maintext:
Raekojas avatud näitusel näeb jahirelvi läbi mitme sajandi
Kaire Reiljan
Täna pärastlõunal Haapsalu raekojas avatud jahirelvanäitusel on väljas sada jahipüssi, millest vanimad ulatuvad vähemalt 17. sajandisse ja kaugemad on Eestisse jõudnud teistest maailma otsast.
Näitusel välja pandud sajast püssist 98 pärinevad Eesti ajaloomuuseumi kogust, kaks on lisatud SA Haapsalu ja Läänemaa muuseumi varade hulgast. Püsse täiendavad Läänemaa jahimeeste medaliväärilised jahitrofeed ja topised siinsest muuseumist
„Hästi tore on see, et siin on lisaks püssidele kaasatud ka trofeed ja mehed,” sõnas näituse kuraator ja Eesti ajaloomuuseumi relvakogu hoidja Jaak Mäll.
Näituse idee pakkuski välja Mäll, kes tunnistas, et on jahipüsside näituse mõtet juba aastaid eri Eesti muuseumitele pakkunud. Alles Haapsalu ja Läänemaa muuseumite juht Anton Pärn haaras ideest kinni.
„Alguses mõtlesin küll, palju selles näituses on Läänemaad, aga siis sain aru, et jahindus on üks väheseid tegevusalasid, mis laieneb Läänemaast Võrumaani ja on rahvusvaheline,” selgitas Pärn.
Jaak Mäll tunnistas näituse avamisel kohe hakatuseks, et tal endal pole jahindusega mitte kõige vähematki sidemeid, kuid oma töö tõttu on pidanud end jahirelvandusega kurssi viima.
Eesti ajaloomuuseumi relvakogus on arvel umbes 2700 ühikut, millest jahirelvi paarisaja ringis.
Eesti ajaloomuuseumi eelkäija, Tallinna provintsiaalmuuseum hakkas relvi koguma juba 1860. aastatel. Nii on muuseumi jõudnud näiteks baltisakslaste kogutud, neile aja jooksul kingitud või reisidelt kaasa toodud jehirelvi.
Relvakogu kogu täieneb nüüdki pidevalt. Mälli sõnul on ligi pooled Haapsalu näituselgi väljas olevad jahirelvad jõudnud muuseumisse politsei- ja piirivalveameti (PPA) kaudu. Nimelt on Mäll kaasatud komisjoni, mis otsustab registeerimata relvade hävitamise üle. Nende hulgas on ka relvi, mis väärivad igavest säilitamist riigi omandis ja riigimuusuemi kollektsioonis.
Kuigi osa ka näitusele jõudnud relvadest on praegugi üsna laialt levinud, peab Mäll nende säilitamist oluliseks: „Olen võtnud ka nõukogude aegsete jahipüssidega seisukoha, et mis siis, et neid on palju, aga 50 aasta pärast neid enam ei ole, sest seadusega ette nähtud viisil ei ole neil relvadel võimalust lõpetada mujal kui sulatusahjus.”
Haapsalu ja Läänemaa muusumite juhi Anton Pärna sõnul võib jahirelvanäitust lugeda jätkuks sarjale "Muuseum tuleb külla". Kui novembris lõppes Eesti kunstimuuseumi Laikmaa näitus, siis nüüd on jahirelvadega külas Eesti ajaloomuuseum.
Fotod Arvo Tarmula


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

title: Austatud eakad!

maintext:
Austatud eakad!
Läänemaa pensionäride ühenduse jõulukontsert on 15. detsembril algusega kell 15 Haapsalu kultuurikeskuses.
Avatud on kohvik, kus tass kohvi ja piparkook aitavad mõnusalt vestelda.
Rõõm jälle kohtuda!
Läänemaa Pensionäride Ühenduse juhatus

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

maintext:
Läänemaa Noortekogu hakkab juhtima Birgit Aljaste (2)
Toimetanud Kristjan Kosk
Pildil Läänemaa Noortekogu aseesimees Martten Tiitsma (vasakult), esimees Birgit Aljaste ja aseesimees Dan Taidla. Foto: Ülle Erman
Läänemaa Noortekogu valis 10. detsembril toimunud koosolekul omale uue juhatuse. Noortekogu hakkavad aseesimeestena juhtima Martten Tiitsma ja Dan Taidla ning esimehena Birgit Aljaste.
2016. aasta on Läänemaa Noortekogu jaoks olnud äärmiselt tegus. Läbi on viidud mitmeid sündmuseid, osaletud erinevate otsustusorganite töös ja arendatud Läänemaa noortemaastikku. Aasta alguses peamisteks eesmärkideks seatud liikmeskonna arendamine ja osaluskogude populariseerimine on vilja kandnud.
Noortekogust on Läänemaal saanud oluline osa noorsootöö valdkonnast ja 16. detsembril toimunud Eesti Noorteühenduste Liidu tunnustussündmusel tõsteti Läänemaa Noortekogu ühe paremini toimiva noortekoguna eeskujuks kõikidele Eestis tegutsevatele osaluskogudele.
Uue juhatuse valimisega on noortekogu seadnud põhilisteks eesmärkideks noorte kaasatuse edendamise ja koostöö arendamise erinevate otsustusorganitega. „Suured sammud on juba tehtud, kuid Eestis on mitmeid omavalitsusi, mida eeskujuks võtta noorte kaasamisel otsustusprotsessidesse
Läänemaal,” ütles Läänemaa Noortekogu juhatuse esimees Birgit Aljaste.
Aasta esimeses pooles tegeleb noortekogu info uuendamise, põhikirja muutmise ja sündmuse Kultuuride päev 2017 ettevalmistamisega, mida korraldatakse koostöös Europe Direct Läänemaa teabekeskusega. Teises pooles on oodata Läänemaa noorte inspiratsioonipäeva, osaluskohvikut ja muid sündmusi.
10. detsembri seisuga on Läänemaa Noortekogus 18 liiget, kelle seas on esindatud Lääne-Nigula, Hanila, Lihula ja Ridala vallad ning Haapsalu linn. „Tuleva aasta eesmärkide hulka kuulub ka esindatuse laienendamine piirkondadesse, kus see hetkel puudub,” lisas Aljaste.
Läänemaa Noortekogu on asutatud 30. jaanuaril 2006. aastal, tehes sellest ühe staažikama osaluskogu Eestis. Noortekogu tegevuse eesmärk on võimaldada noorte osalemist ühiskonnaprotsessides ja kaitsta noorte huvisid neid puudutavates valdkondades. Lisaks organiseerib Läänemaa Noortekogu regionaalseid sündmusi ja arendab koostöös teiste organisatsioonidega
noorsootöö maastikku.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Politsei pidas kinni Tallinna televisiooni juhi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Täna hommikul pidasid keskkriminaalpolitsei töötajad kuriteos kahtlustatavana kinni Tallinna TV juhatuse liikme Toomas Lepa. Lisaks Lepale pidasid politseinikud samas kuriteos kahtlustatavana kinni veel kolm inimest, kellest üks on TTV töötaja. Kahtlustus on esitatud ka ühele juriidilisele isikule.
Tegemist on selle aasta juuni lõpus alustatud kriminaalmenetluse esimeste avalike menetlustoimingutega, mille raames uuritakse suures ulatuses Tallinna Televisiooni rahade omastamist. Hetkel otsivad keskkriminaalpolitsei ametnikud läbi kahtlustatavate elu- ning töökohti, sealhulgas ka Toomas Lepa kasutuses olevaid Tallinna Televisiooni ruume.
Esialgse kahtlustuse järgi on Toomas Lepp lasknud mitme aasta vältel maksta Tallinna Televisioonil temaga seotud ettevõttele igakuiselt tasu teenuste eest, mida tegelikult ei osutatud. Praegu on alust arvata, et sellega on Tallinna Televisioonile tekitatud kahju suurusjärgus paarsada tuhat eurot.
Toomas Lepp on kuriteos kahtlustatavana kuni 48 tunniks kinni peetud.
Prokurör Leelet Kivioja sõnul on nii politsei kui ka prokuratuuri üks prioriteetidest uurida kohalike omavalitsuste vara võimalikku väärkasutamist – kas omavalitsustele eraldatud raha kasutatakse kohaliku elu edendamiseks või kellegi isiklikuks rikastumiseks.
„Kuivõrd sihtasutus TTV kuulub Tallinna linnale, on kahtlustuste järgi kaudselt omastatud maksumaksja raha isiklikuks hüvanguks. Hetkel kogutud tõendid viitavad, et omastamine olnud järjepidev ning kestnud aastaid.“
Keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo juht Mati Ombler kinnitas, et igal aastal on büroo töötajad edastanud prokuratuuri kriminaalasju, milles kahtlustatakse just kohalikus omavalitsuses või selle hallatavas asutuses toime pandud korruptsioonikuritegusid. „Omavalitsustes toimuv on kahtlemata ka edaspidi meie terava pilgu all, sest avalike vahendite omakasust lähtuv kasutamine ei arenda kohalikke olusid ega muuda meie inimeste elu paremaks.“
Uurimist viib läbi keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ning seda juhib Põhja ringkonnaprokuratuur.


maintext:
Galerii: Kaitseliidu õppus Orkaan Lõuna-Läänemaal
Eile Lõuna-Läänemaal alanud Kaitseliidu suurõppuse „Orkaan 2016“ fookuses on sisekaitse ning erinevate jõustruktuuride vahelise koostöö harjutamine.
Lääne maleva pealik kolonelleitnant Rasmus Lippur ütles, et sisekaitseülesannete täitmist harjutab Kaitseliit selleks, et olla vajadusel n-ö päriselus võimelised politseid ja Päästeametit toetama. „Õppused aitavad meil aimu saada teineteise protseduuridest, võimekustest ja ülesannetest,“ lisas Lippur.
Õppus viiakse läbi Lõuna-Läänemaal Lihula ja Hanila valla territooriumil, peamiselt Lihulas, Virtsus ja Vatlas, kus harjutatakse ühiselt nii kontrollpunktide rajamist ja mehitamist, avaliku korra tagamist, patrullimist kui ka määratud objektide kaitset.
Kolonelleitnant Lippuri sõnul õppus kohalikele elanikele väga suuri ebamugavusi ei tohiks põhjustada. Õppuse intensiivsematel perioodidel ja mõningate õppeülesannete täitmise ajaks piiratakse küll üksikutel avalikel teedel sõidukite liikumiskiirust, kuid seda ajutiselt ning ainult teatud kohtades.
Sellest hoolimata palub ta inimestel õppuse piirkonnas viibides tähelepanelik olla, sest teedel võib ringi liikumas näha tavapärasest rohkem kaitseliitlasi ja nende tehnikat. Samuti võivad vabatahtlikud riigikaitsjad kasutada oma õpieesmärkide saavutamiseks erinevaid imitatsioonivahendeid.
„Imitatsioonivahendite kasutamine on reguleeritud vastavalt kaitseväes ja Kaitseliidus kehtivatele ohutuseeskirjadele tagamaks nii õppusel osalejate kui ka kõrvaliste isikute turvalisus,“ selgitas kolonelleitnant Lippur.
Kuna õppust viiakse enamasti läbi avalikus ruumis, on imitatsioonivahendite kasutamist öisel ajal piiratud miinimumini, et võimalikult vähe häirida tavaelu. „Ootame kohalikelt elanikelt mõistvat suhtumist, toetades meie tegevust, annate ka oma panuse Eesti kaitsevõime arengusse,“ lisas Lippur.
Kaitseliidu Lääne-Eesti malevate õppust „Orkaan“ korraldatakse tänavu juba üheteistkümnendat korda. Kokku osaleb harjutusel üle seitsmesaja kaitseliitlase põhiliselt Pärnumaa, Lääne ja Saaremaa malevatest, keda toetavad suuremate üksustega veel Rapla ning Läti vabatahtlikud riigikaitsjad. Lisaks veel Politsei- ja piirivalveameti ning Päästeameti töötajad ja mitmete kohalike omavalitsuste esindajad.
Fotod: Urmas Lauri


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Statistikaamet: mullu koges suhtelist vaesust iga viies Eesti elanik
Toimetanud Urmas Lauri
Suhtelises vaesuses elas 2015. aastal 21,3% ja absoluutses vaesuses 3,9% Eesti elanikkonnast, teatab Statistikaamet. Suhtelist vaesust kogevate inimeste osatähtsus vähenes varasema aastaga võrreldes 0,3 protsendipunkti ning absoluutses vaesuses elavate inimeste osatähtsus 2,4 protsendipunkti.
2015. aastal elanikkonna sissetulek suurenes ja sissetulekute ebavõrdsus vähenes. Siirded (riiklikud toetused ja pensionid) aitasid takistada vaesusesse langemist, sest nende mittearvestamisel sissetulekute hulka oleks suhtelises vaesuses elanud 39,2% ja absoluutses vaesuses 25,2% elanikkonnast.
Suhtelises vaesuses elas 2015. aastal inimene, kelle kuu ekvivalentnetosissetulek oli väiksem kui 429 eurot (2014. aastal 394 eurot) ning absoluutses vaesuses inimene, kelle kuu ekvivalentnetosissetulek oli väiksem kui 201 eurot (2014. aastal 203 eurot). 2015. aastal erinesid elanikkonna vaeseima ja rikkaima viiendiku sissetulekud 5,7 korda.
Võrreldes 2014. aastaga on vähenenud nii laste, noorte kui ka keskealiste vaesus, suurenenud aga vanemaealiste suhteline vaesus. 2015. aastal elas 40,2% 65-aastastest ja vanematest suhtelises vaesuses (2014. aastal 35,8%). 2015. aastal elas alla 18-aastastest lastest suhtelises vaesuses 18,5% ehk poolteist protsendipunkti vähem kui aasta varem, samuti langes laste absoluutse vaesuse määr – vastav näitaja oli 2014. aastal 9,1% ja 2015. aastal 4,6%.
Haridustase mõjutab vaesusesse jäämise riski oluliselt. Põhi- või madalama haridusega inimestest kuulus iga kolmas sissetuleku poolest vaeseimasse ja vaid iga neljateistkümnes rikkaimasse sissetulekuviiendikku. Samal ajal kuulus kolmandik kõrgharidusega inimestest rikkaima viiendiku hulka. Seetõttu on ka kõrgemalt haritud inimeste suhtelise ja absoluutse vaesuse määr (vastavalt 12,4% ja 2,0%) peaaegu kolm korda väiksem kui põhi- või madalama haridusega inimestel (suhtelise ja absoluutse vaesuse määr vastavalt 34,8% ja 5,0%). Kõrgem haridustase on oluline vaesuse vältimise eeldus.
Suhtelise vaesuse määr on inimeste osatähtsus, kelle ekvivalentnetosissetulek on suhtelise vaesuse piirist madalam. Absoluutse vaesuse määr on inimeste osatähtsus, kelle ekvivalentnetosissetulek on absoluutse vaesuse piirist madalam. Suhtelise vaesuse piir on 60% leibkonnaliikmete aasta ekvivalentnetosissetuleku mediaanist, absoluutse vaesuse piir on arvestuslik elatusmiinimum. Ekvivalentnetosissetulek on leibkonna sissetulek, mis on jagatud leibkonnaliikmete tarbimiskaalude summaga.
Hinnangud põhinevad sotsiaaluuringu andmetel, mida Statistikaamet korraldab 2004. aastast. Uuringu avaliku huvi peamine esindaja on Sotsiaalministeerium, kelle tellimusel Statistikaamet selle statistikatöö tegemiseks andmeid kogub ja analüüsib. 2016. aastal osales uuringus üle 6000 leibkonna. Uuringuga kogutakse aastasissetuleku andmeid, seetõttu küsitakse 2016. aastal 2015. aasta sissetulekut. Aastasissetulek on vajalik vaesuse ja ebavõrdsuse näitajate arvutamiseks. Sotsiaaluuringut korraldavad statistikaorganisatsioonid harmoneeritud metoodika alusel kõigis Euroopa Liidu riikides nime EU-SILC all.
Detailsemad andmed on statistika andmebaasis.


maintext:
Politsei otsib Lihula liiklusõnnetuste pealtnägijaid
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Politsei otsib inimesi, kes juhtusid nägema 2. või 7. detsembril Lihulas juhtunud liiklusõnnetust.
2. detsembril kella 14 ja 17 vahel kahjustati Lihulas Tallinna maanteel parkinud sõiduautot Audi. Õnnetuse põhjustaja lahkus sündmuskohalt.
7. detsembril kella 14 ajal toimus liiklusõnnetus Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla maantee 53. kilomeetril. Vastassuunda kaldunud sõiduki juht riivas oma sõidukiga sõiduautot Mercedes-Benz. Õnnetuse põhjustaja lahkus sündmuskohalt.
Politsei palub kõigil, kes omavad infot nende liiklusõnnetuste või põhjustaja kohta, võtta ühendust andrus.kleeman@politsei.ee või 5855 0447. Ennekõike palub politsei ühendust võtta õnnetuste põhjustajatel.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

title: Piltuudis: kõik Paliverre suusatama!

maintext:
Piltuudis: kõik Paliverre suusatama!
Urmas Lauri
Palivere suusarada on taas sõidukorras. Ruttu-ruttu suusatama, enne kui lumi taas ära kaob.
“Nüüd ruttu-ruttu suuskadele uus parafiin ja suusatama, ilmaportaalid lubavad esmaspäevast sulailma, mille ennustused vahel ka paika peavad,” ärgitab Palivere turismi- ja tervisekeskus oma sotsiaalmeediapostituses.


maintext:
Täna räägitakse Reporteritunnis haldusreformist Läänemaa moodi (4)
Vikerraadio reporter Arp Müller sõitis eelmisel reedel mööda Läänemaad ringi, et rääkida siinsete inimestega haldusreformist ja elu võimalikkusest maal.
Saate fookuses on Lääne-Nigula, kus haldusreformi käigus plaanivad tänased Lääne-Nigula, Nõva, Noarootsi, Martna ja Kullamaa ühineda suureks Lääne-Nigula vallaks keskusega Taeblas. Saade püüab anda aimu, millised on ühinemise eel inimeste ootused, mured ja kartused. Teiste seas saavad sõna Nõva lapsevanem Kaidi Silver-Schöbe, Noarootsi ettevõtja Ebekai Härm, Piirsalu külaseltsi eestvedaja Lea Lai. Vallavõimude poolset vaadet annavad usutlustes Kullamaa vallavanem Jüri Ott ning Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus.
Mööda Läänemaad päeva veetnud ja kohalike inimestega vestelnud Arp Müller ütles Lääne Elule, et tahab siia kindlasti tagasi tulla. "Läänemaa sädeinimesed jätsid mulle väga hea mulje ja mul tekkis soov ka tulevikus mikrofoniga pealinnast välja sõita ning Läänemaal toimuvat üleriigilises raadioeetris vahendada," ütles Müller.
Reporteritund algab Vikerraadios kell 14.05. Kordusena saab saadet kuulata kell 19.05.


maintext:
Märjamaa ja Vigala kirjutavad täna ühinemisleppele alla
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Täna kirjutavad Märjamaa vallavolikogu esimees Urmas Kristal ja Vigala vallavolikogu esimees Meelis Välis alla kahe valla ühinemislepingule.
22. detsembril kinnitas Vigala vallavolikogu Märjamaa valla ja Vigala valla ühinemislepingu koos lisadega. Märjamaa vallavolikogu oli jõudnud samale otsusele mõni päev varem. Uue kohaliku omavalitsusüksuse nimeks on Märjamaa vald. Vigala valla senisel territooriumil moodustatakse osavald. Ühinenud valla territoorium on 1141,8 km² ning rahvaarv 9. augusti 2016 seisuga 7821.
„Märjamaa ja Vigala valla volikogu jõudsid ühisele seisukohale moodustada võimekas omavalitsusüksus,“ lausus Märjamaa vallavolikogu esimees Urmas Kristal: “Uue omavalitsuse areng põhineb sisemisel sidususel ja piirkondade tasakaalustatud arengul, kus poolte sooviks on osutada oma elanikele kvaliteetseid ja mitmekesiseid teenuseid.“
Vigala vallavolikogu esimehe Meelis Välise sõnul oli ühinemisotsuse aluseks pooleaastased konstruktiivsed läbirääkimised ning läbi viidud rahvaküsitlus. „Otsuse tegemisele aitas kaasa ka see, et kahe valla vahel on valitsenud heanaaberlikud suhted, mille on taganud inimeste, asutuste ja organisatsioonide omavaheline hästi toimiv koostöö,“ ütles Välis.
Märjamaa ja Vigalaga pidas ühinemisläbirääkimisi ka Kullamaa, mis lõpuks otsustas siiski ühineda Lääne-Nigulaga.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Politseile on teatatud ühest plekimõlkimisest
Kaire Reiljan
Ootamatult saabunud libedus pole Läänemaal raskeid autoõnnetusi põhjustanud.
Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juht Meelis Laurmann ütles, et politseile on teatatud ühest plekimõlkimisest. See toimus Ridala vallas Pullapää kandis Nõmme teel. Inimesed selles õnnetuses viga ei saanud.
Ilmselt on libedusest põhjustatud teelt väljasõite ja plekimõlkimisi rohkemgi, kuid Laurmanni sõnul enamasti teavitatakse politseid vaid juhul kui inimene viga saab või autojuhid omavahel kokkuleppele ei saa.
„Kõrvalmaanteed on praegu väga libedad, neid ei soolatata ka,” hoiatas Laurmann.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

maintext:
Lea Altnurme: esoteerika teine tulemine uues vaimsuses
Toimetanud Andrus Karnau
Uue vaimsuse keskkonnas esinev teaduslik sõnakasutus pärineb psühholoogiast, evolutsiooni- ja kvantteooriast laenatud ideedest, mida mänguliselt tõlgendades on vormunud uue vaimsuse nurgakivi ehk enesearengu müüt, kirjutab usuteadlane Lea Altnurme Müürilehes.
Uut vaimsus on keskkond, milles tegutsevad jooga, meditatsiooni, vabastava hingamise, reiki või mõne muu sarnase praktikaga tegelevad grupid. Korraldatakse laagreid, töötubasid, loenguid, seminare, kursusi, filmiõhtuid. Arvukalt on neid, kes praktiseerivad omaette kodus.
Uue vaimsuse baasideeks, mis eristab uut vaimsust esoteerikast, on vaimne eneseareng. Esoteerikale on omane pretensioon kõrgema õpetuse tiitlile, elitaarsusele.
Religioonile viitab uue vaimsuse puhul ka selles leiduv enesearengu müüt, elu mõtestav lugu. See müüt on kasvanud välja teaduslikust evolutsiooniteooriast, mis ei inspireerinud religioosseid otsijaid seni, kuni seda rikastati usuliste ideedega, nagu õpetused reinkarnatsioonist, hingest, mitmesugustest energiatest ja karmast.
Eestlased on märkimisväärselt religioosne rahvas vaatamata modernistlikule kollektiivsele enesekuvandile, mis vastupidist väidab.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Läänlased on maailma parimad loodusteaduste tundjad
Kaie Ilves
2015. aastal tegid teiste seas PISA testi ka Lihula gümnaasiumi õpilased Ainar–Sten Junker (vasakult), Karmen Murumets, Heino Pärnpuu, Helerin Leemets ja Paul Pilme. Kokku oli Läänemaal 69 testitegijat neljast koolist. Foto: Mirjam Varik
Kui Läänemaa oleks iseseisev riik, oleksid meie koolilapsed koos Singapuri eakaaslastega maailma parimad loodusteaduste tundjad.
Lihula gümnaasiumist tegi mullu PISA testi 14 õpilast, kes olid sel ajal 15aastased. Nüüd juba 11. klassi õpilane Helerin Leemets ütles, et ei osanud nii head tulemust oodata. „Kui testi tulemused tulid ja sai teatavaks, et Läänemaa on Eesti kõige parem, siis mõtlesin, et oot, meie ju tegime seda! Kuidas saab see kõige parem olla?! Aga hea tunne on. Saame ka kaardile,” ütles Leemets.
Kui Leemets testi tegi, tundus see talle ja kaaslastele väga raske ja üsna erinev sellest, mida iga päev koolitunnis tehakse: hästi palju tuli kasutada loogikat. Näiteks leida, kui palju ruute on pildil, ja otsida sõnaderägastikust sõnu, aga oli ka traditsioonilisi ülesandeid, nagu näiteks pindala arvutamine. Leemetsa sõnul tehakse mõnikord koolis ka loogikaülesandeid, kuid mitte eriti tihti.
Loe lähemalt eilsest Lääne Elu paberlehest.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Täna lõppes Lõuna-Läänemaal suurõppus Orkaan (1)
Toimetanud Kaire Reiljan
Täna pärastlõunal lõppes Läänemaal Lihula ja Hanila vallas kolm päeva kestnud Kaitseliidu õppus Orkaan, kus harjutati nii kontrollpunktide rajamist ja mehitamist, avaliku korra tagamist, patrullimist kui ka määratud objektide kaitset.
Lääne maleva pealiku kolonelleitnant Rasmus Lippuri sõnul said Orkaanil kõik püstitatud õppe-eesmärgid planeeritud mahus täidetud.
"Harjutati läbi erinevaid stsenaariume erineva intensiivsusega. Kui õppuse teisel päeval olid sisekaitselised ülesanded koostöös politse- ja piirivalveametiga ja päästeametiga, siis täna, viimasel päeval eskaleerus olukord konventsionaalseks sõjaks. Selle vahe mõistmine on väga oluline ja seda harjutati," ütles kolonelleitnant Lippur.
Kaitseliidu Lääne-Eesti malevate õppust Orkaan korraldati tänavu juba üheteistkümnendat korda. Kokku osales harjutusel üle seitsmesaja kaitseliitlase põhiliselt Pärnumaa, Lääne ja Saaremaa malevatest, keda toetasid suuremate üksustega veel Rapla ning Läti vabatahtlikud riigikaitsjad. Lisaks osalesid õppusel politsei- ja piirivalveameti ning päästeameti töötajad ning mitmete kohalike omavalitsuste esindajad.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

title: Teedel püsib libeduse tekke oht

maintext:
Teedel püsib libeduse tekke oht
Kristjan Kosk
Libe tee. Foto: Arvo Tarmula
Maanteeameti teatel püsib täna teedel libeduse tekke oht. Varahommikul on sõiduolud riigiteedel head, kuid teed on vihmamärjad. „Nullilähedaste temperatuuride tõttu on soodsad tingimused libeduse tekkeks,” hoiatab maanteeamet.
Ilmaprognooside kohaselt on pilves ilm. Aeg-ajalt sajab vihma, pärastlõunal põhja poolt alates saju võimalus väheneb.


maintext:
Laupäeval algavad korvpalli Läänemaa meistrivõistlused
Kristjan Kosk
Läänemaa meistrivõistlusele läheb tiitlit kaitsma Haapsalu korvpallikool. Foto: Arvo Tarmula
Homme algaval Läänemaa korvpallimeistrivõistlustele on end kirja pannud viis meeskonda. Viimasel hetkel loobus osalemisest Taebla BC Jazz/Frendos.
Meistrivõistluste peakorraldaja Rudolf Lumiste sõnul on osalemisest teada andnud nii mullune võitja Haapsalu korvpallikool kui ka teise koha omanik KK Askus. Askuse on valdavalt hiidlastest koosneva klubi. Lumiste selgitas, et mängumeeste päritolu pole oluline. „Platsile saavad kõik, kelle nimi meeskonna ülesandmise lehel kirjas,” teatas peakorraldaja. Ülesandmised tuleb esitada vahetult enne esimese vooru kohtumisi.
Peale eespool mainitud meeskondade osalevad meistrivõistlustel ka Nõva, Lihula ja Tradilo meeskond. „Nõva ja Lihula on teada-tuntud kui tugevad meeskonnad, kuid üllatada võib ka Tradilo,” ütles Lumiste.
Suurimaid muudatusi on möödunud aastal tagasihoidlikult mänginud Tradilo meeskonnas. „Klubiga on liitunud mitu noort mängumeest, kelle eesmärk on tiitlivõit,” teatas Lumiste. „Tegelikult võivad kõik meeskonnad üllatada ja kindlat favoriiti on raske nimetada.”
Kõik kohtumised peetakse Haapsalu Wiedemanni spordihoones ja sissepääs on tasuta.
Mängude ajakava
1. voor 17. detsembril
12.45 Lihula – Askus
14.30 Nõva – Tradilo
2. voor 7. jaanuaril 2017
3. voor 4. veebruaril
4. voor 18. veebruaril
5. voor 19. veebruaril
Veerandfinaal 1. aprillil
Poolfinaalid 8. aprillil
Finaal 9. aprillil


authors:
Lääne Elu
Vello Kuhi

title: Kelly Veske võitis esiliiga turniiri

maintext:
Kelly Veske võitis esiliiga turniiri
Vello Kuhi
Kelly Veske (vasakul) võitis Eesti I liiga Masters turniiri. Foto: erakogu
Eesti I liiga Masters turniiril Tallinnas naisüksikmängus oli edukas Kelly Veskele. Kelly sai küll viimasena pääsme 8 parema hulka, kuid lõpetas see-eest aasta kaalukaima turniiri esikohaga.
Kuigi mängud olid ülimalt tasavägised ja kujunesid kõik peale ühe kolmesetilisteks, jätkus Kellil oskusi ja arukust otsustavad setid enda kasuks pöörata. Alagrupist pääses Kelly edasi kolme võidu ja kaotuseta. Poofinaalis tuli võit Gerly Trausi üle 7:5, 6:2.
Finaal oli tasavägine, Piret Mäelt võitis esimese seti 6:4, seejärel Kelly suutis muuta taktikat, mis tõi edu teises setis 6:3 ja ka otsustavas setis tulemusega 10/4. Aasta
alguses oli Kelly hädas vigastusega, mis ei lubanud turniiridel osaleda, kuid aasta lõpus vorm paranes ja selle suutis ta väga hästi Mastersil realiseerida.
Eesti paarismänguturniiril Mixtuur hooaja kokkuvõttes saavutasid Hõbeliigas 62 paari hulgas 185 punktiga II koha Marelle Saar/Innar Mäesalu. 10. koht kuulus 50 punktiga paarile Katrin Meriloo/Igor Nudelman. Plaatinaliigas saavutasid Kelly Veske/Marek Turu ühe turniirivõiduga kokkuvõttes 5.-7. koha.
Laagri tennisekeskuses peetud Eesti I liiga Masters turniiril alustas Marek Turu võiduga Raido Rätsepa üle 6:3, 6:3 ja alistas veerandfinaalis ka kindlalt Rein Aksimi 6:4, 6:2. Siis tuli aga tõrge ja poolfinaalis ei olnud seekord võimalust Madis Sprengi vastu. Kaotus 0:6, 0:6.


title: Juhtkiri: vastumeelt peigmees

maintext:
Juhtkiri: vastumeelt peigmees (1)
Kahe järgmise nädala jooksul kogunevad Läänemaa volikogud, et otsustada, kas ühineda või mitte. Rohkem aega ei ole, sest enne aasta lõppu peab selgeks saama, kes kellega ühineb. Läänemaal on peetud risti-rästi läbirääkimisi, nüüd on selgus enam-vähem majas ja moodustumas on kolm omavalitsust – Haapsalu, Lääne-Nigula ja Lääneranna. Vormsil on luba jääda omaette, nii et teda haldureform ei puuduta.
Peetud ühinemisläbirääkimiste ja volikogude meelsuse järgi on ühinejaid kahte sorti: need, kes on täiesti veendunud, et ajavad õiget asja, ja need, kes pole viimase hetkeni kindlad, kas ikka peaks ühinema või mitte. Esimeste seas esimesed on Lihula ja Hanila, kes on oma otsuse juba teinud. Lihula volikogu otsustas üksmeelselt ühineda Lääneranna vallaks ja on rahul. Hanila võtab ühinemist kui paratamatust stoilise rahuga – ei rõõmusta, aga ka ei kurvasta.
Pikka aega kõhelnud ja kahelnud Martna näikse olevat üle saanud sellest, et Haapsalu talle korvi andis, ja samuti rahu leidnud – rahvahääletusel selgus, et Martna elanikud pooldavad ühinemist Lääne-Nigulaga. Nüüd pole volikogul teha muud, kui otsus kinnitada. Kullamaa valis Märjamaa ja Lääne-Nigula vahel ning otsustas viimase kasuks.
Teist sorti ühinejad ongi Ridala, Nõva ja Noarootsi. Nõval võib korduda 2013. aasta, mil Nõva loobus viimasel hetkel ühinemisest. Noarootsi ei taha ühineda. Viimase õlekõrrena loodavad nad, et riigikohus nullib sundliitmise. Kindel ühinemise soov on ka Haapsalul. Ridala opositsioon on ühinemise vastu ja koalitsioon on lõhki. Üksmeelt ei paista kuskilt. See paneb mõtlema, et kui peig on ikka tõesti nii vastumeelt, kuigi muidu viks, rikas ja viisakas, ei peaks ehk seda liitu sel kujul sündima. Vahest oleks õigem vald pooleks teha, linnastunud osad liita linna ja maaosad maaga?


authors:
Lääne Elu
Heikki Sool

maintext:
Selgusid lauatennise jõuluturniiri võitjad
Heikki Sool
Läänemaa spordikooli lauatennise jõuluturniiri tugevamas grupis lõi kaasa ka treener Heikki Sool, kes pidi siiski leppima teise kohaga, kuna kaotas 2:3 esikoha võitjale Hendrik Valgemäele. Kolmas oli Andrei Ossipov.
Edasijõudnute grupis alistas kõik vastased Sander Kristjan Peterson ja võitis esikoha, teine oli Pärtel Ruut ja kolmas Mihkel Kurisman.
Algajate grupis tuli võitjaks Kairit Talving, teiseks jäi Elis Hoop ja kolmandaks Sandra Prikk.
Mihkel Kurisman, Kristjan Sander Peterson, Pärtel Ruut.
Sandra Prikk, Elis Hoop, Kairit Talving, Annabel Lamp. Fotod erakogu


authors:
Lääne Elu
Toimetandu Urmas Lauri

maintext:
Nikolai Novosjolov saavutas Doha GP-etapil kolmanda koha
Toimetandu Urmas Lauri
Doha GP meeste epee esinelik. Alexandre Bardenet FRA (vasakult), Youngjun Kweon KOR, Jean-Michel Lucenay FRA, Nikolai Novosjolov EST. Foto: Augusto Bizzi
Peale neljakuulist võistluspausi taas vehklemisrajale naasnud Nikolai Novosjolov saavutas meeste epee GP-etapil Dohas kolmanda koha. Poolfinaalis pidi ta tunnistama hilisema võitja Lõuna-Korea esindaja Youngjun Kweoni 15:13 paremust.
Rio de Janeiro OMil 8. saanud Novosjolov alistas põhiturniiri avaringis torgetega 15:11 itaallase Andrea Santarelli ja seejärel pääsul kaheksandikfinaali lisaajal 15:14 prantslase Jonathan Bonnaire’i. 16 seas oli Novosjolov tulemusega 15:10 üle ukrainlasest Maksym Khvorostist ja veerandfinaalis prantslasest Mathias Biabianyst 14:13.
Sten Priinits kaotas 64 parema hulgas jaapanlasele Satoru Uyamale 7:15 ja sai 172 vehkleja konkurentsis 44. koha.


maintext:
Aasta-analüüs: madala haridustasemega noorte hulka tuleb vähendada
Toimetanud Urmas Lauri
Haridus- ja teadusminister Mailis Reps. Foto: Arvo Tarmula
Täna avaldatud haridus- ja teadusministeeriumi aasta-analüüs annab ülevaate, millistes ministeeriumi vastutusvaldkondades on areng olnud hea või väga hea ning millele tuleb rohkem tähelepanu pöörata.
Analüüs toob esile, et loodus- ja täppisteadused on populaarsemad kui kunagi varem, mis samas tähendab, et sihte tuleb seada veel kõrgemale. Jätkuvalt jääb liiga palju noori pidama põhihariduse tasemele või ilma erialase kvalifikatsioonita, mistõttu tuleb rohkem tähelepanu pöörata tugiteenustele ning varajasele sekkumisele.
Minister Mailis Reps rõhutas, et kuigi üldiselt on meie haridus heal tasemel, jätkub kindlasti ka teemasid, millega tuleb tõsisemalt tegeleda. „Murelikuks teeb noorte suur hulk, kes isegi seitse aastat pärast põhikooli lõpetamist pole omandanud kutse- või üldkeskharidust – neid on iga viies. Nende võimalused tööturul on kahjuks kesised.“
Probleemi lahenduseks on erinevaid sekkumismeetmed juba alates alusharidusest. Aasta-analüüs pakub lahendusena näiteks riskiperede laste lasteaeda jõudmise toetamist. Samuti tuleb arendada õpetajate ja tugispetsialistide oskusi ning pakkuda neile töövahendeid erivajadustega lastega töötamiseks. Täismahus tuleb tööle panna loomisel olev madala haridusega mitteõppivate noorte seiresüsteem. Edaspidi tuleb rohkem tegeleda madalamate õpitulemustega koolidega, et neid järele aidata. Kuna sotsiaal-majanduslik olukord mõjutab ka hariduse omandamist, siis soovitab analüüs pakkuda rohkem tuge peredele.
„Jätkuvalt tuleb parandada ka hariduse vastavust tööturu vajadustele. Selleks pöörame rohkem tähelepanu kutsehariduse kvaliteedile ning tõhustame tugisüsteeme, et vähem noori katkestaks oma haridustee,“ sõnas minister Reps. „Probleemi lahendusena tuleb tõhustada tugiteenuste pakkumist ning karjäärinõustamist, et noored teeksid teadlikke valikuid.“
IT-kasutajate riigist tehnoloogiate loojateks
Rõõmustav on olukord loodus- ja täppisteaduste valdkonnas, kus viimasel seitsmel aastal on tõusnud kõrgharidusega lõpetajate arv viiendiku võrra ning on juba lähenemas aastaks 2020 seatud sihile.
„Loodus- ja täppisteadustega seotud erialasid tasub õppida, sest neil erialadel kõrghariduse omandanute palgad on teistest valdkondadest kõrgemad," ütles Reps. "Varase huvi tekitamiseks toetame IT tutvustamist lasteaedades ja koolides. Tahame areneda digitehnoloogiate kasutajate riigist üha enam uute tehnoloogiate loojate maaks.“
Seitse süvaanalüüsi
Tänavune aasta-analüüs keskendub lisaks üldisele ülevaatele ka seitsmele haridusvaldkonna kriitilisemale teemale, mille kohta on valminud ulatuslikumad analüüsid.
Detailsemates analüüsides käsitletakse järgmisi teemasid:
madala haridustasemega noored;
õpetajaameti atraktiivsus;
põhikoolijärgsed haridusvalikud;
täiskasvanute osalus elukestvas õppes;
eesti keelest erineva emakeelega põhikooli lõpetajate eesti keele oskus;
soolised lõhed hariduses
võrdne ligipääs kvaliteetsele haridusele ja tõhus hariduskorraldus.
Haridus- ja teadusministeeriumi aasta-analüüs: Haridus- ja teadusministeeriumi aasta-analüüsi kokkuvõte


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

title: Libedus viis autod kraavi

maintext:
Libedus viis autod kraavi (1)
Toimetas Lemmi Kann
Eelmisel reedel, 2. detsembril kella 23.50 paiku käisid päästjad abis liiklusõnnetusel, mis juhtus Ridala vallas Kiltsi külas, kus sõiduk oli teelt välja sõitnud. Päästjad likvideerisid süttimisohu, tõmbasid auto ratastele ja transportisid õnnetuspaigast eemale.
Laupäeval, 3. detsembril kella 21.50 paiku said päästjad väljakutse Lääne-Nigula valda Saunja külla, kus oli toimunud analoogne liiklusõnnetus – auto sõitis teelt välja. Päästjad eemaldasid süttimisohu.


authors:
Lääne Elu
Peeter Päll
Eesti Keele Instituut

title: Peeter Päll: Leiger pole president

maintext:
Peeter Päll: Leiger pole president
Peeter Päll, Eesti Keele Instituut
Peeter Päll: "Parvlaev on vägilase järgi nime saanud, seega käänakem teda kui vägilase nime: Leiger, Leigri." Foto: Urmas Lauri
Ja me ei saa tema käest küsida, mismoodi ta oma nime käänaks. Praegu avalikkuses kõige enam kõneainet pakkuv Leiger on see parvlaev, mis muudkui liigub Eesti poole. Rahvasuus tuntud Leiger oli Hiiu vägilane, kelle lood Jegard Kõmmus on kokku kirjutanud ilusaks raamatuks. Parvlaev on vägilase järgi nime saanud, seega käänakem teda kui vägilase nime: Leiger, Leigri.
er-lõpuliste nimede ja sõnadegi puhul tekib ikka kõhklusi, kas e lõpu eel säilib. Eston Kohvri nime käänati nii Kohveri kui ka Kohvri. Sõna kohver puhul me ei kõhkleks, aga muude sõnade puhul võime jääda mõttesse. Päris sarnasegi ehitusega sõnad käänduvad millegipärast erinevalt, vrd jokker, jokri, aga pokker, pokkeri.
Mida vanem ja sagedam sõna, seda kergemini kaob e käänamisel ära (number, numbri). Ja vastupidi, uued sõnad ja paljud nimed käänduvad ilma e kaota (mikser, mikseri, samamoodi perekonnanimi Mikser). Vahel tundub, et kuhjuvad häälikud takistavad e kadu (korter, korteri), kuid piiri on raske tõmmata (vrd rabarber, rabarberi ehk rabarbri). Leppigem siis sellega, et kahtluse korral vaatame käänamist sõnaraamatust, mis enamasti kajastab lihtsalt traditsiooni.
Sõnaraamatut tuleb muidugi osata lugeda. Kui omastava lõpuks on lisatud -i, siis e ei kao, nt arter, arteri; kui aga on näidatud ka tüve muutvorm ilma e-ta, siis see näitabki e kadu.
Leigri nime käänamises küll kahtlust ei tohiks olla, Hiiumaal on isegi Leigri küla. Kui me ei taha, et laevaliikluses sõidaksid „Leigerid“, „Kalevipoegid“ ja „Suured Tõllid“, siis käänakem neid loomulikul viisil.
Kaldast võinuks saada president
Kuid tema nime käänamise üle vaidlust vist ei oleks peetud, sest juba 1920. aastatel nägi Andrus Saareste seda tüüpi nimede puhul ette võimaluse jätta nimetüvi muutmatuks; seda küll mööndusena, mitte põhireeglina. Praktikas on as-lõpuga tugevneva astmevaheldusega nimed kaldunud just sellesse mööndavasse tüüpi. Millegipärast kirjanikud moodustavad siin erandi, sest enamasti räägitakse Aino Kaldast, mitte Kallasest; viimane kriibiks kõrva. Vahest tuleks rääkida koguni kirjaniku käändkonnast? See on selline käändkond, kus nimed käänduvad loomuliku sõna eeskujul. Lennart Meri kuulus mõlemasse: Merena kirjaniku käändkonda ja Merina presidendi käändkonda.
Või räägime positiivse näitena korvpalliklubi käändkonnast? Rakvere Tarva klubi käänab oma nime loomulikul viisil, keegi ei räägi Tarvasest. Nii et Kaldad, Rattad ja Rõivad, võtke eeskuju.


maintext:
ERR: välis-eesti teleprodutsent leidis Haapsalust oma poolvenna Ago-Endrik Kerge
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Ene Riisna Lääne maakonna keskraamatukogus. Foto Kersti Brant
Mõjukas välis-eesti teleprodutsent Ene Riisna Greenfield leidis Haapsalust oma poolvenna Ago-Endrik Kerge, vahendab ERRi saade Pealtnägija.
Endine telesaate 20/20 produtsent, praegu 78-aastane Riisna elab New Yorgis. 2013. aastal sai ta e-mail. "Üks noor mees, kelle nimi on Karl Gregory Kerge, ütles, et tema isa on minu poolvend. Ma olen 75-aastat vana ja äkki tuleb niisugune big news! Ma kohe mõtlesin, et see peab olema see romanss."
Ene üheksa kuud nooremaks poolvennaks osutus näitleja ja lavastaja Ago-Endrik Kerge. Veel hämmastavam oli, et Ene Riisna ja Ago-Endrik Kerge olid Haapsalus peaaegu naabrid. Pärast taasiseseisvumist regulaarselt Eestis käima hakanud Riisna suvitas Haapsalus.
"Ma sõitsin nii kiiresti kui sain, läksin Haapsallu ja leidsin, et ta elab minu kõrval, 200 meetri kaugusel. Tema abikaasal Elle Kullil on väike kodu, väike maja Haapsalus, täitsa nurga taga minu ligidal. Ja siis me olime kolm päeva koos."
Pärast tuttavaks saamist käivad Ene ja Endriku pered tihedalt läbi.


maintext:
Luksemburgi Eesti selts kogus raha Läänemaa peredele
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Luksemburgi Eesti seltsi esindajad andsid eile kuuele Läänemaa perele üle annetuste ja oksjoniga kogutud raha. Tegemist on juba üheksa-aastase traditsiooniga, millega toetatakse raskustes paljulapselisi peresid Eesti erinevates paikades.
Toetust said kaks Hanila valla, kaks Lääne-Nigula valla ja kaks Haapsalu peret.
Seltsi president Meelik Mallene sõnul kogutakse oluline panus toetusest ka seltsi jõulupeol toimuval heategevuslikul oksjonil, kuhu annetatakse kunstiteoseid, pääsmeid etendustele, pidulikele õhtusöökidele, hotellipakette koos tervistavate protseduuridega jmt.
Seltsi eesmärk on jõuda eelkõige nende peredeni, kes ei ole pidevad sotsiaalabi saajad, vaid on pigem ajutistes raskustes, ning kus kasvavad majanduslikele oludele vaatamata tublid ja edasipüüdlikud lapsed.
Abivajavate perede leidmisel abistas seltsi maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Kersti Lõhmus koostöös omavalitsustega.
Sel aastal annetasid oksjoni tarbeks kinkekaarte ka neli Läänemaa ettevõtet – Haapsalu veekeskus, Roosta puhkeküla, spaahotellid Fra Mare Thalasso ja Laine.
Varasematel aastatel on Luksemburgi Eesti selts toetanud peresid Virumaal, Jõgevamaal, Järvamaal, Põlvamaal, Võrumaal, Valgamaal, Viljandimaal ja Pärnumaal.
Lisainformatsioon Luksemburgi Eesti seltsi kohta: www.les.lu.


title: Tugev tuul häirib laevaliiklust Virtsu-Kuivastu liinil

maintext:
Tugev tuul häirib laevaliiklust Virtsu–Kuivastu liinil
BNS
Parvlaev Ionas. ARHIIV
Tugev tuul hakkas täna pärastlõunal häirima laevaliiklust Virtsu–Kuivastu liinil.
Liialt valju tuule tõttu jäi ära parvlaeva Ionas väljumine Virtsust kell 13.20 ning laev ei välju ka kell 14.05 Kuivastust.
Alates hommikust on tugev tuul häirinud laevaliiklust ka Sõru–Triigi ja Kihnu liinil.


maintext:
Rahvussport kinnisvaraturul: pensioni 4. sammas ehk üürikorter
Toimetanud Urmas Lauri
Eesti kinnisvaraturul kujunes tänavu välja üleüldine üürikorteritesse investeerimislaine, mille käigus on vähegi maksevõimelised soetanud endale välja üürimiseks teise elamispinna.
Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Soomani sõnul nimetab rahvasuu seda pensioni neljandaks sambaks. „Kliima kinnisvarasse investeerimiseks on tõesti soosiv, sest hoiuseintressid on olematud, muud investeerimisinstrumendid on märksa labiilsemad ja samas on ainuüksi kodumajapidamistel hoiustejääk ca 6 miljardit eurot, mis lausa kisendab väljundi järgi,“ selgitas ta.
„Tallinna ja Tartu üürikorteritesse investeerimine on mõistlik seni, kuni seda tehakse omavahenditest, nii on investor turukõikumiste eest rohkem kaitstud. Muudes piirkondades tasuks olla ettevaatlikum, kuna erinevalt Tallinnast ja Tartust kahaneb enamuste teiste linnade elanike arv ja seega ka nõudlus elamispinna järgi pigem langeb,“ rääkis Sooman.
„Üürikorteritesse investeerimislaine rahvusspordiks tituleerimine pole liialdus- meie hinnangul ostetakse pea kolmandik korteritest praegu mitte oma tarbeks, vaid üürile andmiseks,“ ütles ta.
Sooman rõhutas, et iga investeerimisega kaasnevad riskid ning arutu korterite laenuraha abil kokku kuhjamine lõpeb lõpuks ikka nii, nagu ta on ka varem lõppenud- oraste peale ehitatud kaardimajake variseb väiksemagi majandusvõnke korral robinal kokku.
Tartus läheb kaubaks kallim korter
Tartu elukondlikku kinnisvaraturgu iseloomustab tänavu märgatavalt kasvanud tehingute arv uusarenduste ja teiste kallimate varadega.
Pindi Kinnisvara lõuna regiooni juhataja Riho Lubi ütles, et nii Tartus kui selle lähiümbruses on korterite ja ridamajade uusarendusi jõudsalt lisandunud ning ka ostjatest pole puudust. „Inimesed hindavad kvaliteeti ning asukohta ja on valmis selle eest ka maksma,“ selgitas Lubi.
Siiski pole Tartu keskmine tehinguhind aastaga oluliselt muutunud, kuna kallimate varade kõrval annavad suure panuse tehingustatistikasse ka odavamad järelturu tüüpkorterid, mille hinnad on aasta jooksul sõltuvalt piirkonnast ka veidi langenud. Suurenenud on ka üüritulu teenimise eesmärgil sooritatavate korteriostude arv.
Tallinna järelturul on korterite hinnad käest läinud
Ehkki Tallinna korterite tehinguhinnad on püsinud aasta jooksul küllalt stabiilsena, iseloomustab 2016. aastat pruugitud korterite pakkumiste hiiliv hinnatõus, mis on ostjate jaoks jõudmas taluvuse piirile.
Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Sooman selgitas, et ehkki tehingute arv ja ka terve Tallinna keskmine hinnatase on väga sarnane mullusele, on teatud varatüüpide pakkumishinnad pidevas tõusutrendis.
„Kõige järsemaks hüppajaks on paneelmajade korterid ehk turu odavam hinnaklass. Nende hinnatõusu on soodustanud siiani kaks tegurit- esiteks on Tallinna elanike arv pidevalt kasvav ja surve odavamate toodete järgi üha kasvab; teiseks on kasvanud investorite hulk, kes soetab madalama klassi varasid välja üürimise eesmärgil,“ rääkis Sooman.
„Kui üksikud räämas erandid välja jätta, siis oleme tagasi aastas 2006, mil terve ühiskond ahhetas, sest 3-toaline paneelmaja korter maksis miljon krooni (63 900 eurot)“, nentis ta.
Soomani sõnul on pretsedenditu olukord, kus uute ja pruugitud korterite hinnavahe on vaid paarkümmend protsenti. „Nii väikeseks on saanud vahe minna vaid seetõttu, et tihedas konkurentsis tegutsevad arendajad eelistavad kiiret väljamüüki, samas järelturul on pakkumiste arv aina kahanev“, lisas Sooman.
Tallinnas on hetkel pakkumises ca 5500, millest ligi 1800 on uued korterid. Aasta alguses oli pakkumiste koguarv 6000.
Uusarendused teevad masujärgse rekordi
Tallinna ja selle lähiümbruse uusarenduste müük kogub üha suuremaid tuure. Kuna hinnavahe pruugitud korteritega on väike, siis ostetakse pealinnas prognoositavalt ca 2000 ühikut uusi kortereid.
Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Sooman ütles, et sellises mahus müüdi uusi kortereid viimati enne majandussurutist.
Soomani sõnul ei vasta väide, nagu toimuks uusarendustes ülepakkumine, tõele. Uusi kortereid lisandub turule tõesti palju, kuid vabade müügis olevate ühikute jääk on täpselt sama suur, kui 2015. aasta lõpus (ca 1800 tk). „Järelturul on hinnad kõrgeks läinud, uusarendustes on aga finantseerimisskeemidest tulenevalt soov kaubast võimalikult kiirelt lahti saada, et mitte konkurentidele jalgu jääda ja seetõttu valivad üha rohkem noori peresid endale pruugitud pinna asemel uhiuue elamispinna,“ ütles ta.
„Siin tuleb eristada kahte statistikat- uute korterite valmimisel sõlmitavad asjaõiguslepingud kajastavad kuni aasta tagasi müüki paisatud ja võlaõiguslikult broneeritud lepinguid. Müügimaht 2000 ühikut aasta kohta on arvestatud aga praegu sõlmitavate võlaõiguslike lepingute baasilt, mis asjaõiguslike tehingutena kajastuvad alles järgmisel aastal,“ lisas Sooman.
Aasta tegija ärikinnisvaras: stock-office
2016. aasta oli tähelennuks stock-office tüüpi äripindadele, kus on kombineeritud ladu, büroo ja kaubanduspind.
Pindi Kinnisvara ärikinnisvara maakler Hannes Käbi sõnas, et stock-office tüüpi pindasid oli turul ka enne, kuid tänavu jõudsid need laiemalt turuosalejate teadvusesse. „Nutikalt projekteeritud pinnad, kus on kombineeritud mitu funktsiooni, on lahenduseks suurele hulgale ettevõtjatest, kes varem on pidanud tegelema ajamahuka ja kalli logistikaga oma erinevate pindade vahel,“ selgitas Käbi.
Käbi lausus, et teiseks oluliseks trendiks on tänavu olnud Tallinna ja selle lähiümbruse ärimaade tehingute aktiveerumine. „Ettevõtted on laienemisfaasis ja aastaid söötis seisnud maatükid on saanud endale uued omanikud,“ lisas ta.
Lisaks on Käbi sõnul üha suurem nõudlus rahavooga ärihoonete vastu. „Investoritel on vaba raha palju käes ja korralikult toimivate rahavoo objektide vastu on huvi kasvutrendis, ostjateks on lisaks kohalikele investoritele ka mitmed välisrahastusega ettevõtted, paraku on pakkumisi väga vähe,“ lisas Käbi.
Ühistud vahetavad jõuliselt lepingupartnereid
Korrashoiuteenuste turg on 2016. aastal olnud väga jõuline- ühistud vaatavad aastaid kehtinud haldus/hoolduslepingud kriitiliselt üle ning rõhuvad erinevalt varasemast odava hinna asemel teenuste sisule ja kvaliteedile.
Pindi Kinnisvarahalduse kvaliteedijuht Heliis Anto ütles, et tänavu on teenuseosutaja vahetamiseks tehtud päringute arv ajaloo suurim. „Kuu keskmisena pöördub meie poole 40-50 uut klienti, kelle korralikuks teenindamiseks kasvatame agressiivselt ka meeskonda- hetkel otsime uusi haldureid, hooldustehnikuid, hooldusjuhti ja koristusega tegelevaid spetsialiste,“ rääkis Anto.
Anto sõnul peitub ühistute aktiivsuse taga ühelt poolt suurenenud teadlikkus, millised üldse korrashoiuteenused oma kvaliteedilt olla võivad. Oluliseks peab ta ka elanike suurenenud maksevõimet, mis ei sunni enam igalt poolt kokku hoidma ja valima pretsedenditult odavaimat pakkumist. „Kord nädalas niiske lapiga trepikoja üle tõmbamine ei ole mingisugune kvaliteet, ehkki see on odav. Muru ei niideta ka ammu enam vikatiga ja ainult üks kord suve jooksul,“ tutvustas Anto ekstreemsemaid näiteid, milliseid teenuseid on kokkuhoidlikumad ühistud varasemalt tellinud.
Väikelinnad vaevlevad pakkumiste puuduses
Väikelinnades on küll kinnisvarahinnad madalad, kuid see ei tähenda alati, et valik suur oleks. Vastupidi- lõviosa väikelinnades on korterite valik väga väike ja ilusat ning hubast korterit tuleb tikutulega taga ajada.
Pindi Kinnisvara lääne regiooni juht Annely Sermat ütles, et pakkumistepõud on peaaegu igas väiksemas linnas. „Väga tihti taandub asi sellele, mida korteri müügist saadava rahaga peale hakata. Niisama raiskamiseks on seda liiga palju, Tallinnasse korteri ostmiseks või eramu ehitamiseks aga liiga vähe ja nii ongi sajad varaomanikud otsustanud oma tühjaks jäänud korteri pigem välja üürida või vähemlikviidsetes piirkondades lihtsalt sõbrale/tuttavale kasutada andnud,“ rääkis Sermat.
Sermati sõnul on väikelinnade pakkumiste arv langenud pooleteise aasta jooksul kuni 50% võrra. Iseäranis raske on leida heas seisukorras, kohe sisse kolimiseks sobilikku elamispinda.
Graafikud: Pindi Kinnisvara


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Riina Tobias

title: Homme selguvad aasta parimad sportlased

maintext:
Homme selguvad aasta parimad sportlased
Toimetanud Riina Tobias
Homme õhtul tehakse Tallinnas Nordea kontserdimajas teatavaks aasta parimad sportlased ja treenerid.
Läänlastest kandideerivad parimate tiitlile vehkleja Nikolai Novosjolov (pildil), epeenaiskond ning maadlustreener Henn Põlluste. Teisi kandidaate näeb siin.
Aasta meessportlane, naissportlane, võistkond ja treener selgitatakse välja rahva häälte, spordiajakirjanike ja spordiorganisatsioonide hääletustulemuste liitmisel. Rahvahääletus kestis interneti hääletuskeskkonnas 22. novembrist 20. detsembrini.
– – –
Eesti spordi- ja olümpiamuuseumi teadur Rait Männik on teinud ülevaate huvitavatest faktidest Eesti parimate sportlaste valimiste kohta läbi aegade.
Kes olid Eesti esimesed aasta sportlased?
· Esimest korda valiti Eestis aasta sportlasi 1931. aastal, kui Eesti Spordilehe avanumbris küsiti lehelugejailt eelistusi 1930. aasta osas. Toona nimetati aasta parimaks sportlaseks kergejõustiklane Elmar Rähn. 1933. aastal võttis selle tava ametlikult üle Tallinna Spordipressi Klubi ning parima tiitli pälvis taas kergejõustiklane – Nikolai Küttis.
· Pärast Teist maailmasõda, ENSV päevil, sai spordiaasta parimate valimisest taas järjepidev traditsioon 1955. aastast, mil valiku langetasid ajalehe Noorte Hääl lugejad. Toona tunnistati esimeseks võitjaks veel üks kergejõustiklane – kuulitõukaja Felix Pirts.
Kes on aasta sportlaste seas kõige-kõige…?
· Kõige rohkem Eesti aasta parima sportlase tiitleid on pälvinud Erika Salumäe, kes on vahemikus 1983 kuni 1996 valitud Eesti parimaks koguni üheksal korral.
· Kõige rohkem Eesti aasta meessportlase tiitleid on võitnud kolm meest – nii Jaan Talts, Aavo Pikkuus kui ka Andrus Veerpalu on selle tunnustuseni jõudnud viiel korral.
· Kõige rohkem aastaid järjest on Eesti parimaks sportlaseks valitud Aavo Pikkuus – viis korda aastail 1974-1978.
· Kõige pikema perioodi vältel on Eesti aasta parimaks sportlaseks valitud malelegend Paul Keres, kes tunnistati parimaks kolmel korral 26 aasta jooksul! Kerese nimele jääb ka pikim ajavahemik kahe järjestikuse tiitli vahel – 22 aastat. Oma esimese tunnustuse sai ta 1937. aastal 21-aastasena Tallinna Spordipressi Klubilt ning viimased kaks 1959. ning 1962. aastal.
· Pärast teist maailmasõda on pikima perioodi vältel (15 aastat) parima (mees)sportlase tiitleid võitnud Jüri Jaanson, kes valiti kolmel korral Eesti edukaimaks (1990, 1995 ja 2004), lisaks kuulus ta aastail 2005-2008 Eesti parimaks võistkonnaks valitud sõudepaadi koosseisu.
· Eesti parimaks naissportlaseks on pikima perioodi vältel (14 aastat) valitud nii Erika Salumäe (9 korral aastail 1983-1996) kui ka Kristina Šmigun-Vähi (8 korral aastail 1997-2010).
· Kõige vanemana on Eesti aasta parimaks sportlaseks valitud Paul Keres, kes 1962. aastal pälvis tiitli 46-aastasena. Naistest on rekord vehkleja Heidi Rohi käes – 2001. aastal oli ta 35-aastane.
· Kõige nooremana on Eesti aasta parimaks sportlaseks valitud kaks 16-aastast ujujat – Kaire Indrikson 1977. aastal ning mõni kuu vanem Marina Trofimova 1980. aastal. Meestest on noorimana Eesti aasta sportlaseks valitud Aavo Pikkuus – 1974. aastal oli ta 20-aastane.
Muid huvitavaid seiku aasta parimate sportlaste valimiselt:
· Eesti aasta parimate sportlaste hulgast leiab alates 1930ndatest kuni tänaseni kõige rohkem kergejõustiklasi – 17. Sama ala esindajaid on kõige arvukamalt ka aasta parimate meessportlaste loetelus – kokku 13. Eesti parimate naissportlaste seas on aga kõige rohkem hoopis vehklejaid – 7.
· Eesti edukaimaks sportlaspereks võib pidada ujumisdünastiat, mille kolm põlvkonda valitsesid veeradu enam kui poole sajandi vältel. 1957. aastal valiti Eesti esisportlaseks ujuja Ulvi Voog ning 1977. aastal tema tütar Kaire Indrikson. 2011. ja 2012. aasta parimaks naissportlaseks valiti aga Ulvi Voogi lapselaps ning Kaire Indriksoni õetütar Triin Aljand.
· Eesti aasta parimaks nii sportlase kui ka treenerina on ainsana tõusnud Heino Puuste – sportlasena 1982, 1983, 1986 ning treenerina 2005 (pälvis tunnustuse Andrus Värniku juhendajana).
· Omamoodi kurioosumiga saadi kergejõustiklaste leeris hakkama 1998. aastal, kui Eesti parimaks naissportlaseks valiti Jane Salumäe, aga parimaks naiskergejõustiklaseks nimetati tol aastal hoopis Virge Naeris.
· Eesti parimatest sportlastest on olnud kõige edukam välisriigi lipu all kunagine tallinlanna Oksana Jermakova. Meie 1993. aasta parim naissportlane abiellus hiljem vene vehkleja Aleksandr Širšoviga, asus elama Moskvasse ning võitis Venemaa epeenaiskonna koosseisus kulla nii 2000. kui ka 2004. aasta olümpiamängudelt.
Mida toob aasta parimate sportlaste valimises tänavune aasta, selgub homme, 27. detsembril kell 20 auhinnagalal "Spordiaasta tähed 2016", millest teevad otseülekande Kanal 2 ja Postimees Online.


maintext:
Asjatundjad soovitavad: toitumisalane teave pakendil aitab toidupoes targemaid valikuid teha
Toimetanud Urmas Lauri
Alates 13. detsembrist muutub Euroopas kohustuslikuks toitumisalase teabe esitamine toidupakendeil. Toiduvalmistajad peavad hakkama esitama tarbijale infot toidu energiasisalduse ning rasvade, küllastunud rasvhapete, süsivesikute, suhkrute, valkude ja soola koguse kohta. Millele tuleks uute toitumissoovituste valguses toidupakendil tähelepanu pöörata, selgitavad Maablogis Tervise Arengu Instituudi ekspert Tagli Pitsi ning Katrin Lõhmus ja Külli Johanson Maaeluministeeriumi toidu üldnõuete büroost.
2015. aastal kinnitati Tervisearengu Instituudi eestvedamisel väljatöötatud Eesti uued toitumissoovitused. Toidu märgistustelt leiab alates 13. detsembrist 2016 teavet, mis aitab toitumissoovitusi järgida. Kohustuslikuks muutub energiasisalduse ning rasvade, küllastunud rasvhapete, süsivesikute, suhkrute, valkude ja soola koguse märkimine 100 g või 100 ml toidu või joogi kohta. Ühe portsjoni toitumisalase teabe lisamine on vabatahtlik.
Mõned toidud on siiski erandiks, nt ei pea toitumisalast teavet esitama tee, maitsetaimede ja töötlemata toodete nagu mesi, jahu ja pähklite puhul ning samuti toidu puhul, mida valmistatakse väikeses koguses otse tarbijale või mida müüakse kohalikule jaemüüjale, kes varustab tarbijaid.
Milline on kohustuslik teave?
energiasisaldus (kJ ja kcal);
rasvad, sh küllastunud rasvhapped;
süsivesikud, sh suhkrud;
valgud
sool (arvutatakse kogu toidus sisalduva naatriumi baasil, seetõttu võib mõnede toodete puhul olla märgitud, et soolasisaldus tuleneb ainult loodusliku naatriumi olemasolust).
Lisaks kohustuslikele võib vabatahtlikult esitada teatud toitaineid:
monoküllastumata rasvhapped;
polüküllastumata rasvhapped;
polüoolid;
tärklis;kiudained;
teatud vitamiinid ja mineraalained, mida esineb toidus märkimisväärses koguses.
Millised on uued toitumissoovitused?
Üks olulisemaid muudatusi, mis tehti uutes toitumissoovitustes, oli valkude, rasvade ja süsivesikute tarbimissoovituste vahemike laiendamine. Samuti võib välja tuua rasvhapete, mitmete vitamiinide ja mineraalainete uuenenud soovitatavad tarbimise kogused. Kindlasti ei tähenda see seda, et igal päeval peaks kõik ideaalselt paigas olema, pigem vaadeldakse toitumist nädala-paari keskmisena.
Vähendada tuleks nii suhkru kui ka soola tarbimist
Üheks probleemiks inimeste toitumises on küllastunud rasvhapete tarbimine, mida kipub meie menüüs olema soovitusest enam. Küllastunud rasvhapped peaks andma energiast maksimaalselt 10% ehk näiteks päevase soovitusliku 2000 kcal juures ei tohiks ületada 22 grammi päevas.
Samuti lisatavate suhkrute kogus on enamiku inimeste menüüs üle soovitusliku piiri. Lisatud suhkrute kogus peaks jääma alla 10% energiast ehk näiteks päevase soovitusliku 2000 kcal korral alla 50 grammi päevas.
Ka soola puhul ületab juba ainuüksi toiduainetest saadav soola kogus, ilma toidu valmistamisel lisatava soolata, päevast maksimaalset lubatud tarbimist. Soola kogus võiks täiskasvanutel kõikidest toitudest ning toiduvalmistamisel lisatust kokku olla maksimaalselt 6 grammi (st 2400 mg naatriumi) päevas. Uute märgistuse reeglite kohaselt peab tarbijale andma naatriumisisalduse asemel teavet naatriumi baasil arvutatava soola koguse kohta, sest seda infot on lihtsam mõista.
Esitatav soola kogus peab hõlmama lisaks keedusoolale (naatriumkloriid) ka looduslikult toidus sisalduva ja lisatud naatriumi põhjal saadud soola kogust. Kuigi selliselt arvutatult võib soola koguse numbriline näitaja olla varasemast veidi suurem, siis toote soolasus sellest tegelikult ei muutu.
Eestlased vajavad enam vitamiini D
Vitamiinidest enim tasuks mainida vitamiini D, mille soovituslik keskmine kogus Eesti uute toitumissoovituste järgi on täiskasvanutele 10 µg ning üle 61-aastastele inimestele isegi 20 µg päevas. See on oluliselt kõrgem kui nii mõneski teises Euroopa riigis soovitatud, kuna sarnaselt Põhjamaadele on ka Eestis võrreldes lõunapoolsete riikidega suurem toiduga saadava vitamiin D vajadus. Samas tuleb tähelepanu pöörata, et pakenditel kasutatav võrdluskogus on ühtne kogu Euroopa Liidus, isegi kui riiklikud soovitused on teistsugused. Näiteks vitamiini D puhul on ELi kehtestatud võrdluskoguseks meie soovitustest kaks korda väiksem arv ehk 5 µg päevas. Seega, kui tootjad kirjutavad, et näiteks 100 grammist tootest saate kätte 50% päevasest vitamiini D vajadusest, siis riiklike soovituste järgi olete tegelikult saanud vaid 25%.
Pakendilugemisoskus aitab toidupoes teadlikumaid valikuid teha
Vitamiinide ja mineraalainete koguseid võib esitada toitumisalases teabes üksnes siis, kui neid sisaldub toote 100 grammis, 100 milliliitris või üht portsjonit sisaldavas pakendis vähemalt 15% võrdluskogusest, jookide puhul vähemalt 7,5 % võrdluskogusest. Vitamiinide ja mineraalainete võrdluskoguse puhul on tegemist ELi ülese üldise võrdluskogusega, mitte päevase soovitusliku kogusega, kuna iga liikmesriik annab ise riiklikke toitumissoovitusi.
Valmistaja võib vabatahtlikult lisada märgistusele makrotoitainete protsendid võrdluskogusest, et hõlbustada tarbijatel teha teadlikumaid toiduvalikuid. Näiteks rasvade võrdluskoguseks on 70 g. Kui inimene ostab toidu, mille portsjon sisaldab 7 g rasvu, siis ta saab sellest portsjonist rasvu 10 % päevasest võrdluskogusest.
Võrdluskoguste andmisel lähtutakse keskmise täiskasvanu päevasest soovitatavast toiduga saadavast energiast 2000 kcal. Tootega saadava energia ja toitainete koguse väljendamine protsendina võrdluskogusest aitab edasi anda toote olulisust energia ja vastava toitainete allikana päevase toiduratsiooni taustal.
Toitumis- ja toidusoovitustest loe lisaks siit.
Toidumärgitusest loe lisaks siit.
Tagli Pitsi, Tervise Arengu Instituudi ekspert
Katrin Lõhmus, Maaeluministeeriumi toidu üldnõuete büroo peaspetsialist
Külli Johanson, Maaeluministeeriumi toidu üldnõuete büroo peaspetsialist


authors:
Lääne Elu
Ann Mari Anupõld

maintext:
Loomaarsti märkmed: Eesti pole nõrkade maa
Ann Mari Anupõld
Ann Mari Anupõld. Arhiiv
Eelmisel nädalal oli mul tore võimalus kohata üht sõbrannat Lätist. Kuigi Läti on naaberriik, pole mul lätlastega olnud mingit pistmist. Ma ei ole käinud Riias šoppamas ega Jurmalas suplemas, ka Ikla alkoturism on minust mööda läinud. Iga kord, kui ma meie naabrite juurde satun, siis vaid põhjusel, kas ruttu lõpuks Eestisse jõuda või sama kiiresti kuhugi välismaale. Korraks gaasipedaal põhja ja ongi jälle üks riik läbitud, mis seal enam pikkade uurimisretkedega aega veeta. Pole siis ka ime, et oma ainsa tuttava lätlasega kohtusin ma viis aastat tagasi Soomes Helsingi ülikoolis, kui me mõlemad seal vahetusüliõpilased olime. Sellele vaatamata, et meie põhjanaabritele meeldib etendada näilist skandinaavialikku tolerantsi, olid sealsed kursaõed väikeste välismaalaste vastu ikka umbusklikud. Ka inglise keel tuli paljudel neist üle huulte vaid suurte raskustega.
Nii me siis lätlasega teineteist leidsime. Tänu sotsiaalmeediale saime ka kaudset kontakti hoida, kuigi tema rändas pärast ülikooli lõpetamist Belgiasse, et sealses ülikooli kliinikus läbi teha keeruline spetsialiseerumine. Nüüd on ta kaarega tagasi tulnud ja seisab sama probleemi ees nagu paljud minuvanused loomaarstid, kes esialgu suure hurraaga oma tööle asusid. Paari aastaga väheneb esmane entusiasmilaine märgatavalt, sest igapäeva probleemid näitavad ennast üha selgemalt. Töö stressitase ning psüühiline koormus on kõrge ja iga väikegi negatiivne elamus suudab ära varjata kuudepikkused suure vaevaga saavutatud positiivsed tulemused. Üllatav ja kurb tõsiasi, et ka loomaarst on ainult inimene. Kuskil on igal inimesel taluvuspiir. Kui ühes kuus olevad vabad tunnid on kahel käel loetavad ja palgatase muude samaväärsete tööaladega võrreldes olematu, tekib tahes-tahtmata küsimus, kas on loomaarmastus ikka seda kõike väärt. Kui palju jääb loomaarmastust järele, kui päevast päeva nagu masin töötama pead?
Kõik need küsimused pagasis ja olles oma spetsialiseerumise lõpetanud, tuli mu Läti sõbranna lõpuks Belgiast tagasi koju, et endas selgusele jõuda. Ta kasutas vaba aega asjalikult ka selleks, et Eestit külastada. Tuli välja, et mina pole ainus, kellel on turismireis naaberriiki tegemata. Esimese päeva veetsime Läänemaal, kus oli lätlane mulle pool päeva kliinikus abiks ning perfektsioneeris oskuse noogutada, naeratada ja heakskiitvalt mõmiseda, aru saamata, mis inimesed temast täpselt tahavad, samal ajal kui minu ülevoolavalt sõbralikud kliendid üritasid teda pidevalt vestlusse kaasata. Olles töö lõpetanud, tarisin ma ta kohe hobuse selga. Minule oli nimelt täielik müstika, kuidas kolm aastat hobustekliinikus töötanud loomaarst pole kogu selle aja jooksul enam kordagi ratsutama jõudnud. See vaid näitab selle töögrupi kurba saatust. Retk läbi parajalt lumise ja inimtühja metsa ei vajanudki rohkem sõnu ning möödus vaikides. Pole midagi paremat, et oma mõtted ja tunded tasakaalu saada.
Õhtul pakkisime aga talvevarustuse kaasa ning suundusime läbi lumetormi lõunasse, et Karulas järgmisel päeval veidi lambatööd teha. Karulas ei ole ma veel kordagi elus igavat päeva veetnud, nii läks selgi korral. Hommikusöögi ajal lõbustasid meid paljalt ringi kihutavad põngerjad, kes üritasid vägisi lauale ronida või muul moel tsirkust korraldada. Külaliste olemasolu muutis etenduse tegemise neile veel ahvatlevamaks. Pärast seda võttis peremees meid traktori haaratsite vahele, et läbi lumevaalu lauda juurde sõita. Samal ajal kui mina üritasin oma karjakoera Miloga lambaid välja peal kokku ajada, otsustas sealne karja valvekoer Mahir, passi järgi Türgi kangal ja kaalult tubli 80 kilo suur, lätlasele armastust avaldada. Oma kasvule vaatamata on ta nimelt inimeste suhtes tõeline pehme hiiglane. See ei pruukinud aga lätlasele esmapilgul selge olla, kui see karvane koll teda ühe suure käpa vajutusega järgmisse lumehange üritas uputada. Pärast päev otsa kestnud lambatööd tariti meid õhtul küla peale sünnipäevale. Majja kogunenud rahvahulga järgi võis hinnata, et kõik Karula elanikud olid sinna kogunenud, sh andekamad muusikud ning puskarikeetjad.
Pärast 72 tundi kestnud seiklusi sai lätlane kirjutada oma päevikusse järgmised read: Eesti on eksootiline koht. Hommikul jood kohvi alasti meeste kõrval, päeval võitled lõvisuuruste koertega ja õhtul võlujoogi mõjuga. Kõik lihased on haiged ja pea läbi raputatud. Järgmine külastus nõuab kindlalt paremat ettevalmistust. See pole nõrkade maa.


maintext:
Läänemaa haigla uuendab erakorralise meditsiini osakonda (2)
Kaire Reiljan
EMO tulevases ootesaalis käib kibe remont. Foto Arvo Tarmula
Läänemaa haigla erakorralise meditsiini osakonnas (EMO) on käimas remont, mis jaanuari lõpuks peaks nii patsientide kui ka töötajate tingimused paremaks muutma.
Läänemaa haigla ravijuhi Kai Tennisbergi sõnul on ümberehituse üks põhjusi soov parandada logistikat. „Praegu on EMO vastuvõtt ühel pool, jälgimispalatid aga teisel pool ning patsiendid istuvad keset haigla koridori,” selgitas ta olukorda.
Läänemaa haigla haldusjuhi Reimo Reimeri sõnul on erakorralise meditsiini osakonna ruumide ümberkorraldamine haiglas juba pikka aega plaanis olnud.
Alanud remondi käigus saavad EMO patsiendid eraldi ooteruumi, suureneb vastuvõturuum ja kohe selle kõrval seatakse sisse jälgimispalatid. „Siis on jälgimisel olevad patsiendid rohkem silma all,” rääkis Tennisberg.
Sissepääs erakorralise meditsiini osakonda ja patsientide ooteruum hakkab juba ilmet võtma. Läänemaa haigla haldusjuhi Reimo Reimeri sõnul on veel sel nädalal plaanis EMO vastuvõtt kolida praegustesse päevapalatitesse, et ehitajad saaksid vastuvõturuumis tööd alustada.
„Nii kaua kui ehitus käib tuleb patsientidel kindlasti taluda ebamugavusi, aga ega meil, arstidel, see aeg ka lõbus ole,” ütles Kai Tennisberg.
EMO vastuvõturuum ehitatakse senisest kaks korda suuremaks ning selle ja samas tiivas asuva operatsioonibloki vahele tulevad jälgimispalatid. Tennisbergi sõnul on seal praegu personali- ja laoruume, mida annab otstarbekamalt ära kasutada. „Tänapäeval pole sellisel hulgal laoruume vaja, sest enam ei korjata niimoodi varuks nagu vanasti,” lisas ta.
Läänemaa haigla haldusjuht Reimo Reimer ütles, et EMO remondiga on plaan valmis saada jaanuari lõpuks. Ehitustöö läheb koos käibemaksuga maksma üle 70 000 euro, millel lisandub veel enam kui 10 000 euro eest elektri ja muid töid. Reimeri sõnul pole see aga lõplik summa, sest juurde tuleb veel mööbli ja inventaari maksumus. „Nende kohta teeme praegu kalkulatsioone,” selgitas ta.
Erakorralise meditsiini osakonna remont on ettevalmistuseks haiglat eesootavatele suurematele ümberkorraldustele. Nimelt on laienemas perearste koondav tervisekeskus ja selle tarbeks peab haigla loovutama osa keldrikorruse ruume.
Praegu haigemaja esimesel korrusel töötav haigla administratsiooni hakatakse järgmisel aastal mööda maja laiali paigutama. „Sinna kus, ruumi on – osa lähevad lossi, osa sööklablokki jne,” rääkis Reimer.
Administratsiooni asemel kolib keldrikorruselt esimesele korrusele polikliinik koos eriarstide vastuvõtukabinettidega.
Reimo Reimeri sõnul sõltuvad edasised ehitustööd tervisekeskuse ajagraafikust. „Märtsis läheb teele tervisekeskuse viimane rahatotlus, siis algab selle projekteerimine ja tõenäoliselt 2018. aastast ehitus,” selgitas Reimer. Ta lisas, et selleks ajaks kui terviekeskust hakatakse ehitama, peaksid haigla poolsed ettevalmistused olema tehtud.


maintext:
Ilmateenistuse prognoos jõuludeks muutub üha pehmemaks
BNS
Ilmateenistus lubab jõuludeks vihma ja lörtsi. Foto: Urmas Lauri
Mida lähemale jõuavad jõulupühad, seda pehmemat ilma ilmateenistus selleks ajaks prognoosib.
23. detsembril liigub üle Läänemere ümbruse aktiivne madalrõhulohk. Tihenev pilvemass jõuab hommikuks ja liigub päeval üle Eesti. Sajab vihma ja lörtsi. Edela- ja läänetuul on tugev, puhanguid on sisemaal kuni 14, rannikul 18 m/s. Õhutemperatuur on öösel vahemikus -1 kuni +3 kraadi, päeval +1 kuni +4 kraadi.
Jõululaupäevaks ehk 24. detsembriks praeguse prognoospildi alusel ilma rahunemist oodata ei ole. Järgmine aktiivne madalrõhkkond jõuab Norra merele, laieneb Läänemere poole ja survestab Eestist lõuna pool valitsevat kõrgrõhkkonda. Kahe rõhuala piirimail on öö tuuline, aga suurema sajuta. Õhutemperatuur on vahemikus -2 kuni +2 kraadi. Päeval pöördub tuul lõunasse, õhtul kagusse ja paisub väga tugevaks. Puhangud võivad sisemaal ulatuda 15, rannikul 20 m/s ning pole välistatud, et vastu Läänemerd on tuul veelgi tugevam. Saju tõenäosus suureneb. Õhutemperatuur on vahemikus 0 kuni +3 kraadi. Jõuluõhtul langeb temperatuur Kesk- ja Ida-Eestis kraad alla 0, Eesti lääneosas jääb aga 0 kuni +2 kraadi piiresse.
Pühapäeva öösel võib Skandinaavia kohal uus osatsüklon tekkida ja edasi üle Botnia lahe liikudes katab Eestit selle lõuna-kaguserv. Sajab lörtsi ja vihma, öösel Kesk- ja Ida-Eestis ka lund. Puhub väga tugev edela- ja lõunatuul. Õhtul võib tuul tormiks paisuda. Õhutemperatuur on öösel Lääne-Eestis vahemikus 0 kuni +2, Kesk- ja Ida-Eestis 0 kuni -2 kraadi, päeval tõuseb temperatuur kõikjal üle 0 kraadi, ulatudes kohati kuni +4 kraadini.
Järgmise nädala esmaspäeva öö tuleb madalrõhkkonna servas lörtsi- ja vihmasajune ning tormine, praegustel andmetel võivad puhangud sisemaal kuni 20, saartel ja rannikul 25 m/s ja enamgi tõusta. Päeval sajuhood hõrenevad ja tuul annab pisut järele. Tuleb 1-6 kraadi sooja.


maintext:
Kodukant Läänemaa konsultandiks soovis saada 33 inimest (2)
Urmas Lauri
Merle Mäesalu. Foto: arhiiv
Kodukant Läänemaa valis 33 kandideerija hulgast välja Leaderi konsultandi, kuid enne töölepingu sõlmimist ei avalikustata, kes hakkab seda tööd tegema.
„Me oleme välja valinud, kuid töölepingut veel pole,” põhjendas Kodukant Läänemaa juhatuse esimees Merle Mäesalu.
2. jaanuaril sõlmib Kodukandi tegevjuht Ene Sarapuu väljavalituga lepingu. Leaderi raha jagava Kodukant Läänemaa juhatus otsustas koondada konsulendid Lea Laia ja Larissa Mandeli ning võtta nende asemele töötaja, kes valdab paremini inglise keelt ja on osavam suhtekorralduses. Uus töötaja hakkab koordineerima Leaderi projekti.
Sarapuu ütles, et huvi töökoha vastu oli suur. Konkursil kandideeris 33 inimest üle Eesti. Eelmisel nädalal olid väljavalitutega vestlusvoorud, valituks osutus inimene Läänemaalt. Mäesalu sõnul pakub Kodukant Läänemaa mõistes päris head kuupalka, kuni 1400 eurot bruto.
Kodukant Läänemaa jagab aastas arendusrahaks ligi miljon eurot. Kodukant Läänemaal on kaks peamist tegevussuunda: olla Leaderi tegevusgrupp (Eestis on neid 26) ja külaliikumise koordineerija. Leaderi meede on üks maaelu arengukava meetmeid, millega jagatakse Euroopa Liidu raha maaelu edendamiseks.


authors:
Lääne Elu
Endel Susi

title: Endel Susi: Kersti on minu president!

maintext:
Endel Susi: Kersti on minu president! (2)
Endel Susi
Olen alati võimudega opositsioonis olnud või nagu väitis üks tuntud poliitik, revolutsionäär jääb alati revolutsionääriks. Siin kirjapandu pole siiski reolutsionääri seisukoht.
Paljud ususõbrad on võtnud oma seisukohtade tõestuseks appi küsitlused. Kahjuks teame, et osa küsitlusi on alati manipuleeritavad. Küsitakse neilt, kes vastavad nii nagu nõutud või tõlgendatakse neid vastuseid endale vajalikus suunas.
Kui lähen sõbra kiriklikule laulatusele, kes loodab nii oma abielu paremini jäädvustada, ei kuulu ma nende 2/3 hulka, kes käivad aeg-ajalt kirikus. Kiriklik laulatus on sellepärast au sees, et siiani pole leitud paremat viisi seda olulist episoodi eluteel pidulikult jäädvustada. Kuid ka kiriklikel laulatustel paari läinute kooselu pole paljudel juhtudel oluliselt kauem püsinud ilmalikult registreeritutest.
Usuliste hoiakute kindlakstegemisel võtame aluseks viimase, ehk 2011. a rahvaloenduse (mis on küsitlustest täpsem). Eesti elanikkonnast oli uskumatuid 54%, sh eestlastest 69%. Eestis on usklike pilt üsna kirju: on 90 usklikku rühmitust. Kõige rohkem on õigeusklikke – 176 773 inimest ja luterlasi – 108 513 inimest. Üle tuhande on usklikke veel kaheteistkümnes eri rühmituses.
Usk on sama vana kui inimkond. Selle peamine tekkepõhjus oli arusaamatus valitsevate looduslike tingimuste muutustest. Looduslikest tingimustest sõltus paljuski inimeste heaolu. Arvati, et jumalik kõrgem olevus on see, kes ilma mõjutab ja talle on vaja ohverdada. Ohverdati ka inimesi. Huvitav, et ohverdati noori ja seda ka sellises arenenud tsivilisatsioonis kui maiad.
Kõrgema merekooli IV kursusel kursusetöö tegemisel avastasin põhimõtte, kuidas arvutada laevade inertsi sõltuvalt laeva kiirusest ja massist. Õppejõud kiitis töö heaks ja kirjutas matriklisse hinded VI kursuse lõpuni. Ütles siiski, et tavalaevade puhul on see õige, kuid supertankerite puhul on see veidi erinev. Tõin selle näite, et mõistetaks – kõik pole üheselt põhjendatav. Nii on ka meid ümbritseva looduse mõistmisel. Kõiki tegureid ei suudeta isegi kaasajal arvestada. Kus pidid inimesed siis oma eri arengutasemetel oskama kõiki tegureid hinnata.
Maakera võtab osa kolmest erinevast liikumisest. Ta pöörleb koos Kuuga ümber päikese kiirusega 29,8 km/s; päikesesüsteem liigub kosmoses kiirusega 20,1 km/s; meie galaktika liikumiskiirus on u 600 km/s. Kõige ülaltoodud kolme liikumiskiirused on väga suured, aga nende mõju tavainimesele pole tajutav. Kõik need liikumised mõjutavad aga oluliselt maa biosfääri, mis omakorda mõjutab maa atmosfääri. Peale selle pöörleb maa ümber oma telje ja on oluline mis toimub maakera sisemuses. Kirjutada kõiki neid tegureid mingi jumala arvele, on, delikaatselt öeldes, ebaloogiline.
Mõistmatu on seegi, et luterlus tõi meile kirjaoskuse. Juba Lennart Meri tõestas oma „Hõbevalges”, et kiri oli meil olemas juba X sajandil, kui suheldi kirja teel Volga äärsete bolgaritega. Mõõgaga toodi meile lihtsalt uus kultuur ja hävitati vana, sh ka meie vana kirjaoskus. Seejärel tuli vastuvaidlematult alluda kiriku käskudele ja protseduuridele. Allumatuse korral ootas inimesi inkvisitsioon.
Kuigi Kaljulaid on kõikide eestimaalaste president, on ta eelkõige nende 69% oma, kuhu kuulun ka mina. Lõpetuseks lisan, et austan kõikide kaasmaalaste arusaamu.


maintext:
Madise pöördus firmajuhtide töötuskindlustuse osas riigikohtusse
BNS
Õiguskantsler Ülle Madise. Foto: arhiiv
Õiguskantsler Ülle Madise pöördus riigikohtusse, et tunnistada äriühingu juhatuse liikme töötuna arvele võtmise piirang põhiseadusega vastuolus olevaks.
Kuivõrd töötuskindlustussüsteem on sundkindlustus ja juhatuse liikme staatus ei vabasta sellesse maksete tegemist, samaaegselt kui riski realiseerudes ei ole võimalik hüve kasutada, siis riivab selline süsteem tugevalt omandipõhiõigust, seisab õiguskantsleri pöördumises riigikohtule.
Piirangul on õiguskantsleri hinnangul ka suur ettevõtlust pärssiv mõju, kuna see muudab keerukaks uute ettevõtete loomise. Väikeettevõtte loomine muu püsiva sissetulekuta inimeste puhul on reeglina võimalik nõnda, et ettevõtluse algperiood ühildatakse palgatööga.
Hooajaline või ebaregulaarse majandustegevuse või tagasihoidliku käibega ettevõtlus jääb aga põhitöö kõrval paratamatult kõrvaltegevuseks. Kui seadus jätab niisugused inimesed töösuhte katkemisel töötuskindlustushüvitiseta, siis võivad nad sissetuleku kaotamise riski tõttu ettevõtlusest loobuda või ei alusta üldse ettevõtlusega.
Sotsiaalministeeriumi väljakäidud hinnang, et äriühingu juhtimine on tööga sarnane tegevus, ei ole õiguskantsleri hinnangul töötuskindlustusskeemiga kindlustatud riski hindamisel asjassepuutuv. Pigem on oluline, kas muu töö kaotamise puhul on realiseerunud risk, mille vastu töötuskindlustus on mõeldud.
Lisaks, kui arvestada, et juhatuse liige varem töötas, võimaldab see teha järelduse, et tema puhul ei takista juhatuse liikmeks olek täiendavalt palgatöö tegemist. Vastupidi, siit saab järeldada, et sellisel inimesel on olnud vaja palgatööd teha. Kui isik varem töötas ja kaotas endast sõltumatul põhjusel töö, järeldub, et juhatuse liikmel on enesele elatise kindlustamiseks täpselt samasugused valikud nagu igal teisel palgatöötajal, sealhulgas on tal piisavalt aega uue töö otsimiseks ja valmisolek uue töö leidmisel tööle asuda.
Lisaks ei ole õiguskantsleri hinnangul adekvaatne argument, et juhatuse liige ei ole töötuga sarnases olukorras, kuna talle tagab sissetuleku äriühing. See omaks kaalu üksnes juhul, kui juhatuse liikme töö on tasustatud. Olukorras, kus juhatuse liige tasu ei saa, ei kaitse juhatuse liikme staatus teda töise sissetuleku katkemise riski eest.
Samuti on õiguskantsleri hinnangul väär argument, mille järgi võiksid juhatuse liikmed endale ise sissetuleku tagada. See väide lähtub eeldusest, et juhatuse liikme tegevust tuleb ja saab alati tasustada. Selline eeldus ei pea aga paika.
Äriühingu juhtorgani liikmeks olekuga ei kaasne automaatselt õigust saada tasu. Eeldus, et juhatuse liikme tegevus peaks olema tasustatud, kehtib vaid juhul, kui puudub selgesti mõistetav motiiv tasuta tegutsemiseks: näiteks siis, kui isik täidab juhatuse liikme ülesandeid talle mitte kuuluvas äriühingus ning tasuta töötamine ei ole põhjendatav mõne muu asjaoluga. Tasu maksmist ega selle maksmise vajadust ei saa aga alati eeldada olukorras, kus juhatuse liige tegutseb samal ajal ka osaniku rollis.
Näiteks alustava äriühingu puhul on selgesti mõistetav motiiv juhatuse liikme tasu mitte maksta, kuna ettevõte võib hakata kasumit teenima alles pika aja möödumisel. Seepärast ei pruugi ettevõtlusega alustamise faasis juhatuse liikme tasu, ega ka dividendide, maksmine isegi faktiliselt võimalik olla. Seda eriti juhul, kui ettevõte on loodud laenuraha toel ja äriühing asutatud osakapitali sissemakseta. Samasugune olukord valitseb siis, kui pärast palgatöö kaotamist on tarvis ettevõtte majandustegevus uuesti käivitada. Teisalt ei saa aga ka siis, kui äriühing juba tulu teenib, ette heita ettevõtte arendamise huvides tehtud valikut kasum äriühingusse investeerida: konkurentsitingimustes ellujäämiseks võivad investeeringud vältimatult vajalikud olla.
Tegemist võib olla ka ettevõttega, mille tegevuse aktiivsus kõigub, näiteks hooajalised teenused, või mis mõnel muul põhjusel on parasjagu passiivne või mille juhatuse liikme tegevus on minimaalne. Näiteks võib palgatöö ajal oma ettevõtlusega tegelemine tahaplaanile jääda. Eesti õigusruumis puudub nõue, et äriregistris oleksid registreeritud vaid tulu teenivad või aktiivse majandustegevusega ettevõtted. Sellest, et äriühingul mingil ajaperioodil aktiivne tegevus puudub, ei saa järeldada, et tal ei ole kavatsust edaspidi tegutseda.
Töise sissetuleku kaotuse risk võib realiseeruda ka juhul, kui juhatuse liikme tasu ei maksta, kuid juhatuse liikmest osanikule või aktsionärile makstakse dividende. Ettevõtja võib olla teinud suuri investeeringuid, mille kasumi ta nüüd dividendituluna tagasi saab. Samuti võib dividendide, aga mitte juhatuse liikme tasu maksmine olla põhjendatud mõnes sellises olukorras, kus juhatuse liikme tegevus on sisuliselt eristamatu omaniku rollist.
Kehtiva seaduse järgi ei sea omanikuõiguste teostamine mingeid piiranguid töötuna arvelevõtmisele ega töötuskindlustushüvitise saamisele. See tähendab, et juba praegu võib töötuna arvel olla ja töötuskindlustushüvitist saada äriühingu aktsionär või osanik, ilma et dividendide saamise fakt või dividendide suurus seda õigust mõjutaks. Samamoodi ei peaks juhatuse liikme roll ühildatuna osaniku või aktsionäri rolliga saama takistuseks töötuskindlustushüvitise maksmisele. Seega ei saa õiguskantsleri hinnangul väita, et dividende saava ettevõtja puhul ei saaks töötuskindlustusskeemiga kindlustatud risk realiseeruda.
Samuti ei pruugi juhatuse liikmete töötuna arvele võtmine tuua erilist kulude kokkuhoidu. Nimelt pole ka praegu välistatud hüvitise maksmine faktilisele juhatuse liikmele, kuna juhatuse liikme staatusest tulenev piirang on hõlpsasti välditav – äriühingu juhatuse liikmeks saab määrata mõne variisiku või tankisti.
Sellele on viidanud paljud õiguskantsleri poole pöördunud ettevõtjad, samuti on probleemile tähelepanu juhitud sotsiaalministeeriumi tellitud uuringu "Tööd mitteotsivad registreeritud töötud ja nende töötuna arveloleku põhjused" lõpparuandes. Juhatusest vormiliselt lahkunud, kuid äriühingu tegelikku juhtimist jätkaval isikul on võimalik registreerida end töötuna ja täita töötuskindlustushüvitise saamiseks vajalikke eeldusi. Lisaks võib mõnel juhul olla võimalik töötuskindlustushüvitise saamise perioodiks äriühingu juhatusest lihtsalt tagasi astuda ja taastada hiljem juhatuse liikmelisus, et esitada majandusaasta aruanne.
Lisaks ei tohiks õiguskantsleri hinnangul lugeda juhatuse liikmete töötuna arvele võtmise piiramist mõistlikuks kulude kokkuhoiuks. Tema sõnul ei saa legitiimseks pidada eesmärki jätta abi tagamata neile, kelle puhul põhiseadus seda nõuab, ehk teisisõnu, kes on töö kaotanud.
Õiguskantsleri hinnangul oleks mõistlikum soovi korral luua süsteem, mis välistab hüvitise saajate hulgast vaid sellised juhatuse liikmed, keda töise sissetuleku kaotuse risk ei puuduta.
Samuti ei ole õiguskantsleri hinnangul piirangul olulist mõju kuritarvituste vältimisel – piirangu kaotamisel ei suureneks töötuskindlustussüsteemi kuritarvitamise risk üldse või suureneks vähesel määral. Kantsleri arvutused näitavad, et võimalus saada töötuskindlustushüvitist ei ärgita looma fiktiivseid õigussuhteid või varjama olulisi asjaolusid eesmärgiga saada kasu töötuskindlustusskeemist.
Madise tegi möödunud aasta lõpus riigikogule ettepanek muuta seadusi selliselt, et ka äriühingu juhatuse liikmetel oleks õigus saada töö ja sissetuleku kaotuse korral töötuskindlustushüvitist. Riigikogu täiskogu istungil toetas ettepanekut 69 Riigikogu liiget, erapooletuks jäi kolm, vastu ei olnud keegi. Sotsiaalkomisjon sai ülesandeks algatada vajalik eelnõu, kuid ei ole seda käesolevaks hetkeks teinud.
Alates 2014. aasta maist ei saa töötuna registreerida inimest, kes on äriühingu juhatuse liige, prokurist, täis- või usaldusühingut esitama volitatud osanik, välismaa äriühingu filiaali juhataja või mitteresidendi muu püsiva tegevuskoha juht, sõltumata sellest, kas ta saab töötasu või mitte.
Eelnõu välja töötanud Taavi Rõivase juhitud sotsiaalministeerium põhjendas 2014. aastal eelnõu menetledes juhatuse liikmete töötustaatusest ilmajätmist sellega, et ministeeriumi hinnangul on Eestis umbes tuhat inimest, kes äriühingu juhatuses olles töötasu ei saa ja on võtnud ennast töötuna arvele, kuid tegelikult võtavad nad oma tasu välja mingil muul moel, vältides sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakse maksmist.
Olukorras, kus juhatuse liikmed said ennast töötuna arvele võtta, ehk 2014. aasta alguses sai töötuskindlustushüvitist 1041 äriühingu juhti, mis moodustas kõikidest töötuskindlustushüvitise saajatest 10,9 protsenti, ja töötutoetust sai 424 äriühingu juhti, mis moodustas kõigist töötutoetuse saajatest 5,7 protsenti.
Möödunud aasta detsembris oli maksu- ja tolliameti (MTA) andmetel Eestis 153 209 äriühinguga seotud isikut, kes ei saanud kokku 149 453 ettevõttest töötasu. Sotsiaalministeeriumi kevadisel hinnangul lisanduks muudatuse tõttu igakuiselt kuni 1800 töötut ja see läheks maksma 8-10 miljonit eurot aastas.
Kehtivat olukorda on lisaks Ülle Madisele kritiseerinud ka töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski ja justiitsminister Urmas Reinsalu.


title: Homme õhtul läheb jälle külmaks

maintext:
Homme õhtul läheb jälle külmaks
Toimetanud Urmas Lauri
Reedel on Eesti Koola poolsaarelt kagusse liikuva madalrõhkkonna edelaservas, kus hootist sadu jääb vähemaks ja pilvede vahel võib esineda selgemaid laike.
Mõõdukas loodevoolus saabub homme põhjast taas külma ja õhutemperatuur hakkab õhtu poole kiiresti langema.
Reedel (9. detsembril) koondub madalrõhkkond Venemaa põhjaaladele ja selle servas sajab siin-seal vihma, ida pool võib sekka ka lörtsi tulla. Puhub lääne- ja loodetuul, hommikust alates on puhanguid sisemaal 12, rannikul kuni 15 m/s. Õhutemperatuur on öösel -1..+4, päeval +1°C-st Kirde-Eestis +6°C-ni Lääne-Eestis.
Laupäeva (10. detsembri) öösel püsib Venemaa põhjaaladel madalrõhkkond elujõulisena ja selle serva mööda liikuvaist sajupilvedest tuleb mõnes kohas vihma ja lörtsi. Hommikuks saabub loodevoolus külmem õhumass Eesti kohale ja temperatuur langeb hommikuks mandril 0..-5, Ida-Eestis võib -7°C-ni langeda, saartel ja läänerannikul püsib veel 0..+3°C piires. Päeval liigub Skandinaaviast madalrõhulohk üle Läänemere. Tänastel andmetel suundub see Läti kohale ja selle servas sajab saartel lund ja lörtsi ja sajupilvede serv mandrile ei ulatu. Õhutemperatuur on 0..-5, saarte rannikul kuni +2°C. Tuul puhub valdavalt põhjakaarest, öö hakul võib Soome lahe rannikul veel puhanguti 15 m/s ulatuda.
Pühapäeval (11. detsembril) tugevneb Soome lahe ümbruses kõrgrõhkkonna mõju. Öö on rahulik ja enamasti sajuta, üksnes saartel võib veidi lund pudeneda. Õhutemperatuur on -3..-8, kohati võib -10°C ümbrusse langeda. Päevaks kandub Skandinaaviast järgmine madalrõhuvöönd üle Läänemere. Uute arvutuste järgi jätkub ebakindlus selle edasise liikumise ning sellest tulenevalt ka prognoositava sajuala osas. Suur on lume- ja lörtsisaju tõenäosus saartel ja pärastlõunal ka lõunapiiri lähistel. Küsitav on aga, kas õhtul laienevad lumepilved üle Eesti või taandub sajuala Läti- ja Leedu kohale. Tuul pöördub itta ja kirdesse ning tugevneb. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel 0..-5°C, pärastlõunal langeb.
Esmaspäeval (12. detsembril) eemaldub madalrõhuvöönd ida-kagu suunas ja selle sajupilvedest võib öösel Saaremaal ja Eesti lõunaservas ning ka põhjarannikul lund sadada. Tänastel andmetel jääb suuremal osal Eestist jääb saju võimalus alla 25%. Päeva peale õhurõhk tõuseb ja ilm on surema sajuta. Puhub tugev põhja- ja kirdetuul. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel -3..-8, öösel selgema taeva all pole välistatud langus -10°C ümbrusse.
Teisipäeva (13. detsembri) öö on kõrgrõhkkonna põhjaservas sajuta. Öö hakul on ilm rahulik, pärast keskööd tugevneb edelatuul, hommikul on rannikul puhanguid 15 m/s. Päeval suureneb põhja poolt mööduva madalrõhulohu surve ja edelatuule puhangud tõusevad rannikul 18 m/s. Kohati sajab veidi lund ja lörtsi, saartel ka vihma. Õhtul muutub sadu laialdasemaks. Õhutemperatuur on öösel -4..-9, Ida-Eestis langeb alla -10, hommikuks tõuseb saartel ja läänerannikul 0°C ümbrusse, päeval Lääne-Eestis -1..+3, Kesk- ja Ida-Eestis 0..-4°C.
Kolmapäeva (14. detsembri) öösel liigub madalrõhulohk ühes lume- ja lörtsisajuga üle Eesti, lääne pool võib ka vihma tulla. Tuul nõrgeneb ja pöördub edelast loodesse. Päev tuleb tõusva õhurõhu foonil üksikute lume- ja lörtsihoogudega. Tuul pöördub põhjakaarde, päeval läänekaarde ja on võrdlemisi nõrk. Õhutemperatuur on öösel 0..-4, meretuulega rannikul kuni +3, päeval 0..+3, Ida-Eestis võib veel jääda alla 0°C.
Neljapäeval (15. detsembril) liigub uus madalrõhkkond Norra merelt üle Põhja-Skandinaaviasse ja selle lõunaserva mööda jõuab soojem õhumass Läänemere ümbrusse. Öine õhutemperatuur on -3..+2°C. Edelatuul tugevneb ja päeva peale on puhanguid 15, rannikul 18 m/s ja õhutemperatuur tõuseb kõikjal +1..+4°C-ni. Lume ja lörtsina algav sadu läheb päeva peale üle vihmaks ning neis tingimustes on libeduseoht suur.


maintext:
Pärnu-Lihula maanteel sõitis auto teelt välja, kaks inimest viidi haiglasse
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eile kell 16.35 kaotas 29-aastane mees Koonga vallas Pärnu-Lihula maantee 42,8 km lauges paremkurvis kontrolli sõiduauto Toyota Hilux üle ja sõitis paremale teelt välja. Juht ja kaasreisija, 26-aastane naine, toimetati Pärnu haiglasse.
Eile hommikul kell 9.05 juhtus liiklusõnnetus Maardus Ringi tänaval, kus sõiduautot BMW 325TDS juhtinud ja peatumismärguannet eiranud alkoholijoobes ja juhtimisõiguseta 30-aastane mees sõitis tagant otsa siniste ja punaste märgutuledega ning töötava helisignaaliga möödasõitu sooritanud politsei alarmsõidukile Škoda Octavia, mida juhtis 31-aastane mees. BMW juht toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse kontrolli.
Kell 10.10 juhtus liiklusõnnetus Harjumaal Jõelähtme vallas Tallinn-Narva maantee 11. kilomeetril, kus 51-aastane mees sõitis kaubikuga Volkswagen Crafter tagant otsa sõiduautole Mitsubishi Outlander, mida juhtis 49-aastane mees. Mitsubishi paiskus Volkswageni eest ära ja toimus laupkokkupõrge Volkswageni ning 69-aastase mehe juhitud sõiduauto Mercedes-Benz E270 vahel, mis liikus juhi eksimuse tõttu antud sõidurajal vastassuunas. Mercedes-Benzi juht toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Kella 16.10 ajal kaotas 42-aastane mees Pärnumaal Häädemeeste vallas Tallinn– Pärnu–Ikla maantee 177,1 km seoses esirehvi purunemise tõttu kontrolli metsaveoki Scania R124 üle, sõitis vasakule teelt välja ning paiskus ümber. Juht toimetati Pärnu haiglasse.
Kell 20.30 kaldus 27-aastane mees Saue vallas Tallinn-Pärnu-Ikla maantee 30. kilomeetril Pärnu suunas liikudes sõiduautoga Audi A4 vastassuunavööndisse ja põrkas seal kokku Tallinna poole liikunud veoautoga Volvo FH, mida juhtis 36-aastane mees. Mõlemad sõidukid paiskusid teelt välja. Audi juht toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.


maintext:
Kaljulaid ei osale kirikus riigijuhtidele mõeldud advendikontserdil
BNS
President Kersti Kaljulaid ei osale neljapäeva pärastlõunal Toomkirikus traditsioonilisel advendikontserdil, kuhu Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) peapiiskop Urmas Viilma on kutsutud valitsuse ja riigikogu liikmed, riigi võtmeisikud ning välisriikide saadikud.
“Riigipea sinna ei lähe, tean, et tal on päevakavas muud tegemised,” ütles presidendi pressiesindaja Taavi Linnamäe BNS-ile.
Viilma kutsus neljapäeval kell 16 riigi- ja ühiskonnategelased Tallinna Toomkirikusse kontsert-mõtisklusele ja sellele järgnevale vastuvõtule. Kutsutute seas on valitsuse ja riigikogu liikmed, välisriikide saadikud, riigiametite, mitmete omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide juhid, samuti partnerkirikute ja partnerorganisatsioonide esindajad. Presidendi kutsumist pole EELK kantselei poolt saadetud teates eraldi märgitud, kuid Viilmaa kinnitas BNS-ile, et ametisolev president, samuti kõik ametist lahkunud presidendid on olnud alati kutsutud.
Peapiiskop analüüsib oma traditsioonilises advendikõnes ühiskonnaelu protsesse ja sõnastab oma aastalõpusõnumi ühiskonda. Kutsutute seas on valitsuse ja riigikogu liikmeid, välisriikide saadikuid, riigiametite, mitmete omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide juhid, samuti partnerkirikute ja partnerorganisatsioonide esindajad.
President Kersti Kaljulaidi ja kiriku suhted sattusid meedia teravdatud tähelepanu alla, kui president keeldus ametissepühitsemise jumalateenistusest.


title: Tule laadale!

maintext:
Tule laadale!
Pühapäeval, 11. detsembril kell 10–15 Risti käsitöömajas jõululaat. Müügil suures valikus toidu- ja tööstuskaupu, käsitööd. Külla tuleb jõuluvana.
Avatud on kohvik ja esinevad kohalikud muusikud. Info tel 5635 2591.


maintext:
Täna ja homme on Toidupanga jõulukuised toidukogumispäevad
Toimetanud Kaire Reiljan
9. ja 10. detsembril toimuvad üle Eesti toidupankade jõulukuised toidukogumispäevad. Kampaaniaga on seekord liitunud 45 kauplust üle Eesti, Haapsalus on Toidupanga toidukogumispäev Rannarootsi Selveris.
Üle Eesti kogutakse puudustkannatajatele toitu 14 Selveris, 10 Rimis, 7 Prismas, 6 Maksimarketis, 6 Konsumis ning esmakordselt ühes Maximas ja Stockmanni toidupoes.
Igapäevaselt teeb Toidupank koostööd firmadega, et päästa kaubandusest ja tootmisest see toit, mida mingil põhjusel müüa ei ole võimalik ning jagab selle abivajajatele. Toidukogumispäevad, aga, on üle-eestiline toidupankade heategevusaktsioon, mis annab just eraisikutele võimaluse aidata kohalikke puuduses elavaid peresid. Tänavu toimuvad toidukogumispäevad juba 7. aastat järjest.
Punastes põlledes Toidupanga vabatahtlikud jagavad toidukogumispäevade ajal kauplusekülastajatele infot ning võtavad vastu kohalike puuduses elavate perede tarbeks ostetud toidukaupa.
Kauplustes tegutsetakse ajavahemikus kell 12–19. Annetustena on oodatud kaua säiliv ehk „parim enne“ -tüüpi toidukaup, näiteks konservid, toiduõli, purgisupid, kuivained, hommikusöögihelbed, pudrumaterjal. Ka moosid, mahlad, pähklid, rosinad ning tervislikud maiustused on oodatud.
Sel korral on üle 900 vabatahtliku osalemas üle Eesti, nendest ligi 450 inimest Tallinnas ja Harjumaal. Taas on appi tulnud ka erinevaid ettevõtteid ja organisatsioone, kes on registreerinud ennast osalema toidukogumispäevadel gruppidena.
Kõik, kes soovivad toidupankade tööle kaasa aidata, kuid ei saa osaleda toidukogumisaktsioonis, on oodatud seda tööd püsivalt toetama. Annetada on võimalik annetuskeskkonna armastanaidata.ee kaudu või helistades regulaarselt Eesti Toidupanga annetustelefonidele:
900 9005 – annetad 2 eurot
900 9010 – annetad 8 eurot
Eesti Toidupank on asutatud 2010. aasta märtsis Eesti-Hollandi Heategevusfondi ja Swedbanki poolt selleks, et leevendada vaesusprobleemi Eesti ühiskonnas ja võidelda toidu raiskamise vastu: toidupangad võtavad kaubandusest ja tootmisest vastu peagi realiseerimistähtaega ületavaid ja/või defektsed tooteid, komplekteerivad vabatahtlike abiga toiduabikastid ja jagavad need laiali puudustkannatavatele peredele, aidates nõnda kaasa raiskamise vähenemisele ühiskonnas ning jagades toitu neile, kel on sellest puudus.
Lisaks toidu ümberjagamisele on toidupankade ülesanne luua ühiskonnas solidaarsust – et märgataks ja aidataks neid, kel on raske. Tänu toidukogumispäevade ajal kogutavale kaubale on toidupankadel võimalik aidata paljusid nende piirkonnas elavaid puuduses elavaid peresid.
Toidupank kuulub Euroopa toidupankade föderatsiooni (FEBA), Vaesuse Vastu Võitlemise Euroopa Võrgustikku (EAPN Eesti) ning on Fusions projekti liige, mille tegutsemise eesmärgiks on tõhus toidukao vähendamine Euroopas.


title: Galerii: Vatlas arutati kooli sulgemist

maintext:
Galerii: Vatlas arutati kooli sulgemist
Kaie Ilves
Fotod: Urmas Lauri
Sel nädalal kogunes Vatla rahvas aru pidama Vatla kooli tuleviku üle. Vatla koolis õpib sel õppeaastal kümme last. Volikogu aga on otsustanud, et kool on jätkusuutlik, kui seal õpib vähemalt 12 last. Nii tulekski Vatla kool tulevast sügisest kinni panna. Vatla rahvale see aga ei meeldi. Esmaspäeval tuldigi kokku aru pidama, kas oleks võimalik kooli päästa. Loe lähemalt Lääne Elu laupäevasest paberlehest.


maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. 15 aastat teel olnud kiri jõudis täna 650 meetri kaugusel elava adressaadini
Urmas Lauri
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
18. märts 2016
Aastaid teel olnud kiri. Foto: Urmas Lauri
3. jaanuaril 2001 postitas Lääne Elu raamatupidaja Haapsalus Metsa tänavas elavale kirjasaatjale honoraritõendi. 4.40-kroonise margiga ümbrik jõudis Posti 30 asuvast toimetusest 650 meetri kaugusele Metsa 49 majja täna.
Kui Milvi Taal täna postkastist oma abikaasale Ilmar Taalile mõeldud kirja võttis, sattus ta hämmingusse. Ta tuli kohe Lääne Elu raamatupidajalt Vilma Höövelilt uurima, ega neil sellest hiliselt kirjast mingit probleemi ei teki.
“Kui pole tekkinud, siis enam küll kindlasti ei teki,” rahustas raamatupidaja.
Vilma Höövel ütles, et tõepoolest on tema selle tõendi Ilmar Taalile väljastanud, tollal kasutusel olnud postmargi peale kleepinud ja toimetuse templiga (mida enam ei kasutata) märgistanud.
Kiri oli teel veidi üle 15 aasta – 5550 päeva. Seega oli kirja keskmine liikumiskiirus pool ümbrikupikkust ehk umbes 12 sentimeetrit päevas.
Lugu sai ka järje. 21. märtsil 2016 kirjutas Lääne Elu:
3. jaanuaril 2001 Haapsalus Posti 30 asuvast Lääne Elu toimetusest postitatud ümbrik jõudis 650 meetri kaugusele Metsa 49 majja 18. märtsil, kirjutas Lääne Elu artiklis "15 aastat teel olnud kiri jõudis täna 650 meetri kaugusel elava adressaadini".
Postifirma Omniva uuris selle juhtumi tausta põhjalikult ka omalt poolt.
"Kõigepealt on muidugi tore, et kiri lõpuks õigesse kohta jõudis," nentis Eesti Posti kandevõrgu üksuse juhi Arthur Raichmann. "Postitöötajate ametieetika ütleb, et kõik saadetised tuleb alati sihtkohta toimetada, kuid antud juhul pole ilmselt siiski tegu postitöötajate tegevusega ja tuleb oletada, et kiri on kuskil kellegi poolt leitud ning otse õigesse postkasti toimetatud."
Raichmann ütles, et Lääne-Elus olevate piltide põhjal võib öelda, et kirjal oleval margil on postitöötlemise tempel ja nn kustutustempel (lainelised jooned), mida postis kasutatakse, et marki mitu korda ei kasutataks.
"See näitab, et Haapsalu kandekeskusest on läinud see kiri välja õigel ajal ehk siis 2001. aastal ning jõudnud kandesse," selgitas kandevõrgu üksuse juht.
Kirja edasist saatuse kohta ütles Raichmann, et vahepealsetel aastatel see ilmselt postitöötajate käes ei olnud.
"Siit edasi ei ole aga enam võimalik öelda, kuhu ta jõudis ja kus on need vahepealsed aastad viibinud," tõdes Raichmann. "Küll aga võib öelda, et nüüd, 2016. aastal ei ole see kiri postitöötajate käes olnud. Kindlasti pälvinuks selline vana margiga kortsus kiri teiste kirjade hulgas tähelepanu nii postitöötlemisel kui ka kättetoimetamisel, kuid ei kohalikud kirjakandjad ega postitöötlejad eelmisest nädalast sellist kirja ei mäleta. Seega võibki arvata, et eeldatavalt on see kiri kuskil kellegi poolt leitud ja otse õigesse postkasti viidud."
Eesti Posti kandevõrgu üksuse juht Arthur Raichmann tänas kirja tundmatut leidjat-kättetoimetajat.
"Ja et ka kirja vastu võtnud proua Milvi Taal seda natuke naljakat seika magusamate tunnetega mäletaks, postitame tema aadressile (Metsa 49, nagu Lääne Elus toodud) väikese magusa üllatuse. Garanteerime, et see jõuab kohale oluliselt kiiremini kui kõnealune kiri," lõpetas Arthur Raichmann.


maintext:
Saaremaal kütiti esimesed sigade Aafrika katku üle elanud metssead
Toimetanud Urmas Lauri
Ajal, mil metssigade suremine sigade Aafrika katku on Saaremaal hüppeliselt kasvanud, kütiti katku alguspaigast põrsad, kelle veres tuvastati SAK-antikehad, kirjutas Saarte Hääl.
Samas Matsiranna külas, kus 24. augustil ilmnes sigade Aafrika katk esimest korda looduses, kütiti novembris kahel päeval kolm metsseapõrsast, kellel tuvastati katkuvastased antikehad. See tähendab, et sead olid haiguse läbi põdenud ja elama jäänud.
Veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda selgitas Saarte Häälele, et tegu on loomadega, kelle puhul laboratoorsel uuringul leitakse verest või organitest SAK-viiruse vastaseid antikehi, aga viiruse genoomi ei tuvastata.
“Sellele vaatamata pole võimalik käsitleda neid tervete loomadena ega lubada nende liha kasutamist, kuna ei ole kindlust, et looma organismis viirust ei esine. Taudi läbipõdemine ja antikehade teke ei anna loomadele täielikku immuunsust, nad võivad uuesti nakatuda ja olla endiselt nakkusohtlikud ka teistele loomadele,” rääkis ta.
Täismahus artikli leiab siit.


maintext:
Traagiline põleng Jaaknas: talu põlenud, pererahvas otsib oma koera
Toimetas Lemmi Kann
Perekond Tehver otsib oma Inglise buldogi nimega Faraon. Foto: erakogu
11. detsembril kell 1.10 sai häirekeskus teate elumaja tulekahjust Lääne-Nigula vallas Jaakna külas. Teataja sõnul oli elumaja rookatus leekides.
Helistajaks osutus majaelanik, kes oli ka ise püüdnud põlengut kontrolli alla saada, kuid see ei õnnestunud. Päästjate saabudes põles palkmaja katus täisleegis. Majarahvas oli hoonest iseseisvalt välja saanud, keegi viga polnud saanud.
Tulekahju lokaliseeriti kell 2.33, järelkustutustööd lõpetati kell 11.27. Hoone muutus tulekahju tagajärjel elamiskõlbmatuks, katus hävis täielikult.
Õhtul kella 18.36 paiku käisid päästjad veelkord sündmuskohal, kuna näha oli leeke. Päästjad kustutasid tulekolde kell 19.17. Tulekahju tekkepõhjus on selgitamisel.
Maja häving pole perekond Tehveri jaoks aga ainuke traagiline sündmus – kaduma jäi nende pere koer, Inglise buldog, kes ilmselt jooksis paanikas minema.
"Palun kõikide abi kes vähegi saab aidata. Seoses eilse tulekahjuga meie pere talus on teadmata kadunuks jäänud meie koer Faraon (Inglise bulldog). Juhul kui teil on tuttavaid või sõpru Lääne-Eesti kandis, siis kindlasti jagage neile infot selle kohta. Loodetavasti ei ole veel hilja ning on veel võimalus teda leida. Kui vähegi võimalik siis palun jagage seda. Täpsem asukoht: Lääne-Nigula vald, Jaakna Küla, Tehveri talu. +372 55597089," kirjutab Olev Tehver oma Facebooki seinal.


maintext:
Politsei: Hanilas varastati teler ja võsalõikur
10. detsembril kella 12 ajal avastati, et Hanila vallas Ullaste külas on majast varastatud teler ja võsalõikur. Kahju on selgitamisel.


maintext:
Rannaküla ristmik saab valgustuse ja Palivere jalgrattatee
Kaire Reiljan
Maanteeamet parandab tuleval aastal liiklusohutust kolmes Läänemaa paigas. Foto Urmas Lauri.
aanteeameti kava kohaselt saab Rannaküla ristmik tuleval aastal parema valgustuse ja Palivere Oonga suunas kaks kilomeetrit kergliiklusteed.
Rannaküla ristmikule, kus ristuvad Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla ja Keila–Haapsalu maantee, paigaldatakse 330 meetri ulatuses kaasaegset LED-maanteevalgustust.
Maanteeameti Haapsalu esinduse hooldeosakonna peaspetsialist Tiit Ruut ütles, et Keila suunal on valgustus kavas valgustus välja ehitada esimese kurvini, lisaks parandatakse ka Ääsmäe-Haapsalu maantee äärset valgustust.
Teise suurema objektina on maanteeametil kavas ehitada Palivere alevikust Oonga suunas kilomeetritele 0,95-2,47 jalgratta- ja jalgtee. Töö käigus korrastatakse ka ühissõidukite peatus.
Politsei ettepanekul paigaldatakse tuleval aastal Risti–Virtsu–Kuressaare maantee 40,6 – 42,7 kilomeetrile kaks kiiruskaamerat.
Maanteeamet on liiklusohtlike objektide ümberehitamise vajaduse määramiseks analüüsinuds toimunud liiklusõnnetusi ning sõidukite, jalakäijate ja jalgratturite liiklemisel tekkivaid konfliktolukordi. Arvestatud on ka maakondliku liikluskomisjoni, politsei, kohalike omavalitsuste ja liiklejate poolt esitatud liiklusohutust parandavaid ettepanekuid.
Lõppeval aastal korrastati Läänemaal kaks liiklusohtlikku kohta. Parandati Palivere viadukti alguses Palivere-Oonga tee ristmiku valgustust ning freesiti Uuemõisa sirgele enne Haapsalu piiri „põristid“.


maintext:
Täna on kultuurikeskuses puhkpilliorkester Haapsalu viimane kontsert
Kaire Reiljan
Puhkpilliorkester Haapsalu (pildil) annab täna Haapsalu kultuurikeskuses kontserdi, millega tähistab orkestri 35. sünnipäeva, ühtlasi paneb orkester pärast kontserti pillid lõplikult kotti.
Haapsalu kultuurikeskuse rõdusaalis kl 16 algav tasuta kontsert kannab pealkirja „1981–2016”. Orkestri dirigendi Aarne Õunapuu sõnul jõudis orkester tegutseda ühe kuu rohkem kui 35 aastat.
„Pole pillimehi. Paljud elavad mujal ja kaugelt on keeruline proovidesse sõita,” ütles Õunapuu orkestri tegevuse lõpetamise peamise põhjuse ja lisas, et ka korraldustöö on pikapeale kurnavaks läinud.
Siiski ei välista Õunapuu, et kui leidub keegi, kes orkestri asjaajamise enda peale võtaks, ja oleks teada kindlad esinemised, mille nimel harjutada, võiks puhkpillimuusika veel kõlada küll.