title: 18aastane Mattias Käit: pole varem Vassiljevi või Klavaniga rääkinud ega patsu löönud

maintext:
Ühtlasi tunnistas noor mängumees, et polegi varem meie tippmeeste, eesotsas Konstantin Vassiljevi ja Ragnar Klavaniga kokku puutunud. Oli ju too jaanuarikuine maavõistlus Rootsiga pigem B-koondiste pusimine.
Potentsiaalne debütant Käit aga pole. Selle sümboolse mängu tegi ta tänavu jaanuaris Rootsi vastu ära. "Muidugi on väga uhke tunne, A-koondise kutse iseenesest on juba eriline," sõnas Käit.
Eesti jalgpallikoondis kogunes täna Tallinnas, et valmistuda eesootavateks MM-valikmängudeks Gibraltari ja Kreekaga. Esimest korda teenis võistlusmängudeks A-koondise kutse Fulhami U23 meeskonnas palliv 18aastane Mattias Käit.
"Nüüd on esimene kord, kui nendega rääkinud ja patsu löönud olen," lisas Käit, kel Klavaniga ühise jututeema leidmine ei tohiks muret valmistada. Mängivad ju mõlemad klubijalgpalli Inglismaal. "Praegu veel pole jõudnud, aga muidugi, miks mitte!?"
Koduklubis läheb Käidil hästi. Ta on U23 satsi põhimees ning lõi reedel karikamängus Middlesbrough' eakaaslastele 3:1 võidumängus kaks väravat. "Sain hea emotsiooniga koondisesse tulla, eelmisel esmaspäeval lõin tegelikult peaga latti kah, aga nüüd tuli kaks väravat ära. Loodame, et hea hoog jätkub," lausus Käit, kes viimastes klubikohtumistes on mänginud paremal äärel.
Koondise peatreeneri Martin Reimiga ta oma rolli üle veel arutleda pole jõudnud, ent septembris, kui Reim veel U21 ja U23 esinduste eest vastutas, kasutas ta Käiti kord keskpoolkaitses, kord tipuründes. Noormees ise eelistaks olla tipus või ründaja all, ent kui peatreener näeb vajadust, oskab ta ka keskväljal mängida.
Eesti reedene vastane on Gibraltar. Käit tunnistas, et ei tea sealsest jalgpallist suurt midagi. "Vaatasin nende nimekirja, ükski nimi ei ütle midagi. Kreeka kohta tean seevastu palju rohkem. [Kaitsja] Kostas Stafylidis oli ka Fulhamis, temaga olen isiklikult kokkupuutunud ja rääkinud," sõnas Käit.
Juhul, kui Reim peaks Käidi reedel platsile usaldama, ootab teda eeldatavasti umbkaitses istuv vastane. Inglismaalt tal säärane kogemus puudub. "Kusjuures Inglismaal ei olegi umbkaitses kedagi," lausus ta.


description: Esmaspäeva õhtul toimus filmifestivali MoeKunstiKino avaüritus, kus tutvustati neljapäeval algavat programmi ning näidati dokumentaalfilmi Jaapani tuntuimast moeloojast Yohji Yamamotost. Kinopubliku kaasabil valmis eile 73. sünnipäeva tähistanud Yamamotole videotervitus, mis juba ka Jaapanisse saadeti. “MoeKunstiKino filmid tutvustavad moevaldkonna telgitaguseid ning ei räägi vaid moest, vaid ka inimestest, kes rõivaid loovad. “Rätsepmeister Yohji Yamamoto” on üheks selliseks filmiks,” sõnas ürituse looja Helen Saluveer. “Kuna Yamamoto kiire graafiku tõttu Eestisse tulla ei saanud, siis saatsime talle eilse sünnipäeva puhul videotervituse Tokyosse.”

title: GALERII | Vaata, kes käisid MoeKunstiKino avaüritusel!

maintext:
"Mis on kollane, kasvab Sahara kõrbes ja sealgi ainult liiva all?"
"Ei tea."
"Tomat."
"See on ju punane ja Sahara kõrbes küll ei kasva."
"Need vihjed andsin selleks, et sind segadusse ajada."
"Aga tomat ei kasva ka liiva all, vaid varre küljes."
Viimase vihje tegin meelega valesti – et sa liiga kergesti ära ei arvaks."

fasttext_language: et


description: Põlvamaa omavalituste liidu juht Kaido Kõiv ei näe, et liidu liikmete iga-aastased koolitusreisid oleksid maksumaksja raha raiskamine. Viimased kolm aastat on käidud soojal maal, viimati, septembrikuu lõpus, käisid 26 Põlvamaa omavalitsusjuhti Kreeta saarel.

title: TV3 VIDEO | Kas maksumaksja raha raiskamine? Põlvamaa omavalitususliit viib töötajaid koolitusreisidele soojale maale

maintext:
Kaido Kõiv ütles, et Kreetal oli nende vastuvõtjaks kohalik linnapea ning vahetati omavahel tähtsat teavet. Programm oli tihe, aga tööpäeva lõpul saadi käia ka mere ääres jalutamas, rääkis Kõiv.
"Ühelt poolt võib öelda, et koolitusreisid ei ole halvad, koolitusreisidel võib ikka käia, aga küsimus on alati selles, kui otstarbekas see on ja kui usutav on see eesmärk, tulemus, mis on sealt tegelikult saadud," rääkis Põlva maavanem Igor Taro. "Minu jaoks on see eelkõige kui Põlvamaa maksumaksja probleem," lisas ta.


authors:
Afp Photo
Noaa-Nasa Goes Project
Ho
Tavaline Jah

description: Juba mitmeid päevi Atlandi ookeanil võimsust kogunud troopiline tsüklon, mis hinnati reedel viienda ehk kõrgeima kategooria orkaaniks. Kui reedel oli tuulte tugevuseks 70 m/s, siis laupäevaks on need vaibunud 65 m/s, mistõttu anti Matthew-nimelisele orkaanile neljas kategooria.

title: KÜMNENDI SUURIM KATASTROOF? Atlandi ookeanil möllav orkaan ähvardab tekitada kaost Kariibi mere saartel

maintext: New advisory for #HurricaneMatthew, winds decreased only slightly so still a powerful cat 4. #SouthFlorida remains under forecast cone. pic.twitter.com/pKtllvyECz


authors: Panthermedia Scanpix

title: NÜÜD JA IGAVESTI: 7 märki, et oled tema jaoks see üks ja ainus

maintext:
Mõnikord tunned mõne inimesega, et teid seob miskit erilist. Või oleksite juba aastaid teineteist tundnud. See võib pidada paika ka selle ühe ja ainsa leidmisel... Aastaid suhtes ja abielus olles meenutavad inimesed, et nad teadsid juba ammu, et on teinud õige valiku - olgu selleks kallima naeratus, õnnetunne või tunne, et oled justkui jõudnud koju, vahendab Womens Health. Mõne jaoks on kütkestav just see, et kallimaga ollakse täiesti erinevad, kuid alati on miski...
Millised on need seitse märki, et oled leidnud oma õige ja ainsa?
1. Ühiselt olemine toob esile teis parima Igas suhtes on asju, mille kallal tuleb natuke ka vaeva näha, kuid olles koos õige inimesega - sa tunned end elusama, rõõmsa ja elujõulisena, tahad seigelda - nautida ja kogeda. Kui asi pole õige, siis on suhtes viha, abitust ja sa ei meeldi enesele sellise inimesena - nagu partneri kõrval olles oled. 2. Te ei nõustu teineteisega kõiges Sarnased huvid ei tähenda kohe, et peaksite pooldama riigis sama poliitikat, jagama kindlasti hobisid või kõiki huvisid. Hoopis olulisem on see, et milline tunne teil tekib, kui olete koos. Teile mõlemale võib meeldida tantsimine, kuid üks eelistab särtsakamaid, teine hoopis valssi. 3. Sa tekitad temas imelise tunde Kui ta tunneb end ihaldatuna, atraktiivse ja muhedana - ta tunneb end sinu juures imelisena. Pole vist põhjust imestada, et ta võib sind pidada selleks üheks ja õigeks. See kõik puudutab ka seda, kuidas sina end tema juuresolekul tunned. 4. Ta tunneb end turvaliselt Kui ta tunneb end sinuga koos olles koduselt ja mugavalt - see on märk mehele! Kui oled koos selle ühe ja õige inimesega, siis tunned end lõõgastunult ja mugavalt. Kui teie vahel on pidevalt pingeid, siis see on halb märk... 5. Kuidas reageerite tunnetele Mehed ja naised saavad üksteise erinevustest õppida ja ühiselt veelgi paremini toimida. Samas on üks asi, mis peab paaridel olema sarnane - tunded. Kuidas te mõlemad reageerite vihasena, kuidas väljendate kurbust, rõõmu või hirmu? Kuidas näitate üksteisele oma armastust? Kui teil on oma tunnete avaldamisi osas väga erinevad tunded, siis võib see suhtes probleeme tekitada. 6. Ta ei leina taga aega, mil oli vallaline Kui mees leiab selle õige, siis ta on tänulik selle eest, mida naine tema ellu toob ja lisab. Ta ei peaks võrdlema suhet sinuga ajaga, mil ta oli vallaline. 7. Leiate ühisuse ka rääkides ja mõeldest lastest


title: Kalev/Cramo füsioterapeut leegionäridest: alguses on jutu järgi kõik jube kõvad trennimehed

maintext:
Eesti koondise ja Kalev/Cramo füsioterapeut Priit Lehismets teatas, et rahvusmeeskond oli tänavu nii heas füüsilises vormis, sest kõik mehed said täiega trenni teha.
„Koondis oli noorem. Polnud Kangurit, polnud Taltsi ehk neid vanemaid mängijaid, kes paratamatult võtavad kuskilt hoogu maha. Noored panid jõhkralt vunki juurde. Kõik, mis tahtsin teha, sai sel aastal ka tehtud," sõnas Lehismets peagi ilmuvas Basketball ajakirjas antud intervjuus.
"Noored panid jõhkralt vunki juurde. Kõik, mis tahtsin teha, sai sel aastal ka tehtud. Kui Sokk andis mulle tänavu enne saalitrenni ÜKE harjutuste jaoks 45–50 minutit, siis enne Riia EMi pidin ma saalidrillid ära tegema 20 minutiga, et lihtsalt mehi mitte ära lõhkuda.“
Samuti rääkis tugev maratoonor Kalev/Cramo leegionäridest, kes ei pidavatki olema nõnda kõvad mehed nagu pealtnäha paistab. „Ma ei tea, kuidas NBAs on, aga need, kes meil käivad, on ikka räiged kaerad. Alguses on jutu järgi jube kõvad trennimehed, aga siis ühel hetkel ütlevad, et see pole normaalne, kui palju te Eestis trenni teete. Igal aastal on sama jutt."
Ta lisab: "Väliselt näed küll, et nad on lihaselised ja vormis, kuid musta inimese anatoomia on natuke teistsugune kui valge oma.“


title: VIDEO | INSPIREERIV VANAISA: 80-aastaselt supermodelliks!

maintext:
80-aastane meesmodell Deshun Wang on Hiina moelavade uus staar. Mehe elukäik on olnud kirju ja oma praeguse edu on mees oma sõnul saavutanud vaid raske tööga.
Deshun Wang on 80-aastane ebatavaliselt heas vormis härra, kellest on saanud tõeline staar pärast seda, kui ta värvati moeetendusele catwalk-modelliks. Fännid on Deshunile pannud hüüdnime „Kõige kuumem vanaisa“. Vanahärra ise naerab südamest nii selle kui oma värske internetikuulsuse staatuse üle. Oma elust räägib ta tõsisemal toonil.
Shenyangis, 8 miljoni elanikuga suurlinnas sündinud Deshun Wang on oma praeguse edu nimel vaeva näinud 60 aastat. Ta on olnud näitleja nii tavalises kui pantomiimiteatris. 49-aastasena suundus ta Pekingisse, kus ta elas mõnda aega sisuliselt hulkurina, omamata kodu ega suuremat varandust. Pekingis hakkas Deshun performance-kunstiga tegelema ja jõusaalis käima. Trennitegemisest sai 70. eluaastaks tema jaoks tõsisem harrastus, millele ta võlgneb oma praeguse uskumatult hea vormi. 79-aastaselt võeti ta esimest korda moelavale tööle.
Deshun kinnitab, et kõrge iga ei ole tema jaoks takistuseks. „Sellel aastal sain ma 80-aastaseks ja mul on ikka veel jõudu. Mul on veel unistusi, mida saavutada,“ ütleb vanahärra enda kohta. Neile aga, kes mõtlevad, et on oma unistuste jaoks liiga vanad, on eakal modellil järgmised õpetussõnad: „Kui sa mõtled, et on liiga hilja, siis vaata ette, et sa ei laseks sellel saada vabanduseks alla anda!“
Maailma kuumimat vanaisa vaata allolevast videost.


authors:
Tiina Kõrtsini
Agressori Lepingupartner
To Ernits
Asjatu Lootus

title: Keskerakonna esimehe kandidaate on praeguseks neli, kuid Savisaar võib loobuda

maintext:
Keskerakonna esimehe kohale kandideerivad riigikogu aseesimees Jüri Ratas, Keskerakonna aseesimees Yana Toom ja Keskerakonna fraktsiooni liige Peeter Ernits.
Kandidaate saab erakonna esimehe kohale esitada ning kandidaadid saavad oma kandideerimist kinnitada täna südaööni, Edgar Savisaar ei ole enda kandideerimist veel kinnitanud, kirjutas ERRi uudisteportaal. Savisaar teatas täna õhtul oma Facebooki lehel, et ta ei pruugi erakonna esimeheks kandideerida. "Jüri Ratas tõotas, et ta kunagi minu vastu ei kandideeri ja täna pean taas olema mina see, kes tema lubaduse elluviimise eest vastutab," kirjutas Savisaar.
Eile viis Keskerakonna büroosse oma kandideerimise kohta kinnituse ka riigikogu liige Peeter Ernits, kes ütles, et Edgar Savisaar ei ole temalt kandideerimist palunud.


authors:
Phil Noble
Thomas Coex
Tiina Kõrtsini
Mati Hiis
Roland Magunia

description: Tänane spordipäev kulgeb alguses rahulikus rütmis, kuid õhtul ei saa enam kuidagi pidama. Õhtul pannakse pall mängu Eesti jalgpalli meistriliigas, kuid korvpallisõprade pilgud pöörduvad kindlasti eurosarjade poole - kell 19 on Klaipedas platsil Varese meeskonna särgis Kristjan Kangur, kell 21 lähevad Prantsusmaa tippklubi Pau-Lacq-Orthez vastu lahingusse Tartu Ülikooli korvpallurid. Ole meiega!

title: NII SEE JUHTUS | Ragnar Klavan ja Liverpool jõudsid liigakarika veerandfinaali, Tartu Ülikool teenis eurosarjas teise kaotuse

maintext:
Meie imestame alles hommikuse lume üle kui treeneritel juba töö käib! Mängupäev on, sõbrad! 🙌🏻 -- We're still baffled by the snow this morning, but the coaches are hard at work already. It's gameday, friends! 🙌🏻 #gameday #universityoftartu #tartu #basketball #elanation #rootingfortheunderdog #rokimeväljas #samavaim
A photo posted by Tartu Ülikool (@bctartu) on Oct 25, 2016 at 2:11am PDT


title: Hambaravihüvitise eelnõu jõuab täna riigikokku

maintext:
Täna on riigikogus esimesel lugemisel ravikindlustuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mis muudab hambaravi uuest aastast oluliselt kättesaadavamaks. Senisest suuremat tähelepanu pööratakse suurema ravivajadusega inimestele.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sõnul on eelnõu eesmärk tagada võrdsem ligipääs vajalikule hambaraviteenusele. „Täna on hambaraviteenus enamikule inimestest liiga kallis selleks, et õigeaegselt oma suutervise eest hoolitseda,“ selgitas minister hambaravihüvitiste taastamise tagamaid.
Eurostati, viimastele, 2014. aasta andmetele tuginedes on vaesemal elanikkonnal katmata vajadus hambaravi osas kordades suurem kui kõrgema sissetulekuga inimestel. Rahalistel põhjustel jääb hambaravi saamata keskmiselt 7,6 protsendil Eesti inimestest, kusjuures lõhe suurima ja madalaima sissetulekuga inimeste vahel on märkimisväärne – kõrgepalgalistest jääb hambaravita 1,8 protsenti, vaesemast elanikkonnast suisa 15,1 protsenti. „See on nõrgaks kohaks meie solidaarses ravikindlustussüsteemis, sest hambaravi saavad enim lubada endale need, kelle hambad on paremas korras,“ ütles Ossinovski.


description: Eesti Laululgi osalenud Robin Juhkental & The Big Bangers avaldas uue singli "Praise You", mis bändi enda sõnul on sügisesene ülistuslaul armastusele.

title: KUULA | Robin Juhkental & The Big Bangers avaldas uue singli


title: SUPER! Raul Must jõudis maailmakarika etapil kaheksa parema hulka!

maintext:
Sulgpalli Eesti esireket Raul Must jõudis Hollandis maailmakarika etapil kaheksa parema hulka.
Eestlane kohtus India mängija Kashyap Parupalliga, kes on hetkel maailma edetabelis Mustast (BWF 47.) mitukümmend kohta tagapool 92. astmel. Tegu on siiski tugeva mängijaga, kes paar aastat tagasi oli maailma edetabelis esikümnes.
Must suutis tänases kaheksandikfinaalis hoida mängu enda kontrolli all ja võitis 21-18, 21-18.Veerandfinaalis on võistluseks kuuenda asetuse saanud Musta vastane prantslane Lucas Corvee või taanlane Emil Holst.
Eelmisel aastal jõudis Must Hollandi turniiril finaali.


description: Harju maakohtu ette astusid kaks noorukit, kes tasusid mobiiltelefonide eest võltsitud rahatähtedega.

title: Noored ostsid võltseurodega mobiile


authors:
Küllike Rooväli
Nad Linnas Ei Kihutanud

description: Liikluspsühholoog: liiklus on nii keeruline, et isegi väike viga võib kõigile hal vasti lõppeda.

title: Kuidas selgitada noorele, et linnas kihutamine pole hea mõte?


authors:
China Daily
Et Siis..

description: Homme lendab Põhja-Hiinas asuvalt Jiuquani kosmodroomilt ilmaruumi  hiinlaste kosmoselaev Shenzhou 11, vahendas BBC.

title: Hiina saadab homme kaks inimest riigi pikimale kosmoselennule


authors: Instagram Proteamastana

title: Tanel Kangert avaldas pärast võidukat etappi hea esituse saladuse

maintext:
Abu Dhabi velotuuril eelviimase etapi võitnud ning velotuuri üldliidriks tõusnud Tanel Kangert tõdes pärast sõitu, et võidule aitas kaasa Astana tiimi esiratturi Vincenzo Nibali panus.
"Ta ütles eile, et on valmis täna minu heaks tööd tegema. Teadsin, et nii on mul võimalus midagi korda saata. Kui saan võimaluse, pean selle ära kasutama ning õnneks olid jaladki piisavalt värsked," vahendas Kangerti sõnu Cycling News.
Tanel Kangert wins ST3 Abu Dhabi Tour and now is the new GC leader #ridetoabudhabi @bettiniphoto A photo posted by Astana Pro Team Official (@proteamastana) on Oct 22, 2016 at 6:55am PDT
Nõnda juhtuski ning hea ronijana tuntud Nibali ja Kangert lidusid teistel küllaltki korralikult eest ära. "Korraks tekitas küljetuul ärevust, aga meie meeskond oli väga korralik ning nad kaitsesid meid selle eest. Lõputõusule läksin seetõttu ka üsna värskena," avaldas Kangert.
Homme on kavas velotuuri viimane, sile etapp. Kangerti edu Nicolas Roche'i ees on 21 sekundit.


authors: Reuters Scanpix

title: JUBE! Staadionimässulised tabasid müntidega väikseid lapsi

maintext:
Eile õhtul peetud Inglismaa liigakarika kaheksandikfinaal West Ham Unitedi ja Chelsea vahel lõppes rahva rahutustega, mille käigus tabati müntidega ka väikseid lapsi. Näiteks 8aastane Victoria sai pihta seitsme metallrahaga.
"Vaatasime mängu esireast, kodufännide lähedal," seletas Victoria isa BBCle. "Järsku hakkas münte sadama, minu tütar Vicotria sai seitsme mündiga pihta."
Nukra näoga Chelsea fännist tüdruk lisas kõrvalt: "Olen õnnelik, et mängult tulema sain ja et see läbi on."


authors:
Kanal
Err Kuvatõmmis Videost
Kaarel Tigas

title: KAS MÄLETAD? | Legendaarsed ja kummalised unustusehõlma jäänud Eesti telesaated

maintext:
Eesti telemaastikul on aegade jooksul läbi käinud palju legendaarseid karaktereid, saateid ja sarju. Mõned neist olid paremini õnnestunud, mõned vähem. Telearhiivi vaadates leiab ka saateid, mis praegu vaadates - kuidas kellele - kas häid aegu meelde tuletavad, või hoopis kummastust tekitavad.
“Monoloog tundmatuga”
Monoloog tundmatuga oli Eesti esimene ufosaade, mis oli ETV eetris aastatel 1990-1991. Saatejuht Vahur Kersna käis üle Eesti rääkimas ufosid näinud inimestega. “Me ei tea, kust nad tulevad. Me ei tea, kes nad on. Me ei tea, mida nad meist tahavad. Me ei suuda vastata ühelegi küsimusele. Meil on vaid inimesed ja lugu, mis nendega juhtus,” oli saate kirjelduseks.


description: Tallinna Rahvusraamatukogus avati täna kunstnik Valli Lember-Bogatkina 95. sünniaastapäeva näitus. Kunstnik lahkus meie hulgast tänavu juunis.

title: GALERII | Valli Lember-Bogatkina kingitus anti Kristel Aaslaiule üle näituse avamisel


description: Kui hästi läheb mälumängu lahendamine ja kui oled mängu jaganud, siis kas sinu sõbrad saavad hakkama paremini või hoopis halvemini?

title: MÄLUMÄNG | Kui tähelepanelikult jälgisid koolikokkade esimest saadet?

maintext:
Kuulus inglise mustkunstnik David Copperfield sōidab Soomest edasi Eestisse esinema. Kui ta laevalt maha tuleb, viiakse ta tolliameti peadirektori kabinetti: "Ah teie arvate, et olete mustkunstnik?" küsib peadirektor. "Ma vōin teile tōestada, et Eesti tolliga vōrreldes olete te alles ōpipoiss. Näete seda arestitud tsisternvagunit seal? Seal on piiritus. Aga nüüd..." vōtab tolli-
ameti peadirektor pitsati, ōhkab sellele ja lööb mingile paberile alla, "aga nüüd on seal roheline hernes! Tehke järgele!"


description: Endine Kalev/Cramo keskmängija Frank Elegar, kes tänavusel hooajal mängib Krasnojarski Jenissei ridades, aitas Europe Cup-i teise ringi mängus koduklubi 90:81 võiduni.

title: MEES ON HOOS! Frank Elegari järjekordne supermäng aitas Jenissei eurosarjas teise võiduni

maintext:
Neiu seisab loomaaias puuri ees:
"Ei tea, kas see ahv on mees või naine?"
Kõrval seisab kaukaaslase välimusega mees:
"Neiuke, see on isane. Mees on see, kellel on raha!"


title: Viis põhjust, miks lapsed peaksid sporti tegema

maintext:
Lapsevanemad seisavad sageli silmitsi probleemiga, kus nende lapsed ei veeda piisavalt aega õues mängides, vaid on naelutatud erinevate ekraanide ette. Regulaarne kehaline aktiivsus mängib kasvava organismi arengus aga väga suurt rolli – sportimine arendab lapse füüsilist, vaimset ning sotsiaalset heaolu. Kõik lapseeas õpitu ja kogetu mõjutab last suuresti ka tulevikus.
Sportlikest tegevustest osavõtmine aitab lastel arendada sotsiaalseid oskusi, millest on kasu ka tulevikus. Lapsed õpivad suhtlema nii eakaaslaste kui ka treeneritega, kes on lastele lisaks nende endi vanematele suureks eeskujuks. Treenerite käe all õppides saavad lapsed teadmisi juhtimisoskustest ning vahetuid kogemusi meeskonnatööst, kus õpitakse üksteisega arvestama ning pingutama ühtsete eesmärkide nimel.
Enesekindluse arendamine
Sportimine avaldab positiivset mõju lapse enesehinnangule ja julgusele. Mõistagi on siinkohal eelduseks eakaaslaste tunnustus ja vanemate ning treenerite toetav suhtumine sportlikest tulemustest sõltumata. Nii kujuneb lapses eneseusk iseendasse ja enesekindlus annab julguse teha vigu ning aitab saada üle ebaõnnestumistest.
Sõprussuhete loomine
Sõprussuhted mängivad lapse vaimses arengus väga suurt rolli. Lisaks vanematele tunneb laps vajadust suhelda ning vaba aega veeta ka eakaaslaste seltsis. Olulisel kohal on ka kuuluvustunne, kuna lapse jaoks on oluline tunda end osana mingist sotsiaalsest grupist, kus tal on tore aega veeta ning kuhu ta on oodatud. Sportimine on hea võimalus kõik need olulised faktorid omavahel siduda. Samuti aitab sportimine luua kauakestvaid sõprussuhteid kogu eluks.
Tugev tervis
Tervis määrab meie igapäevase elukvaliteedi - mida tugevam on tervis, seda täisväärtuslikumat elu saame elada. Aktiivne liikumine lapseeas toetab tugevate luude, lihaste ja südame arengut. Lapse- ja noorukipõlves arendatud füüsiline tervis aitab ennetada tulevikus tekkida võivaid terviseprobleeme. Samuti aitab noorena väljakujunenud liikumisarmastus ja -harjumus täiskasvanul kiirel eluperioodil kehalist aktiivsust säilitada.
Võimalus end välja elada
Sportimine on hea viis, kuidas lapse hüperaktiivsust leevendada. Regulaarne trennis käimine on võimalus lapsel oma energia ülejääke spordiplatsil välja elada. Meeskondlikud spordialad nagu näiteks jalgpall või korvpall on selleks eriti sobilikud. Mida rohkem laps oma päevasest energiavarust ära kulutab, seda kvaliteetsem on ka tema uni.
Laste heaolu ja tervislikke eluviise väärtustava ettevõttena annetab Valio kampaania jooksul osa Alma liblikaga kohupiimakreemide müügitulust Alma Liblikaefekti spordifondi. 2017. aastal rakenduvatele toetustele saab kandideerida kui 15. oktoobrini täites avalduse siin: http://www.alma.ee/liblikaefekt/taotluse-kriteeriumid


description: Massachusettsis süüdistatakse lapsehoidjat erivajadustega poisi mööda põrandat vedamises ja oma tagumiku lapsele näkku ajamises.

title: ŠOKEERIV VAATEPILT: lapsehoidja tiris invaliidist last jalast mööda põrandat ja surus oma tagumiku talle näkku


authors:
Panthermedia
Scanpix
Äituma Õpetamast
Õhtulehe Juhmakad
Viied Kuni Nelid Korrad

title: RÄTIK PESSU: kas tead, mitu korda võib rätikut enne pessu viskamist kasutada?

maintext:
Kas tead, mitu korda on hügieeniline kasutada rätikut nii, et see veel pesu ei vaja? Mitu korda kasutad rätikut sina?
Portaal Womens Health vahendab, et rätikut sobib kasutada kolm kuni neli korda, kuid siis tuleks see kindlasti pessu panna.
Asi nimelt selles, et siis hakkavad rätikutes levima bakterid ja hallitus.
Pärast kasutamist tuleb rätikud korralikult riputada, et need saaksid kuivada.
Rätikuid vannitoas hoides tasub enne pesema minemist vannituba õhutada. Seda tuleks teha ka pärast pesemist, sest siis ei kogune kinnisesse ruumi liialt niiskust.


authors:
Alar Truu
Ei

title: Ilves tahab, et riik edaspidigi Ärma talu kulud kataks

maintext:
Ilves soovib enda kasutusse esindus- ja tööruume Tallinnas Roheline aas 5 asuvas majas ja enda elukoha, Vijlandimaal asuva Ärma talu korrashoiuga seotud mõistlike kulude hüvitamist. Presidendi esindus- ja tööruumide üüri- ja korrashoiukulud ning tema elukoha korrashoiuga seotud mõistlike kulude hüvitamiseks vajalikud rahalised vahendid on ette nähtud presidendi kantselei eelarves.
19. oktoobril saatis presidendi kantselei riigikantseleile taotluse, et valitsus kinnitaks Toomas Hendrik Ilvesele tema eelistatud ametihüvede kohaldamise.
Toomas Hendrik Ilves soovib, et riik korvaks Ärma taluga seotud iga-aastased kulud. Meenutuseks tasub mainida, et näiteks mullu oli vastav number ligi 62 000 eurot.
Mida "mõistlikud kulutused" täpsemalt tähendavad, seda presidendi ametihüve seaduses kirjas pole. Senine praktika näitab, et tasutakse üldised jooksvad väljaminekud. Võrdluseks olgu välja toodud, et näiteks Arnold Rüütli peale kulus presidendi kantseleil mullu pea 150 000 eurot (sealhulgas majandamiskulud ligi 68 000 eurot).
Ilvese kodutalu peale kulus viimastel aastatel üle 60 000 euro. Lisaks kütte- ja elektriarvetele tasuti ka jooksvate ostute eest (alates lipuvarrastest kuni prügikottideni välja). Tasub siiski märkida, et umbes poole mainitud summast võttis kahe töötaja palk. Nemad enam ametis pole, küll aga Ilvesel nüüd Talinnas büroo, kus nõunikuna ametis Urve Eslas.
Ilvese kodutalu on viimasel ajal meedia rambivalguses, kuna Ilves pidi kunagi EASist saadud toetusest tagasi maksma vaid 10 protsenti. Mõni päev tagasi avaldatud pressiteates sõnas Ilves, et riigi rahakotti pole ta ära kasutanud, "Kantselei pole kunagi panustanud sentigi ei talu kapitaalremonti ega põhivarasse. Need asjad seisid rangelt eraldi."


description: Õhtuleht Reis avaldab igal nädalal mälumängu mõne maailma riigi või linna kohta. Vasta küsimustele ja saa teada, kui palju tead nii kaugetest maadest kui ka naaberriikidest. Sel nädalal küsime: kui palju tead Mehhikost?

title: MÄLUMÄNG | Kui palju tead Mehhikost?


title: Putin: krooniliselt haiged sportlased peaks võistlema eraldi kategoorias

maintext:
Venemaal Vladimiri oblastis peetakse neil päevil rahvusvahelist spordifoorumit "Venemaa - spordi suurvõim", kus täna esines riigi president Vladimir Putin.
Putin võttis mõistagi sõna ka dopinguteemal ning märkis: "Näeme, kui paljud sportlased saavad meditsiinilisi erilubasid. Sellega peab midagi ette võtma. Varsti võib juhtuda, et kõik rekordid on krooniliselt haigete sportlaste nimel. Ehk peaks nad võistlema eraldi kategoorias, nende punkte ja sekundeid eraldi lugema? Mul pole vastust, kuid selle üle tuleb mõelda. Probleem on nähtav.
Sport tuleb hoida puhtana. Kuid peame olema kindlad, kuidas dopinguvastane võitlus toimib, millal ja keda kontrollitakse, millised on selle tulemused."
Venelastel on hea kont hambus, sest WADA andmebaasi sisse murdnud häkkerirühmituse Fancy Bears andmetel anti eelmisel aastal tervelt 583 (!) USA sportlasele luba tarvitada keelatud arstimeid ehk neid, mis sisaldavad mõnda dopinguainet.


title: Gert Kullamäe: valus tunnistada, kuid vastane vääris võitu rohkem

maintext:
"Nii valus, kui seda ka pole tunnistada, vääris vastane võitu rohkem," tõdes Tartu Ülikooli korvpallimeeskonna peatreener Gert Kullamäe pärast lõpusekundite 77:78 allajäämist eurosarjas Oberwarti Gunnersile. "Meie lõpp oli halb, aga see oli kui terve mängu iseloomustuseks. Mängu algus läks käest, kolmanda veerandi algus läks käest. Ja kui järele tulime, oli kõrvalt vaadates kogu aeg tunne, et see on punnitatud tagasitulek. Täna olid kõik asjaolud meie vastu, isegi kohtunikud," rääkis Kullamäe. Gunners alustas 25 sekundit enne lõppu seisul 76:77 oma viimast rünnakut. Tartlastel oli võimalik teha veel kaks isiklikku viga, ilma et vastased teeninuks vabaviskeid, kuid need "raisati" ära viie sekundiga ning külalised said seejärel rahulikult rünnaku üles võtta ja Derek Jackson viis kolm sekundit enne lõppu vabavisetest omad ette.
Kullamäel aga enam polnud time out'i järel ja pall tuli mängu panna oma korvi alt. "Kasutasin viimase aja ära 36 sekundit enne lõppu. Kaalusin pikalt, kas seda võtta või mitte ja otsustasin võtta. Rääkisime asjad ära, ka selle, et meil on veel kaks viga järel. Kuid järgnenud sekundid ei läinud nii nagu oleksin tahtnud," möönis juhendaja.
Ehkki Venky Jois sai eile süsti ja tegi täna sooja, ütles mees Kullamäele, et pole mänguvalmis. Uut meest Forrest Robinsoni ta aga esimese treeningu põhjal ei söandanud väljakule saata. "Eilne trennipilt ei andnud selleks kindlust, et panna ta väljakule olukorras, kus nii palju mängus on. Tema katseaeg on kaks nädalat," märkis pealik, andes mõista, et nii kaua ei tule veel ka Joisist - kel põlv läbi - loobumine jutuks.


authors:
Teet Malsroos
Just

title: Reps: Keskerakond on ühel hetkel valmis Yana Toomist loobuma

maintext:
Keskerakonna juhatuse liige Mailis Reps on seisukohal, et partei on valmis ühel hetkel Eesti välispoliitilisi seisukohti eirava soleerimisega silma paistnud keskerakondlasest europarlamendi saadikust Yana Toomist loobuma.
"Kui Yana Toom pole valmis tooni maha võtma ja ei ole nõus meiega minema jõuliselt ühes suunas, siis ma kardan, et meie ei hakka tema järgi kohanduma," vahendab ERRi uudisteportaal Repsi sõnu Kanal 2 saatele "Radar".
Samas on Reps seisukohal, et pole mitte mingisugust võimalust, et erakond hakkab kohanduma ühe inimese järgi ning ühel hetkel on partei valmis Yana Toomist loobuma.
(Teet Malsroos)
Yana Toom ütles "Radarile", et tema ei kavatse mingitele keeldudele alluma hakata. "Ma ei ole kunagi keeldudele allunud ja ei hakka seda tegema ka nüüd," kinnitas ta.


title: TV3 VIDEO | Kas vanemahüvitise ajal on ikka mõistlik lisatööd teha? Koondamise korral võib jääda korralikult kahjumisse

maintext:
Töötuskindlustushüvitis on koondamise korral väga oluline rahaline tugi, kuid halbade asjade kokkusattumise korral võivad nii töötuskindlustushüvitis kui koondamishüvitis kordades väiksemad tulla kui eeldatakse. TV3 "Seitsmestega" kõnelenud naisterahvas jäi koguni viie tuhande euroga miinusesse.
Antud seadusepunktist tahtis naine "Seitsmeseid" teavitada, sest paraku näitab ka Eestis tööpraktika, et peale mitut järjestikku saadud last võib töösuhe lõppeda naiseterahva tööle naastes koondamisega. Lisaks kui naine on vahepeal teinud tööd osalise ajaga, siis koondamise korral on töötuskindlustushüvitised tunduvalt väiksemad kui ei oleks tööd teinud.
Vaata täpsemalt videost!


description: Kanada legendaarse hokimängija Wayne Gretzky tütar Paulina satub ikka aeg-ajalt kõmumeedia piiramisrõngasse ning selleks on ka põhjust! Hiljuti jäi Gretzky kaamerasilma ette ühes ööklubis, kus ta hööritas ennastunustavalt puusi. Just selline twerkimine peaks tema kihlatule, golfimängijale Dustin Johnsonile meeldima:

title: SEKSIKAS VIDEO | Hokilegendi tütar hööritas klubis puusi nagu viimnepäev oleks tulekul!

maintext:
🙌🏼🍑😘 @sara.cuse @thebarbieblank
A video posted by Paulina Gretzky (@paulinagretzky) on Aug 6, 2016 at 6:19pm PDT


authors: Milline Oli Enne Kokkupõrget Nn.Politsei-Škoda Auto Kiirus

description: Pühapäeva õhtul sai politsei väljakutse, et Kristiine keskuse juures on märgatud kolme inimest, kes relvi kannavad. Väljakutsele reageerinud patrullauto alustas Mustamäe tagant liikumist, kuid sihtkohta ei jõudnudki, sest Linnu tee ja Sõpruse puiestee ristmikul põrkas kokku Lexuse sõiduautoga.

title: Väljakutsele kihutav politseipatrull põrkas kokku Lexusega


description: Imemine, fellatio, suhuandmine, nahast saksofoni mängimine – OK, ilmselt ainult Cool D kasutab seda viimast väljendit. Aga suuseksi kohta on mitmeid erinevaid väljendeid ja seda ühel lihtsalt põhjusel: mehed armastavad seda. Ühe uuringu kohaselt eelistaks 70% meestest seda tavalisele vahekorrale. 9 meest kirjeldas Ask Men'ile, miks neile meeldib, kui naine suuseksi teeb. Ja millisel moel on see veelgi parem, erilisem ja mõnusam.

title: Miks (ja kuidas) meeldib meestele saada SUUSEKSI?

maintext:
"Halb suuseks tundub nagu ajaraiskamine. Hea suuseks tundub nagu laugleks laialisirutatud tiibadega kotkana läbi taeva vaniljemaitselistesse pilvedesse – ja mida rohkem langed, seda paremini end tunned. Ja päike pole sinu kohal, vaid on all, ja see muutub üha enam ja enam intensiivsemaks, aga mitte põletaval moel, kuni sa enam seda taluda ei suuda ja tuled. See tundub nagu üks tükike su hingest liiguks mööda tillukest sisemist toru kreemjas jões allavoolu. Ja kui tunned, et see väga võimas hetk on teostunud, siis tahad ainult seda, et temake jätaks sinu ja su peenise üksi, et selle puuduva hingetüki saaks tagasi õmmelda. Siis hakkad jälle pihta või siis vabandad tema ees, et lahkuda." (Hashim, 36)
Imemine, fellatio, suhuandmine, nahast saksofoni mängimine – OK, ilmselt ainult Cool D kasutab seda viimast väljendit. Aga suuseksi kohta on mitmeid erinevaid väljendeid ja seda ühel lihtsalt põhjusel: mehed armastavad seda. Ühe uuringu kohaselt eelistaks 70% meestest seda tavalisele vahekorrale. 9 meest kirjeldas Ask Men'ile , miks neile meeldib, kui naine suuseksi teeb. Ja millisel moel on see veelgi parem, erilisem ja mõnusam.
"Tead seda tunnet, kui saad talvel külma ilmaga õuest tuppa, sul on külm ja saad lumesaju ajaks majja jääda? Siis haarad raamatu, kuuma kakao ja sooja teki ja sul on nii uskumatult mugav? Su mõistus on selge, aga samal ajal mõtted rallitavad. Oled väliselt tüüne, aga samas seesmisest põnevusest plahvatamas." (Jim, 29)
3. Parim siis, kui teil on side
"Võtmesõnaks on "intiimsus". Ilma intensiivse hingelise ühenduseta on suuseks üks argine akt. Õige oraalne intiimsus loob võrreldamatu tunde, mida vaevalt on võimalik kirjeldada." (Brian, 29)
4. Keeruline kirjeldada
"Raske on sõnadesse panna, kuidas suuseks mulle tundub. See on minu jaoks omamoodi häiriv, sest minu leivatöö on kirjutamine, aga see ei allu konkreetsele kirjeldusele. Minu kogemuse kohaselt on see parim füüsiline tunne maailmas peale vaginaalset seksi. Suuseks tundub soe ja märg, juhuslike ekstaasiraputustega, mida tavaliselt põhjustab mõni liigutus keelega. Arvan, et see sõltub siiski sellest, kes sul seal all tegutseb. Kui seal toimub midagi sellist, kus hambad on liialt mängus, siis võib see olla lausa valus. Aga kui seda tehakse hästi, siis on see umbes nagu oleks teha Jumalaga "viska viis!"" (Raymond, 29)
5. Nagu soe kevad
"Hea oraalne intiimsus tundub nagu kastetaks 4000 su lemmikuimat närvilõpet sooja kevadesse, mida hoovab Jumala enda aiast. Halb tundub nagu hõõrutaks juusturiivi su liiget mööda üles ja alla, justkui oleks see kõva lambapiimatükk." (Daniel, 29)
6. Parim siis, kui on pilkkontakt
"Suuseks ei peaks muutuma jõllitamisvõitluseks. Aga kui ma vaatan alla selle tüdruku poole, kes on nii heldelt otsustanud mu peenisel kasutada oma fellatio-annet, siis ma vihkan seda, kui pean nägema asjade ümber paksu juuksepahmakat. Ei tahaks kogu aeg üksteise silmadesse lukustatud olla, kujutan ette, et ta kael hakkaks valutama ja see tunduks ka imelik. Aga paar pilguheitu sellal, kui ta mind noolib, on nii kuum, ja kindlasti kogemusele lisaväärtus." (Paul, 29)
7. Imeja imemiseks
"Mõned minul allapoole liikunud tüdrukud on suutnud luua vaakumefekti ja minu meelest on suuseks nii kõige parem. See pole ikkagi nii tihe, kui tema sees olles, aga loob hulga teisi aistinguid, mida vahekorras ei tunne. Ma pole päris kindel, kuidas seda kirjeldada, aga põhimõtteliselt imeb ta õhku sisse, samas oma suud sellel üles ja alla liigutades. Selliselt saadavad orgasmid on tõsiselt tugevad." (Carl, 23)
8. Hambad lisavad ... ee ... ohu elementi
"Kui naine on mind oma suhu võtnud, siis on selles midagi agressiivset. Näiteks, kui ta kasutab hambaid, et mind hoida – siis on see põnevalt erinev tavalisest puudutuse naudingust. See akt väljendab ohtu. Kui ta ütleb "ma söön su ära", siis on see mõistaandmine – või ähvardus – et ta õgib mu riista." (Irwin, 24)
9. Vaheldust on ka vaja


description: Laste arengu terapeut, treener ja MTÜ Ökobeebi looja Reet Post on mures, et Eesti lapsed ei söö piisavalt puu- ja köögivilju. Kui väikesele lapsele ei anta puu- ja köögivilju, ei tarbi ta tõenäoliselt neid ka täiskasvanuna.Inimeste toitumisharjumustele pannakse alus väikelapse eas. Kui lapsel puudub kogemus puu- ja köögivilja maitsega, ei taha ta neid süüa ka tulevikus. “Sellise olukorra põhjuseks on peamiselt lapsevanemate poolt teadmatusest tehtud vead lapse toidulaua kujundamisel,” selgitab Reet Post.Tervislik toit on lapsele tähtisBeebi esimeseks toiduks on emapiim. Beebi kasvades suureneb oluliselt toitainete vajadus ja ühel hetkel ei kata rinnapiim enam kõigi vajalike toitainete vajadust. WHO soovitustest lähtuvalt hakatakse emapiimale lisaks andma tahket toitu 6. elukuul.Reet Posti sõnul on oluline, et lapsele pakutakse emapiima kõrvale lisatoiduna esmalt köögivilju. Hiljem lisanduvad menüüsse mõõduk

title: Laste arengu terapeut: lapsed söövad liiga vähe puu- ja köögivilju

maintext:
Laste arengu terapeut, treener ja MTÜ Ökobeebi looja Reet Post on mures, et Eesti lapsed ei söö piisavalt puu- ja köögivilju. Kui väikesele lapsele ei anta puu- ja köögivilju, ei tarbi ta tõenäoliselt neid ka täiskasvanuna.
Inimeste toitumisharjumustele pannakse alus väikelapse eas. Kui lapsel puudub kogemus puu- ja köögivilja maitsega, ei taha ta neid süüa ka tulevikus. “Sellise olukorra põhjuseks on peamiselt lapsevanemate poolt teadmatusest tehtud vead lapse toidulaua kujundamisel,” selgitab Reet Post.
Tervislik toit on lapsele tähtis
Beebi esimeseks toiduks on emapiim. Beebi kasvades suureneb oluliselt toitainete vajadus ja ühel hetkel ei kata rinnapiim enam kõigi vajalike toitainete vajadust. WHO soovitustest lähtuvalt hakatakse emapiimale lisaks andma tahket toitu 6. elukuul.
Reet Posti sõnul on oluline, et lapsele pakutakse emapiima kõrvale lisatoiduna esmalt köögivilju. Hiljem lisanduvad menüüsse mõõdukalt magusad puuviljad. Kui lapsele antakse alguses puuvilju, ei taha ta hiljem kasulikumat, kuid vähem magusat juurvilja süüa. Lisatoiduga alustades on hea tutvustada lapsele kodumaiseid köögivilju (näiteks kõrvitsalisi) püree või tükkidena. Erandiks on siinjuures meie igapäevasel toidulaual olev kartul, mida peaks olema laste toidulaual väga vähe. Lapsi tuleks harjutada sööma köögivilju varakult, sest hiljem sööb ta rõõmuga seda, mida on harjunud sööma. Toidulaua rikastamiseks peaks lastele pakkuma tasapisi uusi maitseid ja tekstuure.
Tahke toidu tutvustamisega on soovitatav alustada ühe toitainega korraga. Sellisel juhul on võimalik aru saada lapse tundlikkusest või allergilisest reaktsioonist. Uusi toiduaineid on esialgu sobiv pakkuda 5-7 päeva järel. Beebi toit ei tohiks sisaldada soola, suhkrut, kakaod, maitsetugevdajaid jt.
Mitmekülgne tervislik toit annab kehale võimaluse saada erinevaid toitaineid. Peamiselt juurvilju söövate laste tervis on parem. Nende immuunsüsteem töötab tänu köögiviljadest saadud mineraalidele ja vitamiinidele hästi ning nad ei haigestu kergesti. Köögiviljade ja puuviljade igapäevane tarbimine tagab soolestiku normaalsele mikrofloora. Samuti sisaldavad köögiviljad palju kiudaineid, mis aitavad kaasa seedimisele.
Iga organism vajab uuenemiseks toitaineid, aga laste kiirelt kasvav organism vajab arenemiseks kõrge väärtusega toitu. Laste tervisest hoolimine ja neile täisväärtusliku toidu pakkumine on sageli kasulik kogu perele, kelle menüüsse lisandub seetõttu rohkelt puu- ja köögivilju.
“Kui te valite poeriiulitelt beebitoitu, siis tutvuge alati selle koostisosadega,” nõustab Post. "Ebaõige toidu tagajärjel organism nõrgeneb ning ajapikku võib see põhjustada terviseprobleeme, näiteks toitainevaegust ja hilisemat ülekaalu.”
Lapsed ei tohiks olla tervisliku toidu suhtes valivad
Kui väikest last ei õpetata puu- ja köögivilju tarbima ning tal puudub arusaam nende maitsest ja väljanägemisest, ei hakka ta suure tõenäosusega aedvilju ka tulevikus tarbima.
“Vanemad kurdavad väga sageli, et nende lapsed ei söö köögivilju ja on puuviljade suhtes valivad, ent kommile, šokolaadile ja küpsistele ei ütle kunagi “ei”! Kui lapsel pole allergiaid, ei tohiks ta olla tervisliku toidu suhtes valiv, sest see suurendab haigestumise riski,” märkis Post.
“Kõige murettekitavam on aga asjaolu, et lastel lubatakse valida kõike. Seega ei vali nad vähese harjumuse tõttu köögivilju. Vanemad peavad olema kannatlikud ja mitte alla andma, kui laps keeldub aedvilju söömast. Palun ärge pakkuge lastele tervislikest köögiviljadest keeldumise järel vähetervislikku toitu, mida nad ise tahavad!” hoiatab Reet Post. Spetsialist ei soovita süüa ka teleri ees, sest söömine peab olema teadvustatud tegevus.
Tavapärase köögivilja keetmise asemel võiks katsetada ka aurutamist või ahjus küpsetamist, mis muudab oluliselt toidu maitset. Proovige porgandi, peedi ja teiste köögiviljade valmistamist ahjus. Söömisele aitab kaasa toidu põnev serveerimine, mis tekitab hea tunde ja huvi toidu vastu.
Parim kokk on alati tühi kõht, mis ei ole saanud magusat mahla ja muid snäkke. Reet Post teab, et suurimaks eeskujuks on lastele vanemad, kes peavad igapäevast tervislikku toitu iseenesestmõistetavaks. Lapsevanemate teadlikkus peaks tõusma nii kasulike kui ka kahjulike toitude osas.
Väldime lapse kaaluprobleeme
Kui lapsele antakse köögiviljade asemel midagi muud, näiteks helbeid või jahutooteid, tarbib laps oluliselt rohkem kaloreid kui organismile vaja. Ajapikku võivad lapsel tekkida kaaluprobleemid ning vitamiini ja mineraalainete puudus.
Lapse keha magusavajadus on väike ja seda saab rahuldada puuviljadega. Eriti hea on serveerida lapsele puuvilju desserdina. Kui lapsel on juba meeletu magusaisu, siis ei vaja seda suhkru kogust tema keha vaid "halvad" seened ja bakterid tema soolestikus. Lapsevanematel on siinkohal väga oluline roll oma laste magusaisusid jälgida ja sekkuda lapse tervise nimel. Oluline on õpetada, et õunad, ploomid ja marjad on sama maitsvad kui kommid,” rõhutas Post.
“Lapseeas liigne suhkrutarbimine on väga suur probleem tervisele. Magusate snäkkide, kommide või jogurti igapäevasel söömisel võib suurem laps tarbida märkamatult kuni kilo suhkrut nädalas," ütles Post.
Mitmekülgse toidusedeli saavutamiseks on erinevad juur- ja puuviljad menüüs olulisel kohal. Ühte parimat või täiuslikku toitu ei eksisteeri, oluline on varieeruvus. “Mitmekülgne väikelapse lisatoit on samm õiges suunas, sest kasvab tõenäosus, et tervislikud harjumused püsivad kogu elu,” kinnitab Post.
Lisainformatsiooni beebide toitumisest ning lastearstide nõuandeid leiab aadressil www.lapseioletaiskasvanu.ee


description: Inglismaa liigakarika oodatuima kaheksandikfinaali kahe Manchesteri tippklubi vahel võitis kodumeeskond United, kellele tõi City üle 1:0 võidu Juan Mata 54. minuti tabamus.

title: GALERII | Juan Mata värvis Manchesteri punaseks, kuid Zlatan jätkuvalt kuival


description: Soomes vahistati 19aastane iraaklane kahtlustatuna 16aastase tüdruku korduvas vägistamises.

title: Soome politsei kahtlustab iraaklast alaealise korduvas vägistamises

maintext:
Mees seisab tund aega ühe odava väljamüügi järjekorras ja jõuab lõpuks leti ette. Korraga hüüab keegi:
"Uuuuuurmaaaas!"
Mees tormab välja. Vaatab siia, vaatab sinna, kedagi pole. Läheb poodi tagasi ja seisab taas järjekorra lõppu. Seisab oma kaks tundi ära ja on just leti äärde jõudnud, kui keegi tänaval hüüab jälle:
"Uuuuuurmaaaas!"
Mees jookseb välja ja jälle pole kedagi näha. Ta läheb poodi tagasi ja seisab veel kaks tundi. Kui ta viimaks leti ette on jõudnud, kostab jälle: "Uuuuuurmaaaas!"
Mees jookseb välja, kedagi pole. Ta karjub meeleheites:
"Ma ei ole Urmas, ma olen Tooooomaaaaas!"


authors:
Arno Mikkor
Kanal

description: "Pilvede all" Pireti armuelu on sama kirev kui lehed sügisestel puudel ning nagu lehedki, mis kaovad, ei püsi naise elus kaua ükski mees. Kas uus hooaeg toob lootust?

title: VOLTS, URMAS, NÜÜD AKSEL - millal ometi leiab "Pilvede all" Piret endale väärt mehe?


title: Rene Bürkland: miks on eestlastel nii palju südamehaigusi? Sest südames on liiga vähe rõõmu

maintext:
"Kui pead tegema tööd, millest sa rõõmu ei tunne – teed seda pelgalt raha või staatuse pärast –, siis see sööb vaikselt su südameenergiat," kirjeldab Hiina meditsiini arst Rene Bürkland. "Südameenergia puudus võib väljenduda unetuse, ärevuse või depressioonina ning võib aja jooksul areneda raskemaks haiguseks." Hea uudis on tema sõnul aga see, et me saame ise seda eluviiside ja toitumisega muuta.
Päevast päeva ilmub artikleid, milles soovitatakse ühest või teisest toidust loobuda. Sina kirjutad raamatus "Tark tee terviseni", et kõigil toiduainetel on oma koht.
TÄIENDAB END PIDEVALT: Rene Bürkland ütleb, et Hiina ravitarkused ei ole kivisse raiutud – nagu moodne meditsiin, täienevad ka need kogu aeg. «Üks elu jääb väheks, et kõik Hiina meditsiini nipid selgeks saada,» tõdeb ta. (Alar Truu)
Hiina toitumisteraapia eripärasid on see, et ei ole häid ja halbu toiduaineid, on sobivad ja mittesobivad. Üks toiduaine võib ühele inimesele olla väga hea, aga teisele vastunäidustatud. Hiina toitumisteraapia lähtub individuaalsusest: igale inimesele erinev toit. Aga igale inimesele ka eri ajal eri toit. Suvel sööd asja, mis talvel võib olla ebasobiv.
Ka päeva lõikes on mõistlik keha kuulata. Kui oled käinud kolm päeva järjest trennis ja saunas higistanud, aga joonud korralikult ei ole, siis vajab keha niiskust. Üks variant oleks rohkem puuvilju süüa.


title: Paul Scholes: Liverpool on täna favoriit, sest Manchester Unitedil puudub identiteet

maintext:
"Ta ei olnud suvel piisavalt halastamatu. Praegu on liiga palju segadust, kes peaks mängima," rääkis Scholes. "Mourinhol oli Londoni Chelsea peatreenerina 13-14 mängijat, keda ta kasutas iga nädal. Ta ei andnud neile puhkust kordagi, isegi mitte liigakarika kohtumisteks.
Esmaspäeva õhtul kohtuvad Inglismaa jalgpalliliigas kaks suurt Liverpool ja Manchester United. Old Traffordi legendi Paul Scholesi sõnul on täna favoriit kodus mängiv Liverpool, sest nende vastastel puudub identiteet.
Unitedis Mourinho veel kohaneb. Meeskonnal läheb ühtse löögirusika moodustamiseks veel aega. Kas neil on oma identiteet? Ma ei usu," sedastas endine tippmängija.
Scholesi arvates on Liverpool aga liiga paremaid meeskondi. "Jürgen Klopp on silmnähtavalt meeskonnas oma mängujoonise kehtestanud. Sa tead enne kohtumist, kuidas nad mängivad: kiirelt, üritavad iga hinna eest palli tagasi võita ning üritavad väravaid lüüa, viies karistusalasse võimalikult palju mehi.
Ma muretsesin nende kaitse pärast, aga nad on juba paari suurklubiga kohtunud ning nad on tõesti väga ohtlikud. Vaadates nende vormi on Liverpool liiga paremaid meeskondi."


title: Henn Põlluaas | Rail Baltic kui 19. sajandi relikt

maintext:
Piisava vastuseta on jäänud paljud küsimused: milliseks kujuneb Rail Balticu tegelik maksumus ja kasumlikkus; kas trassivalik on õige; milliseid tagajärgi toob riigi poolitamine trassiga, millest alt või üle pääseb vaid üksikutest kohtadest; miks ei ole peatusi Eestis; kas projekteerijad ja ehitajad on Eesti firmad; kust tulevad kaubad ja reisijad; miks rongide kiirus on väike (120–240 km/h) jne.
Euroopa Komisjon kiitis heaks toetuse eraldamise Rail Balticule. Projektiga seotud ringkonnad rõõmustavad, sellele erinevatel põhjustel vastu olijad jäid hüüdjaks hääleks kõrbes ja osal inimestest on ilmselt ükskõik, kas, millal ja millisena see ellu viiakse.
Moodsa aja märksõna on USAs arendatav viimase põlvkonna raudtee HyperLoop, mille kiirust plaanitakse suuremaks kui reisilennukitel, 1200 km tunnis ja millega katab näiteks vahemaa San Franciscost Los Angelesse (ca 600 km) 35, Tallinnast Riiga 18 minutiga. See on Rail Balticuga võrreldamatu kiirus. Tallinnast jõuaks Kesk-Euroopasse Berliini vaid veidi rohkem kui tunni ajaga, millele lisanduks loomulikult peatustele kuluv aeg.
Tegemist on postidel olevates vaakumtorudes magnetitel hõljuva ja nende mõjul liikuva müravaba rongiga, millel puudub hõõrde- ja õhutakistus, mis võimaldab uskumatuna tunduvat kiirust. HyperLoopiga saab vedada nii reisijaid kui ja spetsiaalsetes vagunites kaupa. Raudtee, mis kulgeb kõrgemal kõikidest teedest, ei tükelda erinevalt Rail Balticust läbipääsmatu seinana maad, mida ta läbib ja ei vaja seetõttu ei raudteetamme, maanteesildu ega -tunneleid. See asjaolu võimaldab hoolikal kavandamisel viia liine isegi läbi või õigemini üle looduskaitsealade ning see kompenseerib rongides ja nende liigutamiseks kasutatava tehnoloogia maksumust. Los Angeleses on ehitusega juba alustatud ning kavas on katta terve USA HyperLoopi võrgustikuga. Käesolevast aastast teeb Venemaa koostööd USA firmaga Hyperloop One, et rajada Moskva–Peterburi kaubaveoliin. HyperLoopi ehitamine on projekteerimisjärgus Pariisist Amsterdami ja üle mere Helsingi ja Stockholmi vahele. Poolas arutatakse Gdanskist Krakovisse nn Hyper Polandi ehitamist. Miks mitte Hyper Baltic Tallinn–Riia–Vilnius–Varssavi–Berliin?
Eesti rong aeglasem kui Aafrikas
Kui keegi arvab, et HyperLoop on liialt futuristlik või kallis, siis tuleb vaadata, mida tehakse maailmas. Kiireid raudteeühendusi ehitatakse paljudes riikides. Hiinas avati 2012 maailma pikim kiirraudteeliin (350 km/h), mis ühendab pealinna Pekingit Guangzhouga riigi lõunaosas. Katsetati ka rongi, mis sõidab isegi 500 km tunnis. Pekingi–Shanghai kiirraudteel sõidavad rongid 380kilomeetrise tunnikiirusega, mis lubab läbida 1300 kilomeetrit nelja tunniga. Marokos Casablanca ja Tangeri vahel pandi hiljuti liikuma kahekorruselised 320 km/h sõitvad rongid, mis rajanevad Prantsusmaal juba 1996. aastast liikuval Alstom Duplex rongidisainil.
Euroopas sõidavad juba aastaid sellele järgneva põlvkonna EuroDuplexi rongid. Indias alustatakse kiirraudtee ehitamist Mumbaist Ahmedabadi, kus rongid liiguvad samuti 320 km/h. Venemaal tahetakse aga rajada Moskva–Kaasani liin, millel saab sõita kuni 400 kilomeetrit tunnis. Näidetest, mis panevad mõtlema, miks Rail Baltic uuemate ja teiste ehitatavate raudteedega võrreldes nii aeglane on, vist piisab.
Tehnoloogiliselt suure sammuna sellisest raudteest edasi on näiteks Jaapanis Tokyo ja Nagoya vahele rajatav raudtee, mis sarnaselt HyperLoop-ile asetseb nn monorelss-raudteel, millel rongid hõljuvad ja liiguvad magnetite abil. Ka selline raudtee võib kulgeda maapinnast kõrgemal postidel ja ei vaja raudteetammi ega rajatisi teede ülevalt ega alt läbiviimiseks. Erinevus HyperLoopiga on selles, et liiklus käib tavapärases keskkonnas, mitte vaakumtorus. Kõnealune tehnoloogia lubab rongidel liikuda rohkem kui 600 kilomeetrit tunnis, mis on kolm korda kiirem meile täna kavandatavast ja ehitatavast raudteest.
Lennukist kiirem
Kui tulla Eestisse tagasi, siis tõenäoliselt eelistavad inimesed pigem lennata paari tunniga Berliini, kui loksuda sinna Tallinnast terve päeva või öö Rail Balticuga. Eriti kui hinnavahe rongisõitu ei toeta. Küll aga pakuks HyperLoop nii kiiruselt kui ka ajaliselt lendamisele reaalset alternatiivi.


title: Turguta nahka, kui see on räsida saanud!

maintext:
Tunned, et Sinu nahk on ilmastikutingimuste mõju all räsida saanud? Charmstudio pakub suurepärast üheksaetapilist näohoolduspaketti, millega taastad oma naha elujõulise, värske ja elastse välimuse.
Pakett koosneb järgnevast protseduuridest:
- naha puhastamine
- piiling ja AHA-happeid sisaldava tooniku pealekandmine
- ultrahelipuhastus
- aparaadimesoteraapia
- rüolifting
- kõrge kontsentratsiooniga intensiivselt taastava kollageeniga seerumi pealekandmine
- maski peale kandmine
- värskendava silmaümbruse maski nahale kandmine
- biomimeetiliste peptiididega päevakreemi pealekandmine
Vaata täpsemalt SIIT!


description: Tere kena reedet!

title: REEDE: mõned nopped uudistest, millega võiks täna kursis olla


authors:
Aldo Luud
Mati Hiis

title: KOKKUVÕTLIK AJATELG: 11 aastat Ärma talu ilu ja intriige

maintext:
Ärma talu ja selle ümber toimuv on huvi pakkunud pea terve dekaadi. Õhtuleht vaatab korraks ajas tagasi, et tuua teieni põhilised punktid Ärma talu arengust, intriigidest ning asjaosaliste sõnavõttudest.
Tolle aasta kevadel ilmunud artiklis ütles Evelin Ilves, et talu on majanduslik ettevõte, kuid turismitalu nad siiski teha ei taha, sest tegemist on ikkagi privaatse elukohaga.
Ärma talus käib tol hetkel raamatukogu ehitamine. Evelin Ilvese sõnul saab valmiv raamatukogu olema avalik, mida hakkab täitma abikaasa isiklik varamu – 25 000 raamatut.
Kuna raamatute iseloom on suhteliselt spetsiifiline, eelkõige välispoliitikahuvilistele huvi pakkuv kirjandus, siis peaks raamatukogu ideaalis külastama hakkama vastava ala teadlased ja üliõpilased.
"Ja kui keegi juba siia tuleb, siia on ju kauge tulla, raske õhtul ära minna. Järelikult on vaja mingeid tube,“ ütles Ilves toonases intervjuus.
Toomas Hendrik Ilves Ärma talus 2006. aasta sügisel, vahetult enne presideniks saamist. (MATI HIIS)
Ta lisas: "Siis võiks juba konverentsikesi pidada, seminare, järelikult ka neid ruume on vaja. Nii ongi meie väikesest raamatukogust saanud 800 ruutmeetrit külalistemaja ja seminariruume. Peaks hakkama seda siin majandama.“
"Aga tavalist puhketalu ei tule. Vaikus ja hea raamatukogu on see, mida pakkuma hakatakse," ütles Evelin Ilves 2005. aastal.
Täispikkuses artiklit "Evelin – proua Toomas Hendrik Ilves ja Ärma talu perenaine“ saab lugeda siit.
2006.
THI saab presidendiks, aga sellest talu pidamata ei jää
OÜ Ermamaa sai EAS-i vahendusel 190 392 eurot toetust.
2006. aasta septembris andis presidendikandidaadi abikaasa Evelin Ilves Kroonikale mahuka intervjuu, milles tunnistas, et suur osa tema ajast möödus Ärma talu hotelli ehitust korraldades.
Intervjuus ütles Evelin Ilves, et Erma Park (külalistekompleks Ärma talu juures – toim) pole projekt, mis rikkaks teeks.
"Ta on mõeldud selleks, et talu oleks jätkusuutlik ning suudaks end ise majandada. Äriplaani järgi peaks kümmekonna aasta pärast esimesed investeeringud tasa saama. Kuid eks me hakkame ikka arenema ka. Millal on enne nähtud, et üks talu on valmis saanud? See on igavene protsess,“ rääkis ta.
Evelin Ilves ütles, et külalistekompleksile on kulunud kümne miljoni krooni ringis.
„Toomas pani alguses mängu kõik oma säästud, aga seda külalistemaja ehitab nüüd juba firma pangalaenuga. Me oleme võtnud Toomasega kahekesi laenu, aga seda on teinud ka minu ettevõte, mis seda uut külalistemaja opereerib,“ ütles ta.
Mismoodi toimiks Ärma talu edasi pärast seda, kui teist Toomaga saaks presidendipaar?
"Kui Toomas peaks tõepoolest presidendiks valitama, eks siis tuleb Kadi ja Markoga ( paar, kes hakkas Erma Pargi eest hoolt kandma – toim.) maha istuda ja nõu pidada, kas ja keda me peaksime palkama,“ ütles Evelin Ilves toonases intervjuus.
Evelin Ilvese sõnul talu pidamata ei jää, pigem saab Lõuna-Eesti ja Mulgimaa areng hoogu ja põnevaid külalisi juurde.
Täismahus artiklit „Evelini ärevad ajad“ saab lugeda siit.
9. oktoobril sai Toomas Hendrik Ilvesest Eesti president.
2007.
Kohtuvaidlus maaparandus- ja puidutööfirmaga. Ermamaa äriplaan muutub
EAS ( Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus - toim) vabastas Evelin Ilvese kohustusest maksta tagasi talu rajamiseks eraldatud ligi kolme miljoni krooni suurune toetusraha.
Sihtasutuse juhatus lähtus toda otsust tehes talu eest hoolitseva firma Ermamaa taotlusest muuta turismitaluks ehitatud kompleksi äriplaani nii kauaks, kuni Toomas Hendrik Ilves on president.
Pärast perepea ametiaja lõppu peab talu jätkama äriplaani elluviimist algselt plaanitud kujul.
Ärma taluga seotut varjutab ka proua Ilvese kohtuvaidlus maaparandus- ja puidutööfirmaga. Mõlemad nõuavad talus tehtud ehitustöö eest väidetavalt saamata jäänud raha.
Ilvesed on enda kinnitusel kõik arved tasunud taluehitust juhtinud peatöövõtufirmale, mis aga on nüüd pankrotis ja omanik välismaale putkanud.
Ärma talu 2007. aasta suvel. (ALDO LUUD)
2007. aastal on Erma Pargi kompleks avatud vaid neile külalistele, kes on saanud selleks spetsiaalse loa. President koos külalistega samal ajal kompleksis ei viibi.
Ärma tallu rajatud Erma Parki haldab Marko ja Kadi Kass ning nende lapsed.
Ärma talu ülalpidamiseks kulus maksumaksja taskust 1 109 278 krooni.
Täispikkuses artiklit „Ilveste Ärma talu pesu saab pestud ja lilled kastetud maksumaksja kulul“ saab lugeda siit.
2008.
Müüdi maha kallis Paslepa ja hoogustusid investeeringud Ärmale
2008. aastal müüdi Armin Karu firmale maha varem presidendite käsutuses olnud Paslepa suveresidents. Põhjenduseks toodi see, et Paslepa on Tallinnast liiga kaugel ning kallis ülal pidada.
Presidendi kantselei rendib Ärma talu aednikele väikeveoki, mille rent on aastas üle 50 000 krooni.
Lõppes Ärma tallu suunduva tee remont, mis läks maksma natukene üle kahe miljoni krooni ja sai ehitatud täielikult riigi rahaga, mis tuli läbi majandusministeeriumi ja maanteeameti. Tee on suuuremas osas siiski üldkasutatav.
2008. aastal sai Ärma talu 456 894 krooni väärtuses turvaseadmeid.
Ärma talule kulub tänavu umbes samapalju raha kui neelas mullu Paslepa residents (1,1 miljonit krooni), teatas presidendikantselei toona Õhtulehele.
Täispikkuses artiklit "President Ilvesele ehitati kaks miljonit krooni maksev kodutee" saab lugeda siit. Artiklit, mis puudutab täpsemalt Ärma talu rahalist seisu 2008. aastal saab lugeda siit.
2009.
Päevas kulutas Ärma talu riigiraha üle 2800 krooni
Ärma talu ülalpidamiskulud vähenesid 2009. aastal 2008. aastaga võrreldes 180 000 krooni võrra.
Presidendi kantselei andmetel kulus 2009. aastal Viljandimaa Ärma talu ülalpidamiseks 842 415 krooni, 2008. aastal oli see üle miljoni krooni.
Suurim summa kulus personalile, presidendipaari teenindamise eest maksti kolmele teenijale koos sotsiaalmaksuga 346 615 krooni.
Päevas kulutas Ärma talu riigiraha üle 2800 krooni.
Täispikkuses artiklit Ärma talu kulutustest 2009. aastal saab lugeda siit.
2011.
Eesti Ekspress otsib Norrast välja Ärma külalistemaja ehitajad Aivar ja Mart Ausi, kes räägivad, et jäid külalistemaja ehitades oma rahast ilma.
Jätkub terav diskussioon meedias selle üle, kas Ärma talus lokkab korruptsioon või mitte.
Politoloog Ivar Tallo ütles, et Ärma taluga seonduvat korruptsiooniks pidada on lollus. "Minu meelest on see välja mõeldud teema ja mul on kahju, et selle peale igal aastal aega raisatakse," ütles Tallo toona.
Tallo rääkis, et ta olla käinud Ärmal selle algusaastatel, kui seal polnud veel praegust uhket hoonetekompleksi, ning näinud, kuidas Ärma arendamisse pandi suuri summasi.
Täispikkuses artiklit sellest, kuidas Ilves endale kuuluva kodu eest üüri maksab, ja selle seaduspärasusest, saab lugeda siit.
Vabariigi Presidendi Kantselei nimetas 2011. aasta kuludeks 64 705 eurot.
Riigikogu valis Toomas Hendrik Ilvese teist korda presidendiks.
2012.
30. märtsil 2012 tegi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juhatus otsuse, mille kohaselt küsib EAS üle 190 tuhande euro suuruse toetuse OÜ Ermamaalt vaid osaliselt tagasi. Eesti avalikkus sellest toona ei teadnud.
2013.
President Toomas Hendrik Ilves võõrustas 8. juulil Ärma talus Saksamaa presidenti Joachim Gaucki ja Daniela Schadti.
Eesti Vabaõhumuuseumi suveniiripoodi ilmub müügile postkaart, millel ilutseb Evelin Ilves Ärma talu köögis. Postkaardi hind on üks euro.
Toonane presidendiproua hoiab Ärma talu köögis lõikelauda, millel omaküpsetatud leib ja kõrvale pakutav või. Foto:Jarek Jõpera, repro Mati Hiis (MATI HIIS)
2014.
Jätkub elav arutelu teemal, kas ikka on eetiline, et maksumaksja maksab Evelin Ilvese eraäri jooksvate kulude eest.
Pikemalt saab sellest lugeda siit.
Õhtulehe andmetel läks Ärma talu turvavahendite hooldus ja remont maksma 3265,85 eurot
2015.
President Toomas Hendrik Ilvese ametiaeg hakkab vaikselt läbi saama, aga sellest hoolimata käis Ärma talus hoogne remont, seda suuresti maksumaksja raha eest. Presidendi kantselei pressiesindaja Piret Pert kinnitab Õhtulehele, et näiteks 839,20 euro eest remonditi aknaraame.
Toomas Hendrik Ilves lahutas 11 aastat kestnud abielu Evelin Ilvesest. Ärma talu jääb presidendi ainuomandisse.
Täispikkuses artikkel "Rahva raha eest osteti Ärma tallu murutraktor ja parandati aknaraame" on loetav siit.
2016.
Toomas-Hendrik Ilves tegi kirjaliku avalduse, et ei soovi jätkata EASi toetuse eest rajatud Ärma talu sihtpärast kasutamist.


title: Michael Douglas kinnitab: Val Kilmer võitleb vähiga ja seis on kehv

maintext:
Kuus aastat tagasi kurguvähi seljatanud Michael Douglas kinnitab kuuldusi, et tema noorem kolleeg Val Kilmer maadleb sama haigusega.
Kuigi 56aastane Kilmer on väitnud, et tema tervisega on kõik korras, on ta jäänud fotodele plastist trahheostoomiakanüüliga – seadmega, mis viitab, et näitleja hingetorru on tehtud hingamise abistamiseks auk.
Viimasel ajal pole Val kanüüli kandnud, kuid Douglas (72) nentis pühapäevases intervjuus, et ametivend peab tõesti salajast võitlust vähiga.
Hollywoodi vanameister meenutas nende ühist filmi “The Ghost in the Darkness” (1996) ja lisas: “Val oli imetore mees, kes võitleb täpselt sellesama asjaga, mis minulgi oli. Seis paistab kehv. Palvetan tema eest. Sellepärast te polegi Valist pikemat aega kuulnud.”


description: Sa ei pruugi uskuda, kuid madratsi sees elavad allergiat ja astmat põhjustavad tolmulestad. Kui soovid terve püsida, pead madratsit vähemalt kord kuus puhastama.

title: KAS TEADSID? Milline terviserisk varitseb sind voodis?


title: Mart Normet: ei tasu kohta kinni hoida, teatepulk tuleb edasi anda!

maintext:
ETV meelelahutustoimetuse juht loobub ametist, et pühenduda Eurovisionile.
"Iga asi saab millalgi mööda ja kõige õigem on, kui saad ise aru, et tuleb edasi liikuda," ütleb Mart Normet, kes lahkub novembri alguses pärast kaheksat aastat ETV meelelahutustoimetuse juhi kohalt.
"Ei ole mõtet kohta kinni hoida ja sinna ära uppuda, vaid tuleb teatepulk õigel hetkel edasi anda," sõnab Mart. Ta räägib, et on juba mõnda aega mõelnud, et tahaks taas teha loomingulist tööd.
"Võtsin omal ajal selle väljakutse (juhikoha – toim) seepärast, et olen väga suur kritiseerija ja mind huvitas, kuidas käib asjade muutmine ja ärategemine päriselt." Nüüd on Mart aastaid näinud, kuidas see kõik toimib ja tahaks asja distantsilt vaadata, et mõelda, mida ja kuidas sai tehtud ning mida tulevikus paremini teha.


description: Täna ennelõunal olid inimesed hädas kaardimaksete ja sularaha väljavõtmisega. Pankade vahel tehinguid vahendav Nets Estonia kinnitas, et tegeleb põhjuste väljauurimisega.

title: Arvutivõrgu häire takistas kaardimakseid ja sularaha väljavõtmist

maintext:
Hulle viiakse lennukiga ühest linnast teise. Kui lõunasöögi aeg kätte jõuab, annavad sanitarid igale hullule pudeli kefiiri ja pätsi saia ning lähevad ise piloodikabiini. Kui nad tagasi tulevad, on kõik hullud peale ühe kadunud.
"Kus ülejäänud on?" küsivad nad.
"Läksid pudeleid viima."
"Aga miks sina ei läinud?"
"Ega ma hull ole! Täna on ju pühapäev, aga pühapäeval klaastaarat vastu ei võeta."


description: Eesti korvpalli meistriliigas sai hooaja esimese kaotuse TTÜ, alistudes Pärnu Sadamale 79:82.

title: TTÜ sai koduliigas esimese kaotuse, TLÜ/Kalev võiduarvet avada ei suutnud


description: „Enamasti algab jalaseen neljanda ja viienda varba vahelt, kus nahk hakkab ketendama, haudub, tekivad punetus, lõhed ja mõnikord ka ebameeldiv lõhn. Sealt levib infektsioon teiste varvaste vahele, labajala seljale ja tallale, kus samuti on näha punetust, villikesi või naha paksenemist ja ketendust,“ kirjeldab nahaarst Maire Karelson, kuidas tunda ära jalaseen.

title: VÄLDI JALASEENT: kasuta pesuruumides plätusid ja pööra tähelepanu hügieenile

maintext:
„Enamasti toimub nakatumine ühiskäidavate ruumide kasutamisel – saunad, ujulad, duširuumid, veekeskused, spaad, spordisaalid –, kus põrandatel ja treppidel on piisavalt soojust ja niiskust seente elu- ja nakatumisvõime säilimiseks. Kõige enam on nakkuslikke seenespoore leitud soojas kliimas avatud veekeskuste trepiastmetelt ja basseinide ümbrusest,“ räägib Karelson. Ta lisab, et üsna tihti võib jalaseen levida ka võõraste jalatsite kandmisel, sest jalanõus püsivad spoorid elus kaua.
Jalaseen on nakkus, mis levib seenespooride ehk eostega saastunud pindade vahendusel ning on paraku üsna sage kaaslane täiskasvanute elus. Uuringute järgi esineb seda 30-70% täiskasvanutest ning eriti on sellega hädas mehed vanuses 20-40 eluaastat. Lastel tuleb jalaseent ette võrdlemisi harva.
Nahaarst soovitab üldkasutatavates pesuruumides alati kasutada enda jalatseid. „Samuti tuleb enne lahkumist loputada jalgu voolava vee all, jalad korralikult kuivatada rätikuga – ka varvastevaheline nahk – ja kasutada jalgadele desinfitseerimiseks mõeldud vahendit,“ ütleb ta.
Apteegist leiab tõhusaid jalaseeneravimeid
Kui inimene on kindel, et sai jalaseene, tuleks esmalt suunduda apteeki ja küsida seenevastast kreemi. „Jalaseene ravi on lihtne, kui kahjustatud on ainult nahk: raviks tuleb seenevastast kreemi haigestunud nahale kanda ühe-kahe nädala vältel. Apteegis on olemas ka nii-öelda ühekordne nahalahus jalgadele, mida võib profülaktiliselt kasutada enne reisi soojale maale, kui soovitakse külastada veekeskusi ja kaitsta ennast nakkuse eest,“ annab Karelson nõu.
Ta paneb südamele, et jalaseenega tuleks võitlust alustada juba eos. „Esialgu, kui ainult nahk on haigestunud, piisab raviks seenevastastest kreemidest. Kui nakkus levib aga küüntele, siis tuleb sageli lisada suukaudne tablettravi,“ ütleb ta.
Arsti poole soovitab ta pöörduda, kui inimene pole kindel, kas teda vaevab jalaseen, seenevastane kreem ei teinud olukorda paremaks või muutused on tekkinud juba küüntel. „Elu on näidanud, et meie patsiendid pöörduvad sagedamini vastuvõtule enne suveperioodi saabumist, kui hakkab nii-öelda lahtiste kinganinade hooaeg,“ toob Karelson välja, millal eelkõige hakatakse jalaseenest kõva häälega rääkima.
Sokke ja jalatseid peaks pesema
Maire Karelsoni sõnul soodustab seenhaigusesse haigestumist elamine urbaniseerunud piirkonnas, vajakajäämine hügieenis, niiskus, väikesed traumad, immuunsüsteemi mõjutavad kroonilised haigused (diabeet, autoimmuunhaigused, HIV) ja jalgade verevarustuse häired. Samuti on jalaseene riskigrupis aktiivsed sportijad ja inimesed, kes peavad oma töös pidevalt kandma kinniseid jalatseid (näiteks ajateenijatel, kaevuritel, metsatöölistel, farmeritel, ehitajatel).
Karelson nendib, et paraku on nii, et need, kes on jalaseent juba korra põdenud, võivad sellega uuesti hätta sattuda. „Tuleb järgida isikliku hügieeni nõudeid nii kodus kui ka ühiskäidavates kohtades, kuhu kindlasti võtta desinfitseeriv vahend kaasa,“ selgitab ta, kuidas seda riski vähendada.
Samuti peaks nakkuse vältimiseks hoolikalt oma sokke ja jalatseid pesema. „Sokke tuleb vahetada vastavalt vajadusele, aga higistavate jalgade korral sagedamini. Sokke tuleb pesta 60-kraadises vees. Lahtiriietumisel on soovitav sokid asetada eraldi, mitte riiete peale. On hea, kui sokid on valmistatud õhku läbilaskvast materjalist, turult pole mõtet äädikaga immutatud sokke osta,“ annab ta nõu.
Kuidas jalaseent ennetada?
Jalaseent on lihtsam ennetada kui ravida. Mida peaks silmas pidama, et see tüütu häda kimbutama ei tuleks?
* Hoia jalgu kuivana ja pese neid vähemalt kord päevas sooja vee ja seebiga.
* Pärast pesemist kuivata jalad hoolikalt, eriti varvaste vahelt.
* Lase higistel jalatsitel enne järgmist kandmist korralikult kuivada.
* Väldi ebamugavaid või pigistavaid kingi. Eelista õhku läbilaskvaid jalanõusid.
* Kanna võimalikult sageli rihmikuid.
* Kanna ainult enda jalatseid, ka külla minnes loobu pakutavatest soojadest sussidest.
* Anna jalgadele päevas 5 minutit puhkust, lastes neil ilma kingade ja sokkideta hingata.
* Veekeskuses, saunas jt ühiskasutatavates kohtades kanna alati plätusid.
* Enne ujulast jms kohtadest lahkumist loputa jalad voolava vee all.
* Pärast kuivatamist pihusta jalgadele desinfitseerivat aerosooli.
* Kanna sokke, mis lasevad õhku läbi, vältides sellega naha niiskumist.


title: Krimikokkuvõte neljapäeval: õnneliku lõpuga tuleõnnetus haiglas

maintext:
Eile kell 19.49 teatati Häirekeskusele, et Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Puru haiglas kolmandal korrusel põleb nõudepesumasin ja ruumid on suitsu täis. Päästjad selgitasid välja, et kirurgia osakonnas personaliruumis põles kuivatusseade.
Personal reageeris tulekahjusignalisatsioonile ja avastas tulekahju õigeaegselt. Haiglatöötajad kustutasid põlengu pulberkustutiga enne päästjate saabumist.
Inimesed evakueeriti teise tuletõkkesektsiooni.
Päästjad ventileerisid ruume, hindasid sündmuskohal olukorda ning veendusid ohutuses.Peale ventileerimist inimesed lubati ruumidesse tagasi. Keegi kannatada ei saanud.
PÄRNUMAA:
Täna öösel kell 00.50 löödi Pärnus Kajaka ja Aia tänavate ristmikul 19-aastast meest . Teo arvatav toimepanija on politseile teada.
POMMIGRUPP:


authors:
Politseifoto
Uus Seadus Kohekohe Kiiresti

description: Politsei käivitas 1. oktoobril otsingud, et leida samal päeval kadunud 78-aastast Tõnist. Täna leiti rabalaukast mehe surnukeha.

title: Viljandimaal kadunuks jäänud Tõnis leiti surnuna


title: Haldjapiiga: "Ühel korral hakkas vaim mind kägistama, ei saanud sõna suust välja."

maintext:
"Eesti selgeltnägijate tuleproovist" tuntud neiu suhtleb surnute, kummituste ja poltergeistidega.
Nooruke Haldjapiiga suhtleb kummituste ja poltergeistidega, vajadusel aitab maa peale kinni jäänud surnud hingegi taevasesse koju. Tema võimeid on mitu korda proovile pandud – näidatud näiteks vana klassipilti ja küsitud, kes pildil olijatest on surnud. "Eesti selgeltnägijate tuleproovist" tuntud Haldjapiiga heidab pilgu fotole ja vastus on kohe olemas: "Surnud on pildil kahemõõtmelised, elavad kolmemõõtmelised."
Haldjapiiga kinnitab, et seda praegust haldjanime on ta kandnud väga kaua. "Võetud sai see siis, kui ma vaimumaailma foorumisse läksin – ikka on ju mingit ilusat hüüdnime vaja! Siis olin ma alles väga noor ja muidugi tahtsin haldjas olla."
Haldjapiigale endalegi üllatuseks võtsid inimesed nime kohe nii omaks, et kellelgi ei tekkinud mõtet, et passis on vist teistsugune nimi. Paljud ei tea seda tänaseni.


title: Suri "Thrilleri" ja "Rock With You" lugude autor Rod Temperton

maintext:
Londonis suri 66 aasta vanuselt laulukirjutaja Rod Temperton, kelle tuntuimad palad on Michael Jacksoni poolt kuulsaks lauldud "Thriller" ja "Rock With You".
Lisaks eelpoolnimetatud hittidele on Tempertoni sulest valminud ka sellised lood nagu "Off The Wall", "Give Me The Night", "Sweet Freedom", "Always & Forever" ja "Boogie Nights", vahendab BBC. Tempertoni muusikutee sai alguse ansamblist Heatwave.
Warner/Chappelli esindaja sõnul võitles helilooja enne surma lühikest aega agressiivse vähiga, vahendab BBC.


title: Kas ka sina? Neid asju teeme me kõik nädal enne palgapäeva!

maintext:
Palgapäev on kuu kõige õnnelikum päev, kuid mis toimub nädal enne seda õnnistatud päeva, kui töötasu pangaarvele kandub?
Loomulikult räägitakse, et kõigil peab olema vähemalt kolme kuu jagu sääste, mis kindlustab muretu elu ja selle, et nädal enne palgapäeva ei pea kiirmakaronidieedile minema. Reaalsus on aga see, et sugugi mitte kõigil pole selliseid sääste ning kiirmakaronidieet on kuu lõpus üks populaarsemaid. Metro paljastab mõned asjad, mida kõik nädal enne kuu kõige paremat päeva teevad ja mõtlevad.
1. Teeseldakse haige olemist, kui sõbrad kutsuvad välja pidu panema.


title: Veebruaris näeb Eestis tõelisi tennisetippe

maintext:
Eesti sai järgmiseks aastaks Fed Cupi turniiri korraldusõiguse ja veebruari teisel nädalal toimuvad vastvalmivas Tallinki tennisekeskuses Euro-Aafrika tsooni I grupi kohtumised.
Naistennisistide suurimat võistkonnavõistlust Fed Cup peetakse 1963. aastast. Fed Cup on jagatud taseme järgi viieks: kaheks maailmaliigaks ja kolmeks madalamaks divisjoniks. Eesti osaleb Fed Cupil alates 1992. aastast ja mängib Euro-Aafrika tsooni I grupis.
„Küll on hea, et saame kodus mängida, sest kodusaali eelis ja publiku toetus on alati väga tähtsad,“ kommenteeris Eesti Fed Cup koondise kapten Märten Tamla uudist kuuldes. „Kõik võistkonnad on ühtlaselt tugevad ja pole eriti vahet kellega samasse alagruppi satume,“ lisas ta.


authors:
Aldo Luud
Arno Saar
Ei Noh

title: Kas Nobeli kirjanduspreemia tuleb tõesti viimaks Eestisse?

maintext:
“Kas tänavuse Nobeli kirjandusauhinna võidab Bob Dylan, Jaan Kaplinski või Philip Roth?” küsib mainekas Ameerika juutide ajaleht Forward. Seni pole ühelegi eesti kirjanikule see kõrge tunnustus osaks langenud, nüüd aga on Nobeli nominendiks lisaks Kaplinskile esitatud ka Doris Kareva – kel kihlveokontorite kinnitusel võivad olla suuremadki šansid kui Kaplinskil -, aga ka Viivi Luik.
USA juutide ajaleht Forward märgib, et kihlveokontorite soosik on jaapanlane Haruki Murakami, kuid suured šansid paistavad olevat ka juudisoost Ameerika kirjanikul Philip Rothil. Võimalik, et too on siiski oma võiduvõimaluse hävitanud sapiste kommentaaridega Nobeli komitee pihta.
Üheks kandidaadiks peetakse legendaarset muusikut ja poeeti Bob Dylanit (õige nimi Robert Allen Zimmermann), kelle võit oleks küll efektne, kuid kes oma mitmekülgsusega siiski ilmselt Nobeli auhinda ei vääri.
Kaplinski: “Võit aitaks toetada mu suurt peret.”
“Sama suured šansid on kihlveokontorite andmeil Poola juudi päritolu 75aastasel eesti luuletajal Jaan Kaplinskil, kes oleks mitmel põhjusel sobilik võitja,” kirjutab Forward. Leht kirjeldab, kuidas Kaplinski isa Jerzy, filoloog ja Tartu Ülikooli õppejõud, Nõukogude võimu all arreteeriti ning ta 1945. aastal sunnitöölaagris nälja ja peksu tagajärjel suri.
“Kaplinski on internetis kirjutanud, et eesti ja poola juured ühendavad temas kaks saatuslikku identiteeti: “Kaks kultuuri, millele ei antud võimalust välja areneda ning mille Lääne ja Ida imperialistid kägistasid ja hävitasid ... Nii nagu juudid leinavad oma templi hävitamist [...], võivad eestlased, soomlased, saamid, samojeedid, marid ja teised leinata oma pühade hiite, puude ja järvede hävitamist.””
Kui ajaleht Forward Kaplinskiga ühendust võttis ja küsis, kas eestlased tema tundeid üldiselt jagavad, vastas kirjanik: “Juudi juurteta eestlased teavad juudi ajaloost vähe ega hooli sellest. Neil on omaenda ajalooline narratiiv. Ka see on kannatuste lugu: kõrgpunktiks on iseseisva Eesti Vabariigi sünd, katastroofiks Nõukogude Liiduga liitmine 1940. aastal. Siin tunnevad paljud eestlased, et maailm on nende kannatused – pigem poliitilised kui inimlikud – ebaõiglaselt unustanud ning juutide kannatused – pigem inimlikud kui poliitilised – on liiga palju tähelepanu pälvinud. Juudid on isegi oma kannatustes mõnevõrra privilegeeritud – eestlaste suhtumine juutidesse on minu meelest enam-vähem selline.”
Forwardi hinnangul oleks rootslastel võimalik Kaplinskit pärjates anda ninanips USA presidendikandidaadile Donald Trumpile, kes on ähvardanud, et riigipeana kaitseks ta Balti riike Putini vägede sissetungi eest üksnes siis, kui nood täidavad oma kohustusi USA ees.
Ent kas Kaplinski üldse ihkaks Nobeli preemiaga kaasnevat kuulsust? “Ausalt öeldes on mul selle auhinna suhtes vastakad tunded. Kindlasti aitaks see mul toetada oma suurt peret – Kaplinskite klanni – ja lisaks mu mõnevõrra dissidentlikule häälele autoriteetsust. Aga muidugi oleks see tüütu, eriti minu vanuses inimesele.”
Jaan Kaplinski (ALDO LUUD)
Kaplinski meenutab Forwardis iiri kirjanik Seamus Heaney sõnu, et Nobeli auhinna laureaadiks olemine on omaette töö. „Mäletan jah seda kommentaari, kus meenutasin Seamuse-kadunukese, peaaegu sõbra ütlemist,“ muheleb Kaplinski, kes muuhulgas mainis ameeriklastele, et vanuigi on säärast koormat raskepoolne kanda. “Aga ma võiksin alati põgeneda, lennata mõnele kaugele saarele, elada välismaailmast ära lõigatuna.”
Kaplinski naerab, et ehk Doris Kareva oleks piisavas vormis, et sellist kandamit vastu võtta, kuid samas kuluks auhinnaraha igale kirjanikule ära. Ka Kaplinskile endale: „Ma saaksin väga palju teha oma perekonna heaks!“
Kirjanik tõdeb, et vaevalt iga kirjutaja silmis terendaks igapäevaselt Nobeli preemia, mille nimel töötada. „Hoidku taevas, ega preemia pärast saa kirjutada, vähemalt mina pole seda teinud,“ lausub ta muiates. „Sel juhul oleksin pidanud olema diplomaatilisem, mitte haukuma sobimatul kohal.“ Kaplinski lisab, et midagi üllatavat praeguses nominatsioonis tema enda jaoks ei olnud. „Neid kõlakaid on varemgi olnud, isegi veelgi ägedamaid kõlakaid, kui praegu. Ma olen harjunud sellega ning ühtpidi muidugi on põnev ja tahaks, aga teistpidi jälle – ah, tahaks rahus elada! Elamine on inimese põhitöö, kirjutamine käib sinna juurde. Mõnel määral olen sest toimetamisest, suurest perest ja maamajast väsinud. Pagengi Madeirale ära lähemal ajal.“ Kui aga Nobeli auhind Kaplinskile määrataks, kisub pragune tulevikuvisioon vildakaks: „See lööks kõik mu plaanid segamini!“
Nobelile on esitatud ka Kareva ja Luik
Seda, kuivõrd on reaalne, et Nobeli kirjandusauhinnaga tõepoolest Viivi Luike, Doris Karevat või Jaan Kaplinskit pärjatakse, ei võta kirjandusinimesed sinisilmselt uskuda.
Viivi Luik (Arno Saar)
„Minu arvates pole eesti kirjanike auhindamine eriti tõenäoline, aga eks auhindade jagamisel on ennegi ebatõenäolisi asju juhtunud,“ ütleb Tartu ülikooli eesti kirjanduse lektor Mart Velsker. „Kuid isegi ebatõenäoliste valikute puhul on mingi loogika, selle üle mõtiskledes võiks arvestada, et Jaan Kaplinski loomingu rahvusvaheline väljapaistvus on praegu suurem kui ühelgi teisel eesti kirjanikul.“
„Ei ole vahet ega tähtsust, kas meid on miljon või miljard, kui meil on olemas oma keel, oma kirjandus, oma kultuur ja oma riik,“ lausub ajakirja Looming peatoimetaja Janika Kronberg. „Vaimujõudu ei saa mõõta rahvaarvuga ja selles mõttes on meie kirjandusel igal juhul asja "suurele areenile". Meie kirjandus on hea ja omanäoline ja kannatab välja võrdluse teistega. Tähelepanemiseks ja tunnustuse saavutamiseks aga ei pea, ei tohigi kirjutada nii, nagu teised kirjutavad ja nagu seda enne on tehtud. Peaasi, et seda eripära märgataks ning juba nomineerimine on märk sellest, et meie kirjanikud kirjutavad Nobeli auhinna vääriliselt.“
Veebikülje Nicer Odds teatel peetakse kihlveokontorites Doris Kareva võidušansse aga suuremakski kui Kaplinski omi. Nicer Oddsi edetabelis on viimasega ühele pulgale paigutatud muuseas veel üks Eesti kirjandushiid – Viivi Luik.
Kihlveokontorite soosik on maailmakuulus jaapanlane Haruki Murakami, järgnevad Süüria luuletaja Adunis, Keenia kirjanik Ngũgĩ wa Thiong, ameeriklane Philip Roth, albaanlane Ismail Kadare, argentiinlane César Aira ja USA kirjanik Joyce Carol Oates.
Doris Kareva Nobeli kirjandusauhinnale kandideerimisest: „Ma ei arva, et oleks põhjust hakata endast selle pärast rohkem pidama.“
"Ei oska öelda, et mul mingeid erilisi emotsioone oleks,“ kostab kirjanik Doris Kareva seoses nominendistaatusega Nobeli kirjandusauhinna nimekirjas. "Mul pole õrna aimugi, kes on mind sinna esitanud, aga muidugi on see väga kena. Olen liigutatud ja tänulik, kes iganes seda kohaseks pidas.“
Doris Kareva (Arno Saar)
Kareva lisab vaoshoitult, et ei pea nominendiks olemist nii oluliseks, et seda ohtrasõnaliselt kommenteerida. „Ma ei arva, et see väga palju tähendaks,“ selgitab ta. „Väga palju väärikaid inimesi on Nobeli kirjandusauhinnale esitatud. See on kena, austav ja liigutav, aga ma ei arva, et oleks põhjust hakata endast selle pärast rohkem pidama. Ühesõnaga, sellest ei muutu elus mitte midagi, see on nagu keegi ütleb sulle hea sõna ning see on rõõmustav, aga ma ei arva, et nominendiks olemine on midagi rohkemat.“
Nobeli kirjandusauhind
Esimest korda anti Nobeli kirjandusauhind, mis loodi rootsi keemiku, leiduri ja töösturi Alfred Nobeli testamendi põhjal, välja aastal 1901. Toona pälvis selle prantsuse luuletaja ja esseist Sully Prudhomme. Mõnel aastal pole sobivat kandidaati leitud või on auhind andmata jäänud sõja tõttu.


authors:
Andrew Boyers
Ville Arike
Youtube
Eric Gaillard
Toomas Tatar
Aldo Luud
Viljar Voog
Phil Noble
Pierre-Philippe Marcou

description: Sportlikul teisipäeval näeb õhtu poole mitut huvitavat lahingut. Jalgpalli Evald Tipneri karikavõistlustel kohtuvad kaheksandikfinaalis kaks suurt Tallinna Infonet ja Tallinna Levadia. Kell 19 alustab aga Tartu Ülikooli korvpallimeeskond FIBA Europe Cup'i alagrupiturniiri kodusaalis Oberwarti Redwelli vastu. Samuti külastab BC Kalev/Cramo Ühisliiga kohtumises Peterburi Zeniiti. Õhtu lõpetab vana hea jalgpalli Meistrite liiga. Püsige meiega!

title: OTSE | Kas Leicester suudab Meistrite liigas võidukat seeriat jätkata?

maintext:
Lülitume siit jalgpallile:
Your Tuesday programme on #UCL matchday three 👍
Predict the scores ➡ https://t.co/nd2koF8sVo pic.twitter.com/zmnhe3H5oi


description: Jäär Kuu ja Marsi vastasseis võib päeva teises pooles muuta sind korraga nii üliemotsionaalseks kui ka sõjakaks. Kipud vales kohas ja valel ajal sõna võtma.

title: Päevahoroskoop: reede, 21. oktoober


authors:
Repro
Vida Press
Instragram
Arno Saar
Erakogu
Eduard Labetski
Laura Oks

description: Neli tuntud naist räägivad, miks ja kui palju nad end meigivad.

title: Kas meik lisab enesekindlust või hoopis vähendab seda?

maintext:
Viimasel ajal on osa kuulsusi avalikkuse ette meikimata astunud. Lauljatar Adele ja näitlejanna Gwyneth Paltrow on sotsiaalmeediasse endast meigivabu selfisid postitanud, näitlejatar Mila Kunis poseeris meigivabalt ajakirja Glamour esikaanel.
Laulja ja näitleja Kristel Aaslaid (26) ütleb, et tema jumestus sõltub nii tujust kui ka sellest, kuhu ta parasjagu läheb. Samuti käib tal meikimistuhin peal periooditi. "Vahel tahan hommikul ärgates kohe värvi näkku visata, aga praegu on selline periood, kui ma vabadel päevadel end väga ei meigi," kirjeldab ta.
Kristeli kosmeetikakoti raudvara moodustavad meigialuskreem, jumestuskreem, ripsmetušš, lainer, põsepuna ja huulevärv. Kontserdile või avalikele üritustele ta jumestamata ei lähe.
Kristel Aaslaid paremalt kolmas. (Arno Saar)
"Ma vist pole veel sinnamaale jõudnud, kuhu Alicia (Keys – toim), kes on enesekindel küps naine," tunnistab Kristel, et päris värvimata ta ei söanda siiski veel rahva silma alla sattuda.
"Aga mulle meeldib see, mida Alicia teeb ja üritan ka sinna poole tüürida, et ma ei sõltuks nii palju meigist."
Kristel tõdeb, et hakkas end värvima ilmselt ühiskonna survel. "Kui oled meikimata, siis küsitakse, kas sa oled haige või mis sul viga on. Kõik arvavad, et sa pead kogu aeg jumestatud olema, see on nii igapäevaseks muutunud," seletab ta.
Kristel Aaslaid (Erakogu)
"Mingi aeg hakkasin seda enda jaoks teistmoodi mõtestama, et ma ei tee seda ju teiste pärast, vaid see on hetk iseendaga."
Ühiskondlik surve või mitte, leiab Kristel, et mingis mõttes on meikimine ikkagi kunst. "Mulle hullult meeldib seda teha. See on nii äge, kuidas sa suudad teha endast välimuselt parema enda."
Samas naerab Kristel, et kuna ta mängib televisioonis naist, kes ei meigi end väga palju (Kristel kehastab seriaalis "Padjaklubi" poisiliku olekuga Mišat – S. R.), ei ole inimesed teda meigita nähes üllatunud.
Kristel leiab, et üldiselt on meigihullusega tänapäeval siiski liiale mindud. Ta ütleb, et tema meelest pole end mõtet viieminutiliseks poeskäiguks üles lüüa. "Ajaga saab palju kasulikumalt ümber käia. Iga sündmus elus ei vaja tingimata meigikihti näkku," julgustab Kristel naisi loomulikumad olema.
Beatrice: meigita tunnen end justkui alasti
Omanimelise modelliagentuuri omanik Beatrice (46) ütleb, et talle on jumestamine meeldinud juba sellest ajast, kui ta ostis endale 14aastasena esimese huuleläike. Ta tunnistab, et ei lähe võõraste silme alla meikimata. "Lähedaste keskel luban seda siiski endale," ütleb Beatrice.
"Kuskile meigivabalt minna on minu jaoks sama, mis minna alasti, kindlasti ei."
Beatrice (Eduard Labetski)
Ta möönab, et jumestab end peaaegu iga päev, reeglina kohe hommikul, et asi oleks tehtud ja ei peaks sellele rohkem mõtlema ega aega kulutama. Kindlasti lähevad käiku jumestuskreem, ripsmetušš ja huulepulk, ülejäänud arsenal sõltub tujust. Meigi teeb Beatrice endale alati ise, muidugi mitte modelli rollis olles.
Ta ei usu, et meikimisega on tänapäeval liiale mindud. "Läbi ajaloo ja paljudes kultuurides on end alati kaunistatud," põhjendab Beatrice.
Beatrice (Eduard Labetski)
"On iga naise otsustada, kuidas ta avalikuse ette astub. Hoolitsetud välimus isegi poes käies on austuse märk teiste ja iseenda vastu."
Beatrice mõistab neidki naisi, kelle suurepärane nahk ei nõua jumestust. "See on igaühe otsus," rõhutab ta, et peaasi on hoolitsetud ja kasitud välja näha.
"Ühiskonna survele vastu hakata ja ennast ning juukseid mitte pesta oleks ju rumal."
Mis aga puudutab välismaa staaride meigivaba nägu, siis Beatrice kahtlustab, et see ei pruugigi alati päris nii olla. Tegemist võib olla lihtsalt väiksema meigikoguse või osava loomuliku look’iga.
Brigitte Susanne Hunt: nägu peab riietusega haakuma
Näitleja Brigitte Susanne Hunt (21) kinnitab, et ei meigi end argipäeval, aga suuremate ürituste puhul lähevad pintslid-pulgad käiku küll. "Ma pigem söön ja loen hommikul, selle asemel et kulutada aega näo katmisele meigiga," arvab Brigitte, et iga päev pole mõtet end põhjalikult jumestada.
Küll tegi ta seda keskkooliajal, kui näonahk oli probleemne. Nüüd kasutab Brigitte meiki peamiselt siis, kui ees seisab avalik üritus, vahel käib sel puhul ka jumestaja juures.
Brigitte Susanne Hunt (Erakogu)
"Kui riietus on tagasihoidlik, siis ma ei meigi end. Aga kui kontsad on all ja kleit seljas, siis võiks nägu riietusega haakuda. Kui mul on teksapüksid ja kummikud jalas, siis ma ei näe meikimiseks põhjust," peab nägu Brigitte meelest riietusega haakuma.
Meikimise populaarsuses on tema arvates süüdi naiste ebakindlus, aga vahel on tõesti ka midagi varjata vaja. "Eelkõige on see siiski harjumus. Kui sa oled harjunud käima meigiga, siis on raske ümber harjuda," arvab Brigitte.
"Osa naisi lihtsalt ongi meigihuvilised, meik on ju nagu kunst."
Ta tõdeb, et oma mõju on teleseriaalidelgi, kus inimesed on alati täismeigiga. "Me kõik tahame ju alateadlikult olla nende karakterite moodi, kes meile meeldivad. Kui nemad on pidevalt jumestatud, siis võib-olla inimene arvab, et perfektne välimus ongi norm, teadvustamata endale, et tegemist on seriaaliga," selgitab Brigitte.
"Teles on küsimus valguses ja kaameras, seal ei meigita sellepärast, et inimene ilus välja näeks."
Laura Prits: meigin vaid kontsertide jaoks
"Igapäevaselt ei meigi ma ennast üldse," teatab Ziggy Wildi lauljatar Laura Prits (23).
Ta ütleb, et igapäevased meikimised jäid gümnaasiumi lõppu ning olid mingil määral ajendatud sellest, et ta käis tüdrukute klassis. Mingil hetkel väsis Laura aga teiste eeskujul enda värvimisest ära.
Laura Prits (Laura Oks)
"Mulle oli tähtis, et ma ikka kooli jõuaks ja seal asjad tehtud saaks," seletab lauljatar, et tegelikult keegi ju ei jälgi, kas sa oled meigitud või ei.
Laura avastas, et kogu see peegli ees mässamine ei andnud ta enesetundele midagi juurde, vaid pigem röövis hommikust väärtuslikku aega.
Ta ei mäleta ka ühtki kurja kommentaari oma puhta näo kohta. "Pigem on juuksed need, mille üle on naerdud, millele näpuga näidatud või mida kommenteeritud."
Laura Prits (Erakogu)
Enne esinema minekutki kulub tal jumestusele vaid kümmekond minutit. Näole lähevad jumestuskreem, kulmupliiats, silmalainer, ripsmetušš ja huulepulk.
Lauljatar kinnitab, et laval aitab meik tal rolli sisse elada. "Laval ei käitu ma samamoodi kui kodus diivanil telekat vaadates ja selles karakteris olles annab jumestus mulle enesekindlust juurde," selgitab Laura.
Pärast esinemist puhastab ta näo tavaliselt kohe.


authors:
Alar Truu
Tähendab

description: See esimene küsimus oli aastaid meelelahutusajakirjanduse lemmik, kui oli vaja neutraalse teema abil saada väljaandesse tuntud inimesi.

title: Einar Ellermaa | Kas teie annaksite kerjusele raha? Aga Ilvesele?

maintext:
Loomulikult vastas 1990ndatel ja selle sajandi esimesel kümnendil enamik küsitletuid jaatavalt, sest normaalne inimene ei saa ju olla nii kalgi südamega, et kerjusele raha ei anna. Minagi andsin kerjustele raha ilma kõhklemata. Kui inimene küsib, järelikult on vaja. Mäletame ju ka raamatutest ja filmidest väga sümpaatseid kerjuseid.
Nõukogude ajal oli kerjamine keelatud ja miilits lõpetas igasugused katsed juba enne, kui säärane mõtegi tekkis. Nõukogude ajal oli kerjamise sotsiaalne baas ka palju ahtam, sest inimesel, kes polnud järjekindel töölkäija, oli praegusega võrreldes lihtne töökohta pidada.
1990ndatel saabunud vabadusega ilmusid tänavatele taas kerjused.
Siis millalgi minetas mõni kerjus oma alandlikkuse, mis kaastunde võitmiseks selle töö juures on ülioluline, ja meedias hakkas ilmuma intervjuusid kerjustega, kes rääkisid oma üliheast teenistusest.
Eks ka „Printsis ja kerjuses“ hakkas kerjuspoiss Tomile printsi elu vägagi meelima ja ta palkas isegi teenreid juurde.
Ajakirjanikud tegid osaluseksperimente ja tõestasid, et kerjused ei valeta – see ongi tulus amet.
Siis tekkis mul küll kerjustele raha andmisel tõrge – kui inimene teenib lihtsalt tänavanurgal istumisega minust rohkem, kas ma siis olen ikka nii hea südamega, et annan veel juurde? Aga kui inimene nägi hädine välja, siis andsin ikka.
Kerjamise tulus äri
Nüüd on meil Euroopa Liidu tööjõu vaba liikumine ja viimastel aastatel on kerjamine nii ära lörtsitud tegevus, et ei teki mõtetki kellelegi raha anda. Tänapäeva kerjamine on puhas bisnis: mõne hetkega on need jalutud mehed, koertega või koerteta vanamammid tänavatel oma kohtadel ja vaatavad sulle anuvalt otsa. Eriti võigas oli ühel hommikul näha, kuidas turjakas mänedžer kaubikuga sandi kerjama tõi ja teda siis häälekalt instrueeris nagu treener tippsportlast enne starti.
Kui kõnnid näiteks Solarise juurest mööda Estonia puiesteed Viru keskusse ja sealt edasi piki Narva maanteed, võib lühikese aja jooksul sulle kolm või neli kerjust ette jääda. Teades kogu tausta, kuidas nad nagu orjad teenivad raha süsteemile ehk tervetele ja jõukatele inimestele, tekib seda inimlikku viletsust nähes ikkagi kahjutunne. Üritan neid mitte vaadata samal ajal, kui nemad üritavad mulle otsa vaadata ja käe välja sirutavad. See on kummaline kahestumise tunne, aga raha ma ei anna. See bisnis peab aga siiski toimima, kui seda ikka ja jälle samas kohas aetakse. Kui müüd ühel tänavanurgal ajalehti ja mitu päeva keegi ei osta, siis otsid ju uue koha.
Tallinna munitsipaalpolitsei tegeleb juba aastaid Rumeenia päritolu kerjuste tõrjumisega kesklinnast ja palub neile raha andmata jätta, aga ikka tulevad need jalutud mehed ja tudisevad eided tagasi.
Kerjamise muutumisega äriks on kerjuste kuningriik vist lõplikult kokku varisenud.
Eks ka „Printsis ja kerjuses“ oli üks Hugo, kes kerjas raha haiget teeseldes ja kelle kohta tänavale sattunud prints ütles, et see mees on petis. Nii et kõik on kunagi olnud.
Teisipäeva õhtul saatis munitsipaalpolitsei amet teate: „Tallinna on jõudnud uus laine kerjuseid. Mupo kesklinna inspektorite sõnul oli linn väljast rännanud kerjustest vaba ligi kaks kuud. „Kaks kuud sai vabalt elada ja hingata, nüüd kaks päeva tagasi tuli uus partii sisse – 4-5 inimest,“ selgitab kesklinna inspektor.“
Ma kohtasin neid küll ka selle kahe vaba kuu jooksul, aga tühja sellest.
Suvel tegi mupo mitu pressiteadet, et võõramaised kerjused on nüüd lahkunud, aga nad tulid jälle tagasi.
Kümned tuhanded linna külastanud inimesed viivad mälupiltides kaasa ka Eesti pealinna vigased kerjused. Mitte et keegi otseselt selles süüdi oleks, sest sama päritolu nii-öelda võõrleegionäridega on hädas kõik Põhjamaade pealinnad.
Nüüd on vist küll meie karm kliima oma töö teinud ja see „uus partii“ pole tööle ilmunud peale mõne üksiku erandi. Katsuge ise tundide viisi sellise ilmaga ühe koha peal koogutada. Need, kes staadionil Eesti jalgpallikoondise mänge käisid vaatamas, tundsid soojast riietusest hoolimata, kui pööraselt raske see on.
Häda kerjustega ei ole Eesti või Tallinna nähtus ega ka Tallinnas uus nähtus. Tõsine kerjuste tõrjumine käis juba 1930. aastatel ja valitsuse tasemel. Kerjamise eest sai karistada kolmekuulise vangistusega või saatmisega töölaagrisse ja Tallinnas viibimise keeluga. Ikkagi koostas politsei Tallinnas näiteks 1935. aastal kerjustele 447 protokolli.
Ausale kerjusele raha
Viimast korda andsin mina kerjajale raha enne praeguse kerjustelaine siia jõudmist. Stockmanni poe kõrval palus üks kurb neiu raha koju Narva sõiduks. Järgmisel päeval seisis sama kurb neiu sama koha peal ja küsis jälle koju Narva sõiduks raha. Kui küsisin, miks ta eile minu antud rahaga Narva ei sõitnud, siis ta solvus ja astus eemale.
Meenus, et siiski olen andnud küll hiljem ka küsijaile raha. Kui inimene astub ligi ja ütleb ausalt, et 20 senti jääb õllest puudu, siis annan talle selle puuduvad 20 senti puhtalt aususe eest. Kui tugeva pohmellilõhnaga mees ütleks, et 20 senti jääb puudu laste haridusse panustamisest, siis ma ütleks, et panusta ilma minu 20 sendita.
Niisugusest aususest on tohutu puudus igas eluvaldkonnas. Kõik muudkui tahavad vastutust kanda ja panustada. Firmasse, riiki, heategevusse, omavalitsusse, lastesse, julgeolekusse. Aga vaatad selle teksti taha ja näed ka omakasu.
Kogu see kerjamise äri toob aga sisse peenraha selle kõrval, mis äri pani püsti äsja puhkusele lahkunud president.


description: Juba pool kuud vastutab mandri ja suursaarte vahelise ühenduse eest riigifirma. Erinevalt eelmisest praamihaldajast Väinamere Liinidest on TS Laevadega reisivatel nn “pirukakäru” omanikel tekkinud hommikuks Hiiumaalt ülesõidu eelbroneerimisel suured probleemid. Vaata täpsemalt videost!

title: TV3 VIDEO | Reisijad on mures: pirukakärule ei saa laeval kohta broneerida


title: Endine WADA juht: Norra suusameeskond kombib ohtlikult piire ning on liiale minemas

maintext:
Endine Rahvusvahelise antidopingu liidu (WADA) juht Harri Syväsalmi usub kahe dopinguskandaali järel, et norra suusameeskond tegutseb nii-öelda "hallil alal".
"Mul on tunne, et norralased kombivad hetkel piire," sõnas Syväsalmi. "Paistab, et nad üritavad tegutseda "hallil alal" ja sellega minnakse liiale."
63-aastane soomlane usub, et Norra suusatiim üritab reegleid võimalikult palju enda kasuks pöörata, kuid riskidega on üle piiri minemas.
"Sundby juhtumi korral tehti seda kindlasti. Ta rikkus dopingureegleid ning võeti arbitraažikohtus vastutusele," sõnas Syväsalmi, kes vihjab, et kahe kuuline karistus oli Sotši olümpiapronksile selgelt vähe.
Mäletatavasti leiti suvel Sundby verest liiga suurel määral astmaravimeid, mis keerati aga taaskord meeskonna arsti kraesse. Nii nagu ka nüüd mõned kuud hiljem Johaugi juhtumiga.


description: Räppar Vanilla Ice’i abikaasa Laura Giaritta on 19 aastat kestnud abielu järel lahutuse sisse andnud.

title: Vanilla Ice lahutab abielu


description: Barcelona jalgpalliklubi keskpoolkaitsjat Ivan Rakiticit jahtis Kataloonia meeskonna suurim rivaal Madridi Real, kuid horvaat loobus pakkumisest kahel korral.

title: TÕELINE LOJAALSUS: Barcelona keskväljamootor ütles lausa kahel korral suurima rivaali Reali pakkumisest ära


title: Eraomanik kiusleb: patsient mingu arsti juurde läbi baari õue

maintext:
Tallinnas Nõmmel asuva perearstikeskuse patsiendid peavad väiklase omaniku pärast kõigepealt pead murdma, kas tohter enam lukustatud aia taga töötabki, ning siis uurima, kustkaudu majani pääseb.
Harjumuspäraselt Raudtee tänavale, Nõmme põhikooli kõrvale perearstikeskusesse abi saama minevad patsiendid on üllatunud, nähes, et õuevärav on ketiga suletud ja aial ilutseb silt "Eramaa".
AED ON EES: Tallinnas Nõmmel sulges era- omanik tee perearsti juurde. (Kristin Aasma)
Muud selgitust seal pole. Samuti ei paista taraga piiratud alal olevat mingit vara, mida varaste eest keti ja lukuga kaitsta. Lukku on pandud tühi plats puude ja jalgteega.
Rääkida ei saa, nii ülbust täis!


description: “Tõe ja õiguse” lugesin päris järjest läbi esimest korda alles läinud aastal,” tunnistab proosakirjanik ja luuletaja Tõnu Õnnepalu, keda seob 90. aastapäeva tähistava romaanisarja autori Anton Hansen Tammsaarega üsna lähedane hõimlus: tema vanaonu oli abielus Tammsaare nõbuga.

title: Tõnu Õnnepalu: lugesin “Tõe ja õiguse” järjest läbi alles eelmisel aastal

maintext:
“Väga üllatav see hõimlus ei ole, sest isapoolne suguvõsa on kõik – nii palju, kui ma tean – samuti Järvamaalt pärit, kuigi pigem Järvamaa teisest servast, Koeru poolt,” märgib proosakirjanik ja luuletaja Õnnepalu, kes kasutanud ka pseudonüümi Emil Tode. Tammsaare kasvas teadupärast üles Albu vallas.
“Seda olen tajunud küll, et Tammsaare teoste keel on mulle väga lähedane, sest laias laastus on see ju sama keel, mida vanaema kõneles või mida isagi räägib, kuigi neil pole muidugi päris seda Pearu ja Sauna-Madise Põhja-Järva murret olnud (see kruav ja suapad). Ühesõnaga, nii ema kui isa poolt puhta põhjaeestlasena tunnen Anton Hanseniga tugevat keelehõimlust,” kinnitab Õnnepalu.
“Temal on tunda just seda tugevat loomuliku maakeele, murdekeele põhja, tema keel on veel kirjakeele kunstlikkusest suuresti rikkumata – käis ta ju puht venekeelsetes koolides, kus emakeelt vaid näpuotsaga anti,” kirjeldab Õnnepalu Tammsaare keelekasutust. “Sellesamaga on ta üks moodsa eesti kirjakeele alusepanijaid.”
Õnnepalu möönab, et on kindlasti Tammsaarelt ka üht kui teist külge võtnud. “Kasvõi juba nimetatud keelelise läheduse pärast. Midagi nii omast hakkab kergesti külge. Samas muidugi nii väga otse üheltki kirjanikult midagi õppida ei saa, sest tema oli tema ja mina olen mina, temal oli tema asi ajada ja elu elada siin ilmas, minul on minu.”
Tammsaare võlu avastas pigem täiskasvanuna
Kirjanik meenutab, et läks keskkooli just siis, kui 1978. aasta algul tähistati suurelt Tammsaare 100. sünniaastapäeva. “Mäletan, et õppisin ka midagi pähe ja kandsin ette. Üldiselt ma ei lugenud koolis kohustuslikku kirjandust kunagi siis, kui pidi, vaid kas olin juba lugenud või lugesin hiljem või ei lugenudki kunagi,” selgitab Õnnepalu, kes leiab siiani, et romaanide lugemine saab olla ainult vabadus ja lõbu, mitte kohustus. Hilisemas eas on ta Tammsaare teoseid ikka ja jälle kätte võtnud.
“Viimati läinud suvel-sügisel, kui plaanisin üht Tammsaare-ainelist dramatiseeringut, laadisin kõik tema romaanid endale arvutisse ja sõitsin nendega Prantsusmaale. Enne olin nad raamatutest läbi lugenud,” räägib Õnnepalu. Siis luges ta ka esimest korda järjepanu läbi kõik “Tõe ja õiguse” viis osa, mis aga polegi tema meelest mõeldud ühe jutiga lugemiseks. “Need on siiski viis erinevat romaani, mida omavahel seovad mõned tegelased ja üks koht.”
Dramatiseeringut Õnnepalu lõpuks ei teinudki. “Kirjutasin hoopis näitemängu, mille tegevus toimub aastal 1991 ja kus peategelasteks on kaks Indrek Paasi, igivana Indrek Paas ja tema tütrepoeg Indrek Paas. Tegevus toimub Californias Vaikse ookeani kaldal – vanast Indrekust sai sõja ajal pagulane – ja tüki nimi ongi “Vaikne ookean”,” avaldab kirjanik.
Tema suuremad lemmikud Tammsaarelt on tolle esimene ja viimane romaan – “Kõrboja peremees” ning “Põrgupõhja uus Vanapagan”. “Esimene oma õrna (melo)dramaatikaga, teine väga eripärase huumoritajuga ja mingi kibeda soojusega inimese vastu,” põhjendab Õnnepalu.
“Tammsaaret on lugenud needki, kes tema raamatuid kätte võtnud pole.”
“Üleüldiselt on Tammsaare pidanud kannatama pigem üle- kui alalugemise käes. Või tegelikult vist ikkagi alalugemise, aga ületähtsustamise. Ta on just selline rahvuslik autor, keda väga ei loeta, aga kangesti tsiteeritakse,” mõtiskleb Õnnepalu, kelle arvates oli see, et Tammsaare 1940. aastal, täpselt koos vana Eesti vabariigiga, kirjamehele nii õnn kui õnnetus.
“Nii ei pidanud ta minema ei pagulusse ega kannatama sõjajärgsete repressioonide all, teda hakati Nõukogude Eestis üsna pea jälle avaldama, tema sotsiaalkriitikat – ta oli ju selle vana vabariigi ja Pätsu korra suhtes kaunis kriitiline – andis käänata sobivas suunas, aga salaja andis temasse lugeda jälle kõik need rahvuslikud frustratsioonid ja igatsused, kogu selle nostalgia kadunud Maa-Eesti ja vana ilusa aja järele.”
Õnnepalu tõdeb, et see on iga lahkunud kirjaniku saatus, et teda loetakse vastavalt ajavaimule ja teinekord täiesti risti vastupidi tema teoste vaimule.
“Igal juhul on ta olnud üks väga viljakas põllumaa, kuhu järjestikused põlvkonnad on saanud oma mõtteid ja unistusi külvata, kui mõelda vaid nende ilmlõpmatute Tammsaare romaanide dramatiseeringute peale. Nüüdseks on see kõik juba selline paks rammus kultuurisõnnik, millest keegi enam ei tea, kust see õieti alguse sai.


description: Viimasel ajal näeb nii staaride seas kui ka Tallinna linnapildis daame, kel seljas kleit ja otsas värviline botas, mis pidi olema viimane mood. Tõsielutäht Kim Kardashain andis aga sportliku ja piduliku stiili ühendamisele hoopis uue mõõtme.

title: UUS MOERÖÖGATUS? Kim tõmbas jalga triibuga dressid ja selga pitstoppi


title: Kuidas saada kiiresti puhtaks määrdunud vaibad ja diivanid?

maintext:
PuhastusEst on eripuhastustöid tegev ettevõte, mis on võtnud missiooniks pakkuda keemilist puhastust, mis on teostatud õigeaegselt, korrektselt ning kõrgetasemeliselt.
Ettevõte kasutab tööde teostamisel ainult kvaliteetseid, professionaalseid ja õrna meeldiva lõhnaga puhastusvahendeid. Töid teostavad oma ala professionaalid, kes on pühendunud kliendi soovidele ja vajadustele.
Vaata täpsemalt SIIT!