maintext:
Ekspress: maaeluminister Martin Repinski kitsejuust tuleb Hollandist
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Tuntud Eesti toidu promoja Martin Repinski (30) kitsejuust on imporditud ning pole mahetoode. Lisaks mustalt makstud ja maksmata palgad, eiratud hügieeninõuded, kirjutab Eesti Ekspress.
Värske maaeluminister, keskerakondlane Martin Repinski on Eesti suurima kitsefarmi omanik (kitsefarme on Eestis alla kümne). Konju mahetalu kitsejuustu müüakse kõikjal Eestis.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Intervjuu: kuidas Mihkel Raud poliitikas vastu hambaid sai
Lemmi Kann
Mihkel Raud rääkis restoranis Soffa toimunud jutuajamisel muuhulgas, mis seob teda Haapsaluga. Foto: Arvo Tarmula
Poliitikutest saatekülalisi halastamatult ründav Mihkel Raud tunnistab, et ei sobinud ise poliitikuks, sest kipub kõike südamesse võtma, ja rõhutab, et solvuma kippuvad poliitikud peaksid endale uue töö otsima.
Te alustate oma uut raamatut "Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda" teatega, et saite kunagi teismelise koolipoisi käest vastu hambaid.
Jah, aga mitte füüsiliselt. See juhtus Ülenurme koolis, kus üks õpilane esitas mulle küsimuse… Üldiselt ma käin väga palju koolides esinemas ja küsimustele vastamisega hätta ei jää. Aga see poiss küsis minu käest midagi nii jahmatavalt ausat ja otsekohest, et ma olin paar minutit tõsises hädas.
Mida ta küsis?
Ta küsis: „Mis mõttega sa siia tulid?” Ja tegelikult ta teadis, mis mõttega. See oli see aeg, kui ma kandideerisin riigikokku ja käisin kõigis Tartu linna ja ümberkaudsetes koolides lastega kohtumas. Mitte selleks, et rääkida neile poliitikast, aga minu ja kampaaniameistri mõte oli see, et kui lapsed õhtul kodus oma vanematele räägivad, et Mihkel Raud käis külas ja ta on nii äge, siis vanemad hääletavad loodetavasti minu poolt. Noormees oli selle läbi hammustanud. Ma ei saanud seda välja öelda, sest see oleks kogu kohtumise ära rikkunud. See terane poiss on üks põhjustest, millest selle raamatu idee ka liikvele läks.
Te olete poliitikasse mineku pärast päris palju verbaalselt peksa saanud. Kas see mäng oli neid padruneid väärt?
Kindlasti! See oli väga vajalik kogemus. Ma sain seal teada asju enda kohta, mida ma enne ei teadnud. Kuidas seda nüüd kõige delikaatsemalt sõnastada… Ma sain näiteks teada, et olen palju väiklasem, ahnem ja halvem inimene, kui arvasin ja lootsin, et ma olen.
Paljud ütlevad, et poliitika toob välja inimese kõige nõrgemad ja halvemad küljed, mis on tõsi. Õnneks sain ühel hetkel sellest aru ja läksin minema.
Ma sain teada, kuidas Eesti poliitiline elu käib. See võimaldab mul praegu teha tööd paremini (TV3 saade „Kolmeraudne” – toim). Ma toimetan oma intervjuud nüüd ise, lepin oma saatekülalisi poliitteemade jaoks kokku ise.
Sain ka aru, et poliitikuks olemiseks peavad inimesel olema väga spetsiifilised isikuomadused, et seda tööd hästi teha. Sa ei pea olema kuidagi tõbras või kaabakas – mitte selles ei ole asi. Mina olen liiga kannatamatu, rahutu ja enesekeskne. Võib-olla ma olen rohkem soolomees kui meeskonnamängija.
Mida nägi Mihkel Raud Toompeal, mida ta arvab solvuvatest poliitikutest, kuidas ta ise kriitikaga hakkama saab, millest ta kirjutas oma uues raamatus ja kas ta tuleb veel kunagi muusikuna suurtele lavadele tagasi?
Täispikk intervjuu ilmus Lääne Elu 19. novembri paberlehes.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

title: Saaremaa püsib lumeliidrina

maintext:
Saaremaa püsib lumeliidrina
Urmas Lauri
Ilmateenistuse andmeil on kõige paksem lumi maas Saaremaal, kus lume paksus oli täna hommikul 28 sentimeetrit. Palju on lund ka Triikojal Jõgevamaal (25 cm) ja Vanakülas Harjumaal (24 cm).
Kui eile mõõdeti Hiiumaal Lugusel lume paksuseks 25 sentimeetrit, siis tänaseks on Hiiumaal keskmiselt 14 sentimeetri paksune lumekiht.
Läänemaal on ööpäeva jooksul lund lisandunud paari sentimeetri jagu. Virtsus on lund 12 sentimeetrit, Lääne-Nigulas on lumekihi paksus kasvanud 14 sentimeetrini.
Viimati oli novembri esimesel poolel nõnda paks lumevaip maas ligi 30 aastat tagasi. Näiteks 1970. aasta 8. novembril kattis Lääne-Nigulas maad 25 sentimeetri paksume lumekiht.
Täna ulatub Läänemerelt Eestisse väheaktiivne madalrõhulohk. Öösel ja hommikul sajab mitmel pool, päeval kohati vähest lund. Puhub nõrk idakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel -5..-13, päeval -2..-7, saarte rannikul kohati 0° lähedal.
Neljapäeval (10. novembril) jääme Venemaale jõudva madalrõhuala loodeserva ja põhjapoolse kõrgrõhuala piirialale. Mitmel pool sajab lund. Puhub nõrk, põhjarannikul tugevam kirdetuul. Õhutemperatuur on öösel -3..-10, päeval -2..-7, saarte rannikul nii öösel kui ka päeval kohati 0°C.
Reedel liigub madalrõhkkond Ukrainast piki Venemaa lääneosa põhja poole ja selle lääneserv katab Eesti. Laupäevaks laieneb see madalrõhkkond üle Eesti ja liigub pühapäevaks edasi Soome kohale.
Reedel (11. novembril) sajab mitmel pool vähest lund. Puhub mõõdukas põhjakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel -7..-12 kohati -16, saarte rannikul paiguti -3, päeval -2..-8°C.
Laupäeval (12. novembril) sajab lund, saartel ka lörtsi. Tuul pöördub põhjakaarest läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel -2..-8, kohati -10°C, päeval -1..-6, saartel -1..+2°C.
Pühapäeval (13. novembril) sajab lund, saartel ja läänerannikul ka lörtsi, tihedam on sadu Lääne-Eestis. Puhub mõõdukas lõunakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 0..-5, päeval -3°C-st sisemaal kuni +2°C-ni saartel.
Esmaspäeval (14. novembril) ja teisipäeval (15. novembril) jääme madalrõhuala idaserva. Mitmel pool sajab lund, Lääne-Eestis lisaks ka lörtsi ja vihma. Puhub mõõdukas lõunakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 0..-5, saartel -1..+2, päeval -2..+2°C.


maintext:
Haapsalu ning Uuemõisa vee- ja kanalisatsioonitorustike ning reoveepuhasti rekonstrueerimine
AS Haapsalu Veevärk ja AS Viimsi Keevitus alustavad koostöös ühisveevärgi- ja kanalisatsioonitöid 28. novembril 2016.
Tööde eesmärk on parandada joogivee kvaliteeti ja ümbritsevat keskkonda.
28. novembril alustatakse töid Uuemõisas alljärgnevalt:
• Tehnika tn, Tallinna mnt, Pähkli tn, Linna tee.
Tööde lõpptähtaeg märts 2017.
Detsembri keskpaigas alustatakse töid Haapsalu linnas alljärgnevalt:
• Suur-Lossi tn, Lahe tn, Kalda tn, Eha tn, Jaani tn, Kooli tn, Suur-Mere tn, Kadaka tn, Supeluse tn, Rüütli tn, Saue tn, Õpetaja tn, Suur-Mere tn, Karja tn, Nurme tn, Kase tn, Tamme tn, Haava tn, Luha tn, Kastani tn, Metsa tn.
Tööde lõpptähtaeg juuli 2017.
Insener Harri Terase, AS Infragate Eesti, harri.terase@infragate.ee,
tel 508 8376.
Projektijuht Veera Petrova, AS Viimsi Keevitus, veera@viimsikeevitus.ee, tel 5912 4777.
Loodame teie mõistvale suhtumisele ja palume vabandust võimalike ebamugavuste pärast!
AS Viimsi Keevitus


maintext:
Parvlaev Tõll jõuab Saaremaa liinile tõenäoliselt jaanuari alguses
BNS
Parvlaev Tõll hakkab kurseerima Virtsu-Kuivastu liinil. Foto: TS Laevad
Tallinna Sadam AS-i teatel läksid Poolas ehitatava parvlaeva Tõll merekatsetused edukalt, mistõttu peaks laev alustama reisi Eesti poole detsembri lõpus ja jõudma saarte ja mandri vahelisele liinile jaanuari alguses.
“Viie päeva jooksul said kõik olulised süsteemid testitud ja osaliselt juba ka üleskerkinud alarmid ja muud märkused parandatud. Nüüd tegeletakse edasi märkustega. Tavapärane on, et pärast merekatsetusi kulub umbes 1-1,5 kuud enne kui saab laeva hakata tehaselt vastu võtma,” ütles Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht Sirle Arro BNS-ile.
Arro sõnul käib praegu tavapärane juhtimis- ja automaatsüsteemide häälestamine, lisaks tehakse laevas veel sisetöid. Tallinna Sadam loodab, et Tõll hakkab veel selle aasta sees Eesti poole liikuma. Kuna reis Poolast Eestisse kestab umbes 3-4 päeva, jõuab Tõll Saaremaa liinile eeldatavalt jaanuari alguses.
Ülejäänud kolmest tellitud uuest parvlaevast on Türgis ehitatud Leiger juba Eesti poole teel. Tiiu ja Piret jõuavad mandri ja saarte vahelisele liinile tõenäoliselt järgmisel aastal.


title: Trump juhib USA presidendivalimisi

maintext:
Trump juhib USA presidendivalimisi (1)
BNS
Foto Michael Vadon, wikipedia
USA meedia hinnangul on vabariiklaste kandidaat Donald Trump (pildil) praeguseks saanud 238 valijamehe toetuse, rivaal Hillary Clintonil on 215 delegaadi hääl; valimiste võitmiseks on vaja koguda 270 häält valimiskogus.
Trump oli olulise võiduna edukas Georgia osariigis ning pälvis seeläbi ka 16 delegaadi hääle. Lisaks võitis vabariiklane valimised Iowa osariigis, pälvides kuue valijamehe toetuse.
Demokraat Hillary Clinton võitis samas läänerannikul asuvas Washingtoni osariigis 12 valijamehe toetuse, ent ei teinud sellega tasa Floridas teenitud kaotust. Vahemaad ei aidanud leevendada ka võit 6 valijamehega Nevada osariigis.
Floridal on kokku 29 valijameest, kelle toetuse võitis CNN-i ja Associated Pressi hinnangul Donald Trump. See on väga oluline ning suure delegaatide arvuga kaalukeeleosariik.
Clintonit toetavate delegaatide arvu suurendas märgatavalt California, mille 55 valijamehe hääled endine välisminister kindlasti võidab, edastas CNN. Clinton võitis ka 4 delegaadiga Hawaiil ja 9 valijamehega Colorados. Demokraat sai ka 7 valijamehe toetuse Oregonis. Ajutiselt viis see ta ka juhtima.
Vabariikliku Partei ärimagnaadist presidendikandidaadi viis aga seejärel rivaalile lähemale võit olulises Põhja-Carolina osariigis, millel on kokku 15 delegaati. Trump võitis ka väga olulises kaalukeeleosariigis Ohios, millel on kokku 18 valijameest. Lisaks pälvis ta Idaho osariigi 4 delegaadi toetuse.
Trumpi edu Ohios tasandas veidi Clintoni valimisvõit Virginia osariigis, mis saadab valimiskokku 13 hääletajat. Virginia on üks nendest osariikidest, mille demokraat peab võitma, kui teda ei saada edu kaalukeeleosariikides nagu Ohio. Clinton võitis ka 9 valijamehega Colorados.
Vabariiklase seni suurim delegaadisaak oli Texas, kust ärimagnaat võitis 38 valijamehe toetuse. Trump on veel teeninud muuhulgas 10 häält Missourist, lisaks kindlustas vabariiklane endale 3 valijameest Montanast ning Louisiana osariigi 8 häält. Magnaat on võitnud 9 delegaati ka nii Lõuna-Carolinas kui Alabamas.
Valijad toetasid Trumpi ka Arkansas' osariigis, mis saadab valijakogusse 6 delegaati. Samuti sai vabariiklane võidu 6 häälega Kansases, 5 häälega Nebraskas, 3 valijamehega Põhja-Dakotas, samuti 3 valijamehega Lõuna-Dakotas ning valijameeste kogusse 3 delegaati saatvas Wyomingi osariigis.
Lisaks on Trump meedia hinnangul võitnud 7 valijamehega Oklahomas, 11 häälega Tennessees ning valijameeste kogusse 6 esindajat saatvas Mississippi osariigis. Edu saatis ärimagnaati ka 5 valijamehega Lääne-Virginias, 8 häälega Kentuckys ning 11 valijamehega Indianas.
Demokraadist rivaal Clinton sai suure häältesaagi ka 29 valijamehega koduosariigis New Yorgis. Lisaks on endine välisminister pälvinud 5 valijamehe toetuse New Mexicost ja 7 kindlat valijameeste häält Connecticuti osariigist.
Edukas on Clinton olnud ka 20 valijamehega Illinois's, 14 häälega New Jerseys, valijakogusse 11 saadikut saatvas Massachusettsis, 10 valijamehega Marylandis, 4 häälega Rhode Islandis ning 3 valijamehega Delaware'is. Võidu sai ta ka 3 häälega pealinnas Washingtonis ning samuti 3 delegaadiga Vermonti osariigis.
Presidendiks saamiseks on kandidaadil vaja saada valijameeste kogu 538 häälest 270.


authors:
Lääne Elu
Hannes Hanso
Kaitseminister

maintext:
Hannes Hanso: uus valitsus peab esmatähtsaks Eesti julgeolekut (1)
Hannes Hanso, kaitseminister, SDE
Käesolev aasta on olnud välispoliitiliselt väga keeruline. Lausa tormiline ja pöördeline on olnud novembri esimene pool nii Eestis kui ka Ameerika Ühendriikides, kirjutab kaitseminister Hannes Hanso (pildil).
Kui kolmapäeva varahommik tervitas meid uudisega, et Donald Trumpist on saamas 45. USA president, siis sama päeva õhtul startisid Toompeal koalitsioonikõnelused sihiga luua Eestile uus, senisest oluliselt teovõimelisem valitsus.
Teaduste Akadeemia majas läbirääkimislaua taha istunud sotside, Keskerakonna ning IRLi liidrid alustasid oma arutelusid julgeoleku-ja välispoliitikast. Pakun, et see samm näitab, kui oluliseks peame nii meie kui ka meie partnerid tänases ärevas maailmas Eesti julgeoleku kindlustamist, riigikaitsesse panustamist ja tõhusa välispoliitika teostamist. Ühtlasi soovisid kolm erakonda koheselt maha võtta kõikvõimalikud hirmud, et Eesti välis- või kaitsepoliitiline kurss muutub. Ei muutu! Kõik jutud mingist venesõbralikkusest või pro-kremli pöördest on täielik jamps ja väljamõeldis. Jah, ka minul oli ühe partneri suhtumise osas teatud küsimusi. Täna neid küsimusi enam ei ole, meie kokkulepe on kirjalik ning meie riigi välispoliitiline liin ei muutu kuidagi.
Lahkuva valitsuse kaitseministrina ja neist kõnelustest osavõtjana kinnitan, et Eesti jätkab senistest välis-ja julgeolekupoliitilistest põhimõtetest kinnipidamist. Tõttöelda on need põhimõtted olnud juba pikka aega konsensulikud ka sisepoliitika mõttes, sest meie erakondadel pole siin erimeelsusi, seda sõltumata sellest, kas nad on parasjagu koalitsioonis või opositsioonis. See on olnud meie välispoliitika tugevuseks – ühtsena on alati kergem maailm arvukate väljakutsetega toime tulla.
Kolm erakonda leppisid kokku selles, et tihedad suhted NATO ja Euroopa Liiduga ning SKPst vähemalt 2 protsendi suunamine kaitsekuludele jäävad meie kaitsepoliitika alustaladeks. Meie kuulumine NATOsse ja Euroopa Liitu ning sellest tulenevad partnerlus- ja liitlassuhted on Eesti julgeoleku ning heaolu tähtsaim garantii. See hõlmab ka NATO heidutusmeetmete tugevdamist ja liitlaste alalist sõjalist kohalolekut Eestis.
Tasub esile tõsta, et loodav valitsusliit tahab pingelises julgeolekuolukorras suunata enam raha diplomaatiale ja tugevdada meie saatkondi. Paremini rahastatud ja mehitatud välisesindused lubavad paremini edendada Eesti julgeoleku- ja välismajandushuvisid. Erilise tähelepanu all saavad olema USA ning meie suuremad Euroopa liitlased.
Sündiv võimuliit peab jätkuvalt oluliseks Euroopa Liidu idapartnerluspoliitikat ja seisab meie regioonis julgeoleku, stabiilsuse ja heanaaberlike suhete edendamise eest. Eesti toetab Euroopa Liidu ja NATO ühiseid poliitikaid, mis on suunatud Ukraina suveräänsuse kaitsmisele ja territoriaalse terviklikkuse taastamisele. Venemaa vastaseid sanktsioone oleme nõus leevendama juhul, kui Kreml naaseb rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete juurde. Euroopa ühtsus neis küsimustes on väga oluline.
Valitsuskõnelustel lepiti kokku ka täiendava riigikaitseinvesteeringute programmi loomises, ajateenistust läbivate noorte arvu suurendamises ning Kaitseliidu võimekuse arendamises ja liikmeskonna kasvatamises. Et kriisiolukorras oleks tagatud ühiskonna vastupanuvõime, võetakse vastu elanikkonnakaitse kontseptsioon.
Kõige selle valguses on põhjust veelkord rõhutada, et mingit tõepõhja pole all hirmudel, nagu muudaks Keskerakonna valitsusse tulek meie senist julgeoleku-ja välispoliitikat. Neid kartusi on aidanud paraku üles kütta ühe opositsioonipingile siirduva erakonna mõned poliitikud, kes ei oska, nagu paistab, viisakalt kaotada.
Julgeolekuhuvide kiskumine sisepoliitlise võitluse mängumaale on vastutustundetu. Ei saa olla nii, et üks erakond kuulutab end meie riigi lääneliku suuna ainukeseks garandiks. Ei saa ka olla nii, et meie riigi toimimise garant on üks erakond. Demokraatiaga käib kokku see, et riiki juhtivad poliitilised jõud vahetuvad. Pole kahtlustki, et meie julgeoleku tagamine saab edaspidi olema heades kätes ja Eesti jätkab läänemeelsel kursil. Olen seda viimastel päevadel kinnitanud pidevalt ka meie liitlastele ning välisajakirjandusele. See töö käib praegu väga intensiivselt.
Hannes Hanso, kaitseminister, SDE


title: Okste ja lehtede äraviimise võimalus

maintext:
Okste ja lehtede äraviimise võimalus
Haapsalu linnakodanikel on võimalus tasuta ära viia enda kinnistult koristatud oksad ja puulehed Haava tänava lõpus tõkkepuu taga olevale platsile.
Selleks ettenähtud ajad 6. ja 13. novembril kell 12–16.
Haapsalu Linnavalitsus


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Rannarootsi Omaturg tuleb tänavu jõuluhõnguline
Kristjan Kosk
Omaturg. Foto: Arvo Tarmula
3. detsembril on Rannarootsi keskuses taas menukas Omaturu nimeline laat.
Omaturu peakorraldaja Raili Friedemanni sõnul keskendub laat peamiselt ees ootavale jõuluajale. „Müüki tuleb jõulukaarte, küünlaid ja mitmesuguseid isetehtud jõuluehteid,” ütles Friedemann. Peale selle pakutakse laadal ka kasutatud riideid, käsitöökarpe, ravimtaimeteesid, looduskosmeetikat, vahvleid ja palju muudki.
Praeguseks on Omaturule registreerunud 30 kauplejat. „Kes soovib veel laadale midagi müüma tulla, peab kaasa võtma oma kauplemislaua,” teatas Friedemann. „Eelmisel kordadel on Omaturg olnud väga populaarne, samuti ootame ka seekord sadu külastajaid,” lisas ta.
Meelelahutuse eest kannavad hoolt Elen Gilli laululapsed, ansambel Lihtsalt ilusad ja ansambel T.o.T.
Lapsed saavad omale näomaalingu ja osaleda jõulukaartide meisterdamise ringis.
Kohvikuga on Omaturul platsis Liisu kohvik, mida peavad Hanna-Brett Lepplaid ja Piret Soonmann. „Isegi kohvikus on jõuluhõngu – koha peal glasuuritakse pühendusega piparkooke,” ütles Friedemann.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

title: Lõheliste kudeaeg möödus rahulikult

maintext:
Lõheliste kudeaeg möödus rahulikult
Kaire Reiljan
Röövpüüdjate paat varustuse ja püütud lõhedega, Vasalemma jõel 2015. aastal. Foto arhiiv
Täna ametlikult lõppenud lõheliste kudeaeg möödus Läänemaal rahulikult.
„Huvi nende kraavide ja ojakeste vastu, kuhu lõhelised sisse tulevad, küll tunti, aga midagi hullu ei olnud,” ütles keskkonnainspektsiooni Läänemaa büroo juht Tõnis UIm. Ta lisas, et oma osa oli siin ka madalal veeseisusl.
Lõheliste kudeaja tõttu oli lõhe ja meriforelli püük enamikel Eesti jõgedel keelatud 15. oktoobrist 15. novembrini. Läänemaal käivad lõhelised kudemas Vihterpalu ja Riguldi jões.


title: Juhtkiri: kinnisvarabingo pagulastega

maintext:
Juhtkiri: kinnisvarabingo pagulastega
Lääne Elu
Eelmisel nädalal ilmunud uudis sellest, kuidas ärimees Koit Uus ostis Haapsalus kaks korterit, et need enda loodud MTÜ Pagula vahendusel sõjapõgenikele välja üürida, tõstab suure osa lugejate vererõhku ja tekitab küsimuse: mis toimub?! Nagu sotsiaalministeerium aga kinnitas, on selle skeemiga juriidiliselt kõik korras ehk jokk.
Palju suurem uudis koorub välja sotsiaalministeeriumi selgitusest selle kohta, milline on riigi plaan, kuidas pagulasperesid vastu võtta ja Eesti eluolusse integreerida. Põhimõtteliselt võib öelda, et reeglid on, aga plaani pole. Kuidas teisiti aru saada sotsiaalministeeriumi puhtsüdamlikust ülestunnistusest, et pagulaspere saadetakse elama sinna, kus ministeeriumi palgatud kinnisvarabüroo parasjagu sobiva korteri leiab ja selle omanikud nõusse saab, et need oma korteri sõjapõgenikele üüriksid.
Vägisi tuleb silme ette kolmapäevaõhtune meeleolukas lotosaade ühes kommertstelekanalis, kus lototron rõõmsalt kõriseb, värvilised pallikesed hüplevad, ootusärevus kerib – ja võitja on… Haapsalu!
Sohk!, hüüatab kindlasti nii mõnigi haapsallane.
Ühesõnaga pole pagulaste elukohad mitte vastuvõtjate teadlik valik, vaid juhus, milles mängib põhirolli kinnisvaraturg. Nii ongi pagulased Tallinna ja Tartu asemel paigutatud elama Kundasse, Pärnusse, Türile ja Põlvasse. Vaevalt et selline skeem ilma valitsuse toetuseta toimida saaks.
Eesti valitsus on lubanud hajutada sõjapõgenikud, et ei tekiks getosid. Selle plaani teostamiseks on leitud originaalne lahendus. Haapsalu linnavalitsuse meelest on aga juba kolm peret küllalt suur risk, mis võiks kaasa tuua suletud kultuuri- ja keeleoaasi tekke.
Kahjuks pole kuulda olnud, et ükski ametnik oleks viidanud vajadusele välja selgitada, kuidas seal, kuhu pagulased bingo-meetodil elama saadetakse, näiteks tööturuga lood on.


title: Haapsalu linnavolikogu istung

maintext:
Haapsalu linnavolikogu istung
Haapsalu linnavolikogu seitsmenda koosseisu 37. istung on reedel, 25. novembril kell 14 volikogu saalis Posti 34.
Päevakord:
1. Haapsalu linnavolikogu 20.12.2013 määruse nr 7 „Haapsalu linna munitsipaallasteaedades osalustasu ja toidukulu maksmise kord” muutmine.
2. Haapsalu linnavolikogu 25.05.2012 määruse nr 57 „Haapsalu Kunstikooli põhimäärus” muutmine.
3. Loa andmine rahaliste kohustuste võtmiseks ja riigihangete korraldamiseks.
4. Loa andmine vara võõrandamiseks (Suur-Lossi 26-1, Haapsalu).
5. Loa andmine vara võõrandamiseks (Karja tn 6–3, Karja tn 6–8, Karja tn 6–9, Haapsalu).
6. Loa andmine vara võõrandamiseks (Kalda tn 3//5-3, Haapsalu).
7. Haapsalu linna omandis olevale kinnisasjale isikliku kasutusõiguse seadmine Imatra Elekter AS kasuks (Sadama tn, Uus-Sadama tn, Haapsalu).
8. Haapsalu linna omanduses olevale kinnisasjale isikliku kasutusõiguse seadmine Imatra Elekter ASi kasuks (Tallinna maantee ja Tamme tn lõik 2, Haapsalu).
9. Rahvaküsitluse tulemuste kinnitamine.
10. Linnavalitsuse infotund.
Andreas Rahuvarm, volikogu esimees
Õigusaktide eelnõu http://www.haapsalu.ee linnavolikogu leheküljel, samas ka istungi ülekande otse- ja järelvaatamine. Vastuvõetud õigusaktid avalikustatakse 29. novembril volikogu kantseleis ja linna kodulehel „Dokumendiregister”. Määrused avaldatakse Riigi Teatajas.
Volikogu kantselei


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Jaak Kastepõld valitsuskriisist: nüüd tuleks lõpuni minna
Kaie Ilves
Jaak Kastepõld. Arhiiv
Lihula volikogu esimees Jaak Kastepõld ütles, et jälgib valitsuskriisi huviga.
„Koostööversioon Keskerakonnaga võib tulla põnev. Kui on jõudu luua teistsugune koalitsioon, siis olen seda meelt, et Reformierakonnal oleks aeg pingil puhata ja mõtteid koguda. Riik on inimestest kaugenenud. Kui valitsuse vahetumine teeb lihtinimeste elu natukenegi paremaks, ja ma loodan, et teeb, siis on see õigustatud. Ma ei usu, et IRL ja sotsid tulistavad puusalt ja pole läbi mõelnud, mis vajaks muutmist. Jätkata nagu seni tähendaks ummikut,” ütles Kastepõld.
Kastepõllu sõnul oli oodata, et peaminister Taavi Rõivas ise tagasi ei astu.
„See on nii reformierakondlik. Samas, kui ta oleks ise tagasi astunud, tähendanuks see, et ta võtab kriitika omaks. See oleks olnud liiga poliitkorrektne,” märkis Kastepõld.
Kastepõllu sõnul tuleks IRLil ja sotsidel nüüd lõpuni minna ja peaministrit umbusaldada.
„Kui on deklareeritud, et koostöö on lõppenud, aga teine tagasi ei astu, siis seda koostööd ei sünni ka. Nüüd tuleks lõpuni minna ja ikkagi umbusaldada,” ütles Kastepõld.
Võimaliku uue peaministrina nimetas Kastepõld Jüri Ratast kui võimekat poliitikut, kes igal juhul saab peaministrina hakkama.


authors:
Lääne Elu
Küllikki Kukk

maintext:
Fotogalerii: “lepatriinud” tähistasid isadepäeva militaarsportliku maastikumänguga
Küllikki Kukk, õpetaja
Reede õhtul sibas mõnikümmend lampidega varustatud rõõmsat tegelast kokku Paralepa parklasse. Lepatriinu Mängumaa lapsed kutsusid oma isad metsa!
Kohtumispaigas võtsid neid vastu kaks „kaitsemeest“ (lapsesuu), kelle juhatusel suunduti ööpimedasse metsa, orientiiriks helendavad tulukesed.
Õhinal ja külma trotsides läbisid väikesed ja suured matkasellid takistusraja ning lahendasid ülesandeid teetähiste juures. Seiklus õnnelikult läbitud, koguneti lõkkeplatsile, kus kaitseliitlaste oskuslikul juhendamisl sai proovida tikkudeta tule süütamist, meisterdati pulgad, mille otsa vorstikesi lükkida. Viimased jõudsid kõhtu veel enne kui sooja sisse said. Senikaua kuni kuum tee veel varbaotsadki soojas hoidis, nauditi mõnusat ühesolemist. Õhtu lõpetas ilutulestik.
MTÜ Lepatriinu Mängumaa tänab kapten Jüri Tõnismat ja major Jüri Bachmanit Kaitseliiku Lääne malevast, Silja Sillakivi Rannarootsi Lihatööstusest ja kõiki laste isasid/emasid, kelle rõõmsal osavõtul tore õhtu teoks sai.


maintext:
Täna õhtul on Läänemaa ühisgümnaasiumis playback-show
Kristjan Kosk
Täna õhtul peetakse Läänemaa ühisgümnaasiumis iga-aastane playback-show.
Playback-show esitavad õpilased ja õpetajad erinevate staaride hitte.
Esitusi hindab viieliikmeline žürii. Züriisse kuuluvad Haapsalu aselinnapea Liina Põld, koreograaf Kardo Ojassalu, LÜGi vilistlane Elena Koit, näitleja ja lavastaja Tarmo Tagamets ning laulja ja näitleja Grete Klein.
Uksed avatakse kell 18.30.


maintext:
Savisaare süüasja süüdistusakt jõudis kaitsjateni
BNS
Edgar Savisaar. Foto: arhiiv
Tallinna linnapea Edgar Savisaare süüasjas uurimise all olevate isikute kaitsjad said täna riigiprokuratuurilt kätte süüdistusaktid.
Antud kaasuses süüdistuse saanud ärimees Alexander Kofkini kaitsja vandeadvokaat Aivar Pilv kinnitas teisipäeva pärastlõunal BNS-ile süüdistusakti saamist ning lisas, et sellega on kohtueelne uurimine lõpule viidud ning järgmisena peab riigiprokuratuur süüdistuse kohtusse saatma. Seejärel paneb kohus paika juba eelistungi aja.
Savisaarele altkäemaksu andmises on süüdistuse saanud ärimehed Aivar Tuulberg, Alexander Kofkin, Hillar Teder ja Vello Kunman ning reklaamiärimees Paavo Pettai võltsimises ja keelatud annetuse andmisele kaasa aitamises. Tallinna linnavolikogu esimeest Kalev Kallot süüdistatakse kaasaaitamises altkäemaksu andmisele ja võtmisele ning Savisaarele altkäemaksu vahendamises süüdistatakse ekspoliitik Villu Reiljani. Kohtutee ootab juriidilise isikuna ka Keskerakonda.
Savisaarel lasub süüdistus muuhulgas omastamist. Süüdistus tuleneb 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimiste aegsetest valimisreklaamidest, sest pärast seda käivitatud kriminaaluurimine selgitas, et linnale eraldatud vahendeid on kuritarvitatud. Näiteks läks tele- ja raadioreklaam “Tallinn liigub”, kus Tallinna linnapea ja Keskerakonna esimees Edgar Savisaar liikumist ja sporti propageeris, linnakodanikele maksma üle 50 000 euro. Mitmed tuntud keskerakondlased, kelle plakatid toona linnaruumi ehtisid, väitsid siis, et tegemist ei ole valimispropagandaga, vaid teavituskampaaniaga.
Tallinna linnapea ametist kõrvaldatud Savisaarele on seni esitatud süüdistus neljas altkäemaksu võtmise episoodis, rahapesus ning Keskerakonnale suures ulatuses keelatud annetuse vastuvõtmises. Keskerakond on saanud juriidilise isikuna süüdistuse keelatud annetuse vastu võtmises.
Samuti esitati Savisaarele süüdistus suures ulatuses rahapesus. Süüdistuse järgi varjas Savisaar ühes Šveitsi pangas ligi 192 000 eurot, millest ligi 174 000 kasutas ta eesmärgiga varjata vara ebaseaduslikku päritolu ja tegelikku omanikku. Rahapesu puudutava episoodi uurimist alustati 2011. aastal ning see liideti altkäemaksude võtmist puudutava kriminaalasja juurde.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Kristina Köhler: suhkruga magustatud jookide tarbimine suurendab kehakaalu ja lõhub hambaid (2)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Ülemäärase kehakaaluga elanike osakaal Eestis aastatel 2004-2014.
Suhkruga magustatud jookide tarbimisel on ülekaalulisuse ja rasvumisega leitud tugevam seos kui ühelgi teisel toidul või joogil. Seega suurendab nende liigtarvitamine kehakaalu, tekitab sõltuvust, tõstab krooniliste haiguste riski ning kahjustab hambaid, kirjutab sotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna nõunik Kristina Köhler.
Suhkruga magustatud joogid on kõik mittealkohoolsed joogid, kuhu on toote magustamiseks lisatud suhkruid või selle asendajaid. Kusjuures suhkruga magustatud jookide hulka kuuluvad ka magustatud piim ja selle alternatiivid, tee- ja kohvijoogid, energiajoogid, spordijoogid, magustatud vesi, mahlajoogid jms. Üldjuhul kasutatakse toodetes glükoosi-fruktoosisiirupit või sahharoosi, aga ka näiteks suhkruasendajaid, maisisiirupit, pruuni suhkrut, dekstroosi, mett, invertsuhkrut, suhkrusiirupit või roosuhkrut.
Sajaprotsendilist naturaalset mahla või joogipiima ei loeta magustatud jookide hulka – ehkki ka neis leidub suhkruid. Kuna naturaalsed piima- või puuviljasuhkrud on tootes koos vitamiinide ja kiudainetega, siis imenduvad need organismi pikema aja jooksul. Täiskõhutunne kestab seega kauem ja veresuhkru tasemes ei toimu suuri muutusi.
Eestlased tarbivad liiga palju suhkrut
2015. aastal müüdi Eestis 124 liitrit suhkruga magustatud jooki elaniku kohta ning müüginumbrid on kasvanud iga aasta. Võrdluseks võib tuua Belgia, kus sama näitaja on 109 liitrit elaniku kohta.
Lõuna-Taani Ülikooli magistrant võrdles kolmes Eesti e-poes jookide suhkrusisaldust. Uuringus oli kokku 88 suhkruga magustatud jooki, mis ei sisaldanud suhkruasendajaid. Selgus, et 92% toodetest on suhkrusisaldus üle 6 grammi 100 milliliitri kohta ehk rohkem kui 4 suhkrukuubikut ühe klaasi kohta.
Värske Eesti toitumisuuringu andmetel on 10–17-aastastel lastel, kes tarbivad magustatud jooke, keskmine ööpäevane toiduenergia hulk 365 kcal võrra suurem kui mittetarbijatel ning lapsed joovad ühe korraga keskmiselt ära 439 ml magustatud jooki.
Uuringud on näidanud, et suhkruga magustatud joogid mõjutavad ülekaalulisust rohkem kui teiste toitude ja jookide tarbimine. Sealjuures enam kui pooled Eesti täiskasvanud elanikest ning üks kolmest lapsest on ülekaaluline või rasvunud.
Magustatud jooke juues ei taju inimene, kui palju kaloreid toode tegelikult sisaldab ja keha ei arvesta nende tarbimist toidukorrana. Sellest tekib vajadus süüa ja rohkem kaloreid tarbida – tagajärjeks ongi kehakaalu kasv.
Lihtsasti tuleb ka sõltuvus, sest suhkur soodustab dopamiini vabanemist ning see tekitab rahuldustunnet ja ergutab rohkem tarbima. Kuna laste tarbimisharjumused hakkavad kujunema juba varases lapsepõlves, on just nemad kõige haavatavamad.
Selliste jookide regulaarne tarbimine võib tekitada kroonilisi ainevahetushaigusi nagu ainevahetussündroom ja II tüüpi diabeet. Lisaks soodustavad ülekaalulisus ja rasvumine südame-veresoonkonna haigusi (insult, infarkt) ja teatavate vähitüüpide teket. Samuti on soodustatud uneapnoe, astma, raseduse komplikatsioonide, menstruaaltsükli häirete, stressi ja depressiooni teke.
Suhkru tarbimise vähendamiseks on vaja erinevaid lahendusi
Magustatud jookide tarbimist mõjutavad nende reklaam, hind, kättesaadavus kodus, koolis ja lasteaias, lastevanemate eeskuju lastele ning teadmised nende mõjust tervisele. Seega parima tulemuse saavutamiseks on vaja tegeleda kõige sellega süsteemselt.
Toote hind mõjutab lapsi, kuna neil ei ole maitse-eelistused veel välja kujunenud ning sellest tulenevalt võivad nad olla hinnatundlikumad kui täiskasvanud. Samuti on leitud, et lapsi on lihtsam reklaamiga mõjutada, kuna nad ei ole täielikult teadlikud turunduse veenvast mõjust ning kipuvad reklaame pidama tõesteks, täpseteks ja erapooletuteks.
Lisaks lastele on hinnatundlikud ka majanduslikult nõrgemas olukorras elanikud. Selleks, et maksu kehtestamine neid negatiivselt ei mõjutaks, soovitab WHO selle kehtestada toodetele, millel on olemas alternatiivid. Näiteks suhkruga magustatud joogi alternatiiv on vesi, mis ei kuuluks maksu alla.
Maailma Terviseorganisatsiooni ja Eesti toitumissoovituste kohaselt peaks päevane lisatud suhkrute tarbimine moodustama alla 10% toidust saadavast energiahulgast. Soovituslikult isegi alla 5%, et see omaks positiivset mõju tervisele. Seega on päevane maksimaalne maiustuste kogus sõltuvalt vanusest lastel 2–4 portsjonit – see on umbes 15–35 grammi ehk 5–10 suhkrukuubikut päevas. Juba ühes pooleliitrises limonaadis võib aga olla rohkem kui 50 grammi suhkrut ehk umbes 15 suhkrukuubikut.
Eesti toitumisuuringu kohaselt tarbivad 93% noorematest lastest, 86% teismelistest poistest ja 88–72% teismelistest tüdrukutest ning 70% noorematest täiskasvanutest päevas toitumissoovitustest rohkem magusat.
Kristina Köhler, sotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna nõunik


authors:
Lääne Elu
Refeeerinud Kristjan Kosk

maintext:
Jaanus Karilaid: eelistame koalitsioonipartneritena sotsiaaldemokraate (2)
Refeeerinud Kristjan Kosk
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaid ütles intervjuus Delfile, et ei välista Keskerakond valitsuskoostööd kellegagi, kuid eelistatakse siiski Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
Mida tähendab Keskerakonnale see, et eile sai Edgar Savisaare asemel erakonna esimeheks Jüri Ratas?
See tähendab seda, et Keskerakond mängib senisest palju aktiivsemalt kaasa sisepoliitikas, mis puudutab just koalitsiooni ja opositsiooni vahekordi ja vastasseise. Ma olen ka varem öelnud, et vanad vastasseisud on nüüd ära kukkumas ja uued on tekkimas. Kas see tähendab Reformierakonna isoleerimist või midagi muud, seda näitab aeg.
Loe täispikkuses intervjuud siit.


authors:
Lääne Elu
Ülle Valgma
Statistikaameti Kartograaf

maintext:
Läänemaa algkooliõpilase keskmine koolitee on 3,4 km pikkune
Ülle Valgma, statistikaameti kartograaf
2015. aastal käis iga kolmas 1.–3. klassi õpilane kuni 1 kilomeetri kaugusele kooli. Algkooliõpilase keskmine koolitee Eestis on 3,2 kilomeetri pikkune. Läänemaal on see 3,4 km ja Hiiumaal koguni 5 km.
Kui vaadata kaugusi lähima koolini on näha, et 58 protsenti 1.–3. klassi õpilaste puhul on lähim kool kodule lähemal kui 1 kilomeeter. Kuid sageli ei käi laps lähimas koolis. Põhjused on erinevad: õppekeel, kooli spetsialiseerumine (muusika/reaalained), prestiiž, kooli asumine teises omavalitsusüksuses, ühistransport. Lähim koolitee on keskmiselt 1,7 kilomeetri pikkune – ligi kaks korda lühem sellest, kus laps tegelikult koolis käib.
Eesti maakondades on kõige pikem koolitee Hiiumaa algkooliõpilastel, kelle keskmine koolitee on 5 kilomeetri pikkune. Kõige lühem on keskmine koolitee Ida-Viru maakonnas, vaid 2,3 kilomeetrit. Kõigis maakondades on keskmine tegelik koolitee vähemalt 1 kilomeetri võrra pikem lühimast võimalikust kooliteest.
Tänavu tähistab Eesti statistikasüsteem 95. aastapäeva ja seetõttu vaatas statistikaamet ka kui pikk oli õpilase koolitee ligi sajand tagasi. Tänapäeva algkooliõpilase keskmine koolitee on 700 meetrit pikem, sest 1922. aastal oli keskmine koolitee 2,5 kilomeetri pikkune. Kui ligi sajand tagasi käis iga neljas 1.–3. klassi õpilane kuni 1 kilomeetri kaugusele kooli, siis 2015. aastal iga kolmas.


maintext:
Säästumarketid muutuvad Rimideks, osa poode suletakse (7)
Rimi kauplus Haapsalus. Foto: Arvo Tarmula
Alates tuleva aasta algusest saab Säästumarketitest Eestis ajalugu ning enamus seniseid poode ehitatakse ümber Rimi kauplusteks.
Kaheksa Säästumarketi kauplust pannakse alates 2017. aastast jäädavalt kinni. Sulgemine ootab ees Tallinna Marja, Tabasalu, Tartu, Valga, Jõhvi, Viljandi, Kuressaare ja Pärnu Papiniidu kauplusi.
Säästumarketi brändi kaotamisega loobub Rimi ka odavpoodide keti kontseptsioonist. Kauplused kujundatakse ümber mini-Rimideks, mis tähendab, et vahetub ja laieneb ka kaubasortiment.
Rimi on otsustanud suurendada Rimi formaadis kaupluste hulka ja muuta 2017. aasta jooksul kõik Säästumarketid Rimideks. Eesti turu tulevikutrende silmas pidades jätkatakse Rimi ühtse brändi ja tugeva ettevõtte arendamist. Ühtse brändi strateegiaga pakutakse klientidele Eesti turul parimat kaubavalikut ja hindu. Rimi investeerib Säästumarketite toomisesse Rimi brändi alla kokku 4,5 miljonit eurot.
„Säästumarketite muutmine Rimideks on meie jaoks väga oluline otsus,“ sõnas Rimi Eesti tegevjuht Anders Torell. „Selle sammu taga on meie klientide ostukäitumise muutumine. Arvestades klientide ootusi täna ja tulevikus, saame turul tegutseda parimates kohalikes poodides Rimi ühtse kaubamärgi all.“
Anders Torelli kinnitusel on Rimil võimalus Eesti turul edendada tugevat jaekaubanduse- ja toidukultuuri ning selles osas tahetakse olla teenäitajaks. „Otsusest võidavad enim kliendid, kel on juba mõnda aega ootused taoliseks muutuseks. Meie ülesandeks on neid pidevalt ja parimal võimalikul moel teenindada.“
„2017. aasta lõpuks on meil kokku 48 läbimõeldud valiku ja heade hindadega mini-Rimi poodi. Uuendatud kauplustes hoiame osaliselt alles sama sortimenti, mille hulgas on Säästumarketi klientide populaarsemad tooted. Kauplustevõrgu uuendamine võimaldab meil tugeva ettevõttena teha ka suuremaid investeeringuid,“ märkis Torell.
„Uuest strateegiast lähtuvalt oleme otsustanud sulgeda 8 kauplust, kuna ei näe kliendi jaoks eeliseid kahe Rimi poe lähestikku tegutsemisel. Ettevõte plaanib investeeringute jätkamist turul ning juba järgmise aasta jooksul plaanime avada kolm uut kauplust, et Rimi kauplustevõrku klientide jaoks veelgi laiendada. Muudatuse tõttu töötajate arv Rimis ei vähene,“ rääkis Torell.
Rimi Eesti Food AS kauplused kuuluvad Rootsi kapitalil põhineva Rimi Baltic AB kaupluste hulka, mille ainuomanikuks on ICA Gruppen AB. Rimi tugevuseks on tervislik kaubavalik, kvaliteetsed puuviljad ning mitmekesine omatoodete sortiment. Kokku on Rimi Baltic AB-l kolmes Balti riigis 259 kauplust, sealhulgas 74 hüpermarketit (neist 15 Eestis), 95 supermarketit (neist 28 Eestis), 90 odavmüügikauplust (neist 45 Säästumarketit Eestis). Rimi pakub Eestis tööd ligi 2700 inimesele.
Üleminek Säästumarketitelt Rimidele viiakse ellu järgmise aasta jooksul.


maintext:
Lihula peatänava ääres seisab majata korsten (2)
Kaie Ilves
Omanik ostis Lihula ühe vanima maja teadmata, et muinsuskaitse loata ei tohi seal midagi teha. Nüüd on hoone lammutatud, korstnat maha võtta aga ei tohi.
Lihula peatänava ääres plangu taga kõrgub hiiglaslik mantelkorsten. Maja on korstna ümbert lammutatud. Alles mõne nädala eest oli korsten kilesse mähitud, nagu tahetaks seda vihmast ja lörtsist säästa. Nüüd on kile kadunud ja korsten paljas. Üle tee bussipeatusest takseerib korstnat juhuslik möödakäija. „See ju muinsuskaitse all. Ega seda tohi lammutada. Eks tule omanikul uus maja ümber ehitada!” arutleb võõras.
Tol hetkel kurioosumina mõjunud laused on aga tõsi. Maja tuli lammutada, sest oli varisemis- ja eluohtlik, muinsuskaitsealune korsten aga jääb ja tuleks konserveerida, et see edasi ei laguneks.
Tallinna mnt 6 asuv mantelkorstnaga puumaja ehitati 1755. See on üks Lihula vanemaid hooneid. Maja ise küll muinsuskaitse all ei olnud, aga paiknes muinsuskaitsevööndis nii nagu suurem osa Lihula peatänavast. See seadis omanikule piirangud, kuidas ja mida võib majaga teha.
Lagunev üllatus
Anu Ralja ja Heikki Panksepp ostsid maja 1989. aastal kõike seda teadmata. „Ostsime teadmisega, et võime seal hakata piiranguteta toimetama,” ütles Ralja. Seda enam, et dokumentide järgi oli 1976. aastal antud hoonele lammutusluba. Siis aga hakkas muinsuskaitseametnikke voorima nagu kirjusid koeri. Üks lubanud omanikel maja meetri jagu kõrgemaks ehitada, teine mitte. Kolmas andnud loa vundamenti tõsta, neljas keelanud ära. „Lõpuks tõstsime käed üles. Ei saanud enam aru, mida tohime, mida mitte,” meenutas Ralja. Maja seisis ja lagunes, kuni päästeamet tegi ettekirjutuse – maja on varisemisohtlik.
Muinsuskaitseameti Läänemaa vaneminspektori Kalli Petsi sõnul oli maja seis lõpuks selline, et see oleks varem või hiljem ise laiali vajunud. Amet lasi arhitekt Anu Vaarpuul hoone seisukorda hinnata ja pärast seda anti lammutusluba. Omanikud lammutasid maja suvel maha ja ehitasid mantelkorstnale tänava poole tara ette. Esialgu mähiti korsten kilesse, see risustas aga linnapilti veel rohkem kui paljas korsten. Kile võeti ära. Petsi sõnul poleks see korstnat nagunii eriti kaitsnud.
Lihula vallavanema Varje Ojala-Toosi sõnul on hea, et maja on lammutatud, sest see oli tõepoolest eluohtlik. Ta ütles aga, et korsten riivab kõvasti tänavapilti. „Kui omanikule pannakse kohustus korsten korda teha, peaks selleks olema ka riiklik rahastus,” ütles Ojala-Toos. „Kui lammutada, peaks omanik tõestama, et säilitada pole mõistlik, aga seegi maksab.”
Tülikas korsten
Muinsuskaitse ei luba korstnat lammutada. „Korstnat võiks kasutada aiakujunduselemendina, teha sinna näiteks grillikoda, ” arutles Pets. „Omanikuga kokkuleppel võiksid huvilised korstnat vaatamas käia.”
Kiiremas korras tuleks täita vuugid, asendada pudisevad tellised, katta korsten lubitsementkrohviga. Kõik see võiks maksma minna paar-kolm tuhat eurot. „Ühest küljest on see aastakümneid kestnud hoolimatus ja võiks näpuga näidata. Teisest küljest saan aru, et omanikul pole seda raha kuskilt võtta,” ütles Pets.
Omanikud korstna konserveerimisest huvitatud ei ole. Muinsuskaitse nõudel on osa uksi-aknaid säilitatud, korstnast endast aga tahaksid nad pigem lahti saada. Panksepa sõnul selgus lammutustööde ajal, et korsten ise on samuti varisemisohtlik. „Kui ma tugiseina maha võtan, tulevad palgid ka ja korsten kukub,” ütles Panksepp. Viimane on sellest teada andnud, kuid ükski muinsuskaitseametnik pole seni tulnud korstnat vaatama. Omanik ei saa aga endiselt aru, mida ta tohib ja mida ei tohi teha. Nüüd ootabki ta muinsuskaitse vastust, mida edasi teha. „Minul kiiret pole,” ütles Panksepp.
Korstna võimaliku säilitamise kohta on Panksepp uurinud ja ütles, et see vajaks nii palju raha ja tööd, et tema ei pea seda võimalikuks. „Kellelegi ma teda näitama hakata küll ei kavatse,” ütles Panksepp. Uue maja tahaks ta vana asemele küll ehitada, aga korstnast tahaks lahti saada. „Taotlen, et ta kuskile ümber paigutataks,” ütles Panksepp.
Kalli Pets ei osanud öelda, kui palju võiks Eestis mantelkorstnaid säilinud olla. Ta märkis, et üks heas korras mantelkorsten on Haapsalus, ka Lihulas Tallinna mnt hooldushaigla kõrval asuvas hoones on mantelkorsten, mis on päästetav. Hoone ise asub krundil, kuhu tuleb tervisekeskus. Vald on lubanud hoone korda teha, nii et sellest saab tervisekeskuse osa, ja korstna säilitada.
Tallinna mnt 5 hoone kohta
* 1755. aastal ostis krundi tisler Lorenz Petersen, arvatavasti ehitas just tema sinna mantelkorstnaga puumaja, mis seisis krundil tänavu suveni.
* 1815. aastal ostis krundi kooliõpetaja Carl Friedrich Pfau, maja oli saanud kannatada ja Pfau ehitas selle uuesti üles.
* 1831. aastast on teada, et mantelkorsten vajas remonti.
* 1886. aastal ostis Hiiumaa talupoeg Joosep Mustkivi krundi ja maja 1200 hõberubla eest.
* 1921. aastal sai krundi omanikuks Wilhelmine Mustkivi.
* 1989. aastal ostsid hoone Anu ralja ja Heikki Panksepp teadmata, et see on muinsukaitse vööndis.
* Mantelkorsten on korsten, mis mantlina ühtlaselt allapoole laienedes katab täielikult küttekolde ja sageli ka köögi.
* Mantelkorsten oli iseloomulik keskajale, seda leidus Eestis mõisates, kiriklates, postijaamades ja jõukamates linnamajades. 19. sajandi alguses hakati kõikjal mantelkorstnaid moodsamatega asendama.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Suusahooaeg Paliveres on selleks korraks läbi
Toimetanud Urmas Lauri
Palivere suusakeskus. Foto: rajakaamera ekraanitõmmis
Möödunud öösel sadanud vihm ja soe tuul on viinud suurema osa lund Palivere suusaradadelt ja kelgunõlvadelt. Suusarajad pehmed ja veeloikudega. Kelgunõlvad suletud. Valgustus on välja lülitatud, teatas Palivere turismi- ja tervisespordikeskus oma veebilehel.
Palivere discgolfi park suletud kuna maapind nõlvadel on väga pehme sulailma tõttu ja seda eriti kelgumäe uuel nõlval ja suusasilla alusel nõlval.
"Uuendame kiiresti rajainfot kui ilma- ja lumeolud muutuvad ning saame suusarajad ja kelgunõlvad uuesti avada," teatati postituses.
Kahjuks ilmasaitide pikad prognoosid ennustavad sooja ilma püsimist novembri lõpuni ja lume lootust esialgu pole.
Paliveres algas tänavune suusahooaeg 2. novembril, mil sadas maha esimene lumi.


maintext:
4., 5. ja 6.novembril toimuvad rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu neljandad valimised.
4., 5. ja 6.novembril toimuvad rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu neljandad valimised.
Hääletamine toimub 4., 5. ja 6. novembril kell 9-18 järgmistes jaoskondades:
Jaoskond nr 1 – Tallinn, Rootsi-Mihkli kirik, Rüütli tn 9.
Jaoskond nr 2 – Haapsalu, Rannarootsi Muuseum, Sadama tn 31/ 32.
Jaoskonnas saavad hääletada vastava valimisjaoskonna valijate nimekirja kantud valijad, välja arvatud need valijad, kes on hääletanud posti teel.
Rannarootsi Muuseumis on laupäeval 05.11 kell 10.00 ja kell 14.00 Ruhnu-teemaline filmiprogramm.
Rootsi-Mihkli kirikus toimub pühapäeval, 6.11. algusega kell 18.00 Gustaf Adolfi päeva pidulik tähistamine.


maintext:
Graafik: vägivalda on Läänemaal vähemaks jäänud
Kaire Reiljan
Andrei Taratuhin. Foto: Arvo Tarmula
Kuigi isikuvastaseid kuritegusid on Läänemaal palju, näitab tänavune statistika, et oma esikoha peksumaakonnana oleme loovutanud Ida-Virumaale.
Selle aasta üheksa kuu jooksul on Läänemaal politseile teada antud 114 isikuvastasest kuriteost, mida on mullu sama ajaga võrreldes seitsme jagu vähem. Kuigi vähenemine pole olnud väga suur, on võrdluses 10 000 inimese kohta Ida-Virumaa ja Valgamaa Läänemaast mööda läinud.
„Kehalisi väärkohtlemisi on meil ikka palju,” ütles Läänemaa politseijuht Andrei Taratuhin. Ta lisas, et õiguskaitseorganite seisukohast võib seda isegi positiivseks pidada. „Ma ei saa küll sada protsenti kinnitada, aga arvan, et meil inimesed teatavad rohkem,” sõnas ta.
Taratuhini sõnul kontrollib politsei iga laekunud teadet, ka siis, kui mõni aeg pärast väljakutse tegemist teatatakse, et tahetakse see tagasi võtta.
Tänavad on turvalised
Politseinikud kinnitavad, et vägivallakuritegude suurele hulgale vaatamata on meie tänavad turvalised. Statistika näitab, et 16 protsenti isikuvastastest kuritegudest pannakse toime tänavail, väljakuil ja hoovides. Statistika järgi võiks üheks ohtlikumaks kohaks pidada Haapsalus Posti tänavat.
„Posti tänaval liigub suvel kõige rohkem rahvast ja seal ka juhtub. Tõenäoliselt Vee tänaval, kus inimesi eriti ei liigu, midagi ka väga ei juhtu,” arutles Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juhi kohusetäitja Meelis Laurmann.
Politseinikud kinnitavad, et tänaval võõra inimese ründamist eriti ette ei tule. Pigem kipuvad tülid tekkima peatänava äärde koondunud lõbustusasutuste ees. Laurmanni hinnangul kandusid tülid ööklubide ette pärast seda, kui kõrtsides keelati suitsetamine ja suitsetajad hakkasid tänavale kogunema. „Seal, kus on rohkem rahvast, tekib ka ütlemisi ja konflikte. Enamasti on põhjuseks ikka alkohol, kas on keegi kellegi klaasi ümber ajanud või läheb lihtsalt ütlemiseks,” ütles ta.
Ööklubidesse on politseid sel aastal kutsutud vaid 0,9 protsendil juhtudest. Laurmann selgitas, et klubid on palganud turvamehed, kes tülide korral vahele astuvad. Politsei kutsutakse siis, kui mõni kõrvalseisja end löömingust häiritud tunneb. „Kui me kohapeale läheme, on asi enamasti juba lahendatud, kaklejad ära leppinud ja võib-olla istuvad isegi ühise laua taga,” kirjeldas Taratuhin.
Lüüakse koduseinte vahel
Enam kui kolmandik isikuvastaseid kuritegusid pannakse toime eluruumides. Meelis Laurmanni sõnul on koduseinte vahel toimuvate tülide põhjus peaaegu alati alkoholis – kas minnakse kaklema ühise viinavõtmise ajal või laseb naise kallal käed käiku purjuspäi koju tulnud mees.
„Harva, kui mõlemad osapooled kained on,” ütles ta. Andrei Taratuhin lisas, et lõviosa konflikti osapooltest on omavahel tuttavad ja perevägivalla korral on enamasti ohvriks naine. 10–15 protsendil juhtudest kutsutakse politsei sama vägivallatsejat rahustama teist või enamat korda. Seda, et üle poole isikuvastaseid kuritegusid pannakse toime Haapsalus, millele järgneb Ridala ja Lääne-Nigula vald, on mõistetav, sest neis omavalitsustes on ka kõige rohkem elanikke.
„Raske on arvata, kas maal inimesed ei otsigi abi või polegi seal nii palju vägivalda, sest rahvast on vähe,” arutles Andrei Taratuhin.
Laurmann lisas, et üks põhjus politseile teatamata jätta võib olla ka vahemaa – arvatakse, et ajaks, mil politsei kohale jõuab, on purjus mees magama läinud ja asi selleks korraks lahendatud. Politsejuht kinnitas, et vägivallast tuleks politseile teatada. „Pideva vägivalla korral ei peaks piirduma hetkeoludega. Kui löömine on kaks-kolm korda kordunud, võib ka järgmisel või ülejärgmisel päeval pöörduda konstaabli poole,” selgitas ta.
Taratuhin ütles, et politsei kontrollib ka kõiki selliseid pöördumisi. Läänemaa väiksemate valdade kohta, kus juhtumite arv on väike, statistika enam väga õiget pilti ei anna – isikuvastaste kuritegude arvu kasv või kahanemine on tihtilugu seotud kindlate inimestega. Näiteks kolib üks politseile tuttav vägivallatseja teise valda, pannakse vangi või sureb ja ongi vaikus.


maintext:
Lääne-Virumaal hukkus kaubiku ja sõiduauto kokkupõrkes kolm inimest
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Täna kella 14 ajal juhtus traagiline liiklusõnnetus Rakvere lähedal Pärnu-Rakvere-Sõmeru maantee 169. kilomeetril, kus kaubiku ja sõiduauto kokkupõrkes hukkus kolm inimest.
Liiklusõnnetuses sai surma kaubiku Fiat Ducato juht ning sõiduauto Volkswagen Passati juht ja kaasreisija. Õnnetuse sündmuskohal töötavad politseinikud ning liiklus on ümber suunatud Assamalla kaudu.
Esialgse info kohaselt oli mõlemal sõidukil talverehvid.
Praeguseks on selgunud, et õnnetuses suri Volkswagenit juhtinud 67-aastane mees ja kõrvalistuja 84-aastane naine. Hukkunud kaubikujuht oli 51-aastane mees, kes ei olnud kinnitanud turvavööd.
Politseinikud selgitasid välja, et kaubik oli teekonda alustanud Tapalt ja sõitis Rakveresse, sõiduauto liikumissuuna selgitab uurimine.
Õnnetuse täpsemate asjaolude väljaselgitamiseks palub politsei pealtnägijatel helistada numbrile 5329 2883 või infotelefonile 612 3000.
„Kutsun kõiki autojuhte ettevaatlikkusele. Talviste teeoludega harjumine võtab paratamatult veel aega. Pigem sõita piirkiirusest aeglasemalt. Kui roolis olles tunnetad, et ohutult kohale jõudmiseks tuleb maanteel sõita 60 km/h, siis tuleb seda teha,“ ütles Ida prefektuuri operatiivjuht Kalle Kuusik.


maintext:
Vabaerakonna presidendivalimiste korra muutmise eelnõu läbis esimese lugemise
Toimetanud Urmas Lauri
Jüri Adams. Foto: arhiiv
Riigikogu hääletas täna Vabaerakonna esitatud presidendivalimiste korra muutmise eelnõu poolt. Eelnõu eesmärk on tagada pärast presidendivalimise läbikukkumist Riigikogus nende õnnestumise valimiskogus. Praegu see nii ei ole, sest nõutav on osavõtnud valijameeste enamus ja osavõtjateks loetakse ka neid, kes rikuvad või ei täida sedelit. Eelnõu, mille vastu hääletasid Reformierakonna ja EKRE saadikud, läheb teisele lugemisele.
Põhiseaduse ühe autori ja Vabaerakonna saadiku Jüri Adamsi sõnul on oluline, et eelnõu ei maanduks riiulile. „Möödunud presidendivalimiste protsessi negatiivne kogemus, mis küll päädis hea tulemusega, veenis meid, et riigi ladusa toimimise nimel on seda korda vaja muuta. Ei ole õige, et väike vähemus, kes sedeleid ei täida või rikub, dikteerib suurele enamusele tulemust ning paneb valimisi Riigikogu ja valimiskogu vahel pendeldama,“ ütles ta.
„Meil on hea meel, et Jüri Ratase lubadus opositsiooni mitte koha maha teha selle idee puhul teostus, kuid veelgi tähtsam on see, kas eelnõu saab seaduseks või seda pannakse riiulile. Kui teine variant, siis asi on hapu. See puudutab ka teisi olulisi eelnõusid,“ sõnas Jüri Adams.
Tema sõnul on 1996. aasta presidendi valimise seadusesse sisse kirjutatud Põhiseaduse Assamblee tahte võltsimine. „See võltsimine seisneb selles, et Põhiseaduse Assambleest ei ole meil ei suulisi ega ühtegi kirjalikku märkust selle kohta, et seal võidi tõsiselt mõelda varianti, et kui presidendi valimine on jõudnud valijameeste kokku, siis võiks see tulla tagasi Riigikokku. Seadus ei tohi põhiseadust niiviisis tõlgendada,“ lisas Vabaerakonna saadik.


title: Läänemaa otsib kultuuripärlit

maintext:
Läänemaa otsib kultuuripärlit
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Marju Viitmaa. Foto: Arvo Tarmula
Kultuurkapital, Lääne maavalitsus ja Läänemaa omavalitsuste liit kuulutasid välja kultuuripreemia „Kultuuripärl“ kandidaatide esitamise.
Kultuurkapitali Läänemaa ekspertgrupi esindaja Marju Viitmaa sõnul on preemia eesmärk tunnustada ja innustada kõrgvormis kunstide, rahvakultuuri ning kehakultuuri ja spordi valdkonnas tegutsevate inimeste erialast pühendumist maakonnas.
Preemia kandidaadiks võib esitada vastavas maakonnas tegutsevaid inimesi, kellel on jooksval aastal silmapaistvaid teeneid oma maakonna kultuuri- ja spordielu edendamisel. Kandidaate võivad esitada kõik isikud ja organisatsioonid. Korraga võib esitada ainult ühe kandidaadi.
Kandidaatide esitamise tähtaeg on 21. november 2016.
Mullu sai Läänemaa "Kultuuripärli" preemia Ülo Kalm.


maintext:
Penijõe mõisas tänati sädeinimesi ja aktiivseid ühinguid
Kaire Reiljan
Eile kuulutati Penijõe mõisas välja maakonna selle aasta sädeinimesed, parimad kodanikuühendused ja kodanikuühiskonna toetajad ning atraktiivseim tegu.
Läänemaa arenduskeskuse MTÜde konsultandi Tiina Ojamäe sõnul on ühiskondlikult aktiivsete inimeste ja kodanikeühenduste tunnustamine varasemast pisut erinev. Kui varem valiti eri piirkondade sädeinimesed ja nende hulgast sai üks tiitli sädemete säde, siis nüüd on sädeinimeste arv väiksem ja sädemete sädeme tiitlit enam välja anda. Küll aga tänatakse sel aastal ka maakonna parimaid kodanikeühendusi, kodanikuühiskonna toetajaid ja kuulutatakse välja ka atraktiivseim kodanikuühenduste projekt või tegu.
„Tundsime juba mitu aastat, et kategooriaid jääb väheks,” põhjendas Tiina Ojamäe muutustevajadust. Tema sõnul on varemgi aktiivsete inimeste kõrval esitatud sädeinimesteks aktiivseid ühinguid ja seltse.
Ojamäe sõnul oli teine põhjus sädeinimeste valimise korda muuta see, et nimed komisjoni laual kipusid aastate jooksul korduma. „Tegelikult on meil tublisi inimesi küllalt, aga neid ei leita alati üles ega esitata,” rääkis ta.
Sel aastal esitati tunnustamiseks enam kui 30 inimest või ühingut. „Kõik olid hästi tublid,” kiitis Tiina Ojamäe.
Sädeinimesi on sel aastal viis, kellest kaks tegutsevad üheskoos. Läänemaa parima kodanikuühenduste kategoorias tõsteti esile kahte ühingut nagu on kaks ka parimaid kodanikuühiskonna toetajaid.
Läänemaa sädeinimene 2016
Katrin Tiido ja Helen Edasi panustavad oma põhitöö kõrvalt aega, et olla toeks noortele, kellel kooli ja koduga on suhted kiiva kiskunud. Nad aitavad kord veerandis korraldada nn ekspertlaagrit hädas ja ohus olevatele lastele. Tiidot ja edasit on iseloomustatud kui suure empaatiavõimega ja kogukonna arengusse panustavaid inimesi.
Varje Ojala-Toos on Lihula vallavanem, kes on tõestanud, et ka väikevallad suudavad areneda, kui on piisavalt õhinapõhiseid inimesi ning keegi, kes seda kõike eest veab. Esile on tõstetud Ojala-Toosi avatust kõigele uuele ning võimet kaasata isemõtlevaid, kompetentseid, rõõmsaid ja innovaatilisi inimesi nii vallast kui ka väljastpoolt. Teda on iseloomustatud ka kui head juhti, kes suudab inimestes välja tuua nende parimad omadused, meeskonnad ühte sulatada ja ühises suunas liikuma panna. Samuti on esitajad öelnud, et Varje Ojala-Toos on vallavanem, kes panustab väga palju oma vaba aega ühiskondlikku tegevusse.
Peep Aedviir osaleb aktiivselt Läänemaa orienteerumisklubi Okas ja viikingiajahuvilisi koondava MTÜ Rotelevik töös ning lisaks õpib ta TLÜ Haapsalu kolledžis kaugõppes rakendusinformaatikat. Aedviir teeb ise sporti ja jõuab selle kõrval ka sportlikke üritusi korraldada — ta on olnud rajameistriks orienteerumisvõistlustel ja peakohtuniks mitmetel võistlustel. Tema puhul tõstetakse esile suurt abivalmidust ja innukust.
Kristi Carolina Reinmaa on 2012. aastast sihikindlalt rajanud Hanila vallas Massu mõisas kaasaegse ratsutamise võimalusi. MTÜ Massu Ratsaklubi, mille asutaja Reinmaa on, pakub treenimisvõimalusi nii Hanila valla kui ka kaugemal elavatele lastele.
Läänemaa parim kodanikuühendus 2016
MTÜ Rälby Külaselts on paljude ettevõtmiste eestvedaja Vormsi saarel ja külaseltsi liikmed räägivad aktiivselt kaasa valla probleemide lahendamisel. Vähemalt kolm kord aastas korraldatakse külalaatasid ja suvel Egili tuuleveskis näitus ja pakutakse müügiks kohalikku käsitööd. Rälby külamaja on avatud nii saare külalistele kui ka teistele saarel tegutsevatele organisatsioonile oma koosolekute ja ürituste läbiviimiseks.
Igapäevakeskus MTÜ on oma eesmärgiks võtnud Martna kandi kogukonna aktiveerimise, kohalikele noortele tegevusvõimaluste loomise ning koolituste, kultuuri- ja spordiürituste läbiviimise. Ühing korrastab Marta keskuses ruume kohaliku kogukonna tegevus- ja infokeskuse tarbeks.
Atraktiivseim kodanikuühenduste projekt või tegu 2016
Lihula valla kohvikute päev tõi 30. juulil hõrgutisi ja kultuuriprogrammi pakkuma 9 linna- ja 4 külakohvikut, mis tõid kokku väga suure külastajatehulga. Kohvikute päev liitis kogukonda.
Parim kodanikuühiskonna toetaja 2016
Aardemaa OÜ on sponsorluse korras toetanud paljusid ühendusi kringlite, tortide ja muu sarnasega. Suhtumine on alati olnud väga viisakas ja on tunda, et toetus tuleb südamest.
Koit Uusi eestvedamisel ja toetusel loodi Läänemaal mentorperede süsteem, kus vabatahtlikud täiskasvanud aitavad ja toetavad põhikooliealisi õpilasi, kellel on probleeme koolikohustuse täitmisega. Esile on toodud, et Uus märkab ühiskonna valupunkte ning pakub abi nende kõrvaldamiseks. Tema lennukad ideed on tihti suunatud nõrgemate abistamiseks ning elu parandamiseks kodumaakonnas.
Fotod: Arvo Tarmula


maintext:
Vakra: Väikese väina õhuliinid on vaja asendada maa-aluse kaabliga (2)
Kristjan Kosk
Väikese väina elektriliin kulgeb Muhulaamt Saaremaale mööda tammi. Foto: Google maps
Riigikogu keskkonnakomisjoni esimehe Rainer Vakra hinnangul on Väikese väina avamisega seotud küsimuse arutamise käigus esile tulnud probleemid, mis on seotud sealset keskkonda mõjutavate teguritega, teatas riigikogu pressinõunik Gunnar Paal.
Vakra viitas keskkonnakomisjonis toimunud mitmele Väikese väina avamisega seotud probleemide arutelule. „Seoses sellega on tõusetunud probleem, et on vaja likvideerida kõrgepingeliinid, mis tapavad aastas sadu rändlinde ja risustavad visuaalselt Väikese väina hoiuala miljööd. Väikese väina tamm on oluline peatuspaik väikeluikedele, laululuikedele ja teistele lindudele. Eesti ornitoloogiaühingu hinnangul sureb Väikese väina tammil aastas 500-2500 lindu liini sisse lendamise tõttu,” selgitas Vakra. Tema hinnangul on tegemist lihtsalt lahendatava probleemiga, milleks on vaja õhuliin asendada maa-aluse kaabliga.
Keskkonnakomisjoni esimees pöörduski Eleringi juhatuse esimehe Taavi Veskimägi ja keskkonnaameti peadirektori Andres Onemari poole ettepanekuga, et olukorra parandamiseks on vaja likvideerida nimetatud kõrgepingeliinid. Vakra loodab probleemi kiiret lahendamist.


maintext:
Politsei jagas aastapäevapuhul teenetemärke ja tänukirju
Kaire Reiljan
Haapsalu politseijaoskond tähistas politsei- ja piirivalveameti aastapäeva puhul aktusega, kus anti üle teenetemärke ja tänukirju enim silma paistnud politseinikele ja abipolitseinikele.
Lääne politseiprefekt Kaido Kõplas ütles pidupäevatervituses, et 2016. aasta on prefektuurile olnud kõike muud kui tavaline. „On olnud head, aga on olnud ka keerukaid hetki, millest oleme õnneks edukalt välja tulnud,” sõnas ta.
Politsei aastapäeva puhul anti Haapsalu jaoskonna politseinikele üle teenetemärgid ja tänukirjad.
Kõrgeima tunnustuse, Politsei teeneteristi hõbemedali pälvis Haapsalu jaoskonna menetlusteenistuse vanem Vello Palmits. Teenetrist antakse talle üle 25. novembril pidulikul üritusel Tartus.
Lääne prefektuuri teenetemärgi said patrulltalituse välijuht Ivar Läll ja abipolitseinik Mikko Kiisa
Prefekti tänukiri anti vanepiirivalvur Tiit Niinemetsale ja patrullpolitseinikule Heigo Tõlvale.
Abipolitseiniku teenetemärgi pälvis Urmas Mägi.
Haapsalu jaoskonna tänukirja sai pikaajalise teenistuse eest politseis juhtivspetsialist Helmut Kaljo ning hinnalise kingituse, käekella, abipolitseinik Margus Laidmets.
Sel korral oli aktusel üle anda ka välisriigist, nimelt Sloveeniast saabunud tänukiri. Selles sai eelmise aasta lõpul Sloveenias ESTPOL2 missioonil osalenud Vello Palmits.
Välijuhi 3. Järgu said jaoskonna välijuhid Indrek Pall ja Rene Pajula.
Fotod Arvo Tarmula


maintext:
Postimees meenutab Läänemaa Oma raadio kriminaalset lõppu
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Ajaleht Postimees on oma veebiküljel täna esile tõstnud täpselt 21 aastat tagasi ilmunud artikli Läänemaal tegutsenud Oma raadio lõpust, mille peategelased on Toomas Niinemäe ja Ivo Parbus.
„15. detsembril saab täis esmane juurdluse lõpuleviimise tähtaeg, et selgitada Toomas Niinemäe ja Ivo Parbuse süüd AS Duole kuuluva Oma raadio aktsiate müümisel toimepandud dokumendi võltsimises ja kelmusekatses. Kuid selle ajaga uurijad lõpule ei jõua,” kirjutas Postimees 1995. aasta 16. novembril.
„Oktoobri alguses püüdsid Oma raadio omanikud Toomas Niinemäe, Ivo Parbus ja Vello Kuhi müüa 90% raadio aktsiatest Kalvi Osipovile, et pääseda vastutusest ebaõnnestunud äriprojekti pärast.”
Loe artiklit täismahus siit.


authors:
Lääne Elu
Triin Vellemäe

maintext:
Läänemaa ja Hiiumaa koostöö jalgpallis on aktiivsemaks muutumas
Triin Vellemäe
Läänemaa jalgpalli järelkasv. Foto: Marko Olenko
Läänemaa ja Hiiumaa koostöö jalgpallis on aktiivsemaks muutumas
Esimesel advendipühal pidasid Haapsalu spordikeskuse saalis sõpruskohtumise Läänemaa jalgpalliklubi ja Hiiumaal tegutseva Jaanika jalgpallikooli kõige nooremad, 2010.-2011.sünniaastaga, trennilapsed. Enamikele Haapsalu lastele oli see nende esimene võistluskogemus. Nagu selles vanuses ikka, oli olulisim julgus väljakule joosta.
Tegemist oli kahe klubi esimese ühisüritusega. Põhimõtteliselt on käed pikemaks koostööks löödud, kommenteeris Läänemaa JK treener Triin Vellemäe. Juba jaanuaris on plaanis ühisvõistkonnaga osaleda JK Poseidoni poolt korraldataval saaliturniiril Väikelinna Cup. Samuti kaalutakse uuel, aprillis algaval hooajal, koos osalemist Eesti noorte meistirvõistlusel. Eelkõige seetõttu, et asutakse lähestikku ja Hiiumaal on selles vanuses jalgpallitreeningutel osalejaid vähem ning viimasest tulenevalt oma võistkonna väljaminek raskendatud. Jaanika Jalgpallikooli treeneri Jaanika Küttimi sõnul said lapsed läinud pühapäeval kindlasti positiivse elamuse. Tema kinnitusel tulevad nad Haapsallu meeleldi, sest see on neile mandril lähim koht, kus võistelda saab.
Läänemaa JK trennilastest olid palliplatsil Mairon Olenko, Pärtel Tederov, Kenerth Paes, Daniel Molkov, Joosep Suitsberg, Andri Rüü, Ken Marten Jaaku, Artur Latik, Jakob Müür, Reinhard Lõppe.
Peale palliplatsil lustimist sai iga lapse mälestuseks diplomi ja veidi maiustamist. Täname lapsevanem Mariliis Olenkot, kes lastele vahvad advendikalendrid kinkis.


maintext:
Jüri Ratas: meiega on ühendust võtnud kõik koalitsioonierakonnad
BNS
Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakonna uus esimees Jüri Ratas rääkis Vikerraadio saates "Uudis+", et Keskerakonnaga on koostöö osas ühendust võtnud kõik kolm koalitsioonierakonda, kuid ei saa öelda, et keegi neist oleks intensiivsem kui teine.
Ratas tõdes, et teda üllatas asjaolu, et teiste erakondade huvi Keskerakonna vastu kasvas suureks juba enne laupäevast Keskerakonna kongressi. "Eks sellised koalitsiooni vibelused või mõrad saavad alguse koalitsioonist seest, mitte väljaspoolt," märkis Ratas.
Tema sõnul muutusid signaalid praeguse võimuliidu mõranemisest üsna intensiivseks juba möödunud nädala lõpu poole. Ratas kinnitas, et ühendusevõtmisi on olnud kõigist kolmest koalitsioonierakonnast ja ei saa öelda, et keegi oleks olnud intensiivsem kui teine.
"Ma usun, et kärsitult ei saa midagi teha, ka Eesti uut valitsust," ütles Ratas.
Tema sõnul eeldab valitsusliidu loomine väga tõsiseid läbirääkimisi programmiliste seisukohtade osas. Ratase sõnul peaksid võimuliidu leppe loomisse olema kaasatud kõigi fraktsioonide mõtted ja kindlasti ka eksperdid väljaspoolt poliitikat. "Usun, et iga valitsus peaks olema uute ideede osas paindlik," rõhutas Ratas.
"Ma ei lähe valitsusse mingit ameialast positsiooni valima. Ükskõik, kes tuleb mõttega, et teeme valitsuse tasandil koostööd, siis peamine küsimus on see, mis on Eesti ees suurim väljakutse. Ja see on, et me suudaks rahvastikukriisist üle saada. Ja loomulikult ma küsin, mis muudatusi me teeme majanduspoliitikas, halduspoliitikas. Ja kindlasti ma küsin, kuidas me suudame Eesti ühiskonda paremini tasakaalustada, kaht keelekogukonda. Erakonnad, kes nendel teemadel on valmis arutlema, nendega me ka suhtleme," rõhutas Ratas.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Fotogalerii: “Kõikide laste isadepäev” Haapsalus
Tarmo Õuemaa
Täna kell 11 algas Haapsalu Wiedemanni spordihoones kaitseväe korraldatud “Kõikide laste isadepäev”, kuhu inimesed on oodatud kella kolmeni.
Viko tuli kaitseväe isadepäeva üritusele kuueaastase tütre Eveli ja kümneaastase poja Elariga. Koju jäi ainult ema. “Ei olnud raske kodust välja tulla. Ilm oli tegelikult ju hea soe,” ütles ta.
“Teeme koos võistlusmängu läbi,” valgustas ta plaane. Kõikide laste isadepäeva võistlus oli tegelikult mõeldud lastele ja isadel oli abistav roll. Esimese punktina võeti ette häirekeskuse punkt, kus Elar arvas ära, millistele hädaabinumbritele millises olukorras tuleb helistada.
Isasid, lapsi ja ka emasid oli üritusel keskpäeva paiku mitusada. Eraldi kutse said peole Haapsalu hoolekandekeskuse lapsed ja noored, kes elavad asutuse peremajades. “Kui on avalik üritus, püüame ikka kohal käia,” ütles keskuse juhataja Peeter Alekand.
Hoolekandekeskuse elanikud said korraldajatelt kingikoti. Kaitseväe pressiesindaja Kerli Dello sõnul panid oma kingi lastekodulaste kingikottidesse kõik, kes üritusele välja olid tulnud – maanteeametist Kaitseliiduni.
“Minu arvates on tänane üritus alanud üle ootuste hästi,” ütles ta. “Kuna üritus kestab kella 15-ni, võib siit kokku mitu tuhat inimest läbi käia.”
Dello sõnul korraldab kaitsevägi “Kõikide laste isadepäeva” iga aasta uues linnas. “Isadepäeval tahaks ju midagi teha. Lihtsalt tordist jääb väheks,” ütles ta.
Üritusel saab näha kaitseväe rasketehnikat ja relvi, seal hulgas ka eriväelaste varustust ning proovida sõdurivarustust. Kaitseliit näitab, kuidas ennast maskeerida ning pakub tasuta sõdurisuppi. Näha ja katsuda saab veel politsei- ja piirivalveameti politseiautosid ja et Haapsalu on merelinn, on kohal ka politsei merekaater. Samal ajal on laval esinejad, viimasena ansambel Shanon.


maintext:
Michal soovib teedeehitusse 15 aastaga 1,5 miljardit eurot lisaraha
BNS
Majandus- ja kommunikatsiooniminister Kristen Michal. Foto: arhiiv
Majandus- ja taristuminister Kristen Michal soovib järgmise 15 aasta jooksul investeerida Eestis teedeehitusse täiendavalt 1,5 miljardit eurot ning võtta sihiks muuta kõik Eesti suuremad maanteed neljarealiseks, kirjutab BNS.
Michali sõnul teeb ta lähiajal valitsusele ettepaneku algatada arutelu, et järgneva 15 aasta jooksul kokku lisada senistele teede ehitusplaanidele suurusjärgus 1,5 miljardit eurot rahastust. „Ehk siis igal aastal lisanduks teedeehitusse 100–130 miljonit eurot. See annaks võimaluse ambitsioonikaks ühenduste rajamiseks,” ütles Michal kirjas ministritele.
Michal toob välja, et kuigi Eestil on olemas küll riigiteede teehoiukava aastani 2020 ja järgmisel aastal algab Eesti ajaloo suurim teeinfrastruktuuri ehitus, pidades silmas Kose-Mäe lõigu neljarealiseks ehitamist, võiksime me riigina unistada julgemat. „Me võiks seada sihiks, et kõik suuremad teed – Tallinnast Tartusse, Pärnusse ja Narva suunal oleksid kogu ulatuses neljarajalised,” märkis ta.
„Julge mõte, tean. Kuid selle ellu viimine kindlasti tõstab otseselt Eesti inimeste elukvaliteeti, suurendab liiklusohutust. Samuti elavdab meie majandust ning suurendab Eesti eri regioonide konkurentsivõimet. Kõik need on väga olulised eesmärgid,” põhjendab ta oma ettepanekut.
Michali sõnul on neljarealised teed on üliolulised Eesti regioonide ühendamisel. „Paremad ja kiiremad ühendused aeglustavad või muudavad ääremaastumise protsessi, sest nihutavad mõistliku töölkäimise piiri kordades kaugemale ja annavad keskustest kaugemal paremad ettevõtluse arendamise võimalused,” kirjutas ta.
Seega on MKM-is valminud detailsem plaan aastani 2035, mis näeb ette Tallinnast Tartusse, Pärnusse ja Narva viiva maantee neljarealiseks ehitamise finantsplaani. Suurimaks muutuseks on ka see, et oluliste objektide ehitusega tuleks Michali sõnul alustada senisest varem.
Taristuminister tegi ettepaneku planeerida täiendav raha taristuinvesteeringutesse hiljemalt 2017. aasta kevadel eelarvestrateegia aruteludel, kuna siis saab neljarealise Tartu maantee Võõbu-Mäo lõigu ehitust alustada samuti aasta varem ehk 2018. aastal.
Järgmise aasta suurim infrastruktuuriprojekt on Kose-Mäo lõigu neljarealiseks ehitamine. MKM on varem öelnud, et tee projekteerimine juba käib ja ehitus peaks algama järgmise aasta suvel. Kose-Mäo maanteelõik on planeeritud valmima aastaks 2022 ja projekti maksumuseks on 170 miljonit eurot.


maintext:
Äripäev: Haapsalu perearst Meriloo on dividendide pingereas 12. kohal
Kristjan Kosk
Perearst Andri Meriloo. Foto: Arvo Tarmula
Meditsiiniuudised tegi ülevaate perearstide poolt 2015. aastal võetud dividendidest ning pani suurimad dividendivõtjat pingeritta, kirjutas Äripäev.
Dividendide pingereas figureerib 12. kohal Haapsalu perearst Andri Meriloo. Äripäeva andmeil võttis Meriloo mullu välja 33 000 eurot dividende. Tema kuu keskmiseks palgaks on Äripäeva andmeil 1 510 eurot.
Pingerea tipus on Islandi päritolu perearst Sigurdur Gunnarsson, kes võttis mullu dividende välja 56 169 euro ulatuses. Kuu palgaks on Gunnarssonil aga 450 eurot. Gunnarsson tervishoiuteenust Eestis ei paku.
Dividendide pingerea 35. kohalt leiame Vormsis perearstiteenust pakkuva Madis Tiiki, kes võttis mullu välja 23 800 eurot. Tema kuupalgaks on Äripäeva andmeil 1 692 eurot.


authors:
Lääne Elu
Merle Merila

maintext:
Kes sööb silmamune ehk nutiseade vs tervis? (1)
Merle Merila
Kas võime prillikandjate hulga suurenemise, ärevushäirete, selja- ja uneprobleemide sagenemise alusel järeldada, et digipööre on avaldamas laastavat mõju inimese tervisele?
Keskmine eestlane veedab suurema osa oma päevast erinevate ekraanide taga ning see trend näib üsna tempokalt kasvavat. Nutitelefoni ekraan on kujunemas päeva esimeseks ja ühtlasi viimaseks asjaks, mida ärgates või uinudes nähakse. Uued generatsioonid ning ühtlasi ka digitaalsed pärismaalased kohanevad tehnoloogiaga küll kiiresti, kuid viibivad virtuaalmaailmas üha kauem aega. Noortel esineb seetõttu õpiraskusi, keskendumine ja süvenemine näib aina keerulisem ning helendavad ekraanid on hakanud segama ka unehügieeni.
Kas oleks ehk aeg hakata rääkima sõltuvushäirest?
Selle aasta kevadel viidi kõik 6. klasside tasemetööd läbi elektroonselt ning taoline e-hindamise levik viitab selgelt, mis suunas Eesti haridussüsteem liigub. Iseasi, kas meil on ikka vaja taolist hariduse digitaliseerumist. Mõistan, et eesmärk on õpetada noortele digipädevust ja valmistada nad ette ühiskonnas toimetulekuks. See on ühtlasi ka üks põhjusi, miks õppetöös kasutatakse nutiseadmeid või miks on loodud lapsi arendavad äpid, nagu KidEd.
Küsimus on aga selles, mida nutiseadmetes tehakse – kas tegeletakse meelelahutusliku sisuga või õpitakse midagi uut. Lapsed veedavad niigi aina rohkem aega internetis ning arvestades seda,et internet on nutitelefoni näol lapsega kogu aeg kaasas, siis võib siin näha ohtu tervisele. Tervise Arengu Instituudi poolt 2012-2015. aastal läbiviidud internetisõltuvuse uuringu „Digilaps“ järgi tegelevad lapsed internetis kõige enam just meelelahutusega.Samast uuringust tuli välja, et pooled uuringus osalenud 2. klassi õpilased omasid nutitelefoni. Kes siis garanteerib, et tunni ajal nutiseadet kasutav laps tegeleb õppetööga ning ei suhtle samal ajal sotsiaalmeedias ega vaata mõnda videot?
Virtuaalmaailmas toimetav laps ei loo reaalselt midagi uut – ta genereerib etteantud valikutest sõrmeliigutusega lahendused. Jah, olemas on erinevad arendavad nutiseadmete mängud,mis muudavad õppimise laste jaoks atraktiivsemaks ning uued teadmised kinnistatakse läbi nutikogemuse. Selle vastu ei saa kellelgi midagi olla, et õppimine on lapse jaoks huvitav.
Küsimus on pigem nutivara mõõdukas kasutamises ning lapses paratamatult tekkivas võrdlusmomendis – näiteks raamat võrreldes tahvelarvutiga.Kas nutiseadme kasutamise põnevus võiks ühel päeval viia selleni, et traditsiooniline õpikust lugemine muutub igavaks ning laps ei suudagi loetule keskenduda? Raamatulehekülgede sisu ju ei muutu, kui sinna sõrmedega vajutada. Staatiline – igav? Interaktiivne – põnev? Või kui mõelda sellele, milline vahe on üldse pliiatsiga paberile joonistamisel võrreldes näppudega näilisesse tühjusesse toksimisel. Mõlemad on just nagu loovad ja arendavad tegevused, aga tekib küsimus, milline võiks olla tulemus, kui digitehnoloogiad hakkavad domineerima käelise tegevuse üle? Või millist mõju avaldab see lapse sotsiaalsetele oskustele?
Rootsi terapeut ja arvutimängude väärkasutamise uurija PatrikWincent on juhtinud avalikkuse tähelepanu just sellele, et juba märkimisväärne osa väikelapsi oskab näiteks tahvelarvutit kasutada enne rääkima hakkamist. Midagi selles näpuarhitektide ühiskonnas tundub olevat paigast ära.
Väljend „Peaasi, et laps ei nuta“ on omandanud uue dimensiooni – nutiseadmes toimetav laps on vait ja ei sega. Mõned uurimused, sealhulgas „Digilaps“, juba viitavad sellele, et lapsevanemad on hakanud nutiseadet kasutama kas lapse premeerimiseks (lubamine) või karistamiseks (kasutamise keelamine). Nutiseade võib kujuneda kiirabiks jonniva lapse tuju leevendamiseks, ent paraku võib süveneda ka sõltuvus ja lapsepoolne manipuleerimine. Üks lapsevanem minu tutvusringkonnast on tunnistanud, et tema 6-aastasel pojal on nutisõltuvuse ilmingud.
Kuidas peaks siis käituma olukorras, kui tahvelarvuti on kujunenud kinnisideeks, laps ärritub kergesti ning on rahutu, sest ta ei saa sellega nii kaua mängida, kui sooviks? Kuidas ravida nutisõltuvust ja kuidas pageda ekraanilummusest? Jah, nutiseadmes veedetud aja piiramine ning reeglite kehtestamine on üks lahendus, mida ka rakendatakse. Samas tekib mõningane vastuolu, kuna puuduvad kogemused-teadmised lapse (sageli ka enda) nutisõltuvusega tegelemiseks, samas ühiskond just nagu eeldab aina suuremat nutiseadmete kasutamise osakaalu. Kas meil oleks vaja nutivanemakoolitusi? Välismaal olevatki juba kasvav vajadus moodustada tugigruppe vanematele, kelle lapsed on nutisõltuvuses.Olukord on seega üsna murettekitav.
Paljud nutiseadmete väärkasutamisest põhjustatud tervisehäiretele keskenduvad uurimused alles kestavad ning nende tulemused selguvad aastate pärast. Selle aja jooksul sirguvad tehnoloogiaga üles uued põlvkonnad ja me ei oska ette näha, millised terviseprobleemid neil võivad avalduda.Seega peaks digitehnoloogiatesse suhtuma teatava ettevaatusega. Võtkem näiteks eeskuju põhjanaabritelt, kus nutiseadmed on hakanud klassiruumidest kaduma just sel põhjusel, et need segavad õppetööd ning hajutavad õpilaste tähelepanu.
Kaldun isiklikult arvama, et inimene ei peaks üha rohkem ekraanide vahendusel õppima. Nutiseadmete kasutamine kodus või õppetöös ei tohiks kindlasti olla kasvav trend, pigem isegi mõõdukalt kahanev.Ka täiskasvanutele kuluks aeg-ajalt ära üks väike nutipaast näiteks korra nädalas või kuus. 2017. aasta märtsi alguses korraldatakse taas ülemaailmne nuti- ja juhtmevaba päev(NationalDay of Unplugging) ning miks mitte unustada vahelduseks videod, sotsiaalmeedia uudisvoog ja kõik muu, millele iga päev vaba aega kulutatakse.
Merle Merila


title: Suri Fidel Castro

maintext:
Suri Fidel Castro
BNS
Fidel Castro 2003. aastal. Foto Vikipeedia
Aastakümneid Kuubat juhtinud revolutsionäär ja endine riigipea Fidel Castro on surnud, teatas tema vend president Raúl Castro.
Fidel Castro suri reedel 90 aasta vanuselt.
Pisut vähem kui kümne aasta eest andis ta tervise halvenedes võimu üle vennale, kuid kinnitas, et ei taandu iial poliitikast.
1950. aastatel Kuuba revolutsiooni juhtinud Castro oli aastatel 1976-2008 Kuuba president ja juhtis Kuuba Kommunistlikku Parteid alates 1965. aastast 2011. aastani.
Fidel Castro oli aastakümneid Ladina-Ameerika ja võibolla ka kogu maailma tuntuim riigipea.


authors:
Lääne Elu
Toimets Lemmi Kann

maintext:
Maksuvaba miinimumi tõstmine läheb 2018. aastal maksma 139 miljonit
Toimets Lemmi Kann
Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Uue loodava valitsusliidu maksuvaba tulu reform ehk tulumaksuvaba miinimumi tõus 500 euroni läheb 2018. aastal maksma 139 miljonit eurot, sellele järgnevatel aastatel kulu veidi väheneb.
Aastal 2019 läheks reform maksma 121 miljonit eurot ja 2020. aastal 132 miljonit eurot, selgub Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica (IRL) moodustatava valitsuse detailsest majandusprogrammist.
Programmi eelarvetabelist selgub ka, et maksuvaba tulu reform hõlmab muuhulgas ühisdeklaratsioonidest loobumist. Selle kava detailid ei ole veel teada.
Praegu saavad ühiselt tulusid deklareerida abikaasad. Uus valitsusliit plaanib alates 2018. aastast tõsta tulumaksuvaba miinimumi 500 euroni.
"Reform jõustub 1. jaanuarist 2018," rääkis Keskerakonna esimees Jüri Ratas. Keskerakonna juht märkis, et kuni 1200 eurot teeniv inimene saab kuus 62 eurot rohkem kätte kui praegune plaan. Praegusega samas mahus saavad raha kätte inimesed, kes teenivad 1758 eurot. Alates 2100 eurost aga maksuvaba tulu määr kaob. "Sellest rohkem teeniv inimene saab kuus 38 eurot vähem kätte võrreldes kehtiva plaaniga," rääkis Keskerakonna esimees.


maintext:
Järelehüüe Erich Jaansoole: igaviku lavalaudadele on lahkunud üks Haapsalu teatrielu loojatest ja edendajatest
Möödunud sügisel tähistas Erich Jaansoo 95. sünnipäeva. Foto: Arvo Tarmula
Valus. Vaid mõned kuud tagasi taandus teispoolsete akside taha ka tema hää õpilane, keerukamate ja „uuema aja“ teatritükkidele hoo sisseandnu. Liiga valus löök aasta jooksul.
Aga kangelasest endast, kes seal ülal proželoožis nüüd mõnusalt jalgu kõlgutab ja ainult talle iseomast naeru kõhistab. Ja vaatab, kas Haapsalu näitemäng saab veel edasi kestma: vähesed teavad, et Erich lõpetas 1953.a. Venemaa Teatrikunsti Akadeemia ehk GITIS-e eesti stuudio koos teiste suurkujudega, kelle seas olid Ita Ever, Ervin Abel, Kalju Karask, Tõnis Kask, Grigori Kromanov, Arvo Kruusement, Silvia Laidla, Aksel Orav jpt.
Edasine lavalaudade tallamine (nüüd juba diplomeerituna) jätkus loomulikult Tallinna suurtes teatrites. Peatuksime pikemalt siiski ajas, kus Erich (või Jaansoo-Eeri, nagu kaaslinlased teda tundsid) Haapsalu kultuurielu kohe täiesti segamini lõi. 1970ndate keskpaigas oli suhteliselt võimatu kohalike taidlejate baasil teatrit teha. Ometigi ta seda suutis. Ja suutis palju enamat – luua vaid mõne aastaga selline kollektiiv, kes tuli autoroolist, müüri ladumast, kassaaparaadi tagant ja mujaltki õhtul proovi. Tasapisi hakkas ka muidu kultuurileigeks vajunud Haapsalu publik tuliuut kultuurimaja ja rahvateatrit omaks võtma. Kui veel 1979. aasta Haapsalu 700nda aastapäeva pidustused kätte jõudsid.
Eks kohalik RSN Täitevkomitee kultuuriosakond loopis toona ligi 60-aastasele vanale teatripeerule usinalt kaikaid kodaratesse, sellest hoolimata õnnestus Eeril olla peoperemees. Pompoossed pidustused koos veelgi võimsama esimese (!) vabaõhuetendusega (!) ENSV-s tegid uksed valla ja rahvateater „Randlane“ oli ennast tänu peanäitejuhile kuhjaga tõestanud. Edasine oli vaid vormistamise küsimus. Eeri nautis (ja praakis) näitlejaid, tulid laste-, noorte-, draama- ja komöödiatükid. 1980ndate keskpaigani (kui raha enam näitetegevuseks eriti enam ei eraldatud) ikka kohe päris mitu esietendust aastas. Olles ise kas lavastaja, osatäitja või ka uuel sajandil lihtsalt osake publikust. Ja ta jaksas alati. Ja kõike korraga. Aastaid…
Ja nüüd… See naeratus, see tulesäde – võib-olla oli see Vanameistri moto: „Elada, õppida, võidelda, luua – – – teades, et osake sellest, mis põleb Su hinges, jääb teistele hinge“…
Gustav Reinop
Üks aastal 1979 teatripisikuga nakatanuist


authors:
Lääne Elu
Anvar Samost

maintext:
Anvar Samost: Eesti demokraatia päästeoperatsioon
Anvar Samost
Uus valitsus ei ole veatu jõuluvana, kuid riigiparteiks muutunud Reformierakonna võimult väljavahetamine oli Eesti demokraatliku arengu nimel möödapääsmatu.
Pärast seda, kui uue koalitsiooni häältega sai riigikogu rahanduskomisjoni esimeheks keskerakondlane ja viimasel ajal eelkõige kuluhüvitise eest naisele liisitud autoga tuntust kogunud Mihhail Stalnuhhin, oli nii ajakirjanduses kui ka sotsiaalmeedias näha pettumust ja parastamist. Saite oma uut valitsust – vaadake, milline tegelane on meil nüüd riigikogu ühe kõige olulisema komisjoni eesotsas! Kits kärneriks ja nii edasi.
Ka valitsuse maksupoliitikast leiab lähemal uurimisel ebameeldivaid üllatusi, mis esialgu positiivse retoorika varju jäid – nagu ikka. Gaasiaktsiisi tõus, ühisdeklaratsioonide kaotamine, asjaolu, et regulaarsete dividendimaksete soodustus kehtib ainult juriidilistele isikutele, kui esimesi pähetulevaid nimetada.
Peale selle ka näriv kahtlus kahes suuremas küsimuses: kas Eesti läheb siis üle astmelisele tulumaksule ja mida ikkagi sisult tähendab Keskerakonna valitsusse pääsemine Eesti mainele?
Mõlemad küsimused näitavad tegelikult, kui sügavalt on Reformierakonnal õnnestunud avalikku teadvusse istutada oma valimiskampaaniate retoorika. Igaühele, kes on vähegi tuttav maailma teiste riikide tulumaksukorraldusega, peaks olema kaugelt näha, et Eestis on ühetaoline tulumaks, sest kehtib üks maksumäär, 20 protsenti. Jutt sellest, kas tegelikult on koos sissetulekust sõltuvalt muutuva maksuvaba tulu määraga tegemist astmelise maksusüsteemiga, võiks jääda majandusteaduskonna üliõpilaste seminaridesse ja soovi korral ka Reformierakonna pressiteadetesse.
Sama asi on hirmudega Eesti välispoliitilise orientatsiooni pärast. Keskerakonnas on kindlasti inimesi, kes on aastaid nautinud oma venekeelsete (ja osalt ka eestikeelsete) valijate moonutatud maailmapildil liugu laskmist, kuid tehke nüüd silmad lahti: see seltskond kaotas väga ühemõtteliselt sisevalimistel. Võitsid ja seega tegid uue valitsuse loomise võimalikuks just need keskerakondlased, kes on aastaid riigikogus koos Reformierakonna, IRLi ning sotsidega hääletanud täpselt praeguse Eesti välis- ja julgeolekupoliitika poolt.
Asjaolu, et Reformierakonna juhtivad poliitikud ei kohku võimu kaotamise hirmus tagasi Eesti maine välismaailma silmis kahjustamise ees, ei näita muud, kui seda, kus tegelik oht Eesti tulevikule asub.
Peamine oht Eesti iseseisvusele ja arengule on võimu kinnistumine ühe erakonna kätte. Pole vahet, kas see erakond on üht või teist värvi logoga. Pole vahet, kas see erakond on võimul kogu riigis või riigi suurimas omavalitsuses.
Tuleme nüüd tagasi jutu alguse juurde: kas tõesti on keskerakondlane Mihhail Stalnuhhin riigikogu rahanduskomisjoni esimehe kohal kuidagi hullem kui senine esimees Remo Holsmer? Sama Holsmer, kes oli Tallinna Sadama nõukogu esimees ajal, mil juhatuse liikmed seletamatu enesekindlusega laevatellimuste käigus miljoneid eurosid altkäemaksu võtsid? Sama Holsmer, kes surus selgetele ohumärkidele vaatamata oma erakonna esindajana läbi samade juhatuse lepingute pikendamise viieks aastaks? Sama Holsmer, kel Vjatšeslav Leedo kohtus antud tunnistuse kohaselt oli oluline roll „nelja sidruni” väljapressimisel? Seda loetelu võiks jätkata, aga on selge: uue rahanduskomisjoni esimehe isik näib olevat senise esimehega võrreldes hoopis vähem ametikohale sobimatu.
Isegi kui oletame, et Stalnuhhinil on puudusi, mis ei ole sama hästi avalikult teada, on see väike hind Eesti demokraatia päästmise eest. Nii nagu on ühisdeklaratsioonide kadumise, gaasiaktsiisi ja automaksuga.
Võimalik, et Jevgeni Ossinovski ja Margus Tsahkna kasutasid Keskerakonna võimupöörde näol ära üldse viimase võimaluste akna Eesti poliitika regulaarse uuenemise tagamiseks.
Usun, et nii nad seda ise nägidki ja seetõttu sellises harvanähtavas üksmeeles tegutsesid. Mine tea, millised oleksid järgmiste riigikogu valimiste tulemused, kui riigiparteiks muutunud Reformierakond saanuks veel kaks aastat katkestuseta võimul püsida. 2018. aasta Eesti 100. aastapäeva pidustused oleks kahtlemata keeratud enneolematuks maksumaksja raha eest tehtud valimiskampaaniaks.
Nüüd oleme kõigile hädadele vaatamata seisus, et Reformierakonna 17 aastaga kogu Eesti ühiskonnast läbi kasvanud võimuniidistik kärbub. See on hea, sest vabas ja demokraatlikus ühiskonnas peab võimu teostamine olema avalik ja kontrollitav ning valitsejad valimiste tulemusel regulaarselt vahetuma.


authors:
Lääne Elu
Lembitu Twerdjanski

maintext:
Lembitu Twerdjanski: Lihula mantelkorstnale võib leida uue kasutuse
Lembitu Twerdjanski
Lugedes Lääne Elus artiklit Lihula lagunenud mantelkorstna kohta, tahasin veidi nõu anda, sest üle-eestilisel pärandkultuuri kaardistamisel, mille eestvedaja mul oli õnn olla, puutusime nendega sageli kokku.
Muidugi on kahju, kui selline auväärne mälestusmärk meie esivanemate tööle hukka saab. 2005.-2011. aastal toimunud kaardistamise käigus tegime ka mõne pilootprojekti eriti väärtuslike objektide säilitamiseks. Nende hulgas oli kividest laotud salvkaevusid, majata jäänud reheahjusid, kivikeldreid jm. Ka üks mantelkorsten.
Projekt sai tellitud muinsuskaitseameti kooskõlastustega ja tööd viis läbi omanik ise muinsuskaitseameti järelevalve all.
Nüüd on see objekt kasutusel grillimajana koduloomatka lõpppunktis.Pildil olev korsten on Ruilas, kuid selle eeskujul on Lõuna- Eestis ja mujalgi mitu sarnast rajatist tehtud omanike-turismiettevõtjate omal algatusel.
Sarnaselt saab katta ka näiteks vana reheahju, mille kollet saab kasutada edukalt küpsetuseks-keetmiseks matkalttulijaile. Vast leidub Lihulaski ettevõtja, keda selline turismiobjekt huvitaks
Lembitu Twerdjanski


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Silma Õpikojas tuleb taas loodusfotograafia laager
Lemmi Kann
Martin Vesberg püüdis aprillikuus toimunud fotolaagris oma kaameraga kinni põhjatihase. Foto: Martin Vesberg
Detsembrikuu teisel nädalavahetusel toimub Silma Õpikojas selle aasta viimane lastelaager, teemaks loodusfotograafia.
Laagrisse oodatakse 10-15 aastaseid noori, kel huvi loodusfotode tegemise vastu. Laagris õpitakse tundma pildistamise algtõdesid, tehakse ühiseid pildistamisretki ja vahvaid töötubasid. Silma Õpikoja loodusõppe juhendaja Helen Edasi sõnul on esimesed huvilised end juba kirja pannud ja nende hulgas ka eelmistes laagrites osalenuid. Huvilistel tasub aga kiirustada, sest fotolaagrite grupi suurus on kuni 16 inimest.
„Teistes looduslaagrites on meil grupi suurus kuni 20, aga kuna üks osa fotolaagrist on ka pildistamisretkedel tehtud fotode analüüsimine, mis on laste jaoks väga oluline, siis fotolaagrite grupid on väiksemad,“ selgitas Edasi.
Loodusfotograafia laagri tegevust juhendavad Helen Edasi ja ornitoloogist hobifotograaf Marko Valker. Külla tuleb ka linnuteadlane Tarvo Valker, kes räägib enda kogemustest loodusfotode tegemisel. Lisaks tuleb loodusfotograafiast rääkima külalisfotograaf, kelle nimi jääb esialgu veel üllatuseks. Eelmisel korral, aprillikuus toimunud laagris käis lastele loodusfotograafia saladustest rääkimas Eesti üks paremaid loodusfotograafe Mati Kose.
Lugu sellest, mis tookord laagris toimus ja milliseid pilte seal tehti, saab lugeda Lääne Elu veebist siin.
Fotolaager toimub 9. – 11. detsembrini.
Vaata infot Silma Õpikoja Facebooki lehel.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Tiit Kolk: aktsiisitõusul pole rahva tervisega vähimatki pistmist (2)
Urmas Lauri
Kolk Pruulikoja juhatuse liihe Tiit Kolk. Foto: Urmas Lauri
Keskerakonna, sotside ja IRLi tulevane võimuliit tutvustas neljapäeva õhtul oma värskelt kokkulepitud maksupaketti. Uuel koalitsioonil on kavas oluliselt kiirendada veini, siidri ja õlle aktsiisitõusu.
„Astume edasi sammu ka Eesti inimeste tervemaks muutmisel: viime sisse suhkrujookide maksu, mis maksustab lisatud suhkruga jooke, ning kiirendame veini, siidri ja õlle aktsiisitõusu,“ ütles SDE esimees Jevgeni Ossinovski pressikonverentsil.
Uuemõisas õlut pruuliv Tiit Kolk ütles, et Kolk Pruulikoda aktsiisi kiire tõusuga arvestanud kindlasti ei ole.
„See on üllatus, et valitsusevahetus toimus,“ ütles pruulikoja ärijuht Kolk. „Olen üldiselt pettunud. Minu arvates tehti seni normaalselt, miks oli vaja muuta? Vastutustunne on asendunud võimuihaga.“
„Aktsiisitõus teeb meid väga murelikuks,,“ lausus Kolk. „Kindlasti meie kulud kasvavad, kuid kui palju see meie ettevõtet kokkuvõttes mõjutab, selle kohta on vara veel hinnangut anda.“
Tiit Kolk ei usu, et õlleaktsiisi määra enne 2018. aastat tõstetakse, sest maksumuudatustest tuleb ette etatada vähemalt kuus kuud.
„Ju siis hakatakse kanget rohkem jooma,“ arutles Kolk selle üle, mis aktsiisi järsu kasvu tagajärel toimuma hakkab ja lisas, et uue võimuliidu hingevalu rahva tervise pärast on udujutt.
Tiit Kolk on uue valitsusliidu loomist jälgides täheldanud, et majanduse elavdamise paketist pole praegu sõnagi. „See jutt, et majandust elavdab riigiettevõtete müük… Ärge ajage juttu!“ pole Kolk võimule pürgijate seisukohtadega nõus.
„Üks asi, mis vääriks kaalumist, oleks ettevõtte tulumaksu mingil määral taastamine,“ arutles õlletootja. „Aga maksumäär ei tohiks olla liialt suur, see soodustaks slikerdamist.“
Kolk Pruulikoda alustas Uuemõisas tegevust veebruari keskpaigas. Ettevõte annab tööd neljale inimesele.


title: Tööpuudus on Läänemaal pisut kasvanud

maintext:
Tööpuudus on Läänemaal pisut kasvanud
Kaire Reiljan
Oktoobri lõpuks oli töötukassa andmeil tööpuuduse tase Läänemaal 4,8%, mida on eelmiste kuudega võrreldes pisut rohkem.
Septembris oli töötuse tase Läänemaal 4,6%. Mullu sama ajaga võrreldes on aga tööpuudus vähenenud — eelmise aasta oktoobri lõpuks oli tööta 5,9% tööealistest elanikest.
Läänemaa töötuse tase on Eesti keskmisest mõnevõrra kõrgem — Eesti keskmine on 4,2%. Tööpuudus on suurim Ida-Virumaal (10%), Valgamaal (8,2%) ja Võrumaal (7,1%). Väikseima tööpuudusega piirkonnad on Harjumaa ja Tallinn, kus tööpuudus on 3,1%.
Töötukassa Läänemaa osakonna juhataja Evelin Kullissoni sõnul on Läänemaal tööta 554 inimest, neist 32% on pikaajalisi töötuid, kes pole töötanud viimase 12 kuu jooksul.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Kalaliit: oleme lõpetanud koostöö Rimi ja Prismaga
Toimetas Lemmi Kann
Foto: arhiiv
Eesti kalaliidu alla koondunud kohalikud tootjad on kalaliidu juhi kinnitusel lõpetanud koostöö Rimi ja Prismaga, kes kohaldavad nende püütud kohale liiga kõrget juurdehindlust ning on kehtestanud ebamõistlikult pikad maksetähtajad, vahendab ERR-i uudisteportaal.
Selle asemel eelistavad kalurid oma püügi eksporti suunata.
Kalaliidu juhi Valdur Noormägi sõnul on enamik nende liikmeid lõpetanud koostöö Rimi ja Prisma jaekettidega, kellega pole koostöötingimustes kokkuleppele jõutud. Nimelt pakuvad kalurid kauplustele kohafileed hinnaga 12 eurot kilost, ent kaupluste väljamüügihind jääb 28-30 euro kanti kilost. Kalurid nii kõrget juurdehindlusprotsenti ei mõista, mistõttu eelistatakse toodang ekspordiks müüa. Sellega kannatab aga kalavalik lettidel, nagu ka tarbijad välja on toonud.
"Kala juurdehindlused on liiga kõrged. Kui ma näen kohafilee hinda 29-30 eurot kilost tarbijale, siis see on liiga kallis. Kaubanduslikes juurdehindlustes on ressurssi, mille üle vaielda," ütles kalaliidu juht Valdur Noormägi ERR-ile.
Prisma ja Rimi esindajad ütlesid ERR-ile, et tema andmetel sujub koostöö kohaliku kala hankijatega kenasti.
Loe pikemalt ERR-i portaalist.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Vormsi Agar ostis koos Kristjan Rahuga Saaremaa agaritootja
Andrus Karnau
Tiit Sarapuu (vasakul) ja Mart Mere lõid käed. Vormsi asemel hakkab Vormsi Agar Investeeringute OÜ furtsellaraani tootma Saaremaal. Foto: erakogu
Vormsi Agar Investeeringute OÜ ostis Saare Kalurilt tütarfirma Est-Agar. „Tehingu eesmärgiks on tootmismahtude kasvatamine ja uute eksporditurgude leidmine,” ütles Vormsi Agar OÜ osanik ja juhatuse liige Mart Mere.
Vormsi Agar on mitu aastat pidanud plaani, et hakata vetikaid kasvatama ja agarikust furtsellaraani tootma Hiiuma ja Vormis vahel. Mere märkis, et ettevõte on nüüd sellest plaanist loobunud.
Est-Agar AS-i nõukogu esimees Tiit Sarapuu nentis, et Saare Kaluri omanduses on ettevõte teinud 1997. aastast head tööd. Välja on töötatud uus tehnoloogia furtsellaraani tootmiseks ja laiendatud müügigeograafiat.
„Meil on varemgi käinud kosilasi, aga Vormsi Agar OÜ viimaste aastate kogemus kombineerituna Est-Agari pikaajalise oskusteabega on kõige tõsiseltvõetavam ja läbimõeldum lähenemine,” ," ütles Sarapuu.
Ettevõttes Vormsi Agar Investeeringute OÜ on võrdse osalusega Vormsi Agar OÜ ning OÜ Utilitas Grupp.
Utilitas Grupp kuulub ettevõtja Kristjan Rahule, kes tegeleb sooja- ja elektritootmisega peamiselt Tallinnas, aga ka mitmes Eesti väikelinnas, sh Haapsalus.
Agarikust saadav furtsellaraan on geelistuv polüsahhariid, mida kasutatakse stabiliseeriva, paksendava ja geelistava ainena toidu-, põllumajandus-, kosmeetika- ja farmaatsiatööstuses. Est-Agar AS 2015. aasta äritulu moodustas 745 080 eurot, 72% müügitulust saadi
eksporditurgudelt, keskmine töötajate arv majandusaastal oli 33.
Tehingu hinda osapooled ei avalda.


maintext:
Valmis kiirete andmesideühenduste viimase miili rajamise analüüs
Toimetanud Urmas Lauri
Kiire interneti põhivõrk saab varsti valmis, kuid seni on selgusetu, kuidas nn viimane miil, ühendused elamuteni, rajatakse. Foto: Urmas Lauri
Majandus- ja taristuminister Kristen Michal saatis valitsusele tutvumiseks kiire internetiühenduse ehk nn. viimase miili rajamise analüüsi ja ettepanekud. Analüüs sisaldab nii tehnilisi ja rahalisi võimalusi kui ka ettepanekuid õigusruumi parandamiseks. Valitsuse tegevusprogramm aastateks 2015-2019 näeb ette interneti kättesaadavuse parandamist eeskätt väiksema elanike arvuga maapiirkondades.
“Analüüs tegi ettepanekud kiire interneti viimase miili rajamiseks. Valguskaabli koju toomisele on soodsamad alternatiivid mobiilne internet ja raadiolink. Viimased kaks lahendust on ka tulevikku vaatavalt perspektiivikamad ning pakuvad kasutajale suuremat mugavust,” sõnas Kristen Michal. “Juhtmega valguskaabli koju toomine on mobiilsetest võimalustest ka kulukam, makstes 360-410 miljonit eurot – võrdlusena, sellise summa eest saaks Tallinn-Tartu maantee lõpuni neljarajaliseks ehitada. Kui aga kasutada erinevate võimaluste kombineeritud lähenemist, on ühendusi võimalik oluliselt soodsamalt rajada,” lisas minister.
Internetiteenuse pakkumiseks igas tarbimiskohas ehk igas majapidamises on vajalik ühenduse olemasolu, kas siis valgus- või vaskkaabli, mobiiltehnoloogia või raadiolingivõrgu näol. Maapiirkondades, kus asustustihedus väiksem ning interneti lõpptarbijaid vähem, on majanduslikult otstarbekam pakkuda mobiilsel tehnoloogial põhinevat kiiret internetti. Hinnanguliselt kuluks kõikidele maamajade piirkondadele (kokku ca 80 000 majapidamist) valguskaabli-põhiste juurdepääsuvõrkude rajamiseks suurusjärgus 360 kuni 410 miljonit eurot. Kui aga kombineerida lahendusi, nii optilist kui ka vaskkaablit ja erinevaid mobiilseid ühendusi, võiks ühenduste loomine riigile maksta hinnanguliselt 200-220 miljonit eurot, ehk pea poole vähem.
Nii Euroopa Liidu kui Eesti enda seadusandluses on mitmeid sätteid, mille muutmisel oleks sidevõrkude (ja ka teiste tehnovõrkude) rajamine soodsam ja kiirem. Näiteks on Riigikogus juba muutmisel ehitusseadustik, mille tulemusena saaks internetikaabli paigaldada paralleelselt elektriliinidega samadele postidele või muule olemasolevale taristule. See aitaks ühenduste loomise kulusid märgatavalt kokku hoida. Sama aitaks teha riigilõivude ja notaritasude alandamine või olemasoleva füüsilise taristu ühine kasutamine ja taristu koos ehitamine, mille seadusemuudatused on samuti Riigikogus töös. Lisaks on olemas näiteks Euroopa Liidu rahadele põhinev Leader meede, mille vahendid sobiksid ka viimase miili ühenduse rajamise toetamiseks.


title: Loe naelad üle!

maintext:
Loe naelad üle!
Lemmi Kann
Kuigi seda vana tõde korratakse igal aastal enne ja pärast esimese lume saabumist söögi alla ja söögi peale, tuletame autojuhtidele veel kord meelde – kontrollige, kas teie auto talverehvid on sõidukõlblikud.
„Seaduse järgi peab talverehvi mustri jääksügavus olema 3 mm, mida on tegelikult väga vähe. Selline rehv on ikka juba päris sile,” märkis Tradilo töökoja juhataja Reimo Särg, andes mõista, et tema ise sellises konditsioonis rehvidega autoga sõitma ei kipu.
Eesti rehviliit soovitab probleemide vältimiseks talverehvid välja vahetada juba siis, kui jääksügavus on 4 mm.
Üks oluline asi, millele tähelepanu pöörata, on rehvide vanus. Isegi kui mustri sügavus võib olla täiesti normi piirides, sest auto on talviti vähe sõitnud, teeb aeg rehvide kallal oma töö – rehvid muutuvad jäigaks ja rabedaks, mis vähendab haarduvust teekattega, mis kõige lihtsamalt öeldes tähendab, et libe on. „Meile on töökotta sattunud autosid, millel on all kümme aastat vanad ja külgedelt juba pragulised rehvid. Sellised rehvid ei ole enam turvalised,” hoiatas Särg.
Rehvi peal on alati tootmise kuupäev – see tasub üles otsida, et kontrollida, ega „parim enne” ole läbi saanud.
Naelrehvide puhul tuleb üle vaadata, kas kõik naelad on alles. „Seda on võimalik ka ise lihtsalt peale vaadates hinnata. Kui osa naelu on puudu, juhtub see, et rehvi pidamine muutub ebastabiilseks ja jäistes oludes on see väga ohtlik,” ütles Särg.
Halvas korras rehvid tähendavad, et auto on raskemini juhitav, pidurdusteekond pikeneb ja suureneb ka auto kütusekulu. Nii talvel kui ka muul ajal tasub kindlasti kontrollida ka rehvi siserõhku, mis on valmistaja poolt ette nähtud.
Kui rehvirõhk on näiteks 80 protsenti soovitatud rõhust, väheneb rehvi eluiga 20 protsenti. Samuti suurendab tühja rehviga sõitmine kütusekulu. Kui rehvirõhk on aga liiga suur, väheneb kokkupuutepind maapinnaga. See omakorda mõjutab auto juhitavust ja pikendab tuntavalt pidurdusteekonda. Sõitke turvaliselt!


maintext:
Imatra Elekter läheb üle ühisarve süsteemile
Toimetanud Urmas Lauri
Imatra Elekter alustab 2017. aastast elektrienergia ja võrguteenuse ühise arve esitamisega, muutes elektrienergia eest tasumise mugavamaks ning võrdsustades elektrituru konkurentsitingimusi.
Imatra Elekter AS elektriäri juht Sven Pitkve sõnas, et Eesti suurimale jaotusvõrguettevõttele Elektrilevi pandud kohtustus pakkuda oma võrguteenuse arve edastamist kõikidele elektrimüüjatele, parandab oluliselt elektrituru konkurentsiolukorda.
“Uus turukorraldus on kasulik nii elektrituru üldisele korraldusele kui ka kõigile tarbijatele. Kui seni oli vaid Eesti Energial võimalus tarbijatele esitada elektrienergia ja võrguteenuse eest ühist arvet, siis muutunud olukord ühtlustab elektrituru osaliste tingimusi, võimaldades kõikidel elektrimüüjatel esitada tarbijatele ühisarvet Elektrilevi võrguteenusele ning võrdsustades seeläbi teenusepakkuja tingimusi sobiva teenusepakkuja valikul,” tõi Pitkve esile ühisarve lahendusega seotud eeliseid.
Imatra Elekter ASi elektriäri juht lisas, et need elektrienergia tarbijad, kes varasemalt on eelistanud mugavat ühisarve teenust näiteks teiste teenusepakkujate soodsamale elektrihinnale, saavad nüüd valida teenusepakkuja, kes suudab pakkuda mõlemat – lihtsustatud arveldamist ning ka konkurentsivõimelist soodsamat elektrienergia hinda.
“Loodame, et sellega on murtud aastaid elektriturul valitsenud tõrge, mis võimaldas vaid ühel teenusepakkujal – Eesti Energial – esitada oma klientidele Elektrilevi võrguteenuse arvet,” rõhutas Pitkve, avaldades lootust, et lisaks Imatra Elekter AS-ile alustavad ka teised elektrituru osalised ühisarve esitamist, sest see oleks ausa konkurentsi oluliseks aluseks.
Pitke avaldab lootust, et muutunud turukorraldus muudab ka tarbijate eelistusi: “Usun, et paljud tarbijad, kes seni valisid läbipaistvama süsteemi tõttu Eesti Energia paketi, vahetavad uuest aastast teenusepakkujat, et säästa energiakuludelt, seda enam, et energiaparteri vahetuse korral muutuvad nüüdsest vaid arvel olevad rekvisiidid, mitte enam arve tasumissüsteem,” rõhutas Pitkve.
Imatra Elekter AS läheb ühisarve esitamisele üle 2017. aasta jaanuarist.