description: Tarbijahinnaindeksi muutus oli septembris võrreldes augustiga 0,2 protsenti ja võrreldes eelmise aasta septembriga 1 protsent, teatas statistikaamet.

title: Tarbijahinnad tõusid aastaga ühe protsendi

maintext:
2015. aasta septembriga võrreldes mõjutas tarbijahinnaindeksit ameti teatel enim alkohoolsete jookide ja tubaka 8,5-protsendiline kallinemine, mille peamiseks põhjuseks on uute aktsiisimäärade rakendumine käesoleval aastal. Sealjuures on alkohoolsed joogid kallinenud 7,9 protsenti ja tubakatooted 10,1 protsendile.
Indeksile avaldas suuremat mõju veel elektri, soojusenergia ja kütte 5-protsendiline odavnemine, millest ligi kolm neljandikku andis 9 protsenti odavnenud soojusenergia.
Aastataguse ajaga võrreldes oli diislikütus 5,2 protsenti ja bensiin 1,2 protsenti kallim. Toidukaupadest on aastaga enim odavnenud väherasvane piim 9 protsendi võrra ning kallinenud töödeldud puuvili 27 ja suhkur 20 protsendi võrra.
Kaubad olid septembris aastatagusega võrreldes 1,4 protsenti ja teenused 0,4 protsenti kallimad. Kaupade ja teenuste administratiivselt reguleeritavad hinnad on eelmise aasta septembriga võrreldes tõusnud 2,2 protsenti ja mittereguleeritavad hinnad 0,8 protsenti.
Augustiga võrreldes oli septembris tarbijahinnaindeksi suurimaks mõjutajaks rõivaste ja jalatsite soodusmüükide lõppemine ning uute hooajakaupade müügiletulek, samuti köögi- ja puuvilja sesoonne odavnemine. Suuremat mõju indeksile avaldas veel transport, kus septembriks ostetud lennukipiletid olid 14 protsenti kallimad kui kuu varem.


description: Täna hommikul kandis Tartu Maakohtu registriosakond piimandusettevõtte Tere uued juhid Äriregistrisse, lõpetades õigusliku määramatuse olukorra ettevõtte juhtimise ümber, teatas Nordea Panka esindav vandeadvokaat Jaanus Mody.

title: Nordea võtab lõpuks Tere üle

maintext:
„Tere uus nõukogu ja juhataja Aivar Rehe täidavad oma ülesandeid ja teevad oma parima, et segadustest hoolimata tagada ettevõtte toimimine ja selle varade väärtuse säilimine,“ ütles Mody. „Tere endisel juhatajal Oliver Kruudal ei ole volitusi ettevõtte nimel tegutsemiseks ega esinemiseks. Kõik volitused Terega seotud küsimusi lahendada ja otsuseid langetada on Tere juhatajal Aivar Rehel ning ettevõtte uuel nõukogul, mida juhib Tere emaettevõtte Elveda pankrotihaldur Maire Arm.“
Postimees kirjutas eile, et Kruudal õnnestus selle nädala alguses takistada Tere ülevõtmist võlausaldaja Nordea Panga poolt, sest vaidlustas uute juhtide kandmise Äriregistrisse. Selle sammu tulemusena polnud paljude Tere töötajatele kuid ka äripartneritele selgust, kes ettevõtet juhib. Tootmisüksused aga kinnitasid allumist vaid registris avaldatud juhile. Tere palgatud suhtekorraldusfirma teatas samuti, et kõrvalisi isikuid ei lubata ettevõttesse, kelleks sellel hetkel oli just pankrotihalduri määratud juhataja Rehe.

fasttext_language: et


description: Peaminister Taavi Rõivas alustab täna koos äridelegatsiooniga visiiti Rootsi ja Taani. Rõivast saadavad visiidil teiste seas näiteks Sten Tamkivi Teleportist, Indrek Kasela Amber Trustist, Eero Tohver Uptime'ist, Hanno Tomberg EASist, Rain Vääna Ragn-Sells'ist ja Maire Milder Baltika Grupist.

title: Vaata, millised ettevõtjad sõidavad koos Rõivasega visiidile Rootsi ja Taani

maintext:
Rootsis viibib Rõivas koos teda saatva äridelegatsiooniga homseni, kus kohtub Eesti suurimate välisinvestoritega ja kroonprintsess Victoria ning prints Danieliga, peaminister Stefan Löfveniga ja digitaalarengu ministri Peter Erikssoniga.
Peaminister külastab ettevõtteid ja peab kõne Rootsi suurettevõtetele suunatud konverentsil «Digital Transformation».
12.-14. oktoobril on peaminister Rõivas ametlikul visiidil Taani kuningriigis, kus fookus on kaitsekoostööl ja majandussuhetel.
Rõivas kohtub Taanis kuninganna Margrethe II-ga, parlamendi esimehe Pia Kjaaersgaardiga, peaminister Lars Løkke Rasmusseniga ja kaitseminister Peter Christenseniga.
Peaminister teeb ettekanded Taani tööstuskoja äriseminaril, Taani tippjuhtide klubile ja start-up kogukonnale. Samuti peab peaminister kõne Eesti-Taani disainifoorumil ning kohtub välisinvestoritega ja kohaliku eestlaste kogukonnaga.
Peaministrit saadab visiidil äridelegatsioon, kuhu kuulub 31 ettevõtet. Rõivase äridelegatsiooni koosseis on järgmine:
Indrek Kasela, Amber Trust, juhatuse liige
Erki Lipre, Ridango AS, tegevjuht
Jüri Orgusaar, OÜ Valge.org, juhatuse liige
Ivar Pae, Danske Bank A/S Eesti filiaal, filiaali juhataja
Eero Tohver, Uptime OÜ, tegevjuht
Jaan Härms, Saku Õlletehas AS, müügi- ja turundusdirektor
Martin Pärn, Iseasi OÜ, disainijuht
Rain Vääna, Ragn-Sells AS, juhatuse esimees
Jaak Raie, SA Tallinna Teaduspark Tehnopol, tegevjuht
Jane Oblikas, Eesti Disainikeskus, tegevjuht
Märt Ridala, OÜ Recommender, kaasasutaja
Alar Võrk, Cityntel OÜ, tegevjuht
Martin Salo, Realeyes OÜ, kaasasutaja
Jaanus Mägi, Advokaadibüroo Magnusson, partner
Maire Milder, Baltika Grupp, brändingu ja jaekontseptsioonide arendusdirektor
Tarmo Härmaorg, Ten Twelve OÜ, juhatuse liige
Pekka Puolakka, Advokaadibüroo Sorainen AS, partner
Katrin Isotamm, Telia Eesti, kommunikatsioonijuht
Margus Uudam, Karma Ventures, asutaja ja partner
Marek Kiisa, Astrec Invest
Andres Pihor, Ignite OÜ, ekspordijuht
Sten Tamkivi, Teleport, asutaja
Martin Kõdar, BaltCap Ltd, kaasasutaja ja partner
Oliver Kullman, BaltCap Ltd, investeeringute juht
Kalmer Kikas, BPM Capital, tegevpartner
Sander Gansen, Shipitwise OÜ, turundusjuht
Rein Lemberpuu, Contriber, asutaja ja tegevjuht
Valter Võhma, Advokaadibüroo Hedman Partners & Co OÜ, partner
Mari Vavulski, Startup Estonia, tegevjuht
Kadi-Ingrid Lilles, Startup Estonia, kommunikatsioonijuht
Teet Raudsep, Mainor Ülemiste AS, müügidirektor
Herty Tammo, Wise Guys Ventures OÜ, juhatuse liige
Kristjan Maruste, Comodule OÜ, kaasasutaja ja tegevjuht
Tiit Paananen, Pipedrive/Põhjala Pruulikoda, kvaliteedi insener/partner
Hanno Tomberg, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, juhatuse esimees
Christa Torm, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus Stockholm, investeeringute esindaja
Anna Öberg, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus Stockholm, ekspordiesindaja
Lucie Neoralova, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus Kopenhaagen, ekspordiesindaja
Kaspar Korjus, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus/e-residentsuse projekti juht
Triin Visnapuu-Sepp, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus/välisinvesteeringute keskus, välissuhete valdkonna valdkonnajuht
Krista Mihkelsaar, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus/välisinvesteeringute keskus, koordinaator
Äridelegatsiooni visiit on ette valmistatud koostöös EASiga.


description: Kaks korda on üritatud Onistari viinavabrikus tootmisele hinge sisse puhuda, ent tulemuseks on meeletu rahapõletamine ja tühjalt seisev koloss.

title: Viinatööstuse põletav põhjaminek

maintext:
Viimane järeltulija, maailmavallutusplaanide ja odavate viinadega Eesti rahvast hullutanud AlcorDistillery on pärast kaht tegutsemisaastat jõudnud seisu, kus Eesti ühes suuremas ja moodsamas viinavabrikus tootmine seisab, töötajad on lahti lastud, hankijatega lepingud üles öeldud või «ajutiselt» peatatud, pangakonto, vara ja kinnistud endise töötaja kasuks arestitud, vahendab Äripäev.
Riigi ees on 9000eurone maksuvõlg. Mitu head miljonit on hakkama pandud, ent ettevõtte omanikud ja juhid avalikkusega suhelda ei taha. Või kui suheldakse, siis jäetakse nappide sõnavõttudega mulje, justkui oleks kõik kõige paremas korras. Loe edasi Äripäevast.


description: Karastusjoogifirma Coca-Cola HBC, mis septembri alguses teatas oma otsusest sulgeda Leedus Alytuse tehase, koondab sellega 64 töötajat.

title: Coca-Cola tehase sulgemine jätab Leedus 64 inimest tööta

maintext:
Eksperdid: lähiajal tulevad kinnisvaraturule uued tegijad
Kui just mingid välised jõud seda lõhkuma ei hakka, jätkub mõõdukas kasv kinnisvarasektoris ka järgmistel aastatel. Muuhulgas tulevad turule suured üürimajade arendajad, kes muudavad oma eluaseme kättesaadavaks ka neile, kes täna panga silmis laenukõlbulikud ei ole.


description: Viru Keemia Grupp (VKG) on tänavuste ümberkorralduste tõttu töö kaotanud 450 inimesest tagasi tööle võtnud ligi 300; turuolukorra stabiliseerudes ei välista ettevõte ka lisapalkamisi.

title: VKG on tagasi tööle võtnud ligi 300 inimest

maintext:
«Alates juuli alguse otsusest taaskäivitada kaks Kiviter-tehnoloogial töötavat õlivabrikut, oleme kuni septembri lõpuni tööle võtnud ligi 300 inimest,» ütles VKG suhtekorraldusjuht Irina Bojenko BNS-ile. Ta lisas, et tööle võetud inimestest suurem osa on VKG Oili operaatorid ja insener-tehniline personal ning Ojamaa kaevanduse kaevurid.
Madalast nafta hinnast tingitud tootmismahtude ajutine vähendamine ning tööprotsessi ümberkorraldamine jaanuarist juulini puudutas Bojenko sõnul 445 kontserni töötajat. Kuigi suvel plaanis ettevõte tööle ennistada veel 350 inimest, otsustas ettevõte Bojenko sõnul praeguses olukorras siiski ettevaatlikult tegutseda ja esialgu piirduda 300 inimesega.
vMõnedel tütarettevõtetel on inimesi tõesti vähem, kui enne, aga loodame, et turg stabiliseerub ja siis võib nende arv taas kasvada,» ütles ta.
Praegu töötavad nii VKG Petroter-tehnoloogial kui Kiviter-tehnoloogial õlivabrikud täisvõimsusel.
VKG teatas aasta alguses, et on madala naftahinna tõttu sunnitud koondama ligikaudu 500 inimest, tegelikult jäi koondatute arv mõnevõrra väiksemaks.
Madalate naftahindade tõttu teenis VKG mullu esmakordselt enda tegevusajaloo jooksul kahjumit summas 32 miljonit eurot. Müügitulu vähenes 14 protsenti 167 miljonile eurole.


description: Eesti mees Kaido Kukk ragistab lahendada Soome peaministri Juha Sipilä seatud ülesannet – teeme Soome metsad kullaks, kirjutab Äripäev.

title: Soome teeb eesti mehe abiga metsa kullaks

maintext:
Kaido Kukk (44) juhib asepresidendi ametis Soome metsanduskontserni UPM biokomposiitide ärisuunda. See on Euroopas üks suuremaid looduslikku kiudu sisaldavate komposiitmaterjalide tootjaid ning osa UPMi homsest päevast, mis paberitootmise kahanedes puidule uut kasutust otsib.
Kui UPM Kuke 2004. aastal Soome vineeritehaseid juhtima kutsus, oli see väga kõva sõna – esimene Eesti mees nii kõrgel kohal.
Millega Kukk täpsemalt tegeleb, saab lugeda pikemalt Äripäevast.


description: Viimati Lätis haaret laiendanud Hansabuss plaanib nüüd osta Harjumaa bussifirma Samat, laienemisplaane vaeb ettevõte ka Leedus.

title: Eesti bussifirma võtab lisaks Lätile laienemise ette ka kodumaal

maintext:
«See info peab iseenesest paika,» tõdes Hansabussi omanik Neeme Tammis, kuid pikemalt ei soostunud ta peatsest ostust rääkima, vahendab Äripäev.
Hansabuss omandas selle aasta augustis 91protsendilise enamusosaluse reisijateveoga tegelevas Läti ettevõttes Tukuma Auto SIA, kasvatades sellega Hansabussi turuosa Lätis avalikus bussiliiniveos ja tellimusvedudes hinnanguliselt 10 protsendini. Hansabussi omanik Neeme Tammis ütles siis, et näeb potentsiaali veel Leedu turul.
Väiksema konkurendi, bussifirma Arilix omanikule Toomas Hainlale oli põhiliselt Harjumaal sõitva Samati ostmise plaan uudis, kuid pakub, et ju nad näevad selles mingit võimalust: «Kellel raha on, see liidab – igaüks tahab paremini.»
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Tallinnas Tammsaare pargis toimub esmaspäeva keskpäeval piimakuud kokkuvõttev üritus, mille käigus Eesti piimakarjakasvatajad pakuvad linnarahvale talupiima ning alla kirjutatakse kokkulepe Eesti piima sihtkapitali loomiseks.

title: Talunikud loovad Eesti piima sihtkapitali

maintext:
Tammsaare pargis toimuva ettevõtmisega tõmmatakse joon alla üleriigilistele piimatalgutele, mille eesmärgiks oli väärtustada kodumaist piimatootmist ja toetada Eesti piimatootjaid, teatas Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda BNSile.
«Kutsume veel tänase päeva jooksul kõiki eestimaalasi osa võtma piimatalgute finaalist ning kodus, koolis või töö juures pöörama erilist tähelepanu piimatoodete tarbimisele ning sellest ka Facebookis foto abil teistele teada andma kasutades pildi juures märksõna #piim,» ütles Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimees Roomet Sõrmus.
Esmaspäeval kell 12-13 pakuvad Tallinnas Tammsaare pargis linnarahvale oma lehmade piima Kaja Piirfeldt Remmelgamaa talust Anijalt, Siim Riisenberg Kehtna Mõisast ning Ly Kivikas Kärdi farmist Kaismast. Sealsamas allkirjastavad Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimees Roomet Sõrmus ja Maxima Eesti ostudirektor Kristina Mustonen Eesti piima sihtkapitali asutamiskokkuleppe.
SA Eesti Maaülikooli Joosep Tootsi Fondi juurde loodava Eesti piima sihtkapitali eesmärk on toetada Eesti piimatootjatele vajalike teadus-arendustegevuste läbiviimist ning seeläbi aidata kaasa Eesti piimatootjate jätkusuutlikule arengule nii kodu- kui välisturgudel.


description: Kuigi Saaremaa laevatootja Baltic Workboats on siiani keskendunud eelkõige patrull- ja tollilaevade ehitusele, näeb firma uue kasvukohana eelkõige tuuleparkide teenindamiseks vajalike aluste tootmist.

title: Baltic Workboats näeb uut kasvu laevade tootmises tuuleparkidele

maintext:
Baltic Workboatsi müügidirektor Tõnu Kirs rääkis ajakirjale Offshore Wind, et tuuleparkide ehitamiseks ja hooldamiseks mõeldud laevade tootmine on väga konkurentsitihe ja keeruline ärivaldkond, näeb ettevõtte selles siiski suurt potentsiaali.
Kirsi sõnul on ettevõtte laevade eeliseks on aluste läbimõeldud disain ja ehituslik kvaliteet. Hiljuti lõpetas Baltic Workboats 30 meetrise katamaraani ehitamise, mis on mõeldud spetsiaalselt tuuleparkide teenindamiseks ja hooldamiseks.
Kuna ettevõte on pidevalt arenev, rajavad nad lähiajal juurde ka kuni 3000 ruutmeetrit uut tootmispinda.
Baltic Workboatsi viimane suur tehing tuli Saksamaal, kui ettevõtte sõlmis lepingu Saksamaa tolliametile kolme 24-meetrise patrull-laeva ehitamiseks. Lepingu maksumus on umbes 11 miljonit eurot.
Ettevõtte peamiseks tegevusalaks on alumiiniumist töölaevade valmistamine ja turustamine. Ettevõte on suurim alumiiniumist laevade tootja Läänemere regioonis.
Baltic Workboatsi käive oli möödunud aastal 24,2 miljonit eurot, mis on 8 protsenti enam kui 2014. aastal; ettevõtte puhaskasum langes veidi ja oli 3,2 miljonit eurot.


description: Cherry Media OÜ pankrotimenetluses ei laekunud tähtajaks ehk 21. oktoobriks kohtu poolt määratud deposiiti 5000 eurot, seega menetlus tõenäoliselt lõpetatakse raugemise tõttu.

title: Cherry pankrotimenetlus tõenäoliselt lõpetatakse

maintext:
«Praegu ei ole kohtul andmeid deposiidi tasumise kohta,» ütles kohtu pressiesindaja Kristina Ots BNSile. Üldiselt näeb pankrotimenetluse praktika sellisel juhul ette, et kohus raugetab pankrotimenetluse võlgniku maksejõuetusele vaatamata.
Olukorras, kus selgub, et võlgnikul puudub vara, et pankrotimenetlus läbi viia, siis on võlgnikul, võlausaldajal või muul isikul õigus maksta raha kohtu deposiiti pankrotimenetluse kulude katteks. Deposiiti makstava summa suuruse määrab kohus ja see oleneb konkreetse pankrotimenetluse iseärasustest.
Kui mõni nimetatud isikutest maksab raha pankrotimenetluse kulude katteks, siis on kohtul alust kuulutada välja võlgniku pankrot, kui aga võlgnikul ei ole vara ja pankrotimenetluse kulude katteks raha kohtu deposiiti ei maksta, raugetab kohus pankrotimenetluse võlgniku maksejõuetusele vaatamata.
Maikuus teatas Cherry, et on küll kuid otsinud lahendusi majanduslike raskuste leevendamiseks, ent pidi siiski langetama otsus tegevus lõpetada, ütles Cherry Meedia juhatuse liige Andres Susi toona pressiteate vahendusel. «Meil on siiralt kahju nii klientide kui koostööpartnerite ees, et oleme jõudnud olukorda, kus peame kõigist tehtud pingutustest hoolimata ettevõtte uksed sulgema,» rääkis Susi siis.
Cherry Media on 2010. aastal asutatud e-ostlemise keskkond, mis vahendas erinevate ettevõtete sooduspakkumisi. Firmal oli maikuu seisuga Eestis ja Lätis kokku kohustusi ligikaudu 1,2 miljoni euro ulatuses. Möödunud aasta augustis müüs ettevõte oma Leedu haru sealsele juhtkonnale ja väljus füüsilise kauba ärist.
Kohus võttis ettevõtte pankrotiavalduse menetlusse augusti alguses ja määras ajutiseks pankrotihalduriks Andres Tootsmani.


description: 3. novembril teeb Postimees ülekande mõttevahetuselt «Digitaalne ühtne turg ja muud päevakajalised teemad Euroopas», kus Euroopa Komisjoni asepresident Andrus Ansip avab Euroopa Liidu aktuaalseid teemasid ja vastab inimeste küsimustele.

title: Postimehe otseülekanne: mõttevahetus digivolinikuga Euroopas aktuaalsetel teemadel

maintext:
Millised võimalused annab Euroopa Liidu inimestele ja ettevõtetele rändlustasude ja geoblokeeringu vähendamine ja senisest parem andmete liikumine liikmesriikide vahel? Selle valdkonna tähtsaimate arengute üle arutleb oma kodulinnas Tartus selle endine linnapea, praegune Euroopa Komisjoni digitaalse ühtse turu eest vastutav asepresident Andrus Ansip.
Kella 11-12.30 toimuvat arutelu suunab Tartu praegune linnapea Urmas Klaas ning sellest oodatakse osa võtma linna ja ümbritseva piirkonna juhte, ettevõtete esindajaid, haridustöötajaid, tudengeid ning kõiki teisi Euroopa Liidu teemadest huvituvaid inimesi.
Lisaks digiturule tulevad arutlusele ka muud Euroopa Liidu päevakajalised teemad, mille kohta saavad kõik kohalolijad küsimusi esitada. Arutelu saab otse jälgida nii Postimehe kui ka Euroopa Komisjoni veebis.


description: Eestis arendatakse küll palju uut kinnisvara, ent kõik pakutav ostetakse ka ära, nõudluse ja pakkumise tasakaalu taga on muuhulgas kiire palgakasv ning amortiseeruv elamufond, ütles Endover Kinnisvara juhatuse liige Robert Laud.

title: Endover Kinnisvara: kinnisvaraturgu hoiab tasakaalus palgakasv

maintext:
«Turg on hästi tasakaalus,» ütles Endover Kinnisvara juhatuse liige Robert Laud pressibriifingul. Ta märkis, et sellel on kolm olulisemat põhjust, neist üks on väga kõrge tööhõive, mis teises kvartalis ulatus 20 aasta kõrgeima tasemeni.
«See viib teise faktori ehk palgakasvuni, mis on kohati ületanud kinnisvara hinnakasvu. Üks ruutmeeter ei ole praegu inimese jaoks kallinenud võrreldes aasta või paari aasta taguse ajaga,» ütles ta ja märkis, et teatud turusegmentides on kinnisvara ostujõud koguni kasvanud.
Kolmas oluline tegur on Laudi sõnul see, et kinnisvaraturg on Eestis suhteliselt Tallinna-põhine. «Tallinn kasvab. Kasvab elanike arvult ja samas meie üldine elamufond amortiseerub ja täna siiski veel kiiremini kui see, mida juurde toodetakse,» rääkis ta.


description: Kuigi Eesti transpordifirma Sea Wolf Express plaanis Tallinna ja Helsingi vahel hõljukireiside pakkumisega alustada juba tänavu sügisel, lükkub teenuse osutamine tehniliste probleemide tõttu hoopis ülejärgmisesse aastasse.

title: Tallinna-Helsingi hõljukreiside korraldajat tabas tagasilöök

maintext:
Reisiteenuse alustamist takistavad hõljuki prototüübi testimisel ilmnenud hüdrodünaamilised omadused, ütles Sea Wolf Expressi juhatuse liige Tanel Jõeäär BNSile.
See tähendab, et hõljuki liiga lai sabaosa põhjustab veepinna kohale tõusmisel rappumist ja see ei vasta tootja poolt seatud mugavusnõuetele. «Kere tuleb ümber teha ja see on viivituse põhjus,» lisas ta. Seetõttu loodab ettevõte teenusega alustada 2018. aasta jooksul.
Samal ajal kui toimub suurema hõljuki ümberehitus, testib Sea Wolf Express koos oma partneriga tänavu talvel Helsingist väiksemat, kahekohalist hõljukit, rääkis Jõeäär.
Sea Wolf Express teatas veebruaris, et plaanib Venemaa ettevõttelt RDC Aqualines soetada kuni 15 hõljukit, millest üks mahutab kuni 12 reisijat. Reis Tallinna-Soome vahel võtaks aega umbes poolt tundi. «Reis hakkab välja nägema selline, et inimene tuleb meie sadamasse, astub hõljukisse ja me viime ta umbes 30 minutiga Soome,» ütles Jõeäär BNSile veebruaris.
Jõeääre sõnul ei ole tegemist siiski päris tavalise hõljukiga, kuna sellel puudub klassikaline õhupadi. «Õhupadi tekib meie hõljukitel õhuvooluga. See on nagu lennuk, millel on tiibu kärbitud ja mis õhku ei tõuse, vaid lendab vee kohal,» rääkis ta.


description: Swedbanki Eesti 2016. aasta esimese üheksa kuu kasum oli 130,8 miljonit eurot, mis on 111 miljonit eurot enam kui mullu samal ajal ja pea kaks korda enam kui eelmise aasta kasum kokku.

title: Swedbanki üheksa kuu kasum

maintext:
«Me näeme rõõmuga investeerimishuvi suurenemist – tundub, et Eesti ettevõtjad on lõpuks ometi valmis tegema investeeringuid, mida on erinevate väliste ja sisemiste tegurite tõttu mitu aastat edasi lükatud,» rääkis Swedbanki Eesti üksuse juht Robert Kitt.
Kasv tuli peamiselt väiksematest maksukuludest, mille lisadividendid 2015. aastal tekitasid. 2015. aastal oli Swedbank Eesti aastakasum kokku 75,5 miljonit eurot.
Kitt lisas, et pensionifondide vallas tähistas kolmas kvartal mitut olulist muutust eesmärgiga toetada pikaajalist säästmist. «Sissemaksed vabatahtliku kolmanda samba fondidesse on Swedbankis nüüd tasuta ning teise samba fondide haldustasusid langetati,» kirjeldas pangajuht.
Lisaks loob Swedbank ka kaks passiivselt juhitud generatsioonifondi. «Tegu on sammuga, mida on Eestis ammu oodatud. Oleme esimesed, kes pakuvad põlvkonnafonde, mille puhul ei pea säästja ise astuma mingeid samme, et vahetada fond vanuse kasvades vähem riskantse vastu,» põhjendas Swedbanki Eesti juht.
-Kasvas nii laenude kui hoiuste maht
Laenude maht kasvas eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 5,6 protsenti. Kasvu täheldati nii ettevõtte- kui ka eralaenude puhul. Swedbanki turuosa laenuturul oli 2016. aasta 31. augusti seisuga 38,7 protsenti. Kogu laenuportfell ulatus 2016. aasta kolmanda kvartali lõpus 6786 miljoni euroni.
Hoiuste maht kasvas eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 10,1 protsenti. Swedbanki hoiuste turuosa oli 2016. aasta 31. augusti seisuga 47,9 protsenti. Kogu hoiuste portfell oli 2016. aasta kolmanda kvartali lõpus 7275 miljonit eurot. Laenude ja hoiuste suhtarv oli 93 protsenti (30. septembril 2015 97 protsenti).
Krediidikvaliteet püsis stabiilsena. Laenukahjum oli 3,3 miljonit eurot (2015. aasta esimese üheksa kuu sama näitaja oli 2,7 miljonit eurot).
Puhas intressitulu suurenes 2015. aasta üheksa kuuga võrreldes 10,4 protsenti. Tulu kasvas tänu laenude, sealhulgas tarbimislaenude mahu suurenemisele. Samuti mõjutas seda madalamad hoiuste tagamise fondi maksed.
Puhas teenustasutulu vähenes 2015. aasta üheksa kuuga võrreldes 0,6 protsenti. Klientide suurem aktiivsus suurendas maksete töötlemisega seotud teenustasusid: kaardimaksete arv kasvas seitse protsenti.
-Tööjõukulud kasvasid, halduskulud vähenesid
Samal ajal kahandas puhast teenustasutulu kaardimaksete vahendustasude reguleerimine seadusega. Samuti vähenesid varahalduse komisjonitasud, kuna langetati kohustuslike pensionifondide haldustasusid.
Kogukulud suurenesid möödunud aastaga võrreldes 1,5 protsenti. Tööjõukulud suurenesid, samal ajal kui ruumidega seotud kulud ja kulum vähenesid. Kulu-tulu suhe oli 0,34 (2015. aasta esimese üheksa kuu sama näitaja oli 0,35).
Mobiilipanga kasutamine kasvab püsivalt tänu m-panga funktsionaalsuste täiustamisele. Aktiivsete mobiilipanga kasutajate arv mullusega võrreldes kasvanud 44 protsenti, ulatudes ligikaudu 110 000ni.
Septembris võeti kasutusele ka uus internetipanga kujundus, mis pakub meie 600 000 internetipanga kasutajale igapäevasteks pangatehinguteks tänapäevase välimusega netipanka.


description: Eesti liisinguturu 9 kuu uusmüügi maht oli 840 miljonit eurot, mis on 23,7 protsenti enam, kui aasta varem, teatas Eesti liisingühingute liit.

title: Eesti liisinguturg kasvas üheksa kuuga veerandi võrra

maintext:
Enim kasvas masinate ja seadmete sektor (27 protsenti), millel on 31 protsendi suurune osakaal kogu uusmüügi portfellist. Oluliselt kasvas ka kommertssõidukite (23,7 protsenti) ning sõidukite (19,2 protsenti) finantseerimine, viimased on endiselt suurima, 45 protsendi suuruse osakaaluga kogu uusmüügi portfellist.
Eesti liisinguturu portfelli jääk oli III kvartali lõpuks 2 187 miljonit eurot, mis on 5 protsenti enam, kui aasta varem.
Liidu liikmete kogu krediidiportfelli kvaliteet on märkimisväärselt hea, üle 60 päeva tähtajaks tasumata liisingumakseid on vaid 0,49 protsenti kogu portfellist.
Eesti Liisingühingute Liidul on üheksa liiget. Liisinguturu kogumahust katavad liikmed hinnanguliselt 98%.


description: Tallinna majanduskoolis avati sellest sügisest kinnisvaramaakleri eriala, mis on esimest korda taasiseseisvunud Eestis, kui riik nägi vajadust ka sellel elukutsel hariduse andmise järele.

title: Vaata, mis ametimehi hakati pärast 25 aastat lõpuks riigi raha eest koolitama

maintext:
1906. aastal tegevust alustanud ja sellega üks vanemaid Eesti kutseõppeasutusi on aastaid koolitanud riiklikul tellimusel sekretäre ja raamatupidajaid, kindlustusspetsialiste, pangatellereid ja kvaliteedispetsialiste. Sellest sügisest hakkas kool esimese kutseõppeasutusena Eestis pakkuma ka ettevalmistust ka kinnisvaramaakleritele.
Majanduskooli kinnisvaramaakleri õppekava põhineb kutsestandardil ja on loodud koostöös kinnisvaravaldkonna tööandjatega - eriala õpetamise initsiatiivi tuli Pindi Kinnisvaralt. Õppekava kestus on kaks aastat ning sellest veerandi moodustab praktika. Viimast on võimalik sooritada ka oma töökohal, kui juba töötatakse kinnisvaramaaklerina. Ameti omandamine lõpeb kutseeksamiga. Muuhulgas on võimalik arvestada ka varasemaid töö- ja õpikogemusi ehk VÕTA-t.
Kaheaastaste õpingute jooksul keskendutakse sellistele teemadele nagu karjääriplaneerimine ja ettevõtlus, turuinformatsiooni kogumine ja analüüsimine, teenuse ja objekti turundamine, läbirääkimiste pidamine käsunduslepingute sõlmimiseks ning tehingu ettevalmistamine ja vormistamine. Soovi korral võib end täiendada ka personalitöö, finants- ja maksuarvestuse, projektijuhtimise ja ehituskorralduse ning soome ja vene keele alal.


description: Piimatööstuse Tere emaettevõtte Elveda esindaja vandeadvokaadi Veikko Puolakaineni sõnul on pankrotihalduri eelmise nädala otsused, millega vahetati välja Tere AS juhtkond, õigustühised ning piimatööstuse juhiks on jätkuvalt Oliver Kruuda.

title: Elveda advokaat: Tere juhataja on jätkuvalt Kruuda

maintext:
«Meie jaoks ei ole pankrotihalduri otsust õiguslikus mõttes olemas. Tegemist ei ole tavapärase üldkoosoleku otsusega, vaid olukorraga, kus aktsiatest tulenevaid õigusi soovib teostada pankrotihaldur. Halduril ei ole põhimõtteliselt pädevust selliseid otsuseid vastu võtta ja seega on otsus algusest peale tühine,» rääkis Veikko Puolakainen, vahendab Äripäev.
Tema sõnul oli eilne Tartu maakohtu registriosakonna sõnum - millega otsustati mitte muuta Harju maakohtu otsusest tingitult Tere ASi juhtkonna ja nõukogu koosseisu -, lihtne: vaielge asi kohtus selgeks, kuid kolmandate isikute jaoks on praegu siiski määravad senised registriandmed.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Kuigi jaanuarist liinile tulev Tallinki uus laev Megastar mahutab kuni 2800 reisijat, on sellel vaid 47 kajutit, üüratult palju poepinda ja mitte ühtegi päästepaati, sest väidetavalt on juba laev ise ehitatud nagu üks suur päästepaat.

title: Tallinki uuel laeval puuduvad päästepaadid ja on ainult 47 kajutit

maintext:
Järgmisel aastal valmivast uuest Tallinna ja Helsingi vahel sõitma hakkavast laevast saab Läänemere suurim ujuv ostukeskus, saab lugeda Soome päevalehest Helsingin Sanomat.
212-meetrine laev asendab Tallinna-Helsingi kruiisiliikluses täna merel seilavat Tallinki Super Stari. Viimasel on juba olemas ka uus omanik, kuid kuni Megastari valmimiseni rendib Tallink seda uuelt omanikult.
Kuna laeva Tallinna ja Helsingi vaheline reis kestab kaks tundi, on uue laeva ehitamisel väga vähe rõhku pandud kajutitele, neid on vaid 47. Võrdluseks olgu öeldud, et praegu Tallinna ja Helsingi vahet sõitval Super Staril on 186 kajutit. Samas mahub uue laeva pardale kuni 2800 reisijat ja rohkem rõhku on pandud ostlemisele.
Nimelt ehitatakse laevale läbi kahe korruse kulgev kaubanduspind, mille üldpindala on 2800 ruutmeetrit. Sellega mitmekordistatab Tallink senist Superstari ostupinda. Täna suurima kaubanduspinnaga laev Läänemerel on aga Viking Grace, mis sõidab Turu ja Stockholmi vahel, pinna üldsuurus on 1600 ruutmeetrit.
Just ostlemisvõimalustele rõhuva uue laeva eripära on veel see, et selle pardal puuduvad traditsioonilised päästepaadid, kuna Meyeri Turu laevatehases ehitatav laeva konstruktsioon näeb ette, et hädaolukorras muutub laev ise suureks päästepaadiks.
Selle eest, et valmiv laev vastaks igasugustele turvanõuetele, vastutab ehituse ajal Rahvusvaheline Merendusorganisatsioon (IMO) ning tegevust jälgib ka Soome maanteeamet Trafi.
Viimase inspektori Tuomas Ruota kinnitusel on selline kruiisilaev, mida kriisiolukorras saab muuta suureks päästepaadiks, on kõige turvalisem variant üldse. Ruota lisas, et olukord peab olema väga ohtlik, et reaalselt tekiks ka reisijate evakueerimise vajadus aluselt. Hädaolukorra puhul peab laev olema võimeline ise pöörduma lähimasse sadamasse.
Seda, kuidas laev muutub hädaolukorras päästepaadiks, selgitas Tallinki operatsioonide direktor Tarvi-Carlos Tuulik. Nimelt on laev jagatud vertikaalselt neljaks sektoriks ning sellist asja on näiteks tulekahjude korral merel hakkama saamiseks kasutatud laevaehituses juba mõnda aega.
Lisaks on kõikidest laeva põhisüsteemidest olemas varusüsteemid. Näiteks, kui mootoriruumis puhkeb tulekahju, saab selle kiiresti sulgeda, ning panna tööle varumootorisüsteem. Tuulik kinnitas, et laevareisijate turvalisus on igal viisil tagatud ning hädaolukorra puhul peavad nad lihtsalt jälgima evakuatsiooniplaani.
Siiski on laeval olemas ka mõned n-ö MOB-paadid, mis on ette nähtud inimeste evakueerimiseks mere peal. Hädaolukorras saab kasutada ka kuues laeva evakuatsioonipunktis asuvaid täispuhutavaid päästepaate.
Üks asi, milles järgmisel aastal valmiv Megastar praeguse Viking Grace'iga sarnanema hakkab, on laeva interjöör, mille autoriteks on Soomes tunnustatud disainibüroo Vertti sisekujundajad. Ka hakkab Megastar kütusena kasutama veeldatud maagaasi ehk LNGd, nagu täna seda teeb ka Viking Grace.


description: Saaremaa suurärimees Tullio Liblik külastas eile Türgis äripartnereid, kes on muuhulgas seotud ka laevatehasega Sefine, kus valmivad ka kaks eestlaste tellitud parvlaeva - Tiiu ja Leiger.

title: Fotod: Saaremaa suurärimehel avanes võimalus näha Türgis valmivaid parvlaevu

maintext:
«Need on minu äripartnerid, kes selle tehasega seotud on ühes teises valdkonnas,» sõnas Saaremaa ettevõtja, kellele kuuluvad sellised kinnisvaravaldkonnaga seotud investeerimisettevõtted nagu Roheline Ring OÜ, Saarte Investeering OÜ, Energiamaja Konsultatsioonid OÜ ning Tulik Invest OÜ.
Libliku sõnul tahtsid Türgi ettevõtjad näidata oma töövilju, mille üle nad ise väga uhked on, mistõttu viidi teda laevatehasesse Sefine, kus valmivad ka TS Laevade tellimusel parvlaevad Tiiu ja Leiger. «Praam Leiger on valmis üleandmiseks ning praamil Tiiu on veel tööd pooleli,» kirjeldas Liblik.
Seda, kui kaua parvlaevaga Tiiu seotud tööd tema hinnangul veel aega võiks võtta, Liblik öelda ei osanud. «Seda fakti - mitu nädalat seda tööd veel seal jätkub -, ausalt öeldes, seda teemat me ei arutanud. Aga fakt on see, et Leiger on valmis välja sõitma,» lausus ta.
Ettevõtjal endal käivad sealsete äripartneritega läbirääkimised mitme projekti osas, samas ütles ta, et praeguses etapis on neist veel vara rääkida. Kuna laevatehas Sefine ei olnud Istanbulist väga kaugel, õnnestuski seal ka kohapeal käia. «Sinna oli hõlbus sõita,» märkis Liblik.
Vaata Saaremaa ettevõtja pilte käigust Türgi laevatehasesse ja Eestisse tulevatele parvlaevadele juuresolevast galeriist.


description: Nordea panga ametiühing ei jõudnud reedesel kohtumisel panga esindajatega kollektiivlepingus veel kokkuleppele, uuesti kohtutakse teisipäeval.

title: Nordea ametiühinguga kokkuleppele veel ei jõudnud

maintext:
Kuigi Nordea panga ametiühing on kollektiivlepingu läbirääkimiste sisulist algust oodanud juba neli kuud, jõuti alles möödunud reedel üle pika aja taas läbirääkimistelaua taha, vahendab ERRi uudisteportaal. «Nordea läbirääkimised olid sisukad. Lepingukavandit arutati süsteemselt ja jõuti poole peale,» finantstöötajate liidu tegevjuht Tanel Erik Podar, lisades, et teisipäeval jätkatakse sealt, kus pooleli jäädi.
«Keerulisemates punktides on muidugi üksmeelt keerulisem leida, aga vähemalt on need punktid nüüd laual ja nende üle toimub arutelu. Loomulikult punktid, mis on töötajatele kõige olulisemad, on punktid, kus tööandja tahab võimalikult vähe järele anda ja nende kokkuleppimine võtab aega,» märkis Podar.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Danske Banki Eesti üksuse üheksa kuu kasum vähenes mulluselt 8 miljonilt eurolt 7,8 miljonile eurole, teatas pank.

title: Danske kasum ja hoiuste maht Eestis vähenes

maintext:
Taavi Kotka missioon Eesti ees sai täidetud
Neli aastat tagasi kaheks aastaks riigi teenistusse tulla lubanud Taavi Kotka ütleb, et ei soovinud olulisi algatusi pooleli jätta ja seepärast lahkub alles nüüd, jaanuari lõpus. Nelja aastaga on inglise keeles end Eesti riigi IT-juhiks (governement CIO) nimetav asekantsler õppinud, et isegi riigisektoris on kriisiolukorras võimalik asju superkiirusel ellu viia.


description: Teisipäeval allkirjastasid kaheksa Eesti, Läti ja Leedu institutsiooni Rail Balticu hankemudeli kokkuleppe, lähipäevil peaks lepingule allkirja andma ka Leedu Raudtee.

title: Rail Balticu hankemudeli lepe ootab ikka veel Leedu Raudtee allkirja

maintext:
«Rail Baltic on regiooni jaoks võtmetähtsusega projekt, mis ühendab Baltikumi veelgi tugevemalt Euroopa Liiduga ja hankemudel on projekti elluviimisel äärmiselt oluline,» rääkis kolme riigi ühisfirma juht Baiba Rubesa pressikonverentsil.
Rail Baltic Estonia juht Indrek Orav ütles pressikonverentsil, et Eesti tervitab hankemudeli kokkuleppeni jõudmist.
«See on suur samm edasi,» märkis ta ja ütles, et väga oluline on see, et ühisfirmale jäi hankeprotsessis keskne roll, ent samas viivad kohaliku tähtsusega hankeid läbi riigid ise.
Kuna kolme riigi ühisprojekt Rail Baltic on Euroopa kontekstis pretsedenditu ning seetõttu on ühise kokkuleppe sõlmimine projekti elluviimise jaoks väga oluline, märkis Rubesa. Kokku 28-leheküljeline leping näeb ette kolme tüüpi hankeid – ühisfirma korraldatud, ühised ja riiklikud hanked.
Ühisfirma haldab näiteks ühiste standardite, uuringute, äriarenduse ja turundusega seotud hankeid, nende puhul juhib kogu hankeprotsessi RB Rail. Ühiselt viiakse läbi näiteks alamsüsteemide, piiriüleste raudteelõikude ja toormehankeid. Sellisel puhul oprganiseerib hanke üldiselt küll RB Rail ning ühisfirma ka juhib hankekomiteed, ent komiteesse kuuluvad ka esindajad kõikidest riikidest.
Riiklikult viiakse läbi näiteks riigisiseste raudteelõikude, suuremate struktuuride ja kohalike rajatiste, näiteks terminalide ehitushankeid. Nende puhul juhib hanget riik ise, ühisfirma osaleb hankekomitees siis, kui sõlmitava lepingu maht ületab 40 000 eurot. Sinna hulka kuuluvad raudteelõikude, suuremate struktuuride ja kohalike rajatiste, näiteks terminalide ehitushanked.
Rubesa rääkis, et kõikide ehitusetappide puhul kogub käibemaksu see riik, kus parajasti töid tehakse. Partneritega sõlmitavad lepingud kehtestatakse samuti selle riigi seaduste alusel, kus tööd toimuvad.
Kokku allkirjastavad leppe plaanide kohaselt üheksa Baltikumi institutsiooni. Teisipäeval allkirjastavad selle neist kaheksa – ühisfirma RB Rail, Eesti, Läti ja Leedu transpordiministeeriumid ja Rail Baltic Estonia, Tehnilise Järelevalve Amet (TJA), Rail Baltica Statyba UAB ja Eiropas Dzelzceļa līnijas SIA.
Enda sisemiste otsustusprotsesside tõttu ei anna praegu veel allkirja Leedu Raudtee (Lietuvos Geležinkeliai), ent nende allkiri peaks Rubesa sõnul tulema lähipäevil. Leedu Raudtee on varem soovinud, et kõiki hankeid korraldaks ühisfirma, nii et ka Leedu Raudtee ise saaks hangetel osaleda; Leedu transpordiministeerium seda võimalust aga kaaluda ei soovinud.
Rail Balticu projekt hõlmab kiire rahvusvahelise raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini. Rööpme laius on 1435 millimeetrit ehk Euroopa standard ja reisirongid sõidavad kiirusega kuni 240 kilomeetrit tunnis, samas kui kaubarongid sõidavad kiirusega kuni 120 kilomeetrit tunnis.


description: Venemaa järgmise aasta eelarvepuudujäägiks on kavandatud 3 protsenti sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja inflatsiooniks 4 protsenti, ütles Venemaa peaminister Dmitri Medvedev.

title: Venemaa kavandab kolmeprotsendilise puudujäägiga eelarvet

maintext:
Eelarve tuludeks plaanitakse 13,5 triljonit rubla ja kuludeks 16 triljonit rubla. Eelarvepuudujääk jääb 3 protsendi tasemele, selgitas peaminister kohtumisel president Vladimir Putiniga.
Kohtumisel arutati 2017.-2019. aasta sotsiaal-majanduslikku prognoosi ja rõhutati, et arvesse tuleb võtta keskpanga seisukohta.
Medvedev ütles, et edaspidi püüab valitsus edaspidi seda inflatsioonitaset hoida ja järk-järgult vähendada eelarvepuudujääki.


description: Ettevõtetel võib tekkida võimalus hakata kolmandatest riikidest pärit võõrtöölistele vähem maksma, kirjutab Äripäev.

title: Võõrtöölisele võib varsti vähem palka maksta

maintext:
Eestis on valmimas eelnõu, mille järgi peavad ettevõtted senise 1,24kordse keskmise palga asemel hakkama maksma keskmist palka kolmandatest riikidest ehk väljastpoolt Euroopa Liitu pärit võõrtöölistele.
Rakvere Aqva Hotelsi juhi Roman Kusma sõnul on nende spaahotellis tööl kümme inimest Filipiinidelt ja üks Indiast. Kuigi Kusma peab seadusemuudatust heaks, siis ei muuda see tema sõnul võõrtööjõu palkamist siiski hoobilt lihtsamaks.
Isegi, kui ettevõte leiab endale näiteks sobivad inimesed, kes oleksid nõus tulema tööle ka väiksema palga eest, siis praeguste tingimuste järgi tema sõnul nii teha ei saa ja ettevõte on kohustatud maksma kohati isegi rohkem kui kohalikele inimestele.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Augustis peatus Eesti majutusettevõtetes 417 000 sise- ja välisturisti, mida oli kuus protsenti enam kui eelmise aasta samal ajal. Suurimat huvi tundsid siseturistid Harju-, Pärnu- ja Ida-Virumaa vastu.

title: Siseturistidele pakkusid augustis enim huvi Harju-, Pärnu- ja Ida-Virumaa

maintext:
2016. aasta augustis kasutas majutusettevõtete teenuseid 24 000 turisti enam kui eelmise aasta samal kuul, teatab statistikaamet. Eelmise aasta augustiga võrreldes suurenes välis- ja siseturistide arv vastavalt kuus protsenti ja viis protsenti.
Välisturistid moodustasid ligi kaks kolmandikku turistide koguarvust. Kokku kasutas augustis majutusettevõtete teenuseid 256 000 välisturisti ehk 15 000 enam kui mullu augustis. 38 protsenti välisturistidest saabus Soomest, kümme protsenti Saksamaalt, kaheksa protsenti Venemaalt ja seitse protsenti Lätist.
Majutusettevõtete teenuseid kasutanud välisturistidest 78 protsenti tuli Eestisse puhkama, 17 protsenti oli tööreisil ning ülejäänutel oli Eesti külastamiseks muu põhjus. Välisturistid eelistasid enim Tallinna (63 protsenti majutatud välisturistidest), Pärnu linna (kümme protsenti), Tartu linna (kuus protsenti) ja Saare maakonna (viis protsenti) majutusettevõtteid.
Augustis peatus majutusettevõtetes 162 000 siseturisti, mis on 8000 turisti enam kui eelmise aasta augustis. Puhkusereisil oli 65 protsenti ja tööreisil 18 protsenti siseturistidest. Harju maakonnas peatus 20 protsenti, Pärnu maakonnas 15 protsenti, Ida-Viru maakonnas 9 protsenti ning Saare maakonnas kaheksa protsenti majutusteenuseid kasutanud siseturistidest.
Augustis pakkus külastajatele teenust 1311 majutusettevõtet. Külastajate käsutuses oli 23 000 tuba ja 55 000 voodikohta ehk 1300 voodikohta rohkem kui eelmise aasta augustis. Täidetud oli 56 protsenti tubadest ja 47 protsenti voodikohtadest.
Ööpäev majutusettevõttes maksis keskmiselt 35 eurot, mis oli kahe euro võrra kallim kui aasta varem samal kuul. Harju maakonnas maksis ööpäev majutusettevõttes 42 eurot, Pärnu maakonnas 36 eurot, Saare maakonnas 32 eurot ja Tartu maakonnas 30 eurot.


description: Balti riikides tegutsev erakapitali fondivalitseja Livonia Partners sai konkurentsiameti loa, et osta aia- ja kodukaupade keskus Hortes.

title: Lõhmuse fond sai konkurentsiametilt loa Hortese ostuks

maintext:
Osapooled andsid plaanitavast koondumisest ametile teada 11. oktoobril ning nüüd on konkurentsiamet otsustanud ühinemisele enda loa anda. Rain Lõhmusele kuuluv Livonia Partners omandab sada protsenti keskust opereerivast firmast Trigon Gardening, ütles ettevõte kaasasutaja ja omanik Kristīne Bērziņa toona pressiteate vahendusel.
«Plaanime avada teise kaupluse Tallinna piirkonnas esimesel võimalusel ja seejärel kaalume laienemist lähiriikidesse. Kahtlemata on tegu ühe Eesti unikaalseima jaemüügikontseptsiooniga,» sõnas ta.
Hortese investeering on fondile Livonia Partners Fund I järjekorras teine. Fondi strateegia on investeerida Baltikumi kasvavatesse ja hästi juhitud keskmise suurusega ettevõtetesse. Esimene investeering tehti käesoleva aasta veebruaris, kui fond ostis höövelmaterjali, valmissaunasid ja termopuitu tootva Eesti ettevõtte Ha Serv.
Hortest opereeriva AS-i Trigon Gardening asutas 2004. aastal Trigon Capital AS koos Soome investoritega. Ettevõtte käesoleva aasta 30. juunil lõppenud majandusaasta käive oli 4,9 miljonit eurot ja puhaskasum 586 000 eurot. Ettevõte annab tööd 32 inimesele.
Livonia Partners on Balti riikides tegutsev erakapitali investeeriv fondivalitseja, mis haldab kokku 83 miljoni euro suuruseid investeeringuid Livonia Partners Fund I ja Livonia Partners EIF Co-Investment Fund vahendusel. Fondi asutajad on Kaido Veske, Kristīne Bērziņa, Rain Lõhmus, ja Mindaugas Utkevicius.
Investorid on kohalikud ja rahvusvahelised finantsinstitutsioonid. Fondi tuumikinvestor on Balti Innovatsioonifond (BIF), mis investeerib Euroopa Investeerimisfondi (EIF) ning Balti rahvuslike investeerimisfirmade kogutud kapitali. Livonia investoriteks ja toetajateks on teiste seas ka Baltikumi kohalikud pensionifondid LHV ja Swedbank.
Tehing jõustub peale konkurentsiameti heakskiitu.


description: Endine presidendipaar on asutanud uue konsultatsioonifirma Ilves Consulting Group OÜ, mille osakapital on 2500 eurot.

title: Ilvesed asutasid Ärmale uue firma

maintext:
12. oktoobril asutatud firma peamiseks tegevusalaks on äriregistri andmetel teadus- ja arendustegevus muude loodus- ja tehnikateaduste vallas.
Firma omanikeks on presidendipaar Toomas Hendrik ja Ieva Ilves ning see on registreeritud Ärma tallu.
Toomas Hendrik Ilves on ka ainuomanik firmas OÜ Ermamaa, mis samuti on registreeritud Viljandimaale Ärma tallu.
Uue firma asutamine Ärmale tähendab seda, et EAS-ilt suure toetuse saanud Ilvesel ei teki maksuameti ees maksukohustust, sest talu kasutusviis on kvalifitseeritav äriühingu ettevõtlusena.
OÜ Ermamaa renoveeris Euroopa Liidu toetuse abil Ärma talu hoone, kus asuvad külalistemaja, raamatukogu ja konverentsikeskus, eesmärgiga rajada sinna turismitalu.
Toomas Hendrik Ilves esitas kirjaliku soovi mitte kasutada toetusega rajatud talu alates 1. jaanuarist 2017 sihtotstarbeliselt, mistõttu esitas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus OÜ-le Ermamaa tagasinõude, lähtudes EASi juhatuse 30. märtsi 2012. a otsusest, mille järgi küsib EAS toetuse osaliselt tagasi.
Keskust on sihtotstarbeliselt kasutatud 13. märtsist 2006 kuni augustini 2007 ehk 17 kuud. Toetuse tingimuste järgi pidi OÜ Ermamaa pidama Ärmal turismitalu vähemalt viis aastat ehk veel 43 kuud.
OÜ Ermamaa asutas presidendi abikaasa Evelin Ilves 11 aastat tagasi, 2015. aastal. Kui toonane presidendipaar teatas, et abielu lahutatakse, andis presidendi kantselei teada, et Ärma talu jääb Toomas Hendrik Ilvese ainuomandisse.


description: Tele2  tegevjuhi Argo Virkebau sõnul liiguvad organisatsioonid kaosest bürokraatia poole ning nemad püüavad ennast hoida kaose poole peal, et mitte muutusi maha magada.

title: Tele2: oleme keskpunkti ja väikese kaose vahel

maintext:
«Tele2 jääb sinna kaose poole. Leiad võimalusi ja teed vigu. Kui oled bürokraatias kipud uued asjad maha magama,» märkis Virkebau personalihalduse ja tööõiguse konverentsil. Alustavas iduettevõttes on kaos, siis tekivad aga reeglid ning bürokraatia ja sealt aga enam tagasiteed ei ole.
See tähendab ka näiteks, et Tele2 organisatsioonistruktuur on väga madal. Ettevõtte juhi ja madalama astme müüja vahel võib olla kõige rohkem kolm astet. «Jumala eest, et ei tekiks suurt püramiidstruktuuri,» kommenteeris Virkebau.
See tähendab, et kõigil töötajatel on võimalik teha otsuseid ja kõiki samme ei pea kooskõlastama, sest nii on organisatsioonil võimalik toimida väga kiiresti. «Kiiremad organisatsioonid pistavad aeglasemad nahka, aeglased bürokraatiad jäävad tehnoloogiavallas lihtsalt jalgu.»


description: Tallinna linnavalitsuse tänasel korralisel istungil otsustasid linnajuhid muuhulgas suurendada Tallinna Energiaagentuuri nõukogu liikmete arvu 13 inimeseni, et teha koht ka kriminaalkorras karistatud keskerakondlasele Lauri Laasile.

title: Tallinna linn tegi Laasile nõukogu liikme koha

maintext:
Juhtkiri: Keskerakond omasid ei jäta
Üks Rooma riigi suurimaid pärandusi lääne tsivilisatsioonile on kahtlemata Rooma õigus, millest lähtuvad praeguste Mandri-Euroopa riikide seadused. Rooma juristid olid seda meelt, et riiki peavad valitsema seadused, mis on kõrgemal ükskõik millisest kõrgemast riiklikust ametipostist. Eilses Postimehes hoiatab Tartu Ülikooli kriminoloogiaprofessor Jüri Saar õigusnihilismi eest, mis laastab ühtaegu nii meie õiguskorra kui ka terve ühiskonna aluseid ja mis väga lihtsalt väljendudes seisneb selles, et teatud inimesed ja grupid seavad end kehtivatest õiguslikest ettekirjutustest kõrgemale ja on koguni asunud neid kompromiteerima.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ettevõtete esindusorganisatsioonide projektikonkursi teise vooru esitati neli neli projekti, millega küsiti kokku e-tööstuse lahendusteks 91 724 eurot.

title: EAS-ilt soovib e-tööstuse projektile toetust neli esindusliitu

maintext:
«Projektide hindamise periood on orienteeruvalt kaks kuud,» ütles EAS-i pressiesindaja Priit Pruul BNS-ile. Oma projekti esitasid Eesti Keemiatööstuse Liit, Eesti Ehituskonsultatsiooniettevõtete Liit, Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit ning Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit.
Antud vooru eelarve oli 101 000 eurot. Taotletav summa pidi olema vahemikus 5000 kuni 40 000 eurot ja minimaalne kasusaajate arv 10 ettevõtjat. Projekti nõutav omafinantseering on vähemalt 30 protsenti kogumaksumusest.
EAS korraldab ettevõtete esindusorganisatsioonidele kaks projektikonkurssi ka tuleval aastal. Esimesel poolaastal tuleb tootearenduse kasvu toetavate teenuste projektikonkurss ja teisel poolaastal ekspordi kasvu toetavate teenuste projektikonkurss, ütles Pruul.
Temaatiliste projektikonkurssidega soovitakse hankida uusi teenuseid ja tehnilisi lahendusi, mille lõppkasusaajaks on ettevõtja.


description: Eile avalikustatud Rootsi Teaduste Akadeemia otsuse järgi on tänavused Nobeli majanduspreemia laureaadid Oliver Hart ja Bengt R. Holmström, kes pälvisid auhinna oma panuse eest lepinguteooria arendamisse.

title: Nobeli majanduspreemia tõi lepinguteooria

maintext:
Google tuli välja oma nutitelefoniga
Seni peamiselt otsingumootorifirmana tuntud Google demonstreeris teisipäeva õhtul San Franciscos nutitelefone Pixel ja selle suuremat varianti Pixel XL, mis on esimene telefon, mille kontseptsioon, disain ja testid on tehtud Google’is. Telefoni veab uus operatsioonisüsteem Android Nougat 7.1.


description: Peaaegu kogu raha Euroopa Liidu (EL) 315 miljardi euro suurusest investeerimisplaanist on läinud ühenduse 15 rikkama riigi taskusse, selgub Euroopa Investeerimispanga (EIB) avaldatud raportist.

title: 315 miljardi suurune ELi investeerimisplaan soosib rikkamaid riike

maintext:
Infrastruktuuri- ja innovatsiooniprojektidest on kõige rohkem võitnud Itaalia ja Hispaania, aga ka Suurbritannia, mille valijad otsustasid juuni lõpus toimunud rahvahääletusel EList lahkuda, kirjutab Reuters.
Eelmisel aastal käivitunud investeerimisplaan, mida on vahel kutsutud ka Junckeri plaaniks (Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri järgi – toim), on mõeldud meelitama erasektori kapitali, et rahastada investeeringuid. Riskantsemad investeeringud kaetakse 21 miljardi euro ulatuses Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI).
EIBi raporti järgi oli tänavu juuni lõpuks programmi kaudu kogutud 104,75 miljardi euro väärtuses investeeringuid, mida on üks kolmandik kogu planeeritud mahust.
Lõviosa sellest rahast on aga saanud ELi 15 jõukamat riiki, samal ajal kui ülejäänud 13 liikmesmaa osaks on jäänud kõigest kaheksa protsenti investeeringute mahust. «See on eriti problemaatiline, kuna enamik vähem arenenud ELi piirkondi asub vaesemates Kesk- ja Ida-Euroopa riikides,» seisab EIBi raportis.
315 miljardist eurost enamik ehk 240 miljardit on ette nähtud infrastruktuuri- ja innovatsioonialasteks investeeringuteks. 75 miljardit on aga mõeldud väike- ja keskmise suurusega ettevõtete finantseerimiseks. Raporti järgi on üle poole sellistest investeeringutest läinud Saksamaale, Prantsusmaale ja Itaaliasse.


description: Elisa käive kasvas kolmandas kvartalis Eestis 3,5 protsendi võrra, tõustes 25,1 miljonilt eurolt 26,3 miljonit euroni; ettevõtte kulumieelse kasumi (EBITDA) marginaal oli 33,9 protsenti.

title: Elisa kolmanda kvartali käive Eestis kasvas 3,5 protsenti 26 miljoni euroni

maintext:
Töökäte nappus muudab ettevõtted paindlikumaks
Viimase kuue aastaga on Eesti tööealine elanikkond vanuses 15–64 aastat vähenenud 45 036 inimese võrra, mis tähendab, et ettevõtetel on keerulisem töökäsi leida. Nii peavad ettevõtted olema paindlikud ja loovad, et sobivaid inimesi enda juurde meelitada ja enda juures hoida.


authors: Swedbank Investeerimisfondid As Juhatuse Esimees

description: Pensionifondide investeeringute ja tasudega seotud arutelus püütakse kohati jätta mulje, et üheaegselt on võimalik saavutada kahte eesmärki: esiteks madalate tasudega odav ja likviidne n.n passiivselt  juhitud pensionifond ehk indeksfond, ja teiseks pensionifondide suuremad investeeringud Eesti majandusse. Tegelikult on need eesmärgid teineteist sisuliselt välistavad, kirjutab arvamusloos Swedbank Investeerimisfondid AS juhatuse esimees Kristjan Tamla.

title: Swedbank: Eestisse indeksfondide abiga investeerida ei saa

maintext:
Kas indeksfondide võidukäik on igavene?
On tõsi, et indekstüüpi fondid on viimastel aastatel teinud laias maailmas võidukäiku. Nii näiteks on Bank of America Merrill Lynch andmetel investeeritud passiivselt juhitavatesse fondidesse alates 2002. aastast kokku 1,4 triljonit USA dollarit, samal ajal on aga aktiivselt juhitud fondidest lahkunud 1 triljon USA dollarit.
Selliste fondide võidukäiguga on kaasas käinud ka mitmed kõrvalnähud. Nii näiteks tähendab investeeringute liikumine passiivselt juhitud fondidesse seda, et raha on lõpptulemusena jõudnud maailma kõige suurematesse ja likviidsematesse aktsiatesse ning suurima võlakoormusega riikide ja ettevõtete võlakirjadesse.
Ei tasu unustada, et viimase 25 aasta jooksul on pjedestaali tipus olnud erinevatel hetkedel erinevat tüüpi fondid. Enne suurt finantskriisi olid näiteks väga populaarsed nn hedge fondid. Kriisiga aga ilmnes, et nendes peituvad suured riskid, millega tõusueufoorias polnud keegi eriti arvestanud. Seejärel kasvas oluliselt rahaturufondide ehk lühikese tähtajaga võlakirjadesse investeerivate fondide populaarsus. Täna, kus väga paljude võlakirjade intressid on negatiivsed, on investorid nendest fondidest kiiresti pagemas.
Kas tänane indekstüüpi fondide populaarsus on tekitanud uued ja seni veel tajumata riskid, näitab vaid tulevik. Samas olen veendunud, et lisaks rahapoliitilistele stiimulitele on just selliste fondide suur populaarsus üheks põhjuseks, miks suuremate võlakirjade (loe: suurema võlakoormusega riikide ja ettevõtete) ja aktsiate hinnad on täna kerkinud ajalooliste kõrgtasemete lähedale.
Eesti investeeringud ei sisaldu üheski indeksis
Miks siis on indeksfondid vastuolus Eestisse investeerimisega? Väga lihtne: mitte ükski Tallinna börsil noteeritud aktsia ega siinse ettevõtte võlakiri (riigivõlakirjad Eestil teatavasti puuduvad), rääkimata siinsest kinnisvarast või metsamaast, ei kuulu ühegi investeeritava rahvusvahelise indeksi koosseisu. Teisisõnu tähendab see seda, et Eesti varadesse indeksfondide vahendusel raha paigutamine ei ole isegi teoreetiliselt võimalik.
Arvestamata pangahoiuseid, on Eesti pensionifondid investeerinud Eesti majandusse (aktsiatesse, võlakirjadesse, kinnisvarasse, metsamaasse) täna enam kui 200 miljonit eurot. See on pea poole rohkem kui näiteks 2015. aastal välisettevõtted Eestisse otseinvesteeringuid tegid. Kas seda on vähe või palju, on raske objektiivselt hinnata. Ühed arvavad, et Eesti pensionifondid peaksid meie majanduse ja kapitaliturgude arengus märksa jõulisemalt osalema. Teised jälle väidavad, et pensioniraha ongi mõistlik kodumaisest majandusest lahti siduda. Selge on aga see, et indeksfondidesse investeerimisel liigub pensionifondide raha Eesti majandusest välja. Sellel nädalal tegid Eesti kaks suurimat pensionifondide haldurit Swedbank ja LHV märkimisväärse investeeringu Eesti metsamaasse. Indeksfondidesse investeerides pole sellised rahapaigutused kuidagi võimalikud.
Keegi meist ei oska öelda, kas järgmistele aastakümnetele ette vaadetes on mõistlikum Eesti pensioniraha täielik investeerimine indekstüüpi lahendustesse või saavad pensionifondid osaleda ka Eesti majanduse ja finantsturgude arengus. Mõlemat korraga pole kahjuks saavutada võimalik.


description: 2015. aastal kasvas maailma miljardäride arv 50 inimese võrra, ent kõigi miljardäride koguvara kahanes aastaga 300 miljardi dollari võrra, 5,1 triljoni USA dollarini. Vara väärtuse vähenemise peamisteks põhjusteks peetakse toorainehindade langust ja USA dollari nõrgenemist, teatas konsultatsioonifirma PwC.

title: Uuring: maailma miljardäride koguvara kahanes mullu viis protsenti

maintext:
PwC ja USB globaalne uuring näitab, et neljateistkümnes maailma suurima rikaste üksikisikute arvuga riigis on kokku 1397 miljardäri, neist enim (538) USA-s. Aasias on 520 ja Euroopas 339 miljardäri. Aastaga lisandus 210 uut miljardäri ning 160 isiku vara langes alla miljardi dollari piiri.
Maailma miljardäride vara ületas triljoni dollari piiri 1997. aastal ning on selle, nö «teise kuldajastu» vältel järjekindlalt (ehkki mõningate tagasilöökidega) kasvanud, jõudes 2014. aastal rekordilise 4,4 triljoni dollarini. 2015. aasta näitas taas tagasilangust, (peamiselt) USA dollari kursi nõrgenemise ja toorainehindade languse tõttu kahanes miljardäride koguvara tervelt 300 miljardi dollari (5%) võrra, 5,1 triljoni dollarini. USA ja Aasia miljardäride vara vähenes keskmiselt 6%, Euroopas 3%.
Ligi veerand (24%) miljardäride varast on alguse saanud jaekaubandus- ja/või tarbekaupade ärist, 14% tehnoloogiasektorist ning 14% finantssektorist, järgnevad tooraine- ja materjalitööstus, kinnisvara ja meedia/meelelahutus.
Kiireima majanduskasvuga Aasias kasvab ka miljardäride arv kõige kiiremini, Euroopa jällegi paistab silma siinsete ülirikaste suguvõsade võimega rikkusi edasi pärandada. USA-s on vaid kolmandik miljardäridest saanud selleks pärimise teel ja 67% on miljardi dollari piiri iseseisvalt ületanud. Euroopas on üle poole miljardäridest selle staatuse saanud pärimise teel ning ligi 15% miljardärid juba vähemalt neljandat põlvkonda (USA-s vaid 5%).


description: Postimees teeb kolmapäeval, 5. oktoobril algusega kell 11 otseülekande Viru keskuse Rahva Raamatus Ettevõtlusnädala raames esmakordselt aset leidvalt Arvamuspäevalt, kus räägivad ettevõtjad ja nende esindajad teemadest, mis neile endile on südamelähedased ning hetkel ühiskonnas aktuaalsed.

title: Postimees teeb otseülekande Ettevõtlusnädala raames esmakordselt toimuvalt Arvamuspäevalt

maintext:
11:00 - Ettevõtlusele mõeldud toetused – kurja juur või vajalik väetis?
Kas toetused pigem moonutavad turgu ja teevad majandusele kahju või on neid siiski veel tarvis? Paljud ettevõtted saavad erinevate tegevuste jaoks toetust, kuid paljud edukad ettevõtted saavad ise edukaks. Kas toetustega kiirema tee valimine vähendab kuidagi ettevõtte kvaliteeti ning muudab turgu? Milline saab olema seis peale aastat 2020, kui toetused praktiliselt kaovad? Milline oleks meie ettevõtete seis ilma ettevõtlusesse suunatud toetusteta? Mis hetkel toovad toetused kaasa ebavõrdse majanduskeskkonna?
Teemal arutlevad:
Marina Kaas – MKMi innovatsiooni – ja ettevõtluspolliitika komisjoni liige; Maaelu Arengukava 2014-2020 juhtkomisjoni liige; EVEA asepresident
– MKMi innovatsiooni – ja ettevõtluspolliitika komisjoni liige; Maaelu Arengukava 2014-2020 juhtkomisjoni liige; EVEA asepresident Tanel Rebane – EAS arendusüksuse juht
– EAS arendusüksuse juht Hendrik Roosna – Upgraded Technology ja Fusion Varahaldus juhatuse esimees
12:00 Tööjõupuudus Eestis ning kuidas seda lahendada; millised on tulevikutsenaariumid?
Kas praegused töötud võiksid ümber õppida ametitele, kus on Eestis töökäte puudus? Miks me räägime tööjõupuudusest ning sisserände vajalikkusest, kui samal ajal Ida-Virumaal massiliselt koondatakse? Kas sisseränne üldse oleks lahendus või peame keskenduma sellele, et siit ikkagi oma vahenditega välja tulla? Milliseid variante on tööpakkujaid ning –otsijaid kokku viimisel? Kuidas riik saaks ettevõtjaid aidata kvalifitseeritud kaadri leidmisel?
Teemal arutlevad:
Tiit Elenurm – EBS Ettevõtluse õppetooli juhataja
– EBS Ettevõtluse õppetooli juhataja Väino Kivinurm – Piusa Kaevandused juhatuse liige
– Piusa Kaevandused juhatuse liige Toomas Laanpere - AS Nepal omanik, EVEA nõukogu liige
- AS Nepal omanik, EVEA nõukogu liige Meelis Paavel – Töötukassa tegevjuht
– Töötukassa tegevjuht Priit Sarapuu – G4S Eesti tegevjuht; Eesti Tööandjate Keskliidu nõukogu liige
13:00 Ettevõtjate hääl ühiskonnas – kas peaks rohkem kuulda võetama?
Kui palju võetakse meil otsuste tegemise protsessis ettevõtjaid kuulda? Kas peaks ettevõtjate huve rohkem arvesse võtma? Kas ettevõtja räägib meie ühiskonnas lähtuvalt üldisest hüvangust või oma ettevõtte erahuvidest? Ettevõtjad teavad kõige paremini, mis neile vaja on, et nende firma ja seega riigi majandus õitseks. Samuti ennustada turu muutuseid, kui midagi (nt maksudes) muuta. Kui ettevõtjal läheb hästi, saab maksude läbi kasu kogu riik. Riigisektor on vaid avaliku teenuse osutaja. Miks siis ikkagi riik võtab vastu ettevõtjate suunas vaenulikke või koormavaid otsuseid.
Teemal arutlevad:
Toomas Tamsar – Eesti Tööandjate Keskliidu tegevjuht
– Eesti Tööandjate Keskliidu tegevjuht Mait Palts – Eesti Kaubandus-tööstuskoja tegevjuht
– Eesti Kaubandus-tööstuskoja tegevjuht Feliks Mägus – Nordic Hotels OÜ juhatuse esimees; EKTK juhatuse liige
– Nordic Hotels OÜ juhatuse esimees; EKTK juhatuse liige Ruth Oltjer – Chemi-Pharm AS juht; EKTK juhatuse liige
– Chemi-Pharm AS juht; EKTK juhatuse liige Riin Savi – Eesti Kaupmeeste Liidu tegevjuht
Lisaks tuntud ja tunnustatud panelistidele on päevast osa võtma oodatud kõik ettevõtlusest huvituvad inimesed, et ka oma sõna kaasa öelda.
Otseülekannet teostab Mind OÜ.
Ettevõtlusnädalast ja teistest selle raames üle Eesti toimuvatest sündmusest saab lähemalt lugeda siit.


description: Eesti Energia juhatuse esimehe Hando Sutteri sõnul on ettevõte Poolas müügi alustamiseks litsentside taotlemisel lõppfaasis ja tahab esimeste tehinguteni jõuda tuleva aasta alguses.

title: Eesti Energia tahab Poolas tehinguteni jõuda juba mõne kuu pärast

maintext:
«Tänaseks on Poolas ettevõte asutatud, müügimeeskond komplekteeritud ja litsentitaotlemised lõppfaasis,» ütles Sutter reedel Eesti Energia kolmanda kvartali tulemusi tutvustaval pressikonverentsil.
«Tahame tuleva aasta alguses seal juba esimesed tehingud teha,» lisas ta.
Sutter ei vastanud konkreetselt BNS-i küsimusele, et kui suure turuosa soovib ettevõte tuleval aastal Poolas saavutada.
«Lähme pigem sammhaaval, hakkame lepingud sõlmima, esimene fookus on nendel klientidel, kellega meil on kontaktid juba Baltikumis,» rääkis ta.
Sutteri sõnul pole Eesti Energia alginvesteering Poolas üleliia suur ja panustatakse orgaanilisse kasvu.
Poola ettevõte hakkab töötama piiratud vastutusega äriühinguna osakapitaliga 1 miljon zlotti ehk ligikaudu 227 000 eurot.


description: Briti nael on pärast Brexiti-rahvahääletust järsult nõrgenenud, kuid see ei ohusta mitte niivõrd Briti, kui euroala majandust, kirjutab Kauppalehti.

title: Nõrk nael tekitab euroala majandusele rohkem probleeme kui brittidele

maintext:
Nael on nõrgenenud euro suhtes 15 protsenti ja dollari suhtes veelgi rohkem.
Brexit on suurendanud riske, mis on pannud kapitali liikuma naelalt muudesse valuutadesse. Seetõttu on naela väärtus langenud suhteliselt lühikese aja jooksul üsna palju, kuid sellele vaatamata ei ole põhjust rääkida veel kriisist.
Kuid alati, kui üks valuuta nõrgeneb, teised tugevnevad, nagu nüüd on juhtunud euro ja dollariga. See näitab ühtlasi valuutaga kauplejate ootusi, et Briti majandus kasvab euroala ja USA majandusega võrreldes aeglasemalt.
Kuid naela nõrgenemine tugevdab Briti majandust ja nõrgestab euroala ja USA majanduse konkurentsivõimet. Eriti ohtlik on naela nõrgenemine Saksa majandusele.
Saksa kaubandusbilanss on pidevas ülejäägis, ehk Saksamaal õnnestub oma kaupu rohkem eksportida, kui riik ise kaupu impordib. Saksa kaubandusbilansi ülejääk moodustab juba 8 protsenti sisemajanduse koguprodukti (SKP) väärtusest. Eksperdid ütlevad, et Saksa kaupade ekspordiedu põhjuseks ei ole niivõrd nende kvaliteet, kuivõrd soodne euro kurss.
Arvestades ekspordi suurt tähtsust, on Saksa majanduse ohuks suured valuutakursiriskid. Just niisugust riski naela nõrgenemine endast kujutab.
Briti väliskaubandusbilanss on aastaid olnud puudujäägiga, moodustades 5 protsenti SKP-st.
Saksamaalt Suurbritanniasse saabuvad kaubad maksvad nüüd 15 protsenti rohkem ja Briti kaubad on vastupidiselt välismaal 15 protsenti odavamad.


description: Vaata otseülekandest täna toimuvat 2017. aasta riigieelarve esimest lugemist riigikogus. Traditsiooniliselt eelneb sellele rahandusministri kõne ning põhjalik küsimuste-vastuste voor.

title: Otseülekanne riigieelarve esimesest lugemisest Riigikogus

maintext:
Europarlament soovib ELi eelarve mahtu suurendada
Euroopa Parlament ei toetanud Euroopa Liidu Nõukogu ettepanekuid eelarvekärbeteks ning tegi EL-i 2017. aasta eelarve-eelnõusse mitmeid muudatusi, mis selle mahtu suurendaksid, nüüd asuvad parlament ja nõukogu omavahel läbirääkimisi pidama.


description: Ekspress Grupi aktsionär, kellele kuulub 13,4 protsenti ettevõttest ja keda esindab Luksemburgi pank ING Luxembourg, ei nõustu muudatustega ettevõtte nõukogus ja soovib senise nõukogu jätkamist.

title: Aktsionär ei nõustu Ekspress Grupi nõukogu liikmete vahetamisega

maintext:
ING Luxembourg on teinud Ekspress Grupi 26. oktoobriks kokku kutsutud aktsionäride erakorralisele üldkoosolekule, mille päevakavas oli vahetused nõukogus, ettepaneku mitte teha muudatusi nõukogus, teatas Ekspress Grupp börsile.
Oktoobri alguses teatas Ekspress Grupp, et ettevõte kutsub 26. oktoobriks kokku aktsionäride erakorralise üldkoosoleku nõukogu liikmete vahetamiseks. Seejuures kinnitati üldkoosolekul osalema õigustatud aktsionäride ring 18. oktoobril.
Ettepaneku kohaselt tuleks tagasi kutsuda nõukogu esimees Viktor Mahhov ning nõukogu liikmed Indrek Kasela, Jaak Ennuste ja Kari Sakari Salonen ja valida nõukogu liikmeteks Marek Kiisa, Peeter Saks, Aleksandras Česnavičius ja Gunnar Kobin. Seejuures hakkaksid Kobina volitused kehtima 2017. aasta 1. jaanuarist, ehk ajast millal ta lahkub kontserni tegevjuhi ametikohalt.
Kui muudatused jõustuksid kava kohaselt, siis olemasolevatest nõukogu liikmetest jätkaksid ettevõtte nõukogus Hans Luik ja Harri Helmer Roschier.


description: Hiiumaa ettevõtjad ja kaupmehed seisavad silmitsi põletava probleemiga – suured kaubaautod mandri ja saare vahel liikuvatele laevadele ei mahu ning see pärsib ettevõtjate sõnul oluliselt Hiiumaa majanduslikku võimekust.

title: Hiiumaa on kaubaveoga jännis

maintext:
Börs vajab suurettevõtteid
Ehkki Tallinna börsi juhi Kaarel Otsa sõnul on meie börsi seis parem kui kolm kuni viis aastat tagasi, ei ole olukord endiselt kiita. Börsiettevõtete turuväärtus on umbes kümme protsenti Eesti sisemajanduse kogutoodangust. Euroopas on see protsent keskmiselt 50.


description: Eurostati andmetel oli Eestis eelmisel aastal kogu põllumaast mahepõllumajanduslikku maad 16 protsenti, olles sellega Euroopa Liidu (EL) riikide seas kolmandal kohal.

title: Eesti oli mullu mahepõllumaa osakaalu poolest EL-is kolmas

maintext:
EL-is keskmiselt on mahepõllumaa osakaal kogu põllumaast vaid 6,2 protsenti. Kõige suurem osakaal ehk 20,3 protsenti on mahemaal Austrias, järgneb 17,1 protsendiga Eesti.
Kõige väiksem mahepõllumaa osakaal on 0,3 protsenti Maltal, 1,6 protsenti Iirimaal ja 1,8 protsenti Rumeenias. Maltal on mahepõllumaad vaid 30 hektarit.
Kokku oli EL-is mahepõllumaad mullu 11,1 miljonit hektarit. Absoluutarvudes enim ehk pea 2 miljonit hektarit oli seda Hispaanias, järgnesid 1,5 miljoni hektariga Itaalia ja 1,4 miljoni hektariga Prantsusmaa.


description: Tulundusühistu Tuleva sulgeb esmaspäeva keskööl algkapitali panustajate nimekirja, praeguseks on liikmeid üle 2900 ja kogutud ligi 2,3 miljonit eurot kapitali.

title: Tuleva sulgeb esmaspäeva õhtul algkapitali kogumise

maintext:
Tuleva algkapitali loomises saavad soovi korral osaleda esimesed 3000 liiget, eeldusel et nad on liikmeavalduse esitanud hiljemalt esmaspäeva keskööks, teatas Tuleva.
Algkapital on vajalik kohustusliku pensionifondivalitseja seadusliku aktsiakapitali nõude täitmiseks. Kapitali ei kasutata tegevuskulude katteks, vaid see investeeritakse Tuleva pensionifondi.
Kõigil liikmetel on liikmetunnistuse saamisest alates 30 päeva aega otsustada, kas ja kui palju nad soovivad algkapitali panustada. Soovi korral võivad liikmed teha algkapitali sissemakse mitmes osas: sel juhul peab esimene osamakse laekuma 30 ja viimane 90 päeva jooksul liikmetunnistuse saamisest.
«Liikmeks astuda saab loomulikult ka edaspidi - hilisemad liitujad lihtsalt ei osale algkapitalis,» ütles Tuleva juhatuse liige Annika Uudelepp.
Tuleva ühistu asutasid tänavu kevadel 22 inimest, kes polnud rahul Eestis tegutsevate pensionifondide madalate tootluste ja kõrgete teenustasudega. Septembris esitas Tuleva finantsinspektsioonile tegevusloa taotluse, et 2017. aasta esimesel poolaastal avada pensionikogujatele endile kuuluvad pensionifondid.


description: Ehkki paljud inimesed arvavad, et piraatkaupu valmistatakse üksnes luksustoodete, näiteks kallite käekottide põhjal, on probleem palju laiem ning puudutab peaaegu kõiki tööstuskaupu, kirjutab Bloomberg.

title: Kingakreem, ravimid ning autoosad - hinnaline käekott pole sugugi minevaim võltskaup

maintext:
1998. aasta San Marino vormel-1 etapil oli soomlasest McLareni piloot Mika Häkkinen sunnitud võidusõidu pooleli jätma, sest tema masina käigukast vedas alt. Põhjus: võltsitud veerelaagrid. Kahju on tekkinud ka mujal: võltsitud ehitusmaterjalid võivad tuld võtta, piraatelektroonika on põhjustanud tõrkeid militaarvarustuses.
«Küsimus pole enam selles, mida võltsitakse, vaid selles, mida ei võltsitaks,» ütleb Karl Lallerstedt, kes töötab eri riikide õiguskaitseasutusi ühendavas organisatsioonis Globaalne Algatus Piirideülese Organiseeritud Kuritegevuse Vastu.
Tänavu aprillis avastati näiteks ühest Keenia laost kolme tonni jagu võltsitud veerelaagreid, väärtusega 100 000 dollarit (91 000 eurot). «Paljude inimeste arvates esineb piraatlust ainult käekottide ja teiste sarnaste toodete valmistamisel, kuid palju tõsisem on asi tööstuskaupade puhul,» märgib Ann-Charlotte Soederlund, kes on piraatkaubanduse vastu võitleva rahvusvahelise organisatsiooni kaasasutaja. «Võltsitud tööstuskauba puhul võivad tagajärjed olla märksa hullemad kui võltskäekoti puhul,» lisab ta.
Soederlundil on ilmselt õigus – piraatkaubandus on tänapäeval üha suurem probleem. Võltsitakse kõike, lisaks luksuskaupadele ka kingaläiget, ravimeid ning neidsamu veerelaagreid, mida kasutatakse nii autodes, nõudepesumasinates kui ka tuumaelektrijaamades.
Hinnangud võltskaubandusele on aga erinevad. OECD andmeil moodustab võltskaupade osakaal globaalsest kaubandusest 2,5 protsendini ehk 461 miljardi dollarini (418 miljardit eurot). Rahvusvahelise Kaubanduskoja arvutuste kohaselt ringleb aga piraatkaupu rahvusvahelises kaubanduses 1,8 triljoni dollari (1,6 triljonit eurot) eest.


authors:
Bns
Bns Pm

description: Venemaa kavatseb järgmisel aastal kehtestada kõigile autodele ja ka kaubarongidele piiriületusmaksu, kirjutab Leedu päevaleht Lietuvos Žinios Venemaa meediale viidates.

title: Leht: Venemaa võib kehtestada kõigile transpordivahenditele piiriületusmaksu

maintext:
Väidetavalt peaks kogutav raha minema Venemaa piiripunktide kaasajastamisele, mille kogumaksumuseks on hinnatud 250 miljardit rubla ehk umbkaudu 3,63 miljardit eurot. Venemaa 314 piiripunktist on heas korras vaid iga viies.
Leedul on Venemaaga neli piiripunkti. Riigi ametkonnad väitsid väljaandele, et pole Venemaa plaanist veel midagi kuulnud.


description: Käesoleva aasta esimese seitsme kuu kokkuvõttes on majutusasutustes ööbimised kasvanud 7%. Swedbanki hotellisektori juht Mari Sukk märkis, et suvel uksed avanud Hilton Hotel annab Tallinna hotellituru arengule hoogu ning uusi majutusasutusi mahuks siinsele turule veelgi.

title: Swedbank: hotellisektorisse mahuks juurde uusi tegijaid

maintext:
«Tallinna majutusasutustes pakutav tubade arv ei ole viimase seitsme aasta jooksul oluliselt muutunud,» märkis Sukk. «Alates 2009. aastast on majutuskohtade arv püsinud 7000 juures ja seda vaatamata hotellisektori suhteliselt headele finantstulemustele ja tubade täituvusele.»
Keskmine täituvus Tallinna majutusasutustes on viimase viie aasta jooksul ulatunud üle 60%, 2015. aastal lausa 64,5% – see tähendab lihtsustatult hotellile täismaja neljal ja poolel päeval nädalas.
«Nii head näitajad on meie hotelli-operaatorite kõva töö tulemus: pingutatud on nii klientide leidmiseks kui teenuse kvaliteedi tagamiseks,» tunnustas Sukk.
«Hotelliäris mängib meil suurt rolli hooajalisus,» lisas Sukk. Nii küündib näiteks juulis Tallinna majutuskohtade täituvus lausa 85 protsendini ja ööbida soovijal on suvel Tallinnas üsna raske vaba kohta leida, eriti kui toimumas on mõni suurüritus. Samas jaanuaris ja veebruaris võib täituvus langeda alla 40%.
Mari Sukki hinnangul on suur suvine nõudlus ööbimiskohtade järele hinnad üles kruvinud ning valikuvariandid praktiliselt olematuks kahandanud.
«Hiltoni tubade lisandumine Tallinna hotelliturule on tervitatav ning samas mahus uusi tulijaid või olemasolevate tegijate laiendusi mahuks mõni veelgi. Eelkõige on oodatud tulijad, kes pakuvad ülemaailmset lojaalsusprogrammi, spaa-kompleksi või muu meelelahutusega ööbimiskohale lisaväärtust, ja ideaalis meelitavad Eestisse uusi turiste,» rääkis Sukk.
«Arusaadavalt selleks, et Eesti oleks sihtkohana turistidele huvipakkuv ja konkurentsivõimeline võrreldes naaberturgudega, peaksid üheskoos panustama erinevad osapooled, alates riigi poolt tehtavatest suurtest otsustest ning lõpetades sõbralike kohalikega tänaval. Eelkõige on olulised Eesti turustamine väljaspool, hea transpordiühendus ning atraktiivne meelelahutus kõige laiemas mõttes.»


description: Üleilmse kinnisvarabüroode võrgustikuga Remax liitus Eestis viies büroo, lähitulevikus plaanib võrgustik veelgi laieneda ning hakata tegutsema ka Tartus.

title: Kinnisvarafirmade võrgustikuga Remax liitus Eestis viies büroo

maintext:
Eelmisel nädalal sõlmis Eno Juul frantsiisilepingu, mille tulemusena lisandub Tallinnasse viies Remax kaubamärgi all töötav kinnisvarabüroo. Juul plaanib büroosse tööle võtta lähitulevikus kokku 20 maaklerit, teatas Remax.
Nüüd on võrgustikul Tallinnas ja Harjumaal viis bürood, lähitulevikus plaanib Remax Eestis veelgi laieneda.
«Soovime minna Tartusse, lisaks mahub pealinna kindlasti veel vähemalt kaks-kolm Remaxi kontorit,» ütles frantsiisiandja Remax Estonia juhatuse liige Heiti Karafin pressiteate vahendusel.
Ta lisas, et nii plaanib võrgustik esimeses etapis jõuda 80-90 maaklerini.
Remax on esindatud enam kui 100 riigis üle maailma. Euroopas on Remax maaklerite arv kasvanud selle aasta algusest 13 000 pealt 17 000 maaklerini.


description: Pärast seda, kui piima hind on Lätis kaks aastat alanenud, on see nüüd viimaks tõusnud juba mitu kuud järjest, teatas Läti põllumajandusministeeriumi esindaja parlamendikomitees.

title: Piima kokkuostuhind jätkab Lätis kasvu

maintext:
Kuigi Eesti Konjunktuuriinstituudi andmetel odavnes toidukorv septembris kolme kuuga 0,1 protsenti ehk 4 senti 68,51 eurole, on see aastaga siiski kallinenud 1,8 protsenti ehk 1,14 eurot.
Vähemalt 50 miljoni euro küsimus: mis saab Terest?
Praegu on keeruline hinnata, kas AS Tere saneerimismenetluse lõpetamisele järgneb uue saneerimise ellukutsumise katse või pankrotimenetlus - välistada ei saa kumbagi, aga seda näeb alles mõne kuu pärast, ütles Lextali vandeadvokaat Urmas Ustav.
E-piima juht mõistab põllumeeste aktsiooni: nad on oma murega täiesti üksi jäetud
Tänase põllumeeste Toompeal toimuva aktsiooni osas nendib ühe Eesti piimatööstuse, ühistulise E-piima juht, et ta saab täiesti aru, mis põllumehed taas meelt avaldama on ajanud.
Piimatööstuse juht: kõik piimatootjad kaotavad
E-piima juhatuse esimehe Jaanus Muraka sõnul ei saa öelda, nagu oleks piimandusühistu alles nüüd viimase piimakriisi mõjul hakanud väiketootjatele rohkem tähelepanu pöörama – seda on viimase kümne kuni 15 aasta jooksul pidevalt tehtud.
Suu piima täis: kaupmehed kilepiima hinna tõstmisest rääkida ei taha
Kuigi Coop Eesti räägib, et üle aasta alla omahinna müüdud odavaima kilepiima liitrihind hakkab sügisel tõusma, siis teised jaeketid teemat väga kommenteerida ei taha, piirdudes jutuga tarbija ootustele vastamisest.
Kas deflatsioon on lõpuks läbi: pärast kaheaastast langust augustis hinnad taas kasvasid
Tarbijahinnaindeksi muutus oli 2016. aasta augustis võrreldes juuliga 0,1 protsenti ja võrreldes eelmise aasta augustiga 0,3 protsenti, teatab statistikaamet.
Noortalunikud protestivad: piima üliodav hind kauplustes on piimatootjad lükanud kuristiku servale
Noortalunikud korraldavad pühapäeval Tartus Sõbra tänava Prismas aktsiooni, et juhtida tähelepanu piimahinnale, mis nende sõnul on talumatult odav.
Leedu piimatööstused hingavad konkurentidele kuklasse
Kuigi enne piimakvootide kaotamist olid leedukad toorpiima tootmises väga nõrgad – olles üks vähestest, kes ei saanud oma kvooti täis –, on sealsed piimatööstused praegu suured ja muutunud tõsisteks konkurentideks nii eestlastele kui ka lätlastele.
Uus ühistuline piimatööstus moonutab turgu
Maaeluminister on allkirjastanud määruse, kus piimandusühistud saavad rajada Eestisse uue piimatööstuse ja riigilt kuni 15 miljonit eurot toetust, kui loovad uue ühistulise seltsi. Esmapilgul tore otsus ja võiks päästa kriisis oleva piimasektori. Ettevõtjana analüüsides on aga reaktsioon vastupidine.
Soome ühistud: piimatootmist raskendab Balti toodangu kiire kasv
Soome piimaühistute sõnul ohustab Balti riikide aktiivne piimatootmine ning üha suurem toorpiima import Soome piimasektorit, uksed on juba sulgenud 500 piimafarmi, kirjutab Soome rahvusringhääling Yle ja vahendab BNS.


description: Riik plaanib võõrandada Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule kolm kinnistut Mikitamäe vallas Beresje külas, et kirik saaks rajada sinna mungakloostri.

title: Mikitamäele kerkib riigi toel mungaklooster

maintext:
Juba praegu on Mikitamäe vald andnud kirikule külas üle 3000-ruutmeetrise kinnistu aadressiga Lukova tänav 5. Nüüd plaanib riik kirikule üle anda veel kolm maatükki, mille kogupindala on veidi üle 245 000 ruutmeetri, selgub valitsuse korralduse eelnõust.
Kõigi kolme kinnistu sihtotstarve on praegu maatulundusmaa. Kirikul on kavas rajada kloostri hoonestus olemasolevate hoonete perimeetrile ja laieneda maatükkidest suurimale Munga kinnistule, teised kaks krunti on mõeldud karjakasvatamiseks.
«Kloostri rajamine Mikitamäe valda aktiviseerib sealset elanikkonda ja aitab hoida sealset elukeskkonda, kuna muudab piirkonna atraktiivsemaks. See omakorda annab võimaluse turismipiirkonna arenguks,» seisab eelnõus.
Samuti selgub eelnõust, et rajatavas kloostris saab omandada konfessionaalset haridust ja klooster tegeleb teoloogia kui teadusega. Samuti osutab klooster sotsiaalteenust, võttes vastu palverändureid ja andes hingehoidu, seisab eelnõus.
Valitsuse korraldus annaks Põlva maavalitsusele õiguse need kinnistud tasuta võõrandada ja anda ilma rahata üle Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule. Maatükkide turuväärtus on eksperthinnangute järgi kokku 30 400 eurot.


description: Läti valitsus plaanib kehtestada idufirmade töötajatele fikseeritud maksu 252 eurot kuus. See annab Eesti naaberriigile idufirmade meelitamisel märkimisväärse eelise, kirjutab Äripäev.

title: Läti maksumagnet tõmbab idufirmad endale

maintext:
Sester plaanib ergutada väikeettevõtlust
See ei ole saladus, et maailmas on just väikeettevõtlusel kandev roll. Rahandusminister Sven Sester ja asekantsler Dmitri Jegorov on välja mõelnud plaani meie väikeettevõtluse virgutamiseks.


description: Järgmisel suvehooajal, mis algab 26. märtsil 2017, tutvustab Läti lennufirma airBaltic vähemalt kuut uut liini väljumisega Riiast.

title: AirBaltic avab Riiast kuus uut liini

maintext:
«AirBaltic on Baltikumile oluline ühendus ülejäänud maailmaga. Osana meie Horizon 2021 äriplaanist täiustame lennuplaani liinidega olulistesse lennujaamadesse, avades vähemalt kaheksa uut lennuliini aastal 2017. Lisaks täiustame edasi olemasolevate liinide lennuplaane ja toome järjest liinile meie uhiuued Kanadas ehitatud Bombardier CS300 lennukid. Need hakkavad olema meie lennufirma tunnuseks, mis teeb meid samas ka maailma esimeseks selle kõige nüüdisaegsema lennuki operaatoriks,» rääkis airBalticu tegevjuht Martin Gauss.
2017. aasta suvehooajaks on airBaltic lisanud lennuplaani Riiast väljuvad liinid Genfi (Šveits), Aberdeeni (Inglismaa), Stavangeri (Norra), Göteborgi (Rootsi), Tamperesse (Soome) ja Cataniasse (Itaalia) ning lisaks lennud Vilniusest Pariisi (Prantsusmaa) ning Münchenisse (Saksamaa).


description: rantsuse autotootja PSA Peugeot Citroen teatas firmasiseses infos, et kavatseb järgmisel aastal Prantsusmaal koondada 2133 töötajat, tuues põhjenduseks Brexiti mõju ja diislautode nõudluse vähenemise, kirjutab France Info.

title: Leht: Peugeot koondab Brexiti mõjul 2000 töötajat

maintext:
Maksuamet Ilvese suurele kingitusele hammast ihuma ei hakka
Riigipea ametist lahkunud Toomas Hendrik Ilves võib rahuliku südamega puhkust nautida ning EAS-ilt nii-öelda kingitusena saadud 170 000 eurot ära unustada, sest saadud tulu pealt Ilvesel maksukohustust ei teki.


description: Riia rahvusvaheline lennujaam teenindas tänavu üheksa kuuga 4,13 miljonit reisijat, mis on 4,7 protsenti rohkem kui aasta tagasi samal ajal.

title: Riia lennujaama reisijate arv kasvas üheksa kuuga ligi 5 protsenti

maintext:
Sealhulgas septembris oli reisijaid 494 729 ehk 5,2 protsenti rohkem kui mullu samal kuul.
Lennujaam teenindas üheksa kuuga 51 469 lendu, sealhulgas septembris 6104 lendu.
Üheksa kuuga käitles lennujaam 14 711 tonni kaupa ehk 11,1 protsenti rohkem kui mullu. Septembris oli kaupa 1575 tonni.


description: Kolme riigi ühise raudteeprojekti Eesti valdusfirma Rail Baltic Estonia juhi sõnul peaks plaanitava raudteeprojekti trass ametlikult kinnitatud saama järgmise aasta märtsis või aprillis.

title: Rail Balticu trass Eestis võib lõpliku kinnituse saada kevadel

maintext:
«Trassi kulgemine on suures osas selge, ent lõplikult seda veel kinnitatud ei ole,» ütles Rail Baltic Estonia juht Indrek Orav teisipäeval Riias toimunud pressikonverentsil. Tema hinnangul võiks trass lõpliku kinnituse saama järgmise aasta märtsis või aprillis.
Orav rääkis, et selleks ajaks saab kinnitatud 350-meetrine koridor.
«Kui vajadus tekib, on pisiparandusi veel võimalik teha. Aga sellisel juhul ei räägi me enam kilomeetritest, vaid mõnedest või kümnetest meetritest,» ütles Rail Baltic Estonia juht.
Kolmapäeval allkirjastasid kaheksa Eesti, Läti ja Leedu institutsiooni Rail Balticu hankemudeli kokkuleppe, lähipäevil peaks lepingule allkirja andma ka Leedu Raudtee. Kokku 28-leheküljeline leping näeb ette kolme tüüpi hankeid – ühisfirma korraldatud, ühised ja riiklikud hanked.
Ühisfirma haldab näiteks ühiste standardite, uuringute, äriarenduse ja turundusega seotud hankeid, nende puhul juhib kogu hankeprotsessi RB Rail. Ühiselt viiakse läbi näiteks alamsüsteemide, piiriüleste raudteelõikude ja toormehankeid. Sellisel puhul organiseerib hanke üldiselt küll RB Rail ning ühisfirma ka juhib hankekomiteed, ent komiteesse kuuluvad ka esindajad kõikidest riikidest.
Riiklikult viiakse läbi näiteks riigisiseste raudteelõikude, suuremate struktuuride ja kohalike rajatiste, näiteks terminalide ehitushankeid. Nende puhul juhib hanget riik ise, ühisfirma osaleb hankekomitees siis, kui sõlmitava lepingu maht ületab 40 000 eurot.raudtee ehitamise, suuremate struktuuride ja kohalike rajatiste, näiteks terminalide ehitust.
Rail Balticu projekt hõlmab kiire rahvusvahelise raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini. Rööpme laius on 1435 millimeetrit ehk Euroopa standard ja reisirongid sõidavad kiirusega kuni 240 kilomeetrit tunnis, samas kui kaubarongid sõidavad kiirusega kuni 120 kilomeetrit tunnis.


description: SEBi majandusanalüütik Mihkel Nestor kirjutab värskes nädalakommentaaris, et Eesti majanduskasvu on viimastel aastatel pidurdanud investeeringute vähenemine. Sellest hoolimata oleme võrreldes teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega, üks suurimates investeerijatest.

title: SEB nädalakommentaar: majanduskasvu eeldus on targad investeeringud

maintext:
Analüüsides riigi majanduskasvu komponentide lõikes, on üks olulistest näitajatest investeeringute osatähtsus sisemajanduse kogutoodangus (SKT). Suured investeeringud viitavad enamasti majanduse kiirele arengufaasile. Panustades raha kinnisvara-, s.h elamuehitusse, parandatakse inimeste materiaalset elujärge. Ettevõtete investeeringud tõstavad aga tootmisvõimsust või tehnoloogilist taset, mis suurendab riigi majanduskasvu potentsiaali järgnevatel aastatel.
Eesti on Euroopa Liidu (EL) liikmesriikide seas olnud traditsiooniliselt üks aktiivsematest investeerijatest. Aastatel 2006-2007 ja 2012-2013 oli Eesti investeeringute osatähtsus SKT-sse kogu ELi suurim. Ka eelmisel aastal, kui investeeringud 2014. aastaga võrreldes vähenesid, jagasime selle indikaatori põhjal neljandat kohta Rootsiga – riigiga, kus oli samal ajal käimas aastakümnete suurim ehitusbuum. Kui ELis on investeeringud läbi aastate moodustanud keskmiselt 20 protsenti SKT-st, siis Eestis viimase 10 aasta keskmisena lausa 28 protsenti.
Alates 2013. aastast on Eesti investeeringud hakanud aga vähenema, pidurdades seetõttu oluliselt ka majanduskasvu. ELis tervikuna on investeerimisaktiivsus samal ajal olnud pigem kasvutrendis. Languse üks oluline põhjus on riigi ehitustellimuste kadumine. 2013. aastal jõudis lõpule ELi struktuurivahendite seitsmeaastane periood, mille arvelt investeeringuid rahastati. Hoogustunud elukondliku kinnisvara ehitus seda puudujääki täita ei suutnud. Tööjõukulude suurenemine ja kesised äritulemused on viimasel kahel aastal pidurdanud ka ettevõtete investeerimisjulgust. Kolmandaks võib investeeringute osatähtsuse vähenemist SKT-s pidada ka pikaajaliseks struktuurseks trendiks – mida paremaks muutub meie infrastruktuur ja tehnoloogiline tase, seda vähem on nende rajamiseks ja uuendamiseks vaja raha kulutada.
Investeeringud on kaldu ehituse poole
Pelgalt investeeringute üldnumbri põhjal majandusele hinnangut anda ei saa – väga oluline on vaadata ka investeeringute struktuuri. Näitena põhjustas 2006. ja 2007. aastal investeeringute suurt kasvu kinnisvarabuum, mis lõppes Eesti majanduse jaoks teadagi traagiliselt. Oleks kogu see raha suundunud betooni ja kipsplaadi asemel Eesti ettevõtete tootmisefektiivsuse, tehnoloogilise taseme ja tootearenduse parandamisse, elaksime ehk oluliselt jõukamas riigis.
Üllatavalt ei ole viimase 10 aasta põhjal Eesti ELi riikide seas esirinnas siiski elukondlikusse kinnisvarasse suundunud investeeringute, vaid hoopis muudele ehitistele ja rajatistele kulutamise poolest. Perioodil 2006-2015 suundus sinna 41 protsenti Eesti koguinvesteeringutest, EL28 liikmesriigi seas oli vastav keskmine 28 protsenti. Tegemist ei ole üksnes Eesti eripäraga, vaid see puudutab pea kõiki ELi vaesemaid liikmesriike, kes on saanud struktuurifondide vahendeid kasutada oma infrastruktuuri arendamiseks. Kuivõrd suures ulatuses need investeeringud majanduse arengupotentsiaali on kasvatanud, on muidugi vaieldav. Parematele transpordiühendustele või kvaliteetsemale energiavarustusele on numbriline hinnang võimalik omistada. Samas on odava raha abil tehtud ka investeeringuid, mida nappide maksutulude toel vaevalt kunagi ette oleks võetud.
Ehitusinvesteeringuid tervikuna vaadates ei saa samas öelda, et Eesti oleks kulutanud liialt «betoonile». Kui ELis on keskmiselt ehitusse suundunud 52 protsenti investeeringutest, siis Eestis 55 protsenti. Arvestades nigelamat algtaset, on suuremad kulutused ka õigustatud. Eluasemeehitusse on Eestis liikunud vaid 14 protsenti investeeringutest, rikastes riikides nagu Soome või Saksamaa 27-28 protsenti. Madalad kulud elamuehitusele tunduvad olevat just Kesk- ja Ida-Euroopa riikide eripära, kus elanikkonnast suurem osa omab enda kodu, mitte ei üüri seda. Omaette küsimuseks jääb, kas investeeringute vähesuse põhjus on elanike vaesus või on oma kodu omavad inimesed sellesse investeerimisel säästlikumad kui näiteks üürimajasid pidav kohalik omavalitsus.
Üle ELi keskmise on Eestis tehtud investeeringuid masinatesse ja seadmetesse – 37 protsenti koguinvesteeringutest EL28 30 protsendi vastu. Et keskmise Eesti ettevõtte tootlikkus jääb kaugele maha rikkamate põhjanaabrite vastavatest näitajatest, leidub siin tehnoloogia arendamiseks ruumi ilmselt küllaga. Kahjuks tuleb märkida, et põhiosas on suuremad investeeringud masinaparki tulnud transpordivahendite arvelt, mis andsid perioodil 2006-2015 koguinvesteeringutest 12 protsenti. Protsendi võrra olid ELi keskmisest kõrgemad investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) vahenditesse, samuti muudesse seadmetesse ja masinatesse. Kiirelt arenenud Kesk-Euroopa riikides nagu Poola ja Slovakkia on investeeringud muudesse masinatesse ja seadmetesse küündinud samal perioodil aga 30 protsendini. Ühes valdkonnas jäävad Eesti investeeringud ELi keskmisele ka selgelt alla – need on kulutused intellektuaalomandi, s.t erinevate litsentside, tarkvarade ja muu säärase kasutamiseks. Ettevõtete IKT-lahenduste kasutamise parandamist on peetud üheks lähiaastate prioriteetidest tootlikkuse suurendamisel.
Uue ELi tõukefondide perioodi toel on lähiaastatel oodata riigi investeeringute suurenemist. Kuigi paremad maanteed ja renoveeritud koolid on kõigi huvides, on nendest saadav kasu mõõdetav pigem tunnetusliku heaolu, kui reaalse rahalise võiduna. Pikaajalist majandusarengut silmas pidades oleks märksa olulisem, et siinsed ettevõtted suudaksid kasutada kõrgtasemel tehnoloogiat ja tarkvaralahendusi. 1950ndatest pärit metallitöötlusmasinad võiksid rakendust leida muuseumis, mitte tööstusettevõttes. Kiire tööjõukulude kasv sunnib ettevõtteid paratamatult samme selles suunas astuma.


description: Rail Baltic annab eestlastele võimaluse oma heaolu suurendada, leiab Euroopa pikima maantee- ja raudteesilla Øresundi silla rajamisel osalenud Kim Smedegaard Andersen.

title: Øresundi silla rajaja: kriitika muudab Rail Balticu paremaks


description: Statistikaameti andmetel eksporditi tänavu kaheksa kuu jooksul Eesti päritolu põllumajandussaadusi ja toidukaupu 470 miljoni euro väärtuses.

title: Põllumajandussaaduste ja toidukaupade eksport vähenes aastaga kolm protsenti

maintext:
Võrreldes eelmise aasta sama ajaga vähenes eksport 3% ehk 14 miljoni euro võrra. Enim on suurenenud teravilja väljavedu.
2016. aasta jaanuarist augustini moodustasid põllumajandussaadused ja toidukaubad 9% kogu Eesti päritolu kauba ekspordist (2015. aasta samal perioodil oli osatähtsus samuti 9%).
Põllumajandussaaduste ja toidukaupade ekspordis oli suurima osatähtsusega piima ja piimatoodete (18%), teravilja (13%), kala ja vähilaadsete (11%) ning mitmesuguste valmistoidukaupade (10%) eksport.
Enim on suurenenud teravilja väljavedu
2016. aasta esimese kaheksa kuuga on kõige enam suurenenud teravilja väljavedu. Aastaga on teravilja eksport kasvanud 53% ehk 20 miljoni euro võrra. Selle põhjuseks oli eelmise aasta hea viljasaak, mille eksport on toimunud osaliselt ka käesoleval aastal. Nii nisu kui ka odra eksport on mõlemad kasvanud 10 miljoni euro võrra.
Köögivilja eksport on kasvanud üle kahe korra ehk 6 miljoni euro võrra. Köögivilja ekspordist moodustas suurema osa kaunviljade (hernes, uba) väljavedu.
Õliseemnete ja õliviljade eksport on kasvanud 84% ehk 5 miljoni euro võrra. Suurema osa selle kaubagrupi ekspordist annab rapsi eksport.
Märkimisväärselt on suurenenud ka jookide ja alkoholi väljavedu, mis on kasvanud 16% ehk 5 miljoni euro võrra. Sealjuures on jookide ja alkoholi eksport Lätti kasvanud 27% ehk 2,5 miljoni euro võrra.
Kõige suurem langus on toimunud kala ja vähilaadsete ekspordis, mis on vähenenud 33% ehk 27 miljoni euro võrra.
Oluliselt on vähenenud ka piima ja piimatoodete eksport (langus 13% ehk 12 miljonit eurot).
Elusloomade väljavedu on vähenenud 19% ehk 4 miljoni euro võrra.
Ekspordi sihtriikide seas on esikohal Soome
2016. aasta esimese kaheksa kuu jooksul eksporditi Eesti päritoluga põllumajandussaadustest ja toidukaupadest 79% Euroopa Liidu riikidesse ning 21% EL-välistesse riikidesse. Peamised sihtriigid olid Eesti naabermaad. Esikohal oli Soome (osatähtsus 22%), järgnesid Läti (18%), Leedu (14%) ja Rootsi (6%). Viiendal kohal sihtriikide seas oli Saudi Araabia (6%), kuhu eksporditi teravilja. Naaberriik Venemaa oli sihtriikide seas alles 16. kohal (osatähtsus 1%). Kokku eksporditi kohaliku päritoluga põllumajandussaadusi ning toidukaupasid 94 erinevasse riiki.
Aastaga suurenes kõige enam eksport Saudi Araabiasse (28 miljoni euro võrra), mida põhjustas teravilja väljavedu. Suurenes ka eksport Keeniasse ning Soome (mõlemasse 5 miljoni euro võrra). Ka Keeniasse kasvas teravilja väljavedu.
Eksport vähenes kõige enam Iraani (10 miljoni euro võrra), kuhu eelmisel aastal oli eksporditud teravilja. Oluliselt vähenes ka eksport Saksamaale (10 miljoni euro võrra), Leetu ja Prantsusmaale (mõlemasse 8 miljoni euro võrra). Eksport Venemaale on vähenenud aasta jooksul 47% ehk 5 miljoni euro võrra.


description: Sotsiaaldemokraatliku erakonna fraktsiooni liikme Rainer Vakra hinnangul ei ole Erelringi börsile toomise ideel erilist jumet.

title: Rainer Vakra: Eleringi börsile viimisega ei võidaks midagi

maintext:
«IRLi mehed on seda Partsu möllamist ja «riskide võtmist» vaadanud ja jõudnud lõpuks ise ka järeldusele - riigiettevõtete läbipaistvuse ja juhtimisega on probleeme. Lahendusega ma nõus ei ole, et seda tuleb saavutada enamusosaluse müümisega, aga nagu öeldakse, kõik algab probleemi tunnistamisest,» kommenteeris Vakra Eleringi börsile toomise mõtet.
Kuigi Tallinna börs saaks Eleringi tulekuga täiendavat tähelepanu, ei oleks see pikemas perspektiivis tulus samm. «Kodumaised investorid, näiteks pensionifondid, paigutaksid oma vahendid Eesti ettevõttesse. Ostes aktsiad Eesti Vabariigi käest liigub nende raha küll riigikassasse, aga igal järgneval aastal saab riik erastatavate aktsiate võrra ka vähem raha dividendidest. »
«Võib loota, et aktsiad pakuksid huvi ka välisinvestoritele. Aga mis saab edasi? Mismoodi need tehingud tegelikult kapitaliturgu ning Eesti majandust vähegi pikemas perspektiivis sisuliselt elavdaksid? Loota näiteks, et tänu Eesti Energia turule viimisele tekiks välisinvestoritel üldine huvi Eesti ettevõtete või veel laiemalt Eesti ettevõtluskeskkonna vastu, on otse öeldes naiivne, » arvas Vakra.
Välisinvestorid leiavad huvitavad võimalused üles ka ilma neile eraldi tähelepanu tõmbamata. Pealegi on erastamine minevikus mitu korda untsu läinud. «Eesti Raudtee, Eesti Energia, Tallinna Vesi. Eesti Energia kunagine erastamiskatse oli aga nii segane ja lõpuks lausa kriminaalne, et sellel ei tahakski siinkohal rohkem peatuda. Võib vaid loota, et oleme sellest poliitikutena ja ühiskonnana tervikuna õppinud. »


description: Kredex toetab tänavu väikeelamute energiatõhususe rekonstrueerimist 1,35 miljoni euroga, mis võimaldab katta kuni 30 protsenti rekonstrueerimistööde kogumaksumusest.

title: Kredex toetab tänavu väikeelamute rekonstrueerimist 1,4 miljoni euroga

maintext:
Kredex avab toetuste taoltusvooru 14. novembrist. Maksimaalne toetussumma on 15 000 eurot, teatas asutus.
Ettevõtlusminister Liisa Oviiri hinnangul võimaldaks energia säästvam kasutus arvestatavat rahalist kokkuhoidu ning aitaks samas kaasa ka keskkonnaressursside säästvale kasutamisele.
«Hoonete rekonstrueerimise toetamisega saab riik kaasa aidata elamufondi jätkusuutlikkuse ja energiatõhususe kasvule. Oluline on, et panustatakse taastuvenergiaallikate kasutuselevõttu ning energiatõhususse, mis tervikuna annab ka parema tulemuse tervisliku elukeskkonna loomisel,» ütles minister.
Toetus hõlmab maja igakülgset soojustamist, küttesüsteemide uuendamist, lisaks taastuvenergiaallikaid kasutavate seadmete soetamist ja kasutuselevõttu ning muid töid, mis aitavad kaasa energiatarbe vähenemisele.
Riik jagas analoogset toetust Kredexi kaudu ka 2012. aastal, mil sai toetust 212 väikeelamut. Tollal oli keskmine rekonstrueerimise maksumus 40 000 eurot ning keskmine toetuse väljamakse 13 400 eurot.
Riigi eelarvestrateegia 2017-2020 kohaselt kavandatakse nimetatud perioodil rahastada väikeelamute energiatõhususe suurendamise toetust kogumahus 6,91 miljonit eurot. 2016. aastal on selleks eraldatud 1,35 miljonit eurot.


description: Viinamarjakasvatajate ja veinivalmistajate liit tegi riigile ettepanekule seada kindlad reeglid ja nõuded sellele, missugust veini võiks nimetada Eesti omaks, liidu hinnangul peaks Eesti veini tooraine olema ka täies mahus siin toodetud; maaeluministeerium kavatseb ettepanekuid lähiajal koos ülejäänud alkoholisektoriga analüüsida.

title: Viinamarjakasvatajad soovivad rangeid nõudeid Eesti veinile

maintext:
Maaeluministeerium saatis septembri keskpaigas kooskõlastusringile alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise uued täpsustatud nõuded. Need paika seadev määrus põhineb 2004. aastast ning täpsustused võtavad peamiselt üle mõne aasta taguste eurodirektiivide nõuded. Sisulistest muudatustest on olulisim see, et eelnõu lubaks puuvilja- ja marjaveini toorainena kasutada peale puuviljade ja marjade ka muud taimset materjali.
Eelnõu koostamisesse kaasati ka Eesti Viinamarjakasvatajate ja Veinivalmistajate Liit, mis tegi ettepaneku seaduses nõuded senisest märksa põhjalikumalt selgitada ning muuhulgas lahti kirjutada ka see, mida võib üleüldse nimetada Eesti veiniks, Eesti siidriks või Eesti perry'ks ehk pirnimahlast kääritatud joogiks.
«Meie jaoks on praegu kõige olulisem küsimus see, et ei ole selge, mis üldse on Eesti vein. Sellest algab kõik,» ütles liidu juht Jaanus Lajal BNS-ile. Ta rääkis, et kuna seaduses nõuded selle kohta puuduvad, tõlgendavad tootjad seda väga erinevalt ning seetõttu ei pruugi tarbija jaoks sugugi selge olla, kas «Eesti vein» on toodetud näiteks siinsetest Otepää viinamarjadest või on tegu hoopis Hiinast imporditud kontsentraadist kääritatud joogiga.
Viinamarjakasvatajate ja veinivalmistajate liidu ettepanek näeb ette, et puuvilja-marjaveriniks tuleks nimetada kuni 16-mahuprotsendilise etanoolisisaldusega kääritamise teel saadud alkohoolset jooki. Seejuures aga tohiks Eesti veiniks nimetada vaid säärast kaupa, mis on täies ulatuses valmistatud Eestis kasvatatud viinamarjade värskeltpressitud mahlast. Puuvilja-marjavein võiks aga tähendada kaupa, mis on tehtud Eestis kasvatatud marjade või puuviljade värskeltpressitud mahlast või ka virdest.
Jooke, mis on aga valmistatud kääritamise teel kontsentraadist, pulbrist või taimede ja viljade leotamisel ning mille etanoolisisaldus on kuni 15 mahuprotsenti, tuleks aga liidu hinnangul nimetada vastavalt kas kontsentreeritud mahlast või pulbrist valmistatud kääritatud joogiks või taimeosade leotamisel ja suhkru lisamisel saadud kääritatud joogiks.
Maaeluministeeriumi kooskõlastusringile saadetud eelnõu näeb nendest ette vaid puuvilja- ja marjaveini kategooria. See oleks eelnõu järgi kuni 15-mahuprotsendilise etanoolisisaldusega kääritatud jook, mis on valmistatud värsketest marjadest või puulviljadest valmistatud pulbrist või mahlast või tehtud kontsentreeritud mahlast.
Lajal ütles, et praegune selguse puudumine on kehv nii tootjale kui tarbijale ja raskendab kauba turustamist, kuna ei pruugi olla selge, mida täpselt etiketile kirjutada võib. Tulevikus võiks tema sõnul mõelda näiteks ka Eesti veini geograafilise tähise või kvaliteediklasside loomise peale. «Selle kõige alus on aga selgus ja selleks on vaja teha määrus,» rääkis Lajal.
Viinamarjakasvatajate ja veinivalmistajate ettepanekud näevad ette täpseid nõudeid ka näiteks sellele, missugust siidrit või perry't võib nimetada Eesti omaks. Nii oleks Eesti siidri puhul võtmetähtsusega see, et toormena kasutatud õunad oleksid täielikult kasvatatud Eestis, samuti peaks Eesti perry tootmiseks kasutatud pirnid olema 100-protsendiliselt Eestist pärit.
Maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand ütles BNSile, et ministeerium on Eesti Viinamarjakasvatajate ja Veinivalmistajate Liidu ettepanekud kätte saanud.
«Kuna püstitatud teemad puudutavad laiemalt kogu alkoholisektorit, siis on arutelud nendel teemadel kindlasti ees ja selleks on kavas kogu sektori laiemapõhjalisem kaasamine,» rääkis ta.