description: “Kommunaalameti juhataja ei ole lipsuga härrasmees, kes vaid laua taga istub,” teab oma kogemustest Muhu vallavanem Raido Liitmäe, kes ise veel seitse aastat tagasi kommunaalametit juhtis. Praegu otsib Muhu vallavalitsus […]

title: Kommunaalameti juhil peab tehnilist taipu olema

maintext:
“Kommunaalameti juhataja ei ole lipsuga härrasmees, kes vaid laua taga istub,” teab oma kogemustest Muhu vallavanem Raido Liitmäe, kes ise veel seitse aastat tagasi kommunaalametit juhtis.
Praegu otsib Muhu vallavalitsus valla kommunaalametile konkursiga uut juhatajat, kes hoolitseks ka Muhu valla tehnilise taristu toimimise eest. “See ei ole kaugtöö,” tõdeb Liitmäe. “Selle töö tegija peab elama Muhus või mõnes lähivallas.”
Vallavanema sõnul tuleb olukordi, mida kohapeal ja ruttu lahendama peab, sageli ette – näiteks talvel, kui on kiire lumelükkamise periood või juhtub katlamajas mingi rike.
Tulevaselt juhatajalt nõutakse küll head arvutioskust, ent arvestama peab sellega, et suur osa tööpäevadest möödub hoopis erinevatel objektidel, mitte töölaua taga paberitööd tehes.
“Oli aegu, kus ma mõni päev vallamajja ei jõudnudki,” mäletab Liitmäe.
Ülesandeid kui palju
Valla kommunaalameti juhataja ülesannete hulka kuulub Liiva kaugküttesüsteemi töö korraldamine, majandus- ja heakorraküsimuste lahendamine, valla kohalike teede korrashoiu korraldamine ning vallale kuuluvate vee- ja kanalisatsioonisüsteemide haldamine.
“Vee ja kanalisatsiooniga majandab küll AS Kuressaare Veevärk, aga kuna Muhu vallal on palju ühiskanalisatsiooni ja -veevärgiga ühendatud allasutusi, peab kommunaalameti juht neid süsteeme teadma,” selgitab Liitmäe.
Ka jäätmemajanduse korraldamine on kommunaalameti juhi töö. “Muhu osaleb kuue valla peale loodud ühises ettevõtmises – Maasi Jäätmehoolduse OÜ ülesanne on nende valdade jäätmehooldust arendada ning seda tööd veab Maasi JH OÜ juht,” räägib Liitmäe.
Kõigi kuue valla jäätmevedaja on Ragn-Sells. “Jäätmevedu toimib korralikult, inimesed on praeguse korraldusega harjunud ja hindadega üldiselt rahul,” märgib vallavanem.
Kommunaalvaldkonna juhi kohustuste hulka kuulub kalmistute haldamine – Muhu vallas on kolm kalmistut ja kaks kalmistuvahti –, valla transpordiküsimuste ning masinapargi töö ja korrashoiu korraldamine, tänavavalgustuse ja vallale kuuluvate elektrisüsteemide haldamine, vallale kuuluva karjääri töö korraldamine ning keskkonnakaitseliste küsimuste lahendamine.
Töökohustuste nimekiri tundub ühe täistööajaga ametikoha kohta pikk. “Ega siis kõike ise ja üksi tegema pea,” kinnitab Liitmäe.
Tema sõnul leiab Muhu kommunaalametis aasta lõikes rakendust koguni viisteist inimest. Talvel töötab katlamajas vahetustega neli kütjat, hakkpuitu valmistab ette samuti neli meest, kes lisaks teevad valla avalikes kohtades heakorratöid. Kommunaalameti juhatajale alluvad ka valla bussijuht, kaks kalmistuvahti, Liiva bussipeatuste ja avaliku WC hooldaja, lisaks suveperioodil lühiajaliste lepingutega seotud töötajad. Seega on, kellele ülesandeid jagada ja delegeerida. Vahel tuleb aga ka juhatajal endal käised üles käärida.
Kandidaadil võiks olla kõrgharidus – soovitavalt tehniline või siis keskkonna-alane – ja vastav eelnev töökogemus. “Selles töös läheb tehnilist vaistu tarvis,” teab Liitmäe, kel endal on tehnikainseneri diplom.
Marjaks kuluvad teadmised kohalikust omavalitsusest ja omavalitsuse tööd reguleerivatest õigusaktidest. Ka võiks kandideerijal olla projektide kirjutamise ja nende juhtimise kogemus – et kui vallal vaja, saaks erinevatest meetmetest toetust küsida.
Juhiks pürgija puhul peab vallavalitsus oluliseks otsustus-, vastutus- ja koostöövõimet, kohusetundlikkust ja täpsust, samuti head suhtlemisoskust, analüüsivõimet, pingetaluvust ja oskust keerukaid situatsioone lahendada.
Juhiluba peab olema
“Pingelisi ja kiiret reageerimist nõudvaid olukordi tuleb sageli ette,” tõdeb Liitmäe. “Kommunaalvaldkond on seotud tehnikaga, viimasel on aga omadus ootamatult üles öelda.” Murphy seaduste kohaselt juhtub see tavaliselt öösel või nädalavahetusel – mis parata.
Kandidaadil peab olema ka B-kategooria juhiluba. “Kommunaalameti käsutuses on valla poolt uus korralik väikekaubik,” märgib Liitmäe. “Vahel sõidab sellega juhataja, vahel töömehed – kuidas töökorraldus parasjagu on.”
Mida vallavalitsus uuele juhile peale kindla palga veel pakub? Vaheldusrikast ja huvitavat tööd, eneseteostuse ja -täiendamise võimalusi ning sõbralikku töökeskkonda. Kindlasti peab uus juhataja sobituma praegu hästi koostoimivasse spetsialistide meeskonda.
Kel ametikoha vastu huvi, peab Muhu vallavalitsusele esitama kandideerimisavaldus, CV, lühikese motivatsioonikirja ja haridust tõendava dokumendi koopia.
Uus juht saab tööle asuda esimesel võimalusel pärast konkursitulemuste selgumist, kuid loodetavasti hiljemalt tuleva aasta 16. jaanuarist.


description: Valjala vallavolinik Enn Pukk palus oma volitused kolmeks kuuks peatada, tema asemel sai volikogu liikmeks Adam Tamjärv. Enn Pukk (77) oli 90-ndate aastate algul esimene Valjala vallavanem, kes täitis ka […]

title: Valjalas vahetus volinik

maintext:
Valjala vallavolinik Enn Pukk palus oma volitused kolmeks kuuks peatada, tema asemel sai volikogu liikmeks Adam Tamjärv.
Enn Pukk (77) oli 90-ndate aastate algul esimene Valjala vallavanem, kes täitis ka volikogu esimehe kohuseid kuni 1993. aasta valimisteni.

fasttext_language: et


description: Kuidas peaksime nüüd ütlema, astrofotograaf, ärimees, muidu tore inimene? Sa võid öelda vaba hing. Kui tahad tiitlit külge panna, siis viimasel ajal on mind kutsutud ärimeheks, aga ise tunnen ennast […]

title: Juba täna ainult Saarte Hääles! Raivo Hein: kui raha armastad, armastab raha sind vastu

maintext:
Kuidas peaksime nüüd ütlema, astrofotograaf, ärimees, muidu tore inimene?
Sa võid öelda vaba hing. Kui tahad tiitlit külge panna, siis viimasel ajal on mind kutsutud ärimeheks, aga ise tunnen ennast investorina, sest tegutsen rohkem selles valdkonnas.
Lõppev aasta oli selles valdkonnas edukas? Suutsite kõik ära investeerida?
Jaa, isegi tekkis olukord, et pidi pangast juurde laenama. Investori põhiline instrument ongi raha, mida investeerida. Oma vahendeid võimalikult vähe, pankadest nii palju kui antakse. Intresside mõttes on oleme praegu eriti soodsas olukorras, sest pankade omavahelisel turul intressid on lausa negatiivsed. Hea kindla kinnisvarainvesteeringu jaoks küsivad pangad 1-2% intressi, paari aasta tagune olukord oli 7-10%.
Juhtusin olema seltskonnas, kus pidasid kirgliku loengu, mille tulemusena said kõik aru, et rikkaks saamine on imelihtne. Iga kuu tuleb lihtsalt panna 100 eurot kõrvale ja ongi rikkus käes. See pole vist päriselt päris nii?
No eks see ole jah veidi ilustatud versioon. Nii lihtne see pole. Selleks, et rikkaks saada, tuleb kõigepealt teha selgeks, mis rikkust silmas peetakse. Rahalist rikkust mõõdetakse rahas, majanduslikku rikkust aga aastates. Need on erinevad ühikud. Majanduslik vabadus teenid oma aktiivse tegevusega sissetulekut ja teenid oma passiivse tegevusega. Tähtis on investeerimine, mis sulle passiivset tulu hakkab tooma.
Aga igal inimesel pole ärivaistu. Mis aktsiad need on, kuhu peaks raha paigutama.
Siin pole ärilise vaistuga midagi pistmist, siin mängivad rolli teadmised ja haridus. See on Eestis üks probleem – seda, kuidas rahaga ümber käia, ei ole meile õpetatud, mis toobki palgapäevast palgapäevani elamise. Tuleb ennast harida, raha säästa, seejärel investeerida.
Hea vihje uueks aastaks – kuhu siis investeerida? Mis valdkonda?
Oleneb, mis tasemele oled juba jõudnud. Algajale soovitus – astu 10% inimeste klubisse ehk siis pane kõrvale ja avastad, kui palju sa tegelikult spontaanseid kulutusi teed. Näiteks ühisrahastusplatvormid Bondora ja Omaraha.
On väidetud, et teatud hulk inimesi ei ole määratud rikkaks saama. On neid, kelle ümber raha tiirleb ja nendeni kunagi ei jõua.
Võib öelda, et kui raha armastad, armastab raha sind vastu. Kui sellega arutult ümber käia, eks ta siis tiirutabki.
Sind peetakse astrofotograafiks. Kas ärimaailmas on teinekord kasu täheteadusest?
See on tegelikult ilmekas näide, kuidas inimeste ajusid pestakse. Ärimaailmas on ikkagi hariduse küsimus oluline. Võid uskuda ka kapis elavasse draakonisse, keegi ei ütle, et sa oled hull, samamoodi võid uskuda igasuguseid „soodsaid täheseise“, aga see on tegelikult puhas ajupesu.
Jõulude ajal räägitakse jumalast ja sellest, kui tihti ja kas peaks pühadel kirikus käima. Mis sa sellest arvad?
Meil on ilmalik riik, kus kirik ja riik on eraldatud ja ei tohiks teineteist segada. Usuringkondades on president oma väljaütlemiste tõttu rahvavaenlane. Kuidas saab nii? Niikaua kuni usust on tehtud äri, on see selge näide, et inimesed on lambakari, keda ära kasutatakse. Niikaua, kuni selle eest raha ei võeta ja sind lolliks ei tehta, on see okei. Lohutuse eest makstakse. Finantsharidus, majandus on need, mis inimest ka tõsiselt aitavad kuhugi jõuda.
Kas kosmosereis on ka lõppeva aastaga lähemale tulnud?
Ikka on, mõne aasta tagune katastroof lükkas asja küll natuke edasi, aga iga kuu saan teateid, et poole peal on testimine. Aastakese pärast ehk hakkab midagi toimuma.
Kas pole hirmu, et tahtmine läheb üle ja kui aeg asju pakkida, ei ole enam seda kirge?
Enamustel jäävadki unistused unistusteks just selle tõttu, et esimese sammu peab ikka kuhugi jõudmiseks tegema.
Kuula Tõnis Kipperi täispikka intervjuud Raivo Heinaga Raadio Kadi laupäevases aastavahetusprogrammis!


description: Olin kümneaastane, kui pärast Abruka algkooli linna kooli tulin, koju sain ainult koolivaheaegadel. Internaat oli ajahambast puretud vanas majas. Tingimused olid spartalikud. Meie toas oli 15 voodit, seda tuba kutsuti […]

title: Kas koolikiusamine on alati olnud?

maintext:
Olin kümneaastane, kui pärast Abruka algkooli linna kooli tulin, koju sain ainult koolivaheaegadel.
Internaat oli ajahambast puretud vanas majas. Tingimused olid spartalikud. Meie toas oli 15 voodit, seda tuba kutsuti “kopliks”. Sügisel oli pesemine õues. Oli kõrgetel jalgadel suur piklik metallanum, milles olid avad ja avades tilad, kust tuli vesi. Seda agregaati nimetati “kommunismi künaks”.
Olin ainuke viiendik suurte keskkoolitüdrukute hulgas. Et keegi oleks mind kiusanud või halvasti öelnud, seda ei olnud mitte kunagi, kõik olid väga abivalmis. Linnakooli tase oli kõrgem ja algul olin hädas, aga keskkoolipiigad olid alati nõus mind aitama.
Tõelise pedagoogiandega olid Maret ja Riita. Nad õpetasid mulle algebrat, mis tuli alles järgmistes klassides. Algebraliselt oli matemaatikaülesandeid palju kergem lahendada. Üldse õpetasid nad mind oma teadmiste tasemel ja juba I veerandi lõpuks olin klassi paremate hulgas, nii et suutsin juba nõrgemaid aidata.
Nii elasingi kõik nädalavahetused oma klassiõdede peredes, sest tühjas internaadis oli külm ja kõle. Mõtlen suure tänutundega nendele emadele, kes oma lapse kõrvalt toitsid ja hooldasid, haiguse korral ka põetasid võõrast last.
Oli vaene sõjajärgne aeg, aga kartul ja kaste oli alati laual ja muidugi ka kala. Pidin ise oma riideid pesema ja korrastama ning hästiriietatud linnatüdrukute hulgas olin kindlasti paras Tuhkatriinu. Võib olla seljataga arvustati, aga minuni see ei jõudnud.
Eks poistel mingid väiksed raginad ikka olid, aga mingit lauskiusamist või kellegi peksmist küll ei olnud.
Keskkooli viimastes klassides elasin erakorteris. Kogu keskkooliaja käisime koolis teises vahetuses. Olen õhtune inimene ja teine vahetus sobis mulle väga hästi. Kooliajast on mul kõige helgemad mälestused. Kindlasti oli ka tol ajal vägivalda. Sõja läbi teinud ja sõjas traumeeritud mehed – arvatavasti nii mõnigi mürgeldas kodus.
Olen mõelnud, miks olid inimesed siis nii sõbralikud. Nad olid sõjakoledustes ellu jäänud, Stalin oli surnud ja suuremad repressioonid lõppenud. Inimesed olid tänulikud, et said elada oma kodus. Oli Hruštšovi sula aeg ja lootus paremale tulevikule.
Räägitakse, et meie rahvas pole kunagi nii hästi elanud kui praegu. Miks on siis nii palju kurjust? Kuulan Kuku raadiot, aga “Vox populit” enam kuulata ei suuda. Sealt tuleb kirumist ja sappi kõige kohta, rääkimata tigedatest internetikommentaaridest.
Öeldakse, et laps on kodu peegel. Õnnelik ja rahulolev laps ei kiusa teisi. Targad inimesed ütlevad, et tegelikult on selle taga alaväärsuskompleks. Ta peab kogu aeg endale ja teistele tõestama, et on kõva mees.
Kunagi räägiti kapitalismi hundiseadustest. Kole oli kuulata Vikerraadiost ühe mõjuka reformierakondlase ütlemist, mille trükkis ära ka Õhtuleht (20.12): “Erakonna esimees ja peaminister peab olema elajalikum, küünilisem, vähem usaldav oma koalitsioonipartnerite suhtes.”
Hiljuti rääkis ka väga lugupeetud ja edukas ärimees noortest ja vanadest huntidest. Loodame, et Saaremaa jääb endiselt inimlikkuse saareks.
Elmi Epro


description: Tehumardi endises Nõukogude sõjaväelinnakus amortiseerunud ehitiste lammutamiseks kulus üle 40 000 euro, samas jäeti mõned paremas seisukorras olevad rajatised alles. Kaitseliit lasi Salme vallas asuvas Tehumardi endises seniitraketiväe linnakus lammutada […]

title: Sõjaväelinnaku lammutamiseks kulus üle 40 000 euro

maintext:
Tehumardi endises Nõukogude sõjaväelinnakus amortiseerunud ehitiste lammutamiseks kulus üle 40 000 euro, samas jäeti mõned paremas seisukorras olevad rajatised alles.
Kaitseliit lasi Salme vallas asuvas Tehumardi endises seniitraketiväe linnakus lammutada ligi 27 rajatist.
Lammutati kõik halvas seisukorras olnud hooned ja rajatised, sealhulgas kasarmuhoone, katlamaja, klubi, keldrid, laod, hoidlad, punkrid, varjendid, angaarid, tankla, tellistest postamendid, väravaehitis ja kinnistut osaliselt ümbritsev aed.
Kaitseliidu pressiesindaja sõnul läksid tööd läksid maksma 41 391 eurot.
Lammutamata jäeti veidi paremas seisukorras olnud komandokeskus, üks garaažidest, WC, pumbamaja ja kaks dzotti.


description: “Mustjala vald on “pannud leivad ühte kappi” Varese sadama arendaja Harry Raudverega, eirates Pahapilli küla rahvast, kes Varese sadama läheduses elavad,” kirjutas Saarte Häälele Pahapilli elanik, Varese sadama naabruses elav […]

title: Vallavalitsus eirab Pahapilli rahvast

maintext:
“Mustjala vald on “pannud leivad ühte kappi” Varese sadama arendaja Harry Raudverega, eirates Pahapilli
küla rahvast, kes Varese sadama läheduses elavad,” kirjutas Saarte Häälele Pahapilli elanik, Varese sadama naabruses elav Ulme Muld.
Oleme mures Varese sadama arendamise pärast, millest me midagi ei tea ja milles me ei saa kaasa rääkida, kuna puudub detailplaneering. Vallavalitsus on aga Harry Raudverele OÜ-st Adepte juba välja andnud ehitusload Varese sadama arendamiseks.
Saatsime seoses detailplaneeringu puudumisega Mustjala vallavanemale Kalle Kolterile teisipäeval, 6. detsembril avalduse, millele on alla kirjutanud valdav osa Pahapilli küla elanikest.
Ei anna selgitusi
Avaldus ise oli järgmine: “Vald on 30.09 andnud välja ehitusloa Varese sadama kaide ehitamiseks ja sadama akvatooriumi süvendamiseks. Varese sadama läheduses elavate inimestena tunneme huvi ja muret kavandatava tegevuse suhtes. Sadam on vallale kahtlemata olulise mõjuga objekt ning selle arendamine ei saa toimuda kabinetivaikuses ja elanikele teadmata. Sadama alale ei ole koostatud detailplaneeringut, mille raames oleks inimesed saanud oma arvamust avaldada. Samuti ei ole toimunud muul viisil avalikku menetlust. Palume, et meile selgitataks üksikasjalikult, milline on Varese sadamas kavandatav tegevus, ning samuti palume võimalust kaasa rääkida sadama arengut puudutavates küsimustes, kuna see kõik puudutab otseselt meie elu ja tegemisi Pahapilli külas.”
Soovime täpselt teada, mida Mustjala vallavalitsus lubab arendajal Varese sadamas teha. Soovime näha, kuhu arendaja on valmis uued ehitised rajama, kuhu ja kuidas on kavandatud tehnovõrgud ja õlilaod. Seda on võimalik näha vaid detailplaneeringult, mille puhul on külaelanikel võimalik sadama arendamise asjus kaasa rääkida. Kuidas me saame aga kaasa rääkida, kui me ei tea, mida Raudvere ja Mustjala vallaametnikud koos sepitsevad?
Miks Mustjala valla ametnikud toimetavad koos arendajaga salatsedes Pahapilli küla elanike selja taga? Miks Pahapilli küla elanikele ei anta kaasarääkimise õigust? Pahapilli küla elanikele on jäetud mulje, et ei Mustjala vald ega arendaja Harry Raudvere toimeta usaldusväärselt ega ausalt. Miks kardetakse valla elanike arvamust?
Vallavalitsusest me enda jaoks positiivset vastust ei oodanud ega saanudki.
Mustjala valla maanõunik Ilmar Pungar saatis meie avaldusele vastuseks kolm dokumenti: ehitusloa ärakirja, ärakirja ehitusseadustikust ja kohtumääruse, millega kohus lükkas tagasi minu soovi sadama jaoks välja antud ehitusluba vaidlustada.
Mustjala vallavalitsuse vastus ei rahulda mitte kuidagi Pahapilli küla elanike avalduses esitatud soove ega anna selgitusi.
Ehitusloas on kirjas, et detailplaneeringu koostamise kohustus puudub, kuna korrastatakse olemasolevaid sadamaehitisi, mitte ei rajata uut sadamat. Küsimus on, millal lõpeb korrastamine ja algab uue sadama ehitus. Fotodelt on näha, et akvatooriumi põhi on madala veega kuival. Kaid on sisuliselt kivihunnikud. Samal ajal on ehitusloasse ilmunud kolmas kai, tuttuus ehitis. Selle koha peal ei ole kunagi kaid olnud. Oli kunagi toru, millega kala külmhoonesse pumbati. Ja veel: luba ei hõlma sadama kaidele vajalike tehnovõrkude ega vajalike hoonete, näiteks küttelao paigaldamist. Et ehitusloas kavandatavat sadamat teenindada, on vajalikud suuremahulised tehnovõrgud. Kas olemasolev 3x 5 m lagunenud putka nimetusega õliladu võimaldab plaanitava sadama teenindamist?
Kohtumääruse kohta selgituseks nii palju. Esitasin Tallinna halduskohtule kaebuse, milles taotlesin, et tühistataks Mustjala vallavalitsuse 27. septembri korraldus anda ehitusluba Pahapilli külas Varese sadama kaikonstruktsioonide rekonstrueerimiseks.
Kohus põhjendas kaebuse tagasilükkamist sellega, et ehitusloa alusel Varese sadamarekonstrueerimine ei saa rikkuda kaebaja subjektiivseid õigusi.
Mina isiklikult olen Mustjala vallavalitsusega kohut käinud paar korda. Minu teabenõude peale õigusabi kulude kohta kirjutas maanõunik Ilmar Pungar vastuseks, et Mustjala vald ei ole oma kohtukulusid ise maksnud.
Need kohtukulud on tasunud sadamast huvitatud kolmas isik, Harry Raudvere.
Kohtukulud Raudverele
“Advokaadibürooga sõlmiti tasuta õigusabi leping, mis oli advokaadibüroo poolt võimalik seetõttu, et sama sisuga töö eest tasus advokaadibüroole kolmas isik, kelle huve kohtuasi samuti puudutas,” kirjutas Ilmar Pungar vastuseks minu teabenõudele. “Kuivõrd valla positsioon, mis oli valla poolt juba välja kujundatud, kattus õiguslikult ja faktiliselt antud kolmanda isiku positsiooniga, pidas vald võimalikuks kasutada antud advokaadibüroo teenuseid.”
Seega otsustas Mustjala vald erapooletuse vastu juba eos.
Vallavalitsus riigiasutusena peab olema kodanike suhtes erapooletu. Seda Mustjala vallavalitsus ei ole, kuna oli juba enne minu kaebuse esitamist otsustanud Harry Raudvere kasuks.
Kas meil tuleb nüüd pöörduda uue loodava Saaremaa valla valitsuse poole, et see hakkaks varasemate omavalitsuste vajakajäämisi korrigeerima?
KOMMENTAAR
Kalle Kolter, Mustjala vallavanem:
Eks nad seal Pahapilli külas ole sellised aktiivsed inimesed, kes püüavad alati kirjutada. Mina kommentaari ei anna, aga me vastame Ulme Mulla kirjale.


description: Seoses 1.01.2017 algava uue korraldatud jäätmeveo perioodiga, millesse on hõlmatud ka endine Lümanda piirkond, toetab Lääne-Saare vallavalitsus sealsete elanike segaolmejäätmete konteineri soetamist. Vastavalt vallavalitsuse 21.06.2016 korraldusele nr 284 toetatakse ühepereelamu […]

title: Segaolmejäätmete konteinerite soetamise toetus Lümanda piirkonna elanikele

maintext:
Seoses 1.01.2017 algava uue korraldatud jäätmeveo perioodiga, millesse on hõlmatud ka endine Lümanda piirkond, toetab Lääne-Saare vallavalitsus sealsete elanike segaolmejäätmete konteineri soetamist. Vastavalt vallavalitsuse 21.06.2016 korraldusele nr 284 toetatakse ühepereelamu (edaspidi ka majapidamine)
teenindamiseks mõeldud konteineri soetamist 20 euroga.
Kahe ja enama majapidamise teenindamiseks mõeldud ühiskonteineri soetamist toetatakse lisaks eeltoodud määrale, s.o 20 eurole, iga ühineva majapidamise korral täiendavalt 7 euroga, juhul kui ühiskonteiner on suurem kui 240 l. Väiksema konteineri, s.o kuni 240 l ühiskonteineri, soetamist toetatakse kokku 20 euroga. Selleks, et toetust saada, peab taotleja vastama järgmistele tingimustele:
taotleja (sh ühistaotleja) alaline elukoht on Lääne-Saare valla endise Lümanda valla piirkond;
taotleja on eelnevalt Prügimees OÜ-ga sõlminud korraldatud jäätmeveo kirjaliku jäätmeveolepingu;
ühiskonteineri kasutamiseks on taotlejad vallavalitsusele esitanud Lääne-Saare vallavolikogu 17.02.2016 määruse nr 4 «Lääne-Saaremaa jäätmehoolduseeskiri» (edaspidi ka eeskiri) lisa 5 kohase taotluse, mis on esitatud enne punktis 6 nimetatud avaldust;
soetatav konteiner peab vastama eeskirja § 5 lõigetele 1 ja 2 ning olema soetatud alates 1.08.2016;
taotlejal on olemas konteineri soetamist tõendav ostutšekk;
kirjalik avaldus koos punktis 2 ja 5 nimetatud dokumentide koopiatega on vallavalitsusele esitatud hiljemalt 2 kuu jooksul alates punktis 2 nimetatud ettevõttele väljastatud jäätmeloa kehtima hakkamisest.
Taotlus koos nõutava dokumentatsiooniga esitada digitaalselt vald@laanesaare.ee või paberkandjal Marientali tee 27, Kuressaare. Täpsem info järelevalvespetsialist Katrin Hämelainen, tel 45 20 479 või katrin.hamelainen@laanesaare.ee.


description: Tehnilise järelevalve amet (TJA) ei algata Lääne-Saare kolemajade suhtes menetlust ja viitab, et vallal on kohustus alustada Aste Metsa tänava maja suhtes peremeheta vara hõivamise menetlust. Ameti ehitus- ja elektriosakonna […]

title: Amet: vald peab kolemaja enda omandisse võtma

maintext:
Tehnilise järelevalve amet (TJA) ei algata Lääne-Saare kolemajade suhtes menetlust ja viitab, et vallal on kohustus alustada Aste Metsa tänava maja suhtes peremeheta vara hõivamise menetlust.
Ameti ehitus- ja elektriosakonna juhataja Ahto Tuuling vastas Aste aleviku ja Keskranna küla kolemaju puudutavale valla päringule, et näeb selliste ehitiste edasise käekäigu (näiteks korrastamise või lammutamise) üle otsustamise pädevust eelkõige kohalikul omavalitsusel. Kuna olemuselt on tegu lokaalse piirkonna ruumilise planeerimise ning arendamise ja heakorrastamise küsimusega, jääb see üldjuhul väljapoole ohutusjärelevalve (TJA) pädevust.
Tuuling teatas ka, et kogus kõnealuste kinnistute kohta andmeid, mille kohaselt on Aste aleviku Metsa 5 pärast lõppeva aasta 16. märtsi peremehetu vara ja Lääne-Saare vallal on tulenevalt asjaõigusseadusest vara hõivamise kohustus. Keskranna küla Rannahoone kinnistu on selle aasta 14. oktoobrist Rasmus Saare omandis, kellega ametil ühendust saada ei õnnestunud.
Kogutud informatsiooni alusel asus TJA Tuulingu sõnul seisukohale, et ohutuse esmaseks parandamiseks tuleb rakendada tavalisi korrakaitselisi meetmeid, nagu kinnistul viibimise piiramine, mis on kohaliku omavalitsuse pädevuses, mistõttu amet järelevalvemenetlust ei algata.


description: On oodata küllaltki rasket, keerulist ja ootamatusi täis aastat. Et veidigi oma elu sujuvamaks muuta, tuleks rohkem pühenduda oma isiklikule elule. Kuna õnne ja külluse planeet Jupiter liigub Kaalude märgis, […]

title: TÄISMAHUS: Mida toob aasta 2017? Edda Pauksoni horoskoop

maintext:
On oodata küllaltki rasket, keerulist ja ootamatusi täis aastat. Et veidigi oma elu sujuvamaks muuta, tuleks rohkem pühenduda oma isiklikule elule.
Kuna õnne ja külluse planeet Jupiter liigub Kaalude märgis, siis tuleks ära kasutada Jupiteri pakutav positiivse mõjuga energia. Kuna Kaalud on ilu, harmoonia ja suhtlemise märk, siis ümbritsege end kõige ilusaga, täiendage oma garderoobi, muutke oma imagot, üllatage oma partnerit millegi ilusaga, tegelege kodu ja lastega, võtke osa kultuuriüritustest.
Suurepärane aasta oma sassiläinud suhete klaarimiseks ja ka uute suhete loomiseks. Selle aasta märksõna võiks olla armastus. Kui oskate rohkem pühenduda oma elu huvitavamaks muutmisele, siis suudate ära hoida palju raskusi ja pahandusi, mida kipub sel aastal aeg-ajalt tooma tõsise ja kriitilise mõjuga Saturni positsioon.
Et elu veelgi sujuvamaks ja lihtsamaks muuta, soovitan jälgida ka igapäevaseid soovitusi ja hoiatusi Astroloogilises Abimehes 2017.
Kui järgnev aastaprognoos tundub teile veidi lühike ja tahate aasta iseloomustusse põhjalikumalt süüvida, siis lööge lahti Abimees lk 164, kus on antud põhjalik prognoos perioodide ja eluvaldkondade kaupa kõigi päikesemärkide esindajatele.
Miks mitte läbi lugeda ka Punase Kuke aasta kirjeldust leheküljel 186. Punane värv lisab teie ellu nii vaimset kui ka füüsilist energiat. Punase Kuke aasta algab 28. jaanuaril kell 2.08.
Edda Paukson
JÄÄR
Tänavu ei suju Jäära töö ja karjäär sugugi tõrgeteta. Nagu ikka Jäärad, käitute ka teie tänavu mõtlematult, võite isegi vastu võtta suuri otsuseid ilma kellegagi nõu pidamata. Satute kergesti konflikti, eriti tööandjaga, võimalik, et lööte ukse pauguga kinni ning alles siis avastate, et uut tööd polegi nii lihtne leida. Võib-olla peaksite oma elu muutmiseks hoopis uue eriala peale mõtlema? Sobilikum aeg selleks on kevad. Töösuhetes on löögi all rohkem need Jäärad, kes on sündinud märtsikuus. Aprillis sündinud Jääradel sujub karjäär ja töö teistest veidi paremini.
Rahaga saab Jäär huvitaval kombel hakkama. Olete kokkuhoidlik ja õpite rasketest oludest palju. Märtsis-aprillis olge ettevaatlik, sest võite teha mõtlematuid kulutusi. Võib juhtuda, et mingitel perioodidel tuleb raha teie juurde naiste kaudu, õigemini nende kaasabil.
Lähisuhted on Jääradel südamlikud. Aasta märksõnad on armastus, teineteisemõistmine ja hoolivus. Pärast tüli partneriga järgneb kirglik leppimine. Väga tõenäoliselt suudate mõne vinduma jäänud suhte viisakalt ära lõpetada. Samal ajal on Jäär ääretult armastusväärne ja tema lähisuhted on eriliselt kuumad. Sarnane periood oli Jääradel ka 12 aastat tagasi, kuid praegu prognoosivad tähed veelgi paremat aega: Uraan liigub Jäära märgis, seetõttu oskate oma partnerile olla ääretult põnev kaaslane.
Aprillikuus sündinud Jäärad võivad armuda ja uue suhte luua, eriti kui nad on üksikud ja nende süda on vaba. Jäär oskab erakordselt hästi teha oma partneriga koostööd ükskõik millises eluvaldkonnas.
Jäära kodune elu kulgeb stabiilses rütmis ja ka vanematega suhtlete senisest sagedamini.
Lastega suhtlete parasjagu, nii palju kui aeg võimaldab ja teil tahtmist on. Eriti suvel, juulis ja augustis, kus te leiate, et olete laste ees ajaliselt “võlgu”.
Tervis peab vastu, kuigi vererõhk võib kõikuda. Võib esineda närvidest tingitud kõhuvalusid, seega hoiduge stressist ja ülepingest. Kuigi Jäär seda teha ei taha, tuleks siiski vähemalt kord aastas käia arstlikus kontrollis, vähemasti saab hing rahu.
SÕNN
Töö osas suuri muudatusi ette näha pole. Kui tõesti elumuutust plaanite, mõtlete ka töökohavahetuse hoolikalt läbi. Isegi kui jääte tööta, leiab uus töö teid ise üles! Ka töötasu üle pole põhjust nuriseda.
Sõnnid oskavad rahaga ringi käia, kuid sel aastal peavad nad aprilli lõpus ja mais kulutustega ettevaatlikud olema. Sel perioodil võite teha veidi rutakaid otsuseid ja pärast kahetseda. Kõige parem aeg raha ligitõmbamiseks ja säästude kogumiseks on juuni. Tavaliselt te lotot ei mängi, kuid sel kuul tasuks seda proovida. Seda rohkem te oma hüvanguks kulutada saate.
Sõnn ei käi ju tööl raha pärast, vaid tal on raha tarvis selleks, et ilusat elu nautida.
Teie isiklikud suhted kulgevad rahulikus rütmis. Veidi aktiivsemad ja ka emotsionaalsemad on Sõnnid sügisel, eriti septembrikuus. Sel ajal võite koos partneriga midagi erilist ette võtta. Oktoobris olete ääretult meeldiv kaaslane ja romantilises meeleolus. Kui teil kaaslast pole, siis on just sügis hea aeg oma armuellu värskust tuua, eriti aprillis sündinud Sõnnidel.
Vanematega läbisaamine on suurepärane, vajadusel abistate üksteist. Võimalik, et ka Sõnn ise abistab võimalusel oma vanemaid ja lapsi, aga ainult siis, kui ta on kindel, kuhu raha läheb ja kas seda ikka tõesti vajatakse.
Inimesena olete südamlik ja avatud, aktiivsem suhtleja olete juunikuus. Teie jaoks on see iseenesest mõistetav, et võtate ette mõne ühise reisi või korraldate kokkutulekuid. Suvel avaldate soovi sugulastega perepäeva pidada või lihtsalt rõõmu pärast kokku saada.
Kui Sõnni tõepoolest kimbutab krooniline haigus, siis tänavu on erakordselt hea aeg sellest vabaneda – igasugune ravi annab suurepäraseid tulemusi. Võimalik, et leiate endale mõne tervisespordiala, mida mõnuga harrastama asute.
KAKSIKUD
Tööl on sekeldusi, sageli esineb möödarääkimisi, konfliktid tekivad pisiasjadest. Praktiliste tööülesannetega kipute mõnikord jänni jääma. Edukaks kujuneb aasta loomeinimestele ja võib-olla saate tüütuks muutunud töökohustustest üle just veidikese loomingulise särtsu lisamisega.
Olenemata ametist juurdlete siiski, kas oleks aeg muuta eluala või töökohta – mõttes mõlgub plaan leida senisest tasuvam ja ka huvitavam amet. Kui soovite karjääritõusu, peate päris tugevalt pingutama. Pingutamiseks on soodsad ajad veebruari lõpp ja märts, eesmärgini jõudmine nõuab aga kiiret tegutsemist. Hea aeg eneseteostuseks on ka aprillis.
Kaksikud koguvad sel aastal raha ja see on nende jaoks eesmärk omaette. Teie soovunelm on kinnisvaratehing, kuid need õnnestuvad ainult neil Kaksikutel, kes on sündinud mai lõpus. Juuni-Kaksikutel ei suju need asjad sugugi nii hästi. Aktsiatest pole mõtet rääkida, selle peale te sel aastal välja ei lähe. Teie sisetunne ütleb, et rahaga tasub olla väga ettevaatlik.
Lähisuhetes kipute olema jahedavõitu, teile võib isegi tunduda, et kooselu on karile jooksnud. Kuna Saturn liigub teie partnerluse majas, siis võib jääda ekslik tunne, et kooselu on vaid puhas formaalsus ja püsib vaid harjumusel. Teile tundub, et partner on teie vastu külm ja seetõttu teete talle pidevalt etteheiteid. Ettevaatust! Ärge lõpetage vana suhet, pigem proovige asja parandada. Suhete lappimiseks on eriliselt hea aeg november ja detsember.
Oma kodus te suuri muudatusi ette ei võta, isegi kui olete uuenduskuuri pikalt plaaninud ja materjalegi varunud. Hoopis rohkem tahate sõprade ja ka oma lastega toredat aega veeta. Need on sisukad ajaveetmised – kultuuriüritused, eksootilised reisid, mingil moel ka sportimine. Oma energia suunategi sel aastal kõige rohkem lastele. See valmistab teile rõõmu ja las nii ollagi!
Sel aastal peaksite kindlasti oma tervist kontrollida laskma, isegi kui teil end selleks sundida tuleb. Oktoobrist detsembrini on parim aeg loperdama kippuv tervis korda saada. Sel ajal on ka kõik operatsioonihaavad kiired paranema. Kaksikute märgi esindajal võib sel aastal tulla mõni operatsioonike, mis õnneks läheb hästi.
VÄHK
Teid häirivad ootamatud situatsioonid, samal ajal ei tea te ka ise päris täpselt, mida tahate. Võimalik, et paljud Vähid vahetavad töökohta, kusjuures see toimub väga kiiresti. Olete sellest ise üllatunud ja teie pereliikmedki imestavad. Kaaluge töövahetus hoolega läbi, sest mõnelgi juhul ei pruugi see olla õigustatud. Samas võib mõni ootamatu pakkumine luua tunde, et käes on aeg eneseteostuseks.
Pidage meeles vana head tõde: ärge sülitage vanasse kaevu enne, kui uus ei terendu silmapiiril.
Konfliktid on vältimatud ja seetõttu on parem, kui teete sel aastal vähem muudatusi. Kasuks tuleb see, kui korraldate tööelu nii, et saate vahepeal piisavalt puhata.
Vähk soovib majanduslikku kindlust – et rahakotis oleks piisavalt krõbisevat ja säästuarvelegi koguneks üht-teist. Tänavu ei tule teil raha kogumisest suurt midagi välja, sest teid võivad tabada kulutamissööstud. Olge eriti tähelepanelik suvel. Teistel aegadel püüate raha juurde saada kust vähegi võimalik, samal ajal olete kitsi – nii oma pere ja kaaslaste kui ka iseenda suhtes. Kinnisvaratehinguid pole tänavu palju loota, kuid kui need päevakorda tulevad, siis on need teile väga edukad. Suudate nii tehinguid planeerida kui ka rahapaigutused hästi läbi mõelda. Kõik ülejäänud tehingud, isegi argipäevased ostud, tekitavad soovi koonerdada. Kõige soodsam aeg tehingute jaoks on aasta viimased kuud.
Suhetes kipute olema autoritaarne. Tegutsete isepäiselt nii, nagu paremaks peate ning konfliktid on kiired tulema. Raskemad ajad on aasta esimesel poolel, aastalõpp aga hea aeg suhete klaarimiseks. Püüdke meeles pidada, et enamasti on võimalik leida kompromiss, küsimus on vaid heas tahtes. Asja teeb raskemaks, et te ise olete kergelt solvuv ja armukade. Sügise poole seisud paranevad, olete romantilises meeleolus ja viite armsama kas reisile või teete talle kena kingituse.
Üksikud Vähid tutvuvad väga suure tõenäosusega kellegi erilisega, kellega koos tunnete soovi käsikäes päikeseloojangusse jalutada.
Väga palju panustate kodule, ilmselt paigutate mööblit ümber või loote lihtsalt õdusa õhkkonna. Oma vanematega saate hästi läbi, olete abivalmis ja igal moel toeks. Võib ka juhtuda, et vajate ise nende abi.
Lastega on suhted väga head, seda eriti alates oktoobrikuust. Tervis on üldiselt korras, kuid hoiduge liigsest rahmeldamisest ja pingutustest. Vaimse koormusega saate hakkama, kuid pidage meeles, et teie selg ja ristluud ei talu füüsilisi raskusi.
LÕVI
Uraan liigub Jääras ning sellega kaasnevad uudsus, meeldivad üllatused, huvitavad kohtumised. Lõvid naudivad sel aastal elu!
Tööl sujub kõik kenasti, kuna oskate olla diplomaat. Tänu oma sarmikusele võite saavutada ka ihaldatud tõusu karjääriredelil. Kui olete oma praeguse tööga rahul, siis jääb üle vaid seda igapäevaselt nautida. Rahaga on kõik kõige paremas korras – oskate raha lugeda ja rahavood liiguvad stabiilselt.
Teie abielus või kooselus on kirge ja romantikat. Aga ka uued armusuhted võivad tekkida päevapealt. Kui nii peakski juhtuma, siis on see teineteise leidmine saatusliku maiguga ja uus suhe võib kesta väga pikalt, kuni surmani. Nii et mõelge, keda oma lähedale lubate – kas vajate sõpra või kaaslast kogu eluks?
Kodustega olete veidi kinnine ja suhted ei ole just kõige soojemad, kuid vanematega on läbisaamine väga hea. Sugulaste-naabritega käite läbi ainult niipalju, kui see on hädavajalik.
Lõbustustest hoolite ainult sel juhul, kui need teile tõepoolest midagi pakuvad. Need võivad olla kas kultuuriüritused või mõned eksootilist laadi reisid.
Lõvi tervis on suurepärane. Kui tervisega peakski probleeme tekkima, oskab Lõvi oma haigustest müstilisel kombel ise jagu saada.
NEITSI
Kuni oktoobrikuuni on Neitsite väga toredas aastas kõige põhilisem teema rahaasjad. Teil tuleb raha isegi sealt, kust te oodatagi ei oska: võite saada kingitusi, leida rikka kallima vms. Ärge hakake raha kohe laristama, kuigi tavaliselt seda ohtu pole, sest olete väga arukas kõiges, ka rahaasjades.
Töökohal kulgeb kõik kindlas rütmis – olete rahul, kuid annate endast selle nimel palju.
Nagu ikka, olete kinnine, ei räägi oma muredest ega tööga seonduvast. See võib pereliikmeid ärritada, kuid ärritute nende peale ka ise. Sageli kisute tühjast tüli, arvustate ja olete pahur olukorras, kus seda sugugi vaja pole. Laste vastu olete eriti nõudlik. Kodune elu on seetõttu võib-olla pisut jahe ja te ei tunne ka ise sellest rõõmu. Aasta viimastel kuudel suhted paranevad ja leiate uue ühishingamise. Võib juhtuda, et soovite sel aastal uue kodu soetada. Võimalus võib tulla sealt, kust te seda oodatagi ei oska ning loomulikult haarate heast pakkumisest kinni.
Võite sattuda ühendusse, kus tegeletakse esoteerikaga ja te võite sinna ka üleni ära “uppuda”, nii et millekski muuks enam aega ei jäägi. Selline elustiil tekitab teis suurt segadust.
Õnneks saate ka puhata, sest ilmselt on teil ees mõned mõnusad puhkusereisid.
Teie tervis on hea! Neitsid kipuvad endale tervisest suurt probleemi tegema, aga iga väike torge rinnas ei tähenda veel infarkti. Kui kahtlus püsib, minge siiski arsti juurde. Närvilisel perioodil võib esineda tavalisest rohkem seedehäireid.
KAALUD
Õnneplaneet Jupiter liigub Kaalude märgis 10. oktoobrini. Töös ja karjääris olete üldjoontes kõigega rahul. Kuid kui saate erutava pakkumise, olete valmis ka kannapöördeks. Õppimiseks on eriti soodne aeg kevadel ja suve esimesel poolel. Õppige näiteks mõnda uut keelt!
Aasta jooksul võib tulla ka võimalusi karjääriredelil ronida. Aga kuna te raha peale eriti ei mõtle, keskendute pigem muudele toredatele asjadele oma elus. Saate kõigega kenasti hakkama, pärast 10. oktoobrit läheb rahaline seis eriti heaks: sissetulekud suurenevad oluliselt ja kõik pole sugugi tööga seotud. Võiksite õnne proovida ka loteriis, ka juhul, kui varem pole fortuuna teile naeratanud.
Olete seitsmendas taevas: teete meeldivaks nii oma kui oma partneri elu, teil on tulemas vahvaid reise ja igasugu kultuuriüritusi. Liigute seltskonnas särava ja elavana ning ehk soojendate üles isegi mõned vanad suhted.
Üksikutel Kaaludel võib tekkida uusi armusuhteid. Tähelepanuväärne on sealjuures fakt, et võite armuda inimesesse, kelle poole te tavaliselt ei vaatagi, nüüd aga leiate temas üles huvitavad tahud.
Olemasolevad suhted püsivad kenasti, pingeid ega tülisid pole ette näha. Kaaludele omasel pehmel viisil oskate pisemadki erimeelsused lahendada juba eos.
Suhted vanematega on suurepärased, abistate üksteist rohkem kui muudel aegadel.
Lastega olete rahulik, pigem vaatlete neid kõrvalt ja annate õigel hetkel pisut nõu. Sõpradega tahate alati aega veeta, suguvõsa kokkutulekud ja ämma sünnipäev võivad aga väga tüütuks osutuda.
Olge tähelepanelik, peske korralikult käsi ja rahvarohketes kohtades jälgige, et te ei saaks mõnd nakkust. Kipute endale haigusi ette kujutama, kuigi üldjuhul pole tegu millegi eriti tõsisega.
SKORPION
Töös ja karjääris olete sel aastal ettevõtlik ja osav, loote uusi struktuure, toote ettevõttele kasumit ja teie põhjendatud ideid pannakse tähele. Ülemusena on teie võimuses laiendada ettevõtte töövaldkonda. Mõned Skorpionid võivad saada ametikõrgendust. Muudatusi võib oodata sügisepoole, kuid need pole eriti tõenäolised.
Skorpion on eelmisel aastal jõudnud harjuda sellega, et Saturn liigub tema rahamajas. Pingeline muretsemine raha pärast on lõppenud, nüüd oskate soovi korral raha isegi investeerida. Tänu Saturnile jõuavad teieni uued raha paigutamise viisid – näiteks kinnisvara ostmine.
Kodune elu läheb hästi ja tõenäoliselt saate hästi läbi nii oma vanemate kui ka lastega. Tulevikus terendab üks mõnus perereis. Lastega käitute kohati liiga rangelt, kuid lapsed hindavad seda. Te leiate mitmeid ühistegevusi, mis teile kõigile huvi pakuvad. Võimalik, et just selline teie käitumine hoiab lapsed arvutitest eemale ning ilmselt suunate neid hoopis sportima. Väga võimalik, et Skorpioni perre võib sel aastal sündida mõni beebi või vähemalt võib ta tita sünni plaani võtta.
Alates 10. oktoobrist on Skorpion kui ümber vahetatud, sest Jupiter jõuab tema märki. Tõsised ja reserveeritud Skorpionid muutuvad korraga ülisõbralikuks, lausa lustiliseks. Tuttavad ei tunne teid äragi. See on Skorpionitele tohutult ilus ja õnnelik aeg.
Varakevadel võivad muret teha külmetushaigused, mõttetuid riske ei maksaks ette võtta, sest aasta esimesel poolel on oht ennast kergesti vigastada.
AMBUR
Kõige aktiivsem aeg karjääritõusuks või ametimuutuseks on augustis ja septembris. Sel ajal tekib teil soov vahetada või muuta senist töökohta, kuna on tekkinud mõningad konfliktid. Sellegipoolest ärge tegutsege mõtlematult. Aprillis ja mais oskate teha suurepärast meeskonnatööd. Märtsis võib ette tulla mõningaid arusaamatusi.
Kuna Jupiter annab kõike küllaga, siis võib-olla sätib ta ka tööasjad korda. Rahaga oskate sel aastal hästi ümber käia. Eriti hea aeg raha paigutamiseks on aasta algus ja aasta lõpp. Võimalik, et leiate lisateenimise võimalusi või jõuab raha teieni sealt, kust te seda oodata ei oska.
Isiklikud suhted kulgevad rahulikult, kuid aasta lõpus oskate oma suhted hästi soojaks ja armastusväärseks muuta. Elu õitseb nagu lill. Ka üksik Ambur ei pea aastalõppu mööda saatma nukras üksinduses.
Amburina oskate suurepäraselt organiseerida laste tegemisi. Sel aastal lapsed kuulavad oma Amburist vanemat.
Kindlasti leiate ka uusi sõpru ja omavaheline suhtlemine rikastab teid igati. Olete aastaringselt aktiivne, palju aega pühendate oma perele.
Kuigi tervis on teil üldiselt korras, tasuks kaebuste korral siiski arsti poole pöörduda – kindluse mõttes.
KALJUKITS
Töös ja karjääris tuleb väga viljakas aasta. Kõik sujub plaanipäraselt. Eriti edukas aeg karjääritegemiseks on sügis. Aprillis võib kolleegidega küll väiksemaid lahkhelisid tekkida, kuid riidudeni need ei vii.
Raha suhtes on Kaljukitsele kõige edukam aeg aasta algus. Nagu eelpool öeldud, teate terve aasta jooksul, kuidas oma asju joone peal hoida.
Oskate töö kõrvalt pühendada aega kodustele ja ka vanematele. Eriti sõbralik ja abivalmis olete kevadel. Mõned Kaljukitsed võivad koguni kodu vahetada ja see pakkumine võib tulla väga ootamatult.
Loomulikult on teil soov tegeleda oma lastega, suunata neid ja anda väärtuslikku nõu. Eriti usalduslik vahekord tekib nendega mais, juunis ja juuli esimesel poolel. Kuna aasta on igati aktiivne, siis võtate osa paljudest kultuuriüritustest. Abikaasaga on suhted asjalikud, veedate koos vaba aega, kuid võimalik on ka koostöö. Toetate teineteist kõiges, oskate partnerile rõõmu valmistada. Nii mõnigi vallaline Kaljukits võib sel aastal abielluda.
Tervis on teil aastaringselt suhteliselt hea, kuid olge sellegipoolest tähelepanelik. Leidke suvel aega puhkuseks. Võimalik, et teile teeb muret mõne vanema sugulase tervis ning teie hoolitsus on tema jaoks väga vajalik.
VEEVALAJA
Oma töös ja karjääris olete küllalt rahutu: ihkate midagi uut, kuid teile tundub, et miski ei taha sujuda. Kui tahate midagi muuta või uut töökohta otsida, siis on selleks sobiv aeg alates 10. oktoobrist. See on aeg, kus võite saada ametikõrgendust või üllatuslikult mõne uue pakkumise. Töökaaslastega on suhted suurepärased juunis ja juulis.
Õppimiseks on aasta üliedukas, igasugused enesetäiendused annavad vaimule toitu. Õpingud, eriti aga keeleõpe, kulgevad edukalt.
Raha Veevalajat sel aastal eriti ei huvita. Paraku kipute seda heldelt loopima igale poole, olete nõus abistama absoluutselt kõiki, kes teilt ainult abi küsivad. Hea, kui teie kõrval oleks lähedane inimene, kes veidigi jälgib teie rahakasutust. Hooletuses ja hajameelsuses võite osa oma rahast kaotada kas varguse või pettuse tõttu.
Isiklikus elus on nii mõndagi ilusat oodata: reisi, armuseiklusi. Augustis on romantilised tunded haripunktis ja võite oma kooselu muuta senisest palju säravamaks ja sisukamaks. Sel ajal võite leida ka uue partneri või kõrvuni armuda.
Koduste ja vanematega on suhted kevadel väga head. Ainult märtsis võite mõne pereliikmega veidi nugade peale minna, kuid peagi leiate ühise keele ja omavaheline läbisaamine paraneb.
Sõprussuhted on varasemast jahedamad, nii mõnigi suhe võib olla ammendunud. Samas lastega suhtlete vabalt ja üpris palju. Sel aastal oskate märgata nende individuaalsust ja saavutate nendega hea hingelise klapi, eriti juunis ja juulis.
Endast võib märku anda mõni krooniline viga, eriti juunis. On võimalik mõni kõhuhäda või põletikuline protsess. Sel juhul peaksite ette võtma arstliku kontrolli. Kindlasti tuleb kasuks mõõdukas füüsiline koormus.
KALAD
Kaladel tuleb huvitav aasta, sest nad saavad tegeleda kõige ilusaga. Oma töös ja karjääris võite sel aastal nii mõnegi hea pakkumise saada, igasugune loominguline töö sujub teie soovi kohaselt. Isegi rutiinsete tööde tegemine laabub üle ootuste hästi.
Võimalik on ka töökohavahetus. Alates oktoobrist võite hakata erinevaid pakkumisi kaaluma. Ükskõik milliseks osutub teie valik, olete sellega hiljem rahul.
Rahaga on seisud veidi segased, sest kipute raha mõtlematult välja käima, ostma mõttetuid asju ning hiljem ehmatate, kuhu raha küll kadus. Samas võib üllatuslikult raha sisse tulla kas loteriivõidu, kingituse või ka pärandusena.
Suhted elukaaslasega on ehk rutiinsemat laadi. Süda ihkab senisest enam romantikat ja komplimente, samas ka koosolemise võlu. Et asjad paremini sujuksid, peaksitegi koosolemiseks rohkem aega ja võimalusi leidma, sest üheskoos tegutsemises on teie edu valem.
Kui soovite tööst lõõgastuda ja romantilisele lainele lülituda, siis selleks on parim aeg sügis. Kui olete üksik, võite sel ajal leida toreda kaaslase, kes kütkestab teid igas mõttes. Kuna tõmme on vastastikune, on võimalik, et sõprus kasvab armastuseks.
Võimalik, et suhtlete sel aastal tihedamini kõigi oma sugulastega. Ühtlasi olete just teie see, kes taastab mõne unarusse jäänud peretraditsiooni.
Lastega saavutate sel aastal suurepärase klapi, eriti kui nad on murdeea ületanud. Nad arvestavad teie nõuannetega ja ka teie naudite nendega koos oldud aega, seda eriti juunis ja juulis.
Tervis on suurepärane. Liigute varasemast rohkem, tegelete ehk koguni veespordiga. Veeprotseduurid annavad üldjuhul häid tulemusi, eriti kui on mingeid probleeme liigeste või lihastega. Tervise parandamiseks ja arstlikuks kontrolliks on väga hea aeg sügis.


description: Neljapäev, 8. detsember ÜRITUS Salakohtumine ja kontsert Rein Rannapiga kl 19 Pöide Pruulikojas. Päkapiku meistrikoda: jõulumeisterdamine, piparkookide küpsetamine kl 14–19 Komandandi noortekeskuses. Tasuta. Juhataja ümarlaud kl 12.30 Kuressaare päevakeskuses. Küsimustele […]

title: KUHU MINNA


description: Volikogule esitatud linnavalitsuse struktuuri muutmise eelnõus toodud koostööprojektide koordinaatorina näeb linnapea Kuressaare Kultuurivara juhatajat Käthe Pihlakut (pildil). Linnapea Madis Kallas ütles, et koostööprojektide koordinaatori töökoha loomine on suuresti seotud valitsuse […]

title: Linn võtab ametisse koostööprojektide koordinaatori

maintext:
Volikogule esitatud linnavalitsuse struktuuri muutmise eelnõus toodud koostööprojektide koordinaatorina näeb linnapea Kuressaare Kultuurivara juhatajat Käthe Pihlakut (pildil).
Linnapea Madis Kallas ütles, et koostööprojektide koordinaatori töökoha loomine on suuresti seotud valitsuse liikme Simmo Kikkase töölt lahkumisega. Tema asemele on volikogule kinnitamiseks esitatud Tiit Kaasik ja arvestades, et projektijuhi tööülesanded on kavas ümber korraldada ja lisada ka uusi kohustusi, jääksid mitmed Simmo Kikkase veetud koostöösuhted, aga ka nn pehmemate valdkondade ülesed projektid muidu vajaliku tähelepanuta.
Koostööprojektide koordinaator hakkaks Kallase sõnul tegelema ka kaasava eelarvega, mille maht peaaegu kahekordistub, samuti koordineeriks ta linna turuga seonduvat. Koordinaator peaks vedama ka koostööd Saaremaa muuseumiga, sest nii muuseum kui ka linnavalitsus näevad ühistel projektidel tulevikus oluliselt suuremat potentsiaali.
Koordinaatori ülesanne on nõustada ja vajadusel olla eestvedajaks hallatavate asutuste erinevate projektide koostamisel, käivitamisel ja vedamisel, näiteks Erasmus +. Lisaks korraldaks ta kultuurivahetust sõpruslinnadega.
Kallas ei teinud saladust, et kõnealuse töökoha puhul on sobiva inimesena nimetatud Kuressaare Kultuurivara juhatajat Käthe Pihlakut, kes on praegu lapsehoolduspuhkusel. “Tal on võimalik naasta oma senisele töökohale, aga samas on ta oodatud kandideerima ka koostööprojektide koordinaatori ametikohale,” sõnas Kallas.
Struktuuri muutmise eelnõus on toodud ka kantselei spetsialisti ametikoha loomine. See täidetakse linnavalitsuse teatel sisekonkursiga, sest kantseleis on ametis inimene, kes on vajaliku tööga hästi kursis (volikogu, meediaga suhtlemine ja linnavalitsuse asjaajamine) ja valdab dokumendihaldussüsteemi Delta. Saarte Hääle andmeil käib jutt Geili Heinmaast.


description: Kõige suurem “jõulukuusk” Saksamaal süütab oma jõulutuled igal aastal Dortmundis. Selle kõrgus on 45 meetrit. Konstruktsioon koosneb enam kui 1700 kuusest, eredast illuminatsioonist ja 200 kg kaaluvast inglist, mis kaunistab […]

title: Jõulurekordeid Saksamaalt

maintext:
Kõige suurem “jõulukuusk” Saksamaal süütab oma jõulutuled igal aastal Dortmundis. Selle kõrgus on 45 meetrit. Konstruktsioon koosneb enam kui 1700 kuusest, eredast illuminatsioonist ja 200 kg kaaluvast inglist, mis kaunistab jõulupuu tippu.
Saksamaa tuntuimat ja populaarseimat jõululaata korraldatakse Nürnbergis, vanimaid aga Saksimaa liidumaal. Neid on seal koguni kaks. Tänavu avati Dresdeni Striezelmarkt juba 582. korda. Ajaloolased arvavad aga, et Bautzeni jõululaat on siiski 50 aastat vanem.
See Guinnessi rekorditeraamatusse kantud küünal on nüüd juba pea kaks aastakümmet järgemööda süttinud Hesseni liidumaa Schlitzi linnas. Turuplatsi ääres asuv 36 meetri kõrgune torn saab igal aastal jõulude ajal punase kostüümi. Sajad lambid moodustavad aga küünlaleegi, mis valgustab selle Fachwerk-stiilis majadega linna tänavaid ja sealset jõuluturgu.
Kondiitrid Konrad Friedmann ja Stefan Koch esitlevad üht elementi hiigelpräänikust. Ühtekokku koosneb see ligi 1400-st säärasest elemendist. Hiidprääniku pikkus on 1052 meetrit. See pandi välja Ludwigsburgi lossi esisel väljakul heategevusürituse käigus 2009. aasta jõululaadal. Rekordprääniku valmistamiseks kulus enam kui 1700 kilogrammi jahu ja mett, ligi 1000 kilo Kreeka pähkleid ja sarapuupähkleid ning umbes 500 liitrit piima.


description: Aastaid projektiteatrina tegutsenud Kuressaare linnateater on jõudnud arengus sinnamaale, et alates novembrist on linna ja kultuuriministeeriumi toel maja palgal neli noort näitlejat. Tänavu EMTA lavakunstikooli lõpetanud Markus Habakukk, Lauli Otsar, […]

title: Linnateater palkas näitlejad

maintext:
Aastaid projektiteatrina tegutsenud Kuressaare linnateater on jõudnud arengus sinnamaale, et alates novembrist on linna ja kultuuriministeeriumi toel maja palgal neli noort näitlejat.
Tänavu EMTA lavakunstikooli lõpetanud Markus Habakukk, Lauli Otsar, Risto Vaidla ja Jürgen Gansen on saarlastele tuttavad juba mullusuvisest menutükist “Ekke Moor”, mis valmis Kuressaare linnateatri, lavaka 27. lennu ja VAT-teatri koostöös. Siis tekkiski konkreetne idee ja linnateater pakkus koolile välja, et on valmis võtma kaks näitlejat kaheks aastaks tööle.
Linnateatri direktor Piret Rauk ütles, et rahastus on küll kahele täistöökohale, kuid kuna oli neli noort, kes tunnetavad end ühtse trupina ja tahtsid kokku jääda ning on seetõttu isegi teiste teatrite pakkumistest ära öelnud, siis otsustati tööle võtta kõik – poole kohaga.
Teatri kunstilise juhi Aarne Mägi hinnangul on tegu ainuõige otsusega. “Me ei saa muuta noori inimesi sunnismaisteks. See annab neile võimaluse ennast teostada, kusjuures väga suuri raame ette ei panda,” selgitas ta.
Mägi lisas, et neli poole kohaga näitlejat jätab mänguruumi ka projektide tegemisega harjunud teatrile endale. “Meil pole midagi projektiteatri vastu, aga asju on lihtsam korraldada, kui paar inimest on palgal,” nentis Mägi. Ta selgitas, et projekte teha on küll huvitav, aga kasvõi nelja erinevas kohas töötava inimese ajagraafikuid klappima saada on ääretult vaevanõudev.
Kokkulepitud rahastuse püsivuse kohta ütles Rauk, et teatril on olemas ministeeriumi lubadus ja järgmise aasta toetussumma teada, kuigi toetusleping on veel sõlmimata.
“Aga see on kõikide Eesti etendusasutuste, ka püsitrupiga teatrite ühine mure – toetuslepingud sõlmitakse igal aastal uuesti ja sisuliselt võtavad kõik tulevikuplaane tehes suuri riske,” tõdes ta. Mägi täiendas, et Kuressaare teatril on seni õnneks hästi läinud ja toetus on aasta-aastalt isegi suurenenud.
Võimalus ise teha on noortele näitlejatele sisuliselt kohe kätte antud – nende kursusevend, vabakutseline lavastaja Karl Koppelmaa toob uuel aastal Kuressaares lavale enda kirjutatud tüki “Savann”, kus löövad kaasa kõik neli uut näitlejat. Jürgen Gansenil on aga juba roll linnateatri tuleval nädalal esietenduvas lastetükis “Kolme pörsa lugu”.
KOMMENTAAR
Kultuuriministeeriumi üks olulisi eesmärke etenduskunstide valdkonnas on professionaalse teatri kättesaadavus. Seda eesmärki täidab lisaks etendusasutuste toetamisele ka näiteks rahvakultuuri keskuse koordineeritud programm “Teater maal”.
Kuressaare linnateatris on olnud viimastel aastatel ridamisi huvitavaid lavastusi ja rollilahendusi. Kultuuriministeerium on toetanud Kuressaare linnateatrit tegevustoetusega. Kuressaare linnaga on olnud väga hea koostöö ning kokkuleppel linnaga lisandub 2017. aastast ministeeriumi poolt toetus ühe näitleja palgavahendite katmiseks. Sama toetuse lisab ka linn. Kuressaare linnateatri, nagu iga teatri, otsustada on see, keda ja milliste lepingutega ta teatrikollektiivi palkab.
Katre Väli,
kultuuriministeeriumi teatrinõunik


description: Ühisrahastusplatvormis Hooandja on tänavu saarlaste ja muhulastega seotud projektidele tuult tiibadesse puhutud tuhandete eurodega. Aasta lõpus asusid hoogu koguma nii Kuressaare kui ka Orissaare muusikakool. Esimene soovib soetada kaks tšellot […]

title: Saarlaste projektidele hooandjaid jagub

maintext:
Ühisrahastusplatvormis Hooandja on tänavu saarlaste ja muhulastega seotud projektidele tuult tiibadesse puhutud tuhandete eurodega.
Aasta lõpus asusid hoogu koguma nii Kuressaare kui ka Orissaare muusikakool. Esimene soovib soetada kaks tšellot ja teine digiklaveri. Praeguse seisuga on mõlemal instrumentide hankimiseks vajalik summa koos. Projekt “Kaks tšellot Kuressaare muusikakoolile” on seni kogunud 39 hooandja abiga 800 eurot (eesmärgiks oli seatud 755 eurot) ja “Digiklaver Orissaare muusikakooli” 27 hooandja toetusel 935 eurot, mis oli ka eesmärgiks seatud.
Nimelt peab projekt Hooandjas saama 100% või rohkem rahastatud enne, kui lõpptähtaeg saabub. Kui see nii ei lähe, ei saa projekt sentigi ja annetajatele jääb raha alles. “See on nii, sest keegi ei taha teha oma projekti puuduliku eelarvega ja keegi ei taha rahastada projekti, mis lubatud mahus tehtud ei saa,” selgitatakse veebilehel Hooandja.ee.
Käsi kullas…
Aasta algul toetati 1535 euroga lavastust “Kes kardab pimedat?”, kus tegi kaasa ka Saaremaalt pärit Tom Rüütel. Tegu oli Põhja-Eesti pimedate ühingu juures tegutseva pimedate ja vaegnägijate Terateatri tükiga. 1672 eurot toetust sai Hooandjast ka lavastus “Vallutatud”, mille lavakunstikooli saarlasest tudeng Jan Teevet koos kursusevenna Priit Põldmaga septembris Tartu loodusmaja talveaias lavale tõi. Lavastuses tegi kaasa ka Eesti Draamateatri näitleja Liisa Saaremäel, kes Kuressaarest pärit. Edukalt läks Hooandjas ka Saaremaa ühisgümnaasiumi 100. lennu kabaree projektil, mis kogus 1415 eurot – 515 eurot rohkem kui eesmärgiks seatud.
10. märtsil toetati Kadri Tüüri koostatud raamatu “Muhu murde lood 2” trükkimist 1267,15 euroga ja mõni kuu hiljem Toivo Vaigu mälestuste raamatu “Suurvete aegu” trükkimist 1111 euroga. Hooandjaid oli esimesel projektil 94 ja teisel 63. Jaanuarini saab aga toetada publitsist Kaupo Vipi uue teose “Lokaalravitsus” kirjastamist ja trükkimist. Eilse seisuga oli 68 hooandja toel koos 1747 eurot. Vipp on eesmärgiks seadnud 3959 eurot.
Nimetatud projektidest suurima summaga toetati mõni nädal tagasi folkgrupi Estbel esikplaadi väljaandmist. 174 hooandja toel koguti 6383,02 eurot, eesmärgiks oli seatud 5500 eurot. Estbeli kuulub neli muusikut, nende seas ka saarlasest torupillimängija Leana Vapper-Dhoore ja tema Saaremaale kolinud belglasest abikaasa Hartwin.
2 eurot valgustusele
Päris kõigil saarlastega seotud projektidel nii lilleliselt siiski läinud ei ole. Ülo Kannisto projekt “Vaba Rahva Laulu valgustus” kogus kahe hooandja toel vaid 2 eurot, eesmärgiks oli seatud 6500 eurot. Projektil “Hiidlaste-saarlaste köievedu” ei läinud samuti kuigi hästi – 32 hooandja toel kogunes 385 eurot ja eesmärgist jäi puudu üle 2000 euro. Tuleb aga märkida, et kuigi kumbki projekt Hooandjast rahastust ei saanud, mõlemad üritused ikkagi toimusid.
Hooandjas saavad raha kogujad oma toetajaid kingitustega ka motiveerida. Näiteks Orissaare digiklaveri hooandjad saavad e-postiga mp3-formaadis audio-tänukaardi, millel on toetaja nimeline laul. Loo pikkus sõltub toetuse suurusest.
Kui aga köieveo projekt oleks edukalt lõppenud, oleksid kõik, kes annetasid 250 või enam eurot, saanud kingiks muu hulgas 250 m köieveoköit ja majutuse koos õhtusöögiga. Raamatuprojektide puhul pakutakse enamasti kingiks raamatuid ja lavastuste puhul pileteid etendusele.
Üldse kokku oli eilse seisuga Hooandjast edukalt hoogu saanud 595 projekti, mida on kokku toetatud 1 837 268 euroga. Teinud on seda 59 623 toetajat.


description: Kartulisalat, singirullid, verivorstid ja uhke põrsapraad on vast traditsioonilisemad jõuluroad, mis eestlased pühade ajal lauale toovad. Mida teevad aga need, kes on liha oma menüüst välja visanud ning keelduvad viisakalt […]

title: Taimetoitlase jõululaud pole traditsioonilisest kesisem

maintext:
Kartulisalat, singirullid, verivorstid ja uhke põrsapraad on vast traditsioonilisemad jõuluroad, mis eestlased pühade ajal lauale toovad. Mida teevad aga need, kes on liha oma menüüst välja visanud ning keelduvad viisakalt nii verikäkkidest kui ka seapraest?
Jõulud tulevad igas peres omamoodi. On neid, kes leiavad, et enne olgu kuusevabad jõulud kui pidusöömad lihata. Ometi saab järjest rohkem hoogu üleskutse pidada lihavabu jõule ka siis, kui muul ajal ollakse kõigesööja.
Noor naine Silly Jaanus, kes on reisides teinud tutvust mitmete kultuuridega, kuulub nende hulka, kelle jaoks avanes reaalsus lihatööstuse tagamaadest dokumentaaliga “Earthlings”, mis illustreeris võikalt ja visuaalselt, milliste piinade ja valu läbi liha inimeste toidulauale jõuab.
Kunstnikuhingega Silly on seda meelt, et loomade emotsioonid jõuavad liha kaudu ka inimesteni: “Usun, et see hirm, agoonia ja paanika, mida loomad kogevad enne praeks saamist, mõjutavad ka meie füüsilist ja vaimset tervist.” See teadmine andis esimesena tõuke lihavaba elu katsetamiseks.
“Üks põhjus oli lihtsalt arusaam, et ma ei taha oma tarbimisega toetada kõike seda, mis sellest dokumentaalist vastu vaatas. See on julm tööstus, kus ei eksisteeri inimlikkust ja mille jätkusuutlikkust me oma tarbimisega toetame,” arvab Silly.
Uue elustiiliga avanes võimalus enese proovilepanekuks ja mugavustsoonist väljumiseks, et avastada enda jaoks uusi toitumisvõimalusi. “See ei ole absoluutselt nii, et kõikidele peab sobima tavaline mall, mille järgi elame. Igaühel on võimalus katsetada ja avastada enda jaoks ainuõige toitumisstiil. Mõned välistavad piimatooted, mõned gluteeni, teised leiavad, et nendele sobib lihavaba elu, ja selles ei ole midagi imelikku.”
Teatrikooli tudengina avastas Silly, et enamik tema koolikaaslasi olid taimetoitlased ning see avas tema jaoks uue maailma ja arusaamise, et lihast loobumine mitte ei piira, vaid laiendab menüüd. “Võimalusi maitsvat taimetoitu teha on nii palju!” kinnitab ta. Lihasööjana ei teadnud ta näiteks, et taimetoit võib nii suurepäraselt maitseda.
“Näiteks läätsedest tehtud road võivad teinekord ka lihasööja ära petta, sest visuaalseltki on teinekord võimatu aru saada, et tegemist on taimetoiduga. Taimetoiduga jõululaual võiks vabalt mitmed lihasööjad ära petta,” räägib Silly.
Väljus mugavustsoonist
Kuna tootevalik poodides on oluliselt laienenud, ei piirdu taimetoitlaste jõululaud vaid salatite ja hapukapsaga, sest hõrgutavaid retsepte leiab nii internetist kui ka raamatutest. Kogenud taimetoitlaste mõte liigub juba loomulikult alternatiivsete toiduainete suunas, sest peolaua katmisel mängib suurt rolli ka kogemus.
Seda kinnitab ka Kati Käbin, kelle peres peetakse juba kolmandat aastat lihavabu jõule. “Paljud retseptid saan näiteks Sandra Vungi lehelt, astelpaju-toorjuustukoogi mõtlesin aga ise välja. Koogis on kasutatud kaera baasil valmistatud toorjuustu, mida paraku saab ainult Tallinnast. Kui sinna satun, siis ostan seda tavaliselt kümme pakki korraga, aga kõiki muid asju on ka kohapeal saada,” räägib Kati.
Pikem lugu ja retseptid ilmusid 23. detsembri Saarte Hääles.


description: Laimjala vallas tegutsev puuviljakasvatusettevõte Asvamäe OÜ loobub 350 000 euro suurusest toetusest, mille abil plaaniti uurida lõunapoolsemast kliimast pärit õunapuusortide sobivust Saaremaa oludesse. “Selle projektiga on bürokraatia lihtsalt nii hull, et […]

title: Laimjala õunaaed loobub suurtoetusest

maintext:
Laimjala vallas tegutsev puuviljakasvatusettevõte Asvamäe OÜ loobub 350 000 euro suurusest toetusest, mille abil plaaniti uurida lõunapoolsemast kliimast pärit õunapuusortide sobivust Saaremaa oludesse.
“Selle projektiga on bürokraatia lihtsalt nii hull, et pole nagu mingit tahtmist seda asja teha,” ütles Asvamäe OÜ juhatuse liige Tiina Kiiker, kelle sõnul tuleks projekti raames läbi viia umbes 30 hanget. “Isu läheb ära,” tõdes kogemustega projektirahataotleja Tiina Kiiker.
Projekti eksperdina kaasatud Polli aiandusuuringute keskuse teadur Neeme Univer kinnitas Saarte Häälele, et projekti juht on teda loobumisest teavitanud. “Rohkem ma küsima ei hakanudki,” lausus Univer.
Aasta algul uute toodete tehnoloogiate arendamise meetmest 350 000 euro suuruse toetuse osas positiivse otsuse saanud Asvamäe OÜ on Saaremaal tõenäoliselt esimene perefirma, kellele on teadusuuringute läbiviimiseks määratud sedavõrd suur toetus.
Saarte Hääl kirjutas märtsis, et Asvamäe OÜ ja Eesti maaülikooli Polli keskus võtavad Laimjala vallas koos ette kaheksa aasta pikkuse uuringu, et katsetada Saaremaa pehmema kliima oludes lõunapoolsete õunapuusortide ja istikualuste vastupidavust ja tootlikkust.
Praegu katsetatakse uusi õunapuusorte tugevalt mandrilise kliimaga Pollis, Rõhul või Räpinas, kus lõunapoolsete sortide kasvatamine on karmide talvede tõttu välistatud. Saaremaa pehme kliima sarnaneb aga pigem Leedu ja Poola oludele, mistõttu võiksid siinsed kliimatingimused olla sobilikud lõunapoolsete sortide ja aluste edukaks kasvatamiseks. Et sellised katseid ei ole Eesti saartel varem läbi viidud, puudub informatsioon ja kindlus, milliseid Euroopa sorte siin kasvatada saab.
Ekspert Neeme Univer on varem Saarte Häälele rääkinud, et eesmärgiks on seatud katsetada vähemalt kümmet Lääne-Euroopa õunasorti, et saada uusi ja häid söögiõunu. Uued teadmised plaaniti edastada võimalikult paljudele tootjatele.
Mitmed Saaremaa ja Lääne-Eesti rannikualale jäävad puuviljakasvatajad on kurtnud, et riigil ei ole siinse piirkonna klimaatilise eripära potentsiaali väljaselgitamiseks olnud piisavalt tahtmist ega raha. Euroopa Liidu toetuse kaasamine olnuks suurepärane ja pole välistatud, et ka kordumatu võimalus praegusel ajal selliste uuringute läbiviimiseks. Kuivõrd EL-i toetusraha järgmiseks eelarveperioodiks Eestile võib väheneda, siis kindlasti jääb väiksemaks ka võimalus millegi Asvamäe projektiga sarnase kordamiseks.
Kuni 2023. aasta kevadeni vältama pidanud projekti kogumaksumus oli 397 000 eurot.


description: Kuigi kuritegevuse tase on kogu Eestis jätkuvalt langemas, oli aasta 11 kuu järel kuus maakonda, kus pahategude hulk on suurenenud. Läänemaal kasvas kuritegevus 785, Põlvamaal 776, Ida-Virumaal 189, Valgamaal 28, […]

title: Kuritegevuse tase on tänavu tõusnud kuues maakonnas

maintext:
Kuigi kuritegevuse tase on kogu Eestis jätkuvalt langemas, oli aasta 11 kuu järel kuus maakonda, kus pahategude hulk on suurenenud.
Läänemaal kasvas kuritegevus 785, Põlvamaal 776, Ida-Virumaal 189, Valgamaal 28, Raplamaal nelja ja Järvamaal kahe episoodi võrra, selgub justiitsministeeriumi andmetest.
Mujal maakondades on kuritegevus langenud. Harjumaal oli tänavu 11 kuuga 1765 kuritegu vähem kui mullu, Pärnumaal 965, Lääne-Virumaal 939, Tartumaal 553, Viljandimaal 119, Võrumaal 93, Jõgevamaal 84, Saaremaal 72 ja Hiiumaal 14.
Kuritegevuse tase püsib 11 kuu järel mullusega võrreldes üheksa protsendiga languses, kusjuures aasta eelviimasel kuul hakkas vähenema ka tapmiste ja mõrvade arv.
Jaanuarist novembrini registreerisid õiguskaitseasutused kokku 26 903 kuritegu, mida on mullusest 2823 võrra ehk üheksa protsenti vähem. Jaanuaris oli langusprotsent koguni 11, veebruaris neli, märtsis seitse ja aprillis kaheksa. Poolaasta järel oli kuritegevus languses seitsme protsendiga, üheksa kuu järel aga kaheksa protsendiga.


description: Jõulupühad on lisaks niisama olemisele ja hingetõmbamisele olnud hea aeg ka seenel käimiseks. Seda vähemalt Saaremaal. Korraliku seenekastme sai näiteks Terje Aus, kes teisel jõulupühal perega jalutuskäiku tehes sattus metsas […]

title: Saaremaal saab vabalt veel seenel käia

maintext:
Jõulupühad on lisaks niisama olemisele ja hingetõmbamisele olnud hea aeg ka seenel käimiseks. Seda vähemalt Saaremaal.
Korraliku seenekastme sai näiteks Terje Aus, kes teisel jõulupühal perega jalutuskäiku tehes sattus metsas kukeseente otsa. Nemad leidsid seeni Mustjala kandist, täpsemalt Lihulinnalt.
“Olime seal perega lihtsalt niisama matkamas ja uudistamas ning muidugi olime üllatunud,” tunnistas Aus. Samas tõdes ta, et on ka varem kuulnud, kuis jõulude ajal võib Saaremaalt kukeseeni leida. “Seened olid täiesti söögikõlbulikud ja läksid juba õhtul noti sisse – nii kena oli!” kiitis Aus.
Varem ta kukeseeni sellisel ajal metsast leidnud pole. “Seda enam, et olen isehakanud saarlane – pärit mandrilt,” tõdes Terje Aus. Saaremaal elab ta alles seitsmendat aastat ja seetõttu on kukeseenerohkus talle oma sõnutsi üleüldse iga kord suur rõõm ja üllatus. “Seda enam siis nüüd, jõulupühade ajal,” muheles Aus.
Samamoodi on kirglik seeneline laulja Silja Vipre. Temagi leidis seeni viimati teisel jõulupühal Pidula kandist. “Tunniga oli kastmejagu koos,” kinnitas Vipre.
Tema kolab metsas iga nädal mitu korda. “Rohkem jooksutan küll koera, aga ämber on igaks sajaks juhuks kaasas,” rääkis ta. Seentega näkkab tal seejuures iga kord.
Vipre usub, et seeni, vähemalt kukekaid jagub Saaremaal vähemalt uue aastani välja. Seda muidugi juhul, kui talv äkitselt kohale ei jõua ning seened lume alla ei kao.
“Pohli jagub ka muide,” lisas Vipre korilushuvilistele veel ühe vihje, miks praegusel ajal korviga metsa põigata.


description: Homme õhtul elab suur osa Eestist kaasa ülipopulaarse näosaate suurele finaalile. Vähesed teavad, et oma panuse saate õnnestumisse annab ka Saaremaalt pärit noor naine Liina Pihel. Liina (30) on nimelt […]

title: Näosaate Liina teeb imesid

maintext:
Homme õhtul elab suur osa Eestist kaasa ülipopulaarse näosaate suurele finaalile. Vähesed teavad, et oma panuse saate õnnestumisse annab ka Saaremaalt pärit noor naine Liina Pihel.
Liina (30) on nimelt grimeerija. Ja olgugi et tema teha pole saate peategelaste grimm, vastutab ta tantsijate säravate palgete ja grimmivahetuste eest. Seegi pole vähetähtis ülesanne.
“Su nägu kõlab tuttavalt” tiimis on Liina Pihel juba kolmandat aastat. Kui teda sinna kutsuti, nägi ta ise selles eelkõige enesearengu võimalust. Grimmiruumis on alati põnev ja vajadusel saab Liina abistada muude tööde juures.
Grimmiruumis näeb imeasju
“Väga põnev on näha nii lähedalt, milliseid imesid grimmiruumis sünnib – ilusast mehest saab kaunis naine või õblukesest blondist naisest mustanahaline mees,” räägib Liina.
Grimeerijatöö tuli saarlase juurde kuidagi iseenest. Seda esmalt läbi katsetuste ja ka hilisemate koolituste. Alguse sai kõik aga Saaremaal Semiiris tantsimise ajal. Nimelt tehti esinemisteks jumestus endale ise ja eks toona kukkus see välja just niimoodi, nagu parasjagu kukkus.
“Avastasime koos sõbrannadega sobivaid nippe katse-eksituse meetodil,” selgitab Liina. Möönab, et vahel läks kõik untsu ja siis said tüdrukud lihtsalt teada, kuidas jumestust ei peaks tegema. Vahel jällegi tuli meik ka paremini välja. Grimmikool oli seega pärast erinevate jumestuskoolituste läbimist iseenesestmõistetav, et juba olemasolevaid oskusi veelgi arendada.
Seda eriala ainult koolis õppimisega selgeks ei saa, ütleb Liina Pihel otse ja keerutamata. Tõsi, põhioskused saab loomulikult just koolis omandada. Aga lisaks on vaja loomingulist julgust katsetada ja eksida. Vaid nii saab sel erialal areneda. “See on ju looming – valmis lahendusi ei ole,” kinnitab ta.
Grimeerija eriala on Liina hinnangul väga mitmekülgne. Karakteri loomisel vastutab grimeerija kogu terviku eest.
Tuleb osata teha nii ilusat jumestust ja soenguseadeid kui ka võikaid eriefekte, koletiste maske ning realistlikke vananemisi. “Kindlasti õpid juurde terve elu, aga esimesed teadmised on võimalik saada kümme kuud grimmikoolis õppides,” kinnitab ta.
Liina tahaks tulevikus kindlasti õppida ka mõnes välismaa eriefektide koolis. Välismaal saab seejuures õppida lühikursuse vormis teemade kaupa.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Maalehes ilmunud mõjukate maaelu edendajate edetabelis on seitsmendal positsioonil Kõljala ühistu juht Tõnu Post, kelle kõrge positsioon edetabelis johtub paljuski Eesti põllumeeste keskliidu presidendi ametikohast. “Tegelikult on niimoodi, et mida […]

title: Tõnu Post on Eesti mõjukamaid põllumehi

maintext:
Maalehes ilmunud mõjukate maaelu edendajate edetabelis on seitsmendal positsioonil Kõljala ühistu juht Tõnu Post, kelle kõrge positsioon edetabelis johtub paljuski Eesti põllumeeste keskliidu presidendi ametikohast.
“Tegelikult on niimoodi, et mida vähem tuntakse, seda lihtsam on olla,” nentis Tõnu Post. “Palju mõnusam on olla siis, kui sa oled lihtsalt ise.”
Tänavu mais põllumeeste keskliidu presidendiks valitud Tõnu Posti sõnul võtab ühiskondlik amet ära üsna palju aega ning kuna ta seda teadis, nõudis auväärse ameti vastuvõtmine pakkujatelt pikka veenmist.
Ent kes ikkagi kujundavad Eesti põllumajanduspoliitikat kõige enam? Kas inimesed, kes figureerivad kõnealuses maaelu edendajate edetabelis või maa-
eluministeeriumi ametnikud, näiteks põllumajandusturu korraldamise osakonna juhataja Mai Talvik, kes mängis tähtsat rolli kahe maaelu arengukava kokkupanemisel.
Tõnu Posti sõnul on põllumeeste probleemide lahendamisel tähtis osa põllumeeste keskliidu tegevjuhil Vahur Tõnissool ja põllumajandus-kaubanduskoja juhatuse esimehel Roomet Sõrmusel. Need kaks meest veedavad suure osa oma tööajast ministeeriumi seinte vahel, püüavad suunata protsesse ja selgitada asju tegevpõllumehe seisukohast.
Mis puutub aga Mai Talvikusse, siis alates 2. detsembris on teenekas riigiametnik pensionil. “Mai Talvik on väga tore inimene ning sümpaatne ja tark naisterahvas,” tunnustas Post. “Ta oli suurte kogemustega ja väga kursis Euroopa Liidu asjadega. Meil on kahju, et teda seal enam ei ole.”
Tõnu Post kinnitas, et põllumajanduspoliitika oleks tootjate jaoks tunduvalt kehvem, kui puuduksid põllumeeste keskliit ja põllumajandus-kaubanduskoda. “On olnud pidev töö ja rääkimine – ühte ja sama asja tuleb ikka palju üle korrata, et oodatud mõju hakkaks tekkima.”
Episoodiliseks kujunenud ametiajaga maaeluminister Martin Repinskiga mitmel korral asju arutanud Tõnu Posti sõnul on Repinski selline heasüdamlik poiss, ehkki tase jäi tal võib-olla natuke nõrgaks. Ministritooli vastu võtnud inimene peab endale väga selgelt aru andma, et tema vastu tuntakse teravdatud huvi.
Uue maaeluministri Tarmo Tammega on Tõnu Post teretuttav. “Ma ei oska tema varasemate tegude kohta küll väga palju öelda, aga me tunneme teineteist.”
Mõjukate maaelu edendajate edetabeli koostajad lähtusid oma töös järgmistest näitajatest: inimeste arvamus, kontaktide arv sotsiaalmeedias, mõjuvõrgustik, esinemiste arv meedias ja mõju oma elualal. Just viimati mainitud näitaja oli kõige kõrgem Tõnu Postil.
Eesti suurim veisekasvataja Vjatšeslav Leedo oli edetabelis, kus esikohal troonis poliitik Ivari Padar, teise saarlasena 14. kohal. Leedo kõrge reitingu taga olid eelkõige inimeste arvamus ja sage mainimine meedias. 1. detsembrist maksab Saaremaa piimatööstus tootjatele piimakilo eest 32 senti senise 28 sendi asemel.
“Me ise prognoosisime kahesendist hüpet, aga midagi ei ole teha, tuli teha korrektiive,” lausus Saaremaa piimatööstuse nõukogu esimees Tõnu Post. “Selle kuu alguses oli suur hinnahüpe kõikjal Eestis ja ei saanud ka meie siin teisiti kui turuga kaasas käia.”
Posti sõnul on Läti ja Leedu kõvasti hinda tõstnud, meie lõunanaabritelt omakorda tirivad kuuldavasti toorainet käest Poola piimatöötlejad.
Post selgitas, et kui 28 sendi juures tuli piimatootja ots otsaga kokku, siis 32 sendi juures saab farm hakata kinni laduma paari viimase kriisiaastaga tekkinud auke.


description: Kuressaare jahisadamat rentiv OÜ Maa&Meri soovib väidevalt alusetult makstud 4833 euro tagastamist. 29. aprillil 2015 sõlmisid Kuressaare linnavalitsus ja Maa&Meri OÜ Tori tn 4 jahtklubi hoone kohvikuruumi üürilepingu, mille kohaselt […]

title: Pubi rentnik soovib valesti arvestatud üüri tagastamist

maintext:
Kuressaare jahisadamat rentiv OÜ Maa&Meri soovib väidevalt alusetult makstud 4833 euro tagastamist.
29. aprillil 2015 sõlmisid Kuressaare linnavalitsus ja Maa&Meri OÜ Tori tn 4 jahtklubi hoone kohvikuruumi üürilepingu, mille kohaselt on kohviku üldpindala 214,5 m2 ja sellega külgnevat terrassi saab kasutada tasuta. Lepingujärgne üür oli 1287 eurot kuus, kusjuures 1. oktoobrist kuni 30. aprillini üürnik üüri tasuma ei pea.
Selle kuu alguses Maa&Meri OÜ juhatuse liikmele Moonika Einale Tari projektbüroo poolt koostatud jahisadama hoone rekonstrueerimise plaanilt nähtub, et kohviku kasutuses olevate ruumide pindala on hoopis 160,8 ruutmeetrit. Sellest lähtudes leiab Ein, et on maksnud igas kuus alusetult rohkem 322,20 eurot ja kahe aasta jooksul kokku 4833 eurot.
Ettevõte palub linnavalitsusel ebaõigete algandmete tõttu alusetult saadud summa 4833 eurot tasaarvestada samast üürilepingust tuleneva nõudega 5580,38 eurot Maa&Meri OÜ vastu.
Linnavalitsus tunnistab, et lepingus fikseeritud pindala ja terrassi tõlgendamine lepingu osana on ebaselgelt kirjeldatud. Nõue saabus linnavalitsusele üleeile ja seda on kavas arutada tuleva nädala nõupidamisel. Linnapoolse eksimuse korral soovib linnavalitsus kujunenud olukorrale loomulikult õiglast lahendust.


description: Tallinnas toimunud kikkpoksi võistlusel EST Open 2016 võitis saarlane Aleksander Väin esikoha. Võistlused viisid läbi First Fighting Club ja Eesti kikkpoksi liit. Lisaks eestlastele olid esindatud veel kaheksa riigi sportlased, […]

title: Aleksander Väin võitis EST Openi

maintext: Tallinnas toimunud kikkpoksi võistlusel EST Open 2016 võitis saarlane Aleksander Väin esikoha. Võistlused viisid läbi First Fighting Club ja Eesti kikkpoksi liit. Lisaks eestlastele olid esindatud veel kaheksa riigi sportlased, kaugeimad külalised olid kohale sõitnud Turkmeeniast. Aleksander Väin võistles 9–10-aastaste kadettide vanuseklassis kehakaalus kuni 38 kg, kus tal tuli vastu astuda mitmekordsele Leedu ja Poola meistrile Egilis Aliochinasele. Matš oli võitluslik. Esimeses raundis saatis Väin oma vastase korra ka nokdauni ja oli ka teises ründavam pool. Kohtunike häältega 2 : 1 anti võit saarlasele.


description: Usun, et kõik, kes on Jaapanis ja Tokios käinud, sealset elu näinud ja inimestega suhelnud, võivad tõdeda – jõukas, puhas ja külalislahke maa, kuhu tahaks ikka ja jälle tagasi minna. […]

title: Annad Jaapanile sõrme, võtab käe

maintext:
Usun, et kõik, kes on Jaapanis ja Tokios käinud, sealset elu näinud ja inimestega suhelnud, võivad tõdeda – jõukas, puhas ja külalislahke maa, kuhu tahaks ikka ja jälle tagasi minna.
Tegelikult ei teadnudki enne, mida oodata. Nagu ikka, kumisevad teadvuses Mitsubishi ja Honda, Toshiba ja Sony, Hiroshima ja Nagasaki, sake ja sushi, kamikazed ja samuraid, ninjad ja geišad ning loomulikult sumo.
Nüüd, kui käidud, võib tõdeda, et see kõik ongi Jaapan. Aga lisada võib veel maavärina, korra, distsipliini, pühamud, pesapalli ja rohelise matcha-tee.
Reis nii kaugele maale nõuab muidugi pisut planeerimist ja kavandamist, aga tänapäevaste võimaluste juures on see vaid kättevõtmise asi.
Kui plaan on kindel, siis kõigepealt tuleb muidugi paika panna, kus käia, mida vaadata ja kellega suhelda. Tokio-suguses suurlinnas, mille elanikkond koos lähiümbrusega on 30 miljonit, annab planeerimine ajavõidu ja tagab parema orienteerumise.
Nagu ikka, on linnas liikumiseks erinevaid võimalusi. Võib käia jala, aga paraku on vahemaad pikad, saab kasutada taksot, kuid see on kallis. Liinibussiga sõites näeb muidugi rohkem, kuid kiireim on ikkagi metroo.
Muidugi nõudis liikluskorraldusele pihtasaamine pisut aega, kuid metrookaarti kasutades oli orienteerumine võimalik. Ja kui kohalikele tundus, et oled eksinud või vajad abi, oli keegi kohe abi pakkumas.
Kui võõrustaja inglise keel oligi puudulik ja suhtlemine sellevõrra raskem, ei olnud talle vajadusel probleemiks sisuliselt käest kinni võtta ja õigesse suunda juhatada.
Pikemalt Jaapani reisist loe laupäevasest Saarte Häälest.


description: Eile Saare Selveris sisseoste teinud inimesed pidid ühel hetkel üheskoos väljapääsu poole sööstma, sest ruumis hakkas levima tossu ja vingu. Päästekeskusse pole juhtunust teatatud. Poes viibinud Aili rääkis Saarte Häälele, […]

title: Saare Selveris tossas

maintext:
Eile Saare Selveris sisseoste teinud inimesed pidid ühel hetkel üheskoos väljapääsu poole sööstma, sest ruumis hakkas levima tossu ja vingu. Päästekeskusse pole juhtunust teatatud.
Poes viibinud Aili rääkis Saarte Häälele, et oli just oma korvi asju täis laadinud, kui alarm tööle hakkas. “Kõik olid rahulikult, pole sellest suurt välja teinudki. Mõtlesin, et lähen maksan kiiresti oma asjad ära enne, kui keegi peaks mind välja kamandama. Paraku sai veel üks inimene enne mind oma asjad makstud ning siis ütles müüja, et nüüd oleks aeg väljapääsu poole sammuda.”
Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais ütles, et päästeamet pole Saare Selverisse väljakutset saanud. Poes viibinud Aili sõnul olid inimestele andnud korralduse poest lahkuda rohelisse vormi riietatud inimesed ning sooja toidu osakonna ette oli tõmmatud hall kardin. “Võib arvata, et mingi grill või ahi hakkas suitsema,” arvas Aili.
Inimeste seas õnneks paanikat ei tekkinud ning need, kes olid sunnitud poest kaubata lahkuma, suundusid sisseoste tegema järgmisse supermarketisse.


description: Visit Saaremaa turismiinfo spetsialist Kati Aus pälvis Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse turismiarenduskeskuselt tunnustuse. Aus ütles Saarte Häälele, et tunnustus tuli talle EAS-i turismiarenduskeskuse poolt riikliku turismiveebi www.visitestonia.com kodulehe haldamise eest Lääne-Eestis. […]

title: Kati Aus on parim turismiveebi haldaja

maintext:
Visit Saaremaa turismiinfo spetsialist Kati Aus pälvis Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse turismiarenduskeskuselt tunnustuse.
Aus ütles Saarte Häälele, et tunnustus tuli talle EAS-i turismiarenduskeskuse poolt riikliku turismiveebi www.visitestonia.com kodulehe haldamise eest Lääne-Eestis.
“Loomulikult tuli tunnustus üllatusena, sest kandidaadid on ju kõik turismiinfokeskuste töötajad üle Lääne-Eesti,” nentis Kati Aus. Tunnustuse said tema sõnul ka Lõuna- ja Põhja-Eesti haldajad. “See on tunnustus minu igapäevase töö eest,” kinnitas ta. “Tahan tänada kõiki ettevõtjaid, kes ise toimetavad oma ettevõtte andmete uuendamisega ja aitavad mind selles töös.”


description: Positiivne iive ja positiivne rändesaldo aitasid novembris kaasa Kuressaare elanike arvu tõusule, mis kasvas 17 inimese võrra. Maakonnas tervikuna vähenes aga elanike arv novembris negatiivse loomuliku iibe tõttu 12 inimese […]

title: Linn sai 17 elanikku juurde

maintext:
Positiivne iive ja positiivne rändesaldo aitasid novembris kaasa Kuressaare elanike arvu tõusule, mis kasvas 17 inimese võrra. Maakonnas tervikuna vähenes aga elanike arv novembris negatiivse loomuliku iibe tõttu 12 inimese võrra.
Negatiivne iive on Saare maakonnas viimaste aastate suurim, kuid rändesaldo võib aasta kokkuvõttes esimest korda viimase viie aasta jooksul plussi jõuda.
Saare maavalitsuse nõunik-perekonnaseisuametniku Avo Levisto teatel registreeriti novembris maakonnas 19 sündi ja 33 surma.
Maakonda asus elama 64 uut elanikku, elukoha aadress väljaspool Saare maakonda registreeriti rahvastikuregistris 62 endisel maakonna elanikul.
Kuus inimest lisandus Pihtla valla elanike registrisse. Negatiivne iive ja negatiivne rändesaldo mängisid võrdset rolli Lääne Saare elanike arvu vähenemisel (– 15), niisamuti Orissaares (– 6). Salmel vähenes elanike arv peamiselt rände tõttu 10 võrra.
1. detsembri seisuga on Saare maakonna rahvastikuregistrijärgne elanike arv 34 132.


description: Ansekülas asuvale mereäärsele Vallimaa kinnistule võib tulevikus kerkida kümme kämpingumaja ja administratsioonihoone. Salme valla ehitus- ja maanõunik Jüri Kluge ütles, et kämpingu rajamise soov on mandril elaval Evelin Põllul, kelle […]

title: Ansekülla plaanitakse ehitada 10 kämpingumaja

maintext:
Ansekülas asuvale mereäärsele Vallimaa kinnistule võib tulevikus kerkida kümme kämpingumaja ja administratsioonihoone.
Salme valla ehitus- ja maanõunik Jüri Kluge ütles, et kämpingu rajamise soov on mandril elaval Evelin Põllul, kelle juured ongi Ansekülas. Kämpingu plaanib ta rajada oma vanaema maatükile.
Kluge rääkis, et Põllul on soov püstitada kümmekond kämpingumaja, igaühes kaks kuni neli magamiskohta. Majakeste üldpindala on kuni 20 ruutmeetrit. Projektis on ette nähtud ka administratiivhoone, mille üldpind on 60–70 m2. “Selline on plaan, aga kas see realiseerub, seda ei oska veel öelda,” tähendas Kluge. “Ju kuuleb, mis vastus keskkonnaametilt tuleb,” lisas ta.
Kluge sõnul on koostatud keskkonnamõjude eelhinnang, mis on keskkonnaametist läbi käinud ja sealt paluti tellida eksperthinnang mõnelt ornitoloogilt. Seda seepärast, et kõnealuse kinnistu läheduses asub merikotkapesa. Eksperthinnang on ka tehtud ja keskkonnaametile saadetud. “Nüüd ootamegi, kas tuleb kooskõlastus,” nentis Jüri Kluge.
Valla ehitus- ja maanõuniku kinnitusel ajab arendaja asja väga konkreetselt ja otse. Seega on lootust, et ühel hetkel saab kämpinguplaan ka teoks.


description: Uue valitsuse plaan kehtestada maakonnaliinidel tasuta bussisõit ei laiene siiski parvlaevasõidule, ehkki ka laevaliinid on sisuliselt maakonnaliinid. Samas on aga piletiostu kontrollsüsteemis auk, mis võimaldab ebaausatel reisijatel tasuta sõita. Maakonnasiseste […]

title: Tasuta parvlaevapileteid valitsus esialgu ei kavanda

maintext:
Uue valitsuse plaan kehtestada maakonnaliinidel tasuta bussisõit ei laiene siiski parvlaevasõidule, ehkki ka laevaliinid on sisuliselt maakonnaliinid. Samas on aga piletiostu kontrollsüsteemis auk, mis võimaldab ebaausatel reisijatel tasuta sõita.
Maakonnasiseste tasuta bussiliinide kõrvale tasuta parvlaevaühendust või riigisisest rongi- ja lennuühendust ei tule, sest selleks pole riigieelarves raha.
“Täna on laual maakonna bussiliinide täismahus doteerimine ehk siis liinide tasust vabaks muutmine. Meie eesmärk on muuta esmalt maakonnasisesed bussiliinid tasust vabaks. Tänase seisuga ei ole riigieelarves vahendeid maakondade vaheliste liinide tasust vabaks muutmiseks, sama seis on maakondade vahelise praamiliikluse korraldamisega,” põhjendas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) avalike suhete nõunik Mihkel Loide ERR-ile.
“Need suunad on õiged ja tuleb tulevikus kindlasti ära teha, kuid täna selle jaoks vahendeid veel ei ole.”
Samas ei suuda parvlaevalepingu täitmise eest vastutav TS Laevad kogu piletitulu laekumist garanteerida. Süsteemis on auk, mis võimaldab petmist: kui inimene ostab eelmüügist autopileti, peab ta ise deklareerima, mitu inimest autos sõidab.
Kui eelmüügipiletiga auto sadamasse sõidab, tõuseb aga tõkkepuu ise üles ning tee laevale on vaba – üldjuhul ei kontrolli keegi, mitu inimest autos on, on reisijad märganud.
Nõnda on sagedasemad reisijad läbi hammustanud, et pole mõtet maksta mitme reisija eest, kui võib piirduda ka ühega, kuna tõenäosus pistelisse kontrolli sattuda on väike.
Seda praktiseeriti juba Leedo ajal, kes üldse kontrolöre autode vahele ringlema ei saatnud. Selles osas on nüüd sõel isegi tihedamaks läinud.
Lauskontrolli siiski ei tehta, kuid TS Laevade juht Kaido Padar ei nõustu, nagu käiks see osa ärist üksnes aususe peale.
“Sadamates on piletikontrollid, kes vaatavad üle, kui palju on autos sõitjaid. Soovime, et statistika ja aruandlus oleks võimalikult õige ja läbipaistev,” kommenteeris Padar.
Kuna MKM on kontrollikohustuse andnud operaatorfirmale, eeldavad nad ka kontrolli korraldamist.
“TS Laevad teostab riigiga sõlmitud lepingu alusel ka nii kassast kui ka eelmüügist ostetud piletite ja reisijate arvu kontrolli. Ministeeriumil selles osas vedajale etteheiteid pole,” on ministeeriumi ametlik kommentaar.
Tegelikult puudub ministeeriumil aga ülevaade, kas ja kui palju piletitulu ebaausate reisijate tõttu saamata jääb.


description: JÄÄR Tänased planeediseisud annavad sulle jõudu ja teotahet. Suudad teisi oma rõõmsameelsusega innustada. Hea päev lastega tegelemiseks. SÕNN Võimalik, et saad täna ahvatlevaid ja esmapilgul süütuid pakkumisi, kuid enne otsuse […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Tänased planeediseisud annavad sulle jõudu ja teotahet. Suudad teisi oma rõõmsameelsusega innustada. Hea päev lastega tegelemiseks.
SÕNN
Võimalik, et saad täna ahvatlevaid ja esmapilgul süütuid pakkumisi, kuid enne otsuse langetamist vaata kõik plussid ja miinused hoolikalt üle.
KAKSIKUD
Oled täna tavalisest rahulikum ja pikaldasem. Sinu üldine enesetunne on hea, kuid kipud olema laisk ja nii mõndagi vajalikku jääb tegemata.
VÄHK
Sinu tavapärased nostalgilised meeleolud hakkavad taanduma. Muutud tunduvalt realistlikumaks. Teistel on sinuga lihtsam suhelda kui tavaliselt.
LÕVI
Nüüd köidavad sind asjad, mis on kuidagi seotud naturaalse elu ja loodusega. Püüad parandada oma toitumisviise. Hea aeg halbadest harjumustest loobumiseks.
NEITSI
Võimalik, et puutud täna kokku rahaprobleemide ja silmakirjalikkusega. Ole valmis kaitsma oma seisukohti ja jää oma põhimõtetele kindlaks.
KAALUD
Kaldud täna ka tühiseid möödalaskmisi üle dramatiseerima. Muretsed liiga paljude asjade pärast ning kurnad sellega nii ennast kui ka oma lähedasi.
SKORPION
Kipud täna asju keerulisemaks tegema, kui need tegelikult on. Pööra suuremat tähelepanu oma tervisele ja üleüldisele heaolule.
AMBUR
Täna võivad sind tõsiselt häirida kuulujutud. Väldi olukordi, kus võiksid stressi tunda või liigse emotsionaalse pinge tõttu masendusse langeda.
KALJUKITS
Võid täna teiste inimeste suhtes üpriski hoolimatu olla. Samas solvud, kui sinu tegemistele ja soovidele piisavalt tähelepanu ei pöörata.
VEEVALAJA
Võid täna ootamatult teada saada, et sinu selja taga räägitakse hoopis teist juttu kui sinu ees. Võimalik pettumine inimestes, keda oled usaldanud.


description: Veebikeskkonnas Hooandja.ee saab aasta lõpuni toetada Kuressaare muusikakooli, kus soovitakse soetada kaht uut ja korralikku tšellot. Eesmärgiks seatud 755 eurost ollakse aga juba 39 hooandja toel möödutud ja praeguseks on […]

title: Tšellode raha on juba koos

maintext:
Veebikeskkonnas Hooandja.ee saab aasta lõpuni toetada Kuressaare muusikakooli, kus soovitakse soetada kaht uut ja korralikku tšellot.
Eesmärgiks seatud 755 eurost ollakse aga juba 39 hooandja toel möödutud ja praeguseks on koos 800 eurot.
Muusikakooli oodati pikka aega tšellomängijaid ja sel õppeaastal jõutigi eesmärgini. Nimelt sai kool endale uue tšelloõpetaja Annikki Aruväli ja esialgu kaheksa õpilast. Igale lapsele oma pilli saamine oli kooli jaoks aga suur probleem ja seetõttu loodetigi Hooandja abile.


description: Haldusreformi seadus jääb suures osas jõusse, leidis kaasust vaaginud riigikohus. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium märkis täna avaldatud otsuse resolutsioonis, et tuleb rahuldada Kõpu, Juuru ja Tõstamaa vallavolikogu taotlused osaliselt ning […]

title: Haldusreformi vastu seisnud vallad kaotasid kohtulahingu

maintext:
Haldusreformi seadus jääb suures osas jõusse, leidis kaasust vaaginud riigikohus.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium märkis täna avaldatud otsuse resolutsioonis, et tuleb rahuldada Kõpu, Juuru ja Tõstamaa vallavolikogu taotlused osaliselt ning tunnistada haldusreformi seaduse paragrahv 24 lõike 1 teise lause osa „kuid mitte rohkem kui 100 000 euro ulatuses“ põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks, vahendas BNS.
Ülejäänud osas jätta 26 omavalitsuse volikogude, teiste hulgas Pöide ja Leisi taotluse rahuldamata.
Kohtusse pöördunud olid vaidlustatud haldusreformi seaduse paragrahvid 3, 4 lõige 1, paragrahv 7 lõiked 4 ja 5, paragrahv 8, paragrahvid 9-13, paragrahv 20 lõige 1 osas, milles ei nähta ette ühinemistoetust vabariigi valitsuse poolt algatatud haldusterritoriaalse korralduse muutmisel, paragrahv 24, paragrahv 28 punkt 2 ning vabariigi valitsuse poolt menetluse algatamata jätmise ja menetluse lõpetamise puhul HRS-s muude erandite kehtestamata jätmine lisaks paragrahv 9 lõigetes 2 ja 3 sisalduvatele.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas vaidlustatud sätetest põhiseadusvastaseks ja kehtetuks haldusreformi seaduse paragrahv 24 lõike 1, mis näeb ette, et vabariigi valitsuse algatatud ühinemise kulude ülempiir on 100 000 eurot. Kuna haldusterritoriaalse korralduse muutmine on riigielu küsimus, nõuab põhiseadus, et sellega seotud kulud peab täies ulatuses kandma riik. Muus osas jättis riigikohus taotlused rahuldamata.
Riigikohus leidis, et põhiseadus lubab muuta omavalitsusüksuste piire, kui see ei toimu meelevaldselt ning kolleegiumi hinnangul haldusreformi seadus meelevaldsuse keeldu ei riku. Haldusterritoriaalse korralduse muutmine on ette nähtud seaduses, mis on korrakohaselt vastu võetud ja mille sätted on hoolimata keerukusest ka piisavalt mõistetavad.
Kohaliku omavalitsuse haldusterritoriaalse korralduse muutmise eesmärk on parandada omavalitsusüksuste võimekust osutada avalikke teenuseid ja selline eesmärk on põhiseadusega kooskõlas. Omavalitsusüksuste osutatavad teenused on seotud põhiõiguste ja –vabadustega, mille kaitsmine on riigivõimu kohustus.
Kolleegiumi arvates aitab haldusreformi seadus nimetatud eesmärki saavutada, kuna eeldatavasti suudavad suuremad omavalitsusüksused neile pandud ülesandeid paremini täita kui väiksema elanike arvuga omavalitsusüksused. Seejuures on seadusandjal riigi territooriumi haldusjaotuse kehtestamisel suur otsustusruum ja kohtuvõim ei saa asuda seadusandja asemel valima, milliseid haldusterritoriaalse korralduse muutmise kriteeriume eelistada.
Kolleegium selgitas lisaks, et 5000 elaniku kriteerium ei ole ainus, mida haldusterritoriaalse korralduse muutmisel arvestada tuleb. Seadus võimaldab valitsusel jätta ka alla 5000 elanikuga omavalitsusüksus ühendamata, kui selleks on kaalukad põhjused.
Riigikohus tõdes, et haldusreformi seaduses ette nähtud tähtajad on küll lühikesed, kuid ei ole ebapiisavad selleks, et omavalitsusüksused saaksid teha ühinemise jaoks vajalikud toimingud ja otsustused, sealhulgas volikogude 2017. aasta valimistega seotud toimingud. Omavalitsusüksustel on võimalik esitada valitsuse algatatud ühinemise kohta põhjendatud arvamus, mis tagab neile põhiseaduses nõutud ärakuulamisõiguse.
Kuna haldusterritoriaalne reform toimub vahetult enne kohaliku omavalitsuse volikogude 2017. aasta valimisi, võib see tekitada põhiseaduslikke probleeme valijatele ja valitavatele, kuid nende õiguste kaitseks ei saa omavalitsusüksused riigikohtusse pöörduda.
Põhiseadusega ei ole vastuolus kolleegiumi arvates ka see, et omavalitsusüksusi koheldakse ühinemise rahastamisel erinevalt sõltuvalt sellest, kas ühinemise algatavad omavalitsusüksuste volikogud või vabariigi valitsus. Selliseks erinevaks kohtlemiseks on põhiseaduspärane põhjus – soodustada omavalitsusüksuste volikogusid ühinemist algatama.


description: Andi Noot jooksis laupäeval Tartu ülikooli spordihoones toimunud kergejõustikuvõistlusel 2000 m jooksus uue Eesti siserekordi 5.07,22, parandades senist tippmarki 5 sekundiga. “Eesmärk oli joosta Eesti siserekord 2000 m distantsil ja […]

title: Andi Noot parandas 2000 meetri jooksu Eesti siserekordit

maintext:
Andi Noot jooksis laupäeval Tartu ülikooli spordihoones toimunud kergejõustikuvõistlusel 2000 m jooksus uue Eesti siserekordi 5.07,22, parandades senist tippmarki 5 sekundiga.
“Eesmärk oli joosta Eesti siserekord 2000 m distantsil ja mitte sekundiga, vaid tahtmine oli see ikka korralikult ära purustada,” tunnistas varem Kaur Kivistikule kuulunud rekordi 5.13,75 ületanud Andi Noot.
“Samas kiita ei tohi, aga tulemus peab meeldima. Alati saaks kõiki asju paremini, kuid sees joostud 5.07 on sümpaatne aeg.”
Nooda sõnul tuleb sellesse tulemusse suhtuda realistlikult, sest loevad ainult olümpiadistantsid ja seepärast keskendub ta edaspidi kindlasti 1500 m distantsile.
“Hetkel olen veel treeningtsüklis ning vorm ei ole kõige teravam,” lausus jooksumees. “Tegelikult hakkavad sisehooaeg ja tugevad võistlused Euroopas alles jaanuari keskpaigast, nii et sinnani hoian mahte üleval ja teen veel tugevalt trenni. Peaeesmärk on sise-EMi 1500 m norm, mis on 3.44.”


description: Mitmevõistleja Rauno Liitmäe (pildil) asub uuest aastast õppima ja treenima Ameerika Ühendriikide ülikoolis University of Missouri või nagu kohalikud seda hellitavalt kutsuvad – MIZZOUs. “USA-sse õppima ja sportima minek on […]

title: Rauno Liitmäe läheb õppima ja treenima USA-sse

maintext:
Mitmevõistleja Rauno Liitmäe (pildil) asub uuest aastast õppima ja treenima Ameerika Ühendriikide ülikoolis University of Missouri või nagu kohalikud seda hellitavalt kutsuvad – MIZZOUs.
“USA-sse õppima ja sportima minek on olnud minu unistus juba pikemat aega,” tunnistas Rauno Liitmäe. “Mõte käis peast läbi ka enne gümnaasiumi lõpetamist, kuid toona piirdus asi kirjavahetuse pidamisega teatud ülikoolidega. Tagantjärele mõistan, et ei olnud toona selliseks elumuutuseks veel valmis. Kui möödunud suvel MIZZOU spordijuhtkonnaga suhtlema hakkasin, siis eristusid nad teistest ülikoolidest mäekõrguselt, peamiselt just oma entusiastliku ja positiivse ellusuhtumise tõttu. Mõistsin, et nüüd on aeg oma “American Dream” ellu viia. Sügisel allkirjastasimegi stipendiumipaberid.”
Rauno Liitmäe asub õppima magistrieriala nimetusega global public affairs ehk rahvusvahelised avalikud suhted. Eriala valikul lähtus ta soovist, et suudaks ühel päeval teha mehetegusid spordimänedžeride maailmas. Tallinna ülikoolist omandatud õigusteaduse bakalaureusekraad on ka sellel teel oluline alustala.
Õpingud kestavad USA-s kaks aastat ehk 2018. aasta lõpuni, kuid esimese reisi tagasi kodusaarele võtab Rauno Liitmäe ette juba 2017. aasta juunis. “Loodan eeloleval suvel lõpuks läbi teha oma esimesed tuleristsed Saarte mängudel, mis toimuvad seekord Gotlandi saarel. Eks näis, mis uus aasta toob,” märkis ta.


description: Viidumäel jätkub täna südaööl aastakümnete pikkune traditsioon, mille kohaselt võtab osa külaelanikke uue aasta vastu maakonna kõrgeimas külastamiseks avatud paigas, Viidumäe vaatetornis. “Kui uus aasta algab, siis ümberringi hakkavad ilutulestikud […]

title: Viidu elanikud võtavad uue aasta vastu taeva all

maintext:
Viidumäel jätkub täna südaööl aastakümnete pikkune traditsioon, mille kohaselt võtab osa külaelanikke uue aasta vastu maakonna kõrgeimas külastamiseks avatud paigas, Viidumäe vaatetornis.
“Kui uus aasta algab, siis ümberringi hakkavad ilutulestikud järjest pihta,” kirjeldas Viidu külavanem Janno Tuulik (fotol) merepinnast enam kui 70 meetrit kõrgemal asuva Viidumäe torni tipust avanevat vaatepilti aastavahetust tähistavale Saaremaale.
Vaatetorni paistavad kätte Kuressaares, Kärlal, Kihelkonnal ja Salmel taevalaotusse lennutatud raketid, nagu ka kogu lääneranniku külade ilutulestikud. Kõige kauem kestab tornist 20 km kauguselt paistev Kuressaare ilutulestik, mis paneb Saaremaa pealinna sätendama ja särama.
Tuuliku sõnul käib vaateplatvormil uue aasta saabudes alati ringi üks vahuvein. “Meeleolu on sõbralik, surutakse kätt ja kallistatakse,” sõnas külavanem. “Eks seal teinekord ole tuuline ja siis väga mõnus ei ole,” lisas ta.
12 aastat Viidul elanud Marju Zirk on koos elukaaslase Ain Vammuse ja lastega ühed kõige usinamad aastavahetusel torni ronijaid. “Kõige rohkem on meelde jäänud üks täiskuupaistes aastavahetus, kus lumi maas sätendas nii eredalt, et torni minekuks ei olnud taskulampi vajagi,” meenutas Zirk.
Paljude jaoks tekitab tõusmine avatud sõrestikuga vaatetorni kõhedust, ent Marju sõnul kujutab ta mööda treppe tõustes endale seinad ümber, justkui võtaks samme mõnes mitmekorruselises hoones.
“Ma ei vaata üles ega alla, vaid ainult enda kõrgusele,” sõnas Zirk, osutades, et ülesminekust keerulisem on allatulek. “Kes väga kõrgust kardab, tuleb, selg ees, alla, meie tuleme ikka õigetpidi,” lisas ta.
Torni on Marju tõusnud nii suure libedaga (paned paksud kindad kätte!) kui ka tiheda udu ja pilvisusega. “Kuigi näha ei ole tegelikult peaaegu midagi, siis lähed lihtsalt selle teadmisega, et oled igal aastal käinud,” selgitas ta.
Marju pere on aastavahetusel torni kaasa võtnud ka oma kaks last. “Alguses viisime nad üles kaenla all, aga nii kui oma jalg tatsuma hakkas, ronivad juba ise,” rääkis Marju Zirk, kelle lastest vanem on 10 ja noorem 5 aastat vana.
Viidu küla elaniku Priit Lindau sõnul saab Viidu küla rahvas aastavahetusel traditsiooniliselt kokku vaatetorni all ja ehkki kümmekond inimest võtab vaevaks torni tõusta, tähistab enamik inimestest uue aasta saabumist siiski torni all. Priidu abikaasa Rita Lindau tunnistas, et tema aastavahetusel torni minna ei julge, vaid võtab uue aasta vastu torni jalamil. “Olen suvel end mõne korra kokku võtnud ja siis külalistega koos seal ära käinud,” rääkis ta.
VAATETORN


description: * Ansekülla plaanitakse kämpingut * Tõllu toob Poolast koju saarlasest kapten * Vald peab kolemaja enda omandisse võtma * Kärla rahvamaja sarikapeol maeti Ferdinand maha! Lisaks palju ilusat jõululugemist Print […]

title: Homses, 23. detsembri Saarte Hääles!


description: Kuressaare Perekodu lastele tegid jõuludeks kingituse TTÜ Kuressaare kolledži tudengid ja hakkajad noored mehed.   Kolledži tudengid korraldasid möödunud nädala lõpus heategevusliku õnneloosi ja müüsid omavalmistatud küpsetisi nii Saare Selveris […]

title: Perekodul heategijaid jagub

maintext:
Kuressaare Perekodu lastele tegid jõuludeks kingituse TTÜ Kuressaare kolledži tudengid ja hakkajad noored mehed.
Kolledži tudengid korraldasid möödunud nädala lõpus heategevusliku õnneloosi ja müüsid omavalmistatud küpsetisi nii Saare Selveris kui ka Aurigas. Müügiga koguti 729 eurot, mille eest saab Kuressaare Perekodu soetada suhtlustahvli ja täiendada selle kasutamiseks vajalikku pildikogu. Suhtlustahvel on mõeldud lastele, kes end verbaalselt väljendada ei saa.
Eile külastasid Perekodu aga Ott Logvinov ja Heigo Näälik, kes tõid lastele mandariine, kohukesi, komme ja väikesed kingipakid. Saarte Häälele ütles Ott Logvinov, et esmalt pöördus ta päevakeskuse poole ja sealt suunati ta juba Perekodusse. “Juhataja ütles, et neil on kakskümmend kolm last, tahtsime igaühele natuke meelehead teha,” märkis ta. Logvinov lisas, et toetust kingipakkide jaoks küsiti ka mitmelt ettevõttelt. Heategevusega on noormeestel plaanis jätkata ka järgmiste jõulude ajal.
Kuressaare Perekodu juhataja Janne Tamme sõnul tekitab see väga sooja tunde, et neid on märgatud. «Märkajaid ja aitajaid on,” kinnitas ta, lisades, et neid jagub nii jõuluaega kui ka tervesse aastasse. Püsivatest heategijatest tõi Tamm välja perekond Pruuli. “Nemad teevad lastele tavaliselt elamuskingituse – toreda päeva kuskil,” selgitas ta, viidates, et abi on mitmesugust. Samuti on perekodu lapsi alati kutsutud Angla tuulikumäe külastuskeskusse jõulumaale. “Üritusi ja tegemist on meil siin jõulude ajal palju,” kinnitas Tamm, lisades, et üksikuna Perekodu lapsed end jõulude ajal kindlasti tundma ei pea.