalu üks auväärsemaid kodanikke ja esindanud linna üle maailma. Ta on tunnustatud Haapsalu linna vapimärgiga (2002), valitud aukodanikuks (2015). Tiit Salumäe piiskopiks pühitsemise järel 2015. aastal sai Haapsalust taas nelja sajandi järel piiskopilinn.
25. detsembril 1951. a Tartus Eduard ja Johanna Salumäe pere kuuenda lapsena sündinud Tiit on meenutanud, et esimese jutluse pidas ta 1970. a jõuluõhtul isa juures Kuusalu kirikus. Pärast Loksa keskkooli lõpetamist oli vaimuliku peres kasvanud poisile ainuvõimalik valik edasiõppimine usuteaduse instituudis.
Tiit Salumäe on olnud alates 14. detsembrist 1975. aastast Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Olnud ligi veerand sajandit Lääne praost. Selle kõrval 1994. aastast EELK Konsistooriumi assessor. Loendamatute komisjonide ja organisatsioonide esimees või liige. Ülihõivatud, suure osa ajast ratastel (lennukis) nii kodus kui välismaal. Ülisuure töövõimega, täpne ja nõudlik. Aga samas ka hooliv ja toetav, julgustav, usaldav. Viskab su vette ja vaatab, kas ujud välja. Ujud küll, sest sind on ju usaldatud.
Vaimulikuks sündinud: selge ja sügava pühendumisega. Eakaaslane emeriitpeapiiskop Andres Põder on öelnud: «Kui otsida eeskujulikku ja kompetentset eesti hingekarjast, on selleks kindlasti tema. Täpsus, kinnipidamine kokkulepetest, oskus alati näha positiivset, empaatiavõime ja kindel usuline alus teeb temast inimese, keda võib usaldada, kellele toetuda.»
Lia ja Tiit Salumäe perre on sündinud viis last. Täna on nad kaheksa lapselapse õnnelikud vanavanemad. 25. detsembril tähistab piiskop Salumäe Haapsalu toomkirikus koos oma koguduse, pere, ametikaaslaste, sõprade ja kogukonnaga 65. sünnipäeva. Palju õnne!
Eesti Kiriku toimetuse nimel
Sirje Semm,
peatoimetaja
Õnnitleme ja täname!
EELK Lääne praostkond õnnitleb 65. sünnipäeva puhul piiskop Tiit Salumäed.
Tiit Salumäe on pikka aega teeninud Lääne praostkonnas praostina meie kogudusi. Oleme selle töö ja hoole eest väga tänulikud, soovime Jumala õnnistust piiskopitöös ja uueks eluaastaks.
Issand on hea, tema heldus kestab igavesti ja tema ustavus põlvest põlve. Ps 100:5
EELK Lääne praostkonna praost,
kaastöölised ja kogudused


title: Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika esseekonkursi tulemused

maintext:
Pikaaegne EELK kriminaaltöö juht, praegune konsistooriumi diakoonia- ja ühiskonnatöö talituse juhataja Avo Üprus (fotol) pälvis justiitsministeeriumi korraldatud esseekonkursil ühe auhindadest.
Justiitsministeeriumis premeeriti esseekonkursi «Kiviaeg ja lend Kuule kriminaalpoliitikas» võitjaid 28. novembril. Tunnustuse pälvisid Margot Oleski, Heiko Leesmenti, Riin Paaboti, Avo Üpruse, Lauri Pihkva ning 17aastase Rynaldo esseed. Lisaks anti kaheksale inimesele tänukiri esiletõstmist vääriva töö eest.
Avo Üprus tõdeb essees «Surmanuhtlusest käitumiskontrollini», et «vangistuse kulud 2016. a lähenevad 50 miljonile eurole (49 792 977). Vajame arutelu nende vahendite mõistlikust, inimlikust ja tulemuslikust planeerimisest ja kasutamisest». Eestis on 41 eluaegset kinnipeetavat ja nende «kohtlemise läbimõtlematusest tulenevatel kohtlemisvigadel võivad olla mõjud, mis on vastuolus karistuse eesmärgiga suunata kinnipeetav õiguskuulekale käitumisele».
Aastakümneid kriminaaltöös osalenud vaimulik leiab, et «meie eelarves ja poliitikates peavad olema vahendid nendega tegelemiseks. Haigeid aga karistustega ei ravita. Eluaegne vanglakaristus tuleb kaotada».
Esseekonkursiga «Kiviaeg ja lend Kuule kriminaalpoliitikas» soovis ministeerium julgustada Eesti inimesi arutlema kriminaalpoliitika tuleviku üle ning otsida seeläbi seni kasutamata võimalusi kriminaaljustiitssüsteemis. Konkursi auhinnafond oli 3000 eurot ja hindamiskomisjon hindas kokku 25 tööd.
Esseekonkursi töödes keskenduti enim vangistuspoliitikale ja selle praegusele olukorrale ning muutmisvõimalustele, sekka sattus ka alaealisi õigusrikkujaid, kannatanute huvisid ja kuritegude ennetamist puudutavaid töid. Praegused kriminaalpoliitika arengusuunad kehtivad 2018. aastani ning esmakordselt korraldatud esseekonkurss ongi üks esimesi samme uute arengusuundade ettevalmistamisel.
Eesti Kirik


title: Tunnustus meie kirikumuusikute laululoomingule

maintext:
Tärkavate kooriheliloojate programmi «Sahtlist saali» raames korraldatud laululoomingu konkursil said tunnustuse kaks kirikumuusikut: Anne-Mai Salumäe Tallinnast ja Sirje Kaasik Haapsalust.
Maikuus välja kuulutatud konkursil võisid osaleda kõik need, kes ei pea ennast kutseliseks kooriheliloojaks. Osalemine ei olnud piiratud vanuse või omandatud erialaga. Laule oodati kolmes kategoorias: naiskooridele, meeskooridele ja segakooridele.
Neli kuud kestnud laulukorje tulemusena esitati tärkava koorihelilooja programmi nii sahtlis seisnud teoseid kui spetsiaalselt loodud uudisloomingut. Kokku esitati 100 teost, mis korraldajate sõnul on uskumatult palju. Välja valiti 51 laulu. Kõiki töid hinnati autori nime teadmata. Žürii innustab kõiki 51 tärkavat heliloojat kirjutamist jätkama, sest «te kõik kirjutate hingest ja teil kõigil on oskus seda kaunist teed jätkata».
Anne-Mai Salumäe laul meeskoorile «Üle lumise välja» on kirjutatud Arved Pauli luuletuse tekstile: «Üle lõpmatu lumise välja, läbi sügavalt sinise öö särab mõõtmatust kõrgusest alla kirkalt helendav tähtede vöö …» Anne-Mai Salumäe sõnul on laul võitnud ka Vanaemade naiskoori, mida ta juhatab, südame.
Sirje Kaasiku laul segakoorile «Sind ma tahan armastada» sündis viis aastat tagasi, aga laulu aluseks olnud Leelo Tungla sõnad ootasid oma aega kümmekond aastat. Autori sõnul sobib laul esitamiseks vabariigi aastapäeval. Sirje Kaasik ütles, et on usin luuleraamatute lugeja, et leida tekste, mis kõnetaks. «Mul on kolm kaustikut ümberkirjutatud luuletusi. Kui tekib tahtmine ja vajadus midagi luua, siis sirvin neid ja vaatan, milline tekst tahab lauluks saada.»
Nüüd algab teoste selgeksõppimine, mis on usaldatud Tartu Akadeemilisele Meeskoorile, Tartu Ülikooli Akadeemilisele Naiskoorile ja Tartu Ülikooli Kammerkoorile. Pidulik galakontsert toimub 27. mail 2017 Tartus Eesti Rahva Muuseumis. Seal toimub ka laululoomingu kirjutajate autasustamine.
Sirje Semm


authors:
Inna-Katrin Hein
Foto
Sipa Usa Sipa Usa Scanpix

description: USAs tehtud küsitluse kohaselt on kõige populaarsem mees vähem kui üks kuu presidendiametis olev Barack Obama, kes edestas teiseks tulnud järgmist presidenti Donald Trumpi.

title: Barack Obama edestab populaarsuselt Donald Trumpi

maintext:
Sellised tulemused saadi 7. – 11. detsembrini läbi viidud küsitluses, edastab The Independent.
Alates 1946. aastast on ameeriklastelt uuritud, et keda nemad peavad maailma kõige populaarsemateks ja mõjukamateks meesteks. 70 küsitluskorrast 58 korral on kõige populaarsema tiitli saanud võimulolev president.
12 korral on võimulolev president osutunud ebapopulaarseks, kaasa arvatud 2008. aastal, mil presidendivalimised võitnud Barack Obama osutus populaarsemaks kui president George W. Bush.
Nüüdsel küsitlusel edestas Obama seitsme punktiga teiseks jäänud ja jaanuaris 2017 USA presidendiks saavat Donald Trumpi.
Populaarsete ja mõjukate meeste esikümnesse kuuluvad veel paavst Franciscus, Vermonti osariigi senaator Bernie Sanders, vaimulik Billy Graham, Iisareli peaminister Benjamin Netanyahu, Dalai-laama, endine USA president Bill Clinton, ärimees ja filantroop Bill Gates ja USA uueks asepresidendiks saav Mike Pence.
Naistest on kõige populaarsem demokraadist poliitik Hillary Clinton, kes on selle tiitli saanud 15 aastat järjest. Kokku on ta kõige populaarsemaks ja mõjukamaks naiseks valitud 21 korral.
Hillary Clinton / CQ-Roll Call/Tom Williams/CQ-Roll Call/Sipa U/Scanpix
Teda ei olnud populaarsusedetabeli eesotsas vaid 1995, 1996 ja 2001. Esimesel kahel korral edestas teda ema Theresa ja kolmandal korral tollane esileedi Laura Bush.


authors:
Afp Pm
Foto
Mihhail Japaridze Tass Scanpix

description: Pakistani kaitseminister reageeris sotsiaalmeedias avaldatud libauudisele, mille kohaselt ähvardas Iisrael Pakistani tuumalöögiga.

title: Libauudises ähvardas Iisrael Pakistani tuumarünnakuga

maintext:
Kaitseminister Khawaja Asif reageeris uudisteportaalis AWDNews avaldatud libauudisele «Iisraeli kaitseminister: Kui Pakistan saadab maaväed Süüriasse, hävitame selle riigi tuumarünnakuga».
«Iisraeli kaitseminister ähvardab tuumalöögiga Pakistani tema rolli tõttu Süürias Daeshi (sunniitliku äärmusrühmituse ISIS akronüüm - toim) vastases sõjas. Iisrael unustab, et ka Pakistan on tuumariik,» kirjutas kaitseminister Twitteris.
Israeli def min threatens nuclear retaliation presuming pak role in Syria against Daesh.Israel forgets Pakistan is a Nuclear state too AH
Mitmed väljaanded tõlgendasid Pakistani kaitseministri säutsu aga Pakistani-poolse ähvardusena. Riigi kaitseministeeriumi kinnitusel pole aga Asif Iisraeli kunagi tuumarünnakuga ähvardanud.
Hiljem tegi Asif teisegi postituse, milles kinnitas, et Pakistani tuumaprogramm on üksnes heidutuseks ja tema kodumaa vabaduse kaitsmiseks. «Me soovime eksisteerida koos rahus nii oma regioonis kui ka kaugemal,» vastas Asif väljaandele New York Times.
Our nuclear prgrm is only a deterrence to protect our freedom.We desire to coexist in peace , both in our region & beyond.@nytimes


authors:
Foto
Paul J. Richards Afp

description: USA ajaleht Washington Post tõusis sel aastal oma tegevusega kasumisse ja laiendab toimetust, teatas juhtkond.

title: Kasumisse tõusnud Washington Post laiendab toimetust

maintext:
Ajalehe kirjastaja Fred Ryan märkis töötajatele tehtud aastakokkuvõttes, et kasumisse aitasid tõusta digilaiendused ja mitmeid uuendusi rakendatakse ka järgmisel aastal.
"Kogu meeskonna uskumatu töö tulemusena pöördus Washington Posti tegevus sel aastal kasumisse ja me jätkame laieneva ettevõttena," märkis Ryan.
Mitmed USA ajalehed on sattunud viimastel aastatel raskustesse ja pandud müüki.
Ryani sõnul suurendati käesoleval aastatel toimetuse koosseisu ja seda suurendatakse ka tuleval aastal, et oleks võimalik pakkuda lugejatele parimat kvaliteeti.
Kolm aastat tagasi ostis Washington Posti 250 miljoni dollari (190 miljoni euro) eest võrgukaubandushiiu Amazoni asutaja Jeff Bezos. Sellega lõppes Washington Posti jaoks ajajärk nimeka Grahami perekonna omanduses.
Meediakontsern Washington Post Co. oli juba pikemat aega raskustes ning ettevõtte tegevjuht Donald Graham sõnas tollal, et müügi taga on paberväljaannete jaoks keeruline aeg.
Bezos kinnitas pärast ostu ajalehe võrguküljel, et väljaande väljakujunenud väärtused ei vaja muutmist.
"Ajaleht jätkab endiselt lugejate teenimist, mitte omanike," kirjutas Bezos toona.


description: Mustal merel jätkatakse eile teel Venemaalt Süüriasse alla kukkunud Vene kaitseministeeriumi lennuki Tu-154 ja selle pardal viibinud inimeste otsinguid.

title: Fotod ja video: Mustal merel otsitakse hukkunud Vene lennukit ja ohvreid


authors:
Foto
Albert Truuväärt

description: Rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse direktor Jüri Luik nentis intervjuus «Aktuaalse kaamera» lõppeva aasta erisaatele, et Süüria sõjas ilmselt võitjaid ei ole, on ainult kaotajad. Selle sõja lõpetamine on aga tema sõnul väga keeruline.

title: Jüri Luik: Süüria sõja lõpetamine on erakordselt keeruline

maintext:
Kas Süüria sõda lõpeb ja kes selle võidab?
Süüria sõjas ilmselt võitjaid ei ole, on ainult kaotajad. Oma olemuselt on see tänaseks täiemõõtmeline kodusõda, mitte ainult kodusõda, vaid kodusõda, millesse on sekkunud kõik maailma suurriigid, välja arvatud Hiina. Sellise sõja lõpetamine on erakordselt keeruline.
Tegelikult Süüria probleemi saaks lahendada kõikehaarava rahukonverentsiga, a la Daytoni lepe Bosnias, aga ma kaugeltki ei näe, et ka järgmisel aastal keegi oleks sellises valmisolekus, et sellist rahukonverentsi korraldada.
Pikemalt saab lugeda ERRi uudisteportaalist.


authors: Afp Foto

description: Rumeenia idaosas leidis kolmapäeva varahommikul aset 5,6 magnituudine maavärin, teatas USA geoloogiateenistus (USGS). Seismoloogide kinnitusel vappusid hooned ka pealinnas Bukarestis.

title: Maavärin pani Bukarestis hooned vappuma


authors:
Inna-Katrin Hein
Foto
Tobias Schwarz Afp Scanpix

description: Saksamaa Berliini jõulutururünnakus kasutatud veomasinal oli hädapidurdussüsteem, mis hakkas inimestele ja müügiputkadele otsa sõitmisel tööle.

title: Berliini jõuluturu ohvrite arv jäi väikeseks tänu veomasina hädapidurdussüsteemile


authors:
Afp Bns
Foto
Sipa Scanpix

description: Ameerika Ühendriikide tulevane president Donald Trump nimetas Valgesse Majja nõunikuks oma kampaaniajuhi Kellyanne Conway, kelle teeneks peetakse valimisvõidu toonud strateegiat.

title: Trump kutsus kampaaniajuhi Valgesse Majja nõunikuks

maintext:
Conway on pärast valimisi andud Trumpile nõu valitsusmeeskonna kokkupanekul ja neljapäeval teatati siirdemeeskonna avalduses, et ta jätkab presidendi nõustajana ka siis, kui Trump jaanuaris ametisse astub.
«Kellyanne Conway on olnud usaldusväärne nõuandja ja strateeg, kes etendas minu võidus otsustavat rolli,» ütles Trump avalduses. «Ta on minu plaanide väsimatu ja visa eestkõneleja,» lisas tulevane president ja kinnitas, et Conway suudab ka väga hästi tema sõnumit edasi anda.
Conway (49) on esimene naissoost kampaaniajuht USAs, kelle parteil on õnnestunud presidendivalimised võita. Ta tänas tulevast presidenti suurepärase võimaluse eest ning ütles, et ettepanek on talle suur au.


authors:
Kadri Veermäe
Foto
Alexei Nikolsky Ap Scanpix

description: Venemaa president Vladimir Putin annab täna iga-aastase pressikonverentsi.

title: OTSE: Putin annab aru - täna toimub iga-aastane suur pressikonverents


authors:
Interfax Bns
Foto

description: Vene välisministeerium hoiatas laupäeval Poolat, et kavandatavad seadusmuudatused avavad tee nõukogude monumentide massilisele lammutamisele ning see pingestaks suhteid Moskvaga.

title: Moskva hoiatas Varssavit nõukogude monumentide lammutamise eest


description: Moskvas Vene välisministeeriumi juures korraldati viimne austusavaldus Andrei Karlovile, riigi suursaadikule Türgis, kes sel nädalal Ankaras maha lasti.

title: Galerii: Venemaa jätab hüvasti oma Türgi suursaadikuga


authors:
Foto
Ty Wright Afp Scanpix

description: USA presidendiks valitud Donald Trump kiitis reedel sotsiaalvõrgustikus Twitter Venemaa presidenti Vladimir Putinit otsuse eest jätta Ühendriikide diplomaadid välja saatmata.

title: Trump kiitis Putini otsust jätta diplomaadid välja saatmata

maintext: Great move on delay (by V. Putin) - I always knew he was very smart!


authors:
Foto
Kuvatõmmis Videost

description: Rohkem kui kaks kuud on Iraagi valitsusväed üritanud vallutada tagasi terrorirühmitise Islamiriik (ISIS) käes olevat Mosuli linna – nende viimast suuremat tugipunkti riigis.

title: Video: Iraagi eriväelased tungivad Mosulis peale


authors:
Inna-Katrin Hein
Foto
Viktor Klyushin Ap Scanpix

description: Venemaa Föderatsiooni Föderaalsel Julgeolekuteenistusel (FSB) on neli teooriat 25. detsembril Mustal merel aset leidnud lennuõnnetuse kohta.

title: FSBl on neli teooriat Musta mere lennuõnnetuse kohta


authors:
Foto
Facebook Supplied News.Com.Au

description: Uus-Meremaal hukkus laupäeval bussiõnnetuses kaks ja sai kannatada 41 inimest, teatas politsei.

title: Uus-Meremaal sai bussiõnnetuses surma kaks ja viga 41 inimest


authors:
Afp
Foto
Chine Nouvelle Sipa Scanpix

description: Hiinas avati eile liiklusele veepinnast mõõdetuna maailma kõrgeim sild, millega ühendatakse riigi mägises edelaosas kaks provintsi ja vähendatakse reisiaega kuni kolme neljandiku võrra, ütlesid võimud täna.

title: Hiinas avati maailma kõrgeim sild


authors:
Afp Stt Bns
Foto
Jim Watson Afp Scanpix

description: USA presidendiks valitud Donald Trump teatas eile, et likvideerib omanimelise heategevusfondi ja jätkab inimeste abistamist mõnel muul viisil.

title: Trump likvideerib oma kahtlase mainega heategevusfondi

maintext:
«Fond on teinud väga palju head annetades miljoneid dollareid hinnatud organisatsioonidele ja ühendustele nagu näiteks veteranid, politseiamet ja lastekaitseorganisatsioonid. Sellest hoolimata olen otsustanud selle likvideerida, sest ma ei taha presidendiametisse astudes mingit huvide konflikti,» seletas Trump.
Donald J. Trump Foundation sai algkapitali Trumpi bestselleri tuludest ja aastani 2005 rahastas seda Trump ise. Pärast seda on BBC andmetel fondi rahastanud Trumpi äripartnerid ja sõbrad.
Ühendriikides on fondiga seoses esitatud mitmeid kahtlusi väidetava rahade väärkasutamisega. Muu hulgas on Trumpi süüdistatud, et ta kasutab fondi raha oma kohtuasjade ajamiseks.
Telekanali CNN andmetel uurib New Yorgi prokuratuur parajasti fondi tegevust.


authors:
Politico Pm
Foto
Afp Scanpix

description: Uurijad jõudsid järeldusele, et 16. detsembril Belgias oma autost surnuna leitud NATO peaaudiitor, 62-aastane Yves Chandelon otsustas elust lahkuda omal soovil.

title: NATO kõrge ametnik sooritas enesetapu


authors:
Foto
Ap Scanpix

description: Ameerika Ühendriikide Välissuhete Nõukogu avaldas uuringu, mis käsitleb tulevase aasta peamisi globaalseid ohte ning nende potentsiaalset mõju Ameerikale ja selle huvidele. Raporti eesmärgiks on aidata otsustajatel luua prioriteete ja vältida võimalikke konflikte.

title: Uuring: millised ohud ähvardavad maailma aastal 2017?

maintext:
Uuringus käsitletud riigid on jagatud kolme kategooriasse: kõrge, mõõdukas ja madal prioriteet. Eesti koos Venemaa, Baltimaade ja suure osa Euroopaga kuulub kõrge tasemega klassi.
Sissejuhatuses nenditakse, et Donald Trump tõuseb võimule erakordselt rahututel aegadel ning ilmselt ei lähe kaua, kuni tema administratsioon seisab silmitsi esimese tõsisema katsumusega. «Hõõrumine suurvõimude vahel on viimastel aastatel püsivalt kasvanud,» väidavad uurijad. Autorid sedastavad: ohtlike tagajärgede vältimiseks on põhjalik ennetav analüüs hädavajalik.
Kolm kategooriat – kõrge, mõõdukas ning madal – on omakorda oma mõju järgi jagatud veel kaheks; ulatuslikuks ning piiratud mõjualaks.
Järgnevalt uuringus toodud ohustsenaariumid kategooriate kaupa:
Mõõdukas tõenäosus ja suur mõju:
Kriis Põhja-Koreas
Põhja-Korea juht Kim Jong-un. Foto: AFP/Scanpix
Tahtlik või spontaanselt puhkenud konflikt Venemaa ja NATO vahel
Tõsine küberrünnak USA infrastruktuuri vastu
Ohvriterikas terrorirünnak Ühendriikide pinnal
Suur tõenäosus ja mõõdukas mõju:
Suurenev vägivald Afganistanis ja Talibani tugevnemine
Vägivalla intensiivistumine Türgi, kurdide ja naabruskonna riikide vahel
Süüria kodusõja intensiivistumine
Aleppo linna varemed Süürias. Foto: AFP/Scanpix
Madal tõenäosus ja suur mõju:
Relvakonflikt Ida-Hiina merel Jaapani ja Hiina vahel
Hiina hävitaja Zhenyang meeskond rivistumas. Foto: AP/Scanpix
Relvakonflikt Lõuna-Hiina merel, mille üheks osaliseks on Hiina ja teiseks kas Brunei, Taiwan, Malaisia, Filipiinid või Vietnam. Säärane konflikt tõmbaks mängu ka Ühendriigid.
Mõõdukas tõenäosus ja mõõdukas mõju:
Poliitiline ebastabiilsus Euroopa Liidus tänu migrandikriisi süvenemisele
Terrorirünnakute vallandatud tõsisemad kokkupõrked India ja Pakistani vahel
Iraagi keskvõimu aina jätkuv nõrgenemine
Suurenevad pinged Iisraeli ja Palestiina vahel
Palestiinlased Iisraeli sõdureid kividega loopimas. Foto: SIPA/Scanpix
Liibüa riigivõimu jätkuv killustumine
Sisevägivald ja pinged Pakistanis
Kasvav rahutu olukord Filipiinidel
Kasvav autoritaarsus Türgis ja sellega kaasnev rahulolematus
Intensiivsemaks muutuv vägivald Ida-Ukrainas valitsusvägede ja niinimetatud mässuliste vahel
Aina hullemaks muutuv kodusõda Jeemenis
Mõõdukas tõenäosus ja madal mõju:
Poliitilise kriisi süvenemine Burundis
Rahutuse kasvamine Kongos
Etniline vägivald ja rahutused Etioopias
Meeleavaldus Etioopias. Foto. Reuters/Scanpix
Suurenev vägivald ning poliitiline ebastabiilsus Nigeerias
Terroristliku Al-Shabaabi rünnakud Somaalias ja teistes piirkonna riikides
Lõuna-Sudaani kodusõja intensiivistumine
Poliitiline ebastabiilsus Tais seoses kuningliku pärilusega kaasneva probleemidega
Rahutused Zimbabwes seoses president Robert Mugabele järeltulija leidmisega
Madal tõenäosus ja madal mõju
Poliitiline ebastabiilsus Colombias, mille põhjuseks on läbikukkunud rahulepe keskvalitsuse ja marksistlike mässajate rühmitise Revolutsioonilised Relvajõud (FARC) vahel
Sõja puhkemine Armeenia ja Aserbaidžaani vahel Mägi-Karabahhis


authors:
Afp
Foto
Fabiano Rocha Ap Scanpix

description: Brasiilia politsei kahtlustav, et Kreeka saadik Kyriakos Amiridis võis langeda kiremõrva ohvriks, teatas reedel uurimisele lähedalseisev allikas.

title: Kreeka saadik Brasiilias võis langeda kiremõrva ohvriks


authors:
Ap Bns
Foto
Jonas Ekströmer Tt Scanpix

description: Rootsi kuninganna Silvia viidi oma 73. sünnipäeval peapööritusega haiglasse, teatas palee.

title: Rootsi kuninganna viidi oma sünnipäeval haiglasse


authors:
Interfax Bns
Foto
Egor Eryomov Ria Novosti Scanpix

description: Valgevene pealinnas Minskis peeti kinni turismiettevõtte direktor, keda kahtlustatakse Schengeni viisade saamiseks võltsdokumentide valmistamises.

title: Valgevenes arreteeriti dokumente võltsinud turismifirma direktor


authors:
Unian Pm
Foto
Valentõn Ogirenko Reuters Scanpix

description: Nädala eest hoogustunud sõjategevus Ida-Ukrainas jätkub ning vaenupooled süüdistavad teineteist relvarahu rikkumises.

title: Grad-raketid jõudsid taas Ida-Ukraina lahinguväljale


authors:
Erik Eenlo
Bns-I Välisuudiste Toimetaja
Foto
Sputnik Scanpix

title: Saksa politsei vahistas ostukeskust rünnata plaaninud vennad

maintext:
Saksa võimud vahistasid riigi lääneosas Oberhauseni linnas ostukeskusele rünnakut kavandanud vennad, teatas politsei reedel.
Korrakaitsjad pidasid kinni Kosovost pärit mehed vanuses 28 ja 31, teatas politsei.
Uurijad üritavad välja selgitada, kui kaugele mehed terrorivandenõu ettevalmistamisega olid jõudnud ja kas sellega oli seotud veel inimesi, teatas lähedal asuva Esseni politsei avalduses.
Politsei sõnul saadeti korrakaitsjad luureteenistustelt vihje saamise järel Oberhauseni ostukeskusesse ja lähedal asuvale jõuluturule.
Oberhauseni ostukeskus CentrO on 250 poega üks Saksamaa suuremaid ning jõulude eel on see tavaliselt külastajatest pungil.
Saksa julgeolekujõud on esmaspäevase veokirünnakuga järel Berliini jõuluturul kõrgendatud valmisolekus. Politsei otsib rünnakuga seoses jätkuvalt taga 24-aastast tuneeslast Anis Amrit.


authors:
Jaanus Piirsalu
Foto
Vitaliy Nevar Tass Scanpix

description: Königsbergis sündinud ja seal kogu elu elanud maailmakuulus filosoof Immanuel Kant väitis, et kui me tajume maailma nii, nagu tajume, siis see ei tähenda, et maailm ka tegelikult selline on. Asi on meie mõistuses, mis ei luba meil maailmast muud moodi aru saada.

title: Iskanderid kui asi iseeneses Kaliningradi jaoks


description: Filipiinidel hukkus jõulupühade ajal vähemalt kuus inimest, kui võimas taifuun Nock-Ten üle saareriigi tuiskas, kaheksa inimest on jäänud kadunuks.

title: Filipiine tabanud taifuun nõudis vähemalt kuus inimelu

maintext:
Taifuuni tekitatud purustuste ulatus on seni ebaselge.
Nock-Ten randus Filipiinide idarannikul pühapäeval. Ligi 400 000 inimest evakueeriti tormi teelt ja miljonid jäid elektrita. Ära jäeti üle 300 lennu ja häiritud oli praamiliiklus.
Filipiinide ilmateenistuse andmeil on taifuun praeguseks nõrgenenud ja jätkab teekonda merele.
Filipiine kimbutab igal aastal umbes 20 taifuuni või nõrgemat tormi, surmates sadu inimesi.
2013. aasta novembris laastasid Taclobani linna ja selle ümbrust tsunami-taolised lained, kui saabus supertaifuun Haiyan. Tookord sai surma või jäi kadunuks 7350 inimest.
Viimase 65 aasta jooksul on Filipiine esimesel jõulupühal tabanud seitse taifuuni. Filipiinid on suurima roomakatoliiklastest elanikkonnaga Aasia riik ja jõulud on seal suurimad pühad.