authors:
Ott Lumi
Nele-Mai Olup

description: President Kaljulaid kõneles ja kõneles nii, et tema tuleviku kõnede ideoloogiline teljestik on aimatav – võtaksin selle kokku märksõnadega moodne konservatism, kommenteeris Kersti Kaljulaidi riigikogus ametisseastumisel peetud kõnet poliitikavaatleja ja suhtekorraldaja Ott Lumi.

title: Lumi Kaljulaidi kõnest: võtaksin selle kokku märksõnadega moodne konservatism

maintext:
President rõhutas põhiseaduse ülimuslikkust ja pani paika enda käsitluse riigi ja inimeste suhestumisest.
Tõdemus, et eetiline riik annab inimestele enesekindluse ja muutub seeläbi ka ise tugevamaks, on klassikaline konservatiivi tõdemus, aga president Kaljulaid rääkis läbivalt ka tulevikust. Ta rääkis sellest läbi meie vastutuse oma laste eest. Kõik see oli maitsekalt tasakaalus – ajalugu ja tulevik.
President tsiteeris kõnes kahel korral, ühel korral Fordi ja meenutas, et majanduspoliitikas on ta liberaal, mida ta on ka varem öelnud, teist korda tsiteeris president Roosevelti.
Tsitaat «ainus, mida karta on hirm ise», on jooksnud läbi ka presidendi möödunud nädala intervjuudest ja näib nii, et see on justkui uue presidendi moto.
Kokkuvõttes on presidendil õnnestunud enda maailma vaateline pale paari nädalaga lõuendile skitseerida ja enamat olekski nii lühikese aja jooksul patt nõuda. Praegu on põhjust nentida, et Eesti on saanud endale mõtleva ja ka kirjutava presidendi, aga aeg tema kõnede hindamiseks seisab loomulikult alles ees.


description: Reformierakonna aseesimehe, siseminister Hanno Pevkuri hinnangul ei piisaks ainult Keskerakonna võimalikust juhivahetusest, et erakonnaga saaks juhtida Eesti riiki.

title: Pevkur: lisaks juhivahetusele peab Keskerakond oma poliitika selgelt defineerima

maintext:
Pevkur ütles Postimehele, et saab Keskerakonna esimeheks kandideeriva Jüri Ratasega isiklikult küll väga hästi läbi, kuid nad pole kordagi rääkinud sellest, et hakataks moodustama koalitsiooni.
«Selle esimeseks eelduseks on ikkagi see, et lisaks juhivahetusele Keskerakond peab selgelt defineerima, mis on nende poliitika. Ainult juhivahetus ei näita küll seda, et Keskerakonnaga oleks võimalik tänasel päeval Eesti riiki juhtida,» ütles ta ja lisas, et praegu on Keskerakonnal pea kohal väga palju muid muresid, alates Venemaa võimuparteiga sõlmitud koostööleppest.
Samuti märkis ta, et kui valitsus on saanud mandaadi rahvalt ja koalitsioon nii presidendilt kui riigikogult, siis poliitilise loogika kohaselt tuleks seda mandaati realiseerida kogu valimiste vahele jääva aja.
«Liiatigi praegu, kui me vaatame, milline on meie idanaabri agressiivne käitumine ja milline on meid ees ootav järgmine aasta koos Euroopa Liidu eesistumisega, siis vastupidi, täna tuleb igal juhul hinnata seda koostöövaimu, mis meil koalitsioonis on,» rääkis Pevkur ning avaldas veendumust, et praegune Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu koalitsioon on piisavalt tugev selleks, et minna ühiselt vastu ka järgmistele valimistele.
Ratas ütles üleeile pressikonverentsil, et ei ole mingi saladus, et väga suur ja väga mõjukas osa Reformierakonnast räägib juba üsna avalikult ja pikalt juttu sellest, kas Keskerakonnaga on võimalik teha koalitsiooni.
Ratase sõnul on jutt läinud mingil hetkel ka nii kaugele, et Reformierakond räägib võimalikust koalitsiooni moodustamisest juhul, kui Reformierakond vahetab oma liidrit. «Nii et mulle tundub, et jõujooned võib-olla Reformierakonnas on muutumas või muutunud,» ütles Ratas pressikonverentsil.
Reformierakonnaga koalitsiooni kuuluva Sotsiaaldemokraatliku Erakonna endine esimees, praegu riigikokku kuuluv Sven Mikser teatas eile seepeale, et Ratase öeldus on oma loogika ja seetõttu tasub kahe erakonna võimaliku lähenemise osas silmad-kõrvad lahti hoida.

fasttext_language: et


description: Postimees uuris viimastel valimistel Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa valimisjaoskonnas valituks osutunud parlamendisaadikutelt, mida nad on ära teinud, et Hiiumaa vahelisele parvlaevajamale lahendus leida.

title: Mida on hiidlaste abiga riigikokku pääsenud saadikud parvlaevajama lahendamiseks ära teinud?

maintext:
Juba tükk aega on Hiiumaa ja mandri vahel parvlaevaliiklus olnud häiritud, seda ennekõike madala veetaseme tõttu. Näiteks lõpetati eile õhtul piletite müük üldse, sest sõidukeid oli liiga palju ning Harilaid üksi ei jõudnud neid teenindada.
Täna keskpäeval sai selgeks, et TS Laevad saavutas Leedo ettevõttega kokkuleppe ning juba täna õhtul asub liinile ka SLK-le kuuluv Kõrgelaid.
Mullustel parlamendivalimistel hiidlastelt 62 häält kogunud reformierakondlane Kalle Laanet tõdes, et parvlaevaliikluse probleem on tõsine, seda enam, et Tallinna Sadama tütarettevõte ei ole suurt operatiivsust välja näidanud.
«Kõrgelaid on käi ääres seisnud juba mitmeid nädalaid. Seda oleks võinud juba ammu rakendada, mitte nüüd, viimasel momendil,» ütles parlamendiliige Postimehele. «Muidugi ei saa Tallinna Sadam, TS Laevad, valitsus või riigikogu veetaset reguleerida, aga otsuseid tuleks teha kiiremini ja paindlikult,» leidis ta.
Laanet ei targuta niisama, vaid pakkus enda sõnul võimalikke lahendusi välja ka majandusminister Kristen Michalile. «Üks nõuanne oligi Kõrgelaiu kasutuselevõtmine. Ja sellest ma rääkisin härra ministriga ikka mõned päevad tagasi,» ütles ta.
Laanetiga võrreldes hiidlastelt kaks korda enam hääli saanud Raivo Aeg (IRL) küll tunnistab probleemi, kuid ei näe, et saaks siin suurt midagi ära teha. «Selle probleemi lahendamine on nüüd ikka vanajumala kätes,» ütles ta.
Rääkides Aegiga sellest, et Kõrgelaid on ju kogu aeg tegelikult üks võimalik variant olnud, ent lepingut laeva prahtimiseks polnud lihtsalt sõlmitud, ütles ta: «Aga kui lepingut pole, mis siis teha».
Aegi sõnul võib olla päevade küsimus, kui tuul pöördub ja veetase jälle tõuseb. «Laevadega seda ei tehta, et keegi sõlmiks ehku peale paariks päevaks lepingu. Autot võid endale autorendist paariks päevaks rentida,» rääkis ta.
«Ma ei näe, et saaksin parlamendiliikmena seda protsessi kuidagi suunata. Eks ministeerium ja TS Laevad valdavad olukorda ja teavad milles probleem on,» rääkis ta.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna saadik Kalev Kotkas, kes muide ongi hiidlane ja sai kodusaarelt 340 häält, ütles, et rääkis eile peale riigikogu infotundi sel teemal majandusministriga.
«Eks see on ekstreemne olukord, mis juhtub kord 20 aasta jooksul, nagu ma täna kuulsin. Meie küla mehed ütlesid, et asi oli nii hull veel rohkem aastaid tagasi,» teadis Kotkas rääkida. Tema hinnangul peab riik ka ekstreemsustega arvestama.
«Riik peab näitama üles maksimaalset paindlikkust, kui riigile kuuluv ettevõte on sellises täbaras seisus. Ja tundub, et saadaks hakkama,» leidis ta.
Ehkki niivõrd ekstreemseks on olukord seni Hiiumaa ja mandri vahel kiskunud üliharva, ei ole tagatud, et sama asi ei kordu ka näiteks tuleval aastal. Seetõttu tegeletakse Kotka sõnul juba süvendamiseks vajaliku raha leidmisega.
Parvlaevaühenduse teemal on vast kõige teravamalt sõna võtnud Keskerakonna saadik Jaanus Karilaid, kes sai Hiiumaalt 32 häält. Tänagi kirjutas ta sotsiaalmeedias, et ehkki valitsus eesotsas Taavi Rõivasega kinnitas hiidlastele, et oktoobrikuust liiklus saare ja mandri vahel ei halvene, on seis siiski abitu.
«Kes vastutab plaan B läbikukkumise eest ning üleoleva suhtumise eest saarlaste ja hiidlaste suhtes? Hiidlased ja saarlased on seni olnud kannatlikud. Piinlik on aga kõigil, sest Eesti on mereriik - Väinamerd ei sõida me viimased 20 aastat,» kirjutas keskerakondlane.
Tema erakonnakaaslane, hiidlastelt üle 200 hääle saanud Enn Eesmaa ütles, et tänase kokkuleppe taustal läheb olukord hiidlaste jaoks natuke paremaks. «Kuid eks seda liigitust oleks võinud teha kiiremini, sest madal veetase on ju päris kaua juba olnud,» rääkis ta.
«Eks poliitiliselt oleme me riigikogus üsna palju ära teinud ja ministrit survestanud ning temalt kõigi võimalike lahenduste kohta küsinud,» sõnas Eesmaa. Küll aga on tema sõnul täna lahenduse saanud vaid üks parvlaevaliiklusega seonduv probleem, edasi tuleb muret tunda, kas ja millal uued laevad kohale jõuavad.


description: Postimehe andmetel kaalub rahvusringhäälingu juhatus ETV telesaadete «Kahekõne» ja «Kapital» tootmise lõpetamist. ERRi juhatuse liige Ainar Ruussaar väiteid ei kinnitanud, kuid tõdes, et arutelud erinevate saadete tuleviku üle praegu käivad.

title: Mitme ETV saate tegemine võidakse lõpetada

maintext:
«Ma ei saa seda lõplikult kinnitada, kuna ka mina ei tea seda,» kommenteeris Ainar Ruussaar väiteid tänase juhatuse koosoleku vahepeal. «Me koguneme jälle homme hommikul kell 9 programmi inimestega,» lisas ta.
Praegu käib ERRi 2017. aasta eelarve tegemine. «Eelarve tegemise aeg on alati selline, kus tahaks teha midagi uut ja jätta kõik vanamoodi või tuunida vana ja tuua selle kõrvale uut, aga nii nagu Postimehes, nii ka rahvusringhäälingus tuleb teha valikuid,» ütles Ruussaar.
Ruussaar tõdes, et hetkel ei oska ta öelda, millised saated kindlasti jäävad ja millised mitte. «See protsess on praegu käimas. Me tõstame raha ühest hunnikust teise, vaatame, mida saab odavamalt, mida kallimalt.» Juhatuse koosolekud jätkuvad homme ja ülehomme.
Küsimärgi all on olnud ka telesaate «Vabariigi kodanikud» tulevik, mille kauaaegne saatejuht Aarne Rannamäe sel sügisel meie seast lahkus. Üks mõte on, et saade kestab jõuludeni ja selle asemel tuleb järgmisel aastal uus arutelusaade, mida hakkaks juhtima Urmas Vaino, kuid kindel see siiani pole. Postimehe andmetel on kõne all olnud ka saate «Välisilm» tootmise lõpetamine.


description: Et kõik ausalt ära rääkida, tuleb Eesti esindaja Euroopa kontrollikotta nimetamise epopöaga pöörduda tagasi 2015. aasta novembrisse.

title: Kellest saab Kaljulaidi järglane kontrollikojas?

maintext:
Juba siis kriipsutas SDE esimees Jevgeni Ossinovski rasvase vildikaga läbi Juhan Partsi nime kontrollikoja kandidaadi kohale: «Mingitel asjaoludel Taavi Rõivas ja Margus Tsahkna arvasid, et neil on mõistlik kahepeale kokku leppida ja tulla meie juurde, vist siis eeldusel, et me Partsiga nõustume, ehkki on hästi teada, et meie erakonnas on Partsi suhtes kõige kriitilisemad meeleolud.»
Teisisõnu ei meeldinud sotsidele ei Partsi isik, ega ka viis, kuidas teda välja pakuti: «Mina oleks pigem lähenenud küsimusele teisiti ja püüdnud kõik kolm korraga laua taha tuua. Nii nagu nendel oli õigus oma kandidaat välja pakkuda, nii on meil ka õigus öelda, et meile see kandidaat ei sobi. Ongi kogu moos.»
Nagu peaaegu aasta tagasi, peab ka nüüd rahandusminister Sven Sester esitama kontrollikoja kandidaadi, et valitsus saaks seda arutada. Ja nagu valitsusjuht Taavi Rõivas on juba alates maikuust väga täpselt märkinud, arutatakse seda teemat sügisel…
«Mõistagi pärast järgmist esmaspäeva kasvab ajaline surve kontrollikoja liikme nimetamiseks, kuna koht jääb tühjaks. Arutame seda küsimust peagi valitsuserakondade juhtide tasemel ja kindlasti leiame lähiajal lahenduse,» lubas Jevgeni Ossinovski.
Mida Ossinovski aga ei öelnud, on see, et lahenduse leidmine on üsna keeruline. Nimelt soovib rahandusminister Sven Sester endiselt Luksemburgi lähetada just Partsi ja muid kandidaate esialgu laual pole. Mis puudutab lubadust lahendada Eesti esindaja personaalprobleem sügise jooksul, siis pole valitsusjuhil enam lihtsalt muud valikut. Aga vastumeelsust otsuse langetamisel näitab kõnekalt ühe otsusega venitamine suisa 10 kuud.
Lõpuks – kontrollikotta mineja ei pea olema ilmtingimata IRLi liige. Ja kõige kõrgelennulisemates poliitkoridorides liiguvad mõtted, et ehk hoiab seda kohta endale Taavi Rõivas ise. Sügisel näeme!
Kui suur on uue Eesti esindaja palk?
Euroopa Kontrollikojas oma riiki esindama hakkava ametniku kuupalk algab 18 200 euro juurest. Sellest arvatakse muidugi maha näiteks haigekassa, pensionifond ja nn erimaks, mis asendab tulumaksu.
Summale lisandub kodumaaga sidemete hoidmiseks mõeldud koduigatsustasu, mida näiteks Brüsselis töötavad belglased ei saa. Luksemburgi puhul on määraks 16 protsenti palgast. Lisaks makstakse ametnikule toetust mittetöötava abikaasa, lapse ja kooliskäimise puhul. Samuti toetatakse kolimist ja kord aastas kodus käimist.


description: Läti annab täna Riias peetava aastaistungjärgu järel Balti Assamblee eesistumise üle Eestile, kes juhib tuleval aastal Baltimaade parlamentaarse ja valitsusasutuste koostöö arendamist.

title: Eesti võtab üle Balti Assamblee eesistumise

maintext:
Balti Assamblee tulevane president Helir-Valdor Seeder ütles riigikogu pressiteenistuse teatel, et kuna regiooni järjepidev areng on väga tähtis, siis jätkab Eesti teemadega, mis on olnud ka eelnevatel eesistumisaastatel olulised.
Eesmärkidena tõi ta esile Balti riikide julgeoleku- ja kaitsekoostöö tugevdamise, energiaturu, transpordi ja taristu käsitlemise ning innovatsiooni ja teaduse arendamise. «Eesti eesistumise ajal jälgime tähelepanelikult ka Balti huvide esindatust Euroopa Liidus ja teistes rahvusvahelistes organisatsioonides,» ütles Seeder, kelle sõnul jätkatakse koostööd Põhjamaade Nõukogu, Beneluxi parlamendi ja Visegradi riikidega, et töötada välja ühised seisukohad Euroopa Liidu tasandil.
Riias täna toimuv Balti Assamblee 35. aastaistung algab presiidiumi ja parlamendiesimeeste kohtumisega, misjärel kogunevad assamblee komisjonid ja toimub Balti Assamblee medalite üleandmine.
Pärastlõunal arutatakse Seederi juhtimisel Balti riikide uusi väljakutseid ja ühiseid lahendusi põgenikekriisi leevendamisel, piirivalveteenistuste koostöö tihedamist, piiride kaitset ning põgenikevoolu uusi võimalikke teekondi. Samuti räägitakse Balti riikide demograafilisest olukorrast ja peretoetuste poliitikast ning investeeringutest heaolusse ja majanduskasvu. Kõne all on ka Rail Balticu projekt, transpordikoridorid ja uute projektide algatamine.
Istungjärgu lõpus allkirjastatakse Balti Assamblee lõppdokument ja võetakse vastu soovitused valitsustele, et parandada regiooni turvalisust, majanduslikku edu ja elanikkonna heaolu, teatas riigikogu pressiteenistus.
Eile õhtul tähistati Ziemeļblāzma kultuuripalees Balti Assamblee 25. aastapäeva ning anti üle assamblee tänavused kirjandus-, kunsti-, teadus- ja innovatsiooniauhinnad. Samuti avati pidulikult Läti seimi uus hoone.
Eestist osalevad assambleel riigikogu esimees Eiki Nestor, aseesimees Helir-Valdor Seeder ning riigikogu liikmed Aadu Must, Toomas Kivimägi, Krista Aru, Rainer Vakra, Heljo Pikhof, Uno Kaskpeit, Andre Sepp, Peep Aru ja Kalvi Kõva.


description: Reformierakond esitas üleeuroopalise liberaale ühendava erakonna ALDE asepresidendi kandidaadiks Euroopa Parlamendi liikme Urmas Paeti.

title: Paet kandideerib Euroopa liberaalide asepresidendiks

maintext:
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas põhjendas, et Paet omab Eesti kõige pikemaajalisema välisministrina ja nüüdse europarlamendi liikmena laiapõhjalist kogemust välis- ja julgeolekupoliitikas.
«Ta on silmitsi seisnud mitmete Euroopa kaitsekriisidega, sealhulgas 2008 Gruusias ja 2014 Ukrainas ning on juhtinud Eesti edukat liitumist OECD-ga,» märkis Rõivas, lisades, et praegu on Paet nimetatud europarlamendis Euroopa Liidu kaitsepoliitika ja Arktika-poliitika raportööriks.
Rõivas märkis, et Paetil on vaieldamatu kompetents ning kuna Reformierakond on olnud oluline ja aktiivne ALDE liikmeserakond, siis oleks tema sõnul igati mõistlik, kui erakonna esindaja osaleks ka ALDE juhtimises.
Paet ütles, et ta on valmis ALDE asepresidendiks valituks osutumisel oma selle valdkonna kogemust jagama ning Euroopa välis- ja julgeolekupoliitika edasisse arengusse panustama.
ALDE kongress toimub 1-3. detsembril Varssavis.


description: Politsei võtab presidendikandidaadi automaatselt enda kaitse alla hetkest, mil uue presidendi nimi välja kuulutatakse, kinnitas Politsei- ja piirivalveameti (PPA) isikukaitsebüroo juht Andris Viltsin.

title: PPA isikukaitsebüroo juht: seadus ei kohusta presidenti elama Kadrioru lossis

maintext:
Viltsini kinnitusel on alates tänasest tagatud Kersti Kaljulaidi ööpäevaringne ihukaitse, samuti võetakse valve alla tulevase riigipea elukoht.
Detaile, nagu kuidas uut presidenti täpsemalt kaitsma hakatakse või mitu inimest teda saavad, ei ole võimalik turvalisuse huvides avalikustada, sõnas Viltsin.
«Seadus ei kohusta presidenti elama Kadrioru lossis, küll aga on residentsis üles ehitatud korralik turvsüsteem, mis aitab oluliselt kaasa turvalisuse tagamisele. Praeguses elukohas selline lahendus puudub ning tõenäoliselt tuleb see n-ö nullist üles ehitada,» kommenteeris ta.
Viltsini sõnul ei ole nende jaoks määrav see, kus riigipea elab. «Kui presidendipere otsustab jääda oma senisesse elupaika, teeme endast sõltuva, et presidendi pere võiks ennast oma kodus hästi ja turvaliselt tunda.» Kas see vajab lisaks tehnilistele lahendustele ka ööpäevaringset mehitatud valvet, see selgub lähiajal, kommenteeris isikukaitsebüroo juht.


description: Laupäeval teatas riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Peeter Ernits, et ta pole kindel, kas Edgar Savisaar kandideerib järgmistel valimistel enda loodud erakonna nimekirjas. Postimees uuris, mis on alternatiivid.

title: Kolm varianti, mida võiks Savisaare tiib teha pärast Keskerakonnast irdumist

maintext:
1. Kandideerimine üksikkandidaadina. Politoloog Vello Pettai sõnul võiks see tähendada aga opositsionääri staatust ja üksi linnavolikogus istumisel poleks mingit mõtet. Asja teeks veelgi iroonilisemaks teoreetiline olukord, kus Mailis Repsi, Jüri Ratase ja Kadri Simsoni leeri juhitud Keskerakond muutuks salongikõlbulikuks ning teeks Tallinnas koalitsiooni praeguste koalitsioonipartneritega.
2. Kandideerimine valimisliiduga. Variandi eelis on see, et üleriigilist erakonna struktuuri poleks vaja luua, samas piirduks Savisaare haare sel juhul ikkagi Tallinnaga…
Viimast mõistagi juhul, kui näiteks Yana Toom ei otsusta Kirde-Eestis välja tulla oma valimisliiduga. See tähendaks Pettai hinnangul aga erakonna lõhenemist ja viiks asja juba rahvuslikule pinnale, mis omakorda looks eeldused vene partei tekkimiseks.
3. Uue erakonna loomine. See võimaldaks olla tegija lisaks Tallinnale üle terve Eesti. Samas on küsitav, kas Savisaar hakkaks looma uut erakonda Keskerakonna kõrvale, mida ta on 25 aastat üles ehitanud. Kokkuvõttes peab Pettai mõtet jääda kõrvale Keskerakonna valimisnimekirjast pigem ähvarduseks ja positsioneerimiseks enne 5. novembrit, mil erakond hakkab uut esimeest valima.
Nii valimisnimekirja kui ka uue erakonna loomisel sõltub kõik sellest, kas võtmeinimesed lähevad ideega kaasa. Isegi kui Savisaar saaks koos lähemate kaasvõitlejatega korraliku häältesaagi, tähendaks see ikkagi allakäiku ehk Tallinnale keskendumist ja tema (uue erakonna) võim teiste omavalitsuste üle väheneks.
Lõpuks ei maksa unustada põhjuseid, miks ei täida Savisaar praegu linnapea kohuseid ja sedagi, kuidas need mõjutaksid järgmiste valimiste tulemusi.
4. Keskerakonda jäämine. Mitte miski ei takistaks Savisaarel kandideerimist siis, kui ta oleks näiteks erakonna auesimees.
Keskerakonna endine peasekretär Oudekki Loone ütles Postimehele, et uue erakonna loomist on arutatud ja see on teoreetiline võimalus. «See sõltub väga palju sellest, mida tahavad erakonna liikmed ja valijad. Nende soov on see, mis paneb meid valikuid tegema, sest iga poliitiku asi on seista nende eest, kelle eest oleme lubanud seista.»
Mis puudutab võimaliku uue erakonna häältemagneteid ja seda, kas Savisaart jäävad toetama tema praegused kaasvõitlejad, siis leidis Loone, et sellest on liiga vara rääkida. «Ei oska mitte midagi öelda, see on fantaasia, mis pakub huvi ainult politoloogidele ja ajakirjanikele,» lisas ta.
Euroopa Parlamendi saadiku ja Keskerakonna aseesimehe Yana Toomi sõnul oli Ernitsa seisukohavõtt lihtsalt emotsioonidest tingitud. Toomi hinnangul oleks kahe nimekirjaga valimistel osalemine katastroofiliste tagajärgedega nii erakonnale kui ka Keskerakonna võimule Tallinnas.
Põhja-Tallinna linnaosavanema Raimond Kaljulaidi sõnul oleks tal raske uskuda, et Savisaar võiks lahkuda erakonnast, mille ta 25 aastat tagasi lõi ja kogu selle aja juhtis. Lasnamäe linnaosavanema Maria Jufereva sõnul pole Savisaar Ernitsa sõnu ei kinnitanud ega ümber lükanud, mistõttu on keeruline öelda, kuivõrd peegeldavad Ernitsa väited Savisaare seisukohti. Jufereva arvates võib Savisaar oma otsusest teada anda pärast erakonna esimehe valimisi 5. novembril.
Valimisliidu loomine
Kes võiks Savisaare valimisnimekirja kuuluda? Kuigi mitmed Savisaare tiiva esindajad on liitunud Repsi-Ratase-Simsoni poolega, võiksid sõelale jääda näiteks Peeter Ernits, Priit Kutser, Heimar Lenk, Olga Ivanova, Viktor Vassiljev, Maarika Tuus-Laul ja Siret Kotka.
Viimased kaks on eelmise aasta lõpus ka avalikult teada andnud oma toest Savisaarele. Nii on Tuus-Laul öelnud, et Edgar on sündinud liider, kes täidab ruumi isegi siis, kui ta sõnagi ei lausu. «Eestimaa suurimat häältetoojat ei saa ometi kõrvale lükata, temast võib aina õppida. Täna Edgari väljavahetamiseks pole absoluutselt mitte mingit põhjust, sest erakond toimib ja on lisaks ka suurepärase reitinguga.»
Talle sekundeerinud Siret Kotka sõnul tahavad Keskerakonna vastased marginaliseerida erakonna sotside või IRLi taoliseks Reformierakonna puudliks. «Konkurendid kardavad Edgarit paaniliselt, kuna ta on nagu kindel kalju, võimas mägi, kellest ei saa üle, ega ümber. Edgar ei lase ei endast, meie erakonnast ja valijaist teerulliga üle sõita.»
Menu valijate seas
Kuigi Põhja-Tallinna linnaosa vanema asetäitjana töötanud Priit Kutser on kahtlemata tubli endine kommunaalpoliitik, oleks valimisnimekirja häältemagnet siiski Edgar Savisaar. Erinevalt Kutseri 323 häälest sai Lasnamäe linnaosas kandideerinud Savisaar 2013. aasta kohalikel valimistel rekordilised 39 979 häält.
Seejärel tuli tükk tühja maad: Yana Toomi hindasid volikogukõlbulikuks 5327 valijat, Vassiljevit 4079 ja Ivanovat 2450. Oudekki Loone ja Peeter Ernits eelmistest kohalikest valimistest osa ei võtnud, kuid riigikokku kandideerides sai Ernits 824 ja Loone 354 häält.
Väärib märkimist, et peaaegu 40 000 valija poolehoiu pälvinud Savisaare tõi suure osa 115 101 häälest, mis erakond Tallinnas sai. Muide, kokku anti Tallinnas 218 505 häält.
Kuigi mineviku häältesaagi põhjal tuleviku ennustamine pole just täppisteadus, võib arvata, et kahe nimekirjaga välja minemine ja omavaheline jagelemine ei mõju valimistulemusele just ülearu hästi.


description: Politsei alustas väärteomenetlust, et selgitada välja, millistel asjaoludel sõitsid kaks bussi teisipäeval Tapal üle raudteeülesõidukoha keelava fooritule ajal.

title: Politsei alustas busside raudteeületuse uurimiseks väärteomenetlust

maintext:
Portaali Rus.Postimees.ee lugeja jagas toimetusega videot, millelt on näha, kuidas kaks liinibussi sõidavad Tapa raudteeülesõidule punase tule ajal.
«Video on tehtud Tapalt välja sõites teele jääva raudteeülesõidu juures. Kõik sõidukid jäid punase tule süttides seisma, aga bussid sõitsid tuimalt edasi,» rääkis video autor.
Politsei alustas videos nähtud juhtumi asjaolude täpsemaks välja selgitamiseks väärteomenetluse liiklusseaduse paragrahvi järgi, mis käsitleb raudteeülesõidukoha ületamise nõuete rikkumist, ütles Ida prefektuuri pressiesindaja Postimehele.
Liiklusseadus näeb sellise teo eest karistuseks ette rahatrahvi kuni 100 trahviühikut ehk kuni 400 eurot.
Rakvere politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juht Joel Alla sõnul peavad keelavast fooritulest peavad kinni pidama eranditult kõik liiklejad ja seda isegi juhul, kui on teada, et antud raudteel teostatakse remonditöid ja üldist rongiliiklust ei toimu.
«Kui fooris põleb punane tuli ja ülesõidukohas ei ole reguleerijat või muud märki, mis lubaks sõitu jätkata, tuleb punasest tulest kinni pidada ja täita foorinõudeid. Inimlikult on mõistetav, et bussijuht tahab graafikus püsida, kuid rongiga kokkupõrkel on ohus kõik bussis reisijad,» märkis Alla.
Ta lisas, et suur osa raudteel juhtunud õnnetustest on tingitud juhtide või jalakäijate tähelepanematusest. Liiklusreeglite rikkumine, hajunud tähelepanu, riskide alahindamine ja kiirustamine tingivad ohtlikke olukordi, mis omakorda võivad kaasa tuua traagilised tagajärjed.
«Raudtee tööde planeerijad võiksid arvestada sellega, et pikalt põlev punane tuli võib juhtides tekitada kärsitust ja soovi foorituld eirata. Samas võib ka remonditaval raudteelõigul liikuda veeremeid, mis võivad õnnetusse sattuda. Seetõttu oleks mõistlik kasutada liikluse suunamiseks reguleerijat,» sõnas Alla.
Hansaliinide juhatuse liige Madis Lepp ütles Postimehele, et sellel raudteelõigul, millest bussid üle sõitsid, käib remont ja seal praegu ronge ei sõida.
Lepa sõnul oli üle raudtee sõitnud busside puhul tegemist Hansaliinide bussidega, mis vedasid reisijaid Tamsalu raudteejaamast Tapa raudteejaama. Tema sõnul on video filmitud eile, teisipäeval. Lepa sõnul sõitsid bussid üle raudtee, kuna vastasel korral oleks reisijad Tapa-Tallinna rongist maha jäänud.
«Tapa ja Tamsalu vaheline raudteelõik on praegu suletud ja seal ronge ei sõida. Raudteeülesõidu foorituled läksid põlema ilmselt sellepärast, et raudteeremondiga seotud dresiin sõitis anduri piirkonda ja ülesõidul süttis punane foorituli. Üldjuhul on pandud tööde piirkonnas asuvate raudteeülesõitude fooridele otsa mustad kilekotid, kuid kõnealusel ülesõidukohal neid ei ole, kuna selles piirkonnas remonditöödega seotud raudteesõidukid üldjuhul ei sõida,» rääkis Lepp.
Ta möönis, et bussid rikkusid vormiliselt liikluseeskirju, kuna üle raudtee sõites punane tuli põles. Lepa sõnul oleks eeskirju järgides bussijuhid tõepoolest pidanud ootama 5, 10, 15 või 20 minutit, kuni punased foorituled kustuvad, kuid arvestada tuleb sellega, et tegemist oli ebareeglipärase olukorra ja remondipiirkonnaga.
«Bussijuhid otsustasid üle raudtee sõita, kuna vastasel juhul oleks reisijad Tapa-Tallinna rongist maha jäänud. Bussijuhid veendusid enne raudteele sõitmist, et ohtu ei olnud. Nad teadsid, et sellel lõigul raudteeliiklust ei toimu ja nad veendusid, et lähenemas pole ka ühtegi muud raudteesõidukit,» rääkis Lepp.
Eesti Raudtee pressiesindaja Liina Hallik ütles Postimehele, et Moe ülesõidul, kus intsident toimus, ei ole võimalik foore kinni katta, kuna seal liiguvad töörongid.
«Antud juhul aktiveerus raudtee ületamist keelav foorituli piirkonnas liikunud töörongi tõttu, mis suundus Tapa jaama. Tegu oli automaatika korrapärase tööga ning seega punased tuled fooris põhjendatud. Kuivõrd töörongid liiguvad reisirongidest märksa aeglasemalt, tekkis ka olukord, kus ülesõit oli tavapärasest kauem suletud,» ütles Hallik.


description: Briti kaitseministri Michael Falloni sõnul saadab Suurbritannia tuleval kevadel Eestisse 800 sõdurit, tankid ja droonid.

title: Suurbritannia saadab kevadel Eestisse 800 sõdurit, tankid ja droonid

maintext:
Pataljoni suurune üksus ühineb Eestis Prantsusmaa ja Taani üksustega, ütles Fallon Wall Street Journalile.
Falloni sõnul võtab Briti üksus Eestisse kaasa taktikalised droonid, tankid Challenger 2 ja jalaväe lahingumasinad Warrior. Ühendkuningriik on juba varem teada andnud, et kavatseb saata Eestisse pataljoni suuruse üksuse, kuid seni ei ole britid üksuse täpse suuruse ja relvastuse kohta detaile avalikustanud.
Briti kaitseminister märkis, et pataljoni paigutamisega Eestisse näitab NATO, et allianss ei saada oma kirdeserva ainult mitte väiksemaid üksusi, vaid arvestatavat sõjalist jõudu.
«See puudutab kaht asja: kindlustunde tagamist, mida tuleb teha arvestatava kohalolekuga, ja heidutust,» ütles Briti kaitseminister. «See ei ole lihtsalt NATO artikkel viit käivitavate päästiküksuste saatmine, vaid tõsiseltvõetav sõjaline kohalolek.»
Briti pataljoni tulek Eestisse on osa NATO kavast paigutada alliansi kirdeserva heidutuseks jõudusid vastukaaluks üha agressiivsemaks muutuvale Venemaale. Eestis on selle kava juures nii-öelda raamriik Suurbritannia, kelle alluvusse tulevad ka Prantsuse ja Taani sõdurid. Lätisse tulevat pataljoni hakkab juhtima Kanada, Leedus Saksamaa ja Poolas Ameerika Ühendriigid.
Kanada, Saksamaa ja USA peaksid kolmapäeval ja neljapäeval Brüsselis peetava NATO kaitseministri kohtumise ajal avalikustama ka enda juhitavaid pataljone puudutavaid üksikasju.
Ameerika Ühendriigid on teatanud, et saadavad järgmisel aastal NATO pataljonidele täienduseks Ida-Euroopasse soomusbrigaadi.
Falloni sõnul tuleks Ühendkuningriigi otsust saata Eestisse raskerelvastusega pataljon näha märki, et Suurbritannia ei hülga Euroopa Liidust lahkudes pühendumust maailmajao kaitsele.
«See on meie kontinent ja me jätkame tööd selle turvalisena hoidmiseks. Me ei eemaldu sellest,» ütles ta.
USA on paigutanud alates Venemaa Ukraina-vastase agressiooni algusest 2014. aasta kevadel kuude NATO idapoolsesse liikmesriiki, Eestisse, Lätisse, Leedusse, Poolasse, Rumeeniasse ja Bulgaariasse rotatsiooni korras kompanii-suurused üksused.


description: Eesti kuritegeliku ilma liidriks tituleeritud Assar Pauluse süüasjast eraldatud süüdistatavate osas algas kolmapäeval kohtuprotsess taas algusest, sest ühe rahvakohtuniku haigestumine ei võimaldanud tal protsessiga edasi minna.

title: Assar Pauluse jõugu süüasjas eraldatud süüdistatavate osas algas protsess algusest

maintext:
Haigestunud rahvakohtuniku asemel oli kolmapäeval kohtukoosseisus uus rahvakohtunik ning prokurör ja kaitsjad pidasid avakõne, seejärel kinnitasid kõik 14 süüdistatavat, et nad end üheski süüdistusepunktis süüdi ei tunnista, ütles maakohtu pressiesindaja Kristina Ots ERR.ee-le.
Kohtuprotsess jätkub neljapäeval tõendite uurimisega.
Eelnevalt läksid samas kriminaalasjas eesotsas Paulusega prokuratuuriga karistuste osas kokkuleppele ning nende jaoks on kohtuprotsess jõustunud otsuse tõttu lõppenud, kokkuleppega mitte nõustunud 14 süüdistatava protsess jätkub üldmenetluses.
Septembris tunnitas kohus Pauluse süüdi kuritegeliku ühenduse loomises, juhtimises, dokumendi võltsimises ning võltsitud dokumendi kasutamises ja mõistis talle seitsmeaastase vangistuse, ühtlasi konfiskeeris kohus Pauluselt 20 000 eurot, mis oli konfiskeerimise tagamiseks deponeeritud.


description: Ülimadala veetaseme tõttu sõidab täna õhtul Hiiumaa liinil esialgu vaid kõige väiksem parvlaev Harilaid. Kui ilmastikuolud halvenevad, võidakse ka see liinilt maha võtta.

title: Ülimadala veetaseme tõttu jääb Hiiumaa liinile sõitma vaid üks parvlaev

maintext:
Hommikul kell 8.30 Rohuküla sadamast väljuma pidanud parvlaev St Ola sai sõitmist alustada alles kell 9.30. Selgus, et reis lükkus edasi jahutusprobleemi tõttu. «St Ola jahutussüsteem ummistus, kuna meri on madal ja kasvu täis. Hetkel tegeletakse probleemi lahendamisega ja püütakse laevad taas graafikusse saada,» teatas TS Laevad hommikul.
Pärastlõunal selgus aga, et St Ola võetakse ülimadala veetaseme tõttu üldse liinilt maha ning liinile jäävad Regula ja Harilaid.
Sellega jamad ei lõppenud ja napilt tund aega hiljem teatas TS Laevad, et liinilt võetakse ka Regula. «Veetaseme väga kiire languse tõttu jääb Hiiumaa liinil seisma ka parvlaev Regula ja laeva järgmist väljumist Rohukülast ei toimu. Kuna tuul tugevneb, siis võib peagi lõpetada liikluse ka parvlaev Harilaid,» teatas ettevõte.
Kella 17 seisuga sõidab Harilaid vabagraafiku alusel. Viimati väljus Harilaid kell 16.15 Rohukülast ning on Heltermaal orienteeruvalt kell 18.
Reisijatel palutakse võimalusel oma reis edasi lükata ning sadamasse ootama mitte tulla. Sadamas teenindatakse sõidukeid nende saabumise järjekorras, eelisega saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiautod ja puudega isikud.
Loe lisaks:
Operatiivset infot parvlaevade kohta saab jälgida siit.


description: Jõhvi kontserdimajas toimunud üleriigilisel Aasta Õpetaja auhinnagalal «Eestimaa õpib ja tänab» kuulutati Aasta haridusteoks Põltsamaa ühisgümnaasiumis avatud küberkaitse õppesuund.

title: Aasta haridustegu on küberkaitse õppesuuna avamine Põltsamaa ühisgümnaasiumis

maintext:
Aasta haridusteo pälvinud Põltsamaa ühisgümnaasiumis avati esimesena Eesti haridusasutustest küberkaitse õppesuund, mis akadeemilist õpet ja õpilaste tehnoloogiahuvi ühendades loob eeldused heade spetsialistide ning vastutustundlikult käituvate kodanike ettevalmistamiseks. Õpilastele korraldatakse õppekäike küberkaitsega seotud organisatsioonidesse, loodud on drooniring ja sisustatud tehnoloogiaklass. Küberkaitse õppesuuna algatajaks ja koordinaatoriks on kooli õppealajuhataja Tiia Mikson.
Aasta lasteaiaõpetajaks tituleeriti Silja Sarap Toila lasteaiast Naerumeri. Silja on õpetaja, kellega koos tunnevad lapsed end hästi, ta julgustab ja märkab kõiki. Esiletõstmist väärib Silja ettevõtlikkus – just tema ideena ja eestvedamisel toimus Ida-Virumaa lasteaedade esimene laulu- ja tantsupidu «Oleme Virumaa lapsed».
Aasta klassijuhataja on Narva Eesti gümnaasiumi õpetaja Tiiu Assafrei. Tiiu klassis õpib palju lapsi, kelle emakeel ei ole eesti keel. Oma hoolivuse, osavõtlikkuse ja pühendumusega on Tiiu loonud klassis suurepärase õhkkonna. Tiiu toetab õpilaste initsiatiivi, arvestab laste ettepanekutega ja aitab kaasa nende maailmapildi kujunemisele.
Aasta klassiõpetajaks nimetati Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik. Merle on loominguline, innovaatiline, õpilaste võimeid ja huve arvestav õpetaja. Ta leiab igale õpilasele võimetekohase ülesande, mis toetab lapse eduelamust ja motiveerib õpilast. Tema õpilased on kodukohta austavad ja väärtustavad saarlased.
Aasta põhikooliõpetajaks kuulutati Simuna kooli tehnoloogia- ja tööõpetuse õpetaja Jaana Palmisto. Jaana lähtub õpetamisel lapsest, tema oskustest ja huvidest. Ta on rohelise mõtteviisiga inimene, kes õpetab eluks vajalikke asju. Jaana aitab õpilastel kujuneda iseseisvalt mõtlevateks, vastutustundlikult tegutsevateks ning elus hakkamasaavateks inimesteks.
Aasta gümnaasiumiõpetaja on Gustav Adolfi gümnaasiumi keemiaõpetaja Katrin Soika. Katrin peab oluliseks keemiaalaste teadmiste seostamist teiste õppeainetega. Ta leiab, et parim teadmine sünnib alati sellest, kui õpilases on huvi tekitatud ning ta ise soovib ainega sügavamalt tutvuda. Katrin on kindel, et õpilase arengut toetab vanemate ja õpetaja omavaheline suhtlemine ning ausus ja avatus üksteise suhtes.
Aasta kutseõppeasutuse õpetajaks tituleeriti Raiko Kaasik Rakvere ametikoolist. Õpilaste hinnangul teeb Raiko lihtsalt ja elulähedaselt selgeks kõik tööd, õpetab mõistma kvaliteedinõudeid ja tundma töö eest vastutust. Ta suudab luua koos õpilastega hea meeskonna, hoida motivatsiooni ja äratada huvi isetegemise vastu.
Aasta suunajaks nimetati Vanalinna hariduskolleegiumi õppealajuhataja Kristel Üksküla, kes oma erakordse pedagoogilise vaistu ja omandatud kogemustega arvestab iga inimese eripäraga. Kristel on aidanud raskest olukorrast üle saada sadadel õpilastel, ta otsib ja leiab koostöös perekonna, tugispetsialistide ja kolleegidega iga lapse jaoks sobiva lahenduse.
Aasta õppeasutuse juht on Kiviõli I keskkooli direktor Heidi Uustalu. Heidi peab juhina väga oluliseks töötajate rahulolu ning töötab selle nimel, et muuta koolikeskkond sõbralikuks ja usaldusväärseks. Ta on sihikindel, eesmärgile orienteeritud ning aitab jõuliselt kaasa hariduse väärtustamisele ühiskonnas.
Aasta õppejõud on Tartu Ülikooli arvutiteaduste instituudi lektor Eno Tõnisson. Ta on uuenduslikke aktiivõppemeetodeid kasutav ning oma üliõpilaste igakülgset arengut toetav õppejõud. Ta suunab üliõpilasi koostööle, õpetab arutlema ja oma vastuseid põhjendama. Eno on meisterlik õppejõud, kes õpetab sisukalt ja kaasahaaravalt.
Aasta hariduse sõbra tiitli sai SA Ida-Viru Ettevõtluskeskus, mis on haridusprogrammi «Ettevõtlik kool» algatajaks ja eestvedajaks. Sihtasutuse koordineerimisel on haridusprogrammiga liitunutest moodustunud kogu Eestit hõlmav võrgustik, kuhu on kaasatud nii koolid kui lasteaiad. Keskus peab äärmiselt oluliseks haridusasutuste ja ettevõtete koostööd.
Aasta õppuriteks kuulutati Richard Luhtaru Hugo Treffneri gümnaasiumist, Kristel Hunt Tallinna teeninduskoolist ja Kaisa Helena Žigurs Tallinna muusikakeskkoolist. Richard Luhtaru võitis Koreas rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil kuldmedali, Vietnamis rahvusvahelisel bioloogiaolümpiaadil hõbemedali ja Tartus toimunud rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil võistkondliku kuldmedali. Kristel Hunt võitis Itaalias toimunud rahvusvahelisel kokkade võistlusel kuldmedali. Kaisa Helena Žigurs saavutas esimese ja teise koha harfimängus Rootsis ja Venemaal toimunud rahvusvahelistel muusikavõistlustel.
Aasta juhendajaks nimetati Riho Rannikmaa Vaeküla koolist. Riho on tunnustatud sporditegelane ning judo- ja sumotreener, kes on aastakümnete jooksul juhendanud väga paljusid lapsi.
Aasta Õpetaja gala eesmärk on esile tõsta haridustöötajaid ja hariduse toetajaid, kes panustavad noorte heasse käekäiku ja kelle töö on teistele eeskujuks.
Tunnustusürituse eestvedajateks on haridus- ja teadusministeerium, sihtasutus Innove ning Eesti Haridustöötajate Liit.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Kuhu jäid lubatud parvlaevad?
Parvlaevaliikluse uuel käitajal TS Laevadel on selg vastu seina. Korduvalt valmimistähtaega ületanud kaks uut parvlaeva Leiger ja Tõll peavad enne jõule kindlasti Eestis olema, sest tagavaraplaan nende puudumise puhuks kehtib üksnes aasta lõpuni.


description: Eesti vabariigi 100. sünnipäeva ja Euroopa Liidu eesistumise loovkonkursi võitis ideekavand «Aastasada ja tasakaal», mille esitas agentuur Identity (Meelis Opmann, Martin Tõnts, Ionel Lehari, Ants Lusti).

title: Eesti 100. sünnipäev sai oma märgi

maintext:
Loovkonkursi eesmärk oli leida pikaajaline partner, kes töötaks välja Eesti vabariigi 100. sünnipäevale visuaalse identiteedi. Eesti kui Euroopa Liidu (EL) eesistujariigi tutvustamiseks sooviti leida partner, kelle abiga välja arendada põhisõnumid ja visuaalsed lahendused, mis toetaksid Eesti kui nutika ja uuendusmeelse ning puhta elukeskkonnaga riigi kuvandit Euroopas.
Konkursile laekus kaheksa ideekavandit, neist viis EL eesistumisele ja kolm Eesti vabariigi 100. sünnipäevale. Kaks kavandit, mille seas oli ka võidutöö, esitati ühendlahendusena mõlemale sündmusele.
«Hindan konkursi õnnestunuks, sest osalesid Eesti kogenud ja suured loovagentuurid, kes hindasid õigesti eesseisva töö suurt mahtu,» ütles žürii esimees, Eesti disainikeskuse juht Jane Oblikas. «Kuigi lähteülesanne oli keeruline, sai žürii valida mitme hea idee ja läbitöötatud lahenduse vahel,» lisas Oblikas.
Oblika sõnul oli nii kaasavaid ja mängulisi, kui ka Eesti kahte olulisemat narratiivi väga hästi esindavad ideed. «Võitis visuaalselt puhtaim ja kõige lihtsamate kujunditega ühislahendus, mis kannab aastasaja ja teisalt tasakaalu sõnumit. Suurem töö nüüd alles algab ja soovin Identity meeskonnale jõudu,» lisas Oblikas.
Täna avalikustati EV100 osa võidutööst, teise ehk Euroopa Liidu eesistumise identiteedilahenduse avalikustab riigikantselei aprillis, kuna hea tava kohaselt tehakse seda vahetult enne eesistumise algust.
Ideekavandeid hindas 10-liikmeline žürii, mille koosseisu kuulusid: Jane Oblikas (žürii esimees, Eesti disainikeskus), Ilona Gurjanova (Eesti disainerite liit), Jaanus Tamme (Eesti turunduskommunikatsiooni agentuuride liit), Alari Orav (Eesti disainimeeskond, EAS), Aive Hiiepuu (Eesti suhtekorraldajate liit), Anu-Mall Naarits (Marketingi instituut), Maria Alajõe (Riigikogu kantselei), Anneli Ohvril (Riigikantselei, EV100), Tiina Urm (Riigikantselei, EL nõukogu eesistumine) ja Sean Larkins (WPP Government and Public Sector Practice).
Eesti vabariigi 100. sünnipäevaks esitatud ideekavanditest hindas žürii teise koha vääriliseks ja premeeris 3000 euroga kavandit «Sõrmejälg». Selle esitaja oli agentuur Tank (Joel Volkov, Villem Valme, Kadi Mikiver, Grete Gutmann, Risto Luhalep). Kolmandat auhinda otsustas žürii mitte välja anda.
Eesistumise ideekavanditest hindas žürii teise koha vääriliseks ja premeeris 3000 euroga kavandit nimega «Mets», esitajaks oli agentuur Velvet (Kristian Kirsfeldt, Siim Tikk, Magnus Haravee). Kolmanda koha ja 2000 eurot pälvis kavand «Sõrmejälg», esitaja oli agentuur Tank.
Riigikantselei alustab võidutöö esitajaga läbirääkimisi loovlahenduste väljatöötamise lepingu sõlmimiseks. Eeldatav lepingumaht on Eesti vabariigi 100. sünnipäeva puhul 150 000 eurot ning EL eesistumise puhul 100 000 eurot.


description: Keskerakonna endise peasekretäri Oudekki Loone sõnul teeb Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) sama vea, mille 90-ndate alguses, kui Reformierakond neilt parempoolsete hääled üle võttis.

title: Loone: IRL kordab nime muutes oma vana viga

maintext:
«Mäletatavasti sai Isamaa ja ERSP liit 1995. aasta riigikogu valimistel kaheksa kohta 1992. aasta 29 asemel, sest nad ei suutnud muutuvate oludega kaasas käia,» ütles Loone.
«Ka täna ei ole Eesti inimeste esmane probleem mitte enese peremeheks kuulutamine, vaid see, kuidas majandust korraldada nii, et kõigil oleks hea elada.»
«Eesti iseseisvus ei saa olla suveräänse riigi programm, sest vaadake, me oleme juba 25 aastat iseseisvad,» märkis Loone. «Reformierakond ei võida neid mitte sellepärast, et nad Venemaad rohkem vihkaksid, vaid sellepärast, et lisaks Vene-skeptitsismile on Reformil ka mingi majandusprogramm – EKRE-l täpselt samamoodi.»
Loone lisas, et tähelepanuväärne on ka see, et perenaistest IRL'i uues manifestis ei räägita. «Ju on perenaise roll igal aastal laps sünnitada, et tallu tasuta tööjõudu saada – kust mujalt see kaks miljonit eestlast tuleb,» viitas Loone pühapäeval vastu võetud uuele IRL-i manifestile, kus on muuhulgas lause «Me julgeme unistada, et eestlasi oleks tulevikus kaks miljonit.»
«Arvan, et kui IRL majandusküsimustele iseseisvaid vastuseid ei leia, siis ükskõik kui palju peninukkidest rääkida, ei kõneta see Eesti inimesi sugugi," ütles Loone. «Tegelikult vajab Eesti sellist ühiskonda, kus ei ole peremehi ega sulaseid. Sellist ühiskonda, kus naabritega tehakse kaupa ja tunnistatakse, et ka neil on omad huvid ega peeta iga võõrast koerakoonlaseks, kükloobiks või vanapaganaks. Ühiskonda, kus keegi ei pea tegema tasuta tööd ja kus igaühel on võimalik omaenda õnne oma valitud viisil otsida, ilma, et mingi peremees kuskilt välja kargaks ja seda palehigis arvustama kukuks.»
IRL-i esimees Margus Tsahkna tegi pühapäeval toimuval volikogul erakonnakaaslastele ettepaneku tegutseda edaspidi Isamaana – ja seda mitte ainult nime poolest, vaid ka sisult. Tsahkna käis välja mõtte, et järgmisel erakonna suurkogul tuleks muuta nii partei sisu kui ka nime ja tegutseda edaspidi Isamaana.
Tsahkna sõnul ei ole nimemuutuse taga katse taastada Isamaaliitu ega Res Publicat – pigem on selle soov minna edasi järgmisse, loogilisse etappi ja kujundada tuleviku Eesti nägu. Seega ei ole tegu tavalise märgimuutusega, vaid pigem sõnum sellest, et IRL on muutunud ja valmis otsustama.


description: Eestis ei pea palvemaja rajamiseks valitsuselt või riigilt luba küsima, kommenteeris peaminister Taavi Rõivas Türgi välisministri valmidust rajada Eestisse mošee, kui Eesti võimud sellega nõus on.

title: Rõivas: palvemaja rajamiseks ei pea riigilt luba küsima

maintext:
Eestit külastanud Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğlu sõnul on Türgi valmis rajama Eestisse mošee, kui Eesti võimud sellega nõus on. Vikerraadio saates «Stuudios on peaminister» ütles peaminister Taavi Rõivas täna, et palvemaja rajamiseks ei pea Eestis valitsuselt või riigilt luba küsima.
«Ta ei ole öelnud, et nad seda kavatsevad või tahavad ehitada, pigem oli see tingimuslik, et juhul kui kohalik moslemi kogukond seda plaanib ehitama hakata, siis nad on valmis toetama,» täpsustas Rõivas.
Rõivase sõnul on Eestis väga väike moslemi kogukond ning palvemaja on neil Keevise tänaval olemas. «Ma ei ole teadlik, et nad kavatseks väga suurejooneliselt seda laiendada või suurendada,» sõnas ta.
Rõivas lisas, et kohalik omavalitsus räägib sel teemal kaasa, sest tegu on planeeringulise küsimusega. «Aga see küsimus on väga-väga hüpoteetiline.»
Çavuşoğlu rääkis eile välisministeeriumis peetud loengu ajal, et tema sõnul peaksid mõõduka islamismi esindajad olema aktiivsed oma sõnumi edastamisel, kuna vastasel juhul jäävad inimesed rohkem äärmusliku voolu esindajate meelevalda.
«Kui eestlased on nõus, siis ehitaksime suurima heameelega mošee siia Tallinna või mujale. Toetaksime seda heameelega,» ütles minister.


description: Eesti miinijahtijad Admiral Cowan ja Ugandi osalevad sel nädalal Soomes õppusel Baltic Shield, et harjutada saarestikus navigeerimist ning pardarelvadest laskmist.

title: Eesti sõjalaevad osalevad Soomes laskeharjutustel

maintext:
Õppusel osalevad kaks eestlaste Sandown-klassi ja kaks soomlaste Katanpää-klassi miinitõrjelaeva. Mõlemast riigist võtab õppusest osa ligikaudu sada mereväelast, kelle seas on ka ajateenijaid.
Harjutustel lastakse kõigist pardarelvadest nii õhu- kui ka pealevee-sihtmärkide pihta. Soome merevägi kasutab õhusihtmärkidena 20-100 meetri kõrgusel lendavaid droone, mis imiteerivad ründelennukeid. Eesti mereväe miinijahtijad on relvastatud 23 mm õhutõrjekahuriga ning kolme 12,7 mm raskekuulipildujaga Browning. Soomlaste Katanpää-klassi miinijahtijad on varustatud õhutõrjerelvaga Bofors 40 mm L/70.
EML Admiral Cowani komandör kaptenmajor Tanel Leetna sõnul on õppus oluline nii rahvusvahelise koostöö kui väljaõppe seisukohalt. «Baltic Shield annab meile suurepärase võimaluse õhusihtmärkide pihta laskmist harjutada,» ütles kaptenmajor Leetna.
Eesti alused on Soome mereväe korraldatavatel laskeharjutustel osalenud alates 2010. aastast.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus leiab, et kuigi presidendiametist lahkunud Toomas Hendrik Ilves otsustas Ärma talus turismitalu mitte pidama hakata, on ta talu rajamiseks vajalikud tingimused Ärmal külalisi võõrustades osaliselt täitnud.

title: EAS: Ilves täitis külalisi võõrustades osaliselt toetuse saamise tingimused

maintext:
«Saame lähtuda vaid EASi juhatuse 2012. aasta kaalutletud otsusest, kus oli analüüsitud põhjalikult OÜ Ermamaa tegevust nii enne presidendiaja algust kui selle ajal ning projekti raames saavutatud eesmärke,» ütles EASi kommunikatsioonijuht Kadri Kütt.
Tema sõnul võttis EAS 2012 aasta otsuses arvesse, et et toetusega saadud vara õnnestus OÜl Ermamaa kasutada turismi eesmärgil 17 kuud pärast toetuse otsuse tegemist ehk märtsist 2006 kuni augustini 2007.
Ärma talu on võõrustanud presidendi ametisoleku aja jooksul arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi, kellele on pakutud äriplaanis kirjeldatud teenuseid.
Küsimusele, kas taolise põhimõtte järgi on EAS küsinud osa raha tagasi ka teistelt toetuse saajatelt, vastas Kütt, et EAS analüüsib toetuse tagasiküsimisel iga üksikut projekti eraldi, sest need on väga erineva sisu, tingimuste ja eesmärkidega.
«Toetuste puhul lepitakse kokku antud projekti sisust lähtuvad tingimused, mis on aluseks ka võimaliku tagasinõude osakaalu otsustamisel. Kõik sõltub konkreetse projektiga seotud asjaoludest. Tagasinõude määr sõltub sellest, kui suures ulatuses on toetust sihtotstarbeliselt kasutatud ning kuivõrd on projekti eesmärgid saavutatud,» märkis Kütt.
Tema kinnitusel on Ilveselt 10 protsendi toetuse tagasiküsimine kooskõlas ka kõigi Euroopa Liidu reeglitega.
«EAS on käitunud kooskõlas kõigi seadustest ja Euroopa Liidu reeglitest tulenevate nõuetega,» ütles Kütt.
Toomas Hendrik Ilves otsustas mitte hakata kasutama endale kuuluvat Ärma talu presidendiameti lõppemise järel turismitaluna ning ta maksis riigile tagasi 19 000 eurot ehk kümnendiku saadud toetusest.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) esitas OÜle Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot, pärast Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist.
OÜ Ermamaa esitas 6. novembril 2007 EASile taotluse, millega soovis muuta äriplaani ja peatada ajutiselt külalistemajas majutus- ja turismiteenuse osutamine. EASi juhatuse otsusega peatati projekti sihipärase kasutamise kohustus kuni presidendi ametiaja lõpuni. Lisaks soovis president Toomas Hendrik Ilves võtta kogu objekti presidendi ametiajaks üürile.
Toetuse saaja palus nimetatud tingimusliku kokkuleppe pikendamist 5. novembril 2011, misjärel tegi EASi juhatus 30. märtsil 2012 otsuse, et hiljemalt 1. jaanuarist 2017, kui presidendi ametiaeg on lõppenud, jätkub algse äriplaani elluviimine kuni 31. juulini 2020 või kui seda ei järgita, esitab EAS toetuse saajale tagasinõude. OÜ Ermamaa osanik ja ametlik esindaja Toomas Hendrik Ilves esitas 10. oktoobril 2016 EASile avalduse, milles ta kinnitas soovi mitte jätkata Ermamaa äriplaani järgimist.
Ilves tasus tagasinõutud summa 12. oktoobril.


authors:
Erik Eenlo
Bns-I Välisuudiste Toimetaja

description: Tartumaal Ülenurme vallas juhtus traagiline liiklusõnnetus, kus pimedal ajal keset sõiduteed liikunud 66-aastane mees sai autolt löögi ning hukkus, teatas politsei- ja piirivalveamet ööl vastu reedet pressiteates.

title: Fotod: Tartumaal hukkus sõidukilt löögi saanud mees

maintext:
Õnnetusest teatati häirekeskusele 6. oktoobril kella 22.20 paiku. Esialgsetel andmetel sõitis Volvo S80 juhtinud naine asulavälisel teel pikki Jõhvi-Tartu-Valga maanteed Elva suunas, kui märkas keset sõiduteed kõndimas inimest.
Volvot juhtinud naise vaatevälja võis oluliselt piirata samal ajal vastu liikunud teise sõiduki tulede valgusvihk. Jalakäijat märganuna ei olnud autojuhil arvatavalt vähese reageerimisaja tõttu võimalik enam otsasõitu vältida. Sõidukilt löögi saanud inimene sai nõnda raskeid vigastusi, et hukkus sündmuspaigal.
Politsei tuvastas, et hukkunuks oli 66-aastane Avo, kes oli tõenäoliselt teel Tartu linnast oma kodukohta Nõo vallas.
Politsei selgitas, et autot juhtinud 45-aastane naine oli kaine ning omas juhtimisõigust. Varasemaid liiklusrikkumisi tal ei ole ning sõidustaaži on naisel enam kui 20 aasta jagu. Volvos oli lisaks juhile kaks kaasreisijat, nende seas ka laps, kes õnneks viga ei saanud.
«Sündmuskohta uurides avastas politsei õnnetuspaigalt alkoholipudeli, mis võib praegustel andmetel kuuluda hukkunud Avole. Teada on seegi, et avariis hukkunud mees viibis õnnetuse eelselt kainenemas. Nimelt sai politsei 6. oktoobril kella 11.30 paiku linnaelanikult teate, et Tartus Raja pargis on maas pikali joobes mees. Väljakutsele reageerinud patrull selgitas, et abi vajas Avo. Mehel tuvastati joove ning ta otsustati tema enda edasise turvalisuse tagamiseks viia kainenema. Ka sellele korrale eelnevalt on Avo korduvalt vajanud kainestamist, et ebaadekvaatses olekus mitte ohtu sattuda,» kirjeldas Lõuna prefektuuri operatiivjuht Ottomar Virk.
Operatiivjuht lisas, et selle õnnetuse üksikasjad selgitab politsei lähemalt kriminaalmenetluses, kuid vajab siiski rõhutamist, kui suur riskitegur liiklejatele võib olla alkohol. «Joobeseisundis liigeldes ning ümbritsevat keskkonda tajumata mängitakse kui ruletti. Oluline seejuures pole roll autojuhi, jalakäija, jalgratturi või muu liiklejana, sest õnnetus ei küsi «kas ja kes», vaid pigemini ikka «millal». Kriminaalmenetlus on veel algusjärgus, kuid mehe seni teadaolev riskikäitumine võib selgitada, miks tema kodutee kulges ohtlikult pimedal ajal keset sõiduteed ning miks selline traagiline õnnetus aset võis leida,» põhjendas operatiivjuht.
Väga suur hulk igapäevastest liiklejatest peab lugu enda ja teiste liiklusohutusest, andes aktiivselt politseile teada joobekahtlusega autojuhtidest. «Samamoodi julgustame teavitama politseid nendest jalakäijatest, ratturitest ja teistest kaasliiklejatest, kes on joobes, halvasti nähtavad või muul moel liikluses ohtlikud. Aegsasti teatamine võib päästa kellegi elu,» toonitas operatiivjuht.
Politsei meenutab sedagi, et jalakäijal on alati turvalisem liikuda maanteel vasakus teeservas, kus ta näeb lähenevaid sõidukeid. Selliselt liigeldes on enam tagatud ka autojuhi ja jalakäija omavaheline suhtlus, mis aitab mõlemal osapoolel ohuolukordi paremini ennetada.


description: President Kersti Kaljulaid kohtus täna Leedu pealinnas Vilniuses sealse presidendi Dalia Grybauskaitėga.

title: Piltuudis: Kaljulaid kohtus Grybauskaitėga

maintext:
«Leedu on Eestile hea naaber, lähedane partner Euroopa Liidus ja liitlane NATOs. Meie regiooni tugevuse tagab Balti riikide ühtsus võtmeteemades nagu julgeolek ja energiasõltumatus,» ütles Kaljulaid pärast kohtumist Grybauskaitėga.
Presidendid rääkisid tänasel kohtumisel Euroopa Liidu tulevikust, Ukraina-Venemaa kriisist, Balti riikide kaitsekoostööst ja energiasõltumatusest, Euroopat puudutavast rändekriisist, idapartnerlusest ning Ühendkuningriigi referendumi mõjust Euroopa Liidule. Riigipead arutasid ka regioonile tähtsa Rail Balticu projekti tulevikku.
Euroopa rändekriisi lahendamisel olid Kaljulaid ja Grybauskaitė sarnastel seisukohtadel. «Tuleb keskenduda nendele elementidele, mis liidavad, mitte lahutavad liikmesriike. Euroopa rändekava tuleb solidaarselt täita, samal ajal tõhustada Euroopa Liidu välispiire ja teha koostööd kolmandate riikidega rände algpõhjuste lahendamiseks,» ütles president Kaljulaid.
Presidentide kohtumise videot saab vaadata Kersti Kaljulaidi Facebooki lehe vahendusel.
Kaljulaidi tutvumisvisiidid naabrite juurde algasid möödunud nädala neljapäeval, kui Eesti uus riigipea väisas esmalt Soomet ja siis Lätit.


description: Eesti kõigi aegade kalleim investeering, ühiskonnas palju poleemikat tekitanud ja seni General Electricult üleandmist ootav Auvere elektrijaam hakkab tootma kuni neljandiku Eestis tarbitavast elektrist ja paistma silma erakordse efektiivsuse ja puhtusega, usub Eesti Energia. Postimees käis moodsas elektriplokis ja jälgis elektritootmist kaevandusest kuni tuhaväljadeni välja.

title: Suur ülevaade: elektritootmine Eesti Energia uutes hiigelinvesteeringu saanud jaamades

maintext:
Rekordilised 638 miljonit eurot – ligikaudu 7 protsenti Eesti riigi eelarvest – maksnud elektrijaama ehitamise pärast on endisele majandusministrile Juhan Partsile tehtud korralikku peapesu. Veel sel nädalal kinnitas Parts taaskord, et «see polnud mitte ainult õige otsus, vaid see oli absoluutselt õige otsus».
«Palju on küsitud, kas see on olnud õige otsus Eesti jaoks. Me saame seda teada kuskil 40 aasta pärast, vaadates tagasi, kas see oli õige otsus. Täna on see meie kõige efektiivsem elektritootmisseade, mis teenib kõige rohkem kasumit, nii et tänases seisus on see olnud väga õige otsus,» lausus Enefit Energiatootmise juhatuse esimees Tõnu Aas.
Aas märkis, et mõtlema peab sellele, mis tuleb vanade plokkide asemele. «Osa vanu plokke me teame juba, et peame teatud aja pärast kinni panema, kuna need ei vasta Euroopa Liidu nõuetele – kolm plokki siin Eesti elektrijaamas ja üks Balti elektrijaamas,» ütles ta.
Samas pole Eesti Energia uut elektrijaama veel vastu võtnud. «Meil on kurioosne olukord, kus jaam töötab nagu oleks valmis, samas ta ei ole valmis, sest pole üleantud ja üle pole jaam antud seetõttu, et meie peatöövõtja General Electric pole suutnud näidata, et maksimaalsel koormusel jaam heitmete poolest mahub kehtestatud normidesse. Jutt käib ainult ühest asjast: tolmust ehk peentuhast,» selgitas Auvere elektrijaama rajamist ehitusplatsil omaniku poolt koordineerinud Eesti Energia projektijuht Ivo Mõik.
Praegu on projekteeritud uus kottfiltri plokk, mille ehitus peaks algama lähiajal. Ehitus kestab kuni aasta aega, mille järel tehakse uued katsed elektrijaama täisvõimsusel käivitamiseks. Alates võrguga ühendamisest mullu 2. mail on Auvere elektrijaam tootnud 1417 GWh elektrienergiat.
Postimees käis Ida-Virumaal Eesti Energias energiatootmist vaatamas selle esimesest etapist, põlevkivi kaevandamisest alates.
Maailma suurim põlevkivikarjäär, Narva karjäär laiub Ida-Virumaal Vaivara vallas 163,3 ruutkilomeetril – see on suurem kui Tallinna linna pindala. Narva karjäär koosneb kolmest osast, milledest vanimas, Viivikonna karjääris hakati põlevkivi kaevandama 30ndate keskel, uusim ala on 45 aastat vana. Põlevkivi jätkub siin erinevate hinnangute järgi 15 aastaks – sõltuvalt kaevemahtudest ka kauemaks. Pildil näha olevad puud (harilik mänd) on istutatud kaevandatud alale mäetööde järgselt rekultiveerimise käigus. Kui praegu on tegu ainult pealmaakaevandusega, siis paksema katendiga aladel on plaan liikuda kaevandama paralleelselt ka maa alla. Narva karjääris kaevandatakse ligi 25 000 tonni põlevkivi ööpäevas.
Sammuv ekskavaator nimega Mutt. Maksimaalne liikumiskiirus ööpäevas: 400 meetrit. Vanus: 40+. Toodetud: Uralmaši tehases. Noole pikkus: 90 meetrit.
Draglaini ehk sammuva ekskavaatori ülesanne on eemaldada põlevkivi pealt katendit. Kuus eemaldab ekskavaator 350 000–400 000 kuupmeetrit katendit. Masin ise seisab juba lõhatud pinnal, töötab elektriga ja pea iga ilmaga, isegi äikesega, ainult tugeva tuule korral tuleb töö peatada. Mäetööd liiguvad Narva karjääris edasi umbes 80 meetrit aastas.
Põlvekivikihini jõudmiseks tuleb eelnevalt kobestada lõhketöödega kattekivimid. Lõhatakse umbes 16 meetri jagu katendit, selleks kasutatakse korraga 150 tonni lõhkeainet. Seismograafid neid võnkeid ka registreerivad, mistõttu tuleb iga kuu lõpus esitada aruanded masslõhkamiste kohta. Lõhkamised toimuvad karjääris iga päev.
«Kuna katendi kiht läheb nii paksuks, siis sedaviisi karjääri meetodil töötamine läheb mõnes karjääri osas niivõrd kulukaks. Varem või hiljem tuleb minna maa alla,» sõnas Eesti Energia põlevkivi kaevandamise ettevõtte Enefit Kaevandused juhatuse esimees Ahti Puur.
Eesti suurimad karjäärikallurid Hitachid saabusid siia paari aasta eest Valgevenes toodetud BelAZide kõrvale. 45 tonni kaaluv ja 4,6 meetri kõrgune masin rüüpab kütust 40 liitrit tunnis. Auto kastis on põlevkivi kuni 60 tonni, mis tähendab kokku rohkem kui 100 veerevat tonni.
Narva karjääris töötab praegu üle 600 inimese. Möödunud talvel tabas karjääri energia madalate hindade tõttu koondamislaine, mille tõttu kaotas 700-st kaevurist töö 150. Turusituatsiooni paranedes värvati osa töölisi tagasi.
Kaevandatud põlevkivi liigub üldjuhul rongiga. Kui Narva karjääris kaevandatud põlevkivi teekond Eesti elektrijaama on vaid ligi 3 kilomeetrit, siis Estonia kaevandusest ligikaudu 40 kilomeetrit.
Põlevkivi vaguni tühjendamine Allikas: Postimees
70 tonni põlevkivi kandvad rongivagunid kallatakse lihtsalt ükshaaval kummuli ja tühjendatakse. Päevas kallavad seadeldised ümber umbes 300 rongivagunit, talvel, kui tarbimine on suurem, ligikaudu 600.
Vana ja uus kõrvuti – Enefit280 (vasakul) ja Enefit140. Uues Enefit280 õlitehases toodeti esimene põlevkiviõli 2012. aasta detsembris. Algul oli probleeme tehase käivitamisega, veel kaks aastat hiljem töötas tehas 70-protsendilise jõudlusega. 20 kuud kestnud testimise, arendamise ja leiutamise tulemusena töötab Enefit280 nüüdsest stabiilselt, teatas Eesti Energia tunamullu aprillis.
«Õlitootmise protsess põlevkivist käib iseenesest samal põhimõttel ehk tahke soojuskandja põhimõttel. Protsessis endas tekkinud peentuhka segatakse kogu aeg peenpõlevkiviga,» tutvustas Enefit280 käivituse ja seadistuse osakonna juht Jaanus Rattur.
Erinevus on põletustehnoloogias – keevkihttehnoloogias. Kõige suurem erinevus vana ja uue tehnoloogia vahel on selles, et õlitootmisest järele jäänud tahke produkt, mida nimetatakse poolkoksiks ja milles on endiselt alles orgaanilist ainet, peamiselt süsnikku, põletatakse keevkihtkoldes. Vanas tehases toimus see aerofontäänkoldes.
«Mis teeb Enefiti tehnoloogia vanast tehnoloogiast paremaks, on see, et põletusprotsess on täielik ehk kõik orgaanika, mis poolkoksis on, tuleb välja ja tekkiv tuhk, protsessi jääk, on analoogne tuhaga, mis tekib elektrijaamades keevkihtkolletega töötavates energiaplokkides nagu näiteks 8. plokk Eesti elektrijaamas, 11. plokk Balti elektrijaamas ja Auvere uus elektrijaam,» selgitas Rattur.
Põlevkivigaas suunatakse Eesti elektrijaama. Nii toodetakse õlitootmise kõrvalsaadustest uuesti elektrit. «Kõikjal, kus protsessis tekib jääksoojus, võetakse see välja ja seesama õlitehas ise toodab elektrit oma auruturbiiniga,» selgitas Rattur.
Ühes tunnis ümbertöödeldud 240 tonnist põlevkivist saadakse nii 30 tonni õliprodukte ja 50 MW elektrit. «Kui vaadata, kui palju energiat on põlevkivis ja palju saab produktide näol, siis suhe on 95 protsenti. See teebki selle tehnoloogia efektiivsuse ainulaadseks,» kiitis Rattur.
Nii on protsess keskkonnasäästlikum. «Sellist mäkke viidavat poolkoksi meie protsess ei tekita. Ainus asi, mis mäkke viime, on tuhk,» ütles Eesti Energia keskkonnajuht Olavi Tammemäe.
Enefit Energiatootmise juhatuse esimees Tõnu Aas rõhutab, et õlitehases kasutatakse ära maksimaalne kogus põlevkivi. «Järgi ei jää midagi, peale tuha. Võrdleks seda linnuvabrikuga – ainult kukelaul läheb raisku. Ülejäänud kõik kasutatakse ära,» ütles ta.
«Enefit280 on tegelikult olnud kasumlik kogu aeg algusest peale. Ka siis, kui hind oli väga madal, oli jaam kasumlik, mis tähendab, et ta teenis teatud kasumit. Nii et ta ei ole olnud miinuses,» rääkis Aas.
Keevkihttehnoloogial töötab ka Auvere elektrijaam.
Enefit280 «süda» – seade, kus toimub pürolüüs. Purustatud põlevkivi tuleb tehasesse ja söödetakse kruvisööturitega edasi kuivatisse ning välja võetakse kuivanud põlevkivi. Kuivanud põlevkivi satub retorti. «Kui me seda 280 tonni põlevkivi ei kuivataks, siis saaksime 280 tonni vett,» sõnas Rattur.
Retordis kohtuvad kuivatatud põlevkivi umbes 110 kraadi ja poolkoksi põlemise tulemusena moodustunud tuhk 750 kraadi juures. Toimub pürolüüs ehk termiline lagundamine hapnikuvabas keskkonnas umbes 480 kraadi juures. Protsess kestab 15 minutit. Tahkel kujul olev orgaaniline aine muutub vedelikuks ehk retordist saab kaks asja: gaasilisel kujul õliaurud ja tahke aine, mida nimetame poolkoksiks, mis läheb edasi koldesse.
Gaas rafineeritakse ja see jaguneb lõpp-produktidena kolmeks: põlevkivigaas, toornaftale sarnanev kütteõli (90 protsenti õlist) ja kergõli, mis jääb omadustelt autobensiini ja diiselkütuse vahepeale (10 protsenti).
«Paraku pole ta selliste omadustega, et kõlbaks otse paaki lasta, vaid läheb edasi nafta rafineerimistehasesse ümbertöötlemisele,» selgitas Rattur.
Põlevkiviõli müüb Eesti Energia väikestele katlamajadele, samuti laevakütusteks ja teiste nafta- ja keemiatoodete lisandiks.
Enefit280 õlitehase juhtimiskeskus. Kolm operaatorit jälgivad arvutiekraanidelt tehnoloogilist protsessi. Tehas on täielikult automatiseeritud – kui mõnes seadmes tekib rike, siis sekkub kaitseautomaatika, mis seiskab seadme, et vältida ohtliku olukorra tekkimist. Seni pole Jaanus Ratturi sõnul ühtegi kriitilist olukorda õlitehases tekkinud.
2. mail 2015 elektrivõrguga ühendatud Auvere elektrijaam pidi lõplikult käivituma tänavu esimese kvartali lõpus, ent peatöövõtja General Electric ei ole seni tolmuheitmete osas kõigil koormustel lepingus ettenähtud tulemust saavutanud.
«Me oleme olnud väga kapriissed tellijad. Me tahame, et seal oleks võimalik põletada nullist kuni 100 protsendini põlevkivi, sealhulgas nullist 50 protsendini biokütust, 20 protsendini biokütust, 10ni gaasi ja kõiki neid asju mis iganes vahekorras automaatselt vastavalt turuhindadele,» rääkis Tõnu Aas ja lisas, et sealjuures peaks jaam täitma heitgaaside nõudeid.
Eesti Energia elektrienergia netotoodang (7,7 TWh) kütuste kaupa 2015. aastal:
Põlevkivist 89%
Põlevkivigaasist 4,3%
Tuuleenergiast 2,9%
Olmejäätmetest 1,7%
Biomassist 1,3%
Muu 0,8%
Samas on juba praegu Auvere kasutegur olnud Aasa sõnul kõige suurem. «Kui me täna vaatame turgu, siis Auvere elektrijaama omahind on kõige väiksem. Tema kasutegur on kõige suurem – ta kulutab kõige vähem põlevkivi selleks, et saada elektrit, vähem inimesi on siin tööl,» sõnas ta. Kui Narva vanade tolmpõletusplokkide kasutustegur on umbes 30 protsenti, siis Auvere elektrijaama netokasutustegur on üle 40 protsendi.
Auvere elektrijaama «süda» – auruturbiin, mis toimib tootmisprotsessis vee ja auru eraldajana. Maksab see hinnanguliselt 100 miljonit eurot. Selle kõrval vasakul on generaator, mis toodab elektrit. Selleks, et generaator pöörleb, on vaja turbiini. Turbiinile annab omakorda jõu katlast suure survega tulev kõrge temperatuuriga aur.
Auruturbiinis suunatakse ülekuumutatud aur turbiini võllil ringikujuliselt paiknevatele töölabadele. Töölabadele toimiv jõud paneb turbiini tööratta pöörlema. Turbiini ja generaatori pöörlevad osad kaaluvad kokku 184 tonni.
Enefit Energiatootmise juhatuse esimees Tõnu Aas (pildil) tutvustab Auvere elektrijaama juhtimiskeskuse suurimat paneeli, kust on näha kogu automatiseeritud elektrijaama tegevust reaalajas.
«240 MW on see võimsus, mida generaator praegu toodab. Siit näeb, kuidas katel, turbiin, generaator töötavad, samuti korsten, heitmenäidud. Kui mingi parameeter paigast läheb, siis operaator saab seda reguleerida, aga üldiselt on see tark jaam, et kui midagi läheb halvasti, siis ta järk-järgult paneb end seisma ja ütleb, et tehke minuga midagi,» rääkis Aas.
Eesti elektrijaamade kõrval laiub 4,9 ruutkilomeetril tuhamägi, kuhu on tuhka kogunenud alates Eesti elektrijaama loomisest Auveres 1969. aastal. Põlevkivi põlemisel tekkinud tuhk uhatakse kateldest välja suure hulga veega, mis pumbatakse torudest tuhamäele. Ühest tonnist ümbertöödeldud põlevkivist jääb järgi ligi 45 protsenti ehk 450 kg tuhka.
Miljonite tonnide tuha kasutamisele otsib Eesti Energia rakendust, näiteks katsetati hiljuti pilootprojekti käigus Narva-Mustajõe 1,6 kilomeetri pikkuse teelõigu rajamisel tuhka asfaldialuse stabiliseerimiskihi. Tuhka lisatakse ehitusmaterjalidesse, põllumajanduses kasutatakse tuhka mullaparandajana, Kunda tsemenditehas paneb tuhka ka teatud tsemenditoodetesse.
«Oleme kasutanud 1970. aastatel tuhka aluste ja kruuskatete stabiliseerimiseks, kuid hiljem tekkis palju põikpragusid,» tõdes maanteeameti teede arenguosakonna juhtivinsener Taavi Tõnts.
Uusi lahendusi katsetati osamat.ee projekti raames ja projekti lõpus olid sobilikud katsetuste tulemused maanteeameti jaoks eelkõige:
1. Kompleksstabiliseering, kus madalama liiklussagedusega teedel lubatakse edaspidi kasutada LA 40 aherainet (nõrk lubjakivi);
2. Turbaraba mass-stabiliseering n-ö komposiitsideainega – kolmandik tsementi + umbes kaks kolmandikku 8. ploki põlevkivituhka.
Tuhamäele tekivad järelsettimise käigus nn helesinised laguunid ehk settetiigid, mida inimesed ka uudistamas käivad. Tiikide juures on hoiatussildid, kuna vesi on väga aluseline. Vee pH tase on 13. Neutraalse puhta vee pH on 7.
Eesti Energia keskkonnajuht Olavi Tammemäe kinnitab, et süsteem on kinnine ja vett siit põhjavette ei satu. «Ma võin kätt südamele pannes öelda, et siit midagi keskkonda ei lähe,» lausus Tammemäe. Sama kinnitab ka keskkonnaministeerium. Keskkonnaamet on väljastanud Eesti Energiale tähtajatu keskkonnakompleksloa, milles tingimuste täitmist kontrollivad keskkonnaameti ja keskkonnainspektsiooni spetsialistid kord kahe aasta jooksul ning seni pole rikkumisi avastatud.
Linnuparv endise Eesti Energia kaevanduse, rekultiveeritud Aidu karjääri kanalil. Siinne vesi on looduslikult hele, karjääri kavandatakse praegu veespordikeskust. Sõnajalad soovivad siia rajada aga Baltikumi suurima tuuleelektrijaama koguvõimsusega 100 MW.


description: Sajad noored kogunesid laupäeval Solarise Apollo kinno, et teha tutvust uute videomängudega, omavahel võistelda ja nautida seda kõike suurtelt kinoekraanidelt.

title: Video: jalgpall ja võitlus surmani ehk vaata, mis toimus MängudeÖÖ-l

maintext:
Kui Postimehe reporter kella 21 paiku kohale jõudis, olid romantilised komöödiad ammu läbi ning saalid täis noormehi, kes jälgisid pingsalt, kuidas kinoekraanidel sibavad FIFA 17 ja NBA 2K17 tegelased ning Mortal Kombat XL võistlustel üksteise ajusid sillutisele laotatakse.
Need, kes suurel ekraanil võistelda ei tahtnud, said kätt proovida mängudega Hearthstone, Rocket League, Killer Instinct, Forza Horizon 3 ning Tetris. Samuti sai kuulda loenguid mängutööstusest, näha Eesti uusimaid indie-mänge ja nagu sellest vähe oleks, oli kõigile kasutamiseks ka hulk arvuteid, kus huvilised said proovida, kas näiteks Mafia III või GTA 5 ikka on oma hinda väärt.
Kui püüda välja valida öö naela, siis tuleb esiteks ära mainida elukutseliste jalkakommentaatorite asjatundlike selgituste saatel toimunud FIFA turniir. Teiseks hakkasid silma mõned noored, kes olid end riietanud videomängude tegelaste järgi. Näiteks liikus rahva hulgas ringi kaks Agent 47-t mängust Hitman.
Kõige vingem oli aga virtuaalreaalsus. Pärast vastava peaseadme pähe panemist oli ühtäkki minu ümber kindlus, mida pidin mustade mehikeste eest vibuga kaitsma. Tõsi, see ei olnud just Versailles ja mehikesed olid, noh, lihtsalt mustad, aga kui virtuaalreaalsus ristata mõne GTA stiilis mänguga, siis... Igatahes on, mida oodata!


description: Ilmateenistuse andmetel puhub täna tugev kirdetuul kuni 23 m/s. Tugevate tuulepuhangute tõttu on Eestis elektrita mitusada majapidamist ja laevaliiklus väikesaartega on häiritud. Samuti tühistas Lindaliin kõik tänased väljumised.

title: Parvlaevaliiklus mandri ja suursaarte vahel oli tugeva tuule tõttu häiritud

maintext:
18.00 Kui kella poole kahe ajal päeval oli rikkelisi elektrikatkestusi Eestis üle 3000, siis kella kuue paiku oli katkestuste arv ligi kolm korda väiksem, 950. Enim katkestusi oli kella kuue ajal Jõgevamaal.
Katkestuste kaart. / Elektrilevi
16.30 Kella poole viie paiku käis Postimehe fotograaf Eero Vabamägi Tallinna lennuväljal vaatamas, kuidas lennukid suure tuulega õhku tõusevad ja maanduvad. «Nagu näha siis just mugav neil maanduda pole,» tõdes ta.
Lennukid tormituules Allikas: Postimees
15.53 Postimehe fotograaf Tairo Lutter käis tormist ilma otsimas Tallinna ümbruses. Kui ühel pool Viimsi poolsaart võib vägevaid laineid näha, siis teiselpool on meri sile. Ka päästeametist öeldi, et tänane tuul ei ole päästjatele just kuigi palju tööd andnud.
Viimsi poolsaare ümbrus kolmapäeval. Laineline meri. / Tairo Lutter
Viimsi poolsaare ümbrus kolmapäeval. Rahulik meri. / Tairo Lutter
14.46 TS Laevade teatel väljub parvlaev Harilaid kell 17.30 Heltermaalt Rohuküla poole. Eelisjärjekorras saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiveoautod ja puuetega isikute sõidukid. Teisi reisijaid teenindatakse sadamasse saabumise järjekorras.
14.37 Nagu ka sünoptik ütles, on kõige tugevam tuul Lääne-Eestis. Kell 14 olid kõige tugevamad puhangud Dirhamis, kus tuule kiirus küündis kuni 20 m/s. Üle 18 m/s mõõdeti tuule kiiruseks ka Rohuneeme ja Vaindloo, Osmussaare, Naissaare ja Pärnu-Sauga ilmajaamades.
Eile õhtul ulus kõige tugevam tuul Vaindlool ja Naissaarel, kus puhangud ulatusid üle 21 m/s.
13.40 Sünoptik: tuul vaibub alles pühapäevaks
Ilmateenistuse sünoptik rääkis kella 13.30 ajal Postimehele, et tuul täna tõenäoliselt tugevamaks ei lähe. Küll aga püsib maru öösel tugev ennekõike saartel ning Soome lahe idaosast hakkab tasapisi nõrgenema.
Tugev tuul püsib ka homme päeval – põhjarannikul jäävad puhangud 15 m/s kanti ning saartel võivad küündida kuni 20 m/s.
Kõige vaiksem on ööl vastu reedet, kuid reede ennelõunal tugevneb tuul taas. Tormine püsib ka laupäevbning tuule nõrgenemist on oodata alles pühapäeval.
13.22 Tormi tõttu on üle Eesti rikkelisi katkestusi juba üle 3000. Kõige rohkem on vooluta pärnumaalasi - kokku on elektrita 1060 majapidamist.
12.58 Äsja mandri ja saarte vahelise parvlaevaliikluse üle võtnud AS Tallinna Sadam andis teada, et Saaremaa liinil on tormi tõttu tühistatud parvlaev Ionas väljumised kell 12.40 ja 14.20 Kuivastu-Virtsu suunal ja kell 13.30 ja 15.30 Virtsu-Kuivastu suunal.
Ka Hiiumaa liinil peatati tormi ja madala veetaseme tõttu laevaliiklus. Parvlaev Regula reisid kell 13.00 Rohukülast Heltermaale ja kell 14.30 Heltermaalt Rohukülla on tühistatud.
Uus info järgmiste reiside toimumise kohta tuleb kell 15.30.
10.46 Praeguse seisuga on üle Eesti elektrita juba 1893 majapidamist ehk ligi 1000 võrra enam kui kaks tundi varem. Kõige rohkem maju on vooluta Valga- ja Võrumaal.
10.17 Tuul tegi eile õhtul kurja ka Lõuna-Eestis. Kella 20.05 ajal kukkus Palamuse vallas Nava külas murdunud puu sõitva auto peale. Teised möödasõitjad läksid appi ning auto vabastati puu alt.
Murdunud puid pidid teelt eemaldama ka Põlva-, Tartu- ja Jõgevamaa päästjad.
9.25 Tormituul tõi eile päästjatele kümneid väljakutseid. Päästeameti teatel sõitsid päästjad 27 korral tugevast tuulest põhjustatud sündmustele.
Peamiselt tuli päästjatel eemaldada elektriliinidele ja sõiduteele kukkunud puid.
Loe lisaks: Nõmmel kukkus puu tugeva tuule tõttu elektriliinidesse
Nõmmel Kraavi tänaval kukkus puu liinidele Allikas: Postimees
8. 40 Tugevate tuulepuhangute tõttu on kella 8.35 seisuga Elektrilevi kodulehe andmetel elektriühenduseta 956 majapidamist ning kõige rohkem katkestusi on Valgamaal (527), Ida-Virumaal (120) ja Jõgevamaal (99).
8.00 Kiirlaevadega Tallinna-Helsingi liini teenindav Lindaliin tühistas halbade ilmaolude tõttu kõik tänased reisid. Samuti on tühistatud homme hommikune väljumine Helsingist kell 8. Tugev tuul ei ole lasknud kiirlaevadel sõita juba alates eilsest.
Linda line'i kodulehel seisab, et laeva kaptenil on õigus tühistada reis hiljemalt tund enne väljumist. Laevad ei välju, kui tuule kiirus merel on üle 15 m/s ja laine kõrgus üle kahe meetri. Linda Line’i kassa teavitab kõiki reisijaid reisi mittetoimumisest sõnumi teel. Firma palub jälgida uudiseid Linda Line’i kodulehel enne reisi väljumist.
Lindaliini kaubamärgi Linda Line Express all sõidavad Tallinna ja Helsingi vahel kiirkatamaraanid Karolin ja Merilin.
7.30 Kihnu Veeteede teatel on täna seoses tugeva tuulega tühistatud reisiparvlaev Subsea väljumised kell 8.15 Sõrult ja kell 9.30 Triigilt.
Samuti on tühistatud reisiparvlaev Wrangö hommikused väljumised kell 7.30 Kelnasest ja kell 9 Leppneemest.
Tugeva tuule tõttu võib esineda häireid ka reisiparvlaev Kihnu Virve väljumistes. Sviby-Rohuküla liinil võib aga tekitada probleeme madal veetase.
7.10 Eile üle kogu Eesti möllanud maru teeb siinmail ilma ka täna. Kahe õhukeerise survel püsib kirdetuul Läänemere ääres tugev, õhk on jahe ja suhteliselt kuiv.
Ilm on pilves selgimistega peamiselt sajuta, pärastlõunal pilvisus hõreneb. Puhub kirdetuul 8-13, puhanguti 18, rannikul 12-17, puhanguti kuni 23 m/s. Õhusooja on 8 kuni 11 kraadi.
Ilmateenistus andis täna hommikul kella 6 paiku Eestile tugeva tuule tõttu esimese astme hoiatuse. Läänemere põhjaosas, Soome lahel, Väinamerel ja Liivi lahe põhjaosas puhub kirdetuul puhanguti 20 kuni 20 m/s. Laine kõrgus on 1,5 kuni 3 meetrit, avamerel kuni 4 meetrit, Väinamerel kuni 1,2 meetrit.


description: Riigikohus rahuldas täna Varbla vallaelaniku kaebuse ja tühistas Tamba tuulegeneraatorite ehitus- ja kasutusload, kuna planeeringu elluviimise käigus püstitati oluliselt kõrgemad tuulikud kui detailplaneeringus ette nähtud.

title: Riigikohus andis järjekordses tuulikuvaidluses õiguse kohalikule elanikule

maintext:
«Samas on kõrguse piirangul naabrite õigusi kaitsev toime, mille järgimine on ehitusloa andmisel üks esmastest põhinõuetest,» teatab riigikohus.
Tambla-Mäli tuuleelektrijaama arendab ettevõte Tuuleenergia OÜ.
Riigikohtu halduskolleegium märgib otsuses, et tuulikutüübi muutmine iseenesest ei ole õigusvastane, kui sellega ei kahjustata avalikku huvi või kolmandate isikute õigusi. Praegusel juhul muudeti aga lisaks tuulikutüübile ka mitmeid ehitise parameetreid, sealhulgas tuulikute kõrgust. Nii on detailplaneeringus lubatud 85 meetri asemel lubatud ehituslubades ehitada 149,5 meetri kõrgused tuulikud.
Seaduse kohaselt tuleb ehitus- ja kasutuslubade andmisse kaasata igaüks, kelle puhul on võimalik ette näha, et haldusakt võib piirata tema õigusi. Kõnealusel juhul seda aga ei tehtud. Lubatud kõrgusepiirangut aga ületati oluliselt ja ilmselgelt. Lisaks ei kaalunud vald võimalust jätta kasutusload ehituslubade puuduste ja tuulikute mõjude tõttu andmata.
Kõnealused rikkumised on kolleegiumi hinnangul piisavad, et tunnistada tuulikutele antud ehitus- ja kasutusload formaalselt ja materiaalselt õigusvastasteks.
«On selge, et kasutuslubade tühistamine selles kohtuasjas toob kaasa ettevõtlusvabaduse olulise riive, sest kehtivaid ehituslubasid usaldades on tehtud märkimisväärne investeering, tuulikud on püstitatud ja need töötavad,» märgib riigikohtus.
Eelnevat arvestades peab riigikohtu kolleegium oluliseks rõhutada, et vallal on õigus ja kohustus uuesti kaaluda kasutuslubade andmist, järgides kõiki kehtivaid õigusnorme.
Seejuures on võimalik n-ö lõplike kasutuslubade andmise otsustamiseni anda ka ajutised kasutusload. See võib olla vajalik muu hulgas selleks, et mõõta tegelikku tuulikutest lähtuvat müra. Samuti võib vastandlike õiguste ja huvide vahel kohase tasakaalu saavutamiseks n-ö lõplikes kasutuslubades kehtestada ka kõrvaltingimusi.


description: Kaitsevägi esitles Tapa linnakus asuval polügoonil jalaväe lahingumasinaid CV90. Lisaks tehnika tutvustamisele demonstreeriti ka roomikmasinate läbivust küngaste ületamise ja kraavide läbimisega.

title: Video: vaata, kuidas kaitseväe uued lahingumasinad polügoonil hullavad

maintext:
Kuna Holland otsustas armee pealt raha kokku hoida, tuli osa relvastusest maha müüa ning nii avanes Eestil võimalus osta 113 miljoni eest 44 lahingumasinat. 7. novembril jõudsid neist esimesed 12 kohale ja täna olid roomikutel soomusmasinad ajakirjanikele käega katsuda ja silmaga vaadata.
Alustades masina ninast, tuleb märkida, et see peab vastu 30 mm soomustläbistavale mürsule. Kuulikindlat kapotti paotades on raske mööda vaadata gigantsest turbost, mille abil saadakse 16-liitrisest Scania mootorist kätte 595 kW. Tänu sellele saab 35 tonni rauda, laskemoona, kõikvõimalikke sensoreid ja kümme inimest liikuda kuni 72 km/h ja ühest tankimisest jätkub 600 km läbimiseks.
Kuigi soomuki juhtimine olevat nii lihtne, et selle manööverdamine saab käppa juba 15 minutiga, ei lubatud ühelgi ajakirjanikul testida masina kurvisuutlikkust ja kiirendusomadusi U-kujulise «rooli» taga. Selle asemel said kõik huvilised läbida väikese ringi valge terase ja võimlemismatti meenutava materjaliga polsterdatud salongis.
Sujuv sõit roomikute lõgina saatel
Enne sõidu algust tuli pähe panna kiiver ja samuti oli kohustuslik kinnitada end turvavööga tooli külge, mis miinist üle sõitmise korral jätvat sõitja selgroo enamvähem terveks. Koos kaitseministri ja Hollandi saadikuga Tapa linnaku künkaid, kraave ja mudamülkaid vallutades tekitas kõige rohkem imestust see, et sõit raputas märksa vähem, kui Tallinna tänavatel auto või rattaga sõites.
CV90 puhul luksuslikkusest rääkida oleks aga ilmne liialdus, sest roomikutega kaasnev lõgin on suurtel kiirustel nii vali, et kaassõitjaga jutu ajamine näib armsa pantomiimina. Ja kuna õues toimuvat näeb ainult läbi kitsaste pilude, pole suuremal osal meeskonnast õrna aimugi, kuhu parasjagu minnakse.
Õnneks on soomuki meeskonnal ümbritsevast märksa parem ülevaade. Selleks on nende käsutuses laserkaugusemõõtja ja soojuskaamera, mis leiab vastase sõduri nelja ja sõiduki kümne kilomeetri kauguselt.
CV90 varustatud 35millimeetrise pearelvaga Bushmaster III, mille moon suudab rahustada vastase tanke ja muid sõidukeid, samuti lennumasinaid ja jalaväelasi nii lagedal kui ehitistes, kusjuures laskeulatus on 4 km ja kiirus 200 lasku minutis. Vastase tervitamiseks on meeskonna käsutuses ka 7,62 mm kuulipilduja.
Suitsukatte all uttu tõmbamine
Kui peaks juhtuma, et vastane on CV90 laseriga sihikule võtnud, annab soomuk sellest juhile teada ja laseb vajaduse korral ise automaatselt välja suitsukatte, et selle varjus uttu tõmmata.
Kuna tegemist on tehnika viimase sõnaga, siis ajateenijate kätte neid masinaid ei usaldata. Kel aga CV90-te vastu huvi on, peab kaaluma Scoutspataljoniga liitumist. Nimelt vahetavad lahingumasinad välja praegu scoutside kasutuses olevad SISU XA-188 ratassoomukid.
Lisaks CV90-tele jõudis möödunud nädalal Eestisse ka üks Leopard 1 baasil ehitatud nn naastetank. Värske tehnika jääb paiknema 1. jalaväebrigaadi Tapa linnakusse, kus Hollandis ja Soomes õppinud instruktorid alustavad oktoobris mehaanikute ning jaanuaris meeskonnaliikmete väljaõpet.
Lisaks 44 lahingumasinale ostis Eesti Hollandilt kuus eriotstarbelist tanki, mis saabuvad Eestisse aastatel 2016-2018. Lisaks on Eesti sõlminud lepingu 37 CV90 platvormil valmistatud toetussoomuki soetamiseks, millest enamiku on 1. jalaväebrigaad juba kätte saanud.


description: Meremõõdukeskus OÜ tegi Hiiu maavalitsusele ja veeteede ametile ettepaneku, milles lubab lihvida Hiiumaa laevatee esmaspäevaks 20 sentimeetrit madalamaks, mis võimaldab laevadel sõita ka praeguse madala veetasemega.

title: Ettevõtja lubab lihvida Hiiumaa laevatee esmaspäevaks laevatatavaks

maintext:
Praegu on Hiiumaa laevatee ehk Rukki kanali sügavus 5,1 meetrit, ettevõtja lubab lihvida laevatee paari päevaga vähemalt 5,3 meetri sügavuseks. Võimaluse korral üritab ta taastada sügavuse 5,4 meetrile. Tööde tegemise järel suudaksid laevad sõita mandri ja Hiiumaa vahelisel Rohuküla-Heltermaa liinil ka siis, kui veetase on langenud keskmiselt 80 sentimeetrit allapoole. Praegu jäävad laevad seisma, kui veetase on 60 sentimeetrit alanenud.
Meremõõdukeskuse juhataja Peeter Ude ütles Postimehele, et laevatee on võimalik puhastada teehöövli sarnase metoodikaga. Praegu on parvlaevade sõukruvid kuhjanud laevatee keskele moreenivalli. Sisuliselt on tarvis lihvida vall paarkümmend sentimeetrit madalamaks ja tõsta paar suuremat kivi teelt eest.
Ettevõtja on valmis töödega alustama täna öösel, juhul kui riigiasutused selleks oma heakskiidu annavad. Merendusteemalistes internetifoorumites on sellise töö hinnana nimetatud 50 000 eurot, ettevõtja enda sõnul saab selle töö ära teha odavamalt, kuna laevatee olukord on arvatust parem.
Veeteede ameti andmetel süvendati Rohuküla-Heltermaa vahelist laevateed ehk Rukki kanalit viimati 2014. aastal. Tööd olid küll väikeses mahus, kuid need hõlmasid kogu kanalit ja siis süvendati kanali sügavus 5,4 meetri peale.
Enne seda toimusid laevateel süvendustööd 1998. aastal, kui kanali vähim sügavus kaevati 5 meetri peale.
Juba teist nädalat püsiv madal veetase on muutnud olukorra Rohuküla-Heltermaa liinil keeruliseks ning mitmed reisid on tulnud ära jätta. Prognoos lähipäeviks veetaseme olulist tõusu ei luba.


description: Mitmel pool Eestis sadas öösel ja varahommikul lund, lörtsi ja vihma ning ilmateenistuse prognoosi kohaselt jätkub sadu ka hommikul, liikluses tuleb seetõttu varuda kannatust ja olla ettevaatlik.

title: Lume- ja lörtsisadu muudab teed libedaks

maintext:
Ilmateenistuse andmetel tuleb teisipäeval pilves ilm, sajab lörtsi ja vihma, hommikul ka lund. Puhub ida- ja kagutuul 3–10, saartel ja rannikul puhanguti 14–16 m/s, pärastlõunal tuul nõrgeneb ning pöördub rannikul kirdesse ja põhja. Sooja tuleb 1–3, saartel kuni 7 kraadi. Teeolud halvenevad.
Halvenevate teeolude eest on liiklejaid hoiatanud ka politsei- ja piirivalveamet. Kui autol ei ole talverehve, tuleks politsei teatel kaaluda, kas auto kasutamine on libedal teel turvaline. «Libedaga liigeldes aitavad turvaliselt sihtkohta jõuda õigesti valitud sõidukiirus, korralik pikivahe ning teeoludega arvestamine,» teatas politsei juba eile sotsiaalmeedias. «Kindlasti hoolitse ka selle eest, et enne sõidu alustamist on sõiduki klaasid jääst puhtad.»
Maanteeinfokeskus kutsus eraldi ettevaatusele maanteel liiklejaid, meenutades, et pärast lumesadu, tuisku või libeduse tekkimist tuleb eriti ettevaatlik olla neljarajalise maantee teisel sõidurajal sõites. «Kui esimene sõidurada tundub hästi sõidetav, siis teine sõidurada ei pruugi seda olla, sest väiksema liiklussageduse tõttu toimivad libedustõrje materjalid seal aeglasemalt,» teatas maanteeinfokeskus täna hommikul.


description: Keskerakondlasest eurosaadik Yana Toom ei kavatse enda sõnul parteist lahkuda isegi siis, kui praegust Keskerakonna esimeest Edgar Savisaart tagasi ei valita.

title: Yana Toom: ma veel võitlen, isegi kui Savisaart tagasi ei valita

maintext:
Toomi sõnul asus Savisaare kõrval partei esimeheks kandideerima just Jüri Ratas, mitte Kadri Simson või Mailis Reps, sest viimased on teinud selliseid avaldusi, mille järel oleks raske eeldada, et neil võiks parteis suur toetajaskond olla, vahendas ERRi uudisteportaal.
Savisaare-vastase leeri käitumine ei ole tema sõnul õiglane ega mõistlik, sealhulgas ka tema enda süüdistamine liiga venesõbralikus poliitikas ja sellega seoses avaldatud soovis temast vabaneda.
Toom kinnitas, et ainuüksi sellepärast, et parteile võidakse valida uus esimees Savisaare asemel, ta parteist lahkuda ei kavatse.
«Ma veel võitlen,» kinnitas Toom.
Eile teatas Jüri Ratas, et ta kandideerib erakorralisel kongressil Keskerakonna esimeheks. Lisaks kandideerib sellele kohale praegune esimees Edgar Savisaar, kelle üheks toetajaks on Yana Toom.
Erakorralise kongressi kokkukutsumist arutab partei volikogu sel laupäeval. Juhatuse ettepaneku kohaselt peaks kongress toimuma 5. novembril Paides.


description: Politsei palub inimeste abi leidmaks eile Viljandimaal Viiratsi hooldekodust lahkunud ja kadunuks jäänud 83-aastast Matveid.

title: Politsei otsib hooldekodust lahkunud 83-aastast meest

maintext:
Matvei lahkus Viiratsi hoolekandekeskusest teadmata suunas eile päeval kedagi teavitamata. Töötajate sõnul on mees ka varasemalt paaril korral keskusest omavoliliselt lahkunud, kuid siis on mees personali poolt alati Viiratsi vahelt üles leitud. Paraku eile töötajatel eakat meest leida ei õnnestunud ning abi saamiseks pöörduti politsei poole.
Politsei kogus eile hooldekodu töötajatelt infot Matvei võimalike liikumissuundade kohta ning kontrollis õhtul ja ka täna hommikul teekondi tema kodukohta Uusna külas, kuid paraku tulemusteta. Hetkel kontrollitakse piirkondi hoolekandekeskuse ümbruses.
Matvei on umbes 165 cm pikk ja kõhna kehaehitusega. Lahkudes oli tal seljas sinine jope ning jalas dressipuksid ja kalossid. Peas kandis mees tumedat nokamütsi.
Kõigil, kel on infot, mis aitaks Matveid leida, palutakse sellest teada anda hädaabinumbril 112.


description: Põhja prefektuuri kriminaalbüroo ametnikud koos K-komando eriüksusega võtsid möödunud nädalal kinni mehe, kes nägu respiraatorimaski taha varjates Tallinna korterites ja ärides vargil käis.

title: Fotod ja video: K-komando võttis kinni respiraatormehena tuntud sarivarga

maintext:
36-aastast Maksimi kahtlustatakse ligi poolesajas Tallinnas toime pandud vargusepisoodis.
Pärast pikaajalist jälitustegevust pidasid Põhja prefektuuri kriminaalbüroo ametnikud koos K-komando eriüksusega 12. oktoobril kinni 1979.aastal sündinud Maksimi. Mees oli kinnipidamise hetkel murdnud sisse Tallinnas Tähesaju teel asuva kaubanduskeskuse kauplusesse. Kahtlustatavalt leiti haamritaoline ese, mida ta kasutas aknaklaasi lõhkumiseks. Kinnipidamise hetkel leiti mehe juurest kuus seljakotti, mille tükihind oli umbes 150 eurot.
Maksimi kahtlustatakse kokku 48 vargusepisoodis, millest esimene ulatub tagasi 2015. veebruarisse. Mees käis kahtlustuse järgi vargil nii ettevõtetes kui ka korterites ning võttis endaga kaasa kõike, mis ette jäi. Läbiotsimisel leidsid politseinikud mehe kodust hulgaliselt esemeid, mis ilmselt on varastatud – käekellasid, lõhnasid, alkoholi, ehteid. Ettevõtetest viis mees kaasa kohviaparaate, sülearvuteid, tööriistu aga ka näiteks vererõhumõõtjaid.
Esitatud kahtlustuse järgi pani Maksim varguseid toime erinevates piirkondades - nii kesklinnas, aga ka Mustamäel, Lasnamäel, Õismäel, Nõmmel ning Maardus. Oma identiteedi varjamiseks kasutas mees respiraatorit ning hilisemates episoodides riidest mütsi.
On alust arvate, et ka Maksimi elukaaslane – 31 aastane Olga – võis mehe tegevusele kaasa aidata. Tema võimalik osalus kuritegudes on hetkel selgitamisel. Tekitatud kogukahju on täpsustamisel, kuid praeguseks ületab see hinnanguliselt juba 60 000 eurot. Maksimi on aastaid tagasi karistatud samuti varguse eest.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo politseikapten Toomas Jervson:
«Mehe tegutsemisstiil oli võrdlemisi julge. Näiteks käis mees korterites vargil öösel, mil pererahvas magas. Kahtlustatav tegutses üldjuhul kiiruse peale, purustades akna ning haarates kaasa kõike, mis ette juhtus. Seda kinnitavad ka kinnipidamisel mehe kodust leitud varastatud esemed, nagu alkohol ning lõhnad, aga ka erinevad kujud ning muud tarbeesemed.
Samas ei eristunud mehe käekiri pajudest teistest varastest ning mees tegutses Tallinna erinevates linnaosades, mis tegi tema tuvastamise tavapärasest keerulisemaks. Kuna mees omas püsivat sissetulekut ning käis regulaarselt tööl, ei kuulunud ta ka kahtlustatavate nn. riskigruppi. Mehe igakuine sissetulek oli piisav enda ja oma pere äraelatamiseks, mistõttu jääb tema tegutsemismotiiv uurijatele selgusetuks.»
Ringkonnaprokurör Merika Nimmo:
«Hetkel on kohtueelne menetlus alles käimas ning käesolevaks ajaks on Maksimile esitatud kahtlustus kokku 48-s episoodis, mis annab ettekujutuse tema tegevuse mastaabist. Nimetatud kuriteoepisoodide seostamine toimepanijaga on olnud väga hea ning asjatundliku politseitöö tulemus, kuivõrd aga kohtueelne menetlus on alles käimas ning kuriteosündmuste ja kogutud tõendite analüüs jätkub, siis ei saa välistada, et Maksimile esitatakse kahtlustus veel mõnes episoodis. Käesoleva kriminaalasja puhul on oluline märkida veel seda, et lisaks läbiotsimiste käigus leitud ja ära võetud hulgale ilmselt varastatud esemetele on prokuratuur arestinud ka üle 20 000 euro, millega tagatakse nii tsiviilhagisid kui ka süüteo tulemusena saadud vara konfiskeerimise nõuet.“
Juhtunu osas on alustatud kriminaalmenetlust, mida viib läbi Põhja prefektuur ja juhib Põhja ringkonnaprokuratuur. Maksim on võetud prokuratuuri taotlusel eeluurimise ajaks vahi alla.


description: Postimees esitas riigikontrolli kriitilise auditi valguses neli küsimust riigihalduse ministrile Arto Aasale, kelle vastutusalasse Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi (RKAS) tegevus jääb.

title: Arto Aas: RKASile ei tasu teha ülekohut

maintext:
- Riigikontrolli auditi lõpus on rahandusministeeriumi kommentaar, kus on kirjas, et RKASi üüri- ja korrashoiuteenuste hindade ja kokkuhoiuvõimaluste analüüs on vajalik, kuid selle tegevuse rakendatavuses ollakse kõhkleval seisukohal. Kas see analüüs tuleb teie hinnangul ette võtta või ei?
Kindlasti võtame analüüsi ette, kuid peame veel kaaluma, mida on täpselt võimalik analüüsida ja võrrelda. Keeruline on võrrelda RKASi teenuste hindu turuga olukorras, kus teenuste sisu, ulatus ja kvaliteet ei ole standardiseeritud, aga püüame anda ennast parima, et koostöös erialaliitudega seda teha.
- Kas teie olete ministrina RKASi tegevusega (ja selle tegevuse tõhususega) rahul?
Käesoleva aasta veebruaris formuleerisin RKASile omaniku ootused - märksõnadena esile tuues peab RKAS olema kinnisvarakeskkonna ja -teenuste kompetentsikeskus, kes pakub riigile optimaalsel viisil teenust. Riigi kinnisvara tervikportfelli vaadates, millest RKASi osa on täna alles neljandik, on kindlasti ruumi veelgi tõhusamaks tegutsemiseks ja mastaabisäästuks.
Tean, et RKAS ei istu käed rüpes oodates kogu kinnisvara nende majandamisele tulekut, vaid otsib aktiivselt lahendusi, kuidas riigile kvaliteeti mõistliku hinnaga pakkuda. Kindlasti ei tasu RKASile teha ülekohut, nagu oleks varade aeglane optimeerimine nende süü. Siin on põhjused palju laiemad.
- Kas teie hinnangul tuleks RKASi tegevuses midagi ümber vaadata? Kui jah, siis mis on kõige kriitilisemad kohad?
Kinnisvara kompetentsikeskuse mudeli rakendamine on jätkuvalt otstarbekas, mistõttu RKASi rollis radikaalsete muudatuste vajadust ma ei näe - keskenduma peab sellele, kuidas teha asju veelgi paremini, et tagada riigiasutuste ülesannete iseloomust lähtuv riigile tervikuna optimaalseim ja kõige kestlikum kinnisvaralahendus, sealhulgas nõustades riigiasutusi nende pinnavajaduse määratlemisel ja teenuste tellimisel arvestades riigiasutuste eelarvelisi võimalusi.
Kavatseme läbi viia RKASi tegevusvormi analüüsi, et jõuda selgele arusaamisele, kas äriühingu vorm pigem aitab kaasa või on takistuseks riigi kinnisvaraküsimuste lahendamiseks.
- Kas kavatsete ka valitsuses RKASi ja võimalike kokkuhoiukohtade küsimuse tõstatada?
Anname valitsusele veel sel aastal ülevaate tegevustest, mida me kavatseme teha kulude kokkuhoiuks. RKASi varadest ja kuludest on meil läbipaistev ülevaade. Palju keerulisem on seis selle kinnisvaraga, mida erinevad haldusalad ei ole tahtnud või suutnud veel üle anda.
Rahandusministeerium on kevadel ka selgitanud, miks riigiasutuste kinnisvarakulud kasvavad. Täpsemalt saab lugeda nende blogist.


description: Kui teoorias võiksid ühte sammu astuvad riigigümnaasiumid olla ka ühtlase tasemega, siis tegelikkus on vähemalt riigieksamite osas sootuks teine - parima ja halvima tulemuse teinud riigikoolide vahele mahub omakorda ligi 90 kooli.

title: Miks on riigikoolide tase nii ebaühtlane?

maintext:
Postimehe koostatud riigieksamite edetabelist nähtub, et riigikoolide tase on väga ebaühtlane - neid leiab nii pingerea esimesest otsast, keskelt ning üks riigigümnaasium ei mahtund esisajagi sisse.
Kokku tegutseb äsja alanud kooliaastal üle Eesti 12 riigigümnaasiumi, milles õpib kokku 3550 noort. Ministeerium on võtnud eesmärgiks, et nelja aasta pärast on riigigümnaasium juba igas maakonnas.
Jõhvi koolijuht peab riigieksamite pingeridasid mõttetuks
Riigigümnaasiumide võrdluses saavutas kõige kehvema tulemuse Jõhvi Gümnaasium, mis on riigigümnaasiumi nime kandnud vaid aasta. Ka kooli panus õpilaste edasijõudmisse on olnud kas ootuspärane või sellest madalam. Küll aga on kool mullusega võrreldes üldises pingeres oma paarkümmend kohta tõusnud.
Kooli direktor Tarmo Valgepea on seisukohal, et koolide reastamine riigieksamite puhul on üleüldse mõttetu ja annab väga eksliku pildi, mistõttu ei ole ta edetabelitega tutvunudki. «Minu jaoks on see mõõdik täiesti mõttetu. Me ei mõõda koole, vaid me aitame inimestel areneda. See, kuidas kool kellegi silmis välja näeb, on minu jaoks absoluutselt tähtsusetu,» ütles ta.
*Tabelis ei ole välja toodud Hiiumaa, Põlva ja Valga riigigümnaasiumeid, sest need alustasid õppetööd alles sellest sügisest.
Valgepea võrdles riigieksameid kontrollkatsetega sporditreeningutel. Neid kasutatakse, et saada infot sportlase võimekuse kohta, et siis edaspidi valida näiteks personaalne treeningplaan. «Kui võtta riigieksamid, siis need ongi nagu kontrollkatsed. Kuid medaleid ei jagata kontrollkatsete alusel, vaid hoopis teisel areenil ja väga komplekssete inimeste omaduste järgi,» näitlikustas ta.
Kui aga rääkida konkreetsemalt Jõhvi Gümnaasiumi õpilaste riigieksamite tulemustest, siis selle kohta on direktoril seletus olemas. Kui koolist riigigümnaasium sai, toodi kokkuleppe alusel kooli õpilasi mujalt koolidest.
See omakorda tähendas et gümnasistidest umbes kolmandiku tase oli hoopis teistsugune kui koolis seni. «Ja nende tulemused tõmbavadki keskmise alla, mistõttu ei saa mingisugusest võrdlusest rääkidagi. See ongi uue kooli tegemine - nagu kaasavara - sugulased antakse kaasa, meeldigu see või mitte.»
Valgepea hinnangul on seesugusel statistikal mõte siis, kui selle analüüsitakse ja tehakse muudatusi. Paraku see tema sõnul nii ei ole.
Riigikoolid veel arenevad
Kõige kauem on Eestis tegutsenud Viljandi riigigümnaasium, mis alustas tööd neli aastat tagasi. Kui mullu sai kool meie pingereas 42. koha, siis tänavu on koht mõnevõrra langenud ning kooli leiab 59. kohalt.
Kooli direktori sõnul on raske hinnata, kas tulemus on ootuspärane või mitte, sest nelja aastaga pole kool veel päris «valmis» saanud. «Ootuspäraseks peame pigem seda, et oleme üles ehitamas kooli ja pürgime järjest edasi. Oma neljandal tegevusaastal saame öelda, et me liigume nende ootuspäraste tulemuste poole,» ütles direktor Ülle Luisk Postimehele.
Kui vaadata SA Innove ja haridusministeeriumi ühiselt koostatud uut mõõdikut - kooli panust õpilase arengusse - siis matemaatikas on see Viljandi koolis olnud kolme aasta jooksul oodatust natuke suurem, kuid eesti keeles pigem tagasihoidlik.
Koolijuht tundis heameelt, et nelja aasta jooksul on koht pingereas jäänud samasse vahemikku. Silmapaistvad ongi tema hinnangul olnud tulemused matemaatikaeksamil.
«Meie õppekorraldus on hästi uudne ja sellega kohanemine ja selle kaudu tulemusteni jõudmine on kindlasti pikem protsess,» rääkis ta. Esimesi tibusi võiks tema arvates lugeda näiteks tuleval aastal, kui saab täis viis tegutsemisaastat.
Ministeerium: taseme ühtlustamine on väljakutse
Ka haridusministeerium rõhutas, et mitmed riigigümnaasiumid on alles uued. «See tähendab, et õpilased on vahetanud kooli, õpetajaskond ei ole veel väga kaua saanud ühise meeskonnaga koos töötada, üheskoos alles kujundatakse õppekorralduslikku ja -metoodilist mudelit,» ütles ministeeriumi pressiesindaja Tarmu Kurm.
Kuna tervelt seitse riigigümnaasiumit on tegutsenud vaid aasta või veelgi vähem, mõõdetakse suuresti eelnevate koolide tööd. «Riigigümnaasiumid moodustati mitme senise kooli baasil, mille tasemed olid erinevad, mõnel puhul on üks liidetavatest koolidest olnud ka vene kodukeelega õpilaste kool,» lisas Kurm.
Ta juhtis tähelepanu, et ka rahvusvaheline kogemus ütleb, et uute koolide puhul peab tõhususe mõõtmiseks andma aega, mitte üks-kaks, vaid pigem viis aastat. «Kui vaatame Nõo Reaalgümnaasiumi, kus on pikka aega tegeletud võimekate noorte arendamisega reaalainete vallas, siis selle kooli panus on läbi kolme aasta kõrge, ka sel aastal väga kõrge,» rääkis Kurm.
Koolidele, kus töötatakse võimekamate õpilastega ning kus paremast veel paremate tulemusteni jõuda pole üldse lihtne, on see tema sõnul kindlasti oluline tagasiside. Viljandi Gümnaasiumi kohta ütles ta, et seal on matemaatikaõpetus igati tasemel, eesti keele puhul on juba aasta jagu töötatud õppe tõhususe edendamisega.
«Teisisõnu: kool on teadvustanud olukorda ja asunud sellega tegelema. Vajalikud muutused ei paista kohe välja. Taseme ühtlustamine on väljakutse kogu gümnaasiumivõrgule,» sõnas Kurm.
Mis aga puudutab riigigümnaasiumide eksamitulemuste ühtlustamise küsimust, siis näiteks Viljandi Gümnaasiumi direktor on seisukohal, et riigigümnaasiumide tase peaks olema ühtlaselt kõrge.
«Riigigümnaasium peaks olema väga hea valik edasiõppimiseks ja see eeldab, et tulevikus peab olema areng selles suunas, et riigigümnaasiumid oleksid ühtlaselt tugevad,» ütles Luisk. Tema sõnul peaks koolide tase järk-järgult ühtlustama ja saama kokku koolide võrdluses kindlasti ülemises otsas.
Ministeerium ei pea ühtlasema taseme mõõdikuks vaid riigieksameid. «Oleme seadnud eesmärgiks, et koolide tase oleks võimalikult ühtlane, kuid seda mitte ainult riigieksamite vaates, vaid kõigis kooli tegutsemise aspektides,» sõnas Kurm.
Haridusministeerium leiab, et tegelikult on riigieksamid üks mõõdik koolide tegevuses ja vaid üks tahk kooli edukusest, sest riigieksamid mõõdavad vaid kindlaid aineid. Tähtis on ka õpilaste rahuolu, edasiõppimise edukus, madal väljalangevus, valikainete rohkus ja kvaliteet, õpilaste ja õpetajate osalus kooli igapäevaelus ja arendustegevustes, kvaliteetne õpikeskkond jm.