description: Sajandi ehitis asub Tartus Raadil. Muuseumi pidulik avamine toimus 29. septembril. Minul õnnestus ERM-is ära käia juba kolmandal päeval pärast avamist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Eesti Rahva Muuseumi uus maja

maintext:
Eluratas
Eesti Rahva Muuseumi uus maja
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Maria Peep Reede, 16. detsember 2016. Eesti Rahva Muuseumi sajandihoone. FOTO: Eve Kärner Sajandi ehitis asub Tartus Raadil. Muuseumi pidulik avamine toimus 29. septembril. Minul õnnestus ERM-is ära käia juba kolmandal päeval pärast avamist.
Käisin muuseumi kirjasaatjate kokkutulekul ja ühtlasi külastasin ka ekspositsiooni koos endise kolleegiga Kuressaare ametikoolist Eve Kärneriga, kes elab nüüd Tartus. Eve on atesteeritud giid. Ta tutvustas mulle mõlemat püsinäitust ja andis lugeda ka oma giiditeksti, samuti aitas pildistada. Kuna temal on parem telefon kui minul, siis fotod ongi tema tehtud.
Saarlane muuseumi hälli juures
Jakob Hurt oli rahvaluule suurkogumise korraldaja, sellepärast on muuseumis Hurda tuba ja hallis on tema büst. Ka Saaremaalt pärit Oskar Kallas hakkas Jakob Hurda õhutusel 1888. aastal rahvaluulet koguma. Samuti vedas ta alates 1907. aastast Eesti Rahva Muuseumi asutamist. Muuseum asutati 1909. aastal ja Kallasest sai selle esimene direktor.
Üks Raadi mõisa omanikest Carl Liphardt oli sõjaväelane, kes hiljem loobus sellest ametist ja hakkas tegelema taimekasvatusega. Raadi mõisas kasvatati orhideesid, palme – Tartust kujunes Liivimaa aianduse pealinn. 1912. aastal, pärast esimest mootorlennuki õhusõitu rajati Raadile lennuväli.
1919. aastal mõisad riigistati ja sellega seoses sai 1922. aastal Raadi mõisas ruumid Eesti Rahva Muuseum. 1927. aastal leidis aset esimene Eesti rahvapärandi püsinäitus.
Muuseumi asemel sõjalennuväli
1939. aastal tulid Eestisse Vene sõjaväebaasid, aasta pärast algas sõda. Sõja käigus Raadi mõis hävis. Osa muuseumi varadest suudeti siiski päästa. Eestis oli üle 1500 sõjaväeobjekti, mis asusid ligikaudu 800 erinevas kohas. Raadile rajati sõjaväelennuväli – Varssavi pakti maade suurim lennuväli. Siin paiknesid kaugpommitajad ja transpordilennukid, asus tuuma- ja ründepommide ladu, kütusehoidlad ja sidevägi olid kaugemal.
Lennuvälja reostus oli nii suur, et Raadi järv süüdati 1982. aastal põlema, sest reostunud kütust ei saadud kätte. Kõikjal oli sõjaväe mahajäetud kola. Metsas võis sattuda pommi otsa, mis ei olnud lõhkenud. Raadil vedeles palju vanu rehve, milles elasid sääsed – Aasia tiigersääsk sattus Eestisse kulunud rehvi sees. Polügoonil lõppes inimtegevus pea täielikult: endised külad sundlikvideeriti. Midagi head ka: polügooni tühjal alal oli ruumi lindude pesitsus- ja mängupaikadeks, seal elasid tedred, nepid, sookured; niitudel kasvasid orhideed, mitmed putkeliigid.
Muuseum jälle Raadil
Pärast Vene sõjaväe lahkumist hakkas mõte jälle liikuma ERM-i peale, sest linnas oli ruumikitsikus. ERM-i uus peahoone plaaniti ehitada Raadile. Kuulutati välja rahvusvaheline arhitektuurikonkurss, konkursi võitjaks tuli “Mälestuste väli”. Hoone ehitamise rahastamiseks taotleti toetust Euroopa Komisjonilt, aga toetust ei saadud. Peaminister Andrus Ansip kinnitas, et Eesti riik ehitab muuseumi igal juhul selle projekti järgi valmis, rahastades seda kultuurkapitali kaudu.
Hoone ametlik avamine oli 29. septembril 2016; kõikidele külastajatele on hoone avatud 1. oktoobrist 2016. Hoone ümber jäävad loodus- ja puhkerajad. Läheduses on Raadi mõis ja järv. Mõisasüdant ja moodsat hoonet hakkab ühendama legendidele ja pärimustele toetuv pärimuste park.
Uue hoone pikkus on 355,6 meetrit, laius 71,7 meetrit ning kogupindala 40 000 ruutmeetrit. Hoone on raudbetoonkonstruktsiooniga, ümber on klaas. Muuseumil on topeltfassaad. Hoone asub samal teljel ja on sama lai kui Raadil paiknev kunagine Nõukogude sõjaväelennukite ruleerimisrada. Hoone katus on ühtlase kaldega ja sulandub visuaalselt kokku ruleerimisrajaga, moodustades sellelt tõusva platvormi. Peasissekäigu kohal kerkib katus 14 meetri kõrgusele ja moodustab 40 meetri pikkuse varikatuse. Hoonel on kaks sissepääsu, nende mõlema ette on planeeritud puhke- ja jalutusalad.
ERM-is on kaks püsinäitust
KOHTUMISED tutvustab põhiliselt eestlasi, kes on elanud Eesti alal umbes 11 000 aastat. Näitus annab ülevaate eestlaste elust alates jääajast kuni tänapäevani – nende argipäevast, kokkupuutest teiste rahvastega.
UURALI KAJA algab keelepuuga. Keelepuu tutvustab eestlaste sugulusrahvaid ja kaardilt on võimalik vaadata, kus nad elavad. Ungari ja soome teadlased märkasid üksteisest kaugel elavate rahvaste keelelist sarnasust. Nende eluviisi ja rahvaluule uurimine kinnitas arusaama, et hõimurahvaste sugulus ilmneb kõigil kultuurialadel.
Muuseumi kogudes on üle miljoni säiliku, sealhulgas esemed, fotod, joonised, arhiivimaterjalid, filmid ja palju Eesti rahvarõivaid.
Üks neist säilikutest on minu kodukandi ristipettäi (mänd) Laatrest, kaheksa kilomeetri kaugusel minu kodukülast Tagulast.
Lõuna-Eestis oli kombeks, et surnuaeda viiva tee ääres oli ristipuu. Kui surnu oli ristipuust mööda viidud, siis lõigati puusse rist – surnu ei saanud siis ristipuust enam mööda tulla ega pääsenud kodus käima.
Muuseum on nii suur, et ühest külastusest ei piisa – korraga ei jõua nii palju haarata. Mul jäi nägemata isegi see rahakonn, mis lubab igaühe õnnelikuks teha. Seal kuluks ära käia iga kord, kui Tartusse juhtub asja olema. Käisin muuseumi kirjasaatjate kokkutulekul ja ühtlasi külastasin ka ekspositsiooni koos endise kolleegiga Kuressaare ametikoolist Eve Kärneriga, kes elab nüüd Tartus. Eve on atesteeritud giid. Ta tutvustas mulle mõlemat püsinäitust ja andis lugeda ka oma giiditeksti, samuti aitas pildistada. Kuna temal on parem telefon kui minul, siis fotod ongi tema tehtud.Jakob Hurt oli rahvaluule suurkogumise korraldaja, sellepärast on muuseumis Hurda tuba ja hallis on tema büst. Ka Saaremaalt pärit Oskar Kallas hakkas Jakob Hurda õhutusel 1888. aastal rahvaluulet koguma. Samuti vedas ta alates 1907. aastast Eesti Rahva Muuseumi asutamist. Muuseum asutati 1909. aastal ja Kallasest sai selle esimene direktor.Üks Raadi mõisa omanikest Carl Liphardt oli sõjaväelane, kes hiljem loobus sellest ametist ja hakkas tegelema taimekasvatusega. Raadi mõisas kasvatati orhideesid, palme – Tartust kujunes Liivimaa aianduse pealinn. 1912. aastal, pärast esimest mootorlennuki õhusõitu rajati Raadile lennuväli.1919. aastal mõisad riigistati ja sellega seoses sai 1922. aastal Raadi mõisas ruumid Eesti Rahva Muuseum. 1927. aastal leidis aset esimene Eesti rahvapärandi püsinäitus.1939. aastal tulid Eestisse Vene sõjaväebaasid, aasta pärast algas sõda. Sõja käigus Raadi mõis hävis. Osa muuseumi varadest suudeti siiski päästa. Eestis oli üle 1500 sõjaväeobjekti, mis asusid ligikaudu 800 erinevas kohas. Raadile rajati sõjaväelennuväli – Varssavi pakti maade suurim lennuväli. Siin paiknesid kaugpommitajad ja transpordilennukid, asus tuuma- ja ründepommide ladu, kütusehoidlad ja sidevägi olid kaugemal.Lennuvälja reostus oli nii suur, et Raadi järv süüdati 1982. aastal põlema, sest reostunud kütust ei saadud kätte. Kõikjal oli sõjaväe mahajäetud kola. Metsas võis sattuda pommi otsa, mis ei olnud lõhkenud. Raadil vedeles palju vanu rehve, milles elasid sääsed – Aasia tiigersääsk sattus Eestisse kulunud rehvi sees. Polügoonil lõppes inimtegevus pea täielikult: endised külad sundlikvideeriti. Midagi head ka: polügooni tühjal alal oli ruumi lindude pesitsus- ja mängupaikadeks, seal elasid tedred, nepid, sookured; niitudel kasvasid orhideed, mitmed putkeliigid.Pärast Vene sõjaväe lahkumist hakkas mõte jälle liikuma ERM-i peale, sest linnas oli ruumikitsikus. ERM-i uus peahoone plaaniti ehitada Raadile. Kuulutati välja rahvusvaheline arhitektuurikonkurss, konkursi võitjaks tuli “Mälestuste väli”. Hoone ehitamise rahastamiseks taotleti toetust Euroopa Komisjonilt, aga toetust ei saadud. Peaminister Andrus Ansip kinnitas, et Eesti riik ehitab muuseumi igal juhul selle projekti järgi valmis, rahastades seda kultuurkapitali kaudu.Hoone ametlik avamine oli 29. septembril 2016; kõikidele külastajatele on hoone avatud 1. oktoobrist 2016. Hoone ümber jäävad loodus- ja puhkerajad. Läheduses on Raadi mõis ja järv. Mõisasüdant ja moodsat hoonet hakkab ühendama legendidele ja pärimustele toetuv pärimuste park.Uue hoone pikkus on 355,6 meetrit, laius 71,7 meetrit ning kogupindala 40 000 ruutmeetrit. Hoone on raudbetoonkonstruktsiooniga, ümber on klaas. Muuseumil on topeltfassaad. Hoone asub samal teljel ja on sama lai kui Raadil paiknev kunagine Nõukogude sõjaväelennukite ruleerimisrada. Hoone katus on ühtlase kaldega ja sulandub visuaalselt kokku ruleerimisrajaga, moodustades sellelt tõusva platvormi. Peasissekäigu kohal kerkib katus 14 meetri kõrgusele ja moodustab 40 meetri pikkuse varikatuse. Hoonel on kaks sissepääsu, nende mõlema ette on planeeritud puhke- ja jalutusalad.KOHTUMISED tutvustab põhiliselt eestlasi, kes on elanud Eesti alal umbes 11 000 aastat. Näitus annab ülevaate eestlaste elust alates jääajast kuni tänapäevani – nende argipäevast, kokkupuutest teiste rahvastega.UURALI KAJA algab keelepuuga. Keelepuu tutvustab eestlaste sugulusrahvaid ja kaardilt on võimalik vaadata, kus nad elavad. Ungari ja soome teadlased märkasid üksteisest kaugel elavate rahvaste keelelist sarnasust. Nende eluviisi ja rahvaluule uurimine kinnitas arusaama, et hõimurahvaste sugulus ilmneb kõigil kultuurialadel.Muuseumi kogudes on üle miljoni säiliku, sealhulgas esemed, fotod, joonised, arhiivimaterjalid, filmid ja palju Eesti rahvarõivaid.Üks neist säilikutest on minu kodukandi ristipettäi (mänd) Laatrest, kaheksa kilomeetri kaugusel minu kodukülast Tagulast.Lõuna-Eestis oli kombeks, et surnuaeda viiva tee ääres oli ristipuu. Kui surnu oli ristipuust mööda viidud, siis lõigati puusse rist – surnu ei saanud siis ristipuust enam mööda tulla ega pääsenud kodus käima.Muuseum on nii suur, et ühest külastusest ei piisa – korraga ei jõua nii palju haarata. Mul jäi nägemata isegi see rahakonn, mis lubab igaühe õnnelikuks teha. Seal kuluks ära käia iga kord, kui Tartusse juhtub asja olema.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eelmisel nädalal tegid Kuressaare LTK Tops traditsioonilistel lauatennise jõuluturniiridel avapaugu naised. Tiia Müürisepp ei jätnud vastastele jällegi mingit lootust ja nii kuulus temale 19. korda toimunud turniiri esikohadiplom. Poodiumile mahtusid veel Merle Poopuu ja Ivika Laanet. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tiia Müürisepp ja Jolana Kaljurand võidukad

fasttext_language: et


description: Täna kell 12 avatakse raekojas Pargi lasteaia arhitektuurivõistluse võidutööde nimeümbrikud ning avalikustatakse parimad tööd ja nende autorid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Täna selgub Pargi lasteaia võidukavand
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Täna kell 12 avatakse raekojas Pargi lasteaia arhitektuurivõistluse võidutööde nimeümbrikud ning avalikustatakse parimad tööd ja nende autorid.
Võistlusega otsitakse kaasaegset arhitektuurset lahendust, mis toetaks ja väärtustaks vanalinnas asuvat Kuressaare vanimat lasteaeda ning mille alusel Pargi lasteaed aastatel 2017–2018 rekonstrueerida.
Riigihankele “Kuressaare Pargi lasteaia arhitektuurivõistlus“ laekus tähtajaks 12 ideekavandit. Linnavalitsuse 6. detsembri istungil kvalifitseeriti pakkujad märgusõnade all MAAGIA I, LIBLIKAS, ORIGAMI, ÕISIK, RÖÖVIK, PAAT, MAAGIA II, PUULUU RAHVAS, LIBLIKAPOLKA, KAS PARDID RÄÄGIVAD?, RAHULIK ja ALMA ehk kõik pakkujad ning nende pakkumused tunnistati ideekonkursi kutses ja hankedokumentides esitatud tingimustele vastavaks.
Töid hindas žürii koosseisus Tiia Leppik (žürii esimees, Kuressaare linnavalitsus), Loona Lepp (linnaarhitekt, Kuressaare linnavalitsus), Maria Reimal (vanemarhitekt, Kuressaare linnavalitsus), Lilian Hansar (Eesti kunstiakadeemia dekaan), Markus Kaasik (volitatud arhitekt-ekspert 8), Kaire Nõmm (volitatud arhitekt 7).
Žürii annab välja I–III koha ja ühe ergutuspreemia ning auhinnata otsustati järgmisi ideekavandeid (alfabeetilises järjestuses): ALMA, KAS PARDID RÄÄGIVAD?, MAAGIA (NB! Märgusõna MAAGIA all esitati kaks võistlustööd, auhinna saab töö, mille seletuskirjas sisaldus tekst „... pärlmuttervärviga tumelillaks, meenutades läikivat liblikatiiba“) ja ORIGAMI.
Abilinnapea ja võistluse žürii esimees Tiia Leppik tõdes, et kavandite tase on ühtlaselt kõrge, siiski paistis silma, et mõned tööd on eriti põhjalikult läbi mõeldud ja läbi töötatud.
Konkursi auhinnafondi suurus on 14 000 eurot. Parima ideekavandi autori(te)ga sõlmitakse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluses hankeleping lasteaia eel- ja põhiprojekti koostamiseks. Projekteerimistööde ja autorijärelevalve eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 80 000 eurot. Autor: KS Neljapäev, 15. detsember 2016.Võistlusega otsitakse kaasaegset arhitektuurset lahendust, mis toetaks ja väärtustaks vanalinnas asuvat Kuressaare vanimat lasteaeda ning mille alusel Pargi lasteaed aastatel 2017–2018 rekonstrueerida.Riigihankele “Kuressaare Pargi lasteaia arhitektuurivõistlus“ laekus tähtajaks 12 ideekavandit. Linnavalitsuse 6. detsembri istungil kvalifitseeriti pakkujad märgusõnade all MAAGIA I, LIBLIKAS, ORIGAMI, ÕISIK, RÖÖVIK, PAAT, MAAGIA II, PUULUU RAHVAS, LIBLIKAPOLKA, KAS PARDID RÄÄGIVAD?, RAHULIK ja ALMA ehk kõik pakkujad ning nende pakkumused tunnistati ideekonkursi kutses ja hankedokumentides esitatud tingimustele vastavaks.Töid hindas žürii koosseisus Tiia Leppik (žürii esimees, Kuressaare linnavalitsus), Loona Lepp (linnaarhitekt, Kuressaare linnavalitsus), Maria Reimal (vanemarhitekt, Kuressaare linnavalitsus), Lilian Hansar (Eesti kunstiakadeemia dekaan), Markus Kaasik (volitatud arhitekt-ekspert 8), Kaire Nõmm (volitatud arhitekt 7).Žürii annab välja I–III koha ja ühe ergutuspreemia ning auhinnata otsustati järgmisi ideekavandeid (alfabeetilises järjestuses): ALMA, KAS PARDID RÄÄGIVAD?, MAAGIA (NB! Märgusõna MAAGIA all esitati kaks võistlustööd, auhinna saab töö, mille seletuskirjas sisaldus tekst „... pärlmuttervärviga tumelillaks, meenutades läikivat liblikatiiba“) ja ORIGAMI.Abilinnapea ja võistluse žürii esimees Tiia Leppik tõdes, et kavandite tase on ühtlaselt kõrge, siiski paistis silma, et mõned tööd on eriti põhjalikult läbi mõeldud ja läbi töötatud.Konkursi auhinnafondi suurus on 14 000 eurot. Parima ideekavandi autori(te)ga sõlmitakse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluses hankeleping lasteaia eel- ja põhiprojekti koostamiseks. Projekteerimistööde ja autorijärelevalve eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 80 000 eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Liikumine Kodukant on kuulutanud Aasta Küla konkursi avatuks. Igast maakonnast
oodatakse ühte tegusat küla suurele külade mõõduvõtmisele. Aasta küla 2017 kuulutatakse välja Viljandimaal Vana-Võidus toimuval liikumise Kodukant XII maapäeval, mis toimub 4.–6. augustini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aeg leida Saaremaa parim küla


description: Tänavusel hooajal on tugevuselt Eesti teises korvpalliliigas (Saku I liiga) mängival Kuressaare BC Hundid/ASSA Abloyl olnud nii ebaõnne, häid hetki kui ka langusi. Hetkel on suure küsimärgi all see, kas play-off muutub reaalseks või mitte. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Näljased BC Hundid jahivad võidupunkte

maintext:
Sport
Näljased BC Hundid jahivad võidupunkte
Esmaspäev, 12. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Aldo Maksimov Esmaspäev, 12. detsember 2016. “Hundid” usuvad, et hooaja edasine kulg võiks olla meeskonnale edukam, eriti kui kõik saavad rivis olla. Tänavusel hooajal on tugevuselt Eesti teises korvpalliliigas (Saku I liiga) mängival Kuressaare BC Hundid/ASSA Abloyl olnud nii ebaõnne, häid hetki kui ka langusi. Hetkel on suure küsimärgi all see, kas play-off muutub reaalseks või mitte.
On väga tõenäoline, et saar-laste esindusmeeskonnal tuleb sootuks võidelda Saku I liigasse püsimajäämise eest. See tähendaks 12 meeskonna konkurentsis eeskätt kohti 9.–10. Halvemal juhu, kui jäädakse 11.–12. kohale, tuleks üleminekuturniiril edestada Saku II liiga kaht paremat.
Kuid ärgem tõtakem sündmustest ette. Ees on esiti neli põhiturniiri mängu ning seejärel alles vahegrupiturniir, kus kahe parema hulka jõudes terendaks pääs kaheksa hulka, ühtlasi pilet play-offi. Lootust veel kindlasti on. Tuleb võtta mäng korraga, pole teist teed.
“Paanikat ei ole, aga hõisata ka midagi pole,” sõnas meeskonna liidreid Raigo Sooär. “Meil oli jõululauas äsja just väike arutelu, kuidas asjaga edasi minna ja me pole kindlasti püssi põõsasse visanud. Võitleme edasi.”
Praegu on BC Huntidel tabelis üks võit ja viis kaotust. See annab A-alagrupis eelviimase ehk viienda koha, seljataga on Ambla SK ühe võidu ja kuue kaotusega. Eespool on kolme võidu ja kolme kaotusega G4S Noorteliiga II ja VASAR (endine Balteco). Näiteks viimasega pole Hundid veel tänavu kohtunud.
Saku I liiga koosseisu kahandati korvpalliliidu poolt mulluse 14 pealt 12-le. See on ka kindlasti muutnud olukorda, nii ka taset tugevamaks.
Senine hooaeg linnulennult
Hooaeg algas Saaremaa kossutiimi jaoks kolme järjestikuse kaotusega. Esmalt jäädi võõrsil alla mullusele pronksile BC Tartule 72:79. Valusad numbrid, kuna poolajal juhiti 50:36...
Seejärel tunnistati kodus Tiit Soku juhendatava Betoonimester/Tskk/SK Nord (mullune hõbe) paremust 56:77 ning siis võõrsil G4S Noorteliiga II tugevust 61:99. Seis paistis halb.
Õnneks suudeti neljandas voorus avada kodus võiduarve, kui Heino Rebase juhendatav Ambla SK alistus 87:83. Vastast sunniti tegema 28 pallikaotust. Margo Liivand tõi 25 silma, Raigo Sooär lisas 15 pt+11 lp, Andri Väljaots 15+5 lp+3 rs+5 vl.
Kahjuks järgnes võidukale partiile kaotus kodus BC Tartule 73:76 . Külalised “heade mõtete linnast” ladusid võiduks vajaliku vundamendi teisel veerandil, võites selle 27:13. Kuid lõpp läks päris põnevaks. Kerr Kriisa tabas koos lõpisureeniga tartlaste kasuks kolmese...
Noortekoondise mängijad Märt Rosenthal ja Robin Kivi tõid Tartule kokku 40 punkti, meile Egert Väinaste 18 pt+9 lp, Margo Liivand 16+10 lp.
Viimases senipeetud kohtumises jäid “hundid” Tallinnas alla Betoonimestrile 63:86. Juba poolajaks oldi 21-ga taga – 33:54 (Andri Väljaotsalt parimana 18 pt).
“Kui meil kõik on rivis, võime pea kõigiga hästi ja võidule mängida, mida näitasid ka mängud tugeva Tartuga. Lõpus pani väike Kriisa ära, au noorele poisile, aga oleks võinud ka teistpidi minna...” selgitas Sooär.
Kuidas edasi, milliste lootustega?
Selle aasta sees kohtuvad Hundid veel 16. detsembril Tallinnas VASAR-aga. Jaanuaris on ees kolm viimast alagrupimängu: kodus G4S Noorteliiga II, võõrsil Ambla SK ja kodus VASAR-aga. Kõik väga olulised mängud, millest ka lootus mitu skalpi saada.
Raigo Sooär tähendab: “Saku I liiga tase on tänavu nii ühtlane, et kindel ei saa milleski olla. Eks hooaja algul on meile kaotusi tulnud nii puudujääkide tõttu komplekteerituses kui ilmselt ka treenerivahetuse tõttu (Marko Oolu asendas Andres Lehesalu).
Ka on vajanud uus keskmängija (Reigo Lass) kohanemisaega, samuti on meil positsioon nelja peal Egert Väinaste sisuliselt vahetuseta. Talle tuleb puhkust anda madalama positsiooniga mängijatel. Nii et probleeme on.”
Nagu juba eespool öeldud, lootusetuks ei tasu olukorda kuidagi pidada. “Ma näen esiteks lootust jaanuari lõpuks tabeliseisu parandada. Ja kui me jääme alumisse vahegruppi – kus ennegi on mängitud –, siis seal on meil kindlasti uus lootus ülespoole tõusta.”
Kui enne oli juttu komplekteeritusest, siis üks mängija, kes ka hooaja algul registreeriti, on Andre Pärna vend Margo Pärn. “Tema aga pidi elukorralduslikel põhjustel liikuma Tartu poole ja mängib hoopis SK Torma eest, mis on igati arusaadav. Tema asemele me uut meest ei leidnud.”
Ka Sooär ise pole kõigil mängudel olnud (nt G4S Noorteliiga II vastu). Saarlased ei saa tavaliselt osaleda treeningutel Tallinnas ja vastupidi. “Kui esimesel mängul olin, tundsin end ausalt öeldes päris võõrkehana,” nentis Sooär. Tallinnas Audenteses käib “huntide” trennis regulaarselt 6–10 meest.
Lõpetuseks kuldsed sõnad
BC Huntide mängijad on vanuses 27–37-aastat. Sooär tunnistab: “Siim Pildrel on vigastus ja see hooaeg jääb vist päris vahele. Aga nooremad on visad tulema, kuigi nüüd töö käib ja taas on tulemas ka aastalõpu noorte talendilaager, millega ise seotud olen.
Ausalt öeldes ootan juba mitu aastat, et tuleks ometi mõni pikk hea mängija, et saaksin ise rahuliku südamega ketsid varna riputada. Loovutaks oma koha hea meelega. Samas olen halvemal juhul valmis veel mitu hooaega mängima – olen ka sellega arvestanud.”
Sooär lõpetab: “Noored mehed miskipärast ei kesta... Aga sellel on ka põhjus. Keha ja vaim peavad koormuse ja trenni jaoks valmis olema.”
BC Huntide individuaalset statistikat
Margo Liivand (31 min) 13,4 pt + 6,8 lp + 1 rs
Raigo Sooär (24) 11 pt + 11 lp
Mirjo Koit (26) 10,5 pt + 2 lp
Egert Väinaste (26) 10,2 pt + 5,6 lp
Andri Väljaots (29) 10,2 pt + 4,2 lp + 3,2 rs
Urmas Oja (20) 5,6 pt + 2,2 lp + 1,2 rs
Reigo Lass (20) 5,4 pt + 5,4 lp + 1 rs
Kristo Teder (21) 5,2 pt + 3,7 lp + 0,7 rs
Taavi Tõnus (23) 5 pt + 2,8 lp + 2 rs
Indrek Õunpuu, Indrek-Jörgen Attim, Jonas Põlluveer, Andres Lehesalu ja Tauno Selberg on vähem mänginud.
***
Saku I liiga võistlussüsteem
Saku I liigas osaleb hooajal 2016/2017 kaksteist meeskonda, kes on jagatud kahte kuueliikmelisse alagruppi.
Alagrupis mängitakse kaks korda läbi (kodus-võõrsil). Alagrupi kolm paremat jätkavad ülemises vahegrupis (vahegrupp C), alagruppide 4.-6. koha meeskonnad jätkavad alumises vahegrupis (vahegrupp D).
Vahegrupis mängitakse uuesti kaks korda läbi (kodus-võõrsil), kusjuures alagrupist võetakse omavahelised mängud kaasa. Play-off’i pääsevad kuus meeskonda C-vahegrupist ning kaks paremat D-vahegrupist – ehk siis kokku kaheksa paremat 12st.
Veerandfinaalid mängitakse kahe võiduni, paaride võitjad pääsevad Final4-i. Finaalturniiril mängitakse reedel poolfinaalid ning laupäeval pronks ja finaal.
Meeste Saku I liiga võitja saab õiguse mängida üleminekumänge Alexela KML-s viimase koha saanud meeskonnaga.
Meeste Saku I liigas viimasele või eelviimasele kohale jäänud meeskond mängib vastavalt juhendile üleminekumänge Saku II liigast üleminekumängudele kvalifitseerunud meeskonnaga. On väga tõenäoline, et saar-laste esindusmeeskonnal tuleb sootuks võidelda Saku I liigasse püsimajäämise eest. See tähendaks 12 meeskonna konkurentsis eeskätt kohti 9.–10. Halvemal juhu, kui jäädakse 11.–12. kohale, tuleks üleminekuturniiril edestada Saku II liiga kaht paremat.Kuid ärgem tõtakem sündmustest ette. Ees on esiti neli põhiturniiri mängu ning seejärel alles vahegrupiturniir, kus kahe parema hulka jõudes terendaks pääs kaheksa hulka, ühtlasi pilet play-offi. Lootust veel kindlasti on. Tuleb võtta mäng korraga, pole teist teed.“Paanikat ei ole, aga hõisata ka midagi pole,” sõnas meeskonna liidreid Raigo Sooär. “Meil oli jõululauas äsja just väike arutelu, kuidas asjaga edasi minna ja me pole kindlasti püssi põõsasse visanud. Võitleme edasi.”Praegu on BC Huntidel tabelis üks võit ja viis kaotust. See annab A-alagrupis eelviimase ehk viienda koha, seljataga on Ambla SK ühe võidu ja kuue kaotusega. Eespool on kolme võidu ja kolme kaotusega G4S Noorteliiga II ja VASAR (endine Balteco). Näiteks viimasega pole Hundid veel tänavu kohtunud.Saku I liiga koosseisu kahandati korvpalliliidu poolt mulluse 14 pealt 12-le. See on ka kindlasti muutnud olukorda, nii ka taset tugevamaks.Hooaeg algas Saaremaa kossutiimi jaoks kolme järjestikuse kaotusega. Esmalt jäädi võõrsil alla mullusele pronksile BC Tartule 72:79. Valusad numbrid, kuna poolajal juhiti 50:36...Seejärel tunnistati kodus Tiit Soku juhendatava Betoonimester/Tskk/SK Nord (mullune hõbe) paremust 56:77 ning siis võõrsil G4S Noorteliiga II tugevust 61:99. Seis paistis halb.Õnneks suudeti neljandas voorus avada kodus võiduarve, kui Heino Rebase juhendatav Ambla SK alistus 87:83. Vastast sunniti tegema 28 pallikaotust. Margo Liivand tõi 25 silma, Raigo Sooär lisas 15 pt+11 lp, Andri Väljaots 15+5 lp+3 rs+5 vl.Kahjuks järgnes võidukale partiile kaotus kodus BC Tartule 73:76 . Külalised “heade mõtete linnast” ladusid võiduks vajaliku vundamendi teisel veerandil, võites selle 27:13. Kuid lõpp läks päris põnevaks. Kerr Kriisa tabas koos lõpisureeniga tartlaste kasuks kolmese...Noortekoondise mängijad Märt Rosenthal ja Robin Kivi tõid Tartule kokku 40 punkti, meile Egert Väinaste 18 pt+9 lp, Margo Liivand 16+10 lp.Viimases senipeetud kohtumises jäid “hundid” Tallinnas alla Betoonimestrile 63:86. Juba poolajaks oldi 21-ga taga – 33:54 (Andri Väljaotsalt parimana 18 pt).“Kui meil kõik on rivis, võime pea kõigiga hästi ja võidule mängida, mida näitasid ka mängud tugeva Tartuga. Lõpus pani väike Kriisa ära, au noorele poisile, aga oleks võinud ka teistpidi minna...” selgitas Sooär.Selle aasta sees kohtuvad Hundid veel 16. detsembril Tallinnas VASAR-aga. Jaanuaris on ees kolm viimast alagrupimängu: kodus G4S Noorteliiga II, võõrsil Ambla SK ja kodus VASAR-aga. Kõik väga olulised mängud, millest ka lootus mitu skalpi saada.Raigo Sooär tähendab: “Saku I liiga tase on tänavu nii ühtlane, et kindel ei saa milleski olla. Eks hooaja algul on meile kaotusi tulnud nii puudujääkide tõttu komplekteerituses kui ilmselt ka treenerivahetuse tõttu (Marko Oolu asendas Andres Lehesalu).Ka on vajanud uus keskmängija (Reigo Lass) kohanemisaega, samuti on meil positsioon nelja peal Egert Väinaste sisuliselt vahetuseta. Talle tuleb puhkust anda madalama positsiooniga mängijatel. Nii et probleeme on.”Nagu juba eespool öeldud, lootusetuks ei tasu olukorda kuidagi pidada. “Ma näen esiteks lootust jaanuari lõpuks tabeliseisu parandada. Ja kui me jääme alumisse vahegruppi – kus ennegi on mängitud –, siis seal on meil kindlasti uus lootus ülespoole tõusta.”Kui enne oli juttu komplekteeritusest, siis üks mängija, kes ka hooaja algul registreeriti, on Andre Pärna vend Margo Pärn. “Tema aga pidi elukorralduslikel põhjustel liikuma Tartu poole ja mängib hoopis SK Torma eest, mis on igati arusaadav. Tema asemele me uut meest ei leidnud.”Ka Sooär ise pole kõigil mängudel olnud (nt G4S Noorteliiga II vastu). Saarlased ei saa tavaliselt osaleda treeningutel Tallinnas ja vastupidi. “Kui esimesel mängul olin, tundsin end ausalt öeldes päris võõrkehana,” nentis Sooär. Tallinnas Audenteses käib “huntide” trennis regulaarselt 6–10 meest.BC Huntide mängijad on vanuses 27–37-aastat. Sooär tunnistab: “Siim Pildrel on vigastus ja see hooaeg jääb vist päris vahele. Aga nooremad on visad tulema, kuigi nüüd töö käib ja taas on tulemas ka aastalõpu noorte talendilaager, millega ise seotud olen.Ausalt öeldes ootan juba mitu aastat, et tuleks ometi mõni pikk hea mängija, et saaksin ise rahuliku südamega ketsid varna riputada. Loovutaks oma koha hea meelega. Samas olen halvemal juhul valmis veel mitu hooaega mängima – olen ka sellega arvestanud.”Sooär lõpetab: “Noored mehed miskipärast ei kesta... Aga sellel on ka põhjus. Keha ja vaim peavad koormuse ja trenni jaoks valmis olema.”Margo Liivand (31 min) 13,4 pt + 6,8 lp + 1 rsRaigo Sooär (24) 11 pt + 11 lpMirjo Koit (26) 10,5 pt + 2 lpEgert Väinaste (26) 10,2 pt + 5,6 lpAndri Väljaots (29) 10,2 pt + 4,2 lp + 3,2 rsUrmas Oja (20) 5,6 pt + 2,2 lp + 1,2 rsReigo Lass (20) 5,4 pt + 5,4 lp + 1 rsKristo Teder (21) 5,2 pt + 3,7 lp + 0,7 rsTaavi Tõnus (23) 5 pt + 2,8 lp + 2 rsIndrek Õunpuu, Indrek-Jörgen Attim, Jonas Põlluveer, Andres Lehesalu ja Tauno Selberg on vähem mänginud.***Saku I liigas osaleb hooajal 2016/2017 kaksteist meeskonda, kes on jagatud kahte kuueliikmelisse alagruppi.Alagrupis mängitakse kaks korda läbi (kodus-võõrsil). Alagrupi kolm paremat jätkavad ülemises vahegrupis (vahegrupp C), alagruppide 4.-6. koha meeskonnad jätkavad alumises vahegrupis (vahegrupp D).Vahegrupis mängitakse uuesti kaks korda läbi (kodus-võõrsil), kusjuures alagrupist võetakse omavahelised mängud kaasa. Play-off’i pääsevad kuus meeskonda C-vahegrupist ning kaks paremat D-vahegrupist – ehk siis kokku kaheksa paremat 12st.Veerandfinaalid mängitakse kahe võiduni, paaride võitjad pääsevad Final4-i. Finaalturniiril mängitakse reedel poolfinaalid ning laupäeval pronks ja finaal.Meeste Saku I liiga võitja saab õiguse mängida üleminekumänge Alexela KML-s viimase koha saanud meeskonnaga.Meeste Saku I liigas viimasele või eelviimasele kohale jäänud meeskond mängib vastavalt juhendile üleminekumänge Saku II liigast üleminekumängudele kvalifitseerunud meeskonnaga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jaanuari algusesse edasi lükkunud parvlaeva Tõll vastuvõtmine Poola Remontowa tehases saab teoks jaanuari esimesel nädalal. Laev läheb jaanuari teises pooles liinile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tõll saab Poolast nädala pärast liikuma

maintext:
Uudised
Tõll saab Poolast nädala pärast liikuma
Laupäev, 31. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 31. detsember 2016. Jaanuari algusesse edasi lükkunud parvlaeva Tõll vastuvõtmine Poola Remontowa tehases saab teoks jaanuari esimesel nädalal. Laev läheb jaanuari teises pooles liinile.
Parvlaev Tõll loodeti Poola laevatehases vastu võtta veel enne jõule, ent need plaanid läksid vett vedama ja meeskond toodi pühadeks Eestisse tagasi. Jõulu teisel pühal läks aga osa meeskonnast tagasi Poola, ülejäänud järgnevad neile kohe uue aasta esimestel päevadel, nii et nädala pärast saab Tõll Poolast liikuma.
“Laeva vastuvõtmine selgub lähipäevil. Ilma laevata ei tahaks mehi enam koju tuua,“ kommenteeris TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar ERR.ee-le.
Plaani järgi hakkab Tõll Poolast 5.-6. jaanuaril tulema. “Ta tuleb ruttu, kahe ööpäevaga tuleb ära,“ ütles Padar.
Plaani kohaselt läheb Tõll jaanuari teises pooles Virtsu-Kuivastu liinile.
Teine Türgi laevatehases valmiv parvlaev – Tiiu – jõuab jaanuari esimesel nädalal veekatsetuste faasi, mis kestab kuni poolteist kuud. Kui kõik kulgeb plaanikohaselt, hakkab Tiiu veebruari keskel Eesti poole sõitma, nii et märtsi keskpaigaks on ta kohal. Tiiu hakkab sõitma Rohuküla-Heltermaa liinil.
Ka teine Poola tehases valmiv parvlaev, Piret, mis Virtsu-Kuivastu liinile läheb, peaks märtsi lõpuks Eestis olema.
“Plaan on, et kõik laevad on märtsi lõpuks liinil,“ ütles Padar. Parvlaev Tõll loodeti Poola laevatehases vastu võtta veel enne jõule, ent need plaanid läksid vett vedama ja meeskond toodi pühadeks Eestisse tagasi. Jõulu teisel pühal läks aga osa meeskonnast tagasi Poola, ülejäänud järgnevad neile kohe uue aasta esimestel päevadel, nii et nädala pärast saab Tõll Poolast liikuma.“Laeva vastuvõtmine selgub lähipäevil. Ilma laevata ei tahaks mehi enam koju tuua,“ kommenteeris TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar ERR.ee-le.Plaani järgi hakkab Tõll Poolast 5.-6. jaanuaril tulema. “Ta tuleb ruttu, kahe ööpäevaga tuleb ära,“ ütles Padar.Plaani kohaselt läheb Tõll jaanuari teises pooles Virtsu-Kuivastu liinile.Teine Türgi laevatehases valmiv parvlaev – Tiiu – jõuab jaanuari esimesel nädalal veekatsetuste faasi, mis kestab kuni poolteist kuud. Kui kõik kulgeb plaanikohaselt, hakkab Tiiu veebruari keskel Eesti poole sõitma, nii et märtsi keskpaigaks on ta kohal. Tiiu hakkab sõitma Rohuküla-Heltermaa liinil.Ka teine Poola tehases valmiv parvlaev, Piret, mis Virtsu-Kuivastu liinile läheb, peaks märtsi lõpuks Eestis olema.“Plaan on, et kõik laevad on märtsi lõpuks liinil,“ ütles Padar.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ivo Linna, kes 20 aasta eest tõi Eurovisioonilt koju viienda koha, astub algaval aastal üles Eesti Laulu esimeses poolfinaalis, mis toimub 11. veebruaril. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ivo Linna Eesti Laulu esimeses poolfinaalis
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 09. detsember 2016. FOTO: Toomas Huik Ivo Linna, kes 20 aasta eest tõi Eurovisioonilt koju viienda koha, astub algaval aastal üles Eesti Laulu esimeses poolfinaalis, mis toimub 11. veebruaril.
Eelžürii valis 242 võistlusele laekunud laulu seast välja 20 paremat, mis hakkavad võistlema poolfinaalides 11. ja 18. veebruaril.
Ivo Linna esitab loo “Suur loterii“, mille tekstis on fraasid Iffi lugudest. Vanameister tõdes, et lugu võtab küll mõneti kokku tema senise karjääri, kuid see ei tähenda kindlasti mitte tema esinemiste lõppu.
Loo edu võtmeks peab ta head ja meeldejäävat meloodiat ja tõdeb, et hea tunne on taas võistlustules olla.
ERR-ile antud intervjuus ütles Iff, et kõige kummastavam oli omal ajal, kui Priit Pajusaar pakkus talle “Kaelakee häält“. Toona pidas ta end õitsvas keskeas inimeseks ja Maarja-Liis polnud veel 16 täis.
“Mõtlesin, et misasja ta seal nüüd küll välja on mõelnud. Lindistamise hetkeks oli mul mingisugune totaalne gripp ja ma helistasin Pajusaarele kergendunult: “Ma ei saa lindistama tulla, võta mõni noor.“
Pajusaar ütles: sellest pole midagi, et sa oled haige, kõik on haiged, lükkame edasi. Ja nii see läks,“ meenutas Iff omaaegset Eesti Eurovisiooni eelvooru võitu.
“Suurele loteriile“ on muusika teinud Rainer Michelson, sõnad Urmas Jaarman. Ka seekord ei olnud huvi ülesnäitajaks Iff, vaid Rainer Michelson.
Lõpuks jäi laulja nõusse, argumenteerides, et Eesti Laul on tähtis sündmus ning sõelale jäänud lugudest räägitakse ja neid mängitakse. Tal on hea meel, et poiste lugu sai tuule tiibadesse.
Iff kinnitas, et iga uus lugu on väike väljakutse ja tegelikult peab ta üdini positiivseks, et keegi talle veel lugusid kirjutab ning et tema repertuaaris on jälle midagi uut.
Mõlemast poolfinaalist pääseb edasi viis laulu, mille seast valitakse võitja Eesti Laul 2017 finaalis 4. märtsil Saku Suurhallis. Eelžürii valis 242 võistlusele laekunud laulu seast välja 20 paremat, mis hakkavad võistlema poolfinaalides 11. ja 18. veebruaril.Ivo Linna esitab loo “Suur loterii“, mille tekstis on fraasid Iffi lugudest. Vanameister tõdes, et lugu võtab küll mõneti kokku tema senise karjääri, kuid see ei tähenda kindlasti mitte tema esinemiste lõppu.Loo edu võtmeks peab ta head ja meeldejäävat meloodiat ja tõdeb, et hea tunne on taas võistlustules olla.ERR-ile antud intervjuus ütles Iff, et kõige kummastavam oli omal ajal, kui Priit Pajusaar pakkus talle “Kaelakee häält“. Toona pidas ta end õitsvas keskeas inimeseks ja Maarja-Liis polnud veel 16 täis.“Mõtlesin, et misasja ta seal nüüd küll välja on mõelnud. Lindistamise hetkeks oli mul mingisugune totaalne gripp ja ma helistasin Pajusaarele kergendunult: “Ma ei saa lindistama tulla, võta mõni noor.“Pajusaar ütles: sellest pole midagi, et sa oled haige, kõik on haiged, lükkame edasi. Ja nii see läks,“ meenutas Iff omaaegset Eesti Eurovisiooni eelvooru võitu.“Suurele loteriile“ on muusika teinud Rainer Michelson, sõnad Urmas Jaarman. Ka seekord ei olnud huvi ülesnäitajaks Iff, vaid Rainer Michelson.Lõpuks jäi laulja nõusse, argumenteerides, et Eesti Laul on tähtis sündmus ning sõelale jäänud lugudest räägitakse ja neid mängitakse. Tal on hea meel, et poiste lugu sai tuule tiibadesse.Iff kinnitas, et iga uus lugu on väike väljakutse ja tegelikult peab ta üdini positiivseks, et keegi talle veel lugusid kirjutab ning et tema repertuaaris on jälle midagi uut.Mõlemast poolfinaalist pääseb edasi viis laulu, mille seast valitakse võitja Eesti Laul 2017 finaalis 4. märtsil Saku Suurhallis.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Järgmisel nädalal, 29.–30. detsembrini leiab Kuressaare spordikeskuses aset noorte korvpallilaager, kuhu
oodatakse 5.–9. klassi poisse ja tüdrukuid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lapsi oodatakse korvpallilaagrisse


description: Sel suvel sai Saaremaal teiste hulgas endale satelliitjälgimissüsteemi ka esimene sookurg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa sookurg sai satelliitseadme

maintext:
Uudised
Saaremaa sookurg sai satelliitseadme (1)
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Esmaspäev, 19. detsember 2016. Sel suvel rõngastasid Mati Martinson (pildil) ja EMÜvilistlane Ivo Ojaste Sõrves sookurg Mati ning panid talle külge jälitusseadme. FOTO: Ivo Ojaste Sel suvel sai Saaremaal teiste hulgas endale satelliitjälgimissüsteemi ka esimene sookurg.
Nimelt said seadme tänavu külge neli kurepoega: Ahja 5 Ahjas, Aivar ja Ivar Soitsjärve ääres Elistveres ning Mati Sõrves Tammunas.
Sõrve linnujaama vaatleja Mati Martinson kinnitas, et tema koos Eesti maaülikooli (EMÜ) maaehituse osakonna 19. lennu vilistlane Ivo Ojastega rõngastasid ja panid satelliidi sellele linnule külge. “Kuigi minu järgi see nimi pandi, ei tehtud seda minu soovil,” selgitas mees muheledes.
Martinson ütles, et ta on oma nimekaimu tegemisi jälginud kogu aeg ning lisas, et juba varem teada olnud fakt, et Sõrvest lendavad kured varem ära kui mujalt, sai nüüd ametlikult kinnitust.
“Suve lõpu poole koonduvad Sõrve sookured suurde Mullutu-Suurlahe kogumisse, kus käiakse viljapõldudel toitumas ja ööbitakse lahtedes,” seletas ta, lisades, et ka varasemad rõngastused on seda näidanud, sest Sõrves viljapõlde ei ole.
Üllatav oli selle kurepere puhul, et Kuressaare ümbruse ööbimispaiku on mitu korda vahetatud. Ju see sõltub toitumispõldudest ja vahest ka sellest, kuidas on ööbimispaikades häirimist olnud.
Mõne konkreetse ja kindla territooriumiga, kus ööbida, see kurepere suve lõpus enam seotud ei olnud, kuna see ei olnud pesitsusterritoorium. Sobilike toitumispõldude olemasolul pesakoha ümbruses jäävad siiski mõned kurepaarid Martinsoni sõnul ka kauemaks territooriumi hoidma.
Rändele läksid need Tammuna kured Mullutu-Suurlahe süsteemi kurgedega koos septembri lõpus. “Veebruari lõpuks ootaks esimesi sookurgi tagasi, neil on territooriumide hõivamisega kiire. Noored tulevad väheke hiljem,” lisas ta.
Martinson ütles, et Eesti kurgede kohta on nüüdseks GPS-ide abil tõestatud, et Ida- ja Kagu-Eesti ning Läänemaa ja saarte sookured liiguvad talvituma eri teid pidi ja eri kohtadesse kas lõuna või edela rändeteed mööda.
“Saaremaa ja Läänemaa omad lähevad edela rändeteed pidi Saksamaalt läbi Prantsusmaale ja Hispaaniasse ning Kagu-Eestist suundutakse Ukraina ja Valgevene kaudu lõunamaadesse,” kirjeldas Martinson.
Üldiselt rõngastatakse Saaremaal igal suvel umbes kümme sookurge – sel aastal oli neid linnuvaatleja sõnul kaheksa. Satelliitjälgimisseade pandi siin aga esimesele isendile.
Tänavu satelliidilt jälgitavasse andmebaasi lisandunud sookurgedest üks tegi aga eestlaste ränderekordi, teatas EMÜ juhtivteadur Aivar Leito. “Ahja 5 tegi kurerände ajalugu, läbides kokku ligikaudu 6700 kilomeetrit, mis on Eesti sookurgede teadaolev ränderekord.”
Õnnelikult talvepuhkusel
Sookurg lendas Ahjalt läbi Valgevene, Ukraina, Ungari, Serbia ja Horvaatia ning Vahemerel piki Kreeka läänerannikut. “Sealt edasi liikus ta üle mere lõunasse Liibüa rannikule ning sealt juba üle Sahara kõrbealade Sudaani kagupiirile, kust lõpuks jõudis Etioopiasse, kus ka kevadel hukka saanud Ahja 4 oma kaks talve veetis,” rääkis Leito.
Tema sõnul on sookurepoja Ahja 5 trans-Sahara ränne esmakordne tõestus selle kohta, et sookured sellist teed kasutavad.
Praeguseks on kolm tänavu ja üks 2013. aastal jälgimisseadme külge saanud lindu õnnelikult talvepuhkusele läinud. Kahjuks sai Aivar ilvese kihvade läbi juuli viimasel päeval surma, Ivar on nüüdseks aga juba Tuneesias oma talikorteris.
“Saarlane” Mati elutseb aga rõõmsalt Extremadura jahimaadel Hispaanias. Nimelt said seadme tänavu külge neli kurepoega: Ahja 5 Ahjas, Aivar ja Ivar Soitsjärve ääres Elistveres ning Mati Sõrves Tammunas.Sõrve linnujaama vaatleja Mati Martinson kinnitas, et tema koos Eesti maaülikooli (EMÜ) maaehituse osakonna 19. lennu vilistlane Ivo Ojastega rõngastasid ja panid satelliidi sellele linnule külge. “Kuigi minu järgi see nimi pandi, ei tehtud seda minu soovil,” selgitas mees muheledes.Martinson ütles, et ta on oma nimekaimu tegemisi jälginud kogu aeg ning lisas, et juba varem teada olnud fakt, et Sõrvest lendavad kured varem ära kui mujalt, sai nüüd ametlikult kinnitust.“Suve lõpu poole koonduvad Sõrve sookured suurde Mullutu-Suurlahe kogumisse, kus käiakse viljapõldudel toitumas ja ööbitakse lahtedes,” seletas ta, lisades, et ka varasemad rõngastused on seda näidanud, sest Sõrves viljapõlde ei ole.Üllatav oli selle kurepere puhul, et Kuressaare ümbruse ööbimispaiku on mitu korda vahetatud. Ju see sõltub toitumispõldudest ja vahest ka sellest, kuidas on ööbimispaikades häirimist olnud.Mõne konkreetse ja kindla territooriumiga, kus ööbida, see kurepere suve lõpus enam seotud ei olnud, kuna see ei olnud pesitsusterritoorium. Sobilike toitumispõldude olemasolul pesakoha ümbruses jäävad siiski mõned kurepaarid Martinsoni sõnul ka kauemaks territooriumi hoidma.Rändele läksid need Tammuna kured Mullutu-Suurlahe süsteemi kurgedega koos septembri lõpus. “Veebruari lõpuks ootaks esimesi sookurgi tagasi, neil on territooriumide hõivamisega kiire. Noored tulevad väheke hiljem,” lisas ta.Martinson ütles, et Eesti kurgede kohta on nüüdseks GPS-ide abil tõestatud, et Ida- ja Kagu-Eesti ning Läänemaa ja saarte sookured liiguvad talvituma eri teid pidi ja eri kohtadesse kas lõuna või edela rändeteed mööda.“Saaremaa ja Läänemaa omad lähevad edela rändeteed pidi Saksamaalt läbi Prantsusmaale ja Hispaaniasse ning Kagu-Eestist suundutakse Ukraina ja Valgevene kaudu lõunamaadesse,” kirjeldas Martinson.Üldiselt rõngastatakse Saaremaal igal suvel umbes kümme sookurge – sel aastal oli neid linnuvaatleja sõnul kaheksa. Satelliitjälgimisseade pandi siin aga esimesele isendile.Tänavu satelliidilt jälgitavasse andmebaasi lisandunud sookurgedest üks tegi aga eestlaste ränderekordi, teatas EMÜ juhtivteadur Aivar Leito. “Ahja 5 tegi kurerände ajalugu, läbides kokku ligikaudu 6700 kilomeetrit, mis on Eesti sookurgede teadaolev ränderekord.”Sookurg lendas Ahjalt läbi Valgevene, Ukraina, Ungari, Serbia ja Horvaatia ning Vahemerel piki Kreeka läänerannikut. “Sealt edasi liikus ta üle mere lõunasse Liibüa rannikule ning sealt juba üle Sahara kõrbealade Sudaani kagupiirile, kust lõpuks jõudis Etioopiasse, kus ka kevadel hukka saanud Ahja 4 oma kaks talve veetis,” rääkis Leito.Tema sõnul on sookurepoja Ahja 5 trans-Sahara ränne esmakordne tõestus selle kohta, et sookured sellist teed kasutavad.Praeguseks on kolm tänavu ja üks 2013. aastal jälgimisseadme külge saanud lindu õnnelikult talvepuhkusele läinud. Kahjuks sai Aivar ilvese kihvade läbi juuli viimasel päeval surma, Ivar on nüüdseks aga juba Tuneesias oma talikorteris.“Saarlane” Mati elutseb aga rõõmsalt Extremadura jahimaadel Hispaanias.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mitmed ühingud koos Eesti Loomakaitse Seltsiga tegid omavalitsuste poole pöördumise, milles palutakse nii teiste välisriikide kui Tartu ja Pärnu linna eeskujul keelustada tsirkustes metsloomade kasutamine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Linn arutab loomatsirkuste keelustamist

maintext:
Uudised
Linn arutab loomatsirkuste keelustamist
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 07. detsember 2016. Mitmed ühingud koos Eesti Loomakaitse Seltsiga tegid omavalitsuste poole pöördumise, milles palutakse nii teiste välisriikide kui Tartu ja Pärnu linna eeskujul keelustada tsirkustes metsloomade kasutamine.
Kuressaare linnapea Madis Kallas ütles, et pöördumist pole veel jõutud pikemalt arutada. “Kindlasti võtame selles küsimuses seisukoha enne suveürituste hooaja algust, olles eelnevalt suhelnud ka erinevate seotud organisatsioonidega. Lisaks soovime hiljemalt veebruaris saada linnavolikogu arengukomisjoni, kultuurikomisjoni ja linnakodaniku komisjoni seisukoha.”
Viimati käis loomadega tsirkus Kuressaares tänavu augustis, esinedes Raiekivi sääre alal.
Murelik saarlane Ander Roosipuu (pildil), kes ka ise on selles küsimuses linnavalitsuse poole pöördunud, kinnitas, et loomadele on ta alati kaasa tundnud. Olgu see siis loomade ja lindude pelgalt trofeedeks küttimine, arvestamata jahinduses ette nähtud loomade arvukuse tasakaalustamist, kanade pimedas ja kitsikuses kasvatamine munade masstootmiseks või kutsikate ja kassipoegade tänavale jätmine.
Samuti ei jäta teda külmaks metsloomade kasutamine tsirkuses meelelahutuse sildi all. “Loomi dresseeritakse vägivaldselt tegema ebaloomulikke trikke ning veetakse kaubaautodega pikki vahemaid, mis pole kindlasti nende loomulik keskkond,” rõhutab Roosipuu ja lisab, et inimene ei tohiks oma eelist loomade ees kuritarvitada.
Ühtsuses peitub jõud
MTÜ Loomus kommunikatsioonijuht Annika Lepp tuletas meelde, et maaeluministeeriumis on parasjagu valmimas eelnõu, millega soovitakse keelustada metsloomade kasutamine tsirkuses.
“Selline eelnõu hakkab tõenäoliselt kehtima küll alles 2018. aastal, kuid on selge märk, et Eestis liigutakse loomasõbralikuma ühiskonna poole,” on loomasõbrad lootusrikkad.
Tänaseks on 23 riiki maailmas vastu võtnud üleriigilise metsloomade tsirkuses kasutamise keelu.
Tsirkus ei suuda tagada loomade heaolu ega neile sobivaid elutingimusi, trikkide tegemine ei ole neile loomuomane, tihtipeale kasutatakse nende allutamiseks ja treenimiseks lubamatuid ning kannatusi tekitavaid vahendeid.
Pöördumisele alla kirjutanud MTÜ Loomade Eestkoste Organisatsioon Loomus, Loomade Nimel, Varjupaikade MTÜ ja Eesti Loomakaitse Selts leiavad seega, et loomadega tsirkus on juba oma olemuselt ebaeetiline. Kuressaare linnapea Madis Kallas ütles, et pöördumist pole veel jõutud pikemalt arutada. “Kindlasti võtame selles küsimuses seisukoha enne suveürituste hooaja algust, olles eelnevalt suhelnud ka erinevate seotud organisatsioonidega. Lisaks soovime hiljemalt veebruaris saada linnavolikogu arengukomisjoni, kultuurikomisjoni ja linnakodaniku komisjoni seisukoha.”Viimati käis loomadega tsirkus Kuressaares tänavu augustis, esinedes Raiekivi sääre alal.Murelik saarlane Ander Roosipuu (pildil), kes ka ise on selles küsimuses linnavalitsuse poole pöördunud, kinnitas, et loomadele on ta alati kaasa tundnud. Olgu see siis loomade ja lindude pelgalt trofeedeks küttimine, arvestamata jahinduses ette nähtud loomade arvukuse tasakaalustamist, kanade pimedas ja kitsikuses kasvatamine munade masstootmiseks või kutsikate ja kassipoegade tänavale jätmine.Samuti ei jäta teda külmaks metsloomade kasutamine tsirkuses meelelahutuse sildi all. “Loomi dresseeritakse vägivaldselt tegema ebaloomulikke trikke ning veetakse kaubaautodega pikki vahemaid, mis pole kindlasti nende loomulik keskkond,” rõhutab Roosipuu ja lisab, et inimene ei tohiks oma eelist loomade ees kuritarvitada.MTÜ Loomus kommunikatsioonijuht Annika Lepp tuletas meelde, et maaeluministeeriumis on parasjagu valmimas eelnõu, millega soovitakse keelustada metsloomade kasutamine tsirkuses.“Selline eelnõu hakkab tõenäoliselt kehtima küll alles 2018. aastal, kuid on selge märk, et Eestis liigutakse loomasõbralikuma ühiskonna poole,” on loomasõbrad lootusrikkad.Tänaseks on 23 riiki maailmas vastu võtnud üleriigilise metsloomade tsirkuses kasutamise keelu.Tsirkus ei suuda tagada loomade heaolu ega neile sobivaid elutingimusi, trikkide tegemine ei ole neile loomuomane, tihtipeale kasutatakse nende allutamiseks ja treenimiseks lubamatuid ning kannatusi tekitavaid vahendeid.Pöördumisele alla kirjutanud MTÜ Loomade Eestkoste Organisatsioon Loomus, Loomade Nimel, Varjupaikade MTÜ ja Eesti Loomakaitse Selts leiavad seega, et loomadega tsirkus on juba oma olemuselt ebaeetiline.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui kõik läheb plaanitult, siis juba sügiseks saab Orissaare endale ühe toreda pargi – olgu selle nimeks siis Tammepark, Noortepark või Orissaare park. Nimi ideed ei riku. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tule parki!

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Tule parki!
Neljapäev, 08. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kui kõik läheb plaanitult, siis juba sügiseks saab Orissaare endale ühe toreda pargi – olgu selle nimeks siis Tammepark, Noortepark või Orissaare park. Nimi ideed ei riku.
Mõte rajada Orissaarde tore tegevusi pakkuv koht, on olnud jutuks 2009. aastast ning selleks otstarbeks taotles vald riigilt tagasi maa, kus praegu asub looduslik park. Kui projektiga vajalikku summat ehk 55 000 eurot kokku ei saada, rajab vald pargi oma vahenditest.
Kogu loo teeb keeruliseks aga see, et erinevatel inimestel on pargi suhtes erinevad ootused. Kes soovib rohkem sporti teha, kes koeraga jalutada, kes lapsega kiikuda.
Eks vald peab olema nüüd selgeltnägija ja võtma vastu otsuse, kuidas kõiki osapooli võimalikult hästi rahuldada.
Samas ei tohiks orissaarlased ka väga kurjad olla, kui igaühe tahtmist sajaprotsendiliselt ei täideta.
Tähtis on see, et üks koht korda tehakse ja uus vaba aja veetmise võimalus välja pakutakse. Vähetähtis pole seegi, et üks teemapark tooks Orissaarele atraktiivsust juurde.
8. detsember 2016 Autor: MM Neljapäev, 08. detsember 2016.Mõte rajada Orissaarde tore tegevusi pakkuv koht, on olnud jutuks 2009. aastast ning selleks otstarbeks taotles vald riigilt tagasi maa, kus praegu asub looduslik park. Kui projektiga vajalikku summat ehk 55 000 eurot kokku ei saada, rajab vald pargi oma vahenditest.Kogu loo teeb keeruliseks aga see, et erinevatel inimestel on pargi suhtes erinevad ootused. Kes soovib rohkem sporti teha, kes koeraga jalutada, kes lapsega kiikuda.Eks vald peab olema nüüd selgeltnägija ja võtma vastu otsuse, kuidas kõiki osapooli võimalikult hästi rahuldada.Samas ei tohiks orissaarlased ka väga kurjad olla, kui igaühe tahtmist sajaprotsendiliselt ei täideta.Tähtis on see, et üks koht korda tehakse ja uus vaba aja veetmise võimalus välja pakutakse. Vähetähtis pole seegi, et üks teemapark tooks Orissaarele atraktiivsust juurde.8. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: 14.–22. detsembrini osalesid viis eestlast Erasmus+ programmi raames Lõuna-Kreeka linnas Gytheios nädal aega väldanud koolitusel, mis keskendus noorte ettevõtluse arenemisvõimalustele Euroopa eri paigus. Saaremaalt osales projektis Triin Arva, Saaremaa arenduskeskuse noorte ettevõtluskonsultant ning projektijuht. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kreekas ettevõtlust õppimas

maintext:
Uudised
Kreekas ettevõtlust õppimas
Neljapäev, 22. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 22. detsember 2016. 14.–22. detsembrini osalesid viis eestlast Erasmus+ programmi raames Lõuna-Kreeka linnas Gytheios nädal aega väldanud koolitusel, mis keskendus noorte ettevõtluse arenemisvõimalustele Euroopa eri paigus. Saaremaalt osales projektis Triin Arva, Saaremaa arenduskeskuse noorte ettevõtluskonsultant ning projektijuht.
Lisaks Eestile osales kuus riiki, kokku üle 30 noorte ettevõtlikkuse ja ettevõtlusega tihedalt seotud inimese.
Nädala aja vältel kaardistati Gytheio linna suuremaid väljakutseid seoses tööhõive ja noorte kvalifikatsiooni vastavusega tööturu vajadustele.
Juba esimestel päevadel pakkusid programmis osalejad välja mitmeid nutikaid ja innovaatilisi lahendusi, millega oleks võimalik sealset ettevõtluskeskkonda rikastada. Kõik valminud projektid leidsid tee ka Gytheio linnavalitsuse esindajateni, kellele need pakkusid elavat huvi ja võeti soojalt vastu.
Programmi eesmärk on lisaks korraldajamaa probleemide üle arutamisele ka impulseerida osalevate maade tööturgu sotsiaalse ettevõtluse kontekstis, luua tulevikuks väärtuslikke sidemeid ning tutvustada oma kogemusi teiste riikide esindajatele. Niiviisi andsid Eesti esindajad põhjaliku ülevaate sotsiaalse ettevõtluse hetkeseisust Eestis. Lisaks Eestile osales kuus riiki, kokku üle 30 noorte ettevõtlikkuse ja ettevõtlusega tihedalt seotud inimese.Nädala aja vältel kaardistati Gytheio linna suuremaid väljakutseid seoses tööhõive ja noorte kvalifikatsiooni vastavusega tööturu vajadustele.Juba esimestel päevadel pakkusid programmis osalejad välja mitmeid nutikaid ja innovaatilisi lahendusi, millega oleks võimalik sealset ettevõtluskeskkonda rikastada. Kõik valminud projektid leidsid tee ka Gytheio linnavalitsuse esindajateni, kellele need pakkusid elavat huvi ja võeti soojalt vastu.Programmi eesmärk on lisaks korraldajamaa probleemide üle arutamisele ka impulseerida osalevate maade tööturgu sotsiaalse ettevõtluse kontekstis, luua tulevikuks väärtuslikke sidemeid ning tutvustada oma kogemusi teiste riikide esindajatele. Niiviisi andsid Eesti esindajad põhjaliku ülevaate sotsiaalse ettevõtluse hetkeseisust Eestis.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Pühapäeval, 18. detsembril Siioni kirikus toimuva Liis Lemsalu ja Daniel Levi ühine jõulukontsert algab kell 19, mitte kl 16, nagu tänases lehes ekslikult märgitud. Vabandame eksitamast!
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS: Liis Lemsalu ja Daniel Levi ühine jõulukontsert


description: Õiguskantsler Ülle Madise esitas riigikohtule taotluse, milles palub tunnistada kehtetuks Kuressaare linnavalitsuse määruse säte Saaremaa ühisgümnaasiumi elukohajärgseks kooliks nimetamise kohta erivajadustega õpilaste jaoks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Õiguskantsler taotleb riigikohtult linna määruse sätte tühistamist
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 09. detsember 2016. Ülle Madise. Õiguskantsler Ülle Madise esitas riigikohtule taotluse, milles palub tunnistada kehtetuks Kuressaare linnavalitsuse määruse säte Saaremaa ühisgümnaasiumi elukohajärgseks kooliks nimetamise kohta erivajadustega õpilaste jaoks.
Kuressaare linnavalitsuse poolt tänavu 9. veebruaril välja antud määruse “Elukohajärgse kooli määramise tingimused ja kord“ § 3 lg 2 järgi on elukohajärgseks kooliks hariduslike erivajadustega õpilastele Saaremaa ühisgümnaasium, kuhu suunatakse õpilasi nõustamiskomisjoni soovitusel.
Õiguskantsler leidis, et nimetatud säte ei arvesta põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega.
Nimelt kehtestab seaduse järgi valla- või linnavalitsus igale koolikohustuslikule isikule põhihariduse omandamise võimaluse tagamiseks elukohajärgse munitsipaalkooli (elukohajärgne kool) määramise tingimused ja korra.
Seaduse järgi arvestab valla- või linnavalitsus elukohajärgse kooli määramisel oluliste asjaoludena esmajärjekorras õpilase elukoha lähedust koolile, sama pere teiste laste õppimist samas koolis ja võimaluse korral vanemate soove.
“Hariduslike erivajadustega laste õpe peab olema korraldatud nii, et lapsel oleks õppest maksimaalselt kasu. See eeldab pädevaid koolitöötajaid ja piisavalt rahalisi ressursse, mida ei pruugi jaguda igasse kooli,” selgitas Madise.
Arvestades, et Kuressaarega sarnaseid olusid (väike rahvaarv, suhteliselt lähestikku paiknevad koolid) võib ette tulla mujalgi, pöördus õiguskantsler riigikogu kultuurikomisjoni ning haridus- ja teadusministeeriumi poole küsimusega, kas oleks vajalik sätestada seaduses kohaliku omavalitsuse võimalus määrata teatud hariduslike erivajadustega lastele elukohajärgse koolina üks kindel tavamunitsipaalkool või -koolid.
Kultuurikomisjon ei toetanud elukohajärgse kooli määramise tingimuste muutmist seaduses, mistõttu tegi õiguskantsler oktoobris Kuressaare linnavalitsusele ettepaneku viia määruse säte kooskõlla põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning põhiseadusega. Põhiseaduse järgi peab madalama õigusjõuga norm olema kooskõlas kõrgema õigusjõuga normiga ehk antud juhul põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega.
Kuressaare linnavalitsus vastas 18. novembril õiguskantslerile, et ei muuda määrust. Kuressaare linnavalitsuse poolt tänavu 9. veebruaril välja antud määruse “Elukohajärgse kooli määramise tingimused ja kord“ § 3 lg 2 järgi on elukohajärgseks kooliks hariduslike erivajadustega õpilastele Saaremaa ühisgümnaasium, kuhu suunatakse õpilasi nõustamiskomisjoni soovitusel.Õiguskantsler leidis, et nimetatud säte ei arvesta põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega.Nimelt kehtestab seaduse järgi valla- või linnavalitsus igale koolikohustuslikule isikule põhihariduse omandamise võimaluse tagamiseks elukohajärgse munitsipaalkooli (elukohajärgne kool) määramise tingimused ja korra.Seaduse järgi arvestab valla- või linnavalitsus elukohajärgse kooli määramisel oluliste asjaoludena esmajärjekorras õpilase elukoha lähedust koolile, sama pere teiste laste õppimist samas koolis ja võimaluse korral vanemate soove.“Hariduslike erivajadustega laste õpe peab olema korraldatud nii, et lapsel oleks õppest maksimaalselt kasu. See eeldab pädevaid koolitöötajaid ja piisavalt rahalisi ressursse, mida ei pruugi jaguda igasse kooli,” selgitas Madise.Arvestades, et Kuressaarega sarnaseid olusid (väike rahvaarv, suhteliselt lähestikku paiknevad koolid) võib ette tulla mujalgi, pöördus õiguskantsler riigikogu kultuurikomisjoni ning haridus- ja teadusministeeriumi poole küsimusega, kas oleks vajalik sätestada seaduses kohaliku omavalitsuse võimalus määrata teatud hariduslike erivajadustega lastele elukohajärgse koolina üks kindel tavamunitsipaalkool või -koolid.Kultuurikomisjon ei toetanud elukohajärgse kooli määramise tingimuste muutmist seaduses, mistõttu tegi õiguskantsler oktoobris Kuressaare linnavalitsusele ettepaneku viia määruse säte kooskõlla põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning põhiseadusega. Põhiseaduse järgi peab madalama õigusjõuga norm olema kooskõlas kõrgema õigusjõuga normiga ehk antud juhul põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega.Kuressaare linnavalitsus vastas 18. novembril õiguskantslerile, et ei muuda määrust.
Veel artikleid samast teemast »


description: Seoses sellega, et Eesti Rahvusringhääling (ERR) peab tänavu oma 90 aasta juubelit, toimub selle valguses mitmeid saateid nii Vikerraadios kui Raadio 2-s. Viimane külastas ringkäigu raames eile Saaremaad ning usutles maakonna inimesi Kure kohvikus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Raadio 2 kolis Kuresse

maintext:
Uudised
Raadio 2 kolis Kuresse
Laupäev, 10. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 10. detsember 2016. Raadio 2 “R2 levialas” saatejuhid Helle Rudi (vasakul), Jon Mikiver (tagapool) ja Margus Kamlat Kure kohvikus. FOTO: Valmar Voolaid Seoses sellega, et Eesti Rahvusringhääling (ERR) peab tänavu oma 90 aasta juubelit, toimub selle valguses mitmeid saateid nii Vikerraadios kui Raadio 2-s. Viimane külastas ringkäigu raames eile Saaremaad ning usutles maakonna inimesi Kure kohvikus.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vene gaasiettevõte LNG Gorskaya LLC kavandab Saaremaa lõunaosas asuvasse Mõntu sadamasse vedelgaasi (LNG) punkerdamise terminali, mis oleks osa suuremast, ligi 33 miljonit eurot maksvast projektist, kirjutab portnews.ru. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vene ettevõte kavandab Mõntu sadamasse LNG punkerdamisterminali
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 13. detsember 2016. Vene gaasiettevõte LNG Gorskaya LLC kavandab Saaremaa lõunaosas asuvasse Mõntu sadamasse vedelgaasi (LNG) punkerdamise terminali, mis oleks osa suuremast, ligi 33 miljonit eurot maksvast projektist, kirjutab portnews.ru.
“Meil on praegu, nagu ütleb vanasõna, vee peale hanguga kirjutatud. On koostatud lihtsalt selline plaan, mingeid pabereid pole keegi allkirjastanud. Kui asjal on jumet, siis Mõntu sadam ei ole selle vastu,“ ütles OÜ Mõntu Sadama juhatuse liige Mihkel Undrest BNS-ile.
Undrest ütles, et 33 miljonit eurot jaotub laiali kogu projekti peale ega puuduta kindlasti ainult Mõntu sadamat. “See ei puuduta ainult sadamat. Selles suurusjärgus hakatakse seda asja Euroopas ajama,“ ütles ta. “Meil on praegu, nagu ütleb vanasõna, vee peale hanguga kirjutatud. On koostatud lihtsalt selline plaan, mingeid pabereid pole keegi allkirjastanud. Kui asjal on jumet, siis Mõntu sadam ei ole selle vastu,“ ütles OÜ Mõntu Sadama juhatuse liige Mihkel Undrest BNS-ile.Undrest ütles, et 33 miljonit eurot jaotub laiali kogu projekti peale ega puuduta kindlasti ainult Mõntu sadamat. “See ei puuduta ainult sadamat. Selles suurusjärgus hakatakse seda asja Euroopas ajama,“ ütles ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Detsembri keskpaik. Lumi on jõudnud juba kolm korda maha sadada ja uuesti ära sulada, telekast jookseb “Üksinda kodus”, koju sõites levib bussis mandariinilõhn ja märkamatult on reaalsuseks saanud ka kardetud eksamiperiood. Sellega seoses vaatan tagasi möödunud kolmele kuule ülikoolis ning võtan aega kogetu üle mõtisklemiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ülikool - kas teadmiste saamine või moodulite täitmine? - meiemaa.ee

maintext:
Noored
Katarina päevik: Ülikool – kas teadmiste saamine või moodulite täitmine?
Laupäev, 10. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Detsembri keskpaik. Lumi on jõudnud juba kolm korda maha sadada ja uuesti ära sulada, telekast jookseb “Üksinda kodus”, koju sõites levib bussis mandariinilõhn ja märkamatult on reaalsuseks saanud ka kardetud eksamiperiood. Sellega seoses vaatan tagasi möödunud kolmele kuule ülikoolis ning võtan aega kogetu üle mõtisklemiseks.
Nüüdseks olen leidnud, et nüanss, mis ülikooli keskkoolist kõige rohkem eristab, on tagasiside vähesus või selle täielik puudumine. Teha on küll palju, kuid pärast õppejõule esitamist kaovad tehtud tööd nagu musta auku ja näha ei ole neid enam kunagi.
Ainsaks tunnistuseks kirjatüki kunagisest olemasolust saab õppesüsteemi tehtud märge: paremal juhul täht A-st F-ini, halvemal “arvestatud” või “mittearvestatud”. Seejuures jäävad olemata igasugused kommentaarid ning katsu sa siis lahti krüpteerida, mida see “B” või “MA” täpsemalt tähendab ja mis sul parima võimaliku tulemuse saavutamisest puudu jäi.
Pingutus jääb oma südametunnistusele
Nii tunnengi praegu, et vähemalt minu valitud erialal on ülikooliõpe lihtsalt mingi formaalsus, moodulite täitmine, mis ei keskendu mitte tudengi isiklikule arengule ja teadmiste omandamisele, vaid sellele, et asjad saaks õigeks ajaks tehtud ja sellekohase märke internetti kirja.
See, kui palju sai tehtud töösse pandud oma hinge või kui palju selle nimel pingutati, jääbki ainult tudengi enda südametunnistusele, sest kelleltki teiselt tunnustust või abistavaid juhiseid loota ei ole. Lisaks antakse hinnang enamjaolt alles pärast seda, kui aine on lõppenud, mistõttu ei ole ka seda vähest tagasisidet enam kusagil realiseerida.
Seega olen parajasti pisut nostalgiline ning igatsen gümnaasiumiaegset klassis istumist ja teatavat õhinat, mis tekkis, kui õpetaja parandatud kontrolltöid või kirjandeid laiali jagas. Tavaliselt oli seda elevust kahte sorti: a) kas mul äkki õnnestus kuidagi imekombel “3–” välja venitada (matemaatika) või b) kas on oodata tunnustust mõne minu arvates hästi välja kukkunud mõttekäigu eest (kirjandus). Kindel oli aga see, et õpetaja punase pastaka eest ei jäänud märkamata miski ning mis aga vähegi hästi või halvasti oli, selle õpilane ka teada sai.
Praeguse vähemotiveeriva hindamissüsteemi üheks võimalikuks põhjuseks on ilmselt tasuta kõrgharidus ning sellest tulenev üliõpilaste paljusus, mis tähendab õppejõule suuremat koormust ja väiksemat isiklikku kontakti tudengiga. Siiski leian, et ülikooliõpe võiks olla suunatud rohkem õpilase arendamisse ja juhendamisse, mitte sellele, et saaks järjest linnukesi kirja ning kolme aasta lõppedes paberi kätte. Autor: Ann Katarina Meri Laupäev, 10. detsember 2016.Nüüdseks olen leidnud, et nüanss, mis ülikooli keskkoolist kõige rohkem eristab, on tagasiside vähesus või selle täielik puudumine. Teha on küll palju, kuid pärast õppejõule esitamist kaovad tehtud tööd nagu musta auku ja näha ei ole neid enam kunagi.Ainsaks tunnistuseks kirjatüki kunagisest olemasolust saab õppesüsteemi tehtud märge: paremal juhul täht A-st F-ini, halvemal “arvestatud” või “mittearvestatud”. Seejuures jäävad olemata igasugused kommentaarid ning katsu sa siis lahti krüpteerida, mida see “B” või “MA” täpsemalt tähendab ja mis sul parima võimaliku tulemuse saavutamisest puudu jäi.Nii tunnengi praegu, et vähemalt minu valitud erialal on ülikooliõpe lihtsalt mingi formaalsus, moodulite täitmine, mis ei keskendu mitte tudengi isiklikule arengule ja teadmiste omandamisele, vaid sellele, et asjad saaks õigeks ajaks tehtud ja sellekohase märke internetti kirja.See, kui palju sai tehtud töösse pandud oma hinge või kui palju selle nimel pingutati, jääbki ainult tudengi enda südametunnistusele, sest kelleltki teiselt tunnustust või abistavaid juhiseid loota ei ole. Lisaks antakse hinnang enamjaolt alles pärast seda, kui aine on lõppenud, mistõttu ei ole ka seda vähest tagasisidet enam kusagil realiseerida.Seega olen parajasti pisut nostalgiline ning igatsen gümnaasiumiaegset klassis istumist ja teatavat õhinat, mis tekkis, kui õpetaja parandatud kontrolltöid või kirjandeid laiali jagas. Tavaliselt oli seda elevust kahte sorti: a) kas mul äkki õnnestus kuidagi imekombel “3–” välja venitada (matemaatika) või b) kas on oodata tunnustust mõne minu arvates hästi välja kukkunud mõttekäigu eest (kirjandus). Kindel oli aga see, et õpetaja punase pastaka eest ei jäänud märkamata miski ning mis aga vähegi hästi või halvasti oli, selle õpilane ka teada sai.Praeguse vähemotiveeriva hindamissüsteemi üheks võimalikuks põhjuseks on ilmselt tasuta kõrgharidus ning sellest tulenev üliõpilaste paljusus, mis tähendab õppejõule suuremat koormust ja väiksemat isiklikku kontakti tudengiga. Siiski leian, et ülikooliõpe võiks olla suunatud rohkem õpilase arendamisse ja juhendamisse, mitte sellele, et saaks järjest linnukesi kirja ning kolme aasta lõppedes paberi kätte.
Veel artikleid samast teemast »


description: TS Laevade operatiivandmetel toimetati parvlaevadega Virtsu-Kuivastu-Virtsu liinil Saare maakonda ja tagasi tuhandeid sõidukeid ja inimesi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pühad tõid praamijärjekorra

maintext:
Uudised
Pühad tõid praamijärjekorra
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 28. detsember 2016. Grand Rose Spa Hotel ei jäta aastavahetusel ühtki külalist tänavale, ütles müügijuht Mario Sau. FOTO: Valmar Voolaid TS Laevade operatiivandmetel toimetati parvlaevadega Virtsu-Kuivastu-Virtsu liinil Saare maakonda ja tagasi tuhandeid sõidukeid ja inimesi.
Neljatunnine praamijärjekord, mis tekkis seetõttu, et Ionas ei saanud tugeva tuule tõttu väljuda, tekkis Kuivastus esmaspäeva pärastlõunal, mil paljud jõulupühi veetma tulnud mandrile siirdusid.
“Inimesed soovisid sõita saarelt tagasi eelkõige just 26. detsembril Kuivastu-Virtsu suunal,” ütles TS Laevade kommunikatsioonijuht Sirle Arro.
“Kuna ka sel nädalal on oodata tugevat tuult, siis võib see kahjuks peatada veel mõnel päeval Ionase reisid.”
Ilmastikust tulenevalt ei saa kapteni sõnul Ionas tugeva tuulega väljuda. Tuule tugevusega 25 m/s on võimalik kasutada Hiiumaa/Leigri-tüüpi laevadele ehitatud kaisid. PL Ionase kasutuses olevad kaid, Kuivastus nr 3 ja Virtsus nr 6, võimaldavad haalamist kaiga risti oleva tuulega, kuni 15 m/s.
Põhjus: kaist tuleb laevaga eralduda ristisuunas, andmata edaspidist käiku (madalikud kummaski sadamas). Eilne (esmaspäevane – toim) tuul Virtsu sadamas oli 18–22 m/s.
Kuivastu-Virtsu (inimene/sõiduk)
23.12. 1200 / 496
24.12. 782 / 296
25.12. 2806 / 945
26.12. 4486 / 1508
Virtsu-Kuivastu (inimene/sõiduk)
23.12. 5129 / 1207
24.12. 2626 / 903
25.12. 2886 / 956
26.12. 1779 / 617 Neljatunnine praamijärjekord, mis tekkis seetõttu, et Ionas ei saanud tugeva tuule tõttu väljuda, tekkis Kuivastus esmaspäeva pärastlõunal, mil paljud jõulupühi veetma tulnud mandrile siirdusid.“Inimesed soovisid sõita saarelt tagasi eelkõige just 26. detsembril Kuivastu-Virtsu suunal,” ütles TS Laevade kommunikatsioonijuht Sirle Arro.“Kuna ka sel nädalal on oodata tugevat tuult, siis võib see kahjuks peatada veel mõnel päeval Ionase reisid.”Ilmastikust tulenevalt ei saa kapteni sõnul Ionas tugeva tuulega väljuda. Tuule tugevusega 25 m/s on võimalik kasutada Hiiumaa/Leigri-tüüpi laevadele ehitatud kaisid. PL Ionase kasutuses olevad kaid, Kuivastus nr 3 ja Virtsus nr 6, võimaldavad haalamist kaiga risti oleva tuulega, kuni 15 m/s.Põhjus: kaist tuleb laevaga eralduda ristisuunas, andmata edaspidist käiku (madalikud kummaski sadamas). Eilne (esmaspäevane – toim) tuul Virtsu sadamas oli 18–22 m/s.23.12. 1200 / 49624.12. 782 / 29625.12. 2806 / 94526.12. 4486 / 150823.12. 5129 / 120724.12. 2626 / 90325.12. 2886 / 95626.12. 1779 / 617
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaares Lossi 11 ja 13 majade kitsas pimedas vahes saab sellel talvel esitada kas-küsimusi masinale, mis annab vastuseid “jah“, “võibolla“ ja “ei”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Küsi, ja pimedusest paistab vastus

maintext:
Uudised
Küsi, ja pimedusest paistab vastus
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Reede, 02. detsember 2016. Küsimustele vastava masina idee sai teoks Merit Karise ja Jaanus Hiisi koostöös. FOTO: erakogu Kuressaares Lossi 11 ja 13 majade kitsas pimedas vahes saab sellel talvel esitada kas-küsimusi masinale, mis annab vastuseid “jah“, “võibolla“ ja “ei”.
Miks just seal? Igal pool ju saab ja võib. Mõnikord peab. Seal, sest just nende majade vahele on paigutatud masin, mis annab vastuse mis tahes “kas“-küsimusele. Lihtsale ja keerulisele.
Millest aga võrsus idee paigaldada “kas“-küsimustele vastav masin?
“Kõnnin iga päev kodust tööle ja töölt koju mööda Lossi tänavat. Iga kord, kui lähen mööda seda poolt, kus on majade vahed, pööran pead ja vaatan neid.
Kolm on kokku. 11 ja 13 vahe on aga kõige lahedam. Kõige kitsam, kõige pikem ja pimeduses kõige salapärasem, isegi natuke hirmutav,“ kõneles masina idee autor Merit Karise. “Vaatad üle õla ja tundub, et see on eikellegimaa. Tunnel, kosmos, kaevupõhi? Võid mõelda mida tahes.“
Ühe Tartus-käigu ajal oli ta kohtunud kolleegiga Tartu kunstikoolist, Saaremaa juurtega Jaanus Hiisiga tema töökojas Tartu aparaaditehases. Jaanus Hiis teeb LedCraft OÜ-s LED-tulede ja peeglitega laudu, kuhu vaadates tekib sügaviku, lõpmatuse tunne. “Sain aru, et kaks asja võib kokku panna. Nii tekkiski mõte,“ rääkis Merit Karise.
“Jah“- ja “ei-“masinaid, mitte päris küll samas vormis, on ju küll olemas. Edasi saanud niimoodi, et Jaanus Hiis olnud Merit Karise mõttega kohe päri ja nii jõudiski asi selleni, et aparaat paigaldati eile hommikul oma kohale.
Teema paelub
Masin ei tee vahet, oled sa saarlane või siis mandrimaalane, kas küsid selle kohta, mis on olemise mõte, kas uus aasta tulebki uus või et kas võiks Saaremaale jääda. Päriselt või mängult. Nii saarlane kui ka turist, kes astub kas uudishimust, teada tahtmisest või siis lihtsalt niisama, sportlikust huvist masina ligi ja esitab küsimuse.
Masina ülessättimine sattus jõuluaega, aga Merit Karise sõnul see päris niimoodi plaanitud ei olnud. “Mõte oli selles, et tuua muidu nii pimedasse aega valgus, mängulisus, üllatus ja humoorikus linnaruumi,“ lausus ta. Nii on see masin omamoodi pimeduse ja valguse dialoog. Valguse ja mängu. Samas on see vaid üks võimalus suhtuda nii küsimustesse kui vastustesse.
Sest küsida võib ka täiesti tõsiselt. Inimesed otsivad ju vastuseid, eriti siis, kui nad on pimeduses. Tundmatuses. Segaduses. Uues kohas. Ja tihtilugu ei küsita üksteiselt, vaid vahendajate kaudu, raha eest. Olgu selleks kivid, kaardid, inglid ja ka mõni virtuaalne küsimise koht – näiteks “jah“- või “ei“-pliiats... Tundub, et see on teema, mis inimesi viimasel ajal üha enam paelub – vastuste leidmine vahendajate kaudu. Niisiis, miks mitte pakkuda avalikku ruumi masinat, mis vastab kõigile ja täiesti tasuta.
Vastused tundmatusest
Merit Karise sõnul tõstatub ka aspekt, et kas inimene üldse julgeb küsida, kas julgeb näha vastust ja mis ta selle vastusega peale hakkab. Masin ongi ise üks suur, suure tähega Kas. Kas, mida, millal ja kellelt küsida... Kas vastus sõltub küsimusest, küsijast, vastajast, kohast või ajast? Merit Karise meelest oleks huvitav teada saada ka seda, kas ka inimene, kes on muidu kahe jalaga maa peal, sellest majadevahest möödudes kiikab sealsesse sügavikku. “Minu meelest on sellel majadevahelisel pimedusel ja tunnelil oma külgetõmme ja mõju, see on üks mõtteid ja tundeid ärgitav koht,“ selgitas ta. Tundmatusest otsitaks vastuseid, ja mõnikord leitakse.
Neile, kes juurdlevad, mida küsida, on aga üles pandud mõni küsimus. On nii tõsiseid kui naljatavaid. Masin võiks eriti rohket kasutust leida vana-aastaõhtul ja -ööl, kui on juba iidne komme ennustada uut aastat. Ja tore, kui masin annab inimestele põhjuse talveõhtul linna jalutama minna, elu üle arutada, ka naerda ja nalja teha.
Teostus Jaanus Hiisilt ja Sergei Jasjukevitšilt LedCraftist, kontseptsioon Merit Kariselt. Teostust toetas Kuressaare linn. Tänud Aleksander Baumannile, Vello Laametsale, Lauri Saluveerile, Kristel Tikerperile, Oliver Maakerile.
Küsimusi küsida soovitab aga Merit Karise just pimedas. Sest siis on pimedusest kiirgava valgustatud vastuse efekt kõige suurem. Masin on üleval kuni märtsini 2017. Miks just seal? Igal pool ju saab ja võib. Mõnikord peab. Seal, sest just nende majade vahele on paigutatud masin, mis annab vastuse mis tahes “kas“-küsimusele. Lihtsale ja keerulisele.Millest aga võrsus idee paigaldada “kas“-küsimustele vastav masin?“Kõnnin iga päev kodust tööle ja töölt koju mööda Lossi tänavat. Iga kord, kui lähen mööda seda poolt, kus on majade vahed, pööran pead ja vaatan neid.Kolm on kokku. 11 ja 13 vahe on aga kõige lahedam. Kõige kitsam, kõige pikem ja pimeduses kõige salapärasem, isegi natuke hirmutav,“ kõneles masina idee autor Merit Karise. “Vaatad üle õla ja tundub, et see on eikellegimaa. Tunnel, kosmos, kaevupõhi? Võid mõelda mida tahes.“Ühe Tartus-käigu ajal oli ta kohtunud kolleegiga Tartu kunstikoolist, Saaremaa juurtega Jaanus Hiisiga tema töökojas Tartu aparaaditehases. Jaanus Hiis teeb LedCraft OÜ-s LED-tulede ja peeglitega laudu, kuhu vaadates tekib sügaviku, lõpmatuse tunne. “Sain aru, et kaks asja võib kokku panna. Nii tekkiski mõte,“ rääkis Merit Karise.“Jah“- ja “ei-“masinaid, mitte päris küll samas vormis, on ju küll olemas. Edasi saanud niimoodi, et Jaanus Hiis olnud Merit Karise mõttega kohe päri ja nii jõudiski asi selleni, et aparaat paigaldati eile hommikul oma kohale.Masin ei tee vahet, oled sa saarlane või siis mandrimaalane, kas küsid selle kohta, mis on olemise mõte, kas uus aasta tulebki uus või et kas võiks Saaremaale jääda. Päriselt või mängult. Nii saarlane kui ka turist, kes astub kas uudishimust, teada tahtmisest või siis lihtsalt niisama, sportlikust huvist masina ligi ja esitab küsimuse.Masina ülessättimine sattus jõuluaega, aga Merit Karise sõnul see päris niimoodi plaanitud ei olnud. “Mõte oli selles, et tuua muidu nii pimedasse aega valgus, mängulisus, üllatus ja humoorikus linnaruumi,“ lausus ta. Nii on see masin omamoodi pimeduse ja valguse dialoog. Valguse ja mängu. Samas on see vaid üks võimalus suhtuda nii küsimustesse kui vastustesse.Sest küsida võib ka täiesti tõsiselt. Inimesed otsivad ju vastuseid, eriti siis, kui nad on pimeduses. Tundmatuses. Segaduses. Uues kohas. Ja tihtilugu ei küsita üksteiselt, vaid vahendajate kaudu, raha eest. Olgu selleks kivid, kaardid, inglid ja ka mõni virtuaalne küsimise koht – näiteks “jah“- või “ei“-pliiats... Tundub, et see on teema, mis inimesi viimasel ajal üha enam paelub – vastuste leidmine vahendajate kaudu. Niisiis, miks mitte pakkuda avalikku ruumi masinat, mis vastab kõigile ja täiesti tasuta.Merit Karise sõnul tõstatub ka aspekt, et kas inimene üldse julgeb küsida, kas julgeb näha vastust ja mis ta selle vastusega peale hakkab. Masin ongi ise üks suur, suure tähega Kas. Kas, mida, millal ja kellelt küsida... Kas vastus sõltub küsimusest, küsijast, vastajast, kohast või ajast? Merit Karise meelest oleks huvitav teada saada ka seda, kas ka inimene, kes on muidu kahe jalaga maa peal, sellest majadevahest möödudes kiikab sealsesse sügavikku. “Minu meelest on sellel majadevahelisel pimedusel ja tunnelil oma külgetõmme ja mõju, see on üks mõtteid ja tundeid ärgitav koht,“ selgitas ta. Tundmatusest otsitaks vastuseid, ja mõnikord leitakse.Neile, kes juurdlevad, mida küsida, on aga üles pandud mõni küsimus. On nii tõsiseid kui naljatavaid. Masin võiks eriti rohket kasutust leida vana-aastaõhtul ja -ööl, kui on juba iidne komme ennustada uut aastat. Ja tore, kui masin annab inimestele põhjuse talveõhtul linna jalutama minna, elu üle arutada, ka naerda ja nalja teha.Teostus Jaanus Hiisilt ja Sergei Jasjukevitšilt LedCraftist, kontseptsioon Merit Kariselt. Teostust toetas Kuressaare linn. Tänud Aleksander Baumannile, Vello Laametsale, Lauri Saluveerile, Kristel Tikerperile, Oliver Maakerile.Küsimusi küsida soovitab aga Merit Karise just pimedas. Sest siis on pimedusest kiirgava valgustatud vastuse efekt kõige suurem. Masin on üleval kuni märtsini 2017.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Nagu eelmisel nädalal rohkelt kajastust leidis, tõusid OPEC-i
eelmise nädala otsuse tõttu kütuse maailmaturu hinnad. Eile hommikul olidki kütuse hinnad tavatult kõrged, lõunaks aga natuke leevenesid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kütuse hinnad hüppasid hetkeks lakke

maintext:
Uudised
Kütuse hinnad hüppasid hetkeks lakke (1)
Teisipäev, 06. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 06. detsember 2016. FOTO: Valmar Voolaid Nagu eelmisel nädalal rohkelt kajastust leidis, tõusid OPEC-i eelmise nädala otsuse tõttu kütuse maailmaturu hinnad. Eile hommikul olidki kütuse hinnad tavatult kõrged, lõunaks aga natuke leevenesid.
Näiteks maksis hommikul Kuressaare tanklates mootoribensiini 95 liiter 1,179
eurot ja diislikütuse liiter 1,189 eurot. Nii kallis oli 95 liiter viimati eelmise aasta 27. juulil. Lõunaks oli Olerexis, Nestes ja Saare Kütuse Roonimäe tanklas bensiini 95 hind 1,143 eurot ja diislikütusel 1,163 eurot liitrilt.
Olerexi sisseostujuht Alan Vaht tõdes, et kui maailmaturu hind oli eilseks tõusnud neli senti, realiseeriti sellest tanklates kaks senti (arvestades pärastlõunast hinda).
Kujuneb kolme päevaga
“Kui nüüd vaadata, et hinnad on kütustel tõusnud täna veel 0,8 senti liitrist, kanduvad need ühel hetkel paratamatult ka tanklate hindadele üle,“ selgitas ta, lisades, et ennustab kütuse kõrghetke selle nädala kolmapäevaks või neljapäevaks.
Esmaspäeviti on hinnad korrigeeritud kõrgemale tasemele ja pärast seda hakkavad taas langema – see on konkurents, mis tagab klientidele parimad hinnad,“ selgitas sisseostujuht.
Samas mõtiskles Vaht, et iseküsimus on see, kas turul toimuv virr-varr on klientidele arusaadav, et hinnad liiguvad ühe päeva jooksul suures ulatuses üles-alla.
Vaht tõi selle kõrvale ka näite, kus mõnel esmaspäeval on tõstetud hinda, mis juba samaks õhtuks on langenud sinna, kus oli enne seda. “Mõni nädal tagasi olid lausa hulgihinnad või isegi nendest madalamad. Kui võtta maha ka kliendisoodustus, on müüdud lausa kahjumis, aga selline see tänapäeva konkurents on,“ tõdes mees.
Vaht selgitas, et Eesti kütuseturg sõltub kolme päeva keskmisest hinnast. “Tänane sisseost koosneb reedesest, neljapäevasest ja kolmapäevasest hinnast. Kõigil neil päevadel on maailmaturu hind tõusnud ja nii ka täna.
Kui mõelda homsele, siis sealt langeb ära kolmapäeva ehk odavaim hind ja lisandub tänane kõrgeim hind, seega homne hind tõuseb,“ kirjeldas Vaht. Näiteks maksis hommikul Kuressaare tanklates mootoribensiini 95 liiter 1,179eurot ja diislikütuse liiter 1,189 eurot. Nii kallis oli 95 liiter viimati eelmise aasta 27. juulil. Lõunaks oli Olerexis, Nestes ja Saare Kütuse Roonimäe tanklas bensiini 95 hind 1,143 eurot ja diislikütusel 1,163 eurot liitrilt.Olerexi sisseostujuht Alan Vaht tõdes, et kui maailmaturu hind oli eilseks tõusnud neli senti, realiseeriti sellest tanklates kaks senti (arvestades pärastlõunast hinda).“Kui nüüd vaadata, et hinnad on kütustel tõusnud täna veel 0,8 senti liitrist, kanduvad need ühel hetkel paratamatult ka tanklate hindadele üle,“ selgitas ta, lisades, et ennustab kütuse kõrghetke selle nädala kolmapäevaks või neljapäevaks.Esmaspäeviti on hinnad korrigeeritud kõrgemale tasemele ja pärast seda hakkavad taas langema – see on konkurents, mis tagab klientidele parimad hinnad,“ selgitas sisseostujuht.Samas mõtiskles Vaht, et iseküsimus on see, kas turul toimuv virr-varr on klientidele arusaadav, et hinnad liiguvad ühe päeva jooksul suures ulatuses üles-alla.Vaht tõi selle kõrvale ka näite, kus mõnel esmaspäeval on tõstetud hinda, mis juba samaks õhtuks on langenud sinna, kus oli enne seda. “Mõni nädal tagasi olid lausa hulgihinnad või isegi nendest madalamad. Kui võtta maha ka kliendisoodustus, on müüdud lausa kahjumis, aga selline see tänapäeva konkurents on,“ tõdes mees.Vaht selgitas, et Eesti kütuseturg sõltub kolme päeva keskmisest hinnast. “Tänane sisseost koosneb reedesest, neljapäevasest ja kolmapäevasest hinnast. Kõigil neil päevadel on maailmaturu hind tõusnud ja nii ka täna.Kui mõelda homsele, siis sealt langeb ära kolmapäeva ehk odavaim hind ja lisandub tänane kõrgeim hind, seega homne hind tõuseb,“ kirjeldas Vaht.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeval kogunesid Kuressaare kuursaali hoidistajad ja hindajad, sest juba kaheksandat korda toimus Meie Maa hoidistekonkurss. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Konkursil ruulisid peet ja tsukiini

maintext:
Uudised
Konkursil ruulisid peet ja tsukiini
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 03. detsember 2016. Hoidistekonkursi žürii töös osales uustulnukana Harry Kõrvits (vasakult), staažikad hindajad olid Toomas Leedu ja Sirje Avingu. FOTO: Valmar Voolaid Neljapäeval kogunesid Kuressaare kuursaali hoidistajad ja hindajad, sest juba kaheksandat korda toimus Meie Maa hoidistekonkurss.
Hindamisele toodi seekord 99 hoidist ja huvitav oli täheldada, et need, kes žüriis juba mitmendat aastat, ei pidanud hoidiseid nii põnevaks kui uued hindajad. Üldmuljena leiti, et äädikat oli kasutatud vähem ja mõistlikult, aga suhkruga liialdatakse endiselt.
Merit Karise sõnul oli kallak katsetuste poole: “Minu lemmik oli küpsenud ja sügava maitsega tšillimarmelaad. Esimest korda maitsesin kartulimarmelaadi ja alati rõõmustab mind puhas tomat ning hea letšo.”
Sirje Avingu enda jaoks seekord midagi väga uut ja põnevat ei leidnud, kuid ärgitas inimesi kasvatama uusi sorte.
“Oleks tore, kui mõni pere hakkaks suuremal hulgal kasvatma näiteks kamperpuju ’Cola’, millest saab teha nii magusaid kui soolaseid hoidiseid, või karulauku, millel sorditaimena on suuremad lehed kui metsas kasvaval taimel.”
Laulja Silja Vipre on ise suur hoidistaja, kellel seekord kujunes kohe hetkega kolm lemmikut – karulaugupesto, juustumoos ja küüslauguõisikud.
“Olen väga kõva hoidistaja ja mul on välja kujunenud oma maitsed. Minu meelest sobib letšosse kõige paremini kookospalmisuhkur, mis toob kõik maitsed väga hästi esile, ja lisada võiks veel kreeka pähkli õli. Kukeseeni teen rosmariini, pipra ja küüslauguga. Moosidest on mu lemmik alõtšamoos.”
Noored eriti ei hoidista
Ametikooli noored kohtunikud leidsid, et võiks olla veelgi põnevamaid maitseid. Nende lemmikud olid aga küüslauguõisikud, kartulimarmelaad, kuusevõrsemoos, võilillesiirup, kuid ka traditsioonilised kõrvitsad. Paraku tunnistasid noored, et ise nad enamasti hoidiseid ei tee.
Coopi esindajana konkursil viibinud Õile Aavik ütles, et Coopi kauplustes võiks müügil olla Aino Kivi valmistatud krõmpsuv jõulukapsas, kus kapsale oli lisatud porgandit ja peeti.
Olde Hansa peakokk Emmanuel Wille avastas enda jaoks lodjapuu ja võilille siirupi ning teda üllatasid mahlad, valge šokolaadiga moos ning marineeritud peet.
“Olen Eestis elanud 21 aastat ja paarkümmend aastat tagasi tundus mulle, et kõik kasutasid hirmus palju äädikat, nüüd siin olid maitsed päris hästi balansis. See on Eesti köök ja seda peab hoidma.”
Žürii esimees Toomas Leedu vaimustus küüslauguõitest. “Mul juba tekkis mõte rääkida mõne küüslaugukasvatajaga, et saaks õisikuid ja teeks neid ise sisse. Veel meeldis mulle tomatimahl, mida ostaks kohe kastitäie, nii aus kraam. Karulaugupesto on tõeline tervisepauk, aga oleks vajanud paremat mikserist, et mass oleks kreemjas.”
Juss Lindmäe kurtis suhkruga liialdamise üle, kuid oli rahul sellega, et oskuslikult on ära kasutatud tsukiinisid ja seda nii moosina kui 10 cm pikkuste viljadena soolastes hoidises.
“Super! Pole vaja tsukiinisid peenral liiga suureks kasvatada ja siis ära visata.”
Saaremaa Delifood OÜ kvaliteedi- ja tootearendusjuht Merike Puskar puutus sellise hindamisega kokku esmakordselt.
“See oli mulle tõeline üllatus, et oli nii palju häid tooteid. Teen ise ka väga palju hoidiseid kõikvõimalikest asjadest, aga siin olid kõige suuremad üllatajad küüslauguõisikud ja karulaugupesto, magusatest ilus ja kasulik ebaküdooniasiirup ning võilillesiirup.”
Lii Kirves Saarte Sahvrist otsis hoidist, kus sees vähe suhkrut. “Oli üksjagu tegemist, et leida suhkruvaba või vähese suhkruga tehtud hoidist. Inimesed ei tea, et näiteks dattel annab magusust ning seda saab kasutada hoidistamisel suhkru asemel.”
Margit ja Harry Kõrvits iseloomustasid end nii, et pere naispool on traditsioone hoidev ja meespool katsetaja.
“Mul oli ema suur hoidistaja ja olen hoidiste peal üles kasvanud. Meil oli maal kohustus iga päev minna metsa ja korjata marju ning seeni. Ema tegi julgeid, hästi maitsestatud ja vürtsiseid hoidiseid. Siin olid muidugi teised maitsed. Mulle meeldis karulaugupesto ja mustika-ingveriketšup “Öö”,” ütles Harry.
Margitile meeldis kõige rohkem hea vana kooli punasesõstratarretis.
Võitjad üllatasid
Soolaste hoidiste võidutöö “Roosa” valmistas suvesaarlane Kaarel Tooming Rautsi talu kirjudest peetidest, millele oli lisatud Ranna Liu küüslauguküüs ning valatud üle punapeedi õrna suhkrumarinaadiga.
“Algaja õnn, tegingi ju ühe purgi. Ilusa näoga tuli, ema ärgitas konkursile esitama,“ ahmis Kaarel üllatusest õhku ega suutnud võitu uskuda. “Vanaema oskab mul hoidiseid teha ja parimad peedid on tema tehtud. Kui vanaemalt küsisin, mis vahekorras suhkrut ja äädikat panna, sain vastuseks, et maitse järgi. No paningi siis maitse järgi ja lisasin naljaviluks ka paar küüslauguküünt. Kuna peedid keesid heledaks, keetsin suhkrumarinaadi punapeedist.“
Lija Klein on Meie Maa konkursil staažikas osaleja ja seekord võitis ta mitmes kategoorias. Oma magusa hoidise võidutööst rääkis Lija nii: “Puhastasin, pesin pihlakad ära ja tegin pihlakasiirupi. Vaatasin, et nii ilusad marjad jäävad järele, aga kuna mul tuli üks ploomimoos kogemata hirmus vedel, panin selle pihlakatega kokku ja lisasin mõned tükid valget šokolaadi ka.”
Lijal on sel aastal tehtud 500 purki hoidiseid ja kui tervis vastu peab, siis teeb ta järgmisel aastal jälle.
“Kui mõistust pole, ega siis vanast peast seda tule ka. See on nagu sisse kodeeritud, kui aiast õunad, ploomid, pirnid tulema hakkavad – kuhu ma nad jätan,” muigab Lija.
Hoidistekonkursi parimad
Soolased hoidised
I koht Kaarel Tooming – marineeritud peedid “Roosa” 41,9 punkti
II–III koht Mari Liis Tuisk – ploomitšatni ja Lija Klein – pihlaka-ploomisalat 41,3
IV–V koht Anne Sipelgas – küüslauguõisikud ja Janika Rikko – juustumoos 39,9
VI koht Aino Kivi – krõmpsuv jõulukapsas tšilliga 39,6
VII koht Elja Miller – tomatimahl 39,4
VIII koht Leili Võrel – tšillimarmelaad paprikaga 39,3
IX koht Lilian Maastik – karulaugupesto 38,9
X koht Kaarel Tooming – mustika-ingveriketšup 38,2
Traditsiooniline – Lija Klein – letšo
Innovaatiline – Lilian Maastik – karulugupesto
Parim noor – Mari Liis Tuisk – ploomitšatni
Magusad hoidised
I koht Lija Klein – suvikõrvitsa-nektariinimoos valge šokolaadiga 41,4
II koht Lii Peäske – kuusevõrsemoos 37,8
III koht Ly Saar – ebaküdooniasiirup 36,8
IV–V koht Siiri Lõu – füüsali-õunamoos ja Liane Trei ebaküdooniajook 35,5
VI–VII koht Lija Klein – pihlakasiirup ja Elna Mitt – ploomi-punasesõtramoos 35,1
VIII koht Anne Nelis – punasesõstratarretis 34,7
IX koht Maire Tamm – laimi-klaarimoos 34,4
X koht Rally Matt – võilillesiirup 34,1
Traditsiooniline – Rally Matt – võilillesiirup
Innovaatiline – Lija Klein – suvikõrvitsa-nektariinimoos valge šokolaadiga
Parim noor Evelin Voksepp – Pina colada moos
Auhinnad
Kaks 75-eurost kinkekaarti Agricentrilt, kaks 30-eurost kinkekaarti Coop Saaremaalt, neli spaapääset GOSPA-lt ja Grand Rose’ilt, tooteid Saaremaa Delifoodilt ja Pihtla Õllelt.
Eriauhinnad
Saarte Sahver – Aino Kivi suhkruvaba õunakreem ja Siiri Lõo füüsali-õunamoos
Saaremaa Delifood OÜ – Ly Saar ebaküdooniasiirup
Osalejad
Virve Aau, Elja Miller, Bret Kuusik, Rein Koltšuk, Evelin Voksepp, Liane Trei, Mari Liis Tuisk, Lii Peäske, Merle Prii, Helle Timm, Lija Klein, Malle Lepp, Larissa Ehte, Kaja Juulik, Lilian Maastik,
Signe Mehik, Allan Mehik, Helgi Altmets, Leili Võrel, Maris Rebel, Rally Matt, Elna Mitt, Siiri Lõo, Aino Kivi, Anne Sipelgas, Heili Kuivjõgi, Anita Kangur, Gurmaaniklubi 40+, Agne, Õie-Laurielle Väli, Janika Rikko, Mikk Jõgi, Luule Laasma, Janika Jõgi, Anne Nelis, Kaarel Tooming.
Žürii
Soolased
1. Toomas Leedu – žürii esimees, kuursaali Ku-Kuu restorani peakokk
2. Emmanuel Wille – Olde Hansa peakokk
3. Sirje Avingu – Agricentri agronoom
4. Merit Karise – idee algataja, Kuressaare ametikooli õpetaja
5. Harry Kõrvits – näitleja ja muusik, “kõhuori”
6. Silja Vipre – laulja
7. Loore Kuris – Kuressaare ametikooli õpilane
Magusad
1. Juss Lindmäe – kuursaali Ku-Kuu restorani vanemkokk
2. Lii Kirves – Saarte Sahvri omanik
3. Margit Kõrvits – Kure kohviku omanik
4. Merike Puskar – Saaremaa Delifood OÜ kvaliteedi- ja tootearendusjuht
5. Kairi Lonks – Kuressaare ametikooli õpilane
6. Maarja Maripuu – Kuressaare ametikooli õpilane
7. Veljo Kuivjõgi – endine Meie Maa ajakirjanik
Hindamisele toodi seekord 99 hoidist ja huvitav oli täheldada, et need, kes žüriis juba mitmendat aastat, ei pidanud hoidiseid nii põnevaks kui uued hindajad. Üldmuljena leiti, et äädikat oli kasutatud vähem ja mõistlikult, aga suhkruga liialdatakse endiselt.Merit Karise sõnul oli kallak katsetuste poole: “Minu lemmik oli küpsenud ja sügava maitsega tšillimarmelaad. Esimest korda maitsesin kartulimarmelaadi ja alati rõõmustab mind puhas tomat ning hea letšo.”Sirje Avingu enda jaoks seekord midagi väga uut ja põnevat ei leidnud, kuid ärgitas inimesi kasvatama uusi sorte.“Oleks tore, kui mõni pere hakkaks suuremal hulgal kasvatma näiteks kamperpuju ’Cola’, millest saab teha nii magusaid kui soolaseid hoidiseid, või karulauku, millel sorditaimena on suuremad lehed kui metsas kasvaval taimel.”Laulja Silja Vipre on ise suur hoidistaja, kellel seekord kujunes kohe hetkega kolm lemmikut – karulaugupesto, juustumoos ja küüslauguõisikud.“Olen väga kõva hoidistaja ja mul on välja kujunenud oma maitsed. Minu meelest sobib letšosse kõige paremini kookospalmisuhkur, mis toob kõik maitsed väga hästi esile, ja lisada võiks veel kreeka pähkli õli. Kukeseeni teen rosmariini, pipra ja küüslauguga. Moosidest on mu lemmik alõtšamoos.”Ametikooli noored kohtunikud leidsid, et võiks olla veelgi põnevamaid maitseid. Nende lemmikud olid aga küüslauguõisikud, kartulimarmelaad, kuusevõrsemoos, võilillesiirup, kuid ka traditsioonilised kõrvitsad. Paraku tunnistasid noored, et ise nad enamasti hoidiseid ei tee.Coopi esindajana konkursil viibinud Õile Aavik ütles, et Coopi kauplustes võiks müügil olla Aino Kivi valmistatud krõmpsuv jõulukapsas, kus kapsale oli lisatud porgandit ja peeti.Olde Hansa peakokk Emmanuel Wille avastas enda jaoks lodjapuu ja võilille siirupi ning teda üllatasid mahlad, valge šokolaadiga moos ning marineeritud peet.“Olen Eestis elanud 21 aastat ja paarkümmend aastat tagasi tundus mulle, et kõik kasutasid hirmus palju äädikat, nüüd siin olid maitsed päris hästi balansis. See on Eesti köök ja seda peab hoidma.”Žürii esimees Toomas Leedu vaimustus küüslauguõitest. “Mul juba tekkis mõte rääkida mõne küüslaugukasvatajaga, et saaks õisikuid ja teeks neid ise sisse. Veel meeldis mulle tomatimahl, mida ostaks kohe kastitäie, nii aus kraam. Karulaugupesto on tõeline tervisepauk, aga oleks vajanud paremat mikserist, et mass oleks kreemjas.”Juss Lindmäe kurtis suhkruga liialdamise üle, kuid oli rahul sellega, et oskuslikult on ära kasutatud tsukiinisid ja seda nii moosina kui 10 cm pikkuste viljadena soolastes hoidises.“Super! Pole vaja tsukiinisid peenral liiga suureks kasvatada ja siis ära visata.”Saaremaa Delifood OÜ kvaliteedi- ja tootearendusjuht Merike Puskar puutus sellise hindamisega kokku esmakordselt.“See oli mulle tõeline üllatus, et oli nii palju häid tooteid. Teen ise ka väga palju hoidiseid kõikvõimalikest asjadest, aga siin olid kõige suuremad üllatajad küüslauguõisikud ja karulaugupesto, magusatest ilus ja kasulik ebaküdooniasiirup ning võilillesiirup.”Lii Kirves Saarte Sahvrist otsis hoidist, kus sees vähe suhkrut. “Oli üksjagu tegemist, et leida suhkruvaba või vähese suhkruga tehtud hoidist. Inimesed ei tea, et näiteks dattel annab magusust ning seda saab kasutada hoidistamisel suhkru asemel.”Margit ja Harry Kõrvits iseloomustasid end nii, et pere naispool on traditsioone hoidev ja meespool katsetaja.“Mul oli ema suur hoidistaja ja olen hoidiste peal üles kasvanud. Meil oli maal kohustus iga päev minna metsa ja korjata marju ning seeni. Ema tegi julgeid, hästi maitsestatud ja vürtsiseid hoidiseid. Siin olid muidugi teised maitsed. Mulle meeldis karulaugupesto ja mustika-ingveriketšup “Öö”,” ütles Harry.Margitile meeldis kõige rohkem hea vana kooli punasesõstratarretis.Soolaste hoidiste võidutöö “Roosa” valmistas suvesaarlane Kaarel Tooming Rautsi talu kirjudest peetidest, millele oli lisatud Ranna Liu küüslauguküüs ning valatud üle punapeedi õrna suhkrumarinaadiga.“Algaja õnn, tegingi ju ühe purgi. Ilusa näoga tuli, ema ärgitas konkursile esitama,“ ahmis Kaarel üllatusest õhku ega suutnud võitu uskuda. “Vanaema oskab mul hoidiseid teha ja parimad peedid on tema tehtud. Kui vanaemalt küsisin, mis vahekorras suhkrut ja äädikat panna, sain vastuseks, et maitse järgi. No paningi siis maitse järgi ja lisasin naljaviluks ka paar küüslauguküünt. Kuna peedid keesid heledaks, keetsin suhkrumarinaadi punapeedist.“Lija Klein on Meie Maa konkursil staažikas osaleja ja seekord võitis ta mitmes kategoorias. Oma magusa hoidise võidutööst rääkis Lija nii: “Puhastasin, pesin pihlakad ära ja tegin pihlakasiirupi. Vaatasin, et nii ilusad marjad jäävad järele, aga kuna mul tuli üks ploomimoos kogemata hirmus vedel, panin selle pihlakatega kokku ja lisasin mõned tükid valget šokolaadi ka.”Lijal on sel aastal tehtud 500 purki hoidiseid ja kui tervis vastu peab, siis teeb ta järgmisel aastal jälle.“Kui mõistust pole, ega siis vanast peast seda tule ka. See on nagu sisse kodeeritud, kui aiast õunad, ploomid, pirnid tulema hakkavad – kuhu ma nad jätan,” muigab Lija.I koht– marineeritud peedid “Roosa” 41,9 punktiII–III koht– ploomitšatni ja Lija Klein – pihlaka-ploomisalat 41,3IV–V koht– küüslauguõisikud ja Janika Rikko – juustumoos 39,9VI koht– krõmpsuv jõulukapsas tšilliga 39,6VII koht– tomatimahl 39,4VIII koht– tšillimarmelaad paprikaga 39,3IX koht– karulaugupesto 38,9X koht– mustika-ingveriketšup 38,2Traditsiooniline –– letšoInnovaatiline –– karulugupestoParim noor –– ploomitšatniI koht– suvikõrvitsa-nektariinimoos valge šokolaadiga 41,4II koht– kuusevõrsemoos 37,8III koht– ebaküdooniasiirup 36,8IV–V koht– füüsali-õunamoos ja Liane Trei ebaküdooniajook 35,5VI–VII koht– pihlakasiirup ja Elna Mitt – ploomi-punasesõtramoos 35,1VIII koht– punasesõstratarretis 34,7IX koht– laimi-klaarimoos 34,4X koht– võilillesiirup 34,1Traditsiooniline –– võilillesiirupInnovaatiline –– suvikõrvitsa-nektariinimoos valge šokolaadigaParim noor– Pina colada moosKaks 75-eurost kinkekaarti Agricentrilt, kaks 30-eurost kinkekaarti Coop Saaremaalt, neli spaapääset GOSPA-lt ja Grand Rose’ilt, tooteid Saaremaa Delifoodilt ja Pihtla Õllelt.Saarte Sahver – Aino Kivi suhkruvaba õunakreem ja Siiri Lõo füüsali-õunamoosSaaremaa Delifood OÜ – Ly Saar ebaküdooniasiirupVirve Aau, Elja Miller, Bret Kuusik, Rein Koltšuk, Evelin Voksepp, Liane Trei, Mari Liis Tuisk, Lii Peäske, Merle Prii, Helle Timm, Lija Klein, Malle Lepp, Larissa Ehte, Kaja Juulik, Lilian Maastik,Signe Mehik, Allan Mehik, Helgi Altmets, Leili Võrel, Maris Rebel, Rally Matt, Elna Mitt, Siiri Lõo, Aino Kivi, Anne Sipelgas, Heili Kuivjõgi, Anita Kangur, Gurmaaniklubi 40+, Agne, Õie-Laurielle Väli, Janika Rikko, Mikk Jõgi, Luule Laasma, Janika Jõgi, Anne Nelis, Kaarel Tooming.1. Toomas Leedu – žürii esimees, kuursaali Ku-Kuu restorani peakokk2. Emmanuel Wille – Olde Hansa peakokk3. Sirje Avingu – Agricentri agronoom4. Merit Karise – idee algataja, Kuressaare ametikooli õpetaja5. Harry Kõrvits – näitleja ja muusik, “kõhuori”6. Silja Vipre – laulja7. Loore Kuris – Kuressaare ametikooli õpilane1. Juss Lindmäe – kuursaali Ku-Kuu restorani vanemkokk2. Lii Kirves – Saarte Sahvri omanik3. Margit Kõrvits – Kure kohviku omanik4. Merike Puskar – Saaremaa Delifood OÜ kvaliteedi- ja tootearendusjuht5. Kairi Lonks – Kuressaare ametikooli õpilane6. Maarja Maripuu – Kuressaare ametikooli õpilane7. Veljo Kuivjõgi – endine Meie Maa ajakirjanik
Veel artikleid samast teemast »