description: Millises vaimses keskkonnas elab Eesti Vabariik oma 26. taastatud iseseisvuse aastal, sellest andis tunnistust laupäevane “Keskpäevatund” Kuku raadios. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hullem kui NLKP!

maintext:
Arvamus
Hullem kui NLKP!
Esmaspäev, 05. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Millises vaimses keskkonnas elab Eesti Vabariik oma 26. taastatud iseseisvuse aastal, sellest andis tunnistust laupäevane “Keskpäevatund” Kuku raadios.
Muidu tasakaalukad ja haritud mehed Priit Hõbemägi ja Hannes Astok arutlesid tsipake ka riigipea valimiste teemal. Kohati värvikat juttu tumestas resigneerunud nending, et “Marina Kaljurand ei saa kandideerida presidendiks, sest siis ta peaks loobuma välisministri ametist või jääks sellest ilma niikuinii...”
Ma mõistan, et saatejuhid lihtsalt sedastasid kujunenud olukorda kui paratamatusega leppimist, aga seekord oleks minu meelest kindlasti pidanud jõuliselt reageerima. Miks?
Jõhker ähvardaja Lang
Just äsja saime Eesti Päevalehe vahendatud Taavi Rõivase sõnumist teada, et Rein Lang (endine Kuku raadio osaline, nüüdne ambitsioonikas jupijumal) koos Neinar Seliga olevat valitsusjuhi ja oma erakonna seljataga käinud Hundisilmal Edgar Savisaare jutul. Muuhulgas selgus, et kuigi Lang ja Seli ei rääkinud Hundisilmal Savisaarega valitsuse muutmisest, oli Lang siiski Marina Kaljuranda telefoni teel hoiatanud välisministri ameti vastu võtmise eest ja teatanud, et tal saab väga keeruline olema tagasiminek oma põhitöö juurde välisministeeriumis.
Mida me sellisest jõhkrast ähvardusest arvama peame?
Õnneks pole Lang peaminister, kelle pädevuses on välisministri ametisse nimetamine või ametist vabastamine. Seda hullem on aga Tiim Kallase vaikiv heakskiit maffialaadsele kommunistlikule käitumisele.
Esiteks – igal Eesti Vabariigi kodanikul on õigus kandideerida mistahes Eesti Vabariigi ametisse. Presidendiameti puhul on tingimusteks ka vanus ja kriminaalkaristuse puudumine.
Kas Kaljurand vastab neile tingimustele? Sada protsenti! Aga Langi meelest ei vasta – sest pole Reformierakonna liige, puudub “partei ja rahva ühtsuse” leninlik kriteerium!
Teiseks, kas EV kodanikku, kes soovib kuhugi kandideerida, tohib ähvardada töökoha kaotamisega? Veel hullem – absoluutse keeluga valitud ja õpitud erialal (milleks Marina puhul on diplomaatia) edaspidi töötada?
Aga just seda Rein Lang ja temataolised on alguses varjatult ja nüüd avalikuks saanult teinud. Isegi NLKP keskkomitee oma parematel aastatel ei laskunud sellisele nivoole.
Erinevalt mõnest väga lühiajalisest ja väga äpardunud välisministrist on Marina Kaljurand töötanud välisministeeriumis iseseisvuse taastamisest alates. Sealjuures väga edukalt ning silmapaistvate tulemustega.
Erinevalt eelmainitust, kes piirdus ENSV Tartu Riikliku Ülikooliga, on Kaljurand pingutanud uuemagi ajastu hariduse nimel, lõpetades ka Georgetowni ülikooli Fletcher School of Law. Erinevalt Langist toetab Kaljuranda pea kolmandik EV valimisõiguslikest kodanikest. Lang seevastu kogus viimasel korral, kui rahva kohtumõistmise ette ilmuda söandas, tervelt 11 häält!
Aga vaadelgem laiemat pilti. Kuidas on lood põhiseaduses kirja pandud sõnavabadusega? Alles äsja ilmnes Reformierakonna liikme Liina Kersna kohta, et ta ei tohi kasutada oma põhilist inim- ja kodanikuõigust: sõnavabadust! Sest Reformierakonna liikmete ründavad ja ähvardavad seisukohad päästsid valla enesealalhoiuinstinkti.
Tõsi, ka ähvardajate poolel on naised olnud juhtival positsioonil. Isegi Kaja Kallas, hea kolleeg europarlamendis ja eetikakoodeksi nurisünnituse ämmaemand Eesti riigikogus, ei pidanud paljuks sookaaslastele turja hakata, et nood ei oska parteilist taktikeppi tähele panna. Ja tema pole sugugi ainus, kuigi just temalt eeldaks eriti eeskujulikku ja eetilist käitumist.
Kas meil mehi ka on?
Laupäeva õhtul jättis Siim Kallas kasutamata oma viimase võimaluse: kodanike ähvardamise hukkamõistmise asemel praalis ta hoopis vana bolševiku toonil – kes pole minuga, on minu vastu ja peab Parteist välja astuma.
Siit tagasi alguse juurde. Kui ajakirjanikud ei oska jõhkrat parteilist vägivalda märgata ega sellele reageerida, siis ootaks ometi sellist oskust juhtivatelt parteilastelt. Siim Kallasest pole mõtet enam kõnelda.
Kuidas suhtub Taavi Rõivas oma ministri ahistamisse parteikaaslase poolt? Kus on muidu näiliselt naiste õigusi kaitsev Marianne Mikko või Evelyn Sepp? Miks pole inimõigusi kilbile seadev Jevgeni Ossinovski otsustavalt reageerinud? Miks vaikib IRL, kes on jutlustanud “hoolivast” konservatiivsusest?
Vastus on muidugi imelihtne – neil kõikidel on tarvis poliitkombinatsioonide abil mingeid isiklikke eesmärke taga otsida. Naiste ahistamine töökoha kaotamise ähvardusega on ilmselt tavapärane praktika.
Ma muidugi võin juba vaimusilmas näha ja vaimukõrvas kuulda nende lõppematut loba pressis, et “ei sobi sekkuda koalitsioonipartneri siseasjadesse”, “et ühe inimese arvamus pole veel terve erakonna arvamus”, “et tegelikult on meil kõik hästi” jne. Aga kes peaks inimest ja riigiametnikku sellises olukorras kaitsma?
Küsiksin retooriliselt: kas Eestisse on mõni mees ka jäänud, selle sõna täies tähenduses? Kas see mees peab olema õiguskantsler, võrdõiguslikkuse volinik või riigi peaprokurör, kes juhtumisi on kõik naised?
Marina, ära karda!
Kas pole mitte nii, et kõik need, kes põhiseadust jalge alla tallates ähvardavad kaaskodanikke repressioonidega, peaksid sattuma uurimise alla kui tööalased ahistajad? Kas poleks õige, kui töövägivalla vaimset varianti praktiseerivad ja välisministrit nii töökoha kaotamise kui ka välisteenistusse tagasipöördumise takistamisega ähvardavad parteilased saavad siiski korrale kutsutud?
Kõik, kes ähvardavad juba valitud valijamehi (näiteks Jürgen Ligi ja Jaak Aaviksoo Facebooki postitustes ), saagu sama kohtlemise osaliseks!
Isiklikult ütleksin Marinale: “Ära karda!” Just äsja otsustas Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon (mille töös ma osalesin) Euroopa Komisjoni ettepanekul heaks kiita paarikümne uue töökoha loomise Federica Mogherinile alluvas Euroopa välisteenistuses.
Kui Marina Kaljurand ei saa presidendiks, võiks ta saada raudselt sinna ametkonda tööle. Eesti jääb ilma heast välisministrist ja diplomaadist. Rein Langil, Tiim Kallasel ja tegelikult kogu Eesti riigil jääb üle vaid pisaraid valada.
Artikkel ilmus Delfis. Avaldatud lühendatult. Autor: Indrek Tarand, Euroopa Parlamendi saadik Esmaspäev, 05. september 2016.Muidu tasakaalukad ja haritud mehed Priit Hõbemägi ja Hannes Astok arutlesid tsipake ka riigipea valimiste teemal. Kohati värvikat juttu tumestas resigneerunud nending, et “Marina Kaljurand ei saa kandideerida presidendiks, sest siis ta peaks loobuma välisministri ametist või jääks sellest ilma niikuinii...”Ma mõistan, et saatejuhid lihtsalt sedastasid kujunenud olukorda kui paratamatusega leppimist, aga seekord oleks minu meelest kindlasti pidanud jõuliselt reageerima. Miks?Just äsja saime Eesti Päevalehe vahendatud Taavi Rõivase sõnumist teada, et Rein Lang (endine Kuku raadio osaline, nüüdne ambitsioonikas jupijumal) koos Neinar Seliga olevat valitsusjuhi ja oma erakonna seljataga käinud Hundisilmal Edgar Savisaare jutul. Muuhulgas selgus, et kuigi Lang ja Seli ei rääkinud Hundisilmal Savisaarega valitsuse muutmisest, oli Lang siiski Marina Kaljuranda telefoni teel hoiatanud välisministri ameti vastu võtmise eest ja teatanud, et tal saab väga keeruline olema tagasiminek oma põhitöö juurde välisministeeriumis.Mida me sellisest jõhkrast ähvardusest arvama peame?Õnneks pole Lang peaminister, kelle pädevuses on välisministri ametisse nimetamine või ametist vabastamine. Seda hullem on aga Tiim Kallase vaikiv heakskiit maffialaadsele kommunistlikule käitumisele.Esiteks – igal Eesti Vabariigi kodanikul on õigus kandideerida mistahes Eesti Vabariigi ametisse. Presidendiameti puhul on tingimusteks ka vanus ja kriminaalkaristuse puudumine.Kas Kaljurand vastab neile tingimustele? Sada protsenti! Aga Langi meelest ei vasta – sest pole Reformierakonna liige, puudub “partei ja rahva ühtsuse” leninlik kriteerium!Teiseks, kas EV kodanikku, kes soovib kuhugi kandideerida, tohib ähvardada töökoha kaotamisega? Veel hullem – absoluutse keeluga valitud ja õpitud erialal (milleks Marina puhul on diplomaatia) edaspidi töötada?Aga just seda Rein Lang ja temataolised on alguses varjatult ja nüüd avalikuks saanult teinud. Isegi NLKP keskkomitee oma parematel aastatel ei laskunud sellisele nivoole.Erinevalt mõnest väga lühiajalisest ja väga äpardunud välisministrist on Marina Kaljurand töötanud välisministeeriumis iseseisvuse taastamisest alates. Sealjuures väga edukalt ning silmapaistvate tulemustega.Erinevalt eelmainitust, kes piirdus ENSV Tartu Riikliku Ülikooliga, on Kaljurand pingutanud uuemagi ajastu hariduse nimel, lõpetades ka Georgetowni ülikooli Fletcher School of Law. Erinevalt Langist toetab Kaljuranda pea kolmandik EV valimisõiguslikest kodanikest. Lang seevastu kogus viimasel korral, kui rahva kohtumõistmise ette ilmuda söandas, tervelt 11 häält!Aga vaadelgem laiemat pilti. Kuidas on lood põhiseaduses kirja pandud sõnavabadusega? Alles äsja ilmnes Reformierakonna liikme Liina Kersna kohta, et ta ei tohi kasutada oma põhilist inim- ja kodanikuõigust: sõnavabadust! Sest Reformierakonna liikmete ründavad ja ähvardavad seisukohad päästsid valla enesealalhoiuinstinkti.Tõsi, ka ähvardajate poolel on naised olnud juhtival positsioonil. Isegi Kaja Kallas, hea kolleeg europarlamendis ja eetikakoodeksi nurisünnituse ämmaemand Eesti riigikogus, ei pidanud paljuks sookaaslastele turja hakata, et nood ei oska parteilist taktikeppi tähele panna. Ja tema pole sugugi ainus, kuigi just temalt eeldaks eriti eeskujulikku ja eetilist käitumist.Laupäeva õhtul jättis Siim Kallas kasutamata oma viimase võimaluse: kodanike ähvardamise hukkamõistmise asemel praalis ta hoopis vana bolševiku toonil – kes pole minuga, on minu vastu ja peab Parteist välja astuma.Siit tagasi alguse juurde. Kui ajakirjanikud ei oska jõhkrat parteilist vägivalda märgata ega sellele reageerida, siis ootaks ometi sellist oskust juhtivatelt parteilastelt. Siim Kallasest pole mõtet enam kõnelda.Kuidas suhtub Taavi Rõivas oma ministri ahistamisse parteikaaslase poolt? Kus on muidu näiliselt naiste õigusi kaitsev Marianne Mikko või Evelyn Sepp? Miks pole inimõigusi kilbile seadev Jevgeni Ossinovski otsustavalt reageerinud? Miks vaikib IRL, kes on jutlustanud “hoolivast” konservatiivsusest?Vastus on muidugi imelihtne – neil kõikidel on tarvis poliitkombinatsioonide abil mingeid isiklikke eesmärke taga otsida. Naiste ahistamine töökoha kaotamise ähvardusega on ilmselt tavapärane praktika.Ma muidugi võin juba vaimusilmas näha ja vaimukõrvas kuulda nende lõppematut loba pressis, et “ei sobi sekkuda koalitsioonipartneri siseasjadesse”, “et ühe inimese arvamus pole veel terve erakonna arvamus”, “et tegelikult on meil kõik hästi” jne. Aga kes peaks inimest ja riigiametnikku sellises olukorras kaitsma?Küsiksin retooriliselt: kas Eestisse on mõni mees ka jäänud, selle sõna täies tähenduses? Kas see mees peab olema õiguskantsler, võrdõiguslikkuse volinik või riigi peaprokurör, kes juhtumisi on kõik naised?Kas pole mitte nii, et kõik need, kes põhiseadust jalge alla tallates ähvardavad kaaskodanikke repressioonidega, peaksid sattuma uurimise alla kui tööalased ahistajad? Kas poleks õige, kui töövägivalla vaimset varianti praktiseerivad ja välisministrit nii töökoha kaotamise kui ka välisteenistusse tagasipöördumise takistamisega ähvardavad parteilased saavad siiski korrale kutsutud?Kõik, kes ähvardavad juba valitud valijamehi (näiteks Jürgen Ligi ja Jaak Aaviksoo Facebooki postitustes ), saagu sama kohtlemise osaliseks!Isiklikult ütleksin Marinale: “Ära karda!” Just äsja otsustas Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon (mille töös ma osalesin) Euroopa Komisjoni ettepanekul heaks kiita paarikümne uue töökoha loomise Federica Mogherinile alluvas Euroopa välisteenistuses.Kui Marina Kaljurand ei saa presidendiks, võiks ta saada raudselt sinna ametkonda tööle. Eesti jääb ilma heast välisministrist ja diplomaadist. Rein Langil, Tiim Kallasel ja tegelikult kogu Eesti riigil jääb üle vaid pisaraid valada.Artikkel ilmus Delfis. Avaldatud lühendatult.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval sõidetud Filter Maanteekarikasarja finaal-etapi, Fakto Auto Tallinna Rahvasõidu võitis Saaremaa parim jalgrattur Mihkel Räim, kes läbis 108 km pikkuse distantsi ajaga 2:25.46, kirjutab aerobike.ee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Räim Tallinnas võidukas

fasttext_language: et


description: Läinud nädalavahetusel Niitvälja golfikeskuses toimunud Eesti klubidevahelistel meistrivõistlustel osalesid esimest korda Saaremaa golfiklubi ajaloos ühise meeskonnana meie enda klubi juuniorid. Ja mitte ainult ei osalenud, vaid tõusti kohe ka poodiumile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noored golfarid tegid ajalugu


description: Üle väga pika aja toimus Saaremaal taas kõrgushüppevõistlus, ületati ka endine rekord. Samuti võeti päeva jooksul mõõtu mitmel kõrgusel toimunud parkuurisõitudes, tehes kokku 75 starti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa sai uue kõrgushüppe rekordi

maintext:
Uudised
Saaremaa sai uue kõrgushüppe rekordi
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 27. september 2016. Siim Sinijärv ja Event Horizon HL sooritamas kõrgushüppe Saare maakonna uut rekordit 177 cm. FOTO: Meriliis Metsamäe Üle väga pika aja toimus Saaremaal taas kõrgushüppevõistlus, ületati ka endine rekord. Samuti võeti päeva jooksul mõõtu mitmel kõrgusel toimunud parkuurisõitudes, tehes kokku 75 starti.
Seekordne välihooaeg lõpetati Saare Ratsakeskuses kolme edumeelse talli poolt korraldatud võistlusega eesmärgil kõrvutada nii maakonna kui mandri sportlasi, tõsta takistussõidu taset ja saavutada uus kõrgushüppe rekord.
Võistluse toimumiseks lõid käed hobuste aretuse, kasvatamise ja spordiga tegelev Seeder Horses OÜ, turismi ja ratsahobuste kasvatusega tegelev Teeääre Tall ja ratsaspordi ning noorhobuste treenimisega tegelev Saare Ratsakeskus.
“Meie ratsanikel avanes suurepärane võimalus kõrgetasemelisel võistlusel professionaalidega konkureerida. Kuna Saaremaal ratsavõistluse ametnikke napib, telliti kogu kohtunikebrigaad mandrilt, see lisas just noortele ratsutajatele pinget ja ärevust,“ selgitas Saare Ratsakeskuse peremees Jaagup Kallas.
Päev algas noortele hobustele ja ratsanikele mõeldud 70 cm parkuuriga. Kogu esikolmik treenib samas tallis ja vigadeta sõiduga osutus kiireimaks Emeli Pikner Mon Teriga. Teise koha saavutasid Neleriin Viljus ja Patrons ning kolmanda Maria Anett Allikveer ja Rolete.
Päeva jätkati Eesti Ratsaspordi Liidu kalenderplaani kuuluvate aladega, kus 80 cm kõrguses sõidus “Prix de Sikassaare Vanametall“ osales 19 võistlejat. Parima tulemuse saavutas laupäeval Saaremaa meistriks tulnud Tika talu esindaja Sandra Soomre täkul Raket. Teise koha saavutasid Maria Vanatoa ja Caprice Märjamaa ratsaspordiklubist, kolmandaks tulid Adeli Pitilimov ja Intsara XX Nõo ratsaklubist.
Eesti hobuse jätkuv edu
Populaarseimaks osutunud keskmise tasemega sõidus “Prix de Taviko“ sai valida takistuste kõrguseks 90 või 100 cm, kus olid stardis ka ratsutamisega leiba teenivad sportlased oma noorte hobustega. Ka selle sõidu parimaks osutusid 30 hulgast Sandra Soomre ja Raket. Teise koha sõitis välja Tondi RSK esindaja Maris Suuster hobusel Vilandro K, kolmandaks tuli Pärnumaa RSK sportlane Ivo Ots Saare Ratsakeskusest laenatud hobusel Bandito B.
Päeva põhisõit “Prix de Enn Meri“ toimus 115 cm kõrguses parkuuris, mis oli Kallase sõnul rajameistri poolt suurepäraselt üles seatud ning võistluspaaridele polnud eksimisruumi jäetud. “Tegemist oli kahevoorulise parkuuriga, kus võistlejad läbisid etteantud parkuuri kaks korda ning mõlema vooru karistuspunktid liidetakse,“ lisas ta.
Esikoha viis koju Maris Suuster hobusel Vilandro K, teiseks tuli Luise Vevers Ruudil ja kolmanda koha võttis taas Maris Suuster, seekord Quanzar Z-ga.
Päeva lõpetas kõrgushüppevõistlus, kus ületati aastatetagust Andres Udekülli püstitatud maakonna rekordit 170 cm. Uue rekordi 177 cm viis endaga koju Eesti Sporthobuste Kasvatajate Seltsi eest võistlev Siim Sinijärv hobusel Event Horizon HL. Teist ja kolmandat kohta jäid jagama 170 hüpanud Jaagup Kallas hobusel Bruce de Berks ja Ivo Ots hobusel Ferdinand A.
“Loodame järgnevatel kordadel näha Saare Sügiskarikal veel rohkem kohalikke ratsutajaid,“ ütles Kallas lootustandvalt ning lisas, et võistlus sai teoks tänu suurepärastele toetajatele ja vahatahtlikele abilistele. Seekordne välihooaeg lõpetati Saare Ratsakeskuses kolme edumeelse talli poolt korraldatud võistlusega eesmärgil kõrvutada nii maakonna kui mandri sportlasi, tõsta takistussõidu taset ja saavutada uus kõrgushüppe rekord.Võistluse toimumiseks lõid käed hobuste aretuse, kasvatamise ja spordiga tegelev Seeder Horses OÜ, turismi ja ratsahobuste kasvatusega tegelev Teeääre Tall ja ratsaspordi ning noorhobuste treenimisega tegelev Saare Ratsakeskus.“Meie ratsanikel avanes suurepärane võimalus kõrgetasemelisel võistlusel professionaalidega konkureerida. Kuna Saaremaal ratsavõistluse ametnikke napib, telliti kogu kohtunikebrigaad mandrilt, see lisas just noortele ratsutajatele pinget ja ärevust,“ selgitas Saare Ratsakeskuse peremees Jaagup Kallas.Päev algas noortele hobustele ja ratsanikele mõeldud 70 cm parkuuriga. Kogu esikolmik treenib samas tallis ja vigadeta sõiduga osutus kiireimaks Emeli Pikner Mon Teriga. Teise koha saavutasid Neleriin Viljus ja Patrons ning kolmanda Maria Anett Allikveer ja Rolete.Päeva jätkati Eesti Ratsaspordi Liidu kalenderplaani kuuluvate aladega, kus 80 cm kõrguses sõidus “Prix de Sikassaare Vanametall“ osales 19 võistlejat. Parima tulemuse saavutas laupäeval Saaremaa meistriks tulnud Tika talu esindaja Sandra Soomre täkul Raket. Teise koha saavutasid Maria Vanatoa ja Caprice Märjamaa ratsaspordiklubist, kolmandaks tulid Adeli Pitilimov ja Intsara XX Nõo ratsaklubist.Populaarseimaks osutunud keskmise tasemega sõidus “Prix de Taviko“ sai valida takistuste kõrguseks 90 või 100 cm, kus olid stardis ka ratsutamisega leiba teenivad sportlased oma noorte hobustega. Ka selle sõidu parimaks osutusid 30 hulgast Sandra Soomre ja Raket. Teise koha sõitis välja Tondi RSK esindaja Maris Suuster hobusel Vilandro K, kolmandaks tuli Pärnumaa RSK sportlane Ivo Ots Saare Ratsakeskusest laenatud hobusel Bandito B.Päeva põhisõit “Prix de Enn Meri“ toimus 115 cm kõrguses parkuuris, mis oli Kallase sõnul rajameistri poolt suurepäraselt üles seatud ning võistluspaaridele polnud eksimisruumi jäetud. “Tegemist oli kahevoorulise parkuuriga, kus võistlejad läbisid etteantud parkuuri kaks korda ning mõlema vooru karistuspunktid liidetakse,“ lisas ta.Esikoha viis koju Maris Suuster hobusel Vilandro K, teiseks tuli Luise Vevers Ruudil ja kolmanda koha võttis taas Maris Suuster, seekord Quanzar Z-ga.Päeva lõpetas kõrgushüppevõistlus, kus ületati aastatetagust Andres Udekülli püstitatud maakonna rekordit 170 cm. Uue rekordi 177 cm viis endaga koju Eesti Sporthobuste Kasvatajate Seltsi eest võistlev Siim Sinijärv hobusel Event Horizon HL. Teist ja kolmandat kohta jäid jagama 170 hüpanud Jaagup Kallas hobusel Bruce de Berks ja Ivo Ots hobusel Ferdinand A.“Loodame järgnevatel kordadel näha Saare Sügiskarikal veel rohkem kohalikke ratsutajaid,“ ütles Kallas lootustandvalt ning lisas, et võistlus sai teoks tänu suurepärastele toetajatele ja vahatahtlikele abilistele.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugeja küsib: Töötan koristajana ning pean tualeti ja kraanikausside pesemiseks kasutama ühte kemikaali, mille pudelil on mingi oranž märk. Pudelil on ka silt, aga eestikeelne tekst on kulunud ja arusaamatu. Pärast koristamist tunnen ennast halvasti, silmad kipitavad ning käed on krobelised ja väga kuivad. Kust ma peaksin saama infot, kas ma võin seda kemikaali edasi kasutada? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugeja küsib, jurist vastab

maintext:
Majandus
Lugeja küsib, jurist vastab
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugeja küsib: Töötan koristajana ning pean tualeti ja kraanikausside pesemiseks kasutama ühte kemikaali, mille pudelil on mingi oranž märk. Pudelil on ka silt, aga eestikeelne tekst on kulunud ja arusaamatu. Pärast koristamist tunnen ennast halvasti, silmad kipitavad ning käed on krobelised ja väga kuivad. Kust ma peaksin saama infot, kas ma võin seda kemikaali edasi kasutada?
Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Kui kemikaali pakendil on oranž ruudukujuline märk või uuem, punaste servadega rombikujuline märk, on tegemist ohtliku kemikaaliga. Ohtlik on selline kemikaal, mis kahjustab keskkonda, tervist või vara.
Kui te ei tea, millised on kemikaali omadused, võimalikud tervisemõjud või kuidas seda kasutada, pöörduge esmalt oma tööandja või vahetu juhi poole. Siis saate arutada, kuidas kemikaali kasutada või kas on võimalik võtta kasutusele vähemohtlik kemikaal.
Kui töötaja peab kasutama ohtlikke kemikaale või nendega kokku puutuma, tuleb tööandjal töötajat juhendada ja välja õpetada, kuidas teha tööd ohutult. Samuti tuleb töötajale tutvustada kemikaali ohutuskaarti. Ohutuskaardil on kemikaali valmistaja poolt koostatud info kemikaali kohta, nt kemikaali omadused (söövitav, ärritav vms), võimalikud tervisemõjud (põhjustab tugevat silmade ja naha söövitust, ärritav sissehingamisel jne), aga ka meetmed, kuidas mõjudest hoiduda (nt kasutada ainult hästiventileeritavas kohas).
Samuti on seal info vajalike isikukaitsevahendite kohta, nt millisest materjalist kindaid kasutada ja millist tüüpi hingamisteede kaitsevahendeid kasutada. Nimetatud vahendid peab tööandja töötajale andma ning töötaja peab neid ka kasutama. Isegi siis, kui kemikaali kasutatakse lühiajaliselt.
Tööandja peab töötajale korraldama ka tervisekontrolli töötervishoiuarsti juures ühe kuu jooksul tööle asumisest. Töötervishoiuarst hindab töökeskkonna ja töökorralduse sobivust töötajale.
Infot töökeskkonna, sealhulgas kasutatavate kemikaalide kohta saab töötervishoiuarst riskianalüüsist, kus peab olema ära hinnatud ka töötajate kokkupuude ohtlike kemikaalidega.
Lähtuvalt riskianalüüsi tulemustest ja töökeskkonnas nähtust, määrab töötervishoiuarst uuringud, kaasab vajadusel eriarste ning annab hinnangu, kas antud töö sobib töötajale. Autor: MM Kolmapäev, 14. september 2016.Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Kui kemikaali pakendil on oranž ruudukujuline märk või uuem, punaste servadega rombikujuline märk, on tegemist ohtliku kemikaaliga. Ohtlik on selline kemikaal, mis kahjustab keskkonda, tervist või vara.Kui te ei tea, millised on kemikaali omadused, võimalikud tervisemõjud või kuidas seda kasutada, pöörduge esmalt oma tööandja või vahetu juhi poole. Siis saate arutada, kuidas kemikaali kasutada või kas on võimalik võtta kasutusele vähemohtlik kemikaal.Kui töötaja peab kasutama ohtlikke kemikaale või nendega kokku puutuma, tuleb tööandjal töötajat juhendada ja välja õpetada, kuidas teha tööd ohutult. Samuti tuleb töötajale tutvustada kemikaali ohutuskaarti. Ohutuskaardil on kemikaali valmistaja poolt koostatud info kemikaali kohta, nt kemikaali omadused (söövitav, ärritav vms), võimalikud tervisemõjud (põhjustab tugevat silmade ja naha söövitust, ärritav sissehingamisel jne), aga ka meetmed, kuidas mõjudest hoiduda (nt kasutada ainult hästiventileeritavas kohas).Samuti on seal info vajalike isikukaitsevahendite kohta, nt millisest materjalist kindaid kasutada ja millist tüüpi hingamisteede kaitsevahendeid kasutada. Nimetatud vahendid peab tööandja töötajale andma ning töötaja peab neid ka kasutama. Isegi siis, kui kemikaali kasutatakse lühiajaliselt.Tööandja peab töötajale korraldama ka tervisekontrolli töötervishoiuarsti juures ühe kuu jooksul tööle asumisest. Töötervishoiuarst hindab töökeskkonna ja töökorralduse sobivust töötajale.Infot töökeskkonna, sealhulgas kasutatavate kemikaalide kohta saab töötervishoiuarst riskianalüüsist, kus peab olema ära hinnatud ka töötajate kokkupuude ohtlike kemikaalidega.Lähtuvalt riskianalüüsi tulemustest ja töökeskkonnas nähtust, määrab töötervishoiuarst uuringud, kaasab vajadusel eriarste ning annab hinnangu, kas antud töö sobib töötajale.
Veel artikleid samast teemast »


description: Alates 5. septembrist saab Kuressaares Saaremaa Kunstistuudios vaadata Anna Hõbemäe maalinäitust “Kolm punkti...”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Anna Hõbemäe kolm punkti kunstistuudios

maintext:
Kultuur
Anna Hõbemäe kolm punkti kunstistuudios
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 13. september 2016. Anna Hõbemäe. Alates 5. septembrist saab Kuressaares Saaremaa Kunstistuudios vaadata Anna Hõbemäe maalinäitust “Kolm punkti...”.
Saaremaa Kunstistuudios tuleb eksponeerimisele Anna Hõbemäe värskem maalilooming. Näitusevalik esitleb noore maalikunstniku senisele loomingulisele käekirjale iseloomulikke kirkatoonilisi tugevalt abstraheeritud loodusmotiive.
Kunstnikku on alati huvitanud maastikud enda ümber, kuid mitte kunagi nende võimalikult natuuritruu edasiandmine. Tugevate, tihti puhaste värvitoonide kõrvuti asetamisega loob ta tihedaid kompositsioone, kus vaatamata värvimöllule ja ekspressiivsele pintslitööle on omamoodi harmoonia.
Anna Hõbemäe maalid pakuvad ka pikemat vaatamiselamust ning kannatavad välja võrdluse modernistliku maastikumaali maailmanimedega.
Anna Hõbemäe näol on tegemist intuitiivse ja puhangulise loojaga, kes ise on oma loomeprotsessi kirjeldanud: “/... üks värv kutsub esile teise värvi ja üks rütm teise rütmi. /.../ värvis on mingisugune loogika, mingisugune info, mida teisiti edasi anda ei saa. Mõnikord lahendan värviprobleemi nagu mitme muutujaga võrrandit, teinekord on mõte kaugel ees, nii et käsi ei jõua järele.”
Anna Hõbemäe (s 1986) on üles kasvanud Valgas ja õppinud 2006–2011 Tartu ülikoolis maalikunsti (MA 2011). Ta on esinenud mitmetel grupinäitustel alates 2006. aastast. Praegune väljapanek on kunstniku kümnes isikunäitus ja ühtlasi esmaesinemine Saaremaal.
Anna Hõbemäe näitus jääb Saaremaa Kunstistuudios avatuks 6. oktoobrini. Saaremaa Kunstistuudios tuleb eksponeerimisele Anna Hõbemäe värskem maalilooming. Näitusevalik esitleb noore maalikunstniku senisele loomingulisele käekirjale iseloomulikke kirkatoonilisi tugevalt abstraheeritud loodusmotiive.Kunstnikku on alati huvitanud maastikud enda ümber, kuid mitte kunagi nende võimalikult natuuritruu edasiandmine. Tugevate, tihti puhaste värvitoonide kõrvuti asetamisega loob ta tihedaid kompositsioone, kus vaatamata värvimöllule ja ekspressiivsele pintslitööle on omamoodi harmoonia.Anna Hõbemäe maalid pakuvad ka pikemat vaatamiselamust ning kannatavad välja võrdluse modernistliku maastikumaali maailmanimedega.Anna Hõbemäe näol on tegemist intuitiivse ja puhangulise loojaga, kes ise on oma loomeprotsessi kirjeldanud: “/... üks värv kutsub esile teise värvi ja üks rütm teise rütmi. /.../ värvis on mingisugune loogika, mingisugune info, mida teisiti edasi anda ei saa. Mõnikord lahendan värviprobleemi nagu mitme muutujaga võrrandit, teinekord on mõte kaugel ees, nii et käsi ei jõua järele.”Anna Hõbemäe (s 1986) on üles kasvanud Valgas ja õppinud 2006–2011 Tartu ülikoolis maalikunsti (MA 2011). Ta on esinenud mitmetel grupinäitustel alates 2006. aastast. Praegune väljapanek on kunstniku kümnes isikunäitus ja ühtlasi esmaesinemine Saaremaal.Anna Hõbemäe näitus jääb Saaremaa Kunstistuudios avatuks 6. oktoobrini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nelja Nurga galerii Kärdlas on kahel päeval haaratud Hiiumaa toidu- ja kunstinädala üritustesse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Kalasoolikad ja toidumängud Nelja Nurga galeriis
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Nelja Nurga galerii Kärdlas on kahel päeval haaratud Hiiumaa toidu- ja kunstinädala üritustesse.
Reedel, 15. septembril on galerii avatud kell 11–22. Sel päeval keskenduvad galeristid kalateemadele, kuna saareline elu oma igapäevaste eluliste teemadega jätab jälje ka saare kunstnike loomingusse. Endalegi ootamatult avastab vaataja, kui palju on kunstis igapäevast elu ja toitu – kala, aiasaadused, puuviljad. Hiiumaa kunsti puhul on konkurentsitult aukohal kala.
Nii toovadki galeristid sel päeval aupaistesse kala – kalamaalid, kalavaagnad ja kalasoolikad, kalateemad ja kalafilosoofia.
Ja selles jutus pole mingit “kala” – kõik võivad tulla ja selles veenduda 15. septembri õhtupoolikul. Laupäeval, 16. septembril kell 11–17 on galeriis toidumängud.
Kes poleks kuulnud lapsepõlves keeldu “Toiduga ei mängita!”. Mõelgem hetkeks, kui palju loomingulist mõtlemist võib selle, rasketel aegadel küll väga põhjendatud, kuid praeguse raiskamise valguses oma esialgse mõtte kaotanud keelu tõttu kaduma minna...
Seetõttu ongi galeriis avatud loominguline katselabor “Mängi toiduga!”, kus läbi terve päeva saab mängida toiduga ning kell 12 ja kell 14 toimuvad Valev Seina loomingulised toidumängud, mis igaühe kujutlust avardavad. Mängud on erinevad, nii et osaleda võib mõlemal kellaajal. Kel aega ja mängulusti, on oodatud terve päeva jooksul toidumängusid kaasa tegema. Huvitavad toidukunsti mõtted ja vahendid võib galeriisse kaasa võtta. Koos proovime leida loomingulise lahenduse, kuidas toiduainetega saab ja võib jätta ka püsivama jälje kui vaid igapäeva olmelises keskkonnas tekkiv.
Lisainfo www.facebook.com/neljanurga ja www.hiiumaamaitsed.ee/toidu-ja-kunsti-nadal Autor: Harda Roosna Reede, 09. september 2016.Reedel, 15. septembril on galerii avatud kell 11–22. Sel päeval keskenduvad galeristid kalateemadele, kuna saareline elu oma igapäevaste eluliste teemadega jätab jälje ka saare kunstnike loomingusse. Endalegi ootamatult avastab vaataja, kui palju on kunstis igapäevast elu ja toitu – kala, aiasaadused, puuviljad. Hiiumaa kunsti puhul on konkurentsitult aukohal kala.Nii toovadki galeristid sel päeval aupaistesse kala – kalamaalid, kalavaagnad ja kalasoolikad, kalateemad ja kalafilosoofia.Ja selles jutus pole mingit “kala” – kõik võivad tulla ja selles veenduda 15. septembri õhtupoolikul. Laupäeval, 16. septembril kell 11–17 on galeriis toidumängud.Kes poleks kuulnud lapsepõlves keeldu “Toiduga ei mängita!”. Mõelgem hetkeks, kui palju loomingulist mõtlemist võib selle, rasketel aegadel küll väga põhjendatud, kuid praeguse raiskamise valguses oma esialgse mõtte kaotanud keelu tõttu kaduma minna...Seetõttu ongi galeriis avatud loominguline katselabor “Mängi toiduga!”, kus läbi terve päeva saab mängida toiduga ning kell 12 ja kell 14 toimuvad Valev Seina loomingulised toidumängud, mis igaühe kujutlust avardavad. Mängud on erinevad, nii et osaleda võib mõlemal kellaajal. Kel aega ja mängulusti, on oodatud terve päeva jooksul toidumängusid kaasa tegema. Huvitavad toidukunsti mõtted ja vahendid võib galeriisse kaasa võtta. Koos proovime leida loomingulise lahenduse, kuidas toiduainetega saab ja võib jätta ka püsivama jälje kui vaid igapäeva olmelises keskkonnas tekkiv.Lisainfo www.facebook.com/neljanurga ja www.hiiumaamaitsed.ee/toidu-ja-kunsti-nadal
Veel artikleid samast teemast »


description:
27. septembril käisid Lääne-Eesti pommigrupi demineerijad Lääne-Saare vallas Mõnnuste külas, kus kiviaia renoveerimise käigus oli leitud Vene päritolu mürsk.
Mürsk ei olnud transporditav ja see hävitati lähedal asuval põllul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kiviaia parandamisel leiti mürsk


description: Homme kl 18–22 saab juba kolmandat korda teoks Kuressaare tänavapiknik Lossi tänaval ja kl 17–21 esmakordselt lustipiknik Väikese väina tammil. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Piknikud linnas ja tammil kutsuvad kõiki osalema!
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 09. september 2016. Meie Maa koduveinikonkurss “Kena Vein” tõi eelmisel aastal kokku palju huvilisi. FOTO: Valmar Voolaid Homme kl 18–22 saab juba kolmandat korda teoks Kuressaare tänavapiknik Lossi tänaval ja kl 17–21 esmakordselt lustipiknik Väikese väina tammil.
LUSTIPIKNIK VÄINATAMMIL
27. juulil möödus 120 aastat Väikese väina tammi ehk väinatammi avamisest, see avati 27. juulil 1896. Tegu on tammiga, mis ühendab Muhu saart Saaremaaga läbi Väikese väina. Aegade jooksul on tamm läbinud erinevaid uuenduskuure ning aastakümneid on räägitud vajadusest tammile avad teha, et tagada nii parem vee läbivool. Tammile on tehtud isegi laiendus ning valmistatud ette kaared avade tegemiseks, aga nii see jäi ja on seisnud aastakümneid.
Ida-Saaremaa kolme valla – Pöide, Muhu ja Orissaarega koostöös on algatatud mitmeid tegevusi, et tamm ükskord vajalikud avad saaks.
Saaremaa toidufestival ja Väikese Väina Selts MTÜ on oma ideed ühendanud ja kutsuvad tammi juubeliaasta puhul väinatammi lustipiknikule, mille eesmärk on juhtida tähelepanu Väikese väina kiiresti halvenevale seisundile ning nautida juubelit tähistava väinatammi olemasolu.
Lustipiknik toimub tammi laiendusel, kuhu on märgitud pikniku keskpunkt.
Info korraldajatelt:
• Toome piknikulisteni ka muusikat.
• Võimalusel on pikniku alal ka mõningad müügikohad, et saate oma piknikukorve täiendada.
• Tugeva tuule ja lausvihma korral võistupiknikut ei toimu!
Väinatammi võistupiknik toimub Saaremaa toidufestivalil ka järgnevatel aastatel seni, kuni tamm on saanud avad.
KURESSAARE LINNA TÄNAVAPIKNIK TULEB
MERETEEMALINE
Korraldajate sõnul ei ole pikniku pidamiseks mingeid kindlaid reegleid, küll aga koosneb piknik paarist asjast, mis olulised – mõnus seltskond ja argipäevamõtetest eemal olemine. Piknik ühendab kõiki saarlasi, muhulasi ja meie külalisi.
Merekultuuri aasta auks on korraldajad otsustanud seekordse pikniku teha mereteemalise. Osalema on oodatud nii laevakaptenid, rannakalurid kui näkineiud. Otsige oma triibusärgid ning kummiülikonnad välja ja tulge kohale. Kokku peaks kõigist osalejatest saama üks äraütlemata vahva punt, keda ühendab meri.
Kuigi piknikumenüü on igaühe enda valik, siis kõik, mida meri annab, on eriti teemakohane ja soosingus. Klassikaline kiluvõileib, hõrk suitsukala või peenema maitse puhul kalamari mekivad vabas õhus ja heas seltskonnas erakordselt hästi.
Piknik on alati olnud ka tore pereüritus, seetõttu ei puudu tänavapiknikult ka tegevused lastele. Pipi ja sõbrad kutsuvad lastetelki Roosa Muinasjutt. Pipi teeb näomaalinguid ja avatud on käsitöötuba. Lastetelk Roosa Muinasjutt asub Arensburgi hotelli kõrval muruplatsil Kitzbergi tänava ääres.
Pärast tänavapiknikut jätkuvad mõnusatele üritused linna kohvikutes, restoranides ja ööklubides.
Korraldajate poolt on olemas pikad lauad ja pingid ning ühe meeleoluka pikniku juurde käib ka hea muusika. Sel aastal on Kuressaare tänavapiknikul selle osa võtnud enda kanda puhkpilliansambel Kuldsed Lehtrid ja popmuusika legend Marju Länik.
Allikas: saaremaatoidufestival.ee 27. juulil möödus 120 aastat Väikese väina tammi ehk väinatammi avamisest, see avati 27. juulil 1896. Tegu on tammiga, mis ühendab Muhu saart Saaremaaga läbi Väikese väina. Aegade jooksul on tamm läbinud erinevaid uuenduskuure ning aastakümneid on räägitud vajadusest tammile avad teha, et tagada nii parem vee läbivool. Tammile on tehtud isegi laiendus ning valmistatud ette kaared avade tegemiseks, aga nii see jäi ja on seisnud aastakümneid.Ida-Saaremaa kolme valla – Pöide, Muhu ja Orissaarega koostöös on algatatud mitmeid tegevusi, et tamm ükskord vajalikud avad saaks.Saaremaa toidufestival ja Väikese Väina Selts MTÜ on oma ideed ühendanud ja kutsuvad tammi juubeliaasta puhul väinatammi lustipiknikule, mille eesmärk on juhtida tähelepanu Väikese väina kiiresti halvenevale seisundile ning nautida juubelit tähistava väinatammi olemasolu.Lustipiknik toimub tammi laiendusel, kuhu on märgitud pikniku keskpunkt.Info korraldajatelt:• Toome piknikulisteni ka muusikat.• Võimalusel on pikniku alal ka mõningad müügikohad, et saate oma piknikukorve täiendada.• Tugeva tuule ja lausvihma korral võistupiknikut ei toimu!Väinatammi võistupiknik toimub Saaremaa toidufestivalil ka järgnevatel aastatel seni, kuni tamm on saanud avad.Korraldajate sõnul ei ole pikniku pidamiseks mingeid kindlaid reegleid, küll aga koosneb piknik paarist asjast, mis olulised – mõnus seltskond ja argipäevamõtetest eemal olemine. Piknik ühendab kõiki saarlasi, muhulasi ja meie külalisi.Merekultuuri aasta auks on korraldajad otsustanud seekordse pikniku teha mereteemalise. Osalema on oodatud nii laevakaptenid, rannakalurid kui näkineiud. Otsige oma triibusärgid ning kummiülikonnad välja ja tulge kohale. Kokku peaks kõigist osalejatest saama üks äraütlemata vahva punt, keda ühendab meri.Kuigi piknikumenüü on igaühe enda valik, siis kõik, mida meri annab, on eriti teemakohane ja soosingus. Klassikaline kiluvõileib, hõrk suitsukala või peenema maitse puhul kalamari mekivad vabas õhus ja heas seltskonnas erakordselt hästi.Piknik on alati olnud ka tore pereüritus, seetõttu ei puudu tänavapiknikult ka tegevused lastele. Pipi ja sõbrad kutsuvad lastetelki Roosa Muinasjutt. Pipi teeb näomaalinguid ja avatud on käsitöötuba. Lastetelk Roosa Muinasjutt asub Arensburgi hotelli kõrval muruplatsil Kitzbergi tänava ääres.Pärast tänavapiknikut jätkuvad mõnusatele üritused linna kohvikutes, restoranides ja ööklubides.Korraldajate poolt on olemas pikad lauad ja pingid ning ühe meeleoluka pikniku juurde käib ka hea muusika. Sel aastal on Kuressaare tänavapiknikul selle osa võtnud enda kanda puhkpilliansambel Kuldsed Lehtrid ja popmuusika legend Marju Länik.Allikas: saaremaatoidufestival.ee
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel nädalal saabus Euroopa rändekava alusel Eestisse 13 Süüria ja Iraagi sõjapõgenikku. Peredele tulid vastu tugiisikud ja nad liikusid edasi oma uutesse kodudesse Tartus, Haapsalus ja Põlvas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Sõjapõgenikud võivad leida tee ka Saaremaale
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 17. september 2016. Sel nädalal saabus Euroopa rändekava alusel Eestisse 13 Süüria ja Iraagi sõjapõgenikku. Peredele tulid vastu tugiisikud ja nad liikusid edasi oma uutesse kodudesse Tartus, Haapsalus ja Põlvas.
Kolmeliikmelises Süüria perekonnas on lisaks emale ja isale üks laps. Mees on arst, naine on töötanud apteegis ning mõlemad on vabatahtlikena aidanud teisi sõjapõgenikke. Lisaks oma emakeelele valdab mees inglise keelt, naine räägib algtasemel inglise ja prantsuse keelt.
Viieliikmelises Iraagi perekonnas on lisaks emale ja isale kolm last. Naisel on kõrgharidus bioloogias ja ta räägib lisaks emakeelele algtasemel ka inglise keelt. Mees on töötanud teenindussektoris.
Viieliikmelises Süüria peres on kolm kooliealist last. Nii naine kui mees on hariduselt ehitusinsenerid ja selles valdkonnas töötanud. Mõlemad räägivad lisaks oma emakeelele algtasemel ka inglise keelt.
Rahvusvahelise kaitse poliitika juht Triin Raag ütles Meie Maale, et põgenikele elukohtade valikul eelistatakse omavalitsusi, kus on reaalne töö leidmise võimalus, juurdepääs avalikele teenustele jms.
“Seega ei saa välistada võimalust, et ka Saaremaal leitakse elukoht mõnele vastuvõetavale sõjapõgenikule. See kõik toimub jooksvalt ning seetõttu pole võimalik midagi täpselt ennustada,“ lisas Raag.
Eesti võtab vastu inimesi, kellele on antud juba rahvusvaheline kaitse. “See tähendab, et neid ei paigutata elama majutuskeskustesse, vaid kohe pärast Eestisse saabumist liiguvad nad neile leitud üürikorteritesse,“ selgitas Raag, lisades, et seetõttu pole põgenikel oma esimese elukoha valikul Eestis võimalik kaasa rääkida.
“Küll aga on neil õigus elukohta vahetada, kuid seda siis iseseisvalt ja ilma riigipoolse toeta,“ lisas Raag.
Kõikide Eestisse vastuvõetavate inimeste puhul selgitatakse enne nende siia saabumist välja nende taust. Kreekas kohapeal tegid sõjapõgenikega intervjuu Eesti eksperdid politsei- ja piirivalveametist, kaitsepolitseiametist ja sotsiaalministeeriumist. Muu hulgas tutvustati intervjuu jooksul Eestit, rahvusvahelise kaitse saanud inimeste õigusi ja kohustusi Eestis ning kohalikke tavasid.
Eesti on tänaseks Euroopa rändekavaga vastu võtnud 60 sõjapõgenikku.
11. septembri seisuga on Euroopa Liidu riigid ümber paigutanud 4741 sõjapõgenikku, neist 3677 Kreekast ja 1064 Itaaliast. Türgist on pärast Euroopa Liidu ja Türgi lepet Euroopa Liidu riikidesse ümber asustatud 1583 inimest. Kolmeliikmelises Süüria perekonnas on lisaks emale ja isale üks laps. Mees on arst, naine on töötanud apteegis ning mõlemad on vabatahtlikena aidanud teisi sõjapõgenikke. Lisaks oma emakeelele valdab mees inglise keelt, naine räägib algtasemel inglise ja prantsuse keelt.Viieliikmelises Iraagi perekonnas on lisaks emale ja isale kolm last. Naisel on kõrgharidus bioloogias ja ta räägib lisaks emakeelele algtasemel ka inglise keelt. Mees on töötanud teenindussektoris.Viieliikmelises Süüria peres on kolm kooliealist last. Nii naine kui mees on hariduselt ehitusinsenerid ja selles valdkonnas töötanud. Mõlemad räägivad lisaks oma emakeelele algtasemel ka inglise keelt.Rahvusvahelise kaitse poliitika juht Triin Raag ütles Meie Maale, et põgenikele elukohtade valikul eelistatakse omavalitsusi, kus on reaalne töö leidmise võimalus, juurdepääs avalikele teenustele jms.“Seega ei saa välistada võimalust, et ka Saaremaal leitakse elukoht mõnele vastuvõetavale sõjapõgenikule. See kõik toimub jooksvalt ning seetõttu pole võimalik midagi täpselt ennustada,“ lisas Raag.Eesti võtab vastu inimesi, kellele on antud juba rahvusvaheline kaitse. “See tähendab, et neid ei paigutata elama majutuskeskustesse, vaid kohe pärast Eestisse saabumist liiguvad nad neile leitud üürikorteritesse,“ selgitas Raag, lisades, et seetõttu pole põgenikel oma esimese elukoha valikul Eestis võimalik kaasa rääkida.“Küll aga on neil õigus elukohta vahetada, kuid seda siis iseseisvalt ja ilma riigipoolse toeta,“ lisas Raag.Kõikide Eestisse vastuvõetavate inimeste puhul selgitatakse enne nende siia saabumist välja nende taust. Kreekas kohapeal tegid sõjapõgenikega intervjuu Eesti eksperdid politsei- ja piirivalveametist, kaitsepolitseiametist ja sotsiaalministeeriumist. Muu hulgas tutvustati intervjuu jooksul Eestit, rahvusvahelise kaitse saanud inimeste õigusi ja kohustusi Eestis ning kohalikke tavasid.Eesti on tänaseks Euroopa rändekavaga vastu võtnud 60 sõjapõgenikku.11. septembri seisuga on Euroopa Liidu riigid ümber paigutanud 4741 sõjapõgenikku, neist 3677 Kreekast ja 1064 Itaaliast. Türgist on pärast Euroopa Liidu ja Türgi lepet Euroopa Liidu riikidesse ümber asustatud 1583 inimest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Terviseamet teatas oma Facebooki lehel, et viimasel kahel nädalal on Eestis märgatavalt kasvanud salmonelloosi haigestumine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saar veel salmonelloosivaba

maintext:
Uudised
Saar veel salmonelloosivaba
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 14. september 2016. Terviseamet teatas oma Facebooki lehel, et viimasel kahel nädalal on Eestis märgatavalt kasvanud salmonelloosi haigestumine.
Kui juulis registreeriti kokku 17 haigusjuhtu ja augustis terve kuu peale 23, siis viimasel kahel nädalal on registreeritud kokku 43 uut salmonelloosi haigestumist.
Terviseameti avalike suhete juht Iiris Saluri ütles Meie Maale, et Eestis on mõned kohad, mis ei ole salmonelloosist puudutatud, nende hulgas Saaremaa ja Hiiumaa.
“Nii eelmisel kui üle-eelmisel nädalal ei olnud Saaremaal ega Hiiumaal ühtegi salmonelloosi juhtu,” teatas Saluri.
Amet tõdes, et tegemist ei ole puhanguga, kõik on üksikjuhud, haigestunuid on praktiliselt üle Eesti. Enamus haigestunutest on lapsed.
Praegu uuritakse võimalust, kas haigestumiste järsk kasv võis olla tingitud mõnest produktist või inimeste endi ebaõigest käitumisest. Kui juulis registreeriti kokku 17 haigusjuhtu ja augustis terve kuu peale 23, siis viimasel kahel nädalal on registreeritud kokku 43 uut salmonelloosi haigestumist.Terviseameti avalike suhete juht Iiris Saluri ütles Meie Maale, et Eestis on mõned kohad, mis ei ole salmonelloosist puudutatud, nende hulgas Saaremaa ja Hiiumaa.“Nii eelmisel kui üle-eelmisel nädalal ei olnud Saaremaal ega Hiiumaal ühtegi salmonelloosi juhtu,” teatas Saluri.Amet tõdes, et tegemist ei ole puhanguga, kõik on üksikjuhud, haigestunuid on praktiliselt üle Eesti. Enamus haigestunutest on lapsed.Praegu uuritakse võimalust, kas haigestumiste järsk kasv võis olla tingitud mõnest produktist või inimeste endi ebaõigest käitumisest.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Registreeritud peresündmused Saare
maakonnas 2.–9. septembrini Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: PEREKONDLIK


description: 2. septembril oli Kuressaare Linnavalitsuses viimane tööpäev kauaaegsel rahandusnõunikul Mai Takkisel. Ligi 23 aastat kestnud tööle pani Takkis väärika punkti, olles olulisel kohal innovatiivse dokumentide menetlemise süsteemi Envoice väljatöötamisel – koostööleping linnavalitsuse ja Envoice OÜ vahel sõlmiti 30. augustil. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
Mai Takkis: Muutuste puhul on olulised kvaliteet ja efektiivsus
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: KS Neljapäev, 15. september 2016. Mai Takkis linnavalitsuses oma viimasel tööpäeval, 2. septembril. FOTO: Rita Tamm 2. septembril oli Kuressaare Linnavalitsuses viimane tööpäev kauaaegsel rahandusnõunikul Mai Takkisel. Ligi 23 aastat kestnud tööle pani Takkis väärika punkti, olles olulisel kohal innovatiivse dokumentide menetlemise süsteemi Envoice väljatöötamisel – koostööleping linnavalitsuse ja Envoice OÜ vahel sõlmiti 30. augustil.
Milliste märksõnadega saab võtta kokku Kuressaare Linnavalitsuses töötatud 22 aastat ja 8 kuud?
Märksõnadeks on huvitav, kiire ja tegus, motiveeriv, arendav, aga ka ametiga kaasnev põhjendamatu ülekohus.
Huvitav – palju uusi ja põnevaid väljakutseid. Mulle on alati meeldinud midagi välja töötada, edasi arendada ning siis töösse rakendada. Olgu see siis eelarvestamise või aruandluse süsteem, linna rahanduse organisatoorne pool või tegelemine linna kontserni rahanduse ja majandusega.
Kiire ja tegus – alati on olnud palju teha, ootel olnud tegevuste nimekiri oli pikk. Vahest liigagi pikk, mõtlemiseks ja analüüsimiseks olnuks teinekord vaja rohkem aega.
Motiveeriv – juhid on mind usaldanud ja andnud võimaluse linna rahandusvaldkonda enda parima äratundmise järgi arendada. Aastate jooksul rahanduses ja raamatupidamises toimunud muudatused ei ole lasknud mingilgi moel rutiini langeda.
Arendav – tegelemine erinevate valdkondadega on andnud mitmekülgse kogemuse. Kohaliku omavalitsuse tegevus, äriettevõtete kogemus läbi kontserni kuuluvate äriühingute ja sihtasutuste ja muidugi kontserni rahandus ning majandus. Viimane projekt linnavalitsuses oli osalemine elektroonilise dokumentide menetlemise tarkvara Envoice väljatöötamisel.
Põhjendamatu ülekohus – kohaliku omavalitsuse ametnik on niigi alati ja juba ette süüdi kõikvõimalikes pattudes. Kuigi teed oma tööd südamega ja parimate teadmistega, leidub alati neid, kellel on õigus sinu oskustes kahelda ja sinu tegusid ning nende motiive hukka mõista. Abikaasa ameti ja kohalikus poliitikas osalemise tõttu seoti ka mind poliitika tegemisega ning süüdistati muuhulgas korruptsioonis.
Mida saab sellest ajast eriliselt esile tuua?
Hästi huvitavad olid kolm esimest aastat. Paljusid taasiseseisvunud Eesti omavalitsuste tegevust reguleerivaid seadusi alles koostati. Samas vajas igapäevane elu kiireid otsuseid ja tegusid. Paljud Kuressaare arengut tänaseni mõjutavad otsused jäävad just sinna aega. Näiteks ranna-ala arendamise algus, päevakeskuse ehitamine jt.
Tolle etapi olulisemaks saavutuseks pean linna eelarvele nii uue sisu kui vormi andmist, samuti eelarve koostamise protsessidesse juhtide kaasamist.
Järgmisi aastaid iseloomustavad mitmed olulised projektid. 2002. aastal valmis kultuurikeskus, mille arendamiseks kasutati erakapitali. Mõlemat partnerit rahuldava tööde korraldamise ja raha liikumise kokkulepete saavutamisele eelnesid konstruktiivsed, kuid vahel ka pingelised läbirääkimised.
Tulised vaidlused tollaste koalitsioonipartnerite Reformierakonna ja Isamaaliidu vahel toimusid spordikeskuse ehitamise rahastamise võimaluste valikute ümber. Algselt võeti volikogus vastu otsus kasutada ka seekord erakapitali. Isamaaliit soovis aga objekti rajada sihtasutuse vormi kasutades. Spordikeskuse ehitamiseks asutaski linn sihtasutuse Kuressaare Spordibaasid. Täna teame, et see variant osutus linnale oluliselt kasulikumaks (raha kokkuhoid umbes 2,6 miljonit eurot). Kasu on suurendanud ka pikka aega ülimadal olnud intressimäär.
Üks raskemaid ja vastuolulisemaid aegu oli seotud golfiala rajamisega endisele linna prügimäele Põduste jõe luhal. Linnakodanikud pidasid golfi võõraks ja üksnes rikastele mõeldud harrastuseks. Laiem majanduslik vaade eeldab aga piirkonna ja kogukonna kasu nägemist tulevikus. Tänaseks on golfiväljak üks Saaremaa kõige olulisem turismimagnet.
Kui jätta kõrvale kogu see negatiivne, millega protsessis osalenuid kostitati, tõi see aeg minu ellu huvitavaid inimesi ja kogemusi ning testis pingetaluvuse piire. Hea on meenutada tollast konstruktiivset koostööd linnavalitsuse kolleegidega ja AS-i väikeaktsionäridest nõukogu liikmetega.
Aastaid oli mõttes välja anda linnaelu kajastav teatmik. Alati nappis teostuseks aega, aga koos tublide abiliste Anu Varese, Gerli Prossi ja Kendi Paediga sai kaante vahele esimene teatmik 2015. aastal, teine ilmus 2016.
Viimase aja suurim ettevõtmine on seotud osalemisega kaasaegse ja tulevikku suunatud elektroonilise dokumentide menetlemise keskkonna Envoice arendamisega. Oleme kolleegidega varasemaltki teinud ettepanekuid meie kasutada olnud erinevate tarkvarade kasutajasõbralikumaks muutmisel, nüüd aga on rahandusosakonna töötajatel endal olnud esmakordselt võimalus kaasa rääkida toote väljatöötamisel.
Oleme koosöösse Envoice OÜ-ga panustanud aastate jooksul kogunenud tarkust ja kogemusi. Usun, et kõigile projektis osalevatele kolleegidele on olnud huvitav töötada koos erasektori ärksate ja kiirete noorte meestega. Linna poolt on projekti väga olulise sisendi andnud Eha Talvistu. Eha jääb ka edaspidi põhiliseks kontaktiks Envoice’i IT arendusjuhile Oliver Hansenile. Kindlasti tahan ka ise edaspidi Envoice’i tegemistes osaleda. Tore, et elu on mind kokku viinud mitmekülgse ja aktiivse tegija Jaanus Põderiga, tänu kellele on Kuressaarel võimalus sellises arendusprojektis osaleda.
Ma olen muutuste elluviimisel alati esmajärjekorras mõelnud töö kvaliteedile ja efektiivsusele ning võimalusele kasutada vabanenud tööaega sisulisematele tegevustele, näiteks analüüsideks, juhtide nõustamiseks jne. Tööprotsesside ja -korralduse efektiivsemaks muutumisega on kaasnenud ka märgatav rahaline kokkuhoid. Linna raamatupidamise tsentraliseerimise tulemusena hoiti kulusid kokku aastas umbes 35 000 eurot.
Ligi 23 aasta sisse mahub väga palju. Kõike ei saagi üles lugeda. On olnud nii õnnestumisi kui ebaõnnestumisi. Tehtud otsuste õigsust hinnates peaks aga alati silmas pidama ka konteksti ja aega, millal midagi tehti. Hea näide – 1997. aastal emiteeris linn ujuva intressimääraga võlakirju ja usaldasime turgu. Majanduskrahh Aasias kergitas intressimäärad kõrgustesse ja linn sai kahju.
Kuidas hinnata Kuressaare positsiooni võrreldes teiste Eesti linnadega?
Eks meie positsiooni teiste hulgas näitas ka Kuressaare koht omavalitsuste võimekuse pingereas. Kuressaare on olnud 2010–2013. aasta andmete põhjal omavalitsuste seas 10. kohal Tallinna, Tallinna lähivaldade ja Tartu järel. Pärast 2013. aastat sellist analüüsi enam ei teostatud. Eelarve koostamisel ja analüüsimisel hindame ja võrdleme end teiste meiega sarnaste linnadega ja oleme aluseks võtnud elanike arvu. Võrdleme eelkõige rahalisi näitajaid – eelarve andmeid, tulumaksu laekumist elaniku kohta, investeerimisvõimekuse indeksit, võlakoormust jne. Nendes võrdlustes ei pea Kuressaare ennast häbenema. Samas on ja peab olema alati arenguvõimalusi.
Millised on Kuressaare peamised murekohad?
Ega Kuressaare saa areneda ja liikuda oluliselt erineval moel kui muu Eesti või maailm. Paratamatult liiguvad inimesed töökohtade juurde, Eestis Tallinnasse, selle lähivaldadesse, ka Tartusse. Kuressaare on aga hinnatud ja turvaline elukeskkond. Siin on hea lapsi kasvatada ja koolitada, siin on hea veeta vanadusaastaid. Isiklikult arvan, et meie võimalus võiks olla selliste töökohtade loomine, mis võimaldavad töötada kus iganes, näiteks kasvõi infologistika.
Muuseas, 30. augustil Envoice OÜ ja Kuressaare vahelise koostöölepingu sõlmimisel (pildil) anti linnale lubadus tuua Envoice’iga seotud digitaliseerimise teenus tulevikus Kuressaarde. Hinnanguliselt võib tööd saada 15–20 andmetöötlejat. Tööjõu olemasolu kinnitab raamatupidajate konkurssidel osalevate inimeste arv.
Mida tahaksid öelda endistele kolleegidele?
Minu hinnangul töötab omavalitsustes küllalt palju nn “kiiksuga” inimesi, kes panustavad oma linna või valla arengusse rohkem kui neilt nõutakse ega küsi selle eest täiendavat tasu ega muid boonusi. Selliste inimeste motivaatoriks on peamiselt võimalus ise enda ja oma valdkonna arengut suunata ning vahel kuulda ka tunnustavad sõnu juhtidelt. Soovin kolleegidele jõudu ja jaksu ning sära silmadesse. Ärge unustage töötuhinas ka end, puhake ning võtke vahel aeg maha ja mõelge, mis on oluline. Lisaks võiks mõelda, mil on õige aeg elus midagi muuta.
Millist nõu annad Kuressaare uuele rahandusnõunikule Diana Traumannile?
Soovin Dianale kõigepealt edu ja rõõmu uues ametis. Rahandusnõuniku amet annab palju huvitavaid väljakutseid. Võimalik, et tal avaneb põnev võimalus kogu maakonda ühendava valla rahanduse struktuuri ülesehitamiseks ning tööle rakendamiseks. Samas peab oskama end hoida ja ei saa lasta “lainetel üle pea kokku lüüa”. Parim retsept selleks on alustada tegemisi algusest ja ühekaupa, mitte püüda saada teada kõike korraga ega teha kõike korraga. Tema toetuseks töötavad linnavalitsuse rahandusosakonnas pädevad ja tublid oma ala ning valdkonda hästi tundvad töötajad. Märksõnadeks on huvitav, kiire ja tegus, motiveeriv, arendav, aga ka ametiga kaasnev põhjendamatu ülekohus.Huvitav – palju uusi ja põnevaid väljakutseid. Mulle on alati meeldinud midagi välja töötada, edasi arendada ning siis töösse rakendada. Olgu see siis eelarvestamise või aruandluse süsteem, linna rahanduse organisatoorne pool või tegelemine linna kontserni rahanduse ja majandusega.Kiire ja tegus – alati on olnud palju teha, ootel olnud tegevuste nimekiri oli pikk. Vahest liigagi pikk, mõtlemiseks ja analüüsimiseks olnuks teinekord vaja rohkem aega.Motiveeriv – juhid on mind usaldanud ja andnud võimaluse linna rahandusvaldkonda enda parima äratundmise järgi arendada. Aastate jooksul rahanduses ja raamatupidamises toimunud muudatused ei ole lasknud mingilgi moel rutiini langeda.Arendav – tegelemine erinevate valdkondadega on andnud mitmekülgse kogemuse. Kohaliku omavalitsuse tegevus, äriettevõtete kogemus läbi kontserni kuuluvate äriühingute ja sihtasutuste ja muidugi kontserni rahandus ning majandus. Viimane projekt linnavalitsuses oli osalemine elektroonilise dokumentide menetlemise tarkvara Envoice väljatöötamisel.Põhjendamatu ülekohus – kohaliku omavalitsuse ametnik on niigi alati ja juba ette süüdi kõikvõimalikes pattudes. Kuigi teed oma tööd südamega ja parimate teadmistega, leidub alati neid, kellel on õigus sinu oskustes kahelda ja sinu tegusid ning nende motiive hukka mõista. Abikaasa ameti ja kohalikus poliitikas osalemise tõttu seoti ka mind poliitika tegemisega ning süüdistati muuhulgas korruptsioonis.Hästi huvitavad olid kolm esimest aastat. Paljusid taasiseseisvunud Eesti omavalitsuste tegevust reguleerivaid seadusi alles koostati. Samas vajas igapäevane elu kiireid otsuseid ja tegusid. Paljud Kuressaare arengut tänaseni mõjutavad otsused jäävad just sinna aega. Näiteks ranna-ala arendamise algus, päevakeskuse ehitamine jt.Tolle etapi olulisemaks saavutuseks pean linna eelarvele nii uue sisu kui vormi andmist, samuti eelarve koostamise protsessidesse juhtide kaasamist.Järgmisi aastaid iseloomustavad mitmed olulised projektid. 2002. aastal valmis kultuurikeskus, mille arendamiseks kasutati erakapitali. Mõlemat partnerit rahuldava tööde korraldamise ja raha liikumise kokkulepete saavutamisele eelnesid konstruktiivsed, kuid vahel ka pingelised läbirääkimised.Tulised vaidlused tollaste koalitsioonipartnerite Reformierakonna ja Isamaaliidu vahel toimusid spordikeskuse ehitamise rahastamise võimaluste valikute ümber. Algselt võeti volikogus vastu otsus kasutada ka seekord erakapitali. Isamaaliit soovis aga objekti rajada sihtasutuse vormi kasutades. Spordikeskuse ehitamiseks asutaski linn sihtasutuse Kuressaare Spordibaasid. Täna teame, et see variant osutus linnale oluliselt kasulikumaks (raha kokkuhoid umbes 2,6 miljonit eurot). Kasu on suurendanud ka pikka aega ülimadal olnud intressimäär.Üks raskemaid ja vastuolulisemaid aegu oli seotud golfiala rajamisega endisele linna prügimäele Põduste jõe luhal. Linnakodanikud pidasid golfi võõraks ja üksnes rikastele mõeldud harrastuseks. Laiem majanduslik vaade eeldab aga piirkonna ja kogukonna kasu nägemist tulevikus. Tänaseks on golfiväljak üks Saaremaa kõige olulisem turismimagnet.Kui jätta kõrvale kogu see negatiivne, millega protsessis osalenuid kostitati, tõi see aeg minu ellu huvitavaid inimesi ja kogemusi ning testis pingetaluvuse piire. Hea on meenutada tollast konstruktiivset koostööd linnavalitsuse kolleegidega ja AS-i väikeaktsionäridest nõukogu liikmetega.Aastaid oli mõttes välja anda linnaelu kajastav teatmik. Alati nappis teostuseks aega, aga koos tublide abiliste Anu Varese, Gerli Prossi ja Kendi Paediga sai kaante vahele esimene teatmik 2015. aastal, teine ilmus 2016.Viimase aja suurim ettevõtmine on seotud osalemisega kaasaegse ja tulevikku suunatud elektroonilise dokumentide menetlemise keskkonna Envoice arendamisega. Oleme kolleegidega varasemaltki teinud ettepanekuid meie kasutada olnud erinevate tarkvarade kasutajasõbralikumaks muutmisel, nüüd aga on rahandusosakonna töötajatel endal olnud esmakordselt võimalus kaasa rääkida toote väljatöötamisel.Oleme koosöösse Envoice OÜ-ga panustanud aastate jooksul kogunenud tarkust ja kogemusi. Usun, et kõigile projektis osalevatele kolleegidele on olnud huvitav töötada koos erasektori ärksate ja kiirete noorte meestega. Linna poolt on projekti väga olulise sisendi andnud Eha Talvistu. Eha jääb ka edaspidi põhiliseks kontaktiks Envoice’i IT arendusjuhile Oliver Hansenile. Kindlasti tahan ka ise edaspidi Envoice’i tegemistes osaleda. Tore, et elu on mind kokku viinud mitmekülgse ja aktiivse tegija Jaanus Põderiga, tänu kellele on Kuressaarel võimalus sellises arendusprojektis osaleda.Ma olen muutuste elluviimisel alati esmajärjekorras mõelnud töö kvaliteedile ja efektiivsusele ning võimalusele kasutada vabanenud tööaega sisulisematele tegevustele, näiteks analüüsideks, juhtide nõustamiseks jne. Tööprotsesside ja -korralduse efektiivsemaks muutumisega on kaasnenud ka märgatav rahaline kokkuhoid. Linna raamatupidamise tsentraliseerimise tulemusena hoiti kulusid kokku aastas umbes 35 000 eurot.Ligi 23 aasta sisse mahub väga palju. Kõike ei saagi üles lugeda. On olnud nii õnnestumisi kui ebaõnnestumisi. Tehtud otsuste õigsust hinnates peaks aga alati silmas pidama ka konteksti ja aega, millal midagi tehti. Hea näide – 1997. aastal emiteeris linn ujuva intressimääraga võlakirju ja usaldasime turgu. Majanduskrahh Aasias kergitas intressimäärad kõrgustesse ja linn sai kahju.Eks meie positsiooni teiste hulgas näitas ka Kuressaare koht omavalitsuste võimekuse pingereas. Kuressaare on olnud 2010–2013. aasta andmete põhjal omavalitsuste seas 10. kohal Tallinna, Tallinna lähivaldade ja Tartu järel. Pärast 2013. aastat sellist analüüsi enam ei teostatud. Eelarve koostamisel ja analüüsimisel hindame ja võrdleme end teiste meiega sarnaste linnadega ja oleme aluseks võtnud elanike arvu. Võrdleme eelkõige rahalisi näitajaid – eelarve andmeid, tulumaksu laekumist elaniku kohta, investeerimisvõimekuse indeksit, võlakoormust jne. Nendes võrdlustes ei pea Kuressaare ennast häbenema. Samas on ja peab olema alati arenguvõimalusi.Ega Kuressaare saa areneda ja liikuda oluliselt erineval moel kui muu Eesti või maailm. Paratamatult liiguvad inimesed töökohtade juurde, Eestis Tallinnasse, selle lähivaldadesse, ka Tartusse. Kuressaare on aga hinnatud ja turvaline elukeskkond. Siin on hea lapsi kasvatada ja koolitada, siin on hea veeta vanadusaastaid. Isiklikult arvan, et meie võimalus võiks olla selliste töökohtade loomine, mis võimaldavad töötada kus iganes, näiteks kasvõi infologistika.Muuseas, 30. augustil Envoice OÜ ja Kuressaare vahelise koostöölepingu sõlmimisel (pildil) anti linnale lubadus tuua Envoice’iga seotud digitaliseerimise teenus tulevikus Kuressaarde. Hinnanguliselt võib tööd saada 15–20 andmetöötlejat. Tööjõu olemasolu kinnitab raamatupidajate konkurssidel osalevate inimeste arv.Minu hinnangul töötab omavalitsustes küllalt palju nn “kiiksuga” inimesi, kes panustavad oma linna või valla arengusse rohkem kui neilt nõutakse ega küsi selle eest täiendavat tasu ega muid boonusi. Selliste inimeste motivaatoriks on peamiselt võimalus ise enda ja oma valdkonna arengut suunata ning vahel kuulda ka tunnustavad sõnu juhtidelt. Soovin kolleegidele jõudu ja jaksu ning sära silmadesse. Ärge unustage töötuhinas ka end, puhake ning võtke vahel aeg maha ja mõelge, mis on oluline. Lisaks võiks mõelda, mil on õige aeg elus midagi muuta.Soovin Dianale kõigepealt edu ja rõõmu uues ametis. Rahandusnõuniku amet annab palju huvitavaid väljakutseid. Võimalik, et tal avaneb põnev võimalus kogu maakonda ühendava valla rahanduse struktuuri ülesehitamiseks ning tööle rakendamiseks. Samas peab oskama end hoida ja ei saa lasta “lainetel üle pea kokku lüüa”. Parim retsept selleks on alustada tegemisi algusest ja ühekaupa, mitte püüda saada teada kõike korraga ega teha kõike korraga. Tema toetuseks töötavad linnavalitsuse rahandusosakonnas pädevad ja tublid oma ala ning valdkonda hästi tundvad töötajad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ööl vastu 6. septembrit viib Telia läbi plaanilisi hooldustöid, mille tõttu esineb Saare maakonnas mobiilside teenuste kasutamisel häireid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Hooldustööd mõjutavad mobiilside teenuseid Saaremaal
Esmaspäev, 05. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 05. september 2016. Ööl vastu 6. septembrit viib Telia läbi plaanilisi hooldustöid, mille tõttu esineb Saare maakonnas mobiilside teenuste kasutamisel häireid.
Hooldustööd toimuvad ööl vastu teisipäeva, 6. septembrit vahemikus kell 02:00-05:00. Sel ajavahemikul võib esineda häireid mobiilside teenuste (kõned, sõnumid, mobiilne andmeside) kasutamisel.
Tuletame klientidele meelde, et hädaabi korral ja mobiililevi puudumisel tuleb mobiiltelefonist eemaldada SIM-kaart. Sel juhul valib mobiiltelefon hädaabinumbrile 112 helistamiseks mõne teise hetkel samas piirkonnas kättesaadava võrgu.
Hooldustööde eesmärk on tagada klientidele parema töökindlusega teenused. Töid teostatakse öösel, et kliente võimalikult vähe häirida. Telia tänab mõistva suhtumise eest ja palub vabandust võimalike ebamugavuste pärast. Hooldustööd toimuvad ööl vastu teisipäeva, 6. septembrit vahemikus kell 02:00-05:00. Sel ajavahemikul võib esineda häireid mobiilside teenuste (kõned, sõnumid, mobiilne andmeside) kasutamisel.Tuletame klientidele meelde, et hädaabi korral ja mobiililevi puudumisel tuleb mobiiltelefonist eemaldada SIM-kaart. Sel juhul valib mobiiltelefon hädaabinumbrile 112 helistamiseks mõne teise hetkel samas piirkonnas kättesaadava võrgu.Hooldustööde eesmärk on tagada klientidele parema töökindlusega teenused. Töid teostatakse öösel, et kliente võimalikult vähe häirida. Telia tänab mõistva suhtumise eest ja palub vabandust võimalike ebamugavuste pärast.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna avab Ants Vares Kuressaare kultuurikeskuses näituse “Ilus maainimene“, kus on autor kujutanud põhiliselt Kotlandi küla elanikke. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kultuurikeskuses saab näha ilusaid maainimesi
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 30. september 2016. Ants Vares valmistumas tänaseks näituse avamiseks, käes maal, millel kujutatud Kotlandi ja Koki külavanemat Raivo Tarkmeelt abikaasaga. FOTO: Valmar Voolaid Täna avab Ants Vares Kuressaare kultuurikeskuses näituse “Ilus maainimene“, kus on autor kujutanud põhiliselt Kotlandi küla elanikke.
Näitus avatakse kultuurikeskuse saalis kell 17.30 ning on vaadata 28. oktoobrini. “Olen maalinud linnainimesi ja teinud meremeeste näituse “Soolaste vete mehed“ ning nüüd oli kord maainimeste käes,“ selgitas Ants Vares oma näituse ideed.
Valitud on Kotlandi ja selle lähedaste külade inimesed. “Inimestega on vaja kokkulepped saada ja alati kõik ei saa aru, miks ma seda teen. Põhieesmärk on selles, et küla ikka elab ja siis elame meie ka, ja vastupidi,“ nentis ta.
Varese arvates oleks valitsused pidanud juba ammu organiseerima osa vabrikuid maale, siis ei oleks külad tühjaks jäänud, lasteaiad kadunud ja ka bussides oleks rahvast rohkem. “See oli väga suur viga. Alati annab viga parandada, aga raskustega.“
Jäädvustatud on erinevate elualade ja erinevas tegevuses inimesi. Vanim töö, mida näha saab, on “Kotlandi küla karjapoiss“. “Karjapoiss oli vanasti esimene amet, mida peeti. Taustal paistab pildil paat, mis näitab, et temast võib kalamees saada,“ kirjeldas ta.
Ühel pildil on lambapidaja Tõnu Anger koos tallega, teisel on kujutatud küla nihutajat Elviirat, kes haldas inimeste liikumist nii külas sees kui eri külade vahel. Samuti saab näha Taritu rahvamaja juhatajat ja tantsurühma juhendajat Aili Salongi.
Üheks tähtsaks teoseks peab ta maali, millel kujutatud maavanem Kaido Kaasikut. Samuti on kujutatud hobusega maatööd tegevat naist. “Seal on näha, et kui mees on merel, peab naine kõik kodused põllutööd ära tegema ja lapsed ära kantseldama,“ lisas Vares.
Kunstniku elukohast üle põllu elav Andres Ots ning ka Aili Salongi vanemad on piltidele saadud. Lisaks on lõuenditel praegune ja endine külavanem. Ka Vares ise koos abikaasa ja lapselapsega on jäädvustatud.
Maalid on valminud poolteise aasta jooksul, kuid “Kotlandi küla karjapoiss“ on juba vana teos. Näitus avatakse kultuurikeskuse saalis kell 17.30 ning on vaadata 28. oktoobrini. “Olen maalinud linnainimesi ja teinud meremeeste näituse “Soolaste vete mehed“ ning nüüd oli kord maainimeste käes,“ selgitas Ants Vares oma näituse ideed.Valitud on Kotlandi ja selle lähedaste külade inimesed. “Inimestega on vaja kokkulepped saada ja alati kõik ei saa aru, miks ma seda teen. Põhieesmärk on selles, et küla ikka elab ja siis elame meie ka, ja vastupidi,“ nentis ta.Varese arvates oleks valitsused pidanud juba ammu organiseerima osa vabrikuid maale, siis ei oleks külad tühjaks jäänud, lasteaiad kadunud ja ka bussides oleks rahvast rohkem. “See oli väga suur viga. Alati annab viga parandada, aga raskustega.“Jäädvustatud on erinevate elualade ja erinevas tegevuses inimesi. Vanim töö, mida näha saab, on “Kotlandi küla karjapoiss“. “Karjapoiss oli vanasti esimene amet, mida peeti. Taustal paistab pildil paat, mis näitab, et temast võib kalamees saada,“ kirjeldas ta.Ühel pildil on lambapidaja Tõnu Anger koos tallega, teisel on kujutatud küla nihutajat Elviirat, kes haldas inimeste liikumist nii külas sees kui eri külade vahel. Samuti saab näha Taritu rahvamaja juhatajat ja tantsurühma juhendajat Aili Salongi.Üheks tähtsaks teoseks peab ta maali, millel kujutatud maavanem Kaido Kaasikut. Samuti on kujutatud hobusega maatööd tegevat naist. “Seal on näha, et kui mees on merel, peab naine kõik kodused põllutööd ära tegema ja lapsed ära kantseldama,“ lisas Vares.Kunstniku elukohast üle põllu elav Andres Ots ning ka Aili Salongi vanemad on piltidele saadud. Lisaks on lõuenditel praegune ja endine külavanem. Ka Vares ise koos abikaasa ja lapselapsega on jäädvustatud.Maalid on valminud poolteise aasta jooksul, kuid “Kotlandi küla karjapoiss“ on juba vana teos.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tallinna Sadam rendib Saaremaa Laevakompaniilt (SLK) kolm parvlaeva, sest suure tõenäosusega ei jõua ükski Poolast ja Türgist tellitud laev õigeks ajaks Eestisse. Ainuüksi parvlaeva Hiiumaa rentimine aastaks läheb riigiettevõttele maksma üle kuue miljoni euro. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Hiiumaa rentimine läheb maksma 6,4 miljonit
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: ERR Reede, 02. september 2016. Tallinna Sadam rendib Saaremaa Laevakompaniilt (SLK) kolm parvlaeva, sest suure tõenäosusega ei jõua ükski Poolast ja Türgist tellitud laev õigeks ajaks Eestisse. Ainuüksi parvlaeva Hiiumaa rentimine aastaks läheb riigiettevõttele maksma üle kuue miljoni euro.
Ettevõtja Olav Miilile kuuluv parvlaev Hiiumaa renditakse 12 kuuks ning “Aktuaalse kaamera“ andmeil läheb selle laeva prahtimine maksma 17 500 eurot päevas ehk aasta peale kokku ligi 6,4 miljonit eurot.
Parvlaev Harilaid renditakse üheks kuuks ning St. Ola sõltuvalt vajadusest üheks-kaheks kuuks. Neile kahele laevale kuluvad summad ei ole väga suured.
Lisaks peab Tallinna Sadam maksma majandusministeeriumile trahvi, sest laevad ei jõua õigeks ajaks liinile. Samas saab Tallinna Sadam ise omakorda nõuda miljoneid eurosid trahviraha Poola ja Türgi laevatehastelt.
Tallinna Sadam on arvestanud, et pärast trahvide sissenõudmist jääb laevade hilinemisega saadav kahju 5 kuni 5,5 miljoni euro juurde. Ettevõtja Olav Miilile kuuluv parvlaev Hiiumaa renditakse 12 kuuks ning “Aktuaalse kaamera“ andmeil läheb selle laeva prahtimine maksma 17 500 eurot päevas ehk aasta peale kokku ligi 6,4 miljonit eurot.Parvlaev Harilaid renditakse üheks kuuks ning St. Ola sõltuvalt vajadusest üheks-kaheks kuuks. Neile kahele laevale kuluvad summad ei ole väga suured.Lisaks peab Tallinna Sadam maksma majandusministeeriumile trahvi, sest laevad ei jõua õigeks ajaks liinile. Samas saab Tallinna Sadam ise omakorda nõuda miljoneid eurosid trahviraha Poola ja Türgi laevatehastelt.Tallinna Sadam on arvestanud, et pärast trahvide sissenõudmist jääb laevade hilinemisega saadav kahju 5 kuni 5,5 miljoni euro juurde.
Veel artikleid samast teemast »


description: Esmaspäeval tuleb värske USA suursaadik James D. Melville jr oma esimesele Saaremaa-visiidile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Uus USA suursaadik külastab Saaremaad

maintext:
Uudised
Uus USA suursaadik külastab Saaremaad (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 03. september 2016. Esmaspäeval tuleb värske USA suursaadik James D. Melville jr oma esimesele Saaremaa-visiidile.
Suursaadikutel on tavaks pärast ametisse astumist ka maakondi külastada. Visiidi käigus kohtutakse linnapea Madis Kallasega ja tutvutakse kohalike ettevõtetega.
Välisteenistuse karjääridiplomaat minister-nõunik James D. Melville jr nimetati 7. mail 2015 president Barack Obama poolt järgmiseks USA suursaadikuks Eestis. Senat andis sellele kinnituse 5. augustil. President Toomas Hendrik Ilvesele andis Melville üle oma volikirjad 8. detsembril 2015.
Viimati töötas suursaadik Melville USA välisministeeriumis USA Berliini saatkonna missiooni asejuhina. Aastatel 2010–2012 oli ta Euroopa ja Euraasia asjade büroo (Bureau of European and Eurasian Affairs) ning rahvusvaheliste organisatsioonide büroo (Bureau of International Organization Affairs) tegevdirektor.
2008–2010 töötas hr Melville juhatuse ministernõunikuna USA suursaatkonnas Londonis ning 2005–2008 USA suursaatkonnas Moskvas. Moskvas, Londonis ja Berliinis töötas suursaadik Melville ajutise asjurina.
Suursaadik Melville’i esimeseks ametikohaks välisteenistuses oli haldusnõuniku abi USA saatkonnas Berliinis, tollases Saksamaa Demok-raatlikus Vabariigis.
Suursaadikutel on tavaks pärast ametisse astumist ka maakondi külastada. Visiidi käigus kohtutakse linnapea Madis Kallasega ja tutvutakse kohalike ettevõtetega.Välisteenistuse karjääridiplomaat minister-nõunik James D. Melville jr nimetati 7. mail 2015 president Barack Obama poolt järgmiseks USA suursaadikuks Eestis. Senat andis sellele kinnituse 5. augustil. President Toomas Hendrik Ilvesele andis Melville üle oma volikirjad 8. detsembril 2015.Viimati töötas suursaadik Melville USA välisministeeriumis USA Berliini saatkonna missiooni asejuhina. Aastatel 2010–2012 oli ta Euroopa ja Euraasia asjade büroo (Bureau of European and Eurasian Affairs) ning rahvusvaheliste organisatsioonide büroo (Bureau of International Organization Affairs) tegevdirektor.2008–2010 töötas hr Melville juhatuse ministernõunikuna USA suursaatkonnas Londonis ning 2005–2008 USA suursaatkonnas Moskvas. Moskvas, Londonis ja Berliinis töötas suursaadik Melville ajutise asjurina.Suursaadik Melville’i esimeseks ametikohaks välisteenistuses oli haldusnõuniku abi USA saatkonnas Berliinis, tollases Saksamaa Demok-raatlikus Vabariigis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval Turja külast leitud merikotkas oli Eesti maaülikooli kliinikusse jõudes sedavõrd kehvas seisus ning vigastatud, et teda ei õnnestunud päästa. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Turjalt leitud kotkast ei saadud päästa

maintext:
Uudised
Turjalt leitud kotkast ei saadud päästa
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 09. september 2016. FOTO: Manuel Lember Teisipäeval Turja külast leitud merikotkas oli Eesti maaülikooli kliinikusse jõudes sedavõrd kehvas seisus ning vigastatud, et teda ei õnnestunud päästa.
Maaülikooli loomakliiniku veterinaar Madis Leivits ütles, et temani jõudnud merikotkas oli tiivavigastusega ning väga kehvas tervislikus seisus, mistõttu lind tuli eutaneerida.
Vasakul tiival oli oma kätt vaadates alates randmest, kust hakkavad sõrmed, tiivaots puudu. “Sõrmeluude külge kinnitub suurel hulgal olulisi suuri hoosulgi, mis võimaldavad linnul lennata. See kotkas oli ilmselt juba mõnda aega olnud lennuvõimetu ja suure tõenäosusega raipesöömisega end elus hoidnud,“ selgitas ta.
Lisaks kaalus lind vaid 2,8 kg. “Ta oli vana isane lind, kes võinuks kaaluda umbes 4 kg. Polnud tal ka lennulihaseid ja küüned olid kulunud, mis näitab, et ta on pikka aega maapinnal olnud,“ tõdes Leivits.
Külm või inimtegevus
Mis võis vigastuste põhjus olla, on täpselt raske öelda. Hüpoteesina julges veterinaar ühe põhjusena välja käia variandi, et lind on oma tiivaotsa kaotanud tuulegeneraatori tõttu. “Selliseid vigastusi oleme näinud ka varem. Tuuliku tiivalabade ots liigub olenevalt tuule kiirusest kuni 300 km/h või rohkemgi ning need on üpris teravad. Kuna tiivik liigub suurel kiirusel ülevalt alla ja kotkas näeb lennates maad horisontaalselt, siis ta ei märka seda.”
“Ilmselt pole sulestik mingil põhjusel olnud talvel ilma eest piisavalt kaitstud. Näiteks on ta mingil põhjusel jäänud mõneks ajaks maapinnale ja tiib on saanud vettida,“ pakkus Leivits ka teist versiooni. Maaülikooli loomakliiniku veterinaar Madis Leivits ütles, et temani jõudnud merikotkas oli tiivavigastusega ning väga kehvas tervislikus seisus, mistõttu lind tuli eutaneerida.Vasakul tiival oli oma kätt vaadates alates randmest, kust hakkavad sõrmed, tiivaots puudu. “Sõrmeluude külge kinnitub suurel hulgal olulisi suuri hoosulgi, mis võimaldavad linnul lennata. See kotkas oli ilmselt juba mõnda aega olnud lennuvõimetu ja suure tõenäosusega raipesöömisega end elus hoidnud,“ selgitas ta.Lisaks kaalus lind vaid 2,8 kg. “Ta oli vana isane lind, kes võinuks kaaluda umbes 4 kg. Polnud tal ka lennulihaseid ja küüned olid kulunud, mis näitab, et ta on pikka aega maapinnal olnud,“ tõdes Leivits.Mis võis vigastuste põhjus olla, on täpselt raske öelda. Hüpoteesina julges veterinaar ühe põhjusena välja käia variandi, et lind on oma tiivaotsa kaotanud tuulegeneraatori tõttu. “Selliseid vigastusi oleme näinud ka varem. Tuuliku tiivalabade ots liigub olenevalt tuule kiirusest kuni 300 km/h või rohkemgi ning need on üpris teravad. Kuna tiivik liigub suurel kiirusel ülevalt alla ja kotkas näeb lennates maad horisontaalselt, siis ta ei märka seda.”“Ilmselt pole sulestik mingil põhjusel olnud talvel ilma eest piisavalt kaitstud. Näiteks on ta mingil põhjusel jäänud mõneks ajaks maapinnale ja tiib on saanud vettida,“ pakkus Leivits ka teist versiooni.
Veel artikleid samast teemast »


description: Veterinaar- ja toiduamet kinnitas täna sigade Aafrika katku diagnoosi Saaremaal Pihtla vallast leitud surnud metsseal. Tegemist on kolmanda SAK positiivse metsseaga Saaremaal, kirjutab Maaleht. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Saaremaalt leiti kolmas katku surnud metssiga


description: Laupäeval tehti üheskoos korda Leisi alevikus asuv seiklusrada. Kokku kogunes 20 talgulist, neist 10 last ja 10 täiskasvanut. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vabatahtlikud korrastasid raja

maintext:
Uudised
Vabatahtlikud korrastasid raja
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Kolmapäev, 14. september 2016. Laupäeval puhastati üheskoos tiheda võsa taga peidus olev Leisi seiklusrada ning raja ümbrus. Foto: Inga Põlluäär Laupäeval tehti üheskoos korda Leisi alevikus asuv seiklusrada. Kokku kogunes 20 talgulist, neist 10 last ja 10 täiskasvanut.
“Lootsime tegelikult, et tuleb rohkem huvilisi kohale,” ütles talgute organisaator, Leisi vallavolikogu liige Inga Põlluäär, kes oli võtnud Leisi seiklusraja korrastamise enda südameasjaks. Inga ise käib lastega tihti nii seiklusrajal kui ka Leisi terviserajal.
Samas on see väga lahe seiklusrada tema sõnul Leisi valla visiitkaart ning seega pidas ta selle korrastamist oluliseks. Leisi seiklusrada külastavad ka paljud tema sugulased-tuttavad ning suvel tuli sagedasti ette olukordi, kus rajal olid samal ajal ka välismaalased.
“Kurb oli vaadata, et teema läks justkui käima, kuid tegudeni ei jõutud. Pärast põlengut taastati küll rajad, aga raja ümbrus ei muutunud,” kõneles ta.
Tööd kestsid kaua
Kui talgupäeva hommikul arvati, et paari tunniga peaks töö tehtud saama, siis tegelikult lõpetati alles kl 15.
Võeti maha võsa ning maha saeti ka raja kõrval olnud kuivanud puud. Raja all ja servades olid vanad kännud ohtlikult maast väljas, need kaevati välja traktori kopaga. Ka koristati prügi, riisuti ning kõige lõpuks kaeti seiklusradade all olev maa hakkepuiduga.
Hakkepuidu organiseeris rajale Leisi valla kommunaalameti juhataja Jaak Grepp, abiks olid kommunaalameti töömehed traktoriga. Teise traktori, milleta oleks talgukorraldaja sõnutsi paljud tööd tegemata jäänud, organiseerisid talgulised ise. Hakkepuidu ja ühe traktori kulu läheb kommunaalameti arvele. Ülejäänud kulud tuleb aga talgulistel endal kanda.
Pinnast vaja siluda
Inga Põlluäär rõõmustas, et ühe päeva jooksul sai palju tehtud ning pilt endisest ja praegusest olukorrast on täiesti erinev, kuid tööd on seal veel teha küll.
“Raja ümbrusesse tuleb mõnesse kohta vedada mulda. Pinnast on vaja siluda. Seiklusraja ja staadioni vaheliselt alalt tuleks samuti võsa eemaldada. Oleks loomulikult väga lahe, kui sinna tulevikus veel atraktsioone juurde saaks, näiteks midagi välijõusaali sarnast, kuid see oleneb kõik valla võimekusest ja prioriteetidest,” mõtiskles Põlluäär, avaldades lootust, et ehk märkab ka vald nüüd seiklusrada rohkem kontrollida.
“See on oluline eelkõige Leisi elanike jaoks ning seejärel loomulikult Leisi valda külastavate aktiivsete inimeste jaoks. Inimesed võiksid rohkem märgata, mis nende ümber toimub,” tähendas ta. “Lootsime tegelikult, et tuleb rohkem huvilisi kohale,” ütles talgute organisaator, Leisi vallavolikogu liige Inga Põlluäär, kes oli võtnud Leisi seiklusraja korrastamise enda südameasjaks. Inga ise käib lastega tihti nii seiklusrajal kui ka Leisi terviserajal.Samas on see väga lahe seiklusrada tema sõnul Leisi valla visiitkaart ning seega pidas ta selle korrastamist oluliseks. Leisi seiklusrada külastavad ka paljud tema sugulased-tuttavad ning suvel tuli sagedasti ette olukordi, kus rajal olid samal ajal ka välismaalased.“Kurb oli vaadata, et teema läks justkui käima, kuid tegudeni ei jõutud. Pärast põlengut taastati küll rajad, aga raja ümbrus ei muutunud,” kõneles ta.Kui talgupäeva hommikul arvati, et paari tunniga peaks töö tehtud saama, siis tegelikult lõpetati alles kl 15.Võeti maha võsa ning maha saeti ka raja kõrval olnud kuivanud puud. Raja all ja servades olid vanad kännud ohtlikult maast väljas, need kaevati välja traktori kopaga. Ka koristati prügi, riisuti ning kõige lõpuks kaeti seiklusradade all olev maa hakkepuiduga.Hakkepuidu organiseeris rajale Leisi valla kommunaalameti juhataja Jaak Grepp, abiks olid kommunaalameti töömehed traktoriga. Teise traktori, milleta oleks talgukorraldaja sõnutsi paljud tööd tegemata jäänud, organiseerisid talgulised ise. Hakkepuidu ja ühe traktori kulu läheb kommunaalameti arvele. Ülejäänud kulud tuleb aga talgulistel endal kanda.Inga Põlluäär rõõmustas, et ühe päeva jooksul sai palju tehtud ning pilt endisest ja praegusest olukorrast on täiesti erinev, kuid tööd on seal veel teha küll.“Raja ümbrusesse tuleb mõnesse kohta vedada mulda. Pinnast on vaja siluda. Seiklusraja ja staadioni vaheliselt alalt tuleks samuti võsa eemaldada. Oleks loomulikult väga lahe, kui sinna tulevikus veel atraktsioone juurde saaks, näiteks midagi välijõusaali sarnast, kuid see oleneb kõik valla võimekusest ja prioriteetidest,” mõtiskles Põlluäär, avaldades lootust, et ehk märkab ka vald nüüd seiklusrada rohkem kontrollida.“See on oluline eelkõige Leisi elanike jaoks ning seejärel loomulikult Leisi valda külastavate aktiivsete inimeste jaoks. Inimesed võiksid rohkem märgata, mis nende ümber toimub,” tähendas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jaanuaris vallavalitsusele esitletud ning õpetajate abil PRIA-st LEADER-programmist rahastuse saanud Salme kooli noorte projekti raames rajatakse kooli kasutuses olevast garaažist noorteklubi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Noorteka ehitustööd lükati hoogsalt käima
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 16. september 2016. Tulevase noortekeskuse ette tulid selle eestvedajad Marleen Juhandi (vasakul) ja Melani Koov otse jooksuväljakult. FOTO: Valmar Voolaid Jaanuaris vallavalitsusele esitletud ning õpetajate abil PRIA-st LEADER-programmist rahastuse saanud Salme kooli noorte projekti raames rajatakse kooli kasutuses olevast garaažist noorteklubi.
Praeguseks on ehitustööd käima lükatud ning uued aknad-uksed juba ees.
Salme põhikooli huvijuht ja noorteklubi L.A.D.U MTÜ juhatuse liige Mariliis Lazarev ütles, et remonditööd käivad ja ehitusmehed peaksid oktoobri keskpaigaks töödega valmis saama, seejärel hakkavad viimistlustöid tegema noored ise.
Kolmapäeval hakati paika seadma uusi uksi. Vanade massiivsete puidust kuuriuste asemele paigaldati valgust juurde andvad täisklaasidega uksed. Järgmisel nädalal lähevad lahti sisetööd.
Tualettruumi ja kööginurga jaoks on torud paigaldatud ning radiaatorite tarbeks ühendused tehtud. Kööginurk on ära tellitud ning sisustuse poolelt on olemas kott-toolid. Ülejäänu plaanitakse saada sisustamise käigus.
Noortekeskuse üks eestvedajaid Melani Koov ütles, et värvilahenduses tahetakse kasutada heledamaid hubaseid toone. “Lisaks tahaks seintele teha värvilised käejäljed, kas puu või midagi, et lapsed saaksid kõik ise oma panuse anda,” kirjeldas ta.
Idee saadi Kuressaares Noortejaamas käies, kus on seintel nii käe- kui jalajälgi. “See on hästi äge, kui lapsed saavad ise kaunistada ja pärast näha, et just nende tehtu on seinal.”
Õues spordiväljaku kõrval tegutses eile ka kopp, mis kaevas augud erinevate atraktsioonide paigaldamiseks.
“Praegu peavad sooja andma radiaatorid, aga edaspidi plaanime noortekeskust täiustama hakata erinevate projektide toel ja saada ka õhksoojuspumba,” teatas Lazarev.
Tegevusi nii sees kui väljas
4. oktoobril tuleb õue üles seatavat suuremat atraktsiooni – terviseparki – avama tuntud kulturist Ott Kiivikas.
Kui oktoobri keskel lõpetavad töömehed oma osa ja noored teevad ruumid kenaks, loodab Lazarev, et noortekeskuse võiks avada novembris, enne lume tulekut.
“Sooviks kohale kutsuda kõik, kes meid aitasid, ja koos tervisepargi osaga teha kena avamisõhtu,” selgitas Lazarev.
Kooli haldusjuht Mare Poopuu ütles, et õue tulevad lisaks tervisepargile veel poom, ronimissein ja mitu muud atraktsiooni.
“Neid saab kasutada kas koolis spordipäevadel, teatevõistlusel või valdade spordipäeval. Samuti võib tervisepargis treenimas käia ka külarahvas,” seletas ta.
Varem staadioni ääres paiknenud vanad ronimispuud, poom, köis jm seadeldised lammutati, sest need olid amortiseerumise tõttu kohati suisa ohtlikuks muutunud. Praeguseks on ehitustööd käima lükatud ning uued aknad-uksed juba ees.Salme põhikooli huvijuht ja noorteklubi L.A.D.U MTÜ juhatuse liige Mariliis Lazarev ütles, et remonditööd käivad ja ehitusmehed peaksid oktoobri keskpaigaks töödega valmis saama, seejärel hakkavad viimistlustöid tegema noored ise.Kolmapäeval hakati paika seadma uusi uksi. Vanade massiivsete puidust kuuriuste asemele paigaldati valgust juurde andvad täisklaasidega uksed. Järgmisel nädalal lähevad lahti sisetööd.Tualettruumi ja kööginurga jaoks on torud paigaldatud ning radiaatorite tarbeks ühendused tehtud. Kööginurk on ära tellitud ning sisustuse poolelt on olemas kott-toolid. Ülejäänu plaanitakse saada sisustamise käigus.Noortekeskuse üks eestvedajaid Melani Koov ütles, et värvilahenduses tahetakse kasutada heledamaid hubaseid toone. “Lisaks tahaks seintele teha värvilised käejäljed, kas puu või midagi, et lapsed saaksid kõik ise oma panuse anda,” kirjeldas ta.Idee saadi Kuressaares Noortejaamas käies, kus on seintel nii käe- kui jalajälgi. “See on hästi äge, kui lapsed saavad ise kaunistada ja pärast näha, et just nende tehtu on seinal.”Õues spordiväljaku kõrval tegutses eile ka kopp, mis kaevas augud erinevate atraktsioonide paigaldamiseks.“Praegu peavad sooja andma radiaatorid, aga edaspidi plaanime noortekeskust täiustama hakata erinevate projektide toel ja saada ka õhksoojuspumba,” teatas Lazarev.4. oktoobril tuleb õue üles seatavat suuremat atraktsiooni – terviseparki – avama tuntud kulturist Ott Kiivikas.Kui oktoobri keskel lõpetavad töömehed oma osa ja noored teevad ruumid kenaks, loodab Lazarev, et noortekeskuse võiks avada novembris, enne lume tulekut.“Sooviks kohale kutsuda kõik, kes meid aitasid, ja koos tervisepargi osaga teha kena avamisõhtu,” selgitas Lazarev.Kooli haldusjuht Mare Poopuu ütles, et õue tulevad lisaks tervisepargile veel poom, ronimissein ja mitu muud atraktsiooni.“Neid saab kasutada kas koolis spordipäevadel, teatevõistlusel või valdade spordipäeval. Samuti võib tervisepargis treenimas käia ka külarahvas,” seletas ta.Varem staadioni ääres paiknenud vanad ronimispuud, poom, köis jm seadeldised lammutati, sest need olid amortiseerumise tõttu kohati suisa ohtlikuks muutunud.
Veel artikleid samast teemast »


description: SaareMaaPäevad toimuvad seitsmendat korda, kõik üritused on ka samal ajal toimuva toidufestivali kavas. SaareMaaPäevade avalöök linna keskväljaku avaras telgis antakse noorte poolt korraldatava vabaõhukinoga “Mina olin siin“ neljapäeval kell 20. Reedel toimuvad seal noorte loovtegevused. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: SaareMaaPäevad ja sügislaat kutsuvad

maintext:
Maakond
SaareMaaPäevad ja sügislaat kutsuvad
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
SaareMaaPäevad toimuvad seitsmendat korda, kõik üritused on ka samal ajal toimuva toidufestivali kavas. SaareMaaPäevade avalöök linna keskväljaku avaras telgis antakse noorte poolt korraldatava vabaõhukinoga “Mina olin siin“ neljapäeval kell 20. Reedel toimuvad seal noorte loovtegevused.
Samuti alustab reedel suur sügislaat, mida saab külastada Kuressaare kultuurikeskuses ja seda ümbritseval alal. Laupäeval toimub lisaks suur turupäev keskväljakul ja turul.
Kultuurikeskuse laadale jagub müüjaid üle Eesti, samuti Lätist. Oodata on põnevaid väljapanekuid Eesti ja Läti käsitööst, puidust ja linasest tooteid, keraamikat, ehteid ja mitmesugust kodukaupa, rõivaid, jalatseid. Osta saab laadasinki, maitseaineid, veini, suitsukala, maiustusi, lätlastelt on suur juustuvalik, eestlastelt UDU-jäätis ja palju muud.
Laada korraldaja sõnul on sel aastal õueala suurem, mistõttu saab aiandusosa olema rikkalikum, saadaval on püsikud ja roosid, sh Lätist.
“Leanne Kodu ja Aed OÜ Lääne-Virumaalt toob sügisest ilu uute põnevate püsikutega, näiteks sügisel õitsevad priimulad. Läänemaa Tammiku talu pakub vaarika- ja maasikataimi, samuti jagab nõuandeid õigeks kasvatamiseks. Toidufestivali tõttu on rohkem ka toiduteemalisi väljapanekuid,“ rääkis korraldaja Merle Vaha AK Getmer OÜ-st, kes lisas, et loomulikult on kohal Peipsi sibulakasvatajad.
Laupäeval lisandub aiaalale Seedri puukool suure väljapaneku ja õunte näitusega, kus on ka maitsmise ja nõuküsimise võimalus. Välialal eksponeerib Kuressaare Autoteenindus uusi mudeleid, on ka proovisõidu võimalus.
Mõlemal päeval kl 12–15 toimuvad Maire Meldre Kondiitri Kiirabi ja Koogimeistri koostöös koolitused “Tordi kiirkoolitus“. Reede pärastlõunal leiab kultuurikeskuses Kodumaa Kapital HLÜ aset loeng “Kuidas väikeettevõte saab hoiulaenuühistust raha laenata?“. Samuti tutvustab Eesti Patsientide Liit meie tervishoiusüsteemi ja patsientide õigusi.
Laupäeval kl 11 kutsub Kama ja Kilu OÜ külastama kultuurikeskuses toimuvat kiluvürtsi valmistamise ja segamise õpituba. Koolitaja Viivika Puik räägib ka sellest, kuidas vürtsikilude valmistamine Eestisse jõudis ning milliseid maitseelamusi ning võimalusi pakub meie rahvuslik kama. Õpituba on eelregistreerimisega.
Kuna ees on pikk ja pime sügis, pakuvad Grand Rose SPA Hotell ja hotell Saaremaa Thalasso SPA selle vastu imerohtu, viimane näiteks ka Tai massaaži. Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 07. september 2016.Samuti alustab reedel suur sügislaat, mida saab külastada Kuressaare kultuurikeskuses ja seda ümbritseval alal. Laupäeval toimub lisaks suur turupäev keskväljakul ja turul.Kultuurikeskuse laadale jagub müüjaid üle Eesti, samuti Lätist. Oodata on põnevaid väljapanekuid Eesti ja Läti käsitööst, puidust ja linasest tooteid, keraamikat, ehteid ja mitmesugust kodukaupa, rõivaid, jalatseid. Osta saab laadasinki, maitseaineid, veini, suitsukala, maiustusi, lätlastelt on suur juustuvalik, eestlastelt UDU-jäätis ja palju muud.Laada korraldaja sõnul on sel aastal õueala suurem, mistõttu saab aiandusosa olema rikkalikum, saadaval on püsikud ja roosid, sh Lätist.“Leanne Kodu ja Aed OÜ Lääne-Virumaalt toob sügisest ilu uute põnevate püsikutega, näiteks sügisel õitsevad priimulad. Läänemaa Tammiku talu pakub vaarika- ja maasikataimi, samuti jagab nõuandeid õigeks kasvatamiseks. Toidufestivali tõttu on rohkem ka toiduteemalisi väljapanekuid,“ rääkis korraldaja Merle Vaha AK Getmer OÜ-st, kes lisas, et loomulikult on kohal Peipsi sibulakasvatajad.Laupäeval lisandub aiaalale Seedri puukool suure väljapaneku ja õunte näitusega, kus on ka maitsmise ja nõuküsimise võimalus. Välialal eksponeerib Kuressaare Autoteenindus uusi mudeleid, on ka proovisõidu võimalus.Mõlemal päeval kl 12–15 toimuvad Maire Meldre Kondiitri Kiirabi ja Koogimeistri koostöös koolitused “Tordi kiirkoolitus“. Reede pärastlõunal leiab kultuurikeskuses Kodumaa Kapital HLÜ aset loeng “Kuidas väikeettevõte saab hoiulaenuühistust raha laenata?“. Samuti tutvustab Eesti Patsientide Liit meie tervishoiusüsteemi ja patsientide õigusi.Laupäeval kl 11 kutsub Kama ja Kilu OÜ külastama kultuurikeskuses toimuvat kiluvürtsi valmistamise ja segamise õpituba. Koolitaja Viivika Puik räägib ka sellest, kuidas vürtsikilude valmistamine Eestisse jõudis ning milliseid maitseelamusi ning võimalusi pakub meie rahvuslik kama. Õpituba on eelregistreerimisega.Kuna ees on pikk ja pime sügis, pakuvad Grand Rose SPA Hotell ja hotell Saaremaa Thalasso SPA selle vastu imerohtu, viimane näiteks ka Tai massaaži.
Veel artikleid samast teemast »