description: TS Laevad annab teada, et nädalalõpu ilmaprognoos ei ole paranenud. Oodata on kirdetuult tugevusega kuni 23 m/s. Saaremaa liinil võib see tähendada parvlaeva Ionas osade reiside tühistamist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! TS Laevad hoiatab pikkade järjekordade eest
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
TS Laevad annab teada, et nädalalõpu ilmaprognoos ei ole paranenud. Oodata on kirdetuult tugevusega kuni 23 m/s. Saaremaa liinil võib see tähendada parvlaeva Ionas osade reiside tühistamist.
Hiiumaa liinil puhub kirdetuul veetaseme veelgi madalamaks ning sellisel juhul tuleb taas peatada parvlaevade Regula ja St Ola liiklus ning Hiiumaa ja mandri vahel saab sõita vaid madala süvisega Harilaiuga.
TS Laevad palub kõikidel reisijatel arvestada, et ootejärjekorrad sadamates võivad kujuneda väga pikaks. Operatiivinfot palutakse jälgida kodulehekülje praamid.ee kaudu. Autor: MM Reede, 07. oktoober 2016.Hiiumaa liinil puhub kirdetuul veetaseme veelgi madalamaks ning sellisel juhul tuleb taas peatada parvlaevade Regula ja St Ola liiklus ning Hiiumaa ja mandri vahel saab sõita vaid madala süvisega Harilaiuga.TS Laevad palub kõikidel reisijatel arvestada, et ootejärjekorrad sadamates võivad kujuneda väga pikaks. Operatiivinfot palutakse jälgida kodulehekülje praamid.ee kaudu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ilusalongi Kuldne Juus OÜ endine omanik Tiina Tang andis eelmisel nädalal ettevõtte üle Andre Sõrmele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ilusalong vahetas omanikku

fasttext_language: et


description: Tundub, et kogu Eestimaa on praegu õunamahla lainel ja eriti palju olevat õunu sel sügisel just Saaremaal. Järjekorrad õunamahla tegemiseks on kohati mitu päeva pikad, sest kõigil pole omal kodus ei õunte purustajat ega mahlapressi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Õunamahla aeg

maintext:
Arvamus
MÕTE: Õunamahla aeg
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Tundub, et kogu Eestimaa on praegu õunamahla lainel ja eriti palju olevat õunu sel sügisel just Saaremaal. Järjekorrad õunamahla tegemiseks on kohati mitu päeva pikad, sest kõigil pole omal kodus ei õunte purustajat ega mahlapressi.
Tore on see, et ka noored pered on enda jaoks taasavastanud koduse õunamahla ning kindlasti on üheks põhjuseks uudne ja moodne pakend. No nii väga uus see veinipakki meenutav kilepakend just pole, aga tundub, et järjest enam seda enda jaoks avastatakse. Lihtne ja mugav moodus, sest viid õunad kohale ja vastu saad kuumad mahlakotid, mille sisu on väga mugav tarbida.
Kes laseb sellise pakendi juba kuskil mahlakojas valmis teha, aga nüüd on väga paljud avastanud, et ka kodus on võimalik ise seda moodsamat võtet kasutada. Vahepeal polnud siinsetes poodides pakendeid enam isegi saada. Üks isetegija arvutas välja, et kui ta laseb õunad mahlaks pressida, aga kuumutamise ja pakendamise teeb ise, siis saab ta 3-liitrise paki hinnaks 0,7 eurot. Kui laseb aga teenustööna kõik ära teha, tulevat hinnaks 0,7 eurot liiter. Kahtlemata ei ole see mingi vääramatu hind, aga umbes selline see suhe olevat.
Järjest rohkem on hakatud tegema ka kodust õunaveini ja näiteks Meie Maa koduveinikonkursil pälvisid just õunaveinid kõrgemaid kohti. Samuti on tekkinud üksjagu naturaalse õunasiidri valmistajaid. Annab ju tänapäevane tehnoloogia paremaid ja n-ö lollikindlamaid võimalusi häid tulemusi saavutada.
Lisaks muidugi kõikvõimalikud muud võtted, kuidas õuna endale talviseks söömiseks tallele panna – moosid, tšatnid, kuivatatud õunad ja kellel on hea kelder, siis talveõun kastides on kõige lihtsam hoiustamise viis.
Õunu on tõesti palju, aga õnneks on ka võimalusi palju. Igatahes on tore, et inimesed viitsivad järjest rohkem õuntega rassida ja uusi võimalusi välja mõelda ning nii leiavad väga paljud õunad korralikku kasutamist ega jää kurvalt aianurka mädanema. Autor: Heli Salong Teisipäev, 11. oktoober 2016.Tore on see, et ka noored pered on enda jaoks taasavastanud koduse õunamahla ning kindlasti on üheks põhjuseks uudne ja moodne pakend. No nii väga uus see veinipakki meenutav kilepakend just pole, aga tundub, et järjest enam seda enda jaoks avastatakse. Lihtne ja mugav moodus, sest viid õunad kohale ja vastu saad kuumad mahlakotid, mille sisu on väga mugav tarbida.Kes laseb sellise pakendi juba kuskil mahlakojas valmis teha, aga nüüd on väga paljud avastanud, et ka kodus on võimalik ise seda moodsamat võtet kasutada. Vahepeal polnud siinsetes poodides pakendeid enam isegi saada. Üks isetegija arvutas välja, et kui ta laseb õunad mahlaks pressida, aga kuumutamise ja pakendamise teeb ise, siis saab ta 3-liitrise paki hinnaks 0,7 eurot. Kui laseb aga teenustööna kõik ära teha, tulevat hinnaks 0,7 eurot liiter. Kahtlemata ei ole see mingi vääramatu hind, aga umbes selline see suhe olevat.Järjest rohkem on hakatud tegema ka kodust õunaveini ja näiteks Meie Maa koduveinikonkursil pälvisid just õunaveinid kõrgemaid kohti. Samuti on tekkinud üksjagu naturaalse õunasiidri valmistajaid. Annab ju tänapäevane tehnoloogia paremaid ja n-ö lollikindlamaid võimalusi häid tulemusi saavutada.Lisaks muidugi kõikvõimalikud muud võtted, kuidas õuna endale talviseks söömiseks tallele panna – moosid, tšatnid, kuivatatud õunad ja kellel on hea kelder, siis talveõun kastides on kõige lihtsam hoiustamise viis.Õunu on tõesti palju, aga õnneks on ka võimalusi palju. Igatahes on tore, et inimesed viitsivad järjest rohkem õuntega rassida ja uusi võimalusi välja mõelda ning nii leiavad väga paljud õunad korralikku kasutamist ega jää kurvalt aianurka mädanema.
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme kell 12 avatakse Jämaja surnuaial Venemaa ühe esimese fotoreporteri Carl Oswald Bulla mälestusplaat. Mees kolis 1918. aastal Sõrve, kust oli pärit tema kolmas naine, saarlanna Christine Juliane Keselberg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Jämajal avatakse fotograaf Carl Bulla mälestusmärk
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 04. oktoober 2016. Kaks aastat tagasi septembris käisid Carl Bulla kodukohaga Saaremaal tutvumas fondi president Valentin Elbek (paremal) koos ajakirjaniku Juri Svetoviga Peterburist. FOTO: Valmar VOolaid Homme kell 12 avatakse Jämaja surnuaial Venemaa ühe esimese fotoreporteri Carl Oswald Bulla mälestusplaat. Mees kolis 1918. aastal Sõrve, kust oli pärit tema kolmas naine, saarlanna Christine Juliane Keselberg.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugeja küsib: Tööandja soovib, et teeksin ületunnitööd. Mis tingimustel seda üldse nõuda saab ning kuidas ületunnitööd hüvitatakse? Meie töö on graafiku alusel, kas üldse tohib keset kuud graafikut muuta? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugeja küsib, jurist vastab

maintext:
Majandus
Lugeja küsib, jurist vastab
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugeja küsib: Tööandja soovib, et teeksin ületunnitööd. Mis tingimustel seda üldse nõuda saab ning kuidas ületunnitööd hüvitatakse? Meie töö on graafiku alusel, kas üldse tohib keset kuud graafikut muuta?
Vastab Galina Kreintzberg (pildil), tööinspektsiooni nõustamisjurist: Tööandja ja töötaja võivad kokku leppida selles, et töötaja teeb ületunnitööd. Töölepingu seadus ütleb, et ületunnitööd võib nõuda ainult erandjuhtudel, kui see on vajalik ettenägematutel asjaoludel. Sellised juhud on näiteks kahju ärahoidmine või kui vahetustega tööl ei ilmu töötaja tööle õigel ajal ja töö tegemine ei tohi katkeda.
Kui tööaega arvestatakse summaarselt, on ületunnitöö kõik see, mis ületab arvestusperioodi lõpuks kokkulepitud tööaega. Tööandja hüvitab ületunnitöö tasulise vaba ajaga, mis peab olema sama pikk, kui oli ületunnitöö. Seda juhul, kui pole kokku lepitud, et ületunnitöö hüvitatakse rahas. Sel juhul maksab tööandja töötajale 1,5-kordset töötasu. Töötasu alammäär ei tohi sisaldada ületunnitöö tasu.
Ületunnitöö tegemist ei tohi nõuda alaealiselt, kellele on see täiesti keelatud. Ületunnitööd ei saa nõuda ka rasedalt ja töötajalt, kellel on õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele. Siiski tuleb ka teistel juhtudel alati kaaluda, kas töötaja suudab ületunnitööd oma tervise tõttu teha.
Mis puudutab graafiku muutmist, siis töölepingus kokku lepitut saab muuta
ainult poolte kokkuleppel. Kui lepet ei saavutata, nt töötaja ei soovi graafikut muuta, jätkub kõik nii, nagu on algses lepingus.
Kuigi seadus ei ütle, kuidas ja millal tuleb töögraafik töötajale teatavaks teha, peaks see olema kinnitatud enne teatud töötamise perioodi. Hilisemad muudatused eeldavad pooltevahelist kokkulepet.
Graafiku mõte on see, et töötajal oleks võimalik planeerida oma aega ja isiklikku elu, ilma graafikuta see aga võimalik ei ole. Pole korrektne ega hea usuga kooskõlas, kui tööandja ühepoolselt muudab kuu keskel graafikut. Graafikut saab ühepoolselt muuta hädavajadusel, nt kui töötaja haigestub.
Paaripäevane etteteatamine ei ole heauskne ja mõlema poole huve arvestav, kuna see eeldab, et töötaja peaks olema kohe valmis oma elu ümber planeerima. Töö planeerimine on tööandja kohustus. Nii ei saa käsitleda töölepingu rikkumisena olukorda, kus töötaja pole nõustunud graafiku muutmisega keset kuud ning ei saa talle süüks panna seda, et ta ei tule tööle muudetud graafikus määratud päeval.
Rikkumine on see, kus töötaja pole graafiku muudatusega nõus, kuid ei anna sellest teada ning ei ilmu tööle. Seega tuleb tööandjale kohe teada anda, kas muudetud graafik on vastuvõetav. Autor: MM Kolmapäev, 05. oktoober 2016.Vastab Galina Kreintzberg (pildil), tööinspektsiooni nõustamisjurist: Tööandja ja töötaja võivad kokku leppida selles, et töötaja teeb ületunnitööd. Töölepingu seadus ütleb, et ületunnitööd võib nõuda ainult erandjuhtudel, kui see on vajalik ettenägematutel asjaoludel. Sellised juhud on näiteks kahju ärahoidmine või kui vahetustega tööl ei ilmu töötaja tööle õigel ajal ja töö tegemine ei tohi katkeda.Kui tööaega arvestatakse summaarselt, on ületunnitöö kõik see, mis ületab arvestusperioodi lõpuks kokkulepitud tööaega. Tööandja hüvitab ületunnitöö tasulise vaba ajaga, mis peab olema sama pikk, kui oli ületunnitöö. Seda juhul, kui pole kokku lepitud, et ületunnitöö hüvitatakse rahas. Sel juhul maksab tööandja töötajale 1,5-kordset töötasu. Töötasu alammäär ei tohi sisaldada ületunnitöö tasu.Ületunnitöö tegemist ei tohi nõuda alaealiselt, kellele on see täiesti keelatud. Ületunnitööd ei saa nõuda ka rasedalt ja töötajalt, kellel on õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele. Siiski tuleb ka teistel juhtudel alati kaaluda, kas töötaja suudab ületunnitööd oma tervise tõttu teha.Mis puudutab graafiku muutmist, siis töölepingus kokku lepitut saab muutaainult poolte kokkuleppel. Kui lepet ei saavutata, nt töötaja ei soovi graafikut muuta, jätkub kõik nii, nagu on algses lepingus.Kuigi seadus ei ütle, kuidas ja millal tuleb töögraafik töötajale teatavaks teha, peaks see olema kinnitatud enne teatud töötamise perioodi. Hilisemad muudatused eeldavad pooltevahelist kokkulepet.Graafiku mõte on see, et töötajal oleks võimalik planeerida oma aega ja isiklikku elu, ilma graafikuta see aga võimalik ei ole. Pole korrektne ega hea usuga kooskõlas, kui tööandja ühepoolselt muudab kuu keskel graafikut. Graafikut saab ühepoolselt muuta hädavajadusel, nt kui töötaja haigestub.Paaripäevane etteteatamine ei ole heauskne ja mõlema poole huve arvestav, kuna see eeldab, et töötaja peaks olema kohe valmis oma elu ümber planeerima. Töö planeerimine on tööandja kohustus. Nii ei saa käsitleda töölepingu rikkumisena olukorda, kus töötaja pole nõustunud graafiku muutmisega keset kuud ning ei saa talle süüks panna seda, et ta ei tule tööle muudetud graafikus määratud päeval.Rikkumine on see, kus töötaja pole graafiku muudatusega nõus, kuid ei anna sellest teada ning ei ilmu tööle. Seega tuleb tööandjale kohe teada anda, kas muudetud graafik on vastuvõetav.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sihtasutuse Õigusteenuste Büroo (ÕTB) juristid jagavad neljapäeval Kuressaare kohtumajas vähekindlustatud inimestele tasuta õigusnõu. Erinevalt mullusest pääseb tänavu jutule eelregistreerimisega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Juristid annavad Kuressaares tasuta nõu

maintext:
Uudised
Juristid annavad Kuressaares tasuta nõu
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 04. oktoober 2016. Foto on illustratiivne. Sihtasutuse Õigusteenuste Büroo (ÕTB) juristid jagavad neljapäeval Kuressaare kohtumajas vähekindlustatud inimestele tasuta õigusnõu. Erinevalt mullusest pääseb tänavu jutule eelregistreerimisega.
6. oktoobril annavad juristid Kuressaare kohtumajas nõu kella 11–15. Esimest korda jõudis tasuta õigusabi Saaremaale aasta tagasi. Kui mullu eelregistreerimist ei tehtud, siis tänavu tehakse. Oma konsultatsiooniaja saab iga õigusnõu soovija broneerida ÕTB telefonil 601 5122 või 5385 0005.
“Oleme seadnud sihtgrupi kriteeriumiks kehtiva miinimumpalga ehk 430 eurot pereliikme kohta. Praegu veel vabu aegu on ja võib julgelt helistada,” soovitas eile SA Õigusteenuste Büroo juhataja Hille Raud. Orientiir on seatud miinimumpalgast lähtuvalt sellepärast, et kui õigusmure tähendab hilisemat kohtuteed, oleks bürool võimalus anda asi üle riigi õigusabi advokaadile.
Kolm juristi nõustavad inimesi eelkõige igapäevasematel teemadel ehk valdkondades, millega enim kokku puututakse. Siia kuuluvad peresuhted, võlasuhted, töösuhted, eluasemega seotud keerukused, täitemenetlus ehk kõik see, mis takistab inimestel tavaeluga edasi minemast või võib elukvaliteedi hoopis pea peale pöörata.
Võlad vaevavad
“Välistame karistusõiguse ja äriõiguse küsimused. Süüdistatavate puhul on riigiõigusabi tagatud. Äriinimesed ei ole vähekindlustatud,” selgitas Raud.
Mullu jõudsid kaks juristi Kuressaare kohtumajas muredega ära kuulata 31 saarlast, kellest 77 protsenti moodustasid Kuressaare elanikud. ÕTB klientideks on tavaliselt tööinimesed. 19 protsenti õigusabil käijatest olid vanemaealised.
Eelmise aasta kogemuse põhjal võib öelda, et saarlasi vaevavad enim peresuhetest ja võlgadest tekkivad probleemid. Sageli on juristi töölaual laste ülalpidamiskohustuse mittetäitmisest tekkivad vaidlused – elatisemured. “See on peresuhetest peamine vaidlusteema. Ka on vaja vanemaid abistada lastega suhtlemise korra konfliktide lahendamisel ja varahooldusküsimuste sättimisel (kohtu nõusolek tehinguks alaealise varaga – toim),” tõi Raud esile.
Võlasuhetest vaevab saarlasi võlgade temaatika – sageli ülejõukäivad kallid laenud ja nendega hättajäämine, ka korteriühistu liikmelisusest tekkivad mured (võlad, kulutuste mitteaktsepteerimine) ning üürisuhted. Samuti oli saarlastel küsimusi asjaõiguse valdkonnas, pisut küsimusi pärimise ja sotsiaaltoetuste kohta. 6. oktoobril annavad juristid Kuressaare kohtumajas nõu kella 11–15. Esimest korda jõudis tasuta õigusabi Saaremaale aasta tagasi. Kui mullu eelregistreerimist ei tehtud, siis tänavu tehakse. Oma konsultatsiooniaja saab iga õigusnõu soovija broneerida ÕTB telefonil 601 5122 või 5385 0005.“Oleme seadnud sihtgrupi kriteeriumiks kehtiva miinimumpalga ehk 430 eurot pereliikme kohta. Praegu veel vabu aegu on ja võib julgelt helistada,” soovitas eile SA Õigusteenuste Büroo juhataja Hille Raud. Orientiir on seatud miinimumpalgast lähtuvalt sellepärast, et kui õigusmure tähendab hilisemat kohtuteed, oleks bürool võimalus anda asi üle riigi õigusabi advokaadile.Kolm juristi nõustavad inimesi eelkõige igapäevasematel teemadel ehk valdkondades, millega enim kokku puututakse. Siia kuuluvad peresuhted, võlasuhted, töösuhted, eluasemega seotud keerukused, täitemenetlus ehk kõik see, mis takistab inimestel tavaeluga edasi minemast või võib elukvaliteedi hoopis pea peale pöörata.“Välistame karistusõiguse ja äriõiguse küsimused. Süüdistatavate puhul on riigiõigusabi tagatud. Äriinimesed ei ole vähekindlustatud,” selgitas Raud.Mullu jõudsid kaks juristi Kuressaare kohtumajas muredega ära kuulata 31 saarlast, kellest 77 protsenti moodustasid Kuressaare elanikud. ÕTB klientideks on tavaliselt tööinimesed. 19 protsenti õigusabil käijatest olid vanemaealised.Eelmise aasta kogemuse põhjal võib öelda, et saarlasi vaevavad enim peresuhetest ja võlgadest tekkivad probleemid. Sageli on juristi töölaual laste ülalpidamiskohustuse mittetäitmisest tekkivad vaidlused – elatisemured. “See on peresuhetest peamine vaidlusteema. Ka on vaja vanemaid abistada lastega suhtlemise korra konfliktide lahendamisel ja varahooldusküsimuste sättimisel (kohtu nõusolek tehinguks alaealise varaga – toim),” tõi Raud esile.Võlasuhetest vaevab saarlasi võlgade temaatika – sageli ülejõukäivad kallid laenud ja nendega hättajäämine, ka korteriühistu liikmelisusest tekkivad mured (võlad, kulutuste mitteaktsepteerimine) ning üürisuhted. Samuti oli saarlastel küsimusi asjaõiguse valdkonnas, pisut küsimusi pärimise ja sotsiaaltoetuste kohta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jahimehed võivad novembriga algava hundijahi hooaja esimeses osas küttida 67 looma, kõige enam elukaid võivad lasta Harju-, Järva- ja Raplamaa jahimehed, kus igas maakonnas tohib lasta kaheksa looma, Pärnumaal seitse. Saarlased saavad lasta kolm hunti. Ühe hundi tohivad lasta Hiiumaa kütid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlased said kolm hundiluba


description: Aasta tagasi üllatas saarlasi kohalike noorte entusiastlik ettevõtmine hakata valmistama siinsest õunast limonaadi. Ideed ja mõtted said ellu viidud ja läinud suvel jõudsid esimesed partiid limonaadi kauplustesse, millele sel suvel lisandus õunasiider. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
Armastusega loodud firma Öun Drinks edeneb
Neljapäev, 13. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 13. oktoober 2016. Juhan Kanemägi ja Kristiina Pandre eelmisel suvel oma esimese toodangupartii juures. FOTO: Valmar Voolaid Aasta tagasi üllatas saarlasi kohalike noorte entusiastlik ettevõtmine hakata valmistama siinsest õunast limonaadi. Ideed ja mõtted said ellu viidud ja läinud suvel jõudsid esimesed partiid limonaadi kauplustesse, millele sel suvel lisandus õunasiider.
Tänavune aasta on õunte poolest saartel eriti rikas. Enne aga, kui küsida, kuidas esimesel aastal on läinud ja kas tegusatel noortel on midagi uut plaanis, killuke firma sünniloost, mis sai näpsatud ettevõtte kodulehelt, avades nii tegijate tausta nende kirglikkuse ja õhinaga tegemise kohta.
“Öuna sünniloo juures on neli väga erineva eluala inimest, keda ühendab kirg maitsete vastu. Oleme leidnud Saaremaal Leisi vallas Karja külas ühise armastuse – kodumaisest õunamahlast karastusjookide ja siidri tootmise. See pole meie jaoks lihtsalt äri. See on seiklus. Matk tundmatusse, kus on paras kogus positiivset hullumeelsust, riski, unistusi, usaldust, sõprust, traditsioone ja teadust. See on naerusuine võitlus oma koha pärast maailmas ja õiguse eest luua midagi tõeliselt autentset ning püsivat....“
Kas saab veel ilusamalt äri alustada? Ja kas peaks olema kahtlust, et sellise vaimsusega loodud ettevõtet ootab ees suur tulevik.
Firma tootmisjuht Juhan Kanemägi, lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli toidutehnika ja tootearenduse magistriõppe, rääkis, kuidas neil läheb. Tootmises on kolme liiki limonaadi: õuna, õun jõhvikatega ja õun rabarberiga ning siider.
“Lähiajal lisatoode tuleb, aga selle jätaks veel saladuseks. Esimese hooajaga kogesime, et Saaremaal on limonaad eriti hooajaline toode, mille tarbimine septembris võrreldes suvekuudega vähenes ligi viis korda. See on nagu jäätis, millel on hea minek ainult soojadel, päikesepaistelistel ilmadel,“ ütles Kanemägi.
Kuna siider on aastaringselt tarbitav toode, pakub see limonaadi sesoonsusele veidigi tasakaalustatust. Seetõttu otsustasid ettevõtjad siidri tootmist suurendada. LEADER-ile esitati projekt mahla pressimise ja siidri kääritamise seadmete soetamiseks. Otsuse teadasaamine võtab aga veel aega, sel aastal ilmselt vastust ei saada.
“Edaspidine sõltub projekti saatusest. Aga tänavune juuli ja august olid meie jaoks väga head kuud. Püüame edaspidi oma tooteid Eestist ka väljapoole saada, ettevalmistused selleks käivad.“
Arenevasse väikeettevõttesse, kus kõigil neljal oma kindel roll, kuuluvad Juhan, Kristiina, Piret ja Ainar. Tänavune aasta on õunte poolest saartel eriti rikas. Enne aga, kui küsida, kuidas esimesel aastal on läinud ja kas tegusatel noortel on midagi uut plaanis, killuke firma sünniloost, mis sai näpsatud ettevõtte kodulehelt, avades nii tegijate tausta nende kirglikkuse ja õhinaga tegemise kohta.“Öuna sünniloo juures on neli väga erineva eluala inimest, keda ühendab kirg maitsete vastu. Oleme leidnud Saaremaal Leisi vallas Karja külas ühise armastuse – kodumaisest õunamahlast karastusjookide ja siidri tootmise. See pole meie jaoks lihtsalt äri. See on seiklus. Matk tundmatusse, kus on paras kogus positiivset hullumeelsust, riski, unistusi, usaldust, sõprust, traditsioone ja teadust. See on naerusuine võitlus oma koha pärast maailmas ja õiguse eest luua midagi tõeliselt autentset ning püsivat....“Kas saab veel ilusamalt äri alustada? Ja kas peaks olema kahtlust, et sellise vaimsusega loodud ettevõtet ootab ees suur tulevik.Firma tootmisjuht Juhan Kanemägi, lõpetanud Tallinna tehnikaülikooli toidutehnika ja tootearenduse magistriõppe, rääkis, kuidas neil läheb. Tootmises on kolme liiki limonaadi: õuna, õun jõhvikatega ja õun rabarberiga ning siider.“Lähiajal lisatoode tuleb, aga selle jätaks veel saladuseks. Esimese hooajaga kogesime, et Saaremaal on limonaad eriti hooajaline toode, mille tarbimine septembris võrreldes suvekuudega vähenes ligi viis korda. See on nagu jäätis, millel on hea minek ainult soojadel, päikesepaistelistel ilmadel,“ ütles Kanemägi.Kuna siider on aastaringselt tarbitav toode, pakub see limonaadi sesoonsusele veidigi tasakaalustatust. Seetõttu otsustasid ettevõtjad siidri tootmist suurendada. LEADER-ile esitati projekt mahla pressimise ja siidri kääritamise seadmete soetamiseks. Otsuse teadasaamine võtab aga veel aega, sel aastal ilmselt vastust ei saada.“Edaspidine sõltub projekti saatusest. Aga tänavune juuli ja august olid meie jaoks väga head kuud. Püüame edaspidi oma tooteid Eestist ka väljapoole saada, ettevalmistused selleks käivad.“Arenevasse väikeettevõttesse, kus kõigil neljal oma kindel roll, kuuluvad Juhan, Kristiina, Piret ja Ainar.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare kohtumaja kinniste uste jõudis eile lõpule Saaremaa viimase aja suurim narkoprotsess kümnemehelise kamba üle. Kohtuotsuse järgi said kaks meest üle nelja aasta pikkuse reaalse vangistuse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Uimastikambast said kaks meest pika vangistuse
Laupäev, 22. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 22. oktoober 2016. Üks vahialustest neljapäeval teel kohtumajja. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare kohtumaja kinniste uste jõudis eile lõpule Saaremaa viimase aja suurim narkoprotsess kümnemehelise kamba üle. Kohtuotsuse järgi said kaks meest üle nelja aasta pikkuse reaalse vangistuse.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Elus tuleb teha kõikvõimalikke otsuseid, aga üks keerukamaid ja valusamaid on see, kui emalt tuleb ära võtta tema lapsed. Alati kerkib sel juhul küsimus, kas oleks saanud kuidagi teisiti? Kas oleks olnud mingi võluvits, mille puudutus oleks olukorra paremaks muutnud? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: JUHTKIRI: Rängad otsused

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI: Rängad otsused
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Elus tuleb teha kõikvõimalikke otsuseid, aga üks keerukamaid ja valusamaid on see, kui emalt tuleb ära võtta tema lapsed. Alati kerkib sel juhul küsimus, kas oleks saanud kuidagi teisiti? Kas oleks olnud mingi võluvits, mille puudutus oleks olukorra paremaks muutnud?
Kõige suurem raskus on sellistes olukordades tavaliselt kohalikel omavalitsustel, kes peavad olukorda jälgima, vestlema asjaosalistega, üritama teinekord võimatut ning siis ikkagi tegema avalduse, et lapsed emalt ära võetaks. Vastasel juhul võivad tagajärjed olla palju kurvemad ning süüdistatakse juba sotsiaaltöötajat, kes pole ohtu õigel ajal märganud.
Loomulikult ei taha ükski ema, et temalt lapsed ära võetakse, aga kui objektiivne saab olla ema, kelle elukaaslane on hädas alkoholiga ja ema seda suureks veaks ei pea.
Iga sellise juhtumi puhul on väga palju küsimusi ja väga palju raskeid vastuseid. Meie Maa tänane lugu on ühe taolise juhtumi kirjeldus, aga ühest vastust see lugu ei anna ja see on ka loomulik.
8. oktoober 2016 Autor: MM Laupäev, 08. oktoober 2016.Kõige suurem raskus on sellistes olukordades tavaliselt kohalikel omavalitsustel, kes peavad olukorda jälgima, vestlema asjaosalistega, üritama teinekord võimatut ning siis ikkagi tegema avalduse, et lapsed emalt ära võetaks. Vastasel juhul võivad tagajärjed olla palju kurvemad ning süüdistatakse juba sotsiaaltöötajat, kes pole ohtu õigel ajal märganud.Loomulikult ei taha ükski ema, et temalt lapsed ära võetakse, aga kui objektiivne saab olla ema, kelle elukaaslane on hädas alkoholiga ja ema seda suureks veaks ei pea.Iga sellise juhtumi puhul on väga palju küsimusi ja väga palju raskeid vastuseid. Meie Maa tänane lugu on ühe taolise juhtumi kirjeldus, aga ühest vastust see lugu ei anna ja see on ka loomulik.8. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Tõendamata jäänud korruptsioonisüüdistused lähevad Viimsi volikogu liikmest suurärimehele, Saaremaalt pärit Märt Vooglaiule ja abivallavanemale Oliver Liidemannile kalliks maksma, kirjutab Eesti Ekspress. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Gerli Padari laul ei päästnud suurärimeest
Neljapäev, 13. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 13. oktoober 2016. Gerli Padar. Tõendamata jäänud korruptsioonisüüdistused lähevad Viimsi volikogu liikmest suurärimehele, Saaremaalt pärit Märt Vooglaiule ja abivallavanemale Oliver Liidemannile kalliks maksma, kirjutab Eesti Ekspress.
2014. aastal antud intervjuudes teatasid Vooglaid ja Liidemann, et volikogu liige Meelis Saluneem koos mõne teise Viimsi poliitikuga on sooritanud kuritegusid.
Saluneem palkas vandeadvokaat Aivar Pilve ja andis süüdistajad kohtusse.
Vooglaiu ja Liidemanni advokaadid väitsid, et kellegi kurjategijaks liigitamine ega kuritegudega seostamine pole halvustav. Nad tõid tõendiks 2007. aastal Gerli Padari esitatud eurolaulu “Partners in Crime” (“Kuriteokaaslased”).
Tallinna ringkonnakohus pidas näidet kõlbmatuks, sest Saluneeme jaoks oli tema seostamine kuritegudega selgelt halvustav.
Septembri lõpus jõustunud kohtuotsuse kohaselt peavad Vooglaid ja Liidemann maksma Saluneemele valuraha 2000 eurot. Lisaks tuleb neil tasuda rohkem kui 15 000 eurot kohtukulusid.
Kohtu poolt nõutud vabandus peab ilmuma Eesti Päevalehes, Kesknädalas, Pealinnas ning Tallinna Televisioonis. 2014. aastal antud intervjuudes teatasid Vooglaid ja Liidemann, et volikogu liige Meelis Saluneem koos mõne teise Viimsi poliitikuga on sooritanud kuritegusid.Saluneem palkas vandeadvokaat Aivar Pilve ja andis süüdistajad kohtusse.Vooglaiu ja Liidemanni advokaadid väitsid, et kellegi kurjategijaks liigitamine ega kuritegudega seostamine pole halvustav. Nad tõid tõendiks 2007. aastal Gerli Padari esitatud eurolaulu “Partners in Crime” (“Kuriteokaaslased”).Tallinna ringkonnakohus pidas näidet kõlbmatuks, sest Saluneeme jaoks oli tema seostamine kuritegudega selgelt halvustav.Septembri lõpus jõustunud kohtuotsuse kohaselt peavad Vooglaid ja Liidemann maksma Saluneemele valuraha 2000 eurot. Lisaks tuleb neil tasuda rohkem kui 15 000 eurot kohtukulusid.Kohtu poolt nõutud vabandus peab ilmuma Eesti Päevalehes, Kesknädalas, Pealinnas ning Tallinna Televisioonis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tore, kui üks traditsioon kestab ja kestab. Selline tore üritus on ka Saaremaa kolme päeva jooks, mille starti tulevad jooksjad juba 43. korda. Kirja on pannud ennast rekordarv osalejad, üle 800. Radade osas seekord tehtud muutusi, sest tavakohane Lasteaia tänav on jäänud jooksu alustajatele kitsaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nad jooksevad jälle

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Nad jooksevad jälle
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Tore, kui üks traditsioon kestab ja kestab. Selline tore üritus on ka Saaremaa kolme päeva jooks, mille starti tulevad jooksjad juba 43. korda. Kirja on pannud ennast rekordarv osalejad, üle 800. Radade osas seekord tehtud muutusi, sest tavakohane Lasteaia tänav on jäänud jooksu alustajatele kitsaks.
Algselt ainult Sõrve teedel toimunud jooks on oma kaks etappi siiski linna kolinud, aga päriselt Sõrvest ära tulla ei taheta, sest nii kaoks üks kaunis traditsioon.
Imeteldav on seegi, et suurt jooksuvõistlust suudavad eest vedada isa ja tütar – Tõnu Vaher ja Helen Jürjo –, kuid nad ei varja, et nad ei tuleks kuidagi toime ilma väga suure hulga vabatahtliketa.
Saaremaa kolme päeva jooks olevat ka Eesti üks kõige suurema auhinnafondiga jooks, sest meeneid saavad 25 erineva vanusegrupi esindajad. Kõik see nõuab suurt organiseerimistööd.
Mis muud, kui vastupidamist nii rajal kui organiseerijatele ja aitajatele raja kõrval.
14. oktoober 2016 Autor: MM Reede, 14. oktoober 2016.Algselt ainult Sõrve teedel toimunud jooks on oma kaks etappi siiski linna kolinud, aga päriselt Sõrvest ära tulla ei taheta, sest nii kaoks üks kaunis traditsioon.Imeteldav on seegi, et suurt jooksuvõistlust suudavad eest vedada isa ja tütar – Tõnu Vaher ja Helen Jürjo –, kuid nad ei varja, et nad ei tuleks kuidagi toime ilma väga suure hulga vabatahtliketa.Saaremaa kolme päeva jooks olevat ka Eesti üks kõige suurema auhinnafondiga jooks, sest meeneid saavad 25 erineva vanusegrupi esindajad. Kõik see nõuab suurt organiseerimistööd.Mis muud, kui vastupidamist nii rajal kui organiseerijatele ja aitajatele raja kõrval.14. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa purilaudur, 25-aastane John Kaju võitis laupäeval Pirital purjelauaslaalomis oma esimese Eesti meistri tiitli. “Võtsin sel hooajal seda slaalomit vähe tõsisemalt ka,” ütles Kaju Meie Maale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: John Kaju slaalomis Eesti parim

maintext:
Sport
John Kaju slaalomis Eesti parim
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Saaremaa purilaudur, 25-aastane John Kaju võitis laupäeval Pirital purjelauaslaalomis oma esimese Eesti meistri tiitli. “Võtsin sel hooajal seda slaalomit vähe tõsisemalt ka,” ütles Kaju Meie Maale.
“Kokku oli neli etappi ja võitsin need kõik. Kõik etapid toimusid Pirital. Tavaliselt on kavas kaheksa sõitu, kuid laupäeval lõõtsus Tallinna lahel tugev tuul ja peeti vaid viis sõitu. Üldiselt sobivadki mulle tugevad tuuled paremini, kuid ühes sõidus lipsas mul viga siiski sisse. Slaalomis neid teha ei tohi, sest distants on lühike ja teised kasutavad selle kohe ära. Ülejäänud neli sõitu õnnestus ikka võita,” kirjeldas Kaju võistluspäeva ja ala iseärasusi.
Autor: MM Teisipäev, 04. oktoober 2016.“Kokku oli neli etappi ja võitsin need kõik. Kõik etapid toimusid Pirital. Tavaliselt on kavas kaheksa sõitu, kuid laupäeval lõõtsus Tallinna lahel tugev tuul ja peeti vaid viis sõitu. Üldiselt sobivadki mulle tugevad tuuled paremini, kuid ühes sõidus lipsas mul viga siiski sisse. Slaalomis neid teha ei tohi, sest distants on lühike ja teised kasutavad selle kohe ära. Ülejäänud neli sõitu õnnestus ikka võita,” kirjeldas Kaju võistluspäeva ja ala iseärasusi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Alates esmaspäevast võõrustab Kuressaare ametikool kolme IT-praktikanti Inglismaalt. See on ametikooli arendusosakonna teabejuhi Taavi Tuisu sõnul iseenesest tavaline, aga seekord on eriti põnev tudengite rahvuslik taust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuressaare ametikool lõimib kultuure

maintext:
Uudised
Kuressaare ametikool lõimib kultuure
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 26. oktoober 2016. Su Hoi Chon (vasakult), Euripedes Chiba ja Mateusz Baran tunnevad ennast Kuressaares turvaliselt. FOTO: Valmar Voolaid Alates esmaspäevast võõrustab Kuressaare ametikool kolme IT-praktikanti Inglismaalt. See on ametikooli arendusosakonna teabejuhi Taavi Tuisu sõnul iseenesest tavaline, aga seekord on eriti põnev tudengite rahvuslik taust.
Euripedes Chiba on sündinud Brasiilias brasiillase-jaapanlase peres, Mateusz Baran on poolakas ning Su Hoi Chong on rahvuselt hiinlane. Ühendkuningriigis on nad elanud vastavalt kolm, kümme ja kuus aastat. Kõik õpivad Leeds City College'is IT-eriala teisel kursusel ning viibivad nüüd kaks nädalat Kuressaares praktikal.
”Kuressaare ametikool on Leedsi linnakolledži ametlik partner, kes otsib tudengitele praktikakohad ning koostab üldise programmi,” selgitas Tuisk. ”Praegusel juhul on üks kolmest tudengist praktikal ametikoolis, teised kaks on Lääne-Saare vallas Indrek Teppani juhendamisel.”
Välistudengitele oli hästi teada Skype ja see, et Eesti on suurte IT- ja online-kogemustega riik. ”Tulin suure rõõmuga, tahan ise näha, kuidas see kõik toimib,” kirjeldas Baran oma ootusi praktikale tulles. ”Oleme vaid mõne päeva siin olnud, väga huvitav on mõtteid vahetada ja ühiseid seoseid leida.”
Kohtumine uue kultuuriga
Kõigile kolmele pakub suurt huvi ka Saaremaa ja tutvumine eesti kultuuriga. Chiba on maailmas väga palju reisinud, aga Baltikumi pole ta varem sattunud. ”Minu jaoks on kindlasti täiendavaks boonuseks, et oli võimalus seda piirkond külastada,” sõnas ta.
Noormehi huvitab, mida siinne rahvas arvab nii elust kui ka maailmas toimuvast ning vastu nende kartusi on inimesed siin, otse vastupidi, väga sõbralikud.
”Ja keelebarjääri üldse ei ole, kümnest üheksa räägib vabalt inglise keelt,” rõõmustas Chong. ”Seega on tore suhelda nii teiste õpilaste kui ka inimestega tänavalt.” Praktikandid tunnevad end siin turvaliselt ning naudivad Kuressaaret kui vaikset ja rahulikku linna. ”Ja muidugi, tüdrukud on siin ilusad!” lisas Baran kavalalt naeratades.
Leedsi kolledži tudengeid on Kuressaare Ametikooli vahendanud õpetaja Julie Best juba üheksa aastat ning tema sõnul jätkub koostöö kindlasti ka tulevikus.
”Eesti on tulevikku vaatav riik,” põhjendas Best pikaajalist koostööd.
”Kui aastaid tagasi endale partnerit otsisime, jäi sõelale Kuressaare ametikool, kellega sujub lihtsalt kõik ladusalt ja kiirelt. Toome tudengeid siia praktikale kevadel ja sügisel ning oleme koostööga väga rahul.” Välispraktikat finantseeritakse ELi Erasmus+ programmist. Euripedes Chiba on sündinud Brasiilias brasiillase-jaapanlase peres, Mateusz Baran on poolakas ning Su Hoi Chong on rahvuselt hiinlane. Ühendkuningriigis on nad elanud vastavalt kolm, kümme ja kuus aastat. Kõik õpivad Leeds City College'is IT-eriala teisel kursusel ning viibivad nüüd kaks nädalat Kuressaares praktikal.”Kuressaare ametikool on Leedsi linnakolledži ametlik partner, kes otsib tudengitele praktikakohad ning koostab üldise programmi,” selgitas Tuisk. ”Praegusel juhul on üks kolmest tudengist praktikal ametikoolis, teised kaks on Lääne-Saare vallas Indrek Teppani juhendamisel.”Välistudengitele oli hästi teada Skype ja see, et Eesti on suurte IT- ja online-kogemustega riik. ”Tulin suure rõõmuga, tahan ise näha, kuidas see kõik toimib,” kirjeldas Baran oma ootusi praktikale tulles. ”Oleme vaid mõne päeva siin olnud, väga huvitav on mõtteid vahetada ja ühiseid seoseid leida.”Kõigile kolmele pakub suurt huvi ka Saaremaa ja tutvumine eesti kultuuriga. Chiba on maailmas väga palju reisinud, aga Baltikumi pole ta varem sattunud. ”Minu jaoks on kindlasti täiendavaks boonuseks, et oli võimalus seda piirkond külastada,” sõnas ta.Noormehi huvitab, mida siinne rahvas arvab nii elust kui ka maailmas toimuvast ning vastu nende kartusi on inimesed siin, otse vastupidi, väga sõbralikud.”Ja keelebarjääri üldse ei ole, kümnest üheksa räägib vabalt inglise keelt,” rõõmustas Chong. ”Seega on tore suhelda nii teiste õpilaste kui ka inimestega tänavalt.” Praktikandid tunnevad end siin turvaliselt ning naudivad Kuressaaret kui vaikset ja rahulikku linna. ”Ja muidugi, tüdrukud on siin ilusad!” lisas Baran kavalalt naeratades.Leedsi kolledži tudengeid on Kuressaare Ametikooli vahendanud õpetaja Julie Best juba üheksa aastat ning tema sõnul jätkub koostöö kindlasti ka tulevikus.”Eesti on tulevikku vaatav riik,” põhjendas Best pikaajalist koostööd.”Kui aastaid tagasi endale partnerit otsisime, jäi sõelale Kuressaare ametikool, kellega sujub lihtsalt kõik ladusalt ja kiirelt. Toome tudengeid siia praktikale kevadel ja sügisel ning oleme koostööga väga rahul.” Välispraktikat finantseeritakse ELi Erasmus+ programmist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ott Tänak ja Raigo Mõlder (DMACK) teenisid Walesi MM-rallil teise koha, võites viimasel, pühapäevasel võistluspäeval kõik kuus kiiruskatset. Esikoha šanss, võib tagantjärele öelda, jäi reedesesse päeva. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Rallikommentaatorid: “Ott on tuleval aastal tiitlipretendent!”
Esmaspäev, 31. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Aldo Maksimov Esmaspäev, 31. oktoober 2016. Suurepärase tulemuse ning muljetavaldava kiirusega Walesi teedel tagas Ott Tänak endal tulevaks hooajaks hea lähtepositsiooni. FOTO: wrc.com Ott Tänak ja Raigo Mõlder (DMACK) teenisid Walesi MM-rallil teise koha, võites viimasel, pühapäevasel võistluspäeval kõik kuus kiiruskatset. Esikoha šanss, võib tagantjärele öelda, jäi reedesesse päeva.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Eile hommikul Tallinnast Kuressaarde startinud Transaviabaltika lennuk pöördus generaatori rikke tõttu pealinna tagasi.
Pärast olukorra lahendamist jätkati reisidega – lennuk jõudis siia kolm tundi ja 40 minutit hiljem ning sama pika hilinemisega naasis ka Tallinna. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lennuplaan läks sassi

maintext:
Uudised
Lennuplaan läks sassi
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 18. oktoober 2016. Tallinna lennujaama esimese värava infotabloo andis pidevalt uut informatsiooni. Sõiduks läks lõpuks alles kell 12.22. FOTO: Veiko Visnapuu Eile hommikul Tallinnast Kuressaarde startinud Transaviabaltika lennuk pöördus generaatori rikke tõttu pealinna tagasi. Pärast olukorra lahendamist jätkati reisidega – lennuk jõudis siia kolm tundi ja 40 minutit hiljem ning sama pika hilinemisega naasis ka Tallinna.
Kell 8.30 Tallinnast Kuressaarde startinud Transaviabaltika lennuk pööras pärast 20-minutilist õhusõitu ootamatult nina tagasi pealinna suunas ja maandus kell 9.07 hoopis Tallinnas.
Kuressaarde sõitma pidanud lennuki pardal oli viis reisijat, kellele nii kapten kui Tallinna lennujaamas neid vastu võtnud töötaja selgitasid, et tegu oli tehnilise probleemiga.
Üks reisija osutas, et nägi lennuki ühe propelleri juures suitsu. Teine reisija pidi juba tühistama oma hommikused kliendikohtumised, mis tal olid Kuressaares kokku lepitud.
Kui lennu suuremat sorti hilinemine oli kindel, hakati Tallinnas ootavatele reisijatele jagama toidutalonge.
Otsiti võimalusi
Kuressaare lennujaama juhataja Mati Tang ütles Meie Maale, et lennuk pöördus tagasi Tallinna generaatori vea tõttu. Tema sõnul ootas Kuressaare lennujaamas 18 inimest, et sõita Saaremaalt pealinna. Lennuk mahutab 19 reisijat, seega oli saarel ootel sisuliselt lennukitäis inimesi.
Kella 10-ks oli Kuressaare lennujaama jäänud väljasõidu ootele vaid kolm inimest ja infotablool seisis, et lennuk peaks Kuressaarest väljuma 12.30.
Lennujaama ootama jäänud Mari tõdes, et jääb tööle hiljaks ning otsis sülearvuti abil endale kärmelt asendajat. “Töö hakkab õnneks 10.30 ja mul on asendaja leidmiseks veel natuke aega,” ütles klienditeenindajana töötav neiu.
Saaremaal käib ta oma sõnul iga kahe nädala tagant ja see oli üle pika aja esimene kord, kui ta lennu edasilükkumise tõttu tööle hiljaks pidi jääma.
“Ootasime natuke aega infot ja siis hakkasid inimesed otsima võimalust kuidagi mandrile pääseda või siis lennujaamast lahkuda,” selgitas ta. Ta jäi kohapeale, sest arvas, et jõuab lennukiga siiski kiiremini kohale.
Saaremaal puhkamas käinud Svetlana ja Jekaterina veetsid lõbusalt aega lennujaama kohvikus ja ütlesid, et täpseks kellaajaks polnud neil tarvis eile kuhugi jõuda. “Tahame vaid koju jõuda. Oleks, et elaksime Tallinnas – siis poleks hullu. Aga sealt Narva tuleb ka veel kolm ja pool tundi sõita,” nentis Svetlana.
Ka nemad ootasid kannatlikult infot, mis edasi saab – kas jõuab lennuk või organiseeritakse buss, et mandrile pääseda.
Pääseti liikuma
Teisel katsel pääses lennuk Tallinnast Kuressaarde liikuma kell 12.22 ja saabus saarele kell 12.55.
Kuressaarest väljus lend Tallinna kell 13.10 ja seda otsustas kasutada vaid viis inimest 18-st. Lennufirma kodulehe andmetel korraldati mõlemas lennujaamas reisijatele toitlustamine, ja neile, kes ei soovinud hilinenud lennule minna, tagastatakse piletiraha.
Kuressaare ametikooli direktor Neeme Rand oli õnnelik, sest tal ei olnud pealinnas hommikupoolikuks midagi plaanitud.
“Mul läks väga hästi – kell kaks hakkas nõupidamine ja täpselt selleks ajaks sinna jõudsingi,” sõnas ta.
Ooteaja vahepeal läks ta tagasi linna tööd tegema ja naasis väljakuulutatud ajaks lennujaama. “Loodan, et õhtune lend toimub, sest mul on vaja osaleda õhtusöögil Armeenia külalistega,” lisas Rand kella 17 ajal.
Transaviabaltika Eesti volitatud esindaja Rene Must kinnitas Meie Maale, et Tallinnas vahetati lennuki Jetstream 32 elektrisüsteemi rikke tekitanud generaator ning pikemat hooldust tarvis ei ole. “Kuna generaator ja starter on samas agregaadis, kartsime, et Kuressaares poleks võibolla saanud lennukit enam käivitada,” selgitas ta.
Vältimaks tehnilise personali Kuressaarde toimetamise vajadust, otsustati lend tagasi Tallinna suunata. “Tehniline meeskond ootas, pandi uus generaator ja veidi alla nelja tunni hilinemisega jätkati reise.”
Must kinnitas, et lennu pikema kui kahetunnise hilinemise korral võimaldatakse reisijatele toitlustust. Kui lend oleks tühistatud, oleks inimesed bussiga ära toodud. “Praegu me ei pidanud seda vajalikuks, sest see oleks sama palju või rohkem aega võtnud.” Kell 8.30 Tallinnast Kuressaarde startinud Transaviabaltika lennuk pööras pärast 20-minutilist õhusõitu ootamatult nina tagasi pealinna suunas ja maandus kell 9.07 hoopis Tallinnas.Kuressaarde sõitma pidanud lennuki pardal oli viis reisijat, kellele nii kapten kui Tallinna lennujaamas neid vastu võtnud töötaja selgitasid, et tegu oli tehnilise probleemiga.Üks reisija osutas, et nägi lennuki ühe propelleri juures suitsu. Teine reisija pidi juba tühistama oma hommikused kliendikohtumised, mis tal olid Kuressaares kokku lepitud.Kui lennu suuremat sorti hilinemine oli kindel, hakati Tallinnas ootavatele reisijatele jagama toidutalonge.Kuressaare lennujaama juhataja Mati Tang ütles Meie Maale, et lennuk pöördus tagasi Tallinna generaatori vea tõttu. Tema sõnul ootas Kuressaare lennujaamas 18 inimest, et sõita Saaremaalt pealinna. Lennuk mahutab 19 reisijat, seega oli saarel ootel sisuliselt lennukitäis inimesi.Kella 10-ks oli Kuressaare lennujaama jäänud väljasõidu ootele vaid kolm inimest ja infotablool seisis, et lennuk peaks Kuressaarest väljuma 12.30.Lennujaama ootama jäänud Mari tõdes, et jääb tööle hiljaks ning otsis sülearvuti abil endale kärmelt asendajat. “Töö hakkab õnneks 10.30 ja mul on asendaja leidmiseks veel natuke aega,” ütles klienditeenindajana töötav neiu.Saaremaal käib ta oma sõnul iga kahe nädala tagant ja see oli üle pika aja esimene kord, kui ta lennu edasilükkumise tõttu tööle hiljaks pidi jääma.“Ootasime natuke aega infot ja siis hakkasid inimesed otsima võimalust kuidagi mandrile pääseda või siis lennujaamast lahkuda,” selgitas ta. Ta jäi kohapeale, sest arvas, et jõuab lennukiga siiski kiiremini kohale.Saaremaal puhkamas käinud Svetlana ja Jekaterina veetsid lõbusalt aega lennujaama kohvikus ja ütlesid, et täpseks kellaajaks polnud neil tarvis eile kuhugi jõuda. “Tahame vaid koju jõuda. Oleks, et elaksime Tallinnas – siis poleks hullu. Aga sealt Narva tuleb ka veel kolm ja pool tundi sõita,” nentis Svetlana.Ka nemad ootasid kannatlikult infot, mis edasi saab – kas jõuab lennuk või organiseeritakse buss, et mandrile pääseda.Teisel katsel pääses lennuk Tallinnast Kuressaarde liikuma kell 12.22 ja saabus saarele kell 12.55.Kuressaarest väljus lend Tallinna kell 13.10 ja seda otsustas kasutada vaid viis inimest 18-st. Lennufirma kodulehe andmetel korraldati mõlemas lennujaamas reisijatele toitlustamine, ja neile, kes ei soovinud hilinenud lennule minna, tagastatakse piletiraha.Kuressaare ametikooli direktor Neeme Rand oli õnnelik, sest tal ei olnud pealinnas hommikupoolikuks midagi plaanitud.“Mul läks väga hästi – kell kaks hakkas nõupidamine ja täpselt selleks ajaks sinna jõudsingi,” sõnas ta.Ooteaja vahepeal läks ta tagasi linna tööd tegema ja naasis väljakuulutatud ajaks lennujaama. “Loodan, et õhtune lend toimub, sest mul on vaja osaleda õhtusöögil Armeenia külalistega,” lisas Rand kella 17 ajal.Transaviabaltika Eesti volitatud esindaja Rene Must kinnitas Meie Maale, et Tallinnas vahetati lennuki Jetstream 32 elektrisüsteemi rikke tekitanud generaator ning pikemat hooldust tarvis ei ole. “Kuna generaator ja starter on samas agregaadis, kartsime, et Kuressaares poleks võibolla saanud lennukit enam käivitada,” selgitas ta.Vältimaks tehnilise personali Kuressaarde toimetamise vajadust, otsustati lend tagasi Tallinna suunata. “Tehniline meeskond ootas, pandi uus generaator ja veidi alla nelja tunni hilinemisega jätkati reise.”Must kinnitas, et lennu pikema kui kahetunnise hilinemise korral võimaldatakse reisijatele toitlustust. Kui lend oleks tühistatud, oleks inimesed bussiga ära toodud. “Praegu me ei pidanud seda vajalikuks, sest see oleks sama palju või rohkem aega võtnud.”
Veel artikleid samast teemast »


description:
Sõrves alustati ilmavaatlustega 1865. aastal. II maailmasõja ajal jaam ei töötanud. Pärast sõda, 1945. aastal alustas jaam uuesti tööd. Nüüd on Sõrves ilmavaatlusteks ainult automaatjaam ja Mõntus
automaatne merejaam. Viimased ilmavaatlejad pärast mind olid veel Silvi Sepp ja Loreta Tolmatseva. Ka 1970. aastatel valminud ilmajaama hoone on müüdud erakätesse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Eluratas
Meie Vilma on kahjuks jäädavalt lahkunud…
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Koidu Heinmaa Reede, 21. oktoober 2016. Vilma (paremalt esimene) laulis Kuressaare Püha Nikolai kiriku ansamblis ja kirikukooris. FOTO: erakogu Sõrves alustati ilmavaatlustega 1865. aastal. II maailmasõja ajal jaam ei töötanud. Pärast sõda, 1945. aastal alustas jaam uuesti tööd. Nüüd on Sõrves ilmavaatlusteks ainult automaatjaam ja Mõntus automaatne merejaam. Viimased ilmavaatlejad pärast mind olid veel Silvi Sepp ja Loreta Tolmatseva. Ka 1970. aastatel valminud ilmajaama hoone on müüdud erakätesse.
Mina läksin Sõrve ilmajaamast tööd otsima 1977. aasta lõpus. Asusin tööle 5. detsembril. Ei teadnud ma siis sealsetest tegemistest mitte midagi, ei olnud ilmavaatlusi unes ka näinud. Tänu Vilmale, kes mind ühekuulise väljaõppe ajal juhendas, venekeelseid erialaseid termineid eesti keelde tõlkis, hakkasin õppeaja lõpuks asjast enam-vähem aru saama. Kindlate oskusteni jäi siis veel pikk maa.
Vilma tuli ikka hommikul ilmajaamast läbi – ta elas ise kõrvalkorteris – ning aitas telegramme ilma- ja merevaatluste kohta kirja panna.
Abivalmis ja positiivne
Igal hommikul tuli jäävaatluste tegemiseks ronida Sõrve tuletorni esimesele rõdule ja jälgida kinnisjää piiri, triivjää liikumist nii Riia lahes kui Balti meres. Neid andmeid ei osanud ma üldse jääkaardile kanda ega jäätelegramme vormistada, see oli kõige raskem vaatlus. Ikka jälle tuli Vilma appi ning koos panime asja paika.
Vilma oli väga abivalmis ja positiivne inimene. Ta ei pahandanud kunagi, vaatlustes tehtud vigade puhul parandasime need koos ära ja edastasime õige informatsiooni.
Kui ilmajaamas juhtus korraga olema nii eestlasi kui venelasi, rääkis Vilma oma jutu algul ühes ja hiljem teises keeles, et keegi ei kahtlustaks tagarääkimist. Veel siis, kui ta juba Kuressaares elas, küsisin temalt ikka telefoni teel nõu ja ta aitas alati.
Vilma oli muusikainimene ja ka ta lastele ei olnud pillimäng võõras. Õhtuti valves olles võis läbi seina kuulda, kuidas kogu pere laulis ja kordamööda mängiti kitarri. Oli nagu soovikontsert! Hiljem Kuressaares elades laulis ta Kuressaare Püha Nikolai koguduse kooris ja ansamblis.
11. septembril, veidi enne oma 91. sünnipäeva läks Vilma ära taevastele teedele. Meie mälestustesse jääb ta rõõmsana ja naerusuisena. Mina läksin Sõrve ilmajaamast tööd otsima 1977. aasta lõpus. Asusin tööle 5. detsembril. Ei teadnud ma siis sealsetest tegemistest mitte midagi, ei olnud ilmavaatlusi unes ka näinud. Tänu Vilmale, kes mind ühekuulise väljaõppe ajal juhendas, venekeelseid erialaseid termineid eesti keelde tõlkis, hakkasin õppeaja lõpuks asjast enam-vähem aru saama. Kindlate oskusteni jäi siis veel pikk maa.Vilma tuli ikka hommikul ilmajaamast läbi – ta elas ise kõrvalkorteris – ning aitas telegramme ilma- ja merevaatluste kohta kirja panna.Igal hommikul tuli jäävaatluste tegemiseks ronida Sõrve tuletorni esimesele rõdule ja jälgida kinnisjää piiri, triivjää liikumist nii Riia lahes kui Balti meres. Neid andmeid ei osanud ma üldse jääkaardile kanda ega jäätelegramme vormistada, see oli kõige raskem vaatlus. Ikka jälle tuli Vilma appi ning koos panime asja paika.Vilma oli väga abivalmis ja positiivne inimene. Ta ei pahandanud kunagi, vaatlustes tehtud vigade puhul parandasime need koos ära ja edastasime õige informatsiooni.Kui ilmajaamas juhtus korraga olema nii eestlasi kui venelasi, rääkis Vilma oma jutu algul ühes ja hiljem teises keeles, et keegi ei kahtlustaks tagarääkimist. Veel siis, kui ta juba Kuressaares elas, küsisin temalt ikka telefoni teel nõu ja ta aitas alati.Vilma oli muusikainimene ja ka ta lastele ei olnud pillimäng võõras. Õhtuti valves olles võis läbi seina kuulda, kuidas kogu pere laulis ja kordamööda mängiti kitarri. Oli nagu soovikontsert! Hiljem Kuressaares elades laulis ta Kuressaare Püha Nikolai koguduse kooris ja ansamblis.11. septembril, veidi enne oma 91. sünnipäeva läks Vilma ära taevastele teedele. Meie mälestustesse jääb ta rõõmsana ja naerusuisena.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus restoranis Arensburg ärilõuna, kus Saaremaa ettevõtjatega kohtus Tallinna lennujaama juhatuse esimees Piret Mürk-Dubout. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kuressaare lennujaamal on potentsiaali palju enamaks
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Neljapäev, 20. oktoober 2016. Lõunalauas arutlesid Kuressaare lennujaama tuleviku üle Piret Mürk-Dubout ja ettevõtja Margus Puust. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimus restoranis Arensburg ärilõuna, kus Saaremaa ettevõtjatega kohtus Tallinna lennujaama juhatuse esimees Piret Mürk-Dubout.
Visiit Saaremaale oli Mürk-Dubout’le lennujaama juhina esmakordne ning selle raames tutvus ta Kuressaare lennujaama ja meeskonnaga.
”Esmane kohtumine jättis hea mulje, jäin Kuressaare lennujaama olukorraga väga rahule,” sõnas Mürk-Dubout.
”Olen värskelt ametis ja praegu on minu eesmärk väisata AS-ile Tallinna Lennujaam kuuluvaid lennujaamu üle Eesti. Saaremaal soovisin kohtuda ka Kuressaare linnapea ning kohalike ettevõtjatega, et arutada lennujaama positsiooni ning rolli praegu ja kaugemas tulevikus. Kõnelesime infrastruktuuri arengutest ja investeeringutest ka liiniarendusse ning uute võimaluste leidmisest. Isiklikult pean väga oluliseks kaubaveoteenust, mida saartel praegu üldse ei pakuta.”
Seda, kas lennuühendus lähitulevikus tihedamaks ja paremaks muutub, Mürk-Dubout lubada ei saa, ent lähitulevikus on Tallinna lennujaama juhil kavas kõnelda kindlasti lennuliini operaatoriga nii reisilendude ajastusest kui graafiku võimalikust tihendamisest.
“Paraku on see opereeriva ettevõtte äriline otsus, aga kindlasti tahaksin ma Eesti regionaalarengu, transpordi- ja logistikateemalises järgmises arengukavas Tallinna lennujaama poolt tugevalt seista Saare maakonna huvide eest.“
Eestis teisel kohal
“Kuressaare lennujaam on rajapikkuselt ja infrastruktuuri võimalustelt Eestis teisel kohal, seega on siin kindlasti potentsiaali,” tõdes Mürk-Dubuot. ”Seetõttu tulekski neljapoolselt kogu äriline perspektiiv läbi rääkida ning leida sünergia ja parimad lahendused.”
Reisijateveo järgmine hange toimub juba 2018. aastal ning Mürk-Dubout peab oluliseks alustada ettevalmistustega juba täna.
”Sisendid nii maa- ja linnavalitsuse kui ka maakonna ettevõtjate poolt on olemas, garanteerime, et see muutumatul kujul hankesse sisse saaks,” sõnas Mürk-Dubout, kes mõistab lennuliini tähtsust Saaremaa ettevõtjate ning elanike jaoks ja avaldas lootust, et tulevikus saab lennuühenduse osatähtsus suurema kaalu.
”Meie lennujaama võimalused on tõepoolest avaramad, ent hoopis oluline on asjaolu, et ega lennukid ju lennuvälja pärast lenda,” sõnas Kuressaare lennujaama juhataja Mati Tang.
”Lennuväli rahuldab nii ettevõtluse kui sotsiaalseid vajadusi. Kui majandus- ja sotsiaalne keskkond elavneb, võib see tekitada vajaduse nii tihedama lennuliikluse, suuremate lennukite kui ka kaubalennuliinide järele.”
Ärilõunal osalesid veel SEL-i aseesimees Margus Puust, ettevõtja Terje Nepper ning Kuressaare linnapea Madis Kallas.
“Mulle väga meeldis, et Tallinna lennujaama uus juht peab ka regionaalseid lennujaamu ja lennuliine oluliseks. Lisaks tegi heameelt, et Tallinna lennujaam on valmis koos kohalike omavalitsuste ja ettevõtjatega rääkima kaasa parema lennuliikluse nimel Kuressaare-Tallinna liinil ja ka laiemalt,“ võttis Kallas kohtumise kokku.
Tallinna lennujaama juht saabus Kuressaare lennujaama hommikuse lennuga ning lahkus pärastlõunal autoga. Piret Mürk-Dubuot on AS-i Tallinna Lennujaam juhatuse esimees käesoleva aasta 29. augustist. Visiit Saaremaale oli Mürk-Dubout’le lennujaama juhina esmakordne ning selle raames tutvus ta Kuressaare lennujaama ja meeskonnaga.”Esmane kohtumine jättis hea mulje, jäin Kuressaare lennujaama olukorraga väga rahule,” sõnas Mürk-Dubout.”Olen värskelt ametis ja praegu on minu eesmärk väisata AS-ile Tallinna Lennujaam kuuluvaid lennujaamu üle Eesti. Saaremaal soovisin kohtuda ka Kuressaare linnapea ning kohalike ettevõtjatega, et arutada lennujaama positsiooni ning rolli praegu ja kaugemas tulevikus. Kõnelesime infrastruktuuri arengutest ja investeeringutest ka liiniarendusse ning uute võimaluste leidmisest. Isiklikult pean väga oluliseks kaubaveoteenust, mida saartel praegu üldse ei pakuta.”Seda, kas lennuühendus lähitulevikus tihedamaks ja paremaks muutub, Mürk-Dubout lubada ei saa, ent lähitulevikus on Tallinna lennujaama juhil kavas kõnelda kindlasti lennuliini operaatoriga nii reisilendude ajastusest kui graafiku võimalikust tihendamisest.“Paraku on see opereeriva ettevõtte äriline otsus, aga kindlasti tahaksin ma Eesti regionaalarengu, transpordi- ja logistikateemalises järgmises arengukavas Tallinna lennujaama poolt tugevalt seista Saare maakonna huvide eest.““Kuressaare lennujaam on rajapikkuselt ja infrastruktuuri võimalustelt Eestis teisel kohal, seega on siin kindlasti potentsiaali,” tõdes Mürk-Dubuot. ”Seetõttu tulekski neljapoolselt kogu äriline perspektiiv läbi rääkida ning leida sünergia ja parimad lahendused.”Reisijateveo järgmine hange toimub juba 2018. aastal ning Mürk-Dubout peab oluliseks alustada ettevalmistustega juba täna.”Sisendid nii maa- ja linnavalitsuse kui ka maakonna ettevõtjate poolt on olemas, garanteerime, et see muutumatul kujul hankesse sisse saaks,” sõnas Mürk-Dubout, kes mõistab lennuliini tähtsust Saaremaa ettevõtjate ning elanike jaoks ja avaldas lootust, et tulevikus saab lennuühenduse osatähtsus suurema kaalu.”Meie lennujaama võimalused on tõepoolest avaramad, ent hoopis oluline on asjaolu, et ega lennukid ju lennuvälja pärast lenda,” sõnas Kuressaare lennujaama juhataja Mati Tang.”Lennuväli rahuldab nii ettevõtluse kui sotsiaalseid vajadusi. Kui majandus- ja sotsiaalne keskkond elavneb, võib see tekitada vajaduse nii tihedama lennuliikluse, suuremate lennukite kui ka kaubalennuliinide järele.”Ärilõunal osalesid veel SEL-i aseesimees Margus Puust, ettevõtja Terje Nepper ning Kuressaare linnapea Madis Kallas.“Mulle väga meeldis, et Tallinna lennujaama uus juht peab ka regionaalseid lennujaamu ja lennuliine oluliseks. Lisaks tegi heameelt, et Tallinna lennujaam on valmis koos kohalike omavalitsuste ja ettevõtjatega rääkima kaasa parema lennuliikluse nimel Kuressaare-Tallinna liinil ja ka laiemalt,“ võttis Kallas kohtumise kokku.Tallinna lennujaama juht saabus Kuressaare lennujaama hommikuse lennuga ning lahkus pärastlõunal autoga. Piret Mürk-Dubuot on AS-i Tallinna Lennujaam juhatuse esimees käesoleva aasta 29. augustist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeva õhtupoolikul läks Saaremaalt Pöide vallast teele saadetis, mille sihtpunkt on India. Konteinerisse laaditi Pöide pruulikoja seadmed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Pöide pruulikoja seadmed lähevad Indiasse
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 06. oktoober 2016. Teisipäeva pärastlõunal käis Pöide pruulikoja vanade seadmete konteinerisse laadimine. Pildil poseerivad pruulikoja omanik Koit Kelder (vasakult), Austria firma Fleck perepoeg Michael Fleck, Koidu isa Rein Kelder ja uus pruulmeister Harald Sumberg. FOTO: Valmar Voolaid Teisipäeva õhtupoolikul läks Saaremaalt Pöide vallast teele saadetis, mille sihtpunkt on India. Konteinerisse laaditi Pöide pruulikoja seadmed.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
On laupäevane päev. Kalender Saare-
maal Papissaare külas väikeses kollases majas seina peal näitab kuupäeva 16. oktoober 2004 aastal. 10-aastase Tambeti ema võtab ennelõunat jalgratta, et sõita mõne kilomeetri kaugusele Kihelkonna alevisse raamatukokku. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Päevateema
Kusagil ümbruses on väikesed kollase tallaga kummikud
Esmaspäev, 24. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Aare Rüütel Esmaspäev, 24. oktoober 2016. 9aastane Tambet. Poiss läks kaduma, teooriad, mis tast sai, on mitmeid. Mõnda pole kontrollitud... Foto: Aare Rüütel On laupäevane päev. Kalender Saare- maal Papissaare külas väikeses kollases majas seina peal näitab kuupäeva 16. oktoober 2004 aastal. 10-aastase Tambeti ema võtab ennelõunat jalgratta, et sõita mõne kilomeetri kaugusele Kihelkonna alevisse raamatukokku.
Ema küsimusele, mida pojale lugemiseks võtta, vastab Tambet, et “...võta midagi põnevat, aga mitte tarkuseraamatutest, need on mul kõik loetud...”.
Rohkem Tambeti ema oma poega ei näe.
Kihelkonnalt koju tulles näeb ema, et naabrimees A. on kutsunud tuletõrjeauto kustutama ema äraolekul Tambeti poolt metsa all põlema süüdatud ühte naabrimehele kuuluvat autoromu. Vähemalt nii arvatakse, et süütamine on Tambeti tegu ja nii ütleb emale ka Tambeti isa, et “...poiss sai sigadusega hakkama, mine otsi ta üles...”.
Tambetit aga ei ole kusagil. Kui pimedaks läheb, helistab ema politseisse...
16. oktoober 2004 oli soe päev, isegi soojem kui 19. oktoober 2016, kui minu auto termomeeter näitab 9,5 kraadi plussi, ütleb mulle Tambeti ema jutu sees tema kodus Papissaare külas. Ja jätkab, et politsei soovitas talle tol õhtul, et ta hommikul uuesti helistaks kui poiss välja ei ilmu...
Tambetil oli seljas hallikas-sinine punaste triipudega kilejope, jalas tumerohelised dressipüksid ja paljaste jalgade otsas sinist värvi kollase tallaga kummikud.
Inimesed räägiksid
Minu küsimusele, kas tal võis midagi metallist kaasas olla, vastab ema et tal ei olnud ei kella, ei telefoni ja siis meenub, et peeglilaualt oli tol päeval kadunud välgumihkel, mille kohta tänaseks surnud isa ütles tookord, et tema ei teadvat sellest midagi. Järelikult siis Tambet võis selle võtta, mõtiskleb ema.
Selle aasta juuni alguses istusin Kuressaare politseijaoskonnas ja rääkisin Tambeti tookordsest otsimisest. Eriasjade uurija V. kinnitas, et otsingud tehti põhjalikud ja et Tambeti tagaotsimistoimik on endiselt laual mitte arhiivikapis.
Mulle on igale jutule vaja kõrvale teist arvamust. Nüüd mitmel korral Papissaares käinuna ja iga kord kohalike elanikega rääkinuna olen igal korral kuulnud, et tõesti otsiti. Papissaare elanik K., kes vabatahtlikele, koolilastele, politseinikele ja teistele otsijatele oma kodus kartuleid keetis räägib, et oma sadakond inimest oli ikka. Ja koerad, koertega käidi mitu raksu, meenutab ta.
Teine kohalik ütleb, et kui oleks midagi metsast leitud, siis oleks ka konstaablile, nüüd juba endisele aga ikkagi omakandi mehele, teada antud. Sama arvamust kohalikest inimestest kuulsin ka jaoskonnas. Et inimesed räägiks, kui oleks midagi leitud...
Keegi ei tõuse otse taeva
Tambetit aga lihtsalt pole. Kõik kohapeal on minuga nõus, et keegi ei tõuse otse taevasse. Täna on kusagil kollase tallaga väikesed sinised kummikud, välgumihkel kui see tal kaasas oli ja kindlasti veel midagi alles. Külade peal ringlev teooria Tambeti kadumisest ei ole aastatega vaibunud, lapse kadumisse olevat segatud keegi, kellelt kahjuks enam seisukohta või selgitust küsida pole võimalik. Viis aastat tagasi võttis ta selle teadmise endaga hauda kaasa. Juhul, kui tal üldse oli teadmine Tambeti kadumise kohast ja viisist...
Ometi on see ringlev jutt üks versioonidest, mis tänaseni pole rahuldavalt läbi töötatud, tundub mulle peale korduvaid vestlusi kohapeal, eesmärgiga koostada uus otsinguplaan. Jääb üle kooskõlastus Kuressaare jaoskonnas, vajaliku tehnika kokkuleppimine ja raha otsimine ning edasi otsingutele.
Kusagil on olemas väikesed kollase tallaga kummikud, mis peavad viima uurijaid vastuseni, mis tegelikult tol laupäevasel päeval 12 aastat tagasi 10aastase poisiga juhtus.
Selleks, et leida vastused, sihtasutus Kadunud tehtud ongi.
Vaatan Papissaarde mineval munakiviteel seistes ühele poole, seal paistab Kihelkonna kirik loojuva päikese kiirtes oma majesteetlikus kõrguses. Teisele poole, loojuva päikese suunas jääb sadam, siit edasi mõni meremiil on Eesti läänepoolseim asustatud punkt – Vilsandi saar. Siin olla on nagu maailma otsas, kus ühes kollases majakeses kütab ahju tasaselt toimetav ema, kes ootab oma poega.
Kaisukaru ootab Tambetit tema voodil, kapil on roheline mapp Tambeti joonistustega. “Olen Tambetit ainult kaks korda unes näinud,” ütleb ema Tambeti fotot käes hoides.
“Teinekord istus kapi peal, kõlgutas jalgu ja tahtis moosi. Jalas olid valged villased sokid. Küsisin kust sa need sokid said. Ja läinud ta oligi...”.
Kui kuskil on keegi, kes ei saa selle loo lahendamisele otseselt appi tulla, aga tahaks kaasa aidata, siis selleks on võimalus. Eelmisel sügisel seoses Võrus Markkuse otsingutega moodustasime SA Kadunud kõrvale Otsingufondi, mille vahenditest saab Otsingufondi nõukogu otsusel kompenseerida otsingukulusid, kui otsime mitte enam elus olevat inimest. Igaüks saab läbi selle otsimisele kaasa aidata. See on vaid ühe ülekande kaugusel. Arve number on EE441010220248190225, saaja SA Kadunud, selgitus: annetus Otsingufondi - Tambet. Suured tänud appi tulemast!!!
Palume kõigil, kel on infot Tambeti võimalikust asukohast, kes on aastate jooksul leidnud Papissaare ja Rootsiküla piirkonnas seenel-marjul käies või muidu jalutades riideesemeid, jalanõusid või välgumihkli, kes oskab nimetada Kihelkonnal liikuva jutu algallikat või kellel on infot Tambeti kadumiskohast või viisist, olge hea ja helistage 24/7 töötavale sihtasutuse Kadunud infotelefonile +372 6616 776.
Vajadusel tagame teile anonüümsuse. Samuti palume Tambeti kadumise asjaolude ja Tambeti praeguse asukoha kohta helistada politsei lühinumbril 112. Ema küsimusele, mida pojale lugemiseks võtta, vastab Tambet, et “...võta midagi põnevat, aga mitte tarkuseraamatutest, need on mul kõik loetud...”.Rohkem Tambeti ema oma poega ei näe.Kihelkonnalt koju tulles näeb ema, et naabrimees A. on kutsunud tuletõrjeauto kustutama ema äraolekul Tambeti poolt metsa all põlema süüdatud ühte naabrimehele kuuluvat autoromu. Vähemalt nii arvatakse, et süütamine on Tambeti tegu ja nii ütleb emale ka Tambeti isa, et “...poiss sai sigadusega hakkama, mine otsi ta üles...”.Tambetit aga ei ole kusagil. Kui pimedaks läheb, helistab ema politseisse...16. oktoober 2004 oli soe päev, isegi soojem kui 19. oktoober 2016, kui minu auto termomeeter näitab 9,5 kraadi plussi, ütleb mulle Tambeti ema jutu sees tema kodus Papissaare külas. Ja jätkab, et politsei soovitas talle tol õhtul, et ta hommikul uuesti helistaks kui poiss välja ei ilmu...Tambetil oli seljas hallikas-sinine punaste triipudega kilejope, jalas tumerohelised dressipüksid ja paljaste jalgade otsas sinist värvi kollase tallaga kummikud.Minu küsimusele, kas tal võis midagi metallist kaasas olla, vastab ema et tal ei olnud ei kella, ei telefoni ja siis meenub, et peeglilaualt oli tol päeval kadunud välgumihkel, mille kohta tänaseks surnud isa ütles tookord, et tema ei teadvat sellest midagi. Järelikult siis Tambet võis selle võtta, mõtiskleb ema.Selle aasta juuni alguses istusin Kuressaare politseijaoskonnas ja rääkisin Tambeti tookordsest otsimisest. Eriasjade uurija V. kinnitas, et otsingud tehti põhjalikud ja et Tambeti tagaotsimistoimik on endiselt laual mitte arhiivikapis.Mulle on igale jutule vaja kõrvale teist arvamust. Nüüd mitmel korral Papissaares käinuna ja iga kord kohalike elanikega rääkinuna olen igal korral kuulnud, et tõesti otsiti. Papissaare elanik K., kes vabatahtlikele, koolilastele, politseinikele ja teistele otsijatele oma kodus kartuleid keetis räägib, et oma sadakond inimest oli ikka. Ja koerad, koertega käidi mitu raksu, meenutab ta.Teine kohalik ütleb, et kui oleks midagi metsast leitud, siis oleks ka konstaablile, nüüd juba endisele aga ikkagi omakandi mehele, teada antud. Sama arvamust kohalikest inimestest kuulsin ka jaoskonnas. Et inimesed räägiks, kui oleks midagi leitud...Tambetit aga lihtsalt pole. Kõik kohapeal on minuga nõus, et keegi ei tõuse otse taevasse. Täna on kusagil kollase tallaga väikesed sinised kummikud, välgumihkel kui see tal kaasas oli ja kindlasti veel midagi alles. Külade peal ringlev teooria Tambeti kadumisest ei ole aastatega vaibunud, lapse kadumisse olevat segatud keegi, kellelt kahjuks enam seisukohta või selgitust küsida pole võimalik. Viis aastat tagasi võttis ta selle teadmise endaga hauda kaasa. Juhul, kui tal üldse oli teadmine Tambeti kadumise kohast ja viisist...Ometi on see ringlev jutt üks versioonidest, mis tänaseni pole rahuldavalt läbi töötatud, tundub mulle peale korduvaid vestlusi kohapeal, eesmärgiga koostada uus otsinguplaan. Jääb üle kooskõlastus Kuressaare jaoskonnas, vajaliku tehnika kokkuleppimine ja raha otsimine ning edasi otsingutele.Kusagil on olemas väikesed kollase tallaga kummikud, mis peavad viima uurijaid vastuseni, mis tegelikult tol laupäevasel päeval 12 aastat tagasi 10aastase poisiga juhtus.Selleks, et leida vastused, sihtasutus Kadunud tehtud ongi.Vaatan Papissaarde mineval munakiviteel seistes ühele poole, seal paistab Kihelkonna kirik loojuva päikese kiirtes oma majesteetlikus kõrguses. Teisele poole, loojuva päikese suunas jääb sadam, siit edasi mõni meremiil on Eesti läänepoolseim asustatud punkt – Vilsandi saar. Siin olla on nagu maailma otsas, kus ühes kollases majakeses kütab ahju tasaselt toimetav ema, kes ootab oma poega.Kaisukaru ootab Tambetit tema voodil, kapil on roheline mapp Tambeti joonistustega. “Olen Tambetit ainult kaks korda unes näinud,” ütleb ema Tambeti fotot käes hoides.“Teinekord istus kapi peal, kõlgutas jalgu ja tahtis moosi. Jalas olid valged villased sokid. Küsisin kust sa need sokid said. Ja läinud ta oligi...”.Kui kuskil on keegi, kes ei saa selle loo lahendamisele otseselt appi tulla, aga tahaks kaasa aidata, siis selleks on võimalus. Eelmisel sügisel seoses Võrus Markkuse otsingutega moodustasime SA Kadunud kõrvale Otsingufondi, mille vahenditest saab Otsingufondi nõukogu otsusel kompenseerida otsingukulusid, kui otsime mitte enam elus olevat inimest. Igaüks saab läbi selle otsimisele kaasa aidata. See on vaid ühe ülekande kaugusel. Arve number on EE441010220248190225, saaja SA Kadunud, selgitus: annetus Otsingufondi - Tambet. Suured tänud appi tulemast!!!Palume kõigil, kel on infot Tambeti võimalikust asukohast, kes on aastate jooksul leidnud Papissaare ja Rootsiküla piirkonnas seenel-marjul käies või muidu jalutades riideesemeid, jalanõusid või välgumihkli, kes oskab nimetada Kihelkonnal liikuva jutu algallikat või kellel on infot Tambeti kadumiskohast või viisist, olge hea ja helistage 24/7 töötavale sihtasutuse Kadunud infotelefonile +372 6616 776.Vajadusel tagame teile anonüümsuse. Samuti palume Tambeti kadumise asjaolude ja Tambeti praeguse asukoha kohta helistada politsei lühinumbril 112.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare ametikooli tänavuseks aasta õpetajaks valiti Iirimaalt pärit arvutierialade ja inglise keele õpetaja Ian Pettersson. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ametikooli aasta õpetaja on iirlane Ian Pettersson
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 06. oktoober 2016. Kuressaare ametikooli tänavuseks aasta õpetajaks valiti Iirimaalt pärit arvutierialade ja inglise keele õpetaja Ian Pettersson.
“Olen väga üllatunud ja õnnelik,” sõnas Ian pärast aasta õpetajaks kuulutamist. “Ma armastan oma tööd ametikoolis. See annab võimaluse kohtuda uute inimestega ja kõik mu kolleegid on olnud väga abivalmid.”
Ian töötab ametikoolis 2011. aastast. Eelmisel õppeaastal käivitas ta uue õppeainena muusikatehnoloogia, mis on õppijate poolt hästi vastu võetud. Samuti korraldati tema eestvedamisel Iiri nädal, mille ürituste elluviimine andis õppijatele hea elulise kogemuse läbi praktilise õppe.
Nominente said kevadel esitada kõik ametikooli õppesuunad. Aasta õpetaja selgitati ametikooli siseinfosüsteemis korraldatud salajasel hääletusel. Oma hääle said anda kõik ametikooli töötajad. “Olen väga üllatunud ja õnnelik,” sõnas Ian pärast aasta õpetajaks kuulutamist. “Ma armastan oma tööd ametikoolis. See annab võimaluse kohtuda uute inimestega ja kõik mu kolleegid on olnud väga abivalmid.”Ian töötab ametikoolis 2011. aastast. Eelmisel õppeaastal käivitas ta uue õppeainena muusikatehnoloogia, mis on õppijate poolt hästi vastu võetud. Samuti korraldati tema eestvedamisel Iiri nädal, mille ürituste elluviimine andis õppijatele hea elulise kogemuse läbi praktilise õppe.Nominente said kevadel esitada kõik ametikooli õppesuunad. Aasta õpetaja selgitati ametikooli siseinfosüsteemis korraldatud salajasel hääletusel. Oma hääle said anda kõik ametikooli töötajad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tuleval teisipäeval, 1. novembril kella 14 kuni 17-ni ootavad kõik kolm Kuressaare notaribürood maakonna inimesi külla ning jagavad tasuta nõuandeid kinnisvaratehingute, pärimise, abieluvarasuhete, ettevõtluse või teistel notaritehinguid puudutavatel teemadel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Notarid jagavad avatud uste päeval tasuta õigusnõu
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 28. oktoober 2016. Marika Leis. Tuleval teisipäeval, 1. novembril kella 14 kuni 17-ni ootavad kõik kolm Kuressaare notaribürood maakonna inimesi külla ning jagavad tasuta nõuandeid kinnisvaratehingute, pärimise, abieluvarasuhete, ettevõtluse või teistel notaritehinguid puudutavatel teemadel.
“Ootame kõiki huvilisi, meie aadress on Lossi 6 ja siseneda tuleb Vene kiriku poolsest uksest,” täpsustas Gerda Pitki notaribüroo konsultant-asjaajaja Evelin Salundi.
Mõistlik varuda aega
Anne Heinsaare notaribüroo jurist Kent Puiestee ütles Meie Maale, et notariga kohtumiseks ette helistama ei pea, küll aga on mõistlik varuda aega, kuna suurema huvi korral võib tekkida elav järjekord.
“Enamasti inimesed teavad oma õigusi ja tehingutega seotud kohustusi,” ütles notar Marika Leis (pildil). “Usun, et teisipäeval saame kindlasti rääkida traditsioonilisest valikuküsimusest, kas testament või kinkeleping.” Erinevalt teistest notaribüroodest soovitas Leis ette helistada, et natukenegi aega planeerida. “Muidugi püüame kõik huvilised vastu võtta.”
Notarite Koja esimees Tarvo Puri selgitas, et see päev on mõeldud eelkõige neile, kes satuvad notaribüroosse harvem või ei tunne ennast juriidilistes küsimustes piisavalt kindlalt. “Muidugi on notaribürood ka teistel päevadel avatud, aga ootame, et sellel päeval tulevad ka need inimesed, kes alles kaaluvad mõne tehingu tegemist või tahavad lihtsalt nõu küsida,” lisas ta.
Bürood avatud üle riigi
Kui saarlane on juhtumisi mandril või Hiiumaal, siis võib ta mis tahes notaribüroosse nimetatud kellaajal sisse astuda, kuna Eesti kõigi 64 notaribüroo uksed on avatud. Üleriigiline notaribüroode avatud uste päev toimub Eestis esmakordselt.
Tasuta nõustamisega osaletakse üle-euroopalises notarite avatud uste päeva projektis, mida koordineerib Euroopa Liidu Notariaatide Nõukogu.
Maakonna notarid:
Anne Heinsaar – Lossi tn 4 A, uressaare
Gerda Pitk – Lossi tn 6, Kuressaare
Marika Leis – Tallinna tn 16, Kuressaare “Ootame kõiki huvilisi, meie aadress on Lossi 6 ja siseneda tuleb Vene kiriku poolsest uksest,” täpsustas Gerda Pitki notaribüroo konsultant-asjaajaja Evelin Salundi.Anne Heinsaare notaribüroo jurist Kent Puiestee ütles Meie Maale, et notariga kohtumiseks ette helistama ei pea, küll aga on mõistlik varuda aega, kuna suurema huvi korral võib tekkida elav järjekord.“Enamasti inimesed teavad oma õigusi ja tehingutega seotud kohustusi,” ütles notar Marika Leis (pildil). “Usun, et teisipäeval saame kindlasti rääkida traditsioonilisest valikuküsimusest, kas testament või kinkeleping.” Erinevalt teistest notaribüroodest soovitas Leis ette helistada, et natukenegi aega planeerida. “Muidugi püüame kõik huvilised vastu võtta.”Notarite Koja esimees Tarvo Puri selgitas, et see päev on mõeldud eelkõige neile, kes satuvad notaribüroosse harvem või ei tunne ennast juriidilistes küsimustes piisavalt kindlalt. “Muidugi on notaribürood ka teistel päevadel avatud, aga ootame, et sellel päeval tulevad ka need inimesed, kes alles kaaluvad mõne tehingu tegemist või tahavad lihtsalt nõu küsida,” lisas ta.Kui saarlane on juhtumisi mandril või Hiiumaal, siis võib ta mis tahes notaribüroosse nimetatud kellaajal sisse astuda, kuna Eesti kõigi 64 notaribüroo uksed on avatud. Üleriigiline notaribüroode avatud uste päev toimub Eestis esmakordselt.Tasuta nõustamisega osaletakse üle-euroopalises notarite avatud uste päeva projektis, mida koordineerib Euroopa Liidu Notariaatide Nõukogu.Anne Heinsaar – Lossi tn 4 A, uressaareGerda Pitk – Lossi tn 6, KuressaareMarika Leis – Tallinna tn 16, Kuressaare
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval klubis Privilege üles astuv tuntud muusik Karl Madis ütles Nädalalõpule, et tema jaoks on Saaremaa üks tähtsamaid kohti, kuhu tulla. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Muusik Karl Madis: saarte elu on nagu muinasjutt
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 14. oktoober 2016. “Kindlasti saavad kõik laupäeval laulda menuhitti “Olen noor“,“ ütles muusik Karl Madis. FOTO: Delfi Laupäeval klubis Privilege üles astuv tuntud muusik Karl Madis ütles Nädalalõpule, et tema jaoks on Saaremaa üks tähtsamaid kohti, kuhu tulla.
“Kui kutsutakse, siis tulen siia alati rõõmuga,“ sõnas tuntud laulja, tähendades, et siin on tegemist superpublikuga, mis on tema arvates üks paremaid Eestis. Hiiumaale satub Karl Madis aga esinema väga harva. Kuid kuna tal elab seal sõber, siis on ta sel aastal mitu korda tal külas käinud. Ka selle aasta jaanitulel oli Madis Kõrgessaares.
Mis aga eriti vahva, oli Madise sõnul see, et sel aastal õnnestus tal esimest korda elus käia ära Saaremaa läänerannikul asuval Vilsandi saarel. “See on erakordne saar ning saarte elu üldse on nagu muinasjutt,“ tähendas ta.
Tänavuse suvega jäi Karl Madis enda sõnul rahule. “Esinemisi oli palju, aga üks märksõna oli see, et mitte kusagil ei sadanud esinemise ajal vihma,“ meenutas ta, viidates, et ka Saaremaal juunikuus esinedes lubas ta korraldajatele muiates, et kui nemad kohale jõuavad, siis tuleb päike välja ja nii ka läks. Kõige erilisemateks esinemispaikadeks peab Madis selliseid kaugemaid kohti nagu Austraalia, Chicago, Los Angeles. “Aga Eesti on muidugi iga päev eriline,“ muigas ta.
Laupäevasel peol lähevad muusikul enda sõnul nii-öelda käiku kõik uuemad ja vanemad hitid. Ta mängib ka saksofoni ja suupilli ning üheskoos lauldakse ära kõik vanemad hitid. “Kindlasti saavad kõik laulda “Olen noor“ ja ka “Pärlipüüdjat“,“ kinnitas Karl Madis, kutsudes laupäeval peole kõiki neid, kes tema muusikast midagi teavad ja on kuulnud. “Kes ka pole kuulnud, tulgu kuulama,“ muigas ta, lisades, et ta ootab absoluutselt kõiki, kes vähegi aega leiavad. “Kui kutsutakse, siis tulen siia alati rõõmuga,“ sõnas tuntud laulja, tähendades, et siin on tegemist superpublikuga, mis on tema arvates üks paremaid Eestis. Hiiumaale satub Karl Madis aga esinema väga harva. Kuid kuna tal elab seal sõber, siis on ta sel aastal mitu korda tal külas käinud. Ka selle aasta jaanitulel oli Madis Kõrgessaares.Mis aga eriti vahva, oli Madise sõnul see, et sel aastal õnnestus tal esimest korda elus käia ära Saaremaa läänerannikul asuval Vilsandi saarel. “See on erakordne saar ning saarte elu üldse on nagu muinasjutt,“ tähendas ta.Tänavuse suvega jäi Karl Madis enda sõnul rahule. “Esinemisi oli palju, aga üks märksõna oli see, et mitte kusagil ei sadanud esinemise ajal vihma,“ meenutas ta, viidates, et ka Saaremaal juunikuus esinedes lubas ta korraldajatele muiates, et kui nemad kohale jõuavad, siis tuleb päike välja ja nii ka läks. Kõige erilisemateks esinemispaikadeks peab Madis selliseid kaugemaid kohti nagu Austraalia, Chicago, Los Angeles. “Aga Eesti on muidugi iga päev eriline,“ muigas ta.Laupäevasel peol lähevad muusikul enda sõnul nii-öelda käiku kõik uuemad ja vanemad hitid. Ta mängib ka saksofoni ja suupilli ning üheskoos lauldakse ära kõik vanemad hitid. “Kindlasti saavad kõik laulda “Olen noor“ ja ka “Pärlipüüdjat“,“ kinnitas Karl Madis, kutsudes laupäeval peole kõiki neid, kes tema muusikast midagi teavad ja on kuulnud. “Kes ka pole kuulnud, tulgu kuulama,“ muigas ta, lisades, et ta ootab absoluutselt kõiki, kes vähegi aega leiavad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Valjalast pärit Eesti rahvusnaiskonna nurgaründaja Nette Peit (pildil) on Rootsi meistriliigas nelja vooruga kogunud 61 punkti (keskmiselt 5,25 geimis), millega ta on oma naiskonna konkurentsitult edukaim mängija. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nette Peit Rootsis naiskonna parim


description: “See seuke vanainimese riistapuu,“ muheleb Valjala vallas Kõnnu külas elav Arvo Nuut, kellele kinkis mopeedauto kaks aastat tagasi tema 70 aasta juubelisünnipäevaks tütar. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Mopeedauto – seljakott või lihtsalt mops?
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 14. oktoober 2016. Arvole ja Sirjele on mopeedauto ehk nii öelda Seljakott asendamatuks abimeheks liikumisel ühest punktist teise. Foto: Ivika Laanet “See seuke vanainimese riistapuu,“ muheleb Valjala vallas Kõnnu külas elav Arvo Nuut, kellele kinkis mopeedauto kaks aastat tagasi tema 70 aasta juubelisünnipäevaks tütar.
Arvo ja tema abikaasa Sirje jaoks on tegemist asendamatu abimehega, mis viib neid ohutult ühest kohast teise. “Meil ju Valjalas apteeki pole, vaja linnas käia või siis Orissaares, kõik sõidud teen temaga ära,“ on Arvo väga rahul.
Kui varem sõitis Arvo ATV-ga, siis nüüd on katus pea kohal ja ei pea vihmavarju otsima. Ka tema naine Sirje on kingitusega väga rahul. “Kena armas väike masin,“ kiidab ta.
Tütar soetas isale kasutatud auto Soomest, kus see on väga populaarne masin, eriti just noorte seas. “Need ju siin hirmus kallid, aga nüüd on hinnad veidi kukkunud, ilmselt sellepärast neid siin vähe liikumas ongi,“ arvas Arvo.
Mopeedauto on auto nagu iga teinegi, on vaid kaks automaatkäiku, millega tuleb manööverdada, ning pidur ja gaas. Arvo autol on taga ka fotosilmad ja parkimisandurid ning tegemist on tema sõnutsi igati korraliku masinaga. Erilist heameelt teeb see, et pagasiruumis on ruumi uhkesti. “Pane või lehm sinna, sest see on tõesti suur,“ viskab Arvo nalja ning ütleb, et pärlmuttersinist värvi auto on tema seljakott. “Vaata, sõidan näiteks auku, siis võtan ta sülle, tõstan sealt üles ja kihutan aga jälle edasi,“ naerab ta, viidates, et auto on kerge ja plastmassist ning kaalub vaid 650 kg. Arvo ütleb, et seni ei ole tal tulnud autoosi vahetada. “Summuti pääses korra Orissaares alt lahti, panin traadiga kinni ja Valjalas autoteeninduses mehed tegid selle kohe korda,“ kõneleb ta.
Sellele, et mees on “seljakotiga“ igati rahul, viitab see, kui hellitavalt ta oma neljarattalisest räägib. “Vaata, ta ju naeratab,“ sõnab ta heldinult.
Kui küsin, kas politsei teda ka kinni pidanud on, viskab Arvo naljatades vastu, et “vana Peegliga“ (politseinik Hillar Peegel – toim) on ta iganes vaielnud. “Aga mul on nüüd roheline kaart, võin nüüd või Brüsselisse sõita,“ sõnab ta.
Lihtne masin
Marika muretses endale kasutatud mopeedauto kolm kuud tagasi Valgast. “Selle mõtte, et muretseks rollerauto, ei teagi, kumb meist õhku viskas, kas mina või mees,“ meenutab naine, kellele sai auto valimisel määravaks just stiilsus ja see, et tegemist on eelkõige linnaautoga. Autot kutsub Marika ja tema pere “mopsiks“, seda lühendatuna sõnast “mopeedauto“.
Marika ütleb, et Tallinnasse sellega ei sõida, aga Kuressaares saab ta kõik asjad tehtud, tööl ja poes käidud. “Ta on kerge, mugav ning lihtne masin,“ nendib ta, lisades muiates, et koos masinaga sai ta kingituseks ka liiklusreeglid. Seda sellepärast, et Marikal ei ole autojuhilube ning mopeedauto puhul ei olegi need nõutud. “Igal juhul olen ma väga happy (õnnelik – toim) ning loodan, et auto ka talvel vastu peab,“ räägib Marika, kelle sõnul ei ole selle auto juhtimisel midagi keerulist. On automaatkäigukast ja lase muudkui edasi-tagasi ning ega suuremaga ta ise vist julgekski sõita. Tegemist on väga ökonoomse masinaga, diislikütust võtab see vaid 2,5 liitrit sajale.
“Mul oli suvel ikka praamigraafik kogu aeg ees, kui linnast välja sõitsin, et mitte teistele jalgu jääda,“ naerab ta. See, mis murelikuks teeb, on just maanteesõit, sest ei taha ju teistele liiklejatele jalgu jääda, kuna piirkiirus on masinal 45 km/h ning paar korda on tal tulnud suisa tee äärde seisma jääda. Manööverdamisel on kord juhtunud, et ta tagurdas vastu posti ning sai auto tule puruks.
Suur huvi
Autofrend Motokaubad juhataja Tauno Kiis sõnas Meie Maale, et nemad alustasid mopeedautode müügiga Saaremaal neli aastat tagasi ja esimesel kahel aastal müüsid nad kaheksa uut mopeedautot. “Tegu oli uudse asjaga, sest mopeedauto omamise tegi võimalikuks kehtima hakanud uus liiklusseadustik,“ rääkis Kiis, kelle sõnul oli huvi mopeedautode vastu väga suur ja on siiamaani, aga uusi mopeedautosid paraku ostetakse terves Eestis momendil suhteliselt vähe, mõni üksik aastas.
Kiisi sõnul on põhjus lihtne – kasutatud autode importijad said aru tekkinud nõudlusest ja on turule toonud suure valiku igas mastis kasutatud sõidukeid. “Kuna uue mopeedauto hinnad algavad 9500 eurost, siis sihtgrupp, kes neid kasutab ja soovib kasutada, peab hinda liiga kõrgeks ja ostuvõimalusi ületavaks. Enamasti ostetakse turult kõige odavamaid sõidukeid hinnaskaalas 1500–3000 eurot,“ põhjendas Kiis, kelle sõnul on kasutatud mopeedautode hulk Saaremaal viimasel ajal hüppeliselt kasvanud. “Mulle isiklikult teeb muret see, et ostetakse valimatult väga-väga-väga halvas tehnilises seisukorras mopeedautosid, mis tõele au andes vaevu koos seisavad, ja osaletakse siis nendega liikluses. Tehnilisel ülevaatusel nendega käidud ei ole ja reeglina on need viimse piirini amortiseerunud,“ rääkis Kiis, kelle sõnul on need inimesed võib-olla auto oma viimaste säästude eest soetanud pensioni kõrvalt, neil ei ole enam võimalusi sõidukit remontida, sest varuosad on vähemalt 3–5 korda, vahel rohkemgi kallimad kui tavaautodel. “Jah, praegusel hetkel müüme hoolega varuosi ja teeme remonti, mis on meile ka kindlasti kasumlik tegevus,“ muigas Kiis, viidates, et Autofrend ise kasutatud mopeedautosid müügiks ei paku.
Koolilaste ja eakate auto
Tauno Kiisi sõnul teebki mopeedauto eriliseks see, et seda saavad kasutada vanemad inimesed, kellel mingil põhjusel ei ole juhiluba – kas seda pole kunagi olnudki või on see mingil põhjusel kehtetuks tunnistatud või sootuks ära võetud. Ka annab see võimaluse sõita sellise sõidukiga, millel on kõik sõiduauto funktsioonid, kuigi piiratud. Eriliseks teeb veel see, et koolilapsed saavad alates 14. eluaastast sellega ise koolis ja trennis käia, nii et nad ei pea sõltuma oma vanematest, kellel tihtipeale pole aega oma lapsi sõidutada.
“Eks mopeedauto kontseptsioon oli ja on ikkagi ennekõike noortele mõeldud aastaringne liiklusvahend, pidades silmas eelkõige linnaliiklust, aga meil on kasutajad sootuks skaala teises otsas,“ tähendas Kiis, viidates samas, et sellest võib ju aru saada – mismoodi sa näiteks talvel varahommikul karjalauta või saekaatrisse tööle jõuad või maal poodi? “Kui ikka buss ei sõida ja kaherattalisega ka liikuda ei saa, siis mopeedautole hääled sisse, soojendus tööle, kojamehed ka ja nii punktist A punkti B ka saab, kui ikka rooli mõistad keerata ja kahe pedaali vahel vahet teed.“ Arvo ja tema abikaasa Sirje jaoks on tegemist asendamatu abimehega, mis viib neid ohutult ühest kohast teise. “Meil ju Valjalas apteeki pole, vaja linnas käia või siis Orissaares, kõik sõidud teen temaga ära,“ on Arvo väga rahul.Kui varem sõitis Arvo ATV-ga, siis nüüd on katus pea kohal ja ei pea vihmavarju otsima. Ka tema naine Sirje on kingitusega väga rahul. “Kena armas väike masin,“ kiidab ta.Tütar soetas isale kasutatud auto Soomest, kus see on väga populaarne masin, eriti just noorte seas. “Need ju siin hirmus kallid, aga nüüd on hinnad veidi kukkunud, ilmselt sellepärast neid siin vähe liikumas ongi,“ arvas Arvo.Mopeedauto on auto nagu iga teinegi, on vaid kaks automaatkäiku, millega tuleb manööverdada, ning pidur ja gaas. Arvo autol on taga ka fotosilmad ja parkimisandurid ning tegemist on tema sõnutsi igati korraliku masinaga. Erilist heameelt teeb see, et pagasiruumis on ruumi uhkesti. “Pane või lehm sinna, sest see on tõesti suur,“ viskab Arvo nalja ning ütleb, et pärlmuttersinist värvi auto on tema seljakott. “Vaata, sõidan näiteks auku, siis võtan ta sülle, tõstan sealt üles ja kihutan aga jälle edasi,“ naerab ta, viidates, et auto on kerge ja plastmassist ning kaalub vaid 650 kg. Arvo ütleb, et seni ei ole tal tulnud autoosi vahetada. “Summuti pääses korra Orissaares alt lahti, panin traadiga kinni ja Valjalas autoteeninduses mehed tegid selle kohe korda,“ kõneleb ta.Sellele, et mees on “seljakotiga“ igati rahul, viitab see, kui hellitavalt ta oma neljarattalisest räägib. “Vaata, ta ju naeratab,“ sõnab ta heldinult.Kui küsin, kas politsei teda ka kinni pidanud on, viskab Arvo naljatades vastu, et “vana Peegliga“ (politseinik Hillar Peegel – toim) on ta iganes vaielnud. “Aga mul on nüüd roheline kaart, võin nüüd või Brüsselisse sõita,“ sõnab ta.Marika muretses endale kasutatud mopeedauto kolm kuud tagasi Valgast. “Selle mõtte, et muretseks rollerauto, ei teagi, kumb meist õhku viskas, kas mina või mees,“ meenutab naine, kellele sai auto valimisel määravaks just stiilsus ja see, et tegemist on eelkõige linnaautoga. Autot kutsub Marika ja tema pere “mopsiks“, seda lühendatuna sõnast “mopeedauto“.Marika ütleb, et Tallinnasse sellega ei sõida, aga Kuressaares saab ta kõik asjad tehtud, tööl ja poes käidud. “Ta on kerge, mugav ning lihtne masin,“ nendib ta, lisades muiates, et koos masinaga sai ta kingituseks ka liiklusreeglid. Seda sellepärast, et Marikal ei ole autojuhilube ning mopeedauto puhul ei olegi need nõutud. “Igal juhul olen ma väga happy (õnnelik – toim) ning loodan, et auto ka talvel vastu peab,“ räägib Marika, kelle sõnul ei ole selle auto juhtimisel midagi keerulist. On automaatkäigukast ja lase muudkui edasi-tagasi ning ega suuremaga ta ise vist julgekski sõita. Tegemist on väga ökonoomse masinaga, diislikütust võtab see vaid 2,5 liitrit sajale.“Mul oli suvel ikka praamigraafik kogu aeg ees, kui linnast välja sõitsin, et mitte teistele jalgu jääda,“ naerab ta. See, mis murelikuks teeb, on just maanteesõit, sest ei taha ju teistele liiklejatele jalgu jääda, kuna piirkiirus on masinal 45 km/h ning paar korda on tal tulnud suisa tee äärde seisma jääda. Manööverdamisel on kord juhtunud, et ta tagurdas vastu posti ning sai auto tule puruks.Autofrend Motokaubad juhataja Tauno Kiis sõnas Meie Maale, et nemad alustasid mopeedautode müügiga Saaremaal neli aastat tagasi ja esimesel kahel aastal müüsid nad kaheksa uut mopeedautot. “Tegu oli uudse asjaga, sest mopeedauto omamise tegi võimalikuks kehtima hakanud uus liiklusseadustik,“ rääkis Kiis, kelle sõnul oli huvi mopeedautode vastu väga suur ja on siiamaani, aga uusi mopeedautosid paraku ostetakse terves Eestis momendil suhteliselt vähe, mõni üksik aastas.Kiisi sõnul on põhjus lihtne – kasutatud autode importijad said aru tekkinud nõudlusest ja on turule toonud suure valiku igas mastis kasutatud sõidukeid. “Kuna uue mopeedauto hinnad algavad 9500 eurost, siis sihtgrupp, kes neid kasutab ja soovib kasutada, peab hinda liiga kõrgeks ja ostuvõimalusi ületavaks. Enamasti ostetakse turult kõige odavamaid sõidukeid hinnaskaalas 1500–3000 eurot,“ põhjendas Kiis, kelle sõnul on kasutatud mopeedautode hulk Saaremaal viimasel ajal hüppeliselt kasvanud. “Mulle isiklikult teeb muret see, et ostetakse valimatult väga-väga-väga halvas tehnilises seisukorras mopeedautosid, mis tõele au andes vaevu koos seisavad, ja osaletakse siis nendega liikluses. Tehnilisel ülevaatusel nendega käidud ei ole ja reeglina on need viimse piirini amortiseerunud,“ rääkis Kiis, kelle sõnul on need inimesed võib-olla auto oma viimaste säästude eest soetanud pensioni kõrvalt, neil ei ole enam võimalusi sõidukit remontida, sest varuosad on vähemalt 3–5 korda, vahel rohkemgi kallimad kui tavaautodel. “Jah, praegusel hetkel müüme hoolega varuosi ja teeme remonti, mis on meile ka kindlasti kasumlik tegevus,“ muigas Kiis, viidates, et Autofrend ise kasutatud mopeedautosid müügiks ei paku.Tauno Kiisi sõnul teebki mopeedauto eriliseks see, et seda saavad kasutada vanemad inimesed, kellel mingil põhjusel ei ole juhiluba – kas seda pole kunagi olnudki või on see mingil põhjusel kehtetuks tunnistatud või sootuks ära võetud. Ka annab see võimaluse sõita sellise sõidukiga, millel on kõik sõiduauto funktsioonid, kuigi piiratud. Eriliseks teeb veel see, et koolilapsed saavad alates 14. eluaastast sellega ise koolis ja trennis käia, nii et nad ei pea sõltuma oma vanematest, kellel tihtipeale pole aega oma lapsi sõidutada.“Eks mopeedauto kontseptsioon oli ja on ikkagi ennekõike noortele mõeldud aastaringne liiklusvahend, pidades silmas eelkõige linnaliiklust, aga meil on kasutajad sootuks skaala teises otsas,“ tähendas Kiis, viidates samas, et sellest võib ju aru saada – mismoodi sa näiteks talvel varahommikul karjalauta või saekaatrisse tööle jõuad või maal poodi? “Kui ikka buss ei sõida ja kaherattalisega ka liikuda ei saa, siis mopeedautole hääled sisse, soojendus tööle, kojamehed ka ja nii punktist A punkti B ka saab, kui ikka rooli mõistad keerata ja kahe pedaali vahel vahet teed.“
Veel artikleid samast teemast »