maintext:
Basseinitriatlonil võtsid mõõtu kaks paari kaksikuid
Kristjan Kosk
Võistlejad on stardiootel. Foto: erakogu
Pühapäeval Haapsalu veekeskuses ja Paralepa metsaradadel peetud Läänemaa noorte basseinitriatloni võitsid kuni 18aastate hulgas Argo Raie ajaga 19,48 ja Madelen Kalvik ajaga 24,04. Kuni 12aastate hulgas olid parimad Robin Reesar ajaga 21,28 ja Lisete Ratas ajaga 30,32.
Erinevalt tavalisest triatlonist, kus ujumisetapp peetakse avavees, oli sellel triatlonil avaala toodud basseini. „Oktoobri lõpus lapsi merre just ei saadaks,” naljatles triatloni peakorraldaja Kadri Lukk.
100 meetri ujumises näitas kiireimat aega eelmise aasta võitja Raie. Neli basseinipikkust läbis ta ühe minuti ja 15 sekundiga. Kiireim ujumise aeg andis Raiele õiguse startida rattarajale esimesena. Paremuselt teise aja ujus Kalvik, kes kaotas Raiele basseinis seitsme sekundiga. Ratta- ja jooksurajale pääses ta seega seitse sekundit hiljem. Kõik ülejäänud said rajale vastavalt nii palju hiljem, kui nad ujumises kiireimale kaotasid.
Põneva duelli pidas kaks paari kaksikuid. Kui ujumises saatis edu Haapsalust pärit Kevin ja Robin Uspenskit, siis 4,6 kilomeetri pikkusel rattarajal ei olnud neist vastast kaks aastat nooremaile Kullamaalt pärit kaksikutele Robin ja Raul Reesarele. 1,25kilomeetrisel jooksurajal oli jõudude vahekord taas vastupidine. Lõpujoon ületati järjestuses Kevin Uspenski, Robin Uspenski, Robin Reesar ja Raul Reesar. Kuna Reesared võistlesid kuni 12aastaste hulgas, läks neile vanuseklassis kaksikvõit. Kolmas oli Uku Toomas Rand.
Kuni 18aastaste tütarlaste hulgas järgnes Kalvikule Carolin Uusmaa, kes kaotas talle kahe ja poole minutiga. Kolmas oli Kädi Sas.
Basseinitriatloni noorim osavõtja oli viieaastane Arabella Raie.
Ehkki tänavu said triatlonil kaasa lüüa vaid lapsed, ei välistanud Lukk, et tuleval aastal saavad osaleda ka täiskasvanud. „Kindlasti leidub täiskasvanuid, kes oma ujumisoskuse tõttu pole triatloni endale veel avastanud, kuid basseinitriatlonil julgeks oma esimesed sammud selle poole juba teha,” ütles Lukk.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Ago Soomre: hirmu peaks tekitama Trumpi võimulesaamine, mitte Eesti valitsusevahetus
Tarmo Õuemaa
Haapsalu Uksetehase juhi Ago Soomre (pildil) hinnangul ei peaks Keskerakonna võimaliku valitsusse pääsemise ees hirmu tundma.
„Hirm (valitsusvahetuse ees) on küll vale sõna. Palju rohkem tekitab hirmu, kui Donald Trump peaks Ameerika presidendiks saama,” ütles ta.
„Ideid võib Keskerakonnal ju olla igasuguseid, aga vaevalt et koalitsioonivalitsuses väga palju lollusi tehakse,” sõnas ta.
Senise Reformierakonna, IRLi ja sotsiaaldemokraatide koalitsiooni poliitikat pidas Soomre põhimõtteliselt õigeks, kuid märkis, et bürokraatiat peaks vähem olema.
Praegust valitsust ennast Ago Soomre väga kõrgelt ei hinnanud. „Seda ei ole suudetud koos hoida, liiga palju on soleeritud,” ütles ta.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Video: festivali võitnud dokkfilmiga “Saaremaale!” jõudis laia maailma ka Virtsu sadam
Toimetanud Urmas Lauri
Virtsu kooliõpetaja Jüri Mõniste vahendas sotsiaalmeedias uudist selle kohta, et festivali EstDocs võidufilmis "Saaremaale!" on Virtsu sadamas filmitud kaadrid.
Torontos jätkuv dokumentaalfilmide festival EstDocs, mis nimetab end suurimaks (ja parimaks) eesti kultuuriürituseks väljaspool kodumaad, kuulutas oma lühifilmide konkursi võitjaks Jaak Kilmi ja Aleksandr Heifetsi dokumentaalfilmi "Saaremaale!".
Festivali kohta vt ka siit.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

title: Rein Kruusmaa jäi ka riigikohtus süüdi

maintext:
Rein Kruusmaa jäi ka riigikohtus süüdi
Kristjan Kosk
Rein Kruusmaa kohtupingis. Foto: Arvo Tarmula
Riigikohus mõistis 25. novembril osaliselt õigeks Risti endise vallavanema Rein Kruusmaa, kes mõisteti alama astme kohtutes süüdi võltsitud dokumendi väljaandmises.
Riigikohus leidis, et muus osas jätta Kruusmaa kohtuotsused muutmata.
Riigikohtu kolleegiumi hinnangul ei saa Kruusmaa tegu käsitada võltsitud dokumendi väljaandmisena, vaid üksnes selle kasutamisena. Samas ei pea kolleegium põhjendatuks muuta Kruusmaale mõistetud karistust, kuna karistatava süülise käitumise ulatus sisuliselt ei muutu.
Pärnu maakohus mõistis 15. aprillil Kruusmaa soodustuskelmuse eest süüdi. Samale seisukohale jäi ka Tallinna ringkonnakohus 1. juunil.


maintext:
Süüriast Eestisse toodud pere tuli isast lahutada
Politsei teravama tähelepanu alla sattus eelmisel nädalal sõjapõgenike pere, kus kasvab mitu väikest last. Väidetavalt ähvardas nüüd juba mitu kuud Eestis elanud mees 12. novembril oma naise ära tappa, kirjutas Postimees.
Esialgu jõudsid politsei kõrvu vaid kuulujutud. Polnud selge, kas keegi on saanud viga või millisest perekonnast üleüldse jutt käib. Läinud kolmapäeval jõudis info tugitöötajate kaudu sotsiaalministeeriumisse ja sealt viimase lülina politseisse.
Kuigi naine viga ei saanud, pidas prokuratuur kannatanu ja laste kaitseks vajalikuks taotleda perepea vahistamist. Oli kahtlus, et mees võib kuritegudega jätkata. Nädalavahetusel andis kohus selleks ka loa.
Postimees ei avaldanud ohvri ja laste kaitseks selles loos ühtegi nime ega ka kohta, kus perekond elab.


maintext:
Harrastuskalastamise reeglites tuleb uuest aastast mitmeid muudatusi
BNS
Foto: Veikko Marin
Keskkonnaameti kinnitusel peavad harrastuskalastajad järgmisel aastal arvestama mitmete oluliste muudatustega kalastamise reeglites.
25 protsenti kuuajalistest Läänemere nakkevõrgulimiitidest on 2017. aastal nõudluse rahuldamiseks jaotatud nädalasteks.
Kuuajalise nakkevõrgu kalastuskaardi hind on 13 ja seitsmepäevase hind seitse eurot.
Õngejada võib olla kuni 100 konksuga. Seepärast on erinevalt eelnevatest aastatest eelnõukohases määruses nimetatud 100 konksuga õngejada asemel õngejadaga püügi tingimused.
Erisus on kehtestatud väikesaartele, kus tohib kasutada kuni 300 konksuga õngejada.
Harrastusliku võrgupüügi limiit Peipsil jagatakse nagu ka eelmisel aastal kaheks. Peipsi järvele jääb 61 protsenti ehk 471 kalastuskaarti ning Lämmi- ja Pihkva järvele 39 protsenti ehk 301 kaarti.
Harju, Ida-Viru, Jõgeva, Lääne, Põlva, Pärnu, Saare, Tartu, Valga ja Võru maakonna siseveekogudele 2017. aasta juunis nakkevõrgulube ei väljastata, kuna juunis toimub nii koha kui linaski kudemine ning sel ajal nakkevõrguga püügi lubamine võib põhjustada nimetatud kalaliikide suuremat suremust.
Emajõel ei tohi asetada nakkevõrku või õngejada peajõe kõrval olevatesse vanajõgedesse või sulgeda nakkevõrgu või õngejadaga vanajõgede sisse- ja väljavoolukohti peajõe suhtes. Muudatuse eesmärk on kaitsta vanajõgedes kudemas käivaid ning talvituma suunduvaid kalu. Haugipüügi keeluajal ja ühtlasi ka kuderändel oleva latika kaitse eesmärgil on ajavahemikul 15. märtsist kuni 10. maini Emajões keelatud kasutada konksu, millel on rohkem kui üks haru. Nii väheneb võimalus tahtmatult kasutada õngpüüniseid tragimiseks.
Analoogselt Emajõele on tahtmatu või ka tahtliku tragimise võimaluse vähendamiseks ning kalade vigastamise vältimiseks keelatud põiklandi kasutamine Pärnu jõel Sindi paisust suudmeni ajavahemikul 15. märtsist kuni 10. maini.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Lääne ringkonnaprokuratuur saatis kohtu ette soodustuskelmuses süüdistatavad
Toimetanud Tarmo Õuemaa
KIK-ilt üritati pettusega saada veiseostu ja karjaaedade ehitamise toetust. Foto: arhiiv
Lääne ringkonnaprokuratuur saatis kohtusse kriminaalasja, milles kahele juriidilisele isikule, nende juhatuse liikmetele ja esindajale on esitatud süüdistus soodustuskelmuses.
Süüdistuse kohaselt taotles MTÜ ajavahemikul 23.11.2012 kuni 18.11.2013 Keskkonnainvesteeringute Keskuselt pettuse teel toetust veiste soetamiseks. KIK-ile esitati tõendeid, nagu oleks projekti raames läbi viidud nõuetele vastav riigihange ja MTÜ soetas ühelt OÜ-lt selle alusel veised.
Süüdistuse järgi osalesid toetust taotlenud ja riigihanget läbi viinud MTÜ juhatuse liige ja esindaja ebaseaduslikult ühe pakkuja pakkumuse dokumentide koostamisel ning tegelikult ei omandanud MTÜ veiseid näiliselt riigihanke võitnud OÜ-lt.
Ringkonnaprokurör Kaido Tuulemäe sõnul rikuti riigihanke raames ka hankel osalevate isikute võrdse kohtlemise põhimõtet ning konkurentsi kahjustava huvide konflikti vältimise põhimõtet, kuna tegelikkuses omandati veised ettevõttelt, mille juhatuse liige ja omanik oli ka toetust taotlenud MTÜ juhatuse liige.
Samuti taotles MTÜ toetust karjaaedade rajamiseks ja näitas süüdistuse järgi uue rajatisena juba olemasolevaid karjaaedu ning projekti raames omandatud karjaaiad jäeti tegelikkuses paigaldamata.
KIK-i poolt maksti projekti raames välja ligi 36 000 eurot, veiste soetamiseks taotletud ligi 207 000 eurot jäi pettuse tuvastamisel välja maksmata.
Süüdistus soodustuskelmuse toimepanemises esitati MTÜle, selle juhatuse liikmele Martinile (39) ja MTÜ esindajana tegutsenud Egonile (34) ning OÜ-le ja selle juhatuse liikmele Kristile (28).
Kriminaalasja raames on kohus prokuratuuri taotlusel tsiviilhagi tagamiseks arestinud kolm MTÜ juhatuse liikmele kuuluvat kinnistut ligikaudu 36 000 euro väärtuses.
Keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude büroo Lääne talituse juht Vahur Lilleste sõnul töötavad politsei ja prokuratuur aina enam selles suunas, et teha võimalike toetuste väljapetjate elu raskeks ning elukutselised petised kohtu ette saata. „Politsei uurib aastas kümneid soodustuskelmuste juhtumeid, kus erinevatelt toetuste andjatelt on välja petetud, või seda üritatud, kümneid miljoneid eurosid. See on suur kahju, mis otseselt mõjutab paljusid Eesti inimesi, kuna nii mõnelgi ausal ettevõtjal on jäänud toetus petise arvelt saamata.“
Keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude büroo on kahe viimase aasta jooksul menetlenud ja saatnud prokuratuuri edasise menetlusotsuse vastuvõtmiseks üle kahekümne soodustuskelmuse kriminaalasja. Hetkel on menetluses paarkümmend kriminaalasja kogukahjuga, mis ulatub üle 10 miljoni euro.
„Pärast seda, kui õiguskaitseasutused koos toetuse jagajatega on võtnud eurotoetuste jagamise erilise tähelepanu alla ning hakanud probleemiga süstemaatiliselt tegelema, on avastatud rohkem ja suuremates summades pettusi,“ lisas prokurör Tuulemäe.
Kui 2014. aastal jõudis kohtusse 3 soodustuskelmuse kriminaalasja ja süüdi mõisteti 2 isikut, siis möödunud aastal saatis prokuratuur kohtusse 13 ja tänavu 9 kuuga 9 soodustuskelmuse kriminaalasja. Jõustunud otsuseni on kahe aasta jooksul jõudnud 11 kriminaalasja, milles süüdi on mõistetud kokku 18 juriidilist ja 16 füüsilist isikut.
Kohtus süüdimõistmisel näeb karistusseadustik soodustuskelmuse eest ette rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistuse. Juriidilisele isikule saab sellise teo eest mõista rahalise karistuse.
Kohtuistungite algusaega ei ole veel määratud. Lääne ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Annely Erm ütles, et tegu ei ole Läänemaa juhtumiga.


maintext:
Raivo Aeg: lahja alkoholi aktsiisi tõstmine on väga hea mõte (1)
Tarmo Õuemaa
Raivo Aeg. Foto: Arvo Tarmula
Eile õhtul Haapsalus käinud riigikogu IRi fraktsiooni liige Raivo Aeg leidis, et loodava valitsuse maksuplaanidest on kõige kiiduväärsem lahja alkoholi aktsiisimaksu tõstmise plaan.
Keskerakonna, sotside ja IRLi valitsuse moodustamise läbirääkimistel on lisakulutuste katmiseks laual mitu maksutõusu.
“Lahja alkoholi aktsiisimaks tõuseb. Mina olen ammu rääkinud, et see on vajalik,” ütles Aeg eile Lääne Elule. “Praegu on lahjas alkohoolses joogis alkohol kümme korda odavamalt maksustatud kui kange alkohol.”
“Eeskätt on see noorte alkoholist eemalehoidmine. Lapsed hakkavad ju limonaadimaitseliste lahjade alkohoolsete jookidega pihta. Samas on nad väga hinnatundlikud. Mida kallim see on, seda vähem tarvitavad, sest sõltuvus ei ole neil veel kiiresti tekkinud,” lisas ta.
Aeg mainis ka suhkruga magustatud jookide maksu. “See pole ainult limonaad, vaid ka näiteks mahlad, mis ei ole naturaalse suhkruga magustatud,” ütles ta.
“Tulumaks jääb sinna kus ta on,” ütles Raivo Aeg.
“Need, kes saavad palka 500 eurot, ei maksa üldse tulumaksu. 500 eurost 1200 euroni palgast 500 eurot on maksuvaba ehk kui saad näiteks 600 eurot palka, siis maksad tulumaksu 20 protsenti 100 euro pealt,” kirjeldas ta.
“Kõrgepalgalised ei hakka rohkem tulumaksu maksma, vaid maksuvabastuse osa hakkab mingil määral vähenema. 1800 eurose palga piirimail on tulumaksuvabastus samalt summalt mis praegu ehk 175 eurolt ja üle selle hakkab tasapisi vähenema,” lisas Aeg.
IRLi poliitik kiitis riigi osalusega äriühingute rahvaaktsiate müügiga osalise erastamise plaani. “Räägime Eesti Energiast, Tallinna Sadamast ja EVR Cargost. Võib-olla tuleb mõni veel ja võib-olla mõne pudipadi võib täies mahus ära erastada,” ütles ta.
“Riigikapitalismi ei ole vaja. Võtame parvlaevaliikluse. Olgu, saan aru veel infrastruktuuri omamisst, aga miks peab riik seal opereerima? Täiesti ajuvaba on lasta väikest paadiliiklust opereerida riigil. Riik on halb ärimees,” leidis Aeg.
Intervjuu on tehtud neljapäeval kell viis ja Raivo Aeg rõhutas, et tema info pärineb neljapäeva hommikust.


maintext:
Loomakaitsjad: karusloomafarmide kontroll on nende keelamiset kallim
BNS
Karusloomafarm. Foto: arhiiv
Loomakaitsjate hinnangul on karusloomafarmide efektiivne järelevalve riigile keerulisem ja kulukam kui nende üleminekuajaga keelustamine.
Valitsus asus seisukohale, et juhul kui ettevõte täidab oma tegevuses kehtivast korrast tulenevaid nõudeid, siis põhjust karusloomafarmide keelustamiseks ei ole, kuid loomakaitsjate hinnangul on kasvanduste efektiivne järelevalve riigile keerulisem ja kulukam kui mõistliku üleminekuajaga keelustamine, teatas BNS-ile loomade eestkoste organisatsioon Loomus.
Kuna karusloomakasvatustes ei saa tagada ei loomade heaolu ega pidamise nõudeid, on Loomuse hinnangul selline seisukoht problemaatiline nii riigile kui ka karusloomakasvatajatele. „Riigi ja karusloomakasvatajate seisukohast on kümne aasta pikkuse üleminekuajaga keelustamist lihtsam ja odavam korraldada kui farmidele selgelt üle jõu käivate heaolunõuete täitmist ja regulaarset järelevalvet,” ütles Loomuse juht Kadri Taperson.
Loomus peab vajalikuks rõhutada, et olenemata keskkonna- ja maaeluministeeriumi ettepanekust karusloomakasvatusi Eestis mitte keelustada, peab lõpliku hinnangu 2014. aastal Loomuse poolt riigikogule esitatud märgukirjale andma siiski riigikogu maaelukomisjon.
„Ja hinnang, mille annab lõplikult maaelukomisjon, kehtib märgukirjale, mitte sellele, kas Eesti keelustab karusloomafarmid või mitte. Farmide keelustamise protsess ja kampaania nii Eestis kui ka Euroopa Liidu tasandil jätkub veelgi intensiivsemalt,” sõnas Taperson.
2014. aastal kogus eestisisene petitsioon karusloomafarmide keelustamise poolt üle 10 000 Eesti inimese allkirja. Rahvusvaheline petitsioon karusloomafarmide keelustamiseks Eestis on seni kogunud ligi 34 000 allkirja.
2014. aasta lõpus viis Loomus karusloomafarmide keelustamise märgukirja riigikokku, pärast mida toimus riigikogu maaelukomisjonis märgukirja avalik arutelu. Käesoleva aasta märtsis valmis maaeluministeeriumi poolt tellitud sotsiaalmajanduslik analüüs karusloomafarmide võimalikust keelustamisest kümne aasta pikkuse üleminekuajaga.
Karusloomafarmid on keelustanud Inglismaa, Põhja-Iirimaa, Austria, Horvaatia, Holland, Makedoonia, Brasiilia, Bosnia ja Hertsegoviina, Sloveenia, Saksamaa liidumaad Baier, Hesse, Nordrhein-Westfalen ja Schleswig-Holstein ning Belgia suurim piirkond Valloonia täielikult, osaliselt Švetsi, Taani, Rootsi, Uus-Meremaa, USA. Karusloomafarmide keelud on eriti tugevalt poliitilises päevakorras Belgias, Saksamaal ja Tšehhi Vabariigis.
TNS Emori läbiviidud uuringu kohaselt ei poolda 58 protsenti eestimaalastest karusloomakasvandusi.


maintext:
Lääne ringkonnaprokuratuur valis parimaks prokuröriks Agnes Ollema-Barndõki
Kristjan Kosk
Lääne ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Agnes Ollema-Barndõk valiti tänavu piirkonna parimaks. Foto: erakogu
Lääne ringkonnaprokuratuur valis oma tänavuste parimate hulka Haapsalu abiprokuröri Agnes Ollema-Barndõki.
Lääne ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Annely Ermi sõnul on Ollema-Barndõki kolleegide hinnangul initsiatiivikas, suure töövõime ja enesedistsipliiniga, temperamentne ning hea enesekehtestaja.
Ollema-Barndõk on Rapla osakonna prokurör, kuid tema suurema osa tööajast veedab ta Haapsalus. Prokurör on keskendunud erinevate Läänemaal aset leidnud ning Hiiu- ja Saaremaal laste poolt ja laste vastu toimepandud kuritegude menetlemisele. Peale selle on ta Saaremaa ringkonnaprokurörile abiks masskuritegude menetlemisel.
Ollema-Barndõk töötab prokuratuuris alates 1999. aastast. Ermi teatel tegi Ollema-Barndõk mullu üle 200 isiku osas menetlusotsuse, olles sellega Lääne ringkonnas esimene ja riigis kolmas prokurör. Ka sel aastal on tema menetlusotsuste arv juba 200 ligi. „Aga esiletõstmist ei vääri mitte ainult otsuste arv, vaid see, et iga otsuse taga on kaalutletus, vastutus ning järeleandmatus kvaliteedis,” teatas Erm.
Eelmisel reedel tähistas prokuratuur oma 98. aastapäeva piduliku üritusega Tallinnas, kus autasustati kõikide piirkondade parimaid, kelle hulgast valitakse ka aasta prokurör ja aasta ametnik. Mullu olid Lääne ringkonnaprokuratuuri parimateks prokurörid Elle Keeman Pärnust ja Tiina Viru Paidest ning ametnikest toonane Pärnu osakonna konsultant Liisa Nuut, kes praegu töötab prokurörina.
Lääne ringkonnaprokuratuurist, mille alla käivad Pärnu, Saare, Järva, Rapla, Lääne ja Hiiu maakonnad, on tänavu parimatena tunnustuseks üles seatud lisaks Ollema-Barndõkile veel ringkonnaprokurör Gardi Anderson ja konsultant Marika Salmistu Pärnust ning referent-autojuht Merje Leemets Paidest.


maintext:
Politseijuht lastele: kurja klouni Läänemaal ei ole
Tarmo Õuemaa
Foto Circe Denyer
Kulutulena üle maailma levinud kurja klouni hirmu tunnevad ka Läänemaa lapsed, aga ühtegi juhtumit, kus klounimaskiga inimene oleks kaaskodanikke ehmatanud, Läänemaalt teada ei ole.
„Meie politseile pole teateid kurjast klounist tulnud,” ütles Haapsalu politseijaoskonna juht Andrei Taratuhin. „Kui mõni selline peaks last ehmatama, tuleks lapsel sellest rääkida täiskasvanule, kas õpetajale või lapsevanemale. Alati võib ka politseisse pöörduda.”
Kurja klouni paanika läks lahti Ameerika Ühendriikides. Sealsete inimeste seas on neid, kellele klounid hirmsad tunduvad, juba pikemat aega, kuid nüüd hakkasid internetis levima videod klounimaskides inimestest, kes inimesi ehmatavad. Neid saadavad jutud rünnakutest ja ohvritest.
Hirm, samuti hirmutajad on nüüd jõudnud Eestisse. Ajaleht Valgamaalane kirjutas, et reede õhtul oli klounimaski kandev kodanik Valgas inimesi hirmutanud. 16. oktoobril sai politsei teate, et Harku vallas hirmutas klouniriietes inimene üht last.
Niinimetatud kurjad klounid on jälitanud ja ähvardanud inimesi ka näiteks Saksamaal, Rootsis ja Soomes, kus politsei neid juhtumeid uurib.
Andrei Taratuhini sõnul tuleb igat kurja klouni juhtumit käsitleda eraldi. „Sõltub kontekstist, kas tegemist on avaliku korra rikkumisega või polegi midagi,” ütles ta.
„Maskidesse ja klounidesse tuleb suhtuda ikkagi mõistvalt. Kui inimene tõmbab maski pähe, siis mõne jaoks on see väga tore, aga mõni teine kardab ja peab seda kurjaks klouniks,” lisas politseijuht.


maintext:
Mikk Lõhmus: kui valitsuses on suur tüli, siis tuleb uuesti alustada (1)
Kristjan Kosk
Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus. Foto: Urmas Lauri
Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus leidis, et kui valitsus oma nugade peal ja koostööd pole, siis tuleb uuesti alustada, kasvõi uue koosseisuga.
Lõhmus jätkas, et tema nägi märke juba ammu, et ühel hetkel võib valitsus lõhki minna. „Omavalitsuse juhina on minule oluline see, et kui uus koalitsioon peakski tekkima, et tal siis ei läheks meelest omavalitsusi puudutavad teemad,” teatas Lõhmus.
Lõhmus tõi näiteks omavalitsuste tulubaasi suurendamine, tasandusfondi ja teederaha. Näiteks on praegune koalitsioon lubanud tõsta omavalitsuste tulubaasi kriisieelsele tasemele. Majanduskriisi aastal 2009 vähendati omavalitsustele laekuvat tulumaksuosa 11,93%-lt 11,4%-le. Praeguseks on see tõusnud 11,6%-le.
Seda, et valitsuse vahetus võiks kuidagi moodi haldusreformi pidurdada, Lõhmus ei usu. „Haldusreform on juba nii kaugel, et vaevalt seal enam suuri muutusi ja takistusi tuleb,” ütles ta.
Praeguse seisuga kõige tõenäolisemast uueks peaministriks saavat Keskerakonna esimeest Jüri Ratasest hindas Lõhmus kõrgelt. „Anname koos Tallinna tehnikaülikoolis loenguid ja isiklikult tean, et ta oleks väga hea valik peaministri toolile,” selgitas Lõhmus.
Seda, et Ratasest võiks saada kellegi marionett, Lõhmus ei usu. „Iga inimene peab end ise tõestama, kuid selles, et ta saab hakkama, ma ei kahtle.”


maintext:
Lääne-Nigula inimesed toetasid internetiküsitlusel naabritega ühinemist (3)
Tarmo Õuemaa
Lääne-Nigula vallas toetas e-rahvaküsitlusel naabervaldadega ühinemist 49 inimest ja vastu oli 14.
Elektrooniline arvamuse andmine algas esmaspäeval kell 9 ja lõppes eile kell 20. Kokku hääletas internetis 63 Lääne-Nigula elanikku. „Osalusprotsent oli suhteliselt madal, aga see ei üllata. Näiteks Valgas hääletas umbes 0,7 protsenti elanikest,” ütles Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus. „Pealegi tuleb veel tavaline hääletus küsitluspunktides.”
Küsitluspunktid on Lääne-Nigula vallas avatud 18. novembrist 20. novembrini iga päev 9-17. Küsitluspunkte on viis – Taeblas vallamajas, Palivere raamatukogus ning Ristil ja Linnamäel teeninduskeskuses.
Lääne-Nigula küsis arvamust Kullamaa, Martna, Noarootsi ja Nõva vallaga ühinemise kohta. Elektrooniline hääletus tuleb ka Noarootsis. Ülejäänud kolm valda viivad rahvaküsitluse läbi ilma e-hääletuseta.


authors:
Lääne Elu
Tiina Boucher

maintext:
Arsise kellade ansambel toob jõulutunnet otse Liibanonist
Tiina Boucher, mänedžer
Foto: Sam Jost
Arsise kellade ansamblil on käed-jalad tööd täis, sest aasta kiireim aeg on käes. Vahetult enne jõulurahu väljakuulutamise kontserti Jõgeval esineb Arsis Liibanonis, kus annab kontsertdi Al Bustani festivalil Beirutis.
Riik, kus on ametlikult tunnustatud ligi 18 mitmesugust usku või sekti, teeb kõik, et tema värvikas ja mitmekesine elanikkond saaks üheskoos rahus elada. On sümboolne, et Arsis just selliselt maalt naasnuna läheb otse Eestimaa jõuluturneele, andes kontserte kaheksas linnas: Türil, Viljandis, Haapsalus, Märjamaal, Pärnus, Tallinnas, Valgas ja Tartus.
Arsise tänavune jõulukava on kantud märksõnadest hingerahu ja armastus. Koos Arsisega astub üles Estonia esisopran Kristel Pärtna, kes on oma lavakarjääri jooksul laulnud mitme ooperi nimirolle. Kristel Pärtna on oma laulja- ja näitlejaoskused omandanud muusika- ja teatriakadeemias ning lisakoolitust saanud Soomes ja Itaalias, kust pärineb ka tema armastus Itaalia muusika vastu.
Arsisega ettekandele tulev aaria „Casta Diva” Bellini ooperist Norma on üks tema lemmikuid. Võrratutele ooperimaailma meloodiatele lisaks kuuleb Arsise jõulukontsertidel lihtsaid jõululaule ning maailmaklassikasse kuuluvaid šedöövreid. Kaastegevad on Arsise noorte koosseisud. Kontserte juhib Arsise kunstiline juht ja dirigent Aivar Mäe.
Haapsalus on kontsert 18.detsembril kl 14 toomkirikus.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Taavi Rõivas: uute maksude asemel vajab Eesti pikaajalist visiooni
Toimetas Lemmi Kann
Taavi Rõivas. Foto: arhiiv
Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase hinnangul asendub Eestile edu toonud maksusüsteemi lihtsus uue valitsusega keerulise astmelise tulumaksu, maksutõusude ning rea uute maksudega.
Majanduse arengut toetavat visiooni uue valitsuse kokkuleppes ei ole. "Lühikeses vaates võib loodud väärtuse ümberjagamine tunduda ilus ja solidaarne, aga inimeste töise pingutuse kõrgemate maksudega karistamine vähendab oluliselt meie laste põlvkonna võimalusi edukas olla," ütles Taavi Rõivas laupäeval Tallinnas toimunud Reformierakonna volikogul.
"Uute maksude asemel vajab Eesti palju strateegilisemat vaadet ning maksupoliitikat, mis soodustaks tootlikkuse ning sissetulekute kasvu. Reformierakonna visioon uuest Põhjamaast vaatab pikalt tulevikku ning pakub lahendusi, mis viivad meie elatustaseme Põhjamaadele lähemale. Loodava valitsuse programmist visiooni välja ei loe," lausus Rõivas.
"Astmeline tulumaks ning pangamaks pärsivad otseselt tulevast majanduskasvu ning seavad klaaslae inimeste sissetulekutele. Keskpikas vaates seab uus valitsus Eesti inimesed palgalõksu, sest kõrgemapalgaliste töökohtade konkurentsis Eesti positsioon halveneb tuntavalt. See kõik on tagasilöök senisele Eestile edu toonud kursile," märkis Rõivas.
Reformierakonna juhi sõnul toob valitsusvahetus kaasa ka poliitilise maastiku muutumise, kuivõrd IRLi poliitika liigub rahvuslikust ja parempoolsest maailmavaatest tugevalt vasakule. "Samuti on uuel valitsusel suur vastutus selgitada lepet Ühtse Venemaaga, mis on tekitanud väga palju küsimusi Eesti partnerite ja liitlaste seas. Eestist saab esimene riik Euroopa Liidus ja NATOs, mille peaministril on selline lepe sahtlis," märkis Rõivas.
"Reformierakond kavatseb jätkuvalt pakkuda parempoolset ja liberaalset alternatiivi ning seista Eesti julgeoleku ning inimeste heaolu kasvu eest," kinnitas Reformierakonna esimees.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Dirhami sadam sai Lääne-Eesti parima turismiteo tiitli (1)
Andrus Karnau
Dirhami sadamakõrtsi praetud räimed. ARVO TARMULA
Lääne-Eesti turismiedendajad kuulutasid selle aasta parimaks turismiteoks Dirhami sadama.
Auhinnad kuulutati välja kolmapäeva õhtul Kuressaares Lääne-Eesti turismikonverentsil. Korraldajate teatel paistis Dirhami sadam silma sellega, et on suutnud edukalt ühendada jahisadama, külalistemaja, kalatoodete tootmise ja aastaringse kõrgetasemelise söögikoha.
Aasta parima turismiteo kategooria teise koha sai hiidlaste-saarlaste kõievedu.
Lääne-Eesti parima turismiarendaja kategoorias võidutses pikaajaline ettevõtja ja investor Peter-Kalev Hunt, kes on nii Saare Golfi kui Pärnu Bay Golf Linksi omanik.
Turismikonverentsi korraldajad nimetasid teda visionääriks, kes unistab suurelt ja sammub järjekindlalt oma ideede elluviimise eest kaasates meeskonda aktiivseid ja inspireerivaid tegijaid. Teise koha sai selles kategoorias Pärnu restoranide nädal, Pärnu kohvikute nädal ja Pärnu spaanädal.


title: Lääne Elu rikkus head ajakirjandustava

maintext:
Lääne Elu rikkus head ajakirjandustava
Pressinõukogu arutas OÜ MarDent Kesklinna Hambakliinik tegevjuhi Marko Olenko kaebust Lääne Elus 28. juulil 2016 ilmunud artikli „Suvitaja kogemus: valutava hambaga laps sai Haapsalus abi teisel katsel“ peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava.
Artikkel vahendab ühe suvitaja kokkupuuteid kahe Haapsaluhambakliinikuga – üks neist oli negatiivne ja teine positiivne kogemus. Negatiivse hinnangu osaks saanud OÜ MarDent Kesklinna Hambakliiniku administraator saab artiklis võimaluse juhtunut kommenteerida.
OÜ MarDent Kesklinna Hambakliinik tegevjuht Marko Olenko kaebas Pressinõukogule, et artikli pealkiri on eksitav, sest tegelikkuses lapse hammas ei valutanud. Kaebaja lisas, et liiga tegid hammast ümbritsevad pehmed koed, põhjuseks loksuma hakanud piimahammas. Kaebaja leiab, et artiklis on kasutatud ainult ühe osapoole väidetavaid ja temale sobivaid ning hambakliinikut ja administratiivtöötajat halvustavaid ütlusi, kuid samas ei antud kaebajale võimalust kommentaariks. Kaebaja märgib, et administraator pakkus järgmiseks päevaks kindlat aega, kuid suvitaja loobus sellest. Kaebaja ei ole rahul, et ajakirjanik meelitas administraatorilt kommentaari välja, kuigi too palus pöörduda hambakliiniku juhataja poole.
Lääne Elu vastas Pressinõukogule, et ajakirjanik helistas hambakliiniku administraatorile, kirjeldas juhtunut ja küsis kommentaari. Kui administraator oli ajakirjanikuga vestelnud, ütles ta, et ametliku info saamiseks tuleb lehel pöörduda kliiniku tegevjuhi poole, kuid leht seda enam vajalikuks ei pidanud. Lääne Elu leiab, et loksuvat hammas, mis tegi valu, võib pealkirjas nimetada valutavaks hambaks. Kui kaebaja võttis peale artikli ilmumist toimetusega ühendust, pakkus leht välja, et parandab võimalikud ebatäpsused ja avaldab tegevjuhi kommentaari, mis ka tehti.
Pressinõukogu otsustas, et Lääne Elu rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.2., mis näeb ette, et konflikti sisaldava materjali puhul peab ajakirjanik ära kuulama kõik osapooled. Samuti rikkus leht punkti 3.2., mis näeb ette, et ajakirjanik ei või kuritarvitada meediaga suhtlemisel kogenematuid inimesi. Pressinõukogu hinnangul ei ole hambakliiniku administraator avaliku elu tegelane ja kaebusest tuleb ka välja, et ajakirjanik meelitas administraatorilt kommentaari välja. Lisaks ütles administraator ajakirjanikule, et tema sõnu artiklisse ei pandaks ja kommentaari saamiseks tuleb pöörduda hambakliiniku tegevjuhi poole. Toimetus administraatori palvet aga ei arvestanud ja rikkus sellega ajakirjanduseetika koodeksit. Tegevjuhiga rääkimine oleks Pressinõukogu hinnangul lisanud artiklisse sisulisemalt kliiniku seisukoha, mis praegu jäi poolikuks.
Pressinõukogu juhib tähelepanu, et kliiniku tegevjuhi vastulause ei ole Lääne Elu veebis seotud algse artikliga.
Pressinõukogu ei pea artikli pealkirja eksitavaks, sest patsiendi väitel oli tegemist valutava hambaga.
Pressinõukogu aseesimees Sulev Oll


maintext:
Galerii: heategevuskampaaniaga koguti liikumispuudega laste raviks üle 21 000 euro
Toimetanud Urmas Lauri
Kommivabrik Kalev koostöös Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskusega (HNRK) viis septembris ja oktoobris läbi heategevuskampaania, mille käigus koguti liikumispuudega laste ravi toetuseks 21 062 eurot. Kogutud summa eest on võimalik aidata kuni 100 liikumispuudega last.
Heategevuskampaania “Ole kah käpp!” raames annetati kõigilt Mesikäpa kaubamärki kandvatelt toodetelt kaks senti HNRK-le, et toetada laste raviks vajalike ortooside ehk ravilahaste ja –tugede soetamist. Kokku müüdi kampaaniaperioodil 1 053 101 Mesikäpa toodet.
Kampaania sai oma sümboolse alguse juba kevadel, kui ligi 10 000 põhikoolilast üle Eesti jooksid Teatejooksul liikumisepuudega 6-aastase Kertu ja 4-aastase Uljana ravi toetuseks Haapsalu Neuroloogilises Rehabilitatsioonikeskuses. Selle tulemusena koguti 3400 eurot, mis jagunes võrdselt mõlema lapse vahel.
“Eestis on palju liikumispuudega lapsi, kes vajavad pidevalt kulukat ravi. Rõõm on näha, et Mesikäpa ja Rasmus Mägi üleskutse on vilja kandnud ning heade inimeste abil oleme kokku kogunud korraliku toetussumma, mis täidab üllast eesmärki,” rääkis AS Kalev juhatuse esimees Kaido Kaare.
HNRK juhataja Priit Eelmäe sõnul jõuab heategevuskampaaniaga kogutud annetussumma just nende lasteni, kes seda kõige enam vajavad. “On terve hulk lapsi, kes vajavad liikumiseks erinevaid tugiortoose, mis on suhteliselt kallid ja mille valmistamine võtab palju aega. Kiiresti ja professionaalselt valmistatud ortoosid võimaldavad lastel kindlasti senisest oluliselt aktiivsemalt tegeleda eakohaste tegevustega”.
Heategevuskampaania lõpuüritusel Haapsalus anti HNRK-le üle kogutud annetussummad. Ühtlasi avati keskuses üheskoos Eesti kaasaegseim ortoosilabor, kus kasutakse innovatiivseid materjale ja tehnoloogiaid, mis omakorda tagab ortooside kiire ja kvaliteetse valmistamise Hollandis väljaõppe saanud spetsialisti poolt.
Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus on taastusravihaigla, mis on spetsialiseerunud neuroloogiliste probleemidega laste ja täiskasvanute abistamisele. Aastas osutatakse teenust ca 3500 erinevale abivajajale.
Mesikäpp liikumispuudega laste heaks Haapsalus. Fotod: Andres Raudjalg


title: Leiger jätkas teekonda, torm on ees

maintext:
Leiger jätkas teekonda, torm on ees
Larvlaev Leiger alustas teekonda Läänemaale Türgi rannikult.
Parvlaev Leiger jätkas teekonda Eesti poole. Laev väljus Messina sadamast täna hommikul 07.15 Eesti aja järgi ja võttis kursi Sardiinia peale.
Laevakapteni Hanno Naaberi sõnul on täna meri vaiksem, aga lähipäevade ilmaprognoos ennustab tuule tugevnemist.
"Meie järgmine planeeritav peatus on Almeerias, aga tulenevalt tugevnevatest tuultest on väga tõenäoline, et peame vahepeal minema tormivarju," ütles ta. "Hetkel võtame kursi Sardiiniasse, et seal siis juba edasi homme vaadata, kas on mingit võimalust edasi minna või peame jääma ootama paremat ilma.Sardiiniasse sõidame vähendatud kiirusel, kuna enne tormi me niikuinii Baleaaride juurest läbi ei lipsa. Ja seega on mõistlikum vaikse käiguga kütust kokku hoida. "
Lähipäevade ilmaennustus näitab tugevat tuult ja lainekõrgust kuni 5 meetrit.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa
Urmas Lauri
Lemmi Kann

maintext:
Uue võimuliidu maksumuudatused üllatasid ettevõtjaid
Tarmo Õuemaa, Urmas Lauri, Lemmi Kann
ASi Haapsalu Kuurort juhataja Irene Väli. Foto: Arvo Tarmula
Järjekordse kolmikliidu nädala jagu päevi kestnud vaidluste tulemusel sündinud nimekiri maksupoliitilistest muudatustest teeb osa ettevõtjaid rõõmsaks, teised aga kurvaks ja kurjaks.
Turismiettevõtteid näiteks rõõmustab sündiva valitsuse kava jätta 1. jaanuarist jõustuma pidanud majutusasutuste käibemaksu tõus ära. Tulumaksuvaba miinimumi tõstmine tähendab aga, et väiksemat palka saavaile haapsallastele jääb rohkem raha kätte. Uuest aastast pidi majutusasutuste käibemaks tõusma 9 protsendilt 14 protsendile.
„See ei olnud ei hotellidele ega ka spaadele väga teretulnud plaan,” ütles ASi Haapsalu Kuurort juhataja Irene Väli. „Loomulikult tekitas käibemaksu tõusu ärajätmine positiivseid tundeid.” „Me oleksime kõvasti kaotanud konkurentsis naaberriikidega. Tegime selle nimel tööd, et käibemaksu tõusu ei tuleks,” lisas ta.
Automaks suuruse järgi
Hoopis mustemaid meeleolusid tekitab ettevõtjates plaan kehtestada sõidukite esmaregistreerimisel tasu, mis kasvab sõiduki mootori võimsusest olenevalt progresseeruvalt. Enamiku uute autode puhul oleks Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimees Jevgeni Ossinovski sõnul registreerimistasu väga väike, vaid 1–2 protsenti auto hinnast.
„See ei olegi ju nii väga pisike,” pareeris Uuemõisa autokeskuse juht Jaan Melsas ja arvutas, et 15 000 eurot maksva auto eest tuleb esmasel registreerimisel tasuda umbes 300 eurot. Registreerimismaks võiks end Melsase sõnul õigustada juhul, kui samal ajal kaoks firmaautode erisoodustusmaks. „Kuidas autode esmaregistreerimise maks toimima hakkab, eks seda näita aeg,” nentis Melsas ja lisas, et täpsema hinnangu andmiseks oleks vaja rohkem selgust.
Õlu läheb kallimaks Uue koalitsiooni kava kiirendada oluliselt veini-, siidri- ja õlleaktsiisi tõusu põhjustab selle sektori ettevõtjatele tõsist meelehärmi. Uuemõisas õlut pruuliv Tiit Kolk ütles, terendav aktsiisitõus teeb ettevõtja väga murelikuks. „Kindlasti meie kulud kasvavad, aga kui palju see meie ettevõtet kokkuvõttes mõjutab, selle kohta on veel vara hinnangut anda,” ütles Kolk. „Ju siis hakatakse kanget rohkem jooma,” arutles Kolk selle üle, mis aktsiisi järsu kasvu tagajärjel toimuma hakkab, ja lisas, et uue võimuliidu hingevalu rahva tervise pärast on silmakirjalik.
Loe pikemalt laupäevasest Lääne Elu paberlehest.


maintext:
USA rokkstaar Michael Miley andis Kullamaa koolis inglise keele tundi
Rival Sons mullu Denveris. Michael Miley pildil vasakul. Foto: wikipedia
Ühel kolmapäeval ei alustanud inglise keele tundi õpetaja Heli Mäe üksinda, vaid temaga koos seisis klassi ees maailmakuulsa Ameerika rokkbändi Rival Sons trummar Michael Miley isiklikult.
See ei olnud päris esimene kord kohtuda Rival Sonsi trummariga. Ka paar aastat tagasi öökooli ajal sai osa Kullamaa õpilasi tema tunnis olla. Tookord rääkisime muusikast, Ameerikast, elust külmas Eestis ja soojas Californias. Seekord kutsus õpetaja rokkari hoopis teisel eesmärgil meie ette, tunni teema oli inglise keele õigekiri.
Õpetaja oli teinud näidiskirja, mis kubises vigadest ja Michael Miley siis parandas ja kommenteeris neid vigu. Vead ei tundunud midagi erilist, sest teeme neid oma igapäevases kirjavahetuses pidevalt, kas suheldes Facebookis või tehes koolitöid. Oma õpetaja alati pahandab, kui kirjutame inglise keeles mina väikese i-ga, aga tegelikus elus teevad seda ju paljud. Ei tohiks see ju midagi hullu olla, kui kirjutame “My friend lives in USA and i gonna visit him next year”.
Okay, me teame, et the USA ja I’m going to visit, aga kes see reaalselt ikka nii korrektselt kirjutab, eriti telefonis.
Nüüd arvame teisiti, sest kui ikka ameeriklane ütleb, et selliseid vigu ameeriklased ei tee isegi telefonis, siis ei sobi ka meil neid teha.
45 minutit läks kiiresti ja lõbusalt. Michael Miley rääkis meiega veidi ka eesti keeles. Ta ei suuda aru saada, kuidas me sellist rasket keelt nii kiiresti räägime. Ta ise õpib seda väga korralikult, ütles, et teab meie 14 käänet ja taipab, kuidas neid moodustatakse, aga nii palju on erandeid, et süsteem ei toimi anyway.
Kui nad on perega Eestis – ta naine on meie kooli vilistlane -, siis ta proovib võimalikult palju eesti keeles rääkida. Meile see tund igatahes meeldis, oli paras üllatus ja hea vaheldus, samas ka väga hariv. Lõbus oli kohe kindlasti ja ikkagi päris English speaker külakoolis. Saime hea tunde, et saame oma inglise keelega hakkama, temast aru saamine ei valmistanud raskusi. Tore, et õpetaja otsib meile erinevaid põnevaid võimalusi õpilaste harimiseks.
Sirle Suuster, 12. klass, Kullamaa keskkool


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

title: Kaljulaid ütles kirikule ära

maintext:
Kaljulaid ütles kirikule ära
Toimetanud Andrus Karnau
Kersti Kaljulaid. PEETER LANGOVITS
President Kersti Kaljulaid on esimene Eesti riigipea, kes keeldus oma ametisse nimetamise päeval tema auks korraldatavast tänujumalateenistusest. Mis Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku ja presidendi koostööst edasi saab, on ebaselge, kirjutas Postimees.
President Arnold Rüütel osales tänujumalateenistusel oma ametisse vannutamise päeval 2001. aasta 8. oktoobril Tallinna toomkirikus. 2006. aasta 9. oktoobril tegi Kaarli kirikus sama president Toomas Hendrik Ilves. Tava loojaks oli president Lennart Meri, kes soovis, et jumalateenistus toimuks Tallinna toomkirikus kui Eestimaa peakirikus. Traditsioon pärineb Põhjamaadest. EELK peapiiskopi Urmas Viilma sõnul ütles Kaljulaid sel korral pakkumisele ei.
„Ametisse valimise päeval õnnitlesin proua Kersti Kaljulaidi telefoni teel ja andsin teada ka tänujumalateenistuse tavast ning meie valmisolekust seda korraldada. Valitud president lubas asja üle mõelda,” meenutas Viilma.
Paar päeva pärast valimist sai kirik aga presidendi kantseleist vastuse, et tänupalvusest on otsustatud loobuda. Kas ja kuidas president Kaljulaid vabariigi aastapäeva ja jõulude tähistamisel kirikut kaasab, pole kantselei teatel veel selge, sest nende tegevuste planeerimine alles käib.


maintext:
Allar Jõks: maaeluministri ametisse sobivus ei ole pelgalt politiline küsimus
Toimetas Lemmi Kann
Allar Jõks. Foto: Arvo Tarmula
Seoses värske maaeluministri Martin Repinski ümber puhkenud skandaali ja mõtteavaldustega, et ehk poleks president pidanud teda sellistel asjaoludel ministriks nimetama, nentis advokaadibüroo Sorainen partner ja vandeadvokaat, endine õiguskantsler ja hiljutine presidendikandidaat Allar Jõks, et presidendi võimalus ministrit ametisse mitte nimetada on pea olematu.
"Kui seadus ministrile nõudeid ei esita, siis Vabariigi presidendi õigus ministrit mitte ametisse nimetada on redutseeritud peaaegu nullini," sedastas Jõks sotsiaalmeedias.
Jõks tsiteeris Põhiseadust, mille § 78 p 9 kommentaarid ütlevad järgmist:
"Vabariigi Presidendi põhiseaduslik roll ei luba tal osaleda Vabariigi Valitsuse moodustamisel, seega ei sisalda Vabariigi Presidendi toimingud Vabariigi Valitsuse ning selle liikmete ametisse nimetamisel ja ametist vabastamisel vaba otsustamise võimalusi.
Presidendil ei ole õigust jätta vabalt valitud kaalutlusel Vabariigi Valitsus või selle liige ametisse nimetamata või ametist vabastamata.
Seadusega võib aga ette näha nõuded Vabariigi Valitsuse liikmele ja nende nõuete järgimise tagamiseks panna seadusega Vabariigi Presidendile kohustus keelduda nõuetele mittevastava inimese Vabariigi Valitsuse liikmeks nimetamisest.
Vabariigi Valitsuse liikme kandidaadi nõuetele vastavust peab olema võimalik üheselt hinnata (nt Eesti kodakondsuse olemasolu), et välistada Vabariigi Presidendi vaba otsustus."
Jõks viitas sellele, et Vabariigi valitsuse seadus ei näe ette rohkem nõudeid ministrile kui ainult keeld teatud ametikohtade ühitamiseks.
"Seadus ei näe ette, et minister peaks olema kõrgete kõlbeliste omadustega, aus ja kõlbeline, äratama usaldust kõigis isikutes, usaldusväärne või laitmatu eri- ja ärialase mainega. Eelnev oli kokkuvõte kohtunikele, advokaatidele, kohtutäituritele ja kindlustustegevuse või investeerimisfondide seaduse alusel tegutsejatele esitatud nõuetest," selgitas ta ja rõhutas, et oma kommentaariga ei anna ta kindlasti ühtegi hinnangut sellele, kas Repinski sobib ministriks või mitte.
Vastused küsimustele kas seadus peaks miinimumnõuded valitsuse liikmele seadma? Ja kui seab, kas siis on võimalik üldse vabariigi valitsust komplekteerida, jättis Jõks õhku.
"Artur Alliksaarega lõpetades – kas palju kitsendada või kitse paljundada?" lõpetas Jõks oma mõtteavalduse väikse kalambuuriga.


maintext:
Haapsalu kunstikool alustab kohtumisõhtuid vilistlastega
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu kunstikool hakkab kutsuma silmapaistvaid vilistlasi esinema, et nad jagaksid oma kogemusi ja mõtteid oma hariduskäigu, tööde, projektide ja Eesti kunstis toimuva kohta. Esimene kohtumine on vilistlase Urmas Lüüsiga reedel, 18. novembril kell 19 kunstikooli galeriis (Karja 6), vahendas kunstikooli direktor Marika Aedviir (pildil).
Urmas Lüüs lõpetas Haapsalu kunstikooli kiituskirjaga aastal 2002 ja jätkas õpinguid Eesti Kunstiakadeemias, kus 2014 lõpetas ehte- ja sepakunsti erialal. On teinud rühmitusega Urmas-Ott mitmeid näitusi: „VARJEND 2415“, „Verest ja Rauast“ jne, mis on Eesti kunstimaastikul palju kõmu tekitanud.
Tuleval aastal tulevad esinema vilistlased Maarin Ektermann, kes on EKA kunstiteaduse magistrant ja Eesti kunstimuuseumi hariduskeskuse juhataja ning Matis Mäesalu, kes on lõpetanud Tartu ülikoolis maali eriala ning on olnud kunstnik Eesti mängufilmides nagu "Päevad, mis ajasid segadusse" (2016) ja "Põrgu Jaan" (2016).
Kohtumine on kõikidele kunstihuvilistele inimestele ja on tasuta. „Loodame, et need kohtumised on inspireerivad, silmaringi laiendavad ning ka julgustavad karjäärinäited,” ütles Aedviir.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Haapsalu pagulased elavad Koit Uusi korterites
Lemmi Kann
Koit Uus. Foto arhiiv
Haapsalu ärimees ja MTÜ Pagula asutaja Koit Uus ostis pagulasperedele üürimiseks kaks korterit, sotsiaalministeeriumi hinnangul on kõik juriidiliselt korrektne.
„Jah, nii on,” kostis MTÜ Pagula tegevjuht Innar Mäesalu vastuseks küsimusele, kas vastab tõele, et kaks pagulastele üüritud korterit kuuluvad Koit Uusi ettevõttele. Huvide konflikti siin ei olevat, küll aga paratamatus.
Mäesalu rääkis, et ühel hetkel oli Pagula lihtsalt tõsiasja ees, et pagulaspered on kohe-kohe Eestisse tulemas, huvi on neid Haapsallu tuua, sobivat üürikorterit aga mitte.
Sõjapõgenikele korteri üürimise skeem näeb välja nii, et sotsiaalministeerium on sõlminud lepingu OÜga Kinnisvaraekspert, kes otsib üle Eesti põgenikeperedele sobivaid üürikortereid. Sotsiaalministeeriumi sotsiaalvaldkonna nõunik Kaisa Üprus-Tali selgitas, et kui parasjagu ühes omavalitsuses elamispindu ei leidu, proovitakse see leida mõnes teises omavalitsuses.
„Haapsalus on asi välja kukkunud nii, et nad (OÜ Kinnisvaraekspert – toim.) ei leidnud siin ühtegi korterit – me ise otsisime. Ütleme nii, et tulime riigile appi,” sedastas Mäesalu.
Suvitajate eluasemed
Sotsiaalministeeriumist öeldi Lääne Elule, et ei neile ega ka Kinnisvaraeksperdile olnud korterite seos MTÜ Pagula asutajaga teada enne, kui Lääne Elu ministeeriumile päringu saatis. Küll aga on Pagula kinnisvarafirmale Läänemaal korterite leidmisel abiks olnud. „Kinnisvarapartner teavitab ministeeriumi, kui on leidnud sobiva elamispinna. Sealjuures pole vaja täpsustada, mis kanalit pidi konkreetse elamispinnani jõuti. Kui korteri seisukord ja selle eest küsitav üür vastavad nõuetele, on see elamispind sobilik ja osapoolte kokkuleppel sõlmitakse üürileping. Kõik see peab olema juriidiliselt korrektne ning ka välja paistma korrektne,” selgitas Üprus-Tali.
Kui esimese korteri leidis Pagula üüriturult, siis teise ja kolmandaga tekkis Mäesalu sõnul tõrge. Sobivat korterit lihtsalt ei pakutud, kuigi Pagula töötajad neid otsisid. Oma osa on siin Mäesalu sõnul ka sellel, et ministeerium annab uue pere saabumisest teada kaks või kolm nädalat enne saabumist, mis jätab tegutsemiseks üsna vähe aega. Kortereid hakati otsima selle aasta kevadel ja suvel, mil vähegi viisakad elamised on üldjuhul juba välja üüritud suvitajaile või hoitakse neid sõpradele-sugulastele.
„Meil ei jäänudki muud üle, kui korterid osta,” rääkis Mäesalu. Ta selgitas, et kui teatas Uusile, et turul on korterid, mis vajavad kordategemist ja on müügis, kostis too: ostame ära!
Üürilepingud pagulasperedega sõlmiti Koit Uusi ettevõttega Korterid OÜ.
Kui suur on üürisumma lepingus, Mäesalu ei öelnud, viidates konfidentsiaalsusele. „Aga ei midagi erilist – täiesti tavaline Haapsalu üürikorterite hinnatase,” kinnitas ta.
„Antud juhul on tegutsetud õiguspäraselt ja korrektselt, sest tingimused on seatud kinnisvarale, mitte selle omanikule,” kinnitas Üprus-Tali, et Pagula tegevuses midagi taunitavat pole.
Raha käes
„Noh, ega Haapsalus tavakorteri ostmine väga mõistlik investeering ole, kui just endale koduks ei osta,” kostis Uus.
Ta seletas, et on seda sorti inimene, kes tahab kõiki oma projekte teha nii hästi kui võimalik. „Mulle tundus tol hetkel, et Pagula tegevus sujub ja see ei tohi mingi korteri taha pidama jääda. Lõppude lõpuks, need Haapsalu inimesed said oma korterid müüdud ja raha kätte,” viitas Uus Haapsalu kinnisvaraturu loiuvõitu likviidsusele – paneelmajas asuvate korterite müügipakkumised ületavad mitmekordselt nõudmise.
Kuna uuel aastal saabuvad Haapsallu ilmselt juba järgmised pered, tekib küsimus, kas Uus hakkabki pagulastele üürimiseks järjest kortereid ostma ja kas see on tema järgmine äriprojekt.
„Kui turul on tõrge, siis minul pole midagi selle vastu, et vajadusel ise need korterid osta, korda teha ja välja üürida. See minu bilanssi eriti ei mõjuta, kas mu raha on kinnisvaras või kuskil mujal. Aga ma loodan, et Haapsalu inimesed ühel päeval harjuvad ja hakkavad oma kortereid pagulastele üürile pakkuma,” ütles Uus.
„Minu silmis on kõige suurem väärtus selles protsessis need kümme last, kellest on kõik eeldused teha väga head Eesti kodanikud. Täiskasvanud on ise väga huvitatud keeleõppest. Nad saavad hästi aru, et sotsiaaltoetuste peale nad siin jääda ei saa, nad peavad tööle minema ja nad tahavadki seda teha. Praegu neid halbades elamistingimustes vastu võtta oleks ikka eriti loll!” viitas Uus eesti vanasõnale, mis ütleb, et kuidas küla koerale, nii koer külale. „Minu poolt oli korterite ostmine ja sisustamine täiendav samm, et kogu see protsess läheks hästi.”


maintext:
Kinnisvaraekspert selgitab: kas venelasest korteriomanik on julgeolekurisk (4)
Toimetanud Urmas Lauri
Kui Soome kaitsepolitsei hoiatas, et Venemaa ostab Soomes “rohelistele mehikestele” kinnisvara, siis 1Partner Kinnisvara tegevdirektori Martin Vahteri hinnangul Eestis sellist probleemi pole ning pigem on riigist väljavoolav kapital oht Venemaale endale.
Martin Vahteri sõnul on hirm Vene raha ees ees pigem sõjatsooni haigus. “See, et Capital Mill Vene ärimeeste vahendeid Eesti büroohoonetesse investeerib, pole suurem kui oht, mis tuleb koos Colonna Kinnisvaraga Itaaliast,” rääkis Vahter.
“Venelased üritavad siia kinnisvara ostes paigutada oma raha kindlamasse kohta ning pääseda Schengeni ruumi ja ressursside väljavool on pigem oht Vene riigile, mitte vastupidi.”
“Eesti riik on ka potentsiaalse ohuga arvestanud, piirates piiriäärsetes kohtades välismaalastele maamüüki. Teoreetiliselt võib julgeolekurisk olla välisriigile kuuluvad sadamad ja muud side- ja infrastruktuuriettevõtted, aga näiteks üle poole Tallinna Veest kuulub juba välismaalastele ning peale rammusa teenusarve on võimalused kurja teha ikkagi piiratud,” rääkis Vahter.
Lisainfo:


maintext:
Postimees: riigikogu ei aruta täna valitsuspartnerite vastuseisu tõttu Rõivase umbusaldusavaldust
Toimetas Lemmi Kann
Riigikogu. Foto: arhiiv
Kuna Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu juhid ei soovi täna Reformierakonnaga valitsuskriisi arutada, ei toetata ka Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse kiiret arutamist riigikogus, kirjutab Postimees.
Postimehe andmetel tähendab kahe valitsuspartneri otsus, et kui opositsioon annab täna kell 15 algaval istungil sisse peaministri umbusaldusavalduse, ei nõua valitsus ka selle kiirkorras arutamist ja hääletamist.
Tavaliselt otsustab valitsus vahetult pärast umbusaldusavalduse sisseandmist taotleda selle võimalikult kiiret arutamist, kuid seekord IRLi ja SDE ministrid sellega ilmselt ei nõustu.
Kui valitsus ei taotle varasemat arutelu, võtab riigikogu umbusaldusavalduse seaduse kohaselt arutlusele kõige varem ülejärgmisel päeval pärast algatamist. Kõigi eelduste kohaselt arutab parlament Rõivase umbusaldamist seega sel kolmapäeval.
Sotsiaaldemokraatide ja IRL'i juhatus kogunevad täna kell 17.


maintext:
Haapsalu spordihoones käib Albert Kanepi nimeline lauatenniseturniir
Kristjan Kosk
Albert Kanepi memoriaalil osalevad mitme naaberriigi sportlased. Foto: Arvo Tarmula
Täna algasid Haapsalu spordihoones Albert Kanepi 10. mälestusvõistlused lauatennises. Võistlus kestab pühapäeva pärastlõunani.
Võistlusprogamm algas täna võistkondlike turniiridega. Eesti juunioride koondis, kus mängib kaks Haapsalu lauatenniseklubi kasvandikku Aaro Õismets ja Toomas Vestli, alustastas turniiri hästi. Esimeses voorus alistati Läti teine võistkond ja teises voorus rootslased. Eesti juunioride koondise kolmas liige on Rainer Valo (Viljandi lauatenniseklubi).
Vestli ütles pärast võitu lätlase üle, et miinimum eesmärk on jõuda poolfinaali. „Miks mitte mängida ka finaalis võidu eest,” lisas ta. Noormeeste treener ja memoriaali peakorraldaja Heikki Sool möönis, et juunioritel on head võimalused medali eest võidelda. „Rootslased, keda teises voorus võideti, on väga tugevad, teised grammike nõrgmad,” ütles Sool. See, kas juunioride koondis finaali jõuab, selgub täna hilisõhtul.
Võistkondlikud finaalid algavad laupäeva hommikul kell 10.
Nii Õismets kui ka Vestli osalevad laupäeval meesüksikmängus. „Lähme püüdma võimalikult kõrget kohta,” ütlesid nad.
Laupäeval pärast lõunat alustavad turniiriga kuni 15aastased noored. Vatlas Eduard Broki juhendamisel harjutavad 14aastased Kaaro Saatmäe ja Allex Rummel arvasid, et võistluse tase on piisavalt kõva, et medalikohtadele neil asja pole. „Viimaseks ka päris ei jää,” ennustas Õismets.
Vatla poistest enesekindlamad tundusid aga samas vanuseklassis võistlevad Mart Luuk (Pärnu lauatenniseklubi Vint-90) ja Oskar Pukk (Tartu Kalev). „Tahan kadettide hulgas ära võita,” teatas Luuk. Enda suurimaks konkurendiks pidas ta just Pukki ja Narvast pärit Stanislav Strogovit. Pukk oli tagasihoidlik ja ütles, et esialgu peame finaali jõudma, küll siis paistab, kes võidab. Välismaiseid võistlejaid Luuk ei karda. „Mõni tugev võib-olla on, aga arvan ikkagi, et kodumaised konkurendid on tugevamad,” ütles ta.
Kuni 12aastaste hulgas mängiv Diandra-Maria Pilli (Pärnu-Jaagupi lauatenniseklubi) ütles, et võita oleks tore, kuid selle juhtumise tõenöosust ta suureks ei pea. „Edetabeli järgi ei ole ma eriti tugev,” tunnistas ta. Sellest hoolimata lubas ta mängida täpselt nii hästi kui oskab ja alla anda ta ei kavatse.
Taanist Haapsallu sõitnud noored sportlased Louise Jakobson ja Line Tarbersen olid reede pärastlõunaks mänginud Taani võistkonna eest kaks kohtumist, kuid mõlemad neist kaotanud. „Loodetavasti läheb üksikmängus paremini,” ütlesid taanlannad.
Läti teise võistkonna lauatennistid Rudolfs Bergmanis ja Eduards Spagis, kes kaotasid avakohtumise Eesti juunioridele, tunnistasid, et kohtumine oli raske. „Kõik järgnevad kohtumised püüame paremini mängida,” ütles Bergmanis.
10. Albert Kanepi lauatennisememoriaalil osalevad lisaks eestlastele, lätlastele ja taanlastele veel Leedu, Soome ja Rootsi sportlased, ühtekokku üle 300 lauatennisisti.
Sool tunnistas, et tänavu on osalejaid mullusega võrreldes vähem. Tänavu pole Haapsallu sõitnud Norra ja Aserbaidžaani lauatennisistid. „Näiteks Aserbaidžaani lauatennistid said tänavu uue treeneri, kelle valikusse Kanepi memoriaal ei mahu,” teatas Sool.


maintext:
Riigikogu toetas Jüri Ratasele valitsuse moodustamise õiguse andmist
BNS
Riigikogu liikmed Jüri Ratast õnnitlemas. Foto: riigikogu istungi teleülekande ekraanitõmmis
Riigikogu toetas esmaspäeval peetud hääletusel Keskerakonna esimehele Jüri Ratasele valitsuse moodustamise volituse andmist.
Ratase peaministriks saamise poolt hääletas 53 saadikut ja vastu oli 33 saadikut. Erapooletuks jäi seitse ning puudus viis saadikut. Kohal oli 96 saadikut, kolm saadikut ei hääletanud.
Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit on kokku leppinud uue valitsuse tegevuskavas, mida Ratas esmaspäeval riigikogus ligi kolme tunni jooksul tutvustas.
Kolmel valitsuserakonnal on riigikogus kokku 56 saadikut. Keskerakonna saadik Rein Ratas haiguse tõttu riigikogu hääletusel ei osalenud.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa
Arvo Tarmula

maintext:
Fotogalerii: Haapsalu põhikool valib krahvi ja krahvinnat (3)
Tarmo Õuemaa, Arvo Tarmula
USA valib presidenti, Haapsalu põhikool aga krahvi ja krahvinnat. Valimiskampaania lõppes eile debatiga ja tänasest neljapäevani saavad põhikooli 6.-9. klassi õpilased ning õpetajad oma valimissedeli hääletuskasti poetada.
Krahviks kandideerivad Kenert Kraavik ja Sven Makienko, krahvinnaks Anni Kallas ja Ketrin Puskar. „Krahvist ja krahvinnast saavad õpilasesinduse juhid ja meie kooli esindusõpilased,” ütles Haapsalu põhikooli huvijuht Siim Birk.
Tema sõnul on valimised seekord suurejoonelisemad kui varem, et õpilased saaks parema ettekujutuse päris valimistest. Kandidaadid seadsid end ise üles ja panid kokku kampaaniameeskonna. Terve möödunud nädal käis koolis aktiivne valimiskampaania. „Eile oli debatt, kus igaüks sai kandidaatidele küsimusi esitada ja täna algas hääletus, mis kestab neljapäevani,” ütles Siim Birk.
Õpilasesinduse juhid on esimesed, kelle poole kooli huvijuht pöördub, kui on vaja õpilaste arvamust, lisas ta.


authors:
Lääne Elu
Anvar Samost

title: Anvar Samost: õhukese riigi seadusloome

maintext:
Anvar Samost: õhukese riigi seadusloome
Anvar Samost
Anvar Samost. Foto: arhiiv
Reformierakonna opositsiooni kukkumine loob võimaluse riigikogu positsiooni parandamiseks.
Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liiget ning Euroopa Liidu asjade komisjoni esimeest Kalle Pallingut tabas nädala alguses ebameeldiv üllatus. Postimehes ilmus pikk lugu, mis jutustas tema lemmikteemast – jagamismajandusest – piinlikus võtmes. Nimelt oli ajakirjanik uurinud Pallingu initsiatiivil riigikogu menetlusse jõudnud ühistranspordiseaduse muutmise eelnõu failide metainfot. Tavaline arvutikasutaja ei oska seda vaadata ning tal ei ole üldjuhul ka põhjust. Kõnealusel juhul selgus aga, et rahvusvahelise taksofirma Uber lobistid polnud Pallingut mitte ainult veennud neile kasulikku seadusmuudatust läbi suruma, vaid sõna otseses mõttes eelnõu teksti ka valmis kirjutanud.
Failidest ilmnes, et ühistranspordiseaduse muutmise eelnõu loojad on olnud Soraineni advokaadibüroo vandeadvokaat Mihkel Miidla ja Uberi suhteid Eestis korraldav Andreas Kaju.
Lobisti poolt kliendi soovide alusel ette valmistatud eelnõu jõudis Reformierakonna fraktsiooni liikme vahendusel riigikogu menetlusse, ilma et seda oleks kooskõlastatud ühegi asjasse puutuva osapoolega.
Faktidega silmitsi seatud Palling ei eitanud, kes eelnõu valmis tegid. „Seadusloome nii õhukeses riigis on selline, nagu ta on,” selgitas ta Postimehele, kuidas Uberi eelnõu sündis. „Põhjus, miks mina selle siit alustasin, on see, et läbi majandusministeeriumi oleks eelnõu tulnud poolteist aastat.”
Kuigi tegelikult peaks analüüsima ka seda, kuidas on võimalik, et peaministri erakonna vaata et ainus silmapaistev uus initsiatiiv ettevõtluskeskkonna vallas seisneb sisult ühele ülemaailmsele suurettevõttele soodustingimuste loomises, tahan ma siiski rääkida vähemalt sama olulisest asjast. Pallingul on nimelt põhimõtteliselt õigus.
Seadusloomega on Eesti „õhukeses riigis” tõepoolest asjad nirud. Pallingul olid küll omad põhjused lobisti abi kasutada, aga tegelikult on säärases olukorras iga üksik riigikogu liige isegi sellest olenemata, kas ta kuulub valitsuskoalitsiooni või opositsiooni. Kui eelnõu või võrreldav algatus pole riigikogu menetlusse jõudnud mõne ministeeriumi ja valitsuse abiga, peab saadik või paremal juhul fraktsioon selle koostamise tööga üksi hakkama saama. Fraktsioonil on küll mõningane arv nõunikke ja tehnilisi töötajaid, kuid nemad on enamasti niigi väga koormatud. Mis saab aga siis, kui initsiatiiviga soovib välja tulla rahvasaadik enda nimel? Siis tavaliselt kas ei saa midagi või võimalusel leitakse keegi väljastpoolt parlamenti, kes on huvitatud vajaliku töö ärategemisest.
Eesti on endiselt üks kahest Euroopa Liidu riigist, kus pole parlamendi liikmel ühtegi abi, nõunikku või muud tugipersonali ega ka eelarvet nende palkamiseks. Ilmselt on paljud selle üle lausa uhked, riigikogu liikmed ise aga ei ole pärast 2009. aastat enam julgust leidnud, et jabura olukorra muutmise ettepanekutega välja tulla.
Olen sellest ka varem kirjutanud, kuid kordan üle: Eestis on küll põhiseaduse järgi parlamentaarne demokraatia, kuid rahva valitud riigikogu liikme võimalused võimu teostada on peaaegu olematud, võrreldes formaalselt parlamendi kontrollitava valitsuse ehk täitevvõimu liikmetega. Poliitik, kes on jõudnud ministri kabinetti koos selle juurde kuuluvate nõunike, sekretäride, abide ning kogu ministeeriumi ametnikega, teab väga hästi, et riigikokku tagasi kukkudes ootavad teda piltlikult öeldes üksnes personaalsed kirjatarbed. Kindlasti on sel teadmisel oma roll selles, et riigikogu tagapinklaste profiil iga koosseisuga kuulekamaks kujuneb.
Aga praegu on avanemas haruldane võimaluste aken. 18 aastat võimul olnud Reformierakond peab siirduma opositsiooni. Hulk nõunikke ja juhtmeid kaotab töö ja riigikogu pinkidele maandub hulk endisi ministreid, kes pole kunagi oma elus valitsuskoalitsioonist väljaspool olnud. Pole enam ametnike tuge, pole enam autojuhti ega assistenti. Varsti näeme Jürgen Ligi esmaspäevase vaba mikrofoni ajal tühjale riigikogu saalile kõnet pidamas.
Opositsioonis olekut mäletavad aga väga hästi Keskerakonna ning üsna hästi sotside ja IRLi fraktsiooni liikmed. Oleks ülimalt mõistlik, kui tekiks parteideülene konsensus riigikogu liikmele mingisugustegi valijate huvide sisuliseks esindamiseks vajalike võimaluste loomise asjus. Ka Kalle Palling saaks jagamismajanduse asja väärikamal viisil edasi ajada.


title: Täna mälestatakse Vabadussõja sangareid

maintext:
Täna mälestatakse Vabadussõja sangareid
Toimetanud Urmas Lauri
Kullamaa vabadussammas. Foto: Urmas Lauri
Täna, 28. novembril möödub 98 aastat Eesti Vabadussõja algusest, mis muutis meie maa ja rahva ajalugu.
Vabadussõja sangareid mälestatakse Tallinnas Kaitseväe kalmistul, Tallinna Reaalkooli juures ja Tallinna Võidusamba jalamil.
Täna õhtul kell 18 algab Estonia kontserdisaalis Eesti Vabadussõja mälestuskontsert. Esinevad Estonia Seltsi segakoor Heli Jürgensoni juhatusel, Kaitseväe orkester kolonelleitnant Peeter Saani juhatusel ja solist Tõnis Mägi.
Tähtpäevakõne peab Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras
Mälestuskontsert on kutsutud looma sidet toonaste ja tänaste põlvkondade vahel, pühitsemaks meie riigi sündi ja kestmist.
Vabadussõda


title: EKRE tahab valitsusse saada

maintext:
EKRE tahab valitsusse saada (4)
Toimetanud Urmas Lauri
Martin Helme: Eesti vajab edasiminekuks laiapõhjalist valitsust. Foto: Arvo Tarmula
Nüüd, kui Reformierakonna 16 aastat kestnud võim on murtud, ei tohiks lasta mööda võimalust kaasata valitsusse uued poliitilised jõud, keda toetab kokku ligi veerand Eesti elanikest, ütles Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Riigikogu fraktsiooni esimees Martin Helme.
“Riigikogu opositsioonierakondade tegevus Taavi Rõivase puuduste paljastamisel on peamine tegur, miks kätte on jõudnud reformierakondliku valitsuse viimased päevad. Parlamendi sumbunud konnatiigi panid liikuma just uued jõud Riigikogus. See liikumine ei tohi aga jääda pinnavirvenduseks,” ütles Helme.
“Järgmises valitsuses peaksid olema esindatud erakonnad, kes on tegelikud stagnatsiooni lõpetajad Eestis ehk Vabaerakond ja Konservatiivne Rahvaerakond. Uute erakondade kõrvalejätmine loodavast valitsusest tähendaks, et valitsuse vahetus jääks suuresti vanade kartellierakondade omavaheliseks toolide keerutamiseks ning väljamurret stagnatsioonist, mille järele ühiskonnas on nii selge nõudmine, ei toimu.”
Helme sõnul on praegu silmapiiril oht, et uus valitsus tuleb vasakpoolne, sest suure tõenäosusega hakkavad sinna kuuluma sotsid ja Keskerakond. “Vasakpööre oleks Eestile sama halb kui senine Reformierakonna võim. Eesti vajab tasakaalustatut arengut ja selle tagab laiapõhjaline valitsus.”
Lisainfo:


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

title: Libedus tõi kaasa ühe avarii

maintext:
Libedus tõi kaasa ühe avarii
Kaire Reiljan
Esimene lumi paneb autojuhid ettevaatlikumalt liiklema. Foto arhiiv
Eile õhtul maha sadanud lume ja libeduse tõttu on seni politseile teada antud ühes avariist, kus inimesed küll viga ei saanud.
Haapsalu politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juhi kohusetäitja Meelis Laurmanni sõnul anti politseile eile õhtul teada noortest, kes Rannarootsi keskuse parklas libedust nautides auto kummi vilistasid. „Politsei vestles nendega pikalt ja põhjalikult ning poisid lubasid kohe koju minna,” rääkis Laurmann.
Paar tundi hiljem, veidi peale südaööd, sai aga politsei teate, et samad noored Mulla tänava lõpus on autoga Raudtee tänava kraavi sõtnud. Keegi inimestest õnnetuses viga ei saanud.
Laurmanni sõnul kannatanutega avariisid pole Läänemaal neil päevil olnud. Ta lisas, et üldist liikluspilti vaadates tundub, et autojuhid arvestavad muutunud liiklusoludega. „Autojuhid sõidavad ettevaatlikult ja hoitakse tavapärasest pikemat pikivahet,” ütles Laurmann


maintext:
Mailis Reps: Keskerakond leidis üksmeelselt, et Repinski ei peaks tagasi astuma
Toimetas Lemmi Kann
Mailis Reps. Foto: Arvo Tarmula
Tänasel Keskerakonna juhatuse koosolekul arutatati teiste teemade seas ka maaeluministri Martin Repinski skandaaliga seotut, kirjutab Delfi.
Haridus- ja teadusminister Mailis Reps kinnitas Delfile, et koosolekul leiti üksmeelselt, et Repinski ei peaks ministrikohalt tagasi astuma. Küll aga on oluline, et ta saaks oma rahaasjad korda aetud.
Peaminister Jüri Ratas ütles, et talle ei meeldi tekkinud olukord ja Repinski peab need tõsised kahtlustused ümber lükkama, kui need ei vasta tõele. "Neid tuleb ümber lükata nii kaua, kuni on selge, et ta tegevus on olnud õige," märkis Ratas möödunud neljapäeval.
Eelmisel kolmapäeval ametisse kinnitatud keskerakondlasest maaeluministrit Martin Repinski sattus esimesel tööpäeval kohe skandaali, kui Eesti Ekspress kirjutas, et tema talu kitsejuust tuleb Hollandist.


maintext:
Läänemaa ühisgümnaasium evakueerus kolme minutiga
Kristjan Kosk
12H klassi õpilased ei olnud õppusest häiritud ja leidsid aega, et ühiselt piltigi teha. Foto: Kaisa Kuusik
Täna Läänemaa ühisgümnaasiumis korraldatud tuletõrjeõppuse käigus evakueerus koolipere kolme minutiga.
Ühisgümnaasiumi majandusjuhataja ja üks õppuse organisaator Mati Hunt rääkis, et stsenaariumi kohaselt süttis koolihoone Kalda tänava poolne tiib ja terve eeskoda läks suitsu täis. „Käivitus automaatne tulekahjusignalisatsioon, mille peale tehti tulekolde asukoht kindlaks,” rääkis Hunt.
Kui põleng oli tuvastatud, anti teine häiresignaal, mille peale algas evakueerumine. „Esimese häire peale keegi välja ei jookse, sest häiret võib põhjustada ka köögis üle keev supipott,” selgitas Hunt.
Kogu koolipere evakueerus umbes kolme minutiga. Hunt nentis, et ainult üks klass ei saanud koolist põgeneda, sest põleng oli täpselt nende klassi ukse taga. Nemad oleksid pidanud põgenema akna kaudu. Seda aga läbi ei mängitud, sest üleriieteta õue tulek oleks võinud lõppeda külmetusega.
Hunt nentis, et tuletõrjeõppuse korraldaja Tartu Tuli OÜ esindaja jäi koolipere tegutsemisega rahule.


title: Rasked metsaveokid lõhkusid tee

maintext:
Rasked metsaveokid lõhkusid tee
Kristjan Kosk
Raske metsaveokid võivad vihmamärja tee kergesti lõhkuda. Foto: Arvo Tarmula
Lääne-Nigula valla Kuusiku talu peremees Ivar Prees on nördinud metsaveokijuhtide üle, kes vedasid möödunud nädalal lähedal asuvalt raielangilt metsa ja muutsid tema koju viiva kruusatee sõidukõlbmatuks.
„Tee on rööpas ja vallid on üleval,” kirjeldas Prees olusid. Oma murele lahenduse saamiseks pöördus Prees Lääne-Nigula vallavalitsuse poole.
Lääne-Nigula valla keskkonna- ja kommunaalnõunik Olev Peetris paigaldas reedel lõhutud teele kaheksatonnise massipiirangu.
Kuidas arusaamatus talu peremehe, valla ja vedaja vahel lõppes, loe tänasest Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Läänemaal on töötuna arvel keskmisest rohkem inimesi
Toimetanud Urmas Lauri
Töötukassa Läänemaa büroo. Foto. Arvo Tarmula
Läänemaa 11 500 tööealisest inimesest on töötuid 554 ehk 4,8% 16-aastasest kuni pensioniealisest tööjõust. Eestis kokku oli oktoobri lõpus töötuna registreeritud 26 914 inimest ehk 4,2%, selgub Töötukassa statistikast.
Vähenenud töövõimega inimesi oli töötute hulgas 4882.
„Registreeritud töötute arv oktoobris võrreldes eelneva kuuga veidi suurenes nii sesoonsete tegurite kui ka käimasoleva töövõimereformi mõjul,“ selgitas Töötukassa avalike suhete juht Erko Vanatalu.
Kõrgeim oli oktoobris registreeritud töötuse määr jätkuvalt Ida-Virumaal (10,0%) ja Valgamaal (8,2%) ning madalaim Tartumaal (3,0%) ja Harjumaal (3,1%). Läänemaal on registreeritud töötuid 4,8%.
Kõige suurema osa eelnevalt töötanud registreeritud töötutest moodustasid oktoobri lõpus lihttöölised (21%), teenindus- ja müügitöötajad (18%) ning oskustöötajad ja käsitöölised (17%).
Oktoobrikuu jooksul lisandus töötukassale vahendamiseks septembrikuuga võrreldes vähem uusi tööpakkumisi. Samas oli oktoobris lisandunud tööpakkumiste arv 37% suurem aastatagusest arvust. Kuu jooksul lisandus 4 244 uut tööpakkumist, millest 54% sisestati töötukassa portaali (http://tootukassa.ee ) kaudu. Kuu jooksul vahendatavate töökohtade koguarv oli 9 937. Kõige suurema osakaalu vahendatavatest töökohtadest moodustasid teenindus- ja müügitöötajatele, seadme- ja masinaoperaatoritele ja koostajatele ning oskustöötajatele ja käsitöölistele pakutavad töökohad (kõigil 21%).
Oktoobrikuus sai töötukassa abiga tööle või alustas ettevõtlusega 3 533 inimest (sealhulgas 443 vähenenud töövõimega inimest). Tööalasel koolitusel osales oktoobris 3 482 ja tööotsingu töötoas 1 129 inimest. Tööpraktikal osales 926, tööharjutusel 560 ning tööklubis 845 inimest. Karjäärinõustamise teenust osutati 1 842 korral. Töötavatele ja mitteaktiivsetele inimestele mõeldud karjäärinõustamisel osaleti oktoobris 1 207 korral. Ettevõtluse alustamise toetuse abil sai ettevõtte luua 24 inimest, kelle äriplaanide kohaselt luuakse 30 uut töökohta. Palgatoetusega oli oktoobris töötamas 1 339 inimest. Lisaks osales veel 4 464 inimest erinevates teistes aktiivsetes meetmetes. Vähenenud töövõimega inimeste teenustest osales tööalasel rehabilitatsioonil 710 inimest, kogemusnõustamisel 4 inimest, kaitstud töö teenust osutati 58 inimesele ning töölesõidu toetust sai 16 inimest. Vähenenud töövõimega inimesed osalesid ka teistel tööturuteenustel – kokku alustas teenusel osalemist 941 inimest.
Töötukassa maksis oktoobris töötuskindlustushüvitist 10 140 inimesele ehk 33% kuu jooksul arvel olnud töötutest. Keskmine täiskalendrikuu eest makstud hüvitis oli 433 eurot ning hüvitisteks maksti kokku üle 3,7 miljoni euro. Ligikaudu 137 euro suurust töötutoetust sai oktoobris 6 975 inimest ehk 22% kuu jooksul arvel olnud töötutest.
Kindlustushüvitist koondamise korral määras töötukassa oktoobris 537 inimesele. Keskmine oktoobris määratud hüvitis oli 1 606 eurot ning hüvitisteks maksti kokku üle 977 tuhande euro.
Tööandja maksejõuetuse hüvitise määras töötukassa oktoobris 7 inimesele, mis on senini väikseim kuine määramiste arv. Keskmine määratud hüvitis oli oktoobris 2 439 eurot ning hüvitisteks maksti kokku üle 61 tuhande euro.
Töövõime hindamise taotlusi esitati oktoobris 948. Kuu jooksul määrati osaline töövõime 450 ja puuduv töövõime 153 inimesele, töövõime ei olnud vähenenud 183 inimesel.** Töövõimetoetust maksti oktoobris 1 346 inimesele kogusummas 250 tuhat eurot.*** Tööandjate esitatud taotluste alusel hüvitati sotsiaalmaks 19 569 vähenenud töövõimega töötaja eest. Tööandjate eest väljamakstud sotsiaalmaksu summa oli oktoobris 2,43 miljonit eurot.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Noarootsi valla elanikud ei poolda ühinemist
Urmas Lauri
Ligemale kaks kolmandikku hääletamas käinud Noarootsi valla kodanikest oli Lääne-Nigula, Nõva, Kullama aja Martna vallaga ühinemise vastu, samas pooldati osavalla loomist.
Noarootsi rahvahääletamisel sai vastata kahele küsimusele: kas ollakse nõus ühinema ning kas Noarootsi peaks ühinema osavallana.
Noarootsis käis 725 hääleõiguslikust kodanikust oma arvamust avaldamas 87 inimest ehk 12 protsenti. Neist 32 ehk 37 protsenti toetas ühinemist ja 55 ehk 63 protsenti oli ühinemise vastu.
Noarootsi valla ühinemishääletusel sai oma arvamiust avaldada ka selle kohta, kas Noarootsi peaks ühinema osavallana, mille tulemusel moodustatakse ka osavallakogu ja ametisse nimetatakse osavallavanem.
Osavalla poolt oli 69 protsenti hääletanuist, selle vastu oli 31 protsenti.
“28. novembril kinnitab volikogu hääletustulemused, detsembriistungil otsustatakse, mis saab edasi,” ütles Noarootsi vallavanem Triin Lepp. Millisele otsusele volikogu jõuab, seda vallvanem ennustada ei soovinud.
“Osavalla poolt siiski oldi,” arutles Triin Lepp. “Kui me ei ühine vabatahtlikult, siis ei tule ka osavalda.”
Noarootsi vallas toimus nii elektroonne küsitlus kui ka tavaline hääletus 18.-19. novembril. Hääletada sai Noarootsi vallamajas Pürksis.
1. jaanuari 2015 seisuga elas Noarootsi vallas 849 inimest.


maintext:
Ridala “Külast külla” lõppes inimtühjas Uuemõisa lossis (1)
Tarmo Õuemaa
Kui esimene “Külast külla” 17 aastat tagasi tõmbas Ridala külades elu käima, siis viimane üritab ühendada valda Haapsalu linnaga.
Reede õhtul on Uuemõisa lossi sööklasse kogunenud umbes 20 inimest. Pikkade laudade taha mahuks sada külalist. “Polegi rahvast,” kommenteerib ukse peal Ridala volikogu liige ja iseseisva Ridala valla üks häälekamaid eestkõnelejaid Valli Ender.
Nurgas hakkab ansambel mängima “Oi külad, oi kõrtsid”. Algab Ridala valla ajaloo tõenäoliselt viimane “Külast külla” sarja üritus.
Ridala valla kultuurinõunik Maire Vilbas räägib, et esimene “Külast külla” sai peetud 17 aastat tagasi. Siis käisid Ridala vallajuhid läbi valla põliskülad ja proovisid neid letargiast üles äratada. Kohtumised läksid korda, rahvas käis ja külaelu tärkas, enamus läbi käidud külasid valis endale külavanema. Kui maaelu arendamise euroraha hakkas liikuma, olid Ridala külad tänu sellele juba esimeste seas valmis projekte kirjutama ja said ka toetust.
Seekordse “Külast külla” viie kohtumise eripära on, et kaasas käisid Haapsalu linnajuhid, kes julgustasid Ridala valla rahvast Haapsaluga ühinema.
Just seepärast on ka Valli Ender pea kõigist seekordsetest kohtumistest osa võtnud, et pommitada linnapea Urmas Suklest küsimustega.
Kokku on viiest kohtumisest osa võtnud 300 inimest. Seda hõredam paistab suurele Uuemõisa, Paralepa ja Rohuküla rahvale mõeldud kohtumine. Eelmisel õhtul Ridala valla mälumängul oli samas saalis palju rohkem inimesi, märgib Ender.
Parema elu lubadused
Pärast Maire Vilbast räägib volikogu esimees Olev Peetris, miks Ridala vald ja Haapsalu peavad ühinema. Ikka see, et edaspidi peab omavalitsuses (välja arvatud väikesaartel) olema vähemalt 5000 elanikku ja need kes end vabatahtlikult nii suureks ei liida, paneb valitsus jõuga kokku. Aga kui ühinemisega nõustuda vabatahtlikult, saab omavalitsus raha.
Halvemaks ei lähe Ridala inimestel midagi. Lapsed saavad enamates huvikoolides käia ja pensionärid Haapsalu linnaliinides tasuta sõita, kinnitab ta.
Urmas Sukles teab, et kõige rohkem ajab Ridala valla inimestel kopsu üle maksa, et uue omavalitsuse nimeks saab Haapsalu linn. Osa ei kannata mõtet, et nemad, maainimesed, hakkavad elama linnas. Teistele tundub see suurema venna ülbusena, kolmandatel on kahju, et vana Ridala nimi kaob. Seepärast haarab Sukles kohe härjal sarvist.
“Algusest peale olime kindlad, et uus omavalitsus peab olema Haapsalu linn. See-eest teistes läbirääkimiste punktides olime konstruktiivsed ja pigem olime Ridala ettepanekutega nõus,” ütleb ta.
Näitena toob linnapea kokkuleppe teha uus volikogu suurem ehk 25-liikmeline ning otsida uuele omavalitsusele konkursiga uus sümboolika.
Miks aga üldse peab ühinema? Sest Haapsalul ja Ridalal on nagunii üks vereringe. Suurema omavalitsuse rahaline võimekus on suurem, saab kulusid optimeerida.
“Üle 50 protsendi on tõenäosust, et saame viis miljonit uuele põhikoolile,” kiidab Sukles.
Valli Ender uurib, kas vana põhikooli maja ikka peab ära lammutama – äkki saaks seda kuidagi kasutada. Sukles selgitab, et vana maja kordategemist peetakse liiga kulukaks. “Valli on muutunud iga korraga pehmemaks, aga Valli on küsinud väga tähtsaid küsimusi,” ütleb linnapea.
Uuemõisa ühingu eestvedaja Lea Samarajev uurib, kas linn jaksaks Uuemõisa lossi lõpuni korda teha. Sukles selleks palju lootust ei anna.
“Mul on teine küsimusi, härra linnapea!”
Kui juba paistab, et mõttes on kõik juba linnakodanikud ja uuritakse rohkem tulevase ühiselu detaile, sekkub Ridala valla elanik Kairi Kliss. “Mul on teile, härra linnapea, küsimusi küll. Milles väljendub Haapsalu linna laste- ja noortesõbralikkus? Teil pole logopeede, lasteaedade õuealad on jubedad. Tõruke kogus ise raha, et õueala korda teha.”
Sukles tunnistab, et logopeed on väga tõsine probleem. Raha on olemas, aga logopeede ei jätku ja see on mure terves Eestis. “Oleme valmis maksma konkurentsivõimelist palka, oleme suhelnud defektoloogide seltsiga ja otse üliõpilastega. Otsime aastaringselt.”
Lasteaedade õuede osas ei ole linnapea küsijaga nõus. “Me teeme neid järjest korda. Praegu teeme näiteks Pääsupesa hooviala. Tõrukeses koguti küll raha, aga see oli pisike osa. See sai ikkagi korda linna rahaga. Osa meie lasteaedu on väga heas korras, näiteks Vikerkaar.”
Linnapea lisab huvikoolid, uue põhikooli arendamise, sportimisvõimalused, kunstikooli uuendamise. Äsja sai valmis vehklemishall. Kõik see andvat tunnistust lastesõbralikkusest.
“Inimesed kolivad Haapsalust ära, sest lasteaiajärjekorrad on pikad, aga Ridalas ei ole,” vaidleb Kairi Kliss. “Kas näiteks vehklemishalli asemel ei oleks linn võinud ehitada lasteaia?”
Sukles vaidleb sellele tuliselt vastu. Esiteks ei ole vehklemishall väheste väljavalitute kasutuses, vaid tegelikult spordisaal kõige laiemas mõttes. Teiseks võttis vehklemishalli ehitamiseks laenu osaühing Haapsalu Linna Spordibaasid, millele kindlasti ei oleks antud laenu lasteaia ehitamiseks.
Kairi Kliss imestab, kuidas kavatseb Haapsalu linn tulevikus Ridala külateed korda teha või korras hoida, kui ei saa praegu enda omadegagi hakkama.
Sukles räägib Haapsalu teeremondiplaanidest ja takistustest. Võtab teema aga kokku nii, et uue omavalitsuse eelarve saab olema ligi 16 miljonit eurot ja sellest leiab paarisaja tuhande euro suuruse teeinvesteeringu jaoks raha küll, kui volikogu nii otsustab. Lääne-Nigula kogemus näitavat ka, et pärast ühinemist on investeeringuteks rohkem raha.
Kairi Klissi see ei rahusta: “Ma leian, et Haapsalu on piisavalt suur must auk, et vallateed neid investeeringuid ei näe.”
Sukles: “Volikogu ju otsustab. Ma olen täitsa kindel, et kõik nimekirjad tahavad Ridala inimeste hääli ja peavad nende tahtmist arvestama.”
Sukles loodab uue valitsuse peale
Reformierakondlane Urmas Sukles paistab ootavat uue valitsuse ametisseastumist. “Omavalitsused saavad teha asju oma eelarve piires. Ma millegipärast arvan, et see, et Reformierakond puksiti valitsusest välja, on mitmes mõttes hea,” ütleb ta.
“Täna kuulasin uue valitsuse plaane AK-st, et meile antakse kunagi ära võetud tulumaksuprotsent tagasi. Üks hea asi on see, et rumalad maksud, mis taheti kehtestada – majutusasutuste käibemaks ja aktsiisid – tõmmatakse tagasi.”
“Ma millegipärast arvan, et see koalitsioon vaatab rohkem omavalitsuste poole. Mis võib tähendada ka seda, et võib-olla antakse omavalitsustele rohkem raha. Mis tähendab, et saame oma valupunktid, lasteaiad, koolid, kiiremini korda.”
Sukles: “Ma olen ise küll reformar, aga ma arvan, et see, et Reformierakonna enda kindlatest ideedest kinni hoidvad juhid praegu riigijuhtimisest eemal peavad olema, teeb omavalitsuste ja regionaalpoliitikat natuke paremaks.”
Kairi Kliss uurib veel, miks Haapsalu elanikkond väheneb ja lõpuks tunnistab: “Mul said küsimused otsa vist.”
Uuemõisa kooli on linnale vaja
Ridala volikogu endine esimees ja Uuemõisa lasteaed-algkooli tööõpetuse õpetaja Toomas Vallimäe muretseb, mis saab Uuemõisa koolist kaugemas tulevikus. “Kui Haapsalus saab valmis korralik põhikool, mille kaugus Uuemõisast on 3 km, kas ei leita lõpuks, et kulude kokkuhoidmise nimel mõttekas panna Uuemõisa kool kinni?”
Suklese sõnul ei ole seda mõtteski. “Seda kooli siin on väga mõttekas pidada. Hariduskomisjoni koosolekutel ei räägitud Uuemõisa lasteaed-algkooli tuleviku suhtes neljast aastast. Ei räägitud sel teemal üldse, see on iseenesest selge, et siin selline kool peaks olema,” kinnitab ta.
“Üks põhjus on see, et aeg on närviline, vanemad on närvilised, lapsed on närvilised ja palju on lapsi, kes vajavad individuaalsemat lähenemist. On lapsi, kes ei ole suuremas koolis hakkama saanud ja Uuemõisas on olnud nendega aega rohkem tegeleda. Ja see kool on lähedal.”
Valli Ender uurib, kas Uuemõisa lossi remontimata osas asuvat suurt saali ei oleks hea teha teatri-kontserdisaaliks. Sukles vastab , et kontserdisaale on meil olemas küll ja ka Uuemõiisa lossi saal on väga hea, aga Uuemõisa koolil puudub spordisaal. Selle järgmiste valimiste programmi panekut võib ju kaaluda – Ridalal puudub lähiaastatel võimekus seda projekti ellu viia, aga koos Haapsaluga selline asi oleks isegi mõeldav.
Valimisteni on aga aega. “Aasta on pikk aeg. Ma ei mõtle praegu sellele. Igatahes Haapsalu valmistab 24. veebruari vastuvõttu ette nii, et seal on palju kohti ka Ridala inimestele. Ma usun, et meie ühinemisprotsess läheb loogilise lõpuni.”
Ridala vallavanem Helen Koppa räägib arvudest ehk sellest, mida ühinemistoetusega Ridala valla mail teha on plaanis. Ta tunnistab kohe, et küllap igaüks, keda see teema on vähegi huvitanud, teab seda juba niigi, sest koosolekuid ja artikleid on olnud ridamisi.
Võimalik et Ridala valla viimane “Külast külla” lõpeb Uuemõisa kooli kokkade kaetud söögilaua taga. Kindlasti ei jaksa väike seltskond kogu toitu ära süüa.
Fotod Arvo Tarmula


maintext:
Sotsiaaldemokraadid hakkavad uut valitsust moodustama
Toimetanud Urmas Lauri
SDE esimees Jevgeni Ossinovski. Foto: Peeter Langovits
Valitsuskoalitsiooni kuuluva Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) juhatus tegi täna Reformierakonna esimehest peaminister Taavi Rõivasele ettepaneku tagasi astuda, ning otsustas alustada konsultatsioone uue enamusvalitsuse moodustamiseks.
SDE esimehe Jevgeni Ossinovski pöördumine
Poolteist aastat tagasi valiti mind SDE esimeheks. Ütlesin toona, et see, mis on meid siia toonud, ei vii meid enam edasi. Selle president Toomas Hendrik Ilvese tsitaadiga juhtisin tähelepanu asjaolule, et eelmise kümnendi lahendused majandus-, haridus-, sotsiaal- ja regionaalpoliitikas ei vii kiiresti muutuvas maailmas Eestit enam edasi.
Valitsuserakonnana vastutame selle eest, et meie riigi areng ja inimeste heaolu oleks tagatud ka järgmises ning ülejärgmises põlves. See eeldab pika vaatega strateegilisi otsuseid juba täna. Sotsiaaldemokraadid kannavad valitsusvastutust mitte selleks, et olla võimul, vaid selleks, et neid otsuseid langetada.
Oleme korduvalt juhtinud valitsusjuhi tähelepanu sellele, et valitsuse ambitsiooni on vaja oluliselt tõsta. Lauale tuleb võtta ka mõtteid, mida pole koalitsioonilepingus. Ka neid, mida ei ole erakondade valimisprogrammides. Maailm muutub liiga kiiresti, et ka neljaks aastaks koalitsioonilepingu loorberitele puhkama jääda.
Tõsi, käesolev valitsus on sotsiaaldemokraatide eestvõttel teinud ära murrangulise laste ja perede toetamise reformi, mis märkimisväärselt vähendab laste vaesust ning tagab tulevikus võrdsemad võimalused kõigile.
Samal ajal on paljudes muudes valdkondades pigem tegeletud kosmeetilise kõpitsemisega. Oleme viimase aasta jooksul tõstatanud mitmeid ühiskondlikku heaolu puudutavaid võtmeküsimusi. Oleme sõnades leppinud kokku õpetajate palga tõstmises 120% Eesti keskmisest, ent täna me pigem kaugeneme sellest eesmärgist. Oleme nõudnud madalama sissetulekuga inimeste maksukoormuse jõulist vähendamist, ent peaministri maksudogmatismist tulenevalt langeb järjepidevalt enim just kõrgepalgaliste maksukoormus. Lahenduseta on Eesti tervishoiu täiendav rahastamine ning Reformierakond on blokeerinud alkoholipoliitika karmistamise.
Sotsiaaldemokraadid on näinud, et Taavi Rõivas ei ole võimeline tegema Eestile olulisi otsuseid. Oleme veendunud, et Eestil ei ole aega, et enam kauem oodata. Otsustamatus on kestnud liialt kaua.
Pikk valitsuses veedetud aeg on Reformierakonna ideedest tühjaks teinud. See, mis kunagi oli innovaatiline ja uus, on tänaseks vana ja kulunud. Aina enam näeme klammerdumist iganenud ideede külge ning võimetust asjakohaselt reageerida uutele ühiskondlikele väljakutsetele. Siinjuures ei asenda valitsuses otsustatud punktide hulk värskeid mõtteid, kuidas tagada Eestile parem tulevik.
Eesti riigi juhtimine vajab uut energiat ja värskeid mõtteid. Lisaks välisjulgeoleku tagamisele peame pöörama suuremat tähelepanu ka sisejulgeolekule. Edendama ühiskondlikku sidusust ja sallivust erinevate ühiskonnarühmade vahel. Peame tegema tervikliku maksureformi, mis parandab inimeste toimetulekut, vähendab ebavõrdsust ja annab majandusele uue hoo. Peame hoogustama riiklikke investeeringuid olulistesse taristuprojektidesse, sest homse majanduskasvu seeme tuleb külvata juba täna. Peame murdma regionaalpoliitilise hääbumisspiraali ning toetama maaelu. Tänases valitsuses ei ole see võimalik.
Nende eesmärkide saavutamiseks alustavad sotsiaaldemokraadid konsultatsioone uue enamusvalitsuse moodustamiseks.


maintext:
Läänemaa lähistele luuakse Apollo meremadaliku kaitseala
BNS
Apollo madalik paikneb Hiiumaast kirdes, sinna kavandati rajada osa hiiglaslikust meretuulepargist. Kaart: Meretuulepargi teemaplaneering
Euroopas väärtustatud mereelupaikade ja rändlindude elupaiga kaitseks luuakse Hiiumaa lähistel asuva Apollo meremadaliku looduskaitseala. Looduskaitseala hõlmab ka Noarootsi valla Einbi küla territooriumit.
Pärast kaitseala moodustamist tehakse Euroopa Komisjonile ettepanek lisada kaitseala Natura võrgustikku Apollo loodus- ja linnualana, teatas keskkonnaministeeriumi pressiesindaja kolmapäeval BNS-ile.
Kaitseala eesmärk on kaitsta Apollo meremadalikku ja seal leiduvaid veelauseid liivamadalaid ja karisid, mis on ohustatud eeskätt mere saastumise tõttu, kuid lisaks ohustab neid elupaiku tuuleparkidega seotud ehitustegevus ning liivamadalaid ka kaevandamine.
Rändlindudest kaitstakse alal langeva arvukusega auli (Clangula hyemalis), mustvaerast (Melanitta nigra), väikekajakat (Larus minutus) ja hahka (Somateria mollissima).
Lisaks eespool nimetatud loodusväärtustele on kaitseala moodustamine oluline teistegi liikide kaitseks, näiteks on tegemist olulise lesta (Platichthys flesus) kudealaga.
Keskkonnaminister Marko Pomerants selgitas, et see teema on juba mõnda aega keskkonnaministeeriumi haldusalas arutluse all olnud ning teostatud on vajalikud seired ja uuringud, värskeim neist viidi läbi 2015. aastal. “Täna on tehtud otsus – Apollo meremadaliku kaitse alla võtmine on vajalik, seda nii mereelupaikade, see tähendab karide ja liivamadalike, ning langeva arvukusega rändlinnuliikide talvitusala kaitseks. Kui tsiteerida loodusmeest Tiit Leitot, siis madalikud ja karid meres on nagu oaasid kõrbes – elurikkad laigud suhtelise vaesuse taustal,” ütles Pomerants.
Kaitseala pindala on 5216,8 hektarit, mis kõik on mereala keskmise sügavusega 10-20 meetrit. Kogu kaitseala on tsoneeritud sihtkaitsevööndisse.
Kaitse-eeskirja kohaselt on kaitsealal lubatud inimeste viibimine, ujuvvahendiga sõitmine, rahvaürituse korraldamine ja kalapüük seal hulgas majandustegevusena. Keelatud on majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja uute ehitiste püstitamine, välja arvatud merel navigeerimiseks vajalike ehitiste püstitamine ja nende hooldustööd.
Ettepaneku ala kaitse alla võtta tegi 2011. aastal leskkonnaministeeriumile MTÜ Balti Keskkonnafoorum. Apollo meremadaliku kaitse alla võtmise otstarbekust on uuritud projekti „Natura 2000 rakendamine Eesti merealadel: alade valik ja kaitsemeetmed – ESTMAR” käigus. Uuringud hõlmasid linnustiku, kalastiku ja merepõhja elustiku ning elupaikade inventuure. Kaitseala olulisust rändlindudele kinnitasid ka projekti „Eesti merealade loodusväärtuste inventeerimine ja seiremetoodika väljatöötamineˮ käigus aastatel 2014-2016 tehtud uuringud. Mõlemad projektid viis läbi Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituut koos partneritega.
Kaitseala algatamise otsusele järgneb kaitse-eeskirja koostamine ning avalikustamine, mille viib läbi keskkonnaamet. Kaitseala loomise kinnitab seejärel valitsus.
Kaitseala asub merealal Hiiumaast 14 kilomeetrit kirdes ja jääb halduslikult Hiiu maakonna Hiiu valla Lehtma küla ja Lääne maakonna Noarootsi valla Einbi küla territooriumile.


maintext:
Haapsallu tulevad suvel Bonnie Tyler, Suzi Quatro ja Procol Harumi hing (1)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Haapsalus peetakse 28.-29. juulil rokkmuusika festival “Rock In Haapsalu 2017”, kuhu on esinema lubanud tulla sellised rokimaailma saurused, nagu Procol Harumi asutaja Gary Brooker, Bonnie Tyler (pildil), Paul Young ja Suzi Quatro.
Peale maailmastaaride astuvad lavale Lea Dali Lion (EST), Tõnis Mägi ja Ivo Linna ning esitusi saadavad sümfooniaorkester, Haapsalu kammerkoor ja Raul Vaigla bänd.
Suzi Quatro
Susan Kay “Suzi” Quatro (sünd. 3. juunil 1950) on Briti-Ameerika laulja-laulukirjutaja, basskitarrist ja näitleja. Ta on esimene naisbasskitarrist, kes on saavutanud omal alal ülemaailmse kuulsuse. 70-ndate aastate hitid “If you Can’t Give me Love”, “She’s in love with you”, “I’ve never been in love” jpt tagasid tee tuntusele. 1979. saavutas tema duett "Stumblin" koos Chris Normanniga 4 positsiooni USA edetabelis ja oli tema ainus number üks hitt Austraalias. 1973 andis Quatro välja omanimelise debüütalbumi. Sellest ajast alates on ta välja andnud viisteist stuudioalbumit, kümme kompileeritud albumit ja ühe live albumi. Tema soolohittide hulka kuuuvad "Can The Can", "48 Crash", "Daytona Demon", "Devil Gate Drive" ja "Teie Mamma ei meeldi mulle". 80-ndatel tähelend jätkus. 2011 andis Quatro välja oma 15. stuudioalbumi “In the Spotlight”. Tänaseks on Quatro müünud üle 50 miljoni albumi ja jätkab aktiivselt live esinemistega kõikjal maailmas.
Bonnie Tyler
Bonnie Tyler (sündinud Gaynor Hopkins, 8. juunil 1951) on Walesi laulja, tuntud oma omanäolise käheda hääle poolest. Tyleri esimene album „The World Starts Tonight“ ilmus 1977 aastal. Tema läbilöögisingliks sai „Lost in France“ samalt albumilt. Järgmisel aastal ilmunud singel „It´s A Heartache“ vallutas edetabelite tipud nii Euroopas kui ka Ameerikas. 80-ndatel tõus tippu jätkus kui ilmusid singlid unustamatute hittidega „Total Eclipse Of The Heart“ ja „Holding Out For A Hero“. Ta oli üliedukas Euroopas 1990. aastatel koos Dieter Bohleniga, kes kirjutas ja produtseeris tema hiti "Bitterblue". Bonnie Tyler´i viimane album „Rocks And Honey“ ilmus 2013. aastal, mille tuntuim singel on „Believe In Me“. Selle looga esindas ta Suurbritanniat 2013.aasta Eurovisioni lauluvõistlusel ning saavutas 19. koha. Nii "It’s a Heartache" ja "Total Eclipse of the Heart" on ühed kõigi aegade enimmüüdumaid singleid, kumbki on müünud üle kuue miljoni. Tema töö on toonud paljude muude auhindade hulgas talle kolm Grammy ja kolm Brit Awardsi nominatsiooni.
Paul Young
Paul Young (sündinud 17. jaanuar 1956) on Inglise laulja, laulukirjutaja ja muusik. Ta on üks üheksakümnendate huvitavamaid vokaaltalente, kes on valitsenud muusikaedetabeleid korduvalt .Tema muusikukarjäär algas bändiga "Kool Kat & The Kool Kats" . 1979 moodustas ta bändi Q Tips. kellega anti 700 kontserti 3 aastat jooksul kuni 1982. aastal alustas Young soolokarjääri. Tema cover Marvin Gaye loole "Wherever I Lay My Hat" saavutas inglise edetabelites 1 positsiooni aastal 1983, millele koheselt järgnes album "No Parlez" millega ta saavutas ülemaailmse edu. Tema pehme hingeline hääl kuulus žanri, mida nimetatakse "blue-eyed soul". 1985 Brit Awards’il, sai Young parima meesartisti auhinna. "Every Time You Go Away" jõudis number üheks USA’s aastal 1985 ja võitis parima Briti Video 1986. aastal Brit Awards’il.
Ta jäi Top 10’sse ka oma järgmiste hit singlitega “Come Back and Stay”, “Love Of The Common People”. Unustamatu on ka “Senza Una Donna” duett koos Zuccheroga. Paul Young tuleb Eestisse üldse esmakordselt.
Gary Brooker / Procol Harum
Gary Brooker (sündinud 29. mail 1945) on inglise laulja, laulukirjutaja, pianist ja ansambli Procol Harum asutaja ja laulja. Gary Brooker ja rockmuusika on lahutamatud juba 50-ndate lõpust saati, kui tema juhitud rütm&bluus bänd "The Paramounts " esimest korda avalikkuse ette astus . 1964 . aastal õnnestus bändil oma versiooniga “The Coasters i" hitist "Poison Ivy" Inglise müügitabelite esimese neljakümne hulka jõuda.
Mõned aastad hiljem kohtus Brooker Keith Reidiga. Sellest ajast saadik on duol olnud bänd nimega "Procol Harum". 1967. aasta algul kirjutasid sõbrad Bachi loomingust inspireerituna laulu "A Whiter Shade of Pale". Brookeri soulilaulja häälega lauldud lugu tõusis samal sügisel Inglise edetabelis esimeseks ja Ameerikas viiendaks. Kuue nädalaga müüdi üle 600 000 plaadi. Eduga kaasnenud pingele aga ei pidanud noored vastu ja bänd lagunes.
Brooker ja Reid jätkasid uue koosseisuga. Järgnesid hitid: "Homburg", "A Salty Dog", "Conquistador" ja"Pandora's Box" mis tõusid üle maailma edetabelitesse ning kuuluvad täna raudselt rockiklassikasse.
Kokku ilmus bändilt kümmekond kauamängivat, neist viimane "Something Magic" 1977. aastal, peale mida bänd läks laiali. Brooker aga alustas iseseisvat karjääri.
1991. aastal kutsus Brooker stuudiosse vanad sõbrad Keith Reidi, bändi algkoosseisu klahvpillimängija Matthew Fisheri ja kitarrist Robin Troweri ning “Procol Harumi" alt anti välja album “The Prodigal Stranger".
Gary Brooker jätkab live esinemistega kõikjal maailmas nii soolo esinemistega, mida saadab sümfooniaorkester kui ka “Procol Harumiga”. 14. juunil 2003 nimetati ta Briti kuninganna sünnipäeva puhul Order of British Empire liikmeks, tunnustades tema tegutsemist heategevuses.


authors:
Lääne Elu
Vello Kuhi

title: Selgusid Läänemaa meistrid tennises

maintext:
Selgusid Läänemaa meistrid tennises
Vello Kuhi
Meespaarismängu finalistid. Foto: erakogu
Lõppesid Läänemaa meistrivõistlused tennises, viimastena selgusid võitjad meespaarismängus, kus finaalis võitsid Marek Turu / Igor Nudelman tasavägises mängus Ott Raidla / Vello Kuhi 7:5, 6:4.
Selle aasta meistrivõistlusi iseloomustab rohke osavõtt, tasavägised ja põnevad mängud ning üldine mängutaseme tõus. Turniir viidi läbi viies mänguliigis – mees- ja naisüksikmängus, mees-, nais- ja segapaarismängus.
Sel aastal ei õnnestunud kellelgi kolmekordseks võitjaks tulla. Üsna lähedal oli sellele jälle Marek Turu, kes võitis meesüksikmängu finaalis Ott Raidla 7:6(2), 6:0 ja eelpool mainitud meespaarismängu, kuid segapaarismängu ülipõnevas kohtumises koos Meeli Kastepõlluga pidid kahelt matšpallilt vastu võtma kaotuse 7:6 (5), 3:6, 6:7 (8) Kelly Veskelt / Vello Kuhilt.
Samas mänguliigis oli ka poolfinaal väga põnev, kus Kelly Veskel ja Vello Kuhil õnnestus võita kolmes setis eelmiste aastate finaliste Mari Mahonit / Maldar Mäesalut 3:6, 6:4, 6:4.
Naispaarismängus tulid võitjateks Mari Mahoni / Hele Leek-Ambur, kes said finaalis jagu Kelly Veskest / Anu Kikasest 6:4, 6:4.
Naisüksikmängus oli mängutaseme tõus märgatav, võitjana väljus seekord Kaja Ladva.
Meesseenioride klassis 45+ võttis võib-olla üllatava, aga seekord kindla võidu Maldar Mäesalu, kes võitis otsustavas mängus Innar Mäesalu 6:4, 6:3.
Paremad võistlusklasside kaupa
Meesüksikmäng:
1. Marek Turu
2. Ott Raidla
3. Igor Nudelman
4. Ken Rakki
Naisüksikmäng:
1. Kaja Ladva
2. Katrin Meriloo
3. Marelle Saar
4. Anželika Lavrusenko
Meespaarismäng:
1. Marek Turu / Igor Nudelman
2. Ott Raidla / Vello Kuhi
3. Toomas Kuum / Sulev Vare ja Innar Mäesalu / Ago Soomre
Naispaarismäng:
1. Mari Mahoni / Hele Leek-Ambur
2. Kelly Veske / Anu Kikas
3. Mari Liigand / Aire Mäesalu
4. Katrin Meriloo / Marelle Saar
Segapaarismäng:
1. Kelly Veske / Vello Kuhi
2. Meeli Kastepõld / Marek Turu
3. Mari Mahoni / Maldar Mäesalu ja Marelle Saar / Igor Nudelman.


maintext:
Taavi Rõivas: valitsuse saatus sõltub IRL-ist ja sotsiaaldemokraatidest
Taavi Rõivas süüdistab IRLi ja sotsiaaldemokraate tülinorimises ja kombineerimises. Foto: Arvo Tarmula
Reformierakond teatas pärast fraktsiooni hommikust koosolekut, et ootab koalitsioonipartneritelt IRL-ilt ja SDE-lt selgitusi valitsuskriisi tekitamise kohta.
"Koalitsioonipartnerite väljaütlemised, et nemad ei soovi valitsuskriisi tekitamist, on õõnsad. Kui ühtpidi kinnitatakse, et soovitakse koos edasi minna, siis sisulise arutelu asemel käib populistlik meediarünnak," ütles Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas.
"Sotsiaaldemokraatide aseesimees Helmen Kütt kinnitas alles möödunud nädalavahetusel Keskerakonna kongressil, et nemad on koostööks valmis ja sotsiaaldemokraatide ning Keskerakonna koostöö saab olema väga viljakas. Selle asemel, et pakkuda sisulisi lahendusi, esindab ja võimendab ka IRL usaldamatuse õhkkonda," lausus Rõivas.
"Keskerakonna aseesimees Kadri Simson on täna tunnistanud, et koalitsiooni osapooltega, kes valitsuskriisi õhutavad, on kohtutud küll ja küll. Koalitsioonipartnerite poolt on silmakirjalik seejuures süüdistada Reformierakonda. Olen korduvalt kinnitanud ja kinnitan veel, et Reformierakonna eesmärgiks ei ole valitsust lõhkuda ning ootan selgeid sõnumeid ka valitsuspartneritelt," sõnas Rõivas.
"Valitsuskriis ei ole mäng, valimistel on saadud mandaat riigi juhtimiseks, mitte pidevaks kombineerimiseks. Valitsuse püsimine või lagunemine sõltub IRL-ist ja sotsiaaldemokraatidest," märkis peaminister, kes reedel nimetas IRL-i ja SDE tegevust tülinorimiseks.
Täna esitavad opositsioonierakonnad riigikogule valitsuse umbusaldusavalduse.


maintext:
Leiger jõuab pärastlõunal Lissaboni sadamasse tankima
Urmas Lauri
Täna Eesti aja järgi keskpäeval oli Leiger jõudnud Portugali vetesse São Vicente neeme lähistele, Lisaabonini on veel ligemale paarsada miili. Kaart: marinetraffic.com
Hiiumaa liini jaoks ehitatud parvlaev Leiger jõuab täna õhtupoolikul Lissaboni sadamasse, kus on kavas laeva tankida.
Gibraltarisse tormivarju jõudis Leiger esmaspäeva öösel, paar päeva ootas laev seal tormi vaibumist. Gibraltari sadamast hiivas Leiger ankru eile kella ühe paiku pärastlõunal.
Parvlaev Leiger alustas Türgi laevatehasest Sefine koduteed 5. novembril. Eesti veeteede amet viis 3.-4.novembril läbi laeva meresõiduohutuse alase auditi ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse ( ISMC) väljastamiseks ning kinnitas laeva vastavuse kehtivatele nõuetele. Eesti Vabariigi suursaatkond Ankaras väljastas laevale Eesti liputunnistuse.
Uued parvlaevad Leiger, Tiiu, Tõll ja Piret on 114 m pikad, mahutavad 150 sõiduautot või 12 täispikka veoautot. Laevadel saavad olema päästevahendid 700 reisijale ning kahel tekil istekohti 500 reisijale.
Parvlaev Leiger hakkab kurseerima Rohuküla-Heltermaa liinil. Hiidlasi hakkab teenindama samuti Türgi laevatehases valmiv parvlaev Tiiu. Tõll ja Piret hakkavad kurseerima Virtsu-Kuivastu liinil ning neid ehitatakse Poolas Remontowa laevatehases.


maintext:
Sotsiaaldemokraat Mark Soosaar lahkub riigikogust
BNS
Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liige Mark Soosaar (pildil) esitas teisipäeval avalduse parlamendisaadiku kohalt lahkumiseks, kirjutab rahvusringhäälingu uudisteportaal.
"Sellise avalduse ma kirjutasin, sest ma lihtsalt ei jõua muidu teha kõiki asju, mis on kuhjunud. Tervis ka ei ole kõige parem. Mul on paar raamatut pooleli ja ka paar filmi," ütles Soosaar.
"Nendes asjades ei ole mul asendusliiget. Aga riigikogus on kohe asendusliikmete rida, kui mina lähen tagasi oma loomingulise töö peale," lisas ta.
Soosaar lükkas tagasi väited, et tema lahkumine on seotud hiljutise umbusaldusavaldusega peaministrile, kus ta jättis hääletamata. "Jätsin tõesti hääletamata. Ausalt öeldes tundsin ma sel hetkel, et teeksin haiget mõlemal poolel olevatele mitmetele väga sümpaatsetele ja suure südametunnistusega inimestele," selgitas Soosaar.
Mark Soosaar oli riigikogus kultuuriminister Indrek Saare asendusliige. Soosaare loobumisel peaks riigikokku pääsema Aet Maatee. Seda juhul kui Saar jätkab ka uues valitsuses ministrina.


maintext:
Mart Laar: Taavi Rõivas tõestas, et igaüks peaminister olla ei või
Toimetas Lemmi Kann
Mart Laar. Foto: erakogu
Taavi Rõivas tõestas, et päris igaüks ikka peaminister olla ei või, ütles intervjuus ajalehele Meie Maa kaks korda peaministriametis olnud Mart Laar.
Nüüd oled IRL-i auesimees. Sellesama erakonna, kes tahab korraldada vasakpööret – kui uskuda kindral Laaneotsa – ja viia meid tagasi 1940. aastasse…
Laaneots, kui ta soovib, võib sinna tagasi minna. Mina ei tahaks ja tean, et nii ei lähe. Laaneots peaks peeglisse vaatama ja mõtlema, kuidas me praeguse olukorrani jõudsime.
Aga see oli väga naljakas, kuidas peaminister lasi ennast umbusaldada. Kunagi oli Edgar Savisaar valitsuse juht ja kõik pensionärid arvasid, et ta on asendamatu. Tuli Tiit Vähi ja selgus, et ei ole asendamatu.
Siis tuli Mart Laar ja vaadati, et igaüks võib olla peaminister.
Aga Taavi Rõivas tõestas, et igaüks ikka ei või…
Kas Rõivas oli üldse erakonna liider?
Reformierakonna siseelu ei tea, aga mulle tundub, et sinu küsimuses peitus ka vastus.
Mida arvad IRL-i esimehe Margus Tsahkna ideest minna tagasi oma lätete, Isamaa juurde?
Nimevahetusest ei muutu midagi. Tuleb minna tagasi lätete juurde. Kas Tsahknat võib pidada sinu mantlipärijaks? Võib. Aga minu mantlisse mahub mitu Tsahknat ära.
Tohoh!
(Naerab) Arvestades minu kehakaalu.
Mis saab sinu erakonnast? Kirjutasid nädalapäevad tagasi, et ei kujuta ette, et Isamaa läheks rahulolevalt valitsusse, mille liikmeil on toimiv koostöölepe Vene võimupartei Ühtse Venemaaga.
Leping Ühtse Venemaaga mulle muidugi ei meeldi. Aga see ei anna veel põhjust rääkida vasakpöördest. Reformierakonda ja Ansipit see lepe omal ajal ei häirinud, kui nad tegid Savisaare ja Keskerakonnaga valitsuse. Vaat siis oleks võinud vasakpöördest rääkida. Ja mis seal salata, ka aastal 2001, kui Siim Kallas moodustas Edgar Savisaarega valitsuse.
Räägime lõpetuseks siis veel päevakajalistel teemadel. Ei saa öelda, et selle aasta poliitikaelu oleks igav olnud. Alustame sellest, et Reformierakond oleks pidanud kuulama Ansipi soovitust, et ei maksa kõiki ametikohti sihtida või vähemasti mitte endale krahmata. (Irooniliselt) Rõivas teda ei kuulanud, sest neil on mitu head presidendikandidaati.