description: Põllumajandusameti inimesed käivad aeg-ajalt kontrollimas, kas suurtes poekettides on ikka kõik nii nagu peab, sest karmide reeglitega on kohati vead üsna lihtsad tulema. Kui avastatakse mingi viga, tuleb leida keegi, kellele selles osas saaks otsa vaadata.

title: Karm kord: juba üks protsent riknenud puuvilju toob kauplusele hoiatuse

maintext:
Põllumajandusameti aianduse büroo juhataja Saima Evendi sõnul käivad nende ametnikud pisteliselt ikka erinevates kauplustes asju üle vaatamas. «Põllumajandusameti ametnik kontrollib pisteliselt erinevates kauplustes töötlemata, see tähendab koorimata ja tükeldamata puu- ja köögiviljade vastavust kehtestatud nõuetele,» ütles ta.
Nõuded on kehtestatud Euroopa Liidu määrusega mille lisas on toodud 10-le tooteliigile konkreetsed standardid ehk üksikasjalikud nõuded ning kõigele teistele värsketele puu- ja köögiviljadele nn üldine turustamisstandard.
Standarditega on lubatud ka kõrvalekalded. «Kokku on neid lubatud kuni 10 protsenti, mille hulgas nn väiksemad vead - muljutud, armistunud pinnavead ja muud sellist ning nimetatud 10 protsendi hulgas on lubatud riknemine: esimeses kvaliteediklassis kuni 1 protsent, teises kuni 2 protsenti,» selgitas Evendi.
Mittevastavused
Juhul, kui kontrolli käigus ilmnevad mittevastavused on suuremad lubatust, loetakse kontrollitav partii nõuetele mittevastavaks. «Enamasti jälgitakse jaemüügi kontrollidel kuue partii vastavust ja kui mittevastavusi on rohkem kui üks või kaks, loetakse turustamisnõuded täitmata ning koostatakse ettekirjutus koos sunniraha hoiatusega,» sõnas ta. Lisaks kvaliteedinõuetele kontrollitakse ka tarbijale esitatud informatsiooni hinnasiltidel nagu päritoluriik, kvaliteediklass ja sordinimi, millel on selle näitamine kohustuslik.
Ettekirjutusega määratakse kohustused mittevastavad puu- ja köögivilja partiid viia nõuetega vastavusse ning kohustused edaspidi turustada ainult nõuetele vastavaid puu- ja köögivilju. «Sunniraha hoiatused tehakse kõikide kohustuste kohta eraldi,» ütles Evendi.
Kui järelkontrollil ilmneb, et toodud kohustused on mingi toote osas endiselt täitmata, läheb hoiatusega ettenähtud sunniraha täitmisele ja sunniraha nõutakse sisse selles suuruses, kui mitu kohustust järelkontrollil oli täitmata.
Poed kasutavad erinevaid meetmeid probleemi välja selgitamiseks ja tagajärgedega tegelemiseks. Alati aga pole probleemi aluseks puuviljad. Erinevad poed tõid välja, mil viisil nemad eksimuse teinud töötajatega edasi käituvad.
Millal puudutavad erinevad rikkumised aga poe töötajaid?
Rimi pressiesindaja Katrin Batsi sõnul käib põllumajandusamet ikka aeg-ajalt kauplustes puu- ja köögivilja kvaliteeti kontrollimas. «Nii on käidud ka meie kauplustes. Juhul, kui kontrolli tulemusena kauplusele ettekirjutus tehakse, siis katab selle kulu ettevõte,» lisas ta.
Loomulikult räägitakse Batsi sõnul puu- ja köögivilja eest vastutavale inimesele üle tema kohustused, juhul, kui me näeme töös vajakajäämisi. «Koolituste korraldamine aeg ajalt oma töötajatele on meil lausa korrapärane protsess,» ütles pressiesindaja.
Coop
Coopi kommunikatsioonijuht Martin Miido tõi näite, et kui mõni Coopi kauplus peaks aga trahvi saama, siis vaadatakse iga juhtum eraldi läbi. «Siiani ei ole olnud põhjust töötajatelt trahvi sisse nõuda ka põhjusel, et oleme korrektselt järginud kõiki seaduseid ning ettekirjutuse korral parandanud tekkinud ebakõlad etteantud aja jooksul,» sõnas Miido.
Kassa rahalise puudujäägiga on ainult olukord teine. Kui kassast on raha puudu, siis esmalt selgitatakse välja selle tekkimise põhjus. «Kui põhjuseks on töötaja eksimus või hooletus, siis töötaja hüvitab puudujäägi, aga kui tegemist on kliendi poolse tahtliku eksitamisega, siis arutatakse igat juhtumit eraldi,» ütles ta.
Selver
Selveri turundusjuhi Triin Kaare sõnul on Selver ise väga huvitatud, et kõik nende tegemised vastaksid etteantud reeglitele. «Teeme ise ka tihedat koostööd veterinaarametiga ja juhul kui mingid olukorrad vajavad parandamist, siis oleme need üle vaadanud ja korda teinud,» ütles ta.
Juhul kui Selver peaks trahvi saama, siis kannab poekett ise vastutust ning korraldab töötajatele täiendõppe. «Meie teenindaja oma töötasust sunniraha kinni maksma ei peaks,» lisas Kaare.
Maxima
Maxima kommunikatsioonijuhi Katja Ljubobratetsi ütles, et juhul, kui töötaja ei täida töökohustusi ja põhjustab sellega ettevõttele kahju, siis esmalt räägitakse töötajaga probleemi tekkimise põhjustest ja selle lahendamise võimalustest, antakse vajalikke juhiseid, viiakse läbi täiendkoolitused. «Kui juhtub aga, et vestlustest ja täiendavatest juhistest hoolimata töökohustuste rikkumised jätkuvad, tehakse töötajale noomitus. Nendeks erandjuhtudeks, kus selgub, et töötajapoolsed töölepingu rikkumised on tahtlikud ja korduvad ning kahjustavad olulisel määral tööandja huve, on ettenähtud töösuhteid reguleeritavatest seadustest tulenev võimalus nõuda töötajalt kahju hüvitamist,» rääkis ta.
Enamasti leitakse Maximas aga lahendused juba vestlustega, erandjuhud leiavad aset äärmiselt harva. «Kõikides olukordades vesteldakse töötajaga, et selgitada välja kõik asjaolud, leida lahendused ja anda juhiseid, ning otsused langetatakse vaid pärast faktide põhjalikku kontrollimist,» lisas Ljubobratets.


description: Tallinna-Helsingi liini kiirlaevadega teenindav Linda Line tühistas kõik kolmapäevased väljumised.

title: Linda Line tühistas kõik tänased väljumised

maintext:
Tugev tuul häirib laevaliiklust
Tallinna-Helsingi liini teenindav Linda Line tühistas tormi tõttu kõik tänased reisid, tühistamisi on ka Saaremaa ja Hiiumaa ning Saaremaa ja Ruhnu vahelistel laevaliinidel.

fasttext_language: et


description: Juba aastaid peetakse Suurbritannias jõuluhooaja alguseks, kui John Lewise ja Sainsbury kaubamajad avalikustavad oma jõulureklaamid. John Lewise kaubamaja oma tehti avalikuks ja selle staariks on seekord bokser Biff.

title: Vaata seitsmekohalise summa maksnud jõulureklaami


authors:
Maiken Mägi
Erik Prozes

description: Eksikombel arvas hilisõhtuse Tallinki laevaga sõitnud reisija, et tal on makstud kajuti eest, kuid nii see polnud ning vaatamata kemplemisele tuli tal laevalt lahkuda.

title: Tallinki ja reisija tüli päädis öösel laevast lahkumisega

maintext:
«Olles Tallinki klient aastaid, märkasin umbes kaks aastat tagasi, et Tallinki teenindus on klientide suhtes ükskõikseks muutunud. Kahjuks juhuste sunnil olin siiski sunnitud kasutama Tallinki teenuseid 07.11.2016 suunal Tallinn – Helsinki,» kirjutas toimetuse poole pöördunud Olavi.
Kuna tema reisi sihtkoht oli Helsinkist veel edasi, broneeris ta päeva viimasele laevale reisi, et laevas ööbida ning hommikul reisi puhanuna jätkata.
«Tallinki broneerimise keskkonna kaudu sujus kõik enamvähem, sai broneeritud reisijapilet kui ka kajut koos ööbimisega. Check-in sai teostatud iseteeninduskassa kaudu ning pardakaarti saades märkasin, et sellel puudub märge «ööbija». Igaks juhuks astusin terminalis läbi teenindaja juurest, kes kinnitas, et see peaks sisaldama ööbimist,» kirjeldas mees.
Laeva jõudes suundus ta kajutisse magama, kuid saabumisel Helsinkisse (umbkaudu kell üks öösel) tuli reisija sõnul kajutisse koristaja ning soovis oma tegemistega alustada.
«Teavitasin teda, et broneering on koos ööbimisega ning korraks saabus vaikus. Kümne minuti pärast saabus koristaja tagasi teatega, et neil puudub info minu ööbimise kohta ning pean pöörduma laeva infoletti,» rääkis Olavi.
Infoleti teenindaja teatas mehele, et ta peab laevast lahkuma, kuna kajutikaardil puudub info ööbimise kohta. Mees selgitas talle, et terminalis kontrolliti pardakaarti ning esitas ka broneeringu kinnituse, kus oli näha suurem broneeringu eest tasutud summa. Teenindaja väitel ei olevat aga märgitud, mille eest lisasumma on tasutud. Ka polevat olnud võimalik kontrollida süsteemist reisija andmeid ning soovitati vaid esitada pretensioon. Reisija soovis oma õiguste taga nõudmiseks rääkida ka kapteniga, mida talle ei võimaldatud.
«Seega vaatamata tõsiasjale, et suutsin laevas tõestada enda õigust laevas ööbida, visati mind öösel kell üks laevast välja, kus ootas ees -10 kraadi ning lumetorm. Juhul kui mul poleks olnud võimalust leida alternatiive ööbimiseks, oleks Tallinki meeskond pannud enda reisija elu ohtu külmumise näol,» oli reisija pahane.
Olavi märkis, et ta ei ole esitanud ametlikku kaebust Tallinki klienditeenindusele, kuna varasema kogemuse põhjal talle sealt ei vastatud. Ta ei olnud soovi ka rahalisele hüvitisele, kuna tema arvates maksab reisija(te) elu ohtu seadmine veidi rohkem kui pelgalt piletiraha.
Tallinki kommunikatsioonijuht Luulea Lääne kinnitas, et arusaamatus tekkis sellest, et klient tegi broneeringu mobiilirakenduses, kus ööbimisega kajutit hetkel veel broneerida polegi võimalik.
«Seda, et kajut on broneeritud vaid ülesõiduks, näitab ka makseinfo ning pärast broneeringukinnitus. Kindlasti võiks seda veelgi selgemalt välja tuua ning vastava arendustöö ettepaneku oleme ka juba ettevõttesiseselt teinud,» tõdes Lääne.
Ta kirjeldas, et klient pöördus infolauda, kus vaadati üle tema broneering. Infotöötaja selgitas talle, et kuna tal oli juba ülesõiduks kajut ostetud, maksab selle pikendamine ööbimiseks koos hommikusöögipakiga 29 eurot.
«Kliendi arvates oli see liiga kallis ning ta pidas paremaks suunduda Helsingisse hotelli. Enne seda palus ta paberile kirjutada infolaua töötaja ja kapteni nimed ning teatas, et edasi võtab ettevõttega ühendust juba meedia kaudu. Kapteniga rääkimiseks ta soovi ei avaldanudki,» avaldas Lääne.
Ta kinnitas, et inimese pahameel on mõistetav, kui hilisel ajal selgub arusaamatus broneeringuga, kuid siiski tegid laevatöötajad kõik, et leida kliendisõbralik lahendus.
«Kindlasti võimaldame inimestele, kelle broneeringus on arusaamatus tekkinud, osta laevast juurde ööbimise lisateenus. Nii ka seekord, kus kajutiteenija palus reisijal selleks infolauda pöörduda. Kellaaeg oli hiline seetõttu, et laev jõudis tol ööl tormiste ilmastikuolude tõttu sadamasse veidi hiljem, ehk kella ühe paiku (graafikupärase kella 00.30 asemel) ning alles siis said kajutiteenijad reisil kasutatud kajuteid koristama asuda,» lisas Lääne.


description: Pärast remonti hõivavad Stockmanni kaubamaja viienda korruse peamiselt uued söögikohad, uuenenud korrus on esimene osa terve kaubamaja järkjärgulisest uuendamisest.

title: Stockmann loovutab ühe korruse suuresti söögikohtadele

maintext:
Kokku on uuenenud korrusel neli toidukohta, teatas pood. Sööjatel on võimalik valida kohvik-restoran Chati, MySushi restorani ning kohvik Ron Macà vahel.
Cafe Mademoiselle Stockmanni kohvikus lansseeritakse täiesti uus kontseptsioon lastele - Mademoiselle kids.
Esimesena Eestis leiab Stockmannist nüüd Soome suurima disaini- ja mööblikaubamaja Vepsälaineni.


description: Läti ülikooli keemiaõppejõu Andris Actiņši sõnul kasutati Läti lattide tegemiseks vähki tekitavat ainet.

title: Lätis oli käibel tervisele ohtlik raha

maintext:
Läti poodidest leiti müügilt Hiinast pärit ehteid, mis sisaldavad kaadmiumi, vahendab mixnews Baltkomi raadiouudiseid. Läti ülikooli keemilise füüsika õppetooli juhi Andris Actiņši sõnul oli seda ainet kasutatud kahelatiste tegemisel.
«Arutelud sel teemal veel käivad, kuid mõned allikad on kinnitanud, et see metall on kantserogeenne,» rääkis Actiņš. Ta lisas, et praeguseks on kindel, et tervisel ohtlikud on kaadmiumi mikroosakesed, mis võivad põhjustada kopsuturset ja neerukahjustusi. «Kunagi tehti sellest metallist kahelatiseid. Kandes sellist münti taskus, oli võimalik saada mürgitus,» ütles Actiņš.
Läti tarbijakaitse kontrollis poodides müüdavaid ehteid, mis olid pärit Hiinast. Selgus, et mõned neist olid tehtud odavast kantserogeensest metallist ja nende ehete pidev kasutamine võib lõppeda kasvajasse haigestumisega. 14 kontrollitud ehtest kahe müük tuli peatada. Esimesel juhul oli tegu kõrvarõngastega, teisel juhul sõrmusega, milles kaadmiumi lubatud tase ületati 170kordselt.


description: Virtsu ja Kuivastu sadamates antakse veel viimast lihvi reedest käivituvale automaatsele läbipääsusüsteemile, Rohuküla-Heltermaa liinil tehakse süsteemile viimased häälestused järgmisel nädalal.

title: Virtsu ja Kuivastu sadamates käivitub reedest automaatne läbipääsusüsteem

maintext:
Kui eelmüügist on parvlaevale autopilet ostetud, siis tuleb sõita lihtsalt tõkkepuu taha. Enam ei pea helistama ega piletit näitama - tõkkepuu avaneb automaatselt ja tabloo näitab, millisele rajale sadamas suunduda tuleb, vahendas ERRi uudisteportaal «Aktuaalset kaamerat».
Hansab grupi innovatsioonijuht Priit Ivanov ütles, et inimesed saavad endiselt kasutada ka automaatkioskit, kus saab vanaviisi sisestada pileti numbri või ribakoodi, ja kasutusse jääb ka telefonituvastus.
Tegemist on Eesti sadamates esmakordselt rakendatava süsteemiga, kus erinevate kaamerate abil tuvastatakse lisaks ka sõiduki gabariidid, et auto sadamaalal õigele rajale suunata.
Loe lisaks: Praamide uus piletisüsteem kontrollib autonumbreid ise


description: «Seoses hiljuti juhtunud veoauto avariidega tahaksin uurida, et kas Eesti riigis on tõesti sõiduautol talverehvi mustrisügavuse kohustus minimaalselt 3 mm, aga veoautol ainult 1,6 mm. Loogikaseadused ütlevad ju ilusti, et veoauto ja ka buss, mille massid on kordades suuremad kui sõiduautodel, siis neil peaksid olema ikkagi samaväärsed talverehvid või isegi paremad kui sõiduautodel. PPA koduleheküljel on ilusti välja toodud kategooriad, et veoautol võib olla talverehvi mustri jääki ainult 1,6 mm,» kirjutas lugeja.

title: Lugeja küsib: miks veoauto rehvidele kehtivad leebemad nõuded?

maintext:
Vastab majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi veondus- ja liiklustalituse peaspetsialist Sven Nurk:
Kehtivate tehnonõuete kohaselt peab kohalikku liinivedu ja riigisisest kaugliinivedu teenindaval bussil alates 1. oktoobrist kuni 1. maini kasutama rehve, mille mustri jääksügavus on vähemalt 3 mm. Rehvi turvisemustri minimaalse jääksügavuse suurendamise nõuet ka veoautodel talvisel perioodil on arutatud, kuid otsust selles osas ei ole praeguseks langetatud.
Rehvidel ei ole ainult turvisemustri sügavus oluline vaid on oluline, et kasutataks talveperioodil rehve, mis on toodetud spetsiaalselt kasutamiseks külmades oludes ning võimaldaks paremat haardumist jääl ja lumel. See tähendaks, et ka veoautodel ning nende haagistel peaks olema talveks eraldi rehvid, et oleks tagatud parim haardevõime talvistel teeoludel. Paljudel veoautode rehvidel on küll peal märge M+S, kuid ainuüksi selline märge ei tähenda, et rehvid oleksid toodetud just Põhja-Euroopa talve silmas pidades. Sama kehtib ka sõiduautode rehvidele. Ka Eestist on võimalik osta sõiduautode rehve, kus on peal küll märge M+S, kuid rehv on mõeldud kasutamiseks näiteks Kesk-Euroopa talveoludes.
Veondussektoris peab arvestama, et autod ei liigu ainult Eesti territooriumil vaid ka mujal Euroopas ning peavad konkureerima teiste riikide ettevõtjatega ning suurem mustri jääksügavuse nõue avaldaks negatiivset mõju selliste riikide veoettevõtjatega konkureerides, kus veoautodel ei nõuta, et rehvi mustri jääksügavus talvisel ajal oleks näiteks 3 mm. Euroopas on ka riike, kus veoautodel ei olegi kehtestatud minimaalset rehvi mustri jääksügavuse nõuet.
Praegu on kehtestatud karmimad nõuded veoautode rehvidele talvisel ajal Norras ja Rootsis, samuti sellest aastast on seda tegemas Soome. Rootsil on selle nõude tõttu olnud Euroopa Komisjoniga ka kohtuvaidlus, kuna see võib takistada vaba konkurentsi veondussektoris. Seetõttu ei ole ka Eesti veoautodele talvel rehvide osas karmimaid nõudeid veel kehtestanud. Küsimusega siiski tegeletakse ja oluline on kaaluda, kas ainuüksi rehvi turvisemustri nõutud minimaalse jääksügavuse tõstmine aitab kaasa veoautodega juhtunud liiklusõnnetuste vähenemisele.


description: «Hiljuti oli ühe peolaua tegemise jaoks vaja tellida Selveri e-poest suurem kogus toitu, a la et kaks punast ja kolm kollast sibulat. Ma tean küll, et e-tellimuse täitmisel pood kilekottidega ei koonerda, aga see, mis see kord toimus, ületas ikka igasuguse taluvuse piiri,» kirjutab ostja.

title: Lugeja küsib: miks e-poes vohab kilekotihullus?

maintext:
«Ma saan aru, et köögivilju ei saa puuviljadega kokku panna, aga pakkida kaks sibulat ühte ja kolm teise kotti on ikkagi liig mis liig. Ühes suures kotis oli neli kerget ostu, mida oleks saanud vabalt teiste kottide vahel ära jaotada. Igatahes oli köögilaud pärast ostude lahti pakkimist kilekotte täis. Miks pood niimoodi kilekottidega liialdab ja asjasse talupojamõistusega ei suhtu? Kas poel on üldse mingid reeglid, mida tuleb eraldi pakkida?» küsib lugeja.
Neli kerget asja oli pakitud eraldi kotti. / Lugeja foto
Vastab Selveri turundusjuht Triin Kaare.
Antud juhul võis olla tegemist algaja komplekteerija liigse ettevaatlikkusega. Meil on selged reeglid, mida võib ja mida mitte, kokku pakkida.
Eraldi peavad olema:
1. vanusetuvastusega tooted (alkohol ja tubakas) on alati eraldi kotis
2. kodukeemia
3. sügavkülmakaubad, transporditakse eraldi temperatuuril ja on seetõttu eraldi pakitud
4. piimatooted - on õrnad ja võivad määrida
5. värske liha või kala - eelkõige toiduohutuse pärast
6. puu- ja juurviljad, siin jah, on natuke loomingulist mõtlemist vaja - erisuguseid võib kokku panna, kui mõlemad on puhtad (nt ei ole mullased) ja ei ole väga kergelt muljutavad. Näiteks õunu ja viinamarju ei saa panna ühte kotti, samuti tuleb panna eraldi sibulad, sest sibula koor on kergelt eralduv ja ajab kotti pudi. Aga greibi, apelsini ja sidrunid-laimid võib panna kokku.
Ehk siis nii vähe kui võimalik ja nii palju kui vajalik.


description: Kuigi kiusatus võrrelda alkoholi nominaalseid hindu on suur, mõjutab alkoholitarbimist suuremal määral hoopis hinna ja inimeste sissetulekute suhe.

title: Sotsiaalministeerium: alkoholiaktsiisil on tõusuruumi

maintext:
Statistika näitab, et mullu sai Eestis keskmise netopalga eest osta näiteks 60 liitrit viina või ligi 400 liitrit ehk 20 kasti õlut, kirjutab rahvatervise osakonna nõunik Triinu Täht sotsiaalministeeriumi blogis.
Üks oluline nüanss alkoholipoliitikas vajab selgitamist: alkohol olevat justkui hirmus kalliks läinud, et inimesed seda hulgi Lätist muretsemas käivad. Seetõttu polevat aktsiisitõusust kasu tarbimise ega kahjude piiramisel. Tõsiasi on hoopis see, et alkoholi hind on inimeste sissetulekutega üsna ühte jalga käinud ning tarbimise ja tervise seisukohast on see tähtsam kui number hinnasildil.
Eestis on alkoholi kogutarbimine olnud tihedas seoses selle rahalise kättesaadavusega – kui palgad on kasvanud kiiremini kui viina- või õllepudeli hind, on joodud rohkem, sissetulekute langedes hakati ka vähem jooma. Alles viimase kolme aasta jooksul on alkoholi suhtelise kalliduse ja kogutarbimise dünaamika erinev, mida optimistlikemate tõlgenduste kohaselt võiks seletada tasapisi muutuvate hoiakutega.
Alkoholi ostujõu andmete kohaselt avaldub aktsiisipoliitika mõju alles viimaste aastate jooksul ning ka siis on suudetud vaevu ohjeldada alkoholi suhtelist odavnemist. Otsustavalt kallimaks on kraadiga kraam ostja jaoks muutunud vaid majanduskriisi ajal, mil 33 protsendi suurusele aktsiisitõusule sekundeeris inimeste sissetulekute vähenemine ja tooraine hinna hüppeline kasv.
2004. ja 2005. aasta aktsiisitõusud ei avaldanud aga mingit mõju, alkohol läks neil aastail tarbija jaoks isegi suhteliselt odavamaks. Alates 2012. aastast on aktsiisi tõstetud igal aastal ning vähemalt viina rahaline kättesaadavus on püsinud enam-vähem samal tasemel. Seevastu õlle ostuvõime on aktsiisitõusust hoolimata tasapisi ülespoole roninud. Miks see nii on?
Eesti senine aktsiisipoliitika on eelistanud lahjasid alkohoolseid jooke. Näiteks 15-protsendine aktsiisitõus mullu tähendas õllepudeli kohta vaid kahesendist tõusu, samas kui tõus viinapudeli kohta oli 50 senti.
Selline poliitika on toonud kaasa tarbimise muutuse. Õlu on konjunktuuriinstituudi andmeil kõige joodum alkohoolne jook: mullu joodi õllena ära 41 protsenti alkoholist, viinast pärines 25 protsenti kogu Eestis ära joodud absoluutalkoholist.
Paraku on madal aktsiis tähendanud ka seda, et õlu muutub tasapisi odavamaks – aktsiisi osa pudeli hinnas on lihtsalt nii väike, et see ei avalda hinnale suurt mõju. Kui kuupalga eest kättesaadav viinapudelite hulk on püsinud samas suurusjärgus juba 2010. aastast, siis õlut sai 2015. aastal osta kümnendiku võrra enam kui näiteks 2012. aastal.
Vahe on veelgi teravam, kui vaadata madalaimat hinnaklassi. Nii 2013. kui 2014. aastal sai Eesti poodidest odavaima sentiliitri alkoholi kätte 14 eurosendi eest – kaheliitristes plastpudelites kange õllena. Odavaimad viinad võimaldasid sentiliitri absoluutalkoholi soetada üle kolmandiku võrra kõrgema hinna eest – 2013.aastal 22 ja 2014. aastal 23 sendi eest.
Madalaima hinnaklassi jookide hind on oluline seetõttu, et liigtarbijad on oluliselt hinnatundlikumad kui mõõdukad joojad, mistõttu odavaimate jookide hinnal on eriti suur mõju alkoholi põhjustatud tervise- ja sotsiaalsetele kahjudele.
Alkoholipoliitika roheline raamat seab aktsiisipoliitika eesmärgiks, et alkohol ei tohi sissetulekutega võrreldes odavamaks muutuda ning pikemas perspektiivis peaks ta lausa kallinema. See tähendab, et kuniks tõusevad palgad, peab tõusma ka alkoholiaktsiis. Kui tahetakse mõjutada eestlaste kõige jooduma joogi ehk õlle hinda, peab selle aktsiisimäär tõusma tasemeni, kus ta õlle jaehinnale senisest olulisemat mõju avaldama hakkab.


description: Kolm mobiilioperaatorit reastasid esikümne seadmetest, mis on arvuliselt nende klientidel praegu enim kasutuses - see annab kinnitust eestimaalase võrdlemisi kallist maitsest, sest enamjaolt on tipus just Apple'i mudelid.

title: Vaata, millised telefonimudelid on Eestis kõige enam kasutuses

maintext:
Telia meediasuhete juhi Raigo Neudorfi sõnul on viimaste aastate müügitulemuste kohaselt klientide kindel eelistus nutiseade, mille ekraan on suurem kui 4,5 tolli.
«See näitab, et üha enam meediasisu ja meelelahutust eelistatakse tarbida just kaasasoleva nutiseadme ekraanilt. Samal ajal on pidevalt kasvanud soetatud nutiseadme keskmine hind, mis näitab, et aina rohkem hindavad tarbijad seadme hinna ja kvaliteedi suhet,» nentis Neudorf.
Telia statistikast ilmneb, et hetkel kasutatakse nende võrgus enim just Apple'i mudeleid - Apple võtab enda alla lausa esiviisiku ning lisaks leidub esikümnes veel kuueski nende mudel.
Ka Tele2 klientide seas on sarnaselt Teliale praegu enim kasutuses iPhone 5S. «IPhone 5s mudelit kasutab meie võrgus rohkem kui 7500 inimest ja populaarsuselt kolmandale kohale jõudnud iPhone 6 on kasutusel 5800 inimese käes, seega oleme kindlal teel õunariigiks saamise suunas,» ütles Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema.
Seema arvates võib iPhone 5 või 5s-i populaarsuse põhjuseid otsida nii telefoni vastupidavusest kui ka asjaolust, et suur hulk inimesi peavad endiselt väiksemat ekraani praktilisemaks.
«Nutitelefonide töökindluse tõusu ja uute mudelite hinna kasvamisega muutub ka seadmete väljavahetamise tsükkel aegamisi pikemaks. Seni vahetati telefon keskmiselt välja kahe aasta jooksul, nüüd venitatakse uuele mudelile üleminekuga juba veidi kauem,» rääkis ta.
Esikümnes leidub siiski ka nuputelefone, Telial näiteks Nokia 206 ning Tele2-l lausa populaarsuselt teisena Nokia 108 Dual, mille võib leida 6900 nende kliendi taskust.
Elisa tooteturunduse osakonna juht Mailiis Ploomann lisas, et nende klient ostab eelkõige neid seadmeid, mis on mõnda aega juba müügil olnud ning tõestanud oma headust.
«Meie klientide seas on vähem neid, kes kiirustavad kohe pärast uudistoote lansseerimist uut seadet soetama. Pigem eelistatakse mudeleid, mille puhul on näha, et nende tootmist jätkatakse ka järgmistel kvartalitel ning mille hinnatase muutub uute mudelite tulekul soodsamaks ehk tõelisi rahvatooteid,» kirjeldas ta klientide eelistusi.


description: Tark ostab jõulukingid enne, kui kaubamajad inimeste massi alla mattuvad ja suur osa kaubast välja müüdud saab.

title: Laste selle aasta kõige oodatuimad jõulukingid

maintext:
The Guardian uuris ostukeskusi ja e-poode ning reastas 11 selle aasta kõige populaarsemat jõulukinki. Kingid pole kaugeltki mitte odavad.
Hatchimals
Hatchimal. / Jonathan Brady
Toys.ee 83,95 eurot
1a.ee 68,62 eurot
Kaubamajas 99,99 eurot
Muna, millest koorub pärast kallistusi ja hoolitsust välja lind. Lind kasvab koos armastava omanikuga lõpuks täiskasvanud linnuks, kes oskab kõndida, rääkida ja mängida.
Lego Friends Lõbustuspargi karusell
Lego Friends lõbustuspark / Johnatan Brady
Kaubamaja 139,99 eurot
Klotsid.com 113,91 eurot
Lego on ajatu jõulukink. Lego Friends koosneb Naya, Andrea, Emma ja Matthew' seiklustest lõbustuspargis.
Hot Wheels Ultimate Garage
Hot Wheels parkimismaja / Johnatan Brady
Tipatapa.ee 199,00 eurot
Kaubamaja 239,99 eurot
Hot Wheelsi kõige suuremas parkimismajas on kohti 36 mänguautole. Lisaks on veel olemas kaks lifti ja kaldteed, helikopteri maandumispaik. Komplektiga saab kaasa viis mänguautot ja helikopteri.
Snuggles My Dream Puppy
Snuggle mängukoer / Johnatan Brady
Toys.ee 78,99 eurot
Interaktiivne koerake on justkui päris. Ta magab, mängib, näitab oma emotsioone ja teda saab sööta. Lisaks on nad imearmsad. Komplekti kuulub kutsikas ja pudel.
Lego Star Wars Rebel U-Wing Fighter
Lego Star Wars kosmoselaev / Johnatan Brady
Klotsid.com 94,91 eurot
Kaubamaja: 119,99 eurot
Star Warsi fännid saavad astuda impeeriumi vastu lahingusse uue Lego kosmoselaevaga.
Selfie mikrofon
SelfieMic / Johnatan Brady
Ei ole Eestis müügil, kuid saab tellida Amazonist Eestisse: 24,64 eurot
Endlikepi ühte otsa käib telefon ja teises otsas on mikrofon.
Nerf N-Strike Elite Hyperfire
Nerf mängurelv / Johnatan Brady
Ei ole Eestis müügil.
Kuigi Nerfi mängurelvad on väga populaarsed, ei ole ettevõtte uusim mänguasi Eesti poelettidele jõudnud.
PAW Patrol Air Patroller
PAW Patrol mängulennuk / Johnatan Brady
Ei ole Eestis müügil.
PAW Patrol on Suurbritannias populaarsest samanimelisest multikast ajendatud mänguasjade sari.
Shopkins Chef Club Hot Spot Kitchen
Shopkins mänguköök / Johnatan Brady
Ei ole Eestis müügil.
Populaarsesse poetirtsude sarja on lisandunud köögikomplekt.
Thomas and Friends TrackMaster Sky-High Bridge Jump
Thomas & Friends raudtee / Johnatan Brady
Ei ole Eestis müügil.
Kingisaaja saab Toomase rongile ehitada rongiraja, mille üks osa hõlmab hüpet rööbastelt rööbastele. Kui reis on tehtud, aitab helikopter Harold ta taas algusesse tagasi, et sõit saaks uuesti alata.
Speak out
Speak Out / Johnatan Brady
Ei ole Eestis müügil.
Lauamäng, milles osalejad pannakse proovile erinevaid lauseid öeldes. Nipp on selles, et osalejad peavad lauseid ütlema, hoides suus läbipaistvat huulikut, mis ei lase huultel kokku minna.


description: Kui toidul on säilivustähtaeg kirjas, siis tarbeesemetega nii lihtne pole - küll aga muutuvad needki räpaseks või vähem efektiivseks, kui neid regulaarselt välja ei vaheta.

title: Tasub teada: kui kaua kestab tarbeesemete "kõlblik kuni"

maintext:
News.com.au reastab mõned soovitused, millal oleks viimane aeg välja vahetada oma juuksehari, sussid, parfüüm, nõudepesušvamm ja muud tarvikud.
Juuksehari – kuus kuud kuni üks aasta. Lisaks tasub seda puhastada vähemalt korra aastas. Kui sa harja aegajalt välja ei vaheta, riskid sellega, et ajapikku hakkab peanahk sügelema või punetama ning juuksed muutuvad rasvaseks. Kui umbes kümnendik harja- või kammipiidest on otsast kulunud või katkised, tuleks hari uue vastu vahetada.
Lapse lutt – kuni viis nädalat. Lutti tuleks vahetada vastavalt sellele, kui tihti on see kasutuses. Kuna lutt praguneb üsna kergelt, võivad sinna pisikud sattuda.
Nõudepesušvamm – kaks nädalat. Juhul kui sa ei soovi, et sellel hakkaks levima hallitus, pead švammi regulaarselt vahetama. Alternatiivina võib ka seda leotada keevas vees, mis tapab kõik bakterid.
Sussid – pool aastat. Ka siin kehtib reegel, et mida kauem susse kannad, seda suurem tõenäosus on seeninfektsiooni tekkeks. Ära unusta susse ka aegajalt pesta.
Padi – kaks-kolm aastat. Ajapikku hakkavad padjas levima tolmulestad. Samuti hakkab vormist ära vajunud padi tekitama kaelavalu. Seetõttu tasub iga paari aasta järel investeerida uude patja.
Rinnahoidja – üks-kaks aastat. Selle aja möödudes kaotab rinnahoidja oma kuju ja elastsuse ning võib ka muutuda lihtsalt ebamugavaks.
Tossud – üks aasta. Rusikareegel on see, et tossud peavad vastu 400-500 kilomeetrit. Kui oled selle maa läbinud, hakkavad tossud oma vormi kaotama. Ärakantud jalanõudega avaldad suuremat survet liigestele ning riskid vigastustega.
Hambahari – kolm kuud. Selle aja möödudes hakkavad hambaharja harjased pulstuma, muutudes ebamugavaks ja karedaks. Samuti tasub hambahari välja vahetada uue vastu ka pärast haiguse põdemist – vastasel juhul riskid uuesti haigeks jäämisega.
Desinfitseerimisvahendid – kolm kuud. Seejärel nende funktsioon muutub lihtsalt lahjemaks.
Maitseained – kuus kuud. Ka vürtsid kaotavad ajapikku oma maitse ja lõhna, mis muudab nad kasutuks.
Parfüüm - kaks-kolm aastat. Kui hoiad parfüümipudelit avatuna, säilib see maksimaalselt kaks aastat. Kauemaks ja kvaliteetsemaks säilimiseks hoia kork või kaas kindlalt peal – nii võid pikendada parfüümi eluiga veel aasta jagu.
Käterätik – üks kuni kolm aastat. See on maksimaalne aeg, kuid paha ei tee seda ka sagedamini vahetada. Märjad rätikud levitavad baktereid ning ka nende regulaarne pesemine ei aita seda vältida.
Sääsetõrjevahend – kaks aastat. See on efektiivne vaid kuni kaks aastat, mistõttu tasub ära visata ka poolik pudel, mida kasutad juba mitmendat suve.


description: Alates suvest tegutseb Jõgeval  Elika Koogikoda. Selle perenaine on Elika Kiis, kes on seni pidanud nii mõneski asutuses klienditeenindaja ametit ja nüüd viimaks oma kutsumuse kondiitrina leidnud.

title: Pangapreili leidis magusa ameti

maintext:
Väike ruum on värskelt remonditud, seinad on saanud kena aprikoosivärvi ja põhjapoolsed aknad kõrgel lae all annavad palju pehmet valgust, just nii nagu peenemaks kunstitööks tarvis, kirjutab Vooremaa. Köök on sisustatud uue roostevaba mööbliga, ja nurgas uhke kombiahi, mis lubab küpsetada korraga kuni kuus suurt pannitäit tordipõhja või piparkooke.
Sündinud ja koolis käinud on Elika Jõgeval. Ka esimene töökoht oli siin. Elika tädi oli kondiiter ja nii sattus tüdruk juba kooliajal tema juurde ametisse. Esialgu pigem kööki abitööliseks. Taigna ja koogipõhjade juurde alguses ei pääsenudki.
Kohe kodus kõiki tarkusi kasutada ei saanud, sest siis ei olnud majapidamises niisugust pliiti, millele oleks hea küpsetusahi ka olnud. «Muidugi ma tundsin sellest puudust. Üks esimesi asju, mis enda iseseisvasse majapidamisse sai muretsetud, oli korralik pliit,» lisab ta.
Aga esimene päristöökoht oli tanklas klienditeenindajana, hiljem on Elika töötanud ka tellerina pangas.
Kui tema kolmas tütar oli pisike ja ema lapsega kodus, hakkas Elika kodus torte ka teistele tegema. Ta vormistas end veterinaar- ja toiduametis kodus toidu käitlejaks.
«Nõuded selleks ei olnud väga ranged,» nendib nüüd, olles just sisustanud kõigile VTA normidele vastava pagaritöökoja. Kõik on detailideni läbi mõeldud, mööbel pärineb tööstuslikke kööke valmistavalt firmalt ja kõike sai vastavalt oma vajadustele ja normidele sättida. Niisuguse köögi sisustamisel mõõdetakse täpselt välja toiduainete ja valmistoodangu teekond. Ja kui kõik on õigesti tehtud, siis nii see tegelikult toimibki.
Tordid päris toiduainetest
Oma konkurentideks peab Elika ikka ainult teisi kohalikke tordimeistreid. «Erinevalt suurtööstustest teen mina torte päris toiduainetest – munadest, kohupiimast vahukoorest jahust – minu koogi sees jahuparandajaid pole. Ja neid lisandeid, mis eestikeelsest nimest ilma, ka ei leia.»
Veel üks kummaline asjaolu. Suur suhkrusisaldus, mis tundub suurtööstuste magustoitude puhul olevat justkui müügiargument omaette, toob elikasugustele väikeettevõtjatele kliente juurde. «Mulle on öeldud, et just see on tore, et ma suhkruga ei liialda.»
Nii ilus kui maitsev
Koogikaunistamine vaimustab siianiunis välja nägema. «Esimene kursus, kuhu ma läksin, oli tordikaunistamise kursus,» muigab Elika. «Vist biskviitpõhja ei olnud enne teinudki.» Aga tordipõhja tegemine on siiski selline asi, mida peab ise katsetamise teel õppima. Nüüd, oma koogikojas, küpsetab Elika peamiselt klassikalisest biskviit-, mure- ja pärmitaignast.
Ja koogikaunistamine on tema suur vaimustus siiani. See on tõsine näputöö. Hästi tuntud materjalid kaasajal on suhkrumass ja martsipan. Neist voolib Elika hea meelega kujukesi. Loomulikult on enamik neist lastepärased, sest just laste tortide peal on kujukesed popid. Eriti peenetundelised vanemad arvestavad tordi peale kujukesi tellides ka väikeste sööjate arvuga, et keegi ilma ei peaks jääma.


description: Uuringufirma InterNations küsitles 14 000 inimest, et nad hindaksid oma uut elukohta turvalisuse, tervishoiu, õnnetunde, transpordi ja vabaaja veetmise võimaluste põhjal.

title: 18 riiki, kus kodumaalt lahkunutel on parim elada

maintext:
Tulemuste järgi anti igale riigile teatud arv punkte, parimad riigid tõi uuringust välja Business Insider.
18. Ecuador – väike Lõuna-Ameerika riik, kus kõige rohkem punkte andsid inimesed oma õnnetunde eest.
17. Luksemburg – tuntud kui finantsi ja pankurite riik. Selles uuringus sai riik aga kõige rohkem punkte turvalisuse eest.
16. Austraalia – see on populaarne koht eurooplastele, kes otsivad paremat elu. Oma parimad punktid sai Austraalia vabaaja veetmise võimaluste eest.
15. Prantsusmaa – majanduslikult euroopa kolmandas riigis elajatele meeldib enim sealne tervishoiusüsteem.
14. Portugal – paljude eurooplaste jaoks on see populaarne puhkuse sihtkoht. Aga Portugal on hinnatud ka uut elukohta otsivate inimeste seas, sest seal on mitmeid häid vabaaja veetmise viise.
13. Uus-Meremaa – nagu Austraalia, on sealgi palju uut algust otsivaid inimesi. Kõrgeimad punktid sai see riik aga inimeste isikliku õnnetunde lahtris.
12. Kanada – kuigi turvalisuse eest sai Kanada neljanda koha, ei piisanud sellest, et mahtuda kümne parima riigi hulka.
11. Lõuna-Korea – see paik ei tundu just koht, kuhu inimesed läheksid uut elu otsima, aga need, kes seda on teinud naudivad kvaliteetset elu ja tunnistavad, et seal on väga head transpordi ja reisivõimalused.
10. Šveits – poliitiliselt neutraalne ja iseseisev. See riik saab pea alati erinevates uuringutes kõrgeid punkte oma elutingimuste eest, ka seekord pole teisiti. Suurim skoor saadi reisimise ja transpordi vallas.
9. Saksamaa – Euroopa majanduskeskus. Saksamaa pealinn Berliin meelitab eriti kohale noori inglasi. Oma kõrgeimad punktid sai see riik tervishoiu eest.
8. Singapur – väike linnriik on kuulus on finantskeskuskliku olemuse poolest, aga see on ka koduks paljudele oma kodumaalt lahkunutele. Immigrandid elavad seal maal aga hästi, sest Singapur sai esikoha just transpordi ja reisimisvõimaluste poolest.
7. Tšehhi – järgmine koht, mis ei tundu ehk kõige ilmselgem, aga oma kõrged punktid said nad just reisimise ja transpordi vallas.
6. Malta – parimate vabaaja veetmise võimalustega on see Vahemere saar Euroopa arvestuses kolmas.
5. Costa Rica – vihmametsaga kaetud väikeriik Kesk-Ameerikas on elukoha vahetajatele paradiis, sest sai isikliku õnnetunde kategoorias esimese koha.
4. Hispaania – ilusad rannad, soe ilm, ja rahulik elutempo muudavad selle riigi uutele inimestele meelepäraseks sihtkohaks. Parimad punktid sai Hispaania vabaaja veetmise võimaluste eest, milles jäi teiseks.
3. Jaapan – üks suurima majandusega riike on ühtlasi ka hea koht uut elukohta otsivatele inimestele, sest seal on turvaline ja head tervishoiu- ning transpordivõimalused.
2. Austria – see väike Kesk-Euroopa riik sai parimad punktid tervishoiu vallas.
1. Taiwan – selles riigis on uuringu järgi parim elada, sest sai kõrgeid punkte igas kategoorias, kõige kõrgema, teise koha, sai Taiwan aga tervishoiu eest.


description: Andmekaitse inspektsiooni poole on viimasel ajal pöördunud metsaomanikud, kes on mures oma kontaktandmete konfidentsiaalsuse pärast.

title: Metsaomanikke kimbutavad agressiivsed õhtused helistajad

maintext:
Nimelt kimbutavad metsaomanikke agressiivsed õhtused helistajad, kes püüavad omanikke survestada oma metsa maha müüma. Andmekaitse inspektsiooni avalike suhete nõuniku Maire Iro sõnul ei ole tegemist juhuslikult valitud numbritega – helistajale on tavaliselt teada nii metsaomaniku nimi kui ka info talle kuuluva metsa kohta.
Agressiivsete kõnedega kimpus olevad metsaomanikud on oma pöördumistes välja toonud, et äriettevõtetel ei tohiks olla võimalik müügitegevuse eesmärgil neid andmeid saada ega kasutada. Selline tegevus loob ebaterve konkurentsieelise ning metsaomanike kontaktandmed peaks olema kaitstud.
Kuidas on metsaomanike kontaktandmed pakkujatele teatavaks saanud? «Alati ei pruugi olla tegemist õiguserikkumisega – kui metsa omanik on helistajale teada, võib ta sageli leida telefoninumbri avalikest allikatest, näiteks otsingumootorit kasutades,» ütles Iro. Ka juhusliku numbri valimisega tehtud müügikõnesid ei saa seaduse mõttes keelata. Kui aga helistaja teab detailselt infot, mida avalikest allikatest ei leia, tekib kahtlus, et andmed ei ole saadud päris seaduslikul teel.
«Soovitame selliste kõnede saajatel helistajalt alati järele pärida, kellega on tegemist ning kust andmed pärinevad. Võimaluse korral tuleks vastust küsida ka kirjalikult, näiteks e-posti teel,» lisas ta. Kui selget vastust ei tule või tundub, et helistaja vassib andmete päritolu kohta, tasub helistaja telefoninumber ja väidetav nimi ning ettevõte kirja panna ja Andmekaitse inspektsioonile teada anda. Seejärel saab inspektsioon kontrollida, kas tegemist võib tõepoolest olla infolekkega.


description: Alles see oli, kui jagamismajandus sai uueks paljutõotavaks mõisteks, millest sõltub paljude helge tulevik. Arter uuris, kuidas jagamismajandajail on Eestis läinud.

title: Moodne aeg: näete, mis mul on jagada!


authors:
Eleen Laasner
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Eesti algklassiõpilaste ranitsad on enamasti raskemad kui seaduses lubatud, selgus Eesti Õpilasesinduste liidu eestvedamisel oktoobri keskel korraldatud kaalumiste käigus.

title: Iga teine ranits kaalub lubatust rohkem

maintext:
Sel aastal kaaluti kokku 1621 ranitsat, millest üle 60 protsendi kaalusid rohkem kui seaduses kirjas. Selle aasta keskmise koolikoti raskus oli aga 3,56 kilogrammi. Õppematerjalide keskmine kaal oli 2.7 kilogrammi ning tühja koti raskus jäi poole kuni pooleteise kilo vahemikku.
Kõige parem olukord on 1. klasside seas, kus keskmise ranitsa raskus on 2,85 kilogrammi ning jääb normi piiridesse. 35 protsenti ranitsatest kaaluvad lubatust rohkem.
Seevastu 2. klasside õpilaste koolikottide keskmine oli pisut üle lubatu - 3,28 kilogrammi ning üle poole kaalutud kottidest ehk 54 protsenti ei jäänud normi piiri.
3. klasside keskmine ranits kaalus 3,76 kilogrammi ja 77 protsenti kottidest ei olnud lubatud raskuses. Kõige kriitilisem olukord on aga 4. klassides, kus 82 protsenti ranitsatest ületas seadusest tuleneva lubatud raskuse. 4. klassi õpilase keskmine koolikott kaalub 4.6 kilogrammi, mis ületab normi 1,1 kilogrammiga.
«Selle aasta koolikottide kaalumiste tulemusi vaadates pole kahjuks midagi positiivset ning olukord ei ole endiselt kiita. Küll aga on rõõmustav see, et ühendust võtsid paljud lapsevanemad, keda teema puudutas ning kellele meie ettevõtmine korda läks ja kes omal käel ranitsate kaalumisi koolides läbi viisid,» ütles Õpilasliidu avaliku poliitika juht Dauri Paškovski.


authors:
Maiken Mägi
Panther Media Scanpix

description: Sageli arvatakse ekslikult, et restoranis või kohvikus töötamine on suur rist ja viletsus – pikad tööpäevad, kapriissed kliendid ja nägelevad kolleegid.

title: Kelnerid murravad müüte: hea kelner ei jää tööta ega virele vaesuses

maintext:
Timo Kübar ja Andre Lätte kirjutavad teeninduskvaliteet.ee lehel, et tegelikult on kelneritööl palju võlusid, plusse ja tugevusi.
Rutiin puudub
Kelneriametis on üks mis kindel – rutiin puudub täielikult. Jah, tööpäevades korduvad teatud tegevused, kuid iga päev on ikkagi erinev. Kliendid koos oma soovidega vahelduvad ja see muudab iga hetke uueks. See aga tähendab, et organiseerimisvõime, kiirelt reageerimine, skeemitamine ja oskus probleeme loovalt lahendada on äärmiselt olulised. Väljakutseid tuleb kelneritöös tihti ette. Näiteks ilmub neljane reserveering kohale kuuekesi või hoopis 30 minutit varem ning olukorra peab kiirelt lahendama kelner.
Arenguvõimalus
Kelnerina töötades on võimalik palju areneda, sest amet sisaldab endas mitmeid lisadetaile ja pisinüansse. Variant on olla suurepärane saalitöötaja, klientidega suhtleja ja teenindaja, kuid eriti hinnatud on kelnerid, kes on spetsialistid ka baaris ja lausa köögis kokana.
Osates lisaks kelneriametile ka sommeljee, barista või baarmeni tööülesandeid, on kelner oluliselt väärtuslikum. Pidev edasiareng ja võimalus õppida hoiab töö huvitava ning põnevana.
Palju uusi kontakte
Kasulikke kontakte saab tööl olles iga päev. Mõned neist on küll sellised, mida ei lähe kunagi elus vaja, kuid pole harv olukord, mil mõnelt kliendilt saadud visiitkaart võib osutuda väga väärtuslikuks. Lisaks kasulikele kontaktidele kujundavad teenindatavad inimesed ka kelneri maailmapilti. Nad näevad, milline on nende suhtumine, hoiak ja suhtlemisstiil ning sellele tuginedes kujuneb tahes-tahtmata ka enda maailmavaade.
Töötuks jäämine on võimatu
Pädev ja hea kelner töötuks ei jää. Tavaliselt ei vaheta suurepärased kelnerid eriti sageli töökohti, seda teevad pigem noored ja uustulnukad. Väärikad kelnerid hindavad lisaks rahanumbrile ka keskkonda, ülemuste suhtumist, meeskonna läbisaamist ja ettevõtte pakutavaid hüvesid. Kui kelner peakski töökohta vahetama, siis Eesti väiksust arvestades teavad sellest teised restoraniomanikud kiirelt ning teevad talle magusaid pakkumisi.
Kõrged viisakusnormid
Restoranis teenindades on etikett, viisakusreeglid ja eetikanormid tähtsal kohal. Hea kelner tunneb viisakusnorme, kasutab neid aktiivselt ja õigel hetkel. Need teadmised ja harjumused mõjutavad olulisel määral ka nende olekut väljaspool restorani.
Kliendid on erinevad, kuid kogemustele tuginedes oskab kelner kõigiga viisakalt suhelda. Nad saavad aru, kuidas peaks asju selgitama, mis töötab, mis mitte ja kuidas reageerida. Standardid tõusevad, enesekontroll suureneb, väärtushinnangud loksuvad paika.
Meeskonnatöö ja juhtimise õppimine
Töö toitlustusasutuses on tugev meeskonnamäng. Hea tiimiga, kus ülesanded on ära jaotatud, saab iga liige tunda sooritusrõõmu, vastutades teatud valdkonna ja tööde eest. See on võimalus õppida juhtimist, vastutust, ajaplaneerimist ja organiseerimisvõimet.
Mida paremini on meeskonnas tööd jaotatud, seda rohkem on igal liikmel teada tema roll, vastutusala ja panus edukaks toimimiseks. Nii tõuseb motivatsioon, sest iga meeskonnaliige tunneb, et on panustanud sujuvaks koostööks. Tugevat tiimi väärtustatakse sageli kõrgemini kui palganumbrit. See on oluline komponent kelneritöös.
Emotsioonide kontroll
Lihtsad kliendid on viisakad ja vastutulelikud, kuid palju on ka väljakutsuvaid inimesi. Lisaks on ootamatuid situatsioone nii laudades kui ka telefoni teel. Kuidas reageerida, probleeme lahendada, oma vahel keema minevaid tundeid kontrollida? Kelneritöö annab hea kogemuse ja elukooli, kuidas end vaos hoida, distsiplineerida ja mitte teiste tunnetega kaasa minna. Täiskasvanulik konkreetsus, sõbralikkus ja vaoshoitus teevad tavalisest kelnerist suurepärase.
Rohkelt valdkonnasisest kasvuvõimalust
Enamik restoranikülastajaid ei teagi, kuid paljud restoraniomanikud on alustanud kelnerina. Oluline on aga tõsiasi, et mitmed kelnerina alustanud inimesed tõusevad karjääriredelil, jõudes välja restoraniomaniku või -juhataja staatusesse. Mitmed loovad hoopis oma restorani.
Erialased koolitused, võistlused, konkursid ja väljakutsed annavad arenguks palju motivatsiooni. Omanikud ja juhid, kes on näinud restoranitöö telgitaguseid, mõistavad töö olemust palju paremini. Nii osatakse luua meeldiv ja toetav õhustik mõlemale – külastajatele ja meeskonnale. Omanikud, kes pole valdkonnast välja kasvanud, seda sageli teha ei oska. See peegeldub koheselt ka restorani töökorralduses – kas on tugevad kelnerid ja hea teenindus, kuid kehv toit või vastupidi.
Inimeste tundma õppimine
Kelnerina näeb igasuguseid inimesi. Ajapikku tekib arusaam, kuidas üks või teine rahvus, vanus või sugu käitub, mida eelistab ja kelnerilt eeldab. Inimeste tunnetamine vajab empaatiat ning põnev on iga inimese või grupi puhul analüüsida, kuidas neile läheneda tuleb, mis viisakusnorme nad eelistavad ja mil viisil neid teenindada, et positiivne elamus jätta.
Inimeste tundma õppimine, empaatiavõime ja asjadele teise nurga alt vaatamine on nüansid, mida sageli kelneritöö juures ei hinnata. Need on aga olulised, sest mõjutavad elu ka väljaspool tööd.
Sõpruskond kaastöötajatest
Kogu ettevõttega tehakse erinevaid ühisüritusi, osaletakse koolitustel ja suheldakse ka väljaspool tööd. Kolleegidest võivad saada sõbrad, kes toetavad, aitavad ja annavad igapäevaselt nõu. Kaastöötajate näol saab inimene endale uue seltskonna, kus viibida ja kellega koos areneda.
Korralik palk
Üldlevinud on arvamus, et kelneritel on madal palk. Kui aga oled särav, pakud klientidele unustamatut kogemust ja personaalset lähenemist, arendad oma oskusi ja tõstad taset, on võimalik ka palganumber saada väga arvestatavaks. Küll on kõik subjektiivne ja mis ühele kõrge, võib teisele madal tunduda, kuid vaesuses ükski hea kelner küll ei virele.
Palgakomponentide sisse kuuluvad ka jootraha, koolitusvõimalused, inimestega suhtlemise võimalus, arengupotentsiaal ja motivatsioon. Võimalus proovida erinevaid toite ja maitseid ning jookide degustatsioone, saada teada, mida mujal maailmas valmistatakse ja kuidas need maitsevad. Rääkimata positiivsest tagasisidest, rahulolust ja klientide kiitusest.


authors:
Maria Reinik
Mari Luud

description: Alates eelmisest nädalast on võimalik oma kasutatud väike kodutehnikat viia erinevatesse poodidesse. Vaata kaardilt, millised ostukeskused su vana röstri või triikraua vastu võtavad.

title: Vaata, kuhu võid viia oma kasutatud röstri või triikraua


authors:
Maria Reinik
Kristjan Teedema

description: Proovisime kahte Juubeli tordipulbrit, aastakümneid tuntud Vilma ja hiljuti poodi jõudnud Tartu Milli oma. Saialille pagariäris tainaks segatud ja valmis küpsetatud tordipõhjasid mekkisid pagariäri kunded, kellele maitses rohkem Vilma tordipublbrist tehtu.

title: Tordipulber tordipulbri vastu


description: Töötukassa sõlmis raamlepingud eesti keele koolituste korraldamiseks kaheksa erineva koolitajaga üle Eesti ning eesti keele õpetamiseks on kavas kulutada enam kui viis miljonit.

title: Riik kulutab miljoneid töötutele eesti keele õpetamiseks

maintext:
Lepingud sõlmiti parima pakkumuse teinud koolitusettevõtetega kolmeks aastaks ja kolme aasta jooksul on kavas koolitada maksimaalselt 3640 inimest (313 koolitusgruppi). Koolitused toimuvad pea kõigis maakondades (v.a Saaremaa, Hiiumaa ja Võrumaa). Sõlmitud raamlepingute eeldatav maksumus on 5,5 miljonit eurot.
Töötukassa juhatuse esimehe Meelis Paaveli sõnul on see siiani mahukaim eesti keele koolituse hange, mis Eestis on tehtud. Seejuures on kavandatud üle 1300 koolituskoha Ida-Virumaale. «Loodame, et kvaliteetse keelekoolituse läbinud tööotsijatele avanevad paremad võimalused tööturul,» lisas Paavel.
Koolituse pearõhk on tööotsijate eesti keele oskuse arendamisel ning eesti keele tasemeeksamiks (keeleoskustase A2, B1, B2) ettevalmistamisel. Lepingu raames võib lisaks tellida eesti keele koolitust, mis aitab koolitatavatel arendada oma erialase eesti keele oskusi või valmistuda konkreetse eriala kutseeksami sooritamiseks eesti keeles.
Töötukassa kaudu on 2014. ja 2015. aastal alustanud eesti keele koolitustel osalemist vastavalt 1052 ja 1443 inimest.
Lisaks pakub töötukassa jätkuvalt suuremas mahus ja paindlikel tingimustel eesti keele koolitusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) toel nendele, kes on töö kaotanud Ida-Virumaa suurkoondamiste käigus 01.08.2015-01.05.2016 ettevõtetest AS Eesti Energia, AS Nitrofert või AS Viru Keemia Grupp või nende tütarettevõtetest. Eesti keele koolitusel saavad osaleda nii töötud kui ka töötavad inimesed ning järjest on võimalik osaleda mitmel erineva keeleoskustaseme kursusel.
Töötukassa soovitab oma kodulehel tutvuda võimalustega õppida eesti keelt iseseisvalt Keeleklikk.ee vahendusel. «Keeleklikk» on eesti keele e-kursus algajatele vene ja inglise keele baasil (keeleoskustase 0-A2). E-kursus sobib nii iseõppijatele kui ka neile, kes käivad keelekursustel.
Koolitused on teenuste osakonna juhataja asetäitja Karin Andre sõnul töötukassa klientidele tasuta. «Tänase seisuga on meil eesti keele koolitusele suunamise ootel 350 inimest,» sõnas ta.
Tasub teada - mida tähendavad keeletasemed
A2
• Mõistab lühikesi lihtsa sisuga tekste, mis on kirjutatud igapäevases üldkeeles või mis on seotud õppija tööga.
• Oskab lühidalt ja lihtsalt kirjeldada sündmusi ja toiminguid.
• Oskab kirjeldada kavatsusi ja kokkuleppeid.
• Oskab kirjeldada oma perekonda, elutingimusi, õpinguid, praegust ja eelmist tööd.
• Oskab kirjeldada varasemaid tegevusi ja isiklikke kogemusi.
• Oskab keelt piisavalt, et tulla suurema pingutuseta toime igapäevasuhtluses.
• Mõistab üldjuhul selget kirjakeelset juttu tuttaval teemal.
• Suudab tabada teleuudiste põhisisu kui pilt kommentaare toetab.
B1
Mõistab lihtsaid tekste kui teema kuulub tema huvivaldkonda.
• Oskab leida ja mõista teavet igapäevatekstides.
• Mõistab üldist arutluskäiku tekstis, kuid ei pruugi aru saada üksikasjadest.
• Oskab kirjutada lühikesi ettekandeid.
• Oskab kirjeldada ootamatute sündmuste olulisemaid üksikasju.
• Oskab kirjeldada unistusi, soove, püüdlusi.
• Oskab kirjeldada raamatu või filmi sisu ja oma muljeid.
• Oskab lühidalt põhjendada ja selgitada arvamusi, kavatsusi ja toiminguid.
• Oskab konteksti põhjal tabada juhuslike tundmatute sõnade tähendust ja saab aru lausete mõttest kui teema on tuttav.
• Suudab jälgida pikema mõttevahetuse põhipunkte eeldusel, et kõneldakse üldkeeles ja hääldus on selge.
• Mõistab lihtsas sõnastuses faktiteavet igapäevaelu või tööga seotud teemadel.
• Suudab jälgida loengut vm esinemist oma valdkonnas, kui teema on tuttav, esitus lihtne ja ülesehitus selge.
• Mõistab enamiku salvestatud või ringhäälingus leviva materjali sisu, kui teema on tuttav, jutt suhteliselt aeglane ja selge.
• Suudab jälgida paljusid filme, kus pilt ja tegevus kannavad süžeed ning kus sündmustik on lihtne ja selge.
B2
Mõistab erialaartikleid, ka väljaspool oma asjatundmust, kui tal on võimalik oma terminitõlgenduste kinnituseks kasutada sõnaraamatut.
• Loeb paljusid tekste üsna vabalt, kohandades lugemise viisi ja kiirust sõltuvalt tekstist ja lugemise eesmärgist.
• Mõistab kaasaaegseid probleemartikleid ja ülevaateid, kus autorid väljendavad lahknevaid hoiakuid ja eriarvamusi.
• Suudab analüüsida eri allikatest pärit infot ja arutluskäike.
• Oskab järjestikku esitada läbimõeldud põhjendusi.
• On võimeline tegema oletusi põhjuste, tagajärgede ja hüpoteetiliste olukordade kohta.
• Suudab jälgida keeruka arutluskäigu ja keelekasutusega loengute, aruannete jms põhisisu.
• Mõistab enamikke teleuudiseid jm päevakajalisi saateid, sealhulgas dokumentaalsaateid ja –filme ning suuremat osa muid filme, otseintervjuusid, vestlussaateid, telelavastusi vm, mis on üldkeelsed.


description: Levinud on arvamus, et tervislik toitumine on kallis ning mõneti ehk ongi nii. Toidukorvi maksumus sõltub ju sellest, kas ostad kasvõi soodsamaid puu- ja juurvilju või panustad mahetoidule.

title: Tasub teada: millal toidult säästa ja millal rohkem kulutada

maintext:
EHow reastas toiduaineid, millele tasub teadlikul tarbijal mõnevõrra rohkem kulutada ning need toidud, mida on ka soodsa hinnaklassi juures väga aktsepteeritav tarbida.
Kuluta: pestitsiididest priid puu- ja juurviljad. Orgaanilise toidu eelistamine pole kahtlemata soodsaim valik, kuid mõningate puu- ja juurviljade puhul tuleb see kasuks. Põllumajanduses kasutatavaid pestitsiide on seotud mitmete hormoonihäirete ja vähi tekkega. Nendega enim saastunud viljadeks on enamasti õunad, lehtkapsas, viinamarjad, maasikad, seller, spinat, kirsstomatid, erinevad piprad, kartulid, virsikud ja nektariinid. Seega kui vähegi võimalik, tuleks neid vilju eelistada orgaanilisena.
Säästa: muud puu- ja juurviljad, mis sellesse nimekirja ei kuulu. Vähim saastunuks peetakse seevastu avokaadot, ananassi, sparglit, mangot ja kapsast, mistõttu võib julgelt toidukorvi laduda ka need soodsaima hinnaga viljad. Ka külmutatud puu- ja juurviljad ning marjad on sama toitainerikkad kui värsked. Kui soovid osta konserveeritud vilju, siis eelista pigem neid, kuhu pole lisatud soola ning mis pole vee asemel siirupis.
Kuluta: täisväärtuslik liha. See on juba nagunii üks kallimaid tooteid ostukorvis, kuid kahtlemata on poolfabrikaat lihatoodetest parem orgaaniline kvaliteetliha. Selles on vähem küllastumata rasvhappeid ning ning loomale, kellelt liha pärineb, pole süstitud hormoone ega antibiootikume.
Säästa: piimatooted. Mahepiim ei pruugi sugugi alati olla parem kui tavaline kilepiim. Uuringutes on leitud, et nende vahel on toitainete ja vitamiinide osas väga väiksed erinevused. Kui soovid siiski mahepiima osta, siis tee kindlaks, et see pärineb lehmadelt, kes söövad mahesööta.
Kuluta: täistera pagaritooted. Odavaim versioon on mõnikümmen senti maksev valge sai, mille toiteväärtus pole suurem asi. See tõstab kiirelt veresuhkru taset ning sama kiirelt läheb ka kõht varsti tühjaks. Kuluta leivale-saiale veidi enam, eelistades vitamiini- ja kiudainerikast täisteratoodet. Paha mõte pole ka süveneda selle toitumisalasesse teabesse, sest iga täisteraleib ei ole siiski suuremas osas valmistatud täisterast.
Kuluta/säästa: kuivained ja muud teraviljatooted. Kappidesse tasub tegelikult koguda nii tavalisi, soodsamaid kuivaineid ja teraviljatooteid kui ka vahelduseks mõned pakid kallimat kraami. Viimasega ei tasu üle pingutada, et rahakotilgi kergem oleks. Näiteks kaerahelbed on soodsad ning säilivad kaua. Läätsed ja oad pole samuti kallid, kuid on head valguallikad, mida mõned korrad nädalas tarbida. Kinoa ja pruuni riisi puhul piisab samuti söömisest paar korda nädalas, et selle all ei kannataks maitse, kvaliteet ega ka rahakott.
Kuluta: mahemunad. Munades on niigi valku, ohtralt vitamiine ja mineraale, kuid kallimates mahemunades sisaldub veelgi enam omega-3-rasvhappeid. Need aitavad vältida kroonilisi haigusi ning parandavad südame-veresoonkonna tervist. Kui võimalik, tasub soetada neid mune.


description: Pakiveokuller DPD avab novembrist oma pakiautomaatide võrgustiku, lisades konkurentsi tihedale turule, kus tegutsevad kõrvuti juba Itella SmartPOST ja Omniva.

title: Pakiautomaatide turule siseneb uus tegija

maintext:
Nüüd on võimalik kuni 20-kilogrammine pakk e-poodidest DPD pakipoodidesse tellida ühe euroga. DPD esindaja sõnul on see vastutulek ka e-poodnikele, kes on kaotanud võimaluse soodsalt Eesti Posti maksikirja kasutada.
Lugeja küsib: miks Omniva ei pikenda pakiautomaadis oleva saadetise hoiutähtaega?
«Asi selles, et hoiuajad on lühikesed. Maakohtades aga postkontorid likvideeritud ja ei saa ju sageli maakolkast käia linna. Itella Smartpost näiteks vajadusel pikendab tähtaegu. On siis Omnival raske süsteemi muuta, et kasvõi 2-3 päeva pikendust teha? Muudatusi tuleb vaid teha tarkvaras, mitte pakimasinates. Miks Omniva ei pikenda pakiautomaadis olevate saadetiste hoiustamise tähtaega?» küsib murelik lugeja.


authors:
Maiken Mägi
Kalle Bussid Oü

description: Kuressaare ja pealinna vahel sõitvate bussifirmade pingeline konkurents on tekitanud olukorra, kus ettevõtted sooritavad «tiigrihüppe 22. sajandisse».

title: Tihe konkurents Kuressaare-Tallinna liinil sunnib bussifirmasid pingutama

maintext:
Saaremaa ettevõtetest teenindavad pealinna liini Kalle Bussid OÜ, Sareta AS ja Sarbuss AS, kirjutab Meie Maa. Kolmele firmale pakuvad konkurentsi mandri suured reisijateveoga tegelevad ettevõtted, mistõttu püüavad kohalikud anda endast parima.
Meie Maale teadaolevalt on nii Sarbuss AS-il kui Kalle Bussid OÜ-l kavas masinaparki täiendada, kuid viimase juhatuse liige ja bussijuht Kalle Aus teab, et konkurentsis püsimiseks uutest sõidukitest üksi ei piisa. Näiteks eeldavad inimesed, et kõigis bussides oleks töötav WiFi ning tahvelarvuti laenutus või monitorid filmivalikuga.
Aus hoiab kulusid maas ja on üks firma kahest bussijuhist. Ettevõtte juhina teab ta hästi, et konkurentsis püsimise nimel tulebki tänapäeval kõvasti pingutada.
Samuti on konkurents sundinud kalkuleerima reisija sooduspileti nii madalaks kui võimalik, Tallinnasse vaid 10 eurot.
«Suvisel perioodil teenib kenasti, talv on enamasti ellujäämiskursus. Meie kulud on ju suuremad kui mandri liinidel. Lisaks kütusele, hooldusele ja juhi palgale tuleb tasuda ka bussi üleveo eest. Lisaks peab vedaja iga reisijapileti pealt maksma praamisõidu eest euro ja viiskümmend senti. Ainult sügava puudega inimestele tehakse mööndus,» selgitas Aus.
Ta lisas, et kui mandri liinidelt samuti iga reisija pealt 1,5 eurot makstaks, siis võiks rääkida võrdsetest konkurentsitingimustest. «Suured firmad tulevad jõuliselt peale, aga nemad saavad oma kulusid mandril optimeerida,» märkis Aus.


description: Kaheksatunnised balletikursused algajatele? Aga mitte lastele, hoopis naistele?! Otsustan end proovile panna ja stuudio Tasapisitasakaal korraldatavast kursusest osa saada.

title: Ballett, see kuninglik tants...


authors:
Maiken Mägi
Sander Ilvest
Veel Autoreid
Vähem Autoreid

description: Talv tuleb paljudele alati äkitselt, millest annab tunnistust see, et poodides kasvab esimese lume korral hüppeliselt talvekaupade müük. Kahtlemata on üheks populaarseks kaubaks lumelabidad, milleta üks majaomanik hakkama ei saa.

title: "Mehed ei nuta": Peep Pahv testib lumelabidaid

maintext:
Lumelabida valiku puhul mängib suuresti rolli see, milline on tarbija vajadus - kas lumest on vaja puhtaks rookida terve kodumaja hoov või vaid garaaži ümbrus. Viimase puhul aitab väiksem labidas, suurema ala rookimiseks tasub aga eelistada võimsamat tarvikut.
Kehtib ka põhimõte, et mida pikem on labida vars, seda mugavam sellega tõenäoliselt lund lükata on. Lühema varrega labidaga pikalt tööd tehes peab ilmselt hiljem silmitsi seisma seljavaluga. Samuti hakkavad käed kiiremini külmetama alumiiniumist varrega labida puhul.
Postimehe sporditoimetuse juhataja Peep Pahv katsetas Motoneti kaupluse lumelabidate valikut ning andis neile oma ausa hinnangu. Motoneti poe juhataja asetäitja Paavo Lauri tõdes, et kuigi hinnalt soodsam lumelabidas ei pruugi nii kaua kesta või teha sama tööd nagu mõni kallim, on need siiski iga tarbija soovi ja hinnaklassi jaoks valikus olemas.
Vaata lähemalt videost, kuidas toimus lumelabidate katsetamine.


description: Kuna uus töökoht nõuab tõsist pühendumist, siis enne kui ütled tööandjale «jah», tee kindlaks, et tead ettevõtte ja selle sisekliima kohta kõike ning oled oma otsusega rahul.

title: Olulised küsimused, millele mõelda enne uue töökoha vastuvõtmist

maintext:
Tööotsingute käigus on kiusatus öelda jah-sõna esimesele, kes on nõus sind tööle võtma, vahendab Business Insider. Karjäärinõustaja Ryan Kahn toob välja, et esimese pakkumise vastuvõtmine võib tähendada seda, et teised, võibolla ka paremad pakkumised jäävad nägemata.
Seega ei teeks paha, kui mõtled otsuse hästi läbi ning küsid endalt enne töölepingu allkirjastamist järgmised küsimused.
Kas tegu võiks olla ettevõttega, kus saaksin areneda ning olla õnnelik?
Tööandjad kipuvad rõhutama teisi boonuseid (palk, preemiad jm) ning kandidaadil on lihtne sellele keskenduda. Sageli aga unustatakse, et töökeskkonnal on tugev mõju sellele, kas inimene tunneb end seal hästi. Mittemateriaalsed tegurid nagu usaldus ja austus on töökohas väga olulised – isegi kui neid on raske kõrvalt hinnata, tasub proovida saada töökeskkonnast selgem pilt.
Kas minu väärtused ühtivad selle töökoha ja ettevõttega?
Kui plaanid sellele positsioonile jääda pikemaks ajaks, hakkavad ajapikku vastuolulised väärtused sind rõhuma. Kui tunned, et ei saa tööl jääda iseendaks, ei suuda seda kompenseerida ükskõik kui kõrge palk.
Mida ütlevad teised selle ettevõtte kohta?
Ka sellel on üks oluline osa, sest ettevõttega ühinedes esindad sa neid ning nende pakutavaid tooteid ja teenuseid. Seega ettevõtte töötajana peegelduvad nende teod mõnes mõttes ka sinu peal.
Kas mulle meeldib mu uus ülemus?
Keegi ei ütle, et peaksid ülemusega südamesõbraks saama, kuid siiski on tal suur mõju sellele, kuidas sa end tööl tunned ja hakkama saad. Keegi ei taha 40 tundi nädalas veeta ninapidi koos inimesega, keda ta ei salli.
Kas see töö võimaldab mul igapäevaselt piisavalt kasutada oma oskusi ja teadmisi?
Tegu on ühe suurima motivatsiooniallikaga, kui saad iga päev end parimast küljest näidata ning töösse rakendada reaalselt seda, mida oskad ja soovid teha.
Kas ettevõte toetab mu pikaajalisi karjäärivõimalusi?
Oluline on teada, kas ja millised võimalused on ettevõttes karjääriredelil edasi liikumiseks ja isiklikuks arenguks. Kui püüdled selle poole, kuid ettevõte seda tõenäoliselt ei paku, pole ehk mõistlik selle kollektiiviga liituda.
Kuidas mõjutab uus töökoht minu pereelu?
Kui oled abielus või sul on lapsed, tuleks ka kaaluda, kas töö võib kuidagi neid mõjutada. Enne töö vastuvõtmist tuleks uurida, kas tööasjus on vaja lähetuses olla, kui reaalne on ületundide tegemine ning kas tööandja arvestab töö ja eraelu tasakaaluga.
Kas ma saan õiglast palka?
Keegi ei taha tunda end alamakstuna ega alahinnatuna. Tark oleks välja uurida, kui palju saavad enamasti sama astme töötajad palka ning kriitiliselt hinnata oma oskusi ja tulevast panust ettevõttesse.
Mida ettevõte minult ootab?
Kui oled ebakindel selles osas, mida tööl konkreetselt tegema hakkad ning mis on sinu nõutavad eesmärgid ettevõttes, ei tõota see head. On tähtis, et oleksid tööandjaga samal leheküljel ning teaksid, mida sinult oodatakse ning mis ootused sul endal ettevõtte osas on.
Kas uuel töökohal lahenevad probleemid, mille pärast lahkusin varasemast ettevõttest?
Tuleb endalt küsida, mille pärast sa eelmisel töökohal õnnetu olid ning miks otsustasid lahkuda. Seejärel püüa selgeks teha, ega samad vead uues kohas korduma ei hakka.
Kuidas saan tagasisidet?
Tee selgeks, kas ülemus annab järjepidevalt sulle isiklikult tagasisidet või kas seda tehakse näiteks iganädalastel koosolekutel. Ilma tagasisideta on raske hoomata, kas teed asju õigesti ning kuidas sinusse ettevõttes suhtutakse.


authors:
Eleen Laasner
Foto

description: Esimest korda lapsevanemateks saavad inimesed ei jõua ilmselt ära imestada, mida kõike on vaja lapse eest hoolitsemiseks hankida – alustades beebimööblist ja lõpetades tosina täpiliste sokkidega.

title: 11 ootamatut kulutust, mis kaasnevad lapse saamisega

maintext:
Mööbli ostmine pole aga sugugi ainus suur kulutus, planeerimata arstivisiidid ja ka suurenevad kommunaalarved annavad juba rahakotile paraja põntsu. Kuigi igaühe kogemus on erinev, saab Business Insideri kokku pandud nimekirjast mingigi ettekujutuse.
Mugavuse hind
Üks Business Insideri poolt küsitletud isadest arvas, et ta ei jäta ka pärast poja sündi poes hindade võrdlemist. «Mulle meeldib mõelda, et olen säästlik šoppaja ja leian alati parima hinna. Aga kui sa kannatad unepuuduse käest ja kodus on nuttev laps, siis ostad selle, mis on kõige lihtsamini kätte saadav,» ütles ta. Enamjaolt pole kõige lähemates kohtades kõige odavamad hinnad, aga see ei määra enam midagi, kui sul kiire on.
Pudelid
Mõni lutipudel osta polegi nii kallis, aga mis siis kui pead neid ostma väga mitut erinevat tüüpi? Sama lapsevanem tõi näiteks olukorra, kui nad pidid ostma hunniku erinevaid pudeleid, enne kui leidsid sellise, kust laps oli nõus jooma.
Kommunaalarved
Öeldakse, et beebi peab kandma kihi võrra rohkem riideid, kui sa ise, maja soojemaks kütmine annab aga rahakotile juba tunda. «Ma polnud kunagi mõelnud, et beebi majja toomine mõjutab kuidagi ka kommunaalarveid,» ütles teine Business Insideri poolt küsitletud isa. «Mina ja mu naine oleme üsna kuumaverelised ja meile meeldib, kui kodus on aastaringselt jahe. Kui poeg jõulude ajal sündis, oli meie maja väga külm, see pidi koheselt muutuma. Nüüd maksame me elektri eest poole rohkem ning vee eest kolmandiku jagu rohkem,» lisas ta.
Lapsehoid
Paljud vanemad teavad, et lapsehoid on kallis teenus, mõnele võib see siiski üllatusena tulla. Mõnikord võib mitme lapse lasteaia või –hoiu peale kuluda samapalju raha kui elamispinna üürimiseks.
Imetamisvahendid
Kuigi imetamine on loomulik osa elust, siis vahendid, mis teeksid selle mugavaks ja sobilikuks ka uue aja emadele maksavad omajagu. Imetaval emal on vaja rinnapatju, pudeleid, kuhu aegajalt piima varuda, säilitamiseks kotte ja nii edasi. Pikas perspektiivis on oma piimaga toitmine siiski odavam, kui asenduspiimaga toimetamine.
Beebiriided
Beebid kasvavad väga kiiresti ja mõnikord oma riiete jaoks lausa liiga kiiresti. Mõne aja tagant riideid sorteerides võid avastada, et asjad on väikseks jäänud enne, kui need üldse lapsele selgagi jõudsid panna. Kui sul pole tuttavate käest või mujalt saada tasuta või odava hinnaga beebiriideid, siis ilmselt läheb kogu beebigarderoob päris kalliks maksma.
Raseda riided
Juba enne lapse sündi on vaja teha kulutusi, mille peale varem ehk ei tulnud. Rasedate riietel pole pea kunagi allahindlusi, sest neid on vaja igal hooajal, samamoodi ka rinnahoidjatel, millega saaks imetada – ka nende kvaliteet pole alati kiita, seega tuleb ost uuesti teha.
Kiirsöök
Kuna keskendutakse vaid lapse heaolule, siis unustatakse tihti ennast ära. Külmkapist ei leia midagi asjalikku, sest poes pole vahepeal käidud ja toitu ei ole ka keegi jõudnud teha. Nii saavadki oma osa perekonna sissetulekust kõikvõimalikud kiirtoidukohad.
Puhkus
Olenevalt kumb vanematest on kodus, tahab nii mõnigi kord ka teine osa saada lapse kasvatamisest ja nii mõnigi kord tuleb selleks palgata puhkust võtta. Selleks, et palgata puhkus väga rahakotile ja kuu eelarvele ei mõjuks, võiks olla varasemalt juba sääste kogutud.
Arsti juurde
Kuigi Eestis ei pea arsti juures käimise eest üldjuhul maksma, siis aeg ja ravimid, mis lapse tervise alla lähevad, annavad ka rahakotile tunda.
Aeg
Ükskõik, kui palju moodsaid asju sa ka ei ostaks, siis titad on ikka aeganõudvad. Paljud vanemad peavadki kõige suuremaks kuluks just aega – sa ärkad varem ja jõuad koju hiljem, raske on leida aega, et üksida vetsu minna. Aga nagu ikka, see kõik on seda väärt!


authors:
Pm Tarbija
Jonathan Ernst Reuters

description: Ka presidendid on inimesed ning neilgi on omad eelistused alkohoolsete jookide seas.

title: Vaata, millised on olnud läbi aegade USA presidentide lemmikjoogid

maintext:
«Presidendid joovad samadel põhjustel mis meiegi,» sõnas USA presidentide alkoholi joomisest ja selle mõjust raamatu kirjutanud Mark Will-Weber ajalehele Business Insider. «Vahel on see osa nende tööst, vahel sest nad tunnevad end üksikuna või stressis – on terve rida põhjuseid, miks inimesed joovad.»
Will-Weber on erinevate presidentide alkoholi eelistused kokku korjanud raamatuks.
USA esimene president George Washington oli viskijooja, nagu ka Andrew Jackson, Martin Van Buren, Zachary Taylor ja Andrew Johnson. Will-Weberi sõnul oli Johnson kord nii purjus, et kui ta jõudis Lincolni asepresidendina 1865. aasta avaüritusele, pidid teised ta lavalt ära tassima.
John Adams armastas hommikuid alustada kuiva siidriga. Ka William Hendy Harrisonile maitses see.
Will-Weberi sõnul oli Thomas Jefferson kord ostnud nii palju veini, et oleks peaaegu pidanud pankroti välja kuulutama.
James Madison, James Monroe, John Tyler, James K. Polt ja Ulysses S. Grant armastasid kõik šampanjat. Polk oli neist kõige tagasihoidlikum jooja.
John Quincy Adams, Millard Fillmore ja James Buchanan armastasid Madeira veini.
Franklin Pierce oli üks suurimaid viinasõpru Valges Majas. Ta suri 64-aastaselt maksatsirroosi.
Abraham Lincoln jõi ametisolemise ajal kõige vähem. Ka Rutherford B. Hayes, William Howard Taft, Benjamin Harrison ja Calvin Coolidge olid väikesed joojad.
Õlu maitses kõige enam James Garfieldile ja Grover Clevelandile.
Will-Weberi sõnul proovis karskusliikumine muuta ka Valge Maja alkoholivabaks, kuid Chester A. Arthur keeldus sellest.
William McKinley mõtles välja The McKinley’s Delight kokteili, mis koosneb viskist, magusast vermutist, kirsibrändist ja absindist.
Teddy Roosevelt kasutas Valge Maja aias kasvavat piparmünti, et teha oma kuulsat piparmündi-julep'i.
Woodrow Wilson ja Dwight D. Eisenhower nautisid Šoti viskit.
Kuigi Warren G. Harding oli kuiva seaduse ajal president, ei takistanud see tal klaasikese viski nautimist enne golfimängu.
President Herbert Hoover jõi kuiva martiinit ka kopsupõletiku ajal ja Franklin D. Roosevelt oli tuntud kokteiliarmastaja, eriti nende, mis sisaldasid džinni.
Üks Will-Weberi lemmiklugusid on Harry S. Trumanist, kes jõi pitsi Bourboni viskit igal hommikul.
President John F. Kennedy armastas erinevaid kokteile, lemmikuks pidas ta Bloody Mary kokteili.
Texasest päris president Lyndon B. Johnson jõi külma Texases pruulitud Pearli õlut.
Kuigi president Richard Nixonile maitses kallis Château Lafite Rothschild, serveeris ta oma külalistele tihtilugu odavamaid veine.
Kuni Gerald Ford töötas veel esindajatekojas, armastas ta lõuna ajal juua martiinisid. Presidendiks saades soovitas ta personal sellest kombest loobuda.
President Jimmy Carter ei joonud palju, seega kui ta kohus Nõukogude Liidu juhtidega, võttis ta hoopis klaasi valget veini viinapitsi asemel.
President Ronald Reagan jõi apelsinimahlast, viinast ja magusast vermutist kokku segatud kokteile.
George H. W. Bush jõi peaaegu kõike, nii viina kui õlut. Samas tema poeg George W. Bush ei joonud üldse ametis olemise ajal.
Tudengina armastas Bill Clinton juua kuiva siidrit segatuna õllega.
President Barack Obama on suur õllesõber. Tema ametis olemise ajal on Valge Maja pruulinud enda meeõlut.
Kuigi vastvalitud Donald Trump on endanimelise viina omanik ning tema perekonnale kuulub Trumpi veinitehas, on mees ise karsklane.


description: Lumi on maas ja talvetunne juba sees. Selleks et talv mõnusalt mööduks tasub koju soetada mõned asjad.

title: 12 toodet, mis tuleks kindlasti enne talve saabumist muretseda

maintext:
Business Insider järjestas 12 toodet, mis igal ühel kodus jõuludeks olemas võiks olla.
Pikk ja paks vati-/sulemantel
Pikk vati- või sulemantel on talvegarderoobi vältimatu osa, mis hoiab kandja külmal talvepäeval soojas.
Kergem jakk
Paks vatijope on talvel ellujäämiseks vajalik, aga ka kergem jakk aitab kehal sooja hoida, kui riietuda kihiti. See tähendab, et lisaks kergemale jakile on seljas ka veel palju teisi riideid, mis moodustavad justkui kihid, kust ei pääse soojus välja.
Vastupidavad lumesaapad
Talvel on väga oluline, et jalanõud hoiaks sooja ega laseks niiskust läbi. Vastupidavad lumesaapad võivad küll palju maksta, kuid hea hooldamise korral hoiavad nad kandja jalad aastaid soojas.
Flanellist linade komplekt
Flanell on ideaalne talvekangas. Komplekt flanellist linu hoiab magaja soojas terve talve.
Veekeetja
Mõnel külmal hommikul ei pruugi sa tahta teepealt kohvi haarata, vaid hoopis hommikul ise kohvi keeta. Samuti on külmal talveõhtul mõnus istuda diivanil soojas ja juua tassikest teed
Krokkpott
Talv on ideaalne aeg hautisteks, mille valmistamine võtab aega, kuid täidab rikkalikult kõhu. Krokkpotiga saab teha talvised õhtusöögid tõeliselt mõnusaks.
Amazoni prime-liikmesus
See ei pruugi olla esimene asi, mille peale sa mõtled, aga oma Amazoni liikmesuse tõstmine prime'i peale aitab sul hoida kokku palju aega, mis sa muidu oleksid ostukeskustes veetnud.
Mugavad «kodupüksid»
Talv on see aeg, kus lohvakad aga mugavad nii-öelda «kodupüksid» on täiesti omal kohal.
Soojad sussid
Niipea kui läheb külmaks, saavad sussidest asendamatud kaaslased. Soojad sussid aitavad jalgu kaitsta põranda külmuse eest.
Paar villaseid sokke
Lisaks sellele, et neid saab kodus kanda, võib villaseid sokke ka saabastes kanda. Nii hoiavad nad jalad soojas ka väljas olles.
Hea lumelabidas
See peaks olema täiesti iseenesest mõistetav, et üks korralik lumelabidas peaks igas majapidamises/autos olemas.
Elektriline soojendav tekk
Elektriline soojendav tekk aitab külmavarestel, kellele tundub, et tekk ei lähegi soojaks, kiiresti sooja saada.


authors:
Maiken Mägi
Agnes Aus
Virumaa Teataja

description: Üksinda töötades on rutiin kerge tekkima ning see võib hajutada töötaja tähelepanu. Rohkem aga ohustab teda ootamatu terviserike, mis võib ohtu panna kolleegid või teised inimesed, keda töö puudutab - näiteks rongijuhi puhul reisijad.

title: Vaata, milliseid ohte põhjustab üksinda töötamine

maintext:
Üksinda töötaja on keegi, kes sooritab oma tööd teatavas isolatsioonis, olles eraldatud teistest töötajatest, kirjutab tööinspektsiooni infokiri Tööelu. Tal puudub teiste töötajatega silmside ning nad ei ole tema kuulmisraadiuses. Tüüpilised üksinda töötajad on näiteks rongijuhid, tehaste masinaoperaatorid ja öövalvurid, kelle töös enamik protsesse on automatiseeritud ja töötajatel tuleb harva otseseselt sekkuda.
Üksinda töötajad on palju suuremas ohus kui need, kes tegutsevad kollektiivis. Seda tuleb eriti arvesse võtta vananevas ühiskonnas, sest füüsilise soorituse võime inimese vananedes kahaneb. Üksinda töötavate inimeste turvalisuse tagamiseks tuleb nende nõrkushetki hoolikalt tähele panna.
Näiteks Saksamaal leidis aset juhtum, mil rongijuht kaotas keset sõitu teadvuse, kuid rong jätkas sõitu peaaegu kümme kilomeetrit. Kiirus oli umbes 60 km/h ja kui rong juba mitmest peatusest mööda sõitis, proovisid reisijad juhiga ühendust saada. Oma õuduseks avastasid nad läbi klaasist kabiiniukse piiludes, et juht on oma istmel kokku kukkunud. Uks oli lukus ja isegi meeleheitliku prõmmimise peale ta ei reageerinud. Üks reisjatest tõmbas salongisisest hädapidurit, kuid paraku ei vähendanud see rongi kiirust. Õnneks tuli rongijuht mõne minuti pärast teadvusele ja peatas rongi.
Hilisem juurdlus selgitas, et 62-aastasel rongijuhil oli veel diagnoosimata haigus, mis tema äkilise uinumise tööpostil põhjustas. Siiski oli ta ärgates suuteline hädapiduri aktiveerima. Reisija tõmmatud hädapidur seda tüüpi rongi ei peatagi, vaid saadab ainult juhile häire, et keegi on pidurit tõmmanud. Rongifirmast selgitati hiljem, et kõik ettevaatusabinõud olid tehniliselt korras. Vaatamata sellele oli rongijuhi füüsiline nõrkus ohuks ka hulgale teistele inimestele.
Rutiin ohustab
Tihti võivad tegevused, mida oleme pikka aega harrastanud, muutuda monotoonseks ja tuua kaasa tähelepanu hajumise. Näiteks käivad paljud inimesed igapäevaselt autoga tööl ning ühel trajektooril sõitmine muutub automaatseks tegevuseks, mis ei nõua eriti mõtlemist. Pole kaasreisijat, kellega rääkida ja isegi raadiost ei piisa, et erksana püsida. Sellest tulenevalt on inimesed hakanud võtma ohtlikke riske, näiteks autoga sõites sõnumeid kirjutama.
Siiski ei lõpe iga rutiinist või tähelepanematusest põhjustatud õnnetus õnnelikult. Tänavu 9. veebruaril põrkusid Baierimaal kaks rongi, kus 12 inimest hukkus ja 85 sai viga, 24 neist tõsiselt. Rööbastel, kus õnnetus juhtus, peaks sõitma vaid üks rong korraga ning seda kontrollib automaatne süsteem.
Sel päeval üks rongidest hilines ja rongijuht oli sunnitud peatuma automaatse signaali tõttu, et lasta tulev rong läbi. Kahjuks andis kontrollkeskuse inspektor hilinenud rongile lubava signaali, vaatamata sellele, et esialgne peasignaal oli keelav. Prokurör süüdistas eeluurimises inspektorit tahtmatus tapmises, vigastuste põhjustamises ja ohtlikus sekkumises rongiliiklusesse.
Tuli välja, et inspektor oli tööajal mänginud nutitelefoniga ja seega olnud hajameelne. Ta oli kontrollruumis üksi ja vastutas lühikeste liinide eest, millel oli üldiselt vähe liiklust. Võib oletada, et igapäevane rutiin ja kontrolli puudumine kaastöötajate poolt lasi sellisel asjal sündida.
Ennetavad meetmed
Hea riskianalüüs võtab arvesse kõiki aspekte ja näeb ette võimalikke situatsioone. Uuemad meetodid kätkevad endas isegi simulatsioone ja situatsioonimänge ning metoodika tulemustest saab välja lugeda olukordi, mille realiseerumise tõenäosus on üliväike, kuid siiski olemas. Nõnda saab vigu ära hoida ning on võimalik luua töötajatele raamistik, mis peletaks igavust ning murraks rutiini.
Üks võimalik lahendus on roteeruv töö. See peaks ennekõike sobima lihtsamatele kontrollkeskustele, kus pole vaja pikka väljaõpet ja leidub mitmeid sarnaseid töökohti. Isegi kui kõik vajalikud nõudmised töötajale on täidetud, on siiski tööandja ülesanne kontrollida, kas abinõusid ka edukalt rakendatakse.
Soolotöötajate jaoks on välja mõeldud loendamatu arv nõudeid, aga sellegipoolest vastutavad nad nende täitmise eest üksi. Eriti öösiti töötades võib tekkida karistamatuse tunne. Ametid, kus on nõutud korraga kaks töötajat, sunnivad töötajaid rangemalt reegleid järgima. Kahekesi töötamise puhul peab aru andma ka teine kolleeg, ehkki ta ei pruukinud milleski eksida.
Aegajalt tasuks tööpaare vahetada, sest see suurendab kuulekust reeglite suhtes. Kui töötaja tajub, et järelevalve suureneb ja risk reeglite rikkumisel vahele jääda muutub tõenäolisemaks, siis tõuseb motivatsioon järgida reegleid ja eriti neid, mis käsitlevad ohutust.
Vead on küll lubatud, aga neist tuleb rääkida. Inimesed ei tee alati õigeid otsuseid ja eksivad. Eksimused ei vii alati õnnetusteni, aga eelpool toodud näited annavad siiski aimu, et üksinda töötamisel on hoopis uued riskid. Töötajate vigadel võivad olla omad põhjused, aga tagajärjed võivad olla kurvad.
Ohutuskultuuri juurutamine
Ohutuskultuuri arengus mängib olulist rolli see, kuidas ettevõtted vigadega tegelevad. Kui rongijuht oleks teavitanud tööandjat oma haigusest, kartmata tööd kaotada, oleks ta võidud üle viia teisele ametipostile, kus tema uneatakid ei oleks kedagi seganud. Samamoodi oleks võinud kontrollkeskuse inspektor teavitada ülemust, et tal on tööpostil igav ning poleks olnud keeruline anda talle vahelduseks teisi ülesandeid.
Osa toimivast ohutuskultuurist on avameelne lähenemine vigadele ja rikkumistele, nii-öelda konstruktiivse kriitika kultuur. Kahjuks hoitakse vigu tihti saladuses, sest töötajad kardavad süüdistusi. Seda juhtub ikka ja jälle, et juhid ei tea, kuidas nende alluvuses tegelikult tööd tehakse.
Töötajad üldiselt ei taha juhatust tülitada selliste teemadega nagu ohutus ja kipuvad sellealaseid otsuseid ise langetama. Vaatamata parimatele kavatsustele viib see tihti olukordadeni, mida tööjuhistes ega riskianalüüsis ei eksisteeri. See tähendab, et edasised käitumisjuhised puuduvad ja ühtlasi on täpsemad riskid teadmata.
Tehnoloogiliste võimaluste rakendamine ja organisatsioonikultuur aitavad hoida inimesi ohtude eest, mis tekivad üksinda töötamise tõttu. Tehnoloogiat ja protsesse hoiavad käimas ikkagi inimesed ja nende suhtumine tuleneb otseselt firma töökultuurist. Seega on oluline valida üksinda tööd tegema õigete isikuomadustega töötaja.


description: Mitmed Ida-Virumaa korterühistud on hädas mittekodanikest korteriomanikega, kes majapidamiskulud tasumata jätavad.

title: Venemaale pagenud võlgnikud ärritavad Eesti korteriühistuid

maintext:
Eesti Korteriühistute Liidu (EKÜL) juhatuse liikme ja õigusosakonna juhataja Urmas Mardi teevad päris mitmele Ida-Virumaa korteriühistule muret mittekodanikest korteriomanikud, kes majandamiskulude eest tasuda ei suvatse. «Võlad aina kasvavad, kuid mittekodanikest omanikud on Eestist jalga lasknud ega suvatsegi neid tasuda,» rääkis Mardi.
«Tegemist on Venemaale pagenud isikutega, kellelt võla kättesaamiseks tuleb ühistul pöörduda kohtusse Venemaal. Kuidas sealne kohtupidamine läheb, on raske prognoosida, kuid kindel on see, et kogu protsess venib ebamõistlikult pikaks,» selgitas Mardi.
Mardi sõnul on taolise probleemiga maadlevad ühistud äärmiselt keerulises olukorras, kus raha kättesaamine on peaaegu võimatu. «Samas kui võlakoorem väga suureks kasvab, on ühistul väga keeruline igakuiste maksetega vee-, kütte- jt. tarnijatele toime tulla. Rääkimata sellest, et võlgniku poolt tasumata summad tuleb teistel korteriomanikel kinni maksta,» selgitas ta. Mardi sõnul aitaks tekkinud olukorda lahendada riikidevahelise õigusabilepingu muutmine sääraselt, et Eesti kohtud oleks pädevad neid nõudeid menetlema.
«Nii oleks ehk väikegi võimalus võlgnikelt raha kätte saada,» hindas Mardi.


description: Veganlus ei piirdu vaid toitumisega, sest oluline on kasutada keskkonnasõbralikke kodutarbeid ja miks mitte ka sõiduvahendit. Autode analüüsist selgus, et vegani põhimõtetega arvestavaid autotootjaid on vaid üksikuid.

title: Puust ja punaseks: millised autod sobivad veganitele

maintext:
Autoportaal Edmunds.com palus ekspertidel koostada nimekirja sõiduautodest, mis sobivad taimetoitlastele, veganitele ning loomade õiguste eest seisvatele inimestele sõitmiseks, vahendab portaal Accelerista. Selgus aga, et päris vegan autot on raske, peaaegu võimatu leida.
Ekspertide grupp vaatas läbi kõik uued ja kasutatud automudelid ja reastas need, mis on vegan-eluviisi harrastajate põhimõtetega sobivad. Tulemused olid šokeerivad: koguni 78 protsenti autotootjatest kasutab autode varustuses loomanahka. Isegi kui ostja saab nahksisu asendada loomasõbraliku tekstiili või kunstnahaga, võib naharibasid leida näiteks iluliistude servadest.
Kõikide mudelite seast olid 79 peaaegu vegan ning tootjate hulgast kerkis esile viis, kes suudavad muuhulgas toota autosid, mis veganite eluviisiga arvestavad. Automargid, mille toodangu hulgast vegan või teadlik taimetotlane võiksid hakata oma autot valima, on Toyota, Renault, BMW, Volkswagen, Rolls-Royce.
Mudelite nimekirjas osutusid kõige rohkem veganiks Toyota Prius, Renault Twizzy, BMW kolmas seeria ja i-seeria, Volkswagen Jetta ja Golf, Tesla Model S ning Rolls-Royce Phantom.
Rolls-Royce Phantom esindab tõelist luksussõidukit, kus ostja saab komplekteerida endale pisiasjadeni sobiva auto. Kas siiski olete valmis üüratuid rahasummasid välja käima vegan-luksusauto eest ning seda aasta ja kauemgi ootama?
Siiski nende jaoks, kes näevad n.-ö. nullsaasteautodes oma võimalust, on mingi valik pakkuda ka veganite seisukohast. BMW i3 on täiselektriline, selle põhivarustuses ei ole nahkdetaile ja see on 95 protsendi ulatuses taastöödeldav.
Ehk on veganite jaoks parim hoopis pisike ja pilkupüüdev Renault Twizy, mis on toodetud enamjaolt plastikust. Isegi selle veermikudetailid on metallikasutuse vähendamise eesmärgil paigaldatud plastikraami.
Loe pikemalt Accelerista portaalist.


description: Korteriühistute võlgnevuste probleemidega tegeleva töörühm tagas, et ka Ida-Virumaa kaugküttepiirkonna soojusvarustus oleks taastatud ning külmal ajal kütet välja lülitada enam ei saa.

title: Külmal ajal kellelgi kütet välja lülitada enam ei saa

maintext:
Tänaseks on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi töögrupp saavutanud olukorra, kus ka kõige kriitilisemas piirkonnas Kohtla-Järvel on kaugküte sisse lülitatud ja soojusvarustus on tagatud kõigis korterelamutes. Suvisest võlgnevusest summas 116 000 eurot on jäänud 1. novembri seisuga veel võlgnevus summas 13 000 eurot.
Ettevõtlusminister Liisa Oviir ütles, et töögrupi järgmine ülesanne on lahendada nende koduomanike probleemid, kes on kütte eest tasunud, sest on ebaõiglane nõuda neilt teiste korteriomanike tasumata jäänud arvete maksmist.
Oviir lisas, et võlgnevuste puhul on tõhusam tegeleda probleemide ennetamisega või lahendada need võimalikult varajases staadiumis. «Seal, kus turg ei toimi, peab kohalik omavalitsus appi tulema ja riik selleks looma nii õigusliku raamistiku kui ka vajadusel eraldama rahalised vahendid elamistingimuste parandamiseks,» märkis ta.
Oviir loetles, et rahalised vahendid on neil olemas läbi rekonstrueerimisele suunatud toetusmeetme, mida saavad taotleda nii korteriühistud kui ka kohalikud omavalitsused. Kasutusest väljalangenud elamufondi lammutamiseks saavad kohalikud omavalitsused samuti toetust.
Kuna soojusettevõtjatelt saadud tagasiside põhjal selgus, et korteriühistud maksavad reeglina kütteperioodi jooksul võlgu jäänud teenuste eest suvisel küttevälisel perioodil, on MKM lisanud kaugkütteseaduse muutmise seaduse eelnõusse võimaluse jagada kaugkütte müügihind kaheks komponendiks. See võimaldaks hajutada küttekulusid terve kalendriaasta peale.
Praeguseks on 2010. aastal MKM-i ettepanekul sisse viidud soojusvarustuse katkestamist puudutav seadusemuudatus, mis kaitseb elanikke kaugkütte väljalülitamise eest kõige külmemal ajal ja intensiivsemal kütteperioodil. 1. oktoobrist 30. aprillini on protseduur järgmine: tarbija poolt võlateatise saamisest alates peab olema möödas 90 päeva ja soojusvarustuse katkestamise aluseks olnud asjaolud selle aja jooksul ei ole kõrvaldatud.


description: Nordica alustab õige pea koostööd Poola lennuettevõttega LOT Polish Airlines, mis tähendab ühelt poolt ühist kommertsplatvormi ja piletimüügisüsteemi, samuti liinikoodide jagamist.

title: Vaata, mis muutub reisija jaoks Nordica ühinemisel LOTiga

maintext:
Nordicast pileti ostnud reisijatele uue partneri kaasamine suuri muudatusi kaasa ei too - lende opereeritakse Nordica lennukitega ning lennugraafikud ei muutu. Küll aga hakkab Nordica oma lendudele piletite müümiseks kasutama LOT Polish Airlines’i (LOT) kommertsplatvormi ja piletimüügisüsteemi.
Adria Airwaysiga jätkub Nordica koostöö senises formaadis kuni 18. novembrini. LOTiga koostöös hakkavad lennud toimuma alates 19. novembrist. Kõik Nordica lennud saavad lennukoodi LO senise JP asemel.
Lennufirmad ja edasimüüjad teevad pileti süsteemis õigele lennunumbrile lisatasuta ümber ning edastavad selle reisijale enne lendu. Lennuaegades muudatusi ei teki. Alates 19. novembrist ei saa enam lennata piletitega, mille piletinumber algab JP 165-…..
Kui lennupilet on ostetud reisibüroo kaudu, siis pöördutakse esimesel võimalusel kliendi poole ise. Muudetud lennukoodiga pileteid väljastatakse järjest vastavalt lennu toimumise kuupäevadele.
Check in lendudele ajavahemikus 4.-18. november toimub kas lennujaama check-in laudades või läbi Adria Airways’i check-in keskkonna. Online check-in ei saa teha Vilniusest, Trondheimist ega Amsterdamist väljuvatele lendudele. Iseteeninduskioskites saab check-in teha Stockholmis, Oslos, Trondheimis ja Münchenis.
Lendudele alates 19. novembrist toimub online check in toimub kõikidele Nordica väljalendudele Tallinnast. Tallinnasse suunal saab online check-ini teha kõigist sihtkohtadest peale Oslo ja Trondheimi. Alati saab check-in’i teha ka lennujaama check-in laudades.
Rohkem sihtkohti
Lisaks Nordica otselendudele suudab ettevõte tänu LOTi liinivõrgule edaspidi pakkuda läbi Varssavi sihtkohti oluliselt mugavamate edasilennuvõimalustega. LOT lennutab oma reisijaid igapäevaselt keskmiselt 60 sihtkohta, pikamaalende tehakse uute Boeing 787 Dreamlineritega New Yorki, Chicagosse, Torontosse, Tokiosse, Pekingisse, Souli ja tulevast kevadest ka Los Angelesse ning Newarki.
Omalt poolt hakkab Nordica pakkuma LOTile lendude opereerimise teenust, mis aitab kaasa LOTi regionaalsete lendude tõhusamal korraldamisel. Tänu koostööle lisandub lähema aasta jooksul Nordica lennukiparki kolm lennukit ja luuakse üle 70 töökoha.
Rohkem infot muudatuste kohta leiab Nordica kodulehelt ning otse ettevõtte poole pöördudes.


authors:
Maiken Mägi
Mihkel Maripuu Postimees

description: Odavpoena tuntud Säästumarketid suletakse uuel aastal jäädavalt, mis on nii mõnedki tarbijad pannud muretsema, kuidas see muudatus rahakotile mõjub.

title: Hinnavõrdlus: kui suured käärid laiutavad Rimi ja Säästumarketi hindade vahel?

maintext:
Rimi ja Säästumarketi kontseptsioonid on suhteliselt erinevad ning küllap kehtib sama klientuuri kohta. Kui Säästumarketit nimetatakse odavpoeks, siis Rimit pigem mitte. Ometi on tehtud otsuss, et tuleval aastal ehitatakse Säästumarketid ümber mini-Rimideks.
Siiski on Rimi juhatus andnud lubaduse, et Säästumarketi n-ö lemmiktooted jäävad mini-Rimidesse alles, ka säilib seal senine odavpoe hinnapoliitika. Tarbijatoimetus koostas kahe poe kohta hinnavõrdluse, kust selgus, et hinnaerinevused pole enamasti suured, jäädes paari kuni mõnekümne sendi juurde.
Suure erinevusena paistis silma mango kilohind, mis oli Säästumarketis üle poole soodsam. Samuti erinevad suuresti pähklite ja mandlite kilohinnad, mil erinevus ulatub üle kümne euro kilo kohta.
Kaheksa Säästumarketi kauplust pannakse alates 2017. aastast jäädavalt kinni. Sulgemine ootab ees Tallinna Marja, Tabasalu, Tartu, Valga, Jõhvi, Viljandi, Kuressaare ja Pärnu Papiniidu kauplusi. Ülejäänud senised Säästumarketid ehitatakse ümber mini-Rimideks.
*hinnad 20.-21.11. seisuga Tallinna Tornimäe mini-Rimis ning Läänemere tee Säästumarketis


description: Võib-olla kulutad tööpäeva viimased minutid kella vaatamisele lugedes sekundeid, et töö juurest minema pääsed või keskendud viimse sekundini oma tööle nii, et unustad lahkudes isegi töökaaslastele head aega soovida.

title: 12 asja, mida edukad inimesed tööpäeva viimase kümne minutiga teevad


description: «Miks kaotatakse Prisma kauplustest kõik eestimaine? Enamik sortimendist on juba praegu välja vahetatud Soome ja Rootsi toodete vastu, külmletti on jäänud vaid üks kodumaine jäätisesort. Kui kaugele nad toodete vahetamisega lähevad? Kas paari kuu pärast pole seal isegi eestimaist piima ja liha saada?» tundis lugeja muret.

title: Lugeja küsib: miks kaotatakse Prisma kauplustest kõik eestimaine?

maintext:
Vastab Prisma Peremarketi tegevdirektor Janne Lihavainen:
Prisma Peremarketil on soov eristuda teistest jaekettidest läbi laia ja erilisema kaubavaliku. Oma jäätisevaliku laiendamiseks ja eristamiseks oleme viimasel ajal sortimenti lisanud põhjamaades valmistatud jäätiseid. Näiteks oleme lisanud sortimenti veganitele sobivad Oatly jäätiseid, mida teised jaeketid Eestis ei paku.
Eestimaiste toidukaupade valik Prisma kauplustes on endiselt valdav ja seda eriti toidukaupade osas. Kõige suurem kodumaiste toodete osakaal on meil liha-, kalatoodete ning valmistoitude seas (85 protsenti). Samuti näiteks värskete leibade-saiade ning kondiitritoodete seas (94 protsenti).


description: Kuulus kolmnurgakujuline šokolaad Toblerone on võtnud vastu otsuse muuta kuju.

title: Toblerone muudab kuju

maintext:
Otsus muuta kolmnurkade vahe pikemaks on ärritanud tulihingelisi Toblerone fänne, kirjutab bbc.com.
Tootja, USAs asuv Mondelez International, põhjendas disaini muutmist kaalu vähendamisega.
Klientidele selline muutus ei meeldi ning nad on lausa seda kutsunud «valeks otsuseks» ning kurtnud, et suuremate vahedega šokolaad näeb «rumal» välja.
Mondelezi sõnul on põhjuseks toorainete hinnatõus. Oma Facebooki lehel kirjutas tootja, et pidi valima, kas muuta disaini või kergitama hinda.
400-grammine Tobelrone šokolaad hakkab olema 360- grammine ning 170-grammine muutub 150-grammiseks. Pakend säilitab oma algupärase kuju.
Postituses seisab: «Otsustasime muuta kuju, et toode jääks meie klientidele siiski taskukohaseks.»
Klientides tekitas aga küsimusi see, miks Toblerone otsustas teha šokolaadist kolmnurkade vahed pikemaks, kui oleks saanud lihtsalt šokolaadirea pikkust vähendada.
Lee Yarker kirjutas: «Saan aru, et šokolaadi kaalu pidi vähendama, kuid milleks see pikk vahe šokolaaditükkide vahel? See näeb minu arust tobe välja, oleksid võinud lihtsalt jätta vana disaini ning lühendada šokolaadirida.»
Philip Josephi sõnul oli see vale otsus. «Sa arvad, et ostad normaalse šokolaadi, aga tegelikult saad sellest vaid pool.»
Leidus ka neid, kes kiitsid ettevõtet Facebookis teatamise eest. Lainey Ireson kirjutas, et kahjuks ei sobi see lahendus kõigile, kuid tal on hea meel, et Toblerone põhjendas seda valikut. «Paljud teised ettevõtted ei teeks seda,» kirjutas ta.
Vaata, mida arvavad kliendid muutusest Toblerone Facebooki lehelt.


description: Nädalavahetusel lõppes selleks hooajaks Liiva-Rapla vahelise raudteetrassi remonditöö, mistõttu saab alates eelolevast nädalavahetusest rong Tallinna ja Rapla vahel sõita ka laupäeviti ja pühapäeviti.

title: Rongireisijad pääsevad nüüdsest bussisõitudest

maintext:
Remonti tegeva firma OÜ GoTracki juhataja Kalvi Pukka sõnul said selleks aastaks planeeritud tööd tehtud ning remont raudteel jätkub järgmisel aastal niipea kui ilm lubab.
Reisijate jaoks tähendab remondi lõpp rongiliikluse bussidega asendusveo lõppemist ning rongiühenduse taastumist nädalavahetusel. «See oli Eesti mõistes üsna tavatu, et tegime nädala sees töid öösiti ning proovisime inimeste elurütmi võimalikult vähe häirida, võttes pikemaid tööd nõudva remondiaja vaid nädalavahetustelt. Suur tänu bussifirmadele, kelle kaasabil nendeks päevadeks asendusvedu organiseeriti,» ütles Pukka. «Järgmisel aastal kui remondiga jätkame, püsivat rongiliikluse katkestust laupäeviti-pühapäeviti ei tule, tõenäoliselt saame hakkama mõne nädalavahetusega kogu suve jooksul.»
Pukka sõnul ei tähenda remonditöö lõpp raudteel täielikku tööseisakut, vaid talve jooksul korrastatakse raudteetrassi ümbrust. «Sõltuvalt ilmaoludest teeme koristustöid, viime minema raudtee kõrvale tõstetud vana ehitusmaterjali ja korrastame teeääri,» lubas GoTracki juhataja. Suuremahuline koristus jätkub kevadel.
«Kogu trassil vahetasime suve jooksul ära ballastkillustiku, asendades amortiseerunud paekivikillustiku graniitkillustikuga. Kiisa ja Kohila jaamade vahele paigaldasime uued liiprid ja rööpad,» ütles Pukka. «Liiprid jäid maha panemata veel vaid Rapla külje all Ridaküla ja Aranküla ülesõitude vahel, ent see töö jääb varakult saabunud talve tõttu kevadeks.»
Pukka kinnitusel remonditakse lisaks raudteele ka trassile jäävad sillad, truubid, ülekäigu- ja ülesõidukohad. «Raudteelõigu 15st ülesõidust on tänaseks valmis 11,» lisas ta.
Kui remondi lõppedes järgmisel sügisel saab lõigul sõita projektijärgse maksimumkiirusega 120 km/h, siis sel talvel rongid veel sellist kiirust ei saavuta. Tõnäoliseks kiiruseks jääb kuni 80 km/h. «Raudtee täidetakse killustikuga kolm korda, neutraliseeritakse rööbastes pinge ja keevitatakse rööpad kokku pikkrööbastena,» kirjeldas Pukka kevadisi töid. «Alles pärast rööbastee geomeetria korrigeerimist ja tee stabiliseerimist saab rääkida kiirusest 120 km/h.»
Tööde lõpptähtaeg on 31. oktoober 2017.


authors:
Maria Reinik
Mihkel Maripuu

description: Postimehe lugeja arvates saavad Eesti iseteeninduskassadest alaealised suhteliselt vabalt alkoholi osta, samas kui mujal Euroopas kehtivad karmimad reeglid.

title: Iseteeninduskassade alkoholikontroll külvab segadust

maintext:
«Alkoholi skaneerides ei teki süsteemis mitte mingil hetkel olukorda, mil poe töötaja peaks ligi astuma,» kirjutas lugeja. «Selveri puhul tekib süsteemis märge, kuid Tallinna Peetri Selveri töötaja kinnitas mulle, et süsteem automaatselt neid sellest ei teavita. Rimis (ja ilmselt ka Prismades) puudub isegi selline märge.»
Ta lisas, et kuigi iseteeninduskassade juures on ka poetöötajad, siis ei suuda tipptundidel nad garanteerida, et märkavad kõiki ostjaid. «Kuidas on selliste iseteeninduskassade puhul võimalik poodidel tagada seadusest kinni pidamine ja alaealistele alkoholi mitte müümine?» küsis lugeja.
Lisaks tõi ta näite Hollandi iseteeninduskassa süsteemist, kus tema sõnul alkoholi ostes süsteem peatub ning kutsub kohale töötaja, kes kahtluse korral kontrollib dokumente, sisestab vastava koodi ja ostlemine jätkub.
Rimi pressiesindaja Katrin Batsi sõnul on iseteeninduskassas alkoholi ostmisel oluline vanuse tuvastamine. «See on selles kassatsoonis vastutava töötaja kohustus,» kommenteeris Bats ja lisas, et tuvastamise järel reageerimiseks on teenindajal kaks võimalust: ta saab ostjalt vajadusel dokumenti küsida ning seejärel kas ostuks loa anda või mitte. Teine võimalus on ennetavalt oma arvutisüsteemis ostuõiguse kohta luba anda.
«Viimasel juhul ei pruugi ostja tähelegi panna, et tegelikult on teenindaja tema vanust eemalt hinnanud. Selliselt kulgeb kliendi ost kiirelt ja sujuvalt,» selgitas Bats.
Ta lisas, et selvekassa teenindajal on samasugune vastutus nagu tavakassa töötajal. «Alkoholi müük alaealisele on keelatud ning selle vastu eksida ei ole lubatud. Dokumenti küsitakse kõikidelt alkoholiostjatelt, kelle vanuses müüja kahtleb,» märkis Bats.
«Kui klient ostab iseteenindusest vanusepiiranguga toote, siis ilmub automaatselt meie SelveEkspressi töötaja ekraanile sellekohane teave,» sõnas Selveri kommunikatsioonispetsialist Karl-Villiam Vaserik. «Selleks, et klient saaks vanusepiiranguga toote eest maksta, peab meie töötaja enda ekraanil andma selleks loa.»
Vaserik lisas, et kui teenindajal tekib kahtlus kliendi vanuse osas, siis on tal õigus selle kinnituseks küsida isikut tõendavat dokumenti. «Kui klient on alaealine, siis tuleb kliendilt tooted ära võtta ja tšekilt tooted kustutada,» kinnitas Vaserik.
Maxima kommunikatsioonijuht Katja Ljubobratets märgib, et nende iseteeninduskassad on seadistatud nii, et iga alkoholiostu kohta tuleb vastava ala teenindavale konsultandile automaatselt teade. Selle kättesaamisel tuleb konsultandil nagu ka kassapidajal veenduda, et taolise ostu tingimused on täidetud – ostja ei ole alaealine ega joobetunnustega klient.
«Kui kõik tingimused on täidetud, saab klient oma ostude eest tasumist kohe jätkata. Kui mitte, loobub konsultant alkoholi müümisest ja alles siis saab klient jätkata muude ostude eest tasumist,» selgitas Ljubobratets.
Klient, kes soovib Prisma iseteeninduskassast osta alkohoolseid jooke või sigarette, ei saa Prisma turundusjuhi Silver Säga sõnul enne kauba eest maksta, kui Prisma töötaja pole kassale seda õigust andnud. «See tähendab, et töötaja tuleb kliendi juurde, vajadusel kontrollib kliendi vanust ning seejärel kinnitab kassale, et tehingu saab lõpuni teha,» kinnitas Säga.


description: Euroopas asub väga palju linnu, kus on kõige kallim elu ka maailma mastaapi arvesse võttes.

title: 11 Euroopa linna, kus on kõige kallim elada

maintext:
Glassdoori uuring selgitab, kus on just kokkuvõttes kõige kallim elada, kirjutas Business Insider. Londonis on näiteks kõige kallim elamispinda üürida, mis tähendab, et enamik sissetulekust kulutatakse just sellele, aga on ka linnasid, kus elu on veelgi kallim
Lisaks üürile arvestati uuringus ka keskmise toidukorvi, teenuste, restoranide, transpordi ja kommunaalide hinda.


description: Lisaks sellele, et tuleb leida sobiv koht, koostada korralik CV ja kaaskiri ning kohata õigeid inimesi, saada pääs intervjuule ja valida välja sobiv komplekt riideid, on oluline tähelepanu pöörata ka kätele.

title: Mida teha tööintervjuu ajal oma kätega?

maintext:
Küsimus „Kus sa näed ennast viie aasta pärast?“ ei tundu väga konksuga just olevat, aga sellele vastamine võib anda su tööintervjuu õnnestumisele hoogu juurde või teha hetkega maatasa kõik eelneva, millest oled rääkinud.
Oluline küsimus, mida tööintervjuu lõpus küsida
Tuttav olukord: tööintervjuu lõppedes küsib potentsiaalne tööandja, kas sul on kokkuvõtteks veel küsimusi. See on mõeldud pigem formaalsusena, kuid ühtlasi on see võimalus jätta meeldejääv mulje ning kohtumisel otsad kokku tõmmata.