title: Türgis algas esimene kohtuprotsess arvatavate riigipöörajate üle

maintext:
Türgi eriüksuslased teisipäeval kohtumaja juures. (Foto: AFP/Scanpix)
Türgis algas esimene kohtuprotsess juulis nurjunud riigipöördekatse korraldamises süüdistatavate üle, kus kohtu all on 29 politseinikku.
Türgis on riigipöördekatse tõttu vahistatud umbes 40 000 inimest ja veel enam on tööst ilma jäänuid. Teisipäeval alanud kohtuprotsess toimub Silivri vanglakompleksis Istanbuli äärelinnas ja peaks kestma neli päeva, vahendas BBC.
29 süüalusest 21 ähvardab riigipöördekatses süüdimõistmise korral eluaegne vangistus, kaheksa kohtualuse karistused tõotavad tulla leebemad. Kõiki neid süüdistatakse USAs elava islamivaimuliku Fetullah Güleni järgimises, presidendi käskluste eiramises ja oma kohusest presidenti kaitsta mitte kinni pidamises.
Mujal Türgis on väiksemad kohtuasjad juba toimunud, kuid nüüdne kohtuprotsess on esimene suur riigipöördekatsega seoses kohtusse jõudnud juhtum.
Türgi võimud süüdistavad riigipöördekatse korraldamises Gülenit, kes ise on oma osalust eitanud. President Recep Tayyip Erdogani väitel tegutsevad aga gülenistid riigis senini.
Ka Venemaa suursaadiku Andrei Karlovi hiljutise tapmise panid võimud gülenistide süüks, kuigi kurjategija Mevlüt Mert Altıntaşi karjus enne hukkumist, et tegu on kättemaksuga Aleppo eest ning ka Gülen ise on tapmise hukka mõistnud.


maintext:
Liit: treeningsaalid liikumispuudega inimestele tulevad nii Tallinnasse kui ka Tartusse
Liikumispuudega inimeste liidu tegevjuht Auli Lõoke kinnitas, et kui "Jõulutunneli" annetustega soovitud summat kokku ei saada, siis treeningsaalid Tallinnasse ja Tartusse ehitamata ei jää.
"Jõulutunnel" kogus tänavu raha treeningsaali avamiseks ning sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivate seadmete ostmiseks. Pühapäeva õhtuks oli kogunenud annetustega üle 200 000 euro, mis tähendab, et vähemalt Tallinna treeningsaal saab selle raha eest sisustatud ning raha jätkub ka osade Tartu seadmete jaoks.
Mõlema treeningsaali sisustamiseks on kokku vaja 230 000 eurot. Auli Lõoke aga kinnitas "Jõulutunneli" saates, et Tartu saal ehitamata ei jää.
"Selleks on meil mitmeid võimalusi. Esiteks, kui summat kokku ei tule, siis saame neid seadmeid jagada vastavalt sellele, mis mahuvad summa sisse. Alati on võimalus teha lisakampaaniaid, leida lisavahendeid. Võin täie kindlusega öelda, et saavad saalid nii Tallinnasse kui Tartusse," ütles ta.
Lõoke selgitas, et uued treeningsaalid avardavad tunduvalt liikumispuudega inimeste treenimisvõimalusi.
"Teiseks, need treeningsaalid ei sõltu haigekassa ega sotsiaalkindlustusameti rahastamisest ehk sellest, kes saab taastusravi või rehabilitatsiooniteenust. Kolmandaks, need on avatud treeningsaalid, kuhu inimene paneb ennast järjekorda ja tuleb meie treeningsaali. Talle on kindlustatud igasugune kõrvalabi kui seda peaks vaja olema, on kindlustatud liikumisvabadus ja spetsialistide juuresolek. Oluline ongi see, et inimene saab ise valida, spetsialistiga nõu pidada, kui sageli ta peaks treeningsaalis käima ja milline on optimaalne tulemus, mida võiks sellega saavutada," lisas Lõoke.
Tänase süsteemi kohaselt on liikumispuudega inimesele ette nähtud taastusravi võimalus kord aastas nädal aega Haapsalus ning taastusravipaigad haiglate juures.
Füsioterapeut Pille-Riika Lepik rääkis, et annetuste eest soetatava treeningsaali komplektis on 15 seadet, mis hõlmavad kogu keha treenimist.

fasttext_language: et


maintext:
Thilo Sarrazin soovitab Eestil hoida häid suhteid kõigi naabritega ja hoiduda rändekriisi väljakutsetest
Euroopa kaldub sisserände suhtes kriitiliste jõudude poole, sest inimesed ei vali suurparteisid, kelle vastu usaldus kaob, ütles Saksa kirjanik Thilo Sarrazin, kes osales Tallinnas inimõiguste aastakonverentsil. Eestil soovitab kirjanik hoida häid suhteid kõigi naabritega ja mitte otsida väljakutseid rändekriisis.
Immigratsioonikriitilise raamatuga ülemaailmaselt tuntuks saanud Saksa publitsist, poliitik ja endine keskpanga juhatuse liige Thilo Sarrazin esines Inimõiguste Instituudi aastakonverentsil paneelis "Sõnavabadus multikultuurses Euroopas".
Thilo Sarrazin on tuntud kriitilise suhtumise poolest Euroopa rändepoliitikasse ja aina rohkem levivasse poliitkorrektsusesse. Sellest on ta viimasel kümnendil kirjutanud viis raamatut, vahendas "Aktuaalne kaamera.
Sarrazini ehk tuntuim, ka eestikeelsetele lugejatele kättesaadav teos on "Saksamaa jookseb maha", milles ta kirjeldab, kuidas Saksamaa pole toime tulnud moslemitest uusemigrantide lõimimisega ühiskonda.
"Põhiline risk Euroopas on vale sisseränne. Seetõttu peame jälle saama oma piirid kontrolli alla ning takistama sisserännet islamimaadest, Aafrikast ja Lähis-Idast," ütles Sarrazin.
Raamat sai bestselleriks ning autor lasti lahti oma töökohalt riigipangas. Tema soovitab valijail, kes ei nõustu praeguse Euroopa rändepoliitikaga, praegusi valitsusparteisid mitte valida. Tema sõnul nii lähebki.
"Toimub võimulihe erinevate parteide hulgas. Selle tulemusel võidavad Euroopa tervikuna ja rändekriitilised jõud saavad kaalu juurde," sõnas ta.
Eesti jaoks soovitab Sarazzin parandada suhteid Venemaaga, olla aktiivne NATO-s, ajada asja naabritega ning olla realistlik rändepoliitikas.
"See on tähtis Eesti poliitika jaoks ja seda annab teha ilma siia ideoloogiat segamata. Kui eestlastel on oidu, siis ei hakka nad lisaks probleemidele venelastega veel uute sisserändajatega rinda pistma," selgitas Sarrazin.
Küsimusele, mis saab Europast, vasta Sarazzin, et see on juba nii kaua eksisteerinud, et ei kao kuhugi.
Sarrazin oli 2009–2010 Saksamaa keskpanga juhatuse liige, kust teda enda seisukohti väljendavate avalduste tegemise pärast lahkuma sunniti.
2010. aastal avaldas ta raamatu "Deutschland schafft sich ab" (eesti keeles "Saksamaa käib maha", 2013), millest ta oli väga kriitiline Saksamaa sotsiaalabisüsteemi, haridussüsteemi ja immigratsioonipoliitika suhtes. Raamat äratas väga suurt tähelepanu ja tekitas vastakaid arvamusi.
Sarraziniga samas paneelis teeb ettekande Prantsuse poliitik ja politoloogia professor Pariisi poliitikauuringute instituudis Dominique Reynié.
Tema uurimisvaldkond keskendub poliitilise võimu, avaliku arvamuse ja valimiste, kuid ka avalike protestide teemadele.
Inimõiguste Instituudi aastakonverentsi teema oli “Must-valged väärtused polariseeruvas maailmas”.
Konverentsil tulid jutuks Eesti avalik arvamus inimõigustest ning uusimmigrantide hinnang inimõigustele ja nende kohanemisele Eestis. Lisaks olid teemade hulgas kollektiivsed inimõigused ja propaganda.


title: TÜ raamatukogu taasavamise tähtaeg on senini teadmata

maintext:
(Foto: Postimees/Scanpix)
Tartu ülikooli remondis olev raamatukogu pidi külastajatele uksed avama 4. oktoobriks, siis lükkus see 30. novembrisse ja lõpuks 12. detsembrile. Rohkem kui kuu aega tagasi sõnas raamatukogu teenindusosakonna juhataja Olga Einasto et loodetavasti saavad tudengid sessi ajal nende majas õppida, vahendasid ERRi raadiouudised.
Reaalsus on siiski teine - raamatukokku niipea asja veel ei ole. Ehituse venimise põhjuseks toob ASi YIT Ehitus ehitusdirektor Toomas Rapp kirjas rahvusringhäälingule, et tööde käigus on selgunud hoone varjatud puudusi, mis mõjutavad veel tegemata tööde hindu ja tähtaegu.
Ka TÜ kantsler Andres Liinat sõnab, et ehitustehniliselt on küsimusi, kus tellija ja ehitaja on eri meelt. "Ehitustehnilisi lahendusi otsime siin põrandatega seotud küsimustele ja üks murekoht on ka liftid. Sellest sõltub väga palju see, kuidas me saame kolida raamatuid ühelt korruselt teisele, et võtta ette ka järgmine etapp, mis puudutab hoidlaid," rääkis ta.
Eksamiperioodiks ei saa taotleda isegi raamatukogu osalist kasutusluba, sest eeldused loa saamiseks näiteks turvalisuse ja ohutuse poolelt on täitmata. Sellises olukorras on Liinati sõnul tudengite rahulolematus praeguse olukorraga mõistetav.
"Kõige suurem mure on siiski seotud üliõpilaste ja õppetööga. Nad on harjunud töötama raamatukogus. Teine on siiski raamatute väljastamine - kui nad on erinevates kohtades, teeb see teenuse kindlasti mõnevõrra ebamugavaks," nentis kantsler.
Alternatiive ajutiste lugemissaalidena oleks justkui tudengitele õppimiseks loodud ning tudengid, kes käivad praegu Liivi tänaval või erialakogus, on Einasto sõnul selle võimaluse eest tänulikud, kuid räägivad ikkagi, et avage palun meie lemmikmaja kiiremini.
Ajutiste lugemissaalide küsimuseks on ka see, kui palju soovijaid need reaalselt mahutada saavad. Liinati sõnul saab ülikool kiiresti ja operatiivselt suurendada ajutise raamatukogu ruume. "Samuti on kõikides olulisemates õppehoonetes, kus on haruraamatukogud, pikendatud lahtiolekuaegu ja raamatukogutöötajad teevad sisuliselt ületunde, et rahuldada õpilaste vajadusi," selgitas ta.
Uus tähtaeg, millal raamatukogu kasutajatele loodetakse avada, peaks selguma lähinädalate jooksul.


title: Uudistepäeva kokkuvõte 30. detsembril

maintext:
Uudistepäev 30. detsembril (Foto: ERR/Fotor)
Õiguskantsleri hinnangul on põhiseadusega kooskõlas riigikogu liikme staatuse seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadus, mis võimaldab olla nii riigikogu kui kohaliku omavalitsuse volikogu liige.
Sõltumatute valimisliitude ja kandidaatide valimisedu võib takistada riigikogu liikmete kandideerimine, mitte aga nende asumine volikogu liikmeks. Nn kahe tooli ühitamise keelu korral läheb volikokku asendusliige samast valimisnimekirjast. Volikogu koht, mille võitis riigikogu liige, ei lähe ühelegi teisele poliitilisele ühendusele.
Oletus, et väiksema häältearvuga asendusliige on kohaliku elu küsimuste lahendamisel sõltumatum ja tugevam kui valla- või linnaelanikust riigikogu liige, kes sai valijalt mandaadi, ei põhine millelgi, vahendas õiguskantsleri kantselei kommunikatsioonijuht Janek Luts.
Vaatamata uuest aastast valmima pidanud sotsiaalkindlstusameti uue IT-süsteemi viibimisele, on teenused ja toetuste väljamaksmine tagatud, kinnitab amet.
Sotsiaalkindlustusameti uus infosüsteem SKAIS2 pidi tööd alustama 1. jaanuarist 2017, ent selle valmimine on jäänud venima ning lõplikku tähtaega, millal see valmis saab, ei ole veel teada. Sotsiaalkindlustusameti vahendusel makstakse välja kõiki sotsiaaltoetusi, perehüvitisi ja pensione.
Ameti SKAIS2 projektijuhi Arvidas Matšenase sõnul makstakse toetusi seni välja vana infosüsteemi abil, kuniks uus rakendub.
"Kõikide teenuste osutamine, sh hüvitiste maksmine ja pensionide väljamaksed, on tagatud ja toimivad seni, kuni uus süsteem valmis pole, vana süsteemi kaudu. Kõik vajalikud muudatused selleks on tehtud. Sügisel sai ka vastu võetud otsus, et uue infosüsteemi arendamisega liigutakse edasi samm-sammult," kommenteeris Matšenas ERR.ee-le.
Peaminister Jüri Ratas ütles, et on usklik inimene, aga see küsimus on iga inimese isiklik teema. Kirikus käimine või mitte käimine, et tee tema sõnul kedagi halvemaks või paremaks.
"Usklikkus väljendub selles, et kõigepealt on küsimus, et kas ma usun, kas jumal olemas. Jah, ma usun seda. /.../ Ma julgen seda välja öelda, et jah, ma usun jumalat," ütles Ratas Postimehele antud videointervjuus.
"Minu puhul ei tähenda see seda, et ma igal pühapäeval käin kirikus või loen jumalasõna, aga kui on hetked, siis ma muidugi pöördun palves ka jumala poole. See on ükskõik, mis eluvaldkonnas - on see poliitika, on need teatud rasked otsused, on need perekondlikud sündmused," rääkis Ratas.
Ratase sõnul ei pea kõik inimesed kirikus käima, aga need, kes käivad ei ole kuidagi teistsugused või halvemad inimesed.
Venemaa avaldab vastumeetmed Valge Maja sanktsioonidele täna
Venemaa teeb teatavaks vastumeetmed Valge Maja uutele sanktsioonidele reedel, ütles välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zahharova neljapäeval. "Homme tehakse avalikud teated, vastumeetmed ja paljugi muud," vahendasid BNS, Reuters ja Politico Zahharova Facebooki teadet.
Lisaks suletakse ligipääs Moskva lähistel asuvale USA saatkonna suvilale.Samas lükkas Zahharova reedel tagasi rahvusvahelises meedias levinud väited, mille kohaselt plaanisid võimud Moksvas asuva Ameerika kooli sulgemist.
Pressiesindaja rõhutas, et rahvusvahelist kooli, kus õpivad USA, Suurbritannia ja Kanada diplomaatide lapsed, pole kavas sulgeda ning väited selle kohta on täielik vale. USA president Barack Obama kehtestas neljapäeval sanktsioonid Vene ametiisikutele ja luureteenistustele seoses sekkumisega Ühendriikide presidendivalimistesse.
USA välisministeerium saatis riigist välja 35 diplomaati, kes töötasid suursaatkonnas Washingtonis ja konsulaadis San Franciscos, andes neile 72 tundi riigist lahkumiseks. Diplomaadid kuulutati "persona non grataks" tegevuse eest, mis ei vasta nende diplomaadistaatusele.
Soome kohus mõistis reedel vägivallakuriteos süüdi paremäärmusliku organisatsioon Põhjamaade Vastupanuliikumine (PVL) aktivisti, kes lõi septembris kaaskodanikku, kes hiljem suri.
Kohus asus seisukohale, et PVL-i liikme jalahoop tekitas ohvrile kehavigastusi, kuid otsest seost löögi ja ohvri hilisema surma vahel pole võimalik tõendada. Seetõttu karistati PVL-i aktivisti kaheaastase vabadusekaotusega.
Sündmused said alguse 10. septembril Helsingi kesklinnas, kus toimus PVL-i meeleavaldus. Üks möödakäija asus aga meeleavaldajate vastu protestima ning sattus seejärel PVL-i aktivisti Jesse Torniaineni rünnaku sihtmärgiks, vahendasid Yle ja Helsingin Sanomat.
Reedel kell 20 jõuab ETV ekraanile "Aktuaalse kaamera" erisaade, mis võtab kokku lõppeva aasta kõige olulisemad sündmused.
Tänavu võtab "Aktuaalne kaamera" aasta kokku Tartus, värskelt valminud Eesti Rahva Muuseumis ja üheskoos vaadatakse üle kaadrid, mis sellest aastast mällu on jäänud. Oma mõtteid möödunud aastast jagavad teatrimees, kirjanik ja muusik Peeter Volkonski, välispoliitika ekspert Jüri Luik, presidendiks kandideerinud Siim Kallas ning mitmed teised inimesed Eestist ja kaugemalt.
Loomulikult ei puudu saatest välispoliitilised teemad. Põhjalik pilk heidetakse USA-sse nüüd, mõni aeg pärast presidendivalimisi, ja uuritakse, milliste mõtetega oodatakse Donald Trumpi asumist presidendiametisse. Samuti saab kuulda, milline võiks olla võimalus lõpetada sõda Süürias.
2017. aasta on laste ja noorte kultuuriaasta ning see kajastub ka ERRi telekanalite programmides.
1. jaanuaril kell 20.00 algab ETVs "Laulukarusselli" uus, 14. hooaeg. 1992. aastal alustanud võistlussari toob vaatajate ette parimad laululapsed kogu Eestist. Need lapsed on olnud oma linna või maakonna lauluvõistluste edukamad ja nüüd on aeg kokku saada teleekraanil.
Alates aasta esimesest päevast saab ETV ja ETV2 ekraanil näha ka muhedaid klipikesi värskelt valminud minisarjast "Mina ka", kus lapsed annavad lihtsad, kuid tabavad vastused küsimustele, missugune on meie elu tulevikus, kuidas teenida raha ja miks me näiteks pimedust kardame.
2017. aasta sügishooajal jõuavad aga ETV eetrisse "Lotte lood". Uudishimuliku koeratüdruku ja tema sõprade elu jõuab laste ette esmakordselt telesarjana. "Lotte" autorite Heiki Ernitsa, Janno Põldma ja Andrus Kivirähki kirjutatud lood lavastab armastatud tippnäitlejatega Ain Mäeots, režissöör on Elo Selirand.
Tänane ilm
Homme on pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab vihma. Puhub edela- ja läänetuul 5-12, saartel ja rannikul puhanguti 15-18 m/s, õhtul veidi nõrgeneb. Õhutemperatuur on 4..7°C.


title: Vabaühendus: Türgi õhurünnakud on tapnud Al-Babis juba 88 tsiviilisikut

maintext: Viimaste nädalate sulailmad on viinud riigi kruusateed piirkonniti olukorda, kus autode liikumine on raskendatud. Keerulisem on olukord Lääne-Eestis. Paljudel teedel on kehtestatud massipiirangud.


title: Taxify ja Uberi sõiduhind tõotab aastavahetusel mitmekordseks kerkida

maintext:
(Foto: Liis Treimann/Postimees/Scanpix)
Taxify arendusjuht Martin Villig rääkis ERRile, et aastavahetusel on nõudlus tavalisest 10-14 korda suurem kui tavalisel ajal, kuid kümme korda rohkem autosid on keeruline tänavale tuua.
"Oleme küll väga palju juhte koolitanud ja lisanud süsteemi, et nad saaksid aastavahetusel tulla sõitma, ja juhtide tagasiside on sama: nad ütlevad, et kui on täiesti tavapärased tariifid, mis iga päev kehtivad, siis nad pigem eelistavad olla kodus pere juures. See tähendabki, et meil jäi eelmisel aastal 13 000 klienti teenindamata lihtsalt sellepärast, et ei olnud autot," selgitas ta.
Uber kasutab dünaamilist hinnastamist kogu aeg. Uber Eesti tegevjuht Enn Metsar selgitas, et kui nõudlus ületab pakkumist, lülitub dünaamiline hinnastamine sisse ning hind tõuseb.
"Täpne hind sõltub reaalsest nõudlusest. Dünaamilise hinnastamise eesmärk on tuua tippaegadel linna rohkem juhte. Mida rohkem on juhte, seda lihtsam on leida turvalist transporti," sõnas Metsar.
Taxify arendusjuhi sõnul saavad inimesed süsteemist jooksvalt nõudluse ja pakkumise suhet jälgida. Tavalisemal ajal, kui vabu autosid on rohkem, kehtib tavapärane tariif, tipptundidel aga tõstetakse vastavalt nõudlusele hindu. Villig arvas, et hind ei tohiks üle kolme-nelja korra tavalisest kõrgemale tõusta.
"Me jälgime mõistlikkuse piiri, et inimene ikkagi suudaks maksta ka. Loomulikult igal kliendil on tellimuse hetkel valik. Kõige suurem tippaeg on kuskil kella kahe-kolme nelja paiku, kui enamik inimesi koju läheb. Aga inimestel on ka võimalus, kui nad ei ole nõus kallima tariifiga sõitma, oodata tund-kaks, kuni hinnad lähevad tagasi soodsamaks, nõudlus langeb ja siis alustavad sõitu. Tavaline turumajanduse loogika, et nõudlus ja pakkumine peaksid olema tasakaalus," sõnas Villig.
Tallinnas on Taxifyl umbes 2000 autot ja ettevõte loodab, et suurem osa juhte on aastavahetusel tööl. Ettevõte lubab neile tasuks 50-70 eurot tunnis. Mõistliku hinnataseme puhul on enamik juhte nõus sõitma tulema, kinnitas arendusjuht ja lisas, et tavatariifi puhul oleks aastavahetuse ööl tööl isegi tavapärasest vähem juhte.
"Selleks, et tulla sellisel õhtul oma pere juurest ära, eeldavad autojuhid, et tasu peaks olema piisav, et seda kompenseerida," nentis Villig.
Ta märkis, et kliendid näevad sihtkoha sisestamise järel eeldatavat sõidu maksumust ning saavad ise otsustada, kas selline hinnatase neile sobib. Kui mitte, võivad nad oodata, kuni hinnatase langeb. "Vähemalt tekib üldse auto tellimise võimalus," sõnas Villig.
Uberi tegevjuht ei öelnud, kui palju autojuhte neil kokku on, kuid märkis, et aastavahetus on kõige kiirem aeg ning linnas jääb transpordilahendustest iga aasta puudu. "Teeme omalt poolt kõik, et linnas oleks palju juhte," lubas Metsar.


maintext:
Jõulujumalateenistus Sutlepa kabelis Vabaõhumuuseumis kogub populaarsust
Jõulud hakkavad selleks aastaks läbi saama. Ometi on päris palju neid, kes igal aastal ootavad just teise jõulupüha jumalateenistust, et minna Rocca al Mare Vabaõhumuuseumi Sutlepa kabelisse.
17. sajandist pärineva rannarootsi kabelis on jumalateenistusi peetud varsti juba 30 aastat. Oma kogudust seal pole, kuid need, kes seal käivad, on enamasti ühed ja samad. Ja aasta-aastalt tuleb rahvast juurde.
Vaata lähemalt "Aktuaalse kaamera" videost.


title: 5 uudist, mida täna hommikul teada

maintext:
Viis uudist (Foto: ERR/Fotor)
Tööinspektsioon: kauplused peavad pöörama töötajate tervisele rohkem tähelepanu
Tööandjad kauplustes peavad rohkem tähelepanu pöörama töötajate tervisele, selgub tööinspektsiooni läbiviidud sihtkontrolli tulemustest
Juhuvalimina kontrollis tööinspektsioon ligi 60 poe töötingimusi Harjumaal, Ida-Virumaal, Pärnumaal ning Tartumaal. Fookuses olid töötaja võimalused puhkepausideks ja tervisekontrolliks.
Sihtkontrolli tulemusena selgus, et rohkem kui 70 protsenti töötajatest ei ole tervisekontrollis käinud ja paljudel juhtudel puuduvad tööpäeva jooksul ka kindlad vaheajad. Lisaks selgus, et ligi 15 protsendil kontrollitud poodides, puudub müüjatel tööpäeva jooksul võimalus korrakski istuda.
Kõige rohkem saavad koormust pika seismise tagajärjel jalad ja selg. Valutavad jäsemed aga näiteks avaldavad omakorda mõju inimese elukvaliteedile.
Probleeme tekitab tööinspektsiooni töötervishoiu järelevalve talituse juhataja Silja Soone sõnul ka see, et isegi kui töötajatele puhkepause võimaldatakse, ei ole need kirjalikult fikseeritud.
Seda kurvem on tõdeda, et kontrollitud kauplustes ei tähtsustata Soone sõnul piisavalt ka töötajate tervisekontrolli vajadust
Yana Toom kohtus taas Süüria presidendiga
Neljapäeval kohtus grupp Venemaa föderatsiooninõukogu ja Euroopa Parlamendi saadikuid Damaskuses Süüria presidendi Bashar al-Assadiga. Eurosaadikute seas oli ka Keskerakonna poliitik Yana Toom.
Kohtumisest teatas uudisteagentuurile TASS Vene föderatsiooninõukogu välissuhete komisjoni esimees Konstantin Kossatšov, kelle sõnul arutati Süüria presidendiga äsja allkirjastatud relvarahulepet.
"Viibime Süürias föderatsiooninõukogu delegatsiooniga koos kolme Euroopa Parlamendi saadikuga," selgitas Kossatšov. Eurosaadikud on pärit Itaaliast, Lätist ja Eestist.
Yana Toom ütles "Aktuaalsele kaamerale" antud telefoniintervjuus, et kõneles Assadiga rahvusvahelisest olukorrast ja sanktsioonidest, kuid peamine teema oli Süüria vaherahu.
Toom ütles, et ta loodab, et seekordne relvarahu peab. "Kui eelmine kord president Bashar al-Assadiga kohtusime, siis tema suhtumine Türgi poliitikasse ja isegi isiklikult Tayyip Erdogani oli palju sõjakam. Täna ta tundus olevat palju konstruktiivsem ja rahulikum," märkis Toom.
Peamine põhjus, miks ta Süüriasse sõitis, on Toomi sõnul põgenikekriis.
"On väga selge, et põgenikekriis, mis tabas Euroopat ja mis jõudis ka Eestisse, sai alguse just siit piirkonnast ja kui me seda probleemi siin ei lahenda, siis ei lahenda ka põgenikeprobleemi Euroopa Liidus," ütles ta.
Toom kinnitas, et reisi ja elamiskulude eest maksis ta ise.
Trump kohtub USA luurejuhtidega Vene häkkimise teemal
USA presidendiks valitud Donald Trump reageeris neljapäeval Ühendriikide valimistega seotud sanktsioonidele Venemaa vastu üleskutsega eluga edasi minna ja lubadusega kohtuda USA luurejuhtidega, keda ta on varem raevukalt kritiseerinud.
"Meie riigil on aeg liikuda suuremate ja paremate asjade poole," lausus Trump, kelle valimisvõitu on varjutanud väited Venemaa sekkumisest.
"Sellest hoolimata, meie riigi ja selle suurepärase rahva huvides kohtun ma järgmisel nädalal meie luurekogukonna juhtidega, et saada värsket teavet selle olukorraga seotud faktide kohta," lisas ta.
President Barack Obama andis neljapäeval korralduse terveks reaks diplomaatilisteks ja majandussanktsioonideks Venemaa vastu seoses häkkimisega, mis Ühendriikide ametiisikute sõnul oli suunatud on USA valimiste mõjutamisele.
Riigil napib kaitsealuste metsamaade väljaosturaha
Keskkonnaminister laiendas äsja lendoravate kaitsevööndit, kuid piirangutega maade omanikke ärritab rahapuudusel aastakümnete pikkuseks kujunev väljaost, kirjutab Postimees.
Ajaleht toob näiteks 35 hektari metsa omaniku, kes ootab lendorava elupaigaks kuulutamise tõttu kasutu, kuid kuluka vara väljaostu riigilt juba 10 aastat, kuid peab veel kolm kuni üheksa aastat ootama.
Keskkonnaministeeriumi pressiesindaja sõnul on tuleval aastal looduskaitsealuste maade riigile omandamiseks planeeritud kolm miljonit ja alates 2018. aastast neli miljonit eurot.
"Paraku tundub nii, et riiklikul tasandil käiakse rohkem pinda erametsaomanikele ja nüüd just nendele, kes on oma metsa hoidnud ja hooldanud. Need, kes metsad juba ammu maha võtsid, on õiged mehed. Ei ole eriti palju kuulda ka RMK-le seatavatest piirangutest," rääkis Rägavere abivallavanem Lembit Talli.
Talli sõnul on metsaomanike probleemiks eelkõige see, et kui lendoravat juba aastaid metsas näha pole, siis kaitseala staatust ikkagi maha ei võeta ja kaitseala kompenseerimine toimub metsaomanikele väga vaevaliselt.
Taavi Rõivas teatas poja sünnist
Eile hilisõhtul teatas endine peaminister Taavi Rõivas, et tema ja Luisa Värgi perre sündis poeg.
"Ööl vastu tänast sündis meie perre imearmas pisipoeg," kirjutas mees Instagrami vahendusel.
Sel sügisel andis Rõivas sotsiaalmeedia vahendusel teada, et kihlus oma pikaaegse elukaaslase Luisa Värgiga, kuid tõdes toona, et pole jõudnud pulmade korraldamist veel tõsiselt ette võtta.
Taavi Rõivase ja Luisa Värgi peres kasvab veel tütar Miina Rihanna.
Tänane ilm
Täna on pilves selgimistega ilm. Kohati võib vähest vihma sadada. Puhub edelatuul 7-12, puhanguti 15, õhtul saartel ja rannikul puhanguti kuni 18 m/s. Õhutemperatuur on +1..+6°C.
Allikas: Ilmateenistus


title: Putin soovis Venemaa rahvale uueks aastaks tervist ja edu

maintext:
Venemaa president Vladimir Putin. (Foto: EPA/Alexei Druzhinin)
Vene president Vladimir Putin õnnitles kolmapäeval Venemaa rahvast saabuva uue aasta puhul, soovis neile tervist ja edu, kuid muutis formaati tavapärasel Kremli vastuvõtul, kus see õnnitlus kõlas.
"Te teate, mis meil juhtus, see hiljutine õnnetus. Seepärast tahan muuta tavapärase uue aasta vastuvõtu formaati, et sel oleks töine iseloom," ütles riigipea.
"Arutasime äsja julgeolekunõukogu ametivendadega, mida me sel aastal ära tegime ja mis veel ees seisab. Sellega seoses muutsin oma esinemise formaati," ütles Putin.
"Ainus, mida tahaks rõhutada - et tegime pingeliselt tööd ja töötasime edukalt. Julgeolekunõukogus rääkisime äsja, et lõppev aasta oli sotsiaalmajanduslike küsimuste lahendamise osas isegi keerulisem kui mullune, 2015.," jätkas ta.
"Meie majanduse jaoks tähtis näitaja on nafta hind. 2015. aastal oli see 51 dollarit, tänavu 40, tulemus on tänavu aga palju parem kui 2015. aastal," rõhutas ta.
President märkis, et "keegi ei suuda meile tekitada muresid, mida me ületada ei suudaks, peaasi, et me töötame edukalt ja teeme seda".
Putin lisas, et edu on suuresti vastuvõtul osalevate juhtide ning nende alluvate ja juhtimismeeskondade teene, "ja kindlasti kogu meie rahva tulemus."
President tõstis klaasi Venemaa ja selle rahva terviseks ning soovis edu eeloleval aastal.


maintext:
Kliinilistel logopeedidel takistab tööd tervishoiutöötaja staatuse puudumine
Kliinilised logopeedid sooviksid endale saada tervishoiutöötaja staatust, sest praegune süsteem ei võimalda patsiendi haigusloole kiiret ligipääsu, ravi venib ja on mõttetute vahelülide tõttu kulukas.
Sotsiaalministeeriumi kinnitusel on süsteemi muutmine kaalumisel, kuid ainult selliste logopeedide puhul, kes töötavad ravimeeskonna liikmena, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Tartu Ülikooli kliinikumis töötav kliiniline logopeed Aaro Nursi ütles, et Eestiga sarnaselt töötab Euroopas sama bürokraatlikult vaid Venemaa tervishoiusüsteem. Ta selgitas, et logopeedid ei saa vastuvõtul alustada raviga, vaid peavad kallist aega kulutama terviseprobleemide väljaselgitamiseks, mida saaks hõlpsalt vaadata tervise infosüsteemist. Paraku selliseid õigusi logopeedidel ei ole. Bürokraatlikke tõkkeid on teisigi, leiab Nursi.
"Kõige põletavam on see, et praegu jõuab patsient logopeedi juurde kõige suurema ringiga, sest ta liigub trajektooril perearst, eriarst, logopeed. Ja kui vaja veel mingit instrumentaalset uuringut hääle või neelamisprobleemi korral, siis peab ta liikuma tagasi perearsti juurde, kes suunab ta eriarsti juurde, et saada saatekiri uuringule," rääkis Nursi.
Samasuguse probleemiga põrkavad logopeedid kokku ka pildipanga infosüsteemis, sest ka selle kasutamiseks õigus puudub.
Praktikas tähendab see seda, et logopeed peab paluma mõnelt arstilt luba arvuti kasutamiseks. Nursi ei mõista, miks on iseseisvaid raviotsuseid vastu võtva kliinilise logopeedi võimalused efektiivseks osalemiseks raviprotsessis nii piiratud.
Sotsiaalministeeriumi kinnitusel on õiguste andmisel lähtutud loogikast, et kogu info peaks tulema raviarsti käest. Samas leiab sotsiaalministeerium, et probleem on olemas ja seepärast on plaanis tervise infosüsteemi kasutajate ringi laiendada, kuid mitte kõigile logopeedidele.
Sotsiaalministeeriumi tervishoiu osakonna juhataja Heli Paluste sõnul tegutsevad logopeedid märksa laiemalt - töötavad haridussüsteemis ja sotsiaalsüsteemis.
"Need logopeedid, kes on ravimeeskonna liikmed, neile on plaanis seda ligipääsu lihtsustada," kinnitas ta.
Nursi sõnul toimub praegu kõige suurem raharaiskamine taastusravis. Selleks, et pääseda kliinilise logopeedi vastuvõtule, peab patsient käima taastusraviarsti vastuvõtul, kes annab vastava suunamise.
Rahasse ümberarvutatult jäi 2015. aastal sellise vaheetapi tõttu saamata 2000 logopeedilise teraapia seanssi.


maintext:
Üle Vahemere on tänavu Euroopasse saabunud vähem inimesi, hukkunuid on aga rohkem
Kuigi tänavu on üle Vahemere Euroopasse saabunud oluliselt vähem põgenikke ja migrante kui mullu, on ohtliku meretee ajal kadunuks jäänud või hukkunud varasemast rohkem inimesi.
Eelmisel aastal saabus üle Vahemere Euroopasse enam kui miljon inimest. Tänavu on ohtliku meretee läbinud põgenike arv oluliselt väiksem ning jääb alla 400 000. Peamine languse põhjus on Euroopa Liidu ja Türgi vahel sõlmitud põgenike tagasivõtu leping. Samas ei lähe plaanitud tempos põgenike ümberpaigutamine Euroopa Liidu riikide vahel, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Kui siin eelmise aasta septembris lepiti kokku, et Kreekast ja Itaaliast paigutatakse ümber 160 000 inimest, siis täna ca poolteist aastat hiljem, on suudetud paigutada ümber viis protsenti sellest summast. Et me räägime kuskil 7000 inimesest ja Kreekas on endiselt 60 000 inimest, kes vajavad siis mingisugust otsust ja abi," selgitas sisekaitseakadeemia rändeekspert Kert Valdaru.
Valdaru sõnul on aastaga muutunud rändeteed. Enne lepingut Türgiga liikusid põgenikud pigem Türgist Kreekasse. Nüüd läbitakse aga oluliselt pikem meretee - tullakse Aafrikast ning sihtkohaks on eelkõige Itaalia. Suurema vahemaa tõttu hukkub aga ka rohkem inimesi. Tänavu on Vahemerel uppunud üle 5000 põgeniku.
"Sel aastal on iga päev Vahemerel hukkunud keskmiselt 14 inimest. See on suurim arv, mis kunagi registreeritud. Eelmisel aastal, kui Vahemere ületas üle miljoni inimese,
registreeriti 3771 hukkunut," nentis ÜRO pagulaste ülemvoliniku ameti (UNHCR) pressiesindaja William Spindler.
Rändetee vahetumisega on muutunud ka Euroopasse saabuvad rahvused. Kui Türgist Kreekasse jõudsid peamiselt süürlased, afgaanid ja iraaklased, kellest paljudele anti pagulase staatus, siis Aafrikast tulevate migrantidega on olukord keerulisem.
"Seal on Nigerist, Senegalist ja Eritreast, siis nende riikide kodanikele Euroopas üldiselt rahvusvahelist kaitset ei anta ja neid püütakse siis pärast oma koduriiki tagasi saata," lausus Valdaru.
Euroopa Liit on viimasel ajal üritanud Aafrika riikidega sõlmida erinevaid lepinguid, mille raames pakutakse muuhulgas ka rahalist abi. Vastutasuks soovitakse, et riigid valvaksid paremini oma piiri ning inimesed ei jõuaks isegi mitte Aafrika rannikuni, et ohtlikku mereteed alustada.


title: Raport: USA demokraate rünnanud Vene häkkerid aitasid kindlaks teha Ukraina sõdurite positsioone

maintext:
Ukraina valitsusvägede sõdur rääkimas mobiiltelefoniga. (Foto: Alexander Ryumin/ITAR-TASS/Scanpix)
Ettevõtte Crowdstrike palkas DNC, et see uuriks enda vastu korraldatud küberrünnakut, vahendab NBC News.
Uurimise üle tegi järelevalvet Crowdstrike'i kaasasutaja Dmitri Alperovitš, kes ütles NBC Newsile, et raport esitab tõendeid, et demokraate ei rünnanud mõni "voodis vedelev 180-kilogrammine tüüp", vaid Vene luureagentuurid. Presidendiks valitud Donald Trump on öelnud, et demokraate võis rünnata "ülekaaluline mees".
Juunis teatas Crowdstrike, et DNC-d ründasid kaks Vene luureagentuuri. Üks, mida Crowdstrike ja teised uurijad nimetavad nimega Cozy Bear, on arvatavalt seotud FSB-ga. Teine, Fancy Bear, arvatakse olevat seotud sõjaväeluure agentuuri GRU-ga.
Crowdstrike on seostanud Fancy Beariga pahavarast konkreetset osa, tuntud kui X-Agent. Alperovitš selgitas, et häkkerid kasutasid seda, et imbuda sisse DNC arvutitesse, meelitades kedagi vajutama petukirjas olevale lingile.
Alperovitši sõnul ei ole pahavara lähtekood avalik, mis on ka üks põhjus, miks Crowdstrike usub, et vaid Fancy Bear seda kasutab.
Raportis märgib Crowdstrike, et Fancy Bear kasutas selle pahavara teistsugust varianti 2014. aastal selleks, et teha kindlaks Ukraina suurtükivägede positsioone, kui riik pidas lahinguid Vene toetatud separatistidega.
Crowdstrike'i hinnangul oli Vene luure leidlik, kui sisestas pahavara Androidi telefonirakendusse, mida Ukraina suurtükiväelased kasutasid separatistide asukoha kindlakstegemiseks.
Crowdstrike'i sõnul kasutasid venelased seda rakendust hoopis oma vaenlaste vastu. Nii kui Ukraina sõdur selle oma Androidi telefoni laadis, said venelased pealt kuulata tema suhtlust ja määrata kindlaks tema asukoha.
Crowdstrike'i sõnul ei olnud rakendus ainus faktor, kuid ettevõtte sõnul kannatasid Ukraina üksused pärast pahavara paigaldamist pommitamistes suurt kahju.


title: Anvelt: ma ei taha kuulda koondamistest üksnes palgafondi pärast

maintext:
(Foto: Siim Lõvi /ERR)
Anvelt rääkis usutluses Eesti Päevalehele, et me ei ole nii rikkad, et hoida paarisadat inimest, kes lihtsalt ootavad hommikust õhtuni kuskil kiirreageerimist.
"Teatud asjade ühitamine ongi õige. Ma ei taha enam kuulda koondamistest lihtsalt palgafondi pärast, aga ümberkorraldusi ma aktsepteerin," kinnitas minister.
Tema sõnul tuleb politsei reformide kriitika tihti organisatsioonist endast, sest sellega lõhutakse inimeste mugavustsoon.
"Meil ei ole vaja hoida inimesi seal, kus ei ole tegevust. Neile pakutakse mingit teist tööd, inimene ei tohi palgas kaotada ja peab olema koolituste võimalus. Paljudele see kindlasti ei meeldi," nentis ta.
Anvelti sõnul on tal kahju, et politseist lahkuvad 50-aastased inimesed. "Igal pool mujal kohalikud krimkavennad alla 50 eluaasta ei olegi. On elu näinud, oskavad tööd teha. Meil peetakse 50-selt esimese asjana pensionilemineku ja lahkumispidu koos. See kurvastab," ütles Anvelt.


maintext:
McCain: Balti riigid ei pea midagi kartma, suhted Washingtoniga jäävad tugevateks
Eestis visiidil viibiv USA senaator John McCain ütles Tallinnas toimunud pressikonverentsil, et Balti riigid ei pea seoses võimuvahetusega USA-s midagi kartma ning sidemed Washingtoni ja NATO liitlaste vahel jäävad endiselt tugevateks. Lisaks lubas ta koos oma kolleegidega viia Washingtoni tagasi sõnumi, et USA sõjaline kohalolek peab igal juhul jätkuma.
Eesti peaminister Jüri Ratas ütles pressikonverentsi sisse juhatades, et NATO on Eesti julgeoleku jaoks oluline. Samuti juhtis ta tähelepanu sellele, et Eesti on olnud üks vähestest NATO liikmesriikidest, kelle kaitsekulutused on alliansi poolt nõutud tasemel ehk kaks protsenti SKT-st.
Senaator McCain tänas Eestit kaitsekulutustele pühendumise eest. Lisaks tänas ta Eestit USA sõjaväelastele osaks saanud sooja vastuvõtu eest ning tuletas meelde ohvreid, mida Eesti kaitseväelased on toonud ühistel välismissioonidel. McCaini sõnul on Eesti üks USA kindlamaid liitlasi ning tegemist on riigiga, mis hoolimata Nõukogude okupatsiooniga kaasnenud kannatustest on kujunenud tõeliseks edulooks.
McCain tunnistas, et novembrikuised presidendivalimised andsid küll paljude jaoks üllatusliku tulemuse, kuid samas rõhutas ta, et on veendunud ja kindel, et suhted Eestiga püsivad muutmatutena. Senaator märkis, et USA küll kutsub üles teisi alliansi liikmesriike kaitsekulutusi nõutud tasemele tõstma, kuid Washington jätkab tugevat pühendumist NATO-le.
Vabariiklasest poliitik mainis ka küberturvalisust ning märkis, et Venemaa seotus USA-d tabanud küberrünnakutega on kindel ning sellel teemal on Ameerika Ühendriikides algatatud mitmeid uurimisi, sealhulgas ka Senatis. Kuigi küberrünnakute toimumise ja süüdlase asjus pole tema sõnul enam kahtlust, siis vajab veel selgitamist, kas Vene häkkerite tegevus mõjutas näiteks ka presidendivalimiste tulemust.
Eesti Päevalehe küsimusele, mis puudutas USA uue administratsiooni võimalikku lähenemist Venemaaga ja selahulgas ka Ukraina kriisi asjus kehtestatud sanktsioonidest loobumist, vastas McCain, et tema pole hetkel teadlik sellest, et uus administratsiooni eesmärgiks oleks Vene-vastastest sanktsioonidest loobumine.
Senaator selgitas, et niikaua kuni [Venemaa president Vladimir] Putin jätkab Krimmi okupeerimist, tegevust Ukraina idaosas ning muid ähvardusi naabrite aadressil, siis USA reaktsioon saab olema tugev hoolimata presidendi isikust. McCaini sõnul tuletas seejuures meelde kunagise vabariiklasest presidendi Ronald Reagani poliitikat, mille eesmärgiks oli saavutada rahu tugevuse abil (nn peace through strength) ning selle seisukoha üheks osaks on ka tugev NATO, mille liikmeks on ka Eesti.
Reutersi ajakirjanik küsis McCainilt, mida Eesti ja teised Balti riigid peaksid kartma seoses järgmise USA administratsiooni välispoliitikaga. Senaator vastas, et tema arvates ei peaks nad midagi kartma. Tugevad suhted said tema sõnul aluse Balti riikide NATO-sse astumisega ning McCaini arvates need suhted ei peaks ega ka hakka muutuma.
Lisaks mainis McCain, et üheks sõnumiks, mille ta koos kolleegidega tagasi Washingtoni viib, on see, et USA sõjaline kohalolek siinses regioonis peab olema püsiv - kuigi vormiliselt rotatsioonile põhinev - ja oluliseks osaks sellest kohalolekust on ka USA sõdurite ühised õppused Eesti kaitseväelastega.
BNS-i küsimusele vastates rõhutas McCain veel üle, et pühendumine partnerluse säilitamisele ja sõjalisele kohalolekule on parteideülene ehk see on sõnum nii vabariiklastele kui ka demokraatidele. Lõpetuseks tuletas McCain meelde, et 2001. aasta 11. septembril ei rünnatud Eestit, kuid sellest hoolimata oldi need Eesti ja teised liitlased, kes Ameerika Ühendriikidele sellel ajal appi tulid.
USA senaatorid külastavad oma ringreisi raames ka teisi NATO liitlasi
USA senaator, senati relvateenistuste komitee esimees John McCain on teisipäeval kahe senaatoriga Eestis visiidil.
McCain on visiidil koos senaatorite Lindsey Grahami ja Amy Klobuchariga. Nad kohtuvad lisaks peaminister Ratasele ka president Kersti Kaljulaidiga, kohtumistel arutatakse regionaalset julgeolekut ning NATO plaane Eestis.
Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras annab visiidi ajal McCainile üle kaitseväe teeneteristi, tunnustamaks senaatori panust Eesti julgeoleku tagamisse. USA senaatorite delegatsioon külastab ka Lätit, Leedut, Ukrainat, Gruusiat ja Montenegrot.
Detsembri alguses USA-s Washingtonis visiidil viibinud riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson on ERR-ile öeldnud, et John McCain tahab tutvuda olukorraga kohapeal.
"Tema meelest on erakordselt oluline, et lisaks sellele, et USA relvajõudude üksused saavad olema suuremal arvul baseerumas Poolas, siis ei tähenda see, et nende positsioneerimine Eestis, Lätis ja Leedus vähemaks muutuks," märkis Mihkelson.


title: Moldova uus president eemaldas oma residentsilt Euroopa Liidu lipu

maintext:
Igor Dodon (Foto: TASS/Scanpix)
Lisaks on veidi muudetud ka presidendi kodulehte ehk kui varem võis seda lugeda rumeenia (RO), inglise ja vene keeles, siis nüüd on rumeenia keelest sujuvalt saanud taas moldova (MD) keel, vahendas Interfax.
Kuigi Moldova põhiseadus ütleb, et Moldova riigikeel on moldova keel, siis leidis konstitutsioonikohus 2013. aastal, et nn moldova keel on tegelikult rumeenia keel ning samal seisukohal on ka keeleteadlased.
"President austab põhiseadust ja kutsub kõiki seda järgima," ütles presidendi pressiesindaja.
Venemeelne Dodon kogus presidendivalimistel 52,27 protsenti häältest, samas kui euroopameelne kandidaat Maia Sandu sai 47,73 protsendi valijate toetuse.


maintext:
Lääne-Harju valla moodustavad ilmselt Paldiski linn ja Keila vald
Padise vald otsustas kolmapäeval, et ei soovi ühineda Paldiski linna ja Keile vallaga. Selle tulemusel moodustavad Lääne-Harju valla tõenäoliselt vaid Paldiski linn ja Keila vald.
Märtsis alguse saanud idee maakondadeülesest Lääne-Harju vallast ei teostu. Esimesena loobusid plaanist Keila linn ning Vasalemma ja Nõva vallad.
Tänaste otsuste valguses moodustavad Lääne-Harju valla suure tõenäosusega Paldiski linn ja Keila vald kokku 9000 elanikuga ehk uus omavalitsus jääb Harjumaa piiridesse.
Padise vallavolikogu ütles ühinemisele peaaegu üksmeelse "ei", vaid üks volikogu liige ei hääletanud.
"Me ei näe täna mingit tõusvat kasu sellest ühinemisest. Ei majanduslikus ega kogukonna ühtsuse mõttes, ega ka nende räägitud kvaliteetsete teenuste toimimise mõttes. Me ise seda ei näe ja ei ole suutnud ka meie patrnerid seda selgeks teha, milles võiks olla meie valla jaoks see kasu," selgitas Padise vallavolikogu esimees Külli Tammur, kelle sõnul ei peibuta ka ühinemistoetus.
Paldiskis oli aga raha peamine argument, miks hääletati pea üksmeelselt ühinemisotsuse poolt.
"Meil oli valida halva ja väga halva variandi vahel ja me valisime natuke vähem halvema variandi, sest kui me oleks täna öelnud "ei", siis me oleks jäänud 300 000 euro suurusest toetusrahast ilma. Me arvasime, et see ei oleks kõige targem tegu," rääkis Paldiski linnavolikogu esimees Kaupo Kallas.
Neljapäeval kohtuvad Paldiski esindajad Keila valla ühinemisläbirääkijatega ja otsustavad, kas jätkata kahekesi või kutsuda veel kedagi kampa.
Padise vald peab loogiliseks esialgset ideed liituda Vasalemma ja Nõvaga, kuigi ka kolmekesi nad 5000 elaniku piiri ei ületa.


title: Türgi kohvikupidaja võeti Erdogani kohta tehtud märkuse pärast vahi alla

maintext:
Sallid president Erdogani pildiga. (Foto: AFP/Scanpix)
Sündmused said alguse 24. detsembril Istanbulis, kui kohvikujuht Senol Buran oli teel tööle. PArajasti olid aga tema töökoha juurde viivad tänavad julgeolekukaalutlustel suletud seoses president Erdogani kõnega, vahendas BBC.
"Sellele mehele ma küll teed ei serveeriks," kommenteeris kohvikupidaja seepeale.
Mees võeti kinni ning kohtunik jättis ta kohtuprotsessi ajaks vahi alla. Presidendi solvamise eest võib Türgi seaduste kohaselt karistada kuni nelja-aastase vanglakaristusega. Kohvikupidaja on enda kaitseks öelnud, et ta ei tahtnud oma sõnadega presidenti solvata.
Cumhuriyet on üks väljaandeid, mis on ka pärast juulikuist riigipöördekatset jätkanud Erdogani-kriitilist poliitikat. Ajalehe töötajad on olnud nende kümnete tuhandete türklaste seas, keda võimud on pärast riigipöördekatset vahistanud, töölt eemaldanud või vallandanud.
Eelmisel kuul pandi 10 Cumhuriyeti töötajad eeluurimisvanglasse seoses kohtuprotsessiga, mille puhul süüdistatakse neid kurdi mässuliste ja riigipöördkatses süüdistatud vaimuliku Fethullah Güleni toetamises.
Ajalehe endine peatoimetaja Can Dündar, keda võimud süüdistavad riigisaladuste lekitamises, põgenes käesoleval aastal oma apellatsiooniprotsessi ajal Saksamaale.
Erdogani kriitikud süüdistavad teda sõnavabaduse mahasurumises, kuid toetajad peavad teda tugevaks riigijuhiks, kes on muuhulgas olnud ka tugeva majandusarengu mootoriks.


title: Heategevuskool 8: kasta seda taime, mis kasvab

maintext:
(Foto: Hanna Samoson /ERR)
Me ei pea end tundma halvasti, kui ei soovi annetada igale küsijale, ütleb Urmo Kübar tänases heategevust puudutavas arvamusloos. Kui tahame, et meie annetus aitaks võimalikult paljusid, peaksime keskenduma oma töö tulemuste ja mõju poolest kõige silmapaistvamatele tegijatele.
Muidugi ei pruugi iga kokkupuude heategevusega olla positiivne. Tuttav rääkis, kuidas jäi kord ühe lasteorganisatsiooni annetustekogujast vabatahtliku kätte. Parimate müügimehe-võtetega uuriti talt, kas ta hoolib abi vajavatest lastest; kas usub, et rohkem abi on püsivast toetusest kui ühekordsest kingitusest jne. Kuni mu tuttav tundis, et tast oleks erakordselt närune keelduda alla kirjutamiseks pakutud püsitoetuslepingust.
Ent rõõmu asemel selle kahtlemata ju olulise valdkonna toetajaks hakkamise üle tundis ta end pigem ärakasutatuna.
Annetamise olulisim tunnus on, et erinevalt näiteks maksude maksmisest on see alati ja ainult vabatahtlik. Emotsioonide mõju all ei pruugi meie tahe olla kõige vabam. Sellest ju soovitused, nagu et kui tunded kipuvad üle pea lööma, hinga enne tegudele tormamist kümme korda rahulikult sisse-välja, ja muud taolist.
Samamoodi on tark emotsioonide mõju all olemist teadvustada näiteks südamliku heategevussaate lõpus või sarnaselt mu tuttavale kusagil annetustekoguja “müügijuttu” kuulates.
Mitte selleks, et hea tegemise võimalus mööda lasta, vaid selleks, et rahulikumana teha targem, läbikaalutud otsus. Ja niimoodi rohkem head.
Kindlasti ei tee meid halvemaks inimeseks see, kui me ei anneta igale küsijale.
Aga ärme ole vabaühenduste ja annetuste kogujate suhtes ka ebaõiglaselt karmid. Kindlasti oleme kõik teinud ostuotsuseid – eriti hõlpsalt tulevad need soodusmüükide ajal –, mille kohta hiljem mõtleme, et tegelikult polnud meil seda asja ju vaja. Või siis avastame, et ostetu pole nii hea, kui meile algul tundus.
Ent pettumusest hoolimata ei ütle me ju, et ei lähe enam kunagi poodi. Pigem ikka püüame saadud õppetundi analüüsida ja käituda edaspidi targemalt. Rakendame sama lähenemist siis ka heategevuses.
Kindlasti ei tee meid halvemaks inimeseks see, kui me ei anneta igale küsijale. Teate 80-20 reeglit – no et 20 protsenti tublimaid teeb ära 80 protsenti tööst jne? Sageli on pilt veel ebaühtlasem. Kui näiteks inimeste pikkus jaotuks samamoodi nagu rikkus, sebiks maailmas ringi tohutu hulk mikroskoopilisi naisi-mehi, nende vahel liiguks aga pilvelõhkujatestki kõrgemaid kolgesid.
Kui soovime, et meie annetus aitaks võimalikult paljusid, siis just sellistele, oma töö tulemuste ja mõju poolest vabakonnas teiste kohal kõrguvatele tegijatele tasubki meil keskenduda.
See, et näiteks 40 aasta eest saadi arengukoostöö pingutuste tulemusel maailmas lahti rõugetest, on säästnud rohkem inimelusid kui oleks säästnud samal ajal saabunud utoopiline maailmarahu.
Võtame näiteks valdkonna, kus vabaühendused maailmas väga olulist rolli täidavad – rahvusvaheline arenguabi, muu hulgas tegelemine selliste probleemidega nagu vaesus ja tervis. Siin pole raske leida näiteid raiskamisest – kas siis on raha kasutatud mittetoimivateks lahendusteks või suisa pahatahtlikult kõrvale pandud.
Samas on terve rida väga edukaid programme, mõned lausa meeletult edukad. See, et näiteks 40 aasta eest saadi arengukoostöö pingutuste tulemusel maailmas lahti rõugetest, on säästnud rohkem inimelusid kui oleks säästnud samal ajal saabunud utoopiline maailmarahu. Isegi kui see oleks arengukoostöö ainus saavutus – aga ei ole –, võiks ikkagi kogu sellele valdkonnale kulunud raha lugeda keskmiselt hästi kasutatuks.
Aga nagu öeldud, ei pea meie oma annetusele kohta otsides vaatama keskpäraseid, rääkimata kehvadest tegijatest. Kas ja mida ütleb tubliduse kohta see, kui popp on organisatsioon annetajate seas?
Oleme juba rääkinud, et Eestis annetatakse aastas üle 30 miljoni euro, mis jaguneb umbes 1200 vabaühenduse vahel. Pea kolmveerand sellest summast läheb 10 protsendile edukaimatele organisatsioonidele, kellest igaüks saab aastas üle 50 000 euro (edukaim, SOS Lasteküla sai mullu annetustena 1,8 miljonit eurot). 2/3 annetusi saavatest vabaühendustest jagavad omavahel aga viimased 7% rahast, veerandi puhul jääb saadav summa alla tuhande euro aastas.
Jah, ka vabakonnas kehtib kahaneva piirkasulikkuse reegel.
Mõnigi kord võib kuulda, et “ma sellele organisatsioonile ei soovi anda, talle annetatakse niigi palju; annetan hoopis teisele, keda muidu ei toetata”. On see heategevuses tark lähenemine?
Võib olla, aga ei pruugi.
Jah, ka vabakonnas kehtib kahaneva piirkasulikkuse reegel. See on näiteks see, kui oleme päikeselisel päeval matkal, joogivesi on otsas ning janu suur – ja siis jõuame kaevuni. Esimesed toobid vett on erakordselt väärtuslikud, elupäästvad, sealt järgmised aga juba vähem, ehkki sisult ju täpselt samasugused. Ühelt hetkel, kui janu ja joogipudelid täis, oleks järgmine veetoop meile juba ebavajalik või lausa tülikas, sest seljakott läheb liiga raskeks.
Nii võib olla ka annetajate seas väga populaarsete organisatsioonide ja sündmustega. Muidugi on üliharv, et keegi teataks, et rohkem tal enam raha vaja pole, kuid võib juhtuda, et järgmiste annetustega tehakse juba vähem vajalikke ja vähem tõhusaid asju ning kusagil mujal leiaks meie toetus paremat rakendust.
Eestis pihustub praegu väikeannetustena sadade organisatsioonide vahel laiali kokkuvõttes täitsa suur summa.
Seega peaksime uurima, milleks meie annetust täpsemalt kasutatakse, mis kasu ja kui palju sellest sünnib, ning hankima ka võrdlusmaterjali teistelt organisatsioonidelt.
Teisalt aga pihustub Eestis praegu väikeannetustena sadade organisatsioonide vahel laiali kokkuvõttes täitsa suur summa. Kui oleme vabaühendusele kas ainus või üks väga vähestest annetajatest, võib see samuti tähendada, et meie panus ei pruugi mingit olulist kasu tuua. Äkki pole selle annetuse aeg siis veel lihtsalt tulnud ja mõistlikum oleks see teha mujale.
Või siis oleks tark seda annetust esialgu kasutada mitte kohe probleemi otseseks lahendamiseks, vaid selleks, et laiemat avalikkust teema vajalikkusest veenda.
Homses, meie lühisarja viimases osas, võtamegi vaatluse alla, miks ja kuidas oma annetustest avalikult rääkida.


title: Iru jäätmepõletusjaam tootis rekordilise koguse elektrit ja soojust

maintext:
Iru jäätmeenergiaplokk. (Foto: Eesti Energia)
"Kui jäätmepõletusjaamas toodetud elektri hulk on sisuliselt sama, mis 2015. aastal, siis soojust tootsime selles üksuses 2016. aastal võrrelduna eelmise aastaga kaheksa protsenti rohkem,“ rääkis Eesti Energia juhatuse liige Raine Pajo. „Lisaks lõi aasta alguse külm ilm, kõrgem elektri turuhind ja võrdlemisi madal gaasi hind sobilikud tingimused kolm aastat reservis seisnud Iru elektrijaama gaasil töötava koostootmisploki käivitamiseks."
Koos gaasil töötavate veesoojenduskatelde ja koostootmisploki toodanguga müüs Iru elektrijaam 2016. aastal 674 gigavatt-tundi soojust ja 161 gigavatt-tundi elektrit, teatas Eesti Energia.
Raine Pajo sõnul on jäätmete tarneportfell lepingutega täpselt planeeritud vähemalt kuus kuud ette, kuid on ka kuni nelja-aastaseid pikaajalisi lepinguid. "Meie põhimõte on jäätmete tarnimise lepinguid sõlmida konkursiga ehk hankepõhiselt, kus kõigil jäätmesektori ettevõtetel on võrdsed võimalused osalemiseks,“ ütles Pajo.
2015. aastal tekkis Eestis üle 308 000 tonni sega-olmejäätmeid. Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam suudab aastas energiaks ümber töödelda kuni 250 000 tonni sega-olmejäätmeid. Seega on enamust Eestis tekkivatest sega-olmejäätmetest võimalik taaskasutada Iru elektrijaamas.
Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam valmis 2013. aastal ning selle maksumus oli 105 miljonit eurot.
Pärast Iru elektrijaama jäätmepõletusjaama töölehakkamist on prügi ladestamine prügilatesse praktiliselt lõppenud ning jäätmed on leidnud kasutuse energiatootmises.


title: Haldusreformi viimane seis numbrites: omavalitsustest ligi 80 protsenti jõudsid ise ühinemisotsusteni

maintext:
Mihhail Korb (Foto: Siim Lõvi/ERR)
Rahandusministeeriumi pressiesindaja Karel Hanni saatis ERR-i uudisteportaalile haldusreformi värskeima seisu numbrites.
Minister Korb ütles reedel ERR-ile, et tunnustab kõiki neid, kes on ühinemisotsused tänaseks ära teinud ja leiab, et haldusreformi esimest etappi võib lugeda õnnestunuks. "Omavalitsustest ligi 80 protsenti jõudsid omaalgatuslikult ühinemisotsusteni," põhjendas ta.
Samuti on Korbil hea meel, et paljud omavalitsused kirjutasid tulevikuplaanid ka juba ühinemisdokumentidesse sisse ning see tähendab, et ühinejad keskendusid suuresti oma tulevikule ja arengule.


title: Moskva: USA on kaotanud sanktsioonide kehtestamisega reaalsustaju

maintext:
(Foto: Darren Ornitz/Reuters/Scanpix)
USA rahandusministeerium kehtestas sanktsioonid teiste seas Süüria naftaministrile Ali Ghanemile ja rahandusministrile Mamun Hamdanile, samuti Süüria lennufirmale Cham Wings, mida süüdistatakse välisvõitlejate transportimises, ja Süüria keskpanga juhile Dureid Durghamile.
Nimekirja kanti ka Süüria valitsuse siseringi kuuluva Rami Makhlufi kaks ettevõtet, mida süüdistatakse äärmusrühmituse ISIS valduses olevatel aladel puuritud nafta töötlemises.
Sanktsioonide nimekirja kanti ka Vene Tempbanki juhatuse üheksa liiget, keda süüdistatakse finantsteenuste osutamises president Bashar al-Assadi režiimile.
"Ameerika sanktsioonide laiendamine Venemaa vastu ajal, mil verised rünnakud Ankaras ja Berliinis peaksid mõistlikke inimesi koondama võitluseks terrorismi ohuga, näitab, et Washington on täielikult kaotanud reaalsustaju," ütles Vene välisministeerium avalduses.
USA püüab "karistada meie meie toetuse eest Süüria valitsusele võitluses terrorismi vastu, mis on oht mitte ainult sellele riigile, vaid kogu maailmale."
Washingtoni "soov režiimimuutusele Süürias on nii tugev, et see on valmis aitama igat hävitavat jõudu", rõhutati Vene välisministeeriumi avalduses. "Me ei allu sanktsioonidele."


title: Vastik väljapressimispahavara Popcorn Time: nakata sõbra arvuti, siis saad failid tagasi!

maintext:
Popcorn Time on uus eriti vastik pahavara, mis pakub peale nakatunud arvutis andmete krüpteerimist kaks võimalust: kas maksad ühe bitcini ja saad oma failid tagasi või nakatad vähemalt kahe sõbra arvutid ja siis võid oma andmed tasuta tagasi saada. Dilemma on suur, sest lunaraha nõuab see väljapressimistarkvara ühe bitcoini (eurodes on see ligi 733 eurot), kui aga saaks kuidagi tasuta, siis kas riskiks sõbrale samasuguse häda kaelatõmbamisega?
Popcorn Time´il pole midagi ühist samanimelise online videopleieriga, mis mängis otse bittorrentist videofaile ilma neid arvutisse tõmbamata. Pigem üritatakse samanimelise pahavaraga õngitseda kasutajaid, kes otsivad torrentist filmide vaatamise programmi üle Interneti taga ja on nõus klikkima kahtlastes kohtades.
Popcorn Time aga on vastik edasi ka siis, kui kasutaja üritab kuskilt saadud parooli pahavarasse sisestada lootuses, et see on õige. Kui ollakse neli korda vale salasõna sisestanud, kustutatakse krüptovõtme salvestamise asukoht viiruses ning failid on kadunud jäädavalt.
Kuid sel väljapressimistarkvaral on veel üks ebameeldiv omadus - kui oled ikkagi paheline ja nakatad kaks sõpra, nii et ka nende hinnalised failid krüpteeritakse, ei saa ikkagi veel oma faile tagasi. Keegi sõpradest peab lunaraha viirusetegijale tasuma, alles siis on võimalus tahtlikul viiruse levitajal omale krüpteeritud failide taastamiseks vajaminev parool saada.


title: Lastekaitse: küberkiusamine on levinud, kuid seda saab ära hoida

maintext:
Lastekaitse Liit viis läbi küsitluse, millest selgub, et küberkiusamine on üsna levinud: seda koges 27% õpilastest, mistõttu tuleb sellele teemale senisest suuremat tähelepanu pöörata.
MTÜ Lastekaitse Liit viis perioodil mai kuni oktoober 2016 läbi küsitluse „Targalt internetis“, mille esialgsed tulemused avaldati 22. novembril toimunud Lastekaitse Liidu aastakonverentsil. Küsitluses osales kokku 1022 õpilast ning õpilaste vastustest selgus, et viimase aasta jooksul on neist küberkiusamist kogenud koguni 27,2%. Ise on kedagi internetis kiusanud ligi 17% vastanud õpilastest. Küsitluse esialgsete tulemustega saab tutvuda projekti „Targalt internetis“ veebilehel www.targaltinternetis.ee.
„Selleks, et kiusamiskäitumist vähendada ja ennetada, on vaja erinevate osapoolte ühist panust. Seepärast on MTÜ Lastekaitse Liit ja Telia Eesti alustamas tihedamat koostööd küberkiusamise ennetamiseks laste ja noorte hulgas,“ märkis projekti „Targalt internetis“ teavitustöö juht Lastekaitse Liidus Kerli Valner.
Telia Eesti toetustegevuste juht Heddy Ring lisas, et Telia loobub traditsiooniliste jõulukinkide tegemisest oma partneritele ning suunab selle asemel heategevusliku annetuse Lastekaitse Liidule.
„Paneme sel aastal aluse uuele traditsioonile, kuna usume, et heateost on kokkuvõttes palju rohkem kasu ja rõõmu kui asjadest, mille väärtus ajas tuhmub,“ ütles Ring.
Tema kinnitusel suunab Telia 10 000 euro suuruse annetuse just selliste tegevuste toetamiseks, mille abil küberkiusamine väheneb.
Veebikonstaabel Maarja Punak märkis, et küberkiusamine levib nii noorte kui ka täiskasvanute seas ning teeb samamoodi haiget, nagu vaimne vägivald tavaelus.
„Kiusu saab ära hoida noorte hoiakuid kujundades ja ohutut netikasutust õpetades. Samuti tuleks netikeskkondades kiusu vastu selgelt välja astuda näiteks ise sõna võttes või administraatorit teavitades," rääkis Punak.
Veebikonstaabli sõnul toimub küberkiusamine netis enamasti libakontode ja mõnitavate postitustega.
FOTOD: (CC) PIXABAY


title: Aasta Äritelefon 2016 on toimetuse valikul...

maintext:
Kogunesime nädalalõpul jälle juba seitsmendat aastat järjest, et valida Aasta Äritelefon. Toimetus ja autorid on seda teinud alates aastast 2009. Kui tavaliselt pole igav hakanud, siis seekord selgus, et natuke on võrreldes eelmise aastaga siiski igav ka. Ja põhjusega.
Vana Villemi pubis kogunenud hindamisseltskond ja need, kes olid oma tulemuse varem saatnud, olid kohati üsna ühel arvamusel selles osas, et Aasta Äritelefon on vist siiski Androidiga telefon. Paraku juhtus nii, nagu eelmisel aastal või nagu on mõnikord juhtunud ka valitsuse moodustamisel ja presidendivalimistel: ühel pool on üks hea kandidaat, teisel pool killustunult väga mitu head kandidaati. Kui Apple´i seadmetest oli valida iPhone 7 või iPhone 7 Plus, siis Androidiga seadmetest oli igaühel oma eelistus ja üht kindlat favoriiti oli peaaegu võimatu sellest leerist vastu tuua. Nii mainitigi iPhone 7-t paljude edetabelis vähemalt kuskil esikolmikus ja Androidiga seadmetest jõudsid esikolmikusse vaid need, mis olid saanud mitu häält. Vastavalt siis andsid teised või kolmandad kohad punkte rohkem või vähem.
Seega tõdesime pärast mitmetunnist arutelu, et toimetuse esiviisik on punkte kokku lüües ikkagi selline:
Ülejäänud said mainimist ühe korra ja neid ei hakanud järjestama. Häälte hulgas leidus ka mässavaid arvamusi: ühe hääle sai käibelt kõrvaldatud Samsung Galaxy Note 7, mis äritelefonina peaks olema üsna mässumeelse juhi valik, kes ei pelga süttimisohtu ja keeldusid lennukis kasutada. Nüüd veel lisas tarkvarapiirang akule laadimismahus kuni 30%.
Tuletame meelde varasemad edetabelid:
Aasta Äritelefoni valimisel osalesid AM toimetuse autorid ja testijad: Marko Habicht, Kaido Einama, Aare Kirna, Kalev Lilleorg, Priit Harik, Kristjan Karmo, Tiit Lepik.


title: LG Electronics hakkab pakkuma isemõtlevaid kodumasinaid

maintext:
2017 tuleb kõikvõimalike isemõtlevate masinate aasta - kas just tehisintellekt, aga õppiv tarkvara juhib nende tööd meist paremaks arusaamiseks. LG Electronics pani kodumasinad ise õppima.
LG Electronics (LG) tutvustab elektroonika- ja tehnikamessi CES 2017 raames Deep Learning tehnoloogiaga varustatud kodumasinaid. See tehnoloogia võimaldab kodutehnikal paremini mõista oma kasutaja vajadusi ning pärast pilve salvestatud andmete analüüsi suudab tehnika pakkuda ka tarbijatele igapäevaelu mugavamaks tegevaid lahendusi.
Robottolmuimeja, mis mäletab takistusi
Tänu mitmetele anduritele ja LG Deep Learning tehnoloogiale suudab uus LG robottolmuimeja tuvastada ruumis erinevaid objekte ning neile ka erinevalt reageerida. Robot pildistab ruumi põrandat ja mäletab tänu sellele takistusi, et neid hiljem vältida. Näiteks tunneb robot ära ka sussid ja juhtmed ega takerdu neisse. Samuti suudab kodumasin teha vahet inimesel ja toolil. Kui teele peaks jääma inimene, siis palub ta viisakalt kõrvale astuda, kuid tooli ümber asub ta aga puhastustöid tegema. Puhastamise efektiivsuse maksimeerimiseks koostab robottolmuimeja endale ka parima koristusteekonna.
Nutikülmik, mis oskab õigel ajal jääd valmistada
LG Deep Learning tehnoloogia võimaldab külmikul analüüsida tarbija elustiili ja kasutusmustreid ning seeläbi muuta kasutamist mugavamaks. Näiteks täidab külmik automaatselt jääkarbi just siis, kui nõudlus jää järele on suurim. Kui aga kasutajad on magama või tööle läinud, lülitab nutikülmik sisse energiasäästurežiimi ning soojal suvel lülitab sisse neljaastmelise puhastamise süsteemi, et vältida toidu riknemist.
Kasutajate käitumismustrit analüüsiv õhukonditsioneer
LG Deep Learning tehnoloogiaga nutikas õhukonditsioneer analüüsib kasutajate igapäevaseid käitumismustreid kaasa arvatud seda, mis ala nad majas kõige tõenäolisemalt lõõgastumiseks kasutavad ning millises osas toast inimesed üldse aega ei veeda. See info aitab õhukonditsioneeril muuta olulised kohad kodus kiirelt ja mugavalt jahedaks.
Nutikas õhukonditsioneer puhub seetõttu esimesena külma õhu otse diivanile, kus kasutajad sageli istuvad ning alles siis jahutab näiteks toanurgad.
Optimaalse jõudlusega pesumasin
Uus tehnoloogia aitab LG pesumasinal optimaalse pesemistulemuse tagamiseks õppida kohalikku keskkonda ja kasutaja igapäevast rutiini. Kohtades, kus probleemiks on n-ö kare vesi, reguleerib LG nutikas pesumasin vee temperatuuri ja koguse nii, et vesi suudaks võidelda karedast veest tingitud tagajärgedega. Tolmustes tingimustes aga lisab pesumasin automaatselt ka teise loputustsükli.
LG Electronics toob uued kodumasinad välja tehnikamessil CES 2017 6.-9. jaanuarini Las Vegase konverentsikeskuses.


title: Fitbit ostis Pebble´i ja paneb selle kinni

maintext:
Nutikelladel pole just kerged ajad - seda tõestab ka tehing, millega Fitbit ostis Pebble´i. Pebble oli paljutõotav idufirma, mis ühena esimestest suutis tuua teated telefonist kella sisse ja kasutas vähe akut kurnavat värvilist e-paberit säästliku, kuid selge ekraanina.
Sellest hoolimata ei lähe kallimate nutikellade äri hästi. Kui pulsikellade hind langeb paarikümne euro kanti, siis juba neid ostetakse. Poolsada või mitusada eurot on masside jaoks liiga palju sellise pisividina eest. Kas nutikelladele lüüakse juba hingekella? Nii kirjutasime oktoobris, kui selgus, et selles valdkonnas on toimunud müügis suur kukkumine.
Pebble will no longer produce or sell new hardware. Active Pebbles in the wild will keep working. #pebbleXfitbithttps://t.co/SMau6NhCEl pic.twitter.com/8NXb1wBZqu — Pebble (@Pebble) December 7, 2016
Väidetavalt oli Fitbit ostnud Pebble´i 34-35 miljoni dollariga, mis pidavat vaevalt katma idufirma võlad. Kuna Fitbit toodab ise ka populaarseid nutikelli, siis Pebble´i kelladega enam ei jätkata - küll aga võetakse üle nende arendus ja teadmised. Seega võib Fitbiti kellades edasi elada Pebble´i värvilise ekraani ja kolme nupu filosoofia.
Nii sai kunagi Pebble´it testituid, kui tulevik tundus veel helge:
Pebble Time – testime legendaarset ühisrahastuskella


title: Tudengid manifesteerivad Euroopa Parlamendis

maintext:
Eile esitlesid Euroopa Liidu tudengid “Digitaalse tuleviku-Euroopa manifesti”. Manifest kutsub üles Euroopa Liidu otsustajaid juba täna tegutsema selle nimel, et luua süsteem, mille raames on digitehnoloogia valdkondadel võimalik panustada Euroopa paremasse tulevikku.
Manifest anti üle Brüsselis toimunud üritusel, kus osalesid ka Euroopa Parlamendi liige Anneli Jäättenmäki, Euroopa Parlamendi asepresident ning Euroopa Parlamendi liikmed Ilhan Kyuchyuk ja Ramona Mănescu. Tudengid tõi kokku Huawei korraldatav rahvusvaheline õppeprogramm Seeds for the Future. Sellesse kõrgtasemel IKT talendiprogrammi valitakse andekaid tudengeid, kes saavad osaleda õppereisil Hiinasse.
Toetudes programmist saadud kogemustele ning olles ise noored inimesed, kes kasvavad üles Euroopas, õpivad tehnoloogiavaldkonna aineid ning kogevad pidevaid tehnoloogilisi arenguid, kirjeldavad nad oma unistusi digiteeritud tulevikust, aga ka hirme, mis nii suurte muudatustega kaasnevad.
Manifest kutsub üles Euroopa Liidu juhte täide viima tudengite visiooni tehnoloogiliselt täiustatud ühiskonnast:
tõstatades inimeste teadlikkust digitaalsete muutustega kaasnevatest võimalustest;
investeerides rohkem digitaalsetesse ja kultuuride vahelistesse oskustesse;
aidates kaasa rahvusvahelistele õppeprogrammidele;
parandades ligipääsu IKT-le ning digitaalset kaasamist;
luues digitaalse taristu, mis tegeleb aina kasvavate ühenduvusvajadustega;
luues turvalise netikeskkonna ja parandades andmekaitset.
„Kuna digitehnoloogiad toovad meie käeulatusse tohutult palju uusi võimalusi, tekib meil ka kohustus nooremate põlvkondade ees, tagamaks nende tehnoloogiate parima kasutuse. Täna esitletud manifest sisaldab ülevaadet noorte vajadustest ja ootustest nii, nagu nemad seda näevad,“ ütles Euroopa Parlamendi liige Ilhan Kyuchyuk.
„Globaalse tehnoloogialiidrina aitame Euroopa noortel areneda, luues neile samas ka rohkem töökohti ja arenguvõimalusi. Eelmisel aastal samal ajal lubasime, et järgmise viie aasta jooksul saadab Huawei 2000 Euroopa tudengit Hiina õppima ning meie peakontoris praktilisi kogemusi omandama. Kinnitan, et jätkame programmiga,“ ütles Huawei asepresident ning juhatuse direktor Chen Lifang, kes saatis tudengeid nende reisil Brüsselis.
„Ma nautisin igat hetke oma reisil Hiinas ning sain sealt unustamatult positiivsed kogemused nii Hiina kultuuri kui IKT osas. Nüüd on mul hea meel olla Brüsselis uue seiklusliku reisi raames,“ ütles IT Kolledži tudeng Mariana Maidla, kes käis tänavu Seeds for the Future programmi raames Hiinas.
„Huawei programm andis mulle tohutult palju unustamatuid kogemusi. Ma ei olnud kunagi mõelnud kodust nii kaugele reisimise peale, aga see kokkupuude Hiina kultuuriga tekitas tahtmise sinna tagasi minna. Huawei tutvustas meile uusi võimalusi ning aitas meil luua uusi suhteid, mida me tulevikus kindlasti edasi arendame,“ ütles University College Dublini tudeng Ellen Le Bas, kes osales samuti Huawei loodud programmis.
Praegu on 2011. aastal käivitunud programmi kaasatud 77 riiki kogu maailmas. Euroopast on kaasatud 27 riiki ning enam kui 700 noort on osalenud programmis selle algusest alates. Programmi eesmärk on 2020. aastaks tutvustada Hiinat vähemalt 2500 Euroopa tudengile.
Lae manifest alla siit [PDF]


title: Hõljuv kõlar - LG pani kõlakasti lendama

maintext:
Miks hõljuv kõlar on vajalik? Aga miks ka mitte, võib öelda, sest me oleme juba kirjutanud idufirmadest, mille leiutisteks on hõljuv bonzai ja hõljuv mobiililaadija. Tehnoloogiaettevõte LG Electronics (LG) demonstreerib jaanuari alguses Las Vegases toimuval elektroonika- ja tehnikamessil CES 2017 futuristlikku õhus hõljuvat ning kaasaskantavat kõlarit (mudel PJ9). Kvaliteetse heli ja pilkupüüdva disainiga traadita kõlar hõljub komplekti kuuluva hõljumisjaama kohal ning mängib sujuvalt muusikat, podcaste ja muud audio sisu nii kodus kui õues.
PJ9 loob juhtmevaba visuaalse efekti kasutades hõljumisjaama sisse paigaldatud võimsaid elektromagneteid.
Toote keskmes on 360-kraadine isotroopne kõlar, mille turbiinilabadest inspireeritud disain ja sügava bassiga subwoofer varjavad end hõljumisjaamas.
PJ9 on varustatud ka Dual Passive Radiator tehnoloogiaga, et esitada rikkalikke keskmises vahemikus toone ning teravaid kõrgeid helisid.
Kui kõlari 10-tunnine aku hakkab tühjaks saama, siis laskub see nutikas muusikaesitaja automaatselt hõljumisjaama ning kuulajat segamata ja muusikat katkestamata algab juhtmevaba laadimine.
PJ9 vastab IPX7 nõuetele ja on seetõttu vastupidav erinevatele ilmastikutingimustele ning lubatud kasutada ka õues. Multipoint tehnoloogia võimaldab aga kõlarit ühendada kahe Bluetooth seadmega üheaegselt.
"Uusim täiendus meie traadita audioseadmete koosseisu on pilkupüüdev ning edastab ka LG sõnumit tuua midagi erilist lauale,” sõnas LG Home Entertainment Company president ja tegevjuht Brian Kwon.
“Oleme täielikult pühendunud uute kontseptsioonide avastamisele, samuti soovime olla teerajajaks uuenduslike disainilahenduste maailma. PJ9 on selle kõige tõestuseks.”
LG uus hõljuv kõlar on näha 5.-8. jaanuarini tehnikamessi CES 2017 raames Las Vegase messikeskuse keskhalli boksis #11100.


title: Aasta Telefon 2016 - tehnoloogiaajakirjanikud valisid selleks...

maintext:
Teist aastat kogunesid Eesti tehnoloogiaajakirjanikud Tehnopoli Merkuuri saali, et valida selle aasta parim telefon - Aasta Telefon 2016. Nagu ikka, köeti kired üles ja ehkki oleks võinud hinded ära panna ja esimese kümne minuti jooksul koju minna, kulus lõplikuks valimiseks paar tundi. Ja aasta telefon on...
...kuid alustame enne sellest, kuidas kõik alguse sai. Eelmisel aastal valiti Aasta Telefon 2015 suurema seltskonnaga ja vaieldi ka mitu tundi. Esines jõulisi välja-astumisi, tahvlilt nimede mahakriipsutamist, välistamist ja pikka vaidlust. Lõpuks leiti siiski ühisnimetaja, milleks oli Oneplus 2.
Sel aastal koguneti taas Tehnopoli Merkuuri saali, kuid osalejaid oli natuke vähem: Tanel Raud (Hinnavaatlus.ee), Gregor Sibold (Geenus), Glen Pilvre (Tehnikamaailm), Hans Lõugas (Geenius), Kaido Einama (Arvutimaailm), Ronald Liive (Geenius), Marko Habicht (Arvutimaailm) ja Martin Mets (Digi).
5 telefoni, mille üle pikemalt vaielda, olid selgunud eelvalikust:
Apple iPhone 7
Honor 8
Oneplus 3
Samsung Galaxy S7
Sony Xperia X Compact
Välistades vähim meeldinud mudelid, osutusid finalistideks Samsung Galaxy S7 ja vahepeal ootamatult valikusse lisandunud Sony Xperia XZ, mis teatavasti võitis ka Arvutimaailma Aasta Äritelefoni valimisel kolmanda koha.
Kui esimeses voorus said Samsung ja Sony võrdselt hääli, siis peale mõnede osaliste veenmist ja argumentatsiooni osutus lõpuks võitjaks Sony Xperia XZ.
Aasta Telefon 2016 (ja Aasta Äritelefon 2016 3. kohale jõudnud) Sony Xperia XZ on toimetuse poole juba teel. Testime selle põhjalikult ära lähipäevadel ja ütleme oma pikema arvamuse.
Aasta Telefon 2016 valimist protokollis Henrik Roonemaa Geeniusest.


title: Kaardimoorid robotiseeruvad: tehisintellekt hakkab igaühe tulevikku ennustama

maintext:
Me ei tea, kust võtavad kaardimoorid ja kristallkuulidega ennustajad oma andmed, kuid tulevikku ennustav tehisintellekt kasutab selleks Internetti, millesse lisandub iga päev mitu miljardit gigabaiti infot.
Predictive World pakub välja võimaluse igaühel oma tulevikku testida (ettevaatust - sisaldab ka Interneti "elujoone" pealt vaadatud eeldatavat eluiga).
Iseenesest pole avalike andmete ja Facebooki postituste põhjal inimese kohta olulise info teadasaamine mingi raketiteadus ja tegelikult ka kindlustusfirmad ning pangad kasutavad mingeid mustreid, mis klientide ankeetide põhjal välja arvutatakse, kuid Predictive World rakendab lisaks kasutusse nn Big Data ehk suured andmehulgad ja vürtsitab neid tehisintellektiga, mis on moodsa aja "ristallkuulike".
Vaata järgi, kas digitaalsed kaardimoorid panevad midagi täppi ka:
Predictiveworld.watchdogs.com
Toimetuse testis igatahes tundus tehisintellekt sikerdavat Eesti keskmiste näitajate järgi, paljusid isiklikke andmeid ei saanud sisestada ja paljusid andmeid ei osanud digitaalsed kaardimoorid arvestada. Kummalisel kombel pakkus tarkvara kõigi testitud andmetega perekonnaseisuks vallaline ja seda ei saanud muuta. Alkoholi tarbitakse Eestis nädala jooksul 15 pinti õllearvestuses ehk 15 pindist purki õlut, mis teeb paar purki päevas. Seda sai vähendada küll, kuid eluiga ei paistnud sellest pikenevat. Küll aga suureneb südameataki risk, kui magad 9-11 tundi päevas, mitte 8, nagu soovitatakse. Liiga vähe magamise kohta ei öelnud tehisintellekt midagi.
Nüüd jääb siis üle kõike seda posijate andmetega võrrelda...


title: Odav pulsikell Teclast - hind saabki alla 20 euro langeda

maintext:
Alles oktoobris tundus, et 26-dollarine odav pulsikell SMA Band on absoluutne miinimum, kuhu saavad ühe enam-vähem korraliku pulsikella hinnad langeda. Pealegi sai SMA hakkama ka paljude nutikella funktsioonidega, näiteks mobiilist teadete ja helistaja nime edastamine või äratus ja unejälgimine. Tegelikult on põhi veel sügavamal - Teclast H30 maksab vaid 16 eurot, soodukaga isegi 14.
Arvutimaailma "Hiina ime" rubriiki sobib see kell ideaalselt. Lisaks imehinnale on seade ise ka oma odavuse kohta ootamatult asjalik. Ja Omniva postkontorisse saabus kiiresti ning ilma kollase kleepsuta EU tingimustele mittevastavuse kohta. Samas ükski kaasasolev paber CE sertifikaadi märki ei sisaldanud, kuigi toote kirjelduses öeldakse, et vastab USA ja Euroopa Liidu nõuetele.
Karp on sama korralik, nagu mõnel meil müüdaval 10 korda kallimal nutikellal. Varustus aga üsna napp: hiina- ja ingliskeelne kasutusjuhend, microUSB kaabel, kummine mugav kellarihm ja kell ise. Nii nagu mõned kallimad kellad, käib ka odav pulsikell Teclast H30 kummise rihma sisse väikese soonega, laadimispesa jääb samuti kummirihma serva alla peitu. See on ka üks väike puudus võrreldes SMA Bandiga - iga kord tuleb kella korpus rihma seest välja sikutada, et laadima hakata. Kuid rihm on tõesti väga elastne ja pehme - elegantselt peen, mis sobiks ka naiselikumatele kasutajatele.
Pulsikell näitab kellaaega siis, kui randmega kellavaatamise liigutust teha, allservas olevat puutetundlikku pinda puudutades saab ekraanile manada lisaks kellaajale kuupäeva, sammude arvu päevas, põletatud kalorite hulga päevas, läbitud meetrid, magatud une aja jne.
Kella ühendamine nutitelefoniga käib lihtsalt, ehkki esialgu juhendis lubatud mobiilirakendust nimega Teclast Bracelet Android Play poest ei leia. Selle asemel tundub sobivat Tsports.
Iseenesest on see üsna ilus oranž rakendus, kuid mõnesid asju teeb tavalisest nutikellarakendusest vähem. Näitab küll ilusti päeva jooksul läbitud sammude ja kilomeetrite hulka ringdiagrammil (eesmärgi täitmiseni), põletatud kaloreid ja pulssi, kuid ei edasta kõigi rakenduste teateid. Valikus on vaid teadete edastamine saabuvatest kõnedest (näitab helistaja nime), Facebooki teateid ja SMS-e, Skype´i, Twitteri, Whatsapp´i ja Wechati teateid või kui keegi juhtub kasutama, siis ka QQ teateid. Kõik. Ei ole eraldi iga äpp´i seadistamist. Eesti täpitähti odav pulsikell ei näita.
Aga siinkohal võime küsida, et mida üldse 16-eurosest kellast tahta? Kõned, SMS ja Facebooki sõnumid tunduvad ju üsna OK.
Pulsiga on veel see hea asi, et telefonist saab vajadusel vaadata ka hetkepulssi vaid ühe nupuvajutusega. Muidugi on olemas ka pidev pulsijälgimine, kuid vaid iga tunni aja tagant. Need näidud salvestatakse vastavasse graafikusse.
Pulsikellade üks väga kasulik omadus on vaikne äratamine, nii et teisi samas toas üles ei aja. Paraku ka siin on piirangud - Teclasti kellale saab lisada kolm erinevat äratust. Iga äratuse jaoks võib määrata nädalapäevad, millal need rakenduvad. Tavalise viis päeva nädalas tööl käiva kontori-inimese jaoks kolmest äratuskellast piisab.
Aku kestab sel nutikellal natuke alla kahe nädala - ca 12 päeva, ehkki tehnilistes andmetes lubatakse 30 päeva. Kuid ka paar nädalat on piisav - harjumuseks maksab teha näiteks igal nädalavahetusel laadimine, siis ei juhtu nii, et keset päeva viskab pulsikell ootamatult pildi taskusse.
Kuigi äpp´ist saab oma kaalu ja pikkust seada, tundub sammumõõtmine natuke eksivat lühemate vahemaade suunas. Kui tegelikult sai päeva jooksul läbitud 7,8 km, siis Teclasti nutikas kell näitas vahemaaks 6,8 km. Pulsimõõtmises kippus odav pulsikell tulemust natuke vähendama, kui tegelikult oli. Und aga mõõtis üsna täpselt - alustas uneaja arvestamisega pluss-miinus 15 minutit magamaminekust ja ärkamine oli juba mõneminutise täpsusega registreeritud.
Odav pulsikell - kas sobiks kingikotti?
Iseenesest võiks 16-eurost pulsikella tõepoolest soovitada. Kas ka kingiks, on iseküsimus, sest täpsus ja mõned funktsioonid, mida spordilembene uus omanik võiks oodata, on puudu või nuditud. Aga oma esimeseks nutikellaks, et aru saada, kas sellist vidinat üldse vaja, on Teclast H30 väga hea. Hakkab ehk meeldimagi, sest kirgas sinine numbritabloo on lisaks ka efektne. Uskuge, nutikellaga harjub ja kellaaja vaatamiseks juba mõne nädala pärast enam nutitelefoni taskust instinktiivselt välja õngitsema ei hakka. Vana hea pilk randmele tuleb harjumusse kiiresti tagasi. Pealegi on nüüd, mõnikord jahedatel talvepäevadel hea tänaval kõndides vaadata, kes helistab või mis sõnum saabus ja kas üldse on mõtet kindaid käest võtta ja telefoni taskust välja tirima hakata.


title: Tele2 tõi Eestisse ühe klikiga Zlick netimaksed

maintext:
Tele2 tõi koostöös kohaliku idufirmaga Zlick Eestisse online mikromaksed, mis võimaldavad veebis teha kuni kahe euro suuruseid oste ühe klikiga, lisades ostusumma igakuisele mobiiliarvele.
Väikeses summas netimaksed on Tele2 tootedirektori Katrin Aroni sõnul järgmine samm eestlaste mobiiltelefoni digitaalseks rahakotiks muutumise suunas.
„Tele2 kliendid saavad juba maksta telefoniarvega söögikohtades, Windows Phone’i ja Google Play e-poes. Tahame, et telefoniga saaks maksta kõikjal, seega on mobiilimakseid veebis meie jaoks järgmine loogiline suund,“ selgitas Aron ning lisas, et võimalust maksta ühe klikiga hakatakse pakkuma veebikeskkondades, kus sooritatavad ostud jäävad paari euro sisse.
„Selliseid teenuseid on uskumatult palju – võtame näiteks meedia veebiväljaanded, kus tuleb täna tasulise artikli lugemisõiguse ostuks läbida kadalipp ja sageli maksta ühe looga tutvumiseks terve päeva- või kuupileti eest, sest soodsamat üksikartikli ostmise võimalust ei ole. Kuna maksmine on ebamugav ja hind soolane, maksab Eestis tasuliste artiklite eest vaid paar protsenti lugejatest,“ ütles Aron.
Nende barjääride ületamiseks lõi Tele2 koos Eesti startup’iga Zlick veebipõhiste mikromaksete lahenduse, mis lubab Tele2 klientidel nutiseadmes maksta sisu eest ühe ühiku kaupa, klikkides ostu kinnitamiseks vaid artikli all olevale „Maksa“ nupule.
Kuna Tele2 ja Zlick leiavad, et ühe sendi kuni kahe euro suuruste tehingute puhul peaks raha liigutmine veebis olema tunduvalt lihtsam kui tavaliste online maksete puhul, puudub vajadus endale veebikeskkonnas eelnevalt kontot luua, raha peale laadida, end eraldi identifitseerida, paroole sisestada või krediitkaarti omada.
„Kuvame Tele2 võrgus olevale kliendile iga tasulise artikli juures automaatselt maksenupu koos üksikartikli lõpphinnaga, mis on kordades soodsam kui päeva- või kuupilet. Nupul klikkides sooritatakse makse momentaalselt ning artikkel on kohe lugemiseks avatud. Ostusumma lisatakse järgmisele Tele2 arvele,“ selgitas Zlicki juht Erki Koldits.
Mikromaksed aktiveeriti esimesena Delfi mobiilikeskkondades, järgmisel aastal plaanitakse uue makselahendusega laieneda ka teistesse suurematesse meediakanalitesse ning kuulutusportaalidesse.
Mikromakseid saavad kasutada kõik Tele2 lepingulised ja kõnekaardikliendid, kes sooritavad ostu nutitelefonis või SIM-kaardiga tahvelarvutis. Ühe makse limiit on 2 eurot.


title: Uuring: pooltel kasutajatest on kokkupuude pahavara rünnakutega

maintext:
Pooled meist pole jäänud pahavara maailmast puutumata, selgub Kaspersky Lab´i korraldatud uuringust.
Kaspersky Lab’i ja B2B International’i läbi viidud uuring tõestab, peaaegu pool kasutajatest (42%) puutus kokku kahjutoovate programmidega või sai selle rünnaku sihiks, mille tulemusel kasutajate viiendik (22%) sai nende samade kahjutoovate programmide ohvriks. Umbes kolmandikul ohvritest ei ole ettekujutust, et viirus „asus elama“ nende seadmesse.
2016. aastal kasutajate turvalisuse riski uuringu käigus Kaspersky Lab’i poolt tehtud järeldused räägivad sellest, et kahjutoov tarkvara jätkab kahju tekitamist kogu ühiskonnale, kuna nakkamise teed ja rünnakute keerukus jätkavad suurenemist. Nõnda puutub veebikasutaja kokku väga erinevate probleemidega, sealhulgas seadme kiiruse töö vähenemine (24%), soovimatu reklaami ja pop-up’ide olemasolu (22%) ning samuti ümbersuunamine kahtlastele veebilehtedele (13%). Ning 7% vastajatel ei toiminud seade enam viiruse tõttu.
Kasutajale osutatakse mitte üksnes füüsilise, vaid ka finantsilise iseloomuga mõju: kolmandik (36%) kasutajatest märkis, et olid sunnitud maksma raha kahjutoova pahavara rünnaku põhjustatud probleemi lahendamiseks – keskmiselt umbes 121 USA dollarit (USD) ühe juhtumi eest.
Nende teede, mille kaudu kahjutoovat tarkvara levitatakse, mitmekesisus aina suureneb. Ent kahjutoova tarkvara nakkuse allikas võib erinevate kasutajate puhul erineda, uuring näitas, et kõige sagedamini on nakkamise põhjuseks kahtlaste veebilehtede külastamine (42%). Omakorda viiendik vastajatest märkis nakkamise allikaks võltsrakendusi ja -tarkvara (22%) ning samuti USB-seadmeid (20%).
Sealjuures on e-post ja sõnumite vahetus samuti sageli esinevateks nakkamise allikateks. Umbes viiendik vastajatest (18%) tunnistas, et nad said viiruse läbi e-posti või mingi muu teatega võõrastelt, aga 16% neist sai selliseid kirju tuttavatelt isikutelt. Veel 16% kasutajatest puutus ohtudega kokku häkitud veebilehtedel, mida nad varem usaldasid, ning said viiruseid muult nakatatud seadmelt. Aga 29% ei ole mingit ettekujutust sellest, mis oli nende seadmes viiruse tekkimise põhjuseks.
„Pahavara oht tekitab kasutajatele lõputut peavalu, sest küberkurjategijad viivad läbi aina keerulisemaid ja kavalaid rünnakuid seadmetele, mida me iga päev kasutame,“ kommenteerib Kaspersky Lab’i tarbijaäri juht Andrey Moholya. „Kolmandik veebikasutajatest on absoluutses teadmatuses sellest, mis osutus nakkamise põhjuseks, aga see võib põhjustada viiruse edaspidist levitamist ja osutuda ohuks ka muudele seadmetele, isikuandmetele ja finantsidele. Enda kaitseks tuleb kasutajatel olla informeeritum sellest, kuidas võib neid ohustada kontrollimata veebilehtede ja rakenduste kasutamine ning võõrastelt saatjatelt tulnud e-kirjade lugemine. Arvestades võimalikke finantskaotusi, on kindel kaitse see, mis aitab tuvastada kahjutoovat tarkvara, mis muidu võib libiseda mööda ja jääda märkamatuks koos suurenenud informeerituse ja ettevaatlikkusega tunduvalt parem variant, võrreldes ebasoovitud tagajärgede kõrvaldamisega.“


title: Elisa ostab Starmani Eesti äritegevuse

maintext:
Elisa ja Starmani omanikud, Polaris Invest ja Com Holding on allkirjastanud leppe, mille kohaselt saab Elisa 100% ulatuses AS Starman omanikuks. Omandamise hinnaks on 151 miljonit eurot, mille Elisa tasub rahaliste vahenditega.
Elisa strateegiliseks eesmärgiks on tugevdada turupositsiooni koduturgudel. Tehingu tulemusena tekib Eesti turule uus ja tugev, laia teenusvalikuga ettevõte, mis toob nii Elisa kui ka Starmani klientideni mobiilside, interneti püsiühenduse ja TV teenused.
Starman on Eestis turuliider tasulise TV teenuse ning teisel positsioonil interneti püsiühenduse pakkujana, omades vastavalt 35% ja 20%-list turuosa. 2015. aastal ulatus Starman Eesti käive 37 miljoni ja ettevõtte ärikasum enne kulumit (EBITDA) 18 miljoni euroni. Starman Eesti töötajate arv on 320 inimest. 2016. aasta kolmanda kvartali lõpus oli ettevõttel 122 000 kaabeltelevisiooni ja 88 000 interneti püsiühenduse klienti.
Elisa on Eestis juhtiv mobiilsideteenuste pakkuja erakliendi segmendis. Elisas töötab 610 inimest. 2016. aasta kolmanda kvartali lõpus oli Elisal 662 000 klienti.
Mõlema ettevõtte töötajatele avaneb palju uusi arenemisvõimalusi, sest teenusvalik ja kasutusel olevate tehnoloogiate arv kasvab hüppeliselt.
Tehingu läbiviimine eeldab Eesti Konkurentsiameti aktsepteerimist ja mõne teise antud tehingule tüüpilise tingimuse täitmist. Elisa hinnangul jõuab tehing lõpliku kinnitamiseni 2017. aasta esimeses kvartalis.
Elisa (www.elisa.ee ) on Põhjamaade juhtiv sideteenuste pakkuja, mille aktsiad on avalikult noteeritud NASDAQ OMX Helsingi börsi suurte ettevõtete nimekirjas. Elisa teenindab Põhjamaades ligikaudu kaht miljonit klienti. Eestis eelistatuim mobiilsideoperaator Elisa pakub oma klientidele laia valikut erinevaid mobiili- ja andmesideteenuseid. Vahendame läbi sidevõrkude inimestele elamusi ja parandame ettevõtete tootlikkust. Elisa keskendub eraklientidele ja ettevõtetele suunatud IKT- ja võrguteenuste arendamisele. Elisa ja juhtiv globaalne mobiilsideoperaator Vodafone on sõlminud laiaulatusliku koostöölepingu, mille kohaselt pakuvad ühisteenuseid 40 erinevas riigis. Elisa Eesti AS käive oli 2015. aastal 95,4 miljonit eurot.


description: Täna lõpeb maailmarekordihõnguline Robotex, kus osaleb 1137 võistkonda. Millised robotid oleksid praegu Jõuluvana kingikotti kõige paremad?

title: Kui Robotex tekitas huvi: 5 robotit Jõuluvana kingikotti

maintext:
Täna lõpeb maailmarekordihõnguline Robotex, kus osaleb 1137 võistkonda. Sellega ületati aasta aprillis Ameerika Ühendriikides Guinnessi rekordiks kinnitatud 1075 meeskonnaga VEX Worlds`i robotivõistlus. Kui palju publikut kolme päeva jooksul läbi astus, selgub juba õige pea, aga ennustatud 15 000 pealtvaatajat tähendab, et jõuluks peab ilmselt Jõuluvana üsna palju robootikat laiali vedama.
Saku huvikeskuse robootikaringi juhendaja Toomas Jõgi ning tarkvarafirma Uptime tehnoloogiajuht Raimo Seero soovitavad, millised robotid oleksid praegu Jõuluvana kingikotti kõige paremad. Toomas Jõgi juhtimisel osalesid Robotexil kuus võistkonda Saku huviklubist, Uptime toetas võistlusel kokku seitset tiimi - lisaks Saku omadele ka Kostivere tüdrukutetiimi.
Viis robotisoovitust Jõuluvanale on järgmised.
LEGO robootika klassika, mis sobib ideaalselt tõsisemale robotihuvilisele ja lapsevanemale, kes ei pelga kallimat hinda. Mindstorms EV3 robotid võistlevad edukalt ka tänavusel Robotexil. Kui laps legodega mängib, siis on Mindstorms talle samuti põnev.
LEGO klotsidega kokkusobiv, kuid soodsa hinnaga ja lihtne, programmeeritav ning paljude lisavõimalustega robot. Selgeks plussiks Edisonil on Hasso Tepperi tõlgitud juhendid ja eestikeelne kommuun Facebookis, kust saab uusi ideid ning teistega oma töid jagada. Robotit on võimalik osta ka Eesti poodidest ilma nädalatepikkuse postipaki ootamiseta. Võiks võtta lausa kaks Edisoni, sest neid saab kokku ühendada veelgi keerukamate masinate, näiteks printerite ehitamiseks.
Veel üks LEGO sarnane robootikakomplekt, aga standartkomplektis on väga palju detaile ja huvitavamaid sensoreid kui teistel sama hinnaklassi toodetel. Näiteks VEX IQ Starter Kit´il on üle 850 erineva komponendi.
Selle komplektiga on võimalik teha väga keerukaid mehhanisme, neid liikuma, rääkima ja tantsima panna. Roboti saab endale kiirelt osta ka Helsingist Elisa esinduspoest, kui Hiinast tellimisega juba hiljaks on jäädud.
Kui tahad juba väga varakult alustada, siis see käsklusi täitev mesimumm sobib lastele alates 3. eluaastast. Mõned lasteaiad juba kasutavad Bee-Botte oma lastega tehnikamaailma sukeldumiseks.
Robotex - mitte lihtsalt võistlus
Eesti tarkvaraarendusfirma Uptime toetab robotivõistlusel Robotex kokku seitset tiimi. Nende hulgas toetatakse teist aastat Kostivere tüdrukutetiimi. „Tüdrukute võistkond oli meie meelest väga lahe ja aktiivne ning tahame, et naisi oleks rohkem IT-s,“ põhjendab Uptime´i tehnoloogiajuht Raimo Seero, „soovime toetamisega suurendada inimeste pealehakkamist.“
Raimo Seero lisab, et tegelikult pole eesmärgiks see, et kõik robotiehitajad läheksid pärast IT-d õppima. „Hea, kui võetakse ette ja tehakse midagi lahedat,“ ütleb ta ja loodab, et igasuguseid masinaid vaadatakse pärast robootikaga tutvuse tegemist hoopis teise pilguga kui enne ning saadakse aru, mis selle tehnika taga on.
ROBOTEX 2016 1137 robotit
2662 võistlejat
6545 Facebooki fänni
23 võistlust
3000 töötubadest osavõtjat
15 000 pealtvaatajat
Kõige parem on treenida eelmise aasta võistlusvideote põhjal, usub Saku tiimide juhendaja Toomas Jõgi. „Vaatame, mida eelmine aasta paremini tegime ja mida halvemini ja selle põhjal hakkame roboteid täiendama,“ lisab robootikajuhendaja ning meenutab ka eelmise aasta suurimat altminekut: „Vastase sahk oli valget värvi ja meie robot pidas seda hoopis äärejooneks.“
Seda, et vigadest õpiti, tõestab Robotexi proovipäeval tehtud sõit: masin sai sel aastal kõige parema tulemuse.


title: Iga kahe aasta tagant uus ja ägedam Teler

maintext:
Samsung pakub koostöös Euronicsiga renditeenusele üsna sarnast kogemust - maksad kuumaksu ja teler vahetatakse iga kahe aasta tagant uue ja huvitavama vastu. Sõiduautodel on võrreldavaid skeeme juba üsna mõnda aega, kuid koduelektroonikaga on tegu üsna uudse lahendusega.
Võtad teleri liisingusse ning kahe aasta pärast vahetad uue vastu või jätkad vana kasutamist. Kui uue vastu, ostetakse vana tagasi.
Kuidas see täpselt toimib?
Esimene kord valid välja teleri ning liisingulepingut sõlmides paned linnukesed õigetele väljadele, ca 2 aasta pärast küsitakse, kas soovid uut telerit või jätkad vana maksmist/kasutamist.
Kui soovid vana telekaga jätkata, jätkub liising nagu tavaliselt, kuni oled tasunud kogusumma ning teler on sinu.
Kui siiski otsustad, et sooviksid uut ja paremat, ostetakse olemasolev teler kuni 50% algse hinnaga tagasi ning valid omale uue teleka. Seekord ei pea ise enam midagi tegema, vaid uus seade tuuakse sulle koju kätte ning kahe aasta pärast võetakse taas ühendust küsimusega võta või jäta.
Teler ei pea tegelikult olema samas hinnas vaid võib olla suurem, väiksem, kallim, odavam: lihtsalt valikust, mida telerivahetusena pakutakse.
Valikus on Samsungi SUHD (4K, õigemini UHD) telerid, millega teenust pakutakse. Valikus on telerid hinnaklassis ~1000 € ja ülespoole.
Arvestades tehnoloogia odavnemise trendi, on täitsa reaalne sama letihinna eest saada 2 aasta pärast oluliselt parem aparaat.
Et telerivahetus siiski toimuks, peavad olema alles esialgselt komplektis olnud jalg, pult jne ning teler peab muidugi olema töökorras.
Mis saab siis, kui teler ära viiakse?
See saadetakse Ühendkuningriikidesse, kus firma X neid kokku ostab ning viib läbi nn refurbish protsessi (taastab). Edasi müüakse taastatud tehnika odavalt maha.
Kogu telekavahetuse ökoloogiline jalajälg tõstatas päris palju küsimusi. Kui keskmine televiisori eluiga on 6-7 a, mis tegelikult ei tähenda, et see oleks rikkis, vaid pigem moraalselt iganenud ning töötab näiteks esivanema juures või vannitoas veel mitu head aastat, siis paraku päris kõigele kohe ei olnud vastust, kuna see ei olnud ka konkreetse pressiürituse eesmärk. Samas paari päeva jooksul lubati meile mõningat informatsiooni ja arvutusi edastada.
Samuti on hetkel veel lahtine, mis saab teleritest peale teist ringi. Ei ole veel Eestis ega mujal maailmas toimivat tootjapoolset vastutust, kui seadmed kokku kogutakse ning ümber töödeldakse. Loodame, et siiski pinnasetäidet neist ei saa.
Tõsi, iPhone´idel jt on selline protsess olemas, kuid seegi kuuldavasti meie "banaanivabariigini" ei küündi.
Apple iPhone´ide lahti võtmine Liam Robotiga.
AM arvab
Arvestades, et eestlase keskmine palk on oluliselt väiksem kuiUK-s ning telekavahetuse näol on tegu luksusteenusega, on päris kahju, et meile endale ei pakuta soodsamalt taastatud telereid.
Iseenesest jõuavad esimesed televiisorid taastamisse alles kahe aasta pärast, seega aega veel on kõike ümber mängida.
Kui see kõrvale jätta, et keskmine eestlane on vaene, suudab endale 33 € liisingut enamus siiski lubada, kuid 4K teleritele pole hetkel just väga palju materjali, mida näidata: Isegi HD 1920p on tihti palju tahetud.
Tallinnas, Nõmmel enamasti näiteks üle 12M interneti ei ole võimalik koju saada, mis paraku kuigi palju võimalusi ei jäta, kuna üle selle peaks samal ajal ka muud infot liikuma.
Info Netflixi kodulehelt 3.0 Megabits per second - Recommended for SD quality
5.0 Megabits per second - Recommended for HD quality
25 Megabits per second - Recommended for Ultra HD quality
Samuti jääb õhku küsimus: kui vahetada 3-4x tihedamini telekaid ja tarbida veel rohkem, milline on selle ökoloogiline jalajälg?


title: Mida jõulukingiks oodata? Lendav kaamera või juhtmeta kõlar?

maintext:
Jõulushopping on täies hoos, reedel ulatusid kassasabad poodides juba kaugele riiulite vahele. Jõulukampaaniad annavad ostuhullusele hagu juurde, aga meie soovitame edasi, mida võiks Jõuluvana head tuua tehnikamaailmast. Jõulukingiks soovitatud on juba Uptime´i poolt roboteid ja Elisa poolt nutitelefone, nüüd annab nõu Telia Eesti.
Jõulupühade eel on Telia klientide ostueelistused küllaltki erinevad ning võib öelda, et tänavusse kingikotti lähevad arvutid, telerid, telefonid ning erinevad meelelahutus- ja spordiseadmed. Harvad pole ka korrad kui enne pühi tullakse koos perega endale esindusse ühist jõulukinki valima. Sellisel juhul langeb valik enamasti seadmele, mida saavad kasutada kõik pereliikmed: uus televiisor või (tahvel)arvuti.
NUTITELEFONIDE arvestuses on tänavused müügihitid suuremate tootjate (Apple, Samsung, Huawei) jõulukampaania fookusmudelid. Odavamas hinnaklassis müüvad kõige paremini Huawei P9 Lite ja Huawei P8 Lite ning Samsung Galaxy A3. Kõik nimetatud tooted jäävad hinnalt alla 230 euro. Keskmises hinnaklassis eelistatakse Huawei P9, Samsung Galaxy A5 ja Sony Xperia Z5 mudeleid, hinnavahemikus 299-399 eurot. Kallimas hinnaklassis on selgelt kõige populaarsemad iPhone 7 ja iPhone SE.
TELERITE seas on esile kerkinud kolm toodet ning jätkub juba varasem trend, kus inimeste väga selge eelistus on vähemalt 40-tollise ekraaniga televiisor. Kõigepealt 40-tolline Hitachi mudel, mis on lihtne, kuid piisavalt suur ja tark (sisaldab Smart TV-d) valik väga mõistliku hinnaga (289 eurot). Üha enam langeb klientide valik hetkel kõige kõrgema saadaoleva resolutsiooniga Samsungi 43-tollisele UHD mudelile (469 eurot). Kolmandana mahub valikusse 49-tolline LG mudel, millel on UHD resolutsioon koos Smart TV ja HDR funktsiooniga, mis tagab veelgi parema pildikvaliteedi (569 eurot).
Aina enam leiavad tee kingikotti jõulukingiks ka DROONID ehk LENDAVAD KAAMERAD. Näiteks DJI Phantom 4 on nutikaim lendav kaamera, mis hetkel Telia valikus saadaval ning mitmetele klientidele on seadme 1269 eurone hind pakutava kvaliteedi eest igati mõistlik. DJI Phantom 3 on seevastu suurepärane lendav kaamera algajale. Kaamerate valikusse mahub veel ka aktiivsuskaamera GoPro HERO5 Black, mis on GoPro uusim ja võimsaim aktiivsuskaamera.
Paljude klientide jaoks on sobiv jõulukink aga hoopis mõni HELISEADE, olgu selleks siis kõrvaklapid või kõlarid. Kõrvaklappide poolelt on hetkel esimene eelistusjuhtmevaba JBL E55BT, mis on armastatud mudeli E50BT järeltulija. Hinnatud on ka suurepärase helikvaliteediga AKG Y50BT kõrvaklapid, mis on samuti juhtmevaba tehnoloogiaga.
Kõlarite vaates on esimene valik kompaktne ja hea heliga kaasaskantav JBL Go kõlar, mille hind jääb alla 30 euro. Järgnevad JBL CHARGE 3 Black, mis on küll väikeste mõõtmetega, kuid võimsa heliga Bluetooth kõlar, ning Harman/Kardon Onyx 3, mis on legendaarse Onyx 2 mudeli järeltulija.
SÜLEARVUTITE puhul mahuvad esikolmikusse kaks odavama ja üks kallima hinnaklassi mudel. Hetke kõige eelistatuim süler on HP 255 G5 (299 eurot). Järgneb Apple Macbook Air (949 eurot) ning kolmandana Lenovo IdeaPad 110-15IBD.
Mitmed eelpool nimetatud seadmed kuuluvad sel aastal Telia jõulukampaania fookustoodete hulka, mille soetamisel saab kaasa vautšeri, mis annab õiguse endale riigimetsast tasuta jõulukuusk valida. Tooteid, millega saab kaasa kuuse, on tänase seisuga kokku üle 40. Kõigi jõulukampaania fookustoodete puhul kehtib eraklientidele nullprotsendine intress, nulleurone lepingutasu ning nulleurone sissemakse.
Kokkuvõttes võib öelda, et mida aasta edasi, seda enam eelistavad kliendid jõulukingiks osta asju e-poe vahendusel. Kui eelmisel aastal oli Telia e-poe osakaal kogu kaubamüügist 23%, siis tänavu on see kerkinud 27%-ni.


title: Gooligan murdis sisse rohkem kui miljonisse Google´i kasutajakontosse

maintext:
Massirünnak nimega Gooligan sai novembri lõpus hakkama enam kui miljonisse Google´i kasutajakontosse sissemurdmisega. See number kasvab pidevalt tempoga ligi 13 000 kontot päevas. Gooligan on uus variant Androidi pahavarast, mille avastasid Check Pointi uurijad SnapPea mobiilirakendusest eelmisel aastal.
Check Pointi uuring näitab, kuidas pahavara käivitub nakatunud seadmetes juurprogrammina ja varastab autentimismärgiseid, mida saab kasutada teenuste Google Play, Gmail, Google Photos, Google Docs, G Suite, Google Drive jt andmetele ligipääsuks.
Giedrius Markevicius, Check Point Balti piirkonna juht: „Praegustel andmetel kuulub 9% nakatunud kontodest Euroopa kasutajatele. See tähendab aga ligi 100 000 kasutajakontot, mis on siin piirkonnas nakatunud. See arv ei tundu esialgu väga suur, aga kasvab pidevalt. Gooligan levib kõige enam Aasias ja Ameerikas. “
Ohtlik ongi nimetatud pahavara just sellepärast, et levib väga kiiresti: Gooligani rünnakud nakatavad iga päev 13 000 mobiilseadet. Rünnatakse seadmeid, millel on Android 4 (Jelly Bean, KitKat) või Android 5 (Lollipop), neid versioone kasutavad praegu ligi 74% kõigist Androidiseadmetest. Seega, kui kasutate vanemaid Androidiga nutitelefone ilma võimaluseta uuendada seda mobiilitootja või mobiilioperaatori kaudu, olete suures ohus.
Soovitused turvalisusekspertidelt Uuenda alati oma seadme operatsioonisüsteemi kohe, kui see on võimalik.
Väldi kolmandate osapoolte rakendustepoode, kui võimalik. Kontrolli võltsprogrammide nimekirja järgi, kas mõni soovitud rakendustest on Gooliganiga nakatunute nimekirjas.
Ole väga ettevaatlik mistahes rakenduse installimisel saadetud veebilingi või avaliku QR koodi kaudu.
Jälgi oma seadme akukasutust ja andmesidet. Kui andmekasutus suureneb järsult ja aku tühjeneb märgatavalt kiiremini, võib see olla märk pahavaraga nakatumisest.
Mõelge ka oma mobiilseadme kaitsmisele turvatarkvaraga, nii nagu teete seda oma laua- või sülearvutis.
Rohkem infot blogis, sealt leiab ka nakatunud rakenduste nimistu.
Check Point võttis Gooliganist teada saades ühendust Google´i turvaüksusega ja andis neile kogu teadaoleva info rünnakute kohta. Praegugi tegutsetakse koos Google´iga, et leida ühiselt üles Gooligani rünnakute allikas.
„Me hindame väga Check Pointi uurimistööd selle rünnaku avastamises ja koostööd Google´iga,“ ütles Google´i Androidi turvalisuse osakonna direktor Adrian Ludwig. “Pingutame, et kasutajaid kaitsta Ghost Pushi pahavaraperekonna rünnakute eest. Selleks oleme parandanud nii Androidi operatsioonisüsteemi turvalisust kui ka üldse kogu Androidi keskkonda.”
Kes on mõjutatud?
Gooligan ohustab seadmeid, millel on vanema põlvkonna operatsioonisüsteemid Android 4 (Jelly Bean, KitKat) või Android 5 (Lollipop). Neid versioone kasutavad praegu üle 74% kõigist Androidiga seadmetest, millest 57% asuvad Aasias ja 9% Euroopas.
Avastatud on kümneid võltstarkvarasid, mis on pahavaraga juba nakatunud. Kui olete alla laadinud mõne rakenduse, mis on ära nimetatud blogipostituse lõpus asuvas lisas A, siis võib seade olla nakatunud. Oma paigaldatud rakendusi saab vaadata seadmes menüüst “Settings -> Apps”. Kui seal leidub mõni nimetatutest, tasub tõsiselt mõelda mobiilse seadme antiviiruse paigaldamisele – näiteks Check Point ZoneAlarm suudab kontrollida, kas seade on nakatunud.
Sajad e-posti aadressid, mis on nakatunute hulgas, kuuluvad ettevõtetele.
Kuidas teada saada, kas Google´i kontole on sisse murtud?
Seda, kas kontole on sisse murtud, saab vaadata vastavalt veebilehelt.
Kui Google´i kontot on rünnatud, tuleks ette võtta järgmised sammud:
Vajalik on operatsioonisüsteemi puhas install seadmele (nn “flashing”). See on keerukas protsess, mida tavakasutaja ei pruugi osata. Soovitame oma seadme välja lülitada ja viia tehnilisele spetsialistile või oma mobiilioperaatori esindusse, kus tuleks paluda seadme tarkvara täielikult taastada tehaseseadetes, teha nn “re-flash”.
Pärast seda tuleks oma Google´i konto salasõna kohe ära vahetada.
Kuidas Androidiga seadmed nakatuvad?
Gooligani pahavara programmikoodi on leitud kümnetest pealtnäha täiesti normaalsetest mobiilirakendustest, mida saab mõnest kolmanda osapoole Androidipoest. Sellised rakendustepoed on üsna atraktiivsed, sest pakuvad paljusid muidu tasulisi rakendusi ilma rahata. Samas pole turvalisus neis poodides nii hea, kui ametlikus Google Play poes.
Gooliganiga nakatunud mobiilirakendusi võib telefoni sattuda ka spämmikirjade ja SMS-ide või teiste sõnumikeskkondade kaudu.
Check Pointi uurijad avastasid pahavara Gooligan koodi eelmisel aastal näiteks mobiilirakendusest SnapPea. Eelmisel aastal avastasid selle pahavara ka mitmed turvatarkvara tootjad ja pidasid seda pahavaraperekondadesse Ghostpush, MonkeyTest ja Xinyinhe kuuluvaks. 2015. aasta lõpust alates aga polnud enam sellest pahavarast midagi kuulda kuni 2016. aasta suveni, kui pahavara ilmus uuesti välja hoopis keerukama struktuuriga ja võimega nakatada oma koodiga Androidi süsteemiprotsesse.
Pahavara tööpõhimõtte muutumine on tänaseks aidanud ründeid finantseerida ka kahjulike reklaamikampaaniatega. See nimelt simuleerib vajutusi reklaamidel ja sunnib kasutajaid uusi rakendusi seadmesse installima. Kui vastav rakendus on installitud, saab ründaja selle eest tarkvara loojalt tasu.
Check Pointi kogutud logiteadete järgi installib Gooligan end iga päev vähemalt 30 000 seadmesse, kogu ajaloo jooksul on pahavara end paigaldanud ligi kaks miljonit korda.