description: 29.–30. novembril avatakse Saaremaa kaubamajas Kuressaare ametikooli disainiõppesuuna nahatöö õpilaste pop-up pood ja tasuta töötuba. Pop-up pood “Kenasti nahkas!” on kaheks päevaks loodav müügipind, tasuta töötuba ja infolett, kus nahatöö […]

title: Kaubamajja tuleb pop-up pood

maintext:
29.–30. novembril avatakse Saaremaa kaubamajas Kuressaare ametikooli disainiõppesuuna nahatöö õpilaste pop-up pood ja tasuta töötuba.
Pop-up pood “Kenasti nahkas!” on kaheks päevaks loodav müügipind, tasuta töötuba ja infolett, kus nahatöö eriala 2. kursuse õpilased tutvustavad ehtsat nahka, selle omadusi ja nahatöö võimalusi.
“Inimesed pöörduvad üha enam looduslike toiduainete, naturaalsete tekstiilide ja ka naturaalsete nahkesemete poole,” selgitas ehtsa naha kui materjali viimastel aastatel kasvanud populaarsust nahatöö õpilane Kai Koitla.
Pop-up poest on võimalik osta nahkesemeid, mis õpilased on tundides valmistanud. Kõigi pop-up poe külastajate vahel, kes on ehtsa naha omadusi käsitleva väikese viktoriini läbinud, loositakse välja põnevaid ehtsast nahast auhindu.


description: Kaalu langetamine on inimeste jaoks raske ülesanne. Või vähemalt arvatakse, et see on raske. Pillimees ja Orissaare muusikakooli juht Martti Nõu räägib, kuidas tema oma kehakaalu enda jaoks rahuldavale tasemele […]

title: Kaotada pole midagi peale kilode

maintext:
Kaalu langetamine on inimeste jaoks raske ülesanne. Või vähemalt arvatakse, et see on raske. Pillimees ja Orissaare muusikakooli juht Martti Nõu räägib, kuidas tema oma kehakaalu enda jaoks rahuldavale tasemele sai, ja julgustab ka teisi proovima.
Pole saladus, et ennekõike on keeruline just alustamine ja hilisem kaalu hoidmine. “Kõik on peas kinni,” nagu tavatsetakse öelda. Tuleb jälile saada kaalutõusu algpõhjustele ja siis hakata kaalu vähehaaval kahandama.
Martti Nõu tegi plaani ning sai kahe ja poole kuuga lahti 12 kilost, ostmata mingeid spetsiaalseid toitumiskavasid või nõuandeid. “Kaotada ei ole midagi peale kilode,” kinnitab ta nüüd.
Martti sõnul oli kaalulangetamine tema iseendale tehtud sünnipäevakink. Üks sõber oli sama süsteemi kasutades edu saavutanud ja nii otsustas Marttigi seda proovida.
Martti mure oli, et oma 186 cm kasvu juures kaalus ta umbes 100 kilo, nii paar kilo siia-sinna. “Ma olen suhteliselt pikk ja ei paistnud otseselt väga paksuna, aga soovisin olla kergem ja veidi peenem ka,” räägib Martti. “Väidetavalt on kergem olla ka tervislikum.”
Lähtudes sõbra nõuannetest, otsis Martti esimese asjana üles kaalukalkulaatori. Sellise, mis erinevatele teooriatele toetudes pakub sinu ideaalkaalu. Martti sõnul jäi ideaalkaal 74,9 ja 86,5 kilo vahele. Ta võttis endale eesmärgiks 80 kg, mis oli kenasti täpselt keskel. Sünnipäevani oli aega 12 nädalat. “Panin tabeli pealkirjaks “Sünnipäevaks saledaks” ja hakkasin pihta,” räägib ta algusest.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.

fasttext_language: et


description: Kuressaare linnavalitsus eraldas eile OÜ-le Classic Kohvik toetusrahana 1000 eurot. Summa läheb septembris Saaremaa toidufestivali raames toimunud Kuressaare tänavapikniku kulude katteks. Print PDF

title: Linn toetas tänavapiknikut 1000 euroga


description: Reede, 25. november ÜRITUS Kuressaare Eesti Seltsi 130. aastapäeva piduõhtu kl 19 Kuressaare kultuurikeskuses. Tantsuks mängib Punder Punt, Taritu tubateater etendab A. Tšehhovi “Juubelit”, esineb lauluselts Lyra. Voyage du Cabaret […]

title: KUHU MINNA


description: Täna ametisse astuv uus valitsus lubab oma programmis ära jätta uueks aastaks kavandatud majutusasutuste käibemaksu tõusu üheksalt protsendilt neljateistkümnele. MTÜ Visit Saaremaa tegevjuht Ergo Oolup ütles, et teade majutusteenuste käibemaksumäära […]

title: Majutusasutuste käibemaks ei tõuse

maintext:
Täna ametisse astuv uus valitsus lubab oma programmis ära jätta uueks aastaks kavandatud majutusasutuste käibemaksu tõusu üheksalt protsendilt neljateistkümnele.
MTÜ Visit Saaremaa tegevjuht Ergo Oolup ütles, et teade majutusteenuste käibemaksumäära tõusu tühistamisest on ühingu liikmetele ja turismisektorile tervikuna igati hea uudis. “Rahvusvahelisel turul konkureerime ikkagi lõpphinna pärast ja iga majutatud inimene on tulus kogukonnale laiemalt,” sõnas ta.
Oolup lisas, et Saare maakonna turismisektor ei ole sellel aastal rõõmustada eriti saanud. “Praamihinna tõus, alla oma potentsiaali lennuühendus, uusi laevu pole ning rahvusvahelisi külastajaid jääb üha vähemaks. Investeeringuid sektori arengusse ei ole tehtud kuigi palju. Seega on tõesti hea, et riik otsustas Saare maakonna turismisektorile vinti mitte peale keerata,” tõdes ta.


description: Sel nädalavahetusel reisivad ruhnlased Tallinnast laevaga Peterburi ja Helsingisse, et üheskoos kogeda kultuurielamusi ja ühtse kogukonnana aega veeta. Ruhnu vallavanema Jaan Urveti sõnul on reisile minemas nii õpilased, õpetajad kui […]

title: Ruhnlased lähevad kultuurireisile

maintext:
Sel nädalavahetusel reisivad ruhnlased Tallinnast laevaga Peterburi ja Helsingisse, et üheskoos kogeda kultuurielamusi ja ühtse kogukonnana aega veeta.
Ruhnu vallavanema Jaan Urveti sõnul on reisile minemas nii õpilased, õpetajad kui ka niisama ruhnlased – kokku 33 inimest.
Saareelanike kultuurireisi eesmärk on üks suur ringsõit Peterburis ja Helsingis külastada meremaailma Sea Life.
Väiksem seltskond sõidab veel edasi Stockholmi, kus neil on plaanis tutvuda ajaloomuuseumis Ruhnu varadega. Eesmärgiks on seatud kirjalik info reaalsete esemetega kokku viia ning ikka selle nimel, et Ruhnu kunstiväärtused kunagi kodusaarele tagasi jõuaksid.
Entsüklopeedia andmetel peaks muuseumis asuma näiteks 17. sajandi keskpaigast pärinevate tinaraamistikus akende ovaalsed maalitud klaasid, mis viidi Rootsi 1944. aastal.
Urvet ütles, et reisi eest makstakse ise, ent suure grupi puhul saab ikka häid soodustusi. Ta lisas, et reisidel avaneb hea võimalus kogukonnaga side luua ja seda hoida ning loodetavasti saab lahendatud ka mõni südamel olev probleem.
“Reisid ikka seovad inimesi – eriti kui osalevad nii lapsed kui ka täiskasvanud,” märkis vallavanem. “Loodetavasti saab nii mõnegi probleemi laua taga pehmelt ära rääkida, lihtsalt ja vabas vormis.”


description: Soela sadamas laupäeval toimunud merepäästeõppus Sügistorm sai ka väärilise ilma, mis jäi täpselt ohutuse piiri peale – ühtki ülesannet ära ei jäetud, kuid ilmaolud pakkusid osalejatele tõsist väljakutset. “Saime tormieelse […]

title: Sügistormi kolmas tulemine

maintext:
Soela sadamas laupäeval toimunud merepäästeõppus Sügistorm sai ka väärilise ilma, mis jäi täpselt ohutuse piiri peale – ühtki ülesannet ära ei jäetud, kuid ilmaolud pakkusid osalejatele tõsist väljakutset.
“Saime tormieelse ilma osaliseks, mis päeval oli veel rahulik, kuid laupäeva õhtuks tõstis sügistormi üles. Merel oli lainet meeter ja peale, tuul kuni 12 m/s. Eelmisel aastal oli tuult lausa 17 m/s, seega saime sel aastal veidi leebema kohtlemise osaliseks,” rääkis Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsi juhatuse liige Maidu Lempu, kes oli ühtlasi kogu ettevõtmise üldjuht.
Sadakond osalist
Lempu ütles, et koos reageerijate, korraldajate ja “kannatanutega” oli osalejaid sel aastal saja ligi. “Seekord oli kaasatud ka haigla meeskond, samuti oli ainuüksi “kannatanuid” 30 kanti,” märkis Lempu.
Soela väina Upsu lahel toimunud ligi 7-tunnise kombineeritud pimeda aja merepäästeõppusena pani Sügistorm punkti Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsi navigatsioonihooajale.
Korraldaja rääkis, et kunagi vaid oma meeskondadele mõeldud õppuse mastaap on aastatega suurenenud: “Alustasime selle ettevõtmisega eesmärgil, et oma meeskondadele õppus korraldada. Nüüd on sigimist-sagimist hulganisti rohkem, sest osalejaid ja koostööpartnereid on juurde tulnud.”
Kõik ülesanded, mis olid ette nähtud, said edukalt sooritatud. Läbiti kümme reageerimispunkti ja lõpetati alles kella kolme ajal öösel, kuid osalejaid see ei heidutanud ja tuju püsis positiivne.
Maidu Lempu sõnas, et on tänulik kõigile koostööpartneritele ja osalejatele, kes lõpuni vastu pidasid ja kogu ettevõtmise üldse võimalikuks tegid.
Kaheosaline õppus
Õppuse eesmärk oli harjutada merepäästetöödes osalevate üksuste ja vabatahtlike koostööd ning valmisolekut vajadusel ka pimedal ajal reageerida. Ühises ettevõtmises tugevdati organisatsioonide omavahelist koostööd ja arendati keeruliste olukordade lahendamise oskusi.
Õppus koosnes kahest osast, millest esimene oli orienteeritud otsingu- ja päästetöödel osalevatele merepäästeüksustele ehk SRU-dele ning sisaldas näiteks kaardiharjutust, kummuli Kasse paate ja kannatanute üleandmist puudutavaid harjutusi.
Teises osas sai oma oskusi süvendada kiirabi, kelle ülesanded olid näiteks vajalike lisameditsiinivahendite toimetamine sündmuskohale, teabe vahendamine häirekeskuse ja sündmuskoha vahel, aga ka koostöö Kaitseliidu Saaremaa maleva vabatahtlikega kannatanute transpordi korraldamisel.
Korraldusliku poole eest kandsid hoolt Saaremaa vabatahtlik merepääste selts, politsei- ja piirivalveamet, päästeamet, Kaitseliidu Saaremaa malev ja Kuressaare haigla.


description: Nädalavahetusel teatati politseile 15 probleemist, millest enamik olid seotud tähelepanekutega liikluses ja avaliku korra rikkumistes. Kainenema toimetati üks inimene. 26. novembril kell 1.35 sai politsei väljakutse Lääne-Saare valda, kus Upa […]

title: purjus laps ja peks kesklinnas

maintext:
Nädalavahetusel teatati politseile 15 probleemist, millest enamik olid seotud tähelepanekutega liikluses ja avaliku korra rikkumistes. Kainenema toimetati üks inimene.
26. novembril kell 1.35 sai politsei väljakutse Lääne-Saare valda, kus Upa külas toimub noorte pidu ja alaealised tarvitavad alkoholi. Politsei kontrollis peol olevaid isikuid ning ühel alaealisel tuvastati ka joove. Nooruk anti üle lapsevanemale, kuid alustati ka väärteomenetlus.
27. novembril kell 3.21 teatati kaklusest Kuressaare kesklinnas, kus peksjad olid minema jooksnud. Kannatanud toimetati Kuressaare haiglasse. Mis täpselt toimus, selgitab välja menetlus.
27. novembril kell 7.19 teatati , et Kuressaare linnas Kiriku tänaval on mees pikali maas. Kainenema toimetati 1991. a sündinud alkoholijoobes meesterahvas, teatas Saarte Häälele Kuressaare politseijaoskonna ennetus-ja menetlustalituse juht Kaido Vahter.


description: Sel sügisel on tähelepanelikumad ehk silmanud teatud kohtades müügil uut saaremaist kosmeetikat, MUKK nimeks. Tooteid valmistavad ema ja tütar, Gerda Aus ja Sabine Suuster. Saaremaal käsitsi valminud nahahooldussari kannab endas […]

title: Ema ja tütar toodavad Saaremaa punavetikast kreeme

maintext:
Sel sügisel on tähelepanelikumad ehk silmanud teatud kohtades müügil uut saaremaist kosmeetikat, MUKK nimeks. Tooteid valmistavad ema ja tütar, Gerda Aus ja Sabine Suuster.
Saaremaal käsitsi valminud nahahooldussari kannab endas kohaliku tooraine väärtust, vahetu valmistamise erilisust ning inimese ja looduse tugevat sidet, tunnistavad kreemitootjad ise oma tegemisi.
Nagu öeldud, MUKK ongi kahe saare naise ettevõtmine. “Pakume käsitsi valmistatud ja looduslikke käsitöökreeme, mis on valmistatud Saaremaal, ja aktiivainena kasutame Saaremaa rannikult korjatud punavetikat,” selgitas Sabine Suuster.
Idee sai emal-tütrel alguse isiklikust vajadusest kasutada naturaalset kosmeetikat ning isevalmistatud alternatiivide vastu hakkasid huvi ja vajadust tundma ka nende tuttavad. Kaasates lähedasi ja tuttavaid, arvestati ja korrigeeriti toodete hooldavat mõju vastavalt tagasisidele.
Tänu ema-tütre suhtele on MUKK-toodetes keskne roll iluga seotud õpetuste ja väärtuste edasiandmisel. MUKK ise tähendab ju murdes kaunist ja nägusat. “Põhilised väärtused, mis kogu kontseptsiooni juures oluliseks said, on kohalik tooraine, käsitsi valmistamine ning inimese ja looduse vaheline side,” selgitasid kreemitootjad.
Sabine ja Gerda tõdesid, et paljud inimesed on kaotanud puutepunkti loodusega, mis väljendub läbi ülitundlikkuse ja allergiate. Kui meie esiemad-isad valmistasid vastavalt vajadusele ise käsitsi kosmeetikume, ravimeid, riideid, siis tänapäeval on need oskused taandunud. “Meil on hea meel läbi MUKK-toodete seda teadlikkust taas tõsta ning pakkuda värsket, ehedat ja orgaanilist valikut,” kinnitasid Suuster ja Aus.
Esimesed kosmeetikatooted valmisid emal ja tütrel koos eneseharimise ja katsetustega juba mõni aasta tagasi – 2009. aastal. MUKK-tooted tulid müügile aga sellest sügisest. Saaremaise käsitöökreemi turustamine toimub edasimüüjate kaudu. Tallinnas on näokreemid, kätepalsam ja jalasalv müügil loomelinnaku kaupluses Mimesis ja Arsenali keskuses Bio4You poes.
Kuressaares saab MUKK- tooteid osta GOSPA salongist, Kingikambrist ja Saarte Sahvrist.
MUKK
Kõik MUKI kreemid koosnevad looduslikest koostisainetest ning on parabeenide, mineraalõlide ja sünteetiliste säilitusainete vabad. Nad sisaldavad nahale kasulikke rasvhappeid, vitamiine ja antioksüdante. Toodete aroom saavutatakse tänu erinevate eeterlike õlide kombinatsioonidele ning suur osa koostisest on orgaanilist päritolu.
Mis puutub punavetikasse, siis sisaldavad kõik MUKI tooted furtsellaraani, mida valmistatakse Saaremaa rannikul kasvavast punavetikast Furcellaria lumbricalis.
Furtsellaraan on anioonne sulfateeritud polüsahhariid, mille mineraalid stimuleerivad kõiki rakufunktsioone ja tugevdavad naha immuunsüsteemi. Lähemalt saab kreemide kohta lugeda http://www.mukk.eu.


description: Keskkonnaameti kinnitusel peavad harrastuskalastajad järgmisel aastal arvestama mitme olulise muudatusega kalastamise reeglites. 25 protsenti kuuajalistest Läänemere nakkevõrgulimiitidest on 2017. aastal nõudluse rahuldamiseks jaotatud nädalasteks. Kuuajalise nakkevõrgu kalastuskaardi hind on 13 […]

title: Kalastamise reeglites tuleb muudatusi

maintext:
Keskkonnaameti kinnitusel peavad harrastuskalastajad järgmisel aastal arvestama mitme olulise muudatusega kalastamise reeglites.
25 protsenti kuuajalistest Läänemere nakkevõrgulimiitidest on 2017. aastal nõudluse rahuldamiseks jaotatud nädalasteks. Kuuajalise nakkevõrgu kalastuskaardi hind on 13 eurot ja seitsmepäevase kaardi hind 7 eurot.
Õngejada võib olla kuni 100 konksuga. Seepärast on eelnõukohases määruses erinevalt eelnevatest aastatest nimetatud 100 konksuga õngejada asemel õngejadaga püügi tingimused.
Erisus on kehtestatud väikesaartele, kus tohib kasutada kuni 300 konksuga õngejada.
Harju, Ida-Viru, Jõgeva, Lääne, Põlva, Pärnu, Saare, Tartu, Valga ja Võru maakonna siseveekogudele 2017. aasta juunis nakkevõrgulube ei väljastata, kuna juunis toimub nii koha kui ka linaski kudemine ning sel ajal nakkevõrguga püügi lubamine võib põhjustada nimetatud kalaliikide suuremat suremust.


description: Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi esitati aasta kolleegi kandidaadiks kõigepealt Lääne prefektuuris ja edasi juba kogu politsei- ja piirivalveameti (PPA) konkursil. Kandidaadi valimisel said sõna sekka öelda kõik jaoskonna töötajad […]

title: Meelis Juhandi on aasta parim kolleeg

maintext:
Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi esitati aasta kolleegi kandidaadiks kõigepealt Lääne prefektuuris ja edasi juba kogu politsei- ja piirivalveameti (PPA) konkursil.
Kandidaadi valimisel said sõna sekka öelda kõik jaoskonna töötajad ja seega võib öelda, et Meelis Juhandi kandidaadiks nimetamine oli jaoskonnapere ühine otsus. Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Maria Gonjaki sõnul on Kuressaare piirkonna- ja noorsoopolitseinikud firmamärk mitte ainult kodusaarel, vaid kogu Lääne prefektuuris.
Kolleegi kiidavad, et tema vahetu ja vaba suhtlus kogukonnaga on tõstnud kogu organisatsiooni mainet ja parandanud inimeste koostööd politseiga.
Alates 2010. aastast on Juhandi Orissaare gümnaasiumis läbi viinud sisekaitse-alast eelõpet, panustamaks korrakaitsjate pealekasvu kodusaarel.
Meelis Juhandi ütles, et tunnustamine on alati positiivne ja veidi üllatav. “Ma võin ainult arvata ja mõelda, aga ma ei tea, mille eest see on. Olen teinud üht ja teist ning kolmandat ning küllap see on korda läinud ja silma paistnud,” lausus ta.
Juhandi sõnul on tunnustuse saamisel suur osa kolleegidel ja teda ümbritsevatel inimestel. “Mul on ümberringi inimesed, kes on alati olemas ja toetavad, ja püüan neile ise samaga vastata,” märkis ta.


description: Kihelkonna jahimeeste selts korraldab lähiajal Vilsandi rahvuspargis Harilaiul seajahi, mille eesmärk on säästa kaitsealuste liikide kasvukohti metssigade tallamisest ja reguleerida metssigade arvukust seoses Aafrika seakatku levikuga. Ehkki Harilaiule plaaniti minna […]

title: Harilaiul läheb metsseajahiks

maintext:
Kihelkonna jahimeeste selts korraldab lähiajal Vilsandi rahvuspargis Harilaiul seajahi, mille eesmärk on säästa kaitsealuste liikide kasvukohti metssigade tallamisest ja reguleerida metssigade arvukust seoses Aafrika seakatku levikuga.
Ehkki Harilaiule plaaniti minna juba sel laupäeval, sunnib ennustatavalt Vilsandi poolt puhuv läänetuul valima jahiks mõne teise päeva. Teame, et vaiksema tuulega liiguvad loomad, nina vastu tuult, seega võivad nad merre välja jõuda ja hakata Vilsandile ujuma, rääkis Kihelkonna jahimeeste seltsi juhatuse liige Tormis Lepik.
Harilaiu poolsaarel, mis on oluline maaspesitsevatele lindudele, samuti kaitsealuste taimeliikide kasvukohana ja kõre elupaigana, tohib jahti pidada keskkonnaameti loal. Kuna metssead söövad taimeliikide mugulaid ja lindude mune ning võimalusel ka kõresid, siis peab keskkonnaamet metssigade arvukuse vähendamist vajalikuks. Tormis Lepiku sõnul nähti Harilaiu lagedal alal liikumas üheksapealist metsseakarja.
Jahipidamisel Harilaiu poolsaarel tuleb arvestada sellega, et Harilaid on populaarne külastuspiirkond. Et tagada külastajate ohutus, riputatakse info jahi toimumise kuupäeva kohta üles rahvuspargi kodulehele. Praegu on jahimeestel valida nelja kuupäeva vahel: 26. ja 27. november ning 3. ja 17. detsember.
Kui tavapäraselt on Harilaiul mootorsõidukiga liiklemine keelatud, siis kütitud ulukite äratoomiseks lubab keskkonnaamet jahimeestel transpordivahendeid kasutada.


description: Pärnumaal elav heasüdamlik pere on valmis Ariste külas näguripäevi näinud lehmale “pensionipõlveks” peavarju pakkuma. Saaremaa veterinaarkeskuse otsusega praeguselt omanikult äravõetava lehma tervise kontrollimiseks otsib MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu veterinaari. “Lehma […]

title: Ariste vissi pääseb tapale viimisest

maintext:
Pärnumaal elav heasüdamlik pere on valmis Ariste külas näguripäevi näinud lehmale “pensionipõlveks” peavarju pakkuma.
Saaremaa veterinaarkeskuse otsusega praeguselt omanikult äravõetava lehma tervise kontrollimiseks otsib MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu veterinaari. “Lehma sõrad on vaja värkida,” lausus MTÜ juhatuse liige Edit Annusver. “Looma sõrad on deformeerunud, kuna ta on olnud kogu elu põlvini sõnniku sees ja pehme pinnase peal.”
Annusveri sõnul võtab Triinu-nimelise lehma endale pere, kelle oma lehm suri vanadusse.
“Ilmselt järgmisel nädalal organiseerime transpordi ja vana loom saab uude koju,” lausus Annusver.
Esmaspäeval tõid turvakodu esindajad talust ära neljast kassist kolm, kes kätte saadi. Annusveri hinnangul oli talu perenaine koostööaldis. Kaheksast koerast ühele pakuti hoiukodu Viljandimaal.
“Tema saame ehk ära viia siis, kui Pärnumaale lehma viima läheme,” märkis Annusver. Kahele koerale pakuti aga hoiukodu Tallinnas. Kaks koera on valmis võtma Valjala vallas elav inimene. “Neile koertele oleks aga vaja aedikut,” ütles Annusver.
Lemmikloomade turvakodu kutsub üles inimesi, kes on valmis aediku ehitamist materjaliga toetama, endast teada andma.
Mis saab kahest ketikoerast, on praegu alles lahtine, kuna koerad on juba vanad ja kurjad ning neile hoiukodu leida on raske. “Üks koertest, keda pidasime kolmeaastaseks, on tegelikult hoopis kümneaastane,” tõdes Annusver. “Mis nende koertega teha, vajab põhjalikku läbimõtlemist. Võib-olla oleks üks võimalus jätta ketikoerad praegusesse koju, aga peret loomadele paremate tingimuste pakkumiseks aidata? Selleks peab aga ka koerte omanik ise koostöövalmis olema.”
Edit Annusveri sõnul on talu loomade aitamiseks raha annetatud. “Raha taha ei jää kliiniku protseduurid ega loomade transport,” kinnitas ta.


description: Leisi vallas tegutsev piimatootja OÜ Karja plaanib ehitada uued tootmishooned. Leisi vallavalitsusse on esitatud projekteerimistingimuste taotlus, mille kohaselt soovib OÜ Karja ehitada uue 240-kohalise lüpsilauda ning selle juurde kuuluva läga- […]

title: OÜ Karja planeerib uusi tootmishooneid

maintext:
Leisi vallas tegutsev piimatootja OÜ Karja plaanib ehitada uued tootmishooned.
Leisi vallavalitsusse on esitatud projekteerimistingimuste taotlus, mille kohaselt soovib OÜ Karja ehitada uue 240-kohalise lüpsilauda ning selle juurde kuuluva läga- ja silohoidla. Ettevõtte juht Sulev Madisson ütles, et hetkel on tegemist pelgalt uitmõttega, mis ei tähenda, et lauda ehitus ka teoks saab, ning sellest, kas plaan ka käiku läheb, ei ole enne aastat mõtet rääkida.
Möödunud aasta lõpu seisuga oli Karja OÜ-l jõudluskontrolli andmetel ligemale 180 lüpsilehma. Uus farmihoone looks aga võimaluse suurendada karja 60 lehma võrra.


description: 10. miniteaduspäevade kolmest laureaaditiitlist kaks jäi Saaremaa ühisgümnaasiumisse. Laureaadiks sai Martin Vesberg Saaremaa ühisgümnaasiumist, kes tegi töö “Tutt-tiir: bioloogia, arvukus ja levik Saaremaal” (juhendajad Inge Vahter ja Mati Martinson). Samuti […]

title: Kümnendate miniteaduspäevade preemiaid jagus ka Saaremaale

maintext:
10. miniteaduspäevade kolmest laureaaditiitlist kaks jäi Saaremaa ühisgümnaasiumisse.
Laureaadiks sai Martin Vesberg Saaremaa ühisgümnaasiumist, kes tegi töö “Tutt-tiir: bioloogia, arvukus ja levik Saaremaal” (juhendajad Inge Vahter ja Mati Martinson). Samuti sai laureaaditiitli Sander Teras Saaremaa ühisgümnaasiumist tööga “Pliidid Saaremaa kodudes” (juhendajad Inge Vahter ja Indrek Peil).
Kolmas laureaaditiitel rändas Tallinna, kuid saarlase käsi oli sealgi mängus. Tiitli sai Karina-Anette Kiristaja Tallinna inglise kolledžist. Tema teema oli “Toitlustusasutuste menüüde keel” ja juhendaja saarlasest õpetaja Reet Igav.
Kokku oli ettekandeid 22, esinejaid 29, kuna osa töid oli koostatud kahasse. Tööde kohta andsid superviisoritena tagasisidet ajaloodoktor Piret Õunapuu ning saarlastest teadlased Liina Saar ja Gert Hütsi.
Miniteaduspäevade korraldaja Indrek Peil vahendas superviisorite arvamust, et tööd olid hästi erinevatel teemadel ja kõik väga huvitavad. Kõrgetasemelisi uurimusi olid teinud nii gümnaasiumi- kui ka põhikooliõpilased. Ka esineda osati kuulajaid haaravalt. Väga kiideti ka lisaks teadusele etendatud abiturientide kabareekava ja teadusteatri etendust.
ERIPREEMIAD


description: * Saare Leib ostab uued ahjud ja jahutustunneli * Sügistormi kolmas tulemine * Edukamate hulgas ka saarlaste ettevõtted * Saarel leidub väärt söögikohti Print PDF

title: Homses, 29. novembri Saarte Hääles!


description: Mitu alaliitu võttis eelmisel nädalal hooaja kokku ja autasustas parimaid ning pärjatute hulgas on ka palju saarlasi. Eesti jahtklubide liit võttis pidulikult kokku möödunud purjetamishooaja, tänas purjetamise olümpiadelegatsiooni ja sponsoreid, […]

title: Alaliidud jagasid meie spordirahvale tunnustust

maintext:
Mitu alaliitu võttis eelmisel nädalal hooaja kokku ja autasustas parimaid ning pärjatute hulgas on ka palju saarlasi.
Eesti jahtklubide liit võttis pidulikult kokku möödunud purjetamishooaja, tänas purjetamise olümpiadelegatsiooni ja sponsoreid, autasustas EJL-i purjetamise Eesti meistrivõistluste, EJL-i avamerepurjetamise Eesti karika ning Melges 24 klassi parimaid, jagas teenetemärke ning kuulutas välja aasta parimad.
Aasta tegu on tänavu Saaremaal kõrgetasemeliselt läbi viidud Zoom8-klassi maailmameistrivõistlused. EJL-i teenetemärgi pälvisid jääpurjetamise Monotüüp-XV klassi Euroopa meistrid Ott Kolk ja Juhan Kolk, samuti purilaudur John Kaju.
Tänak ja Mõlder aasta rallipaar
Reedel tõmmati Saku suurhallis 700 inimese osalusel joon alla tänavusele autospordiaastale. Gala Eesti Autospordi Tähed on traditsiooniline hooaja lõpetamine, kus autasustatakse meistri- ja karikavõistluste esikolmikuid, tänatakse toetajaid ning antakse üle rändkarikad ja eriauhinnad. Õhtu tipphetk oli 2016. aasta parimate autosportlaste väljakuulutamine.
Aasta rallipaari tiitli said Ott Tänak ja Raigo Mõlder. Karl Siitani nimelise rändauhinna “Parim rahvusvaheline tulemus rallil” (Poola ja Wales’i MM-ralli teine koht) said samuti Ott Tänak ja Raigo Mõlder. Igo Rätsepa nimelise rändkarika “Parim seeriaauto ringrajal” sai Andre Kiil (selle aasta Eesti meister klassis BMW 325 Cup).
Aasta parimad kuulutas reedel välja ka Eesti kergejõustikuliit. Naistest teenis autasu Ksenija Balta, meestest Gerd Kanter. Aasta treeneri nimetuse pälvisid kõigi parimateks valitud sportlaste treenerid. Auhinna said Indrek Tustit ja Andrei Nazarov.
Urve Vakker on spordielu edendaja
Eesti maakondade spordiliite ühendava Eestimaa spordiliidu Jõud koosolekul valiti 2016. aasta tegijad. Tunnustuse pälvisid aasta tegijatena kolmes maakondlikus kategoorias Saaremaal noortetreener Andres Laide, kohaliku spordielu edendaja Urve Vakker ja piirkondliku spordisündmusena Saaremaa Kolme Päeva Jooks.
Aasta tegijaks 2016 sai Järvamaa spordiliidu tegevjuht Piret Maaring.
Tänavuse aasta tegijate tunnustused antakse üle 11. detsembril Tartus Eesti Rahva Muuseumis toimuval EMSL-i Jõud 70. aastapäeva tähistamisel.
Meeskondade treenerid valisid Eesti meeste jalgpallimeistrivõistluste esiliiga B aasta parimaks mängijaks FC Elva ründaja Jürgen Kuresoo, Sander Laht FC Kuressaarest sai küsitlusel teise koha. 7.–11. olid Margus Rajaver, Maarek Suursaar ja Karmo Paju kahe punktiga ning 12.–15. Reio Alt, Mikk Rajaver ja Elari Valmas ühe punktiga.


description: Kuressaare linna aastaid kestnud probleem, et Roomassaare mereäärse mõõtepunkti ilmaandmeid esitatakse linna temperatuuride pähe, saab kevadeks loodetavasti lahenduse. Koostöös keskkonnaagentuuriga plaanib linnavalitsus tellida ligikaudu 10 000 eurot maksva spetsiaalse mõõtepunkti, […]

title: Suved muutuvad ilmakaardil soojemaks

maintext:
Kuressaare linna aastaid kestnud probleem, et Roomassaare mereäärse mõõtepunkti ilmaandmeid esitatakse linna temperatuuride pähe, saab kevadeks loodetavasti lahenduse.
Koostöös keskkonnaagentuuriga plaanib linnavalitsus tellida ligikaudu 10 000 eurot maksva spetsiaalse mõõtepunkti, mille andmed kuvataks ka ilmateenistuse kodulehel asuval kaardil. Juba aastaid on olnud probleem, et Roomassaares on ilm jahedam ning linna oma mõõtepunkti puudumise tõttu võetakse Roomassaare andmeid linna omade pähe.
Keskkonnaagentuuri väljapakutud seade mõõdaks esmalt vaid temperatuuri, kuid hiljem annaks sellele lisada mitmeid teisi andureid. Linn on alati öelnud, et tähtis oleks saada Kuressaare ilmaandmed ka ilmateenistuse ametlikule kodulehele ja seda saaks kasutada prognoosimise juures. See omakorda nõuab kindlaid seadmeid, mis on kallimad kui tavaline internetiga ühendatud termomeeter.
Linnavolikogu liige Jaanis Prii, kes seda asja on vedanud, märkis, et praegu otsitakse seadmele sobilikku asukohta. Mõõtepunkti asukohale kehtivad oma nõuded ja mida lähemal paikneb see elektrivarustusele, seda parem.
Prii teada on kaalumisel Kalevi tänava piirkond. Seal toimetas ka Kaitseliit ning oluline on ette planeerida, et tulevikus ei hakkaks seal mõõteseadmeid segavaid objekte kerkima.
Linnapea Madis Kallas kinnitas, et raha on järgmise aasta eelarvesse planeeritud. Eelarve menetlus algab volikogu detsembriistungil.
2010. aastal teema tõstatanud turismiettevõtja Margus Mölder ütles, et tema loomulikult kiidab sellist plaani. Ta on endiselt seisukohal, et paljud turistid vaatavad enne sihtkoha valikut ka sealset ilma ning Roomassaare külmemad temperatuurinäidud on nii mõnegi turisti oma plaane muutma pannud.
Saarte Hääl palus ilmapunkti täpset tehnilist lahendust kirjeldada ka keskkonnaagentuuril. Kolme päeva jooksul ei õnnestunud toimetusel ametkonnalt vastust saada.


description: Saaremaal tegutsev Rootsi metalliettevõte Sporrong laiendab Saaremaal Kuressaares asuvat tootmishoonet ja valmistub ekspordiga alustamiseks. “Laieneme ja avame Kuressaares oma galvaanikaosakonna. See on innovaatiline asi, praegu Põhjamaades nii uut ja kaasaegset […]

title: Sporrong laiendab tootmishoonet

maintext:
Saaremaal tegutsev Rootsi metalliettevõte Sporrong laiendab Saaremaal Kuressaares asuvat tootmishoonet ja valmistub ekspordiga alustamiseks.
“Laieneme ja avame Kuressaares oma galvaanikaosakonna. See on innovaatiline asi, praegu Põhjamaades nii uut ja kaasaegset ei ole,” ütles ettevõtte Eesti haru Sporrong Eesti OÜ tegevjuht Hendrik Karlson BNS-ile.
“Kuldamine, hõbetamine, nikeldamine, tsinkimine, vasetamine,” loetles Karlson pärast laiendust tootmishoones tehtavaid töid.
Karlsoni sõnul on tootmishoone toodang plaanis 95 protsendi osas eksportida. “Me teeme Põhjamaade armeedele ja politseile eraldusmärke ja muud säärast juba viimased 300 aastat. Järgmine etapp on hakata tooteid turustama Põhjamaades ja Balti riikides, võib-olla ka mujal Euroopas,” märkis ta.
Kogu Sporrongi tootmine hakkabki tulevikus toimuma vaid Kuressaare tehases, kuna ettevõtte tootmisüksus Soomes suletakse. Viimase pooleteise aasta jooksul on tehasesse palgatud umbes 30 uut töötajat.
Laienemise maksumus on kokku 768 000 eurot, millest 192 000 eurot moodustab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) toetus. Toetust makstakse ettevõtte arenguprogrammi esimese etapi raames.


description: OÜ Saare Leib vahetab investeeringutoetuse abil välja kõik küpsetusahjud ja võtab esmakordselt kasutusele pagaritoodete jahutustunneli. OÜ Saare Leib juhatuse liikme Janar Vaima sõnul vahetab leivatööstus välja kõik viis konteinerahju ja […]

title: Saare Leib ostab uued ahjud ja jahutustunneli

maintext:
OÜ Saare Leib vahetab investeeringutoetuse abil välja kõik küpsetusahjud ja võtab esmakordselt kasutusele pagaritoodete jahutustunneli.
OÜ Saare Leib juhatuse liikme Janar Vaima sõnul vahetab leivatööstus välja kõik viis konteinerahju ja soetab jahutustunneli, mis võimaldab suurendada värske toodangu müüki Tallinna.
“Aeg on kriitiline faktor – osa tooteid on liiga kuumad, et neid jõuaks pealinna saatmise ajaks viilutada ja pakkida,” selgitas Vaima, kelle sõnul loob jahutustunnel võimaluse ajastada värskete toodete pakkimine pealinna vedudega.
16 aastat töötanud leivatööstuse ahjud on Vaima sõnul oma aja ära elanud ja vahetatakse välja uute vastu, mis on ökonoomsemad ja suuremalt jaolt arvutiga juhitavad. Millal uus sisseseade kohale jõuab, pole veel selge.
Ahjude ja jahutustunneli ostmist toetas PRIA mikro- ja väikeettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetuse meetme II taotlusvooru eelarvest 84 523 euroga. Kokku läheb Saare Leiva uus sisseseade maksma ligi 200 000 eurot.
Mikro- ja väikeettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetuse meetme II taotlusvoorust sai kokku 152 494 eurot toetust kuus Saaremaa ettevõtet.
TOETUSED
Lisaks Saare Leivale said Saaremaal toetust:
Asvamäe OÜ 14 591 €
Hany OÜ 11 228 €
OÜ Karja Pagariäri 13 830 €
OÜ Ranna-Villa 6293 €
OÜ Theodor VVH 22 029 €
Kõigi projektide sisu on seadmete ost, paigaldamine ja seadistamine.


description: Advendiaja algusele kohaselt avanesid pühapäeval ka taevaluugid ja maa kattus lumega. Kuressaare keskväljakule kogunesid jõulukuuse tulede süütamisele sajad inimesed. Kes soovis, viis pühitsetud jõulutule ka koju kaasa. Print PDF

title: Advendiaeg avati lumesajus


description: Saaremaa ühisgümnaasiumi keemiaõpetaja Raili Tamm on suur huviline kõige osas, mis puudutab toitumist. Keemikuna oskab ta ka sellega seoses toimuvaid protsesse seletada ja vastuseid anda. Miks inimene sööma peab? Inimene […]

title: Keemiaõpetaja Raili Tamm: liha on liiga palju, köögivilju liiga vähe

maintext:
Saaremaa ühisgümnaasiumi keemiaõpetaja Raili Tamm on suur huviline kõige osas, mis puudutab toitumist. Keemikuna oskab ta ka sellega seoses toimuvaid protsesse seletada ja vastuseid anda.
Miks inimene sööma peab?
Inimene sööb, et saada energiat, kasvada ja organismi toimimiseks vajalikke aineid toota. Söömine mõjutab tugevalt ka meie emotsioone. Kui meil on energiat ja meie keha funktsioneerib hästi, oleme õnnelikud ja rahulolevad. See, et mõned ained meid õnnetuks teevad, kummaliselt käituma panevad või lausa surmavad, on kõigile teada.
Selge on, et õige toitumine peab olema tasakaalus. Kuidas ja mida süüa, et oma toitumine tasakaalu saada?
Inimene peab saama toidust piisaval hulgal vett. Tervetele inimestele ei ole siiski täpset soovitust päevase veetarbimise osas. Vedelikuvajadusel on nimelt märkimisväärsed individuaalsed erinevused ning see on tingitud füüsilisest aktiivsusest ja klimaatilisest olukorrast. Süsivesikute osakaal peaks olema 50–60%. Need kuluvad siis peamiselt energia saamiseks. Veerandi või veidi rohkem meie toidusedelist võiksid moodustada rasvad. Need on olulised rakumembraanide ülesehituseks, aga ka hormoonide sünteesiks.
15–20% võiks olla valke, mida kasutatakse lihaste, juuste ja ensüümide ülesehituseks ehk siis lihtsamalt öeldes kogu keha ehitamiseks.
Vitamiine ja mineraalaineid vajab inimene väikestes kogustes, kuid nende nappus või puudumine toidus võib avalduda immuunsuse langusena või teatud funktsioonide puudulikus toimimises. Näiteks on magneesium mineraal, mis aitab lihaseid lõdvestada, kuid see on ka paljude ensüümide koostises.
Kas on ka asju, mida ei tohi või pole soovitav süüa ja neid, mida võib süüa alati?
Toitumine on väga individuaalne. Kui inimesel on allergia näiteks maapähklite vastu, siis ei tohi ta neid süüa. Samas on maapähkel hea valguallikas, sisaldab ka vitamiine ja mineraalaineid.
Inimese eesmärk on end pärast sööki hästi tunda, aga kui inimene on end tervislikust toidust “täis söönud”, nii et ei jaksa end liigutadagi, siis ei ole see mõistlik ega kehale kuidagi kasulik. Mitmekülgsus, sihipärasus ja mõõdukus on toitumise kohta käivad märksõnad. Tugevalt peaks piirama suhkrut sisaldavate toodete tarbimist: magustatud joogid, kommid, küpsised, koogid jne.
Täispikk intervjuu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Õieti tahtsin kirjutada isolatsionismist. Asi pole tundes, et sel nädalal ametivande andnud Jüri Ratase valitsus meid kapslisse kisuks. Aga suures pildis on endassetõmbumine vastukaaluks laienenud avatusele ja vabadustele Euroopas ning […]

title: SUUR MAA, SUURED ASJAD: Kaheksa pikslit läbi lukuaugu

maintext:
Õieti tahtsin kirjutada isolatsionismist. Asi pole tundes, et sel nädalal ametivande andnud Jüri Ratase valitsus meid kapslisse kisuks. Aga suures pildis on endassetõmbumine vastukaaluks laienenud avatusele ja vabadustele Euroopas ning mujalgi demokraatlikus maailmas praegu kõvasti teemaks. Alustan aga kaugemalt.
Meenub, kuidas kunagi Kuressaare (Kingissepa) korteri köögis kuulasime lampidel töötavast Kantata radioolast Ameerika Häält ja Vaba Euroopat. Isa mässas spiraalantenniga ja “onu” muudkui rääkis ning kujundas muu hulgas kasvava noorsandi maailmavaadet. Üks peamine hoiak oli skepsis. Kuula ära erinevad osapooled, kontrolli allikaid, mõtle peaga. Elu näitab, et see tuli kasuks.
Ent kuulasime ka legendaarse Gunnar Hololei raadioreportaaže Kalevi mängudelt. Näiteks Thbilisist. Läbi kesklaine raginate ja sahinate tuli Dünamo põrgukatlast sõnum kenasti kohale. Vaevalt et sellegi taga oli ainult spordifänni huvi. Üldistatult pigem vahetu soov olla otse seal, kus sünnib uudis.
Selsamal põhjusel olen viimastel päevadel kahel ööl kella helisema pannud, et ärgata paariks tunniks. Eesti jalgpalli rahvuskoondis pidas sõprusmänge Kariibidel. Me oleme juba nii harjunud sellega, et kõik on kliki kaugusel. Netistriim pidi meile tooma pildi mõlemast mängust. Esimesel ööl oli ekraanil, nagu keegi vaatajaist tabavalt märkis, umbes kaheksa pikslit ja seegi seisis ekraanil. Teisel ööl õnnestus kuidagi näha esimest poolaega.
Seltskond, kes kogunes erinevatesse keskkondadesse jalkamänge vaatama, käitus nagu pettunud inimesed ikka. Alguses kiruti alaliitu ja selle presidenti, siis oma naist ja lõpuks üldse viletsat elu. Anti üksteisele verbaalselt pasunasse. Selles kõiges oli kibedust, aga seda olnuks kirjeldamatult palju enam, kui meil poleks olnud neid kaheksat hangunud pikslit.
Isolatsionism välispoliitikas ja üldse mõtteviisina võib tunduda väärtuste ja tavade, kultuuri, kaitsmiseks üks tõhus vahend. Tegelikult jätab sulgumine meid ilma infost ning teeb meid hoopis manipuleeritavateks ja haavatavateks. See, kas ja millises kvaliteedis on meil kontakt maailmaga, on neetult tähtis. Britte paneb see praegu üha tõsisemalt mõtlema. Brexitiga võis kaasneda positiivne emotsioon, kuid tegelikult vajab saareriik Mandri-Euroopat, nagu Mandri-Euroopa saareriiki.
Meil on hirmus ohtlik jääda kinni omaenese mullidesse. Selline saatus tabas riigi tasandil näiteks Reformierakonda, kelle kui pidalitõbise eest pagedes moodustati uus võimuliit. Just selle pärast vajame Rail Balticut. Neljarajalisi (või vähemalt 2 + 1-rajalisi) maanteid suuremate linnade vahel. Tegelikult ka Saare maakonna püsiühendust mandriga. Korralikku ühistransporti – otse loomulikult.
Meil on vaja ühendusi. Avatust, mitte suletust. Täpselt nii, nagu spordisõber püüab iga hinna eest end toimuvaga vahetult kursis hoida, peaksime jälgima pingsalt protsesse meie ümber ja sellest tulenevalt tegema oma otsused.
Uues valitsuses võib olla ametis kogenematuid ministreid ja mõnigi idee kohmakas. Aga meil siin Eestis pole poliitilist, majanduslikku ega geograafilist võimalust, et end väliskeskkonnast isoleerida.
Neeme Korv, Postimehe ajakirjanik


description: Poola Remontowa laevatehases valmiv parvlaev Tõll väljus laupäeva hilisõhtul Eesti aja järgi kell 23 merekatsetustele. TS Laevade kapten-projektijuhi Guldar Kivro sõnul katsetatakse merekatsetustel kõiki laeva süsteeme alates navigatsioonisüsteemidest kuni peamasinateni […]

title: Tõll väljus merekatsetustele

maintext:
Poola Remontowa laevatehases valmiv parvlaev Tõll väljus laupäeva hilisõhtul Eesti aja järgi kell 23 merekatsetustele.
TS Laevade kapten-projektijuhi Guldar Kivro sõnul katsetatakse merekatsetustel kõiki laeva süsteeme alates navigatsioonisüsteemidest kuni peamasinateni välja.
Samuti tehakse vastavalt klassiühingu DNV-GL nõuetele masinate vastupidavusteste ehk testitakse masinate vastupidavust ja võimsusi erinevatel manöövritel ja ajaühikutel.
Ühtlasi mõõdetakse merekatsetuste käigus müra ja valgust ning võrreldakse seda Eesti Vabariigis kehtivate nõuetega.


description: Kuressaare politseijaoskonna eestvedamisel toimub reedel autojuhtide turvalise käitumise teadlikkust tõstev seiklusmäng “Kindlalt kohale!”. Selline ettevõtmine toimub Saaremaal esmakordselt, osaleda saab kuni kümme meeskonda. Mõttele korraldada autojuhtidele neid liiklusalaselt hariv seiklusmäng […]

title: Politsei kutsub autojuhte seiklusmängule

maintext:
Kuressaare politseijaoskonna eestvedamisel toimub reedel autojuhtide turvalise käitumise teadlikkust tõstev seiklusmäng “Kindlalt kohale!”. Selline ettevõtmine toimub Saaremaal esmakordselt, osaleda saab kuni kümme meeskonda.
Mõttele korraldada autojuhtidele neid liiklusalaselt hariv seiklusmäng “Kindlalt kohale!” tulid noorsoopolitseinik Kaisa Nurm ja patrullpolitseinik Ahto Aulik.
Mängu avastart antakse 25. novembril kell 18 Kuressaare politseijaoskonna hoovis Transvaali 58, osalejad võiksid kohal olla 20 minutit varem. Mängitakse Kuressaare linnas ja selle lähiümbruses, osalejad peavad läbima kokku 10 kontrollpunkti, kus ootavad ees erinevad tegevused ja 5 lisapunkti.
Seiklusmängu korraldamise ajendiks on Kaisa Nurme sõnul asjaolu, et noorte juhtidega juhtub liialt palju õnnetusi ning tihtipeale on need põhjustatud auto juhitavuse kaotamisest ja liialt suurest sõidukiirusest eriti nädalalõppudel.
Eilse seisuga oli osalemissoovi avaldanud neli-viis võistkonda. Osaleda saab kümme kolmeliikmelist tiimi ja autojuhil peab kindlasti olema kehtiv juhiluba. Eelregistreerimine on avatud tänaseni, 23. novembrini e-posti aadressil kaisa.nurm@politsei.ee, teatama peab meeskonnaliikmete nimed, auto registreerimisnumbri ja juhi kontaktandmed.


description: Laupäeval lasid soomlased Pasi Hienonen ja Tony Svensson Kuressaare jahialale jäävas Koki soos noore isase hundi. Võsavillem jäi jahimeeste püsside ette õhtupimeduses peetud hiilimisjahi käigus, kümme minutit enne kella seitset. […]

title: Soomlased küttisid Koki soos noore hundi

maintext:
Laupäeval lasid soomlased Pasi Hienonen ja Tony Svensson Kuressaare jahialale jäävas Koki soos noore isase hundi.
Võsavillem jäi jahimeeste püsside ette õhtupimeduses peetud hiilimisjahi käigus, kümme minutit enne kella seitset. Hundi tabamine oli juhus, kuna kütid jahtisid tegelikult hirve või põtra.
Jahimeeste esindaja Rein Tammin ütles Saarte Häälele, et soomlased on oksjonilt ostnud aastase jahiõiguse RMK-le kuuluval jahialal ja käivad Saaremaal paar korda kuus. Meeste järgmine jahiretk peaks aset leidma detsembris.
Tammin, kes ise on samas kandis 2013. aastal lasknud kolm hunti, kinnitas, et võsavillemid pole ümbruskonnast kusagile kadunud ja et nüüd taas üks tabati, ei olnud üllatus. “See oli teada, et nad seal toimetavad, sõnas ta, lisades, et on ka ise hiljaaegu kahel järjestikusel päeval hunte näinud, kuid kuni laupäevani ei olnud neist ükski kütikuuli ette jäänud.
Saaremaal on tänavu luba veel ühe hundi küttimiseks.


title: Kuidas mobiiliga talve pildistada?

maintext:
Lumi ja jää on olnud aegade algusest fotograafile tõeliseks nuhtluseks, et pildile saada. Kuidas kõige paremini talve pildistada? Kuna pildistamine käib valgusega, siis lumi kui ülivalge jäähelveste mass annab valesid signaale tegelikult võib-olla üsna hämaravõitu talveilma kohta. Mobiilide väikesed sensorid on selles suhtes veelgi tundlikumad. Mida teha, et lumi jääks valge ka mobiilipildil?
Kord peegeldub lumelt silmipimestav päike, kord jälle on pilves ilm, aga ere maastik paneb kaamera arvama, et tegelikult on ikkagi väga valge. Nii juhtubki, et ilusast valgest lumevaibast saab digifotodel hoopis hall või sinine taust. Või kui päike suusanõlval särab, põleb kõik välja koos suusajälgedega.
Lumi muutub halliks lihtsa pettuse tõttu: see peegeldab palju valgust ning kaamera särimõõdik hindab seda veelgi heledamaks, kui ilm tegelikult on. Nii jääb säri lühikeseks, kaader saab liiga vähe valgust ja kõik tulebki hall. Puutüved võivad sealjuures täitsa mustaks jääda ning inimesed lumel vaid siluettideks.
Arvutimaailma toimetuses on praegu kasutamiseks üks Honor 8 telefon, millel kaks kaamerat (aga selle iseärasustest juba mõnes järgmises blogipostituses). Lisaks kahele tagakaamerale on kaamerarakenduses olemas profirežiim, mis just talvel õues vajalikuks osutub. Sealt saab ise kõike sättida. Digi- ja peegelkaamerate analoogiks on mobiilikaameral režiimi M ehk manuaali asemel Profifoto ja nagu nimigi ütleb, on selles režiimis võimalik profilt kruttida kõiki seadeid ise.
See polegi nii ehmatavalt keeruline, kui automaatrežiimis iga päev pildistajale esimese ehmatusega tundub.
Kui päike paistab
Alustame olukorrast, kui päike väljas paistab. Siis on lumepeegeldus kõige suurem. Selleks suuna oma mobiilikaamera lumele ja lisa valguse kompensatsiooniks profirežiimis (skaala, mille nimi on EV, pildil) +1. Jah, just nimelt – kaadrit peab valgustama veel pikemalt, ehkki lumi tundub ju tegelikust heledam. Pikem säri aitab liigse valgusega ära petetud särimõõdikut tagasi korrigeerida.
Just niimoodi:
Kui on pilves
Pilves ilmaga võib valgust kompenseerida ½ kuni 2 ühikut. Lumi jääb ühtlaselt valge, mingeid detaile või jälgi lumel ei saa rõhutada, sest on ikkagi pilves. Kuid see valge taust on hea näiteks portreede pildistamisel. Inimesed lumes jäävad samuti huvitavad, maalilisel valgel taustal. Maastikud on ilusad, kui neisse lisada mõni puhas värv.
Kuidas talve pildistada, kui sajab lund
Lumesajuga lendlevad helbed, mis jätavad pika säriga fotole valgeid kriipse, mis teeb pildi huvitavaks ja tekitab lumetormi elamuse. Lühikese säriga aga saab helbed punktina kaadrisse püüda. Siin ei aita parima tulemuse saavutamiseks muu, kui katsetamine.
Võta jälle lahti profirežiim ja otsi üles säri pikkuse seadistamine. Võta automaat maha, vali 1/250, kui tahad lumehelbeid punktina, 1/2, kui triibuna pildile. Võid proovida ka pikema säriga, kui mobiili saab väikesele statiivile asetada. Selfie-kepiga saab ka mobiili paigal hoida, kui see näiteks otsapidi lumme suruda.
Omapärase efekti annab LED-välgu sisselülitamine. Siis jäävad lumehelbed heledad ja veel paremini nähtavad, nii päeval kui hämaras.
Kui aga tahaks lumesajupilti, aga ei saja piisavalt, saab lume ise pildile tekitada. Mine mobiiliga näiteks aadressile http://funny.pho.to/snow-effect/, lae üles pilt, mida lumiseks teha ja hetke pärast on lumesadu olemas. Enne ja pärast:
Kui enam ei saja (lund)
Valgel, värskel lumevaibal on mediteeriv mõju. Jäta see pildile, kuid pea meeled, et enne jälgi ei teeks – tavaliselt tuleb hea pildi idee alles pärast seda, kui oled üle maalilise lagendiku jalutanud. Värske, jälgedeta lumi aga on veel maagilisem. Mõtle sellele juba enne pildistamist, kuidas talve pildistada nii, et see oleks jäljevaba.
Kuidas pildistada lumehelvest või langenud lehtesid?
Huawei P9 ja Honor 8, varsti ka Huawei Mate 9 omavad kahte tagakaamerat ja kaamerarakendust, mis lubab teha ka mobiiliga mõnusat bokeh-efekti: terav on vaid kitsas ala teatud kaugusel, ees ja taga olevad objektid jäävad hägusaks. Nii saab fotol rõhutada vajalikku detaili ja vähendada tausta häirivat esiletõusmist. Kaamera-äpis vali teravussügavuse seadmine ja keera ava võimalikult lahti:
Kui lumi on ikkagi imelik
Kollaste tänavalaternate valguses või veidra läbi pilvede päikesega võib juhtuda, et mobiilipildile ei jää ikkagi see lumi õiges toonis. Mida siis teha kuidas talve pildistada paremini ja ehedalt?
Üks hea kirvemeetod on värvide kaotamine ja pildi pööramine mustvalgeks:
Lumi on valge ja puutüved mustad, mida võibki üheks normaalseks talvemaastikuks lugeda.
Pisut filtritega mängimist
Kui pilt läks natuke untsu, aga ikkagi tahaks haruldast vaadet säilitada, võta mõni eriti efektne filter ja töötle sellega pilti. Laadi näiteks alla pildiprogramm Prisma, mis tehisintelligentse töötlusega teeb ka ülikehvast algmaterjalist tõelise maali. Ka Instagramis on huvitavaid filtreid, kuidas talve pildistada. Talvepiltidele saab anda niimoodi efekti, mis kõlbab hiljem kasvõi välja trükkida ja raamituna seinale panna:
Kuidas telefoni hoida
Juba novembris on piisavalt külm, et telefon muutuks kohmetuks. Enne pildistamist hoia mobiili soojas, näiteks hõlma all põuetaskus. Honor 8 on selleks hea õhuke ja kompaktne, soojeneb väga ruttu üles. Samas on tagakaas kindaga käsitsedes väga libe, seega ettevaatust – kasuta kas kaanega ümbrist või muud kaitset, et telefon lumme ei kukuks.
Hoia telefoni soojas põuetaskus, vaata maastikul ringi, mida pildistada ja võta ainult hetkeks välja. Nii saab talve rohkem jäädvustada.
Selleks, et sõrmed ära ei külmuks, kasuta puutetundlike sõrmeotstega kindaid (neid on juba päris palju müügil, poodides on sellised kindapaarid ka selgelt märgistatud vastava teatega). Teine mugav variant on kasutada puutetundliku pehme otsaga ekraanipulka, kuid nende kasutamisel peab pulgaga olema sõrmel hea kontakt ja vahetevahel läbi kinda neid pulki kasutades puutetundlikkus ei tööta nii hästi.


title: Uuring: Eestlased seostavad nutikodu energia- ja kulutõhususega

maintext:
Nutikodu on 2000 inimese seas tehtud küsitluse põhjal seostatav põhiliselt kulu- ja energiatõhususega. Nutikodu süsteemide tootja JUNG-i tellimusel Balti riikides läbi viidud uuringust selgub, et kõige enam seostavad Eestis uuringus osalenud vastajad terminit „nutimaja“ või „tark kodu“ kulutõhusate süsteemide, energiasäästlikkuse, nutikate lahenduste ja tehnoloogiaga rikastatud kodudega.
Läti vastajate jaoks seondub nutimaja ülekaalukalt enim automatiseeritud majade ja viimase tipptehnoloogiaga, Leedus uuringus osalenute jaoks aga samuti kulu- ja energiatõhususega.
Väljendeid “nutimaja”, “tark maja” või “tark kodu“ on Eestis ja Leedus kuulnud vastavalt 87 ja 88 protsenti vastajatest, Lätis aga pisut vähem – 68 protsenti.
Nutikodu süsteemide tootja JUNG-i esindaja Mark Meltsi sõnul annavad uuringu tulemused kinnitust, et Balti riikide elanikud on üldjuhul nutikodu kontseptsioonist ja tootest kuulnud ning märksõnad, mis nutimajaga vastajatele seonduvad, tõestavad, et ettekujutus süsteemi võimalustest ja lahendustest on pigem hea.
Uuringus osalenud eestlastest on 89 protsenti enda sõnul huvitatud või väga huvitatud innovaatilistest lahendustest ja tehnoloogiast, Leedus 92 ja Lätis 71 protsenti. Sealjuures peab küsitluses osalenutest end varasteks kasutajateks (early adopters), kes otsivad ja haaravad igast võimalusest testida uusi tehnoloogiaid, Eestis 19, Lätis 21 ja Leedus 23 protsenti vastajatest. Targa kodu uuringus osalenud vastajatest Lätis 28, Eestis 11 ja Leedus 8 protsenti ei tunne enda hinnangul huvi uute tehnoloogiate ja innovaatiliste toodete vastu. Sealjuures kõikidest uuringus osalenutest vaid 1-2 protsenti tunnistas, et kogeb raskusi uute tehnoloogiatega kohanemisel.
Kuivõrd Balti riigid ja eelkõige just Eesti ning siinsed elanikud on tuntud tehnoloogiasõbralikkuse, digitaalsete lahenduste ja e-riigi poolest, on vastuvõtlik ja positiivne suhtumine tehnoloogiatesse ja innovatsiooni Meltsi sõnul igati ootuspärane. „Keskmisest oluliselt kõrgemal tasemel esmane informeeritus nutikodu kontseptsioonist ja valmisolek uusi tehnoloogiaid kasutada oma igapäevases elus loovad tugevad eeldused ning näeme seetõttu targa maja lahenduste tootjana Balti riikides tugevat potentsiaali,“ märkis Melts.
Uuringu viis Eestis läbi Turu-uuringute AS, Leedus Spinter Research ning Lätis Berg Research koostöös Spinter Researchiga. Kokku osales uuringus ligi 2000 inimest vanuses 25-55.


title: Elisa hakkab Soomes Ubtech Jimu ja Alpha roboteid müüma

maintext:
Ubtech Jimu on legosarnane robot, Ubtech Alpha on inimkujuline robot, mida saab mobiiliga juhtida ja programmeerida. Selliseid oleme näinud juba rohkem kui dekaadi, kuid nüüd hakkavad need meile lähimas Elisa poes Helsingis ka müüki tulema.
Täna andis Elisa Helsingis teada, et Ubtech Jimu ja Ubtech Alpha robotid tulevad nende e-poes ja Helsingi südalinnas asuvas Elisa Kulma poes müügile. Pressile tehtud esitluses öeldi, et hinnad saavad olema 500-600 kallima homanoidroboti ja 300-400 eurot odavama, lego moodi kokkupandava mootorite ja Bluetooth-ühendusega robotikomplekti eest.
#robotid tulevad. A video posted by Kaido Einama (@kylamees) on Nov 24, 2016 at 4:46am PST
Jaanuaris korraldab Elisa Soomes ka robootikakooli, et õpetada ise robotit programmeerima.
Jimu koosneb 300-700 detailist, mida saab lego sarnaselt kokku panna. Komplektis on servomootorid, aju, aku, lisaks saab mobiili laadida äpp´i, millega robotit juhtida. Olemas on ka hulk juhendeid töövalmis komplektide kokkupanekuks, kuid igaüks saab ka ise välja mõelda ükskõik millise seadme ja panna roboti tegema seda, mida ise tahab. Lisaks füüsilistele klotsidele on olemas ka "tarkvaraklotsid", mida kokku pannes saab luua programme roboti juhtimiseks.
Jimu lihtsat Meebot komplekti müüb ka Apple oma poes.
FOTOD: KAIDO EINAMA


title: Ühinesid Baltimaade suurim kasutajakogemuse disaini ettevõte Trinidad Consulting ja kogenud tarkvaraarendaja Wiseman Interactive

maintext:
Tarkvara ja kadutajakogemus ühinesid - uue ettevõtte nimi on Trinidad Wiseman ning selle 2016. aasta käibeks prognoosivad osapooled üle 2,5 miljoni euro. Ettevõttel on kaks kontorit – Tallinnas Tehnopoli tehnoloogialinnakus ning Rakveres.
Trinidad Consulting on tugevalt kasvanud. Hiljuti viidi edukalt lõpuni rahvusvahelise riigihangete portaali Tenders Electronic Daily projekt ja võideti mitmeid hankeid Eestis, Iirimaal ja Sloveenias. Olulise suunana nähakse tegevuse laiendamist välisturgudele.
Ettevõtte tegevjuhi Ander Tenno sõnul on ühinemine loogiline samm tervikliku teenuse pakkumise suunas. „Oma algusaastatel võtsime vastu strateegilise otsuse, et arendusega me ei tegele, kuid järjest rohkem hakkas tunduma, et parim tulemus tuleb tihti siis, kui kogu ahel – analüüs, kasutajakogemuse disain ja tarkvaraarendus – on meie kontrolli all.
Täpsemalt oleme võtnud oma suunaks veebiarenduse – iseteeninduskeskkonnad, veebid-portaalid ning e-kommertsi lahendused. Seda väga lihtsal põhjusel. Kuna mitmed suured arendusmajad on meie head partnerid, siis nendega me konkureerida ei soovi, ei projektide ega tööjõu osas. Seetõttu ei hakka me tegelema arendusega Java või .NET tehnoloogiaplatvormil,“ rääkis Tenno.
Wiseman Interactive’i tegevjuht Marko Leppik ütles, et suur roll oli ka ettevõtete varasemal koostööl ja ühistel väärtustel. „Kuna meie ühised projektid on olnud viljakad ja ettevõtted jagavad sama tulevikunägemust, siis olime ühinemisläbirääkimisteks väga avatud. Ka nime osas saime kiiresti kokkuleppele – mõlemale poolele tundus, et tegemist pole ühinemisega, kui ühe ettevõtte kaubamärk lihtsalt kaob.
Ühinemisega tekkis rohkem kui 50 töötajaga mitmekülgne ettevõte. Üheskoos on meil suurepärane analüüsi- ja arendusvõimekus ning saame võtta ette väga huvitavaid projekte nii Eestis kui väljaspool,“ rõõmustas Leppik.
Ühinemise käigus eraldatakse Trinidad Consulting OÜ-st Atlassiani ja AppDynamicsi litsentsimüügi ning -nõustamisega tegelev üksus.
Kõik ühinemisega seotud juriidilised tegevused viiakse lõpuni lähikuudel. Seni teenindatakse kliente tänaste juriidiliste isikute (Trinidad Consulting OÜ ja Wiseman Interactive OÜ) kaudu.
Uus veebileht asub aadressil www.twn.ee.
Trinidad Consulting on Baltimaade suurim kasutajakogemuse disaini ja ärianalüüsi ettevõte. Firma klientide hulka kuuluvad muuhulgas Tallink, City24, Elisa, Telia, Bigbank, erinevad arendusettevõtted, EL institutsioonid Sloveenias ja Iirimaal ning suuremad Eesti ministeeriumid ja muud riigiasutused. Trinidad Consulting on olnud Äripäeva Gasell juba viimased 4 aastat.
Wiseman Interactive on 12 aastat tegutsenud veebi- ja tarkvararenduse ettevõte, kes on spetsialiseerunud moodsamatele tehnoloogiatele, sh Drupal, PHP, NodeJS, Angular, React, MongoDB jms. Ettevõtte pikaajaliste klientide hulka kuuluvad Riigikantselei, Välisministeerium, Tallinna Ettevõtlusamet, Tartu linn, Keskkonnaministeerium, Eesti Kunstimuuseum, Hooandja, Nordic Digital, PERH, Celsius Healthcare, Maanteeamet, EAS jpt.


title: EASi virtuaalreaalsus-lahenduse loomise hankes osaleb läbirääkimistel 10 firmat

maintext:
EAS annab päris toetust, et luua Eestist virtuaalreaalsus. Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EASi) tänavu augustis väljakuulutatud rahvusvahelises riigihankes e-Eesti esitluskeskuse virtuaalse reaalsuse (VR) platvormi loomiseks pääsesid järgmisesse vooru, milleks on dialoogi pidamine, 10 ettevõtet. Hankes osalevatest taotlejatest on valdav enamus Eesti ettevõtted. Parima lahenduse pakkuja avalikustatakse pärast pakkumuste esitamist ja eduka pakkuja välja valmist, mis juhtub loodetavasti 2017. aasta esimeses kvartalis.
„Eesti kui e-riigi kuvandit tuleb pidevalt toetada kõige uuenduslikemate lahendustega turundusmaailmas. Loodav virtuaalreaalsus (VR) loob võimaluse veel vahetumal ja meeldejäävamal viisil tutvustada rahvusvahelisele publikule nii meie riigi e-lahendusi kui ka ekspordivõimelisi IKT ja teiste sektorite ettevõtteid,“ ütles EASi e-Eesti esitluskeskuse juht Anna Piperal. „Rahvusvahelise riigihankega soovime saavutada maailma tasemel tulemust parima võimaliku oskusteabe abiga. Seda rõõmustavam on näha, kui edukad on riigihankes olnud meie kohalikud ettevõtted, kel on ka mitmeid rahvusvahelisi partnereid.“
VR tehnoloogia lubab spetsiaalsete prillide ja audio-visuaalsete lahenduste abil kogeda ehedat kohalolekuemotsiooni sõltumata lahenduse kasutaja füüsilisest asukohast. Platvorm on vajalikuks töövahendiks e-lahenduste esitlejatele erinevatel konverentsidel ja messidel, samuti välisesindajatele, saatkondadele, innovatsioonikeskustele ja kõikidele, kel on vajadus e-Eestit tutvustada.
„Näeme, et virtuaalreaalsus võiks saada ühtviisi edukalt rakendatud nii Euroopa Liidu Nõukogu eesisitumise ajal kui ka Eesti Vabariik 100 üritustel, Teletornis, sadamas või lennujaamas. Kasutusvõimalused on praktiliselt piiramatud.“ lisas Piperal.
Detailid veel selguvad
Loodava lahenduse tehnilisi detaile pole veel lõplikult lukku pannud, järgmises hanke voorus EAS ootab kvalifitseeritud taotlejaid läbirääkimistele, et tutvuda lähemalt nende visiooni, tehnoloogiate ja kompetentsiga. EAS peab taotlejatega dialooge seni kuni on leidnud vähemalt ühe hankija vajadustele ja võimalustele vastava lahenduse, misjärel kuulutab dialoogi lõppenuks ning esitab sobiva lahenduse esitanud taotleja(te)le pakkumuse esitamise ettepaneku.


description: Huawei, Oppo and BBK Communication Equipment annavad mobiilimüügi TOP 5 seas kokku 21% kogu mobiilimüügist, samas müüakse enamus neist mobiilidest Hiinas.

title: Mobiilimüügi TOP 5: hiinlased kasvatavad mühinal müüki

maintext:
Gartneri ülevaate põhjal võib öelda, et aasta kolmandas kvartalis surusid mobiilimüügi kasvule vaid hiinlased. Mobiilimüügi TOP 5 seas hõivab kolmanda koha Huawei, neljas Oppo ja viies BBK Communication Equipment. Oled juba kuulnud? Varsti kindlasti kuuled, kui veel pole. Alles teatasime ka Xiaomi Euroopa turule tulekust ja sellega suur Hiina telefonide ekspansioon alles algab. Vanad tuntud tegijad tõmbuvad koomale, sest kvaliteedivahe on läinud väikseks, küll aga mitte hinnavahe - see suureneb odavate Hiina telefonide kasuks.
Mobiilimüügi TOP 5 ja turuosa
1. Samsung 23,6% 2. Apple 13,0% 3. Huawei 7,7% 4. Oppo 3,4% 5. BBK Communication Equipment 2,9%
Huawei, Oppo and BBK Communication Equipment annavad kokku 21% kogu mobiilimüügist, samas müüakse enamus neist mobiilidest Hiinas. Meile jõuab mobiilimüügi TOP 5 Hiina telefonidest vaid Huawei. Miks me teisest kahest midagi eriti ei tea? Sest Oppo müüb 81% oma nutitelefonidest Hiinas ning hoopis tundmatu (meie jaoks) BBK Communication Equipment 89 protsenti. See näitab Hiina turu suurust - kuskil mujal polegi vaja müüa, et saada maailma suurimate sekka.
Sellised on näiteks BBK Communication Equipmenti mõned uuemad mudelid:
3. kvartalis müüdi kokku 373 miljonit nutitelefoni, mis on 5,4 protsenti rohkem kui aasta tagasi samal ajal. Kui mittenutikad telefonid ka sekka arvata, siis müük hoopis natuke kahanes - 1,3 protsenti just nuputelefonide müügi kiire kahanemise tõttu.
Oppo üks säravaimaid mudeleid on näiteks F1 Plus, mida müüakse maailmas iga 1,1 sekundi järel. Seda saab epoest ka Euroopasse tellida hinnaga 389 eurot. Kuldse bling-äärega F1s Selfie Expert aga on mõeldud enesepildistajatele, maksab 275 dollarit ja omab 16 MP selfie-kaamerat.


description:
Septembris avastas Worpressi turvaekspert Matt Barry, et Worpressi turvauuenduste serveri turvaaugu tõttu oleks olnud võimalik postitada veerandile maailma veebidest mida iganes. Mis veel hullem - peale seda oleks saanud kodulehe uuendused ära keelata ja jätta "Trooja hobune" pikemaks ajaks kodulehele.
Vaata lähemalt http://www.theregister.co.uk/2016/11/23/wordpress_auto_update_flaw/

title: Wordpress oli haavatav: uuenduste serveri turvaaugu tõttu oleks saanud kõigile Wordpressi kasutavatele lehtedele mida iganes postitada


description:
Nutitelefoniga pildistamine on tõrjunud massidest välja nii digiseebikad kui peegelkaamerad, sest kvaliteet on igapäevapildistaja jaoks enamasti täiesti vastuvõetav. Kuid ka täisautomaatse mobiilikaamera režiimiga ei pruugi pilt igas olukorras välja tulla.
Tele2 tootedirektor Katrin Aron soovitab: kuigi nutitelefoniga pildistamine tundub esmapilgul elementaarne, võiks selleks, et lihtsast toiduklõpsust saaks midagi kestvamat, appi võtta kümme lihtsat nippi.

title: Nutitelefoniga pildistamine: asjatundja annab nõu, kuidas paremini teha


title: Telia tahab ADSL ühendustega mõne aasta jooksul lõpetada

maintext:
Telia Eesti plaanib järgneva nelja aastaga kõik oma tänased ADSL-tehnoloogia kliendid üle viia kaasaegsematele tehnoloogiatele, mis tähendab senisest tunduvalt kiiremat ja kvaliteetsemat internetiteenust. Igale poole see valguskaablit siiski veel ei too, ka üle vaskjuhtmete saab kiiremat netti, kui kasutada ADSL-ist moodsamaid tehnoloogiaid.
Telia võrgu ja infrastruktuuri arendamise allüksuse juhi Toivo Praakeli sõnul on Telia ADSL tehnoloogia nii ajale kui klientide vajadustele jalgu jäämas, mistõttu seisab vahemikus 2017-2020 ees suuremahuline tehnoloogiauuendus.
„ADSL on paljusid meie kliente teenindanud alates sajandivahetusest. Tänased sisuteenused ning just kvaliteetse videosisu edastamine üle interneti nõuab kordades kiiremaid ühendusi. Seetõttu panustame lähiaastatel selle asendamisele uute tehnoloogiatega,“ ütles Praakel.
Käesoleva aasta lõpuks on Telial suurusjärgus 240 000 lairiba interneti klienti, kellest ADSL-il põhinevaid lahendusi kasutab ca 90 000 klienti. Aastaks 2020 on plaan need kliendid viia üle kas optilisele kaablile, vaseühendusel põhinevatele tehnoloogiatele VDSL2+ ja G.Fast või siis raadiosidel põhinevale tehnoloogiale F4G.
Kui ADSL kaob, saavad 80% klientidest 100 Mbit/s ühenduse
Selleks ajaks võiks Telia lairibaklientide jaotus olla umbes selline, et 50% klientidest kasutab optikat, 40% VDSL2 ja G.Fast tehnoloogiaid ning 10% F4G lahendust. See, millist lahendust konkreetses piirkonnas kasutama hakatakse, sõltub nii piirkonna rahvastiku tihedusest kui ka seal asuvatest praegustest ühendustest.
„Pilt võiks siis olla umbes selline, et 80% meie klientidest saavad kasutada vähemalt 100 Mbit/s kiirusega internetti,“ lisas Praakel.
Tema kinnitusel on Telia enda esimene eelistus alati optiline ühendus ning kui vähegi võimalik, panustatakse sellele.


description: Mais tutvustati Eestis esimest kahe tagakaameraga Huawei P9 nutitelefoni. Mitu kaamerat pani kahelt sensorilt pildi kokku, jõudes lähemale peegelkaamerale.

title: Mobiil sai kaks silma - kuidas mitu kaamerat pildi paremaks teevad?

maintext:
Aasta tagasi ilmus tehnoloogiauudistesse pilt mobiilist, mille tagakaas oli auklik nagu juust – erineva suurusega augud olid tegelikult mitu kaamerat, „objektiivid“, mille taga fotosensorid. Kokku 16 kaamerat pidid andma välja peegelkaamera efekti, kuna läätsed olid laotatud mobiili tagaküljele ja tarkvara pani neist hiljem korraliku pildi kokku. Kuid kas saaks äkki ka lihtsamalt? Sel aastal selgus, et saab küll. Maikuus tutvustati Eestis üht esimest kahe tagakaameraga Huawei P9 nutitelefoni, mis tegi sama asja – pani kahelt sensorilt pildi kokku üheks, jõudes niimoodi suure sammu võrra lähemale peegelkaameratele.
Mida need mitu kaamerat ikkagi teevad?
Light L16 maksab 1600 dollarit – 100 dollarit iga tagakülje läätse kohta. Huawei P9 ei saa küll (veel) paarisaja dollariga kätte, kuid mitme tagakaameraga saab siiski teha trikke, mis on mobiilimaailmas midagi täiesti uut.
Huawei kahe kaamera süsteemi lahti seletada on keerulisem kui uusima iPhone´i või LG G5 mitme kaamera lahendust, sest teistel on üks kaamera lihtsalt lainurgaga, teine aga suumib rohkem ja valida saab neist ühe tehtud pildi. Huawei lähenemine on teistsugune: üks kaamera on nagu ikka värvisensoriga, teine mustvalge ja kaks kokku loovad uue, kirkama pildi.
Ja see on juba fotograafide jaoks huvitavam lähenemine. Kaks eripalgelist sensorit peaksid samast kaadrist välja võtma rohkem infot. Mustvalge sensor ei ole koormatud värvitöötlusega, vaid keskendub heledatele-tumedatele aladele – kes teab kui paljudele erinevatele halli varjunditele. Nimelt saab selline sensoripaar ühe pildi tegemise juures kätte kolm korda rohkem valgust kui tavaline mobiilikaamera. Esiteks toob see välja rohkem erinevaid detaile, teiseks saab nii-öelda „väga suure avaga“ pildistada ka üsna hämaras teravaid pilte.
Ava suurus pole siin siiski tavaline fotograafiast tuntud mõiste, vaid see efekt tekib tarkvaraliselt kaht või enamat pilti kumbagist sensorist osavalt kokku pannes.
Kuidas värv ja varjud kokku pannakse
Mustvalge sensor pole mõeldud ainult kunstiliste mustvalgete fotode tegemiseks, ehkki spetsiaalne sensor saab sellega ka väga hästi hakkama (seega sobiks ideaalselt kunstnikele). Kaks sensorit siiski aitavad üksteist ja töötavad sõbralikult koos: seal, kus üks sensor joonistab välja detailid ja toonierinevused, lisab teine sensor värvi-info. Kuna värvisensoritel lähevad paljud detailid kaduma erinevate filtrite tõttu, mida tuleb kasutada, siis mustvalge tagakaamera saab need nüansid paremini kätte. Edasi on juba piksel piksli haaval töötlus, et kaks pilti kokku panna. Mitu kaamerat annavad tulemuseks rohkem värve, rohkem kirkust, vähem müra, paremad pildid hämarates oludes.
Bokeh-efekt – seda fotograafid ootasid
Teine mitu kaamerat omava telefoni võimalus, mida tavalised „seebikad“ ja mobiilikaamerad ei tee, on nn bokeh-efekt: suure avaga saab peegelkaameraga pildistada nii, et väga kitsas kaugusvahemik on terav, ülejäänu jääb udune ja annab pildile mõnusa sügavuse, rõhutades olulist.
Kahe kaameraga saab seda paremini teha: need näevad ümbrust nagu inimese silmapaar, tundes ära, millised asjad on kaugemal ja millised lähemal. Kaamerate „silmavahe“ on küll väga väike, aga sellest piisab mõne meetri kauguselt hea bokeh-efektiga pildi saamiseks.
Osa tööd peab küll ka tarkvara tegema, sest alati ei suuda mobiilikaamerad kõiki kaugusi täpselt määrata. Sellest võivad tulla väikesed moonutused, eriti just paljude kõrvuti asuvate või aukude-pragudega objektide puhul, aga üldises plaanis saab huvitava pildi pea alati kätte. Huvitavama, kui lihtsalt mobiilikaameraga. Siin on mõned bokeh-näited Huawei P9-ga samaväärse kaameraga (Honor 8) tehtuna.
Selleks, et veel paremat tulemust saavutada, teevad mobiilikaamerad tavaliselt mitu kaadrit korraga. Nokia ja Microsofti telefonidel näiteks salvestati enne ja pärast nupuvajutust hulk kaadreid, millest kasutaja sai hiljem kõige sobivama välja valida. P9 kahe kaameraga süsteem teeb peaaegu sama, aga eesmärgiks on erinevate seadetega kaadrid, et tagantjärgi saaks näiteks teravustada erineval kaugusel olevaid asju. Või jätta kõik teravaks, kui ava koomale tõmmata – peegelkaameraga saab seda kruttida pildistamise käigus, kahe kaameraga mobiilil aga ka pärast pildistamist. Nii võib bokeh-iga teravaks ajada kas kaugemal või hoopis lähemal oleva objekti.
Ajalugu: milliseid kahe kaameraga telefone on juba olnud?
Kahe kaameraga telefonid tulid müügile 2011. aastal, kui ennustati suurt buumi 3D piltidele ja videotele. Paraku see buum jäi (esialgu) ära. LG Optimus 3D ja HTC Evo 3D olid ühed vähestest, mis tulid ja siis vaikselt kadusid. Ruumilisi pilte sai vaadata ka mobiiliekraanilt, kuid see ei päästnud.
HTC One M8 ilmus välja aprillis 2014 ja pakkus 2 MP „sügavusinfot“ salvestavat kaamerat ning 4 MP põhikaamerat, mis tegi samuti bokeh-efekti, kuid pildi kvaliteedile oluliselt juurde ei andnud.
Veebruaris 2016 esitles LG oma uut moodultelefoni G5, millel on 16 MP põhisensor ja 8 MP teine sensor. Üks kaamera teeb tavalist pilti, teine lainurkobjektiiviga panoraamsemaid kaadreid.
Aprillis 2016 esitleti Huawei P9 telefoni, mis kasutab kahte 12 MP sensorit, millest üks on mustvalge, teine värviline. Lisaks sügavusele saab see kaamera bokeh-efekti kõrval parandada ka pildi teravust ja paremaid kaadreid üles võtta kehvemates valgustingimustes.
Suvel 2016 esitletud Honor 8 on kaamera poolest üsna sarnane Huawei P9-ga, vähemalt tehnilised näitajad ei erine millegi poolest P9 kaamerapaarist peale Leica logo puudumise Honor 8-l.
Sügisel esitletud Apple iPhone 7 Plus pakub samuti mitu kaamerat tagaküljel - kahte kõrvuti 12-megapikslist kaamerat, kuid üks on laiema (23 mm) ja teine kitsama (56 mm) nurgaga.
Tulevik: kahe silmaga kaamerad jätkavad tulemist
Aasta 2017 võib juba olla kahesilmsete mobiilikaamerate suurema tuleku algus. Näiteks Huawei Mate 9 on juba mõnes kohas maailmas väljas ja teeb sama süsteemiga nagu P9, kuid kahe 20 MP sensoriga kirkaid pilte. Kas kolmas silm ka tuleb? Seda saame varsti näha.


title: Must reede ähvardab tuua veebipoodidesse rekordmüügi

maintext:
Tänavune Black Friday ehk Must Reede ehk novembri viimasel reedel kaubanduses toimuv ülim allahindluslaine tõotab tulla maailma e-poodidele kõigi aegade suurima käibega Mustaks Reedeks. Kas kavatsed ka ise sel hullusel osaleda? Vaata altpoolt, kuhu maksab shoppama minna.
USA aasta suurim ostupüha Black Friday on avapauk jõulu-kaubandushullusele ning sellest tähtpäevast on saanud ka viimane aeg e-poest kaugelt Hiina tehastest oma kaup jõuluks ära tellida, et ikka õigeks ajaks enne pühi kohale jõuaks. Ehkki meil on Omniva otselennuk pandud Hiina käima, võib ikka juhtuda, et pakk reisib oma tavapärast ligi kuu kestvat trajektoori pidi ja nii ei jõuagi jõulupühade alguseks postkontorisse. Igal juhul on e-poed sel aastal eriti valmis ja tahavad pakkuda just täna hulle allahindlusi, mida enam hiljem niisama lihtsalt ei leia.
Must reede on aina enam kolinud ka meie meie päris-poodidesse. Kaubanduskeskustes oli näha musti silte, kus lubati lausa "kogu kaup 515%" ja muid ahvatlevaid pakkumisi. Maailma e-poodide soodustustest saavad eestlased samuti osa – Tele2 tootedirektor Katrin Aron annab nõu, millistel netikaubamajadel tasub tehnikasõpradel öösel silm peal hoida.
„Eelmise sajandi algusest tähistatav Black Friday ehk Must Reede kuulutab ameeriklaste jõuluostude hooaja avatuks ja toob aasta suurima müügikäibe. Eelmisel aastal võttis ostuhullusest osa 134 miljonit inimest ja müügistatistika järgi kulutas üks ostleja musta reede ajal tervelt 400 dollarit,“ rääkis Aron.
Veel kolm aastat tagasi toimus ostlemine peamiselt jaevõrgupoodides ja netikaubamajades kulutati Black Friday ajal tagasihoidlikud 1,35 miljardit dollarit. Järgneval aastal kasvas veebis tehtud ostude käive 11,5 protsenti ning 2015. aasta tõi juba tõelise internetikaubanduse võidukäigu.
„Mullu kulutati sel ostupühal internetis kaks korda enam kui aasta varem ehk üle 2,9 miljardi dollari. Statistika järgi tühjendas Must reede iga inimese rahakotti e-poes keskmiselt 160 dollari võrra,“ ütles Aron ja lisas, et hinnanguliselt kolmandik online ostudest tehti telefoniga ja 15 protsenti tahvelarvutitest.
Tema sõnul oodatakse tänavu mustal reedel rekordmüüki just e-poodide arvelt, kuna internetipoed on oma sooduspakkumised välja pannud nädalaid varem ning ostuhullus saab veebis stardipaugu juba südaööl.
„Populaarseimad netikaubamajad on ameeriklaste seas Amazon, Walmart, BestBuy, Target ja Apple – näiteks ainuüksi Amazoni lehte külastab mustal reedel 8 miljonit unikaalset külastajat,“ tõi Aron välja.
Eestlastele on Must reede ehk ameerikalik ostubuum internetis alles võõras, sest kohalik e-kaubandus on Aroni sõnul alles lapsekingades, millele annavad õnneks siiski hoogu juurde suurte jaekaubanduskettide Selver, Maxima ja Coop e-poed, kujundades igapäevast online’st ostlemise harjumust.
„Kuna usaldus kohalike netipoodide vastu on madalapoolne ja kaubavalik ning soodustused kesised, siis pigem tasub pilk pöörata välismaa netikaubamajade poole,“ soovitas ta ja pakkus eestlastele mõeldes välja kolm meile teada-tuntud internetikaubamaja, mille superpakkumistel võiks homme silma peal hoida:
Amazon alustas eripakkumistega varakult, kuid on parimad palad lubanud välja panna homme. Tuhandete pakkumiste seas leidub näiteks Garmini Vivoactive aktiivsusmonitor 140 dollariga, Kindle’i e-lugeri saab soetada vaid 50 dollariga. Amazoni diile näeb siit, arvestada tuleks aga lisanduvate maksude ja saatmiskuluga. eBay pakub 11-tollist tagastatud, kuid tootjagarantiiga Macbook Airi 400 dollariga. Lisaks droone, fotokraami, telereid ja kõike muud mahlapressist tolmuimejateni. Tutvu eBay Black Friday sooduspakkumistega siin. Hiinlaste AliExpress hõlmab tõelist eksootiliste asjade riiulit kaupadest, mida musta reede raames osta. Tuntud Hiina tehnoloogiabrändi Xiaomi kõrval on põnevaks avastamiseks valikus tehnikavidinad firmadelt Lemfo, T-Best, Byintek, Floveme, Colmi, Senbono ja Lemado. Vaata AliExpressi pakkumisi ja telli ostud mugavalt Omniva pakiautomaati siit.
Mullu kalkuleeriti Black Friday müügituluks 70,5 miljardit dollarit, millest 3 miljardit kulutati veebis. Prognooside järgi oodatakse tänavu netis suisa 25 protsendilist müügitõusu.
Must reede toimub alati tänupüha (novembri neljas neljapäev) järgsel päeval. Algselt oli Black Friday pigem kurb sündmus, sest kasvav tänupühade ostuhullus tõi rohkelt liiklusummikuid ja -õnnetusi. Positiivseks muutus päev läbi kaupmeeste, kellele see tähendas suuri käibeid ja kasumit. Et kaubanduses märgiti kahjumit punasega ja kasumit mustaga, siis must reede viitab kasumlikule reedele.


description: Edetabeli tipus asuvad hoopis mitmesugused vanema põlvkonna iPhone´id. Ja isegi Nokia on edukalt esindatud. Nutitelefon on 64 protsendil Telia klientidest.

title: Nutitelefon on olemas 64 protsendil mobiiliomanikest

maintext:
Kuigi me toimetuses testime muudkui aina uusi nutikaid mobiile, on nutitelefon kõigest 64 protsendil Telia võrgus olijatest. Siiski-siiski, nuputelefone on ka olnud proovimisel. Kuid edetabeli tipus asuvad hoopis mitmesugused vanema põlvkonna iPhone´id. Ja isegi Nokia on edukalt esindatud.
Novembri alguse seisuga kasutab Telia mobiilivaldkonna kliendibaasist vähemalt üht nutiseadet 64% klientidest, aasta alguses oli see näitaja veel 59%. 2014. aasta alguses oli nutitelefoni kasutajaid kõigest 39%.
Viimaste aastate müügitulemuste kohaselt on klientide kindel eelistus nutiseade, mille ekraan on suurem kui 4,5 tolli, teatab Telia Eesti. See näitab, et üha enam meediasisu ja meelelahutust eelistatakse tarbida just kaasas oleva nutiseadme ekraanilt. Samal ajal on pidevalt kasvanud soetatud nutiseadme keskmine hind, mis näitab, et aina rohkem hindavad tarbijad seadme hinna ja kvaliteedi suhet.
TOP 15 hulka mahuvad viie erineva tootja seadmed: Apple, Huawei, Nokia, Sony ja Samsung.
Kõige kasutatuim nutitelefon ja nuputelefon Telia võrgus: TOP 15
Apple iPhone 5S Apple iPhone 6 Apple iPhone 6S Apple iPhone 4S Apple iPhone 5 Huawei P8 Lite Nokia 206 Apple iPhone SE Sony Xperia Z1 Compact Samsung Galaxy J5 Samsung Galaxy S4 Mini Samsung Galaxy Core Prime Nokia C2-01 Samsung Galaxy S6 Huawei Y5
Peab tunnistama, et testimislaual on sellest edetabelist olnud mõni üksik nutitelefon, Sony XPERIA Z1 näiteks ja ka Galaxy S6 korraks. iPhone´i on samuti kaasautorid proovinud. Kuid iPhone 7 on veel nii värske toode, et pole masse veel vallutanud (eks ka hind on kõrge paljude jaoks). Eelmise sügise hitt iPhone 6 aga istub kenasti 2. kohal.
Seega võib öelda, et tehnoloogiaajakirjanikele pakutavad uhked uued mudelid küll huvitavad ka lugejaid, kuid igapäevaselt kasutavad nad hoopis teisi telefone. Nutitelefon on enamusel, kuid mitte valdaval enamusel kasutajatest. Kõige rohkem aga kasutatakse kas teise ringi iPhone´isid või odavaid Huawei ja Samsungi mudeleid, mille hind on mõnisada eurot. Erandina ehk vaid uuem iPhone 6S, mis on kallim ja ka Galaxy S6.


title: Google´i tõlge läheb "tehisintelligentseks"

maintext:
Google´i tõlge on kohati olnud kui naljanumber, kuid ilmselt mitte enam kauaks. Ehkki inimtõlke vastu vähemalt eesti keeles veel masinad ei saa veel üsna mõnda aega, paistab Google seda mahajäämist masinate poolt kõvasti vähendavat ja järgijõudmine kiireneb, sest tõlkima hakkavad neurovõrgud ja tehisintellekt. Esialgu küll üheksast maailma suurimast keelest, kuid varsti ka 103 keelest.
15. novembrist tõlgib Google ligi 35% tõlkepäringutest läbi oma uue neurovõrgu, mis vahendab inglise, hispaania, portugali, prantsuse, saksa, türgi, hiina, jaapani ja korea keelte tõlkeid. Mõne aja pärast aga võetakse neurovõrgud kasutusele 103 keele tõlkimisel.
Esimesena alustati proovimist hiina-inglise tõlgetega ja kuna see tundus töötavat üsna hästi, laiendati sama meetodit ka teistele suurematele keeltele. Kõige paremaid tulemusi annab uus meetod lähedasemate keelte, näiteks hispaania-inglise ja prantsuse-inglise tõlgetega. Kuigi neurovõrgud vähendavad masintõlke vigu ligi 60 protsenti, teeb tehisintellekt siiski endiselt vigu, mida inimene tõlkimisel kunagi ei tee. Masin ei suuda veel haarata kogu teksti konteksti ja mitmetimõistetavusi.
Tehisintellekt ja neurovõrgud on kasutusel ka Google´i digitaalse asistendi Allo juures ning Gmaili Inboxi teenuses, mis aitab e-kirju töödelda. Samuti on neurovõrkude hallata antud mitmed serverikeskused.
Vaata lisaks:
Kui ühendada inimnäoline robot ja tehisintellekt, on tulemus juba päris kõhe. Videos räägib Hanson Roboticsi humanoid Sofia ning vastab inimese küsimustele intelligentselt ja hirmutavalt.


title: Ustus Aguri stipendiumi sai TTÜ doktorant Artjom Rjabov

maintext:
17. novembril kuulutasid Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (HITSA) ja Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit (ITL) taas välja selleaastase välja Ustus Aguri nimelise stipendiumi saaja. Tänavune stipendiaat on Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskonna doktorant Artjom Rjabov.
Arvutusmahukate infotehnoloogiliste ülesannete lahendamiseks jagatakse tööd sageli erinevate süsteemide vahel. Et luua säästlikumaid süsteeme ja kasutada ressursse efektiivsemalt, on riistvara seadistamiseks loodud spetsiaalsed tarkvaralised lahendused. Artjom Rjabovi doktoritöö „Arvutusmahukate protsesside paralleeltöötlus riistvaralistes akseleraatorites“ pakub lahendusi, mis aitavad optimeerida tootmisprotsesse ning säästavad nii riistvaralisi ressursse kui ka aega. „Minu töö on keskendunud rekonfigureerivate platformide rakendamise olulisemate alade peal - tootmise optimeerimisele ja kiirendamisele. Probleemide uurimisel kujundatud lahendused on nõutud nii tootmises kui ka akadeemilistes uuringutes,“ selgitas Rjabov.
Rjabovi doktoritöö kirjeldab FPGA (field-programmable gate array) baasil seadistatud süsteeme kombinatoorsete ülesannete lahendamiseks. Doktoritöö tulemusi on võimalik rakendada erinevate ülesannete lahendamisel - näiteks ülesannete puhul, mis omavad suurt hulka sisendeid ja väljundeid, vajavad informatsiooni edastamist suurel kiirusel või mis on olulised väljatöötatud infosüsteemide turvalisuse tagamiseks. Samuti on doktoritöö tulemustest kasu digitaalsete videoaparatuuride töös ning kvantarvutuste puhul.
„Eestis on oluline toetada ettevõtteid innovaatiliste lahendustega, et tõsta nende konkurentsivõimekust ka välismaal,“ ütles stipendiumikomisjoni liige Erika Matsak. „Taolised innovaatilised lahendused aitavad ettevõtetel hoida kokku kulusid, parandada töökeskkonda ning tõsta lõpptulemusena ka kasumit.“


title: GoPro Samsungi-hetk: Karma droonid kutsutakse toitevea tõttu tagasi

maintext:
Valitsuse umbusaldamise, ootamatu presidendi, Süüria sõja ja kes teab veel mille varjus on tuntud seikluskaamerate tootja GoPro otsustanud tagasi kutsuda kõik oma droonid.
Meile pole need veel müügile jõudnudki ja ka maailmas on müüdud vaid mõni tuhat GoPro multirootorkopterit, millel nimeks Karma. Halb karma või tehniline ebaõnn sundisid tootjat aga kalli, 870 eurot maksva lennumasina tagasi kutsuma, kuna selle toitesüsteem lakkas teatud juhtudel ootamatult töötamast. Kellele meeldiks, kui tema uus kallis droon, millel küljes ka kallis kaamera, ühel hetkel kõrgelt õhust alla puruks kukub...
Lisaks sellele, et lennumasin võib kõrgelt kukkudes katki minna, võib see ka kedagi pähe kukkudes vigastada. Parem karta kui pärast (kohtusaalis) kahetseda.
Põhjuseid, miks toide äkki ära kaob, tootja veel ei tea. Juhtumeid, kui toide ära kaob, on esinenud üliharva, kuid asjaolude selgumiseni maksab tootja raha tagasi. 23. oktoobrist alates on ostetud 2500 Karma drooni. Kõik ostjad saavad raha tingimusteta tagasi.
Ka siis, kui droon pealtnäha ilusti lendab, tahab GoPro seda tagasi saada. Uut toodet aga asemele ei pakuta. Väljavahetamiseks saab juhendeid poest, kust toode osteti või vastavalt lehelt. Tagasi anda saab ka otse tootjale.
Eestis on Karma müügiletulek lükatud 2017. aasta 1.-2. kvartalisse, kuid tegelik müügiletuleku aeg sõltub nüüd vea leidmisest ja kõrvaldamisest.
Nii esitleti septembris seikluskaamerate tootja GoPro esimest drooni, mis pidi asuma võistlema selle valdkonna tugevamatega, näiteks DJI lennumasinatega:


description: Hulgifirma ABC Data toob esimesena Euroopa turule maailma ühe juhtiva nutitelefonide tootja Xiaomi tooted, sealhulgas Eestisse.

title: Xiaomi tuleb Euroopas müügile - sealhulgas ka Eestis

maintext:
Hiinas on üks imeline mobiili- ja vidinatootja - Xiaomi, mille tooteid saame me tellida vaid e-poodidest, mis Hiinast kaupu saadavad ning siinsetest poodidest leiame mõnikord harva vaid selle tootja akupankasid. Nüüd on seee defiitsiidiaeg läbi. Xiaomi nutitelefone hakkab siinkandis müüma hulgifirma ABC Data.
Kesk- ja Ida-Euroopa üks suurimatest IT riistvara ning tarbeelektroonika edasimüüjatest ABC Data toob esimesena Euroopa turule maailma ühe juhtiva nutitelefonide tootja Xiaomi tooted. Esmajoones jõuavad tooted Poola turule ning seejärel teistesse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse, sealhulgas Eestisse.
Ostma võib hakata selliseid imelisi tooteid nagu peaaegu ilma äärteta ehk kolmest servast äärteni ulatuva ekraaniga Mi Mix, millest juba ka kirjutasime. Räägitakse (kuulujutu tasemel), et ka uus iPhone 8 tuleb selline, ilma äärteta. Või palju kuulsust võitnud Mi Note 2, mida soovitatakse tõsise asendusena müügilt korjatud Samsung Galaxy Note 7 asemele.
Mi Band 2 (vasakul).
Paljud on endale Hiinast juba tellinud ka ülisoodsa hinnaga hea pulsikella Mi Band 2, mis maksab vaid mõnikümmend eurot. Ka õhukesed odavad ruuterid (70 eurot) on selle tootja valikus.
Mi Mix.
Esimese edasimüüjana toob ABC Data Euroopa turule aga mitte neid tooteid, vaid kõigepealt kolm nutitelefonide mudelit Mi 5, Redmi Note 3 ning Redmi 3S.
Mi 5.
Lähiajal lisanduvad ka teised tootekategooriad, näiteks aktiivsusmonitorid, audiotooted ning akupangad.
“Xiaomi on maailma kiiremini kasvav nutielektroonika ettevõte, kes vaid mõne aastaga on tõusnud maailmaturul konkureerivaks ettevõtteks. Meil on suur rõõm, et ABC Data on Xiaomi toodete esimene ametlik edasimüüja Euroopa Liidus. Oleme veendunud, et Xiaomi tooted ning lahendused võidavad kiiresti inimeste südamed, kuna tegemist on kõrgekvaliteediliste, kuid taskukohaste toodetega,” lausus ABC Data Baltikumi regiooni juht Tomas Janušauskas . 2010. aastal loodud Hiina ettevõtet Xiaomi peetakse tänaseks suurtettevõtete Apple, Samsung ning Huawei suurimaks konkurendiks, mille tegutsemine võib tuua revolutsiooni ka nutitelefoni hindadele.
Xiaomi Kesk- ja Ida-Euroopa regiooni müügijuhi Alex Wu sõnul on Euroopa turg ettevõtte jaoks äärmiselt oluline, kuna tegemist on regiooniga, kus nutiseadmete kasutamine on kõrgelt arenenud ning mille turg on pidevas kasvujoones. “Oleme Euroopa turule sisenemisest väga õhinal. Usun, et koostöös meie hea ja kogenud partneriga ABC Data suudame täita kõik oma strateegilised eesmärgid ning pakkuda klientidele hea hinna-kvaliteedi suhtega nutiseadmeid,” selgitas Wu.
Esimese Euroopa Liidu riigina jõudsid Xiaomi nutitelefonid Poola turule. Lähitulevikus laiendatakse haaret teistesse Euroopa Liidu liikmesriikidesse: Tšehhi, Eesti, Läti, Leedu, Rumeenia, Slovakkia ning Ungari. “Oleme ainus Xiaomi regionaalne edasimüüja, kes opereerib kõigil nimetatud kaheksal turul, jõudes seeläbi igapäevaselt üle 13 000 jaemüüjani. Samuti on meil põhjalikult väljaarendatud riikidevaheline infrastruktuur ning logistika, tagades kiire ning turvalise toodete kohale toimetamise,” kirjeldas Janušauskas. Wu sõnul valiti ABC Data partneriks eelkõige seetõttu, et tegemist on tuntud ning end Euroopa turul tõestanud ettevõttega, kellele ainuüksi Poola elektroonika ja IT-toodete jaemüügiturust kuulub 23% ning telefonioperaatorite edasimüügiturust suisa 60%.


description: Soome tehnoloogiaettevõte Wolt alustab koostöös robootikaettevõttega Starship Technologies robotitega toidu kojuveo testimist Tallinnas.

title: Starship hakkab Tallinnas toitu koju tooma

maintext:
Robotexi eel on see igati ajakohane uudis: Soome tehnoloogiafirma Wolt alustab koostöös robootikaettevõttega Starship Technologies robotitega toidu kojuveo testimist Tallinnas. Wolt´i klient tellib toidu Wolt´i mobiiliäpi kaudu, robot aga sõidab sooja toiduga kuni 30 minuti jooksul ukseni. Müüda kõnniteesid ja maastikku. Testimine toimub siinsamas Tallinnas, robotiga kohaletoimetamine tuleb klientidele aga meeldiva üllatusena.
Testitakse järgnevate kuude jooksul. Wolt´i kliendi jaoks ei muutu midagi - tema tellib Tallinnas Wolt´i äpi või veebi kaudu oma toidu tavapärasel viisil. Küll aga tuuakse hea õnne korral tellimus tema ukseni hoopiski ratastel robotiga. Seega ei robotiseerita mitte igat tellimust.
“Wolt on tehnoloogiaettevõte, mis usub, et söömine peaks alati olema omaette kogemus. Antud pilootprojekt koos Starshipiga viib selle mõtte täiesti uuele tasemele,” ütles Wolt´i CEO Miki Kuusi. “Me ei saaks selle koostöö üle õnnelikumad olla. Lisaks sellele, et robotite abil toidu kojuvedu on midagi, mis võib saada tulevikus igapäevaseks, on see ka lihtsalt midagi väga lahedat – me oleme lahedateks asjadeks alati valmis!” lisas ta.
Koostöö tuleb loomulikult kasuks ka Starshipile. “Wolt´i kasv Tallinnas on olnud tormiline. See teeb neist ideaalse partneri, abistamaks Starshipi meie plaanis tutvustada 2017 aastal robotiga kojukannet rohkematele linnaelanikele,” lausus Starshipi COO Allan Martinson.
Pilootfaasis toimub Starship robotiga kojukanne järgmiselt:
Tallinnas asuv klient valib Wolt´i äpist meelepärase restorani, paneb kokku oma tellimuse ja saadab selle restoranisüsteemi. Samal ajal kui restoran toitu valmistama asub, ühendatakse Wolt´i süsteemis kokku tellimus ja hetkel vaba Starship´i kojuveorobot. Robot saabub õigeaegselt restorani, misjärel paigutatakse äsja valminud toit kindlalt suletavasse mahutisse. Kohaletoimetamine töötab 1,5 km raadiuses, mis kindlustab, et klient saab sooja ja nauditava tellimuse 30 minutiga kätte. Kliendile saabub sõnum, kus antakse teada, et tellimus jõuab temani roboti abil. Äpisiseselt kaardilt on võimalik selle teekonda ka jälgida. Kuigi robotid on ehitatud tänavatel navigeerimiseks (k.a näiteks äärekivide ja ristmike ületamiseks), liigub pilootprojekti jooksul robot koos järelevaatajaga. Kinnine toidumahuti on tugevalt suletud nii kaua, kui klient vajutab tema telefoni saadetud lingile, kinnitades sellega, et on tellimuse kätte saanud.
“Esimeses faasis on veel väga palju testida, et näha, kuidas kõik töötab. Sellepärast hoiame väikese saladusena seda, millal ja kus Tallinnas esimesed kohaletoimetused toimuvad. See on ühtlasi ka üks osa kogu asja võlust: mõnel neist päevadest võib toit sinuni jõuda väikeses toredas robotis,” sõnas Miki Kuusi. “On veel liiga vara öelda, kas me ka edaspidi püsivalt antud teenust pakkuma jääme ning kas see juhtub Eestis või ka Soomes, Rootsis ja Wolt tulevastel turgudel. Sellepärast katsetamegi. Me poleks suutnud leida paremat partnerit kui seda on Starship, kellel on kõrgelt arenenud robotid,” lisas ta.
Restoran Umami töötaja Anton Kuznytsov asetamas sooja tellimust, mis koosneb kahest lõheroast, Starship roboti konteinerisse.
Toidukäitlemise ning tehnoloogia valdkonnas pakub Wolt kasutajamugavust ja tippklassi äppi, mida on pärjatud ka Apple’i disainiauhinnaga. Wolt on pooleteise aasta jooksul iga kuu keskmiselt 20-30 protsenti kasvanud, ühendades nüüdseks Soomes, Eestis ja Rootsis juba rohkem kui 250 000 registreeritud toidufänni. Ettevõte müüb igal aastal kümnete miljonite eurode väärtuses toitu ning töötab koos enam kui 600 restorani ja 1000 kulleriga.
Ajakirja Wired poolt on Wolt juba kahel korral üheks kuumimaks Euroopa ettevõtteks valitud. Firma on kaasanud investeeringuid 14 miljoni dollari väärtuses ning investorite sekka kuuluvad muuhulgas tehnoloogiakesksed fondid nagu EQT Ventures, Inventure, eraisikutena panustavad näiteks Skype’i kaasasutaja Niklas Zennström, Supercell’i CEO Ilkka Paananen ja Nokia esimees Risto Siilasmaa.
Wolt CEO Miki Kuusi on valitud Forbes tarbija tehnoloogia valdkonnas globaalsesse „30 alla 30” nimekirja. Teine kaasasutaja Elias Pietilä on esimene isik Põhjamaades, kes on võitnud maineka Apple Design auhinna.
Starship suundumas kliendi poole (TTÜ taga metsas?). Robot on disainitud sõitmaks erinevatel pinnastel, sealhulgas teeületuskohtadel ning kõnniteedel ja üle äärekivide.
Starship Technologies on tehnoloogia-idufirma, mis ehitab autonoomsete robotite parki, mis on mõeldud kaupade transpordiks 2-3 km raadiuses 15-30 minutiga. Hetkel käimasolevas pilootprojektis sõidavad robotid iseseisvalt, kuid neid jälgitakse ekspertide poolt, kes saavad vajadusel kontrolli igal hetkel üle võtta. Kahe Skype’i kaasasutaja, Ahti Heinla ja Janus Friisi poolt 2014. aasta juulis asutatud ettevõte Starship soovib muuta viisi, kuidas pakid, toidukaubad ja toit kohale toimetatakse.
Vaata lisaks:
Skype´i kaasasutajad teevad kulleriteenuste Skype´i - Starshipi ehk robot-kulleri
Leedu idufirma teeb koos DHL-iga isekulgevat kuller-robotit


title: Hiina mobiilinduse ihaldatud püha graal Oneplus 3T jõudis fännide rõõmuks Soomes müügile

maintext:
Eile jõudis iPhone´iliku fännikogunemise saatel (kuid siiski põhjamaise vaoshoitusega) Soomes müügile ihaldatud Hiina telefon Oneplus 3T. Soomlased on esimesed, kes seda Euroopas osta saavad. Sabas seisnud said Oneplus 3T omanikuks 479 euro eest, ostuga kaasnes hulk nänni (vaata pilti allpool).
Juba mõnda aega püha kraali staatuses olnud telefon, mida said vaid väljavalitud, on nüüd jõudmas ka meie jaoks käegakatsutavasse kaugusesse, vaid alla 100 km kaugusele Tallinnast ning osta saavad seda ka lihtinimesed.
One plus (1+) on Hiina päritolu telefon, mille juba esmane eesmärk aastal 2014 oli olla konkurentsivõimelise hinnaga nn flagship killer. Telefon, mis pidi konkureerima suurkorporatsioonide paremikuga, makstes vaid fraktsiooni nende pihuseadmete lipulaevade hinnast.
Aastal 2014, kui One+ One välja tuli, oli tegu millegi tõeliselt eksklusiivsega, võrreldavalt esimeste iPhone´idega, mida Eestis oli raske kätte saada. Oneplusi said esialgu vaid grupp inimesi, kes olid ennast mingisse listi kirja pannud ning nende sõbrad ja sedasi kutsetega inimeste kutseid edasi saades oli seda võimalik tellida. Ka juhul, kui telefoni said tellida, oli sellel märkimisväärne ooteaeg.
Hetkel on välja 1+ brändi nime all viis telefoni, millest kõige uuem on OnePlus 3T, erinedes OnePlus 3-st, mida ka AM.ee-s testisime mõnda nädala eest, laias laastus vaid vingema eesmise kaamera ja 40 dollarit kõrgema hinna poolest.
Kuigi Venemaal ning Aasias on võimalik osta 1+ seadmeid ka poodidest, on see Lääne maailma jaoks olnud võõras teema ning seni eksisteeris variant tellida see internetist, kaugelt Hiinast.
Kauge allikas tingis ka kõige suurema möönduse, milleks oli olematu garantii.
Need ajad on nüüd läbi – Soome Elisas on One plus müügil juba mõnda aega ning uue 3T esmamüügiga järjekorrad võrreldavad Ameerikamaa puuvilja kompanii esmaesitlustega (mõningase põhjamaa passiivsusega):
Need kes viitsisid oodata said ka kõrvaklappe, korpuseid, T-särke ja muud nänni:
Liiguvad kõlakad, et peagi tulemas msee telefon üügile ka Eestis, kui läbi räägitud, kus hakkab toimuma garantii ja hooldus.


title: Väljapressimise pahavara rünnaku alla sattunud San Francisco transpordisüsteem pakkus tasuta sõitu

maintext:
Kui vanasti võis Balti jaama kassas saada piletimüüja käest arusaamatult riielda, kui oma soovi piisavalt kiirelt ja piisavalt täpselt ei osanud välja öelda, siis nüüd on levinud automaadid, mis teinekord arusaamatult raha nõuavad - väljapressimise pahavara. Kuid üldse mitte raudteelaste hüvanguks. San Franciscos sattus kogemata väljapressimise pahavara rünnaku alla minirongide süsteem MUNI, mille piletiautomaadid edastasid teadet "Olete häkitud!"
'You hacked' appears on Muni screens across San Francisco https://t.co/xPDQ06IYdJ pic.twitter.com/YZcX8nTnHp — San Francisco CA (@SF_CA_RR) November 27, 2016
Selle peale tegi San Francisco transpordikompanii "Tallinnat" ja pakkus kõigile ühistranspordis sõitu tasuta.
Häkkerid tabas online väljaanne The Verge, mis küsis, miks ometi väljapressijad ühistransporti ründasid. Tabada polnud neid keeruline, sest kõigi piletiautomaatide ekraanidel seisis teade:
You Hacked, ALL Data Encrypted. Contact For Key(cryptom27@yandex.com)ID:681 ,Enter.
E-posti aadressil vastanud häkker oli esialgu kergelt ehmatanud, et nende viirus sellisesse kohta sattus, kuid kogus end kiiresti ja vastas, et tegemist on automaatse rünnakuga ja nad küll ootavad pakkumist, kuid ei looda, et see tehakse.
Väljapressimise tarkvara krüpteerib nakatunud arvutites kasutaja jaoks olulised failid ja nõuab lunaraha, et neid uuesti kasutada saaks. Üks Hollywoodi haigla sai krüpteeritud failide avamise võtme eest lunarahanõude 3,6 miljonile dollarile. Et jälgi segada, küsitakse raha tavaliselt kübervaluutas ehk näiteks bitcoinites.
Ehkki väljapressimise tarkvara loojad ilmselt soovitud miljoneid ei saa ning raudteefirma leiab peagi kinnitust oma varukoopiate tõhususe kohta, on lunaraha nõudvad viirused saamas aina suuremaks peavaluks. Ka Eestis.
Loe lisaks:
Krüptovara pressib Eestis taas raha välja
Synology soovitab: kuidas kaitsta krüptoviiruse eest oma võrgusalvestusseadet
Uus väljapressimise pahavara krüpteerib veebi ja nõuab omanikult raha
Lunavarajuhtumi ennetamine


title: Sosinad ja kõlakad: milline tuleb uus Samsung Galaxy S8?

maintext:
Kõlakatel ei pruugi tavaliselt mitte ingit väärtust olla peale ühe - need näitavad tihti kätte tehnoloogiaajakirjanike ja kasutajate ootused, milline võiks tulla järgmine tippmudel. Nii on ka Samsung Galaxy S8-ga: kuigi tootja on rangelt keelanud töötajatel igasuguse info lekitamise, on uue tipptelefoni kohta juba miskit lekkinud. Kuna Galaxy Note 7-ga läks halvasti ja see telefonimudel korjati süttivate akude tõttu tagasi, proovib Samsung nüüd Galaxy S8-ga olla väga hoolas ja ilmselt saame uue hea telefoni, mis paneb näpud ostmise järgi sügelema.
Wall Street Jurnal on tsiteerinud mõnesid arendusega seotud töötajaid või nende tuttavaid, kelle väitel saab S8-l olema eraldi AI (Artificial Intelligence ehk tehisintellekti) nupp. See käivitab personaalse intelligentse assistendi, kellele saab hääljuhistega käsklusi jagada.
Samsungi tehisintellekt õpib ise ja aja jooksul saab kasutaja harjumustest aina enam aru. Lõpuks osab ta teenindada juba nö poole sõna pealt. Näiteks takso või pitsa tellimine ei pea enam läbi äpi või helistades käima, AI otsib ise vajalikud vahendid välja ning kuulab soovi ära.
OLED ekraan saab uue materjali, mida nimetatalse M8 OLED-iks. Senised telefonid, sealhulgas Note 7 olid M7 OLED-iga. Uus tehnoloogia tagab energiasäästlikkuse ja eredad värvid. Väidetavalt pidi energiasäästlikkus lausa kahekordistuma.
Lisaks on ekraan peaaegu üle kogu esikülje, nii nagu Xiaomi Mi Mix´il, mis näeb väga efektne välja, ehkki kasutada on ebamugavam. Väga õhukesed servad tähendavad mõnikord, et telefoni käes hoides võib kogemata ekraaniserva puudutada, nagu näitavad varasemad kogemused.
Android Authority on kogunud kokku kuulujutud ka kõigi muude võtmeparameetrite kohta. Selle järgi tundub, et seisak mobiilinduses on vähemalt natukeseks ajaks läbi ja mingi areng toimub (peale kiiruse ja mälu kasvu). Ilmselt on S8-l Snapdragon 830 või Samsungi enda Exynos 8895 kiibistik, toetab USB Type-C Gear VR virtuaalprille, mälu kas 6 või 8 GB (Samsung ise on juba 8 GB mäluga mobiilidest rääkinud), ekraani resolutsioon vastab 4K kvaliteedile.
Samsung Galaxy S8 tuleb avalikkuse ette veebruaris 2017 ja müüki alates märtsist.


title: Pilveteenuse kasutajatele loodi üle-euroopaline andmekaitse infoplatvorm

maintext:
Eesti ettevõtjad saavad nüüd tasuta veebikeskkonnas www.cloudprivacycheck.eu (andmekaitse infoplatvorm) tutvuda nii Eesti kui ka 31 välisriigi andmekaitse regulatsioonidega ja neid omavahel võrrelda. Keerulised ja riigiti erinevad andmekaitseseadused on veebilehel visualiseeritud hästiloetavate infograafikutena, nii, et lihtsatele küsimustele vastates saab ettevõtja kiiresti aru, millised andmekaitse regulatsioonid puudutavad tema ettevõtet.
Eesti esindajana projektis osalenud advokaadibüroo GLIMSTEDT advokaadi Mari-Liis Orava sõnul on pilveteenuste kasutamine Eestis laialt levinud, ent teadmised andmekaitsest on veel lapsekingades. „See muudab Cloud Privacy Check lahenduse Eesti jaoks eriti oluliseks, võimaldades õigusalased reeglid anda edasi väga selgel ja lihtsal viisil. Usun, et see tööriist aitab oluliselt tõsta Eesti ettevõtjate teadlikkust andmekaitseseadustest,” lisas Orav.
Projekti eestvedaja, Austriast pärit tunnustatud IT-projektide ja EuroCloudi nõustaja Dr Tobias Höllwarth leiab, et andmekaitse infoplatvorm võimaldab ettevõtjatel näha ette riskikohti ja säästa tuhandeid eurosid. „Lõime Euroopa suurima tasuta andmekaitsealase infoplatvormi ja jätkame selle arendamist, kohandades selle vastavaks ka 2018. aastast kohaldatava uue Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmäärusega,” kinnitas Höllwarth.
Cloud Privacy Check on infoplatvorm, mille eesmärk on aidata pilveteenuse kasutajatel kiiresti ja lihtsalt aru saada, kas nende tegevus on kooskõlas isikuandmete kaitse regulatsiooniga rohkem kui 30-s riigis, sealhulgas Eestis. Lahenduse on loonud Austriast pärit IT-projektide nõustaja Tobias Höllwarthi eestvedamisel advokaadibüroo GLIMSTEDT ning rohkem kui 40 Euroopa juristi ja advokaati. Rohkem infot: www.cloudprivacycheck.eu.


description: Millised on kiireima ja parima 4G ühendusega riigid maailmas? Kodus me siiski veel parimat LTE-d või 4G-d ei saa. Opensignal on koostanud ülevaate.

title: Olukorrast 4G maailmas: Eesti pole esirinnas

maintext:
Millised on kiireima ja parima 4G ühendusega riigid maailmas? Kodus me siiski veel parimat LTE-d või 4G-d ei saa. Opensignal on koostanud ülevaate riikide kiire mobiilse Interneti tasemest ja avaldanud ka hulga graafikuid ning edetabeleid.
Tegemist on teise ülevaatega sel aastal ning kohe-kohe on esimesed riigid keskmise kiirusega jõudmas üle 50 Mbit/s künnise. LTE või 4G on juba ka keskmiselt kiirem, kui kaabliühendused maailmas.
Aasta jooksul on maailma mobiilse kiire netiühenduse kiirus kasvanud. Kiire mobiilse Interneti keskmine kiirus on praegu 17,4 Mbit/s, eelmisel aastal oli see aga 12,6 Mbit/s.
Kiireima 4G-ga riigid 2016, TOP 3
Singapur - 45,9 Mbit/s Lõuna-Korea - 45,8 Mbit/s Ungari - 40,6 Mbit/s
Parima 4G katvusega riigid 2016, TOP 3
Lõuna-Korea - 95,7% Jaapan - 92% Leedu - 84,7%
Nagu näha, on mõlemasse esikolmikusse sattunud ka üks Euroopa riik. "Üle ääre" ajava levialaga pole meil põhjust uhkustada, sest Eesti asub 75,11 protsendiga alles 18. kohal. Keskmine kiirus on meil 21,47 Mbit/s ja sellega ollakse riikide edetabelis päris keskmike seas. Meist eespool on Läti ja Leedu, seega on Eestis kõige aeglasem LTE võrk Baltimaades. Ka Soome on eespool, ehkki mitte kaugel. Tabeli lõppu jäävad India, Saudi Araabia ning Sri Lanka. Nendes riikides on mobiilne andmeside LTE võrgus alla 7 Mbit/s. Kui arvestada nii katvust kui kiirust, on kahemõõtmelises maatriksis parimal kohal Lõuna-Korea, Singapur ja Ungari, allotsas aga Filipiinid, Costa Rica ja Iraan.
LTE teeb kiiruses globaalselt ära ka WiFile, mille keskmine kiirus on 10,8 Mbit/s LTE 17,4 Mbit/s vastu.
OpenSignal testis kiiruseid 78 riigis. Analüüsiti 17 miljardit mõõtmistulemust üle 500 tuhandes mobiiltelefonis. LTE leviala ulatust määrati, kui suure osa ajast mobiilid olid LTE võrgus. Näiteks kui kiire mobiilse Interneti katvus on 50%, siis see tähendab, et mobiilid olid poole ajast kiires m-andmeside võrgus, poole ajast aga mitte. OpenSignal kasutab andmeid mobiiliäppidest, mis jagavad tulemusi uuringu korraldajaga.
Foto: (CC) Skitterphoto.


description: Täna kell 13.19 teatati päästeametile, et katusele roninud korstnapühkija ei saa sealt enam alla.

title: Galerii ja video: korstnapühkija vajas katuselt alla saamiseks päästjate abi

maintext:
Ema bussiukse vahele jäämine nörritas tütart
Toimetuse poole pöördus murelik sintlane Merike Laidsalu, kes kurtis, et tema eakas ema jäi 3. novembril Pärnu ja Sindi vahel sõitva bussi ukse vahele. Nördimust tekitas seegi, et bussifirmast ei laekunud vastust tema kaebekirjale.