description: Täna saame lähemalt tuttavaks laulja Mikk Mäe lemmikloomaga, kelleks on kass Bobcät. Mikk on eelnevates intervjuudes nimetanud Bobcäti lausa enda talismaniks.

title: Mikk Mäe: lemmiklooma valides peab tekkima n-ö õige tunne

maintext:
Lemmiku nimi/nimed: «Pole kunagi tema nime kuhugi kirjutanud, kuid kutsume teda Bobcätiks, jah, see sama väikse traktori nimi, või siis Bob. Nimi tuli natukene minu initsitatiivil, sest passis oli tema tegelik nimi Bonifacius.»
Lemmiku vanus: «Bobcät saab kohe varsti 2-aastaseks.»
Lemmiku tõug: «Scottish straight – tegu on hästi rahuliku ning sõbraliku kassiga, on natukene vastu tüüpilisele kassi stereotüübile, et kass elab täitsa omaette ning ei tee kellestki välja.»
Bobcät / Erakogu
Kuidas lemmiku leidsite? «Otsisime konkreetset tõugu internetist.»
Kas omanik valib lemmiklooma või vastupidi? «Oleneb, kuid kindlasti peab olema see n-ö õige tunne. Isegi kui oled tõu välja valinud ja palju taustauuringut teinud, ent kui loom ei tundu päris see, siis vastu tahtmist see asi ei tohiks kindlasti käia.»
Miks just kass? «Kassid on alati meeldinud ja kui peaks juhtuma, et keegi ei satu mõnda aega koju, siis kass saab väga hästi iseendaga hakkama.»


description: Armastad jooksmas käia ja tahaksid oma koera kaasa võtta? Enne, kui kutsaga jooksurajale kiirustad, tasuks teada paari asja.

title: Millega tuleks arvestada, kui tahad koeraga jooksma minna?

maintext:
Loomaarst dr Lindsey McGuire on oma koeraga mitu aastat jooksmas käinud. McGuire rääkis, et on kaks käsklust, mis on tema koerale väga hästi selged: «kõnni» ja «jookse». Naise sõnul eelistab tema koer Karma viimast käsklust, kirjutab The Dodo.
McGuire ja Karma käivad kolm korda nädalas koos jooksmas. Kõige pikemad jooksuringid olid neil siis, kui naine treenis poolmaratoni jaoks. Siis oli ühe jooksuringi pikkuseks lausa 16 kilomeetrit.
Milliseid nõuandeid annaks McGuire neile, kes soovivad koos koeraga jooksmas käia?
1. Veendu, et koer jaksaks joosta
Koer peab olema tugev ja terve selleks, et koos sinuga jooksma tulla. Kõige mõistlikum oleks seda eelnevalt loomaarstiga arutada, kes saab koerale läbivaatuse teha ning kinnitada, kas koer on jooksmiseks heas vormis või mitte.
2. Pea silmas ka koera tõugu
McGuire kuuleb pidevalt seda, kuidas mõne väiksema koera omanik uhkeldab, et tema lemmik on ideaalne jooksukaaslane. «See võib ju nii olla, aga üldiselt ma arvan, et suuremat kasvu koerad – näiteks labradorid või lambakoerad – on paremad jooksjad,» sõnas loomaarst.
Samuti tuleks arvesse võtta seda, et mõnel koeratõul – mopsil, buldogil – võib esineda hingamisprobleeme ja nendega tuleks teha rohkem hingetõmbepause. McGuire ütles, et asi poleks selles, et nende koertega ei tohi joosta, lihtsalt tema on arvamusel, et need koeratõud ei naudi jooksmist nii palju kui mõned teised.
3. Kutsikaga ära jooksma mine
«Kuigi kutsikatel on palju energiat, võib liigne pingutus nende kehale liiga teha,» ütles McGuire. Tema sõnul võiks oodata, kuni koer on vähemalt 18-kuune ja alles siis võtta ette pikemad jooksuringid.
Muidugi tahaksid kutsikad ise väga joosta, aga see jooksmine, mida nad teevad parkides, pole võrreldav sellega, kui koer peab omanikuga jooksurajal sammu pidama. Tasub teada sedagi, et asfaldil jooksmine võib noore koera veel arenevaid konte ja liigeseid kurnata. «Nad on ise väga tahtmist täis ja suutelised jooksma, aga see tekitab kehale stressi, eriti asfaldil jooksmine,» ütles McGuire.
Aga ka siis, kui su koer on piisavalt vana, ei tasuks temaga kohe pikka distantsi ette võtta. McGuire soovitas alustada kuni 1,5-kilomeetriste jooksuringidega.
4. Rihmaga või ilma?
Mõned koeraomanikud eelistavad lemmikuga jooksmas käia ilma rihmata, ent liiklus, jalakäijad ja teised koerad võivad sel juhul olla suureks ohuks. Kui tahad lasta koeral ilma rihmata joosta, siis veendu eelnevalt, et jooksupiirkond on selleks piisavalt turvaline ja et selles kohas võib lasta koeral vabalt ringi joosta.
Kui eelistad joosta rihmaga, siis proovi õpetada koerale, et ta jookseks iga kord kas sinust vasakul või paremal pool. Kui koer hakkab jooksu ajal pidevalt pooli vahetama, siis ta jääb sulle ainult ette ja sellest saab takistusjooks, mitte rahulik sörkimine.
Rihmaga joostes on tähtis seegi, et sinul ja koeral kujuneks välja ühtlane jooksurütm.
5. Kontrolli ilma
McGuire ütles, et koera tervise seisukohalt tuleks jälgida, et ilm poleks liiga kuum. «Loomaarstina olen näinud, kuidas koer sai kuumarabanduse ja suri pärast üsna lühikest jooksudistantsi,» tõi naine näiteks. Koerad oskavad seda üldiselt välja näidata, kui kuum ilm neile mõjuma hakkab, ent need märgid võivad koerte puhul veidi erineda.
Näiteks Karma puhul on McGuire täheldanud, et koer muutub kuuma käes loiuks ja selle asemel, et omanikust eespool joosta, nagu Karma tavaliselt teeb, jääb ta McGuire'i kõrvale ning tema keel võib suust väljas olla. Nende märkide puhul mõistab omanik, et koer vajab puhkust ja selleks korraks on jooksmine lõpetatud.
Oluline on ka koerale vahepeal juua pakkuda või planeerida oma jooksuringi nii, et te mööduksite mõnest veekogust. Kuumal päeval tuleb arvestada ka sellega, et asfalt on päikese käes tuliseks muutunud ja see võib koera käppadele haiget teha.
6. Alustage aeglaselt
Täpselt nagu inimesed, peavad koeradki treenima ja harjuma sellega, et iga korraga üha kauem või kiiremini joosta, seega alustage pigem aeglaselt ja tehke esialgu lühemaid jooksuringe.

fasttext_language: et


description: Internetis levivad pildid Valais' musta ninaga lammastest. Tegemist on tõuga, mida kasvatatakse paksu villa pärast ja mida hakati aretama Šveitsis.

title: Video: musta näoga lambad hullutavad internetti

maintext:
Põhjus, miks pildid on nüüd laialt levima hakanud, on see, et osa inimeste arvates on need lambad imearmsad, samas kui teised väidavad, et tegemist on hirmuäratavate loomadega. Kuigi tundub, et lammaste näod on musta värvi, siis tegelikult on mustad vaid nende koonud ja mõnel juhul on musta tooni ka silmade ümber.
Vaata videot! Kuidas sulle tundub, kas need on armsad loomad või hoopis hirmutavad?


description: Facebookis viidi läbi omamoodi uuring, milles analüüsiti nende inimeste käitumist ja eelistusi, kes postitavad sotsiaalmeediasse pilte kassidest ja/või koertest, viidates sellele, et neil kas on kodus kass või koer või neile lihtsalt meeldivad kassid või koerad. Uuringus analüüsiti umbes 160 000 inimese profiili.

title: Mis eristab kassisõpru koerasõpradest?

maintext:
Selgusid mõned päris huvitavad asjad. Näiteks kassiomanikel on keskmiselt 26 sõpra vähem kui koeraomanikel, samas kutsutakse kassiomanikke rohkem erinevatele üritustele. Kassiomanikud on suurema tõenäosusega vallalised, kirjutab Fox News.
Erinevusi täheldati ka selles, millised filmid inimestele meeldivad. Näiteks kassiinimestele meeldivad rohkem fantaasia-, ulme- ja animafilmid, samas kui koerainimesed eelistavad armastusfilme ja kõike, mis on seotud koertega. Facebooki esindajad võtsid filmieelistusi puudutava osa uuringust kokku järeldusega, et kassiomanikel on parem maitse kui koeraomanikel: välja oli toodud kassiomanike lemmik «Kääbik», samas kui koeraomanikele meeldisid «Pohmakas» ja «Marley ja mina».
Veel täheldati seda, et kassiomanikud kirjutavad oma postitustes tihemini, et nad on «väsinud» ja «üksildased», samas kui koeraomanikud kirjutavad rohkem sellest, et nad on «õnnelikud» ja «armastatud». Koeraomanikud vaimustuvad ka kergemini ja kasutavad oma vaimustuse väljendamiseks rohkem omadussõnu nagu «uhke», «õnnistatud», «imeline» jne.


description: Koera koolitamisega tuleb seega varakult alustada ning ka kodune kasvatus ja distsipliin on väga tähtis. Kui kutsikakool on läbitud ja käitumise algtõed selged, saab huvi korral vaadata ka põnevate koeraspordialade poole.

title: Sõnakuulekusest rallini

maintext:
Agility
Agility, mis sai alguse 1977. aastal Inglismaal, on välja töötatud hobuste takistusõidust. Agility rada koosneb mitmetest takistustest, mille koer inimese juhendamisel läbima peab. Takistused tuleb läbida kohtuniku määratud järjekorras ning kindla aja piires. Tavaliselt on võistlusraja pikkuseks 140-180 meetrit ning takistusi 15-22.
Agility võistlustel jagatakse koerad kolme suuruskategooriasse turjakõrguse järgi. Seda ala võib harrastada erinevat tõugu koertega, kuid paremad eeldused on kergema luustikuga, kiiretel koertel. „Agility maailmameistrivõistlustel domineerivad juba pikka aega bordercollied. Rahvusvaheline Künoloogiline Föderatsioon (FCI) püüab juba pikalt leida lahendust, et ala teiste koerte suhtes ausamaks teha,“ räägib tuntud Agility treener ja koolitaja Sirje Vets.
Ala nõuab aga head füüsilist vormi nii koerajuhilt kui ka koeralt endalt. Et takistusrada edukalt läbida peavad koer ning tema omanik üksteist ideaalselt mõistma, kuna liigutused peavad tulema väga kiirelt. Samuti on oluline, et koer oleks terve, sealjuures ka mitte oluliselt ülekaaluline.
Agility pakub kindlasti palju rõõmu nii inimesele kui koerale ning koos liikumine toob mõlema tervisele kasu.
Sõnakuulelikuse koolitus
Sõnakuulelikkuse (SK) koolituse eesmärgiks on õpetada koerale sobivat käitumist ning allumist omaniku käsklustele. SK on rahvusvaheline dressuuriala, kus eristatakse nelja raskusastet: alg-, SK 1, SK 2 ja SK 3 klass.
Sõnakuulelikkuse võistlustel saavad osaleda koerad, kes on vähemalt 10-kuused. SK algklassis peab koer oskama kõrval kõndida, lamada, istuda, seista, juurde tulla, paigal püsida ning ületada madalat barjääri. Raskemates klassides lisandub käsklusi ning ülesanded lähevad raskemaks. Kõik käsud annab koerale liikumisjuht ehk omanik. Tähelepanu all on see, et koer ka ilma rihmata ning juhist eemal talle siiski alluks.
„Sõnakuuleliku koeraga on palju lihtsam koos elada ning omanik ei pea pidevalt kartma mida koer mõnes kõrvalärritajatega olukorras teha võiks,„ tõdeb Sirje Vets.
SK on sobilik kõikidele tõugudele ning nende eripäradega arvestatakse.
Kuulekuskoolitus
Kuigi kuulekuskoolitus (KK) oli algselt loodud teenistuskoerte treenimiseks võivad KK treeningutel käia ning ka võistlustel osaleda ka harrastajad. Ka inimesed kes soovivad lihtsalt koerale sõnakuulelikust õpetada on leidnud selle ala näol hea koolitusüsteemi.
Kuulekuskoolitus on kohalik ala, mis tähendab, et jõuda saab Eesti meistrivõistlusteni, kuid mitte rahvusvahelistele. Ka sel alal võisteldakse kolmes klassis ning Eesti MV’le jõuavad koerad kes on jõudnud kõige raskemasse võistlusklassi. Hindamisel pööratakse tähelepanu instiktidele, allumist omanikule ning koera energiale.
Rallikuulekus
Uus ja põnev ala rallikuulekus (RK) koosneb mitme treeningala elementidest. See lõbus treening sobib kõigile ning aitab tugevdada kontakti looma ja inimese vahel. See ei ole Eestis veel ametlik ala, sest eeskirjade tõlkimist ei ole veel lõppenud ning ala kinnitatud.
Selle treeningu juures on kõige olulisem omaniku ja koera vaheline koostöö. RK on suunatud just kodukoerte treenimiseks ning õpetab neid käituma hästi nii kodus kui ka avalikus kohas. RK-se teeb eriliseks seegi, et käsud on ette antud tahvlitel. Ülesanneteks on näiteks erinevad suuna- ja liikumiskiiruse muutused, slaalom, kohapeal pöörded, tagurdamine, poolevahetus, erinevad asendid ja asendite vahetused. Siingi on erinevate raskusastmete hulgast igaühel leida omale sobivam. Rallikuulekust on hea harjutada ka näiteks jalutuskäikude ajal.
IPO
IPO (Internationale Prüfungsordnung) on rahvusvaheline teenistuskoerte koolitusala. Eestis pole piiranguid tõule ning ka väikest kasvu koerad võivad seda harrastada. Meistrivõistlustele jõuavad siiski vaid suuremad, kuna raskemal astmel on vaja ületada meetrine barjäär ja ka kasutatavad hantlid on rasked. IPO koosneb kolmest osast, milleks on jälje võtmine, kuulekus ning kaitse ehk varrukamehe otsimine. Raskusastmeid on vastavalt keerukusele kolm.
Hindamisel jälgitakse koera instinkte, tema tugevust, kiirust ja täpsust. Kuna tegemist on teenistuskoerte tõugudele suunatud treeninguga ning koosneb keerulistest elementidest vajab ka tulemuseni jõudmine pikka ja regulaarset treeningut. Antud alaga võiks alustada juba varakult, kuulekust ja jälje ajamist võib õpetada juba 3-4 kuusele kutsikale.
Paljud päästekoerte omanikud on koos oma lemmikutega abiks näiteks kadunud inimeste leidmisel metsast, kuid alaga tegeletakse ka ainult harrastusena.
Sarnane ala IPOga on ka põllujälg ehk PJK mis koosneb jälje ja kuulekuse treeningust.
Sügisel alustavad Royal Canin Arenal PetCitys (Rannamõisa tee 8, Tallinnas) uut hooaega ka mitu tuntud ja tunnustatud koerte koolitajat. Täpsem lisainfo kodulehelt www.petcity.ee


description: Pesaleidjas ootab uut omanikku energiline kassilaps Jenka, kes armastab üle kõige mängida.

title: Päevakäpp: krutskeid täis Jenka ootab kodupakkumisi

maintext:
Jenka on krutskeid täis, näiteks oskab ta uksi lingist avada ja suudab kõikvõimalikke asju leludeks muuta. Kiisu silmad säravad ja kasukas on ka täitsa läikiv, aga oma kodu tal ikka veel pole.
Pesaleidja/Facebook
Jenkale meeldib kaisus magada. Ta saab ka teiste kassidega hästi läbi ja koertega on tal ka head suhted. Üldiselt saab ta omapäi hakkama, aga tähelepanu meeldib talle ka väga.
Jenka on vaktsineeritud, kastreeritud ja tal on kiip. Kui soovid kiisu kohta rohkem infot, täida Pesaleidja ankeet ja sinuga võetakse ühendust.
Enne kassi võtmist tasuks kindlasti lugeda, millega tuleb arvestada, kui plaanid varjupaigast kiisu võtta.


description: 4. novembril toimub juba kolmandat aastat Tallinnas rahvusvaheline loomaõiguste konverents, milles saavad sõna nii akadeemikud kui ka aktivistid. Seekordse konverentsi peaesineja on tunnustatud Ameerika filosoof, feminist ja loomaõiguslane Lisa Kemmerer.

title: Tallinnas toimub rahvusvaheline loomaõiguste konverents

maintext:
«Sel aastal oleme kokku pannud programmi, mis ühendab erinevaid distsipliine ja pakub igaühele midagi: on akadeemiliste uurimuste tutvustusi, filosoofilisi mõtisklusi ja inspireerivaid näiteid loomaõiguslaste igapäevatööst. Märksõnaks on erinevate rõhumise vormide omavaheline seotus,» selgitas konverentsi peakorraldaja Kadri Aavik.
Konverentsi peaesineja dr Lisa Kemmerer on Montana Billingsi ülikooli filosoofia ja religioonide professor, filosoof ja aktivist, kes töötab loomade, keskkonna ja võimust kõrvalejäetute heaks. Kemmer on lõpetanud Reedi, Harvardi ja Glasgow ülikooli ning kirjutanud-toimetanud üheksa raamatut.
Lisaks esinevad ettekannetega Ida-Soome ülikooli vanemteadur Elisa Aaltola, loomaõigusaktivist ja Soome farmiloomade varjupaiga juhataja Piia Anttonen, Läti loomaõiguste organisatsiooni Dzīvnieku brīvība esindaja Aivars Andersons, sotsioloogia magistrant Kristina Mering, MTÜ loomade eestkoste organisatsiooni Loomus juhataja Kadri Taperson ja sotsioloogiadoktor Kadri Aavik.
Rahvusvaheline konverents «Loomaõiguslus akadeemias ja aktivismis: teadmised ja tegutsemine loomade heaks» toimub Tallinna Õpetajate Majas 4. novembril. Konverents on osalejatele tasuta, vajalik on eelregistreerimine aadressil info@loomus.ee hiljemalt 1. novembriks. Kohtade arv on piiratud.
Konverentsi korraldab MTÜ loomade eestkoste organisatsioon Loomus ja selle toimumist toetavad SA Kodanikuühiskonna Sihtkapital, VegFund ja Well-Fed World. Ettekannete sisukokkuvõtetega ja täpse ajakavaga saab tutvuda Loomuse kodulehel.


description: Teisipäeval leidis Rootsis Vendelsö linnas aset omapärane juhtum: kuri põder ajas meest taga, mistõttu oli mees sunnitud lambiposti otsa ronima.

title: Mees ronis kurja põdra eest lambiposti otsa

maintext:
Mees oli parajasti toidupoe läheduses, kui üks põder hakkas tema suunas jooksma. Kuigi seal oli veel teisigi inimesi, keskendus põder vaid ühele mehele ja hakkas teda taga ajama. Mees pidi kiirelt reageerima ja otsustas tigeda põdra eest lambiposti otsa ronida, kirjutab The Local.
Politsei esindaja Albin Näverbeg ütles uudisteagentuurile TT antud intervjuus, et ta ei tea täpselt, milline see lambipost välja nägi, ent see mees pidi küll olema üsna väle. Ühe pealtnägija sõnul tulid mehele lõpuks appi autojuhid, kes hakkasid signaali laskma, et looma tähelepanu mujale juhtida.
«Ma sõitsin sealt mööda ja märkasin, et üks mees istus lambiposti otsas ja tige põder seisis tema all ning jõllitas meest. See oli üsna koomiline vaatepilt. Autod olid peatunud mõlemal pool teed. Ma lasin paar korda signaali, kuid põder ei reageerinud sellele,» rääkis sündmust pealt näinud Jonny Karlström.
Lõpuks sattus põder ootamatust tähelepanust segadusse ja jooksis metsa suunas. Kohalik jahiinspektor peab põdra asukoha tuvastama, et loom ei ohustaks teisi inimesi.


description: 2015. aasta lõpus teatati Eesti Loomakaitse Seltsile küülikust, kelle alkoholiprobleemi käes kannatav omanik ei suutnud oma pikakõrvalise lemmiku eest head hoolt kanda. Küülik Jussi eelmine omanik läks ravile ja Juss jäi loomakaitsjate hoole alla.

title: Probleemse omaniku käest päästetud küülik naudib elu uues kodus

maintext:
Kohe hakati jänkupoisile head ja hoolivat peret otsima. Õnneks ei pidanud Juss kaua ootama ja sai peagi suunduda uude koju, kus ta on tänaseks väga hästi end sisse seadnud. Omaniku sõnul tunneb Juss end uues kodus väga hästi – Juss naudib hoolivust ja armastust täiel rinnal. Paitamist armastab Juss meeletult ja nõuab seda igal võimalikul hetkel.
Küll aga on ta iseloomu kasvatanud ja otsustanud, et sülle teda keegi enam võtta ei tohi. Samuti otsustas Juss, et ka transportimine talle ei meeldi ning suvilasse või loomaarsti juurde minnes tuleb pikk-kõrv kuidagimoodi üle kavaldada, et ta ise transpordipuuri läheks.
Jussi uus pere on veendunud, et Juss tuli nende ellu just õigel hetkel. Mõni aeg pärast Jussi tulekut kaotas pere ootamatult oma teise parima sõbra ja ilma Jussita oleks kaotusega toimetulek olnud väga raske. Hiljuti otsustas pere Jussile seltsilise võtta ja nii tekkiski Jussile uus sõber – neljakuune jäneseklutt nimega Pähkel. Loomulikult on Juss temaga juba suureks sõbraks saanud.
Juss on oma pere sõnul suure südamega, tõeliselt hea loomake, keda vaadates tuleb naeratus näole. Soovime Jussile, Pähklile ja kogu perele palju rõõmsaid päevi!


description: Sel nädalal juhtus Türgi telesaate «Good Morning Denizli» otsesaate ajal omapärane juhtum: stuudiosse oli sattunud üks kassipoeg, kes ronis julgelt laua peale ja sättis end saatejuhi ette istuma.

title: Video: kassipoeg jalutas otsesaate ajal telestuudiosse

maintext:
Saatejuht oli parajasti uudiseid lugemas, kui kass kargas lauale ja kõndis rahulikult saatejuhi ees olnud sülearvuti peale, kus ta leidis endale hea istekoha. Saatejuht ei lasknud sel aga end segada ja kasutas võimalust, et ärgitada inimesi kodututele kassidele rohkem tähelepanu pöörama, kirjutab The Dodo.
«Talv on tulekul ja ilmad muutuvad külmemaks,» sõnas saatejuht. «See on ootamatu külaline, aga teda tuleks hoida. Kodututele kassidele tuleks oma koduuksed avada ja pakkuda neile vett ning toitu. Me kõik peaksime nende eest mingil moel hoolitsema.»
Tema kolleegid võtsid seda nõuannet kuulda ja pärast otsesaate lõppu anti kassile süüa ning tehti talle nii mõnedki paid. Üks telestuudio töötajatest otsustas kassipoja endale võtta ja pani talle nimeks Hüsnü.
Kassipoeg ilmub videosse 1:10.


description: Kasside turvakodus ootab uut omanikku süsimust pikakarvaline kass, kelle omanik viis loomakliinikusse, et lasta kiisule eutanaasia teha. Põhjus, miks omanik tahtis kiisu magama panna, oli see, et kass oli haigestunud.

title: Päevakäpp: eutanaasiast päästetud sõbralik kass ootab kodupakkumisi

maintext:
Kiisul diagnoositi diabeet, mis tähendab seda, et kass vajab ravi: ühte või kahte insuliinisüsti päevas. Insuliinisüsti tehakse automaatsüstlaga ja on praktiliselt võimatu, et süst tehakse kogemata valesti. Tegemist on võrdlemisi lihtsa asjaga. Lisaks süstile tuleb kiisule söögiks pakkuda spetsiaalseid diabeetikutest kassidele mõeldud krõbinaid ja konserve.
Loomakliinikus on kass suures stressis ja see ei aita tema paranemisele kuidagi kaasa. Puuris olles tunneb ta end üksi ja reedetuna. Ta vajaks väga inimest, kes tema eest uuesti hoolitseks, sest endine omanik teda enam ei soovi.
Kui sooviksid pakkuda sellele kaunile kassile uut võimalust elule, kirjuta info@kassideturvakodu.ee.


description: Lõuna-Koreas tegutsevad seaduslikud koertefarmid, kus kasvatatud koeri müüakse sageli lihaks. Üks perekond otsustas oma lemmikutest loobuda, aga selle asemel, et viia koerad varjupaika või otsida neile uued kodud, müüdi lemmikloomad ühele koertefarmile.

title: Perekond otsustas koerad lihafarmi müüa

maintext:
Lilly ja Pinch pidid kogema elu suurimat reetmist, kui nende omanikud otsustasid koertest loobuda ning viisid nad lihafarmi. Loomaõiguslaste ühingu Humane Society International juht Kelly O'Meara rääkis, et neis farmides on elamistingimused üsna karmid. Koerad ei saa vabalt ringi joosta, vaid neid hoitakse kogu aeg väikestes metallpuurides. Nad saavad päevas üsna vähe süüa ja nendega ei tegeleta, kirjutab The Dodo.
Õnneks pidid Lilly ja Pinch neis puurides veetma vaid veidi üle nädala. Kuigi Lõuna-Koreas on koertefarmid seaduslikud, paiknes see konkreetne farm võõral maal ja ametnikud ning Humane Society Internationali liikmed päästsid farmis olnud 35 koera.
Lilly ja Pinch pesti korralikult puhtaks ning lennutati koos 29 koeraga USAsse, kus nende uueks elukohaks sai üks Põhja-Carolina osariigi varjupaik. Nende eest hoolitsetakse seni, kuni tulevad õiged inimesed, kes soovivad koertele armastavat kodu pakkuda.
Kuigi Lilly ja Pinch elasid läbi midagi sellist, mida ükski koer ei peaks kogema, oli nende aeg koertefarmis õnneks lühike ning nüüd saavad nad taas rõõmsalt ringi lipata. O'Meara sõnul on tegemist väga armsate koertega, kes saavad teistega hästi läbi.
Alates sellest ajast, kui Humane Society International hakkas Lõuna-Koreas koertefarmide vastu võitlema, on neil õnnestunud sulgeda viis farmi ja lennutada 525 koera USA varjupaikadesse. Lõuna-Koreas tapetakse igal aastal 2,5-3 miljonit koera. Paljud neist surevad elektrilöögi tagajärjel, nad puuakse või pekstakse surnuks. Suur osa neist koertest on omanikelt varastatud, kuid tuleb ette ka selliseid lugusid, nagu juhtus Lilly ja Pinchiga, et omanikud ise müüvad koerad farmile.


description: Eelmisel laupäeval avaldasime Sandra Vabarna loo sellest, kuidas kass nimega Em tema ellu ilmus. Täna räägib TV3 avalike suhete juht Kertu Jukkum, kes on Panter ja kust ta tuli.

title: Kertu Jukkum: Panter tuli, et võita mu süda ja jääda minuga

maintext:
Lemmiku nimi/nimed: «Kuigi mul on kodus pidevalt hoiulisi varjupaikadest ning tänavalt – nii koeri kui kasse –, on päris isiklikuks lemmikuks vaid Panter. Nimi sai valitud vastavalt välimusele ja iseloomule. Ta on tõeline Panter.»
Lemmiku vanus: «Minu juurde saabudes oli ta 2-nädalane, tänaseks kaheaastane.»
Lemmiku tõug: «Kodukassi tõug.»
Panter / Erakogu
Kuidas lemmiklooma leidsite? «Panter saabus mu juurde hoiule Viljandi loomade varjupaigast. Terve kamp oli toona mu juures ravil ja turgutusel, kuniks leidsin neile päriskodud. Panter aga tuli, et võita mu süda ja jäädagi minuga. See on üks mu elu õigemaid otsuseid.»
Kas omanik valib lemmiklooma või vastupidi? «Loomad on erinevad ja inimesed on erinevad. On loomi, kes ühe inimesega klapivad ja teisega mitte. Pantriga tekkis äratundmine kohe ja kuigi talle toona elulootust eriti ei antud, lubasin, et kui Panter väljub võitlusest eluga, saab temast minu parim sõber. Näen temas tänulikkust iga päev.»
Miks just kass? «Armastan koeri sama palju, kuid elustiil ei luba täna koera võtmist. Kunagi aga kindlasti ja kahtlustan, et pigem mitu kohe.»


description: Lemmikloomadega on tavaliselt nii, et lisaks sellele, et nad pakuvad meile mõnusat seltsi, tuleb nendega aeg-ajalt ka väga lõbusaid või omamoodi seiku ette. Kirjuta meile oma lemmikust ja võid võita fotosessiooni.

title: Lugejamäng: kirjuta oma lemmikloomast ja võida fotosessioon

maintext:
Ootame teie toredaid lugusid sellest, kuidas lemmikloomad on teinud kas midagi naljakat, ootamatut, ebatavalist või lihtsalt toredat. Kõigi kirjutajate vahel loosime välja fotosessiooni fotograaf Elina Kaarneemega, kes teeb teist ja teie lemmikloomast mälestuseks kauni fotoseeria.
Võitja saab ühetunnise fotosessiooni, mis sisaldab vähemalt 15 töödeldud täissuuruses pilti privaatses veebigaleriis ja lisaks 10 enda poolt valitud fotot paberkandjal. Elina Kaarneem tegutseb peamiselt Harjumaal ja võitjaga lepitakse pildistamise täpne aeg ning koht eraldi kokku. Lisaks sellele pakub Elina Kaarneem kõigile lugejamängus osalejatele võimalust broneerida tunniajane lemmikuga pildistamine tema juures tavahinnast 10 protsenti soodsamalt.
Lõbusaid lugusid ootame kuni 14. novembrini (k.a.) aadressil kerti.kulper@postimees.ee. Kui soovite, võite looga koos saata ka oma lemmiku pildi. Toimetusel on õigus lugusid toimetada ja lühendada.
Fotograaf Elina Kaarneem on fotoaparaati käes hoidnud juba väiksest saati, kuid nüüd on hobist saanud tema jaoks elustiil. Tema pildistamise stiil on loomulik ja vaba ning ta üritab pildile püüda tõelised emotsioonid. Kaarneem ütles, et lemmikloomadega võiks rohkem pilte teha, kuna lemmikud pakuvad meile oma eluea jooksul palju toredaid hetki, mis tihtipeale kipuvad ununema. Ühise fotosessiooni käigus saab mõned neist hetkedest pildile püüda, et neid oleks hiljem lihtsam meenutada.
Rohkem infot Elina Kaarneemest ja tema tehtud töödest kodulehelt või Facebookist.


description: Alaskal asuvas Katmai rahvuspargis elab tüse pruunkaru, kellele omistati hiljuti maailma kõige paksema karu tiitel.

title: Alaska rahvuspargis elab maailma kõige paksem karu

maintext:
Looduspark pani sotsiaalmeediasse üles kõigi pargis elavate karude fotod ja palus inimestel hääletada, milline neist karudest tundub olevat kõige suurem. Pruuni värvi Otis võitis ja tuleb tunnistada, et tegemist on tõesti koguka loomaga, edastab Lonely Planet.
Kuna Alaskal on talved väga külmad, siis peavad karud enne talve kaalus juurde võtma, et kevadeni vastu pidada. Vaatajate arvates on Otis sellega kõige paremini hakkama saanud. Looduspargi Facebooki lehe andmetel on Otis niivõrd kogukas seetõttu, et ta hoiab eemale domineerivamatest karudest ega raiska nende peale oma energiat. Otis eelistab olla veekogu ääres, kus ta saab rahulikult kala püüda.
Otis on umbes 20-aastane, kuid täpselt pole teada, kui palju võib see kogukas karu kaaluda. «Otis ei pruugi olla pargis kõige domineerivam karu, aga ta on kahtlemata kõige paksem,» seisab looduspargi Facebooki postituses.
Katmai looduspark on nii karudele kui lõhele oluline elupaik Alaskal. See on maailmas üks parimaid pruunkarude vaatlemise kohti ja seal elab umbes 2200 pruunkaru.


description: Kaks filmitegijat soovisid jäädvustada selle, kuidas Amuuri tiiger lastakse tagasi loodusesse. Nad pidid selleks üsna palju vaeva nägema ja õige hetke tabamine ei läinud viperusteta, aga kaader, mille nad lõpuks said, on muljetavaldav.

title: Napilt videole jäädvustatud hetk, mil haruldane tiiger pääseb vabadusse

maintext:
Triibuline nagu tiiger, malbe nagu kodukass
Paar kuud tagasi jõudsid Eestisse esimesed toygeri tõugu kassid. Uhke karvkattega kiisud näevad välja kui pisikesed tiigrid. Kas nad meenutavad ka iseloomult tiigrit ja kellele nad sobiksid?
«Maailma halvimast loomaiast» päästetud tiiger harjub uue koduga
Tiiger nimega Laziz elas üheksa aastat loomaaias, mis asub Gaza sektoris paiknevas Khan Yunise linnas. Loomaaed avati 2007. aastal ja sai üsna kiirelt tuntuks kui «maailma halvim» loomaaed.
Maailma kõige kurvem loomaaed pandi kinni
Rahvusvaheline loomade heaolu eest võitlev organisatsioon Four Paws päästis maailma kõige kurvemast loomaaiast 15 looma.
Maailma vanim tiiger saadeti austusavaldustega viimsele teekonnale
Indias Ranthambore'i rahvuspargis suri möödunud nädala lõpus maailma vanim tiiger, 19-aastane Machli.
Popstaari Instagrami postitused ajasid loomaõiguslased marru
Popstaari Justin Bieberi fännid on ilmselt märganud, et viimase paari nädala jooksul on laulja postitanud mitmeid pilte, kus ta on koos eksootiliste loomadega. Loomaõiguste eest võitlev organisatsioon PETA pole sellega aga sugugi rahul.
Top 5: need on maailma kõige ohtlikumad loomad
Kas sina tead, millised on maailma kõige ohtlikumad loomad? Tiiger? Haikala? Krokodill?


description: Internetis levib pilt ühest šimpansist, kes suitsetab sigaretti. Tegemist on 19-aastase šimpansiga, kelle nimeks on Azalea ja kes elab Põhja-Koreas Pyongyangi loomaaias.

title: Põhja-Korea loomaaias õpetati šimpans suitsetama

maintext:
Väidetavalt suitsetab Azalea paki sigarette päevas. Ta oskab kasutada tulemasinat, et ise sigaretid põlema panna. Samuti oskab šimpans sigaretti süüdata ka teise, juba põleva sigareti abil, kirjutab The Dodo.
Kuigi pole täpselt teada, kuidas Azalea suitsetama hakkas, on kõige tõenäolisem variant see, et loomaaia töötajad õpetasid seda talle, et seeläbi loomaaeda rohkem külastajaid meelitada.
Uudisteagentuuri AP andmetel valmistas see vaatepilt külastajatele palju nalja, kuigi võiks arvata, et sigaretti suitsetav šimpans on pigem kurb vaatepilt. «Treener andis šimpansile märku, et ta puudutaks oma nina, kummardaks ja teeks pealtvaatajatele ka lühikese tantsu,» kirjutab AP.
Wong Maye-E/AP
Marc Bekoff, Colorado ülikooli evolutsioonilise bioloogia emeriitprofessor, ütles, et teda kurvastab see, kuidas loomaaed Azalead kohtleb. «Kui ma esimest korda kuulsin suitsetavast šimpansist, siis see ajas mind marru,» rääkis ta. «Selles pole midagi loomulikku ja see saadab niivõrd vale sõnumi.» Bekoffi sõnul on paljudes loomaaedades probleeme sellega, et loomi ei kohelda õigesti ja Azalea on vaid üks näide sellest.
Lisaks Azaleale on Pyongyangi loomaaias üks ahv, kes oskab palli korvi visata, koerad, kes «lahendavad» arvelaual matemaatikaülesandeid ja luiged, kes esinevad liuväljal.
Kahjuks pole Azalea esimene loom, keda on õpetatud suitsetama. 2015. aastal oli ühes Hiina loomaaias šimpans, kellest tehti samuti ahelsuitsetaja.


description: Chihuahuad on teadupärast pisikesed, aga üsna südikad koerad. Üks chihuahua on peremehe süles päris julge tegelane, aga kohe, kui ta sealt ära tõstetakse, koer tardub ja teeskleb surnut. Vaata videost, kuidas koerake käitub!

title: Lõbus video: omaniku sülest ära võetud koer teeskleb surnut

maintext:
Viimasel ajal on välismeedias üha rohkem juttu «tapjaklounidest», kes käivad inimesi hirmutamas. Üks taoline juhtum leidis eelmisel nädalal aset ka Rootsis.
Tubli koer päästis majaelanikud tulekahjust
Üks julge kutsa päästis omaniku ja ülejäänud majaelanikud tulekahjust, kuna äratas kõik oma haukumisega keset ööd üles.
Koer ootas kuu aega endise kodu ees perekonda, kes oli ära kolinud
Kui üks perekond otsustas oma Detroidi kodust minema kolida, jätsid nad tänava äärde maha mitmeid asju: madratsi, patju, mõned kummutid. Aga lisaks asjadele jäi tänavale perekonda ootama ka koer nimega Boo.
Kuidas koerale õigesti pai teha?
See, kuidas sa koerale pai teed, võib muuta sind koera jaoks parimaks sõbraks või hoopis inimeseks, keda ta eelistab vältida. Pole vahet, kas teed pai enda või mõne tuttava koerale, paari asja tasuks koera paitades arvesse võtta.
Harvardi psühholoog: koerad näevad ilmselt inimesi unes
Harvardi meditsiinikooli kliinilise ja evolutsioonilise psühholoogia doktor Deirdre Barrett leidis, et kui koer pärast pikka päeva uinub, siis suure tõenäosusega näeb ta unes enda omanikku.
Kraavist leitud koera elu ei õnnestunud päästa
Varjupaikade MTÜ andis täna õhtul sotsiaalmeedias teada, et vaatamata väikestele edusammudele oli Taebla lähistelt kraavist leitud koer saanud autoavariis nii tõsiseid vigastusi, et tema seedeelundid ja erituselundkond ei suutnud funktsioone taastada ning kannatuste vältimiseks aitasid kiirabikliiniku arstid koera parematele jahimaadele.
Taebla lähistelt leiti kraavist verine koer
Mõned päevad tagasi kuulis Taebla lähistel inimtühjal teel kulgev jalgrattur kraavist haukumist, kuid läheduses polnud kedagi näha. Lähemal uurimisel selgus, et kraavis on verine koer, kes ei liiguta.


description: Riimuvate nimedega Sirli ja Mirli on vahvat deegudest kaksikõde, kes otsivad head ja hoolivat kodu. Loomakeste täiesti ühesugusest välimusest ei maksa end petta lasta – Sirli ja Mirli on iseloomu poolest täiesti erinevad.

title: Päevakäpad: deegudest kaksikõed otsivad kodu

maintext:
Mirli on suurema söögiisuga ja Sirlist 20 grammi raskem. Ta on endale võtnud valvurirolli perekonnas – kui midagi toimumas on, laseb Mirli kuuldavale valjud piiksatused. Ta ei pelga ka häälekalt märku anda, kui tal tuleb tahtmine deeguküpsisega maiustada.
Sirli on sportlikum tüdruk – tema eelistab söömisele pigem rattas jooksmist. Ka on ta esimene, kui puuri uks avatakse ning õekesed jalutuskäigule lastakse. Oma uudishimuliku ja julgema loomu tõttu sai Sirli ka elu esimese õppetunni – ta kaotas pojana uhke sabatuti ning peab nüüd vaid eemalt õe sabakest imetlema. Ise ta aga sellest puudust ei paista tundvat, tema naudib ikka elu – püherdab meelsasti liivas ja ajab oma deeguasju.
Eesti Loomakaitse Selts
Deegud on loomult aktiivsed ja sportlikud ning seetõttu on nende kahekordses puuris lausa kaks jooksuratast. Kui oma rattas üksinda jooksmine ära tüütab, jooksevad tüdrukud ühes rattas võidu.
Sirli ja Mirli on kogu aeg koos. Nad magavad koos kas võrkkiiges või ripp-pesas. Koos uudistavad nad ka toas ringi, kui puuri uks aeg-ajalt lahti tehakse. Deegudest õed pesevad end liivavannis, turnivad toolidel, ronivad sülle. Nii mõnedki korrad on inimese põue magama jäädud, sest… seal on ju soe ja pehme.
Deegud on taimetoidulised loomad. Lisaks deegudele mõeldud krõbuskitele söövad nad meelsasti heina (seda on neil ka mõnus pessa tassida), salatilehti, kurki, õunapuuoksi koos koore ja lehtedega. Deegudele ei tohi anda magusat, isegi mitte porgandit või peeti.
Sirli ja Mirli sobituvad inimese päevakavva hästi, sest päevaloomadena magavad nad öösel samamoodi nagu meiegi. Ka koristada ei ole deegude järelt ei ole raske, ebameeldivat lõhna neil loomakestel ei ole.
Eesti Loomakaitse Selts
Teisel septembril pidasid Sirli ja Mirli sünnipäeva – tüdrukutel on turjal juba neli aastat elukogemust. Kuna deegude eluiga on kuni 10 aastat, on Sirlil ja Mirlil veel palju näha ja õppida. Loodetavasti leidub deegupreilidele hea peremees, jaksab Sirli ja Mirli pikad vestlused ära kuulata, sest looduses elavad deegud gruppides ning seetõttu on suhtlemine neile väga oluline.
Omanik, kes olude sunnil peab armasast deegudepaarist loobuma, annab kaasa suure deegukorteri ehk kahekorruselise puuri (60x40x115 cm) koos ronimisvarustuse, jooksmisrataste, joogipudeli ning transpordikohvrikesega.
Kui Sirli ja Mirli sulle südamesse pugesid siis lisainfot deegude kohta saab Eesti Loomakaitse Seltsi e-posti aadressil info@loomakaitse.ee või telefonil 555 13 492 (tööpäeviti kell 9-17). Kui oled valmis õekestele kodu pakkuma, siis täida ka loomasoovija ankeet.


description: Sotsiaalmeedias levivad fotod, kuidas ühes Jaapani ettevõttes käib uudishimulik kass laes oleva augu kaudu kontoritöötajaid piilumas.

title: Uudishimulik kass tegi kontoritöötajatele suure üllatuse

maintext:
Kassipojad aitavad USAs presidendivalimiste stressi leevendada
Ameerika psühholoogide liidu (APA) andmetel tekitavad presidendivalimised ameeriklastele väga palju stressi. APA viis läbi küsitluse, millest selgus, et enam kui pooled täiskasvanutest tunnevad poliitika tõttu stressi.
Viis võimalust, kuidas kassi õnnelikuks teha
Kui võtad endale kassi, siis võtad ka vastutuse hoolitseda kassi füüsiliste ja vaimsete vajaduste eest. Kass on loomult jahipidaja ja armastab vabadust, aga kassiomanik eeldab, et tema kodus elades kohandub kass inimese harjumuste ja päevakavaga.
Kass on korduvalt omaniku elu päästnud
Kui Texase osariigis Fort Worthis elav Glen Schallman võttis oma lemmikuks aastase kassi nimega Blake, sai ta palju enamat kui pelgalt karvase kaaslase. Mees sai lemmiklooma, tänu kellele on ta veel elus.
Maailma vanim kass tähistas sünnipäeva
Triibik Nutmeg tähistas sel aastal oma 31. sünnipäeva ja kinnitamata andmetel on Nutmeg maailma kõige eakam kass.
Hirmutav video: kass jäi kõrge kortermaja välisservale lõksu
Sotsiaalmeedias levib video ühest noorest kiisust, kes jäi Singapuris õnnetul kombel kõrge kortermaja välisservale lõksu. Video tegi loomakaitsja, kes üritas hirmunud kiisut servalt kätte saada.
Kuulsa kassi mälestuseks paigaldati linna skulptuur
Istanbuli tänavatel elas kass nimega Tombili, kes oli rahva poolt palavalt armastatud. Kass sai kuulsaks pärast seda, kui temast õnnestus foto teha hetkel, mil Tombili väga lõõgastunult tänaval istus.


description: Kas oled kunagi märganud, et kass tõmbab selja küüru ja karvad tema seljal ning sabal tõusevad püsti? Tead, miks kiisu niiviisi teeb?

title: Miks tõmbab kass hirmu korral selja küüru?

maintext:
Veterinaar dr Kathryn Primm selgitas, et karvad tõusevad püsti adrenaliini tõttu. Kui kass on hirmul, siis vallandub tema kehas adrenaliin ja karvade ümber paiknevad pisikesed lihased tõmbuvad kokku ning seetõttu tõusevad kassi kehakarvad püsti, vahendab iHeartCats.
Sama refleksi tõttu tõmbub ka kassi selg küüru. Usutavasti tõusevad kassi kehakarvad püsti selleks, et kass paistaks vaenlasele suuremana, kui ta tegelikult on. Samas on teadlased kindlaks teinud, et kassid teevad seda alateadlikult – kass ei otsusta, et nüüd ta tahaks vaenlast oma suurusega hirmutada, tema keha lihtsalt reageerib hirmule sel moel.
Kui stressirohke olukord muutub leebemaks, hakkab adrenaliini tase kassi kehas langema ja karvadki vajuvad alla. Dr Primm kinnitas, et see kõik toimub täiesti loomulikult ja kass ei koge selle käigus ebamugavust. Tema sõnul on see võrreldav sellega, kui inimesel tekib n-ö kananahk ja ihukarvad tõusevad püsti.


description: Loomaomanikud teavad väga hästi, et kui lemmikule pai teha, siis võib pihku või õhku sattuda karvu, mis toas ringi lenneldes otsivad pinda, mille külge kinnituda. Tavaliselt satuvad karvad mööblile, vaipadele või riietele.

title: Videoõpetus: kuidas eemaldada lemmiklooma karvu mööblilt ja riietelt

maintext:
Üks võimalus karvade eemaldamiseks mööblilt ja rõivastelt on kasutada spetsiaalset kleeppaberiga rulli, aga kui kodus seda rulli pole, siis on ka üks lihtsam moodus: kasuta kummikindaid. YouTube'i kasutaja Liz näitab videos ette, kuivõrd lihtne on kummikinda abil karvade eemaldamine. Vaja läheb vaid kummikindaid, mille peopesa on krobeline.
Vaata ja proovi järele!


description: Paljud koeraomanikud usuvad, et koera suu on puhtam kui inimese oma ja kui koer soovib omaniku nägu limpsida, siis sel moel väljendab ta oma kiindumust. Koera kavatsused võivad ju head olla, ent see ei tähenda, et koera suu oleks puhas.

title: Miks ei tohiks lasta koeral oma nägu limpsida?

maintext:
Cornelli ülikooli veterinaarmeditsiinikolledži doktor Leni K. Kaplan selgitas, et inimesed usuvad, et koera suu on väga puhas seetõttu, et kui koer haava limpsib, siis ta eemaldab keelega sealt mustuse ja saaste ning see võib paranemist kiirendada. Tegelikult on aga koera suus väga palju baktereid ja koera ilaga võib omanikule edasi kanduda mitmeid haigusi ning nakkusi, vahendab Business Insider.
Miks koerad üldse limpsivad inimesi või teisi koeri? Üheks põhjuseks on see, et koerad kasutavad limpsimist teistega suhtlemiseks. Teine oluline põhjus on see, et koeraomanikul on kindel lõhn või maitse, mis mõjub koerale rahustavalt. Lisaks sellele limpsivad koerad teisi sageli ka sellepärast, et tähelepanu saada.
Kui koeraomanik on terve ja tugeva tervisega, siis ei tekita koera ila sattumine inimese nahale suuri probleeme. Kui aga ila peaks sattuma inimese ninna, suhu või silma, siis on põletiku tekkimise oht üsna suur.
Koera suus on palju erinevaid baktereid ja mõned neist bakteritest on sellised, mis võivad koeralt inimesele edasi kanduda ning haigusi tekitada. Näiteks võivad koera ilaga omanikule edasi kandida kolibakter ja Salmonella bakter, mis tekitavad inimestel tõsiseid seedeelundkonna haigusi.
Haiguste ja põletike vältimiseks ei tohiks lasta koeral oma nägu limpsida, kuna siis ei saa ila sattuda ka inimese ninna, suhu või silma. Samuti tuleks pärast koeraga tegelemist käed hoolikalt puhtaks pesta, sest ka kätel olev ila võib kogemata näiteks inimese silma sattuda. Kasuks tuleb seegi, kui koer elab puhtas keskkonnas.


description: Sel reedel, 28. oktoobril, saavad kõik soovijad tellida endale 15 minutiks nurrumootori koju või kontorisse, sest üritus nimega UberKITTENS vallutab Tallinna.

title: Kassisõbrad saavad reedel osa võtta harukordsest üritusest

maintext:
Koostöös Varjupaikade MTÜ-ga antakse loomasõpradele võimalus veeta mõnus reedene lõuna koos armsate kassidega. Kui mõni kiisu peaks tellija südame võitma, siis saab lähemalt uurida, kuidas kassi päriselt endale saada, sest varjupaiga esindaja on samuti kohal.
Ennekõike peetakse silmas kasside heaolu ega taheta kiisusid liigselt väsitada. Varjupaikade MTÜ turundusjuht Mari Hagi ütles, et see aasta on kassipoegade poolest olnud väga «helde» ja Tallinna varjupaigas on pidevalt 200-240 kassi, seega pole hirmu, et mõnel kassil võiks ülekoormusest stress tekkida. Kui kõik kassipojad on parajasti kuskil nurru löömas, siis tasub mõne aja pärast uuesti proovida.
Enne kohaletoomist võetakse tellijaga ühendust veendumaks, et kodu või kontor oleks kassile turvaline, et aknad oleksid kinni ja teised koduloomad kiisusid ei ärritaks. Mari Hagi sõnul on sellist üritust korraldatud teisteski riikides ja see on alati väga hästi läinud.
Iga eduka tellimusega toetab tellija varjupaika viie euroga.
Kui soovid üritusest osa võtta ja reedeks kiisu tellida, vaata Facebookist, mida selleks teha tuleb.


description: MTÜ loomade eestkoste organisatsioon Loomus peab problemaatiliseks maaeluministeeriumi seisukohta, mille kohaselt juhul, kui on täidetud loomade pidamise ning loomade surmamise nõudeid, võivad karusloomakasvatused edasi tegutseda. Loomuse hinnangul ei ole võimalik karusloomakasvatustes tagada ei loomade heaolu ega pidamise nõudeid.

title: Loomade eestkostjad: karusloomafarmides

maintext:
«Eelmise aasta novembri lõpus esitleti Euroopa Parlamendis teadusuuringut, mille kohaselt farme, kus suudetaks metsloomade vajadustele vastu tulla, maailmas ei eksisteeri,» selgitas MTÜ Loomuse juht Kadri Taperson. «Karusloomakasvatus on julm, vägivaldne ja inimese elutegevuseks ebavajalik ettevõtlusala, mille sulgemine aitaks Eestil saada kaasaegseks, eetiliseks riigiks.»
Loomus peab vajalikuks rõhutada, et olenemata keskkonna- ja maaeluministeeriumi ettepanekust karusloomakasvatusi Eestis mitte keelustada, peab lõpliku hinnangu andma siiski riigikogu maaelukomisjon. «Loodame, et maaelukomisjon teeb eetilise otsuse,» ütles Taperson.
2014. aastal kogus eestisisene petitsioon karusloomafarmide keelustamise poolt üle 10 000 Eesti inimese allkirja. Rahvusvaheline petitsioon karusloomafarmide keelustamiseks Eestis on seni kogunud ligi 33 000 allkirja.
2014. aasta lõpus viis Loomus karusloomafarmide keelustamise märgukirja Riigikokku, pärast mida toimus Riigikogu maaelukomisjonis märgukirja avalik arutelu. Käesoleva aasta märtsis valmis maaeluministeeriumi poolt tellitud sotsiaalmajanduslik analüüs karusloomafarmide võimalikust keelustamisest 10-aastase üleminekuajaga.
Karusloomafarmid on keelustanud Inglismaa, Põhja-Iirimaa, Austria, Horvaatia, Holland, Makedoonia, Brasiilia, Bosnia ja Hertsegoviina, Sloveenia, Saksamaa liidumaad Baier, Hesse, Nordrhein-Westfalen ja Schleswig-Holstein ning Belgia suurim piirkond Valloonia täielikult, osaliselt Švetsi, Taani, Rootsi, Uus-Meremaa, USA. Karusloomafarmide keelud on eriti tugevalt poliitilises päevakorras Belgias, Saksamaal ja Tšehhi Vabariigis. TNS Emori läbiviidud uuringu kohaselt ei poolda 58 protsenti eestimaalastest karusloomakasvandusi.


description: Juulikuus päästsid Bostonis asuva Back Bay loomakliiniku töötajad sulgedeta linnu, kellele pandi nimeks Rhea. Rheal pole sulgi sellepärast, et linnukesel on viirushaigus.

title: Viirushaigust põdev linnuke võidab internetis südameid

maintext:
Caters News Agency
Loomakliinik jagas Rheast pilte sotsiaalmeedias ja kui 24-aastane Isabella neid nägi, teadis ta kohe, et tahab Rhead endale. Noore naise sõnul oli see armastus esimesest silmapilgust.
Caters News Agency
Isabella tegi Rheale Instagrami konto, mis hakkas kiirelt fänne koguma. Tänaseks on Rheast internetis saanud tõeline staar ja tal on palju fänne, kes hoiavad Rhea tegemistel silma peal.


authors:
Monika Puutsa
Saarte Hääl

description: Lääne-Saare vallavalitsuse kasside ja koerte pidamise eeskirja muudatuse järgi ei tohi ka kiibitud ja steriliseeritud kassid tiheasustusaladel enam vabalt ringi liikuda, kirjutab Saarte Hääl.

title: Vald paneks kassid tuppa või rihma otsa

maintext:
Kui tänavu jaanuaris kehtima hakanud eeskirja järgi tohtis vaktsineeritud, nõuete kohaselt registreeritud ja märgistatud ning steriliseeritud kass oma territooriumilt välja pääseda, siis alates 25. septembrist ei laiene see luba enam kortermajades ja nende lähiümbruses ning tiheasustusalal peetavatele kassidele.
Lääne-Saare valla arendus- ja ehitusosakonna järelevalvespetsialisti Katrin Hämelaineni sõnul muudetigi eeskirjas vaid seda üht punkti. «Nüüd on nii, et tiheasustusaladel tuleb kassid hoida toas ja õue lasta ainult rihma otsas,» ütles Hämelainen.
Tema sõnul tingis muudatuse vallakodanike soov. «Meil toimusid kevadel avalikud koosolekud, kus selgus, et kortermajade piirkonna inimestel on probleeme sealsete kassidega, kes pahandust teevad,» rääkis Hämelainen.
Lääne-Saare valla infotöötaja Merike Lipu ütles, et kuna probleemi tõstatasid vallaelanikud, kontrollib vallavalitsus nimetatud nõude täitmist eelkõige laekuvate vihjete või avalduste alusel. «Vajadusel tehakse ka pistelist kontrolli,» lisas ta.
Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse loomaomanikke kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse järgi kuni 800 euro ulatuses.
«Muidugi oleks loomal turvalisem, kui teda ainult toas hoitaks, aga ma ei usu eluski, et kasse hakatakse hoidma toas ja õue viima ainult paela otsas,» jäi MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu juhatuse liige Edit Annusver eeskirja täitmise osas skeptiliseks. «Paraku kipub igasugu seaduste ja eeskirjadega olema nii, et ideaalis nähakse asju ühtmoodi, tegelik elu on aga midagi muud.»
Aste alevikus elav kassi- ja koeraomanik Tiina Pitk möönis, et mõistab inimeste pahameelt nn vabakäigukasside pärast, kuna omapäi liikuvad loomad võivad pahandust teha. «Teisalt on see nõue liiga radikaalne,» leidis ta. «Minu arvates peavad kassid saama õues käia ja oma loomulikke tegevusi teha – joosta, ronida, kraapida, nuuskida. Kui ta on steriliseeritud ja kiibitud, siis las käib oma käimisi.»


description: Teadlased viisid läbi uuringu, et välja selgitada, millised imetajad on kõige tapvamad. Uuringus analüüsiti 1024 imetajaliiki.

title: Teadlased selgitasid välja kõige tapvama imetaja

maintext:
Tulemus on üsna üllatav: kõige mõrvarlikumad imetajad on surikaadid. Teadlaste analüüsist selgus, et umbes 20 protsenti surikaatide surmadest on tegelikult sootuks mõrvad. Nimekirjas on veel teisigi loomaliike, kes üllatavad sellega, et nad on suutelised oma liigikaaslasi tapma, kirjutab Mother Nature Network.
Näiteks tšintšiljad, Uus-Meremaa merilõvid, leemurid, Dama gasellid ja ümisejad on mõned neist liikidest. Need tulemused on üllatavad, ent ekspertide hinnangul on veelgi üllatavam see, kuidas antud uuringu tulemused panevad meid võrdlema inimeste käitumist loomade omaga.
Fotor/Scanpix
Teadlase José María Gómeze meeskond arvutas välja, et Homo sapiens on umbes kuus korda mõrvarlikum kui keskmine imetaja, ent see pole primaatide kohta midagi ebatavalist. Tänu reeglite ja seaduste loomisele on inimesed suutnud mõrvade arvu üha vähendada, ent see tähendab, et surikaadid ja teised armsad ning karvased loomakesed on tõusnud taoliste nimekirjade tippu.
Mõned teadlased on antud nimekirja kritiseerinud ja toonud nimekirja nõrkuseks näiteks selle, et pole arvestatud, kuidas või mis põhjusel erinevad liigid tapavad. Kui surikaatide seas esineb väga palju noorte loomade tapmist, siis näiteks inimeste seas on palju rohkem täiskasvanute tapmist võrreldes teiste liikidega.
Gómez kinnitas, et nad jätkavad antud teema uurimist.


description: Paari nädala eest kirjutasid mitmed välismaised uudisteportaalid sellest, et Suurbritannia loomaarstid ei soovita koertele konte anda, kuna kontidest tulenevad killud võivad loomal terviseprobleeme tekitada. Eesti Väikeloomaarstide Seltsi juhatuse liige ja Tiina Toometi loomakliiniku veterinaar Ingrid Hang selgitab, kas koerale tohib konte pakkuda või mitte.

title: Kas lemmikule võib konte anda?

maintext:
Vanasti ja osaliselt veel praegugi ollakse arvamusel, et kont (nii toorelt kui ka keedetult) on üks õige koera toit või maiuspala. Kahjuks aga näeme loomakliinikus sageli, et kondi söömine põhjustab lemmikule mitmeid vaevusi.
Kondid ei lagune maos ja soolestikus edasi. Sellisena, nagu loom need alla neelab, need soolestikus ka liiguvad. Sõltuvalt olukorrast, võivad kondid ja nende osad põhjustada erinevates seedetrakti osades (söögitorus, maos, soolestikus) ummistusi, mis kliiniliselt võivad väljenduda oksendamise (k.a veriokse), isutuse, ilavooluse, kehakaalulanguse ning valuga kõhu piirkonnas. Väga tihti lõpeb ummistuse kõrvaldamine operatsioonisaalis.
Sagedasti põhjustab kondi söömine kõhukinnisust. Roojamassid on väga tugevad ja suured ning tihtipeale ei saagi loom nende väljutamisega ise hakkama, sest roojamine on väga valulik. Probleemi lahendamiseks tuleb koerale teha klistiir üldnarkoosis.
Kondikillud ja -tükid on tihtipeale teravate servadega, eriti just linnu ja sea keedetud ja/või küpsetatud kondid. Seedetraktis liikudes võivad need söögitoru, magu ja/või soolestikku vigastada ning raskematel juhtudel läbi nende organite seina torkuda. Viimasel on tõsised tagajärjed, mis vajavad juba väga kiiret kirurgilist sekkumist.
Kindlasti on väga suur riskigrupp eakad lemmikud, kelle seedimine ning mao/soole motoorika ehk liikuvus on palju aeglasem kui noortel. Lisaks on väga suur hulk koeri, kes ei näri piisavalt, vaid lihtsalt ahmivad endale suured kondipalad sisse. Kui suur tükk jääb kinni söögitoru sellesse otsa, mis asub rinnaõõnes, vajab koer juba väga rasket ja komplitseeritud rinnaõõne avamist nõudvat operatsiooni.
Päriskondid võib alati asendada nn spetsiaalsete närimiskontidega ning naharullidega, mida on võimalik osta nii loomakliinikutest kui tavalistest toidukauplustest. Kindlasti tuleb ära märkida, et ka siin esineb oht seedesüsteemi vaevusteks, nt kui koer neelab alla liiga suure tüki, võib see samamoodi suu lakke hammaste vahele või söögitorru kinni jääda. Lisaks sisaldavad mõned tooted aineid, mida tundliku seedimisega loomad ei talu, võib tekkida kõhulahtisus ning oksendamine. Aga siiski on need spetsiaalsed tooted ohutumad, sest ei teki teravaservalisi kilde ning seeduvad seedetraktis. Siiski ei tasu ka nn spetsiaalsete närimiskontidega liialdada, hea oleks anda paar korda nädalas, mitte igapäevaselt! Koerale võib närimiseks anda ka toorest porgandit, kuid kogusega ei tasuks liialdada, kuna porgand võib põhjustada liigseid gaase.
Juhul, kui omanik ei soovi eelpoolmainitud vaevus, tuleks lihtsalt hoiduda lemmikule tooreste ja/või keedetud kontide andmisest.
Ingrid Hang, DVM, PhD, on Euroopa Väikeloomade Gastroenteroloogide Assotsiatsiooni liige.


description: Pimedusekartus ehk nüktofoobia on paljusid inimesi juba aastasadu kimbutanud. Aga lisaks inimestele võib pimedusekartust esineda ka lemmikloomadel.

title: Kas koer võib pimedust karta?

maintext:
Usutakse, et pimedusekartus on tingitud sellest, et pimedas on nähtavus halvem ja me ei pruugi hoomata, mis või kes võib pimeduses olla. Enamik loomaomanikke, kes kahtlustavad, et koeral võib olla pimedusekartus, on täheldanud, et koer ei taha pimedas õue minna või tal tekib ärevus siis, kui teda jäetakse pimedasse kohta, kirjutab iHeartDogs.
Koer võib muutuda väga araks, kui tal kästakse pimedasse kohta minna. Kui ta on pimedas paigas, siis ta võib tavapärasest rohkem ilastada, häälitseda või rahutult ringi käia. Mõned koerad võivad isegi üritada pimedast kohast põgeneda ja seeläbi endale haiget teha. Loomaarst dr Kathryn Primm sõnas, et sellisel juhul pole ilmselt pimedus see, mida koer kardab, vaid hoopis üksiolek.
Kui aga koer kardab pimedas olemist ka siis, kui omanik on temaga, siis tasuks uurida, kas koera silmanägemine on ikka korras ja tasuks ühendust võtta loomaarstiga. Kui koeral esineb terviseprobleeme, siis on ääretult oluline õigel ajal diagnoos saada ja koera ravima hakata.
Veel soovitas dr Primm pimedatesse nurkadesse paigaldada väikesed lambid, mis hämaraid kohti valgustaksid. Samuti võiks valgustatud olla trepid ja muud kohad, kus on oht kukkuda või komistada. Koerale võib hästi mõjuda ka see, kui lasta talle rahustavat muusikat.
Kui sa arvad, et pimedus võib tekitada su koerale ärevust, siis sellest tasuks kindlasti loomaarstiga rääkida. Koertel võib esineda ärevushäiret, aga seda on võimalik leevendada.


description: Jõhvi kesklinnas asuva loomapoe müüja on kahel hommikul tööle tulles leidnud ukse taha jäetud anuma rotipoegadega; Ahtmes tegutseva loomapoe ukse taha on jäetud kastitäis merisigu ja muidki väikeloomi.

title: Mitu loomapoodi on kimpus ukse taha jäetud lemmikloomadega

maintext:
Rena loomapoe müüja Tea Pirn ütles Põhjarannikule antud intervjuus, et nende poes müügil olevad loomad on sinna toodud inimeste poolt, kes mingil põhjusel ise neid loomi enam pidada ei saa. «Me ise neid kusagilt müügiks ei otsi, kes tuuakse, need on. Lastele vaatamiseks põhiliselt, aga kui keegi tahab mõne endale osta, siis muidugi müüme,» rääkis Pirn.
Viimased rotid, kelle Pirn poe ukse tagant leidis, olid topid viieliitrisesse tühja veepudelisse. Naise sõnul tuli närilised kõigepealt puhtaks pesta, sest hais oli niivõrd jube. Rena loomapoe omanik Maie Türkson ütles, et nad kaaluvad tõsiselt poele eraldi turvakaamera paigaldamist.
Ukse taha jäetud loomadega ollakse hädas ka Ahtmes asuvas Wanetta loomapoes. Näiteks ükskord oli ukse taga kastitäis erinevas vanuses merisigu, toodud on ka rotte ja muid loomi. Müüja Tatjana ütles, et nemad võtavad müügiks vaid poegi ja noori loomi-linde, kuna vanematele pole ostjaid.
Uurisime ka teistelt loomapoodidelt, kas neil on sarnaseid kogemusi. Bosse loomapoed asuvad Tallinnas ja Rakveres, aga kuna nende loomapoed paiknevad suuremates keskustes, siis pole neil taolisi juhtumeid olnud. PetCity, kel on loomapoed ja -kliinikud Tallinnas, Tartus ning Pärnus, pole samuti hüljatud loomadega pidanud tegelema.
Pikemalt loe Põhjarannikust.


description: Nickolay Lamm tegi terve seeria pilte sellest, kuidas näevad maailma inimesed ja kuidas kassid.

title: Kuidas näevad kassid meid ümbritsevat maailma?

maintext:
Lamm konsulteeris teadusasutustega (All Eye Animal Clinic, The Animal Eye Institute) ja loomakliinikuga, et teha kindlaks, mille poolest erineb kasside nägemine inimese omast. Lammi tööd tõestavad, et kuigi kassid näevad pimedas meist paremini, ei näe nad päevavalgel nii palju värve kui inimene, edastab Business Insider.
Videos on kõigepealt välja toodud see, kuidas inimene maailma näeb. Seejärel on toodud sama pilt läbi kassi silmade.
On kaks asja, milles kassi silmad edestavad inimese silmi. Esiteks näevad kassid pimedas meist paremini, sest nende silmas on spetsiaalne rakukiht, mis peegeldab sellele langevat valgust. See on ka põhjuseks, miks kassi silmad helendavad pimedas. Teine asi on see, et kass näeb maailma inimesest laiemalt. Kui inimene näeb end ümbritsevat maailma 180 kraadi ulatuses, siis kass näeb sama pilti 200 kraadi ulatuses.
Inimesed näevad aga kassidest rohkem värve. Kassid näevad sinist ja rohelist, kuid punakad ja roosad toonid moonduvad nende silmis sinakateks või hallikateks. Läbi kassi silmade vaadates pole värvid sugugi nii rikkalikud kui meie neid näeme.
Lisaks sellele on inimestel ja kassidel ka erinev nägemisteravus. Kassid ei näe kauguses olevaid objekte nii hästi kui inimesed.


description: Klooga alevikus avanes ühele lugejale paar päeva tagasi omapärane vaatepilt: hommikul vaatas esimese korruse aknast sisse uudishimulik lind.

title: Piltuudis: raudkull vaatab aknast sisse

maintext:
Purjus linnud tekitasid kiirteel kaose
Selle nädala alguses leidis Austrias aset omamoodi sündmus, kui terve parv kuldnokki kukkus kiirteele ja takistas liiklust.
Teadlased tegid lindude kohta huvitava avastuse
Teadlased on ammu arvanud, et lindudel võib olla omapärane võime lendamise ajal magada. Nüüd on aga esimest korda sellele ka kinnitust leitud.
Miks lendavad linnud vastu akent ja kuidas seda ennetada?
Vahel võib juhtuda, et linnud lendavad vastu bussiootepaviljoni klaasseinu või isegi vastu eramaja aknaid. Miks nad seda teevad ja mida võiks teha, et linnud ei lendaks vastu akent?


description: Eesti telepubliku lemmik «Su nägu kõlab tuttavalt» jätkub juba täna TV3 ekraanil. Lauljatar Laura Põldvere, näitlejanna Inga Lunge, muusik Kalle Sepp, näitlejannad Liis Lass ning Adeele Sepp, muusikud Joosep Järvesaar ja Kristjan Kasearu ning muidugi näitleja Raivo E. Tamm on taas valmis andma endast maksimumi.

title: Kalle Sepal tuli tantsiv Gene Kelly välja

maintext:
Näosaate seekordne külaliskohtunik on Madis Milling.
Su nägu kõlab tuttavalt saade 23.10.2016 / Kalle Sepp / Erlend Štaub
Eelmise saate võitjast Kalle Sepast sai Gene Kelly ja ta esitas lugu «Singin' In The Rain».
Olav Osolin: Mulle hakkab muusikal juba siin vaikselt meeldima. Iga kord, kui ma olen näinud seda numbrit Gene Kelly esituses, olen mõelnud, et küll on hästi tehtud! Küll üks asi on hästi tehtud! Hästi lavastatud, hästi näideldud, vihm ka veel. Sa olid laulu poolest väga kena, võibolla natuke kumedam. Tantsimine oli suurepärane. Ma kuskilt lugesin, et kui Gene Kelly seda vihmas mitu päeva järjest filmis, siis tal oli 39c palavik. Ta oli tõeline meister ja meil siin on samasugune meister sirgumas!
Tanja Mihhailova: Nii mõnus oli kuulata ja meenutada, et inimesed olid õnnelikud, laulsid, tantsisid vihma käes. Mehed olid ikka džentelmendis, naised olid naiselikud... Kuigi mulle meeldib tänapäevane tantsumuusika ka, siis mõnus on seda kuulata. See õnnelik olek oli väga äge.
Madis Milling: Alustuseks ütlen, et see oli muusika minu maitsele. Vaatamata sellele püüdsin objektiivseks jääda. Pean Tanjaga nõustuma, et ei olnud sellist särgirebimist ja «tõmban õlad kõrvade juurde krampi ja panen pedaali nii palju, kui annab». See oli täpselt selline lugu, mida tuli mõnusalt võtta. Vaatamata sellele, et sa suutsid seda mõnuga ja pealnäha lõdvalt võtta, oli see ikkagi detailitäpne. Me räägime lõpetatud liigutustest, õigel kohal tehtud silmapilgutustest, see viimane pea tagasipööre ja vaatamine. Perfekto! Mulle meeldis.
Andrus Vaarik: Küll sa räägid tarka juttu... Mu usaldus riigikogu vastu tõuseb. Ei, see oli äärmiselt elegantne ja kerge. Ma tean, kui suur töö selle taga on, et see kergus saavutada. Ma arvan, et see, et sa oled olnud selline püstoldublant mitme lavastuse juures, on arendanud sinus väga kiire reageerimisvõime ja väga kiire resultaadivormistamise oskuse. See on fantastiline asi. Ma ei tea, mis sulle üle jõu käik. Sind võiks ikka sügavamasse ja sügavamsse vette visata. Sa said kätte täpselt Gene Kelly arglikkuse, selle ärapeitmise, et ta ei ole väga hea laulja. Sa oled ise palju parem laulja kui Gene Kelly. Kurat! Peenelt töötad! Peen mees!
Tänased kehastumised:


description: Loodusmärgid näitavad üsnagi täpselt, milline saab olema tänavune talveilm. Kas eestlasi ootab ees krõbe pakane või pehme sulailm? Vaata TV3 videost!

title: Ennustus talveks! Loodusmärgid näitavad täpselt: milline tuleb tänavune talveilm?


description: USA kosmoseagentuuri NASA kuuerattaline kulgur Curiosity alustas Marsil uut uurimisetappi Sharpi mäel (Aeolis Mons), tehes endast selfi.

title: Curiosity alustas Marsi uut uurimisetappi selfiga

maintext:
Teadlased pikendasid hästi töötava Curiosity missiooni kahe aasta võrra ja pärast mäejalami uurimist alustas ta 1. oktoobril mäkketõusu, edastab seeker.com.
NASA kosmosesondi Mars Reconnaissance Orbiter andmetel läbib kulgur 5,4 kilomeetri kõrgusel mäel esmalt 2,4 kilomeetrise lõigu, mille arvatakse olevat hematiiti ja savi sisaldavaid kivimeid.
«Curiosity ronib mäkke ja me saame uusi andmeid Sharpi mäe erinevate kihtide kohta. Kulgur on neli aastat sõitnud mäe jalamil ja lähduses, kuid ikka suudab ta meid üllatada,» teatas NASA Jet Propulsion Laboratory Curiosity projekti teadlane Ashwin Vasavada.
Curiosity, mis on Marssi uurinud alates 2012. aastast, on teinud endast 60 pildist koosneva portree, mis on tehtud robotkäe kaamera abil.
«Curiosity jättis hüvasti geoloogiliselt huvitava paigaga, Murray Buttesiga ja liigub edasi teistesse paikadesse, kus on samuti palju põnevat. Marsi pinnas on «kullaauk», mille abil saame informatsiooni Marsi tekke ja varasema ajaloo kohta. Curiosity on meie tulevastele missioonidele tee sillutaja,» teatas Curiosity projekti teadlane Michael Meyer.
Murray Buttes on 180 meetri paksune geoloogiline kiht, mis enamjaolt koosneb pehmetest kivimitest. Tegemist on kaua aega tagasi eksisteerinud järvealaga. Teadlasi huvitab, kuidas sai veekogudega ja niiskest Marsist kuiv ja eluks mittesobiv planeet.
«Curiosity ronib kõrgemale, kuid kas ka seal on jälgi kunagise järve kohta? Mida kõrgemal on jälgi, seda kauem võis järv eksisteerida ja seda kauem olid tingimused, milles oleks võinud elu tekkida. Kuidas ja miks Marsi keskkond aja jooksul muutus?» küsis Vasavada.


description: Jakarta kohus määras alaliselt Austraalias elavale indoneeslannale sõbranna mürgitamise eest tsüaniidiga 20 aasta pikkuse vanglakaristuse.

title: Pildid: indoneeslannast "tsüaniidimõrvar" sai 20 aasta pikkuse vanglakaristuse

maintext:
28-aastane Jessica Kumala Wongso pani mürgist ainet 27-aastase Wayan Mirna Salihini kohvisse, kui nad 6. jaanuaril olid Jakarta kohvikus, edastab sbs.com.au.
Indoneesia meedia teatel jäi Wongso kohtus väga rahulikuks ja ta näolt ei peegeldunud mingeid emotsioone, kui talle kohtu otsus ette loeti.
Ta sõnas reporteritele, et otsus ei ole õiglane ja on kallutatud ning siis juhatasid politseinikud ta kohtusaalist välja.
Kohtus ilmnes, et Austraalia alalist elamisluba omav Wongso saabus kodumaale Indoneesiasse tagasi 2015. aasta detsembris ja selle aasta alguses kohtus sõbrannaga, kelle kutsus kohvikusse.
«Tal tekkisid Austraalias isiklikud, rahalised ja juriidilised probleemid ning ta tuli mõneks ajaks Indoneesiasse tagasi,» teatas kohtunik Binsar Gultom.
Ta lisas, et Wongso läks oma austraallasest kallimast Patrick O´Connorist lahku 2014. aastal ja ta ei saanud sellest üle. Kui ta nägi, et sõbranna Mirna ja tema abikaasa Arif Soemarko on õnnelikud, tekkis temas viha ja ta tahtis kätte maksta. Samuti pidas moekunsti õppinud Wongso sama asja õppinud Mirnat rivaaliks.
Juhtumi uurimisse olid kaasatud ka Austraalia kriminaaluurijad, kelle teatel ei ole sada protsenti kindlaid tõendeid, et Mirna suri just tsüaniidi tagajärjel, kuna naise pere ei lubanud religioossetel kaalutlustel lahkamist teha.
Indoneeslasest psühholoog sõnas kohtus, et Wongsol diagnoositi nartsissistlik häire ja tal on vahel probleeme enda kontrollimisega.
Austraalia arst Michael Robertson teatas kohtuistungil esinedes, et Mirna maost leiti väike kogus tsüaniidi, kuid ainult see ei oleks saanud teda tappa. Seega aitasid surmale kaasa veel mingid asjaolud.
Jakarta kohtunike arvates oli Mirna organismist leitud 300 milligrammi tsüaniidi piisav tõend ta mürgitamise kohta, sest juba 120 milligrammi olevat surmav kogus.
Kohtu teatel oli 6. jaanuaril keskpäeva paiku Jakarta populaarses Olivieri kohvikus vähe kliente ning Wongsol oli seega suurepärane võimalus kaaslane tappa.
Indoneesia meedia kirjutas, et Wongso pääses võrdlemisi kerge karistusega, sest sealsed seadused lubavad mõrva puhul surmanuhtlust.


description: Ühendkuningriigis Suur-Londoni kauguosas Crayfordis tekitas lõhkenud magistraalveetoru üleujutuse, mille tõttu voolas tulvavesi nii tänavatel kui majade keldrites ja parkimispaikades.

title: Video: üleujutuses vett täisimbunud põrand surus autod lakke

maintext:
Youtube`i jõudnud video kohaselt oli osades paikades veetaseme kõrgus kuni üks meeter.
Vesi valgus ka ühe korrusmaja all olevasse parklasse, mille põrand on poorsest vahtplastist ja mis kiiresti hakkas vett endasse imema, muutudes paksemaks.
Vett täis vahtplast kergitas põrandat nii, et surus 16 autot, mis kõik said kannatada, vastu parklahalli betoonist vahelage.
Veetoru lõhkemise tõttu tekkis elanike veega varustamises probleeme Crayfordis, Dartfordis ja Bexleys.


description: Šveitsis Lausanne´is asuvas laboratooriumis uuriti, kas Rumeeniast 1973. aastal leitud tükk alumiiniumi on maavälist päritolu ja väga vana.

title: Video: kas tükk alumiiniumi tõendab, et 250 000 aastat tagasi külastasid tulnukad Maad?

maintext:
Rumeenia võimud väitsid, et see objekt koosneb 90 protsendi ulatuses alumiiniumist, kuid selles on veel 12 metalli ning selle vanus võib olla 250 000 aastat, edastab Daily Mail.
Lausanne´i laboratoorium kinnitas, et tegemist on sajanditetaguse objektiga, kuid see ei pruugi olla maaväline. Vandenõuteoreetikute ja ufoekspertide arvates on see tõend, et 250 000 aastat tagasi külastasid maavälised jõud meie planeeti ja neist jäi siia nii mõndagi maha.
Inimkond hakkas alumiiniumi valmistama alles 200 aastat tagasi, seega on 250 000 aasta tagune alumiinium sensatsioonile, sest see ei saa olla meie planeedilt.
Mitte kõik uurijad ei arva, et tegemist on maavälise metalliga. Rumeenia ajaloolase Mihai Wittenbergeri arvates on see metallitükk pärit Teise maailmasõja aegse Saksa lennuki Messerschmitt ME 262 teliku küljest. Wittenberg aga ei ole kommenteerinud objekti vanust, mis nii Rumeenia kui Šveitsi labori andmetel on 250 000 aastat.
Rumeenias Muresi jõe ääres Aiudis töötanud töölised leidsid 1973. aastal kümne meetri sügavuselt kolm objekti, millest üks oli alumiiniumist. Kohale toodud arheoloogide arvates oli tegemist väga vanade esemetega, mille vanus võib olla tuhandeid aastaid. Kolmas objekt pakkus enim huvi, sest tegemist oli mingi metallist asjaga, mis oma kujult meenutas kirvest.
Need objektid saadeti Transilvaaniasse Clujsse uurimiseks. Kirveks nimetatu on 20 sentimeetrit pikk, 12,5 sentimeetrit lai ja seitse sentimeetrit paks. Ülejäänud kaks objekti, mis olid luud, kuulusid 80 000 – 10 000 aastat tagasi välja surnud imetajatele.
Rumeenia ufoloogide ühingu asejuhi Georghe Cohali arvates on tegemist iidse tulnukate raketi osaga, selle vanust kinnitati laboriuuringutes. Ta lisas, et 250 000 aastat tagasi ei osanud inimesed veel alumiiniumit toota ja seetõttu on see meie planeedile sisse toodud.
«Alumiiniumkirves» on näitusel Cluj-Napoka ajaloomuuseumis, juures selgitus, et päritolu on teadmata.


description: Süürias Aleppos elav ema Fatemah al-Abed ja tütar Bana al-Abed edastavad juba mõnda aega Twitteris inglise keeles, milline on nende elu sõjakeerises.

title: Seitsmeaastase Bana tviit Aleppost: oleme ikka elus

maintext:
Seitsemaastase Bana sõnul on ta pommitamiste ja teiste sõjakoledustega harjunud, kuid aeg-ajalt on midagi, mis ta segadusse ajab. Näiteks arvas tüdruk, et on hommik ja päike tõusis, kuid tegelikult langesid Ida-Aleppos, kus nad elavad, fosforpommid, mis ümbruskonna süütasid.
Nädal tagasi avaldas tüdruk sotsiaalmeedias pildi, millel on teda näha istumas kodus laua taga ja lugemas lasteraamatut. Juures oli tekst, et lugedes unustab ta sõja.
Süüria kunagine suurlinn Aleppo on osalt valitsusvägede ja osalt mässuliste käes. Viimastel nädalatel on linna agaralt pommitanud valitsusvägesid toetav Venemaa ning Aleppo elanike sõnul nad ei tea, kui kaua neile elupäevi antud on.
ÜRO andmetel on iga päev pommitatavas Aleppos sadu tuhandeid inimesi, sealhulgas umbes 80 000 last, kes ei ole sealt põgeneda saanud. Õhurünnakutes on hukkunud tuhandeid elanikke, sealhulgas sadu lapsi.
Bana ja ta ema tviidivad inglise keeles, et maailmale anda teada, mis Aleppos toimub ja et nad on veel elus. Peres on lisaks Banale veel kaks väiksemat last, viiene Mohamed ja kolmene Noor, kelle elu samuti Twitteris kajastatakse.
Bana üks värskemaid sõnumeid oli: «Tere hommikust Aleppost, oleme seni elus».
Süüria tüdruku ja ta ema kirjutised on muutunud aina populaarsemaks, samas on osa nende tviitidest väga karmid, kuna nad teatavad neis, et on kaotanud mitu pereliiget, sõpru ja tuttavaid.
Ema sõnul ei ole sõja tingimustes üles kasvavad lapsed sellised, nagu on rahu tingimustes kasvavad lapsed ning ta näeb kogu aeg seda oma laste pealt.
«Mu lapsed on näinud kõike, mis kaasneb sõjaga. Bana kaotas sõbra, ta koolimaja pommitati ja ta elab pidevas hirmus. Ühesõnaga, ta on näinud elu karmimat poolt piisavalt,» teatas ema.
Aleppo elanikud, kaasa arvatud Alabedi pere, peavad hakkama saama väga vähesega. Päikesepaneelid annavad mõningal määral elektrit, kuid toitu, ravimeid ja puhast vett on hakanud nappima ning humanitaarsaadetised ei jõua pommitamiste tõttu õigel ajal linna.
Bana ja ta ema kirjutised on populaarsed, kuid samas on neid, kes peavad nende kirjutamist eputamiseks ja propagandaks. On ka neid, kelle arvates ei ela pere sõjakeerises Aleppos, vaid kuskil rahulikumas paigas. Samas on ema suhelnud Skype`i vahendusel BBC ja CNNiga ning taustal on kuulda sõjategevuse müra.
Karmi kriitika osaliseks on saanud need tviidid, milles süürlanna kritiseerib Süüria valitsust, president Bashar al-Assadit ning Venemaad ja selle riigi presidenti Vladimir Putinit, kuna need kaks jõudu on Aleppo õhurünnakute taga.
Ema teatel unistab ta, et lastel oleks turvaline elu, kuid ta ei taha lahkuda oma kodumaalt Süüriast ja kodulinnast Aleppost ning saada põgenikuks.
«Minu vanemad on siit pärit, ka mina olen siit pärit. Süüria on meie kodumaa ja me ei lahku siit,» teatas Fatemah Alabed.
Twitterit vaata siit.


description: Täna esines Nordea kontserdimajas maailmakuulus Briti soulistaar Joss Stone, kes keeras Eesti publiku kerge vaevaga ümber sõrme.

title: Galerii: paljasjalgne Briti soulikaunitar Joss Stone võitis Eesti publiku südame

maintext:
Elu24 intervjuu! Grammy võitja Joss Stone jagas eestlastele nippe, kuidas olla sama rõõmus nagu tema!
Briti superstaar Joss Stone, kes astub homme üles Nordea Kontserdimajas, rääkis Elu24-le antud intervjuus, kuidas ta suudab alati nii rõõmsameelne olla ning kuidas on edenenud maailma vallutamise plaan.


description: Türgi võimud hoiatasid, et Süüria sõda on jõudnud faasi, millest võib välja kasvada Kolmas maailmasõda, kuna suurriigid USA ja Venemaa on saanud uuesti verivaenlasteks.

title: Kus on kõige suurem šanss Kolmanda maailmasõja korral ellu jääda?

maintext:
Türgi asepeaminister Numan Kurtulmus sõnas uudisteagentuurile Anadolu, et Süüria sõja jätkudes saavad USA ja Venemaa otsesteks sõdivateks osapoolteks, edastab news.com.au.
Alates Teise maailmasõja lõpust, mil USA heitis 1945. aastal tuumapommi Jaapani linnadele Hiroshimale ja Nagasakile, on spekuleeritud tuumasõja puhkemise teemal.
Külma sõja perioodil oli lisaks USAle ja Nõukogude Liidule veel seitsmel riigil tuumarelv: Ühendkuningriigil, Prantsusmaal, Hiinal, Indial, Pakistanil, Iisraelil ja Põhja-Koreal.
Ameerika Ühendriikide teadlasteühingu andmetel on 2016. aastal maailmas 15 350 tuumalõhkepead, millest 90 protsenti kuuluvad Venemaale ja USAle.
Mis on need paigad maailmas, kus tuumasõja puhkedes oleks kõige suurem šanss ellu jääda?
Teadlaste sõnul asub enamik tuumarelvi põhjapoolkeral, seega tasuks kolida kuhugi, mis jääb ekvaatorist lõunasse. Sobivad riigid võivad olla Austraalia, Uus-Meremaa, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Argentina, kus on piisavalt viljakat maad vilja ja juurviljade kasvatamiseks. Samas ei ole need riigid potentsiaalsed tuumarelva sihtmärgid.
Kui tuumasõda laieneb, siis võib ainsaks päästeteeks olla Antarktika. Seal on küll väga külm, kuid piisava varustuse korral võib seal ellu jääda kuid.
Tuumaplahvatuse tsentris ei jää mitte midagi alles ega keegi ellu. Paari kilomeetri raadiuses on tunda plahvatusest levivat lööklainet ja näha tuumaseent. Kui seal olijad suud lahti ei hoia, siis kõrvatrummid purunevad rõhu tõttu. Inimestel tuleks paigast ära joosta, sest 10 – 15 minutiga hakkab levima kiirgus. Kiiremas korras tuleks minna kiirguse eest kaitsvasse punkrisse.
USA demokraatide nüüdne presidendikandidaat Hillary Clinton sõnas 2010. aastal, kui ta oli välisminister, et USAl on piisavalt tuumarelvi, et hävitada maailm mitu korda. See seisukohavõtt tegi paljusid riike murelikuks.
Ei ole teada, kas tuumasõda hävitab ainult elusoleva või kogu planeedi, muutes edaspidise elu taastumise võimatuks. Arvutisimulatsioonide kohaselt tekib mitmetest tuumapommidest tume paks suits, mis katab taeva ja päikese ning tekib niinimetatud tuumatalv. Ellujäämiseks tuleb kolida maa alla.
Mitmed jõukad ärimehed ja kuulsused on lasknud endale ehitada punkrid, kus nad loodavad koos perega mõnda aega pärast katastroofi elus olla.
USAs on ka neid kohti, kus elanikud on koostöös rajanud endale igaks juhuks punkri. Üks selliseid asub Kansases ja see mahutab kuni 70 inimest, kellele jätkub seal süüa-juua ja muud vajalikku üheks aastaks. Seal on puhta veega varustamise süsteem, hüdropoone juurviljakasvatusala, generaator ja tuuleturbiin.
Kuigi keegi ei soovi Kolmandat maailmasõda, mis tõenäoliselt on tuumasõda, ei saa siiski välistada, et kunagi võib see tekkida. Samas ei soovi mitte ükski riik seda alustada, isegi mitte pidevalt ävardav Põhja-Korea.
Kui varem nimetatud riigid ei sobi tuumaohu eest põgenemiseks, siis võivad sobida veel näiteks Island, kus saab kala püüda, virmalised taevas sähvimas, Šveits, kus saab elada õdusas mägionnis ökoelu ja Kanada, kus saab jahil käia ja isemajandava farmi rajada.


description: Tallinn Fashion Weeki kümnes juubel lennutab oktoobrikuus moe neljaks päevaks Kultuurikatlasse. 19.-22. oktoobril toimuva ürituse raames jõuab lavale kümme moeetendust, teiste seas ka särav Kuldnõela gala ning Baltmani 25 aasta juubeli-show.

title: Juubelisära ja noored talendid! Tallinn Fashion Weeki piletimüük on alanud

maintext:
TFW sügisese põhiprogrammi etendustel saab näha nii legendaarsete Eesti moedisainerite loomingut kui ka uuemate tegijate värsket rõivakunsti, samuti astuvad moenädala lavalaudadel üles mitmed tuntud Eesti kaubamärgid ning Kuld- ja Hõbenõela auhindadele nomineeritud disainerid. Lisaks TFW põhietendustele on Kultuurikatla Katelde saali üles seatud ERKI Moeshow parimate palade näitus, mille külastamine on kõigile tasuta.
Tallinn Fashion Weeki koduks on sel aastal Kultuurikatel
Juba teist hooaega järjest võõrustab TFW moepublikut Kultuurikatel - Tallinna kaasaegseima kultuurisündmuste toimumispaiga Black Box saalis saab nelja päeva jooksul näha Eesti moedisainerite kõige värskemaid kollektsioone. "Kevadine moenädal tõestas, et Kultuurikatel on ühes Black Box saaliga Tallinn Fashion Weeki toimumiseks ainuõige koht, sest selle suurus ja asukoht on sobilikud nii disaineritele kui moenädalat külastavale publikule," kommenteerib Anu Kikas, Tallinn Fashion Weeki peakorraldaja.
Moenädalat ehib juubelisära
Tallinn Fashion Week pidutseb sel sügisel kümnenda juubeliaasta tähesäras, olles seejuures suurem ja võimsam kui eales varem. Lisaks kohaliku moeparemiku etendustele väisab seekordset moenädalat ka mitu rahvusvaheliselt tunnustatud Eesti moedisainerit, esitledes oma kollektsioone kodumaa pinnal vaid TFW raames. Suurejoonelise moenädala lõppakord kuulub aga meestemoele - laupäeval, 22. oktoobril paneb sügisesele Tallinn Fashion Weekile väärika punkti Baltmani 25 aasta juubelietendus.
Tähtsate juubelite sekka mahub seekordse TFW ajal ka Kuldnõel, mille esimesest auhinnatseremooniast möödub peagi 20 aastat. Eesti moedisaini auhind Kuldnõel antakse silmapaistvale moedisainerile või kaubamärgile loomingulise järjepidevuse eest vähemalt viie viimase aasta vaates, pidades silmas kollektsioonide kvaliteeti ja funktsionaalsust, ajakohasust ja ilu, müügiedu ja ekspordivõimekust. Hõbenõel antakse välja viimase aasta säravaima panuse eest meie moeellu - see on auhind julge pealehakkamise, erakordse ettevõtlikkuse, originaalse idee ja energilise teostuse eest. Käesoleva aasta Kuldnõela nominendid on Lilli Jahilo, Kristel Kuslapuu ja Thea Pilvet-Martinson kaubamärgiga Althea, Hõbenõela nominendid on Kätlin Kikkas kaubamärgiga KÄT, Margit Peura kaubamärgiga Whitetail ningRoberta Einer. Eesti mainekaima moeauhinna üleandmistseremoonia toimub 19. oktoobril kell 20 Kultuurikatla Black Box saalis.
ERKI Moeshow noored talendid
Lisaks TFW põhiprogrammile on kõik huvilised oodatud väisama ERKI Moeshow nelja parima disaineri kollektsioonide näitust, mis on üles pandud Kultuurikatla Katelde saali ning mille külastamine on kõigile tasuta. Oma kollektsioone eksponeerivad TFW ajal toimuval näitusel Anni Kivisto, Elisabetta Silvestri, Évgeniya Dolgopolova ning kevadise ERKI Moeshow võitja Mariliis Niine.
Tallinn Fashion Weeki programm
Kolmapäev 19.10
18.00 Gita Siimpoeg, Tallinna Ettevõtlusinkubaatorid: Raili Nõlvak, Kokomo Collection
20.00 Samsung Galaxy esitleb: Kuldnõel
Neljapäev 20.10
18.00 Anu Hint, Katre Arula
19.30 Iris Janvier
21.00 Piret Ilves, Diana Arno
Reede 21.10
18.00 Marimo Fashion, Mammu Couture
19.30 Liivia Leškin, Vilve Unt
21.00 Kirill Safonov, Year by Raivo Holm
Laupäev 22.10
18.00 Kriss Soonik
20.00 Baltman: Born Fearless
Pileteid etendustele on võimalik osta Piletilevist.
Tallinn Fashion Week toimub 19.-22. oktoobril Kultuurikatla Black Box saalis. Sügisese Tallinn Fashion Weeki peasponsor on Absolut ning moenädala ametlikuks soengupartneriks on Kevin.Murphy. TFW toimumist toetavad ka Samsung Galaxy, J.P. Chenet, Oriflame, Goldtime, ABC King, Tallink Hotels ja RGB. Kuldnõela ja Hõbenõela auhinnad annab üle Estonia Resort Hotel & Spa.


description: Venemaa Põhja-Kaukasuse piirkonnas asuva Tšetšeenia juht Ramzan Kadõrov sattus kriitika alla, kuna ta sundis oma kolme alaealist poega vanuses 8 – 10 eluaastat osalema sportliku vabavõitluse (MMA – mixed martial arts) näidismatšil, mida kanti üle televisioonis.

title: Video: Ramzan Kadõrov sundis oma kolme poega MMA näidismatšil võistlema

maintext:
Venema MMA ühingu juhi Fjodor Jemeljanenko arvates ei tohiks lapsi panna sellel alal võistlema, kuna nad võivad saada raskeid kehalisi vigastusi, kuid kahjustada võib saada ka nende psüühika, edastab rferl.org.
Jemeljanenko teatas eile Instagramis, et Kadõrovi kolm poega, Ahmed, Eli ja Adam võitsid näidismatši, mis toimus Tšetšeenia pealinnas Groznõis.
MMA ekspert lisas, et alla 12-aastased lapsed ei tohiks selle alaga tegeleda ning alla 21-aastased peavad kindlasti kandma kaitsekiivrit ja teisi kaitsevahendeid, kuid Kadõrovi poegadel need puudusid.
Jemeljanenko arvates ei oleks seda «lastevõitlust» tohtinud näidata televisioonis, kuna see võib ärgitada ka teisi alla 12-aastaseid sellega tegelema.
Kadõrov sai eile, 5. oktoobril 40-aastaseks ja tal algas samas uus periood Tšetšeenia presidendina.


description: Türgi meedia teatel leiti riigi keskosast Kayserist 50 maapinda peidetud Teise maailmasõja aegset Saksa hävituslennukit Focke-Wulf Fw 190.

title: Türgis leiti maasse peidetuna Teise maailmasõja ajast pärit Saksa hävituslennukid

maintext:
Türgi ostis need hävituslennukid Saksamaalt, kuid pärast Teist maailmasõda pakkusid ameeriklased türklastele paremaid ja moodsamaid hävituslennukeid.
USA esitas Türgile nõudmise hävitada Saksa lennukid, mida peeti Teise maailmasõja ajal ühtedeks paremateks sõjalennukiteks.
Türgi ei asunud lennukeid hävitama, vaid kaevas need Kayseri tollase lennuvälja lähedal maasse, need kaeti õlis immutatud presentkatetega. Lennukite asukoht tehti hiljuti kindlaks nii ajaloodokumentide kui metalliotsijate abil.
Kui Türgil õnnestub need lennukid välja kaevata, siis oleks need väärtuslikud museaalid mõnes lennundusmuuseumis. Lennundusekspertide arvates ei pruugi need olla väga lagunenud ja roostetanud, sest need maeti koos kaitsva presentkattega. Seega peaks olema neid võimalik restaureerida ja konserveerida.
Maailma lennundusmuuseumites on paarkümmend Focke-Wulf Fw 190 lennukit.
Focke-Wulf Fw 190 lennuk oli Saksamaa Luftwaffe ühekohaline hävituslennuk, mida peeti oma ajastu üheks paremaks. Liitlased nägid neid Teise maailmasõja ajal esmakordselt 1941. aastal Prantsusmaal.


description: Evelin Ilves uuris oma neljapäevases jutusaates Mihkel Raualt, milline on tema rikkuse kontseptsioon.

title: Mihkel Raud vaesuse vältimisest: mul on hoiatava näitena elu lõpuni silme ees Gunnar Graps

maintext:
«Mina täiendan ennast kogu aeg. Ma ei ütleks, et see on rikkus, vaid pigem vaesuse või krahhi vältimine. Kõik võib ees oodata. Mul on elu lõpuni silme ees Gunnar Graps, kes oli Nõukogude ajal 80ndatel kuuendiku planeedi kõige jumaldatum popstaar. Raha jooksis uksest ja aknast sisse ja ta ei osanud seda ära kulutada. Aga oma viimastel päevadel elas ta siiski nälgurielu,» meenutas Raud.
«See on alati hoiatava näitena silme ees - mul võib täna minna hästi, aga võib-olla kümne aasta pärast enam ei lähe. Et seda vältida, tuleb omandada kogu aeg uusi oskusi. Tuleb lugeda, tuleb olla asjadega kursis, tuleb õppida uusi asju. Tuleb tuletada meelde vanu - ei tohi mängida ainult ühe tihi pealt. Raudu peab tules olema rohkem kui üks ja mul on kogu aeg kolm või neli,» seletas Raud.
Vaata pikemalt TV3 videost!


description: Modellitööks on küll kaunite soengute, kleitide, kingade kandmine, ent lavatagune elu pole mingi meelakkumine. Seda tõestab edukalt ka ühe Eestist pärit edukaima modelli sotsiaalmeediakanal.

title: Piltuudis: Selline näeb välja meie tippmodelli "glamuurne" elu!

maintext:
Alexandra Elizabeth Ljadov postitas oma Instagrami foto endast lennujaamas – üks kott siin, kohver seal, pass vedelemas maas ja tema ise nende ees.
Ta näeb välja nagu suvaline kodutu metroojaamas, ent ometi on tegemist ühe edukaima modelliga hetkel, kes patseeris pea igal moeshowl viimastel moenädalatel nii Londonis, Pariisis kui New Yorgis.


description: Möödunud nädalavahetusel andsid Liibanonis teenivatele eestlastele täismajale läinud kontserdid Grete Paia ning Sulliwanist, Jaak Ahelikust ja kaitseväe orkestri muusikutest moodustatud ansambel Misjonäärid.

title: Fotod: Grete Paia lahutas Liibanonis rahuvalvajate meelt

maintext:
«Kodust kaugel teenivatele kaitseväelastele on nii lähedaste, aga ka ühiskonna toetus tervikuna oluline ja üks viis seda toetust näidata on tuntud muusikute külastused,» ütles Eesti kontingendi ülem major Kuido Põldoja ja lisas, et kordaläinud kontserdid andsid kindlasti nii eestlastele kui ka nende Soome ja Iiri kolleegidele uut energiat viimasteks teenistusnädalateks enne koju jõudmist.
Muusikud esinesid kahel õhtul Lõuna - Liibanonis Soome Iiri ühispataljonis teenivatele Eesti, Soome ja Iiri rahuvalvajatele. Lisaks tutvusid külalised rahuvalvajate teenistuse ja varustusega ning osalesid eile koos Eesti kaitseväelastega patrullis. Täna külastasid muusikud ja Eesti kaitseväelased Ain Ebeli koolis kohalikke lapsi.
Grete Paia lahutas Liibanonis rahuvalvajate meelt / Taavi Karotamm
«Liibanonis veedetud nädal jäi selgelt liiga lühikeseks - tegemist-toimetamist oli palju ning igapäevane ajakava oli tihe. Lisaks võeti meid kõiki koheselt väga omaks ja juba esimesel päeval. Tundus, justkui oleks oma vanade sõpradega üle pika aja taas kokku saanud,» ütles Grete Paia. «Kuna ma polnud varem elukutseliste sõduritega kokku puutunud, siis ei teadnud, mida oodata. Tihti arvatakse, et militaarinimesed on väga tõsised ja kinnised, ent siin veedetud aeg tõestas mulle risti vastupidist. Meeletult kihvt oli näha, kuidas sõdurid hakkasid mõlemal kontserdil koheselt kaasa rokkima ning hiljem koos muusikutega tantsu vihtusid.»
Koos staabiohvitseridega teenib Liibanonis ÜRO rahuvalvemissioonil UNIFIL ligi 40 Eesti kaitseväelast, kellest suurema osa moodustab rühmasuurune üksus, mis on komplekteeritud peamiselt Scoutspataljoni B-kompanii baasil. Eesti jalaväerühm on osa Soome-Iiri pataljonist.
Grete Paia lahutas Liibanonis rahuvalvajate meelt / Taavi Karotamm
Kokku panustab UNIFILi praegu 40 riiki. Praegune üksus on järjekorras neljas eestlaste jalaväeüksus Liibanonis. Aastatel 1996-1997 teenis UNIFIL missioonil Eesti jalaväekompanii. Lisaks teenib kaks kaitseväelast Liibanonis ÜRO vaatlusmissioonil UNTSO.
Eesti jalaväerühma Estpla-21 peamine ülesanne on teha nii päevaseid kui ka öiseid patrulle, et näidata UNIFILi kohaolu ning kontrollida, et erinevad konflikti osapooled omavahel sõlmitud lepingutest kinni peaksid. Estpla-21 kaitseväelased patrullivad nii iseseisvalt kui koostöös Liibanoni relvajõududega.


description: Juba järgmise nädala reedel ja laupäeval – 14. Ja 15. oktoobril – toimub Viru Keskuse aatriumis kauaoodatud moefestival FIBIT. Moesõpradeni jõuavad neli erinevat moeetendust, milles on ühendatud sügistalvised maailmamoe trendid Eesti tippstilistide nägemuses ning kodumaiste disainerite looming. Ürituse kõrghetkeks on Eesti kuulsuste ühe lemmikbrändi Iris Janvieri SS’17 kevadsuvise kollektsiooni esmaesitlus.

title: Moefestival FIBIT tuleb taas: kõrghetkeks Iris Janvieri kevadsuvise kollektsiooni esmaesitlus

maintext:
Viru Keskuse poodide moeparemikku koondavad üksteist ideaalselt täiendavad moeetendused «Võlumaailm» ja «Peitus». Kui «Võlumaailmas» rabab meid ERKI Moeshow 2016 võitja stilist Mariliis Niine efektne värvide maailm, siis moeetenduses «Peitus» paneb stilist Külli Piibar meid üllatuma kihtide ja detailide alt avanevate üllatuslike kombinatsioonide ning kargete toonidega. Mõlemad etendused on FIBITi kavas nii reedel kui ka laupäeval.
Võitjaks osutus kollektsioon «Leg godt»! Mariliis Niine. ERKI Moeshow 2016. / Viktor Burkivski
Samuti saavad moefestivali külastajad mõlemal päeval nautida Kaubamaja sügistalvise hooaja moeetendust, kuhu on koondatud Kaubamaja moekaupade parimad palad ning hooaja kuumimad trendid. Etenduse on kokku pannud Eesti üks tippmoeloojaid Piret Ilves, kes seekord astub üles stilisti rollis.
Eksklusiivselt laupäevase FIBITi päeva ning ühtlasi kogu moefestivali kõrghetkeks on Eesti kuulsuste garderoobis üha rohkem kanda kinnitava moebrändi Iris Janvieri järgmise kevadsuve kollektsioonilt esmakordselt saladuseloori kergitav moeetendus.
FIBIT stilistika Külli Piibar / Kertin Vasser
Ajakava 14. oktoober
17.00 Moeetendus «Peitus», stilist Külli Piibar
17.30 Moeetendus «Võlumaailm», stilist ERKI Moeshow 2016 võitja Mariliis Niine
18.00 Kaubamaja sügistalvise hooaja moeetendus, stilist Piret Ilves
Ajakava 15. oktoober
12.30 Moeetendus «Peitus», stilist Külli Piibar
13.00 Moeetendus «Võlumaailm», stilist ERKI Moeshow 2016 võitja Mariliis Niine
13.30 Kaubamaja sügistalvise hooaja moeetendus, stilist Piret Ilves
15.00 IRIS JANVIER kevadsuvi 2017 kollektsiooni esmaesitlus
15.30 Moeetendus «Peitus», stilist Külli Piibar
16.00 Moeetendus «Võlumaailm», stilist Mariliis Niine
16.30 Kaubamaja sügistalvise hooaja moeetendus, stilist Piret Ilves
Korraldaja jätab endale õiguse ajakavas muudatusi teha.


description: Äärmusrühmituse Islamiriigi džihadistide käes vangis olnud Nadia Murad Basee Taha sai eile Prantsusmaal Strasbourgis maineka Vaclav Haveli inimõiguse auhinna jeziididide kaitsmise eest.

title: Video: Islamiriigi grupivägistamises ellujäänud naine sai inimõigusauhinna

maintext:
23-aastane jeziid Murad langes 2014. aastal Iraagis Islamiriigi kätte, teda vägistati ja peksti ning müüdi mitmel korral orjaks, kuid ta pääses põgenema. Temast sai selle aasta septembris inimkaubanduse ohvrite heatahte saadik ÜRO egiidi all.
Naine paljastas, et kui ta džihadistide käest üritas esimest korda põgeneda, siis ta tabati ja teda vägistasid karistuseks kuus meest. Ta oli pärast seda veel kolm kuud Islamiriigi käes, kuid teisel katsel pääses põgenema.
ÜRO andmetel on Iraagis langenud Islamiriigi kätte umbes 5000 naist, kellest suur osa on jeziidid.
Murad sai nüüd auhinna, mis kannab endise Tšehhi presidendi Vaclav Haveli nime, inimõiguste kaitsmise eest. Auhinnaga kaasneb 60 000 eurot.
Eile Strasbourgis kõne pidanud Murad sõnas, et Islamiriigi džihadistid tuleks inimsusvastaste kuritegude eest rahvusvahelise erikohtu alla anda ning 2014. aastal jeziidide tapmist tuleks käsitleda kui genotsiidi.


description: Kohe on käes Põhja-Ameerikas väga populaarne püha halloween, mille üheks sümboliks on nägudega kõrvitsad, mille sisse on küünal pandud.

title: Pildid ja video: ameeriklased teevad halloween'i jaoks trumpkineid

maintext:
USA meedia teatel on vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump üsna paljud oma seisukohtade ja skandaalidega välja vihastanud, selle tõttu teevad ameeriklased agaralt tema näoga kõrvitsaid ehk trumpkineid, mis on moodustatud kahest sõnast, «pumpkin» ehk kõrvits ja nimest Trump.
Ameeriklased riputavad oma trumpkinitest tehtud fotosid sotsiaalmeediasse juures tekst: «Tahad halloween'i uuesti võimsaks teha? Tee endale üks trumpkin». See on samas viide Trumpi kampaania hüüdlausele «Make America Great Again».
Sotsiaalmeediasse jõudnud fotodelt on näha, et paljud kõrvitsad on üsna Trumpi näoga.
On ka neid, kes on teinud või teevad demokraadist presidendikandidaadi Hillary Clintoni näoga kõrvitsaid, kuid trumpkinid on oluliselt populaarsemad.
USAs on presidendivalimised 8. novembril ning küsitluste kohaselt on Clinton populaarsem kui Trump.
Paganlikel keldi rituaalidel põhinevat halloween'i tähistatakse 31. oktoobril. See langeb peaaegu samale ajale kristliku pühakutepäevaga.
Pilte vaata ka siit.


description: Presidendiralli, sklerootikatelefon ja muidugi speedofiilid - Kanal 2 naljasaates «Suur komöödiaõhtu» jõudis täna ekraanile naljakas sketš, kus põhitrupi kõrval tegid üllatusena kaasa ka Vello ja Endla Vaher.

title: Galerii ja video: "Suures komöödiaõhtus" visati riided seljast

maintext: «Suur komöödiaõhtu» tõi täna Kanal 2 ekraanile tõeliselt pöörase sketši, kus välkusid bikiinid, näidati muskleid ja rajusid tantsuliigutusi. Armastus ujumisriiete vastu võttis veelgi ootamatuma pöörde, kui juba niigi nappides riietes Merle Palmiste, Argo Aadli ja Tõnis Niinemetsaga ühinesid Vello ja Endla Vaher.


description: Ameerika Ühendriikide California ülikooli teadlasi huvitab, kuidas mõjutavada Marsi lennud ja kosmiline kiirgus astronautide aju.

title: Kosmiline kiirgus võib Marsi astronautide aju "ära küpsetada"

maintext:
Teadlaste sõnul ohustab astronaute niinimetatud kosmoseaju teke, mis võib kaasa tuua ravimatu dementsuse, mälukaotuse, närvilisuse, depressiooni ja paranoia, edastab Daily Mail.
Uurijad tegid laboris katse, «pommitades» närilisi laetud osakestega, millega imiteeriti kosmilist kiirgust ning tulemused näitasid, et neil tekkis dementsus ja kognitiivsed võimed halvenesid.
Uuringut juhtinud onkoloogi Charles Limoli teatel on nende uuringutulemused kosmoseorganisatsioonidele, Marsi programmide teadlastele ja astronautidele hoiatustuleks.
«Astronaudid, kelle Marsi missioonile kulub 2 – 3 aastat, võivad kosmilise kiirguse tõttu rängalt haigestuda. Inimene ei ole loodud olema kosmilistes oludes pikka aega ja kosmosekeskkonnas on veel palju ohtusid, mida me ei pruugi teada. Pikkadel lendudel on ohus eelkõige astronautide aju ja närvisüsteem,» selgitas Limoli.
Ta lisas, et «kosmosehulluse» teke võib mõjutada missiooni edukust ja kui kogu meeskond haigestub, siis võib lend lõppeda katastroofiga.
Meditsiiniekspertide arvates ei ole isegi 21. sajandil astronaudid kauglendude jaoks piisavalt kaitstud kosmosest tulevate ohtude eest ning 2030. aastal plaanitava esmalennu tegemine sellele planeedile seab astonautide elu ohtu.
Marsi missiooniga võivad kaasneda mitmed terviseproblemid, mille tõttu ei pruugi astronaudid suuta adekvaatseid otsuseid langetada.
«Pikka aega Maalt eemal ja «isolatsioonis» olemine võib tekitada psühholoogilisi probleeme, kogu organismi nõrgenemist, kuna ollakse gravitatsioonist väljapool, ka närvisüsteemi kahjustusi, viljatust, nägemise halvenemist ja veel mitmeid teisi probleeme,» nentis Limoli.
Samuti võib tervist kahjustada astronautide ühekülgne menüü, mis võib kaasa tuua näiteks kehakaalu kaotuse ja isegi nälgimise.
Maale tagasi jõudnud astronaudid ei pruugi terveneda, nad võivad jääda elu lõpuni haigeks ja töövõimetuks. Teadlaste arvates peaksid kosmoseagentuurid töötama välja uusi efektiivsemaid skafandreid ja ravimeid, mis kaitseksid astronaute kauglendudel.
Limoli lisas, et Rahvusvahelise Kosmosejaama astronautidel ja kosmosnautidel ei ole kosmilisest kiirgusest probleeme, kuna jaam asub Maa kaitsvas magnetosfääris.
Marsile lendamine võib kesta 9- 12 kuud ja sealt tagasi lendamist Maale tuleb Punasel planeedil oodata üks aasta, kuna seda saab teha siis, kui Marss ja Maa on sobivas asendis. Maa ja Marss on lähimas punktis, kui nendevaheline kaugus on 54,6 miljonit kilomeetrit ja kõige kaugemal, kui kaugus on 400 miljonit kilomeetrit.
Tuleviku kosmosemissioone silmas pidades tuleb Marsile lend teha ühe «akna» ajal ja tagasi saab tulla alles teise «akna» ajal. Kokku võib Marsi missioon seega kesta kolm aastat – üks aasta sinna, üks kohapeal ja üks aasta tagasilennuks.


description: Iraani kohus määras kuue aasta pikkuse vanglakaristuse noorele naiskirjanikule ja inimõigusaktivistile pärast seda, kui moraalipolitsei leidis ta kodust avaldamata romaani, mis räägib Iraanis inimeste kividega surnuks loopimisest.

title: Iraani kohus mõistis kirjaniku kividega surnuks loopimise romaani eest vangi

maintext:
Golrokh Ebrahimi Iraee sai sel teisipäeval telefonikõne, milles kohtu esindaja teatas talle, et ta peab minema karistust kandma Teherani Evini vanglasse, edastab The Guardian.
Juba varasemast kannab seal 19 aasta pikkust karistust naise abikaasa Arash Sadeghi, kes on samuti inimõigusaktivist.
Ebrahimi Iraee sõnas meediale, et kohus määras talle viie aasta pikkuse vanglakaristuse islamireeglite, mis lubavad kividega surnuks loopimist, eest ning ühe lisa aasta valitsusvastase propaganda eest.
Ebrahimi Iraee sai võimudelt käsu hakata Evini vanglas kandma karistust selle kolmapäeva keskpäevast. Neljapäevaks ei olnud teada, kas naine läks vabatahtlikult vanglasse.
Inimõigusorganisatsioon Amnesty International teatas, et kirjaniku kannatused on seotud ta seni avaldamata romaaniga, mille võimud leidsid 2014. aastal tema ja ta mehe kodust Teheranis ning konfiskeerisid selle.
«Golrokh Ebrahimi Iraee» vastu esitatud süüdistus on jabur, teda ootab ees mitme aasta pikkune vangistus väljamõeldud loo eest, mida ei ole avaldatud. Kirjaniku kujutlusvõime saab karistada,» teatas Amnesty Internationali Lähis-Ida ja Põhja-Aasia programmi juht Philip Luther.
Iraanis on kividega surnuksloopimine karistusena seadusega lubatud. Seda karistusviisi kasutatakse eelkõige naiste suhtes, kes on vahele jäänud abieluvälise suhtega.
Lutheri sõnul on Iraani võimud õigustanud brutaalset surmanuhtlust, nagu seda on kividega surnuksloopimine, kuid tegelikult on see piinamine, kuna surm saabub aeglaselt.
Teherani Evini vangla kannab hüüdnime Evini ülikool, sest seal on karistust kandnud mitmed Iraani poliitikud, aktivistid ja kirjanikud, kes seal mõtteid vahetasid ja raamatuid kirjutasid.


description: Vastus küsimusele, miks öisel ajal on pime, tundub olevat lihtne, kuid samas on see pannud teadlasi aastakümneid pead murdma.

title: Miks öisel ajal on pime, kuigi taevas on tuhandeid tähti?

maintext:
Kui universum on lõpmatu, siis on selles kolossaalselt palju tähti ning kui meie jaoks Päike loojub, siis peaks tähed taevast valgustama piisavalt, et oleks valge, kuid see ei ole nii, edastab seeker.com.
Enamik teadlasi on arvamusel, et universumis on rohkem kui triljon tähte, kuid samas ikkagi liiga vähe, et nad öise taeva valgeks muudaksid.
Briti Nottinghami ülikool ja USA kosmoseagentuuri NASA koostöös tehtud uuring, milles kasutati Hubble´i kosmoseteleskoopi näitas, et nähtavas universumis on tähtede arv märgatavalt suurem.
Teadlaste arvates on galaktikaid seniarvatust kümme korda rohkem ja seega peaks ka öine taevas paistma valgustatum, kuid öisel ajal on pime. Põhjus võib olla selles, et galaktikad ja neis olevad tähed asuvad üksteisest võrdlemisi kaugel ning neist leviva valguse neelab galaktikavaheline tolm ja gaas.
Lisaks on universum pidevas laienemises, mille tõttu toimub valguses nihe punase spektri suunas, samas on punast valgust keerulisem märgata.
«Universumis olevate galaktikate arvu teadmine on tähtis, kuid ei ole meil täpseid andmeid rohkem kui 90 protsendi galaktikate kohta. Loodame uue põlvkonna teleskoopide peale, mis võimaldavad teha kaugemaid ja täpsemaid vaatlusi kui kunagi varem. Galaktikate uurimine annab vastuseid mitmetele senilahendamata astrofüüsikalistele mõistatustele,» teatas Nottinghami ülikooli astrofüüsik Christopher Conselice.
Teadlased on alates 1990. aastate algusest üritanud teada saada, et kui palju on nähtavas universumis galaktikaid. Arvatakse, et umbes 100 miljardit, kuid uuemate andmete kohaselt märgatavalt enam.
Conselice ja ta kolleegid tegid Hubble´i edastatud informatsiooni põhjal universumist ja galaktikatest 3D mudeli, mis näitas, et galaktikate ja tähtede arv võib olla seniarvatust suurem.
Mudel koos matemaatiliste arvutustega paljastas, et 90 protsenti nähtavas universumis asuvatest galaktikatest on liiga vähese heledusega või liiga kaugel, et praeguste teleskoopidega neid näeks.


description: Luksusbränd Max&Moi esitles eile, 4.oktoobril Niguliste muuseumis oma värskeimat sügis-talvist kollektsiooni. Moehuvilisteni jõudis naiselikke võlusid hindav ajatu elegants, mis seab esikohale kvaliteedi ja eksklusiivse materjalivaliku.

title: Galerii: Luksusbränd Max&Moi esitles Niguliste muuseumis oma värskeimat sügis-talvist kollektsiooni.

maintext:
Bikiini Fitness staari blogi: kas ka naturaalsete rindadega on võimalik maailmameistriks tulla?
Ühel hommikul, veidi enam kui aasta tagasi, tegi hommikul silmad lahti täiesti tavaline eesti naine, Evelin Ainomäe (37) ja otsustas, et temast saab bikiinifitness-staar. Fitnessi teemast oli naine varem küll pisut kuulnud, kuid polnud mitte iialgi sellesse tõsisemalt süüvinud. See, et sportlikud ja vormis ilusad naised on viimastel aastatel väga in teema, seda teadis ta aga küll.


description: Curly Stringsil on algusest peale olnud üks keskne idee: neli head sõpra tegemas muusikat, mida nad armastavad. Üsna pea selgus, et bändi looming läheb korda ka teistele inimestele.

title: Jalmar Vabarna lahkub Curly Stringsist ja bänd saab uue liikme

maintext:
Sõbrad, kes seda teekonda alustasid, on nii rasketel kui kergetel hetkedel olnud teineteisele toeks ja abiks ning ennekõike meeletuks inspiratsiooniks. Need tunded on endised ning kanduvad edasi ka tulevikku. Üksteise pidev motiveerimine on bändi järjest kaugemale viinud. Viimasel ajal on end eestlaste südamesse laulnud Curlyde muusika hakanud ka piiri taha jõudma, mis nõuab veelgi rohkem aega ja pühendumist kui varem. Selle kõige valguses on ansambel võtnud vastu ühise otsuse: Curly Stringsi koosseisus ei jätka enam Jalmar Vabarna. Värske liikmena hakkab bändis mängima kitarri JAAN JAAGO.
Vabarna: «Eks minu puhul on meedias ikka esile tulnud, et mängin korraga kümnes bändis. Eesti piires tegutsedes on see isegi võimalik. Kui aga ansamblid hakkavad laia maailma pürgima, läheb asi keerulisemaks ja ma ei saa pühenduda nii palju, kui tahaksin. Seetõttu võtsin vastu otsuse, mis oleks kõigile osapooltele parim. Mul on hea meel, et ansamblikaaslased mõistsid mu valikut ning leidsime ühiselt arutades, et täiskäigul saaks edasi tegutseda vaid uues koosseisus.»
Kitarrist Jaan Jaagoga on Eeva, Villu ja Taavetiga alates 2008. aastast erinevates koosseisudes juba mänginud. «Oleme ühiselt elevil bändi tuleviku üle ning alustanud loomeprotsessi uue materjaliga, et salvestada kevadel järgmine täispikk stuudioalbum,» kommenteerib Eeva Talsi. «Lisaks kontsertidele kodupubliku ees on uuel aastal esinemisi nii Saksamaal, Hollandis, USA's kui ka Jaapanis,» lisab Talsi.


description: 22 aastat tagasi esimese eestikeelse muusikajaamana alustanud raadio Uuno vahetas sel nädalal välja nooruslik ja uuendustemeelne raadiojaam My Hits, mille kolmandat hommikut oma silmaga kaemas ja kõrvaga kuulamas käisime.

title: Tahtsime maailmataset - miks ka mitte?