description: Täna räägib oma tegemistest koerte treenimisega tuntuks saanud Kersti Pink. Küsime temalt, kui tihedad on ta jõulueelsed päevad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuidas läheb?

maintext:
Maakond
Kuidas läheb?
Laupäev, 17. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 17. detsember 2016. Täna räägib oma tegemistest koerte treenimisega tuntuks saanud Kersti Pink. Küsime temalt, kui tihedad on ta jõulueelsed päevad.
Laulmisega on mul hetkel paus. Võtsin mõneks ajaks aja maha, sest koerte treenimisega on nii palju tegemist. Praegu kohe kiirustan treeningule. Läbisin sel aastal koerte baaskoolituse, sain novembris kuulekuse suunitlusega baaskoolitaja tunnistuse. Teen kutsikatele sotsialiseerumise ja kuulekuse treeninguid.
Endal on mul kaks koera. Vanemaga õpime põllujälje ajamist, tema sai tänavu valgete lambakoerte tõuklassis jäljeajaja tõusiseks meistriks. Noorema koeraga sain ka aasta eesmärgi täidetud – saime kõige kõrgemasse võistlusklassi kuulekuses ja jäljeajamises. Oleme valgete lambakoerte karikasarja võitja kuulekuses ja jäljeajamisel esikümnes – seitsmes koht.
Temaga õpime praegu tegelikult viit ala: kuulekus, jäljeajamine, agility, kaitse ehk varrukatreening ja lisaks näitustel osalemine. See võtab väga palju aega. Järgmisel aastal pusime edasi.
Seetõttu tuligi laulmisega paus võtta. Tuleval kevadel tuleb Helina koori 30. ehk juubeliaasta, tahan selle kaasa teha. Mul endal saab lauldud ühes ja samas kooris 25 aastat. Sellest ajast olen poole aega olnud koorivanem. (Lauljad kutsuvad Kerstit koori presidendiks – toim.) Praegu olen jooksvad ülesanded delegeerinud oma käest ära.
Seekordsed jõulud on varasematest kodusemad, väikseid jõululauas istumisi tuleb kolmel järjestikusel laupäeval. Esimene on juba sel laupäeval – poeg ja minia tulevad külla, mis tähendab, et sel aastal sain ämmaks. Sain toreda minia ning poeg sai toreda ämma ja äia.
Jõuludeks olen varunud erinevaid lihasid – veise, sea, lamba ja vasika. Kõik saaremaised. Alati on jõululaual ka punane ahjukala. Natuke ka kalamarja, see kuulub igal aastal meie jõululaua juurde. Üllatuseks on magustoit – kreem-brülee jogurtis. Kuusk on olemas, väikesed kingid valitud, nii et olen jõuludeks valmis. Laulmisega on mul hetkel paus. Võtsin mõneks ajaks aja maha, sest koerte treenimisega on nii palju tegemist. Praegu kohe kiirustan treeningule. Läbisin sel aastal koerte baaskoolituse, sain novembris kuulekuse suunitlusega baaskoolitaja tunnistuse. Teen kutsikatele sotsialiseerumise ja kuulekuse treeninguid.Endal on mul kaks koera. Vanemaga õpime põllujälje ajamist, tema sai tänavu valgete lambakoerte tõuklassis jäljeajaja tõusiseks meistriks. Noorema koeraga sain ka aasta eesmärgi täidetud – saime kõige kõrgemasse võistlusklassi kuulekuses ja jäljeajamises. Oleme valgete lambakoerte karikasarja võitja kuulekuses ja jäljeajamisel esikümnes – seitsmes koht.Temaga õpime praegu tegelikult viit ala: kuulekus, jäljeajamine, agility, kaitse ehk varrukatreening ja lisaks näitustel osalemine. See võtab väga palju aega. Järgmisel aastal pusime edasi.Seetõttu tuligi laulmisega paus võtta. Tuleval kevadel tuleb Helina koori 30. ehk juubeliaasta, tahan selle kaasa teha. Mul endal saab lauldud ühes ja samas kooris 25 aastat. Sellest ajast olen poole aega olnud koorivanem. (Lauljad kutsuvad Kerstit koori presidendiks – toim.) Praegu olen jooksvad ülesanded delegeerinud oma käest ära.Seekordsed jõulud on varasematest kodusemad, väikseid jõululauas istumisi tuleb kolmel järjestikusel laupäeval. Esimene on juba sel laupäeval – poeg ja minia tulevad külla, mis tähendab, et sel aastal sain ämmaks. Sain toreda minia ning poeg sai toreda ämma ja äia.Jõuludeks olen varunud erinevaid lihasid – veise, sea, lamba ja vasika. Kõik saaremaised. Alati on jõululaual ka punane ahjukala. Natuke ka kalamarja, see kuulub igal aastal meie jõululaua juurde. Üllatuseks on magustoit – kreem-brülee jogurtis. Kuusk on olemas, väikesed kingid valitud, nii et olen jõuludeks valmis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jõululaupäeva hommikul saab ETV kanalil näha MTÜ Saaremaailma eestvedamisel valminud dokumentaalfilmi Saaremaa sokkudest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaa sokud tulevad jõululaupäeval teleekraanile
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 20. detsember 2016. Jõululaupäeva hommikul saab ETV kanalil näha MTÜ Saaremaailma eestvedamisel valminud dokumentaalfilmi Saaremaa sokkudest.
Dokumentaalfilm “Kuidas teha Saaremaal sokku“ räägib sellest, kuidas Saaremaal teatakse sokkusid näärisokkudena, kes jooksevad ringi uusaastaööl.
“Sokud on viguritega tegelased, kes ammustel aegadel jooksid ringi ja puksisid talvise pööripäeva paiku, et tähistada valguse võitu ja uue elu algust. See aeg on näiteks soome keeles talletunud jõuluvana nimetusse joulupukki, mis sõna-sõnalt tähendab jõulusokku,“ selgitas Saaremaailm MTÜ asutaja ja juhatuse liige Merit Karise.
Sokk on iidne, kristluse-eelne paganlik viljakuse sümbol. “Muide, kuigi paganlik seostub eestlastele ehk eelkõige Vanapaganaga, siis keeleteadlased ütlevad ka seda, et sõna võib olla eesti keelde jõudnud ladina keelest. Sõna “paganus“ tähendas külaelanikku, maameest, talupoega või teisalt midagi külale või maapiirkonnale omast,“ kirjeldas Karise, lisades, et just nii võib ka sokukommet mõista – Saaremaa külade traditsioon.
Viljakusmaagiast olulisem on tänapäeval soku roll olla külakogukonna liitja, ise-ettevõtmise ja ise oma elu huvitavaks tegemise sümbol. Nagu Metsküla sokutegija Ando Ansperi ütleb dokumentaalfilmis: “Mis aastavahetus see on, kui istud teleka ees? Tuleb välja minna ja end välja elada.“
Karise loodab, et nagu pärast esilinastust ütles üks isa oma väikestele poegadele: “Noh, kas otsime pööningult soku üles ja läheme aastavahetusel sokku jooksma?“, aitab film traditsiooni laiemalt ka sel aastavahetusel tagasi ellu äratada.
2015. aasta suvel Kuressaare kuursaalis esilinastunud dokumentaalfilm jõuab ETV vahendusel teist korda laiema publiku ette. Filmi aitasid telele tehniliselt kohandada ETV režissöörid Märten Vaher ja Andres Lepasar. Dokumentaalfilm “Kuidas teha Saaremaal sokku“ räägib sellest, kuidas Saaremaal teatakse sokkusid näärisokkudena, kes jooksevad ringi uusaastaööl.“Sokud on viguritega tegelased, kes ammustel aegadel jooksid ringi ja puksisid talvise pööripäeva paiku, et tähistada valguse võitu ja uue elu algust. See aeg on näiteks soome keeles talletunud jõuluvana nimetusse joulupukki, mis sõna-sõnalt tähendab jõulusokku,“ selgitas Saaremaailm MTÜ asutaja ja juhatuse liige Merit Karise.Sokk on iidne, kristluse-eelne paganlik viljakuse sümbol. “Muide, kuigi paganlik seostub eestlastele ehk eelkõige Vanapaganaga, siis keeleteadlased ütlevad ka seda, et sõna võib olla eesti keelde jõudnud ladina keelest. Sõna “paganus“ tähendas külaelanikku, maameest, talupoega või teisalt midagi külale või maapiirkonnale omast,“ kirjeldas Karise, lisades, et just nii võib ka sokukommet mõista – Saaremaa külade traditsioon.Viljakusmaagiast olulisem on tänapäeval soku roll olla külakogukonna liitja, ise-ettevõtmise ja ise oma elu huvitavaks tegemise sümbol. Nagu Metsküla sokutegija Ando Ansperi ütleb dokumentaalfilmis: “Mis aastavahetus see on, kui istud teleka ees? Tuleb välja minna ja end välja elada.“Karise loodab, et nagu pärast esilinastust ütles üks isa oma väikestele poegadele: “Noh, kas otsime pööningult soku üles ja läheme aastavahetusel sokku jooksma?“, aitab film traditsiooni laiemalt ka sel aastavahetusel tagasi ellu äratada.2015. aasta suvel Kuressaare kuursaalis esilinastunud dokumentaalfilm jõuab ETV vahendusel teist korda laiema publiku ette. Filmi aitasid telele tehniliselt kohandada ETV režissöörid Märten Vaher ja Andres Lepasar.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Tänavu toimub juba kümnendat korda heategevuslik laat puudega inimeste valmistatud toodangu müümiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kümnes jõululaat “Oma asi”

maintext:
NÄDALALÕPP
Kümnes jõululaat “Oma asi”
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Tänavu toimub juba kümnendat korda heategevuslik laat puudega inimeste valmistatud toodangu müümiseks.
“Alustasime SPIK-i (Saaremaa Puuetega Inimeste Koda – toim) maja õues ja siseruumides, nüüdseks oleme leidnud võimaluse korraldada laat Kuressaare kultuurikeskuses,” ütles SPIK-i sotsiaaltöötaja Kersti Nuut.
Ta lisas, et põhjus, miks otsustati laadaga ümber kolida kultuurikeskusesse, oli just see, et SPIK-i ruumid jäid kitsaks, kuna laadaliste huvi järjest suurenes.
Hetkeseisuga on müüjaid kirjas üle kahekümne. Kaubavalik on lai: omakorjatud ravimtaimed, mitmesugune käsitöö Sõmera Kodu, Randvere TÕK-i, Kuressaare päevakeskuse ja Kogula eakate kodu inimestelt.
Mitmekesine valik
Ka saab laadalt soetada pimedate ühingu liikmete valmistatud punutisi.
Kahtlemata ei puudu laadalt ka erinevad hoidised, kodus valmistatud pirukad jms. Ning aias kasvanud saadused, aga ka kindad/sokid/muud kudumid ning kadakast valmistatud esemed.
“Kõike ei oskagi hetkel veel nimetada, võib ette tulla ka üllatusi,” kinnitas Kersti Nuut, lisades, et laadale on lubanud appi tulla Kuressaare gümnaasiumi 11. klassi noored vabatahtlikud.
Saaremaa Naiskodukaitse liikmed pakuvad sooja jooki.
Kõik on oodatud neljapäeval, 22. detsembril kell 10–15 Kuressaare kultuurikeskusesse laadale “Oma asi”. Autor: MM Reede, 16. detsember 2016.“Alustasime SPIK-i (Saaremaa Puuetega Inimeste Koda – toim) maja õues ja siseruumides, nüüdseks oleme leidnud võimaluse korraldada laat Kuressaare kultuurikeskuses,” ütles SPIK-i sotsiaaltöötaja Kersti Nuut.Ta lisas, et põhjus, miks otsustati laadaga ümber kolida kultuurikeskusesse, oli just see, et SPIK-i ruumid jäid kitsaks, kuna laadaliste huvi järjest suurenes.Hetkeseisuga on müüjaid kirjas üle kahekümne. Kaubavalik on lai: omakorjatud ravimtaimed, mitmesugune käsitöö Sõmera Kodu, Randvere TÕK-i, Kuressaare päevakeskuse ja Kogula eakate kodu inimestelt.Ka saab laadalt soetada pimedate ühingu liikmete valmistatud punutisi.Kahtlemata ei puudu laadalt ka erinevad hoidised, kodus valmistatud pirukad jms. Ning aias kasvanud saadused, aga ka kindad/sokid/muud kudumid ning kadakast valmistatud esemed.“Kõike ei oskagi hetkel veel nimetada, võib ette tulla ka üllatusi,” kinnitas Kersti Nuut, lisades, et laadale on lubanud appi tulla Kuressaare gümnaasiumi 11. klassi noored vabatahtlikud.Saaremaa Naiskodukaitse liikmed pakuvad sooja jooki.Kõik on oodatud neljapäeval, 22. detsembril kell 10–15 Kuressaare kultuurikeskusesse laadale “Oma asi”.
Veel artikleid samast teemast »


description: Alates 30. novembrist on Leisi ujula-spaa seoses remonditöödega ajutiselt suletud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leisi ujula on remondis

maintext:
Uudised
Leisi ujula on remondis
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Alates 30. novembrist on Leisi ujula-spaa seoses remonditöödega ajutiselt suletud.
“Kahjuks ilmnes pärast kuut aastat kasutamist ehituspraak, kus spaaosa põrandaplaadid tulid lahti ja vesi hakkas keldrisse jooksma,“ ütles Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep, lisades, et ehitustehnoloogia nõuab vahekihtide, veetõkke kuivamist, aga uued plaadid on juba Saaremaal.
Ujula loodetakse taas rahvale avada 14. või 15. detsembril. Autor: Ivika Laanet Laupäev, 03. detsember 2016.“Kahjuks ilmnes pärast kuut aastat kasutamist ehituspraak, kus spaaosa põrandaplaadid tulid lahti ja vesi hakkas keldrisse jooksma,“ ütles Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep, lisades, et ehitustehnoloogia nõuab vahekihtide, veetõkke kuivamist, aga uued plaadid on juba Saaremaal.Ujula loodetakse taas rahvale avada 14. või 15. detsembril.
Veel artikleid samast teemast »


description: Alanud on kolm aastat (2016–2019) kestev rahvusvaheline projekt BOOSTED ”Rakenduskõrgharidus turismimajanduse edendamiseks”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Valmib rahvusvaheline e-õppekursus turismiasjalistele
Kolmapäev, 21. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 21. detsember 2016. Alanud on kolm aastat (2016–2019) kestev rahvusvaheline projekt BOOSTED ”Rakenduskõrgharidus turismimajanduse edendamiseks”.
Projekti eesmärk on pakkuda teadmisi ja oskusi turismiettevõtete konkurentsivõime parandamiseks ning Kesk-Läänemere piirkonna kui ühtse turismisihtkoha arendamiseks.
Soome, Eesti ja Läti turismisektoril on üsna sarnased probleemid: kuidas meelitada siia senisest rohkem külalisi mitte üksnes naaberriikidest, aga ka kaugetest ja eksootilistest maadest? Missuguseid tooteid, teenuseid ja teenindust meilt oodatakse? Kuidas meie piirkonna ühine turundamine aitaks jõuda kaugete sihtturgudeni ja mida peaksid turismiasjalised selleks juurde õppima?
Projekt BOOSTED on võtnud sihikule just need küsimused. Esmalt viiakse läbi uuring, et kaardistada ettevõtjate ootused kõrgkoolilõpetajatele. Seejärel selgitatakse välja üleilmsel turismiturul tegutsemiseks vajalikud põhioskused ja valmistatakse ette praktilise suunitlusega e-õppekursused Soome, Eesti ja Läti õppijatele.
BOOSTED projekti koordineerib Satakunta rakenduskõrgkool Soomest, osalevad Läti ülikool ja Vidzeme rakenduskõrgkool Lätist ja Tallinna tehnikaülikool (Kuressaare kolledž) Eestist. Projektiväliste partneritena on kaasatud TÜ Pärnu kolledž ja Soomest Saimaa rakenduskõrgkool. Projekti elluviimist toetab Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondi Interreg VA Kesk-Läänemere programm. Projekti eesmärk on pakkuda teadmisi ja oskusi turismiettevõtete konkurentsivõime parandamiseks ning Kesk-Läänemere piirkonna kui ühtse turismisihtkoha arendamiseks.Soome, Eesti ja Läti turismisektoril on üsna sarnased probleemid: kuidas meelitada siia senisest rohkem külalisi mitte üksnes naaberriikidest, aga ka kaugetest ja eksootilistest maadest? Missuguseid tooteid, teenuseid ja teenindust meilt oodatakse? Kuidas meie piirkonna ühine turundamine aitaks jõuda kaugete sihtturgudeni ja mida peaksid turismiasjalised selleks juurde õppima?Projekt BOOSTED on võtnud sihikule just need küsimused. Esmalt viiakse läbi uuring, et kaardistada ettevõtjate ootused kõrgkoolilõpetajatele. Seejärel selgitatakse välja üleilmsel turismiturul tegutsemiseks vajalikud põhioskused ja valmistatakse ette praktilise suunitlusega e-õppekursused Soome, Eesti ja Läti õppijatele.BOOSTED projekti koordineerib Satakunta rakenduskõrgkool Soomest, osalevad Läti ülikool ja Vidzeme rakenduskõrgkool Lätist ja Tallinna tehnikaülikool (Kuressaare kolledž) Eestist. Projektiväliste partneritena on kaasatud TÜ Pärnu kolledž ja Soomest Saimaa rakenduskõrgkool. Projekti elluviimist toetab Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondi Interreg VA Kesk-Läänemere programm.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ringtee 11 aadress ütleb vaid neile midagi, kel on sinna asja olnud. Või siis neile, kes peavad lugu heast ja kvaliteetsest mööblist. Viimastel päevadel on aga mööblimaja esimeses saalis koha leidnud luksuslikud voodid – vanaaegse vurfi, aga luksusliku väljanägemisega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Luksuslike voodite taaselustamise lugu

maintext:
Maakond
Luksuslike voodite taaselustamise lugu
Kolmapäev, 21. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Kolmapäev, 21. detsember 2016. See oli voodi, millesse tegija armus esimesena. Teised tulid riburada pidi järgi. FOTO: Ene Kallas Ringtee 11 aadress ütleb vaid neile midagi, kel on sinna asja olnud. Või siis neile, kes peavad lugu heast ja kvaliteetsest mööblist. Viimastel päevadel on aga mööblimaja esimeses saalis koha leidnud luksuslikud voodid – vanaaegse vurfi, aga luksusliku väljanägemisega.
Mööblimaja perenaine Mare Sink ise on tagasihoidlik – tema ei nimetaks oma tegevust restaureerimiseks, ometigi aga just niimoodi on. Voodid, mis lösutasid küllalt õnnetus seisus erinevates Eesti paikades, on ta korda teinud, veel enam – läikima ja särama löönud. Mõnel juhul isegi kullaga katnud. Sest kuld talle meeldib.
Mõte voodeid restaureerima hakata tulnud talle eelmisel kevadel. Ekspromt. “Olin kevadel ühes depressiivses Eesti väikelinnas,” selgitas ta, lisades kohe, et pole see linn midagi nii depressiivne. Tegu oli ühe Lõuna-Eesti linnaga ja Mare oli lihtsalt läbisõidul. “See oli pühapäevane päev,” jutustas ta.
“Silmasin üht antiigipoodi, mis oli muidugi kinni. Aga poe uksel oli peremehe telefoninumbriga silt.” Põnnama Mare ei löönud – oli võtnud ühendust. Peremees osutunud toredaks, sõitnud kohale ja näidanud poodi.
“Väga ilus antiigipood oli,” kiitis Mare, “aga siis vaatasin, et pööningul on ka üks ruum. Küsisin luba, et sinna minna. Tohtis, ja siis ma nägin neid voodeid!”
Kõigepealt armus ta ära ühte, siis vaatas ringi ning nägi teisigi. “Kohe ja otse ei mõelnud ma seekord midagi, aga kui olin juba kodus, tuli idee, et kui raha kokku saan, siis lähen tagasi ja võtan need kõik ära, klopsin kõik üles, tuunin ära, näen natuke vaeva ja teen voodite näitusmüügi.”
Nii saanudki. Ning nüüd, pärast poolt ja enamat aastat on Ringtee 11 mööblimajas valik vanaaegse moe, aga äärmiselt toreda väljanägemisega voodeid. Mitte üks või kaks, aga palju-palju rohkem.
Igat kraapsu ta vooditest välja ei võtnud, sest tegu on ju ikkagi kasutatud puhkamisasemetega. Küll aga otsis kokku puuduvad jupid, asendas vajadusel kanga, võttis vana värvi maha, asendas uuega, lakkis ja lihvis, tellis koguni uued madratsid, täpselt mõõtude järgi.
Probleem on Mare sõnutsi selles, et kuna tänapäeva voodid on kandilised, siis on väga raske leida ümarate nurkadega madratseid.
Aga paljud neist vooditest, millele Mare uue elu sisse puhus, on just sellised – ümarate servadega.
Voodite kallal nokitses Mare vaheaegadega – siis, kui tööst mahti sai. “Kui teed midagi, tahaks ju teha hommikust õhtuni. Ma nii õnnelik ei ole, et saaksin tegeleda ainult endale meeldiva tegevusega,” rääkis ta.
Aga miks Marele üldse sellised voodid meeldivad? “Ma müün ju tänapäeva voodeid – need on suht kandilised. Mulle nad endale meeldivad. Aga nendest, vanaaegsetest ja natuke räsitutest, hakkas mul kuidagi kahju,” selgitas ta.
Kui saalis ringi vaadata, hakkab silma, et need ilusad luksuslikud voodid on kõik kuidagi – lühikesed. Mõeldud natuke väiksematele inimestele kui tänapäeva inimesed. Selgus aga, et silmad petavad – kõige suurem voodi on mõõtmetes 1.95x1.95.
Hindu oli Marel raske nimetada. “Kui ikka tuleb lahe inimene ja on huvitatud voodist, küll me omavahel kokku lepime,” on ta veendunud.
“Kõik on läbirääkimiste küsimus, kõik sõltub voodist ja kliendist. Ma lepin ise kokku, äkki mõnele ei meeldigi mu tehtud katted ja padi – siin võtan kõik need ära. Hästi keeruline on mõelda. Kui tuleb kihvt inimene, küll me siis kokku lepime.” Mööblimaja perenaine Mare Sink ise on tagasihoidlik – tema ei nimetaks oma tegevust restaureerimiseks, ometigi aga just niimoodi on. Voodid, mis lösutasid küllalt õnnetus seisus erinevates Eesti paikades, on ta korda teinud, veel enam – läikima ja särama löönud. Mõnel juhul isegi kullaga katnud. Sest kuld talle meeldib.Mõte voodeid restaureerima hakata tulnud talle eelmisel kevadel. Ekspromt. “Olin kevadel ühes depressiivses Eesti väikelinnas,” selgitas ta, lisades kohe, et pole see linn midagi nii depressiivne. Tegu oli ühe Lõuna-Eesti linnaga ja Mare oli lihtsalt läbisõidul. “See oli pühapäevane päev,” jutustas ta.“Silmasin üht antiigipoodi, mis oli muidugi kinni. Aga poe uksel oli peremehe telefoninumbriga silt.” Põnnama Mare ei löönud – oli võtnud ühendust. Peremees osutunud toredaks, sõitnud kohale ja näidanud poodi.“Väga ilus antiigipood oli,” kiitis Mare, “aga siis vaatasin, et pööningul on ka üks ruum. Küsisin luba, et sinna minna. Tohtis, ja siis ma nägin neid voodeid!”Kõigepealt armus ta ära ühte, siis vaatas ringi ning nägi teisigi. “Kohe ja otse ei mõelnud ma seekord midagi, aga kui olin juba kodus, tuli idee, et kui raha kokku saan, siis lähen tagasi ja võtan need kõik ära, klopsin kõik üles, tuunin ära, näen natuke vaeva ja teen voodite näitusmüügi.”Nii saanudki. Ning nüüd, pärast poolt ja enamat aastat on Ringtee 11 mööblimajas valik vanaaegse moe, aga äärmiselt toreda väljanägemisega voodeid. Mitte üks või kaks, aga palju-palju rohkem.Igat kraapsu ta vooditest välja ei võtnud, sest tegu on ju ikkagi kasutatud puhkamisasemetega. Küll aga otsis kokku puuduvad jupid, asendas vajadusel kanga, võttis vana värvi maha, asendas uuega, lakkis ja lihvis, tellis koguni uued madratsid, täpselt mõõtude järgi.Probleem on Mare sõnutsi selles, et kuna tänapäeva voodid on kandilised, siis on väga raske leida ümarate nurkadega madratseid.Aga paljud neist vooditest, millele Mare uue elu sisse puhus, on just sellised – ümarate servadega.Voodite kallal nokitses Mare vaheaegadega – siis, kui tööst mahti sai. “Kui teed midagi, tahaks ju teha hommikust õhtuni. Ma nii õnnelik ei ole, et saaksin tegeleda ainult endale meeldiva tegevusega,” rääkis ta.Aga miks Marele üldse sellised voodid meeldivad? “Ma müün ju tänapäeva voodeid – need on suht kandilised. Mulle nad endale meeldivad. Aga nendest, vanaaegsetest ja natuke räsitutest, hakkas mul kuidagi kahju,” selgitas ta.Kui saalis ringi vaadata, hakkab silma, et need ilusad luksuslikud voodid on kõik kuidagi – lühikesed. Mõeldud natuke väiksematele inimestele kui tänapäeva inimesed. Selgus aga, et silmad petavad – kõige suurem voodi on mõõtmetes 1.95x1.95.Hindu oli Marel raske nimetada. “Kui ikka tuleb lahe inimene ja on huvitatud voodist, küll me omavahel kokku lepime,” on ta veendunud.“Kõik on läbirääkimiste küsimus, kõik sõltub voodist ja kliendist. Ma lepin ise kokku, äkki mõnele ei meeldigi mu tehtud katted ja padi – siin võtan kõik need ära. Hästi keeruline on mõelda. Kui tuleb kihvt inimene, küll me siis kokku lepime.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kirikuteated

maintext:
Kirik
Kirikuteated
Neljapäev, 29. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Luterlikud kirikud
Anseküla
6.I kl 15 – kolmekuningapäeva jumalateenistus Tiirimetsa kirikus.
6.I kl 16.30 – osadusõhtu Lõmala sadamahoones.
Jämaja
1.I kl 13 – jumalateenistus Jämaja kirikus.
8.I kl 11 – jumalateenistus Jämaja kiriku käärkambris.
Kaarma
1.I kl 15 – jumalateenistus armulauaga pastoraadis.
Karja
31.XII kl 17 – vana-aastaõhtu missa.
Kihelkonna
31.XII kl 17 – vana-aastaõhtu jumalateenistus kirikus armulauaga.
31.XII kl 23.40 – aasta ärasaatmispalvus.
1.I kl 0.20 – uusaasta vastuvõtmise palvus kirikus.
1.I kl 0.30 – kirikus musitseerib naabervalla saxineiu, laulja ja helilooja Pille-Rite Rei. Saame tema pilli saatel laulda ka koos “Püha ööd” ning süüdata küünla oma uusaasta palvesoovidega.
1.I kl 11 – jumalateenistus kirikus.
Kuressaare
kuressaare@eelk.ee www.eelk.ee/kuressaare
29.XII kl 18 – Rita Loeli mälestuskontsert kirikus, esinevad Laine Sepa õpilased.
30.XII kl 19 – Maarja-Liis Ilusa ja Karl-Erik Taukari kontsert kirikus “Jõulutähed” (piletitega).
31.XII kl 18 – vana-aastaõhtu jumalateenistus armulauaga, teenib õp Anti Toplaan.
1.I kl 11 – uusaasta jumalateenistus armulauaga. Teenib õp Anti Toplaan.
Kärla
31.XII kl 13 – vana-aastaõhtu jumalateenistus kirikus armulauaga, laulab koguduse naiskoor. Seejärel alustame kirikus uue koguduse nõukogu valimisega.
Muhu
1.I kl 10 – jumalateenistus armulauaga (Muhu hooldekeskuses).
Mustjala
31.XII kl 15 – vana-aastaõhtu jumalateenistus kirikus armulauaga.
Püha
31.XII kl 15 – jumalateenistus armulauaga kirikus.
Valjala
1.I kl 12.30 – jumalateenistus armulauaga (pastoraadis).
EESTI APOSTLIK-ÕIGEUSU KIRIK
Kuressaare
31.XII kl 17 – vana-aastaõhtu teenistus.
1.I kl 10 – liturgia.
Kontakt: preester Roman Tõnisson, tel 5349 2534, roman@eoc.ee
Tornimäe
31.XII kl 23.45 – tänupalvus.
Metsküla
31.XII kl 14 – vana-aastaõhtu palveteenistus.
KURESSAARE SIIONI KIRIK
Tallinna 45
Noortekonverentsi “Julge särada!” avatud üritused:
29.XII kl 20 – kontsert Pu´r Mu`dd.
30.XII kl 18 – noorteõhtu. Külas Gunnar Kotiesen &Co.
31.XII kl 21 – noorte aastavahetus – Juhan & Co (piletiga).
1.I kl 11 – uusaasta jumalateenistus Tr:u Bänd ja “Julge särada!” noortekonverentsil osalenute tunnistused. Kõneleb Margus Mäemets.
METODISTI KIRIK
Kuressaare
30.XII kl 17 – palvetund.
30.XII kl 19 – evangeelne osadusõhtu.
1.I kl 13 – jumalateenistus.
Reeküla
1.I kl 11 – jumalateenistus.
KURESSAARE KRISTLIK NELIPÜHI KIRIK – NELIKAARE KIRIK
Kaare 6
30.XII kl 19 – palveõhtu.
1.I kl 10 – tervituskohv, 10.15 palvehommik, kl 11 – jumalateenistus, sõnumid juhatuse vendadelt, samal ajal väikelastehoid kohvikus.
ORISSAARE KRISTLIK VABAKOGUDUS
Kuivastu mnt 14
1.I kl 10 – jumalateenistus.
2.I kl 19 – palveosadus.
5.I kl 19 – piiblitund.
SEITSMENDA PÄEVA ADVENTISTIDE KOGUDUS
Uus tn 45
30.XII kl 19 – osaduskoosolek.
31.XII kl 11 – piiblitund.
31.XII kl 12 – jumalateenistus. Autor: MM Neljapäev, 29. detsember 2016.Anseküla6.I kl 15 – kolmekuningapäeva jumalateenistus Tiirimetsa kirikus.6.I kl 16.30 – osadusõhtu Lõmala sadamahoones.Jämaja1.I kl 13 – jumalateenistus Jämaja kirikus.8.I kl 11 – jumalateenistus Jämaja kiriku käärkambris.Kaarma1.I kl 15 – jumalateenistus armulauaga pastoraadis.Karja31.XII kl 17 – vana-aastaõhtu missa.Kihelkonna31.XII kl 17 – vana-aastaõhtu jumalateenistus kirikus armulauaga.31.XII kl 23.40 – aasta ärasaatmispalvus.1.I kl 0.20 – uusaasta vastuvõtmise palvus kirikus.1.I kl 0.30 – kirikus musitseerib naabervalla saxineiu, laulja ja helilooja Pille-Rite Rei. Saame tema pilli saatel laulda ka koos “Püha ööd” ning süüdata küünla oma uusaasta palvesoovidega.1.I kl 11 – jumalateenistus kirikus.Kuressaarekuressaare@eelk.ee www.eelk.ee/kuressaare29.XII kl 18 – Rita Loeli mälestuskontsert kirikus, esinevad Laine Sepa õpilased.30.XII kl 19 – Maarja-Liis Ilusa ja Karl-Erik Taukari kontsert kirikus “Jõulutähed” (piletitega).31.XII kl 18 – vana-aastaõhtu jumalateenistus armulauaga, teenib õp Anti Toplaan.1.I kl 11 – uusaasta jumalateenistus armulauaga. Teenib õp Anti Toplaan.Kärla31.XII kl 13 – vana-aastaõhtu jumalateenistus kirikus armulauaga, laulab koguduse naiskoor. Seejärel alustame kirikus uue koguduse nõukogu valimisega.Muhu1.I kl 10 – jumalateenistus armulauaga (Muhu hooldekeskuses).Mustjala31.XII kl 15 – vana-aastaõhtu jumalateenistus kirikus armulauaga.Püha31.XII kl 15 – jumalateenistus armulauaga kirikus.Valjala1.I kl 12.30 – jumalateenistus armulauaga (pastoraadis).Kuressaare31.XII kl 17 – vana-aastaõhtu teenistus.1.I kl 10 – liturgia.Kontakt: preester Roman Tõnisson, tel 5349 2534, roman@eoc.eeTornimäe31.XII kl 23.45 – tänupalvus.Metsküla31.XII kl 14 – vana-aastaõhtu palveteenistus.Tallinna 45Noortekonverentsi “Julge särada!” avatud üritused:29.XII kl 20 – kontsert Pu´r Mu`dd.30.XII kl 18 – noorteõhtu. Külas Gunnar Kotiesen &Co.31.XII kl 21 – noorte aastavahetus – Juhan & Co (piletiga).1.I kl 11 – uusaasta jumalateenistus Tr:u Bänd ja “Julge särada!” noortekonverentsil osalenute tunnistused. Kõneleb Margus Mäemets.Kuressaare30.XII kl 17 – palvetund.30.XII kl 19 – evangeelne osadusõhtu.1.I kl 13 – jumalateenistus.Reeküla1.I kl 11 – jumalateenistus.Kaare 630.XII kl 19 – palveõhtu.1.I kl 10 – tervituskohv, 10.15 palvehommik, kl 11 – jumalateenistus, sõnumid juhatuse vendadelt, samal ajal väikelastehoid kohvikus.Kuivastu mnt 141.I kl 10 – jumalateenistus.2.I kl 19 – palveosadus.5.I kl 19 – piiblitund.Uus tn 4530.XII kl 19 – osaduskoosolek.31.XII kl 11 – piiblitund.31.XII kl 12 – jumalateenistus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Uuest aastast tõuseb pensioni inimesele koju toomise teenuse hind ning lüheneb ajavahemik, mil seda tehakse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarel viiakse pension viiesajasse kodusse
Laupäev, 10. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Uuest aastast tõuseb pensioni inimesele koju toomise teenuse hind ning lüheneb ajavahemik, mil seda tehakse.
Sotsiaalkindlustusamet teatas, et 1. jaanuarist 2017 tõuseb riiklike pensionide ja sotsiaaltoetuste ühe kojukande hind seniselt 5,25-lt 6,60 eurole.
Saare maakonnas viiakse Omniva kommunikatsioonispetsialisti Mattias Kaivu sõnul pension koju ligi 500 kliendile. Täpset jaotust, kui paljude teenus on tasuta ning kui palju tasu eest, ei osanud ei Kaiv ega sotsiaalkindlustusameti kommunikatsiooninõunik Kaili Uusmaa öelda.
Pensioni, toetuse või hüvitise kojukande tasust on vabastatud liikumistakistusega või hajaasustusalal elavad inimesed, kellele pangateenus on raskesti kättesaadav.
Sotsiaalkindlustusameti finantsjuhi Margus Pärna sõnul puudutab muudatus neid pensioni, toetuse või hüvitise saajaid, kes tellivad raha kojutoomise oma kulul. “Neid inimesi on küll aasta-aastalt jäänud vähemaks, sest suurem osa meie klientidest saab raha pangakontole. Neid, kes raha koju tellivad, on ligikaudu 6000.”
Kui 2009. aastal hakkas riik eakatelt pensionide kojukande eest raha küsima, vallandus suur pahameeletorm, mis päädis toonase sotsiaalministri Maret Maripuu lahkumisega oma ametipostilt. Autor: Pamela Talzi Laupäev, 10. detsember 2016.Sotsiaalkindlustusamet teatas, et 1. jaanuarist 2017 tõuseb riiklike pensionide ja sotsiaaltoetuste ühe kojukande hind seniselt 5,25-lt 6,60 eurole.Saare maakonnas viiakse Omniva kommunikatsioonispetsialisti Mattias Kaivu sõnul pension koju ligi 500 kliendile. Täpset jaotust, kui paljude teenus on tasuta ning kui palju tasu eest, ei osanud ei Kaiv ega sotsiaalkindlustusameti kommunikatsiooninõunik Kaili Uusmaa öelda.Pensioni, toetuse või hüvitise kojukande tasust on vabastatud liikumistakistusega või hajaasustusalal elavad inimesed, kellele pangateenus on raskesti kättesaadav.Sotsiaalkindlustusameti finantsjuhi Margus Pärna sõnul puudutab muudatus neid pensioni, toetuse või hüvitise saajaid, kes tellivad raha kojutoomise oma kulul. “Neid inimesi on küll aasta-aastalt jäänud vähemaks, sest suurem osa meie klientidest saab raha pangakontole. Neid, kes raha koju tellivad, on ligikaudu 6000.”Kui 2009. aastal hakkas riik eakatelt pensionide kojukande eest raha küsima, vallandus suur pahameeletorm, mis päädis toonase sotsiaalministri Maret Maripuu lahkumisega oma ametipostilt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eelmisel nädalal hakkas kogu Eestis kasvama gripitaoliste haigestumiste arv ning suurenes grippi haigestunute osakaal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viirused levivad tõusvas joones

maintext:
Uudised
Viirused levivad tõusvas joones
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 15. detsember 2016. Iiris Saluri. Eelmisel nädalal hakkas kogu Eestis kasvama gripitaoliste haigestumiste arv ning suurenes grippi haigestunute osakaal.
Grippi haigestumuse intensiivsust hinnatakse siiski veel madalaks ja gripiviiruse levikut piiratuks, kuid grippi ja gripilaadsetesse haigustesse haigestumine on tõusutrendis.
Arstide poole pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse haigestumise tõttu möödunud nädalal 3791 inimest, neist pooled olid lapsed. Keskmine haigestumus 100 000 elaniku kohta oli 288,7. Eesti keskmisest suurem oli viirusnakkustesse haigestumus Ida-Virumaal, Tartumaal, Läänemaal ja Narvas.
Terviseameti avalike suhete juht Iiris Saluri tõdes, et haigestunute hulk kasvas mõnevõrra ka Saaremaal, kuid kinnitatud gripiviiruste kohta saartelt neil infot ei ole. “Kui 48. nädalal (28.11.–4.12.) pöördus Saaremaal hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 39 inimest, siis möödunud nädalal oli abivajajaid 47,“ selgitas Saluri.
Laboratoorselt kinnitati möödunud nädalal 36 A ja 1 B gripiviirus. Viimane ei levi Saluri sõnul reeglina nii kergelt.
“Kui B-tüüp domineerib, on haigestumine grippi sel hooajal madalam. Kui domineerib A, on oodata suuremat haigestunute hulka,“ lisas ta.
“Samas kulgeb A-gripp üldjuhul raskemalt. Aga gripp on gripp ja võib alati raskesti kulgeda.“
Gripiviiruste osakaal moodustab terviseameti andmetel kõikidest ringlevatest viirustest 12,5 protsenti. Teistest respiratoorseid viirusnakkusi põhjustavatest viirustest 11,4% olid paragripiviirused, 10% rinoviirused ja 5,5% RS-viirused.
Kokku on hooaja algusest laboratoorselt kinnitatud grippi 74 korral, neist 73 korral on olnud tegu A-gripi ja ühel korral B-gripi juhuga.
***
Mida pead teadma grippi haigestumisel
Kuna gripiviirus A(H3) tüvega seotud grippi haigestumise kulgu loetakse raskemaks ja seda just kõrgenenud tüsistuste ning suremuse ohu tõttu, tuletame meelde olulised reeglid grippi haigestumise korral:
- Informeeri haigestumisest oma perearsti. Jälgi oma seisundit ja võta selle halvenemisel uuesti ühendust perearstiga.
- Kui pead minema arsti juurde, kata suu ja nina ühekordselt kasutatava taskuräti või maskiga.
- Ära mine haigena tööle või kooli. Ära võta hoida väikseid lapsi. Kui võimalik, leia keegi, kes käib haiguse ajal poes või apteegis ja teeb muid toimetusi.
- Informeeri lähedasi oma haigestumisest, eriti, kui elad üksi. Palu, et sulle aeg-ajalt helistataks, et küsida, kuidas sul läheb.
- Puhkus ja piisav vedeliku tarbimine on tähtsad. Tavaliselt võtab paranemine aega nädala.
- Kui terviseseisund halveneb, helista kohe oma perearstile või kutsu kiirabi telefonil 112.
Täiskasvanu seisund on raske, kui:
- on hingamisraskused
- on valu või raskustunne rinnus
- on tekkinud äkiline peauimasus (pearinglus) ja segane olek
- esineb tugev ja pidev oksendamine
- gripinähud kaovad, kuid seejärel tõuseb uuesti palavik ja köha ägeneb taas
Lapse seisund on raske, kui:
- on hingamisraskused
- nahk on sinakas või hall
- ei joo piisavalt
- oksendab tugevalt või sageli
- ei ärka ega reageeri millelegi
- on kogu aeg nutune või ärritunud ja teda ei õnnestu rahustada
- gripinähud kaovad, kuid seejärel tõuseb uuesti palavik ja köha ägeneb taas. Grippi haigestumuse intensiivsust hinnatakse siiski veel madalaks ja gripiviiruse levikut piiratuks, kuid grippi ja gripilaadsetesse haigustesse haigestumine on tõusutrendis.Arstide poole pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse haigestumise tõttu möödunud nädalal 3791 inimest, neist pooled olid lapsed. Keskmine haigestumus 100 000 elaniku kohta oli 288,7. Eesti keskmisest suurem oli viirusnakkustesse haigestumus Ida-Virumaal, Tartumaal, Läänemaal ja Narvas.Terviseameti avalike suhete juht Iiris Saluri tõdes, et haigestunute hulk kasvas mõnevõrra ka Saaremaal, kuid kinnitatud gripiviiruste kohta saartelt neil infot ei ole. “Kui 48. nädalal (28.11.–4.12.) pöördus Saaremaal hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 39 inimest, siis möödunud nädalal oli abivajajaid 47,“ selgitas Saluri.Laboratoorselt kinnitati möödunud nädalal 36 A ja 1 B gripiviirus. Viimane ei levi Saluri sõnul reeglina nii kergelt.“Kui B-tüüp domineerib, on haigestumine grippi sel hooajal madalam. Kui domineerib A, on oodata suuremat haigestunute hulka,“ lisas ta.“Samas kulgeb A-gripp üldjuhul raskemalt. Aga gripp on gripp ja võib alati raskesti kulgeda.“Gripiviiruste osakaal moodustab terviseameti andmetel kõikidest ringlevatest viirustest 12,5 protsenti. Teistest respiratoorseid viirusnakkusi põhjustavatest viirustest 11,4% olid paragripiviirused, 10% rinoviirused ja 5,5% RS-viirused.Kokku on hooaja algusest laboratoorselt kinnitatud grippi 74 korral, neist 73 korral on olnud tegu A-gripi ja ühel korral B-gripi juhuga.***Kuna gripiviirus A(H3) tüvega seotud grippi haigestumise kulgu loetakse raskemaks ja seda just kõrgenenud tüsistuste ning suremuse ohu tõttu, tuletame meelde olulised reeglid grippi haigestumise korral:- Informeeri haigestumisest oma perearsti. Jälgi oma seisundit ja võta selle halvenemisel uuesti ühendust perearstiga.- Kui pead minema arsti juurde, kata suu ja nina ühekordselt kasutatava taskuräti või maskiga.- Ära mine haigena tööle või kooli. Ära võta hoida väikseid lapsi. Kui võimalik, leia keegi, kes käib haiguse ajal poes või apteegis ja teeb muid toimetusi.- Informeeri lähedasi oma haigestumisest, eriti, kui elad üksi. Palu, et sulle aeg-ajalt helistataks, et küsida, kuidas sul läheb.- Puhkus ja piisav vedeliku tarbimine on tähtsad. Tavaliselt võtab paranemine aega nädala.- Kui terviseseisund halveneb, helista kohe oma perearstile või kutsu kiirabi telefonil 112.- on hingamisraskused- on valu või raskustunne rinnus- on tekkinud äkiline peauimasus (pearinglus) ja segane olek- esineb tugev ja pidev oksendamine- gripinähud kaovad, kuid seejärel tõuseb uuesti palavik ja köha ägeneb taas- on hingamisraskused- nahk on sinakas või hall- ei joo piisavalt- oksendab tugevalt või sageli- ei ärka ega reageeri millelegi- on kogu aeg nutune või ärritunud ja teda ei õnnestu rahustada- gripinähud kaovad, kuid seejärel tõuseb uuesti palavik ja köha ägeneb taas.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Selgase küla Kaigu talus pistab kõigepealt kuuri alt nina välja viiekuune berni karjakoer Rollo, kes haugatab moe pärast ja jääb ootele. Hetk hiljem ilmub elumaja uksele Raivo Hein (50).
Mehel on kuklas vahva väike pats, justkui vihje kunagisele ajale, kui ta oma firmadega veel internetis möllas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Intervjuu
Raivo Hein: tähtis on majanduslik vabadus
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 31. detsember 2016. “Ma ei viitsi praegu obside juurde minna, need on siit ka näha,” näitab Raivo Hein magamistoa rõdult. FOTO: Valmar Voolaid Selgase küla Kaigu talus pistab kõigepealt kuuri alt nina välja viiekuune berni karjakoer Rollo, kes haugatab moe pärast ja jääb ootele. Hetk hiljem ilmub elumaja uksele Raivo Hein (50). Mehel on kuklas vahva väike pats, justkui vihje kunagisele ajale, kui ta oma firmadega veel internetis möllas.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kohus mõistis Kuressaare kesklinnas magavalt mehelt rahakoti näpanud meesterahvale tingimisi vangistuse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Rahakoti näppajale tingimisi vangistus


description: Eesti parim rallipiloot Ott Tänak (pildil) andis üleeile ETV saatele “Sport. Sport“ pika ja põhjaliku intervjuu. Teleajakirjanik Lembitu Kuuse põhiteemadeks olid uus auto, uus kaardilugeja ja uus tiimikaaslane. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Tänak andis ETV-le optimistliku intervjuu
Teisipäev, 20. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 20. detsember 2016. EKRAANITÕMMIS: etv.err.ee Eesti parim rallipiloot Ott Tänak (pildil) andis üleeile ETV saatele “Sport. Sport“ pika ja põhjaliku intervjuu. Teleajakirjanik Lembitu Kuuse põhiteemadeks olid uus auto, uus kaardilugeja ja uus tiimikaaslane.
“Läinud nädala pommuudis oli see, et Tänak hakkab uuel hooajal kihutama M-Spordi meeskonnas, kellega sõlmis lepingu ka valitsev maailmameister Sebastian Ogier,” ütles saate toimetaja Anu Säärits sissejuhatuseks.
Tänak ütles, et tema jaoks oli koht kindel juba varem ja midagi ootamatut ei olnud. Malcolm Wilson (M-Spordi juht – toim) tegeles pigem teise sõitja otsimisega. Ta tahtis väga oma meeskonda Ogieri ja tema ta ka sai.
“Oleme Martiniga (Järveoja – toim) nüüd neli päeva uue Fordiga teste sõitnud. Siiamaani on kõik hästi läinud. See on väga tänuväärne, et sain uut Fiestat arendada nii nagu ise soovisin. Just seepärast peaks mul järgmisel aastal olema parim võimalus, mis mul siiani on olnud,” oli Tänak auto suhtes optimistlik. “Ka Ogier on meie meeskonna põhitööga rahul olnud ja isegi istmeasend sobis talle,” lisas Tänak naljatamisi.
Järveoja peab kiiremini rääkima õppima
Saatesse mahtus ka lühem intervjuu Martin Järveojaga, kes on ralliradadel tiirelnud kümme aastat, sealhulgas tulnud 2007. aastal Eesti meistriks judos. “Eks Ott on väga nõudlik inimene, aga see tuleb sellele alale ainult kasuks. Aasta lõikes õpin teda kindlasti paremini tundma ja lõpus saan öelda, mis tema eripärad on,” kirjeldas Järveoja oma WRC pilooti. “Mis muud, kui peab nüüd kiiremini rääkima hakkama, et tempos püsida. Autoga on meil piisavalt potentsiaali, et esikohtade eest võistelda,” lõpetas ka Järveoja entusiastlikult.
“Martin on omajagu MM-rallisid juba sõitnud, seega põhitarkus on tal olemas. Ta teab, kuhu ta läheb ja mis ta tegema peab,” usub Tänak oma uude kaardilugejasse MM-radadel. “Läinud nädala pommuudis oli see, et Tänak hakkab uuel hooajal kihutama M-Spordi meeskonnas, kellega sõlmis lepingu ka valitsev maailmameister Sebastian Ogier,” ütles saate toimetaja Anu Säärits sissejuhatuseks.Tänak ütles, et tema jaoks oli koht kindel juba varem ja midagi ootamatut ei olnud. Malcolm Wilson (M-Spordi juht – toim) tegeles pigem teise sõitja otsimisega. Ta tahtis väga oma meeskonda Ogieri ja tema ta ka sai.“Oleme Martiniga (Järveoja – toim) nüüd neli päeva uue Fordiga teste sõitnud. Siiamaani on kõik hästi läinud. See on väga tänuväärne, et sain uut Fiestat arendada nii nagu ise soovisin. Just seepärast peaks mul järgmisel aastal olema parim võimalus, mis mul siiani on olnud,” oli Tänak auto suhtes optimistlik. “Ka Ogier on meie meeskonna põhitööga rahul olnud ja isegi istmeasend sobis talle,” lisas Tänak naljatamisi.Saatesse mahtus ka lühem intervjuu Martin Järveojaga, kes on ralliradadel tiirelnud kümme aastat, sealhulgas tulnud 2007. aastal Eesti meistriks judos. “Eks Ott on väga nõudlik inimene, aga see tuleb sellele alale ainult kasuks. Aasta lõikes õpin teda kindlasti paremini tundma ja lõpus saan öelda, mis tema eripärad on,” kirjeldas Järveoja oma WRC pilooti. “Mis muud, kui peab nüüd kiiremini rääkima hakkama, et tempos püsida. Autoga on meil piisavalt potentsiaali, et esikohtade eest võistelda,” lõpetas ka Järveoja entusiastlikult.“Martin on omajagu MM-rallisid juba sõitnud, seega põhitarkus on tal olemas. Ta teab, kuhu ta läheb ja mis ta tegema peab,” usub Tänak oma uude kaardilugejasse MM-radadel.
Veel artikleid samast teemast »


title: Mis juhtus?

maintext:
Uudised
Mis juhtus?
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 02. detsember 2016. 1. detsembril kell 13.38 teatati liiklusõnnetusest Kuressaare-Sääre mnt 8. kilomeetril, kus sõitis vasakule poole teelt välja sõiduauto Mercedes-Benz ning rullus üle katuse. Sõidukit juhtinud 82-aastase naisterahva toimetas kiirabi Kuressaare haiglasse.
Sõiduautol olid all suverehvid, see võis põhjustada sõiduki üle juhitavuse kaotamise.
30. novembril kell 9.48 said päästjad väljakutse Lääne-Saare valda Lahekülla, kus kokku oli põrganud kaks autot. Päästjad aitasid ühe kannatanu autost välja. 1. detsembril kell 13.38 teatati liiklusõnnetusest Kuressaare-Sääre mnt 8. kilomeetril, kus sõitis vasakule poole teelt välja sõiduauto Mercedes-Benz ning rullus üle katuse. Sõidukit juhtinud 82-aastase naisterahva toimetas kiirabi Kuressaare haiglasse.Sõiduautol olid all suverehvid, see võis põhjustada sõiduki üle juhitavuse kaotamise.30. novembril kell 9.48 said päästjad väljakutse Lääne-Saare valda Lahekülla, kus kokku oli põrganud kaks autot. Päästjad aitasid ühe kannatanu autost välja.
Veel artikleid samast teemast »


description: Rootsi metalliettevõte Sporrong laiendab tootmist Kuressaares ning paigaldab tehasesse uut galvaanikaliini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mundrinööpidest Maarjamaa Ristini

maintext:
Majandus
Mundrinööpidest Maarjamaa Ristini
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 07. detsember 2016. Eile emailimisosakonnas valminud nööbid sõidavad veel Soome galvaniseerimisele. Kuu lõpus toimub nimetatud protseduur juba samas majas otse teisel pool seina. FOTO: Valmar Voolaid Rootsi metalliettevõte Sporrong laiendab tootmist Kuressaares ning paigaldab tehasesse uut galvaanikaliini.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: 31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra, 1. jaanuar on riigipüha, mis on reeglina töötajate jaoks vaba päev. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Tööpäeva lühendamine ei ole tööandja õigus, vaid kohustus
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra, 1. jaanuar on riigipüha, mis on reeglina töötajate jaoks vaba päev.
Tööandja majandustegevuse tõttu või kehtestatud tööajakava alusel riigipühal töötavatele inimestele peab tööandja maksma selle aja eest kahekordset töötasu.
Tööpäeva lühendamine ei sõltu tööpäeva kestusest. Näiteks osalise tööajaga töötaja, kes on tavapäraselt tööl ainult kolm tundi päevas, riigipüha-eelsel päeval tööle tulema ei pea.
Tööpäeva lühendamine ei sõltu sellest, kas tööandja majandustegevus võimaldab seda teha või mitte.
Kui tööandja majandustegevus ei võimalda tööpäeva lühendada, tuleb saavutada töötajaga kokkulepe töötamiseks pühade-eelsel päeval nagu tavalisel tööpäeval.
Kui töötaja annab selleks nõusoleku, loetakse pühade-eelsel tööpäeval lühendamata jäetud kolm tundi ületundideks ning hüvitatakse vastavalt seadusele kas tasulise vaba aja andmisega või kokkuleppe olemasolul rahas, 1,5-kordselt.
Summeeritud tööajaga töötavatel töötajatel selguvad ületunnid arvestusperioodi lõpuks ning need hüvitatakse samamoodi – tasulise vaba ajaga või kokkuleppel rahas. Kui töötaja ei nõustu pühade-eelsel päeval töötama täistööpäeva, ei ole tööandjal õigus teda selleks sundida.
Sõltumata sellest, kas töötajale makstakse töötasu kuutasuna või tunnitasuna, töötatakse tavapärase või summeeritud tööajaarvestuse alusel, tuleb riigipühal töötatud tundide eest maksta töötajale kahekordset töötasu. Olukorras, kus töötaja vahetus algab tavalisel tööpäeval ja lõpeb riigipühal, tuleb hüvitada riigipühal tehtavad tunnid.
Ülejäänud töötunnid tasustatakse aga tavalises korras. Sama vahetuse töötundide eest, mis langevad riigipühale eelnevale või järgnevale päevale, lisatasu maksma ei pea.
Küsimuste korral on tööinspektsiooni poole võimalik pöörduda infotelefonil 30. detsembril kuni kella 15. Muudel tööpäevadel võtab tööinspektsioon kõnesid ja kirju vastu tavapärastel aegadel. Autor: MM Kolmapäev, 28. detsember 2016.Tööandja majandustegevuse tõttu või kehtestatud tööajakava alusel riigipühal töötavatele inimestele peab tööandja maksma selle aja eest kahekordset töötasu.Tööpäeva lühendamine ei sõltu tööpäeva kestusest. Näiteks osalise tööajaga töötaja, kes on tavapäraselt tööl ainult kolm tundi päevas, riigipüha-eelsel päeval tööle tulema ei pea.Tööpäeva lühendamine ei sõltu sellest, kas tööandja majandustegevus võimaldab seda teha või mitte.Kui tööandja majandustegevus ei võimalda tööpäeva lühendada, tuleb saavutada töötajaga kokkulepe töötamiseks pühade-eelsel päeval nagu tavalisel tööpäeval.Kui töötaja annab selleks nõusoleku, loetakse pühade-eelsel tööpäeval lühendamata jäetud kolm tundi ületundideks ning hüvitatakse vastavalt seadusele kas tasulise vaba aja andmisega või kokkuleppe olemasolul rahas, 1,5-kordselt.Summeeritud tööajaga töötavatel töötajatel selguvad ületunnid arvestusperioodi lõpuks ning need hüvitatakse samamoodi – tasulise vaba ajaga või kokkuleppel rahas. Kui töötaja ei nõustu pühade-eelsel päeval töötama täistööpäeva, ei ole tööandjal õigus teda selleks sundida.Sõltumata sellest, kas töötajale makstakse töötasu kuutasuna või tunnitasuna, töötatakse tavapärase või summeeritud tööajaarvestuse alusel, tuleb riigipühal töötatud tundide eest maksta töötajale kahekordset töötasu. Olukorras, kus töötaja vahetus algab tavalisel tööpäeval ja lõpeb riigipühal, tuleb hüvitada riigipühal tehtavad tunnid.Ülejäänud töötunnid tasustatakse aga tavalises korras. Sama vahetuse töötundide eest, mis langevad riigipühale eelnevale või järgnevale päevale, lisatasu maksma ei pea.Küsimuste korral on tööinspektsiooni poole võimalik pöörduda infotelefonil 30. detsembril kuni kella 15. Muudel tööpäevadel võtab tööinspektsioon kõnesid ja kirju vastu tavapärastel aegadel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna räägib oma viimase aja tegemistest ja mõtetest Saaremaa talupidajate liidu juht Jaan Kiider. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuidas läheb?

maintext:
Maakond
Kuidas läheb?
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 08. detsember 2016. Jaan Kiider. Täna räägib oma viimase aja tegemistest ja mõtetest Saaremaa talupidajate liidu juht Jaan Kiider.
Kahju, et uus maaeluminister Martin Repinski pidi tagasi astuma. Tegime küll talupidajate liidu ja mahepõllumajanduse koostöökogu poolt pöördumise tema toetamiseks, paraku see ei aidanud. Ta oli asjalik ja põllumajandust ning maaelu tundev noor mees. Kahju, et Martin pidi ajakirjanduse survel tagasi astuma.
Põllumehed ja maainimesed teavad, millist maaeluministrit on vaja, kuid meie häält kuulda ei võetud, võeti arvesse hoopis kommenteerijate ja linnas elavate ajakirjanike seisukohad. Sellest on tõesti kahju.
Pisikesi möödalaskmisi on tal oma ettevõtlusega muidugi olnud, saja euro suurusi võlgu ja väikesi trahve. Sellise klaperjahi kohta kehtib vanasõna: väikesed sulid võllas, suured tõllas.
Martin Repinski jõudis nende nappide päevadega PRIA-s käia ja erinevatel üritusel esineda. Ka Eesti Talupidajate Keskliidu (ETKL) kongressil, kus ta suutis suure rahvamassi ees esineda, samal ajal, kui hakikari oli pidevalt kallal. See näitab, et ta on külma närviga mees. Sellist materdamist pole ma ajakirjanduses ühegi teise poliitiku suhtes varem näinud. Kümme päeva pandi ühte jutti, iga päev kolm-neli artiklit.
Ei jää nüüd muud üle, kui loota, et uus paikapandav mees sama hästi põllumeeste muresid tunneb kui Martin. Praegu on põllumehed klaperjahi tõttu juhita.
ETKL kongressil oli põhiteema maaküsimusel, “Üks mõisnik üle maa“. See tähendab, et riikides käib massiline maa kokkuost. Baltimaad on veel suhteliselt heas seisus, neis on maade killustatus nii suur, et kuidagi ei saa üks mees kokku osta tuhandeid hektareid.
Toetuste osas peaks uus aasta tulema veidi parem, kuna koalitsioonileppes on ette nähtud 19,5 miljonit eurot top-upi makseteks. Ka kriisiabi piimatootjatele ja seakasvatajatele on lisameede. Muud toetused on samad.
Ei saa jätta aga ütlemata, et tootjate kahjumid on juba suureks paisunud, eks paistab, mis tulevik toob. Põllumees ei saa tootmist kerge südamega ja päevapealt lõpetada. Kahju, et uus maaeluminister Martin Repinski pidi tagasi astuma. Tegime küll talupidajate liidu ja mahepõllumajanduse koostöökogu poolt pöördumise tema toetamiseks, paraku see ei aidanud. Ta oli asjalik ja põllumajandust ning maaelu tundev noor mees. Kahju, et Martin pidi ajakirjanduse survel tagasi astuma.Põllumehed ja maainimesed teavad, millist maaeluministrit on vaja, kuid meie häält kuulda ei võetud, võeti arvesse hoopis kommenteerijate ja linnas elavate ajakirjanike seisukohad. Sellest on tõesti kahju.Pisikesi möödalaskmisi on tal oma ettevõtlusega muidugi olnud, saja euro suurusi võlgu ja väikesi trahve. Sellise klaperjahi kohta kehtib vanasõna: väikesed sulid võllas, suured tõllas.Martin Repinski jõudis nende nappide päevadega PRIA-s käia ja erinevatel üritusel esineda. Ka Eesti Talupidajate Keskliidu (ETKL) kongressil, kus ta suutis suure rahvamassi ees esineda, samal ajal, kui hakikari oli pidevalt kallal. See näitab, et ta on külma närviga mees. Sellist materdamist pole ma ajakirjanduses ühegi teise poliitiku suhtes varem näinud. Kümme päeva pandi ühte jutti, iga päev kolm-neli artiklit.Ei jää nüüd muud üle, kui loota, et uus paikapandav mees sama hästi põllumeeste muresid tunneb kui Martin. Praegu on põllumehed klaperjahi tõttu juhita.ETKL kongressil oli põhiteema maaküsimusel, “Üks mõisnik üle maa“. See tähendab, et riikides käib massiline maa kokkuost. Baltimaad on veel suhteliselt heas seisus, neis on maade killustatus nii suur, et kuidagi ei saa üks mees kokku osta tuhandeid hektareid.Toetuste osas peaks uus aasta tulema veidi parem, kuna koalitsioonileppes on ette nähtud 19,5 miljonit eurot top-upi makseteks. Ka kriisiabi piimatootjatele ja seakasvatajatele on lisameede. Muud toetused on samad.Ei saa jätta aga ütlemata, et tootjate kahjumid on juba suureks paisunud, eks paistab, mis tulevik toob. Põllumees ei saa tootmist kerge südamega ja päevapealt lõpetada.
Veel artikleid samast teemast »


description: 11 omavalitsuse juhid allkirjastasid eile Kuressaare raekojas, tulevase ühendvalla volikogu istungitesaalis ühinemiselepingu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ajalooline leping sai allkirjad

maintext:
Uudised
Ajalooline leping sai allkirjad
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 02. detsember 2016. Ühinemislepingu allkirjastamine raekoja saalis. FOTO: Valmar Voolaid 11 omavalitsuse juhid allkirjastasid eile Kuressaare raekojas, tulevase ühendvalla volikogu istungitesaalis ühinemiselepingu.
Lepingu järgi ühinevad Lääne-Saare, Salme, Torgu, Kihelkonna, Mustjala, Leisi, Orisaare, Valjala, Laimjala ja Pihtla vald ning Kuressaare linn, moodustades ühe omavalitsuse. Ainsana ei kirjutanud lepingule alla Pöide vald, sest ei ole algusest peale ühinemisläbirääkimistes osalenud. Saaremaa kui ühendvalla reaalsest tekkest saab rääkida alles 11 kuu pärast, pärast järgmisi kohalikke valimisi.
“Tegemist on tähtsa dokumendiga, mis muudab kogu Saaremaa ja Eesti elu. Selles väljendub teie suur koostöötahe,“ ütles riigihalduse minister Mihhail Korb eile allkirjastatud ühinemislepingu kohta. Ta nimetas Saaremaa ühinevaid omavalitsusi eeskujuks teistele Eesti linnadele ja valdadele ega näinud põhjust valitsusepoolsel sekkumisel või muudatuste tegemisel ühinemislepingusse.
“See, mida inimesed on omavahel kokku leppinud, on peaaegu nagu kivisse raiutud ja nii jääbki. Hea ja viljaka töö tulemuse puhul mingeid pretensioone ei saa olla,” lubas minister.
Korb arvutas välja, et 2018. aastal saab ühendvald 650 000 eurot täiendavat tulu, mis tuleb tulumaksu arvelt juurde.
Pöide ümber tara ei ehitata
Mihhail Korb väljendas kurbust selle üle, et ühinemislepingult puudub Pöide valla nimi. Eile õhtul lubas minister kohtuda Pöide valla juhtidega, et kuulata nende arvamust valla edasise käekäigu kohta. Korb loodab siiski Pöide vabatahtlikule liitumisele.
Minister ei osanud praegu kindlalt öelda, kas juhul, kui Pöide sundliidetakse, saab uus ühendvald eelmise valitsuse poolt lubatud mõne miljoni euro suuruse preemia. “Kõik kompensatsioonid ja preemiad vaadatakse eraldi läbi valitsuse istungil. Ma ei saa kogu valitsuse eest vastutada,” sõnas minister.
Kuressaare linnavolikogu esimees Toomas Takkis uskus, et teised omavalitsused ei hakka Pöide valla ümber niiöelda tara ehitama ja Pöide on oodatud samuti ühinema. “Palju oli vaidlemisi, enda näitamist ja üksteisest üle rääkimisi. Ega miski ei ole veel lõppenud, sest järgmisel aastal enne kohalikke valimisi uue valla struktuuri ja ametikohtade paikapanemine saab olema veelgi keerulisem,” viitas Takkis eesseisvatele sammudele.
Supp tuleb kokku keeta
Kuressaare linnapea Madis Kallas võrdles ühinemisega praegusesse staadiumisse jõudmist kümnevõistluse esimese päeva lõpuga.
“Mõned rasked alad on juba seljataga, aga palju keerulisi alasid seisab veel ees. Tulemuse saavutamiseks on mõlemad päevad tähtsad. Ilma tugeva esimese päevata ei tee head lõppresultaati,” märkis Kallas. Kümnevõistluses öeldakse, et teine päev on alles õige võistluse algus. Linnapea arvates on omavalitsuste ühinemisega samamoodi. “Suur töö on tehtud, aga me ei loo illusioone, et nüüd saab panna jalad seinale,” lisas Kallas.
Lääne-Saare vallavolikogu liige Andres Tinno kinkis Kuressaare linnapeale kulbi, et linna algatatud ühinemise supp saaks ikka korralikult kokku keedetud ja seejärel ära söödud. Tinno meenutas linnapea ametisse astumise aegu, mil kinkis talle kahvli mõttega, et niiöelda ora tagumikus püsiks ja ühinemise teema soiku ei vajuks.
Kokku elas ühinevates omavalitsustes rahvastikuregistri järgi tänavu septembri algul 31 204 inimest. Ühinevate omavalitsuste kogupindala on 2579 ruutkilomeetrit.
Kokku on üle Eesti praegu lisaks juba otsustatud ühinemistele läbirääkimised käimas enam kui 40 piirkonnas umbes 140 valla ja linna vahel. Aega omaalgatuslikuks ühinemiseks on omavalitsustel kuni selle aasta lõpuni. Lepingu järgi ühinevad Lääne-Saare, Salme, Torgu, Kihelkonna, Mustjala, Leisi, Orisaare, Valjala, Laimjala ja Pihtla vald ning Kuressaare linn, moodustades ühe omavalitsuse. Ainsana ei kirjutanud lepingule alla Pöide vald, sest ei ole algusest peale ühinemisläbirääkimistes osalenud. Saaremaa kui ühendvalla reaalsest tekkest saab rääkida alles 11 kuu pärast, pärast järgmisi kohalikke valimisi.“Tegemist on tähtsa dokumendiga, mis muudab kogu Saaremaa ja Eesti elu. Selles väljendub teie suur koostöötahe,“ ütles riigihalduse minister Mihhail Korb eile allkirjastatud ühinemislepingu kohta. Ta nimetas Saaremaa ühinevaid omavalitsusi eeskujuks teistele Eesti linnadele ja valdadele ega näinud põhjust valitsusepoolsel sekkumisel või muudatuste tegemisel ühinemislepingusse.“See, mida inimesed on omavahel kokku leppinud, on peaaegu nagu kivisse raiutud ja nii jääbki. Hea ja viljaka töö tulemuse puhul mingeid pretensioone ei saa olla,” lubas minister.Korb arvutas välja, et 2018. aastal saab ühendvald 650 000 eurot täiendavat tulu, mis tuleb tulumaksu arvelt juurde.Mihhail Korb väljendas kurbust selle üle, et ühinemislepingult puudub Pöide valla nimi. Eile õhtul lubas minister kohtuda Pöide valla juhtidega, et kuulata nende arvamust valla edasise käekäigu kohta. Korb loodab siiski Pöide vabatahtlikule liitumisele.Minister ei osanud praegu kindlalt öelda, kas juhul, kui Pöide sundliidetakse, saab uus ühendvald eelmise valitsuse poolt lubatud mõne miljoni euro suuruse preemia. “Kõik kompensatsioonid ja preemiad vaadatakse eraldi läbi valitsuse istungil. Ma ei saa kogu valitsuse eest vastutada,” sõnas minister.Kuressaare linnavolikogu esimees Toomas Takkis uskus, et teised omavalitsused ei hakka Pöide valla ümber niiöelda tara ehitama ja Pöide on oodatud samuti ühinema. “Palju oli vaidlemisi, enda näitamist ja üksteisest üle rääkimisi. Ega miski ei ole veel lõppenud, sest järgmisel aastal enne kohalikke valimisi uue valla struktuuri ja ametikohtade paikapanemine saab olema veelgi keerulisem,” viitas Takkis eesseisvatele sammudele.Kuressaare linnapea Madis Kallas võrdles ühinemisega praegusesse staadiumisse jõudmist kümnevõistluse esimese päeva lõpuga.“Mõned rasked alad on juba seljataga, aga palju keerulisi alasid seisab veel ees. Tulemuse saavutamiseks on mõlemad päevad tähtsad. Ilma tugeva esimese päevata ei tee head lõppresultaati,” märkis Kallas. Kümnevõistluses öeldakse, et teine päev on alles õige võistluse algus. Linnapea arvates on omavalitsuste ühinemisega samamoodi. “Suur töö on tehtud, aga me ei loo illusioone, et nüüd saab panna jalad seinale,” lisas Kallas.Lääne-Saare vallavolikogu liige Andres Tinno kinkis Kuressaare linnapeale kulbi, et linna algatatud ühinemise supp saaks ikka korralikult kokku keedetud ja seejärel ära söödud. Tinno meenutas linnapea ametisse astumise aegu, mil kinkis talle kahvli mõttega, et niiöelda ora tagumikus püsiks ja ühinemise teema soiku ei vajuks.Kokku elas ühinevates omavalitsustes rahvastikuregistri järgi tänavu septembri algul 31 204 inimest. Ühinevate omavalitsuste kogupindala on 2579 ruutkilomeetrit.Kokku on üle Eesti praegu lisaks juba otsustatud ühinemistele läbirääkimised käimas enam kui 40 piirkonnas umbes 140 valla ja linna vahel. Aega omaalgatuslikuks ühinemiseks on omavalitsustel kuni selle aasta lõpuni.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval Meie Maas ilmunud Mart Soidro ja Andrus Kivirähki vestlus president Kersti Kaljulaidiga püstitas meie veebiküljel meiemaa.ee aastate lugemisrekordi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vestlus presidendiga püstitas rekordi

maintext:
Uudised
Vestlus presidendiga püstitas rekordi
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 19. detsember 2016. Laupäeval Meie Maas ilmunud Mart Soidro ja Andrus Kivirähki vestlus president Kersti Kaljulaidiga püstitas meie veebiküljel meiemaa.ee aastate lugemisrekordi.
“Olen Meie Maas töötanud veidi üle viie ja poole aasta ning jälginud kogu selle aja väga tähelepanelikult lugejanumbreid veebikeskkonnas. Kersti Kaljulaidi vestlust kahe kange kirjamehega oli pühapäevaks Meie Maa veebis lugenud tublisti üle 30 000 inimese, mis on kõigi nende aastate rekord,” ütles peatoimetaja Veiko Visnapuu.
Kuna tänase paberlehe trükkimineku ajal tuli lugejaid aina juurde, siis võib arvata, et lõplik lugejanumber kasvab veel mitme tuhande võrra.
“Rõõmustav, et ka president jagas laupäeva hommikul seda vestlust oma Facebooki lehel ja soovitas lugeda,” lisas Visnapuu.
Presidendi postitusel oli tuhatkond meeldimist. “Olen Meie Maas töötanud veidi üle viie ja poole aasta ning jälginud kogu selle aja väga tähelepanelikult lugejanumbreid veebikeskkonnas. Kersti Kaljulaidi vestlust kahe kange kirjamehega oli pühapäevaks Meie Maa veebis lugenud tublisti üle 30 000 inimese, mis on kõigi nende aastate rekord,” ütles peatoimetaja Veiko Visnapuu.Kuna tänase paberlehe trükkimineku ajal tuli lugejaid aina juurde, siis võib arvata, et lõplik lugejanumber kasvab veel mitme tuhande võrra.“Rõõmustav, et ka president jagas laupäeva hommikul seda vestlust oma Facebooki lehel ja soovitas lugeda,” lisas Visnapuu.Presidendi postitusel oli tuhatkond meeldimist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Hiiu valla raamatukogu juhataja Annely Veevo esitles oma teist raamatut “Võõras”, mis jagab autori kogemusi suhtlusest teist nahavärvi inimestega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Annely Veevo esitles oma uut raamatut

maintext:
NÄDALALÕPP
Annely Veevo esitles oma uut raamatut
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Helja Kaptein Reede, 09. detsember 2016. Annely Veevo esitles oma teist raamatut. FOTO: Helja Kaptein Hiiu valla raamatukogu juhataja Annely Veevo esitles oma teist raamatut “Võõras”, mis jagab autori kogemusi suhtlusest teist nahavärvi inimestega.
Teisipäeval Kärdla raamatukogus raamatut esitledes nentis autor, et pole just tavapärane, kui raamat sünnib tänu kolmenädalasele koolitusele. Nii aga juhtus tema endaga.
Veevo kandideeris Saksamaal toimuvale rahvusvahelisele maapiirkondade noorsootöötajate kursusele “Õppides teistelt ja tegutsedes ise” (“Learning from others – taking action myself”).
Koos kolme eestlasega sõitiski ta 2009. aastal Herrschingisse ja avastas end multikultuursest seltskonnast, kellest 80 protsenti oli pärit Aafrika riikidest.
“Meil on kartus inimeste ees, kellel on teistsugune nahavärv, aga loodan, et lugedes minu sisemistest võitlustest, paneb see kirjutis lugeja mõtlema,” ütles Veevo.
Veevo pidas oluliseks panna kirja oma emotsioonid suhtlemisest koolitatavatega ning nii sündiski raamat “Võõras”. Pealkiri võtab kokku raamatu sisu ja autori kogemuse. “Kõik oli võõras, harjumine ja omaksvõtmine võtab aega, see on pikk protsess,” nentis autor.
Autori hinnangul on eestlased pigem sallivad ja temalgi ei tekkinud suuri suhtlemisprobleeme, kuid ta oli mõelnud, et nahavärv on tabuteema, millest ei räägita. Koolituse lõpus aga tuli üks kursuslane ja tänas teda: “Tänan, et sa oled mind võtnud nii mustana kui ma olen.”
Veevo rääkis, et tal on kauaaegne harjumus pidada päevikut ja oma tegemisi kirja panna. Aastate jooksul on see süvenenud ja koolitustel käies peab ta alati blogi. “Ikka leidub inimesi, kes tahavad teada, mis toimub,” märkis ta. “Ja kaua aega hiljem ei mäletagi mõnda mõtet, tunnet või toimunu sisu.” Ka tookordsel koolituse kirjutas ta oma muljed igal õhtul üles ja nüüd kasutas neid raamatu kokkukirjutamisel.
Raamatu andis välja MTÜ V.E.S.T.A., kujundas autori tütar Johanna Veevo, küljendas abikaasa Enn Veevo.
Raamatut saab osta Kärdla raamatukogust autori käest, aga ka Magnuse ärist, laenutada saab seda Kärdla, Kõrgessaare ja Käina raamatukogus.
Annely Veevo esimene raamat “Lõputu seiklus” ilmus 2007. aastal.
Helja Kaptein Teisipäeval Kärdla raamatukogus raamatut esitledes nentis autor, et pole just tavapärane, kui raamat sünnib tänu kolmenädalasele koolitusele. Nii aga juhtus tema endaga.Veevo kandideeris Saksamaal toimuvale rahvusvahelisele maapiirkondade noorsootöötajate kursusele “Õppides teistelt ja tegutsedes ise” (“Learning from others – taking action myself”).Koos kolme eestlasega sõitiski ta 2009. aastal Herrschingisse ja avastas end multikultuursest seltskonnast, kellest 80 protsenti oli pärit Aafrika riikidest.“Meil on kartus inimeste ees, kellel on teistsugune nahavärv, aga loodan, et lugedes minu sisemistest võitlustest, paneb see kirjutis lugeja mõtlema,” ütles Veevo.Veevo pidas oluliseks panna kirja oma emotsioonid suhtlemisest koolitatavatega ning nii sündiski raamat “Võõras”. Pealkiri võtab kokku raamatu sisu ja autori kogemuse. “Kõik oli võõras, harjumine ja omaksvõtmine võtab aega, see on pikk protsess,” nentis autor.Autori hinnangul on eestlased pigem sallivad ja temalgi ei tekkinud suuri suhtlemisprobleeme, kuid ta oli mõelnud, et nahavärv on tabuteema, millest ei räägita. Koolituse lõpus aga tuli üks kursuslane ja tänas teda: “Tänan, et sa oled mind võtnud nii mustana kui ma olen.”Veevo rääkis, et tal on kauaaegne harjumus pidada päevikut ja oma tegemisi kirja panna. Aastate jooksul on see süvenenud ja koolitustel käies peab ta alati blogi. “Ikka leidub inimesi, kes tahavad teada, mis toimub,” märkis ta. “Ja kaua aega hiljem ei mäletagi mõnda mõtet, tunnet või toimunu sisu.” Ka tookordsel koolituse kirjutas ta oma muljed igal õhtul üles ja nüüd kasutas neid raamatu kokkukirjutamisel.Raamatu andis välja MTÜ V.E.S.T.A., kujundas autori tütar Johanna Veevo, küljendas abikaasa Enn Veevo.Raamatut saab osta Kärdla raamatukogust autori käest, aga ka Magnuse ärist, laenutada saab seda Kärdla, Kõrgessaare ja Käina raamatukogus.Annely Veevo esimene raamat “Lõputu seiklus” ilmus 2007. aastal.Helja Kaptein
Veel artikleid samast teemast »


description: Näib, et valgeid jõule on aina harvem. Ja meedia toodab muudkui emotsionaalseid lugusid globaalsest kliimasoojenemisest. Kuid kuidas on lood ilmastikuga tegelikult? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ilmaolusid võtke huumoriga

maintext:
Loodus
Ilmaolusid võtke huumoriga
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Peep Taimla, ilmateadustaja ja -uurija Reede, 23. detsember 2016. Ilma ekstreemsustega on Peep Taimla kokku puutunud ka teisel pool maakera, Ameerikas, kui maikuus sadas lund. FOTO: erakogu Näib, et valgeid jõule on aina harvem. Ja meedia toodab muudkui emotsionaalseid lugusid globaalsest kliimasoojenemisest. Kuid kuidas on lood ilmastikuga tegelikult?
Kõik valgeid jõule ootavad – nii lapsed kui ka vanemad.
Mis siis jõulud valgeks teeb? Noh ikka on ju lumi see!
On tõestatud, et viimase 50 aasta vältel on maakera kliima soojenenud 1,0–1,7 kraadi Celsiuse järgi. Kuna aga ilmaandmeid on maailmas regulaarselt fikseeritud vaid viimase 150 aasta jooksul, siis ei saa me kunagi täpselt teada, mis oli õhutemperatuur, õhurõhk jm näitajad siis, kui oma toimetusi tegid Lehola Lembitu või Püha Brigitta.
Mis puudutab tegelikku kliima soojenemist või hoopis kliima külmenemist, siis isiklikult soovitan kõigil ilmahuvilistel jälgida meedias tähelepanelikult akadeemik Anto Raukase arvamusi sel teemal ning kindlasti lugeda ka Tartu observatooriumi vanemteaduri, satelliidiandmete uurija Olavi Kärneri artiklit “Kas inimene mõjutab kliimat?“.
Saaremaa – lumega või lumeta?
Eesti talvekliima juures on tõsi, et näiteks lume osas jääb Saaremaa justkui vaeslapse rolli, võrreldes Otepää või Haanjaga. Ometi olid alles kuu aja eest ilmad Saaremaal tavapärasest (ehk pikaajalisest keskmisest) hoopis külmemad. Muide, lumikatte keskmise paksuse poolest oli mitu nädalat Eestis esikohal just Saaremaa, Valjala vald!
Füüsikaliselt igati loogiline. Sooja rannikuvee kohalt pikka aega puhuv külm kirdetuul, kõrge niiskusprotsent ning sisemaal valitsev miinustemperatuur. Tuli lund, oli lund. Muide samalaadset nähtust – kus kõige sügavam lumi Eesti piires oli just Saaremaal – täheldasime jõulupühade ajal aastal 2010. Kui rääkida veel kõige drastilisematest jõuluilmadest, siis aastal 2015 möllas Saaremaal tugev torm, iiliti 30 m/s. Tormise ilmaga möödusid Saaremaal veel jõulupühad aastatel 2005 ja 2001.
Üks varasemaid talve algusi oli Eestis 1965. aastal. Juba novembrikuus märgiti Tallinnas –21,3 ja Saaremaal –18,5 kraadi. Novembri keskel katsid kogu Eestit lumehanged, mis kaunistasid toona ka jõulupühi ning jäid kogu talveks püsima.
Ilmal on oma plaan
Saarlaste, aga ka paljude mandriinimeste jaoks, kel soov või traditsioon ikka jõulupühi Saaremaal veeta, on hästi teada kurikuulsad ja ülipikad praamiootamise järjekorrad.
Sellele probleemile on külmadel talvedel pakkunud ilmataat vahel alternatiive. Kui näiteks kinnisjää paksus Virtsu-Kuivastu vahelisel 9-kilomeetrisel lõigul on vähemalt 20–25 cm, avatakse autodele jäätee. Kuid seda tehakse tavaliselt jaanuari lõpus – veebruari alguses.
Eriti krõbedad pakaseilmad on aga nii mõnelgi aastal kasvatanud rannikujää paksuse juba jõulupühadeks tublisti üle 20 sentimeetri. Nii oli see jõulude ajal 1978, 1984, 1986 ja 2002.
Eks jääteed on läbi aegade kasutanud autojuhid, aga ka jalgsi liikujad. Muide, kroonik Balthasar Russow kirjutab 1594. aasta eriti karmist talvest, mil veel suviste pühade ajal nähti inimesi Rootsist üle jää Saaremaale tulemas. Jääb vaid oletada, kui jube pakane paukus toona siis veel jõulude ajal.
Usun, et viimase veerandsaja kõige suurem ilmataadi jõulukink saarlastele oli aastal 2000. Nimelt soe sügis-suvi koos seeneilmadega kestis toona detsembrikuu teise pooleni. Täpselt jõululaupäevaks jõudis aga Läänemere idakaldale külmalaine ning kogu Saaremaa kattus jõulupühade ajal ilusa koheva lumevaibaga.
Kuigi praegu on maa must ja suurt lund Saaremaale prognoosi järgi jõulupühadeks oodata pole, ei saa me aga välistada, et sel talvel jääteed ei avata. Ilmal on alati oma plaan. Vaadates viimase 20 aasta statistikat, on talve külma- ja lumepaksusrekordid fikseeritud neljal korral hoopis märtsis!
Ja mis puudutab jõule – see aeg on alati ilus ning ilmast ei maksa end liialt häirida lasta.
Kuidas siis jõuluilma hinnata?
On need Alaskal või Saaremaal?
Aga Aafrikas näeb väike neegripoiss und,
kuidas Põhjamaal sajab kaunist jõululund.
Televisioonis 1997. aastast ilma teadustanud ning Eesti Raadios aastail 1999–2007 ilmarubriiki toimetanud Peep Taimla on ilmamärkmeid teinud 20 aastat.
Ta on täiendanud end Soome meteoroloogiainstituudis, uurinud dokumentaalseid ilmateemalisi videosalvestusi, kogunud meteoroloogilisi prognoose, aga ka rahva ilmaennustusi. Viimaste osas tõdeb Taimla, et neid tasub võtta huumoriga – seda kinnitavad faktid.
Kõik valgeid jõule ootavad – nii lapsed kui ka vanemad.Mis siis jõulud valgeks teeb? Noh ikka on ju lumi see!On tõestatud, et viimase 50 aasta vältel on maakera kliima soojenenud 1,0–1,7 kraadi Celsiuse järgi. Kuna aga ilmaandmeid on maailmas regulaarselt fikseeritud vaid viimase 150 aasta jooksul, siis ei saa me kunagi täpselt teada, mis oli õhutemperatuur, õhurõhk jm näitajad siis, kui oma toimetusi tegid Lehola Lembitu või Püha Brigitta.Mis puudutab tegelikku kliima soojenemist või hoopis kliima külmenemist, siis isiklikult soovitan kõigil ilmahuvilistel jälgida meedias tähelepanelikult akadeemik Anto Raukase arvamusi sel teemal ning kindlasti lugeda ka Tartu observatooriumi vanemteaduri, satelliidiandmete uurija Olavi Kärneri artiklit “Kas inimene mõjutab kliimat?“.Eesti talvekliima juures on tõsi, et näiteks lume osas jääb Saaremaa justkui vaeslapse rolli, võrreldes Otepää või Haanjaga. Ometi olid alles kuu aja eest ilmad Saaremaal tavapärasest (ehk pikaajalisest keskmisest) hoopis külmemad. Muide, lumikatte keskmise paksuse poolest oli mitu nädalat Eestis esikohal just Saaremaa, Valjala vald!Füüsikaliselt igati loogiline. Sooja rannikuvee kohalt pikka aega puhuv külm kirdetuul, kõrge niiskusprotsent ning sisemaal valitsev miinustemperatuur. Tuli lund, oli lund. Muide samalaadset nähtust – kus kõige sügavam lumi Eesti piires oli just Saaremaal – täheldasime jõulupühade ajal aastal 2010. Kui rääkida veel kõige drastilisematest jõuluilmadest, siis aastal 2015 möllas Saaremaal tugev torm, iiliti 30 m/s. Tormise ilmaga möödusid Saaremaal veel jõulupühad aastatel 2005 ja 2001.Üks varasemaid talve algusi oli Eestis 1965. aastal. Juba novembrikuus märgiti Tallinnas –21,3 ja Saaremaal –18,5 kraadi. Novembri keskel katsid kogu Eestit lumehanged, mis kaunistasid toona ka jõulupühi ning jäid kogu talveks püsima.Saarlaste, aga ka paljude mandriinimeste jaoks, kel soov või traditsioon ikka jõulupühi Saaremaal veeta, on hästi teada kurikuulsad ja ülipikad praamiootamise järjekorrad.Sellele probleemile on külmadel talvedel pakkunud ilmataat vahel alternatiive. Kui näiteks kinnisjää paksus Virtsu-Kuivastu vahelisel 9-kilomeetrisel lõigul on vähemalt 20–25 cm, avatakse autodele jäätee. Kuid seda tehakse tavaliselt jaanuari lõpus – veebruari alguses.Eriti krõbedad pakaseilmad on aga nii mõnelgi aastal kasvatanud rannikujää paksuse juba jõulupühadeks tublisti üle 20 sentimeetri. Nii oli see jõulude ajal 1978, 1984, 1986 ja 2002.Eks jääteed on läbi aegade kasutanud autojuhid, aga ka jalgsi liikujad. Muide, kroonik Balthasar Russow kirjutab 1594. aasta eriti karmist talvest, mil veel suviste pühade ajal nähti inimesi Rootsist üle jää Saaremaale tulemas. Jääb vaid oletada, kui jube pakane paukus toona siis veel jõulude ajal.Usun, et viimase veerandsaja kõige suurem ilmataadi jõulukink saarlastele oli aastal 2000. Nimelt soe sügis-suvi koos seeneilmadega kestis toona detsembrikuu teise pooleni. Täpselt jõululaupäevaks jõudis aga Läänemere idakaldale külmalaine ning kogu Saaremaa kattus jõulupühade ajal ilusa koheva lumevaibaga.Kuigi praegu on maa must ja suurt lund Saaremaale prognoosi järgi jõulupühadeks oodata pole, ei saa me aga välistada, et sel talvel jääteed ei avata. Ilmal on alati oma plaan. Vaadates viimase 20 aasta statistikat, on talve külma- ja lumepaksusrekordid fikseeritud neljal korral hoopis märtsis!Ja mis puudutab jõule – see aeg on alati ilus ning ilmast ei maksa end liialt häirida lasta.Kuidas siis jõuluilma hinnata?On need Alaskal või Saaremaal?Aga Aafrikas näeb väike neegripoiss und,kuidas Põhjamaal sajab kaunist jõululund.Televisioonis 1997. aastast ilma teadustanud ning Eesti Raadios aastail 1999–2007 ilmarubriiki toimetanud Peep Taimla on ilmamärkmeid teinud 20 aastat.Ta on täiendanud end Soome meteoroloogiainstituudis, uurinud dokumentaalseid ilmateemalisi videosalvestusi, kogunud meteoroloogilisi prognoose, aga ka rahva ilmaennustusi. Viimaste osas tõdeb Taimla, et neid tasub võtta huumoriga – seda kinnitavad faktid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel suvel vennalt auto ärandanud ja selles traagiliselt lõppenud liiklusõnnetuse üle elanud mees peab eilse kohtuotsuse järgi tegema 340 tundi üldkasulikku tööd. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Venna auto ärandajale karistuseks töötunnid
Neljapäev, 22. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 22. detsember 2016. 28. juulil teelt välja paiskunud ja katusele pidama jäänud Škoda Octavia. FOTO: Lääne prefektuur Sel suvel vennalt auto ärandanud ja selles traagiliselt lõppenud liiklusõnnetuse üle elanud mees peab eilse kohtuotsuse järgi tegema 340 tundi üldkasulikku tööd.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Oleme harjunud teadmisega, et jõulud on muude tähenduste kõrval pööripäevapüha. Tõepoolest, 25. detsembril on päev minuti võrra pikem ja päikesetõusu asimuut kümmekond minutit kagusuunast tagasi ida poole nihkunud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
VOOTELE HANSEN AINULT MEIE MAAS: Veel kord jõuludest: kalendriusku eelkäijad
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vootele Hansen, kolumnist Kolmapäev, 28. detsember 2016. Meie Maa kolumnist Vootele Hansen. Oleme harjunud teadmisega, et jõulud on muude tähenduste kõrval pööripäevapüha. Tõepoolest, 25. detsembril on päev minuti võrra pikem ja päikesetõusu asimuut kümmekond minutit kagusuunast tagasi ida poole nihkunud.
Ka Teise maailmasõja eelne “Eesti entsüklopeedia” ütleb, et paganluse aegadel peeti jõule talvise pööripäeva pühana. Seda kinnitavad teisedki teatmeteosed ja ka eesti keele etümoloogiasõnastik märgib selle ära.
Sõna võimaliku päritolu kohta on märgitud kas muinasskandinaavia hjul (ratas) või anglosaksi géol (rõõm, nali). Ratas viitab samuti pöördumisele.
Etümoloogiasõnastiku järgi võib tegu olla ka hilise laenuga vanarootsi keelest – jūl. Algskandinaavia keeles on jegwla, vanaislandi keeles jól ning vadja, soome ja isuri keeles jõulu. Lisada võib vanainglise yule.
Seos pööripäevaga
Välisminister Toomas Hendrik Ilves kirjutas möödunud sajandi lõpus artikli Jõulumaast, mis ilmus Eesti Ekspressis. Siis oli küsimuse all Eesti kutsumine liitumisläbirääkimistele Euroopa Liiduga. Ilves püüdis ka tolle sõna kaudu näidata Eesti kuulumist Põhjamaade sekka ning soovi eemalduda teistest Baltimaadest ja Ida-Euroopast.
Lõuna-Eestis on aga levinud ka nimetus tal(v)istepüha, mis on lähedane läti mõistele ziemas svētki.
Pööripäevale viitavad ka ennustamine ning vilja ja karja kasvu edenemisele osutavad kombed ja rituaalid. Aja murdumisele omakorda uskumine, et hinged on lahti pääsenud ja et üksi ei tasu väljas käia, samuti kaevude ja allikate vee muutumine viinaks. Neist kommetest mitmed siirdusid mõnisada aastat tagasi 1. jaanuarile kui uusaastapäevale, mida ka uueks jõuluks nimetati.
Jõulude seos pööripäevaga on selge juba enam kui tuhat aastat tagasi. Paraku nihkusid kalendri kuupäevad Juliuse kalendris iga sajandiga pööripäevadest eemale. XVI sajandi lõpus saigi see põhjuseks, miks paavst Gregorius teostas kalendrireformi. Eesmärk oli taastada Nikaia kirikukogu aegne kirikupühade ja pööripäevade seos. Nikaia kirikukogul lepiti kokku ülestõusmispühade pidamise aeg.
Mind on hämmastanud, et XIX sajandil, kui enamik rahvakombeid ja -uskumusi kirja pandi, oli Juliuse ja Gregoriuse kalendri vahe 12 päeva ning XX sajandi alguses 13 päeva. Seega oli ülemöödunud sajandi 25. detsember meie kalendri järgi 6. jaanuaril ja möödunud sajandi alguses 7. jaanuaril. Eestis kehtestati Gregoriuse kalender enamlaste võimu ajal veebruaris 1918. Tõsi, Lõuna-Eestit valitsenud Poola võttis uue kalendri kasutusele XVI sajandil.
6. või 7. jaanuariks on pööripäevast möödunud juba mitmeid päevi. Inimesed märkasid seda – päev on muutunud pikemaks üle 20 minuti. Võib ju arvata, et inimene, kel kella ei olnud, ei märganud seda. Taoliselt arvates teeme oma eelkäijatele küll liiga. Kindlasti märkasid inimesed aga suunda, kust päike hommikul tõuseb. Vahe pööripäevaga on kolm kraadi. Kummalt poolt mõnda puud või milliste puulatvade vahelt päike tõuseb, on igaühele nähtav. Kui päikese tõususuund on tagasi pöördunud, siis on ka pööripäev möödunud.
Pööripäevale lähedane oli ülemöödunud sajandil luutsinapäev 13. detsembril, mis vastas uue kalendri 25. detsembrile. Luutsinapäeva tähistati eelkõige Lääne-Eestis, rannarootslaste asualal ja nende naabruses. Rahvas teadis, et kõige pikem öö on just luutsinapäeval. Selle kommetest oli tuntud luutsina lakast kotti ajamine, mille juures kotihoidjale valati vett pähe. Kuid pööripäevaga ei ole raamatutes luutsinapäeva seotud.
Mida siis arvata? Kui inimesed peavad pööripäevaga seotud kombeid au sees pea kaks nädalat pärast pööripäeva, siis oli trükitud kalender nende jaoks olulisem kui silmaga nähtav. Seega olid nad kalendriusku. Teine võimalus on kalendri kuupäevaga seotud kirikupüha tähenduse olulisus, mis sidus endaga ka kõik muud pühadekombed.
Jõuluaeg kestab veel
Millal hakati Kristuse sünnipäeva pidama 25. detsembril? Evangelist Luukas ei märgi ei kuud ega päeva. IV sajandil hakati alguses Roomas, hiljem ka Konstantinoopolis tähistama 25. detsembrit, varasemat Võitmatu Päikese (Sol Invictus) päeva Jeesuse kui maailma valguse ja õiguse päikese sünnipäevana.
Kenasti said paika ka Luuka evangeeliumis mainitud teised tähtpäevad ja nende vahelised ajad – paastumaarjapäev üheksa kuud enne jõule ja Ristija Johannese sünnipäev kuus kuud enne jõule. Armeenia kirik tähistab Kristuse sünnipäevana 6. jaanuari, mil idakirik tähistab Kristuse ristimist ja läänekirik tema ilmumist teistele rahvastele hommikumaa tarkade kaudu.
Jõuluaeg on Eestis olnud tavaliselt toomapäevast (21. detsembril) kolmekuningapäeva või nuudipäevani (märtrist Taani kuningapoja Knudi mälestuspäev) 13. jaanuaril. Laiemalt on jõuluaeg aeg esimesest advendist kuni küünlamaarjapäevani (2. veebruar). Ka Teise maailmasõja eelne “Eesti entsüklopeedia” ütleb, et paganluse aegadel peeti jõule talvise pööripäeva pühana. Seda kinnitavad teisedki teatmeteosed ja ka eesti keele etümoloogiasõnastik märgib selle ära.Sõna võimaliku päritolu kohta on märgitud kas muinasskandinaavia hjul (ratas) või anglosaksi géol (rõõm, nali). Ratas viitab samuti pöördumisele.Etümoloogiasõnastiku järgi võib tegu olla ka hilise laenuga vanarootsi keelest – jūl. Algskandinaavia keeles on jegwla, vanaislandi keeles jól ning vadja, soome ja isuri keeles jõulu. Lisada võib vanainglise yule.Välisminister Toomas Hendrik Ilves kirjutas möödunud sajandi lõpus artikli Jõulumaast, mis ilmus Eesti Ekspressis. Siis oli küsimuse all Eesti kutsumine liitumisläbirääkimistele Euroopa Liiduga. Ilves püüdis ka tolle sõna kaudu näidata Eesti kuulumist Põhjamaade sekka ning soovi eemalduda teistest Baltimaadest ja Ida-Euroopast.Lõuna-Eestis on aga levinud ka nimetus tal(v)istepüha, mis on lähedane läti mõistele ziemas svētki.Pööripäevale viitavad ka ennustamine ning vilja ja karja kasvu edenemisele osutavad kombed ja rituaalid. Aja murdumisele omakorda uskumine, et hinged on lahti pääsenud ja et üksi ei tasu väljas käia, samuti kaevude ja allikate vee muutumine viinaks. Neist kommetest mitmed siirdusid mõnisada aastat tagasi 1. jaanuarile kui uusaastapäevale, mida ka uueks jõuluks nimetati.Jõulude seos pööripäevaga on selge juba enam kui tuhat aastat tagasi. Paraku nihkusid kalendri kuupäevad Juliuse kalendris iga sajandiga pööripäevadest eemale. XVI sajandi lõpus saigi see põhjuseks, miks paavst Gregorius teostas kalendrireformi. Eesmärk oli taastada Nikaia kirikukogu aegne kirikupühade ja pööripäevade seos. Nikaia kirikukogul lepiti kokku ülestõusmispühade pidamise aeg.Mind on hämmastanud, et XIX sajandil, kui enamik rahvakombeid ja -uskumusi kirja pandi, oli Juliuse ja Gregoriuse kalendri vahe 12 päeva ning XX sajandi alguses 13 päeva. Seega oli ülemöödunud sajandi 25. detsember meie kalendri järgi 6. jaanuaril ja möödunud sajandi alguses 7. jaanuaril. Eestis kehtestati Gregoriuse kalender enamlaste võimu ajal veebruaris 1918. Tõsi, Lõuna-Eestit valitsenud Poola võttis uue kalendri kasutusele XVI sajandil.6. või 7. jaanuariks on pööripäevast möödunud juba mitmeid päevi. Inimesed märkasid seda – päev on muutunud pikemaks üle 20 minuti. Võib ju arvata, et inimene, kel kella ei olnud, ei märganud seda. Taoliselt arvates teeme oma eelkäijatele küll liiga. Kindlasti märkasid inimesed aga suunda, kust päike hommikul tõuseb. Vahe pööripäevaga on kolm kraadi. Kummalt poolt mõnda puud või milliste puulatvade vahelt päike tõuseb, on igaühele nähtav. Kui päikese tõususuund on tagasi pöördunud, siis on ka pööripäev möödunud.Pööripäevale lähedane oli ülemöödunud sajandil luutsinapäev 13. detsembril, mis vastas uue kalendri 25. detsembrile. Luutsinapäeva tähistati eelkõige Lääne-Eestis, rannarootslaste asualal ja nende naabruses. Rahvas teadis, et kõige pikem öö on just luutsinapäeval. Selle kommetest oli tuntud luutsina lakast kotti ajamine, mille juures kotihoidjale valati vett pähe. Kuid pööripäevaga ei ole raamatutes luutsinapäeva seotud.Mida siis arvata? Kui inimesed peavad pööripäevaga seotud kombeid au sees pea kaks nädalat pärast pööripäeva, siis oli trükitud kalender nende jaoks olulisem kui silmaga nähtav. Seega olid nad kalendriusku. Teine võimalus on kalendri kuupäevaga seotud kirikupüha tähenduse olulisus, mis sidus endaga ka kõik muud pühadekombed.Millal hakati Kristuse sünnipäeva pidama 25. detsembril? Evangelist Luukas ei märgi ei kuud ega päeva. IV sajandil hakati alguses Roomas, hiljem ka Konstantinoopolis tähistama 25. detsembrit, varasemat Võitmatu Päikese (Sol Invictus) päeva Jeesuse kui maailma valguse ja õiguse päikese sünnipäevana.Kenasti said paika ka Luuka evangeeliumis mainitud teised tähtpäevad ja nende vahelised ajad – paastumaarjapäev üheksa kuud enne jõule ja Ristija Johannese sünnipäev kuus kuud enne jõule. Armeenia kirik tähistab Kristuse sünnipäevana 6. jaanuari, mil idakirik tähistab Kristuse ristimist ja läänekirik tema ilmumist teistele rahvastele hommikumaa tarkade kaudu.Jõuluaeg on Eestis olnud tavaliselt toomapäevast (21. detsembril) kolmekuningapäeva või nuudipäevani (märtrist Taani kuningapoja Knudi mälestuspäev) 13. jaanuaril. Laiemalt on jõuluaeg aeg esimesest advendist kuni küünlamaarjapäevani (2. veebruar).
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäevases Meie Maas vastab president Kersti Kaljulaid literaat Mart Soidro ja kirjanik Andrus Kivirähki küsimustele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA EKSKLUSIIV! President Soidrole ja Kivirähkile: kas te natukene rohkem õppida ei tahtnud?
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 15. detsember 2016. President Kersti Kaljulaid. FOTO: Toomas Huik Laupäevases Meie Maas vastab president Kersti Kaljulaid literaat Mart Soidro ja kirjanik Andrus Kivirähki küsimustele.
See on teistmoodi intervjuu riigipeaga, mille sarnast pole Eesti ajakirjanduses kunagi varem ilmunud. Pigem on see kolme vaimuka inimese sundimatu vestlus maast ja ilmast ning elu põhiväärtustest, mis võtab kohati sellised pöörded, mida on raske isegi ette kujutada.
Katke vestlusest:
Andrus: Astusid 1987. aastal ülikooli ja abiellusid väga kiiresti. Kas sa öölaulupidudel üldse käisid?
Kersti: Käisin Tartus, kui seal 1988. aastal oli muusikapäevadel suurem laulmine.
Andrus: Siis käisid sina varem. Mina käisin Tallinnas öö enne keskkooli lõpueksamit.
Kersti: Erinevalt sinust ei oleks mina sellist riski kunagi võtnud.
Andrus: Oli vaja võidelda nõukogude võimu vastu! Edaspidi, kui me juba ülikoolis olime, võis meid Mardiga leida Humala õllekast.
Kersti: Kas teile see ei tulnud pähe, et kui natukene rohkem õppida, võis saada kõrgendatud stipendiumit? Suur vahe oli, kas said 40 või 60 rubla kuus.
Andrus ja Mart: Ei olnud suurt vahet! Me kirjutasime juba sel ajal ja honorarid olid prisked!
* * *
Püsige lainel! Juba laupäeval ainult Meie Maas! See on teistmoodi intervjuu riigipeaga, mille sarnast pole Eesti ajakirjanduses kunagi varem ilmunud. Pigem on see kolme vaimuka inimese sundimatu vestlus maast ja ilmast ning elu põhiväärtustest, mis võtab kohati sellised pöörded, mida on raske isegi ette kujutada.Katke vestlusest:Astusid 1987. aastal ülikooli ja abiellusid väga kiiresti. Kas sa öölaulupidudel üldse käisid?Käisin Tartus, kui seal 1988. aastal oli muusikapäevadel suurem laulmine.Siis käisid sina varem. Mina käisin Tallinnas öö enne keskkooli lõpueksamit.Erinevalt sinust ei oleks mina sellist riski kunagi võtnud.Oli vaja võidelda nõukogude võimu vastu! Edaspidi, kui me juba ülikoolis olime, võis meid Mardiga leida Humala õllekast.Kas teile see ei tulnud pähe, et kui natukene rohkem õppida, võis saada kõrgendatud stipendiumit? Suur vahe oli, kas said 40 või 60 rubla kuus.Ei olnud suurt vahet! Me kirjutasime juba sel ajal ja honorarid olid prisked!* * *Püsige lainel! Juba laupäeval ainult Meie Maas!
Veel artikleid samast teemast »