description: Rootsi teadlased näitavad värskes uuringus sotsiaalsuse geene, mis eristavad hunti ja tema järglast, inimese parimat sõpra.

title: Avastati inimese parima sõbra sotsiaalsuse geenid

maintext:
Koerad olid esimesed loomad, kelle inimesed kodustasid, ja nende inimestega suhtluse ilmnev sotsiaalsus on teadlastele juba ammu huvi pakkunud. Ei erine nad ju kuigi palju oma metsikutest eellastest huntidest, kellega enamus meist vist kokku sattuda ei tahaks. On selge, et tuhanded inimestega koos veedetud aastad on koertes midagi muutnud.
Üheks koerte sotsiaalsuse märkimisväärsemaks tunnuseks on nende oskus raskete ülesannete lahendamisel inimestelt abi paluda. Samasuguses olukorras üritavad hundid probleemi ise uhkes üksinduses ära lahendada. Just sellele koerte oskusele Linköpingi Ülikooli teadlased keskendusidki. Tulemused avaldati ajakirjas Scientific Reports.
Kokku osales uuringus 437 Beagle tõugu koera, kes olid varemgi inimestega suhtlust uurivates eksperimentides osalenud. Kõigile neile anti ette kolm anumat toidupalakestega. Kahele said koerad hõlpsasti ligi, kuid kolmanda kaas oli kinni nii, et koerad sinna mingil tingimusel ligi ei pääseks, ükskõik kui palju nad seda ka käppade või ninaga nihutada üritasid.
«Me teame, et samalaadses olukorras ei tule hundid selle peale, et inimeselt abi paluda, vaid üritavad asjaga ise hakkama saada. Koerad pöörduvad aga ühel hetkel inimese poole,» seletas eksperimendi sisu uuringu kaasautor Per Jensen.
Samal ajal, kui koerad oma anumate kallal tegutsesid, oli katseruumis ka koertele võõras inimene. Teadlased jälgisidki videosalvestiste abil, kui kiiresti ülesande raskust mõistnud koerad endale võõralt inimeselt abi küsima läksid.
Uuringu peamine fookus ei olnud aga mitte koerte sotsiaalsuse olemasolu uurimine või iseloomustamine, vaid pigem sellise käitumise geneetiline taust. Selle selgitamiseks valisid teadlased välja 95 kõige sotsiaalsemat ja 95 kõige vähem sotsiaalset isendit ja analüüsisid nende DNAd, otsides spetsiaalsete meetoditega erinevusi pärilikkusaine järjestustes.
Analüüsid näitasid, et koerte sotsiaalse käitumise geneetilised tagamaad on seotud kahe geeniregiooniga, täpsemalt on selge seos viie konkreetse geeniga.
Kuigi seos on tõestatud, ei ole see ammendav ega seleta kiiresti kogu koerte sotsiaalsust. Samuti ei ole teada mehhanismid, mille abil need geenid sotsiaalsust mõjutavad. On vaid teada, et mingi mõju neil on. Tõenäoselt on need geenid omakorda keerukates seostes paljude teistega. Ei saa ka väita, nagu määraksid geenid sotsiaalsuse – tegemist on keeruka bioloogilise nähtusega, milles mängib väga suurt rolli ka kasvatus ja üldine sotsiaalne kogemus.
Samad geenid on olema ka inimestes ja huvitaval kombel on viiest nelja puhul varem näidatud seost inimeste sotsiaalsete häiretega, muuhulgas ka autismiga. Täpsed seosed ja geneetilised mehhanismid vajavad aga lähemat uurimist.


description: Mõne aja eest õiguskaitseorganitega terroristi telefoni lukustatuse üle pikalt vaielnud Apple kogub tegelikult andmeid iMessage programmi kasutajate kohta ning jagab neid vajadusel õiguskaitseorganitega.

title: Apple'i kasutamine pole siiski privaatne

maintext:
Portaali Gizmodo andmeil on selle suhtlusprogrammi vahendusel vahetatavad sõnumid jätkuvalt privaatsed ja kolmandate silmade eest varjatud, ent iga vestluse alguses jälgib Apple kasutaja kontaktide nimekirja.
Sam Biddle, veebiturvalisuse ekspert keskkonnast The Intercept, teatab nimelt, et Apple kogub ja salvestab kontaktide telefoninumbreid ja IP-aadresse igal korral, kui kasutaja sisestab numbri alustamaks iMessage programmis uut vestlust.
Seda tehakse eesmärgil saada infot, kas sõnumeid saadetakse SMS-i või iMessage programmi abil. Logifile sisaldab ka vestluse kuupäeva ja kellaaega ning kasutaja enda IP-aadressi.
Andmed talletatakse 30 päevaks ning kohtu korraldusel jagatakse seda õiguskaitseorganitega.
Sarnaselt toimivad sisuliselt kõik tehnoloogiaettevõtted, kuid Apple’i toodete kasutajad peavad teadma, et sõnumite salastatuse kõrval pole see sugugi nii nende kontaktide nimekirjaga. Täispikkuses raport on leitav siin.

fasttext_language: et


description: 26. septembril alanud Teadlaste Öö Festival tõotab tulla suurim teadusfestival läbi aegade.

title: Teadlaste Öö Festival vallutab Eestit

maintext:
Galerii: vaata, mis toimus Teadlaste Öö festivalil kaisuloomahaiglas
Tartus üheks päevaks avatud kaisuloomahaiglas said lapsed näha, kuidas haigusi ravitakse, ja kinnitust, et arstid ei olegi nii õudsed inimesed.


description: Google Translate võtab peagi kasutusele ajuneuroneid imiteeriva algoritmi.

title: Teadus muudab Google Translate’i 60% täpsemaks

maintext:
See on esimene laialt kasutatav tõlkimisega tegelev arvutisüsteem, mis põhineb täielikult tehisintellektil. Võrreldes praegu kasutusel oleva süsteemiga peaks uus algoritm vigade arvu vähendama lausa 60 protsendi võrra, vahendas Google’i teadlaste sõnu teadusajakiri Nature.
Seni on uut süsteemi katsetatud hiina keelest inglise keelde tõlkimisel, ent lähikuudel jõuab see ka teiste keelteni.
Uue algoritmi eduvõti peitub deep learning meetodis (eesti keeles: iseõppivad mitmekihilised neurovõrgud), mis on viimastel aastatel tehisintellekti arengut kõvasti edasi ajanud. Lihtsustatult öeldes kombineeritakse tehislikke neurovõrke – arvutiosakeste kihid, mis imiteerivad seda, mismoodi neuronid ajus omavahel ühenduvad – hiiglaslike andmemahtudega. See tehnoloogia on edu toonud nii piltide ära tundmisel kui ka erinevate arvutimängude mängimisel. Lihtsustatult öeldes arendab see arvuti isemõtlemise oskust.
Nii lõigi Google samataolise süsteemi keele õppimiseks. Seni on Google Translate tehislikke neurovõrke vähe kasutanud. Enamasti analüüsis algoritm teksti sõnade kaupa, õppides erinevate keelte sõnu miljonitest ÜRO ja Euroopa Parlamendi dokumentidest.
Uus süsteem õpib aga ka lauseid esmalt sõnu jupitades. «Mingil põhjusel suudavad need sõnatükid neurovõrgustikus tähenduse omandada,» ütles Nature’le Google arvutiteadlane Quoc Le. Põhimõte sarnaneb piltide äratundmisele, kus neurovõrgustikud alustavad üksikutest pikslitest jõudes lõpuks keerulisemate aspektideni nagu pildi ääred, geomeetrilised mustrid jne.
Sama neurovõrgustik, mis teksti analüüsis, pakub lõpuks kasutajale ka tõlke.
Loe täpsemalt Nature artiklist SIIT.


description: Veebiturvalisuse ettevõte Kaspersky Lab tuvastas, et kelmid on valmis biomeetriliste andmete äratundmisel põhinevate lahenduste kasutamiseks sularahaautomaatides.

title: Suur oht rahaautomaatidele: küberkelmid õppisid maha lugema sõrmejälgi ja vikerkesti

maintext:
«Teades seda, et pangad peavad selliseid tehnoloogiaid väga perspektiivseteks ja võimelisteks täiendama või isegi asendama olemasolevaid isikutõendamise meetodeid, arendavad kurjategijad juba praegu lahendusi sellise informatsiooni haaramiseks, mis võimaldab tuvastada inimene tema personaalsete füüsiliste parameetrite järgi,» seisab ettevõtte hoiatuses.
Küberkurjategijad kasutavad teadaolevate juhtumite põhjal ammu spetsiaalseid seadmeid sularahaautomaatide ründamiseks: skimmereid, mis loevad maha andmeid magnetribalt ja PIN- koodi isetehtud klaviatuuri või veebikaamera abil. Lisaks skimmerite edasiarendatud versiooni, mis tõmbavad informatsiooni kiibist.
Nüüd «õpetavad» kelmid lugemisseadmeid tegema biomeetriliste andmete koopiaid.
Kaspersky Lab tuvastas mustal turul juba vähemalt 12 müüjat, kes pakuvad skimmereid, mis on võimelised varastama sõrmejälgi, ning vähemalt kolm uurijat, kes töötavad tehnoloogiate kallal, mis võimaldavad murda läbi veenide pildi randmel ja silma vikerkesta äratundmise süsteemid.
Ekspertide andmetel toimus biomeetriliste skimmerite uute versioonide eelmüügi testimine mustal turul juba septembris 2015. Siis leiti mitu viga, aga peamiseks probleemiks osutus GSM-moodulite kasutamine biomeetriliste andmete edastamiseks – need moodulid ei tulnud toime suurte infomahtudega ning sellise skimmerite uued versioonid hakkavad kasutama muid, kiiremaid andmete edastamise tehnoloogiaid.
Samuti sai teatavaks, et küberkurjategijate ühendustes arutatakse aktiivselt inimeste nägude maskeerimist võimaldavate mobiilirakenduste arendamise küsimusi. Selline tarkvara aitab kasutada reaalsete sotsiaalvõrgustikes avaldatud inimeste nägusid nägude äratundmise süsteemi petmiseks.
«Erinevalt salasõnadest või PIN-koodidest, mida on läbimurdmise puhul kerge vahetada, ei ole võimalik vahetada sõrmejälgi ega silma vikerkesta pilti. Sellest lähtudes - kui biomeetrilised andmed satuvad kord võõraste kätte, siis nende edaspidine kasutamine on seotud tõsise riskiga,» selgitas Kaspersky Lab’i infoturvalisuse ekspert Olga Kochetova.
Oht on ka selles, et neid sisestatakse e-passidesse ja viisadesse, järelikult selliste dokumentide varastamine viib selleni, et kurjategija kätte satub faktiliselt kogu informatsioon, mille järgi saab tuvastada inimese isiku.
Ohtu sularahaautomaatidele kujutavad mitte üksnes lahendused, mis võimaldavad üle võtta biomeetrilisi andmeid. Häkkerid jätkavad kahjutoova tarkvara ja erilisel viisil programmeeritud mikroarvutite kasutamist seadme kaugjuhtimiseks (black box) ning jätkavad võrgukomponentide ründamist eesmärgiga saada ligipääsu pangakaartide andmetele ja seejärel võtta välja sularaha.


description: Raskustes mikroblogivõrgustiku Twitter uksele on koputamas rida ostuhuvilisi, kirjutab Reuters.

title: Reuters: Twitteri võimalike kosilaste seas on Disney ja Google

maintext:
Reutersi allikate andmetel on sotsiaalmeediaettevõttest huvitatud meelelahutuskontsern Walt Disney, internetifirma Google emafirma Alphabet ning pilveteenuste äri hiiglane Salesforce.
Kuigi Twitter ei ole müügiplaane ametlikult kinnitanud, räägitakse samade allikate sõnul juba läbi investeerimispankadega, et hinnata laual olevaid võimalusi.
Millal täpsemalt mikroblogivõrgustik omanikku vahetab, ei ole veel selge, kuid Reutersi andmetel on selle poole tehtud juba mitu konkreetset sammu. Võimalikku tehingut raskendab Twitteri kõrge, üle 16 miljardi dollarini küündiv turuväärtus, samas kui kasumi teenimisega on ettevõte seni kimpu jäänud.
Teise kvartali seisuga oli säutsuplatvormil üle maailma 313 miljonit kasutajat


description: 183 riigi esindajad kogunevad Johannesburgi, leidmaks lahendusi salaküttimise tõkestamiseks.

title: Graafik: vaata, milliste ohustatud liikide saatuse otsustab maailm sel nädalal

maintext:
Elevandiluust tõotab tulla üks tulisematest vaidlusteemadest sel nädalal Lõuna-Aafrika Vabariigis algaval ohustatud liikidega kaubitsemist reguleeriva konventsiooni CITES konverentsil, kus mõned Aafrika riigid – Zimbabwe, Namiibia ja LAV – kavatsevad taotleda vandliga kaubitsemise legaliseerimist, kuna nende hinnangul on mõned olemasolevad populatsioonid selleks piisavalt elujõulised. Mitmes riigis hakkab elevantide ümber käiv võidurelvastumine võtma väikese kodusõja mõõtu. Kuritegelike organisatsioonide varustatud salaküttide kasutuses on sõjaväeline tippvarustus ja elevantide kaitsjadki ei saa vähemaga vastata.
Loe elevantide ja salakaubitsemise kohta pikemalt Postimehe eelmisel nädalal ilmunud loost siit ning vaata pangoliinide, maailma enim smuugeldatud imetajate kohta rohkem allpool asuvast videost.


description: Google, Sony, Microsoft ja Oculus – kõik need maailma tehnoloogiahiiud esitlevad oktoobris oma edusamme virtuaalreaalsuse uudistoodete loomisel.

title: Oktoobri algus tuleb pungil täis virtuaalreaalsuse uudiseid

maintext:
4. oktoober: Google annab kauaoodatud ülevaate Daydream VR platvormist, mis on oluline edasiminek võrreldes senise Cardboard-lahendusega ja võimaldab Androidi rakendusi üle kanda virtuaalreaalsuse keskkonda.
5. oktoober: maailmale esitletakse tuliuut Oculus Touch VR-lahendust. Selle peamisteks uuendusteks võrreldes Oculus Riftiga peetakse täiustatud liikumiskontrolli mehhanisme.
13. oktoober: Sony esitleb oma esimesi Playstation VR-prille. Tegemist on esimeste laiatarbeprillidega, mis on ühendatavad mängukonsooliga, eriti hästi Sony enda PS4-ga. Sony on seda toodet koos mitmete spetsiaalselt valmistatud mängudega demonud kitsale ringkonnale ka Eestis.
Minecraft: Xboxi juhtpuldid saavad oktoobris ühilduvuse Samsung Gear VR prillidega ning esimene mäng, mis selle koosluse tulemusel kasutatavaks saab, on Minecraft: Gear VR Edition. Lisaks: kui kasutajal on olemas Minecraft: Windows 10 Edition, siis saavad nad laadida endale ka Oculuse versiooni.
Allikas: TechTimes


description: Sellisele järeldusele jõudis alles kevadel gümnaasiumi lõpetanud eestlane Maris Sala, kelle uuring võistleb teiste Euroopa parimate noorte teadlaste uuringutega.

title: Troopilise viiruse vastu aitab levinud toidulisand Carmolis

maintext:
Nii vahendas ERRi teadusportaal Novaator Brüsselis toimuvat Euroopa noorte teadlaste konkurssi. Sala uuris chikungunya viirust ehk lühidalt CHIKVd. See viirus levib Lõuna- ja Ladina-Ameerikas ning viimastel aastatel on see hakanud epideemiliselt levima.
Selleks, et mitte hakata läbi proovima kõiki võimalikke ravimtaimede tõmmiseid, võttiski Sala katsetamiseks juba olemas oleva tinktuuri Carmolise, selgus, et see tõepoolest peatab viiruse paljunemist. Rakukultuuril tehtud katsest nähtus, et viiruse paljunemist peatas ka lihtsalt etanool.
Loe edasi Novaatori põhjalikust loost.


description: Tekst avatakse Vikerraadio kodulehel 30. septembri hommikul kell 9.00. Viimane aeg oma töö ära saata on 1. oktoobril kell 18.00. Võitja saab 150 eurot.

title: Pane oma teadmised proovile: kas suudad teksti kokku võtta?

maintext:
Võistluse tekstile pääsed ligi SIIT.
Kas teie oskate Tammsaare "Tõe ja õiguse" viie lausega kokku võtta? Või naabrimehe kalamehejutu lühidalt sõbrale edasi rääkida? Täna alustab juba viies tekstivõistlus TUUM, milles iga osaleja saab panna proovile oma oskuse teha maksimaalselt 200-sõnaline kokkuvõte žürii antud tekstist.
Võistlusel saab osaleda üksi ja võistkonnana. Võistkonna võib moodustada kool, klass, perekond, sõpruskond jne. Võistkonna suurus on vaba.
Kokkuvõtete tegemise oskust on vaja kõigile. Kokkuvõtteid peavad kirjutama õpilased, üliõpilased, teadlased, ametnikud, projektide kirjutajad, ajakirjanikud, veebitoimetajad, referendid ja teised. TUUM on hea võimalus oma oskused proovile panna ja neid teistega võrrelda.
Mida nõuab kokkuvõtte tegemine?
See nõuab oskust tekstist aru saada, sellest tuumne info üles leida ja tulemus lugejale selgelt edasi anda. Selle juures on vaja jälgida, et:
- algse teksti mõte ei moonduks;
- tulemus oleks objektiivne ja esitaks teksti autori mõtteid, mitte refereerija arvamusi;
- kokkuvõte oleks lugejale või kuulajale arusaadav ka ilma originaalita;
- tekst oleks tihe, lihtne, selge, täpne ja kirjavigadeta.
Parimatele on auhinnad, tänavu suuremad kui mullu: esimene auhind 150 eurot, lisaks mitu teist ja kolmandat auhinda, á 75 eurot ja 40 eurot. Parimale kooliõpilasele antakse eriauhind.


description: “Üks hetk me võib olla elamegi virtuaalses maailmas,” ütleb Telia Eesti erakliendi- ja turundusüksuse direktor Holger Haljand Digitarga saates digimaailma läbimurdeid selgitades. “Meil puuduvad [tulevikus] igasugused piirangud,” selgitab ta. “Ja lõpuks ongi virtuaalreaalsus meie reaalne elu.”

title: Holger Haljand: maailma avardavad virtuaalreaalsus ja krüptoraha

maintext:
“Kõigepealt meil oli internet,” räägib Digitarga saates Holger Haljand senistest suurematest digimaailma läbimurretest. “Siis meil tuli mobiiltelefon ja internet kolis telefoni. Kolmas läbimurre ongi see, kui meie kolime internetti,” ütleb Haljand Digitargale.
“Inimestele jääb füüsilisest maailmast täna väheks,” selgitab ta tänaseid väljakutseid.
“Otsitakse võimalusi, kuidas neid piire avardada. Kuna füüsilised piirangud tulevad ette, siis virtuaalreaalsus annab vabaduse, kus kõik piirangud kaovad.”
Samuti muudab Haljandi sõnul murranguliselt ühiskonda ja maailma juhtimist krüptoraha, kuna see vabastab inimesed piirangutest, mis neid seob konkreetse riigi või pangaga. “Inimese vabaduse mõistes kaovad riigipiirid, sest elatakse ühtses maailmas, kus on ühte rahasüsteem. Meil on juba olemas kõik suhtlusvahendid selleks.”
Ole digimaailma arengutega kursis iga päev!
Telli Digitarga UUDISKIRI ja ole kursis olulisemaga kord kuus!


description: Malaisia reisilennuki allatulistamist uurinud rahvusvaheline ajakirjanike rühmitus langes Venemaa häkkerite massiivse rünnaku alla.

title: Malaisia reisilennuki allatulistamist uurinud ajakirjanikke tabas Vene häkkerite rünnak

maintext:
Uuriva ajakirjanduse rühmituse Bellingcat järeldused olid üheks osaks osas ametlikust uurimisraportist, mille kohaselt tulistati Malaisia lend 2014. Alla Venemaalt Ida-Ukrainasse toimetatud raketi abil, kirjutab The Register.
[Bellingcat founder Eliot] Higgins shared data with ThreatConnect that indicates Bellingcat has come under sustained targeting by Russian threat actors, which allowed us to identify a 2015 spearphishing campaign that is consistent with FANCY BEAR’s tactics, techniques, and procedures. We also analyzed a February 2016 attack by CyberBerkut – a group claiming to be pro-Russian Ukrainian hacktivists but also a suspected front for Moscow – against Russia-based Bellingcat contributor Ruslan Leviev, where CyberBerkut defaced the Bellingcat website and leaked Leviev’s personal details.
Ajakirjanike töö häirimiseks kasutasid häkkerid aastatel 20015 ja 2016 muu hulgas andmete õngitsemist ja lekitamist, veebilehtede näotustamist ja petu-SMS-e. Rünnakute taga oli näiteks end venemeelseteks Ukraina häkkeriteks nimetav rühmitus CyberBerkut.
Juhtumit uurinud küberturvalisuse organisatsioon ThretConnect tõdeb oma ajaveebi sissekandes, et kõiki, kelle tegevus võib omada negatiivset mõju Venemaa mainele, võivad arvestada küberrünnaku ohuga.


description: Kuigi elektriautode tootja Tesla Motorsi asutaja Elon Musk sooviks päikesepaneele tootva SolarCity üles osta nii kiiresti kui võimalik, takistavad seda praeguseks juba neli alustatud kohtuasja, kirjutab Wall Street Journal.

title: Tesla ajaloolist suurostu takistavad juba neli kohtuasja

maintext:
Septembris on 2,3 miljardi dollarini küündiva tehinguga seoses algatatud neli kohtuasja. Hagejateks on kaks üksikisikut ning kaks pensionifondi, kes kõik väidavad, et Tesla nõukogu, mis on SolarCity ostu heaks kiitnud, ei ole ettevõtte huvide eest piisavalt hoolt kandnud. Lisaks väidetakse, et ostutehingu toimumise korral rikastuksid sellest ebaõiglaselt insaiderid.
Praegu pole veel kindel, kas kohtuasjad lükkavad edasi Tesla aktsionäride selleks nädalaks plaanitud koosoleku, mille käigus peaks SolarCity ost hääletusele minema.
Musk, kes omab Teslast 19 protsenti ning SolarCity´st 22 protsenti, lubas, et ei võta ostutehingut puudutavatest aktsionäride hääletustest osa.
Kuigi USAs on SolarCity katusele paigaldatavate päikesepaneelide turu liider, raporteeritakse kvartalist kvartalisse kahjumeid ning käesoleval aastal on ettevõtte aktsia hind börsil kukkunud 60 protsenti.
SolarCity´l on kohustusi rohkem kui kuue miljardi dollari eest, kaasaarvatud võlad. Ettevõte on sunnitud müüma varasid ning tegema suuri kärpeid, lootes, et tehing viiakse enne pankrotti jõudmist siiski lõpule.


description: Maailma Terviseorganisatsiooni värskest ja seni täpseimast raportist selgub, et valdav enamus inimkonnast elab paigus, kus õhusaaste ületab WHO seatud piire. Õhusaaste tagajärjel sureb aastas 6,5 miljonit inimest.

title: WHO: õhusaaste põhjustab aastas 6,5 miljonit surma, ohustatud on 92% inimkonnast

maintext:
Uus raport annab riigiti edasi kõigi aegade kõige täpsemad välisõhu saaste ja sellega seotud terviseprobleemide andmed. Iga andmepunkti mõõtmisel ja hinnangute andmisel võtsid teadlased arvesse nii satelliidiandmeid, õhu liikumise mudeleid kui ka enam kui 3000 maapealse seirejaama andmeid.
Uuringu andmeid kajastava interaktiivse kaardiga saab tutvuda siin.
«WHO uus õhusaaste mudel näitab, kus asuvad õhusaastest enim ohustatud paigad ja annab ka saaste jälgimiseks kindlad juhised,» kommenteeris raporti tulemusi WHO abidirektor Dr Flavia Bustreo.
Õhusaastega seotud terviseohtudest rääkides peetakse reeglina silmas välisõhku, milleks on ka põhjust – hinnanguliselt põhjustab saastunud välisõhk aastas kolm miljonit surmajuhtumit. Samas on sama ohtlik, kui mitte ohtlikumgi, siseõhu saaste. Sise- ja välisõhu summaarse mõju tagajärjel suri näiteks 2012. aastal 6,5 miljonit inimest, mis teeb kokku koguni 11,6 protsenti kõigist surmadest tol aastal.
Õhusaaste on peamiselt seotud hingamisteede- ja kopsuhaigustega, kuigi rohkete saasteainetega keskkonnas tõuseb ka infarktide ja insultide risk. Ligi 90 protsenti sellistest surmadest leidis aset madala või keskmise sissetulekuga riikides, kaks kolmandikku neist Kagu-Aasias ja Vaikse Ookeani läänekaldal.
Peamiste saasteallikatena toob raport välja autotranspordi, majapidamises kasutatavad kütused, prügipõletamise, kivisöel töötavad elektrijaamad ja erinevad tööstused. Samas on oma mõju ka inimtegevusega mitte seatud faktoritel, näiteks esineb kõrbete ümbruses palju peentolmuga seotud tervisehädasid.


description: Lõpule jõudev missioon on Euroopa ambitsioonikaim kosmoseprojekt. Väike uurimisalus on meile õpetanud Päikesesüsteemi ja meie enda päritolu kohta rohkem, kui me oodatagi oskasime.

title: Ajalooline Rosetta kosmosemissioon saadab oma viimase signaali

maintext:
Teadlased segaduses : emaslõvid kasvatavad laka ja hakkavad käituma nagu isased
Emaslõvide veidrast käitumisest oli enne vaid anekdootlikke tõendeid. Nüüd on grupp teadlasi näidanud, et hormoontasakaalu paigast ära nihkumisel võivad emaslõvid tõesti isaste moodi käituma hakata.


description: EL-i noorteadlaste konkursil esindab Eestit keemia valdkonnas Anton Konovalov, kes töötas oma uurimistöö käigus välja sünteesistrateegia aine jaoks, mis tunneb ära kindla inimese ensüümi.

title: Eesti õpilase välja töötatud keemiat on kasutatud juba kahes teadusartiklis

maintext:
Nii vahendas ERRi teadusportaal Novaator Brüsselis toimuvat Euroopa noorte teadlaste konkurssi.
Konovalovi uurimuse keskmes on ensüüm haspin, mis kuulub proteiinkinaaside hulka. Need ensüümid on väga tähtsad, kuna reguleerivad väga suurt osa inimese organismides toimuvatest protsessidest. Kui proteiinkinaasid on liiga aktiivsed, võib see põhjustada näiteks vähki või Alzheimeri tõbe. Aine, mida Konovalov üritas sünteesida, on inhibiitor, mis blokeerib fosforüülimist.
Praeguseks on tema uurimistööd kasutatud kahes teaduspublikatsioonis.
Loe põhjalikumalt Novaatorist.


authors:
Evi Aotäht
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli Õppejõud
Helen Udras
Mai Treial

description: Neljal kuul Tartumaa avalike supluskohtade veest võetud enterokokkidest osutusid vähemalt ühe antibiootikumi suhtes residentseks pooled, selgus Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis läbiviidud rakendusuuringus.

title: Tartu suplusvees ujuvad antibiootikumidele mitte alluvad bakterid

maintext:
Tervishoiu kõrgkoolis uuritigi, kuidas on seis Tartu maakonna suplusvetes. Proovid võeti Anne kanalist, Emajõe linnaujulast, Emajõe vabaujulast, Verevi järvest ja Nõo veskijärvest 2012. ja 2014. aasta juunis ja augustis. Kokku määrati antibiootikumiresistentsus 804 enterokoki tüvel.*
Mis on enterokok? Enterokokid on bakterid, kes elutsevad inimese, lindude ja soojavereliste loomade soolestikus ja taimedel. Samal ajal saab aga enterokokkide kaudu määrata ka vee fekaalset saastust. Need bakterid on oluline uurimismaterjal, sest sageli muutuvad enterokokid antibiootikumide suhtes resistentseks ning omandavad keskkonnast täiendavaid resistentsusgeene lihtsalt juurde.
Uuring näitaski, et 2014. aastal olid vähemalt ühe antibiootikumi suhtes resistentsed 50,3 protsenti enterokokkidest, sealjuures olid 0,2 protsenti neist resistentsed nelja antibiootikumi suhtes. Ühes analüüsitud supluskohas oli vähemalt ühe antibiootikumi suhtes resistentseid enterokokke lausa 84,2%. Aastal 2012 läbiviidud uuringus olid tulemused sarnased: vähemalt ühe antibiootikumi suhtes olid resistentsed 49,8% enterokokkidest.
Et enterokokid peavad erinevates keskkonnatingimustes hästi vastu, püsivad nad pikalt elus ja nii kujutavad antibiootikumiresistentsed enterokokid resistentsusgeenide levimisele suuremat riski kui teised bakteriliigid. Nende bakterite resistentsus on oluline seetõttu, et need võivad mitmel moel inimkehasse sattuda. Enterokokid on sagedased haiglasiseste infektsioonide põhjustajad ning kõrge resistentsusega tüvesid on keeruline ravida, sest need ei allu nii hästi antibiootikumidele kui teised bakterid.
Võrreldes uurimistöö tulemusi teiste maade tulemustega võib väita, et Tartumaa suplusveetest isoleeritud enterokokid sarnanevad resistentsuse esinemise poolest pigem teiste maade reostumata veekogudest isoleeritud enterokokkidega, mitte aga linnastunud piirkondade veekogudest isoleeritud enterokokkidega.
Enam resistentsust põhjustavaks antibiootikumiks osutus tsefoksitiin, mis on tsefalosporiinide klassi kuuluv β-laktaam antibiootikum. Resistentsust tsefalosporiinidele võib seostada laiema kasutamisega, kuid Ravimiameti andmetel kasutati 2014. aastal erinevate infektsioonide ravis kõige enam penitsilliine, neile järgnesid makroliidid ning tetratsükliinid. Tsefalosporiinidest oli kõige enam välja kirjutatud teise põlvkonna tsefalosporiine (tsefoksitiini, tsefuroksiimi ja tsefprosiili), 26 DPD/1000/ööpäevas, mis jääb siiski väikeseks koguseks, et põhjustada nii suurt resistentsusprotsenti.
Ravimresistentsuse kujunemisel peetakse oluliseks ka inimesega mitteseotud faktoreid, antibiootikumide kasutamine on levinud ka veterinaarvaldkonnas. Organismist eritunud ravimijäägid jõuavad aga väliskeskkonda, mis loob soodsa keskkonna antibiootikumiresistentsete mikroobitüvede tekkeks.
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rakendusuuringute tulemustega saab tutvuda 24. novembril konverentsil „Terves kehas terve teadmine“: www.nooruse.ee/konverents.
* Antibiootikumtundlikkust määrati 12 antibiootikumi suhtes: ampitsilliin, amoksitsilliin, erütromütsiin, gentamütsiin, klooramfenikool, levofloksatsiin, linesoliid, norfloksatsiin, tetratsükliin, tsefoksitiin, sulfametoksasool-trimetoprim ja vankomütsiin. Kõik analüüsitud enterokokid olid tundlikud antibiootikumidele amoksitsilliin ja ampitsilliin.


description: Tänavu seisab Nobeli preemiate žürii keerulise otsuse ees: ehkki avastused on võimsad, pole teada, kes ikkagi nende tegemises suurimat rolli mängis.

title: Kuidas otsustada, kes saab Nobeli?

maintext:
Järgmisel nädalal selguvad tänavused Nobeli preemiate võitjad. Tegu on kõige prestiižikamate teadusauhindadega. Nädal enne auhindu arutleb aga kogu maailm selle üle, kellele preemia minna võiks. Võrreldes eelmiste aastatega, on võitjate väljaselgitamine eriti keeruline, vahendab ajakiri Nature.
Ühe favoriidina nähakse CRISPR-Cas9 geenitehnoloogia avastajaid. CRISPR geniaalsus seisneb selles, et meetod võimaldab küllaltki lihtsalt ja kiiresti genoomis muutuseid teha. Füüsikas ennustatakse võitu gravitatsioonilainete avastajatele.
Ometigi muudab asja keeruliseks tõsiasi, et gravitatsioonilainete avastamise taga seisab ligi tuhat teadlast ning CRISPR-Cas9 tehnoloogia puhulgi pole selge, kellele meetodi patent kuulub. Nii kerkib üles küsimus, kas Nobeli preemiaga peaks ootama seni, kuni patendivaidlused lõpevad ning kuivõrd võib võimalik Nobeli auhind omakorda patendivaidluseid mõjutada.
Nobeli preemia eelsed ennustused ulatuvad juba saja aasta tagusesse aega, kui neid auhindu esimest korda jagama hakati, rääkis ajakirjale Nature Düsseldorfi ülikooli ajaloolane Nils Hansson, kes on Nobeli preemia alased arhiivid põhjalikult läbi uurinud. Asjaga tegelevad ajaloolased seetõttu, et erinevalt võitjatest avalikustatakse Nobeli preemiate nominendid alles 50 aastat hiljem.
Hannsoni sõnul on kolme teadlase reegel – just nii palju teadlasi võib auhinda jagada – küsimusi tekitanud juba algusest peale ning osa teadlasi eelistaks varianti, kus auhind läheks konkreetsete inimeste asemel tervele uurimisrühmale. Põhjus peitub selles, et sageli on keeruline välja selgitada, kes teadusavastuses suurimat rolli mängis.
Teadlaste välja valimise keerukust peegeldavad ka ennustused. Kui eelmisel aastal ennustas Thomson Reutersi analüütikakeskus, et CRISPR-Cas9 eest võtavad auhinna USA-s ja Saksamaal töötavad teadlased Jennifer Doudna ja Emmanuelle Charpentier (tegelikult läks auhind aga teadlastele, kes uurisid, kuidas rakud kahjustatud DNA-d parandavad ja geneetilist informatsiooni kaitsevad), siis tänavu ennustab keskus CRISPR-Cas9-ga seotud võitu hoopiski MIT, Harvardi ja Cambridge ülikooli juures töötavatele Feng Zhangile ja Georg Churchile. Kui eelmisel aastal ennustasid nad võitu CRISPR-Cas9 tehnika välja töötamise eest, siis tänavu peaks võit minema CRISPR-Cas9 kasutamise eest hiirte ja inimeste rakkudes. Nii osutab ülikoolide vahelisele patendivaidlusele tähelepanu ka Thomson Reuters, sest jutt käib tegelikult sellest, kumma ülikooli uurimisrühma teadlastele auhind läheb.
Loe põhjalikumalt edasi Nature’i loost SIIT ning vaata Nobeli preemia kajastusi järgmisel nädalal Postimehe teadusportaalist.


description: Tehnoloogiahiid Google asus uurima paljude kellamarkide kasutajate probleemi, mis ei võimalda Android Wear platvormil töötavaid nutiseadmeid ühendusse viia konkurendi Apple'i toodetud tuliuue iPhone 7-ga.

title: Uus iPhone plindris kelladega

maintext:
Google’i tootefoorumisse on oma murest kirjutanud mitmed Tag Heueri, Moto 360 Gen 2, Asus ZenWatchi, Fossili ja Mk kellade kasutajad. Googl’i esindaja on neile vastanud, et tegemist on tõsise juhtumiga ning probleem on tähelepanu alla võetud ja info on edastatud ka Apple’ile.
Kõigil nutikellade kasutajatel, kellel esineb sama probleem, palutakse saata vastukaja otse kella menüüst Geari ikoon->feedback->Send Feedback.
Üks Tag Heueri kasutaja kirjutab foorumis, et ühendus kella ja iPhone 7 vahel kadus pärast Apple’i uue tarkvaraplatvormi iOS10 kasutuselevõttu ning hiljem ei õnnestunud seda taastada ka vana iPhone 6 puhul.
Teise kasutaja sõnul oli tema kellal ühendus olemas vana iPhone 6-ga, millel jooksis samuti iOS10, kuid iPhone 7 puhul enam ühendust luua ei õnnestunud.
Allikas: Gadgets 360


description: Tallinna tehnikaülikoolis Mektorys asuv Baltimaade ainus Äpilabor sai juurde olulise täienduse – kõigil huvilistel on võimalus läbi viia uute äppide automaattestimisi ning seda kõige mugavamal moel – üle internetivõrgu ja oma arvuti tagant lahkumata. 29. ja 30. septembril saavad kõik huvilised Äpilaboris oma äppe tasuta testida, kutsub sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark.

title: Eestis saab nüüd äppe testida automaatselt ja oma arvuti tagant lahkumata

maintext:
Äpilaborisse on tänaseks üles rivistatud enam kui 30 erinevat nutiseadet, mille seas on esindatud nii tuntumad tootjad (Samsung, LG, Nokia, Microsoft, HP, Apple, Asus, Sony) kui operatsioonisüsteemid (Android, iOS, Windows Phone). Seejuures uueneb seadmete nimekiri pidevalt, kirjutab Digitark.
Demopäev Äpilaboris
Septembri lõpus on Äpilaboriga tutvuma oodatud kõik huvilised.
Selleks toimuvad TTÜ Mektorys 29. ja 30. septembril demopäevad, kus antakse ülevaade äppide testimise võimalustest.
Demopäevadel on võimalik oma äppe täiesti tasuta testida.
Lisaks viib Telia 30. septembril toimuva Teadlaste öö raames Äpilaboris läbi esimese automaattestimise ühe oma tuntud teenuse äpiga.
Sedavõrd lai nutiseadmete rivistus on loodud just Äpilabori klientide huve silmas pidades – uute äppide loojad peavad saama võimalikult kiire ja mugava tagasiside selle kohta, kas loodud äpp töötab korrektselt eri situatsioonides.
Seni sai Mektorys äppide testimisi läbi viia n-ö käsitsi ja ükshaaval, mis sisuliselt tähendas seda, et äpi testimiseks tuli minna laborisse kohale ja hakata eri seadmete lõikes teste läbi viima. Nüüd lisandunud automaattestimise võimekus on aga nii Eestis kui Baltimaades unikaalne nähtus.
„Automaattestimine on kiireim ja mugavaim moodus veenduda, kas sinu poolt loodud mobiilirakendus või veebileht töötab tõrgeteta nii erinevates nutiseadmetes kui ka levinumatel operatsioonisüsteemidel,“ selgitas Äpilabori automattestimise platvormi looja Priit Pikk.
Tema sõnul tuleb automaattestimise puhul valmis kirjutada testiskript ning kirjeldada selles ära oma soovid. Automaattesti käivitab testija oma arvutis, kuhu jookseb ka testi tulemus.
„Sisuliselt võimaldab automaattestimine sooritada läbi käskluste kõiki neid tegevusi, mida saab teha manuaalset sama seadet käes hoides,“ lisas Pikk.
Äpilaborisse on oma äppe testima oodatud erinevad sihtrühmad: idufirmad, ettevõtted, riigiasutused, kooliõpilased ja tudengid.
Äpilabori teenuseid on tänaseks kasutanud terve rida tuntud ettevõtteid ja asutusi: Estravel, Postimees, ASA Quality Services, Telia, Keskkonnaministeerium ja mitmed teised. Samas pole ükski ettevõte veel läbi viinud automaattestimist, mis on varasema lahendusega võrreldes tunduvalt mugavam ja kiirem.
Huvilistel on võimalik Äpilaboriga ühendust võtta e-posti aadressil: info@smartlab.ee.
14. aasta novembris allkirjastasid TTÜ innovatsiooni- ja ettevõtluskeskus Mektory, IT Kolledž ning juhtivad Eesti IT ettevõtted Telia Eesti, Samsung, TTÜ, ASA Quality Services, Nortal, StagnationLab, Applaud, MobiLab ja MTÜ IKT Demokeskus koostöölepingu, millega loodi Mektorysse äppide testimise keskkond. Keskuse sponsoriteks on ka Microsoft, HP, Valge Klaar ja LG.
Äpilabori loomise idee sai alguse IT ettevõtete ühisest huvist suurendada Eesti ettevõtete loodavate rakenduste võimekust ja ärilist potentsiaali. Keskus loodi, kuna igal ettevõttel eraldi ei ole otstarbekas keskust välja ehitada ning ülikoolidel puudub vajalik taristu suuremahuliseks õppetegevuseks.


description: Teiste kaugränduritega on tihaste tiivad nende kehaga võrreldes liiga pisikesed.

title: Tihased lendavad uskumatult aeglaselt

maintext:
Rõngastusjaamade viimase neljakümne aasta andmestikku analüüsides selgub, et rasvatihased läbivad päeva jooksul keskmiselt vaid 33 km, vahendas ERR-i Novaator Tartu ülikooli linnuökoloogi Marko Mägi teadusuudist.
Kõige aeglasemad on sinitihased, kes läbivad päevas vaid 28 kilomeetrit, võrdluseks: näiteks metsvint ja punarind läbivad ühe päevaga keskmiselt 66 kilomeetrit.
Samas ei ole tihaste aeglus suur probleem, sest nad ei talvitu kaugel ning samuti ei ole nende ränne sirgjooneline lend ühest punktist teise, vaid pigem puult puule toidu otsimine.
Loe edasi ornitoloogiaühingu veebilehelt.


description: Ubes kõrvaldas täna oma teenuse teadaolevalt suurima puuduse kuue tegevusaasta jooksul ja lubab nüüd autosõite kasvõi kuu aega ette tellida.

title: Uber kõrvaldas oma suurima puuduse

maintext:
«Oleme saanud palju tagasisidet klientidelt, kes soovivad oma sõite ette planeerida – näiteks varahommikusele sõidule lennujaama või keskpäevasele kohtumisele äripartneritega. Mõistame seda ning just seepärast saab Uberit nüüd ka ette tellida,» teatas Uber täna oma Eesti klientidele.
Uberi rakenduses saab sõitu planeerida mis iganes ajaks ette – olgu see 15 minuti või 30 päeva pärast. Määrata saab pealevõtu aadressi kõrval ka sihtkoha ning saada seeläbi teada süidu eeldatava maksumuse.
Uberi ettetellimine / Kuvatõmmis
Kuidas uuendus töötab:
Ava Uberi rakendus ning vali ‘Planeeri Sõit’.
Vali soovitud lähtekoht, sihtpunkt, kuupäev ja kellaaeg. Saad seda teha kuni 30 päeva ette.
Auto tellitakse automaatselt õigeks ajaks.
Planeeritud sõitu saad alati muuta või tühistada.
24h ja 30 min enne automaatset tellimust saad meeldetuletuse planeeritud sõidust.
Saad teavituse kui auto on Sinu poole teel ning samuti siis kui rakendub dünaamiline hinnastamine.
Sõite ei luba jätkuvalt ette tellida Uberi konkurent Taxify.
«Ei saa, sest me ei taha fookust kaotada ja lahendada probleemi valest otsast. Taxify eesmärk on jõuda Tallinnas olukorrani, kus ettetellimist ei ole vaja. Avad äpi, tellid auto ja see on alati kolme minuti jooksul kohal. Ja nii 99 protsendil juhtudel, olenemata kellaajast või linnaosast,» selgitas Taxify esindaja Henrik Raave augustis Postimehele.


description: Rühm ameerika teadlasi on valmistanud poolsünteetilisi veresooni, mis kasvavad ja arenevad koos ülejäänud kehaga.

title: Sünteetilised veresooned tõotavad lihtsustada laste südamerikete ravi

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Nature Communications ilmunud uuringut. «Pole olemas kunstmaterjali, mis kasvaks koos lapsega. Paratamatult tähendab see, et mõned südamerikkega lapsed peavad minema oma elu jooksul pelgalt selle tõttu noa alla rohkem kui viis korda,» nentis uurimust eest vedanud Minnesota ülikooli bioinsener Robert Tranquillo Novaatorile.
Tranquillo kirjeldab nüüd kolleegidega äsjailmunud artiklis uut tüüpi siirikuid, millel on potentsiaali muuta poolsünteetiliste veresoonte kasutamise tavapäraseks protseduuriks. Ka võib neid siirdada ükskõik kellele.
Loe põhjalikumalt Novaatoris ilmunud loost SIIT.


description: Emaslõvide veidrast käitumisest oli enne vaid anekdootlikke tõendeid. Nüüd on grupp teadlasi näidanud, et hormoontasakaalu paigast ära nihkumisel võivad emaslõvid tõesti isaste moodi käituma hakata.

title: Teadlased segaduses: emaslõvid kasvatavad laka ja hakkavad käituma nagu isased

maintext:
Kui arvate, et pildil on kaks tavalist isast lõvi, siis eksite. Nimelt on üks üks kahest Botswana Moremi looduskaitsealal pildistatud suurest kassist hoopiski emane. Emase nimi on SaF05 ja viimastel aastatel on ta enda veidrate muutustega teadlaste tähepanu tõmmanud. Ta on kasvatanud endale laka, möirgab ja on üritanud isegi teiste emastega teha asju, milleks ta füsioloogiliselt võimeline ei ole. Teadlased on hämmingus ega oska täpselt seletada, mis sellist käitumist tingib. Kõigele lisaks – SaF05 ei ole oma muutustes üksi. Temaga sama teed on läinud veel neli emast.
Lõvidele on teatavasti iseloomulik võrdlemisi suur sooline erinevus, mis on teinud nendest suurtest kassidest ka ühe maailma ikoonilisema loomaliigi. Kuigi kõrvalekaldeid «traditsioonilistest soorollidest» on märgatud ennegi, on kõik seni välja käidud tõendid olnud pigem anekdootlikud või kuulujutu tasemel. Ajakirjas African Journal of Ecology avaldatud uuring ongi esimene sellise käitumise teaduslik kirjeldus. Uuringus keskenduti ennekõike ühele konkreetsele isendile, enne nimetatud SaFO5’le.
Kuigi emaslõvide kasvatatud lakk ei olnud kaugeltki sama suur kui isaste oma, kasvasid nad ka keha mõõtudelt suuremaks ja ka nende käitumine muutus.
«SaF05 säilitas suures osas oma naiseliku käitumise – karjaga ühte hoidmise ja isastega paaritumise - , aga lisaks sellele tekkisid temas ka teatud mehelikud käitumisviisid. Ta hakkas territooriumi oma lõhnaga märgistama, möirgama ja ka teiste emastega vahekorra katseid tegema,» ütles uuringut juhtinud Sussexi Ülikooli zooloog Geoffrey D. Gilfillan.
«Kuigi on teada, et emased võivad samuti möirata ja lõhnamärgistusi teha, teevad nad seda enamasti palju harvemini. SaF05 puhul oli selline käitumine aga palju korrapärasem ja väga sarnane isastega.
Tõenäoselt on sellise käitumise taga ebatavaliselt kõrge testosteroonitase. Lõvide puhul on juba ammu näidatud, et testosteroon mõjutab otseselt isaste laka kasvu. Mees-suguhormooni rolli emaste «isasemaks» muutumisel toetab ka nende paljunemisedukus või õigemini selle puudumine. Nimelt paaritusid mitmed pea kõik sellise muutusega emased isastega, kuid tiinust ei tekkinud neist üheski. Selline steriilsus on kõrgendatud testosteroonitasemega emastes tuntud tagajärg. Samamoodi on teada ka steriliseeritud isastest, kes kaotasid pärast testosterooni tootmise katkemist ka oma lakad.
Steriilsusest hoolimata ei näi «mehistumine» emalõvisid häirivat ja peale veidi ebatavalise välimuse ja käitumise on nad täie tervise juures.
Kuigi teadlased usuvad muudatuste taga olevat geneetilisi muutusi, ei ole steriilsete loomade puhul põhjust karta, et tunnused leviksid järgmisse põlvkonda. Mis täpselt sellist muutust põhjustab, ei ole kindlalt teada, kuigi hüpoteese on mitmeid.


description: Läti idufirmade esindaja andis teada, et sealsetesse idufirmadesse on investeeritud vähemalt 110 miljonit eurot. Kuigi Eestile ja Lätile nad järgi ei jõua, tunnevad lõunanaabrid uhkust oma teadus- ja finantstehnoloogiapõhiste idufirmade üle.

title: Kellele palju, kellele vähe: Läti idufirmadesse on investeeritud vähemalt 110 miljonit

maintext:
«Kuigi Eesti on meist ees, on meil ja oma eelised, näiteks on Lätis tugevad teadus- ja finantstehnoloogiapõhised idufirmad,» sõnas Läti idufirmade liidu juhatuse esinaine Jekaterina Novickaa.
Kui Eesti idufirmadesse on investeeritud 330 miljonit ja Leedu idufirmadesse 140 miljonit eurot, siis Läti idufirmadesse on investeeritud vähemalt 110 miljonit eurot, teatas Novicka. Leedus ja Lätis on umbes 240 idufirmat ja Eestis 350.
Mis Eestisse puutub, siis Novicka sõnul on siin idufirmaärimehi juba kolme põlve jagu. Näiteks esimesse põlve kuulub Skype, selle asutajad ja töötajad on asutanud uusi firmasid, selgitas Novicka. Tema sõnul on Läti jõudnud esimese põlve lõppu ja teise algusse.


description: USA väljaanne Tech Insider selgitab videos, miks ninasse nohuvälisel ajal lima tekib.

title: Puust ja punaseks video: miks muutub nina vahel vesiseks ka ilma nohuta?

maintext:
«Nina on üks keha allahinnatumaid organeid,» selgitab doktor Erich Voigt. Tegelikult on ninal väga palju olulisi ülesandeid.
Inimene hingab ninakaudu sisse liitrite viisi õhku. Sageli ei ole selle õhu temperatuur kehale just kõige meeldivamate killast. Õnneks suudab nina nii 0-kraadise kui ka 100-kraadise õhu kehatemperatuuriga võrdseks muuta. Samuti muudab nina meile sobivaks ka liiga niiske või liiga kuiva õhu. Lisaks õhule jõuab ninasse igapäevaselt ka tohutult väikeseid osakesi ning nina ülesanne on neist osa välja filterdada.
Kõik need tegevused toimuvad nina limaskestades, mis on varustatud rohkete veresoontega. Kui tegu on aga suurte temperatuurimuutustega, kus nina hingab sisse väga kõrget või madalat temperatuuri, muutub ka vere voolavus ja see omakorda mõjutab ninast väljuvat lima. Nii võibki meie nina väga külma ilmaga vesiseks muutuda, isegi siis, kui meid muidu nohu ei kimbuta. Põhjus peitub selles, et nina üritab väga külma õhku niisutada ning soojendada, kasutades selleks nii vere voolavust kui ka ninas asuvat lima.
Vaata rohkem Tech Insideri videost siit:


description: Plahvatusohtlike akude tõttu üleilmselt müügilt ära korjatud Lõuna-Korea telefonitootja Samsungi värskeim tipptelefon Samsung Galaxy Note 7 jõuab Euroopas taas müügile 28. oktoobril.

title: Kurikuulus Samsung Note 7 jõuab uuesti müügile 28. oktoobril

maintext:
Lõuna-Koreas algab müük juba sel laupäeval – selleks ajaks loodetakse kokku koguda 80 protsenti ohtlikest seadmetest. Koduriigis lükati Reutersi andmeil käima ka uus reklaamikampaania, mis lubab kõigile oktoobris Note 7 ostjaile 50-protsendilist hinnaalandust mis iganes remonttööde – ka ekraanivahetuse – eest, vahendab Androidcentral.
USA-s jõuab seade uuesti müügile 21. oktoobril. Samsungi tippseadme müügiletuleku venimine on avanud soodsa võimaluse ettevõtte kodumaisele konkurendile LG-le, kes plaanib sel nädalal välja tulla oma uue lipulaevaga V20.
Eestis pole Samsung Note 7 reklaamid seni katkenud. Suur stend, kus igaüks seadet käes saab hoida, on üleval näiteks Tallinna lennujaamas – samas manitsetakse kõlaritest valjuhäälselt selle seadme omanikest reisijaid pöörduma ohutusjuhiste saamiseks lennujaama klienditeenindusse.
Puutepliiatsiga varustatud Samsung Note 7 suurimaks uuenduseks on silmaiirise lugemise võimekus, lisaks veekindlus.


description: Hetkel iga aasta üle 700 000 inimese tapvate superpisikute vastu on valmis võitlema kõik organisatsiooni 193 liikmesriiki.

title: "Tänapäeva meditsiini suurim oht" paneb ÜRO peaassamblee tegutsema

maintext:
Täna toimuval kõrgetasemelisel antibiootikumideteemalisel kohtumisel pandi alus esimesele ülemaailmsele resistentsuse vastu võitlemise programmile. Ajalooline kokkulepe on vaid neljas kord, kus peaassamblee tervise teemalisse võitlusse sekkub. Varem on sellist tähelepanu pälvinud võitlus AIDSi, Ebola ja mitte-nakkuslike haiguste - infartide, südamehaiguste - plahvatusliku sagenemisega. Hinnanguliselt sureb antibiootikumide resistentsuse tagajärjel iga aasta enam kui 700 000 inimest, kuigi andmed ei ole täielikud ja tõenäoselt on suremus isegi suurem.
Peaassamblee deklaratsioonis tehakse ettepanek võidelda resistentsusega sarnaselt kliimamuutustega. Allakirjutanud lubavad toetada innovatsiooni antibiootikumide arendamises, tõsta avalikku teadlikkust ning arendada välja efektiivsemaid ravimite kasutamist reguleerimise süsteeme.
Teadlased hoiatasid resistentsuse leviku eest juba aastakümnedi tagasi, kui ravimifirmad läksid antibiootikumide tootmisel üle tööstuslikule masstootmisele. Esimese antibiootikumi penitsilliini leiutaja Alexander Fleming hoiatas kriisi eest juba 1945. aastal Nobeli preemiat vastu võttes. «Oht on, et inimene võib teadmatusest tarbida liiga vähe antibiootikume. Soolebakterite kokku puutumisel mittesurmavate antibiootikumi kogustega võib välja areneda resistentsus,» ütles Fleming oma kõnes.
Viimaste aastakümnete jooksul on olukord muutunud aga märksa süngemaks, kuna pärast 1970ndatel aastatel toimunud plahvatuslikku arengut on uute antibiootikumide avastamise hoog raugenud. Samal ajal on aga jõudsalt kasvanud olemasolevate kasutamine nii inimeste ravimisel kui ka profülaktiliselt loomakasvatuses. Ravimite laia leviku tõttu tekib evolutsiooniline eelis resistentsuse mutatsiooniga bakteritel, kes teiste arenemist pärssivas keskkonnas vohama hakkavad.
«Ravimiresistentsed infektsioonid on selgelt globaalse tähelepanu all, kuid nüüd töö alles algab. Sellesse peavad oma osa andma nii valitsused, ravimitööstus, tervisetöötajad kui ka põllumajandussektor,» ütles UK meditsiiniameti juht ja terviseaktivist Sally Davis avalikus avalduses.


description: Kuigi jäämehe hääle täpse rekonstruktsiooni kuulmine võib jääda kaugeks unistuseks, on teadlaste loodud helifailis kuulda pronksiaja küti karmi vokaalide hääldust.

title: Kuula: teadlased on taasloomas jäämees Ötzi häält

maintext:
Maailma populaarseim pronksiaja inimene jäämees Ötzi on läbi teinud kõik teadus- ja terviseuuringud, mis vähegi võimalik. On uuritud tema riideid, nahka, sisikonda ja aju. Nüüd on grupp itaalia teadlasi oma arvutimudelitega jõudnud nii kaugele, et on taasloomas Ötzi kõrisõlme ja häälepaelu. Tänu sellele saame me nüüd esmakordselt kuulda, kuidas võisid kõlada pronksiaja küti suust tulevad häälikud.
Projektiga alustati käesoleva aasta veebruaris, mil arvutitomograafi abil kaardistati Ötzi häälepaelad. Matemaatiliste mudelite abil tehti kindlaks, kuidas täpselt sellise kujuga häälekulgla peaks töötama. Tulemused tehti teatavaks hiljuti Itaalias toimunud muumia-uurijate konverentsil.
Ötzi hääl on karm, nagu tõenäoselt rasketes oludes elavast kütist ka oodata võis, meenutades mõneti ahelsuitsetaja kähinat. Avalikkusega jagatud videoklipis anti arvutiprogrammile Ötzi häälega ette lugeda itaalia keele täishäälikud.
Samas ei ole teadlased jõudnud veel häälekulgla täieliku rekonstruktsioonini ja nii võib lähikuudel oodata veel täpsematki häälenäidet. Praegusest mudelist on nimelt puudu suu ja kõri pehmete kudede mõjud ning ka häälepaelte tihedus ja pinge.
«Me ei saa veel öelda, et me tõime kuuldavale Ötzi eheda hääle, kuna selle jaoks ei ole tema jäänustel piisavalt olulist informatsiooni. See on hea lähtekoht edasisteks uuringuteks,» ütles teadlaste rühma juhtinud Rolando Fustos Discovery uudistekanalile.


description: Eestit külastanud USA astronaut Douglas Wheelock leiab ERR Novaatorile antud intervjuus, et kõrgemate eesmärkide, nagu inimeste Marsile saatmise, puhul on teekond lõppeesmärgist tähtsam. Samal ajal ei tohi aga unustada aga koduplaneedi enda eest hoolt kandmist.

title: Astronaut: me ei saa veel pikalt kuhugi mujale põgeneda

maintext:
«Muidugi oleks ühel päeval lahe näha, kuidas Marsil maandume ja sinna oma jälje jätame ning see oleks tähtis hetk, kuid keskenduksin aastatele, mis meid sellest lahutavad. Mis meiega juhtub? Mis me selle käigus iseendi, inseneeria, tehnoloogia ja omaenda planeedi kohta teada saane? Mida me nende 20 aastaga avastame, mida me veel ei tea?» rääkis Wheelock.
Loe edasi Novaatori huvitavast intervjuust.


description: Indoneesia maksuamet plaanib internetiettevõttelt Google sisse nõuda viimase viie aasta maksmata maksud. Juhul, kui maksudest kõrvalehoidmine kohtus ära tõestatakse, tuleks ettevõttel ainuüksi eelmise aasta eest tasuda 400 miljonit dollarit, kirjutab Reuters.

title: Indoneesia kavatseb Google´ilt üle 400 miljoni dollari maksmata makse sisse nõuda

maintext:
Indoneesia maksuamet väidab, et Google´i Indoneesia üksuse eelmisel aastal tasutud maksud moodustasid tegelikust tulu- ja käibemaksukohustusest vähem kui 0,1 protsenti.
Google väidab, et on alati järginud kohalikke maksuseaduseid ning teeb riigiametitega täielikku koostööd.
Kui USA internetiettevõte jääb kohtus süüdi, tuleb sel tasuda oma trahvina võlgnevusest kuni neli korda suurem summa. 2015. aasta puhul oleks selleks 5,5 triljonit ruupiat ehk 418 miljonit dollarit.
Suurem osa Google´i Indoneesias teenitavast tulust deklareeritakse läbi Google´i Singapuris asuva Aasia-Okeaania üksuse.


description: Maa atmosfääri süsihappegaasi tase on ületanud püsivalt sümboolse 400ppm (osakest miljoni kohta) läve ning kliimateadlaste hinnangul meie oma eluea jooksul selle alanemist enam ei näe.

title: Inimkond on Maa atmosfääri lootusetult kihva keeranud

maintext:
CO2 tase on tööstusrevolutsiooni algusest pidevalt suurenenud, kuid viimati nägi Maa püsivalt sellist süsihappegaasi sisaldust viis miljonit aastat tagasi, kirjutab Engadget.
Ühelt poolt on seda mõjutanud peamiselt kindlasti El Niño soojendav efekt, kuid aastast 1997 on Havaii Mauna Loa observatooriumi andmeil inimkonna toodetud süsihappegaasi kogused kasvanud 25 protsenti. Seega on loomuliku tagajärje kõrval kasvamas inimmõjutused.
Scrippsi okeanograafia instituudi teadlase Ralph Keelingi sõnul ei näe me sel aastal ega nähtavasti ka määramatus tulevikus atmosfääris CO2 taseme langust alla 400pm. NASA kliimateadlase Gavin Schmidti hinnangul võiks parima stsenaariumi kohaselt süsihappegaasi tase asuda langusele taas kümnekonna aasta pärast, kuid tõenäoliselt ei näe me taset alla 400ppm-i enam iial.
Seega on inimkonnale antud järjekordne hoiatus asuda vähendama tööstuste süsihappegaasi heitkoguseid.


authors:
Keily Volkov
Teaduskeskus Ahhaa

description: Teadlaste Öö Festivali raames toimuv kaisuloomahaigla aitab lastel arstihirmust üle saada nende enda lemmiku abiga. Sündmus toimub festivali raames tänavu teist aastat järjest.

title: Kaisuloomahaigla ootab külla ravi vajavaid mänguloomi

maintext:
Kaisuloomahaigla on sündmus, mille eesmärk on vähendada laste hirmu haiglate ja seal töötavate arstide ning õdede ees. Haigla raames tehakse koostööd Tartu ülikooli kliinikumi lastekliinikuga, kus eraldatakse ruum kaisuloomahaigla arstikabineti loomiseks.
Kaisuloomahaiglat külastades saavad lapsed kirjeldada enda kaisulooma tervisemuret ja üheskoos Tartu ülikooli arstitudengitega nuputatakse välja mänguloomale parim ravi. Suurem osa lemmikutest ilma nähtava ravimistunnuseta haiglast ei lahku.
Sündmuse peakorraldaja Anu Saarva sõnul saavad lapsed teha arsti külastamise mänguliselt läbi, mis loodetavasti välistab järgmine kord ise arsti juurde minnes hirmu- ja kartustunde.
«Meil ei ole mitte mingisugust vanusepiirangut. Meid külastas eelmisel aastal ka väga mitu täiskasvanut, kelle kaisuloom vajas tohterdamist,» ütles peakorraldaja.
Saarva sõnul oli sündmus eelmisel aastal väga menukas ning selle läbiviimine oli korraldajatele tõeline süst positiivsust.
«Tol päeval oli täiesti võimatu oma head tuju peita. Kogu korraldajate tiimil oli naeratus terve päeva vältel kõrvuni. Positiivsete emotsioonide eest peab tänama lapsi, nende siirast ja vahetut suhtlemist ning ülimalt armsaid lugude kirjeldusi,» lisas Saarva.
Eelmisel aastal kirjeldati haigusloona muuhulgas näiteks seda, kuidas kaisuloom kümnendalt korruselt alla kukkudes ainsa vigastusena väikese sõrme murdis või kuidas ta külmkapi otsa küpsisepurgi järele ronides kukkus ning vigastada sai.
«Ühel kaisuloomahaiglat külastanud kaisukarul oli süda seisma jäänud – koheselt algas suur ringi tormamine ja kaisulooma elu päästmine,» rääkis Saarva. «Kõige rohkem hinge läksid need lood, kus lapsed oma lühikese elu jooksul läbi elatud nukraid sündmuseid läbi kaisulooma esitlesid. Kaisuloomahaigla annab lastele võimaluse ennast vabalt väljendada ja näha, et neid hirmutava haiguse puhul on arstidel sageli võimalik neid aidata.»
Hammastest käed-külge-meetodil
Sel aastal on osalejatel võimalik kaisuloomahaiglat külastades sisse astuda ka hambaarstikabinetti. Selleks plaanitakse luua kaks registratuuri, millest ühe kaudu on võimalik külastada haiglat ja teise kaudu hambaarsti.
«Paljud lapsed kardavad arsti juurde minekut, aga mitmete jaoks võib veelgi hirmutavam kogemus olla just hambaarsti külastus. Hambaarsti tegevus ei ole nii nähtav ning töövahendid võivad laste jaoks esmapilgul hirmsad tunduda,» sõnas Saarva. «Loodamegi, et nähes kõrvalt, mida need hambaarstid meie suudes teevad, suudame seda hirmu vähendada.»
Kabinetti külastades ei pea ükski laps kartma ise hambaarstitooli istumist, sest Suukooli arstide poolt kaasa võetud hammastega käpiknukkude peal on hoopis lastel endal võimalik hambaarstitööd katsetada. Külastajad saavad puurida käpiknukkude hammastesse auke ja proovida neid seejärel ise parandada.
Hambaarst Anastassia Kuldmaa sõnul on laste hammaste olukord kehv, mistõttu peaksid lapsevanemad julgustama lapsi hambaarsti külastama ning näitama ka ise eeskuju.
Eelmisel aastal külastas kaisuloomahaiglat ligikaudu 300-350 huvilist. Saarva soovitab lapsevanematel vajadusel lapsi haigusloo väljamõtlemisel suunata nende olukordade jutustamisele, mis lastele kõige hirmutavamad tunduvad. Nii saab kaisuloomahaiglat külastades näidata, et kardetud protseduur ei olegi tegelikult nii hirmus kui esmapilgul tunduda võib.


description: Maailma suuruselt kolmas mobiilitootja Huawei plaanib novembris tuua turule oma uue tipptelefoni Mate 9, mis seni lekkinu kohaselt on maailma üks võimsamaid nii jõudluse kui pildistamisomaduste poolest.

title: Leke: Hiina tehnogigant toob turule võimsaima nutitelefoni

maintext:
Hiina sotsiaalvõrgustikku Weibo jõudnud andmeil tuleb telefon müüki kuue eri värvi ja viimistlusega disainiga ning kolme eri võimsuse ja mälumahuga protsessoriga.
Kõige võimsaimal neist on rekordiliselt 6GB muutmälu (RAM) ning 256GB põhimälu. Kõik mudelid on taas varustatud Saksa kultustootja Leica duubelkaameratega, millel avaks f/2.0 (P9 kaamera sama näitaja oli f/2.2).
Huawei Mate 9 will be coming in 3 versions: 4GB+64GB / 6GB+128GB / 6GB+256GB pic.twitter.com/bV6lOqmU80 — Playfuldroid! (@playfuldroid) September 28, 2016
Protsessoriks on telefonil Huawei enda toodetud Kirin 960, mis varustatud võimsate Cortex-A73 tuumadega. Kasutajaliideseks on telefonil EMUI 5, mis põhineb Android 7.0 Nougatil.
Telefoni esitlemine maailmale peaks toimuma 18. novembri paiku.
Allikas: AndroidCentral


description: BBC Future lahkas erinevaid uuringuid vahendades, mis inimestelt annetusi küsides neid päriselt mõjutab. Küsida tuleb otse ning näidata ka abivajaja aktiivsust.

title: Ilusatest lastest pole kasu: mis paneb inimesi annetama?

maintext:
Pärast looduskatastroofe ringlevad pildid purunenud majade eest seisvatest, abi ootavatest perekondadest. Kurvastavate vanemate ees seisavad sageli ka suurte silmade ja südantliigutavate naeratustega lapsed. Idee on lihtne: kes suudaks neile lastele vastu panna?
Alberta ülikoolis korraldatud eksperiment näitas aga, et tegelikult laste välimus rolli ei mänginud. Vabatahtlikele näidati lavastatud fotosid katastroofi järel kodu kaotanud inimestest, osadel olid väga ilusad lapsed, teistel aga keskpärasema välimusega noorukid. Kui õnnetuse tagajärjed olid väga traagilised, siis polnud laste välimusel mingitki mõju, kui aga katastroofi mõjud jäid väiksemaks oli lapse ilu hoopiski negatiivne faktor: ilusamaid lapsi peeti intelligentsemateks ja arvati, et nad saavad iseendaga paremini hakkama ja vajavad nii vähem abi.
Uuringu autorid soovitavadki heategevusorganisatsioonidel kasutada vähem meelitava valgusega fotosid. Samuti aitab see, kui inimesed tunduvad piltidel tegutsevat, sest nii tundub, et nad töötavad oma heaoluks ka ise. Nii tasub maja ees istuva perekonna asemel esitada näiteks endale varjualust ehitavat perekonda.
Statistika töötab vahel inimliku loo asemel paremini
Suurte õnnetuste puhul näidatakse tavaliselt inimeste lugusid – see on nii ajakirjanduse kui ka heategevusorganisatsioonide ABC. Tel Avivi ülikooli teadlased korraldasid aga eksperimendi, kus annetusi paludes jagati inimestele abivajajate kohta kas rohkem või vähem infot. Selgus, et juhul kui abivajaja sarnaneb annetajale, antakse raha pigem üksikisikule, kui aga abivajajad on näiteks teisest soost või teise taustaga, annetatakse pigem grupile.
Vali oma sõnu
Mõnikord võib annetus jääda pelgalt ühe sõna taha. Prantsusmaal korraldati eksperiment, kus 14 pagarikotta asetati Lääne-Aafrika heategevusorganisatsiooni annetuspurk. Purgid jagunesid kolme gruppi: esimesed kandsid silti «annetamine=armastamine», teised «annetamine=aitamine» ning kolmandatel seisis lihtsalt sõna «annetus». Purke kokku korjates selgus, et «armastust» kandvates purkides oli kaks korda rohkem raha kui teistes. Uuringu autorid selgitasid tulemust sellega, et sõna «armastus» tekitab inimestes solidaarsuse, kaastunde ja toetusega seotud emotsioone, mis muudavad inimest lahkemaks.
Tee annetus avalikuks
Lahke ja hea inimese maine on tore, nii meeldibki inimestele, kui teised nende lahkusest teavad. Eksperimendid näitavad, et kui inimesed teavad, et keegi neid annetamas näeb, jagavad nad oma raha ülla eesmärgi nimel palju tõenäolisemalt. Seda näitavad ka heategevusorganisatsioonide kodulehed, kus enamik inimesi anonüümsuse võimalusest hoolimata oma nime ja annetuse avalikustavad.
Miljonärilt raha küsides ole aus
Vahel teevad heategevusorganisatsioonid selle vea, et üritavad filantroopidele selgitada, kuidas nad oma annetusest kasu saaksid – Hollandis tehtud, 633 miljonäri suhtumist analüüsinud uuring näitas aga, et selline lähenemine võib tuua hoopiski vastupidise tulemuse.


description: Renault teatas koostöö algusest liiklusrakendusega Waze. Eesmärgiks on võimaldada kasutajatele paremaid juhtimis- ja navigatsioonilahendusi.

title: Renault hakkab Waze´iga koostööd tegema

maintext:
Autod hakkavad ise vabu parkimiskohti leidma
Audi, BMW ja Mercedes Benz on esimesed autod maailmas, mis saavad endale järgmisel aastal külge ohtralt andureid, et jagada saadud informatsiooni teeolude ja parkimiskohtade kohta automaatselt teistega.
Digitark: 5 trikki, kuidas välismaal mobiilselt ja nutikalt äriasju korraldada
Sellega, et internet on meiega nutiseadmes kõikjal kaasas, oleme juba harjunud, kuid mobiilse interneti leebemad tingimused on mõjutanud ka äriasjade korraldamist neile inimestele, kes peavad töö tõttu palju ka teistes lähiriikides koosolekutel ja kohtumistel käima – ikka on vaja saata mõni kiireloomuline fail, kontrollida meili ning suhelda ka kodustega, õpetab sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark sotsiaalmeedia agentuuri Goal loovjuht Marko Saue.
Millised äpid muudavad suve mõnusamaks?
Pea igaühel meist on taskus nutitelefon, kuhu oleme laadinud rakendusi, mida sõltumata aastaajast iga päev kasutame. Kuid saadaval on sadu ja tuhandeid teisigi rakendusi, mis võivad kasulikuks osutuda just praegu, kuumal suvel. Postimees teeb valiku rakendustest, mis aitavad suviseid seiklusi ja ettevõtmisi nutikamalt korraldada. Enamik neist äppidest tasuks telefoni alles jätta, sest nad võivad abiks olla ka hiljem.


description: Maailma populaarseim sotsiaalmeediakeskkond Facebook esitleb kaheaastase arendustöö järel juba mõne nädala pärast uut rakendust ettevõtete sisekommunikatsiooni ja -võrkude tarvis ja nimeks on sellel Facebook at Work.

title: Revolutsioon töökeskkonnas: Facebook at Work on varsti kohal

maintext:
Lahenduse peamine sõnum on selge ja lihtne: milleks õpetada ja harjutada oma töötajaid kasutama selliseid ettevõtete asjaajamise programme nagu Slack või Yammer, kui neile on juba niigi teada ja tuntud Facebooki kasutamine.
Oluline on märkida, et Facebook at Work – nii selle platvorm kui töötajate vestlused - on eeldatult tavakasutajate Facebookist täiesti eraldiseisev lahendus. Sellise sammu põhjuseks peetakse vajadust hoida ära segadust kasutajate era- ja töövestluste vahel.
Väljanägemine on mõlemal lahendusel aga täpselt samad. Võimalik on luua gruppe, pidada vestlusi Messengeris ning audio- ja videokõnesid.
Facebook at Work / Buzzfeed
Facebook at Work’i hinnastamine saab eelinfo kohaselt toimuma töötajaskonna suuruse alusel, vahemikus 1-5 dollarit ühe töötaja kohta kuus.
Facebooki suletud testimine läks käima selle aasta jaanuaris Royal Bank of Sctloandi ja Heinekeni kollektiivides.
Allikas: Social Media Today


description: Briti ja USA mitme politseiüksuse patrullijad kandsid katseks oma igapäevatöös keha külge kinnitatud kaameraid (BWC - body-worn cameras) ning tulemused on igati positiivsed – kaebused korravalvurite vastu kukkusid 93 protsenti.

title: Kehakaamerad politseinike küljes - ja kaebused kukuvad kolinal

maintext:
Cambridge’i kriminoloogiainstituudi korraldatud aastase testi käigus kandsid kaameraid ligi 2000 politseiohvitseri Põhja-Iirimaal, West Midlandis, West Yorkshire’is ja Cambridgeshire’is ning Californias paiknevates Rialto ja Ventura politseiüksustes, kirjutab The Register.
Täna avaldatud uuringutulemuste peamine järelm tõdeb, et oluliselt muutus nii korravalvurite kui kodanike käitumine ning ametlikud kaebused politseinike vastu on praktiliselt kadunud.
Cambridge’i kriminoloogi Barak Arieli sõnul pole mingisugust kahtlust, et kehakaamerate kasutamine muudab korravalvamise läbipaistvamaks. «Kõike, mis on salvestatud, on saab hiljem üle vaadata, kontrollida ja esitada tõendina,» märkis ta ning lisas, et teineteisega arvestamine kasvas mõlemalt poolt.
Loe uuringutulemusi täispikkuses siit.


description: Stanfordi ülikooli teadlased avastasid, et aneemia ehk kehvveresuse ravis rakendatavaid raua nanoosakesi saab kasutada ka muuks: nende abil on võimalik immuunsüsteemi õhutada kasvajat ründama.

title: Teadlased leidsid kogemata vähiga võitlemise vahendi

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Nature Nanotechnology ilmunud uuringut.
Uuritud nanoosakesed on juba praegu kasutusel rauapreparaatides ferumoksütooli süstelahusena, millega ravitakse rauavaegusaneemiat. Hiirtega tehtud uuringus selgus, et see lahus õhutab teatud immuunrakke ehk kasvajaseoselisi makrofaage vähirakke hävitama.
Seega on võimalik, et neid nanoosakesi saab kasutada lisavahendina olemasolevates vähi raviviisides. Uurimusest ilmneb, et avastus tehti juhuslikult, kui katsetati võimalust kasutada nanoosakesi omamoodi Trooja hobusena, mille abil keemiaravim hiirte kasvajatesse viia.
Loe täpsemalt Novaatori põhjalikust loost SIIT.


description: Äppide loojatel on nüüdsest võimalus läbi viia uute rakenduste automaattestimisi üle internetivõrgu – seda võimalust pakub TTÜ Mektorys tegutsev Äpilabor.

title: Eestis saab nüüd üle interneti äppidele automaatteste teha

maintext:
Laborisse on tänaseks üles rivistatud enam kui 30 erinevat nutiseadet, mille seas on esindatud nii tuntumad mobiilid kui operatsioonisüsteemid. Kõige uuem testimiseks mõeldud Apple’i seade on laboris hetkel küll näiteks iPhone 5. Tõsi, selline testimine pole sugugi tasuta tegevus - tunni eest tuleb välja käia 40 eurot ja sellele lisanduv käibemaks.
Seni sai Mektorys äppide testimisi läbi viia käsitsi ja ükshaaval, mis sisuliselt tähendas seda, et äpi testimiseks tuli minna laborisse kohale ja hakata eri seadmete lõikes teste läbi viima. Nüüd lisandunud automaattestimise võimekus on aga nii Eestis kui Baltimaades unikaalne nähtus.
«Automaattestimine on kiireim ja mugavaim moodus veenduda, kas sinu poolt loodud mobiilirakendus või veebileht töötab tõrgeteta nii erinevates nutiseadmetes kui ka levinumatel operatsioonisüsteemidel,» selgitas Äpilabori automattestimise platvormi looja Priit Pikk.
Tema sõnul tuleb automaattestimise puhul valmis kirjutada testiskript ning kirjeldada selles ära oma soovid. Automaattesti käivitab testija oma arvutis, kuhu jookseb ka testi tulemus. «Sisuliselt võimaldab automaattestimine sooritada läbi käskluste kõiki neid tegevusi, mida saab teha manuaalset sama seadet käes hoides,» lisas Pikk.
Äpilaborisse on oma äppe testima oodatud erinevad sihtrühmad: idufirmad, ettevõtted, riigiasutused, kooliõpilased ja tudengid – viimastele on testimine õpetöö eesmärgil tasuta.
Septembri lõpus on Äpilaboriga tutvuma oodatud kõik huvilised. Selleks toimuvad TTÜ Mektorys 29. ja 30. septembril demopäevad, kus antakse ülevaade äppide testimise võimalustest. Demopäevadel on võimalik oma äppe täiesti tasuta testida.
Äpilabori lõid 2014. aasta novembris Telia, TTÜ ja selle Mektory, IT Kolledž, Samsung, ASA Quality Services, Nortal, StagnationLab, Applaud, MobiLab ja MTÜ IKT Demokeskus.


description: Nelja miljonit surmajuhtumit analüüsinud uuring näitas, et inimene päris vägivaldsuse oma esivanematelt.

title: Uuring: vähemalt osaliselt on inimesed

maintext:
Miks inimesed üksteist tapavad? Sellele küsimusele otsivad teadlased ja filosoofid vastust juba viimased kaks tuhat aastat ning üllataval kombel pole sellele selget vastust siiani. Vahel lähtutakse inimloomu selgitamisel kuulsa 17. sajandi filosoofi Thomas Hobbesi teooriast, mille sisu on kõigi sõda kõigi vastu ning tõdemus, et vägivaldsus on inimloomusele omane.
Teisalt leiavad Hobbesi vastased, et inimese vägivaldsust kujundab hoopiski teda ümbritsev keskkond ning 18. sajandil väitiski prantsuse filosoof Jean-Jacques Rousseau oma kuulsas teoorias, et puhast inimloomu rikub ühiskond, mitte vastupidi.
Eile ajakirjas Nature avaldatud Hispaania teadlaste uuring hoiab aga veidikene Hobbesi poole, sest seal avaldatud tulemuste kohaselt on vägivald meil vähemalt osaliselt veres. Asja välja selgitamiseks kogusid teadlased andmeid üle nelja miljoni surmajuhtumi kohta, mille hulka kuulusid rohkem kui tuhande erineva imetajaliigi andmed, nende seas 600 inimliiki kiviajast kuni praeguste aastateni. Uuringu valim peegeldas ligikaudu 80% kõigist imetajatest.
Sealjuures vaatles uurimisrühm eraldi neid surmasid, mille taga seisis oma liigikaaslase vägivald ning analüüsis kuivõrd vägivalla-ja surmamustrid sama päritolu imetajate liikide puhul sarnanesid.
Tulemused näitasid, et kõikidest imetajate surmajuhtumitest moodustasid oma liigikaaslase käe läbi surma saanud juhud 0,3 protsenti. Kui vaadata aga sama näitajat imetajate rühmas, kuhu kuulusid kõik primaadid, närilised ja nende esivanemad, tõusis protsent primaatide hulgas 1,1-ni ning inimese lähedaste liikide seas juba 2,3-ni.
Uuringu autorite sõnul näitavadki tulemused, et vähemalt osaliselt on inimesed oma vägivalduse pärinud ning võrreldes mõne teise imetajaga oleme rohkem vägivaldsed. Teisalt rõhutasid nad ka, et lisaks pärilikkusele mängivad rolli ka teised faktorid. Näitab seda tõsiasigi, et tänapäeva ühiskondades, kus on toimiv politsei, õigussüsteem, vanglad ning vägivalda tauniv kultuur, näitab vägivald pigem vähenemise märke ning võrreldes uuringust tulnud andmetega on seal vägivallasurmasid ligi 200 korda vähem.


description: Sony nutitelefonide Compact mudelid on Eestis aastaid olnud palavalt armastatud. Kui üks asi istub hästi kätte, on võimas ja samas soodsam kui konkurendid, siis pole see ka ime. Sel sügisel saab populaarne seeria järje, sest Eestis jõuab müügile uus Sony Xperia X Compact nutitelefon, mis pakub võimalust osta endale väiksema ekraaniga seade ilma telefoni jõudluses midagi ohverdamata.

title: Sonyl tuli välja uus telefon, mis on käepäraselt väikse ekraaniga, kuid tippjõudlusega

maintext:
Sony Xperia X Compactil on 4,6-tolline 720p HD ekraan, mis tähendab, et see on ainus telefon turul, mis sobib just neile klientidele, kes soovivad lipulaeva tasemel jõudlust, kuid ei soovi endale hiiglaslikku 5-tollise või suuremagi ekraaniga nutiseadet.
Sony Xperia X Compact suudab tõepoolest vaatamata oma väiksele suurusele pakkuda kasutajale kõike seda, mida suuremamõõtmelised nutiseadmed. Telefoni seest leiab 3 GB muutmälu, kuni 32 GB salvestusruumi, ülivõimsa kuuetuumalise protsessori ning suure 2700-milliampertunnise aku, mis peab vastu kindlasti terve päeva kõva kasutamist ning ilmselt kaks päeva tagasihoidlikuma kasutuse juures. Tänu sellele on kasutaja teenistuseks kogu päevaks või enamaks võimas tööriist.
Tipptasemel kaamera
Lisaks sellele pakub Xperia X Compact kasutajale tipptasemel pildistamisvõimalust, kasutades pildi tegemiseks 23-megapikslist põhikaamerat, mis suudab salvestada ka HD-videot, ning 5-megapikslist esikaamerat. Sellel kaameral on nüüd ka oluline lisavõimalus: Sony kuulsatest fotokaameratest tuttav pildistabiliseerimise mootor, mis tähendab, et ka kehvema valgusega või väriseva käega saab teha teravaid pilte.
Xperia X Compact on tänu oma väiksemale suurusele käes hoides üks mugavamaid telefone, mida hetkel osta saab. Telefon on saadaval kolmes maitsekas värvivalikus: valge, musta ja uue maheda helesinisena (Mist Blue). Sellega jääb uus Xperia X Compactist kindlasti silma neile, kes otsivad lisaks võimsusele ka telefoni juures mugavust ja stiilset välimust.
Uus Sony Xperia X Compact on ainus nii heade näitajatega väike tipptelefon turul
Soodsam, kui eelmine mudel
Kõik selle saab endale vaid 449 euro eest, mis teeb Xperia X Compactist ka ühe soodsaima lipulaeva tasemel nutiseadme, mida endale hetkel soetada saab. Kes mäletab, siis eelmisel aastal turule tulnud Z5 Compact maksis algselt tunduvalt rohkem ning seetõttu jäid paljud kliendid telefoni soodushinda ootama. Uue telefoniga seda enam tegema ei pea, vaid võib kohe osta ja juba soodsama hinna eest. Xperia X Compact on müügil juba Telias, Elisas ja Tele2-s.
Sony Xperia X Compacti tutvustati septembri alguses Berliinis toimunud IFA tarbijaelektroonika messil, kus sai see laialdast meediakajastust peamiselt oma sümpaatselt eristuva disaini pärast.
Lisainfot telefoni kohta saab lugeda siit.


description: Kui poole aastaga eemaldati Eestis petutarkvara vaid 84 Volkswageni sõidukil, siis septembri jooksul on see arv jõudsalt kasvanud ning tarkvarauuenduse on läbinud juba 164 autot, samas küündib probleemsete sõidukite arv riigis üle 4000.

title: Eestis on petutarkvarast vabanenud 164 Volkswagenit

maintext:
Eestis on nüüdseks seitsme kuuga esindusse enim tagasi pöördunud Volkswagen Passateid, Caddysid, Tiguane ja Amarokke, ütles Volkswageni Baltimaade importööri Møller Baltic Import SE turndusspetsialist Ginta Strazdiņa BNS-ile.
Lisaks võivad tarkvaraprobleemi eemaldama minna ka Volkswagen Golfi ja Jetta omanikud, kuid siiani pole seda Eestis veel tehtud.
Samas tuleb märkida, et sõidukite tagasikutsumine toimub järk-järgult ning vastavalt mootori- ja tarkvaratüübile, mistõttu aktiivses tagasikutsumise kampaanias osaleb Eestis praegu ligi 1500 Volkswageni sõidukit.
Eestis on maanteeameti andmete kohaselt ligi 4400 uut ja kasutatud Volkswagenit, mis tarkvarauuendust vajavad. Kõigile autoomanikele saadeti veebruari alguses kiri, kus kirjeldati, miks ja millal tuleks esindusse tulla ja petutarkvara eemaldada.
Volkswageni ametlikud edasimüüjad Eestis on varem BNS-ile öelnud, et autoomanike huvi võltstarkvara eemaldada on üliväike, kuna saastemaksu puudumise tõttu pole inimestel motivatsioon probleemi lahendada.
Petutarkvaraga sõidukid emiteerivad keskkonda rohkem saasteaineid.


description: Materjale saab ajas oma kuju muutma panna ka ilma täiendavate väliste mõjutusteta, leiavad Põhja-Carolina ülikooli materjaliteadlased.

title: Eelprogrammeeritav materjal võib viia kujumuutvate implantaatideni

maintext:
«Õige sageli on vaja, et objektid muudaksid oma algset kuju. Elusorganismid teevad seda pidevalt. Mõtle näiteks õhku tõusvate lennukite ja lindude peale,» ütles Sergei Sheiko, uurimuse juhtivautor ERR Novaatorile. Nii on teadlased ka mitmeid kirjeldusele vastavaid materjale ka varem valmistanud. Muutuste ahela käima lükkamine on nõudnud seni aga ühe või teise välismõju olemasolu, olgu selleks elektriväli, kindel temperatuur, valguse lainepikkus või pH tase.
Loe lähemalt ERR Novaatorist.


description: Arendajatest ja ehitajatest peavad ligikaudu pooled suurte ehitusprojektide suurimaks probleemiks kulude kärpimist ja eelarvepiiranguid ning kõige väiksem mure on nende jaoks konkurents.

title: Ehitusfirmade väikseim mure on konkurents

maintext:
Ehitusettevõtete suuremaks mureks on veel talentide vähene kaasamine ja ressursipuudus ning seadused ja majanduskeskkond. Konkurents peab probleemiks aga vaid 12 protsenti arendajatest ning 22 protsenti ehitusettevõtetest, selgub KPMG värskest uuringust nimega Building a technology advantage – Global Construction Survey 2016.
Tööjõu ja materjali olulist kallinemist vastanud lähema aasta jooksul ette ei näe: ligi 80 protsenti nii arendajatest kui ka ehitajatest arvab, et tööjõu kallinemine ei ulatu üle 6 protsendi ning sarnane pilt avaneb materjalide hinnaprognoosides.
Uuringutulemustest selgub veel, et vaatamata olulistele investeeringutele ei ole ehitussektor suutnud täielikult rakendada tehnoloogia pakutavaid eeliseid, sealhulgas andmeanalüüsi, mobiilitehnoloogia, automatiseerimise ja robootika vallas.
Vaid kaheksa protsenti enam kui 200st ehitussektori tippjuhist arvab, et nende ettevõte kuulub tehnoloogia vallas «visionääride esirinda», samas kui 64 protsenti ehitusfirmadest ning 73 protsenti arendajatest peab end tehnoloogia vallas «järgijateks» või «mahajääjateks».
«Uuringu tulemus näitab, et tehnoloogia osas valitseb ehitussektorile omane konservatiivsus, nii et enamus firmadest on valmis pigem teistele järgnema kui olema eestvedajaks,» ütles KPMG Baltics OÜ seeniorpartner Andris Jegers. «Paljudel puudub selge tehnoloogiastrateegia ning vaid 20 protsenti märgib, et nad vaatavad radikaalsel moel ümber oma ärimudeli, et püsida konkurentsis.»
Kaks kolmandikku vastajatest usub, et projektide riskid on kasvamas. «Projektid muutuvad üha suuremaks, ambitsioonikamaks ja keerulisemaks ning sellega kasvavad riskid. Uuendused nagu kaugjälgimine, automatiseerimine ja visualiseerimine omavad tohutut potentsiaali, et stimuleerida projekti edenemist, parandada täpsust ja turvalisust,» märkis Jegers.
Rõhuv enamus vastanutest kasutab ehitusobjektide jälgimiseks kaugjälgimist, kuid alla 30 protsendi märgib, et nad kasutavad mobiiliseadmeid igapäevaselt kõigis projektides - samas suurusjärgus on neid, kes ei kasuta mobiiliplatvorme üldsegi mitte. Kolmandik rakendab oma sõnul robootikat ja automatiseerimist.
KPMG Internationali uuringule Building a technology advantage – Global Construction Survey 2016 vastas üle 200 tippjuhi, kes esindavad suuri kinnisvaraarenduse ettevõtteid ning inseneri- ja ehitusettevõtteid.
Kümnendat aastat järjest läbi viidud uuringus vastanud ettevõtete aastakäive ulatus ligi 1 miljardist USA dollarist enam kui 20 miljardi dollarini. Esindatud olid Euroopa ja Lähis-Ida, Aasia ja Vaikese ookean piirkonna ning Ameerika ettevõtted.
Uuringuga saab tutvuda siin.


description: Sony üllatab taas kompaktse, kuid vägagi võimeka mobiiltelefoniga, kirjutab oma testiloos Digitarga kaasautor Tauno Tammik. "Suudetakse ja tahetakse teha seda, mida teised Android-telefonide tootjad ei tee: pisikesi käepäraseid telefone. Mõned päevad minu käes kasutusel olnud telefon üllatas nii mitmelgi moel."

title: Käed külge: Sony Xperia X Compact on käepärane, mugav ja võimas

maintext:
Esimese üllatusena tuli ka Sony Xperia X mudelil sama hästi toimiv sõrmejäljelugeja, kirjutab Tauno Tammik sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark. "Käsi südamel võin kinnitada – siiani parim, mida proovida olen saanud."
Telefon, mida on mugav käes hoida. / Digitark
Lisaseade paikneb Sony toitenupul paremas ääres. Ühe vajutusega on võimalik ekraan avada ja lukustuskuvast mööda saada. Näppu ei jõua pealt maha võtta, kui juba on tegevused saadaval. Sobib väga hästi inimesele, kes peab turvalisuse huvides kasutama erinevaid variante.
VÄLIMUS JA VÕIMEKUS
Teiseks mitte nii suureks üllatuseks on Sony jätkuv suutlikkus tuua turule väga hea võimekusega käepäraseid telefone.
Pisematest Android telefonidest kindlasti üks parimaid, kui mitte kõige parem. Liikuvale inimesele nagu ma ise tuleb kompaktsus kasuks.
Telefoni oli väga hea pista taskusse ja see sealt ka ühe käega välja võtta. Eelnevate aastate probleemid liiga soojaks mineva telefoniga on ka nüüd lahendatud tänu Snapdragon 650 protsessorile. Põhjus, miks võeti kasutusele pisut lahjem protsessor kui eelmise aasta mudelis, seisneb 650 mudeli paremas stabiilsuses. Kasutades telefoni ei pannud kordagi tähele, et oleks ebamugavalt soe või kaamera ei tahaks videot salvestada.
Sony Xperia Z5 püüdis tähelepanu oma ilusalt mati tagusega, kuid Xperia X Compact on saanud pisut läiget tagasi. Sellegipoolest on tagune kaas piisava läikega, et näpujäljed niisama näha ei jää.
Sobib väga hästi inimesele, kes pooldab telefoni kasutamist ilma kaante või muude ümbristeta.
Loe Digitargast, mida arvas Tauno Tammik X Compacti kaamerast ja kõlaritest.
Digitark: lood Sony Xperia eri mudelistest


description: Tehnoloogiahiid Microsoft võib kaotada Venemaal terve linnatäie  oma toodete kliente, kuna Mosvka on president Vladimir Putini korraldusel asunud välismaist tarkvara välja vahetama kohaliku vastu.

title: Microsoft kaotab Moskva

maintext:
Linna IT-juht Artjom Jermolajev ütles Bloombergi teatel ajakirjanikele, et Moksva on asunud Microsofti Exchange Service’st üle parda heitma ning asendama Outlooki meilirakendust Venemaa Rostelecomi loodud lahenduse PJSC vastu.
Kodumaine meilisüsteem plaanitakse kasutusele võtta 600 000 linna arvutis. Kuid see on alles algus: kaalumisel on ka Windows’i ja Office’i teenustest loobuda, kuid tõsi – seni pole välja mõeldud, mida nende asemel kasutama asuda, et pääseda välismaise tehnoloogia sõltuvusest.
President Putin on juba mõnda aega - eelkõige Krimmi annekteerimisele järgnenud sanktsioonide kehtestamise järel - kutsunud ettevõtteid ja teisi üksusi eelistada kohalikke tooteid. Putini «internetitsaar» German Klimenko on ühe meetmena teinud ettepaneku tõsta näiteks Venemaal tegutsevatele Ameerika ettevõtetele makse.
Putin andis juba aastal 2014 ka korralduse hoida Venemaal ligipääsetavate veebikeskkondade kaudu kogutavate andmete hoidmist vaid Venemaal asuvates serverites. Selle aasta alguses esitas ta aga internetiteenuste pakkujatelt ligipääsu kasutajate krüpteeritud andmetele.


description: Euroopa komisjoni digitaalse ühisturu eest vastutav volinik Andrus Ansip teatas täna, et loobub rändlustasude kaotamise esialgses kavas seisnud 90päevasest limiidist.

title: Ansip pidi Junckerile alla vanduma

maintext:
«Me ei pane mingeid piire sellele, kui kaua või kui mitu päeva saavad reisijad lisatasudeta rändlusteenuseid kasutada, kuid me otsustasime paika panna mõned selged turvapiirangud seoses residentsusega,» ütles Ansip tänasel meediabriifingul.
Kui Ansip ning digivolinik Oettinger avaldasid septembri alguses rändlustasuda kaotamise kava detailid, pälvisid need mitmete Euroopa parlamendi liikmete ning tarbijate esindusorganisatsioonide teravat kriitikat. Kava järgi ei oleks Euroopa telekomioperaatorid saanud tarbijatelt teistes liikmesriikides telefoni kasutamise eest lisatasu küsida kokku 90 päeval aastas. Pärast nimetatud ajalise piiri ületamist oleks operaatoritel olnud õigus lisatasusid rakendada.
Ansip ning Oettinger väitsid toona, et statistika järgi ei veeda 99 eurooplastest reisijatest rohkem kui 90 päeva välismaal.
«90 päeva on range miinimum. Mobiilsidefirmad võivad alati pakkuda rohkem või isegi otsustada limiite üldse mitte kohaldada. Mõned on seda juba teinud ja me soovitame seda tungivalt,» seisis Ansipi ja Oettingeri tehtud ühisavalduses.
Projekti tagasi saatnud Euroopa komisjoni presidenti Jean-Claude Junckerit põhjendus ei rahuldanud ning ta saatis selle ümbertegemisele. Samuti pälvis projekt palju pahameelt Euroopa Parlamendis.
Komisjon avalikustas esialgse rändlustasude kaotamise plaani möödunud aasta alguses.


description: Postimees teeb algusega kell 9.00 otseülekande 11. korda toimuvalt Eesti suurimalt IKT konverentsilt «Security Day», mis keskendub sel korral digitaalsele revolutsioonile.

title: Otseülekanne: Eesti suurim IKT konverents keskendub digirevolutsioonile

maintext:
Innovaatilised lahendused lõhuvad vanu ärimudeleid ja mõjutavad äri, mistõttu otsibki konverents ettekante, töötubade ja toote esitluste käigus vastuseid sellistele küsimustele, nagu kuidas uudsete IT lahenduste ning ärimudeli innovatsiooni kaudu leida uusi tuluallikaid ja kasvatada oma ettevõtet.
Konverents algab kell 9 hommikul Swissôtel Tallinnas ja viimased ettekanded lõppevad kell 17. Otseülekanne tehakse nendest ettekannetest, mis leiavad aset Ballisaalis 3. Otseülekannet teostab Mind.
Konverentsil saavad teiste hulgas sõna näiteks Pocopay ja Mobi Solutions kaasasutaja Linnar Viik, Eesti Energia äri- ja infotehnoloogia juht Agnes Roos, Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi, projektijuhtimise kommunikatsiooniplatvormi Fleep asutaja Henn Ruukel, Ragn-Sellsi Balti haru juht Rain Vääna, Austraalia päritolu koomik Louis Zezeran, jpt.
Tutvu konverentsi päevakavaga lähemalt siin.


description: Värske Lääne-Eesti turismistatistika kohaselt mõjutab ühenduste kvaliteet ja ligipääsetavus üha enam külastajate arvu kaugemates sihtkohtades. Turism koondub enam ligipääsetavatesse kohtadesse, nagu Pärnu või Haapsalu, ja sõltub üha enam ühendustest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Turism koondub ligipääsetavamatesse kohtadesse
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 02. september 2016. KAART: MTÜ Lääne-Eesti turism Värske Lääne-Eesti turismistatistika kohaselt mõjutab ühenduste kvaliteet ja ligipääsetavus üha enam külastajate arvu kaugemates sihtkohtades. Turism koondub enam ligipääsetavatesse kohtadesse, nagu Pärnu või Haapsalu, ja sõltub üha enam ühendustest.
2016 I poolaasta statistika kohaselt on kahanenud külastajate ja ööbimiste arv nii Saaremaal kui ka Hiiumaal. Saaremaa majutatute arv vähenes 2016. aasta esimese poolega 1%, Hiiumaal kukkus majutatute arv ligi 10%.
MTÜ Lääne-Eesti Turism juhataja Kaja Karlsoni hinnangul on see selge märk, et mugavalt reisida harjunud turist otsib sihtkohti, mis on lihtsasti ligipääsetavad ega nõua kohalejõudmiseks lisaaega.
“Saartele minek on omaette põhjus reisimiseks ja tavaliselt minnakse elamust saama saarest kui tervikust. Samas peab tõdema, et väliskülastaja jaoks on oluline kohalejõudmiseks kuluv aeg. Näiteks soomlaste hulgas on märgata trendi, kus külastajate arv kaugemates sihtkohtades on märgatavalt vähenenud – nii Saaremaa kui ka Hiiumaa puhul räägime siin keskeltläbi 20–30% langusest,” ütles Karlson.
“Eesti on soomlase jaoks justkui tagahoov, kus on alati käidud, ent Lääne regioon tervikuna on soomlastest kahjuks tasapisi kaugenemas. Ühest küljest on muutumas siia tulev kliendisegment, kes veel ei tunne nii hästi meie võimalusi. Teisest küljest otsitakse üha rohkem variante kiireks ja mugavaks kohalejõudmiseks, mis võimaldab rohkem keskenduda puhkamisele.”
Hiiumaal kompenseerib külastajate arvu kahanemist asjaolu, et kohaletulijad peatuvad seal kauem, kuid Saaremaa osas on veidi vähenenud ka ööbimiste arv.
Samal ajal on jõudsalt kasvanud külastajate arvud mandril asuvates Lääne-Eesti sihtkohtades, kus Läänemaa külastajate arv on esimese poolaastaga kasvanud 6% ja Pärnumaal koguni 18%. Kaja Karlsoni kinnitusel sõltuvad konkreetsed piirkonnad muu hulgas lähimate transpordisõlmede võimekusest.
“Kogu regiooni mõjutavad tugevalt Pärnu muutused – sealne viimaste aastate areng on olnud väga kiire ja sihtkoht tervikuna on saanud justkui uue hingamise. Samas on linn hästi ligipääsetav maad mööda reisijale, kuid hea lennuühenduse olemasolul võimaldaks see turistil jõuda kiiremini kohale, mistõttu võiks Pärnu olla veelgi rohkemate külastajate puhkusesihtkoha valik,” ütles Karlson.
“Kui turistid saaksid sinna kiirelt kohale lennata, leiavad nad järgmisel korral edasi tee ka Saaremaale, Hiiumaale, Kihnu ja Ruhnu kas õhu- või veeteede kaudu.
Ent see nõuab nii töötavate lennu- kui ka hästi korraldatud praamiühenduste olemasolu ja praegu üsna puudulike maakondadevaheliste ühistranspordiliinide paremat korraldamist.”
Karlsoni sõnul pakub Lääne-Eesti välisturistidele suurepäraseid võimalusi aktiivse puhkuse veetmiseks, pere- ning loodusturismiks ning seetõttu sõltub turismist tulev kasu lisaks ühenduse mugavusele ka ettevõtjate omavahelisest koostööst ehk läbimõeldud reisipakettide käivitamisest. 2016 I poolaasta statistika kohaselt on kahanenud külastajate ja ööbimiste arv nii Saaremaal kui ka Hiiumaal. Saaremaa majutatute arv vähenes 2016. aasta esimese poolega 1%, Hiiumaal kukkus majutatute arv ligi 10%.MTÜ Lääne-Eesti Turism juhataja Kaja Karlsoni hinnangul on see selge märk, et mugavalt reisida harjunud turist otsib sihtkohti, mis on lihtsasti ligipääsetavad ega nõua kohalejõudmiseks lisaaega.“Saartele minek on omaette põhjus reisimiseks ja tavaliselt minnakse elamust saama saarest kui tervikust. Samas peab tõdema, et väliskülastaja jaoks on oluline kohalejõudmiseks kuluv aeg. Näiteks soomlaste hulgas on märgata trendi, kus külastajate arv kaugemates sihtkohtades on märgatavalt vähenenud – nii Saaremaa kui ka Hiiumaa puhul räägime siin keskeltläbi 20–30% langusest,” ütles Karlson.“Eesti on soomlase jaoks justkui tagahoov, kus on alati käidud, ent Lääne regioon tervikuna on soomlastest kahjuks tasapisi kaugenemas. Ühest küljest on muutumas siia tulev kliendisegment, kes veel ei tunne nii hästi meie võimalusi. Teisest küljest otsitakse üha rohkem variante kiireks ja mugavaks kohalejõudmiseks, mis võimaldab rohkem keskenduda puhkamisele.”Hiiumaal kompenseerib külastajate arvu kahanemist asjaolu, et kohaletulijad peatuvad seal kauem, kuid Saaremaa osas on veidi vähenenud ka ööbimiste arv.Samal ajal on jõudsalt kasvanud külastajate arvud mandril asuvates Lääne-Eesti sihtkohtades, kus Läänemaa külastajate arv on esimese poolaastaga kasvanud 6% ja Pärnumaal koguni 18%. Kaja Karlsoni kinnitusel sõltuvad konkreetsed piirkonnad muu hulgas lähimate transpordisõlmede võimekusest.“Kogu regiooni mõjutavad tugevalt Pärnu muutused – sealne viimaste aastate areng on olnud väga kiire ja sihtkoht tervikuna on saanud justkui uue hingamise. Samas on linn hästi ligipääsetav maad mööda reisijale, kuid hea lennuühenduse olemasolul võimaldaks see turistil jõuda kiiremini kohale, mistõttu võiks Pärnu olla veelgi rohkemate külastajate puhkusesihtkoha valik,” ütles Karlson.“Kui turistid saaksid sinna kiirelt kohale lennata, leiavad nad järgmisel korral edasi tee ka Saaremaale, Hiiumaale, Kihnu ja Ruhnu kas õhu- või veeteede kaudu.Ent see nõuab nii töötavate lennu- kui ka hästi korraldatud praamiühenduste olemasolu ja praegu üsna puudulike maakondadevaheliste ühistranspordiliinide paremat korraldamist.”Karlsoni sõnul pakub Lääne-Eesti välisturistidele suurepäraseid võimalusi aktiivse puhkuse veetmiseks, pere- ning loodusturismiks ning seetõttu sõltub turismist tulev kasu lisaks ühenduse mugavusele ka ettevõtjate omavahelisest koostööst ehk läbimõeldud reisipakettide käivitamisest.
Veel artikleid samast teemast »