title: Kesknädal

maintext:
Peipsimaa suurvald tuleb
MAX KAUR, 16. November 2016
20. ja 21. novembril 2016 toimub Mustvee Kultuurikeskuses kell 10.00–18.00 suur rahvaküsitlus, kus saab vastata kahele küsimusele: kas olete nõus omavalitsuste ühinemisega ning millist nime soovite uuele suurvallale?
2016. aasta lõpuks on sündimas suurvald, kuhu kuuluvad Mustvee linn, Saare, Avinurme, Kasepää ja Lohusuu vald ning osa Torma valla küladest. Seeläbi moodustub ligi 6000 elanikuga vald, mille keskuseks saab Mustvee linn.
15. oktoober 2017 on ajalooline hetk, kus Mustvee, Saare, Avinurme, Lohusuu ja Kasepää rahvas saab valida suurvalla vallavolikogu, kuhu kuulub 21 volinikku.
Võib kindel olla, et rahva poolt valitud suurvallavõim suudab viia uue omavalitsuse edukalt vastu tulevikule, kus valitsevad rahu ja armastus ning suudetakse üheskoos lahendada kõik küsimused.
MAX KAUR, Mustvee linnapea
[fotoallkiri] Kolme lipu all ühes kindlas suunas! – sellist arengut taotletakse peamiseks Peipsi-äärseks keskuseks pürgivas Mustvees.
Viimati muudetud: 11/16/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext: Nüüd on olukord teine. Meil on oma usaldusväärne armee ja toeks liitlased, kes ennast üsna tihti tuletavad meelde müriseval madallennul. Aga mida meil pole, see on selge kodanikukaitse. Kes teab, kuhu vajaduse korral varjuda? Kasvõi õppusel. Põhjanaabril on igas elamus varjend ja ühegi ehitise, isegi kiriku, püstitamiseks ei anta luba, kui projektis pole kindlat kaitseruumi, mis üldjuhul keldrikorrusele tehakse.

fasttext_language: et


title: Kesknädal

maintext:
Veerand sajandit +/-
EINAR LEPP, 30. November 2016
Mind ajendas kirjutama hoopis lähiminevik. Augustis tähistasime iseseisvuse taastamise veerandsajandit. Oluline roll selleaegsetel sündmustel oli Rahvarindel. Juubeli puhul üllitas Rahvarinde Muuseum toimetiste 2. väljaande. Selle 15 autorit, praegugi veel pildil olevad inimesed, kirjeldavad tollaste sündmuste arengut ja inimeste rolli selles. Näiteks sain huvitava tõdemusena teada siis kasutatud elektroonilise sõja elementidest. Toimetiste sisu, nagu ka muuseumi ekspositsioon, on põhiliselt sündmuste ja juhtide keskne. Rahvarinde tugevus seisis aga tuhandetes toetajates kogu maal. Muuseumi juht pr. Helen Lausma-Saar nentis piirkondades ja ettevõtetes toimunut kajastavate säilikute vähesust. Toimetistes käsitleb ainult Ester Šank seda teemat Raplamaa ajalehe Ühistöö materjalide põhjal.
Teatavasti olid selleaegsed ettevõtete juhtivtöötajad kõik ainupartei liikmed. Nende seas oli karjäärikommunistide kõrval ka ideelisi. Eriti hull oli aktiivsete rahvarindelaste olukord liidulise alluvusega ettevõtetes. Iseenda põhjal võin väita, et viimane aeg on seda aega käsitlevad fotod ja muud materjalid välja otsida, sündmused mälus läbi seedida ja kirja panna, kuidas tegevus kusagil oli korraldatud, millised oli suhted juhtkonnaga, kes olid aktiivsed inimesed, samuti Interrinde tegevusest jne. Näiteks meie hulgast juba lahkunud Tallinna Masinatehase laskesektsiooni esimees Valdur Rohtla oleks võinud kirjeldada interrindelaste ultimaatumit relvahoidla võtmete üleandmiseks ja olukorra lahendamist. Inimeste areng, seisukohtade muutumine, meeleolu peaks kajastuma järgmistes toimetistes. Selleks sulg pihku või arvuti taha! Toimetiste 3. köite esitlemisel jääksid siis pildile laiemale avalikkusele vähem tuntud tublid inimesed. Möödunud raamatuesitlust meenutavad Marcella Lepa fotol olevad vallatute nägudega selle aasta juubilarid.
EINAR LEPP
[pildiallkiri]
Eesti Rahvarinde ajaloolised ettevõtmised kogu oma ulatuslikkuses ja tähenduslikkuses nõuavad nobedat ja hoolsat põlistamist sõnas ja pildis, sest ajahammast ei tohi meelest lasta. Seepärast kunagised vabanemise rindejoontel tegutsejad (sel pildil Heinz Valk ja Rein Veidemann) tuletavad meelde kõigile, kes miskitpidi on olnud Rahvarindega seotud, üllast kohustust talletada oma mälestusi ja meeneid sel Eesti elu olulisel ajajärgul toimunust ja tegijaist.
Viimati muudetud: 11/30/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Uus koalitsioon lubab palju olulist ja vajalikku korda saata
Välis- ja julgeolekupoliitika ning riigikaitse
Eesti välis- ja julgeolekupoliitika on järjepidev ning rajaneb laiapõhjalisel poliitilisel konsensusel. NATO ja Euroopa Liidu liikmelisus ning sellest tulenevad partnerlus- ja liitlassuhted on Eesti julgeoleku ja heaolu olulisimaks garantiiks.
* Praeguses julgeolekuolukorras ei ole Eesti välisteenistusele suunatud ressurss piisav. Peame vajalikuks seda oluliselt suurendada. Suuname rohkem tähelepanu Eesti julgeoleku- ja välismajandushuvide edendamisele ning kaitsele.
* Töötame viivitamatult välja Eesti Euroopa Liidu eesistumise prioriteedid ning tagame eesistumise eduka korralduse.
* Tähtsustame jätkuvalt Euroopa Liidu idapartnerluspoliitikat.
* Peame vajalikuks säilitada lähedased partnerlussuhted Suurbritanniaga ka pärast Ühendkuningriigi lahkumist Euroopa Liidust.
* Eesti julgeoleku tagamisel omavad erilist kaalu kahepoolsed suhted Ameerika Ühendriikidega.
* Eesti huvides on julgeoleku, stabiilsuse ja heanaaberlike suhete edendamine kogu meie regioonis.
* Eesti toetab Euroopa Liidu ja NATO ühiseid poliitikaid, mis on suunatud Ukraina suveräänsuse kaitsmisele ja territoriaalse terviklikkuse taastamisele. Venemaa-vastaste sanktsioonide leevendamise eelduseks saab olla üksnes Venemaa naasmine rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete juurde.
* Iseseisva kaitsevõime tugevdamiseks tagame kaitsekulutused vähemalt tasemel 2% SKP-st, millele lisanduvad NATO liitlasüksuste vastuvõtuks vajalikud investeeringud. Toetame NATO heidutusmeetmete tugevdamist ja liitlaste püsivat sõjalist kohalolekut Eestis.
* Loome täiendava riigikaitseinvesteeringute programmi.
* Eesti osaleb jätkuvalt koos oma liitlaste ja partneritega rahvusvahelistes julgeolekut ning rahu tagavates operatsioonides.
* Suurendame ajateenistust läbivate noorte arvu ning peame oluliseks Kaitseliidu võimekuse arendamist ja liikmeskonna kasvu.
* Ühiskonna vastupanuvõime tagamiseks kriisiolukorras võtame vastu elanikkonnakaitse kontseptsiooni.
23. November 2016
Majanduspoliitika, riiklikud investeeringud ja maksundus
Meie eesmärk on kiirem majanduskasv, mis jõuab kõigi Eesti inimesteni. Eesti konkurentsivõime huvides suurendame riigi investeeringuid. Soodustame enamate inimeste osalemist tööturul ning panustame nende oskuste parandamisse. Meie majandusruum peab ettevõtlusega alustamise lihtsuse kõrval pakkuma ettevõtetele paremaid kasvuvõimalusi.
* Vähendame ettevõtte tulumaksu (14% senise 20% asemel) juriidilisele isikule regulaarselt makstavatelt dividendidelt.
* Rakendame tööjõumaksude tagasimakse või maksukrediidi süsteemi alustavate ja kiiresti kasvavate ettevõtete tööjõumaksude ajutiseks vähendamiseks.
* Viime ellu nullbürokraatia programmi.
* Loome bürokraatiavaba ettevõtlusvormi väikeettevõtjatele – ettevõtluskonto teenuste ja kauba müügiks füüsilistele isikutele või kauba müügiks juriidilistele isikutele kuni 25 000 € ulatuses aastas.
* Lihtsustame füüsilisest isikust ettevõtjate maksustamist ja aruandlust.
* Tagame Eesti majanduses suure osakaalu või kasvupotentsiaaliga tööstus- ja teenusmajanduse sektoritele konkurentsivõimelise maksu- ja regulatiivse keskkonna, sh loome IKT sektori arenguprogrammi ja tingimused kaubalaevade Eesti lipu alla toomiseks.
* Toome börsile järgmiste riigi äriühingute vähemusosalused: AS Tallinna Sadam (kuni 30% aktsiatest); AS Eesti Energia taastuvenergia ettevõte Enefit Taastuvenergia (kuni 49%)
* Soodustame konkurentsi pensionifondide turul ja pensionifondide investeeringuid Eestisse.
* Moodustame nimetamiskomitee, mis valib riigi äriühingute nõukogu liikmed. Ministrid ei nimeta Riigikogu liikmeid riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogudesse.
* Seame sisse korra, mille alusel suuremad riigi äriühingud hakkavad järgima OMX Baltic Market börsi info avalikustamise reegleid.
* Me ei müü osalust äriühingutes, mille võõrandamine võib suurendada julgeolekuriske ning ohustada elutähtsate teenuste osutamist, mille osas puudub konkurents.
* Võimaldame riigi äriühingutel maksta toetusi üksnes teadus- ja arendustegevuseks oma tegevusvaldkonnas.
* Võtame sihiks müüa riigi osaluse AS-is Eesti Teed ja vähemusosaluse AS-is EVR Cargo ning alustame müügiprotsessi ettevalmistamist.
* Uuendame tööturgu ja tööjõumakse reguleerivaid seadusi, lähtudes töösuhete muutunud olemusest (kaugtöö, renditöö, mitmel töökohal töötamine, jagamismajandus).
* Võimaldame töötajate terviseedendamise soodustamiseks ettevõtetel kuni 100 euro ulatuses kvartalis katta töötajate tervise parandamisega seotud kulusid.
* Muudame toimetulekutoetuse süsteemi, et tööl käimine oleks motiveerivam kui toetuse saamine.
* Laiendame praktikavõimalusi ettevõtetes ning suurendame tööandjate osalust õppekavade sisu ja tulemuste kujundamisel.
* Teeme tööturu osapooltele ettepaneku jätkata alampalga tõstmist, arvestades täiendavaid riigipoolseid samme tööhõive suurendamisel ja tööjõu kvalifikatsiooni tõstmisel.
* Viime ellu olulisi riiklikke investeeringuid, sealhulgas ehitame koostöös Tallinna linnaga Tallinna Linnahallist välja rahvusvahelise turismi- ja konverentsikeskuse, loome meetme kohalike omavalitsuste elamufondi investeeringute toetamiseks, ehitame välja lairiba-jaotusvõrgu riigi, kohalike omavalitsuste ja erasektoriga koostöös ning teostame suuremahulisi taristu investeeringuid.
* Teeme tulumaksureformi, mis elavdab majandust ja vähendab ebavõrdsust: vähendame oluliselt madalat ja keskmist palka saavate inimeste tulumaksu. Selleks tõstame kuni keskmist palka teenivate inimeste maksuvaba tulu 500 euroni kuus. Keskmisest palgast enam teenivate inimeste maksuvaba tulu hakkab sujuvalt kahanema sissetuleku kasvades ning maksuvaba tulu kaob 2 100 eurost suurema sissetuleku puhul. Säilitame tulumaksuvabastuse laste pealt ning lõpetame ühiste tuludeklaratsioonide esitamise võimaluse.
* Viime ellu järgmised muudatused maksupoliitikas: jätame ära majutusasutuste käibemaksu tõusu 2017. aastal ning diislikütuse aktsiisi tõusu 2018. aastal. Tõstame maagaasi aktsiisi. Piirame eluasemelaenu intresside ja hoiuseintresside tulust mahaarvamist. Tõkestame kasumi varjatud (laenudena) väljaviimise Eesti äriühingutest. Lihtsustame tööandja sõiduautode eratarbeks kasutamise maksustamist. Tasutavad maksud seotakse auto võimsuse ja vanusega ning kaotatakse sõidupäevikud. Ebaausa konkurentsi vältimiseks rakendame vedelkütusele elektroonilised saatelehed. Alkoholi ja suhkru liigtarbimise vähendamiseks tõstame õlle, kääritatud jookide ja veini aktsiisi ning maksustame kõrge suhkrusisaldusega joogid. Väiksema kütusekulu ja keskkonnamõjuga sõiduautode eelistamiseks kehtestame sõiduauto võimsusest sõltuva ühekordse registreerimise tasu. Kehtestame pangalõivu finantsasutustele, pidades seejuures silmas nende üldist maksete koormust ja selle võimalikku ümberstruktureerimist.
* Hoiame riigieelarve keskmisena struktuurses tasakaalus. Varasema struktuurse ülejäägi kasutamisel ei tohi eelarve puudujääk ületada 0,5% SKT-st aastas. Pikaajaliselt tulutoovate taristuinvesteeringute rahastamiseks kasutame tarvidusel täiendavat võõrkapitali.
Demokraatia, riigivalitsemine ja kodanikuühiskond
* Viime läbi riigireformi.
* Vähendame õigusloome mahtu ja bürokraatiat.
* Vähendame riigivalitsemise kulusid, et tõsta säästlikkust ja läbipaistvust. Taotleme riigivalitsemise dubleerimise vähendamist.
* Kaotame maavalitsused, anname nende sisuliselt omavalitsuslikud ülesanded omavalitsustele ja nende ühisasutustele ning maavalitsuste riikliku järelevalve funktsioonid riigiametitele. Viime riigiasutusi maakondadesse.
* Töötame välja presidendivalimiste süsteemi muudatused.
* Analüüsime rahvaalgatuse kehtestamise ja rahvahääletuse laiendamise võimalusi.
* Viime sisse Euroopa Komisjoni liikme kandidaadi kuulamise Riigikogu täiskogus.
* Muudame valimiskampaaniad ideedepõhiseks, mitte raha- ja mahupõhiseks.
* Suurendame erakondade rahastamise läbipaistvust ja tugevdame järelevalvet.
* Võrdsustame e-hääletamise ja elukohajärgses jaoskonnas eelhääletamise perioodi. Tagame e-hääletamise turvalisuse ja läbipaistvuse.
* Töötame selle nimel, et luua tehnilised lahendused eelvalimiste perioodi lähendamiseks valimispäevale.
* Peame oluliseks suurendada naiste osakaalu riigijuhtimises. Soodustame Riigikogu, kohalike omavalitsuse volikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel sooliselt tasakaalustatud nimekirju.
* Vähendame soolist palgalõhet.
* Ratifitseerime ja rakendame kiirelt Istanbuli konventsiooni.
* Moodustame omandireformi komisjoni, mis analüüsib selle reformi mõjusid ja lahendamata küsimusi.
* Korrastame vabaühenduste rahastamist, muutes selle stabiilsemaks ja eesmärgistatumaks.
* Kujundame selgema vabaühenduste kaasamist ja osalemist toetava poliitika. Soodustame sotsiaalset ettevõtlust.
Haridus- ja teaduspoliitika
* Motiveerime omavalitsusi lasteaiaõpetajate palkade tõstmisel kooliõpetajate palga alammäärani.
* Seame riiklikuks prioriteediks lasteaias eesti keele õppe kvaliteedi tõusu, tagades selleks vajalikud õppevahendid ja lasteaiaõpetajate täiendkoolituse.
* Tõstame õpetajate keskmise palga 2019. aastaks 120%-ni Eesti keskmisest palgast.
* Suurendame tugispetsialistide toetust kohalikele omavalitsustele, et tõsta lastele vajalike tugiteenuste kättesaadavust.
* Loome võimalused ja üleminekusüsteemi Eestisse tagasi pöörduvate perede laste õppima asumiseks.
* Tõstame koolitoidu toetuse 1 euroni ning sätestame põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses koolipidajale kohustuse pakkuda kõigile õpilastele tasuta koolilõunat, et koolides pakutav toit oleks tervislik ja kättesaadav.
* Tõhustame ja rahastame koolikiusamise-vastaseid tegevusi.
* Jätkame riigigümnaasiumite arendamist, gümnaasiumivõrgustiku korrastamist ning lubame ka pärast 2023. aastat gümnaasiumite pidamist omavalitsuste poolt. Tagame maakonnakeskustest kaugemal asuvate maagümnaasiumite kõrgema rahastuse.
* Tagame erakoolide tegevustoetuse kohaliku omavalitsuse keskmisel tasemel. Loome jätkusuutliku erakoolide rahastamise kava 2020+.
* Tagame vähemalt keskhariduse või kutsekvalifikatsiooni omandamise kõigile noortele.
* Jätkame kutsehariduse lõpetajate oskuste kooskõlla viimist tööturu vajadustega. Selleks jätkame üleminekut väljundipõhistele õppekavadele, laiendame praktikavõimalusi ja suurendame tööandjate osalust õppekavade sisu ja tulemuste kujundamisel
* Sidustame Töötukassa ja HTM-i tegevused tööturu- ja õpipoisikoolituste pakkumisel. Ühtlustame erinevate asutuste tööturgu toetavad tegevused ja lõpetame dubleerimise.
* Viime ellu noorte huvitegevuse toetuse kontseptsiooni.
* Kasvatame noorte võimalusi osaleda tööelus, sh õpilasmalevates, luues täiendavaid motivatsioonimehhanisme tööandjatele ja vähendades noorte töötamisega seotud piiranguid.
* Motiveerime tööandjaid palkama noori spetsialiste.
* Laiendame IT-õppe võimalusi erinevatel haridustasemetel.
* Seame eesmärgiks viia teadus- ja arendustegevuse rahastamise 1 protsendini SKT-st.
* Peame vajalikuks suurendada erasektori tellimusel või erasektoriga koostöös toimuva teadus- ja arendustegevuse osakaalu. Töötame välja ettepanekud ettevõtete teadus- ja arendustegevuse stimuleerimiseks ja erasektori vahendite suuremaks kaasamiseks.
* Teaduse rahastamisel lähtume sihist saavutada baasfinantseerimise ja projektipõhise rahastamise tasakaal tasemel 50/50.
* Teadus- ja arendustegevuseks kvaliteetse järelkasvu tagamiseks tõstame doktorantide stipendiume.
Kultuur ja sport
* Tagame kõigile Eesti elanikele võimaluse luua kultuuri ja sellest osa saada sõltumatult regionaalsetest, sotsiaalsetest, kultuurilistest, etnilistest, vanuselistest, soolistest või teistest individuaalsetest eripäradest ja -vajadustest.
* Eesti keele hoidmine ja areng on põhiseaduslik väärtus.
* Kultuuris ja spordis töötavad tippspetsialistid peavad olema väärikalt tasustatud. Jätkame kultuuritöötajate palgatõusu ja sotsiaalsete garantiide loomist loovisikutele.
* Me ei muuda Kultuurkapitali aluspõhimõtteid.
* Toetame kultuurivaldkonnas loomevaldkondade eksporti ja rahvusvahelistumist, tugevdades Eesti loomingu rahvusvahelisi võimalusi ning panustades seeläbi Eesti rahvusvahelisse tuntusse ja mainesse. Suurendame Film Estonia mahtu.
* Loome üleriigilise ruumilise planeerimise kompetentsi koondamiseks ministeeriumite-ülese ekspertkogu koostöös Eesti Arhitektide Liiduga.
* Kaitseme Eesti pärandväärtuste säilimist ja reformime muinsuskaitsekorraldust.
* Jätkame spordi rahastamise reformi, et luua läbipaistev ja kindel finantsbaas spordiorganisatsioonidele. Sealhulgas täiendame sportlaste, treenerite ja kohtunike sotsiaalsete garantiide süsteemi ning vähendame bürokraatiat riigi ja spordiorganisatsioonide omavahelistes suhetes.
* Tõstame ujumise algõpetuse taset.
* Jätkame rahvusvähemuste kultuuriseltside ja pühapäevakoolide toetamist.
Integratsioon
* Tagame riigi poolt kehtestatud keelenõuete täitmiseks vajaliku ja kvaliteetse eesti keele õppe kättesaadavuse. Rajame Narva ja Tallinna eesti keele majad, mis korraldavad tasuta eesti keele kursusi, töötavad välja õppe- ja metoodilisi materjale jm.
* Seame riiklikuks prioriteediks lasteaias, põhikoolis, gümnaasiumis ja kutseõppekeskustes eesti keele õppe kvaliteedi tõusu, tagades selleks vajalikud õppevahendid ja õpetajate täiendkoolituse.
* Käivitame pilootprogrammi, lubades pedagoogiliselt põhjendatud paindlikkust keele- ja aineõppe teostamisel kindlaks määratud mitmekeelsetes gümnaasiumites koos süvendatud eesti keele õppega, et gümnaasiumilõpetajad saavutaksid kuue aasta jooksul eesti keele C1-taseme.
* Võimaldame Eesti Vabariigi kodakondsust soovivatele inimestele lepingut, mille kohaselt pakub riik tasuta eesti keele kursusi kõigile, kes soovivad Eesti kodakondsust taotleda ning võimaldab neile keeleõppeks tasustatud õppepuhkust.
* Säilitame senised kodakondsuspoliitika aluspõhimõtted.
* Võimaldame taotluse alusel naturalisatsiooni korras Eesti Vabariigi kodakondsust Eestis sündinud alla 15-aastastele lastele, kelle vanem või vanemad on kas määratlemata kodakondsusega isikud või kolmanda riigi kodanikud ning elasid Eestis püsivalt enne 20.08.1991, kui lapse vanemad või last üksi kasvatav vanem või täisealiseks saades laps esitab taotluse kolmanda riigi kodakondsusest loobumiseks.
* Tõstame venekeelse elanikkonna teadlikkust õiguskeskkonnast ja tagame neile riigi õigusabi.
Keskkond ja energeetika
* Keskkonnapoliitiliste otsuste (keskkonnakaitse, metsandus, jahindus, kalandus, jäätmed, õhusaaste, loodusvarade kasutamine, taaskasutus) kujundamisel lähtume teaduspõhisest lähenemisest ning kestlikust ja heaperemehelikust kasutamisest.
* Rakendame meetmed, mis tagavad olmejäätmete ringlussevõtu 2030. aastaks vähemalt 65% ulatuses. Määrame kindlaks riigi ning omavalitsuste vastutuse jagunemise jäätmete taaskasutamisel, korraldatud jäätmeveo teostamisel ja ringlussevõtu eesmärkide täitmisel.
* Metsanduse raiemahud ei tohi olla suuremad kui Eesti metsa juurdekasv.
* Tagame eramaade looduskaitseliste piirangute võrdse kompenseerimise maaelu arengukava raames ka väljaspool Natura alasid ning soovime kiirendada looduskaitseliste maade väljaostmist maaomanikelt.
* Kasutades Eesti puhtast keskkonnast tulenevat konkurentsieelist, arendame mahetoodete ja -teenuste eksporti, mis loob Eesti eri paigus uusi töökohti.
* Võtame vastu Eesti energiamajanduse arengukava, mille kohaselt suureneb 2030. aastaks taastuvenergia osakaal elektrienergia lõpptarbimises vähemalt 50%-ni ja tarbitavast soojusenergiast 80% toodetakse biokütusest.
* Energiajulgeoleku kindlustamiseks teeme ettevalmistusi Eesti elektrivõrgu sünkroniseerimiseks Euroopa sagedusalasse 2025. aastaks, toetame Balticconnectori rajamist, peame oluliseks regionaalse LNG-terminali rajamist Eestisse.
* Energiasektori stabiilse ja põhjendatud maksustamise tagamiseks seome põlevkivi ressursitasu sellest valmistatavate toodete (põlevkiviõli, elekter) turuhinnaga.
* Maavarade säästlikuks ja efektiivseks kasutamiseks loome Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas riikliku Geoloogiateenistuse, mis uurib ja kaardistab Eesti maavarad.
* Toetame elamute rekonstrueerimist tõhusama energiakasutuse saavutamiseks.
Kohalikud omavalitsused ja regionaalpoliitika
* Kohalike omavalitsuste otsustusõiguse ja vastutuse suurendamiseks ühiskonnaelu juhtimisel ja korraldamisel viime ellu haldusreformi.
* Tõstame kohalike omavalitsuste tulubaasi, tasandades kriisiaegset üksikisiku tulumaksu protsendi langust.
* Suurendame kohaliku omavalitsuse finantsautonoomiat. Anname omavalitsustele üle osa riiklikke ülesandeid koos vastava rahastusega.
* Anname maakondliku ühistranspordi korralduse koos tänase dotatsiooni ja täiendavate vahenditega üle kohalikele ühistranspordikeskustele või kohalikele omavalitsustele.
* Kiirendame reformimata riigimaade üleandmist kohalikele omavalitsustele.
* Loome meetme kohalike omavalitsuste elamufondi investeeringute toetamiseks.
* Töötame välja Ida-Virumaa programmi, mis sisaldab vajalikke investeeringuid infrastruktuuri ja inimeste elukvaliteedi parandamisse. Viime Sisekaitseakadeemia Narva.
* Muudame riigikaitse- ja julgeolekualased kinnisasja omandipiirangud objektipõhiseks.
* Soodustame regionaalsete töökohtade loomist ja töötame välja vastava programmi.
* Suurendame riiklikke investeeringuid teedeehitusse.
* Töötame välja regionaalse raudteevõrgu arendamise kava.
Maaelu
* Tõstame põllumajandusvaldkonna rahastust üleminekutoetuse maksimaalse määra ulatuses.
* Suurendame 2017. aastal kriisiabile suunatavaid vahendeid.
* Tõstame seoses kriisiga tõuaretustoetusi seakasvatajatele.
* Seisame Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika läbirääkimistel ühtse ja üleeuroopalise ÜPP ja ühisturu säilimise ja tugevnemise eest, kus kõikidel riikidel oleks tagatud võrdsed konkurentsitingimused. Hoidume põhjendamatult EL-nõuetest karmimate nõuete kehtestamisest.
* Loome põllumajandustootjatele paremad võimalused võimekuse kasvuks toiduainete tarneahelas.
* Koostame Eesti biomajanduse arengukava.
* Kehtestame seadusega viljaka põllumajandusmaa kaitse.
Siseturvalisus ja õigusruum
* Tugevdame kogukonnakeskset politseitööd ja piirkonnapolitsei võrgustikku eeskätt maapiirkondades.
* Laiendame kohalike omavalitsuste võimalusi avaliku korra tagamisel.
* Suurendame riigi suutlikkust kriiside lahendamisel ja tõstame politsei kiirreageerimisvõimekust.
* Parandame päästjate ja demineerijate kaitsevarustust ning kaasajastame päästetehnikat.
* Toetame vabatahtlike päästekomandode võrgustiku laiendamist ja tugevdamist ning tagame vabatahtlikele päästjatele sotsiaalsed garantiid.
* Vähendame õnnetussurmasid ning -juhtumeid läbimõeldud ennetustegevuse ja tõhusama järelevalvega.
* Tagame julgeolekuasutustele piisavad vahendid, et tõkestada Eesti riigi julgeolekut ohustavaid tegevusi. Panustame koostöösse liitlastega terrorismi ennetamisel ja tõhusa eelhoiatuse toimimisel.
* Ehitame välja idapiiri.
* Süüteoennetuse suuname eeskätt lastele ja lapsevanematele, viies ellu neile suunatud tõenduspõhiseid ennetusprogramme. Alaealiste õigusrikkumistele reageerimisel eelistame perepõhiseid sekkumisi. Suurendame tsiviil- ja kriminaalkohtutes kohtunike spetsialiseerumist laste ja peredega seotud kohtuasjades.
* Ennetame ja vähendame lähisuhtevägivalda süsteemse riskiperede kaardistamise ja suunamise ning ametkondade koostöö abil. Ratifitseerime ja rakendame Istanbuli konventsiooni.
* Rakendame laiemalt kuritegeliku vara konfiskeerimist.
* Seame raskemate liiklusrikkumiste puhul trahvid sõltuvusse sissetulekust (alkoholijoobes juhtimine, kiiruse ületamine 40 km/h või enam).
* Laiendame õigusabi võimalusi ja viime ellu esmatasandi õigusnõustamise reformi.
* Jätkame represseeritute ja nende esindusorganisatsioonide toetamist.
* Vaatame läbi võlgade ümberkujundamise ja saneerimise põhimõtted, tugevdades eeskätt kodulaenuvõtjate kaitset.
* Jätkame Eesti riigi senist rändepoliitikat. Me ei toeta kohustuslikku kvoodisüsteemi varjupaigataotlejate ümberasustamisel ja -paigutamisel.
* Teadvustame totalitaarrežiimide kuritegusid, rajades Tallinnasse rahvusvahelise kommunismikuritegude keskuse ning Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaali.
Sotsiaalpoliitika ja tervishoid
* Suurendame riikliku pensioni baasosa ja vähendame palgakomponendi osakaalu, eesmärgiga kujundada pensioni I sambast solidaarsem ja võrdsem sissetulek eakatele.
* Viime läbi pensionireformi, mis arvestab Eesti tööealiste inimeste vähenemist ning vanemaealiste arvu kasvu. Tulevikus seome pensioniea oodatava keskmise elueaga, võimaldame valida endale sobivaima aja pensionile minekuks, võtta pensioni välja osaliselt või pensioni maksmise peatada.
* Tagame eripensionites selguse ja võimaldame kõikidele ligipääsu teisele pensionisambale.
* Rakendame emapensioni, et väärtustada lapsi kasvatavaid vanemaid.
* Loome vanemapuhkuste ja hüvitiste süsteemi, mis on piisavalt paindlik, pakub vanematele erinevaid valikuvõimalusi, toetab vanemate osalust tööturul ja laste kasvatamise jagamist vanemate vahel. Fikseerime vanemahüvitise ülempiiri.
* Tõstame lasterikka pere toetuse (3-6 lapsega perele) 300 euroni kuus.
* Kustutame raske puudega laste vanemate õppelaenud.
* Vähendame omastehooldajate koormust, võttes arvesse hoolduskoormuse rakkerühma ettepanekuid.
* Taastame 250-eurose matusetoetuse kõigile, suunates vastavad vahendid kohalikele omavalitsustele.
* Tagame Eesti inimestele arstiabi parema kättesaadavuse ning tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkuse. Astume samme Haigekassa kulude tõhustamiseks ja tulude suurendamiseks muudest allikatest.
* Me ei vähenda sotsiaalmaksus ravikindlustuse osa (13%).
* Hüvitame suuremas määras kõrgendatud ravivajadustega inimestele ravimitele tehtud kulutused.
* Toetame esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavuse edasist parandamist.
* Võimaldame töötajate terviseedendamise soodustamiseks ettevõtetel kuni 100 euro ulatuses kvartalis katta töötajate tervise parandamisega seotud kulusid.
* Töötame välja tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse süsteemi.
* Tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks investeerime E-tervise lahendustesse ning viime läbi personaalmeditsiini pilootprojekti.
* Seame eesmärgiks vähendada alkoholitarbimist ja sellest tulenevaid tervisekahjusid. Kehtestame seadusega täiendavad alkoholi reklaami- ja müügipiirangud.
* Rahastame emakakaelavähi-vastast vaktsineerimist.
* Tõhustame HIV ja AIDSi ennetustööd ja ravi.
[fotoallkirjad]
ANNAVAD NÕUSOLEKU: Riigikogu keskerakondlastest liikmed Vladimir Velman, Erki Savisaar ja tulevane maaeluminister Martin Repinski allkirjastavad koalitsioonilepet.
OLULINE HETK: Riigikoguhoone Valges saalis allkirjastavad Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna, Keskerakonna esimees Jüri Ratas ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Jevgeni Ossinovski uue valitsusliidu koalitsioonilepingu.
Viimati muudetud: 11/23/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Tulevik kuulub kaasavale erakonnale
Jüri Ratas on tuntud meeskonnamängijana. Tema kongressikõne pakkus palju positiivset ja edasiviivat; küllap oskab ta ka sõnu tegudeks vormides iga sammu hoolikalt kaaluda. Pole ju veel selja taha jäetud isiklikud solvumised, ambitsioonid ja möödarääkimised. Jüri Ratase avaldatud mõte, et Keskerakonnas pole ühtegi liigset inimest ning et kõigi arvamust aktsepteeritakse, annab lootust, et kedagi ei lükata kõrvale.
Kongressikõnes lubas Jüri muuta juhtimise läbipaistvaks ja laiapõhjaliseks, soosides aktiivset erakonnasisest diskussiooni. Tihedamat koostööd soovib ta arendada erakonna erinevate kogudega noortekogust seeniorideni välja. See kõik on tervitatav, ent ambitsioonikas jätkusuutlik erakond peab taotlema rohkemat. Tänases poliitikas on võtmesõnaks kaasav valitsemine, ning seda nii riigi ja erakondlikul kui ka kohalikul tasandil.
Eesti valitsuskriisi põhjuseid tuleb otsida just kaasava valitsemispraktika puudumisest. Seda ei asenda Jääkeldri performance ’id või kord aastas toimuvad arvamusfestivalid. Asumiseltsidel ning huviala- ja ametipõhistel ühendustel, kel puudub eesmärk erakonnastuda, peab olema võimalus avalikes asjades kaasa rääkida. Vabakonnas võib peituda tohutu jõud, ning see, kes suudab sellele viljaka ja Eesti jaoks positiivse väljundi anda, on võitja nii populaarsusuuringutes kui ka valimistel.
Ma ei mõtle siin politiseerimise kaudu saavutatud kaasamist, kui vabaühendusi püütakse muuta mõne erakonna ripatsiks, nagu on juhtunud ametiühingutega või Riigikogus oma näo kaotanud Vabaerakonda toetavate seltsingutega. Vabakonnal peab säilima võimalus saada kaasatud ilma neid erakondliku poliitikaga koormamata.
Tallinnas on aeg luua linnavalitsuse ja volikogu juurde asumiseltside ning nende probleemidega igapäevaselt tegelev töögrupp. Pealinnas tegutseb täna 22 asumiseltsi, kuhu kuulub tuhandeid tublisid inimesi. Neil puudub soov otseselt poliitikasse sekkuda, ent nad on valmis toetama erakonda, kes neid tõsiselt võtab ega mõtle vaid sellele, kuidas vabaühendustele auru väljalaskmiseks formaalseid mõttetalguid korraldada.
Ehk tuleks ka Reidi tee õppetunni valguses vaadata veelkord läbi planeeringute menetlemise kord, et keegi ei saaks hiljem kurta, nagu poleks tema mõtetega arvestatud. Kui võimalik, tuleks senisest enam leida asumiseltside toetamiseks linna vahendeid. Mõelgem sellele!
Kaasata tuleks samuti välismaal töötavad eestlased. Arvestuslikult elab ja töötab piiri taga sada tuhat eestlast, kellest suur osa sooviks kodumaaga tihedamat sidet. Aastapäevad tagasi tuli sellise algatusega välja Soome eestlaskond. Otsiti koostööpartnerit Eesti erakondade hulgast, ent ilma suurema eduta.
Kas poleks Keskerakonnal aeg mõelda eemalviibivatele kaasmaalastele ning kaasata võõrsil asuvaid, ent mõtetega kodus viibivaid Eesti kodanikke? Usun, et selle eest osatakse tänulikud olla. Samuti oleks see võimalus elavdada kodumaale tagasipöördumist.
Eesti suurim häda on nigel empaatiavõime. Meid manitsetakse kaasa tundma majandusmigrantidele, kuid meie omad puudustkannatavad pered on teema, millest avalikult rääkimist peetakse halvaks tooniks. Meil tuleb kasvatada hoolivust, sest ilma selleta jääb rahvus kängu. Meie ainus tee on ära kuulata inimesed saartest Võruni ja Valgast Tapani. Vaid hoolides ja mõistes suudame teostada poliitikat, mida Eesti vajab.
Loodan, et erakonna uus juhtkond lõpetab olukorra, kus kogu jõud kulub n-ö sisekaemusele. Me peame uuesti pöörama pilgu väljapoole, tasakaalukalt hindama poliitikas toimuvat ja kaasavalt tegutsedes teostama Eesti elanike enamuse ootused.
Ärgu olgu Keskerakonnas liigseid inimesi ega ärgu olgu neid ka väljaspool erakonda! Näidakem, et mõistmine pole meie jaoks pelgalt sõnakõlks. See annab julguse tegutseda ühiste eesmärkide nimel nii Tallinnas kui ka mujal Eestis. Jõudu tööle meile kõigile!
KESKMÕTE:Meil tuleb kasvatada hoolivust, sest ilma selleta jääb rahvus kängu. Meie ainus tee on kuulata ära inimesed saartest Võruni ja Valgast Tapani.
ALAR NÄÄME, Tallinna Kesklinna vanem
ALAR NÄÄME, 23. November 2016
Viimati muudetud: 11/23/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Salaviina-„Sakala“ ja Eesti riigikaitse must auk
GEORG KIRSBERG, 30. November 2016
1998. aastal lasti reidikaater „Mardus“ valesti tööle pandud veepumba tõttu (laev pumbati vett täis!) kai ääres põhja. Algul valetas mereväe juhtkond, et põhjuseks oli puust laevakere purunemine, kuid 13 aastat hiljem tunnistas Kaitseväe Peastaap tõe üles. Loomulikult ei karistatud mitte kedagi; ei neid, kes laeva põhja lasid, ega neid, kes tõe kinni mätsisid.
2002. aastal juhtus mereväes säherdune intsident: laeva komandör (hilisem mereväekooli ülem, personaliosakonna ülem ning tänaseks kõrge ohvitser staabis) täispeaga roojas laevapõrandale. Sellest intsidendist tehti kaks ETV „Pealtnägija“ saadet (21.09.2011 ning 15.10.2014). Viimases oleks avaldatud intsidenti tõestavad kohtumaterjalid, kuid paar tundi enne saate eetrisseminekut sai ERR kohtumääruse, mis keelas seda teha.
2004. aastal Kesknädal avaldas Jüri Liimi vägagi konstruktiivse kriitika mereväe korruptsiooniasjade kohta.
2006. aastal mõisteti ebaseaduslikus metsaraies kriminaalkorras süüdi mereväe kokk Vitali Elias.
2007. aastal võeti Berliinis täispeaga autojuhtimises vahele Saksamaal sõjaväeatašee ametit pidanud mereväeohvitser Jaan Kapp, kes pääses aga tänu diplomaatilisele passile. Ei Kaitseministeerium, Kaitseväe Peastaap ega mereväe staap ei kommenteerinud asja lähemalt; juhtum mätsiti kinni. Kapp jätkas teenistust ning saadeti hiljem priskele eripensionile.
Kapil olid eluaegsed alkoholiprobleemid. Tollane mereväebaasi ülem Andres Ehrenbusch saatis juba 1999. aastal peastaapi ettekande, et mereväeülem Kapp on parandamatu alkohoolik. Selle eest tollane kaitseväe juhataja Johannes Kert, kes oli Jaan Kapi isiklik väga hea sõber, vallandas Ehrenbuschi.
2010. aastal arreteeris kapo kaks mereväe kaptenmajorit, Marovi ja Saarse, kes mõisteti kriminaalkorras süüdi riigihangetega seotud korruptsioonis.
2011. a. kevadel teenistusest lahkudes, olin mereväe ohvitser, kirjutasin Kaitseväe Peastaabile põhjaliku tagasiside seal toimuvast, mis kuidagi (mitte minu käe läbi) septembrikuus meediasse lekkis. Seepeale tollane kaitseväe juhataja kindral Ants Laaneots nimetas mind avalikult psüühiliselt haigeks inimeseks – kõik olevat vale, ning jutul lõpp. Mereväe juhtkond sai medaleid ja ametikõrgendusi edasi.
„Admiral Pitka“ tollane komandör Indrek Vinkel vabastati juba varasemalt ametist laevas purjuspäi lällamise eest, kuid määrati mereväekooli ülemaks! Hiljem määrati ta staabilaeva „Tasuja“ komandöriks, kuid 2011. a. novembris jõi ta ennast, vorm seljas, Šotimaal ametlikul visiidil olles pildituks, mispeale kõrge NATO ohvitser tema peale ettekande kirjutas. Selle eest Vinkel ka vallandati, sest ei mereväe ega kaitseväe juhtkond ei saanud kinni mätsida asja, mis oli NATO kõrge ohvitseri poolt dokumenteeritud. (Kõik ülejäänud joomised mereväes on alati kinni mätsitud.)
2011. a. detsembris karistati mereväe ülemat Igor Schvedet ja tema staabiülemat Ivo Värki ministeeriumi auditi poolt rahatrahviga ebaseaduslike riigihangete eest. Kuid kedagi ei vallandatud ning Schvede ülendati 2013. a. Kaitseväe Peastaabi ülemaks (tähtsuselt teine mees peale kaitseväe juhatajat), 2016. a. sai ta Kaitseministeeriumi teeneteristi ning edutati kõrgepalgalisele kohale – Eesti sõjaväeliseks esindajaks EL ja NATO juures.
2016. a. 17. novembril avastati miinilaevalt „Sakala“ suur kogus salakaupa. Kedagi vastutusele ei võetud, laev läks kohe uuesti NATO missioonile Eestit esindama. Laeva komandör Ott Laanemets on kaitseväe juhataja Riho Terrase isiklik hea sõber.
Kasutu ja kallis
Siin ei ole aga midagi uut – salaviinaäri on Eesti mereväes aegade algusest saati aetud. 2000. aastal ilmus Eesti Ekspressis artikkel "Eesti merevägi kui naljanumber", kus kõige muu kõrval ka mahhinatsioonid salaviinaga esile tuuakse. Kas ja kui palju kasumist saab endale kaitseväe juhataja, on raske öelda, kuid miskipärast tolereerivad nad kõik seda meeleldi.
Tänavu 22. novembril esitas mereväeülem Sten Sepper silmakirjaliku žestina kaitseministrile tagasiastumisavalduse, mis ka rahuldati, ning Sepper määrati uuele ametikohale Kaitseväe Peastaapi. Saamatu ja korrumpeerunud mereväeülem kasutas tekkinud skandaali hoopis ametikõrgenduse väljalunimiseks.
See oli siis vaid see, mis teada on, n-ö jäämäe tipp. Enamiku oma korruptsioonist ja sigadustest on mereväe juhtkond koostöös Kaitseväe Peastaabiga kinni mätsida suutnud. Lisaks sellele valitseb mereväe haldusalal vägagi ebaterve vaimne õhkkond – kõik räägivad kõiki taga, ülemused alluvaid ja vastupidi, sest inimese karjäär on otseselt seotud sellega, kui palju ta ülematele suitsunurgas pugeda jõuab.
Mereväe juures aga on kõige olulisem märkida, et tegemist on täiesti kasutu väeliigiga, mida lahinguolukorras kasutada ei saa. Sellele on Leo Kunnas juba ammu tähelepanu juhtinud, et vaid vigase miinijahtimisvõimekusega, millele meie merevägi on üles ehitatud, pole meil sõjaolukorras midagi peale hakata, sest meie vaenlasel puudub huvi meie rannikuvett mineerida. Mereväe ülalpidamine on üüratult kallis – see on riigikaitse must auk, mis neelab meeletult raha, ilma igasuguse kasuliku väljundita.
Meie kunagine kaitseminister Mart Laar isegi ütles selle 2011. a. oktoobris välja, et miinijahtijate ostmine oli raharikastel aastatel tehtud mõtlematu tegu ning et võimalik plaan on nende mahamüümine, misjärel allesjäänud merevägi piirivalvega ühte liita. See oleks õige plaan. Kuid kohe peale seda sai Laar infarkti, lahkus poliitikast, ning see plaan unustati. Kaitseväe juhatajatel Laaneotsal ja Terrasel ei ole mingit isiklikku huvi seda asja käsile võtta, lihtsam on oma aeg rahulikult täis tiksuda, korralagedus kinni mätsida, ning pensile minna.
Kuidas saab üldse võimalik olla, et üks väeliik selliselt toimib? Viga on personalipoliitikas, mis saab alguse kaitseväe juhtkonnast. Ülendades juhtpositsioonidele valesid inimesi, sünnivad ka valed otsused, korruptsioon ning korralagedus. Sõjaväes kehtib reegel, et üksus omandab väga kiiresti oma ülema näo. Mereväe olukorras peegeldub kaitseväe juhtkonna olemus.
Laaneots ja Terras
Meie taevani kiidetud nelja-tärni-kindral Laaneots ei ole muud kui tuhm vene polkovnik, kelle suur juhtimiskogemus seisneb vaid oskuses kuulata, kuidas teda kiidetakse, mitte aga probleemidele vastuastumises. Selle kaitseks tuleb enda lähedale ülendada "ohvitsere", kes oskavad neist probleemidest ringiga mööda minna ja neid kinni mätsida. Terras on vaid tema noorema generatsiooni saapaviksija, kes on küll käinud Läänes palju õppimas, kuid isikuomaduste poolest ohvitseriks kõlbmatu, puhas parketiohvitser, kes ei oma ühtegi praktilist üksuse juhtimise kogemust, lähtuvalt millest ei saa ta enda alluvusse ülendada korralikke sõjaväelasi, kes tema võltsautoriteeti ohustama hakkaksid. Mereväe korruptantide ülendamine enda lähedusse on ka selles mõttes kasulik, et neid saab hästi kontrollida ja on garanteeritud, et nad suu kinni hoiavad, kuna neil on plekk küljes, mille eest neid kergesti vallandada saaks.
Karjäär meie kaitseväe kõrgemal tasandil toimib endiselt nagu NSV Liidus – aparaadimängud. Jüri Toomepuul oli õigus, kui ta (Laaneotsa) kohta ütles, et inimese võib küll punaarmeest välja võtta, kuid punaarmeed inimesest enam kätte ei saa. Samamoodi ei ole punaarmeed meie väest välja rookinud ka noorema generatsiooni ohvitserid. kes Läänes õppinud, sest mitte ükski kool ei muuda inimese olemust.
Tsiteerides Eesti filmiklassikat: matsid jäävad matsideks! Ja kuna ka Kaitseministeeriumi juhtkonnal pole senini olnud huvi süüdlasi vastutusele võtta, siis ongi mereväest kujunenud suletud üksus, mis mitte ei teeni maksumaksjate, vaid kitsa korrumpeerunud karjeristide kliki majanduslikke huve.
GEORG KIRSBERG,
kirjanik, politoloog ja reservohvitser
Viimati muudetud: 11/30/2016
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Maardu võib saada ja peab saama ärikeskuseks
NIKOLAI DEGTJARENKO, 16. November 2016
Kuid magalareputatsioon, mis Maardule külge jäänud, ei oma midagi ühist tegelikkusega.
Maardu on linn mitme näoga. Siin asuvad rahvusvahelise tähtsusega Muuga sadam, tööstusrajoon Vana-Narva maantee ääres, tehnopargid, Kallavere elurajoonid, heakorrastatud puhkealad ning imeline Maardu järv.
Paljud Maardu elanikud töötavad kodulinnas asuvates tootmisettevõtetes, transpordiettevõtetes, ettevõtetes, mis teenindavad transiidivedusid. Uudised Venemaalt tuleva transiidi pidevast vähenemisest löövad valusalt Maardu huvide pihta. Seoses veomahtude vähenemisega viimastel aastatel on situatsioon suurimas meresadamas halvenenud. Kahjuks on üha rohkem spetsialiste Maardust sunnitud otsima tööd Tallinnas ja teistes lähilinnades.
Venemaa ja Euroopa vahel
Transiidi vähenemine Venemaalt mõjutab Eesti raudteesektorit, sadamate tööd ja merevedude mahtu. Viimase üheksa aasta jooksul on Muuga sadamas lakanud funktsioneerimast söeterminaal, kaua aega oli konserveeritud teraviljaterminaal. Osa ettevõtteid ja ladusid pandi kinni, palju spetsialiste jäi tööta. Kui 2006. aastal võttis Eesti Raudtee päevas vastu 32 rongi, siis tänavu kevadeks see vähenes 4–6 rongile.
Kaheldamatult on kõigel sellel omad põhjused: veomahud Venemaalt vähenevad, kuna naftahinnad katastroofiliselt langesid ning toimus Vene ekspordi ümberorienteerumine oma sadamatele Balti mere ääres. 2017. aasta lõpuks kavatseb Venemaa riiklik korporatsioon "Transneft", kes on Venemaa naftatranspordis liider, täielikult loobuda naftaproduktide ekspordist läbi Balti riikide sadamate. Kaubaveod suunatakse Ust-Luuga ja Primorski sadamasse, samuti Novorossiiskisse. Kaubavahetuse vähenemisele Venemaaga on oma jälje jätnud ka Euroopa Liidu sanktsioonid ja maailmamajanduse seisukord.
Maardut on alati nimetatud Eesti transiidipealinnaks. Kuid täna vajab Maardu uut arenguimpulssi, uut arengumudelit.
Maardu teel Euroopasse
Olulisemaid faktoreid linna stabiilseks arenguks võib saada rahvusvahelise raudtee Rail Baltic ehitamine, sest see ühendaks Eestit Kesk- ja Lääne-Euroopa riikidega, aga ka naabermaadega. See võimaldaks kaupade kiirvedusid põhja-lõuna-suunal ja vastupidi, aastas 16 miljoni tonni ulatuses. Projekti raamides ehitatakse Tallinnasse rahvusvaheline raudtee-reisiterminaal; kaubavedude terminaal kavatsetakse ehitada just Maardu territooriumile. See loob tõsise alternatiivi konteinervedudele veoautodega ja merekonteinerite veole, eeskätt Soomest Kesk-Euroopasse läbi Balti riikide sadamate.
Maardu linna majandusprogramm
Viimastel aastatel on Maardu elanikkond vähenenud, samas on aga linna eelarve enenud, tänu minimaalse töötasu tõusule ja riigidotatsioonide kasvule.
Juba täna on selge, et lähiaastatel osutuvad võimalikuks uued koondamislained mõnedes linnas paiknevates ettevõtetes. Töötuse kasvu ilmse ohu ees peaks linnavõimude esmane ülesanne olema inimeste toetamine, kes satuvad keerulise elusituatsiooni ette. Samas on iga võimu efektiivsuse näitajaks mitte sotsiaalse toetuse tase ja maht, vaid tingimuste loomine, et inimesed ise tuleks endaga toime ja oleks ise võimelised teenima.
See on igavene dilemma: kas anda inimesele kala või õng? Maardu jaoks peaks selleks õngeks saama ettevõtluse arendamise programm – tuleb välja töötada selge majandusplaan ja selliste ettevõtete motivatsiooni süsteem, kes loovad uusi töökohti.
Kohalikule võimule on jõukohane olla professionaalsete konsultatsiooniteenuste provaider, et aidata ettevõtjatel leida investeeringuid ja vajalikku finantstoetust erinevatelt fondidelt. Koostöös Töötukassaga võivad Maardu võimud kaasa aidata spetsialistide ümberõppe korraldamisele.
Ettevõtjate toetamise plaanid, aga ka äriinkubaatorite ja kvalifikatsiooni tõstmise keskuste loomise projektid on kirjas erinevate Maardu poliitiliste jõudude vahel sõlmitud koalitsioonileppes. Kuid selle programmilise punkti täitmise juurde võimud veel asunud ei ole. Maardu arengus kätkeb endas suurt potentsiaali endise Eesti Fosforiidi territooriumi muutmine nüüdisaegseks vabakaubandustsooniks. Siin ilma riigi toeta ja Euroopa struktuurifondide abita toime ei tulda.
Lähimal ajal valmistatakse ette ja võetakse vastu linna tähtsaim finantsdokument – eelarve 2017. aastaks. Linna juhtkond ja rahvasaadikud peavad arvestama tänaste reaalsustega ning leidma vahendid äritegevuse stimuleerimise programmiks, võttes endale vastutuse linna saatuse eest.
Maardu vajab investeerimispassi
Täna arendab Maardu rahvusvahelisi sidemeid, et tuua linna majandusse investeeringuid. Partnerite hulgas on kompaniisid Hiinast, Valgevenest, Kirgiisiast jm. Mullu külastas Maardut Kirgiisia delegatsioon, tänavu võtsime vastu äridelegatsiooni Hiinast. Ometi ei saa spontaansed kontaktid kedagi rahuldada. Selleks, et koostöö areneks stabiilselt ja efektiivselt, vajame "Maardu investeerimispassi". See oleks ametlik dokument, mis sisaldaks täielikku informatsiooni linna investeerimiskõlblikest objektidest ning oleks nii paberkandjal kui ka elektroonilises versioonis, tõlgituna põhilistesse Euroopa keeltesse, samuti ka hiina ja vene keelde.
Peame vaatama tulevikku optimismiga ja töötama nii, et meie ootused täituksid. Meie enda jaoks. Meie laste nimel.
NIKOLAI DEGTJARENKO,
Maardu linnavolikogu liige (Keskerakonna fraktsiooni aseesimees), PhD
Viimati muudetud: 11/16/2016
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Uuel valitsusel tuleb põhiseadusevastase e-hääletusega midagi ette võtta
KUIDO SÄDE, 16. November 2016
Paberhääletuse korral on asi selge, aga kas ja kelle eest on salajane e-hääletus? Siin on vähemalt kaks võimalust, mis mõlemad võiksid ehk põhiseaduse järgi olla välistatud:
E-hääletaja valik on jälgitav
E-hääletaja valik on jälgitav kui hääletaja eest teevad valiku abikaasad, elukaaslased, pagulased, õed, vennad, lapsed, lapselapsed, onud, tädid, äiad, ämmad, naabrid, sõbrad, sõbrannad, tuttavad, pagulased, ülemused, armukesed, läpakatega erakonnaagitaatorid, koduabilised, hooldajad, hooldekodutöötajad, jne. Või hääletatakse kusagil koguni kollektiivselt liidri taktikepi järgi.
E-hääletaja võib pildistada või filmida ekraanil toimuvat ja tulemuse esitada hääle tellijale.
E-hääletaja valikut võivad jälgida viirusetõrjefirmad.
E-hääletamist võivad jälgida häkkerid, kasutades programmide tagauksi.
E-hääletamist võivad täiesti seaduslikult jälgida võõrriikide eriteenistused. Koduriikides on neil selline tegevus loomulikult rangelt keelatud.
Avalikult hääletades ei tarvitse valija teha sama valikut, mida ta teeks valimiskabiinis. Ikka püütakse “abilisele” meeldida või vastu tulla. Soovitakse varjata, vastavalt seltskonnale, omi isiklikke veendumusi, eriti kui need ei lange kokku sõpruskonna või peavoolumeedia poolt ette söödetutega. Pole sugugi välistatud, et “abiline” suudab e-hääletaja sealsamas arvuti taga “ära moosida”.
E-hääletaja valik võib osutuda hoopis e-hääletaja enda jaoks salajaseks. Hääletaja ei saa kunagi teada, kellele tema hääl läks või ei läinud.
Ka siin on hulgemalt erinevaid võimalusi. Kui kodanik usaldab teadlikult oma ID-kaarti koos parooliga teisele isikule hääletamiseks mingi hüvitise, näiteks narkootikumide, alkoholi, raha või mille tahes eest. Kui e-hääletajat abistab keegi eelloetletud pikast ”abiliste“ reast, siis võib valimisserverisse minna hääletaja teadmata hoopis “abilise” valik.
“Valele” erakonnale või isikule antav e-hääl võidakse blokeerida e-hääletaja arvutis pahavara poolt, ja see hääl ei lähe kusagile. ”Valele” erakonnale või isikule antav e-hääl võidakse pahavara abil asendada “õige” erakonna kandidaadi e-häälega. E-hääletaja ei saa iial teada, mis võib toimuda tema antud e-häälega valimisserveris. Kõvaketaste hävitamisega on millegipärast oi-oi-oi-oi kui kiire! Abi pole tegelikult ka kõvaketta valimistejärgsest kontrollist, sest piisavalt intelligentne pahavara lihtsalt koristab oma jäljed.
Kui hääletus ei ole 101-protsendiliselt salajane kõikide valijate jaoks, ilma eranditeta (!), tekib kahtlus, et osasid valijaid mõjutades võidi muuta hääletuse tulemusi.
Eesti valijal ei ole siiski mitte mingit põhjust muretseda, sest
kui “… e-hääletamine on läbinud turvaanalüüsi, on see märksa turvalisem kui paberhääletamine”, ütlesid e-valimiste looja Tarvi Martens ja Siseministeeriumi rahvastikutoimingute osakonna juht Enel Pungas (PM 17.01.2011).
Business as Usual. Kui hääletajate valikud on tuvastatud, tuleb need konverteerida võimuks.
Võim on raha!
Pahavara ja riiklike jälgimisprogrammide poolt tuvastatud e-häältega on ääretult tõhus kaubelda erakondade tagatubades istuvatel Karlssonitel. Just nemad on eluliselt huvitatud igat liiki informatsioonist ja selle vahendamisest. Hääletamisinfo võimaldab kontrollida oma liikmete ustavust nii, et vähegi tähtsatel positsioonidel erakonnas ei tegutseks „rediseid“ -- pealt punaseid, seest valgeid. Kui mõni mõjukam konkureeriva erakonna liige hääletab “valesti”, tuleb hakata teda ületulekuks moosima. Või vastupidi, kui oma erakonna liige hääletab “valesti”, on ta kohe reetur, ja juhtkond teeb tema edasise karjääri kohta vastavad järeldused. Riigikogu valimistel paigutatakse ta nimekirja lõppu. Loomulikult ei satu see inimene kunagi ettevõtete nõukogudesse ega muudele vähegi olulistele erakondlastega komplekteeritavatele ametipostidele. Ja mis kõige tähtsam – ta ei pääse enam ligi tagatoa-informatsioonile.
E-hääletajate valikutest võivad huvitatud olla firmad ja häkkerigrupid,
kes vastavalt tellimusele toodavad ning rakendavad pahavara e-hääletuste tulemuste „korrigeerimiseks“. Eelnevalt teades hääletaja valikuid, suureneb nende firmade töö efektiivsus kordades ja ka vahelejäämisrisk väheneb kordades. Pahavara saab saata personaalselt ainult nendele hääletajatele, kelle häält tuleb „korrigeerida“. Ei ole ju mõtet saata pahavara nende inimeste arvutitesse, kes hääletavad niikuinii “õigesti”.
Informatsiooni ostjateks võivad olla välismaised luureagentuurid. Hääled annavad nii mõnegi vihje inimeste poliitilistest vaadetest ja juhatavad inimesteni, keda oleks võimalik koostööle värvata. Tuvastatud hääled on võim! Võim on raha!
Omaette teema on nii Etioopia, Nigeeria, Hiina, Venemaa, USA jt nii sõbralike kui ka vaenulike riikide jälitusprogrammide kasutamine. Väljaspool oma riike on neil jälitusprogrammide kasutamine täiesti seaduslik ja legaalne. Sama seaduslik ja legaalne (loomulikult võõrriikide seaduste kohaselt) on nii Venemaa kui ka mis tahes võõrriigi luurete tegevus Eestis. Ka nende riikide sekkumine meie valimistesse on nende valitsuste arvates legaalne, lubatud ja isegi soovitav. Küsimus on ainult selles, kui ligipääsetavaks ja manipuleeritavaks kujundame oma valimissüsteemi, kui hästi ja hoolikalt kaitseme oma infot. Pole aimugi, kuidas vaatavad selle peale meie ametkonnad, need, kes peaksid eos välistama võõrriikide võimalused osaleda meie valimistes. Meediasse pole seni veel ridagi jõudnud.
Kui jälgimisprogrammide abil kogutud informatsioon sööta valitsuserakondade tagatubadele, suudavad need hoopis “õigemini” komplekteerida riiklikult oluliste ametkondade juhtkondi, teha parteisiseselt ettepanekuid, keda edutada või keda suruda tahaplaanile, keda panna valimisnimekirjades ettepoole jne. Loomulikult tuleb ära kasutada igasugune konkureerivate erakondade ja nende liikmete kohta käiv kompra. Võimalusi on lõputult.
Sedasorti info on väärtuslikum kui raha. Info on võim! Võim on raha!
Unustada ei tohi sedagi, et jälgimisprogrammid jälgivad muu hulgas peale terroristide ka meie firmade, ärimeeste ja teadlaste tegevust. Kas otsitakse ärimeeste ja teadlaste hulgast terroriste või nuhitakse seda lihtsalt siirast uudishimust, ei ole teada. Erakondade tagatubadele võidakse tasuda välisriikidele soodsate sõjalis-poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemise eest äriinformatsiooniga. See on riskivabam kui dollaripakkide liigutamine.
Valijaid ei rahulda poliittrollide soovitused: ”Kui ei usalda e-hääletust, mine valimiskastide juurde!” Selleks, et usaldada Riigikogu ja valitsust, peab rahvas olema kindel, et 100% häältest on usaldatavad.
2015. a. Riigikogu valimise tulemuste muutmiseks piisanuks vaid umbes 8500 ehk iga kahekümnenda e-hääletaja hääle asendamisest. E-hääletajaid oli üldse 176 329.
Hoiatus! Kõik ülaltoodu, peale tsitaatide, on autori fantaasia ja sellel ei tarvitse olla midagi ühist tegelikkusega. Küll aga võiks kirjutatu olla tagasihoidlikuks abiks vabariigi elektroonilise hääletamise komisjonile.
KUIDO SÄDE, vaatleja
[esiletõste] Selleks, et usaldada Riigikogu ja valitsust, peab rahvas olema kindel, et kõik 100% häältest on usaldatavad.
[fotoallkiri] EI USALDA: Keskerakond on pikka aega hoiatanud e-valimiste eest. MTÜ Ausad Valimised korraldas 2012. aastal Tallinnas Hopneri majas terve loengusarja e-valimiste ohtlikkusest. Juuresoleval pildil peab Suurbritannia digiõiguse ekspert Jason Kitcat loengut 1. veebruaril 2013 Haabersti vabaajakeskuses.
Viimati muudetud: 11/16/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Austagem ausaid valimisi
EINO HINDRICHSON, 30. November 2016
Me kõik teame paberhääletust. Valija esitab valimiskomisjoni liikmele enda isikut tõendava dokumendi. Kontrollitakse, kas valija on selle dokumendi omanik, ning siis ta saab hääletussedeli. Kõik on korras ja seaduspärane.
Kuidas aga on e-valimistel? Meil puudub e-hääletusel täielik kontroll selle üle, kas isikut tõendava dokumendi kasutaja on selle tegelik omanik. Et e-valimised kulgeksid sama ausalt kui paberhääletus, peaks arvutil, millega hääletust teostatakse, olema minikaamera, mis teeb hääletajast foto, mida arvuti võrdleb dokumendil olevaga. Kui fotod ühtivad, süttib roheline tuli, ja hääletamine võib toimuda. Kui hääletaja kasutab hoopiski kellegi teise dokumenti, siis arvutil süttib punane tuli, ning hääletamist ei toimu.
Mõni aeg tagasi olin valimiste aegu tunnistajaks järgmisele kõnelusele. Üks härra küsis teiselt: „Kas e-valimistel oled käinud?” Talle vastati: „Pole mina käinud e-valimistel ega ka tavalistel. Minule see värk üldse ei meeldi! Pealegi, mis see minu hääl seda elu siin riigis muudab!?” – „Vaata, mina tahan e-hääletust teha. Kas sa laenad mulle oma passi?” – „Muidugi võid saada. Ainult et mul pole seda kaasas. Jalutame nüüd koos minu koju, ma annan siis sulle oma passi.” Tundub anekdoodina, aga selline on elutegelikkus.
Meie riigis on kaks valimissüsteemi – tavavalimine ja e-valimine –, mis erinevad teineteisest nagu öö ja päev. Erinevus on selles, et tavavalimistel kontrollitakse, kas isikut tõendava dokumendi esitaja on selle tegelik omanik, aga e-valimistel seda ei tehta.
Ja nii kummaline kui see pole, nimetatakse meie riigis e-valimisi demokraatliku riigi demokraatlikeks valimisteks!
Peale viimaseid Riigikogu valimisi kirjutas üks tuntud õigusteadlane Kesknädalas, et toimunud valimised tuleks lausa tühistada, kuna need olevat põhiseadusevastased. Sest põhiseaduses on kirjas, et Riigikogu valimised toimuvad iga nelja aasta tagant märtsikuu esimesel pühapäeval. Meil aga alustatakse valimistega juba kusagil poole veebruari pealt, nimetades neid eelvalimisteks, millele järgnevad veel e-valimised. Kumbagi valimisviisi pole põhiseaduses märgitud.
Keskerakond on kogu aeg olnud e-valimiste vastane. Nüüd aga, valitsuse juhterakonnaks saades, muudetakse meelt ja ühinetakse sotsiaaldemokraatliku erakonna nõudmisega e-valimisi jätkata. Kas tõesti Keskerakond, kelle toetaja olen kogu aeg olnud, liitub aususest mitte hoolijatega? Jüri Ratas teatas, et e-valimisi püütakse muuta, tuues need tavavalimistega ühele ajale. See aga ei muuda midagi. [Valitsusliidu aluspõhimõtetest siiski loeme: „Võrdsustame e-hääletamise ja elukohajärgses jaoskonnas eelhääletamise perioodi. Tagame e-hääletamise turvalisuse ja läbipaistvuse.“ – Toim.]
Kui Keskerakond ikkagi soovib jätkata e-valimisi, tuleb välja töötada mehhanism, mis selgitab välja, kas e-hääletaja on valija isikut tõendava dokumendi tegelik omanik. Ilma seda tõestamata on e-valimised vaid suur pettus.
EINO HINDRICHSON, Järvakandi, Rapla maakond
Viimati muudetud: 11/30/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Ootused on suured
Pensionäride virelemisele
peab ka ükskord lõpp tulema. Pole sugugi raske välja arvutada, millised on üksielava inimese minimaalsed elamiskulud. Praegusel hetkel on need 500 eurot kuus, mis on arenenud Euroopa riikidega võrreldes tagasihoidlik summa. Pensionäridel pole kindlasti vaja lõbureisidel käia ega kultuuriasutustesse kippuda, aga toit, ravimid ja soe tuba peavad neil kindlasti olema. Ka siis, kui praegune pension seda ei võimalda.
Riik peab hoolitsema selle eest, et pensionärid ei oleks koormaks oma lastele. Selle asemel, et üles kasvatada järgnev põlvkond, peavad keskealised inimesed ülal pidama omi vanemaid. Metslaste juures on selline praktika tavapärane, aga kultuurriigid on sellest ammu loobunud.
Laste vaesus
on täiesti mõistusevastane nähtus. Kuigi laste arv väheneb suure kiirusega ning gümnaasiume pühitakse ära justkui luuaga, elab ikkagi 20% lastest vaesuses. Siiani on võimulolijad pidanud sellist olukorda normaalseks, ja niisugune suhtumine ilmselt ei muutugi. Üks järjekordne võte vaesuse suurendamiseks on kavandatav magusamaks. Eestis on nii, et kõik maksud peavad olema sellised, et rõhuksid eelkõige vaesemat elanikkonda, aga jõukurid ei pane neid tähelegi.
Meie majandus on korraldatud sõna otseses mõttes tagurlikult. Käeulatuses on hiiglasuur Peterburi linn, kuhu võiks toidukraami müüa lausa piiramatutes kogustes, aga selle võimaluse olemasolu ei tohi isegi tunnistada. Ainuüksi rääkimine Peterburi turust loetakse kahtlemata „kremlimeelsuseks“, mis käib vastu jänkide huvidele. Jänkid sundisid Euroopat kehtestama sanktsioonid Venemaa vastu; Venemaa loomulikult vastas omapoolsete sanktsioonidega, ja niigi virelev väikeriik jäi kahe tule vahele, mis sunnib Eesti rahvast kodumaalt põgenema.
Eestis tegutsevad välismaised pangad
viivad siit välja hiigelkasumeid, kuid Eesti majandusse nad oma raha ei paiguta, ning seega ei jäägi meie inimestel muud üle, kui teenida leivaraha välismaal. Milleks siis oma riiki üldse vaja, kui tööd ja leiba peab otsima naaberriikidest?
Eesti riigi põhimõte on siiani olnud: anname maksuraha vabatahtlikult käest ära ja ise kurdame lõputu vaesuse üle. Siia sobib võrdlus joodikuga, kes ilma sundimatagi viib kogu oma teenitud raha viinapoodi ja ise püherdab vaesuses.
Raha tuleb riiki kogu aeg juurde nende palkade kujul, mida meie inimesed välismaal teenivad. Paraku on teenitud summad kokkuvõttes siiski väiksemad kui Eestist välja viidud kasumid. Sellest tulenebki meie riigi pidurdamatu vaesumine.
EEVI GEIDIK, 23. November 2016
Euroopa Liidus on juba ilmsiks tulnud,
milleni viib vaesumine ja USA diktaadile allumine – Bulgaaria rahvas valis endale venemeelse presidendi. Bulgaaria ja Eesti on Euroliidu ühed vaesemad liikmed. Õnneks meil rahvas presidenti ei vali ja Riigikogu valimised hoitaks range kontrolli all internetihääletuse kaudu. Paraku see kõik ei garanteeri täiuslikku isolatsiooni Venemaale, nagu jänkid nõuavad. Ka tapatalgutega hirmutamine kaotab ajapikku mõjujõu.
Siiani on Eesti riiki valitsetud reaalsust eirates. Kardetavasti selline valitsemisviis edaspidi enam ei õnnestu.
EEVI GEIDIK, pensionär Rakverest, Lääne-Virumaa
Viimati muudetud: 11/23/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Hea keskerakondlane,
SIRET KOTKA, 16. November 2016
Selleks on loodud MTÜ Jalg Alla, mis kogub kõikidelt toetajatelt ja Savisaare austajatelt toetust. Iga pisemgi summa on tänuväärne.
Biooniline jalg ei ole mõistagi odav, selle maksumus võib ulatuda 100 000 euroni.
Kui Sa soovid Edgar Savisaart toetada bioonilise jala saamisel, siis palun Sul teha annetus MTÜ Jalg Alla arveldusarvele nr EE342200221065064129.
Millega MTÜ Jalg Alla tegeleb? MTÜ Jalg Alla teeb koostööd erinevate spetsialistidega ning peab läbirääkimisi firmadega, kes toodavad ja turustavad bioonilisi jäsemeid nii Euroopas kui ka Ameerikas.
Mis on biooniline protees? See on tänapäeva kõrgtehnoloogiline kunstjalg, mis on peaagu sama hea kui päris jalg, mida saab liigutada, kasutades enda lihaseid. Rohkem saab bioonilisest proteesist lugeda aadressilt www.bionxmed.com
Aitame üheskoos Edgar Savisaart!
Siret Kotka, Keskerakonna juhatuse liige
Viimati muudetud: 11/16/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Kas Trumpi võit oligi ootamatu?
HUGO HIIBUS, 16. November 2016
Laiajoonelisus ja skandaalid on teda saatnud pidevalt. Ta ostis maailma kalleima krundi New Yorgis just vanade kuulsate juveelikaupmeeste Tiffany’te kõrvale ning ehitas sinna mustast marmorist ja kullast särava pilvetorni, mille kõrval peab juveelikauplus häbenema oma mustamäelikku halli korrusmaja.
Trump pole trüginud ei poliitikasse ega pankuriks, ei otsese võimu ega rahavõimu juurde. See mees on tugev ka üksinda.
Monopoolse võimu pärast rahvas ei armasta ei panku ega poliitikuid. Väga peenelt võetakse nn demokraatia sildi all rahvalt võim aastateks – parlamendisaadikute näol. Võim on rahva käes ja rahvateenrid istuvad parlamendis (meil Riigikogus). Teame seda omast käest. Me ei saa isegi oma teenreid Riigikogust tagasi kutsuda, kui nad meile enam ei meeldi. Mitme aasta pärast, kui on valimised, saab rahvas häält tõsta. Aga tänaval ei tohi - veekahurite ja kumminuiadega aetakse huligaanid ära. Valimistel saame anda oma protestihääled. (Teatavasti nii sai Indrek Tarand hääled – mitte teenete eest, vaid protestihäältena, ja ta saadeti kõrgema palgaga kõrgemale kohale. Protest leidis lahenduse.)
Rahaga on veelgi lihtsam – selle viime enda soovil panka. Pangalepingu esimene punkt aga ütleb: te usaldate panka, annate raha tema kätte, ja pank võib sinult isegi raha nõuda, kui sa seda tagasi tahad, ja üldse sinu rahaga oma suva järgi käituda. Pangad haldavad nii riigi kui ka rahva kogu raha. Kui kalliks läks viimane pankade organiseeritud majanduskriis rahvale ja riigile maksma, pole siiani veel lõplikult selge.
Trump tõusis taas päevakorda, seekord ei rohkem ega vähem kui Ameerika Ühendriikide presidendiks pürgijana. Trumpil on üks tubli eelis – ta pole määrinud oma käsi panganduses ega poliitikas. Tema konkurent Hillary Clinton, USA ekspresidendi abikaasa, oli rida aastaid ise tipp-poliitik olnud. Ent Trump aga oli vaba mees, kes kõik oma käte ja riskiga saavutanud. Ja see tõestas, et mees on sitke, tegija! Ta rääkis inimestele kõige lihtsamas keeles, lausa tänavakeeles. See mõjus julgustavalt, sisendas lootust. Algul ägedalt, liigse bravuuriga immigrantide, neegrite ja naiste kohta öeldu andis konkurendile väikese edu. Hilisem mõistlikum esinemisstiil ja arusaam, et ta on poliitikas uustulnukas, ilmselt tegidki sellest imevigurist USA presidendi.
Kõva samm on astutud, kuid tõsine töö alles algab. Kui sitke ja osav see korduvaid langusi omal nahal läbi teinud mees on, seda näitavad aeg ja teod. Kerge pankrot sellisel kohal ei saa olla – amps on liiga suur. Oleks kurb ja hall, kui midagi ei muutuks. Trumpi juures, huvitav küll, pole garantiiks sõnad, vaid teod.
[esiletõste] Trump pole trüginud ei poliitikasse ega pankuriks, ei otsese võimu ega rahavõimu juurde. See mees on tugev ka üksinda.
HUGO HIIBUS,
Trumpi pöidlahoidja
Viimati muudetud: 11/16/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
On aeg tähiseid vahetada!
ANTS METSLA, 16. November 2016
Õigupoolest, ega valija võimuvargaid kukutanudki. Seda ei teinud ka viis vastuhakanud parlamendiparteid eesotsas Keskerakonnaga. Nemad olid ainult vahendid vääramatu jõu käes. Vääramatu jõud on teatavasti raskesti defineeritav. Kirvekeeles rääkides: see „vääramatu“ jõud käskis Keskerakonna RSR-tiival lüüa partei tondistatud juhile „kirve selga“, et oleks võimalik lüüa kirves selga võimuvarastele.
Ehk siis – eesmärk pühendas abinõu. Teisiti polnuks Keskerakonnal kohest võimalust isolatsioonist välja murda. Ega Eestil koheselt reformaritest vabaneda. Arvan ka, et Edgar Savisaar pidanuks siiski aasta tagasi parteijuhi kohalt taktikaliselt, kasvõi ajutiseks, kõrvale astuma (see saatus on tabanud peaaegu kõiki suuri poliitikuid), olnuks veretum. Loodetavasti leiab Keskerakonnas aset mõistmine ja andeksandmine. On uue parteijuhi Jüri Ratta teha, kas ohverdus oli õigustatud.
Uue võimaliku valitsuskoalitsiooni (KE, IRL,SDP) juhid said maha esimese ühisavaldusega. Kummalises „Foorumi“ saates vehkles viis parteijuhti kukutatud Taavi Rõivase vastu, ehkki – milleks vehelda rusikatega pärast kaklust… Kõlama jäid üksnes loosungid. Lubati üksüheselt jätkata senist julgeolekupoliitikat. Mis tekitab küsitavusi – vähemalt julgeolekupoliitikas peaks mõndagi ümber hindama. Majanduses kutsuti kaasa rääkima avalikkust ja asjatundjaid, mis on mõistetav ja positiivne, sest hr Ratase tiimi sõnumiportfell on ju üsna õhuke. Aga hr Ratasel näib olevat ausust ja otsustavust. Siinkirjutaja arvates ka konjunkturismi, mis halvimal juhul võib Keskerakonna triivida karidele. Aga elame-näeme. Üks asi, millele küll vist keegi vastu ei vaidle: sõnamulinat („vastutus“, „väga selgelt“ jne) on toodetud jõgedena, kui mitte merena.
Loodan, et läbirääkimiste käigus selgub IRL-i (loe: Isamaa) ja selle praeguse juhi valitsuskõlbmatus. Seda on juba praegu näha. Ei saa üleöö Saulustest Paulusi. Ei upita neid ka Kadriorust tulev mõistus, mis näib üle olevat kümne uusisamaalase tarkusest. Uuele presidendile, kes siinkirjutajale kuvandub heas mõttes õhinapõhise abituriendina, pole seni küll midagi ette heita. Kui võrrelda „suurte sussidega“ eelkäijaga, kes sai kümneaastase stagnatsiooni ja näotuse sümboliks. Öeldagu veel, et Eesti presidendil pole võimu!
Korraks on jälle eestlane hea olla. Näis, kui kauaks.
Kuulasin „Reporteritundi“, kus kõnelesid kavandatava valitsusliidu inimesed: säravad mõtted, üksmeel, entusiasm. Avastasin, et Kadri Simson on ikkagi endine, keda kunagi kujutlesin Eestimaa päästjannana. Äkki saabki valitsusest asja? Äkki on valitsuskõlbulik ka IRL? Üksmeeles on kõik võimalik. See pole enam ränkraske Sisyphose kiviveeretamine.
ANTS METSLA, Vändra, Pärnumaa
Viimati muudetud: 11/16/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Reformierakondlikud valitsused eirasid aastaid inimeste eluasemeprobleemi
JAANUS RIIBE, 30. November 2016
Vastupidi, endine peaminister Taavi Rõivas teatas uhkelt, et "mingite tuhandete korterite ehitamist riigi raha eest tõenäoliselt ei tule". Selline poliitika on olnud karm löök toimetulekupiiril elavatele inimestele. Riigieelarveline toetus Tallinna elamispindade arendamiseks ja sundüürnike probleemi lahendamiseks tuli riigi poolt viimati ajal, mil majandusminister oli Edgar Savisaar.
Tallinn algatas 2002. aastal programmi “5000 eluaset Tallinnasse“ sundüürnikele ja suuremate toimetulekuraskustega elanikerühmadele eluaseme tagamiseks. Programmi eesmärk on olnud aidata lahendada eluasemeprobleeme noortel peredel ning nendel töötajatel ja sihtrühmadel (haridus, tervishoid, sotsiaalhoolekanne jt), kes on vajalikud linna jätkusuutlikuks toimimiseks, kuid kelle varaline seis ja sissetulekud ei võimalda korteriturult eluaset soetada või üürida.
Tallinna linnal on eluasemeprobleemide lahendamiseks hetkel 53 tervikmaja, milles on kokku 4408 korterit. Kusjuures Raadiku elurajoonis paikneb neist 1214 korterit. Lisaks on Tallinn rajanud kuus sotsiaalmajutusüksust, kus on 510 voodikohta, ja omab üle 400 üksikkorteri.
Ma arvan, et riigi visiooniks ja põhieesmärgiks peaks olema muuta eluase kõigile Eesti elanikele kättesaadavaks. Eraldi võib välja tuua Helsingis ja mujal Soomes hästi toimiva süsteemi, mida oma mahult, selguselt ja lihtsuselt võib võtta eeskujuks.
Tallinn on oma elamuehitamisprogrammiga olnud riigis eestvedaja. Näiteks Lasnamäel on hetkel avaldanud soovi linnalt eluruumi üürimiseks rohkem kui 900 inimest. Ühest küljest näitab see, et vajadus selliste korterite järele on suur, teisest küljest aga on kohaliku omavalitsuse võimalused senise riigipoolse toe puudumise tõttu olnud piiratud. Linn on teinud kõik, mis võimalik, et aidata elanikke.
Kui rääkida Eesti olukorrast üldiselt, siis, vastupidiselt reformierakondlaste veendumusele, ei suuda vabaturg ise probleemi lahendada. Erasektori jaoks on väljaspool Tallinna saadav müügi- või üüritulu oluliselt väiksem ehitamiseks minevatest kuludest, ja Tallinnas kujunevad hinnad tavainimese jaoks kättesaamatuteks. Seetõttu peabki sekkuma riik, luues oma elamuehitusprogrammi ja tagades vaesematele inimestele vajalikud elamispinnad. Näiteks Soomes ehitab riik üle 4000 korteri aastas. Munitsipaalelamud üle Eesti olekski üks lahendustest, mis hoiaks häid töötajaid Eestis.
Usun, et paljudele Eesti inimestele on tähtis, et uues koalitsioonilepingus on selgelt öeldud: luuakse meede kohalike omavalitsuste elamufondi investeeringute toetamiseks. Lisaks plaanib uus valitsus veelgi enam panustada elamute rekonstrueerimisse, et saavutada tõhusam energiakasutus. Need on tähtsad sammud, mis tagavad inimestele elamispinnad ja madalad püsikulud. Olukorda hakkab parandama ka Keskerakonna juhitava koalitsioonivalitsuse tehtav maksureform, mis tagab suuremad sissetulekud just väiksemapalgalistele inimestele.
Kohalikud omavalitsused peavad jätkama munitsipaalelamute ja sotsiaaleluruumide arendamist ning ehitamist, kuid seda saab teha juhul, kui uus valitsuskoalitsioon muudab senist, reformierakondlikku poliitikat ning toetab elamuehitust eelarveliste vahenditega.
KESKMÕTE: Riigieelarveline toetus Tallinna elamispindade arendamiseks ja sundüürnike probleemi lahendamiseks tuli riigi poolt viimati ajal, mil majandusminister oli Edgar Savisaar.
JAANUS RIIBE,
Tallinna Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja
Viimati muudetud: 11/30/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Uus valitsus on näoga Lääne poole, kuid kellegi kätt suudlema ei hakka
16. November 2016
Briti ajaleht Daily Express läks koguni niikaugele, et nimetas Rõivase ja Reformi väljalangemist kogu Euroliidu alanduseks. Järgnes tavaline retoorika sellest, kuidas jäme ots uues valitsuses läheb väidetavalt Kremli-meelse Keskerakonna kätte.
USA autoriteetne välispoliitika ajakiri The American Interest käsitles samaaegset Donald Trumpi võitu USA presidendivalimistel ja Taavi Rõiva kukkumist Eestis kui topeltkinki Venemaa presidendile Vladimir Putinile. Venemaa mõjusfäär on selle ajakirja sõnul nüüd taas kasvanud. „Keskerakonna sidemed Venemaaga olid varem takistuseks potentsiaalsetele partneritele, kuid ilma Savisaareta võivad väiksemad erakonnad näha nüüd võimalust pääseda Reformierakonna orbiidilt. Savisaare järglaseks valitud Jüri Ratas ei tundu Venemaad nii pooldavat ja samuti pole tal, erinevalt Savisaarest, kaelas korruptsioonisüüdistusi,“ kirjutas The New York Times. Saksa ajaleht Die Zeit hoiatas, et venemeelne peaminister Eestis võib mõjutada NATO missiooni.
Leidus ka neid välisajakirjanikke, kes mõistsid olukorda paremini. “Reformierakond on olnud Eestis juhtiv valitsuspartei alates 2005. aastast. Selle erakonna edu on suures osas põhinenud vastandumisele Venemaa mõjuagendiks nimetatud Keskerakonna esimehele Edgar Savisaarele. Keskerakond muutus koostöökõlblikuks möödunud nädalavahetusel, kui partei valis kongressil Edgar Savisaare asemel esimeheks Jüri Ratase,“ kirjutas Helsingin Sanomat.
Kesknädala hinnangul on üks põhjus, miks osasid parempoolseid Lääne poliitringkondi ärritas Reformierakonna valitsusest väljakukkumine, selles, et nüüd pole neil enam Venemaa piiri ääres olevat partnerit (loe: kuulekat sülekoera), kes iga sõrmenipsutuse peale kohe käske täitma hakkab. Eesti välispoliitikas on tänu Reformierakonnale pikki aastaid puudunud väärikus, s.t pole olnud isemõtlemise filtrit, nagu on mitmetel teistel Euroopa riikide valitsustel.
Keskerakond on asunud asjatuid hirme ümber lükkama. Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni juhtfiguurid 10. novembril kohtusid 30 Eestis resideeruva suursaadiku ja saatkonna asejuhiga. Kohtumise eesmärk oli selgitada diplomaatidele, et Keskerakonna tõusmine valitsusse ei tähenda muutust Eesti senises välis- ja julgeolekupoliitikas või Venemaa mõjusfääri langemist.
„Välisesindustes ning -meedias on käidud hirmutamas väidetega, et Keskerakond kavatseb muuta Eesti välispoliitilist suunda, kuid see ei vasta tõele. Kõik, kes loevad valitsuskõnelustel kokku lepitud välis- ja julgeolekupoliitika ning riigikaitse põhimõtteid, saavad sellest aru. Välisesinduste esindajad tundsid väga suurt huvi meie põhimõtete suhtes ja mul on hea meel, et me saime nende küsimustele konkreetseid vastuseid anda. On aeg lõpetada tarbetu hirmukülvamine, ja ma loodan, et adekvaatne informatsioon jõuab saatkondade kaudu ka meie liitlasteni ning välismeediasse,“ rääkis Riigikogu Keskfraktsiooni esimees Kadri Simson.
Viimati muudetud: 11/16/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Kompensatsiooni saanud ümberasunute varad jäävad tagastamata
23. November 2016
Tallinna Ringkonnakohus nõustus halduskohtu otsusega ning leidis, et kõnealuse vara kompenseerimine Saksamaa Liitvabariigi poolt on veenvalt põhjendatud.
Linnavalitsuse otsuse põhjenduste kohaselt on Saksamaa Liitvabariigi Bayreuthi Lastenausgleichsarchiv’is säilitatava toimiku materjalidega tõendatud, et vara endisele omanikule on kõnealuse kinnisvara eest määratud hüvitis ja see ka välja makstud.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab Saksamaa Liitvabariigi poolt tasutud hüvitist, mis on makstud Eestisse maha jäänud omandireformi menetluses taotletava vara eest, lugeda kompensatsiooniks ORAS § 17 lg 5 tähenduses.
„Samalaadse otsuse langetas kohus Tallinna linna kasuks tänavu augustis Raekoja plats 15 kinnistu asjus,“ ütles abilinnapea Eha Võrk. „Kohtu otsusest tulenevalt jääb ka see ajaloolises linnasüdames paiknev Troika restorani järgi tuntud hoone endisele omanikule tagastamata. Seega on kohus erinevates sellesisulistes kaasustes korduvalt kinnitanud, et seadus ei näe ette vara tagastamist ümberasujatele, kes on selle eest Saksa riigilt kompensatsiooni saanud.“
Võrk rõhutas, et Tallinna linn on võitnud mitmeid ümberasunutega seotud kohtuvaidlusi. „Ent vaatamata kohtulahenditele ei ole riik tagastamise regulatsioonis muudatusi teinud ega hüvitise maksmise fakti kontrollimiseks võimalusi loonud,“ nentis Võrk. „Seega on tõendite kogumise koormus langenud linnale.“
Ümberasujate varaga seoses on linn kohut käinud ja õiguse saanud Toompuiestee 13, Kaupmehe tn 10, Kentmanni tn 17, Lai tn 33// Suurtüki 2, Tina tn 3, Raekoja plats 15 ja Pärnu mnt 26 osas.
Lisaks ümberasujate vaidlustele ei ole Vabariigi Valitsus tänaseks lahendanud mitmeid olulisi omandireformi küsimusi nagu nt Mustpeade maja ja Niguliste kirik.
Viimati muudetud: 11/23/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Valimised lõhestasid USA ühiskonda
ANDRES LAIAPEA, 16. November 2016
VASTUJÕUD: Donald Trumpi valimisvõit tõi USA tänavatele protestimeeleavaldused. Tuhanded inimesed marssisid (pildil) 12. novembril New Yorgi tänavatel, skandeerides: „Trump ei ole meie president!“ Foto voanews.com
Valimiseelsed küsitlused ennustasid üldiselt Clintoni võitu. Järgnenud uuringud kinnitasid, et demokraatide kandidaat oli populaarsem peaaegu kõigis valijarühmades. Tegelikult sai ta valimistel isegi rohkem hääli kui Trump. Aga sellest ei piisanud.
Küsitlused mõjutasid tulemust
USA analüütikute sõnul võisid osutada Clintonile karuteene prognoosid, mis ennustasid tema võitu. Kuna paljude ameeriklaste arvates oli vastamisi kaks väga halba kandidaati, siis jättis osa neist, kes oleksid eelistanud Clintonit, valimas käimata, et mitte sattuda vastuollu enda südametunnistusega. Seevastu need, kes ei tahtnud mingil juhul näha tema saamist presidendiks, koondusid tugevamalt Trumpi taha.
Seega vastab ühest küljest tõele, et küsitlused eksisid, aga teisest küljest oli see eksimus tingitud nende küsitluste endi mõjust valijaskonna käitumisele.
Sarnast mõju avaldas see, et valimispäeva esimesed uudised näitasid linnades looklevaid pikki järjekordi Clintoni toetajatest. Need demokraatide poolehoidjad, kelles tema kandidatuur suurt vaimustust ei tekitanud, kaldusid jääma seda nähes koju, kuid Trumpi eelistanud maainimesed läksid hoopis aktiivsemalt valima.
Nähtavasti tuleb kodanikel selliste asjadega tänapäeva infoühiskonnas järjest enam arvestada, sest muidu võib juhtuda, et järgmisel hommikul ärgates avastatakse üllatusega, et parem olnuks ikkagi ka ise valimas käia. Nii juhtus nüüd paljude ameeriklastega, kelle valimisaktiivsus jäi sel korral varasemast väiksemaks.
Esindajatekoja ja senaatorite valimisel kaotasid vabariiklased küll mitmeid kohti, kuid säilitasid USA Kongressi mõlemas kojas enamuse. Kuna osa demokraatide toetajatest ei läinud valima, sest ei tahtnud anda oma häält Clintonile, siis jäi demokraatide saak ka nendel valimistel oodatust väiksemaks.
Vabariiklik Partei võib laguneda
Trumpi kandidatuur tekitas algusest peale suuri pingeid Vabariiklikus Parteis, sest tõsisemate konservatiivide arvates on Trump vastuvõetamatu mitte üksnes oma isikuomadustelt, vaid presidendiks sobimatu ka paljude poliitiliste seisukohtade tõttu.
Valimistel avaldusid need pinged kõige teravamalt Utah’ osariigis, kus kogus enam kui viiendiku häältest Evan McMullin, kes kujutas endast sõltumatu kandidaadina konservatiivset alternatiivi Trumpile. Teda toetasid avalikult ka mitmed tuntud vabariiklased. Näiteks senaator Lindsey Graham, kes selgitas, et ta "ei saa minna sinna, kuhu Donald Trump tahab viia USA ja Vabariikliku Partei".
"Vabariiklikku Parteid ei saa enam pidada konservatiivide koduks," ütles McMullin, kes on töötanud ise viimased aastad vabariiklaste nõunikuna Esindajatekojas, pärast valimistulemuste selgumist peetud kõnes.
"Konservatism tähendab põhiõiguste kaitsmist: seda, et me oleme kõik võrdõiguslikud, sõltumata meie nahavärvist, meie poolt praktiseeritavast usust või meie soost. Aga täna on miljoneid ameeriklasi, mul on kurb seda öelda, kes tunnevad nüüd hirmu, et nende vabadusi võidakse ohustada Trumpi administratsiooni ajal, sest valimiskampaanias see tugines inimeste ründamisele nende nahavärvi, usutunnistuse ja soo alusel."
"Seetõttu on vaja uut konservatiivset liikumist. Ja meie ei pööra selga sellele väljakutsele – meie ei lähe ära," lubas McMullin, kritiseerides samas vabariiklaste juhtkonda trampismile järeleandmise eest. Ta kutsus üles otsima uusi viise konservatiivsete põhimõtete eest seismiseks, sest on saanud selgeks, et Vabariiklik Partei neid põhimõtteid enam ei esinda.
Juba enne valimisi avaldas David Brooks, tuntud liberaal-konservatiivne kolumnist, ajalehes New York Times arvamust, et USA vajab kolmandat suurt erakonda, mis asuks poliitilises tsentris sellal, kui vabariiklased ja demokraadid üha enam kalduvad äärmustesse.
George Will, ajalehe Washington Post konservatiivne kolumnist, märkis omakorda, et need valimised andsid kaotaja, kes vääris kaotust, ning võitja, kes ei väärinud võitu. Tema sõnul said vabariiklased laastava võidu, millest võidakse teha valed järeldused.
"Konstitutsiooni austavate konservatiivide jaoks on väljakutse täpselt sama, mis oleks olnud Clintoni võidu korral: tugevdada institutsionaalse tasakaalu taastamise kaudu õigusriiklust," rõhutas Will, lisades, et selleks peab vabariiklaste kontrolli all olev USA Kongress võtma nüüd presidendi administratsioonilt tagasi sellele loovutatud seadusandlikku võimu, mitte laskma presidendil liigselt domineerida.
Trumpi administratsiooni suhted USA Kongressiga saavad olema tõenäoliselt väga keerulised. Vabariiklaste endi hulgas on juba välja kujunenud mitu leeri, millest üks koondus Trumpi taha, aga teine jääb truuks erakonna traditsioonilistele väärtustele. Nende omavaheline vastasseis kindlasti süveneb.
Trump esineb nüüd ühendajana
"Nüüd on käes aeg, et ameeriklased seoksid lõhestuse haavu," ütles presidendiks valitud Donald Trump oma võidukõnes. "Me peame ühte koonduma. Kõigile vabariiklastele, demokraatidele ja sõltumatutele üle selle riigi ütlen ma, et meil on aeg tulla kokku kui üks ühtne rahvas.
On aeg. Ma luban igale meie maa kodanikule, et minust saab kõigi ameeriklaste president."
"Neile, kes on langetanud valiku mind seni mitte toetada," lisas Trump, "ma pöördun teie poole, et saada teilt juhendust ja abi, et saaksime üheskoos töötada ja ühendada meie võimsa riigi."
Kui enne valimisi kuulutas Trump bravuurikalt, et presidendiks saades on tal esimene asi "maha võtta" Clinton, siis oma võidukõnes ütles ta, et "Hillary on väga kaua ja väga rängalt töötanud pika aja jooksul ning me võlgneme talle väga suure tänu tema teenete eest meie riigile".
Trumpi muutunud retoorika peegeldab ilmselt ka tema enda äratundmist, et valijatelt saadud mandaat on tegelikult väga nõrk ning et vabariiklaste toetus talle on endiselt ebakindel. Paljud valisid teda lihtsalt selleks, et presidendiks ei saaks Clinton, aga nüüd üritab Trump ka demokraatidega suhteid siluda.
ANDRES LAIAPEA, vaatleja
Viimati muudetud: 11/16/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Jüri Ratas: mõtleme suurelt ja viime Eesti elu otsustavalt edasi
Meie kallis Eesti Vabariik tähistab peagi 100. sünnipäeva ning kannab enne seda Euroopa Liidu eesistujariigi vastutusrikast rolli. Eesti on jõudnud nii kaugele tänu põlvest-põlve edasi antud kodumaa-armastusele ning kõigi meie inimeste sihikindlale ja tihti ennastohverdavale tööle. Soovin tänada iga inimest, kes on andnud oma panuse meie riigi ja rahva edasiviimiseks.
Samas tuleb kurvastusega tunnistada, et meie Eestimaa seisab täna mitme tõsise väljakutse ees. Rahvastikukriis, ühiskondlik ebavõrdsus, majanduslik seisak ning riiklik julgeolek on küsimused, millest ei saa ega tohi mööda vaadata. Just nende sõlmprobleemide lahendamine on Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu valitsusliidu kandev eesmärk.
Eesti välis- ja julgeolekupoliitika on järjepidev ning rajaneb laiapõhjalisel poliitika-ülesel konsensusel. NATO ja Euroopa Liidu liikmelisus on Eesti julgeoleku ja heaolu olulisimaks garantiiks. Eesti valitsused on hoidnud siin ühtset kurssi ning me jätkame sama teed.
Kuulume juba kaksteist aastat Euroopa Liitu, kuid vahe jõukamate riikidega on endiselt lubamatult suur. Eilsed lahendused täna enam ei aita ja veel vähem on neist kasu homme. Hiina vanasõna ütleb õigesti: „Parem komistada uutel radadel, kui seista paigal vanadel teedel.“ Mõtleme suurelt ning võtame ette uusi algatusi – viime ellu vajalikke maksumuudatusi ja teostame riiklikke investeeringuid. Toon näiteks Tallinna Linnahalli, millest soovime koostöös pealinnaga ehitada rahvusvahelise konverentsikeskuse.
Maksunduses ootab ees Eesti kõige oodatum maksureform, mis otsustavalt vähendab sissetulekute ebavõrdsust. Tõstame kuni keskmist palka teenivate inimeste maksuvaba tulu 500 euroni kuus. See annab alates 2018. aastast kuni 1200 eurot teenivatele inimestele igakuiselt 62 eurot enam, kui kehtiv seadus ette näeks. Maksumuudatusest võidavad kõik, kes teenivad kuni 1 758 eurot. Sellest jõukamate maksukoormus tõuseb sõltuvalt sissetulekust ühe kuni kolmekümne kaheksa euro võrra kuus.
Mõistame, et rasketel aegadel vajavad erilist tähelepanu meie põllumajandus ja maaelu. Tõstame valdkonna rahastust üleminekutoetuse maksimaalse määra ulatuses ja suurendame 2017. aastal kriisiabile suunatavaid vahendeid.
Eesti elanike arvu taas tõusule viimiseks soovime tõsta kõigi inimeste heaolu, pikendada tervelt elatud aastaid ning kutsuda kõiki Eestist lahkunud inimesi kodumaale naasma. Erinevate kogukondade ühendamine ja ühiskonna sidustamine on kahtlemata loodava valitsuse üks prioriteete.
Haridus- ja kultuurivaldkonnas oleme otsustanud tõsta lasteaiaõpetajate palga kooliõpetajate palga alammäärani. Samuti viime õpetajate keskmise palga 2019. aastaks 120%-ni Eesti keskmisest ning suurendame tugispetsialistide rahastust. Jätkame kultuuritöötajate palgatõusu ning tõstame spordivaldkonna rahastust. Tervisliku ja kättesaadava koolitoidu pakkumiseks viime koolilõuna toetuse ühe euroni.
Panustame senisest enam ka inimeste turvatunde tagamisse. Tugevdame kogukonnakeskset politseitööd ja piirkonnapolitsei võrgustikku eeskätt maapiirkondades. Samuti tõstame oluliselt politsei kiirreageerimisvõimekust. Parandame päästjate ja demineerijate kaitsevarustust ning kaasajastame päästetehnikat. Priitahtlike pritsimeeste väärtustamiseks tugevdame vabatahtlikke päästekomandosid.
Üle kahekümne aasta on lahendamata mitmed omandireformiga seotud küsimused. Seetõttu moodustame eraldi komisjoni, mis analüüsib selle reformi mõjusid. Seame eesmärgiks tugevdada ka kodulaenuvõtjate kaitset. Astume samme võrdsemate pensionite tagamiseks ning oleme seadnud eesmärgiks ka soolise palgalõhe vähendamise.
Tervishoiu jätkusuutliku rahastamise tagamiseks loobume sotsiaalmaksu langetamisest. Tagame Eesti inimestele arstiabi parema kättesaadavuse ning hüvitame suuremas määras kõrgendatud ravivajadusega inimeste ravimikulud. Meie kõigi elukeskkonna turvalisemaks muutmiseks kehtestame ka täiendavad alkoholi reklaami- ja müügipiirangud.
Pean õigeks riigireformi läbiviimist, kuid kokkuhoiukohti tuleb otsida sealt, kus toimub reaalne raiskamine, aga mitte kõike ühe lauaga lüüa. Eesti riiki ei saa juhtida nagu arveametnik.
Tõstame kohalike omavalitsuste tulubaasi ning anname neile osa riiklikke ülesandeid koos vastava rahastusega. Näiteks viime maakondliku ühistranspordi korralduse koos täiendava rahastusega kohalikele ühistranspordikeskustele või omavalitsustele. Samuti kiirendame reformimata riigimaade üleandmist ning viime riigiasutusi maakondadesse. Teiste otsuste seas taastame 250-eurose matusetoetuse kõigile ning suuname vastavad vahendid kohalikele omavalitsustele.
Tänan veelkord kõiki poliitikuid, eksperte, ühendusi, ettevõtjaid jt Eesti inimesi, kes andsid väärtuslikku sisendit loodavale valitsusliidule. Kõik head mõtted ja ettepanekud on oodatud ka tulevikus. Rõhutan, et minust ei saa kunagi peaministrit ühele, kahele või kolmele erakonnale, vaid peaminister kogu riigile. Peaminister Vilsandi saare ja Narva inimestele, Tallinna ja Põlvamaa elanikele. Peaminister igale Eesti inimesele.
[esiletõste] Eesti elanike arvu taas tõusule viimiseks soovime tõsta kõigi inimeste heaolu, pikendada tervelt elatud aastaid ning kutsuda kõiki Eestist lahkunud inimesi kodumaale naasma.
Kn
Viimati muudetud: 11/23/16
Jaga
|
Kn, 23. November 2016


description: Tunnistan ausalt, et olen läbinisti parempoolse ilmavaatega ja Reformierakond on olnud üks neid, kes minult valimistel üsna sageli hääle on saanud. Küll mitte viimastel valimistel. Nii et Reformierakonna igipõlises vaenamises mind süüdistada ei saa.

title: Ring on täis saanud

maintext:
Viimastel aastatel, juba Ansipi valitsusperioodi lõpust alates olen Reformierakonna suhtes muutunud aga järjest kriitilisemaks. Karikas sai lõplikult täis eelmisel nädalal, kui Reformierakond vastas IRLi ja sotside resoluutsele tegutsemisele Riigikogu liikmete ärakutsumisel riigile kuuluvate ettevõtete nõukogust kõige ehtsama demagoogiaga.
Reformierakonna juhid asusid oma koalitsioonipartnereid hakatuseks sildistama ning poliitimängurluses süüdistama, kahjuks läks sellega kaasa ka peaminister Taavi Rõivas. Tagatipuks asus majandus- ja taristuminister Kristen Michal otse-eetris väitma, et riigikogulased olevat riigile kuuluvate ettevõtete nõukogus justkui mingid erilised suunanäitajaid.
Asjaolule, et Riigikogu liikmete kuulumine on vastuolus põhiseaduse mõttega, on juba aastaid. Seda eirates mängis Reformierakond end ise nurka, pakkudes koalitsioonipartneritele hea võimaluses oma suurest vennast lahti ütelda.
Ei hakka siin võimaliku uue valitsuse koosseisu üle spekuleerima, kuid olen nõus Reformierakonna asejuhi Hanno Pevkuri arvamusega, et vasakpoolse valitsuse tulek kätkeb endas tõepoolest mitmeid ohte. Olgu siinkohal viidatud sotside juhi Jevgeni Ossinovski ammusele soovile kehtestada niinimetatud magusamaks ja burgerimaks. Võimalik uus koalitsioonipartner Keskerakond on aga juba 1990. aastatest alates propageerinud astmelist tulumaksu.
Eesti riigil on oma taasiseseisvuse veerandsaja aasta jooksul läinud ju tegelikult hästi. Sestap tasubki uuele võimalikule valitsusele soovida tõelist riigimehelikkust ja majanduslikku mõtlemist oma ideede elluviimisel. Püsib ju meie riigi edukus ikkagi vaid majanduse, sealhulgas maamajanduse edukusel.


description: Teleoperaator Priit Vehm on teoinimene. Üks tema suur saavutus oli üle Soome lahe ujumine 2008. aastal. Teine märkimisväärne tegu on üle 3000 tamme istutamine Ida-Virumaale, oma maakodu lähistele.

title: Telemees Priit Vehm rajas Ida-Virumaale hiiglasliku tammiku

maintext:
Aastatega peaks sellest noorest tammikust sirguma üks Eesti suurimaid kultuurtammikuid. Eesti ajaloos on tammed alati tähtsal kohal olnud. Tamm on tugevuse ja vabaduse sümbol, samuti puude kuningas – suur, jäme ja väärikas ning võib püsida aastasadu.
Tamm on paljude eestlaste perekonnanimi, ehkki tammikuid endid pole Eestimaal eriti palju.
Operaator Priit Vehm unistas aastaid tammiku rajamisest. Rohkem kui kümme aastat tagasi, kui tal veel isiklikku maakodu polnud, korjas ta tammetõrusid, kasvatas neist koduaknal potis väikesed tammeistikud ja istutas oma metsamaadele Loksa kandis Pärispeal.
Unistus puid istutada on Priidul pärit lapsepõlve maakodust, kui naabripoisi Jüri vanaisa istutas Hara kandis mere äärde tammeallee, mis nüüd nelja aastakümnega on hiigelsuureks kasvanud. „Olen lapsest peale vaadanud, kuidas see allee kasvab. Olin selle istutamise ajal ikka väga väike, viie-kuueaastane.” Teine tähtis mõjutaja oli see, kui Priidu enda vanaisa istutas samas Hara lahe ääres maakodus aianurka pärna, mis oli kaua aega kidur, kuid siis äkki kasvas suureks ja uhkeks.
Torbik kaitseb sokkude ja võsa eest
Priidu enda pere suvekodu asub nüüd hoopis Ida-Virumaal Aseri kandis, kuhu ta tänu Erametsakeskuse toetusele sai RMKst osta kaheaastaseid tammeistikuid. „See oli kolm-neli aastat tagasi. Sain istikud RMKst hea hinnaga, vist 20 senti tükk. Kevadel paningi need maha.” Kolm-neli aastat tagasi pani ta kasvama umbes 3000 tamme, sel kevadel lisandus 60 noort istikut.
Kui Priit tammepuid istutab, paneb ta istikule torbiku ümber, et sokud ja teised, kes seal käivad, neid ei rikuks ega kasvav võsa neid ei lämmataks. „Samuti on tarvis ise kõrge rohu seest näha, kuhu taim on istutatud,” ütleb ta.
Õnneks ei ole enamikku istikutest keegi puutunud ega torkinud, kuid tammed, mis on tee ääres juba suuremaks kasvanud, on kahjuks möödasõitjate käest räsida saanud. „Mõnel puul on oksad täitsa maha lõigatud. Ei tea, mida siis nendega tehakse, kas saunavihtu või pärgi,” arutleb Priit, keda kurvastabki kõige enam see, et tema teeäärseid puid üsna julmalt lõigutakse.
Kõigest hoolimata tahab Priit Vehm esimesel võimalusel oma uhket tammikut laiendada ning loodab, et puudeistutamispisiku saavad tänu sellisele ettevõtmisele tema lapsed ja loodetavasti kohalikud elanikudki – täpselt samamoodi, kui tema nelikümmend aastat tagasi sõbra vanaisa istutustööd jälgides.
Kui Eestis leidub veel neid, kes tahavad oma maale tammikut rajada, siis Priit Vehmi sõnul on ise tõrusid maha panna muidugi vaevaline, aga odavam. Kuigi võib üsna kindel olla, et mõnes kohas ilmuvad kohe platsi metssead, kes tõrud üles songivad.
„Mina soovitan seepärast istikuid, mis annavad kindlama ja kiirema tulemuse,” rõhutab Priit.
Metssigu on seakatku tõttu Eestis palju vähemaks jäänud, aga Priit mäletab, et veel kaks aastat tagasi nägi ta keset päeva korraga 12–13 siga oma maja lähedal tammikus tuhnimas.
Istutamiseks sobib Priidu arvates paremini ikka soojem aeg. Võib teha nii, et sügisel korjata tõrud, uputada need kuhugi allikasse, kevadel võtta sealt välja ja panna mulda.
„Aga muidu on lihtsaim, kui viskad tõrud maha, astud jalaga peale ning surud maapinda. Ja lehed lükkad peale. Muidugi siis, kui siga seda üles ei leia,” selgitab Priit.
Metsamaa omanikuks sai Priit koos talu ostuga. „Kunagi ammu oli seal kuusik, aga mulle öeldi, et ei tasu enam kuusikut istutada, nii hakkasingi vaikselt tammikut rajama. Kui ma poleks seal võsa maha võtnud, oleks seal siiani üks segavõsa.” Priit on kaks aastat järjest maa põhjalikult võsalõikuriga läbi käinud, et tammed kenasti kasvada saaksid.
Rahvas võib tammikus jalutada
Ehkki tammik asub Priidu maa peal, on ta rajanud selle ülla eesmärgiga: see olgu koht, mida teisedki võivad külastada või kuhu võib jalutama tulla.
„Tammikut ma piiranud ei ole, on vaid sissesõidu keelumärk. Pidin sedasi oma maa-ala ära märgistama, aga muidu ei keela ma kellelgi seal jalutada.”
Suvel on Priit kogu aeg kohal ja kui ta näeb, et tammelehed on kuhjas maas, siis on ju aru saada, et on tehtud tammevihta või midagi muud. „Korra päevas püüan ikka oma tammikust läbi käia. Sokkude vastu sain ainet, mida lastakse puudele, et sokud ei tahaks neid süüa. Järgmisel aastal tahaksin proovida,” plaanib Priit.
Tamm võib kasvada tuhat aastat
Tamm on pikaealine puu ja võib elada mitusada, isegi tuhatkond aastat vanaks. Paljusid vanemaid puid on tagasi lõigatud või isegi juurevõsudeni maha raiutud. Mõlemad kärpimistehnikad pikendavad puu eluiga ja võib-olla ka tervist.
Leedus Stelmužės kasvab eeldatavalt Euroopa kõige vanem tamm, mille iga arvatakse olevat 1500 aastat. Lätis kasvab Kaive tamm, Baltimaade kõige jämedam tamm, mille ümbermõõt on üle kümne meetri. Taanist on teada umbes 1200 aasta vanune tamm, mille nimi on Kongeegen ehk Tammekuningas. Rootsis Kvillekenis on üle tuhande aasta vanune tamm, mille ümbermõõt on 14 meetrit. Tammedest, mida pole kunagi tagasi lõigatud, kasvab üks vanimaid Saksamaal Ivenackis ja aastarõngaste uuringud annavad selle vanuseks 700–800 aastat.
Eesti teadaolev vanim ja ühtlasi jämedaim puu on Tamme-Lauri tamm, mis kasvab Võrumaal Urvastes Tamme-Lauri talu juures. Puu on umbes 680aastane ja selle ümbermõõt rinnakõrguselt on 825 cm.
Allikas: Vikipeedia
Eesti tuntud tammikud
Koonga tammik
Lehmja tammik
Lepna tammik
Loode tammik
Matsi-Kärneri tammik
Mihkli tammik
Mädapea tammik
Mäetaguse tammik
Naissoo tammik
Niidiaia tammik
Rakvere tammik
Rebase ja Tori tammikud
Tammiku tammik
Tartu tammik
Vinni tammik
Allikas: Vikipeedia


authors:
Riina Martinson
Maa Elu Toimetaja

description: Kala töötlemisega seotud  ettevõtetel on lootust tulevast aastast läbi ajada pisut vähema bürokraatiga, sest kaks nende üle järelvalvet tegevat organisatsiooni jagasid omavahel vastutusalad.

title: Riik tülitab kalatöötlejaid edaspidi vähema bürokraatiaga

maintext:
Nimelt allkirjastasid veterinaar- ja toiduameti (VTA) ja keskkonnainspektsiooni (KKI) juhid koostööleppe, mis määrab ühistegevused ning jagab järelevalve vastutusalad kala käitlemisel. Koostööleping sõlmiti selleks, et tõhustada järelevalvet kalapüügi ning kala ja kalatoodete käitlemise seaduslikkuse üle.
VTA peadirektori Indrek Halliste sõnul on neil keskkonnainspektsiooni tegevusega mitmeid kokkupuutepunkte ning koostöö aitab mõlemal paremini oma ülesandeid täita. „Koostööleping aitab takistada inimeste ja loomade tervisele ohtlike ning nõuetele mittevastavate kalatoodete sattumist Eesti ja Euroopa Liidu territooriumile,” täpsustas ta.
KIKi peadirektor Peeter Volkov tõi välja, et koostöö aitab vähendada bürokraatiat. „See tähendab, et riik tülitaks oma kontrollidega kodanikku võimalikult vähe. Samas aitab see riigiasutustel ressurssi kokku hoida,” märkis ta.
Kokkuleppe järgi teeb KIK 1. jaanuarist järelevalvet kala ja selle käitlemise nõuetele vastavuse hindamisel kalalaeval ning kala lossimisel. Samuti hakkab KKI hindama kala transpordivahendi nõuetele vastavust. Mõlemad järelevalvetegevused kuulusid siiani VTA pädevusse.
VTA hakkab tegema järelevalvet seni KKI pädevuses olnud kalatöötlemisettevõtete üle ja kala jaemüügiga tegelevate ettevõtete üle kala päritolu tõendavate dokumentide osas ning hindama kala vastavust kehtestatud alammõõdule.
Koostööleppes on tähtsal kohal omavahel informatsiooni vahetamine, vajadusel tehakse ühisoperatsioone laevade ja kalatöötlemisettevõtete kontrollimiseks.