authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann
Elmar Ots

title: Miks satuvad Eesti teedele käpardjuhid?

maintext:
Miks satuvad Eesti teedele käpardjuhid? (1)
Lemmi Kann, Elmar Ots
„Kas autokoolist tulevate käpardjuhtide aeg saab kunagi ka lõpuks läbi?” küsib eelmise nädala Autoleht. Maanteeameti Haapsalu teenindusbüroo juhataja Mati Terepingi (fotol) sõnul oleneb see suuresti ka juhilubade taotlejast endast.
„Mida selleks tegema peab, et noor inimene õpiks liikluses kaasa mõtlema ja teadlikult õigeid otsuseid tegema, selle asemel et autokool treenib ta kõigest sõidueksamit läbima ja tegelikult vajalikud oskused peab algaja omandama hiljem omal käel katse-eksituse meetodil?” püstitas Autolehe toimetaja Elmar Ots küsimuse.
Läbikukkujaid rohkem
Autolehe loos nenditakse, et juhikoolitus on nii autokoolide kui ka võimude hinnangul jõudnud tõsisesse kriisi. Autokooli lõpetanu saab aina harvemini esimesel katsel hakkama maanteeameti (MNT) sõidueksamiga. On ju sõidupraktikat vähe ning oluliste juhitarkuste õpetamise ja liiklusalase mõtlemisvõime arendamise asemel üritab autokool treenida õppurit hakkama saama tihtilugu vaid sõidueksamiga. Statistika aga näitab, et koolid ei tule isegi selle küsitava ülesandega enam kuigi tulemuslikult toime.
Kui 2015. aasta esimeses veerandis sooritas MNT sõidueksami esimesel katsel keskmiselt 61,4 protsenti eksamineerituist, siis tänavu on see skoor kahanenud 57,4 protsendini. Eksamile minnakse tihtilugu liiga vähese ettevalmistusega, nentis MNT eksamiosakonna juhataja Toivo Kangur B-kategooria juhiloa hankijate kohta rahvusringhäälingule juba mitu kuud tagasi.
„Üks osa eksamist sõidetakse asulavälisel teel ja suurema kiirusega. Tõepoolest on olnud juhtumeid, kus eksamineeritav väidab, et ta on käinud asulavälisel teel (sõitu õppimas) kas ühe tunni või paar tundi, aga rasked õnnetused juhtuvad just asulavälisel teel,” selgitas Kangur Autolehele.
Sellise „ettevalmistuse” puhul pole mingi ime, kui maanteel koguneb veoki taha kümnest või enamast sõiduautost koosnev kolonn, sest paljud juhid lihtsalt ei oska või julge aeglasemalt liikujast mööda sõita. Rääkimata elementaarseist eksimustest tulede kasutamisel (aina enam on neid, kes sõidavad ööpäev läbi päevatuledega) ja nende ümberlülitamisel (kaugtuli lülitatakse lähituleks juba siis, kui vastusõitja ilmub silmapiirile), võimetusest mõista liiklusreguleerija märguandeid ja paremakäereeglit, suutmatusest hoida ühtlast sõidukiirust jne.
MNT eksamiosakonna juhataja asetäitja Tarmo Vanamõisa kinnitas Autolehele, et amet on eksamikeskuse loomisega seoses võtnud tähelepanu alla eksamikvaliteedi ja seeläbi ka noorte autojuhtide taseme tõstmise ning midagi on ses vallas ilmselt lõpuks muutumas.
Vähe õppesõitu
Mati Tereping nentis, et kindlasti on eksam pingeline situatsioon, kus ka rahuldava sõiduoskusega lubadetaotleja närvid võivad vingerpussi mängida. „Aga kui närv veab alt rahulikus, eksamineerija kontrollitud olukorras, mis siis saab, kui liiklusohtlik situatsioon tekib reaalsuses?” Lahendus on Terepingi sõnul üks: harjutada, harjutada, harjutada, kuni juht on endas kindel.
Sõidueksamil asulavälistel teedel nõuab eksamineerija alati, et juht oleks võimeline sõitma kiirusega 90 km/t, mis peaks tagama, et ta ei tekita teistes juhtides tungi temast mööda sõita. „Möödasõit on ohtlik manööver. Kui sõita maanteel näiteks kas või 60ga, mis võib tunduda ju ohutu kiirus, kutsub see tegelikult esile potentsiaalselt ohtliku manöövri,” selgitas Tereping ja lisas, et seepärast pole ka 80 km/t hea mõte. Üks endine sõiduõpetaja aga sedastas konkreetselt: kui sa ei julge sõita 90 km/t, siis ära autoga maanteele roni!
Tereping nentis, et loomulikult võiks autokoolides asulavälist sõitu rohkem harjutada. Siin on paraku üks „aga”. „Kujutage nüüd ette, kui autokool ütleb, et teistes autokoolides on 20 kohustuslikku sõidutundi, meil on 40, aga te peate selle eest maksma 1200 eurot 600 euro asemel. Millisesse autokooli inimesed lähevad?” Niisiis võib autokool küll soovitada võtta rohkem sõidutunde, aga kuni kohustuslike sõidutundide hulka seadusega ei suurendata, üritatakse ikka vähemaga läbi saada ja näidatakse näpuga: näe, autokool tahab raha välja pressida! Tavaliselt järgneb sellele pettumus, kui sõidueksamil läbi kukutakse. Ikkagi leidub ka siis neid, kes lisatunde võtmata lähevad korduseksamile õnne proovima – äkki õnnestub.
„No ei õnnestu ilma harjutamata! Inimene, kes esimest korda istub rooli alles autokoolis, ei saa sõitu 20 tunniga selgeks!” rõhutas Tereping ja lisas, et ka inimeste arusaamine sõiduoskusest on väga erinev. Ta tõi näite ühest markantsest juhtumist, kus pahane noor ema kuulutas pärast kolmandat korda eksamil läbi kukkumist, et talle peaks ikkagi juhiloa kätte andma, sest tal polegi vaja rohkem sõita, kui lapsed lasteaeda viia ja ära tuua.
Teine muudatus, mida Tereping näha tahaks, on küllaldane libedakoolitus juba sõiduõppe ajal. „Lõppastme libedakoolitust tehakse praegu siis, kui kodanikul on esmased juhiload juba käes. Selle 45 minuti libedasõiduga, mis praegu algõppes on, jõuab ainult platsile sõita, hoo üles võtta ja kaks korda pidurdada – üks kord ABS-iga ja teine kord ilma. Neile, kes liikluses kahe aasta jooksul ellu jäävad, hakatakse siis libedasõitu õpetama,” kirjeldas Tereping olukorda.
Kuni riiklikul tasemel sõiduõppes muudatusi ei tehta, peaksid alustavad autojuhid aga ise rohkem sõiduõpetajatega kaasa mõtlema ja kõik legaalsed võimalused oma sõiduoskuste arendamiseks ära kasutama. „Sellest ju sõltub kogu meie liikluskultuur ja inimeste elu.”


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Erihooldekodud lasevad hoolealused vabadusse
Tarmo Õuemaa
Liina Lanno, Katrin Tsuiman ja Indrek Sooniste. Foto Arvo Tarmula
Lähiaastatel suletakse suur osa psüühiliste erivajadustega inimeste hoolekandeasutustest ja hoolealused asustatakse tavakorteritesse. Haapsalus eile peetud seminaril arutati, kuidas seda võimalikult valutult teha.
„Umbes 11 protsenti Eesti elanikest on puudega. Neist 28 protsendil on psüühikahäire või vaimupuude. Tänane jutt puudutab 36 436 inimest. Neist 6000 kasutab erihoolekandeteenuseid, neist omakorda 2800 on erihoolekandeasutustes,” kirjeldas olukorda sotsiaalministeeriumi hoolekandeosakonna nõunik Katrin Tsuiman. 2800-st veerand on juba väiksemates peremajades, kolmveerand ehk veidi üle 2000 elab veel vanemates haigla-tüüpi asutustes.
2012. aastal ratifitseeris Eesti ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis annab puuetega inimestele õiguse elada kogukonnas ja omada võrdseid valikuid. Kinnised hoolekandeasutused nende põhimõtetega kokku ei käi.
AS Hoolekandeteenused haldab Eesti erihoolekandekeskusi. Läänemaal on neid kaks – vana tüüpi Koluvere hooldekodu ja moodne peremajadega keskus Uuemõisas. Koluvere läheb sulgemisele kui haigla- või ühiselamutüüpi ööpäevaringse järelevalvega hooldekodu läheb sulgemisele. „Pikad koridorid tubadega, igas kaks elanikku,” kirjeldas Hoolekandeteenuste direktor Liina Lanno vana tüüpi erihooldekodu.
Liina Lanno sõnul suletakse Koluvere rohkem kui saja hoolealusega keskus hiljemalt 2019. aastal. Umbes 30 hoolealust, kes iseseisvalt hakkama ei saa, kolivad loodavasse keskusse Lihulas. Suurem osa ülejäänuist läheb oma koduomavalitsustesse.
Neile psüühiliste erivajadusega inimestele, kes saavad iseseisvalt hakkama, otsib Hoolekandeteenused korterid.
Omavalitsuselt oodatakse tugiisikut ja päevakeskust. „Kogukonda minek on keeruline. Ma ei räägi ainult meie endi hooelalustest, kes ei ole harjunud keeldudeta elama. Kogukondades on vastuseis, „ainult mitte minu tagahoovis”-sündroom. Lanno sõnul on hoolealuste peremajadesse kolimine seni olnud väga edukas. „Ainult kahel autistil 550st on tekkinud tagasilöök,” ütles ta.
Korteritesse on Eestis kolitud umbes 50 hoolealust, neist seni on halvasti läinud ühel. „Tal läks väga hästi, leidis töö ja sai hakkama, aga ta hakkas seda edu pidude ja alkoholiga tähistama,” rääkis Liina Lanno.
Seminari korraldanud erihoolekandeteenuste pakkujate liidu juht Indrek Sooniste tutvustas Kanada kogemust, kus psüühilise erivajadusega inimesed koliti kogukondadesse 1990. aastatel ja tõdes, et probleemid on igal pool ühesugused ja sarnased pagulaste sulandamisega. Tekivad kodanikuliikumised, mis võitlevad selliste inimeste oma naabrusesse elamaasumise vastu.
„Minu eesmärk on, et meie elus oleks rohkem puudega inimesi. Siiani on nad ikka teiste silme alt ära peidetud,” ütles Tartu vaimse tervise hooldekeskuse juhataja Sooniste.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Neli ideed Läänemaalt konkureerivad Ajujahil
Urmas Lauri
GreenCube soovib tootma hakata kokkupandavad hooned kriisipiirkondadesse. Foto: Urmas Lauri
Tänavu esitati Ajujahile 309 ideed, Läänemalt on konkureeerimas neli ideed.
Enamus ideedest tuli Tallinnast (106) või Harjumaalt (78). Tartumaalt esitati 58, Pärnumaalt 16, Võrumaalt 6, Saaremaalt 5, Ida-Virumaalt 4, Jõgevamaalt 4, Järvamaalt 4, Läänemaalt 4, Raplamaalt 4, Viljandimaalt 4, Valgamaalt 3, Lääne-Virumaalt 2 ja Põlvamaalt 2 ideed. Hiidlased ei esitanud ühtki ideed. Üheksa idee esitajat jätsid elukoha märkimata.
Kõikidest ideedest pärineb 121 info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, 47 tööstuse ja disaini, 40 turismi- ja teenusmajanduse, 36 sotsiaalse ettevõtluse, 28 tervise ja biomeditsiini, 20 loomemajanduse ning 17 energeetika ja keskkonna valdkonnast.
Kõik sada edasipääsejat selguvad hiljemalt 9. novembriks.
Läbi häkatonide ja Ajujahi pitchide on juba selgunud kümme edasipääsejat, muuhulgas on selgunud ka neli Top30 meeskonda.
Eesti suurima äriideede konkursi ellukutsuja on EAS, partner SEB ja suurtoetaja Elisa. Ajujahi elluviimist rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest.
Ainus kord, kui Ajujahile saadeti rohkem ideid kui tänavu, oli 2009. aastal.
Ajujahil osalevad läänlased
Narkootilisi aineid tuvastav joogikõrs
Nutika kõrre tiim soovib hakata tootma narkootilisi aineid tuvastavaid joogikõrsi, mis võimaldaks ennetada seksuaalkuritegusid.
GreenCube
GreenCube soovib hakata tootma kokkupandavad hooned kriisipiirkondadesse, mis toimetatakse sihtkohta merekonteinerites. Looduskatastroofid või sõjad tekitavad kriisipiirkondi, kus on suur hulk inimesi peavarjuta. Seega on oluline, et turul oleks pakkumine võrdlemisi madala kuluga lihtsasti kokkupandavaks peavarjuks, mis oleks ühtlasi ka inimväärikas keskkond.
Digitaalne gaasipedaal
Digitaalne gaasipedaal on instrument, mis paigaldatakse auto gaasipedaali külge, ning mis ise automaatselt kontrollib, et auto ei ületaks lubatud sõidukiirust.
See teater
See teater soovib hankida muusikaürituste korraldamiseks valgus- ja helitehnikat.


authors:
Lääne Elu
Mati Seppi

maintext:
Rahvastepalliturniiri võitsid Noarootsi ja Lihula koolid
Mati Seppi
Rahvaste pall. Foto: arhiiv
Läänemaa koolispordiliidu meistrivõistlustel 4.-5.klasside rahvastepallis osales tänavu arvukalt võistkondi. Kohal olid kuue kooli tüdrukud ja kümne kooli poisid.
Haapsalu linna algkooli kehalise kasvatuse õpetajate juhendamisel toimusid võistlused kiirelt ja ladusalt.
Tüdrukud mängisid turniirisüstemmis, kus kõik koolid kohtusid omavahel.
Kindlalt võidult võidule sammus Noarootsi põhikooli tüdrukute esindus. Vastastele geimigi loovutamata saadi viis võitu ja tuldi esikohale. Teise koha sai nelja võidu ja ühe kaotusega Haapsalu linna algkool (õpetaja Kadri Kaljuvere) ja kolmanda koha Ridala põhikooli tüdrukud (õpetaja Pille Raudsepp).
Võitnud Noarootsi põhikooli tüdrukute võistkonnas mängisid Anne-Mai Melles, Kätlin Kärp, Carolin Uusma, Kretlin Tuul, Grete Sallo, Birgit-Liis Liiva ja Karin Oresk. Õpetaja Silver Schönberg.
Poiste turniiril alustati mänge kahes alagrupis, mille paremad pääsesid medalimängudele.
Kolmanda koha mängus võitis Noarootsi põhikool (õp.Silver Schönberg) tulemusega 2:1 Haapsalu linna algkooli (õp. Laine Küttim).
Esikohta otsustanud mängus suutis algrupis saadud kaotuse Paliverele (õp.Väino Munskind) revanžeerida Lihula gümnaaium, võites tasavägise mängu tulemusega 2:1.
Lihula gümnaasiumi poiste võistkonnas mängisid Andero Polberg, Henry Põld, Marten Põld, Randy Põld, Siim Urb, Virgo Vallik, Markus Sõber ja Martin Mägist. Õpetaja Kristi Kangur.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Üle saja noore arutasid osaluskohvikul noori puudutavatel teemadel
Kristjan Kosk
Osaluskohvikul kohtusid noored kohalike otsustajatega. Foto: Birgit Aljaste
Neljapäeval Haapsalu kutsehariduskeskuses peetud osaluskohvikul arutasid ligi 120 inimest üle kogu Läänemaa noori puudutavatel teemadel.
„Rääkisime noorte vaimsest tervisest ja mõnuainete kasutamisest, viiest koolivaheajast, magamata öödest ja loomulikult haldusreformist,” ütles osaluskohviku peakorraldaja Birgit Aljaste.
Aljaste nentis, et kõige rohkem näitasid noored huvi üles haldusreformi teemalisel arutelul. „Noored tunnistasid, et neile meeldib, et ühinemislepingutesse on sisse kirjutatud ka noortele suunatud arendused,” teatas Aljaste. Ta jätkas, et üldiselt näevad noored haldusreformis pigem kasu kui kahju, kuid neile jääb segaseks, millised saavad olema konkreetselt neid puudutavad muutused. Noored ootavad ja soovivad, et neid sel teemal rohkem informeeritakse.
Aljaste märkis, et heaks eeskujuks on Lihula vald, kus noorte sõnul on sealne õpilasesindus vallas toimuvaga hästi kursis ja sellest tulenevalt liigub info edasi ka teistele noortele.
Veel leidsid noored, tänapäevases võimalusterohkes ühiskonnas on oluline seada endale eesmärgid ja nendele vastavalt valida tegevusi, mis neid eesmärke täiendaksid. „Noored peavad õppima ütlema „ei”, sest kõike lihtsalt ei jõua ära teha,” selgitas Aljaste.
Aljaste hinnangul on noorte kaasamine otsustamise protsessi väga oluline. „Kui noored näevad, et nende ettepanekuid kuulatakse ja teostatakse, on nad valmis suurema tõenäosusega tulevikus kodukoha arengusse panustama,” ütles Aljaste. Ta lisas, et kasvava välismaale õppima ja elama suundumise trendi vähendamises on noorte kaasamisel oluline roll.
Osaluskohviku formaat on loodud selleks, et noored ja otsustajad erinevalt aladelt saaksid vabalt omavahel suhelda. „Kabinetis kohtudes on õhkkond formaalne ja piiritletud, kuid osaluskohvikul oluliselt pingevabam,” sõnas ta.
Osaluskohvikul arutlesid noortega Ridala põhikooli direktor Milve Viigand, Haapsalu kutsehariduskeskuse haridustehnoloog Airi Aavik, Cynne Põldäär Läänemaa arenduskeskusest, Karin Streimann Tervise arengu instituudist, Kristjan Tedremaa Eesti noorteühenduste liidust, Ridala valla kultuuri- ja haridusnõunik Maire Vilbas ja Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus.
Osaluskohvikud peeti sellel ja eelmisel nädalal kõigis Eesti maakondades. Kokku osales osaluskohvikutel üle 1500 noore üle terve Eesti.


authors:
Lääne Elu
Edward Lucas

maintext:
Edward Lucas: USA valimised: kahju on juba sündinud
Edward Lucas / BNS
Kes USA presidendivalimisi ka ei võidaks, on nii kodus kui ka võõrsil suur kahju juba sündinud. Ühendriikides on hävitatud usaldus poliitilise süsteemi ja kaaskodanike terve mõistuse vastu.
Hillary Clintoni toetajad tõrvavad Donald Trumpi leeri tema halvimate omaduste – seksistlik, rassistlik, ebaaus, ennast imetlev, võhiklik – põhjal liiga kergekäeliselt “taunimisväärseteks”.
Härra Trumpi toetajad näevad omalt poolt proua Clintoni poolehoidjaid moraalselt eksiteele sattunutena: kuidas saate te hääletada kellegi poolt, kes nii hoolimatult valetab ja petab? Enamgi veel, riik vajab selgelt ja meeleheitlikult muutusi. Status quo kandidaat on väljakannatamatu.
Ka meie Euroopas oleme kaotajad. Kui maailma tähtsaim demokraatia viib sellisel moel – kahtlasest rahast, valedest ja räpastest trikkidest nõretavana – valimisi läbi, ei ole tegemist enam vaba maailma usutava liidriga. Kui valimistulemus peaks olema ebaselge või leidma vaidlustamist, on oodata veelgi suuremat kahju.
Kahju ei ole siiski ainult sümboolne. Euroopa julgeolek sõltub ülekaalukalt Atlandi teiselt kaldalt lähtuvast praktilisest juhtimisest. Iga sõjalise kriisi korral meie piiridel vajame USA diplomaatilist kaalukust, finantssanktsioone, luuret, logistikat, sõdureid, tuumarelvi – peaaegu kõike, mida Ühendriikidel on pakkuda.
Miski sellest ei ole enam tagatud. Härra Trump lasi veel enne USA presidendiks saamist käiku retoorilise kirve. Tema sünge, nullsummamängul põhinev maailmavaade käsitleb suhteid läbinisti tehingulistena. Arusaam inimelude ja rahaliste kulutuste hinnaga ühisel ajalool toetuvate ühisväärtuste kaitsmisest on talle sama võõras kui õigeaegselt arveid tasuv firma.
On tõenäoline, et härra Trumpi presidentuur ei kujuneks nii halvaks, nagu võib järeldada tema avalikest väljaütlemistest. USA institutsioonid – kaitseministeerium ja välisministeerium – ei muutu üleöö. Tema valitsusse ei kuuluks ainult küünikud ja võhikud. Oletatav asepresident Mike Pence näib mõnede teiste Trumpi leeri liikmetega võrreldes olevat tõsine isik. Kongress pooldab laialdaselt tugevate Atlandi-üleste sidemete säilitamist.
Ent kõige tähtsamad otsused langetatakse tipus. Kui Vladimir Putin ohustab mõnda liitlast Euroopas, kas saab ta siis verdtarretavalt kindla telefonikõne Valgest Majast, mis oleks iga eelmise presidendi ametiajal samasuguste tegude eest vältimatult kaasnenud? Me ei saa selles enam kindlad olla. Kogu Ühendriikide julgeolekuaparatuuri muskel on kasutu, kui aju on segaduses.
Proua Clinton pakub välispoliitikas praeguse liini jätkumist, ent kui ta võidab, on ta president senisest nõrgemas ja lõhestatumas USA-s. Ilmselt vaidlustab härra Trump valimistulemuse. Clintoni presidendiaega saadaksid nii isetekitatud kui ka leiutatud skandaalid. Ei tasu unustada ka, et sarnaselt Ühendriikide välispoliitika paremtiivale valitsevad ka vasaktiival isolatsionistlikud meeleolud.
Eurooplasi ootavad ees kõige ohtlikumad kuud ja aastad alates külma sõja kõrgpunktist. Oleme aastaid toetunud USA julgeolekugarantiile ja kui aus olla, pidanud seda iseenesestmõistetavaks. Me oleme laskunud tänamatusse antiamerikanismi, võimendades mõistlikud erimeelsused paranoiliseks pahameeleks (mille peamine näide on “Snowdeni operatsioon” ja selle järelmid). Me oleme kulutanud kaitsele selgelt liiga vähe ja sedagi halvasti.
Teoreetiliselt võiks rohkem kui 500 miljoni elanikuga ja 16 triljoni dollari suuruse SKP-ga Euroopa ise oma julgeoleku eest hoolitseda. Siiski oleks Ühendriikidest maha jäetud tühimiku täitmine kulukas. See võtaks umbes aastakümne ning selleks läheks vaja uusi poliitilisi institutsioone ja visiooniga poliitikuid – Adenauereid, Monet´sid, Schumaneid ja Spinellisid – selliseid, kes ehitasid pärast Teist maailmasõda üles kontinendi lääneosa.
Sellist tahtejõudu ja meelekindlust leidub üldiselt alles pärast rahvas viha ja hirmu tekitavaid sündmusi – kriis või katastroof.
***
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute “Uus külm sõda” ja “Pettus” autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.
Meediaklientidel on Lucase kolumni avaldamise õigus sarnaselt uudistega. Kolumnis esitatavad arvamused, hinnangud ja vaated ei esinda BNS-i seisukohti.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Rahandusministeerium tahab tõsta e-sigarettide maksumäära tavasuitsu tasemele
Toimetanud Tarmo Õuemaa
E-sigaretid. Foto wikipedia
Rahandusministeerium saatis kooskõlastusringile alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning tubakaseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega ühtlustatakse alates 2018. aastast tubaka ning alternatiivsete tubakatoodete (sh e-sigarettide) aktsiisimäärad.
Alternatiivne tubakatoode on seaduse mõttes klassikalistest tubakatoodetest erinev nikotiiniga või nikotiinita toode, mida kasutatakse sarnasel eesmärgil tubakatoodetega – näiteks e-sigarettide täitevedelik, vesipiibutubakat asendavate aurukivide maitsestamiseks kasutatav vedelik, tubaka tahke aseaine (nt aurukivid) ja muud.
„Alternatiivsete tubakatoodete, sealhulgas e-sigarettide mõju tervisele alles uuritakse, kuid esialgsed hinnangud annavad põhjust arvata, et need tooted ei ole tervisele ohutud. Selle tõendamiseks oleks vaja jälgida e-sigareti kasutajate tervise muutusi mitmekümne aasta jooksul. Seetõttu on tervise kaitse ning ennetuse seisukohalt otstarbekas alternatiivsed tubakatooted maksustada sarnaselt traditsiooniliste tubakatoodetega,” põhjendas aktsiisitõusu plaani ministeeriumi pressiesindaja.
Alternatiivsete tubakatoodete aktsiisimäär on eelnõu kohaselt 0,2 eurot tubakavedeliku milliliitri kohta või 0,2 eurot milligrammi kohta, kui toode on geeljas. Tubaka tahke aseaine, nt aurukivide, aktsiisimäär on sarnane suitsetamistubaka aktsiisimääraga, mis on 76,84 eurot kilogrammi kohta. Euroopa Liidu liikmesriikide seas maksustatakse e-vedelikke näiteks Itaalias, Portugalis, Rumeenias, Sloveenias ja Lätis. Viimases on aktsiisimäär diferentseeritud ja maksimaalne määr on Eestis kavandatavast määrast ca 0,1 eurot madalam. Soome ja Ungari alustavad maksustamisega järgmisel aastal. Soome kavandab aktsiisimäära 3 eurot 10 milliliitri kohta. Tarbijale, kes kasutab näiteks 10 milliliitrit tubakavedelikku nädalas, tähendab see lisakulu kuni ca 2,4 eurot nädalas.
Lisaks tõstetakse eelnõuga sigarite ja sigarillode aktsiisimäära läbi kahekomponendise aktsiisimäära kehtestamise. Alates 2018. aastast on sigarite ja sigarillode aktsiisimäär 151 eurot 1000 sigari või sigarillo kohta ja 10% nende maksimaalsest jaehinnast.
Eelnõu väljatöötamine on ette nähtud valitsuse tööplaanis ning selle mõju maksulaekumistele on 2018. aastal ligikaudu 1,2 miljonit eurot.
Eelnõu saadeti tutvumiseks ministeeriumidele ja turuosalistele, kelle ettepanekuid ootab rahandusministeerium kuni 22. novembrini.


maintext:
Nebokat kritiseerib koalitsioonipartnereid nõukogu liikmete kaasuses
BNS
Reimo Nebokat. Foto Urmas Lauri
Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat kritiseerib koalitsioonipartnerite käitumist riigikogu liikmete riigiettevõtete nõukogudest tagasikutsumisel, märkides, et võimuliidu teised osapooled ei soovi teemat arutada.
„Riigikogu poolt on riigi sihtasutuste nõukogudesse nimetatud kümneid riigikogu liikmeid. Rahvusringhääling, hasartmängumaksu nõukogu, tagatisfond, rahvusooper, rahvusraamatukogu, haigekassa, Vene Teater, riigimetsa majandamise keskus, keskkonnainvesteeringute keskus ja kodanikuühiskonna sihtkapital on need näited, kus riigikogu liikmed erinevatest erakondades nõukogudes oma rolli täidavad," rääkis Nebokat.
Tema sõnul onõiguskantsler koos riigisekretäriga pakkunud valitsusele välja lahenduse, mille arutelu jätkatakse järgmisel nädalal. "Lahenduseks on uus nimetamise kord, mille tulemusel nimetataks riigikogu liikmeid riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogudesse riigikogu poolt. Koalitsioonipartnerite soov on õiguskantsleri ja riigisekretäri poolt esitatud kompromissettepanekut mitte arutada. See on pesudoteema, nii nagu selle vaidluse suurust ka Erkki Raasuke nimetanud on," rääkis Nebokat.
Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) esimees Margus Tsahkna kutsus rahandusministri ülesannetes tegutsedes seitse reformierakondlasest riigikogu liiget tagasi seitsme riigiettevõtte nõukogust, kirjutab Postimees.
Sotsiaaldemokraatliku erakonna esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul on ta teinud erakonna teistele ministritele ettepaneku kutsuda nende haldusalade riigiasutuste ja -firmade nõukogudest riigikogu liikmed tagasi.


title: Krahviaed saab pühapäevaks valmis

maintext:
Krahviaed saab pühapäevaks valmis
Kristjan Kosk
Krahviaias on suured tööd lõppenud. Omale kohale tuleb paigutada veel pingid ja prügikastid. Foto: Arvo Tarmula
Alates suvest renoveerimistööde tõttu suletud olnud Haapsalu Krahviaed saab pühapäevaks valmis.
„Lepingu järgi peab ehitaja töödega valmis saama tulevaks kolmapäevaks, kuid suure tõenöosusega saadakse valmis juba pühapäevaks,” ütles Haapsalu linnakeskkonna osakonna juhataja Sirli Vaksmann.
Rekonstrueerimise käigus said Krahviaia teed kivisillutise ja vallikraavi poolne pargiala drenaaži. Peale selle paigaldati infostend, pingid ja prügikastid.
Rekonstrueerimise käigus tasandati ka Vabale tänavale viiva jalgtee kalle. „Nüüd on pääseb ka ratastooliga Krahviaeda palju lihtsamalt,” selgitas Vaksmann.
Ehkki praegu näeb krahviaed räsitud välja, usub Vaksmann, et kevadel kui loodus taas tärkab, näeb Krahviaed taas võrratu välja.
Krahviaia tegi korda Rannavesi Ehitus OÜ.


maintext:
Aasta parima sportlase valimistel saab hääletada Lehise ja Kuuse ning Novosjolovi poolt
Eesti epeenaiskond. PEETER LANGOVITS
Eesti olümpiakomitee iga-aastasel parima sportlase netihääletusel on tänavu parima meessportlase kandidaadiks vehkleja Nikolai Novosjolov. Selles kategoorias on parimad võiduvõimalused siiski jalgpallur Ragnar Klavanil, kes tänavu pääses mängima Inglismaa kõrgliigasse Liverpooli värvides. Samuti on head võiduvõimalused kergejõustiklastel, Rio OMi kangelastel Rasmul Mägil ja Martin Kupperil.
Naissportlase arvestuses on olümüiakomitee tänavu soostunud nimekirja lisama vigursuusatähe Kelly Sildaru, kellele tihedat konkurentsi pakub Eesti uus Kaia Kanepi ehk Anett Kontaveit.
Võistkondade arvestuses on epeenaiskonna liikmeks arvatud ka Katrina Lehis, kes küll Rio olümpianaiskonda ei pääsenud. Koos temaga kandideerivad aasta parima naiskonna tiitlile Julia Beljajeva, Irina Embrich, Erika Kirpu ja Kristina Kuusk. Suurimad võiduvõimalused on selles kategoorias aga ilmselt Eesti võrkpallimeeskonnal.
Hääletada saab siin.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Noot sai Paralepa kohviku aastaks rendile
Andrus Karnau
Ettevõtja Heiki Noot sai Paralepa rannakohviku veel üheks aastaks rendile.
Haapsalu linnavalitsus otsustas eelmisel kolmapäeval, et annab Paralepa rannahoone kohviku veel üheks aastaks rendile ettevõtja Heiki Noodale. Noot tasub aastas renti 200 eurot. Kohviku suurus on 26 m2. Rendileping kestab 1. oktoobrist kuni tuleva aasta septembri lõpuni.
Haapsalu linnavalitsus kirjutas oma otsuses, et Nooda pakutava teenuse kvaliteet oli eelmisel rendiperioodil hea. Linnapea Urmas Suklese allkirja korralduses märgitakse, et linnavalitsusele ei ole teada teisi huvilisi.
Noot võttis kohviku rendile 2014. aasta juunis.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
IRLi ministrite nimed selguvad alles homme
Toimetas Lemmi Kann
Margus Tsahkna. Foto: Arvo Tarmula
Delfi andmetel venib IRL-i ministrikandidaatide kokkuleppimine, sest kaitseministri kohta peavad endale jõukohaseks ja sobivaks nii Margus Tsahkna kui ka Marko Mihkelson.
Keskerakonna ministriportfellid on jaotatud järgmiselt:
– Peaminister Jüri Ratas
– Majandus- ja taristuminister Kadri Simson
– Haridus- ja teadusminister Mailis Reps
– Maaeluminister Martin Repinski
– Regionaalminister Mihhail Korb
SDE ministrid:
– Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski
– Kultuuriminister Indrek Saar
– Välisminister Sven Mikser
– Siseminister Andres Anvelt
– Ettevõtlus- ja majandusarengu minister Urve Palo.
IRL saab kaitse-, rahandus-, sotsiaalkaitse-, keskkonna- ja justiitsministri kohad, kuid pole veel nimesid kinnitanud, vaid on lubanud teha seda esmaspäeval.


maintext:
Turvafirma juht tänas pätti tabada aidanud noormehi meenega (1)
Kristjan Kosk
Kaader videost.
USS Security Eesti Haapsalu piirkonna juht Tiit Moor tänas Haapsalu kaubamajas sinki ja alkoholi varastanud pätti tabada aidanud kahte noormeest meenega. Moor kinkis noormeestele turvafirma logoga termospudeli.
Moor selgitas, et noormeeste julgus oli märkimisväärne. „Seda, et keegi tuleks pätiga kähmlevale turvatöötaja appi, näeb ülimalt harva,” ütles ta. „Kavatsen tänutäheks kodanikujulguse üles näitamise eest esitada noormehed ka Eestimaa uhkuse telesaatesse.”
Moor selgitas, et vahejuhum leidis aset juba 24. augustil, kui mees üritas poest singi ja alkoholiga välja joosta. Rüseluse käigus sai turvatöötaja kergelt vigastada. Poest välja jooksvat varast märkas juhuslikult parklas olnud Simre Soon, kes palus endale appi läheduses viibinud Ando Pärna. Noormehed omavahel tuttavad ei olnud.
Moori andmeil oli varga näol tegemist isikuga, kes töötas Sadama 28 ehitusobjektil mustalt.
Vaata Reporteri videot siit.


maintext:
Andmekaitse Inspektsioon: metsaomanikud kahtlustavad andmeleket
Foto: Juhan Hepner
Andmekaitse Inspektsiooni poole on viimasel ajal pöördunud metsaomanikud, kes on mures oma kontaktandmete konfidentsiaalsuse pärast, teatsas inspektsiooni avalike suhete nõunik Maire Iro.
Nimelt kimbutavad metsaomanikke agressiivsed õhtused helistajad, kes püüavad omanikke survestada oma metsa maha müüma. Tegemist ei ole juhuslikult valitud numbritega – helistajale on tavaliselt teada nii metsaomaniku nimi kui ka info talle kuuluva metsa kohta. Agressiivsete kõnedega kimpus olevad metsaomanikud on oma pöördumistes välja toonud, et äriettevõtetel ei tohiks olla võimalik müügitegevuse eesmärgil neid andmeid saada ega kasutada. Selline tegevus loob ebaterve konkurentsieelise ning metsaomanike kontaktandmed peaks olema kaitstud.
Kuidas on metsaomanike kontaktandmed pakkujatele teatavaks saanud? Alati ei pruugi olla tegemist õiguserikkumisega – kui metsa omanik on helistajale teada, võib ta sageli leida telefoninumbri avalikest allikatest, näiteks otsingumootorit kasutades. Ka juhusliku numbri valimisega tehtud müügikõnesid ei saa seaduse mõttes keelata. Kui aga helistaja teab detailselt infot, mida avalikest allikatest ei leia, tekib kahtlus, et andmed ei ole saadud päris seaduslikul teel.
Soovitame selliste kõnede saajatel helistajalt alati järele pärida, kellega on tegemist ning kust andmed pärinevad. Võimaluse korral tuleks vastust küsida ka kirjalikult, näiteks e-posti teel. Kui selget vastust ei tule või tundub, et helistaja vassib andmete päritolu kohta, tasub helistaja telefoninumber ja väidetav nimi ning ettevõte kirja panna ja Andmekaitse Inspektsioonile teada anda. Seejärel saab inspektsioon kontrollida, kas tegemist võib tõepoolest olla infolekkega.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Keskfraktsioon esitas õiguskomisjoni esimeheks Jaanus Karilaiu
Refereerinud Kristjan Kosk
Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Riigikogu Keskerakonna fraktsioon kinnitas täna neljale riigikogu komisjonile erakonnapoolsed esimehe kandidaadid, kirjutab Postimees.
Fraktsiooni esimehe Tarmo Tamme sõnul näeb fraktsioon õiguskomisjoni juhina Jaanus Karilaidi, kultuurikomisjoni esimehena Aadu Musta ning Euroopa Liidu asjade komisjoni (ELAK) juhiks esitatakse Toomas Vitsut.
Lisaks kuulub Keskerakonnale veel ka rahanduskomisjoni esimehe positsioon, mida juhib Mihhail Stalnuhhin ning uue, alles loodava, rahvastikukriisi muredega tegeleva probleemkomisjoni esimehe koht, mille võimalikku juhti täna ei avaldata.
„Olen täiesti kindel, et meie inimesed saavad komisjonide juhtimisega väga edukalt hakkama, sest tegemist on väga kogenud poliitikutega,” ütles fraktsiooni esimees Tarmo Tamm pressiteate vahendusel.


maintext:
Maikuust algab madalapalgaliste toetuse maksmine
BNS
Rahandusminister Sven Sester. Foto: riigikogu kantselei
Alates 2017. aasta maikuust algab madalat palka saavatele töötajatele tulumaksu tagastamine, tagasimaksed tehakse hiljemalt 30. juuniks.
Alates kolmapäevast on inimestel võimalik maksuametist kontrollida, kas nad vastavad tulumaksu tagastamise kriteeriumitele. Tagasimakset saab taotleda täisealine inimene, kes taotluse esitamisele eelnenud aasta jooksul on töötanud täistööajaga vähemalt kuue kalendrikuu jooksul. Kriteeriume hinnatakse kuupõhiselt ning valeandmete esitamisel küsitakse toetus solidaarselt tagasi nii tööandjalt kui töötajalt.
Tagasimakse suurus sõltub olulisel määral teenitud sissetulekust, töötatud kuude arvust ning sissetuleku struktuurist. Näiteks kui inimene töötab 2016. aastal täistööajaga ja alampalgaga ehk teenib 410 eurot ja ei saa muid tulusid ega kasuta muid maksuvabastusi peale maksuvaba tulu, on tema prognoositav tagasimakse 45 eurot iga töötatud kuu eest ehk ligi 540 eurot aastas.
Tagasimakse summa sissetuleku kasvades suureneb ning on sarnase näite järgi suurim 480 euro suuruse brutokuupalga juures ehk 59 eurot kuus, sellest suurema sissetuleku puhul hakkab tagasimakse summa vähenema ning jõuab nulli 649 euro suuruse brutokuupalga juures.
Tagasimakset saab esimest korda taotleda 2017. aastal koos füüsilise isiku 2016. aasta tuludeklaratsiooni esitamisega. Tagasimakset administreerib maksu- ja tolliamet (MTA) ning tagasimakse maksmine toimub sarnaselt enammakstud tulumaksu tagastamisega ja hiljemalt 30. juuniks.
Mullu mais kinnitas valitsus vastavalt koalitsioonileppele eelnõu, millega nähakse madalat palka saavatele töötajatele alates 2017. aastast ette õigus saada kuni aasta jooksul tasutud tulumaksu mahus tagastust.
Lähtudes rahandusministeeriumi prognoosidest vaesuspiiri kohta ning koalitsioonileppes ja riigieelarve strateegias kokku lepitud eelarvelistest võimalustest saavad 2017. aastal toetust taotleda isikud, kelle tulu jääb 2016. aastal alla 7782 euro. Neid inimesi on mulluse prognoosi järgi 103 600, teatas rahandusministeerium.
“Tagasimakse eesmärk on kasvatada tööturu elavdamisega majandust ja suurendada väiksema palgaga töötavate inimeste sissetulekuid. Iga-aastane tagasimakse parandab suuremas vaesusriskis perede olukorda ning soodustab töötamist ja iseseisvat toimetulekut,” ütles rahandusminister Sven Sester pressiteate vahendusel.


maintext:
Lääne maakonnaplaneeringu 2030+ avaliku väljapaneku tulemused
Lääne maavanem võttis 30.08.2016 korraldusega nr 1-1/16/127 vastu Lääne maakonnaplaneeringu 2030+. Lääne maakonnaplaneeringu ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruande avalik väljapanek oli 13. septembrist 11. oktoobrini.
Avaliku väljapaneku ajal esitati maavanemale kokku kolm kirjalikku avaldust. Kaks kirja sisaldas parandusettepanekuid ning üks kiri planeeringulahendusega mittenõustuvat seisukohta. Avalik arutelu oli 20. oktoobril Lääne maavalitsuse saalis.
Avalikustamise tulemusel täpsustati maakonnaplaneeringu tekstiosade sõnastust ja täpsustati Saaremaa püsiühenduse maismaale ulatuvate trassikoridori otste maakasutustingimusi. Kompromissina loobus vaidlev osapool oma vastuväitest.
Maavalitsus esitab KSH aruande Keskkonnaametile ning maakonnaplaneeringu Rahandusministeeriumile järelevalve tegemiseks.
Avaliku arutelu protokoll ja täiendatud Lääne maakonnaplaneering 2030+ on kättesaadavad Lääne maavalitsuse kodulehel http://laane.maavalitsus.ee/koostatav-maakonnaplaneering.
Lääne Maavalitsus


maintext:
Erki Mitman kandideerib aasta parimaks noorkergejõustiklaseks
Erki Mitman. Foto: EKJL / Marko Mumm
Läänemaa noor mitmevõistleja Erki Mitman on üks viiest nominendist Eesti A-klassi parima meeskergejõustiklase tiitlile. A-klass tähendab kuni 18-aastaseid sportlasi.
Kergejõustikuliidu tehnilise sekretäri Kristel Berendseni sõnul on juba peetud rahva lemmiku valimine. See annab lõpuks veerandi häältest, nagu ka kergejõustikuliidu liikmesklubide, ajakirjanike ja treenerite hääled.
“Hoiame parimat noorkergejõustiklast salajas järgmise nädalavahetuseni, kui kuulutame kergejõustikuaasta lõpetamisel kõik tiitlisaajad välja,” ütls Berendsen. “Eks rahva lemmikutest saab aimu, kui vaadata Facebookis antud hääli.”
Erki Mitman sai Facebookis 670 häält. Kõige rohkem toetati Jakob Ristimetsa (744 häält). Ülejäänud kolm nominenti said hääli tublisti vähem läänlane.
Haapsalu kergejõustikuklubi sportlane Erki Mitman õpib praegu Tallinnas Audentese spordikoolis, kus tema treener on Tõnu Kaukis.
Mitmani isiklik rekord kümnevõistlusest pärineb sellest aastast ja on 6802 punkti.
Ta tuli tänavu mitmevõistluses Balti meistriks ja oli Euroopa U18 meistrivõistlustel 14. Mitman kuulub ka omavanuste Eesti paremikku kettaheites ja kuulitõukes.
“Mitmani sportlaskarjääris tuli just tänavu esimene suurem hüpe,” kommenteeris kergejõustikuliidu saavutusspordi juht Marko Aleksejev.
“Nii palju kui mina temaga kokku olen puutunud, paistab Erkil spordimehe sisu rohkem kui mõnel, kel on paremad füüsilised eeldused. Aga sisu loeb. Ja heidetes on ta tugev, need alad on tema kindlad trumbid,” lisas Aleksejev.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Konkurentsivõime tugevdamiseks mõeldud miljonid sai Haapsalu linnus
Kaire Reiljan
Haapsalu linnusemuuseumi juht Kaire Tooming linnuse keskajapäeval. Foto Arvo Tarmula
Piirkondade konkurentsivõime tugevdamiseks mõeldud toetusest sai Haapsalu piiskopilinnus esimeses jagamisvoorus 3,1 miljonit, teatas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus
Toetuse abil peaks Haapsalu piiskopilinnuse väikesest linnusest saama keskajateemaline tegevusmuuseum-külastuskeskus. Loodav ekspositsioon jutustaks keskaegsest inimesest, tema maailmast ja maailmapildist läbi Haapsalu linnuse ja Saare – Lääne piiskopkonna prisma. Ühtlasi kaasajastatakse muuseumi infrastruktuur: tualettruumid, liftid ja puhkeala väliterrassidel.
Piirkondade konkurentsivõime tugevdamiseks jagati esimeses voorus Saare, Lääne, Rapla, Tartu ja Viljandi maakondade 12 projektile 15,3 miljonit eurot.
Läänemaa objektid saavad kahe vooru peale kokku 5,6 miljonit eurot toetust, millest esimeses voorus oli kavas välja jagada pool 2,8 miljonit. Et piiskopilinnuse omaniku, SA Haapsalu ja Läänemaa muuseumite esitatud projekt seda summat ületas, otsustati projekti toetada teise taotlusvooru arvelt täismahus.
Lääne maavalitsus esitas konkurentsivõime tugevdamiseks mõeldud toetuse saamiseks 11 projekti, kus esikohal oli Virtsu Tööstuspark 1,13 miljoni euroga ja teisel kohal Kiltsi tööstusala 1,315 euroga. Piiskopilinnuse projekt oli Lääne maavalitsuse esitatud ja riigihalduse ministri Arto Aasa kinnitatud pingereas kolmandal kohal.


authors:
Lääne Elu
Jaanus Getreu

title: Läänemaa maleturniiri võitis Jaan Koppe

maintext:
Läänemaa maleturniiri võitis Jaan Koppe
Jaanus Getreu
Haapsalu Spordihoones toimus möödunud laupäeval Läänemaa Maleturniir. Kümne osavõtjaga turniiril mängiti Sveitsi süsteemis kuus vooru, mõtlemisajaga 20 minutit maletajale. Maletajaid oli Haapsalust, Taeblast, Ridalast ja Lihulast. Turniiri peakohtunikuks oli Läänemaa tuntud maletaja ja maleõpetaja Arvo Reede.
Suurt rõõmu teeb see, et turniirist osavõtjate seltskond oli väga kirju. Nii tegid kaasa mitmed tuntud maletajad, nagu Jaan Koppe, Andres Kert, või Enn Vesker. Samas näiteks ka maleveteranid Oskar Pahk ja Volodja Grossev. Tee ruudulise laua taha leidsid ka mitmed koolinoored. Nii olid osavõtjate hulgas näiteks Lihula Gümnaasiumi matemaatikaõpetaja Andres Arumäe juhendatavad malehuvilised. Malevõistluse noorimaks osalejaks oli aga 9 aastane koolipoiss Rasmus Nebokat.
Kuigi turniiril lõppes ainult üks partii viigiga, olid enamus kohtumisi väga huvitavad ja intrigeerivad. Peakohtunik Arvo Reede:" Malevõistlusi sellisel näol ei ole Läänemaal mitu aastat toimunud. Täna on siin maletajad, kelle soov oma häid oskusi näidata ja just see muudab voorukohtumised huvitavaks." Eriti huvitavad ja pingelised olidki eeldatavate favoriitide omavahelised partiid. Tihti võis partiide lõpus ajanappuses näha ülikiiret käikude virr-varri ja polnud erandid, kui malekella kinni vajutamisel need laudadel pikali lendasid. Peakohtunik Arvo Reede jälgis kõiki turniiri partiisid väga tähelepanelikult ja paljudel juhtudel õpetas noori maletajaid mida oleks lõppenud partiides paremini saanud teha.
Läänemaa Maleturniiril sammus võidult võidule Jaan Koppe. Kuni viimases voorus suutis Oskar Pahk temaga punkti poolitada. Kuid siiski piisas Jaan Koppele 5,5 punktist, kuuest võimalikust, et Läänemaa Maleturniiri võidukarikas endale võita. Teise koha saavutas 5 punktiga samuti kindlat mängu näidanud Andres Kert. Tema ainus kaotus tuli vastu võtta just Koppelt. Kolmandaks tõusis viimase partii võiduga Enn Vesker, kogudes 4 punkti. Neljas koht kuulus 3,5 punktiga Oskar Pahkile, kes võitis esikolmiku maletajatest näiteks Veskerit ja tegi viigi turniirivõitjaga. Viienda koha saavutas 3 punktiga Andres Arumäe. Kuues ja seitsmes olid samuti 3 punkti kogunud Volodja Grossev ja Alvar Kiisk. Edasi järgnesid Lihula noormehed Roland Nessel ja Heino Pärnpuu, vastavalt 2 ja 1 punktiga. Ning kümnendana 9 aastane koolipoiss Rasmus Nebokat.
Kõiki Läänemaa Maleturniirist osavõtjasid autasustati Medalite, Diplomite ja meenetega. Esikolmikut lisaks veel karikatega. Turniiri korraldas Lõuna-Läänemaa Jalgpalliklubi koostöös Spordiliit Läänelaga.
Jaanus Getreu


maintext:
Donald Trump saab järgmiseks USA presidendiks (1)
BNS
Donald Trump. Foto: Michael Vadon, wikipedia
USA meedia hinnangul võitis teisipäeval toimunud presidendivalimised vabariiklaste kandidaat Donald Trump, kellest sai riigi 45. president.
USA meedia hinnangul on vabariiklaste kandidaat Donald Trump praeguseks kogunud 288 valijamehe toetuse, ületades võiduks vajaliku 270 valijamehe künnise. Rivaal Hillary Clintonil on 215 delegaadi hääl.
Kuigi valimistulemused pole veel tulnud kõikidest osariikidest, siis nendest enam ei piisa Clintoni võiduks.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Risti lasteaia juurdeehitus algab detsembris
Kaie Ilves
Risti lasteaed. Foto: arhiiv
Lääne-Nigula vald kuulutas välja riigihanke Risti lasteaia ehitustöödeks.
Lasteaed laieneb ühe rühma võrra – kohti tuleb juurde 14 lapsele. Uus rühm hakkab paiknema praeguse lasteaia kõrvalmajas, endises Risti vallamajas. Remonditakse ja sisustatakse rühmaruumid, pesuruum, tualett. Kööki ei tule, toitu tuuakse lastele kõrvalmajast. Ka õues mängimas hakkavad lapsed käima 30 meetri kaugusel praeguse lasteaia hoovil.
Lääne-Nigula valla haldusjuht Taivo Kaus ütles, et ehitus võiks alata detsembris ja lõppeda jaanuaris-veebruaris. Lasteaia ehituseks on raha, laenu võtma ei pea. Lasteaia laiendamine läheb hinnangu kohaselt maksma 50 000 eurot. Praegu käib Risti lasteaias 33 last, lastehoius kümme last. Üle kümne lapse on lasteaiajärjekorras.


maintext:
Riigikontroll: laste tervishoiu korraldus vajab kiireid muutusi
BNS
Riigikontrolli hinnangul vajab Eesti laste tervishoiu korraldus kiireid muutusi, kuna laste haigusi ei märgata piisavalt vara, lapsed ei jõua õigeaegselt ravile ning ravi ei ole alati järjepidev.
Välja ravimata haigused kajastuvad tulevikus tööealiste inimeste kaotatud elu- ja tööaastates, mõjutades otseselt riigi üldist toimimist ja toimetulekut, teatas riigikontroll BNS-ile. Tervishoiukorraldust on võimalik täiustada, kui luua tervishoiuspetsialistide vahel sisuline koostöö ning määrata osapool, kelle ülesandeks oleks jälgida, et laps saaks õigeaegselt
Haiguste varajaseks avastamiseks on riik ette näinud kindla aja tagant tervisekontrollis käimise. Audit näitas, et tervisekontrollis käivad lapsed ebaregulaarselt ning see sõltub lapse vanusest. Kõige enam jõuavad tervisekontrolli kuni kaheaastased, kellest käisid ettenähtud sagedusega perearsti tervisekontrollis 85–93 protsenti.
Eelkooliealistel kolme- kuni kuueaastastel lastel tuleb tervisekontrollis käia vähemalt kord aastas. Eelkooliealistest jõudsid sellise sagedusega kontrolli alla 4 protsendi. Kolme aasta jooksul ei jõudnud kordagi tervisekontrolli pooled selles vanuses lapsed, mis tähendab, et osad lapsed võivad aastaid olla tervishoiutöötaja vaateväljast eemal. Kõige vähem käivad lapsed tervisekontrollis koolieas: kontrollis käis sõltuvalt vanusest 8-20 protsenti lastest.
Põhjuseid, miks tervisekontrollis ei käida, on erinevaid. Üheks põhjuseks on see, et sotsiaalministeerium ei ole suutnud tulemuslikult teadvustada tervisekontrollides käimise vajalikkust. Ka paljud perearstid ei ole seni eraldi tähelepanu pööranud laste tervisekontrollides käimisele. Kehva selgitustöö tulemusena on osa lapsevanemate seas jätkuvalt levinud suhtumine, et arsti juurde pole mõtet minna enne, kui haigus kallal. Sellist põhimõtet järgivate vanemate lapsed jõuavad spetsialisti juurde sageli liiga hilja ning terviseprobleem on süvenenud. Tagajärjena ravimise aeg pikeneb, tüsistuste oht tõuseb, laps on aktiivsest elust eemal ning rahaline koormus tervishoiusüsteemile kasvab.
Riigikontrolli hinnangul on siiski vajalik ka analüüsida, kas praegune tervisekontrollis käimise aegade hulk on optimaalne või on selle puhul teatud liialdusi.
Teise kitsaskohana pärsib terviseprobleemide varast märkamist Eesti koolitervishoiu korraldus. Kuna kooliealine laps viibib suure osa päevast koolis, peaksid nii terviseedendus kui ka tervise jälgimine olema osa kõigi laste koolielust. Audit näitas, et koolitervishoiuteenus puudus 14 koolis. Kehtestatud nõuet üks kooliõde 600 õpilase kohta ei suudetud kõikjal täita ehk nõuetekohaselt oli kooliõe hoolega katmata umbes 34 000 koolilast.
Lisaks puuduvad paljudes haridusasutustes kohapeal vajalikud õppenõustamisspetsialistid, kes oskaksid probleeme, sealhulgas vaimseid häireid märgata ning last aidata. Näiteks oli eripedagoog või koolipsühholoog 2015/2016 õppeaastal olemas vähemates kui kolmandikus üldhariduskoolides. Logopeed oli olemas vähemates kui pooltes koolides. Kuna õppenõustamisspetsialistid ei suuda üldjuhul üksteist asendada, siis mitmetes koolides ei märgata laste terviseprobleeme enne, kui need on jõudnud süveneda.
Kooliõdede puuduse üks põhjus tuleneb sellest, et haigekassa rahastab koolitervishoiuteenust kalendriaastas vaid 11 kuu eest, mis tähendab, et kooliõde saab palka vaid 11 kuu eest. Samal ajal teenib näiteks haiglas töötav õde üldjuhul kõrgemat palka ning saab seda kõigi 12 kuu eest. Ka õppenõustamisspetsialistid on ühe põhjusena välja toonud, et huvi selle töö vastu on väike, kuna palk on madal.
Tulenevalt sellest, et terviseprobleemi ei märgata või ei diagnoosita õigeaegselt, ei suunata last edasi spetsialisti juurde, kust ta vajalikku abi saaks. Nendel juhtudel, mil terviseprobleemi küll märgati ja laps edasi suunati, ei jõudnud ta alati spetsialisti juurde.
Riigikontrolli analüüs näitas, et 2014. aastal suunasid kooliõed arstiabi vajavaid lapsi kõige enam silmaarsti, hambaarsti ning perearsti juurde. Suunatud lastest jõudis aasta jooksul silmaarstile 48 protsenti, hambaarstile 65 protsenti ning perearstile 41 protsenti. Kõikidest arsti juurde suunatud lastest, kellel kooliõde oli märganud terviseprobleemi, ei jõudnud sinna pooled. Põhjusteks olid eriarstiabi kehv kättesaadavus, info ebapiisav liikumine erinevate spetsialistide ja lapsevanemate vahel ning viimaste teadmatus või hoolimatus.
Lisaks analüüsis riigikontroll koostöös Eesti Psühhiaatrite Seltsiga söömishäirega ning aktiivsus- ja tähelepanuhäirega laste ravi, kes olid tulenevalt oma terviseseisundist sattunud haiglaravile.
Analüüsi tulemused näitasid, et 32 protsenti lastest said arstiabi õigel ajal, sealhulgas aktiivsus- ja tähelepanuhäirega lastest 29 protsenti ja söömishäiretega lastest 37 protsenti. Seega kahe kolmandiku puhul ei diagnoositud probleemi õigel ajal. Hilisest märkamisest tulenevalt algas ravi keskmiselt kaks aastat pärast esimesi dokumenteeritud sümptomeid.
Audit näitas, et kui terviseprobleem diagnoositakse ja laps jõuab ka arsti juurde, siis ei pruugi ta vajalikus mahus ravi saada. Näiteks sai rasvunud lastest nelja-aastase perioodi jooksul tervishoiuteenust kahel aastal 30 protsenti, kolmel aastal 8 protsenti ja kõigil neljal aastal 4 protsenti sihtrühmast. Rasvunud lapse ravimine eeldab aga regulaarset tervishoiuteenuse saamist, et ravi oleks tulemuslik. Ebaregulaarse ravi üheks põhjuseks on juhtumikorraldusliku lähenemise puudumine, see tähendab, et süsteemis puudub osapool, kes veenduks, et laps jõuaks vajaliku spetsialisti juurde. Teisalt on põhjusteks lapsevanemate hooletu suhtumine raviskeemist kinnipidamise osas ning madal teadlikkus tervisekäitumisest. Rasvunud laste esmashaigestumine on ajavahemikul 2006-2014 suurenenud 54 protsenti.
Kokkuvõtvalt näitasid auditi tulemused, et lapse tervise jälgimine ja tervishoiuteenuste osutamine ei toimi koordineeritult ja patsiendikeskeselt.
Selleks, et laste tervise hoidmise ja ravimise korraldus paraneks, tuleb senisest paremini ühendada toimivaks ja koordineeritud võrgustikuks perearstiteenus, koolitervishoiuteenus, eriarstiabi ning õppenõustamisteenus. Seejuures on toimimise eelduseks see, et süsteemis on üks spetsialist kui juhtumikorraldaja, kes jälgib pidevalt lapse tervisehoiuteenustele suunamisi, nende saamist ning vajadusel juhib lapsevanema või lastekaitse tähelepanu sellele, et laps ei ole saanud üht või teist talle vajalikku tervishoiuteenust.
Riigil puudub ülevaade, kui palju milliste haigustega lapsi Eestis on. Ülevaate puudumine ei võimalda planeerida tervishoiuteenuseid ega sihtrühmadele suunatud ennetus- ja edendustegevusi. Riigil on küll teada surmade ja sündide statistika ning esmahaigestumisjuhud, kuid esmahaigestumiste juhte ei saa võtta piisava andmestikuna tervishoiu ja ennetustöö planeerimisel, kuna üks laps võib olla sama probleemiga arvesse võetud mitme teenuseosutaja juures või on korduva raviarve puhul iga kord uus raviarve avatud. Samuti registreeritakse statistikas nii põhi- kui ka kaasuvad diagnoosid, mistõttu on võimalik, et kaasuvad haigused märgitakse mitu korda. Seetõttu vajab laste tervise valdkonna juhtimine täpsemate andmete näol senisest paremat sisendit, et võimalik oleks reageerida õigesti ja õigel ajal.
Eestis elas statistikaameti andmetel eelmisel aastal umbes 258 000 kuni 18-aastast last, moodustades 20 protsenti rahvastikust. Viimase 10 aastaga on laste arv vähenenud ligi 30 500 lapse võrra ehk umbes 11 protsenti.
Enim on laste seas kasvanud haigestumised healoomulistesse kasvajatesse (63,4 protsenti), bronhiaalastmasse (61 protsenti), ning toitumis- ja ainevahetushäiretesse (57,3 protsenti). Enamlevinud põhjusteks on ebatervislik toitumine, vähene liikumine ning kasvukeskkonnast tulenevad riskid.
Ülekaaluliste kooliõpilaste arv on aastatel 2006–2014 kasvanud 7,4 protsendilt 11,3 protsendini.
Rahvusvahelise kooliõpilaste tervisekäitumise uuringu HBSC (Health Behavior in School aged Children) põhjal söövad Eesti lapsed vähem puuvilju kui mujal, proovivad varem alkoholi, tubakat ja kanepit ning liiguvad vähem.
Sel aastal UNICEF-il valminud uuringu kohaselt esineb Eestis kõige vaesemate perede lastel 28 protsenti enam tervisekaebusi võrreldes kõige rikkamate perede lastega.


maintext:
Haigekassa: kardioloogia teenuste mahud järgmisel aastal ei vähene
BNS
Kui südamearstid hoiatasid teisipäeva hommikul, et kuna ravi kättesaadavus väheneb veelgi, siis 2017. aastal saavad nad ravida vaid erakorralisi haigeid, siis haigekassa kinnitab, et kardioloogia teenuste mahud järgmisel aastal ei vähene.
Tervishoiuteenuste hinnakirja kaasajastamine ei vähenda haigekassa kinnitusel kardioloogia teenuste kättesaadavust ja kvaliteetse ravi võimalusi järgmisel aastal. “Peame väga oluliseks, et nii täna kui ka tulevikus oleks Eesti ravikindlustatud inimestel võimalik saada kaasaegset ja kvaliteetset südamehaiguste diagnostikat ja ravi. Sellest tulenevalt on järgmisel aastal haigekassa poolt rahastatavad kardioloogia eriala teenused vähemalt käesoleva aasta tasemel, eelarvet ei vähendata,” rõhutas haigekassa tervise edenduse ja kommunikatsiooni talituse juht Liis Hinsberg.
Planeerides Eesti elanikele vajalikke tervishoiuteenuseid, tuleb haigekassa kinnitusel kogu teenuste loetelu ja ka eralade lepinguid vaadata tervikuna – inimesed on õigustatud ravi saama kõigi tervisemurede korral. Sealjuures on väga oluline tagada kõigile teenustele õiglased hinnad, mis on kooskõlas teenuse osutamiseks vajalike kuludega. Samuti peab haigekassa rahastust planeerides arvestama ravikindlustuse eelarve üldraamistikuga.
“Eesmärgiga hoida tervishoiuteenuste loetelu ajakohasena ning tagada teenuste optimaalne ja tegelikkusele vastav maksumus viiakse alates 2017. aastast püsikardiostimulaatorite ja implaneeritavate kardioverter/defibrillaatorite piirhinnad kooskõlla tegelike hankehindadega Eesti Kardioloogide Seltsi esitatud andmetele tuginedes. Seadmete paigaldamise teenuste hinnad jäävad samaks,” märkis Hinsberg.
Kardioloogiliste lisavahendite hinnakirja tegelikkusega kooskõlla viimise mõju on ligi 2,2 miljonit. Korrigeerimisel saavutatud sääst planeeritakse siiski kardioloogia ravi kättesaadavuse tagamisse, rahastades samas mahus rohkem ja vajadusel ka kallimaid ravijuhte. Seega – hinnakirja kaasajastamine ei vähenda kardioloogia teenuse rahastamist järgmisel aastal, kinnitas haigekassa.
“Järgmise aasta lepingute läbirääkimised seisavad veel ees, kuid tänaseks ei ole meile ükski haigla teada andnud plaanidest piirata järgmisel aastal teenuse kättesaadavust, sh infarktiravi osutamist. Kardioloogia eriala on väga oluline valdkond ning plaanime lepinguläbirääkimistel haiglatega kindlasti seda teemat eraldi käsitleda ning veenduda, et kardioloogilistele patsientidele on kvaliteetne ja kaasaegne ravi kättesaadav ka edaspidi. Vältimatu abi, ka infarkti korral, peab alati olema inimestele tagatud. Sellega arvestame nii meie kui haiglad lepingute planeerimisel,” rääkis Hinsberg.
Kardioloogia eriala hinnakirja kaasajastamisel on haigekassa hinnangul väga oluline roll koostööl kardioloogidega. “Eriala teenuste hindade kaasajastamine sõltub väga palju sellest, kas kardioloogid on valmis protsessis osalema. Kohtume seltsiga regulaarselt ning loodame, et järgmisel aastal on võimalik viia eriala teenuste hindade kaasajastamine koostöös lõpule,” lisas Hinsberg.
Eesti Kardioloogide Selts hoiatas, et haigekassa kavandatav kahe miljoni euro suurune südamehaiguste raviks ettenähtud raha vähendamine halvab ravi kättesaadavust väga olulisel määral.
“Haigekassa kärpis 2016. aastal südamehaigete raviraha kolme miljoni euro võrra ning järgmisel aastal on plaanis veel kahe miljoni euro suurune kärbe. Sel aastal on kaks suurimat kardioloogiakeskust pidanud suuremast osast plaanilisest ravist juba loobuma, sest olemasoleva rahaga saame aidata vaid erakorralist arstiabi vajavaid haigeid. Tehtud otsuste tõttu kannatavad kõige enam südame- ja veresoonkonna haigusi põdevad patsiendid – see haiguste rühm on suurim haigestumise ja surma põhjustaja Eestis -, kellele me alates 2016. aastast ei suuda ravi tagada varasemate aastate tasemel,” seisab pöördumises.
Südamearstid juhivad tähelepanu, et siiani on haigekassa poolt katmata mitmed väga olulised teenused nagu infarktihaigete invasiivse ravi ööpäevaringne valveteenistus, ehhokardiograafi ööpäevaringne valveteenistus, ööpäevaringne EMO konsultandi valveteenistus, üks kardioloog kuue intensiivravi patsiendi kohta, rütmihäirete kompleksablatsioon, südame veresoonte komplekslaiendamine, südame veresoontesisene piltdiagnostika ja nii edasi.
“Uue kärpega kaob ära ka südamepuudulikkust ravivate stimulaatorite paigaldusteenus. Kõiki neid teenuseid on haiglad kompenseerinud senini teiste teenuste arvelt. Planeeritava kärpe jõustumisel on Eesti esimene riik Euroopas, kus infarktiravi sõltub kellaajast, see tähendab, et see ei ole kättesaadav ööpäevaringselt,” lisavad südamearstid.


maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 29. novembril (6)
Kaire Reiljan
Loodav Lääneranna vald sai igast vallast toetuse
Lõuna-Läänemaa ja Põhja-Pärnumaa nelja valla ühinemist toetas rahvaküsitlusel kõigi nelja omavalitsuse rahvas. Kuigi hääletanute protsent jäi vallati 8,6 ja 15 vahele, ulatus kolmes vallas rahva toetus 80-90 protsendini. „Osavõtuprotsent oli väike, aga tulemus tegi meele heaks,” ütles Lihula volikogu esimees Jaak Kastepõld. „See näitab, et selgitustööst piisas ja inimesed on uue valla tulevikuvõimalustest aru saanud.”
Kalasadamatest parima selgitas fotofiniš
Neljast euroraha taotlenud Läänemaa kalasadamast jagus raha vaid ühele. Võitja ja viimaseks jäänud projekti hinnete vahe oli 0,11 punkti. „See oli fotofiniš,” ütles Läänemaa rannakalanduse seltsi tegevjuht Margus Medell. „Nii väiksed vahed tähendavad, et projektid olid peaaegu võrdsed.” Otsustavaks sai Medelli hinnangul sadam, millel oleks kõige rohkem kasutajaid.


maintext:
Haapsalus jagatakse tasuta Red Bulli energiajooki (8)
Kristjan Kosk
Karina Kompus (vasakult) ja Gerda Pilk jagavad Haapsalus Red Bulli energiajooki. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu tänavatel sõidab ringi Red Bulli logodega auto, millest jagatakse möödujaile Red Bull energiajooki.
Red Bulli kampaaniat läbi viivad Karina Kompus ja Gerda Pilk rääkisid, et otsivad seeläbi energiajoogile uusi tarbijaid. „Eile jagasime Red Bulle Raplas, täna Haapsalus,” ütles Kompus. „Homme jagame tasuta energiajooki Tallinna ööklubides,” lisas Pilk. Varem on nad Red Bulle jaganud Tartus ja Tallinnas.
Kompus ja Pilk rääkisid, et astuvad ise inimestele ligi ja pakuvad energiajooki. „Seni on kõik rõõmsameelselt pakutu vastu võtnud,” ütlesid nad. „Astume sisse ka suurematesse asutustesse, et rasket tööd rabavaile töötajaile Red Bulli jagada,” jätkas Kompus.
Kella 13 päeval olid nad külastanud lisaks Tallinna ülikooli Haapsalu kolledžile ka Lääne Elu toimetust, Africa pubi ja linnavalitsust. „Tahame jõuda veel päästeteenistusse, politseisse ja miks mitte ka kaitseliitu.”
Kompus ja Pilk tunnistasid, et võimalusel tarbivad ka ise Red Bulli. Samas manitsesid nad tarbijaid, et Red Bulli joomisega ei tohi üle pingutada. „Üks purk ei tee midagi, kuid kümme purki võib tiivad küll anda,” naljatlesid nad.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Põhiseaduskomisjon ei toetanud presidendivalimisi muutvat eelnõu
Toimetanud Urmas Lauri
Presidendi valimine valimiskogus tänavu ebaõnnestus. Foto: Urmas Lauri
Viidates vastuolule põhiseadusega ei toetanud Riigikogu põhiseaduskomisjon seaduseelnõu, mille kohaselt Vabariigi Presidendi valimistel valimiskogus ei arvestataks enam valijate arvu kindlaks tegemisel rikutud või märgistamata hääletussedeleid.
„Kuna viimastel presidendivalimistel ei õnnestunud valimiskogus presidenti ära valida, siis soov muuta protseduuri valimiskogus rangemaks, on mõistetav,“ ütles põhiseaduskomisjoni esimees Kalle Laanet. „Kuid pakutud lahendus ei ole kooskõlas põhiseadusega.“
Laanet selgitas, et vastavalt põhiseadusele valitakse president hääletamisest osa võtnud valimiskogu liikmete häälteenamusega ning idee arvata rikutud ja märgistamata sedelid osavõtnud hääletajate hulgast välja, ei ole põhiseadusega kooskõlas. Tema sõnul on oluline ka põhimõte, et presidendi valimised on vabad ehk valimistel osalejad on oma valikutes vabad.
Komisjoni esimees märkis, et presidendivalimiste võimalikuks muutmiseks on kokku kutsustud töörühm.
Eesti Vabaerakonna fraktsiooni algatatud Vabariigi Presidendi valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (294 SE) näeb ette presidendi valimise muutmist valimiskogus. Eelnõu kohaselt ei võetaks valimiskogus presidendi valimiseks toimuval hääletusel enam valijate arvu kindlaks tegemisel arvesse rikutud või märgistamata hääletamissedelid.
Kehtiva seaduse kohaselt saab president valimiskogus valituks, kui tema poolt hääletab üle poole valijatest ning valijate arvu kindlaks tegemisel arvestatakse kõiki valimiskasti lastud hääletussedeleid.
„See tähendab, et üsna väike arv valijamehi saab sedelit rikkudes või tühjaks jättes presidendi valimised valimiskogu teises voorus läbi kukutada. Seda ei saa pidada põhiseaduse looja tahteavalduseks,“ seisab eelnõu seletuskirjas. „Käesolev eelnõu tagab, et valimiskokku viidud Vabariigi Presidendi valimised lõpeksid kindlasti presidendi ära valimisega. Praegu ei ole see tagatud.“
Eelnõu tuleb esimesele lugemisele 22. novembri Riigikogu istungil koos põhiseaduskomisjoni ettepanekuga eelnõu tagasi lükata. Ettepanekut toetas kuus ja vastu oli üks komisjoni liige, kolm liiget jäid erapooletuks.


maintext:
Jaan Melsas: registreerimismaks tõstaks auto hinda sadade eurode võrra (4)
Urmas Lauri
Loodav valitsusliit kehtestab sõidukite esmaregistreerimisel tasu, mis kasvab sõltuvalt sõiduki mootori võimsusest.
„See ei ole automaks, vaid sõiduki esmaregistreerimisel võetav tasu, mis on progresseeruv mootori võimsuse järgi,“ ütles Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimees Jevgeni Ossinovski neljapäevasel pressikonverentsil. „Enamiku uute autode lisamaks on väga pisike, 1–2 protsenti auto hinnast.“
„See ei olegi ju niiväga pisike,“ kommenteeris Uuemõisa Autokeskuse juht Jaan Melsas ja arvutas, et 15 000 eurot maksva auto eest tuleb esmasel registreerimisel maksta 300 eurot.
Registrerimismaks võiks end Melsase sõnul õigustada juhul, kui selle kehtestamisel kaoks firmaautode erisoodustusmaks. „Riigi seisukohalt on kõige lihtsam maksu kätte saada, et kaotada erisoodustusmaksud ära, asendades selle ühekordse tasuga, olgu selleks siis registreerimismaks,“ ütles Jaan Melsas. Loodav valitsusliit lubab lihtsustatakse firmaautode erisoodustussüsteemi.
Ossinovski sõnul on suurema osa autode võimsus alla 100 kilovati ja neil tahetakse registreerimistasu hoida madala määraga, võimsamatel autodel läheb määr kõrgemaks.
„Kuidas ta [autode esmaregistreerimise maks] toimima hakkab, eks seda näita aeg,“ nentis Melsas ja lisas, et täpsema hinnagu andmiseks oleks vaja rohkem selgust.
„Kas esmaregistreerimine tähendab ka seda, et maksustatakse neid kasutatud autosid, mis tuuakse Eestisse välismaalt,“ küsis Jaan Melsas.


title: Eluasemelaenu saab KredExi käendusel

maintext:
Eluasemelaenu saab KredExi käendusel
Toimetanud Urmas Lauri
Alates tänasest, 14. novembrist 2016 hakkab Swedbank väljastama eluasemelaenu ka KredExi käendusel. Väiksema omafinantseeringuga eluasemelaen muudab kodu ostmise kättesaadavamaks.
„Eluasemelaenu käendus annab võimaluse võtta laenu uue kodu ostmiseks väiksema omafinantseeringuga – minimaalselt 10% sissemaksega. KredExi käendusel on võimalik osta alaliseks eluasemeks korter või elumaja,“ ütles Swedbanki eraisikute panganduse juht Kaie Metsla.
KredExi käendus on eluasemelaenu täiendav tagatis. KredExi eluaseme käenduse taotlemiseks peab vähemalt üks laenu taotlejatest kuuluma noore pere, noore spetsialisti, energiatõhusa eluaseme omandaja või kaitseväe või kaitseliidu veteranide sihtgruppi.
Noore pere kategooriasse kuuluvad kuni 15-aastast last kasvatavad vanemad või vanem. Nooreks spetsialistiks peetakse kõrgharidust, keskeriharidust või kutsekeskharidust omandanud või kutseõppe lõpetanud kuni 35-aastast inimest.
„Alates aprillist on KredExi eluaseme laenukäendust võimalik taotleda ka energiatõhusa eluaseme soetamiseks ning inimesed on seda võimalust ka aktiivselt kasutamas,“ ütles KredExi eluaseme ja energiatõhususe divisjoni juht Triin Reinsalu.
Energiatõhusa eluaseme omandaja saab eluaseme käendust kasutada, kui elamu energiatõhususarvu klass on vähemalt C.
Lähemalt KredExi käendusel väljastatavast eluasemelaenust saab lugeda Swedbanki kodulehel.


maintext:
Kohus võttis vahi alla mehe, keda kahtlustatakse HIV levitamises
Eelmise nädala kolmapäeval pidas politsei kinni 33-aastase Antoni, keda kahtlustatakse teadlikus HIV-viiruse levitamises. Põhja ringkonnaprokuratuur taotles reedel Antoni kohtueelse menetluse ajaks vahi alla võtmist. Kriminaalmenetlust viiakse läbi karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb raske tervisekahjustuse tekitamist.
Praegu on alust arvata, et Anton on oma tervislikust seisundist teadlik juba umbes 15 aastat ning on teadlikult loobunud talle määratud ravist. Esitatud kahtlustuse järgi kinnitas Anton ühele oma seksuaalpartnerile, et tal ei ole suguhaigusi, mistõttu nõustus naine temaga kaitsevahendeid kasutamata vahekorras olema ning nakatus ka ise HIV-i. Õiguskaitseasutustel on alust arvata, et ta võib olla oma haigust teadlikult varjates olnud seksuaalvahekorras teistegi naistega. Eeluurimise ajal kogutud informatsiooni järgi leidis mees sageli ohvreid ööklubidest.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo teenistuse vanema Rait Pikaro sõnul on hetkel politseile teada vaid ühest kannatanust. „Eeluurimise ajal kogutud andmed viitavad sellele, et mehel võib olla teisigi ohvreid, kes enese teadmata võivad haigust omakorda edasi kanda. Seetõttu palub politsei kõigil, kes on olnud fotodel kujutatud mehega seksuaalses kontaktis, käia esimesel võimalusel tervisekontrollis ja pöörduda politseisse. Iga infokild on oluline, et saaksime välja selgitada kõik kannatanud, kes enesele teadmata võivad täna samuti olla haigusekandjad.“
Ringkonnaprokurör Anneli Lumiste sõnul on hetkel kriminaalmenetlus alles algusjärgus, mistõttu ei ole praegu võimalik jagada detailsemat infot seni menetluse käigus kogutud tõendite kohta.
„Prokuratuur saab kinnitada, et on piisavalt alust arvata, et kahtlustatav võib jätkata uute kuritegude toimepanemist ning seetõttu taotlesime ta vahistamist. Samuti viitavad tõendid sellele, et Antonil võib olla ohvreid rohkem. Nende hulk on hetkel väljaselgitamisel, kuid suureks abiks oleks see, kui kannatanud ise politsei poole pöörduvad. Seda ka juhul kui nad ise HIV-i nakatunud ei ole.“
Politsei palub kõigil, kel on olnud seksuaalseid kokkupuuteid pildil kujutatud mehega, pöörduda esimesel võimalusel tervisekontrolli. Kõigil, kel on infot mehe tegevuse kohta, palume helistada Põhja prefektuuri kriminaalbüroo telefoninumbril 588 72417 või politsei infotelefonil 612 3000.


title: Advendiküünlad süttivad - täna Haapsalus, pühapäeval maakonnas

maintext:
Advendiküünlad süttivad – täna Haapsalus, pühapäeval maakonnas
Kaire Reiljan
Haapsalu advendiküünal süüdatakse tänavu esimese advendi laupäeval, mujal maakonnas süttivad advendiküünlad pühapäeval.
Advendiküünla süütamine algab kell 18 Haapsalu Lossiplatsil. Tervitussõnad ütlevad Haapsalu aselinnapea Peeter Vikman ja piiskop Tiit Salumäe. Muusikalist meeleolu loovad Haapsalu linna algkooli laululapsed.
Enne advendiküünla süütamist saab Haapsalu toomkirikus kuulata tasuta advendikontserti. Kell 17 algaval kontserdil esineb naiskoor Carmina Tallinnast.
1989. aastal asutatud koor korraldab kontserte Eesti eri paigus, kuid peamiselt esinetakse Tallinna kirikuis ja kontserdisaalides.
Haapsalus esitab koor Max Filke, Josef Rheinbergeri, Gustav Holsti, Armas Maasalo, Jean Sibeliuse, Georg Friedrich Händeli, Sirje Kaasiku ja Enn Võrgu loomingut.
Koori dirigent on Margit Võsa. Kontserdil on kaastegevad Hille Poroson orelil, Irina Ievleva klaveril ja solist Johanna Liiv.
Mujal maakonnas süttivad esimese advendi küünlad pühapäeval.
Lihulas tähistatakse esimest adventi pühapäeval kell 16 Lihula kesklinna kuuse juures. Esineb naiskoor Leelo ning oma hea sõna on lubanud öelda vallavanem Varje Ojala-Toos ja volikogu esimees Jaak Kastepõld.
Hanilas süüdatakse advendiküünal 17. detsembril kell 17 Virtsu linnuse juures, Martnas aga samal päeval suisa kahes kohas: kell 18 Martna kirikus ja kell 19 Rõude külamaja ees.


authors:
Lääne Elu
Kelli Seiton

maintext:
Seljakotiga Austraalias. Kelli Seiton: teistmoodi asjad
Kelli Seiton
Kelli Seiton. Foto: erakogu
Austraalias on pisidetaile, mis on kodumaaga võrreldes teisiti. Paljud neist on väheolulised ja märkamatud, ent nende mõttes ülestähendamine võib tekitada ootamatut hasarti.
„Hmm,” mõtles postkontori töötaja, kui vaatas pakile märgitud saaja aadressi. Ta tahtis kindel olla, et saadetis pärale jõuab, ja küsis kahtlevalt: „Kas see on „üks”?” Positiivse vastuse peale kriipsutas mees minu kirjutatud numbri maha ja tõmbas asemele lihtsa sirge kriipsu. „Nüüd on selgem!” teatas ta võidurõõmsalt.
Olen harjunud number ühte kirjutama kriipsuna, millel on ülemises osas väike konksuke. Nii õpetati mulle koolis ja nii, näib mulle, kirjutavad ühte kõik mu sõbrad Eestis. Austraallastel on number üks aga püstine kriips. Minu kirjutatu sarnaneb hoopis nende number seitsmega, mida nad kirjutavad justkui tagurpidi L-tähte. Minu kirjapildis on sellele lisatud veel üks väike kriipsuke keskel. See omakorda on aga nii mõnelegi austraallasele meenutanud hoopis number nelja. Minu kirjutatud numbrid on siin olles saanud üsna palju tähelepanu ja küsivaid pilke. Seega, lihtsuse huvides olen kohanenud, ja minu käsikirjaline number üks on siin sirge kriips ning Eestis kirjutatud üks hoopis number seitse.
Autode ja liiklusmaailmas on silmanähtav erinevus selles, et kõik sõidavad valel pool teed. Opeli autodel on Holdeni logo. Ringteedel tuleb suunda näidata ka siis, kui ringil edasi sõidad. Võrdluseks, Eestis me näitame suunatuld siis, kui ringilt väljuma hakkame. Autot tankides peab kogu aeg kätt tankuri päästikul hoidma, sest Eestist erinevalt ei saa päästikut lukustada. Pikkade vahemaade ja paljude tankimistega on just see erinevus, mis vahepeal tüütult ohkama paneb.
Austraalias on kogu aeg sügis. Olgu, see on liialdus. Austraalias oleks justkui kogu aeg kõik aastaajad segamini esindatud ja sellist maalilist aastaaegade vahetumist, nagu on meil Eestis, naljalt ei kohta. Ühes päevas on nii kevadist õitsemist, suvekuumust kui ka talvist pimedust. Sekka leiab aga peaaegu alati puid, mille lehed on kollakaspunased või on need sootuks maha langenud. Aastaajast hoolimata loojub päike juba kella kuue-seitsme paiku õhtul, et umbes 12 tunni pärast siis taas hommikut alustada. Lühikestest suveöödest võib siin vaid unistada ning päikese järgi päeva sättides tuleb magamaminekuaeg üsna varakult.
Aga selle kõigega harjub ning pikapeale enam ei märkagi. Kuni Eestist külla tulnud sõbrad imestusega küsivad: „Kuidas siin üldse midagi teha jõuab, kui päev nii lühike on?” Harjuda tuleb ka sellega, et öisest taevast ei leia Suurt ega Väikest Vankrit. Nende asemel vaatab vastu hoopis Lõunarist, viiest tähest koosnev kujund, mis kaunistab ka Austraalia (ja Uus-Meremaa) lippu.
Austraalia toidupoodides ei müüda alkoholi, selleks on alkoholipoed. Et alkoholi osta, peab nii ostja kui ka kaaslane näitama oma dokumenti. Täpsemad reeglid, millal ja kellelt alkoholi ostmisel dokumenti küsitakse, näivad osariigi ja isegi linnati erinevat. Näiteks Uluru – see suur punane kivi Austraalia keskel – juures pidi alkoholi ostes näitama ööbimiskohast saadud tõendit. Tõendil oli kirjas ka see, kui palju eri kangusega jooke ma osta võisin. Uluru alkoholi pakkuvad kohad on mõeldud peamiselt turistidele. Tõend eristab neid aborigeenidest, kellele alkoholi ei müüda. Aga see on juba teine teema.
Ühes poes märgiti peale dokumendi vaatamise ka mu nimi ja vanus üles – seadus nõuab, selgitas müüja, kui suurde ruudulisse kaustikusse tähti kirjutas. Teises poes asusime neljakesi pudeli vahuveiniga kassa juurde, kui müüja meilt kõigilt dokumenti küsis. Ühel sõbral seda kaasas ei olnud ja müüja keeldus pudelit müümast. Sõber käis kiiresti dokumenti toomas ning müüja selgitas, et poleks meile seda pudelit müünud ka siis, kui oleksime kõik koos poest välja astunud ja vaid ühe endi seast – ostja – poodi tagasi saatnud. Olime kõik neljakesi ligi kolmekümnesed.
Austraalias tuleb kuum ja külm vesi lahti keerata eri nuppudest, mõnikord on isegi kraane kaks. Paraja temperatuuriga vee saamine võtab minult ikka veel veidi kruttimist, ootamist, kruttimist. Ja lõpetuseks: kas vesi läheb kraanikausist alla vastupidise keeruga kui Eestis? 60ndail tegid teadlased sama katse nii põhja- kui ka lõunapoolkeral ja said vastuseks, et jah, vesi läheb eri poolkeradel kraanikausist alla vastupidise keeruga. Austraalias liigub see kella liikumise suunas, ent välismõjudest (näiteks mis suunast vesi kraanikaussi tuleb või kui suur on kauss) olenevalt pole seda enamasti tavaoludes näha.


title: Sigade Aafrika katk pole kuhugi kadunud

maintext:
Sigade Aafrika katk pole kuhugi kadunud
Toimetas Lemmi Kann
Foto: arhiiv
Eelmisel reedel tuvastati Leedus nende selle aasta 19. sigade Aafrika katku puhang kodusigadel, mis kinnitab, et viirus võib seakasvatusse jõuda ka sügistalvisel perioodil, teatas Veterinaar- ja Toiduamet.
"Kuigi siiani pole sigade Aafrika katk Eestis talvisel perioodil koduseafarmi jõudnud, pole meil mingit alust arvata, et seda ei juhtu. Kütitud metssigadelt võetud proovid näitavad, et viirus on metssigadel sama ulatuslikult levinud kui varem," ütles Veterinaar- ja Toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda.
"Järjekordne taudipuhang Leedus tõendab seda, et katku leviku oht kodusigadele ei ole seotud ainult suveperioodiga. Taudi ära hoidmiseks ei piisa vaid seakasvatushoone vastavusse viimisest ning bioohutuskava koostamisest, vaid see eeldab loomapidajalt igapäevast hoolsust, et rakendatavad meetmed ka reaalselt ja tulemuslikult toimiksid," rõhutas Kalda.
Taudi leviku tõkestamiseks tuleb jätkata ka metssigade arvukuse vähendamist ning nakkusohtlike korjuste kõrvaldamisega loodusest. "Oleme väga tänulikud inimestele, kes meile metsas leitud korjustest juba teada on andnud. Helistage julgelt maakondlikku veterinaarkeskusesse või jätke teade Veterinaar- ja Toiduameti vihjetelefonile numbril 605 4750. Sellega aitate oluliselt kaasa seakatku edasise leviku takistamisele," lisas Kalda.
Hea teada
* 2016. aastal on sigade Aafrika katk diagnoositud kokku kuues farmis: kolmes Jõgevamaa, ühes Järvamaa, ühes Lääne-Virumaa ja ühes Saaremaal asuvas seafarmis.
* Sigade Aafrika katk on väga nakkav ning ägedalt kulgev kodusigade ja metssigade viirushaigus, mida iseloomustab palavik, verejooksud, põletikulised muutused elundites ja suur suremus (kuni 100% loomadest). Ravi puudub ja taudi edasise leviku tõkestamiseks tuleb sead hukata.
* Inimestele sigade Aafrika katk ohtu ei kujuta, kuid võib põhjustada ulatuslikku majanduslikku kahju seakasvatussektorile. Iga loomapidaja peab järgima kehtestatud bioohutuse meetmeid, et oma loomi taudi eest kaitsta.


maintext:
Ridala ja Haapsalu ühinemislepingut on praegu hääletanud alla kahesaja inimese
Tarmo Õuemaa
Pilt: Ott Vallik
Täna kella 11-ks oli internetis ühinemislepingut hääletanud kokku 181 Haapsalu ja Ridala elanikku.
„Hetkel on elektrooniliselt oma hääle andnud 104 Haapsalu linna kodanikku,” ütles Haapsalu linnavalitsuse pressiesindaja Tõnu Parbus täna pärast kella 11.
„Ridalas oli veidi aega tagasi elektrooniliselt hääletanud 77 inimest,” sõnas Ridala vallasekretär Igor Pogodin kell 11.30.
Rahvaküsitlusest, mille eesmärk on välja selgitada elanike arvamus Ridala valla ja Haapsalu linna kavandatava ühinemise kohta, saavad osaleda kõik 16aastased ja vanemad valimisõiguslikud Haapsalu ja Ridala elanikud. Kummagi omavalitsuse rahvahääletuse tulemus läheb eraldi kinnitamiseks volikogule.
Internetihääletus veebikeskkonnas VOLIS aadressil www.volis.ee algas haapsallaste jaoks esmaspäeva hommikul kell 8 ja lõpeb homme kell 20.00. Seejuures saavad haapsallased hääletada ööpäevaringselt. Ridala valla elanikud saavad VOLIS-es oma hääle anda täna õhtul kella 20-ni ja homme 8-20.
„Haapsalul on VOLISe haldajatega pikk leping. Meie sõlmisime ühekordse lepingu just selleks hääletuseks ja valisime odavama variandi, millega öösel hääletada ei saa,” ütles Igor Pogodin.
Haapsallased, kes elektrooniliselt hääletada ei saa või ei taha, võivad ühinemislepingule oma poolt- või vastuhääle anda Haapsalu kultuurikeskuses 18. novembril kell 12–20, 19. novembril kell 10–18, 20. novembril kell 10–18.
Ridala vallas on rahvaküsitlus Uuemõisa lossis 18. novembril kl 12-20, 19. novembril kl 10-18 ja 20. novembril kl 10.00-18.
Pühapäeval organiseerib Ridala vallavalitsus bussitranspordi Uuemõisa lossi edasi-tagasi marsruudil Haeska-Kiideva-Puise-Panga-Jõõdre-Vilkla-Uuemõisa. Liini algus Haeskast peatustesse jõudmise graafikuga: Haeska – 11.00 Kiideva – 11.20 Puise – 11.35 Panga – 11.45 Jõõdre – 11.50 Vilkla – 11.55 Uuemõisa – 12.10 Bussi tagasisõidu väljumisaeg Uuemõisast kell 13.00.


title: Vabaerakond hääletab Jüri Ratase vastu

maintext:
Vabaerakond hääletab Jüri Ratase vastu (4)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Vabaerakonna saadikurühm hääletab Jüri Ratase riigikogus peaministriks kinnitamise vastu, teatas erakond.
Vaatamata sõnadele pole Vabaerakonna programmiliste põhimõtetega kuigivõrd arvestatud ning kassi-hiire mäng Vabaerakonna kaasamisega näitab kogu kolmiku ja Jüri Ratase kui võimaliku peaministrikandidaadi otsustusvõimetust. „Rõhutame, et Eesti poliitika avatumaks ja läbipaistvamaks muutmiseks mõeldud demokraatiapakett loodavat valitsust ei huvita ning sotsiaalmaksu lagi ja selle põranda tühistamine ei ole päevakorras,“ ütles Vabaerakonna juht Andres Herkel (pildil).
„Vabaerakonna juhatus on 10. novembril otsustanud, et oleme valmis koostööd tegema ja valitsusvastutust kandma, meil on selle pädevusi ja kogemusi. Kolme erakonna esimehed lükkasid pidevalt kohtumisi edasi, vahest ütlesid, et on koostöös meiega huvitatud. Seejärel andsid signaale, et meie demokraatia tugevdamise ideed on laual,“ ütles ta.
„Täna hommikul selgus üllatuslikult, meie demokraatia ideid – rahvaesinduse rolli suurendamist, poliitilise korruptsiooni riski vähendamist, erakondade raha kärpimist ja paljut muud – ei võetud tegelikult tõsiselt. Selle asemel otsustati luua n.-ö. Puhas kartellikoalitsioon, mille peamine murre on Keskerakonna Ühtse Venemaa tiiva paadis hoidmine ning seniste toiduahelate säilitamine. Meie osalemine valitsuses välistati, aga püüti jätta vale mulje nagu oleks meie põhimõtetega arvestatud,“ ütles Andres Herkel.
Vabaerakonna hinnangul oleks selge märk muutustest igasuguste poliitkohtade arvu ja sundpolitiseerimise vähendamine. „Riigiosalusega ettevõtete nõukogudesse tuleb nimetada kas pädevaid ja sõltumatuid riigiametnike või spetsialiste konkursiga. Riigikogu liikmete väljalöömine nõukogudest on vaid jäämäe tipuga tegelemine, mis ei depolitiseeri ega tõhusta nõukogude tööd,“ ütles Vabaerakonna saadik Artur Talvik.
Talviku sõnul ei saa olla juttu tõhusast riigireformist, kui majandus-, rahandus- ja sotsiaalministeeriumis peetakse topeltministreid. „Odavama ja ratsionaalsema riigipidamise juurde ei saa kuuluda see, et poliitilisi ameteid tehakse aina juurde. Aga ka näiteks EL-i eesistumisperioodi silmas pidades oleks päris hea, kui mõned võtmeministrid ei oleks üldse poliitilised või vähemalt püütaks leida parimaid võimalikke kandidaate.“


title: Rahvakalender: Kadrid toovad karjaõnne

maintext:
Rahvakalender: Kadrid toovad karjaõnne
Illustratsioon: Rahvakalender
Täna on kadripäev. Nimepäev on täna lisaks Kadrile ka Katrinil, Kadil, Karinil ja Triinul.
Kadripäev on nime saanud naispühak Katariinalt ja on oma puhaste valgesserõivastatud kadrisantidega rohkem naistepüha. Kadrid toovad karjaõnne. Sanditajad liiguvad kadriperena, kuhu lisaks kadriemale kuuluvad kadrilapsed. Laulus kirjeldatakse pikka vaevalist teekonda, palutakse andeid. Kadripäev on üks olulisi tähiseid talve järkjärgulist saabumist märkivate päevade seas.
Öeldakse: „Mart matab, kadri katab, andres arutab.“ Kui on vihmane, öeldakse: „Kadri kuseb.“
Eestis kujunes kadripäev 16. sajandil, kui muinasaegse usundi hingedeaja rituaalid ja tütarde initsiatsiooniriitused segunesid ristiusu püha Katariina mälestuspäeva ehk kadripäevaga. Kadripäeva peeti naistepühaks, sest selleks ajaks lõpetasid naised karjakasvatusega seotud välised sügistööd.
Kadripäeva lahutamatu osa, kadrisandiks käimine, pärineb ajast, mil mööda maad rändasid ande koguvad kloostrite kerjusmungad, kelle lauludes kõlas ladinakeelne sõna sanctus (“püha”) ning kes soovisid pererahvale head vilja-, karja- ja pereõnne. Seetõttu arvataksegi, et eestipärane “kadrisant” tuleneb püha Katariina (Kadri) santidest.
Eestlastel käisid kadrisantideks tüdrukud, kes olid riietatud puhastesse valgetesse riietesse, mis arvatavalt sümboliseeris piima (legendi järgi voolas pühaku hukkamisel tema kehast vere asemel piim) ja Katariina mõtete neitsilikku puhtust. Piima seostati ka karjakasvatuse ja sünnitajate naistega.
Eestlaste jaoks on kadripäev olnud traditsioonirikas, näiteks pügati sel päeval lambaid ning oodati karjaõnne (ka vanasõna ütleb: Mart on üle maa, Kadri üle karja). Tüüpiline kadrirituaal nägi välja järgnev: mandri-Eestis kadripäeval aga mõnel pool ka kadripäevale eelneval hanipäeval ehk kadrilaupäeval mindi maskeerituna laulu ja pillimängu saatel küla peale käima. Uste taga küsiti tervituslaulu saatel luba tuppatulekuks. Luba saadud, usutleti pererahvast, esitati mõistatusi, lauldi, pritsiti vett ja visati vilja. Kui annid kätte saadud, lauldi tänulaulu ja minnes hüvastijätulaulu.
Rahvakalender soovitab:
Jäta lambad rahule, täna ei tohi kedagi pügada!
Vaata üle oma garderoob, kas see sarnaneb kadrisandi omale?
Tunned end Kadrina? Pane selga vähemalt valge pesu ja värskenda oma Facebooki’i profiili.
Mine täna Kadri ja Katriniga välja. Helista neile!
Tee ise kukekomme, nii et kadridele ka jätkuks!


maintext:
Politsei tabas pooleteise kuuga 18 purjus juhti
Kaire Reiljan
Läänemaa politseinikud on oktoobri algusest novembri keskpaigani tabanud roolist 18 joobes juhti, kellest pooled olid nn kriminaalses joobes.
Haapsalu politseijaoskonna juhi Andrei Taratuhini sõnul jäi eelmise aasta sama ajavahemiku jooksul politseile vahele poole vähem joobes juhte.
Haapsalu jaoskonna menetlusteenistuse juhi Vello Palmits ütles, et kolm kriminaalses joobes juhti tabas politsei roolist sel nädalavahetusel. Lisaks peeti kinni üks autojuht, kellel juhtimisõigus oli ära võetud.
Taratuhin ütles, et tavapärasest suurema hulga roolijoodikute tabamise põhjus võib olla see, et novembri alguse lumiste ja tuisuste ilmadega viibis politsei rohkem maanteedel. „Tipphetkel oli korraga väljas 7-8 toimkonda,” rääkis politseijuht. Tema sõnul oli suuremate jõududega väljas olemise põhjuseks soov kehvade ilmastikutingimustega liiklust rahustada.


maintext:
Parvlaev Leiger on Gibraltari reidil paremat mereilma ootamas (1)
Urmas Lauri
Gibraltari kalju. Foto: TS Laevad
Hiiumaa liini jaoks ehitatud parvlaev Leiger on jõudnud Gibraltari Idareidile ning on seal parema ilma ootel ankrus.
Parvlaev Leiger jõudis eile öösel Eesti aja järgi kell 02.15 Gibraltari Idareidile ankrusse.
“Ilmaprognooside kohaselt enne järgmise nädala teist poolt edasiliikumise võimalus puudub,” teatas TS Laevad oma sotsiaalmeediapostituses.
Leigri järgmine planeeritav sihtkoht kütuse tankimiseks on Lissabon.
Parvlaev Leiger alustas Türgi laevatehasest Sefine koduteed 5. novembril. Eesti veeteede amet viis 3.-4.novembril läbi laeva meresõiduohutuse alase auditi ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse ( ISMC) väljastamiseks ning kinnitas laeva vastavuse kehtivatele nõuetele. Eesti Vabariigi suursaatkond Ankaras väljastas laevale Eesti liputunnistuse.
Poolas Remontowa laevatehases ehitatav parvlaev Tõll väljus laupäeva hilisõhtul Eesti aja järgi kell 23 merekatsetustele. TS Laevad kapten-projektijuhi Guldar Kivro sõnul katsetatakse kõiki laeva süsteeme alates navigatsioonisüsteemidest kuni peamasinateni välja.
Uued parvlaevad Leiger, Tiiu, Tõll ja Piret on 114 m pikad, mahutavad 150 sõiduautot või 12 täispikka veoautot. Laevadel saavad olema päästevahendid 700 reisijale ning kahel tekil istekohti 500 reisijale.
Parvlaev Leiger hakkab kurseerima Rohuküla-Heltermaa liinil. Hiidlasi hakkab teenindama samuti Türgi laevatehases valmiv parvlaev Tiiu. Tõll ja Piret hakkavad kurseerima Virtsu-Kuivastu liinil ning neid ehitatakse Poola laevatehases.


maintext:
Lihula rahvaküsitlusel osales elektroonilisel hääletusel 107 inimest (1)
Kristjan Kosk
Lihula kultuurimaja. Foto: Urmas Lauri
Lihula vallas läbi viidud ühinemise teemalisel rahvaküsitlusel osales elektrooniliseks hääletusel 107 hääleõiguslikku kodanikku 1946st. Osalusprotsendiks teeb see 5,5.
Seda, kuidas hääled jagunesid, Lihula vallavalitsuses avaldada ei soovinud. „Ma ei saa seda avaldada, sest see võib hääletustulemusi muuta,” põhjendas Lihula vallavalitsuse sekretäri abi Katrin Lehtpuu. Rahvaküsitlus jätkub Lihulas täna ja pühapäeval Lihula kultuurimaja küsitluspunktis.
Elektrooniline rahvaküsitlus on lõppenud ka Koonga vallas, kus 925 hääleõiguslikust kodanikust avaldas arvamust 60. Protsentuaalselt teeb see 6,5 protsenti. Ka seal jätkub rahvaküsitlus küsitluspunktides kuni pühapäevani.
Täna algab küsitluspunktides hääletamine ka Hanila ja Varbla vallas. Lihula, Hanila, Koonga ja Vabla vald on suure tõenäosusega ühinemas Lääneranna vallaks.


maintext:
Lääne prefektuur tunnustas parimaid kolleege
Kõik PPA parimad said mälestuseks skulptor Rait Pärjase taiese. Foto: PPA
Traditsioonilised kolleegipreemiad anti parimatele üle reedel, 18. novembril Lääne prefektuuri aastapäevapeol Järvamaal, teatas PPA kommunikatsioonibüroo.
Parima teo tiitli pälvis Pärnu politseijaoskonna selle aasta jaanuaris Eesti avalikkust šokeerinud taksojuhi mõrvas kahtlustatavate kinnipidamine.
Parima kolleegi ja töötegija auhinna vääriliseks hääletasid Lääne prefektuuri töötajad teabebüroo vanemkorrakaitseametnik Karet Akkaja.
Parima tugitöötaja tiitli võitis Lääne majandustalituse juhataja Taimi Salm.
Parima liidri auhinna pälvis Pärnu politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Lennart Pulk, kelle üksus on sellel aastal välja selgitanud mitme tõsise kuriteo toimepanijad ja asjaolud.
Parima meeskonna tiitli viisid koju selle aasta Politsei- ja Piirivalveameti kutsemeisterlikkuse võistluse korraldajad.
Parima vabatahtliku auhinna vääriliseks pidasid Lääne prefektuuri töötajad Rapla politseijaoskonna abipolitseinik Marion Pettaid.
Parima noore kolleegi auhinna sai Pärnu politseijaoskonna noorsoopolitseinik Virge Siirand.
Meie raudvara auhinna pälvis Paide politseijaoskonna piirkonnapolitseinik Mati Seire, kelle panus politseispordi ja organisatsioonikultuuri edendamisesse on olnud märkimisväärne.
Kõikide tunnustatutele andis auhinnad üle Lääne prefekt Kaido Kõplas ja võitjad said mälestuseks skulptor Rait Pärja taiese.
Parimate kolleegide väljaselgitamise ja tunnustamisega tehti algust juba 2005. aastal. Igal sügisel kuulutatakse prefektuuris välja ette antud kategooriates parimate väljaselgitamine. Kõik politseijaoskonnad ja bürood koondavad oma ettepanekud ning sellele järgneb hääletus. Traditsiooniliselt antakse Lääne prefektuuri parimate auhinnad kätte aastapäevapeol.


maintext:
Lihula endine vallavanem Tiit Madisson: praeguse võimu teod mulle ei sobi
Refereerinud Kristjan Kosk
Tiit Madisson Lihula mälestussamba avamisel. Foto: Arvo Tarmula
Nii Nõukogude Liidus kui hiljem poliitilise süüdistusega kinni istunud Tiit Madisson (65) leiab Maalehele antud intervjuus, et tänapäeva Eestis ei julge inimesed enda eest seista ja kodanikujulgust pole sendi eestki.
Loe intervjuud Madissoniga siit.


maintext:
Hiidlased kaebavad tuuleparki võimaldava teemaplaneeringu edasi
BNS
Tallinna halduskohus ei rahuldanud reedel MTÜ Hiiu Tuul kaebust ega tühistanud Hiiu maavanema korraldust Hiiu maakonnaga piirneva mereala maakonnaplaneeringu kehtestamiseks, ühing kaebab otsuse edasi, kirjutab Hiiu Leht.
Reedel kuulutas Tallinna halduskohus välja otsuse, millega leidis, et MTÜ Hiiu Tuul, Emmaste valla ja üheksa eraisiku kaebuse rahuldamiseks puudub alus. Hiiumaa lähistele rannikumerre planeeritava tuulepargi vastaseid koondava MTÜ Hiiu Tuul esindaja Inge Talts kinnitas, et kaebavad kohtuotsuse edasi.
Talts ütles Hiiu Lehele, et kuna mereala maakonnaplaneeringus lubatud meretuulepargid kahjustavad Natura 2000 alasid, nende terviklikkust ja seal asuvaid elupaiku, sealhulgas esmatähtsaid, on MTÜ Hiiu Tuul pöördunud vastava kaebusega kaEuroopa Komisjoni poole.
“Ka Eesti seadused nõuavad, et strateegilise planeerimisdokumendi kehtestaja peab olema veendunud, et kavandatav tegevus ei mõjuta ebasoodsalt Natura 2000 võrgustiku ala terviklikkust ega kaitse eesmärki,” lisas Talts.
Lisaks toimub 31. jaanuaril Tallinna halduskohtus istung tuuleenergeetika teemaplaneeringu kehtetuks tunnistamise kaebuses, mille esitajaks samuti MTÜ Hiiu Tuul.
Kuni 1100megavatise võimsusega tuuleparki tahab Hiiumaast loodest asuvatele meremadalikele ehitada Nelja Energia. “Tegelikult on Nelja Energial olnud väga selge ootus, et see maakonnaplaneering kehtestataks ja nad saaksid hakata samm sammu haaval arendusega edasi minema,” ütles Talts septembris.
Tema hinnangul pole mereala maakonnaplaneeringu menetlemine aga olnud piisavalt põhjalik. “Pole arvestatud sellega, et tehakse suur meretuulepark Hiiumaa lähistele. Samuti pole arvestatud paljude kodanike soovi, et suurt tuuleparki ei tuleks Hiiumaa lähistele merre. Juba 2009. aastal koguti selle mõtte vastu 8000 allkirja,” lisas ta.
AS-i Nelja Energia juhatuse esimehe Martin Kruusi sõnul on meretuulepargi vastu väike grupp inimesi. “Kui jälgida sõnavõtjate ja näiteks viimasele kohtukaebusele alla kirjutanute arvu, siis tegemist on kümmekonna inimesega,” ütles Kruus.
Kruus ütles, et nende partner on Hiiu vald tervikuna ja vallaga on sõlmitud koostööleping, et elavdada tuulepargi rajamisega Hiiumaa majanduselu ja saare jätkusuutlikku arengut. “Vastuseis on pigem põhimõtteline, sisulisi argumente, nagu müra ja visuaalne mõju, antud juhul ei ole, sest planeeritav tuulepark asub rannikust 12 kilomeetri kaugusel ja küladest veelgi kaugemal,” rääkis ta.


title: Ridala vald 25

maintext:
Ridala vald 25
Kutse pensionäridele!
Ridala valla pensionärid on palutud reedel, 2. detsembril kell 15 Altmõisa külalistemajja pidulikule pärastlõunale.
Peolaua ettevalmistamiseks ja bussiringide korraldamiseks palume tulekust teatada hiljemalt 28. novembriks telefonil 472 4440 või 506 8710.
Ridala Vallavalitsus


maintext:
Tiitli „Aasta noor 2016” saab Birgit Aljaste (3)
Kristjan Kosk
Tiitli „Aasta noor 2016” saab Birgit Aljaste. Foto: Facebook
Täna õhtul Penijõel toimuval tänuüritusel „Läänemaa tunnustab 2016” tänatakse teiste hulgas ka tublimaid noorsootöö tegijaid. Tiitliga „Aasta noor 2016” pärjatakse Birgit Aljaste, aasta noorsootöötajaks saab Oru kooli huvijuht Liisa Pett ning aasta sündmus/koostöö on tervisepäev „Tervist noored”, teatas Lääne maavalitsuse pressiesindaja Liivi Ollino.
Aasta noor Birgit Aljaste on suurepärane sündmuste algataja ja meeskonna koordineerija. Ta on algatanud ja aidanud läbi viia mitmeid noorsootöö sündmusi: osaluskohvik, noorte tervisepäev „Tervist noored”, 5-6.klassidele sotsiaalmeedia turvalise kasutamise koolitus, sallivuspäeva foorumlaud jne. Birgit on Läänemaa noortekogu aseesimees. Tema tõhusal panustamisel on noortekogu liikmete arv kasvanud.
Aasta noorsootöötaja Liisa Pett töötab Oru koolis huvijuhina. Ta on korraldanud mitmeid sündmusi, kuhu on kaasatud kogu kool. Eriti muljetavaldav oli kooli olümpia korraldamine, mis leidis tunnustust ka vabariiklikul tasandil. Kooli esindajad kutsuti Eesti Olümpiaakadeemia kooliolümpiamängude foorumile, et tutvustada positiivset näidet ka teistele. Liisa mõtleb noorsootööle ka laiemalt ning on läbiviinud kõikide Läänemaa põhikoolide õpilasesinduste koolituse.
Lõppeva aasta sündmuseks nimetatud tervisepäev „Tervist noored” oli sisukas 400 osalejaga ettevõtmine. Osalejaid oli kõikidest Läänemaa gümnaasiumitest ja Haapsalu kutsehariduskeskusest. Ettevõtmine jagas noortele vajalikke teadmisi erinevatest tervisega seotud teemadel. Kogu üritus oli noorte poolt planeeritud ja ka nende endi poolt ellu viidud. Vajalik raha taotleti projekti abil, kuid oskuslikult oli kaasatud ka mitmeid partnereid ja toetajaid.
Lisaks tiitli saajatele leidsid märkimist ka teised tublid noorsootöö valdkonna tegijad.
Kategoorias aasta noor:
1. Erik Mikkus – Lihula gümnaasium
2. Jarmo Lempe – Ridala põhikool
3. Maria-Helena Aljas – Haapsalu kutsehariduskeskuse vilistlane, Taebla gümnaasiumi noor huvijuht
4. Piia Tammeniit – Läänemaa noortekogu, üliõpilane
Kategoorias aasta noorsootöötaja:
1. Anneli Õige – Lihula noortemaja
2. Maarika Leht – Lääne-Nigula noortekeskus
3. Marit Sillat – Haapsalu kutsehariduskeskus
Kategoorias aasta sündmus/koostöö:
1. Ooper „Uku ja Vanemuine” – Lihulas


maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 19. novembril
Läänlased sõitsid Berliini maailma vallutama
Läänlased Merilin Kaustel-Lehemets ja Hannes Lehemets raputasid ligi neljaks kuuks kodumaa tolmu jalgelt ja sõitsid Berliini, et võita kätte koht Saksamaa telemeditsiini äris. Hannes on osanik ja tehnoloogiajuht idufirmas Dermtest, mis tegeleb nahavähi diagnostikaga. Dermtesti meeskond pääses Berliini iduettevõtete kiirendisse, kuhu kandideeris 516 ettevõtet ning Eesti ettevõte pääses kümne parima hulka.
Lääne Elu maaraamatukogude tuur
Palivere raamatukoguhoidja Reet Kaar on läbi lugenud enam-vähem kõik 10 000 raamatut, mis tema valve all, ja teab enam-vähem kõiki Palivere inimeste saladusi.
Kuidas Mihkel Raud poliitikas vastu hambaid sai
"Ma sain näiteks teada, et olen palju väiklasem, ahnem ja halvem inimene, kui arvasin ja lootsin, et ma olen," ütleb Mihkel Raud oma poliitikukarjääri kohta intervjuus Lääne Elule.


title: Ilmateenistus: tulekul on suur sula

maintext:
Ilmateenistus: tulekul on suur sula
Kaart: Riigi Ilmateenistus
Kui möödunud nädalal ennustasid erinevad ilmaportaalid Eestisse sooja kuni kaheksa kraadi, siis nüüd kinnitab seda ka riigi ilmateenistuse värske prognoos: tuleb mitmepäevane sula, vihma ja nädala lõpu poole koguni kuni kaheksa kraadi sooja.
Teisipäeva (15. novembri) öösel kõrgrõhkkonna mõju väheneb, kuid sajuhooge on üksikuid. Tuul on nõrk. Õhutemperatuur on 0..-5, kohati võib paar-kolm kraadi madalamale langeda, saarte rannikul on kuni +3°C. Päeval laieneb üle Skandinaavia madalrõhkkond ja tõstab Läänemere ääres lõuna- ja kagutuule tugevaks, puhanguid 12, saartel ja rannikul 15 m/s. Ennelõunal sajab kohati lund ja lörtsi, saartel ka vihma, õhtupoolikul muutub sadu laialdasemaks ja tihedamaks. On jäiteoht! Õhutemperatuur on -2..+1, saartel ja läänerannikul kuni +4°C.
Kolmapäeva (16. novembri) öösel läheneb Läänemerelt madalrõhulohk ja selle eel sajab tihedat lund ja lörtsi, saartel vihma. On jäiteoht! Puhub tugev kagutuul, puhanguid on 14, saartel 16 m/s. Päeval jõuab madalrõhulohk mere idarannikule. Idapoolsetes maakondades sajab lund ja lörtsi, Lääne-Eestis tuleb sajuhooge vihmana. Libeduseoht on suur! Õhutemperatuur on öösel -3..+1, saartel kuni +3, päeval Lääne-Eestis 0..+4, Kesk- ja Ida-Eestis kõigub kraadi ulatuses 0°C ümber.
Neljapäeval (17. novembril) jõuab Skandinaaviasse uus madalrõhkkond ja selle serv hoiab Läänemere ümbruse oma haardes. Öösel sajab aeg-ajalt lörtsi ja vihma. Päeval on sajuhood enamasti vihmana, Ida-Eestis tuleb sageli sekka ka lörtsi. Puhub tugev lõuna- ja edelatuul, tõenäoliselt on puhanguid 15-16 m/s. Õhutemperatuur on öösel 0°C ümbruses, Lääne-Eestis +1..+4°C, päeval +2..+6°C.
Reedel (18. novembril) võib Läänemere õhuruumi jõuda uus osatsüklon ja tugev surve jätkub. Öösel on sadusid harvem, hommikul ja päeval sajab aeg-ajalt vihma, mõnes kohas sekka ka lörtsi. Puhub tugev lõunakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 0..+5, päeval +4..+8°C.
Laupäeva (19. novembri) öö tuleb järjekordse madalrõhulohu survel tugeva lõuna- ja kagutuulega. Hommikul pöördub tuul edelasse ja on ikka tugev, pärastlõunal annab tasapisi järele. Öösel sajab aeg-ajalt vihma. Päeval on sajuhooge harvem ja taevas võib ka lühiajaliselt selgemaks tõmbuda. Õhutemperatuur on öösel +2..+7, päeval +4..+7°C.
Pühapäeval (20. novembril) kandub madalrõhkkonna serva mööda lõunavoolus niiskust lisaks. Öö ja hommikupoolik on vihmased, üksikutes kohtades võib sekka ka lörtsi pudeneda. Pärastlõunal sajuvöönd eemaldub ja lühiajaliselt tugevneb väike kõrgrõhuhari. Lõunakaare tuul on tänastel andmetel mõõdukas õhtuni, siis hakkab tugevnema. Õhutemperatuur on +2..+6, öösel võib kohati 0°C lähedale langeda.
Esmaspäeval (21. novembril) jõuab Atlandilt uus madalrõhkkond Norra rannikule ja laieneb taas üle Läänemere ning selle serva mööda kannab edelavool meile sooja õhku lisaks. Mõnes kohas sajab vihma, kuid sajuhulk peaks võrdlemisi väike olema. Puhub tugev lõuna- ja kagutuul. Õhutemperatuur on öösel 0..+5, päeval +4..+8°C.


maintext:
Haapsalust pärit Krista Esta läbis New Yorgi maratoni (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Haapsalust pärit Krista Antsve-Esta oli üks kahekümne viiest Eesti lipu all esinenud jooksjast, kes läbis laupäeval New Yorgi maratoni.
„Elu eneseületus tehtud! NYC Maraton jookstud! Emotsioon võimas ja hammas verel!“ hõiskas Krista Esta oma sotsiaalmeediapostituses ja tõdes, et emotsioone jätkub ilmselt veel kauaks.
„Hiiumaal tehakse ka maratoni, ehk proovingi ära,“ arutles hiidlasega abielus olev maratonijooksja.
Postituses tänas Krista Esta oma peret ja sõpru ning kogu seltskonda suurepärase toetuse ja mõnusa atmosfääri eest.
Krista Antsve Esta läbis maratoni ajaga 6:25:46, olles selle tulemusega üldarvestuses 49 189., naiste arvestuses 20 130. ning oma vanusegrupis (45F) 2609. kohal.
„Tegelikult ei arvanud ma üldse, et rajale lähen, lootsin olla teistele toeks ja tuua maale Chicago maratoni,“ kirjutas Krista Esta. „Aga hulludega koos muutud ise ka vähe hulluks.“
Eestlasi oli rajal rohkemgi. Lääne Elus ilmus mõni aeg tagasi aastate eest Haapsalus elanud Ingrid Morrisoni järjejutt „Eestlane Austraalias“. Morrison võistles oma praeguse kodumaa Austraalia lipu all, kuid kandis maratoni avatseremoonial Eesti delegatsiooni sini-must-valget lippu.
Morrison läbis maratoni ajaga 3:47:17, olles selle tulemusega üldarvestuses 8515., naiste arvestuses 1731. ning oma vanusegrupis (44F) 264. kohal.
New Yorgi maratoni esialgsed tulemused leiab siit.
Fotod: Krista Antsve Esta FB


maintext:
Läänemaal valmistutakse Eesti riigi sajanda aastapäeva tähistamiseks
Toimetanud Urmas Lauri
Esmaspäeval kogunes oma esimesele kokkusaamisele maakondlik Eesti Vabariik 100 koostöökomisjon, mis koordineerib vabariigi sünnipäeva tähistamisega seonduvate ürituste ja kingituste ettevalmistamist Lääne maakonnas.
Kokkusaamisel tutvustas EV100 suursündmuste juht Margus Kasterpalu vabariikliku komisjoni töid ja tegemisi ning ärgitas mõtlema, kuidas iga kogukond saab sünnipäeva tähistamisse panustada. EV100 tähistamine kujuneb just selliseks milliseks me ise ta kujundame.
EV 100 sündmused algavad 16. aprillil 2017 sümboolse piiri kustutamisega Lõuna-Eesti ja Põhja-Eesti vahel ning kestavad kuni 2. veebruarini 2020, mil täitub Tartu rahu 100. aastapäev. Ligi 3-aastane periood on jagatud 5 etapiks.
Maakondlik komisjon koguneb taas uue aasta alguses. Vahepealse aja jooksul jagatakse infot oma kogukondades ning kogutakse ideid ja mõtteid kuidas sünnipäeva vääriliselt tähistada.
Maakondlikku Eesti Vabariik 100 koostöökomisjoni juhib maavanem Neeme Suur.
Komisjoni kuuluvad:
Kristi Erkmann – Lääne maavalitsus
Liivi Ollino – Lääne maavalitsus
Teele Jurtom – Haapsalu linn
Gülnar Murumägi – Haapsalu Kultuurikeskus
Helen Koppa – Ridala vald
Triin Lepp – Noarootsi vald
Varje Paaliste – Lääne-Nigula vald
Raina Jeeberg – Lääne-Nigula vald
Tanel Viks – Vormsi vald
Kristi Märk – Lihula vald
Kristina Kukk – Lihula vald
Arno Peksar – Hanila vald
Deiw Rahumägi – Nõva vald
Rasmus Lippur – Kaitseliidu Lääne malev
Jüri Bachman – Kaitseliidu Lääne malev
Tiit Salumäe – EELK piiskop
Leevi Reinaru – EELK Lääne praost
Marju Viitmaa – Rahvakultuurikeskus
Ene Sarapuu – MTÜ Kodukant Läänemaa
Birgit Aljaste – Läänemaa noortekogu