maintext:
Selgusid põhikooliastme parimad mitmevõistlejad
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Läänemaa põhikooliastme parimad mitmevõistlejad. Foto Kaja Ladva
Läänemaa koolispordi liidu spordiaasta algas põhikoolide kergejõustiku mitmevõistlusega – kergejõustikuvõistlusega, kus võistlevad põhikoolide õpilased ja kavas on kuus ala.
Sportlastel tuleb end proovile panna 60 m jooksus, kaugushüppes, kuulitõukes, palliviskes, kõrgushüppes ning tütarlastel 600 meetri ja poeglastel 1000 meetri jooksus. Seega võib, nagu näiteks kümnevõistlusegi kohta, ka siin julgelt öelda, et tegu on oskusi ja mitmekülgsust nõudva mitmevõistlusega.
Koole sellel võistlusel oli osalemas kuus: Haapsalu põhikool, Lihula gümnaasium, Taebla gümnaasium, Martna põhikool, Oru kool, Ridala põhikool. Noored kergejõustiklased näitasid kohati head taset ja oskusi. Peakohtunik Kaja Ladva oli rõõmus suure osalejate hulga üle.
Tütarlaste võistlus
Tütarlaste mitmevõistluses tuli võitjaks Hanna-Liisa Salf Haapsalu põhikoolist, kes kogus 3839 punkti. Tema üksikalade tulemused: 60 m jooks 9,0, kaugushüpe 4.60, kuulitõuge 7.45, kõrgushüpe 1.58, pallivise 34 ja 600 m jooks 1.52,8. Päris mitme üksikala kohta võib noore kergejõustiklase kohta öelda väga hea, kuid fantastiliseks saab kindlasti nimetada neiu kõrgushüppe uut isiklikku rekordit – 1.58. Ta tõuseb selle tulemusega Eesti B-klassi hooaja edetabelis kümnendale kohale.
Teise koha sai võistlustel Maily Märss Ridala põhikoolist. Tema kogus 3093 punkti ja üksikalad olid järgmised: 60 m jooks 9,1, kaugushüpe 4.26, kuulitõuge 6.44, kõrgushüpe 1.35, pallivise 42,00, 600 m jooks 2.04,2. Maily kohta peab märkima kindlasti seda, et ta on oma konkurentidest kaks-kolm aastat noorem.
Tütarlaste kolmanda koha võitis Haapsalu põhikooli õpilane Kati Olesk, tema kogus kuue alaga 3048 punkti. Üksikalade tulemused: 60 m jooks 9.7, kaugushüpe 4.00, kuulitõuge 9.09, kõrgushüpe 1.40, pallivise 29.00, 600 m jooks 2.16,5.
Veel mahtusid esikuuikusse Marie Põlluaed Haapsalu põhikoolist, kes kogus 3038 punkti ja viiendana-kuuendana Lihula Gümnaasiumi õpilased Siret Põldäär ja Gertu Küttmann vastavalt 2846 ja 2568 punktiga. Nende kahe neiu tulemustest võiks esile tuua Sireti 50 meetrit palliviskes ja Gertu 9.29 kuulitõukes.
Kokku võistles 20 tütarlastja koolide arvestuses oli järjestus: Haapsalu põhikool, Ridala põhikool, Lihula gümnaasium, Taebla gümnaasium ja Martna põhikool.
Poiste võistlus
Poeglaste kuuevõistluse võitjaks tuli Ridala põhikooli õpilaneTargo Kokvel 3714 punktiga. Noormehe üksikalde tulemused olid 60 m jooks 8,0, kaugushüpe 5.11, kõrgushüpe 1.68, kuulitõuge 9.32, pallivise 55,00, 1000 m jooks 3.31,3. Taas saab võitja puhul rääkida heast kõrgushüppest. Tulemus 1.68 on noormehe isiklik rekord ja tõstab ta Eesti B-klassi hooaja edetabelis 18. kohale.
Poiste teise koha võitis Mario Konks Oru koolist punktisummaga 3485. 60 meetrit jooksis ta 8,0, kaugust hüppas 5.31, kõrgust aga 1.50, kuulitõukes saavutas 7.76, palliviske tulemuseks 54 meetrit. 1000 meetri läbimiseks kulus 3.24,1. See kõik tähendas seda, et ülipingelises heitluses teise koha pärast edestas ta Ridala põhikooli Jarmo Lempet 15 punktiga.
Jarmo üksiktulemused olid 60 m jooks 8,2, kaugushüpe 5.05, kõrgushüpe 1.45, kuulitõuge 10.27, pallivise 65 meetrit ja 1000 meetri jooks 3.27,8.
Poeglaste neljas oli 3442 punktiga Tauno Reeder Taebla gümnaasiumist, viies Lihula gümnaasiumi õpilane Kevin Kiviselg 3333 punktiga ja kuues Mihkel Türnpu Oru koolist, kes kogus 3246 punkti. Seega jäi teist kohta kuuendast lahutama kõigest 239 punkti ehk umbes viis sekundit 1000 meetri jooksus!
Kokku võistles poiste võistluses 23 kergejõustiklast ja poiste arvestuses olid parimad koolid Ridala põhikool, Lihula gümnaasium, Taebla gümnaasium, Oru põhikool, Haapsalu põhikool ja Martna põhikool.
Koolide lõplik paremusjärjestus, kus arvesse läks kolme parema tütarlapse ja kolme parema poeglapse tulemused, on aga selline:
I Haapsalu põhikool 17873 punkti
II Ridala põhikool 17625 punkti
III Lihula gümnaasium 16291 punkti
4. Taebla gümnaasium 15256 punkti
5. Martna põhikool 9669 punkti
6. Oru Kool 8551 punkti
Jaanus Getreu


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Hanilast läheb presidenti valima Olavi Vainu (1)
Kaie Ilves
Foto: arhiiv
Hanila volikogu otsustas eile õhtul, et saadab presidenti valima volikogu aseesimehe Olavi Vainu (pildil).
Vainu poolt hääletas kuus volikogu liiget kümnest. Volikogu valis oma valijamehe nelja kandidaadi hulgast. Kristi-Carolina Reinmaa (VL Koduvald) sai ühe hääle, Meelis Malk (VL Hanila Kogukond, EKRE) sai kaks häält ja Kalle Vainula (VL Hanila Kogukond) ühe hääle. Valijamehe kandidaadiks esitati ka volikogu esimees Mardo Leiumaa (VL Koduvald), kes ennast taandas.
„Uus ja raske asi. Aus vastus on, et vara öelda,” ütles Vainu vahetult pärast istungit Lääne Elule selle kohta, kelle poolt ta valijameeste kogus hääletab. Vainu lubas kombata volikogu meelsust, mõelda oma peaga ja jälgida ühiskonnas toimuvat. Vainu käis presidenti valimas ka 2006. aastal, mil presidendiks sai teist ametiaega Toomas Hendrik Ilves. Vainu kandidatuuri esitas volikogu liige Helju Viikmann (VL Koduvald).
Vainu (1972) on parteitu. Ta kandideeris volikokku valimisliidus Koduvald. Vainu on lõpetanud põllumajandusakadeemia agronoomina. Ta on olnud Vatla ja Virtsu kooli direktor ning mõlemas õpetaja, praegu on ta keskkonnaagentuuris eluslooduse osakonna spetsialist. Vainu on volikogu liige 1990. aastate lõpust, korra on ta olnud ka volikogu esimees.
1996. ja 2001. aastal käis Hanilast presidenti valimas Kalju Hallik (parteitu).
Peale Hanila on valijamehe määranud ka Noarootsi, kust sõidab presidenti valima volikogu kauaaegne liige Vladimir Belovas (Keskerakond). Täna valivad valijamehe Lihula ja Martna, homme Nõva, Kullamaa ja Lääne-Nigula vald.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Kalev Randlaine

maintext:
Valge Daami 100 kabeturniiri võitis Anneli Trees
Kalev Randlaine
27. ja 28. augustil peetud Valge Daami 100 ruudulise kabeturniiri naisperele võitis 17aastane Anneli Trees kaheksa punktiga. Teine ja kolmas koht läksid Janne Mumme ja Merili Jala vahel jagamisele. Mõlemad naised kogusid 7,5 punkti. Neljas oli kõigest 11aastane Triinu Jalg. Viies oli Marina Ivanovtš viie punktiga.
Kuuendaks tuli Janne Mumme 16aastane tütar Karmen Vagula 4,5 punktiga. Kabeveteran Viive Pärna tuli kaheksandale kohale ja meie tulevikulootus, 15aastane Leanika Pärna üheksandale kohale.
Oli kõrgetasemeline, pingeline ja tore võistlus. Kaasa aitasid Haapsalu sotsiaalmaja, Rannarootsi lihatööstus ja Haapsalu linnavalitsus.


authors:
Lääne Elu
Lee Maripuu
Swedbanki Rahaasjade Teabekeskuse Juht

maintext:
Lee Maripuu: 6 soovitust iseendale tööandjaks hakkamisel
Lee Maripuu, Swedbanki Rahaasjade Teabekeskuse juht
Kui hing ihkab palgatöö asemel suuremat eneseteostust, paindlikkust ja vabadust või otsid võimalusi sissetuleku suurendamiseks, tasub oma oskused ja teadmised käiku lasta. Swedbanki Rahaasjade Teabekeskus annab nõu, millele mõelda enne, kui kontoriukse lõplikult selja taga kinni lööd, kirjutab Swedbanki Rahaasjade Teabekeskuse juht Lee Maripuu (pildil).
1. Kõik algab ideest , kasuta olemasolevaid ressursse.
Kõik saab alguse suurepärasest ideest, kuid mõistlik on iseseisvat äri alustada juba olemasolevaid ressursse kasutades – sinu oskused, kogemused ja kontaktid on väärtuslikud. Valdkonna spetsialistina kaalu võimalust müüa oma oskusi eraettevõtjana. See võimaldab valida nii kliente, töö tegemise aega kui ka töötasu. Äriks võid muuta ka oma hobi – kui tegeled fotograafiaga, valdad väga heal tasemel võõrkeeli või tegeled veebikujundusega, võid pakkuda oma oskusi teenusena. Lisatööga võid esialgu tegeleda põhitöö kõrvalt.
2. Kogu varakult stardikapitaliks.
Eestis on osaühingu loomine lihtne. Seda saab kiirelt teha interneti teel ja kui tulevane tegevusvaldkond kapitalimahutusi ei nõua, siis võid alustada ilma osakapitali sisse panemata. Siiski arvesta, et piisava käibevoo tekitamine võib võtta aega ning ka alustava ettevõtjana tuleb rahaasjadega hakkama saada. Mõistlik on koguda endale paari kuu jagu rahalist puhvrit, millega katta nii elamiskulud kui ettevõtluse alustamisega seotud väljaminekud, nagu riigilõiv, kontori rendipind või teenuse pakkumiseks vajalike töövahendite soetamine.
3. Koosta äriplaan, sea selge eesmärk.
Kui oled otsustanud oma ettevõttega alustada, koosta võimalikult täpne äriplaan. Selleks analüüsi turgu ja konkurente, kirjelda pakutav teenus ja too välja oma eelised, kaardista potentsiaalsed kliendid ja nendeni jõudmise kanalid, prognoosi oodatavad kulu- ja tuluallikad ning sea endale eesmärk, milleni soovid jõuda. See annab sinu tegevusele vajaliku raamistiku ning konkreetse sihi, mille nimel töötada.
4. Tee selgeks raamatupidamise põhitõed.
Iseendale tööandjaks olemine tähendab ka raamatupidamisega tegelemist ja esialgu võib erinevatest aruandlus- ja maksukohustustest läbi närimine olla võrdlemisi keeruline. Internetist leiad materjale teadmiste omandamiseks ja vajalikke programme, mis aitavad raamatupidamist korraldada. Arvesta, et kui palgatöötajana tasub sotsiaal- ja tulumaksu sinu eest tööandja, siis eraettevõtjana on need sinu kanda. Seega peab teenitav tulu olema suurem kui summa, mille endale palgaks maksad. Kui sa end numbritega kindlalt ei tunne, usalda aruandlus professionaalsele raamatupidajale.
5. Kindlusta tagala, sõlmi lepingud.
Teenuste pakkumisel peaks koostöö põhinema kokkulepetel, kus on kirjeldatud mõlema poole õigused ja kohustused. Nii on kindlam tunne, et saadakse just seda, mida tellitakse ja kui ei saa, saab lepingule viidates oma õigusi nõuda. Kindlasti peaks lepingus olema ära toodud tellitava töö ja pakutava teenuse sisu, töö tegemiseks kuluv aeg, selle üleandmise vorm ja koht ning töö eest saadav tasu.
6. Planeeri töö- ja puhkeaega.
Kindlasti nõuab oma ettevõtte loomine aega ja sageli tuleb seda leida puhkeaja arvelt. Ära siiski üle tööta. Vastasel korral võid end peagi avastada olukorrast, kus sul ei ole enam energiat, et edasi tegutseda. Läbipõlemise ennetamiseks võta endale aega nii töö tegemiseks, puhkamiseks kui lähedaste ja sõpradega koosolemiseks.
Lee Maripuu / Swedbanki Rahaasjade Teabekeskuse juht


maintext:
Swedbank lõpetas Lihulas panganõustaja teenuse pakkumise
Kaie Ilves
Alates 1. septembrist Lihulas panganõustaja vastuvõtule enam minna ei saa. Arhiiv
Swedbank lõpetas Lihulas pangabussi asendava panganõustaja teenuse pakkumise 1. septembrist.
„Teenust kasutati uskumatult vähe,” nentis Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask.
Siilivask ütles, et augustis ei käinud Lihulas nõustaja juures mitte keegi, juunis käis üks ja juulis samuti üks inimene.
Swedbanki panganõustaja teenust hakkas Swedbank pakkuma tänavu jaanuarist, kui võttis käigust ära pangabussi. Maikuuni võttis nõustaja Lihula kultuurimajas vastu kaks korda kuus, maist augustini korra kuus.
Panganõustajal on Lihulas tulnud väljastada paroolikaarte, ta on aidanud ülekannet teha ja vaadanud üle lepinguid.
Sularahatehinguid panganõustaja juures teha ei saanud. Swedbanki sularahaautomaat on Lihulas olemas.


maintext:
Vabaerakonna noored: pooldame ravikanepi legaliseerimist
BNS
Kanep. Foto: Wikipedia
Vabaerakonna noorteühendus Vabad Noored toetab ravikanepi kättesaadavuse parandamist ning näeb, et Eestis võiks lubada toota kanepit meditsiinilise ekspordi tarbeks, teatas BNS.
Vabad Noored suunasid oma ettepaneku erakonna juhtorganitele arutamiseks ja otsustamiseks. „On aeg murda kompromissitu arusaam, et igasugune kanepiteema arutamine on tabu. Ravikanepit võib kasutada mitmes Euroopa riigis ning praktika ütleb, et valus elavatele patsientidele, näiteks vähihaigetele, võib sellest palju abi olla,” rääkis Vabade Noorte juhatuse esimees Silver Liiv.
„Praegune regulatsioon näeb ette tohutuid bürokraatlikke barjääre, muuhulgas mahuka taotlusega sotsiaalministeeriumi komisjoni poole pöördumist. Ravikanepi saamise kord on selline, et see mõjub keeluna. See pole ei humaanne ega ratsionaalselt põhjendatud lähenemine riigi poolt. Regulatsioon peaks tagama, et kui patsient vajab ja arst nõustub, siis ravikanepit saab kiiresti kätte,” lisas Liiv.
Tema sõnul on ravikanepi tootmine Eestis täiesti keelatud isegi meditsiinilistel ja teaduslikel eesmärkidel või ekspordiks. „Eesti ettevõtetel on võimalik saada litsentse mitme narkootilise aine tootmiseks ning eksportida neid meditsiiniliseks või teaduslikuks kasutuseks. Näiteks on lubatud toota fentanüüli, mis on kanepist märksa ohtlikum. Ravikanepi tootmise piirang on kantud pimedast hirmust ega arvesta võimaliku kasuga patsientidele ja ettevõtlusele. Loomulikult on sellega seotud ohtusid, kuid piisava kontrolli ning rangete litsentsi andmise tingimustega võib neid oluliselt maandada,” ütles Liiv.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Monster Music: järgmiste Itaalia veinipäevade peaesineja on Toto Cutugno hea sõber
Lemmi Kann
Toto Cutugno. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu Itaalia veinipeo peaesineja, kuulsa Itaalia lembelauliku Toto Cutugno kontserdist sai valmis videoversioon, teatas kontserdi korraldaja Monster Music. Lisaks on teada, et järgmise aasta peaesineja on Cutugno hea ja sama kuulus sõber.
"Haapsalu Itaalia kultuuri- ja veinipäevadel esinenud maestro Toto Cutugno tõi lossihoovi muusikat nautima ligi kümme tuhat inimest. Nii suurt publikuhuvi polnud Haapsalu lossihoov juba kümme aastat näinud," ütles Siim Sups Monster Music'ust.
Emotsiooniderohkest kontserdist valmis nüüd meenutusi täis kontserdivideo. Üle kahe tunni kestnud kontserdi jooksul esitas maestro kõiki oma armastatud laule, teiste seas kõlasid "L´italiano", "Serenata", “Solo Noi” ja “Donna, Donna Mia”.
Vaata Toto Cutugno kontsertvideot siit.
Itaalia sööki, veine ja suurepärast muusikat saab Haapsalu lossihoovis nautida ka tuleval aastal.
"Oleme saavutanud kokkuleppe kuulsa Itaalia artistiga, kelle laulud on meid saatnud aastakümneid, ja kes tuleb Haapsallu oma hea sõbra Toto Cutugno soovitusel," andis Sups väikse vihje.
Tuleva aasta kõige romantilisem õhtu leiab aset 3. juunil 2017.
Artist, kes kontserdil publiku ette astub, selgub peatselt.
Toto Cutugno esines Haapsalus Itaalia kultuuri- ja veinipäevadel tänavu suvel 4. juunil.


authors:
Lääne Elu
Kelli Seiton

maintext:
Seljakotiga Austraalias. Kelli Seiton: miks ma siia tulin?
Kelli Seiton
Kelli Seiton
ajakirjanik
Austraalia lõhn on roiskunud korjuse hais. Hollandis on see suitsune kanepi aroom, Pariisis kibe uriin.
Austraalias on see vänge läppunud hapukas surnud loom, mis on lapikuks ja tükkideks sõidetud. Ümara topisena tee ääres lebav või keset teed, ribiotsad välja turritamas, punakalt läikiv känguru, millest suured mustad varesed aplalt lihatükke rebivad. Teeäärseist kõrtest võib vaid aimata järgmist lõhnakomponenti, mille kikkis kõrvad päikeseloojangu eel üle taimestiku paistavad. Poole meetri kõrgused vallabid ja täiskasvanud inimese pikkused kängurud jälgivad mängu teepervel: auto läheneb, kiire sööst otse kihutava sõiduki poole võib tähendada puhtalt pääsemist, mõlki autos või kehvemaid tagajärgi mõlemale poolele.
Suitsiidne hullumeelne käitumine toob kaasa järjekordse lämmatavalt lõhnava korjuse teepervel, mille koristavad lõpuks linnud ja kuivatav päike. Austraalia lõhn pole mitte ainult känguru, keda muu maailm eksootikaks peab, aga kohalikud neid kütivad kui kahjureid. See lõhn on ka roosa kõhuga „alati platsis” roosakakaduud, kes üksteisele justkui oma hulljulguse tõestamiseks sõitva auto eest tiibade lehvides mööda vihisevad. Pealt hallikas, kõhu alt roosa ja nüüd osa punase mandri teeäärsest korjusekogust. See lõhn on ka täiesti tavaline jänes, kelle tapmine siinpool maakera on lausa tervitatav. Pimedal teelõigul spurdib neid karvapalle autotulede ette kümneid, ilmestades asjaolu, et 19. sajandil Euroopast toodud rikastele jahimängudeks vabaks lastud loom on mandri vallutanud, rohumaad puhtaks söönud ning jätkab riiklikust hävitamiskampaaniast hoolimata edukalt paljunemist. Austraalia lõhnas on veel ka segu sisalikest, madudest, opossumitest, ohustatud liikide nimekirjas olevaist koaaladest, kiiverkaasuaridest ja vombatitest. Siin nad lehkavad – korjus korjuse kõrval lõputuil sirgetel läbi sisemaa kõrbe, käänulistel mägiteedel, vihmametsas ja ookeani ääres.
Kaks aastat tagasi, kui pärast kaks ööpäeva kestnud reisimist kevadisse Gold Coasti maandusin, ei teadnud ma veel seda kõike. Siis, magamata ja ajavahest uimasena, hingasin sisse ookeani soolast tuult ja päikesest kuuma õhku. Istusin oma esimesel Austraalia pargipingil ning jälgisin koertega jalutavaid möödujaid. Ühe jalutaja vabalt ringi uitav koer suundus rõõmsalt saba liputades vastutuleva paarikese kaelarihmastatud koera juurde ning alustas temaga aktiivselt mängu. Teise koera rihm tõmmati pingule, vabalt jooksev loom sai käehoobi ning nende koerte omanike pingelisena näiva vestluse vahelt kostis kuri ning vali „Mine tagasi oma riiki!”. Kas sellisesse riiki tulingi, mõtlesin, surusin end madalamale vastu pargipinki ja manasin näole totaka naeratuse. Mida ma siin üldse teen?
Nagu 1318-l Eesti noorel (just nii palju on töö- ja puhkeviisaga Eesti kodanikke Austraalias viimase statistika põhjal) nii on ka minul põhjusi siiapoole maakera tulla. Reisimine on enamikul, kellega kohtunud olen, nimekirja esimeses otsas. Nii mõnigi on tulnud partneriga kaasa, niisama seiklema või kooli õppima. On ka neid, kes töötavad Eestis mõnes põllumajandusettevõttes ning tulnud siia erialast kogemust otsima.
Ühel või teisel moel tullakse ka raha pärast. Vähestel on konkreetne eesmärk ja kindel plaan raha koguda. Pigem otsitakse suuremat palka, mille eest saaks mugavamalt puhata. Nagu selgitas mulle neiu Tartust, ei jõua samaväärse töö palga eest Eestis korteritki üürida. Aga olgem ausad, siin ongi lihtsam hakkama saada ja eesmärk raha koguda tekib üsna kiiresti. Eeskujuks on kohalikud pensionärid, kes veedavad näiteks neli kuud aastast haagiselamus elades – osa neist kogu perioodi mõnes looduskaunis kohas omasugustega tutvusi sobitades, teised kõrbes, ookeani ääres või troopilises vihmametsas ringi sõites. Lihtsaid hooajatöid tehes, reisides ja Austraalia mitmekesisust nautides on lihtne punasele mandrile üheks või kaheks aastaks pidama jääda ja võtta omaks no worries ehk muretu eluviis. Minu, Läänemaa tüdruku plaan Gold Coastil kaks aastat tagasi oli näha nii palju Austraaliat ja Uus-Meremaad, kui on ühe aastaga võimalik. Olin äsja lõpetanud ülikooli ning mõeldes vanusele – töö- ja puhkeviisa sobib kuni 30 aastastele – jätnud seljataha huvitava töö heade kolleegidega, et teenida lihttöid tehes reisiraha. Paari kuuga otsustasin, et aastast võib väheks jääda. Nüüd olen Eestist eemal elanud kaks aastat. Mis töid ma selle aja jooksul teinud olen, kus käinud ja mis muljed siinsest elust tekkinud, jagangi eelolevail nädalail Lääne Elu veergudel.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

title: Kuursaal tõmbas hooajale joone alla

maintext:
Kuursaal tõmbas hooajale joone alla (2)
Kristjan Kosk
Kuursaali perenaine Margit Välja. Foto: Merilin Kaustel-Lehemets
Haapsalu kuursaal sulges eilsest uksed ja hakkab valmistuma uueks hooajaks.
Kuursaali perenaine Margit Välja ütles, et septembriks on veel üksikud broneeringud, kuid tavakülastajaile on nüüd uksed suletud. Uuesti loodab Välja uksed avada tuleva aasta mais. Talvel ei toimu kuursaalis midagi, sest hoones pole kütet ja maja on külm.
Välja rääkis, et tänavune hooaeg oli mullusest edukam. „Tibusid pole veel kokku loetud, kuid paistab, et oleme kasumis,” ütles Välja. Ta selgitas, et tänavu sai palgatud asjalikum tööjõud, kes töötas efektiivsemalt.
Kliendid eeldavad Välja sõnul kuursaalilt head kultuuriprogrammi ja rikkalikku koogivalikut. „Eks ta selline korraks istumise ja magusa koogi nautimise koht ole,” ütles ta.
Seda, kas uuel aastal võiks kuursaalis mõni oluline muutus aset leida, Välja veel öelda ei osanud.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Liiklusõnnetuses Pärnumaal sai vigastada viis inimest
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eile kella 12.46 ajal juhtus liiklusõnnetus Pärnu maakonnas Halinga vallas Tallinn-Pärnu-Ikla mnt 108. kilomeetril, kus 63-aastane mees sõitis ebaõige kiiruse valiku tõttu sõiduautoga Nissan Qashqai tagant otsa ees sõitvale sõiduautole Citroen C5, mida juhtis 56-aastane naine. Kokkupõrke tulemusel paiskusid mõlemad sõidukid teelt välja kraavi. Sündmuskohalt toimetati Nissani juht ja kaasreisija, 67-aastane naine ning Citroeni juht ja kaasreisijad, 52-aastane naine ja 59-aastane mees Pärnu haiglasse.
Hommikul kell 6.00 juhtus liiklusõnnetus Ida-Virumaal Kohtla vallas Tallinn-Narva maantee 153. kilomeetril, kus 29-aastane mees sõitis sõiduautoga Ford Focus otsa teele jooksnud põdrale. Juht toimetati Ida-Viru keskhaiglasse kontrolli.
Kella 8.23 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Gonsiori 13 juures, kus vastava kategooria juhtimisõiguseta 62-aastane mees sõitis sõiduautoga Volkswagen Golf otsa reguleerimata ülekäigurajal teed ületanud jalakäijale, 47-aastasele naisele. Jalakäija toimetati sündmuskohalt Ida-Tallinna keskhaiglasse.
Kell 10.20 oli liiklusõnnetus Ida-Viru maakonnas Vaivara vallas Tallinn-Narva maantee 206. kilomeetril, kus sõiduautot Volkswagen Golf Plus juhtinud 32-aastane naine ei valinud vastavalt sõiduki kiirusele ohutut pikivahet ja sõitis otsa vasakpöörde sooritamiseks peatanud sõidukile Volkswagen Touran, mida juhtis 68-aastane mees ja sõidukile Volkswagen Multivan, mis sooritas ümberpõiget Volkswagen Touranist, mida juhtis 35-aastane mees. Õnnetuse tagajärjel sai kannatada Volkswagen Golfi juht, kes lubati kodusele ravile.
Kella 10.41 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Kärberi tn 36 juures, kus 87-aastane mees sõitis sõiduautoga Nissan Micra otsa reguleerimata ülekäigurajal teed ületanud jalakäijale, 69-aastasele naisele. Jalakäija toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Kella 12.29 ajal juhtus liiklusõnnetus Harjumaal Rae vallas Vaidas Saare tee 35 juures, kus 55-aastase naise juhitud sõiduautole Volkswagen Polo keeras teega külgnevalt alalt ette vasakpööret sooritanud BMW 525i, mida juhtis 18-aastane mees. Sündmuskohalt toimetati Ida-Tallinna keskhaiglasse Volkswageni juht ja kõrvalistuja, 70-aastane naine.
Kell 16.36 oli liiklusõnnetus Harjumaal Viimsi vallas Haabneeme alevikus Randvere tee ja Hundi tee ristmikul, kus sõiduautot Opel Zafira Tourer juhtinud 28-aastane naine sõitis tagant otsa tema ees peatunud ja vasakpöörde võimalust ootavale sõiduautole Škoda Yeti, mida juhtis 34-aastane mees. Sõiduki Opel kaasreisija, 8-aastane tüdruk ja sõiduki Škoda kaasreisija, 8-kuune poiss toimetati Tallinna lastehaigla.
Kella 21.52 ajal juhtus liiklusõnnetus Võrumaal Haanja vallas Kose-Käbli tee 17. kilomeetril, kus 23-aastane mees kaotas teadmata põhjustel ATV üle kontrolli ja kukkus. Juht toimetati Lõuna-Eesti haiglasse.


maintext:
Müüriääre kohviku omanik: paremail päevadel oli kassa 6000 eurot
Kristjan Kosk
Müüriääre kohvik üheks müügihitiks on maitsvad koogid. Foto: Arvo Tarmula
September on käes ja suvehooaeg lõppenud. Kohvikupidajad löövad arve kokku ja murravad pead, kuidas talveaeg üle elada.
Marget Vatku, tänavu kümneaastaseks saanud Müüriääre kohviku omanik ütles, et äri õitseb aastaajast hoolimata. „Suvel külastavad meid peamiselt turistid, talvel aga kohalikud,” selgitas Vatku. Eriti kiire aeg on kohvikuperel suurürituste ajal, mil päevakassa ulatub 6000 euroni. Juuli käive oli 112 000 eurot. „Sellist käivet suudavad näidata üksikud Tallinna tipprestoranid,” täpsustas Vatku.
Suviti pakub Müüriääre kohvik tööd kuni kümnele inimesele. „Köögis on kaks kokka ja abikokk, saalis teenindab kohvikulisi kuus töölist,” ütles Vatku.
Ta lisas, et kohviku personal on koos hästi töötanud ja ooteajad ei ole veninud pikemaks kui kolmveerand tundi. Vatku ütles, et kuigi käive on mullusega võrreldes kasvanud, ei kajastu see kasumis. „Tööjõumaksud ja tooraine ostuhind on kerkinud,” selgitas ta.
Omanik toonitas, et kõik nende töötajad on tööl ametlikult ja ümbrikupalka ei saa neist keegi.
Ebaausad konkurendid
Konkreetseid näiteid, et mõni konkurent oleks vastupidi käitunud, ei olnud Vatku nõus tooma. Küll aga lisas ta, et kui vaadata teiste ettevõtete majandusaasta aruannate tööjõumaksude ridu ja võrrelda seda sellega, et kohvikud on rahvast täis, ei klapi see kohe mitte. Mullu juuli lõpus tegi maksu- ja tolliameti Haapsalu söögikohtades pistelise kontrolli, aga ei tuvastanud ühtegi töötajate registrisse kandmata töölist.
Vatku lisas, et peale kohviku läks hooaeg hästi ka pagariäril. „Kuu käive oli keskmiselt 20 000 eurot,” ütles Vatku.
Töökoda pakub tööd kahele kondiitrile ja kahele pagarile. Pagaritoodete hinda iseloomustavad kliendid erinevalt. „Kohalik ütleb, et oi, kui kallis, tallinlane leiab, et oi, kui odav,” ütles ta.
Sellest hoolimata ei saa hinda kergitada, sest siis hakkaks see kohalikule kliendile üle jõu käima.
Tagasilöök tabas Vatkude pereäri aga endise Saue õllebaari ruumide kasutuselevõtuga. Vatku selgitas, et kooskõlastus päästeametiga venis ja ehitusluba ei antud. Saue õlleka ruumid loodab Vatku kasutele võtta pagariäri laiendusena. Teisele korrusele tuleb kolm külaliskorterit. Hooajal loodab omanik öö eest küsida 60–80 eurot, talvel poole vähem. „Hea asukoht määrab hinna,” möönis ta.
Promenaadi kohvikud kinni
Vatkude lähinaabritest jätkavad talveajal klientide teenindamist Kärme Küülik, Talumehe kõrts, Dietrich ning vinoteek Mulliga ja Mullita. Hermani bistroo jääb avatuks vaid nädalavahetustel.
Haapsalu promenaadil tegutsev kuursaal sulges aga esmaspäevast tavaklientidele uksed.
Kuursaali perenaine Margit Välja ütles, et septembriks on veel mõned broneeringud. Uuesti loodab Välja uksed avada tuleva aasta mais. Talvel ei toimu kuursaalis midagi, sest hoones pole kütet ja maja on külm.
Välja rääkis, et tänavune hooaeg oli mullusest edukam. „Tibusid pole veel kokku loetud, kuid paistab, et oleme kasumis,” ütles Välja. Ta selgitas, et tänavu oli palgatud personal, kes sai oma ülesannetega mullusega võrreldes paremini hakkama.
Kliendid eeldavad Välja sõnul kuursaalilt head kultuuriprogrammi ja rikkalikku koogivalikut. „Eks ta selline korraks istumise ja magusa koogi nautimise koht ole,” ütles Välja.
Seda, kas uuel aastal võiks kuursaalis mõni suurem muudatus aset leida, ei osanud Välja veel öelda.
Merevaatega kohvikuist on nii nagu kuursaalgi talvepuhkusele läinud ka Wiigi ja Hugo kohvik. Keha saab kinnitada ja samal ajal merevaadet nautida nüüd ainult Promenaadi hotelli restoranis. Karja tänaval on uksed lukku löönud Hiina restoran Pagood, kohvik Aed, Haapsalu Raamatu asemele loodud kohvik Ingver ja kohvik Micio.
Tänavu kevadel 20. sünnipäeva tähistanud Rondo kohvik pani aga uksed sootuks kinni ja jätkab tegutsemist külalistemajana.


maintext:
Nõva valijamees: Kallas oli parim kandidaat
Kaie Ilves
Peeter Kallas. Arhiiv
Nõva valijamees Peeter Kallas (Reformierakond) oli üks neid valijamehi, kes sai nii esimeses kui ka teises voorus oma kandidaadi poolt hääletada. Peeter Kallase hääl läks mõlemal korral Siim Kallasele.
Valimiskogu enda kohta ütles Kallas: „Kurb oli. Kell pool kümme hommikul hakkasin sõitma, seitsme-kaheksa vahel sain koju. Oligi üks ilus sügispäev läinud. Oli võimalus presidenti valida, ja enamik valijamehi ka oma valiku tegi.”
Peeter Kallase sõnul oli Siim Kallas parim kandidaat, nii oma poliitiliselt pagasilt kui ka isikuna.


title: Kullamaa kaebab valitsuse riigikohtusse

maintext:
Kullamaa kaebab valitsuse riigikohtusse
Kaie Ilves
Kullamaa vallavanem Jüri Ott (vasakul) ja volikogu esimees Einar Pänpuu on kohtussemineku asjas ühte meelt. Foto: Eduard Laur
Kullamaa volikogu kaalub reedel, kas esitada riigikohtusse taotlus algatada põhiseaduslikkuse järelevalve ja tunnistada osa haldusreformi seadust kehtetuks.
Juttu on seitsmest haldusreformi seaduse paragrahvist, mis rikuvad kohaliku omavalitsuse õigusi. „Volikogu otsust on raske prognoosida, aga ma arvan, et eestlase õiglustunne meid kohtuteele viib. See oleks igati mõistlik,” ütles Kullamaa volikogu esimees Einar Pärnpuu eile Lääne Elule.
Kullamaa tahab, et kehtetuks tunnistataks paragrahvid, milles on juttu 5000 elanikust kui tsensusest, millest vähemaga ei suuda kohalik omavalitsus oma elu korraldada; valitsuse õigusest valdu sundliita ning jätta sundliidetud vallad ühinemistoetusest ilma.
„Me ei protesteeri mitte haldusreformi vastu, vaid seaduse nende punktide vastu, mis lubavad kogukonda sundkorras ühendada. Eestlasele ei ole sund vastuvõetav. Kullamaa on seni oma elu korraldamisega väga hästi hakkama saanud. Me pole jätnud ega jäta midagi tegemata,” ütles Kullamaa vallavanem Jüri Ott.
Kullamaal on veidi üle tuhande elaniku. „Kui elanike piirist rääkida, siis peaks see olema väga hästi põhjendatud. Praegu on elanike arv peamine ühendamise kriteerium, taustaks väide, et väiksemad vallad ei suuda tagada avalikke teenuseid, mida näeb haldusreform ette. Me ei tea aga tänini, mis need teenused on,” ütles Ott.
Oti sõnul on see kõik valdu vihastanud ja need on asunud oma õiguste eest võitlema. Augustis valmis endise justiitsministri, praegu advokaadi Paul Varuli juhitava õigusteadlaste meeskonna analüüs, mille järgi rikub juunis vastu võetud haldusreformi seadus kohalike omavalitsuste õigusi mitmes punktis, sh 5000 elaniku alampiir ja sundliitmine. Kullamaa vald oli üks neid valdu, kelle tellimisel ja finantseerimisel koostati kokku ligi 22 000 eurot maksnud analüüs. Kullamaa valla osalus oli 480 eurot. Nüüd on needsamad vallad – Kullamaaga kokku 21 – otsustanud pöörduda riigikohtusse.
„Olime selle juures, kui analüüs telliti, ja see on andnud tulemuse, et ilmselt on põhiseaduse riive olemas,” ütles Ott.
Praegu on Kullamaal pooleli ühinemisläbirääkimised Lääne-Nigula ja Märjamaa vallaga. Kullamaa kavatseb mõlemaga läbirääkimisi jätkata kuni ühinemislepingute täieliku valmimiseni. Mõlemad lepingud lähevad rahvahääletusele. Kui riigikohus peaks otsustama, et osa haldusreformi seadust on põhiseadusvastane ning sundliitmine kohalikke omavalitsusi enam ei ähvarda, pannakse rahvahääletusele ka kolmas variant – jätta naabritega liitumata.
Üks rahvaküsitlus on Kullamaal juba olnud. Kaheksa kuud tagasi osales selles 20 protsenti rahvast ja suurem osa arvas, et Kullamaa peaks ühinema Märjamaaga. „Selle järel teine tulemus oli jätkata iseseisvana. Sellepärast me olemegi Varuli analüüsi tellinutega liitunud,” ütles Ott. Kolmas tulemus küsitluse järgi oli Lihula, viimane, kõige väiksem osa rahvast pooldas Lääne-Nigula vallaga ühinemist.
Kui Kullamaa siiski ühineb, olgu kas Lääne-Nigula või Märjamaa vallaga, nõuab ta endale igal juhul osavalla staatust oma osavallakogu, eelarve ja ametnikega. „See säilitab kogukonna töö- ja otsustusvõime,” ütles Pärnpuu.
Osavalla staatust nõuab omale tulevase Lääne-Nigula valla koosseisus ka Noarootsi vald. Riigikohtu poole ei kavatse Noarootsi pöörduda, kuid on öelnud, et juhul kui sundliitmise osa seadusest peaks tunnistatama kehtetuks, kavatseb Noarootsi jätkata iseseisva vallana.
Regionaalhalduse minister Arto Aas on varem Lääne Elule öelnud, et valitsuse hinnangul on haldusreformi seadus põhiseaduspärane. „Põhiseaduse riive ei ole nii intensiivne, et peaks seadust muutma,” ütles Aas.
Haldusreformi teoreetiku Mikk Lõhmuse sõnul on Kullamaal õigus olla solidaarne valdadega, kes lähevad riigikohtusse, kuigi pigem on riive seotud sundliitmise aja, mitte liitmise endaga. Lõhmus märkis, et Kullamaa peab aktiivselt ühinemisläbirääkimisi ja pole kunagi varjanud, et tahab teatud iseseisvust. „On ka valdu, kes eiravad igasuguseid läbirääkimisi ja lähevad siis kohe kohtusse. Nende motivatsioonist ma aru ei saa,” ütles Lõhmus.
Kaebus riigikohtule
Kaebuse esitavad:
* Ülenurme, Luunja, Kambja ja Nõo vald (Tartumaa),
* Pala vald (Jõgevamaa),
* Rakke vald (Lääne-Virumaa),
* Vaivara, Illuka, Lüganuse, Mäetaguse ja Tudulinna vald (Ida-Virumaa),
* Pühalepa, Käina ja Emmaste vald (Hiiumaa),
* Järvakandi vald (Raplamaa),
* Loksa linn (Harjumaa),
* Abja ja Kõo vald (Viljandimaa),
* Mikitamäe vald (Põlvamaa),
* Leisi vald (Saaremaa).
* Kullamaa vald (Läänemaa).


authors:
Lääne Elu
Bert Rotberg

maintext:
Kaotus hävitas Läänemaa JK lootuse jõuda teise liigasse
Bert Rotberg
Läänemaa JK Haapsalu põrus võõrsil Pakri SK Alexela vastu täielikult ning minetas teise liiga lootused.
Pühapäeval kell 17 võõrustas Pakri SK Alexela Eesti jalgpalli meistrivõistluste III liiga lääne piirkonna XIX vooru kohtumises Läänemaa JK Haapsalut.
Enne kohtumise algust asus Läänemaa liigatabelis 38 punktiga neljandal ning Pakri 17 punktiga üheksandal kohal.
Läänemaa alustas kohtumist tempokalt ning positiivselt, kuid loodud rünnakuid väravateni vormistada ei suudetud. Umbes viiendal minutil sai vigastada Läänemaa keskkaitsja Bert Rotberg, keda tuli asendama 16aastane Andre Kaja.
Läänemaa jätkas positiivse mängupildiga, kuid pärast kahekümnendat minutit hakkas Pakri üha enam mängu sisse saama. Läänemaa vajus meeskonnaga sügavamale ning Pakri sai sellest tulenevalt kõrge pressingu peale panna.
24. minutil said Pakri mängijad äärelt tulnud tsenderdusest löögile. Löök blokeeriti, kuid blokist tagasi põrkunud palli suutis Artem Kravets Läänemaa väravavahi Siim Pikkaro seljataha lüüa – 1 : 0 Pakri SK Alexelale.
Neli minutit hiljem kinkisid läänlased Pakrile teise värava, kui Talis Tamm palli Siim Pikkarole söötis ning sealt kõrge pressingu tõttu pallikaotus tuli ja pall Aleksei Panini poolt praktiliselt tühja väravasse löödi – 2 : 0.
Teisel poolajal mängis Pakri sügavamalt ja kompaktsemalt ning kasutas kontrarünnakuid Läänemaa haavamiseks. Sellest tulenevalt ei suutnud Läänemaa teisel poolajal väravale teha peaaegu ühtki lööki. Pakril oli aga kontrarünnakutest mitmeid häid võimalusi. Üks neist ka realiseeriti ka Aleksei Panini poolt. Mängu lõppseis: Pakri SK Alexela 3 : 0 Läänemaa JK Haapsalu.
Liigatabelis jäi Läänemaa 38 punktiga neljandale ning Pakri tõusis 20 punktiga kaheksandale kohale. Liigatabelit juhib FC Nõmme United II 49 punktiga, kellel järgnevad 48 punktiga Raplamaa JK ja Pärnu JK Vaprus. Altpoolt on Läänemaale kõige lähemal Pärnu JK Poseidon 31 punktiga.
Läänemaa JK Haapsalu eest mängisid Siim Pikkaro, Aare Avila, Karel Saarkopli, Bert Rotberg, Kaarel Koel, Morten Saar, Martin Salf, Talis Tamm, Andres Proosväli, Kristo Enn, Karmo Einmann, Andre Kaja ja Rivo Reinsalu.
Läänemaa JK Haapsalul on hooaja lõpuni mängida veel 3 kohtumist: 24. septembril kell 14 Haapsalus Lasnamäe FC Ajaxi duubliga, 2. oktoobril kell 18 Männiku kunstmuruväljakul FC Nõmme Unitedi duubliga ning 8. oktoobril kell 16 Haapsalus Lihula JKga.


maintext:
Ivi Jõudu: piimahinna tõus annab uut hoogu ka piimauuringutele (1)
Nigula Piima lüpsiplats. Foto: Urmas Lauri
Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi söötmise osakonna dotsendi Ivi Jõudu sõnul on positiivsed trendid piimasektoris heaks uudiseks ka teadlastele.
„Mida kindlamalt tunnevad ennast piimafarmerid ja tööstused, seda aktiivsemalt tegutsetakse ühiselt selle nimel, et suureneks riigipoolne teadusuuringute tellimus ning kasvaksid teadmised, mis võimaldavad piima kõige paremal moel väärindada,“ sõnas Jõudu.
Tema sõnul on viimase ajal Maaülikoolis tehtud väga põnevaid uuringuid, mis loovad Eesti piimasektorile tulevikus suure konkurentsieelise.
„Oleme näiteks uurinud, kuidas muuta lehmade söötmisega piima koostist tervislikumaks – suurendada asendamatute rasvhapete ja vähendada küllastumata rasvhapete sisaldust ning tõsta mineraalainete osakaalu. Lisaks oleme uurinud ka seda, kuidas hinnata loomade söötmistaset ja tervist piima kaudu, et edaspidi piisaks uurimiseks kiirest ja lihtsast piimaproovist, ning kuidas toetada loomi söötmise kaudu keerulistel perioodidel nagu enne ja pärast poegimist, kõrge piimatoodangu ajal jne,“ rääkis Jõudu.
Tema sõnul on Maaülikoolis põhjalikult tegeldud ka piima valgukoostise uurimisega. „Oleme alates 2000. aastast uurinud, kuidas piimalehma geneetika ja lehma söötmine mõjutavad piima valgulist koostist. Mida rohkem on piimas head valku ning mida paremad kalgenemisomadused sellel on, seda paremini piim laapub ning seda rohkem saab sellest kvaliteetset juustu,“ rääkis Jõudu.
Tema sõnul ei ole võimatu, et tulevikus peetakse eraldiseisvalt piimakarju ja juustukarju, mis annavad erinevate omadustega ja erinevate toodete valmistamiseks sobivat piima.
„Igasugune väärindamine tõstab piima väärtust ning kõige enam väärtust kaasneb piimast juustu tootmisega. Seega on võimalik, et tulevikus maksavad tööstused kõrgema valgusisaldusega piima eest ka kõrgemat hinda, sest sellest valmivad joogipiimast oluliselt kallimad tooted,“ selgitas Jõudu.
Toiduliidu juhataja Sirje Potisepa sõnul on Eesti teadusasutused lahutamatu osa piimatootmise ahelast, tänu millele on Eesti piim maailmas üks kvaliteetsemaid.
„Eesti on maailmas üks paremini piimatootmist ja selle valmimise tehnoloogilist protsessi kontrolliv maa. Esimesed piimaseadused võeti meil vastu juba 1920. aastatel ning juba enne II maailmasõda oli plaanis avada piimandusülikool Õisus. Meie kliima on piisavalt ebasoodne halbade bakterite tekkeks, mistõttu on Eestis ka väga hea looduslik keskkond piima kõrgeks kvaliteediks,“ rääkis Potisepp.
Tema sõnul on Eesti piimatooted tänu sellele ka väga maitsvad ja kvaliteetsed, mida tajuvad ka koostööpartnerid eksporditurgudel. „Eesti kaupluste piimatoodete lett on muu maailmaga võrreldes oluliselt mitmekülgsem ning meil on, mida pakkuda ka välisturgudele. Peaksime tarbijatena kindlasti selle üle rõõmu ja uhkust tundma ning tunnustama teadlasi ning teadus- ja uuringuasutusi, kes sellesse igapäevaselt panustavad,“ lisas ta.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Haapsalus põrkusid kokku mopeed ja sõiduauto
Urmas Lauri
Peateel liigelnud roller sattus Tallinna mnt ja Niine tänava ristmikul avariisse. Foto: Urmas Lauri
Täna keskpäeval juhtus Haapsalus Tallinna maantee ja Niine tänava ristmikul liiklusõnnetus, kus põrkusid mopeed ja sõiduauto.
Mopeed tuli kesklinna poolt mööda Tallinna maanteed, Niine tänavalt välja sõitnud autojuht ei andnud talle teed. “Toimus kokkupõrge, moopeedijuht sai veidi vigastada,” ütles sündmuskohal õnnetuse asjaolusid jäädvustanud politseinik.
“Kiirabi poolt fikseeriti vigastusi mopeedijuhil,” ütles Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse välijuht Vaima Valk ja lisas, et suurt viga mopeedijuht siiski ei saanud. “Seisab omal jalal, midagi ei ole,” tõdes Valk.
“Läks hästi,” nentis välijuht, täpsustades, et mõlemal liiklusvahendil on vaid väikesed mõlgid.
Mõlemad sõidukijuhid olnuks nõus omavahel ka ilma politsei sekkumata kokku leppima, polnud see võimalik, sest mopeedijuhil tuvastati kehavigastusi.
Kuigi mopeedijuht ei soovinud vigastusi protokolli kirja panna, pidi politsei seda siiski tegema. “Mina ei saa meedikutega vaielda,” nentis avariikohal tegutsenud politseinik.


title: Vormsi valijameheks sai Ivo Sarapuu

maintext:
Vormsi valijameheks sai Ivo Sarapuu
Vormsi valijameheks sai volikogu esimees Ivo Sarapuu (vasakul). Foto: istungi videoülekande ekraanitõmmis
Vormsi volikogu valis täna hommikul valijameheks volikogu esimehe Ivo Sarapuu. Sarapuu oli ainus kandidaat ning tema poolt hääletasid kõik neli istungil osalenud volikoguliiget.
„Pooldan presidenti, kes oleks erakondadeülene ning suudaks Eestit siduda,“ ütles Sarapuu enne hääletamist. Keda Sarapuu presidendina näha sooviks, selle jättis ta täpsustamata. „Valik on lai,“ ütles Sarapuu.
Oma eelistust ei avaldanud Sarapuu ka nädal tagasi. Toona ütles ta Marina Kaljuranna kohta: „Sümpaatne!“


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Bussiliiklus Haapsalu vanalinnas taastub
Toimetanud Urmas Lauri
Seoses suvehooaja lõppemisega, taastub 1. oktoobrist Haapsalu vanalinnas tavapärane bussiliiklus. Suveterrasside paigaldamise tõttu mujale viidud bussipeatused hakkavad asuma oma harjumuspärastes asukohtades ning bussid hakkavad läbima oma endisi liikumisteid.
Suvehooaja alguses, 2. mail viidi bussipeatused Lossiplats, Karja, Ehte ja Okase muuseum ajutiselt mujale. Haapsalu linnaliinide ja peatust Lossiplats läbivate maakonnaliinide nr 22, 26 ja 36 liikumisteed viidi vanalinnast eemale.
1. oktoobrist saab ajutiste muudatuste aeg läbi ning bussipeatuste asukohad ja busside liikumisteed hakkavad olema tavapärased.


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

maintext:
Maavanem: Suurde linna viidud eksam pole ainus viis sõiduoskust parandada (1)
Lehte Ilves
Maanteeameti Haapsalu büroo jääb uue kava kohaselt avatuks kolmel päeval nädalas. ARVO TARMULA
Teisipäeval maanteeameti peadirektor Priit Saukiga kohtunud Lääne maavanem Neeme Suur ütles, et kava lõpetada A- ja B-kategooria sõidueksami andmine Haapsalus on halb mõte, sest sõiduõpet saab parandada ka muul visiil.
Suure sõnul saab näiteks sätestada, et teatud arv sõidutunde tuleb teha suures linnas. Kui sõidueksamit antakse Tallinnas või Pärnus, siis liigub ka õppesõit sinna linna. See aga tähendab läänlastele terve tööpäeva kaotsiminekut.
„Kas meie ettepanekuid kuulda võetakse, ei tea,” ütles Suur. Ta käis maaneeameti juhi jutul koos ühistranspordi vaneminspektori Alar Tõnissoni, LOVLi esindaja ja autokooli omaniku Koit Klimbergiga.
Maanteeamet tahab A- ja B-kategooria sõidueksameid vastu võtta 2017. aastast kaheksas ja 2018. aastast vaid kuues linnas. See peaks vähendama korruptsiooni ja parandama sõiduõpet.
Maanteeameti palju negatiivset vastukaja teeninud reformikava tuleb tuleval teisipäeval kõneks ka riigihaldusministri Arto Aasa ja maavanemate nõupidamisel, lisas Suur.


maintext:
EKREsse kuulunud Martna valijamees pidi Kaljuranna toetamise pärast erakonnast lahkuma (4)
Toimetanud Urmas Lauri
Läänemaa Martna valla valijamees Raimond Danilov (pildil) ärritas oma erakonda „vale” otsusega. Abikaasale presidendivalimiste valimiskogusse toetushääli koguv Helle-Moonika Helme tegi erakonnakaaslasele Kaljuranna toetamise pärast kurja kõne. Danilov jäi oma otsusele kindlaks, lahkus EKRE-st ja andis Kaljurannale toetusallkirja, kirjutas Eesti Päevaleht.
„Nii kui reedel teatasin oma valijatele-tutvusringkonnale, et toetan valijamehena presidendivalimistel Marina Kaljuranda, tuli õhtul Moonika Helmelt kuri kõne, et astugu ma siis erakonnast välja,” teatas asjade käigust imestunud Raimond Danilov, kes alles hiljuti alustas kohalikus omavalitsuses poliitikukarjääri. „Siis ma tegingi seda, samal õhtul astusin ühe hiire-klõpsuga erakonnast välja. Ja kui ma siis tegelikult ei olnud veel Marinale kandidaadiks esitamise toetusallkirja andnud, siis pärast seda andsingi,” kirjeldas Danilov. Ta vestles Kaljurannaga telefonitsi ja kinnitas, et andis nõusoleku anda talle üks allkiri vajalikust 21-st, et Kaljurand valimiskogus presidendikandidaadiks esitada.
"Ta enne rääkis kogu aeg, et muidugi toetab Helmet ja annab talle allkirja. Kui valijameheks sai, siis äkki teatas, et ei annagi,” kirjeldas Moonika Helme. „Ma helistasin ja ütlesin talle, et nii ei ole aus. Siis ta vastas, et ta ei olegi kunagi tegelikult EKRE-t toetanud. Seepeale ma ütlesingi, et oleks aus, kui sa välja astuksid,” kinnitas ta.


authors:
Lääne Elu
Kalle Muuli

title: Kalle Muuli: Kaljuranna kaalumine

maintext:
Kalle Muuli: Kaljuranna kaalumine (2)
Kalle Muuli
Marina Kaljuranna otsus lahkuda välisministri ametist ja kandideerida presidendiks rõõmustab ja kurvastab ühtaegu.
Rõõmu teeb, et Kaljurand leidis endas jõudu käituda väärikalt. Alles nädal tagasi, pärast Reformierakonna juhatuse otsust toetada valimiskogus Siim Kallast, ütles Kaljurand, et ta pole veel otsustanud, kas kandideerib või mitte.
Rääkida mitu kuud endast kui presidendikandidaadist ja siis järsku öelda, et ta pole veel üldse otsustanud, kas kandideerida – see kõlas ikka väga haledalt. Kaljuranna taandumine oleks näidanud teda põhimõttelageda poliitikuna, kes isegi parteituna täidab partei käske.
Kurvaks teeb, et Kaljurand sobib välisministriks paremini kui presidendiks. Kuigi umbes kolmandik rahvast peab teda parimaks presidendikandidaadiks ja ta ise arvab sedasama, ei piisa selles ametis ainult sirgest seljast. Kampaania ajal tehtud valearvestused näitavad selgesti, et Kaljurand on poliitikas kogenematu ja teeb suuri vigu isegi siis, kui teda toetab tugev meeskond.
Kaljuranna populaarsuse üks põhjusi on parteipoliitilise mineviku puudumine. Ta on tabula rasa, puhas leht, kus pole ühtki poliitilist plekki. Igaüks võib sellel lehele visandada oma kujutluse ideaalsest presidendist. Uus, värske, tugeva karismaga naispoliitik – natuke sarnast kuvandit kandsid Taavi Rõivase esimeses valitsuses Anne Sulling ja Maris Lauri, kes samuti rahva suurt poolehoidu nautisid.
Kummatigi see, mis on rahva silmis Kaljuranna voorus, on tegelikult tema nõrkus. Poliitilise kogemuse puudumise tõttu orienteerub ta parteipoliitikas halvasti. Praegu on ta seetõttu kaotamas välisministri ametit, aga arvata võib, et see ei ole tema viimane kaotus.
Kui endine suursaadik Marina Kaljurand oma kõige tulihingelisema toetaja Keit Pentus-Rosimannuse mantlipärijana möödunud aasta suvel välisministriks sai, ütles ta „Aktuaalsele kaamerale”: „Ma loodan teha seda tööd pikalt.”
Võimalik, et ta oli siiras, aga väga tõenäoline see praegu ei paista. Oli ju Pentus-Rosimannus juba 2014. aasta septembris, täpselt kaks aastat enne presidendivalimisi kirjutanud Eesti Ekspressis, et talle isiklikult tundub „veenev kandidaat uueks presidendiks” suursaadik Marina Kaljurand. Kas tagantjärele tarkusega peaksime arvama, et Pentus-Rosimannuse loobumine välisministri ametist Kaljuranna kasuks oli üks osa suurest plaanist või mängis Autorollo kohtuotsus lihtsalt juhuslikult kätte kõigile asjaosalistele sobiva vangerduse, mille lõppvaatuses pidi president Kaljurand nimetama välisministriks taas Pentus-Rosimannuse?
Mõni kuu pärast välisministriks saamist oli Kaljurand igatahes juba presidendikandidaadina arvamusküsitlustes selge liider. Elupõlised poliitikud, juba laulvast revolutsioonist alates populaarsustabelite tipus trooninud endised peaministrid Edgar Savisaar ja Siim Kallas jäid kaugele tema selja taha.
Alles mõni kuu hiljem, tänavu aprilli lõpus hakkas ka Kaljurand ise rääkima endast juba kui presidendikandidaadist, toonitades, et teda ajendas kandideerima mitmelt erakonnalt saadud toetus.
Lenin nimetaks seda peapöörituseks edusammudest. Tegelikult ei olnud Kaljurannal siis ega ole siiani ühegi erakonna toetust. Poliitilise võhikuna ei saanud ega saa ta võib-olla siiani aru, kus ja kuidas sünnivad poliitilised otsused. Populaarsus on poliitikas võimas kapital, aga ainult sellest ei piisa. Arnold Rüütli toetus oli 1992. aastal arvamusküsitlustes 70 protsendi kandis, aga temast ei saanud siis presidenti isegi otsevalimistel. Keskerakond ja Edgar Savisaar on riigikogu valimistel korduvalt (1999, 2003) saanud suurima häältesaagi, aga Savisaarest pole saanud peaministrit.
Kas Eesti presidendiks võib tõesti saada inimene, keda ei toeta mitte ükski erakond? Kellelt need hääled siis valimiskogus ikkagi tulevad? Isegi kui sotsid peaksid Nestori-Kallase vahetama Kaljuranna vastu, jääb sellest ilmselgelt väheks. Kaljuranna ainus lootus on mängida valitsuse vastu mässavat märtrit ja lunida Keskerakonna toetust, aga tema reformierakondlastest poolehoidjaile tähendab see ju mässu oma erakonna vastu.
Kalle Muuli,
riigikogu liige, IRL


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Merebioloog Lennart Lennuk: iga teise õhusõõmu võlgneme korallidele meres
Tarmo Õuemaa
Merebioloog Lennart Lennuk. Foto: Arvo Tarmula
Matsalu loodusfilmide festivalil on tänavu merekultuuri aasta tõttu tavalisest suurem rõhk mereteemalistel filmidel. Seepärast kutsusid korraldajad žüriisse merebioloog Lennart Lennuki. Festivalil on kaks võistlusprogrammi – „Loodus” ja „Inimene ja loodus”. Lennuk valib koos Lõuna-Aafrika vabariigi stsenaristi Billi-Jean Parkeri ja Tallinna loomaaia endise direktori Mati Kaaluga võidufilmid esimeses kategoorias.
Reede hommikul oli Haapsalus imeilus loodusfilm „Elumeri” veealusest elust troopikas. Kui palju merebioloog päriselt vee all töötab?
Eestis on mereseireprogramm, nii et mere peal saab käia igal aastal. Ka sukelduda saab palju, kui oskus on olemas, sest endiselt ei ole meil muid tehnikaid hindamaks, mis merepõhjas täpselt kasvab. Läänemere vesi on nii läbipaistmatu, et sealt on võimatu mingisuguse satelliidiga korralikku pilti saada. Sellised kaugseiremeetodid on küll olemas, aga neid tuleb veel kõvasti arendada, et nii toitainerikkast veest läbi tungida.
Kui tutvuda konverentsidel inimestega ja tutvustada oma uurimistööd, siis võivad nad täiesti vabalt kutsuda ekspeditsioonile. Näiteks õnnestus mul viis aastat tagasi saada põnev kogemus Arktika ekspeditsioonil. Niisama olen käinud sukeldumas Punases meres, et korallid ära näha.
Mu juhendaja käis igal aastal mitu kuud just Austraalias koralle uurimas. Kui oled tegija teadlane ja see teema sind huvitab, on ka Eestist võimalik täiesti vabalt maailmamerre minna.
Vaatasime loodusfilmi, kus räägiti korallide väljasuremisohust ja neid ümbritseva ökosüsteemi kokkuvarisemise võimalusest. Kui ma puhkuse ajal snorgeldamas ei käi, siis miks mind siin Haapsalus peaks panema muretsema, et nad välja surevad?
Korallide väljasuremine muudab õhukvaliteeti. Korallide küljes elavad pisikesed vetikad.
Korallidega sümbioosis elav plankton toodab niivõrd palju hapnikku, et meie õppejõud ütles, et iga teise hingetõmbe võlgneme me just sellele vetikale. 50 protsenti hapnikku tuleb tegelikult merest.
Sooja mere veealused pildid on imeilusad. Kas meie meres siin külje all on ka midagi nii ilusat või põnevat?
See on ju vaatenurga küsimus. Kui keegi on üles kasvanud korallirannikul ja harjunud lapsest peale nägema sealset värvikirevust, siis tema jaoks on võib-olla eksootilised meie põisadruväljad. Väga kihvt koht on meil näiteks Panga panga all, kus on tõsiselt ägedad paekiviastangud, mille peal kasvavad karbid ja vetikad. Kindlasti on vaatamisväärsed meie meriheinaväljad. See on hoopis teistmoodi ilu. Kirev mereelustik pakub küll suure elamuse ja hämmastab, aga kui meie vetesse sukelduda, pakub keskkond rohkem poeetilist ilu. Hästi ilus ja hõljuv, silm hõlmab hästi laia ala. Korallide juures jääb pilk detailidele.
Kinnikasvava Haapsalu lahe probleemidepundart ei osata kusagilt otsast harutamagi hakata. Mida peaks tegema ja kas peaks üldse sekkuma?
Toitainerikkus on kogu Läänemere probleem. Läänemeri on suletud veekogu, siia tuleb ookeanist ääretult vähe värsket vett sisse. Läänemere valgala jõed toovad maismaamajanduse kaudu tekkivad toitained lõpuks merre ja meri ei suuda seda kõike vastu võtta ega töödelda. Suure osa küll suudab ja selles mõttes on meri meile väga hea teenusepakkuja. Tegelikult pole ju halb, kui meres on fosforit ja lämmastikku, aga kui seda tekib liiga palju, siis hakkab mõni liik domineerima ja kaob liigirikkus. See on ka üks põhjus, miks korallid on väga tähtsad peale selle, et sealt tuleb hapnikku – kui liigirikkus kaob, on loodus igatpidi haavatavam.
Ega Haapsalu lahega suurt midagi teha annagi. Haapsalu laht muudkui tõuseb maa kerkimise pärast ja muutub üha mudasemaks. Kui Kesk-Eestist Läänemaale sõita, siis on lahe vaadata, kuidas maapind muudkui langeb, kuni saad ühel hetkel aru, et oled vanas merepõhjas. Siis ta langeb veel ja sa oled alles üsna hiljutises merepõhjas. Haapsalu laht on ka kunagi võib-olla asfalteeritud.
Kui suur loodusfilmide vaataja te muidu olete ja mida need teile pakuvad?
Ma olen keskmisest suurem loodusfilmide vaataja. Olen ise pärit Raplamaalt. Raplas on kultuuriklubi BAAS, kus korraldan filmiõhtut „Mine Metsa, Kui Äge Loodusfilmiõhtu!”. Meie eesmärk ongi sellega inimesi metsa ajada, et nad tutvuks loodusega. Ekraani vahendusel on seda huvi väga hea tekitada.
Loodusfilmidest hindan ka selliseid, mis on suutnud hoida oma joont võisteldes suuremate läänelike filmidega. Tänapäeval juhtub loodusfilmides sageli, et proovitakse vaataja tähelepanu pidevalt haarata ja hoida. Põhiliselt kehtib viie sekundi reegel – tohutult intensiivne muusika ja muu. Mulle meeldivad filmid, kus antakse vaatajale ruumi. Sellelt festivalilt on hästi meelde jäänud avafilm, Ants Tammiku „Habras elu”. Selliseid loodusfilme võiks rohkem olla. On aega mõelda ja mõtiskleda ja ei panda vaatajale mõttekäiku pähe.
Kuidas žürii töö välja näeb?
Tänapäeval on kõik väga lihtne. Mati Kaal, kes on aastaid žüriis olnud, meenutas, kuidas vanasti oli festivali peale vaid üks videokassett filmiga. Enamikku filme sai vaadata ainult festivalisaalis. Meeletu koormus žüriile. Tänapäeval on lihtne. Internet on kiire, filme saab saata igale poole, kõigil on kodus oma ekraan. Oma kategooria filmid vaadatakse eelnevalt ära. Festivalil saab žürii kokku ja arutame omavahel. Kindlasti on mõne filmi üle vaja päris palju vaielda. Üks märkab ja hindab ühtesid asju, teine teisi. Kõike seda on vaja arvesse võtta.
Kas olete jõudnud vaielda?
Päris toredad vaidlused on käinud. Filmide tase on sel aastal väga kõrge, žürii töö ei ole lihtne. Kui kolm inimest on pisut erinevate maitsetega, siis vahel võib minna ka päris tuliseks vaidluseks. Siiani pole asi hulluks veel läinud.
Mis mulje teised žüriiliikmed on jätnud?
Mina olen looduse kategooria žüriis koos Mati Kaalu ja Billi-Jean Parkeriga. Billi-Jean on väga kogenud loodusfilmide stsenarist, kes on suurtele kompaniidele käsikirju kirjutanud. Mati Kaal on olnud korduvalt žürii liige ja näinud loodusfilme rohkem kui nii mõnigi teine. Mina olen sellel alal väga värske. Meie arvamused ühtivad päris suures osas. Loodusfilmimaailm on rahvusvaheline. Parkeri nägemus filmist on võib-olla professionaalsem, aga ta hindab ka algaja head filmi. Tundub, et Mati Kaalule meeldivad suuremate loomade filmid ja tema peab endise loomaaiadirektorina väga tähtsaks liigikaitset. Kui mõni film pöörab tähelepanu probleemidele mõne liigi kaitses, siis see on tema jaoks väga oluline. Film peab olema tema arust eelkõige hariv.
Mida öelda inimesele, kes pole kunagi Matsalu filmifestivalil käinud?
Õdus festival, kus kõik lähedalt ja kaugelt kohale tulnud filmitegijad on ühel lainel. Ei ole hierarhiat. Meeleolu on mõnus. Seda tasub kindlasti nautida, kogeda nii filme kui ka meeleolu.


maintext:
Politsei palub abi Vormsil juhtunud liiklusõnnetuse asjaolude väljaselgitamiseks
Politsei palub abi Vormsi saarel Hullo külas juhtunud liiklusõnnetuse asjaolude väljaselgitamiseks.
31. juulil kella 11 paiku ei andnud sõiduauto Mercedes-Benz juht teed peateel liikunud mootorratturile. Kokkupõrke vältimiseks pidurdas mootorrattur järsult, kuid kaotas oma sõiduvahendi üle kontrolli ning kukkus.
Politsei palub kõigil, kes juhtumit pealt nägid või omavad selle kohta lisainfot, ühendust võtta andrus.kleeman@politsei.ee või telefonil 473 2845.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa
Urmas Lauri

maintext:
Valimiskogu koguneb järgmisel laupäeval. Vaata, kes lähevad presidenti valima Läänemaalt
Tarmo Õuemaa, Urmas Lauri
Kuna riigikogus ei õnnestunud kolme katsega Eestile uut presidenti valida, kutsus riigikogu esimees Eiki Nestor 24. septembriks Estonia kontserdisaali kokku valimiskogu.
Valimiskogu koosneb riigikogu liikmetest ja kohaliku omavalitsuse volikogude esindajatest. Kokku on valimiskogus 335 liiget. Hiljemalt tänaseks, 17. septembriks peavad omavalitsuse volikogud valima oma esindaja või esindajad valimiskokku.
Automaatselt pääsesid valimiskogusse riigikogus kolmandas presidendivalimisvoorus osalenud Siim Kallas ja Mailis Reps. Kandideerida saavad ka teised, selleks on vaja vähemalt 21 valijamehe toetusallkirja. Kandidaate registreeritakse 20.-22. septembrini.
Esimeses hääletusvoorus tunnistatakse valituks kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osa võtnud valimiskogu liikmete enamus. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse samal päeval kahe esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadi vahel teine hääletusvoor. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.
Kuna tõenäoliselt on valimiskogu esimeses voorus vähemalt viis kandidaati – lisaks Kallasele ja Repsile ka Marina Kaljurand ja Allar Jõks ja Mart Helme -, ei saa keegi kohe enam kui pooli hääli ja vaja läheb teist vooru.
Lääne maakonna valijamehed


maintext:
Martin Helme: Kaljuranna kandideerimine võib Mart Helmele kasulik olla (2)
BNS
Marina Kaljuranna kandideerimine võtab ära hääli Siim Kallaselt ja Allar Jõksilt ning tõstab Mart Helme šansse, kommenteerib asjade seisu Martin Helme. Foto: arhiiv
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) aseesimees Martin Helme sõnul võib Marina Kaljuranna presidendiks kandideerimise otsus parandada samuti presidendiks sooviva EKRE esimehe Mart Helme võiduvõimalusi valimiskogus.
"Eelkõige sööb ta [Kaljuranna kandideerimine muidugi ära Siim Kallase hääli, aga küllap võtab ka mingi osa sood, mis tähendab, et kahjustab ka [Allar] Jõksi šansse," kirjutas Martin Helme reedel Facebookis. "Meid see väga ei kõiguta, pigem teeb ta Mardi võimalused paremaks, sest ajab hääli veelgi rohkem lõhki ja toob teise vooru saamise läve allapoole."
Helme märkis, et Kaljurand "astus lausa ministri kohalt tagasi, et võimendada oma märtri mainet ja kasvatada kaastunde kapitali".
"Ma muidugi näen praegu selgelt, kuidas toimub infooperatsioon ehk katse kloppide üles (meedia)hüsteeria, mille laineharjal tahetaksegi olematu poliitkogemuse tõttu lihtsasti suunatav mitte-eestlane presidendiks upitada," kirjutas Helme.
"Ilmselt on paljudel juba meelest läinud, kuidas neid osavalt manipuleeriti Ilvest presidendiks laulma. Alles pärast saadi aru, millise reha otsa oli astutud. Nüüd tahetakse inimesed sama reha peale panna astuma."
Helme sõnul peab "see hüsteeria või maania peab aitama varjata asjaolu, et Kaljurand on Reformierakonna ühe tiiva käepikendus". "Hüsteeria on vajalik, et ratsionaalne loogika – ütled Marina, mõtled Autorollo ja härra Nilsson – ei pääseks kõlama," sõnas EKRE asejuht. "Ja teiseks on see vajalik, et üles ei tuleks küsimust tema õigusjärgsest kodakondsusest. Meile teadaolevalt sai ta kas 1991. aasta lõpus või 1992. aasta alguses kodakondsuse mitte õigusjärgsuse alusel vaid valitsuse eriotsusega. Väga sobivalt on valitsuse selle perioodi arhiiv pandud praegu kolima ja toimikuid ei ole võimalik leida. Seadus ütleb, et kandidaat peab esitama tõestuse oma õiguse kohta kandideerida. Seega on see Kaljuranna kohustus esitada dokumentaalne tõestus mitte oma kodakondsuse kohta, vaid oma kodakondsuse õigusjärgsuse kohta."
Riigikogu EKRE fraktsiooni liige Jaak Madison aga kommenteeris Kaljuranna kandideerimist sõnadega: "Aitäh, Marina, aitäh! Tänu Sinu südikusele ja meelekindlusele suurenes hüppeliselt tõenäosus, et uus president ei tule Reformierakonnast. Mis seal salata, tänu sellele tõusid kohe ka šansid, et Eesti saaks ühe parima võimalikest – rahvuskonservatiivist presidendi."


maintext:
Ridala volikogu arutab täna liitumislepingut Haapsaluga (1)
Urmas Lauri
Ridala volikogu hääletamas, millist nime peaks ühinenud omavalitsus kandma. Foto: Urmas Lauri
Täna kell 16 algaval Ridala vallvolikogu istungil on päevakorras ka Ridala valla ja Haapsalu linna liitumisleping. Lepingusse on muudatusettepanekuid esitanud nii Ridala kui ka Haapsalu volikogu liikmed. Tänasel istungil valitakse oma esindaja ka valimiskogusse.
Ridala valla ja Haapsalu linna ühinemislepingusse on teinud muudatusettepanekuid ka Haapsalu volikogu IRL fraktsioon ja Merle Mäesalu.
Haapsalu volikogu liige Merle Mäesalu tõdes oma muudatusettepanekus, et ühinemislepingu eesmärgiks on moodustada Ridala valla ja Haapsalu linna ühinemise kaudu uus omavalitsusüksus. „Kas selleks saab linn või vald on ühinemise läbirääkimiste tulemusena saavutatav kokkulepe,“ kirjutas Mäesalu.
Mäesalu sõnul saavad Haapsalu linna elanikud ühinemisest Ridalaga otsest kasu: tõusevad sotsiaaltoetused, Haapsalu lasteaia õpetajate palgad tõusevad oluliselt, ühinenud omavalitsuse netovõlakoormus on väiksem kui Haapsalul täna, sellest tulenevalt suureneb uue omavalitsuse võimekus kvaliteetsete avalike teenuste pakkumisel ja arengueelduste kasutamisel, mis on seatud haldusreformi üheks eesmärgiks. Lisaks sellele tehakse enamus ühinemistoetusest kavandatavaid investeeringuid Haapsalu linna territooriumile. „Ilma ühinemistoetuseta ei oleks need investeeringud kergliiklusteedesse, Haapsalu Linna Algkooli, muusikakooli, sotsiaalmaja hoonetesse ja põhikooli, võimalikud,“ tõdes Mäesalu.
Mäealu kirjutas, et täna näib ühinemisleping Ridala liitmisena Haapsalu külge. Lisaks eespool loetletule kaotab lepingu eelnõu kohaselt Ridala oma nime, vapi, lipu jm sümboolika.
Mäesalu arvates on probleemipuntrale lehendus olemas: „Eesmärgiga jõuda lepingu osapoolte vahelise kokkuleppeni moodustada uus kohaliku omavalitsuse üksus on mõistlik nimetada see Haapsalu vallaks.“ XXLiitumislepingusse on tosin muudatusettepanekut teinud ka Haapsalu volikogu IRLi fraktsioon.
Olulisim neist on ilmselt ettepanek loobuda bussisõitjate tuvastamise (valideerimise) süsteemist.
„Meile teadaolevalt ei planeeri Haapsalu ega uus omavalitsus rahalisi vahendeid sõitjate tuvastamise (valideerimise) süsteemi rakendamiseks,“ selgitatakse ettepanekut. „Lepinguga anname justkui lubaduse valideerimissüsteem rakendada. Omavalitsus ei saa lubada asju, mida ta ei halda ja mille eest ta ei vastuta. Juhul, kui valideerimise süsteemi siiski rahaliselt panustatakse, siis on soovitav see selgemalt kirjeldada.“
IRLi fraktsioon soovib täpsustada ka linnavolikogu komisjonide moodustamise piirkondliku esindatuse põhimõtteid. Ettepaneku esitajad soovivad, et kõikide linnavolikogu komisjonide koosseisu kuuluvad kõikide piirkondade esindajad.
Ridala volikogu liikmetest on muudatusettepanekuid teinud Merike Kallas, Toomas Schmidt, Lea Samarajev ja Toomas Vallimäe.
Merike Kallas teeb ettepaneku nimetada ühinenud omavalitsus Haapsalu vallaks. Kallase arvates peaks ühendvalla sümboolikana kasutama Haapsalu linna ühinemiseelset sümboolikat.
Lea Samarajevi ja Toomas Vallimäe arvates peaks ühinev omavalitsus kandma Ridala valla nime, vallasisese linn oleks Haapsalu. Ettepaneku tegid Samarajev ja Vallimäe ka Ridala valla järgmise aasta eelarvesse. Eelarvemuudatusena soovivad nad lisada 200 000 eurot Uuemõisa lasetaed-algkooli siseruumide remondiks.
„Ei saa nõustuda ajaloolise Ridala nime kadumisega,“ kirjutas Ridala vallavolikogu liige, eelmine vallavenem Toomas Schmidt. „Uus tekkiv omavalitsus peaks kandma Ridala valla nime, kusjuures vallasisene linn kannaks endiselt Haapsalu nime. Niisugusel juhul on lihtsam sõnastada piirkonniti edaspidist rahastamist.“
Kui uue omavalitsuse nimi oleks linn, siis tuleks Schmidti sõnul linnaosade kaupa deklareerida, missugused on lasteaiaõpetajate palgad ja millal nad ühtlustuvad linna territooriumil.
„Kui tegemist on Ridala vallaga, siis on lihtsam luua väljundit Haapsalu linnas ja vallas eraldi,“ kirjutas Schmidt.
„Kui „kõik on Ridala poole kaldu“, ei näe ridalalaste suuri võite kuskil,“ tõdes Schmidt. „Pigem tundub, et niisugune liitumine, kus omavalitsuste rahastamine pigem tulevikus väheneb, ei too õnne õuele ja jääb pigem õhtuseks õhinaks!“
Täna Ridala volikogus


maintext:
Meenutame Nostalgiapäevi: vaata vanasõidukite paraadi!
Nostalgiapäevad on selleks korraks läbi ja on igati kohane alustada nostalgitsemisega. Sestap meenutame eile toimunud suurejoonelist vanasõidukite paraadi läbi Haapsalu linna.
Haapsallu oli kokku vuranud võrratu valik kahe-, kolme- ja neljarattalisi koos ekipaažidega.
Austagem nende rõõmsat entusiasmi ohtrate kiiduavaldustega kommentaariumis!
Fotod: Arvo Tarmula


maintext:
Üleskutse: aita leida Elmar Kitse kadunud teosed! (1)
Lemmi Kann
Üks Elmar Kitse teostest, "kalameestejutud", mille asukoht on teadmata. Foto: kunstimaja.ee
Kunstiajaloolane Peeter Talvistu korraldab novembris Tartu Kunstimajas näitust, mis proovib taastada samades ruumides viiskümmend aastat varem toimunud Elmar Kitse personaalnäitust. Kuna osade Kitse teoste asukoht on teadmata, palub Talvistu näituse kuraatorina abi nende leidmisel.
"See oli esimene kord, kui niivõrd suur komplekt, 105 teost valmis pea täielikult ühe sündmuse jaoks ja oli samas ka tõeliseks abstraktse kunsti läbimurdeks," ütles Talvistu viiekümne aasta taguse näituse kohta.
Kitse 1994. aasta kataloog ütles selle näituse kohta järgmist: "Seda väljapanekut võib nimetada moodsa kunsti manifestatsiooniks ning tippsündmuseks 1960ndatel aastatel."
"Erinevalt paljudest toonastest näitustest on mul küll kasutada teoste nimekiri ning suhteliselt palju näitusevaateid, kuid mitmete teoste praegune asukoht on olnud siiski juba aastakümneid teadmata. Seetõttu sooviksin nende leidmiseks paluda abi avalikkuselt," selgitas Talvistu ja lisas, et Kitse tööd on ilmselt üle Eesti mitmes kohas laiali ja igast viitest võib abi olla.
"Eeldatavasti omandati mitmed neist kohe peale Tartu näitust või sama näituse Tallinna versiooni 1967. aasta märtsis. Tänu fotodele on küll olemas mitmete kujutis, kuid siiski on paljude puhul keeruline ennustada, millist näituse nimekirjas olnud nime konkreetne taies kandis," ütles Talvistu.
"Kui olete näinud mõnda neist enda, oma vanemate, sugulaste või sõprade seinal, palun andke meile sellest teada ning aidake muuta näitus veelgi täiuslikumaks! Kuna kõigist fotosid pole, ootame informatsiooni ka teiste Kitse selle perioodi teoste kohta. Kui informatsiooniga kaasneb foto, on see eriti hea, kuid ka kõhklev sarnase maali pakkumine on teretulnud!" edastas Talvistu palve.
Info tuleks saata näituse kuraator Peeter Talvistule aadressil talvistu@gmail.com või telefonil 5650 7782.
Nimekirja ja fotosid Elmar Kitse teostest, mille kohta infot oodatakse, näeb siin.


maintext:
Swedbank pani Riisiperre sularahaautomaadi tagasi
Kaie Ilves
Uus sularahaautomaat. Swedbank
Swedbank paigaldas Riisiperre uue sularahaautomaadi. Eelmine automaat hävis suve alguses Alexela tanklapoe põlengus.
Swedbanki Põhja regiooni direktor Egon Jekabson-Barbo sõnul hakati automaadile asenduskohta otsima kohe pärast põlengut.
„Meil oli mitu varianti ajutisest tanklapoest vallamajani. Vallamaja valisime seetõttu, et see asub keskuses, mis on klientidele mugavam, kui oli tankla,” ütles Jekabson-Barbo. „Uus masin on paigas ja töökorras ning väljastab sularaha.”
Swedbanki Riisipere uus sularahaautomaat asub Nissi vallavalitsuse majas.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Asi on ametlik: Leiger 1. oktoobrist liinile ei jõua
Toimetas Lemmi Kann
Parvlaev Leiger jääb Türgi tehasesse kauemaks kui plaanitud. Foto. arhiiv
Selle nädala esimene pool oli tagumine aeg uuele parvlaevale Türgi tehasest startimiseks, et see õigeaegselt liinile jõuaks. Nüüdseks on kindel, et sel nädalal Leiger veel teed Eesti suunas ei alusta ning küsitav on ka start järgmisel nädalal, vahendab ERR-i uudisteportaal.
TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et sel nädalal Leiger Türgi laevasadamast startimiseks veel valmis pole. Selleks, et uus laev lepingujärgselt 1. oktoobril liinile oleks jõudnud, pidanuks see tehasest startima hiljemalt vahemikus 2.-7. septembrini. Paraku on küsimärgi all ka laeva startimine järgmisel nädalal, sest Türgis on tulekul pikad pühad, mil ka laevaehitajate töö mitmeks päevaks seiskub.


title: Läänemaa JK Haapsalu sai õnnetu kaotuse

maintext:
Läänemaa JK Haapsalu sai õnnetu kaotuse
Bert Rotberg
Läänemaa JK Haapsalu. Foto: erakogu
Läänemaa teise liiga eesmärgid said täna valusa hoobi, kui koduväljakul võeti sarnaste ambitsoonidega Pärnu JK Vapruselt vastu 0:1 kaotus mängu viimastel minutitel.
Üldises pildis mängis Läänemaa terve mängu vältel isegi paremini ning tekitas rohkem ohtlikke väravaolukordi, kuid sellegi poolest olid meeskonnad väga võrdsed.
Pärast avapoolaja väravateta viiki alustas Läänemaa sarnaselt esimesele teist poolaega kõrge pressiga, mille tõttu Vaprusel olid väravavõimalused rasked tulema. Kõige enam väravavõimalusi saadi läänlaste enda vigadest, millest saadi mitmeid karistuslööke headelt positsioonidelt.
Uskumatu möödalöögi tegi Läänemaa keskkaitsja Bert Rotberg, kui ei suutnud nurgalöögi olukorrast Aare Avila suurepärast tsenderdust paarilt meetrilt raamide vahele suunata.
Umbes neli minutit enne mängu lõppu läks Läänemaa justkui Georgi Ivanovi väravast 1:0 juhtima, kuid äärekohtunik tõstis lipu suluseisu märgiks. Videokordusest järgi vaadates pole suluseis isegi mitte lähedal. Koguni 3 Vapruse kaitsemängijat lisaks väravavahile on Ivanovist sügavamal.
Selliseid olukordi aga tuleb jalgpallis ikka ette ning nagu kuldreegel ütleb, kui "ise ei löö", siis lüüakse sulle ning minut enne kohtumise lõppu suutsid pärnakad õnnega pooleks juhtima minna, kui äärelt antud tsenderdus Talis Tamme peast otse Vapruse mehe pea peale suundus, kust ei jäänud muud üle, kui pall tühja lükata – 0:1 mängu lõppseis.
Vaprus tõusis võiduga liigatabelis teisele kohale 42 punktiga, jäädes punktiga maha Nõmme Unitedi duublist, kellel on üks mäng varuks. Läänemaa jääb 37 punktiga neljandale kohale.
Läänemaa JK Haapsalu eest mängisid Hendrik Siht, Karel Saarkopli, Jako Kariste, Bert Rotberg, Aleksei Saveljev, Kristo Enn, Aare Avila, Talis Tamm, Andres Proosväli, Martin Salf, Georgi Ivanov, Karmo Einmann ja Morten Saar.
Läänemaa JK Haapsalu mängib taas juba teisipäeval, 6. septembril, kui sõidetakse külla Tartu FC Merkuurile, kellega võideldakse koha eest Väikese karika finaalis. Kohtumine toimub Tartu Annelinna kunstmurustaadionil algusega kell 19:30.


maintext:
Kaljuranna ülesseadjate hulgas on Danilov ja Kampmann (1)
Lääne Elu
ARHIIV
Täna pärastlõunal esitasid 26 valimiskogu liiget Marina Kaljuranna vabariigi presidendi kandidaadiks valimiskogu esimesse hääletusvooru. Esitajate seas on kaks läänlast – Raimond Danilov ja Andres Kampmann (pildil) – ja endine haapsallane Maido Nõlvak.
Eesti Rahvusringhääling edastab, et Marina Kaljuranna seadsid üles Jüri Allik, Mihkel Rebane, Raivo Raja, Andres Kampmann, Ave Visor, Kaido Katalsepp, Raimond Danilov, Veiko Erm, Kandela Õun, Liivi Vähesoo, Valdo Palu, Aavo Sõrmus, Mark Soosaar, Külli Tammur, Ene Preem, Jaanus Saat, Uno Silberg, Maido Nõlvak, Urmas Kristal, Eda Arusoo, Sirje Simmo, Toomas Jürgenstein, Toomas Nõmmiste, Rainer Vakra, Heljo Pikhof ja Taivo Kirm.
Äriregistri andmeil kuulub neist valjameestest kuus SDEsse (Simmo, Nõmmiste, Jürgenstein, Soosaar, Vakra, Pikhof), kaks Reformierakonda (Erm, Saat), kaks IRLi (Raja, Katalsepp) ja kaks EKREsse (Silberg, Danilov).


maintext:
Kaitsjad nõudsid kohtuistungi kinniseks kuulutamist
Kristjan Kosk
Eelistungile kogunes tõeline advokaatide armee: Peep Rajavere (vasakult), Kersti Kägi, Margo Normann, Jüri Leppik, Aadu Luberg ja Vahur Krinal (seljaga). Foto: Arvo Tarmula
Täna Haapsalu kohtumajas alanud eelistungil nõudis Nurme vabriku omaniku Stanislav Podžuki advokaat Aadu Luberg ja Olga Tihhina advokaat Kersti Kägi kohtupidamise kinniseks kuulutamist.
Peale nende on süüdistus esitatud veel Nurme Vabrik OÜ ja praeguseks likvideeritud ettevõtte PVMP-Ex juhatuse liikmele Alari Engmanile. Peale tema on süüdistuse saanud veel tekstiiliärimehed Valeri Raja, Igor Štšerban ja Aleksander Piel.
Tihhina on ettevõtte Polar Tekstiil juhatuse liige, mis tegutseb Nurme vabriku ruumides, samas ettevõttes on juhatuse liige ka Podžuk.
Prokuratuur süüdistab kõiki neid maksukelmuses, rahapesus ja kuritegeliku ühenduse loomises ning sellesse kuulumises.
Lääne ringkonnaprokuratuur pressiesindaja Annely Erm ütles, et maksu- ja tolliameti uurimisosakonna Lääne talitus alustas kriminaalmenetlust 2013. aasta veebruaris selle kohta, et OÜ PVMP-Ex on toime pannud maksudeklaratsioonides valeandmete esitamise ja tahtlikult ka käibedeklaratsioonides valeandmeid esitanud, eesmärgiga alusetult suurendada tagastusnõuet. Süüdistuse kohaselt tehti raha varjamiseks ka mitmesuguseid fiktiivseid tehinguid.
Süüdistatavad kohtusse ei ilmunud
Kriminaalasjas on riik esitanud kõigi süüdistatavate vastu tsiviilhagi õigusvastaselt tekitatud varalise kahju hüvitamise nõude suuruses 3,5 miljonit eurot.
Mitte ükski süüdistatutest täna kohtusse ei ilmunud. Eelistungi puhul pole see ka kohustuseks.
Kaitsjad põhjendasid istungi kinniseks kuulutamise taotlust sellega, et kohtupidamise käigus tuleb menetleda Podžuki ja Tihhina delikaatseteid terviseandmeid. Luberg ütles kohtule, et ta ei soovi, et tema kliendi terviseandmed saaksid avalikuks.
Luberg selgitas kohtule veel teistki asjaolu, miks tuleks kohtupidamine kinniseks kuulutada. Ta rääkis, et info jagamist meediale tuleb piirata, sest juba enne kohtupidamise algust ilmunud artikklis olevat Podžukist kirjutatud kui süüdi olevast isikust. Mis artiklit ta konkreetselt silmas pidas, advokaat ei täpsustanud.
Prokurör Indrek Kalda leidis, et kui viidata terveandmete salastamisele, siis tuleks kohtupraktikas kinniseks kuulutada veel väga suurel hulgal istungeid. Kalda ei nõustunud ka väitega, nagu oleks kellelegi meedia poole liiga tehtud. „Meediakajastus ei võrdu süüdimõistmisega,” ütles Kalda kohtule.
Kohus kuulutas kinniseks osa, kus tulevad arutlusele süüdistatute terviseandmed. Muus osas jäi istung avalikuks.
Puudulik ajamäärus
Peale selle nõudsid advokaadid süüdistusakti prokuratuurile tagastamist, viidates mitmetele puudustele ja ebatäpsustele. Advokaadid seadsid kahtluse alla vene ja läti keeles antud ütluste korrektse tõlke. Engmani advokaat Jüri Leppik leidis, et süüdistusakti koostamiseks pole prokuratuuril tekkinud seaduslikku alust, sest kohtueelne menetlus pole seaduses sätestatud korras lõpetatud.
Raja advokaat Margo Normann lisas, et süüdistusaktis on määratlemata võimaliku kuriteo toimepanemise aeg. „Ainus asi, mida ma aktist välja loen, on see, et Valeri Raja kuulus kuritegelikku ühendusse 1. jaanuaril 2012 aastal,” ütles Normann kohtule. Ta viitas, aktis viidatud pangakonto avamised on toimepandud aga veel kolm ja neli aastat varem. „Kuidas ma peaksin Valeri Raja kaitsma, kui ma ei tea, mis ajavahemikust me räägime,” küsis Normann.
Prokurör Indrek Kalda teatas sellepeale, et süüdistusakt on arusaadav ja kohus saab sellele hinnangu anda.
Suure tõenäosusega tuleva aasta 27. märtsil jätkuv kohtupidamine tõotab tulla väga mahukas. Eelistungil lepiti kokku tervelt 20 kuupäeva, millal kohus koguneb asja arutama. Tunnistajaid on kokku umbes 30 ja pooled neist on vene või läti emakeelega. Kohus leidis, et igal istungil peab viibima vene keele tõlk. Kui toimub läti emakeelega tunnistajate ülekuulamine, viibib istungil täiendavalt läti keele tõlk. Läti emakeelega tunnistad kuulatakse üle video vahendusel ja neid on tervelt 13.


maintext:
23 kultuuri-, haridus- ja ühiskonnategelast kutsuvad üles toetama presidendina Mart Helmet
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Mart Helme. Foto Arvo Tarmula
23 ühiskonna-, kultuurielu või muus valdkonnas aktiivset inimest tegid avaliku pöördumise, milles kutsuvad üles valima presidendiks Mart Helmet.
Üleskutse
Eesti on väärt presidenti, kes täidab Eesti Vabariigi põhiseadust, pidades kõrgeimaks imperatiiviks eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimist läbi aegade.
Eesti on väärt presidenti, kes kuulab rahva häält ja seisab tõemeeli demokraatia eest.
Eesti on väärt presidenti, kes orienteerub nii välis- kui sisepoliitikas.
Eesti on väärt aatelist, julget, ausat, tarka ja elukogenud presidenti.
Me leiame, et suursaadik Mart Helme oleks just selline president, ja kutsume valimiskogu liikmeid toetama tema kandidatuuri.
21. september 2016
Rait Erikson
Indrek Hargla
Markus Järvi
Brad Jurjens
Tajo Kadajas
Indrek Kalda
Helle Karis
Harri Kingo
Raimondo Laikre
Risto Laur
Tiiu Laur
Piia Paemurru
Jüri Pino
Toomas Rull
Emil Rutiku
Sven Sildnik
Tõnu Talve
Ants Taul
Triinu Taul
Jaak Valge
Veiko Vihuri
Lauri Viikna
Varro Vooglaid


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Karilaid: Keskerakond vajab erakorralist kongressi, esimeheks võiks kandideerida Jüri Ratas
Refereerinud Kristjan Kosk
Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ütles Delfile, et eilne koosolek reklaamiärimees Paavo Pettaile antud garantiikirjade osas ei toonud vajalikke vastuseid. Erakonda vajalike muutuste toomiseks võiks tema hinnangul toimuda erakorraline kongress, mille käigus võiks erakonna esimeheks kandideerida Jüri Ratas
Mis puudutab kokku peaaegu 700 000 euro peale välja antud kahte garantiikirja, siis on Karilaiu sõnul positiivne see, et Keskerakonna esimees Edgar Savisaar tõi garantiikirjade arutamiseks mõeldud koosoleku päev varasemaks ja info saadi nii kiiremini kätte.
„Juhtimisprobleem tuleb peatselt ära lahendada. Kui erakonna peasekretär või juhatuse liige läheb garantiisid andma, siis peab tal olema juhatuse volitus,” rääkis Karilaid. Nii ei saa, et vaid 2-3 inimest teavad võetud finantskohustusest ja juhatus ei kuule sellest mitu aastat mitte midagi.
Täispikalt loe Delfist.


maintext:
Jahisadamates pääseb üha raskemini löögile
Toimetas Lemmi Kann
Haapsalu jahisadamad. Foto: arhiiv
Äripäev kirjutab, et konkurents kaikohtade pärast muutub iga aastaga üha tihedamaks, mistõttu peaksid veesõidukite omanikud hakkama varakult kohta broneerima.
Purjetamise instruktor ja väikelaevajuhtide koolitaja Elmo Saul, kel on kogemusi aluste hoidmisega Eestis ja Lätis, rõhutab sadama valikul puhul olulise faktorina puhtust.
„Üks asi, et sadam ise on ilus ja puhas, teine, et söetolmu, tahma, putukate ja õietolmu reostus oleks minimaalne,” märkis Saul. Tähtsad on ka paadi hooldus, kaitstus ilmastiku eest ja sihtsadamate rohkus. Lisaks peab olema mugav remonditöid teha, sadam peab pakkuma kaitset tormide eest ja mitte vähe oluline pole ka klubiline tegevus. Läheduses asuv pood tuleb ka kasuks.
Saul jagab oma kogemusi erinevates sadamates jahi hoiustamisega ja pajatab järgmist.
Haapsalu miinused on sitikad, madal vesi, kajakad ja nende väljaheited. Pluss jällegi lähedal asuvad sihtkohad. Veeteede avatus Soome, Saaremaale või Hiiumaale, Pärnusse või Tallinnasse on tasemel. Sadam on ka tormide lainetuse eest kaitstud.
Dirhami pluss on kiire pääs merele. Soome on lähedal ja sadamas on puhas õhk. Sügisel peab arvestama, et koos kalalaevadega tulevad kajakad ja nendega ka väljaheited. Teine miinus on tuultega kaasnevad suured lained, mis lõhuvad laevu.
Loe pikemalt Äripäevast!


maintext:
Teatejooks kogus kahe liikumisvõime kaotanud tüdruku raviks Haapsalus 3400 eurot
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Pool kogutud rahast läheb Kertu aitamiseks. Foto korraldajad
Tänavuse üle-eestilise laste Teatejooksuga koguti 3400 eurot 6-aastase Kertu ja 4-aastase Uljana ravi toetuseks Haapsalu taastusravihaiglas.
Teatejooksu üks eestvedajatest Erik Pallase tänab kõiki, kes eesmärgile kaasa aitasid. „Täname tuhandeid tublisid lapsi, kes heategevuse nimel maikuus jooksma tulid, ning kõiki lahkeid inimesi, kes annetasid numbrile 900 7777 helistades 7 eurot. Tänu teile saavad armsad Kertu ja Uljana Haapsalus täiendavat teraapiat, mis nende taastusraviks ja arenguks on väga vajalik,“ lausus Pallase.
Teatejooksuga kogutud annetused jagunevad pooleks – nii 6-aastase Kertu kui ka 4-aastase Uljana ravi toetuseks läheb kummalegi 1700 eurot. Kertu sündis tugevalt enneaegsena lausa kaks ja pool kuud enne tähtaega. Tema kõndimist takistab alajäsemete spastilisus, mistõttu ta vajab liikumiseks nii tugiortoose kui ka kõnniabivahendeid. Uljana on aga sünnijärgse trauma tagajärjel spastiline – see tähendab, et tema lihased on kanged ning lihastoonus on nii kõrge, et liikumine on raske. Annetuste abiga soovisid mõlema lapse pered saada lastele spetsiaalsed taastusravi-jalgrattad, mille abil saab arendada jalgade liikuvust.
Kertu ja Uljana lugusid saab lugeda kodulehel www.teatejooks.ee/toeta.html. Liikumisvõime kaotanud laste ravi Haapsalu neuroloogilises rehabilitatsioonikeskuses saab toetada, helistades aastaringselt avatud heategevusnumbril 900 7777 (ühe kõne hind on 7 eurot).
Teatejooksu suurtoetaja AS Kalev viib koostöös Haapsalu neuroloogilise rehabilitatsioonikeskusega läbi täiendava heategevuskampaania, mille raames läheb kõigilt septembris ja oktoobris ostetud Mesikäpa kaubamärki kandvatelt toodetelt 2 senti liikumispuudega lastele, et toetada nende raviks vajalike ortooside soetamist.
Teatejooks on Eesti suurim laste- ja noortespordiüritus ning ühtlasi suurim üritus, kus lapsed ise annavad oma panuse heategevuse heaks. Üheteistkümnendat korda toimunud laste heategevussündmusel osales tänavu rekordiliselt üle 9500 lapse korraga 21 Eesti paigas: Tallinnas, Elvas, Haapsalus, Jõgeval, Keilas, Kuressaares, Kohtla-Järvel, Kärdlas, Narvas, Otepääl, Paides, Raplas, Põlvas, Pärnus, Rakveres, Sillamäel, Tartus, Toilas, Valgas, Viljandis ja Võrus.
Teatejooksu korraldab spordivõistluste korraldamise ja sportlaste esindamisega tegelev MTÜ Tallinnmeeting.


title: Haapsalu täiskasvanute gümnaasium - lõpetad ära, oled võitja!

maintext:
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium – lõpetad ära, oled võitja! (2)
Haapsalu täiskasvanute gümnaasiumi välja pandud koolialguse kohvrike elustiili maratoni loosis. Foto: Egon Erkmann
Septembris alustas Haapsalu täiskasvanute gümnaasiumis õppimist ligi 40 uut täiskasvanud õpilast. Järgmised kaks aastat on kool osaline täiskasvanud õppijatele suunatud programmis “Teisel ringil targaks”, mis aitab taasleida tee hariduse juurde.
“Teisel ringil targaks” (TERITA) on teavituskampaania, mille kaudu kutsutakse põhi- ja keskhariduseta inimesi täiskasvanute gümnaasiumisse õpinguid lõpetama. Üle Eesti osaleb projektis 16 kooli. Kampaaniat korraldab ETKA Andras Euroopa Sotsiaalfondi projekti “Täiskasvanuhariduse edendamine ja õppimisvõimaluste avardamine” raames.
Lõpetamata haridus annab elus otseselt või kaudselt tunda, piirates näiteks töökoha valikut. Seevastu lõpetatud keskharidus avab tee kõrgharidusele, mis on paljude ametite eelduseks. Kuid esmalt annab kooli lõpetamine rahulolutunde ja eneseusus õppijale endale. Või nagu kirjutas üks Haapsalu elustiili maratonil kooli kontrollpunkti läbinu: lõpetad ära, oled võitja!
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium pakub Läänemaal väga paindliku õppimisvõimalust pere ja töö kõrval.
“Aasta-aastalt on õppetöö meie koolis muutunud õpilasele sõbralikumaks ja paindlikumaks. Vajaduse korral on võimalik õppida üksikainete kaupa ning aasta jooksul valmistuda riigieksamiteks,” ütles direktor Vladimir Padama.
Õppetöö toimub põhikoolis kolmel päeval ja gümnaasiumis kahel päeval nädalas. Üha rohkem kasutatakse e-õppe võimalusi.
“Noortele emadele pakume koolipäevaks tasuta lapsehoidu,” viitas Padama TERITA projektis osalemisega avanevale lisavõimalusele.
Projekt “Teisel ringil targaks Läänemaal” tõi kooli uued ametid. Õpilaste tugiisikuna asus tööle Maarit Vikman ja haridustehnoloogina kooli vilistlane Egon Erkmann.
Kuigi kool on juba alanud, saab õppimisega endiselt liituda. Lutsu “Kevades” jõuab Arno kooli hilinemisega, kuid lõpetab kevadel ikkagi klassi. Täiskasvanute gümnaasiumis on see võimalik endiselt — ei jõudnud kooli 1. septembriks, tule täna; ei jõua täna tulla, tule homme. Koolis saad sättida õppimist nii, et see ei sega su elu, vaid täiendab seda.
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium asub Haapsalus Kuuse 1, põhikooli kõrval asuva hosteli 2. korrusel. Infot kooli kohta saab telefonil 473 5654 ja kooli kodulehelt või Facebooki lehelt.
Egon Erkmann


title: Ulrika Grauberg - dirigent ja diktaator

maintext:
Ulrika Grauberg – dirigent ja diktaator (1)
Lemmi Kann
Foto: Arvo Tarmula
Sel aastal tähistatakse Haapsalu koorilaulus lausa kaht tähtsat ja ilusat aastapäeva – tütarlastekoori Canzone 15. ja Haapsalu kammerkoori 10. sünnipäeva dirigent Ulrika Graubergi käe all.
„Canzone oli tegelikult uitmõte. Mul polnud mingit plaani koori luua!” räägib Ulrika ja jutustab loo, kuidas ta muusikaakadeemiat lõpetades vandus, käsi südamel, et ei tee mitte kunagi koori.
Selle veendumuse taga on omakorda üks lugu.
Enne muusikaakadeemiasse minekut ja pärast Otsa-kooli lõpetamist oli tema esimene töökoht Virtsu koolis, kus polnud lapsed kaks aastat muusikaõpetust ka kaugelt näinud. „Siis ma sain aru, mida see tegelikult tähendab – minna välja sellisest klassist, kus ma olen dirigeerinud tõelisi šedöövreid ja põnevaid teoseid, ooperikoore, ja sattuda klassi, kus on ehk kolm viisipidajat, ja hakata neis tingimustes koori tegema…”
Vähemalt sel hetkel ei olnud Ulrika selleks valmis – ta nägi oma lendu palju kõrgemana.
Kui Ulrikast sai pärast muusikaakadeemia lõppu Haapsalu muusikakoolis solfedžoõpetaja, sattusid talle klassi väga ägedad tüdrukud, kes täiesti enda teadmata panid Ulrika oma sõnu sööma.
„Nad olid väga musikaalsed ja siis ühes solfitunnis tuli mõte, et ehk prooviks vanu kaanoneid, keskaegset muusikat. Mul oli põnev, tüdrukutel oli põnev, et ei pea laulma harjutust number 129, vaid hoopis mõnda Händeli teost,” jutustab Ulrika.
Südame järgi
Ühel hetkel otsustati, et nüüd astume selle solfitunni kavaga muusikakooli kontserdil üles. Oli 2001. aasta detsember. Kontsert toimus Haapsalu toomkirikus. Tüdrukute esituses kõlanud 5–6häälsed kaanonid olid suureks üllatuseks nii mõnelegi muusikapedagoogile. „Kadunud Jaan Helilaid, minu hea sõber ja kolleeg, tuli ja ütles: see on vägev! Tegelge edasi!” meenutab Ulrika. See tunnustus oli nii innustav, et edasi läks stiilis „mõeldud-tehtud”: okei, teeme siis koori!
Varsti tegi Ulrika muusikakoolis peale solfedžotunni ka kooritunni, tüdrukuid tuli veel juurde ja nii see käima läkski.
Koorilaulja elu on nagu sõduril – raske õppusel, kerge lahingus. Haapsalu neidudekoor Canzone sel suvel Saksamaal kontserdireisil.
Foto: Jonathan Loyche
Nüüd on Canzonel kolm koosseisu. „Tegelikult võib öelda, et isegi neli,” täpsustab Ulrika ja loetleb: mudilaskoor, kus laulavad 6–8aastased, ettevalmistuskoor, kus on 2.–5. klassi tüdrukud, põhikoosseis ehk
6.–12. klass ja neidudekoor, kus on põhikoosseisu tüdrukud ja juba „kõrgemas eas” vilistlased. Vanim teadaolev on 28aastane.
„Kõikide koosseisudega tahan 2017. aastal laulupeole minna,” teatab Ulrika.
Peale selle on Ulrika hoole all veel üks koor – Haapsalu kammerkoor.
„Kui ma 1993. aastal muusikakoolis tööd alustasin, kogusin enda ümber kaheksa sõpra-mõttekaaslast. Me laulsime hästi palju vanamuusikat, see oli minu suur armastus tol ajal,” jutustab Ulrika.
Selle seltskonna nimeks sai Gaudeo Musicum – rõõm muusikast. Suuresti sel põhjusel ju koos käidigi. Selle ettevõtmise kõrvalt kutsus Andres Ammas Ulrikat enda asemel dirigeerima Haapsalu kammerkoori. Koos Sirje Kaasikuga Ulrika seda mõnda aega tegigi, kuni jäi ühel hetkel üksi.
„Mäletan üht laulupidu, pärast mida ma tundsin, et ma ikkagi ei taha teha koori traditsioonilise tegemise mõttes. Mulle on alati meeldinud väikesed, kammerlikud koosseisud, kus lauljad loevad kõik nooti ja asi tuleb kiiresti kätte. Et see lend oleks ikka kõrge!” räägib Ulrika ja seletab, et noorena polnud ta mitte n-ö mustatöötegija, vaid tahtis kohe kõike kätte saada. „Ma olin kärsitu. Häälepartiide õppimine klaveritonksimise saatel oli minu meelest täiesti välistatud! Aga õnneks me kõik aastate jooksul areneme,” muigab ta.
Tol ammusel aastal ütles Ulrika aga oma koorile, et jätab nad omapead, sest ei ole aus teha midagi, mis pole südame järgi.
Nii siis laiali mindigi. Koori mõnda aega polnud. Paar aastat oli kõik vaikne. Siis hakkasid tänaval Ulrikast mööda sõitvate autode aknad alla kerima, neist poetusid välja kooriliikmete pead ja kostis küsimus, millal koor uuesti kokku tuleb.
Mõnda aega suutis Ulrika sõprade nõudlikke küsimusi ignoreerida, kuni aastal 2006 tuli isalik telefonikõne Andres Ammaselt: on aeg! „Mu südametunnistus ütles mulle, et kui mina seda ei tee, kes siis teeb. Haapsalul ju võiks ometi oma koor olla…”
Et seletada, miks läks edasi kõik nii, nagu just läks, räägib Ulrika, et oma kooliajal laulis ta Haapsalu I keskkooli kooris õpetaja Helga Kariisi käe all. „Ma pean teda Haapsalu laulumemmeks ja ta oli mulle suur eeskuju. Meie koor oli alati väga heal tasemel. Kooritundides käis töö, töö, töö, töö ja mitte midagi muud peale töö! Mulle meeldis see väga,” räägib Ulrika selgitades, kus on tema koorijuhtimise stiili juured.
Aastaid hiljem, pärast üht kontserti Gaudeo Musicumiga võttis Helga Kariis Ulrikal käest kinni ja ütles: „Sina pead seda asja edasi tegema.”
„See jäi mind kummitama. Kui sul on keegi olnud eeskujuks, pead seda asja jätkama. Et ta mulle nii ütles, olen vist ainult kodustele rääkinud – palun saage minust aru, kui ma kogu oma vaba aja ja mõnikord öötunnid kooridesse panen! Ma ei saa sinna midagi teha! See on nagu missioon.
Ma saan aru, et inimestel on minuga vahel väga raske, sest ma pole mingi kullatükk, kes hellitab, paitab ja diplomaatiliselt suhtleb. Mul on eeskuju ja nägemus – kui sa tuled siia koori, siis tuleb tööd teha! Ülejäänud vaba ajaga tee, mis tahad,” räägib Ulrika.
Ta tunnistab, et pilt, mida teised temast dirigendina näevad, on kindlasti karm. Aga asjad lihtsalt on nii ja jäävad nii ka edaspidi, sest nii tulevad tulemused. Ja tulemusi Ulrika tahab – endiselt ruttu ja võimalikult hommiku poole.
„No nii on. See lihtsalt on selline diktaatori roll, sest kes see dirigent siis on? Diktaator!”
Pilliga on lihtne
Ulrika selgitab, et asjatundjate väitel hakkab dirigent küpsust saavutama 50. eluaastail. (Ulrika saab 50aastaseks tuleva aasta alguses – toim.) „See on üks suur õppimine, sest me töötame inimestega. Pilliga on väga lihtne – mina ja pill. Kõik. Inimestega on teisiti. Eriti kui nad ei ole professionaalsed muusikud.”
Ja läkski keeruliseks, sest kui Ulrika Andres Ammase „korralduse” peale Haapsalu kammerkoori taaslooma hakkas, tuli kutse peale kokku palju väga mitmesuguse tausta ja laulukogemusega inimesi. „Nende tase on niivõrd erinev… See oli kõik palju raskem kui see, et ma oleks tookord oma vana koori edasi teinud. Nüüd hakkasin täiesti otsast pihta ehk siis tegin täpselt seda, mida mulle üldse teha ei meeldi – musta tööd!” naerab Ulrika. „Kõik asjad, mis elus juhtuvad, juhtuvad mingil kindlal põhjusel. Me otsime neid katsumusi endale ise. See on raudpoltkindel!”
Kammerkoor on nüüd kümme aastat tegutsenud. Algus oli Ulrika sõnul väga keeruline. „Me tegime meeletult tööd!” Juba kolme aasta pärast mindi sirge seljaga osalema ETV saatesarja „Laululahing”.
„See oli esimese koosseisu üks suurim katsumus, mis meie kollektiivi väga-väga liitis. Pärast seda kogemust ei suhtu ma enam kunagi kriitiliselt inimestesse, kes peavad midagi televisiooni otse-eetris tegema – intervjuud andma, laulma, superstaari-saates üles astuma –, mis iganes! Me keegi ei tea, mis tähendab olla seal teisel pool, kui pole professionaal ja seda iga päev ei tee. Respekt kõigile, kes julgevad selle ette võtta!” ütleb Ulrika.
Oli mitu konkurssi, kus kooril läks nii hästi, et oldi isegi üllatunud. Esimene suurem tunnustus tuli aasta pärast „Laululahingut”, kui esinemise järel astusid Eesti tunnustatud koorijuhid ligi, patsutasid õlale: kuulge, mis te siin paari aastaga teinud olete?!
Foto: erakogu
„Sellised asjad näitavad, kui suutlik on meie seltskond ja kas nad tahavad seda rada kõndida, mille me oleme ette võtnud. Võib ju niisama koos laulmas käia ja tšillida. Aga see ei ole minu jaoks. Mul on alati kõrgemad sihid. Tean, et minu lauljatel on keeruline. Ma kiidan neid ju nii harva, sest ma olen perfektsionist,” räägib Ulrika ja lisab, et see jutt käib nii kammerkoori kui ka Canzone kohta.
Ta tunnistab, et on seda sorti inimene, kellega ei ole lihtne suhelda. „Ma nagu kapseldun ja jätan mulje, et olen külm, ligipääsmatu, tõsine. Mulle on seda hästi palju öeldud ja ilmselt nii ongi,” mõtiskleb Ulrika ja selgitab, et tegelikult ta kaitseb end lihtsalt liigse energiakulu eest, mis tekib paratamatult siis, kui satud osaliseks teiste inimeste oma asja ajamistesse. Rohkem või vähem oma asja ajavad ju kõik inimesed.
Ulrika naerab, kui talle meenub, kuidas ta suutis üsna hiljuti üllatada üht laululast, kes teda esimest korda koorijuhi rollis nägi. Et issand, ta ei ole ju üldse kuri!
„Kui algab kooritund, siis on see natuke nagu teatris – kardinad lähevad lahti ja algab etendus. Siis ma annan endast kõik! Nendel hetkedel ma olen n-ö alasti. Kui kontsert või proov läbi saab, panen kardinad kinni. Muidu mind lihtsalt ei jätkuks,” selgitab Ulrika, kes juhendab peale kooride ka ei rohkem ega vähem kui seitset rahvatantsurühma.
Oma kollektiivide heaks tahab ta aga kindlasti olemas olla. „Nad on lihtsalt nii ägedad inimesed!”
Kui palju ja milliseid diplomeid on Ulrika Graubergi koorid juba pälvinud, jääb selles loos paraku kirja panemata, sest see nimekiri võtaks enda alla ühe keskmise uudise jagu lehepinda. Palju parem mõte on minna Canzone ja Haapsalu kammerkoori kontserdile iga kord, kui nad kuskil esinevad.
Ulrika Grauberg
Ulrika Grauberg on lõpetanud Haapsalu muusikakooli klaveri erialal, G. Otsa nim Tallinna muusikakooli koorijuhtimise erialal ja Tallinna konservatooriumi koorijuhtimise erialal.
Aastail 2005–2007 õppinud rahvatantsujuhtide koolis ja lõpetanud selle.
Töötab Haapsalu kultuurikeskuses koorijuhina, juhatades tütarlastekoori Canzone ja Haapsalu kammerkoori. Ta on ka laulustuudio Gaudeo Musicum õpetaja ning tantsuõpetaja, juhendades kokku seitset rahvatantsurühma: Läki Tantsule mitu koosseisu, Kalurineiud ja Lustlik.


maintext:
Aidi Vallik: jutte levib, kuid infot napib
Aidi Vallik. Erakogu
Aeg-ajalt olen püüdnud leida meediast infot aastavahetusel väljakuulutatud tööhõivereformi rakendumise kohta.
Jah, ma olin (ja olen) skeptiline. Enne reformi väljakuulutamist kirjutasin selle kohta mitu arvamuslugu. Nüüd huvitab mind tõesti, kuidas on reform hakanud reaalelus välja nägema ja kuidas asunud mõjutama erivajadustega inimeste elu.
Pean tunnistama, et leian vaid üksikuid hurraamaigulisi uudislugusid näiteks sellest, kuidas puudega inimesed teevad rõõmuga vabatahtlikku tööd või kuidas tööhõivereformi rakendamine on ajanud tööpuuduse statistilise näitaja tõusuteele (kuigi mul on raske mõista, mis selles tegelikult positiivset või edasiviivat on). Aga ma ei leia lugusid sellest, mida tähendavad sunnitud tööotsingud ja kohustuslik töölepürgimine tervisliku erivajadusega inimesele tegelikult, kuidas muudab või mõjutab see kõik tema elu, mida teeb kergemaks, mida raskemaks.
See-eest kuulen lugusid mujalt. Kuulen mõnikord ka selliseid lugusid, mis panevad tõsiselt kulmu kergitama ja mille kohta tahaksin tõesti teada, kas see saab tõsi olla ja kas nii see tööhõivereform pidigi hakkama välja nägema.
Näiteks huvitab mind, kuidas käitub tööhõivereform hooldekodude tööealiste klientidega (kuigi pigem kipub keel ütlema: patsientidega) ning kas võib tõsi olla, et neid sõidutatakse kollektiivselt bussidega värbamiskeskustesse ja kes vähegi selge sõna suust välja saab või kahel jalal püsti püsib, saab teatud ulatuses töövõimelisuse kinnituse, mis liigitab ta seega hooldusevajajate alt juba nende hulka, kes on kohustatud ise oma elukesega toime tulema, tööle ja iseseisva elu peale asuma. Töövõimelisuse ulatuse, muide, määrab kindlaks paarikuulisel kursusel omandatud teadmiste alusel töötukassa töötaja. Neist enamikul ei ole meditsiinilise eriharidusega midagi pistmist.
Huvitav, kuidas näiteks vigane inimene, kel on töövõimelisust, ütleme, 25 protsenti, ja kes seetõttu saab pidada vaid osaliselt osalise tööajaga töökohta, selle palgaga ometi võiks suuta endale eluruumi hankida, ennast ära toita, ravida, ühesõnaga üldse elus püsida?
Sest ega ometi hooldekodud pea enam sellist töölkäivat ja isemajandavat inimest hooldama, ega riik tolle inimese eest veel hooldustasusid või puudetoetusi maksa. Reform näeb ette nende inimeste suunamist võimalikult suurema iseseisvuse poole. Kas kuni kuusealuse näljasurmani välja?
Nii et jah, ma tahaksin leida meie ajakirjandusest midagigi selle kohta, kas eelkirjeldatu võib olla õudne tõde, või on meie tööhõivereformi sees tõesti peidus võlutrikk, mis väetid ja abitud hooldatavad nagu naksti hooldusvabadeks toimetulevateks iseseisvateks inimesteks muudab?
Mis ma veel olen kuulnud, aga mitte must valgel kirja panduna leidnud: hooldekodudest tööle suunatud inimeste tarbeks olevat loodud ka elamispindade programm. Välja nägevat see sedamoodi, et inimene pannakse elama uue maja kenasse korterisse, mille kopsakat üüri maksab esiotsa riik, aga mõne aja möödudes oodatakse, et inimene ise, jalad alla saanud, võtab üürikohustuse ikkagi enda kanda. Kogu oma osalise või mõttelise või tingliku töövõimelisuse ning osaajaliste töötundide eest makstava palga raames.
Eks ole, ma olen kuulnud suhteliselt absurdseid asju? Kahjuks pole ma osanud lugemiseks leida midagi, mis neid kuulmisi kas kinnitaks või ümber lükkaks. Vastuvõetud seaduste rakendamise absurdi aga olen selles riigis ja selle valitsuse ajal ju ennegi kohanud, seega olen täitsa valmis uskuma, et võlutrikk on alt vedanud, kübarast välja tõmmatud küülik on surnud ja naine kastis päriselt ka pooleks lõigatud.
Või siiski mitte?
Kes võtaks seletada?
Aidi Vallik, kolumnist


maintext:
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium hakkab pakkuma lastehoidu
Kaie Ilves
Haapsalu täiskasvanute gümnaasiumi direktor Vladimir Padama. ARHIIV
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium hakkab sellest õppeaastast koostöös Haapsalus ja Uuemõisas tegutseva Lepatriinu Mängumaaga pakkuma oma õpilastele võimalust lapsed koolitundide ajaks hoida anda.
„Lastehoid on mõeldud meie kooli õpilastele, kellel pole lapsi koolitundide ajaks kuskile panna,” ütles Haapsalu täiskasvanute gümnaasiumi direktor Vladimir Padama. Kool ise lapsi ei hoia, vaid pöördus Lepatriinu Mängumaa lastehoiu poole ja seal hakkavadki lapsed emade-isade koolis olles olema. „Enne kooli viib vanem lapse Lepatriinusse, tuleb kooli, pärast kooli läheb lapsele järele,” ütles Padama.
Lepatriinu Mängumaa juhataja Kristin Veltri sõnul peab laps lastehoidu tulekuks oskama kõndida ja olema nõus ilma emmeta-issita olema. „Kõige muuga saame hakkama. Vanus ei ole tähtis,” ütles Veltri.
Idee lastehoidu korraldada tekkis koolis sellest, et õpilastel oli probleeme – ei saa kooli tulla, sest pole last kuskile panna. Täsikasvanute gümnaasiumis õpilased on 16-50aastased. Et lastehoidu pakuvad ka mõned teised täiskasvanute gümnaasiumid, otsustati ka Haapsalus see ära teha.
Lastehoiu korraldamiseks sai täiskasvanute gümnaasium üle 180 000 euro projektiraha. Selle raha eest on võimalik kaks aastat hoida kümmekonda last. Kui palju lapsi tegelikult lastehoidu vajab, ei osanud Padama veel öelda. Kool algab täiskasvanute gümnaasiumis alles esmaspäeval. Varasema küsitluse järgi vajaks lastehoidu kolm-neli last, kuid tänavu on uusi õpilasi, kellel võib olal rohkem lapsi.
Saadud projektirahast jätkub ka muuks: õpetajate koolitamiseks, õpilastele tuleb õppima õppimise kursus, kavas on välja töötada e-õppe kursused, tööle on võetud haridustehnoloog (Egon Erkmann) ja õppenõustaja (Maarit Vikman). Kavas on tööle võtta ka infojuht.


maintext:
Lääne-Nigula sai kaevandustasu mitukümmend korda vähem
Kaie Ilves
„Eks ta vähe ebameeldiv ole, aga otse tegemata midagi ei jää,” ütles nigela kaevandustasu kohta Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus. Urmas Lauri foto
Lääne-Nigula vallas oli augustiks laekunud kohaliku tähtsusega maardlate kaevandustasu veidi üle 5000 euro. Seda on mitukümmend korda vähem kui varasematel aastatel. Mullu laekus aastas 185 000 eurot, tunamullu 157 000 eurot. Et kaevandustasu laekub korra kvartalis, siis pole vallavanem Mikk Lõhmuse sõnul loota, et viimase kvartali väljamakse vähenemise tasa teeb.
Lõhmus ütles, et tänavu tükk maad vähem kruusa kaevandatud.
„Ettevõtjad on öelnud, et kruusa vajadus on olnud väiksem. On olnud vähem suuri tee-ehitusobjekte,” ütles Lõhmus.
Lõhmuse sõnul on kaevandustasu eelarvesse planeeritud nagunii konservatiivselt.
„Eks ta vähe ebameeldiv ole, aga midagi otse tegemata sellepärast ei jää,” ütles Lõhmus.
Valla eelarve kogumaht on viis miljonit eurot. Lääne-Nigulas on kolm kruusakaevandust – Kaopalu, Jaakna ja Keedika.