authors:
Foto
Arvo Meeks
Valgamaalane

description: TÜ kliinikumist saab Valga haigla enamusaktsionär. Valga linnapea Kalev Härk kinnitas, et haiglat puudutavaid otsuseid langetatakse tulevikus koos linnaga.

title: Aktsiate müümine toob Valgasse uuenenud EMO

maintext:
Tartu ülikooli kliinikumi alla minek annab võimaluse renoveerida erakorralise meditsiini keskus.
Valga haigla aktsiakapitali laiendamisse suunatav miljon eurot on tegelikult meditsiiniasutuste võrgustumiseks mõeldud riigi sihtotsrabeline raha, vahendas „Aktuaalne kaamera".
Selle eest saab renoveerida Valga haigla hoonekompleksi, arendada tervisekeskust ja muuta kaasaegseks erakorralise meditsiini osakonna.
Kuigi enamusosalusega kaasnev otsustamisõigus on nüüd ülikooli kliinikumil, jääb endiselt omanikuks ka Valga linn ning võimalikud muutused plaanitakse ette võtta koos.
„Esmased protseduurid tehakse ikka Valga haiglas. Ka tervisekeskuses tehakse esmased protseduurid kohapeal. Mis aga muutub, on see, et kõik, mis järgneb - nii põhjalikumad uuringud kui ka keerulisem ravi Tartu kliinikumis - need protseduurid on palju lihtsamad," selgitas linnapea Härk.


description: Eestis on hinnanguliselt veerand miljonit vähemalt 65-aastast inimest, kellest 43% on igapäevast suhtlust mõjutav kuulmislangus, vahendavad Terviseuudised.

title: Kodus kuulmistesti teha ei maksa

maintext:
Kuulmisuuringute läbiviimise ja kuuldeaparaatide sobitamise puhul on äärmiselt oluline täpsus. Õigesti läbi viidud kuulmisuuring pädeva spetsialisti poolt on korrektse kuuldeaparaadi sobitamise alus. Kodustes tingimustes läbiviidavad kuulmisuuringud telefoni või arvuti abil ei ole soovitavad, sest viimased ei suuda pakkuda infot kuulmislanguse tekkepõhjuse osas.
Kuuldeaparaat on korrektselt/täpselt sobitatud, st see pakub patsiendile võimandust just nendel helisagedustel, kus seda kõige rohkem on vestluskaaslane kõne kuulmisel vaja.
Mure korral on esialgu soovitatav pöörduda oma perearsti poolt, kes kontrollib, kas kuulmislanguse põhjuseks on hoopis lahendatav põhjus, nt vaikummistus või väliskuulmekäigu infektsioon. Kui perearst on veendunud, et Teid peab suunama erialaspetsialisti poole, siis ta väljastab Teile saatekirja kõrva-nina-kurguhaiguste arsti vastuvõtule pöördumiseks. Viimane saab väljastada tõendi ka riigipoolse kompensatsiooni saamiseks kuuldeaparaadi ostmisel.
Loe pikemalt siit.

fasttext_language: et


authors:
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Ahju soojenemine sõltub ka kütmise viisist. Kolle tuleks alati vanast tuhast puhastada, puud laduda õhuvahedega.

title: Kuidas ahju õigesti kütta?

maintext:
Halgude koldesse kuhjamiseks on kaks võimalust. Traditsiooniliseks peetakse nii-öelda alt üles meetodit, kus kõige alla pannakse paber, seejärel tulehakatis ja kõige peale suured halud. Kui tuli on alla saadud, põleb leek läbi puude jõuliselt ülespoole.
Niinimetatud ülevalt alla meetodi järgi pannakse suured halud kõige alla, väiksemad nende peale ja kõige otsa tulehakatis. Tuli pannakse põlema ülevalt ja see põleb vaikselt läbi puude allapoole. Kui halud on kuivad, siis hakkavad need pealtpoolt hästi põlema. Enne kütmist võiksid puud olla ööpäeva toas, et need oleksid toasoojad.
Ühtegi ahju ei soovitata korraga rohkem puid panna kui kaks kolmandikku kolde mahust, sest põlemiseks peab õhku olema. Kui puud on peaaegu põlenud ja järel on söed, alles siis soovitab OÜ Potipoiss korstnapühkija Pepe Sussen puid juurde lisada, kui selleks on vajadust.
„Targem on puid juurde lisada korraga rohkem, mitte aga ühekaupa niipea, kui ruumi tekib, sest iga lisamisega temperatuur koldes langeb ja põlemise aeg pikeneb.”
„Targem on puid juurde lisada korraga rohkem, mitte aga ühekaupa niipea, kui ruumi tekib, sest iga lisamisega temperatuur koldes langeb ja põlemise aeg pikeneb,” põhjendab ta soovitust.
Ahju võib tule teha üks, kaks või isegi kolm korda päevas, olenevalt ilmast. Reegel on, et kahe põlemise vahele peaks jääma 4–5 tundi. Kui ahi on külm, tuleks see enne suure tule süütamist väikese eeltulega üles soojendada. See vähendab vältimatu kuumašoki ohtu, mis paratamatult ahjus iga kord tule süütamisega kaasas käib. Kui ahju pidevalt kasutatakse, on see šokk minimaalne. Ideaalne oleks ahju külma aja alguses tuli teha ning seejärel seda kevadeni soojana hoida.
Kui tuld õigesti teha, ei teki korstna sisepinnale tahma. Siiski peab seda igal aastal puhastama ja samal ajal korstna seisukorda kontrollima.
Põlemine peaks olema võimalikult kiire, keskmise tule korral umbes kaks tundi. Kui viimased söed on kustunud, tuleb siiber kohe sulgeda. See suleb lõõrid ja takistab korstna tõmbel ahjust sooja välja viia. Siibril peaks olema viieprotsendiline turvaava, mis laseks soojal pidevalt süsteemist veidi välja imbuda. Siis saab siibri rahuliku südamega sulgeda, teades, et kui mõni süsi veel hõõgub, liiguvad tekkinud gaasid lõõri pidi välja, mitte ei leki eluruumi.
Kui siiber liiga vara kinni panna, võib suits eluruumidesse levida. Majas või korteris peab olema suitsuandur ja soovitatavalt ka vingugaasi detektor, sest vingugaasi suitsuandur ei tuvasta. Vingugaasi detektor on seinale kinnitatav patareitoitel seade, millel on nii heli- kui ka valgusalarm.
Vingugaas ehk CO on lõhnatu, värvitu ja maitsetu. Mürgistuse tunnused on peavalu, pööritus, väsimus, nõrkus ning teadvuse kaotus.
Kütmisest ja küttekollete erinevustest kirjutas pikemalt ajakirja 60+ detsembrinumber


authors:
Foto
Sander Ilvest

description: If Kindlustuse statistika kohaselt põhjustavad ilutulestiku raketid igal aastal raskeid õnnetusi, enamjaolt on põhjuseks olnud raketi vale kasutus või enneaegne plahvatus. Sageli on inimest tabanud raketi põhjustatud vigastused pöördumatud, hoonete akendest sisse lendavad raketid aga põhjustavad tulekahjusid.

title: Ilutulestiku raketid tekitavad igal aastal raskeid vigastusi


authors:
Eili Arula
Foto

description: Lumetu talv kelgukoerte tuju ei riku, sest neid saab rakendada näiteks tõukeratta ette. Just nii talitab oma kahe alaska malamuudiga Jõgeva politseinik Diana Erikson.

title: Politseinik peab kodus kahte varganägu


authors:
Raimu Hanson
Foto
Kristjan Teedema

description: Homme ja neljapäeval saavad tartlased ning jaanuari esimese nädala teisel poolel tallinlased kuulata Tanel Joametsa esituses vene helilooja ja pianisti Aleksandr Skrjabini kõiki kümmet sonaati. Selle helilooja looming on tartlasest pianisti ja muusikapedagoogi saatja olnud aastaid, eriti aga viimasel ajal.

title: Pianist Tanel Joamets: minu loomusega sobib Skrjabin


description: Loe kuulutusi SIIT

title: Kuulutused, 22. detsember 2016

maintext:
Tartu Postimehes ilmuvad kuulutused E–R. Telli kuulutus kuulutus.ajaleht.ee, tel 739 0397.
• Kuulutused on saadaval pdf-formaadis. Vaatamiseks peab olema arvutisse paigaldatud vastav tarkvara, näiteks Foxit Reader või Acrobat Reader.
• Kui fail läbi veebilehitseja ei avane, salvestage see eelnevalt oma arvutisse. Selleks tehke kuulutuste lingil paremklikk ning valige oma veebilehitsejale vastav salvestamise käsk (Save Link As..., Save Target As... vms).


authors:
Kertu Kula
Foto

description: Lõuna-Eesti ühe suurima tööstushoone ehituse, Lasita Maja tootmishoone laiendus Tartu maakonnas on jõudnud sarikakarkassi valmimiseni.

title: Lasita Maja uus tootmishoone pidas sarikapidu

maintext:
Laiendusega lisandub tootmishoonele 8546 ruutmeetrit. Juurdeehitus peaks lõplikult valmima 2017. aasta suveks. Praegu ollakse töödega graafikus.
«Suurimaks väljakutseks on uue tootmishoone ehitustööde korraldamine nii, et olemasolevas tehases jätkuks igapäevane töö tõrgeteta,» märkis tootmishoone ehitusettevõtte, Embach Ehitus juht Andres Salusaar. Ta lisas, et teiseks ehituslikuks väljakutseks saab olema uue ja olemasoleva tootmishoone ühendamine igapäevast tööd häirimata.
Lasita Maja investeerib oma puitmajade tootmishoone laiendusega mitte ainult ettevõtte, vaid Eesti puidutoodete tööstuse arengusse ja ekspordivõimekusse tervikuna. Uue tootmishoone eesmärgiks on suurendada mahtu ja seejuures ka töötajate arvu.


authors:
Kertu Kula
Foto
Margus Ansu

description: Forseliuse pargis asub mänguväljak, mis on umbes neli aastat olnud avatud kasutusloata. Selle rajas sinna nüüdseks rahalistesse raskustesse sattunud OÜ Väike Karu, mis pidas varem lähedal lastehoidu.

title: Linn ehitab äpardunud mänguväljaku asemele uue


authors:
Mari-Liis Pintson
Kaspar Koort
Foto
Margus Ansu

description: Vaieldamatu ülekaaluga tartlastel tänavuseks Tartu aasta teoks valitud Eesti Rahva Muuseumi uue hoone valmimine mõjutab otsapidi paljusid teisigi ettevõtmisi, mis eile konkursi tulemuste väljakuulutamisel Tartu linnapea Urmas Klaasi ja Postimehe peatoimetaja Lauri Hussari käepigistuse ja aukirja välja teenisid.

title: Tartlaste soosik ERM mõjutab lainetusena kogu linna


authors:
Kertu Kula
Foto
Elmo Riig

description: Neljapäeval kella 14.50 ajal leidis aset liiklusõnnetus Jõgevamaal Kasepää vallas Jõhvi-Tartu-Valga maantee 82. kilomeetril, kus alkoholijoobes 41-aastane mees kaldus sõiduautoga Audi A6 vastassuunda ning sõiduk põrkas kokku sõiduautoga Škoda Superb, mida juhtis 53-aastane mees.

title: Joobes juht põhjustas Jõgevamaal liiklusõnnetuse


authors:
Vilja Kohler
Foto
Kristjan Teedema

description: Tartus on tänavu liikluses viga saanud 64 inimest. Neist üle poole jalakäijad ja jalgratturid, kellest enamikuga juhtus õnnetus ülekäigurajal. Paraku ei käi nende ohtlike kohtade kaotamine imeväel, kuigi on häid kavatsusi.

title: Foore läheb väga vaja, aga raha nendeks pole


authors:
Risto Mets
Foto
Elmo Riig

description: Eile õhtust saati otsitakse Võrtsjärvelt kalameest, kes läks võrke kontrollima, kuid koju tagasi enam ei tulnud. Et mehe auto on siiani järve kaldal ning ühtegi muud teavet tema kohta pole laekunud, on alust karta, et mees kukkus järve.

title: Võrtsjärvel jäi kalamees kadunuks

maintext:
Lõuna päästekeskuse teatel kutsus politsei nad eile õhtul kell 20.14 appi Rannu valda Tamme küla piirkonda. Pinnaltpääste varustuses päästjad abistasid korrakaitsjaid kadunud inimese otsingutel järvel ning amfiibsõidukiga kaldal, kuid keskööks kedagi järvelt ega selle lähedusest ei leitud. Kell 00.21 otsustati otsingud lõpetada.
Täna jätkub kalamehe otsimine. Esialgsetel andmetel on järve kohale saadetud kopterimeeskond avastanud jääaugu, mida kontrollitakse. Kuna endiselt pole mehe kohta ühtegi teist teadet, et ta võis minna kuhugi mujale, tegeleb politsei praegu versiooniga, et mees kukkus läbi jää ja uppus.
Politsei kinnitusel on järvele läinud ja kadunuks jäänud mees 53-aastane. Lõuna prefektuuri operatiivjuht Künter Pedosk ütles, et otsinguoperatsioon oli üksjagu keeruline, sest kehvad jääolud takistasid järvel liikumist ning igal sammul tuli vaadata ette, et päästjatest ei saaks päästetavad.
«Jätkame otsinguid ning anname endast oleneva, et mees üles leida, kuid seejuures ei tohi päästjad liigselt riskida ja ennast ohtu panna,» toonitas Pedosk. Järvepinda kontrollinud lennusalga meeskond avastas kaldalt järvele suundunud kuuseokstega kaetud jäärajalt ühe augu, mis praeguse versiooni kohaselt võib olla läbikukkumise kohaks.
Operatiivjuht ütles, et plusskraadid ning sagedased vihmasajud on muutnud veekogude jääkatte ohtlikult õhukeseks, mis inimest ei kanna. «Paksem jää tekib järvele pärast pikemaajalist külma, mistõttu tuleb kalastushuvilistel järvejääle naasmiseks pisut kannatust varuda. Loodetavasti kalamehed mõistavad, et nõrgale jääle minnes seavad nad ohtu nii ennast kui läbi jää vajumise korral ka endale appi tõtanud päästjad,» rõhutas Pedosk.
Otsingud jätkusid kuni pimeduse saabumiseni. Meest leida ei õnnestunud.


authors:
Risto Mets
Foto
Margus Ansu

description: Täna, 24. detsembril saab Raekoja platsil süüa sooja suppi ja kuulata puhkpillimuusikat, keskpäeval kuulutatakse välja jõulurahu, teatas Tartu linnavalitsus.

title: Raeplatsil pakutakse jõulusuppi ja kuulutatakse jõulurahu


authors:
Aime Jõgi
Foto

description: See juhtus üle-eelmisel suvel. Gunnar Keermann on turvafirma Viking Security objektijuht Tartu kaubamajas ning tema oli sel päeval tööl.«Korraga sain toidumaailma juurest raadio teel teate, et inimene kukkus kokku. Võtsime turvaruumi seinalt AED ja jooksime,» meenutas Keermann.

title: Küll keegi ikka aitab. See keegi oled sina


authors:
Risto Mets
Foto

description: Nagu ikka, avastavad paljud pealinnas tööl käivad inimesed pühade eel, et Tallinn ei ole mitte see koht, kus nad tahaksid jõule veeta. Paraku ei pruugi linnast lahkumine olla enam kuigi lihtne, sest näiteks bussipiletitega on kitsas käes.

title: Enamik bussipiletid Tallinnast Tartusse on välja müüdud

maintext:
Autodest on linnast väljuvatel teedel moodustunud tõenäoliselt juba praegu ummikud. Ka Tartu ringteel Lõunakeskuse juures venis autoderivi ennelõunal ebameeldivalt pikaks. Kes otsib veel viimaseid kingitusi, kes püüab jõuda koju, maakodusse või vanemate juurde.
Neil pealinnast Tartusse sõita soovijatel, kes loodavad ühistranspordile, pole jäänud enam palju variante. Bussidele on eelmüügipiletid tänaseks suuresti välja müüdud. Kohti leidub veel mõnedele hilisõhtustele reisidele. Rongide kohapealt pole teateid, et neile enam ei pääseks. Üsna täis on rongid aga ka tavapärastel nädalalõppudel ja pole alust arvata, et reisijaid täna vähem oleks.
Seevastu homme on kõik juba rahulikum. Bussipileteid leidub pea igale väljumisele.


description: Lõppeval aastal tähistas oma kümnendat aastapäeva Vanemuise Fond, mille asutasid Olga Aasav, Kalev Kase, Mart Avarmaa ja Tartu linn 12. oktoobril 2006. Vanemuise teatrijuhi Toomas Petersoni teatel on nad ühtlasi olnud läbi kümne aasta olulisemad ja järjepidevamad toetajad.

title: Vanemuise Fond astus uude tegevusaastasse


authors:
Raimu Hanson
Foto
Tõnis Järs

description: Jõuluvaheaeg on mõeldud tavalistele kooliõpilastele, kelle hulka aga ei kuulu Vanemuise tantsu- ja balletikooli suured ja väikesed õppurid. Nad peavad käima balletitreeningutes ja etendustel.

title: Ballett nõuab koolivaheaja endale

maintext:
Eelolev pühadeaeg on jõudnud ometi servamisi juba ka nendeni. Esmaspäeval pidasid nad Vanemuise väikeses majas jõulupidu koos Mäe-kodu 14 lapsega, keda oli saatma tulnud kolm kasvatajat.
Pidu Mäe-kodu lastega
Ühine pidu algas tulevaste baleriinide ja tantsijate eeskavaga. «Kui meie kava sai läbi, kutsus jõuluvana Mäe-kodu lapsed lavale ja pani nad esinema,» ütles Vanemuise tantsu- ja balletikooli juhataja Jelena Poznjak-Kõlar. «Mõni laulis, mõni luges luuletust – nad esinesid mitme numbriga ja see kõik oli väga vahva. Ma usun, et asenduskodu lastele avaldas teatrilaval esinemine muljet.»
Tantsu- ja balletiõpilastele on saali ees esinemine vägagi tuttav. Neil on oma lavastus «Inetu pardipoeg» ja mitmedki neist osalevad ka teistes Vanemuise lavastustes.
«Nad on teatrietendustega äärmiselt hõivatud,» ütles juhataja. «Paljuks muuks ei jää aega. Kõigil lastel on jõuluvaheaeg, aga mitte meie õpilastel: nad osalevad «Lumekuningannas» ja «Õhtu Kálmániga» etendustel. Koormus on väga suur. Näiteks 5. jaanuaril on neil kolm etendust: Teatri Kodus algusega kell 11 ja 18 «Inetu pardipoeg» ja kell 19 algab suures majas «Carmen», kus osaleb kümme meie õpilast.»
Teater saadab neile auto Teatri Kodusse järele, muidu nad ei jõuakski ooperietendusele, sest pärast avamängu peavad nad kohe laval olema.
Jelena Poznjak-Kõlari arvates selline suur koormus lastele meeldib ja stimuleerib neid treeninguteks balletitundides.
Suurepärane ja meeldejääv aasta
Lõppev aasta läheb Vanemuise tantsu- ja balletikooli ajalukku suurepärase aastana. Suvel tõid tantsuõpilased Jurmalast rahvusvaheliselt festivalilt ja võistluselt kuldmedali, neli karikat ja mitu esikohta. «Sügisel hakkasime ette valmistama uusi numbreid,» ütles juhataja. «Tahaksime märtsi alguses osaleda jälle Riia tantsuolümpiaadil.»
Lõppev aasta oli meeldejääv ka kooli asutajale ja juhatajale. Nimelt tähistas Vanemuise teater 27. novembril Jelena Poznjak-Kõlari 80. sünnipäeva balleti «Don Juan» etendusega suures majas.


description: Jõulumöll on kaubanduses alanud. Täna hommikul mõned minutid pärast kella üheksat polnud võimalik Vasulas Rotaks-R lihapoe parklas autole parkimiskohta leida, sest avamishetkest alates oli poeesine puupüsti autosid täis. Vasula pood avab argipäeviti uksed kell 9. Järjekord lihapoes küündis juba esimesel tunnil välisukseni.

title: PILTUUDIS: Ostlejad ummistasid lihapoe parkla esimestel avamisminutitel


authors:
Kaspar Koort
Foto
Kristjan Teedema

description: Täna avatakse Tartus Worldloppeti peakorter. See teeb Taaralinnast järgmisteks aastateks maailma suusamaratonide keskuse.

title: Worldloppeti tegevjuht: peakorter võibki Tartusse jääda


authors:
Aime Jõgi
Foto
Kristjan Teedema

description: Tartu kiirabiõe Andras Laugametsa koolitusklass näeb välja nagu õppepolügoon, kõik seinaääred on elustamistehnikat täis. Keset klassi lamab inimene ehk nukk-kannatanu, kes on minu juuresolekul teadvuse kaotanud ja põrandale vajunud.

title: Reporter elustamiskoolitusel ehk mis jäi AED aparaadi juures segaseks

maintext:
Statistika ütleb, et keskmiselt vaid kolmandikest juhtudest alustavad juuresolijad elustamisega enne kiirabi saabumist. Mida teeksin mina, kas ma saaksin hakkama?
Koolitaja Andras Laugametsa esimene reegel kõlab: kui su kõrval vajub keegi kokku ja see kokkuvajumise põhjus näib selgusetu ning kui inimene ei hinga või on tema hingamine kuidagi ebaloomulik, siis alusta südamemassaaźi ning kleebi külge AED!
AED tähendabki elustamiskohvrit. Täht A ehk automatic märgib seda, et aparaat tunneb ise ära olukorra, mil südame vatsakesed fibrilleerivad. E ehk external tähistab kehavälist seadet ning D ehk defibrillator märgib normaalse südamerütmi taastamist.
Ma eeldan, et koht, kus traagiline juhtum aset leiab, on kas Aura, Tartu kaubamaja, Tasku, Lõunakeskus, ülikooli spordihoone, Annelinna spordihoone, Kvartal või V spaa, sest neis paikades on elustamiskohver olemas.
Pane telefon valjuhääldile
Esimene asi, mis teha tuleb, on valida 112, lülitada telefon valjuhääldile, panna see enda lähedusse nii, et käed oleksid vabad ning juba häirekeskuse töötajaga rääkimise ajal alustada rindkerele vajutustega.
Kui juhtumisi on mu kõrval teine inimene, saab ta südamemassaažiga aidata. Andras Laugamets ongi korraks see teine vapper inimene ning ma näen ta rindkerevajutuste tugevust ja sagedust.
Kohvri avamine / Kristjan Teedema
Mina tõmban samal ajal oranži kohvri kaanel olevat klahvi enda poole, kaas hüppab plõksatusega üles. Üle terve ruumi hakkavad kõlama valjud käsklused: «Täiskasvanu režiim. Kui patsient on teadvuseta ja ei hinga…»
See «täiskasvanu režiim» tähendab, et kui elustatav inimene peaks olema alla kaheksa-aastane laps, tuleb minul kohvri paneelilt üles leida klahv, mille kohal on nii täiskasvanu kui ka lapse kujutis ning tõmmata klahv täiskasvanu kujutise alt lapse tingmärgi alla.
Lastel esineb südame äkksurma Laugametsa sõnul harva, see võib ette tulla kaasasündinud südamerikkega lastel. Siiski tasub lasterežiimist teadlik olla, kuna elektrišokk, mida laps äkksurma puhul vajab, on täiskasvanule antavast elektrišoki tugevusest palju väiksem.
Kohver mu jalge ees räägib edasi: «Eemalda patsiendi rinnalt riided. Võta AED aparaadist kandiline pakend. Ava pakend ja võta elektroodid välja… Aseta üks elektrood patsiendi parema rinna ülaossa ja teine vasakule küljele, nagu pakendil märgitud.»
Kohver räägib liiga valjult. Aga ma mõistan – õnnetus võib juhtuda rahvarohkes kohas, liiklusmüras, spordisaalis.
Kohvris on elektroodide asetamiseks hea skeem. Paremal pool servas näha ka see klahv, kust saab aparaadi täiskasvanu režiimi pealt lapse režiimile ümber lülitada./ Kristjan Teedema
Kohver kõneleb peatumata ja kuidagi liiga palju. Tahan ka ise tegutseda niisama kiirelt. Kummardun, aga tajun, et ma ei ole kindel, kus on mu ees lamava inimese parem ja kus vasak külg. Mõtlen, kus on minu enda parem ja vasak pool ning kannan mõttes selle teadmise üle minu ees lamavale inimesele. Ma ei jõua üldse tähele panna, et ka kohvrisse on kleebitud päris hea skeem, mille vaatamine aitaks mind paremini, kui valjude käskluste kuulamine, mis teeb väga närviliseks.


authors:
Raimu Hanson
Foto
Sille Annuk

description: Tartu loovagentuur Dada AD võttis tootmisse Karlova kooli lauamängukonkursi võidutöö, mille algvariant valmis pereringis ühiselt nuputades.

title: Koolipoiss veeretab mängides hindeid


authors:
Risto Mets
Foto
Aldo Luud

description: Kohad seitsmele varem peetud Euroopa saunamaratonile Otepääl on täitunud üleöö ning paljud osaleda soovijad jäänud pika ninaga. Nüüd otsustasid korraldajad e-kirja teel registreerimise virvarri lõpetada ning starti pääsevad need võistkonnad, kellel on ette näidata 60-eurone pilet.

title: Otepää saunamaratonile pääseb tänavu piletiga


authors:
Raimu Hanson
Foto

description: Eesti soontaimede uue levikuatlase koostajad on hiigelsuure tööga, mis algas aastal 2014, milles osales palgalisi välitöölisi ligi 60 ja kus tehti kokku ligi 1600 välitööpäeva, jõudnud silmale nähtavalt uude järku. Atlase koostamise esialgseid tulemusi saab vaadata veebis.

title: Taimeatlase koostajad jõudsid uude järku


authors:
Jüri Saar
Foto
Sille Annuk

description: Jaanipäeva paiku peab Raatuse kool oma majast välja kolima, sest põhjalik remont säilitab vanast vaid kandekonstruktsioonid.Pikalt kestnud kaalumine, kuhu remondiaastaks mahutada Raatuse kool, on lõppemas. Abilinnapea Tiia Teppan ütles, et 5.–9. klassid saavad Ploomikese lasteaia hoone selle osa, kus tegutses Waldorfi kool. Algklassidele jäävad Eerikal ruumid, mis vabanevad Kesklinna lastekeskuse valmimise järel.

title: Raatuse kool jagab end remondi ajal kahte majja


authors:
Kertu Kula
Foto
Kristjan Teedema

description: Käesoleval reedel, 30. detsembril algusega kell 19 toimub üheaegselt Vanemuise teatris ja kontserdimajas taas aastalõpuball, kuhu oodatakse rohkem kui 1900 ballikülalist. Aastalõpuball pakub võimalust nautida Vanemuise artistide ja külaliste esinemisi ning hoogsate viiside saatel jalga keerutada.

title: Vanemuine lõpetab aasta traditsioonilise balliga

maintext:
Publiku ette astuvad Lauri Liiv kavaga «The Tribute to Michael Bublé», Koit Toome ja Kaire Vilgats. Tantsuks mängib Vanemuise sümfooniaorkester.
Shakespeare’i kohvikus loovad aga meeleolu laulja Ele Millistfer ja pianist Themuri Sulamanidze ning Vanemuise brittidest balletiartistide bänd «Läbi linna». Öökontserdil pealkirjaga «Mulle meenub üks laul» esineb Erki Otsman.
Vanemuise suurel laval lahutab meelt draamatrupp etteastega «AUS TV», teksti autor on Rein Pakk. Balletitrupp esitab aga sõu «Fouette, fouette!», lavastajaks Fabrice Gibert.
Muusikatrupp saadab vana aasta ära etteastega «Bye, bye MMXVI!». Kaasa teeb ooperikoori meeskoor, Vanemuise sümfooniaorkester ning dirigeerib Martin Sildos.
Avatud on veel lastetuba. Samuti on kogu õhtu vältel on võimalik erinevatelt ekraanidelt jälgida Vanemuise teatrisaali programmi.
Balli õhtujuhid on Linda Kolde ja Veiko Porkanen.


description: Selle aasta viimasel kirjanduslikul teisipäeval, 20. detsembril kell 18 tuleb Tartu kirjandusmajas (Vanemuise 19) esitlemisele Astrid Ivaski 90. sünniaastapäeva puhul ilmunud tõlkeluulekogu «Mere silmad».

title: Esitlusele tuleb Astrid Ivaski tõlkeluulekogu


authors:
Risto Mets
Foto
Liis Treimann

description: Möödunud nädalal tuli turvatöötajatel ja politseil tegeleda kahe 13-aastase tütarlapsega, keda on alust kahtlustada kosmeetika varguses 388 euro väärtuses.

title: Teismelised neiud käisid korduvalt kosmeetikat näppamas


authors:
Risto Mets
Foto
Kristjan Teedema

description: Kella viie paiku õhtul sõitsid päästjad Tähtvere tänavale, sest süttinud oli sõiduauto kapotialune.

title: Päästjad kustutasid Supilinnas auto


authors:
Risto Mets
Foto
Sille Annuk

description: Eesti looduskaitse selts valis tänavuse aasta loodussõbraks lodjakoja eestvedaja Liisa-Lota Kaivo koos Peipsi lodja Jõmmu meeskonnaga, kes on pakkunud looduselamusi kümnetele tuhandetele inimestele.

title: Aasta loodussõbraks valiti Tartu Lodjakoja eestvedaja

maintext:
Kolm aastat tagasi, kui traditsioon alguse sai, valiti aasta loodussõbraks hundiuurija Peep Männil, kes ei ole mitte ainult teadlane ja looduskaitsja, vaid ka hea muusik ansamblis Ajutine Valitsus. Üle-eelmisel aastal peeti sama tiitli vääriliseks keskkonnaameti maakondlike loodusõhtute eestvedaja Piret Eensoo. Mullu pärjati tiitliga kirjanik ja semiootik Valdur Mikita, kel siis sai äsja valmis triloogia kolmas raamat «Metsik lingvistika» ja uus heliplaat «Iluküsija» koos Robert Jürjendali ja Kaido Kirikmäega.
«Valikut teha oli lihtne,» kinnitas Eesti looduskaitse seltsi esimees Jaan Riis Postimehele saadetud teates. Jõulude eel, mil mitmelgi keskkonnateemal, nagu näiteks Rail Baltic ja Eesti metsade kaitse, käib närviline võitlus, soovis selts tunnustada midagi püsivat ja samas nii olulist. «Sellepärast valisimegi aasta loodussõbraks Liisa-Lota Kaivo ja Jõmmu meeskonna.»
Peipsi lodi on Emajõel sõitnud juba 11 aastat. Jõmmuga on mööda Emajõge, Võrtsjärve ja Peipsit sõidutatud ning looduselamusi pakutud üle saja tuhandele inimesele. Seda on rohkem kui Tartu linna jagu rahvast, tõdes Riis.
Laureaat Liisa-Lota Kaivo ise leidis, et jõe pealt näeb maailm välja hoopis teistsugune kui kahe jalaga maapinnal seistes vaadata. Jõmmuga alustatakse kevadel juba 12. hooaega ning laev kulgeb oma rahulikus tempos mööda Emajõge päri- ja vastuvoolu.
Lisaks Jõmmule ja viikingilaevale Turm peab lodjakoda Sisevete Saatkonda. Ehitamisel on teine lodi, mis tuleb pea kaks korda suurem kui Jõmmu. Kevadel leiab sisevete suurim reisilaev Vanemuine pärast remondikuuri endale uue elu noorte jõe- ja järvehuntide akadeemia ujuva õppeklassina.


authors:
Kertu Kula
Foto
Kalmar Kurs

description: Tänavu pakub jõulupühade lõppedes taas vaheldust triatloniklubi TriSmile korraldatud seltskondlik maratonmatk «Pekist priiks», kus ei ole sihiks rekordeid püstitada, vaid jõulupühad seltskondlikult ja liikudes ära saata. Matk tehakse 26. detsembril samal ajal Tartus ja Tallinnas.

title: Tartus ja Tallinnas saab pühadelõpumatkaga taas pekist priiks

maintext:
Retkel läbitakse ligikaudu 42 kilomeetrit. Start antakse esmaspäeval Palupera raudteejaamast, kus vaheldumisi viis minutit joostes ja seejärel sama palju kõndides jõutakse sihtpunkti, Kantri hotelli juurde Tartus.
Matkatakse mitmesugustel radadel – väiksematest liiklusteedest metsateedeni. Võistlejad satuvad paikadesse, kus nad pole ilmselt varem käinud. Tartus on osalejate ülempiir 159 inimest. Vabu kohti mõlemas linnas veel jagub.
Matka üks korraldajatest, triatloniklubi TriSmile juhatuse liige Margus Püvi ütles, et esmaspäevane retk pole kindlasti koht, kus osalejad omavahel võistlevad. «Neid maratone Eestis on piisavalt palju. Meil on sotsiaalne maraton, kus on aega suhelda ja tutvuda. Me välistame võistlusmomendi täielikult,» lausus ta.
Osalejatest moodustatakse kolm temporühma. Püvi sõnul läbitakse matk keskmiselt viie tunniga, kiiremad lõpetavad umbes pool tundi varem. Oma mõju avaldab ka ilm.
Rong stardipaigale väljub Tartust esmaspäeval kell 10.10. Täpsemat teavet Tartu matka kohta leiab ürituse Facebooki lehelt.


description: Esmaspäeva hilisõhtul leidis Tartus Annelinnas aset inetu vahejuhtum. Esmalt ründas üks lahti pääsenud koer teist, see ajas omakorda koeraomanikud tülli.

title: Koeraomanikud läksid keset tänavat tülli


authors:
Aime Jõgi
Foto
Tartu Ülikool

description: Tartu ülikooli farmaatsia instituudis andis BENU apteek eile üle kolmele tulevasele proviisorile stipendiumid uurimistööde eest, mis käsitlesid kooliõpilaste ravimiteadlikkust, inimeste rahulolu apteegiteenusega ning ravimite personaalse pakendamise mõju eakate inimeste ohutule ja tõhusale ravimite kasutamisele.

title: Kolm tulevast proviisorit said tõhusa stipendiumi

maintext:
Stipendiumi suurus on 800 eurot.
Jekaterina Maksimovitš uuris Tartu Veeriku kooli kahe kooliastme – 9-12 aastat ja 13-16 aastat – laste ravimiteadlikkust. Tööst selgub, et üldiselt olid õpilaste teadmised ravimite ja sagedasemate haiguste kohta heal tasemel ning lapsed teadsid ravimite puhul nii nende kasulikkusest kui ka võimalikest ohtudest. Samas leiab autor, et tarvis oleks arendada ravimitemaatika käsitlemist koolis ning tuleks piirata ravimite kättesaadavuse võimalusi kodusest ravimikapist.
Indrek Ventmanni uurimistöö koondas endas Tartu elanike arvamusi apteegist ja apteegiteenindusest. Töö analüüsib kokku kahel kümnendil – 1993, 2005 ja 2015 – Tartu inimeste seas läbi viidud küsitluste tulemusi. Uurimusest nähtub, et kasvanud on nii proviisorite kui ka apteekide koostöö teiste tervishoiusüsteemi osadega, samas võiks see olla tänasest veelgi tõhusam ja patsienti enam toetavam.
Kolmas stipendiumi pälvinud tudeng Veera Bobrova käsitles ravimite ohutut kasutamist eakatel Soome patsientidel. Mitmete uuringute väitel soodustab personaalne pakendamine ravimite ohutut kasutamist, parandab ravikvaliteeti ja vähendab hospitaliseerimise sagedust. Oma uurimistöös leidis töö autor, et lisaks ravimite personaalsele pakendamisele on oluline jälgida ka patsiendi vanusest lähtuvat ravimite sobivust. Selleks on välja töötatud rahvusvahelised andmebaasid, mille kasutamine nii Soomes kui Eestis peaks tulevikus olema tervishoiutöötajate igapäevapraktika.
TÜ farmaatsia instituudi juhataja professor Ain Raal tunnustas Eesti akadeemilise farmaatsia seltsi ja BENU Apteegi poolt väljapandud stipendiumi pälvinud tudengeid aktuaalsete uurimisteemade valiku eest.
«Laste ravimiteadlikkust on Eestis väga vähe uuritud,» ütles Ain Raal. «Kuid ravimite kasutamisega seotud aspekte, kaasa arvatud erinevad ohud, on vajalik teadvustada juba varases nooruses, et täiskasvanuna oleks vähem ravimite ebaratsionaalset kasutamist. Samavõrra oluline on eakate inimeste ravimite ohutu kasutamine.»
BENU apteekide juhi Kaidi Kelti sõnul on kõik tänavu stipendiumi pälvinud tööd huvitavad mitte pelgalt erialaasjatundjatele, vaid tõstatavad väga praktilisi küsimusi koos soovituslike lahendustega.
Eelmisel aastal Eesti akadeemiline farmaatsia seltsi ja BENU Apteek Eesti OÜ koostöös loodud stipendiumifondist on tänaseks välja antud kokku kuus 800-eurost stipendiumi.


description: Aastast 1994 Tartu külje all Riia maantee alguses tegutsenud Kantri hotell on müügis. Kinnisvaraportaalis Kv.ee on restorani, konverentsisaali, kolme seminariruumi ja 27 numbritoaga hotelli hinnaks märgitud 680 000 eurot.

title: Kantri hotell pandi müüki


description: Suppi ja muusikalisi elamusi pakuti 24. detsembri ennelõunal kõigile neile, kes saabusid linna keskväljakule jõulumeeleolu ammutama. Südapäeval vaatasid jõuluvana, linnapea Urmas Klaas ja piiskop Joel Luhamets oma sõnavõttudes tagasi möödunule ning kuulutasid välja jõulurahu.

title: Pildid: raeplatsil jagati jõulusuppi ja kuulutati välja jõulurahu


authors:
Mari-Liis Pintson
Foto
Kristjan Teedema

description: Rõuges Lõuna-Eesti mägede vahel elav fotograaf Grethe Rõõm tervitas täna Tartus Ahhaa teaduskeskuses peresid, kus kasvab lapsi mitu korda rohkem kui keskmises Eesti kodus. Ehkki Grethe Rõõm on ka ise nelja lapse ema, ei soovinud ta enda perest kui suurperest väga kõva häälega rääkida. Nimelt pildistas ta läinud suve lõpus kümmet Lõuna-Eesti lasterikast peret, kus kasvamas 94 last.

title: Fotograaf talletas suurte perede rikkuse

maintext:
Täna riputas ta Ahhaasse kõigile vaatamiseks üles ühe fotomeenutuse igast perest. Oma perest valminud fotot uudistama Põlva külje all elavad Jane ja Urmet Käo, kelle peres on sirgumas kümme last.
Pereisa Urmet Käo tänas südamest rõõmsameelset fotograafi kingituse eest. Nimelt sai iga pere endale fotoseansist hulganisti pilte ja fotoraamatu. Urmet Käo rääkis, et oli äsjaste jõulupühade aegu külla tulnud lähedastele näidanud enda perest valminud fotoraamatut, mis on imeline mälestus.
Grethe Rõõm soovis enda sõnul pildistada just neid peresid, kus kasvamas kõige rohkem mänguealisi lapsi. Nii püüdis ta mänguliste fotoseanssidega mälestusteks pildile laste kõige ehedamad emotsioonid. Ka Urmet Käo meenutas, kui lõbus oli nende pere augustikuine pildistamine. «See naine ei ole tuim!» polnud pereisa fotograafi kiites sõnadega kitsi.
Pildistamise tegi raskeks, ent sellevõrra väärtuslikumaks ülesanne leida sobiv aeg, mil kogu pere kokku saaks. Nii oli fotograaf tunnistajaks ka rõõmsatele taaskohtumistele.
Perekond Turnas, kus kasvab kaheksa last. / Grethe Rõõm
Pildistamised said tehtud perede kodu ümbruses. Perekond Käo poseeris kodulähedase maisipõllu juures, kaheksalapseline perekond Turnas käis aga jalutamas Võrumaal Vana-Antsla kaunites paikades.
Suured pered aitas fotograafil välja valida Eesti lasterikaste perede liit. Selle pildistamise õnnestumises on osa kõigil, kes ostsid heategevuskampaania käigus E-Piima juustu. Eesti piimafarmeritele kuuluv ettevõte on sel moel kogunud lastega seotud ettevõtmiste toetuseks kahe aasta jooksul oma 50 000 eurot.


authors:
Kertu Kula
Foto
Margus Ansu

description: Esmaspäeval, 26. detsembril lükkas seni tuvastamata mees Tartus Raadi kalmistul selja tagant 84-aastast naist ning tõmbas eaka naise õlalt ära tumepruuni käekoti, mille tagajärjel naine kukkus.

title: Tundmatu mees ründas surnuaial eakat naist ja varastas käekoti


description: Ülikooli raamatukogu kunagine direktor, Tartu üks mõjukamaid naisi Laine Peep võttis Ago Pärtelpoja tööle 1987. aastal. Ta kutsus otse keskkoolipingist tulnud noormehe enda kabinetti, vaatas teda ülalt alla ja alt üles ning sõnas: «Olgu – üheks aastaks!»

title: Värvikas Laine Peep sai raamatusse

maintext:
Laine Peep võtnud kuulu järgi paljusid oma töötajaid tööle niimoodi: «Üheks aastaks»!
Ago Pärtelpojale oli see tema elu esimene töökoht. Ei võinud direktor Laine Peep tollal aga aimata, et just see poiss paneb temast kunagi kokku elulooraamatu. Aga nii läks.
Ago Pärtelpoeg, kes on vahepeal pidanud reporteri ja uudistetoimetaja ametit ning on juba aastaid taas raamatukogutöötaja, esitles täna 400-leheküljelist teost «Laine Peep: direktriss».
Sündmus leidis aset ülikooli remonditavas raamatukogus ja oli sümboolne. Kohati oli kõnelejaid raske kuulda, sest nende jutt mattus suruõhuhaamrite mürasse, aga just see hoone on olnud Laine Peebu elutöö.
Kui paljud varasemadki direktorid võitlesid selle eest, et Toomkirikus paiknenud ülikooli raamatukogu saaks endale väärilise hoone, siis Laine Peebul see lõpuks õnnestus – pärast 20-aasta pikkust asjaajamist ja võitlust sovjetliku bürokraatiaga.
Laine Peep (1932 – 2001) juhtis ülikooli raamatukogu 1962. kuni 1990. aastani.
Teda iseloomustatakse kui hea jutustamisoskusega, lummavat ja sõnakat naist, kes millegi ees ei kohkunud ja kes suhtus kõrgetesse ülemustesse kui tavalistesse inimestesse. Näiteks siis kui ülikooli ja linna juhtidele järel ka vabariigi parteijuht Johannes Käbin Laine Peebu jutu peale käsi laiutas, et raamatukogu oleks vaja küll, aga näete, fonde ja limiite ei jätku, kui neid just Moskvast keegi ei eralda, võttis Laine Peep kätte ja sõitiski Moskvasse.
Raamatu esitlusel viibis umbes 80 inimest, neist suur osa mäletavad Laine Peepu isiklikult ning paljude mälestused on raamatus ka kirjas.
Saalis oli ka Hillar Palamets, kes oli raamatu autorile hea konsultant. Samuti Laine Peebu õde Maie Väljataga koos poegade Toomas ja Märt Väljatagaga ning Laine Peebu klassiõde Ildike Jaagosild.
Ago Pärtelpoeg sõnul ei oleks seda raamatut saanud ilmuda, kui tal poleks olnud võimalik kasutada Laine Peebu enda mälestusi, mis on diktofonile salvestatud aastail 1997 – 2000, usutlejaks kultuurihuvidega Ille Palm.
Laine Peepu mäletatakse targa, sihikindla ja kartmatu inimesena, kuid temast räägitakse ka kui võimukast ja raske iseloomuga naisest. Oma mainega oli ta kursis, konfliktne käitumine oli tema enda valik. Laine Peep arutleb raamatus nii: «Tean psühholoogiast, et edasiminek on võimalik ainult läbi õigesti korraldatud ja lõpetatud konfliktide. See annabki võimaluse kuhugi välja jõuda. Konflikti mittekartmine, oma joone pidamine suhetes ülemustega. Vaidlesin alati vastu, kui oli vaja.»
Autor Ago Pärtelpoeg lisas, et ta töötas teose nimel ligi viis aastat – see oli meeldiv aeg, sest tarkade inimeste mälestuste kuulamine ja nendega vestlemine on väga meeldiv tegevus. Raskeks läks siis, kui oli vaja otsustada, mida kogutust võtta, mida jätta.
Ago Pärtelpoeg on varem kokku pannud elulooraamatu oma vanaonust, anatoomiaõppejõust Valter Pärtelpojast ning legendaarsest Eskimo-onust Evald Roomast.


authors:
Vilja Kohler
Foto
Margus Ansu

description: Eile õhtul kirjutasid Tartu, Laeva ja Piirissaare valla esindajad volikogude ühistungil alla kolme valla ühinemislepingule.

title: Tartu, Laeva ja Piirissaare vald panid leivad ühte kappi

maintext:
«Kõik läks plaani kohaselt, leping on allkirjastatud,» kinnitas Tartu valla vallavanem Aivar Soop.
Ta lisas, et Tartu, Laeva ja Piirissaare valla esindajad on uue, haldusreformi seadusele vastava, vähemalt 5000 elanikuga omavalitsuse moodustamiseks omalt poolt kõik teinud. Nüüd on tarvis valitsusel vajalikud muutused kinnitada-vormistada.
Tartu, Laeva ja Piirissaare vallast moodustuva uue, ligi 8100 elanikuga omavalitsuse nimi on Tartu vald, mille keskus on Kõrvekülas. Valla teenuskeskused hakkavad asuma Laevas, Piirissaarel ja Tartus.
Nädal tagasi, 14. detsembril kirjutasid ühinemislepingule alla Elva linna, Puhja, Konguta, Rannu, Rõngu ja Palupera valla esindajad. Nendest kuuest omavalitsusest moodustub 14 750 elanikuga Elva vald.


authors:
Tartu Postimees
Foto
Kristjan Teedema

description: Emajõgi – meie rõõm ja valu. Ilus küll, aga teeb elamise ebamugavamaks ja kallimaks. Tulevaks aastaks kavandab linnavalitsus Kaarsilla põhjalikku remonti, sest silla seisund on vilets ja väljanägemine pole kiita. Kipakast purdest, nagu kriitiliselt on öeldud, peaks saama mugavam, laiem ja kenam jalakäijate sild ühendama kahte kallast.

title: Juhtkiri: kelle mugavus ikkagi maksab?


authors:
Risto Mets
Foto
Lõuna Päästekeskus

description: Põlvas reede pärastlõunal alguse saanud tulekahju võinuks lõppeda traagiliselt. Õnneks ärkas korteriperemees puidu praksumist kuuldes üles.

title: Rõdult alguse saanud põleng tungis tuppa


authors:
Eili Arula
Foto
Margus Ansu

description: Praegune ilmaprognoos lähenevateks pühadeks lund ei luba, kuid nullkraadi ümber tiirlev õhutemperatuur muudab teed libedaks. Maanteeameti Lõuna piirkonna hooldeosakonna peaspetsialisti Vello Kivineeme ametiauto armatuurlaual ilutseb väike taksomeetrit meenutav seade, mis mõõdab tee libedust.

title: Teehooldajatele tõotavad tulla ärevad jõulupühad


authors:
Priit Pullerits
Foto
Margus Ansu

description: Suur raha vist tõesti rikub inimesi. Tekitab jõukureis ilmselt tunde, et just nemad käsivad, poovad ja lasevad. Olgu teema milline tahes. Kuidagi muud moodi on raske seletada toda kõrki kirja, mille suurärimees Toomas Annus läkitas Eesti suusaliidule, kus ta nõuab suusakoondise peatreeneri ametist taandumist ja suusaliidu juhatuse nelja liikme lahkumist.

title: Priit Pullerits: Mati Alaveri suur kättemaks


authors:
Risto Mets
Foto
Elmo Riig

description: Tartus Soinaste tänaval tuli päästjail eile pärastlõunal sõita bussiootepaviljoni põlengule. Kahjustada sai see tõenäoliselt pürotehnikast.

title: Pürotehnika süütas bussipaviljoni


authors:
Tartu Postimees
Foto

description: 2495 last, 1308 poissi ja 1187 tüdrukut, sündis ülikooli kliinikumis (29. detsembri kella 10 seisuga). Nende laste hulgas on 41 kaksikutepaari ja ühed kolmikud. Kolmel päeval aastas oli sünnitusi 14, ühel päeval ei sündinud ühtegi last, keskmine sünnituste arv päevas oli 7.240 last, 133 tütart ja 107 poega, sündis ülikooli kliinikumis suurima laste sünniarvuga kuus augustis. Samal kuul sündisid ka kolmed kaksikud.

title: Ülevaade: Tartu 2016. aasta arvudes

maintext:
2495 last, 1308 poissi ja 1187 tüdrukut, sündis ülikooli kliinikumis (29. detsembri kella 10 seisuga). Nende laste hulgas on 41 kaksikutepaari ja ühed kolmikud. Kolmel päeval aastas oli sünnitusi 14, ühel päeval ei sündinud ühtegi last, keskmine sünnituste arv päevas oli 7.
240 last, 133 tütart ja 107 poega, sündis ülikooli kliinikumis suurima laste sünniarvuga kuus augustis. Samal kuul sündisid ka kolmed kaksikud.


description: Juba novembri keskel sõitsid Tartu kesklinnas ringi kraanad, mille abil said siinsed tähtsad hooned ning puud ja postidki külge jõuluvalgustuse. Läinud kuu lõpus, esimesel advendil lõid särama nii linna jõulukuusk kui ka kõik jõulutuled.

title: Ajage aga nina püsti, Tartus jõulukuul vaatamist jätkub


authors:
Raimu Hanson
Foto
Agnes Joala

description: Tänavu juulist oktoobrini laekus Tartu politseile ridamisi teateid ja avaldusi linnas erinevatele hoonetele aerosoolvärviga tekitatud joonistustest. Nüüdseks on tegija tabatud ja ta on saanud ka karistuse.

title: Majaseinte ogaralt agar sodija sai trahvi peaaegu 5000 eurot

maintext:
Ta oli värvidega rikkunud muu hulgas ärikeskuse Kvartal ja linnaraamatukogu fassaadi ning Fortuuna tänava mööbliettevõtte, Turu tänava katlamaja, Kalda tee ehitusmaterjalide poe ja Sadamateatri seina ning Lossi tänava kohviku seina ja aknaklaasid.
Joonistaja oli kohati nii ogaralt agar, et tema tegevuse jälgi on raske kokku lugeda. Muu hulgas on samas stiilis lainelisi jooni ja kirju Narva mäel Peetri kiriku aiapostil, Vabadussillal ja mujalgi.
Sodimine tabas ka Peetri kiriku aia posti. / Raimu Hanson
Politsei alustas mõne suurema sodimisjuhtumi uurimiseks väärteomenetluse. Kuulati üle kahju saajad ja hinnati tekitatud kahju, samuti vaatas politsei läbi mitmeid turvasalvestisi. Menetlustoimingutes selgus, et Tartu arvukate sodimiste taga on 29-aastane mees.
Tartu politseijaoskonna politseikapten Kert Kotkas ütles, et kuigi politsei tabas mehe reaalselt ka ühelt sodimiselt ning mõni aeg hiljem Turu tänava kauplusest 16 aerosoolvärvipudeli varguselt, ta ennast siiski nendes sodimistes süüdi ei tunnistanud ega osanud oma tegevust kuidagi selgitada ja mõtestada.
Tema arvele läks siiski suvest sügiseni tehtud kümmekond sodimist. Paragrahvi alusel, mis käsitleb varavastast süütegu väheväärtusliku asja ja varalise õiguse vastu, sai ta karistuseks ühtekokku peaaegu 5000 eurot trahvi.
«Tänavakunstil on linnaruumis kindlasti oma asendamatu väärtus, kui see on tehtud sobilikku kohta ja kvaliteetselt. Professionaalid teevad seda kooskõlastatult maalinguobjektide omanikega ning täiendavad nii iga «pintslitõmbega» meie linna,» lisas politseikapten. «Kindlasti ei tohi aga keegi endale liiga kergelt tänavakunstniku tiitlit omistada ja värviballoon peos niisama pahatahtlikult teiste vara sodida. See on huligaanile omane käitumine.»


authors:
Kaspar Koort
Foto
Tairo Lutter

description: Tänavu erakorraliselt Tartus Annelinna spordimajas toimuv jalgpalli aastalõputurniir kulmineerub homme-ülehomme, kui platsile tulevad meistriliiga meeskonnad. Kodupubliku toetust nautida saav JK Tammeka on paraku seisus, kus mitmed põhimängijad peavad viirushaiguste tõttu turniiri kõrvalt vaatama.

title: Tammekat kimbutavad koduse aastalõputurniiri eel viirushaigused

maintext:
Koos Kaido Koppeliga Tammeka peatreenerikohuseid täitev Mario Hansi nentis, et viie-kuue mängijaga nad haigestumise tõttu arvestada ei saa ning sestap kaasatakse koosseisu mitmeid pallureid duubelmeeskonnast.
«Ei julge aastalõputurniiri pärast sellist riski võtta, et haigeid platsile panna,» ütles Hansi ja täpsustas, et kindlasti jäävad kõrvale meeskonna kapten Kaarel Kiidron ning ääreründajad Kevin Rääbis ja Sander Kapper. Kahtlane on ka esiväravavaht Karl Johann Pechteri osalemine.
Tammeka alustas ühistreeningutega möödunud reedel. Ühtegi testitavat meeskonna juures hetkel ei ole ning nii pole tartlaste aastalõputurniiri koosseisus ka erilisi üllatusi. «Meie tava pole ka kunagi olnud, et aastalõputurniiriks mingeid mängijaid juurde võtame, pigem on eesmärgiks šõu rahvale. Tulemuse peale hakkame ikkagi hooajal mängima ja selleks algab ettevalmistus jaanuaris,» rääkis Hansi.
See ei tähenda samas muidugi seda, et meeskond läheks aastalõputurniiril platsile kaotama, kõigis mängudes üritatakse välja pitsitada hetke maksimum. «Kõik on spordimehed ja keegi kaotada ei taha. Kui vastane paneb kõvasti, paned ikka ise ka kõvasti,» teab endine tippmängija Hansi omast kogemusest.
Kahe hooaja vahel on Tammekast lahkunud kolm mängijat. Kui Kristjan Tiirik lõpetas karjääri, siis Martin Miller siirdus FC Florasse ja Tristan Koskor Paide linnameeskonda. Ülejäänud mehed peaksid jätkama Tammekas, kaasa arvatud Sander Kapper, Silver Grauberg, Randin Rande ja Andrei Sadovoi, kes kõik on Tartu jalgpalli esindusklubis laenulepingutega.
«Siiski, Kaspar Paur vähemalt kuni hooaja ettevalmistuse lõpuni meie juures ei ole, tema omanikklubi Flora tahab näha, mis konditsiooni oleme ta suutnud ajada,» täpsustas Mario Hansi.
Tammeka mängud aastalõputurniiril
Neljapäev, 29. detsember
15.40 vs Nõmme Kalju
17.20 vs Sillamäe Kalev
19.40 vs FC Levadia
21.00 vs FC Flora
22.00 vs FC Infonet
Reede, 30. detsember
15.40 vs Pärnu linnameeskond
17.20 vs Paide linnameeskond
19.20 vs Narva Trans
20.40 vs Rakvere Tarvas


description: Tänavune ilutulestik tuleb Emajõelinnas mullusest kallim ja võimsam, kuid ka väiksemates linnades antakse uusaastaööl korralikult tuld.

title: Linnad paugutavad aastalõpul mullusest uhkemalt


authors:
Andres-Teet Merisalu
Foto

description: Magistri tänavale parkimismaja ehitamise kava küttis kesklinna üldplaneeringu aruteludel üksjagu kirgi, aga planeeringusse see sai. Parkimismaja rajamiseks on äsja algatatud detailplaneering. Valminud on ka muinsuskaitse eritingimused.

title: Andres-Teet Merisalu: mõtleme ikka enne järele, kui ehitame vanalinna parkimismaja


authors:
Aime Jõgi
Foto
Margus Ansu

description: Kalev Allikvee käib Auras ujumas igal teisipäeva ja neljapäeva õhtul hilja. Kell kaheksa saab sisse odavama piletiga. Kõigepealt suundub ta sauna, ajab ihu soojaks ja siis mauhti vette. Ujub rahulikult, ilma rabelemiseta tuhat meetrit. Natuke vähem kui tunni võtab see aega.

title: Elluäratatud mees ujub jutti tuhat meetrit


authors:
Kertu Kula
Foto
Elmo Riig

description: Laupäeval, 24. detsembril kell 10.38 said päästjad väljakutse Jõgevamaale Pala valda Tagumaa külla, kus põles lahtise leegiga ühekorruselise elumaja ja selle küljes asuva garaaži katus ning ka kõrvalhoone võttis tuld.

title: Jõululaupäeval põles Pala vallas maja


authors:
Kaspar Koort
Foto
Margus Ansu

description: Annelinna spordimajas jõudis eile hilisõhtul lõpule traditsiooniline jalgpalli aastalõputurniir. Kodupublikule pakkus ilusaid esitusi JK Tammeka, kes saavutas FC Levadia ja FC Infoneti järel kolmanda koha. Seejuures olid tartlased ainsad, kes turniiril kaotusekibedust tundma ei pidanud – üheksast kohtumisest võeti neli võitu ja viis viiki.

title: Aastalõputurniiril löömatuks jäänud Tammeka kogus kuhjaga häid emotsioone

maintext:
Neist viikidest eriti magusad olid avapäeval välja võideldud 4:4 Levadiaga ja 3:3 FC Floraga – mõlemas mängus jäädi kahel korral kaheväravalisse kaotusseisu, ent lõpuks saadi ikkagi punkt tabelisse. Seejuures Levadia vastu lõi Andre Paju viigivärava kümme sekundit enne lõpusireeni.
Seoses meeskonda tabanud viirushaigustega jooksis Tammeka eest platsile ka üks tõeline üllatusmees – kunagine noortekoondislane Marti Pähn, kes on kuuel viimasel hooajal esindanud madalamates liigades pallinud JK Welcot. Kõrgliigas jooksis Pähn Tammeka eest platsile viimati nii ammu kui 2008. aasta 23. augustil.
Ometi polnud uuest hooajast Tammeka U21 meeskonna peatreenerina töötava Pähni oskused kuidagi rooste läinud, jala sai ta valgeks kohe avamängus Nõmme Kalju vastu. Samuti lõi ta värava 1:1 viigimängus Infonetiga.
«Et turniirieelsetes trennides mehi nappis, tegin need koos meeskonnaga kaasa ja viimasel päeval enne turniiri otsustasime, et igaks juhuks registreerime mind ka koosseisu, et kui veel keegi peaks haigeks jääma või vigastada saama, ei oleks meeskond väga õhuke,» selgitas Pähn oma aastalõputurniiril osalemist.
Tammeka kolmandat kohta Pähn otseselt üllatuseks ei pidanud, sest aastalõputurniiri puhul ei tea kunagi enne turniiri algust, mis juhtuma hakkab.
«Kui vaadata eelmise hooaja punktiseisu (Tammeka sai meistriliigas seitsmenda koha – toim), siis võib-olla võib seda kohta üllatuseks pidada, kuid kui vaadata meie mängupilti turniiril, siis oli see korralik ja ei saa öelda küll, et me saime need tulemused tänu sellele, et meil kuidagi üleliia palju vedas,» arutles vutimees.
Kuigi Tammeka oli enne turniiri teinud vaid viis ühistreeningut, pidasid Pähni hinnangul mehed koormusele hästi vastu ning kõik keegi ära ei kukkunud. Paaril puhul õnnestus tartlastel skoori teha ka kavalalt lahti mängitud karistuslöökide järel ning Pähn ei salanud, et neid kombinatsioone enne turniiri pisut ka harjutati.
Kõige olulisemaks peab Marti Pähn aga seda, et aastalõputurniiril suudeti pakkuda positiivseid emotsioone nii endale kui poolehoidjatele – just see oli ka meeskonna põhiline turniirieelne eesmärk.
Tammeka meeskond autasustamisel. / Kaspar Koort
Kuigi Pähn tunnistas, et turniiri edenedes nautis ta mängimist üha enam ning ta jäi nende kahe päevaga väga rahule, pole tema sõnul kuigi tõenäoline, et ta võiks uuel hooajal Tammeka esindusmeeskonda ka meistriliigas aidata, mehe põhirõhk läheb ikkagi U21 koosseisu treenimisele. Uueks hooajaks esiliiga A-sse tõusnud Welcot Pähn algaval aastal kindlasti ei esinda, kuna esiliiga A ja esiliiga B (kus mängib Tammeka U21) mänguajad suuresti kattuvad.
«Aga mängida mulle meeldib ja ehk jooksen platsile mõnes muus Tammeka meeskonnas,» ütles Pähn.
Tammeka mängud aastalõputurniiril:
vs Nõmme Kalju 3:2
vs Sillamäe Kalev 1:0
vs FC Levadia 4:4
vs FC Flora 3:3
vs FC Infonet 1:1
vs Pärnu linnameeskond 6:1
vs Paide linnameeskond 1:1
vs Narva Trans 2:2
vs Rakvere Tarvas 1:0
Meeskonna edukaimad väravakütid olid Silver Grauberg ja Martin Aasmäe 3 tabamusega.
Lõplik paremusjärjestus:


authors:
Jüri Saar
Foto
Margus Ansu

description: Kunagi sõudekanalina rajama asutud, kuid pooleli jäänud Anne kanali südalinnapoolne osa on Tartu populaarne supluspaik. Teisel pool Sõpruse silda asub Anne kanali väiksem osa, mille kasutus on tagasihoidlikum. Nüüd on kaks seltskonda pöördunud linnavalitsuse poole ideega teha sellele kanaliosale paadisadam.

title: Tartu kavandab Anne kanalile hiiglaslikku paadisadamat


authors:
Raimu Hanson
Foto
Kristjan Teedema

description: Jõuludeks kingitakse muu hea ja parema hulgas ehteid ja pokaale, millest mõni saab eriliselt isiklikuks graveeringuga. Üha enam teeb seda tööd arvutiga ühendatud aparaat. Seepärast ongi graveerija Kahro Lukk üks väheseid Tartus, kes kirjutab metalli, klaasi või mõne muu kõva materjali peale oma käega.

title: Sporditegelane graveerib käsitsi arvutitega võidu


description: Politsei- ja piirivalveameti lõunaprefektuur pakkus täna kõigile huvilistele võimalust tutvuda politseinike ja piirivalvurite töö köögipoolega.

title: Galerii: sajad huvilised tutvusid korrakaitsjate töö köögipoolega


authors:
Mari-Liis Pintson
Foto
Margus Ansu

description: Väike roosa jõulueelne ime Maribel naudib oma ema Astrid Ziugmanni (20) jäägitut hoolt, teadmata, et tema sünd tõi ema ellu plaanivälise tulevikumuutuse. Ometi ei kavatse noor ema oma unistustest loobuda – need tuleb teoks teha koos väikese tütrega.

title: Kannapöörete aasta kinkis uue elu


description: Raatuse kooli õpilased on kulutanud tervelt kaks õppeveerandit puidust lelude meisterdamisele. Eile andsid lapsed oma kätetöö üle Helliku lasteaiale.

title: Õpilased meisterdasid lasteaiale kinke


description: Tänahommikune Tartu – Valga reisirong oli täis sportlikes rõivais inimesi. Palupera jaamas astus rõõmsameelne seltskond rongilt maha, et alustada kuuendat korda toimuvat «Pekist priiks» pühadelõpumatka. Ees ootas 42 kilomeetri pikkune teekond tagasi Tartusse.

title: Galerii: jõulupekk sulas jooksurajal nagu esimene lumi

maintext:
Kui veel kella kümne paiku ladistas Elva ümbruses korralikult vihma, siis tund aega hiljem, mil esimene jooksjate grupp rajale asus, oli sadu lakanud ning valitsesid igati soodsad olud. Päeva edenedes tõusis temperatuur lausa kaheksa soojakraadini, nii et ilma üle keegi kurta ei saanud ega kurtnudki.
Magusanorm täis
«Superluks tingimused on,» hüüatas Tallinnast kohale sõitnud Kaidi Pastak vahetult enne starti. «Vihma ei saja ja kui ka peaks sadama hakkama, siis see ei morjenda, vahetusriided on kaasas.»
Kuigi välisel vaatlusel ei suutnud pilk ei Pastakul ega temaga koos rajale tõtanud Nele Ohmannil ja Egle Tederil päevakangelast ehk pekki fikseerida, kinnitasid naised, et jõululaua taga vatsadele armu ei antud – hea lasti maitsta nii sealihal, verivorstidel, kartulil, kapsal, kartulisalatil, pirukatel kui ka mitut sorti kookidel ja küpsistel.
«Terve aasta magusanorm sai täis söödud,» naeris Ohmann.
Kui lõbus kolmik asus rajale aeglasema tempoga grupis, siis nädalas kolm-neli korda treeniv Taavi Ilp valis kõige kiirema tempoga seltskonna. Ka tema kiitis ilmaolusid, eriti meeldis talle see, et teed on paljad ning jäävabad. Kübeke lund kulunuks meeleolu mõttes siiski ära, möönis ta.
Ilp tunnistas, et teadmine eesootavast distantsist sundis teda end pidulaua taga pisut talitsema ning kapsast ja verivorsti üleliia palju sisse ei vohminud.
«Kuid mingit spetsiaalset ettevalmistust ma küll teinud ei ole, see on ikkagi selline sotsiaalne ja rahuliku tempoga üritus,» märkis Ilp.
Võimetekohane tempo
Lisaks Lõuna-Eestis toimunud matkale toimus «Pekist priiks!» samaaegselt ka Harjumaa teedel, kahe koha peale kokku oli pühadekaloreid kulutamas umbes 300 harrastussportlast. Matk toimus põhimõttel viis minutit käimist – viis minutit jooksmist ning osalejad said vastavalt võimetele valid kolme tempogrupi vahel.
Kui kiireima grupi jooksutempoks oli viis minutit kilomeeter, siis keskmisel grupil kuus minutit ja kolmandal grupil kuus ja pool minutit. See tähendas seda, et matka sihtpunkti ehk Tartusse jõuti juba sügavas õhtupimeduses, mistõttu mahitati kõiki osalejaid kaasa võtma pealampe ja helkureid.
Aga miks siis ikkagi «Pekist priiks», kui ülekaalulisi kodanikke osalenute seas silma ei paistnudki? Ain-Alar Juhanson matka korraldavast TriSmile triatloniklubist muigas, et taoline nimi pandigi üritusele naljaga pooleks, sest eks spordimehed- ja naisedki tahavad jõulude ajal head ja paremat mekkida ning siis tuleb saadud kalorid ka kuidagi ära kulutada.
«Tegelikult on see mõnus rahvamatk, kus inimesed saavad vastavalt oma tasemele end liigutada ning samal ajal ka suhelda,» sõnastas Juhanson ürituse tuuma.


authors:
Kertu Kula
Foto
Aldo Rääbis

description: Teisipäeval leidis Kõrveküla põhikoolis aset konkursi Tartumaa aasta noor 2016 pidulik tänuõhtu. Aasta noorteks valiti Marianne Tamm, Christina Värno, Lisett Liiv ja Andres Rosenstein.

title: Selgusid Tartumaa aasta noored

maintext:
Marianne Tamm on projekti «Sõpruses peitub võlu» eestvedaja. Projekt raames maalisid kuulsused maale ning need müüdi oksjonil maha. Saadud tulu läks «Minu unistuste päeva» projekti tarbeks.
Christina Värno on aktiivne liige Nõo noorteaktiivis. Ta käivitas Facebooki lehekülje «Märka, aita, andesta», mis käsitleb koolikiusamise temaatikat. Samuti on ta korraldanud Nõo valla osaluskohvikut ning noortekeskuse sünnipäeva.
Lisett Liiv on Raatuse kooli 9. klassi õpilane. Ta on Tartu linnas algatanud mitmeid projekte, hetkel juhib ta heategevusringi, mille raames korraldatakse erinevaid heategevuslikke aktsioone.
Andres Rosenstein on Luunja leskkooli abiturient, kes on silma paistnud oma tegevusega nii koolis kui Luunja noortevolikogus. Samuti on ta esindanud oma kooli ja valda paljudel spordisündmustel.
Konkursile esitati kokku üksteist noort. Tartumaa noortekogu valib aasta noort alates 2010. aastast. Sel aastal kuulusid komisjoni lisaks Tartumaa noortekogu esindajale ka Tartu ärinõuandla, Tartumaa arendusseltsi ning Tartu maavalitsuse esindajad.


authors:
Kadri Asmer
Foto
Sille Annuk

description: Peale Tartu kunstimaja suure väljapaneku on kultuuriklubis Promenaadiviis võimalik veel jaanuari kaks esimest nädalat külastada jõulu- ja aastalõpunäitust «Promenäär», kus väikestele seinapindadele on külg külje kõrvale ja üksteise kohale pandud välja 47 eriilmelist tööd.

title: Promenaadiviis näitab tartlaste loomisrõõmu


authors:
Risto Mets
Foto
Margus Ansu Postimees
Internet

description: Linnavalitsus kinnitas täna Tartu munitsipaalpõhikoolides tuleval õppeaastal avatavate esimeste klasside arvud ning arvutas kokku, kui palju noori võtta gümnaasiumisse.

title: Tuleval õppeaastal avab Tartu 56 esimest klassi


authors:
Foto
Margus Ansu

description: Tartu linnavalitsuse ja ajalehe Postimees ühisel konkursil «Aasta tegu 2016» hääletasid tartlased lõppeva aasta tähtsaimaks teoks Eesti Rahva Muuseumi uue hoone ehitamise.

title: Tartu aasta tegu on Eesti Rahva Muuseumi uus hoone


authors:
Raimu Hanson
Foto
Sixten Heidmets

description: Kolmapäeval kell 15.15 avatakse Tallinnas Pronksi 12 büroohoone sissekäigu juures reljeef, millel on kujutatud abstraktselt laine ja kajakad. Kunstiteose kavandas ja teostas Tartu kõrgema kunstikooli skulptuuriosakonna üliõpilane Dmitri Gorbušin, keda juhendas Jevgeni Zolotko.

title: Tallinnas avatakse Tartu kunstitudengi loodud reljeef


authors:
Kertu Kula
Foto
Kristjan Teedema

description: Kuni 3. jaanuarini saab esitada kandidaate Tartu kultuurikandja 2016 aunimetusele, millega tunnustatakse lõppeval aastal linna kultuurielus silma paistnud loovisikuid ja loomingulisi kooslusi.

title: Linn ootab ettepanekuid kultuurivaldkonna parimate tunnustamiseks


description: Tartumaal Lalli külas Rebase bussipeatuse juures juhtus täna ennelõunal avarii, kus eessõitjale otsasõidu vältimiseks otsustas veokijuht oma masina paremale poole teekraavi juhtida. Esialgsetel andmetel oli avarii põhjuseks ees liikunud Toyota sõiduauto manööver.

title: Pildid: avariid vältida püüdnud veokijuht juhtis masina kraavi


description: ERMi ainus piletimüügipunkt on nädala jooksul lahti ühtekokku vaid 12 tundi. Eraldi müüja palkamine käib ERMil üle jõu, nii müüvad Kvartalis vahetustega pileteid muuseumi peamaja töötajad.

title: Miks on ERMi lett Kvartalis lahti ainult kaks tundi päevas?


description: Jõulu teisel pühal on Tartu ülikooli spordihoones Marek Doronini lahkumismäng, kus väljakule jooksevad legendaarse TÜ/Delta ja Rock Allstarsi mängijad.

title: Marek Doronini lahkumismäng toob platsile Tartu kõigi aegade korvpallitähed


authors:
Risto Mets
Foto
Kristjan Teedema

description: Reede päeval suunasid piirivalvurid Varnjas kaldale 34-aastase naise, kes pani korrakaitsjate hinnangul jääleminekukeeldu rikkudes ohtu oma elu.

title: Peipsi jääl jooksmas käinud naine sai piirivalvureilt noomida

maintext:
Lõuna prefektuuri kinnitusel märkasid piirvalvurid 16. detsembril kella 11 ajal Peipsi järve jääl kaldast umbes 700 meetri kaugusel liikumas inimest. Jääl viibinud 34-aastane naine selgitas, et käis jää peal jooksmas.
Piirivalvurid suunasid ta tagasi kaldale ning selgitasid, et Peipsi järve jääle minek on keelatud, kuna jääolud on endiselt ebaühtlased ja sellest ei piisa ohutuks liikumiseks.


title: õpetajale vaatab klassist vastu helge ja särav elu

maintext:
Variku kooli klassiõpetaja Maire Kiidron näeb ja leiab oma õpilastes üles pigem head ning usub, et nii kodus kui koolis on kõige tähtsamad suhted. Oma praegusi õpilasi vaadates kujutab ta juba ette, kui särav tulevik neid ootab.
Klassiõpetaja Maire Kiidron, kes on 36 aastat igal tööpäeval Tartu Variku koolis klassi ette astunud, kuuleb sageli, et praeguse aja lapsed on muutunud laisaks ja mugavaks. Tema selle arusaamaga ei nõustu: «Lapsed on arukamad, silmad säravad rohkem. Mina näen selliseid lapsi.»


authors:
Risto Mets
Foto
Aldo Luud

description: Pärast jõule, 27. detsembril kell 18 esitletakse Luunja kultuuri- ja vabaajakeskuses raamatut «Vald on tema inimesed. Luunja vald 25», mille illustratsioonideks valminud šarže saab vaadata kohalikus vallamajas.

title: Luunjas avati humoorikas šaržinäitus

maintext:
Raamatu autorid on Iiri Saar ja Kristel Lempu. Volikogu saali viivas fuajees on aga väljapanek «Vald on tema inimesed. Kes on pildil?», kus näeb kunstnik Kristjan Juusu loodud sõbralikke pilapilte kodukandi tuntud inimestest.
Näitus jääb avatuks 27. detsembrini ehk raamatuesitluseni, teatas valla veebileht.


authors:
Mari-Liis Pintson
Foto
Sille Annuk

description: Möödunud suvel katsetas kunstnik Aime Asi akrüülvärvidega märgtehnikat, millest sündisid värvidest pulbitsevad abstraktsed maalid. Need maalid inspireerisid Tartu rahvaülikooli floristika õpetaja Leili Alaoja-Reinu, kes sättis koos oma endiste õpilastega botaanikaaeda üles näituse, kus Aime Asi maale täiendavad jõulumeeleolus lilleseaded.

title: Lilled täiendavad värvilisi maale

maintext:
Tartu rahvaülikooli floristikakursustel osalenud õpilased tegutsevad nüüd lilleklubis Juuli. Alaoja-Rein rääkis, et kunstniku maalid innustasid neid loodaval näitusel kasutama laes efektseid kultuurpaju krussis oksi koos punaste õuntega. Selgus aga, et just samasugused pajuoksad olid botaanikaaia näitusesaali lakke riputatud juba eelmise õunanäituse ajal, veripunased õunadki küljes. Nii lisasid Juuli klubi naised okste külge pea alaspidi rippuvad ratsuritähed, mis peaks varasema kogemuse järgi seal kolm nädalat vastu pidama. Et need suursugused lilled on seest õõnes varega, saab varre justkui vaasi täita veega.
Näitus «Juuli. Asi.» Tartu botaanikaaias / SILLE ANNUK
Aime Asi, kes on ise samuti Tartu Rahvaülikooli õpetaja, sõnas, et armastab oma maalides emotsioone väljendada ning julgetest värvidest pakatavad maalid valgustavad praegust halli ja pimedat aega. Neid värve ja maalide murduvaid jooni püüdsid Juuli klubi naised järele aimata lisaks ratsuritähtedele veel valgete jõulutähtede ja iileksi okstega. Näitus «Juuli. Asi.» pakub Tartu botaanikaaias värvielamust 8. jaanuarini.


authors: Eesti Maaülikooli Metsandus- Ja Maaehitusinstituudi Metsakasvatuse Dotsent

description: Maaülikooli metsakasvatuse dotsent Ivar Sibul soovitab võimalusel valida endale jõulupuu välja juba enne lume tulekut, sest üksnes nii saab kuuse võra hinnata tema täies hiilguses.

title: Metsakasvatuse dotsent: lagedalt raiutud jõulukuusk säilib kauem

maintext:
Kuusk on männi ja kase kõrval üks meie tähtsamaid puuliike, kattes ligi viiendikku Eesti metsamaast. Erametsades on kuuske vähem kui riigimetsades. Kuusk on suuteline kasvama väga erinevates tingimustes, tavaliselt seltsib ta kõige paremini arukase, haava ja männiga. Puhtkuusikud on inimtekkelised, ehk nad on saadud kultiveerimise ja hooldusraiete tulemusena.
Noores eas on kuusk varjutaluv, samas väga tundlik otsese päikesekiirguse, kuumapõletiku ja temperatuurikõikumiste suhtes. Seetõttu me kuuse looduslikku uuendust väga lagedatel aladel ei kohta. Noori looduslikke kuusehakatisi näeme kasvamas kõrgemas rohurindes ja hõredavõraliste lehtpuuliikide all. Kenasid noori kuuski leidub seetõttu just lehtpuunoorendikus, aga ka vana kuusemetsa servaaladel, kus noortel kuusepuudel on kasvuks piisavalt turvet.
Puu kasvades kuuse valgusnõudlikkus suureneb. Kui inimene valgustusraiega lehtpuid harvendab, annab ta sellega valgust ja ruumi ka kuusele, mistõttu heades valgustingimustes sirguva kuuse võra on proportsionaalselt koonusjas, ehk puu ladvavõrse kasv on suurem külgokste juurdekasvust. Tihedas lehtpuuvõsas, kus vähe valgust, areneb kuusest lõpuks aga hoopis vihmavarjukujulise võraga madal puukene, mille külgokste juurdekasv on suurem kui ladvakasv.
Kust leiab aga ilusa jõulukuuse? Parimad jõulupuud, mille võra on loodus koos inimesega disaininud, saab suhteliselt hõredatest lehtpuunoorendikest, kuid ka vana kuusemetsa servaaladele looduslikult tekkinud noortest kuusepuudest. Sageli leiab ilusa jõulupuu ka elektriülekandeliinide trasside alt.
Meeles tasub pidada, et heades valgustingimustes kasvanud kuuse oksad on tugevamad ning neil olevad okkad püsivad võrsetel kauem. Säästlikult mõtlev metsaomanik või jõulukuuseotsija ei lõika jõulupuud inimese poolt rajatud kuusenoorendikust, vaid kohast, kus puul ei ole niikuinii võimalust suureks kasvada. Selleks ongi kraavid või elektriliinide alused.
Tõsi, loodusest leitud jõulupuu on sageli veidi hõredama võraga, kui jõulupuuistandikus kasvanud, sest looduses jõulupuu külgoksi keegi igal aastal ei kärbi. Kuid ikkagi on looduses õigest kohast jõulupuu raiumine palju säästlikum tegevus, kui osta jõulupuuistandikus kasvatatud puu.
Sobilikud jõulupuukandidaadid valitakse tegelikult välja juba sügiskuudel, mil puuvõra on hästi nähtav ning seda ei kata veel lumevaip.
Mõned praktilised soovitused, kuidas jõulupuud kohelda, et ta kauem säiliks. Külma ilmaga raiutud puud ei tohiks kohe toasooja tuppa viia. Pigem lasta tal mõned tunnid jahedas ruumis (näiteks tuulekojas) kohaneda. Seejärel tuppa toodud jõulukuusk säilib pikemalt värskena, kui saetud tüvi toasooja vette panna.
Vett omastab puu paremini, kui lõigata vahetult enne vette panekut selle tüükaotsast umbes viis sentimeetrit maha. Keskmise kõrgusega puu omastab tavaliselt esimeste tundide jooksul kuni liitri vett. Hiljem tuleb jälgida, et vett oleks piisavalt ning seda siis vajadusel juurde valada.


authors:
Vilja Kohler
Foto
Sille Annuk

description: Kui Eesti teiste linnade elanikud kogunevad vana aastat ära saatma ja uut tervitama kuuse alla, siis väikses vaikses Elvas paneb kohaliku noore mehe ettevõte kesklinna esimest korda püsti suure peotelgi, kus ruumi jagub enam kui poolele tuhandele inimesele.

title: Elvas pole vana-aastaõhtul tarvis telekapulti plõksida


description: Kolmapäeva õhtul kella 23.11 ajal tuli teade Tartus Tammekuru põigus asuva eramaja korstnast lenduvatest sädemetest. Hoolimata majaomaniku kinnitusest, et kõik on korras, läksid päästjad kohale ja tuvastasid, et tõepoolest tuli korstnast nii sädemeid kui ka leeke, sest korstnas põles tahm.

title: Eramaja korstnast tuli leeke ja sädemeid


authors:
Risto Mets
Foto

description: Aasta viimane maadlusturniir peeti 29. detsembril Emajõelinnas, kus põnevaks kujunes naiste vabamaadluses kehakaal 75 kg. Vastamisi läksid 2016. aasta Eesti meistrivõistluste kuld Anette Traks (TÜ ASK), hõbe Marta Pajula(Tapa Sk) ja pronks Kadri Vilba (Tartu Kalev/Englas).

title: Maadlejad lõpetasid aasta turniiriga Tartus


authors:
Jaan Olmaru
Foto
Kristjan Teedema

description: Veel oktoobri alguses oli järgmise aasta linnaeelarves planeeritud Tartu linnamuuseumi Narva maantee näitusehoone rekonstrueerimiseks ja uue püsinäituse koostamiseks ligi miljon eurot. Kaks kuud hiljem peab aga muuseumi arendusjuht ja direktori kohusetäitja Marge Rennit järjekordselt tõdema, et uuenduskuuri ei tule ning oodata tuleb veel vähemalt kolm aastat.

title: Tartu linnamuuseumi uus püsinäitus jäi kolmeks aastaks ootele


authors:
Risto Mets
Foto
Tartu Ülikool

description: Tartu ülikoolis ilmus «Riigikogu valimised 2015» kogumik, mis käsitleb erinevaid valimistega seotud tahke viimatistest parlamendivalimistest kuni Eesti taasiseseisvumise perioodil toimunud valimisteni üldisemalt.

title: Kogumik analüüsib viimaseid parlamendivalimisi

maintext:
Kogumiku peatükid käsitlevad 2015. aasta valimiste puhul popkultuurivõtete kasutamist ja kuulsuste kaasamist, demokraatiasõnumeid erakondade valimisprogrammides, vasak- ja parempoolset maailmavaadet Eesti valijaskonna seas ning e-valimiste poliitilist neutraalsust, teatas ülikooli pressiesindaja. Pikemaperioodilised analüüsid keskenduvad majandusprobleemide ja erakondliku eelistuse seostele aastatel 2013 - 2015. Samuti erakondade igakuiste populaarsusreitingute muutustele 2007 - 2015 ning erakondade esinumbri kujunemisele 1992 - 2015.
Raamatu ühe toimetaja lektor Rein Toomla sõnul andsid 2015. aasta valimised võimaluse tagasi vaadata taasiseseisvumise järgsetele arengutele valimiste korraldamises. «Näiteks selgub ehk mõnevõrra üllatuslikult, et 25 aasta lõikes on kõige edukam erakond olnud Keskerakond ning kui erakonnad enam-vähem samas vaimus jätkavad, kulub Reformierakonnal esikoha võitmiseks tublisti aega.»
Tänavu Tartu ülikoolis doktoritöö kaitsnud ja Euroopa riikide majanduse ning poliitilise toetuse vahelisi seoseid uurinud Liisa Talving kirjeldab, et kuigi Eesti nelja suurima erakonna toetust mõjutab eeskätt etniline lõhe ning valijate ideoloogiline enesemääratlus, mõjutas valimiskäitumist selgelt ka majandus. «Reformierakonna kui senise peaministripartei toetus majandusnäitajate paranedes kasvas, Keskerakonna kui juhtiva opositsioonipartei oma langes.»
Kogumiku toimetajateks on TÜ Johan Skytte poliitikauuringute instituudi õppejõud Rein Toomla, Mihkel Solvak ja Alar Kilp. Valimiskogumik on instituudi publikatsioonidesarja Politica 17. väljaanne ning see on huvilistele elektrooniliselt kättesaadav instituudi kodulehel.


description: Pooleldi joostes, aga ikka lahkelt naeratades askeldas eile Tartu Pauluse kiriku tiibhoone suures saalis tartlastele jõululõunat jaganud arvutite tarkvarafirma Raintree Estonia personalispetsialist Leelo Saar.

title: Tartlased võtsid jõuluprae tänuga vastu


authors:
Kertu Kula
Foto
Margus Ansu

description: Täna, 29. detsembril kella 6 ajal hommikul sai häirekeskus teate, et Tartus Rüütli tänaval tungiti kallale 39-aastasele mehele. Kannatanu viidi esmaabiks Tartu ülikooli kliinikumi, peale mida paigutati ta kainenema.

title: Varahommikul tungiti Rüütli tänaval mehele kallale


authors:
Risto Mets
Foto
Sille Annuk

description: Politsei uurib laupäeval Tartu vallas Vahi alevikus aset leidnud vahejuhtumit, kus alkoholivarguselt tabatud 15-aastase neiu sõber muutus selle teo avastanud turvatöötaja vastu agressiivseks.

title: Alaealine püüdis poest alkoholi näpata


description: Sõltuvalt ajaloost, aga ka siin tegutsevate ülikoolide ja teiste asutuste tõttu on Tartu üsna mitmekultuuriline linn. Pühade eel piilus Tartu Postimees sisse Tartu sakslaste kogukonda, et uurida nende jõulukombeid ja seda, mis tõi neid Emajõelinna.

title: Päkapikk jättis jõulukalendri Eestis tööta


authors:
Risto Mets
Foto
Ants Liigus

description: Aastalõpp võetakse Tartumaal Nõos vastu heategevusliku mänguga rannavõrkpallis ja seda tulemuseni 2017 punkti. Kokku on need punktid plaanis koguda 30. ja 31. detsembril Nõo Rannahallis peetava kohtumise käigus.

title: Võrkpallurid kogunevad Tartumaale 30-tunnist maratonmängu mängima


description: Kas olete vahel mõelnud, et kui pliidi või ahju juures pikalt küpsetades hakkab palav, võiks leiduda lihtne lahendus kiiresti jahutust saada, ilma et peaks haarama mõnda külma jooki?

title: Soojuskiirgust peegeldav põll lahendab meeskokkade tõsise probleemi


authors:
Aime Jõgi
Foto
Kristjan Teedema

description: Bariton Atlan Karp ja organist Elke Unt on uue aasta esimesel päeval Tartu talvemuusikafestivali avaesinejad, tuues Jaani kirikus kuulajate ette kava «Head uut aastat».

title: Uusaastamuusika ajab vanad patud põrgusse


authors:
Foto
Margus Ansu Pm Scanpix Baltics

description: Tartu tuleva aasta eelarve suurim investeeringuobjekt on idaringtee kolmas ehitusjärk, algab ka Raatuse kooli aastaid oodatud remont, mis on esimene pääsuke kõigi põhikoolide remontimise programmis.

title: Tartu järgmise aasta eelarve on 159,7 miljonit eurot

maintext:
Volikogu kinnitas täna Tartu linna 2017. aasta eelarve kogumahus 159 660 753 eurot.
Põhitegevuse tuludeks on planeeritud ligi 125 miljonit eurot. Linna peamine tuluallikas on 68,3 miljoni euroga üksikisiku tulumaks, mille prognoositav laekumine kasvab lõppeva aasta eelarvega võrreldes ligi 5 protsenti. Maamaksumäär jääb 2002. aastast kehtinud tasemele, mis on üks protsent maa maksustamishinnast.
Maamaksust plaanib linn järgmisel aastal tulu saada 700 000, parkimistasust 690 000, reklaamimaksust 410 000 ning teede ja tänavate sulgemise maksust 157 000 eurot.
Linnaasutuste kaupade ja teenuste müügist saab linn 17 miljonit, toetustest 37 miljonit.
Põhitegevuse kuludeks on kavandatud 117 miljonit eurot, mis on ligikaudu sama palju kui lõppeval aastal.
Põhitegevuse kuludest 58 protsenti ehk 67 miljonit eurot läheb haridusele.
Investeerimis kulud 35 miljonit eurot, sellest 54 protsenti ehk 19 miljonit on linna raha, 46 protsenti ehk 16 miljonit eurot toetused.
Majanduse valdkonda investeeritakse 17,6 miljonit eurot. Tänavate ehituseks läheb 12,5 miljonit eurot.
Suuremad objektid on idaringtee kolmas etapp (6,3 miljonit) ning vaksali esine väljak koos parklate ja kergliiklusteedega (2,8 miljonit). Rajatakse rattateed Turusillalt Annelinna ning Aardla piirkonnas. Kesklinnas remonditakse Kaarsild ning uue näo saab Atlantise esine kaldakindlustus.
Haridus investeeringud on 11,8 miljonit eurot. Linnapiirkondade meetme toel valmivad kesklinnas Pepleri tänava uus lasteaed (3 miljonit) ning Kesklinna lastekeskuse juurdeehitis (2,2 miljonit). Alustatakse põhikoolide korrastamise programmiga ning esimesena renoveeritakse täielikult Raatuse kool (2,5 miljonit).
Uusi laene plaanib linn võtta kuus miljonit eurot. See teenis opositsioonilise Vabakunna kriitikat.
IRLi fraktsiooni esimees Jüri Kõre ütles eelarve kohta, et üldpilt pole paha, kuid selle taga on hulk väiksemaid pilte. Kriitikat tegi IRL näiteks selle kohta, et varem on Tartu eelarvet koostades järginud konservatiivsuse põhimõtet, kuid sellest on nüüd juurde laenates ja laenukoormust suurendades loobutud.
Eelarve kinnitamist toetas kriitikast hoolimata 32 volikogu liiget, vastu hääletas üks.


authors:
Krista Aru
Mtü Jaan Tõnissoni Selts Esimees
Foto
Margus Ansu

description: Aasta 2016 oli eestikeelse ajakirjanduse ümmarguste tähtpäevade aasta.

title: Krista Aru: rahvas tahtis, et ajakirjandus oleks tubli…

maintext:
Kakssada viiskümmend aastat tagasi, 1766. aasta novembri alguspäevil, ilmus Põltsamaal nigela trükipressi alt päevavalgele pisikene neljaleheküljeline „tük” (number), mis kandis õige pikka pealkirja Lühhike öppetus, mis sees monned head rohhud täeda antakse…. Pealkiri oli nii pikk, et täitis esimeses numbris terve esimese lehekülje, võttes kokku nii väljaande sisu kui ka eesmärgid. Põltsamaal arsti Peter Ernst Wilde kirjutatud ja Põltsamaa pastori August Wilhelm Hupeli poolt eesti keelde tõlgitud Lühhike öppetus… pole mitte ainult esimene eestikeelne ajakiri, vaid on üldse esimene eestikeelne ajakirjanduslik väljaanne.
Kakssada kümme aastat tagasi, 1806. aasta märtsis, hakkas Tartus ilmuma esimene eestikeelne ajaleht Tarto maa rahwa Näddali-Leht. Rahvasõbralike pastorite Gustav Adolf Oldekopi, Johann Philipp v. Rothi ja Carl August v. Rothi koostatud väljaanne oli väljanägemiselt küll väike, aga sisult päris ajaleht: üle poole ajalehe mahust täitsid sõnumid, mis rääkisid väljamaal toimunud erakordsetest sündmustest ja nähtustest (maavärinad, tuldpurskavad mäed, püssirohulao õhkulendamine jne).Ajaleht tutvustas maarahvale maad ja ilma ning tegi seda mahlakas ja kujundlikus keeles.
Sada üheksakümmend viis aastat tagasi, 1821. aasta jaanuaris. ilmus esimene number Äksi koguduse pastori ja Tartumaa praosti Otto Wilhelm Masingu koostatud ja toimetatud ajalehte Marahwa Näddala-Leht. See ajaleht ilmus tunduvalt kauem (1821 -23 ja 1825) kui tema eelkäijad ning esitas kõrvuti kirevate ja uudislike kirjeldustega kaugetest maadest ja võõrastest asjadest ka teateid ja tähelepanekuid, mis olid võetud talupoegades elust. Oma mitmekülgse ning õpetlik-valgustusliku sisuga oli Masingu ajaleht esimene „talupojaentsüklopeedia”.
Sada kolmkümmend viis aasta tagasi, 1881. aasta jõuluks, ilmus Tartus esimene number Ado Grenzsteini ajalehte Olevik. Selle ajalehe tähtsus pole mitte ainult Grenzsteini uuenduslikes seisukohtades kooli- ja hariduselu korraldamiseks ega mitte ka Grenzsteini poleemilistes ja tihti tüli tekitanud arvamustes eesti ja eestluse arengu võimalikkusest ja võimatusest. Oleviku trükikoja juurde asutas Grenzstein Eesti esimese tsinkograafiatöökoja ja juba 1893. aastal ilmus Olevikus esimene sealses trükikojas valminud pilt. Oleviku naljalisa nime all püüdis Grenzstein panna alust ka eesti satiiriajakirjandusele.
Sada kolmkümmend aastat tagasi, 1886. aasta algusest, hakkas Tartus ilmuma ajaleht Postimees. Tegelikult oli see Johann Voldemar Jannseni poolt 1857. aastal asutatud Perno Postimees, mis oli pärast Jannseni lahkumist Tartusse Pärnus lugejate puuduses kiratsema jäänud ja mille Karl August Hermann ära ostis ning Tartus nime all Postimees ellu äratas.
Sada kakskümmend viis aastat tagasi, 1891. aasta augustist, muutis Hermann Postimehe päevaleheks. Hermannil oli õigus, kui ta lehes kirjutas: „ Ei usu ma enam, et Eesti rahvas ilma päevaleheta läbi saab, sest maailma ratas veereb nüüdsel ajal raugemata ruttu, nii et haritud eestlane iga päev teada tahab saada, kuda maailma lugu läheb”.
Sada kakskümmend aastat tagasi, 1896. aasta detsembrist, sai ajalehe Postimees väljaandjaks Jaan Tõnisson ja ajalehest sai Tartu rahvusmeelsete haritlaste häälekandja. Jaan Tõnisson oli ajalehe omanik 1930. aasta sügiseni ja seejärel peatoimetaja kuni 1935. aasta 2. augustini, mil ta sisekaitseülema Kaarel Eenpalu käsul ajalehest vallandati.
Eestikeelne ajakirjandus on ikka ja alati tahtnud ja püüdnud olla rahva valgustaja, harija, suunaja ja julgustaja. Oma parimas osas on see ajakirjandus ka kõige raskematel aegadel olnud aus ja õiglane, kandnud uhkusega rahvavalgustaja austavat nimetust. Jaan Speek kirjutas 1906. aasta Postimehes rahva ja tema ajakirjanduse sidemest nii : „Eesti rahvas tahab muidugi, et tema ajakirjandus tubli oleks. Sedasama tahab ka ajakirjandus ise, tahab enese ja rahva pärast”.
Suure panuse ajakirjanduse tähenduse ja mõju väärtustamisesse ning mõtestamisesse, aga ka ajakirjanduselu professionaliseerumisse,andis Jaan Tõnisson, kelle nn ajakirjanduslikus koolis ehk tollases Postimehe toimetuses, töötas reporteri või toimetajana lühemat või pikemat aega enamus II maailmasõja eelse Eesti Vabariigi ajakirjanikest. Isegi nendest, kes aastal 1926, üheksakümmend aastat tagasi, seisid meie rahvusliku ringhäälingu sünni juures.
22. detsembril kell 16 süütavad Jaan Tõnissoni Seltsi liikmed mälestusküünlad Jaan Tõnissoni ausamba jalamil Tartus, et meenutada Jaan Tõnissoni 148. sünniaastapäeva ja olulisi teekäijaid eesti ajakirjandusloos.


authors:
Vilja Kohler
Foto
Margus Ansu

description: Naistepäeval, 8. märtsil külastas Tartu linnapea Urmas Klaas koos Tartu Postimehega suurtes majades Rahu 15 ja Rahu 8 linna sotsiaalkorterites elavat kaht aastates naist, kellel oma väikestes elamistes ajas üks suur mure teist, veel suuremat taga. Läinud nädalal, üheksa kuud hiljem oli linnapeal jälle Rahu 8 majja asja.

title: Linnapea käis sotsiaalmajas soolaleival, kringel kingiks


description: Tartus põrkas täna pärastlõunal kokku kaks sõiduautot, neist ühes oli turvatoolis väikelaps, keegi õnneks tõsisemalt vigastada ei saanud.

title: Galerii: Tartus põrkas ristmikul kokku kaks sõiduautot


authors:
Eili Arula
Kaspar Koort
Foto

description: Alatskivi, Vara ja Peipsiääre valla esindajad kogunesid täna pärastlõunaks Alatskivi lossi, et kirjutada alla ühinemisleping. Uus omavalitsus hakkab kandma nime Peipsiääre vald.

title: Paksu verd tekitav ühinemisleping sai allkirjad

maintext:
Tõsi, liitumisprotsess on kulgenud Tartumaa kirdenurgas üle kivide ja kändude. Algselt oli pundis ka Kallaste linn, aga suure võlakoorma tõttu heideti nemad peagi üle parda. Seejärel hakkasid ühinemise vastu üha valjemalt sõna võtma Vara valla läänepoolsete külade elanikud, kes näeksid end hoopis Tartu valla osana.
Alatskivi vallavolikogu haldusreformikomisjoni esimees Peeter Kiuru kinnitas siiski enne ühinemislepingu allkirjastamist, et vähemalt nende jaoks pole Vara separatistlikud meeleolud ühinemisläbirääkimiste lõppfaasile negatiivset pitserit vajutanud. Küll tõdes ta, et ilmselt kerkib nende külade lahkumine verivärskest liidust üsna pea päevakorda.
«Me ei saa neile ju pahaks panna, kui nad tahavad Tartu poole ära minna, teine asi on aga see, et lepingusse oleme kirja pannud, et liitub terve Vara vald,» rääkis Kiuru. Kui aga külad riburada lahkuda tahavad, peab teisel poolel olema tahtmine need ka vastu võtta, nentis ta.
Rahva tahtest sõideti üle
«Volikogu sõitis rahva soovist jälle üle, nagu oligi arvata,» kommenteeris vastselt allkirjastatud ühinemislepingut Vara volikogu liige Madis Avi. Ta võrdles Vara valda sundabieluga, kus Koosa ja Vara piirkond liideti aastakümneid tagasi rahva soovi vastaselt ning ühtse vallana pole see kant kunagi toimima hakanudki.
Ka detsembri algul läbi viidud rahvaküsitlus räägib selget keelt Vara piirkonna vastumeelsusest saada osaks loodavast Peipsiääre vallast. Nimelt käis Vara piirkonnast hääletamas 339 inimest, kellest 321 oli ühinemise vastu. Hääletusel osales 42 protsenti selle piirkonna valimisealisest elanikkonnast.
Siiski on Madis Avi hinnangul ühinemisvaidlustest välja koorunud ka killuke head. «Vara piirkond pole ammu enam nii ühtne olnud ning aja edenedes hakkab meie rahvas aina rohkem kokku hoidma.» Ta kinnitas, et ühinemislepingu allkirjastamisest hoolimata ei jäta nad jonni ning proovivad ka edaspidi praegusest omavalitsusest lahku lüüa ja saada osaks Tartu vallast.
Peipsi ühendab
Uue ühendvalla nimeks saab Peipsiääre vald. Teise variandina oli kaalumisel ka Kodavere vald, kuna paiknetakse ajaloolise Kodavere kihelkonna territooriumil. Sellest nimest aga loobuti, sest praegu pole veel päris kindel, kas sundliitmise korras haagitakse nende külge ka trotslik Pala vald (kus Kodavere hajaküla asub) või antakse palakatele võimalus liituda ikkagi Jõgevamaa suunas, Saare, Kasepää, Avinurme, Lohusuu valdade ning Mustvee linna ühinemisel tekkiva omavalitsusega.
«Oletame, et Pala liitubki nendega – sellisel juhul oleks meil Kodavere vald, aga Kodavere ise jääks hoopis teise valla territooriumile,» põhjendas Kiuru nimevalikut.
Kui Palaga on seis veel segane, siis igal juhul arvestatakse tõsiasjaga, et uue omavalitsusega sundliidetakse Kallaste linn koos oma võlakoormaga. Kuid sellisel juhul peab võimalused olukorra lahendamiseks leidma juba riik, ütles Kiuru.


description: Kõigest 0,3 sekundit, kuid uus rekord on uus rekord, rõõmustas Tartu noor sõudja, kahekümneaastane Andres Nöps, kes sai nädalavahetusel Pärnus peetud sisesõudmise Eesti karikavõistlustel oma nimele kergekaalu täiskasvanute rekordi.

title: Noor sõudja napsas treenerilt tippmargi


authors:
Kertu Kula
Foto
Kristjan Teedema

description: Tartu tänavune aastavahetuse ilutulestik kestab seitse minutit ja selle aja jooksul lennutatakse taevasse 5992 lasku, mis avanevad erinevate efektidena kuni 180 meetri kõrgusel.

title: Tartu aastavahetuse ilutulestik kestab seitse minutit


description: Tartu kutsehariduskeskus avab esmaspäeval, 2. jaanuaril talvise vastuvõtu, kus õpihuvilistele on avatud 22 eriala. Nendest pooled on, kas sessioon- või töökohapõhises õppevormis.

title: Kutsehariduskeskus avab talvise vastuvõtu rekordarvu erialadega

maintext:
Juba veebruarist saab õppida nii plaatija või keevitaja ametioskusi kui ka kütte-ja jahutussüsteemide lukksepa või pottsepp-selli erialal. Sessioonõppes saab õppida muu hulgas ka reisikonsultandi või giidi oskusi ning töökohapõhiselt kaubanduse erialasid. Ka toidu- ja iluvaldkonnas on rohkesti erialasid: juuksuriamet, rätsepatöö, pagari-, kondiitri- või kelneriõpingud.
Suurimaks uuenduseks on aga kosmeetiku ja küünetehniku eriala avamine, mis on kutsehariduskeskuse uued iluvaldkonna erialad. Küll aga tuleb tähele panna, et kui üldiselt on kutseõpingud õppijatele tasuta, siis kosmeetiku ja küünetehniku erialaõpingute eest tuleb õppetasu maksta.
Mitmete erialade puhul pakutakse aga enesetäiendamise võimalusi neile, kel erialaõpingud või erialane töökogemus olemas. Näiteks autovaldkonnas saab õppida mootorsõiduki diagnostikuks või kere- ja värvitööde meistriks. Ka meesterätsepa ja turismiettevõtte juhtimise eriala õppimine eeldab baasoskuste olemasolu.
Kutsehariduskeskuse õppekorralduse juht Mariann Karja märkis, et üha enam pakub kool täiendus- ja ümberõppevõimalusi juba töötavatele inimestele ning seetõttu on talviste erialade valikus rohkem paindlikke õppevorme aga ka lühemaid õppekavasid.
Dokumentide vastuvõtt leiab kutsehariduskeskuses 2.-13. jaanuarini. Kõikide erialade ja õppevormidega saab lähemalt tutvuda kooli kodulehel www.khk.ee/vastuvott/.


description: Kirevad ja meenutamist väärt killud Tartu Postimehe fotograafide Sille Annuki, Margus Ansu ja Kristjan Teedema lõppevast aastast.

title: Galerii! Tartu Postimehe 2016. aasta valitud fotod


description: Teist aastat järjest võitsid Tartu Postimehe küpsetamiskonkursi viieaastane Mait ja tema ema Inga Hanni Tartumaalt Annikorust.

title: Võidutöö kaunistab kohaliku põllumehe jõulukaarte

maintext:
Perekond Hannide elamises hakkas piparkoogilõhn levima juba detsembri algul, mil pereema valmistas kümme kilo piparkoogitainast. Neli ja pool kilo sellest kulutasid pereema Inga Hanni ja tema viieaastane poeg Mait kombaini ehitamiseks, selle saatsid nad ka Tartu Postimehe piparkoogivõistlusele.
«Uskumatu! Kas tõesti?» oli Inga Hanni imestunud, kui ta sai teada, et nad võitsid piparkoogivõistluse teist korda. «Ma olin kindel, et kaks aastat järjest me ei võida,» sõnas ta. Mullu pälvisid ema ja poeg peapreemia järelkäruga traktori eest.


description: Täna õhtul pidutsetakse Vanemuise teatris ja kontserdimajas Lõuna-Eesti suurimal aastalõpuballil, millest võtab osa ligikaudu paar tuhat külalist.

title: Galerii: vaadake, kes on selle aasta Vanemuise aastalõpuballi külalised


authors:
Eili Arula
Foto
Sille Annuk

description: Riigikohus otsustas eile, et sundliitmise klausel ja 5000 elaniku nõue haldusreformi seaduses on igati õiguspärane. Selle vastu võidelnud vallajuhid loodavad kohtuotsusest hoolimata sundliitmisest pääseda.

title: Kohtuotsus isepäiseid vallajuhte ei heiduta


authors:
Jaan Olmaru
Foto
Margus Ansu

description: Juba paarkümmend aastat jõuluajal punast kuube kandnud Jaak Madismäe sattus jõulumeheametit esimest korda proovima täiesti juhuslikult. «Eks ma naabrimehe lastele tegin. Laenatud kostüümiga ...» meenutas ta.

title: Jõuluvanal tuleb töötada ka sünnitustoas

maintext:
Nüüdseks on Madismäel kodus juba neljas kostüüm, lisaks korralik habe, kindad ja prillid. Ja kui väljas on külm ning korralikult lund, tuleb jõulumees loomulikult viltidega.
Mõni vahetab Madismäe sõnul kostüümi igal aastal, mõni veab ühega välja viis-kuus aastat. Mantlist kiiremini kulub aga tavaliselt habe. «Habemega on tõesti probleeme, sest normaalseid habemeid on vähe. See, mis Säästumarketis müüakse, pole habe, vaid tuust,» sõnas ta. Tema enda kõige kauem kestnud habe oli toodud Soomest ning pidas vastu kaheksa aastat.


description: Raamat «Varjus» on hea äratundmisrõõm neile, kes on kasvõi linnunokatäie maitsnud mõne Eesti väikelinna või maavalla poliitelu. Need, kes väikeomavalitsuste võimuliinidest suurt midagi ei tea, saavad Ilmar Särje värskeimast teosest läbilõike sellest.

title: Tarantinolik võimuvõitlus Eesti väikelinnas


description: Maailma üks hinnatum teadusajakiri Nature valis just Eesti Biokeskuse osalusel valminud uuringu tänavuse aasta kümne olulisema teadusläbimurde hulka, teatas Tartu ülikooli pressiesindaja.

title: Ajakiri Nature nimetas Tartu teadlaste uuringu aasta teadusläbimurdeks

maintext:
Kaua aega on teatud, et nüüdisaja inimese, Homo sapiensi eellased rändasid välja Aafrikast vähem kui 75 000 aasta eest. Tartu ülikooliga tihedalt seotud Eesti Biokeskuse direktori Mait Metspalu ja Cambridge´i ülikooli teadlase Toomas Kivisilla juhtimisel ning mitme Tartu ülikooli teadlase töö tulemusel avaldati tänavu õige mitu olulist teadusartiklit, mis näitavad, et tegelikult rändasid rühm nüüdisaegse inimese eellasi välja ka oluliselt varem, 120 000 aastat tagasi.
Seega on nüüdisinimese eellased Aafrikast välja rännanud vähemalt kahes laines ning just selle teadmisega on Eesti arheogeneetikute abil kaardistatud oluline peatükk inimkonna ajaloost.


authors:
Risto Mets
Foto
Jürgen Puistaja

description: Politsei ja lähedased otsivad taga 1933. aastal sündinud Ivani, kes tegi eile õhtul autoga avarii ja kes pärast kiirabis esmaabi saamist paigutati ajutiselt Tartu kodutute varjupaika, kust ta aga täna hommikul põgenes.

title: Avarii teinud vanahärra pistis hiljem sotsiaalmajast plehku


authors:
Aime Jõgi
Foto
Aldo Luud

description: Tallinna perearstide selts valis aasta tegijaks Tartu ülikooli kliinilise meditsiini instituudi täienduskeskuse juhataja ja peremeditsiini dotsendi Marje Oona.

title: Perearstid valisid aasta tegijaks Marje Oona

maintext:
Marje Oona ütles, et selline tunnustus on justkui kirss tordil. Tänavu pälvis Marje Oona ka Tartu ülikooli arstiteaduskonna medali ja TÜ hea õpetamise grandi.
«Esimese emotsioonina tundsin väga suurt rõõmu kolleegide tunnustusest ja tähelepanust. See võttis ka veidi kohmetuks ja sõnatuks, sest olen teinud – nagu iga teinegi perearst ja õppejõud – oma igapäevast tavalist tööd,» rääkis ta. «Tunnustust vääriksid kõik mu head kolleegid, sest ega nemad minust vähem või kehvemini tööd ei tee.»
Oona usub, et tunnustuse saamisel oli oma osa kogu Tartu ülikooli kliinilise meditsiini instituudi täienduskeskuse edukal aastal, mille tulemusena õnnestus pakutavate koolituste ringi veelgi laiendada. Esimest korda toimus toitumisvaldkonna e-koolituste tsükkel, käima said lükatud töövõime hindamise ekspertarstide koolitused ja välja töötatakse vaktsineerimise e-koolituste tsüklit.
Doktor Oona lisas, et kuna tunnustus tuli Tallinna perearstidelt, annab see kinnitust, et tänu täienduskeskuse paindlikele töövormidele on need koolitused populaarsed ka Tallinna perearstide hulgas. «Mis veel eriti tore – Tallinna perearstid on osalenud mitmel e-täienduskoolitusel suurepäraste õppejõududena, selle üle on mul eriti hea meel!» rõõmustas Oona.
Teiste perearstide sõnulgi on Marje Oona väsimatu teaduspõhise meditsiini eest võitleja ja koolitaja suure algustähega, seda nii üliõpilaste, residentide kui ka doktorite silmis. Tänu doktor Oonale on perearsti maine arstide siseringis ja ka väljaspool palju ilmekam, inimnäolisem ja targem, on arvanud hääletajad.
Tartu ülikooli meditsiinivaldkonna täienduskeskus pakub kõige laiapõhjalisemat meditsiinikoolituste valikut Eestis. Koolituste valikus on üle saja erisuguse kursuse, millel õpib aastas ligi 3000 õppurit.


authors:
Raimu Hanson
Foto
Margus Ansu

description: Tartu kõrgema kunstikooli mõned tudengid ja mõni teist masti näitusekülastaja hakkasid täna Nooruse galerii ülakorrusel tekstiilikunstnik Aet Ollisaare ning maalikunstnike Heli Tuksami ja Tuuli Puhveli ühise näituse ühes servas sisse seatud töötoas mööblit voltima.

title: Mööblikunstinäitus inspireeris paberist toole ja laudu voltima


description: Nädalavahetusel tuli politseil alustada kolm kriminaalmenetlust karistusseadustiku avaliku korra raske rikkumise paragrahvi järgi, sest purjus peaga kiputi kaaskodanikega tüli norima.

title: Politseil tuli lõpetada mitu kaklust

maintext:
Lõuna prefektuuri kinnitusel sai politsei pühapäeva, 18. detsembri hommikul kella 7.30 paiku teate, et Tartus Raekoja platsil on kaks meest omavahel kaklema läinud. Politsei selgitas, et 18-aastane alkoholi tarvitanud mees tungis tüli käigus kallale tuttavale 23-aastasele mehele. Kannatanu esmaabi ei vajanud, politsei viis mehe asjaolude selgitamiseks jaoskonda. Lööja viidi aga arestimajja kainenema.
Ööl vastu laupäeva, 17. detsembril kella nelja ajal ründas 28-aastane joobes mees Tartus Narva maanteel asuvas ööklubis turvatöötajat. Politsei pidas mehe kinni ning toimetas ta kainenema.
Paar tundi varem käisid korrakaitsjad ühes baaris Riia tänaval, kus kella 2.15 paiku tungis alkoholijoobes 31-aastane mees kallale 35-aastasele mehele. Politsei viis lööja kainenema.


description: Tänavu erandkorras Tartus Annelinna spordimajas toimuv traditsiooniline jalgpalli aastalõputurniir hakkab lähenema kulminatsioonile. Täna kell 15 lõid palli mängu Pärnu linnameeskond ja Rakvere JK Tarvas ning algas meistriliiga turniir.

title: Fotod: aastalõputurniiril pääsesid platsile kõrgliigaklubid

maintext:
Lisaks Pärnule ja Rakeverele võtavad turniirist osa ka kõik ülejäänud lõppenud hooajal kõrgliigas pallinud meeskonnad: FC Infonet, FC Levadia, Nõmme Kalju, FC Flora, Sillamäe Kalev, Paide linnameeskond, Tartu Tammeka ja Narva Trans. Kõik meeskonnad mängivad omavahel ühe korra läbi ning enim punkte teeniv tiim kroonitakse turniiri võitjaks.
Turniiril mängitakse minijalgpalli põhimõttel, kus korraga on ühest meeskonnast platsil viis väljakumängijat ja väravavaht. Üks matš kestab 17 minutit, seejuures viimasel minutil pannakse pauside ajal mänguaeg seisma. See tähendab seda, et ühe tunni jooksul jõutakse maha pidada kolm vutilahingut.
Turniiri võistluspäevad venivad sügavatesse õhtutundidesse, avapäeva viimane matš Pärnu linnameeskonna ja FC Flora vahel algab kell 22.20. Homme ehk reedel alustatakse mängudega kell 15, viimane kohtumine FC Flora ja FC Levadia vahel algab kell 22.
Lisaks meeste meistriliiga turniirile selguvad homme parimad ka naiste kõrgliiga arvestuses. See turniir kestab hommikul kella kaheksast kuni päeval kella kaheni. Seejärel rivistuvad Annelinna spordimajja maha pandud kunstmurule spordiajakirjanike ja jalgpalliliidu võistkonnad, et maha pidada omavaheline vihane vutilahing.


authors:
Foto
Margus Ansu
Graafika
Artur Kuus

description: Tartu Postimees valis Tartu lõppeva aasta viis suurimat plussi ja rasvaseimat miinust.

title: Tartu 2016. aasta plussid ja miinused

maintext:
PLUSSID
Haldusreformi arutelud
/ Margus Ansu
Igale külale ja igale majapidamisele ei tarvitse käima lükatud haldusreform üdini positiivne olla, kuigi ideaalis võiks. Ent püüdlused vähem raiskava ja samas suutlikuma omavalitsuskorralduse poole on õiged. Arutelud selle üle, kuidas oma kandi elu paremaks teha, on aga alati pidamist väärt.
Idufirmade linn
/ Margus Ansu
Viie aasta eest avaldasime loo Ülikooli tänavast, millest oli saanud üks suurima tehnoloogiaettevõtete kontsentratsiooniga tänavaid Eestis ning uulitsat hakati naljatades nimetama Silicon Alleyks. See oli alles algus. Idufirmad tärkavad nagu muru kevadel. Playtech ja Fortumo näitavad, et suureks kasvada saab ka Tartus. Ärifestivalil sTARTUp Day osales ligi sada ettevõtet ja pea 3000 külalist.
Raadi muutmine
/ Margus Ansu
Võssa kasvanud ja prügisse uppuvast Raadi sõjaväealast on ERMi valmimise tuules saamas jälle Tartu loomulik osa, taas peetakse ehitusplaane, isegi bussi pani linn käima. Võib olla küll, et linn võinuks Raadi arendamist kiirendada, nagu tõdes ekslinnapea Andrus Ansip. Aga teine tõdemus oli, et Raadi on olnud tohutute võimaluste pantvang – nii ütles nüüdne abilinnapea Jarno Laur.
Kesklinna uus tõus
/ Margus Ansu
Ülikool kolib Maarjamõisa ja kaubanduskeskused kerkivad linna piirile, nii on see kurblaul kõlanud. Vana kaubamaja kohale rajatud Kvartali keskus ja ülikooli kindlameelsus ehitada IT-maja kesklinna toovad selle viisi sisse mõne rõõmsama akordi. Uusi hotelle lisandus kesklinna kaks. Vanalinnas käib mitmel krundil ehitus. Sõjast jäänud tühimikud täituvad.
Tartu paneb riigi kohust täitma
/ Margus Ansu
Tartu ringkonnakohus otsustas novembris, et riik peab Tartule maksma tagasi ligi kolm miljonit eurot, mille linn kolme aasta jooksul kulutas erivajadustega laste õpetamiseks. See võit mõjutab lainetusena kogu Eestit, sest ka teised omavalitsused nõuavad, et riik täidaks talle seadusega pandud kohustusi. Eile selgus, et riik jätkab lahingut riigikohtus.
MIINUSED
Tartu ääremaastamine
/ Margus Ansu
Romantiline väikelinn, kus tehakse tublisti teadust, kõlab muidugi hästi. Aga kättesaamatult kauge teaduslinn nii hästi enam ei kõla. Tunnistagem, et meil on tõsine probleem, sest kiiret rongiühendust Tallinnaga ja mingit rongiühendust Riiaga ei paista kusagilt. Lennuühendus tiheneb vaid unenägudes ja isegi Tallinna bussid on tuubil täis. Tartu ääremaastamine on ainuüksi sellise olukorra jätkuda laskmine.
Ülikooli raamatukogu vinduv remont
/ Margus Ansu
Räägitakse anekdootlikku lugu, kuidas värske tudeng pärast kohustusliku õppekirjanduse kättesaamist küsis raamatukogus õnnetult, kas ta tõesti peab kõik selle läbi lugema. Aga kas kujutlete ülikooliõpinguid raamatuteta? Kui ei, siis kuidas hinnata olukorda, kus remondi tõttu ülikooli pearaamatukogu lihtsalt ei ole? Ajutised lugemissaalid on siiski vaid aseaine.
Tasulise parkimise uus kord
/ Margus Ansu
Volikogu otsus laiendada Tartus tasulise parkimise ala ja tõsta südalinna A-piirkonnas hinda on aidanud täita küll linnakassat, kuid teinud elu kallimaks, ja parkimise parema korralduse asemel on parkimisprobleemid lihtsalt mujale üle kolinud. Erandite räga ja kesklinna ainus B-piirkonna parkla raeplatsi kõrval Magistri tänavas tekitavad ainult segadust.
Kuriteo vari linnavalitsuse kohal
/ Kristjan Teedema
Tartu tegusa abilinnapea Kajar Lemberi ametiaeg sai suure käraga otsa, kui kevadel otsisid õiguskaitseorganid läbi tema tööruumi raekojas ja prokurör nimetas, et kahtlustuse järgi ei tegutsenud abilinnapea linna huvides, vaid nii enda kui ka altkäemaksu andja huvides. Süüdistust pole esitatud siiani, kuid ainuüksi säärane linnaametniku kahtlustus on kahtlemata miinus.
Lasteaia-hurraa varjatud pool
/ Sille Annuk
Tartut tuuakse üle Eesti eeskujuks, kui jutuks omavalitsuse ja erasektori koostöö lasteaiakohtade loomisel, sest lapsevanemale polevat vahet, kas maimuke käib linna või eralasteaias. Suvel tuli hea uudis, et pere teise lapse eest tuleb maksta vaid pool kohatasu. Siis selgus aga, et soodustus kehtib ainult linna lasteaedades. Eralasteaiad vaadaku ise, kas suudavad sama hüve pakkudes konkurentsis püsida.


authors:
Risto Mets
Foto
Margus Ansu

description: Karlovas pidi politsei eile lahendama naabrite kaklust, mis sai alguse esikusse jäetud jalatsite pärast.

title: Koridori jäetud jalatsitest tõusis tõsine tüli