description: Täna lõuna paiku levis mööda meie riiki viimaks uudis, mida ootas väga suur hulk Eesti rahvast. Ametist tagasi astuv välisminister Marina Kaljurand teatas, et tahab kandideerida presidendivalimistel ja palus toetust valijameestelt nende kogus. Loodan väga, et see olulist selgust andnud avaldus kergendas väga paljusid eesti südameid, rääkigu nende suud mis tahes keeles. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
TARMO TEDER AINULT MEIE MAAS: Lõvi valmistub hüppeks
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Tarmo Teder, kirjanik Reede, 09. september 2016. Tarmo Teder, kirjanik Täna lõuna paiku levis mööda meie riiki viimaks uudis, mida ootas väga suur hulk Eesti rahvast. Ametist tagasi astuv välisminister Marina Kaljurand teatas, et tahab kandideerida presidendivalimistel ja palus toetust valijameestelt nende kogus. Loodan väga, et see olulist selgust andnud avaldus kergendas väga paljusid eesti südameid, rääkigu nende suud mis tahes keeles.
Ma ei häbene tunnistada, et kahtlesin Marina Kaljurannas päris pikka aega ja ütlesin paarile sõbrale nelja silma all, et pigem näeksin tulevase Eesti presidendina üht teist naist, kõigi meeste ees, kes tänavu juba presidendiks kandideerivad. Aga nüüd tunnistan rõõmuga, et mul tuleb oma sõnu süüa, et ma õnneks eksisin ja pean edaspidi ainsat pöialt eksvälisminister Kaljurannale. Sest jälgisin ju vana filmikriitiku silmaga täna Delfi televisioonis pool tunnikest üle kantud pressikonverentsi, mis avas ka minu kui kahtleja südamesilmad.
Võib väita, et kümnete ajakirjanike ja kaamerate risttules pistis oma arust viimaseid tunde ametis olnud välisminister tahes-tahtmata käekotti pea kõik küsijad, kes teda natukenegi rünnata, kratsida või kiusata söandasid.
Alles nüüd pingetest vabanedes vabanes viimaks ka see Kaljuranna võimas potentsiaal, mida ta ehk lausa 25 aastat on truu riigialamana teenistuses kogunud, arendanud, täiendanud ja lihvinud. Kunagises EKP peamajas peetud pressikas oli ühe kaua küünalt vaka all hoidnud Marina tõeline, särav ja efektne etteaste, mis näitas temas kahtlevale kodanikule selgelt, milline Lõvi võib Eesti presidendina tulevikus meie riiki esindada, eriti just Kremli poleeritud parketil. Aga miks ka mitte vahest silmakirjalikumagi Brüsseli paneelidel või kus tahes.
Kaljurand rääkis täie lauluga, keerutama ja selgelt suu puhtaks mis tahes küsimuse peale ning naeratas kui blond päike selle pooltunnikese jooksul vist rohkem kui tänavu kaheksa kuu jooksul kokku. Maakeeles ütlen nii: tulvil rõõmu naine nägi välja kui end balli jaoks üles löönud lüpsja, kes võitnud lotoga miljoni.
Pistan vahele, et olen varem märganud Marina Kaljuranna kleidil liblikat, tänasel pressikal kandis ta tumedal kleidil sädelevat lumehelvest, kaelas valgete pärlitega keed. Neist aksessuaaridest lähtudes pole raske tuletada sümboolselt ühendavat silda ilmakuulsa Madeleine Albrightiga. Dress code paistab tuhandelt vastuvõtult läbi käinud diplomaat Kaljurannal vinksis-vonksis, aga presidendikandidaadi puhta eesti keele kallal võib norida.
Töötagu ta tulevikus mis ametis tahes, ikka vajaks ta eesti keele konsultatsioone. Konkreetselt: otsuseid ei langetata, pigem langetatakse puid ja päid; otsus ikka tehakse, võetakse vastu. Ja veel üks oluline nüanss: Kaljurand ei häbenenud karvavõrdki, pigem natuke uhkeldas, et tema emakeel on hoopis vene ning eriti orgaaniliselt säras ta oma Ida-Virumaal käike kommenteerides.
Ometi kõneles ühe partei ohjadest vabanev presidendikandidaat kogu pressikonverentsi vältel kiirelt, täpselt ja soravalt hoopis eesti keeles ja mis palju tähtsam: ta kõneles nüüd viimaks oma tõelisi sõnu. Pressikas mõjus ühtaegu soolo ja jõudemonstratsioonina, kus kostis kümneid hääli. Kaljurand torkas mitmele küsijaile täpsustavalt vahele, korrigeeris ja salvas suguõele vastu, nii et küsijal jäi üle mokaotsast vaid tänada. Ühesõnaga: Marina näitas ka oma küüniseid! Mida paljud vist kunagi varem polnud märganud ega enam oodatagi osanud.
Ta ei vaevunud libisema mõne ajakirjaniku pakutud võimalusele rääkida enda kui petetud riigiteenistuja ja reedetud inimese tunnetest. Professionaal suudab igas olukorras end talitseda. Täie veendumusega kõneles kogenud diplomaadi suu valjult ja kindlalt. Eriefektina mõjus tema perekonnanimega homoriimuv kujund, kui lahkuv välisminister kinnitas, et ta on seisnud Eesti eest kui “kalju”. Delfi-tee-vee-vaataja pidi nüüd ju lõpuks ometi veenduma, et meil on inimene, kes läheb ette vaadates tulevikku. Ja loomulikult võis vaataja ka aduda, et selle eessammuja taga on veerand sajandit isiksuse higi ja vaeva. Et tema taga on ka väga paljude inimeste lootus ja usk, küllap ka armastus, mida saab petta vaid korra.
Kaljuranna diplomaatilises ega ka presidendi võimekuses pole mul enam põhjust kahelda, kuid vana irvhambana siiski poetaks: “Annab valijameeste kogu ameti, toob tool Kadriorus ka juurde aru seal säravalt istuda.”
Marina Kaljuranna suhtes ootuste ja lootustega inimesed ei tohi aga unustada statistilist tõika, et Eestis jätkub korruptsioonilisi, et mitte öelda varga vaimus saamahimulisi, Kaval-Antse uskuvaid valdu, kes saadavad 24. septembril Estonia teatrimajja jõugu ettearvamatuid valijamehi.
Igatahes on oodata suurt ja pingelist vaatemängu, tõelist alasti draamat sadade tuhandete telesilmade ees. Vaevalt on nüüd enam erilist põhjust rääkida minevikumeestest. Üks tänavune kandidaat on viidanud võidusõiduhobuse kujundile, aga kuhu sa pidevalt aiste vahelt aiste vahele üle hüpanud kronuga Eesti vankrit enam vead?
Vaata Marina Kaljuranna pressikonverentsi siit. Ma ei häbene tunnistada, et kahtlesin Marina Kaljurannas päris pikka aega ja ütlesin paarile sõbrale nelja silma all, et pigem näeksin tulevase Eesti presidendina üht teist naist, kõigi meeste ees, kes tänavu juba presidendiks kandideerivad. Aga nüüd tunnistan rõõmuga, et mul tuleb oma sõnu süüa, et ma õnneks eksisin ja pean edaspidi ainsat pöialt eksvälisminister Kaljurannale. Sest jälgisin ju vana filmikriitiku silmaga täna Delfi televisioonis pool tunnikest üle kantud pressikonverentsi, mis avas ka minu kui kahtleja südamesilmad.Võib väita, et kümnete ajakirjanike ja kaamerate risttules pistis oma arust viimaseid tunde ametis olnud välisminister tahes-tahtmata käekotti pea kõik küsijad, kes teda natukenegi rünnata, kratsida või kiusata söandasid.Alles nüüd pingetest vabanedes vabanes viimaks ka see Kaljuranna võimas potentsiaal, mida ta ehk lausa 25 aastat on truu riigialamana teenistuses kogunud, arendanud, täiendanud ja lihvinud. Kunagises EKP peamajas peetud pressikas oli ühe kaua küünalt vaka all hoidnud Marina tõeline, särav ja efektne etteaste, mis näitas temas kahtlevale kodanikule selgelt, milline Lõvi võib Eesti presidendina tulevikus meie riiki esindada, eriti just Kremli poleeritud parketil. Aga miks ka mitte vahest silmakirjalikumagi Brüsseli paneelidel või kus tahes.Kaljurand rääkis täie lauluga, keerutama ja selgelt suu puhtaks mis tahes küsimuse peale ning naeratas kui blond päike selle pooltunnikese jooksul vist rohkem kui tänavu kaheksa kuu jooksul kokku. Maakeeles ütlen nii: tulvil rõõmu naine nägi välja kui end balli jaoks üles löönud lüpsja, kes võitnud lotoga miljoni.Pistan vahele, et olen varem märganud Marina Kaljuranna kleidil liblikat, tänasel pressikal kandis ta tumedal kleidil sädelevat lumehelvest, kaelas valgete pärlitega keed. Neist aksessuaaridest lähtudes pole raske tuletada sümboolselt ühendavat silda ilmakuulsa Madeleine Albrightiga. Dress code paistab tuhandelt vastuvõtult läbi käinud diplomaat Kaljurannal vinksis-vonksis, aga presidendikandidaadi puhta eesti keele kallal võib norida.Töötagu ta tulevikus mis ametis tahes, ikka vajaks ta eesti keele konsultatsioone. Konkreetselt: otsuseid ei langetata, pigem langetatakse puid ja päid; otsus ikka tehakse, võetakse vastu. Ja veel üks oluline nüanss: Kaljurand ei häbenenud karvavõrdki, pigem natuke uhkeldas, et tema emakeel on hoopis vene ning eriti orgaaniliselt säras ta oma Ida-Virumaal käike kommenteerides.Ometi kõneles ühe partei ohjadest vabanev presidendikandidaat kogu pressikonverentsi vältel kiirelt, täpselt ja soravalt hoopis eesti keeles ja mis palju tähtsam: ta kõneles nüüd viimaks oma tõelisi sõnu. Pressikas mõjus ühtaegu soolo ja jõudemonstratsioonina, kus kostis kümneid hääli. Kaljurand torkas mitmele küsijaile täpsustavalt vahele, korrigeeris ja salvas suguõele vastu, nii et küsijal jäi üle mokaotsast vaid tänada. Ühesõnaga: Marina näitas ka oma küüniseid! Mida paljud vist kunagi varem polnud märganud ega enam oodatagi osanud.Ta ei vaevunud libisema mõne ajakirjaniku pakutud võimalusele rääkida enda kui petetud riigiteenistuja ja reedetud inimese tunnetest. Professionaal suudab igas olukorras end talitseda. Täie veendumusega kõneles kogenud diplomaadi suu valjult ja kindlalt. Eriefektina mõjus tema perekonnanimega homoriimuv kujund, kui lahkuv välisminister kinnitas, et ta on seisnud Eesti eest kui “kalju”. Delfi-tee-vee-vaataja pidi nüüd ju lõpuks ometi veenduma, et meil on inimene, kes läheb ette vaadates tulevikku. Ja loomulikult võis vaataja ka aduda, et selle eessammuja taga on veerand sajandit isiksuse higi ja vaeva. Et tema taga on ka väga paljude inimeste lootus ja usk, küllap ka armastus, mida saab petta vaid korra.Kaljuranna diplomaatilises ega ka presidendi võimekuses pole mul enam põhjust kahelda, kuid vana irvhambana siiski poetaks: “Annab valijameeste kogu ameti, toob tool Kadriorus ka juurde aru seal säravalt istuda.”Marina Kaljuranna suhtes ootuste ja lootustega inimesed ei tohi aga unustada statistilist tõika, et Eestis jätkub korruptsioonilisi, et mitte öelda varga vaimus saamahimulisi, Kaval-Antse uskuvaid valdu, kes saadavad 24. septembril Estonia teatrimajja jõugu ettearvamatuid valijamehi.Igatahes on oodata suurt ja pingelist vaatemängu, tõelist alasti draamat sadade tuhandete telesilmade ees. Vaevalt on nüüd enam erilist põhjust rääkida minevikumeestest. Üks tänavune kandidaat on viidanud võidusõiduhobuse kujundile, aga kuhu sa pidevalt aiste vahelt aiste vahele üle hüpanud kronuga Eesti vankrit enam vead?
Veel artikleid samast teemast »


description: Linnavalitsus kuulutas välja Kuressaare Pargi lasteaia ideekonkursi, mille tähtaeg on 28. november. Vana, amortiseerunud maja plaanitakse lammutada ja asemele ehitada suurem ja nüüdisaja tingimustele vastav madala energialahendusega hoone. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Pargi lasteaia pere saab endale uue maja
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 02. september 2016. Poku rühma mudilased vana ja väsinud lasteaiahoone taustal. FOTO: Tambet Allik Linnavalitsus kuulutas välja Kuressaare Pargi lasteaia ideekonkursi, mille tähtaeg on 28. november. Vana, amortiseerunud maja plaanitakse lammutada ja asemele ehitada suurem ja nüüdisaja tingimustele vastav madala energialahendusega hoone.
Praegune lasteaia hoone valmis 1963. aastal ning on pärast seda korduvalt rekonstrueeritud ning lisandunud on ka uusi rajatisi.
Koos hoonega oleks võimalik ka krundi planeeringut muuta, millega saaks parandada lasteaia tehnilist teenindust ja muuta ümbritsev liikluskeskkond turvalisemaks.
Ideekonkursiga soovitakse vanalinna muinsuskaitsealale jäävale Kuressaare vanimale lasteaiale leida tänapäevane ja keskkonda hästi sobituv ideekavand, mis koos korrastatava hoovialaga muutuks ühtseks tervikuks.
Kuressaare Pargi lasteaia direktor Riina Saar ütles, et tema koos kõigi õpetajatega juba ootab uut maja. “See teeb väga rõõmu, et asjad hakkavad liikuma ja me väga ootame uut maja,” sõnas ta õhinal. “Kuid me anname endale ka aru, et selle korraldamine võtab aega, enne kui midagi valmis saab.”
Praeguse viie asemel soovitakse uude majja paigutada kaheksa rühma. Samuti on kavas leida uues hoones sobivam, efektiivsem ja mugavam ruumikasutus nii lastele kui maja personalile.
Sobib sümboolikaga
Terviklik kujunduslahendus peab sobima lasteaia sümboolikaks oleva nn Maagi aia liblikaga. Uus hoone peaks olema võimalikult õhuline ning pigem sulanduma ja taanduma pargi sügavusse.
Kuressaare linnavalitsuse haridusnõunik Õilme Salumäe ütles, et ehitustegevus on kavas 2017/18. õppeaastal ja 2018. aasta sügisel alustada õppeaastat uues majas.
Ideekonkursi auhinnafondi suurus on 14 000 eurot. Võiduidee autoritega asutakse läbirääkimistesse esitatud ideekavandi alusel lasteaia eel- ja põhiprojekti koostamiseks vajaliku hankelepingu sõlmimiseks väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse alusel.
Projekteerimistööde ja autorijärelevalve teostamise töövõtulepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 80 000 eurot. Kandideerimiseks vajalikku infot leiab riigihangete registrist. Praegune lasteaia hoone valmis 1963. aastal ning on pärast seda korduvalt rekonstrueeritud ning lisandunud on ka uusi rajatisi.Koos hoonega oleks võimalik ka krundi planeeringut muuta, millega saaks parandada lasteaia tehnilist teenindust ja muuta ümbritsev liikluskeskkond turvalisemaks.Ideekonkursiga soovitakse vanalinna muinsuskaitsealale jäävale Kuressaare vanimale lasteaiale leida tänapäevane ja keskkonda hästi sobituv ideekavand, mis koos korrastatava hoovialaga muutuks ühtseks tervikuks.Kuressaare Pargi lasteaia direktor Riina Saar ütles, et tema koos kõigi õpetajatega juba ootab uut maja. “See teeb väga rõõmu, et asjad hakkavad liikuma ja me väga ootame uut maja,” sõnas ta õhinal. “Kuid me anname endale ka aru, et selle korraldamine võtab aega, enne kui midagi valmis saab.”Praeguse viie asemel soovitakse uude majja paigutada kaheksa rühma. Samuti on kavas leida uues hoones sobivam, efektiivsem ja mugavam ruumikasutus nii lastele kui maja personalile.Terviklik kujunduslahendus peab sobima lasteaia sümboolikaks oleva nn Maagi aia liblikaga. Uus hoone peaks olema võimalikult õhuline ning pigem sulanduma ja taanduma pargi sügavusse.Kuressaare linnavalitsuse haridusnõunik Õilme Salumäe ütles, et ehitustegevus on kavas 2017/18. õppeaastal ja 2018. aasta sügisel alustada õppeaastat uues majas.Ideekonkursi auhinnafondi suurus on 14 000 eurot. Võiduidee autoritega asutakse läbirääkimistesse esitatud ideekavandi alusel lasteaia eel- ja põhiprojekti koostamiseks vajaliku hankelepingu sõlmimiseks väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse alusel.Projekteerimistööde ja autorijärelevalve teostamise töövõtulepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 80 000 eurot. Kandideerimiseks vajalikku infot leiab riigihangete registrist.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Rio olümpiamängudel osalenud surfar Ingrid Puusta üritab esimese naisena ületada Läänemerd, surfates Eestist Rootsisse Gotlandile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ingrid Puusta surfab Mõntust Gotlandile

maintext:
Uudised
Ingrid Puusta surfab Mõntust Gotlandile
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 21. september 2016. Ingrid Puusta. Rio olümpiamängudel osalenud surfar Ingrid Puusta üritab esimese naisena ületada Läänemerd, surfates Eestist Rootsisse Gotlandile.
Puusta stardib purjelauaga pea 277 kilomeetri pikkusele retkele praeguste plaanide järgi täna hommikul kell 6 Mõntu sadamast ning sõidab välja Gotlandi lähistele Farö saarele.
Puusta purjetab Gotlandile ilma jalga vahepeal maale panemata. Purjelauduri sõnul on tegu suure pingutusega, mis võib jahedate sügistuulte tõttu kujuneda raskeks katsumuseks.
“Raskeks teeb sõidu see, et pean pikalt ühes asendis olema ja sõidu teevad keeruliseks ka suured lained,” rääkis Puusta tõenäoliselt 10-12 tunni pikkuseks kujuneva ületuse kohta.
Puusta soovib oma teoga juhtida tähelepanu ja koguda toetust puuetega purjetamishuvilistele, kellele Eestis algõppe treeninguidki veel pole. Puusta stardib purjelauaga pea 277 kilomeetri pikkusele retkele praeguste plaanide järgi täna hommikul kell 6 Mõntu sadamast ning sõidab välja Gotlandi lähistele Farö saarele.Puusta purjetab Gotlandile ilma jalga vahepeal maale panemata. Purjelauduri sõnul on tegu suure pingutusega, mis võib jahedate sügistuulte tõttu kujuneda raskeks katsumuseks.“Raskeks teeb sõidu see, et pean pikalt ühes asendis olema ja sõidu teevad keeruliseks ka suured lained,” rääkis Puusta tõenäoliselt 10-12 tunni pikkuseks kujuneva ületuse kohta.Puusta soovib oma teoga juhtida tähelepanu ja koguda toetust puuetega purjetamishuvilistele, kellele Eestis algõppe treeninguidki veel pole.
Veel artikleid samast teemast »


description: Riigiteenistusest töökohtade ärakaotamine on viimaste aastate põhimärksõnaks, kui rääkida kas politseiteenistusest või merepäästest, loomulikult pole koondamised jätnud puutumata ka päästeametit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vastutus vabatahtlikel

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Vastutus vabatahtlikel
Esmaspäev, 05. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Riigiteenistusest töökohtade ärakaotamine on viimaste aastate põhimärksõnaks, kui rääkida kas politseiteenistusest või merepäästest, loomulikult pole koondamised jätnud puutumata ka päästeametit.
Kokkuhoid riigile on nende muudatuste tagajärjel ehk tõesti põhjus, miks vastavad otsused vastu on võetud. Samas, kui analüüsida olukorda kohalikult tasandilt, peab tõdema, et paratamatult vähendavad need ümberkorraldused üldist turvatunnet väiksemates omavalitsustes.
Nädalavahetusel aset leidnud elumajapõlengule Leisi vallas tõmbasid pidurit kohalikud päästjad, kes, olenemata sellest, et valves oldi oma kodudes, suutsid kümne minutiga sündmuskohale jõuda.
Loomulikult on heameel näha, et maakonnas nii tublisid ja vastutustundlikke inimesi on, kuid kas päästeteenistuse toimimine vabatahtlikkuse põhimõttel siiski tagab kogukondadele piisava turvatunde ja annab inimestele põhjuse maal edasi elada?
5. september 2016 Autor: MM Esmaspäev, 05. september 2016.Kokkuhoid riigile on nende muudatuste tagajärjel ehk tõesti põhjus, miks vastavad otsused vastu on võetud. Samas, kui analüüsida olukorda kohalikult tasandilt, peab tõdema, et paratamatult vähendavad need ümberkorraldused üldist turvatunnet väiksemates omavalitsustes.Nädalavahetusel aset leidnud elumajapõlengule Leisi vallas tõmbasid pidurit kohalikud päästjad, kes, olenemata sellest, et valves oldi oma kodudes, suutsid kümne minutiga sündmuskohale jõuda.Loomulikult on heameel näha, et maakonnas nii tublisid ja vastutustundlikke inimesi on, kuid kas päästeteenistuse toimimine vabatahtlikkuse põhimõttel siiski tagab kogukondadele piisava turvatunde ja annab inimestele põhjuse maal edasi elada?
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile avas TS Laevad OÜ klientidele uue suursaarte ja mandri vahelise parvlaevaliikluse piletimüügisüsteemi, kustkaudu saab pileteid osta oktoobrikuuks. 1. septembril käivitus ka klienditugi, mis töötab iga päev kell 8–20. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Praamipileteid saab uue kodulehe kaudu

maintext:
Uudised
Praamipileteid saab uue kodulehe kaudu
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 02. september 2016. Eile avas TS Laevad OÜ klientidele uue suursaarte ja mandri vahelise parvlaevaliikluse piletimüügisüsteemi, kustkaudu saab pileteid osta oktoobrikuuks. 1. septembril käivitus ka klienditugi, mis töötab iga päev kell 8–20.
TS Laevad müügi- ja teenusevaldkonna juhi Ele Reiljani sõnul lähtuti Praamid.ee piletisüsteemi arendamisel sellest, et võrreldes varasema süsteemiga ei võeta kliendilt ühtegi võimalust ära, vaid parandatakse olemasolevaid ning luuakse uusi mugavaid lisavõimalusi.
“Näiteks on uue süsteemi kaudu võimalik osta ka jalgsireisija piletit ning tasuda selle eest mobiilimakse või krediitkaardimaksega. Samuti tekib võimalus osta reisijapilet sõbra sõidukisse, eraldi tuleb müüki ka jalgratta pilet,“ kirjeldas Reiljan.
Uues süsteemis pole saarte elanikel enam vaja taotleda sõidukitele kliendikaarte ega esitada sõiduki soodustuse saamiseks registreerimistunnistust. Sõidukiga reisija saab salvestada oma kliendikonto alla sõidukeid ning kontroll, kas sõiduk on reaalselt reisija oma või tema kasutuses, käib automaatselt liiklusregistri kaudu. Kassast piletit ostes on soodustuse saamiseks vaja esitada ID-kaart ja seejärel kontrollitakse soodustuse saamise õigust erinevatest registritest.
Praamid.ee kaudu laienevad kliendikonto registreerimise võimalused ja lisaks tavalisele e-posti aadressi ja parooliga registreerumisele lisandub konto loomine ja kontole logimine ID-kaardi, mobiil-ID, Facebooki ja Google’i kontodega. Oma kontole saab salvestada pereliikmete ja sõidukite andmeid, mis ilmuvad e-pileti ostuprotsessis kiirvalikusse.
Kehtivaid parvlaevade sõidugraafikuid ning piletihindu saab vaadata kodulehelt www.praamid.ee.
Oktoobrikuu jooksul lisandub ka Praamid.ee mobiilirakendus. Parvlaevade piletihinnad ning kehtivad soodustused on määratud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi poolt ning need operaatori vahetusega ei muutu. TS Laevad müügi- ja teenusevaldkonna juhi Ele Reiljani sõnul lähtuti Praamid.ee piletisüsteemi arendamisel sellest, et võrreldes varasema süsteemiga ei võeta kliendilt ühtegi võimalust ära, vaid parandatakse olemasolevaid ning luuakse uusi mugavaid lisavõimalusi.“Näiteks on uue süsteemi kaudu võimalik osta ka jalgsireisija piletit ning tasuda selle eest mobiilimakse või krediitkaardimaksega. Samuti tekib võimalus osta reisijapilet sõbra sõidukisse, eraldi tuleb müüki ka jalgratta pilet,“ kirjeldas Reiljan.Uues süsteemis pole saarte elanikel enam vaja taotleda sõidukitele kliendikaarte ega esitada sõiduki soodustuse saamiseks registreerimistunnistust. Sõidukiga reisija saab salvestada oma kliendikonto alla sõidukeid ning kontroll, kas sõiduk on reaalselt reisija oma või tema kasutuses, käib automaatselt liiklusregistri kaudu. Kassast piletit ostes on soodustuse saamiseks vaja esitada ID-kaart ja seejärel kontrollitakse soodustuse saamise õigust erinevatest registritest.Praamid.ee kaudu laienevad kliendikonto registreerimise võimalused ja lisaks tavalisele e-posti aadressi ja parooliga registreerumisele lisandub konto loomine ja kontole logimine ID-kaardi, mobiil-ID, Facebooki ja Google’i kontodega. Oma kontole saab salvestada pereliikmete ja sõidukite andmeid, mis ilmuvad e-pileti ostuprotsessis kiirvalikusse.Kehtivaid parvlaevade sõidugraafikuid ning piletihindu saab vaadata kodulehelt www.praamid.ee.Oktoobrikuu jooksul lisandub ka Praamid.ee mobiilirakendus. Parvlaevade piletihinnad ning kehtivad soodustused on määratud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi poolt ning need operaatori vahetusega ei muutu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugedes 24. septembri Meie Maast Hannes Hanso artikli “Suurte otsuste aasta” bravuurikat algust, kangastus silme ette pilt Suurest Tõllust, kes tuli ja ajas sortsid Kuressaares laiali ning tõi kuressaarlastele önne öuele. Enne seda oli malts rinnuni ja pori põlvini, kuigi praeguse linnavalitsuse kaks osapoolt on Kuressaare juhtimise juures olnud üle kümne aasta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
Paber kannatab kõike ehk Mis sa oled, see sa oled (Saaremaa vanasõna)
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugedes 24. septembri Meie Maast Hannes Hanso artikli “Suurte otsuste aasta” bravuurikat algust, kangastus silme ette pilt Suurest Tõllust, kes tuli ja ajas sortsid Kuressaares laiali ning tõi kuressaarlastele önne öuele. Enne seda oli malts rinnuni ja pori põlvini, kuigi praeguse linnavalitsuse kaks osapoolt on Kuressaare juhtimise juures olnud üle kümne aasta.
Fakte on ekslinnapea kas artikli lühiduse või faktide vähesuse tõttu Kuressaaret puudutavas osas vähe kirja pannud. Tulevikku puudutavaid numbreid puistab ta nüüdse kaitseministrina aga julgelt. Panen siis ise mõned teemasse puutuvad faktid kirja, et lugejad saaksid otsustada nende tõesuse üle.
Tõeline “uuenduskuur”
Artiklis kirjeldatakse uuendusi ja parendusi Hannes Hanso linnapeaks oldud ajal, mis kestis vähem kui poolteist aastat. Juba europarlamendi valimistel mais 2014 tegi ta esimese katse “edasi hüpata”, kuid ebaõnnestunult. Riigikogu valimistel märtsis 2015 üritas Hanso uuesti – õnnestunult ning temast sai Kuressaare ekslinnapea.
Neid kuupäevi ja allpool toodud fakte kõrvutades võiks küsida: kes oli Hannes Hanso eelmistel kohalikel valimistel – peibutuspart või konjunkturist? Ja milleks oli talle Kuressaare – õppepolügooniks, hüppelauaks või hoopiski mõlemaks?
Linna juhtimises tehti tõesti “uuenduskuur”. Ühe iseloomuliku näitena ühendati abilinnapea tegevusvaldkondadena haridus ja sotsiaalhoolekanne. Õnneks ei kestnud see “inimkatse” pikalt ja taastati varasem, ennast õigustanud valdkondade jaotus. Vaatamata “uuenduskuurile” on tänaseks vahetunud linnavalitsuse liikmeid ja lahkunud häid ametnikke ning sootuks on kadunud arendusosakond koos selle juhiga, kes arendab nüüd Kuressaaret projektijuhina (sic!).
“Tõhusalt” viidi läbi jäätmeveo hange linnavalitsuse poolt koostatud hanketingimustega, millest tekkinud “suppi” helpisid kodanikud kaks aastat, kuni uue hanke tingimustega püüti olukorda parandada. Kuidas see on seekord õnnestunud, saame lähikuudel kogeda.
“Tõhusalt” lõpetati ühise haridusruumi leping ja peeti läbirääkimisi. Viimasel hetkel sõlmiti uus leping, ometi väga väikeste erinevustega vanast lepingust.
“Kulude optimeerimise” üheks näiteks on Kuressaare päevakeskuses toimunu. Kolme aasta jooksul on kolme juhatuse liikme lahkumiskompensatsioonideks koos maksudega makstud kindlasti rohkem kui 10 000 eurot, mis on enam kui ühe lasteaia abiõpetaja aastapalk koos maksudega.
Millise “loogilisuse” alla liigitub inimese poolt nõutud rahasumma väljamaksmine maksumaksja rahast ilma kohtuotsuseta? Minule teada olevalt ei ole Kuressaare linn seda varem kunagi teinud, aga Hannes Hanso 1,5-aastase valitsemisperioodi ajal tegi.
Kiidan ennast ja halvustan teisi
Arusaamatult mõjus ekslinnapea väide linnavalitsuse ja -volikogu varasema koostöö kohta, mis olevat “toiminud konarlikult, et mitte öelda kahes eraldi maailmas”. Kui see oleks nii olnud, siis peaksid seda kinnitama volikogu varasemate aastate otsused – neid aga pole. Suures osas on volikogu paljude aastate jooksul üksmeelselt hääletanud tehtud otsuste poolt. Ekslinnapea on kas vale hinnangu ise kirja pannud või võtnud siis tõe pähe mõne kolleegi valeinfot.
Hanso poolt välja toodud otsuste tegemine ja tagantjärele pidamine heaks linna juhtimiseks nõuab tõesti otsuse- ja meelekindlust. Ei ole ilus ennast kiita, halvustades Kuressaare lähiajalugu ja varasemaid tegemisi.
Linna ja kaugeltki mitte kaitseministeeriumi juhtimine pole ainult jääauku hüppamine! Loodan, et kaitseväe vundament on vähemalt sama tugev kui Kuressaare linnal ja ministeeriumimajas rahmeldamine ei tekita vundamenti pragusid. Autor: Anton Teras, Reformierakonna Kuressaare piirkonna juhatuse liige Kolmapäev, 28. september 2016.Fakte on ekslinnapea kas artikli lühiduse või faktide vähesuse tõttu Kuressaaret puudutavas osas vähe kirja pannud. Tulevikku puudutavaid numbreid puistab ta nüüdse kaitseministrina aga julgelt. Panen siis ise mõned teemasse puutuvad faktid kirja, et lugejad saaksid otsustada nende tõesuse üle.Artiklis kirjeldatakse uuendusi ja parendusi Hannes Hanso linnapeaks oldud ajal, mis kestis vähem kui poolteist aastat. Juba europarlamendi valimistel mais 2014 tegi ta esimese katse “edasi hüpata”, kuid ebaõnnestunult. Riigikogu valimistel märtsis 2015 üritas Hanso uuesti – õnnestunult ning temast sai Kuressaare ekslinnapea.Neid kuupäevi ja allpool toodud fakte kõrvutades võiks küsida: kes oli Hannes Hanso eelmistel kohalikel valimistel – peibutuspart või konjunkturist? Ja milleks oli talle Kuressaare – õppepolügooniks, hüppelauaks või hoopiski mõlemaks?Linna juhtimises tehti tõesti “uuenduskuur”. Ühe iseloomuliku näitena ühendati abilinnapea tegevusvaldkondadena haridus ja sotsiaalhoolekanne. Õnneks ei kestnud see “inimkatse” pikalt ja taastati varasem, ennast õigustanud valdkondade jaotus. Vaatamata “uuenduskuurile” on tänaseks vahetunud linnavalitsuse liikmeid ja lahkunud häid ametnikke ning sootuks on kadunud arendusosakond koos selle juhiga, kes arendab nüüd Kuressaaret projektijuhina (sic!).“Tõhusalt” viidi läbi jäätmeveo hange linnavalitsuse poolt koostatud hanketingimustega, millest tekkinud “suppi” helpisid kodanikud kaks aastat, kuni uue hanke tingimustega püüti olukorda parandada. Kuidas see on seekord õnnestunud, saame lähikuudel kogeda.“Tõhusalt” lõpetati ühise haridusruumi leping ja peeti läbirääkimisi. Viimasel hetkel sõlmiti uus leping, ometi väga väikeste erinevustega vanast lepingust.“Kulude optimeerimise” üheks näiteks on Kuressaare päevakeskuses toimunu. Kolme aasta jooksul on kolme juhatuse liikme lahkumiskompensatsioonideks koos maksudega makstud kindlasti rohkem kui 10 000 eurot, mis on enam kui ühe lasteaia abiõpetaja aastapalk koos maksudega.Millise “loogilisuse” alla liigitub inimese poolt nõutud rahasumma väljamaksmine maksumaksja rahast ilma kohtuotsuseta? Minule teada olevalt ei ole Kuressaare linn seda varem kunagi teinud, aga Hannes Hanso 1,5-aastase valitsemisperioodi ajal tegi.Arusaamatult mõjus ekslinnapea väide linnavalitsuse ja -volikogu varasema koostöö kohta, mis olevat “toiminud konarlikult, et mitte öelda kahes eraldi maailmas”. Kui see oleks nii olnud, siis peaksid seda kinnitama volikogu varasemate aastate otsused – neid aga pole. Suures osas on volikogu paljude aastate jooksul üksmeelselt hääletanud tehtud otsuste poolt. Ekslinnapea on kas vale hinnangu ise kirja pannud või võtnud siis tõe pähe mõne kolleegi valeinfot.Hanso poolt välja toodud otsuste tegemine ja tagantjärele pidamine heaks linna juhtimiseks nõuab tõesti otsuse- ja meelekindlust. Ei ole ilus ennast kiita, halvustades Kuressaare lähiajalugu ja varasemaid tegemisi.Linna ja kaugeltki mitte kaitseministeeriumi juhtimine pole ainult jääauku hüppamine! Loodan, et kaitseväe vundament on vähemalt sama tugev kui Kuressaare linnal ja ministeeriumimajas rahmeldamine ei tekita vundamenti pragusid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Facebook sulges teisipäeva õhtul 24 tunniks Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) Saaremaa piirkonna juhi Maria Kaljuste konto, sest naise üleskutse peale saadeti talle sõnumitega hulganisti pilte naiste paljastest rindadest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Facebook sulges tisside pärast Maria Kaljuste konto
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 07. september 2016. Facebook sulges teisipäeva õhtul 24 tunniks Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) Saaremaa piirkonna juhi Maria Kaljuste konto, sest naise üleskutse peale saadeti talle sõnumitega hulganisti pilte naiste paljastest rindadest.
Kaljuste sõnul tahtis ta avaldada ühes Soome ajalehes kuulutust seoses laupäeval Soomes Vuosaaris Mosaiikitoril toimuva Euroopa konservatiivide Fortress Europe meeleavaldusega. Tegemist on islamiseerimise ja massiimmigratsiooni vastase ning põhiväärtuste toetuseks suunatud aktsiooniga.
“Mulle vastati, et mingi rahvuslaste miiting ei huvita kedagi – iseasi, kui selles artiklis oleksid tissid,” rääkis Kaljuste, kes valiti kevadel Euroopa konservatiivide Fortress Europe ideoloogiliseks liidriks.
Kuna ajaleht ei tahtnud artiklit avaldada, Kaljuste vihastas ja postitas 5. septembril Facebooki avalikult kirja, kus kutsus üles modelle saatma talle tissipilte. Tekst kõlas järgmiselt: “Isamaalistel põhjustel otsin naisinimest, kes oleks valmis osalema fotosessioonil palja rinnaga (üks pilt, nägu ei näe). Palun ohverdus privasse!”
Ei olnud pornopildid
Postitus sai kohe Facebookis palju tähelepanu. Maria Kaljustele hakkas sõnumitena Facebooki laekuma naiste paljaste rindade pilte.
“Tegemist ei olnud pornopiltidega, vaid Eesti naised pildistasid protestiaktsioonina oma paljaid rindu, kuhu peale oli kirjutatud liikumise Fortress Europe nimi,” ütles Kaljuste. Pilte laekus paarikümne ringis nii tema tuttavatelt kui täiesti võõrastelt naistelt. “Eesti naised on väga abivalmid. Pilte tuli nii sõbralistis olevatelt inimestelt kui neilt, keda olen vaid vilksamisi näinud. Mul oleks vaja olnud vaid ühte-kahte pilti kuulutuse jaoks,” lisas Kaljuste.
Kuna pilte tuli palju, lasi Facebook Kaljustel ennast kõigepealt kolm korda tuvastada ja seejärel sulges konto 24 tunniks. Põhjuseks lubamatu sisu liikumine kontol. Kui hästi läheb, peaks Kaljuste konto täna õhtuks taas lahti olema.
Soovib väärikat suhtumist
Maria Kaljuste nimetab ennast mingil määral antifeministiks, sest ei arva, et meestel ja naistel peaksid olema eri tingimused ning soodustused. “Kes jaksab tõsta, see tõstab, kes jõuab teha, see jõuab,” mainis Kaljuste.
Ta pidas kvootide alusel valimist rumaluseks. “Ma küll ei taha, et mind kusagile valitaks sellepärast, mis jalgade vahel, aga mitte sellepärast, mis peas,” selgitas Kaljuste.
Oma Facebooki-üleskutsega tahtis ta ajakirjanduselt mõistvat ning väärikat suhtumist ja eetikat. “Kui võitlus põhiväärtuste eest jätab inimesi külmaks, siis ei ole midagi teha, anname neile tissipilte, kui see aitab muule, mis meie jaoks tähtis on, tähelepanu pöörata,” leidis Kaljuste.
Mis pistmist on tissidel Fortress Europaga? “Ei midagi muud, kui et ajakirjandusel on nähtavasti vaja tisse selleks, et rääkida meie tulevikust ja põhiväärtuste säilitamise vajadusest,” ütles Kaljuste lõpetuseks. Kaljuste sõnul tahtis ta avaldada ühes Soome ajalehes kuulutust seoses laupäeval Soomes Vuosaaris Mosaiikitoril toimuva Euroopa konservatiivide Fortress Europe meeleavaldusega. Tegemist on islamiseerimise ja massiimmigratsiooni vastase ning põhiväärtuste toetuseks suunatud aktsiooniga.“Mulle vastati, et mingi rahvuslaste miiting ei huvita kedagi – iseasi, kui selles artiklis oleksid tissid,” rääkis Kaljuste, kes valiti kevadel Euroopa konservatiivide Fortress Europe ideoloogiliseks liidriks.Kuna ajaleht ei tahtnud artiklit avaldada, Kaljuste vihastas ja postitas 5. septembril Facebooki avalikult kirja, kus kutsus üles modelle saatma talle tissipilte. Tekst kõlas järgmiselt: “Isamaalistel põhjustel otsin naisinimest, kes oleks valmis osalema fotosessioonil palja rinnaga (üks pilt, nägu ei näe). Palun ohverdus privasse!”Postitus sai kohe Facebookis palju tähelepanu. Maria Kaljustele hakkas sõnumitena Facebooki laekuma naiste paljaste rindade pilte.“Tegemist ei olnud pornopiltidega, vaid Eesti naised pildistasid protestiaktsioonina oma paljaid rindu, kuhu peale oli kirjutatud liikumise Fortress Europe nimi,” ütles Kaljuste. Pilte laekus paarikümne ringis nii tema tuttavatelt kui täiesti võõrastelt naistelt. “Eesti naised on väga abivalmid. Pilte tuli nii sõbralistis olevatelt inimestelt kui neilt, keda olen vaid vilksamisi näinud. Mul oleks vaja olnud vaid ühte-kahte pilti kuulutuse jaoks,” lisas Kaljuste.Kuna pilte tuli palju, lasi Facebook Kaljustel ennast kõigepealt kolm korda tuvastada ja seejärel sulges konto 24 tunniks. Põhjuseks lubamatu sisu liikumine kontol. Kui hästi läheb, peaks Kaljuste konto täna õhtuks taas lahti olema.Maria Kaljuste nimetab ennast mingil määral antifeministiks, sest ei arva, et meestel ja naistel peaksid olema eri tingimused ning soodustused. “Kes jaksab tõsta, see tõstab, kes jõuab teha, see jõuab,” mainis Kaljuste.Ta pidas kvootide alusel valimist rumaluseks. “Ma küll ei taha, et mind kusagile valitaks sellepärast, mis jalgade vahel, aga mitte sellepärast, mis peas,” selgitas Kaljuste.Oma Facebooki-üleskutsega tahtis ta ajakirjanduselt mõistvat ning väärikat suhtumist ja eetikat. “Kui võitlus põhiväärtuste eest jätab inimesi külmaks, siis ei ole midagi teha, anname neile tissipilte, kui see aitab muule, mis meie jaoks tähtis on, tähelepanu pöörata,” leidis Kaljuste.Mis pistmist on tissidel Fortress Europaga? “Ei midagi muud, kui et ajakirjandusel on nähtavasti vaja tisse selleks, et rääkida meie tulevikust ja põhiväärtuste säilitamise vajadusest,” ütles Kaljuste lõpetuseks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Registreeritud peresündmused Saare maakonnas 9.–16. septembrini Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Perekondlik


description: Möödunud nädalavahetusel toimus Toris Põrgu Karikas 2016, kus võeti omavahel mõõtu nii kooli- kui takistussõidus. Koolisõidus esindas laupäeval Saaremaa Ratsaklubi ainsana mandril treeniv harrastaja Anni Vakkum hobusel Atmos, kes osalesid koos ka pühapäeval 100 cm parkuuris. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saare ratsanikud Põrgu Karikal edukad

maintext:
Uudised
Saare ratsanikud Põrgu Karikal edukad
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 21. september 2016. Eeva Helga Kupits ja Aroomi Kõljalas Saaremaa meistrivõistlustel 2015. FOTO: Katri Kuris Möödunud nädalavahetusel toimus Toris Põrgu Karikas 2016, kus võeti omavahel mõõtu nii kooli- kui takistussõidus. Koolisõidus esindas laupäeval Saaremaa Ratsaklubi ainsana mandril treeniv harrastaja Anni Vakkum hobusel Atmos, kes osalesid koos ka pühapäeval 100 cm parkuuris.
Takistussõidus said 70 cm sõidus Eeva Helga Kupits ja Aroomi 3. koha neljakümne nelja seas. Samuti tegid puhta sõidu Marie Adele Abel ja Wiktooria, jäädes kolmeteistkümnendaks. Miina-Eliise Udeküll ja Atsihh said ühe eksimuse tõttu 23. koha.
Veidi kõrgemas, 43 osalisega 80 cm kaheosalises parkuuris tõid saarlastele parima tulemuse Danii Marii Sillamägi ja Red Rose, võttes 10. auhinnalise koha. Lisaks võtsid samast sõidust osa Eeva Helga Kupits ja Aroomi, Heleriin Lopp ja Red Rose, Marie Adele Abel ja Wiktooria ning Miina-Eliise Udeküll ja Atsihh. Takistussõidus said 70 cm sõidus Eeva Helga Kupits ja Aroomi 3. koha neljakümne nelja seas. Samuti tegid puhta sõidu Marie Adele Abel ja Wiktooria, jäädes kolmeteistkümnendaks. Miina-Eliise Udeküll ja Atsihh said ühe eksimuse tõttu 23. koha.Veidi kõrgemas, 43 osalisega 80 cm kaheosalises parkuuris tõid saarlastele parima tulemuse Danii Marii Sillamägi ja Red Rose, võttes 10. auhinnalise koha. Lisaks võtsid samast sõidust osa Eeva Helga Kupits ja Aroomi, Heleriin Lopp ja Red Rose, Marie Adele Abel ja Wiktooria ning Miina-Eliise Udeküll ja Atsihh.
Veel artikleid samast teemast »


description: Valjala põhikool sai sel aastal rikkamaks väikeklassi juhataja ja eripedagoogi Kersti Lehtmaa võrra. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
UUED ÕPETAJAD: Kersti Lehtmaa, Valjala põhikool
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 03. september 2016. Väikeklassi juhataja ja eripedagoog Kersti Lehtmaa enne kooliaasta algust. FOTO: Jaanus Mägi Valjala põhikool sai sel aastal rikkamaks väikeklassi juhataja ja eripedagoogi Kersti Lehtmaa võrra.
“Kuna olen töötanud ka sotsiaalpedagoogina, siis selles valdkonnas otsisingi töökohta,” selgitas ta.
Enne esimest koolipäeva oli tal mitmesuguseid tundeid. “Veel on rahulik tunne, aga põnevus on ikka uue koha ja õpilaste puhul sees,” naeris ta, lisades, et tema õpetab kolme õpilast, kes alustasid neljandas klassis.
Ise õppis Kersti Rapla ühisgümnaasiumis ja enne perega saarele kolimist töötas ta seal sotsiaalpedagoogina. Lisaks õpetas ta Hagudi koolis loodusõpetust. “Väiksemas klassis jõuab iga õpilaseni, suuremas aga mitte,” võrdles Kersti omavahel suurt ja väikest klassi.
Tema kolmest lapsest üks alustab kooliteed mitte emaga koos, vaid kodule lähemal asuva Leisi keskkooli 1. klassis, teine jätkab õpinguid 4. klassis. “Kuna olen töötanud ka sotsiaalpedagoogina, siis selles valdkonnas otsisingi töökohta,” selgitas ta.Enne esimest koolipäeva oli tal mitmesuguseid tundeid. “Veel on rahulik tunne, aga põnevus on ikka uue koha ja õpilaste puhul sees,” naeris ta, lisades, et tema õpetab kolme õpilast, kes alustasid neljandas klassis.Ise õppis Kersti Rapla ühisgümnaasiumis ja enne perega saarele kolimist töötas ta seal sotsiaalpedagoogina. Lisaks õpetas ta Hagudi koolis loodusõpetust. “Väiksemas klassis jõuab iga õpilaseni, suuremas aga mitte,” võrdles Kersti omavahel suurt ja väikest klassi.Tema kolmest lapsest üks alustab kooliteed mitte emaga koos, vaid kodule lähemal asuva Leisi keskkooli 1. klassis, teine jätkab õpinguid 4. klassis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui minuvanused ammu-ammu esimesse klassi läksid, siis oli peaaegu iga päev kaks tundi eesti keelt ja natuke muid aineid ka. Kõigepealt õpiti lugema ja kirjutama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pühapäevakool alustab uut õppeaastat

maintext:
Kirik
Pühapäevakool alustab uut õppeaastat
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Margus Mäemets Neljapäev, 08. september 2016. Fotomeenutus Pähklimäel toimunud pühapäevakooli suvelaagrist, kus oli koos 40 rõõmsat last. FOTO: koguduse arhiiv Kui minuvanused ammu-ammu esimesse klassi läksid, siis oli peaaegu iga päev kaks tundi eesti keelt ja natuke muid aineid ka. Kõigepealt õpiti lugema ja kirjutama.
Keegi keeleteadlane tõi hiljuti välja järgmist: “Eesti kirjakeele lõid saksa pastorid 16.–18. sajandil just piibli tõlkimiseks. Esimene eestikeelne piibel ilmus 1739 ja kuni 19. sajandini jäi see kõige olulisemaks eestikeelseks raamatuks.
Nõnda on ootuspärane, et meie keeles leidub palju piiblist pärit väljendeid ja ütlemisviise. Ka teiste Euroopa rahvaste mõtlemine tugineb suuresti piibli kujunditele, mistõttu enamik niisuguseid väljendeid on kõigile kristliku tagapõhjaga keeltele ühised.”
Aga ega me seda eriti ei tea ning piiblilugu ju koolis enam ei õpetata. Nende lugude tundmisest ehk keelekujundite ja mõtteviisi tausta teadmistest oleks siiski edaspidises elus palju kasu.
Sellepärast kutsume kõiki 3–6-aastasi ja 7–11-aastasi lapsi pühapäevakooli. Just sellistes vanuserühmades algab kooliaasta Siioni koguduse juures.
Lisaks õpetlike lugude kuulamisele tegeletakse tunnis mitmekesise loova tegevusega. Igas rühmas on kaks vastava koolituse saanud õpetajat ja kaks abiõpetajat, kes on varustatud kaasaegsete õppematerjalide ja vajaliku tehnikaga.
Avateenistus toimub 11. septembril algusega kell 11 Siioni kiriku peasaalis. Pühapäevakool on lapsele tasuta ja vähemalt esimestel kordadel võiks laps tulla koos vanemaga. Pere ei pea olema varem kogudusega seotud. Õpetajad, kes teevad seda tööd vabatahtlikult, on valmis jagama oma parimat! Keegi keeleteadlane tõi hiljuti välja järgmist: “Eesti kirjakeele lõid saksa pastorid 16.–18. sajandil just piibli tõlkimiseks. Esimene eestikeelne piibel ilmus 1739 ja kuni 19. sajandini jäi see kõige olulisemaks eestikeelseks raamatuks.Nõnda on ootuspärane, et meie keeles leidub palju piiblist pärit väljendeid ja ütlemisviise. Ka teiste Euroopa rahvaste mõtlemine tugineb suuresti piibli kujunditele, mistõttu enamik niisuguseid väljendeid on kõigile kristliku tagapõhjaga keeltele ühised.”Aga ega me seda eriti ei tea ning piiblilugu ju koolis enam ei õpetata. Nende lugude tundmisest ehk keelekujundite ja mõtteviisi tausta teadmistest oleks siiski edaspidises elus palju kasu.Sellepärast kutsume kõiki 3–6-aastasi ja 7–11-aastasi lapsi pühapäevakooli. Just sellistes vanuserühmades algab kooliaasta Siioni koguduse juures.Lisaks õpetlike lugude kuulamisele tegeletakse tunnis mitmekesise loova tegevusega. Igas rühmas on kaks vastava koolituse saanud õpetajat ja kaks abiõpetajat, kes on varustatud kaasaegsete õppematerjalide ja vajaliku tehnikaga.Avateenistus toimub 11. septembril algusega kell 11 Siioni kiriku peasaalis. Pühapäevakool on lapsele tasuta ja vähemalt esimestel kordadel võiks laps tulla koos vanemaga. Pere ei pea olema varem kogudusega seotud. Õpetajad, kes teevad seda tööd vabatahtlikult, on valmis jagama oma parimat!
Veel artikleid samast teemast »


description: Suve hakul ilmus Postimehes hirmus uudis, et keegi on keldris pidanud orja. Järgnenud kirjutised ja nende kommentaarid tuletasid meelde, et sõnadel “ori” ja “orjus” on mitu tähendust. Orjal ja laenuorjal või siis näiteks kõhuorjal on erinev tähendus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
VOOTELE HANSEN: Orjuse tähendusväljadest
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Suve hakul ilmus Postimehes hirmus uudis, et keegi on keldris pidanud orja. Järgnenud kirjutised ja nende kommentaarid tuletasid meelde, et sõnadel “ori” ja “orjus” on mitu tähendust. Orjal ja laenuorjal või siis näiteks kõhuorjal on erinev tähendus.
Esmalt on ori õigusteta inimene, kel on ainult kohustused ja kes võib olla tehingute ese sarnaselt asjadega. Teda võib pantida, müüa, rentida, kasutada – teha kõike, mida võib teha omandiga. Orjus on orja seisund.
Orjaks nimetame ka eriti alandlikku ja sõnakuulelikku alluvat. Samuti on orjaks nimetatud oma iseseisvuse kaotanud rahvast. Ülemöödunud sajandi Ungari luuletaja ja vabadusvõitleja Sándor Petöfi ütles oma värsis: “Orjad olime me kaua, neavad vanemad meid hauas. Neil, kes vabana said surra, und ei tule orjamullas. Madjarite jumalale vannume, vannume: ei enam orjust kanna me!” Petöfi osutaski just viimasele tähendusele.
Lisaks nimetame me orjaks ka millestki – näiteks omaenda harjumustest – sõltuvat inimest. Sellele viitavad liitsõnad “võlaori“, “galeeriori“ jt taolised. Teisele tähendusele, kus alluvus on sageli võetud ka lepinguga või siis allutakse tugevamale tahtele, viitavad sõnad “teoori“ ja “tööori“. Sõltuvussuhtele osutavad omakorda sõnad “moeori“, “patuori“, “viinaori“ jt.
Orjus on lisaks orja seisundile ka kohustus. See võib olla endale võetud lepinguga – näiteks laenu võttes (laenuorjus) või talu teorendile võttes (teoorjus). Või siis avaliku kohustuse ja koormisena – näiteks koolikohustus (kooliorjus) või majaomanikele tuntud teede lumest puhastamise kohustus, varem ka maaomandil lasunud teede hooldamise kohustus (teeorjus).
Lepingulised kohustused võetakse endale ise. Neist võib ka loobuda, aga kui laenu ei võta, siis ei saa tarbida ihaldatavat, ning ajaks, mil on endale piisavalt raha kogutud, võib eluõhtu juba käes olla.
Talu mitte rentides langetakse jälle talupidajate kihist sulaste kihti. Avalikest koormistest ja maksudest ei päästa miski. Ka sõjaväekohustust on kroonuorjuseks nimetatud. Samuti on millestki sõltuvust nimetatud orjuseks, sest vabadust siis pole. Ka laiskus on orjastav. Eks tule meelde ütlus: “Laiskus, laiskus, lase mind lahti, sa piinad mind ja peremeest!”
Orjastamine seevastu on tänapäevases Eestis vabadusevastane kuritegu. Karistusseadustiku paragrahvis 133 on kirjas, et vägivalla või pettusega inimese asetamise eest olukorda, kus ta oli sunnitud oma tahte vastaselt kellegi teise kasuks töötama või täitma muid kohustusi, samuti inimese sellises olukorras hoidmise eest karistatakse ühe- kuni viieaastase vangistusega. Kui orjastatud on kaks või rohkem inimest või alaealine, siis on karistuseks kolm kuni kaksteist aastat vangimaja.
Mida siis arvata? Eelkõige seda, et tugeva emotsionaalse tähendusega sõnade kasutamisel tuleb olla ettevaatlik. Kui keegi on endale ise võtnud kohustused, siis ei tasuks kaastunde äratamiseks kasutada enda seisundi kirjeldamiseks sobivat sõna teises tähenduses. Autor: Vootele Hansen, kolumnist Reede, 02. september 2016.Esmalt on ori õigusteta inimene, kel on ainult kohustused ja kes võib olla tehingute ese sarnaselt asjadega. Teda võib pantida, müüa, rentida, kasutada – teha kõike, mida võib teha omandiga. Orjus on orja seisund.Orjaks nimetame ka eriti alandlikku ja sõnakuulelikku alluvat. Samuti on orjaks nimetatud oma iseseisvuse kaotanud rahvast. Ülemöödunud sajandi Ungari luuletaja ja vabadusvõitleja Sándor Petöfi ütles oma värsis: “Orjad olime me kaua, neavad vanemad meid hauas. Neil, kes vabana said surra, und ei tule orjamullas. Madjarite jumalale vannume, vannume: ei enam orjust kanna me!” Petöfi osutaski just viimasele tähendusele.Lisaks nimetame me orjaks ka millestki – näiteks omaenda harjumustest – sõltuvat inimest. Sellele viitavad liitsõnad “võlaori“, “galeeriori“ jt taolised. Teisele tähendusele, kus alluvus on sageli võetud ka lepinguga või siis allutakse tugevamale tahtele, viitavad sõnad “teoori“ ja “tööori“. Sõltuvussuhtele osutavad omakorda sõnad “moeori“, “patuori“, “viinaori“ jt.Orjus on lisaks orja seisundile ka kohustus. See võib olla endale võetud lepinguga – näiteks laenu võttes (laenuorjus) või talu teorendile võttes (teoorjus). Või siis avaliku kohustuse ja koormisena – näiteks koolikohustus (kooliorjus) või majaomanikele tuntud teede lumest puhastamise kohustus, varem ka maaomandil lasunud teede hooldamise kohustus (teeorjus).Lepingulised kohustused võetakse endale ise. Neist võib ka loobuda, aga kui laenu ei võta, siis ei saa tarbida ihaldatavat, ning ajaks, mil on endale piisavalt raha kogutud, võib eluõhtu juba käes olla.Talu mitte rentides langetakse jälle talupidajate kihist sulaste kihti. Avalikest koormistest ja maksudest ei päästa miski. Ka sõjaväekohustust on kroonuorjuseks nimetatud. Samuti on millestki sõltuvust nimetatud orjuseks, sest vabadust siis pole. Ka laiskus on orjastav. Eks tule meelde ütlus: “Laiskus, laiskus, lase mind lahti, sa piinad mind ja peremeest!”Orjastamine seevastu on tänapäevases Eestis vabadusevastane kuritegu. Karistusseadustiku paragrahvis 133 on kirjas, et vägivalla või pettusega inimese asetamise eest olukorda, kus ta oli sunnitud oma tahte vastaselt kellegi teise kasuks töötama või täitma muid kohustusi, samuti inimese sellises olukorras hoidmise eest karistatakse ühe- kuni viieaastase vangistusega. Kui orjastatud on kaks või rohkem inimest või alaealine, siis on karistuseks kolm kuni kaksteist aastat vangimaja.Mida siis arvata? Eelkõige seda, et tugeva emotsionaalse tähendusega sõnade kasutamisel tuleb olla ettevaatlik. Kui keegi on endale ise võtnud kohustused, siis ei tasuks kaastunde äratamiseks kasutada enda seisundi kirjeldamiseks sobivat sõna teises tähenduses.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mihklikuu alguses õpetas ja jagas praktilisi näpunäiteid tervisliku toitumise kohta Valjala vallas Jööri külas Madise talus Eesti tipprestoranide Leib Resto ja Aed ja Umami Resto meeskond Tallinnast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Lõkketules küpsetatud kapsas maitseb ülihea
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 30. september 2016. Pildil Leib Resto ja Aed meeskond Marika Tikas, Ketri Leis, Kristo Malm, Kristjan Peäske, Artur Orlov, Tauno Tamm ja Janno Lepik. FOTOD: Ivika Laanet Mihklikuu alguses õpetas ja jagas praktilisi näpunäiteid tervisliku toitumise kohta Valjala vallas Jööri külas Madise talus Eesti tipprestoranide Leib Resto ja Aed ja Umami Resto meeskond Tallinnast.
Tipprestoranide meeskond lükkas ümber väite, et kõik, mis tervislik, ei ole maitsev. Vastupidi, üllatusi tuli õhtu jooksul erinevaid. Võis nentida, et lõkkes küpsetatud kapsas maitseb ülihea, käsitööleib koos veisepasteedi ja mädarõikakreemiga viis keele alla. Salat, mis koosnes põletatud sibulast, majoneesist ning soolatud köögiviljadest, oli samuti megahea ning grillitud mais võiski suus sulama jääda. Ka paradiisiõunast, pihlakast ja sarapuupähklist koosnenud magustoit tekitas häid emotsioone ning Liivimaa lihaveise erinevad töötlused andsid aimu sellest, milline peab üks õige liha olema. Muidugi kuulus kõige pakutava juurde meeliköitev serveerimine.
Restorani üks omanikke, Baltimaade parim sommeljee Kristjan Peäske rõõmustas, et tal avanes võimalus avada üheks õhtuks restoran oma isa sünnikodus. Nimelt on Jööri külaseltsi juhatuse esimees Sulev Peäske ja Kristjani isa vennad.
“Meie emotsioonid olid ürituse järel laes,“ ütles Kristjan Meie Maale, lisades, et selle õhtu atmosfäär oli tõeliselt eriline ning pakkus neile sama palju kui sööjaile. “Tervislik toitumine on tänapäeva maailmas väga oluline ning see on aspekt, mida menüüde koostamisel kindlasti jälgime,“ kinnitas ta. Varem ei ole restorani meeskond selliseid väljasõite teinud. Restoran Leib Resto ja Aed on Tallinnas avatud olnud juba viis aastat ning restoran Umami kaks.
Tervise Arengu Instituudi järjekordne köögiviljakampaania kutsub taas inimesi sööma vähemalt kolme portsjonit ehk peotäit köögivilju päevas. Kampaania sõnum on “Rohkelt köögivilju sisaldav menüü aitab tervislikul viisil kehakaalu kontrolli all hoida või seda alandada”. Ka meie maakonnas toimuvad erinevad toitumisüritused (koolides, lasteaedades, ettevõtetes, külades jm).
Maakonna tasandil said toiduvalmistamiskoolitusteks raha terviseprofiilist tuleneva tegevuskava põhjal Laimjala, Pihtla ja Valjala vald. Saare maavalitsuse terviseedenduse peaspetsialist Imbi Jäe märkis, et sel aastal on korraldamine antud paljuski valdade endi kätte ja rõõm on tõdeda, et kõik kolm koolitust on väga erineva ülesehitusega. “Üldiselt olen aru saanud, et rahvas hakkab üha enam tooma oma toitudesse erinevaid värve ja maitseid, seda just köögiviljade, puuviljade, maitserohelise, metsasaaduste jt eksootiliste viljade baasil,“ rõõmustas Imbi Jäe.
Jööris toimunud koolituse pearahastus tuli programmi vahenditest, lisarahastus “Rahvastiku tervise arengukava 2009–2020“ vahenditest ja Jööri külaseltsilt. Tipprestoranide meeskond lükkas ümber väite, et kõik, mis tervislik, ei ole maitsev. Vastupidi, üllatusi tuli õhtu jooksul erinevaid. Võis nentida, et lõkkes küpsetatud kapsas maitseb ülihea, käsitööleib koos veisepasteedi ja mädarõikakreemiga viis keele alla. Salat, mis koosnes põletatud sibulast, majoneesist ning soolatud köögiviljadest, oli samuti megahea ning grillitud mais võiski suus sulama jääda. Ka paradiisiõunast, pihlakast ja sarapuupähklist koosnenud magustoit tekitas häid emotsioone ning Liivimaa lihaveise erinevad töötlused andsid aimu sellest, milline peab üks õige liha olema. Muidugi kuulus kõige pakutava juurde meeliköitev serveerimine.Restorani üks omanikke, Baltimaade parim sommeljee Kristjan Peäske rõõmustas, et tal avanes võimalus avada üheks õhtuks restoran oma isa sünnikodus. Nimelt on Jööri külaseltsi juhatuse esimees Sulev Peäske ja Kristjani isa vennad.“Meie emotsioonid olid ürituse järel laes,“ ütles Kristjan Meie Maale, lisades, et selle õhtu atmosfäär oli tõeliselt eriline ning pakkus neile sama palju kui sööjaile. “Tervislik toitumine on tänapäeva maailmas väga oluline ning see on aspekt, mida menüüde koostamisel kindlasti jälgime,“ kinnitas ta. Varem ei ole restorani meeskond selliseid väljasõite teinud. Restoran Leib Resto ja Aed on Tallinnas avatud olnud juba viis aastat ning restoran Umami kaks.Tervise Arengu Instituudi järjekordne köögiviljakampaania kutsub taas inimesi sööma vähemalt kolme portsjonit ehk peotäit köögivilju päevas. Kampaania sõnum on “Rohkelt köögivilju sisaldav menüü aitab tervislikul viisil kehakaalu kontrolli all hoida või seda alandada”. Ka meie maakonnas toimuvad erinevad toitumisüritused (koolides, lasteaedades, ettevõtetes, külades jm).Maakonna tasandil said toiduvalmistamiskoolitusteks raha terviseprofiilist tuleneva tegevuskava põhjal Laimjala, Pihtla ja Valjala vald. Saare maavalitsuse terviseedenduse peaspetsialist Imbi Jäe märkis, et sel aastal on korraldamine antud paljuski valdade endi kätte ja rõõm on tõdeda, et kõik kolm koolitust on väga erineva ülesehitusega. “Üldiselt olen aru saanud, et rahvas hakkab üha enam tooma oma toitudesse erinevaid värve ja maitseid, seda just köögiviljade, puuviljade, maitserohelise, metsasaaduste jt eksootiliste viljade baasil,“ rõõmustas Imbi Jäe.Jööris toimunud koolituse pearahastus tuli programmi vahenditest, lisarahastus “Rahvastiku tervise arengukava 2009–2020“ vahenditest ja Jööri külaseltsilt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaarest pärit 31-aastane jalgpalliväravavaht Mihkel Aksalu pidi Eesti koondises ja Soome kõrgliigas SJK eest mängima kümne päeva jooksul kolm kohtumist. Tulemuseks võit, viik ja kaotus, kuid koondisemängudes tervikuna asjad hetkel kõige paremini siiski ei lähe, sest kahel korral Eesti koondise väravat kaitstes oli ta sunnitud oma selja tagant koguni kuus palli üles korjama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aksalu peab võitlust kahel rindel

maintext:
Sport
Aksalu peab võitlust kahel rindel
Esmaspäev, 12. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 12. september 2016. Mihkel Aksalu Pärnus peetud sõprusmängus Maltaga. FOTO: Priit Rauniste Kuressaarest pärit 31-aastane jalgpalliväravavaht Mihkel Aksalu pidi Eesti koondises ja Soome kõrgliigas SJK eest mängima kümne päeva jooksul kolm kohtumist. Tulemuseks võit, viik ja kaotus, kuid koondisemängudes tervikuna asjad hetkel kõige paremini siiski ei lähe, sest kahel korral Eesti koondise väravat kaitstes oli ta sunnitud oma selja tagant koguni kuus palli üles korjama.
Esmalt pidas Eesti vastavatud Pärnu rannastaadionil sõprusmängu väikeriigi Malta vastu. Seda kohtumist nimetati jalgpalliajakirjanike poole eelseisva MM-valiksarja peaprooviks. Mõistagi tuldi väljakule võidumõtetega, kuid 1:1 viik jättis paremat soovida.
“Mänguliselt tegime palju häid asju, kuigi tulemus pole selline, mida soovisime. Külaliste õnnelik viigivärav tuleb kanda minu ja keskkaitsja Nikita Baranovi halva kommunikatsiooni arvele,” ütles Aksalu Delfile antud usutluses.
Väravaolukorra kohta, kus Baranovi õnnetu klaarimisüritus lendas üle Aksalu ning väravajoonelt surus Malta ründaja palli võrku, lisas Aksalu: “Arvan, et midagi imelist ei juhtunud. Üks hakkas mõtlema, teine hakkas mõtlema ja kokkuvõttes oligi selline kook koos. Õnneks ei jagatud täna kolme võidupunkti. Üritame kommunikatsiooni omavahel paika saada ja arvan, et sellist jama ei tohiks enam tulla.”
Bosnias köeti Eestile tõeline saun
Koondis pidas teisipäeval võõrsil MM-valiksarja avamängu Zenicas Bosnia ja Hertsegoviinaga ja sai hävitava 0:5 kaotuse osaliseks. Platsile jooksis ka koondise suurim staar, FC Liverpoolis mängiv Ragnar Klavan, keda kodupublik tema Inglismaal saadud pisivigastuse tõttu Pärnus kahjuks ei näinud.
Mäng Bosniaga näitas valusalt meie koondise kitsaskohti - klassivahe, kehvad lahendused standardolukordade kaitsmisel ja mis ehk kõige tähtsam – emotsioonitust, kirjutab sport.err.ee.
“Kui ükskõik millises sportmängus ületab vastane sind teatud asjades, siis nad võidavad ja lõppskoor tuleneb sellest, kui palju nad paremad on,” sõnas Aksalu ERR-le. “Seekord oli see 5:0 ja eks see näitab vastase klassi ja teistpidi, et meil lagunes mäng ära.”
Samuti jäi seda mängu varjutama koondise kapteni Ragnar Klavani penaltiolukorras saadud vigastus. Tahe kaaslasi aidata ei lubanud Liverpooli keskkaitsjal väljakult lahkuda.
“Raske oli meeskonda sellisel raskel hetkel jätta. Andsin endast parima,” ütles sport.err.ee vahendusel Klavan, kelle sõnul venib tema vigastuspaus nüüd suure tõenäosusega veelgi pikemaks.
“Kui Mihklit (Aksalu, toim.) poleks olnud, olnuks seis 0:9, mitte 0:5,” ütles Klavan Õhtulehe spordiajakirjaniku Ott Järvela hallatava Facebook’i grupi Ott Järvela Jalgpallipunker vahendusel. Grupi kommentaaridest võib lugeda ka seda, et Aksalu oli selles mängus ainus Eesti koondislane, kelle silmis põles tahtmine ja emotsioon.
Nullimäng Soomes
Soome jalgpalli kõrgliiga 25. voorus õnnestus Aksalul Seinäjoki läinudreedeses kodumängus Turu Interiga oma puur puhtana hoida. Nii teenis Aksalu koduklubi Billy Ionsi seitsmenda minuti väravale minimaalse 1:0 võidu. Eesti koondise väravavaht mängis kaasa kogu kohtumise, kirjutab Soccernet.ee.
Liigatabelis asub SJK 12 meeskonna konkurentsis 39 punktiga hetkel seitsmendal kohal. Vahed on väikesed, kuna Albert Prosa koduklubi Rovaniemi on viiendana kogunud vaid ühe punkti enam.
Eesti koondise mängukalender 2018. aasta MM-valiktsüklis
6. september 2016 kell 21.45 Bosnia ja Hertsegoviina – Eesti
7. oktoober 2016 kell 21.45 Eesti – Gibraltar
10. oktoober 2016 kell 21.45 Eesti – Kreeka
13. november 2016 kell 21.45 Belgia – Eesti
25. märts 2017 kell 19.00 Küpros – Eesti
9. juuni 2017 kell 21.45 Eesti – Belgia
31. august 2017 kell 21.45 Kreeka – Eesti
3. september 2017 kell 19.00 Eesti – Küpros
7. oktoober 2017 kell 19.00 Gibraltar – Eesti
10. oktoober 2017 kell 21.45 Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina Esmalt pidas Eesti vastavatud Pärnu rannastaadionil sõprusmängu väikeriigi Malta vastu. Seda kohtumist nimetati jalgpalliajakirjanike poole eelseisva MM-valiksarja peaprooviks. Mõistagi tuldi väljakule võidumõtetega, kuid 1:1 viik jättis paremat soovida.“Mänguliselt tegime palju häid asju, kuigi tulemus pole selline, mida soovisime. Külaliste õnnelik viigivärav tuleb kanda minu ja keskkaitsja Nikita Baranovi halva kommunikatsiooni arvele,” ütles Aksalu Delfile antud usutluses.Väravaolukorra kohta, kus Baranovi õnnetu klaarimisüritus lendas üle Aksalu ning väravajoonelt surus Malta ründaja palli võrku, lisas Aksalu: “Arvan, et midagi imelist ei juhtunud. Üks hakkas mõtlema, teine hakkas mõtlema ja kokkuvõttes oligi selline kook koos. Õnneks ei jagatud täna kolme võidupunkti. Üritame kommunikatsiooni omavahel paika saada ja arvan, et sellist jama ei tohiks enam tulla.”Koondis pidas teisipäeval võõrsil MM-valiksarja avamängu Zenicas Bosnia ja Hertsegoviinaga ja sai hävitava 0:5 kaotuse osaliseks. Platsile jooksis ka koondise suurim staar, FC Liverpoolis mängiv Ragnar Klavan, keda kodupublik tema Inglismaal saadud pisivigastuse tõttu Pärnus kahjuks ei näinud.Mäng Bosniaga näitas valusalt meie koondise kitsaskohti - klassivahe, kehvad lahendused standardolukordade kaitsmisel ja mis ehk kõige tähtsam – emotsioonitust, kirjutab sport.err.ee.“Kui ükskõik millises sportmängus ületab vastane sind teatud asjades, siis nad võidavad ja lõppskoor tuleneb sellest, kui palju nad paremad on,” sõnas Aksalu ERR-le. “Seekord oli see 5:0 ja eks see näitab vastase klassi ja teistpidi, et meil lagunes mäng ära.”Samuti jäi seda mängu varjutama koondise kapteni Ragnar Klavani penaltiolukorras saadud vigastus. Tahe kaaslasi aidata ei lubanud Liverpooli keskkaitsjal väljakult lahkuda.“Raske oli meeskonda sellisel raskel hetkel jätta. Andsin endast parima,” ütles sport.err.ee vahendusel Klavan, kelle sõnul venib tema vigastuspaus nüüd suure tõenäosusega veelgi pikemaks.“Kui Mihklit (Aksalu, toim.) poleks olnud, olnuks seis 0:9, mitte 0:5,” ütles Klavan Õhtulehe spordiajakirjaniku Ott Järvela hallatava Facebook’i grupi Ott Järvela Jalgpallipunker vahendusel. Grupi kommentaaridest võib lugeda ka seda, et Aksalu oli selles mängus ainus Eesti koondislane, kelle silmis põles tahtmine ja emotsioon.Soome jalgpalli kõrgliiga 25. voorus õnnestus Aksalul Seinäjoki läinudreedeses kodumängus Turu Interiga oma puur puhtana hoida. Nii teenis Aksalu koduklubi Billy Ionsi seitsmenda minuti väravale minimaalse 1:0 võidu. Eesti koondise väravavaht mängis kaasa kogu kohtumise, kirjutab Soccernet.ee.Liigatabelis asub SJK 12 meeskonna konkurentsis 39 punktiga hetkel seitsmendal kohal. Vahed on väikesed, kuna Albert Prosa koduklubi Rovaniemi on viiendana kogunud vaid ühe punkti enam.6. september 2016 kell 21.45 Bosnia ja Hertsegoviina – Eesti7. oktoober 2016 kell 21.45 Eesti – Gibraltar10. oktoober 2016 kell 21.45 Eesti – Kreeka13. november 2016 kell 21.45 Belgia – Eesti25. märts 2017 kell 19.00 Küpros – Eesti9. juuni 2017 kell 21.45 Eesti – Belgia31. august 2017 kell 21.45 Kreeka – Eesti3. september 2017 kell 19.00 Eesti – Küpros7. oktoober 2017 kell 19.00 Gibraltar – Eesti10. oktoober 2017 kell 21.45 Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina
Veel artikleid samast teemast »


description: Terviseameti andmeil diagnoositi tänavu Eestis 158 HIV-i nakatumist, Saare maakond on nakatunute arvult kuues. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa HIV-i nakatumises Eestis kuues

maintext:
Uudised
Saaremaa HIV-i nakatumises Eestis kuues
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 29. september 2016. Terviseameti andmeil diagnoositi tänavu Eestis 158 HIV-i nakatumist, Saare maakond on nakatunute arvult kuues.
Maakonniti on HIV-i sel aastal diagnoositud kõige enam Tallinnas – 80 inimesel. Sellele järgnevad Ida-Virumaa 35, Narva 26, Tartumaa ja Lääne-Virumaa nelja, Saaremaa kolme, Harjumaa kahe ning Jõgevamaa, Läänemaa, Raplamaa ja Viljandimaa ühe nakatunud inimesega.
Terviseameti teatel on 2016. a 23. septembri seisuga Eestis diagnoositud
HIV- i nakatumine 158 inimesel. Kokku on aastate jooksul Eestis HI-viirus diagnoositud 9421 inimesel, sealhulgas AIDS 483 inimesel.
Eelmisel aastal diagnoositi AIDS 19 inimesel ja HIV 270 inimesel, mis tähendab, et AIDS-i on diagnoositud juba rohkem kui möödunud aasta peale kokku. Tänavu on AIDS-i nakatunud 30 inimest. Maakonniti on HIV-i sel aastal diagnoositud kõige enam Tallinnas – 80 inimesel. Sellele järgnevad Ida-Virumaa 35, Narva 26, Tartumaa ja Lääne-Virumaa nelja, Saaremaa kolme, Harjumaa kahe ning Jõgevamaa, Läänemaa, Raplamaa ja Viljandimaa ühe nakatunud inimesega.Terviseameti teatel on 2016. a 23. septembri seisuga Eestis diagnoositudHIV- i nakatumine 158 inimesel. Kokku on aastate jooksul Eestis HI-viirus diagnoositud 9421 inimesel, sealhulgas AIDS 483 inimesel.Eelmisel aastal diagnoositi AIDS 19 inimesel ja HIV 270 inimesel, mis tähendab, et AIDS-i on diagnoositud juba rohkem kui möödunud aasta peale kokku. Tänavu on AIDS-i nakatunud 30 inimest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik, olles säilitanud nõukogude okupatsiooni aastatel oma järjepidevuse eksiilis, taastas 1993. aasta augustis oma tegevuse Eesti Vabariigi territooriumil. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Piiskopid kogunevad Kuressaarde

maintext:
Kirik
Piiskopid kogunevad Kuressaarde
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik, olles säilitanud nõukogude okupatsiooni aastatel oma järjepidevuse eksiilis, taastas 1993. aasta augustis oma tegevuse Eesti Vabariigi territooriumil.
1940. aastal oli kiriku tegevus Eestis faktiliselt katkenud, kui see allutati “vabatahtlikult“ Moskva Patriarhaadi alluvusse. Metropoliit Aleksandri siirdumisega emigratsiooni säilis aga kiriku juriidiline järjepidevus.
1996. aasta 20. veebruaril taastas Konstantinoopoli patriarh Bartholomeos 1923. aastal EAÕK-le antud Tomose ehk n-ö tunnistuskirja. 1999. aasta 9. märtsil valiti Nazianzi piiskop Stefanus EAÕK kirikukongressi poolt Tallinna ja kogu Eesti metropoliidiks. Sinnamaani oli vahepealsetel aastatel Soome õigeusu kirik Eesti koguduste eestseisja ja hooldaja.
Metropoliit Stefanuse tegevuse ajal on kirik kasvanud jõudsalt ning vaimulikkond on mitmekordistunud – kogudusi teenivad täna 35 preestrit ja kaheksa diakoni.
2004. aasta EAÕK täiskogul otsustati moodustada kolm piiskopkonda: Tallinna peapiiskopkond, Tartu piiskopkond, Pärnu ja Saare piiskopkond. EAÕK 2008. aasta täiskogul toimusid Tartu ning Pärnu ja Saare piiskopi valimised, mil Tartu piisopiks pühitseti Eelia (Ojaperv) ja Pärnu piiskopiks Aleksander (Hopjorski).
On kombeks pidada sinodaalseid liturgiaid kõigi piiskoppide osalusel. 24. septembril toimub õhtune teenistus meie esikarjase Aleksandri eestvedamisel ning 25. septembril, kuue aasta järel toimetame liturgia.
Esikarjaste, metropoliit Stefanuse, piiskoppide Eelia ja Aleksandri kõrval teenib kaasa ka piiskop Makarios, kes on kreeka päritolu ning suunatud Konstantinoopoli patriarhi Bartholomeose poolt siia korraldama meie kiriku hariduselu. Kaasa teenivad preestrid ning piiskopkondade esidiakonid.
Astuge sisse Kuressaare Nikolai kirikusse ja saage osa neist teenistustest! Autor: Roman Tõnisson, preester Neljapäev, 22. september 2016.1940. aastal oli kiriku tegevus Eestis faktiliselt katkenud, kui see allutati “vabatahtlikult“ Moskva Patriarhaadi alluvusse. Metropoliit Aleksandri siirdumisega emigratsiooni säilis aga kiriku juriidiline järjepidevus.1996. aasta 20. veebruaril taastas Konstantinoopoli patriarh Bartholomeos 1923. aastal EAÕK-le antud Tomose ehk n-ö tunnistuskirja. 1999. aasta 9. märtsil valiti Nazianzi piiskop Stefanus EAÕK kirikukongressi poolt Tallinna ja kogu Eesti metropoliidiks. Sinnamaani oli vahepealsetel aastatel Soome õigeusu kirik Eesti koguduste eestseisja ja hooldaja.Metropoliit Stefanuse tegevuse ajal on kirik kasvanud jõudsalt ning vaimulikkond on mitmekordistunud – kogudusi teenivad täna 35 preestrit ja kaheksa diakoni.2004. aasta EAÕK täiskogul otsustati moodustada kolm piiskopkonda: Tallinna peapiiskopkond, Tartu piiskopkond, Pärnu ja Saare piiskopkond. EAÕK 2008. aasta täiskogul toimusid Tartu ning Pärnu ja Saare piiskopi valimised, mil Tartu piisopiks pühitseti Eelia (Ojaperv) ja Pärnu piiskopiks Aleksander (Hopjorski).On kombeks pidada sinodaalseid liturgiaid kõigi piiskoppide osalusel. 24. septembril toimub õhtune teenistus meie esikarjase Aleksandri eestvedamisel ning 25. septembril, kuue aasta järel toimetame liturgia.Esikarjaste, metropoliit Stefanuse, piiskoppide Eelia ja Aleksandri kõrval teenib kaasa ka piiskop Makarios, kes on kreeka päritolu ning suunatud Konstantinoopoli patriarhi Bartholomeose poolt siia korraldama meie kiriku hariduselu. Kaasa teenivad preestrid ning piiskopkondade esidiakonid.Astuge sisse Kuressaare Nikolai kirikusse ja saage osa neist teenistustest!
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilsest on suletud Meri hotelli juures asunud Liviko firmapood, mis oli spaade külastajate ja Sõrve poole sõitjate hulgas üsna populaarne alkoholi ostmise koht. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Liviko pood sulges uksed

maintext:
Uudised
Liviko pood sulges uksed
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Reede, 02. september 2016. FOTO: Tambet Allik Eilsest on suletud Meri hotelli juures asunud Liviko firmapood, mis oli spaade külastajate ja Sõrve poole sõitjate hulgas üsna populaarne alkoholi ostmise koht.
AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse esimees Toivo Ast ütles, et mingit intriigi sellest koostöö lõppemisest otsida ei tasu.
“Lihtsalt Liviko otsustas iseendale mitte enam konkurentsi pakkuda, sest teistes suuremates poodides on tema toodang müügil,” selgitas Ast.
Saaremaa pood oli Livikol ainuke väljaspool Tallinna asunud kauplus ja tegutses ligi 10 aastat.
Mis samadesse ruumidesse nüüd tuleb, seda Ast veel öelda ei osanud. Ollakse avatud kõikidele pakkumistele, aga kaltsukate jutuga ei maksa nende juurde tulla.
“Siia võiks tulla midagi sellist, mis meie teenust toetab ja meil endil on ka mõned mõtted, kuid ootame enne teiste pakkumised ära,” kinnitas Ast. AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse esimees Toivo Ast ütles, et mingit intriigi sellest koostöö lõppemisest otsida ei tasu.“Lihtsalt Liviko otsustas iseendale mitte enam konkurentsi pakkuda, sest teistes suuremates poodides on tema toodang müügil,” selgitas Ast.Saaremaa pood oli Livikol ainuke väljaspool Tallinna asunud kauplus ja tegutses ligi 10 aastat.Mis samadesse ruumidesse nüüd tuleb, seda Ast veel öelda ei osanud. Ollakse avatud kõikidele pakkumistele, aga kaltsukate jutuga ei maksa nende juurde tulla.“Siia võiks tulla midagi sellist, mis meie teenust toetab ja meil endil on ka mõned mõtted, kuid ootame enne teiste pakkumised ära,” kinnitas Ast.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile avati Kuressaare gümnaasiumis harmooniatuba. Idee eestvedaja oli kooli sotsiaalpedagoog ja tugikeskuse Amare juhataja Piret Tenno. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tuba, mis võiks tuua rahu

maintext:
Uudised
Tuba, mis võiks tuua rahu
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 08. september 2016. Esiplaanil selgitusi jagamas harmooniatoa idee autor Piret Tenno, peeglist paistavad linnavalitsuse lastekaitse spetsialist Katrin Keso-Vares (seisab), õppenõustaja Maret Metsamaa ja linnavalitsuse sotsiaalnõunik Monika Sarapuu. Foto: Valmar Voolaid Eile avati Kuressaare gümnaasiumis harmooniatuba. Idee eestvedaja oli kooli sotsiaalpedagoog ja tugikeskuse Amare juhataja Piret Tenno.
“Kui aasta tagasi siia majja tööle tulin, jäi mulle silma palju rahutuid hingi suures majas ja kuna mulle näidati üht vaba ruumi, kunagist õnnetuba, siis tekkis mul harmooniatoa mõte,” meenutas Piret Tenno.
Selleks, et elus hakkama saada, on vaja leida rahu ja tasakaal kõigepealt iseendas. Harmooniatoa ideega tulid Tenno sõnul rõõmsasti kaasa paljud hakkajad inimesed.
Esimesed 162 eurot toa sisustamiseks koguti näiteks kooli jõululaada loteriiga, kuhu õpetajad oma asju annetasid.
Kõigisse koolidesse
Tenno tänas kõiki kaasamõtlejaid ja abistajaid. Kooli direktor Toomas Takkis nimetas tuba toredaks asjaks ja soovis jätkuvaid ideid.
Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja ning lionsite esindaja Raivo Peeters nimetas, et kõigis maakonna 20 koolis võiks olla selline tuba, aga nüüd on see vähemalt ühel kolmandikul maakonna õpilastest.
Varem KG-s kaplan olnud, praegune linnavalitsuse lastekaitse spetsialist Katrin Keso-Vares meenutas, et tema tõi kunagisse õnnetuppa südamepuistamise diivani ja see oli õpilastele rahunemise koht.
“See ruum on näinud väga palju emotsioone, aga tundus, et kõik, kes siin käisid, lahkusid sellest toast pisut õnnelikumana,” meenutas Keso-Vares.
Uues toas on mõnusad kott-toolid, voolav vesi, televiisor ja igale kuulajale kõrvaklapid.
“Olime teadlikud, kui palju taolised toad mujal maksma on läinud, aga meie harmooniatuba on näide sellest, et kui tahta, saab palju ära teha ka 3000 euroga,” rõhutas Tenno.
Praegusesse harmooniatuppa siiski iga õpilane ise minna ei saa. Töö selles toas toimub kas logopeedi või sotsiaalpedagoogi juhendamisel ning koos kuulatakse tekste, arutatakse, loetakse.
Loodetavasti saavad selles toas teoks kõik mõtted, mis hinge kergemaks teevad. “Kui aasta tagasi siia majja tööle tulin, jäi mulle silma palju rahutuid hingi suures majas ja kuna mulle näidati üht vaba ruumi, kunagist õnnetuba, siis tekkis mul harmooniatoa mõte,” meenutas Piret Tenno.Selleks, et elus hakkama saada, on vaja leida rahu ja tasakaal kõigepealt iseendas. Harmooniatoa ideega tulid Tenno sõnul rõõmsasti kaasa paljud hakkajad inimesed.Esimesed 162 eurot toa sisustamiseks koguti näiteks kooli jõululaada loteriiga, kuhu õpetajad oma asju annetasid.Tenno tänas kõiki kaasamõtlejaid ja abistajaid. Kooli direktor Toomas Takkis nimetas tuba toredaks asjaks ja soovis jätkuvaid ideid.Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja ning lionsite esindaja Raivo Peeters nimetas, et kõigis maakonna 20 koolis võiks olla selline tuba, aga nüüd on see vähemalt ühel kolmandikul maakonna õpilastest.Varem KG-s kaplan olnud, praegune linnavalitsuse lastekaitse spetsialist Katrin Keso-Vares meenutas, et tema tõi kunagisse õnnetuppa südamepuistamise diivani ja see oli õpilastele rahunemise koht.“See ruum on näinud väga palju emotsioone, aga tundus, et kõik, kes siin käisid, lahkusid sellest toast pisut õnnelikumana,” meenutas Keso-Vares.Uues toas on mõnusad kott-toolid, voolav vesi, televiisor ja igale kuulajale kõrvaklapid.“Olime teadlikud, kui palju taolised toad mujal maksma on läinud, aga meie harmooniatuba on näide sellest, et kui tahta, saab palju ära teha ka 3000 euroga,” rõhutas Tenno.Praegusesse harmooniatuppa siiski iga õpilane ise minna ei saa. Töö selles toas toimub kas logopeedi või sotsiaalpedagoogi juhendamisel ning koos kuulatakse tekste, arutatakse, loetakse.Loodetavasti saavad selles toas teoks kõik mõtted, mis hinge kergemaks teevad.
Veel artikleid samast teemast »


description: TS Laevade kinnitusel võib Poola laevatehases valmiva parvlaeva Tõll üleandmine toimuda oktoobri lõpus ning liinile saaks alus asuda alates novembrist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Uued laevad oktoobris veel ei sõida

maintext:
Uudised
Uued laevad oktoobris veel ei sõida
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Postimees Neljapäev, 29. september 2016. Sirle Arro. TS Laevade kinnitusel võib Poola laevatehases valmiva parvlaeva Tõll üleandmine toimuda oktoobri lõpus ning liinile saaks alus asuda alates novembrist.
TS Laevade juhatuse esimehe Kaido Padari sõnul on Poola tehases ööpäevaringselt laevadel töös umbes 250 meest. Tehase kinnitusel on Tõllu üleandmine planeeritud oktoobri lõppu. Padari sõnul käivad praegu kai ääres erinevate süsteemide katsetused, kuid õige pea on katsetusi loota ka merel.
TS Laevade juht ei salga, et lähiajal võib ette tulla ootamatuid probleeme ja takistusi, kuid firma kinnitusel kvaliteedis jätkuvalt järeleandmisi ei tehta.
Seda, millal täpselt uue laeva vastuvõtmine toimuda võib, Padar öelda ei osanud, kuid hellitas lootust, et esimene Poola laev, Tõll, saab liinile asuda novembris. Teine Poolas valmiv parvlaev Piret loodetakse reisijaid vedama saada järgmise aasta esimestel kuudel.
Kokku on firma tellinud neli laeva, millest kaks – Tõll ja Piret valmivad Poola laevatehases Remontowa ning kaks – Leiger ja Tiiu Türgi tehases Sefine.
Esmaspäeval kinnitas Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro (pildil), et Türgi laevatehases valmiva Leigeri soovisid ehitajad juba eelmisel nädalal üle anda, kuid taotlus lükati tagasi, sest omanik tuvastas laeval puudused, mis ei vastanud ootustele.
“Kahjuks võib ilmselt küll juba arvata, et oktoobris laev liinile ei jõua, kuna vastuvõtmist veel ei ole toimunud,” ütles Arro.
Alates 1. oktoobrist peab TS Laevad OÜ alustama parvlaevareiside opereerimist Eesti suursaarte vahel. Firmal peab oktoobri alguses olema ette näidata neli laeva, sest majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga (MKM) sõlmitud leping näeb ette, et kui vedaja ei alusta teenuse pakkumist kokkulepitud mahus, on ministeeriumil õigus nõuda kuni viis miljonit eurot leppetrahvi.
Mai lõpus andis TS Laevad teada, et on Poola laevatehasega Remontowa leppinud kokku uued parvlaevade valmimistähtajad, milleks pidid olema vastavalt 1. september ja 1. detsember. Algselt loodeti, et laevad jõuavad Eestisse suve jooksul.
Tänaseks on selge, et uued laevad õigeks ajaks liinile siiski ei jõua ning seetõttu tuleb kasutusele võtta asenduslaevad. TS Laevade juhatuse esimehe Kaido Padari sõnul on Poola tehases ööpäevaringselt laevadel töös umbes 250 meest. Tehase kinnitusel on Tõllu üleandmine planeeritud oktoobri lõppu. Padari sõnul käivad praegu kai ääres erinevate süsteemide katsetused, kuid õige pea on katsetusi loota ka merel.TS Laevade juht ei salga, et lähiajal võib ette tulla ootamatuid probleeme ja takistusi, kuid firma kinnitusel kvaliteedis jätkuvalt järeleandmisi ei tehta.Seda, millal täpselt uue laeva vastuvõtmine toimuda võib, Padar öelda ei osanud, kuid hellitas lootust, et esimene Poola laev, Tõll, saab liinile asuda novembris. Teine Poolas valmiv parvlaev Piret loodetakse reisijaid vedama saada järgmise aasta esimestel kuudel.Kokku on firma tellinud neli laeva, millest kaks – Tõll ja Piret valmivad Poola laevatehases Remontowa ning kaks – Leiger ja Tiiu Türgi tehases Sefine.Esmaspäeval kinnitas Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro (pildil), et Türgi laevatehases valmiva Leigeri soovisid ehitajad juba eelmisel nädalal üle anda, kuid taotlus lükati tagasi, sest omanik tuvastas laeval puudused, mis ei vastanud ootustele.“Kahjuks võib ilmselt küll juba arvata, et oktoobris laev liinile ei jõua, kuna vastuvõtmist veel ei ole toimunud,” ütles Arro.Alates 1. oktoobrist peab TS Laevad OÜ alustama parvlaevareiside opereerimist Eesti suursaarte vahel. Firmal peab oktoobri alguses olema ette näidata neli laeva, sest majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga (MKM) sõlmitud leping näeb ette, et kui vedaja ei alusta teenuse pakkumist kokkulepitud mahus, on ministeeriumil õigus nõuda kuni viis miljonit eurot leppetrahvi.Mai lõpus andis TS Laevad teada, et on Poola laevatehasega Remontowa leppinud kokku uued parvlaevade valmimistähtajad, milleks pidid olema vastavalt 1. september ja 1. detsember. Algselt loodeti, et laevad jõuavad Eestisse suve jooksul.Tänaseks on selge, et uued laevad õigeks ajaks liinile siiski ei jõua ning seetõttu tuleb kasutusele võtta asenduslaevad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mihklikuu teisel nädalavahetusel saabusid rahvusvahelise toidufoorumi Sauce 2016 raames Saaremaale ajakirjanikud ja toidukriitikud välismaalt, nii Rootsist, Venemaalt, Soomest, Norrast kui mujalt. Kokku veetsid Saaremaal aega 25 välisajakirjanikku erinevate väljaannete juurest. Saaremaal viibisid Norra suurima ajalehe Dagbladet, Conde Nast Traveler (Venemaa), Travel & LivingTatler, Condé Nast Traveller (Euroopa), ajakirjade Waitrose, Jamie Oliver, Die Welt, Gourmet Magazine (Rootsi), Simple Wine, NewsGastronoom, Food Journal, Toidukriitik, Fine Dining Lovers ning Ilta-Sanomat jt lehtede esindused. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa on pärl

maintext:
NÄDALALÕPP
Saaremaa on pärl
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Mihklikuu teisel nädalavahetusel saabusid rahvusvahelise toidufoorumi Sauce 2016 raames Saaremaale ajakirjanikud ja toidukriitikud välismaalt, nii Rootsist, Venemaalt, Soomest, Norrast kui mujalt. Kokku veetsid Saaremaal aega 25 välisajakirjanikku erinevate väljaannete juurest. Saaremaal viibisid Norra suurima ajalehe Dagbladet, Conde Nast Traveler (Venemaa), Travel & LivingTatler, Condé Nast Traveller (Euroopa), ajakirjade Waitrose, Jamie Oliver, Die Welt, Gourmet Magazine (Rootsi), Simple Wine, NewsGastronoom, Food Journal, Toidukriitik, Fine Dining Lovers ning Ilta-Sanomat jt lehtede esindused.
Foorumi Sauce 2016 peakorraldaja Pauliina Pirkola sõnul oli nende külastuse eesmärk tutvustada Saaremaad ning kohalikke tooraineid ja toite. Järgmisel sügisel on plaanis korraldada samalaadne reis seente, marjade ning kalanduse teemal. “Me tuleme kindlasti tagasi, aga mitte sellise suure õhtusöögiga, vaid väiksema ja personaalsema lähenemisega,“ rääkis Pauliina, kes isiklikult loodab leida suvekodu Saaremaalt. “Siis oleks mul hea meel tutvustada Saaremaad ka aastaringselt laiemale huviliste ringile ja seega võimalus omaltpoolt edendada Saaremaa majandust ka hooajavälisel ajal,“ nentis ta.
Reedel käidi söömas Nautse-Mihklil, pärast seda veedeti aega Nami Namastes ja Pädastes. Laupäeval külastati Orissaare vallas Saiklas asuvat Rautsi talu ja võeti osa maavanem Kaido Kaasiku korraldatud lõunasöögist Valjala vallas Tõnija jahimajas. Maavanem tegi külalistele lühiülevaate maakonna majanduselust. Seejärel viidi läbi Kuressaare linnaekskursioon, vaadati kokkade jalgpallivõistlust ja osaleti õhtusöögil “Saaremaa saladused“.
Ajakirjanik Sergei Ivanov Moskvast viibis Saaremaal teist korda. Ivanov kiitis fantastilist ja puhast loodust ning ka meie kohalikku toitu. “Fantastiline ja kaunis saar,“ tähendas ta, lausudes, et Saaremaa on kui pärl.
Välisajakirjanike turnee korraldas EAS-i turismiosakond ja Sauce 2016. Autor: Ivika Laanet Reede, 30. september 2016.Foorumi Sauce 2016 peakorraldaja Pauliina Pirkola sõnul oli nende külastuse eesmärk tutvustada Saaremaad ning kohalikke tooraineid ja toite. Järgmisel sügisel on plaanis korraldada samalaadne reis seente, marjade ning kalanduse teemal. “Me tuleme kindlasti tagasi, aga mitte sellise suure õhtusöögiga, vaid väiksema ja personaalsema lähenemisega,“ rääkis Pauliina, kes isiklikult loodab leida suvekodu Saaremaalt. “Siis oleks mul hea meel tutvustada Saaremaad ka aastaringselt laiemale huviliste ringile ja seega võimalus omaltpoolt edendada Saaremaa majandust ka hooajavälisel ajal,“ nentis ta.Reedel käidi söömas Nautse-Mihklil, pärast seda veedeti aega Nami Namastes ja Pädastes. Laupäeval külastati Orissaare vallas Saiklas asuvat Rautsi talu ja võeti osa maavanem Kaido Kaasiku korraldatud lõunasöögist Valjala vallas Tõnija jahimajas. Maavanem tegi külalistele lühiülevaate maakonna majanduselust. Seejärel viidi läbi Kuressaare linnaekskursioon, vaadati kokkade jalgpallivõistlust ja osaleti õhtusöögil “Saaremaa saladused“.Ajakirjanik Sergei Ivanov Moskvast viibis Saaremaal teist korda. Ivanov kiitis fantastilist ja puhast loodust ning ka meie kohalikku toitu. “Fantastiline ja kaunis saar,“ tähendas ta, lausudes, et Saaremaa on kui pärl.Välisajakirjanike turnee korraldas EAS-i turismiosakond ja Sauce 2016.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kirikuteated


description: Eesti korvpallikoondis alustas eelmisel nädalal 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste valikturniiri võitudega kodus Valgevene ja võõrsil Portugali vastu. Mõlemas mängus alustas algkoosseisus saarlane Indrek Kajupank, kes tõi koondisele keskmiselt üheksa punkti mängu kohta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kajupank tegi valiksarjas avakorvi

maintext:
Sport
Kajupank tegi valiksarjas avakorvi
Esmaspäev, 05. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 05. september 2016. Koondise peatreener ja olümpiavõitja Tiit Sokk (vasakul) on usaldanud Indrek Kajupangale (nr 23) algviisiku koha. Foto: Eesti Korvpalliliit Eesti korvpallikoondis alustas eelmisel nädalal 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste valikturniiri võitudega kodus Valgevene ja võõrsil Portugali vastu. Mõlemas mängus alustas algkoosseisus saarlane Indrek Kajupank, kes tõi koondisele keskmiselt üheksa punkti mängu kohta.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarte Metsamajanduse OÜ esitas detailplaneeringu algatamise taotluse, mis näeb ette Nasval kahe maaüksuse jagamise 11 elamukrundiks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nasvale 11 uut elamukrunti

maintext:
Uudised
Nasvale 11 uut elamukrunti
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 10. september 2016. Saarte Metsamajanduse OÜ esitas detailplaneeringu algatamise taotluse, mis näeb ette Nasval kahe maaüksuse jagamise 11 elamukrundiks.
“Tulevikuvisioon on meil olemas, kuid sellest on praegu veel vara rääkida,” öeldi portaalile saarlane.ee Saarte Metsamajanduse OÜ-st.
“Ootame ära, kuidas planeeringuga läheb ja siis saab rääkida ka edasistest arengutest. Ei välista, et võtame ka elamute rajamise enda kanda.”
Saarte Metsamajanduse OÜ esitas augusti lõpus Lääne-Saare vallavalitsusele taotluse algatada Nasva alevikus Pääsusilma ja Kullerkupu maaüksusel detailplaneering. “Tulevikuvisioon on meil olemas, kuid sellest on praegu veel vara rääkida,” öeldi portaalile saarlane.ee Saarte Metsamajanduse OÜ-st.“Ootame ära, kuidas planeeringuga läheb ja siis saab rääkida ka edasistest arengutest. Ei välista, et võtame ka elamute rajamise enda kanda.”Saarte Metsamajanduse OÜ esitas augusti lõpus Lääne-Saare vallavalitsusele taotluse algatada Nasva alevikus Pääsusilma ja Kullerkupu maaüksusel detailplaneering.
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme saavad kõik soovijad TTÜ Kuressaare väikelaevaehituse kompetentsikeskuses näha Salmelt leitud viikingilaeva mudeli veekatsetusi ning kuulda kompetentsikeskuse tööst. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Salme laeva uurimine võib muuta seniseid arusaamu
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 28. september 2016. Kompetentsikeskuse mehaanik-laborant Tarmo Sahk Salme viikingilaeva mudelile täislasti veeliini tõmbamas. FOTO: Valmar Voolid Homme saavad kõik soovijad TTÜ Kuressaare väikelaevaehituse kompetentsikeskuses näha Salmelt leitud viikingilaeva mudeli veekatsetusi ning kuulda kompetentsikeskuse tööst.
Miks Salmelt leitud viikingilaeva katsetama hakati, selle peale ütles keskuse juhataja Anni Hartikainen, et aasta tagasi astus nende uksest sisse üks kohalik härra, kelle nime ta kahjuks enam ei mäleta. “Mees ütles, et tal on hea idee – võiks katsetada Salme viikingite laeva,” sõnas Hartikainen, lisades, et ta väga sooviks, et idee autor tuleks ja tutvustaks ennast.
Leitud laevavraki jäänuste hulgas olnud needirealt võeti mõõdud, lisaks kasutati nn doonoriteks Läänemere maadest leitud ühes tükis olnud paate. Eesti meremuuseumi teaduri, Salme muinaslaevade uurija Vello Mässi instruktsioonide ja nõustamise abil arvutati, milline see konkreetne laev võis olla.
Puit oli avastamise ajaks sängist välja lagunenud ja aja jooksul oli laev natuke laiali vajunud.
“Täpselt me ei tea, millised mõõdud omal ajal olid, aga mingi hinnangu saab. Kuna Läänemere maades on ka “elusalt” leitud paate, siis nende põhjal on mõõdud kokku pandud,” selgitas ta.
Kompetentsikeskuse mehaanik-laborant Tarmo Sahk ütles, et mudel on kolm meetrit pikk, 58 cm lai ja 13,5 cm süvisega. Parajasti tõmmati teisipäeval katsealusele peale märgiseid.
“Praegu on siin joon, mis näitab täislastis veeliini, lisaks märgime laevale tühja paadi ja eriti rasket lasti arvestava veeliini, et saaksime katsete tulemusel näha, mis nurga all ja kui palju ta sõites veest välja tuleb,” kirjeldas ta.
Puidust laevadele aga nemad tegelikult katseid ei tee. “Ajalooliste laevade ehitamine on liikunud mittetulundussektorisse ja neil on väga spetsiifiline klientuur. Katseid ei tehta, sest arendatud laev pole enam ju ajalooline,” lisas Sahk.
Kas laev sõitis merd?
Ajaloolise laeva mudeli katsetamiselt saab infot, mismoodi ta vees käitus. “Peame arvestama sellega, kas laev sõitis purjede all või aerudega. Arvutasime ka, kui kiiresti suudavad 20 suurt kasvu viikingit sõuda,” selgitas Sahk. “Siis teeme katsed ja vaatame takistustulemustelt, kas näiteks eeldus, et nad suudavad sõuda kümme sõlme, vastab tõele. Uurime, kuidas laev käitub ja kas sellega oli üldse võimalik üle Läänemere sõita.”
Tühikaalu arvestati selle järgi, kui palju puit, inimesed ja pilsi lisatud kivid kokku kaalusid. Täislasti puhul pakuti, kui palju kulda peale mahtus. “Näiteks see joon peaks näitama piisavat parrast, et merel sõita koos röövsaagiga,” osutas Sahk vasttõmmatud joonele, mille puhul peaks kogukaal olema umbes 9,7 tonni. Tema sõnul kaalus tühi laev arvatavasti 6–7,5 tonni ringis.
Hartikainen loodab, et homme tuleb katsetele palju gümnasiste, kes saaksid seekaudu inspiratsiooni õppida laevainseneriks. Kohale tulevad ka Vello Mäss, kes räägib Salme laevaleiust, ning bioarheoloog Raili Allmäe, kes on uurinud Salme laevadest leitud inimluid.
Seni on leitud luude põhjal järeldatud, et need kuulusid kaks meetrit pikkadele meestele, mis on selle aja kohta tähelepanuväärne.
“Luudega plaanitud geenitestid on meie teada veel tegemata, küllap neljapäeval kuuleme sellest lähemalt,” ütles ta, lisades, et see on väga intrigeeriv, kellele need Salme laevade juurest leitud skeletid kuuluda võisid.
Samuti tõdes ta, et leid on andnud tegemist väga mitme valdkonna teadlastele: arheoloogidele, allveearheoloogidele, geeni- ja materjaliteadlastele, etnograafidele ja nüüd ka hüdrodünaamikutele. Peale kõige muu võivad Salme laeva uuringud muuta senist arusaama sellest, millal võeti Läänemerel kasutusele puri.
Kompetentsikeskuse jaoks on Salme viikingilaeva projekt võimaluseks demonstreerida laiemale avalikkusele mudelkatsete tegemist. Kuna tegu ei ole kommertsprojektiga, said katsed võimalikuks tänu Saaremaa ettevõttele Composite Plus OÜ, kes oli laeva mudeli sponsor. Miks Salmelt leitud viikingilaeva katsetama hakati, selle peale ütles keskuse juhataja Anni Hartikainen, et aasta tagasi astus nende uksest sisse üks kohalik härra, kelle nime ta kahjuks enam ei mäleta. “Mees ütles, et tal on hea idee – võiks katsetada Salme viikingite laeva,” sõnas Hartikainen, lisades, et ta väga sooviks, et idee autor tuleks ja tutvustaks ennast.Leitud laevavraki jäänuste hulgas olnud needirealt võeti mõõdud, lisaks kasutati nn doonoriteks Läänemere maadest leitud ühes tükis olnud paate. Eesti meremuuseumi teaduri, Salme muinaslaevade uurija Vello Mässi instruktsioonide ja nõustamise abil arvutati, milline see konkreetne laev võis olla.Puit oli avastamise ajaks sängist välja lagunenud ja aja jooksul oli laev natuke laiali vajunud.“Täpselt me ei tea, millised mõõdud omal ajal olid, aga mingi hinnangu saab. Kuna Läänemere maades on ka “elusalt” leitud paate, siis nende põhjal on mõõdud kokku pandud,” selgitas ta.Kompetentsikeskuse mehaanik-laborant Tarmo Sahk ütles, et mudel on kolm meetrit pikk, 58 cm lai ja 13,5 cm süvisega. Parajasti tõmmati teisipäeval katsealusele peale märgiseid.“Praegu on siin joon, mis näitab täislastis veeliini, lisaks märgime laevale tühja paadi ja eriti rasket lasti arvestava veeliini, et saaksime katsete tulemusel näha, mis nurga all ja kui palju ta sõites veest välja tuleb,” kirjeldas ta.Puidust laevadele aga nemad tegelikult katseid ei tee. “Ajalooliste laevade ehitamine on liikunud mittetulundussektorisse ja neil on väga spetsiifiline klientuur. Katseid ei tehta, sest arendatud laev pole enam ju ajalooline,” lisas Sahk.Ajaloolise laeva mudeli katsetamiselt saab infot, mismoodi ta vees käitus. “Peame arvestama sellega, kas laev sõitis purjede all või aerudega. Arvutasime ka, kui kiiresti suudavad 20 suurt kasvu viikingit sõuda,” selgitas Sahk. “Siis teeme katsed ja vaatame takistustulemustelt, kas näiteks eeldus, et nad suudavad sõuda kümme sõlme, vastab tõele. Uurime, kuidas laev käitub ja kas sellega oli üldse võimalik üle Läänemere sõita.”Tühikaalu arvestati selle järgi, kui palju puit, inimesed ja pilsi lisatud kivid kokku kaalusid. Täislasti puhul pakuti, kui palju kulda peale mahtus. “Näiteks see joon peaks näitama piisavat parrast, et merel sõita koos röövsaagiga,” osutas Sahk vasttõmmatud joonele, mille puhul peaks kogukaal olema umbes 9,7 tonni. Tema sõnul kaalus tühi laev arvatavasti 6–7,5 tonni ringis.Hartikainen loodab, et homme tuleb katsetele palju gümnasiste, kes saaksid seekaudu inspiratsiooni õppida laevainseneriks. Kohale tulevad ka Vello Mäss, kes räägib Salme laevaleiust, ning bioarheoloog Raili Allmäe, kes on uurinud Salme laevadest leitud inimluid.Seni on leitud luude põhjal järeldatud, et need kuulusid kaks meetrit pikkadele meestele, mis on selle aja kohta tähelepanuväärne.“Luudega plaanitud geenitestid on meie teada veel tegemata, küllap neljapäeval kuuleme sellest lähemalt,” ütles ta, lisades, et see on väga intrigeeriv, kellele need Salme laevade juurest leitud skeletid kuuluda võisid.Samuti tõdes ta, et leid on andnud tegemist väga mitme valdkonna teadlastele: arheoloogidele, allveearheoloogidele, geeni- ja materjaliteadlastele, etnograafidele ja nüüd ka hüdrodünaamikutele. Peale kõige muu võivad Salme laeva uuringud muuta senist arusaama sellest, millal võeti Läänemerel kasutusele puri.Kompetentsikeskuse jaoks on Salme viikingilaeva projekt võimaluseks demonstreerida laiemale avalikkusele mudelkatsete tegemist. Kuna tegu ei ole kommertsprojektiga, said katsed võimalikuks tänu Saaremaa ettevõttele Composite Plus OÜ, kes oli laeva mudeli sponsor.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval peetud maakonna 45. kabekarikavõistlustel osales ainult neli mängijat, kes mängisid kaheringilise turniiri. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ivar Truu võitis kabekarika


description: Eesti Kirikute Nõukogu on nimetanud käesoleva, 2016. aasta eluväärtuste aastaks. Aasta jooksul korraldab Kirikute Nõukogu neli teemanädalat, mis keskenduvad tervele inimesele, tervele perekonnale, tervele ühiskonnale ning tervele loodusmaailmale. Kirikute Nõukogu kutsub inimesi üles tähistama 2.-9. oktoobrini loodu(s)hoiu nädalat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Loodu(s)hoiu nädal 2.-9. oktoobrini

maintext:
Kirik
Loodu(s)hoiu nädal 2.–9. oktoobrini
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eesti Kirikute Nõukogu on nimetanud käesoleva, 2016. aasta eluväärtuste aastaks. Aasta jooksul korraldab Kirikute Nõukogu neli teemanädalat, mis keskenduvad tervele inimesele, tervele perekonnale, tervele ühiskonnale ning tervele loodusmaailmale. Kirikute Nõukogu kutsub inimesi üles tähistama 2.-9. oktoobrini loodu(s)hoiu nädalat.
Loodu(s)hoiu nädala tähistamise eesmärk on pöörata kõrgendatud tähelepanu keskkonnahoiule ja kliimamuutustega kaasnevatele globaalsetele probleemidele, nende sotsiaal-majanduslikele põhjustele ning kristlaste vastutusele panustada keskkonda mõjutavate õiglaste suhete loomisesse ja arendamisse.
Loodu(s)hoiu nädalal kutsutakse kõiki inimesi üles tarbima vähem ja istutama õunapuid. Tarbimise vähendamisel soovitatakse selle nädala jooksul kasutada vaid korduvkasutatavaid poekotte ja ühiskondlikku transporti, süüa vaid taimetoitu ning ettevaatavalt mõelda sellele, et jõuludeks kinkida lähedastele mitte asju, vaid aega ja elamusi.
Loodu(s)hoiu nädal kulmineerub lõikustänupüha tähistamisega pühapäeval, 9. oktoobril.
Loodu(s)hoiu nädala tähistamise idee pärineb Euroopa Kristlikult Loodushoiu Võrgustikult (European Christian Environmental Network, ECEN), mis koordineerib oikumeenilist koostööd loodushoiu edendamiseks.
Loodu(s)hoiu nädala tähistamisega on liitunud mitmed EKK liikmeskirikud üle Euroopa. Autor: MM Neljapäev, 29. september 2016.Loodu(s)hoiu nädala tähistamise eesmärk on pöörata kõrgendatud tähelepanu keskkonnahoiule ja kliimamuutustega kaasnevatele globaalsetele probleemidele, nende sotsiaal-majanduslikele põhjustele ning kristlaste vastutusele panustada keskkonda mõjutavate õiglaste suhete loomisesse ja arendamisse.Loodu(s)hoiu nädalal kutsutakse kõiki inimesi üles tarbima vähem ja istutama õunapuid. Tarbimise vähendamisel soovitatakse selle nädala jooksul kasutada vaid korduvkasutatavaid poekotte ja ühiskondlikku transporti, süüa vaid taimetoitu ning ettevaatavalt mõelda sellele, et jõuludeks kinkida lähedastele mitte asju, vaid aega ja elamusi.Loodu(s)hoiu nädal kulmineerub lõikustänupüha tähistamisega pühapäeval, 9. oktoobril.Loodu(s)hoiu nädala tähistamise idee pärineb Euroopa Kristlikult Loodushoiu Võrgustikult (European Christian Environmental Network, ECEN), mis koordineerib oikumeenilist koostööd loodushoiu edendamiseks.Loodu(s)hoiu nädala tähistamisega on liitunud mitmed EKK liikmeskirikud üle Euroopa.
Veel artikleid samast teemast »