description: Vaid veerandil Rootsi noortest, kel kahtlustati toiduallergiat, oli tõesti allergia mõne toiduaine suhtes.

title: Paljud vanemad kujutavad lapse allergiat ette

maintext:
Nii selgus Rootsis asuva Karolinska Instituudi laste allergiate uuringust BAMSE, kirjutab The Local.
Ka tuli uuringust välja, et 28 protsenti 16-aastaste noorte vanematest uskus, et nende lapsel on mingi allergia. Testidega tehti aga kindlaks, et ainult seitsmel protsendil lastest-noortest oli ka tegelikult allergia.
Teadustöös jälgiti 4000 last alates 1994. aastast. Kui lapsed olid nelja-aastased, arvas vaid 12 protsenti vanematest, et lapsel on allergia. Kui lapsed olid saanud 16-aastaseks, oli allergiat kahtlustavate vanemate protsent tõusnud enam kui poole võrra.
Karolinska Instituudi professori Magnus Wickmani sõnul on selle protsendi suurenemise taga peamiselt hirm, et lapsel on laktoositalumatus. Tema sõnul esineb laktoositalumatust tegelikult väga harva, kuid kui vaadata ringi toidupoes, võib jääda mulje, et pooltel Rootsi elanikest on laktoositalumatus.
Wickmani hinnangul on nii hirm laktoositalumatuse kui ka gluteenitalumatuse ees võtnud kummalise epideemia mõõtmed. Tema arvates pole selles mitte niivõrd süüdi tarbijad, vaid tootjad, kes püüavad selliste toodete müügiga teenida.
Professori sõnul võib selline allergiate ettekujutamine muuta halvemaks päriselt allergia käes kannatavate inimeste elu. Wickman tõdes, et neil seitsmel protsendil, kel tõesti on allergia, on raske end kehtestada, sest nende juttu ei võeta tõsiselt.


description: Terviseameti andmetel pöördus möödunud nädalal ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 3117 inimest, neist ligi pooled olid lapsed.

title: Eestis on levima hakanud gripitaolised viirused

maintext:
Kuigi viirustesse nakatunute arvu osas varasemaga võrreldes olulisi muutusi ei ole, on hakanud levima rinoviiruse kõrval ka paragripiviirus.
Selle hooaja gripi ohtlikkust ei saa veel öelda
Kuigi grippi ja gripilaadsetesse haigustesse on jäänud praeguseks veel vähe inimesi ning ei saa ennustada, kuivõrd ohtlik tänavu peamiselt leviv gripitüvi olema saab, tasub end selle haiguse vastu vaktsineerida.
Missugused nipid aitavad tegelikult gripiviiruse vastu?
Austria arsti Annina Jenali sõnul aitavad mõned levinud võtted haigused tõepoolest eemale hoida, samas kui teistest tegelikult nakkushaiguste vastu abi olla ei pruugi.
Viiruste hooaja algus: eelmisel nädalal haigestus üle 3000 inimese
Eelmisel nädalal haigestus ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse 3151 inimest, see on 100 000 elaniku kohta 239,9 inimest.
Salapärane haigus sandistab USAs üha enam lapsi
Lastehalvatus on ohtlik haigus, mis õnnestus Ameerika Ühendriikides juba möödunud sajandi viimasel veerandil välja juurida, kuid nüüd on seal levima hakanud salapärane lastehalvatuse sarnane haigus.
Tasub teada: mida kujutab endast Coxsackie viirus
Nii Eestis kui ka Lätis levib Coxsackie viirus, mis on üks enteroviirustest. Enteroviirusnakkused on maailmas laialt levinud nakkushaigused, mis võivad põhjustada puhanguid. Sagedamini haigestuvad lapsed, noorukid ja nooremad täiskasvanud, selgitab terviseamet.
Uus vaktsiin võib gripiviirustele lõpu teha
Kui seni ei ole vaktsineerimine gripi vastu kunagi absoluutset kaitset andnud, sest ei ole võimalik ette teada, missugune viirusevorm gripihooajal täpselt levima hakkab, siis nüüd on teadlased välja töötanud universaalse gripivaktsiini.

fasttext_language: et


authors:
Pm Tervis
Foto

description: Eestlanna Aire Lahe kirjutas sotsiaalmeedias mõni päev tagasi lapse ilmale toonud Eesti ema ebameeldivast läbielamisest Soome lastehaiglas.

title: Vastsünnitanud Eesti ema pidi Soome haiglas magama põrandal


description: Hiljuti andsid mitmed USA arstid ja kooliõpetajad teada, et Trumpi naiste, sisserändajate ja moslemite arvel tehtud avaldused mõjuvad halvasti ameeriklaste vaimsele tervisele.

title: Psühhoterapeudid: Donald Trump mõjub ameeriklaste vaimsele tervisele halvasti

maintext:
«Donalt Trumpi ja nende valimiste tõttu on mu patsientidel tunduvalt rohkem ärevushäireid,» rääkis pereterapeut Meredith Shirey väljaandele FRANCE 24. Eriti mures on USAs toimuva pärast tema sõnul rassiliste vähemuste esindajad, sest Trumpi väljaütlemised on õhutanud ühiskonnas viha vähemusrahvuste ja usuliste vähemsute vastu.
Trumpi tähelepanuväärsemate väljaütlemiste sekka valimiskampaania ajal kuuluvad soov ehitada müür Mehhiko ja USA vahele, ettepanek keelata välismaalastest moslemitel Ameerika Ühendriikidesse sisse reisida ja mehhiklaste nimetamine narkodiileriteks, kurjategijateks ja vägistajateks.
New Yorgi psühhoterapeut Lindsey Prati sõnul on tema patsientidele eriti halvasti mõjunud Trumpi alandavad, seksistlikud märkused naiste kohta. «See on miski, mis tõesti häirib inimesi, kes on üle elanud trauma,» rääkis psüühilistele traumadele spetsialiseerunud Pratt. Tema sõnul on patsiendid ravisessioonide ajal sageli Trumpi mainima hakanud. «Paljud trauma üle elanud ei leia kunagi rahu. Nende ärakasutajad on karistuseta pääsenud ja nüüd kuulwvad nad õudusega kedagi televisioonis avalikkuse ees rääkimas ja kiitlemas, et pääses teost karistuseta ja rääkimas sellest üleolevalt kui rõivistuvestlusest,» oli ta mures.
Temaga sarnasel arvamusel on sajad ameerika terapeudid, kes kirjutasid alla William J Doherty avaldusele nimega «manifesto». Avalduses öeldakse, et Trumpi kommentaarid on vastuolus kõigega, mille eest terapeudid seisavad. Doherty on Minnesota Ülikooli pere- ja sotsiaalteaduste osakonna professor ja inimesi terapeudina aidanud juba 40 aastat. «Trumpi austusetu suhtumine naistesse ja vähemsutesse nagu moslemid ja sisserändajad, tekitab neis rühmades ärevust. See mõjutab otseselt inimeste heaolu ja võõrandab inimesi oma rahvuskaaslastest,» rääkis ta.
Doherty on veendunud, et Trump toob ameeriklastes esile mõned nende kõige halvemad iseloomujooned. «Näeme seda terapeutidega, eriti nendega, kes töötavad noortega ja kuulevad lugusid noortest inimestest, kes suunavad oma viha nõrgemate ja vähemsute vastu,» rääkis ta. Doherty tõi näiteks ühe keskkooli korvpallimeeskonna, kus oli palju sisserändajate peredest pärit mängijaid. Neid šokeerisid professori sõnul pealtvaatajate hüüded nagu «ehitage müür» ja «Trump, Trump, Trump».
Trumpi mõju noortele inimestele on nii suur, et seda on hakatud kutsuma eraldi terminiga – «Trump effect» (Trumpi mõju). Termin on pärit Ameerika Ühendriikides selle aata aprillis avaldatud sallivuse õpetamise teemalisest aruandest. Selle autorid küsitlesid ligi 2000 õpetajat, kellel paluti kirjeldada, kuidas mõjutava presidendivalimised nende õpilasi. Üle kolmandiku õpetajatest väitis, et on tähele pannud moslemite ja sisserändajate vastase viha kasvamist.
Üks õpetaja rääkis koguni, et tema viienda klassi õpilane ütles moslemist klassikaaslasele, et toetab Trumpi, sest kui Trump presidendiks saab, siis tapab ta kõik moslemid ära. Teine õpetaja rääkis jällegi, kuidas «räpane mehhiklane» on tema koolis saanud tavaliseks sõimusõnaks. «Enne valimisi ei olnud ma veel kunagi midagi sellist kuulnud,» rääkis see õpetaja küsitlejale.
Aruanne koostati enne, kui Trumpi ütlused naiste ja moslemite kohta avalikuks said. Shirey ja Prati sõnul võivad Trumpi märkused noorte rassistlikku ja vägivaldset käitumist veelgi soodustada. «Kui keegi võib avalikult kiidelda selliste asjade tegemisega, siis tekitab see arusaama, et neisse ei pea tõsiselt suhtuma ja see võib kindlasti panna kellegi arvama, et ka tema võib pärast sellise kuriteo sooritamist puhtalt pääseda,» rääkis Shirey, keda on ka ennast seksuaalselt väärkoheldud.
Jääb ainult üle loota, et Donald Trump täidab lubaduse, mille ta andis oma esimeses kõnes pärast Ameerika Ühendriikide presidendiks valimist. Kõnes tõotas Trump olla kõigi ameeriklaste president, kes ühendab rahvast. Kõne on järelvaadatav siit.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Caters News Agency

description: Esmaspäeval Austraalias toimunud äikesetorm kandis õhku mürgise õietolmu, mis on siiani tapnud kolm inimest.

title: Surmav õietolm on Austraalias tapnud kolm inimest


authors:
Triin Ärm
Panther Media Scanpix

description: Hispaanias Castilla-Leónis asuv Aldeaseca omavalitsus pakub 300 dollarit elanikule, kes adopteerib või sünnitab lapse.

title: Hispaania piirkond pakub lapse eest raha


authors:
Triin Ärm
Panthermedia

description: Kui oled läbi põlenud, siis tõenäoliselt sellepärast, et oled liiga hea, mitte seetõttu, et oled halb.

title: Läbipõlemissündroom tabab liiga häid inimesi

maintext:
Neil, kellel on suurim oht läbi põleda, on alati kõrged nõudmised endale ja teistele ning nad hoolivad inimestest väga, kirjutab Terviseuudised.
Läbipõlemise ennetamiseks on kõige olulisem seada endale realistlikud piirid ja mitte neid ületada, soovitab Eesti Psühholoogide Liidu Kliinilise psühholoogia erialasektsiooni juhataja, kliiniline psühholoog ja psühhoterapeut Katri-Evelin Kalaus Psühhiaatria ja Psühhoteraapia Keskusest Sensus.
Inimene on mõtlev ja emotsionaalne olend. Nii on ka negatiivsed emotsioonid, irratsionaalne mõtisklemine ja düsfunktsionaalne käitumine aspektid, millega igaüks aeg-ajalt kokku puutub. Enamasti suudame need mõtted vaidlustada, halb tunne ei püsi seetõttu kaua ning ei mõjuta suurel määral meie igapäevast toimetulekut.
Läbipõlemine on stressisündroom, mida kogetakse seoses oma tööga. Kirjanduses on seda nimetatud ka tööga seotud depressiooniks. Sisuliselt pole see siiski õige. Depressiooni korral avalduvad sümptomid olukordadeüleselt, läbipõlemise korral siiski vaid tööga seonduvalt. Läbipõlemissündroom pole haigus ja sellise nimega häiret psüühika- ning käitumishäirete klassifikatsioonist ei leia.
Sagedasimad läbipõlemise sümptomid on igapäevane tahtmatus minna tööle, mõtted läbikukkumisest, viha ja käegalöömine, isoleerumine ja eemalehoidmine, tööpäevaringne väsimus ja kurnatus, ükskõiksus ja huvipuudus oma töö suhtes, positiivsete emotsioonide puudumine klientide suhtes, pidev kella vaatamine, kliendikontaktide vältimine, küüniline ja süüdistav hoiak klientide suhtes, kolleegidega aruteludest loobumine, sagedased külmetushaigused ja peavalud, töölt puudumine, kehv uni, ülemäärane ravimite või alkoholi tarvitamine jne.
Kõrgeim risk läbi põleda on nn tööst sõltuvuses olevatel (inglise keeles workaholic) isikutel. Viimast esineb enam A-tüüpi ja obsessiivsete joontega isikutel.
A-tüüpi isiksused tegutsevad ja räägivad kiiresti, žestikuleerivad rõhutatult, nad on kannatamatud ja kiirustavad pidevalt, soovivad ka teisi tagant kiirustada, lõpetavad teiste lauseid nende eest, teesklevad kuulamist, kuid ise mõtlevad muule, vahetavad sageli teemat selleks, et saaks endale huvitavast kõnelda, võtavad endale liiga palju ülesandeid liiga lühikeseks ajaks ja korraga, vihastavad, kui teised inimesed on neist aeglasemad või vähem motiveeritud. Sellised inimesed on väga võistluslikud, neil on raske lõdvestuda. Isegi kui nad seda teevad, siis tekib süütunne, mis ei lase meeldivaid tegevusi nautida.
Sellistel isikutel on raske tekitada ja säilitada tasakaalu oma töö- ja eraelu vahel. See omakorda toob kaasa rahulolematuse lähisuhetega või isegi lahkumineku.
Loe pikemalt Terviseuudistest.


description: Värskest uuringust selgus, et e-sigaretid ei ole riskivabad ja sisaldavad toksilisi ühendeid ning nanoosakesi, mis hävitavad suulimaskesta rakke.

title: E-sigareti suits võib põhjustada suuhaigusi

maintext:
Ekspert: noorte suitsetamisharjumused on muutunud
Tervise arengu instituudi eksperdi Tiiu Härmi sõnul ei alusta noored sageli suitsuproovimist enam vanemate tagant näpatud sigaretist, vaid huuletubakast, maitsestatud e-sigaretist või vesipiibust.
E-sigarettide mõju tervisele on sarnane tavasigarettide omaga
Tervise arengu instituut alustab teavitust, millega tuletab meelde, et e-sigaret, huuletubakas ja vesipiip ei ole suitsetamise ohutum alternatiiv ega aita suitsetamisest loobuda.
E-sigaret päästab miljoneid elusid – kas tõde või vale?
Tartu tervishoiukõrgkooli rahvatervise õppejõud Liana Kurg on astunud ilmselgelt õhukesele jääle, kui kõneleb sellest, et e-sigareti mainet kistakse Eestis teenimatult alla, samal ajal e-sigaretist kui heast abivahendist suitsetamisest loobumisel ei räägita üldse.
E-sigareti suitsus avastati vähki tekitavaid ühendeid
Enamik inimesi ei saa vastu vaielda väitele, et e-sigaret on tervisele ohutum kui tavaline suits. Kuid uuringud on näidanud, et ka veipimine ehk e-sigareti suitsetamine on tervisele ohtlik.
Lugeja kiri: vajame laiapõhisemat suitsetamise arutelu
Huvitav on jälgida, kuidas käsitletakse meedias tehnoloogia ja innovatsiooniga seotut. Ühed teemad tõstatuvad esiplaanile, teised jäävad sootuks tähelepanuta. Seejuures ei pruugi teemade valikul, käsitluste rohkusel/vähesusel ja laadil olla mingit loogilist või ühest põhjust. Võtame näiteks kaks viimasel ajal väga populaarset teemat: taksondus ja suitsetamine. Tehnoloogilise innovatsiooni (äpid ja e-sigar) tõttu on mõlemad valdkonda jõudnud n-ö uuenemisfaasi.
E-sigarettide pooldajad taunivad e-sigareti veebipoodide keelamise plaani
E-sigareti müüjate ja kasutajate liit taunib sotsiaalministeeriumi poolt kiirkorras kooskõlastusringile saadetud tubakaseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega plaanitakse keelata e-sigarettide ja e-vedelike Eesti-sisene ning piiriülene kaugmüük ehk veebipoed.
Teadlane: e-sigaret võib olla ohtlik vaenlane
Kuigi e-sigarette on seni peetud suhteliselt ohutuks, on Tartu ülikooli arst-õppejõud Katre Jürgensoni sõnul põhjust karta, et see moodne leiutis on hunt lambanahas.
E-sigareti antireklaam tekitab küsimusi
Hiljuti valminud Suurbritannia Terviseameti (Public Health England) raportis kajastati, et e-sigareti ei ole seni seostatud veel ühegi tõsise terviserikkega. Eesti Tervise Arengu Instituut on selle seisukohaga kursis, kuid ei ole sellega päri ning on arvamusel, et e-sigarettide suhtes peaks olema pigem ettevaatlik.
TAI: e-sigaret ei ole ohutum
Kui tubakasuitsu kahjulikkusest on enamik inimesi teadlikud, siis e-sigarette peetakse ekslikult ohutuks. Kuid e-sigarettide tarvitamisel väljahingatav õhk sisaldab mitmeid mürgiseid aineid, mis on kahjulikud nii suitsetajale endale kui ka kõrvalseisjatele.
E-sigareti müüja esitas kokkulepitust kõrgema arve
E-sigareti müüjalt üksnes e-sigari tellinud inimene pidi pärast kinni maksma ka talle saadetud sigarivedeliku komplekti, kuigi kokkulepe selles osas puudus.
E-sigareti plahvatus põhjustas tõsiseid vigastusi
Noor Prantsuse kodanik sai pärast e-sigareti plahvatamist paremale käele tõsised põletushaavad.
E-sigaret võib arvuti pahavaraga nakatada
USB-pesasse ühendatud odavad tundmatutelt tootjatelt soetatud e-sigaretid võivad arvuti pahavaraga nakatada.


authors:
Kristin Salupuu
Kutsetunnistusega Toitumisnõustaja
Panther Media Scanpix

description: Kuna toitumise valdkonnas peab end eksperdiks pea igaüks, siis levivad sotsiaalmeedias sageli nõuande, kus omavahel võrreldakse võrreldamatut.

title: Kuidas numbrid meid toitumise juures eksitada võivad?

maintext:
Sotsiaalmeedias jagatakse nõuandeid: mida, kuidas ja kui palju süüa ning mida toitumise juures jälgida. Nii palju, nagu on inimesi, on ka eriarvamusi, ainuõiget toitumismustrit, mis kõigile sobiks, tegelikult ju ei eksisteeri. Selles infokülluses levib ka palju eksitavat infot, mis pahatihti on faktide valesti mõistetud järeldused.
Hiljaaegu jäi mulle silma tabel alljärgnevast võrdlusest.
Siinkohal meeldib mulle inimestele meelde tuletada, et nii saepuru kui ka vesi ei anna üldse energiat ning kui neid toidule lisada, siis väärtused 100 grammi toidu kohta vähenevad.
Allikas: USDA National Nutrient Database: Release 28, Agricultural Research Service, U.S. Department of Agriculture
On tõenduspõhiseid andmeid, et sada grammi spirulina pulbrit sisaldab rohkem valku, rauda ja kaltsiumit ning poole vähem rasva, kuid selle alusel midagi järeldada, on veidi ennatlik. Tegu pole ju absoluutselt võrreldavate toitudega.
Esiteks, on tarbitavate toidukoguste erinevused umbes kümnekordsed. Punast liha tarbitakse ühe toidukorraga umbes 150–200 grammi. Teelusikatäis spirulinat kaalub umbes seitse grammi ja üle paari lusikatäie vaevalt keegi seda korraga tarbib. Teiseks, rääkides mineraalainete saamisest, ei loe ainult see, kui palju toidud neid sisaldavad, vaid ka see, kui hästi inimorganism suudab neid omastada. Näiteks loomne raud imendub organismis paremini kui taimne.
Viimasel ajal olen palju kuulnud ka punase liha tarbimisega seotud terviseriskidest, mis tulenevad liigsetest tarbitavatest kogustest, mitte aga lihasöömisest endast. Meeles tuleks pidada, et ükski toit pole asendamatu ning organismi seisukohast on kõige mõttekam süüa mitmekesiselt. Ja miks mitte menüüsse kaasata nii spirulina kui ka veiseliha.
Üsna levinud on toidust saadava energiahulga (kilokalorite) ja makrotoitainete (rasvade, valkude ja süsivesikute) väga täpne lugemine. See võib tekitada olukorra, et inimesed hakkavad tegema toitumisotsuseid selle alusel, millisel pakendil on väiksemad numbrid, mitte aga selle alusel, mida toit sisaldab. Siinkohal meeldib mulle inimestele meelde tuletada, et nii saepuru kui ka vesi ei anna üldse energiat ning kui neid toidule lisada, siis väärtused 100 grammi toidu kohta vähenevad. Näiteks võib madalama lihasisaldusega sink osutuda energia- ja rasvasisalduse poolest nii-öelda paremaks valikuks.
Loomulikult, eelistatum on tarbida madalama suhkru-, soola- ja rasvasisaldusega tooteid, kuid seejuures ei tohi unustada, millise toiduga on tegu. Näiteks, kui toidule on lisatud seemneid, pähkleid või kliisid, siis on loogiline, et selle rasvasisaldus on teistest samalaadsetest toodetest veidi kõrgem, seejuures on kõrgem ka mineraalainete sisaldus. Samas, paljudesse vähendatud süsivesikute ja rasvasisaldusega toodetesse on lisatud tekstuuri ja maitse parendamiseks igasuguseid aineid – paksendajaid, emulgaatoreid, maitseparendajaid, mis tasakaalustatud toitumise juures mingit erilist lisandväärtust ei anna.
Toitu tuleb õppida nautima, mis eeldab loobumist nii kompulsiivsest kugistamisharjumusest kui ka obsessiivsest toidule mõtlemisest.


description: C-vitamiin on ilmselt üks tuntuimaid vitamiine. Sellel on ka oma põhjus – sel vitamiinil on väga oluline roll organismi üldise kaitsevõime tõstmise seisukohalt, ütleb Apotheka apteeker Kerli Valge.

title: C-vitamiin - tubli abiline haiguste vastu

maintext:
C-vitamiini vajatakse organismi immuunsüsteemi tugevdamiseks, naha ja igemete toetamiseks ning raua imendumiseks. Organism vajab C-vitamiini ka vastupanuvõime tõstmiseks ning väsimuse ja stressi peletamiseks.
„Kuigi mitmekesise toidulauaga inimestel puudub vajadus C-vitamiini lisaks manustada, siis teatud juhtudel on see siiski soovitatav. Näiteks suitsetajatel on suurenenud C-vitamiini vajadus, ka soolehaigustega patsientidel, kellel on vitamiinide imendumine soolestikus häirunud. Ka rasedad ja imetavad emad võiksid C-vitamiini juurde tarbida, sest varustavad sellega ka oma last,“ avaldas Kerli Valge ja lisas: „Kui inimesel on C-vitamiini puudus, siis võib sellest märku anda igemete veritsemine, väga kerge sinikate ja verevalumite tekkimine kehal, kuid ka liigesvalud ja lihaste nõrgenemine.”
Menüü olgu vitamiinirikas
Parim aeg C-vitamiinivarude täiendamiseks on suvine periood, kui nii metsas kui ka aias leidub ohtralt erinevaid marju. Eriti C-vitamiinirohked on mustsõstrad. „C-vitamiini leidub kõvasti ka kibuvitsamarjades, astelpajus, aga ka kiivis, värskes kartulis, tomatis, virsikus ja paprikas. Lisaks sisaldavad seda ka erinevad tsitruselised, maasikad, spinat ja brokoli,“ loetles Valge.
Loodusliku C-vitamiini puhul ei ole üleannustamist mõtet karta – tegu on vesilahustuva vitamiiniga, mille ülejääk väljutatakse organismist.
Tüüparusaam, et C-vitamiin laguneb ülikiiresti toidukraami säilitamise või toidu kuumutamise ajal, pole apteekri sõnul päris õige. Tõsi, kuumtöötlemine on vitamiinide, eriti aga c-vitamiini, suhtes halb. “Kui on soov keeta köögivilja ja tagada, et vitamiinikadu oleks väike, siis tasuks meeles pidada paari soovitust: keeda võimalikult värskeid köögivilju, keeda neid lühiajaliselt ja vähese veega. Kui on võimalik, siis kasuta ära ka köögiviljade keeduvesi,” selgitas Kerli Valge. “Marjade ja köögiviljade pikemaajaliseks säilitamiseks oleks kõige parem viis siiski külmutamine. Madala temperatuuri juures on vitamiinide kadu kõige väiksem. Seega pole tarvis ka karta, et C-vitamiinirohkete marjade külmkapis säilitamisel pole mõtet. Tõsi, C-vitamiini sisaldus võib neis küll väheneda, kuid oma kasutegurit nad siiski ei kaota.”
Õigeaegsus koos õige annustamisega
Kui inimene tarbib iga päev puu- ja köögivilju, saab ta toidust C-vitamiini piisaval määral. Kui aga toit ei ole tasakaalustatud, on soovitatav C-vitamiini võtmist toidulisandina. „C-vitamiini tarbimine on populaarseim soovitus organismi kaitsevõime tõstmiseks. Apteegis on C-vitamiini saadaval eri annustes tablettide, nii lahustuvate kui ka närimistablettide kujul. Igaüks saab valida endale sobivaima variandi,“ kinnitas Valge.
Sageli on soovitatud külmetusega seotud probleemide, näiteks nohu ja köha korral manustada nn löökannuseid – korraga gramm või enam C-vitamiini. Valge sõnul on sellisel juhul määrav õigeaegsus koos õige annustamisega. Lühidalt: kohe, kui tekib tunne, et olete saanud külma, alustage C-vitamiini manustamisega. Selleks, et selgitada välja sobiv annus, konsulteeri apteekriga.
NB! Ostes novembris Apotheka apteekidest kaks kampaaniatoodet, saab kingituseks tasuta kaasa C-vitamiini.


description: Andrea Yip on koostamas värviraamatut, mis keskendub menstruatsiooniga seotud teemadele.

title: Naistele luuakse spetsiaalset värviraamatut

maintext:
Rahvatervise eest seisja ja seksuaaltervise propageerija loodab, et see värviraamat muudab menstruatsioonist kui naise elu ühest osast rääkimise lihtsamaks, kirjutab Independent.
Kuigi see on loomulik ja normaalne osa elust, on paljudel piinlik sel teemal vestelda. Värviraamat on aga lõbus võimalus neid teemasid käsitleda, sel teemal kogemusi vahetada ja inimesi harida. Seetõttu soovitab raamatu looja värvida seda koos sõpradega.
Värviraamatu pildid / Period Coloring Book
Praegu kogutakse värviraamatu loomise jaoks ühisrahastusprogrammi kaudu piisavat summat, et esimesed raamatud saaksid trükitud tuleva aasta märtsiks.
Raamatusse on plaanitud 30 lehekülge, kus on kujutatud positiivses võtmes inimese keha ja seksuaalsust. Siit näeb osa pilte, mis raamatusse tulevad.


description: Eesti Tööandjate Keskliit soovis nimetada tööandjate organisatsioonide esindajana haigekassa nõukogu uueks liikmeks Ivo Saarma, kuid sotsiaalministeerium teatas, et ei anna selleks heakskiitu.

title: Ministeerium ei taha erahaigla juhti haigekassa nõukogu liikmeks

maintext:
Eesti Tööandjate Keskliit soovis kutsuda tagasi haigekassa nõukogu liikme kohalt Ardo Reinsalu ning nimetada tööandjate organisatsioonide esindajana uueks nõukogu liikmeks Ivo Saarma, vahendab Med24.
Sotsiaalministeerium teatas, et ei kiida otsust heaks, sest Saarma on erakliiniku Fertilitas juht, kuid valitsuse 22. septembri otsusega ei tohiks nõukogusse valida tervishoiuteenuseid osutavaid ega teisi otseselt seotud tervishoiusektori osapooli. Ministeerium palus teha uus ettepanek, mis oleks selle nõudega kooskõlas.
Eesti Tööandjate Keskliit peab antud lähtekohta õigeks, kuid väidab, et Saarmat koheldakse ebaõiglaselt, sest ülejäänud nõukogu liikmed, kes nõuetele ei vasta, saavad oma tööd jätkata.


description: Kohus mõistis hiiglasliku kahjutasu välja veel ühele naisele, kes väidab, et haigestus munasarjavähki Johnson & Johnsoni beebipuudris oleva talgi tõttu.

title: Üha rohkem tõendeid näitab, et Johnson & Johnsoni beebipuuder võib põhjustada vähki

maintext:
Möödunud nädalal mõistis kohus Johnson & Johnsonilt USAs California osariigis elavale Deborah Giannecchinile välja 70,1 miljonit dollarit (ligikaudu 62,9 miljonit eurot) kahjutasu, vahendab Fox News. Naine jäi munasarjavähki 2012. aastal, mil ta oli 59aastane ja oli Johnson & Johnsoni beebipuudrit enda sõnul hügieeni hoidmiseks kasutanud juba 40 aastat.
See on kolmas kord, mil Johnson & Johnsonil tuleb kliendile põhjustatud terviserikke eest miljonitesse dollaritesse ulatuv kahjutasu maksta. Kõik need otsused on tehtud naiste kasuks, kes on beebipulbrit kasutanud selleks, et hoida suguelundite piirkond kuivana. Varem on ettevõte pidanud kohtuotsusega kahjutasuks maksma 72 ja 55 miljonit dollarit.
New Jersey osariigis, kus asub Johnson & Johnsoni peakontor, on hiljuti tehtud kaks otsuts ettevõtte kasuks, põhjendusega, et beebipuudri vähki tekitava mõju kohta ei ole piisavalt tõendeid. Johnson & Johnsoni juhtide sõnul on ettevõtte tooted ohutud ja nad on kõik kolm kohtuotsust edasi kaevanud.
Kokku ootab ettevõtet hinnanguliselt ees veel 2000 sarnast hagi. Järgmine kohtuotsus toimub jaanuaris.


description: Suitsetamist peetakse tervisele kahjulikuks ning seda eriti HIVi nakatunud inimeste puhul, sest just see harjumus vähendab nende eluiga rohkem kui haigus.

title: HIV-positiivsetele mõjub suitsetamine eriti halvasti

maintext:
Ameerika Massachusettsi üldhaigla teadlased uurisid epidemioloogiliste andmete põhjal HIV-positiivsete inimeste eluiga ja suitsetamise harjumusi, kirjutab News Max.
Teadustöö näitas, et HIViga inimene võib kaotada suitsetamise tõttu oma elueast enam kui kaheksa aastat. See on ligi poole rohkem kui selle haigusega inimene, kes ei suitseta ja võtab korralikult ravimeid.
Kui aga HIV-positiivne inimene on suitsetanud vähe aega ning loobub sellest harjumusest ja saab haiguse vastu ravi, on suur tõenäosus, et ta eluiga ei lühene.
Uuringut juhtinud Krishna Reddy tõdes, et HIVi põdev suitsetaja sureb tunduvalt suurema tõenäosusega just suitsetamise, mitte HIViga seotud terviseprobleemi tõttu. Reddy rõhutas, et suitsetamisest loobumine aitab igal juhul eluiga pikendada, seega pole kunagi hilja seda teha.
Uuring avaldati ajakirjas Journal of Infectious Diseases.


description: Üleriigilise digiregistratuuri tegemisele kulutati kümme aastat tagasi pea 200 000 eurot, süsteemi kasutavad ühe tarkvarafirma kliendid.

title: Riigi tellitud digiregistratuuri tegemiseks kulutati paarsada tuhat eurot

maintext:
«Digiregistratuuri maksumus on suurusjärgus 193 000 eurot. Omaosalus oli sellest 48 000 eurot ja struktuurfondide osa 145 000 eurot,» ütles E-Tervise juhatuse liige Margus Auväärt. Need kulud kaeti 2007–2008. aastal ning tehti Auväärti sõnul selleaegse kogemuse ja teadmiste pinnalt. «Samas on tänaseks tehnoloogia edasi arenenud ning avanenud ka uued võimalused,» lisas Auväärt.
Auväärti sõnul on tervise infosüsteemi juures arendatud digiregistratuur hajus lahendus. «Põhilised kasutajad on Medisofti tooteid kasutavad tervishoiuteenuse osutajad (tarkvarad on Perearst2 ja Liisa - haiglatele toodetud lahendus),» selgitas ta. Praegune infosüsteem vahendab broneerija ja teenusepakkuja tehnilisi sõnumeid. Kui palju seda kasutatakse, ei osanud Auväärt öelda.
Varem on Auväärt Postimehele öelnud, et E-Tervise loodud lahendusele ei arendatud tehnilistel põhjustel patsiendiportaali liidest ning see ei võimaldanud digiregistratuuri täies mahus tööle rakendada. Haiglad ei võtnud väljatöötatud digiregistratuuri kasutusele, kuna eelistasid oma lahendusi.
Selleks et digiregistratuuri juurutamine oleks edukam, liideti 2015. aastal otsus, et liidetakse digiregistratuur, e-konsultatsioon ja digisaatekiri üheks projektiks. Paari nädala eest ütles Auväärt, et digiregistratuuri kohta töötatakse välja lahendust, et inimesed saaksid visiidiaegu broneerida ühest kohast. Projekti plaanitud valmimisaeg on hiljemalt aasta 2018. «Süsteemi arenduste eest on tasunud sotsiaalministeerium ning edasised prognoositavad kulud sõltuvad lahendusest, mille kohta lõplikke otsuseid alles tehakse,» ütles sihtasutuse juhataja.
Haigekassa lepingute haldamise talituse spetsialist Tiiu Rudov rääkis eelmisel nädalal Postimehele, et digiregistratuuri tööle hakkamise eeldus on digisaatekirja ja e-konsultatstiooni rakendumine.
Haigekassa tervise edenduse ja kommunikatsiooni talituse juhi Liis Hinsbergi sõnul saab e-konsultatsiooni kasutada allergoloogia-immunoloogia, endokrinoloogia, gastroenteroloogia, hematoloogia, kardioloogia, neuroloogia, onkoloogia, ortopeedia, otorinolarüngoloogia, pediaatria, pulmonoloogia, reumatoloogia ja uroloogia erialadel.
Alates 2017. aasta jaanuarist on perearstil võimalik hakata küsima e-konsultatsiooni nefroloogia, sisearsti ja psühhiaatria erialal.
Selle aasta kolmandas kvartalis tasus haigekassa 1 278 e-konsultatsiooni eest ligi 17 500 eurot, mida on 44 protsendi võrra rohkem kui eelmise aasta samal perioodil.
Väljastatud digisaatekirjad (1.01-30.09)


description: Valgus mängib ääretult tähtsat rolli meie elus. Me teame, et valguseta pole elu!

title: PÜÜELDES PIKEMA JA TERVISLIKUMA ELU POOLE! ELA KAUEM!

maintext:
Valguse õnnistav mõju ulatub palju kaugemale kui meie isiklik mugavus ja heaolu: see on oluline osa meie loomulikust bioloogilisest süsteemist, mis on vajalik ainevahetuse ja immuunsüsteemidekorralikuks funktsioneerimiseks. Enamik ensüüme, hormoone ja vitamiine vajavad valgust õigeks funktsioneerimiseks.
Valguse funktsioonidon inimkehas mitmesugused. Valguse puudumisel võib olla tõsine negatiivne toime meie kehale ja normaalsetele füsioloogilistele protsessidele selles. Kui normaalsed füsioloogilised protsessid ja nendevaheline tasakaal on rikutud, siis tekkivad haigused.
BIOPTRONi valgusteraapia on kliiniliselt tõestatud ravitehnoloogia, mis aitab kiiremini paraneda ja vaigistab valu.
BIOPTRONi valgusteraapia kasutab polariseeritud madala energiaga valgust, mis omab biostimulatiivset toimet, olles ülimalt tõhus toetava ja monoteraapiana.
BIOPTRONi spetsiifiline polükromaatne valgusespekter (lainepikkus 480 nm kuni 3400 nm) hõlmab nähtavat ja infrapunakiirgust- sarnaselt päikesele, ent ilma ohtliku UV- kiirguseta.
BIOPTRONi valgusteraapial on hulk ravinäidustusi - see taastab kahjustatud kudede struktuuri, stimuleerib immuunsüsteemi ja omab tugevat valuvaigistavat toimet.
HAAVADE RAVI
-haavade ravi pärast traumat, vigastust
-põletushaavad
-siirdatud nahk
-operatsioonijärgne haavade ravi
-venoossed alajäsemete haavandid
-lamatised
VALUVAIGISTUS
Reumatoloogia:
-osteoartriit
-reumatoidne artriit (krooniline)
-artrooz
Füsioteraapia:
-alaseljavalu,
-õla- ja kaelavalu
-randmetunneli sündroom
-armkude
-luu- ja lihaskonna vigastused
Spordimeditsiin:
-pehmete kudede (lihaste, kõõluste, sidekoe) vigastused
-lihasspasm, nihestused, venitused,põrutused
-kõõlusepõletik
-lateraalne epikondüliit (tennisemängija küünarnukk)
DERMATOLOOGILISED VAEVUSED
-akne
-rosaatsea
-atoopiline dermatiit
-psoriaas
-pindmised bakteriaalsed infektsioonid
-lihtohatis
-vöötohatis
-limaskesta lesioonid
PEDIAATRIA
-dermatoloogilised vaevused
-endogeenne ekseem
-ülemiste hingamisteede infektsioonid
-hingamiselundite allergilised haigused
-luu-lihaskonna haigused ning neurootilised haigused
VASTSÜNDINUD
- dermatoloogilised vaevused nagu flebiit, lamatised ja haudumus
AASTAAJAST TINGITUD KAEBUSED
- kroonilise väsimuse sündroom
-unisus
langenud motivatsioon
-asteenia ilmingud
-masendus
BIOPTRONI VALGUSTERAAPIA ON VALMISTATUD ŠVEITSIS
KASUTATAV NII KODUS KUI HAIGLAS
VAJALIK NII TÄISKASVANUTELE KUI LASTELE
See osa võiks olla eriti esile tõstetud:
TASUTA KUPONG
PROOVI VALGUSTERAAPIA TERVENDAVAT MÕJU
registreeru seansile office@zepter.ee, tel. 6309 131
Zepter Eesti OÜ


description: Lastehaigla pediaatri Lagle Suuroru sõnul on kõige ohtlikum koht alla viieaastastele väikelastele kodu.

title: Lastearst: kõige ohtlikum koht väikelastele on kodu

maintext:
«Hiljutine Euroopas läbi viidud uuring näitas, et enamiku õnnetusjuhtumite puhul oli laps kas vanemate käeulatuses, kuulde- või nägemiskauguses,» lausus Suurorg Pealinnale. Tema sõnul on juhtunud ka nii, et laps on toolilt või taburetilt kukkudes käeluu murdnud, kui vanem vaid korraks selja pööras.
Suuroja sõnul peavad väikelastega juhtunud õnnetuste eest vastutama vanemad. «Kõik hakkab peale kodust, ja kodu on see, kes vastutab,» rõhutas arst.
Ta soovitas vaadata üle lapse kõrguselt köögid, vannitoad ja rõdud ning mõelda, kas seal on kõik ohutu. Tähele tasub panna, kas näiteks ohtlikud kemikaalid on kõrgel riiulil ja mitte kraanikausi all kapis. Rõdudele ei tohiks jätta kaste-laudu, mille otsa laps saab end upitada.
«Alla nelja-aastasele lapsele ei saa midagi seletada, tema ei vastuta millegi eest,» lausus lastearst ja rõhutas, et laps hakkab ohtudest aru saama viieaastaselt. Pühapäeval toodi lastehaiglasse kaheksandalt korruselt alla kukkunud laps, tema raske trauma tähendab mitmeid operatsioone.
Koolieelikutest alates on lastearsti sõnul suurim roll ettevaatamatu liikumisega seotud õnnetustel. «Spordivigastused hakkavad sellest peale, et keegi ei õpeta lapsi korralikult liikuma,» selgitas Suurorg. Kui lapsele ei õpetata tarvilikke võtteid ja oskusi, mille hulgas on ka oskus kukkuda. «Aga arsti õpetamine on väga kallis õpetamine, õpetama peaks ikkagi kodu ja kool,» tõdes Suurorg.


description: Innovaatilisus ja teadus argielus pole enam kauged märksõnad. Nende vilju saame igapäevaselt noppida kasvõi näiteks kaubanduskeskuse juustuletist.

title: Aeg nõuab uusi lisandväärtusega toite

maintext:
Kõik soovivad olla terved ja elada kaua, vähesed teavad aga, et tervelt 80% meie immuunsussüsteemist sõltub sellest, mis olukorras on meie seedimine. See on suur number ja sellepärast tasub toitumisele erilist rõhku panna ning kasutada ära kõiki võimalusi seedesüsteemi toetamiseks. Kindlasti tuleb arvestada sellega, et mida steriilsem on inimese elukeskkond ning mida vähem on otsesel ja kaudsel teel võimalik seedekulgla mikrobiootat ehk mikrobiokooslust rikastada, seda nõrgem on ka organismi bioloogiline kaitsevõime.
Meie soolestikus on laias laastus umbes 2 kg baktereid. Antibiootikumide liigtarvitamine, stress, toitumisharjumused ja elustiil rikuvad tihti bakterite vahelise hapra tasakaalu, mille tagajärjel saavad hakata vohama potenstiaalsed patogeenid nii halvad bakterid kui ka pärmseen. Üks võimalusi oma tervist toetada ja aidata oma seedekulgla mikrobiokooslust tasakaalus hoida on tarvitada tervisele soodsate bakteritega rikastatud toiduaineid.
Ammune teadmine uues kasutuses
Iidsetest aegadest peale on tarvitatud kääritatud toiduaineid, mis varustavad meie seedesüsteemi tervisele soodsate bakteritega. Juba rohkem kui 100 aastat tagasi pandi tähele, et seedekulglasse sattunud piimhappebakterid mõjuvad tervisele hästi. Põhjalikumalt uuris elusaid baktereid sisaldavate hapendatud piimajookide mõju Ilja Metchnikoff, kelle 1907. aastal ilmunud tööst selgus, et piimhappebakteritega toiduained aitavad organismi soolestikust kõrvaldada toksiine tootvaid tõvestavaid baktereid ja seeläbi pikendada eluiga. Veel mõni aeg tagasi piisas oma tervise turgutamiseks hapupiimast või muudest kääritatud toiduainetest, et varustada meie seedesüsteemi teatud koguse tervisele soodsate bakteritega. Nüüdisajal on aga elukeskkonna muutunud tingimused (ühekülgne toitumine, toksiinid, stress, kiire elustiil, unepuudus, vitamiinide ja mineraalide defitsiit, allergeenide rohkus) ning eeskätt bakteritsiidsete ühendite rohkus tekitanud olukorra, kus kõikidel inimestel ei ole seedekulglas tagatud küllaldane mikroobikoosluste arvuline ja liigiline tasakaal. Mahukate uuringutega on jõutud tõdemusele, et toidu- ja joogipoolist tuleks rikastada probiootiliste bakteritüvedega. Probiootikumid on kasulikud bakterid indigeensest mikrobiootast, mis küllaldases annuses koos toidu ja/või joogiga sissevõetuna toetavad tervist.
Tänaseks on paljudes teadusajakirjades ilmunud juba ligi 8000 teadustööd probiootiliste mikroobitüvede tervisele soodsa mõju kohta. Probiootilised tooted aitavad lisaks seedesüsteemi korrashoiule kaasa ka vitamiinide kvaliteetsele sünteesile, hoida ja taastada organismi hormonaalset tasakaalu, vältida erinevate allergiate tekkimist ning kaitsta haigusi tekitavate mikroobide liigse paljunemise ning limaskesta kahjustumise eest.
Probiootilisi tooteid leiab poodides peamiselt piimatoodete letist. Neid üles leida pole keeruline, sest probiootilised omadused on alati pakendil välja toodud. Üks sellistest, mida tasub teistest esile tõsta on rahvusvaheliselt palju tunnustusi pälvinud ja suurt huvi tekitanud leiutis, bakter Lactobacillus plantarum TENSIA®, mida leiab E-Piima Harmony juustusarjast ning mille töötasid Eesti teadlased välja aastatepikkustes teadusuuringute käigus. Tänaseks läbiviidud mitmed uuringud on näidanud, et selle mitmekülgsete omadustega bakteri igapäevane tarbimine toetab südame-veresoonkonna tööd langetades vererõhku, suurendab organismi loomulikku vastupanuvõimet sooleinfektsioone tekitavatele bakteritele, toetab toitainete paremat lõhustamist kergemini omastatavateks ühenditeks, aitab säilitada ja taastada soolestiku normaalse mikrofloora tasakaalu ning parandada inimkeha üldist antioksüdantset kaitset.


description: Lähiaastatel suletakse suur osa psüühiliste erivajadustega inimeste hoolekandeasutustest ja hoolealused asustatakse tavakorteritesse.

title: Erihooldekodud lasevad hoolealused vabadusse

maintext:
2012. aastal ratifitseeris Eesti ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis annab puuetega inimestele õiguse elada kogukonnas ja omada võrdseid valikuid, kirjutab Lääne Elu. Kinnised hoolekandeasutused nende põhimõtetega kokku ei käi.
Seminari korraldanud erihoolekandeteenuste pakkujate liidu juht Indrek Sooniste tutvustas Kanada kogemust, kus psüühilise erivajadusega inimesed koliti kogukondadesse 1990. aastatel ja tõdes, et probleemid on igal pool ühesugused ja sarnased pagulaste sulandamisega: tekivad kodanikuliikumised, mis võitlevad selliste inimeste oma naabrusesse elamaasumise vastu.
«Minu eesmärk on, et meie elus oleks rohkem puudega inimesi. Siiani on nad ikka teiste silme alt ära peidetud,» ütles Tartu vaimse tervise hooldekeskuse juhataja Sooniste.
Loe pikemalt Lääne Elust.


authors:
Heilika Leinus
Panther Media Scanpix

description: Kui eelmise aasta septembri lõpus perearst Kersti Tuuling oma ameti maha pani, oli tema nimistus umbes kaks tuhat inimest.

title: Perearst loobus senisest tööst ja läks Hiina meditsiini õppima

maintext:
Kui paljud arvasid, et küllap läheb Tuuling Soome kõrgema palga peale, siis tegelikult võtab ta nüüd Saaremaal patsiente vastu dr Tamme abiarstina ja õpib samal ajal töö kõrvalt Hiina meditsiini, kirjutab Meie Maa.
Tuulingu sõnul on perearstindus talle endiselt väga südamelähedane ja ta teeb seda tööd hea meelega tulevikuski Saaremaal, kuid praegu mitte täiskoormusega.
«Meditsiinilises mõttes on nii, et kui tavameditsiin aitab väga hästi akuutsete hädade korral, siis 20 aastat perearstitööd teinuna olen näinud, et on väga palju hädasid, mis hakkavad pihta mõtlemisest, pingetest, stressist, toitumisest ja mille suhtes perearst ei suuda aidata, aga inimesed abi otsivad,» rääkis Tuuling. Selliseid inimesi soovibki Tuuling nüüd tunnustatud Hiina meditsiini arsti Rene Bürklandi eeskujul aidata, kuid Hiina õppima minna tal esialgu kavas ei ole, sest hea õpetaja ja kõik vajalikud materjalid on tema sõnul ka Eestis olemas.


description: Haigekassa ei toeta riigikogu liikme Deniss Boroditši ettepanekut muuta ravi rahastamise lepingud riigihankepõhiseks.

title: Haigekassa ei toeta riigikogulase ettepanekut muuta ravi rahastamise süsteemi

maintext:
19. oktoobril toimunud riigihangete seaduse eelnõu (RHSE) töögrupis esitas riigikogu liige Deniss Boroditš ettepaneku, millega haigekassa hakkaks korraldama ravi rahastamise lepingu sõlmimiseks riigihankeid, kirjutab Med24. Muudatusettepaneku eesmärgiks on tema sõnul tagada, et haigekassa poolt ravi rahastamise lepingute sõlmimine toimub konkreetsete ja selgete reeglite alusel. Samuti on selgitustes viidatud kehtivate ravi rahastamise regulatsioonide väidetavale vastuolule Euroopa Liidu riigihankeõigusega.
Haigekassa ei nõustu ei muudatusettepaneku ega selle esitamise selgitustega. Esiteks pole haigekassa hinnangul kehtiv Eesti tervishoiu rahastamise regulatsioon vastuolus Euroopa Liidu riigihankeõigusega. Teiseks ei võimalda eriarstiabi rahastamise valimatu allutamine riigihankeõigusele haigekassa hinnangul viia ellu tervishoiupoliitilisi otsuseid ega tagada tervishoiuteenuse kui elutähtsa teenuse toimepidevust. Kui eraõiguslikus vormis tegutsevatele haiglatele pannakse õigusaktiga kohustuse osutada avalikes huvides tervishoiuteenuseid, peab riik läbi haigekassa kandma hoolt ka selle eest, et võimaldada haiglatele kohustuste täitmiseks vajalikke avalikke vahendeid. Selleks, et kõigile ravikindlustusega inimestele tervishoiuteenus tagada, on haigekassal kohustus eelistada ravi rahastamise lepingute sõlmimisel haiglavõrgu arengukava haiglaid.
Veel leiab haigekassa, et üldarstabi rahastamisel ei ole võimalik riigihankeõigust rakendada, sest Eesti perearstisüsteemi eesmärk on tagada igale Eesti elanikule oma perearst, kes pakuks talle kogu elu jooksul tasuta üldarstiabi teenuseid. Perearsti nimistuid luues ei lähtu terviseamet majanduslikest kaalutlustest, vaid perearsti tegutsemiskoha elanike vajadustest ja nimistule seatud suuruspiirangutest. Kuna inimene saab kuuluda korraga vaid ühte nimistusse ja perearsti teenuste eest patsientidelt raha ei küsita, puudub perearstide vahel majanduslik konkurents. Puudub ka hinnakonkurents, kuna kõigile perearstidele makstakse sama teenuse eest sama hinda.
Neljandaks ei sobi haigekassa hinnangul riigihankemenetlus ka koolitervishoiuteenuse rahastamiseks. Põhikooli- ja gümnaasiumi seaduse kohaselt korraldab koolitervishoiuteenuse kättesaadavuse kooli pidaja ning teeb järjepidevuse tagamiseks koolitervishoiuteenuse osutajaga koostööd. Haigekassal on kohustus rahastada õpilastele koolitervishoiuteenuse osutamist, sõlmides selleks teenuseosutajatega lepingud.
Seega muudetaks Boroditši täiendusettepaneku jõustumise tulemusena Eestis viimaste aastakümnete vältel ülesehitatud tervishoiukorralduse ja rahastamise süsteemi põhialuseid. Seetõttu ei ole muudatus haigekassa hinnangul võimalik enne laiapõhjalist avalikku arutelu, millest selguks, kas Eesti inimesed seda soovivad.


description:
Maailma tervishoiuorganisatsioon (WHO) leiab, et lapsi tuleks kaitsta levinud rämpstoidu reklaamide eest sotsiaalmeedia rakendustes ja blogides.

Children need to be protected from pervasive junk food adverts in apps, social media and video blogs, the World Health Organization says.

title: WHO: lapsi tuleks kaitsta rämpstoidureklaamide eest

maintext:
Raporti järgi ei tea vanemad sageli, kui palju selliseid reklaame näidatakse, sest need on suunatud just lastele, kirjutab BBC. Sageli kogutakse õige sihtrühmani jõudmiseks lapse kohta infot, näiteks on teada tema vanus, asukoht, Facebooki «meeldimised» või muud eelistused.
Raportis kritiseeriti blogijaid ja videoblogijaid, kes reklaamivad ka rämpstoitu, saades selle eest tootjatelt tasu. Nende mõju on uurija hinnangul isegi suurem kui filmide või telesaadete oma, sest inimesed tajuvad blogijate sõnavõtte ehedamatena.
Ka meelitavad lapsi kiirtoidukohtadesse mängud, näiteks Pokemon Go, mille osa olulisi sihtkohti asus just toidukohtades.
Dr Joao Breda WHOst tõdes, et digiajastul on vaja rangemaid piiranguid, sest praegused regulatsioonid ei kata kõiki laste vajadusi.
WHO kritiseeris ka valitsusi, kes ei suuda hoida end kursis inimeste meediatarbimise harjumustega.
Ka lastearstid tõdesid, et ranged meetmed on vajalikud, et peatada laste ülekaalulisust.
Praegu arutleb WHO selle üle, milliseid toite ja jooke tohiks lastele reklaamida.


authors:
Heilika Leinus
Peeter Lilleväli

description: Eile Viru maakohtus lõppenud protsessil, kus prokuratuur süüdistas arst Igor Gorjatšjovi patsiendi surma põhjustamises ettevaatamatusest, küsis prokurör kohtualusele kahe aasta pikkust tingimisi vangistust.

title: Viimane kohtuistung: kas Igor Gorjatšjov põhjustas patsiendi surma?

maintext:
«Igaühel on õigus elule,» ütles eilsel kohtuistungil Viru ringkonnaprokurör Olga Dorogan, kirjutab Põhjarannik. «See õigus on tagatud põhiseadusega. Seega on riigil kohustus tagada inimeste õiguste igakülgne ja täielik kaitse,» lisas Dorogan, kes rõhutas, et inimeste põhiõiguste kaitseks peaks ka arste rikkumiste eest kriminaalvastutusele võtta.
Dorogani sõnul kinnitas nii 12 asjatundjast koosnev tervishoiuteenuste kvaliteedi ekspertkomisjon kui ka kriminaalmenetlusse kaasatud Tartu ülikooli kliinikumi kirurgid, et raviviga tehti.
Prokurör palus Igor Gorjatšov süüdi mõista ning määrata talle kahe aasta pikkune tingimisi vangistus kolme aasta pikkuse katseajaga, mille vältel ta allutatakse käitumiskontrollile. Samuti soovib süüdistaja lisakaristusena keelata Gorjatšjovil kolm aastat arstina töötada. Lisaks palus prokurör rahuldada arsti vastu esitatud tsiviilhagi ligi 50 000 euro ulatuses, millest 35 000 on moraalne kahjutasu.
Gorjatšovi kaitsja, vandeadvokaat Jüri Leppik palus oma kaitsealuse õigeksmõistmist süü tõendamatuse tõttu. Tema sõnul ei ole tõendatud, et eelmisel päeval pani arst vale diagnoosi ega teinud vajalikke protseduure ning et just seetõttu saabus surm. Samuti seadis ta kahtluse alla ekspertiisiakti, kuna seal ei figureeri üks arst, kelle prokurör oli oma määrusega eksperdiks kinnitanud.
Kriminaalsüüdistus sai alguse 2012. aasta 24. novembri õhtul Ida-Viru keskhaigla EMOs aset leidnud juhtumist, kui kiirabi tõi sinna sillamäelase Valeri (42). EMOs valves olnud arst Igor Gorjatšjov (39) diagnoosis Valeril soolenakkuse ja saatis ta kodusele ravile, kuid 25. novembri varahommikul tõi kiirabi Valeri taas haiglasse, kus ta suri vaatamata haiglas tehtud operatsioonile.
Pärast Valeri surma pöördusid tema omaksed tervishoiuteenuste kvaliteedi ekspertkomisjoni poole, kes tuvastas, et arsti tegevuses ilmnes vigu. Lähedased pöördusid politseisse ja lahang tegi kindlaks, et Valeri suri kaksteistsõrmiksoole haavandist tekkinud arteriaalse verejooksu tõttu, kuid arst seda õigel ajal ei tuvastanud.
Kohus teeb oma otsuse teatavaks 29. detsembril.
Loe lähemalt tänasest Põhjarannikust.


description: Levonorgestreeli sisaldavate hädaabi kontratseptiivide (SOS-pillide) rasestumisvastane toime väheneb ja naine võib rasestuda vaatamata SOS-pilli võtmisele, kui samaaegselt kasutada ravimeid, mis kiirendavad organismis levonorgestreeli metabolismi.

title: Ravimid, mis vähendavad SOS-pillide mõju

maintext:
Ravimiamet toob oma kodulehel välja sellised ravimid:
epilepsiaravimid (nt barbituraadid, primidoon, fenütoiin või karbamasepiin)
tuberkuloosiravimid (nt rifampitsiin, rifabutiin)
HIV-ravimid (nt ritonaviir, efavirens)
seeninfektsioonide ravimid (nt griseofulviin)
taimsed ravimid, mis sisaldavad naistepuna ürti (Hypericum perforatum)
See loetelu ei ole täielik. Kahtluse korral soovitab amet küsida arstilt või apteekrilt üle, kas kasutatav ravim on sarnase toimega.
Naised, kes on kasutanud viimase 4 nädala jooksul eelnimetatud ensüümindutseerivaid ravimeid ja soovivad kasutada SOS-pilli, peavad kiirelt pöörduma günekoloogi poole, et paigaldada mittehormonaalne vasest emakasisene rasestumisvastane vahend. Vahend tuleb paigaldada kuni 5 päeva jooksul pärast kaitsmata suguühet. Vasest emakasisene vahend on efektiivne mittehormonaalne kontratseptiiv ja ensüümindutseerivad ravimid ei mõjuta tema toimet.
Kui see ei ole võimalik, võib kasutada levonorgestreeli topeltannust (3 mg 1,5 mg asemel, et kompenseerida levonorgestreeli taseme langust plasmas). Topeltannuse ühekordsel võtmisel ei ole oodata kõrvaltoimete riski suurenemist. Kui topeltannuse võtmisel tekivad häirivad kõrvaltoimed, siis tuleks neist arstile või apteekrile teada anda.
Ensüümindutseerivate ravimite kasutamist raseduse ajal on seostatud sünnidefektidega, mistõttu on oluline nende ravimite kasutamise ajal kasutada usaldusväärset rasestumisvastast vahendit. SOS-pill ei sobi raseduse vältimise esmavalikuks.


authors:
Heilika Leinus
Foto
Panther Media Scanpix

description: Suhkruga magustatud jookide tarbimisel on ülekaalulisuse ja rasvumisega leitud tugevam seos kui ühelgi teisel toidul või joogil.

title: Ministeerium põhjendas suhkrumaksu kehtestamise soovi

maintext:
Suhkruga magustatud jookide liigtarvitamine suurendab kehakaalu, tekitab sõltuvust, tõstab krooniliste haiguste riski ning kahjustab hambaid, kirjutab sotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna nõunik Kristina Köhler sotsiaalministeeriumi ajaveebis.
Ministeeriumi käsitluses on suhkruga magustatud joogid kõik mittealkohoolsed joogid, kuhu on toote magustamiseks lisatud suhkruid või selle asendajaid. Kusjuures suhkruga magustatud jookide hulka kuuluvad ka magustatud joogijogurt, magustatud piim, tee- ja kohvijoogid, energiajoogid, spordijoogid, magustatud vesi, mahlajoogid jms. Üldjuhul kasutatakse toodetes glükoosi-fruktoosisiirupit või sahharoosi, aga ka näiteks suhkruasendajaid, maisisiirupit, pruuni suhkrut, dekstroosi, mett, invertsuhkrut, suhkrusiirupit või roosuhkrut.
Sajaprotsendilist naturaalset mahla või joogipiima ei loeta magustatud jookide hulka – ehkki ka neis leidub suhkruid. Kuna naturaalsed piima- või puuviljasuhkrud on tootes koos vitamiinide ja kiudainetega, siis imenduvad need organismi pikema aja jooksul. Täiskõhutunne kestab seega kauem ja veresuhkru tasemes ei toimu suuri muutusi.
Eestlased tarbivad liiga palju suhkrut
Uuringud on näidanud, et Eesti inimesed tarbivad liiga palju suhkrut, mis omakorda oõhjustab ülekaalu ja mitmeid teisi terviseprobleeme. 2015. aastal müüdi Eestis 124 liitrit suhkruga magustatud jooki elaniku kohta ning müüginumbrid on kasvanud iga aasta.
Lõuna-Taani Ülikooli magistrant võrdles kolmes Eesti e-poes jookide suhkrusisaldust. Uuringus oli kokku 88 suhkruga magustatud jooki, mis ei sisaldanud suhkruasendajaid. Selgus, et 92 protsendis toodetest on suhkrusisaldus üle kuue grammi saja milliliitri kohta ehk rohkem kui neli suhkrukuubikut ühe klaasi kohta.
Magustatud jooke juues ei taju inimene, kui palju kaloreid toode tegelikult sisaldab ja keha ei arvesta nende tarbimist toidukorrana. Sellest tekib vajadus süüa ja rohkem kaloreid. Lihtsasti tuleb ka sõltuvus, sest suhkur soodustab dopamiini vabanemist ning see tekitab rahuldustunnet ja ergutab rohkem tarbima.
Suhkruga magustatud jookide regulaarne tarbimine võib tekitada kroonilisi ainevahetushaigusi nagu ainevahetussündroom ja II tüüpi diabeet. Lisaks soodustavad ülekaalulisus ja rasvumine südame-veresoonkonna haigusi (insult, infarkt) ja teatavate vähitüüpide teket. Samuti on soodustatud uneapnoe, astma, raseduse komplikatsioonide, menstruaaltsükli häirete, stressi ja depressiooni teke.
Magustatud jookide tarbimist mõjutavad sotsiaalministeeriumi hinnangul nende reklaam, hind, kättesaadavus kodus, koolis ja lasteaias, lastevanemate eeskuju lastele ning teadmised nende mõjust tervisele. Seetõttu soovib sotsiaalministeerium kehtestada suhkruga magustatud jookidele maksu, mis vähendaks nende jookide tarbimist. Varasemast kallimaks muutuvate, lisatud suhkrut sisaldavate jogurtite, piima- ja mahlajookide asemel tuleks Köhleri hinnangul inimestel edaspidi tarbida vett, mida ministeeriumil tema sõnul maksustada kavas ei ole.


description: Haigla kinkekaart kõlab esialgu küll segadusttekitavalt, kuid tegelikult on sellest rohkem kasu kui mõne ostukeskuse kinkekaardist.

title: Haiglad hakkasid müüma kinkekaarte

maintext:
«Terviseauditi kinkekaardid on populaarsed ja kasulikud kingitused aasta läbi,» kommenteeris ITK kommunikatsioonispetsialist Marthi Lepik. Ta lisab, et kõige suurem huvi on nende vastu just pühade eel – näiteks jõulude eel.
Haigla on kinkekaarte pakkunud juba ligi kolm aastat. «Idee selleks tuli patsientide endi poolt, kes tahtsid oma pereliikmetele ja sõpradele kasulikku kingitust teha või innustada neid, kes muidu arsti juurde ei kipu, tervist kontrollima,» sõnas Lepik ja lisas, et terviseauditi kinkekaardiga saab kinkija näidata, et ta tõepoolest hoolib kingisaaja tervisest.
Lepiku sõnul ostetakse kinkekaarte igas vanuses inimestele. «Kõige suurem huvi on 45–65-aastaste hulgas ning enamasti ostavad neid eraisikud, kuid sagenenud on huvi ka ettevõtete seas. Terviseauditi kinkekaart on hea tänukingitus ja tunnustus tublile töötajale tehtud töö eest,» märkis mees.
Lääne-Tallinna Keskhaigla pakub samuti tasulise tervisekontrolli teenust. «Oleme välja töötanud terviseuuringute paketid «Minu tervis», mis annavad inimesele kiiresti ja mugavalt ülevaate nende tervise hetkeseisust. Mõeldud on need paketid ennekõike terviseprobleemide ennetamiseks ja varajaseks avastamiseks,» sõnas LTKH kommunikatsioonispetsialist Liisa Suba. Ta lisas, et terviseuuringute paketid koosnevad labori- ja muudest uuringutest ning erialaspetsialisti konsultatsioonist. Viimane on vajalik just selleks, et uuringute tulemusi inimese jaoks lahti seletada.
Alates käesoleva aasta maikuust on LTKHs saadaval ka «Minu tervis» uuringupakettide kinkekaardid.
Põhja-Eesti Regionaalhaigla meditsiiniliste tugiteenuste direktori Ivi Normeti sõnul on ka nende haiglal plaan hakata pakkuma lisaks arsti poolt määratud teenustele ka tervisepakette ja kinkekaarte tasulistele teenustele eelkõige nõudlusest tulenevalt. «Meie poole on pöördutud selliste soovidega. Selle aasta jõuluperioodil me seda veel rakendada ei plaani, hea kui jõuame teha piloodi,» selgitas Normet.


description: Sotsiaalkindlustusameti sõnul ei ole spaateenused kuulunud ega kuulu ka praegu rehabilitatsiooniteenuste hulka, kuid rehabilitatsiooniteenust võivad osutada erinevad asutused, teiste seas ka spaad.

title: Kas riigi toel võib pääseda spaasse?

maintext:
Sotsiaalkindlustusameti sotsiaalteenuste üksuse nõunik Airi Nõmme ütles, et ametil on juba palju aastaid sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse lepingud näiteks erinevate MTÜde, koolide, haiglate ja sanatooriumidega, kirjutab Terviseuudised.
Olenemata asutuse tüübist peavad kõik meie lepingupartnerid osutama ühetaolist rehabilitatsiooniteenust vastavalt sotsiaalhoolekande seadusega ja sotsiaalkaitseministri määrusega kehtestatud nõuetele.
Sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse eesmärk on puudega inimese iseseisva toimetuleku parandamine. Teenused võivad olla erinevad nõustamised, abivahendite ja keskkonnakohanduste vajaduse hindamine ja määramine/soovitamine ning sellised füüsilised tegevused, milles inimene ise aktiivselt osaleb. Näiteks õpib uusi igapäevaelu oskusi, harjutab erinevaid tegevusi näiteks koos abivahendiga või võimleb.
Seetõttu ei rahastata selle teenuse puhul riigieelarvest nn passiivseid protseduure, näiteks massaaže või soolakambrites käimist. Nõmme tõdes, et võimlemine võib toimuda ka basseinis, sest teatud tervisekahjustusega inimestel on seal lihtsam võimelda kui saalis. «Oleme teadlikud, et inimesed eelistavad sotsiaalse rehabilitatsiooni teenust saada spaades, sest füüsiline ja sotsiaalne keskkond loob seal lisaväärtust,» lausus Nõmme. Tema sõnul eelistatakse spaad haiglale näiteks meeldivama ümbruse, suurema suhtlemisvõimaluse ja parema toitlustuse pärast.
Raske ja sügava puudega lapse vanemad hindavad, et see võib olla aasta jooksul ainus aeg, mil nad ise ka veidi argirutiinist puhata saavad. Sellised väärtused, mille eest riik küll eraldi ei maksa, kuid mida spaa lisaks pakub, ahvatlevad teenuse kasutajat võimalusel valima spaa.
Loe pikemalt Terviseuudistest.


description: Ravimiameti värske statistika näitab, et Eesti inimesed tarbivad ravimeid üha suurema summa eest.

title: Eesti ravimiäris liiguvad üha suuremad summad


description: Patsientide esindused on seisukohal, et eutanaasiat Eestis uisapäisa seadustada ei tohiks, sest nii võime teha saatuslikult valesid otsuseid.

title: Patsientide ühing: tänases Eestis on eutanaasia seadustamine mõeldamatu

maintext:
«Eutanaasia tähendab, et täidetakse otsustusvõimelise inimese siiras soov siit ilmast lahkuda,» rääkis Eesti Patsientide Ühingu juhataja Pille Ilves. «Eutanaasial on kolm eeldust. Esiteks peab olema tegemist ravimatu haigusega, teiseks peab inimene olema otsustusvõimeline ja kolmandaks peab eutanaasia olema inimese vaba tahte avalduseks. Arvestades, et täna puudub Eestis igasugune kord patsientide otsustusvõime määramiseks, oleme praegu absoluutselt eutanaasia vastu,» lisas Ilves. «Oleme seda ühingus palju arutanud ja üldiselt arvame, et on inimlik ja seda võiks teatud olukordades rakendada, aga arvestades, kuivõrd halvasti on patsientide õigused tänases Eestis kaitstud, siis mitte mingil juhul tänases Eestis seda seadustada ei saa.»
Eesti Patsientide liidu esinaine Kadri Tammepuu eutanaasiat küll otseselt ei välistaks, kuid ka tema sõnul ei tohiks surmaabi uisapäisa seadustada. «Kuna eutanaasia puhul vigadeparandust enam teha pole võimalik, siis läbematu lähenemisega võime teha saatuslikult valesid otsuseid. Enne arvamuse kujundamist tuleks laiapinnaliselt vaagida inimese autonoomia ja teiselt poolt elu pühaduse vahekorda, ehk kas olulisem on elukvaliteet või elu ise kui väärtus,» rõhutas ta.
Aluseks peab olema teadlik otsus
«Lühidalt öeldes on eutanaasia halastussurm, mille üle otsustada on õigus vaid inimesel endal, kuid Eestis ei ole paljud arstid ega patsiendid veel aru saanud, mis asi on teadev nõusolek. Selle saamiseks tuleb kõigepealt välja selgitada, kas inimene on otsustusvõimeline. Seejärel tuleb talle anda kõik otsuse tegemiseks vajalik teave ja aega otsuse langetamiseks,» selgitas Ilves.
Tema sõnul ei ole inimene otsustusvõimetu mitte üksnes siis, kui ta on teadvusetu, vaid ka paljudel teistel juhtudel. «Kui inimene on olnud kaua valudes, siis võib ta olla depressioonis ega ole enam otsusevõimeline,» tõi ta näite. Samas ei saa valud Ilvese hinnangul tänapäeval ka eutanaasia põhjuseks olla, sest valuravi on väga kõrgel tasemel ja valudes inimest on peaaegu alati võimalik väga palju aidata.
Sageli juhtub Eestis Ilvese sõnul ka seda, et inimene kirjutab kiiresti dokumendile alla ja arstid peavadki seda teadvaks nõusolekuks. «Eestis ei saa paljud arstid isegi mitte aru, mis asi on tegelikult teadev nõusolek. Kui patsient kirjutab arsti ukse taga mingile paberile alla, kuigi ta pole veel arsti näinudki, siis arvatakse sageli, et see on juba teadev nõusolek teda ravida ja temaga kõike teha, mida arst ravimiseks vajalikuks peab,» selgitas Ilves. «Hiljuti oli just juhtum, kus inimene ajeti operatsioonilaual üles, prillegi polnud tal käepärast ja kirjutas valgele paberile alla. Selliseid formaalseid nõusoleku võtmisi kuuleme nõustamisliinil kogu aeg. See näitab, et meie tervishoiutöötajad ei saa aru, mis asi on teadev nõusolek, kuidas seda võetakse ja mida teha siis, kui inimene on otsustusvõimetu.»
Eriti levinud on see Ilvese sõnul haiglates. «Teadev nõusolek muutub haiglas järsku olematuks. Patsientidele ei räägita sageli, missuguseid ravimeid neile antakse ja nendega ei konsulteerita piisavalt. Levinud on see, et õde paneb kanüüli midagi ja patsient ei tea, mis see on,. Eriti kurb on see, kui inimesel antakse õhtul tema teadmata kas unerohtusid või tugevaid valuvaigisteid, kuid on ka selliseid inimesi, kes tarbivad põhimõtteliselt vaid neid ravimeid, mis on hädavajalikud. Neile ei anta sageli valikuvõimalust,» rääkis Ilves.
Abiks võik Ilvese hinnangul olla sellest, kui haigekassa lisaks patsiendi teavitamise teenuse hinnakirja ja maksaks ka aja eest, mis arstil selleks kulub. Samuti soovitab ta inimestel määrata endale digiloos seaduslik esindaja olukordadeks, mil meedikute sekkumine on nende elu päästmiseks vajalik ajal, mil nad ei ole otsustusvõimelised. «Sel juhul ei võeta elupäästvate otsuste tegemiseks ühendust näiteks abikaasaga, kellega inimene juba kaua lahus elab, vaid näiteks hoopis sõbrannaga, kellega kelle ta on ise oma esindajaks määranud. Just sõbrannaga koos püütakse sel juhul välja selgitada, mida võiks patsient selles olukorras tema tõekspidamisi, usku ja iseloomu arvestades soovida.
Kui inimene on heas seisus ja otsustusvõimeline, tuleks talle otsuste tegemiseks anda nii kõik vajalik teave kui ka piisavalt aega. Tuleks selgitada, mis temaga juhtus, missuguses seisus on tema tervis, mida võib raviga saavutada ja missuguseid soovimatuid tulemusi see endaga kaasa tuua võib. Inimesele peaks andma lugemiseks ka kirjalikke materjale, kui neis on otsuste tegemiseks olulist teavet. «Tegemist on patsiendi kehaga ja ainult patsiendil on õigus otsustada, mis tema kehaga tehakse ja mis sinna pannakse,» rõhutas Ilves.
Eakad inimesed tavaliselt eutanaasiat ei poolda
Nii Ilves kui ka Tammepuu tõid välja, et mitmete uuringute kohaselt väheneb soov eutanaasiat seadustada vanuse kasvades. «Kui inimene on 80aastane, siis on ta ehk avastanud, et valud on võimalik ravimitega maha võtta, elukvaliteet ei olegi nii halb ja tahetakse elada. Eakas inimene tahab oma vanadusest võtta viimase, mis ta saab ja ta ei soovi nii väga surra. Ta tahab terveks saada, ta tahab, et teda aidataks ja tema eest hoolitsetakse, isegi siis, kui tema prognoos on suhteliselt lootusetu. Ka selles olukorras tahavad inimesed, et neid võetaks inimestena ja nende soovidega arvestataks,» rääkis Ilves.
Selleks, et nende inimeste elu parandada, tuleks Ilvese sõnul tuleks parandada palliatiivse, leevendava ravi kvaliteeti ja kättesaadavust. «Elukvaliteeti on väga paljudel juhtudel võimalik parandada, näiteks meie hooldekandesüsteemi nõrku kohti likvideerides või vähihaigetel valuraviga» lisas Tammepuu. Tema sõnul näitavad ka paljud uuringud, et sageli kaob inimestel vajaliku abi saabudes eutanaasia soov. Selleks, et patsientide liit saaks eutanaasia seadustamise kohta seisukohta võtta, oleks Tammepuu sõnul vaja laiapõhjalist avalikku arutelu.
«Traditsioonilistes kultuurides tajutakse surma muutusena, läänelikus kultuuris püütakse sellest mitte mõelda ja surmaga silmitsi sattumisel soovitakse olukorrast kiiresti välja rabeleda. Kui kaugele aga minna inimese surmasoovi aktsepteerimisega tuues põhjenduseks halastuse ja kuidas kindlaks teha, et see soov pole tekkinud sotsiaalse surve tagajärjel või hetketujuna – need on juba järgmised küsimused,» rääkis Tammepuu.


description: Lõuna-Soome läänis Kotkas tuli tervisekeskusesse gripivaktsiini saama niivõrd palju inimesi, et osa neist tuli süsti saamata tagasi saata.

title: Soome piirkonda tabas gripisüstipaanika


description: Isegi kui kodu on stiilne ja puhas, ei pruugi see olla hea koht puhkamiseks ja lõõgastumiseks.

title: Viis nippi, kuidas olla oma kodus õnnelikum

maintext:
Küll aga on võimalik muuta toad kodusemaks ning on välja toodud mõned asjad, mis muudavad inimesed õnnelikumaks, kirjutab Independent.
Uuringud on näidanud, et mõned värvid, lõhnad ja esemed võivad muuta kodu hubasemaks ning suurendada inimese rahulolu sellega. See võib mõjuda hästi ka inimese vaimsele tervisele.
Värsked lilled
Kuigi lõikelilled ei pruugi püsida kaua ilusana, on leitud, et need muudavad inimese õnnelikumaks. Rutgersi uuring tõi välja, et lilled toovad esile positiivseid emotsioone ja suurendavad rahulolu.
Sentimentaalsed pildid
Vanade piltide vaatamine võib rahustada ning tuua meelde positiivsed mälestused, selgus Portsmouthi ülikooli uuringust. Seega võib olla päris hea mõte paigutada näiteks seintele või öökapile lähedaste pildid.
Roheline või kollane värv toakujunduses
Kuigi need värvid ei pruugi kõigile meeldida, muudavad just roheline ja kollane inimese õnnelikumaks. Vrije ülikooli teadustööst selgus, et vikerkaarevärvidest muudavad need inimese kõige rõõmsamaks. See aga ei tähenda, et kogu tuba peaks olema rohelistes või kollastes värvides. Tuba saab muuta rõõmsamaks ka mõne sellist värvi aksessuaariga.
Vanilje-lõhnalised küünlad
Pärast stressirohket päeva võib küünal aidata inimesel lõõgastuda ning lõhnaküünal võib muuta ka rahulikumaks. Uuringus Chemical Senses toodi välja vanilje meeleolu parandav mõju, seega tasub valida näiteks selle lõhnaga küünal.
Korras voodi
Hommikul voodi korrastamine aitab alustada päeva positiivselt, leidsid teadlased. Hunch.com lehel avaldatud uuringus toodi välja, et 71% inimestest, kes teeb hommikul oma voodi korda, peab end õnnelikuks. Samas 62% neist inimestest, kes ei tee oma voodit korda, ei pea end õnnelikuks inimeseks.


description: Pakendatud salat võib soodustada toidumürgitust põhjustavate, näiteks Salmonella perekonna bakterite, elutegevust ja panna nad nii kiiremini paljunema.

title: Pakitud salati sööjaid ähvardab nakkushaigus

maintext:
Inglismaal asuva Leicesteri ülikooli teadlaste uuringust selgus, et salati katkistest lehtedest eralduvad toitained tekitavad niiskes keskkonnas ideaalse keskkonna bakterite arenemiseks, kirjutab BBC. Teadustöö näitas, et salatis olevad süsivesikud, valgud ja mineraalained liikusid lõigatud lehtedest sellesse niiskusesse, mis oli pakendatud salatile tekkinud.
Teadlased olid hämmingus, kuivõrd jõudsalt bakterid paljunesid isegi külmkapis. Viie päeva jooksul oli sajast Salmonella perekonna bakterist saanud 100 000 bakterit. Teadlaste sõnul on see kogus suurem kui nakkuse tekkimiseks vajalik oleks. Salmonella perekonna bakterid paljunesid eriti jõudsalt spinatil.
Ka varasemad uuringud on näidanud, et salatitel võib leiduda baktereid, kuid see uuring näitab, et pakendamine võib muuta olukorra palju hullemaks.
Hoolimata tervislikkusest seostatakse värskeid rohelisi salateid sageli toidumürgitustega. Näiteks 2011. aastal oli idudega seotud haiguspuhang, mis hõlmas enam kui 2000 inimest üle Euroopa.
Uurijad tõdesid, et pakendatud salatite söömisest ei pea loobuma, kuid neid tasuks tarbida samal päeval, kui need osteti. Lisaks soovitavad nad hoida pakendatud salateid siiski külmkapis.
Uuring avaldati ajakirjas Applied and Environmental Microbiology.


description: «Jõulutunnel 2016» kogub annetusi liikumispuudega inimestele mõeldud treeningsaali seadmete ja trenažööride ostmiseks.

title: Tänavune "Jõulutunnel" on pühendatud liikumispuudega inimestele

maintext:
Tänavune ETV heategevusprogramm «Jõulutunnel» tahab aidata kaasa liikumispuudega inimeste tervisliku seisundi parandamisele. Kogutud annetuste eest on kavas avada treeningsaal ning osta sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivad seadmed.
«Liikumis- ja treenimisvõimalused on meile kõigile väga olulised. Nii ka liikumispuudega inimeste puhul. Paraku on nende treenimisvõimalused piiratud. Ratastoolis pole võimlik kasutada tavapäraseid jõusaaliseadmeid. Samuti puudub võimalus treenida väga väikeste koormustega, nagu need inimesed sageli vajavad,» ütles Eesti liikumispuudega inimeste liidu rehabilitatsioonikeskuse juht Piret Vahula.
Kõik soetatavad seadmed on arendatud ja konstrueeritud erivajadusi ning taastusravispetsiifikat silmas pidades. Arvestatud on ka nendega, kes on sunnitud olema ratastoolis.
Liikumispuue võib tabada igaüht meist, vanusest hoolimata. Olgu selle põhjuseks siis infarkt, insult, neuroloogilised haigused, Sclerosis Multiplex, selja- ja peaajutraumad, olme- või tööõnnetused. «Jõulutunneli» kogutud annetuste abil sisustatud treeningsaali saavad kasutada kõik, kellel selleks vajadus. Füüsiline treening kogenud terapeudi juhendamisel aitab oluliselt kaasa nende inimeste liikumise paranemisele.
«Jõulutunnel» on eetris jõulu esimesel pühal, 25. detsembril. Pikk saatepäev algab kell 10.00, eetris ollakse mitme otsesaatega läbi kogu päeva, ühtekokku viis tundi. Kokkuvõte päevast tehakse pärast «Aktuaalset kaamerat» kell 21.20.
«Jõulutunneli» saatejuhid Piret Järvis ja Urmas Vaino kutsuvad otsesaatesse külalisi, et rääkida heategevusest ja aasta õnnestumistest, aga ka liikumispuudega inimeste probleemidest.
Muusikat teevad Ott Lepland, Mick Pedaja, Inga ja Toomas Lunge, Rasmus Rändvee, Sandra Nurmsalu, Janika Sillamaa jpt.
«Jõulutunnel» toob eetrisse ka kaks erilist kontserti Nigulistest. Esimese kontserdi annab Collegium Musicale. «Jõulutunneli kirikukontserdil» esinevad populaarsed Eesti muusikud, nende seas Tanja, Birgit, Pearu Paulus, Kalle Sepp, Hanna-Liina Võsa jt.
Annetustelefonid on avatud alates 21. novembrist 26. detsembri südaööni. Helistades numbrile 900 7701 saab annetada 5 eurot, numbrile 900 7702 annetatakse 10 eurot ja numbrile 900 7703 annetatakse 25 eurot.
Tänavu ühineb "Jõulutunneliga" ka Raadio 2. Raadio 2 Aastahiti annetustelefon on 900 7707. Aastahiti hääletusnumbrit valides saavad helistajad öelda oma tänavuste lemmiklugude nimed ning annetada ühtlasi «Jõulutunneli» heaks 5 eurot.
Televaatajate annetuskõnesid vahendavad Telia Eesti, Elisa, Starman ja Tele2 ilma teenustasuta.
«Jõulutunneli» režissöörid on Maire Radsin ja Marek Miil, videorežissöör Aile Ellmann, toimetaja Marika Kaasik, assistendid Dmitri Hljupin ja Vladlen Pobjaržin, muusikatoimetaja Kaia Häelme, kunstnik Ivi Piho, juhtoperaatorid Tarmo Korol ja Raul Priks, produtsendid Ene-Maris Tali ja Ruth Alaküla.
Eelmisel aastal kogus «Jõulutunnel» Eesti Vähiliidule 312 628 eurot, mille eest osteti kaks mobiilset kabinetti - üks nahavähi ja teine eesnäärmevähi varajaseks diagnoosimiseks..
2014. aastal kogus «Jõulutunnel» Lastekaitse Liidule 144 895 eurot ning selle eest toetati vähekindlustatud perede laste huviharidust. 2013. aastal kogus «Jõulutunnel» televaatajate abiga Toidupanga tegevuse toetamiseks 208 154 eurot. 2012. aastal oli tähelepanu all intellektipuudega noorte ja nende perede eluolu ning koguti Päikesekodu toetuseks 202 000 eurot.
«Jõulutunnel 2016» partner on Eesti Liikumispuuetega Inimeste Liit.


description: Eesti mehed elavad naistest küll keskmiselt üheksa aastat vähem, kuid viimase veerandsaja aasta jooksul on Eesti meeste suremus vähenenud.

title: Eesti mehed elavad üha tervislikumalt

maintext:
Meie ühiskond vananeb, tekib rohkem kroonilisi haigusi, sünnib vähem lapsi ning jääb vähem tööealisi, kes maksaksid makse, kirjutab tervise arengu instituut oma kodulehel. Seega on väikeses ühiskonnas, nagu meie oma, iga inimelu väärtuslik, eriti kui jutt käib meie lähedastest.
Tervise arengu instituudi (TAI) andmetel kaotas Eesti riik 2013. aastal üle 493 000 inimeluaasta, mis on võrdväärne 6300 inimese kaotusega haiguste, vigastuste ja enneaegsete surmade tõttu. Kõige rohkem kaotame mehi.
Eestis elas 2015. aastal 614 389 meest, mis on 14 protsenti vähem kui naisi. Tervisekaotus hakkab meestel kiiresti kasvama 45. eluaastast ning kasv on eeskätt seotud suremusega. Tööeas meestel, vanuses 15–64 aastat, moodustab surmade tõttu kaotatud eluaastate arv üle poole.
Samas on viimase 25 aasta jooksul Eesti meeste suremus vähenenud ning seda eelkõige noorte seas (vanusrühmas 0–29). Kolm põhilist surmapõhjust Eestis on nii naiste kui meeste puhul pahaloomulised kasvajad, vereringehaigused ning välised mõjutajad ehk õnnetusjuhtumid, mürgistused ja traumad. Vigastuste ja mürgistuste osa tervisekaotusest on kõige suurem vanuses 25–35 eluaastat, moodustades meestel 41 protsenti vanusrühma tervisekaotusest.
Väga olulise osa välispõhjustest moodustavad alkohol ja narkootikumid. Näiteks on alkoholimürgistuse tõttu surma saanud meeste arv Eestis poolteist korda suurem kui Soomes. Kui võrrelda meeste alkoholitarvitamise sagedust aastatel 1996 ja 2014, siis võib rõõmu tunda selle üle, et nende arv, kes alkoholi üldse ei tarvita, kahekordistus. Kuid samas kasvas poolteist korda nende arv, kes tarbib alkoholi iga päev. Eriti suur kasv toimus 55–64aastaste meeste seas, kus nende osakaal, kes tarbisid 2014. aastal alkoholi igapäevaselt, oli pea viis korda suurem kui 18 aastat tagasi.
Kurb on tõdeda, et meie meeste ülekaalisuse, ja eriti rasvumise, osatähtsus on 25 aasta jooksul kahekordistunud. Need põhjused kindlasti soodustavad Eestis levinumaid terviseprobleeme – südame- ja veresoonkonnahaiguseid ning pahaloomulisi kasvajaid. Samas hakkas osa meie meestest rohkem tähelepanu pöörama tervisespordile ja selle harrastamise sagedus mõnevõrra kasvas.
Meie mehi tuleb kiita ka selle eest, et paljud neist hakkasid toituma tervislikumalt. Nende osakaal, kes värsket puu- ja köögivilja eriti ei söö, vähenes Eesti iseseisvuse ajal ühe viiendiku võrra. Suurenes aga meeste osatähtsus, kes regulaarselt värskeid köögi ja puuvilju söövad. Samuti suurenes meeste arv, kes ei suitseta või on suitsetamisest loobunud.
Seega võib tõdeda, et viimaste 25 aasta jooksul paranes meie meeste tervisekäitumine ja oskus enda eest hoolitseda.
TAI kutsub naisi üles mehi nende pingutustes toetama ja pakkuma neile õhtusöögiks väiksemat ja tervislikumat rooga. Õue ei tasuks aga meestega minna suitsu tegema vaid hoopis jalutama, et vananeda nendega koos ja nautida nende seltskonda ka viimased üheksa eluaastat.


description: Meedikute hinnangul vajab Eesti tervishoid kohe lisaraha ja selle saamiseks tuleks lähiaastatel võtta kasutusele haigekassa senine jaotamatu kasum, nii palju kui seadus seda lubab.

title: Arstid esitasid uuele valitsusele omad nõudmised

maintext:
Kui veel eelmisel nädalal oli haigekassal mõte oma pea 30 miljoni suurust eelarveauku lappida haiglatele vähem makstes, siis nüüd on sellest ideest loobutud. Nii jääb haigekassa aasta lõpuks 20 miljoniga miinusesse ja see kaetakse haigekassa jaotamata kasumi arvelt.
Kui 2009. aastal algas majanduslangus, pingutati ühiselt püksirihma ja püüti rasked ajad kokku hoides üle elada. Tervishoius hoiti raha kokku, pikendades eriarsti jutule saamise tähtaega neljalt nädalalt kuuele. Neist pikendatud tähtaegadest ei suudeta ka praegu kinni pidada.
Ossinovski tegi ettepanekud haigekassa eelarveaugu täitmiseks
Täna kell 12 näitas Postimees otsepildis valitsuse pressikonverentsi, kus tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski andis ülevaate, kuidas võiks haigekassa eelarveauku täita.
Rahahäda Eesti tervishoius ajas arstid streikima
Kui seni on meedikud streikinud, et endale palka juurde nõuda, siis tänane hoiatusstreik on ajendatud Eesti tervishoiu alarahastamisest.
Haigekassa puudujäägi lapivad jõukad sünnitajad ja tõbised
Kui tänavu tuleb haigekassa peaaegu 33 miljoni euro suuruse eelarve puudujäägi katmiseks pingutada haiglatel, siis järgmisel aastal hakkavad seda kinni maksma inimesed ise: nimelt seatakse lagi haigus-, hooldus- ja sünnitushüvitistele.
Rahandusminister loobus haigekassa kärpeplaani kommenteerimisest
Kuigi rahandusminister Sven Sester on ise haigekassa nõukogu liige ei soostunud ta ütlema, kui realistlik on töö- ja tervisminister Jevgeni Ossinovski plaan hoida raha kokku haiglatele vähem makstes ja panna lagi nii töövõimetus- kui ka sünnitushüvitistele.
Haigekassa säästuplaan lööb valusalt haiglate ja sünnitajate rahakoti pihta
Haigekassa pea 33 miljoni euro suuruse eelarveaugu lappimiseks tuleb lõviosa haiglatelt, kellele hakatakse töö eest vähem maksma. Ülempiir seatakse ka töövõimetushüvitistele.
Ministrite tüli haigekassa reservide üle kogub tuure
Kuigi riigieelarve lubab haigekassal järgmisel aastal kasutada pisut üle ühe miljoni oma reservidest, on haigekassa rahasoov kümme korda suurem. Soov kasutada reserve ajal, mil sotsiaalmaksu laekub loodetust enam, jääb rahandusministrile arusaamatuks.
Puust ja punaseks - kuhu haigekassa tegelikult miljonid kulutas
Riigieelarve lubas haigekassal kulutada sel aastal üheksa miljonit enam, kui laekub tulusid. Tegelikult kulus esimesel pool aastal ligi 33 miljonit rohkem. Kolmapäeval teeb haigekassa nõukogu avalikuks, kuidas päästa lõhki kulutatud eelarvet. Postimehe terviseportaal tegi ülevaate, kuhu haigekassa need miljonid tegelikult kulutas.
Haigekassa tahab kulutada lubatust kümme miljonit enam
Töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski sõnul ei ole hetkel probleem mitte haigekassa plaanitust suuremas ülekulus, vaid riigi soovis haigekassa varude abil riigieelarve tasakaalus hoida.
Ossinovski käis välja julge lubaduse
Kuigi haigekassa eelarve on poole aastaga 33 miljoni euroga miinuses kinnitas töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski, et plaanitavatest kokkuhoiust hoolimata ravijärjekorrad ei pikene.
Haigekassa nägi ette mustemat tulevikku
Mullu suvel haigekassa nõukogu kinnitatud eelarve nägi ette ligi 15 miljoni suurust kahjumit, riigieelarvesse läks aga kirja märksa väiksem summa. Rahandusminister Sven Sesteri kinnitusel on kogu probleem ikkagi haigekassa saamatus juhtimises.
Raviraha nappus tekitab ministrite seas erimeelsusi
Kas haiged peaksid maksma edaspidi senisest suuremat visiiditasu või peaks hoopis riik hakkama tasuma pensionäride ravikulusid – selles on rahandusminister Sven Sester ja terviseminister Jevgeni Ossinovski eri meelt.
Paarsada haiget ajasid haigekassa eelarve lõhki
Haigekassa 33 miljoni suurust eelarve puudujäägi üheks suurimaks põhjuseks peetakse C-hepatiidi ravimeid, mis lähevad riigile oodatust märksa enam maksma ehk ligi kaheksa miljonit. Kokku kulutati esimesel poolaastal ravimite soetamisele lubatust enam ligi 11 miljonit eurot. Mis ravimitega on tegu ja miks need nii kallid on, selgitab Ott Laius ravimiametist.
Rahandusminister ei pea õigeks tervishoidu raha juurde anda
Kuigi haigekassa on tänavu plaanitust mitu korda suuremas miinuses ja senise süsteemi jätkumisel ohustab seda juba aastal 2020 pankrot, ei pea rahandusminister Sven Sester mõistlikuks riigi poolt raha juurde anda.
Ossinovski: meie tänasel rahalisel võimekusel on piir ees
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski nentis eile Postimehele haigekassa eelarve 33 miljoni euro suurust puudujääki kommenteerides, et tervishoiusüsteemi rahastamine vajab reform ning sellest saavad kõik valitsuse liikmed aru.
Haigekassa on 33 miljoniga kahjumis
Täna kella kümne paiku koguneval haigekassa nõukogul tuleb vaadata otsa esimese poolaasta aruandele: eelarve on 33 miljoni euroga miinuses. See summa kaetakse küll haigekassa reservi kogunenud umbes 114 miljoni euro arvelt, kuid sama süsteemiga jätkates on tulevik tume: praeguse prognoosi järgi saab see raha otsa aastal 2020.


description: Meedial on (vähemalt enda arvates) võimu muuta inimeste käitumist, kukutada valitsusi ja ennetada katastroofe.

title: Ulatuslik meediakajastus pidurdab gripi levikut

maintext:
Ajakirjanduse, sotsiaalmeedia ja gripipuhangute vahelist dünaamikat uurinud teadlased järeldavad, et kuigi meediakajastuse ning gripi leviku vahel on tõepoolest seos, on veel vara nimetada seda põhjuslikuks, kirjutas ERR Novaator.
«Mida suuremat muret inimesed tunnevad, seda enam pööravad nad meediaruumis tähelepanu haigust puudutavale sisule. Sellest lähtuvalt tekib ka rohkem vastavat sisu ja kasvab selle haare sotsiaalmeedias. Laiema kajastusega käsikäes aeglustub viiruste levik ja väheneb uute nakatumiste arv. Seos on olemas. Muidugi olen ma hetkel selle põhjuslikuks nimetamisel veel veidi ettevaatlik,» sõnas Austraalias asuva Sidney ülikooli rakendusmatemaatika professor Lewis Mitchell.
Mitchelli ja ta kaaslaste hiljuti Londoni Kuningliku Seltsi toimetistes ilmunud uurimus on kõige hiljutisem katse hinnata, millist mõju avaldab haiguste levikule meedia ning kuidas saaks kasutada sotsiaalmeedias jagatavat sisu epideemia ulatuse hindamiseks.


description: Tallinna Kaarli polikliinikus töötava hambaarsti Dagmar Marandi patsient pidi  tarkusehamba eemaldamiseks vajaliku saatekirja küsima oma perearstilt, sest tohter ei soovinud lasta patsienti teise kliinikusse, kus see protseduur on tasuta.

title: Hambaarst püüdis takistada tasuta ravile pääsemist

maintext:
«Üks mu patsient käis hambaarsti juures ja talle soovitati tarkusehamba eemaldamist,» rääkis Tallinna perearst Karmen Joller. Arsti sõnul valis patsient protseduuri tegemiseks teise kliiniku, kus saab seda teha haigekassa kulul ehk n-ö tasuta.
«Kaarli polikliiniku hambaarst aga keeldus andmast saatekirja, sest ta oskab seda operatsiooni ise teha – patsiendi rahade eest,» rääkis Joller. «Kuigi patsiendil on haigekassakindlustus olemas, peaks ta maksma, sest üks arst keeldub saatekirja väljastamast,» oli ta hambaarstist kolleegi käitumisest jahmunud. Ta lisas, et saab küll ise patsiendile saatekirja anda, aga hea tava näeb ette, et saatekirja annab raviarst.
«Siin on peamine küsimus tasakaal arstieetika ja konkurentsi vahel. Arst ju otseselt valesti ei käitunud, kaitses oma ärihuve. Aga patsiendi rahakott kannatab,» arutles perearst.
Kaarli hambapolikliiniku hinnakiri Retineerunud tarkusehamba eemaldamine osteotoomiga 140 € –170 € Patsiendi valitud kliiniku nõuded Tarkusehamba eemaldamiseks haigekassa eelravelisel kohal on kohustuslik saatekirja ja panoraamröntgeni olemasolu (sobib kuni kahe aasta vanune panoraamröntgen). Saatekirja saab patsiendile väljastada hambaarst või perearst.
Arst ei selgita
Postimehe terviseportaal pöördus korduvate päringutega nii dr Dagmar Marandi kui ka Kaarli hambapolikliiniku poole. Esmalt teatas kliinik, et on saatnud kirja edasi arstile. Dr Marandi jättis küsimustele vastamata, kuid tundis huvi, millise patsiendiga on tegemist ja kes on volitanud väljaannet teemaga tegelema. Uutele päringutele ta enam ei vastanud.
Kuna tohtrilt vastust ei tulnud, läks uus päring teele taas hambapolikliinikule. Kaarli hambapolikliiniku jurist Mari Käärik vastas, et Kaarli Hambapolikliinik ei kommenteeri üksikjuhtumeid. Samuti ei ole ettevõtte arstidel kohustust vastata ajakirjandusväljaannete küsimustele. Vastuses on kirjas, et kliiniku hinnakirja on kodulehel väljas.
«Hambaarst nagu iga muu erialaarst suunab vajadusel saatekirjaga patsiendi teiste erialaspetsialistide juurde, kui selleks on meditsiiniline näidustus ja ta ise seda teenust ei osuta,» ütles haigekassa pressiesindaja Viivika Tamra. Vajadusel saab isikule saatekirja anda ka perearst, ent ka sellisel juhul peab olema näidustus teenusele.
«Oluline on teada, et inimesel on õigus endale ise teenuseosutaja valida ja soovi korral raviarsti vahetada,» lisas haigekassa esindaja. Haigekassa kinnitusel ei ole nad lähiajal saanud kaebusi, saatekirjade mitte väljastamise kohta.


description: Angelmani sündroomiga poiss pääseb tänu Lastefondi toele alates novembrist lisaks ratsutamisteraapiale ka tegevusterapeudi juurde.

title: Harvaesineva häirega poiss pääseb terapeudi juurde

maintext:
Markusel on diagnoositud harvaesinev kaasasündinud neurogeneetiline häire nimega Angelmani sündroom, mis on tingitud muutustest 15. kromosoomis, teatas Lastefond.
Haigust esineb Eestis vaid ühel 50 000 lapsest ning seda iseloomustavad intellektuaalse ja füüsilise arengu mahajäämus, unehäired, krambid, jõnksulised liigutused, kõnetus, kehatüve ataksia ja hüperaktiivsus koos rõõmsameelsusega. Markusel on lisaks ka epilepsia, mis õnneks allub üsna hästi ravile. Angelmani sündroomiga lapsed on väga suure hooldusvajadusega.
Markuse arengule mõjuks hästi tegevusteraapia, mille käigus tegeleks lapsega kord nädalas vastava väljaõppega spetsialist. Kuivõrd lasteaed ei tuleks Markuse puhul kõne alla, sest tal on oma haiguse tõttu kollektiivis raske toime tulla, võimaldaks tegevusterapeudi abi pereemal väikese koormusega ka tööl käia.
Terapeut Anne-Mari Rebane selgitab, et hoiuteenuse kombineerimine tegevusteraapiaga võimaldab Markusele luua arenguks vajalikku keskkonda ning leida koostöös perega just temale sobivaid strateegiaid nii enese väljendamiseks, iseseisvumiseks kui ka emotsioonidega toimetulekuks. «Hoiuteenus toetab mitte ainult Markuse, vaid kogu pere toimetulekut ning heaolu,» lisab ta.
Poisi ema sõnul aitab tegevusterapeut Markusele õpetada nii igapäevaseid oskusi kui ka suhtlemist piltide abil. «Nad harjutavad näiteks iseseisvalt söömist, potil käimist ja tassist joomist, räägib ta. «Samuti on terapeut tuttav PODD-süsteemiga, mis on piltidega suhtlusprogramm, ning püüab Markusega suhtlemisel kasutusele võtta suhtluspildid.»
Lastefond toetab Markusele tegevusterapeudi teenuse võimaldamist aasta jooksul kokku 1308 euroga. Lisaks saab poiss alates septembrist Lastefondi toel ka ratsutamisteraapiat.


description: Kolmes Läti peres on juba mitu kuud kotid valmis pakitud, et kui Tartu Ülikooli kliinikumist peaks tulema kõne, saaksid nad kohe haigla poole sõitma hakata. Erakordseks teeb selle loo asjaolu, et elupäästva operatsiooni maksavad kinni annetajad.

title: Läti mees ootab päästvat telefonikõnet Tartust

maintext:
Kolme Läti haige maksasiirdamise operatsiooni jaoks koguti raha portaali Ziedot.lv vahendusel, kirjutas TVnet.
Üks neist inimestest on Leonid Pahomov, kes oleks praeguseks võinud juba terve olla, aga kui arstid talle kolme aasta eest maksasiirdamise vajalikkusest rääkisid, siis öeldi Läti sotsiaalministeeriumist, et siirdamist tuleb oodata. Lubati, et varsti hakkab riik selle operatsiooni eest tasuma, kuid seda ei juhtunud. Raha Eestis tehtava operatsiooni jaoks koguti tänavu suve lõpus.
Leonid pakkis haiglasse sõiduks koti valmis augustis, et kui tuleb kauaoodatud kõne, siis saaks kohe Tartu poole sõitma hakata. Kõnet oodates püüab mees end vormis hoida, korteris on varbsein ja trenažöör, kuid harjutamist segab väsimus.
Unistab tütrega müramisest
Leonid sai 2006. aastal teada, et põeb hepatiiti. Ta ise arvab, et nakatus hambaarsti juures. Kümme aastat tagasi oli ta täies elusjõus mees, kes mängis malet, käis ratsutamas, rattaga ja mäesuuskadega sõitmas. Nüüd peab ta iga päev võtma suure hulga ravimeid, olema kolm korda nädalas tilguti all. Kui Tartust peaks tulema kutse operatsioonile, on mees valmis taksoga kohale sõitma.
Kolmeaastase tütre isa unistab praegu sellest, mida ta hakkab tegema pärast operatsiooni. «Tahaks sõita nii suuskade kui rattaga,» rääkis Leonid. Kindlasti tahab ta veeta aega koos oma tütrega, kes pole isa kunagi tervena näinudki.
«Inimesed, kes oma tervise tõttu vajavad elundisiirdamist, võetakse arstide konsiiliumi otsusega ootelehele,» selgitas Tartu Ülikooli kliinikumi transplantatsioonikeskuse direktor Virge Pall.
Ootelehel oodatakse konkreetsele patsiendile kõige paremini sobivat elundit. Palli sõnul on igal elundil oma kindlad ja väga täpsed kriteeriumid, mille alusel otsustatakse sobivus konkreetsele patsiendile, alates veregrupist, vanusest, suurusest jne.
«Ootelehel olijaile ei ole võimalik ette ennustada oletatavat operatsiooni kuupäeva. On ka selliseid patsiente, kel elundipuudulikkus üha süveneb ning kes ei jõua uut elundit ära oodata,» rääkis arst.
Elundisiirdamise ootelehel on 8. novembri seisuga kokku 69 patsienti. Kas nende seas on ka kolm Läti elanikku, tohter ei öelnud. «Me ei kommenteeri ootelehel viibivate patsientide tervise- ega isikuandmeid, sealhulgas kodakondsust,» ütles ta.
Lähtudes seadusest võib välisriigi kodaniku võtta ootelehele tingimusel, et ootelehe pidajale esitatakse garantii elundi siirdamise rahastamise kohta ja isiku omakäeliselt allkirjastatud kirjalik kinnitus selle kohta, et ta ei ole mõnes teises riigis elundi siirdamise ootelehele registreeritud. «Lisaks on oluline, et patsiendi tegelikust elukohast oleks võimalik jõuda doonorelundi olemasolul siirdamisele kolme-nelja tunni jooksul,» rääkis Pall.
Eesti inimesed ennekõike
Elundi siirdamiseks sarnase sobivusega patsientide olemasolu korral siiratakse elund esimese eelistusena Eesti kodanikule või sellega võrdsustatud isikule. Näiteks Eestis elav välismaalane, kellel on pikaajalise elaniku elamisluba, või Euroopa Liidu kodanik, kellel on alaline elamisõigus; teise eelistusena Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa majanduspiirkonna riigi kodanikule; kolmanda eelistusena muu välisriigi kodanikule või kodakondsuseta isikule.
«Me ei pea eraldi arvestust siirdatud patsientide rahvuse, elamisloa või kodakondsuse (sealhulgas topeltkodakondsuse) järgi, sest see on ajas muutuv (näiteks kodakondsus, elamisluba) ja ei oma meie jaoks tähtsust,» ütles kliinikumi arst.
Elundisiirdamise maksumus sõltub konkreetse patsiendi diagnoosist ja terviseseisundist.
Tartu Ülikooli kliinikumis tehakse neeru-, maksa-, kopsu- ja kõhunäärmesiirdamisi. Südamesiirdamisi tehakse Eesti patsientidele Helsingi ülikooli haiglas Eesti ja Soome arstide koostöös.
_____________________
Tasub teada


description: Eestis võetakse kõige rohkem erinevaid südame- ja vererõhuravimeid, kuid palju tarbitakse ka näiteks aspiriini ja ibuprofeeni.

title: Edetabel: neid kümmet ravimit kasutatakse Eestis kõige rohkem

maintext:
Ravimiameti analüüsist selgub, et toimeainete järgi arvestades kasutatakse Eestis kõige rohkem vererõhuravimeid, raviminime järgi arvestades aga tromboosiravimeid. Palju tarbitakse ka nii valuvaigisti kui verd vedeldava südameravimina tuntud aspiriini ja levinud palaviku- ja peavalurohtu ibuprofeeni.
Ravimiameti ravimiohutuse osakonna juhataja Ott Laiuse sõnul erineb raviminimede edetabel toimeainete edetabelist seetõttu, et sama toimeainet sisaldab sageli mitu erineva nimega preparaati. «Objektiivse pildi saame ravimite kasutamisest vaid siis, kui vaatame toimeainete kasutamist kõigi preparaatide peale kokku, sest mõne toimeaine kasutamine võib jaguneda kümne erineva nimetuse vahel, samas kui teist toimeainet turustatakse ühe-kahe nimetuse all,» selgitas ta.
Ravimite kasutamist analüüsis amet ravimite hulgimüügi aruannete põhjal päevadoosides tuhande elaniku kohta. Analüüsi koostamisel lähtus amet maailma tervishoiuorganisatsiooni juhistest, mis näevad ette, et välja tuleb arvutada, kui palju inimesi tuhandest elanikus kasutab ravimit ööpäevas keskmises soovituslikus koguses. Näiteks oli mullu ramipriili ööpäevane doos tuhande inimese kohta (DPD/1000/ööpäevas) 59,24. See tähendab, et eelmisel aastal võis tuhandest Eesti elanikust iga päev seda ravimit kokkuleppelises tavapärases annuses võtta 59,24.


description: Värskest uuringust selgus, et paljudele töödeldud toitudele lisatud emulgaatorid tekitasid loomadel kasvajaid.

title: Paljudes töödeldud toitudes leiduv aine tekitas hiirtel vähki

maintext:
Teadustöös toodi välja, et emulgaatorid lõid sobiva keskkonna selleks, et hiitel areneks käärsoolevähk, kirjutab TIME.
Emulgaatoreid lisatakse valmistoidule selleks, et õli- ja veebaasil koostisosad seguneksid ning jääksidki nii, mitte ei eralduks üksteisest.
Seda uuringut juhtinud Emilie Viennois tõi juba oma varasemas uurimistöös välja, et emulgaatorid mõjutasid hiirtes elavaid häid baktereid. Need muutused suurendasid metaboolse sündroomi tekkimise võimalust. See ainevahetussündroom on riskitegur krooniliste haiguste, näiteks diabeedi, rasvumise ja südamehaiguste, puhul. Samuti võib see panna organismis kasvama vähirakud.
Oma hiljutises uurimistöös tahtis Viennois teada saada, kas emulgaatorid mõjutavad vähiriski, seda eelkõige käärsoolevähi puhul. Nii söötis ta hiirtele vee hulka segatuna kolm kuud kahte levinud emulgaatorit: polüsorbaat 80 (E433) ja karboksümetüültselluloosi (E466). Katsealustel soolestiku mikroobid olid loonud keskkonna, mis soodustab kasvaja tekkimist. Teadlase sõnul on ebaselge, kas sellised tulemused võiksid esineda ka inimeste puhul.
Viennois tõdes, et paljud töödeldud toidud sisaldavad mitut erinevat emulgaatorit. Tema aga uuris vaid kahte. Teadlane plaanib jätkata teema uurimist ning plaanib teha koostööd ka teiste uurijatega.
Viennois soovitab inimestel ise kodus süüa teha või vähemalt kombineerida töödeldud toite isevalmistatud roogadega, et eine sisaldaks vähem emulgaatoreid.
Uuring avaldati ajakirjas Cancer Research.


description: Alates 2018. aastast on Taani arstidel lubatud  teatud patsientidele kirjutada välja ravikanepit.

title: Kanep saab Taanis ajutiselt ravimiõigused

maintext:
Ravimiamet: ravikanepi kasutamine ei ole tavaliselt vajalik
Ravimiameti inspektsiooniosakonna juhataja Liis Prii sõnul kasutatakse ravikanepit vaid siis, kui ükski teine ravim ei mõju.
Eesti noored paistavad silma kanepi proovimisega
Kui alkoholi- ja tubakatarbimine on Eesti noorte seas vähenenud, siis vähemalt korra elu jooksul kanepit proovinud noorte osakaal on meil tunduvalt kõrgem kui Euroopas, sh Eesti naaberriikides.
Eestimaalased ei taha kanepi legaliseerimisest midagi kuulda
Värskest uuringust, ühiskonnauuringute instituudi tellimusel läbi viidud uuringust selgus, et 93 protsenti Eesti kodanikest on vastu kanepi tarvitamisele.
Saksamaal hakatakse ravikanepit kinni maksma haigekassa rahast
Saksamaa terviseministri Hermann Gröhe sõnul valmistab valitsuskabinet praegu ette seaduseelnõud, millega legaliseeritakse Saksamaal ravikanep ja hakatakse selle kasutamist kinni maksma riiklike haigekassade vahenditest.
Kas kanep ja ecstasy parandavad sportlikke tulemusi?
Postimees uuris sporditeadlaselt Kristjan Portilt, kas hiljuti kanepi ja ecstasyga vahele jäänud Eesti sportlased võisid narkootikume kasutada tulemuste parandamiseks.
Graafik: kui levinud on kanepi tarvitamine Eestis
Kanepi tarvitamise osas on Eesti elanikud sisuliselt jagunenud kaheks – nooremad on seda tarvitanud ja teavad, kust seda saab. Keskealiste ja vanemate seas on selle tarvitajaid märksa vähem. Eesti tervise statistika andmetel on kanepi tarvitamine viimasel ajal kasvanud.
Isa valus kogemus: kanepi suitsetamine rikkus poja elu
Kuigi valdaval enamikul tarvitajatest kanep probleeme ei põhjusta, siis on selge risk eriti neil, kellel on pärilik eelsoodumus psühhootilisteks häireteks. See riskirühm on umbes neli protsenti ja kui see oht realiseerub, on asi väga karm.
«Pealtnägija»: sügava puudega lapselapse hooldamisel ravikanepit kasutav vanaema ei hooli seadusest
Sügava puudega lapselast kasvatav Mare ei leppinud arstide poolt välja kirjutatud ravimitega ning võttis riski ja pöördus seadusevastase ravikanepi poole. Arstide sõnul on aga mustalt turult ravikanepi hankimine ohtlik tegevus, mis võib kurvalt lõppeda, ning arstid ei soostu kannabinoid ravi määrama enne, kui preparaate pole piisaval määral kontrollitud.
Millal kanepist saab vaimsete hädade käivitaja
Millistel puhkudel saab kanepist n-ö käivitaja, mis kutsub esile skisofreenia vms vaimuhaiguse, selgitab Põhja-Eesti regionaalhaigla psühhiaatria arst-resident Viljar Veede.
Eksperdid: ravikanepit ei eksisteeri
Ehkki kanepi legaliseerijad räägivad vajadusest ravikanepi müük seadustada, siis arstide ja ravimiameti kinnitusel ravikanepit kui sellist ei eksisteeri ning sellise mõiste kasutamine on eksitav.
Ministeerium: Eesti pole uueks legaalseks uimastiks valmis
Vaadates kahjusid, mida põhjustavad olemasolevad legaalsed uimastid (alkohol ja tubakas), siis nende kõrvale ei ole sotsiaalministeeriumi hinnangul otstarbekas tuua veel kolmandat ehk kanepit.
Tasub teada - kui levinud on kanep Eesti laste seas
Eestis uuriti kanepi tarvitamist laste terviseuuringu raames. Uuringus küsitleti enam kui 4000 koolilast üle riigi ning küsitletud olid 11-, 13- ja 15-aastased. Kanepi legaliseerijate üks argumente on, et tänu sellele väheneks alkoholi tarbimine. Antud uuringus kohaselt tarvitavad alkoholi ka need noored, kes suitsetavad kanepit.
20 aastat kanepiuuringuid: sõltuvus ja õnnetused ei ole müüt
Kokkuvõtvast uuringust selgub, et kanep on paljude tervisekahjude otsene põhjustaja, mitte üks riskifaktoritest.
«Pealtnägija»: poja kaotanud ema vaatab kanepidebatti valu ja trotsiga
Tallinnas Stroomi kandis elav suurpere ema Anneli vaatab kanepidebatti valu ja trotsiga, sest tema seitsmest lapsest, kelle lasteaia abiõpetajana töötav 46-aastane naine üles kasvatas, on täna alles kuus, kuna pere sõnul röövis kanep algul noorima poja Ardi mõistuse ja seejärel elu, vahendas ERRi uudisteportaal ETV saadet «Pealtnägija».
Eesti arstid ei pea ravikanepit vajalikuks
Kuigi ravikanep võib aidata leevendada mitme raske haiguse kulgu, kardavad patsiendid kõrvaltoime tõttu seda kasutada.


description: Värskest uuringust selgub, et kui laps põeb gripiviirust, siis väheneb oluliselt tõenäosus, et ta sarnase gripiviiruse tõttu hilisemas elus sureb.

title: Lapsepõlves läbi põetud gripp võib päästa pandeemiast

maintext:
Ajakirjas Science avaldatud California teadlaste uuringust selgus, et inimesed, kes on lapseeas nakatunud gripiviirusesse, surevad hilisemas elus 80 protsenti väiksema tõenäosusega samasse rühma kuuluvatesse viirustesse ja sattuvad sellise viiruse tõttu haiglasse 75 protsenti vähem. See tähendab, et lapsena läbi põetud gripp pakub täiendavat kaitset kogu eluks. Asjal on aga ka konks. Teise geneetilisse rühma kuuluvate gripiviiruste vastu sel juhul kaitse hoopis väheneb.
Teadlased uurisid ennekõike viimastel kümnenditel kõrge pandeemia tekitamise potentsiaaliga linnugripi viiruseid H5N1 ja H7N9. Kui H5N1 saab oodatust sagedamini saatuslikuks lastele ja noorematele täiskasvanutele, siis H7N9 osutub sageli ohtlikuks eakamatele inimestele. Sarnast vahet gripist mõjutatud vanuserühmades märgati 1918. aastal, mil gripipandeemia tõttu suri 50—100 miljonit inimest.
Seda fenomeni selgitavadki teadlased nüüd sellega, et läbipõetud gripp annab viirusega geneetiliselt sarnaste gripiviiruste vastu kaitse, kuid võib muuta organismi ka mõnede teiste gripiviiruste vastu vastuvõtlikumaks. Näiteks kuuluvad ühte kahest suurest rühmast hooajalised gripiviirused H1, H2 ja linnugripp H5 ning teise hooajaline H3 ja linnugripp H7.
See avastus võib tulevikus kaasa aidata kõigi gripiviiruste vastu mõjuva gripivaktsiini leidmisele. Kui teadlastel selline vaktsiin ka tegelikult välja töötada õnnestub, tähendab see, et enam ei pea inimesed end igal aastal uuesti gripi vastu vaktsineerida laskma, lootuses, et viirus, mille vastu nad end vaktsineerisid on sama, kui viirus, mis sügisel ka tegelikult levima hakkab.
Teadlased ei tea veel siiski, kas läbipõetud gripiviirus vähendab nakatumisriski või annab organismile sellise kaitse, mis võimaldab gripi tulevikus kergemalt läbi põdeda.


description: Täna sotsiaalministeeriumis sõlmitud konsensuslepe suurendab järgmisel neljal aastal õdede ja ämmaemandate õppekohtade arvu ning garanteerib neile tööpraktika ja juhendajad.

title: Õdede ja ämmaemandate õppekohtade arv suureneb

maintext:
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sõnul on õdede ja ämmaemandate arvu suurendamine, praktikakorraldus ja rahastus olnud üks tema prioriteete, teatas sotsiaalministeerium.
«Õdede ja ämmaemandate nappus on Eesti tervishoiu üks sõlmküsimusi ja loomulikult on mul hea meel, et oleme koos partneritega selle olukorra viimaks lahendanud,» lausus minister.
Haridus- ja teadusminister Maris Lauri sõnul aitab lepe õeõppesse vastuvõtu suurendamise kõrval tõsta ka õdede õppe kvaliteeti ja viia õpe paremini vastavusse tööturu nõuetega.
«Tööandjatel on praktika läbiviimisel oma kohustused ja vastutus, õpetatakse ju oma tulevasi töötajaid, mitte lihtsalt üliõpilasi,» märkis Lauri. Minister loodab, et kui praktika rahastamise küsimused saavad nüüd lahendatud, keskenduvad tervishoiukõrgkoolid ja haiglad edaspidi rohkem koostööle õppekavade arendamise ja rakendusuuringute valdkonnas.
Eesti Haiglate Liidu juhatuse esimehe Urmas Sule sõnul on Eesti tervishoius lisaks rahapuudusele terav puudus õdedest. «Oleme seetõttu õdede koolitustellimuse suurendamise konsensuslepet väga oodanud. Eestis pakutava tervishoiuteenuse kõrge kvaliteet sõltub kõige enam just meie kõrge kvaliteediga tervishoiutöötajatest, kes pahatihti töötavad suure koormusega ja ennast isegi mitmel töökohal jagades,» lausus Sule. Ta lisas, et konsensuslepe on aga ainult üks mitmetest vajalikest sammudest, millega aktuaalseid probleeme tervishoius leevendada.
Lepe kohustab sotsiaalministeeriumi koostöös kõigi osapooltega korraldama tervishoiutöötajate ja -spetsialistide koolituskomisjoni. Selle eesmärk on igal aastal vaadata üle kõik koolitusmahud, tuginedes kokkulepitavatele numbritele. Haridus- ja teadusministeerium kohustub tervishoiukõrgkoolidele eraldama tegevustoetuse, mis tagab õdede ja ämmaemandate õppesse vastuvõtu ning õppe. Tervishoiukõrgkoolid lubavad omalt poolt tagada õdede ja ämmaemandate vastuvõtu ja õppe. Haiglate liit omakorda panustab õdedele ja ämmaemandatele praktika pakkumisega ning lisaks tagab praktikantidele juhendajad. Samuti katab viimane kõik praktikaga kaasnevad kulud.
Konsensusleppe sõlmisid sotsiaalministeerium, haridus- ja teadusministeerium, haiglate liit, Tallinna Tervishoiu Kõrgkool, Tartu Tervishoiu Kõrgkool, õdede liit ja ämmaemandate ühing. Leppega on oodatud liituma ka perearstide selts ja kiirabi.


authors:
Heilika Leinus
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: 18.–20. novembrini Tallinna ja Tartu kaubanduskeskustes tehtud ligi 500 HIV kiirtestiga ühelgi inimesel haigust ei avastatud.

title: HIV testimisnädal: Tallinnas ja Tartus käis konrollis ligi 500 inimest