maintext:
Algab „Raamatute ja rännakute” VIII hooaeg
Rändurite klubi (Nurme bistroo, Nurme 1) VIII hooaeg „Raamatud ja rännakud” algab 30. septembril kl 19.30.
Oma hiljuti ilmunud raamatust „4×4 reisid. Elu läbi kolme silma” ja rännakutest räägib motomatkaja Väino Laisaar.
http://nurmebistroo.ee/


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Kolm Läänemaa päästjat said ministrilt medali
Tarmo Õuemaa
Jüri Mets, Janno Osa ja Piret Sarapuu said eile Tallinnas siseministrilt ja päästeameti peadirektorilt päästeteenistuse medali.
Lihula päästekomando meeskonnavanem Jüri Mets, Läänemaa vanemoperatiivkorrapidaja Janno Osa ja Lääne päästekeskuse tuleohutusbüroo vaneminspektor Piret Sarapuu said päästeteenistuse medali suure panuse eest päästeteenistuse arengusse, märkis päästeameti pressiesindaja Mari Rebane.
Jüri Mets on töötanud Lihula päästekomandos 17 aastat ning kolleegid iseloomustavad Metsa kui ülimalt tasakaalukat, uuendusmeelset ja muheda olekuga inimest, kes on kolleegide seas pälvinud igakülgse austuse.
Rohkem kui 15 aastat Lääne päästepiirkonnas töötanud Janno Osa on väga hinnatud juht, tänu kellele hoiab tema meeskond ühte nii tööl kui ka väljaspool seda.
Piret Sarapuu asus Lääne päästekeskuses tööle kuus aastat tagasi ning on tõestanud end tuleohutusvaldkonda hästi valdava, kohusetundliku ja tegusa töötajana, kes teisi ametkondi ja inimesi kaasates püüab ja jõuabki lahendusteni.
Päästeteenistuse Kuldrist
Päästeameti demineerimiskeskuse keemia- ja kiirgusohu (CBRN) ekspert Igor Liiv.
Päästeteenistuse Hõberist
1. Päästeameti demineerimiskeskuse Lõuna-Eesti pommigrupi vanemdemineerija Ain Eelmäe.
2. Päästeameti haldusosakonna varade talituse juhataja Ergo Tiimus.
3. Päästeameti Lõuna päästekeskuse valmisolekubüroo nõunik Silver Konksi.
4. Päästeameti Lääne päästekeskuse ennetusbüroo nõunik Piret Seire.
5. Päästeameti Põhja päästekeskuse Harjumaa päästepiirkonna juhataja Teet Piile.
Päästeteenistuse Medal
1. Häirekeskuse arendusosakonna ekspert Kaili Tamm
2. Kõpu vabatahtliku päästekomando vabatahtlik päästja Tõnu Vreimann
3. Politsei -ja Piirivalveameti Lääne prefektuuri prefekt Kaido Kõplas
4. Rahandusosakonna raamatupidamise talituse peaspetsialist Varje Enop
5. Haldusosakonna tehnika ja varustuse talituse vanemspetsialist Kalev Kaseorg
6. Lõuna päästekeskuse Tõrva päästekomando päästja Jaanus Võrk
7. Lõuna päästekeskuse Tartu päästekomando päästja Karl Utsal
8. Lõuna päästekeskuse Tartu päästekomando meeskonnavanem Mart Vare
9. Lõuna päästekeskuse Vastseliina päästekomando päästja Urmas Kommer
10. Lõuna päästekeskuse Suure-Jaani päästekomando päästja Andres Ibrus
11. Lõuna päästekeskuse Elva päästekomando meeskonnavanem Jüri Arumets
12. Lõuna päästekeskuse Antsla päästekomando meeskonnavanem Marek Käst
13. Lõuna päästekeskuse Otepää päästekomando meeskonnavanem Priit Piirisild
14. Lõuna päästekeskus Abja-Paluoja päästekomando meeskonnavanem Tõnu Tukk
15. Lõuna päästekeskuse Mustvee päästekomando komandopealik Taavi Müürsepp
16. Lõuna päästekeskuse Võru korrapidamisgrupi operatiivkorrapidaja Üllar Tähe
17. Lõuna päästekeskuse menetlusbüroo endine juhtivinspektor Roman Abubikirov
18. Ida päästekeskuse Kohtla-Järve päästekomando komandopealik Kaido Parts
19. Ida päästekeskuse ennetusbüroo peaspetsialist Liina Järvi
20. Lääne päästekeskuse Kuressaare päästekomando meeskonnavanem Alar Raamat
21. Lääne päästekeskuse Lihula päästekomando meeskonnavanem Jüri Mets
22. Lääne päästekeskuse Läänemaa päästepiirkonna vanemoperatiivkorrapidaja Janno Osa
23. Lääne päästekeskuse ohutusjärelevalve büroo juhtivinspektor Piret Sarapuu
24. Põhja päästekeskuse ennetusbüroo juhtivspetsialist Ott Lagemaa
25. Põhja päästekeskuse ennetusbüroo juhtivspetsialist Marina Moltšanov
Noorsootöö rändauhind
Päästeameti Ida päästekeskuse ennetustöö büroo nõunik Janno Vool
Päästeameti peadirektori tänukiri ja hinnaline meene
1. Keskkonnainspektsiooni keskkonnakaitseinspektor Villu Virnas.
2. Päästeameti Lõuna päästekeskuse Suure-Jaani päästekomando päästja Lembit Udu.
3. Päästeameti Lõuna päästekeskuse Tõrva päästekomando komandopealik Alor Kasepõld
4. Päästeameti ohutusjärelevalve osakonna ekspert Tagne Tähe.
5. Päästeameti Lõuna päästekeskuse Räpina päästekomando päästja Mari Plaado.
Päästeameti peadirektori tänukiri
1. Rainer Hohensee.
2. Riigi Kinnisvara AS haldusdivisjoni haldusosakonna Lõuna piirkonna kinnisvarahaldur Ly Soome Vihtla.
3. Siseministeeriumi varahaldusosakonna kinnisvara nõunik Katrin Varik.
4. Original Sokos Hotel Viru kommunikatsiooni juht Peep Ehasalu.
5. Saku Valla Noortekeskuse noorsootöötaja, MTÜ Saku Priitahtlike Pritsimeeste liige Tiina Pihlak
6. Päästeameti Põhja päästekeskuse Pirita päästekomando päästja Nikita Groznov
7. Päästeameti arendusosakonna nõunik Helina Uku.
8. Päästeameti lõuna päästekeskuse kommunikatsioonijuht Marek Kiik.
9. Päästeameti rahandusosakonna raamatupidamise talituse peaspetsialist Anneli Engbusk
10. Päästeameti rahandusosakonna raamatupidamise talituse juhtivspetsialist Õilme Kapp.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Lembitu Twerdianski pani raamatusse sajandi jagu mälestusi
Kaie Ilves
Raamatu kaas. Erakogu
Läänemaa metsamees ja pärandkultuuri uurija Lembitu Twerdianski koostas ja andis välja raamatu „Mälestusi Eesti metsaloo radadelt” – see on Twerdianskil juba kümnes raamat.
„Eelmine nädal tõin trükikojast ära,” ütles Twerdianski.
Raamat on mahukas – kokku 300 leheküljel jagavad metsatöötajad oma mälestusi Eesti metsanduse ajaloost ja oma tegemistest 20. sajandi algusest selle lõpuni välja. Twerdianski sõnul oli tal materjali veel rohkem.
„Oleks saanud veel mitu korda paksema teha. Tuli kärpida,” ütles Twerdianski.
Paar aastat tagasi kutsus Twerdianski metsamehi jagama oma mälestusi. Üleskutsele vastas ja oma mälestusi saatis talle selle peale paarkümmend metsameest, kes on sündinud aastatel 1920-1970.
„Enam-vähem terve sajand tuleb kokku küll,” nentis Twerdianski.
Mälestusi on Eesti metsameeste tegemistest Kaug-Ida metsade hõlvamisel, metskondade loomise ajast pärast Vabadussõda, Teise maailmasõja ajast ja metsanduse olukorrast pärast teist suurt sõda; tööst, sotsiaalsetest suhetest ja olukorrast metskondades aastatel 1950-1990, elust metsavahitalus 1950-1960ndatel, metsameeste õpinguist ja õpetamisest Tartus ja Luua metsakoolis, vahel üle võlli läinud tudengielust jpm.
Mälestusi on jaganud ka Twerdianski ise – metsameheks õppimise ajast ja oma esimestest tööaastatest Suure-Jaani metsamajandis, Palamusel ja Kaarepere katsejaamas (aastad 1963-1976) ning hilsemast pärandkultuuri uurimsiest 2005.-2010. aastal.
„Aga ega minu mälestused need kõige huvitavamad ole,” märkis Twerdianski.
Oma mälestusi on jaganud metsateadlased Ülo Tamm, Ülo Erik, Malle Kurm, Heino Kasesalu ja Heldur Sander; metsaülemad ja -ametnikud Endel Heinleht, Juhan Tamberg, Tõnu Vaask, Ain Erik, Silvi Tarang, Aarne Mihk, Sirje Selart, Taimo Türnpu, Tõnu Kalmet, Jaan Tiivoja, Ilmar Soobik ja Heino Paju.
„Mälestusi eesti metsaloo radadelt” on illustreeritud suure hulga (ajalooliste) fotodega Jüri Perelt jt.
Raamatupoest Twerdianski raamatut osta ei saa, ainult tema enda käest – e-postiaadres letarang@gmail.com. Kokku 200 eksemplarist läheb müüki sadakond. Raamat maksab 15 eurot.


maintext:
Üksi elava pensionäri toetus tõuseb 115 eurole aastas
BNS
Valitsus kiitis heaks sotsiaalhoolekande seaduse ja riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise eelnõu, mille järgi hakatakse üksi elavale vanaduspensionärile maksma kord aastas 115 eurot.
Toetust hakkavad saama inimesed, kes on enne toetuse väljamaksmist elanud kuus kuud üksi, teatas BNS-ile valitsuse pressiesindaja. Andmed võetakse rahvastikuregistrist perioodi 1. aprill kuni 30. september kohta ning toetus makstakse välja oktoobrikuus. Valitsus teeb ettepaneku kehtestada toetus inimestele, kelle pensioni suurus on väiksem kui 1,2 kordne keskmine pension.
Pensionär ei pea toetust ise taotlema, vaid selle määrab sotsiaalkindlustusamet pärast andmete kontrollimist.
Toetuse maksmisel ei arvestata, kas vanaduspensioniealine inimene töötab või ei tööta, samuti ei arvestata talle makstavaid muid sotsiaaltoetusi ja tulusid. Töine tulu jäetakse arvestamata selleks, et soodustada vanaduspensionieas töötamist, seal hulgas osalise koormusega. Pensionäritoetust ei maksustata tulumaksuga ja makstud toetust ei arvata toimetulekutoetuse arvestamisel sissetulekute hulka.
Toetuse maksmiseks on riigieelarves ette nähtud suurusjärk kümme miljonit eurot.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Galerii: Nostalgiapäevad on lõppenud. Korraldajad saadavad osalejatele tuhat tänu
Lemmi Kann
"Te tegite seda jälle! Aga te tegite seda suurejoonelisemalt, kui iial varem," tunnustavad Nostalgiapäevade korraldajad kõiki, tänu kelle osavõtule see suurepärane ajarõnne läheajalukku jälle teoks sai.
"See meeletu vanade sõidukite paraad, müügiplatside küllus, pühendunud stiilirohkus, mille taga olite teie, kallid nostalgiapäevade külastajad. Täname Teid, kes Te võtsite vaevaks kohale tulla!"
Rahvast oli Nostaligapäevadele tulnud Virust Võruni ja Läänemere rannast Peipsi rannani. Oli ka stiilseid osavõtjaid välisriikidest, mis annab aimu, kui oluline on inimestele meie suvelõpu stiilipidu Haapsalus.
"Nostalgiapäevade meeskond tänab kõiki esinejaid ja õla alla panijaid, mis tagas toimiva ja ühtse tegevuse üle linna. Te kõik olite suurepärased ! TUHAT TÄNU!"
Vaata galeriid Nostalgiapäevade lõpetamiselt.
Fotod: Arvo Tarmula


maintext:
Väinamere Liinide kliendikaardid kaotavad kehtivuse
BNS
Praamijärjekord Rohukülas. ARHIIV
Kuna Väinamere Liinid OÜ teenindab täna viimast päeva Kuivastu-Virtsu, Triigi-Sõru ja Rohuküla-Heltermaa parvlaevaliinil, kaotavad alates laupäevast kehtivuse ka Väinamere Liinide kliendikaardid, kirjutab Meie Maa.
Väinamere Liinide kliendikaardi omanikud kasutasid kliendikaarti maksevahendina, millega sai sadama kassas tasuda nii sõiduki kui ka reisijapileti eest. Selle eelduseks oli kliendikontole piisava rahasumma kandmine. Et 1. oktoobrist hakkab praamiliine teenindama TS Laevad OÜ ja praamipileteid müüakse juba praegu kodulehel praamid.ee, muutuvad Väinamere Liinide kliendikaardid kehtetuks.
“Kui kliendikonto arvele on jäänud raha, kantakse see summa makseteks kasutatud pangakontole tagasi,” öeldi tuulelaevad.ee infotelefonilt.
Raha hakatakse tagasi maksma alates 1. oktoobrist. Kellel on soov varem raha tagasi saada, siis tuleb saata e-kiri aadressile info@tuulelaevad.ee, märkides sinna nime ja konto numbri, kuhu raha üle kanda. “Kliendikaardid kaotavad kehtivuse ja neid tagastama ei pea,” kinnitati infotelefonilt.
Vaatamata Sõru-Triigi parvlaevaliini riigihanke vaidlustamisele alustab sel liinil laupäevast AS Kihnu Veeteed.“Saaremaa Laevakompanii on küll vaidlustanud hanke, kuid kohus ei ole teinud selles osas veel ühtegi otsust, seega alustab kehtiva lepingu alusel liinivedudega oktoobrist alates Kihnu Veeteed,” kinnitas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete juht Rasmus Ruuda.


maintext:
Noarootsi valijamees: sain viis lõunasöögikutset
Kaie Ilves
Vladimir Belovas. Arhiiv
Noarootsi valijamees Vladimir Belovas (Keskerakond), ütles, et sai valimiskogus kahe vooru vahel viis kutset lõunasöögile, kuid vana kooli mehena ei läinud ta neist ühelegi. „Kui lähed, oled juba nagu midagi lubanud,” põhjendas Belovas.
Valimiskogu enda kohta ei osanud Belovas midagi positiivset öelda.
„Ootused olid, et saame presidendi, aga võta näpust. Parteide mängud. Koju sain kell pool üheksa õhtul, rampväsinud. Kõik oli tühi töö. Olen nördinud,” ütles Belovas. „Mina ise valget sedelit valimiskasti ei lasknud.”
Esimeses voorus andis Belovas hääle Mailis Repsile, teise vooru häät ta ei avaldanud.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

maintext:
Riigikogu vanematekogu tegi ettepaneku esitada presidendikandidaadiks Kersti Kaljulaid (1)
Toimetanud Andrus Karnau
Presidendikandidaat Kersti Kaljulaid ja riigikogu esimees Eiki Nestor riigikogus pressikonverentsil. AADU MUST Laia toetusega presidendikandidaati otsiv riigikogu vanematekogu tuli teisipäeval uuesti kokku ja riigikogu esimees Eiki Nestor teatas, et ettepanek esitada presidendikandidaadiks tehti Kersti Kaljulaiule, kirjutas ERRi uudisteportaal.
Kersti Kaljulaid on Euroopa Kontrollikoja liige ja Arenguseire Nõukoja esimees, ta on töötanud Hansapangas, Eesti Energias ja olnud peaminister Mart Laari nõunik.
"Oleme teinud Kersti Kaljulaiule ettepaneku olla preidendikandidaat riigikogus 3. oktoobril. Soovime talle edu ja usume, et Eesti saab järgmisel teisipäeval presidendi," ütles Eiki Nestor pärast koosolekut.
"See vastutus on meeletu, aga ma võtan selle vastu," sõnas Kaljulaid pressikonverentsil. "Ma võtan täna selle vastutuse kohtuda riigikogu fraktsioonidega ja siis näeme, mis saab. Ma ei kahetse seda otsust," lisas ta.
"Vanematekogu on arutanud ja nad arvavad, et mul on olemas see toetus," ütles Kaljulaid. Kaljulaiu sõnul võttis temaga kandidatuuri osas ühendust täna Eiki Nestor.
Homme kohtub Kersti Kaljulaid riigikogu fraktsioonidega ning Nestori sõnul selgub lõplik toetus Kaljulaiule homme õhtuks. "Toetuse baas Kaljulaiule on piisav, et olla täna siin teie ees pressikonverentsil," ütles Nestor.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Välisriikide kaitseatašeed väisasid Lääne malevat
Kristjan Kosk
Välisriikide kaitseatašeed külastasid Kaitseliidu Lääne maletavat. Foto: Kaitseliit
Eile külastasid Eestisse akrediteeritud 14 kaitseatašeed oma iga-aastase sügistuuri raames Kaitseliidu Lääne malevat.
Lääne maleva pealik kolonelleitnant Rasmus Lippur andis külalisele ülevaate Kaitseliidust ja maleva tegevustest. Peale selle tutvusid nad ka Haapsalu piiskopilinnusega.
Lippur lisas, et külaliste tagasiside kuulates jäi kõlama, et Kaitseliit on väga huvitav organisatsioon ja ta on Eesti suguses väikeriigis väga mõistlikult üles ehitatud. Külastuse eesmärk oli tutvustada kaitseatašeedele Eesti riigikaitse ülesehitust ja arengut. Peale selle külastavad nad üksusi üle kogu Eesti.
Lääne maletav väisasid Hiina, Gruusia, USA, Suurbritannia, Holland, Norra, Poola, Rootsi, Soome, Taani, Valgevene, Jaapan, Horvaatia ja Nigeeria kaitseatašeed.


maintext:
Süüria konflikt on nõudnud rohkem kui 300 000 inimese elu
AFP-BNS
Viis ja pool aastat kestnud Süüria konflikt on nõudnud juba rohkem kui 300 000 inimese elu, ütles Süüria Inimõiguste Vaatluskeskus teisipäeval, avaldades uusimad andmed rahvusvaheliselt vahendatud relvarahu esimesel päeval.
301 781 hukkunu seas on üle 86 000 tsiviilisiku, ütles keskus.
Ohvrite arv on tõusnud ligi 9000 võrra alates augusti algusest, mil Süüria Inimõiguste Vaatluskeskus esitas eelmised andmed.


maintext:
Nostalgiapäevad on avatud. Lisatud kolhoosi esimehe kõne
Lemmi Kann
Täna õhtul avati SEE teatri territooriumil pidulikult järjekordsed Nostaligapäevad.
Pidustustele oli kokku tulnud suur grupp seltsimehi, kõik olid rõõmsad, jagati punaseid nelke.
Miilitsa esindaja ütles enne avatseremooniat Lääne Elu ajakirjanikule, et organitel on asi kontrolli all. "Kõik on kinni makstud!" kinnitas ta.
Nostalgiapäevade pidulikuks lindilõikamiseks pidas kõne kolhoosi esimees.
Lääne Elu avaldab kõne täies mahus ja muutmata kujul.
Seltsimehed töölised, kolhoosnikud, haritlased ja intelligentsi esindajad!
Juba aastast 2005 on edumeelsem osa meie suure kodumaa elanikkonnast tähistanud võidukalt lõppevat Nostalgia-aastat ja seadnud plaane uueks, veelgi eesrindlikumaks ja viljakamaks töö- ja loomeperioodiks. Täna võime teatava rahuloluga tunnistada, et kohe on algamas kolmanda viisaastaku pingeline, teine aasta.
Samas tuleb tunnistada, et meie seas on veel lubamatult palju poliitilisi amööbe, kes Nostalgiapäevade väärikat tähistamist tõsiselt ei võta ning hoiduvad sellest pahatahtlikult kõrvale.
Seltsimehed! Juba täna on kogunenud siia eesrindlased, kelle järgi julgelt samme seada! Kasutagem võimalust lükata nurka alasi, lüüa seina sirp ja heita käest vasar! Lõigakem läbi lint, heisakem julgelt lipud ja asugem täiel rinnal pidutsema!
Meeleolukat nostalgitsemist soovib ka Lääne Elu!
Vaata ka Arvo Tarmula videot lindilõikamisest siit.
Fotod: Markus Sein


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Matsalu lahe kaldal sirguvad prisked arbuusid
Urmas Lauri
Arbuusid tähendavad suuri rekasid, millega on otse Ukrainast tuldud neid Eesti linnadesse ja küladesse müüma. „Pühapäeval ühed rääkisid, et Tallinnast välja sõites müüakse praegu ka autode pealt,” teadis Poka talu peremees Arvo Jõearu rääkida. Läänemaal pole arbuusimüüjaid tänavail-teedel siiski kohata olnud.
Aga Matsalu lahe lõunakaldal Metskülas Poka talus kasvavad arbuusid. Pisemad arbuusid on boolingukuulide suurused, pirakamad korraliku kooligloobuse mõõtu.
Uue aja viljad
Arbuusikasvatus on Eestis uuem asi. „Ei mäleta, et vene ajal oleks arbuuse kasvatatud. Polnud seemetki saada,” meenutas Poka talu perenaine Lehte Jõearu möödunud aegu.
Poka talus on arbuuse kasvatatud viis aastat.
„Poes nägime arbuusiseemneid müügil,” rääkis perenaine Lehte, kuidas Poka talu arbuusikasvatus alguse sai. Praegu on arbuusiväljal viit sorti kerasid. „Paar sorti praagime ilmselt välja,” nentis perenaine.
Selgus, et üks kollase viljalihaga sort ei maitse pererahvale kohe üldse mitte. „Selline arbuusi ja meloni vahepealne asi,” rehmas peremees Arvo käega. Poka arbuusipõllult järgmisel suvel seda sorti enam ilmselt ei leia. „Sugar Baby ja Rosario on magusad,” tutvustas perenaine oma kasvandikke. Bingo on paksu koorega, kuid maitsel pole väga viga. Crimson Sweet on kah päris mõnus.
„See on beebisort,” osutas perenaine keeglikuulisuuruste viljade poole. Sugar Baby nime kandev arbuus on osutunud Eesti kliimas päris sobilikuks ja algajale jõukohaseks. Eriti suureks suhkrubeebid ei kasva.
„Siin pool on Crimson, see on vähe hilisem,” osutas perenaine Lehte arbuusivälja suurimate rohekerade poole. Crimson Sweet on pikema valmimisajaga, ovaalse kujuga beebisordist märksa suurem arbuus.
„Bingo peaks olema rohkem triipus,” patsutab peremees salatirohelist arbuusikera. „Pildi peal on triibulisem.”
Kõik on öko
„Väetist pole saanud,” ütles perenaine ja lisas, et nende talus on kõik öko, kunstväetist ei kasutata. „Kohaliku mehe Hellat Rumvoldi käest saime sõnnikut,” lausus perenaine. Kevadel, kui arbuusitaimed põllule istutati, pandi igale taimele turgutuseks lusikatäis ussimulda juurte alla. Ussimuld on vihmausside toodetud biohuumus, mida ka aianduspoodides müüakse.
„Oleme aastatega targemaks saanud,” nentis perenaine. Kuigi väidetakse, et arbuusikasvatus sarnaneb kurgiviljelusega, Poka pererahvas nii ei arva.
„Arbuusi kasvatamine on ikka teistmoodi,” nentis perenaine. Peremees lisas, et arbuus ei taha nii palju vett, kui seda kurgi kasvatamiseks vaja on.
„Esimesel aastal kastsime valesti, nagu kurke, ja vars läks mädanema,” meenutas perenaine. Peremees tõmbas lehed arbuusijuure kohalt kõrvale ja selgitas, et nüüd teevad nad juurekaela ümber kraavikese, kuhu kastmisvesi valatakse. Nii läheb vesi otse juurtele, taim jääb ise kuivaks.
„Eks mängimist ole palju, aga pärast on päris huvitav, eks ole,” muheles peremees Arvo, keda lapselapsed Habeks kutsuvad.
„Algul kasvatasime joogitopsides. Kui kolmas leht tuli, istutasime aiamaale,” kirjeldas perenaine.
„Viieliitristest veepudelitest lõigatud totsikutest tegime igale taimele oma kasvuhoone. See oli tüütu. Kui on päike, võta topsid hommikul pealt, õhtul pane tagasi. Sel aastal panime arbuusid katteloori alla.”
„Külgvõsusid tuleb tohutult, need tuleb ära lõigata,” selgitas perenaine Lehte, ise üht turritavat võsu varre küljest napsates. Esimesel aastal lasti arbuusitaimedel vohada. Kõrvalvõrsed võtsid kasvurammu maha ning viljad olid kidurad. Nüüd on arbuusikasvatajad targemad ning võrsed näpsatakse maha, mistõttu paistab põld eemalt üsna lage. Põllulapp on priskeid arbuuse täis.
Kas vihmane suvi lõunamaa taimedele liiga ei teinud? „Vastupidi! Kuiv oli, tohutu kuiv,” pole perenaine hinnanguga, et suvi oli enneolematult vesine, sugugi nõus. „Külm oli küll,” tõdes Arvo. „Lõuna- ja läänetuul merelt on jahe.”
Arbuusiärist asja ei saaks
Arbuusiäri plaani Poka talurahval pole. „Ei ole!” kostab nagu ühest suust. „Konkureerida ei suudaks. Poed on odavaid Hispaaniast toodud arbuuse täis,” rehmas Arvo käega. „Mis sa siin arbuusist räägid, Soomes ütlevad, et isegi kartulit pole seal mõtet maha panna, toovad Lõuna-Rootsist.”
„Hea on ikka ise süüa,” ütles Arvo. „Kõige parem, võtad siit arbuusi, istud maha ja sööd.” Perenaine lisas, et eriline arbuusiarmastaja on nende peres 21aastane lapselaps Risto. „Risto on arbuusipoiss!” naeris vanaema Lehte. Kui põllul on palju arbuuse, saab neid ka sõpradele-tuttavatele lahkesti jagada. „Andmisrõõm on suur,” tunnistas Lehte. „Üleeile käisid meil külalised Polma perest ja ka Ulmid, igaühele annad kaasa.”
Kui suureks võivad arbuusid Eestis kasvada, selles lähevad arvamused lahku. Arbuusikasvatajate foorumites räägitakse kuni viiekilostest viljadest. „Ei-ei, ikka rohkem,” pole perenaine nii pisikeste arbuusidega nõus. „See on kaheksa kindlasti,” pakkus perenaine, osutades põllulapi servas lösutava arbuusikera poole.
Vaidluse lõpetamiseks lippas peremees Arvo tuppa kaalu tooma. Koos Ristoga kaaluti põllu pirakaim ära. „Üksteist!” viipas peremees ka perenaist kaalu tablood uudistama. „See on Rosario.”
Hiiglase noorem, kümne ja poole kilone vend rändas aga Lääne Elu toimetusse maitsmiseks. Andis süüa, aga otsa ta sai.
Rebane ja viinamarjad
Peremees Arvo kasvatab ka viinamarju. „Aga rebane sõi ära,” naeris perenaine.
Nimelt juhtus lugu, et vanaisa Arvo käis pisikese lapselapsega viinamarju takseerimas ja maiustamas. Kiviaia veerde istutati kevadel kaks Mihkli laadalt ostetud viinamarjapõõsast. Suve lõpuks oli mõlemal kaks isuäratavat kobarat valmimas. Vanaisa napsanud kummaltki põõsalt ühe kobara, jättes ülejäänud järgmiseks päevaks. Järgmisel päeval selgus, et rebane on need vahepeal nahka pistnud.
„Jalutas meil siin igal pool ringi,” kirjeldas Arvo viinamarjavarast. „Nii julge oli, istus keldri katusel, vaatas toaaknast sisse.”
Suurem kasvatamistuhin on Poka pererahval peale tulnud viimastel aastatel. Et saada sotti, mis tingimustes viinamari kõige parem kasvab, on peremees neid istutanud nii avamaale kui ka kiviaia veerde.
Viinamarjad on Pokal juba ammuilma kasvanud. Suurim, 30aastane viinamarjapuu on kasvuhoonest ligi kuuendiku enda valdusse kahmanud. „Tal on see häda, et pead kogu aeg käima näppimas, et metsa ei kasvaks,” selgitas Arvo, ise puult söögikõlblikku kobarat otsides. Peremehe sõnul pole selle puu marjad eriti asjad. Hapud. Aga välja näevad küll imekenad.
„Päike kütab kivid soojaks, need annavad viinamarjale õhtulgi soojust,” tüüris Arvo jutuga taas kasvuhoonest välja.
Poka talus on tänavu 13 sorti viinamarju. „Lihtsalt katsume, kas lähevad,” nentis peremees Arvo. „Mis marja ei anna, need lähevad maha.”
2008. aastal tunnistati Poka talu heakorrakonkursil parimaks tootmistaluks. Praegu lüpsilehmi enam ei peeta, tegeldakse vaid aiamaaga.
„Kartulid on keldris, porgandid võtsime kah juba üles, suvikõrvits annab siiani vilju. Õunad, ploomid, paprika, muidugi ka kurgid-tomatid,” loetles perenaine, mida arbuuside ja viinamarjade kõrval veel Poka talus kasvatatakse. Toidupoodi talurahval suurt asja polegi. „Leiba, piima, suhkrut, soola…” loetles perenaine Lehte Jõearu, mida ta poest ostmas käib. „Väga vähe ostame poest.”
Arbuus
Arbuus ehk harilik arbuus on kõrvitsaliste sugukonda arbuusi perekonda kuuluv rohttaimeliik.
Arbuus arvatakse pärinevat Aafrikast Kalahari kõrbest. Esimesed andmed meile teadaolevast arbuusikoristusest pärinevad 5000 aasta tagusest Egiptusest ja on muistsete ehitiste seintele joonistatud.
10. sajandiks oli arbuus jõudnud oma teekonnal ka Hiinasse, mis on praegusel ajal nende suurim tootjamaa.
Allikas: Maakodu
Arbuusi kasvatamine
Arbuuside viljelemine meenutab suuresti kurgikasvatust.
Arbuusitaimed vajavad kasvuks ja arenguks, et muld oleks vähemalt 18, ent soovitatavalt siiski üle 20 kraadi soe. Taimed tuleb kindlasti ette kasvatada.
Avamaal tasub arbuuse kasvatada kilemultšil ja katteloori all. Välja soovitatakse need istutada alles öökülmaohu möödudes, kui muld on küllalt soe ja õhusoojust vähemalt 15 kraadi – enamasti juuni esimesel dekaadil. Parim kasvutemperatuur on 20–25 kraadi.
Poka talu
2010 peaministrilt kauni kodu aukiri
2008 heakorrakonkursi võitja
Fotod: Urmas Lauri


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

title: Kairo Kivi on kardisõidus Eesti meister

maintext:
Kairo Kivi on kardisõidus Eesti meister
Toimetanud Urmas Lauri
KZ2 Eesti meister Sten Dorian Piirimägi (nr 237). Foto: Tõnis Krikk
Kaheksaetapiline Eesti meistrivõistluste sari jõudis laupäeval Põltsamaal lõpule. Läänlane Kairo Kivi oli Rotax Senior-klassis meistritiitli juba kindlustanud ning startis kiiremas KZ2-klassis.
Kuningamäe kardirajal osales kokku 99 võistlejat. Läänemaalt läksid rajale Kairo Kivi KZ2-klassis ja Robin Särg klassis Mini.
Cadet
Cadet-klassis küll meistrivõistluste arvestust ei peeta, kuid üksjagu põnevust jagub siingi. Hooaja vältel enamikul etappidel parim olnud Eric Markus Jaanimetsa pidi Kuningamäe kardirajal juba teist võistlust järjest tõsist vaeva nägema konkurent Tanel Karu rünnakute tõrjumisega.
Eelmisel etapil mõlemas – nii klassides Cadet kui ka Micro – võistlenud Jaanimets tuli seekord rajale ainult Cadet-klassis. Ilmselt tulevaks hooajaks lõplikult Micro-klassi üle koliv Jaanimets võttis Põltsamaal aga lõpuks siiski kindla võidu.
Micro
Ehkki enne viimast etappi oli meistritiitli saatus lahtine, ei andnud Ronan Patrick Hakala konkurentidele võistlussõitudes erilist sõnaõigust. Hakala võitis Põltsamaa etapi tiimiskaaslase Ken Oskar Algre ees ning tuli sellega esimest korda Eesti meistriks.
Hooaja arvestuses lõpetas teise kohaga Oskar Männamets ning kolmas oli Mark Dubnitski. Konkurentsitihedust antud võistlusklassis iseloomustab seegi, et kui ainsana suutis sel hooajal rohkem kui ühe etapi võita Hakala (4 võitu) kõrval Algre (2 võitu), pidi viimane leppima üldarvestuses alles 5. kohaga.
Põltsamaal debüteerisid ka kaks Eesti Autospordi Liidu ja Eesti Kardiliidu laste hobikardisarja auto24 Talendid Rajale kasvandikku. Mõningale ebaõnnele vaatamata näitasid Marten Ojapõld ja Joosep Planken head kiirust ning stabiilsust. Muuseas, ka värskelt Eesti meistriks kroonitud Hakala alustas oma kardisõitjakarjääri sellest sarjast.
Mini
Klassis Mini võidutses Põltsamaal kindlalt Rimmo Kadapik. Eelmisel hooaja viimase etapi viimases kurvis tiitlilootustele joone peale tõmmanud piruett asendus Kuningamäe kardirajal võidujoovastusega, mida ei suutnud rikkuda Põltsamaal väga head kiirust näidanud kvalifikatsioonivõitja Karl Markus Sei.
Kadapiku põhikonkurent Paul Aron oli eelfinaalis neljas ning finaalis alles viies, tehes nõnda juba oma eelmise aasta rivaali Kadapiku elu mõnevõrra lihtsamaks. Kadapikule oli võit Põltsamaal hooaja viies, eelmise hooaja meister Aron suutis aga võita vaid kaks etappi. Hooaja kokkuvõttes tuli kolmandaks stabiilselt esinenud Jan Kalmet.
Klassis Mini debüteeris samuti üks tänavuse aasta Talendi-sarja kasvandik, nimelt üldvõitja Randel-Erik Evestus. Oma elu esimese võidusõidu suurepärase 7. kohaga finaalsõidu lõpetanud Evestus sõitis rajal võidu selliste kogenud võidusõitjatega nagu Robin Särg, Paul Aron ja Patrick Enok ning lõpetaski sõidu nendega koos tihedas grupis.
Rotax Junior / Senior
Juunioride arvestuses võitis Erich Kühn Kuningamäel nii kvalifikatsiooni kui eelfinaali Georg Kõssi ees. Hea tulemus oli hädavajalik säilitamaks lootust Eesti meistritiitlile. Finaalsõidus astus aga Kõss otsustava sammu ning võitis sõidu ja sellega ühes tiitli Kühni ees. Kolmas oli Simone Viidas, kellele kuulus sama koht ka üldarvestuses.
Seenioride arvestuses said viimast korda sel aastal oma paremust teineteisele tõestada Ragnar Veerus ja Mauris Põldma. Kuna juba varasemalt tiitli kindlustanud Kairo Kivi startis kiiremas KZ2-klassis, siis pidid poisid omavahel ära jagama ka viimase etapivõidu.
Ehkki Veerus oli Põldmast märgatavalt kiirem nii ajasõitudes kui eelfinaalis, läks Põldma finaali Veeruse ees juhtima. Mitu ringi kestnud rünnak lõppes Veeruse möödasõidu ning kindla võiduga. EMV arvestuses esimene Kivi, teine Veerus ja kolmas Põldma.
X30 Junior / Senior
Juunioride tiitel oli juba varem riputatud Siim Leedmaa kaela, seetõttu polnud teda ka Põltsamaal sel korral stardis. Küll aga oli lahtine teine-kolmas koht ning selle nimel asusid võistlustulle Jakob Mattias Oja ja Georg Marten Tintse.
Siiani oli kumbki sõitja saanud sel hooajal Leedmaa viie etapivõidu kõrval võidutseda vaid ühel korral. Põltsamaa parim pidi saama meister Leedmaa järel teise koha.
Kuid Oja seni ainus etapivõit pärines just Põltsamaa rajalt ning ka seekord ei jätnud ta konkurent Tintsele just palju võimalusi. Olles kiirem nii kvalifikatsioonis, eelfinaalis kui ka finaalis, kuulus talle teenitult ära EMV-arvestuse teine koht. Tintse seega üldarvestuse kolmas.
Junior-klassis tegi oma elu esimese võistluskardivõistluse neljaski Talendi-sarja sõitja. Marcel Peldese debüüt oli edukas ning tulemuseks suurepärane viies koht.
Juunioride üldarvestuse poodium on aga seda tähelepanuväärsem, et kõik kolm noort võidusõitjat on samuti omal ajal oma võistlejakarjääri alustanud Talendi-sarjast.
X30 Senior-klass pakkus aga ilmselt senise hooaja ühe ilusama võidusõidu. Pärast hooaja alguse nelja etapivõitu ja seejärel võimsaimas KZ2-klassis kätt proovinud Kaspar Korjus oli rajal tagasi. Kuid ka konkurendid polnud vahepeal puhanud, pigem vastupidi, nagu tõestas Põltsamaal Robin Vaks.
Korjus ja Vaks vahetasid ring-ringilt kohti ning kuni finišilipuni polnud selge, kes võidab võistluse. Ilmselt abistas Korjust suurem kogemus ning resultaadiks seega hooaja viies etapivõit.
Üldarvestuse parimaks tõusis aga Vaks, teine oli Gregor Jeets ning kolmas Korjus.
DD2 / Masters
DD2 arvestuses olid Põltsamaal taas rajal Jan Markus Kõõra, Raiko Annask ja Oliver Nurmik. Kõõra võitiski nii kvalifikatsiooni ja eelfinaali, kuid finaalis pidi alla vanduma lätlasele Ernests Veismanisele.
Mastersi arvestuses jäi kahjuks nägemata hooaja jooksul üheks põnevaimaks võistluspaariks kujunenud Priit Sei ja Mihkel Vaksi duell. Kuna Sei oli tiitli endale juba kindlustanud, startis ta DD2 arvestuses.
Mitmekordne Master-klassi Eesti meister Sei jahtis seega nooremate võistlejate poolt hõivatud positsioone. Suhteliselt edukalt seejuures, sest saavutas finaalis Veismanise ja Kõõra järel kolmanda koha.
KZ2
Kiireimas KZ2-klassis pakuti Põltsamaa tribüünidele kogunenud publikule sõna otseses mõttes maailmaklassi võidusõitu. Eestlaste headus on muidugi kõikjal maailmas tuttav, kuid sedapuhku tuli koguni 17 võistleja seas rajale soomlaste kardispordi au ja uhkus – CRG tehasetiimi sõitja Simo Puhakka.
Kuid olgu tiitel missugune tahes, keegi pole kaitstud värskelt KZ2-klassi Eesti meistriks kroonitud Sten Dorian Piirimäe eest. Piirimägi suutiski ajasõidus ja eelfinaalis tituleeritud soomlase selja taga hoida. Finaalis aga pidi tunnistama Puhakka paremust, kuid sedagi vaid napi 2-sekundilise kaotusega soomlasele.
Hooaja kokkuvõttes lõpetasid Piirimäe järel teise-kolmanda kohaga vastavalt Mark Villem Moor ja Mario Vendla.
Hooaja lõpptulemused
MICRO
Ronan Patrick Hakala 236 Oskar Männamets 198 Mark Dubnitski 198
MINI
Rimmo Kadapik 249 Paul Aron 223 Jan Kalmet 196
ROTAX JUNIOR
Georg Kõss 260 Erich Kühn 242 Simone Viidas 173
ROTAX SENIOR
Kairo Kivi 276 Ragnar Veerus 216 Mauris Põldma 156
X30 JUNIOR
Siim Leedmaa 261 Jakob Mattias Oja 223 Georg Marten Tintse 218
X30 SENIOR
Robin Vaks 246 Gregor Jeets 220 Kaspar Korjus 200
DD2
Francesco Gelstein 202 Ernests Veismanis 152 Jan Markus Kõõra 129
MASTERS
Priit Sei 258 Mihkel Vaks 252 Heigo Hummel 188
KZ2


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa
Arvo Tarmula

maintext:
Fotogalerii: ühisgümnaasiumi tulevikuolümpial visati mobiiltelefone ja hüpati hiidketsides
Tarmo Õuemaa, Arvo Tarmula
Läänemaa ühisgümnaasium pidas täna oma olümpiamänge, kus klassid võistlesid enda väljamõeldud olümpiaprogrammis.
Projektijuhi ja kooli kehalise kasvatuse õpetaja Leelo Paju sõnul võisteldi viiel alal. Neist vaid vehklemise leiab ka päris olümpiamängude kavast.
Vehklemisvõistlust juhendasid Haapsalu oma vehklemisstaarid Nelli Paju ja Katrina Lehis. Klassikalisi vehklemismatše siiski ei peetud, vaid tehti lihtsalt torkeid.
UFO-de teatevõistlusel pidi jooksma mullipallides. Hiidhüppevõistlusel pidid osalejad kordamööda astuma hiidketsidesse ja igaüks tegi ühe hüppe. Võitis klass, kes kokkuvõttes jõudis kõige kaugemale.
Võisteldi ka mobiiltelefonite täpsusviskes. Enne olümpiat kogusid õpilased kodudest kokku vanad ja kasutuseta nutiseadmed ja tõid need kooli. Võistlusel tuli telefone visata läbi olümpiarõngasteks seatud hularõngaste.
Autovedamisvõistlusel sikutasid köie otsas autot 16-liikmelised võistkonnad, millesse pidi kuuluma kümme poissi ja kuus tüdrukut.
Demonstratsioonalana oli kavas monorattasõit.
Võistluste aukülaline oli kunagine vasaraheitekuulsus Jüri Tamm.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Eesti jalgpallikoondise peatreener sai sule sappa
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Magnus Pehrsson. Foto Oliver Pütsep / EJL
Eesti jalgpalli liit (EJL) ja koondise peatreener Magnus Pehrsson lõpetasid vastastikusel kokkuleppel koostöö, teatas liit.
„Kohtusin eile Magnusega, arutasime kujunenud olukorda detailselt ja leppisime kokku, et lõpetame koostöö. Tänasin teda ligi kolme aasta jooksul tehtud töö eest,“ lausus Ateenas UEFA kongressil viibiv EJLi president Aivar Pohlak.
„Otsustasime pärast olukorra põhjalikku analüüsimist koos, et Eesti koondise jaoks on praegu parim, kui lõpetame koostöö. Tänan koondise mängijaid, personali ja jalgpalliliitu väga hea meeskonnatöö ja pühendumuse eest neil aastatel. Tahan toetuse ja kirgliku kaasaelamise eest tänada kõiki Eesti jalgpallifänne,“ märkis Magnus Pehrsson. „Eesti jalgpall üldiselt ja eriti Eesti koondis jäävad elu lõpuni mu südamesse. Jälgin nüüd seda kõike distantsilt ja loodan väga, et Eesti saab olema edukas nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis.“
„Tänan meeskonna poolt Magnust tehtud töö eest! Mõistan, et kui viimased mängud ei ole rõõmu valmistanud, siis on raskem rääkida positiivsest, aga aus on tuua välja: professionaalsus, mida Magnus meieni tõi, oli midagi uut. Tema taktikaline ettevalmistus, põhjalikkus, vastaste ja oma mängu analüüs väärivad esile toomist," ütles koondise kapten Ragnar Klavan.
„Magnus oli õige valik, samamoodi on õige praegune otsus. Tuleb sellest perioodist kaasa võtta see, mis oli hästi. Et edasi minna, peame end mänguväljakul tõestama,“ lisas Klavan.
Pehrsson alustas tööd koondise peatreenerina 2014. aasta alguses. Tema käe all pidas koondis 33 mängu, millest võideti 11, viigistati 8 ja kaotati 14. Selle aja jooksul lõi Eesti koondis 24 väravat, oma võrgust tuli korjata 37 palli. Viimaste aastate positiivsemate tulemustena võib välja tuua võidud Sloveenia, Norra, Leedu, Soome ja Gruusia üle ning viigid Islandi ja Rootsiga.


maintext:
Algab „Raamatud ja rännakud” VIII hooaeg
Rändurite klubi (Nurme bistroo, Nurme 1) VIII hooaeg „Raamatud ja rännakud” algab 30. septembril kl 19.30.
Oma hiljuti ilmunud raamatust „4×4 reisid. Elu läbi kolme silma” ja rännakutest räägib motomatkaja Väino Laisaar.
http://nurmebistroo.ee/


maintext:
Karoliine Loit võitis kadettide Euroopa karikavõistluste etapi, Targamaa seitsmes
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Karoliine Loit poodiumi kõrgeimal astmel. Carmen-Lii Targamaa paremalt esimene. Foto Meelis Loit
Karoliine Loit (Tallinna Mõõk) võitis naiskadettide epee Euroopa karikavõistluste etapi Zrenjaninis ja tõusis sellega ühtlasi ka kadettide Euroopa edetabeli liidriks. Finaalis alistas ta itaallanna Emilia Rossatti 15:14. Eduka võistluse tegi ka haapsallane Carmen-Lii Targamaa (En Garde), kes 88 osaleja konkurentsis sai 7. koha, teatas vehklemisliit.
Alagrupis viis võitu ja ühe kaotuse teeninud Loit, alistas play-off avaringis kreeklanna Maria Kevrekidou 15:3. Seejärel võitis Loit torgetega 15:6 itaallannat Matilde Zappalortot 15:6, kuid pidi siis teise Itaalia esindaja Sara Maria Kowalczyku 15:12 paremust tunnistama.
Miinusringis alistas Loit esmalt itaallanna Matilde Barbieri 15:10, seejärel taanlanna Anne-Sofie Skaarup Jenseni 15:8 ja pääsul veerandfinaali Itaalia vehkleja Camilla Carminati 15:10.
Veerandfinaalis oli Loidi vastaseks järjekordselt Itaalia esindaja. Kohtumine Gaia Traditiga lõppes Loidi 15:11 võiduga. Poolfinaalis tuli vastaseks aga 2016.a. Euroopa kadettide meistrivõistlustel pronksmedali võitnud rumeenlanna Zsuzsa Schlier. Loit võitis taktikamänguks kujunenud kohtumise seisuga 4:1.
Esikohakohtumine itaallanna Emilia Rossattiga oli väga tasavägine. Loidi eduseisul 14:13 tehtud üheaegne torge tagas aga 15:14 matšivõidu ja väärtusliku Euroopa karika etapivõidu Loidile. #Kaks nädalat tagasi tugeval Peterburi turniiril 3. koha saavutanud Targamaa, sai samuti alagrupis viis võitu ja ühe kaotuse. Play off avaringis alistas ta kreeklanna Konstantina Nikolopoulou 15:12. Veerandfinaali jõudmiseks pidi ta järjest alistama kolm vastast: itaallanna Martina Cambria 15:13, ukrainlanna Kateryna Chorniy 15:10 ja pääsul veerandfinaali teise Itaalia vehkleja Camilla Carminati 15:10.
Veerandfinaalis pidi Targamaa vastu võtma napi 14:15 kaotuse hilisemalt teise koha omanikult itaallannalt Emilia Rossattilt.
Turniirivõit tõstis Loidi 283 punktiga naiskadettide epee Euroopa edetabeliliidriks. Talle järgnevad sakslanna Lea Mayer 264 punktiga ja rumeenlanna Zsuzsa Schlier 198 punktiga. Eesti vehklejatest on kõrgetel kohtadel veel Sandra Skoblov (Tallinna Mõõk), kes 132 punktiga on 7. ja Targamaa, kes 84 punktiga on 11. Kokku on edetabelis 459 vehklejat.
Tulemused
Naiskadettide epee Euroopa edetabel.


title: Oru koolipere teeb miljon sammu

maintext:
Oru koolipere teeb miljon sammu
Kristjan Kosk
Rahvusvaheline spordinädal algas Haapsalu põhikoolis kabeturniiriga. Foto: Arvo Tarmula
Tervet koolipere hõlmava spordinädala jooksul loodab Oru kool koguda võimalikult suure arvu samme.
„Miks mitte kokku saada terve miljon!” hõiskas Oru kooli huvijuht Liisa Pett. Oru kooliperesse kuulub umbes 150 inimest. „Arvesse lähevad kõik sammud, mis on tehtud esmaspäevast reedeni,” rääkis Pett.
Ta selgitas, et igal õpilasel ja õpetajal on eesmärk koguda päevas vähemalt 10 000 sammu.
Kõige enam liikunud õpilastele on ka auhind. Pett täpsustas, et liikumine on õpilase enda heaks ja need arvud on välja öeldud pelgalt motiveerimiseks. Kõige vähem sammunud õpilast häbiposti ei lööda, lubas huvijuht.
Pett rääkis, et koolipere on varemgi samme lugenud ja aktiivseimad on päevas kõndinud kuni 30 000 sammu. „Iseasi, kuidas algklasside õpilased liikuda jõuavad, kuid 10 000 tuleb põhikooli omadel päevaga kenasti täis,” teadis Pett. Kõik sammud registreerib sammulugeja või nutitelefon. Et koolinädalaga saada kokku miljon sammu, peab koolipere iga liige tegema päevas keskmiselt veidi üle 13 000 sammu.
Vahetunnil turniirid
Tegevusi, mis aitavad kooliperel märkamatult müstilise miljonini jõuda, jagub igasse koolipäeva. Vahetundide ajal peetakse kuni kümneminutilisi maahoki turniire ja vabaviskevõistlusi. Neljapäeval on klassidevaheline siseorienteerumine.
Tiheda programmi on õpilastele spordinädalaks koostanud ka Haapsalu põhikool. Kooli huvijuht Kristi Karm rääkis, et eesmärk on õpilastele pakkuda võimalikult palju mitmesuguseid liikumisvõimalusi. „Peaaegu kõik alad, mida Haapsalus harrastada saab, on esindatud,” ütles Karm.
Juba esmaspäeva hommikul käis põhikooli direktori kabineti ukse taga vilgas kabeturniir. Kooli 7.–9. klassid olid eelmisel nädalal isekeskis välja selgitanud neli osavamat, kes turniirile oma klassi esindama läksid. „Mul pole varem olnud au nii suure osalejaskonnaga kabeturniiri korraldada,” ütles turniiri kohtunik Kalev Randlaine. Turniiril osales 44 õpilast.
Kabeturniiri võitis 8.d klassi võistkond koosseisus Reio Ilau, Kermo Ilau, Jelizaveta Salihova ja Annabel Pindmaa.
Samal ajal kabeturniiriga osalesid esimesed klassid kooli aulas Gea Grigorjevi ja Triin Mändmetsa joogatunnis. 2.–5. klass harjutas aga Vello Kuhi näpunäidete järgi tennisemängu. Põhikooli õpilastel on nädala jooksul võimalus osaleda ka ujumises, aeroobikas, korvpallis, Brasiilia ju-jutsus ja tantsutundides.
Parimad kannavad lippu
Läänemaa ühisgümnaasium avab spordinädala teisipäeval ja lõpetab tuleval kolmapäeval kooliolümpiamängudega. Kooli kehalise kasvatuse õpetaja Leelo Paju selgitas, et õpilaste vahel korraldatakse plankimise võistlus, kus osalejad peavad võimalikult kaua olema toenglamangus küünarnukkidel. „Kaks paremat noormeest ja neidu kannavad kooliolümpial lippu,” teatas Paju. Peale selle võisteldakse ka hularõnga keerutamises ja naela pakku löömises. Koolipäevad algavad virgutusvõimlemisega.
Lihula gümnaasium tutvustab õpilastele spordinädalal neid kergejõustikualasid, mida tavaliselt kehalise kasvatuse tunnis ei harrastata. „Kui jooksud, kaugus- ja kõrgushüpe ning pallimängud on neile tuttavad, siis nüüd proovivad nad ka odaviset, kettaheidet ja tõkkejooksu,” ütles kooli kehalise kasvatuse õpetaja Kristi Kangur. Neljapäeval on Lihulas maastikumäng.
Noarootsi kool ja gümnaasium, kus mullu algas iga hommik joogaga, keskenduvad tänavu teistele aladele. „Loomulikult tuleb klassidevaheline võrkpalli- ja jalgpalliturniir,” ütles koolide kehalise kasvatuse õpetaja Kaili Leht. Ta lisas, et muudest aladest on kavas köievedu ja teatetriatlon. Seda, kuidas triatloni ujumisosa täpselt välja näeb, ei osanud Leht öelda. „Vesi on juba üpris külm, kuid karastav,” ütles ta. Noarootsi spordinädala lõpetab viktoriin.
Spordinädala üritusi korraldavad ka Metsküla algkool, Risti põhikool, Kõmsi lasteaed-algkool, Virtsu kool, Kullamaa keskkool, Ridala põhikool ja Haapsalu linna algkool. Spordinädalal osaleb tuhandeid koole üle Euroopa ja umbes 300 kooli üle kogu Eesti. Spordinädalat peetakse tänavu teist korda.


title: Lääne Liisi lood said kaante vahele

maintext:
Lääne Liisi lood said kaante vahele
Läänemaa mees Tiit Kaljuste kogus Läänemaa rahvalauliku, jutustaja, käsitöömeistri ja õpetaja Lääne Liisi ehk Eliise Juntsi läänemurdelised lood raamatukesse „Lääne Liisi pärand”.
Brošüüri esmatutvustus oli 20. augustil Rõude muuseumis.
Lääne Liisi, pärisnimega Eliise Emmeliine Junts (1918–1920), oli põline läänlane, kelle esivanemad olid küll pärit Kihnust ja Vigalast, kuid kolinud juba paar põlve varem Kullamaa kanti. Hiljem ostis Eliise isa Jüri Rõudes asundustalu, kuhu pidama jäädi.
Nooremale põlvkonnale on Lääne Liisi nimi üsna tundmatu, kuid keskealised ja vanemad mäletavad teda Läänemaal hästi. Kas või laulupidudelt, nii kohalikelt kui ka üle-eestilistelt, mida ta oma lehepillilugude ja lauludega mitmel korral avas. Eliise Junts tegi koostööd ka mitme rahvakunstiansambliga ning tema laule ja lugusid on lindistustena tallel Eesti Raadio fonoteegis.
Lääne Liisi pärandist pole varem midagi kokkuvõtvat ilmunud.
Paar aastat tagasi hakkas Lääne-Liisi pärandit koguma rõudelane Ants Maripuu, kuid pärast tema surma jäi töö pooleli. Antsu elukaaslane Inda Mölder kirjutas projekti Lääne Liisi pärandi jäädvustamiseks ja see leidis ka toetust.
Trükise väljaandmist rahastasid kultuurkapital ja kohaliku omaalgatuse programm. „Kui Lääne Liisi lugusid ja laule juurde leitakse, on võimalik uus trükis ja CD Lääne Liisi lauludega,” lubas Tiit Kaljuste.
Kaljuste lisas, et äsjailmunud Lääne Liisi raamat ja läänemurre on juba elevust tekitamas ning inimesed selle vastu huvi tundnud.
„Enamik läänlasi enam ei teagi, kuidas siin vanasti kõneldi,” ütles Kaljuste. „Kui hiiu keele (mis on osa läänemurdest) tutvustaja on Margus Tabor oma „Mamma lugudega”, siis Läänemaal kõneldud keelt pole avalikult enam aastakümneid keegi kuulnud.”
Kaire Reiljan
Läänemurdest ja Lääne Liisist
Kirjakeel on kaotanud kohalikud murded. Kirjakeelest erinevad enim Eesti äärealadel kasutatavad murded ja seal on nende mõju igapäevasele kõnekeelele suurem. Keeleliselt kuuluvad Lääne-Eestis kõneldav läänemurre ja Lääne-Eesti saartel kõneldav saarte murre põhjaeesti murrete hulka. Lääne-Eesti mandriosas kõneldavat läänemurret räägiti Läänemaal ja Pärnumaal.
Tänapäeval jääb aga üha vähemaks inimesi, kes läänemurdest midagi teaks, rääkimata igapäevasest kasutamisest. Vaid harva võib kõnekeeles märgata piirkondlikke mõjusid. Võin näiteks tuua enda läänemurdelise keelekasutuse, kus tavakeeles lipsab teatud sõnades sisse kolmas välde: kappis – 'kapis', lukkus – 'lukus' jne. Murdesõnu kasutatakse aga tänapäeval veelgi vähem. Mäletan, kui vanaisa-vanaema kasutasid igapäevaelus sõnu lets 'kiin' ja kartsas 'redel', siis minu sõnavarasse on jäänud neist vist ainsa murdesõnana vaid esimene.
Üks ehe läänemurde kasutaja oli Lääne Liisi ehk õige nimega Eliise Emmeliine Junts (1918–2002), kelle igapäevane elu möödus küll kirjakeeles, aga tema muhedad lood, nii elavas esituses kui ka kirjapandult, olid läänemurdes.
Läänemaal Rõudes elanud ja töötanud naise elu polnud kerge. Vahetult enne sõda abiellunud Liisi abikaasa läks sõja ajal metsavennaks ja hukkus juba 1945. aastal. Algul koolmeistri ametit pidanud Liisil tuli aga abikaasa metsavenna-loo tõttu sellest ametist loobuda ja piirduda tuli vaid postiljonitööga. Liisi leidis end rahvakunsti edendaja ja populariseerijana. Ta hakkas esinema kohalikel rahvapidudel ja hiljem kutsuti teda isegi üle-eestilisi laulu- ja tantsupidusid avama.
Lääne Liisi pärand koosneb kirjapandud juttudest, luuletustest ja lauludest, samuti salvestistest, mis pärinevad peamiselt 1970. aastaist. Folkloristid Igor Tõnurist ja Kristjan Torop, kes 1975. aastal Liisi lugusid Rõudes salvestasid, on meenutanud, et Liisi mäletas nii vanu lugusid, mida ta poleks oma vanuse kohta tohtinud mäletada. Ilmselt oli Liisil väga hea mälu ja ta jutustas edasi isalt-emalt kuuldud mõisaaegseid lugusid.
Mitmed Liisi jutud ja luuletused ilmusid 1970. aastail ajakirjas Kultuur ja Elu. On õnnestunud päästa teatud osa Lääne Liisi käsikirjalisi tekste ja luuletusi. Nende materjalide analüüsimine seisab veel ees. Teada on, et Liisi saatis paljudele inimestele postkaarte, mida ilmestasid ainulaadsed, vaid konkreetse sündmuse puhul kirjutatud luuletused. Need on aga üle Eesti laiali või hoopis hävinud. Siit ka üleskutse lugejaile: kellel on alles postkaarte Lääne Liisi luuletustega, andku sellest julgelt märku. Saatke meile neist koopia. Lääne Liisi muhedad tekstid-luuletused on mäletamist väärt!
Teine Lääne Liisiga seotud fenomen on tema lehepilli mängimise oskus. Teda võib julgelt pidada Eesti ainsaks professionaalseks lehepillimängijaks. Selle oskuse omandas ta juba varases nooruses, hiljem hakkas sellega ka esinema. Lääne Liisi leivanumbriks võib pidada linnuhäälte imiteerimist, millest on säilinud ka helilõik Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis. Liisi kasutas lehepillimänguks sirelilehti, talvisel ajal aga 'tsellufaanist' asendajat ehk õhemaks kraabitud filmilinti, millel oli perforatsioon maha lõigatud.
Üks eriti mõnus näide, kuidas Liisi Läänemaad kirjeldab:
Ropprikas ja puruvaene
Lõuna-Eestiga kõrvu pannes oo meite Läänemaad läbi aegade kehvakeses luetud. Põlegi ju sii miskid vastu tingida. Tämal on tõeste nigu kibine vaevakasukas selgas, kadakane krae pial ning soodest-rabadest keerutadud pussakas vööl. Õlmade servi ning ääri kenastavad küll Läänemere ja Kasari kalarohked veed, aga ega see maapinnale mõika ega etemaks tee.
Mõni arvab nüid sellest, et Lõuna-Eestis elasidki üsna ropprikkad ja läänlased olid puruvaesed. Nõnna see jüst põle olnd.
Olle muiste Läänemaalgi mehi eland…


maintext:
EKRE puksib Danilovi Martna volikogust välja
Kristjan Kosk
Aprillis Martna volikogus oma volitused peatanud Merilin Saska (EKRE) saatis laupäeval volikogule avalduse, milles palus oma volikoguliikme staatuse ennistada 23. septembrist.
Täpne ajastus volikokku naasta vahetult enne presidendivalimisi, värskelt skandaali sattunud Raimond Danilovi (pildil) asemele, andis põhjust spekulatsioonideks.
Martna volikogu esimees Ene Pallas ütles, et tal on kahju, et just Martna on musta poliitilisse mängu nii jõuliselt kistud.
Vabariigi valimiskomisjon selgitas, et kuna Saska oli oma volitused peatanud tähtajaliselt, peab ta volikokku naasmiseks ootama 9. jaanuarini. Just nii kauaks soovis Saska oma volitused peatada.
Danilov, kes pääses volikokku Saska asendusliikmena ja kes valiti Martna valijameheks, arvas, et ilmselt tahab EKRE talle „ära teha”, kuid see takerdus teadmatuse taha. „Ega ma ka enne teadnud, kuidas liikmete vahetamine täpselt käib,” ütles ta.
„Mina jätkan Martna volikogus 9. jaanuarini ja lähen laupäeval ka presidenti valima,” ütles Danilov.
„Selle plaani taga ei pruukinud olla üldse mitte Helmed, vaid pigem EKRE Läänemaa ringkonna esimees Hardi Rehkalt,” lisas Danilov.
Rehkalt ütles end juba ammu teadvat, et Saska kavatseb volikokku naasta. Selle, et tegemist oleks EKRE või tema isikliku plaaniga kuidagi presidendivalimistel häälte arvuga manipuleerida, lükkas Rehkalt ümber. Saska mobiiltelefonile esmaspäeval keegi ei vastanud.


maintext:
Lõhkekeha leiust tuleb kohe leiukohas teada anda
Lääne Elu
Möödunud aasta suvel Vormsis leitud lõhkekeha. ARHIIV
Ilmad lähevad jahedamaks, aga kaunis kodumaises looduses tasub käia igal ajal, samuti pole ammendunud sügisene seene- ja marjasaak. Eesti metsades leidub rohkesti endiselt ohtlikke sõjast jäänud lõhkekehi ning päästeamet tuletab meelde, et leitud lõhkekehast tuleb kohe teada anda numbril 112. Kui vähegi võimalik, võiks leidja jääda demineerijaid leiukoha juurde ootama, kui see pole võimalik, tuleb leiukoht üles märkida ja tähistada.
„Tänapäeva nutitelefonid võimaldavad võtta GPS-koordinaate, mida siis võikski teha ja edastada need häirekeskusele. Lisaks tuleb leiukoht kuidagi tähistada, näiteks maapinnast kõrgemale puu külge midagi kinnitades, ja anda siis teada, kuidas täpselt koht märgistati,“ rääkis Põhja-Eesti pommigrupi juhataja Raido Taalmann. Vastasel juhul võib lõhkekeha leidmine võtta väga palju aega.
Lõhkekehad võivad olla väga erineva suuruse ja kujuga. Demineerijad panevad südamele, et lõhkekeha leidnud inimene ei pea määrama, kas tegemist on granaadi, miini või mürsuga, sest see on demineerijate ülesanne. Oluline on, et kahtlast eset mitte mingil juhul ei liigutataks ega transporditaks ning seda eelkõige leidja enese kaitseks. Demineerijad ei väsi kordamast, et leitud lõhkekehast tuleb anda teada kohe, mitte pärast koju jõudmist, ning teatada kindlasti just häirekeskuse numbril 112, mitte näiteks päästeameti üldnumbril või midagi muud sarnast.
„Kui jätta metsa all vedelevast lõhkekehast teatamata, jääb võimalus järgmisel leidjal ehk mitte kõige arukamaid otsuseid teha, mis võivad lõppeda väga halvasti. Häirekeskuses küsitakse teatajalt lisaküsimusi, mis on demineerijatele olulised, samuti antakse käitumisjuhiseid,“ selgitas Taalmann.
Kõik lõhkekehad on toodetud sõjapidamise eesmärgil ning mõeldud tapmiseks, vigastuste või suurte purustuste tekitamiseks. Üheskoos saame Eesti metsad neist ohtlikest sõjajäänukitest puhtaks.
Juhised, kui leiate lõhkematerjali ja lahingumoona:
• ärge puudutage seda
• ärge kasutage selle lähedal lahtist tuld
• eemalduge leiukohast
• teatage leiust häirekeskust telefonil 112
• kui võimalik, piirake ala ja tähistage oht
• olge abijõududele telefonitsi kättesaadav
• teavitage läheduses viibijaid võimalikust ohust
• kui leiate metsast piirdelindiga või muul viisil tähistatud ala, ärge sisenege sellesse
Mari Rebane,
päästeameti pressiesindaja


maintext:
EPL: Morobell peab lõhutud merekaabli eest maksma 145 000 eurot
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Raivo Baum. Foto Arvo Tarmula
Haapsalu kalapüügifirmal tuli konkreetsete tõenditeta kohtuhagis välja käia ligi 145 000 eurot, kirjutab Eesti Päevaleht.
Septembris jõustus kohtuotsus, mille järgi väidetavalt telekomifirmade merekaablisse takerdunud laevaomanikul Morobell OÜ-l tuleb lõhutud kaabli eest koos kohtukuludega välja käia ligi 145 000 eurot.
„Laev polnud isegi selle kaabli purunemiskohas. Kaks kuud hiljem saime teada, et selline asi on juhtunud. No kuidas sa tõendad siis enam?” ütles Morobell OÜ suuromanik Raivo Baum.
2014. aasta märtsis liikus Morobelli kalalaev Toolse üle merekaabli. Merekaabel purunes üheksa minutit hiljem ja 110 meetrit eemal.


maintext:
Nostalgiapäevade vanasõidukite paraad algab laupäeva keskpäeval
Toimetanud Andrus Karnau
Mullused nostalgiapäevad. ARVO TARMULA
9 -11. septembril toimuvatel nostalgiapäevadel jagub erinevaid üritusi üle terve linna.
Nostalgiapäevade põhipäev on laupäev, 10. september. Korraldajate teatel algab kogunemine endisaegsete sõidukite paraadiks kell 12 Mulla tänaval, paraadi algus on kell 13. Paraad liigub mööda peatänavat piiskopilinnusesse, kus seatakse üles väljanäitus. Sõidukite vahel toimub Lossiplatsil humoorikas vigursõidu võistlus. Igal aastal kogunevad auto-motoklubid ja eraomanduses olevate endisaegsete sõidukite omanikud „eputama“ oma lemmikutega. Olgu selleks siis sõiduauto, jalgratas, traktor või mõni teine sõiduk.
Nostalgiapäevad on septembri teisel nädalavahetusel, sest lapsed on juba kooli viidud, aga suvelõhn on veel hinges. Keegi ei taha suve lõppedes koheselt „saba maha lõigata“.
Korraldajad teatasid, et nostalgiat nimetavad nad lihtsalt möödanikuks. „Me ei sea esikohale punalippudega lehvitamisi ega poliitlilisi eelistusi. Pole midagi parata, kuid ka see periood kuulub möödanikku. Olulisemaks on paljudel esimene koolipäev, esimene armastus, esimene auto, esimesed kõpskingad või uisud ja palju muud, mida meenutada,” teatasid korraldajad.
Nostalgiapäevad olid esimest korda 2005.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

title: Tarankov ostis püügiloa aasta tagasi

maintext:
Tarankov ostis püügiloa aasta tagasi
Andrus Karnau
Küünlad ja lilled surnukeha leidmiskohas. ARVO TARMULA
Nikolai Tarankovi on iseloomustatud kui kirglikku kalameest. Surmapäeval oli tal kehtiv kalastusluba Saunja lahele. Avaliku andmebaasi järgi ostis ta püügiloa mullu detsembris. Seega oli 9 kuud teada, et just kolmapäeval on ta Kirimäe poolsaarel. Andmebaas ei näita avalikult ostja nime, kuid kolmapäevaks, 14. septembriks oli ostetud kolm kalastusluba.
Saunja laht on praegu kalameestele poolsuletud. Läänemaa keskkonnainspektsiooni juht Tõnis Ulm ütles, et 1. novembrini tohib lahele päevas minna kuni kolm paati. „Nikolai Tarankovil oli kolmapäevaks kalastuskaart Saunja lahel püüdmiseks,” ütles Ulm.
Ulm märkis, et Tarankov on ka varem käinud Saunja lahel kalastamas, ostes selleks kalastuskaarte. Kui tihti, seda ei osanud või tahtnud Ulm öelda. Püügiluba lahel maksab 6 eurot päev.
Tarankovi on peetud Eesti organiseeritud kuritegevuse ja selle katusorganisatsiooni ehk ühiskassa juhiks juba 1990ndate aastate algusest saadik. Politsei sai teate tema surnukeha leidmise kohta kolmapäeval kella 14 ajal. Surnukeha leiti koos maasturi ja paadiga Kirimäe poolsaarelt mere äärest.


maintext:
Arstid tegid hoiatusstreigi puhul ühispildi
Kristjan Kosk
Läänemaa haigla arstid ja õed kogunesid streigi puhul haigla trepile ühispildile. Foto: Arvo Tarmula
Läänemaa haigla arstid tegid täna hommikul kell 9 hoiatusstreigi puhul haigla trepil ühispildi.
Arstid ja õed hoidsid käes paberit, millel seisis: „Tervis on kallis! 20. septembril toimub tervishoiutöötajate hoiatusstreik, millega nõutakse tervishoiu rahastamise suurendamist, et patsiendid saaksid vajalikku ravi.”
Eesti õdede liidu Läänemaa piirkonna juht Tatjana Otlot selgitas, et streigi eesmärk on juhtidatähelepanu meditsiini alarahastusele ja pikkadele ravijärjekordadele. Seda, kas striegist kasu ka on, Otlot öelda ei osanud. „Kuidagi peame ju probleemidele tähelepanu juhtima,” lisas ta.
Pärast pildistamist läksid arstid oma kabinettidesse ja personaliruumi. Patsientide vastuvõtmist alustati uuesti kell 10. Kiirabi ja erakorralise meditsiini osakond ei streikinud ning keegi abita ei jäänud.
Eriarstid ütlesid, et olid patsientidele teatanud, et vastuvõttu streigi ajal ei toimu.
Täpselt kell 9 astus Läänemaa haigla uksest sisse 79aastane Jelena Tsubera, kes tuli arstile näitama oma viga saanud kätt. Arstide streigist tema teadlik ei olnud. „Tulin Taeblast bussiga ja nüüd pean ootama,” ütles Tsubera. Tema vastuvõtuajaks oli märgitud 10.20.
Haapsalu perearstikeskuse välisuks oli lukus. Uksel oli silt, mis viitas, et patsientide vastuvõtt algab kell 10.
Haapsalu neuroloogiline rehabilitatsioonikeskus hoiatusstreigis ei osalenud.
Hoiatusstreigis osalesid kümned haiglad üle kogu Eesti.


title: Taebla romulas põles auto

maintext:
Taebla romulas põles auto
Tarmo Õuemaa
15. septembril kell 11.30 sai häirekeskus teate sõiduki põlengust Lääne-Nigula vallas Taeblas. Sündmuskohal selgus, et põles sõiduk, mis oli toodud romulasse. Päästjad kustutasid tulekahju.


authors:
Lääne Elu
Hannes Prikk

maintext:
Reio Engman sõitis end tänavu kolmandaks
Hannes Prikk
Reio Engman. Arhiiv
Motokrossi hooajale on joon alla tõmmatud ning Lääne MK sõitjatel õnnestus Eesti meistrivõistlustel haarata ka poodiumikoht.
MX veteranide klassis kihutaval Reio Engmanil ei õnnestunud võistlussõitudes haarata ühtegi poodiumikohta, kuid kogutud punktisumma kergitas läänlase kolmandaks. Meistiks krooniti Heigo Lauren. Teise koha saavutas tänavu Andres Krestinov. Engmani sõnul sobisid talle tehnilisemad rajad Tartus Langel ning Lätimaal Dobeles, kus ta oma sõiduga rahule jäi.
Eesti karikavõistlustel külgvankrite hobi klassis saavutas teise koha Janek Soidla koos Krister Kindeliga. “Algselt oli meie koostöö keeruline, “ tõdes Soidla. “Krister oli harjunud suuremate kiirustega kui meil alguses oli. Hooaja lõpuks saavutasime korraliku hoo ja tiimitöö. Tänu heale koostööle jätkame Kristeriga võistlemist ka 2017 hooajal.”
Sügisene kestvuskrossi hooaega aga jätkub ning Läänemaa spordisõpradel on võimalik krossirattaid kihutamas näha 22.oktoobril, mil Kiltsi lennuväli võõrutab Haapsalu kestvuskrossi.


maintext:
Algas veerandsajas Steni muinasjutuvõistlus
Kaie Ilves
Ann ja Ants Roos. Arvo Tarmula foto
Alates tänasest ootavad haapsallased Ann ja Ants Roos Steni muinasjutuvõistlusele muinasjutte, seekord juba 25. korda.
„Veerandsada tõesti. Ilus ümmargune. Sellepärast me ta jälle välja kuulutamegi,” ütles võistluse üks korraldajaid Ann Roos.
Naljaga pooleks on Ann ja Ants Roos mitu korda lubanud, et võistlus on viimane, aga ikka ja jälle uue välja kuulutanud, nüüdseks siis veerandsajandat korda.
Kokku ütleb Ann Roos olevat ennast ja Antsu 24 aasta jooksul läbi lugenud üle 6000 muinasjutu, sest enam-vähem nii palju on neid 24 aasta jooksul saabunud. Suurem osa jutte tulevad enne jõule, vahetult võistluse tähtajaks.
„Siis on postiljon lookas,” ütles Ann Roos.
Steni muinasjutuvõistlusel osalemiseks tuleb muinasjutud saata ümbrikus, mitte meilitsi, ja need toob kohale kirjakandja.
Enne jõule lähebki Annel ja Antsul lugemisega eriti kibedaks, siis ongi nad vahel naljaga pooleks lubanud, et olgu see viimane kord, aga on juhtunud ka nii, et esimene muinasjutt jõudis kohale täpselt võistluse esimeseks päevaks, 6. septembriks.
Steni muinasjutuvõistlust korraldavad Ann ja Ants Roos oma poja Sten Roosi (1970-1991) mälestuseks. 6. september on muinasjutuvõistluse alguspäev sellepärast, et see on Steni sünniaastapäev.
Muinasjutuvõistluse algusaegu meenutades ütles Ann Roos, et kõik sai alguse sellest, et Sten kirjutas poisina muinasjutte ja nemad Antsuga olid neist välja andnud esimese raamatu „Steni muinasjutud”, mille oli illustreerinud Edgar Valter.
„Siis jäime Antsuga mõtlema, et midagi peaks nagu veel tegema, ja mõtlesime välja võistluse. Mõtlesime, et mõned aastad teeme,” ütles Ann Roos. Et kui Sten oskas muinasjutte kirjutada, küllap on veel lapsi, kes seda teha oskavad ja tahavad. Tuli välja, et oligi. Esimesele muinasjutuvõistlusele saabus paarsada juttu, autasustamistseremoonia oli alles ehitusjärgus rahvusraamatukogu ovaalsaalis, lastekirjanduse keskuse Nuktitsa konkursi (konkurss, kus lapsed selgitavad välja parima lastekirjaniku ja -kunstniku) paremate väljakuulutamise sabas. Muinasjutuvõistluse auhindu anti toona välja kaks – üks päris- ja üks ergutusauhind. Pärisauhinna sai Lagle Räga Jõgeva ühisgümnaasiumist. Ann Roos märkis, et Jõgeva ühisgümnaasium on Steni muinasjutuvõistlusel ainsa koolina osalenud absoluutselt igal aastal. Lagle Rägast aga, kas just muinasjutuvõistluse pärast, aga võib-olla ka, on nüüdseks saanud Palamuse raamatukogu juhataja.
Lõpuks kasvas muinasjutuvõistlus kui Nukitsa saba nii suureks, et eraldus Nukitsast ja jätkas iseseisvana. Steni muinasjutuvõistluse auhindamised kolisid lõplikult Tallinna raekotta ja on seal tänini.
Ann ja Ants Roos ootavad muinasjutte märgusõna all „Steni muinasjutuvõistlus” aadressil Endla 2b krt 1, 90504 Haapsalu 20. detsembrini. Võistlusele on oodatud 10-15aastaste laste muinasjutud pikkusega kuni kaks A4 formaaadis lehekülge.
Võistluse tulemused saab teada tuleva aasta aprillis rahvusvahelise lasteraamatupäeva paiku.
Paremad muinasjutud avaldab ajakiri Hea Laps.


maintext:
Keskerakonna saadikuist kasutas enim kuluhüvitisi Olga Ivanova
BNS
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikmetest oli suurim kuluhüvitiste kasutaja aasta esimeses pooles Olga Ivanova, kes kasutas ära 99,4 protsenti talle seadusega võimaldatud kuluhüvitistest.
Keskfraktsiooni suuruselt järgmine kulutaja olid Marika Tuus-Laul, kes kasutas ära 99,0 protsenti talle seadusega ette nähtud 6193 eurost ja 53 sendist ehk 6129 eurot.
Üle 90 protsendi kuluhüvitistest kasutasid veel ära Siret Kotka (6064 eurot), Anneli Ott (6033 eurot), Mihhail Stalnuhhin (6030 eurot), Mihhail Korb (6011 eurot), Aadu Must (5986 eurot), Martin Repinski (5980 eurot), Dmitri Dmitrijev (5978 eurot), Kadri Simson (5803 eurot), Toomas Vitsut (5759 eurot), Märt Sults (5733 eurot). Kokku kasutas üle 90 protsendi kuluhüvitistest ära 12 Keskerakonna saadikut.
Keskfraktsiooni 27 saadikust üheteistkümnel (Tarmo Tamm, Mailis Reps, Erki Savisaar, Andrei Novikov, Jaanus Karilaid, Valeri Korb, Rein Ratas, Enn Eesmaa, Viktor Vassiljev, Vladimir Velman,Heimar Lenk) jäi kuluhüvitiste kasutamise määr 80 ja 90 protsendi vahele.
Neist veel vähem kasutasid Kersti Sarapuu (77,8 protsenti ehk 4820 eurot), Peeter Ernits (76,1 protsenti ehk 4714 eurot) ja Jüri Ratas (54,8 protsenti ehk 3394 eurot).
Keskfraktsioonist kõige vähem kasutas kuluhüvitisi Oudekki Loone – 29,5 protsenti võimalikust mahust ehk 1828 eurot.
Kokku kasutasid Keskkfraktsiooni liikmed esimesel poolaastal kuluhüvitisteks kokku 144 569 eurot, mis on 86,5 protsenti kokku fraktsiooni liikmetele seadusega võimaldatud kuluhüvitistest.


maintext:
Pensionipoliitika: mida teha, et riigipensioni saaks loota ka aastal 2060?
Kristiina Selgis, sotsiaalministeeriumi pensionipoliitika juht
Eesti, nagu ka teised Euroopa riigid, on vananeva rahvastikuga riik, kuid võrreldes teiste riikidega ei ole meie pensionisüsteem ja üldine jõukus jõudnud teistega samas mahus „küpseda“. Maailmapank on öelnud, et rahvastiku demograafilise koosseisu muutumise tõttu ootab ka teisi riike ees pensionide paratamatu vähenemine või siis väga oluline pensioniea tõus, kirjutab sotsiaalministeeriumi pensionipoliitika juht Kristiina Selgis.
NB! Siin ja edaspidi kirjeldatavad muudatusettepanekud EI PUUDUTA praegusi pensionäre.
Eesti pensionid on aga juba praegu lõviosas sellise suurusega, et nende vähendamisest ei saa olla juttugi. Töötajate ja pensionäride suhte prognoos näitab, et kui viimasel 20 aastal on olnud keskmiselt üle kahe töötaja ühe vanaduspensionäri kohta, siis aastaks 2060 jõuab see alla 1,3, arvestades ka pensioniea tõusu kuni 2026. aastani. Tööealiste ja pensionäride suhe jõuab prognooside kohaselt 2060. aastaks 1,5 tööealise inimeseni ühe pensionäri kohta. Selline areng tooks omakorda kaasa pensionide vähenemise, sest pensioni maksjaid on vähem, pensionäre aga oluliselt rohkem.
Tööealiste (18-63) ja pensioniealiste (63+) suhe muutub
Vaja on rohkem töötajaid
Pensionide suurendamiseks on vaja muuta pensionäride ja töötajate (ehk maksumaksjate) osakaalu. Kust töötajaid juurde leida? Üks võimalus on vanemaealised inimesed ise. Nimelt, praegu lähevad peaaegu pooled inimesed vanaduspensionile ametlikust pensionieast tunduvalt varem, keskmiselt 61 aasta ja 5 kuu vanuselt. Ligi viiendik vastsetest pensionäridest läksid 2015. aastal pensionile ennetähtaegselt, st kuni kolm aastat enne pensioniiga. 12% uutest pensionäridest lähevad pensionile 5 kuni 25 aastat enne pensioniiga. Need on inimesed, kes on töötanud kas Nõukogude Liidu ajal tervistkahjustavaks peetud töökohtadel (nt keevitaja või töödejuhatajana) või näiteks baleriini, politseiniku või kohtunikuna.
Eluea pikenemine teeb pensionipõlve väga pikaks XXLisaks sooduspensionäride varasele pensionile minemise võimalustele hakkab peagi ka üldine pensioniiga tulenevalt eluea pikenemisest madalaks jääma. Eesti meeste ja naiste pensioniiga on praegu 63 aastat ja see tõuseb alates 2017. aastast üheksa aasta jooksul 65-le. See võimaldab naistel olla pensionil keskmiselt 22 aastat ja meestel 16 aastat. Kui pärast 2026. aastat pensioniiga enam mitte tõsta, siis vastavalt oodatava eluea prognoosidele saavad naised aastal 2060 olla pensionil juba 25 aastat ja mehed 21 aastat.
Pensioniloleku aeg 2016 ja 2060
Pikenevale pensionipõlve kõrval on küsimus ka pensionide adekvaatsuses ehk piisavuses ning jaotuses ehk solidaarsuses. Kui praegu moodustab aritmeetiline keskmine netopension keskmisest netopalgast ca 43%, siis tulenevalt demograafilisest situatsioonist – järjest vähem töötajaid ja järjest pikem pensioniloleku aeg – hakkab see näitaja järgnevate aastakümnetega langema.
Kuna pensioni suurus sõltub järjest enam makstud sotsiaalmaksust, aga ametlik palgatulu on väga varieeruv (ca 75% töötajatest teenib alla riigi keskmise palga), hakkab aritmeetilise keskmise pensioni kõrval veel kiiremini langema mediaanpension. See tähendab, et praegu madalamat palka saavad inimesed hakkavad tulevikus saama ka väga madalat pensioni ning ebavõrdsus kandub üle ka vanaduspensionile.
Pensionide ebavõrdsus kasvab
Väheneva tööjõu tingimustes ei saa aga Eesti endale lubada järjest pikemat pensionil oleku aega. Ka vanemaealiste endi heaolu sõltub uuringute järgi oluliselt ühiskondlikust aktiivsusest ehk kestvast osalemisest ühiskonnas, majandus-, kultuuri- ja igapäevaelus, säilitades oma autonoomiat ja iseseisvust.
Seega on riigil valida maksude tõstmise, riigilaenu võtmise, madalamate pensionide või kõrgema pensioniea vahel. Sotsiaalministeeriumi ja rahandusministeeriumi poolt valminud ja 15. septembril Vabariigi Valitsusele esitatav riikliku vanaduspensioni jätkusuutlikkuse analüüs soovitab viimast ehk pensioniea tõusu.
Kristiina Selgis, sotsiaalministeeriumi pensionipoliitika juht


title: Detailplaneeringu algatamine

maintext:
Detailplaneeringu algatamine
Haapsalu linnavalitsuse 7.9.2016 korraldusega nr 565 algatati Haapsalus Kalmistu tn 3a krundi detailplaneering, kinnitati lähteseisukohad ja jäeti algatamata keskkonnamõju strateegiline hindamine.
Planeeritava maa-ala suurus on 14 519 m2. Algatatud detailplaneeringu koostamise eesmärk on ehitusõiguse määramine laohoonete, garaaži ja töökodade ehitamiseks tootmismaakrundile. Krundil asub üks garaaž.
Algatatud detailplaneeringuga kavandatu on kooskõlas Haapsalu üldplaneeringuga.
Kuna planeeringu algatamisega ei kavandata tegevusi, mis oleks olulise keskkonnamõjuga KeHJS § 33 lg 1 p 3 mõistes, samuti ei sisalda detailplaneeritav tegevus KeHJS § 6 lg 2 loetletud tegevusvaldkondi, mille puhul tuleb kaaluda keskkonnamõju strateegilise hindamise vajadust, otsustati mitte algatada detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist.
Haapsalu linnavalitsus


maintext:
Riigikogu valmistub tõstma käibemaksukohuslasena registreerimise piirmäära
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Riigikogu võttis menetlusse valitsuse 12. septembril algatatud käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu, mis tõstab käibemaksukohuslasena registreerimise piirmäära 16 000 eurolt 40 000 eurole.
Eelnõuga tõstetakse maksustatava käibe piirmäära, mille ületades tekib ettevõtlusega tegeleval isikul kohustus end registreerida käibemaksukohustuslasena ning täiendada kaupade nimekirja, millele rakendatakse käibemaksuarvestuses erikorda – pöördmaksustamist, vahendas riigikogu pressiteenistus.
Meetme eesmärk on vähendada ettevõtjate halduskoormust. Isikud, kelle maksustatav käive aasta algusest arvates ei ületa piirmäära, ei ole kohustatud end registreerima käibemaksukohustuslasena. Isikud, kes ei ole registreeritud käibemaksukohustuslasena ei pea pidama käibemaksuarvestust ega esitama käibedeklaratsioone, seega nende halduskoormus on väiksem kui käibemaksukohustuslastel. Juhtivkomisjoniks määrati rahanduskomisjon.
Kehtiva korra kohaselt rakendatakse pöördmaksustamist kinnisasjale, mille võõrandamisel on maksukohustuslasel valikuvõimalus kauba maksustamiseks, metallijäätmetele, väärismetallile ja väärismetalli sisaldavale metallimaterjalile.


maintext:
ALDE: Eesti turismisektor peaks vaatama rohkem Lääne poole
Lemmi Kann
Euroopa Liidu Regioonide Komitee ALDE esimene asepresident Agnès Durdu soovitab nii Haapsalu kui ka kogu Eesti turismisektoril pöörata oma pilk rohkem ELi suunas.
Haapsalu Kultuurikeskuses algas täna Euroopa Liidu Regioonide Komitee ALDE fraktsiooni seminar: "Eakatesõbralik turism- Eesti – Soome kogemus", millest võtab osa 20 komitee liiget Suurbritanniast, Sloveeniast, Prantsusmaalt, Leedust, Lätist, Luxemburgist, Belgiast, Eestist ja Iirimaalt.
Seminari peakorraldaja, Haapsalu linnapea, Regioonide Komitee liikme, Urmas Suklese sõnul on seminari teema väga aktuaalne ning eakate turismi soosimine ja arendamine annab suuri võimalusi, eriti turismi madalhooaegadel majandust arendada.
Seminari üheks ajendiks on üha vananev Euroopa, mis tähendab, et eakamate inimeste arv suureneb ja seeläbi ka eakamate turistide arv. Nendest arvestatav osa on just spaaturistid, kes tahavad ka terviseteenuseid. Eesti turismi seisu tutvustavate ettekannetega esinesid riigikogu majanduskomisjoni esimees Toomas Kivimägi, TÜ Pärnu kolledži turismimajanduse lektor, turismiosakonna juhataja Heli Müristaja ja Eesti spaaliidu tegevjuht Aire Toffer.
„Ma arvan, et Haapsalul läheb hästi ja mul on väga kahju, et Lääne pool Euroopas seda ei teata. Nagu me siin täna ka kuulsime, et turism siin keskendunud Soome ja Venemaa klientuurile. Ma arvan, et te peaksite kindlasti keskenduma rohkem Euroopa Liidu läänepoolsele osale, et nemad oskaksid ka siia tulla. Ma arvan, et me peaksime siia, Eestisse tulema, sest ka meil on teilt palju õppida,“ ütles ALDE esimene asepresident Agnès Durdu.
Doreen Huddart, ALDE liige Ühendkuningriigist rõhutas oma ettekandes, et paljud spaad teevad ühe vea – nad tahavad kõnetada kõiki vanusegruppe, mis tähendab, et kõigi jaoks jääb midagi puudu. „Kõige nõudlikumad ja pirtsakamad on just seeniorid!“ ütles Huddart, kes keskendus oma ettekandes transpordi- ja logistikaküsimustele turismiäris. Ta selgitas, et vanemate inimeste jaoks paketti kokku pannes tuleb mõelda selle peale, et neile tuleb kokku panna info, kus midagi toimub, kus see koht asub ning kuidas ja kui kiiresti sinna jõuab. „Kui ta seda infot ei saa, saab ta pahaseks.“
Mitte vähe oluline pole see, et väga tihti koosneb spaapakett erinevatest protseduuridest ja hommiku-, lõuna- ja õhtusöögist ning eeldatakse, et sellest piisab. „Aga inimestel peab pakkuma mingeid tegevusi ka!“ ütles Huddart, viidates sellele, et eakas inimene ei tähenda automaatselt seda, et talle piisab lihtsalt jalutuskäikudest ja televiisorist.
„Võite kindel olla – kui eakas inimene ei ole teenusega rahul, siis suure tõenäosusega jõuab see info internetti, lehte, uudistesse, televisiooni,“ rääkis Huddart, kes on ise aastakümneid töötanud medõena.
"Eestis on teema eriti päevakohane, sest 2017 aastal suurendatakse majutusasutuse käibemaksu 5 % võrra ning tuleb otsida võimalusi, kuidas hoolimata sellisest suurest riigi poolt pandavast ebamõistlikust koormisest majandusharule, ellu jääda ja ka edasi areneda," ütles Sukles.
Haapsalus toimuva seminari käigus tutvustatakse külalistele ka Haapsalu linna panustamist turismi arengusse Lääne-Eestis ning EL rahade kasutamist turismisektori arendamiseks.
Regioonide Komitee on Euroopa Liidu konsultatiivorgan, mis koosneb kohalike omavalitsuste volikogu esimeeste, linnapeade ja regioonide esindajatest. Regioonide Komitee peaülesandeks on kindlustada kohalike ja regionaalsete omavalitsuste tegelik esindatus Euroopa Liidus. Eestile kuulub EL Regioonide Komitees 6 kohta.
Delegatsiooni põhiliikmed (sulgudes neid esitanud omavalitsusliidu – Eesti Linnade Liit või Eesti Maaomavalitsuste Liit – lühend):
1. Kalev Kallo, Tallinna Linnavolikogu esimees (ELL)
2. Kurmet Müürsepp, Antsla Vallavolikogu esimees (EMOL)
3. Uno Silberg, Kose Vallavolikogu liige (EMOL)
4. Mart Võrklaev, Rae vallavanem (EMOL)
5. Mihkel Juhkami, Rakvere linnapea (ELL)
6. Urmas Sukles, Haapsalu linnapea (ELL)


maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 29. septembril
Tarmo Õuemaa
Uus soojapakkuja koondab Uuemõisa katlamaja tühjaks
Kevadel enampakkumisel 1,4 miljoniga Ridala vallalt soojafirma AS Uuemõisa Teenuse ostnud AS Tootsi Turvas koondab Uuemõisa katlamaja kõik töötajad ja läheb üle täisautomaatsele soojatoomisele.
Reportaaž Eesti rahva muuseumist
Laupäeval avatakse Eesti rahva muuseumi uus hoone. Lääne Elu käis asja kaemas. Selgub, et muuseumi uuelt näituselt leiab tuhandete esemete, fotode, filmide ja helilintide hulgast ka Läänemaaga seotud asju.


title: Juhtkiri: Kõik kõvad kivid

maintext:
Juhtkiri: Kõik kõvad kivid
Lääne Elu
Öeldakse, et kaks kõva kivi ei jahvata head jahu. See kehtib ka miljonite eurodega miinusesse langenud haigekassa kohta. Kõik osapooled raiuvad oma tõde, kuid see ei lahenda probleemi.
Haigekassa esimese poolaasta eelarveprognoos arvestas 9 miljoni euro suuruse miinusega. Kui selgus, et tegelik miinus oli 33 miljonit eurot, hakkas valitsuskoalitsioonist kostma ragisemist. Töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski nõudis rahandusministrilt resoluutselt lisaraha augu lappimiseks. Sven Sester vastas Ossinovskile samuti üsna krõbedate sõnadega.
Nüüd valasid õli tulle arstid, kes teatasid, et korraldavad hoiatusstreigi. Tervishoiutöötajate ametiliidud teatasid, et ülekulule vaatamata ootas 1. juuli seisuga haigekassa rahapuuduse tõttu ravijärjekordades üle 180 000 patsiendi.
Haiglad ei ole ravivajajaid ukselt mitte tagasi saatnud, vaid ravinud suurema summa eest, kui haigekassa neilt tellinud on. Nüüd kavatsetakse haiglaid selle eest karistada ravihindade kärpimisega, leiavad streikijad.
Tervishoiusüsteem on nii keeruline ja spetsiifiline, et kõrvalseisjal on raske otsustada, kas arstid raiskavad raha või on rahastajad liiga kitsid. Haigekassa pöördus selle hinnangu saamiseks Maailmapanga ekspertide poole.
Analüüsist selgub, et meie süsteem on kohati paindumatu ja kesise koostööga. Ei ole näiteks kokku lepitud, kuidas käib haiglaravi järel patsiendi ravi koordineerimine, samuti on infovahetus haigla ning perearsti vahel nõrk. Tulemus – tehakse tuhandeid kalleid üksteist kordavaid uuringuid ja hoitakse haiglates inimesi, kes seda ei vaja. Kindlasti peaks ravis olema suurem roll perearstidel. Ümberkorraldustega saaks raha kokku hoida, ilma et raviteenus halveneks.
Aga tervishoiusüsteemi ümberkorraldamine on pikk protsess, tulemused paistavad aastate pärast ja pole abiks neile 180 000 inimesele, kes praegu ravijärjekordades on. Seega on vaja ka lisaraha. Kiiresti.


maintext:
ERR: Poliitilist otsust Haapsalu raudtee ehitamiseks pole senini
Lääne Elu
Haapsalu rongi mälestusüritusel 22. septembril tutvustas Lääne maavalitsus kohaletulnuile Riisipere–Haapsalu–Rohuküla raudtee teemaplaneeringut. ARVO TARMULA
Vaidlusi tekitanud Haapsalu raudteetrassi asukohaplaneering on valmimas, kuid poliitilist otsust pole vähemalt 60 miljonit eurot maksva elektriraudtee ehitamiseks siiani, edastas ERR. Nüüd muutub üha tõenäolisemaks, et Rail Balticu rajamise tõttu ei saaks Haapsalu raudteed lähema kümne aasta jooksul taastada.
Lääne maavalitsuse nägemuse järgi võiksid rongid sõita tulevikus Haapsalu raudteeliinil kuni 160 km/h. Raudtee saaks suures osas ehitada juba olemasolevale vanemale trassile, kuid seda tuleks siiski mõnes kohas õgvendada. See ei meeldi aga mitmetele trassi äärde jäävate majade elanikele, vahendas "Aktuaalne Kaamera".
Paliveres koguti kiirrongide vastu 72 protestiallkirja. Kõige enam mõjutab raudteeplaneering Allikmaa küla, kus trassikoridori jääks 12 kinnistul 5,9 hektarit maad.
"Konkreetsed allkirjad, mis koguti, olid Allikmaa küla inimesi puudutava õgvenduse vastu ja ka kiiruste vastu," selgitas Palivere aleviseltsi juhatuse liige Andrus Eilpuu.
Lääne maavalitsuse kinnitusel on võimalik, et nii kiireid ronge ja nende jaoks vajalikke trassiõgvendusi tegelikult ei tulegi, sest planeering jätab võimaluse rajada ka tagasihoidlikum raudtee. Täpsed vajadused määrab konkreetne ehitusprojekt, kui see peaks kunagi teoks saama.
Majandusministeerium ei ole siiani teinud otsust, milline võiks olla Haapsalu raudtee tulevik.
ASist Lääne Raudtee öeldi, et probleemiks võib osutuda see, kui ehitusega ei tehta algust enne Rail Balticu rajamist. Siis on Eesti raudtee-ehitajad suurprojektiga aastateks hõivatud ja Haapsalu raudtee taastamine lükkuks määramatusse tulevikku.
Uudislugu saab vaadata siit.


maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 27. septembril (2)
Kaie Ilves
Presidendivalimistest: mitte ei või näha, kui teisel hästi läheb
„Miks on kogu presidendivalimine seni nii jonkadi-jonkadi läinud?” küsib riigikogu liige Andres Ammas (Vabaerakond) ja vastab: „Kui koorijuht annab kätte valed hääled, ei hakka laul kõlama.”
Loe lähemalt Lääne Elu paberlehest.
Matsalu võidufilm elab elevandi elu
Seekordse Matsalu loodusfilmide festivali žürii valik oli selle esimehe Derek Kilkenny-Blake’i sõnul üksmeelne. Dereck ja Beverly Joubert said filmi „Elevandi hing” eest peaauhinna. Loe võidufilmist lähemalt Lääne Elu paberlehest.


title: Taavi Rõivase Waterloo

maintext:
Taavi Rõivase Waterloo (1)
Toimetanud Andrus Karnau
Taavi Rõivas. ARVO TARMULA
Peaminister Taavi Rõivas on seni presidendirallisse sekkunud vähe ja kui, siis pigem tõrksalt, kirjutab portaal Poliitikaguru.
Kaks tugevat ja rahva seas kõige suurema toetusega kandidaati aidanud kogu suve jooksul Reformierakonda rambivalguses hoida ning aidanud seega ka partei toetust tõsta. Eelmisel nädalal näidatud külma närvi läheb peaministril kindlasti ka edaspidi vaja, sest nüüd ei ole enam kuhugi taganeda. Mängulaud on pöördunud. Kui varem ei olnud Reformierakonnal presidendikohta niiväga vaja, siis nüüd on Siim Kallase presidendiks saamine muutunud Rõivase autoriteedi küsimuseks. Nii enda erakonna erinevate tiibade kui teiste erakondade jaoks.
Kuna ta on asunud Reformierakonna asutaja ja auesimehe toetajate ridadesse, ootavad nii Marina Kaljuranna kui ka Siim Kallase fännid just temalt mitte midagi vähemat kui võitu. Seda ka seetõttu, et tegelikult tunnevad mõlemad pooled, et Rõivas on neid justkui lollitanud (lubanud midagi, mida ta pole täitnud, või pidurdanud protsesse, mis on muutnud olukorra keerulisemaks), ning kui Kallas ei võida, tekib mõlemas leeris küsimus, et mille kuradi nimel sai kannatatud.


maintext:
Riik suleb Koluvere hooldekodu, Lihula saab uue hooldekodu
Andrus Karnau
Koluvere hooldekodu. ARVO TARMULA
Riigifirma AS Hoolekandeteenused teatas, et suleb Koluvere hooldekodu 2018. aasta lõupuks.
Samuti teatas ettevõte, et sotsiaalministeerium rahastab uue 30-kohalise hooldekodu ehitust Lihulasse.
Koluvere hooldekodu sulgemine on üks osa suurest projektist, millega ehitatakse uued hooldekodud umbes 1400 erivajadustega inimestele. Uusi kodusid on plaanis rajada erinevatesse kohtadesse üle kogu Eesti – suurtesse linnadesse nagu Tallinn, Tartu ja Pärnu; väiksematesse nagu Maardu, Rapla ja Keila; aga ka päris väikestesse kohtadesse nagu Audru, Veriora ja Lihula – kokku enam kui 20-sse asukohta.
Nii tekib inimestel võimalus saada teenust oma kodule võimalikult lähedal ning need erivajadusega inimesed, kes täna elavad oma kodukohast kaugel, saavad lõpuks sinna tagasi pöörduda. AS Hoolekandeteenused teenuste direktor Liina Lanno rõhutas, et väga oluline komponent uute kodude rajamisel on ka kodanikuks olemise ideoloogia.
"Miks peab inimene, kui tal tekib vajadus teise inimese toe järele, liikuma ära oma kodust ja lähedaste juurest ning leppima eluga ebaloomulikus olukorras? Kas me ise sooviksime, et meie laps või mõni teine lähedane ei saaks teisiti abi, kui et ta viiakse näiteks Saaremaale ja paigutatakse asutusse, kus on 370 inimest?" märkis Lanno.


maintext:
Riigiportaal teavitab vajadusest uuendada ID-kaarti
Sellest nädalast annab eesti.ee keskkond ID-kaardiga sisse logimisel märku, kui mõne kasutajale väljastatud dokumendi sertifikaadid vajavad uuendamist.
Kaardi uuendamiseks tuleb arvutisse laadida kõige uuem ID-kaardi tarkvara, sisestada kaart lugejasse ning järgida haldusvahendi juhiseid, teatas politsei- ja piirivalveamet (PPA) Lääne Elule. Uuendada saab kehtivate sertifikaatidega dokumenti, mille PIN-koodid on kasutajale teada.
PPA identiteedi- ja staatuste büroo ekspert Karina Egipti sõnul on uuendamise protsess võimalikult lihtsaks tehtud, kuid ekraanil antavaid juhiseid tuleb siiski hoolikalt järgida. „Uuendamisel tekkinud tõrked on enamasti seotud kasutajapoolse tähelepanelikkusega ning tõrgete korral saab protsessi uuesti alustada. 2015. aasta kaarte uuendades on kõige tähtsam jätta meelde või märkida üles PIN-koodid, mis uuendamisel genereeritakse,“ rääkis Egipt.
Levinud viga on ka uuendamisprotsessi omapäi jätmine, mille tõttu sessioon aegub ja protsess katkeb.
Ebaõnnestumise korral saab uuendamisprotsessi uuesti alustada. Selleks tuleb arvuti eelnevalt taaskäivitada ja jälgida, et mõni muu tarkvara uuendamisega samal ajal kaardiga ei suhtleks.
Kui uuendamine pärast korduvat proovimist ei õnnestu, siis on mõistlik veelkord üle vaadata id.ee veebis korduvate küsimuste rubriigis antud soovitused. Kui nendest abi ei ole, siis tuleb kaardi uuendamiseks pöörduda PPA teenindusse.
ID.ee veebist saab abi ka juhul, kui pärast uuendamist esineb tõrkeid ID-kaardi elektroonilisel kasutamisel.
Tänavu märtsist võttis Eesti ID-kaartidel, elamisloakaartidel ning digi-ID’l kasutusele tugevama krüptograafia ning alustas varasemalt väljastatud kaartide kauguuendamist ID-kaardi haldusvahendi kaudu. Uuendamise käigus paigaldatakse kaartidele uued sertifikaadid, mis tuginevad senisest tugevamal SHA-2 algoritmil. Tugevamal krüptograafial põhinevate sertifikaatide kasutamine aitab tagada Eesti ID-dokumentide turvalisuse ka tulevikus.


maintext:
Maavalitsus müüb konfiskeeritud autot 60-eurose alghinnaga
Tarmo Õuemaa
Konfiskeeritud Žiguli. Foto Lääne maavalitsus
Lääne maavalitsus müüb avalikul kirjalikul enampakkumisel konfiskeeritud sõiduauto Žiguli 21063. Müügiks alghind on 60 eurot. 1988. aastal ehitatud auto ei ole küll sõidukorras.
Lääne maavanem Neeme Suur ütles, et maavalitsuse ülesanne on müüa sõidukeid, mille kohus on omanikelt konfiskeerinud.
Oksjonile pandud Žiguli võeti omanikult, kes juhilubadeta sõitis sellega juunikuus Lääne-Nigula vallas Kõnnu-Vidruka teel. Juht oli varem sõiduki juhtimiselt kõrvaldatud 24. oktoobril 2014.
Kirjalike pakkumiste tähtaeg on 28. septembril kell 10.


maintext:
Vabaerakonna fraktsiooni suurim kuluhüvitiste tarbija oli Artur Talvik
BNS
Artur Talvik. Foto: Arvo Tarmula
Riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liikmetest oli ülekaalukalt suurim kuluhüvitiste kasutaja esimesel poolaastal Artur Talvik, kes kasutas ära 80,4 protsenti talle seadusega võimaldatud kuluhüvitistest.
Kui Talvik oli kasutanud ligi 4982 eurot kokku saadikutele eraldatud 6193 eurost ja 53 sendist, siis fraktsiooni suuruselt järgmine kulutuja oli Monika Haukanõmm, kes oli kulutanud 4144 eurot ehk 66,9 protsenti lubatud mahust.
Andres Ammas oli kasutanud 60,1 protsenti, Külliki Kübarsepp 56,8 protsenti, Andres Herkel 55,5 protsenti Jüri Adams 41,5 protsenti, Ain Lutsepp 33,5 protsenti ja Krista Aru 20,5 protsenti maksimaalsest kuluhüvitise mahust.
Kokku kasutasid Vabaerakonna fraktsiooni liikmed esimesel poolaastal kuluhüvitisteks 25 711 eurot, mis on 51,9 protsenti kokku fraktsiooni liikmetele seadusega võimaldatud kuluhüvitistest.


maintext:
Valge: dokumendid kinnitavad Kaljuranna kodakondsuse sünnijärgsust
BNS
Marina Kaljurand. ARHIIV
Ajaloolane Jaak Valge kinnitas, et siseministeeriumi esitatud dokumendid Marina Kaljuranna kodakondsuse kohta kinnitavad, et Kaljuranna esivanemad olid Eesti kodanikud ning presidendiks pürgiv Kaljurand on sünnijärgne kodanik.
Tartu ülikooli uusima ajaloo dotsent Jaak Valge ütles BNS-ile, et Eesti iseseisvudes said automaatselt Eesti kodakondsuse need inimesed, kes vastasid tingimustele, mis esitati Maanõukogu 1918. aasta novembri määruses ja 1922. aasta novembri kodakondsusseaduses.
Ka toonitas Valge, et Eesti riik ei lähtunud kodakondsuse andmisel inimese rahvusest või usust.
"1922. aasta kodakondsusseaduse alusel said kodakondsuse need inimesed, kes vastasid kolmele tingimusele: kelle alaline elupaik oli seaduse maksmahakkamisel Eesti Vabariigis; kes kuni 24. veebruarini 1918 olid olnud Vene riigi alamluses ning kuni 1922. aasta novembrini ehk kodakondsusseaduse kehtimahakkamiseni mõne muu riigi kodakondsust polnud võtnud, ning need, kes ise või kelle vanemad olid Eesti Vabariigi toonase territooriumi kogukondade või seisuslike asutuste nimekirjades. Segadus Marina Kaljuranna vanavanemate kodakondsusega näib olevat tekkinud seetõttu, et selles kahtlejad lähtusid 1918. aasta Maanõukogu määrusest, mis aga 1922. aasta kodakondsusseaduse maksmahakkamisega kehtivuse kaotas,“ kinnitas Valge.
“Peame arvestama, et vastavalt Tartu rahulepingule on ka Komarovka küla Eesti territoorium. Seega, kui Marina Kaljuranna vanavanemad sealt pärit olid, said nad Eesti kodanikeks automaatselt," ütles Valge.
"Marina Kaljuranna vanavanemad said Eesti kodanikeks sünniga," ütles Valge. "Nad küll sündisid enne Eesti vabariigi väljakuulutamist, kuid nad sündisid territooriumil, mis jäi Tartu rahulepinguga Eesti vabariigi koosseisu. See fakt oli aluseks Eesti ametivõimudele neile kodakondsuse andmiseks."
Valge sõnul tõestavad kolm dokumenti, mille siseministeerium esitas Marina Kaljuranna sünnijärgse kodakondsuse tõestamiseks, et "Eesti riik ei kahelnud selles, et Marina Kaljuranna vanavanematel oli õigus Eesti kodakondsusele ning kodakondsus neil ka oli.”
Valge lisas, et ajaloolasena ei kahelnud tema isiklikult ka varem, et Marina Kaljurannal on sünnijärgne õigus Eesti kodakondsusele, "kuid kodanikena peaks meil olema hea meel, et see teema tõstatati ja nüüd kõigile selgeks sai."
Kommenteerides väiteid, et Marina Kaljurannale anti kas 1992. või 1993. aastal eriteenete eest Eesti kodakondsus, sõnas riigikogu põhiseaduskomisjoni liige, Isamaa ja Res Publica Liitu kuuluv Mart Nutt, et isegi kui see nii oli, kaotas eriteenete eest kodakondsuse andmine tähenduse uue kodakondsuse seaduse ja põhiseaduse kehtima hakkamisega.
Nutt nentis, et kui eriteenete eest kodakondsuse andime 1992. aastal võimalikuks sai, anti selle alusel aastatel 1992-1993 kodakondsust sadadele inimestele. Ta ei välistanud võimalust, et nende seas võis olla ka Marina Kaljurand.
Nuti sõnul võis see olla tingitud asjaolust, et 1938. aastal jõustunud ja kuni 1995. aastani kehtinud kodakondsuse seadus arvestas sünnijärgsust ainult isaliini pidi.
Nuti sõnul ei olnud 1922. aasta kodakondsuse seaduse ning 1938. aasta seaduse erinevused sisulised. "Mõlema seaduse kohaselt liikus kodakondsus isaliini pidi," ütles ta. "Toonaste arusaamade kohaselt käis kodakondsus mehega kaasas ning see praktika oli kasutuses pea kõigis Euroopa riikides." Näiteks kui Eesti kodakondsusega naine abiellus välisriigi kodanikuga, siis kaotas naine automaatselt Eesti kodakondsuse ning ta loeti ta automaatselt abikaasaga sama riigi kodanikuks ning nende lapsed said samuti automaatselt mehega sama kodakondsuse. "Kodakondsuse vahetus määrati kindlaks abiellumise faktiga," ütles Nutt. "Tänapäeva oludes tundub see kurioosumina, kuid toona oli tegemist reegliga."
Nutt toonitas, et 1992. aastal hakkas kehtima neljas põhiseadus. Selle 8. paragrahvi kohaselt on igal lapsel, kelle vanematest üks on Eesti kodanik, õigus Eesti kodakondsusele sünnilt. Enne seda kehtis 1938. aasta põhiseadus.
1993. aastal võeti vastu 1938. aasta kodakondsuse seaduse muudatus, millega emaliin ja isaliin võrdsustati Eesti kodakondsuse edasikandumisel. 1995. aastal võeti vastu uus kodakondsuse seadus, mille järgi on Eesti kodanik sünnilt isik, kelle üks vanematest on lapse sünni hetkel Eesti kodanik. Seega pole vahet, kas tegu on ema või isaga, märkis Nutt.
"Neil seadusemuudatusel on tagasiulatuv jõud ning kõik enne selle muudatuse jõustumist sündinud isikud, kelle ema oli Eesti kodanik, on samuti Eesti kodanikud sünnilt," ütles Nutt.
"Juhul, kui aastatel 1992-1993 ka anti Marina Kaljurannale eriliste teenete eest, kaotas see 1993. aastal vastu võetud kodakondsuse seaduse muudatuse ja 1995. aastal vastu võetud kodakondsuse seadusega tähenduse," ütles Nutt.
"Seega on Marina Kaljurand, kelle sündimise ajal kehtis 1938. aasta kodakondsuse seadus, seaduslikult Eesti sünnijärgne kodanik," kinnitas Nutt.
Siseministeeriumi kinnitas vastuseks presidendiks kandideeriva Marina Kaljuranna pöördumisele, et Marina Kaljurand on sünnijärgne Eesti kodanik ja esitas enda kinnituse tõestuseks kolme dokumendi koopiad.
Ministeeriumi teatel loeti 1922. aastal jõustunud kodakondsuse seadusega Eesti kodanikeks ka Tartu rahulepinguga liidetud territooriumidel elanud isikud.
Siseministeeriumi kinnitusel elasid Marina Kaljuranna vanavanemad Aleksander ja Aleksandra Rajevski Narova (Narva) vallas Komarovka külas, mis on Eesti territoorium alates Tartu rahust ehk 1920. aastast.
Lisaks on Marina Kaljuranna vanaisa Aleksander Rajevski kodakondsus tuvastatav läbi aja erinevate arhiividokumentidega nagu näiteks laste sünniaktid, abieluakt jms. Lähtudes eeltoodust saab siseministeerium kinnitada, et Marina Kaljuranna vanavanemad olid Eesti kodanikud. Sellest lähtuvalt on ka 1925. aastal sündinud Marina Kaljuranna ema Veera Rajevskaja sünnijärgne Eesti kodanik, nii nagu ka tema tütar Marina Kaljurand.
Siseministeerium lisas teatele ka kolm arhiividokumendi koopiat, millest üks on dokument perekonnanime muutmise kohta 1921. aastal, mille kohaselt said Marina Kaljuranna vanavanemad Aleksander ja Aleksandra perekonnanimeks Rajevski ning millelt nähtub, et nimi anti kodanikele.
Teine dokument on Aleksander ja Aleksandra Rajevski tütre Maria Rajevski sünniregistri kanne, kus on kinnitus, et ka Aleksander ja Aleksandra sündisid Narva vallas.
Kolmas dokument on Aleksander Rajevski abielu registrikanne 1939. aastast, mis kinnitab, et ka veel 1939. aastal oli ta Eesti kodanik. Vastavalt 1925. aasta perekonnaseisu seadusele peeti perekonnakirju üksnes Eesti vabariigi kodanike kohta.


title: Kodukant Läänemaa koondab konsulendid

maintext:
Kodukant Läänemaa koondab konsulendid
Tarmo Õuemaa
Kodukant Läänemaa juhatuse esimees Merle Mäesalu tahab tegevjuhtkonna välja vahetada, et organisatsioon ladusamalt tööle hakkaks.
Foto: Arvo Tarmula
Leader-raha jagava Kodukant Läänemaa juhatus otsustas koondada konsulendid Lea Laia ja Larissa Mandeli ning võtta nende asemele töötaja, kes valdab paremini inglise keelt ja on osavam suhtekorralduses. Ainsana jääb paika tegevjuht Ene Sarapuu.
„Tahame Kodukandis muudatusi ja uuendusi,” ütles maakonna ühe suurema arendusorganisatsiooni juhatuse esimees Merle Mäesalu. Kodukant Läänemaa jagab aastas arendusrahaks ligi miljon eurot – pool ettevõtetele ja 45 protsenti MTÜdele ja seltsingutele. Viis protsenti on varutud koostööprojektidele. Ühendusel on liikmeid 90, sealhulgas kõik Läänemaa vallad.
„Juhatus leidis, et me paistame liiga vähe välja. Meist teatakse liiga vähe. Uus inimene, Leaderi projektijuht peab andma meie võimalustest ja tegemistest rohkem teada, tegema kommunikatsioonitööd,” ütles Mäesalu.
Lisaks avalike suhete töö oskusele peab uuel töötajal olema hea inglise keele oskus. „Koostöömeede on uus tasand, kus saame teha koostööd ka rahvusvaheliste Leader-tegevusgruppidega. Selleks oleks tegevmeeskonnas hea võõrkeelt vabalt valdav inimene,” ütles Mäesalu.
Midagi oli vajaka
Mäesalu sõnul hakkas ümberkorralduste idee idanema juhatuses juba kevadel. „Tundsime, et midagi on vajaka ja mingeid muudatusi on vaja. 2016. aasta neli eesmärki olidki Leader-vooru rakendamine, rahvusvaheliste ja kohalike tegevgruppide koostöö, töö liikmetega ja töö kogukondadega. Näiteks Leaderi rakendamise valdkonnas pidi juhatus võtma neli korda ühe ja sama asja kohta otsuse vastu, sest tegevjuhtkond ei viinud seda ellu. Menetlus peab olema nii palju parem, et ei peaks korduvotsuseid vastu võtma,” sõnas ta.
„Meil on viis rahastusmeedet: kaks ettevõtluse, kaks elukeskkonna ja üks koostöö all. Kui neljas meetmes oli meil kõigis üle kolme korra taotlusi rohkem kui raha, siis koostöömeetmes, mis on meie enda võimalus organisatsioonina raha taotleda, jäi raha järele. Me ei pea seda õigeks,” ütles ta.
Kahe asemel üks
Kodukant Läänemaa tegevjuht Ene Sarapuu ütles, et saab 15. novembrist, kui kolleegid koondatakse, 1. jaanuarini üksi hakkama, kuid tegelikult oli tööd rohkem kui küll ka kolme inimese jaoks. „Korraldame infopäevi, nõustamisi. Meil on büroos valmis arvuti e-PRIA kasutamiseks, aitame neid, kes ise e-PRIAs hakkama ei saa. Valmistame ette taotlusvoore ja pärast analüüsime dokumente,” loetles ta.
Praegu veavad konsulendid ka kaht suuremat projekti: maamuuseumide projekti ja kohaliku toidu koostööprojekt Pärnu- ja Hiiumaaga. Sarapuu kinnitas partneritele, et projektid töötajate koondamise tõttu katki ei jää.
Mäesalu sõnul viiakse toiduprojekti selle aasta tegevused läbi, aga tuleviku tegevuskava selgub uuel aastal. „Õnneks on koostöömeede avatud taotlusvoor, kust saab raha taotleda 1. jaanuarist 31. detsembrini,” ütles ta.
„Muuseumide projekti puhul me hindame väga Larissa Mandeli initsiatiivikat ja sisulist tööd. Suure tõenäosusega hakkab ta selle projekti jätkamiseks meile projektijuhtimise teenust osutama,” lisas Merle Mäesalu.
Mäesalu tunnistas, et Leaderi konsultandi töömaht saab olema suur. „Aga me pakume ka Läänemaa mõistes päris head palka – kuni 1400 eurot kuus bruto. Vaatame ka tegevjuhi tööülesanded üle, temagi saab tööd juurde,” sõnas juhatuse esimees.
Mäesalu sõnul otsustas juhatus muuta ka Kodukant Läänemaa imagot. „Kavatseme välja kuulutada uue logo ja visuaali konkursi. Praegu on meie logo tigu. Eks sellel oli oma loogika, et peame kodu tähtsaks ja kanname kaasas,” ütles ta.
Kuidas toimib Kodukant Läänemaa
Kodukant Läänemaal on kaks põhilist tegevussuunda: olla Leaderi tegevusgrupp (Eestis on neid 26) ja külaliikumise koordineerija. Leaderi meede on üks maaelu arengukava meetmetest, millega jagatakse Euroopa Liidu raha maaelu edendamiseks.
Raha jagamiseks koostatakse ja võetakse vastu Läänemaa strateegia, kus on kirjas maakonna eripärad ja mida võiks siin toetada. Toetusraha jagamiseks korraldab Kodukant projektikonkursse Läänemaal. Projekte saab esitada e-PRIA keskkonnas.
Projektid paneb pingeritta Kodukant Läänemaa hindamiskomisjon, mille koosseisu kinnitab üldkogu. Sinna kuulub 11 liiget: kolm MTÜde, kolm omavalitsuste, kolm ettevõtete esindajat ja kaks juhatuse soovitatud eksperti väljaspoolt Kodukanti. Valitakse ka varuliikmed, kes asendavad komisjoni liikmeid nende endiga seotud projektide hindamise ajal. Tekkinud projektide paremusjärjestuse esitab juhatus PRIAle. Lõppotsuse teeb PRIA.
Rahastuse saanud projektid ei saa raha kohe kätte, vaid alles siis, kui kulutused on juba tehtud.
Üldkoosolekul volitustega mitme eest hääletada enam ei tohi
Täna on Uuemõisas Kodukant Läänemaa liikmete üldkoosolek. Merle Mäesalu rõhutas, et seekord ei saa üldkoosolekul hääletada volituse alusel teiste liikmete eest.
„Vanal Leader-perioodil 2007–2014 oli võimalik, et tuleb üldkoosolekule liige, kellel on kolme, viie või kümne liikme volitused, aga nüüd kehtiv Leader-määrus, mille minister on kinnitanud ja mis on tehtud Euroopa Liidu direktiivide alusel, ei võimalda niisugust asja,” ütles ta.
„Probleem tekib siis, kui liikmed ei tea seda, võtavad volitused ja me ei saa üldkoosoleku kvoorumit kokku,” lisas Mäesalu.


maintext:
Palivere kool sai 14 uut arvutit ja uue ventilatsioonisüsteemi
Kristjan Kosk
Palivere põhikooli köök sai uue ventialtsioonisüsteemi. Foto: Mikk Lõhmus
Palivere põhikool sai Lääne-Nigula valla toel juurde 14 uut arvutit. Kapitaalremondi läbis ka köögi ventilatsioonisüsteem.
Palivere põhikooli direktor Tõnis Peikel rääkis, et uuest ventilatsioonist on hea meel eelkõige köögipersonalil, kelle töötingimused peaksid nüüd paranema.
Vana ventilatsioon oli üle 20 aasta vana. Peikel lisas, et vana süsteem ei suutnud auru ja toidulõhna vajalikul hulgal köögist välja juhtida. „Juhtus isegi, et paks aur aktiveeris tuletõrje signaali,” täpsustas Peikel.
Uue ventilatsioonisüsteemi paigaldus läks vallala maksma 9800 eurot.
Peale selle sai Palivere põhikool juurde 14 uut arvutit. „Vaevalt mahun oma kabinetti ära, sest arvutid on praegu siin,” ütles Peikel. Ta selgitas, et nüüd saab iga aineõpetaja oma klassi uue arvuti.
Möödunud aastal sai Palivere põhikool 13 uut arvutit, mis leidsid oma koha arvutiklassis. „Nüüd pole meie koolis ühtegi arvutit, mis oleks vanem kui aasta,” rõõmustas direktor.
Raha uute arvutite soetamiseks taotles vald hariduse infotehnoloogia sihtasutuselt.


authors:
Lääne Elu
Endel Susi

title: Endel Susi: keda valida presidendiks?

maintext:
Endel Susi: keda valida presidendiks?
Endel Susi
Kõik kandidaadid on väärikad ja saaksid presidendi ülesandega suurepäraselt hakkama, kuid mina nende hulgast kedagi ei valiks. Miks?
Väärikaim oleks Siim Kallas, aga tema puhul räägitakse palju kolisevatest ämbritest. Täpset tõde teavad vähesed. Mart Helme on otsekohese ütlemisega rahvamees. Teda on meedia siiski liialt negatiivses valguses harjunud näitama.
Marina Kaljurand? Mul oli merekoolis sõber Genka, Peipsiäärsete vanausuliste järeltulija. Kuigi nad olid saanud sajandeid tagasi meilt varjupaiga, suhtuvad nad endiselt meisse mitte kõige sõbralikumalt. Genka ütles, et löömingud eesti poistega olid neil sagedased. Meil on vanasõna, et toida hunti palju tahad, ikka vaatab metsa poole. Võtame jalgpalluridki, Eesti koondislased räägivad kõik puhast eesti keelt. Pange teinekord tähele, kui on võistluse algul hümni laulmine, kes neist laulab! Nii võib olla ka nende Komarovka küla järeltulijatega, hing kisub ikka omade poole.
Allar Jõks. Tubli ja aus jurist. Aga poliitiline kogemuspagas kesine. Juristidest oleks parim valik Aivar Pilv. Rahvusvahelise kogemusega asju sirgeks rääkimise oskusega. Kindlasti oleks musta hobusena tulnud kõne alla nii Indek Neivelt kui Alar Karis, kuid nemad ei võtnud pakkumist vastu. Akadeemilisest ringkonnas on kindlastui teisigi võimekaid kandidaate nagu Tartu ülikooli rektor Volli Kalm, kelle juhtimisel ülikool näitab maailma ülikoolide pingereas pidevat edasiminekut. Ülikooli rektorid on teisteski riikides edukalt riiki juhtinud.
Mõni sõna ka valijamestest, neist keda paremini tunnen. Raimond Danilov on selline tuntud inimestele külje alla pugev jutumees. Olin juhtinud maakonna Rahvaliitu 8 aastast, kui valiti EKRE maakonna juhiks. Martnas oli valitud osakonna juhiks Danilov. Kohtusime Aafrika pubis. Mees võttis taskuplokki ja pastaka välja ja palus mul dikteerida edasised ülesanded. Algul mõtlesin, milline uus tase noorte hulgas, varem polnud keegi mult palunud midagi dikteerida. Edasise asjaajamise käigus selgus, tühikargaja, isegi liikmemaksu ei suutnud tasuda, muust tegevusest rääkimata. Kuluaarides soovitasin ta erakonnast välja arvata. Aga Martna mehed olid vastu, noor mees ehk saab veel asja. Saigi, nagu ka pidev töökohtade vahetus. Usun, et tulevikus Kajurand tabab ära kellega tegemist Mis puutub tõrvikutega rongkäikkudesse. See on olnud Eesti vabadust sümboliseeriv Jüriõõ ülestõusu algatus. Selle ettevõtmise eiramine kellegi poolt oleks ohtlik meie iseseisvusele.
Endel Susi
treener