description: 2016. aasta kolmandas kvartalis suurenes tööpuudus statistikaameti andmetel 7,5 protsendini. Hõive kahanemine tähendab, et juba mõnda aega majanduse kasvutempot ületanud tööjõukulude kasvukiirus peaks hakkama aeglustuma.

title: Kahanev hõive pidurdab palgakasvu

maintext:
Tööturul osalemise aktiivsus kasvas, kuid hõive määr kahanes. Hõive kõrge määr ja töötuse madal määr on seni toetanud töötajate positsiooni palgaläbirääkimistel ja aidanud kaasa palgakasvu kiirenemisele. Kui aga vaba tööjõu hulk suureneb, siis peaks see palgasurvet vähendama, kommenteeris Eesti Panga ökonomist Orsolya Soosaar.
Hõivatute arv vähenes aastavõrdluses 1,2 protsendini ning see toimus pigem avalikus kui erasektoris. Arvestada tuleb ka seda, et eelmise aasta kolmandas kvartalis oli hõive hinnang erakordselt kõrge.
Täna avaldatud andmete kohaselt oli töötuse määr 2016. aasta kolmandas kvartalis suurem nii teise kvartali kui ka eelmise aasta kolmanda kvartaliga võrreldes. Märgatavalt kõrgem oli tööpuudus Ida-Virumaal, kus majandusest suure osa moodustab põlevkivisektor. Töötukassa andmete järgi on registreeritud töötus Ida-Virumaal aastavõrdluses kasvanud, kuid märksa vähem kui tööjõu-uuringu järgi ja alates 2016. aasta märtsikuust on töötuse määr kahanenud.
15-74-aastaste hulgas oli tööga hõivatute osakaal 66,5 protsenti, mis ületab kriisieelset kõrgeimat taset 2008. aastal 3,5 protsendipunkti võrra. Töötavate inimeste hulk on suurenenud nii maal kui ka linnalistes asulates pea samas tempos ja kõigis Eesti piirkondades peale Ida-Virumaa, kus hõive määr oli 2007. aastal kõrgem kui praegu.
Vanuse lõikes on alla 50-aastaste hõive määr veidi madalam, kuid üle 50-aastaste oma märksa kõrgem kui enne kriisi. Palgatöötajatel on palju väiksem oht sattuda elama suhtelisse ja absoluutsesse vaesusesse kui töötutel ja mitteaktiivsetel, seega näitab hõive kõrge määr majapidamiste elu edenemist.
Töökohti on alates 2010. aastast loodud enim teenindussektoris, samal ajal kui tööstussektoris on hõive olnud senini väiksem kui enne kriisi. Teenindussektoris on töötajate arv suurenenud rohkem era kui avalikus sektoris. Jooksva aasta arvestuses andsid riigi ja kohalike omavalitsuste asutused ja ettevõtted tööd neljandikule hõivatutest.


description: Eesti Energia kuulutas välja hanke kombainkaevandamise tehnoloogia ostuks, et alustada 2019. aastal Narva karjääris allmaakaevandamist. Narva karjääri lõunaosas on põlevkivikiht sügavamal maa all, mistõttu on otstarbekam seal karjääriviisilise kaevandamise asemel alustada allmaakaevandamisega.

title: Eesti Energia kuulutas välja allmaakaevandamise tehnoloogiahanke

maintext:
«Teeme ettevalmistusi kombainkaevandamise kasutuselevõtuks Narva karjääris. Plaanime kasutusele võtta kaasaegse ja efektiivse kombainkaevandamise tehnoloogia, mis vähendab põlevkivi allmaakaevandamisel tekkivaid kadusid ja kaevandamisega seonduvaid keskkonnamõjusid. Kombainkaevandamine säilitab senise taimestiku ja maastiku üldilme,» rääkis Eesti Energia juhatuse liige Margus Vals.
Kombainkaevandamine vähendab põlevkivi kadusid 5-10 protsendile võrreldes Estonia kaevanduses kasutusel oleva kamberkaevandamise tehnoloogiaga, kus 22-35 protsenti põlevkivist jääb maa alla maapinda toestama.
«Kombainkaevandamise puhul ei jäeta tervikuid maapinda toestama ja saame rohkem põlevkivi kätte. See võimaldab põlevkivi säästlikumalt kaevandada ja tähendab Eesti Energia jaoks konkurentsivõimelisemat elektri ja õli tootmist,» lisas Vals.
Rahvusvahelise riigihanke käigus hangib Eesti Energia allmaakombaini, laetugede süsteemi ja kombaini toetava taristu (elektrivarustus, konveiersüsteemid, purustid jmt). Kaheetapilise hanke esimeses osas on kvalifitseerimistaotluste esitamine, taotluseid saab esitada 5. detsembrini 2016. Taotlejad kvalifitseeritakse 2017. aasta esimeses kvartalis ja peale edasist hanketegevust peaks hanke võitja selguma järgmise aasta lõpuks.

fasttext_language: et


description: Äripäeva parima palgaga tippjuhtide edetabelisse jõudis ka terve rida naisjuhte, neist parima palga sai möödunud aastal toona Telia Eestis töötanud tänane Tallinna Lennujaama juht Piret Mürk-Dubout.

title: Tippjuhtide palgaedetabel: need on Eesti kõige paremini tasustatud naisjuhid

maintext:
Kuigi tänaseks on Piret Mürk-Dubout Telia Eesti juhatusest lahkunud ja oma rolli võis mulluses palganumbris mängida ka lahkumiskompensatsioon, jagas ta 2015. aasta andmetele tuginedes koos kolme ülejäänud Telia Eesti juhtkonna liikmega parima palgaga tippjuhtide edetabelis 5.-8. kohta, saades brutopalgana 22 583 eurot kuus, vahendab Äripäev.
Järgmise naisena leiab tippjuhtide palgaedetabelist 15.-19. kohalt Tallink Grupi juhtkonna liikme Kadri Landi, kelle mullune kuupalk oli 16 924 eurot. 26.-28. kohalt leiab 14 500-eurose bruto kuupalgaga ravimipreparaate müüva AstraZeneca Eesti juhatuse liikmed Karin Otteri ja Emelie Antoni.
Viies ja kuues kõige paremini tasustatav naisjuht on Starmani juhtkonna liikmed Piret Aava ja Melika Kiilmaa, kelle brutopalk kuus oli mullu 13 944 eurot, andes neile koos kolmanda Starmani juhatuse liikmega palgaedetabelis 32.-34. koha.
Loe lähemalt Äripäevast.


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Mihkel Maripuu

description: Ettevõtjad eesotsas Jaan Pillesaarega tegid uue koalitsiooni moodustajatele rea ettepanekuid, muuhulgas soovitavad nad vältida tööjõumaksude tõusu ja soodustada välisekspertide kaasamist Eesti tööturule.

title: Vaata ettevõtjate ettepanekuid uuele valitsusele

maintext:
Teenusmajanduse Koda saatis uut koalitsiooni loovatele Jüri Ratasele, Jevgeni Ossinovskile ja Margus Tsahknale avaliku kirja.
Järgneb ettevõtjate kiri täismahus.
Eesti ees seisab täna kaks ühiskonna mõõtmes olulist ja edasilükkamatut majandusülesannet.
Esimene on kõikide Eesti kodanike sissetulekute laiapõhjaline kasv. Teine on esimese lahendamise eeldus – see on üleriigiline ettevõtlusaktiivsuse ehk erasektoris loodud töökohtade ja investeeringute kasv.
Nende kahe põhiülesande lahendamisest sõltuvad omakorda Eesti demograafiline ja majanduslik jätkusuutlikkus ning majanduskasvu võimalused regioonides.
Käimasolevate koalitsiooniläbirääkimiste raames ja ka hiljem tasub otsuste kujundamisel arvestada järgmisi uuringuid ja fakte.
1. Eestis tegutseb ettevõtluses alla 4% inimestest. Uute ettevõtete asutamiselt on Eesti kolm korda maas Euroopa ühest rikkamast riigist Shveitsist. Ettevõtlusega alustamist pärsib maailma mõistes väga kõrge sotsiaalmaks, mille määr on Euroopas üle kahe korra kõrgem kui on näiteks maailma juhtivas tehnoloogiariigis USAs. Veel enam, ettevõtjad kannavad üksi sotsiaalmaksu maksmise kohustust, kuid ise juhatuse liikmetena töötuskindlustuse hüvesid ei saa ja ka teisi riigiteenuseid kasutavad vähe. Ettevõtted maksavad riigikassasse ca 90% riigimaksudest. Meie riik kahjuks ei ole seega ettevõtjate suhtes ligilähedaseltki soosiv, rääkimata solidaarsusest.
2. Eesti majandusest üle 70% moodustab teenusmajandus. Vaatamata väiksemale hõivatusele selles sektoris, annab see sektor täna 2/3 Eesti eksportiva ettevõtluse lisandväärtusest, olles riigi peamine eksporditulu tootja ning seega jätkusuutlikkuse tagaja. Teenusettevõtetes omakorda on palgakulud reeglina suurim kulukomponent. Seega sõltub riigi ekspordi edukus väga olulisel määral teenusettevõtete tööjõumaksude tasemest.
3. Liiga kõrgete tööjõumaksude tulemusena sai 2015 aastal CV-Keskuse uuringu kohaselt üle 30% Eestis töötajatest osa või kogu oma palga ümbrikus. See number näitab selgelt, et oluline osa ettevõtteid turul ei jõua enam neile seatud maksukoormust kanda. Veel enam on neid ettevõtteid, kes maksukoormuse tõttu on tegevuse lõpetanud või üldse alustamisest loobunud.
4. Eesti asub kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavuselt IMD World Talent Report 2014 andmetel sisuliselt viimaste hulgas ehk 57ndal kohal uuritud 60st riigist. Oleme selles nimekirjas tagapool arengumaadest Peruu, Tshiili ja Venetsueela. Halvas valguses näitab uuring Eestit ka teistes teadmispõhist ettevõtlust puudutavates kategooriates. Kuna hariduse näitajad on meil keskmised, tuleneb probleem suures osas kõrgeltharitud töötajate kõrgest maksukoormusest.
5. Eestis on omavalitsusi, kus avaliku sektori töökohade arv küünib täna 2/3-ni. Avalik sektor osutab MKM poolt tehtud analüüside kohaselt tsentraalselt laias valikus teenuseid, mille tulemusel teenus on küll osutatud, kuid see ei jõua alati abivajajateni, on kohmakas, kallis ja vähese mõjuga. Lisaks on oluline osa riigi kõrgharitud tööjõust hõivatud avalikus sektoris ümberjagajana, mitte erasektoris uue väärtuse loojana. Konkurents tööjõuturul avaliku sektoriga teeb eeskätt maapiirkondade ettevõtete jaoks raskemaks vajalike inimeste palkamise ja vähendab võimalike ettevõtjate arvu.
6. Riigi ülesanne on toetada abi vajavaid kodanikke sihtotstarbeliselt, mitte pakkuda laustoetustena kõigile kodanikele tasuta teenuseid. Eesti on täna viimase mudeli esindaja ja see mudel ei ole riikidevahelise konkurentsi valguses jätkusuutlik.
7. Teaduse- ja arendustegevuse ja nn. targa majanduse peamine eeldus on targa tööjõu kättesaadavus ning mõistlik hind, võrreldes maailmaturu hindadega. Võrreldava tööjõuturu olukorra saavutamiseks juhtivate tehnoloogiariikidega peaks tööjõu maksukoormus Eesti ettevõtete jaoks olema tänasest ligi kaks korda madalam. Selline drastiline maksukoormuse langus on võimalik ainult riigi kohustuste vähendamisega ja riigi teenuste üleandmisega erasektorile ja vabale turule.
8. Eesti vajab oma majanduse toimimiseks OSKA-analüüsi kohaselt aastaks 2020 37000 IT-sektori töökohta. See on rahvusvahelisele konkurentsile avatud tööjõuturg, milles netopalga tase on suhteliselt ühtlane kogu maailmaturul. Eesti mõistes on need oluliselt kõrgemini tasustatud töökohad kui täna Eesti keskmine palk. Sellest tuleb järeldada, et kui Eesti tahab kasvatada oma ekspordivõimet horisontaalselt (mitte ainult IT-s), siis tuleb vältida ettevõtetele selliste töökohtade loomist pärssivaid makse ning ühtlasi valdkonna spetsialistide motivatsiooni Eestisse tööle kolida. IT töötajate panusest sõltub kõikide Eesti ettevõtete areng, ka Industrie 4.0 eesmärgid ei ole võimalikud konkurentsivõimeliste IT töökohtadeta.
9. Eesti peab motiveerima kodumaale tagasi tulema enam kui 75000 siit lahkunud aktiivses tööeas ettevõtlikku Eesti inimest. Oluline on mõista, et nende inimeste tänane sissetuleku tase on oluliselt kõrgem siinsest keskmisest. Probleem ei ole pelgalt rahvuslik ja kultuuriline, vaid ka majanduslik. Emigratsiooni tõttu puudub täna Eesti siseturult üle 75 000 tarbija ja maksumaksja, sest nad elavad ja töötavad mujal, tarbivad mujal, maksavad oma makse mujal ja kasvatavad oma lapsed üles mujal. Selline riigi majandusvõimekuse kokkutõmbumine (lahkunud on umbes 10% tööjõust) on sarnases proportsioonis vähendanud SKT-d ning seadnud tugeva pinge alla sotsiaalsüsteemi.
Teenusmajanduse Koda, toetudes oma liikmete laiapõhjalisele ekspertiisile, soovitab valitsuskoalitsioonil lähtuda oma poliitikate kujundamisel järgmistest:


authors:
Kalev Aasmäe
Afp Scanpix

description: Prantsusmaa majandus kasvab sel aastal veidi oodatust vähem, teatas reedel Prantsusmaa rahandusminister Michel Sapin järjekordse tagasilöögina järgmisel aastal taas presidendiks kandideerivale François Hollande'ile.

title: Suureneva töötusega Prantsusmaa kärbib majanduskasvu prognoosi


description: Saaremaa joogitootja Öun Drinks OÜ investeerib tootmisvõimsuse suurendamiseks 245 000 eurot, mis tõstab ettevõtte aastase siidritoodangu 180 tonnini aastas, kirjutab Saarte Hääl.

title: Saaremaa firma investeerib siidritootmisse veerand miljonit eurot


description: Varamaksude suurendamine, investeerimine inimvarasse ja taristusse – need on mõned näited sellest, kuidas saaks SDE esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul lõpuks ometi Eesti majandus käima tõmmata, kirjutab Äripäev.

title: Ossinovski tahaks

maintext:
«Kui otsida sotsiaalselt kõige õiglasemat viisi, kuidas inimvarasse investeerimiseks täiendavat tulu saada, siis kahtlemata on selleks rikkuse suurem maksustamine. Näiteks võib tuua maamaksu, mida kogutakse Eestis umbes 68 miljonit eurot, mis on protsendina SKPst umbes 0,3%. OECD keskmine selles maksuliigis on 6 korda suurem. Oleks õiglane ja efektiivne seda maksukoormust suurendada, seni pole seda tehtud eeskätt poliitilistel põhjustel,» selgitas Ossinovski.
Loe täispikka intervjuud Äripäevast.


description: Keskerakonna, SDE ja IRLi maksumuudatuste pakett toob muutuva maksuvaba tulu sõltuvalt palga suurusest, mis oli nupukas lahendus, leiab advokaat ja rahvusvahelise maksuõiguse lektor Marko Saag.

title: Maksuõiguse ekspert: koalitsiooni maksupakett on nupukas


description: Henrik Igasta hinnangul oleks riigiettevõtetest kohe valmis börsile minema Londoni väärtpaberibörsil noteeritud Elering, potentsiaali oleks ka Eesti Energia osal tütarfirmadel, Tallinna Sadamal, Tallinna Lennujaamal ja Eesti Postil. Küll aga tuleks tegutseda kiiresti.

title: Riigifirmade jaoks on


description: Põllumajandussaadusi eksporditi 2016. aasta augustis 81,4 miljoni euro väärtuses. Eesti päritolu põllumajanduskaupade osatähtsus moodustas 66 protsenti kogu ekspordist ja peamiselt suurendas eksporti toorpiim, selgub maaeluministeeriumis koostatud põllumajanduskaupade ekspordi augustikuu ülevaatest.

title: Augustis vedas põllumajanduse ekspordikasvu Leetu ja Lätti tarnitud toorpiim

maintext:
«Võrreldes möödunud aasta augustiga kasvas põllumajanduskaupade eksport kaks protsenti,» ütles Maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand.
«Eelneva perioodiga võrreldes on kasvanud pähklisegude eksport Soome, kõige enam on vähenenud pärmi müük Taani.»
Eestis toodetud või töödeldud kaupade vedu suurenes enim Soome (+821 000 eurot), kuhu eksporditi pähklisegusid. Kaupade eksport kasvas ka Kanadasse (+517 000 eurot) ja Lätti (+451 000 eurot).
«Kaupadest kergitas eksporti peamiselt toorpiim, mida viidi augustis Leetu ja Lätti kokku 17 000 tonni,» täpsustas Taavi Kand.
«Toorpiima eksport andis augustis kogu piimatoodete ekspordikäibest 36 protsenti.“
Möödunud aasta augustiga võrreldes kahanes tänavu enim Eesti toodangu vedu Taani (-813 000 eurot), Hiina (-630 000 eurot) ja Türki (-618 000 eurot). Taani eksporditi mullusest vähem pärmi, kaubavahetust Hiina mõjutas garneelide ekspordi lakkamine ja kaubavahetus Türki vähenes peamiselt elusveiste ekspordilanguse tõttu. Kõige suurem aastane langus toimus soolatud ja suitsetatud lõhe ekspordi väärtuses (-2,1 miljonit eurot). Üle miljoni euro jäi madalamaks ka piimakontsentraadi, külmutatud garneelide ja elusveiste eksport.
Vaatamata raskele turuolukorrale on tänavu hiliskevadest hoogustunud sealiha eksport. «Augustis ulatus ekspordikäive 1,1 miljoni euroni. See ületab möödunud aasta augusti käivet 13 protsenti,» lisas Kand. Samal ajal on ekspordiga vastupidises suunas liikunud import, mille väärtus on kolm järjestikust kuud langenud. Sealiha impordi väärtus on aastases võrdluses langenud 8 protsenti. Samas on hoogustunud elussigade sissevedu ja ainuüksi augustis toodi üle piiri 6200 looma.


description: Riigikogu rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer teatas pressiteate vahendusel, et tervitab uue valitsuse plaani vähendada dividendi maksumäära pidevalt kasumit jaotatavatele ettevõtetele.

title: Reformierakond kiidab ühte uue valitsuse maksumuudatust

maintext:
«Eestis on dividendi maksumäär kõrgem kui naabritel ning seetõttu võiks kehtestada neile ettevõtetele soodsama 12 protsendise maksumäära. Sama idee pakkus välja peaminister Taavi Rõivase kokku kutsutud majandusarengu töögrupp,» selgitas Holsmer.
Kõigi teiste plaanitavate maksumuudatuste suhtes oli ta aga kriitiline.
«Kehtestatakse vähemalt kolm uut maksu – pangamaks, automaks, suhkrumaks. Ei soovi küll sildistada, aga nii suurt hulka uusi makse pole vist Eesti Vabariigi ajaloos ükski valitsus välja pakkunud. Pangalõivu maksavad lõpuks kinni Eesti inimesed ning Eesti konkurentsivõime saab selles sektoris oluliselt kahjustatud,» sõnas Holsmer.
«Tööjõumakse tõstetakse, sest sotsiaalmaksu langetus jäetakse ära. Astmeline tulumaks tuleb, kuigi seda seletatakse keeruliste süsteemimuudatuste kaudu. Sõnum ei ole rõõmustav - soodustatakse madalate palkade lõksu jäämist ning pärsitakse töökust ja edukust. Tulevikus napilt üle keskmise teeniv inimene hakkab rohkem maksma, nende inimesed hulka hakkavad mõne aasta pärast kuuluma ka õpetajad, kellele lubatakse 120% keskmisest palgast,» lausus Holsmer.
«Ma ei imesta, et läbirääkimised nii libedalt läksid, sest kolmel parteil ei paista tähtsaimas maksupoliitika valdkonnas mingeid ideoloogilisi lahknevusi. Mis sa ühe partei sees ikka nii väga vaidled,» märkis Holsmer.
«Vasakkoalitsiooni täna välja käidud maksupaketis majandust ja ettevõtlust elavdavaid ettepanekuid pole. Samuti võib jätta hüvasti Eesti lihtsa ja läbipaistva maksusüsteemiga. Lisaks puudub selge visioon, mis on muudatuste eesmärk,» ütles Holsmer.
Tema sõnul on kõik need sammud on enamuses risti vastupidised senisele maksupoliitikale, mis soosisid töökohtade loomist ning tööjõumaksude vähendamist.
«Sotside idee üürimajade ehitamiseks saab uue dimensiooni - täna selgus, et investeeringuteks võetav laen suunatakse muuhulgas just nende ehitamisse. Esiteks on üürimajade idee ebamõistlik, aga veelgi absurdsem on neid ehitada laenuraha eest,» ütles Holsmer.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) ei ole suutnud Eesti majanduse arengut kuigi palju mõjutada, kuid et tõhusamalt toimida, tuleks organisatsioonil minevikust otsustavalt lahti öelda ning hakata toetama ettevõtteid, mis suudavad ise edasi kasvada, ütles majandusteadlane ja presidendi majandusnõunik Heido Vitsur ERRi uudisteportaalile.

title: Vitsur: EAS ei ole suutnud majanduse arengut oluliselt mõjutada

maintext:
EASi puhul on tema sõnul tegemist nii juhtimis- kui sisulise probleemiga, kusjuures sisuline probleem on suurem.
«Kõige hullem on siiski see, et EAS ei ole suutnud kuigi palju selle üsna suure rahaga Eesti majanduse arengut mõjutada. On tegeldud sellises nišis, kus tegelikult midagi ilusat ja suurt välja pole kasvanud. Nii et ilmselt oleks siin suurem muutus vajalik ja ilmselt aitaks sellele muutusele kaasa ka, kui minevikust otsustavalt lahti öeldakse, sest muidu jääb see kummitama ja segama,» lausus ta.


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michali sõnul saab Eesti suuremate maanteede neljarealiseks ehitamist katta näiteks riigipoolsete investeeringute ülevaatamisega ja erastamisest saadavad rahastusega, aga ka riigile mittevajaliku vara müügiga.

title: Michal: neljarealiste maanteede rajamist võiks rahastada erastamise abil

maintext:
Michali plaani kohaselt tuleks igal aastal teedeehitusse juurde leida 100-130 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid. See võimaldaks kolm suuremat suunda, Tartu, Pärnu ja Narva neljarajaliseks ehitada, ütles Michal BNS-ile.
Lisaks erastamisele ja vara müügile on Michali sõnul rahastamise võimalusi veelgi, kuna Eesti rahaasjad on korras. «Seda [teedeehituse rahastamist] tulebki valitsuses arutada, kuna me hakkame peatselt koostama lähiaastate riigieelarve strateegiat, mis määrab suurte projektide tulevikuvõimalused ja finantsplaanid,» rääkis minister.
Michal märkis, et näiteks Tallinn Tartu maantee neljarajaliseks tegemisel tuli pea pool ehk 80 miljonit eurot rahastusest riigieelarvest juurde senistele maanteeameti vahenditele. Teine pool tuli Maanteeameti eelarvest.
«Maanteeameti teede eelarve on täna suurusjärgus 250-270 miljonit. Suuremaks teedetaristu ehituseks tuleks meie hinnangul leida juurde 100-130 miljonit eurot, siis saaks kolm suuremat suunda, Tartu, Pärnu ja Narva neljarajaliseks ehitada ning juba teehoiukava plaanis olevad objektid ära teha,» rääkis Michal.
Michal teeb lähiajal valitsusele ettepaneku, mille kohaselt soovib ta järgmise 15 aasta jooksul investeerida Eestis teedeehitusse täiendavalt 1,5 miljardit eurot ning võtta sihiks muuta kõik Eesti suuremad maanteed neljarealiseks.


description: Eesti turismi- ja majutusettevõtete liidud pöördusid juba mitmendat korda riigikogu poole ettepanekuga lükata majutusasutuste käibemaksutõus edasi.

title: Hotellid palusid riigikogult taas käibemaksutõusu edasilükkamist

maintext:
Kuigi mõned valitsuse liikmed armastavad võimendada rõõmusõnumeid turismitööstuse tippajast, siis tegelikkuses puudutab positiivne statistika suures osas Tallinna kesklinna majutusasutusi, samal ajal kui probleemid väljaspool pealinna vaid süvenevad, teatasid Eesti Hotellide ja Restoranide Liit, Eesti Turismifirmade Liit ja Eesti Spaaliit ühispöördumises riigikogu poole.
Liidud toovad välja, et enamik suuremaid maakondi on viimastel aastatel kaotanud välisturiste vaatamata sellele, et koostöös Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) meeskonnaga tehakse piirkondade atraktiivsemaks muutmisel tõsist tööd.
«Välisturistide ja neid teenindavate ettevõtjate pidev täiendav maksustamine kahjustab otseselt Eesti majanduse rahvusvahelist konkurentsivõimet,» märgivad nad.
Lisaks kritiseerivad liidud siseriiklikku transpordikorraldust, mis on olnud läbimõtlemata ja turismistööstust seeläbi niigi nõrgestanud, «rääkimata sellest, et vigaste otsuste hinnad on mitmeid kordi suuremad kui majutusasutuste käibemaksu tõstmisest soovitav tulu.»
Liidud märgivad, et majutusasutuste käibemaksu tõstmise majandusliku kahju suurus selgub alles 2018. aastal, kuna Eesti Euroopa Liidu eesistumine 2017. aastal loob ühekordsed eeldused turismi kasvuks sel perioodil.
«Vaatamata majutus- ja toitlusasutuste järjest paranevale maksudistsipliinile ning heale koostööle maksu- ja tolliametiga seisab sektorist saadav maksulaekumine käesoleval aastal sisuliselt paigal. Täiendavat maksutõusu ei ole majutusasutustel võimalik kliendile edasi veeretada ning need kulutused võetakse sisse kohustuste poolel, mille kandmine ei ole kõigil ettevõtetel kahjuks võimalik,» ütlevad liidud pöördumises.
Peale selle tahetakse liidu sõnul turismisektoris tegutsevaid ettevõtteid kaks korda pügada, kuna valitsuse poolt lubatud 6 miljoni euro suurune toetusmeede pole veel ettevõtjateni jõudnud. Liidu sõnul lubas valitsus toetada energiasäästlikkuse projekte, kuid nende andmetel pole 6 miljoni eurose toetusega tuleva aasta riigieelarves arvestatud.
Sven Sester ütles viimati juunis BNS-ile, et hoolimata hotellide vastuseisust ei plaani valitsus majutusasutuste käibemaksu soodusmäära tõstmist edasi lükata, kuivõrd Eesti majutusasutustes ööbivate inimeste arv on kõigi aegade kõrgeim.
Valitsuse plaani kohaselt tõuseb järgmise aasta 1. jaanuarist majutusasutuste käibemaksumäär 9 protsendilt 14 protsendini.


description: Mänguarendaja Rovio endine juht Peter Vesterbacka soovib ehitada tunnelit Helsingist Tallinnasse ning otsib selleks vajalikku 15 miljardit Hiina investoritelt, vahendab ERRi uudisteportaal Soome väljaannet Iltasanomat.

title: Rovio endine juht soovib ehitada tunnelit Helsingist Tallinnasse

maintext:
Vesterbacka veetis suve hiina keelt õppides ning leiab, et keelt osates on palju lihtsam leida investoreid. Ta leiab, et tunneli ehitamine võtaks aega kuni viis aastat ning see peaks valmima 2030. aastaks.
Vesterbacka ütles, et tehniliselt pole tunneli ehitamine probleem, vaja on vaid leida investoreid. Vesterbacka sõnul annaks tunnel Soomele läbi transpordiühenduse Euroopaga parema positsiooni.


description: Venemaa välisminister Sergei Lavrov andis Standardi juhatuse esimehele ja Eesti Tööandjate Keskliidu volikogu endisele esimehele Enn Veskimägile üle Vene Föderatsiooni Sõpruse ordeni.

title: Vene välisminister pärjas Standardi juhi Sõpruse ordeniga


authors:
Pm Bns
Th Scanpix

description: Keskerakonnast (KE), Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidust (IRL) koosnev uus võimuliit avalikustas täna koalitsioonikõnelustel kokku lepitud majandus- ja maksupoliitika programmi eelarvelised muudatused.

title: Uus võimuliit avalikustas oma lubaduste katteallikad

maintext:
Vaata tabelit SIIT!
Tabelis olevad arvutused on teinud rahandusministeeriumi esindajad.
Maksuvaba miinimumi tõstmine läheb 2018. aastal maksma 139 miljonit
Uue loodava valitsusliidu maksuvaba tulu reform ehk tulumaksuvaba miinimumi tõus 500 euroni läheb 2018. aastal maksma 139 miljonit eurot, sellele järgnevatel aastatel kulu veidi väheneb.
Aastal 2019 läheks reform maksma 121 miljonit eurot ja 2020. aastal 132 miljonit eurot.
Programmi eelarvetabelist selgub ka, et maksuvaba tulu reform hõlmab muuhulgas ühisdeklaratsioonidest loobumist. Selle kava detailid ei ole veel teada. Praegu saavad ühiselt tulusid deklareerida abikaasad.
Riik loodab õlleaktsiisilt nelja aastaga juurde 219 miljonit eurot
Loodav võimuliit loodab lahjade alkohoolsete jookide täiendavast aktsiisitõusust teenida riigieelarvesse järgmisel neljal aastal kokku 219 miljonit eurot.
Loodava koalitsiooni nelja aasta eelarvetabelist selgub, et järgmisel aastal plaanib riik õlle, siidri ja veini aktsiisi täiendavast tõstmisest teenida 25 miljonit eurot. 2018. aasta eelarvelaekumiseks on planeeritud 58 miljonit eurot, 2019. aastal 65 miljonit eurot ja 2020. aastal 71 miljonit eurot.
Kehtivate seaduste kohaselt kasvab lahjade alkohoolsete jookide aktsiis tuleval aastal 10 protsenti. Käesoleval aastal tõusis see 15 protsenti.
Autode registreerimistasu tuleb ilmselt juba järgmisel aastal
Koalitsioonipartnerid plaanivad mootorsõidukite pealt ühekordset registreerimistasu küsima hakata juba järgmisel aastal, ilmselt jõustub muudatus suvekuudel.
Järgmiseks aastaks näeb KE, SDE ja IRLi moodustatava valitsuse detailne majandusprogramm sellest tasust ette 8 miljonit eurot tulu. Aastatel 2018, 2019 ja 2020 peaks sellest maksust laekuma 15 miljonit eurot.
2017. aastal eraldatakse õpetajate palgatõusuks täiendavalt 7 miljonit
Järgmise aasta eelarvest eraldab uus koalitsioon täiendavalt 7 miljonit eurot õpetajate palgatõusuks.
Aastal 2018 eraldatakse palgatõusuks täiendavalt 36 miljonit, 2019 aastal 68 miljonit ja 2020 aastal 71 miljonit eurot.
Loodav koalitsioon plaanib õpetajate palgatõusu kuni 120 protsendini keskmisest palgast.
Lasteaiaõpetajate palgatõusuks eraldatakse 2017. aastal täiendavalt 4 miljonit eurot, 2018 aastal 15 miljonit, 2019 aastal 20 miljonit ja 2020 aastal 21 miljonit eurot.
Muutmata sotsiaalmaksumäär toob eelarvesse tuleval aastal 41 miljonit
Uus valitsuskoalitsioon plaanib järgmisel aastal eelarvesse suurimat tulu sotsiaalmaksu langetusest loobumisest, mis annab valitsusele 41 miljonit eurot.
Juba järgmisest aastast toob uuele valitsusele tulu sotsiaalmaksu langetusest loobumine ning selle jätmine 33 protsendile, mis 2017. aastal annab 41 miljonile eurot, 2018. aastal 86 miljonit, 2019. aastal 91 miljonit ja 2020. aastal 98 miljonit eurot.
Edasistel aastatel on aga suurim tuluallikas niinimetatud küpsete ettevõtete 14-protsendiline dividendide tulumaksumäär, mis peaks riigikassasse 2018. aastal tooma 107 miljonit eurot.
Regulaarselt jaotatava kasumi korral ettevõtetele 14-protsendilise tulumaksumäära kehtestamine toob 2019. aastal eelarvesse 76 miljonit ning 2020. aastal 46 miljonit eurot tulu.
Õlle, siidri ja veini aktsiisi täiendav tõstmine annab samuti juba järgmisel aastal eelarvesse juurde 25 miljonit eurot, summa tõuseb 2018. aastaks 58 miljoni euroni, on 2019. aastal 65 miljonit ning 2020. aastaks 71 miljonit eurot.
Magustatud jookidele niinimetatud limonaadimaksu kehtestamine toob eelarvesse aastail 2018–2020 igal aastal 24 miljonit eurot. Mootorsõidukite registreerimistasust ootab koalitsioon järgmisel aastal vaid 8 miljonit eurot ning aastail 2018–2020 igal aastal 15 miljonit eurot.
2017. aastal eraldatakse 19,9 miljonit täiendavat põllumajandustoetust
Järgmise aasta eelarvest eraldab uus koalitsioon 19,9 miljonit eurot täiendavateks põllumajandustoetusteks.
2017. aastal suurendatakse põllumajanduse kriisiabi 0,5 miljoni euro võrra.
2017-2020 aastatel eraldatakse seakasvatajatele igal aastal täiendavalt 2 miljonit eurot tõuaretustoetusi.
Aastal 2018 eraldatakse põllumajandustoetusteks täiendavalt 18,4 miljonit ja 2019. aastal täiendavalt 16,9 miljonit.
Uus valitsusliit taastab juba järgmisest aastast põllumajanduse üleminekutoetused ehk niinimetatud top-up'i ning maksab välja täies ulatuses kriisiabi.
Võimuliit plaanib pangalõivust teenida 28 miljonit eurot aastas
Muudatus on plaanitud alates 2018. aastast ning igal aastal peaks see tulu tooma 28 miljonit eurot.
Täpne lõivumäär ega see, mille pealt maksu arvestama hakatakse, ei ole aga teada. Üks variant on, et arvestuse alus võib olla varade maht. Septembri lõpu seisuga oli Eesti Panga statistika kohaselt Eesti krediidiasutuste varade maht kokku 23,82 miljardit eurot. See tähendaks, et maksumäär on veidi rohkem kui 0,1 protsenti.


authors:
Siiri Liiva
Peeter Langovits

description: Rein Kilgi firma kaotas endisele juhile kohtuvaidluse. Ühtlasi leidis kohus, et Kilk jätkas pärast oma turvafirma Pristisele müümist samas valdkonnas, kuigi kandis konkurentsikeeldu.

title: Kilk vedas Pristist ninapidi


description: Riigikantselei kuulutab välja avaliku konkursi majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) side ja riigi infosüsteemide asekantsleri leidmiseks.

title: Algas konkurss Taavi Kotka järglase leidmiseks

maintext:
Asekantsler peab olema Eesti infoühiskonna arengusuuna näitaja ja visiooni looja, kes veab ettevõtete konkurentsivõime kasvu ja inimeste elukvaliteedi parandamist läbi IKT kasutamise, selgub konkursiteatest.
Lisaks peab asekantsleri sõnadel ja tegudel olema kaalu ning edasiviivat jõudu nii riigi kui rahvusvahelisel tasandil.
Varem asekantsleri kohuseid täitnud Taavi Kotka järeltulijalt nõutakse juhtimiskogemust, tippjuhi kompetentsimudelile vastamist ja väga head ülevaadet IKT poliitika hetkeseisust ja suundumustest nii Eestis, Euroopa Liidus kui ka maailmas.
Eelistused kandidaadile hõlmavad vähemalt 3-aastast IKT valdkonna strateegilise arendamise ja eestvedamise või organisatsiooni juhtimise kogemust. Lisaks eeldatakse kandidaadilt valmisolekut taotleda riigisaladusele juurdepääsu luba.
Peale tavapäraste andmete tuleb kandidaadil esitada essee teemal "Minu lahendused Eesti infoühiskonna viiele suurimale väljakutsele", mille pikkus on kaks lehekülge.
Dokumente saab konkursil osalemiseks esitada hiljemalt 29. novembrini.


description: Eesti konkurentsiamet ja majandusministeerium peavad Euroopa Liidu konkurentsireegleid rikkunud Gazpromi puhtalt pääsemist ebaõiglaseks.

title: Eesti Gazpromi puhtalt pääsemisest: rikkumisele peaks järgnema ka karistus

maintext:
«Kui me räägime konkurentsiõiguse rikkumisest, siis on tegemist väga terava ja suure majandusvabaduse printsiipide rikkumisega ja kahtlemata peaks sellele järgnema mingisugune trahv,» ütles konkurentsiameti juht Märt Ots ERR-ile.
Majandusministeeriumi energeetika asekantsler Ando Leppiman leidis samuti, et kui rikkumine on toime pandud, peaks sellele järgnema sanktsioonid.
«Kui me vaatame seda, et mis moodi hindab Euroopa Komisjon ja nende konkurentsi peadirektoraat seda, kui erinevad liikmesriigid [rikuvad] /.../ konkurentsieelise saamiseks riigiabi andmise reegleid, /.../ ja selle eest tuleb maksta trahvi, siis tekib küsimus, miks me ei peaks nii käituma kolmandate riikide ja nende ettevõtete suhtes,» rääkis Leppiman.
«Ilmselt oleks vägagi õiglane, kui sanktsioneeritaks ka neid [kolmandate riikide] ettevõtteid, kes on Euroopa Liidu siseturgu mõjutanud kehvemas suunas.»
Pärast viieaastast Vene Gazpromi tegevuse uurimist on Euroopa Komisjon jõudnud üsna lähedale Gazpromiga sõlmitavale kokkuleppele, mis ei pruugi meeldida Ida-Euroopale ja Balti riikidele, kirjutab Briti Financial Times.
Allikate andmetel pääseb Gazprom Ida-Euroopas konkurentsi piiramise ja oma domineeriva positsiooni ärakasutamise eest trahvist, kuid peab andma õiguslikult siduva lubaduse, et muudab edaspidi oma tegevusmeetodeid.
Juhul kui Gazprom peaks uuesti konkurentsireegleid rikkuma, võib komisjon kehtestada talle trahvi, mis võib ulatuda 10 protsendini firma aastakäibest.
Ebaõige gaasihind puudutas Eestit, Lätit, Leedut, Poolat ja Bulgaariat.


description: SEB privaatpanganduse strateeg Peeter Koppel annab oma Facebooki lehel kolm lihtsat ja praktikal baseeruvat õppetundi neile, kes tahavad hakata majanduspoliitikat ajama.

title: Peeter Koppeli kolm soovitust majanduspoliitika tegemiseks

maintext:
- ainult ettevõtlus loob maksustatava väärtuse. Tegemist on haruldase elukaga, mis muneb kuldmune täna ja igavesti. Selle eluka ära praadimine ja korraga ära söömine on seega üpriski lühinägelik;
- võlal on intressid, intresside maksmine eeldab majanduskasvu ning laenukoormusel on maksimaalne võimalik ülempiir, millest edasi läheb asjaajamine raskeks. Madalad intressid ei ole igavesed;
- majanduses on vaat et olulisim asi stiimul või motivaator. Kuna neid ei suudeta piisavalt juhtida, on mõistlik süsteemi võimalikult vähe torkida. Kõige lühinägelikum on aga kedagi aktiivselt motiveerida vähem ette võtma või vähem tööd tegema.


description: Senise AS Merko Ehitus Eesti juhatuse esimehe Tiit Robeni asemel asub vastavalt ettevõtte nõukogu otsusele 14. novembril 2016 ametisse Keit Paal, teatas emafirma AS Merko Ehitus börsile.

title: Merko Ehitus Eesti sai uue juhi

maintext:
AS Merko Ehitus Eesti juhatus jätkab neljaliikmelisena: esimees Keit Paal, Jaan Mäe, Veljo Viitmann ja Alar Lagus.
Tiit Roben liitus Merkoga 1998. aastal projektijuhina, aastatel 2008–2012 oli ta AS Merko Ehitus juhatuse esimees ning alates 2012. aasta jaanuarist AS Merko Ehitus Eesti juhatuse esimees.
Keit Paal on juhtinud alates 2014. aastast AS Merko Ehitus Eesti üldehituse valdkonda ning varasemalt töötanud Merko Ehituses aastatel 2002–2011 objektijuhi, projektijuhi ja projektidirektorina. Aastatel 2011–2014 töötas Keit Paal Skanska AS-is valdkonna juhina.


description: SEBst võetud väikelaenude analüüs näitas, et tagasimakseprobleeme 2016. aasta esimeses kvartalis alla kolmel protsendil klientidest.

title: SEB: väikelaenude tagasimakseraskusi esineb kolmel protsendil klientidest

maintext:
2012. aastal oli vastav näitaja 11 protsenti.
«Meie klientide finantskäitumine on muutunud tasakaalukamaks. Siin on oma osa planeerimisel, kus arvestatakse tegelike vajaduste ja rahalise olukorraga ning kus suuremaid oste tehakse kas pikemalt kogutud säästude arvelt või väikelaenuga, mille võtmist on hoolikalt kaalutletud,» kommenteeris SEB jaepanganduse ja tehnoloogia valdkonna juht Ainar Leppänen.
Kõige aktiivsemalt kasutavad väikelaenu 20–30 aasta vanused noored, kes saavad Eesti keskmist palka. Suurima osa ehk 20 protsenti kogu väikelaenude portfellist moodustavad tarbimislaenud summas 2 000–4 000 eurot.


description: Juhul kui uus valitsusliit taastab tulumaksumäära kunagise 26 protsendi tasemeni ning tõstab tulumaksuvaba miinimumi 500 euroni, tähendaks see keskmisele info- ja side valdkonnas tegutsevale töötajale netopalgas mõneeurost kaotust.

title: Keskmine IKT-spetsialist kaotab uue valitsuse maksukavaga kuupalgast neli eurot


description: Riiklik praamifirma TS Laevad teatas sotsiaalvõrgustikus Facebook, et automaatne läbipääsusüsteem toimib nüüd kõikides sadamates, mis teenindavad mandri ja saarte vahel sõitvaid parvlaevu.

title: Video: praamide uus piletisüsteem käivitus täies mahus

maintext:
Kui eelmüügist on parvlaevale autopilet ostetud, siis tuleb sõita lihtsalt tõkkepuu taha. Enam ei pea helistama ega piletit näitama - tõkkepuu avaneb automaatselt ja tabloo näitab, millisele rajale sadamas suunduda tuleb.
Tegemist on Eesti sadamates esmakordselt rakendatava süsteemiga, kus erinevate kaamerate abil tuvastatakse lisaks ka sõiduki gabariidid, et auto sadamaalal õigele rajale suunata.


description: Euroopa Komisjon jätab Eesti otsustada, kas EAS peab Toomas Hendrik Ilvese ettevõttelt 90 protsenti toetusest tagasi küsima.

title: Euroopa Komisjon: Ilveselt raha tagasiküsimine jääb Eesti otsustada

maintext:
Rahandusministeeriumi auditist selgus, et Ilvese ettevõte OÜ Ermamaa peaks maksma Ettvõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS) tagasi 90 protsenti Ärma talu ehitamiseks saadud 190 000 euro suurusest toetusest ja EAS on eksinud, esitades vaid 10-protsendilise tagasinõude.
Rahandusministeerium põhjendas 90 protsendi toetuse tagasinõudmise vajadust sellega, et OÜ Ermamaa kasutas valminud majutusasutust ja konverentsikeskust sihtotstarbeliselt kuus kuud ehk 10 protsenti ette nähtud ajast. Toetuse tingimuste järgi pidanuks Ärma talus tegutsema majutusasutus ja konverentsikeskus vähemalt 60 kuud, seega ei kasutatud talu sihipäraselt 54 kuud ehk 90 protsenti ajast. Seega peaks Ilves maksma tagasi 90 protsenti toetusest ehk kokku 171 353 eurot ja 52 senti.
Komisjon andis Postimehele mõista, et tegemist on Eesti siseriikliku probleemiga.


authors:
Siiri Liiva
Kacper Pempel Reuters

description: Poola lennufirma LOT Polish Airlines toob ühe oma Embraer lennuki ajutiselt Tallinnasse, tagamaks sellega, et 19. novembrist kehtima hakkava Nordica ja LOTi koostöö algus sujuks tõrgeteta.

title: Nordica lennukipark täieneb ajutiselt ühe LOTi lennukiga


description: CV Keskus.ee igasügisene tööturu-uuring näitab, et Eestis tegutsevad ettevõtted lähenevad 2017. aastale optimistlike värbamisplaanidega – kaks kolmandikku soovib värvata lisatööjõudu, pooled plaanivad uute töökohtade loomist ja kolmandik tööandjatest plaanib palgatõusu.

title: Kolmandik tööandjatest plaanib uuel aastal palgatõusu

maintext:
«Meie igasügisesel tööturu-uuringul on tänase seisuga osalenud juba üle 750 tööandja, kelle alluvuses töötab ligikaudu 80 000 töövõtjat,» ütles CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt.
«Niivõrd esindusliku valimiga uuringust saame järeldada, et ettevõtjate vajadus palgata uusi töötajaid on kasvanud – tervelt kaks kolmandikku küsitletuist kavandab uute töötajate palkamist, pooled uute töökohtade loomist ning kolmandiku arvates seisab ees ka palgatõus.»
Auväärt sõnas, et koguni 73,4 protsenti tööandjatest soovib järgmisel poolaastal palgata uusi töötajaid.
«Kolmandik neist plaanib palgata ühe uue töötaja, viiendik kaks ja neljandik kolm kuni viis uut töötajat,» lausus Auväärt.
«Uute töötajate palkamise plaan on kiirelt kasvanud – 2015. aasta tööturu-uuringus plaanis lisatööjõudu palgata 60,6 protsenti tööandjatest. Suurenenud tööjõuvajadus tuleneb ühelt poolt sellest, et tänavu on paljudes valdkondades olnud töötajate leidmine tunduvalt keerukam kui varem ja enam kui pooltel tööandjatel on vajalikke töötajaid puudu. Lisaks on noored põlvkonnad püsimatud ja soovivad töökohta vahetada keskmiselt iga 2-3 aasta tagant, mis seab tööandjad valiku ette – kas tõsta palka ja proovida töötajale leida uusi väljakutseid ettevõttesiseselt või palgata uus töötaja.»
Uusi töökohti plaanib tuleval aastal Auväärti kinnitusel luua 55,6 protsenti tööandjatest. «Siingi on võrreldes eelmise aastaga näha kasvutrendi – mulluses uuringus teatas uute töökohtade loomise plaanist 46,7 protsenti küsitletuist.»
Auväärt lisas, et kolmandik küsitletuist, 33,2 protsenti, plaanib uueks aastaks palgatõusu. Plaanitav palgatõus jääb enamasti 10 protsenti piiridesse.
«Tervelt 91,4 protsenti palgatõusu plaanivatest tööandjatest kavatseb palku korrigeerida kuni 10 protsenti,» lausus Auväärt.
«41,7 protsenti tööandjatest ei plaani palku korrigeerida, 22,8 protsenti ei ole täna veel palgamuutuste osas oma otsust langetanud ja 2,3 protsenti tööandjatest plaanib palku hoopis langetada.»
CV Keskus viib suurt tööandjate tööturu-uuringut läbi kord aastas, sügisel.


description: Finantsteenuseid koondavate ettevõtete klastri FinanceEstonia tjuhatuse liige Peeter Saks ütles Postimehele, et kuna tegu on Kesk- ja Ida-Euroopa  investeerimisfondiga, siis muidugi puudutab see ka Eestit.

title: Finance Estonia: Hiina investeerimisfond puudutab ka Eestit.

maintext:
Samas lisas Saks, et tõenäoliselt me siiski 10 miljardi suurust mahtu ning regiooni suurust arvestades esmane sihtkoht ei ole.
«Oleme ka siiani huviorbiidis olnud. Näiteks CEE Private Equity nimeline fond mis tegutseb valdavalt Hiina rahaga, on pidevalt Baltikumis investeeringuid otsimas, CITIC Telekom Hong Kongist ostis kevadel Linx Telekomi,» selgitas Peeter Saks. «Muugal olla ka hiinlastel tõsine huvi Rail Baltica, Helsingi tunneli ja raudtee Hiinast Euroopasse teemal,» lisas ta.
Hiina tööstus- ja kommertspank teatas eile, et on loonud Kesk- ja Ida-Euroopa suunalise 10 miljardi euro suuruse investeerimisfondi. Fondi juhib varahalusfirma Sino-CEE Financial Holdings Ltd. Ehkki fond loodi juba varem, toimus selle ametlik esitlus peaminister Li Keqiangi poolt laupäeval Riias, kus toimus Hiina ja 16 Kesk- ja Ida-Euroopa riigi (16+1) tippkohtumine, vahendas Reuters.


description: Tesla sai investoritelt nõusoleku osta taastuvenergia ettevõte SolarCity ning sellega pakkuda elektriautode ostjatele uusi võimalusi päikeseenergia abil autode laadimiseks.

title: Tesla ostab päikeseenergia ettevõtte SolarCity


authors:
Siiri Liiva
Raivo Tiikmaa

description: Suure tõenäosusega peagi ka Eestis kehtestatav limonaadimaks on juba olemas kuues Euroopa riigis, Mehhikos, Berkeley linnas USAs ning peagi ka Suurbritannias, Belgias ja Portugalis.

title: Vaata, millistes riikides on limonaadimaks juba olemas

maintext:
Kõikides riikides, kus rakendatakse või kavatsetakse rakendada tervisega seotud makse, on muu hulgas maksuobjektiks ka karastusjook, selgub rahandusministeeriumi sellel aastal läbi viidud analüüsist, mis keskendus energiajookide aktsiisiga maksustamisele. See on ka põhjus, miks maks on saanud nimeks limonaadimaks.
Karastusjooke maksustatakse kuues Euroopa riigis, Mehhikos ning Berkeleys (USA) ning hakatakse maksustama Suurbritannias, Belgias ning Guardiani andmetel ka Portugalis. Karastusjoogid on maksuobjektina kergelt identifitseeritavad ning nende koostis on suhkrusisalduse poolest suhteliselt sarnane, selgitavad analüüsi autorid.
Norras ja Prantsusmaal maksustatakse sama määraga nii suhkruga magustatud kui ka kunstmagusainega magustatud jooke. Soomes rakendub kunstmagusainega magustatud jookidele madalam määr kui suhkruga magustatud jookidele. Taanis, Ungaris ja Mehhikos maksustatakse ainult suhkruga magustatud karastusjooke.
Prantsusmaal maksustati algul vaid suhkruga magustatud jooke, kuid selleks et tarbimine ei nihkuks kunstmagusainega jookide suunas, maksustati ka need. Suurbritannias kavatsetakse 2018. aastast kehtestada kahetasemeline maksumäär suhkrut sisaldavatele karastusjookidele. Olenevalt suhkrusisaldusest kavatsetakse maksustada ühe määraga karastusjoogid, mille suhkrusisaldus on üle 5 g/100 ml ja teise määraga karastusjoogid, milles suhkrut üle 8 g/100ml.
Lätis on mittealkohoolseid karastusjooke maksustatud alates aastast 2000. Maksuobjektiks on vesi ja mineraalvesi, millele on lisatud suhkur või kunstmagusaine või lõhnaaine ja teised mittealkohoolsed karastusjoogid. Maksuobjekt ei laiene puu- ja köögiviljamahladele, naturaalsele veele, mineraalveele ning kunst-mineraalveele, milledele ei ole lisatud suhkrut või kunstmagusainet ja -lõhnaainet.
Aastal 2000 oli karastusjookidele rakendatud maksumäär Lätis 2,85 eurot/100 l kohta. Maksumäära on tõstetud kahel korral ning aastast 2011 on see 7,4 eurot/100 l kohta.
Guardian vahendab, et 2017. aastast tahab limonaadimaksu kehtestada ka Portugal, et kuidagi moodi vähendada senist eelarve puudujääki. Sellega hakkaks näiteks 330 ml Coca-Cola purk maksma senisest viie eurosendi võrra enam. Aastaga loodab Portugali valitsus eelarvesse saada selle maksuga 80 miljonit eurot lisaks.
Vaata lähemalt ka juuresolevast tabelist.
Riik Maksu sisu ja määr Soome karastusjoogid, mahlad ja pudelivesi: - suhkruga magustatud - 0,22 eurot /l - kunstmagusainega magustatud – 0,11 eurot /l Prantsusmaa suhkru- ja kunstmagusainega magustatud joogid - 7,45 eurot /hl; energiajoogid – maksuobjekt on kofeiin ja maksumäär on 1 euro /1 liitrile joogile, milles on rohkem kui 220 mg kofeiini Ungari siirupid ja kontsentraadid (v. a. joogid milles on rohkem kui 25% puuvilja kontsentraati) - 200 HUF/l, ehk 0,6 eurot /l; suhkruga magustatud karastusjoogid 7 HUF/l, ehk 0,02 eurot /l; energiajoogid (olenevalt kaubakoodile, metüülksaniidid, tauriin) 40 HUF/l, ehk 0,11 eurot /l või 250 HUF/l, ehk 0,71 eurot/ l Mehhiko suhkruga magustatud karastusjoogid 1 MXN/l, ehk 0,049 eurot /l Norra suhkru ja kunstmagusainega magustatud karastusjoogid 2,81 NOK/l ehk 0,29 eurot /l siirupid 17,92 NOK/l ehk 1,88 eurot /l Läti vesi ja mineraalvesi, millele on lisatud suhkur või kunstmagusaine või lõhnaaine ja teised mittealkohoolsed karastusjoogid, välja arvatud puu- ja köögiviljamahlad, naturaalne vesi ja mineraalvesi, kunst-mineraalvesi ilma lisatud suhkru või kunstmagusaineta- ja lõhnaaineta. 7,4 eurot/ 100 l Taani karastusjoogid ja maiustused: suhkru sisaldus suurem kui 5 g/ kg - 24,61 DNK /kg ehk 3,28 eurot /kg; suhkru sisaldus väiksem kui 5 g/ kg - 20,93 DNK /kg ehk 2,7 eurot /kg Suurbritannia 2018. aastast rakendub kaheastmeline maks karastusjookidele: > 5 g suhkrut 100 ml ja > 8 g suhkrut 100 ml kohta. Portugal 2017. aastast rakendub kaheastmeline maks karastusjookidele. Kõikide karastusjookide pealt, mis sisaldavad rohkem kui 80 g suhkrut liitri kohta, on maksuna makstav summa 16,46 eurot 100 liitri kohta. Nende karastusjookide pealt, mille suhkrusisaldus jääb alla 80 g liitri kohta, maksuna makstav summa on 8,22 eurot 100 liitri kohta. Magusaid piimajooke maksustama ei hakata.
Allikas: OECD, CTPA/CFA/WP2(2016)


description: Rahandusministeerium saatis kooskõlastusringile alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning tubakaseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega soovitakse alates 2018. aastast ühtlustada tubaka ning alternatiivsete tubakatoodete (sh e-sigarettide) aktsiisimäärad.

title: Ministeerium tahab maksustada e-sigarettide vedeliku tubakaga võrdselt

maintext:
Eelnõu peamised ettepanekud seonduvad alternatiivsete tubakatoodete aktsiisimäära ühtlustamisega tavaliste tubakatoodete kõrval.
Sellised tooted on alternatiiviks tavalistele sigarettidele ning ei pruugi ministeeriumi teatel olla tervisele ohutud. Ettepanekute eesmärk on rahva tervise kaitse ja konkurentsi tagamine tubakaturul. Sarnase otsuse on juba teinud Läti, Soome ja mitmed teised Euroopa riigid.
Alternatiivne tubakatoode on seaduse mõttes klassikalistest tubakatoodetest erinev nikotiiniga või nikotiinita toode, mida kasutatakse sarnasel eesmärgil tubakatoodetega - näiteks e-sigarettide täitevedelik, vesipiibutubakat asendavate aurukivide maitsestamiseks kasutatav vedelik, tubaka tahke aseaine (nt aurukivid) ja muud.
Ministeerium märkis pressiteates, et alternatiivsete tubakatoodete, sealhulgas e-sigarettide mõju tervisele alles uuritakse, kuid esialgsed hinnangud annavad põhjust arvata, et need tooted ei ole tervisele ohutud. Selle tõendamiseks oleks vaja jälgida e-sigareti kasutajate tervise muutusi mitmekümne aasta jooksul. Seetõttu on tervise kaitse ning ennetuse seisukohalt otstarbekas alternatiivsed tubakatooted maksustada sarnaselt traditsiooniliste tubakatoodetega, leidis ministeerium.
Alternatiivsete tubakatoodete aktsiisimäär on eelnõu kohaselt 0,2 eurot tubakavedeliku milliliitri kohta või 0,2 eurot milligrammi kohta, kui toode on geeljas. Tubaka tahke aseaine, nt aurukivide, aktsiisimäär on sarnane suitsetamistubaka aktsiisimääraga, mis on 76,84 eurot kilogrammi kohta. Euroopa Liidu liikmesriikide seas maksustatakse e-vedelikke näiteks Itaalias, Portugalis, Rumeenias, Sloveenias ja Lätis. Viimases on aktsiisimäär diferentseeritud ja maksimaalne määr on Eestis kavandatavast määrast ca 0,1 eurot madalam. Soome ja Ungari alustavad maksustamisega järgmisel aastal. Soome kavandab aktsiisimäära 3 eurot 10 milliliitri kohta. Tarbijale, kes kasutab näiteks 10 milliliitrit tubakavedelikku nädalas, tähendab see lisakulu kuni ca 2,4 eurot nädalas, selgitas ministeerium.
Lisaks soovitakse tõsta sigarite ja sigarillode aktsiisimäära läbi kahekomponendise aktsiisimäära kehtestamise.
Alates 2018. aastast oleks eelnõu järgi sigarite ja sigarillode aktsiisimäär 151 eurot 1000 sigari või sigarillo kohta ja 10 protsenti nende maksimaalsest jaehinnast.
Eelnõu saadeti tutvumiseks ministeeriumidele ja turuosalistele, kelle ettepanekuid ootab rahandusministeerium kuni 22. novembrini.


description: Põllumeeste keskliit, Talupidajate keskliit ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda pöördusid täna ühiselt jätkuvate valitsuskõneluste eel Keskerakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poole. Pöördumises leitakse, et aastatel 2017-2020 tuleks Eesti põllumajandustootjatele maksta üleminekutoetusi täies mahus.

title: Põllumehed uuele valitsusliidule: üleminekutoetusi tuleks maksta täies mahus

maintext:
Maaettevõtjate ühises pöördumises avaldatakse lootust, et loodav valitsuskoalitsioon suudab astuda tõhusaid samme Eesti põllumajandus- ja toidusektori ning maaelu arendamiseks.
Põllumajandusmaa ja mets on oluline ressurss, mille kasutamine annab riigile võimaluse majanduskasvu soodustamiseks, riigieelarve tulude suurendamiseks, ekspordi arendamiseks ja töökohtade kindlustamiseks maapiirkondades, märgitakse teates.
«Nii maaelu-, toidu- kui biomajanduse valdkondade arendamine vajab pikaajalist, terviklikku ja strateegilist lähenemist. Aastatel 2017-2020 tuleks Eesti põllumajandustootjatele maksta üleminekutoetusi täies mahus, et kindlustada põllumajandusettevõtetele ja taludele võrdsemad konkurentsitingimused ja leevendada põllumajandussektori kriisi mõjusid,» rõhutatakse erakondadele saadetud pöördumises.
Toidu maksustamine pole lahendus
Maaettevõtjate hinnangul tuleks eelolevatel aastatel suurt tähelepanu pöörata kriisi tõttu kannatanud sea- ja veisekasvatuse potentsiaali taastamisele ja hoidmisele läbi tõuaretuse toetamise. Kriisi leevendamiseks tuleks tagada erakorralise kohanemistoetuse võimalikult kiire maksmine maksimaalses lubatud mahus.
«Samas peame olema valmis järgmisteks turukriisideks ja looma tõhusad riskijuhtimise meetmed, seejuures on oluline seni topanud äriühingu loomine Maaelu Edendamise Sihtasutuse juurde,» leiavad liidud.
Toidusektori arendamisel on liitude teatel oluline hõlmata laiapõhjaliselt põllumajandussaaduste tootmine, töötlemine ja müük nii sise- kui välisturgudel. Teha tuleb jõupingutusi toiduainete tarneahela parema toimimise tagamiseks, sh ebaausate kauplemistavade ohjamine, ühistegevuse toetamine, väiksemate talude turupositsiooni parandamine, konkurentsiõiguse ajakohastamine.
Pöördumises rõhutatakse, et toidu maksustamine pole lahenduseks tervisliku toitumise edendamisel ja võib halvendada vähekindlustatud elanike jaoks toidu kättesaadavust.
Pöördumisele alla kirjutanud taluliidu, põllumeeste keskliidu ja põllumajandus-kaubanduskoja juhid märgivad, et Maaelu Edendamise Sihtasutuse ja Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti arendamine eraldiseisvate asutustena tagaks sihtgrupi tõhusa ning selgelt suunitletud toetamise ja vajalike teenuste kättesaadavuse.


description: Palgakasv püsib kiire ning sellega seoses kallinevad palgakasvuga tihedamalt seotud teenuseliigid, nagu meelelahutusteenused ja väljas söömine,  kirjutab rahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna analüütik Kristjan Pungas.

title: Palgakasv kergitab teenuste hindu

maintext:
Statistikaameti andmetel langesid hinnad oktoobris eelmise kuuga võrreldes 0,3 protsenti. Aastases võrdluses pidurdus hinnatõus septembri 1 protsendilt oktoobris 0,6 protsendini.
Teenuste hinnatõus pidurdus tarbijahinnaindeksi ühe muutliku komponendi – lennupiletite – odavnemise tõttu. Lennupiletid olid ligi kolmandiku soodsamad kui aasta tagasi ning see tõi tarbijahinnaindeksit 0,2 protsendipunkti võrra allapoole.
Aasta lõpus inflatsioon kiireneb energiahindade tõusu jätkumise ning ühekordsete mõjude taandumise tulemusena.
Euroalas hinnatõus kiirenes esialgsetel andmetel 0,5 protsendini, mis on viimase kahe aasta kõrgeim hinnatõusu näitaja. Selle põhjus oli asjaolu, et energiahindade langus pidurdus.
Mootorikütust, soojust, elektrit ja gaasi sisaldavad energiahinnad olid meil odavnenud toorainete tõttu languses alates 2014. aasta algusest. Naftahindade tõusu ja kallinenud elektri tulemusena pöördusid energiahinnad oktoobris taas tõusule. Naftahinda kergitasid ootused, et naftat eksportivate riikide organisatsioon OPEC hakkab tootmismahtu piirama. Mootorikütus on aastaga kallinenud kõrgema naftahinna ja lisandunud aktsiiside tõttu 7 protsenti.
Suuremal määral mõjutas aga tarbijahindu möödunud kuul aiasaaduste hooajaline odavnemine, mis seekord toimus suuremas ulatuses kui varasematel aastatel. Selle tulemusena oli köögivili 8 protsenti odavam kui aasta tagasi. Kuigi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni koostatav toidu globaalne hinnaindeks (FAO indeks) on viimase poolteise aasta kõrgeimal tasemel, ei sisalda see puu- ega köögiviljahindu.


description: Eesti ühe tuntuma eksportööri, ettevõtte Krimelte juht Jaan Puusaag ütles ETV hommikuprogrammile, et uus loodav võimuliit ei tohiks kehtestada ettevõtete tulumaksu, sest tegelikult maksavad juba täna tööandjad põhimõtteliselt 14-protsendilist tulumaksu, vahendab ERRi uudisteportaal.

title: Puusaag: ettevõtted maksavad põhimõtteliselt juba praegu tulumaksu

maintext:
«Vähe räägitakse sellest, et kui praegu võtta kogu Eesti ettevõtluse makstud tulumaks dividendidelt ja jagada see kogu Eesti ettevõtete teenitud kasumiga, siis täna on Eesti ettevõtete tulumaks 14 protsenti. See on hetkeseis. Kui võtta, et Lätis on vaja maksta 15 protsenti kohe tekkinud tulult, siis me olemegi väga konkurentsivõimelised keskeltläbi,» rääkis Puusaag.
Puusaag ei usu, et kui muuta ettevõtete maksustamist nii, et kehtestada kohe makstav tulumaks ja jätta ära dividendide maksustamine, riik eelarvesse rohkem raha koguks.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


authors:
Mihkel Nestor
Seb Majandusanalüütik

description: Kuigi sellel nädalal avaldas statistikaamet niivõrd olulised majandusnäitajad, nagu kolmanda kvartali majanduskasvunumbri ja väliskaubandus-statistika, kahvatuvad majandusuudised poliitiliste sündmuste taustal, kirjutab SEB nädalakommentaaris majandusanalüütik Mihkel Nestor.

title: SEB: uue valitsusliidu põhifookus näib olevat just majandusel

maintext:
Lõppev aasta on olnud annus horribilis avatud liberaalse maailmakorra pooldajatele. Ühendriikide presidendivalimistel sai teoks mõeldamatu ja aastani 2021 valitseb maailma kõige mõjuvõimsamat riiki Donald Trump.
Muu retoorika kõrval jäi tema majanduspoliitiline agenda valimiskampaania käigus küll suhteliselt segaseks, kuid märksõnadena ei tõota lubadus suur osa riigi tööjõust piiri taha küüditada või valmidus laskuda kaubandussõdadesse just julgustavalt.
Trump on tõotanud küll ka elavdada majanduskasvu kärpides makse, vähendades bürokraatiat ja tehes suuri infra-struktuuriinvesteeringuid, kuid üsna hämaraks on jäänud viis, kuidas neid lubadusi rahastada.
-Võimalik kaubandussõda jõuab viibimisega
Eesti eksport Ühendriikidesse moodustab meie koguekspordist alla kolme protsendi, kuid väga avatud majanduse tõttu, jõuab võimalik kaubandussõda lõpuks ringiga ka meieni. Kõige esmasem võib olla USA presidendivalimiste mõju siinsele majanduskindlusele.
Kuigi enamuse jaoks jääb ookeani taga toimuv kaugeks, siis on paljudele siiski kõrvu jäänud Trumpi kriitika NATO aadressil ja tema sõbralik suhtumine Venemaa juhti Vladimir Putinisse. Kindlust need väljaütlemised Eesti tulevase julgeolekuolukorra suhtes kindlasti ei suurenda. Lisaks saab suure tõenäosusega kõrge koha Trumpi kabinetis vabariiklane Newt Gingrich, kes on muuhulgas Eestit nimetanud Peterburi äärelinnaks ja kahelnud, kas Eesti kaitsmise nimel tasub riskida tuumasõja vallapäästmisega.
Finantsturgudel seevastu näib taas kinnitust leidnud olevat fakt, et poliitilised maavärinad jäävad tänases keskpankade kontrollitud keskkonnas ohjatuks. Vastupidiselt esialgsetele ootustele, lõpetas S&P 500 aktsiaindeks valimiste järgse päeva hoopis 1,1 protsendi võrra plussis ning tugevnes ka dollar. Küll sai pihta Mehhiko peeso, mille väärtus teiste valuutade suhtes vähenes.
Põhjuseid, miks turgude reaktsioon ei vastanud ootustele, võib leidma mitmeid. Esmalt – mida suuremad on poliitilised vapustused, seda kindlam võib olla keskpankade leebe rahapoliitika jätkumises. USA föderaalreserv jälgib Trumpi edasisi väljaütlemisi ja turgude reaktsiooni pingsalt ja võib vajadusel taganeda oma senisest plaanist detsembris intressimäärasid tõsta.
Teisalt tunduvad turuosalised Trumpi väljaütlemisi tõlgendavat vähemalt keskpikas perspektiivis majanduskasvu elavdavatena. Kolmandaks peetakse tõenäoliseks, et võimalikud kaubandussõjad ja USA väiksem roll julgeolekupoliitikas kahjustavad enam teisi riike kui Ühendriike ennast.
-Murrangulised ajad ka kohalikus poliitikas
Kuigi väikese Eesti poliitilised muutused tunduvad USA valimiste kõrval tähtsusetud, saab nende mõju meie majanduselule olema oluliselt vahetum.
Kuigi miski ei ole täna veel kindel, siis on mõned mõtted, mida tulevased koalitsioonipartnerid viimastel päevadel avaldanud, üsna erinevad tänasest olukorrast. Uue koalitsiooni peamine fookus näib olevat just majanduspoliitika. Suhteliselt kindel tundub taganemine varasemalt kokku lepitud sotsiaalmaksu langetamisest. 2017. aasta jaanuarist oleks sotsiaalmaksu määr langenud varasemalt 33 protsendilt 32,5 protsendini ja 2018. aastal 32 protsendini.
Ettevõtete tööjõukulu on viimastel kvartalitel kiirelt ülespoole sööstnud ja vähemalt agregeeritud tasemel, oleks see teatavat leevendust pakkunud. Samas ei ole ka tööandjad ise seda muudatust just üleliia tähtsaks pidanud, sest võit ühe ettevõtte jaoks oleks siiski marginaalne.
Muud meediausutlustes välja käidud ideed tunduvad märksa revolutsioonilisematena. Muuhulgas on mainimist leidnud soov kehtestada praegusele tulumaksule täiendavaid maksuastmeid kõrgemate sissetulekute puhul, suurendada varamaksusid ja maksustada mitte vaid ettevõtete dividendiväljamakseid vaid ka jooksva aasta kasumit.
Suuremate muudatuste tegemine maksusüsteemi tundub täna siiski IRL osaluse tõttu valitsuskoalitsioonis kahtlane. Astmeline tulumaks või ettevõtete kasumite maksustamine ei sobitu erakonna seniste programmiliste seisukohtadega, kinnisvaramaksude vähendamine on aga olnud varasemalt erakonna üks peamistest valmislubadustest.
Ainsana tundub hetkel usutav, et kompromiss saavutatakse ehk sõiduautode maksustamise osas, mille mõju majanduskeskkonnale tundub väljapakutud maksumuudatustest ka kõige väiksem.
-Liberaalsem lähenemine riigirahandusele
Senisest vähem konservatiivselt plaanitakse läheneda ka riigirahandusele. Väljendatud on valmidust suurendada Eesti riigivõlga, et kasutada saadud raha investeeringuteks.
Tänases intressikeskkonnas ei tasu võlakoormuse suurendamisesse kindlasti üheselt negatiivselt suhtuda, kuid hetkel ei tundu kellelgi olevat liialt häid ideid, millised projektid võiksid majanduskasvu ka pikemaajaliselt ergutada.
Kui Tallinn-Tartu maantee laiendamine suurendab kindlasti ehitussektori tööpõldu, siis on kaheldav, kas laiem tee edaspidi näiteks kaubatransporti odavamaks muudab või tööjõu liikuvust parandab.
Ehk suurendaks majanduse kasvupotentsiaali riigilaenu toel maailma¬tasemel ülikooli väljaarendamine või tunnel Helsinkisse, kuid selliste projektide tasuvusarvestused ja planeerimine võtab aega. Arvestades, et 2017. aastal leiavad aset kohalike omavalitsuste valimised, võib poliitikutel tekkida suur kiusatus võimalikult vara nurgakivisid maha märkida.
Statistikaameti hinnangul suurenes Eesti sisemajanduse kogutoodang kolmandas kvartalis aasta¬võrdluses 1,1 protsenti. Seega jäi kasv täpselt sama aeglaseks, kui esimesel poolaastal. Et kiirhinnang avaldatakse vaid pressiteatena, jääb numbri täpne kujunemine suuresti mõistatuseks.
Tootmise meetodil ehk käibedeklaratsioonide põhjal arvutatud SKP suurenemisesse, panustas pressiteate kohaselt lisandväärtuse neljaprotsendiline tõus tööstussektoris ja positiivne oli ka netotootemaksude panus.
-Üllatas niivõrd väike majanduskasv
Mõeldes sisemajanduse kogutoodangust tarbimispõhiselt, oli niivõrd väike kasv üllatav. Jaemüügi statistika näitab endiselt tugevat sisetarbimise kasvu, ettevõtete laenuportfelli suurenemine on tempokas ja Eesti kaubavahetuse puudujääk oli kolmandas kvartalis üks aegade väiksemaid. Suureks muutuseks on just viimane.
Kui 2015. aasta kolmandas kvartalis toodi Eestisse kaupa 440 miljoni euro väärtuses enam, kui suudeti välismaale müüa, siis sel aastal oli vahe 294 miljonit eurot. Kuigi ka see number tundub suur, oli puudujääk viimati väiksem 2011. aastal.
Kaupade eksporti panustas kolmandas kvartalis kõige enam mineraalsete kütuste ja elektrimasinate ekspordi suurenemine. Jättes kõrvale re-ekspordi, suurenes kaupade väljavedu neis harudes vastavalt 57 protsenti ja 13 protsenti. Kiirelt suurenes eksport ka mitmes teises harus. Lisaks suurenes kolmandas kvartalis teenuste eksport.
Eesti panga hinnangul jätsid välisturistid perioodil juuli-september Eestisse 430 miljonit eurot, mida oli 10 miljoni euro võrra enam kui samal ajal eelmisel aastal. Seetõttu tasub huviga oodata 9. detsembril avaldatavat täpsemat SKP statistikat.


description: HKScan, kellele kuuluvad Eestis  Rakvere lihakombinaat ja Tallegg, alustas 14. novembril 2016 ettevõttesisest juurdlust oma Baltikumi äritegevuse üle.

title: Rakvere lihakombinaadi omanik alustas Baltikumi äritegevuse üle sisejuurdlust

maintext:
Uurimisega soovitakse saada kinnitust, et HKScan Baltikumi äripiirkondades on järgitud hea juhtimise tava ja HKScan tegevusjuhiseid.
Sisejuurdlus kestab mõned nädalad. Osa HKScan Baltikumi juhtkonnast on selguse saamiseni vabastatud oma töökohustustest. Kontserni turundusjuht Anne Mere vastutab ajutiselt HKScan Baltikumi tegevuste eest, alludes HKScan Oyi tegevjuht Jari Latvanenile.
Anne Mere on töötanud HKScan’is 13 aastat, olles muuhulgas olnud HKScan Soome ja Baltikumi jaemüügi eest vastutav ning AS Rakvere Lihakombinaat (alates 2014 AS HKScan Estonia) tegevjuht.
«Me peame oluliseks, et HKScan’is peetaks alati kinni hea juhtimise tavast ja ettevõtte tegevusjuhistest. Selle kindlustamiseks oleme alustanud sisejuurdlusega,» ütles tegevjuht Latvanen.
«Äritegevuse jätkumine tagatakse kogenud asendusmeeskonna abil ja sisejuurdlus ei mõjuta meie igapäevast toimimist. Me kõik loodame, et saame võimalikult kiiresti tagasi tavpärasesse töökorraldusse,» lisas Latvanen.


authors:
Foto
Ander Ilp Pm Emf

description: Oktoobris väljastati uusi eluasemelaenusid kümnendiku võrra suuremas mahus kui aasta tagasi, teatas Eesti Pank.

title: Eestimaalased võtavad üha suuremaid eluasemelaenusid

maintext:
Eluasemelaenude kasv on alates selle aasta teisest kvartalist kiirenenud. Oktoobris kasvas eluasemelaenude portfell aasta võrdluses 4,9 protsenti. Uusi eluasemelaenusid anti kuus välja 95 miljoni euro ulatuses, mis on kümnendiku võrra rohkem kui aasta tagasi. Samas ei ole uusi laenulepinguid viimastel kuudel sõlmitud oluliselt rohkem kui aasta tagasi ning uute laenude maht on suurenenud peamiselt sellepärast, et lepingute keskmine väärtus on tõusnud. Eesti Panga hinnangul viitab sellele, et uute korteritega tehtud tehingute osatähtsus on suurenenud. Majapidamiste muude laenude maht suurenes sarnaselt eelmistele kuudele peamiselt autoliisingu tõttu, mis kasvas aastatagusega võrreldes 16 protsenti.
Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenude ja liisingute maht kasvas oktoobris sarnaselt eelmistele kuudele kiiresti. Laenu- ja liisinguportfell suurenes eelmisel kuul aastatagusega võrreldes 6,9 protsenti ja selle kogumaht moodustas kuu lõpuks 17 miljardit eurot.
Ettevõtete Eestis tegutsevatest pankadest võetud laenude ja liisingute portfell kasvas aastatagusega võrreldes 8,4 protsenti. Ettevõtete kodumaiste pangalaenude ja liisingute kasv on sel aastal peamiselt tänu pikaajaliste laenude kasvule olnud oluliselt kiirem kui möödunud aastal. Samas aasta esimesel poolel ettevõtete välismaalt laenamine vähenes ning ettevõtete koguvõlg eriti ei muutunud. Oktoobris mõjutasid ettevõtetele väljastatud kodumaiste pangalaenude ja liisingute mahtu oluliselt ka üksikud suured tehingud.
Ettevõtetele väljastatud pikaajaliste laenude keskmiseks intressimääraks kujunes oktoobris 2,1 protsenti. Ettevõtete uute pikaajaliste laenude keskmine intressimäär on tulenevalt antud perioodi sattuvate laenuprojektide erinevustest muutlik, kuid aasta keskmisena on see jäänud eelmise aasta keskmise taseme lähedale.
Maksetähtaega ületavate laenude maht jäi väikeseks. Üle 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht oli oktoobri lõpus 181 miljonit eurot. Pikemat aega viivises olevate laenude osatähtsus laenuportfellist on portfelli kasvu tõttu pisut vähenenud, moodustades oktoobri lõpus 1,2 protsenti.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kogumaht jätkas oktoobris tugevat kasvu. Hoiuste kogumaht suurenes kuuga 163 miljoni euro võrra 11,4 miljardi euroni. Ettevõtete hoiuste maht kasvas pisut kiiremini, aasta võrdluses 9,5 protsenti. Majapidamiste hoiuste maht suurenes 7,5 protsenti.


description: Venemaa naftatootja Rosneft teatas reedel ootamatust kasumilangusest kolmandas kvartalis, pidades põhjuseks keerulist olukorda turul ning ekspordilõive.

title: Rosnefti kolmanda kvartali kasum langes 77 protsenti

maintext:
Riigile kuuluv ettevõte, mis oli praeguseni naftahindade langusest hoolimata säilitanud hea kasumi, teatas, et juulist septembrini oli puhaskasum 369 miljonit dollarit, 77 protsenti vähem kui samal perioodil eelmisel aastal.
Näitaja on peaaegu poole väiksem kui prognoosisid Interfaxi poolt küsitletud analüütikud.
Ettevõtte käive oli veidi üle ootuste olenemata 5-protsendisest langusest, 18,7 miljardile dollarile. Selle peamine põhjus oli rubla langus, mida kompenseeris osaliselt naftatootmise kasv 5,2 miljonile barrelini päevas.
Rosneft teatas, et kannatas kaudselt ka naftahindade taastumisest teises kvartalis, mis viis kolmandas kvartalis kõrgemate tariifide kehtestamiseni.


description: Suurettevõtja Jüri Käo sõnul on Reformierakonna arrogantsusel hind, mida nad nüüd maksma peavad, vahendab Äripäev.

title: Käo: Reform maksab oma ülbuse eest

maintext:
«Ettevõtjale midagi head oodata ei ole,» kommenteeris Käo võimupööret.
«Tavapäraselt on nii, et kui vasakpoolsed jõud saavad võimule, siis tähendab see ettevõtjale igal juhul maksukoormuse kasvu.»
Tema hinnangul on pikalt võimul olemine Reformile karuteene teinud ja nad arrogantseks muutnud. Käo sõnul on reformierakondlased käitunud nii, nagu vaid nemad teaksid, kuidas riigis asjad käima peavad, ja teised keegi ei tea midagi.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Ettevõtja Jüri Mõis ütles laupäeval toimunud konverentsil Tark Raha, et on riigifirmade börsileviimist alati toetanud, kirjutab Äripäev.

title: Mõis: kui Tallinna Sadam oleks börsil olnud, poleks Kaljuranna jama tekkinud


description: Nordica on juba tänavu teinud ettevalmistusi Eesti EL-i eesistumise ajaks, tihendades lende Tallinna ja Brüsseli vahel, kuid on vajadusel valmis ajutiselt võtma kasutusele ka suuremaid lennukeid.

title: Nordica võib eesistumise ajaks võtta kasutusse suuremad lennukid

maintext:
«Eesistumiseks valmistudes oleme arvestanud täiendavate reisijate vooga Tallinna ja Brüsseli vahel, kuid ka teiste Euroopa suurlinnade vahel. Seetõttu juba oleme suurendanud lendude arvu võrreldes eelneva aastaga ning vajadusel oleme valmis kasutama ka suuremaid lennukeid, kuid eelkõige töötaksime lendude arvu kasvatamise suunal,» rääkis Nordica äriarendusjuht Sven Kukemelk, vahendab ERRi uudisteportaal.
Milliseid lennukimudeleid selleks ette valmistatakse, Kukemelk aga täpsustada ei soovinud. «Me jääme ikkagi oma CRJ 900 lennukite juurde esialgsete plaanide kohaselt, kuid kui me näeme, et on tulemas suuremad üritused, st suuremad mahud, siis me oleme suutelised reageerima operatiivselt ning vastavalt mahule leidma suuremaid lennukeid,» märkis Nordica äriarendusjuht.
Nii kasvab tuleval aastal, kui kogu Euroopa hakkab töökohtumisteks Tallinna sõitma, Brüsseli-Tallinna liini tähtsus veelgi, samamoodi peab mugavalt Tallinna saama ka Prantsusmaalt, Saksamaalt, Suurbritanniast ja teistest riikidest - saab ju Tallinnast pooleks aastaks Euroopa üks olulisemaid kohtumispaiku.
Eesti on Euroopa Liidu eesistujamaa järgmise aasta teisel poolel, 1. juulist kuni aasta lõpuni.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Kuigi kõrgeima, kolmanda koha sai tippjuhtide palgaedetabelis 25 689-eurose bruto kuupalgaga PRFoods juhatuse liige Indrek Kasela, on terve rida Eesti tuntuid ettevõtjaid oma palganumbriga mõnevõrra madalamatel kohtadel.

title: Vaata, mis kohtadel maandusid tippjuhtide palgaedetabelis mõned Eesti tuntumad ettevõtjad

maintext:
20. ja 21. kohta jagavad omavahel 16 667-eurose bruto kuupalgaga Eesti üks rikkamaid ettevõtjaid Oleg Ossinovski koos oma Moskvast pärit äripartneri Siarhei Psiolaga ettevõttest Spacecom, mis tegeleb vagunite rendi ja remondiga, vahendab Äripäev.
55. kohalt leiab 11 300-eurose bruto kuupalga riigiettevõtte Eesti Energia juhi Hando Sutteri, kes asus energiakontserni juhtima kaks aastat tagasi, kui ettevõte hakkas varasemast korrektsemalt avaldama infot ka oma juhtide tasude kohta.
58. kohal on 10 000-eurose bruto kuupalgaga riigiettevõtte Tallinna Sadama sellest aastast ametisse määratud Valdo Kalm, kelle kuupalga suurus erineb oluliselt varasemalt Tallinna Sadamat juhtinud Ain Kaljuranna omast, kelle kuupalk oli 8800 eurot.
70.-75. kohalt leiab 9 403-eurose bruto kuupalgaga Eesti suurima pangagrupi Swedbanki kuuest liikmest koosneva juhtkonna, sealhulgas ka pangajuhi Robert Kitti enda.
84. kohalt leiab 9 000-eurose bruto kuupalgaga LHV Groupi juhatuse esimehe Erkki Raasukese, kes juhtis sel aastal ka finantsgrupi börsile tulekut.
Loe lähemalt Äripäevast.


authors:
Siiri Liiva
Dmitri Kotjuh Järva Teataja

description: CV Keskus.ee igasügisene suur tööturu-uuring näitab, et tööjõupuudus on kasvatanud olemasolevate töötajate töökoormust ja muutnud ettevõtete eesmärkide saavutamise raskeks. Uute töötajate värbamist takistavad aga töövõtjate ebapiisavad oskused ja kõrged palgaootused.

title: Tööportaal: töökäte nappus on kasvatanud iga teise tööinimese koormust

maintext:
«Meie igasügisesest tööturu-uuringust, milles osales 1034 tööandjat, selgus, et tööjõupuudus on kasvatanud pea poolte ehk 46,7 protsendi töötajate töökoormust ning muutnud ettevõtete eesmärkide saavutamise ja kvaliteedi tagamise raskemaks,» rääkis CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt.
Tema sõnul pidurdab töökäte nappus märkimisväärselt ka ettevõtete arengut ja innovatsiooni. «Uute töötajate värbamist takistavad uuringu kohaselt enim töövõtjate ebapiisavad ametialased oskused, mis viitab töötajate poolt pakutava ja tööandjate nõudluse lahkhelile, kuid ka tööotsijate kõrged palgaootused,» sõnas Auväärt.
Henry Auväärt sõnas, et koguni 64,3 protsenti küsitletuist tõi uute töötajate värbamise peamise takistusena välja töösoovijate ebapiisavad ametialased oskused või teadmised. «Eesti tööturg on kiirelt muutumas. Kuigi kandideerimiste arv on täna rekordkõrgel tasemel ja aastas vahetab tööd pea iga neljas töövõtja, ei suuda turg nõudlusele vastata,» märkis Auväärt.
Tema sõnul ei ole noored enam valmis tegema töid, mille järgi tööturul endiselt vajadust on ja seepärast puuduvad neil ka antud ametialased oskused. «Kiirele arengule on jalgu jäämas ka haridussüsteem – Eesti tööturule siseneb igal aastal tuhandeid noori, kes värskelt õpitud teadmiste ja oskustega tööturul mitte mingisugust konkurentsieelist ei saavuta ja jäävad passiivseks või liiguvad töökohtadele, mis neid tegelikult ei kõneta,» sõnas CV Keskuse kommunikatsioonijuht.
37,9 protsenti tööandjatest nimetas takistusena ka töövõtjate puudulikku meeskonnatöö ja koostöö oskust, 36,6 protsenti leidsid, et takistuseks on töötajate ebapiisav oskus oma aega ise planeerida ja oma töös prioriteete seada. 30,9 protsendi tööandjate arvates ei ole töötajad avatud aga klientidega suhtlemisele ja 30,7 protsenti tööandjatest nimetas takistusena töösoovijate oskust lahendada keerulisi probleeme, ülesandeid või konflikte. Kolmandik tööandjatest ehk 29,4 protsenti nimetas probleemiks ka töösoovijate oskus ja valmisoleku teha lihttööd.
Sobivate töötajate leidmise on uuringu järgi muutnud keerukamaks ka see, et tööotsijate palgaootused on tööandjate arvates liiga kõrged – nii vastas koguni 59,1 protsenti küsitletuist. «Seega on tööjõupuuduse taga ka väga kõrge palgasurve, millele reageerib kolmandik tööandjatest järgmisel poolaastal palgatõusuga,» lausus Henry Auväärt.
Palgatõusu plaani veavad haridus- ja tervishoiu sektori tööandjad (enam kui 40 protsenti vastanutest plaanib palku tõsta), mis arvatavasti tuleneb suuresti uuel aastal rakenduvatest seadusemuudatustest. Töövõtjate palgasurvet on aga tunda pea kõigis valdkondades, kuid keskmisest enam tööstus- ja tootmis-, müügi-, majutus- ja toitlustus-, hulgi- ja jaekaubanduse ning infotehnoloogia sektori tööandjatel. Iga neljas tööandja väitis, et korrigeerib palgataset regulaarselt igal aastal.
Tööjõupuuduse suurim mõju väljendub olemasolevate töötajate kasvanud töökoormuses – nii vastas koguni 46,7 protsenti küsitletuist. Lisaks märkis kolmandik tööandjatest, et ettevõtte eesmärkide saavutamine on muutunud raskemaks ja neljandiku sõnul on ka klientide soovidele vastutulek muutunud keerukamaks.
Tervel kolmandik tööandjatest ehk 28,2 protsendil ei ole aga suutnud innovatsiooni piisavalt panustada – 12,4 protsendil tööandjatest on pidurdud uute toodete arendamine ja 15,8 protsendil on aeglustunud uute töömetoodikate või tehnoloogiliste uuenduste kasutuselevõtt.
CV Keskus.ee korraldab kord aastas sügisel suurt tööandjatele suunatud tööturu-uuringut. Uuringus osalevad tööandjad annavad läbilõike Eesti ettevõtetest nii ettevõtte suuruse poolest kui ka tegevusvaldkonniti ja piirkonniti. Tänavu andsid uuringusse oma panuse 1034 Eesti tööandjat.


description: Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium teatas, et kuulutas välja Tallinna ja Helsingi vahelise püsiühenduse tasuvusuuringu hanke.

title: Välja kuulutati Tallinna ja Helsingi vahelise püsiühenduse tasuvusuuringu hange

maintext:
«Põhjalik Tallinn – Helsinki püsiühenduse uuring on just see, millele tuginedes kaks riiki ja rahvast saavad teha oma otsused. Uuringu tulemused peaks avalikkuse ees ja otsustajate laual olema 2018. aasta teises pooles. Ei salga, et ootan seda suure huviga, tegemist on nii eestlaste kui soomlaste jaoks uut kasvu toova ühendusega,» sõnas majandus- ja taristuminister Kristen Michal.
Ületuleval aastal valmiva ja Euroopa Kesk-Läänemere programmist rahastatava põhjaliku Tallinna-Helsingi vahelise püsiühenduse tasuvusuuringu kaks hanget on välja kuulutatud ja leitavad üle-Euroopalises hankesüsteemis Ted (http://ted.europa.eu/).
Esimene hangitav uuring (WP2) on võrdlev mõjuanalüüs, mis kätkeb endas põhjalikku taustaanalüüsi, sealhulgas rajatava tunneli mõju nii Eesti, Soome, kui ka kogu Euroopa majandusele, demograafilistele arengutele, samuti sotsiaalsetele, regionaalsetele ning majanduslikele väljavaadetele mõlemas riigis. Samuti antakse hinnang reisi- ning kaubamahtudele ja teostatakse traditsiooniline tasuvusanalüüs.
Teine hangitav uuring (WP3), Tehniline kontseptsioon ja majanduslik hinnang, keskendub raudteetunnelile, kuid vaatluse alla võetakse ka alternatiivseid ühendusi ning uuemaid või alternatiivsed tehnoloogiaid. Uuringus kaalutakse erinevaid trassivariante. Uuringuga analüüsitakse muuhulgas tehnilisi lahendusi, halduskulusid, teostatakse riski- ja turvaanalüüs, hinnatakse tunneli mõju keskkonnale ning linnaruumile.
Hanked toimuvad kahes osas piiratud menetlusena vastavalt hanketeatele.
Tähtaeg oma hankes osalemise soovist teada anda on WP2 võrdleva mõjuanalüüsi uuringu puhul 16. november 2016 ning WP3 Tehnilise kontseptsiooni ja majanduslik hinnangu hanke puhul 22. november 2016. a
Hankeid rahastatakse Kesk-Läänemere programmi projektist FinEst Link, mis on Eesti Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, Tallinna linna, Harju Maavalitsuse, Soome transpordiagentuuri, Helsingi linna ja peapartnerina Helsinki-Uusimaa Liidu koostööprojekt Tallinna ja Helsingi vahelise püsiühenduse tasuvus- ja teostatavusanalüüsi läbiviimiseks.


description: Harju maakohus kohustas suvise kohtumäärusega riigikogu kantseleid väljastama saadik Keit Pentus-Rosimannuse Autorolloga seotud e-kirju, mitte tema immuniteediga kaetud tööd puudutavaid sõnumeid. Kuigi kantselei vaidlustas selle määruse, jäävad seda puudutavad selgitused napiks.

title: Miks kaitseb riigikogu kantselei Autorollo kirjavahetust?

maintext:
Jutt käib rahvasaadik Keit Pentus-Rosimannuse elektronkirjadest ajavahemikus 2008. aasta jaanuarist kuni 2011. aasta märtsini, mida soovis Autorollo kohtuasjas asitõendina kasutada pankrotihaldur Katrin Prükk, kirjutab Äripäev.
Väidetavalt on e-kirjade välja küsimise taga Väino Pentuse ja Tiit Pohla kinnisel kohtuistungil antud ütlused, mille kohaselt kasutati Autorollost pärit rahalisi vahendeid muu hulgas Keit Pentus-Rosimannuse maja ehitamisel.
Kuigi riigikogu kantseleid neid kirju välja andma kohustava Harju maakohtu suvise kohtumääruse on vaidlustanud nii Pentus-Rosimannus kui riigikogu kantselei, on kohus selgelt öelnud, et nende nõue ei puuduta Pentus-Rosimannuse töösõnumeid, mis on kaitstud immuniteediga.
Riigikogu kantselei ei ole seni määruse vaidlustamist avalikult põhjendanud ja kommunikatsioonijuht Urmas Seaver on põhjenduseks toonud selle, et asutus on oma selgitused esitanud kohtule, kantselei lähtub oma tegevuses seadustest, laekunud kohtumäärusest ja majasisesest töökorraldusest ning ei näe seetõttu ka põhjust oma majasisesest infovoost ülevaadet anda.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Valimiste varjus on ohtralt nalja visatud selle üle, et kui Donald Trump peaks võitma, kolib ohtralt ameeriklasi välismaale. Selgub, et tegu ei olegi pelgalt naljaga.

title: Trumpi-paanikas ameeriklased otsivad Kanadas tööd

maintext:
Ameeriklased valmistuvad pärast valimistulemuste selgumist riigist lahkuma. Tööportaali Monster.com statistika kohaselt on Ühendriikide elanikud hakanud massiliselt otsima töökohti Kanadas, vahendab Money.
Otsingute hulk, kus on kasutatud märksõnana «Kanada», on võrreldes eelmise aastaga tõusnud 58 protsenti. Ontario maakond on ameeriklaste hulgas seni kõige populaarsem ning peamiselt otsitakse tööd Kanada kõige suuremas linnas Torontos.
Statistika kohaselt otsib Kanadas portaali vahendusel tööd vähemalt 3000 inimest ning enamik neist on omamoodi talendid. Peamiselt otsivad tööd just ehitus-, mehaanika-, tarkvara- ja keemiainsenerid. Lisaks soovivad asukohta veel vahetada IT- ja müügiinimesed, pankurid ja personalijuhid.


description: Kahte meest ähvardab 14 000 euro suurune trahv, sest nad postitasid Facebooki pildi, kus nad väärkohtlevad kilpkonna.

title: Facebooki postitus, mille eest võib saada piraka trahvi

maintext:
Pildil on näha, kuidas kaks noort meest seisavad merikilpkonna seljas ning juures on ka kiri «Surfasime nädalavahetusel kilpkonna seljas.. lahe, kuttttttttt», vahendab news.com.au.
Mehed surfavad merikilpkonnal / facebook
Pilt postitati esialgu Instagrami, kuid sai tõelise tuule tiibadesse, kui seda jagas Facebookis loodusfotograaf Matt Wright. «Kui su aju on pähkli suurune, siis su mõtteprotsess on naeruväärne. Jagage seda ja vaatame, kas me saame sellele lollile korraliku trahvi,» lisas ta pilti jagades.
Queenslandi pargi- ja loodusteenistuse esindaja sõnul juhtumit uuritakse, kuid on olemas juba mõningaid tõendeid, et kilpkonn võis olla pildi tegemise hetkel surnud.
Wrighti postitus sai meedias aga palju vastukaja ning seda on jagatud juba üle 13 000 korra. «Tahaksin selle neljaveolise nende peale parkida ja siis surfata ning vaadata, kuidas see neile meeldib. Loodetavasti keegi tunneb neid ja teeb nende nimed avalikuks,» seisis ühes kommentaaris.
See ei ole esimene kord, kui pildid metsikute loomadega on sotsiaalmeedias pahameelt tekitanud. Selle aasta veebruaris said turistid karistada delfiinibeebi tapmise eest, sest nad võtsid ta veest välja ja andsid käest kätte, et kõik saaksid loomaga pilti teha.
Eelmisel aastal jõudis avalikkuse ette video, kus üks mees surfas haruldase vaalhai seljal. Kuigi vaalhai vigastada ei saanud, olid inimesed endiselt väga vihased. «Selle asemel, et tänada õnne, et sellist majesteetlikku olevust looduses näha said, saavad nad hakkama sellise lolli trikiga,» kirjutati ühe loomakaitsjate grupi lehel.


description: Vedelike tarbimine on äärmiselt oluline ja sellele tuleb erilist tähelepanu pöörata just lennureisil, sest õhk on lennukites kuiv ning turvakontrollis on kõik veepudelid ära võetud.

title: Vaata, kui palju vett peaksid lennukis jooma

maintext:
Ühtset valemit selleks, kui palju vett peaks tarbima. Kõik sõltub sellest, kuhu ollakse teel, kaua lend kestab ning millise lennukiga lennatakse. Siiski on meditsiinitöötajad avaldanud mõned soovitused, mida tasuks kindlasti järgida.
Kui oled pikal lennul...
Iga tunni kohta õhus tuleks tarbida umbes 236 milliliitrit vett. Mida pigem lend, seda olulisemaks vee joomine muutub. Suure tõenäosusega ei teki veepuudust kolmetunnisel lennul, eriti, kui oled veidi joonud ka söögikorra juurde.
Pikematel lendudel tuleks juua aga nii palju, et aeg-ajalt tekib vajadus tualetti minna. Sellega kindlustad, et sa vedeliku puuduses ei vaevleks ning kindlasti on see hea ka su kehale, sest sunnid end liigutama.
Kui jood alkoholi...
Alkohol viib kehast vedelikke välja, mistõttu tuleb alkoholi kõrvale alati tarbida ka vett. Kui jood ühe klaasi veini, tuleks juua ka umbes 230 milliliitrit vett.
Kui suundud kõrgustesse...
Palju oleneb ka sihtkohast. Kui suundud kõrgele mägedesse, siis peaksid rohkem vett tarbima. Mida kõrgemal sa oled, seda väiksem on õhuniiskus ning seda kiiremini kaotad kehast ka vedelikke. Siiski ei tohiks veega ka liialdada, sest see võib kõrgushaigusele hoogu juurde anda. Päevas tuleks tarbida umbes liitrijagu rohkem vett kui tavaliselt.
Kui oled uues lennukis...
Salongi õhuniiskus on tavaliselt kusagil 20 protsendi ringis, kuid väidetavalt leidub ka lennukeid, kus see jääb 10 protsendi kanti. Olenemata sellest numbrist, on lennuki õhk alati jahe ja kuiv. Uuematel lennukitel on aga õhuniiskus kõrgem, mistõttu on seal olla ka mugavam, kuid see ei tähenda, et vett ei peaks jooma. Endiselt peaks järgima seda sama soovitust, mida pikkade lendude puhul.


description: Mõned väikesed külakesed näevad nii muinasjutulised välja, et on raske uskuda nende olemasolusse.

title: 10 muinasjutulist küla, mis on päriselt olemas

maintext:
Imeilusaid külakesi on maailmas rohkemgi, kuid need kümme on selles kategoorias kindlasti esirinnas. Lisaks oma ilule, on need paigad olnud inimeste ja meie kultuuri arengute tunnistajaks, vahendab Tripoto.
1. Bibury, Inglismaa
Väidetavalt on tegu Inglismaa kõige ilusama linnaga. Ühtlasi asub seal maailma esimene ratsaklubi, mis asutati juba 1681. aastal.
Bibury / wikipedia
2. Rothenburg ob der Tauber, Saksamaa
Rothenburgis on ohtralt ajaloolisi hooneid, mis pakuvad pikaks ajaks turistidele tegevust. Lisaks on seal ka palju muuseume alates keskaja- lõpetades jõulumuuseumiga, mida huvilised saavad külastada.
Rothenburg / Wikipedia
3. Bagnone, Itaalia
120 kilomeetri kaugusel Firenzest, asub mäe otsas väike Bagnone'i küla. Muinasjutulisest keskaegsest linnakesest voolab läbi jõgi, mis lisab veelgi maalilisust.
Bagnone / Wikipedia
4. Gasadalur, Fääri saared
Kunagi oli Gasadalur nii eraldatud, et sinna sai ligi vaid paadiga, kuid nüüd on valitsus ehitanud uued uhked teed, mis muinasjutulise paiga külastamise hulga lihtsamaks teevad.
Gasadalur / Scanpix
5. Manarola, Itaalia
Manarola on Itaalia üks tõelisi pärleid. Kuigi küla on suvekuudel rahvast ääreni täis ja ametivõimud on hakanud isegi turistiarvu piirama, siis on Eesti turistid enamasti Manarolast lihtsalt mööda käinud. Värvikirevad majad mäenõlval ja pisikesed tänavad loovad tõeliselt muinasjutulise õhkkonna.
Manarola / Scanpix
6. Hamnoy, Norra
Hamnoy on Lofootide arhipelaagi kõige vanem kauriküla. Turistid saavad seal ööbida pisikestes kalameheonnides, mis ehitati juba 1890. aastatel. Kes naudib muusikat, võib sinna minna ajal, kui korraldatakse iga-aastast jazzi festivali.
Hamnoy / Scanpix
7. Shirakawa, Jaapan
Küla on kantud ka UNESCO maailmapärandi nimistusse. Seal elab vaid 1700 inimest ning seda tuleks külastada kindlasti talvel, kui ümbritsevaid mäenõlvasid ja majakeste katuseid katab lumevaip.
Shirakawa / Scanpix
8. Monemvasia, Kreeka
Monemvasia tähendab kreeka keeles ainukest sissepääsu. Küla on sisuliselt suur kindlus, kus iga ehitis on tehtud kivist.
Monemvasia / Scanpix
9. Eguisheim, Prantsusmaa
Prantsuse kõige ilusamate külade assotsiatsioon valis Eguisheimi enda liikmeks. Seda paika läbib ka kuulus Alsace'i veinitee.
Eguisheim / Scanpix
10. Hallstatt, Austria
Hallstattist leiab ohtralt nii ajalugu kui ilu. Soolakaevanduslinn on inimesi ligi tõmmanud juba rauaajast ning tegevust jätkub seal ohtralt praegugi.


description: Kõik kultuurid on erinevad, mistõttu võib tekkida ka erinev arusaam sellest, kuidas tualetis käituda.

title: Vaimukas koomiks õpetab lennujaamatualetis käituma

maintext:
Malaysa lennujaam postitas oma Twitteri konto seinale humoorika pildi sellest, kuidas tualetis käituma peaks, vahendab Travel and Leisure.
Kuigi mõned soovitused on üsna üldised, viidates soovile hoida tualett puhtana, siis teised on jälle konkreetsemad. Nii seisavad koomiksis järgmised read:
«Sa võid potist alla lasta oma unistused ja lootused, kuid seda ei tohi teha hügieenitarvetega».
«Kui sa tahad kasutada kuiva tualetti, siis ilmselt tahavad seda ka teised. Seega hoia see kuivana».
«Kuigi me toetame sinu püüdlusi jalgpallistaariks saada, siis palun ära harjuta seda vett tõmmates».
«Kui me näeme suitsu, siis me eeldame, et sa põled ning murrame ukse maha, et sind päästa».


description: Loomaarmastajatele on Uganda, Keenia ja Tansaania ühed lemmiksihtkohti, kus metsikuid loomi nende õiges keskkonnas uudistada.

title: Salaküttimine jätab Aafrika turistideta

maintext:
Safaritel läbi mitmeküllaste loodusparkide, on turistidel võimalik näha hulgaliselt erinevaid eksootilisi loomasid nagu lõvisid, kaelkirjakuid ja loomulikult elevante, vahendab Travel and Leisure.
Elevantide salaküttimine on aga tõsise löögi andnud ka Aafrika turismimajandusele, mida võib edaspidi aastas tabada kuni 22,5 miljoni euro suurune langus. Valitsused peavad mõistma, et salaküttimise vastu võitlemine võib nendele reaalselt raha sisse tuua, kirjeldas uuringu üks autoreid Brendan Fisher.
Uuringus vaadeldi, kui palju aega ning raha on turistid valmis panustama elevantide nägemisele. Tulemustest selgus, et loodusparkides, kus elevantide populatsioon oli oluliselt salaküttide tegevuse tagajärjel langenud, langes oluliselt ka külastanud turistide arv.
Salakütid tapavad igal aastal 20 000 - 30 000 Aafrika elevanti. Uuringu viisid läbi Maailma Looduse Fond, Vermonti Ülikool ja Cambridge'i Ülikool.


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja

description: Grupp Itaalia hotelle on nõus pakkuma tasuta ööbimist neile värsketele vanematele, kes suudavad tõestada, et nende laps eostati ühes grupi hotellidest.

title: Hotellid pakuvad lapse tegemise eest tasuta ööbimist


description: Enamik maailmakaardid, mida internetist ja isegi atlasest leida võib on üsna ebatäpsed.

title: Selline näeb välja kõige täpsem maakaart

maintext:
Kunstnik Hajime Narukawa Jaapanist koostas maailmakaardi, mille proportsioonid on paigas ning mida annab ka maakeraks kokku voltida. Selle töö eest võitis ta ka kohaliku prestiižika disainiauhinna, vahendab Travel and Leisure.
Senituntud kaartidel on peamiselt valesti kuvatud Antarktikat ja Gröönimaad. Kui Antarktika paistab kaardil hiiglaslik, siis tegelikult on see suurem vaid Austraaliast ja Euroopast. AuthaGraphil on õiges proportsioonis kõik ookeanid ja mandrid, mistõttu annab see täpse ülevaate meie planeedist.
Not just another map! This Map of the World Just Won Japan’s Prestigious Design Award https://t.co/JqyOBfXZq6 #Maps #Authagraph pic.twitter.com/YPhFU5Yt6s — emapsite (@emapsite) November 2, 2016
45-aastane Narukawa on arhitekt ning tal on Tokyos ka oma disainistuudio. Kaardi tegemist katsetas ta mitmel viisil, kuid lõpuks leidis Narukawa, et kui maa jagada 96 võrdseks kolmnurgaks, siis saab luua lameda kaardi, mida saab voltida kokku ükskõik milliseks kujundiks nii, et kaardi täpsus säiliks.


description: Lendamine on paljudele natukene ärevust tekitav kogemus, eriti kui pidevalt kostavad helisid, millele seletust on raske leida.

title: Piloot selgitab: mida tähendavad veidrad helid lennukis

maintext:
Veidrad helid lennukis on üsna normaalsed, kuid kui nende tähendust ei tea, võivad nad tekitada omajagu ebamugavust. 14 000 lennutunniga piloot John Cox selgitas news.com.au vahendusel, mida kõik need helid tähendavad.
Enne õhkutõusu: kellahelin
Enne õhkutõusu kõlab lennukis mitu signaalheli, millega antakse üksteisele märku, et soovitakse sisetelefoni teel suhelda. Üks selline kõll tähistab kapteni soovi rääkida salongimeeskonnaga ning kaks kõlli viitavad mõne stjuardessi soovi rääkida teise stjuardessiga.
Enne õhkutõusu: kõvad kolksud lennuki all
Umbes 10 minutit enne väravast lahkumist on kuulda lennuki alt kõva kolksu ning siis vihinat. See tähendab, et suleti pagasiruumi uks.
Enne õhkutõusu: tugev tuul
Õhku kasutatakse lennuki mootorite käivitamisel ning salongi jahutamisel ja soojendamisel. Seega, kui lennuk hakkab liikuma, on vaja õhuvool ümber suunata ja see tekitabki tugeva heli, rääkis Cox.
Õhkutõusu ajal: kaks mütsu
Vahetult pärast õhkutõusu kõlab lennuki alt kaks tugevat mütsu. See tähendab, et rattad tõmmatakse sisse.
Õhkutõusu ajal: vihiseva tuule heli muutus
Üsna kohe pärast rataste sisse tõmbamist tekib muutus vihiseva tuule helis, mis kogenematule inimesele võib meenutada justkui mootorite töö aeglustumist. Tegelikult muutub taas õhuvool ning midagi muud seal lahti ei ole.
Õhkutõusu ajal: kaks kõva kõlli
Umbes viis minutit pärast õhkutõusu on kuulda kahte kõva kõlli, mis salongimeeskonna jaoks tähendab, et lennukis võib taas hakata kasutama elektroonikaseadmeid. Sellel on ka teine tähendus, mis võib olla isegi tähtsam.
Kõllid viitavad sellele, et lennuk on jõudnud 3050 meetri kõrgusele. Lennukõrguseid, mis jäävad alla selle, peetakse kriitiliseks ja sel perioodil ei või kokpitiga ühendust võtta, kui ei ole vaja teatada mingist hädaolukorrast. Kui need kaks kõlli on aga kõlanud, võib salongipersonal vajadusel ka kokpitti helistada.
Lennu ajal: veel kõlle
Need on väga tavalised, sest selle abil saavad pardameeskonna liikmed omavahel suhelda. Kui kõlab üks sellistest kõllidest, siis on see meie jaoks justkui telefonihelin.
Laskumise ajal: kaks kõva kõlli
Need kõllid on sarnased nendega, mis kõlavad pärast õhkutõusu. Neid lastakse tavaliselt umbes viis minutit enne maandumist ning nad tähendavad, et nüüd on lennuk madalamal kui 3050 meetrit, mistõttu võib piloodiga kontakti otsida vaid hädaolukorras.
Laskumise ajal: tugev vihin
Jällegi umbes viis minutit enne maandumist on kuulda tugevat vihinat. Sel ajal lastakse tiibadel välja erinevad lapatsid ja klapid, et lennuk saaks paremini maanduda. Heli tekitab ka mootor, mis neid klappe välja laseb.
Vahetult enne maandumist: kõva põnts
Selle heli üle tasub ainult rõõmustada, sest see tähendab, et rattad tulid lennuki alt ilusti välja ning lennuk on valmis maanduma
Igal hetkel lennu ajal: heli, mis hirmutab kõiki
Väga harvadel juhtudel võib kuulda heli, mis tavaliselt kõiki reisijaid hirmutab. See sarnaneb suuresti püstolilasuga ning neid võib tulla järjest ka mitu. Kohe pärast selliste helide kuulmist läheb lennuk ka järsult kaldu.
See tähendab, et õhuvool ühte või mõlemasse mootorisse on häiritud. Ilmselt on see kõige kehvem heli, mida lennukis seega kuulda. Siiski ei pea minema paanikasse, sest lennukid suudavad ka vaid ühe mootoriga lennata, kinnitas Cox.
Küll tehakse siis aga hädamaandumine, sest nii lendu jätkata ei ole turvaline.
Kõige hullemal juhul võib selline asi juhtuda korraga mõlema mootoriga. See juhtus 2009. aastal US Airwaysi lennukiga, mille piloot maandas New Yorgis Hudsoni jõkke.
Nii kaua, kui pardameeskond ei ole käskinud reisijatel võtta sisse hädamaandumispositsiooni, ei ole vaja aga üleliia millegi pärast muretseda.


description: Postimehe reisiportaal teeb iga päev kokkuvõtte huvitavatest ning soodsatest lennupiletitest. Tänased soodsad lennupiletid on kokku kogutud trip.ee, holidaypirates.com, flynous.com, reisidiilid.ee ja secretflying.com lehtedelt.

title: Tänased reisileiud: Tallinnast Tuneesiasse 240 euroga


description: AirBnb plaanib oma tegevusala laiendada ning hakkab seega lisaks majutusele pakkuma ka ekskursioone ning kohalikke elamusi.

title: AirBnb hakkab pakkuma ka ekskursioone ja elamusi


description: Tenerife ei ole kaugeltki ainult rannamõnude nautijate sihtkoht, kuigi paljud tulevad saarele just kaunite randade pärast.

title: Tenerifel on palju enamat kui vaid rannad

maintext:
Tenerife on väga populaarne ka näiteks sukeldujate seas. Eeskätt saare lõunarannikul on võimalik veega seotult aktiivselt puhkust veeta ka mitut muud moodi, näiteks lainelauaga surfates, purjelauaga või jetiga sõites või passiivsemalt lihtsalt kiirpaatidega kihutades.
Tenerife on ka ideaalne paik matkamiseks. Saarel asub hulgaliselt väga erineva raskusastmega ja väga erineva pikkusega huvitavaid matkaradasid. Saar on sobilik ka mägironimiseks, sest Tenerife kõrgeim mäetipp on saare keskosas asuv kihtvulkaan Teide, mis küündib merepinnast 3718 m kõrgusele ja on ühtlasi ka kohu Hispaania kõrgeim mäetipp.
Loe lähemalt Reisiguru.ee'st


description: Reisimine või b osutuda üsna kulukaks, kuid on mõned nipid, mida järgides saad oma reisi oluliselt odavamaks muuta.

title: 6 moodust, kuidas reisimist odavamaks muuta

maintext:
Huffington Post pani kokku soovitused, mis aitavad reisi soodsamaks muuta.
1. Reisi väikese grupiga
Suurte gruppidena reisimine võib olla paras peavalu, kuid väikeses grupis ringi liikumine teeb kõik asjad paremaks. Nii saab grupi peale ära jagada mitmed kulud ning ka ühises hotellitoas ööbimine on soodsam ja lõbusam.
2. Ära liialda
Väga lihtne on endale öelda, et oled selle suurepärase õhtusöögi, kalli hotelli või keerukad kokteilid, ära teeninud. Kui teed nii aga igal õhtul oled üsna varsti rahast lage. Loomulikult tee puhkusel toredaid asju, kuid need ei pea olema alati kõige kallimad.
3. Hoia kokku
Reisidel on üsna lihtne kokku hoida, kui plaanid oma minekut veidi ette. Kui lähed autoga, siis paki auto toitu täis, nii ei pea sa vähemalt lõuna ajal väljas sööma ning saad oma raha hoida mõne veidi parema õhtusöögi jaoks. Samuti on palju muuseume ja teisi vaatamisväärsuseid, mida on Euroopas võimalik tasuta külastada. Kui hoiad kokku väikestelt asjadelt, saad lõpuks teha neid suuri asju, mllest unistanud oled.
4. Hoia allahindlustel silm peal
Lennupiletid ja hotellid võtavad suure osa reisi eelarvest. Kui suudad aga leida odavad lennupiletid või tabada ära hotellipakkumised, siis oled juba kõvasti säästnud. Puhkuseplaane tehes hoia silmad alati odavate lennupiletite suhtes lahti ning ole sihtkoha suhtes paindlik.
5. Külasta sõpru
Kui sul on mõned sõbrad väljaspool Eestit, siis tasuks nendega taas suhteid soojendada. Sõpru külastades hoiad hotelli arvelt raha kokku ning lisaks on kohe olemas ka üks kohalik, kes hea meelega sulle oma kodukohas ekskursiooni teeb.
6. Alternatiivsed reisimeetodid
Sellised variandid ei ole kindlasti kõigi jaoks, kuid need, kes on veidi seiklushimulisemad ning valikutelt vabamad, saavad nendega katsetada. Mitmed organisatsioonid otsivad välismaalastest ajutisi töötajaid, kes täidaks mõne väikese positsiooni. Kui tööd puhkuse kõrvalt ei karda, võiks seda kindlasti proovida. Lisaks on võimalik paljudes paikades minna ka majahoidjaks selleks ajaks, kui majaomanikud ise puhkusele lähevad. Kuigi pead sel ajal teiste kodu eest hoolitsema, saad ka ise väljas käia ja kohaliku eluga tutvust teha.


description: Presidendi valimiste järgselt on Ühendriikides lahvatanud mitmed protestiaktsioonid, mistõttu on Türgi välisministeerium väljastanud sinna reisimise koha hoiatuse.

title: Türgi andis Ühendriikidesse reisimise kohta hoiatuse

maintext:
Türgi välisministeerium soovitab oma kodanikel vältida teatud demonstratsioone ning võtta kasutusele vajalikud turvameetmed kodudes ja tööjuures, vahendab Travel Pulse.
Välisministeeriumi leheküljel lisati, et lähtudes protestijate kirjutistest sotisaalmeedias, ei ole oodata, et demonstratsioonid lähiajal lõppeksid. Hoiatus puudutab peamiselt New Yorki, Chicagot, Philadelphiat, Miamit, Los Angelest, Seattle'it, Oaklandi ja Portlandi.
Seejuures oli märgitud, et protestid Portlandis on eriti tulised, mistõttu on kohalik politsei need kuulutanud mässuks.


description: Suusatamishooaja lähenemisega on tarvis teada, kus on kõige odavamad piletid ja kõige rohkem suusaradu.

title: Suur ülevaade: vaata, milline on kõige parem suusakuurort!


description: Lend Kõrgõzstani pealinnast Biškekist Mongoolia pealinna Ulaanbaatarisse kulgeb üle lumiste mäenõlvade sinise taevavõlvi taustal. Vahetult enne maandumist löövad taevaluugid Sinise Taeva Maa kohal lahti. Tšingis-khaani lennuväli tervitab saabujaid paduvihma ning betoonist maandumisrajaga (nagu Tallinnas vanasti Peterburi maantee), mis teeb lennureisi viimase osa küllaltki ärevaks.

title: Viimased Mongoolia rändajad kolivad linna


description: Kui sind paeluvad uued riigid ja väljakutsed, siis just need töökohad sobivad sulle kõige paremini.

title: 11 töökohta reisimist armastavatele inimestele

maintext:
Elatist on võimalik teenida rakendades oma olemasoleva hobi või võttes arvesse töövõimalusi avastades uusi meelistegevusi, vahendab Insider. Need on 11 töökohta, kus tuleb paratamatult reisida.
1. Lavatagune meeskond
Kui töötad koos muusikutega, käid alati koos ansamblitega maailmaturneedel. Kuigi esireakoht kontserdil võib olla ahvatlev, kaasnevad selle tööga ka omad miinused. Alati tuleb ärkvel olla poole ööni ning kindlasti peab olema ka piisavalt jõudu, et seda tehnikat tassida.
2. Importija ja eksportija
Kaup pole ainus, mis läbib ookeanide vahelise teekonna. Kohalikke saadusi teistesse riikidesse saatmine annab sulle võimaluse siduda reisimine ja poodlemine enda elukutsega.
3. Arheoloog
Arheoloogia nõuab aga pisut rohkem pühendumist, sest vajalik on ka vastav haridus. Kui ajaloo õppimine, õues töötamine ja varemete avastamine on just see, mida ametilt ootad, siis võib arheoloogia olla just sulle.
4. Inglise keele õpetaja
Inglise keele vajadus kasvab iga aastaga üha rohkem, seega õpetajana on võimalik tööd leida peaaegu igast riigist. See annab ka sulle endale võimaluse õppida erinevate riikide kultuuri.
5. Medõde
Inimesed haigestuvad üle terve maailma ning vajadus meditsiinilise personali järele aina kasvab.
6. Vabakutseline
Seniks kuni sul on nutitelefon ja WiFi võimalus, on sul võimalus töötada. Kirjanik, veebidisainer, fotograaf on vaid üksikud ametid, mida saab pidada olenemata geograafilisest asukohas.
7. Vabatahtlik põlluharija
Vabatahtlikke suunatakse orgaanilistesse farmidesse üle terve maailma. Töötajate tänamiseks pakutakse neile süüa, meeneid ja lühiülevaadet põllumajandusest.
8. Reisifirmade professionaal
Töötades rahvusvahelise hotelliketi juhi, turiste juhatava giidi või piloodina, võivad ees oodata huvitavad seiklused. Seetõttu on reisifirmades töötamine peaaegu alati hea otsus.
9. Reisikirjanik, blogija
Blogimine on viimastel aastatel muutunud sissetuleku allikaks paljudele noortele. Loetumad blogid majandavad ennast ise ja nii tekib võimalus panna raha kõrvale ka tulevate reiside tarbeks.
10.Baaridaam
Paindlik graafik ja kui veab, siis helde jootraha, annavad võimaluse leida tasakaalu puhkamise ja töötamise vahele. Soovikorral saab baarides töötada ka mujal maailmas, mistõttu saab ühendada reisimise oma tööga ning nii on võimalused erinevate riikide avastamiseks piiritud.
11. Lapsehoidja
Internetis on ohtralt lehekülgesid, kus otsitakse lapsehoidjaid. Nii saad tasuta elamise ja toidu, avastada võõrast maad ning plussideks on ka lastega veedetud aeg ja kultuuri omandamine perega koos elades.