authors:
Lääne Elu
Kelli Seiton

maintext:
Seljakotiga Austraalias. Kelli Seiton: professionaalne hernekorjaja
Kelli Seiton
Kelli Seiton. Foto: erakogu
Umbes nädal pärast Austraaliasse saabumist istun kuldses Holden Commodore’is (Euroopas kannaks see auto Opel Omega nime). Partner istub rooli taha, eesmärk sõita õigel pool teed ja mitte vastassuunas, mina kõrvalistmele, kramplikult uksest ja istmest kinni hoides ning endale kinnitades, et sõidame õigel pool teed sellest hoolimata, et see nii vale näib. Autost saab kodu ja sõiduk. Nüüd on vaja veel töö leida.
Peaaegu nädal möödub internetti kammides ja CVsid laiali saates. Esialgu oli ainus pakkumus sibulate korjamine. Tööpakkuja ütleb otse, et töö on raske ja raskemgi, kui tahad säästmiseks teenida. Videote järgi ei tundu päev läbi maas põlvedel küürutamine ning teravate kääride kiire ja tihe käsitsemisoskus samuti kuigi ahvatlev. Palka makstakse korjatud koguse pealt.
Suundun hoopis Stanthorpe’i, mida tuttavad soovitavad. Holden viib sinna ja hosteliomanik Glen majutab Summiti-nimelises tööhostelis kalli raha eest külma ja haisvasse tuppa, seni kuni tööd leian. Muidu nii kuulsas õunapiirkonnas pole juttude järgi ühegi vilja hooaeg veel õieti alanud ja kümmekond sakslast on hostelis juba kuu aega tööd oodanud. Seame partneriga enda piiriks nädala. Kui siis tööd pole, läheme sibulaid korjama!
Kolmanda päeva hommikul enne kella viit kuulen toa uksel koputust. Surun silmad tugevamini kinni. Äkki läheb ära! Koputaja on järjepidev ja annan alla. „Kas te tööd tahate?” „Jah, millal?” „Täna!” „Aa, okei. Mis kell?” „Kohe!”
Hosteliomanik Glen annab juhised kaasa ja nende järgi sõidame suurest õunast 20 kilomeetrit edasi, siis keerame vasakule ja Browni teed mööda suure kuurini. Maanteel möödume mitmest surnud kängurust – esimesed kängurud, keda Austraalias näen. Nii algab karjäär farmis hernekorjajana.
Järgmised kümme nädalat elan graafiku järgi, kus äratuskell heliseb kella kolme ja nelja vahel, tööle jõuan päikesetõusul ja magama heidan juba seitsmest õhtul, kui päike on äsja loojunud. Ärkamine on küll varajane, ent farmitöö võlusid võib loetleda üsna pikalt. Igal hommikul sõidame põllule kümnekesi koos ute’i (pikapi) kastis istudes. Tuul vuhiseb kõrvus, ülemus teeb kruusateel „hüpekaid” ning taustaks on künklikud põllud, lehmad ja päikesetõus. Töö on täpselt selline, nagu nimi lubab – pikad read hernepõõsaid, millelt herneid korjan.
aeg ei kesta kuigi kaua ja üsna pea hakkan farmis kõiki teisi ameteid proovima. Istutan, rohin, paigaldan nööre, puistan taimede ümber saepuru ning endiselt ka korjan ja pakin. Hernestest saavad lehtpeedid, taldrikkõrvitsad, paprikad ja suvikõrvitsad. Tööd muutuvad seljale üha koormavamaks, nimetissõrmed on püsivalt mustad ja lõhenevad ning igal õhtul vajuvad silmad juba enne kella seitsmest magamamineku aega kinni.
Farmipidajad saavad aga üha armsamaks ning Austraalia aedviljatööstuse telgitagused selgemaks. Farm, milles töötame, elatub peamiselt suvikõrvitsate müügist ja Itaalia päritolu farmer alustab nende korjamist suure hurraaga. Näib, et põllud hakkavad saaki andma teistest taludest nädala võrra varem ning väikesed kriimud või erinevused suvikõrvitsate suuruses ei tähenda midagi. Poed ostavad ja toodang läheb. Prügiks – ehk lehmadele söödaks – viskame umbes kolmandiku suvikõrvitsaist. Kas korjates noaga sügava täkke sisse saanud, liiga kõverad ja koleda väljanägemisega või liiga suured, et keskmine austraallane neid poest ostaks.
Mida aeg edasi, seda karmimaks läheb seis suvikõrvitsaturul. Pakkijad saavad uued juhised: austraallaste lemmiksuurus – pöidla ja nimetissõrme pikkus – tähendab, et kõik kastis olevad suvikõrvitsad peavad olema täpselt sama pikad. Veidi pikem läheb juba järgmisse ehk odavamasse kasti. Sama lugu lühemaga. Iga pisemgi kriim tähendab müügikõlbmatust ning vili tuleb sorteerida kasti, mida pakutakse peamiselt Korea restoranidele. Varem neile pakutud suurema kriimuga või veidi viltused suvikõrvitsad on nüüd prügi. Viskan tohutult suvikõrvitsaid ära. Vähemalt lehmadel on pidupäev!
Pidupäev on ka korjajail. Praak-suvikõrvitsaid võime süüa ja ka teistele hostelisse viia. Sama lugu on mujalgi farmides. Seljakotirändurite rõõmuks on hosteli külmkapis alalõpmata ühiseid jääkapsaid või suvikõrvitsaid.
Farmer otsustab, et korjamine ei tasu enam ära. Suvikõrvitsad jäävad põllule ja hooaja lõpul niidetakse lihtsalt maha.
„Austraallased on aedviljade asjus väga valivad. Välimus huvitab neid enim,” nendib farmer.
Farmeri meeleolu on tsükliline ja oleneb saagist. Kui paprikad hakkavad valmis saama, tõusevad ta suunurgad taas ülespoole.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Galerii: Haapsalu mattus tihedasse udusse
Kristjan Kosk
Viimasel kahel päeval on Läänemaa ja veel mitmed Eesti piirkonnad mattunud eriti tihedasse ja püsivasse udusse.
Mis seda põhjustab ja kui tavaline on selline olukord?
Nähtust selgitab Tartu ülikooli (loodusgeograafia) doktorant ja meteoroloog Jüri Kamenik.
Eile hommikul arenes udu, eriti Loode-Eestis. Kaugemal sisemaal oli pilvisem ja udu polnud või oli seda oluliselt vähem. Udu hajus kohati alles keskpäevaks, mis näitas eriti soodsaid tingimusi udu tekkeks ja püsimiseks. Päeval ilm selgines ja päikese toel oli sooja 15-20 kraadi. Õhtul arenes mitmel pool udu, mis püsis kohati vähemalt 27. septembri keskpäevani.
Kõik see näitab, et tingimused olid udu tekkeks ja püsimiseks erakordselt soodsad. Eile tekkis Baltimaade kohal kõrgrõhuala, mis muutis ilma vaikseks ja kohati ka selgeks – see soodustab öisel ajal jahtumist, mis on udu jaoks vajalik, et veeaur hakkaks kondenseeruma.
Kõrge päevane õhutemperatuur (kuni 20 kraadi) näitas seda, et õhumass oli soe. See tähendab, et õhk võib sisaldada palju veeauru, mis on udu tekkeks vajalik. Vastav näitaja on kastepunkt, mille saab õhutemperatuuri ja suhtelise niiskuse järgi välja arvutada. Sealt võis näha, et kastepunkt ulatus kohati koguni 15 kraadini, mida on septembri lõpu kohta väga palju.
Kui õhutemperatuur langeb kastepunkti, võib alata veeauru kondenseerumine (esialgu kaste või hallana, sest pinnad jahtuvad kiiremini kui õhk, hiljem ka uduna). Mida kõrgem on kastepunkt ja väiksem erinevus kastepunkti ja õhutemperatuuri vahel, seda vähem peab õhk jahtuma, et kondenseerumine võiks toimuda. Seega piisab selgel õhtul vaid paarist tunnist, kui õhk on väga niiske, et tekiks udu.
Niisiis tekkis udu seetõttu, et Eesti kohal oli vaikset ja kohati selget ilma pakkuv sooja õhumassiga antitsüklon. Vaikne ja selge ilm soodustab jahtumist, eriti sügisel, kui ööd on pikad ja jahtumiseks on aega. Väga niiske õhu tõttu piisas juba vähesest jahtumisest, et veeaur kondenseeruks ja udu tekiks.
Selline ilm ei jää siiski püsima, sest antitsüklon püsib veel ühe ööpäeva, siis on sunnitud taganema ookeanilt saabuvate tsüklonite survel. Nädala teine pool on tsüklonite päralt.
Läänemaal toimunud udusündmus väärib tähelepanu kestuse poolest: mis on udu püsimise rekordid, millal ja kus on need aset leidnud? Ilmavaatleja udupäevikust (Ilmateenistuse andmed, kogunud Ele Pedassaar) saame teada, et näiteks Vilsandil vaadeldud perioodil (1981–2005) registreeritud kõige pikemaajalisem udu (nähtavus alla kilomeetri), mis arenes 2001. aasta 10. märtsi ennelõunal ja hajus 13. märtsi õhtul, kestes täpsemalt 57 tundi ja 30 minutit. Sügise udud jäävad teisele kohale: nii oli Võrus kõige kestvam udu 1990. aasta oktoobrikuus, kui 17. oktoobri õhtul tekkinud udu püsis 19. oktoobri hommikuni, kestes kokku 40 tundi, kuid Kõige pikem sügisudu on registreeritud Vilsandil 2002. aastal 14.–16. novembrini, kestes 51 tundi ja 15 minutit. Kuna Läänemaal katkes udu päeva jooksul, siis uut udurekordit ei sündinid.
Kas Läänemaa udu kuulus ohtlike udude hulka? Kui nähtavus langeb alla 500 meetri ja udu kestab üle kolme tunni, siis peetakse udu ohtlikuks (eelkõige sõidukijuhtide jaoks). Kui nähtavus langeb aga veelgi – alla 50 meetri – ja udu kestus ulatub 12 tunnini, on tegu eriti ohtliku uduga. Merel on ohtliku udu nähtavuse piiriks üks kilomeeter, eriti ohtliku udu korral on see aga 200 meetrit; et sõita võimalikult ohutult ka väga tihedas udus, on ajakohastel veesõidukitel abiks radarpilt.
Seega võib toimunud udusündmust pidada ohtlikuks, sest näitajad vastasid ohtliku udu kriteeriumitele nii nähtavuse kui kestuse poolest. Eriti ohtliku udu olemasolu jääb küsitavaks, aga välistada ei saa, et mõnes lohus või rabas võis vastata koguni sellistele kriteeriumitele.
Uduse ilma korral peaksid autojuhid olema iseäranis ettevaatlikud madalates niisketes kohtades, näiteks soode ja veekogude lähedal, kus udu võib autojuhi vaatevälja ilmuda üsna ootamatult.
Fotod: Arvo Tarmula

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 13. septembril
Tarmo Õuemaa
Kaja Lotmani asemel saab keskkonnaameti regioonijuhiks Sulev Vare
1. oktoobrist ühendatakse keskkonnaameti Saare-Lääne-Hiiu regiooniga Pärnu- ja Raplamaa ning selle juhiks saab Haapsalust pärit Sulev Vare. Saare-Lääne-Hiiu regiooni senine juht Kaja Lotman asub tööle ameti juhtkonna looduskaitsenõunikuna.
Oru koolipere püüab nädalaga koguda miljon sammu
Alanud nädalal peetakse teist korda üle-euroopalist spordinädalat. Sel puhul on Läänemaa koolides põnevaid spordiüritusi alates kabeturniirist Haapsalu põhikoolis ja lõpetades Oru kooli käimiskampaaniaga, millega loodetakse nädalaga astuda kokku miljon sammu. Selleks peaks kõik Oru kooli 150 inimest päevas keskmiselt tegema umbes 13 000 sammu.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann
Kaire Reiljan
Andrus Karnau

maintext:
Restor kasutas kortermaja ehitusel illegaalset tööjõudu
Lemmi Kann, Kaire Reiljan, Andrus Karnau
Sadama tänava kortermaja ehitus. ARVO TARMULA
Politsei koos maksu- ja tolliametiga (MTA) leidis Veiko Tishleri ja Aarto Eipre luksuselamu ehituselt 11 kehtiva tööviisata ukrainlast, peale nende tegi veel neli meest tööd mustalt.
Haapsalu vanalinnas otse mererannal asuvat Sadama 28 korterelamut ehitab AS Restor. Haapsalu politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Vello Palmits ütles, et politsei tegi reidi ehitusobjektile neljapäeval. Palmitsa sõnul askeldas ehitusel 11 ukrainlast, kel polnud viisat Eestis töötamiseks. Kolmel neist puudus tööviisa sootuks. Palmitsa sõnul tehti neile ettekirjutus ja nad peavad 14 päeva jooksul Eestist lahkuma. Ülejäänul kaheksal mehel oli küll tööviisa, kuid töötamiseks Poolas, mitte Eestis. Neile vormistati väärteoprotokoll, millega määrati meestele trahv.
Maksuameti avalike suhete juht Rainer Laurits ütles, et peale 11 ukrainlase oli objektil veel neli meest, kes polnud kantud töötamise registrisse.
„Ma ei tea sellest tõesti midagi, see on ehitaja probleem,” ütles Veiko Tishler reedel Lääne Elule.
Restori juhilt ja kaasomanikult Arsi Koogilt Lääne Elul kommentaari saada ei õnnestunud, kuigi ettevõttele saadeti küsimused mitmel korral.
Sadama 28 objektijuht Mikk Oblikas ütles, et tal ei ole lubatud kommentaare anda.
Loe pikemalt Lääne Elu paberlehest!


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Tarankov tapeti Kirimäe poolsaarel (lisatud politsei fotod sündmuskohalt) (3)
Andrus Karnau
Eesti allilma ristiisaks peetud Nikolai Tarankov tapeti täna Kirimäe poolsaarel Lääne-Nigula vallas.
Tarankovi surnukeha leiti tema maasturi tagant, ta tapeti ilmselt hetkel, mil ta hakkas mererannas auto küljest paadiga järelhaagist lahti haakima. Kirimäe poolsaar on tallinlaste hulgas populaarne kalastuskoht. Tarankov sõitis ilmselt paadiga mere äärde, et kalale minna. Politsei jagas ajakirjanikele fotosid, kus on näha nii paadihaagisega must maastur kui ka valge linaga kaetud surnukeha maasturi taga. Politsei on sündmuskoha sulgenud ega lase sinna inimesi ligi.
Postimehele antud videointervjuus ütles prokurör Vahur Verte, et kriminalistid uurivad praegu sündmuskohta. Verte märkis, et Tarankovi surnukehast teatas politseile isik, kes oli Tarankoviga seotud.
Homne Postimees kirjutab, et politsei valmistus Tarankovi vahistama. Nüüd, kui Tarankov on surnud, osutuvad tema vastu kogutud tõendid tarbetuks ja politsei vaev tema tabamiseks on läinud tühja.
Keskkriminaalpolitsei juht Krista Aas ütles pressiteate vahendusel, et kolmapäeval pärast kella 14 leiti Läänemaal 63aastase Nikolai Tarankovi surnukeha. „Peavigastusega surnukeha leiti metsa alla kõrvalisse kohta pargitud autost,” märkis Aas.
„Teatele reageerisid kohe Lääne prefektuuri kriminaalpolitseinikud ning kui tuvastati tapetu isik, kaasati juhtunu uurimisse keskkriminaalpolitsei töötajad. Praegu töötavad sündmuskohal kriminalistid, eksperdid ja uurijad, et koguda sündmuskohalt esmased tõendid,” ütles Aas.
Juhtunu asjaolude väljaselgitamiseks on alustatud kriminaalmenetlust, mida viib läbi keskkriminaalpolitsei ja juhib riigiprokuratuur.
Tarankov elas salajast elu. Tarankov tuli 1981. aastal Eesti poksimeistriks kuni 71kiloste meeste seas. Tema avalikult teadaolev tegevus ongi piirdunud poksiveteranide klubiga. Tarankovi nimel on korter Kadriorus Poska tänava kortermajas. Äriregistri andmeil mingit äritegevust tal polnud.
Politsei ei lubanud fotograafe sündmuskohale, vaid jagas ajakirjanikele mõned fotod.
Fotod: POLITSEI


maintext:
Ottomar Ladva püsib maleolümpial kaotuseta
Kristjan Kosk
Ottomar Ladva teeb Bakuus head turniiri. Foto: Monika Tsõganova
Aserbaidžaan pealinnas Bakuus peetaval maleolümpial püsib Haapsalu maletaja Ottomar Ladva (FIDE reiting 2501) kaotuseta.
Esimeses voorus alistas Ladva Afganistaani maletaja Homayoun Mohtaati (FIDE 1655). Teises voorus võitis Ladva Katari maletajat Mohammed Al-Sayed (FIDE 2521).
Kolmandas ja neljandas vooru mängis Ladva viiki. Ladva vastane kolmandas voorus oli soomlane Mika Karttunen (FIDE 2458) ja neljandas voorus Kasahstani maletaja Azamat Utegaliyev (FIDE 2513).
Viiendas voorus kohtub Ladva tugeva islandlase Johann Hjartarsoniga (FIDE 2545).
Eesti malekoondisse kuuluvad peale Ladva veel Aleksander Volodin (FIDE 2473), Tarvo Seeman (FIDE 2407), Andrei Shishkov (FIDE 2368) ja Roman Jezov (FIDE 2283).
Eesti hoiab maleolümpial 180 riigi konkurentsis 35. kohta, olles kogunud kaheksast võimalikust punktist kuus.
Maleolümpia lõpeb 14. septembril.


maintext:
Filmifestivalide lemmik Janno Jürgens esitleb täna kodulinnas oma uut filmi
Tarmo Õuemaa
Filmivõtted Haapsalus. Foto Taavi Vaikmaa
Täna linastub Haapsalu kultuurikeskuses Janno Jürgensi värske mängufilm „Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat”.
Haapsalust pärit režissööri film on peaaegu täiesti üles võetud tema kodulinnas. Filmi avakaader näitab vana ja veidi räämas puumaja Väikese viigi ääres, kus elab vana aednik Aleksander (Evald Aavik), kellele on suvevaheajaks seltsiks seitsmeaastane lapselaps Karl. Tuleb ka kolmas peategelane, Aleksandri tütar ja Karli tädi Marju, kes ei jõua ära oodata, et saaks maja päranduseks ja ehitaks selle asemele külalistemaja.
„See on suhtedraama, mis keskendub peresuhetele kolme generatsiooni vahel, kuidas materialistliku maailmavaatega uus põlvkond vanast generatsioonist üle sõidab,” ütles Jürgens. „Žanrilt on see tõsisem draama.”
Filmi peaosas mängivad Evald Aavik, kes on Jürgensi hinnangul Eesti kino suuremaid tähti. Tütart mängib Tiina Tauraite, pojapoega Oliver Linnas. „Episoodiliselt mängivad ka Haapsalu Randlase seltskonna näitlejad, Maie ja Jüri Matvei, Enn Punnek, Vello Nõupuu ja teised,” ütles režissöör.
Film on tervenisti üles võetud Haapsalus ja selle lähiümbruses: Linnamäel ja Parila koolimajas. „Kuna lugu on minu enda mälestustest idanenud – mu vanaisa maja oli võtteplatsist kahesaja meetri kaugusel –, siis on ka visuaalsed impulsid Haapsalust: Haapsalu värvid ja suvi. Otsisime võttepaiku siit ja sealt, lõpuks jõudsime ikka tagasi Haapsallu. Mu vanaisa oli lillekasvataja, nii on ka filmi peategelane,” rääkis Jürgens.
Läbimurre tuli „Distantsiga”
Janno Jürgens on 1985. aastal Haapsalus sündinud ja 2004. aastal lõpetanud Haapsalu gümnaasiumi. 2006–2012 õppis ta Balti filmi- ja meediakoolis. 2012 sai tal valmis lühifilm „Distants”, mis murdis ennast kohe rahvusvahelistele filmifestivalidele, kus kogus hulga auhindu. Eriti hinnatav on valimine A-kategooria Locarno filmifestivali lühifilmide rahvusvahelisse võistlusprogrammi „Pardi di Domani”. See on esimene kord, kui Eesti lühifilm sellise tunnustuse on saanud.
„Kindlasti tuli festivaliedu üllatusena. Enne ma ei teadnudki festivalide maailmast suurt midagi,” rääkis Jürgens. „Kui me filmi tegime, siis me sellistele asjadele ei mõelnud. Tähtis oli see lugu, mida tahtsime jutustada.”
Janno Jürgensi sõnul on uus film „Distantsist” parem. „„Distants” oli kahe generatsiooni – isa ja poja – suhetest. Nüüd on ka kolmas põlvkond sisse tõmmatud. Põhimõtteliselt sama konflikt laiahaardelisemalt,” ütles ta. „Praegu tunnen, et uus film pole põrmugi nõrgem kui eelmine, vaid isegi samm edasi.”
„Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat” ei olegi enam päris lühifilm, vaid on 39 minutit pikk. „Inglise keeles öeldakse sellise kohta mid length (keskmise pikkusega),” ütles Jürgens.
Andekas amatöör
Janno Jürgens jõudis filmi juurde suhteliselt hilja. „Esialgu tuli huvi kunsti vastu. Käisin Hillar Tatari kunstiringis. Kui ükskord hakkasime kooliõdede ja -vennaga kooliprojektina üht filmi tegema, võlus mind tohutult selle montaažiosa,” meenutas Jürgens.
Pärast kooli tegi Jürgens sõbraga juhuse tahtel ühe amatöörfilmi. „Siis ostsin endale kaamera ja tegin veel paar amatöörfilmi. Kuhu ma filmid saatsin, sealt ka auhindu sain. See oli 2006 Rakveres „Propaganda” festivalil, kus Elen Lotman ja Tanel Toom ütlesid mulle, et pean kindla peale minema Balti meediakooli filmi õppima,” kirjeldas Jürgens karjääri algust.
Oma eeskujusid Eestist ei taha Janno Jürgens nimetada, kiidab sõpru, kellega koostööd teeb. Pika pinnimise peale nimetab Eesti filmi suurkujuks Veiko Õunpuud ja Jüri Sillartit, kelle õpetused on talle tähtsad. „Siiani meeldib mulle väga Arvo Kruusemendi „Kevade”. Igav inimene olen, aga ma arvan tõesti, et see on eriti oma aja kohta väga hea film.”
Kui tudengifilmid ka patta panna, on „Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat” Jürgensil kümne aasta jooksul kümnes film.
Järgmine on loodetavasti juba täispikk. „Tegime seda lühifilmi pika filmi projekti arendamise ajal. Ühest küljest aitas see endas selgusele jõuda, aga teisalt ka kindlasti tõestada, et meie meeskond on võimeline tegema täispikka filmi,” ütles Jürgens.
Täispikka filmi „Rain” on Jürgensi meeskond arendanud juba mitu aastat ja detsembris loodetakse see esitada rahastuse saamiseks.
„Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat”
Osades: Evald Aavik, Tiina Tauraite, Oliver Linnas, Timur Ilikajev, Rain Simmul, Taavi Tõnisson jt.
Režissöör: Janno Jürgens
Stsenaarium: Anti Naulainen, Janno Jürgens
Operaator: Mart Raun
Kunstnik: Eugen Tamberg
Helirežissöör: Indrek Soe
Helilooja: Liisa Hirsch
Monteerija: Martin Männik
Produtsent: Kristjan Pütsep
Tootja: Alasti Kino OÜ
Filmi tootmist toetas kultuurkapital.


maintext:
Tipptreener Jaanus Levkoi: minu poolt pole muud kui tuld!
Kristjan Kosk
Eesti naiste korvpallikoondise kauaaegse treeneri Jaanus Levkoi elukohaks saab Haapsalu. Foto: Arvo Tarmula
Tosin aastat Eesti naiste korvpallikoondise peatreenerina tegutsenud Jaanus Levkoi (66) alustab koostööd Läänemaa spordikooliga.
Kogu Haapsalu ja Läänemaa korvpallikoolkonnale peaks see olema rõõmustav uudis, sest maakonna korvpall on aastaid olnud varjusurmas. Treenerid Erkki Lass ja Marek Pragi on valdavalt koolipoistest koosnenud võistkonnaga osalenud noorteliigades, kuid sellega on asi piirdunud.
Eesti korvpalliliidu peasekretär Keio Kuhi rääkis Lääne Elule, et Läänemaa korvpall vajas kogenud treenerit, kes asuks kohaliku korvpallisüsteemi tippu ja oleks autoriteet nii noortele kui ka täiskasvanuile. Levkoi saab oma kogemusi jagada ka kohalike korvpallitreeneritega. Algatus Levkoi palkamiseks tuli korvpalliliidult.
Kuhi selgitas, et eesmärk on komplekteerida täiskasvanute meeskond, kellega alustatakse mängimist teises liigas. „Meeskond võiks kerkida esiliigasse ja hiljem miks mitte ka meistriliigasse,” ütles Kuhi.
Oodatud on ka tüdrukud
Peale täiskasvanute meeskonna hakkab Levkoi treenima ka kaht noorterühma, kust loodetakse järelkasvu täiskasvanute meeskonda. Levkoi treeningutega saavad liituda poisid ja tüdrukud alates kuuendast klassist. „Olen juhendanud väikseid tüdrukuid ja tipptasemel naisi, nii et neidudel ei maksaks midagi peljata,” julgustas Levkoi. 1.–3. klassiga tegeleb treener Erkki Lass ja 4.–6. klassiga Asko Mänd.
Levkoi esimene tööpäev Haapsalus oli esmaspäeval. „Tulin juba hommikul Haapsallu, et kohtuda siinsete treeneritega ja koostada tunniplaan,” ütles Levkoi Lääne Elule. Teisipäeva õhtul oli juba esimene treening, kus valas higi 17 meest.
Levkoi ütles, et esimestel nädalatel käib ta maakonna koolid läbi ning püüab sealt pikki ja tugevaid noormehi treeninguile meelitada. „Tean, et üks grupp on juba moodustatud, kuid värsket verd on juurde vaja,” ütles Levkoi. Treeningud on vähemalt viis korda nädalas. „Ega eesmärke muud moodi täida,” lausus Levkoi.
Tuttav paik
Levkoi elukoht on Tallinnas, nädala sees hakkab ta aga resideerima Haapsalus. „Elamispind on juba välja vaadatud,” teatas ta.
Levkoi tunnistas, et peasekretäri välja öeldud eesmärgid tunduvad praegu veel utoopilised. „Oleme ikka realistid ja ärme meistriliigast räägime,” ütles Levkoi. Kõigepealt tuleb treeneril kokku panna meeskond ja seejärel hakata ränka tööd tegema. „Minu poolt pole muud kui tuld!” hüüatas ta.
Pakkumus tulla Läänemaale korvpalli arendama tuli talle kahe nädala eest korvpalliliidust. „Võtsin selle rõõmuga vastu, sest Haapsaluga oli side,” ütles Levkoi, kelle vanaema elas Komsomoli tänavas (nüüd Metsa tn). „Aafrika rand ja promenaad on ikka ammusest ajast tuttavad,” nentis ta.
Levkoi leping naiste koondise peatreenerina lõpeb selle aasta lõpus. Seni tuleb treeneril töötada kahel ametipostil.
Jaanus Levkoi
Sündinud 20. märtsil 1950 Tallinnas
1968 lõpetas TSIKi ja 1972 TPedI KKT
1968–1976 töötas korvpallitreenerina Tallinna Keskrajooni LNSKs
1976–2000 oli Eesti spordigümnaasiumi vanemtreener ja 2000. aastast Audentese spordiklubi treener
Asto/Tallinna ja BC Kalevi meeskonna treenerina Eesti meister 1991, 1992, 1994, 1998 ja 2002
Audentese / Löfbergs Lila, Tallinna Livingu ja Eclexi naiskonnaga Eesti meister 2004, 2007, 2008, 2010, 2011, 2012 ja 2013
2008. aastast Eesti naiskonna peatreener
Allikas: Eesti korvpalliliit


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Homme tähistatakse vastupanuvõitluse päeva (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Otto Tiefi valitsus kogunes 22. septembril 1944 Põgari palvemajja ning ootas evakueerimiseks lubatud kiirkaatrit Rootsist. Paat saabus aga alles 29. septembril ning sellega põgenes Eestist vaid Helmut Maandi. Foto: Urmas Lauri
Neljapäeval, 22. septembril tähistatakse Eestis vastupanuvõitluse päeva, millega meenutatakse Otto Tiefi ja tema valitsuse liikmeid. Läänemaal tähistatakse vastupanuvõitluse päeva Ridala kirikus ja kogudusemajas.
Sel puhul heiskavad kooliõpilased Eesti lipu Pika Hermanni torni, justiitsminister ja üliõpilased asetavad Tallinnas Vabadussõja võidusamba jalamile pärjad ning õhtul toimub tudengite rongkäik ja kõnekoosolek võidusamba jalamil.
Vastupanuvõitluse päev algab päikesetõusul Eesti lipu heiskamisega Pika Hermanni torni. Läänemaal heiskab mälestusürituse liputoimkond päikesetõusul, kell 7.05 Eesti lipu Ridala kogudusemaja esisel.
Tallinnas asetavad justiitsminister ja tudengite esindaja kell 9 Vabadussõja võidusamba jalamile pärjad Eesti rahvalt. Sellele järgneb kell 10 akadeemiliste üliõpilasorganisatsioonide austusavaldus Otto Tiefi valitsuse liikmetele Tallinna Metsakalmistul. Meenutushetkel peab päevakohase kõne justiitsminister Urmas Reinsalu.
Keskpäeval algab Ridala kirikus vastupanuvõitluse päeva kontsert–mälestusteenistus. Teenivad Lääne piiskop Tiit Salumäe ja koguduse õpetaja Küllike Valk. Kontsertosas laulavad isamaalisi laule Ridala põhikooli laululapsed õpetaja Anne Pääsukese juhatusel.
Mälestusteenistusel meenutatakse Otto Tiefi valituse tähtsust Eesti ajaloos ja räägitakse valitsusliikmete saatusest. Teenistuse lõpul tänab ja tunnustab Eesti Endiste Metsavendade Liit ja Eesti Vabadusvõitluse ja Vastupanuliikumise Mälestusliit aktiivseid koostööpartnereid. Pärast mälestusteenistust jätkub Vastupanuvõitluse päeva tähistamine Ridala kogudusemajas ühises kohvilauas.
Tallinnas algab õhtul kell 18.45 tudengite rongkäik Raekoja platsilt Vabaduse väljakule, misjärel toimub Vabadussõja võidusamba jalamil pidulik kõnekoosolek.
Riikliku tähtpäevana tähistatakse 22. septembrit kui vastupanuvõitluse päeva alates 2007. aastast. Sellel päeval mälestatakse neid inimesi, kes kahe okupatsiooni vahelisel ajal interregnumit ära kasutades püüdsid taastada Eesti riiklikku iseseisvust. 22. septembril 1944 okupeerisid Eesti pealinna Nõukogude Liidu väed. Vaid mõni tund enne seda, kui nõukogude väeüksused Tallinna jõudsid, lahkusid pealinnast viimased valitsusliikmed.


maintext:
Nädala pärast peetakse Haeskas esimest korda sügislaata
Toimetanud Urmas Lauri
Augustis 2013 peetud Haeska kodukandipäeva tõmbenumbriteks olid külataksod, neid sõitis ringi kolm. Taksod sõidutasid rahvast kuue kohviku vahel. Foto: Helen Koppa
Haeska külaselts korraldab järgmisel laupäeval, 24. septembril Haeska seltsimaja platsil Haeska sügislaada.
Müüki tuleb talukaupa, käsitööd ja ajas väärtust koguvat vanavara. „Kaugemalt tulnutena on registreerunud Peipsiäärne sibulamüüja ja käsitööline Lätist,“ ütles üks korraldajaist Ants Ale.
Ale sõnul satuvad küla läbiva tee ääres toimuvale laadale kindlasti linnurännet vaatama tulevad linnuvaatlejad Eestist ja mujalt Euroopast.
Laada külastajaid lõbustavad Jargo ja Hugo Õunaid ning ansambel „Klots“.
Sügislaata peetakse Haeskas esimest korda.


maintext:
Läänemaal laiendatakse kiire interneti baasvõrku
Toimetanud Urmas Lauri
Pruuniga on tähistatud praeguseks valminud baasvõrk, värviliselt on tähistatud uue etapi objektid. Kaart: majandusministeerium
Riik investeerib kiire interneti baasvõrgu rajamiseks täiendavalt 12,7 miljoni eurot, mille tulemusel saavad baasvõrguga paremini kaetud Läänemaa, Hiiumaa, Muhu saar ja Peipsi läänekallas.
Majandusminister Kristen Michal allkirjastas käskkirja, millega kinnitas uue lairiba baasvõrkude investeeringute kava. Käskkirja alusel rajatakse täiendavad ligi 948 kilomeetrit kiire interneti tagamiseks vajalikku baasvõrku maksumusega 12,7 miljonit eurot.
„Baasvõrk loob eelduse valguskaabli toomiseks kodudesse, kuid ka mobiilse interneti pakkumiseks ning 5G tulekul on baasvõrk samuti asendamatu,“ ütles Michal.
Praeguseks rajatud juba ligi 4400 kilomeetrit kiire interneti baasvõrku. Antud voorus saavad baasvõrguga paremini kaetud Läänemaa, Hiiumaa, Muhu saar ja Peipsi läänekallas.
Eesti lairiba baasvõrgu ehk EstWini projekti eesmärgiks on, et 98% majapidamistest, ettevõtetest ja asutusest oleks baasvõrgule lähemal kui 1,5 kilomeetrit. Kokku on kavas ehitada u 6600 kilomeetrit kogu riiki katvat baasvõrku.
Baasvõrgu terviklik valmimine on plaanitud 2018. aasta lõpuks.
Järgmise etapi baasvõrk


maintext:
Linnamäe rattasõidu võitis Üllar Petrovitš
Kristjan Kosk
Linnamäe rattasõidu võitis soolosõitu teinud Üllar Petrovitš. Foto: Renno Silde
Pühapäeval Linnamäe ümbruse teedel peetud 22-kilomeetrise rattasõidu võitis Üllar Petrovitš, kelle aeg oli 45,46. Teiseks jäänud Simmo Kahemit (Sinalepa) edestas ta minutiga. Kolmas oli jääpurjetajana tuntud Argo Vooremaa, kes sai ajaks 47,04.
24. kohaga lõpetas Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus.
Kiireim naine oli ajaga 55,10 Liina Kasela. Üldarvestuses andis see 13. koha. Teine oli Piia Jaaksoo ja kolmas Kadri Raadla.
22-kilomeetrise võistlusmaa läbis 45 ratturit.
Lühikese ehk kuue kilomeetrise sõidu võitis nooruke Karen Loorens, kelle ajaks märgiti 15,23. Teiseks jäänud Oliver Kahni ta ühe minutiga ja 14 sekundiga. Kolmas oli Rista Naar. Lühikesel sõidul osales 29 ratturit.
Päris pisikeste ehk tillusõidus osales 27 kuni seitsme aasta vanust mudilast.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 3. septembril (1)
Kaie Ilves
Nõva lükkab haldusreformi otsuse rahva õlgadele
Nõva vallavalitsus korraldab rahvaküsitluse, milles küsib, kas Nõva peaks jätkama ühinemisläbirääkimisi Lääne-Nigulaga või Harjumaale moodustuva suurvallaga.
Haapsalu raudteele koidab tunneli lõpus valgus
Haapsalu raudtee taastamise projekt on võtmas majandusministeeriumile sobivat kuju, kiratseva transiidi tõttu on raudteesektor aga aina suurenevas rahanäljas.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Postimees: Tarankov võidi tappa aeglaselt
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Nikolai Tarankovi mõrvapaik. Foto politsei
Nikolai Tarankovi mõrvapaigal avanenud vaatepilt jätab üles võimaluse, et tapja ja ohver pidasid maha võitluse elu ja surma peale või tapeti ristiisa väga aeglaselt, kirjutab Postimees.
Mõrvapaigal uurijaile avanenud vaatepilt – verejäljed mitmel pool – jättis kõik otsad lahtiseks. Kindel on, et tulistatud on kohapeal ja Tarankovi tabas kuul pähe. Kuid on ka võimalus, et kuriteo ajal lasti käiku külmrelv.
Selle võimalusega arvestavad vähemalt Tarankovi kolleegid, kes ei välista võimalust, et nii võidi ristiisalt üritada teada saada ühiskassa peidiku asukohta. Ühiskassa sisaldab eeldatavasti sadade tuhandete eurode väärtuses raha.


maintext:
Kullamaa vallavanem on hooldekodu sulgemise otsuses pettunud (1)
Kristjan Kosk
Koluvere hooldekodu. ARVO TARMULA
Kullamaal vallas asuv ligi 130 elanikuga Koluvere hooldekodu suletakse 2018. aasta lõpuks. Uus, kuid oluliselt väiksem hooldekodu ehitatakse Lihulasse.
Kullamaa vallavanem Jüri Ott on hooldekodu sulgemise otsuses pettunud. „See on suur tagasilöök kogu vallale,” ütles Ott.
Vallavanem selgitas, et hooldekodu on valla üks suurimaid tööandjaid, kus oma igapäevast leiba teenib 40 inimest. Umbes pooled neist on Kullamaa valla elanikud, ülejäänud käivad tööl naabervallast – Märjamaalt. „Üle 20 töötu on vallale suur löök,” muretses Ott.
Seda, et enamik neist saaks tööd Lihulasse ehitatavas hooldekodus, Ott ei usu. Esiteks on uus hooldekodu oluliselt väiksem ja ei vaja niipalju tööjõudu. Teiseks on Lihula suure tõenöosusega 2019. aastal Pärnumaa kooseisus ehk töötajad püütakse leida ikka maakonna siseselt. Kolmanda takistusena näeb Ott madalat palgataset. „Kullamaalt või Koluverest Lihulasse on üle 30 kilomeetri ja selline pendeldamine ei tasuks end ära,” möönis vallavanem.
Uues hooldekodus 30 kohta
Lihulasse kavandatav hooldekodu peaks mahutama 30 elanikku. „Need kes Lihulasse ei mahu, saadetakse laiali teistesse hooldekodudesse üle kogu Eesti,” teadis Ott.
Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos ei osanud öelda, millal ja kuhu täpselt Lihulas uus hooldekodu ehitatakse. „Taotlus on esitatud ja hiljemalt 2018. aasta lõpuks peab hoone valmis olema,” ütles Ojala-Toos. Täpses aadressis pole veel kokku lepitud. Hooldekodu loob Lihulasse 15 uut töökohta. Hooldekodu hakkab haldama SA Lõuna-Läänemaa tervishoiu- ja hoolekandekeskus.
Riik põhjendab Koluvere hooldekogu sulgemisest otsust sellega, et ligi 130 elanikuga hooldekodu ei saa olla asulas, mille endi elanike arv jääb alla 300. Koluvere külas elab 280 elanikku, kellest enamik ongi hooldekodu elanikud.
Samuti ei saaks Koluvere kanti rajada uut, maksimaalselt kuni 30 elanikuga hooldekodu, sest asula elanike arvu ja hooldekodu elanike arvu suhe peab olema vähem kui 10 protsenti. Seesugused tingimused seab sotsiaalministeeriumi määrus.
Vastavat määrust on põhjendatud sellega, et liiga väike kogukond ei suuda hooldekodu elanikele pakkuda avalikke teenused ja lähiümbruses pole võimalik tööd leida.
Oti sõnul pole need põhjendused pädevad. Vallavanem rääkis, et erivajadustega inimesed käivad tihti lähedal asuvatel talude majapidamisestes abis. Peetakse kino- ja teatriõhtuid. Läheduses on olemas kõik vajalikud põhiteenused – raamatukogu, kultuurimaja, spordisaal, juuksurisalong jne. Otti sõnul on need teenused igati kättesaadavad ja asuvad napi paari kilomeetri kaugusel Kullamaal. Koluvere ja Kullamaa vahel sõidab ka buss. „Koluvere on nende kodu ja jutt, et neil ei ole midagi teha ja puuduvad teenused, ei ole tõsiselt võetav,” ütles Ott.
Tingimused on kehvad
Koluvere hooldekodu juht Tiia Topper leiab aga, et hooldekodu sulgemine on ainuõige tegu. „Te peaksite nägema, millistes tingimustes elavad hoolealused Koluveres ja millistes tingimustes uutes kodudes,” viitas Topper kehvadele elutingimustele. Peale selle pole Kullamaal igapäevaselt kättesaadav perearst, psüholoogilisest nõustamisest rääkimata. „Suurtes keskustes on need olemas,” sõnas Topper.
Topper lisas, et hooldekodu elanikud on peatsest kolimisest teadlikud ja ootavad suure huviga oma uusi kodusid. Kedagi, kes oleks väljendanud kolimise üle pahameelt, Topper kohanud ei ole.
Võimalike lahendustena, et Kullamaale hooldekodu ikkagi alles jääks, näeb Ott kahe varianti. Üks võimalus on osta riigilt ära Koluvere hooldekodu hoone ja avada seal ise eraõiguslik hooldekodu. „Sellel kohal on potensiaali, sest ruumid on olemas ja hiljuti tehti seal remontigi,” selgitas Ott.
AS Hoolekandeteenuste kinnisvaraosakonna juht Karl Mänd ütles, et pärast hooldekodu sulgemist on riigil plaan hooned maha müüa. Võimalikku hinda ei osanud Mänd Lääne Elule öelda. Koluvere hooldekodu asub 3,2 hektarisel krundil. Kolmes nõukaaegses ühiselamu tüüp majas on pinda kokku 8000 ruutmeetrit.
Teise variandina näeb Ott Kullamaa tehisjärve äärde uue hooldekodu ehitamist. „Vallal on seal krunt, kuhu esmalt pidi detailplaneeringu järgi tulema elamukrunt, kuid seda saab kasutada ka uue hooldekodu ehitamiseks,” lausus Ott. Mõlemad variandid tulevad arutamisele alles pärast valdade ühinemist.
Koluvere hooldekodu sulgemine on üks osa suurest projektist, millega ehitatakse uued hooldekodud umbes 1400 erivajadusega inimestele. Uusi kodusid on riik planeerinud rajada erinevatesse kohtadesse üle kogu Eesti – suurtesse linnadesse nagu Tallinn, Tartu ja Pärnu; väiksematesse nagu Maardu, Rapla ja Keila; aga ka päris väikestesse kohtadesse nagu Audru, Veriora ja Lihula – kokku enam kui 20-sse asukohta.
2015–2023 aastail investeerib sotsiaalministeerium projekti 56 miljonit eurot. Lisaks Koluverele kaob Eestis veel 16 hooldekodu.


maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 15. septembril (1)
Haapsalu pakub linna nime eest 100 000 eurot
Haapsalu ja Ridala ühinemisläbirääkimised on jõudnud punkti, kus Haapsalu on linna nime eest nõus Ridalale maksma 100 000 eurot.
Naabrinaise kõne sundis Martna valijamehe parteist lahkuma
Läinud reedel õhtul helistas EKRE presidendikandidaadi Mart Helme abikaasa Helle-Moonika Helme naabrimehest Martna valijamehele Raimond Danilovile ja soovitas tal erakonnast välja astuda.
Põhjus, miks Helme Danilovile nõnda ütles, peitus selles, et Danilov oli öelnud, et tema oma häält presidendivalimistel erakonna esimehele Mart Helmele ei anna.


maintext:
Allar Jõks: Kaljurand võtab Kallase hääled
Andrus Karnau
Allar Jõks. ARVO TARMULA
Presidendikandidaat Allar Jõks ütles, et Marina Kaljurand võtab valimiskogus Siim Kallase hääled.
„Marina Kaljuranna otsus kandideerida on hea demokraatiale, mida rohkem kandidaate, eriti veel kõrge reitinguga kandidaate, seda parem. See on hea otsus ka Reformierakonna sisedemokraatiale,” ütles Jõks.
„Marina Kaljurand on tugev kandidaat, aga kuna Reformierakonnal on nüüd kaks kandidaati, siis see parandab teiste kandidaatide olukorda. Mina keskendun sellele, et oma hääled kokku korjata. Ma arvan, et valimiskogus jõuavad nüüd teise vooru Mailis Reps ja mina. Reformierakonna riigikogu fraktsioon, aga samuti maakonnaorganisatsioonid on lõhki, kes hääletab Siim Kallase, kes Kaljuranna poolt. Kaljurand võtab nii minult kui ka Repsilt hääli, aga kõige rohkem võtab ta hääli Kallaselt,” kommenteeris Jõks.
Marina Kaljurand teatas reede hommikul, et kandideerib valimiskogus presidendiks. Ta lahkus ka välisministri ametist.
Loe Allar Jõksi intervjuud laupäeval Lääne Elu paberlehest!


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

title: Linnamäel tuleb jälle suvelõpulaat

maintext:
Linnamäel tuleb jälle suvelõpulaat
Riina Tobias
Linnamäe turuplatsi esimesel laada ajal möödunud aastal rõõmustas osalejaid ilus sügisilm. ERAKOGU
Laupäeval peetakse Linnamäe laadaplatsil taas suvelõpulaata.
Laada korraldaja Lauri Lilleoks ütles, et praegu on end kirja pannud kümme kauplejat, tulemas on veel mõni. Müümas on mitu käsitöölist – saab villaseid sokke ja kindaid, tikandeid ja muud –, tulla on lubanud kohalik veisekasvataja Kruundi talu oma lihatoodetega ning puu- ja köögiviljamüüjad. Saab maitsta kohaliku kohviku Sõbranna Juures küpsetisi. "Eelmisel aastal olid vastupandamatud soolased ja magusad koogid ja pirukad," meenutas Lilleoks. Talveks saab varuda mett, maitseelamusi pakub Kirimäe ürdiaed.
"Hea mereilma korral on Halukaluri poolt pakkuda värsket ja suitsukala," lubas Lilleoks. Sel aastal on ka laada õnneloos, kus loosirattas on Oru hooldekodu käsitööringi tooted, õnneloosi tulu läheb hooldekodu huvitegevuse mitmekesistamiseks.
Uudistajad ja ostjad on Linnamäele oodatud kella 10st. Laadameeleolu hoiab üleval kohalik ansambel Lahus.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

title: Herkel: Vabaerakond toetab Kaljulaidi

maintext:
Herkel: Vabaerakond toetab Kaljulaidi
Toimetanud Andrus Karnau
Andres Herkel
riigikogu liige, Vabaerakond
Kersti Kaljulaid on presidendikandidaadina ootamatu, kuid kindlasti hea valik. Ja sümpaatne inimene. Olukorda, kus peamiselt meeste poolt lõhki löödud küna saadetakse lappima naine, olen poliitikas varemgi näinud. Ja tark naine presidendiks – miks ka mitte? Küsimused, mis kandidaadi ees seisavad on ju endised: ühiskonna ühendamine, põhiseaduse kaitsmine ja Eesti väärikas esindamine.
Seekordne presidendikandidaadi sõelumise protsess riigikogus on ainulaadne. Tõsi, ainulaadne on ka olukord, millesse me pärast valimiskogu ebaõnnestumist sattusime. Arvan, et konsensuskandidaadi otsimine on iseenesest õige. Nõrk pool on aga see, et kui kasvõi üks fraktsioon Riigikogus mõne hea kandidaadi välistab, siis ei saa asjast asja. Vajaliku 68 toetushääle arvestamine pole lihtne ülesanne.
Kõigepealt otsustas Riigikogu vanematekogu, et keegi juba kandideerinud pretendentidest ei peaks järgmisele ringile minema. Selle tooni andsid ette valimiskogus enim hääli saanud Allar Jõks ja Siim Kallas. Ka varem Riigikogus kandideerinud Eiki Nestor tajus olukorda nii. Kuid senistele kandidaatidele tuleb tunnustust avaldada. Poliitmäng tühjade sedelitega ja mitte kõige paremini õnnestunud seadus pole ju nende süü. Me ei saa kunagi teada, kas presidendi nimi oleks Kallas või Jõks, kui seadus olnuks teistsugune ja 60 tühjasedelipanijat oleksid teinud valiku.
Mil määral ähvardavad tühjad sedelid Riigikogu vooru nurjamist? Usun, et Kaljulaiu toetuse määr saab selgemaks siis, kui ta on kohtunud kõigi fraktsioonidega. Kuna kaks fraktsiooni ei toetanud Jüri Luike, siis tehti ettepanek just Kaljulaiule. Vabaerakond näinuks ka Luike väga hea meelega presidendikandidaadina, kuid seekord on olukord selline. Fraktsioonisiseselt käisid väga selgelt läbi ka Tarmo Soomere ja Jaak Jõerüüdi nimed.
Nüüd ootame edasisi arenguid. Meie soov on jõuda presidendivalimistel tulemuseni. Meil on viimastel päevadel erakonnakaaslaste ja kodanike poolt pakutud kümneid nimesid. Paraku pole nõnda, et igaühele neist on võimalik tagada nipsu lüües vajalik toetus. Hea, kui vähemalt ühega nii läheb!


maintext:
Nädalavahetus Läänemaal: peksmine ja vargus
Pühapäeval, 11. septembril kella 22 paiku löödi Kullamaa vallas korteris omavahelise tüli käigus 46-aastast naist ja 17-aastast noormeest. Kahtlustatavana peeti kinni 62-aastane mees.
Päev varem, 10. septembril kella 16 ajal avastati, et Haapsalus Jalaka tänaval on garaažiboksist varastatud akulaadija Wiltec.
Kahju on 325 eurot.


maintext:
Silma lasketiiru kuulid vihisevad taluõues
Tarmo Õuemaa
Avo Ratasel ja Urve Pärnapuul on mõlemal kogemusi õues vilisevate kuulidega. Urve Pärnapuu läheb tuppa varjule, kui kuuleb tiirus püsse paukumas. Foto: Urmas Lauri
Silma lasketiiru kuulid vihisevad taluõuedel, ohutsoonis on ka külatee. Ridala vallavalitsus nõuab tiiru sulgemist.
Seaduse järgi peab lahtise lasketiiru märklaudade taga olema vähemalt kahekilomeetrine elumajadeta ala, kuid Silmal asuvast tiirust 700 meetri kaugusel on kaks talu.
Herjavas Haapsalu maantee ääres Käbi pansionaadi maal asub Lutaku lasketiir, kus 1992. aastast harjutavad laskmist jahimehed ja peavad võistlusi jahilaskurid. Lastakse Herjava–Üsse tee poole, mis asub tiirust vähem kui kilomeetri kaugusel, veel lähemal on kaks elumaja.
Ülemöödunud laupäeva hommikul, kui tiirus peeti jahilaskevõistlust Metspahr 2016, läks ühes neist majadest elav Avo Ratas postkastist lehti võtma.
Järsku kuulis ta pea kohal imelikku heli. „Viiuu, midagi visises õhus. Olin kohe kummargil, silmanurgast nägin, kuidas miski tiirles õhus,” rääkis ta. „Ju oli kuul rikošeti saanud. Niisama lendab kuul ülehelikiirusega ja midagi ei kuule. Seda pirinat, mida see kuul tegi, kuuleb küll. Kuramuse ebameeldiv pirin, ei oska kuhugi eest ära minna.”
Laskevõistlus jätkus
Ratas helistas päästeametisse ja kurtis, et kuulid tulevad õue. „Neiu soovitas: minge kohapeale, vaadake, mis relvast lastakse, ja kirjutage üles,” ütles ta.
Mees võttis kaasa naabri, kelle perel on samuti kogemusi tiirust õue lastud kuulidega, ja läks võistluspaika. „Peakohtunik oli Arles Taal, üks korraldajaid mu vana tuttav Aarne Taal. Nemad üritasid selgeks teha, et kuulid ei saa meie juurde tulla. Aarne Taal küsis, kas me oleme nii pahatahtlikud, et meie pärast peab võistluse katki jätma,” kirjeldas Ratas.
„Pakkusid: paneme summuti püssidele peale. Mina vastu: nalja teete või! Ega meid need paugud sega, kuulid lendavad õue! Samuti pakkusid, et saadavad meiega kaasa ühe mehe. Mis kasu sellest oleks?”
Eelmise nädala esmaspäeval tegi Avo Ratas politseile avalduse, kui sealt aga lahendust ei tulnud, läks ta neljapäeval Ridala vallavalitsusse. „Vald võttis seda nii tõsiselt, et arutas järgmisel päeval vallavalitsuse istungil,” tunnustas mees.
Vallavanem nõuab tiiru sulgemist
Ridala vallaametnikud uurisid seadust ja mõõtsid vahemaid ning leidsid, et tiir tuleks kohe sulgeda.
„Ohutustsooni suurus ei ole piisav,” ütles Ridala vallavanem Helen Koppa. „Ohutustsoon peab lahtises tiirus olema relvast olenevalt kas 2 või 5 km, aga majad on vaid 700 m kaugusel. See on täiesti ohtlik. Peale majahoovide võivad kuulid lennata ka üle Herjava–Võnnu tee. See on isegi üliohtlik.”
Koppa sõnul võttis vallaametnik reedel ühendust Taalidega. „Mina kirjutasin politseile, et nad peataks tiiru kasutamise. Tahtsin seda kiiresti teha, et nädalavahetusel enam lasta ei saaks. Politsei pole vastanud,” ütles vallavanem.
„Kui tahetakse tiiru kasutamist jätkata, tuleb 1995. aasta (millal vallaga lasketiiru asjus kokku lepiti – toim.) unustada ja tiir tänapäeva nõuetega vastavusse viia. Lahtine lasketiir tuleb ehitada poolkinniseks, siis pole ohutustsooni tiirust väljas vaja,” ütles Koppa.
Avo Ratase sõnul on õue varemgi kuule lennanud. „Kaks aastat tagasi rääkis naine, et oli õue peal, kui kuul vihises mööda. Oli tuppa varjule läinud. Siin ju ka väikesed lapsed. Pärast seda otsustas minia, et ta lapsi siia enam ei too,” rääkis Ratas.
Naabruses asuva Rätsepa talu perenaine Urve Pärnapuu kinnitas, et juhuslikud kuulid on lennanud ka nende õue. „Mu kadunud abikaasa rääkis sellest omal ajal tiirupidajatega,” ütles ta.
„Ma ise pole kunagi tahtnud kaebama minna, lähen majja peitu, kui paugutatakse,” lisas Pärnapuu.
Sel nädalavahetusel lasti tiirus jälle. „Me ju ei tea plaksu järgi, millega lastakse. Mul ei ole midagi jahimeeste vastu. Las paugutavad, kui on kindel, et siia ei lenda kuulid,” ütles Ratas.
Ratas pakkus, et kuulid lendavad lasketiirust välja, kui satuvad kaitsevallis kivide pihta. „Oleks vallis liiv, aga seal olid ju kivid. Kividest saab kuul rikošeti ja lendab ette ennustamatusse suunda edasi. See võtab kuuli tiirlema. Lahendus oleks poolkinnine lasketiir kuulitõkkega,” ütles ta.
Taal: tiir ongi poolkinnine
Läänemaa jahindusklubi ja Silma laskurklubi juhatusse kuuluv Aarne Taal ütles, et Lutaku lasketiir ongi poolkinnine, nii et ükski kuul ei tohiks sealt välja saada.
„Ümberringi on mullavallid, peal on kuulipüüdja, nii et ükski kuul ei tohiks välja lennata. Aga mullas on kive ja mõne kivi pealt on võimalik rikošett. Ilmselt on kuulid aja jooksul uuristanud valli ja mõned kivid on välja tulnud,” ütles Taal.
„Sel päeval, kui mehed tulid, käis võistlus. Tehti 1280 lasku ja ühe korra lendas kuul välja. Palusime luba edasi võistelda ja kui veel üks kuul peaks välja vihisema, katkestame kohe,” rääkis ta.
Politsei Lääne Elu küsimustele lasketiiru ohutuse kohta ei vastanud.
Lasketiiru ohutusnõuded
Lahtise lasketiiru märkide joone taga peab olema väikesekaliibrilisest tulirelvast laskmiseks vähemalt 2 kilomeetrit ja täiskaliibrilisest tulirelvast laskmiseks vähemalt 5 kilomeetrit. Ohutusalas ei tohi olla hooneid ega rajatisi. Ohutusala piir peab olema märgistatud hoiatussiltidega.


maintext:
Lääne prefektuuris on inimkannatanutega liiklusõnnetuste arv vähenenud
Toimetanud Urmas Lauri
Tabel 1. Inimkannatanuga liiklusõnnetused Eestis kokku ja Lääne prefektuuri tööpiirkonnas 2015-2016. aastal ajavahemikul 1.jaanuarist kuni 19. septembrini
Erinevalt Eesti üldisest trendist on inimkannatanuga liiklusõnnetuste, neis vigastatute ja hukkunute arv Lääne prefektuuri tööpiirkonnas langenud.
Kui Eestis tervikuna moodustustavad suurima osa inimkannatanuga liiklusõnnetustest kokkupõrked jalakäijaga, siis Lääne prefektuuri tööpiirkonnas on enamike liiklusõnnetuste puhul tegemist sõiduki teelt väljasõiduga. Õnnetusjuhtumite peamisteks põhjusteks on sõiduoskuste ülehindamine ja piirkiiruse ületamine. Lääne prefektuuris on jalakäijatega kokkupõrked harvemad, moodustades inimkannatanutega liiklusõnnetustest seitsmendiku.
Pärnu politseijaoskonna vanemliiklusametnik Ivo Haava sõnul peab iga sõidukijuht teadma, et piirkiirus on kehtestatud põhjusega. „Sõidukiiruse piiramisel arvestatakse kõigi liiklejate ohutusega,“ ütles ta. „Lisaks sellele peab autojuht arvestama oma sõiduoskuse, tee- ja ilmaoludega. Mida suurem on sõidukiirus, seda pikemaks muutub pidurdusteekond ja seda vähem jääb aega ohuolukorras reageerimiseks,“ selgitas ta piirkiirusest kinnipidamise olulisust.
Sageli juhtub ka (see on tarbetu „ka“) liiklusõnnetusi, kus kõrvalteel sõitev juht ei ole andnud teed peateel liikujale. Enamasti on nende õnnetuste põhjuseks tähelepanematus või liiklusreeglite eiramine. „Sõidukijuhid ei tohi auto juhtimisse suhtuda kergekäeliselt. Oleme kokku puutunud õnnetustega, milles osalenud juht on roolis tegelenud kõrvaliste asjadega. Kui juht kaotab valvsuse ja ei pööra pidevalt tähelepanu teel toimuvale, on õnnetusse sattumise oht oluliselt suurem,“ lisas Haav.
Nii Eestis tervikuna kui ka Lääne prefektuuri tööpiirkonnas juhtusid inimkannatanuga liiklusõnnetused peamiselt selge ilmaga, valgel ajal, sirgel ja tasasel teelõigul ehk nii-öelda ideaaltingimustes. Politsei hinnangul põhjustab selliseid liiklusõnnetusi juhtide liigne enesekindlus. Oma võimeid ja oskusi hinnatakse üle heades sõidutingimustes. Õnnetustes osalenud juhtidest ligi pooltel oli juhistaaži alla viie aasta. Neist pooled olid aastase sõidukogemusega juhid. „Juhiloa omamine ja mõningane sõidukogemus ei garanteeri veel kõiki hädavajalikke oskusi ohuolukorras toimetulekuks,“ lisas Haav.
„Iga liikluses osalev juht peab pidevalt tegema kõik endast oleneva, et ta ei ohustaks ennast või teisi,“ ütles Haav.


maintext:
Helme esitab valimiskomisjonile toetusallkirjad
Lääne Elu
ARHIIV
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna presidendikandidaat Mart Helme (pildil) esitab vabariigi valimiskomisjonile 21 valimiskogu liikme toetusallkirja, teatas erakond.
Presidendikandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt 21 valimiskogu liikmel.
Helme sõnul on kohtumistel omavalitsusjuhtide ja valijameestega saanud kinnitust, et toetus tema kandidatuurile on suurem, kui avalikult julgetakse repressioonide hirmus välja öelda.
„Paljud valijamehed ei taha kohapealse koalitsiooniga, kellega iga päev asju aetakse, raksu minna. Ent ärgem unustagem, et valimiskogus on hääletus salajane. Seal on oodata üllatusi, mida võimuerakonnad ei oota,“ ütles Helme.
„Valijamehed on öelnud, et toetavad mind põhjusel, et see murraks Eestit tabanud stagnatsiooni ja annaks Eestile uue hingamise ja kursi,“ lisas ta.
Helme on veendunud, et tõeline rahva president saab olla ainult isik, kes on ühiskonda lõhestavates küsimustes rahva enamusega samal poolel ning arvestab ühiskonnas valitsevate väärtuste ja meeleoludega.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

title: Hea tuju maaletooja - ansambel Klots

maintext:
Hea tuju maaletooja – ansambel Klots (1)
Lemmi Kann
Klots soojendas Valge Daami päevade ajal kuulsat Ultima Thulet. Foto: Tõnis Krikk
Haapsalul on aastakümnete jooksul alati olnud oma bänd või mitugi. See tiitel on nüüd Klotsi käes. Kuigi vahepeal tundus, et nüüd see järjepidevus katkeb, läks siiski teisiti.
„Meil on kõigi nende aastate jooksul olnud ilusaid ja põnevaid hetki, aga sellist väljakutset küll mitte. Vägev!” tunnistas lõõtsamees Anto Siimson enne kontserti, kus Klots pidi soojendama Eesti rokisaurust Ultima Thulet. Klotsi mehed loodavad, et see kontsert Valge Daami päevade ajal aitab kaasa, et bänd pärast mõningat pausi uue, eriti kõva hoo sisse saaks. „Et tuleks üks korralik stardipauk!”
„Vägev oli!” kiitis Anto pärast kontserti. „Sellist bändi soojendada… no ei olnud selline tavapärase õhtuse kontserdi tunne,” muigas ta.
Ultima Thule meestega lava taga vennastumiseks ei läinud, sest alguses oli üks ametis ettevalmistustega, pärast teine, aga Ultima-meeste näol olla mõnus muie mängelnud küll – ju siis meeldis. Publikule ilmselt ka, sest keegi pole nurisenud.
Õieti pole keegi kunagi Klotsi üle kurtnud. Öeldakse hoopis, et vahva ja lõbus bänd on.
Neli Läänemaa meest
Neli Haapsalu meest said kokku 2009. aastal: Ott „Ott” Vallik trummidega, Anto „Anto” Siimson lõõtsaga, Indrek „Ints” Kalda basskitarriga ja Marek „Mäx” Lamp akustilise kitarriga. Igal mehel oli täiesti erinev muusikaline taust: Antol rahvamuusika, Ints oli punkbändis mänginud, Mäx oli progemees ja Ott metal’i mees. Kohe esimestest kordadest hakkas see kummaline kooslus aga suurepäraselt tööle, proovid läksid ladusalt ja loomingut tuli suure hurraaga.
Klots hakkas tegema peamiselt omaloomingulist ja natuke naljakat muusikat, mis on inspireeritud nii eesti kui ka teiste rahvaste rahvaluulest ja -muusikast. Ise on mehed oma stiili nimetanud naiiv-folkrokiks, sest tõsimeelsus ja mis tahes autentsus ei ole kohe kindlasti Klotsi rida.
„Indrek on meil väga hea viiside kirjutaja ja väga paljud lood on Oti naise Aidi kirjutatud sõnadel,” selgitab Anto.
Mõistagi tuleb igal bändil endale ka nimi valida. „Nimega oli selline lugu, et see valiti ära ühes proovis, kuhu mina minna ei saanud. Järgmises proovis sain teada, et bändi nimi on Klots,” meenutab Anti muheldes. Selle nime olevat moka otsast poetanud Mäx. See kõlas ühtaegu nii mõnusalt ja tõhusalt, et kõik olid kohe nõus, ja selle nime all siis rahva ette ilmutigi.
Esimene avalik kontsert oli 12. septembril 2009. „See kontsert oli väga kõva emotsiooniga, kuigi bänd oli veel natuke toores. Mul on lugude nimekiri siiani alles – oli vist kaksteist või kolmteist lugu. Rahvale läks kohe korda ja stardipauk oli tehtud,” räägib Anto. Varsti kutsuti neid juba ka Eesti teistesse nurkadesse mängima.
Oti lahkumine
Vahepeal jäi aga Klots ilma trummarist. Bändi asutajaliige Ott läks kaks aastat tagasi koos perega Tartumaale elama ja otsustas, et nii pika vahemaa tagant ei jagu jaksu bändiga tegelda. Viimane kontsert, mille Ott Klotsiga kaasa tegi, oli 2014. aasta augustis. „Meil kolmel – Intsul, Mäxil ja minul – oli tahtmine suurt bändi edasi teha, sellepärast et meile kuidagi väga meeldis see Klotsi-asi. Me ei tahtnud seda asja pooleli jätta,” jutustab Anto.
Ilma trummarita vajus bänd vahepeal aga varjusurma. Eelmisel aastal jäigi Klotsil Valge Daami päevadel esinemata, sest uus trummar oli küll leitud, aga selleks hetkeks oli Valge Daami päevade kava juba lukus.
„Kuna üle-eelmisel aastal oli Valge Daami päevade mäng meil igavesti vägev, siis seekord ma võtsin juba aegsasti (Gülnar Murumägi, Haapsalu kultuurikeskuse direktor – toim.) ühendust.”
Nii saigi Klots koos uue trummariga seekord eriti auväärse koha kultuurikavas – soojendada Eesti rokilegendi Ultima Thulet.
Klotsi trummariks sai Heigo Siitsmann. „Istusime maha ja mõtlesime, kes võiks olla meie uus trummar, kellega meie oleksime rahul ja kes oleks meiega rahul ja kellega oleks hea koos mängida. Meil läks põliste Haapsalu meestena tegelikult mõte üsna ruttu Heigo peale – Heiks mängib ju juba vanast ajast trumme ja on ka muidu väga tore inimene, kellega on alati hea koos olla, juttu ajada ja pilli mängida.”
See oli eelmisel talvel. Mindi Heiksi jutule. Mees võttis väikse mõtlemisaja ja ütles siis „jah”. Saadi kokku, tehti esimene proov. „Sobis väga hästi! Ideaalselt! Meil kõigil oli selle üle väga hea meel. Oligi otsustatud – vokaalinstrumentaalansambel Klots jätkab!”
Esimene ülesastumine oli eelmise aasta juunis Heiksi sõprade, motoklubi Müristaja üritusel, mis korraldati noorelt lahkunud mootorratturite mälestuseks. Rahvast oli palju, kontsert läks hästi ja Klotsi debüüt uue trummariga oli edukalt sooritatud. Tulid aina uued mängud ja Klots oli pärast vahepealset vaikelu jälle rahva ees tagasi.
Järgmine suurem mäng on Klotsil Haeska Sügislaadal. Selle aasta järgmine kõige suurem ja olulisem mäng on aga vana-aastaõhtul Talumehe kõrtsis. „See asi pandi juba kevadel paika,” teatab Anto. Aga enne seda tahavad Klotsi-mehed mõned lood linti teha.
„Ega siin enam pääsu ole – mängime aga edasi!”
Kuidas Klots sündis
Jutustab bändi asutaja Ott Vallik
Ma hankisin endale Rolandi trummimasina, millel olid folgikallakuga trummisaundid. Hirmus põnev pill muidugi ja ma tahtsin sellega ikka ka midagi korda saata. Pärast üht Anto sõud endises Klubi 8-s astusin talle pärast konsat ligi ja ütlesin, et äkki saaks ükspäev kokku – mul on selline uus ja huvitav pill ja vaataks, mis värk on. Kogemata saimegi kokku ja asi hakkas klappima. Antole vist hakkas ka meeldima.
Siis läks juba jutuks, et hakkaks bändi tegema. Helistasin Kalda Intsule ja Mäxile ja siis saime juba neljakesi kokku. Eks me alguses plõnninud niisama, õlut kulus rohkem, kui muusikat tegime.
Ühel hetkel esitas Klubi 8 ultimaatumi – nii, kutid, viieteist päeva pärast teete kontserdi või jääte tasuta proovikast ilma. Me siis tegime viieteist päevaga viisteist lugu, astusime üles ja kõik oli väga fain. Nii see läks.
Kui Tartusse kolisin, siis alguses oli küll selline kehva tunne, et kuidas ma selle värgi siin kõik maha jätan… Teiselt poolt oli selline mõte ka, et siin Tartu kandis on nii palju muusikuid, et küll ma siin midagi jälle kokku klopsin. Aga sellega on muidugi see asi ka, et kes liiga palju valib, jääb ilma (Ott naerab – toim.).
Praegu mängin siin omaette oma talu aida all. Mul ongi rohkem huvi lihtsalt pilli harjutada. Kui päris aus olla, siis olen nii laisk, et kui mõni pillimees nüüd siia metsatallu sisse ei jaluta jutuga, et hakkame bändi tegema, siis ma vist ei viitsi kah (Ott naerab – toim.).


authors:
Lääne Elu
Mihkel
Nestor
Seb Majandusanalüütik

title: Mihkel Nestor: kõige kergem eksport

maintext:
Mihkel Nestor: kõige kergem eksport
Mihkel Nestor, SEB majandusanalüütik
Selle nädala kommentaar keskendub Eesti ekspordile. Seekord ei ole teemaks aga kaubad, mida saab mõõta tonnides või meetrites, vaid teenused, mis moodustavad tegelikult juba täna suure osa Eesti väliskaubandusest, kirjutab SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor (pildil).
Teenused annavad kolmandiku Eesti ekspordist
Rääkides Eesti ekspordist, mõeldakse selle all pea alati füüsilisi kaubakoguseid, mida tehased Euroopa suunal saadavad. Tegelikkuses moodustab kaupade eksport Eesti koguekspordist vaid kaks kolmandikku – ülejäänu annab teenuste eksport. Kui rahavamajanduse arvepidamise põhjal eksportis Eesti eelmisel aastal kaupasid ligi 11 miljardi euro väärtuses, siis teenuseid enam kui 5 miljardi eest. Eesti sisemajanduse kogutoodangust on teenuste eksport andnud läbi aastate suhteliselt stabiilselt neljandiku.
Pea kolmandiku ehk suurima osa Eesti teenuste ekspordist moodustavad transporditeenused, mille käive küündis 2015. aastal 1,7 miljardi euroni. Transporditeenused omakorda on suhteliselt võrdsete osadena jaotunud mere- ja maismaatranspordi vahel. Transpordisektori osatähtsus teenuste ekspordis on viimastel aastatel olnud küll langustrendis, seda peamiselt raudteetranspordi languse tõttu. Raske on näha selle trendi peatumist. Venemaa on juba aastaid teinud investeeringuid enda sadamatesse, et vähendada sõltuvust Baltimaade teenusepakkujatest. Seetõttu on kaheldav, kas ka poliitiliste suhete normaliseerumine riikide vahel, suudaks endiseid transiidivoogusid taastada. Samas on Eesti ettevõtted enda kätte haaranud olulise osas Läänemere laevandusest, mis transpordisektori kui terviku olukorda tasakaalustab.
Transpordiga on kaudselt seotud ka teine peamine ekspordiartikkel – reisiteenused ehk turism. Eelmisel aastal andis selliste teenuste müük välisresidentidele enam kui neljandiku teenuste koguekspordist. Kuigi majutatud välisturistide arv on viimastel aastatel olnud küll pigem langustrendis, on turismi panus teenuste eksporti mõnevõrra suurenenud. Õnneks on käesoleval aastal välisturistide ööbimiste arv taas suurenema hakanud ning võib oodata selle trendi jätkumist.
Kolmandal kohal on teenuste ekspordis muude äriteenuste müük, mis tõi Eestile 2015. aastal ligi 930 miljonit eurot tulu ehk 18% kogu teenuste ekspordist. Kui transiiti ja turismi võivad skeptikud pidada ehk liialt väikest lisandväärtust loovateks tegevusaladeks, siis äriteenuste ekspordikasvu ootaksid kõik. Sellesse valdkonda kuuluvad mitmed tegevusalad, mis müüvad eelkõige ekspertteadmisi – ärikonsultatsioon, teadus- ja arendusteenused jpm. Eestis annavad suurima panuse selle valdkonna eksporti tehnilised, kaubandusega seotud ja muud äriteenused, mille alla kuuluvad tegevusalad arhitektuuribüroodest liisingufirmadeni. Eesti puhul ei võimalda andmed küll piisavalt täpselt peamist tuluallikat välja tuua, sest kõige enam eksporditakse “muid äriteenuseid”.
Teised peamised sektorid, mis Eesti teenuste eksporti kasvatavad, on veel telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenused ning ehitusteenused, mis annavad vastavalt 10% ja 6% teenuste koguekspordist. Esimeses neist annavad tooni IT teenused, mida Eesti ettevõtted välisklientidele müüvad. IT teenuste ekspordist saadav käive ligineb juba veerand miljardile eurole. Ka ehitusteenuste pakkumine välismaale on viimastel aastatel olnud kasvava trendiga ja sektori eksportkäive ulatus eelmisel aastal pea 300 miljoni euroni. Lisaks Eesti ehitusettevõtetele, kes välismaal oma teenust pakuvad, toetab haru ka kaubaeksport – Eesti eduka puitmajatööstuse toodang tuleb välismaal ka kokku panna.
Teenuste eksportimisel on arengupotentsiaali
Võrreldes naaberriikidega, on Eesti teenuste eksportimisel olnud suhteliselt tubli. Eestist kaks korda suurema rahvaarvuga Leedu ekspordib teenuseid meist vaid 600 mln võrra enam. Läti, kellest AirBalticu abil on saanud Batikumi lennunduskeskuseks, ekspordib üllatavalt aga teenuseid Eestist pea 1,3 miljardi võrra vähem. Ka Soome teenusteeksport on rahvaarvu arvesse võttes Eestiga proportisonaalselt samal tasemel, samas kui kaubaekspordi väärtus ületab per capita arvestuses Eestit märkimisväärselt. Riigi suurust arvesse võttes on Euroopa edukaim teenuste eksportija olnud kahtlemata Holland, kelle teenusteekspordi käive ületab kaugelt palju suuremate riikide Itaalia ja Hispaania oma.
Eksporditavate teenuste struktuuri vaadates on Eestil loomulikult arenguruumi. Sarnaselt kaubaekspordile on ka teenusteekspordi puhul loodav lisandväärtus tegevusalade lõikes üsnagi erinev. Kui majutusteenuste valdkonnas on keskmine palk üks Eesti madalaimatest, siis konsultatsiooni- või programmeerimisteenuseid müüvad ettevõtted on kohati suutelised töötajatele pakkuma Skandinaavia tasemega võrreldavat sissetulekut. Võrreldes teiste Balti riikidega, on Eesti äriteenuste eksportimisel olnud veidi edukam – kui siin moodustavad need koguekspordist 18%, siis Lätis 15% ja Leedus vaid 8%. Hollandis ja Rootsis on selliste teenuste osatähtsus aga koguni neljandik. Samas eristub näiteks Läti finantsteenuste suure panuse poolest, mis annavad pea kümnendiku riigi teenuste ekspordist.
Holland ja Rootsi paistavad silma ka ühe teenustevaldkonna poolest, mida Baltimaades praktiliselt ei eksisteeri – intellektuaalomandi tasu eest kasutada andmine. Kui Rootsi teenis 2015. aastal intellektuaalomandi kasutustasudena 12% oma teenuste ekspordist, siis Holland pea 30%. Selle teenusteharu alla liigituvad muuhulgas litsentsitasud tarkvaraprogrammide või ravimite eest, kuid ka meelelahutusvaldkond – näiteks telesaadete või muusika kasutamine. Kui suure autotehase rajamine Eesti ettevõtte poolt on ilmselt võimatu eesmärk, siis ehk elavdaks Eesti majandust ka kodumaise superbändi sünd.
Arvestades maailmamajanduse suuri trende peitubki Eesti majanduse suurim arengupotentsiaal ehk teenindussektori arengus. Mida rikkamaks ja vanemaks muutub maailma rahvastik, seda raskem on neile müüa järjekordset füüsilist toodet. Tootmine on olemuselt kapitalimahukas tegevus, mille käivitamine eeldab valmisolekut suurteks väljaminekuteks. Eesti kaubaeksporti piirab ka geograafia. Kui Soome ja Rootsi suudame me oma kauba üsna soodsalt kohale toimetada, siis Saksamaa turul omavad teised Baltimaad ja Poola juba meiega võrreldes konkurentsieelist. Paljud teenindussektori tegevusalad geograafilisi piire aga ei tunnista. Nii on Euroopa kauges nurgas Šotimaal loodud arvutimängu müüdud üle maailma juba miljardite eest ja sõltumatuid Šveitsi laboratooriume kiidavad kõik Poola pesupulbireklaamid. Sellise edu saavutamine eeldab loomulikult väga head ideed, kuid selleni jõudmine Eestis ei ole sugugi ebareaalne tulevikuvaade.
Mihkel Nestor, SEB majandusanalüütik


maintext:
IRL-i fraktsiooni suurim kuluhüvitiste kasutaja oli Raivo Aeg
BNS
Riigikogu Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) liikmetel kulus käesoleva aasta esimese poolaastaga kuluhüvitisteks kokku 69 607 eurot ja üks sent, fraktsiooni suurim kuluhüvitiste kasutaja oli Lääne-Eestist riigikokku valitud Raivo Aeg.
Riigikogu IRL-i fraktsiooni liikmete kuluhüvitiste limiit käesoleva aasta esimesel poolaastal oli kokku 86 709 eurot ja 42 senti, edastas riigikogu pressiteenistus. Fraktsiooni liikmed kulutasid esimese poolaasta kuluhüvitiste limiidist ära kokku 69 607 eurot ja ühe sendi ehk 80,3 protsenti.
Üle 90 protsendi kuluhüvitiste limiidist kastuas esimesel poolaastal ära kokku seitse IRL-i fraktsiooni liiget.
Raivo Aeg kulutas kasutas esimesel poolaastal 6193 euro ja 53 sendi suurusest limiidist ära 6145 eurot ja 84 senti ehk 99,2 protsenti. Aeg kulutas kõige suurema osa ehk 4629 eurot ja 70 senti sõidukuludeks, posti- ja sidekuludeks märkis ta 916 eurot ja 59 senti ning 170 eurot majutuskuludeks.
Juhan Parts kulutas esimese poolaasta limiidist 5791 eurot ja 35 senti ehk 93,5 protsenti ning Viktoria Ladõnskaja 5783 eurot ja 57 senti ehk 93,4 protsenti.
IRL-i parlamendisaadikutest kasutas hüvitisi kõige vähem riigikogu aseesimees Helir-Valdor Seeder, kes kasutas lubatud mahust ära 6,8 protsenti ehk 424 eurot ja 10 senti.
Alla poole kuluhüvitiste limiidist ehk 48,2 protsenti kasutas IRL-i liikmetest ka Mart Nutt, kee kulutas esimesel poolaastal 3207 eurot ja 55 senti.


title: 12. nostalgiapäevade programm

maintext:
12. nostalgiapäevade programm
Reede, 9. september
● Tootmiskoondis „Vikero” (SEE Teater, Vaba 10)
„Lõpeta töö – 12. nostalgiapäevad on alanud!” kl 20–02 lintmakidisko. Laval Riho Luhter.
Kl 21 nostalgiapäevade ametlik avamine! Pääse 5 €
● Aptek Haapsalu
Plaadimängijate taga nostalgitsevad Peeter Oja ja Mart Juur, Dr. Kristo Allikas
Pääse 5 €
Laupäev, 10. september
Kl 12 Mulla tn ja Lihula mnt kogunemine paraadiks.
Kl 13 paraad peatänavalt piiskopilinnusesse.
● Piiskopilinnus
Päeva juht Juhan Lehepuu.
Laat, täika, VIA Sass, tantsurühm Must Kohvi, slaaviühing Bõlina, duo Lihtsalt Ilusad,naisansambel Mutid Hajevil, laste mänguprogramm, Moedemm
● Lossiplatsi parkla
Kl 14.30 autode vigursõit
● Tootmiskoondis „Vikero” (SEE Teater, Vaba 10)
Kl 20–02 temaatiline puhkeõhtu „Külvipidu”.
* VIA „Asendusansambel”, Vol 2
* VIA „Vikeroforell” (IZ-58)
Pääse 7 €
● Haapsalu Vanakino
Kl 20 suur nostalgiadisko. Parimat diskomuusikat mängib Raadio Elmarist tuntud raadiohääl Lauri Hermann.
Pääse 5 €
● Aptek Haapsalu
Nostalgitseb lintmakkide taga doktor Riho Luhter.
Tasuta!
● Lääne maakonna keskraamatukogu (Posti 3)
Kl 10–15 raamatulaat
● Lõbusõidud merel mootorpaadiga „Enby”
Kl 11–16 Haapsalu avatud väravate kirbuturg.
Pühapäev, 11. september
● Tootmiskoondis „Vikero” (SEE Teater, Vaba 10)
Kl 12 nostalgiapäevade ametlik lõpetamine.
Kl 15 Oskar Lutsu naljamäng „Kapsapea” 1 vaatuses. Lavastaja Marge Kivi.
Pilet 5 €


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Hooletud Saunja küla lõkketegijad said päästeametilt noomida
Toimetas Lemmi Kann
Pühapäeval, 11. septembril kell 17.30 sai häirekeskus teate lõkkest Lääne-Nigula vallas Saunja külas.
Kui päästjad kohale jõudsid, selgus, et lõke oli tehtud hoonele liiga lähedale.
Lõkketegijale selgitati ohutusnõudeid ja päästjad turvasid lõket, kuni tuli kustus.


authors:
Lääne Elu
Liisa Pett

maintext:
Oru kool alustas uut kooliaastat sportlikult
Liisa Pett
Oru koolis algas koolipäev hommikuvõimlemisega. Foto: Facebook
Oru kool alustas uut kooliaastat sportlikus vaimus. 2. septembri hommikul ootas õpilasi Minu Tantsukooli energiline treenerite seltskond, kelle käe all õpiti selgeks mitmed uued tantsusammud. Soojendus tehtud, jätkus päev aktiivselt. Proovile tuli panna ennast mitmetel spordialadel nagu näiteks palliviskes, kuulitõukes, jooksus ja kaugushüppes. Eks ikka selleks, et suvisest puhkuse rammestusest üle saada ning taas reipalt koolipinki istuda.
Oru koolis on kooliaasta alguses veel palju huvitavat toimumas. Vihjeks võib öelda, et esmaspäeva ja teisipäeva veedab terve kool Põlvamaal, sealsetes looduskeskustes.
Liisa Pett,
Oru kooli huvijuht


maintext:
Komisjon lükkab karusloomakasvatuste teemalise seisukohavõtu edasi
BNS
Karusloomakasvatuse keelustamise või lubamise otsus pidi maaelukomisjonilt tulema septembris, nüüd on see teadmata ajaks edasi lükatud. Foto: Arvo Tarmula / ARHIIV
Kuigi riigikogu maaelukomisjon pidi selle juhi Ivari Padari sõnul otsustama sügisel esimeses järjekorras, kas algatab karusloomakasvatusi keelava eelnõu või ei tee seda, lükkub otsustamine edasi, sest komisjon soovib ka valitsuse seisukohta.
"Komisjon ei saa seda teemat ette võtta enne, kui oleme ära kuulanud valitsuse seisukoha," ütles Padar täna BNSile. "Keskkonnaministeerium andis maaülikooli tehtud karusloomakasvatuse uuringule väga kriitilise hinnangu ja me peame nüüd kõik osapooled ära kuulama. Ehk me küsime nüüd ka valitsuse seisukohta."
Padar lisas, et maaelukomisjon esitab veel sel nädalal valitsusele palve, et valitsus kujundaks farmide suhtes seisukoha.
Komisjoni liikmed külastavad teisipäeval Kesk-Eestis asuvaid FIE-dest tšintšiljakasvatajate farme. "Käime homme farmides ja arutame seda asja. Ma olen küll tahtnud ja lootnud, et seda teemat saaks juba septembris arutada, aga arvamusi on vastakaid ja tuleb nüüd kogu see kadalipp läbi käia," sõnas komisjoni esimees.
"On selge, et karusloomakasvatuse poole peal on omajagu inimesi, kelle jaoks on see maaelu elavdamise komponent tähtis. Meid huvitab praegu esmajoones see pool. Ja loomulikult saavad komisjoni liikmed soovi korral käia ka suurtes farmides, kui me seda asja hakkame vaatama," rääkis Padar. "Homme aga on plaanis väikeste farmide külastamine, mida peavad tublid FIEd, maainimesed, kes on otsinud endale alternatiivtegevust."
Padari sõnul on farmide külastamine oluline. "Kui me ei käiks farmides, siis öeldaks, et aga te pole ju neid näinudki. Mina olen neis farmides käinud ja ammu ka hõberebasefarmis. Samas ma ei kujuta, ette, et komisjoni liige ei käiks vaatamas, mis see valdkond endast kujutab."
Lisaks sotsiaaldemokraat Padarile kuuluvad maaelukomisjoni tema erakonnakaaslane Tanel Talve, keskerakondlased Siret Kotka, Heimar Lenk ja Martin Repinski, reformierakondlased Igor Gräzin ja Terje Trei, Isamaa ja Res Publica Liitu kuuluv Einar Vallbaum, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige Arno Sild ja Vabaerakonna fraktsiooni liige Artur Talvik.
Padar tõdes, et maaelukomisjoni liikmed on karusloomakasvatuse keelamise või lubamise suhtes eri meelt.


maintext:
Allar Jõks: erakonna liikmeks olek võib tekitada küsimuse presidendi erapooletuses
Andrus Karnau
Allar Jõks. Foto: Arvo Tarmula
Neljapäeval Läänemaa omavalitsusjuhtide ja valijameestega kohtumas käinud presidendikandidaat Allar Jõks ütleb, et Siim Kallasest erinevalt ei ole ta poliitilise eliidi kandidaat.
Advokaat Allar Jõks, presidendivalimisteni on kaks nädalat. Kui pika maa peate kampaania jooksul läbi sõitma, et valijameestega kohtuda?
Umbes 5000 km, 120–130 omavalitsust.
Mida ütlete vallavolikogu esimehele, keda elus esimest korda näete?
Esiteks küsin, mida ta ootab uuelt presidendilt, sealt hakkab jutt kujunema. 90 protsendil juhtudel läheb jutt haldusreformile. Igal vallal on liitumisega probleemid.
Mida volikogu esimeestele lubate?
Kuna ma ei ole ühegi erakonna liige, siis ma ei saa lubada projektiraha või eelarveeraldisi, aga olen lubanud, et olen presidendina samasugune, kui olin õiguskantslerina.
Mida see tähendab?
Õiguskantslerina olin õiglane, erapooletu ja julge ega hoidnud oma ametikohast kinni.
Mida see tähendab, et olite õiglane ja julge? Kas praegune president on arg?
Praegune president ei ole tegelnud nende küsimustega, mis on enamikule valijameestest olulised. Tuleb küsida, miks.
Toomas Hendrik Ilves on vähemalt oma kõnedes tegelnud haldusreformi teemaga.
Presidendi juures asuv kohalike omavalitsuste ja regionaalarengu ümarlaud on kogunenud kaks korda, 2014. ja 2016. aastal. Vahepeal ei ole midagi tehtud. Presidendil on instrument, millega kohalikke muresid adresseerida, kohalikke kuulata, aga seda pole vaja läinud.
Mida tähendab, et lubate olla julge president?
See tähendab, et kui vabariigi presidendi lauale tuleb seadus, mis on vastuolus kohalike omavalitsuste huvidega – selliseid seadusi on väga palju –, siis president saab jätte selle välja kuulutamata. President saab kohalikele küsimustele pöörata tähelepanu maakonnavisiitidega. Toomas Hendrik Ilves tegi väga palju visiite oma esimesel ametiajal, aga teisel perioodil vähem. Inimesed tahavad presidendiga rääkida. Nad teavad, et president ei tõsta piima kokkuostuhinda ega too investeeringuid.
Kui seadus ei meeldi omavalitsustele, siis ei tähenda see, et seadus oleks vastuolus põhiseadusega.
Vastuolu põhiseadusega tuleneb sellest, kas kohaliku omavalitsuse iseseisvuse tagatisi on arvestatud. Selleks on finantsautonoomia, kui kohalikule omavalitsusele antakse ülesanded, aga raha mitte. Kahe tooli seadus puudutab kohalikku autonoomiat, sest kohalik omavalitsus ei saa edaspidi kohalikest huvidest lähtuvalt otsuseid vastu võtta, kui volikokku saavad inimesed, kes lähtuvad teistsugustest huvidest kui kohalikud.
Ühesõnaga lubate volikogu esimeestele, et kui saate presidendiks, siis haldusreformi sellisel kujul ei tule.
Ma ei ole kunagi öelnud, et haldusreform on halb. Olen öelnud, et haldusreform on õige samm, õiges suuunas, seda on küll natuke hilja tehtud. Küsimus on, milliste seadustega piiride muutmine ja suuruse määramine täidetakse. Kohalike omavalitsuste rahastamise ja ülesannete muutmise seadus on valitsuskabinetis arutusel. Kui neid seadusi pole vastu võetud, siis kohalikud inimesed ei tea, mida reform kaasa toob.
Millistes punktides haldusreformiseadus põhiseadust rikub?
Vähem kui aasta enne kohalikke valimisi võivad aset leida kohalike omavalitsuste sundliitmised. Õiguskantsler on öelnud, et see on vastuolus põhiseadusega. Advokaat Paul Varuli seisukohtade asjus olen skeptiline, see on ka põhjus, miks ma ei ole kutsunud omavalitsusi üles pöörduma riigikohtusse.
Kui pikka aega enne kohalikke valimisi tohib omavalitsusi liita?
Riigikohus on 2005. aastal kahe tooli seaduse vaidluses öelnud, et vähem kui aasta enne valimisi ei tohi teha seadusemuudatusi, mis võivad valimistulemusi mõjutada. Valimistulemusi mõjutab see, kui suur on kohalik omavalitsus, sellest sõltuvad valimisringkonnad. Kui selliseid muudatusi tehakse vähem kui aasta enne valimisi, võib see olla riigikohtu praktika järgi põhiseadusvastane.
Kahetooliseadus ei mõjuta üht keskmist valda peaaegu mitte kuidagi. Milles on selle seaduse probleem?
Kohaliku omavalitsuse iseotsustamist riivab, kui sinna tulevad inimesed, kes pole kohalikust kogukonnast võrsunud, pole kohaliku eluga kursis ja tulevad volikokku oma riigikoguliikme ametikohaga kaasneva populaarsusega.
See on väga vähe tõenäoline, et kohalikku volikokku valitakse inimene, kes pole sealt kandist võrsunud ega tunne kohalikke olusid.
Viimased valimised näitavad, et väga paljud riigikogu liikmed pääsesid kohalikku volikokku. Kui nimi on tuntud, on volikokku pääseda suurem tõenäosus kui vähem tuntud inimesel, kes teeb kohalikus elus head tööd.
Aga esindusdemokraatia nii toimibki, et valituks saamiseks on vaja tuntud nime. Kus on probleem?
Kui riigikogu liige saab kohaliku omavalitsuse volikokku, ei pruugi ta enam lähtuda kohaliku kogukonna huvidest. Riigikohus on öelnud, et kohaliku kogukonna huvide eest peab seisma keskvõimu huvidest sõltumata. Riigikogu liikmel on kohalikus omavalitsuses huvide konflikt. Näiteks on kohalikul omavalitsusel õigus pöörduda mõne seaduse vastu riigikohtusse. Riigikogu liikmest kohaliku omavalitsuse liikmel on sellise hääletuse puhul huvide konflikt, sest ta ei saa lähtuda enam kohalikest huvidest, vaid Toompeal tehtud otsusest. Ei ole olemas sellist õigust, et inimene peab saama valitud igasse esinduskogusse. Kui riigikogu liige osutub valituks kohaliku omavalitsuse volikogusse, peaksid tema volitused parlamendis lõppema ja ta peaks asuma tööle volikogus.
Milliseks hindate oma võimalusi valimiskogus?
Praegu töötan selle nimel, et jõuda valimiskogus teise vooru, selleks on vaja 85–90 häält. Praegu mul neid ei ole, aga on tõenäoline, et saan hääled kätte.
Keda peate enda suurimaks konkurendiks?
Kõige suurem konkurent on Mailis Reps, sest ta on palju töötanud valijameestega. Siim Kallas on tugev kandidaat, aga ta ei ole kohalike omavalitsustega nii palju töötanud.
Mille poolest olete parem president kui Mailis Reps?
Ma ei ole ühegi erakonnaga seotud, Reps on olnud 18 aastat Keskerakonnaga seotud.
Ma ei ole kunagi saanud aru, miks inimesed, kes tahavad tegelda poliitikaga, ütlevad, et nad ei ole ühegi erakonnaga seotud. Või nimetavad end erakondadeüleseks. Mis väärtus see on, kui president ei ole ühegi erakonnaga seotud?
Kuidas meeldiks, kui õiguskantsleriks või riigikontrolöriks nimetatakse mõne erakonna pikaajaline liige? See ei ole otseselt keelatud. Mis on presidendi ja õiguskantsleri töö erinevus? President ei kujunda sise- ega välispoliitikat, president on nagu vahekohtunik, kes peab vilistama, et mänguväljakul käitutaks reeglite järgi. Opositsiooni õigused peavad olema tagatud. Erakonna liikmeks olek võib tekitada küsimuse presidendi erapooletuses.
Kas Arnold Rüütli või Toomas Hendrik Ilvese erapooletust presidendina saab küsimuse alla panna sellepärast, et nad olid Rahvaliidu ja sotsiaaldemokraatliku erakonna liikmed?
Ilves ei ole tegelnud siseküsimustega. Raske on öelda, kas ta ei ole tahtnud kritiseerida sellepärast, et ta oli ühe või teise erakonnaga seotud.
Parlamentaarne demokraatia toimib erakondade kaudu. Kui tahame erakondadest sõltumatut presidenti, kas seame küsimärgi alla kogu Eesti poliitilise süsteemi?
Ma ei ole öelnud, et erakonnad on saatanast. Parlamentaarne demokraatia on nii tugev, kui tugevad on erakonnad. Ma ei ole kutsunud üles erakonnademokraatiat õõnestama, aga president peab koalitsiooni ja opositsiooni vahel tasakaalu hoidma. President peab olema erapooletu ja sõltumatu.
Kas tunnete mõnikord, et IRL kasutab teid ära?
Mina kasutan ära IRLi ja Vabaerakonda, sest töötame koos läbi valijameeste nimekirjad.
Aga te ei ole enam sõltumatu kandidaat, sest olete IRLi ja Vabaerakonna kandidaat.
Presidendi valimise mehhanism on selline, et erakonnad peavad kandidaadi üles seadma. Ka õiguskantsleri võim ei tule mitte taevast, vaid parlamendierakondadelt. Minul ei ole IRLi ja Vabaerakonnaga seoseid, mis seoks minu käed kinni. Meil on paljudes küsimustes eri seisukohad.
Kas erakondadest sõltumatu kandidaadi kuvandi loomine ei ole valijate petmine?
Kas see on valijate petmine, kui öelda, et käitun presidendina nii, nagu käitusin õiguskantslerina?
Kas ei oleks ausam öelda, et olete IRLi presidendikandidaat?
Et ma teen presidendina kõik nii, nagu IRL mulle ütleb? See on nonsenss. Valijamehed ütlevad kohtumistel, et tahavad presidenti, kes pole mõne erakonnaga seotud. Ma ei ole seda ise välja mõelnud.
Kas valimiskogus jõuavad viimasesse vooru Kallas ja Jõks?
Võivad jõuda Jõks ja Reps või Reps ja Kallas. Või ka Kallas ja Jõks.
Mille poolest olete parem president kui Siim Kallas?
Ma ei ole eliidi president, kellena Siim Kallas on end positsioneerinud.
Kuidas te ei ole eliidi president, te ise oletegi ju üks osa Eesti eliidist.
Täpsustagem, ma ei ole poliitilise eliidi kandidaat. Ma ei ole olnud poliitilise eliidi osa. Siim Kallasest eristab ka see, et meil on eri arusaamad, mis on poliitikas lubatud ja mis mitte. Meil on eri arusaam kohalikust võimust. Kallas oli peaminister, kui Ke-Re koalitsioon keelustas kohalikud valimisliidud. Kallas ei ole võtnud seisukohta poliitilise vastutuse küsimuses: Tallinna Sadam ja Reformierakonna rahastamisskandaalid. R-Hooldus tõi Reformierakonnale 1999. aastal 2,1 miljonit ehk poole valimiskampaania rahast nii, et selle päritolu ei ole teada. Siim Kallas ei ole selles küsimuses selgitusi andnud.
Kas teist tuleb hea president?
Minust tuleb väärikas president.


maintext:
Raport: MH17 lennukihuku põhjustanud rakett oli pärit Venemaalt
BNS
Rakett, mis tõi 2014. aasta 17. juulil Ida-Ukraina kohal alla Malaysia Airlinesi lennuki, oli piirkonda toimetatud Venemaalt, teatas Hollandi juhitud rahvusvaheline uurimismeeskond kolmapäeval.
“Tuginedes kriminaaljuurdlusele jõudsime järelduseni, et lend MH17 huku põhjustas 9M83 seeria BUK rakett, mis toodi (Ida-Ukrainasse) Vene Föderatsiooni territooriumilt,” lausus Hollandi politsei juurdluse juht Wilbert Paulissen.
Hiljem toimetati raketisüsteem “tagasi Venemaale”, lisas ta.
Vaheltlõigatud sideandmetest selgub, et venemeelsed separatistid tahtsid piirkonda tuua maa-õhk-tüüpi relvasüsteemi ning hiljem teatasid selle saabumisest mässuliste kontrollitud Ida-Ukrainasse, ütles Paulissen.
Juurdlus 298 inimese surmaga lõppenud vahejuhtumi asjaolude väljaselgitamiseks kestis kaks aastat. Hollandi lennuturvalisuse ametnike eraldiseisev juurdlus järeldas möödunud aastal eraldiseisvas raportis, et Amsterdamist Kuala Lumpuri teel olnud lennuki tõi taevast alla venemeelsete separatistide kontrollitud alalt tulistatud BUK rakett.
Hollandi politsei pressiesindaja Thomas Alingi sõnul erineb nüüd lõppenud juurdlus varasemast selle poolest, et selles kajastatud andmeid saab kasutada kohtus. Kus ja millal kohtuprotsess toimub, on veel lahtine, lausus Aling.
Moskva eitab järjepidevalt süüdistust, et juhtunu eest vastutavad venemeelsed Ida-Ukraina separatistid.


maintext:
Jarro Mihkelson tuli raiespordi MMil kolmandaks
Tarmo Õuemaa
Jarro Mihkelson. Foto: erakogu
Raiespordi maailmameistrivõistlustel Poolas Wislas tuli laasimises juunioride arvestuses kolmandale kohale Läänemaa metsaühistu metsameister Jarro Mihkelson. Eestlaste parima tulemuse tegi Taavi Ehrpais, kes sai täiskasvanute maailmameistriks täpsussaagimises.
Eesti meeskond koosseisus Taavi Ehrpais, Tõnu Reinsalu, Sulev Tooming ja Jarro Mihkelson (juunior) tegi väga hea tulemuse ka meeskondlikus teatevõistluses, kus saavutati viies koht. Alla jäädi Šveitsi, Serbia, Liechtensteini ja Soome meeskondadele. Teatevõistlus oli väljaspool maailmameistrivõistluste punktiarvestust.
Raiespordi MMil võisteldi nii individuaalselt kui ka kolmeliikmeliste rahvusmeeskondadena kõigis viies raiedistsipliinis. Individuaalarvestust peeti eraldi seenioride ja juunioride klassis. Igal võistlusalal jälgiti kiirust, täpsust ja turvalisust. Järgmised maailmameistrivõistlused on 2018. aastal Norras. Raiespordi MMi peeti 32. korda.


title: Nädalavahetus tuleb soe ja päikeseline

maintext:
Nädalavahetus tuleb soe ja päikeseline
Kristjan Kosk
Nädalavahetus tuleb soe ja päikeseline. Foto: Arvo Tarmula
Riigi ilmateenistus lubab eelolevaks nädalavahetuseks sooja ja suhteliselt kuiva ilma.
Reedel jätkub kõrgrõhkkonna ülekaal. Ilm on sajuta ja võrdlemisi vaikne. Öösel riivab tõenäoliselt ka Eestit Skandinaavia põhjatipust loodevoolus liikuv jahedus ning õhk jahtub 5°C ümbrusse, maapinna lähedal aga langeb temperatuur 0°C lähedale, päeval tõusevad maksimumid 19°C-ni.
Laupäeval katab Eestit kõrgrõhuala lääneserv. Öö on selge ja kuiv. Hommikul läheneb edelavoolus soojem õhumass. Suuremat sadu ei tule, kuid lisanduvaist pilvedest Eesti põhjapoolses osas väike vihma võimalus on. Puhub nõrk lõunakaare tuul. Õhutemperatuur langeb öösel alla 10°C, rannikul on sooja kuni 15, päevased maksimumid tõusevad kraad-paar üle 20°C.
Pühapäeval püsib Läänemere idarannikul kõrgrõhkkonna ülekaal, kuid üle Skandinaavia laieneb uue madalrõhkkonna serv. Nõnda kahe rõhuala piirimail on Eestis kohatise hoovihma võimalus. Lõunakaare tuul püsib nõrgana. Õhutemperatuur on öösel 8..13, rannikul kuni 15, päeval 19..23°C.


maintext:
Valitsus kiitis heaks 2017. aasta riigieelarve
Toimetanud Urmas Lauri
Vabariigi valitsus tänasel istungil. Foto: valitsuse kommunikatsioonibüroo
Valitsus kiitis tänasel erakorralisel istungil heaks 2017. aasta riigieelarve, mille eesmärk on elavdada majandust ja tõsta inimeste heaolu. Peaminister annab eelarve eelnõu Riigikogule homme.
Riigieelarve tulude mahuks on planeeritud 9,42 miljardit eurot, mida on 592 miljonit eurot ehk 6,7 protsenti enam 2016. aastaks prognoositust.
Riigieelarve kulud kasvavad 2016. aastaga võrreldes 650 miljonit eurot ehk 7,3 protsenti 9,57 miljardi euroni. Vastavalt riigi eelarvestrateegias seatud eesmärgile hoida riigieelarve jätkusuutlikuna, püsib valitsussektori eelarve järgmisel aastal struktuurses ülejäägis 0,2 protsenti prognoositavast SKPst.
2017. aasta riigieelarve eesmärk on kestliku ja läbimõeldud eelarvepoliitika kaudu tugevdada Eesti julgeolekut, edendada majanduskasvu, vähendada tööjõumakse, suurendada madalapalgaliste ja lastega perede toimetulekut soodustamaks laste sünde ning uuendada riigi ja kohalikku haldust.
Eesti julgeoleku tugevdamiseks kasvavad sõjalise kaitse kulud 2,18 %-ni SKPst ehk panustatakse 28 miljoni eurot rohkem kui 2016. aastal. See on läbi aegade suurim tõus.
Sisejulgeoleku ja -turvalisuse valdkonnas jätkuvad piiriturvalisuse tõstmiseks idapiiri väljaehitamise tööd, milleks eraldatakse 2017. aastal 20 miljonit eurot. Kiirreageerimisvõime suurendamiseks eraldab valitsus 2,7 miljonit eurot. Siseturvalisuse valdkonna töötajate – politseinikud, päästjad, jt – palgafond kasvab 3 protsenti.
Ääremaastumise leevendamiseks ja riigihalduse tõhusamaks muutmiseks jätkab valitsus riigireformiga, mille üks osa on haldusreform, mille läbiviimiseks ja omavalitsuste ühinemiseks ette nähtud 14 miljonit eurot. Haldusreformi eelarve kokku 65 miljonit eurot.
Valitsus jätkab riigireformi raames valitsemise mahu vähendamisega – 2016-2019 väheneb valitsussektori töötajate arv kokku hinnanguliselt 1300-1500 võrra. Väheneva personali arvelt vabanevad vahendid suunatakse valitsussektori palkade kasvuks.
Majanduskasvu edendamiseks langetab valitsus tööjõumakse. Maksuvaba tulu tõuseb 170 eurolt 180 eurole kuus, sotsiaalmaksu määr langeb 33 protsendilt 32,5 protsendile. Maksumuudatuste tulemusena väheneb ettevõtete maksukoormus 2017. aastal 41,7 miljoni euro võrra. Inimeste maksukoormus väheneb 0,2 protsendipunkti.
Madalapalgaliste inimeste toimetuleku paranemiseks tõuseb uuel aastal puudust kannatava pere toimetulekutoetuse määr 130 euroni ning käivitub madalapalgaliste tulumaksu tagasimakse. Samuti hakkavad üksi elavad pensionärid saama kord aastas 115 euro suurust toetust.
Lastega perede elujärje parandamiseks on eelarves mitu uut meedet. Tuleb uus lasterikka pere toetus – vähemalt kolme lapsega perele makstakse 2017. aasta 1. juulist lisatoetust 200 eurot kuus ehk sisuliselt on kolmanda lapse toetus 300 eurot. Käivitub elatisabifond, mis tagab üksinda last kasvatava vanema lapsele igakuise elatisraha.
Eesti on 2017.aasta teises pooles Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja. Eesistumise läbiviimiseks on 2017. aasta riigieelarves kavandatud 66 miljonit eurot.


title: Arstid streigivad tuleval teisipäeval

maintext:
Arstid streigivad tuleval teisipäeval
Kristjan Kosk
Lisaks paljudele teistele raviasutustele osaleb hoiatusstreigis ka Läänemaa haigla. Foto: Arvo Tarmula
Tervishoiutöötajad teatasid täna valitsusele ja tööandjatele, et 20. septembril toimub üleriigiline hoiatusstreik.
Streigis osalevad ka Läänemaa haigla, Haapsalu neuroloogiline rehabilitatsioonikeskus ja TÜ Haapsalu Perearst. Streik algab kell 9 hommikul ja kestab tund aega.
Eesti arstide liidu Läänemaa piirkondliku ühenduse esindaja dr Kaja Pärtma kinnitas, et streigis osaletakse eesmärgiga juhtida tähelepanu meditsiini alarahastusele. Pärtma rääkis, et täpne tegevuskava strigiks lepitakse kokku homme. „Ilmselt tuleme kokku, teeme ühispildi ja peame kõnekoosoleku,” ennustas ta.
Streik puudutab eelkõige eriala arste ja ükski patsient selle tõttu abita ei jää. „Kiirabi ja erakorraline meditsiin töötab tavapärases rütmis,” lubas ta.
Pärtma selgitas, et kõikidel patsientidel, kellel on vastuvõtuaeg 20. septembril kell 9 hommikul, lükkub see tunni võrra edasi. „Enamik arste on juba oma patsiente võimalikust vastuvõtuaja muutusest teavitanud,” ütles ta.
Hoiatusstreigi eesmärk on öelda kõigile Eesti inimestele, eelkõige aga poliitikutele, tervishoiu rahastamist peab suurendama, et patsiendid saaksid vajalikku ravi.
Eesti arstide liit, Eesti tervishoiutöötajate kutseliit ja Eesti õdede liit teatasid, et 1. juuli seisuga ootas haigekassa rahapuuduse tõttu ravijärjekordades üle 180 000 patsiendi. „Haiglates ei ole haigeid ukse taha jäetud, vaid ravitud rohkem, kui haigekassa lepingutes ette nähtud. Nüüd kavatsetakse haiglaid selle eest karistada ravihindade kärpimisega, kuigi raha lisakulu katmiseks on haigekassa jaotamata kasumi näol olemas. Patsientide huvides selline samm kindlasti ei ole. Tervise-ja tööminister Jevgeni Ossinovski tunnistab, et see mõjutab tervishoiuteenuste kvaliteeti,” seisab avalduses.
„Riigieelarve tasakaalu nimel tuuakse ohvriks ravi kvaliteet,” ütles kirurg Andres Kork. Tema sõnul sunnib hinnakärbe kasutama kõige odavamaid ravimeid ja loobuma moodsaimatest operatsioonimeetoditest, sest nendeks vajalikke vahendeid haiglad enam osta ei jõua.
Viimati kehtis negatiivne hinnakoefitsient eriarstiabis sügava majanduskriisi ajal.
Hoiatusstreigis osalevad järgmiste raviasutuste töötajad:


title: Linnamäel peetakse täna suvelõpulaata

maintext:
Linnamäel peetakse täna suvelõpulaata
Toimetas Lemmi Kann
Linnamäe turuplatsi esimesel laada ajal möödunud aastal rõõmustas osalejaid ilus sügisilm. Foto: erakogu
Täna toimub Linnamäe laadaplatsil traditsiooniline suvelõpulaat.
Laada korraldaja Lauri Lilleoks ütles, et oma kaupa on müümas mitmed käsitöölised – saab villaseid sokke ja kindaid, tikandeid ja muud. Tulla on lubanud kohalik veisekasvataja Kruundi talu oma lihatoodetega ning puu- ja köögiviljamüüjad. Saab maitsta kohaliku kohviku Sõbranna Juures küpsetisi. Talveks saab varuda mett, maitseelamusi pakub Kirimäe ürdiaed.
"Hea mereilma korral on Halukaluri poolt pakkuda värsket ja suitsukala," lubas Lilleoks mõned päevad tagasi. Kuna ilm ongi ilus, võib eeldada, et kalad on kohal. Kas on, saab teada, kui kohale minna.
Uudistajad ja ostjad on Linnamäele oodatud kella 10st.
Laadameeleolu hoiab üleval kohalik ansambel Lahus.


title: Matsalu filmifestival. AJAKAVA

maintext:
Matsalu filmifestival. AJAKAVA
MAFF
Kanada filmimees Rob Stewart oma lemmikute – haide – keskel. Kaader filmist
LIHULA KULTUURIKESKUSE TEATRISAAL
Võistlusprogrammi kategooriad:
■ Loodus (A)
■ Inimene ja loodus (B)
■ Fookusprogramm: meri (F)
Võistlusfilmid linastuvad eestikeelse tõlkega. Muud filmid on inglise keeles.
Kolmapäev, 21. september
10 Looduse superisad / Nature’s Superdads, Prantsusmaa, 54 min (A) – loodushariduspäev Mati Kaaluga
12 Elumeri / The Sea of Life, Hispaania, 52 min (A)(F) – loodushariduspäev Lennart Lennukiga
Kevadised maailmad / Springtime Stories, Saksamaa, 52 min (A)
15 Vamizi – korallihäll / Vamizi – Cradle of Coral, Rootsi, 52 min (B)(F)
Kunság – Ungari Pusta salaelu / The Kunság – The Secret Life of the Hungarian Puszta, Ungari, 52 min (A)
18 Festivali avamine. Avafilm: Habras maailm / Fragile World, Eesti, 35 min (B), maailmaesilinastus!
Neljapäev, 22. september
11 Aafrika elupuud: vorstipuu / Africa's Trees of Life: Sausage Tree, Lõuna-Aafrika, 46 min (A)
Tantsud delfiinidega / Dances With Dolphins, Prantsusmaa, 52 min (B)(F)
13 Erakordne Aafrika – värvide manner / Extraordinary Africa – The Continent of Colors, Belgia, 26 min (A)
Võitlus fjordide eest / The Fight for the Fjords, Norra, 77 min (B)
15 Elumeri / The Sea of Life, Hispaania, 52 min (A)(F)
16.30 Järve tütar / Daughter of the Lake, Peruu, 87 min (B)
18 Jaanalind – elu joostes / Ostrich – A life on the Run, Austria, 50 min (A)
Ameerika rahvuspargid – Saguaro / America’s National Parks – Saguaro, Saksamaa/USA, 48 min (A)
20 Looduses / On The Wild Edge, Belgia, 65 min (B)
Reede, 23. september
10 Elevandi hing / Soul of the Elephant, Austria, 50 min (A)
Lendav vikerkaar / Flying Rainbow, India, 49 min (A)
12 Karen dugongide maal / Dugong’s land – A Tale of Survival, Prantsusmaa, 52 min (B)(F)
Shangri-La nöbinina-ahvid / Mystery Monkeys of Shangri-La, Austria, 51 min (A)
14 Ühe geneti lugu / A Genet's Tale, Hispaania, 50 min (A)
Yellowstone, Saksamaa, 55 min (A)
16.30 Atlandi ookean / Atlantic, Iirimaa, 76 min (B)(F)
18 Sõnum pudelis / Message in a Bottle, USA, 15 min (B)
Revolutsioon / Revolution, Kanada, 82 min (B)(F)
20 Jää kutse / Call of the Ice, Prantsusmaa, 104 min (B)
Laupäev, 24. september
10 Kõndiv punane vaip: Jõulusaare punakrabid / A Walking Red Carpet: Christmas Island Red Crabs, Jaapan, 52 min (A)
Safariturism: raha eest tapmine / Safari Tourism: Paying to Kill, Prantsusmaa, 52 min (B)
12 Kõnnumaa võlu: Oulanka ja Paanajärvi – looduse tervendav mõju / Magic of the Wilderness. Ep. 2: Oulanka and Paanajärvi –
The Healing Power of Nature, Soome, 28 min (B)
Nende kirg – planeet / Passion for Planet, Saksamaa, 104 min (B)
15 Kaelkirjak – kõrgelt ja isiklikult / Giraffe – Up High and Personal, Austria, 50 min (A)
Chiemsee – Baieri meri / Chiemsee – A Sea in Bavaria, Saksamaa, 44 min (A)
18 Festivali lõpetamine ja võidufilm
Pühapäev, 25. september
10 Antarktika – lugusid maailma lõpust / Antarctica – Tales from the End of the World, Saksamaa, 52 min
11 Võidufilm
12 Marovo nikerdaja / Marovo Carver, Saalomoni saared, Austraalia, 13 min
Habras maailm / Fragile World, Eesti, 35 min (B)
13 Taevane jõgi / River in the Sky, Austria, 50 min
14 Võidufilm
15 Tšernobõli kohvik / Chernobyl’s Café, Prantsusmaa, 51 min
Jõehobu õnnepüüdlus / The Pursuit of Hippo-ness, USA, 58 min
LIHULA KULTUURIKESKUSE PEEGLISAAL
Filmid on inglise keeles või ingliskeelsete subtiitritega.
Neljapäev, 22. september
12 Looduslik amet / A Natural Occupation, Rumeenia, 15 min
Õpipoiss / The Apprentice, Türgi, 22 min
Toiduvajadus: selgrootud / The need to feed: Invertebrates, Belgia, 27 min
Kaimanikütid: Jaaguar, Brasiilia märgalad / The Caiman Hunters: Jaguar, Brazilian Wetlands, Jaapan, 52 min
14 Konnade tee / The Frogs' Journey, Eesti, 26 min
Fukushima ja nahkhiired / Fukushima and the Bats, Saksamaa, 82 min
16 Ahviapteek – arstirohud džunglist / Rain Forest Pharmacy – Medicine from the Jungle, Saksamaa, 43 min
Meie kaduv maailm. Kaduv hiina meditsiin / Our Disappearing World. Vietnam – Traditional Chinese Medicine, Poola, 26 min
Meie kaduv maailm. Keenia – haavatavad hiiglased / Our Disappearing World. Kenya – Vulnerable Giants, Poola, 26 min
18 Jääplaneet – Andid, jääliustike lõpp? / Planet Ice – Andes, the End of the Glaciers?, Prantsusmaa, 51 min
19 Pilvkate – kliimakujunduse uuring / Overcast – An Investigation into Climate Engineering, Šveits, 82 min
Reede, 23. september
10 Albaania – kaljukotka maa / Wild Albania – In the Land of the Eagle, Saksamaa, 44 min
Maa ja mere vahel / Between Sea and Land, Eesti, 42 min
12 Ämbrijärv / Bucket Lake, Saksamaa, 16 min
Ahikuntaka – paradiisi lapsed / Ahikuntaka – Children of Paradise, Rootsi, 57 min
14 Suur-Kaukasus / The Greater Caucasus, Saksamaa, 49 min
Taga-Kaukaasia – Ararati ja Kaspia vahel / The Lesser Caucasus – Between Ararat and the Caspian Sea, Saksamaa, 48 min
16 Aafrika elupuud: kaelkirjaku vahheelia / Africa's Trees of Life: Camelthorn Tree, Lõuna-Aafrika, 46 min
Aafrika elupuud: elevandiõunapuu / Africa's Trees of Life: Marula Tree, Lõuna-Aafrika, 46 min
18 Udehe maa / Land of Udehe, Venemaa, 26 min
Punane ooker – püha tule viimased hoidjad / Red Ochre – the Last Guards of the Holy Fire, Saksamaa/Lõuna-Aafrika, 31 min
19 Suri, Slovakkia, 65 min
Rabade maagia / Magical Moors, Saksamaa, 93 min
Laupäev, 24. september
10 Lahing õitsval pinnal / Battle on the Booming Grounds, USA, 57 min
Tanhavash, Iraan, 56 min
12 Eeslid / Donkeys, Brasiilia, 16 min
Täiuslik valk / The Perfect Protein, Hispaania, 19 min
Kaduv mets / Moving Forest, Prantsusmaa, 27 min
Ölandi põdrauurija / The Moose Detective, Saksamaa, 52 min
14 Vaikse ookeani kadunud maailm / Deep Ocean: The Lost World of the Pacific, Jaapan/Saksamaa, 59 min
Kliima, inimesed ja meri / Secrets of The Oceans: Climate Control, Prantsusmaa, 50 min
16 Antropoloog / The Anthropologist, USA, 79 min
Pühapäev, 25. september
10 Loodustalu / A Wild Farm, Prantsusmaa, 57 min
11 Amuur – Aasia Amazonas 2: Must Draakon / Amur – Asia's Amazon – Ep. 2: The Black Dragon, Austria, 50 min
Amuur – Aasia Amazonas 3: Salaallikad / Amur – Asia's Amazon – Ep. 3: The Secret Springs, Austria, 50 min
13 Arktika viimased kuningad / The Last Kings of the Arctic, Prantsusmaa, 48 min
Roheneemesaarte küürvaalad / The Humpback Whales of Cape Verde, Iirimaa, 53 min
15 Ära lase oma vabadust veega alla / Don't flush Your Freedom, Itaalia, 60 min
LIHULA KULTUURIKESKUSE 1. KORRUSE GREENROOM
Filmid on inglise keeles või ingliskeelsete subtiitritega.
12 Elus savi / The Clay, Venemaa, 15 min
Merilõvisaar: kasvuaeg / Sea Lion Island: Breeding Season, Falklandi saared, 12 min
Atoyac: unistav jõgi / Atoyac: Water that Dreams, Mehhiko, 12 min
Hundimees / Wolfman, Prantsusmaa, 25 min
Ulin, Suurbritannia, 17 min
Namuli, USA, 24 min
14 Operatsioon Everest – mägironijatest päästjateks / Operation Everest: Summiteers to Saviors, India, 54 min
Hiidliblikate jaht / The Hunt for the Giant Butterflies, Prantsusmaa, 52 min
16 Loodus on mu köök / Nature is my Kitchen, Rootsi, 23 min Mets toidab / Food in the Woods, Paraguai, 30 min Taeva lähedal – Filipiinide riisiterrassid / Close to Heaven – The Rice Terraces of The Philippines, Saksamaa, 43 min
Fekoloog / Fecologist, Sloveenia 15 min
18 Piimahambad – haide päästmine Balil / Little Teeth – Saving Sharks on Bali, Saksamaa, 7 min
Säästev Barbuda / Sustainable Barbuda, USA, 11 min Eureka Dreams, USA, 13 min
Ookeani jumal / God of Ocean, Ungari, 10 min
Luukeremeri – homsed looded / Skeleton Sea – The Tides of Tomorrow, Norra, 25 min
Haide allee / Shark Alley, Lõuna-Aafrika, 50 min
Reede, 23. september
12 Elujõud 2: Borneo / Life Force 2: Borneo, Jaapan/Uus-Meremaa, 48 min
Killustatud / Fragmented, Suurbritannia, 48 min
14 1 minuti loodus / 1 Minute Nature, Holland, 12 min
Veeteed / Water Ways, Austraalia, 6 min
Juga / Waterfall, Läti, 20 min
Eksiilisaar / Exisle, Brasiilia, 24 min
Victor ja rebane / Victor and the Fox, Tšiili, 15 min
Metsikud / Feral, USA, 13 min
Puuris / Caged, Ukraina, 9 min
16 Eesel / Donkey, Iraan, 27 min
Hääl loodusest / Voice from the Wilderness, Kanada, 89 min
18 Jääplaneet – Himaalaja – lume kodu / Planet Ice – The Himalayas, the Abode of Snow, Prantsusmaa, 51 min
Elu kõige kiuste / Life Against all Odds, Rootsi, 59 min
Laupäev, 24. september
10 Narsinh Talavi linnud / Birds of Narsinh Talav, India, 20 min Karud tõusuteel / Bears on the Rise, Saksamaa, 29 min Saatuslik teekond: Hokkaido pruunkaru / The Fateful Journey: Hokkaido Brown Bear, Jaapan, 49 min
12 Lenda, albatross! Suur ümberpaigutusprojekt / Fly Albatross! The Great Relocation Project, Jaapan, 49 min
Linnuvaht: aega pole, ainult tõus / The Bird Ranger, Holland, 67 min
14 Kanada rahvuspargid: Gwaii Haanas – Vaikse ookeani ilu / Canada’s National Parks: Gwaii Haanas – Wild Pacific Beauty, Saksamaa, 44 min
Kanada rahvuspargid: Riding Mountain – põlislooduse saar / Canada’s National Parks: Riding Mountain – Wilderness Island, Saksamaa, 44 min
16 Kes liigub, see elab! / Moving to Live!, Itaalia, 31 min
Lengguru, kadunud maailm / Lengguru, the Lost World, Prantsusmaa, 86 min
18 Kuldsed geenid / Golden Genes, Austria, 89 min
TALLINNA PROGRAMM
Loomaaia keskkonnahariduskeskuse saal
Tallinn, Ehitajate tee 150
Filmid on eestikeelsete subtiitritega
Neljapäev, 22. september
14 Shangri-La nöbinina-ahvid / Mystery Monkeys of Shangri-La, Austria, 51 min; Sõnum pudelis / Message in a Bottle, USA, 15 min
Reede, 23. september
Festivali lastepäev.
10 Looduse superisad / Nature’s Superdads, Prantsusmaa, 52 min
18 Kaelkirjak – kõrgelt ja isiklikult / Giraffe – Up High and Personal, Austria, 50 min
Kõnnumaa võlu: Oulanka ja Paanajärvi – looduse tervendav mõju / Magic of the Wilderness. Ep. 2: Oulanka and Paanajärvi – The Healing Power of Nature, Soome, 28 min
Laupäev, 24. september
12 Võitlus fjordide eest / The Fight for the Fjords, Norra, 77 min
14 Ühe geneti lugu / A Genets Tale, Hispaania, 50 min
15.30 Ameerika rahvuspargid – Yellowstone / America’s National Parks – Yellowstone, Saksamaa, 55 min
Pühapäev, 25. september
11 Safariturism – raha eest tapmine / Safari Tourism: Paying to Kill, Prantsusmaa, 52 min
12–15.30 Ninasarvikupäeva orienteerumine
16 Elumeri / The Sea of Life, Hispaania, 52 min
Erakordne Aafrika – värvide manner / Extraordinary Africa – The Continent of Colors, Belgia, 28 min
HAAPSALU PROGRAMM
Iloni Imedemaa kinosaal
Haapsalu, Kooli 5
Filmid on eestikeelsete subtiitritega
Reede, 23. september
16 Ühe geneti lugu / A Genets Tale, Hispaania, 50 min
Laupäev, 24. september
13 Kaelkirjak – kõrgelt ja isiklikult / Giraffe – Up High and Personal, Austria, 50 min
Kõnnumaa võlu: Oulanka ja Paanajärvi – looduse tervendav mõju / Magic of the Wilderness. Ep. 2: Oulanka and Paanajärvi – The Healing Power of Nature, Soome, 28 min
15 Shangri-La nöbinina-ahvid / Mystery Monkeys of Shangri-La, Austria, 51 min
Sõnum pudelis / Message in a Bottle, USA, 15 min
Pühapäev, 25. september
13 Looduse superisad / Nature`s Superdads, Prantsusmaa, 52 min
Erakordne Aafrika – värvide manner / Extraordinary Africa – The Continent of Colors, Belgia, 28 min
15 Ameerika rahvuspargid – Yellowstone / America`s National Parks – Yellowstone, Saksamaa, 55 min