authors:
Liis Velsker
Mihkel Maripuu

description: 2004. aastal Keskerakonna juhatuse liikmena koostööprotokolli Ühtse Venemaa parteiga allkirjastanud Ain Seppik (RE) soovitab täna tulevasel peaministril Jüri Ratasel lepe tühistada ja leiab, et tema kunagised vihased oponendid praegu sisuliselt ühinevad sama protokolliga.

title: Ain Seppik: tollased vihased oponendid sisuliselt ühinevad Ühtse Venemaa koostööprotokolliga

maintext:
Seppik rõhutab alustuseks, et tema ei olnud kõnealuse dokumendi isa nagu väidetakse. «Nii ilmselt sünnivad mingid legendid, kuid tegelikult oli see ikkagi kollektiivne looming,» nentis ta.
«Raske on täna soovitada midagi Keskerakonna esimehele Jüri Ratasele, kuid pikemas perspektiivis soovitaksin mina see protokoll tühistada, kui nad seda muidu aktiveerida ei kavatse,» lausus Seppik ja põhjendas, et sellisel kujul ei ole dokumendil väga mõtet ja arvestades muutunud olusid, on protokoll Keskerakonnale takistuseks.
«Mind aga üllatab tõsiselt, et minu tollased vihased oponendid nüüd – peale Krimmi ja Ukrainat – selle protokolliga sisuliselt ühineda soovivad,» märkis Seppik ja täpsustas, et peab silmas eelkõige IRL poliitikuid.
Seppik nendib, et ilmselt ja kahjuks on mõnede inimeste jaoks siin maailmas kõik ostetav ja müüdav – kõik sõltub ilmselt hinnast. Protokoll iseenesest on Seppiku sõnul puhtalt ajaloodokument, kuid igal ajal samas aktiveeritav ja rakendatav. Kõik sõltub tema selgitusel Keskerakonna uuendatud erakonnast.
«IRL lisas aga oma kontole peale koostöö Interrinde juhi Jevgeni Koganiga ning elamislubade skandaali veel ka koostööprotokolli Ühtse Venemaaga. Oma valijatele peavad nad seda ise seletama,» oli Reformierakonda kuuluv Seppik kriitiline.
12 aastat tagasi sõlmitud koostööprotokollil Ühtse Venemaaga on esimesena Keskerakonna toonase juhatuse liikme Ain Seppiku allkiri ja teisena Mailis Repsi, toonase partei juhatuse liikme ja välissekretäri oma.
Seppik on tänini veendunud, et leping täitis toona eesmärki. «See õnnestus, see oli väga praktiline otsus ja aasta pärast saime valitsusse, kus tegime koos Reformierakonnaga kaks aastat väga head tööd, leian ma,» ütles Seppik Postimehele. «Poliitilises mõttes oli see lepe õigesti ja hästi tehtud.»


authors:
Karin Kangro
Tiina Kõrtsini

description: Nagu arvatud, jääb riigikogus kaheksa saadikuga esindatud Vabaerakond loodavast koalitsioonist välja.

title: Vabaerakond jääb loodavast koalitsioonist välja

maintext: Keskerakonna esimees Jüri Ratas ütles pärast võimukõnelusi pidavate erakondade juhtide kohtumist Vabaerakonna fraktsiooniga, et Vabaerakond on tõstatanud palju tõsiseid teemasid ja nende ettepanekutega on arvestatud ka loodavas koalitsioonileppes. Valitsusse Vabaerakonda tema sõnul siiski ei kaasata, kuid soovitakse, et koostöö riigikogus nii Vabaerakonna kui Konservatiivse Rahvaerakonnaga jätkuks.

fasttext_language: et


description: Varem juriidilise isikuna kohtus süüdi mõistetud Keskerakonda ja selle liikmeid ei takista ükski seadus valitsuskoalitsiooni pääsemast.

title: Varem kohtus süüdi mõistetud Keskerakonda ei takista ükski seadus valitsuskoalitsiooni pääsemast

maintext:
Teatavasti mõistis Harju maakohus ülemöödunud aastal eraviisilise jälitustegevusega seonduvalt süüdi keskerakondlased Priit Toobali ja Lauri Laasi ning nende kaasosalise Ivor Onksioni. Samuti mõisteti rahaline karistus - 10 000 eurot - Keskerakonnale juriidilise isikuna.
Loe lisaks:
Maakohus mõistis Toobali, Laasi ja Onksioni süüdi
Kuna Keskerakond juhib praegu võimuläbirääkimisi, siis tekib sellest tulenevalt küsimus, kas varem kohtus süüdi mõistetud erakonda ja selle liikmeid saab ikka valitsusse lubada.
Õiguskantsleri kantseleist selgitati Postimehele, et põhiseadus ega seadused ei takista juriidilise isikuna süüdi mõistetud erakonnal koalitsioonikõnelustel osalemist. Lisaks märgiti, et erakonna juriidilise isikuna süüdimõistmine ei tähenda automaatselt erakonna liikmete süüdimõistmist.
Küll aga saab vabariigi president keelduda konkreetse inimese ministriks nimetamisest juhul, kui tema suhtes on jõus süüdimõistev kohtuotsus. Ja kui ametis olev minister mõistetakse kuriteos süüdi, lõpevad tema volitused.
Eesti erakondadest on lisaks Keskerakonnale kohtu all olnud vaid praeguseks pankrotistunud Kristlikud Demokraadid, kes mõisteti aastate eest süüdi erakonna majandustegevusele ja varale kehtestatud piirangute rikkumises.


description: Möödunud nädalavahetusel Ateenas peetud esimeselt mälumängu olümpialt tõid eestlased koju kamalutäie medaleid, nende seas ühe kuldse – spordimälumängus jäi teistele ületamatuks Igor Habal.

title: Eesti sai uue olümpiavõitja mälumängus

maintext:
«Viis medalit on suurepärane saavutus ja see näitab, et Eesti, olgugi kõige väiksema elanikkonnaga riik võistlustel osalenute seast, on maailma mälumängus üks tippriikidest,» teatas Eesti Mälumänguliidu president Indrek Salis. «Seda tõestab ka see, et kõigis peamistes mänguliikides olid eestlased esikümnes esindatud,» lisas ta.
Tänavu esmakordselt peetud mälumängu olümpial osales 200 kilbarit 21 maailma riigist, Eesti oli esindatud seitsme mälumänguriga. Lisaks tavapärastele mänguliikidele (üksik-, paaris- ja võistkonnamäng) lisandusid olümpial mitu uut ala, näiteks temaatilised mälumängud.
Kõige kirkamad medalid läksid traditsiooniliselt Inglismaale: üksikmälumängus võidutses Olav Bjortomt, paarismängus Kevin Ashman koos Patrick Gibsoniga ning Inglismaa tuli ka võitjaks ka koondiste mõõduvõtus. Eesti koondis, kes mulle võitis pronksmedali, pidi seekord leppima 9. kohaga.


description: Estonia teatris algas tänane tööpäev pisut teistmoodi. Teatri solistid, dirigendid ja näitlejad vahetasid kohad piletimüüjate, õmblejate, garderoobiteenindajate ja söögitädidega. Selline komme on saanud Estonias juba iga-aastaseks traditsiooniks. Päev toob elevust ja annab võimaluse oma kolleegide igapäeva ellu kiigata.

title: Sassis päev Estonias ehk dirigent kassas ja direktor garderoobis

maintext:
Peaadministraatori laua tagant tervitas meid endine baleriin ja praegune balletisolistide repetiitori Age Oks. Oma ajutisel tööpostil tundis Oksa end hästi. Administraatori päevas tuleb ette palju asjaajamist ja maja peal ringi jooksmist. «On vaja ühte head taskut või kotikest, et koguaeg on telefonid ja kaardid kaasas. Proovisaalis neid tavaliselt kaasas ei ole,» rääkis Oks.
Usinate õmblejate seast püüdsime kinni solisti Janne Ševtšenko. Et õmbleja töö on väga täpne ja peen ei tule talle uudisena. «Täna teen ühe osatäitja kostüümi laiemaks. Õmblemises ma väga algaja ei ole, aga omajagu tegemist oli küll.»
Poistekoori direktor-dirigent Hirvo Surva ülesandeks oli teatrikülastajatele pileteid müüa.
Poistekoori direktor-dirigent Hirvo Surva seadis end sisse piletimüügikassas. Ta tõdes, et tal ei ole elus olnud istuvat tööd. «Tavaliselt olen ikkagi püsti ja vehklen kätega,» märkis Surva. Ka tehniline pool paistis uus ja huvitav. Kuigi Surva jaoks on inimestega suhtlemine tavapärane osa päevast, siis klienditeeninduses on teistmoodi. «Siin saab luua kliendile meeldiva tunde, et ta läheb siit kassast ära ja tuleb hea meelega teatrisse tagasi.»
Ooperisolistidel Helen Lokutal (pildil) ja Kristel Pärtnal olid külas töövarjud Taaniel Tsopp ja Adeliina-Lisette Lepp, kellel oli võimalus «Rigoletto» proovi pealt vaadata.
Estoonlaste seas olid ka ooperisolistidele külla tulnud töövarjud. Üks veetis päeva Helen Lokutaga ja teine Kristel Pärtnaga. Lokuta töövarjuks olnud Adeliina-Lisette Leppa huvitas ooperisolistide puhul eelkõige nende teekond ooperiteatrisse. «Küsisin palju selle teekohta siia punkti, et kuidas nad on siia jõudnud ja mida nad on õppinud,» ütles Lepp. Taaniel Tsopp jaoks aga oli põnev kasvõi teada seda, et mida üks ooperisolist enne lavale esinemist sööb ja joob.
Sel aastal vahetasid ametikohti 51 inimest. Töökoha vahetanud estoonlaste seas oli ka solistid Helen Lepalaan. Publiku garderoobis oli ametis direktor Aivar Mäe ja rahvusballeti kunstiline juht Toomas Edur ning baaris pakub head-paremat solist Mart Madiste. Laval annab lilled üle dirigent Risto Joost.
Sellest aastast alates oli ka sponsoritel võimalus Sassis päeval kaasa lüüa – esimesed kaksteist SEB panga töötajat asusid uusi ameteid õppima ja osalevad balletitrennis, õmblustöökojas, dekoratsioonide valmistamisel ning abistavad balleti „Onegin“ tehnilisel teenindamisel.


authors:
Piret Lakson
Marina Pushkar
Postimees

description: Esmaspäeval suri Eesti haridustegelane ja spordipedagoog, kunagine Tallinna pedagoogikaülikooli rektor Mait Arvisto.

title: Suri Tallinna pedagoogikaülikooli kunagine rektor Mait Arvisto


authors:
Tiina Kaukvere
Foto
Elmo Riig

description: Möödunud nädalal leidis ühes Eestisse paigutatud pagulasperes aset see, mida ametkonnad juba mõnda aega peljanud on – perepea tuli vahi alla võtta.

title: Tüli Süüriast Eestisse toodud peres päädis tapmisähvardusega


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Tormilised ajad Eesti poliitikas - mis saab edasi?
Andrus Karnau ja Ahto Lobjaka sõnul oli viga, et Keskerakond ei teinud Yana Toomist erakonna aseesimeest, Hannes Rummi sõnul ei selgunud eilsel Keskerakonna kongressil mitte ainult Edgar Savisaare mantlipärija, vaid ka Eesti järgmine peaminister.


description: Valitsus kiitis heaks ja saadab parlamendile justiitsministri esitatud karistusseadustiku muutmise eelnõu, mille kohaselt suurenevad karistused sõiduki korduva joobes juhtimise eest.

title: Valitsus kiitis heaks roolijoodikute karistusi karmistava eelnõu

maintext:
Senine regulatsioon ei ole olnud uute liiklusalaste kuritegude ärahoidmisel piisavalt efektiivne ning hoolimata korduvatest kriminaalkaristustest jätkavad juhid uute rikkumiste toimepanemist.
Eelnõuga soovitakse tagada suure riskiga korduvrikkujate suhtes mõjusam reageering.
Eelnõu kohaselt on edaspidi korduva kriminaalses joobes sõidukijuhtimise eest karistuse kohustuslikuks osaks vähemalt osaliselt reaalne vangistus. Samuti võetakse tulevikus korduvalt kriminaalses joobes rooli istunud inimeselt juhiluba ära, alternatiivset karistust enam ei pakuta.
Karistuste karmistamise kõrval tehakse ettevalmistusi ka selleks, et leida igale purjus juhile just selline mõjutusvahendite komplekt, mis aitaks ära hoida uusi rikkumisi. See tähendab, et püütakse inimesi toetada, aidata leida viisi, kuidas alkoholiga piiri pidada ning sõltuvusest vabaneda. Selleks plaanitakse tihedamat koostööd tervishoiuasutustega.
Edaspidi nähakse ette kriminaalvastutus ka selle eest, kui sõidukijuht tarvitab pärast liiklusõnnetust alkoholi, narkootilist või psühhotroopset ainet või põgeneb sündmuskohalt. Seda paragrahvi kohaldatakse aga justiitsministeeriumi kinnitusel vaid siis, kui tegemist oli raskete tagajärgedega liiklusõnnetusega – keegi sai raskelt viga või hukkus.
Joobes juhi osalusel toimunud õnnetustes hukkus 2015. aastal 14 inimest, mis moodustas viiendiku kõigist hukkunutest.
Eestis tabatakse aastas ligi 3000 kriminaalses joobes sõidukijuhti ja lisaks sama palju juhte, kelle joove jääb alla kuriteo piiri (1,5 promilli). Samas suudab politsei järelevalve käigus tabada siiski vaid väikese osa rikkujatest. Arvestuslikult liikleb Eestimaa teedel iga päev kuni 4000 alkoholi- või narkojoobes sõidukijuhti.


description: Riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liikme Artur Talviku sõnul muutus erakonna toon uue võimuliidu suhtes pärast seda, kui selgus, et suusõnaliselt lubatud asju tegelikult koalitsioonileppes sees ei ole.

title: Talvik: võimuliit lubas meile suusõnaliselt asju, mida koalitsioonileppes pole

maintext:
Paljud poliitikud on viimastel päevadel irooniliselt märkinud, et Vabaerakonna toon uue võimuliidu suhtes muutus järsult pärast seda, kui selgus, et erakond koalitsiooni ei pääse ning kui seni oli uus koalitsioon Vabaerakonna silmis päris hea, muutus see erakonna väljajäämisel järsku halvaks.
Talvik selgitas Postimehele, et tooni muutus ei olnud seotud mitte niinimetatud «hapude viinamarjadega», vaid sellega, et varem suusõnaliselt lubatud asju koalitsioonileppesse tegelikult sisse kirjutatud ei ole.
«Eelmisel nädalal lubati meile suusõnaliselt, et üks või teine asi tuleb koalitsioonileppesse sisse, aga tuleb välja, et see oli pigem meie moosimise meetod. Kui me reedel kohtusime ja kolme erakonna esindajad meile leppe sisust rääkisid, selgus, et paljusid lubatud asju ei olnud seal sees või oli neid meist erinevalt tõlgendatud,» ütles Talvik.
Tema sõnul oli tegemist enamasti demokraatiat puudutavate punktidega. näiteks on leppest välja jäänud kõik see, mis puudutab riigi lahtiparteistamist ja see häiris Vabaerakonda väga.
«Meile tundub, et keskvõimu kontroll jääb ka uue koalitsiooni ajal liiga suureks. Kuigi koalitsioonileppega tõsteti omavalitsuste tulubaasi, siis on leppest välja jäänud kõik see, mis puudutab omavalitsuste autonoomiat. Ka öeldi meile ära, et kahe tooli seadust, mis võimaldab riigikogu liikmetel kuuluda ka kohalike omavalitsuste volikogudesse, ei kavatse võimuliit tagasi võtta,» rääkis Talvik.
Vabaerakond ei ole Talviku sõnul rahul ka sellega, et koalitsioonilepingusse ei saanud sisse broilerluse vastu võitlemine ehk avatud nimekirjad riigikogu valimistel.
Talviku hinnangul oleks uus valitsus võinud näidata riigireformi mõttes eeskuju ja vähendada ministrite arvu ja sealt tulenevatel igasuguste poliitiliste nõunike ja parteilise toiduahelas olevate arvu. «See lükati uue koalitsiooni poolt väga selgelt tagasi,» märkis ta.
Ka soovis Vabaerakond, et vähendataks erakondade rahastamist riigieelarvest ja antaks selle arvelt toetust valimisliitudele. «See ettepanek lükati täiega tagasi,» nentis ta.
Vabaerakonnale koalitsioonileppe mõned punktid meeldivad
Talvik tunnistas, et koalitsioonileppes on demokraatiat puudutav punkt, mis Vabaerakonnale meeldib.
«Meile meeldib, et võimuliidu leppes on sees erakondade kampaaniakulude piiramine,» märkis ta.
Talvik lisas, et leppes on ka muid asju, millega Vabaerakond nõus on, näiteks aktsiisitõusude ärajätmine ja majutusasutuste käibemaksu erisuse säilitamine. Samuti toetab Vabaerakond igati kava tuua laevad Eesti lipu alla tagasi.
«Meie meeldib väga ka see, et Reformierakond on valitsemise juurest ära toodud ja et Eestis on muutus toimunud. Aga see, kuidas meist taheti teha koalitsioonile kaudselt toetavat puudlit, on meile vastuvõtmatu ja sellega ei ole me lihtsalt nõus,» rääkis Talvik.
Ta lisas, et kui koalitsioon tuleb välja ühiskonnale positiivse otsusega, siis toetab ka Vabaerakond seda oma häältega, nagu seda ka seni tehtud on.
Talviku sõnul oleks Vabaerakond saanud koalitsioonis olles täita demokraatia vahikoera rolli.
«Opositsioonis olles ei näe, miks üks või teine otsuses on tehtud ja ei ole võimalik aru saada otsuste tegemise mehhanismist. Valitsuse liikmena oleks võimalik hoida silma peal ja hoida ära igasuguseid susserdamisi,» lisas Talvik.


description: Keskerakonna esimees Jüri Ratas kohtus täna Kadriorus president Kersti Kaljulaidiga, kes määras ta peaministrikandidaadiks ja andis talle ülesande moodustada valitsus.

title: Fotod ja video: Jüri Ratas sai ametlikult peaministrikandidaadiks

maintext:
Peaministrikandidaadi staatus lubab Ratasel astuda algaval nädalal riigikogu ette ja tutvustada uue valitsuse moodustamise aluseid. Seejärel otsustab riigikogu talle valitsuse moodustamiseks volituste andmise. Pärast volituste saamist esitab Ratas valitsuse koosseisu presidendile, kes nimetab valitsuse ametisse.
Kaljulaid ütles täna presidendi kantselei teatel, et on pärast eelmise valitsuse umbusaldamist kohtunud kõigi parlamendierakondade esimeestega. «Tänaseks on mul veendumus, et Jüri Ratas suudab moodustada tugeva ja teotahtelise valitsuse,» ütles ta.
Tema sõnul peab säilima Eesti senine suund välis- ja julgeolekupoliitikas ning seda on kõigi kolme erakonna juhid talle ka kinnitanud. «See, milline saab olema uue valitsusliidu programm, milliseid väärtusi ja sõnumeid see kannab, on parlamentaarses demokraatias parlamendi otsus. Kui uus valitsus saab parlamendi enamuse toetuse, siis on see rahva tahe. See ongi parlamentaarne demokraatia,» ütles president.
Ratas ütles pärast presidendiga kohtumist ajakirjanikele, et kohtumisel oli juttu uue valitsuse ametisseastumisest ja eelseisvatest ülesannetest. Samuti räägiti tema sõnul Eesti Euroopa Liidu eesistumisest.
Uue valitsuse eesmärkidest rääkides nimetas Ratas rahvastikukriisi ületamist, aga ka ettepanekuid majanduse ja ettevõtluse valdkonnas ning suuremast panusest julgeoleku- ja välispoliitikasse.
Uue valitsuse moodustamiseks kõnelusi pidanud Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) volikogu kiitsid eile üksmeelselt heaks nii koalitsiooni loomise kui ka kümmekonna päevaga koostatud koalitsioonileppe. Samuti anti heakskiit ministrikohtade jaotusele.
Kuigi Keskerakonnal on riigikogus 27, SDE-l ja IRLil aga vastavalt 15 ja 14 kohta, otsustasid erakonnad jagada ministrikohad võrdselt. Keskerakond saab uues valitsuses lisaks peaministri kohale neli ministrikohta: majandusministriks saab Kadri Simson, haridusministriks Mailis Reps, maaeluministriks Martin Repinski ja riigihaldusministriks Mihhail Korb.
SDE-le hakkab uues valitsuses kuuluma siseministri, välisministri, tervise- ja tööministri, kultuuriministri ja ettevõtlusministri koht. SDE esimees Jevgeni Ossinovski jätkab valitsuses tervise- ja tööministrina, samuti jätkab senisel kohal kultuuriminister Indrek Saar. Välisministriks saab Sven Mikser, siseministriks Andres Anvelt ning ettevõtlus- ja majandusarengu ministriks Urve Palo.
IRL saab senised ehk justiitsministri, sotsiaalkaitseministri, keskkonnaministri ja rahandusministri koha, millele lisandub kaitseministri koht. IRLi ministrikandidaadid selguvad homme.


authors:
Aarne Seppel
Andres Einmann

description: Hispaania lõunarannikule Almeriasse teel olnud parvlaeva Leiger kapten otsustas täna hommikul muuta laeva kurssi ja sõita hoopis Valenciasse, et täiendada tormides räsitud aluse kütusevarusid.

title: Interaktiivne kaart: tormist räsitud Leiger võttis kursi Valenciale, mõni meeskonnaliige on vaid paar tundi maganud

maintext:
Leigeri kapten Hanno Naaber ütles, et täna õhtul kell 19 Eesti aja järgi jõuab Leiger Valenciasse. Läbitud saab kogu teekonnast 1713 miili ja ees seisab veel 2800 miili. «Puhast sõidu aega, keskimise kiirusega 11-12 sõlme, oleks veel seega kümme päeva, lisaks punkerdamised,» rääkis Naaber.
Laev jõudis eile südaööl Mallorca saare reidile ja jäi seal ankrusse, kuna keerulised ilmaolud ei võimaldanud edasi sõita. Osad meeskonnaliikmed on viimase 48 tunni jooksul saanud vaid viis tundi magada.
Täna hommikul liikus Leiger edasi Hispaaniasse Valenciasse ja planeeritavalt on laev õhtuks kohal, et kütust võtta.
«Tormi saime ka päris korralikult terve eilse öö ja päeva. Teekond Sardiiniast Valenciasse venis ka päeva võrra pikemaks, kuna vahepeal lihtsalt ei olnud võimalik lainetuse tõttu edasi liikuda,» rääkis Naaber.
Leigeri signaal kadus
Sardiiniast Mallorca suunas teel olnud Leigeri signaal kadus eile laevaliiklust reaalajas jälgivast veebirakendusest Marinetraffic.com. Lehekülg küll näitas Leigeri asukohta, kuid juures oli märge, et viimane signaal saabus laevalt rohkem kui pool ööpäeva tagasi.
TS Laevade kapten-projektijuht Guldar Kivro selgitas, et laeva signaali kadumine Marinetrafficu lehelt ei anna põhjust muretsemiseks ja see ei tähenda üldjuhul, et laevaga oleks midagi juhtunud.
«Marinetraffic.com lehel on lepingud erinevate signaali vastuvõtjate ja edastajatega. Eraisikud saavad teha Marinetrafficuga lepingu ja edastada läbi interneti laevalt tulevat signaali. Laevalt tuleb signaal ülikõrgsagedusalal sagedusel VHF 162,025 MHz ja 162,975 Mhz kanalil 88. VHFi tööraadius on piiratud ja kui läheduses ei ole ühtegi vastuvõtjat, siis ei saagi signaal Marinetrafficusse tulla. Pidevalt on Marinetrafficu veebirakenduses näha vaid need laevad, kelle signaali edastatakse läbi satelliidi. See teenus on tasuline,» selgitas Kivro Postimehele.
Üle-eelmise nädala laupäeval Türgist Sefine laevatehasest Eesti poole teele asunud Leiger jõudis oma esimesse peatuspunkti, Messinasse, eelmise nädala kolmapäeval öösel. Messinast lahkus Leiger pühapäeva hommikul ja võttis kursi Sardiinia peale. Ilmaolud sundisid laeva Sardiinia külje alla tormivarju, Leiger sai teekonda jätkata teisipäeval.
Esmaspäeva pärastlõunal jäi Leiger Sardiinias Cagliari reidile triivi,et mitte jääda hilisõhtuse Baleaaridest kirdes tekkiva ja edela poole liikuva tormi kätte. Teisipäeval võimaldasid ilmaolud laeval teekonda jätkata.
Sitsiilia ranniku lähedal tormivarjus olnud Leiger jätkas teisipäeval teekonda Lõuna-Hispaaniasse. / TS Laevad
Laev jõuab Eestisse hiljemalt detsembri alguses
Parvlaev Leiger alustas teekonda kodusadamasse möödunud nädala laupäeval Eesti aja järgi kell 16.10. Teekond Türgist Eestisse kestab orienteeruvalt kolm kuni neil nädalat, seega võib laeva Eestisse oodata novembrikuu viimastel päevadel või detsembri alguseks.
Leiger asus 5. novembril Türgist Eesti poole teele. / Virgo Saul / TS Laevad
TS Laevad võttis 4. novembri õhtul Türgi laevatehaselt Sefine ametlikult laeva vastul. Leiger varustati kütuse, vee ja toiduainetega ning toimusid vajalikud õppused.
Veeteede ameti inspektor leidis Türgi laevatehases Leigerit kontrollides 21 viga. 3. ja 4. novembril viis amet laeval läbi meresõiduohutuse alase auditi ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse (ISMC) väljastamiseks ning kinnitas laeva vastavuse kehtivatele nõuetele.
Laev registreeritakse Eesti laevaregistris Eestisse saabumisel. Eesti Vabariigi suursaatkond Ankaras väljastas laevale Eesti liputunnistuse.


description: Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) ning SDE ministrid kutsusid täna oma haldusalades tagasi riigikogu liikmed, kes kuuluvad riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogudesse.

title: Ülevaade: kes kõik on riigi äriühingute nõukogudest täna tagasi kutsutud

maintext:
Kultuuriminister Indrek Saar oli täna pärast kella 15 allkirjastanud kokku kaheksa käskkirja.
Saar ütles Postimehele, et eile valitsuses toimunud arutelul jõuti ühise arusaamiseni, et riigikogu liikmete kuulumine nõukogudesse on põhiseadusvastane, sest nende määramine praegusel kujul läheb vastuollu võimude lahususe põhimõtetega. Küll aga jäädi eriarvamusele, kas, millal ja kuidas põhiseadusevastane olukord ära lahendada.
«Sellises olukorras peab iga minister oma volituste piires tegema otsuse ja minu otsus oli koheselt põhiseadusvastane olukord kultuuriministeeriumi haldusalas ära lahendada. Seetõttu kutsusin tagasi kultuuriministeeriumi poolt nõukogudesse määratud need liikmed, kes 2015. aastal toimunud valimistel osutusid valituks riigikokku. Nende seas on viis Reformierakonna, kaks IRLi ja üks Vabaerakonna liige,» selgitas Saar.
Postimees tegi nimekirja neist riigikogu liikmetest, kes täna riigi äriühingute nõukogudest tagasi kutsuti.
Kultuuriminister Indrek Saar (SDE) kutsus tagasi:
Sihtasutus Vene Teater nõukogu – Igor Gräzin (RE)
Sihtasutus Vene Teater nõukogu – Viktoria Ladõnskaja (IRL)
Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus nõukogu – Urmas Kruuse (maaeluminister, RE)
Sihtasutus Virumaa Muuseumid nõukogu – Marko Pomerants (keskkonnaminister, IRL)
Sihtasutus Tehvandi Spordikeskus nõukogu – Lauri Luik (RE)
Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus nõukogu – Deniss Boroditš (RE)
Sihtasutus Eesti Riiklik Sümfooniaorkester nõukogu – Aivar Sõerd (RE)
Sihtasutus Teater Vanemuine nõukogu – Krista Aru (Vabaerakond)
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna (IRL) rahandusminister Sven Sesteri (IRL, puhkusel) ülesannetes kutsus tagasi:
AS Liinirongid nõukogu – Remo Holsmer (RE)
AS Liinirongid nõukogu – Toomas Kivimägi (RE)
AS Eesti Loots nõukogu – Valdo Randpere (RE)
AS EVR Cargo nõukogu – Peep Aru (RE)
AS Eesti Teed nõukogu – Meelis Mälberg (RE)
OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskuse nõukogu – Kalle Palling (RE)
SA Tallinna Tehnoloogiapark TEHNOPOL nõukogu – Laine Randjärv (RE)
AS Eesti Loto nõukogu – Laine Randjärv (RE)
Keskkonnaminister Marko Pomerants (IRL) kutsus tagasi:
OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskus nõukogu – Kalle Palling (RE)
Ettevõtlusminister Liisa Oviir (SDE) kutsus tagasi:
Sihtasutus Kredex nõukogu – Lauri Luik (RE)
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus nõukogu – Anne Sulling (RE)
SA Tallinna Tehnoloogiapark TEHNOPOL nõukogu – Laine Randjärv (RE)
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski (SDE) kutsus tagasi:
SA Viljandi Haigla nõukogu – Peep Aru (RE)
Kaitseminister Hannes Hanso (SDE) haldusalasse ühtegi riigi äriühingut, mille nõukogus oleks riigikogu liikmeid, ei jää. Riigikogu liikmeid kuulub vaid Kaitseliidu vanematekogusse.
Ka justiitsminister Urmas Reinsalu (IRL) haldusalas olevate riigi äriühingute, nt AS Eesti Vanglatööstus, nõukogudes ei ole ühtegi riigikogu liiget.


description: Riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liikme Artur Talviku sõnul ei oleks Keskerakonna koostööprotokoll Ühtse Venemaaga takistuseks erakonna koalitsiooni minekul, kuigi ta ei usu, et uus võimuliit Vabaerakonda kaasaks.

title: Talvik: Keskerakonna lepe Ühtse Venemaaga ei takistaks Vabaerakonna koalitsiooni minekut

maintext:
Talvik ütles, et tema isikliku arvamuse järgi ei ole Kremli võimuparteiga sõlmitud leping kõige targem asi, kuid Eestis käsitletakse seda teema häirivalt ühekülgselt.
«Ühtsel Venemaal on sarnane leping 30-40 riigiga, sealhulgas soomlaste, jaapanlaste ja itaallastega. Tuleb näha suurt pilti. Ma saan aru, et Edgar Savisaare ajal oli lepe hea argument Keskerakonna tagumiseks. Aga täna on Keskerakonna esimees eestimeelne Jüri Ratas, kes on selgelt öelnud, et lepe on külmutatud ja koalitsioon jätkab senist välis- ja julgeolekupoliitikat,» ütles Talvik Postimehele.
Talvik tõdes, et Edgar Savisaare juhtimise ajal oli Ühtse Venemaaga sõlmitud lepe tõepoolest häiriv, arvestades Savisaare isikut, tema sagedasi Venemaal käike ja tema lähedasi suhted Venemaa Raudtee kunagise juhi Vladimir Jakuniniga. Pärast Jüri Ratase esimeheks saamist on aga olukord muutunud.
Talvik märkis, et otseselt leping Vabaerakonna koalitsiooni minekuks takistuseks poleks, aga enne sellise sammu astumist tahab erakond saada veel kord kinnitust, et leping on külmutatud. Talvik lisas, et see on kõik teoreetiline «oleks» jutt, kuna Vabaerakonda ilmselt koalitsiooni ei kutsuta.
Talvik näeb Keskerakonnas suuremaid probleeme, kui lepe Ühtse Venemaaga
Artur Talviku sõnul ei arva ta sugugi, et Keskerakond oleks pärast Ratase esimeheks valimist kohe üleöö puhastunud ja selle parteiga on veel palju probleeme.
«Minu seisukohast on keskerakondlik korrumpeerunud Tallinna linnavalitsus palju hullem, kui üks külmutatud leping. Mis mind teeb ettevaatlikuks see, et tõenäoliselt nähakse uue valitsuse loomist ka võimalusena parteiliste töökohtade loomiseks. Kui üks toiduahel lõhutakse ära, siis hakatakse toiduahelat teiste sööjatega täitma,» ütles Talvik.
Tema hinnangul võiks uus koalitsioon alustada riigireformi ülaltpoolt ja olla kogu riigile eeskujuks ministrite arvu vähendamisega.


description: Prokuratuur tunnustas reedel oma 98. aastapäeval parimaid prokuröre, töötajaid ning koostööpartnereid, aasta prokuröri tiitli pälvis Kohtla-Järve linnapea jevgeni Solovjovi kriminaalasja süüdistaja, Viru ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Kalmer Kask.

title: Aasta prokuröri tiitli sai Kohtla Järve linnapea korruptsiooniprotsessi süüdistaja

maintext:
Kask esindas riiklikku süüdistust kriminaalasjades, milledes tunnistas kohus korruptsioonikuritegudes süüdi Kohtla-Järve endise linnapea, aselinnapea ning Jõhvi vallavalitsuse endise liikme ja ettevõtja.
Nimetatud asja kõrval on Kasel ette näidata ka rida Ida-Virumaa lahendatud ja kohtus võidetud korruptsioonijuhtumeid. Tiitlit vastu võttes tänas Kask kõiki Virumaa kolleege ja teisi, kellega ta on koostööd teinud, ning rõhutas, et sellist tiitlit ei saada üksi – see on meeskonnatöö tulemus. Riigi peaprokurör Lavly Perling ütles, et ei pea pikalt kirjeldama inimeste tundeid, kui ametnik kuritarvitab oma valija ja riigi usaldust.
«Tegemist oli keeruliste kriminaalasjadega ning Ida-Virumaa korruptsioonijuhtumite lahendamise tähtsust kogu Eestile on raske alahinnata. Kalmer on eriasjade prokurörina aastaid panustanud Ida-Virumaa korruptsioonijuhtumite lahendamisse ning õigusalased teadmised ja põhjalikkus on teenitult leidnud tunnustamist kolleegide poolt,» ütles Perling.
Aastapäeval tunnustati ka parimaid ringkonnaprokuratuuride prokuröre. Lõuna ringkonnaprokuratuuri parimaks prokuröriks valiti ringkonnaprokurör Allar Nisu, Põhja ringkonnaprokuratuuri parimaks eriasjade prokurör Leelet Kivioja ning Lääne ringkonnaprokuratuuri parimaks valiti ringkonnaprokurör Gardi Anderson.
Aasta ametniku tiitli pälvis personalitalituse juhataja Marianne Tiigimaa, kelle juhtimisel on sel aastal prokuratuuris võetud kasutusele nii puhkuste kui lähetuste portaal. Tiigimaa olulisel kaasabil on kasutusele võetud uus ettevalmistusprogramm, rakendatud uus motivatsioonisüsteem ning laiendatud prokuratuuri rahvusvahelise suhtluse võrgustikku.
Aasta koostööpartneri tiitli pälvis keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo varjatud jälgimise üksus. Tänu üksuse tulemuslikule tööle õnnestus tänavu likvideerida üle Eesti tegutsenud amfetamiinivõrgustik ning avastada ka kümneid raskeid peitkuritegusid.


description: Keilas ründasid täna õhtul avariisse sattunud sõiduauto Nissan juhi kolm koera hädalisele appi tõttanud päästetöötajaid ja üht vabatahtlikku.

title: Fotod ja video: Keilas ründasid avariisse sattunud autojuhi koerad päästetöötajaid


authors:
Helen Mihelson
Martin Ilustrumm

description: Riigikogu kiitis tänasel istungil 87 poolthäälega heaks korrakaitseseaduse muutmise seaduse, mis lihtsustab puhumisreididel sõidukijuhtidele nende õiguste tutvustamist ja peaks seeläbi tagama liikluse parema sujuvuse.

title: Puhumisreidid muutuvad sujuvamaks


description: India kohtus toimus esmaspäeval järjekorgne kohtuistung Eesti laevakaitsjate kassatsioonikaebuse asjas.

title: India kohtus toimus istung laevakaitsjate üle


description: Sotsiaalministeerium kaalub võimalusi, kuidas suurendada Eestis Euroopa Liidu rändekava alusel rahvusvahelise kaitse saanud inimeste keeleõppe mahtu.

title: Riik plaanib suurendada pagulaste keeleõppe mahtu

maintext:
«Praegu käib arutelu ümberasustamise ja –paigutamise raames vastuvõetavate põgenike keeleõppe mahu suurendamise üle. Otsused, mis ulatuses ja kuidas mahtu suurendada, tehakse eeldatavasti paari-kolme nädala jooksul,» ütles sotsiaalministeeriumi rahvusvahelise kaitse poliitika juht Triin Raag esmaspäeval BNSile.
Praeguste reeglite kohaselt pakub Eesti riiki toodud pagulastele 100 tunni ulatuses keeleõpet, mille lõpus peaksid inimesed omandama eesti keele A2 tasemel.
«Senise praktika pinnalt vajaksid inimesed /---/ ekspertide hinnangul A2-keeletasemele jõudmiseks pikemat keeleõpet ja algselt planeeritud tundide arvu tuleks tõsta,» rääkis esmaspäeval riigikogu infotunnist arupärimistele vastates ka siseminister Hanno Pevkur. Ta viitas, et sotsiaalministeerium tegeleb keeleõppe mahu kasvatamisega.
Keeletase A2 peab andma suhtlemispädevuse, mille omandanud mõistavad lauseid ja sageli kasutatavaid väljendeid, mis seostuvad oluliste valdkondadega nagu teave enda ja pere kohta, sisseostude tegemine, kodukoht ja töö, tulevad toime igapäevastes suhtlusolukordades, mis nõuavad otsest ja lihtsat teabevahetust tuttavatel teemadel, ning oskavad lihtsate fraaside, lausete abil kirjeldada oma perekonda, teisi inimesi, elutingimusi ning väljendada oma vajadusi.
Täiskasvanute keeleõpet rahastatakse vastavalt välismaalase kaitse andmise seadusele ühe inimese kohta kuni 12 toimetuleku piirmäära ulatuses, mis on sel aastal 1560 eurot.


description: Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ütles Postimehele, et kui SDE ja IRL on valitsuse hoidmiseks valmis, on kõik võimalik, kuid kas nad selleks valmis on, pole praegu teada.

title: Rõivas võimalikust tagasiastumisest: vaatame üks päev korraga

maintext:
Taavi Rõivas Allikas: Postimees
Rõivas ütles Toompeal Postimehele, et on halb märk, et valitsus ei nõustunud taotlema tema vastu äsja esitatud umbusaldusavalduse kiirkorras arutamist. «Tavaline praktika on see, et iga kord, kui umbusaldus esitatakse, pannakse see samal päeval hääletusele. Miks IRL ja sotsid selle valitsuses blokeerisid, seda on keeruline öelda,» ütles ta.
Rõivase sõnul oli sellest juttu ka kolme koalitsioonierakonna esimehe kohtumisel, kus IRLi ja SDE esimees ütlesid tema sõnul, et pole oma fraktsioonide käitumises päris kindlad ja soovivad seda õhtul arutada. Kell 17 kogunevad poliitilist olukorda arutama nii SDE juhatus kui IRLi eestseisus.
«See jätab väga halva mulje, sest olgem ausad, kui on koalitsioonivalitsuse aadressil esitatud umbusaldusavaldus, siis ühelgi koalitsioonisaadikul ei tohiks hetkekski tekkida küsimust, mismoodi hääletada,» ütles Rõivas.
Eeldades, et koalitsioonisaadikud usaldavad omaenda nimetatud ministreid, peaksid nad Rõivase sõnul umbusaldusavaldusele vastu hääletama. «Paraku mingil põhjusel partneritel seda valmisolekut täna ei olnud, miks täpselt, seda tuleb neilt endilt küsida,» lausus ta.
Postimehe küsimusele oma võimalikust tagasiastumisest vastas Rõivas, et vaatame üks päev korraga. «Olen täna teinud väga suuri pingutusi selleks, et seda koalitsiooni hoida. Reformierakond ei ole huvitatud iseenda juhitud valitsuse lõhkumisest,» kinnitas Rõivas.
Ta avaldas veendumust, et tööd valitsuse hoidmise nimel tuleb teha. «Kui partnerid on selleks valmis, siis on kõik võimalik. Kas nad selleks valmis on, täna meil kindlustunne paraku puudub,» nentis peaminister.


description: Eesti Naisliit kuulutas täna Tallinnas Estonia kontserdisaalis tänavuseks aasta isaks olümpiavõitja, korvpalluri ja korvpallitreeneri Tiit Soku.

title: Aasta isa tiitli sai tänavu Tiit Sokk

maintext:
Praegu 51-aastane Tiit Sokk võitis Nõukogude Liidu koondise koosseisus 1988. aastal olümpiakulla. Aastal 1991 tuli ta Tallinna Kalevi koosseisus Nõukogude Liidu meistriks.
Töötas 1998. aastast Nybiti ja hiljem Dalkia/Nybiti meeskonna peatreenerina. Praegu töötab Eesti korvpallikoondise peatreenerina.
Tiit Sokul on kaks poega - Tanel Sokk ja Sten-Timmu Sokk, kes on mõlemad korvpallurid.
Tiit Sokk ütles pärast aasta isa tiitli vastuvõtmist videointervjuus Postimehele, et tema peab õnnelikuks isaks sellist inimest, kellel on kodus armastav naine ja korralikud lapsed, kes peavalu ei valmista.
Sokk rääkis, et tema isa, korvpallitreener August Sokk oli lapsepõlves tema jaoks suur autoriteet. «Isa oli tihti kodust eemal, aga kõik koos tehtud asjad on mul hästi meeles. Olen aru saanud, et isaga koos tehtud asjad jäävad lastele meelde, mida rohkem sa nendega tegeled, seda rohkem see neile meelde jääb,» rääkis Sokk.
Sokk lisas, et isa jaoks on suurim rõõm see, kui lastel hästi läheb. «Olgu nad kui vanad, kui tahes, minu jaoks jäävad nad alati minu lasteks,» ütles aasta isa Tiit Sokk.
Naisliit annab aasta isa tiitlit välja alates 1998. aastast iga aasta novembris isadepäeval.


description: MMSi skandaaliga seostatud Riina Raudsik rääkis saalitäiele noortele limonaadi kahjulikkusest ning ei puudutanud sõnagagi kurikuulsat kloordioksiidi.

title: Galerii: skandaalne arst Riina Raudsik pidas sõna ja õpilastele MMSist ei rääkinud

maintext:
Pärast pisikest lõunapausi kogunes üle 1000 noore taas Nordea kontserdimaja suurde saali, kus algas konverentsi teine vaatus. Esimesena astus noorte hääleka toetuse taustal lavale räppar Genka, pärast teda lahutasid meelt mustkunstnikud Charlekas ja Meelis Kubo.
Seejärel oli käes doktor Riina Raudsiku kord. Tema nimi sai paljudele eestlastele tuttavaks mullu sügisel seoses MMSi skandaaliga, sest arst kuulus kloordioksiidi imeravimina propageerivasse Facebooki gruppi. Seepeale alustas terviseamet menetlust, mille käigus selgus, et arst kuulus küll MMS ja DMSO grupi liikmete hulka, kuid kemikaali MMS ei ole Raudsik kunagi inimestele tutvustanud ega andnud selle kasutamiseks ka soovitusi.
Noortekonverentsi programmijuht Toomas Laigu ütles eile Postimehele, et Raudsik kutsuti konverentsile seetõttu, et ta räägib kirega noori puudutavatel tõsistel teemadel, nagu on näiteks stress ja depressioon.
Suurt kirge tänasest esinemisest küll näha polnud, kuid see-eest kordas Raudsik oma ligi 20-minutilise etteastumise ajal korduvalt, et limonaad ja suures koguses suhkrut on kahjulikud. «Suhkruga liialdamine on nagu narkomaania!» ütles ta.
Kahtlemata tõi endise perearsti veidi närviline pooleldi näidend ja pooleldi manitsus noorte seas kuuldavale oluliselt vähem huilgeid kui Genka ülevaade Eesti räpi lähiajaloost. Arstile kohaselt soovitas Raudsik noortel hoopis süüa tervislikumalt, juua naturaalseid mahlu, olla vähem arvuti ees ning teha õues sporti. Ja kui sporti kogu aeg teha ei taha, piisab värskes õhus jalutamisest niigi.
Tasub mainida sedagi, et kui ürituse korraldaja ütles eile, et Raudsikuga on kokku lepitud, et MMSi teemat ei puudutata, siis nii täna ka oli. Küll aga on arsti esinemakutsumist tauninud näiteks konverentsi toetaja Tartu Ülikool ja riigikogu esimees Eiki Nestor, kes pidi täna seal üle andma Hea Eeskuju auhinna ja kõne pidama, kuid otsustas seda siiski mitte teha.


description: Endine välisminister Marina Kaljurand jälgis USA presidendivalimisi San Franciscos. «Esimeses järjekorras looksin isiklikke suhteid nii paljude Trumpile lähedaolevate inimestega kui võimalik on,» on endise USA suursaadiku soovitus.

title: Marina Kaljurand: Eesti peab sisse seadma suhted Trumpi lähikonnaga

maintext:
Marina Kaljurand rõhutas, et valimistulemus oli küll suur üllatus, kuid paanikaks pole mingit põhjust. «Aga jah, Ameerika Ühendriigid täna öösel selle valiku tulemusena võtavad teistsuguse suuna. Millise täpselt, seda saab päev-päevalt ja tund-tunnilt näha,» nentis Kaljurand.
Ta kuulas huviga Trumpi võidukõnet, mis üllatas positiivselt. «Oleksin oodanud juubeldamist või midagi ülevoolavamat. Ta oli väga presidentaalne ja riigimehelik ja ütles, et temast saab kogu Ameerika president,» tõi Kaljurand välja. Tuttavat kraaklevat kandidaati ei olnud kuskil.
«Tema esimesed paar minutit järgmise presidendina olid väga tasakaalustatud, väga riigimehelikud. Mis see tegelikkuses tähendab, on täna väga raske öelda,» lisas Kaljurand.
Ta on nõus pigem nendega, kes arvavad, et Trumpi välis- ja sisepoliitika ei saa olema sellised, nagu Trump oma kampaania ajal rääkis. «Kindlasti on üks asi kampaania, eriti Ameerika Ühendriikides, ja hoopis midagi muud on hakata poliitikat ellu viima.»
Trump on lubanud hakata kõikide riikidega võrdselt suhtlema ning tema lähiringkond on kinnitanud, et USA jätkab rahvusvahelistes organisatsioonides, ka NATO-s. Kaljuranna arust annab see märku, et selles osas põhimõttelist muutust ei toimu.
«Esimesed signaalid, mida püütakse välja anda, on, et tegemist on vastutustundliku presidendiga. Presidendiga, kes ei hakka uisapäisa midagi lõhkuma ja muutma.» Samas lisas Kaljurand, et ilmselt tuleb nüüd ära unustada vabakaubanduslepe Ameerika Ühendriikidega. Ka tuleb pingsalt jälgida, milliseks kujunevad suhted Venemaaga.
Küsimus on, kui palju hakkab Trump kuulama välispoliitika ja julgeolekupoliitika asjatundjaid. «Kindlasti on täna väga palju küsimärke.»
Kaljurand arvas, et Eesti ei peaks hetkel midagi otseselt teisiti tegema. Sisse tuleb vaid seada suhted Trumpi lähikonnaga, aga seda on ka saatkond juba teinud.
«Esimeses järjekorras looksin isiklikke suhteid nii paljude Trumpile lähedaolevate inimestega kui võimalik on. Meie saatkond on seda teinud ja peab seda jätkama,» kinnitas Kaljurand. Ta tõi välja, et Trumpi lähikond on piiratud. Inimesi, keda ta usaldab, on vähe. See tähendab, et neid inimesi ei ole raske leida, kuid ei ole lihtne nendega kontakti saada. See ongi diplomaatide töö.
«Eesti ei ole üksi, kõikide riikide välisministrid ja presidendid mõtlevad, kuidas suhteid edasi kujundada. Me ei pea taganema ei oma väärtustest, ei oma julgeolekupoliitikast. See, et USA-s vahetus president, ei muuda NATO olemust. Üldised põhimõtted ja väärtused on ja jäävad kestma,» lõpetas Kaljurand.


description: Riigikogu avaldab täna suure tõenäosusega umbusaldust Reformierakonna esimehele, peaminister Taavi Rõivasele, Postimees vahendab umbusaldusavalduse arutelu ja hääletust otsepildis.

title: Otse: riigikogu hakkab arutama peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist

maintext:
Umbusaldusavalduse algatasid esmaspäeval 41 opositsioonisaadikut, kuid praeguseks on nii opositsioonilised Keskerakond, Vabaerakond ja Konservatiivne Rahvaerakond kui ka koalitsiooni kuuluvad Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit teatanud, et hääletavad Rõivasele umbusalduse avaldamise poolt. Viiel erakonnal on riigikogus kokku 71 häält.
Umbusaldusavaldus tuleb riigikogus arutlusele kell 14 algaval istungil. Teisipäeva hommikul pärast Reformierakonna juhatuse koosolekut kinnitas Rõivas, et kavatseb umbusaldusavalduse arutamisel osaleda ja teha enne seda ka poliitilise avalduse. «Ma soovin vaadata silma riigikogu liikmetele sellel hetkel, kui nad hääletavad vasakpöörde poolt,» ütles ta.
Umbusaldusavalduse arutelul saabki algatuseks sõna peaminister, kellele saab iga riigikogu liige esitada ka ühe suulise küsimuse. Rõivasele esitavad küsimusi suure tõenäosusega vaid Reformierakonna saadikud.
Sõnavõtu ja küsimuste-vastuste vooru järel toimuvad läbirääkimised, kus esinevad kõigi fraktsioonide esindajad. Seejärel toimub hääletus: riigikogu avaldab peaministrile umbusaldust, kui selle poolt on rohkem kui 51 saadikut. Peaministri umbusaldamise korral astub tagasi kogu senine valitsus.


description: Kuna Keskerakond valib 5. novembril omale uut esimeest, on pinged laes ja nii Savisaare kui ka Ratase pooldajad teevad viimaseid ettevalmistusi. Kas kongressi korraldamise taga on vaid paari inimese soov saada võim või on Keskerakonnal tõesti aeg uue juhi all edasi liikuda, selgitavad alates kella 13st Kuku raadio saates «Vahetund Postimehega» Keskerakonna fraktsiooni liikmed Marika Tuus-Laul ja Mailis Reps.

title: Otse: Postimehe raadiosaates astuvad teineteise vastu Marika Tuus-Laul ja Mailis Reps

maintext:
Loetud päevad enne kongressi on küsimusi õhus palju – kas on võimalik, et uue juhi all läheb osa tänaseid keskerakondlasi nö akna alla ehk lahkub fraktsioonist? See teeb Keskerakonnale valitsusse jõudmise palju keerulisemaks ja just sellele viitab otseselt täna Postimehes ilmunud uudises Heimar Lenk.
Sarnast juttu, aga kohalike valimiste kontekstis, on rääkinud ka Edgar Savisaarele lähedal seisev Peeter Ernits, kelle sõnul võib juhtuda, et 2017. aasta kohalikel valimistel lähevad Savisaare toetajad välja oma nimekirjaga.
Küsimuse all on ka erakonna tulevik – kas jätkub praegune poliitiline liin, arvestades, et valimisplatvormi koostajad on viimastel valimistel olnud just Savisaare vastasleeri esindajad? Kas pärast 5. novembrit julgetakse lõpetada koostööprotokoll idanaabri võimupartei Ühtse Venemaaga? Kas palutakse avalikult vabandust Tallinna linnaelanike raha kasutamise eest 2013. aasta kohalike valimiste kampaanias ja mõistetakse üheselt hukka korruptiivsed teod?
Seda kõike kuulete täna kell 13.00 algavas saates «Vahetund Postimehega» Kuku raadio sagedusel. Saatejuhtideks Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar ja reporter Madis Vaikmaa.


description: Esmaspäeva õhtul kella 18.30 ajal sõitis purjus juht Harjumaal Saue vallas Jõgisoo külas vastu puud. Autos viibinud kaasreisijad viidi tervisekontrolliks haiglasse.

title: Purjus juht sõitis Harjumaal vastu puud


description: Majandusminister Kristen Michal ootab ära riigifirmade ja -asutuste nõukogude liikmete nimetamise uue korra, enne kui hakkab parlamendi liikmetest nõukogude liikmeid vahetama.

title: Michal ootab enne muudatuste tegemist nõukogude nimetamise uut korda

maintext:
«Eile valitsuses oli meil laual riigisekretäri lahendusettepanek, mis ka õiguskantsleri hinnangul oli põhiseadusega kooskõlas. Me oleme valmis ministrite nimetatud saadikud tagasi kutsuma, kui uus kord on paigas. Nii sai ka eile öeldud. Selle arutelu jäi eile ajapuudusel pooleli, kuid eks uuel nädalal jätkame,» ütles Michal BNS-ile.
«Nõukogude küsimuses nõustun Erkki Raasukesega, kes ütles, see on pseudoprobleem. Eestis on palju olulisemaid asju mis vajavad lahendust, mina isiklikult ootan partneritelt sama kiiret seisukohta meie suuremale teede ehitusprogrammile neljarajalistest teedest Pärnusse, Tartusse ja Narva, et sooja õhu ja pressiteadete vahel ka midagi uut, suurt ja Eesti rahvale jäävat sünniks. Kui selliste oluliste asjadega hakkama ei saa, on kindlasti muutusi vaja,» lisas Michal.
«Koalitsioonis on varemgi erinevaid arvamusi olnud, oleme seni üle saanud. Pikalt oli kõvahäälseid vaidlusi eksporditulu toova ja üle kahetuhande uut töökohta loova elektrituru seadusega, või erastamisega, mis paistab liikuvat kaunis raskelt, või kasvõi meie valdkonna ettevõtluse ümberkorraldusega, mis on oodanud juba pikalt partnerite taga. Need küsimused on mulle isiklikult küll palju rohkem meelehärmi teinud, kui tänane päev,» rääkis minister.
Reedel otsustasid Sotsiaaldemokraatlik erakond ja IRL kutsuda tagasi oma ministrite haldusala riigifirmade ja -asutuste riigikogulastest nõukogu liikmed viidates õiguskantsleri seisukohale, et see on põhiseadusega vastuolus. Rahandusministri ülesannetes tegutsenud IRLi esimees Margus Tsahkna tegi Michalile ettepaneku tagasi kutsuda ka mitmeid riigikogulasi, kes on nõukogu liikmed tema haldusala äriühingutes.


authors:
Mirjam Mäekivi
Ardi Hallismaa

description: President Kersti Kaljulaid jättis täna hüvasti järjekordsete teenistust lõpetavate Vahipataljoni ajateenijatega, kes valvavad presidendi kantselei peauksel. Sündmuse mälestuseks jäädvustati vahva ühispilt.

title: Valvel! President Kaljulaid jättis Vahipataljoni poistega hüvasti


description: Tänane Kanal 2 saade «Radar» tõi vaatajate ette Smolenski lennukatastroofi uurimise, mis hiljuti taas avati ja mille raames Poola presidendi Lech Kaczynski surnukeha selle kuu jooksul uuesti hauast välja kaevatakse.

title: "Radar": Smolenski katastroofi surnukehad aeti sassi

maintext:
«Radar» käis erakordset juhtumit uurimas Varssavis, kus uus uurimisgrupp selgitab, miks neil on vaja kuus ja pool aastat hiljem Smolenski katastroofis hukkunute surnukehad taas hauast välja tuua. Seni on avatud üheksa kirstu ning see, mille uurijad sealt avastasid, lööb pehmelt öeldes pahviks.
«Surnukehad olid sassi läinud,» rääkis «Radaris» uue uurimise juht Waclaw Berczynski.
«Kõik need aastad olid pered käinud surnuaial ja uskunud, et asetavad oma pereliikme hauale lilli. Kuid nüüd tuli välja, et valed isikud olid pandud valedesse kirstudesse,» kirjeldas teine uue uurimisgrupi juhtfiguur Kazimierz Nowaczyk.
Ta tõi päevavalgele ka fakti, et enne kui president Lech Kaczynski Krakowisse Waweli katedraali maeti, avastati tema kirstust kolmas jalg.
Poolat raputanud katastroofist räägivad saates mitmed poliitikud ja analüütikud, kaasa arvatud Rootsi endine peaminister Carl Bildt ja president Toomas Hendrik Ilves. President Ilvese jaoks on Poola alati olnud väga tähtis Eesti liitlane ja kadunud president Kaczynski oli tema hea sõber. Ta meenutas, kuidas nad koos president Kaczynskiga Thbilisi tahtsid lennata aastal 2008, kusjuures lend toimus sama lennukiga, millega Poola president kaks aastat hiljem õnnetusse sattus.
President Ilves selgitas ka, miks on Poola Eesti jaoks tähtis: «Nii tore kui me ka ei ole, aga 1,3 miljonit ei avalda sellist muljet nagu Poola.»


authors:
Jaanus Lensment
Foto- Ja Videoreporter

description: Endine Briti jalgpallur ja ajakirjanik, nüüdne vandenõuteoreetik David Icke andis Matrix Kirjastuse eestvõttel Tallinnas Tondiraba jäähallis laupäeval maratonloengu, mis algas hommikul kell 10 ja mille lõpp oli kavandatud – koos mõne vaheajaga – kaksteist tundi hiljemaks.

title: David Icke: Google ja Facebook on koletised!

maintext:
Vaatamata ebainimlikult pikale «World Wide Wake Up Tour» loengusessioonile oli 64-aastane Icke kella kaheksa paiku õhtul jäähalli laval endiselt sõiduvees. Hämaras saalis, mille laval kõneleja punktvalgustatud prožektorikiires troonis ning söakalt suurel ekraanil nupuluvajutusega illutratsioone vahetas, oli koha sisse võtnud silma järgi otsustades alla tuhande huvilise, kellel polnud sugugi kahju lunastada vaimse äratuse eest 30-eurone pilet. Publik jättis intelligentse mulje – paljudel olid peas tõlke kuulamiseks klapid, leidus loengu usinaid konspekteerijaid, sellest viipekeeles osasaajaid; mõni ukerdas järskudel treppidel, peos õllepurk. Kulda väärt, ent kaootiliselt edastatud peaaegu salajast teavet, mida oli nii suurel hulgal, et meelde jäi vaid väide Facebooki ja Google´i koletislikust olemusest, illustreeriti värviliste piltidega reptiilidest, tulnukatest jne.
Publik kuulas loengut lugupidavas vaikuses ja nii tähelepanelikult, nagu juhiks kogu infovahetuse protsessi mingisugune senitundmatu jõud või kellegi karvane käsi.
Ja tõesti. Kui üldse, siis jäi õhku vaid kaks painavat küsimust: kelle huve esindab David Icke tegelikult, ja kas see, mis laupäeva õhtul Tondiraba jäähallis toimus, juhtuski päriselt või ainult näis see nii.


description: Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) riigikogu fraktsiooni esimehe Priit Sibula hinnangul tulevad koalitsiooniläbirääkimised Keskerakonnaga väga rasked ja kokkuleppele jõudmise muudavad keeruliseks just IRLi seisukohad.

title: Sibul: läbirääkimised tulevad rasked, sest Keskerakond on ikka veel ka Priit Kutserite ja Yana Toomide erakond

maintext:
Sibul kirjutas Facebookis, et Eesti vajab muutust mitte seepärast, et seni tehtu oleks vale, vaid seetõttu, et ümbritsev on muutunud, aga meie ei ole muutustega kohanenud. «Vajame arutelusid teemadel, mida pole kombeks olnud arutada. Arenguvisioonide pulkadeks lahtivõtmist ja uuesti kokkupanemist, uute eesmärkide seadmist,» ütles ta.
Tema sõnul toob väga erinevate maailmavaadetega partnerite diskussioon lauale väga erinevad seisukohad. «Kas nendest ka valitsuslepe moodustub, on küsimus, aga selge on, et Eesti tulevikule vaadatakse otsa värske pilguga ja see on hea,» märkis ta.
Sibula sõnul tekkis riigiparteistunud Reformierakonnaga lahkhelisid kohtades, kus need oleks pidanud olema teoreetiliselt võimatud. Uues koalitsioonis oleks selles osas tema hinnangul lihtsam, et teatakse, millised erimeelsused partneritel on.
Keskerakond on lisaks Jüri Ratase erakonnale täna ikka veel ka Priit Kutserite, Yana Toomide ja Kalev Kallode erakond.
Sibula sõnul pole koalitsioon siiski veel sündinud ja läbirääkimised tulevad väga rasked. Tema sõnul muudavad kokkuleppele jõudmise keeruliseks just IRLi seisukohad.
«Ja lõpuks miljoni dollari küsimus: kas valitsusliit Keskerakonnaga tekitab vastuolu IRLi väärtustega? Jah, kindlasti,» kirjutas Sibul.
Tema sõnul sai Jüri Ratas laupäevasel Keskerakonna kongressil väga suure usalduskrediidi, kuid see on keeruline protsess. «Keskerakond on lisaks Jüri Ratase erakonnale täna ikka veel ka Priit Kutserite, Yana Toomide ja Kalev Kallode erakond,» lisas IRLi poliitik.


authors:
Piret Lakson
Mihkel Maripuu

description: Harju maakohus mõistis tingimisi vangi 43-aastase Jüri Laatsi, kes kogus pikema aja jooksul lapsporno materjale.

title: Suures koguses lapspornot omanud mees sai tingimisi karistada


description: Täna kell 9.33 sisenes ilma loata Eesti õhuruumi Vaindloo saare piirkonnas Vene Föderatsiooni piirivalve lennuk An-148, mis viibis meie õhuruumis ühe minuti. Sel aastal on see juba kuues rikkumine.

title: Venemaa lennuk rikkus taas Eesti õhupiiri

maintext:
Lennuki transponder oli sisse lülitatud ja lennuplaan esitatud, piiri rikkumise hetkel ei olnud aga lennukil raadiokontakti Eesti lennuliiklusteenindusega, teatas kaitsevägi.
Välisministeerium kutsus rikkumise tõttu välja Venemaa suursaadiku Eestis ja andis üle protestinoodi.
See on juba kuues kord sel aastal, kui Vene õhusõiduk rikub Eesti õhupiiri. Viimati teatas kaitsevägi rikkumisest 7. oktoobril, kui Vene Föderatsiooni relvajõudude hävituslennuk Su-27 rikkus samuti Vaindloo saare piirkonnas Eesti õhupiiri.
Valdav osa piiririkkumistest leiab aset just Vaindloo saare piirkonnas. Õhuväe teabespetsialist Alar Laats on varem Postimehele selgitanud, et selle üheks põhjuseks võib olla inimlik lohakus või eksimine.
Nimelt on Vaindloo saar nõks Eesti ülejäänud territoriaalõhuruumist väljaulatuv ja kui õhusõiduk tuleb Kaliningradist ja läheb Peterburi või vastupidi, siis võib seal olla kiusatus teha n-ö otselõige.


description: Viljandimaal Karksi-Nuias juhtus teisipäeva pärastlõunal liiklusõnnetus, kui ootamatult sõiduteele astunud jalakäia jäi veoki alla ning hukkus.

title: Viljandimaal hukkus veoki alla jäänud jalakäia

maintext:
Karksi-Nuias Rahumäe tänaval toimunud liiklusõnnetusest teatati häirekeskusele kella 16.10 paiku. Esialgsetel andmetel liikus järelhaagisega veoauto Volvo Valga-Uulu maanteel Valga suunas, kui sõidukile astus hämaral ajal ootamatult ette kõnniteel veokiga ühes suunas liikunud tumedais riideis 30-aastane mees. Veokijuhil ei õnnestunud oma sõiduvahendit enne teele astunud jalakäijat pidama saada ning toimus kokkupõrge. Kokkupõrkes veokiga sai jalakäia sedavõrd raskeid vigastusi, et hukkus sündmuskohal. Politsei selgitas, et autojuht oli kaine ning omas juhtimisõigust. Jalakäija kainuse ja muud üksikasjad selgitab edasine uurimine.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Merike Tikk ütles, et õnnetuse asjaolude selgitamiseks alustatud kriminaalasja uurimine annab vastuse millised olid teeolud ja nähtavus õnnetuspaigal, kui kiiresti liikus auto ja kuidas sattus teele jalakäija.
Lõuna prefektuuri operatiivjuht Heiki Rood selgitas, et õnnetuse hetkel oli juba üpris hämar ning tänavavalgustus veel ei põlenud, mis teeb pimedal ajal sõiduteel või selle läheduses liikuvate jalakäijate märkamise kordi raskemaks. „Kuna jalakäija on sellistes olukordades alati nõrgem osapool, tuleb tal ohu välistamiseks teha kõik endast olenev, et teel liikumine ja selle ületamine oleks ohutu ning et jalakäijana oleks ta pimedal ajal teistele liiklejatele nähtav," lisas Rood.


authors:
Andres Einmann
Tairo Lutter

description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) 11 juhtival positsioonil olevat töötajat tegid eile asutuse nõukogule EASi juhatuse esimeest Hanno Tombergi toetava ühispöördumise, milles kutsusid nõukogu Tombergi mitte tagasi kutsuma, kuna see mõjuks halvasti kogu organisatsioonile.

title: EASi juhtivtöötajad kutsusid nõukogu Hanno Tombergi mitte vallandama

maintext:
Hoolimata enne nõukogu koosolekut saadetud pöördumisest jäi peale ettevõtlusminister Liisa Oviiri tahe ja nõukogu hääletas eile häältega 3:2 Hanno Tombergi tagandamise poolt. Seitsmeliikmelisest nõukogust oli eile koosolekul kohal viis liiget, kaks puudus.
Postimees edastab EASi juhtivtöötajate pöördumise täismahus. Postimehele on 11 allakirjutanud nimed teada, kuid et vältida neile kirjast tekkida võivaid ebameeldivusi, jätame nimed ja ametikohad avalikustamata.
Head EASi nõukogu liikmed!
Meie oleme EASi juhid, juhtkonna liikmed. Oleme üks meeskond ja pöördume Teie pole ka ühtsena. Edaspidi meie!
EAS on aidanud Eesti majandust arendada juba 16 aastat. Meie abil on toetust saanud üle kümne tuhande ettevõtte ja oleme investeerinud Eesti heaolu edendamisse üle miljardi euro. Hetkel oleme oma organisatsiooni ümber kujundamas kliendikesksemaks, ikka selleks, et meie kaasabil sünniks veel rohkem edulugusid.
Meil on vedanud, meil kõigil! Ja mitte ainult sellepärast, et teeme tööd, mis viib Eestit edasi, vaid seetõttu, et teeme seda tugeva meeskonnana. Siin peame silmas igaüht, kes tänasel päeval EASi juhi rolli täidab. Meie tööstaaž EASis on erinev, ulatudes mõnest kuust kuni 16 aastani, aga ühes oleme samal meelel – oma hinnangus tänasele juhatusele. Oleme näinud EASis igasuguseid aegu, aga võime käsi südamel öelda, et sellist juhatust ei ole meil varem olnud. Miks me nii väidame?
Tänane juhatus on loonud selge visiooni, kuhu poole EAS peab liikuma, See ei ole jäänud pelgalt sõnakõlksuks, vaid olema ka asjad meeskonnana ellu viinud. Kui tänane juhatus 2014. aasta hilissuvel alustad, võtsime kohe suuna EASi uuendamise poole. Sellise EASi poole, mis on veelgi teenuste kesksem, kus keskendutakse ennekõike kliendi ärist arusaamisele ja tema arenguks terviklahenduste pakkumisele. Oleme seda muudatust tehes pööranud palju tähelepanu meie väärtustele, juhtimisele ja organisatsioonikultuuri arengule tervikuna. Ja kuigi me ei ole veel kohal, oleme oma tee paika pannud ja liigume kindlalt eesmärkide poole. Väga kahju oleks, kasutades sporditermineid, kus see poole pealt katki vilistataks.
Sellel sügisel panime paika tähtaja 1. aprill 2017, mis sümboliseerib uue EASi algust, Sõnastasime kuus suurt ja olulist väljakutset, mida selleks ajaks peame lahendama. Täna liigume selgelt uue EASi suunas. Oleme just ette valmistanud EASi järgmise aasta koondtegevuskava ja –eelarve. Üle 200 miljoni euro ootab Eesti majandusse suunamist, Meil on plaanis poloteerida uudseid teenuseid, mis toetavad uue EASi kontseptsiooni rakendamist ning on kooskõlas majandusarengu töögrupi raporti ettepanekutega.
Meil, EASi tänastel juhtidel, oleks äärmiselt kahju näha, et need pingutused, mida tänane EASi juhatus on kliendikesksema organisatsiooni loomiseks juba teinud ja on jätkuvalt eest vedamas, ei leiaks tunnustust ja heakskiitu. Meie kliendid ei ole kunagi varem EASi tegevusi nii kõrgelt hinnanud (igakuine kliendi tagasiside).
Meie, EASi juhid, teeme iga päev tööd õhina ja innuga ning oleme ära teeninud, et saame jätkata meie praeguse juhatuse juhtimise all. Kujunenud olukord on ebaõiglane. Oleme seisukohal, et EASi tänane juhatus ei pea eelmise juhatuse otsuste eest vastutust võtma!
Toetame Hanno Tombergi, Sigrid Harjo, Sille Talvet-Unti ja Indrek Kaju jätkamist!
Pöördumise all on EASi 11 juhtivtöötaja allkirjad.
Nõukogu esimees: otsustamise edasilükkamine oleks muutnud konflikti veelgi teravamaks
EASi nõukogu esimees Erki Mölder saatis eile õhtul EASi 11 juhtivtöötajale vastuseks kirja milles selgitas Tombergi tagandamise asjaolusid. Nõukogu juhi sõnul ei olnud otstarbekas otsustamist edasi lükata, kuna see oleks muutnud EASi ja MKMi vahelise konflikti veelgi teravamaks. Postimees avaldab nõukogu esimehe kirja täismahus.
Hea EASi kolleeg
Täna toimunud nõukogu koosolekul võttis nõukogu vastu otsuse kutsuda tagasi juhatuse esimehe Hanno Tombergi. Otsus ei sündinud kergekäeliselt ning seetõttu pean oma kohuseks teile olukorda veidi selgitada.
Esiteks. Meedia baasil võib olla jäänud mulje, et nõukogu kutsus juhatuse tagasi Ermamaa kaasuse tõttu. Võin teile kinnitada, et see kaasus oli pigem katalüsaatoriks, miks me oleme tänasesse olukorda jõudnud. Aga kindlasti pole see ainuke põhjus, miks nõukogu sellise otsuse vastu võttis.
Teiseks. Viimaste kuude jooksul on juhatus pidanud langetama mitmeid keerulisi otsuseid. Osade olulisemate otsuste tegemisele on eelnenud diskussioon nõukoguga, osade puhul mitte. Nt Ermamaa tagasinõude esitamise ajagraafiku ning välisinvesteeringute keskuse juhi konkursi osas tegi Hanno (juhatus) valikud, mille osas minister, nõukogu tervikuna või nõukogu esimees on esitanud argumente teiste alternatiivide kasuks ja palunud neid kaaluda. Toodud näidete puhul ei ole Hanno neid arvamusi arvesse võtnud ning on jätkanud oma esialgse plaani elluviimist. Nõukogu on usaldanud juhatust ning seetõttu ei ole pidanud me vajalikuks käsipidurit tõmmata. Kahjuks on mõlema näite puhul tulemuseks probleemid. Oluline on märkida, et olukorras, kus juhatus on otsustanud käituda erinevalt nõukogu ettepanekutest, on nõukogul väga keeruline hilisemas faasis nii alusetute kui põhjendatud rünnakute puhul juhatust kaitsta. Nõukogu liikmed on mulle teadaoleva info baasil kuni viimaste nädalateni teinud pingutusi vastuargumentide leidmiseks, kuid ka juhatuse teatav kompromissitus alternatiivide kuulamisel on olukorda teravdanud. Tarbetu on küll lisada, aga mainin siiski, et kui sellistes olukordades läheb meedia survel teema kontrolli alt välja, peab juhatus arvestama sellega, et ta vastutab ka mainekahju eest ning nõukogu ei saa juhatust kaitsta.
Kolmandaks. Šanghai, Astana, Eesti bränd, Parimate Ettevõtete konkurss, Ettevõtlusnädal ja Liftiga Tulevikku. Tavaolukorras ma ütleksin, et oleme kaotanud lahingu, kuid mitte sõja. Tänases olukorras aga olen arvamusel, et EASil on võimalik vigadest õppida ja edasi minna uue juhiga.
Neljandaks. 2. novembril toimunud nõukogu arutelul olid laual kompromissettepanekud, mille aktsepteerimisel poleks me olnud sunnitud eilset koosolekut pidama. Kompromissideni ei jõutud, pigem on viimase paari nädala jooksul konflikt süvenenud. Olukord, kus MKM ja EAS asuvad omavahel meediasõtta, ei ole vastuvõetav ning tuli leida lahendus. Minul ees oli valik, kas paluda nõukogul hääletada või mitte. Pärast pikka kaalumist jõudsin otsusele, et hääletamise edasilükkamine ei lahenda olukorda. See oleks viinud konflikti veel teravamaks. Minu hinnangul poleks otsuse edasilükkamine oluliselt olukorda muutnud - isegi siis, kui valitsus ja minister oleksid enne järgmist nõukogu koosolekut vahetunud. Süüdistused ja kahtlustused oleksid jäänud. Ja pikaks ajaks.
Viiendaks. Ma hindan väga teie lojaalsust oma organisatsioonile, oma vahetule juhile - seda ilmestas väga hästi juhatusele otse alluvate juhtide pöördumine nõukogu poole, kus toodi välja palju head, mida tänane juhatus on viimase paari aasta jooksul korda saatnud. Selles pöördumises juhiti ka tähelepanu sellele, millised meeleolud valitsesid organisatsioonis 2014.a., mil tänane nõukogu tegi oma esimese otsuse, kutsudes tagasi eelmise juhatuse ning kuulutades välja uue juhatuse esimehe konkursi. Värskel nõukogul oli seda otsust raske teha, kuid täna me võime öelda, et see oli õige otsus. Tänane organisatsioon on oluliselt erinev 2014.a. organisatsioonist. Tehtud töö tulemusi ja kogemusi ei saa keegi Hannolt ära võtta.
Lõpetuseks palun teilt usku ja toetust nõukogule ning olemasolevale juhatusele, et elada üle turbulentsed ajad, mis ootavad meid ees uue juhatuse esimehe valimisel, pooleliolevate akuutsete teemade lahendamisel ja pikemate arenguprotsesside jätkamisel. Üks kord on nõukogu õige valiku teinud ja lähikuud näitavad, kas tegemist oli juhusega või mitte.


description: Reformierakonna eurosaadik Kaja Kallas ütles, et valitsuspartnerite käitumine on tema jaoks arusaamatu ning tema hinnangul käitub parteijuht Taavi Rõivas õigesti, et peaministrikohalt tagasi ei astu.

title: Kaja Kallas: Rõivas teeb õigesti, et tagasi ei astu

maintext:
«See kõik on pisut arusaamatu, miks koalitsioonipartnerid selliseid liigutusi teevad,» kommenteeris Kallas, lisades, et eks lähipäevil selguvad täpsemad põhjused, vahendas ERRi uudisteportaal.
Seda, kas Taavi Rõivas peaks erakonnas vastutuse võtma ja ka esimehe kohalt tagasi astuma, on Kallase sõnul vara öelda.
Küsimusele, kas Reformierakonna liit Keskerakonnaga oleks mõeldav, vastas Kallas, et see ei oleks väärikas, kuna sel juhul tuleks neil hakata üle pakkuma seda, mida IRL ja sotsid on juba Keskerakonnale pakkunud.
Kallas ütles Rõivase otsust mitte tagasi astuda kommenteerides, et see oli õige otsus, kuna muidu oleks just Rõivas see, kes valitsuse laiali lööb, ehkki algatus valitsust lõhkuda tuli ikkagi IRL-i ja sotside poolt.
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas teatas täna pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ei nõustu koalitsioonipartnerite Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu survel tagasi astuma ning laseb riigikogul eile menetlusse antud umbusaldusavaldust homme arutada ja hääletada.


description: Vabaerakond avaldas valmisolekut osaleda moodustatavas valitsuses ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga (SDE) valitsuse moodustamiseks kõnelusi pidava Keskerakonna teatel pole see välistatud.

title: Keskerakond: Vabaerakonna valitsusse kaasamine pole välistatud

maintext:
«Läbirääkimistel ollakse avatud värsketele ideedele ning seetõttu ei saa välistada ka Vabaerakonna mingis faasis liitumist – erakondade esimehed peavad seda omavahel arutama,» ütles Keskerakonna aseesimees Kadri Simson BNSile. Ta lisas, et Keskerakond, IRL ja SDE tunnevad väga selget vastutust uue laiapõhjalise valitsuse moodustamiseks ja koostööd Vabaerakonnaga ei ole välistatud.
Eesti poliitilist olukorda neljapäeval arutanud Vabaerakonna juhatus otsustas, et on valmis läbi rääkima ja valitsusvastutust kandma.
Erakonna esimehe Andres Herkeli sõnul on seisukoht algusest peale olnud selline, et kui toetatakse Taavi Rõivase valitsuse umbusaldamist, siis tuleb selle läbimineku korral osaleda ka olukorra lahendamisel.
Keskerakonnal on riigikogus 27, SDE-l 15, IRLil 14 ja Vabaerakonnal kaheksa kohta.


description: Kaks meest mõrvanud ning muude raskete kuritegude eest eluks ajaks vangi mõistetud Oleg Pjatnitski vaidlustas enda vanglast vabastamata jätmise Tartu ringkonnakohtus.

title: Eluaegne vang üritab vabastamist saavutada ringkonnakohtult

maintext:
57-aastane Pjatnitski pole rahul Tartu maakohtu Jõgeva kohtumajas oktoobri lõpus tehtud määrusega, milles leiti, et tema ennetähtaegne vanglast vabstamine pole põhjendatud ning vaidlustas selle ringkonnakohtus, vahendas rahvusringhäälingu uudisteportaal.
Maakohus leidis, et kuigi seadus näeb ette võimaluse eluks ajaks vangi mõistetud inimese vabastamiseks pärast 30 aasta pikkuse vangistuse kandmist, siis praeguseks üle 33 aasta vangis olnud Pjatnitski puhul oleks see ennatlik.
Kohus leidis, et eluaegset vangistust kandva kurjategija vabastamine vaid 14 aastat pärast viimase kuriteo toimepanemist ei oleks kooskõlas karistuse mõistmise alustega ega vasta ka karistusseadustiku mõttele.
«Karistus ei kanna üksnes eri- vaid ka üldpreventiivset eesmärki - raskete kuritegude eest mõistetav ja ka ärakantav karistus peab andma ühiskonnale selge signaali selle kohta, et õiguskord taunib niisugust käitumist otsustavalt ning rangeimal võimalikul viisil,» märkis kohus.
Viimasest kuriteost on möödas 14 aastat
Kui mees kandis 15-aastast karistust isikuvastaste kuritegude eest, jätkas ta vanglas olles uute raskete kuritegude toimepanemist, mille eest karistas kohus teda surmanuhtlusega.
Vaatamata sellele, et süüdimõistetule anti uus võimalus sellega, et surmanuhtlus asendati eluaegse vangistusega, ei teinud Pjatnitski sellest mingeid järeldusi, vaid pani ka pärast seda toime uue raske isikuvastase kuriteo.
Viimati karistati teda 2002. aasta sügisel, kui ta oli vangistuses viibinud ligi 20 aastat. Tänaseks on sellest möödunud 14 aastat.
Mehe vabastamist on ka varem kaalutud
Viimati tuli Pjatnitski vabastamise küsimus kohtus arutusele kolm aastat tagasi, 2013. aasta suvel, ent siis leidis kohus samuti, et tema vabastamine pole põhjendatud.
Kohus märkis toona, et mehe ennetähtaegsel vabanemisel saaks ühiskonna õiglustunne oluliselt riivatud, samuti ei oleks tema vabastamine kooskõlas karistuse mõistmise üldiste eesmärkidega.
Kohus leidis ka, et uue vägivaldse kuriteo toimepanemise tõenäosus on Pjatnitski puhul järgneva kahe aasta jooksul 30 protsenti ja seksuaalkuriteo toimepanemise tõenäosus järgneva viie aastat jooksul 25-40 protsenti.
Pjatnitskit on mitmel korral karistatud väga raskete kuritegude eest - kahe tapmise ja ühe üliraske kehavigastuse tahtliku tekitamise eest.
Ta istub varguse eest vangis alates 1983. aastast, vanglas toimepandud tapmiste eest sai ta 1992. aastal surmanuhtluse. 1993. aastal andis president Lennart Meri talle armu ja Pjatnitski surmanuhtlus asendati eluaegse vangistusega.


authors:
Jaanus Lensment
Madis Vaikmaa

description: Täiendavaks väljaõppeks, sõjalise valmiduse tõstmiseks ja lahinguvalmiduse kontrollimiseks hakkab kaitsevägi reservväelaste jaoks korraldama ülilühikese etteteatamisajaga lisaõppekogunemisi.

title: Kaitsevägi hakkab korraldama äkkõppusi

maintext:
Kui seni öeldi reservväelasele vähemalt 120 päeva ette, et näiteks Kevadtormi ajaks oleks mõistlik endale töökohast puhkus välja kaubelda, siis pärast riigikaitseseaduse muudatust võib õppusi korraldada ka ööpäevase etteteatamisajaga.
Miks on vaja riigil õigust kutsuda oma paremaid tütreid ja poegi ülilühikese etteteatamisajaga lahinguvalmidust kontrollima, on seletatav rahvusvahelise julgeolekuolukorra halvenemisega. «Lisaõppekogunemised ei tulene konkreetsest sündmusest, küll aga on selge see, et Eesti riik ei eksisteeri eraldi rahvusvahelisest julgeolekukeskkonnast,» ütles kaitseministeeriumi kaitsevalmiduse osakonnajuhataja asetäitja kolonelleitnant Kaido Sirman.
Kuna varem pole lisaõppekogunemisi korraldatud, keskendutakse kolonelleitnant Sirmani sõnul esialgu sellele, et kas pärast seda, kui vabariigi valitsus on õppuse välja kuulutanud, hakkavad ikka kõik hammasrattakesed õiges suunas ja vajaliku kiirusega pöörlema. Teisisõnu – lisaks mõnesaja mehe väljaõppe kontrollimisele vaadatakse üle ka see, kuidas läheb kaitseväe staapide aktiveerimine ja reservväelaste teenistusse kutsumine.
«Kõige tähtsam on harjutada ja hinnata erinevaid valmisoleku tegevusvaldkondi. Siinjuures pole oluline, kui suure ulatusega lisaõppekogunemine korraldatakse, vaid just see, et meil on võimalus kontrollida lisaõppekogunemise läbiviimist ehk lahinguvalmiduse saavutamist,» ütles kolonelleitnant Sirman.
Kuna etteteatamise aeg on üürike, teavitatakse asjaosalisi õppuse toimumisest muuhulgas telefonitsi või e-kirja teel ning üksuse tähise alusel ka ajalehes, televisioonis ja raadios. Juhul kui inimene ei tea, kas näiteks number 226 tähendab tema üksust või mitte, saab ta seda kontrollida eesti.ee keskkonnas, otsides üles rubriigi «Minu andmed kaitseväekohuslaste registris».
Kui peaks juhtuma, et reservist on lisaõppekogunemise aegu parasjagu kodust kaugel, soovitab kolonelleitnant Sirman sellest kutse saatnud kaitseväe struktuuriüksusele siiski teada anda.
Millal esimene lisaõppekogunemine toimub, sõltub vabariigi valitsuse otsusest. Aga ilmselgelt on esmalt vajalik, et uus valitsus ametisse saaks.


description: Tänase kongressiga sai läbi erakonna looja Edgar Savisaare aeg Keskerakonna eesotsas. Savisaare algatusel moodustasid Rahvarinde aktiivsed liikmed 12. oktoobril 1991 Rahva-Keskerakonna, mille nimi muudeti Keskerakonnaks 1993. aasta kevadel.

title: Ratase võit lõpetas Savisaare ajastu Keskerakonna eesotsas

maintext:
Savisaar on Keskerakonda juhtinud väikese pausiga erakonna loomisest kuni tänaseni. Keskerakonna esimehe kohalt lahkus ta 10. oktoobril 1995 pärast lindiskandaali, kuid Keskerakonna kongress valis ta sellele kohale tagasi 30. märtsil 1996 ning alates sellest on ta olnud katkematult Keskerakonna esimees.
Keskerakonna esimehe kohale on Savisaarele viimase kümmekonna aasta jooksul arvestatavat konkurentsi pakkunud vaid täna Keskerakonna uueks esimeheks valitud Jüri Ratas ja erakonna värske aseesimees Kadri Simson.
Simson kandideeris Savisaare vastu aasta eest toimunud kongressil, kuid jäi Savisaarele alla häältega 486 : 541. 2011. aasta augustis, kui vastamisi läksid Savisaar ja Ratas, valiti Savisaar esimeheks tagasi 925 häälega, Ratast toetas toona 643 keskerakondlast. Vastaskandidaat oli Savisaarel tegelikult ka 2005. aastal, kuid siis võitis ta 89 häält saanud Harri Raudvere mäekõrguselt ehk 1008 häälega.
Edgar Savisaar ja Vilja Toomast (toona Savisaar) Tallinna linnavolikogu esimehe valimistel 1999. aastal. Foto: Peeter Sirge / Postimees
Keskerakonna juhina on Savisaar kuulunud valitsusse kahel korral: 12. aprillist 10. oktoobrini 1995 oli ta Tiit Vähi teises valitsuses siseminister. Lindiskandaali tagajärjel Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse (KMÜ) ja Keskerakonna koalitsioonivalitsus lagunes ning KMÜ valis uueks koalitsioonipartneriks Reformierakonna. Teist korda kuulus Savisaar Keskerakonna esimehena valitsusse aastatel 2005–2007, kui ta oli Reformierakonna ja Keskerakonna valitsuses majandus- ja kommunikatsiooniminister. 2007. aasta aprillist on Savisaar Tallinna linnapea, ehkki mullu sügisest alates on ta kriminaaluurimise tõttu kohtu otsusel ametist kõrvaldatud.
Savisaare nimel on muu hulgas ka riigikogu valimiste kõigi aegade häälterekord – 25 057 häält. Nii palju hääli sai ta mullustel riigikogu valimistel Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas kandideerides.


description: Stockholmis suri kolmapäeval 86-aastasena Eesti kunagise eksiilvalitsuse teedeminister, haridusministri kohusetäitja ja peaministri asetäitja Enno Penno.

title: Suri Eesti kunagine peaministri asetäitja eksiilis Enno Penno


description: Uue valitsuse moodustamiseks konsultatsioone pidava Keskerakonna aseesimehe Kadri Simsoni hinnangul on Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase otsuse taga lasta ennast riigikogul umbusaldada Reformierakonna šokk.

title: Simson: Rõivase otsuse taga on Reformierakonna šokk

maintext:
«Arvan, et selle taga on Reformierakonna šokk, et nii nagu nemad on alati partneritega käitunud, võib käituda ka nendega. Nad ei usu endiselt seda, et reetmine ei ole Reformierakonna monopol. Nad ei usu seda, et partnerid ennetavad nende järjekordset reetmist,» ütles Simson Postimehele ning avaldas arvamust, et homse hääletuse järel läheb Rõivas ajalukku ühe vähemtoetatud peaministrina.
Küsimusele, kas Rõivas võib kaotada ka Reformierakonna esimehe koha, vastas Simson, et see on Reformierakonna otsustada. «Olles suhelnud reformierakondlastega, nad nendivad, et kaks ja pool aastat tagasi sai tehtud viga, valides sellele vastutavale ametile Taavi Rõivas, ja kui viga juba tunnistatakse, siis varsti hakatakse viga ka parandama,» leidis ta.
Küsimusele, kas peaministri otsus lahkumisega viivitada mõjutab ka uue valitsuse moodustamiseks peetavaid konsultatsioone, vastas Simson, et mitteametlikke konsultatsioone saab pidada sellest hoolimata ja kindlasti toimub vastavaid kohtumisi juba täna.
Kokkulepetele jõudmiseks tuleb Simsoni sõnul võtta nii palju aega, kui vaja. Lepet ennast ei soovi Keskerakond tema sõnul aga ülipikaks ja põhjalikuks kirjutada. Tema sõnul ei tohi leping olla kivistunud dokument, mis välistab reageerimise hiljem tekkinud probleemidele.
«Kui tekib uusi lahendust vajavaid probleeme, siis sõltumata sellest, mis on koalitsioonileppes kirjas, tuleb neid arutada, neile lahendusi leida. Seetõttu ei pea koalitsioonilepe olema 40-leheline parandame-tõhustame-arendame-uurime sõnastuses bulla, vaid sõnastama väljakutsed, mida kolm partnerit – või neli või viis – kõige tähtsamaks peavad, ja valmisoleku uutele tekkivatele väljakutsetele üheskoos vastu astuda,» ütles Simson.
Küsimusele, kas Keskerakonna 27-liikmeline fraktsioon jääb läbirääkimistel ühtseks, vastas Simson, et fraktsioon on viimase 24 tunni jooksul pidanud kolm koosolekut ja talle on jäänud küll mulje, et kõik fraktsiooni liikmed on positiivselt kaasatud ja valmis andma oma panust teemadega, mille eest Keskerakond valitsuses seisma peame. Tema sõnul pole senimaani signaale, mis annaksid põhjust arvata, et fraktsioon laguneks.
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas teatas täna pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ei nõustu koalitsioonipartnerite Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu survel tagasi astuma ning laseb riigikogul eile menetlusse antud umbusaldusavaldust homme arutada ja hääletada. Enne arutelu tahab ta teha riigikogu ees poliitilise avalduse.


description: Uue valitsuse moodustamiseks ilmselt juba homme konsultatsioone alustava Keskerakonna esimees Jüri Ratas kinnitas Postimehele, et uue koalitsiooniga Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu.

title: Ratas: Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu

maintext:
Ratase sõnul saavad konsultatsioonid uue valitsuse moodustamiseks alata siis, kui on selge, mis saab praegusest peaministrist. «Kui valitsuspartnerid ütlevad, et valitsus on läbi ja usaldust ei ole, siis hea tava on see, et peaminister astub ise tagasi. Täna on peaminister soovinud seda, et tuleks umbusaldushääletus ja see homme ka aset leiab,» ütles ta ning lisas, et seega on olukord palju selgem homme pärastlõunal.
Ratas, kelle juhtimisel hakkavad konsultatsioonid toimuma, kinnitas, et kavatseb kohtuda kõigi erakondadega peale Reformierakonna ning lisaks soovib ta aruteludesse kaasata eksperte.
Ta ei välistanud kohtumist ka Reformierakonna esindajatega, et kuulata nende ideid, kuigi ütles, et praegu pole seda plaanis. «Selge on see, et täna viis erakonda näevad Eesti hetkel probleemset seisakukohta väga üheselt ja soovivad siit astuda järgmist sammu edasi. Reformierakond antud kontekstis näeb, et kõik on hetkel korras ja siin pole vaja muutusi teha,» märkis ta.
Ratase hinnangul peab kohtumiste tempo olema mõistlik ja õhkkond töine, mitte selline, kus otsuseid ei tule ega tule ja lihtsalt viidetakse aega. «Loodan, et vaakum ei kesta pikalt,» ütles ta.
Keskerakond on Ratase sõnul oma seisukohad ja plaanid juba päris põhjalikult läbi arutanud. «Üks suund, mis on oluline, on see, et Eesti välis- ja julgeolekupoliitikas me kindlasti kursimuutust ei tee,» kinnitas ta.
Sama kinnitas täna Keskerakonna juhatusse kuuluv Enn Eesmaa, kelle sõnul toetab partei jätkuvalt kahe protsendi eraldamist SKPst kaitsekulutustele ning peab endiselt oluliseks Eesti panust rahu tagamisse ja terrorismi ennetamisse koostöös NATO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. «Kindlasti näeme vajadust senisest enam panustada ka siseturvalisuse kasvu,» ütles parlamendi väliskomisjoni aseesimees Keskerakonna teatel.
Tema sõnul toetab Keskerakond Eesti kuulumist Euroopa Liitu ning võtab väga tõsiselt Eesti Euroopa Liidu eesistumist 2017. aasta teises pooles. «Oleme alati seisnud Euroopa Liidu aluspõhimõtete eest nii välis- kui ka sisepoliitikas. Märksõnad nagu ühiskonna ühendamine, solidaarsus ja lähimusprintsiibi järgimine on alati olnud kõigi meie valimisprogrammide keskmes ning nii jääb ka tulevikus,» ütles Eesmaa.


description: Täna pärastlõunal kogunes riigikogus korruptsioonivastane erikomisjon, et arutada OÜ Ermamaa tagasinõudeotsusega seonduvate asjaolude üle. Komisjoni ees olid aru andmas EASi toonane juhatuse liige Maria Alajõe ning endine majandusminister Juhan Parts.

title: Maria Alajõe: Ermamaa otsuse tegemist 2012. aastal ei mõjutatud poliitilisel tasandil

maintext:
Neli aastat tagasi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse eesotsas olnud Maria Alajõe ütles täna, et 2012. aastal tugines EAS Ärma talu otsuse tegemisel varem tehtud otsustest.
Mida arvab Alajõe väitest, et toonane otsus ei olnud piisavalt põhjendatud? «2012. aasta otsus oli võrreldes muude otsustega tollel ajal ikka märkimisväärselt pikemalt otsustatud,» ütles Alajõe, kelle sõnul olid otsuse tegemisel tehtud kaalutlused ka «suhteliselt põhjalikult» lahti kirjutatud.
«Vaadake, niimoodi ei saa püstitada küsimust, kas see (väljamakstud summast vaid 10 protsendi suuruse osa tagasiküsimine - toim.) on kingitus. See oli konkreetselt meetme määrusele tuginedes tehtud otsus,» ütles Alajõe.
Maria Alajõe Allikas: Postimees
Kas üldse ja kes peaks kogu asjas vastutuse võtma? Alajõe ei soovinud hinnanguid anda, kuid ütles: «Paratamatult, nagu Euroopa Komisjon ka öelnud on - see on Eesti siseasi. See tuleb Eestis lahendada.»
Alajõe ütles pärast parlamendi korruptsioonikomisjoni jutulkäimist, et temalt uuriti, kas keegi mõjutas 2012. otsuse tegemist. «Poliitilisel tasandil ei ole selle otsuse tegemist mõjutatud,» kinnitas ta täna.
Toonane majandusminister Juhan Parts ütles pärast komisjoniliikmetega kohtumist, et tema ei olnud toonase otsusega kuidagimoodi seotud. «Minuga sel teemal ka keegi ei rääkinud,» ütles Parts.
Juhan Parts Allikas: Postimees
«Ma usun, et praegu on avalikkuses tekitanud ootamatu reaktsiooni see 10 protsenti. Mina ei olnud ka sellest teadlik,» lisas Parts.
Toomas Hendrik Ilves esitas presidendiametist lahkumise päeval ehk 10. oktoobril EASile kirjaliku soovi mitte kasutada toetusega rajatud talu sihtotstarbeliselt ehk konverentsikeskuse ja turismitaluna. Seetõttu esitas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus OÜle Ermamaa tagasinõude lähtuvalt EASi juhatuse 30. märtsi 2012 otsusest.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot, mille Ilves 12. oktoobril tasus. Kokku sai osaühing 2006. aastal toetust 190 392 eurot.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus tegi OÜ-le Ermamaa tagasinõude lähtuvalt EASi juhatuse 30. märtsi 2012 otsusest, mille kohaselt küsib EAS toetuse osaliselt tagasi. EAS viitas nimetatud otsuses ka asjaolule, et OÜ-le Ermamaa kuuluv Ärma talu on võõrustanud presidendi ametisoleku aja jooksul arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi.
Novembri algul tutvustatud rahandusministeeriumi auditist selgub aga, et Toomas Hendrik Ilvese ettevõte Ermamaa peaks maksma Ettvõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS) tagasi 90 protsenti Ärma talu ehitamiseks saadud toetusest ja EAS on eksinud, esitades vaid 10-protsendilise tagasinõude. Euroopa Komisjon teatas, et nemad asjasse ei sekku ning asi tuleb lahendada Eestis.


description: Põlva maakonnas Värska vallas asuvas n-ö Saatse saapas pandi üles sildid, et informeerida inimesi piirkonna eripärast ja hoida ära tahtmatuid piiririkkumisi.

title: Fotod: Saatse saapasse pandi üles teavitussildid

maintext:
Rääkides lähemalt Saatse saapast, rõhutas Saatse kordoni juht Arvi Suvi, et piirkonnas tuleb arvestada sellega, et asutakse naaberriigi territooriumil, kus ei tohi peatuda ega teelt kõrvale pöörata. Seda aitavadki tema sõnul reguleerida erinevad teele paigutatud kolmes keeles olevad teavitussildid ja muud liikluskorraldusvahendid.
«Saatse saabast ei tohi läbida jalgsi ning kui seda teha sõidukiga, siis kindlasti jälgida, et sõidukiirusega ei liialdaks,» lisas Suvi. «Sellised on naaberriigi poolt kehtestatud reeglid, millesse me lugupidamisega suhtuma peame.»
Selleks, et piirialal ohtu ennetada, selgitada ja tõkestada, kontrollivad piirivalvurid Suvi sõnul pidevalt nii inimesi, nende dokumente kui sõidukeid, millega piirialal ja sisemaal liigutakse. «Lisaks on piirivalvurite ülesandeks juhtida piiri ääres liikuvate inimeste tähelepanu sellele, kuidas piir kulgeb ning kuidas välistada teise riigi territooriumile sattumine kohas, kus piiriületus lubatud ei ole.»
Piiririkkumisi tuleb ette igal aastal
Suvi tuletas meelde, et piiriäärsel alal liikudes tuleb olla tähelepanelik ning võimalusel eelnevalt juba kodus teha endale täpsemalt selgeks kaardil see, kuidas piir kulgeb. «Samuti võib lisainfot pärida lähima kordoni piirivalvuritelt, kui tekib kahtlusi, kas ja kuidas piiriäärsel alal liikuda tohib või mida tähendavad erinevad märgid piiriäärsel alal,» rääkis ta. «Oluline on teada, et piiriribal viibimine ja keelatud kohas riigipiiri ületamine on süütegu.»
Suvi tõdes, et selliseid juhtumeid esineb iga-aastaselt, kus piirialal liikuvad inimesed satuvad teadmatusest või ebapiisavast tähelepanelikkusest naaberriigi territooriumile. «Piirivalvurid püüavad igal juhul selliseid vahejuhtumeid ennetada ning nii tehakse pidevalt piirialal patrullkäike, vaatlusi ning sekkutakse jooksvalt vahejuhtumitesse, kus inimene on sattunud kontrolljoonele Eesti ja Venemaa vahel liiga lähedale.»
Eesti ja Venemaa vaheline kontrolljoon on Suvi sõnul igas piirkonnas samasuguse piirivalve tähelepanu all ning turvalisuse tagamise poolest Saatse saabas või seda läbivad inimesed mingisugust teistlaadi tähelepanu või erikohtlemist ei saa.
Saatse saapaks nimetatakse Põlva maakonnas Värska vallas asuvat jalgsi liikumise keeluala Värska-Saatse maanteel, kus maantee lõikub Venemaa piiri.


description: Tartu maakohus ütles vastuses Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjoni (ERJK) päringule, et Rahva Ühtsuse Erakonnal (RÜE) on esitamata 2015. aasta majandusaasta aruanne ja juhul kui partei seda enne aasta lõppu ei esita, algatatakse erakonna sundlõpetamismenetlus.

title: Kohus ähvardas Rahva Ühtsuse Erakonna tegevuse lõpetada

maintext:
RÜE kanti registrisse 4. septembril 2014. aastal ja omas seaduse järgi õigust esitada 2014. ja 2015. aasta majandusaasta aruanded ühe aruandena, hetkel on erakonnal aruanne esitamata, kirjutas ERRi uudisteportaal.
Registripidaja algatab sundlõpetamismenetluse jaanuaris 2017, kui erakond ei ole selleks ajaks esitanud puuduvat majandusaasta aruannet.
RÜE juhatuse esimees Kristiina Ojuland ütles ERR-ile, et aruanne esitati viimase kuu jooksul ja see on menetluses. «Kuna me vahepeal vahetasime juhatust, siis tekkis segadus juhatuse allkirjadega,» märkis Ojuland, et küsimus on selles, kumb juhatus peab alla kirjutama ja praegu seda täpsustatakse.


description: Reformierakondlasest riigihalduseminister Arto Aas soovitas täna õhtul Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluvale rahandusministrile Sven Sesterile saadetud kirjas kutsuda tagasi Riigi Kinnisvara ASi nõukogust võimaliku huvide konflikti tõttu Tallinna volikogu ja IRLi eestseisuse liikme Olle Koopi.

title: Aas soovitab IRLi liikme võimaliku huvide konflikti tõttu Riigi Kinnisvara nõukogust tagasi kutsuda

maintext:
Aas viitas kohe kirja alguses riigivara seaduse sätetele ja Riigi Kinnisvara ASi põhikirjale, mille järgi riigiettevõtte nõukogu liige ei või olla isik, kellele kuuluva osa või aktsiatega on esindatud vähemalt kümnendikuga osa - või aktsiakapitalist ühingus, mis tegutseb äriühinguga samal tegevusalal. Lisaks sellele ei tohi ta olla ka riigifirmaga samal tegevusalal tegutseva ettevõtte juhtorgani liige.
Selle aasta 11. märtsil määras Aas rahandusministeeriumi esindajana Riigi Kinnisvara ASi nõukogu liikmeks Koopi, kelle volitused kehtivad ajavahemikul 11.03.2016 kuni 11.03.2021. Koop oli enne Riigi Kinnisvara ASi nõukogusse nimetamist riigihalduseministri sõnul mitme sellise äriühingu ainuomanik ja juhataja, mis tegutsesid riigifirma põhitegevusalal, kuid mehe suhted nimetatud ettevõtetega lõppesid jaanuaris 2016. «Hiljem on selgunud, et mõned kuud hiljem muudeti viidatud äriühingute äriregistris märgitud tegevusalad ning seejärel sai äriühingute ainuomanikuks ja juhatajaks taas Olle Koop, olles siis juba Riigi Kinnisvara ASi nõukogu liige,» kirjutas Aas.
«Fakte tervikpilti pannes võib tegu olla võimaliku huvide konfliktiga ja Olle Koopiga seotud äriühingute tegevusala muutmine võib olla olemuselt formaalne,» kirjutas Aas ja märkis, et Koop kontrollib lisaks äriühingut Casamia OÜ, millele kuulub Riigi Kinnisvara ASi põhitegevusalal tegutsev OÜ Mäiste-Mähma Põllumajandussaadused.
Aas leidis, et kujunenud olukord võib olla vastuolus seaduse, äriühingu põhikirja ja ühingujuhtimise hea tavaga. «Eeltoodust tulenevalt soovitan teha ettepanek Olle Koop’i tagasi kutsumiseks Riigi Kinnisvara ASi nõukogust ning esitada uus nõukogu liikme kandidaat,» kõlas tema ettepanek.
Kirjale on lisatud eelpool mainitud äriühingutega seotud registritoimingute kronoloogia, kus tegevusala määratlemisel on lähtutud äriregistris märgitud tegevusaladest. Kirja leiab rahandusministeeriumi dokumendiregistrist.
«Eks ta natuke kummaline tundub. Tavalugeja võib välja lugeda sellist käiku kui Reformierakonna ebaproportsionaalset reaktsiooni. Olle Koop ei ole ju riigikogu liige,» kommenteeris Postimehele IRLi peasekretär Kert Karus. Tema sõnul on Aasi soovitus oma olemuselt erinev otsustest, mille järgi kutsusid täna IRLi kuuluvad ministrid riigiettevõtete nõukogudest tagasi reformierakondlastest parlamendisaadikud. «Meie otsus oli taastada põhiseadulik olukord,» märkis Karus.


description: Parvlaev Leiger alustas laupäeval Türgist Sefine  laevatehasest teekonda Eestisse, jälgi Postimehe interaktiivselt kaardilt reaalajas parvlaeva koduteed.

title: Interaktiivne kaart: jälgi reaalajas Leigeri teekonda Türgist Eestisse

maintext:
Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro sõnul on Leigeri teekond siiamaani sujunud suuremate tõrgeteta. «Dardanellide väinas oli viie tunnine viivitus, kuna laevaliiklus oli udu tõttu suletud,» ütles Arro Postimehele.
Esmaspäeva pärastlõunal hakkas Leiger jõudma Joonia merre. Laeva esimene plaanitav peatuspunkt on Messina sadamas Itaalias Sitsiilia saarel, kuhu Leiger jõuab praeguse kava järgi 10. novembril.
«Loodetavasti jõuame enne ilma halvenemist Messinasse. Kuigi praegugi on viimase 24 tunni ilm olnud suhteliselt «karvane»,» rääkis Arro.
Leigeril on enne Eestisse jõudmist plaanitud kokku neli peatust – Itaalias Messinas, kaks peatust Hispaanias ja üks peatus Hollandis.
Tallinna Sadam ei ütle praegu veel, millistes sadamates kavatseb Leiger Hispaanias ja Hollandis peatuda, kuna see sõltub paljudest asjaoludest, muu hulgas ilmast.
«Näiteks on teada, et Biskaia lahes on hetkel laine kõrgus kuni 3 meetrit, Leiger on disainitud sõitma kuni 2,5-meetrise lainega. Võib juhtuda, et laev peab tormivarjus kusagil ootama,» märkis Arro.
Parvlaev Leiger alustas teekonda kodusadamasse laupäeval Eesti aja järgi kell 16.10. Teekond Türgist Eestisse kestab orienteeruvalt kolm kuni neil nädalat, seega võib laeva Eestisse oodata novembrikuu viimastel päevadel või detsembri alguseks.
TS Laevad võttis reede õhtul Türgi laevatehaselt Sefine ametlikult laeva vastu ning viimased meeskonnaliikmed saabusid laevale juba eelmise nädala esmaspäeval. Laev varustati kütuse, vee ja toiduainetega ning toimusid vajalikud õppused.
Veeteede ameti inspektor leidis Türgi laevatehases Leigerit kontrollides 21 viga. 3. ja 4. novembril viis amet laeval läbi meresõiduohutuse alase auditi ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse (ISMC) väljastamiseks ning kinnitas laeva vastavuse kehtivatele nõuetele.
Laev registreeritakse Eesti laevaregistris Eestisse saabumisel. Eesti Vabariigi suursaatkond Ankaras väljastas laevale Eesti liputunnistuse.


description: Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse direktorist Jüri Luigest saab kevadel välisministeeriumi poliitika asekantsler.

title: Jüri Luigest saab välisministeeriumi asekantsler

maintext:
«Ma olen Jüri Luike välisministeeriumi kutsunud ja nüüd on teinud talle ka formaalse pakkumise atesteerimiskomisjon,» kinnitas ERR-ile välisminister Jürgen Ligi, kes on väga rahul, et nad saavad tema teadmisi välispoliitika kujundamisel kasutada.
Luik siirdub välisministeeriumi tuleva aasta mais ehk pärast iga-aastast Lennart Meri konverentsi, mis on Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse üks olulisimaid tegevusi.
Välisministeeriumi poliitika asekantsleri koht vabanes hiljuti seoses Kyllike Sillaste-Ellingu tööleasumisega presidendi välisnõunikuks. Luige tulekuni täidab poliitikaküsimuste asekantsleri kohuseid välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektor Paul Teesalu.
Jüri Luik, hariduselt ajakirjanik, on alates 2015. aasta augustist juhtinud Rahvusvahelist Kaitseuuringute Keskust, enne seda töötas ta kolm aastat Eesti suursaadikuna Venemaal.
Aastatel 2007-2012 oli ta Eesti esindaja NATOs ja enne seda Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides. 1999. aastal sai temast teistkordselt kaitseminister. Andres Tarandi valitsuses oli ta välisminister ning Mart Laari valitsuses oli ta esialgu portfellita minister ning hiljem kaitseminister.


description: Palgad on Euroopa riikides küll väga erinevad, kuid kõrge palk ei paku veel ilmtingimata parimat elustandardit, kuna elamiskulud võivad olla väga suured, kirjutab briti majandusuudisteportaal Business Insider, mis värske raporti abil reastas odavaimad linnad Euroopas.

title: Business Insider: Tartu on elamiseks odavaim linn Euroopas


authors: Foto Afp

description: Euroopa Parlament kiitis teisipäeval heaks Urmas Paeti koostatud Euroopa kaitseliidu teemalise raporti.

title: Euroopa Parlament kiitis heaks Paeti koostatud kaitseraporti

maintext:
Euroopa Parlament võttis raporti vastu 369 poolt- ja 255 vastuhäälega, 70 saadikut jäi erapooletuks.
Paet on varasemalt viidanud, et kuna julgeolekuolukord Euroopa vahetus naabruses on viimastel aastatel järjest halvenenud, siis peab Euroopa iseenda kaitsmiseks ja turvalisuse suurendamiseks tegema palju rohkem kui seni. «Selleks tuleb arendada Euroopa kaitsepoliitikat, mis toetaks ja täiendaks NATO-t ja aitaks seista meie huvide ning euroopalike väärtuste eest,» märkis Eestist valitud europarlamendi saadik.
On terve rida küsimusi, kus EL saaks Paeti sõnul kiirete ja selgete otsustega paremaks ja praktilisemaks muuta nii oma seesmist kaitsekoostööd kui ka koostööd NATOga.
«Nii on Euroopa sees liitlaste sõjaväelaste liikumine riigist riiki väga vaevaline, bürokraatlik ja aeganõudev. ELi liikmesriikide haldusmenetlused aeglustavad asjatult kiirreageerimisjõudude piiriülest liikumist Euroopa Liidu territooriumil. EL peab looma süsteemi, mis seda muudab ehk millega koordineeritakse kaitseväe isikkoosseisu, seadmete ja varustuse kiiret liikumist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ülesandel siis, kui tuleb kasutusele võtta solidaarsusklausel ning kui on kohustus anda abi ja toetust kõigi nende käsutuses olevate vahenditega ehk luua tuleb niinimetatud kaitseväe Schengen,» ütles Paet.
Paeti sõnul saab EL rahaliselt toetada ka näiteks rahvusvaheliste NATO pataljonide paigutamist ELi idaserva liikmesriikidesse, toetades vajamineva infrastruktuuri, nagu kasarmud ja muud hooned, teede ja muu taolise rajamist.
«Praegu on enamik sellest koormusest nende üksikute konkreetsete liikmesriikide õlgadel, kes oma geopoliitilise asukoha tõttu liitlaste suuremat kohalolu vajavad. Samas on liitlaste suurem kohalolu konkreetsetes riikides kogu NATO ja ELi liikmesriikide kaitseks ning seega on õigustatud ka täiendava kulu solidaarne jaotus,» ütles ta.
Rohkem tuleb panustada ka Euroopa Liidu kaitsetööstuse tugevdamisse, leidis Paet.
Raportis ei soovitata Euroopa armee loomist, kuid samas ei välistata üksikute liikmesriikide tihedamat koostööd kaitsevaldkonnas.
Raport on sisendiks edasistele kaitseteemalistele aruteludele Euroopa Liidus.


description: Reformierakonna juhatuse liikme Rein Langi hinnangul võib koalitsioonipartneritest ministrite otsust kutsuda riigiasutuste ja -firmade nõukogudest tagasi riigikogu liikmed pidada halvasti ajastatud tülinorimiseks.

title: Lang: see on halvasti ajastatud tülinorimine

maintext:
«Mulle tundub, et keegi üritab norida tüli, aga eks see jääb nende südametunnistuse peale. See on minu arvates lihtsalt mage,» rääkis Lang reedel BNS-ile.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja ResPublica Liidu ministrid kutsusid reedel enda haldusala riigiasutuste ja -firmade nõukogudest riigikogu liikmed tagasi. Riigikogu liikmetest kuuluvad sellistesse nõukogudesse ainult Reformierakonna liikmed.
«Esiteks ei ole see kindlasti Eesti arengu seisukohast esimese suurusjärgu küsimus, millest tekitada valitsuskriisi. See tuleb ära kaaluda ja kõik on seda meelt, et seda tuleb teha. Aga kui keegi tahab maksku mis maksab valitsuse laiali saata, siis ütelgu lihtsalt välja aga mitte ärgu mängigu lolli,» leidis kunagine justiitsminister Lang.
«Tundub, et kellelgi on tohutu soov panna kellegi närvid kas lõpuni proovile või siis ajada värk lõhki. Mina isiklikult ei näe eriti põhjust, eriti tänases välispoliitilises seisus, miks peaks hakkama nüüd Eestis valitsust vahetama,» ütles Lang viidates lähenevatele USA presidendivalimistele.
«Ajastus Eestis valitsuskriisi tekitamiseks on nüüd küll kummaliselt valitud, tõesti,» tunnistas Lang. «Mulle tundub kangesti, et kellelgi on vaja Moskvasse raporteerida, et näe saime valitsusest Eestis lahti,» lisas Reformierakonna juhatuse liige.
Ta rõhutas, et riigikogu liikmete töötamine riigifirmade nõukogudes ei ole põhiseaduse vastane, kuid põhiseadusega ei ole kooskõlas nende nimetamise tänane skeem, kus seda teevad ministrid. «Nimetamise skeem tuleb ümber teha. Ja kui sellega hakkama ei saada, siis tuleks valida inimesed, kes sellega hakkama saavad,» ütles Lang.
«Teema, kas riigikogu liikmed üldse midagi muud tohivad teha, näiteks teatrit juhtida või omaenda äria ajada - need vaidlused on ammu läbi vaieldud ja otsustatud, et riigikogu liikmel on õigus nii enda äri ajada kui ka olla erinevate eraõiguslike isikute juhtorganites. Selles mõttes pole mingit vahet, kas need eraõiguslikud isikud kuuluvad osaliselt, täielikult või üldse mitte riigile,» rääkis Lang.
«See on lihtsalt otsitud teema ja ütleme, et kui tahetakse ilmtingimata kogu seda skeemi muuta, siis seda tuleb muuta tervikuna, mitte öelda niimoodi, et nüüd ei tohi kuuluda nõukokku kui on riigi osalus firmas või on sada protsenti riigifirma. Siis tuleks hakata tõesti vaatama kõiki Kredexeid, EAS-e, ringhäälingut, Estonia teatrit, teisi teatreid - nõukogusid on hästi palju,» selgitas Lang.
Lang rõhutas, et talle ei meeldi, kui kasutatakse põhiseaduse argumente, kui need ei päde, viidates neljapäevasele sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna esinemisele, milles viimane rääkis riigikogu liikmete kuulumisest äriühingute nõukogudesse.
Vastates küsimusele, mida Reformierakond kujunenud olukorras tegema peaks, ütles Lang: «Juhtima peaks, muidugi. Poliitika on klassikalises tähenduses ikkagi liidriks olemine ja juhtimine, mitte niisama pealt vaadata kuidas protsessid kulgevad.»