title: Šotimaa esimene minister rääkis avalikult oma nurisünnitusest

maintext:
Šotimaa esimene minister Nicola Sturgeon tunnistas avalikult, et tal katkes viis aastat tagasi rasedus. Sturgeon räägib läbielamistest oma elulooraamatus ning loodab, et see aitab lastetute naiste kohta käivaid eelarvamusi kummutada, vahendas BBC.
46-aastane Šotimaa rahvuspartei esimees on abielus, kuid tal pole lapsi. Sturgeon tunnistas, et ta elas 2011. aasta esimestel päevadel läbi raseduse katkemise. Ta oli last oodanud paar kuud ja plaanis uudise peatselt avalikuks teha.
Sturgeon tunnistas, et nurisünnitus oli nii tema kui ta abikaasa jaoks väga suur löök. Seetõttu otsustasid nad sellest pikka aega vaikida. Naine otsustas oma loo avalikuks teha lootuses, et see muudab inimeste suhtumist naistesse, kellel pole lapsi ja aitab murda tabusid, mis on seotud raseduse katkemisega.


authors:
Margus Ansu
Head Ööd
Afp
Scanpix
Reuters
Hindrek Pärg
Aldo Luud
Tartu Vaim
Hindrek
Pärg

description: 29. septembri spordipäev paneb eestlaste südamed kahtlemata kiiremini põksuma, sest Meistrite liiga korduskohtumiseks astub areenile Tartu Ülikooli korvpallimeeskond. Peale viigiga lõppenud kohtumist võõrsil, piisab tartlastele ükskõik millisest võidust, et murda end järgmisesse ringi. Lisaks pannakse pall mängu ka jalgpalli Euroopa liigas, kus ootame murule Gabalat ja Sergei Zenjovi. Pallimängud ja palju muud toob teieni Õhtulehe otseblogi, head kaasaelamist!

title: NII SEE JUHTUS | Sport 29.09: BC Tartu alistas Hollandi meistri ja jõudis järgmisse ringi!

maintext:
Ott Tänak oli Korsika ralli testikatsel üheksas.
Shakedown was good, road was starting to get dirty but all ok. Now we check over some videos and travel to Ajaccio for the start pic.twitter.com/Brjjs4x3WC

fasttext_language: et


authors:
Teet Malsroos
Pähklite Kogumiseks
Mister X

title: Juhtkiri | Oravate otsustusvõimetus toob kuuma sügise

maintext:
Taavi Rõivas jättis oma sõbra Kalle Pallingu välisministriks nimetamata ja valis hoopis Jürgen Ligi, ning tolle asemele haridusministriks Maris Lauri. Järelikult on peaminister saanud olukorra tõsidusest aru: urmaspaetiliku otsustusvõimetusega poleks tal oma ametis enam kuigi pikka pidu. Eriti kui vaadata Reformierakonna populaarsuse kuueprotsendist langust. Sestap on juba kolme ministriametit proovinud Ligi Rõivase parim variant Pallingu, Langi, Paeti ja Pentus-Rosimannuse kõrval.
Kuid Marina Kaljuranna lahkumise tulekahju kustutamine on vaid üks samm poolel teel. Kui presidendivalimised peaksid lõhenenud Reformierakonna kaasabil kõrbema ka valimiskogus ja kogu protsess läheb tagasi riigikokku, siis vaevalt tahaks keegi olla sellise erakonna juhi nahas. Ja nagu presidendijamadest oleks veel vähe – pärast põllumeeste protesti Toompeal on tulekul arstidegi streik. Ühiskonnas käärib rahulolematus samamoodi nagu Rõiva koduerakonnas, ja valimiste eel tuleb hirmuga oodata pärmipulka, mis kaane pauguga pealt ära lööb. Igatahes räägitakse järjest rohkem uue võimuliidu sünnist, olgu siis Rõivasega või Rõivaseta.
Ning kuigi poliitiline katel on podisenud juba augusti lõpust, seisab ametlikult alles nüüd tööle kogunenud riigikogu sel sügisel peale tavapärase eelarvemenetluse (mis on jäänud mugavalt valimiste varju) silmitsi ka mõne poliitvaatleja arvates isegi põhiseadusliku kriisini viia võiva presidendivalimiste karusselli ja haldusreformiga, mille probleemidele viitas parlamendi avakõnes ka president Ilves. Pole üllatav, et parlamentarismi ülistav lahkuv president on riigipea otsevalimiste vastu ja ootab, et erakonnad jõuavad tulevase riigipea suhtes kokkuleppele. Kuidas see lepe peaks sündima, on aga tõesti kümne miljoni dollari küsimus.
Ilves avaldas lootust, et ka järgmine president kutsub kõik riigikogulased vabariigi aastapäeva vastuvõtule. Kuid on see pidu ja kutse siis tõesti parlamentaarse demokraatia ülim väljendus? Või äkki tohiks uus president ise otsustada, kas vastuvõtt tuleb või mitte, ise vaadata, keda külla kutsub? Igatahes näib Eesti mõne poliitiku meelest olevat sedavõrd valmis, et nõuanded, kuidas balle korraldada, on parim, mida uuele riigipeale pärandada.


title: Skandaalne Alexis Arquette suri vaid 47aastasena

maintext:
Pühapäeval suri vaid 47 aasta vanuses skandaalne Ameerika näitleja Alexis Arquette.
TMZ.comi teatel võitles filmides “Pulp Fiction” ja “Pulmalaulik” osalenud Arquette pikalt raske haigusega. Soovahetuse läbinud Alexise surma kinnitas veebiküljele ka vend Richmond Arquette, kelle sõnul oli Alexis lahkunud, kuulates David Bowie hitti “Starman”.
Aasta algul oli Alexis põhjustanud skandaali, väites, et superstaar Will Smith on homoseksuaalne.
Arquette’ide näitlejaperre kuuluvad ka Patricia, Rosanna ja David Arquette.


title: Krimikokkuvõte teisipäeval: varastati metsakaamera

maintext:
Politseile laekus täna teade, et pühapäeval varastati Valgamaal Tõlliste vallas Sooru külas puu otsa paigaldatud metsakaamera. Rahaline kahju on 480 eurot, kuid veel rohkem on kahju, et keegi võttis nõuks sellise asja üldse ära varastada.
Muidu oli möödunud ööpäev suhteliselt rahulik. Allpool kõgest järjekorras.
JUHTUM PIIRIL:


title: Seisukoht | Koolitüdimusest

maintext:
Algas uus kooliaasta, mis on täis uusi ja paljutõotavaid lubadusi ning mis meenutab väga palju aasta esimest päeva, kui jagame lubadusi suitsetamisest loobumise, trenniga alustamise ja muu säärase kohta. Pahatihti kestab motivatsioon vaid mõne kuu, kuni pahe jälle võimust võtab.
Sama on ka kooli algusega. Lubame olla hea ja eeskujulik õpilane, õppida headele või väga headele hinnetele, käia kõigis tundides-loengutes, kuid peatselt jõuame seisukohale, et spikrit kirjutada on palju lihtsam kui tunde laua taga õppida. Või et jube äge oleks paarist tunnist popitada, kuna ilm on ilus ja viimased vananaistesuve päevad vajavad nautimist.
Rääkisin sellest tuttava õpetajaga, kes iga päev teismeikka jõudvaid noori kantseldab ning temagi oli taolise ükskõikse suhtumise pärast hirmul ja tõdes, et lastel olla kooliaasta algul alati raske töölainele saada. Ja ka siis kestab töötahe keskeltläbi kolm nädalat. Edasi lüüakse käega.
Kas ja kuidas sellist mandumist vältida? Kõik algab pahatihti just õpetajast endast – tund olgu piisavalt huvitav, et õpilastel igav ei hakkaks. Kuid mis on see tõde, mis hoiaks kõigi meeled erksad?


description: Elutuba peaks olema ennekõike mugav ja õdus, selline, kus kõik kodused end hästi tunnevad. Seepärast tasub kulutada aega ja energiat diivani valimisele – sel mööblitükil on elutoas keskne roll.

title: Mugav ja mahukas diivan toob pere kokku

maintext:
Diivan on elutoas sedavõrd oluline, et pole sugugi liig soetada kõigepealt see ning klapitada diivani järgi toa ülejäänud sisustus, kinnitab kodumaiseid käsitöödiivaneid tootva Oot-Oot stuudio tegevjuht disainer Marko Ala . Kuidas aga see õige ja kõige paremini koju sobiv diivan ära tunda?
"Mõtle läbi, kes sel diivanil istuma hakkavad ja kuidas nad seda teha tahavad. Ühele korralikule elutoadiivanile peaks mõnusalt mahtuma kogu pere."
Inimeste harjumused on erinevad, sellest ka erinevad ootused ja nõudmised diivanile. Üks tahab võimalikult sügava istumisosaga diivanit, kus soovi korral saab end ka mitmekesi mõnusalt kerra tõmmata, teisele aga, eriti vanematele inimestele, on oluline, et istumisosa oleks kitsam ja seljatugi toetaks piisavalt selga.
Kui kodus on rahvast rohkem, peale täiskasvanute on eri vanuses lapsi, ehk ka lemmikloom, tuleb seda arvestada diivani kattematerjali valikul. See tähendab, et kanganäidiseid – mida saab lasta endale ka koju saata – tasub pikemalt näppida ja asjasse süveneda.
Odavamad kangad venivad disaineri sõnul enamasti kiiresti välja ja lähevad topiliseks, ka võivad need kergemini määrduda ja pole enamasti kuigi hästi puhastatavad.
Ehkki paljudele meeldib mõte naturaalse kangaga kaetud diivanist, on sünteetiline kangas enamasti vastupidavam, tõdeb Ala: "Tõsi, väga kvaliteetne villane kangas võib odavat sünteetikat vastupidavuses ületadagi.
Sünteetikat ei tasu aga ära põlata, selle suureks plussiks on üldjuhul vastupidavus ja parem puhastatavus – paljudes kodudes on just see väga oluline."
Aegsasti tuleks paika panna ka hinnaklass – kui on selge, mida saab endale lubada, on valikuid kaupluses lihtsam teha.
"Midagi pole parata: kes tahab kvaliteetset diivanit, mille eluiga oleks pikk, sellel tasub eelistada kallimat mööblit," märgib Marko Ala. "Paratamatult on odavamate juures kasutatud ka odavamaid materjale. Niisugune diivan kaotab aga oma esialgse välimuse õige kiiresti: odav poroloon vajub ära, kehv kangas venib välja ja läheb topiliseks, diivan kaotab vormi."
Kui on ette teada, et diivan ongi ajutine ja vahetatakse mõne aja pärast välja, siis võib leppida ka odavamaga, aga kellele on oluline kvaliteet, sel soovitab disainer arvestada, et alla tuhande euro korralikku diivanit siiski ei saa: "Osta on kallis, aga see-eest kestab."
Istu, pikuta – ja tunneta!
Diivanit ei saa osta seda proovimata, toonitab Marko Ala: "Sellest on vähe, et toetad korraks taguotsa diivaniservale. Tuleb julgelt jalatsid jalast võtta ja istuda diivanil täpselt nii nagu seda kodus teeksid. Teisiti ei saa aru, kas tunneksid ennast sellel mõnusalt."
Disainer teab, et tihtilugu kiputakse otsustama vaid diivanile peale vaadates: oh, ma tean, olen sellisel istunud, see pole mugav. "Väljanägemise järgi mugavuse üle otsustada on väga libe tee. Meil on näiteks Cosmo diivan selline, mille ergonoomikaga – nurkade kraadid, alaselja toetatus jm – oleme hästi palju vaeva näinud, selle põhjalikult läbi töötanud.
Tulemuseks on tõepoolest mugavalt selga toetav diivan – vaid välimus sellest mugavusest aimu ei anna. Mõne teise tootja pealtnäha samasuguse joonega diivan võib tõesti olla hoopis ebamugav – ergonoomikast sõltub väga palju. Alati tuleb ikka ise järele proovida."
Diivani värvi ja mugavuse kõrval tasub poes kindlasti täpselt järele uurida seegi, mis on diivani sees – diivani eluiga sõltub paljuski just sellest, mida silmaga näha pole.
Pesumasinas pesta ei maksa
Diivanipatjade eemaldatavate katete pesumasinas pesemist asjatundjad ei soovita, sest diivani käetugede ja seljaosa kangast, mida eemaldada ei anna, nagunii sel moel pesta ei saa – kangas on neis kohtades spetsiaalsete võtetega pingutatud ja täpselt paika timmitud, et diivani väljanägemine oleks kena.
Mitu korda pestud padjakatted lähevad paratamatult heledamaks ja kontrast käetugedega hakkab häirima, seepärast ei maksa eraldi pesta neidki ümbriseid, mida saab eemaldada.
Mõistlikum on kasutada spetsiaalseid pehme mööbli puhastusvahendeid ja jälgida, et komplektis oleks kindlasti ka kaitsevahend, millega plekikoht pärast puhastamist uuesti töödelda. Kõige kindlam on siiski valida mõni mainekas puhastusfirma ja lasta diivan keemiliselt puhastada.
On küll diivaneid, mille kogu kate on eemaldatav ja pestav, aga paljudel juhtudel diivani väljanägemine siiski kannatab juba pärast esimest pesu, rääkimata mitmest korrast.
Kui diivanikatete pesemine on mingil põhjusel siiski möödapääsmatult vajalik, tuleks neid pesta käsitsi, kindlasti mitte kasutada kuivatit ja panna padjaümbrised tagasi niiskena – muidu võib kangas kuivades kokku tõmmata ja siis kannatab diivani väljanägemine juba päris kõvasti.
Küsi, enne kui uue sohva poest koju viid
Siin toodud peale viie põhiküsimuse ei maksa kaupluses ühtki pähetulevat küsimust esitamata jätta – ainult nii õnnestub koju viia vastupidav ja korralik diivan.
Mis materjalist on raam? Parim valik pehme mööbli raamiks on nn kõvapuu, näiteks kask. Okaspuu (mänd, kuusk), mida odavama mööbli tootmisel kasutatakse, pole piisavalt tugev, oksakohtadest võib raam järele anda.
Kas istumisosas on vedrud? Odavamatel diivanitel vedrusid sageli polegi. Kvaliteetse diivani sisus on kasutatud sikk-sakk-vedrusid, mis on käsitsi seotud. Jälgida tasub ka vedrude kinnitusi: plastkinnitused on kindel miinus, sest plast annab aja jooksul järele ja puruneb.
Millist porolooni on kasutatud? Kas diivani istumisosas on vedruplokk või poroloon, võib olla istumisel tunda ja ka diivani välimusest näha, aga tänapäeval ei saa enam väita, et vedruplokk oleks parem ja poroloon halvem – seda juhul, kui on kasutatud kvaliteetset HR-porolooni. Odava ja kvaliteetse porolooni hinnavahe võib olla kümnekordne.
Kanga omadused. Kanga hinnavahe võib samuti olla tohutu. Kui aga soovitakse, et diivan kestaks kaua, ei maksa kattematerjali asjus mööndusi teha: kallim üldjuhul ikkagi kestab kauem.
Värvitooni valides tuleks kangast passitada koduse valgusega – müügisalongid on tavaliselt teisiti valgustatud, koduvalguses võib mõnigi toon mõjuda teisiti.
Täpsed mõõdud. Avaras müügisaalis võib diivan paista väiksem, kitsukestes kodustes oludes osutub aga suureks.
Kindlasti on vaja enne täpselt selgeks teha, kui suure osa toast soovite diivani alla jätta, ja see osa täpselt üle mõõta. Suuruse sobivust aitab hinnata lihtne nipp: sättige mõni tekk (või mitu, kui vaja) täpselt diivani mõõtu ja laotage see kohale, kuhu tuleks sobitada diivan.
NB! Enne ostmist tuleks kontrollida sedagi, kas diivan mahub maja välisuksest/aknast ja toauksest sisse. Allikas: Oot-Oot Stuudio
Jagad diivanit lemmikuga?
Kui kassidel-koertel on lubatud pererahvaga koos diivanil pikutada, pole karvadest pääsu, iga päev pole aga viitsimist tolmuimejat kohale tarida, et mööblikangas karvavabaks saada.
Polegi vaja! Kõige lihtsam viis: tõmba kätte kummikinnas, tee see pisut niiskeks ja pühi karvad diivanilt kokku – aega läheb vaid mõni minut.
Värskema lõhna annab lemmiklooma igapäevaseks küljealuseks olevale diivanile-tugitoolile aga töötlemine söögisoodaga: puista aeg-ajalt mööbliriidele soodat, harja see kergelt kangasse, lase paar tundi seista ja puhasta siis diivan tolmuimejaga.
Puhastusabi otsi asjatundjailt
Pehme mööbli põhjalik puhastamine on suur töö, seetõttu on arukas jätta see asjatundjate hooleks, ise võiks aga diivaneid-tugitoole vähemalt kord nädalas tolmust puhastada.
Kangaga kaetud diivanite-tugitoolide määrdumiskiirus sõltub mõistagi kasutussagedusest ja silma riivama hakkab see alles ajapikku, tolmu koguvad need aga paratamatult iga päev.
Pikka aega puhastamata pehme mööbel peidab endas suurel hulgal tolmu ning muud mustust, mis võib soodustada allergia teket ja muid terviseprobleeme. Seepärast soovitab puhastusteenust pakkuv firma Kiveter oma blogis kõigil võtta appi tolmuimeja ja vähemalt kord nädalas pehme mööbel tolmust puhtaks teha.
Kogu mustust mööbliriidest sel moel küll kätte ei saa, aga kindlasti saab nii mõnevõrra vähendada määrdumise kiirust.
Värske plekiga tegele kohe
Igapäevaelus võib ikka vahel juhtuda, et diivanile või tugitoolile satub plekk: söök, jook või midagi muud. Värske plekiga – eriti kui see on heledal kangal – peab kohe tegelema, sest siis on rohkem lootust plekist lahti saada.
Esimene abivahend võiks olla tavaline köögi- või tualettpaber, aga ka imav kangas, millega plekk kuivaks tupsutada.
Kindlasti ei tohi määrdunud kohta tugevasti hõõruda ega plekki laiali nühkida! Kuivaks tupsutatud plekikohta võib ettevaatlikult puhastada pehme lapiga, mida on niisutatud neutraalse või nõrgalt aluselise puhastusaine lahusega.
Puhastamisel tuleb liikuda pleki servadest keskkoha poole või kasutada n-ö kruvi keeramise võtet. Kui on näha, et plekk niisama lihtsalt ei kao, pole mõtet hakata selle peal järjest katsetama kogu puhastusainete arsenali, mis majapidamises parasjagu käepärast. Targem on abi otsida asjatundjailt.
Puhastusaine tuleb välja loputada
Kui diivanikatted on eemaldatavad, tuleks neid aeg-ajalt pesta või viia keemilisse puhastusse. Kord-kaks aastas oleks hea aga ette võtta põhjalikum pehme mööbli pesu, mis võib aga vilunud perenaiselegi olla päris tõsine väljakutse.
Tihtilugu ei teata, et kõige olulisem selle töö juures on viimane etapp: puhastusaine väljaloputamine. Asjatundjad kasutavad selleks tekstiilipesumasinat, mis ühtaegu pihustab loputusvett ja imab puhastusaine koos vee ja mustusega kangast välja.
Kes siiski tahab tingimata ise mööblipesu ette võtta, võib proovida poeriiuleilt leitavaid pehme mööbli puhastusaineid. Paraku ei õnnestu nendega pahatihti soovitud tulemust saavutada.
Võib juhtuda, et pärast mööblikanga kuivamist on sellel puhastusaine laike. See tähendab, et kogu puhastusainet pole õnnestunud välja loputada, see on – muidugi koos mustusega – endiselt kanga kiududes ja edaspidi määrdub mööbel veel kiiremini kui seni.


description: 12. septembri spordipäev toob endaga hoogsalt jätkuvad Rio paraolümpiamängud, kus täna võistlustules ujuja Elisabeth Egel. 15-aastasel sportlasel õnnestus mõned päevad tagasi saavutada 10. koht. Samuti peetakse kodune Premium liiga kohtumine Rakevere ja Paide vahel, Soome meistriliigas asub lahingusse Mihkel Aksalu koduklubi SJK ning Inglismaal lõpetavad Sunderland ja Everton neljanda mänguvooru. Tähtsamad spordisündmused toob teine Õhtulehe otseblogi, püsige lainel!

title: OTSE | Sport 12.09: Elisabeth Egel läheb paraolümpial esikümne kohta püüdma, jalgpall meil ja mujal


description: Kas vanamoodne sülearvuti ja pikki tagumikutunde talunud kontoritool ei peaks olema pigem taaskasutuskeskuses kui ERMis? Ei peaks, kui neil on rääkida suur peatükk Eesti eduloost. Sellel toolil istudes ja selle arvutiga töötades tegi Jaan Tallinn valmis suure osa Skype’st.

title: ERMi värskeimad eksponaadid: kalapüügivarustus ja ärkamisaegsed T-särgid

maintext:
1. oktoobril külastajatele uue maja uksed avava Eesti Rahva Muuseumi ( ERM ) esemekogusse on oodatud just sellised, kindla isiku ja looga seotud asjad.
"Meie jaoks teebki need asjad väärtuslikuks see, et me ei leidnud neid kuskilt kuuri alt, vaid saime otse omanikult, kes jutustas juurde, kust need on hangitud ning kus ja mis kalu on nendega püütud."
Lipp põlleks
ERMi värskeimate museaalide hulka kuulub ka hunnik T-särke, mille kohta võib peaaegu kasutada sõna "kodukootud".
Need ärkamisaegseid loosungeid ("Fosforiit? Tänan, ei!") ja sinimustvalget sümboolikat kandvad T-särgid valmisid 1980ndate lõpus käsitööna: inimene sai riidetüki, kuhu oli trükitud näiteks rahvusvärvides lipp, ja õmbles siis sellest endale särgi. Mistõttu on iga särk pisut isemoodi kaeluse ja varrukatega.
Kordumatu saatus on ka koolilapse kulunud moega põllel.
"See on 1950ndatest pärit must peenvillasest riidest põll, millel on väikesed augud sees," kirjeldab Reinvelt.
"Alguses vaatad, et mingi suvaline põll, augud sees – võib-olla koi on söönud. Tegelikult on see õmmeldud sinimustvalge lipu mustast ribast, üks eesti tüdruk käis sellega koolis ja augud tulid siis, kui keemia tunnis lendas hapet peale.
Põll tehti ajal, kui sinimustvalge lipp oli keelatud ja see harutati lahti, sest terves tükis seda hoida ei juletud.
Aeg oli kitsas ja nii tehti mustast kangast põll. Vaatamata sellele, et see keemiatunnis kannatada sai, on pere põlle kui reliikvia ikkagi säilitanud."
Makaron pastaks
Esemeid kogub ERM praegu tegelikult väga ettevaatlikult. Tõsi, mõni auk vajab täitmist. Oodatud on 1950ndate disaini näited ja suurt puudust tuntakse Nõukogude ajal sisserännanud rahvusgruppide materjalist.
"Eestlaste asju on, aga teiste eestimaalaste asju on vähevõitu," räägib Reinvelt. Täpsustades: "Eesti Rahva Muuseum on ikka kõigi Eestis elavate inimeste muuseum, enne Teist maailmasõda tegeles ERM näiteks Eesti selliste vähemusrahvuste nagu ingerisoomlaste ja rannarootslastega."
Lühidalt: kui keegi satub Tallinna paneelmajas ostma korterit, kuhu 1970ndatel kolis äsja Ukrainast Eestisse saabunud perekond ning kus pole sellest ajast just palju remonti tehtud ja mööblit vahetatud, tasub leiust ERMile igaks juhuks teada anda.
Muidu on ERM praegu keskendunud rohkem fotode, videote ja lugude kogumisele.
"Me dokumenteerime elu, mida inimesed kaasajal Eestis elavad," jutustab Reinvelt. "Tänavused kogumisteemad olid kolimine, Nõukogude Liidu sõjaväebaasid Eestis ja eestlaste tööleminek välismaale."
Kui keegi plaanib sõita homme Austraaliasse puuvilja korjama või kängurusid pesema, on ERM tema märkmetest põhimõtteliselt huvitatud.
Samamoodi uurib ERM parasjagu teemat, kuidas on muutunud taasiseseisvumise ajal eestlaste toidukultuur: millal sai makaronidest pasta ja kunas tekkis kõnekeelde mõiste suši.
Kuidas ERM aga popkultuuri talletab?
"Üle-eelmisel aastal saime endale Heli Läätse esinemiskleitide kogu," rõõmustab Reinvelt. Ja jääb nõusse mõttega, et näiteks Koit Toome võiks – kui kodus vähegi kapipinda jagub – oma esinemispintsakud alles hoida.
POPKULTUUR: Heli Läätse esinemiskleit ja prillid – olulised killud meie ajaloost. (Aldo Luud)
Tonnide kaupa hõbevalget
Enim on ERMi esemekogus ehteid – 6020, neist hõbeehteid 4040.
Vöösid on kokku 5600, millest põhiosa – 4650 – moodustavad naistele mõeldud kirivööd (rahvakunsti silmapaistvamaid esemeliike 18.–20. sajandini, iseloomulik on geomeetrilise ornamendi üksikmotiivide loendamatu variandirohkus).
Kindaid on 3215, sukki-sokke 890, vaipu 2950, õllekanne 2572, toole ja järisid 590, suuri talupoja riidekirste 141, viiske 152 (uurijad on välja toonud, et eesti lihtsatel viiskudel on viis erinevat põimimisviisi!), veimevakkasid 265.
Muusikariistu on kokku 410 (karjasepasunad, kandled, torupillid jm).
Vanimad museaalid on leidudena saadud ehted teise aastatuhande algusest. Väga haruldane on 14.–15. sajandist pärit leid Parisselja rabast (Pärnu-Jaagupi kihelkond) – villane umbkuub, sääremähised, vööde ja paelte osad. Esimesed aastaarvud puidust esemetel on 17. sajandi lõpust.
ERMi fotokogus on 297 674 fotot ja videokogus 1349 filmi.
Raamatukogus on 36 970 trükist.


authors: Reuters Scanpix

description: Briti naised on valinud prints Harry maailma seksikaimaks sinivereliseks meheks.

title: Prints Harry on seksikaim sinivereline!

maintext:
"Kas see on tõsi, et naine laevas toob õnnetust?" küsib noor madrus vanalt meremehelt.
"Täitsa tõsi! Niisama nagu kuival maalgi."


description: Mõlgutad kolimismõtteid, kuid ei oska valida, millisesse riiki lennupiletid broneerida? Kosmopoliitidele tuleb appi see test!

title: TEST | Millises riigis peaksid elama?

maintext: Oled väga ambitsioonikas ja töötad oma eesmärkide nimel. Asjade nautimine pole esikohal. Oluline on saavutada. Kui hakkad midagi üleliia nautima, võib see segada saavutamist. Nii et tõenäoliselt jätad nautimise kõrvale – lihtsalt igaks juhuks.


description: Eesti võrkpallikoondis sai täna EM-valikmängus Makedoonia üle raske 3:2 võidu. Meeskonna abitreener Rainer Vassiljev tõdes, et mõnel mehel oli näha väsimuse märke.

title: Rainer Vassiljev: meie eesmärk on jõuda EMile. Pole vahet, kuidas

maintext:
Eks oli teda, et tuleb raske mäng, kuna Makedoonia on mänginud tõusvad joones. Esimene mäng nägid nad suhteliselt hapud välja, teine mäng oli tip-top ja tänagi olid nad täitsa korralikud. Nendega kohtumised on niikuinii emotsionaalsed."
"Aga see on ka loogiline, kolmas mäng kolme päevaga kuumas saalis, eks natuke olime väsinud," lausus Vassiljev telefonitsi Õhtulehle. "Aga kokkuvõttes need mehed, kes pingilt tulid - Henri Treial Andri Aganitsa ja Rauno Tamme Keith Puparti asemel -, tegid seda väga ilusti.
Pool valikturniirist on Eesti jaoks tänasega lõppenud. Rumeenias teeniti üheksast võimalikust punktist viis. Vassiljev ei andnud punktisaagile kesist hinnangut. "Meie eesmärk on jõuda EMile, ei ole vahet, kuidaspidi sinna jõuame," sõnas Gheorghe Cretu abimees.
"Turniir on alles poole peal. Oli teada, et siin grupis pole ühtki võistkonda, keda kindla peale võidame. Sama pole siin ka kedagi, keda pole võimalik võita. Mängus Tšehhiga (0:3 kaotus - M.T.) olime tublisti alla oma taseme. Nad ei üllatanud meid müstiliselt, pigem jäi meie mängu kõvasti varu."
Vassiljev kinnitas, et pärast kahvatut Tšehhi mängu "omad jutud meestega räägiti", aga detailidesse ta mõistagi ei laskunud. "Usun, et iga mees sai aru, et nii kehvad me pole kui esimeses mängus välja paistsime. Arvan ja loodan, et neil on järgmisel turniiril iseendale tõestamist, et suudame ka reaalselt Tšehhiga mängida. Platsil toimunud äratus oli piisav."
Tänase 3:2 võiduga kaduma läinud punkt tähendab, et Eesti vajab grupi võiduks ehk otse EMile pääsemiseks järgmisel nädalal lisaks kolmele 3:0 või 3:1 võidule ka seda, et tšehhid kellelegi veel punkte loovutaks. Vassiljev usub, et see on võimalik.
"Ka nemad olid eile Makedoonia vastu lähedal, et vähemalt üks punkt kaotada. Nad pääsesid neljandas geimis suhteliselt üle noatera. Siin grupis on kõik piisavalt võrdsed, et kui keegi läheb platsile suhtumisega "küll me neid võidame", siis see karistatakse ära.
Aga nagu ma ütlesin, meie eesmärk on jõuda EMile. Pole vahet, kuidas. Otse oleks muidugi lihtsam ja seda lootust me maha ei mata kuniks viimase mängu viimane pall on maha löödud."


description: Korter, Tallinn, 112 200 EUR

title: City24 augusti vaadatuimate objektide TOP 5

maintext:
Augustis köitsid kinnisvaraportaali City24.ee külastajaid eksklusiivsed korterid ja majad. Tõenäoliselt tekitas rekordiliselt vihmane puhkuste periood igatsust mugavuse ja luksuse järele.
Korter, Tallinn, 112 200 EUR
Eksklusiivselt kujundatud ja omanäolise sisustusega kahetoaline korter Tallinna kesklinna piiril. Stiilne elutuba on avar ning sealt pääseb päiksepoolsele rõdule, kus nautida vaadet rohelusse ning maja sisehoovi. Koostöös sisekujundajaga on kvaliteetse siseviimistlusega korteris kasutatud ainult parimaid ja kvaliteetseid materjale, mis on valmistatud eritellimusel.
http://www.city24.ee/et/kinnisvara/6647794


title: Rootsis pääses vaimuhaiglast "nõiajahtija", politseil ei jätku hullu püüdmiseks ressursse

maintext:
Rootsis on vaimuhaiglast vabadusse pääsenud ohtlik mees, kes jahtis "nõidu" ning kavatses tappa oma eksnaise venna ja veel üle poolesaja inimese. Hull peab end jumala kohtunikuks. Politseil ei jätku hullu tabamiseks ressursse.
Tänavu veebruaris Hässleholmi psühhiaatriahaiglasse paigutatud 38aastast meest lubati prokuröri vastuväitest hoolimata haigla territooriumile veerand tunniks vabalt jalutama, kirjutas The Local. Prokurör Lisa Åbergi hinnangul oli see ohtlik. Eelmise nädala teisipäeva pärastlõunal nõiajahtija põgenes. Arvata on, et ta sõitis lõuna poole Malmösse, et leida üles oma endine naine.
Mees arreteeriti eelmisel sügisel Malmös naisevenna kodu juures. Ta tunnistas, et kavatses sugulase röövida, kinni siduda, tal pea maha lõigata ning ta põletada. Ta kõneles kohtule, et pidas nõiajahti, ning kinnitas, et Rootsi võimud on tema poolt. Mehe arvutist leidis politsei nimekirja, kuhu oli kantud 56 inimest, keda ta samuti kavatses elimineerida. "Ma olen Jumala kohtunik. Mina näitan sõrmega ja ütlen, kes on süüdi,“ ütles mees kohtupingis.


authors:
Teet Malsroos
Miks Mitte
Veel Häid Kandidaate
Rahvas Arvab

description: Mis peaks juhtuma, et Eesti leiaks uue presidendi?

title: Rein Toomla | Miks mitte Doris Kareva või Mihkel Mutt presidendiks?

maintext:
Rein Toomla, politoloog : Kui me tahame, et riigikogus osutuks keegi nädala pärast valituks, siis see kandidaat ei tohiks olla erakondlane ja hea oleks, kui ta oleks üldse poliitikaväline.
Kandidaate peakski olema üksainus, kes nädala pärast riigikogus ära valitaks. Ei ole mingit mõtet hakata kahte kandidaati seal üles upitama. Kui läheb teist valimispäeva vaja, siis on juba kurjasti. Kokkulepet on võimalik siis teha, kui leida selline inimene, kes ei ole ühegi erakonnaga seotud. Kõik võiksid ühelt poolt õlgu kehitada, aga ka teiselt poolt nõus olla, et miks mitte. See isik võiks olla sobivas vanuses – mitte väga noor, mitte väga vana, ja tuntud kultuuritegelane. Ilmselt on erakordselt oluline ka keelteoskus – presidendi üks olulisemaid ülesandeid on Eesti esindamine. Valida sellist populaarset inimest, kes ainult Eesti inimestele räägiks, ehk ei ole mõtet.
Kas nõustute väitega, et see, kes nüüd riigikogus ära valitakse, oleks niinimetatud hädapresident, kel puudub legitiimsus?
Ei, mitte mingil juhul. Riigikogus toimub erakorraline valimine, aga miks ta ikka hädapresident sellest on. Kui ta valitakse, siis ta ongi lihtsalt president. Lõppkokkuvõttes võib ju igale presidendile panna sellise sildi külge, et kuna tegelikult kedagi paremat ei olnud, siis valisime tema ära. Valisime omal ajal ära vana Lennarti, siis vana Arnoldi, siis Toomas Hendrik Ilvese jne. Ajakirjandus peab siin olema delikaatne küll. Sellepärast peakski tegemist olema tunnustatud kultuuriinimesega, kellele ei oleks ka nii lihtne külge hakata. Paratamatult ka kultuuriinimestel kipub olema luukeresid kapis, noorest peast nad on kõik kippunud boheemlased olema ja mitte väga ontlikud.
Räägime nimedest ka? Kui me näiteks naisterahvast otsiksime, siis mis te arvaksite näiteks Doris Karevast? Inglise filoloog, keel suus. Ilmselt mitte nii võimas luuletaja nagu Marie Under omal ajal, aga miks ka mitte. Tal on selline teatud rahvusvaheline kogemus ka olemas, ta oli aastaid UNESCOga seotud. Meestest miks mitte Mihkel Mutt. Tuntud inimene, pärast seda, kui oli oma mälestused kirja pannud, siis võib öelda, et eks ta kergelt boheemlane muidugi oli, aga mis seal ikka. Keeled suus.
Kas näiteks Jaak Jõerüüt võiks uuesti kandideerimist proovida?
Kui me hakkaksime tegema mööndusi, et võtame poliitikuid ka. Jõerüüt on poliitilisest maailmast. Loomulikult leiab poliitilisest maailmast ka, aga see on väga raskete kokkulepete küsimus. Kindlasti oleks Jõerüüt väga hea kandidaat, aga täpselt sama sai öelda Allar Jõksi, Siim Kallase jne kohta. Nüüd tuleks otsida just neid inimesi, kes siiamaani ei ole ühegi erakonnaga väga otseselt seotud olnud. Mihkel Mutt näiteks mingil määral on ikkagi ka seotud olnud Isamaaliiduga. Aga mitte võrreldavalt Jõerüüdiga, kes on suisa minister olnud, Eesti Kongressi liige ja Liberaaldemokraatliku Partei ehk Reformierakonna üks asutajaid. Kui proovime puhtalt lehelt alustada, siis neid muidugi väga palju ei ole, ning teiselt poolt ega need inimesed ei pruugi ju ise tahta ka, sest elu on juba niigi paigas.
Nagu Ülle Madise vastas küsimise peale, et tal on hea töökoht juba olemas.
See on muidugi hea väide, aga ka mitte väga hea – kõigil on töö olemas. Nüüd tulebki neid inimesi hakata veenma.
Kas nüüd võib kindlalt öelda, et valimiskord vajab muutmist?


authors: Panthermedia Scanpix

title: UNI EI TULE? Valmista lihtne lõõgastav jook!

maintext:
Õhtul uni ei tule? Proovi kõige tõhusamat ja iidsemat jooki une parandamiseks – segu piimast ja meest.
Pärast selle joogi joomist tuleb uni vähem kui kümne minutiga, lubab Healthy Life Tricks.
Ja see lubadus ei ole võetud pelgalt õhust, sest piima ja mee joomist unetuse peletamiseks on inimesed kasutanud sajandeid.Õigupoolest on need mõlemad tõhusad ka eraldi tarbituna, kuid nende mõju mitmekordistub koos tarvitatuna.


title: Palling juttudest, et temast saab uus välisminister: mina neile hoogu juurde ei anna

maintext:
Välisministri ametikohalt tagasi astunud Marina Kaljuranna asemel peab keegi hakkama täitma välisministri kohustusi ning ühe võimaliku nimena on läbi käinud Euroopa Liidu asjade komisjoni esimehe Kalle Pallingu nimi.
Kalle Palling jääb spekulatsiooni kommenteerides napisõnaliks. "Ma ei sooviks ise nendele spekulatsioonidele hoogu juurde anda," sõnas Palling, lisades, et selle üle otsustab ikkagi peaminister Taavi Rõivas, juhul, kui Kaljurand jääb oma otsusel kindlaks ning lahkub siiski ametikohalt.
"Mul on olnud täna nii kiire päev, et ma ei ole jõudnud viimaste tundide sündmustega järge pidada," tunnistab mees, lisades, et päev on olnud täis erinevaid kohtumisi.
Kaljuranna otsus presidendiks kandideerida mõjutab Pallingu sõnul kindlasti ka Kallase kandidatuuri, hoolimata sellest, et Kallas on juhatuse poolt toetatud. "Samas on viimased uuringud ja küsitlused näidanud, et vastamisi on nüüd kaks kõige populaarsemat kandidaati,".


authors:
Indrek Arula
Erakogu

title: Eesti raamatumüüjad USAs: tuleb rinda pista ka püssimeeste, koerte ja iharate pereemadega!

maintext:
"Päike paistab, on palav nagu kõrbes. Käid ukselt uksele ja mõtled, et tahaks veepudelit täita. Tööpäev kestab umbes 13 ja pool tundi ja sa oled kogu selle aja üksi," kirjeldab Annika Nilson, kuidas ta Ameerikas raamatumüüjana ustele koputas, vahel pisaradki mööda põski alla voolamas. Ometi läks ta aasta pärast jälle ookeani taha, et kõik uuesti läbi teha. Annika on üks sadadest Eesti üliõpilastest, kes on käinud raamatumüüjana USAs ennast ületamas ja seiklemas.
Kolm raamatumüügisuve läbi teinud Karel Tiigemäe (23) läks Ameerikasse venna eeskujul. "Kui pärast ajateenistust ülikooli astusin, tuli vend parasjagu Ameerikast raamatuid müümast tagasi. Mind köitis see, kui palju oli ta selle suvega muutunud – tema suhtlemisoskus oli täiesti teisel tasemel, ta oli palju aktiivsem, julgem ja positiivsem inimene," meenutab Karel.
Nooremehe sõnul ei olnud tema jaoks raske see, kui inimesed keeldusid raamatuid ostmast, vaid katsumus oli pigem see, kui vahepeal polnud inimesi kodus ja pidi pikalt üksi olema. "Kuna olen inimtüübilt analüütik, siis hakkan sellistel hetkedel liigselt mõtlema ja analüüsima eelnevaid müügiolukordasid ning ei keskendu hetkeolukorrale. Eelneva olukorra analüüsimine ei anna midagi, sest see on minevik. Pigem tuleb keskenduda sellele, et praeguses olukorras endast parima annan," on Karel nüüd targem.
Pärast esimest müügisuve otsustas ta tagasi minna, kuna oli raamatuid müües palju iseseisvamaks saanud. Karel mõistis, et tal on SWs veel palju õppida. Lisaks meeldib talle mitmekülgne kuid ühtehoidev kommuun. Kareli esimese suve kasum pärast kulutuste mahakandmist oli umbes 3000 dollarit.
Mari-Liis: kliendi sõber võttis kogemata mu jalatsid kaasa
Mari-Liis Tommula (21) räägib, et teda paelus raamatumüügi juures kõige rohkem võimalus iseenda ja inimeste kohta rohkem teada saada ning maailma avastada. Müügisuvede jooksul on tema sõnul olnud kõige raskem toime tulla väsimuse ja koduigatsusega.
Naljakaid juhtumisi on sarnaselt teiste raamatumüüjatega Mari-Liisilgi palju ette tulnud. "Kõige paremini on mulle meelde jäänud kord, kui istusin ühe emaga maas, näitasin raamatuid ja kui oli aeg lahkuda, ei leidnud enda jalanõusid üles. Selle ema sõber oli pidanud neid oma naise omaks ja need kaasa pakkinud ning minema sõitnud. Õnneks polnud pereema sõber jõudnud kaugele sõita ja sain jalanõud pärast mõningast ootamist tagasi," meenutab Mari-Liis.
EDUKAS MÜÜGITEHING: Perekond Dales’id Kansases Garden Citys ostsid Mari-Liisilt mitu raamatut. (Erakogu)
Veel räägib ta, et kui ta autoga ringi vuras, sõitis ta aeg-ajalt mõne posti kõveraks. "Ühel hommikul ajasin piduri ja gaasi sassi ning sõitsin McDonald’si parkla parkimissildile otsa. Kohe korralikult. Üritasin seda sirgeks kangutada, kuid mu jõud sellest üle ei käinud."
Teine kord oli Mari-Liis parajasti järjekordsele uksele koputanud, kui märkas, et maja ees aknalaual on valge madu. Mari-Liis mõtles, et ehk on rahulikult lebav roomaja pere koduloom, kuid küsis igaks juhuks ukse avanud emalt maole osutades "Kas see peabki seal olema?"
Pereema kiljatas ja lõi ukse raamatumüüja ees kinni. Hetk hiljem tuli ta maja tagaukse kaudu välja ja läks naabrite juurde abi kutsuma. Mari-Liisil ei jäänud muud üle, kui oma visiitkaart jätta ja edasi minna.
Mari-Liisi kinnitusel saab raamatuid müües palju kogemusi ja oskusi, mida on ka igapäevaelus vaja. "Olen õppinud inimesi paremini lugema, olema parem kuulaja ning end võõraste seltsis mugavamalt tundma."
Annika: kliendid pakkusid mulle kingiks jalgratast
Annika Nilson (30) pakkus USAs raamatuid aastail 2007 ja 2008. "Olin tudeng, kelle elu oli hästi laialivalguv. Käisin ühes trennis kaks kuud, siis tegelesin teise hobiga paar kuud. Tundsin, et mul pole järjepidevust. Mõtlesin, et raamatumüük on metsikult raske asi ja kui ma suve vastu pean, saan öelda, et olen midagi rasket ära teinud," põhjendab Annika, miks ta SW töölepingule alla kirjutas.
AUHINNATUD RAAMATUMÜÜJA: Esimene raamatumüügiaasta oli Annikale nii edukas, et ta pälvis mitu aukirja, muu hulgas oli ta ka esimese aasta müüjatest saja parima hulgas. (Erakogu)
Esimesel suvel raamatumüüjana kasutas Annika transpordivahendina jalgratast. Sõidukoormus oli tema sõnul suur ja ratas läks tihti katki – seepeale pakkusid aga mõned kliendid talle tasuta uut ratast. Samas leidus ka neid, kes lõid ukse tema näo ees kinni ja lubasid politsei kutsuda, kui Annika oma raamatutega jalga ei lase. Mõned söandasid vaid kardina tagant piiluda ega avanud ustki.
Raskustele vaatamata kujunes Annika suvi edukaks. Ta pääses koguni saja parima raamatumüüja hulka, kes tegid tööd esimest aastat. Järgmisel suvel läks Annika taas müüma.
Tulevastele raamatumüüjaile soovitab ta järgida mänedžeride ehk kogenenumate müüjate nõuandeid – küll siis ostetakse ka õppematerjale rohkem.
Tõnu: kõik koerad kergitasid mu koti peale jalga
Tõnu Hiielaid (34) on Ameerikas raamatuid pakkunud tervenisti kümme suve. Ometi ei pidanud Tõnu müügitööd alguses endale sobivaks, vaid tahtis välismaal niisama hullu panna.
Tõnuga on mitme suve jooksul palju nalja saanud. Näiteks meenub talle, kuidas Lõuna-Ohios raamatuid müües pidi ta aina maadlema koertega, kes tema raamatukoti kohal üksteise võidu jalga kergitasid. "Kui see ühe korra juhtus, siis ühegi pesukorraga seda lõhna välja ei pesnud ja kõik koerad olid alati väga huvitatud minu kotist. Pidin kotti vahetama, kummalisel kombel see jätkus terve suvi ja kokku vahetasin raamatukotte kuus korda," imestab Tõnu veel tagantjärele.
Ühelgi teisel suvel sellist probleemi ei tekkinud.
Et raamatuid müües tuleb ette ka igavamaid hetki, püüdis Tõnu need endale põnevamaks teha, teeseldes näiteks mõnda aktsenti või mõeldes Eesti kohta kummalisi fakte välja. "Mäletan, kuidas palusin ühel Ohio vanaemal üritada mulle selgitada, mis asi on internet, kui ta küsis, kas meil Eestis seda ka on. Ja küsisin hästi palju küsimusi modemipakendil olevate joonistuste kohta. Pisike nali päevas võib teha suure vahe sisse müügitulemustele.
Remo: pereema teatas, et muutsin ta lesbist taas heteroks
Kaheksa aastat raamatumüügiga tegelenud Remo Jõeorg (29) pajatab, et tegi selle tööga algust, kuna tundis Eestis igavust. Ameerika kirevatest suvemälestustest meenub Remole nii see, kuidas ta automootor keset Kansase põldusid kokku jooksis, kui ka pereisa, kes tuli uksele, ühes käes beebi ja teises pumppüss. "Raamatuid ta ei ostnud," muigab Remo. Õnneks lahenes seik siiski rahulikult.
Üheks humoorikamaks vahejuhtumiks peab Remo aga seika, kui Hawaii üksikema ostis enda üheksa-aastasele pojale raamatuid. Pärast seda kirjutas naine Facebookis Remo emale: "Kahju, et su poeg juba võetud on, ta on niivõrd nägus ja tore. Ma tahan, et minu poeg oleks ühel päeval samasugune!"
Samal ajal avaldas üksikema ka soovi Remoga välja minna. "Kui see hakkas juba pisut ebamugavaks muutuma, kirjutasin, et ta sellise suhtlemise lõpetaks. Ta vastas selle peale, et ära muretse, mulle meeldivad naised, aga nüüd sinuga kohtudes ma ei ole enam kindel, näib, et normaalseid mehi on ka veel maa peal olemas! Tore – muutsin enda olemusega tema orientatsiooni."
ON ÕPPINUD INIMESI LUGEMA: Raamatumüüja Remo sõnul on tal tulnud rääkida müügitöö käigus rohkem kui 25 000 inimesega. (Erakogu)
Utah’ osariigis töötades sokutas keegi aga Remo autosse eestikeelse mormooni piibli, kuhu sisse oli kirjutatud: "Remo, loe seda raamatut, see muudab su elu!"
Remo oli juba esimesel suvel nii edukas, et suutis raamatumüügist saadud rahaga järgmise suveni elada. "Olin esimese aasta tudengite kategoorias Euroopas tulemuste poolest teine."
Kaheksa Ameerikas veedetud suve on Remo meelest tulevikuks võimas vundament. "Ainu-üksi fakt, et olen rääkinud rohkem kui 25 000 inimesega näost näkku ja õppinud mõistma inimesi silmapilkselt, on hindamatu."
Raamatumüüjad töötavad pea kogu ärkvelolekuaja
Raamatumüüja tööpäev (ja neid päevi on nädalas kokku kuus), algab äratusega kell seitse hommikul, millele järgneb külm dušš ja hommikusöök. Seejärel valmistutakse tööpäevaks: postitatakse eelmisest tööpäevast Facebooki pilte ja planeeritakse ala, kuhu tööle minnakse. Kell üheksa asutakse tööle, kusjuures lõuna- ja õhtusöök on kaasa pakitud.
Päeva jooksul tuleb enamasti rääkida 40–70 inimesega, olenevalt sellest, kui palju maju piirkonnas asub. Kella 21 võib lugeda tööpäeva lõppenuks, kuid visamad töötavad veel kauem. Pärast tööpäeva lõppu tehakse valmis järgmise päeva toidumoon, mõeldakse päeva üle ning sellele, mida ja kuidas homme paremini teha. Kell 23 minnakse magama.
2013. aastal kirjutas Eesti Päevaleht, kuidas sajad tudengitest raamatumüüjad riskivad ületöötamise ja tervisehäiretega. Pikkade tööpäevadega loodetakse tasa teenida raamatumüügisuvega seotud kulud transpordist toiduni. Üleväsimuse tõttu satuvad noored tihti ka liiklusõnnetustesse ja nõrkus, hajevil olek ning unehäiredki on kerged tekkima. Ilmselt just üleväsimuse tõttu sattus 2003. aastal Eesti raamatumüüja Jaan Ameerikas Kansase osariigis liiklusõnnetusse ja hukkus.


title: AHJUKÜTMISE MEELESPEA: 5 olulist asja mida jälgida

maintext:
Ära küte üle – kasuta ettenähtud kogus küttematerjali. Klassikalise ahju rusikareegel on üks sületäis ehk neli kuni viis halgu korraga.
Soojasuve lõppedes algab vilgas kütteperiood. Et külm talv üle elada ja kütmisega endale ega oma varale mitte liiga teha, toome välja viis lihtsat, ent olulist asja mida jälgida.
Regulaarne kontroll ja puhastamine – korstnat ja lõõre tuleb puhastada vähemalt kord aastas, samuti tuleb hinnata küttesüsteemi korrasolekut. Puhastamata küttesüsteemides on energiakadu 20-40 protsenti.
Jälgi, et põlemiseks oleks piisavalt hapnikku – õige sooja saamiseks on vajalik piisav hapniku juurdepääs, vaevu hingitseva tule puhul on energiakadu kuni 70 protsenti.


title: ARVUSTUS: "Ameerika suvi" asetab filmivaataja Ameerika raamatumüüja kingadesse

maintext:
Lavastaja Rain Rannu loodud linateos annab vaatajale võimalusele saada osa tudengite elust, kes Ameerikas raamatuid müümas käivad. Film teeb kaasa nelja noore raamatumüüja katsumusterikka teekonna teisel pool mandrit, heites pilgu nii raamatumüügitehnikatele, skeptilistele klientidele kui ka allaandmishetkedele, mis noori nende teekonnal kimbutavad. Filmi keskmes on neli raamatumüüjat: kogenud müügihunt Norris, veidi ebakindla olekuga motivatsiooniraamatute sõltlane Alan, seiklusi ihkav Anna ja eestlasest Martin, kes loodab raamatumüügiga hulga raha teenida. Eesti tudengite tõestisündinud lugudel põhinev film annab juba algusest peale aimu, et kuigi raamatumüüjatele lubatakse Ameerikas elu suurimat seiklust, ei kulge kõik siiski planeeritult. 13tunnised tööpäevad on pikad ja väsitavad, potentsiaalsed kliendid suhtuvad raamatumüüjatesse pigem negatiivse eelarvamusega. Vähemalt nii näib Martinile, kes ei suuda oma raamatuid müüa sugugi mitte nii entusiastlikult kui tema meeskonnakaaslane Norris. Kui Norris teeb enne tööle minekut kätekõverdusi, võtab külma duši ja korrutab enesekindlalt, et just täna on raamatumüügiks suurepärane päev, tekib Martinil aina suurem tahtmine alla anda. Iga päev raamatumüüjana näib kui ellujäämisretk. Keset kuuma Ameerika kõrbelinna ringi kõmpides ei tundugi ühel hetkel enam oluline, kas keegi su raamatuid tahab. Mõtteisse hiilivad palju lihtsamad probleemid: kus kohas saaks tualetti kasutada, kust saaks vett ja kuidas ometi taluda seda päevade pikkust üksiolekut? "Ameerika suve" lavastaja Rain Rannu filmi esilinastusel (LAURA OKS)
Filmilik liialdus või raamatumüüjate argipäev?
„Ameerika suvi“ näitab, kuidas erinevad inimtüübid raske katsumusega toime tulevad. Film annab kinnitust, et ühe raamatumüüja edukus sõltub sellest, kui palju ta endasse ja oma tootesse usub. Ülienesekindel Norris korrutab endale mantrana, et kõik ostavad raamatuid. Uksele koptadeski lausub ta endamisi „ma tulen sisse“ ning teeb tänu sellisele enesesisendusele ja hiilgavale müügitehnikale suurepäraseid tehinguid. Isegi raamatumüüki skeptilisel suhtuval inimesel tekib hetkeks tahtmine end Norrise kingadesse asetada ning näha, kas tema müüginipid tõesti toimivad. Kas raamatuid müües on päriselt võimalik rikkaks saada? Sama tunne tekib siis, kui raamatumüüjad pärast hommikusööki ringis tantsivad ja üksteisele laulavad, et raamatute müümiseks on suurepärane päev. See tundub filmiliku liialdusena, kuid teades inimesi, kes on tõesti raamatumüügiga tuhandeid dollareid teeninud, tuleb tõdeda, et sellise suhtumise abil need raamatud vist maha müüdigi.


description: Porsche Cayenne Turbo on 2002. aastal müügile tulnud nii-öelda tavalise Cayenne'i võimekam vend. Kuigi linnamaasturist ei arvatud palju, osutus see üllatavalt heaks nii teedel kui ka neilt kõrvale kaldudes.

title: VIDEO | Porsche Cayenne Turbo maastikul hullamas

maintext:
Hilja öösel saabub Jack lõbusas tujus koju. Avastades, et on võtmed koju unustanud, koputab ta uksele.
"Oled see sina?" küsib naine karmi häälega.
"Kardan küll, et mina," vastab Jack.


authors:
Afp
Scanpix
Film Tuleb

title: Zellweger seletas, miks ta 2 aastat tagasi šokeerivalt võõrik välja nägi

maintext:
Kaks aastat tagasi lõi Renee Zellweger ajakirja Elle auhinnagalal üldsuse pahviks, kuna ta oli tundmatuseni muutunud.
Silmad olid hoopis teise kujuga kui varem, nägu kõhn. Näitlejatar on aga kategooriliselt eitanud väiteid ilulõikusest.
Nüüd kinnitab ta, et kõmu tekitanud välimusel oli hoopis teine põhjus: ta olevat olnud oma mõtetega mujal.
“Olin Los Angeleses ühe sõbranna pool ja kuu aega varem oli tal diagnoositud ALS [neuroloogiline haigus]," vahendab Daily Mail "Bridget Jonesi" tähe sõnu. "Läksin sellele üritusele üksnes sellepärast, et sõbranna tahtis, et ma läheksin ja et ta saaks koos minuga punavaibal olla ja endale tõestada, et see hirmus haigus ei saa temast võitu. Ja sellest ma tol päeval mõtlesingi. Ma ei mõelnud oma välimuse ega inimeste arvamuse peale. Ma mõtlesin oma sõbra peale.”


title: VÄLGUGA PIHTA SAANUD MEES: mõne hetkega jooksis kogu elu silme eest läbi!

maintext:
"Harulise välgu hiigelkombitsad lõid korraga mitmesse puusse. Eks mu neli tonni kaaluv auto töötas magnetina. Nägin, kuidas puu sai pihta ja välk kaarlahendusena asfaldi kohal minu autosse sisse põrutas," räägib Eestis pikemalt puhkav ameeriklane. Autot tabanud välgulöögist pääses ta imekombel ühegi kriimuta.
29. augustil kella kolme ajal lõi Lääne-Virumaal Aaspere mõisaalleel välk mitu korda puudesse ja tekkinud kaarlahenduse tõttu ka asfaltteel meetri-kahe kaugusel sõitvasse autosse. Kaks teeäärset puud on nagu hiigelpeitliga ladvast juurteni ära rapitud.
Alabama osariigist pärit Richard ehk Ricki on mees, kellel ei vea üldse või vastupidi, ta on õnneseen, kellele kõrgem jõud ülaltpoolt ikka viimasel hetkel abikäe ulatab. Ilmselt pole maailmas palju inimesi, kes on kaks korda välgu tõttu surmasuus olnud ja kes on napilt pääsenud mahalangeva jämeda puu eest.
VÄLGUTABAMUS: Välgu räsitud puudel jookseb ladvast juurteni pikk lai vagu. (Aldo Luud)
Aaspere mõisa lähistel pikemalt suve veetev Ricki armastab Eestit. Seepärast on ta siin aastate jooksul mitu korda tööd teinud ja ka puhanud. Elus nii mõndagi näinud ja kogenud ameeriklane üürib tagasihoidlikku maakodu ja hoiab madalat profiili. Kõik kohalikudki pole kuulnud, et nende külas elab juba mõnda aega ameeriklane.


description: Tšehhitar Eva Herzigová on üks edukamaid supermodell. Praegu 43-aastane kaunitar tõendas Veneetsia filmifestivali punasel vaibal, et ta muutub aastate möödudes aina säravamaks.

title: Supermodell jääb ikka supermodelliks: Eva Herzigová vallutas Veneetsia filmifestivali punase vaiba


title: ILUKOOL | Mis asi on concealer ja kuidas seda kasutatakse?

maintext:
Ilumaailmas on terve rida võõrapärase nimega tooteid, mille puhul tekib küsimus, millega tegu ja kuidas seda kasutama peaks. Järgnevatel nädalatel toob Ilukool selgust.
Ilmselt on nii mõnigi pannud kosmeetikaleti ääres seistes tähele, et keeruliste nimedega kosmeetikatooteid on väga palju ning tuleb pidevalt juurde.
Järgnevatel nädalatel teeme Ilukoolis ülevaate mõningatest levinumatest võõrapärase nimega kosmeetikatoodetest ja selgitame, millega siis ikkagi on tegu.
Esimesena tutvustame sellist asja nagu concealer.


authors:
Chris Christophersen
Tt News Agency
Midagi Ilusat

description: Täna ristiti Stockholmis Drottningholmi lossi kirikus Rootsi kuningakoja noorim liige, prints Carl Philipi ja printsess Sofia esiklaps prints Alexander.

title: GALERII | Rootsi kuningakoja noorim liige käitus oma ristimisel eeskujulikult


title: "Kurvist välja tulles nägin, et ta on kägaras maas. Sellel hetkel käis peast läbi mitu musta mõtet..."

maintext:
Käed ja jalad on marraskil. Nägemine on puudulik, sest kontaktlääts on kadunud. Kiiver on pooleks, kuid pea õnneks ei tuika. Ometi on võistlusvahend katki - just selline oli Rio paraolümpiamängude grupisõidus startinud eestlanna Mari-Liis Juuli seis pärast valusat kukkumist. Eesti naine on aga kange - katkestamine ei tulnud mõttessegi!
Kooliajal kõvasti rahvasporti teinud Juul vigastas 2009. aastal liiklusõnnetuses õlavarrepõimiku. Pärast õnnetust keskendus Juul tõsisemalt rattasõidule ning teenis eelmisel aastal C5 võistlusklassis MMil eraldistardis seitsmenda ja grupisõidus kuuenda koha.
Augusti viimastel päevadel sai Juul kutse oma elu esimestele paraolümpiamängudele ning naine oli väga elevil. Eraldistart kulges positiivselt - 36aastane parasportlane teenis üheksanda koha ning parandas ühtlasi oma kiiruserekordit. "Sain endast ikka maksimumi anda, seni olin sõitnud napilt alla 37 km/h, nüüd oli uus kiirus 37,28 km/h. Sain vaatamata tuulisele ilmale ja kuuele tagasipöördele ühtlaselt kihutada," rõõmustab ta.
Alustuseks kiiruserekord


authors:
Kristjan Lepp
Kroonika

title: Roman Baskin: "See on minu elus kõige suurem lollus, et isalt teatri kunstilise juhi taktikepi üle võtsin."

maintext:
Teatriinimesed meenutavad Vanalinnastuudio sündi ja selle loojat Eino Baskinit.
Kui näitleja ja lavastaja Eino Baskin 1980. aastal Vanalinnastuudio lõi, asus seal tööle ka tema poeg Roman Baskin. 2000ndate algul käis Eino Romanile peale, et too hakkaks tema asemel teatri kunstiliseks juhiks. Poeg nõustuski. Ent juba järgmisel päeval taipas värske juht enda sõnul, et on teinud suure vea – teatril oli raske majandusseis. See oli temale üks tumedamaid hetki Vanalinnastuudio päevil. Rohkem mäletab ta küll helget poolt – nagu ta kolleegidki, kes teisipäeval teatri meenutusõhtul osalesid.
Õhtuga, mis kandis nime "Vanalinnastuudio sünnilugu", tipnes Tallinna õpetajate maja sünnipäev. Seda põhjusel, et Eino Baskini asutatud Vanalinnastuudio näitetrupp tegutses aastatel 1980–1990 just selle maja kroonisaalis.
Omal ajal oli sinna peaaegu võimatu pileteid saada. Saalis pole küll enam aastaid pisikest lava, millelt mängiti publikule kahes suunas – nagu pole meie hulgas enam ka teatri asutajat. Ometi ärkas möödanik trupiliikmete meenutustes taas ellu.


description: Eesti korvpallikoondis peab täna kõigi aegade esimese EM-valiksarja mängu Tartus ning nagu teame, on kohtumises Poolaga kaalul ei vähem ega rohkem kui koht EM-finaalturniirile.

title: Kas täna pilgeni täituv ülikooli spordihoone aitab Eesti korvpallurid EM-finaalturniirile?

maintext:
Nüüd on selge, et selleks piisab umbes poole väiksemast vahest, kuid hoopis reaalsem on oht langeda lõppjärjestuses Valgevene järele kolmandaks (praegu on Poolal 4 võitu, Eestil ja Valgevenel 3). Valgevene edu korral Portugalis annab Eestile teise koha ainult 9-12punktiline võit, mis aga ülisuure tõenäosusega finaalturniiri piletit ei too (edasi saab seitsmest teise koha omanikust neli tükki ning ülejäänud alagruppides saavutatakse ilmselt paremad näitajad).
Alagrupi seisu muutis ootamatult põnevaks just Poola kolmapäevane 57:76 allajäämine koduses Torunis Valgevenele. Võõrustajate võidu korral olnuks tänase eel alagrupis kõik kohad selged (1. Poola, 2. Eesti) ning Eesti teadnuks, et finaalturniiri kohast saaks hakata rääkima alles umbes 30-punktilise võidu korral.
Niisiis, kas heas mõttes hullumeelne Tartu Ülikooli spordihoone suudab Eesti koondisele tiivad anda? Lootust on, sest Rocki puhul oleme aastate jooksul seda efekti näinud – alates 2000. aasta Eesti meistritiitlist ning lõpetades näiteks kahe 2008. aastal eurosarjas saavutatud võiduga Permi Ural-Greati üle. Nende mängude järel võis imestada, et ülikooli spordihoonel veel katus alles on.
Ja võib uskuda, et samasugune vapustav õhkkond luuakse ülikooli halli ka täna juba tükk aega enne kella 20, mil pall keskringis õhku visatakse. Reinar Hallik rääkis, et ta on Narva Kreenholmi staadionil kunagi lahtise taeva all mänginud korvpalli ning temal pole midagi selle vastu, kui publik täna Tartus saalil katuse pealt tõstaks („Kuulsin, et saal on välja müüdud, abivägi on kohal!“).
„Me ei mõtle selle peale niimoodi, see on paha asi,“ alustas Hallik tõsisemat juttu ehk sobiva punktivahe tagaajamisest. „Läheme mängima oma mängu ja siis vaatame, kuidas lõppskoor on. Lõpus vaadatakse punkte. Alguses läheme võitlema, kuidas torust tuleb. Seal on suured mehed vastas, päris raske mäng tuleb.“
Samas võtmes ehk „kohtumise lõpus vaatame, mida tabloo näitab“, rääkis ka peatreener Tiit Sokk. Eesti oli kümmekond päeva tagasi kaotanud Lublinis Poolale 64:78 ning peamised märksõnad olid siis pallikaotused ja lauavõitlus. „Nemad said seal kiirrünnakust palju, meie aga ainult ühe kerge korvi. Peame ise mängima tarka rünnakut, et vastast mitte kiirelt jooksma lasta,“ visandas pealik ülesande.
Poola koondise juhendaja Mike Taylor oli kindel, et täna tuleb „suur mäng“. „Austame Eesti meeskonda, treenereid, mängijaid. Teame, et see on mõlemale meeskonnale äärmiselt tähtis mäng, selgitab EMi finaalturniirile saaja ning mõlemad teevad kõik selleks, et oma ülesanne täita,“ ütles Taylor.


description: Praegu on käimas saade „Eesti selgeltnägijate tuleproov“, kuid kas mäletate, kes võitsid saate eelmised hooajad?

title: MEENUTUS: Eesti "Selgeltnägijate tuleproovi" endised võitjad


authors:
Alar Truu
Stanislav Moškov

title: Tähetark Igor Mang: Kaalud, tulge - kogume koos Jupiteri energiat!

maintext:
Sel laupäeval korraldab armastatud tähetark Igor Mang Kadriorus Kaalude kokkutuleku. "Põhjus on astroloogilist laadi," põhjendab ta. "Paar nädalat tagasi liikus Jupiter Kaalude märki ja on seal aasta aega. See annab Kaaludele uued võimalused, uue mõtte eneseteostuseks."
Kaalude tähemärgis Eesti poliitikutel on olnud rasked ajad – Siim Kallas põrus presidendivalimistel ja presidendi tingel-tangel ei ole andnud hõlpu ka valitsusjuht Taavi Rõivale. Mang tõdeb, et planeetide seis ei olegi Kaalusid viimasel ajal väga soosinud. "Nad alustasid ajal, kui planeedid seda ei soosinud. Pluuto – raha ja võimu planeet – on olnud pikalt Kaljukitses ning see on Kaaludele raske seis. Päris paljusid Kaalusid on tabanud ebaõnnestumised või isegi tragöödiad. Näiteks Boris Nemtsov tapeti," selgitab ta.
Õnneks nüüd, kus Jupiter – kollektiivsuse, sotsiaalsuse planeet – liikus Neitsist Kaalude märki, hakkavad viimasele tähemärgile puhuma soodsamad tuuled. "Seni olid Kaalud kuidagi rõhutud ja vanades mustrites kinni, mõtetega, mis ei sobi praegusesse aega. Nüüd avanevad neile võimalused oma tegevusringi laiendada. Nad on nüüd entusiasmi täis ja leiavad lõpuks selliseid tegevusi, millel on mõte ka uues ajas," lubab tähetark.


title: BMW M4 veesissepritsega mootor laieneb massidesse

maintext:
BMW teatas eelmisel aastal, et hakkab M4 GTS-i mootori silindritesse lisaks tavalisele kütusesegule lisama ka väikestes kogustes vett. Väike veekogus alandab silindri töötemperatuure ning võimaldab tagada suurte surveastmete korral pikema töökindluse. M4 GTS-ist õnnestus veepritse abil välja võluda 49 lisahobujõudu ning vähenes ka kütusekulu.
Süsteemi välja töötanud Bosch tahab seda nüüd ka teistele autotootjatele ja laiemalt kasutatavatele autodele pakkuma hakata. Boschi sõnul saab süsteemi abil mootori võimsust suurendada umbes viie protsendi võrra, samas kui kütusekulu väheneb koguni 13 protsendi võrra. Väga väikestel mootoritel antud lahendusest suurt kasu pole, vähemalt esialgu keskendutakse sportlikumatele ja võimsamatele mudelitele.
Vee sissepritse nõuab aga autosse täiesti uue lisasüsteemi paigutamist. Esiteks on vaja vesi silindrisse saada, teiseks on vaja paaki vee hoiustamiseks. Tavalist vihmavett pole Boschi sõnul kasutada mõistlik, kõige töökindlam on jääda destilleeritud vee juurde. Boschi süsteem suudab ilma vett lisamata läbida umbes 2900 km. Vee otsalõppemisel vähendab tarkvara automaatselt mootori võimsust, et tagada töökindlus ka "kuivemates" oludes. Kuidas Bosch destilleeritud veega süsteemi talvistes oludes tööle saab, pole hetkel veel teada.
Bosch loodab, et nende uus lahendus jõuab rohkemate autodeni juba 2019. aastal.


description: Rahvastiku tervise arengukava 2009–2020 kohaselt mõjutab inimeste tervis märkimisväärselt nende võimet igapäevaelus toime tulla, nende sotsiaalset ja majanduslikku panust riigi ülesehitamisel ja riigi üldist edu. Reforminoored on seisukohal, et pensioniea tõstmine ei ole lahendus, vaid pigem tulekahju kustutamine, alustama peaks teisest otsast.“Vähemalt 65-aastastest peab oma tervist heaks või väga heaks vaid 15% elanikkonnast. Jääme sellega selgelt Euroopa keskmisele alla. Tugeva teavitustööga ning tervislike eluviiside propageerimisega on võimalik teha selle ajaga imesid. Inimene võiks ise otsustada, millal ta soovib pensionile jääda. End hästi tundev inimene ei soovi kodus istuda,” sõnab Reforminoorte peasekretär Anti Haugas.“Üks esimesi samme võiks olla garantii, et igas kohaliku tasandi tõmbekeskuses on vähemalt üks kaasaegne spordiväljak või –keskus. Samuti pädevad treenerid, kes oskavad inimesi suunata,” lisab Reforminoorte esimees Erkki Keldo.

title: Reforminoored: pensioniea tõstmise asemel võiksime keskenduda tervise parandamisele

maintext:
Rahvastiku tervise arengukava 2009–2020 kohaselt mõjutab inimeste tervis märkimisväärselt nende võimet igapäevaelus toime tulla, nende sotsiaalset ja majanduslikku panust riigi ülesehitamisel ja riigi üldist edu. Reforminoored on seisukohal, et pensioniea tõstmine ei ole lahendus, vaid pigem tulekahju kustutamine, alustama peaks teisest otsast.
“Vähemalt 65-aastastest peab oma tervist heaks või väga heaks vaid 15% elanikkonnast. Jääme sellega selgelt Euroopa keskmisele alla. Tugeva teavitustööga ning tervislike eluviiside propageerimisega on võimalik teha selle ajaga imesid. Inimene võiks ise otsustada, millal ta soovib pensionile jääda. End hästi tundev inimene ei soovi kodus istuda,” sõnab Reforminoorte peasekretär Anti Haugas.
“Üks esimesi samme võiks olla garantii, et igas kohaliku tasandi tõmbekeskuses on vähemalt üks kaasaegne spordiväljak või –keskus. Samuti pädevad treenerid, kes oskavad inimesi suunata,” lisab Reforminoorte esimees Erkki Keldo.


authors:
Erakogu
Arno Saar

title: Bussijuht appi ei tulnud - vajutas gaasi ja jättis ratastoolis inimese peatusesse

maintext:
Ratastoolis inimesed ei tea peatuses oodates kunagi, kas nad pääsevad liinibussi või mitte. "Tahtsin Tallinnas Ülemiste keskuse juurest madalapõhjalise bussiga Balti jaama sõita, aga juht keeldus mulle rampi avamast, kuigi see peaks olema tema kohus," on elektriratastooli kasutav Meelis nördinud.
"See on selles mõttes väga nigel süsteem," märgib Meelis nördinult.
Bussijuhtide meelevallas
Meelis oli tol päeval Tallinnas koos oma naisega, kes eesti keelt ei valda. Meelis oma puude tõttu rääkida ei saa.
"Kui buss peatusesse sõitis, läks mu naine juhile märku andma, et tahan ratastooliga bussi tulla. Juht lasi bussi külje madalamale ja mu naine tuli minu kõrvale selle ukse juurde, kust ramp lahti käib, aga bussijuht ei tulnud kaldteed avama.
Naine läks siis tema juurde tagasi ja mina sõitsin ka esimese ukse juurde. Ta palus inglise keeles, et juht rambi lahti teeks. Too aga ütles ainult külmalt – no, no, no! Siis sulges uksed ja sõitis minema," räägib Meelis juhtunust.
Ta oletab, et võib-olla mängis rolli see, et tema naine ei osanud eesti keelt, aga bussijuht ju ometi nägi ratastooliga inimest peatuses ja lasi ka bussikülje juba madalamaks.
"Minule ja minu naisele oli see väga alandav juhtum. Olin pettunud ja vihane. Tean, et ka teised liikumispuuetega inimesed on pidanud seda läbi elama," on Meelis nördinud.
Eesti Liikumispuuetega Inimeste Liidu juhatuse liige Jüri Lehtmets on samuti sarnases olukorras olnud. Ta sõidab sageli Tallinnas ühistranspordiga ja nii mõnigi kord on juhtunud, et bussijuht ei ava kaldteed ja tal ei jää muud üle, kui lahkuvale bussile kurvalt järele vaadata.
"Väga palju oleneb bussijuhist. Kes on sõbralik ja vastutulelik ja kes mitte. Ikka leidub neid, kes ei taha, ei viitsi ja ei suuda," ütleb Lehtmets, et ega juhte väga ei koolitata, kuidas ja millises olukorras rampi avada.
Nõu on peetud, aga tulu ei ole
"Oleme otsimas sellele lahendusi," sõnab Lehtmets.
Tallinna Puuetega Inimeste Koja esimees Villu Urban ütleb, et bussijuhid võib jagada kolmeks – üks osa on väga abivalmid, teine osa tuleb siiski morni näoga kaldteed avama ja mõned üksikud tigedikud, kes sõidavad lihtsalt nina eest minema.
"Ükskord vehkisin käega bussijuhile Vabaduse väljakul, et tahan peale tulla. Ta vehkis omakorda vastu ja sõitis minema," räägib Urban kohtumisest ühega neist kolmandat tüüpi bussijuhtidest.
Ta sai siiski järgmise bussiga kenasti koju, aga transpordiametil jäigi ka pärast põhjalikku uurimist selgusetuks, kes oli vastutulematu bussijuht ja ta jäi isegi noomimata.
"Me saame aru, et bussijuhtide töö ei ole kerge ja on tihe liiklus, palju rahvast ja vaja kellaaegadest kinni pidada, aga neil on kohustus meid peale lasta," märgib Urban.
"Probleem on ka see, et rambid on tihti mustad ja puhastamata ja kui bussijuht juhtub olema pahur ka selle peale, et sant tahab bussi tulla ning lööb rambi hooga lahti, on tolmupilv ümber."
Urban ütleb, et liikumispuuetega inimeste esindajad on mitu korda transpordiameti esindajatega maha istunud ja arutanud, mida ette võtta, et ratastooli kasutajad saaksid olla kindlad, et nad bussi pääsevad. Ja et neil eneseväärikus alles jääks.
Urban loodab, et ühistest arupidamistest on pikapeale ikka tulu ka.
Linnatranspordi korraldajauurib inetut juhtumit
Tallinna Linnatranspordi ASi avalike suhete peaspetsialist Ivo Parbus vastab Õhtulehe küsimusele Meelisega juhtunud inetu intsidendi kohta mitu päeva hiljem.
Keskel Ivo Parbus (Arno Saar)
"Iga vahejuhtum, mis kahjustab Tallinna Linnatranspordi ASi, kui sõitjate rahulolule keskendunud ettevõtte mainet, pälvib teravdatud tähelepanu," vastab Parbus, et selle juhtumi asjaolude väljaselgitamiseks on juhatuse esimehe korraldusel alustatud sisejuurdlust.
Selgitatakse välja, mis põhjustas arusaamatuse reisija ja bussijuhi vahel ning milliste asjaolude tõttu ei saanud Meelis kasutada ühistransporditeenust. "Enne sisejuurdluse tulemuste selgumist oleks ennatlik toimunut kommenteerida," ütleb Parbus.
Ka trammi on raske pääseda
Inimesed on kurtnud, et ka Tallinna uute trammide peale on vaevaline saada nii ratastooli kui ka lapsevankriga, kuna kõigis peatustes pole platvorme.
Tallinna Linnatranspordi ASi avalike suhete spetsialist Urmas Tooming ütles aasta tagasi Õhtulehele, et platvormiga ei tohiks küll probleeme tekkida, kuna trammi sisenemiskõrgus rööpa pinnalt mõõdetuna on umbes 30 cm ja kui trammiteid rekonstrueeriti, rajati ooteplatvormid, mille kõrgus on 28 cm.


title: Pep Guardiola: Agüerot ei saa, ega polegi vaja juhendada

maintext:
Eile õhtul peetud Meistrite liiga mängus alistas Manchester City 4:0 Borussia Mönchengladbachi, kübratrikiga sai hakkama Sergi Agüero. Inglismaa klubi peatreeneril Pep Guardiolal jagus ründaja jaoks vaid kiidusõnu.
"Sergio (Agüero) on hea, sest ta ongi hea. Ta oli seda nii eelmise peatreeneri käe all, kui on ka rahvuskoondises," sõnas 45-aastane hispaanlane.
"Väravate löömises on ta naturaalne talent, mina talle seda õpetada ei saa. Ainus, mis ma teha saan on talle kinnitada, et kogu meeskond toetab teda. Nii me jõuame paljude väravateni."
Samuti kiitis Guardiola debüüdi teinud Ilkay Gündogani, kes raskest vigastusest taastunud on. "Peale nelja kuud jalgpallist eemal olemist ja mängida nõnda hästi - see näitab taset. Ta on äärmiselt intelligentne ja tark mängumees."


authors:
Afp Photo
Narinder Nanu

title: UURIMUS: Nutirakendused aitavad tervislikumalt toituda ja rohkem trenni teha

maintext:
Need, kes pidevalt oma telefoni ekraanile vaatavad, saavad oma väikesest sõltuvusest teha kasuliku harjumuse. Nimelt selgus hiljutise uurimuse tulemusena, et õigete nutirakenduste kasutamine võib tuua suure kasu inimese tervisele, vahendab Health.com.
Viimase 23 aastaga on tehnoloogia arenenud väga kiiresti ning sellega koos on muutunud ka oma tervisenäitajate jälgimine märksa hõlpsamaks. Kui paarkümmend aastat tagasi jäädvustasid tehnikateadlikumad tervisejälgijad oma andmeid diktofonilindille, siis tänapäeval saab seda teha telefoni vaid paari sõrmepuudutusega.
Sõltumata sellest, mis abivahendit kasutati, leidsid teadlased, et tehnoloogial on igal juhul oma osa inimese terviseteadlikumas käitumises.
Siiski olid eri uuringute tulemused väga suurte erinevustega – näiteks varieerus keskmise treeningaja suurenemine ühes nädalas 1,5 minutist 153 minutini.
Lisaks tõdesid teadlased, et igasuguse motivatsiooni puudumisel ei pruugi aidata ka moodsad äpid. "Võid öelda 45-aastasele, kes muidu on küllaltki terve, et lõpeta suitsetamine, sest see on sulle halb, aga ta ei tee seda. Aga kui see 45-aastane satub infarktiga haiglasse, siis järsku tekib temas motivatsioon suitsetamine maha jätta" ütles Miami Milleri meditsiiniülikooli südamehaiguste osakonna juht Jeffrey Goldberger.


authors:
Priit Põiklik
Veeteede Amet

description: Riigi jäämurdja "Tarmo" sõitis kolmapäeva õhtul dokkimiseks ja remonttöödeks välja Hundipea sadamast ja võttis suuna Vene-Balti sadamasse, kus riigihanke võtja BLRT gruppi kuuluv OÜ Tallinn Shipyard alates neljapäeva hommikust laeva dokiülevaatuse põhjalikult ette võtab.

title: Jäämurdja "Tarmo" läks korralisse dokiülevaatusse ja remonti

maintext:
Seekordse dokkimise ja remondi käigus tuleb mõõdistada üle jäämurdja veealuse osa metallplaadistus, teha laeva tehniliste osade ülevaatus ja vajadusel neid ka remontida. Näiteks on ette nähtud "Tarmo" veealuse osa kõrgsurvepesu, põhja puhastamine, kahjustatud kohtadest rooste eemaldamine ja värvimine.
Jäämurdja dokkimise ja remondi riigihange kuulutati välja seetõttu, et seaduse järgi tuleb üle kümne aasta vanustel laevadel teha vähemalt kaks dokiülevaatust iga viie aasta tagant, kusjuures ülevaatuste vaheline aeg ei või ületada 36 kuud. Viimati tehti põhjalikum ülevaatus "Tarmole" 2,5 aastat tagasi.
Lisaks tuleb remondi käigus korrastada veealune- ja põhjaarmatuur, mis lahti seletatult tähendab seda, et kõik vee väljavooluavad tuleb korrastada ja parandada. Suur töö saab olema ka rooli vindigrupi ehk "Tarmo" nelja sõukruvi puhastamine ja vajadusel nende remont.
Üldiselt võib öelda, et vaatamata "Tarmo" väärikale vanusele laevana, on ta heas seisus. 53 aastat merd sõitnud murdja korpuse veealuse osa olukord vajab küll kontrollimist, kuid tegemist on hästi ehitatud laevaga ja ta peab vastu veel küll.
Veeteede Amet kuulutas "Tarmo" dokkimise ja remonttööde riigihanke välja aprilli lõpus rahvusvahelise hankena, mille piirsumma on Euroopa Komisjoni määrata. Selleks piirmääraks on 135 tuhat eurot. Hanke võitis OÜ Tallinn Shipyard, mis kuulub BLRT gruppi. Hanke hinnaks kujunes 88 160 eurot ja 99 senti.
Jäämurdja Tarmo ehitati 1963. aastal Soomes Wärtsilä laevatehases. Valmimise hetkel oli "Tarmo" Soome võimsaim jäämurdja ja põhjanaabrite jäämurdelaevastiku lipulaev. Eesti Vabariik ostis "Tarmo" 1993. aastal, seega on ta nüüdseks Eesti riiki teeninud juba 23 aastat. 53 aastat on jäämurdja jaoks küll kõrge iga, ent "Tarmo" on praegugi heas seisukorras ja täidab vajadusel oma ülesannet murda laevadele teed jäistes Eesti vetes. Möödunud talvel näiteks "Tarmo" jääd murdma ei sõitnudki, sest Soome laht ei jäätunud. Pärnu laht jäätus, kuid seal murrab riik jääd Veeteede Ameti laevaga "EVA-316".


description: Tõenäoliselt ei mõtle naised igapäevaselt sellele, kui jätkusuutlik on nende kaaslase sperma või kui suur spermatosoidide arv. Kui  tahad aga ühel päeval lapsi saada, tasub nii mõndagi teada.

title: Mis on see igapäevane harjumus, mis vähendab meeste spermatosoidide arvu?


authors:
Viktor - Radio Gamers
Youtube
Aga Selline Mõnitamine
Rohkem Sallivust

description: Itaaliat on šokeerinud 31aastase naise enesetapp pärast mitut kuud kestnud võitlust eemaldada internetist oma seksivideo.

title: Ekskallimale saadetud seksivideo paisati internetti, naine poos end üles

maintext:
Uurimise all on neli meest, keda kahtlustatakse naise hea nime rikkumises.
Kohalikud prokurörid avasid tema surma suhtes uurimise. Suitsiidi ajendiks olnud video oli selleks ajaks Facebookis, WhatsAppis ja mujal sotsiaalmeedias ringelnud juba üle aasta.
Kui video avaldati, kaotas Tiziana oma töö. Ta kolis Toscanasse ja alustas nime vahetamist, kuid õnnetu lugu jälitas teda.
"Sa filmid? Bravo!“ kostus Tiziana hääl videos ning sellest repliigist sai levinud netinali. Vähe sellest – need sõnad leidsid koha T-särkidel, nutitelefoniümbristel ja muudel esemetel.
Kohtus võitis Tiziana "õiguse olla unustatud“, mis andis korralduse video eemaldamiseks mitmesugustest veebikülgedest ja otsingusüsteemidest, sh Facebookist. Kohtuotsuse järgi pidi naine maksma kohtukuludeks 20 000 eurot, mida kohalik meedia on nimetanud "lõplikuks solvanguks“.
Itaalia on reageerinud Tiziana enesetapule šoki ja häbiga, vahendas BBC.
"Valitsusena ei saa me palju teha,“ kommenteeris juhtumit Itaalia peaminister Matteo Renzi. "See on peamiselt kultuurivõitlus, aga ka sotsiaalne ja poliitiline võitlus. Meie kohustus on püüda teha kõik, mis me saame… Vägivald naiste vastu ei ole väljajuurimatu nähtus,“ olid Itaalia valitsusjuhi sõnad.
Tiziana matuserongkäigust tegi Itaalia meedia otseülekande. Naist, kes soovis olla unustatud, mäletatakse nüüd kogu riigis.


title: Päevahoroskoop: teisipäev, 13. september

maintext:
Jäär Päevas on võimsad energiad, mida peaksid suutma mõistlikult kasutada. Enesetunne võib kannatada just energia ülemäärase kogunemise tõttu, mistõttu teretulnud oleks sport ja füüsiline töö.
Vähk
Sinu tundlik sõrm on elu pulsil - väga palju juhtub just sinu silme all või siis sinu osavõtul. Oled nüüd võimeline liikuma kiiresti edasi, ilma kahtlusteta. Saad ka aru inimeste varjatud motiividest.


title: Vene uurimiskomitee ametlik esindaja Vladimir Markin lahkub ametist

maintext:
Vene Föderatsiooni uurimiskomitee ametlik esindaja Vladimir Markin teatas, et esitas avalduse ametist lahkumiseks.
"Võin nüüd ametlikult öelda, et võtsin vastu otsuse lõpetada töö uurimiskomitees ja esitasin raporti töölt lahkumiseks omal soovil,“ ütles Vladimir Markin Interfaxile.
"Töötasin uurimiskomitees selle loomise esimesest päevast, üle üheksa aasta. Ma arvan, et koos meeskonnaga ehitasin ma üles informatsioonipoliitika, rajasin selles sfääris süsteemse töö, ning arvan, et minu missioon on täidetud ja ma otsustasin end proovile panna uue väljakutsega. Selles seisneb minu lahkumise tõeline motiiv,“ ütles Markin.


description: Eesti jalgpallikoondist ootab ülehomme ees MM-valikturniiri esimene kohtumine, kui sõidetakse külla Bosnia ja Hertsegoviina meeskonnale. Enne ärasõitu käisid koondislased aga vaimu värskendamas ning maha peeti lõbus bowlinguturniir.

title: VAHVA VIDEO | Eesti jalgpallikoondislased võtsid mõõtu bowlinguturniiril


title: Viis punkti, mida ahju kütmisel meeles pidada

maintext:
Pühkimata korstnatest ning hooletusest ahju kasutamisel on tänavu alguse saanud üle 60 tulekahju, neis hukkus kuus inimest. Toome siinkohal korstnapühkija abiga välja viis olulist punkti, mida ahju kütmisel meeles tuleks pidada.
Eesti Korstnapühkijate Koja nõustaja Leo Kalme sõnul on puhastatud korstnal kaks väga olulist tulemust: esiteks tagab see oluliselt säästlikuma kütmise ning teiseks tagab see turvalisuse, sest pühkimata korsten on väga suur ohuallikas tulekahju tekkeks.
Kalme toob välja viis põhilist punkti, mida on oluline kütmise juures meeles pidada:
Õige küttematerjal – tuleb kasutada konkreetsele küttekehale mõeldud küttematerjali ning mitte põletada ahjus prahti.
Õige kogus – tuleb kasutada ettenähtud koguses küttematerjali, klassikalise ahju rusikareegel on üks sületäis (4-5 halgu) korraga.
Regulaarne kontroll ja puhastamine – korstnat ja lõõre tuleb puhastada vähemalt kord aastas, samuti tuleb hinnata küttesüsteemi korrasolekut. Puhastamata küttesüsteemides on energiakadu 20-40 protsenti.
Põlemisprotsessile tuleb tagada hapniku juurdepääs – õige sooja saamiseks on vajalik piisav hapniku juurdepääs, vaevu hingitseva tule puhul on energiakadu kuni 70 protsenti.
Õigeaegne siibri sulgemine – siiber tuleb sulgeda alles siis, kui sütel ei ole enam leeke. Varem sulgemine on ohtlik ning ruumi imbub mürgine vingugaas (CO).
Kurb statistika
Päästeameti andmetel on tänavu pühkimata korstnast alguse saanud 13 tulekahju, hooletusest kütteseadme kasutamisel sai alguse 48 põlengut ning need tulekahjud nõudsid ka kuus inimelu. If Kindlustusele laekub aastas keskmiselt 120 teadet tulekahjude kohta, neist ligikaudu 20 protsenti on alguse saanud küttekehast või korstnast.
Kas pühkida ise või kutsuda korstnapühkija?
Kuus aastat kehtinud tuleohutuse seadus sätestab, et eramus tohib neli aastat ise korstnat pühkida, viiendal aastal tuleb kutsuda kutsetunnistust omav korstnapühkija. If Kindlustus ei nõua korstnapühkija ametlikku akti, kuid küttekehad peavad olema hooldatud ja korstnad pühitud.
Kellel aga töövahendid ning oskused puuduvad, soovitame korstnapühkija tellida Eesti Korstnapühkijate Koja kodulehelt www.korsten.ee


authors:
Nbc
Netflix
Youtube
Loew'S Inc
Entertainment
Entertainment Film
Dreamworks
Gramercy Pictures
United Artists

description: Pole üldse võimatu, et käesoleval nädalal saab Eesti vabariik oma ajaloo esimese vuntsidega presidendi. Kui vuntsid lähevad senisest rohkem moodi, siis võiks neist ka pisut rohkem teada. Erinevaid ikoonilisemaid vuntsistiile – eeskätt teleekraanilt – ja nende kasvatamist tutvustab Ask Men.

title: Maailma tuntumad vuntsistiilid ja kuidas neid kasvatada

maintext:
Pole üldse võimatu, et käesoleval nädalal saab Eesti vabariik oma ajaloo esimese vuntsidega presidendi. Kui vuntsid lähevad senisest rohkem moodi, siis võiks neist ka pisut rohkem teada. Erinevaid ikoonilisemaid vuntsistiile – eeskätt teleekraanilt – ja nende kasvatamist tutvustab Ask Men .
Spetsialist hindab: kuskil hambaharja ja lenksu vahepeal, nina alt pole pügatud. Sellise pikkuse ühtlaseks kujunemiseks kulub mitmeid nädalaid. Huulejoont püga kääridega, hoidmaks seda sirgena ja kanna peale väike kogus juuksehooldusvahendit, saamaks säravat lõpptulemust.
undefined (NBC)
Diiler
Netflix, "The Dealer", Wagner Moura.
See retrolik karvane tõuk on puhas moraalituse tunnusmärk. Mis on ka põhjus, miks see sobib nii narkoparun Pablo Escobarile kui ka tervele pornonäitlejate generatsioonile.
Mida mehe kohta ütleb: ära usalda teda ei seoses naiste ega rahaga. Aga tõenäoliselt on tal ärisoont.
Spetsialist hindab: eskobarilik, suures osas habemest välja kärbitud. Trimmitud ühtlasele pikkusele ja siis ülejäänud nägu žiletiga raseeritud.
undefined (Netflix)
Hobuseraud
YouTube, Hulk Hogan
Vääramatu tõend selle kohta, et mehe suurus ei seisne mitte tema musklites, tema osavuses isana või selles, kui palju ta järjest õlut suudab juua – vaid tema vuntsi pikkuses.
Mida mehe kohta ütleb: eheda ja võltsimata jõu musternäidis. Ja ilmselt koos suure pearättide kollektsiooniga.
Spetsialist hindab: veel üks stiil, mis lõigatud välja täishabemest, aga märksa kopsakam – või peaks ütlema hulgikam? Vuntsi ümbert raseeri žiletiga, huule pealt ja vuntside servadest trimmi kääridega.
undefined (YouTube)
Pliiats
Loew's Inc, Clark Gable.
Täpse ja täiusliku näokarvade stiliseerimise meistriklass. Hooldatud härra, kes teab täpselt, milles seisneb ehtne džentelmenlikkus.
Spetsialist: kõige kergemini saavutatav vunts. Sirgete ja täpsete joonte saamiseks kasuta vuntsi kohal ja all sirget raseerijat, mujalt raseeri nagu muidu.
undefined (Loew's Inc)
Potiäss
E1 Entertainment, Lemmy Kilmister.
Habeme ja vuntsi hübriid, mis koosneb klassikalisest lenksust ja põskhabemest. Seotud teatud suhtumisega ehk mitte igaüks ei suuda neid välja kanda. Paremini sobib rekameestele, maadlejatele ja vananevatele rokkstaaridele, kellel on kõigest lihtsalt täiesti poogen.
Mida mehe kohta ütleb: rock'n'roll läbi ja lõhki. Või veidike maakas.
Spetsialist: Lemmy raseeris oma lõuga, et näidata tugevalt rõhutatud vuntsi. Selline peaks kasvama 4-6 nädalaga ja seda peaks igal hommikul toitma habemeõliga.
undefined (E1 Entertainment)
Lenks
Entertainment Film, Daniel Day-Lewis.
Ära lase end lollitada sellel, kuidas Day-Lewis'e lihunikust tegelane kannab seda filmis "New Yorgi jõugud" – see on elegantne vunts, mis on laenatud neilt rafineeritud härradelt, kes olid tugisambaks Briti impeeriumile ja Victoria ajastule.
Mida mehe kohta ütleb: siin on mees, kel on stiili, ainest ja vintage-maitset.
Spetsialist: sõltuvalt habemekasvust ja soovitud voluudist võtab sellise leistangi kasvatamine kuus kuni kaheksa kuud. Ära seda trimmi – see peab kasvama ühtseks. Vuntsiotsi tuleks keerutada üles spetsiaalse vahaga.
undefined (Entertainment Film)
Uudisteankur
DreamWorks, Ron Burgundy.
Varem teati seda lihtsalt kui "maalri harja", aga suur Ron Burgundy (fiktiivne tippajakirjanik tuntud komöödias – toim) omastas selle ja sellest sai 70-ndate elutarkuse sümbol. Eristavad omadused on märkimisväärne paksus ja ümarad servad.
Mida mehe kohta ütleb: kuidagi seotud suurte asjadega.
Spetsialist: sellise kasvatamiseks kulub paar kuud. Siis peaksid nina all ja täpselt huule kohal kasutama kääre. Kääridega lõika maha ka üksikuna kasvavad karvad. Mingit spetsiaalset varustust pole vaja – ainult head raseerimiskomplekti.
undefined (DreamWorks)
Võõras
Gramercy Pictures, Sam Elliot.
Olemuselt morsahabe, see kaader on haaratud filmist "The Big Lebowski". Oli populaarne 19. sajani lõpupoole, omane Metsikule-Läänele.
Mida mehe kohta ütleb: ta elab omaenda reeglite järgi – see on toores mehelikkus oma sundimatuses ja metsikuses.
Spetsialist: kuna nii näed veidi suure närilise moodi välja, võid oma vuntsiga osasid inimesi hirmutada. Sellist vuntsi sisuliselt polegi vaja sugeda: lase sel metsikult üle alahuule kasvada ja ekstra tulemuseks harja seda allapoole.
undefined (Gramercy Pictures)
Hambahari
United Artists, Charlie Chaplin.
Sellise vuntsi mainet on kahjustanud üks teine kuulus hambaharja kandnud vennike ja nii on seda riskantne kasvatada, kui ei taha välja näha naeruväärne. Aga trikk seisneb juustes. Fašistliku külglahu kammimine on väga ei-ei.
Mida mehe kohta ütleb: siin on keegi, kellele väga meeldib Charlie Chaplin või kes on peol magama jäänud ega ole veel peeglisse vaadanud.


description: Jaapani missiks krooniti juba teist aastat järjest segavereline kaunitar.

title: Jaapani iluduskuningannaks krooniti taas segavereline neiu


title: Miks saab e-raamatut korraga laenutada väike arv inimesi?

maintext:
Võiks mõelda, et kui üha enam raamatuid on kättesaadavad ka elektrooniliselt ehk faili kujul, vähenevad raamatukogudes ootejärjekorrad, sest e-raamatuid saab korraga laenutada piiramatu hulk inimesi. Paraku selgub, et e-raamatuid on hoopis keerulisem laenutada kui paberraamatuid. E-raamatute laenutamine pole Eestis autoriõigusega reguleeritud, seletab Tallinna keskraamatukogu töötlusosakonna pearaamatukoguhoidja Eva Suik. Eva Suik Nimelt ütleb Euroopa Liidu infoühiskonna direktiiv, et raamatute laenutusõigus on üks osa levitamisõigusest, mis on kohaldatav vaid teose füüsilistele koopiatele.
"See tähendab, et raamatukogud saavad vabalt laenutada trükiraamatuid, kuid mitte e-raamatuid, mida käsitletakse teenusena.
See tähendab omakorda, et raamatukogul tuleb e-raamatute laenutamiseks küsida nõusolekut autoriõiguste omajatelt – autoritelt, kirjastustelt ja e-raamatute vahendajatelt – ning autoriõiguste omajatel on ainuõigus otsustada, kas nad müüvad e-raamatu raamatukogule laenutamiseks või mitte ning millistel tingimustel." Aga kui luba on saadud, miks siis käib e-raamatute laenutamine Tallinna keskraamatukogu veebikeskkonnas ELLU samal põhimõttel nagu trükitud raamatute puhul, nii et üks lugeja saab korraga laenutada ühe eksemplari? Suik räägib, et 2014. aastal sõlmis raamatukogu Eesti Kirjastuste Liiduga kokkuleppe, mille järgi tohib ühte e-raamatu litsentsi lugeda korraga ainult üks inimene. Et lugejaid saaks paralleelselt olla mitu, tuleb ühele e-raamatu nimetusele osta mitu litsentsi. Kui raamatukogu ostab näiteks neli litsentsi, saab e-raamatut samal ajal lugeda neli inimest. Üks litsents kehtib enamasti 20 laenutuskorda, seega annab neli litsentsi õiguse laenutada üht e-raamatut kokku 80 korda. Tallinna ülikooli akadeemilise raamatukogu (TLÜAR) e-teaviku spetsialist Lauri Frei märgib, et on ka selliseid litsentse, mis võimaldavad ühe raamatu puhul korraga juurdepääsu kolmele kasutajale või piiramatule hulgale kasutajatele. Viimane on võimalik, kui e-teavikut saavad andmebaasi kaudu lugeda kõik sellele ligi pääsevad inimesed. Lauri Frei TLÜARiga kokkuleppe sõlminud andmebaase saab kasutada igaüks, kel on ülikooli kasutajatunnus, ehk tudengid, õppejõud ja mitteakadeemilised töötajad. Tavalugejatele on e-raamatud ja e-ajakirjad kättesaadavad raamatukogus kohapeal sealses arvutis või arvutivõrgus. Järjekorda võtta ei saa "Peale TLÜ akadeemilise raamatukogu on avatud ka e-raamatute laenutuskeskkond ELLIBS, kust lugejad saavad e-raamatuid laenutada nagu tavalisi raamatuid. Digiteeritud eesti- ja võõrkeelseid raamatuid, õpikuid, ajalehti ja ajakirju saab raamatukogus kohapeal lugeda TLÜ andmebaasist ETERA (lühend sõnast e-teadusraamatukogu – S. R.), millesse lisatakse iga päev uusi digiteavikuid," kirjeldab Frei. Soomes loodud ELLIBSiga on leping ka TTÜ-l ja Tartu ülikoolil. Suik tõdeb, et lugejad on uurinud, kas ka e-raamatutele oleks võimalik end niimoodi järjekorda panna nagu füüsilistele raamatutele. Paraku ei saa Suigi sõnul luua olukorda, kus lugeja saab pärast mitut kuud järjekorras ootamist teate, et kahjuks on kõik litsentsid otsa lõppenud. Vahel pole raamatukogul võimalik uusi litsentse osta, sest autoriõiguse omajad otsustavad neid enam mitte müüa või ei võimalda eelarve uusi litsentse osta. Augusti seisuga oli ELLUsse ostetud e-raamatutest kohe laenutamiseks olemas siiski 80 protsenti. Trükiraamatute valik on Suigi kinnitusel praegu veel oluliselt suurem kui e-raamatute valik. Siiski, kui 2015. aastal laenutas üks Tallinna keskraamatukogu lugeja aastas keskmiselt 11,5 trükitud raamatut, siis ELLU lugeja laenutas aastas keskmiselt 7,1 e-raamatut. Seega muutub e-raamatute lugemine aina tavapärasemaks. Milliseid e-raamatuid aga kõige meelsamini loetakse? Suik toob välja, et ELLUs loetakse enim ilukirjandust ja Eesti inimeste eluraamatuid. 2016. aasta esikolmikus on praegu Katrin Pautsi "Politseiniku tütar", Stig Rästa "Minu Kennedy" ja Michel Bussi "Leidlaps lumetormist". TLÜARis loetakse enim mõistagi ülikoolis kohustusliku kirjanduse hulka kuuluvaid e-raamatuid, mis on valdavalt seotud sotsiaal- ja humanitaarvaldkonnaga. Frei sõnul kehtib ka reegel, et mida uuem raamat, seda rohkem selle vastu huvi tuntakse. Tagastamispäeval kaob juurdepääs failile ELLUs saab e-raamatut laenutada korraga 21 päevaks ning tagastamistähtpäeva pikendada ei saa. Kui lugeja e-raamatut ei tagasta, kaob juurdepääs e-raamatule pärast tagastamistähtpäeva automaatselt ja teos saab kättesaadavaks järgmisele lugejale. Kui uusi huvilisi pole, saab sama raamatut ühe päeva pärast uuesti laenutada. Laenutades raamatu ELLIBSi keskkonnast, on selle lugemiseks aega kuni 14 päeva. Seejärel ei saa faili enam kasutada. E-raamatud on kallis lõbu E-raamatu soetamine on raamatukogule keskmiselt kallim, kui muretseda tavaline paberkandjal teavik, nendib Eva Suik. Litsents maksab e-raamatu jaehinna, kuid kehtib, nagu juba mainitud, vaid kindla arvu laenutuskordi. Kahe aasta eest kirjastuste liiduga sõlmitud kokkulepe, mille järgi on selleks arvuks 20, pole autoriõiguste omajatele kohustuslik. "Tänaseks saab raamatukogu juba 16 kirjastajalt e-raamatuid osta üksnes tingimusel, et üks litsents kehtib 10 laenutuskorda, ning kahelt kirjastajalt 15 laenutuskorra piiranguga. See on e-raamatute laenutamise raamatukogule varasemast ligi poole kallimaks muutnud," ohkab pearaamatukoguhoidja. Kust saab tasuta e-raamatuid? Sadu e-raamatuid saab internetist ka tasuta päriseks alla laadida. Tartu Oskar Lutsu linnaraamatukogu on oma kodulehel vabalt kättesaadavaks teinud 70 aastat ja kauem surnud klassikute teoseid (kokku 36), mille puhul autoriõigus ei kehti ja mida enamik kooliõpilasi kirjandustundideks lugema peab. Tekstide allalaadimiseks ei pea olema raamatukogu lugejapiletit. Kirjandusklassikat Koidulast, Kreutzwaldist ja Liivist Vilde, Tammsaare ja Tuglaseni, kuid ka uuemaid raamatuid leiab raamatupoodide veebilehtedeltki. Rahva Raamatu lehel on 58 eestikeelset e-raamatut, Apollo lehel lausa 456 eestikeelset e-raamatut ja e-ajakirja, umbes sama lai valik on Krisostomuse lehel (457 ühikut). Väga esinduslik digiteavikute kogu (üle 3000) on rahvusraamatukogu digitaalarhiivis DIGAR. E-raamatuid saab lugeda ka äpiga Alternatiivi e-raamatute laenutamisele pakub Elisa raamatu äpp, mis võimaldab lugejal 8,99eurose kuutasu eest piiramatul hulgal e-raamatuid lugeda. Elisa uute teenuste juht Kertu Kriisk räägib, et rakenduse valikus on üle 1800 teose ja klient saab vabalt lugeda iga raamatut ükskõik kui kaua ja mitu korda. Androidi ja Apple’i nutiseadmetele mõeldud äppi saavad kasutada nii Elisa kui ka kõigi teiste mobiilsideoperaatorite kliendid. Teenust saab 14 päeva tasuta proovida. Kertu Kriisk Kriisk märgib, et Elisa Raamat on suunatud eestikeelsele kirjandusele ning pakub nii ülemaailmseid menukeid ja tõlkekirjandust kui ka kodumaiste autorite menukeid. Kõige enam leidub ilukirjandust: põnevikke, romaane, kriminulle, ajalooteoseid, elulugusid ja lasteraamatuid. "Praegu on üks populaarsemaid teoseid Anna Sundbergi ja Jesper Huori tõestisündinud lugu "Ma armastasin terroristi", alati on populaarsemate raamatute hulgas ka mõni põnevik, praegu näiteks Paula Hawkinsi "Tüdruk rongis".


authors: Uuno Raadio Jaam Oli Aastate Jooksul Väga Vapralt Vastu Pidanud.

description: Trio LSL raadiogrupi juhataja Priit Jõgi sõnul ollakse õige pea valmis minema Raadio Uuno sagedusvõrgul uuele programmile.

title: Uuno raadio järeltulija saab olema nooruslik ja värske


description: Saaremaal paikneva Kihelkonna kooli õpetaja leidis möödunud nädalal oma klassiruumist magava nahkhiire, kes ei lasknud end uudistavatest pilkudest häirida, vaid jätkas uinakut ja pakkus lastele palju põnevust.

title: Õpetaja leidis lillepotist nahkhiire

maintext:
Kõigepealt arvas õpetaja, et tegu on mõne kuivanud lehega, kuid lillelehti kergitades tuli ilmsiks midagi sootuks muud. "Vaatasin esimese hooga, et see on surnud hiir, aga lähemalt vaadates selgus, et nahkhiir."
Looma avastas õpetaja Liise Kallas möödunud kolmapäeva hommikul, kui ta uuris oma klassis töölaua peal lillepotti, et ehk on vaja seda kasta. "Katsusin lillelehtede alt, kas muld on kuiv või märg, nii nagu ma seda tavaliselt ikka teen. Seekord jäi mul aga midagi pehmet näppude vahele," meenutab Kallas.
"Kuna väljas oli hakanud juba valgeks minema – nahkhiirel on siis uneaeg –, siis ta jäi rahulikult edasi magama."
Huvitav leid innustas õpetajat alustama koolipäeva nahkhiirtest rääkimisega. Õpetaja rääkis neile nii nahkhiirte kui ka teistegi loomade talvitumisest ja unest – mis ajal eri loomad magavad, kes ja millal talveunne suiguvad.
Palju elevust tekitanud loom oli Kallase sõnul üsnagi pisike: "Ta võis olla väikese sõrme suurune."
Nahkhiir veetis lillepotis põõnates terve päeva. "Lastele ta väga meeldis. Kõik koolilapsed, lasteaialapsed ja kõik teised käisid teda vaatamas, aga see teda ei häirinud – magas aga oma und edasi."
Õhtul jättis õpetaja klassiakna praokile lootes, et nahkhiir saab unest virgudes oma teed minna. "Panin poti aknalauale, et ta leiaks tee välja. Nüüd ma tean, et õhtul käis klassiruumis ka koristaja, kes isegi nägi, kuidas nahkhiir välja lendas. Ju ta oli üllatunud," muheleb naine.
"Meil on klassis teisigi lillepotte ja lapsed käivad ikka veel neid kontrollimas, kas sealt võib kedagi leida."
Nahkhiirtel on praegu rände aeg
Nahkhiiri põhjalikult uurinud ja neist raamatuid kirjutanud zooloog Matti Masing ütleb, et Saaremaa kooliõpetaja leid on äärmiselt huvitav.
"See paistab olema videvlane, tõenäoliselt suurvidevlane (Nyctalus noctula), Põhja-Euroopa suurim nahkhiir," märgib Masing.
"Praegu on sellel liigil rände aeg ja ilmselt tuli ta majja päevaks tukkuma, rändab ikka öösel. Suvel elab päeval puuõõnsustes, kuid rände ajal ka hoonetes. Talvituma lendab Kesk-Euroopasse, kuhu jõuab mõne öö jooksul."
Teadlane viitab, et videvlaste üks suuremaid talvituskolooniaid on teada Kieli linnas Saksamaal üle kanali kulgevas sillas, kus talvitub ligi 5000 looma. Vilniuses on ühest puuõõnsusest leitud aga 91 talvituvat videvlast. Eestis on see nahkhiireliik Masingu sõnul vähearvukas. Saaremaal on teda vaadeldud juuli algul Kuressaares, Loode metsas ja Abruka saarel, kuid augustis ja septembris ka Sõrve poolsaarel, kui tal on ränne.


title: CV Keskus: 2040 võivad põhitöö teha robotid

maintext:
Sotsiaalministeeriumi plaanil tõsta aastaks 2040 pensioniiga 70. eluaastani on jumet, sest seisame tööjõukriisi lävel, kuid kindlasti peame samal ajal senisest suuremat tähelepanu pöörama ka inimeste eluea pikendamisele ning töövõimekuse tõstmisele – vastasel juhul ei saa me pensioniea tõstmisest loodetud kasu.
Henry Auväärti sõnul ei ole Eesti siin mingiks erandiks. „Sama kriisi serval seisavad meiega koos mitmed suurriigid – koguni 87% maailma suurima majandusega riikidest jõuavad järgmise 15 aastaga tööjõupuudusesse, mistõttu ei tasu loota talentide sissevoolule,“ sõnas Henry Auväärt. „Inimesed, kes Eesti riiki edasi veavad, tuleb leida omade seast.“„Juba täna väidavad enam kui pooled (täpsemalt 55%) tööandjaist, et neil on vajalikke töötajaid puudu.
Aastaga on märkimisväärselt keerukamaks muutunud isegi lihttööliste otsingud neis valdkondades, kus hõivatute ning töökäte arv on suurim,“ lisas Henry Auväärt. „Seega peavad noored juba varakult mõistma, et suure tõenäosusega tuleb neil tööd teha märksa kauem kui nende vanematel.“
Henry Auväärt nentis, et pensioniea tõstmine sunnib tänaseid noori senisest enam nägema vaeva oma töövõimekuse säilitamisel. „Loodetavasti jõuab meditsiiniteadus piisavalt kiirelt areneda ja meie eluiga pikendada, enne kui töötegijate arv kriitilise piirini jõuab,“ lootis Henry Auväärt. „Eluiga kasvatamata saavad töökäed küll otsa kuid pelgalt pensioniea tõstmine seda ei lahenda.“
Omaette küsimus on Henry Auväärti sõnul veel see, et me tegelikult ei tea täna väga täpselt, millised ametikohad aastal 2040 töökäsi vajavad. „Võib täitsa juhtuda, et suurema osa tööst teevad ära robotid ning inimesel ongi vaid kontrollifunktsioon,“ tõi Henry Auväärt näite. „See tähendab, et inimese füüsilisel vanusel pole enam väga suurt rolli.“


authors:
Aldo Luud
Stanislav Moshkov

description: Juba aastaid pole enam tekkinud olukorda, kus Eesti korvpallikoondis oleks välismaal peetavas ametlikus mängus jäänud toetajateta. Mullune Riia EM oli mõistagi erand, kuid vaid üksikutel kordadel väheneb kaasaelajate arv ühekohaliseks.

title: Poola-Valgevene bussireisi ette võtnud kossufännid: koondisega peab jääma nii heas kui ka halvas

maintext:
Üheksa edukat välismängu järjest!
„Valikmängudel käin võimaluse korral kaasas. Eelmisel aastal olin Riias ja 2001 Türgis – kui koondis mängib finaalturniiril, on sellele kohapeal kaasaelamine põhimõtteliselt kohustuslik kõigile, kes korvpallist natukenegi lugu peavad!“ hüüatab Lauri, kes pikka bussireisi teeb küll kaasa esimest korda. „Meil pole ju palju alasid, kus terve võistkond kuhugi suurturniirile kvalifitseerub – ainult võrkpall veel.“
Eesti korvpallikoondise fännid. (Stanislav Moshkov)
Nagu näha, siis termini „põhimõtteline“ all kodumängudest juttu ei tule – need on niigi enesestmõistetavad. Kristo paneb mullu Riia vallutanud inimestele südamele: „Tore, et seal oli neli-viis tuhat inimest, aga kui nüüd mängib koondis kodusaalis ja saame kokku ainult 1500-2000 inimest, näitab see veidi eestlaslikku suhtumist hurraa ja argipäeva suhtes. Kolmapäevane mäng Eesti – Portugal võiks suurhalli ikka täis lüüa.“
Lauri lisab, et palju rohkemad korvpallisõbrad võiksid enda jaoks avastada ka Ühisliiga: „Eelmisel hooajal külastas Tallinna kaks Euroliiga Final Fouri jõudnud meeskonda, kes esindavad tipptaset, täielikku professionaalsust.“
Mart on välismaal vaadanud ka paljusid Eesti jalgpallikoondise mänge. „Saavutasin vahepeal ainulaadse tulemuse: suutsin väljaspool Eestit käia järjest üheksal korv- ja jalgpallimängul, kus Eesti ei saanud ühtegi kaotust! Näiteks Fääri saartele ma ei sattunud, kuid käisin Serbias, Sloveenias, Iiri- ja Põhja-Iirimaal ning siis algas korvpallurite edutee. Oli imeline tunne, et Eesti fännina – kes on harjunud, et sa saad enamasti tappa – lähed ja saad üheksa korda järjest positiivse elamuse!“ naerab Mart. „Kaotus tuli alles korvpalliga 2013 Bulgaarias.“
Lootusetuse tunnet pole kunagi tekkinud
Fraasist „kes on harjunud, et sa saad enamasti tappa“ jõuamegi kehvemate aegade teema juurde. Kui lemmikud muudkui kaotavad, kas fänn saab mõelda, et mida kuradit, mida ma enam fännan, kas on mõtet jätkata?
„Mul pole lootusetuse tunnet kunagi tekkinud. Ikka käid kaasas, et ükskord ikka peab see võit tulema!“ lausub Madis kindlalt.
Lauri muheleb: „Minuga juhtus see õnnelik juhus, et elasin halvematel aegadel peamiselt Leedus. Eesti korvpalliga seoses polegi mul halba ajastut olnud, olen suutnud Mardi kombel laineharja nautida.“
Kristo tõdeb, et kui Eesti korvpall kukkus „mudadivisjoni“, peeti Tallinna pubis Kamikaze päris suur matuseüritus. „Kuid rasked ajad said üle elatud, reisid ei katkenud kunagi. Lisaks oleme päris tihti käinud väljaspool Eestit vaatamas klubikorvpalli alates Žalgirise mängude ning lõpetades Moskva CSKA ja Kaasani Unicsiga – sõltuvalt sellest, kus eestlased parajasti mängivad.
Eesti korvpallikoondise fännid. (Stanislav Moshkov)
Samuti korraldame reise Euroliiga Final Fourile – näiteks 2005 Moskvas käis meie kaudu 65 inimest, kes küll veidi pettunult tagasi pidid tulema (Martin Müürsepp ja CSKA jäid neljandaks – toim).“
Raske katsumus tabas fänne ka kümme aastat tagasi, kui bussireisil Lätti-Horvaatiasse kogeti koondise kaht sauna ning tagasiteel olles saadi bussis teada, et omad kaotasid ka Taanile… „Kõik olid kahest kaotusest masenduses ning siis see ka veel,“ meenutab Kristo.
Mardi sõnul ei võta ta kaotusi traagiliselt, sest talle meeldib ka reisimine ning vähemalt see positiivne pool – kogeda midagi uut ja põnevat – jääb sõitudest alati alles. Ta on tõeline multifänn, sest elanud kaasa ka võrkpallikoondise EM-finaalturniirile.
„Riias meeldis mulle stsenaarium: alguses oli kaks koledat mängu ja pärast kolm ilusamat,“ lausub Mart. „Tõusvas joones on alati parem kui langevas! Kokkuvõttes jäi positiivne tunne peale, oli väga lõõgastav korvpallipuhkus.“
„Saal oli küll Riias, aga sisuliselt oli see Eesti koondisele kodune turniir, mis andis asjale teistmoodi mõõtme,“ lisab Lauri.
„See ongi praegune koondis, tuleme Riiast „välja“!“
Eesti korvpalliüldsuses on palju rõhutatud, et koondises on eelmisel aastal peetud Riia EMiga võrreldes seitse uut meest ja ootused varasemast väiksemad. Kuidas näevad olukorda fännid, milliste ootustega sõitsid nad kolmapäevaks Poola?
„Mina küll mõtlesin, et meil on võimalus. Kaks esimest mängu näitasid, et poisid on võimelised mängima. Ülejäänud vastastel pole korvi all nii suurt keha nagu Poolal, aga lootus säilis. Kui kaotus tuleb, siis mitte suur,“ alustab Madis. „Nutma see ei ajanud, 14 punkti pole hullu,“ täiendab Mart. „Hing lootis natuke rohkemat, aga läks nii nagu karta oli – jäime ikka korvi alla Lampega hätta,“ märgib Kristo.
Lauri vaatab asja natuke teise nurga alt: „Hästi palju on rõhutatud, et seitse mängijat on vahetunud. Kuid alustasime turniiri kahe võiduga, see ongi praegune koondis, tuleme sellest Riiast „välja“! Kõik, kes on väljakul käinud, on püüdnud endast parima anda. Hing ongi praeguse meeskonna tugevuseks.“


authors: Kleit Mahaviksitud Esinemiskostüümide Pealt.

title: Järjekordne sekspomm ilmus punavaibale püksata

maintext:
Eelmisel nädalal välgutasid modellid Giulia Salem ja Dayane Mello Veneetsia filmifestivali punavaibal oma paljast kubet.
See suundumus paistab jätkuvat. Robin Thicke'i videost "Blurred Lines" seksisümboliks tõusnud Emily Ratajkowski ilmus New Yorgi moenädalale samuti püksikuteta. Modell ja näitleja, kes on varem kurtnud, et teda peetakse vaid ajudeta iluasjakeseks, hööritas fotograafide ees puusi ning näitas paljastavat kleiti iga nurga alt.


title: AJAKIRJANIKU TÄHTKUJUS SÜNDINUD: Aarne Rannamäed meenutavad kolleegid - Neeme Raud, Astrid Kannel ja Krister Paris

maintext:
"Ta oli meile siin omamoodi mentor," sõnas Raud ja lisas, et kuna ta veetis ka ise väga palju aega välismaal tööd tehes, oli Rannamäe just see vanem kolleeg, kelle poole sai alati pöörduda ning kes ka välistoimetuse tööd koordineeris.
10. septembri pärastlõunal saabus teade Aarne Rannamäe lahkumisest ootamatu terviserikke tõttu, misjärel tõdes tema pikaaegne sõber ja kolleeg Neeme Raud, et tal on täna väga raske päev.
"Kui nii ootamatult vaadata tagasi, mis tundub kummaline, et peab vaatama tagasi, siis Aarne puhul on ikkagi olnud väga võluvaks see, et kõikide aastate jooksul mil olen teda tundnud, ei ole ta otsinud mingit liitu või sõprust mõjukate inimeste või ringkondadega, et selle kaudu oma mõju või suurust kasvatada," tunnustas Astrid Kannel kolleegi sirgeseljasuse eest.


description: Slovakkia jalgpallikoondise kaitsja Jan Durica sõnas peale MM-valiksarja 0:1 kaotusmängu Inglismaale, et kohtumise tulemuse otsustas kohtunik.

title: Slovakkia jalgpallikoondise kaitsja: Inglismaa edasipääs MM-ile on juba varem kokku lepitud


authors:
Ei Ole
Ega Valikuid Eriti Ole

title: Kaks kuud Brexiti otsusest: murtud lubadused ja ebaselge hetkeolukord

maintext:
Enam, kui kaks kuud on möödas päevast, kui inglased hääletasid selle poolt, et Euroopa Liidust välja astuda. Briti valitsus ei ole aga siiani avalikustanud, millised plaanid neil seoses olulise kaubanduspartneriga suhete jätkamiseks on. Peaminister Theresa May kinnitas esmaspäeval, et kavatseb saada parima võimaliku kokkuleppe. Samas hoiatas ta, et Briti majandusel on ees keerulised ajad, avaldab CNN. Kuigi teada on antud, et lahkumin ei saa toimuma enne aasta lõppu, siis on siiani ebaselge, millal see toimuma saab. Peaministri hüüdlause "Brexit tähendab Brexitit" ei anna ses osas samuti just väga palju lisavihjeid.
May on lubanud, ert ei lepa pelgalt selliste tingimustega, millistega on lepped sõlminud näiteks Šveits või Norra, kes naudivad küll vabakaubanduse eeliseid, kuid ainult lahtiste piiride korral.
Lisaks loodab May sõlmida uusi tehinguid ka riikidega üle maailma. G20 kohtumisel Hiinas vihjas peaminister, et lepete vastu on tundnud juba huvi mitmed riigid. Sealhulgas näiteks Lõuna-Korea, Mehhiko ning Singapur. See võib küll täitsa toredasti kõlada, kuid tegelikult puudutab neid leppeid vaid marginaalne osa kaubandusest ja need riigid, keda puudutab suurem osa, on väljendanud oma kahtlusi selles suhtes, kas EUst lahkumine on ikka kõige targem tegu. Murtud lubadused Juba on Theresa May taganenud ka esimestest lubadustest, mida Brexiti referendumieelsete kampaaniate käigus andis. Esmaspäeval andis ta esiteks teada, et riiklikud terviseteenused ikkagi ei saa Euroopa Liidust väljudes rohkem raha nagu välja lubatud ning teiseks ei saa immigratsiooni piiramise meetmed olema täpselt sellised nagu kirjeldatud.