authors:
Kaur Maran
Foto
Jonathan Nackstrand Afp Scanpix

description: Grupp India teadlasi on näidanud, et vaid ühest raske stressi episoodist piisab, et tekitada inimeses kauakestev psühholoogiline trauma.

title: Uuring: ka ühekordne stress võib tekitada kauakestvaid muutusi ajus

maintext:
Mandeltuum on ajus oimusagarate sees asuv väike mandlikujuline närvirakkude kogumik, mis kontrollib meie emotsioone, mälu ja otsustamisviise. Kui nimetatud psühholoogilistes protsessides esineb häireid, siis on alust oletada, et muutused võivad olla toimunud just mandeltuumas. Nii on sellega seostatud muuhulgas ka näiteks posttraumaatilist stressihäiret.
Ajakirjas Psychological Reports avaldatud värskes uuringus näitavad India teadlased, et häirete tekkimiseks ei ole vaja sugugi mitte pikaajalisi raskeid läbielamisi. Korraldatud eksperimendi tulemused näitavad, et ka üks stressirohke intsident võib võimendada aju mandeltuumas toimuvaid elektrilisi protsesse piisavalt, et põhjustada pikaajaliselt püsivaid muutusi.
Tuleb välja, et stressi korral asuvad mandeltuuma närvirakud looma uusi närviühendusi ehk sünapseid.
Rottide peal tehtud eksperimendi käigus näis alguses, et ühekordne kogemus kõrgendatud stressiga ei põhjustanud ajus kuigi olulisi muutusi. 10 päeva pärast hakkasid aga ilmnema kõrgenenud ärevuse ja aju struktuurimuutuste märgid. Uuring näitas, et ärevus on seotud molekuliga, mille pikem nimi on N-Metüül-D-Aspartaadi retseptor ehk lühemalt NMDA-R.
«Viitega avalduv stressireaktsioon on väga sarnane posttraumaatilise stressihäire patsientidega, aga keegi ei tea veel, mis nende ajus aset leiab,» kommenteeris tulemusi uuringut juhtinud Sumantra Chattarji India Riiklikust Eluteaduste Keskusest.
Uute teadmiste katsetamiseks blokeeriti rottide ajudes NMDA-Riga seotud protsessid, mille tagajärjel katkes ka uute sünapside tekkimine ja elektrilise aktiivsuse tõus sünapsites.
«Niisiis on meil esmakordselt olemas molekulaarne mehhanism, mis seletab 10-päevase hilinemisega esinevate stressireaktsioonide toimet. Uuringus blokeerisime NMDA retseptori toime stressi ajal. Nüüd tahaksime teada, kas selle molekuli blokeerimine pärast stressi möödumist võiks blokeerida ka viitega esinevad stressireaktsioonid. Kui nii, siis kui kaua pärast stressi see võimalus alles jääb?» selgitas professor Chattarji uuringus tõusnud võimalikke edasisi uurimisteemasid.


authors:
Riin Aljas
Teadustoimetuse Juhataja
Foto

description: Teadlased on saanud senisest kindlamat alust kahtlustusele, et Ida-Antarktikas soojendab ja sulatab merevesi üht suurt jääliustikku, mis ulatub otsapidi mere kohale.

title: Ka Ida-Antarktika jää sulab altpoolt

fasttext_language: et


authors:
Rain Uusen
Digitarga Toimetaja
Raimo Matvere
Digitarga Kaasautor
Foto

description: Telia pakub juba mõnda aega võimalust viia oma vana nutitelefon või tahvlearvuti esindusse, lasta see ära hinnata ning valida selle asemel endale uus seade soodsamalt. Seejuures ei pea sa olema Telia klient, kirjutab Digitark.ee.

title: Videolugu: kuidas vana nutiseade esindusse tagasi viimiseks ette valmistada?


authors:
Kaur Maran
Foto
Chicago Ülikool

description: 300 valgusaasta kauguselt avastatud Päikesega väga sarnase HIP68468 koostise analüüs näitab, et ta on pidanud alla neelama mitu enda ümber tiirelnud planeeti.

title: Päikese kannibal-kaksik neelab oma tähesüsteemi planeete

maintext:
Avastatud täht on Päikesest mõnevõrra vanem – 6 miljardit aastat vana - , kuid sellise vanuse kohta on tema keemiline koostis astronoomide jaoks suur üllatus.
Tšiilis asuva La Silla observatooriumi 3,6 meetrise teleskoobi abil avastasid teadlased esimesed planeedid selle Päikesega ülisarnase tähe ümber 2015. aastal. Nagu täht ise on analoog meie Päikesele, on ka tema ümber tiirlevad planeedid analoogiks vastavalt Neptuunile ja Maale. Päikesesüsteemi esimese planeedi – Merkuuri – teisikut tähesüsteemis aga ei paista. Samuti olid ka ülejäänud planeedid nihkunud oma kodutähele oluliselt lähemale kui nad oleksid pidanud olema.
«Need kaks planeeti kujunesid tõenäoselt mujal kui seal, kus me neid täna näeme,» ütles uuringus osalenud Chicago Ülikooli teadur Megan Bedell – tõenäoselt pärinesid nad kas tähesüsteemi kaugematest osadest. Kuhu aga kadus seni kõige keskel olnud planeet?
Üks variant on, et see rebiti mõne kosmilise kataklüsmi tagajärjel välja tervest tähesüsteemist. Tähe valguse analüüs näitab aga jälgi alla neelatud kivisest planeedist. Nimelt sisaldavad kõik tähed seda elementi teatud kogustes, kuid aegamööda põleb see ära ja kaob. Samas hoiavad planeedid oma liitiumi alles. HIP68468 valguses on aga neli korda rohkem liitiumi kui sellise vanusega planeedist arvata võiks.
«Vaid ühe tähe põhjal järelduste tegemine võib olla väga raske, aga vahetevahel meil veab ja leiame tähe, mille keemiline koostise puhul on neisse sulandunud planeetide mõju ilmselge. HIP68468 puhul on see nii. Ühe tema neelatud planeedi jäljed on näha kõikjal tema atmosfääris.» ütles Bedell. Ta lisas, et Päikese teisiku ümber toimunu ei tähenda küll, nagu oleks Päike millalgi lähiajal Maad alla neelamas. Küll aga viitab see võimalusele, et sedalaadi kataklüsmid võivad olla Universumis võrdlemisi tavapärased.
Chicago Ülikooli astronoomide tiim jätkab Päikese teisikute ümbert eksoplaneetide otsinguga.
Uuring avaldati ajakirjas Astronomy & Astrophysics.


authors:
Kaur Maran
Foto
Eso M. Kornmesser Reuters Scanpix

description: Astronoomid on saanud värskeid teadmisi eksoplaneedi kodutähe kujunemise kohta. Uued tõendid toetavad Proxima B elukõlbulikkust, vahendab seeker.com.

title: Avastused Proxima B kujunemisloost viitavad, et kauge planeet võib tõepoolest olla elukõlbulik

maintext:
2016. aastal avastatud Proxima B on Maale lähim ja tõenäoselt ka kõige sarnasem eksoplaneet, mis tiirleb ümber oma kodutäheks oleva meie Päikese naabertähe Proxima Centauri. Avastamisest saadik on Proxima B elukõlbulikkuse üle käinud tulised diskussioonid ja tõendite otsimised.
Üks olulisematest senistest lahtistest otsadest taandub küsimusele, et kas Proxima Centauri ja tema naabertäht Alpha Centauri on omavahel gravitatsiooniliselt seotud. Õigupoolest oleks see küsimus huvitav ka ilma tagajärgedeta eksoplaneedi elukõlbulikkusele. Alpha Centauri on omapärane kolmest-tähest koosnev süsteem, millest kaks – Alpha Centauri A ja B – paiknevad üksteisele lähestikku, kuid kolmas – Proxima Centauri – on oluliselt suuremaorbiidiga ja tiirleb ümber ülejäänud kahe.
Puhtale astronoomilisele huvile lisab vürtsi aga selle tähe ümber tiirlev eksoplaneet Proxima B, millest on saamas maiste maavälise elu fanaatikute tähelepanu keskpunkt. Planeet on ligikaudu sama suur kui Maa ja tiirleb oma tähe «elukõlbulikus tsoonis» – alas, mis ei ole elu tekkimise takistmaiseks ei liiga külm ega liiga kuum.
Hetkel teame me vaid seda, et Proxima B on olemas, kuid tema koostisest, vee olemasolust ega muust elu tekke jaoks olulisest ei tea me siiski kuigi palju. Teadmine tema kodutähe seotusest oma sõsara Alpha Centauri A’ga on paljutõotav.
Kujunemislugu annab vihjeid
Tšiilis asuva Kõrgtäpsusega Radiaalkiirusega Planeediotsija (High Accuracy Radial velocity Planet Searcher – HARPS) abil suutsid astronoomid hiljuti esmakordselt mõõta nõrga valgusega Proxima Centauri liikumist öötaevas. Seda Alpha Centauri liikumisega võrreldes jõutigi järelduseni, et tähed peavad olema gravitatsiooniliselt seotud. See ütleb aga nii mõndagi ka maavälise elu kandidaadi nr 1 kohta.
Nimelt kui Proxima Centauri ja Alpha Centauri on omavahel seotud, peavad nad olema tekkinud miljardeid aastaid tagasi ühes udukogus ning olema ühevanused. Ajakirjas Astronomy & Astrophysics ilmuvas artiklis oletavad teadlased, et sellise ajaloolise kulgemise korral pidi Proxima Centauri üks hetk teistest tähtedest eralduma. Sellisel juhul pidi aga Proxima B tekkima tähest oma tänase orbiidiga võrreldes oluliselt kaugemal ning aegamööda talle lähenema. Kaugel orbiidil oleks planeedi vesi pidevalt jäätunud ega oleks saanud seega enne elukõlbulikku tsooni jõudmist ära auruda. Selline tõdemus ei võimalda küll teha järeldusi Proxima B’l leiduva vee koguse kohta, kuid siiski võib oletada, et Proxima B’l võib punane tähevalgus langeda lahtistele veekogudele.


authors:
Kaur Maran
Foto
Urmas Luik Pärnu Postimees Emf Scanpix

description: Linnuteadlase Marko Mägi sõnul ei ole inimeste tagant näppamise komme vareste puhul ootuspärane, kuid samas ka mitte midagi üllatavat.

title: Ornitoloog passi varastanud varesest: eks linnalinnud ole inimeste käitumisest õppinud

maintext:
Eile teatas RIA Novosti ebatavalisest olukorrast Ivangorodi piiripunktis, kus vares piiri ületavalt Eesti kodanikult passi varastas. Isegi piirivalve jäljekoera abiga ei suudetud dokumenti tagasi saada ja nii pidi õnnetu kodanik abi saamiseks pöörduma Eesti konsulaati Peterburis.
Marko Mägi / Kalev Saar/PM/Scanpix
Ornitoloog Marko Mägi sõnul ei ole selline käitumine vareste puhul kuigi ootuspärane, kuid et tegu oli ilmselt linnavaresega, kes inimese kohaloleku ja käitumisega sina peal, ei ole sellises käitumises ka midagi üleliia üllatavat. Et mõned linnud on teistes julgemad või jultunumad, tuleb ette ka selliseid näppamisi.
«Eks linnavarestele ole aja jooksul ühtteist inimeste käitumisest kõrva taha pandud. Sageli on inimestel näpus söök, mida jagatakse kas oma lastele või siis sõpradele. Varesed ja ka teised linnalinnud jätavad sellise käitumisviisi meelde ja üritavad sellest kasu lõigata. Reeglina passivad nad inimeste läheduses ja ootavad viimase lahkumist, et siis pudenenud jääke süüa. Harvem juhtub seda, et toit rabatakse inimese käest, kuid selliseid juhte tuleb siiski ette,» ütles Mägi. Tema hinnangul läks vares seega hoopiski toidupala näppama, kuid sai kätte hoopis passi. Varesed ja harakad on ühed intelligentsemad linnud, kuid osaliselt seetõttu on nad saanud endale ka linnuriigi varaste tuntuse. Marko Mägi sõnul on selline jutt peamiselt levinud harakate kohta, kuid ka nende puhul ei ole asi teaduslikult päris selge.
«Kas nad ka tegelikult oma pessa läikivaid ja säravaid asju tassivad, seda ei julge ma kinnitada. Ma ei tea, et oleks leitud kulda ja karda täis harakapesi. Üksikuid näppamisi tuleb aga kindlasti ette.»
Lisaks on linnud ka uudishimulikud ja nii nagu võõrad asjad tekitavad inimestes huvi, on see ka lindude puhul. «Kui uudishimu tekitav asi juhtub olema neile jõukohane minema tassida, siis võib lind selle rahulikumaks inspekteerimiseks eemale toimetada. Nii oli ilmselt ka selle näpatud passiga,» selgitas Mägi.
Muljetavaldavamatest varastamise näidetest tõi Mägi välja ühe juhtumi Eestis mitte elutseva vareseliigiga, kes näppas järjekindlalt traadist riidepuid, tassis need puu otsa, väänas traadid kõveraks ja ehitas neist endale pesa. Kõige põnevam näppamise lugu on aga seotud USA kuldnokkadega, kes näppasid makseautomaadist münte.
«Ju ei osatud aastakümneid tagasi selle peale tulla, et masinad peaksid linnukindlad olema. Linnud pääsesid mündiväljutusava kaudu masinasse, võtsid mündi ja kadusid. Pole kahjuks teada, mis nad saadud rahaga peale hakkasid,» kirjeldas Mägi toimunut.
Toidu varastamine on aga lindude seas täiesti tavaline käitumine, milles ei ole süütud kindlasti ka mitte varesed. Marko Mägi sõnul teevad seda ka kõik teised linnud, kuna keegi ei ütle ära tasuta kõhutäiest. Varesed on lihtsalt ühed suuremad ja julgemad inimesega kaaslevad linnud, mistõttu jääb nende näpsamine rohkem silma.


authors:
Foto
Toru Yamanaka Afp

description: Aastaid Euroopa turul diiselmootoriga autode asemel bensiini-elektri hübriididele panustanud Toyota on tänavu lõpuks selle vilju lõikamas, kirjutab Bloomberg.

title: Toyota usk hübriididesse on end Euroopas lõpuks ära tasumas


authors:
Kaur Maran
Foto
Pawel Kopczynski Reuters Scanpix

description: Populaarne masintõlke teenus Google Translate on pärast uuele närvivõrgu mudelile üle viimist end ise edasi arendanud ning näib, et ka uue metakeele loonud, vahendab New Scientist.

title: Oma elu elav Google’i tehisintellekt leiutas tõlgeteks uue keele

maintext:
Närvivõrgustikuga sarnase algoritmi otstarbeks on õpetada süsteemile seoseid erinevate keelte vahel. Nüüd näib, et programm on arenenud juba nii targaks, et suudab luua seoseid ka nende keelte vahel, mille jaoks teda eraldi õpetatud ei ole. Selleks otstarbeks näib ta olevat loonud uue «tehiskeele».
Enamik tänapäeval kasutatavaid tõlketarkvarasid lähenevad lausete tõlkimisele sõnade kaupa. Septembris tutvustas Google aga uut süsteemi, mis oskab ajuneuronitele sarnaseva mudeli abil hallata tervet lauset ja kaheksat populaarsemat keelt. Kui enamik tänapäevaseid närvivõrgu-süsteeme oskavad tõlkida ühest konkreetsest õpitud keelest teise, siis Google’i edasiarendus laiendab seda oskust ka keeltele, mille vahel opereerimiseks seda eraldi õpetatud ei ole.
Kui võtta näiteks kaks keelepaari – korea ja inglise ning jaapani ja inglise keel -, siis enamus närvivõrgu-süsteeme peaks korea keelest jaapani keelde tõlkimiseks kasutama inglise keelt vahendajana. Google’i uus süsteem on aga juba targemaks arenenud ning oskab tõlkida ka jaapani keelest otse korea keelde.
Google’i arendajad arvavad, et sellise võime taga on «ellu ärganud» süsteemi enda välja aretatud uus ja keelteülene nn metakeel, mida küll lugeda ega kirjutada ei saa, aga mis tõhustab tulevikus märkimisväärselt masintõlke kiirust ja kvaliteeti. Praegu näib, et läbi vahendajakeele tõlkimine on siiski veel efektiivsem, kuid valdkond areneb tormikiirusel ja teadlaste hinnangul jõuab «metakeel» tulevikus tõenäoselt oluliselt suurema tõhususe ning enam kui 100 keele katvuseni.
Siiski ei tasu karta, et tõlkijad niipea tööst ilma jääksid – arvuti võib hakkama saada lihtsate tekstidega, kuid selle tähenduste ja kontekstide mõistmine käib ka kõige keerulisematele logaritmidele jätkuvalt üle jõu.


authors:
Kaur Maran
Foto
Handout Reuters

description: Entusiastid teevad ettevalmistusi Proxima B’le laser- ja raadiosignaalide saatmiseks. Skeptikud aga leiavad, et endale tähelepanu tõmbamine võib vaid häda kaela tuua, kirjutab Science Alert.

title: Plaanitakse kontakti otsimist lähima Maa-tüüpi planeedi arvatavate eluvormidega. Kas see on ikka hea mõte?

maintext:
Proxima B on hetkel teadaolevatest eksoplaneetidest meile lähim ja on erinevate hinnangute kohaselt Maaga piisavalt sarnane, et olla koduks ka Päikesesüsteemi-välisele elule. Ümber Proxima Centauri nimelise punase kääbuse tiirlev planeet avastati mööduva aasta augustis ja sellest sai kiiresti üks kosmoseteaduse enimräägitud uurimisobjektidest. Kinnitust Maavälise elu kohta seni mõistagi ei ole, kuid just seda uus projekt otsibki. Edu korral on Proxima B meile ka piisavalt lähedal, et kavandada sinna kosmoselende.
Sinna signaalide saatmise plaani taga on San Franciscos asuva kosmoseuuringute organisatsiooni METI (Messaging Extraterrestrial Intelligence) meeskond. Hetkel koostavad teadlased plaani piisava võimsusega saatjate ostmiseks või ehitamiseks. Lisaks ragistatakse ajusid selle üle, et mis võiks olla esimene signaal.
«Kui tahame algatada mitmeid põlvkondi kestvat suhtlust, siis peame õppima ja infot vahetama,» ütles METI president Douglas Vakoch Mercury News’ile. Hetkel arvutatakse erinevate algoritmide ja valemite abil kui suur võiks olla tõenäosus, et Proxima B võimalikud eluvormid on oma arengus jõudnud sellise teaduse ja matemaatika tasemeni, et sõnumitest ka midagi aru saada.
Kosmoses elu otsimine ei ole mõistagi midagi uut. Praegugi on käimas maailmaruumist elu otsimise projekt SETI ning 1970. aastateni tegutses NASA juures ka plaanitava METI’ga väga sarnane projekt Cyclops. Tookord plaaniti rajada ülemaailmne raadioteleskoopide võrgustik ja saata sõnumeid kuni 1000 valgusaasta kaugusele. Eelarvekärbete tõttu jäid plaanid aga tollal pooleli.
Nüüd kavatseb METI aga saavutada ühisrahastuse toel samalaadse eesmärgi, kuid saata sõnumeid oluliselt regulaarsemalt ja kaugemale. Aastaseks eelarveks plaanitakse ligi 1 miljon dollarit, mille toel peaksid esimesed signaalid Proxima B’le teele minema aastaks 2018. Planeet ise on Maast aga ligi 4,25 valgusaasta kaugusel, nii et sõnumi kohalejõudmiseks kuluks mitmeid aastaid.
Halb mõte?
Mitte aga kõik teadlased ei leia, et võõraste eluvormide tähelepanu otsimine kõige targem mõte on. Näiteks kirjutas füüsik Mark Buchanan hiljuti ajakirjas Nature Physics arvamusloo , milles kirjeldas signaalide saatmist kui «tüli otsimist».
Sama meelt on ka maailmakuulus teoreetiline füüsik Stephen Hawking, kelle sõnul on meist potentsiaalselt märksa arenenumate tsivilisatsioonidega vestlusse astumine väga riskantne – neil võib olla meisse samasugune suhtumine nagu meil bakteritesse.
Vastuseisust hoolimata on METI eksperdid veendunud, et võõrast planeeti tuleb kõnetada, ning et selline tegevus toob kaasa suuri edusamme kosmoseavastuse vallas.
«Ehk on mõnede tsivilisatsioonide jaoks vajalik, et meie esimesena kontakti looksime,» kirjutas Vakoch Nature Physcs’is. «Teadlaste üks eesmärkidest on hüpoteeside testimine. METI süsteemi abil saame testida empiiriliselt testida, kas selline signaal tekitab ka vastusignaali. […] Kui kõik, kellel on olemas signaalide saatmise võimekus, otsustaksid vaid vastuvõtja rolli jääda, oleks galakatika väga vaikne ja igav.»


authors:
Kaur Maran
Foto
Luis Cer_Łaco

description: Möödunud aasta mitmed eluslooduse osas muret tekitavad uudised on varjutanud tõsiasja, et aasta jooksul avastati ka rohkelt uusi looma- ja taimeliike.

title: Galerii: põnevamad 2016. aastal avastatud looma- ja taimeliigid

maintext:
2016. aasta jooksul on tähelepanu tõmmanud mitmed maailma elurikkuse osas murettekitavad uudised. Näiteks teatasid teadlased suvel, et käimasolev liikide massiline väljasuremine on kiiremgi kui oleksime oodanud, sügisel üritasid maailma riikide esindajad Lõuna-Aafrika Vabariigis leida lahendust elevantide ja paljude teiste liikide arvukuse järsule alanemisele ning veel sel nädalal teatasid teadlased, et ka maailma kiireimat imetajat gepardit võib oodata ees väljasuremine.
Ometigi on 2016. aastal toimunud ka palju olulisi vastusi ja teadmine meid ümbritsevast elusloodusest on täienenud sadade uute liikidega. Nüüd on näiteks California Teaduste Akadeemia loetlenud kokku 133 nende kogudesse lisandunud liiki kõikjalt üle maailma. Peamiselt on tegemist putukate ja veeloomadega, aga esindatud on ka kaunid õistaimed ja sisalikud. Et uutel liikidel veel eestikeelseid nimesid ei ole, on siin kasutatud nimed esialgsed tõlked inglisekeelsest, lisatud on ladinakeelsed nimed.
Sisalikud
Uus sisalikuliik lähivaates. / ® Luis Cer_Łaco
Avastatutest on ainus maismaal elav selgroogne Angola lavamaalt avastatud soomuseline sisalik Cordylus namakuiyus. Liigi avastanud bioloog Edward Stanley sõnul on piirkond, kust C. namakuiyus leiti, seniajani põhjalikult läbi uurimata ja nii võib oodata, et edasine koostöö Angola teadlastega toob meieni veel palju teisigi uusi sisalikuliike.
Maismaa selgrootud
Kui ämbliku-uurijad Javd Ahmed ja Rajashree Khalap India džunglites selle end kuivanud leheks maskeerinud ämbliku leidsid, ei olnud neil talle nime leidmisega raskusi. Tõeliste Harry Potteri fännidena tundsid nad selle koonusjas kujus ära menuromaanist tuntud sõõlamiskübara kuju ja nii pandigi liigile Harry Potteri maja auks nimeks Eriovixia gryffindorii. Rahvakeeles on ämblikku aga juba praegu hakatud kutsuma Harry Potteri ämblikuks.
Dracula-sipelgas S. tsyhady / ® Alex Wild
Madagaskaril elav Dracula-sipelgas Stigmatomma tsyhady ja tema perekonnakaaslased on saanud oma nime omapärase koloonia käitumise, eriti iseärase «kahjutu» kannibalismi tõttu, kus emad ja töölised närivad vastsetesse auke ja joovad sealt putukate «verd». Esimene Dracula-sipelgate perekonna liige kirjeldati 1994. aastal, koos uue liigiga on neid kokku 10.
®California Teaduste Akadeemia
Elurikkuse tulipunktina tuntud Madagaskarilt on pärit ka omalaade mesilas-sipelgas Thevenetimyia spinosavus, kelle ladinakeelne liiginimi tähendab tõlkes «vürtsikat vanaisa». Nimi on antud viitena putuka omalaadsele selgroolaadsetele kehaosadele ja valgetele karvadele. T. spinosavus on oma perekonna ainus Madagaskarilt leitud liik. Kui arvata välja üks sugulane Põhja-Aafrikas elavad kõik teised selle perekonna esindajad Põhja-Ameerikas.
.
.
.
.
.
.
.
Madagaskarilt avastatud Archicolliuris ranomafanae / ® California Teaduste Akadeemia
Akadeemia tutvustatud 133 uue liigi seas on aga enim esindatud põrnikad, keda on leitud kokku 36 liiki. Kuna põrnikad on väga mitmekesine grupp, on nende rohkus ka oodatav. Avastamata põrnikate rohkuse kohta annab tunnistust ka tõsiasi, et kirjeldatud uutest liikidest 26 leiti Madagaskari Ranomafana Rahvuspargist. Pildil rahvuspargi vihmametsadest leitud Archicolliuris ranomafanae.


authors:
Kaur Maran
Foto
F. Reddy Afp Scanpix

description: Kokkupõrge Päikesesüsteemi äärealadel asuva nn Oorti pilve ja Gliese 710 nimelise tähe vahel peaks toimuma ligikaudu 1,35 miljoni aasta pärast.

title: Läbi kosmose tuhisev täht sihib Päikesesüsteemi äärealasid

maintext:
Asjaolu, et Päikesest ligi poole väiksem Gliese 710 Päikesesüsteemile läheneb, oli varemgi teada, kuid seni näitasid arvutused, et ta möödub siiski ilma Päikesesüsteemi puutumata. Nüüd on Poolas asuva Adam Mickiewiczi Üliooli teadlased aga võtnud kasutusele kõige uuemad Euroopa Kosmoseagentuuri Gaia kosmoseobservatooriumi andmed ning tulemused näitavad, et möödumine saab toimuma koguni viis korda lähemalt kui seni arvatud. Möödumise kõige lähemas punktis jääb Maa ja tähe vahele vaid 77 valguspäeva ehk ligi 2 triljonit kilomeetrit.
Kuigi see võib tunduda Maast kaugel, võib möödumisel olla siiski pea kataklüsmilisi tagajärgi. Nimelt koosneb Päikesesüsteemi välisosas asuv Oorti pilv miljonitest komeetidest, mille tavapärane lennutrajektoor võib saada möödalendava hiiglase gravitatsioonivälja poolt häiritud. Osa komeete võib küll päikesega kaasa minna, osa aga just meie poole lennutatud saada.
«Gliese 710 vallandab märgatava komeedisaju tihedusega ligi 10 komeeti aastas, mis võib kesta kolm kuni neli miljonit aastat,» kirjutavad teadlased.
Kuidas selline sündmus Päikesesüsteemi mõjutab, ei ole veel selge. Häirekella ka ei lööda, kuna tõenäoselt püüab hiiglasliku Jupiteri gravitatsiooniväli suurema osa komeetidest kinni. Kui inimesi tolles kauges tulevikus ka elab, võib komeedisadu avalduda neile vaid mõne lisa komeediga.
Uuring avaldati ajakirjas Astronomy & Astrophysics.


authors: Julia Wimmerlin Caters News Agency Scanpix

description: Värske uuringu kohaselt elab looduses praeguseks vaid 71 tuhat gepardi ning arvukus kahaneb kiiresti, vahendab BBC.

title: Maailma kiireimat imetajat ohustab välja suremine

maintext:
Peamise väljasuremise põhjusena tuuakse välja konflikti inimestega. Ameerika Teaduste Akadeemia Toimetistes ilmunud artiklis lasevad teadlased omamoodi hädavilet ja teatavad, et liik tuleks kiiremas korras tõsta ohustatud liike kategoriseerivas punases nimistus kategooriast «ohualdis» ümber «ohustatuks».
Uuringu andmetel elab enam kui pool maailma gepardidest ühel suurel asualal, mis ulatub Lõuna-Aafrikas üle kuue riigi piiride. Aasias on gepardid tänaseks juba praktiliselt välja surnud ja Iraanis on looduses säilinud vähem kui 50 isendit.
Oma konkurentsitu jooksukiiruse tõttu on ka gepardide areaal nii suur, et neid ei oleks võimalik ühegi looduskaitsealaga piisavalt kaitsta. Ligi 77 protsenti nende asualast jääb väljapoole kaitsealasid. Kuna neile koduks olevatele maade tuleb aga pidevalt juurde inimesi, kes muudavad looduskeskkonda ja peavad metsikutele loomadele jahti, tähendab see paratamatult tõsist konflikti. Üheks kaslastele jahipidamise põhjuseks on Pärsia lahe äärsete riikide suur nõudlus gepardipoegade kui koduloomade järgi-
Näiteks Zimbabwes on gepardide arvukus kahanenud vaid 16 aastaga 1200 isendilt vaid 16-le. Üheks põhjuseks, miks kiirete kasside olukorrale varem tähelepanu pole juhitud, peavad teadlased looma saladuslikku ja inimesest eemale hoidvat elustiili.
«Meie uuringu tulemused näitavad, et gepardide elutegevuseks vajalikud suured maa-alad ja keerukas ohustavate faktorite kombinatsioon tähendavad, et see liik on palju suurema väljasuremise ohu all kui seni arvatud,» ütles uuringut juhtinud Sarah Durant Londoni Zooloogiaseltsist.
Kuigi nii ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubitsemise konventsioon CITES kui ka paljud rahvusvahelised ja kohalikud organisatsioonid on panustanud märkimisväärselt gepardide olukorra parandamisse, juhivad uuringu autorid siiski tähelepanu, et liigi säilimiseks on vaja märksa põhjalikumat kaitsealade ümbermõtlemist. Kutsutakse üles paradigmamuutusele looduskaitses, kus konkreetsete alade kaitse alla võtmise asemel loodaks kohalikele kogukondadele rahalisi või muid hüvesid, mis innustaksid neid liikide kaitsmises kaasa aitama.
Uuring ilmus Ameerika Teaduste Akadeemia Toimetistes.


authors: Foto Samsung Hamburg

description: Turu-uuringufirma GfK Retail & Technology andmetel kasvas novembris nutitelefonide müük aastaga 8 protsenti 24 350 telefonini, mobiiltelefonide kogumüük langes samas veidi.

title: Novembris kasvas nutitelefonide müük 24 350 telefonini


authors:
Aivar Pau
Foto

description: Idufirmal Wolfprint 3D õnnestus esimese Eesti ettevõttena koguda raha USA suurimal investoritele suunatud ühisrahastusplatvormil SeedInvest - ettevõte kaasas üle 500 000 dollari rohkem kui 200 investorilt.

title: Inimesi 3D-kopeeriv Eesti idufirma sai kopsaka summa raha


authors:
Kaur Maran
Foto
Lewis Whyld Ap Scanpix

description: Teadlased modifitseerisid keskkonna skanneerimiseks mõeldud elektronmikroskoopi nii, et videosse tabati pilvekristallide moodustumine.

title: Video: vaata mikroskoobipilti pilve sünnist


authors:
Kaur Maran
Foto
Fabrice Coffrini Afp Scanpix

description: Antiaine laseritega kiiritamine võib anda küsimuse vastusele, et miks on Universumis nii palju rohkem ainet kui antiainet.

title: Ootamatu avastus: müstiline antiaine on tavalise mateeriaga sarnasem kui arvati

maintext:
Antiaine on üks osakestefüüsika suurtest müsteeriumidest – igal osakesel on oma antiaine vastand, mis kokkupõrkel plahvatavad. Kui viia kokku näiteks gramm antiainet grammi tavalise ainega, võrduks tekkiv plahvatus ligi kahekordse Hirošima tuumapommiga. Seejuures on igal osakesel oma antiosake – elektronile vastab positron, prootonile antiprooton jne. Samas on teadlased juba aastaid juurelnud selle üle, et miks on Universumis antiainet nii palju vähem kui meile tuttavat tavalist ainet – osakestefüüsika standardmudeli kohaselt peaks Suures Paugus olema tekkinud võrdne kogus mõlemat.
Värskes ajakirjas Nature avaldatud uuringus näitavad CERNi teadlased esmakordselt, et need kaks mateeria liiki võivad olla üksteisele sarnasemad kui oleksime arvanudki. Nimelt peegeldavad antiaine osakesed sellele laservalguse näitamisel samasugust valgust nagu tavaline aine, mis viitab sarnasele struktuurile.
«Ma nimetaksin seda eksperimenti antiaine uurimise Pühaks Graaliks,» kommenteeris läbi viidud katset Aarhusi Ülikooli füüsik Jeffrey Hangst, kes on sellise eksperimendi läbiviimise nimel töötanud järjepidevalt 20 aastat.
Katses kasutati nii-nimetatud «antivesinikku» ehk antiprootonist ja positronist moodustunud kõige lihtsamat antiaine aatomit. Tipptehnoloogiliste lahendustega suudeti toota 25 000 antivesiniku aatomit, mida sai hoida vaid ülekõrges vaakumis ja ligikaudu absoluutse nulli (-273˚C) juures. Kiiritatavaid antivesiniku aatomeid hoidsid liikumast ülitugevad magnetväljad.
Peegeldunud ja mõõdetud valgusspekter üllatas teadlasi, kuna nägi välja pea äravahetamiseni sarnane tavalise vesiniku peegeldusega. Loodetakse, et täpsemad mõõtmised toovad uusi tulemusi, mis aitaksid muuhulgas lahendada paljusid antiainega seotud müsteeriume ja ehk isegi muuta osakestefüüsika standardmudelit.
Uuring ilmus ajakirjas Nature.


authors:
Aivar Pau
Foto
Margus Ansu

description: Põhja- ja Baltimaad on ainsad Euroopa Liidu riigid, kus mobiilse interneti rändlustasud uue aasta keskpaiku ilma igasuguste piiranguteta ei kao, ennustas Euroopa Komisjoni digitaalse ühisturu volinik Andrus Ansip.

title: Ansip: eestlastele mobiilside rändlustasud uuel aastal täielikult ei kao

maintext:
«Eurooa Liidu enamuse jaoks järgmise aasta 15. juunist rändlustasud tõesti kaovad. Kuid Skandinaavia ja Baltiriikide jaoks tekivad ilmselt - kui operaatorid seda küsivad ja eeldatatavalt neil on põhjust seda teha - teatud piirangud, mingisugused mahulised laed,» ütles Andrus Ansip eile Kuku raadio saates Digitund.
Põhjused sellisteks piiranguteks on tingitud mobiilse interneti hulgihindadest, mida eri riikide operaatorid vastastikku üksteise klientide piiriülese tarbimise eest küsivad.
Soomes tarbib klient keskmiselt 13 GB mobiilset internetti kuus, samas kui Euroopa Liidu keskmine on vaid 1GB kuus. Ja soomlased saavad sama raha eest endale 100 korda rohkem gigabaite kui näiteks Ungaris või 50 korda rohkem kui Portugalis. Seega soovivad lõunaosariigid kallimaid gigabaitide hulgahindasid, kuna nad on harjunud ka oma kodumaa klientide käest saama kordades kõrgemaid hindu.
Ühe variandina on pakutud, et selleks laeks olema Põhja- ja Baltimaade elanikele ligi 12 GB kuus sõltuvalt mobiilioperaatorist. Kui see piir saab ületatud, hakkavad kehtima rändlustasud. Kui selliseid piire ei kehtestataks, tuleks operaatoritel hakata rändlustasudest saadavat kahjumit kinni maksma kohalike hindade tõstmise teel.
Mida madalamad saavad olema hulgihinnad, seda kõrgemal saab olema ka see lagi.
«Perspektiiv on hea. Kui me positsioneeriksime ennast aga lukku, tahaksime ilma igasuguste eranditeta ühesugust universaalset lahendust, siis võime veel 10 aastat vaidlustele kaotada,» arvas Ansip.
Elisa Eesti juhatuse esimees Sami Seppänen ütles samas saates, et Põhja- ja Baltimaade operaatorite vaatevinklist on rändlustasude täielik kaotamine võimatu juhul, kui interneti hulgihind on suurem kui üks euro ühe gigabaidi eest.
Reaalne keskmine gigabaidi hulgihind on Euroopa Liidus praegusel rändlustasude perioodil ligi 12 eurot. Euroopa parlament sooviks, et lagi oleks tulevikus 4 eurot ja hakkaks sealt langema kuni 1 euroni välja. Samas liikmesriigid on teinud ettepaneku alustada 10 eurolt ja jõuda 1 euro võrra aasta hinda langetades 5 euroni välja.
Käesoleva aasta 15. maist rändlustasud langesid keskmiselt 75 protsenti. Aastast 2007, mis rändlustasusid plaaniti kaotama asuda, on andmeside rändlustasud langenud 96 protsenti ja kõnede ning sõnumite rändlustasud 92 protsenti.
«Võrkude ehitamise oskus on elementaarne asi, ei mingi raketiteadus. Küsimus on laiskuses ja tahtes mitte investeerida,» kommenteerides Seppänen lõunamaa operaatorite senist tegevust võrkude arendamisel.
Jutte vajadusest sesoonsete turtistde teenindamiseks lõunamaistesse võrkudesse eriliselt investeerida nimetas Seppänen aga sõnadega «puhas lobby ja bulls...t».


authors:
Aivar Pau
Foto
Läti Valitsus

description: Läti valitsus avas nädal tagasi ministrite kabinetis esimese nutika kuusepuu, mille tulesid saavad kõik juhtida läbi sotsiaalmeedia.

title: Video: Läti valitsus käivitas Twitteri ja Facebookiga juhitava nutikuuse

maintext:
Täpsemalt: kui keegi kasutab Twitteris #LatvijaVar või #ManaLatvija teemamärke, lähevad kuusel lambid põlema. Sama juhtub ka siis, kui kellegile meeldib nutika kuusepuu uudis, mõni Ministrite Kabineti uudis või kui kirjutatakse LMT Facebooki lehel.
Valitsuse teatel osalesid nii Läti peaminister Māris Kučinskis kui LMT president Juris Binde ise kuusepuu algoritmi koostamisel.
«Infotehnoloogias toimuvate edusammude tempo ja areng on nii kiire, et igaüks peab meist õppima kasutama ning töötama kaasaegsete tehnoloogiatega. Miks mitte alustada jõulude ajal,» kutsus Kučinskis inimesi üles kirjutama Läti kohta head sotsiaalmeedias.
Jõulupuud on võimalik töötamas ning vilkumas näha 1. jaanuarini Läti valitsuse kodulehel.
Videot nutikuuse käivitamisest saab vaadata siit.
Läti valitsus võttis novembris vastu seaduse, mis kergendab idufirmade maksukoormust ning soodustab sellega uute ettevõtete ning kõrgepalgaliste töökohtade rajamist. Edasi maksavad startupiks liigituva ettevõtte töötajad iga kuu fikseeritud maksu 252 eurot. Töötajad ei pea maksma tulumaksu, riik tasub nende eest sotsiaalmaksu ning firma ise ei pea kasumilt makse maksma.
Läti president ütles selle kõige eesmärki sõnastades, et riigi ettevõtluskeskkond peab jõudma Eestile järele.
Nobembris Riias peetud digifestivali korraldajad pärgasid Eesti eelmist presidenti Toomas Hendrik Ilvest aga Digitaalse vabaduse auhinnaga.
Digital Freedomi festivali kaasuasutaja Uldis Leitertsi sõnul on Ilves saatnud maailmale selge ja valju sõnumi, et Baltimaad oma digitaalinnovatsiooni sünnimaaks, ning on inspireerinud inimesi kaugel Eesti piiridest.


authors:
Riin Aljas
Teadustoimetuse Juhataja
Foto
Scanpix Ap

description: Veebileht altmetric.com järjestab iga aasta lõpus sada kõige rohkem tähelepanu saanud teadusartiklit.

title: Suur ülevaade: tänavuse enimarutatud teadusartikli kirjutas Obama

maintext:
Andmed on võetud 15. novembri seisuga ning arvesse võetakse artiklite viitamist sotsiaalmeedias, ajakirjanduses, kõigile avalikuks tegemist ja muid tegureid (eelkõige lähtub tabel USA avalikkusest). Lihtsustatult öeldult vaadatakse, kui palju tähelepanu artikkel pälvinud on. Kriteeriumite kohta saab täpsemalt lugeda SIIT.
Edetabeli autorite sõnul paistis tänavu silma mitu läbivat teemat. Näiteks pöörati palju tähelepanu Zika viiruse teemal kirjutatud uurimused. Samuti avaldati tänavu palju materjali tehnoloogia mõjust ühiskonnale ja inimesele, fookus oli tervishoiul ning ülekaalulisuse vastu võitlemisel ning ka uimastite ja ravimitega seotud küsimustel.
Samuti toob leht välja, et iga aastaga tehakse üha enam teadusartikleid kõigile kättesaadavaks: sajast artiklist 30 on täielikult vaba ligipääsuga ning 17 artiklit ajutise ligipääsuga. Viimane puudutas ka näiteks Zika-teemalisi artikleid, sest kuna tegu on nii tõsise teemaga, on oluline et uus info jõuaks võimalikult kiiresti võimalikult suure osani inimestest.
Temaatiliselt jagunesid artiklid nii:
Tabeli esiotsas on Barack Obama kirjutatud artikkel iseenda algatatud tervishoiuprogrammi efektiivsusest. Obama on esimene president, kes on oma ametisoleku ajal akadeemilises ajakirjas artikli avaldanud.
Kokku jõudis Obama artikkel « United States Health Care Reform: Progress to Date and Next Steps»:
315 uudisloosse
45 blogipostitusse
8943 Twitteri säutsu
201 Facebooki postitusse
2 eelretsenseerimiseni
14 Redditi postituseni
Ühe artiklini leheküljel F1000
Kahe Wikipedia viiteni.
Postimees toob ära ka tabeli ülejäänud kümme esimest, ülejäänud artiklite kohta loe SIIT.
2. Ravivead on Ameerikas surmapõhjuste seas kolmandal kohal
Sellest hoolimata ei lähe nad aga ametlikult surmapõhjusena kirja. Artikkel osutab sellele probleemile tähelepanu. Artikkel « Medical error—the third leading cause of death in the US» jõudis:
619 uudisloosse
42 blogipostituseni
2615 Twitteri säutsuni
277 Facebooki postituseni
10 Redditi postituseni
3 videosse
2 Wikipedia viiteni
3. Kahe musta augu ühinemisel tuvastati gravitatsioonilained
Paljude teadlaste hinnangul on see sajandi avastus, sest lõpuks suudeti juba Einsteini välja käidud fenomeni tõestada. Loe postimehe lugu SIIT
Artikkel «Observation of Gravitational Waves from a Binary Black Hole Merger» jõudis:
125 uudisloosse
48 blogipostituseni
4584 Twitteri säutsuni
110 Facebooki postituseni
Kahe Redditi postituseni
39 Wikipedia viiteni
4. Päikesesüsteemis võib leiduda kauge hiigelplaneet
Loe postimehe lugu SIIT
Teadlased usuvad, et see üheksas planeet võib olla Pluutost 5000 korda suurem ning asuda Kupieri vöös. Artikkel «Evidence for a Distant Giant Planet in the Solar System» jõudis:
536 uudisloosse
63 blogi postituseni
1134 Twitteri säutsuni
93 Facebooki postituseni
Ja ühe eelretsenseeringuni
7 Redditi postituseni
6 Wikipedia viiteni
5. Suhkurtööstus maksis 1960ndatel teadlased kinni
Ajalooliste dokumentide analüüs näitab, et aastakümneid tagasi maksis suhkrutööstus teadlased kinni, et suhkru rolli haiguste kujunemisel alahinnataks. Loe postimehe lugu SIIT
Artikkel «Sugar Industry and Coronary Heart Disease Research: A Historical Analysis of Internal Industry Documents» jõudis:
417 uudises
37 blogipostituses
2252 säutsus
216 Facebooki postituses
8 Redditi postituses
1 F1000 artiklini
2 Wikipedia viites

6. Zika viiruse ja sünnidefektide vahel on selge seos


description: Mikroblogivõrgustik Twitter teatas, et avastas tarkvaravea, mis suurendas keskkonnas kuvatavate reklaamvideote vaatajanumbreid kuni 35 protsenti, kirjutab Bloomberg.

title: Twitter tunnistas reklaamvideote vaatajanumbrite pettust


authors:
Foto
Reuters Scanpix

description: Maailma suurim internetikaubamaja Amazon patenteeris kaks aastat tagasi lahenduse, millega soovitakse klientidele kaupu kohale toimetavate droonide jaoks luua õhus hõljuvad hiigellaod, kirjutab Reuters.

title: Amazon tahab hakata kaupu taevas ladustama


description: Palusime Eesti tuntud innovatsioonitegelastel avaldada oma mõtteid teemal, mis võiks olla nähtus, trend või lahendus, mille realiseerumist või tohutut edasiarenemist nad peagi algaval aastal enim loodavad. Avaldame sel nädalal igal keskpäeval ühe neist.

title: Innovatsiooniaasta 2017 - Martin Koppel ennustab lahingutandrit arenevatel turgudel

maintext:
Eesti tõenäoliselt rahvusvahelisemat haaret omava mobiilimaksete startupi Fortumo tegevjuhi Martin Koppeli ennustus:
Kuna USAs ning Lääne-Euroopas on tehnoloogiasektori kasv aeglustumas, muutuvad rahvusvahelistele ettevõtetele aina olulisemaks arenevad turud Aasias, Lähis-Idas ja Aafrikas. Siia suunatakse 2017. aastal tõenäoliselt ka kõige enam raha ja tegeletakse kasutajabaasi kasvatamisega.
Need piirkonnad on hetkel veel vähese, kuid kiirelt kasvava mobiilse interneti kättesaadavusega ning kuna neil turgudel on kõige suuremateks tarbijasuunalisteks ettevõteteks mobiilioperaatorid, näeme kindlasti hulgaliselt partnertehinguid Apple’i ja Uberi sarnaste ettevõtete ja operaatorite vahel.
Mobiilimaksete valdkonnas näeme 2017. aastal korraliku kasvu jätkumist. NFC- ja digitaalse rahakoti lahenduste kasutamine suureneb oluliselt, kuid nende kättesaadavus ei jõua endiselt ülemaailmses mastaabis ligilähedale pangateenuste populaarsusele (erandiks on mõned Aafrika riigid).
Ka mobiilimaksete puhul on peamiseks “lahingutandriks” arenevad turud, kus enamikel inimestel puudub pangakaart. Siingi võtavad juhtiva rolli tõenäoliselt pigem mobiilioperaatorid, kellel on potentsiaal laieneda olemasolevatest digitaalsetest lisateenuste segmentidest füüsilise maailma tehingute juurde - sõidujagamine, virtuaalsed krediitkaardid, mobiilne kindlustus jms.


authors:
Foto
Ap Photo

description: Jaapani tehnoloogiaettevõte Toshiba võib maha kanda kuni 500 miljardit jeeni (4,3 miljardit dollarit). Mahakandmine on seotud USAs asuva tuumaenergia üksusega Westinghouse Electric, kirjutab Bloomberg.

title: Toshiba kirjutab miljardeid dollareid korstnasse


authors:
Riin Aljas
Teadustoimetuse Juhataja
Foto
Vladimir Godnik Picture Alliance

description: Värske teadustöö näitab, et hingamisrütm mõjutab ajus lõhnatajuga, tunnete ja mäluga seotud piirkondi.

title: Miks me hirmunult kiiresti hingame? Hingamisviis mõjutab inimese mälu, lõhnataju ja tundeid

maintext:
Nii näitas Northwesterni Ülikooli värske uuring, vahendas The Guardian. Ajakirjas Journal of Neuroscience avaldatud tulemused näitavad, et hingamise ülesanne pole üksnes aju ja keha hapnikuga varustada, vaid sellest oleneb ka keerukate tegevuste toimimine.
Sellisele tulemusele jõudsid teadlased seitsme patsiendi operatsiooni kõlbulikkust hinnates, mõõtes selle raames nende aju elektrilist tegevust. Erilise tähelepanu all olid sealjuures haistmise, mälu ja emotsioonidega seotud piirkonnad. Samal ajal jälgisid nad ka inimeste hingamisrütmi.
Andmeid analüüsides avastasid nad aga, et ajuvõnked seostusid hingamisrütmiga. Sealjuures sünkroniseerusid ajulainete võnkumised eriti just sissehingamisel ning vähem välja hingates.
Asja täpsemaks uurimiseks korraldus uurimisrühm katse ka tervete inimestega, kellele näidati kas hirmu või üllatust esile kutsuvaid pilte ning paluti neil vastav emotsioon tuvastada nii kiiresti kui võimalik. Seejärel korraldati sama eksperiment veel 75 vabatahtliku hulgas, kes pidid emotsioone tuvastama 20 minutit varem nähtud piltidelt.
Tulemused näitasid, et vabatahtlikud tuvastasid hirmu sisse hingates kiiremini. Samamoodi õnnestus emotsioonide tuvastamine 20 minutit hiljem paremini siis, kui hingati sisse. Nii olid tulemused ka paremad, kui vabatahtlikud hingasid sisse nina kaudu.
Uuringu autorite sõnul võib see selgitada ka, miks me hirmunult nii kiiresti hingama hakkame – hingamine parandab aju tegevust ja võimaldab meil kiiremini otsuseid teha.
Loe täpsemalt SIIT.


authors:
Aivar Pau
Foto
Mihkel Maripuu

description: Palusime Eesti tuntud innovatsioonitegelastel avaldada oma mõtteid teemal - mis võiks olla nähtus, trend või lahendus, mille realiseerumist või tohutut edasiarenemist nad peagi algaval aastal enim loodavad. Avaldame sel nädalal igal keskpäeval ühe neist. Esimesena saab sõna Kaidi Ruusalepp edukast ja uuenduslikust iduettevõtete kauplemiskeskkonnast Funderbeam.

title: Innovatsiooniaasta 2017 - Kaidi Ruusalepp ja Funderbeam lähevad maailma vallutama

maintext:
Mina ootan loomulikult arenguid blockchaini tehnoloogias. Väga huvitav on näha, kui kiiresti liigub Ethereumi liin ehk nö tarkade lepingute tehnoloogia. Mis on esimesed teenused ja kui tõsiselt suudab tehnoloogia teenuste arengut toetada. Kindlasti jälgime bitcoini blockchain’i ja sealseid pingutusi mahuprobleemile.
Lahing «privaatne blockchain» versus «avalik blockchain» on ka veel tõsisemalt pidamata. Kes on esimene riik, kes midagi tõsisemat blockchaini peale ehitab ja sama küla küsimus - missugune riik või pank tuleb suurelt välja oma krüptorahaga. Ma usun, et blockchaini tehnoloogia kõige laiemas mõttes areneb 2017 kiiremini kui kolmel eelmisel aastal kokku.
Funderbeami osas ei ole meil muud plaani, kui maailma vallutama hakata.
Avada oma esindused Aasia—Okeaania piirkonnas ja katta ära nii palju Euroopat kui võimalik. Sõlmida tugevaid koostöölepinguid investeerimispankade ja -fondidega ning ingelorganisatsioonidega, mis toovad platvormile tõeliselt lahedad ettevõtted ja oma võrgustiku. Meie eesmärk on eelkõige kvaliteet, mitte kvantiteet. Ja sellega seoses loodan, et näeme koostööd veel mõne börsi ja Funderbeami vahel.
Kas startup börs massidesse? Pigem mitte. Me hoiame kogu investeermise ja kauplemise protsessil silma peal. Tegemist on riskantse rahapaigutusega ja seda peab iga Funderbeamis toimetav investor teadma. Aga Funderbeam avab palju huvitavaid võimalusi üle maailma väga innovatiivsel ja samas lihtsal moel.
Seega, kui startup börsil on 2017 lõpus elav kauplemine, oleme midagi teinud ka õigesti :)


authors:
Kaur Maran
Foto
Caro
Sorge

description: Kahe kognitiivse psühholoogi värske uuring heidab kinda juurdunud arusaamale, et me mõtleme vaid peaga.

title: Uuring: kätega mõtlemise tähtsus on oluliselt alahinnatud

maintext:
Londoni Kingstoni Ülikooli teadlaste uuring heidab valgust sellele, mis toimub meie peas ja närvisüsteemis, kui matemaatiliste ülesannete lahendamisel esimese asjana käed appi võtame. Ülikooli professoritest abielupaar Gaëlle Vallée-Tourangeau ja Frédéric Vallée-Tourangeau näitab kahe uudse katsega, et mõtlemine ei pruugi sugugi vaid peas toimuda – otsuste langetamisel on suur mõju ka meid ümbritseval keskkonnal ning füüsiliste esemete kasutamine toob alati kaasa uusi lahendusi.
Professor Gaëlle Vallée-Tourangeau sõnul on peaga toimuv mõtlemine vaid illusioon, mis ei näita seda, kuidas ülesannete lahendamine reaalselt toimub. «Kui te kirjutate või joonistate, paneb juba üksinda see tegevus teid teistmoodi mõtlema,» selgitas Vallée-Tourangeau. «Kognitiivses psühholoogias oleme harjunud mõtlema mõistusest kui masinast, kuid meie uurimuses selgub, et inimeste mõtteprotsessid on sootuks teistsugused. Kui anda inimesele ese, millega toimetada, muudab see koheselt ka teema mõtlemisviisi.»
Paari katses võttis osa kokku 50 inimest, kes pidid lahendama pealtnäha lihtsa ülesande – kuidas mahutada 17 looma nelja sõime nii, et igasse sõime jääks paaritu arv loomi?
Osalejad jagati kahte gruppi, kellest esimesed pidid ülesande lahendama füüsiliste loomakujudega gruppe luues, teised aga tahvelarvutis joonistamise abil. Tuli välja, et loomamudelitega «mängijad» jõudsid palju suurema tõenäosusega õige lahenduseni kui tahvelarvuti kasutajad.
«Me näitasime, et hoolimata vaimsest võimekusest olid need osalejad, kes said loomamudelitega füüsiliselt interakteeruda, ülesande lahendamisel oluliselt edukamad,» üles kätFrédéric Vallée-Tourangeau. «Samal ajal olid paberi ja pliiatsi analoogi (tahvelarvutiga K.M.) ülesande lahendajad praktiliselt võimetud lahendust leidma. See näitab, kuidas kokkupuude füüsilise maailmaga aitab meil ülesandeid lahendada.»
Teises ülesandes kogusid teadlased grupi nn «matemaatikaärevusega» katsealuseid. Neid kõiki ühendas teadmine, et ka kõige lihtsama matemaatilise ülesande lahendamine tekitab neis igapäevaelus toimimist takistavaid ärevushäireid.
Kahel grupil paluti lahendada matemaatilisi ülesandeid ja korrata samal ajal mõnd kindlat sõna. Seejuures anti ühele grupile mängimiseks kätte numbritega märgid. Jälle tuli välja, et ülesandega üldse mitte seotud märke käes hoidnud katsealustel õnnestus matemaatiliste ülesannete lahendamine oluliselt edukamalt. Matemaatikaärevus oli justkui kadunud.
«Matemaatikaärevuse üks olulisematest probleemidest on, et mõnede inimeste jaoks on ainus viis sellega elada matemaatika täielik vältimine. See teeb aga probleemi ainult hullemaks. Nüüd üritame aru saada, miks käte kasutamisel hirm kaob,» ütles Frédéric Vallée-Tourangeau.
Lisaks ärevushäirete leevendamisele näevad teadlased avastustes suurt potentsiaali ka näiteks tööintervjuude ja –katsete läbiviimisel.
«Äris ja juhtimises kasutavad kõik inimeste käitumist ja vaimset võimekust käsitlevad mudelid seniajani vana otsustelangetamise metafoori, mille kohaselt on kõige aluseks ajus toimuv infotöötlemine. Me peame sellest vanast arusaamast üle saama ja kogu mõtteprotsessi uuesti läbi mõtlema.»
Vallée-Tourangeau’de kaks uuringut ilmusid ajakirjades Acta Psychologica ja Cognitive Research: Principles and Implications


authors:
Riin Aljas
Teadustoimetuse Juhataja

description: NASA pani välja parimad tänavused Cassini jäädvustatud Saturni ja tema kuude fotod.

title: Imeline galerii: 2016. aasta parimad pildid Saturnist ja tema kuudest

maintext:
1997. aastal kosmosesse saadetud Cassini jõudis Saturnini 2004. aastal ja selle eesmärk ongi Saturni ja tema kuude kohta infot koguda. Aastate jooksul on Cassini jõudnud jahmatavate avastusteni, sest just tänu Cassinile teame nüüdseks, et Enceladuse kuul avastati ookean ning Titaani kuul metaanimered.
Novembris algas Cassini vaatuse üks viimaseid etappe. Kuni järgmise aasta 22. aprillini lendab Cassini Saturni pooluste ümber, jõudes iga seitsme päeva jooksul uutele, rõngaste äärte juures asuvatele seniavastamata aladele. Neil möödasõitudel kogub Cassini rõngaste lähedal lendlevate gaaside proove ning samuti pakub viimane lend seninägematuid vaateid Saturni rõngastes asuvatele väiksematele kuudele.
Loe Cassini kohta rohkem SIIT ja SIIT.


description: Palusime Eesti tuntud innovatsioonitegelastel avaldada oma mõtteid teemal - mis võiks olla nähtus, trend või lahendus, mille realiseerumist või tohutut edasiarenemist nad peagi algaval aastal enim loodavad. Avaldame sel nädalal igal keskpäeval ühe neist. Täna saab sõna Tele2 tegevjuht Argo Virkebau, kes toob algavasse aastasse vaadates välja peamised trendid, mis tema arvates tehnoloogiamaailmas esile kerkivad.

title: Innovatsiooniaasta 2017 - Argo Virkebau ennustab pankadelt maksete äravõtmist

maintext:
• Aastal 2017 ei ole tavatelevisiooni olemasolu kodus enam „kohustuslik“. Näiteks Rootsis ja Soomes kasutavad Netflixi voogedastusteenust pooled internetiga majapidamistest. Eestis kasvab videovoogedastuse turg tuleval aastal kaks korda, kuid potentsiaali on enamaks. Enim kasvab kasutajate arv nooremate ja teadlikumate majapidamiste arvelt, kes ei taha oma elu seada telekava järgi.
• Lisaks meediasisu jälgimise platvormile muutuvad ka eelistused tarbitava meediasisu osas. Üheks populaarseks uueks žanriks kujuneb e-sport, mille jälgimine kasvab tavaspordi arvelt kaks korda. E-spordi vaadatavuse mastaabi drastilisest tõusust annab tõestust fakt, et juba tänavu vaatas viimast League of Legends World Finals e-spordivõistlust rohkem inimesi kui NBA finaali, samuti langes olümpiamängude vaadatavus.
• Hiina tehnikahiid Xiomi hakkab Euroopas telefone müüma. Tänu heale disainile ja soodsale hinnale hakkab Xiomi vallutama Euroopa turgu, seda näiteks LG ja Samsungi arvelt.
• Äppide arv telefonides hakkab vähenema ja nende sisu kolib sõnumiplatvormidesse. 2017. aastal ei laeta enam nii massiliselt alla äppe, vaid mainstream’iks kujunevad äpiplatvormid, kus saab korraga teha rohkem asju. Näiteks saad Messengeris teha makseid, mängida mänge ja suhelda virtuaalse assistendiga. Enamik rakendusi läheb seejuures üle kaheastmelisele autentimisele, sest turvalisus ja isikuandmete kaitse muutub multifunktsionaalsete äppide puhul aina olulisemaks.
• Tehnoloogiafirmad võtavad pankadelt makseid üle ning alternatiivsete maksevõimaluste hulk kasvab. Eriti kiiresti kasvab ühe kliki maksete turg ja mobiilioperaatorid saavad sellest suure tüki. Väikses summas maksete puhul saab kasutusmugavus olulisemaks kui enda mitmetasandiline autentimine. 2017. aastal saab kuni 10 euroseid makseid ilmselt teha nutiseadmes ühe klikiga, lisades näiteks taksoarve või kinopileti summa sekundi murdosaga oma telefoniarvele.
• Pakkide kohaletoimetamises jääb põhiroll maapealsetele robotitele, mis on efektiivsemad kui droonid, sest nende energiakulu on väiksem. Drooni saab tellida vaid see, kes on nõus maksma kallimat hinda ning arenguid takistab regulatsioon. Maapealsete robotite regulatsioon jõuab aga droonidest ette ja 2017. aastal võime ka Tallinna tänavatel näha roboteid toitu vedamas. Kõige tõenäolisem on näha Starshipi roboteid, aga neile võib tulla ka konkurente.
• Liitreaalsus aitab inimesed linnaruumi planeerimisse kaasata. Tuleval aastal pannakse loodetavasti ka Eestis esimene avalik linnaruumi projekt liitreaalsuse keskkonda, kus see on nutiseadme ekraani vahendusel avatud vaatamiseks kõigile linnaelanikele. Nii saavad inimesed ise minna ja kogeda, kuidas näiteks linnahalli uus lahendus välja näeb. See tähendab kodanikkonna kaasamise võimalusi täiesti uuel tasandil.
• Klienditeenindust hakkavad pakkuma iseõppivad virtuaalsed tehisintellektid. Ka Eesti ettevõtted võtavad 2017. aastal kasutusele lihtsamad klienditeenindusrakendused ehk bot’id, mis annavad koheselt automaatseid vastuseid kliendi küsimustele. Saad küsida enda teenusekasutuse kohta, soovitada endale sobivaimat paketti ja lasta selle aktiveerida või saata endale tellimuse pakiga koju. Ettevõtted, mis jäävad kinni mehitatud klienditeenindusse, Y- ja Z-generatsioonis enam kliente ei võida, sest need põlvkonnad eeldavad uut tüüpi teenindust ja kõnekeskuse ooteliinile ei jää.


authors:
Kaur Maran
Foto
Sally Ride Earthkam

description: NASA on avaldanud valiku kaunimatest piltidest, mis Rahvusvahelise Kosmoseagentuuri pardal töötavad astronaudid tabanud on.

title: Video: 2016. aasta kaunimad pildid Rahvusvahelise Kosmosejaama pardalt


authors:
Riin Aljas
Teadustoimetuse Juhataja
Foto
Teaduste Akadeemia

description: Teaduste Akadeemiast saadetakse 27. detsembril kell 11 viimsele teekonnale akadeemik Lembit Krumm, kes lahkus meie seast 13. detsembril pärast lühikest rasket haigust.

title: Lahkus akadeemik Lembit Krumm


authors:
Riin Aljas
Teadustoimetuse Juhataja
Foto
Margus Ansu

description: Kirjanik Valdur Mikita annab viis sütitavat mõtet inimesele, kes unistab salaja kirjaniku ametist.

title: Valdur Mikita viis mõtet salaja kirjaniku ametist unistavale inimesele: kirjanikku ei ole olemas

maintext:
Kirjanduses ringlevad maailma parimad mõtted – pöörased, hullumeelsed, inspireerivad.
Lugemine on kõige unenäolisem kunstivorm. Lugemise nägemuslikus loomuses on midagi ürgset ja šamanistlikku.
Raamat on kirjaniku trenažöör. Kirjutamist ja lugemist ei ole võimalik teineteisest lahutada, need on omavahel seotud nagu öö ja päev. Kirjanikku eristab teistest inimestest see, et ka lugemine on tema jaoks vaikselt kirjutamine.
Kirjutamine on nagu maadeavastamine. Kirjutamise saladus seisneb tõdemuses, et kirjutamine taandub mõtlemisele, mõtlemine inspiratsioonile, inspiratsioon jällegi sellele, et tuleb sattuda õigesse paika. Seega on kirjutamine nagu maadeavastamine, kus mõnel juhuslikult leitud paigal võib olla kulla hind. Kirjanik luusib elus mööda maagilisi paiku ja pärast jutustab, mida ta seal tundis ja nägi.
Kirjanikke ei ole olemas. On olemas üksnes soov kirjutada, ja kui see soov jälitab inimest kogu elu, on ta kirjanik, sõltumata sellest, kas ta seda ise tahab või mitte.
Valdur Mikita on armastatud kirjanik ja esseist, kelle tuntum osa loomingust on eestlaste elutunnet ja hingemaastikke käsitlev triloogia «Lindvistika ehk metsa see lingvistika» «Lingvistiline mets» ja «Metsik lingvistika» ühtlasi on tegu Tartu ülikooli vilistlase ja külalisõppejõuga.
Valdur Mikita mõttearenduses kõrghariduspäeval Õpi Tartus! tuleb juttu inimese eneseotsingutest tänapäeva maailmas ning sellest, kui suur roll meie elust ja olemusest on looduse kujundatud.


authors:
Erki Oras
Digitark.Ee Tehnoloogiaportaal
Digitark.Ee Kaasautor
Foto

description: "Lenovo Yoga Book on üks veidramaid, kuid kenamaid sülearvuteid, mida ma näinud olen," kirjutab Erki Oras Digitargas. "Esimesel hetkel haarab selle tipptasemel koostekvaliteet ning silmatorkav disain, kuid lähemal tutvumisel tekib tunne, nagu pärineks see ebatavaline seade hoopis Asuse fantaasiaküllasest tootearendusosakonnast, mis tõenäoliselt asetseb dr. Moreau saarel ning kust näevad ilmavalgust kõige ebaharilikumad tooted."

title: Digitarga kingiideid: kaunis, kuid kummaline Lenovo Yoga Book joonistajatele

maintext:
Lenovo Yoga Book on hübriid, midagi süle- ja nutiarvuti vahepealset. Esmaklassiline koostekvaliteet, halli alumiiniumi ja mustava klaasi ühendus näeb välja elegantne ning paljulubav. Kõige silmatorkavamaks detailiks aga on kindlasti hõbedaselt säravad hammasratas-hinged. Yoga Book on meeldivalt sale, samas aga toekalt raske. Vähemalt oma saleda talje kohta.
Painduv ja tööoludega kohanduv Lenovo Yoga Book. / Lenovo
Teiseks vägagi pilkupüüdvaks detailiks on nö virtuaalne, helendav halo-klaviatuur, mille esteetika meenutab pisut ulmefilmi „Tron“.
Ahjaa, välimusest rääkides ei saa kindlasti mööda vaadata ka pakendist. Soliidses valge-punases pappkarbis peitub lisaks arvutile veel mitmeid väiksemaid karbikesi lisavarustuse jaoks ning väärikas mapp joonistamiseks.
Lisaks mapile peitub pakendis ka pliiats, mis sobib nii puutetundliku ekraani, kui ka ülalmainitud kirjutusploki jaoks. Metalne pliiats on keskmise jämedusega ja mehiselt mustjashall ning näeb samuti vägagi soliidne välja ka ülikonna rinnataskus.
Küll aga hämmastas mind sülerit avades see, kui ebaratsionaalselt on Lenovo ümber käinud ekraanipinnaga. Täpsemalt siis hämmastas mind puutetundliku ekraani ümber jääv umbes minu meheliku pöidla laiune must raam, mis muudab niigi suhteliselt väikesemõõtmelise arvuti ekraani veelgi pisemaks. Saan aru küll, et tegu on ilmselt majanduslikest kaalutlustest lähtuva otsusega, kuid tulemus näeb välja nadivõitu. See on vähemalt visuaalselt selle toote kõige nõrgem külg.
Lenovo YogaBook jooksutab Android Marshmallow tarkvara, mis pole küll androidimaailma viimane sõna, kuid peaks olema veel igati tegija. Nii valitsebki masinas valdavalt Google’i tarkvara, millele sekundeerib Lenovo oma tootespetsiifiliste rakendustega. Tootespetsiifiliste all pean ma silmas peamiselt erinevat joonistamis- ja jagamistarkvara, sest kõnealuse toote põhifunktsiooniks tundubki olevat joonistamine-visandamine või käsitsi märkmete tegemine ning nende jagamine kas siis teistele või mingisse põhitöövahendisse (lauaarvuti vms).
Et üks pilt räägib rohkem, kui 1000 sõna, siis on ka Lenovo Yoga Book loodud inimestele, kes joonistavad.
Uue ideelahendusega Lenovo Yoga Book tuleb Telia e-poes müügile uue aasta esimestel nädalatel.
Digitark.ee/SAADE räägib tehnoloogiast ja inimestest selle taga – vaata ja mõtle kaasa!


authors:
Riin Aljas
Teadustoimetuse Juhataja
Foto
Fp Photo
Ho
European Southern Observatory

description: Tumeaine, mõistatusliku loomuga ollus, mida universumis on rohkem kui tavalist ainet, ei ole mitte ainult silmale nähtamatu, vaid tuleb välja, et osa temast võib olla ajapikku ka kaduma läinud

title: Tumeainet on ajapikku vähemaks jäänud

maintext:
Nii vahendab ERR-i teadusportaal Novaator Venemaa Teaduste Akadeemia tuumauuringute instituudi teadlaste, ajakirjas Physical Review D avaldatud kirjutist, kust selgub, et tumeaine osalise lagunemisega saab seletada, miks mõned kosmoloogilised suurused on tänapäeva universumis teistsugused kui mõned sajad tuhanded aastat pärast Suurt Pauku.
Teadlased ei oska arvata, kui kiiresti tumeaine hulk kahanenud on. Nad ei välista, et tumeainet laguneb ka tänasel päeval ja tulevikuski üha edasi. Nii kaua kuni ainult selle stabiilne komponent on alles jäänud.
Loe täpsemalt Novaatorist.


authors:
Aivar Pau
Foto
Mati Hiis

description: Palusime Eesti tuntud innovatsioonitegelastel avaldada oma mõtteid teemal - mis võiks olla nähtus, trend või lahendus, mille realiseerumist või tohutut edasiarenemist nad peagi algaval aastal enim loodavad. Avaldame sel nädalal igal keskpäeval ühe neist.

title: Innovatsiooniaasta 2017: Allan Martinson ennustab tehismõistuse renessanssi

maintext:
Täna saab oma ennustuseks sõna vaieldamatult maailmas enim kõneainet pakkuva Eesti startupi Starship Technologies eestvedaja Allan Martinson:
Minu jaoks on 2017. aasta kõige suurem trend nn tehismõistuse (AI) renessans, mis põhineb deep learning’ul, neurovõrkudel jne.
AI oli aastaid põlu alla langenud kui läbikukkumine, enne kui läbimurre neurovõrkudes ta mõni aasta tagasi «rehabiliteeris». Nüüd näeme virtuaalassistente nagu Siri või Amazon Echo, lobareid (chatbotte), isejuhtivaid autosid ja paljut muud, mis on veel «kaadri taga».
Ma arvan, et siin oleme veel väga põneva tee alguses. Kindlasti peame vaatama, et tehismõistus käest ära ei läheks, aga küllap Jaan Tallinn selle eest hoolitseb :-)
Selle trendiga on seotud ka isejuhtivate sõidukite revolutsioon, olgu selleks autod või Starshipi robotid. See kõik on juhtumas palju kiiremini, kui veel paar aastat tagasi arvasime, ja uuel aastal näeme kindlasti siin palju põnevaid läbimurdeid.
Pole vist liiast öelda, et klassikaline autotööstus on veidi paanikas, ja ärimudelid peavad ümber mõtlema ka transpordifirmad, bensiinijaamade ketid jne.


authors:
Kaur Maran
Foto
Caro
Christoph Eckelt

description: USA teadlaste leid annab vihjeid geeniteraapiate ja püsivama mõjuga ravimite loomiseks, vahendab ERR Novaator.

title: Uudne geenimuutmistehnika paljastas HI-viiruse nõrgad küljed


authors:
Kaur Maran
Foto
Steven Senne Ap Scanpix

description: Viini Ülikooli teadlaste läbi viidud uuring näitab, et papagoid on piisavalt targad, et langetada erinevate valikute vahel «majanduslikult otstarbekaid» otsuseid, vahendab The Local.

title: Uuring: linnudki oskavad langetada "majanduslikke otsuseid"

maintext:
Ammu juba on teada, et papagoid ja kakaduud on ühed maailma targemad linnud, kes suudavad sarnaselt inimahvidega näiteks tööriistu kasutada. Värske uuring näitab aga märksa abstraktsemat intelligentsi taset – oskust valida, kasulikumate ja vähem kasulike valikute vahel.
Isabelle Laumeri, Alice Auerspergi ja Thomas Bugnyari läbi viidud eksperimendis anti lindudele valida – kas süüa kohe ära nende ette pandud pistaatsia pähkel või kasutada tööriista, et saada kätte karpi või torusse peidetud oluliselt ihaldatum india pähkel.
Ülesande saanud kakaduude puhul panid teadlased esimese asjana tähele, et need suutsid oma loomulikke impulsse – pistaatsiapähkli kohe ära söömist – kontrollida, et jõuda parema maiuseni. Seejuures näis, et linnud kaalusid oma valikut põhjalikult ja reageerisid erinevatele olukordadele erinevalt.
Näiteks valisid nad olukorras, kus pidid valima pekaanipähkli ja tööriista vahel, reeglina siiski tööriista, mille abil jõudsid parema maiuse – india pähklini. Kui aga ka tööriist viis vaid pekaanipähklini, ei hakanud nad vaevuma ja sõid ära kohe nende ette pandud pekaanipähkli.
Eksperimendi tulemusi tõlgendades toovad teadlased välja, et linnud on võimelised ohjama oma impulsse ja hoiduda koheselt kättesaadavast tasust tulevikus ootava parema nimel. Seda võib aga juba pidada majandusliku mõtlemise algeks.
Vaata ka videot kakaduudega läbi viidud eksperimendist:


authors:
Erakogu
Mina Ise

title: Eesti on Euroopas neljas riik, kus HIV-kiirtesti saab teha ka kodus

maintext:
Tänasel ülemaailmselt AIDS-i vastu võitlemise päeval jõudis Eesti apteekidesse ning veebipoodi tervisetestid.ee müügile kodus tehtav HIV kiirtest, mida soovitab ka Maailma Terviseorganisatsioon.
Koduse HIV kiirtesti eesmärk on pakkuda inimestele privaatset ja anonüümset testimisvõimalust, mis annab 99,7% täpse tulemuse 15 minutiga. Eesti on neljas riik Euroopa Liidus lisaks Prantsusmaale, Inglismaale ja Belgiale, kus müüakse kodust HIV testi.
„HI-viirusesse võib nakatuda igaüks, seda enam, et Eesti on HIV levikult Euroopas esikohal ja uutest nakatunutest pooled on n-ö täiesti tavalised inimesed. See tähendab, et väga paljud inimesed ei ole teadlikud enda või oma seksuaalpartneri HIV-staatusest,“ ütles HIV-testide ametliku maaletooja Selfdiagnostics OÜ arendusdirektor Harri Peiker. „Samas ei tasu pead liiva alla peita ning hirmu tunda – HIV pole surmahaigus, vastupidi, mida varem on haigus teada, seda parem viiruse kandjale – HIV infektsiooni ravi eesmärk on haiguse progressiooni pidurdamine.“


title: Eriarstiabile tehtud kulutusi saab nüüdsest jälgida interaktiivselt

maintext:
Tarkvara Tehnoloogia Arenduskeskus on koostöös Eesti Haigekassaga avaldanud interaktiivse graafiku, kus on võimalik vaadata Eesti ravikindlustatud inimeste kulusid eriarstiabile soo, vanuse ja haigusgruppide lõikes. Interaktiivse graafiku aluseks on 6,5 miljonit haigekassa eriarstiabi raviarvet 2013.-2014. aastast grupeerituna patsiendi vanuse, soo ja põhidiagnoosi kaupa. Haigusjuhtude keskmise arvu ja kulude leidmisel on arvesse võetud Eesti rahvastiku soo ja vanuselist jaotust. Selleks, et üksikjuhtumid ei oleks graafikult tuvastatavad, eemaldati andmestikust mõningad arved, mis üldsummasid ja proportsioone siiski märkimisväärselt ei muuda. Lähiajal lisanduvad graafikusse ka 2015. ja 2016. aasta andmed. “Kindlustatutele osutatud tervishoiuteenuste andmete analüüsi avalikustamine suurendab tervishoiusüsteemi läbipaistvust, mis on üks meie prioriteete. Loodud graafik näitab selgelt, et suurem osa kõigist eriarstiabi kuludest tehakse juba praegu vanemaealiste patsientide raviks. Arvestades, et praegune Eesti tervishoiu rahastus sõltub peamiselt tööhõivel põhinevast rahastamisest ning vaadates tendentsi, et meie elanikkond vananeb järgnevate aastakümnete jooksul veelgi ja tööealisi inimesi jääb järjest vähemaks, on selliste süvaanalüüside teostamine oluliseks toeks tervishoiusüsteemi rahastuse ja jätkusuutlikkuse diskussioonides,” ütles haigekassa finantsjuhtimise osakonna juhataja Pille Banhard.
Interaktiivne graafik annab ülevaate nii eriarstiabi tervishoiukulude üldpildist kui võimaldab uurida täpsemalt mõnda huvipakkuvat diagnoosikategooriat. Eriarstiabi kuludes, mis moodustavad 80% tervishoiuteenuste eelarvest, domineerivad ootuspäraselt kulutused vanemaealiste raviks. Näiteks, kui kõikide 40-aastaste eesti inimeste eriarstiabikulud on alla 5 miljoni euro, siis 65-aastaste puhul on see juba üle kahe korra suurem. Ning kui 45-aastase Eesti elaniku keskmine kulu Eesti riigile aastas on alla 300 euro, siis 50-aastase puhul on see juba 350 ning 60-aastase puhul 550 eurot.
Graafik võimaldab võrrelda kulutusi meestele ja naistele. Nii ilmneb näiteks, et kui keskmiselt kulub ühe 78-aastase eestimaalase raviks 1000 eurot aastas, siis samas vanuses mehe raviks kulub keskmiselt märkimisväärselt rohkem - ligi 1300 eurot, samas kui keskmiselt ühe naise ravile kulub alla 900 euro aastas. Keskmised kulud ühe mehe kohta on naiste vastavast näitajast suuremad paljudes diagnoosikategooriates, teiste hulgas on oluline vahe vereringeelundite haiguste ja kasvajate ravikuludes. Need kaks on kõige kulukamad diagnoosikategooriad - 2014. aastal kulus vereringeelundite haiguste raviks haigekassal 93 miljonit ja kasvajate raviks 61 miljonit eurot. “Sellised konkreetsed võrreldavad numbrid panevad oma tervise üle juba varakult mõtlema, sest on näha, et haigused ja tervisega seotud kulutused ei taba inimesi alles vanas eas. Vastupidi, tervisekulud hakkavad aasta-aastalt kasvama juba noorena. See näitab, kui vajalik on tervise edendus ja ennetustöö, et kujundada inimestel tervislikke eluviise,” ütles Tarkvara TAK-i teadur ja graafiku looja Tormi Reinson. Tarkvara TAK-i uurimissuuna juht professor Jaak Vilo lisas: “Eesti elanike erinevate haiguste sagedus ja nendele kuluv eriarstiabi maksumus erinevas vanuses inimestel on oluline, hindamaks haiguste mõju ja kulu rahva vananemise ja uute ravimeetodite kasutuselevõtu kontekstis. Suurandmete analüüs on tähtis, analüüsimaks haiguste omavahelisi seoseid, ravimeetodeid ja kulgu, samuti ennetustegevuseks.” Kuigi üldine tervishoiukulude ülevaade on olnud alati kättesaadav, on loodud graafiku detailne diagnoosi-, vanuse- ja soopõhine vaade uudne ning kasutatud on uudseimat interaktiivset esituslahendust.


authors: Panthermedia Scanpix

title: Viis nippi, kuidas meelerahu saavutada

maintext:
Närvilisus tabab inimesi, kui nad ei usu iseendasse. Seepärast on meelerahu saavutamiseks oluline õppida end tundma, et mõista iseenda võimeid ja potentsiaali. Nendest viiest allolevast nipist võib olla kasu.
1. Lõpeta teesklemine. Kui sa püüad pidevalt olla keegi teine, varjad sa oma tegelikku olemust. See on aga iseenda suhtes ebaaus, sest nii sisendad sa endale, et sa pole midagi väärt. See soosib närvilisust, kirjutab Huff Post.
2. Ära proovi kõigile meeldida. Sa loodad, et hakkad iseendale rohkem meeldima, kui meeldid teistele. Unusta see - see kõigutab su enesehinnangut. Ennekõike pead sa meeldima iseendale.


authors:
Sille Annuk
Huvitav Arv Aastat Ja Lapsekest
D

title: Elite erakliinikus on 15 aasta jooksul sündinud 1500 katseklaasilast

maintext:
Elite erakliinikus on 15 aasta jooksul sündinud ligi 1500 katseklaasilast, toimunud on ligi 270 000 vastuvõttu ja teostatud ligi 100 000 ultraheliuuringut.
Eesti suurimaid erakliinikuid Elite kliinik tähistas tänavu detsembri alguses 15. tegutsemisaastat.
Tartus tegutsev Elite erakliinik pakub eriarstiabi, kuid eestlastele on see ennekõike tuntud kui viljatusravikliinik. Elite looja ja juht on Andrei Sõritsa, kelle töö tulemusena sündis 1995. aastal esimene katseklaasilaps Baltimaades.
Elite eelkäija on 1998. aasta augustis Tartus Tähe tänaval avatud erakliinik, kus algselt keskenduti just viljatusravile. Esimene sünnitus leidis Elites aset 2002. aasta augustis. Elite sünnitusosakonnas nägi 13 aasta jooksul ilmavalgust 1336 last, nende seas 18 paari kaksikuid. Praegu saab Elites sünnitada ainult plaanilise keisrilõike teel ja ise kõik ravikulud tasudes. Elites käidi sünnitamas kõikidest Eesti linnadest ja maakondadest, ka naaberriikidest.
Lisak töötab Elites üle 40 arsti erinevatelt erialadelt. Elite filiaalid tegutsevad Tartus Annelinnas ja Jõhvis.


title: FOTOD | Aasta arst Reet Tooming tuli Tallinna otse rindejoonelt

maintext:
„Palusin heal vanemal kolleegil võtta erakorralised juhud enda peale ja tõstsin plaaniliste haigete ajad edasi,“ kirjeldab aasta arstiks valitud Reet Tooming Tallinna autasu järele tulekut. Ei ole kerge jätta kabineti uks terveks päevaks kinni, vererõhuaparaat tegevuseta ja meilijoru arvutisse omasoodu täienema. Eriti kui sa tead, et need, kelle jaoks olemas oled, tulevad, küsivad, kurdavad ja helistavad. „Aga mul on ka kaks väga tublit pereõde,“ kiidab Tooming. Hetkeolukorda perearstikeskustes hindab Tooming võrreldavaks rindejoonega, kust perearstidel, nagu ka erakorralise meditsiini osakondadel (EMO), pole taganeda kuhugi. „Praegu on haigestumiste hooaeg, tooni annavad ülemiste hingamisteede viirused,“ edastab Tooming rindeteateid.“ Patsientide arv hakkab tavalisega võrreldes juba kahekordistuma.“ Aasta arst Reet Tooming (Jörgen Norkroos)
Et kiiresti ja õigesti diagnoosida, on Ahtme perearstikeskuses oma nö väike EMO – ultraheli ja röntgeniga, kus saab ka ägeda haigestumise või trauma korral nö „jooksu pealt“ diagnoosida, et patsient ei peaks minema suure haigla EMO koridori piinlema. „Inimesed ütlevad, et oi kui hea, suures haiglas peab viis tundi ootama, aga teie juures saab kohe jutule,“ vahendab Tooming patsientide rõõmu.
Kui EMOs kannatamine kestab viis tundi, siis mida arvab Tooming oktoobrikuus välja pakutud perearstide seltsi ettepanekust pikendada perearsti vastuvõtujärjekorda viielt päevalt kümnele? „Ega seda tööpäeva enam väga lõhki ajada ei saa,“ nendib Tooming, kes veetis ka üleeile õhtul oma vastuvõtukabinetis üle tunni rohkem aega, kui ette nähtud. “Aga aitab planeerimine, näiteks koolitan praegu ühte pereõde retsepte kirjutama.“ Samas tuleb 20-aastase karjääriga arstil tõdeda, et vastuvõtule ootajate arv aina suureneb ja tühja asja pärast pole kohale tulnud keegi. Kas inimesed on tänapäeval haigemad? Seda Tooming ei usu, pigem tekitab suuremat tungi eakate patsientide osa suurenemine. „Paljudel vanematel inimestel on viis-kuus kroonilist haigust,“ selgitab ta. „Kui jõuame nende tervist jälgida ja tõsisemaid viperusi vältida, vähendame tulevikus ka enese koormust.“ Suur osa on haigestumistes ka stressil. Eriti Ida-Virumaal, kus mõne suurtootja töökohtade koondamine võib inimestel kogu väljakujunenud elu ja seeläbi ka tervise rikkuda. „Mure, kuidas olla tööturul konkurentsivõimeline ja elus hakkama saada, mõjub tervisele kõige otsesemalt,“ nendib Tooming. Ja samamoodi, nagu tema patsiendid muretsevad toimetuleku üle, peab perearst muretsema oma perearstikeskuse pärast – kuidas tulla toime kasvavate järjekordade ja uuringufondiga. „Ma pole tõesti mitte kunagi selle peale mõelnud, et ma võiksin sellise tunnustuse saada, see oli väga üllatav. Ma olen pigem vaikselt ja tagasihoidlikult oma asja ajanud,“ tunnistab Tooming. Sellele väitele räägib aga risti vastu aasta arsti žürii liige perearst Eero Merilind, kes väidab, et aasta arstiks valitakse ikka neid, kes teiste hulgast silma paistavad. „Rahvas pakub välja kandidaadid ja rahvas valib internetis seda, kellega on olnud meeldiv kontakt, kes on neid aidanud või muul moel silma paistnud,“ kirjeldab Merilind. „Arstidest žürii vaatab kandidaadid ja nende teod üle ning teeb lõpliku valiku. “ Eero Merilind (Jörgen Norkroos)


description: Pärast pikka piduderohket nädalavahetust kipub väsimus näost vastu vaatama. Õnneks on võimalik mõne lihtsa nipiga võimalik taas välimusele sära lisada.

title: Mida teha, et pärast pikka väsitavat nädalavahetust homme taas säravana tööle jõuda?


description: Igemete veritsemine ei ole kunagi normaalne, rõhutavad hambaarstid. Ennekõike võib see olla märk kogu keha tervist laastavast igemepõletikust, kuid võib tähendada ka viidet üsna ootamatutele kõrvalekalletele tervises.

title: Viis ootamatut põhjust, miks su igemed veritsevad


title: Metsamoor Irje Karjus: need neli taime aitavad talvel haigustega võidelda

maintext:
"Loodus on sättinud nii, et meil on sealt võtta seda, mida kõige enam vajame – enamik põhjamaa taimi on soojendavad ja rahustavad," kinnitab taimetark Irje Karjus.
Rohkem Metsamoorina tuntud Irje Karjus on isegi kokku seganud Metsamoori eliksiiri, sest külmade ilmade ja jaheda olemise vastu saab tema sõnul just ennekõike soojendavate taimedega.
Metsamoor Irje Karjus (Erakogu)
Talvel soovitab ta abi otsida tugevatelt taimedelt – puudelt ja põõsastelt. Neli parimat toob ta siinkohal koos retseptidega ka välja.
Mänd aitab köha peletada


title: Tallinna perearstid valisid aasta ämbriks jämesoolevähi sõeluuringu

maintext:
Tallinna perearstide selts valis aasta ämbriks kauni ja kauaoodatud algatuse: Eesti Haigekassa projekti „Jämesoolevähi sõeluuring“. Mõte oli väga hea, Eesti on häbiväärselt endiselt üks väheseid Euroopa riike, kus jämesoolevähi sõeluuring ei toimi, ja kahjuks on see jätkuvalt nii.
Jämesoolevähi sõeluuring on justkui õpikunäide sellest, et kui midagi saab viltu minna, siis nii see just lähebki, ning rohkemgi veel – alustades nigelast planeerimisprotsessist, ekspertide mittekuulamisest, mittejuhtimisest, 71-leheküljelisest juhendist „Teeme-nüüd-nii-nagu-me-kokku-ei-leppinud“, postkastis hapnenud humaanfekaalist jne- Ehk siis elu on absurdsem kui absurd ise ja oleks tore, kui kõik osapooled ei pingutaks halva mängu juures head nägu teha, vaid võtaks kurvast kogemusest õppida ega jääks sellele rehale aastateks tallama, vahendab meditsiiniportaal Med24.
Aasta tegijaks valiti Eesti keskmine perearst, 55 aastat vana. Sest kes muu oleks suuteline poliitilistes tõmbetuultes ja näilise kaasamise tähe all kulgevates otsustusjulgusetutes aruteludes jääma üdini kõigutamatuks ning teha ära kogu suur ja raske töö meditsiini eesliinil – ja seda nii Põlvas kui Narvas, saartel ja mandril, iga päev, aasta aasta järel, toetudes tervele talupojamõistusele ja pikale kogemusele.
Aasta tegija diplom ulatati hääletuses napilt teiseks jäänud perearstile Marje Oonale.
Aasta tegijat ja ämbrit valis tänavu rekordiliselt 235 perearsti.


title: PÄEVAKORRAL AASTARINGSELT: Mida teha, kui koolis on täid?

maintext:
Peatäid levivad eelkõige neis paikades, kus on palju inimesi tihedalt koos, näiteks lasteaias ja koolis, sest lapsed puutuvad mängides sageli peadpidi kokku ja täid saavad liikuda ühelt pealt teisele. Täid võivad levida ka ühise kammi, patsikummide ja mütside kaudu. Kuigi paljud arvavad, et täisid võib saada koertelt ja kassidelt, siis nii see ei ole. Peatäid elavad vaid inimese peas, sest vajavad eluks inimese verd.
Arvamus, et peatäid on märk kehvast hügieenist, on aegunud ja ekslik - täidega võib kimpus olla ka piinlikku puhtust armastav inimene.
Kuidas täidele kõige kiiremini jälile saada? Parim ja kiireim viis on lapse pea vähemalt kord nädalas põhjalikult üle vaadata. Nakatumisest annab juba märku kas või ühe elusa täi leidmine. Kindlasti tuleb lapse pead kontrollida siis, kui ta kratsib kukla- või kõrvatagust piirkonda, mis on täide lemmikpaigad.
Verd imedes eritab täi sülge, mis ärritab nahka ja tekitab sügelust. Paraku tekib kihelev tunne alles nädalaid pärast nakatumist ning siis ei piirdu leid enam ainult ühe täiga. Lisaks võib kratsimise tagajärjel olla nahale tekkinud põletikuline lööve.
Milline on peatäi?
Täiskasvanud peatäi on pruunikas, umbes seesamiseemne suurune parasiit. Toiduta, milleks on inimese veri, ei suuda ta elada kauem kui üks kuni kaks päeva. Regulaarselt verd imedes võib emane täi elada 30-40 päeva ja muneda selle aja jooksul paar-kolmsada muna.
Millised on tingud?
Tingud on peatäi munad, mis on ovaalsed, valkja või pruunika värvusega ja umbes 1-2millimeetrise läbimõõduga. Nad kinnituvad peanaha lähedal tugevalt juuksekarva külge. Kui neid ära ei hävitata, kooruvad neist kaheksa-üheksa päeva jooksul uued nööpnõelapea mõõtu täid, kes saavad täiskasvanuks umbes nädala jooksul. Hallikad ja läiketa tingud on surnud või tühjad kestad, millest on koorunud uued täid.
Kuidas täidest vabaneda?
Täide avastamine on mõistagi ebameeldiv, kuid paanikaks pole põhjust. Möödas on ajad, kus tüdrukutel tuli kiharad maha lõigata ja poistel pea kiilaks ajada. Apteegis on piisavalt vahendeid, mis aitavad täidest edukalt lahti saada ka soengut muutmata.
Sobiva preparaadi leidmiseks tasub nõu pidada apteekriga, kes õpetab, kuidas seda õigesti kasutada. Enamasti kasutatakse täidest vabanemiseks šampoone, lahuseid ja aerosoole.
Elektrooniline täikamm
Apteegist leiab ka elektroonilise täikammi ZAP-X, mis on välja töötatud spetsiaalselt inimestel esinevate täide ja tingude hõlpsaks ja tulemuslikuks hävitamiseks, kahjustamata seejuures juukseid ja peanahka. Putukatega kokku puutudes tekitavad kammipiid elektripinge, mis on inimesele märkamatu, kuid mis tapab täid ja tingud silmapilkselt. ZAP-X on täiesti valutu ja ohutu isegi väga väikestele lastele. Kammimise käigus jäävad täid ja tingud valtsterasest piide taha ja eemaldatakse juustest. Kuna täikammiga töötlemisel ei kasutata keemilisi toimeaineid, võib protseduuri teha nii tihti kui vajalik.


title: Aasta arst Reet Tooming tuli Tallinna otse rindejoonelt

maintext:
Tunnustuse saanud tohtri nimekirjas on üle 400 eaka patsiendi, paljudel neist viis-kuus kroonilist haigust korraga.
"Palusin heal vanemal kolleegil võtta erakorralised juhud enda peale ja tõstsin plaaniliste haigete ajad edasi," kirjeldab aasta arstiks valitud Reet Tooming Tallinna autasu järele tulekut.
Ei ole kerge jätta kabineti uks terveks päevaks kinni, vererõhuaparaat tegevuseta ja meilijoru arvutisse omasoodu täienema. Eriti kui sa tead, et need, kelle jaoks olemas oled, tulevad, küsivad, kurdavad ja helistavad. "Aga mul on ka kaks väga tublit pereõde," kiidab Reet Tooming, Ida-Virumaal Ahtmes tegutsev perearst.
Üks tublidest õdedest, Tiina Riistan, sai kolmapäeval aega koos Toominguga kaamerate ette tulla.


title: Enne päikesereisi solaariumisse? Mitte mingil juhul!

maintext:
Tahame ju kõik olla kindlad, et meie pere ja lähedased oleksid terved ja kaitstud! Paraku levib aga üks müüt. Nimelt arvatakse, et enne päikesereisi peaks solaariumis keha reisiks “ette valmistama”, et esimene jume enne reisi peal oleks, niiöelda kaitseks. See praktika on aga kahjulik ja see müüt tuleks murda.
Väljas on niiske ja külm, suve peaaegu polnudki. Seetõttu on pimedusele vastukaaluks broneeritud ohtralt soojamaareise. Paljud on reisikotti aegsasti pannud päikesekreemi, päikeseprillid, mütsi ja varrukatega särgi. Juba teatakse, et intensiivne päikesekiirgus lõunamaades võib kaasa tuua ohtlikke päikesepõletusi ning suurendada melanoomi riski.
Levib müüt, nagu peaks enne päikesereisi keha solaariumis reisiks ette valmistama, et esimene jume enne reisi kaitseks peal oleks. Selline käitumine on aga tervisele kahjulik, hoiatab onkoloogia arst-resident Elen Vettus.
Hiljutine Terviseameti uuring Eesti solaariumikasutajate seas näitas, et kõikidest solaariumi külastajatest 63% on saanud solaariumis nahapõletusi. See juhtub sellepärast, et solaariumites kasutatakse tavaliselt lampe, mis kiirgavad kordades tugevamalt kui looduslik päike ning solaariumis saadav ultraviolettkiirgus (UVK) sisaldab rohkem naha süvakihtidesse jõudvat UVA kiirgust ning väiksemal hulgal nahapõletust tekitavat UVB kiirgust. Lisaks kiirguse tugevusele on solaariumikülastus tavapärasest päevitamisest ka salakavalam, sest solaariumifiltrite abil on naha põletusreaktsioon väiksem, kuid naharakud saavad samas suurema doosi kiirgust – seega ei tundu inimesele, et ta oleks liiga palju päikest saanud, kuid nahk on tegelikult juba kahjustunud.
Solaariumitest ja ka päikesest saadav ultraviolettkiirgus on ohtlik. Juba ühekordne ja lühike solaariumiskäik võib tekitada nahale jäädava kahjustuse, mida inimene ei pruugi ise tunda. Nahk ei unusta mitte kunagi. Lapsepõlves saadud päikesepõletuse tagajärg võib tekkida alles 10-20 aasta pärast. Ka siis, kui nahk ei saa päikesepõletust, on nahakahjustus tekkinud. UVK foonil hakkavad pigmentrakud tootma melaniini (nahk läheb pruunimaks). Kuid melaniini tootmine on naha kaitsereaktsioon. Samamoodi nagu suitsetamine on kopsuvähi riskifaktor, suurendab solaariumites käimine nahavähi tekkeriski. Solaariumikasutajate hulgas esineb melanoomi mittekasutajatega võrreldes kolm korda rohkem.
Päikesereisile jõudes tuntakse "ette päevitamise" müüdi järgi käitudes aga ennast veel vabamalt, sest arvatakse, et “kaitse on peal”, tegelikult on aga asi vastupidi: varem on tehtud nahale liiga ning reisil saadava UV-kiirguse mõju taaskord alahinnatakse ja saadakse uusi kahjustusi. Seega kõige õigem oleks solaariumi külastamisest hoiduda. Ka soojamaareisil kasutada kõiki teadatuntud päikesekaitse meetodeid: seljas peaksid olema päikese eest kaitsvad riided (soovitavalt UPF) ning SPF 30-50 päikesekaitsefaktoriga kreem, mis kaitseks nii UVA kui ka UVB eest. Samuti tuleks keskpäeval päikesest hoiduda, kanda päikeseprille, mütsi ning leidma tihti varjulisi kohti.
Samas tõdeb dr. Vettus, et rõõm on oma patsientide hulgas näha aina teadlikumaid lapsi ja noori, kes pole kunagi solaariumites käinud ja teavad täpselt, kuidas end UV-kiirguse eest kaitsta ja oma naha muutusi jälgida.
Mida peaks päikese käes viibides silmas pidama?
* Varja end päikesekiirguse eest
* Ära viibi pikaajaliselt intensiivse päikese käes
* Jälgi saadud päikesekiirguse kogust


description: Igal hommikul “Terevisioonis” särav Katrin Viirpalu (48) paneb oma hea väljanägemise grimeerijate “süüks”, sest ekstrapingutusi ta ise selle nimel ei tee. Küll hoolitseb ta oma vaimu eest, sest uudishimulik meel vajab tasakaalustamist.

title: Katrin Viirpalu armastab logeleda

maintext:
Sisseelamine nõudis küll energiat, aga Katrin sai hoo sisse ja see ind pole senini raugenud. “Töö võikski ju olla rohkem rõõm kui piin. Miks peaks inimene end vabatahtlikult kiusama?” küsib ta retooriliselt. Hiljuti kirjutasime, kuidas “Terevisioon” paiskas oma eelmise saatejuhi Marko Reikopi unerütmi aastateks pea peale. Selgub, et ka Katrin on loomult öökullitüüpi, kelle energiatase tõuseb vastu ööd ja kes hommikuti magaks pigem kauem. Samas on ta võimeline muutustega kiiresti kohanema. Ta on endale selgeks teinud, et nüüd on elu teistmoodi ja argipäevadel tuleb ärgata kell viis, mil terve ülejäänud pere alles rõõmsalt põõnab.
Lapsena unistas Katrin erinevatest ametitest – kord tahtis saada arstiks, siis õpetajaks. Parim unistus oli hakata raamatulugejaks, aga kahjuks selle töö eest ei maksta. Tartu ülikoolis õppis ta ajalugu, maandus hoopis Kuku raadios ja nüüd teavad eestlased teda juba viimased kuus aastat hommikusest otsesaatest “Terevisioon”, mida ta juhib koos Urmas Vainoga. “Puhas juhus,” ütleb ta televisiooni jõudmise kohta. Ent mõnikord viivad just juhused sind sinna, kus on õige koht, ja Katrini puhul on see kindlasti nii. “Tunnen oma tööst rõõmu. Naudin seda, mida teen.”
“Arvan, et varase ärkamise raskust tähtsustatakse üle, see on otsustamise asi. Paljud tööinimesed peavad ärkama väga vara, näen seda, kui juba pool kuus on buss rahvast täis. Muidugi tuleb midagi teha, kui varajane ärkamine kohe üldse ei sobi,” lisab ta. Ettevalmistused varaseks stardiks teeb ta juba eelmisel õhtul, hommikuks ei jäta midagi. Riided on reas, kõik asjad ootevalmis, sest muidu võib midagi ununeda. Kodus joob ta vaid klaasi vett, sest teab, et tööle jõudes on administraatorid juba kohvikannud täitnud. Ja kohv maitseb siis eriti hästi. Kui tervislik see tühja kõhu peale on, selle üle Katrin väga pead ei murra, sest see on lihtsalt hea. Kõht läheb tühjaks natuke enne saate lõppu ja telemaja kohvikust saab ta kõik vajaliku: omletti ja kilu või muud, mille järele parasjagu isu on.


description: Une kasulikkusest tervisele räägitakse nii ja teistpidi. Nüüd on teadlased teinud ka kindlaks, et kvaliteetne uni võib vähendada ka liigesehaigeid kimbutavat valu.

title: Hea kvaliteediga uni vähendab liigesevalu


title: Kuus põletavat gripiteemalist küsimust, mille vastust peaks igaüks teadma

maintext:
Et igal aastal põeb maailmas grippi miljoneid inimesi üle kogu maailma ning sellel teemal räägitakse külmetusviiruste hooajal söögi alla ja söögi peale. Seepärast võib tunduda, et gripist kõneldes on kõik selge. Kuid vale puha – sel teemal liigub palju väärarusaamu. Seepärast annab Women´s Health vastuse kuuele põletavale gripiteemalisele küsimusele, mille vastust peaks igaüks une pealt teadma. 1. Kuidas teha vahet külmetusel ja gripil? Mõlemad on hingamisteede haigused, mis põhjustavad nohu ja kurguvalu. Kuid külmetuse korral teeb nohu raskeks enamasti vaid pea, kuid gripp muudab kogu keha. Ehk teisisõnu – kui sul on palavik, külmavärinad, pea- ja luuvalu, oled ilmselt nakatunud grippi. Kui sellele kõigele lisandub oksendamine, on tegu kõhuviirusega.
2. Kas gripivaktsiin põhjustab grippi? Tegelikult on gripivaktsiin parim viis gripi ennetamiseks, sest see tugevdab immuunsüsteemi. Kuniks vaktsiinis leiduvad ained immuunsüsteemi ergutavad, võib pärast vaktsineerimist end päeva-paari jooksul tunda end kehvasti. See aga ei tähenda, et oled grippi haigestunud.
3. Kas gripiga on vaja antibiootikume? Ei ole. Antibiootikumid on vajalikud ainult bakteriaalsete infektsioonide raviks, mitte viirustega võitemiseks. 4. Milliseid ravimeid on vaja külmetusviirusega? Käsimüügiravimid võivad leevendada külmetusviiruste sümptomeid, kuid tegelikkuses on vaja külmetusviirus lihtsalt läbi põdeda. 5. Kas gripi ajal peaks vähem sööma? Absoluutselt mitte! Just söögiga saad oma immuunsüsteemi tugevdada ning samuti haiguse sümptomeid leevendada.


authors:
Arno Saar
Tähistad Täna Sõpradega Jõule...
Joo Piisavalt

title: 13 nippi, mida järgides ei riku tänane pidu sinu homset päeva pohmelliga ära

maintext:
"Tihti arvatakse, et pohmell on tingitud ainult vedeliku puudusest. Aga põhilised probleemid on hoopis põletik ja oksüdatiivne stress. Palju lihtsam on seega pohmelli ennetada, kui sellega järgmisel hommikul tegeleda," räägib doktor Jason Burke, kes töötab ühes Las Vegase erakliinikus, ning lisab, et antioksüdandid aitavad kahju leevendada. Seega tasuks enne pidu juua acai- või granaatõunamahla.
Tähistad täna sõpradega jõule ning kardad homme pohmelliga pidulauda istuda? Cosmopolitan on kirja pannud 15 nippi, mis aitavad alkoholiga liialdamise tagajärgi leevendada.
Kuigi burger tundub rammus toit, mis kõhu väga täis teeb ja seetõttu ka kitsa kleidiga punu tekitab, tasuks seda siiski salatile eelistada. See, kuidas su organism alkoholi vastu võtab ja seda töötleb, sõltub paljuski sinu menüüst. Veendu, et oled tarbinud piisavalt süsivesikuid, valke ja rasvu enne, kui võtad esimese lonksu alkoholi.
Doktor Burke soovitab süüa punast liha, sest see sisaldab palju aminohappeid ja B-vitamiini, mis aitavad alkoholi lagundamisel tekkivaid kõrvalaineid töödelda.
puhka!
See võib tunduda lihtlabase soovitusena, ent enamik inimesi ei maga piisavalt. Kuigi peoeelne uni sind otseselt pohmellist ei päästa, tõstab see su immuunsust ja taastab keha võimekust. Nii teed purjutamisega oma organismile väiksemat kahju.
Peo ajal...
väldi gaasilisi jooke.
Kuigi šampanja võib tunduda jõulude ja aastavahetuse paiku parima joogivalikuna, on tegelikult gaasiliste jookide tarbimisega raskem pohmell garanteeritud. Mullikesed aitavad alkoholil kiiremini imenduda ning sa jääd kiiremini purju.
joo vahepeal vett või taastavaid spordijooke.
Seda, et peol peaks vahepeal vett jooma, on ilmselt kuulnud kõik. Hoopis uudsem on soovitus juua õhtu jooksul aeg-ajalt kookosvett või spordijooki. Nad sisaldavad rohkesti elektrolüüte ning süsivesikuid, mis aitavad kehal kiiremini taastuda.
väldi värvilisi jooke.
Doktor Elizabeth Kovacs Loyola ülikoolist on veendunud, et läbipaistvad alkohoolsed joogid tekitavad kergemat pohmelli, sest neis on vähem toksiine ja muid lisandeid.
vali kokteilides pikendajaks mahl.
"Apelsinimahl ei aita sul pohmelli vältida, kui sa just ei joo seda 14. õlu asemel," sõnas Kovacs. "Aga mahlas sisalduvad vitamiinid, mistõttu on see alati parem, kui gaasilised toonikud."
pese oma käsi korralikult.
Alkohol nõrgestab su immuunsüsteemi, mistõttu oled sa vastuvõtlikum külmetushaigustele ja viirustele. Jääknähtudega võitlevale organismile on need lisakoormaks, mistõttu võib ka pohmell raskem olla.
tantsi, palju jaksad!
Kuigi kokteiliklaasiga on klubis keeruline tantsida, on aktiivne õhtu parim pohmelli ennetaja. Eriti hea, kui tantsupõrandal end nii palju väsitad, et suundud pärast just vett jooma.
Enne uinumist...
ära liialda veega.
On küll tõsi, et alkohol viib su kehast vett välja ning selle taastamiseks on vaja vett juua, ent enne magama heitmist tasub siiski piiri pidada. Korraga liiga suure koguse vee joomine viib su keha stressi ning läbi une tualetti jooksmine rikub unekvaliteeti. Selmet püüda liitreid sisse kaanida, joo ära tagasihoidlik klaasitäis vett ning jäta teist sama palju voodi kõrvale hommikut ootama.
võta ibuprofeeni.
"Kui ma tõesti läksin liiale, võtan ühe ibuprofeeni ja multivitamiini kapsli enne magama jäämist," sõnas dr. Burke. Põletikku vähendav ibuprofeen ründab kohe kudesid, mis liigse alkoholi tarbimise tõttu paiste võivad minna. Nii näed hommikul värskem välja ja tunned end paremini.
Järgmisel hommikul...
söö mune.
Munad on head tsüsteiini allikad, mis aitavad vabaneda peavalu põhjustavatest toksiinidest sinu organismis. Vahet pole, kas sööd keedetud, pošeeritud või praetud muna, kõhule on see igal juhul parem valik kui rasvast nõretav peekon.


description: Tartu Mart Reiniku Kooli õpilased ja õpetajad kogusid kooli tänavuse jõuluheateo kampaania raames annetusi 9-aastasele Tartu poisile Eikole, kes vajab oma haruldase haiguse tõttu ravitoidusegu. Kokku koguti kahe nädala jooksul 1710 eurot.

title: Tartu Mart Reiniku Kool kogus raskelt haigele poisile 1710 eurot

maintext:
“Lastefond oli kohe väga koostöövalmis ja soovitas meile kaht Tartu last, keda nad hetkel toetavad. Eiko lugu tundus õpilastele mõistetavam ja ehk ka veidi enam mõtlemapanev, mistõttu otsustasime just teda aidata,” selgitab Antons.
Kahe nädala jooksul kogusidki kõik 38 klassikomplekti omakeskis ja erinevatel viisidel Eiko toetuseks annetusi ning kampaania lõpus koguti need kokku. Suur roll oli klassijuhatajatel, kes sõnumit oma klassi laste ja ka lapsevanemate seas levitasid. Samuti joonistasid lapsed Eikole jõulukaarte, et edastada ka oma head soovid.
Lastefondi strateegiajuht Küllike Saar peab kooli algatust väga tähelepanuväärseks. “See on suur asi, kui üks koolipere otsustab jõud ühendada, et teha suur heategu. Eriti liigutav on, kui just noored soovivad anda panuse heategevusse, mida tuleb aasta-aastalt üha sagedamini ette. Oleme väga tänulikud!” sõnab ta.


title: Tunned lõhnu halvasti? Loe, mida see ütleb su tervise kohta!

maintext:
Haistmismeel oskab su tervise kohta rääkida palju rohkem, kui sa arvata oskad.
* Haistmise halvenemine ennustab varast surma. Tunned , et lõhnataju on aastate jooksul vähenenud? Kui see on muutunud peaaegu olematuks, on see kindel vihje, et sa pole hea tervise juures, kirjutab Health.
Chicago Ülikooli meditsiinikeskuses läbi viidud uuringu kohaselt on teatud lõhnu mitte tundes suurem risk surra viie aasta jooksul. 39% eakatest patsientidest, kes ei tundnud apelsini, roosi või piparmündilõhna, surid tõenäolisemalt, kui need 19%, kes lõhna veidi tundsid ning need 10% olid hea lõhnatajuga.
* Kehv lõhnataju võib olla märk Alzheimerist. Kui sa ei suuda lõhnu tunda, võib see olla Harvardi meditsiinikooli uuringu järgi märk varases staadiumis Alzheimeri tõvest. Põhjus arvatakse olevat selles, et kui haigus hävitab ajurakke, hävivad ka lõhnatajuks vajalikud rakud.
* Kummaliste lõhnade tundmine ennustab insulti. Kui kõik lõhnab kuidagi kummaliselt, võib olla see märk insuldist – need kuuluvad maitsmishallutsinatsioonide hulka. Igal juhul tasub sel puhul oma arstiga rääkida.
* Kujuteldavad lõhnad võivad eelneda migreenile. Lõhnahallutsinatsioonid võivad olla osa migreeni aurast, kuigi see on suhteliselt haruldane. Kõige levinumad lõhnad Montefiore peavalukeskuse andmete järgi on migreeniauras millegi põlemise või lagunemise lõhn.


title: Hea uudis! Soodustingimustel abivahendeid saab nüüd osta ka apteegist

maintext:
Suurematest Apotheka apteekidest saab alates tänasest soetada soodustingimustel abivahendeid – inkontinentsitooteid ja nahahooldusvahendeid.
Soodustingimustel saab seega soetada näiteks laste ja täiskasvanute mähkmeid, sidemeid, aluslinu, naha kaitse-, desinfitseerimis- ja pesemisvahendeid, niisutatud salvrätte jpm. „Kuna need vahendid on kasutusel igas vanuses inimestel ning neid on meie apteekidest ka varasemalt palju küsitud, otsustasime oma patsientidele vastu tulla ja tekitada ka apteeki abivahendite soodustingimustel soetamise võimalus,“ ütles Apotheka projektijuht Reet Teemets.
„Kiire elutempo ja teatud juhtudel ka raskendatud liikumisvõimaluste juures on patsiendi jaoks mugav soetada nii ravimid, tervisekaubad kui muud abivahendid kõik ühest kohast,“ sõnas ta.


description: Sel nädalal on Ida-Tallinna Keskhaiglas endovaskulaarne simulaator, mis võimaldab arstidel sarnaselt lennusimulaatorit kasutavatele pilootidele kümneid reaalseid olukordi läbi harjutada.

title: Moodne simulaator treenib nii kogemustega kui tulevasi arste

maintext:
Simulaatorile on sisse programmeeritud ligi 100 erinevat juhtumit, mida võimalik läbi harjutada. Esmalt tuleb teha valik piirkonna osas – kas soovitakse tegeleda aju-, südame-, neeru- või jalaarteritega – ning seejärel kuvatakse konkreetse patsiendi info. Näiteks kuvab süsteem patsiendi vanuse, pikkuse ja kaalu, kaebused ning võimendavad riskitegurid patsiendi elustiilis. Kõiki neid faktoreid arvesse võttes tulebki arstil teha õiged valikud edasiseks tegutsemiseks.
„See on suurepärane võimalus nii praegustele kui ka tulevastele arstidele, et nad saaksid enne reaalsete protseduuride tegemist kümneid erinevaid probleeme tundma õppida, õigeid ravitehnikaid valida ning erineva keerukusega olukordi läbi mängida,“ tõi dr Sulev Margus välja simulaatori kasulikkust. „Kuna simulatsioon on niivõrd detailne ja tõelähedane, et reageerib igale sinu liigutusele ning need omakorda mõjutavad patsiendi seisundit, paneb see pingutama ja kaasa töötama samasuguse tõsidusega, nagu oleks tegemist reaalse protseduuriga,“ lisas dr Margus.
Südame- ja veresoonkonnahaigused on Eesti elanikkonna seas surmapõhjus number üks. Ateroskleroos ehk arterite lupjumine on üks peamisi riskitegureid ning tegemist ei ole tingimata lootusetu probleemiga. Arterite lupjumisest tingitud insult, infarkt või gangreen on kõik väga ohtlikud ning teisalt levinud tervisehäired, mida on õigeaegse raviga võimalik ära hoida.


title: Mida räägivad naise tervise kohta ta rinnad?

maintext:
1. Valulikud ja paistes rinnad viitavad sellele, et sul algab menstruatsioon. Päevade lähenedes muutuvad rinnad valulikuks ja lähevad paiste. Vähe sellest, mõnedel naistel kestab see kogu päevade aja. Ära muretse, see on täiesti normaalne.
Cosmopolitan on välja toonud 11 asja, mida rinnad su tervise kohta räägivad.
Kas sa oled kunagi sellele mõelnud, et rinnad võivad su tervisliku seisundi kohta üht-teist öelda? Näiteks võivad valulikud rinnad viidata sellele, et sa sööd liiga palju soola või jood liiga palju kohvi.
2. Pakitsus rindades tähendab, et sa oled rase. Rasedad tunnevad samasugust pakitsust rindades, nagu see tekib enne menstruatsioonigi. Kui aga rinnad ning nibu ümber olev ring hakkavad kasvama, on see kindel märk rasedusest.
3. Regulaarsed valud kaela-, selja või õlavöötme piirkonnas tähendab, et sul on uut rinnahoidjat vaja. Kui rinnahoidja tugikaar soonib rinda või esinevad regulaarselt kaela-, selja- või õlavöötmevalud, on viimane aeg osta uus rinnahoidja. Ära mõtle seda ostes vaid ilule, osta selline, mis toetaks nii su rindu kui aitaks parandada kogu kehahoiakut.
4. Sügelevad rinnad viitavad sellele, et sa pead rinnahoidjat pesema. Nädalaid ühte rinnahoidjat kandes koguneb selle sisse palju baktereid, mis võivad seennakkuste ning nahaärrituse tõttu panna rinnad sügelema.
5. Venitusarmid tähendavad, et su kaal kõigub. Nii kaalust alla kui juurdevõtmine ilmneb esmalt just rindades. Nad ei mahu kas enam rinnahoidja sisse ära või annavad kaalulanguses märku venitusarmidega. Esialgu võivad nad olla ka ebameeldivalt punased, ajapikku punetus siiski taandub.
6. Paistes rinnad, kui sa pole rase tähendab, et sa sööd liialt soola. Kas su rinnad on paistes isegi siis, kui sul ei alga päevad ega sa ole rase? Süüdi võib olla liigne soolatarbimine, mis hoiab kehas vedelikke kinni. Lisaks kõhule ladustab organism liigset vett just rindadesse.
7. Turses rinnad toovad välja, et sa jood liiga palju kohvi. Californias Duke´i ülikoolis läbi viidud uuring näitas, et 61% naistest, kes lõpetasid kohvi joomise, vähenes rindade turse. Varasemad uuringud kinnitavad, et 25% kaob mure paistes rindade pärast pärast kohvijoomise lõpetamist täielikult. Kurja juureks on seega ka liigne kofeiin.
8. Trenni ajal valutavad rinnad annavad märku, et sa pingutad jõusaalis üle. Mõni harjutus võib tunduda su jaoks ideaalne, kuid su rinnad nii ei arva. Seda eriti siis, kui sa ei kanna sobivat sportrinnahoidjat, mis rinnad kindlalt paigal hoiaks. Igatahes, kui rinnad trenni ajal valutavad, tee korraks paus.
9. Valulikud rinnad ütlevad, et sul on rauapuudus. 2004. aastal läbi viidud uuringus leidsid teadlased, et rauatablette võtnud naistel esines rindades vähem valulikkust.
10. Valulikud rinnad võivad anda märku ka sellest, et sul võivad munasarjades tsüstid olla. Polütsüstiliste munasarjade sündroomiga kaasnevad menstruatsioonitsükli häired, liigsed karvad näol ja kehal, rasune nahk, akne ning valulikud rinnad. Seega – kui kõik muud abinõud ei aita, mine arsti juurde kontrolli.


description: Regulaarne muna söömine 4–6 kuu vanuses ei vähenda munaallergia esinemise tõenäosust aasta vanuses või hiljem.

title: Muna lisamine beebi menüüsse varakult ei vähenda hilisemat allergiariski


title: Grippi haigestumine kasvab, kolm inimest on juba surnud

maintext:
Haigestumine on kõrge laste seas - 49 protsenti arstilt abi otsinuist olid lapsed, teatab Terviseamet. Haigestunute seas on enim kuni 5 aastaseid lapsi.
"Kui me tavaliselt hakkame gripiviiruseid registreerima jaanuaris ja viiruste leviku kõrghooaeg jääb veebruari või isegi märtsi, siis sel aastal algasid grippi haigestumised kuu aega varem,“ ütleb Terviseameti gripikeskuse peaspetsialist Olga Sadikova.
Siiski on täheldatav haigestumiste juurdekasvu aeglustumine laste vanuserühmades, see on kasvanud aga rohkem kui 30% tööealiste ja vanemaealiste vanusrühmas.
Gripi ja gripilaadsete nakkuste sihipärase uuringu kaudu registreeritud andmete põhjal saab grippi haigestumise intensiivsust hinnata ikka veel madalaks, gripilevikut aga laialdaseks. Haigestumine on jätkuvalt tõusutrendil.
„Haigestumiste üldarv püsib siiski veel madalal tasemel ja selle põhjuseks võib lugeda alanud koolivaheaega, sest reeglina haigestuvad esmalt enim lapsed. Teiseks põhjuseks võib pidada alanud pühi, mis tähendab, et inimesed ei pruugi pöörduda haigestumise korral kohe arsti poole. Hospitaliseerimiste arv näitab aga, et tegelik haigestumiste arv võib olla ametlikust statistikast suurem,“ märgib Sadikova.
Raskekujulised gripijuhud
E-Tervise SA andmetel on hooaja algusest hospitaliseeritud 70 patsienti, neist 50 viimase kahe nädala jooksul. Hospitaliseeritutest 25 protsenti on olnud vanusrühmas 0-4 eluaastat, 18,5 protsenti vanusrühmas 5-14 ja 12 protsenti vanusrühmas 15- 19 eluaastat. Haiglasse sattunutest tööealisi on olnud veidi üle 24 protsendi, vanemaealisi üle 18 protsendi.
Intensiivravi on gripi tõttu vajanud kuus inimest. Üks inimene oli vanuses 57 eluaastat, ülejäänud üle 65 aastast. Kõik kuulusid riskirühmadesse.
Kolme haigla andmetel on gripi tõttu surnud sel hooajal kolm inimest. Kõik kuulusid riskirühmadesse nii vanuse kui ka raskete krooniliste haiguste tõttu, kõik olid vaktsineerimata.
Ringlevate viiruste etioloogia
Peamiseks haigestumise põhjustajaks on praegu gripiviirused, nende osakaal on kasvanud muude viiruste seas nüüdseks 62 protsendini. Hetkel domineerib Eestis A gripiviirus alatüüp A(H3N2). Kinnituse said 129 A-gripiviirust ja 6 B- gripiviirused.
Kokku on hooaja algusest laboratoorselt kinnitatud gripiviirust 285 korral, neist 278 korral on olnud tegu A ja 7 korral B-gripi juhuga.
Haigestumine Euroopas