description: Järgmise aasta veebruaris täitub kaks aastat raskest tööõnnetusest Tallinna sadamas, kui sadamagaleriid ning laeva ühendama pidanud maabumissild purunes ja sillal töötanud sadamatöötaja hukkus. Ehkki uuringud väidavad selgelt, et maabumissilla purunemise põhjustas projekteerimisviga, pole senimaani kedagi vastutusele võetud ning asja uurimine toppab.

title: "RADARI" VIDEO | Surmaga lõppenud tööõnnetuse uurimine toppab

maintext:
Aasta on 2015. On 8. veebruari hilisõhtu. Kell on kümme läbi. Tallinna vanasadama 12. kai äärde on sildumas Viking Line’i laev Viking XPRS, mis tuleb Soomest. Tavaliselt kasutab Viking Line vastaskaid, kuid ilmastikutingimuste tõttu peab kapten laeva siia tooma. Siin kail on just valmis saanud uhiuus maabumissild ehk tuubus, mis ühendab reisijategaleriid laevaga. Sadamas terminali operaatorina töötav Valentin Kanošin hakkab tuubust paika sättima, kuid midagi läheb valesti. Tuubus puruneb ja Valentin kukub laeva ning kai vahele vette. Ta saadakse sealt küll kätte, kuid liiga hilja. Esialgu proovivad Valentini elustada laevaarstid, kes annavad ta üle kohale saabunud kiirabile. Mõni tund hiljem teatatakse Valentini perekonnale Mustamäe haiglast tema surmast.
Neist traagilistest sündmustest on tänaseks möödas pea kaks aastat. Toona avaldatud lühikesed uudised on seni ainsad avalikud teated selle õnnetuse kohta. Ent seda teenimatult, sest tänaseks on selge, et õnnetuse põhjuste uurimine toppab ja asjade senine käik on enam kui küsitav.
„Meie kallis inimene sai surma. On teada, et tehnilise rikke pärast. Ei ole tema süü. Ja keegi ei ole süüdi. Kuidas see võimalik on?“ küsib õnnetuses isa Valentini kaotanud Aleksei Kanošin.
„Kannatanute jaoks ongi just see solvav, et kedagi ei huvita nende hinnangul, mis juhtus. Et mis tegelikult juhtus?“ lisab Kanošinite perekonda esindav advokaat Hannes Olli.
Kohtume Valentini lähedaste - abikaasa Jelena ja poeg Alekseiga. Jelenale oleks veel tänagi juhtunust kaamera ees rääkimine liiga raske. Esimene šokk on möödas, kuid sügav lein kestab edasi. Räägime Alekseiga. „Me ei mõtle täpselt sellest, mis on juhtunud, iga päev. Aga selge, et tema ei ole meiega. See on kõige valusam,“ ütleb Aleksei.
Alekseil on eelmise aasta 8. veebruari sündmused detailideni täpselt meeles. Oli külm ja tuuline päev. Veel päeval rääkis ta isaga mitu korda telefonis. Kõik oli veel korras. Kõik oli väga hästi. „Aga õhtul ta läks tööle. Ema jalutas temaga trollipeatuseni. Tuli troll ja ta sõitis. Ja rohkem me teda pole näinud,“ ütleb ta.
Valentin töötas Tallinna sadamas 2008. aastast terminali operaatorina. Tegelikult oleks ta võinud 2014. aasta mais juba pensionile jääda. „Ta tahtis töötada veel, kuna tema tervislik seisund oli väga hea ja jõudu oli palju,“ märgib Aleksei.
Purunesid tuubuse tõstekruvid
Valentini ülesandeks tol päeval tööle tulles oligi õhtuse Soome laeva vastuvõtmisel tuubuse juhtimine laevaukse juurde. Laev ei saa alati silduda täpselt samas kohas ja seega ei asu ka laevauks alati samas kohas ja samal kõrgusel. Tuubuse paika panemine ongi operaatori ülesanne. Tuubuse purunemise hetkel ei töötanud Valentin mitte juhtpaneeli juures, vaid sättis tuubust paika käes oleva raadiopuldi abil.
„Pult oli tema käes, laev oli samamoodi, kui praegu, kai ääres. Ta suhtles laeva meeskonnaga, turvameestega. Samamoodi see uks oli lahti, jäi asetada tuubus laeva. Aga oli vaja muuta (tuubuse – HS) kõrgusasendit,“ selgitab meile kohapeal Tallinna Sadama reisiterminali grupi juht Margus Veinberg.
See oli väike liigutus ja tegelikult mõni hetk hiljem oleks laevareisijad juba pidanud tuubuse kaudu maale hakkama tulema. Kuid just selle viimase liigutamise hetkel tuubus puruneski. „Purunesid tuubuse tõstekruvid,“ ütleb Veinberg.
Järgnes pea 20 tonni kaaluva tuubuse järsk kukkumine. Tuubus jäi kukkudes pidama umbes 45-kraadise nurga all. „See oli nii äkitselt, et kui seisad, räägid juttu ja sul jalge alt pind kaob,“ ütleb Veinberg.
Valentin kukkus laeva ja kai vahele vette. Tuubusest veepinnani oli kukkumisruumi üle kümne meetri. Vesi polnud rahulik, sest laeva põtkurid ehk manööverdamisseaded tol hetkel veel töötasid. Läks mõni hetk aega tema veest välja saamisega. Kail tulid appi laeva enda meedikud ning proovisid anda esmaabi. Seejärel andsid nad Valentini kohale saabunud kiirabile üle.
Veinberg teatas perekonnale õnnetusest öösel kell pool üks ja ütles, et kiirabi viis Valentini Mustamäe haiglasse. Perekond helistas sinna, kuid arstid ütlesid, et lootus on peaaegu null. „Eks me siis palvetasime ja lootsime, et äkki saab teda päästa,“ meenutab Aleksei.
Pool kaks helistati Alekseile haiglast tagasi ja öeldi, et isa on surnud. „Vigastused, kuna ta kukkus ja siis külm vesi... Ma ei tahaks sellest väga palju rääkida,“ lisab ta.
Vigaselt projekteeritud tuubus
Surmaga lõppenud õnnetuste puhul algatatakse koheselt ka kriminaaluurimine. See on standardprotseduur.
Ametliku uurimise kõrval soovis ka Tallinna Sadam juhtunu kohta selget vastust. See tuubus oli tutt-uus, vaid kaks nädalat varem kasutusse võetud. Sadam tellis iseseisvalt Tallinna Tehnikaülikooli teadlastelt ekspertiisi. Tehnikaülikooli professorid Mart Tamre ja Aleksander Klauson viisidki ekspertiisi läbi TTÜ tugevuslaboris.
Ekspertiisi olulised järeldused olid järgmised:
Andurid pidanuks tuubuse ohtlikule asendile lähenedes tuubuse mootori välja lülitama, kuid need ei töötanud.
Hoiatusmärguande tuli ja ohust teada andev helisignaal olid paigaldatud nii, et operaator ei pruukinud märgutuld näha ega helisignaali kuulda.
Tuubuse mootor oli liiga võimas ja konstruktsioon purunes.
Ehk kokkuvõttes nähtub uuringu tulemusest, et tuubus oli igati puudulik.
Samale järeldusele jõudis kaks kuud pärast õnnetust ka Tehnilise Järelevalve Amet oma uurimiskokkuvõttes. Nende kokkuvõte oli, et tuubuse purunemise põhjuseks oli eelkõige projekteerimisviga.
Kannatanute advokaadi Hannes Olli sõnul näitab see selgelt, et asjaosalised, teiste seas ka Tallinna Sadam ise, ei suhtunud uude rajatisse täie tõsidusega. „Mindi antud juhul eksperimenteerima uue tuubusega teiste inimeste elu hinnaga,“ ütleb ta.
Sadam endal süüd ei näe
Tallinna Sadam enda süüd siin ei tunnista ja kinnitab, et tuubust katsetati enne kasutusse võtmist ja selliseid probleeme ei oleks nad oma sõnul saanud ette näha.
Ehk Tallinna Sadam viskab siin palli tagasi projekteerijatele. Purunenud tuubuse projekteerija ja ehitaja oli Tallinna Sadam leidnud riigihankega 2014. aastal, kui otsis ehitajat kahele tuubusele. Projekti kogumaksumus koos lisatöödega oli 2,4 miljonit eurot ehk konkreetselt sellesama purunuenud tuubuse maksumus võis olla umbes miljon eurot.
Hanke võitjaks oli Merko Ehitus koos osaühinguga Red Technologies. Merko ütleb meile, et nende roll oli ehituse finantseerimine ja tagatiste andmine. Tuubuse reaalse projekteerimise ja ehitusega tegeles teine firma.
Red Technologies ongi masina- ja metallitöödele keskenduv ettevõte. Firma juhiks ja ka purunenud tuubuse projekteerijaks on 2002. aastal TTÜ lõpetanud Teet Vakrõõm. „Selles mõttes, et kuna uurimine on pooleli, siis mul ei ole võimalik seda kommenteerida avalikkuse ees,“ on Vakrõõm telefonis napisõnaline.
Prokuratuur soovis uurimist lõpetada
Tõepoolest - Vakrõõmil on õigus. Kohe õnnetuse järel algatatud kriminaaluurimine on tõesti veel pooleli. Õigupoolest ongi seni selles uurimises toimunud arengud selle loo üheks kummastavamaks osaks. Asi on selles, et prokuratuur soovis uurimist tegelikult juba mullu juulis lõpetada kedagi vastutusele võtmata. „Ei saa ju niimoodi olla, et inimene sai töökohal surma, ta ei olnud süüdi selles absoluutselt ja kedagi ei ole süüdi,“ ütleb Aleksei Kanošin.
Kannatanute advokaat Olli lisab, et prokuratuuri lõpetamisotsus ja sellest võrsunud vaidlus oli hämmastav. „Me vaidlesime selle üle, et mis asi see tuubus on – kas see on ehitis, kas see on seade või mis asi see üldse on. Ja kas talle üldse kohalduvad mingid ehitustehnilised normid või nõuded,“ ütleb ta.
Selline riigiga vaidlemine pole sugugi odav ja kannantanute kulud vaidlemisele ja advokaadile ulatuvad täna juba umbes kolme tuhande euroni. „Sisuliselt me maksime selle eest oma taskust, et mitte lõpetada kriminaalasja. Et jätkata uurimist. Absurd,“ sõnab Aleksei.
Ringkonnakohus käskis mullu oktoobris prokuratuuril siiski uurimist jätkata. „Praegu on läinud juba üks aasta ja asi ei ole veel lõpetatud. Tekib tunne, et asi seisab,“ lisab Aleksei.
Sama ehitaja rajab ka uusi sildu
Augustis vahetus ka asja uurimist juhtiv prokurör ja nüüd tegeleb sellega Põhja ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Merika Nimmo. Ta ütleb, et juhtum on keeruline ning nad on praeguseks tellinud uue ekspertiisi, et uurimisega saaks jätkata. Keerukus ongi tema sõnul peamine põhjus, miks asi nii kaua aega võtab.
Ent samal ajal, kui uurijad endiselt selle looga maadlevad, avaldub siin veel üks tahk. Nimelt see, et Tallinna Sadama vajadus uute rajatiste, ka tuubuste järele, pole kuhugi kadunud.
Ja kui sadama tuubusehangetes näpuga joont vedada, siis avastamegi järgmise tõsiasja. Järgmisel aastal liinile tuleva uue Tallinki laeva tarbeks rajatavate tuubuste projekteerijaks on taas sama mees - Teet Vakrõõm oma firma Westering alt.
Täna nende uute tuubuste ehitamine juba käib ja siingi on Tallinna Sadam tellinud töö ettevõtetelt, millest üks on sama Vakrõõmiga seotud Red Technologies.
Sadama infrastruktuuri arenduste juht Peeter Nõgu ütleb, et sadamal pole alust neid kõrvale jätta. „Otsust, et kas nemad jätkavad või mitte, ei ole tehtud kergekäeliselt. Meil samas oma majas oli see küsimus üleval väga teravalt. Kuidas siis nii, meie enda töötaja, mis siis veel? Aga jah, tulemus on see, et meil ei ole õigust nii teha, meil ei ole õigust kedagi elimineerida, kui ei ole süülist otsust,“ selgitab Nõgu.
Ta lisab, et nad on pärast õnnetust uute tuubuste vastuvõtmisel kaasanud rohkem lisaspetsialiste väljapoolt maja, et enam selliseid tragöödiaid ei juhtuks.
Teeb töid ka Helsingi sadamale
Milliseid abinõusid ehituse projekti juhtiv Vakrõõm tarvitusele on võtnud, ta meile öelda ei soovi. „Kas ma pean andma teile kommentaare, millega mina tegelen?“ küsib ta ja viskab toru hargile.
Uusi Tallinna Sadama tuubuseid valmistab Vakrõõm koostöös partnerfirmaga Alekon Holding. Alekoni poolt koordineerib ja ajab asju Vakrõõmi endine äripartner Karel Saar. Kusjuures uue Tallinki laeva tarbeks rajavad samad inimesed tuubuseid ka Helsingi sadamasse.
Kannatanute pere peab täna aga kõike toimuvat kõrvalt vaatama. Keegi asjaosalistest juhtunu pärast mingit vastutust võtnud ei ole ja kõigist selle juhtumiga seotud firmadest on vaid Tallinna Sadam hukkunud töötaja perekonda toetanud. „Tallinna Sadam kompenseeris meile matusekulud ja maksis välja kompensatsiooni vastavalt kollektiivlepingule,“ märgib Aleksei.
Kompensatsiooniks oli tagasihoidlik summa, umbes kümme tuhat eurot. Ehkki Aleksei ütleb, et varem nad täiendava kompensatsiooni taotlemisele võimalikelt süüdlastelt väga ei mõelnud ja ootasid vastuseid uurimiselt, siis nüüd, mil asi on veninud juba pea kaks aastat, on nad sellele hakanud üha rohkem mõtlema. „See on pigem austuse küsimus, et süüdlastel oleks mingi tuntav tagajärg selle eest, mis on toimunud,“ lisab Aleksei.
Tänaseks on katkine tuubus sadama 12. kail ammuilma uuega asendatud. Tallinna Sadam selle eest midagi maksma ei pidanud ja neile tasuti lisaks leppetrahv. Ehitajatele omakorda korvas kahju kindlustus.
Vaatame Aleksei ja Jelenaga vanu fotosid. Jelena ja Valentin olid abielus 37 aastat ja hoidsid teineteist kõvasti. Neile meeldis väga reisida. Vaatame fotosid Prahast, Karlovy Varys’t. Enne õnnetust plaanisid Valentin ja Jelena 2015. aasta mais minna puhkusele Leetu. Kuurortlinna Druskininkaisse.
„Jaanuaris ostsime piletid,“ ütleb Jelena.
„Ja siis juhtus niimoodi, et mina pidin emaga sõitma,“ lisab Aleksei.
Aleksei tabab end viimasel ajal tihti mõtlemast ühele ütlusele, mida isa talle ikka ütles siis, kui pojal oli ees mõni keerukam probleem: „Ei ole teed tagasi. Tuleb alati liikuda edasi.“


description: Täna vasakvalitsuse poolt välja käidud maksumuudatused on eeskätt halb sõnum Eesti tööinimesele, kelle maksukoormus tõuseb. Samuti on selge, et IRL on enam vähem kõigist oma senistest maksupoliitilistest põhimõtetest loobunud, leiab riigikogu rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer.“Ma ei imesta, et läbirääkimised nii libedalt läksid, sest kolmel parteil ei paista  tähtsaimas maksupoliitika valdkonnas mingeid ideoloogilisi lahknevusi. Mis sa ühe partei sees ikka nii väga vaidled," märkis Holsmer."Vasakkoalitsiooni täna välja käidud maksupaketis majandust ja ettevõtlust elavdavaid ettepanekuid pole. Samuti võib jätta hüvasti Eesti lihtsa ja läbipaistva maksusüsteemiga. Lisaks puudub selge visioon, mis on muudatuste eesmärk," ütles Holsmer."Tööjõumakse tõstetakse, sest sotsiaalmaksu langetus jäetakse ära. Astmeline tulumaks tuleb, kuigi seda seletatakse keeruliste süsteemimuudatuste kaudu. Sõnum ei ole rõõmustav - soodustatakse madalate palkade lõksu jäämist ning pärsitakse

title: Reformierakond: vasakpoolsed tõstavad makse

maintext:
Täna vasakvalitsuse poolt välja käidud maksumuudatused on eeskätt halb sõnum Eesti tööinimesele, kelle maksukoormus tõuseb. Samuti on selge, et IRL on enam vähem kõigist oma senistest maksupoliitilistest põhimõtetest loobunud, leiab riigikogu rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer.
“Ma ei imesta, et läbirääkimised nii libedalt läksid, sest kolmel parteil ei paista tähtsaimas maksupoliitika valdkonnas mingeid ideoloogilisi lahknevusi. Mis sa ühe partei sees ikka nii väga vaidled," märkis Holsmer.
"Vasakkoalitsiooni täna välja käidud maksupaketis majandust ja ettevõtlust elavdavaid ettepanekuid pole. Samuti võib jätta hüvasti Eesti lihtsa ja läbipaistva maksusüsteemiga. Lisaks puudub selge visioon, mis on muudatuste eesmärk," ütles Holsmer.
"Tööjõumakse tõstetakse, sest sotsiaalmaksu langetus jäetakse ära. Astmeline tulumaks tuleb, kuigi seda seletatakse keeruliste süsteemimuudatuste kaudu. Sõnum ei ole rõõmustav - soodustatakse madalate palkade lõksu jäämist ning pärsitakse töökust ja edukust. Tulevikus napilt üle keskmise teeniv inimene hakkab rohkem maksma, nende inimesed hulka hakkavad mõne aasta pärast kuuluma ka õpetajad, kellele lubatakse 120% keskmisest palgast," lausus Holsmer.
"Kehtestatakse vähemalt 3 uut maksu – pangamaks, automaks, suhkrumaks. Ei soovi küll sildistada, aga nii suurt hulka uusi makse pole vist Eesti Vabariigi ajaloos ükski valitsus välja pakkunud. Pangalõivu maksavad lõpuks kinni Eesti inimesed ning Eesti konkurentsivõime saab selles sektoris oluliselt kahjustatud," sõnas Holsmer.
Rahanduskomisjoni esimehe sõnul on kõik need sammud on enamuses risti vastupidised senisele maksupoliitikale, mis soosisid töökohtade loomist ning tööjõumaksude vähendamist.
"Sotside idee üürimajade ehitamiseks saab uue dimensiooni - täna selgus, et investeeringuteks võetav laen suunatakse muuhulgas just nende ehitamisse. Esiteks on üürimajade idee ebamõistlik, aga veelgi absurdsem on neid ehitada laenuraha eest," ütles Holsmer.
"Lugedes välja käidud ettepanekuid, siis Reformierakond tervitab toetust meie plaanile vähendada dividendi maksumäära pidevalt kasumit jaotatavatele ettevõtetele. Eestis on dividendi maksumäär kõrgem kui naabritel ning seetõttu võiks kehtestada neile ettevõtetele soodsama 12% maksumäära. Sama idee pakkus välja peaminister Taavi Rõivase kokku kutsutud majandusarengu töögrupp," lisas Holsmer.

fasttext_language: et


title: Juhtkiri | Kirik Kadriorust lahku

maintext:
Senini pole päris selge, millist koostööd Eesti Evangeelne Luterlik Kirik presidendiga loodab – küll aga mõjus kentsakana peapiiskop Urmas Viilma just selliste ootustega kohtumine Eesti riigipeaga jõulude eel pärast seda, kui esimese presidendina ametisse astumisel tänujumalateenistusest keeldunud Kersti Kaljulaid oli selge sõnaga öelnud, et riigitähtpäevadel ega kirikupühadel ei ole kirikus käimine tema jaoks siiras.
Kas (luteri) kirikul on siis õigustatud ootus, et tema roll riigielus säilib läbi aja muutumatuna, sest kõik taasiseseisvunud Eesti senised presidendid on tähtpäevade ja suursündmuste tähistamisel kirikut kaasanud? Pigem mitte – ütleb ju põhiseaduski, et riigikirikut ei ole. Milline on presidendi suhe kirikuga, jääb niisiis presidendi enda otsustada. Ometi ei tähenda see, et Eesti riigipea ei võiks vaimulikega kohtuda ja suhelda. Võib, ja peakski (ja seda Kaljulaid ka tegi), täpselt nagu paljude teiste Eesti inimestega. Küll aga pani sellisena avalikult välja öeldud sügavama koostöö soov oma edasistest kirikuskäimise plaanidest niigi üksikasjalikult teatanud presidenti asjata ebamugavasse olukorda: näiteks jõulujumalateenistusel osalemisega seaks president kahtluse alla oma põhimõttekindlust, sellest loobumine võib aga anda põhjust solvumiseks.
Presidendile võib soovitada endale kindlaks jäämist. Veendunult põhiseaduse usku president on igal juhul rohkem näoga meie kõigi poole kui oleks ükskõik millist usuvoolu selgelt teistele eelistav riigipea.


authors:
Jaan Kollo
Aldo Luud

title: Puksiirijuht traagilisest õnnetusest: teed olid jubedad ja libisema läinud auto rehvid mustrita!

maintext:
"Mõistagi peab juht valima oludele vastava kiiruse ja autole alla panema korraliku mustriga rehvid, aga ka see pole normaalne, et peamaanteedest ei ole hommikul kella kümneks sahk üle käinud," kommenteerib avariikohal viibinud puksiirauto juht laupäevast liiklusõnnetust Ida-Virumaal, kus hukkus
Sündmuskohal töötanud politseinike sõnul ei vastanud Audi talverehvid nõuetele. Avariikohal viibinud puksiiriabi juht Jaan Kollo ütles Õhtulehele, et see on üsna diplomaatiliselt öeldud. "Algul vaatasin, et Audil on all suverehvid, alles hiljem selgus, et tegu on ikkagi talverehvidega. Tagumised rehvid olid täiesti siledad. Aga samas olid teeolud sellised, et juhitavuse võinuks kaotada ka korralike rehvidega auto," tõdeb ta.
Kogenud autojuht ja puksiiriabi pakkuja nendib, et ilmaolud olid nõnda vahelduvad, et veel öösel kella kolme ajal olid teed korras.
"Kell kaheksa vaatasin välja ja paks lumi oli maha tulnud, väljas tuli vihma ja temperatuur oli nulli ümber. See ollus kattis teed, oli libe ja kohati võis olla ka kiilasjääd," räägib ta.
Samas nendib ta, et kui teeolud on halvad, tuleb sõita kas või kolmkümmend kilomeetrit tunnis või üldse sõitmata jätta. "Puksiiriabi on välja kutsutud ka siis, kui juht pole libedaga endas kindel. Kiire ja ootamatu ilmamuutuse korral on esimesel päeval alati palju avariisid. Ka minul oli see juba neljas väljakutse. Tänavused ilmad on heitlikud ja ühel teelõigul võib olla lund ja teisel mitte. Kui tänavusügisene teine lumi maha tuli, siis kogesin, et Virumaal oli lumi teel, Tartu kandis mitte ja Värskas jällegi oli. Laupäeva hommikul ei näinud ma ühtegi sahka ja soolapuisturit ei Tallinna–Narva maanteel Sillamäe kandis ega ka õnnetuskohal. Jubedad teeolud olid," kõneleb ta.
"Teed kattis üsna paks lörtsikiht, milles veoauto jälgi mööda üritasid sõita sõiduautod. Ka siis, kui lumi lühikese aja jooksul kiiresti maha tuleb, peab leidma lahenduse. Sahad sõitku peamaanteedel siis kas või kogu see aeg edasi-tagasi. Kehvade teeolude korral võib oma sõidurajalt välja sõita ka korralike rehvidega auto. Üks moment, üks eksimus ja kõik."
Politseist öeldi Õhtulehele, et ei saa öelda, et teeolud olid õnnetuse ajal halvad, kuid need olid talvised ning sel ajal sadas Ida-Virumaal tõesti lörtsi.
Mitu korda karistatud
Kollo sõnul oli pauk nii hirmus, et ellujäänutel kindlasti ka vedas.
"Autodest jäi vähe järele. Kui ikka tagumine numbrimärk on esiistme taga, siis ei ole vahet, kas tagaistmel istujal oli turvavöö kinnitatud või mitte. Jube õnnetus. Aga Volkswagenis olnud inimestel lihtsalt ei vedanud. Sain aru, et Volkswagenis sõitnud inimesed on pärit Viljandist ja nad olid teel Jõhvi spordivõistlustele," ütleb Kollo.
Ida prefektuuri operatiivjuhi Andres Jaggo sõnul ei piisa liikluses teadmisest, et sõidukil on talverehvid all. "Nende muster peab ka nõuetele vastama. Lisaks tuleb igal sõidul valida teeoludele vastav sõidukiirus ning puhastada sõiduvahendid lumest ja jääst."
Viru ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Maarja Germanni sõnul on liiklusõnnetuse põhjustamises alust kahtlustada 37aastast Audi juhti, keda on varem mitu korda väärteokorras karistatud liiklusnõuete rikkumise eest. Ühtlasi on meest karistatud ka juhtimisõiguseta sõidu eest.
Esialgsetel andmetel ei olnud Audis kõrvalistmel istunud 37aastasel mehel ja hukkunud naisel turvavöö kinnitatud. Raskes seisus kõrvalistuja toimetati Ida-Viru keskhaiglasse. Volkswagenis oli kõrvalistmel 15aastane noormees ja tagaistmel 39aastane naine, kes mõlemad olid raskes seisundis ning toimetati samuti Ida-Viru keskhaiglasse. Volkswageni roolis olnud 21aastane mees toimetati haiglasse tervisekontrolli hiljem. Kõik kolm Volkswagenis olnut kasutasid nõuetekohast turvavarustust.
Juhtunu kohta alustati kriminaalmenetlus karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb mootorsõiduki juhi poolt liiklus-või käitusnõuete rikkumist, kui sellega on ettevaatamatusest tekitatud inimesele raske tervisekahjustus või põhjustatud inimese surm.


authors:
Teet Malsroos
Kui Vahurikese Praegune Naine -
Mida Rohkem

description: "Kui vaatame seda kolmikut, kes juhib nüüd Eesti riiki, siis üks on Eesti rikkaima mehe hellitatud poeg. Teine on keskharidusega ilueedi ja kolmas vähemasti verbaalses väljenduslaadis ikka üks üle keskmise ümmargune ratas," vastas Vahur Kersna temalt küsitud küsimusele, kas Jüri Ratas veab peaministrina välja kauem kui kaks aastat.

title: Vahur Kersna uuest valitsusest: üks on Eesti rikkaima mehe hellitatud poeg, teine on keskharidusega ilueedi


authors:
Lastetu Maalt
Aga Mina Arvan Et
Palju Õnne Oss
Emigrandi Naine

description: Uues valitsuses tervise- ja tööministrina jätkav Jevgeni Ossinovski teatas täna hommikul rõõmsast uudisest. Temast sai nüüd armsa pisitütre isa.

title: PALJU ÕNNE! Jevgeni Ossinovski sai teist korda isaks


title: PILTUUDIS I Tartumaal korjati lumesajus magusaid vaarikaid

maintext:
Tänane lumesadu võis rehvide vahetuse viimasele minutile jätnud inimestes tekitada pahameelt, aga leidus ka neid, kes nautisid lumes tiibu sirutavaid liblikaid või miks ka mitte - magusate vaarikate söömist!
Need fotod on tehtud Tartumaal Kükitaja külas, kus Urmet Kesa kodukohas kasvavad magusad vaarikad isegi talve kiuste.
"Need on mu koduaias tehtud pildid. Meil on iga aasta nii. See sort on selline, mis annab marju kuni lumeni. Kõige parem on see, et need on ussivabad," kiidab Urmet saaki.
"Nad on magusad ja neid tuleb nii palju," rõõmustab Urmet Kesa.


authors:
Sven Arbet
Delfi
Kle Rooste
Räägi Enda Eest Rooste
Maias Paavel

title: Jürgen Rooste purjuspäi antud etendusest: “Tegime eesti meest”

maintext:
Tiina (nimi muudetud) rääkis Õhtulehele, et istus laupäeval Vaba Lava “sugu: M” etendust vaadates ühes tagumistest ridadest ning sealt polnud näha, et näitlejad purjus oleks. “Tagumisest reast vaadates tundus see lihtsalt väga halb etendus,” seletab Tiina ja lisab, et küllap said esiridades istujad aru, et laval ollakse purjuspäi.
“Laupäeval juhtus see, mida professionaalsed näitlejad endale lubada ei saa. Me lasime kõik oma painetel ja muredel võimust võtta. Noh, me tegime eesti meest ehk ravisime end ise,” seletab luuletaja Jürgen Rooste, miks ta laupäeval Vaba Lava “sugu: M” etendusel koos Ivar Silla ja Kaur Riismaaga purjuspäi lavale läks.
Tiina pakub, et publikust jalutas etenduse ajal minema umbes 40–50 inimest, rohkem kui pooled kannatasid näitetüki siiski lõpuni vaadata, sealhulgas Tiina. Naine märgib, et etenduse lõpu poole viskasid näitlejad laval nalja stiilis “kui te juba piletiraha olete maksnud, siis vaadake ikka lõpuni”.
Kui etendus läbi sai, kuulis Tiina paljusid saalist väljujaid imestunult arutlemas, et miks nii suur osa publikust ometi poole pealt minema jalutas. “Et huvitav, kas nad siis ei teadnud, mida nad vaatama tulevad,” meenutab Tiina. Sellest võib naise meelest järeldada, et osade pealtvaatajate arust oli tegemist täiesti normaalse etendusega.
Piletiraha pakkus Vaba Lava Tiinale tagasi ning vabandas.
Jürgen Rooste: see kõik on minu süü
“See on suur rumalus,” tõdeb Rooste purjuspäi lavaleminekust rääkides. “Aga suure rumalusega on mõnigi meist, see tähendab just mina, varemgi hiilanud. Estraadikunstnikel-näitlejatel oli vanasti tavaks sageli imelikus sätungis laval käia, aga tänu jumalale me ühiskond püüab selle hädaga tegelda.”
Luuletaja jätkab, et “sugu: M”, milles Rooste lõi kaasa nii näitleja kui lavastajana, on viimase poole aasta töö vili. “Seda kehvasti või alla lati mängida on iseenda töö peale sülitamine, rääkimata publiku solvamisest,” nendib mees.
Paraku läks ta siiski koos Riismaa ja Sillaga purjuspäi lavale. Rooste tunnistab, et ei kaalunudki vaatamata ebakainele olekule etenduse ära jätmist, kuna hindas end üle. “Kui üks juhtiv kuju on “oma raskest ja kurvast eksistentsist” teinud lavarolli, st lava-avarii, kusjuures midagi suurt ja rasket ja kurba ju otse polegi, siis lähebki kõik pekki,” seletab Rooste, et ei osanud oma pingeid maandada.
Rooste märgib, et ei jälginud ise, kui palju rahvast saalist minema läks. Luuletaja lisab, et neil läks ka ühel varasemal etendusel veidi rahvast minema. “Kunagi paari aasta eest lavastuse algversioonis, kirjandusõhtul, kui noid mõtteid proovisime esimest kord, lõi üks vanem härra risti ette, kuigi rivis olime toona kõik,” meenutab Rooste. “Praegu on mul väga kurb, et süüdistatakse meeskonda, kuigi ilmselgelt vedasin mina truppi alt.”
PAAR ETENDUST VEEL EES: kuigi laupäevane etendus ebaõnnestus, tuleb purjuspäi näidelnud meestel novembri lõpus etendusega “sugu: M” veel paar korda üles astuda
“Ega ma miskit enam lavastama kipu, kui närv vastu ei pea. Eks mu töö on kodus istuda ja kirjutada. Kurb, tahtsin paremini,” on luuletaja endas pettunud. Rooste lisab, et imetleb neid kunstnikke, kes ei võta oma paineid lavale kaasa. “Või siis vastupidi, teevad neist lõpuni, üle piiri mineva kunstiteose. Meil ei tulnud kumbki välja ja seepärast on häbi.”
Vaba Lava: tõhustame kontrolli näitlejate üle
“Seda ei olegi võimalik millegagi vabandada,” tõdeb Vaba Lava kommunikatsioonijuht Katrin Maimik, kes vahendab Vaba Lava mõtteid juhtunust. Maimik tõdeb, et ilmselt aitas juhtunule kaasa see, et Vabal Laval ei ole palgalisi näitlejaid ja kuraatoriprogrammi lavastused sünnivad projektipõhiselt ehk kõik trupid on oma tegemistes, eelkõige loomingulistes otsustes, sõltumatud ja iseseisvad. “Kuid sellega ei ole neile antud õigust publikusse hoolimatult ja halvustavalt suhtuda,” kinnitab Maimik.
Maimik seletab, et keerukamate projektide puhul on ka Vaba Lava meeskonnas etenduse juht ehk inspitsient, kes kontrollib näitlejate valmisolekut lavale minna. “sugu: M” lavastuse meeskonnas sellist inimest aga polnud. “Küll on meil lavastuse juures produtsent, kes oli enne etendust trupiga ühenduses kontrollimaks, kas kõik on korras ja siis ei tõesti tulnud välja näitlejate problemaatiline seisund. Ka meie etendust teenindavad tehnikud ei märganud seda enne etendust,” räägib Maimik ja lisab, et Vaba Lava ja trupp võtavad juhtunu eest ühiselt vastutuse.
“Eilsel kohtumisel “sugu: M” trupi ja lavastajaga arutati juhtunut väga tõsiselt ning leiti ühiselt, et selline käitumine ei ole absoluutselt tolereeritav. Näitlejad kahetsesid siiralt oma eksimust ning kinnitasid, et selline käitumine ei kordu. Samuti paluvad näitlejad vabandust saalis viibinud inimeste ees. Vaba Lava on juba ühendust võtnud etendusel viibinud inimestega ning andnud võimaluse pileti tagasimüümiseks või ringivahetamiseks,” vahendab Maimik ja palub neil, kelleni ei ole veel info jõudnud, kuid kes soovivad piletit tagastada või vahetada, võtta ühendust kahe nädala jooksul Piletilevi aadressil info@piletilevi.ee.
Laupäevase etenduse eest jääb näitlejatel tasu saamata ja rakendatakse ettenähtud trahve. “Lisaks on nad rikkunud oma maine ja sellega on nad endid ise karistanud,” tõdeb Maimik. Naine lisab, et kuna publik saab piletiraha tagasi, jääb Vabal Laval laupäevase etenduse piletitulu seega saamata.
Edaspidi plaanib Vaba Lava Maimiku sõnul teha kõik, et taolisi intsidente ära hoida. “Võtame kasutusele erinevaid meetmeid – tõhustame kontrolli näitlejate üle enne etendusi, lisame kõikidele projektidele etenduse juhi ,” loetleb Maimik.
Sama seltskond on varemgi purjuspäi esinenud?
2012. aastal Sagritsa muuseumis Karepal luuleüritusel käinud Kaili (nimi muudetud) räägib, et ka siis astusid publiku ees üles nii Rooste, Sild kui Riismaa ning viimane olevat maani täis olnud.
“Seda oli väga piinlik vaadata,” meenutab Kaili Riismaa purjutamist. Luuletaja olevat tema sõnul olnud maani täis. “Tema esinemisest asja ei saanudki, sest ta varises kuhugi räästaalusesse magama ning kui ootamatult vihmahoog tuli, tassiti ta täiesti oimetuna tuppa varjule. Ürituse päästis Rooste, kes oli küll vintis, kuid siiski adekvaatne.”
Sagritsa muuseumi juhataja Teet Veispak kinnitab aga, et temal Rooste, Silla ega Riismaaga probleeme pole olnud. Jutt, nagu oleks luuletajad aastaid tagasi Sagritsa muuseumi luuleüritusel purjuspäi üles astunud, võib Veispaki meelest olla suvaline kuulujutt.
“Nad on siin mitu korda esinemas käinud, alati on kõik väga tore olnud,” kiidab Veispak. “Tublid poisid on.”
Ivar Sild kirjutas juhtunust luuletuse
Üks purjuspäi lavale läinud poeetidest, Ivar Sild, avaldas enda Facebooki lehel juhtunu kohta korduvalt kahetsust. Luuletaja kirjutas sel teemal isegi paar luuletust.
ärkasin sõbra juures
laua all
või hoopis oli tema see kes ärkas
minu juures
või keski kolmas
ega me hetkel enam hästi erista liitaju osi
nii hoolega keevitasime meid kehandiks ihundiks
hundiks
sundi mis enesega tõi päris asja me vahel
ma saingi teada et mehi pole olemas
ja mina endiselt ei armasta lilli
ja Kauril on koerad
ja Jürgenil pisarad
teate sõbrad
ma ei mahu teile taskusse
see on nii tilluke
nagu keskmise eesti mehe
...
masendus
Autor: Ivar Sild
suurelt põrumises
ei ole mingit ülevat traagikat
ega antiiki
Antigone ei tule su laipa rohu alla peitma
suurelt põrumine on lihtsalt
kibe sapp kurgulaes
ning sa ei saa
võtta seda ne südametest enam
nad ei taha su puudutusi
suurelt põrumine on niisama väike
kui see kärbsemust aknaraamil
ja uksepiidal
isegi haisu ei ole
nojah
suurelt põrud nagu Nagasaki
või Hiroshima
sind enam ei olegi siin


title: Politsei aitab Saue gümnaasiumis äkkrünnaku õppust läbi viia

maintext:
Täna keskpäeval algab Harjumaal Saue gümnaasiumis äkkrünnaku õppus, mille käigus harjutavad kooli õpetajad ja õpilased kriisiolukorras käitumist.
Põhja prefektuuri kriisireguleerija Rainer Koore sõnul on õppuse eesmärk anda õpetajatele ennekõike oskused ning teadmised, kuidas ohuolukorras käituda. „Õppusele eelnesid loengud, kus räägiti, kuidas keerulistes juhtumites kõige paremini tegutseda. Õpetaja peaks suutma säilitada rahu ning tegema otsuse, millest võib sõltuda paljude õpilaste ohutus,“ lisas Koor.
Õppuse legendi järgi kostub koolis laskmine ning ruumides liigub relvastatud mees. Rainer Koore sõnul on õppus suunatud ennekõike õpetajate koolitamisele ning politsei ja päästjate tegevust harjutusel läbi ei mängita.
„Sel korral on tähelepanu suunatud just esimestele minutitele pärast rünnakut, kus õpetajate roll on määrava tähtsusega. Harjutuse lõpus analüüsime õpetajate reageerimist ning anname soovitusi, kuidas on sellises olukorras ohutum käituda,“ selgitas Koor.
Sarnaseid õppuseid korraldatakse politsei kaasabil regulaarselt üle kogu Eesti. Viimane koostööõppus erinevate asutuste vahel toimus eelmisel nädalal Keila Linnavalitsuses.


title: Professor: sisuliselt on tegemist astmelise tulumaksuga

maintext:
Tallinna Tehnikaülikooli professor Rainer Kattel leidis, et loodava koalitsiooni tulumaksureform on sisuliselt astmelise tulumaksu kehtestamine, avaldas ERRi uudisportaal.
"Eks ta ikka on, jah (astmeline tulumaks - toim.), tagaukse kaudu tulumaksureform," vastas Kattel "Aktuaalses kaameras" küsimusele, kas uue koalitsiooni tutvustatud tulumaksureform on sisuliselt astmelise tulumaksu kehtestamine. "Tulumaksumäär jääb ju kõigile samaks, lihtsalt tulumaksuvaba miinimumi astmed on seal olemas. Seal on kolm astet," ütles Kattel.
Ehkki Kattel ei julgenud nimetada maksumuudatusi vaesust vähendavaks lahenduseks, rõhutas ta, et nimestel, kes teenivad kuni keskmist palka, maksukoormus siiski väheneb, neile jääb kätte täiendavalt üle 60 euro kuus.


authors:
Kuvatõmmis Videost
Err

description: Sel nädalal 20 aastat tagasi ehk 15. novembril 1996 läks ETV-s eetrisse esimene lugu, kus figureeris reporterina keegi Mihkel Kärmas.

title: TÕELISED RETROKAADRID | Vaata "Pealtnägija" saatejuhi Mihkel Kärmase teledebüüti 20 aastat tagasi!


authors:
Reuters
Scanpix
Vida Press

title: Poolõde süüdistab: Harry pruut kasutab printsi ära!

maintext:
Prints Harry uus silmarõõm, USA näitlejanna Meghan Markle ei hooli oma perest karvavõrdki ja on lapsest peale printsessiks tahtnud saada. Sellepärast ongi ta punapäise Harry oma võrku püüdnud, väidab Meghani poolõde.
Mõni päev tagasi levisid kuuldused, et 32aastane prints Harry kurameerib juba kevadest saadik salamisi näitlejanna Meghan Markle’iga (35), kes on tuntud telesarjast "Suits".
Meghan Markle (Vida Press)
Brünett kaunitar, kel on seljataga vaid kaks aastat kestnud abielu filmiprodutsendiga, olla mitu korda Londonis käinud ja koguni Harry isa prints Charlesiga kohtunud. Nüüd aga väidab Meghani poolõde USA veebiküljele Radar Online, et Meghan on hoolimatu ja enesekeskne.
Samantha Grant, kel on Meghaniga sama isa, süüdistab poolõde pere unarusse jätmises. Naiste isa, üks oma aja Hollywoodi edukamaid valgustuskunstnikke Thomas Markle (72), kuulutas septembris välja pankroti ja redutab Mehhikos.


authors: Tänu Irli-Le Ja Sotsidele On Meil Valitsuse Küüditamise Heakskiitjad.

title: Mikser: on kahetsusväärne, et värske minister on sattunud sellisesse skandaali

maintext:
Välisminister Sven Mikseri (SDE) sõnul pole maaeluminister Martin Repinski kitsefarmi majandamist puudutavaid küsimusi valitsuses arutatud. Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ootab, et peaminister võtaks antud küsimuses seisukoha.
"On kahetsusväärne, et värske minister on sattunud sellisesse skandaali, aga ma ei ole teemaga süvitsi kuidagipidi kursis," ütles Mikser Delfile.
Mikseri sõnul ei arutanud valitsus neljapäeval toimunud esimesel istungil
Konju kitsefarmi majandamise kohta esitatud tõsiseid süüdistusi. "Valitsus on pidanud seni ühe istungi ja Repinski ei ole sellele kommentaari andnud, peaminister ei ole neid ka teiste ministrite juuresolekul küsinud," kinnitas Mikser.
Refereeritud artikli täistekst Delfis.


authors: Reuters Scanpix

description: Sotsiaalmeedias ringleb foto sellest, kuidas USA presidendiks kandideeriv Donald Trump proovib piiluda, kelle poolt hääletab ta naine. Naljatlejad ei ole võimalust käest lasknud.

title: SKANDAALNE FOTO: kelle poolt hääletas Donald Trumpi naine?!

maintext: When you know you got the right answer but you just checking your friend's test to make sure pic.twitter.com/vR0RucJlSF


authors:
Stanislav Moškov
L Ssie
Kas Sohval

title: Merlyn Uusküla avab Nõmmel sohvabaari

maintext:
"Mul oli sel suvel umbes 60 esinemist ja ma mõtlesin, et tahaks vaheldust oma artistiellu. Ei tohi loorberitele puhkama jääda! Kogu aeg peab mõtlema, kuidas ennast paremini rakendada," räägib lauljatar Merlyn Uusküla.
Merlyn jutustab, et mõtles juba ammu nii oma söögikoha kui ka klubi avamisele, sest klubivaldkonnas tegutsevana tunneb ta seda maailma hästi. Nüüd teebki ta kauaaegse mõtte koos kahe hea tuttavaga Nõmmel teoks.
Merlyn ütleb, et koha ühe omanikuna ei kavatse ta jääda, käed rüpes, pealt vaatama, kuidas teised tööd teevad, vaid lööb lounge’i juures niipalju kaasa, kui saab.
"Milleks palgata turundus- ja programmijuht, kui mul on need oskused endal olemas?" küsib Merlyn. Kuna lauljatar on end artistina alati ise turundanud, mitte mänedžeri abi kasutanud, tunneb ta turundusmaailma hästi. Tal on ka EBSi magistrikraad turunduses. "See on hea võimalus oma teadmisi rakendada," usub Merlyn.


description: Erinevad Eesti ettevõtted ühendavad jõud ja aitavad noortel kutseõppuritel alustada teekonda unistuste töökohani. Seda koolitusprogrammi Samsung Digi Pass abil, mille eesmärk on tõsta mitmekülgsete erialaste oskustega töötajate arvu erinevates sektorites ja vähendada noorte töötust.Nii pakuvad koolitusprogrammis Samsung Digi Pass osalevatele 26 noorele mentorlust teiste hulgas telekommunikatsiooni ettevõte Elisa, hinnatud veebidisainiettevõte New Garage Time, prestiižne elektroonikafirma Oshino Electronics Estonia, juhtiv tarkvara- ja disainiettevõte Proekspert, Rahvusooper Estonia, tunnustatud restoran NOA, haridustarkvara idufirma Foxcademy ja maailma juhtiv tehnoloogiahiid Samsung Electronics Baltics.Ettevõtjad toetavad programmis osalejaid eelkõige neljal põhjusel. Äsja kooli lõpetanud noored seisavad tihti silmitsi probleemiga, et kogemuste puudumise tõttu ei saa töökohta, kuid samas ei saa kogemusi omandada ilma töökohata. Selline nõiaring aeglustab märkimisväärselt noo

title: Eesti ettevõtted aitavad noortel tööturule siseneda

maintext:
Erinevad Eesti ettevõtted ühendavad jõud ja aitavad noortel kutseõppuritel alustada teekonda unistuste töökohani. Seda koolitusprogrammi Samsung Digi Pass abil, mille eesmärk on tõsta mitmekülgsete erialaste oskustega töötajate arvu erinevates sektorites ja vähendada noorte töötust.
Nii pakuvad koolitusprogrammis Samsung Digi Pass osalevatele 26 noorele mentorlust teiste hulgas telekommunikatsiooni ettevõte Elisa, hinnatud veebidisainiettevõte New Garage Time, prestiižne elektroonikafirma Oshino Electronics Estonia, juhtiv tarkvara- ja disainiettevõte Proekspert, Rahvusooper Estonia, tunnustatud restoran NOA, haridustarkvara idufirma Foxcademy ja maailma juhtiv tehnoloogiahiid Samsung Electronics Baltics.
Ettevõtjad toetavad programmis osalejaid eelkõige neljal põhjusel. Äsja kooli lõpetanud noored seisavad tihti silmitsi probleemiga, et kogemuste puudumise tõttu ei saa töökohta, kuid samas ei saa kogemusi omandada ilma töökohata. Selline nõiaring aeglustab märkimisväärselt noorte kaasamist tööturule. Noorte töötuse määr on jätkuvalt tõusuteel, kuid samas ei ole Eestis piisavalt põhjalike kutseoskustega töötajaid. Just seepärast on jätkuvalt oluline tõsta noorte huvi kutsehariduse vastu.
Ühe programmi mentori, Foxcademy kaasasutaja Sebastian Pikandi sõnul oodatakse kõikidelt töötajatelt üha suuremat digipädevust, et parandada efektiivsust ja suurendada ettevõtte majanduslikku tootlikust. “Digivahendite kasutamine ja potentsiaali realiseerimine annab nii tööandjale konkurentsieelise kui töötajale võimaluse kandideerida üha parematele positsioonidele,” lisas Pikand.
Erinevate ettevõtete mentorid näitavad noortele nende valitud eriala nö köögipoolt ja tutvustavad igapäevaseid tegemisi, mis aitab tulevaseks töökohaks ette valmistuda. Programmi edukaima meeskonna liikmed võidavad ka kolmenädalase praktika Eesti ettevõttes ja ühenädalase praktika Samsung Electronics Baltcsi peakorteris Riias.
Elisa personalijuht Kaija Teemägi julgustab Samsung Digi Pass programmis osalevaid noori: „Erinevates noorteprogrammides on oluline osaleda, et tutvustada noortele organisatsiooni ja näidata tegelikku töö-elu. See aitab paremini mõista, mida nad tulevikus teha tahavad ja ka seda, milline töö neile sobib ja meeldib.“
Personalijuht tõdes ka, et sealjuures saab organisatsioon ise väärtuslikku tagasisidet noorte kohta – mida ja kuidas nad mõtlevad, mida väärtustavad ja hindavad ning millised on ootused tööjõuturule.
“Seega julgustan kõiki ettevõtteid noortele uksi avama, näitama ennast ja kuulama noori, sest ainult koostööst sünnib sünergia. Tänasel ja tulevasel tööjõuturul on vaja, et organisatsioonid suudaksid noortele pakkuda seda, mida nad ootavad ja ka vastupidi,“ julgustab Kaija Teemägi ettevõtteid tegema koostööd noorte talentidega.
Viiekuuline koolitusprogramm Samsung Digi Pass lähtub Eesti elukestva õppe strateegia 2020 eesmärkidest ja selle ülesehitus toetub Euroopa Komisjoni kirjeldatud digitaalsete kompetentside mudelile. Koolituse käigus omandavad noored digitaalseid ja sotsiaalseid oskusi, samuti tõelise töökogemuse.
Noored arendavad meeskondades erialaseid digitaalseid projekte, mille hulgas näiteks keskkond elektroonika jooniste jagamiseks, laopidajate tööd lihtsustav äpp, veebileht noortele kunstnikele oma tööde jagamiseks ning äpp riiete disainimiseks. Eriliseks teeb programmi selle lõpus omandatavad esimesed Samsungi digipassid. Need on omamoodi “tõestuseks” noorte äsja õpitud oskustest ja teadmistest nende tulevastele tööandjatele.
Programmi toetavad Haridus- ja Teadusministeerium, Euroopa Komisjoni esindus Eestis, UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon, Kutsekoda, Tallinna Ülikooli digitehnoloogiate instituut ja Eesti Noorteühenduste Liit ning ajakiri Pere ja Kodu.


title: 2019. aasta juubelilaulu- ja tantsupeo üldjuhid paigas!

maintext:
2019. aasta suvel toimuva XXVII üldlaulupeo muusikaliseks juhiks valiti dirigent Peeter Perens ning XX tantsupeo pealavastajaks tantsujuht Vaike Rajaste.
2019. aastal möödub 150 aastat esimesest laulupeost ja toimub järjekorras juba 20. tantsupidu. Seetõttu keskenduvad nii XXVII üldlaulupeo kui ka XX tantsupeo ideekavandid eesti kultuuri päritolule.
Laulu- ja tantsupeo sihtasutuse juhataja Aet Maatee sõnul on nii Peeter Perens kui ka Vaike Rajaste osalenud laulu- ja tantsupeo loovmeeskondade töös palju aastaid. “Vaike Rajastes on sitkust ja Peeter Perensis sügavust,” ütleb Maatee ja lisab: “Nüüd on nende hoida ja vedada antud juubelipidude ettevalmistamine ja teostamine. See on suur vastutus ning pikk teekond eestvedajate ja kaasajatena – loomisrõõm nii selle võlus kui ka valus.
”Peeter Perensi ja Siim Selise koosloomes sündinud juubelilaulupeo lähteidee kõrvutab kahte praeguse eesti kultuuri päritoluallikat – ürgset läänemeresoome kultuuri ja meie veel suhteliselt noort osalust euroopa kultuuriga. “See on pidu, kus saame juurelda oma päritolu üle ja vaadata samas tulevikku,” selgitab Perens.
XX tantsupeo lähteideena vaatab Vaike Rajaste tantsupeo kujunemislugu, milles peegeldub paljuski ka Eesti maa ja rahva saatus ning lugu. Ideekavand sündis koostöös Tonio Tamraga.


description: Vaatame üle möödunud ööpäeva kohta laekunud liiklusteated.

title: Liiklusinfo teisipäeval!


authors:
Arno Mikkor
Ekspress Meedia
Ajalugu Kipub Korduma

title: Ajaloolane Jaak Valge: näen valitsuse vahetuses pigem toolide vahetamist

maintext:
Ajaloolase Jaak Valge arvates toob praegune valitsuse vahetus Eestile vaevalt muudatusi ja ta näeb selles vaid toolide vahetamist. Muutusi oleks loota tema sõnul alles siis, kui Vabaerakond, EKRE või rohelised saaksid Riigikogu valimistel nii palju kohti, et võiksid valitsuses domineerida. Kas vasakpoolne valitsus tähendab nüüd majanduslikku langust, nagu Reformierakonna esindajad ähvardavad? "Tänapäeva poliitika pole enam hästi vasak- või parempoolse jaotuse kaudu kirjeldatav. Keskerakond on ju Europarlamendis sellessamas liberaalses fraktsioonis kus Reformierakond. Vasak-parem-jaotus oli relevantne veel, ütleme, paarkümmend aastat tagasi. Tänapäeval võiks see jaotus olla skaalal globalism versus rahvuslus. Selles osas aga valitsusvahetus mingit muudatust kaasa ei too. Võib-olla et Reformierakond vaatas ainult Brüsseli poole, Keskerakond vaatab nii Brüsseli kui Moskva poole.
Eks kaotaja soovib ikka sündmusi üle dramatiseerida. Ka valitsuse tegevusraamid on suhteliselt kitsad. Ajaloolasena on mul vähe kommenteerida, mingit murrangut ei oska näha, see valitsuse vahetus ei ole midagi erilist selle taustal, mis varem on juhtunud.“
Kas valitsuskomplekti uuenemine võiks siiski olla süst riigiasjade edenemisele? "Vaevalt. Ma ei usu, et neil erilist tahtmist või julgustki on. Needsamad neli erakonda [Reformierakond, IRL, SDE ja Keskerakond – toim] on olnud Toompeal juba aastakümneid, neist kaks olid ka eelmises valitsuses. Värskust oleks ehk loota siis, kui pärast Riigikogu valimisi saavad Vabaerakond, EKRE või rohelised niipalju kohti, et saaksid valitsuses domineerida. Niisiis poliitika seisukohalt vaatleksin seda pigem kui toolide vahetust, mis võib kaasa tuua kosmeetilisi muuudatusi poliitikas.“ Kuhu edasi, kui poliitiline spekter kõik ühes katlas?


title: ÕHTULEHE VIDEO | Märt Sults Keskerakonna valitsusse pääsemisest: see on ajalooline moment

maintext:
"See on ajalooline moment. Keskerakond pole kunagi valitsust moodustanud ja nüüd täna see just nii on - minu meelest väga fine," sõnas Märt Sults.
Kas Sults arvas, et pärast Savisaare Keskerakonna ladvikust eemaldumist saab erakond valitsusse? "Poliitilisi asju ei saa päriselt 100% ette näha. Sa võid maatrikseid lahendada, mitte kunagi pole tõenäolsus null. Aga praegu Keskerakond tekitas sellise situatsiooni, et kadus nagu otsene vaenlane või vastanduv asi eest ära, et siis nagu kasutasid teised koalitsioonipartnerid kohe selle ära, et saada mingisugust nihet. Sest tööedukust mõõdetakse ju nihkega ja praegu see nihe on saavutatud - kas seda nihet suudetakse hoida, see on juba iseasi," sõnas Sults.
Vaata täpsemalt Õhtulehe videost!


authors:
Kuvatõmmis
Jah Ei Küsimus Mispda Väsimatult Küsida

title: Kui kaua veel? Millal jõuavad Eestisse esimesed uued praamid?

maintext:
Eestisse ei ole jõudnud veel ühtegi uut saarte ja mandri vahel sõitvat praami, kuigi esimesest lubatud tähtajast on varsti möödas kaks kuud. Leiger on praegu poolel teel Eestisse, aga kui kaugel on teiste praamide valmimine?
"Uued laevad saabuvad Eestisse 2016. aasta suve teisel poolel ja lähevad liinile 1. oktoobril 2016," oli ametlik info möödunud kevadtalvel. Sellest on muidugi asi kaugel.
Neljast laevast valmis esimesena Türgis ehitatud Leiger, mis pärast pikki katsetusi ja mõningaid täiendusi alustas koduteed 4. novembril. Esialgu on tulek olnud aeglane, sest peale plaanitud vahepeatuste peab sisemere jaoks mõeldud laev ootama avameretormide möödumist.
Nii jõudis Leiger näiteks pühapäeva öösel Eesti aja järgi kell kaks Gibraltari sadamasse, kus jäi kaubalaevade ja tankerite vahele ootama ilma paranemist. Muide samas sadamas oli parasjagu ka Le Grand Bleu, oligarh Roman Abramovitšile kunagi kuulunud superjaht, mis on Leigerist ainult meetri jagu lühem.


description: Käisin eile (pühapäeval) Martin Repinski kitsefarmis Ida-Virumaal. Vastne maaeluminister lubas "Seitsmesed uudised" oma farmi ja rääkis kitseskandaalist natuke laiemalt.

title: Erinevalt Heleniusest, kes juhtis oma kontserni sametkingades MetroPlaza viimaselt korruselt, on Repinski endiselt kummikutes

maintext:
Minister avas mulle eile oma kitsefarmi uksed ja mul oli võimalus küsida, kuidas ta üldse sellise huvitava ala peale sattus. Repinsi seletas mulle, et käis 19- aastasena Saksamaal tööl ja kogus seal väikese algkapitali. Noormees teadis kitsepiima headest omadustest, kuna ta õel Marial oli lapsena allergia ja seda leevendas just kitsepiim.
Repinskit on nüüd nädal aega meedias pekstud, aga kas keegi räägib siinkohal ka 30-aastasest noorest venelasest, kes on poliitikasse tulnud paar aastat tagasi ja kes venelasena üritab meie riigis läbi lüüa ühes kõige raskemas valdkonnas nagu seda on väikepõllumajandus?
Täna töötavad nii Maria kui Repinski ema Konju farmis, mida Martin veab. Kui Repinski Saksamaalt tagasi tuli, otsis ta Ida-Virumaale väikest ja soodsat talu, kus võiks maatööga alustada. Kuna just samal ajal oli suurärimees Joakim Helenius praktiliselt kõik Ida-Viru suuremad farmid kokku ostnud, siis olid tal jäänud ripakile just sellised väiksemad tootmisfarmid.
21- aastaselt kirjutas ta valmis äriplaani, ostis Saksamaal teenitud rahaga ja pangalaenuga Konju farmi ja hakkas vaikselt kitsesid pidama. Alguses lüpsis ise perega ja pärast võttis tööjõudu juurde. Repinski vedas ise piima laiali, otsis koostööpartnereid ja oli hommikust õhtuni oma farmis rakkes.
Erinevalt Heleniusest, kes on tänaseks oma suurfarmidega jooksnud rappa ja kes juhtis oma kontserni sametkingades ja MetroPlaza viimaselt korruselt, on Repinski endiselt kummikutes. Ta ütleb isegi seda, et oma viimase paari aasta riigikogulase palga on ta suuresti just oma kitsefarmi pannud, sest selles valdkonnas näeb ta end ka tulevikus.
Loomulikult võib Repinskil olla maksmata arveid ja ta tunnistab, et ta on ka palgamaksmisega venitanud kui raha pole ning loomulikult ei suuda ta oma töötajatele väikefarmis maksta Eesti keskmist palka, AGA samad probleemid on ju täna ükskõik millisel põllumajanduses tegutseval inimesel.
Need probleemid ei ole mitte ainult väikestel vaid ka kõige suurematel tootjatel nagu Helenius ja Kruuda. Nende meeste puhul ei räägita küll ümbrikupalkadest, vaid pigem sellest kuidas maksuamet ja võlausaldajad otsivad nende miljoneid taga Panama paberite seast. Natuke kahepalgeline on ette võtta väikeettevõtja Repinski, kes üritab oma perega kohalikele tööd pakkuda. Seda küll mitte altruismist, vaid ikka selleks, et endale igapäevast leiba teenida. Kas oleks siis parem kui Repinskit ei oleks selles piirkonnas- siis ei oleks ei ümbrikupalgakahtlust, ega miinimumpalga küsimust ega Hollandi juustu vaidlust, aga oleksid tühjad ruumid.
Mind hämmastab oma töö juures kõige enam see, kui näiteks Leedo ütleb, et tema juures käis sidrunitest rääkimas Remo Holsmer, siis räägitakse süütuse presumptsioonist ja kogu partei asub ringkaitsele. Kui eelmisel nädalal tegin Cherry.ee põhjaminekust loo, siis teatas tarbijakaitseamet, et ta ei saa rahast ja reisidest ilma jäänud inimesi aidata, kuna Cherry juhid olid asja kavalalt põhja lasknud (minu arvates kurikavalalt) ja 1,2 miljonit eurot ongi kadunud.
Kruuda puhul räägitakse kuni 30 miljoni euro suurusest august ja samast suurusjärgust räägime ka Heleniuse puhul. Riigikogulase ja ministri palk on Repinskile kindlasti parem sissetulek kui mässata Konju farmiga, aga kas on midagi paremat pakkuda nendele kümnele inimesele, kes Konjust täna tööd saavad. Kas soovitame neil minna Skype süsteemiarhitektiks või?


authors:
Reuters
Scanpix
Ai Erma Park

description: Tänavu juunis Islandi presidendiks valitud Guðni Th. Jóhannesson ütles täna ajakirjandusele, et ta ei tunnusta 600 000 Islandi krooni (5300 USA dollari ja 4800 euro) suurust palgatõusu ning on otsustanud annetada selle heategevuseks.

title: Islandi president annetab palgalisa heategevuseks

maintext:
Sherlock Holmes ja doktor Watson lendavad kuuma õhupalliga. Hämaras eksivad nad kursilt ja näevad all põldu, kus mees ajab lambaid kodu poole.
"Kus me oleme?" karjub Watson karjusele.
Mees mõtleb tükk aega ja vastab siis: "Õhupallis!"
Selle peale langetab Sherlock Holmes otsuse:
"See on Venemaa!"
"Kuidas te seda taipasite?" küsib Watson.
"Esiteks, ta mõtles kaua mu küsimuse üle, mis annab põhjust arvata, et mees on programmee-rija. Teiseks, ainult Venemaa programmeerijad karjatavad lambaid!"


authors: Hakkab Pihta Nagu Kuskil Midagi Suurt Ja Kohutavad Juhtub Läheb See Lainena Mitmetest Riikidest Üle

description: Täna varahommikul sõitis Põhja-Indias rööbastelt maha reisirong. Õnnetuses sai surma vähemalt 95 inimest, vigastatuid on üle 150.  Õnnetus leidis aset Kanpuri linna ligidal, vahendab CNN.

title: Indias sõitis rong rööbastelt maha. Hukkunuid on ligi sadakond


authors:
Reuters
Scanpix
Vanaisa Vanaema Uus-Meremaalt

title: Uus-Meremaad raputas võimas maavärin

maintext:
Uus-Meremaa Lõunasaart tabas täna maavärin, mille võimsuseks mõõdeti 7,8 magnituudi.
Maavärinaga kaasnes ka tsunaamioht ja saare idaranniku elanikel kästi evakueeruda, kirjutab CNN.
Maavärinat oli tunda ka 200 kilomeetri kaugusel Uus-Meremaa pealinnas Wellingtonis. Teateid suurtest purustustest või kannatanutest esialgu ei ole.
A tsunami has been generated, the first wave has arrived in the North Eastern Coast of the South Island. #eqnz


title: Repliik | Laen jooksvateks kuludeks on vastutustundetu

maintext:
Võimuliidu läbirääkijate poolt väljaöeldud sõnum, et uus valitsus on valmis laenu võtma tähendab tegelikult seda, et oma programmi täitmiseks lihtsalt ollakse sunnitud laenu võtma. Tõenäoliselt lähebki nii, nagu üks osapool ütles, et muuhulgas ollakse valmis võtma ka investeeringute tarbeks laenu. Ehk põhiline osa uutest laenudest läheb defitsiidi ja jooksvate kulude katteks ning midagi jääb üle ka investeeringuteks.
Võimuliiidu uue maksupaketi kohta pole väga palju teada, aga on välja öeldud, et pööratakse tähelepanu madalapalgalistele. Iseenesest madama tuluga inimeste maksukoormuse vähendamine maksuvaba tulu miinimumi tõstmise kaudu on õige, aga see on väga kallis meede. Maksuvaba miinimumi tõstmine näiteks 170 eurolt 180 eurole kuus läheb maksma 17 miljonit eurot aastas. Maksuvaba miinimumi kuni 500 euroni tõstmiseks kulub seega sadu miljoneid eurosid. 54 miljonit eurot läheb maksma diislikütuseaktsiisi ja 20 miljonit eurot bensiiniaktsiisi tõusu tagasipööramine. Sotsiaalmaksu 0,5 protsendi langetuse ärajätmisest vabaneb aga vaid 40 miljonit eurot. Tulumaksu tõstmine pärsib igal juhul majanduskasvu ja varamaksude sisseseadmisest pole eelarvele nii suurt mõju, et võimuliidu prgrammi kulud katta.
Tööjõumaksude tõstmine tulumaksumäära tõusu ja sotsiaalmaksulangetuse ärajätmise kaudu on täielikult vastuolus sellega, mida tegelikult on vaja teha ehk tööjõumakse langetada ja seda mitte ainult madalapalgalistel, aga eelkõige ka kõrgemat lisaväärtust loovate töökohtade puhul. Ajal, kui tööjõukulud on viimase seitsme aasta kõrgeimal tasemel, tuleb ettevõtetel palgatõusu finantseerimida kasumite arvel ja see kärbib ettevõtete võimalusi uuteks investeeringuteks ning neid ärajäävaid investeeringuid riiklike inveteeringutega asendada ei saa.
Seni pole ka teada, kui palju raha nõuab võimuliidu sotsiaalprogramm, ka sinna on ilmselt vaja ulatuslikku täiendavat rahalist katet. Igal juhul on võimuliidul suuri probleeme oma programmile rahalise katte leidmisega. Laenukoormuse suurendamine jooksvate kulude katteks oleks aga erakordne vastutustundetus. Eelarve tasakaalu nõue on olnud meie väärtushoiak läbi aastate ja see on ka Euroopa Liidu liikmesriikide range nõue. Kui mingeid makse langetada, siis peab teisi makse tõstma või eelarve kulusid vähendama. Riigid teevad suuri pingutusi, et laenukoormust vähendada, näiteks Soomel oli selleks lausa eraldi tegevusprogramm. Üldiselt on aga riikidel väga raske kui mitte võimatu juba mingile tasemele kerkinud laenutaset allapoole saada. Praktikas on nii, et mõned riigid peavad ainuüksi oma laenude teenindamiseks kulutama kuni 15 protsenti eelarvekuludest.
Tänasel päeval on lausa naeruväärne Margus Tsahkna 2010. aastal tehtud üleskutse, et Eesti võiks olla Euroopas eelarvetasakaalu eestkõneleja. IRL läks mingil ajal koguni nii hoogu, et hakkas nõudma tasakaalu põhimõtte sissekirjutamist ka põhiseadusesse.


title: Mida peaks teadma võlaõigusseadusest eluruumi üürimisel?

maintext:
Antud artikliga proovime anda ülevaate tähtsaimatest võlaõigusseaduse punktidest, millega peaksid nii üürnik kui ka üürileandja üürilepingu sõlmimisel arvestama, kirjutavad Domus Kinnisvara kutseline maakler Kadri Lest ja maakler Kersti Luik ettevõtte ajaveebis.
Kõige suuremaks üllatuseks võib üürniku jaoks olla see, et üürilepingule ei ole seadusega sätestatud vormi – üürileping võib olla sõlmitud nii suuliselt kui ka kirjalikult. Meie soovitame üürilepingu sõlmida kirjalikus vormis, et vältida hiljem tekkida võivaid lahkarvamusi ning arusaamatusi. Üürileping on võimalik sõlmida nii tähajaline, kui tähtajatu, olenevalt sellest, kuidas üürileandjale ja üürnikule kõige paremini sobib. Olenevalt lepingu sõlmimise tüübist, tuleb arvestada lepinguga kaasaskäivate nüanssidega:
Tähtajaline üürileping lõpeb tähtaja saabumisega, kuid lepingu saab lõpetada ka mõjuval põhjusel 3 kuulise etteteatamisega. Tähtajatu üürileping lõppeb, kui osapool avaldab selleks soovi ning teavitab teist poolt vähemalt 3 kuud ette.
Tähtajalise üürilepingu korral on võimalik üüri tõsta üks kord aastas ainult juhul, kui üürileping on sõlmitud vähemalt kolmeaastase tähtajaga ning üüri tõstmise ulatus on lepingus täpselt määratud. Tähtajatu üürilepingu korral on võimalik üürileandjal üüri tõsta iga kuue kuu möödumisel lepingu sõlmimisest. Üüri tõstmise ettepanek peab olema esitatud 30 päeva enne üüri tõstmist ja seda põhjendama kirjalikult taasesitatavas vormis.
Kui tähtajalise üürilepingu tähtaeg on möödas, kuid üürnik jätkab asja kasutamist ja üürileandja ei väljenda kahe nädala jooksul teistsugust tahet, muutub üürileping tähtajatuks.
Vähemalt kaheks aastaks sõlmitud üürileping muutub pärast tähtaja saabumist tähtajatuks, kui lepingupool ei ole kaks kuud enne tähtaja saabumist avaldanud soovi lepingut pikendada.
Üürileping ei lõpe ühe lepingupoole surmaga, kui üürilepingus ei ole kokku leppinud teisiti.
Üürileandja ja üürnik võivad eluruumi üürilepingu üles öelda ülesütlemisavaldusega, mis on kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
Võlaõigusseadusest tulenevalt ei pea üürnik lisaks üürile tasuma muid asjaga seotud makseid, kui pooled ei ole lepingus teisiti kokku leppinud. Seega kui üürileandja soovib, et üürnik tasub ka korteri kõrvalkulude (kommunaalkulud) eest, tuleb see punkt selgelt üürilepingusse kirja panna, vastasel juhul ei ole see üürniku kohustus. Kõrvalkulude hulka ei arvestata makseid remondifondi või eluasemelaenu igakuised tagasimakseid. Eluruumi üürilepingus lepingupoolte õiguste ja kohustuste ning vastutuse osas seadusega sätestatust üürniku kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe on tühine. Näiteks kui üürileandja paneb üürnikule kohustuse maksta remondifondi, siis on see seadusest kõrvalekalduv kokkulepe ja see on tühine.
Seadusest tulenevalt on eluruumi üürnikul õigus üürileandja nõusolekuta majutada üüritud eluruumi oma abikaasat, alaealisi lapsi ja töövõimetuid vanemaid, kui üürilepingus ei ole kokku lepitud teisiti, nt. üürilepingusse on lisatud punkt, et üürnik võib eelnimetatud isikuid majutada seal ainult üürileandja nõusolekul.
Eluruumi üürilepingu sõlmimise korral võib üürileandja üürnikult küsida tagatisraha kolme kuuüüri ulatuses, mille hoiustamine peab toimuma vähemalt kohaliku keskmise intressiga. Üürnikul ei ole õigus nõuda üürilepingu lõppemisel tagatisraha kohest tagastamist – üürileandjale peab jääma võimalus ja aeg kontrollida, kas üüritud ruumides ei ilmne varjatud puudusi. Kui üürileandja ei ole kahe kuu jooksul peale üürilepingu lõppemist teatanud oma nõudest üürniku vastu, võib üürnik nõuda tagatisraha tagastamist.
Üürileandjale või üürnikule, kes ei soovi üürilepingu sõlmimisel kasutada asjateadliku inimese kaasabi, soovitame enne lepingu sõlmimist läbi lugeda Võlaõigusseaduse 15. peatüki, mis on kättesaadav Riigi Teataja kodulehelt ja kus on olemas täpsemalt üürilepingu sõlmimisega seotud õigused ja kohustused.


authors:
Toomas Tatar
Pudeneb Kindlasti
Jõudu Uuele Valitsusele.
Kuhu Me Sattunud Oleme
Circus Barcelona

description: Täna astus ametisse peaminister Jüri Ratase valitsus, kelle olulisteks eesmärkideks on Euroopa Liidu ja NATO liitlassuhteid hoidev välis- ja julgeolekupoliitika, ühtsem ja võrdsem Eesti, majanduse seisakust välja toomine ning rahvaarvu tõusule pööramine.

title: BLOGI JA GALERII | Uue valitsuse ministrid andsid ametivande


title: ÕNN KOPUTAS UKSELE: lastetu paarike adopteeris ööpäevaga 4 last

maintext:
Lastetu paarike USA-s otsustas adopteerimise kasuks, kuid veelgi ootamatuks osutus see, et kõigest ööpäevaga - neist said kahtede kaksikute vanemad!
Kaley ja Jeremy Carling täitsid oma unistuse, kui nad adopteerisid neli last, vahendab Mirror.
Luupust põdev Kaley Carling ei saanud oma tervise tõttu abikaasast rasestuda, sest ta võetavad ravimid oleks olnud lootele kahjulikud või ta tapnud.


title: Marju Lauristin | Kommunismi ega sotsialismi ei tule

maintext:
Euroopa Parlamendi saadik ja sotsiaaldemokraat Marju Lauristin selgitab, miks peab muutuma reformierakondlik poliitika tegemise stiil.
Kas Eesti saab vasakpoolse valitsuse?
Marju Lauristin, Euroopa Parlamendi saadik, Sotsiaaldemokraatlik Erakond: Ta ei ole sugugi ju vasakpoolsem kui eelmine juba sellepärast, et üks liberaalne erakond asendub teisega. Kui vaadata siit Brüsselist, siis Keskerakond on ju ka liberaalide fraktsioonis ja ma ei ole näinud, et nad kuidagi eriliselt valgete varestena sealt välja paistaksid. Praegu on siin küll Yana Toom, kes võib silma paista mõningate kummaliste hääletamistega julgeolekuküsimustes, aga need ei ole sõltuvuses sellest, kas ta on liberaal, keskerakondlane, vasak- või parempoolne. Teisalt kui tegemist on majandus- ja sotsiaalküsimustega, siis on nad kõik liberaalid.
Ma ei näe, et tuleks mingit väga suurt muutust. Muutus tuleb pigem sellest, et Reformierakonna liberaalsus on pigem olnud neoliberaalsus, nagu nende pidev loosung, et maksudega ei mängita, ja üldiselt kogu maksupoliitika, mis on rohkem võtnud nendelt, kes teenivad keskmist palka või vähem, ja soosinud neid, kes teenivad rohkem. See on tõepoolest väga äärmuslikult parempoolne. Niisugustest äärmustest liigutakse selgelt rohkem keskele. Tuleb keskpunkti koondunud valitsus, nagu meie valitsused üldiselt on olnud. Mingit vasakule kaldumist, kommunismi ja sotsialismi ja kõiki muid tonte, mida maalib praegu paanikas Reformierakond ja mõningad ministrid, kes minu meelest eriti head politoloogid ei ole, ei tule.
Mis muutub tavalise inimese jaoks? Kas tuleb näiteks astmeline tulumaks?
Seda ärge küsige minu, vaid valitsusliikmete käest. Ei maksa end sõnadest nii väga mõjutada lasta. Kui sotsiaaldemokraadid on öelnud, et tuleb järsult tõsta maksuvaba tulu miinimumi, mida ilmselt ka Isamaa ja Keskerakond toetavad, siis see on samm selle poole, et neid inimesi, kes saavad vähem raha, maksustatakse vähem, mis ongi sisuliselt astmeline tulumaks. Teine küsimus on see, kas tuleb nii-öelda kaas peale panna ka väga kõrgetele tuludele – astmeline tulumaks on ka seda teinud. Me peame pigem rääkima sellest, kuidas saab kogu maksusüsteemi tasakaalu. Reformierakond on korranud, et maksudega ei mängita, ja maksusüsteem olekski nagu kivisse raiutud, samas kui rahvusvahelised eksperdid ja Eesti inimesed tunnevad, et maksusüsteem on viltu ja seda tuleb muuta.
Mis ajas valitsuse lõhki? Kas see võis olla Jevgeni Ossinovski ambitsioon osaleda valitsuse moodustamisel ja saada ehk isegi parem koht valitsuses?
Ma nii ei arva. Küsimus ei ole üldse isiklikes ambitsioonides, küsimus on selles, mis on ühiskonnas tunda alates presidendivalimistest ja mis oli presidendivalimiste varjatud põhiteema – tuntakse, et Eesti vajab mingit muutust, värsket õhku, uut hingamist. Muutuma peab teatud poliitikastiil, prioriteedid ja see suhe poliitikute ja rahva vahel, mille on 17 aastat valitsust juhtinud, ametnikke värvanud ja kõiki kohalikke omavalitsusi parteistanud Reformierakond loonud.
On alanud toiduahela lõhkumine?
See ongi demokraatia mõte. Demokraatia toimib ju niiviisi, et üks erakond on valitsuses üks või kaks ametiaega, harvem kolm, ja siis nad vahetuvad. Toimub vee ja vere vahetus, mida meil Savisaar kogu aeg takistas. Keskerakond oli ju kõikidel valimistel väga edukas, ometi polnud ta üheski valitsuses. Savisaar küllaltki diktaatorliku juhina tegi Keskerakonnast sellise partei, kellega ükski teine ei tahtnud koalitsioonis olla. Sellepärast, et oli teada, et sellest parteis valitseb Savisaare käsk ja mitte avalik demokraatlik arutelu – polnud võimalik kindel olla, kas kokkulepped kehtivad või ütleb Savisaar ei.
Nüüd, kus toimus väga selge ja avalik muutus Keskerakonnas, põlvkonnavahetus ja juhatuse suunamuutus Savisaare ümber lipitsejatest kogu erakonda esindavaks valitud organiks, toimus ka teiste erakondade ja kogu Eesti poliitilise maastiku muutus. Sai võimalikuks demokraatlik võimuvahetus, mis ei saa olla väga dramaatiline. Ma saan aru, et Reformierakond on šokiseisundis, aga need hõiked, et kui meie ei ole võimul, siis Eestit tabab katastroof, ei ole demokraatlikule korrale omased. Ei ole nii, et ainult üks partei võib valitseda.
Kas Savisaare nii-öelda tont on lõplikult mängust väljas?
Tundub küll. Keskerakonna sees on toimunud pikk evolutsioon. Oleme näinud, kuidas Ratas püüdis esimest korda, Simson teist korda uuendada Keskerakonna juhatust ja me nägime, kuidas see jõud tõusis aeglaselt ja nüüd jõudis selge enamuseni. See ei ole juhuslik paleepööre, mis on toimunud Keskerakonnas. Valitsuse lõhkiminek tuleneski vajadusest viia valitsemine tasakaalu selle poliitikamaastikul toimunud üldise muutusega. See on kooskõlas inimeste ootustega. Uues situatsioonis on ka Isamaa ja sotsid, kes leidsid väga kiirelt ühise keele. Need kaks erakonda suudavad reageerida rahva üldisele meelsusele.
Aga miks Keskerakond ja Reformierakond ei leidnud ühist keelt?
Selle peale peate ka ise natuke mõtlema. Kas see oleks olnud see muutus, mida oodatakse? On see ühine keel või Reformierakonna võimu säilitamine sellega, et Keskerakond pannakse Reformierakonna rakendisse? Uue juhatusega on Keskerakonnal käimas uuenemishoog ja nad ei taha vanadesse raamidesse surumist.
Mida püüab Taavi Rõivas saavutada sellega, et ta ei astunud kohe tagasi, vaid ootab ära umbusaldushääletuse?
Taavi Rõivase isik ei ole sugugi mitte see põhjus, miks valitsus lagunes, sest ka Ossinovski on öelnud, et Rõivas oli igati viisakas ja korrektne, aga tal puudus selles meeskonnas edasiviiv jõud, et juhtida. Tema taga olev Reformierakond ei ole enam ammu reformiv erakond, vaid reforme vältiv erakond. Rõivas ei ole oma erakonnas enam ammu ka liidri positsioonil. Seda näitas ju kõige paremini presidendivalimiste olukord, kust algas praeguse olukorra sünd, sest oli näha, et Rõivas ei ole oma erakonnas liider.
Muutus Reformierakonnas on vältimatu ka siis, kui neist saab opositsioonierakond?
Absoluutselt. Reformierakond on stagneerunud, ta on liiga kaua võimul olnud. Seda on juhtunud paljude teiste erakondadega mujal maailmas ka. Sama on juhtunud Rootsis väga pikalt võimul olnud sotsiaaldemokraatidega. Vaatamata sellele, mis vaadetega inimesed olid, tundsid nad, et muutus peab tulema ja vahepeal on vaja teistsugust poliitikastiili ja teistsuguseid inimesi, et see vesi oleks värske.
Mis on uues valitsusliidus need asjad, milles sotsiaaldemokraadid põhimõtteliselt järeleandmisi ei tee?
Mina ilmselt ei ole selles läbirääkimiste meeskonnas ja seda on vara arutada. Mis on täiesti selge, seda on öelnud nii sotsiaaldemokraadid kui ka Keskerakond, et põhiteemadeks on julgeolek, inimeste heaolu, Eesti ühiskonna sidusus, inimeste materiaalsete võimaluste terav lahknemine, ääremaastumine. Sotsiaaldemokraadid on klassikaliselt solidaarsuse ja sidususe eest seisev erakond, Keskerakond on vähemasti deklareerinud seda sama. Kui Isamaa tahab tagasi tulla oma rahvuslike väärtuste juurde, siis ka nende huvides on, et kogu Eesti peab üheks saama ja inimesed peavad kaasatud olema. See on tähtsaim, mis neid kolme võiks ühendada – et Eesti areng saaks ühtlasemaks. Eesti ei tohiks olla esirinnas suurima ebavõrdsuse poolest.
Kujutame ette sellist stsenaariumit, et Ratas jätaks koostööleppe Ühtse Venemaaga puutumata, kuigi see on külmutatud seisus, ja Ossinovskist saaks samas välisminister. Kas see võiks olla selline valitsus, mis paistab väljapoole venemeelsena?
Venemeelsusega on selline lugu, et see peab olema faktiliselt järele uuritud, proovitud ja Eesti puhul kindlasti ka järele valvatud. Kui me vaatame Keskerakonda, siis on täiesti selge, mis vahe on Savisaare ja Yana Toomi tegudel ja neil, kes Savisaare vastu nii-öelda üles tõusid. Siin ei ole põhjust küll Ratast süüdistada, et ta oleks kuidagi eriliselt venemeelne.
Mis puudutab seda lepingut, siis Ratas on ju kogu aeg teatanud, et seda ei täideta, see on külmutatud ja seni kaua, kui suhted Venemaaga on nagu nad on, siis ei kavatse keegi seda ka täita. See on tema seisukoht, mitte see seisukoht, mille järgi on käitunud Savisaar, tema jüngrid ja Yana Toom. Savisaar ju alles käis Moskvas ja keegi ei teadnud, mida ta seal tegi. Ma olen täiesti kindel, et Jüri Ratas selliseid samme tegema ei hakka. Mis puudutab Ossinovskit, siis tema läänes haritud ja väga liberaalse, läänemeelse ning demokraatliku maailmavaatega inimesena, on väga Venemaa tänase poliitika vastu. Temalt ei oota venemeelsust ka Venemaal mitte keegi.
Brüsselis ei või tekkida sellist ettekujutust, et Eesti võimalik uus peaminister on Putini parteiga seotud Venemaa mõjuagent?
See on poliitilise võitluse ilming, et püütakse selliseid silte kleepida. Seda pori loopida on lihtne. Ma arvan, et Jüri Ratasel on kõik võimalused tegudega näidata, et see nii ei ole.
Mulle väga meeldis, mida ütles Isamaa esimees Margus Tsahkna, et ilma Isamaata tõelist isamaalist valitsust teha ei saa. Ma arvan, et Isamaast tuleb selles valitsuses valvekoer. See on hea just väljapoolt vaadates, sest Isamaa on mingis mõttes lakmus, et see valitsus ajab igatepidi Eesti asja ja ei tee mingeid salasobinguid.


description: "Vastuseks erakonna Eestimaa Rohelised aseesimehe Züleyxa Izmailova artiklile „Rohelised: uus valitsus ei peaks jätkama Eesti lagedaks raiumisega“ pean vajalikuks kõigepealt öelda, et metsaseaduse planeeritavate muudatustega soovitaksegi soodustada lageraiele alternatiivsete raieliikide kasutamist," kirjutab Keskkonnaministeeriumi metsaosakonna peaspetsialist Taivo Denks.

title: Keskkonnaministeerium: metsaseaduse väljatöötamisel on huvigruppidega tehtud tihedat koostööd

maintext:
18. mail toimunud metsandusnõukogu kohtumisel ja sellele järgnenud väiksema ringi kohtumistel keskkonnaorganisatsioonidega jõuti ühisele arusaamisele, et kõik metsaseaduse muutmise väljatöötamiskavatsuses väljatoodud probleemid vajavad lahendamist seaduse tasandil. Kõige teravamalt avalikkuse tähelepanu pälvinud kuusikute raievanuste teemas tõdesid huvigrupid, et viljakates kasvukohatüüpides on väärtusliku puidu saamiseks kuusikute raievanuse langetamine vajalik ja majanduslikult põhjendatud, kuid raievanuste vähendamisega peab kaasnema kompensatsioonimehhanism elurikkuse heaks.
"Väited keskkonnaorganisatsioonide mittekaasamisest ja lubaduste murdmisest on aga eksitavad.Metsaseaduse uuendamise puhul on nii sel korral kui ka varasematel kordadel alates väljatöötamiskavatsuse etapist, kus rääkisime kavandatavate muudatuste eesmärgist, huvigruppidega tehtud sisulist koostööd ning kaastatud on olnud nii keskkonnaorganisatsioonid kui metsaomanike esindusorganisatsioonid.
Lepiti kokku, et koos viljakate kuusikute raievanuse langetamisega astutakse selgeid samme laane- ja salumetsade range kaitse vajakute katmiseks. Sellest on ministeerium on ka kinni pidanud. Kui suve hakul oli veel puudujääke loo-, sooviku-, laane- ja salumetsa tüüpides, siis tänaseks on kaetud kõik range kaitse puudujäägid loo- ja soovikumetsa osas ning laane- ja salumetsa tüüpides on vajakud vähenenud vastavalt 2600 ja 2100 hektari võrra.
Täiendavalt varasemale on nüüdseks keelatud raied hoiualade Natura metsaelupaikades. Salu- ja laanemetsade vajakute katmise võimaluste analüüsi tulemusel on olemasolevate kaitsealade riigimetsa maadel välja valitud vastavate metsatüüpide kompaktsed alad, mida on võimalik erinevate meetmete abil majandamisest välja arvata. Salumetsade vajakute katmiseks võib vajalikuks osutuda päris uute kaitsealade moodustamine, mida plaanitakse teha riigimaadel.
Lisaks inventeerib RMK viljakates metsatüüpides täiendavaid vääriselupaiku ka majandusmetsades. Kokku on meil ca 26% metsadest erinevate kaitsepiirangutega, kus saab kaitse-eeskirjadega seada metsa majandamisel metsaseadusega sätestatust erinevad tingimused. Kokku on eesti metsadest range kaitse all veidi üle 10% ja seal ei toimu mitte mingit metsade majandamist. Rangelt kaitstavate metsade kogupindala osas on saavutatud metsanduse ja looduskaitse arengukavades püstitatud eesmärk. Viljakate boniteediklasside (Ia, I) kuusikute raievanuse alandatakse, et raie lubamise alused oleksid kõigile üheselt mõistetavad.
Täna kehtiva metsaseadusega seatud raievanused ei võimalda alati majandusmetsade viljakate boniteediklasside kuusikuid optimaalses eas kasutusse võtta, seetõttu väheneb puistute tootlikkus ning juure- ja tüvemädanike tõttu halveneb puidu kvaliteet. Hetkel peavad raiutavad kuusikud olema minimaalselt 80 aastat vanad, eelnõu kohaselt saaks raiet lubavaks vanuseks olema Ia boniteediklassis 60 aastat ning I boniteediklassis 70 aastat.
Kuigi kõrvalseisjale võib tunduda muudatuse mõju väga suur, siis on oluline märkida, et üle 80% erametsade ning 55% riigimetsa Ia ja I boniteediklasside kuusikutest, mis raievanuse alandamisel oleksid justkui täiendavalt raieküpsed, on juba praegu võimalik raiuda küpsusdiameetri alusel. Seega muudatuse mõjul ei kaasne kindlasti Eesti metsades ulatuslikku lageraiet, mille eest ekslikult hirmutatakse.
Oluline on märkida ka, et minimaalne raievanus ei kohusta metsaomanikku raiuma, tal jääb alati õigus oma metsa kauem kasvatada. Selleks, et metsaomanik eelistaks lageraiele kasutada teisi raieliike oleme leevendamas turberaietele ja valikraiele seatud piiranguid.
Näiteks paindlikuma turbaraie puhul muutub metsa uuenemine kiiremaks, tänu millele on metsaomanikul lihtsam raietegevusi järkjärguliselt teostada ning surve lageraie tegemiseks väheneb. Metsaelustiku mitmekesisuse säilitamiseks kehtestatakse vastukaaluks raienormide leevendamisele säilikpuude jätmise kohustus ka turbe- ja valikraietel. Lisaks tõhustatakse muudatustega vääriselupaikade kaitset.
Üle aasta ettevalmistatud seadusemuudatused on kooskõlastamisel justiitsministeeriumis ning kõigi eelduste kohaselt võiks jõuda valitsuse lauale arutamiseks tuleva aasta alguses. Olukord, kus keskkonnaorganisatsioonid on oma algse heakskiidu praeguses etapis tagasi võtnud, on kahetsusväärne, kuid ootame neid tagasi laua taha sisulist arutelu pidama.
Eesti metsade juurdekasv on tuginedes Keskkonnaagentuuri värsketele andmetele viimastel aastatel olnud üle 15 miljoni tihumeetri. Raiemaht on viimasel kümnel aastal olnud keskmiselt 8 miljonit tihumeetrit. Seni kõige suurem on olnud see 2014 aastal, kui küündis 10,3 miljoni tihumeetrini. Seega ei ole põhjust rääkida raiel juurdekasvu mahtude ületamisest. Keskkonnaministeerium toetab ja aitab igati kaasa jätkusuutliku metsamajanduse põhimõtetest kinnipidamisele.


description: "Jõulutunne" on jutukogumik, mis sisaldab prantsuse autorite 25 muinasjuttu, mida õhtuti koos lapsega lugeda, et jagada imelist jõulutunnet.

title: KINGIIDEE | Muinasjuturaamat aitab jagada imelist jõulutunnet


authors:
Tiina Kõrtsini
Ok

description: Muusik Uno Kaupmehe rolli astumine sundis Kristjanit kandma korraga nii läätsesid kui ka prille

title: TV3 VIDEO JA FOTOD | KRISTJAN KASEARU: "Nägin laval kangete prillidega küll astuda, aga publikut ma sealt väga ei näinud."

maintext:
Prillid ees, muutus maailmavaade jalamaid uduseks. «Nägin laval oma kangete prillidega küll astuda, aga publikut väga ei näinud.» Uno Kaupmehe hittloo «Ärge unustage valssi» esitamine andis Kristjanile peale tugevate prillide võimaluse kanda muidki ajastutruid aksessuaare – ruudulist päevasärki ja kauboikaabut. «No ja see nahkvest, millest ei saa üle ega ümber,» sõnab laulja uhkusenoodiga hääles. «See on originaalvest, ma ei teagi, kust see välja võeti.» Lisaks kõigele oli see Kristjanile üleüldse esimene Eesti artist, keda tal on tulnud näosaates parodeerida.
«Põnev oli Kaupmeest teha – noh, selline maamees ja omapärase häälega,» lausub Kristjan naerdes. «Et ma võtsin lauluks «Ärge unustage valssi», oli loomulik. Valida polnud väga raske, sest see on üks tuntumaid Kaupmehe lugusid. Selline Eesti muusika on vanematel ikka kodus mänginud, eks sealt oli see ka kõrva saanud ja jäänud!» Siiani näosaate laval seitset artisti kehastanud Kristjan on pidanud värvilisi läätsesid kandma kolmel-neljal korral. «Eks need vajavad alati natuke harjumist, sest ma pole oma elus kunagi pidanud neid kandma,» sõnab ta. «Läätsede silmapanek pole olnud mulle vast kõige õudsem katsumus, aga Kaupmehe prillid koos läätsedega oli tõesti omaette kogemus!»
Isemoodi kogemuseks hindab Kristjan ka Sofia Rotaruks kehastumist. «Rotaru puhul läks grimmitoolis ikka kõvasti aega,» muheleb ta. «Et kõigepealt mees ära katta ja siis naine peale teha.
Grimmi tehti tema puhul mulle vist kõige rohkem – et ikka ilus naine välja tuleks. Kõige pikemad grimmitoolis istumised olid aga muidugi habemega tegelaste puhul, see võttis meeletult aega – pole ju olemas valmishabet, kui see just väga pikk ei ole. Nagu mustanahaliste artistide puhul kulus palju aega värvimisele ja pärast värvi mahapesemisele.»
Lauljanna Rotaru puhul, kellena Kristjan esimeses saates lavale astus, sai ta vett ja vilet naiserolli harjutamisel. «Eks Rotaruks ehk naiseks muutumine oli sisemiselt otsimine ja proovimine – et mitte üksnes häält imiteerida, vaid olla ka rollis usutav,» ütleb ta. «Hääletämbrit püüdsin aga kõige rohkem harjutada Lenny Kravitzi puhul.
Mitme artisti puhul võib saada teatud sõna ja fraasiga isegi kohe alguses õige hääle kätte, aga teine asi on seda hoida läbi terve loo. Et see kõlaks igal hetkel veenvalt.»
Artistid unenägudes kiusamas ei käi
Kui teinekord on uue artisti kehastamine kinkinud näosaates osalejaile ärevaid ja unetuid öid, kui parodeeritavad isegi unenägudest läbi astuvad, siis Kristjan selle üle ei kurda. «Ma ei näe õnneks artiste unes,» naerab ta. «Küll aga on naljakas olnud, et vahetult enne uut salvestust magama minnes on peas keerelnud vanad lood. Mitte need, mida kohe järgmisel päeval tegema lähed, vaid hoopis need, mis on juba salvestatud. Kummaline, uuemad lood võiksid olla nagu rohkem pealuu sees ja mõtteis keerelda, sest oled neid ju just hirmus palju harjutanud.»
Kristjan, kes on näosaate kõrvalt oma napipoolset aega jaganud sarjale «Köök», esinemistele ja pisut ka muusikalavastusele «Mardileib», tõdeb, et tulistas sügisesi projekte plaanidesse kirjutades pisut mööda. Kõike sai ühtäkki paljuvõitu kokku. «Eks seegi ole jälle koolitav,» poetab ta.
«Kõik otsused said tehtud paraku siis, kui veel midagi hullu ees ei olnud ja mu kalender paistis tühi olevat. Ühel ajal tekkis üks asi juurde, siis teine ja kolmas. Kui see aeg, mil tuli tegutsema asuda, kätte jõudis, hakkasin vaatama, et kõiki asju tuleb korraga teha: «Köök», esinemised ja näosaade. Nii et tõsi, praegu on vist mu elus üleüldse kõige hullumeelsem periood.
UNO KAUPMEES: «Olen seda laulu laulnud rohkem, kui oleksin tahtnud.»
«Laul «Ärge unustage valssi» on minu arvates 1977. aastal tehtud lugu ja kui nüüd noor inimene selle teha võttis, siis ega see mind väga rõõmusta,» naerab muusik Uno Kaupmees.
«Vähemalt see on hea, et mees seda esitas. Ning mis peamine, ilus mees! Oleks seda laulnud mõni väikestest habrastest tüdrukutest, siis ma küll ei tea! Aga võib-olla oleks väga huvitav olnud.»
Üle 40 aasta valsilugu esitanud Kaupmees mäletab, et see ilmus tema repertuaari üliõpilasmaleva ajal. «Kellelgi oli kaasas lintmakk, millel lugusid keriti. Eriti läks naishingedele korda laul, mis rääkis valsist. Ega ma siis teadnud, et selle autor on Steagall, aga teadsin, et eesti keeles pole seda tehtud. Kirjutasin sõnad ja hakkasime seda ansambliga laulma. See oli meil üks esimestest lauludest üldse.» 1970. aastate lõpus määratult popiks tõusnud lugu on kergelt meelde jääva meloodia ja poeetilise tekstiga. «Kahe duuri lugu,» lausub Kaupmees. «Võrreldes Valgre «Saaremaa valsiga», kus vehid kogu aeg akorde vahetada, on see lihtne lugu, mida seltskonnas laulda.»
Seda, kui mitu tuhat korda on tal elu jooksul valsilugu esitada tulnud, ei kipu Kaupmees kokku arvutama: «Ütleksin nii, et olen seda laulu laulnud rohkem, kui olen tahtnud. Käisime viimastel aastatel vanemate inimeste kontsertidel laulmas ja kui see sai läbi, hüüdsid inimesed rõõmsalt: «Aga teil on veel üks laul, mis on jäänud laulmata!» Loomulikult oli see valsilugu. Ning selle laulu ajal tõusevad tavaliselt inimesed ka püsti ja hakkavad lava ees tantsima.»


authors:
Sid Irvitab
Minutit I.Dioodikuulsust

title: TV3 | Avasaate "Kallis, Sa oled kosunud“ staar võttis hoopiski juurde

maintext:
Tartu mees Kristo (27) alustas 119 kiloga ja lootis Erik Orgu abiga saates "Kallis, Sa oled kosunud“ jõuda 80 kiloni. Ootamatult tuli aga vööümbermõõdule juurde neli sentimeetrit ja kehakaal kerkis veelgi - lausa 127 kiloni.
Kui toitumispäevik jättis mulje, et Kristo on end lihtsalt paksuks joonud ja kõik ekspertide katsed temaga suhelda jäid vastuseta, siis Kristo andmete kohaselt tõusid kaal kaameratest põhjustatud stressi tõttu. Tõde ei tea keegi.
Liina (26), kes Kristo saatesse üles andis, võttis maovähendusopile järgnenud askeetliku dieediga alla 20 kilo. Saadet alustas ta 80 kiloga, lootis jõuda 65 kiloni, aga õnnestus suisa 60kiloseks kahaneda.
Kokkuvõttes saimegi halenaljaka loo sellest, kuidas kaalust saab alla võtta vaid siis, kui selleks tahtmist on. Lähedaste meelitamine ja eeskuju ei pruugi aidata.
Seda, kuidas Kristo kaotab enesevalitsuse, saad vaadata siit.


authors: Taavile Tehakse Ettepanek Moodustada Uus Valitsus.

title: FOTOD | Kaljulaid vestles ametist tagandatud peaministriga, edasi kohtutakse parlamendierakondade juhtidega

maintext:
President Kersti Kaljulaid kutsus täna õhtuks kõikide parlamendierakondade juhid Kadriorgu, et arutada igaühega neist kujunenud poliitilist olukorda.
"Rahvas on valimistel andnud parlamendile mandaadi ning parlamendi kohus on seda mandaati kasutada. Parlamendi vastutus on, et Eesti saaks endale kiiresti valitsuse, mis viib Eestit edasi ning peab jätkuvalt oluliseks meie seniseid seisukohti kaitse- ja julgeolekupoliitikas. Öeldakse, et minevikku ei tohi unustada, aga ma panen kõigile parlamendiliikmetele ja erakondade juhtidele südamele, et ka tulevikku ei tohi unustada," ütles riigipea.
Reformierakonna esimees Taavi Rõivas on Kadriorgu kutsutud kell 16, Keskerakonna esimees Jüri Ratas 17, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Jevgeni Ossinovski 17.30, Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna 18, Vabaerakonna esimees Andres Herkel 18.45 ning Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Mart Helme 19.15.


description: Eelmise nädala Roald Johannsoni reportaažide sarjas "Roaldi nädal" tutvustati ökoinimesi ja kahte ökoküla. Üks neist oli Parmu ökoküla Valgamaal, mille idee autoriks on endine profirattur ja treener Kalev Raudsepp.

title: Parmu ökoküla looja Kalev Raudsepp: tänase ühiskonna ülesehitus ei ole väga pika jätkusuutlikkusega

maintext:
Maal ja võimalikult ökolt elamisel on ka omad plussid, näiteks tõi Raudsepp välja, et tema ei ole näinud mittegi ühtegi paksu hobusemeest. Tehnika ja tehnoloogiamaailm on tema jaoks mõistetamatu. "Netimaailm on põnev, aga nii imelik kui see ka ei ole, kõige tehnika ja uute tehnoloogiate tulekutega ei ole inimeste toimetamine mitte aeglasemaks jäänud vaid me tõmbleme veelgi rohkem. Minu kui metslase jaoks on vastuolu, miks see siis nii on?" rääkis ta.
Ebaloogilist eluviisi näeb Raudsepp ka enda valla elanike seas, kuna seal elavad inimesed ostavad maalt saadava kraami nagu munad, kaalika, kartuli, peedi ja porgandi linna poest ja toovad maale tagasi. "See on selline naeruväärne olukord tegelikkuses," ütles ta.


title: Märgid sellest, et sa tarbid liialt vähe vedelikku

maintext:
Üsna tihti võib mõni meist unustada koju veepudeli, teadmata seda, et meie keha tõepoolest vajab vett pidevalt.
Mida me kõik ei tea on see, et vett vähe juues kahjustame me enda keha, sest vesi on üks oluline viis hoidmaks end päeva jooksul energilisena, vahendab Bustle. Toome välja märgid, mis näitavad, kui peaksid tõepoolest kiiruga veepudeli haarama, et enda keha mitte kahjustada.
Sul tekib peavalu.


title: "Suurepärase seitsme" staar Robert Vaughn on surnud

maintext:
Täna hommikul suri USAs New Yorgis 83. eluaastal filminäitleja Robert Vaughn.
Teda tuntakse 1960. aastate spioonifilmist "The Man from U.N.C.L.E", kus ta mängis salaagent Napoleon Solot. Kuid Eesti vaataja jaoks on ta vast kuulsamgi Lee osas seiklusfilmist "Suurepärane seitse".
Legendaarne näitleja suri leukeemiasse, ütles tema mänedžer Matthew Sullivan BBC-le. Ta suri pere keskel, lisas Sullivan.


description: Täna tutvustame teile nelja vahvat tšintšiljat, kes endale varjupaigas uut kodu ootavad.

title: ÕHTULEHE VIDEO | Nädala koduotsijad: Pehmet pesa otsivad Harku järve äärde hüljatud tšintšiljad!

maintext:
Tšintšiljad on umbes ühe-kahe aastased, nende nimed on Tinki-Winky, Tipsi, La-Laa ja Po ning nendest on kaks emased ja kaks isased.
Tšintšilja võtmisel tuleb arvestada, et neile on vaja suurt puuri, kus nad saaksid ronida ja neil võiks olla puuris erinevad tasandid, et ringi liikuda. Väga oluline on ka kümblusliiva olemasolu, mille sees loomad enda karva saavad korrastada.
Tšintšilja on väga pehme karvaga ja seltskondlik loom. Kuid Landsmanni sõnul tuleb arvestada, et need tšintšiljad vajavad inimesega veidi veel harjumist, samuti tuleb selgeks teha pere väiksematele lastele, et neid ei tohi pigistada ega sabast tõmmata, kuna see tekitab neile suurt valu.
Tšintšiljasid ei kastreerita ega steriliseerita, kuid siiski peab uus omanik vastutama selle eest, et varjupaigast võetud loomad tulevikus järglasi ei saaks.
Vaata nunnusid tšintšiljasid videost!
Õhtuleht alustas sellest sügisest koostööd Varjupaikade MTÜga, mille eesmärgiks on tutvustada varjupaigas kodu ootavaid loomi.
Kui sul tekkis tšintšiljade vastu huvi ja sooviksid neile, või mõnele teisele loomale kodu pakkuda, võta ühendust Varjupaikade MTÜga:
www.varjupaik.ee
Paljassaare tee 85, Tallinn, tel 5141431, e-post tallinn@varjupaik.ee.


description: Esmaspäeval oma Los Angelese kodus surnud Leonard Cohen on poja teatel juba viimses puhkepaigas.

title: Cohen maeti ema-isa kõrvale


authors:
Teame
Ei Lahkunud

description: Homme annab Taavi Rõivas peaministri kabineti ja Juhan Partsi Miisu küüntega ärakriibitud tooli Jüri Ratasele üle. Täna jättis ta Stenbocki majas hüvasti oma seniste kolleegide ja partneritega.

title: GALERII | Taavi Rõivas lahkub ametist ja annab teatepulga üle uuele valitsusele


authors:
Önn Kaasa
Y

title: Raivo E. Tamm: käin praegu iga päev Maikeni juures laulmas

maintext:
“See finaal on midagi väga vinget ja ma arvan, et seal tuleb rokkida. Keda veel valida, kui mitte Tanel Padarit,” põhjendab näosaate finalist Raivo E. Tamm, miks ta valis finaalis kehastamiseks just Eesti esirokkari.
Raivo tunnistab, et tal läks tükk aega, et Tanelini jõuda. “Vaatasin ka maailma artistide seas ringi. Mu meelest väga vinge asi on The Doors ja nende lugu “Light My Fire”, aga tänapäeval on see vist rohkem kujunenud päris friikide ja rokigurmaanide looks ning laia massi enam ehk ei kõneta,” selgitab Raivo. “Proovisime, vaatasime ja mõtlesime lauluõpetaja Maikeniga pikalt ja lõpuks ma otsustasin, et see asi võiks olla Eestikeelne. Kui rokkida, siis kes siis veel, kui mitte Tanel Padar? Lahe on ka see, et siiani pole keegi teda näosaates teinud.”
Raivo valis esitamiseks Tanel Padar & The Suni loo “Õnne valem.” Surfasin YouTube’s ja seal on hetkel nii, et kui panna otsingusse Taneli nimi, tuleb see lugu kohe esimesena,” põhjendab Tamm, kuidas sadade lugude seast valik tehti. Tanel Raivole mingeid näpunäiteid andnud ei ole. “Ta ütles ainult, et teeme ära, kuigi tema ei pea ju midagi tegema,” naerab näitleja.


title: Trend: telefonist on saanud hinnatud reisikaaslane

maintext:
Selleks pakuvad tema sõnul üsna sarnaseid võimalusi CityMaps2Go ja Maps.me, aga viimane näeb parem välja. "Offline`is olles otsin kõige sagedamini mõnd konkreetset aadressi ja salvestan oma asukohti. Näiteks leides mingi huvitava poekese, saan selle kohta telefonis märke teha ning hiljem selle kergesti üles leida." Telefoni allalaetavaid kaarte, mis ei nõua internetituge, on ta kasutanud ka Eestis matkates, kui teed on viinud sügavasse metsa, kus puudub 3G levi, aga tahaks hea maasika- või seenekoha meelde jätta.
"Tahan reisides aru saada, kus ma parasjagu viibin ja kuhu olen teel. Kuna Google Mapsi kasutamine, eriti väljaspool Euroopat, võib kõrgete rändlustasude tõttu väga kallis olla, siis üritan enne reisimist tõmmata alla selle linna või riigi detailse offline kaardi," ütleb reisijuhi Like A Local Guide ja Traveller Tours asutaja Kalev Külaase.
76 protsenti läheks reisile pigem nutitelefoni kui mõne lähedasega, selgus portaali Hotels.com hiljutisest uuringust. Peaaegu pooled üheksast tuhandest küsitletust kinnitasid, et telefon aitab neil üles leida kõik vaatamisväärsused ja söögikohad ning 40 protsenti vaatab telefonist ilmaprognoose. Mida siis telefonist eeskätt uurida?
Kaugemate sõitude eel eelistab Külaase lennupiletite pakkumisi vaadata küll Skyscanneri veebiküljelt, aga reisil läheb sageli käiku ka Skyscanneri äppi. "Eelkõige kasutan kuu ülevaate funktsiooni, kus on näha, millal on hinnad odavamad. Kui oled kuupäevadega paindlik, säästab see päris palju aega soodsate lennupiletite otsimisel," kinnitab ta.
Lae kaardid telefoni juba enne reisi
Öömaja otsib kogenud reisisell Airbnb.com ja Booking.com kaudu. Kui korteri otsimiseks ja broneerimiseks kasutab Külaase pigem Airbnb veebi, siis korteriomanikega suhtlusel olevat mobiiliäpp asendamatu. Üürides ka ise korterit välja, suhtleb ta sama äpi kaudu palju ka oma klientidega. "Kui aga olen kohe-kohe reisile minemas ja broneeringut veel tehtud ei ole, vaatan hotelle äpist Booking.com."
Sealt võib tema sõnul vahel väga häid viimase hetke pakkumisi saada.
"Peamistest vaatamisväärsustest, mida võib leida igalt linnakaardilt ja rakendusest, palju keerulisem on avastada salajasi sisehoove või kohalike seas armastatud söögikohti," tõdeb Külaase ja soovitab rändlustasude vältimiseks juba enne reisi Like A Local Guide’ist kohalike soovitused ja linnakaardid alla laadida.
Siis saab näiteks lennukis rahulikult plaane teha ja oma lemmikkohti ära märkida. Samuti saab välismaal rakendust igal pool kasutada, sõltumata interneti olemasolust.
Teine hea koht kohalike lemmikkohtade leidmiseks on tema sõnul Foursquare. "Aga selle jaoks on vajalik pidev internetiühendus ning pigem leiab sealt head infot söögi- ja joogikohtade kui niisama huvitavate paikade kohta. See-eest on seal linnade valik üle maailma väga suur ning pidevalt lisandub kasutajatelt ka uut infot."
"Meid aitab kohapeal vana hea Lonely Planet. Aga oleme ka valinud pigem sellised paigad, kus internet ei ole laialt levinud," ütleb reisiraamatu "Maailm seljakotis" üks autoreid Aive Hiiepuu.
"Nutitelefon võtab ka palju energiat, aga laadimiskohti ei ole seljakotiga rännates just igal sammul," teab enam kui sadat riiki külastanud naine. Samas ilmaäppe AccuWeather.com ja Yr.no püüab ta alati kasutada.
Et internetist sõltuma ei peaks, soovitab temagi enne reisi Here mapsist endale kohaliku kaardi telefoni laadida. "Uued teed ei ole kõik sees, aga suures osas saab abi," on teejuht telefonis Hiiepuul enamasti õige teeotsa seni üles leida aidanud.
Seitse avastamist väärt äppi
"Kuna käin tihti välismaal, olen päris palju äppe alla laadinud, mida reisides ikka ja jälle vaatan," ütleb Tele2 tootedirektor Katrin Aron. Tuntud äppidest on Aroni lemmikud TripAdvisori, Booking.com ja Momondo rakendus. Lisaks on tema telefonis kindla koha leidnud seitse rakendust:
1. Hotel Tonight aitab spontaansel reisisellil Euroopas, Ameerikas ja Austraalias viimasel hetkel majutuse leida ja sealsamas ka broneeringu teha. Kuna broneerida saab vaid seitse päeva ette, võid peale sattuda eriti soodsatele pakkumistele.
2. Homeaway on vähemtuntud alternatiiv Airbnb portaalile ja sealgi saab teiste kasutajate kogemustega tutvuda. Silma jäänud majutuskoha saab lemmikute alla sättida, et soovi korral selle juurde pärast kiiresti naasta.
3. Duolingo keeleõppimise äpp õpetab olulisemad väljendid kerge vaevaga selgeks, aidates kohalikega paremini kontakti saada.
Katrin Aron
4. Neile, kes soovivad võõras linnas ringi uidates interneti pealt raha kokku hoida, tuleb appi Triposo. Sealt saab alla laadida kaardi. Ühtlasi leiab sealt infot sihtkohariigi, olulisemate atraktsioonide ja nende hinnakirjade kohta.
5. TripCast kulub ära seltskonnale, kes tahab reisi ajal omavahel fotosid ja videoid jagada. Äpp näeb välja ja toimib nagu Instagram, ent võimaldab luua ühisalbumeid, kuhu kõik sellele ligipääsu omavad sõbrad postitada saavad. Albumit saab jagada ka mõne lähedasega, kes reisil toimuval reaalajas silma peal soovib hoida.
6. Söögikohta või mõnd lahedat baari otsides tasub kiigata FourSquare’i – seal näeb nii teiste külastajatele tagasisidet kui ka lahtiolekuaegu. Loomulikult saab ka ise sõna sekka öelda.
7. Foodspotting, mis sarnaneb veidi FourSquare’iga, näitab asukoha järgi toidupilte, mille teised toiduhuvilised äpikasutajad lähedalasuvates restoranides teinud on. Sarnaselt FourSquare’iga on seal ka arvustusi.


description: Aluspesu valimine pole küll raketiteadus, kuid meeste ihu vajab tegelikult enamat hoolt, kui nad isegi arvata oskavad. Näib, et meestele meeldib leida lemmikaluspesu, mida siis paar paari osta ja järgmised aastad kanda.

title: ET MEES EI JÄÄKS HÄTTA: 5 viga, mida mehed aluspükse kandes teevad

maintext:
1. Mees kannab aluspükse uuesti enne, kui need on jõudnud pessu
Pesu tuleb pesta pärast iga pesemist, sest kuigi me seda tunnistada ei taha, siis igas paaris aluspesus on pärast kandmist jääke mustusest, mida me oma ihu lähedale ei tahaks. Pärast iga kandmist tuleks pesu pesta vähemasti 65 kraadi kuumuse juures.
Enne uue paki aluspesu ostmist kontrolli, millise materjaliga on tegu. Parim on valida puuvillane aluspesu, mis on kerge ja hingab hästi. See peaks olema parim valik mehele just igapäevaseks kasutamiseks. Mikrofiibrist aluspesu juhib aga niiskust paremini eemale. See pesu sobib paremini sportimiseks ja matkamiseks.


authors:
Reuters Andres Stapff File Photo
Afp Photo
Agencia Estado
Reuters Mariana Bazo File Photo
Legendaarne Ja Mees Oli -
Eesti Mees

description: Kuuba endine president ja kommunistlikku riigipööret juhtinud Fidel Castro suri 25. novembril 90-aastaselt, teatas tema noorem vend Raul Castro riigitelevisioonis.

title: Suri legendaarne Kuuba riigipea Fidel Castro


title: Kinnistute pärijad saavad end vabatahtlikult omanikuks vormistada aasta lõpuni

maintext:
Ratsutav kauboi ja preeria. Järsku on teel auk. Kauboi näeb seda ja ütleb: "Ma olen kauboi ja hüppan sellest üle!"
Hüpati üle ja ratsutati edasi. Jälle on teel auk, mis on juba tunduvalt suurem. Kauboi näeb seda ja ütleb: "Ma olen kauboi ja hüppan sel-lest üle!"
Hüpati ja ratsutati edasi. Nüüd on aga tee peal juba hästi suur auk. Kauboi näeb seda ja ütleb: "Ma olen kauboi ja hüppan sellest üle!"
Hobune jääb aga seisma ja ütleb: "Sina oled kauboi ja sina siis ka hüppad!"


authors:
Stanislav Moshkov
Muud Enam Ei Osatagi Teha

description: Rahandusministeerium saatis kooskõlastusringile alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning tubakaseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega korrastatakse tubakatoodete turgu ja ühtlustatakse alates 2018. aastast tubaka ning alternatiivsete tubakatoodete (sealhulgas ka e-sigarettide) aktsiisimäärad.

title: Rahandusministeerium tahab ühtlustada tubaka ja e-sigarettide maksumäära

maintext:
Sarnase otsuse on juba teinud Läti, Soome ja mitmed teised Euroopa riigid. Alternatiivne tubakatoode on seaduse mõttes klassikalistest tubakatoodetest erinev nikotiiniga või nikotiinita toode, mida kasutatakse sarnasel eesmärgil tubakatoodetega - näiteks e-sigarettide täitevedelik, vesipiibutubakat asendavate aurukivide maitsestamiseks kasutatav vedelik, tubaka tahke aseaine (nt aurukivid) ja muud.
Eelnõu peamised ettepanekud seonduvad alternatiivsete tubakatoodete aktsiisimäära ühtlustamisega tavaliste tubakatoodete kõrval. Sellised tooted on alternatiiviks tavalistele sigarettidele ning ei pruugi olla tervisele ohutud. Ettepanekute eesmärk on rahva tervise kaitse ja konkurentsi tagamine tubakaturul.
Alternatiivsete tubakatoodete, sealhulgas e-sigarettide mõju tervisele alles uuritakse, kuid esialgsed hinnangud annavad põhjust arvata, et need tooted ei ole tervisele ohutud. Selle tõendamiseks oleks vaja jälgida e-sigareti kasutajate tervise muutusi mitmekümne aasta jooksul. Seetõttu on tervise kaitse ning ennetuse seisukohalt otstarbekas alternatiivsed tubakatooted maksustada sarnaselt traditsiooniliste tubakatoodetega.
Alternatiivsete tubakatoodete aktsiisimäär on eelnõu kohaselt 0,2 eurot tubakavedeliku milliliitri kohta või 0,2 eurot milligrammi kohta, kui toode on geeljas. Tubaka tahke aseaine, nt aurukivide, aktsiisimäär on sarnane suitsetamistubaka aktsiisimääraga, mis on 76,84 eurot kilogrammi kohta.
Euroopa Liidu liikmesriikide seas maksustatakse e-vedelikke näiteks Itaalias, Portugalis, Rumeenias, Sloveenias ja Lätis. Viimases on aktsiisimäär diferentseeritud ja maksimaalne määr on Eestis kavandatavast määrast ca 0,1 eurot madalam. Soome ja Ungari alustavad maksustamisega järgmisel aastal. Soome kavandab aktsiisimäära 3 eurot 10 milliliitri kohta. Tarbijale, kes kasutab näiteks 10 milliliitrit tubakavedelikku nädalas, tähendab see lisakulu kuni ca 2,4 eurot nädalas.
Lisaks tõstetakse eelnõuga sigarite ja sigarillode aktsiisimäära läbi kahekomponendise aktsiisimäära kehtestamise. Alates 2018. aastast on sigarite ja sigarillode aktsiisimäär 151 eurot 1000 sigari või sigarillo kohta ja 10% nende maksimaalsest jaehinnast.


authors:
Julie Larsen
Splash

description: New Yorgi Bronxi loomaaias saab vaadata rekordilist volditud loomade näitust, vahendas Splash.

title: FOTOD | New Yorgi loomaaias näeb rekordilist elevandinäitust

maintext:
Vaene mees sureb ära ja viiakse jalad ees kirikusse. Pastor vaatab meest ja vangutab pead:
"Sellises näruses pruunis ülikonnas ma teda küll matta ei saa!"
"Mis teha, vaesus ei anna häbeneda," kostavad sugulased.
"Olgu, jätke see asi minu hooleks," ütleb pastor.
Järgmisel päeval tulevad sugulased kirikusse matusele ja mida nad näevad: kadunuke on tuliuues mustas ülikonnas! Astuvad siis pastori juurde ja tänavad teda südamest. Ühel sugulasel tekib aga kahtlus, et äkki on pastor selle ülikonna mõne teise surnu seljast võtnud.
"Sellepärast olge nüüd küll täiesti mureta," rahustab teda pastor. "Kedagi pole kooritud, me vahetasime lihtsalt pead ära."


authors: Afp Scanpix

description: "Me kaotame kontrolli tänavate üle!" kurdab Saksamaa föderaalne kriminaalpolitsei oma ettekandes kantsler Angela Merkelile.

title: Saksa politsei hädas pagulastega


description: Briti talendisaate “X Factor” koreograaf kinnitab kuuldusi, et One Directioni laulja Liam Payne ja temast kümme aastat vanem Cheryl Fernandez-Versini ootavad pisiperet.

title: One Directioni staar ja temast aastaid vanem lauljatar saavad lapse


authors:
Kiyoshi Takahase Segundo
Alamy
Oh-Ja Ah
Veel Lisa
Edasi Vasakpoolsed

title: Uus avastus! Sperma joomine pikendab eluiga

maintext:
Sperma kasutamine on muutunud veelgi mitmekülgsemaks, kui oleksime osanud arvata.
Võib-olla olete juba kuulnud, et sperma on valgurikas supertoit, mida on võimalik pehmema naha nimel ka näole kanda, vahendab Cosmopolitan.
Pealse siidisema näonaha on teadlased nüüdseks avastanud, et sperma tarbimine võib pikendada ka eluiga. Nimelt sisaldab sperma keemilist ainet spermidiin, mis pikendasid katses hiirte eluiga, kaitsesid vanusega seotud südamelihase paksenemise eest ning aitasid kaasa südamele verepumpamises.
Siiski palume tähelepanu, et antud katse viidi läbi hiirtega ning et sperma inimese eluiga mõjutaks, siis vajame seda kindlapeale ka väga suurtes kogustes. Seega soovitame siiski esmalt eelistada supertoitudest juurvilju, liha ja kala.