description: Eile avati Jämaja kalmistul Carl Bulla kalmul pidulikult mälestusmärk, mida tuli lisaks kohalikele fotograafi austajatele tunnistama inimesi ka Peterburist. Carl Bulla fondi esindajate jaoks oli sündmus erilise tähtsusega ning saarlastele […]

title: Jämajal avati mälestusmärk legendaarsele Carl Bullale

maintext:
Eile avati Jämaja kalmistul Carl Bulla kalmul pidulikult mälestusmärk, mida tuli lisaks kohalikele fotograafi austajatele tunnistama inimesi ka Peterburist. Carl Bulla fondi esindajate jaoks oli sündmus erilise tähtsusega ning saarlastele avaldati sügavat tänu koostöö eest.
Kunagi Torgu praeguses vallamajahoones elanud fotograaf Carl Oswald Bulla oli tuntud ka kui õukonnafotograaf, kes jäädvustas nii kuulsaid kirjanikke ja teadlasi kui ka tsaariperekonda. 2005. aastal asutati tema auks Carl Bulla nimeline ajaloolise fotograafia fond.
Moraalne kohustus täidetud
Fondi rahastuse abiga taastati Bulla ateljee sisemus Peterburis, püstitati ausammas ja mälestustahvel Nevski prospektil. Kõige selle eestvedaja on olnud fondi president Valentin Elbek. Nüüdseks on fondi toel taastatud Karl Bulla ja tema Sõrvest Iide külast pärit kolmanda naise Christine Juliane Keselbergi hauakivi Jämaja kalmistul.
Ajakirjanik Juri Svetov, kes eile kalmistul toimunud pidulikul üritusel sõna võttis, ütles, et kuulsat fotograafi tahetakse võimalikult palju mäletada ja austada.
“Kaks aastat tagasi tuldi fondiga Saaremaale vaatama, kus möödusid fotograafi rahulikud 11 vanadusaastat ja kuhu ta on maetud. Koht otsustati muuta Karl Bulla memoriaaliks. Sellega sai täidetud moraalne kohustus selle isiksuse ees, kelle nime fond kannab,” rääkis ta.
Suhtekorraldusfirma Corpore juhataja Meelis Kubits, kelle eestvedamisel käidi 100 saarlasega Nevski prospektil Karl Bulla fondis, märkis, et tema jaoks on kõige suurem väärtus inimestevaheliste kontaktide tekkimine. Toona võõrustas fondi president Valentin Elbek saarlasi renoveeritud muuseumis Nevski prospektil.
Eilsel koosviibimisel märkis Elbek suure rõõmuga ära kõik inimesed, kes on sellele protsessile kaasa aidanud, nentides, et tema ja Bulla austajate jaoks tähendab selline vastutulelikkus ääretult palju. Ta möönis, et need, kes on kunagi elanud inimestele ja loonud midagi püsivalt imelist, võivad pahatihti vajuda unustuse hõlma.
Tänu Meelis Kubitsale
“Kohtumine Nevski prospektil ja täna siin kalmistul on märk sellest, et meie mäletame tema pärandit, austame seda ja hindame Bullat kui inimest. Olen õnnelik, et oleme nende paari Eestis veedetud päeva jooksul jõudnud avada näitusi ning tänada siiralt inimesi, kes on sellele kaasa aidanud, kuid paraku oleme seni unustanud ühe inimese,” rääkis Valentin Elbek.
“Tahame Meelis Kubitsat eraldi tänada tema kodusaarel kogu hoole ja armastusega tehtud töö eest.” Ta lisas, et 30. oktoobril taastatakse veidi väiksemas mahus ka kuulsa fotograafi poja – tuntud fotoreporteri Viktor Bulla – haud.
Kohale oli tulnud ka Venemaa suursaadik Aleksandr Petrov, kes meenutas oma kõnes poegade kaotusele viidates fotograafi elu traagilisi tahke ja pööras tähelepanu ka rahvuste vahelistele suhetele.
“Täna siin seistes mõtlen paratamatult Bullale ja tema elule, mis ei olnud kindlasti kergemate killast. Selliste ettevõtmistega, mida me oleme täna siia kogunenud tähistama, tahaksin pöörata tähelepanu sellele, et me töötame ühise eesmärgi nimel ja peame seda tegema ka edaspidi,” lausus Petrov.


description: Eesti toiduliit valis hiljuti välja viis pühendunud töötajat üle Eesti, kes on panustanud enamiku oma tööelust toidusektori arendamisse. Nemad jätkavad kandideerimist toidutööstuste Südamega Tegija tiitlile. Tiitli üks nominente on Saaremaa […]

title: Malle Mägi - saarlaste oma südamega tegija

maintext:
Eesti toiduliit valis hiljuti välja viis pühendunud töötajat üle Eesti, kes on panustanud enamiku oma tööelust toidusektori arendamisse. Nemad jätkavad kandideerimist toidutööstuste Südamega Tegija tiitlile. Tiitli üks nominente on Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi.
Malle Mägi liitus ettevõttega 1985. aastal ja on alati hea meelega oma ettevõtte eest väljas messidel ja degustatsioonidel, tutvustades ettevõtte toodangut tõelise kirega.
Malle, mis tunne sind valdas, kui said teada, et sind on valitud Südamega Tegija konkursi nominendiks?
Algul ehmatasin natukene ära. Kolleegid istusid parasjagu teisel pool lauda, kui seda kirja lugesin, ja ilmselt mu näoilme ikka nii palju muutus, et nad mõtlesid – ei sealt küll midagi head tulla saa.
Siiski oli see positiivne sõnum ning teisest küljest on see väga tore ja hea, et ettevõte on mind märganud ja niisamuti ka Eesti toiduliit. Olen nende aastate jooksul siia ettevõttesse kogu oma hinge pannud.
Kaua sa lihatööstuses töötanud oled?
31 aastat sai aprillis täis ja olen siin töötanud erinevates valdkondades. Peatehnoloogina olen olnud ametis juba üle 20 aasta. Täiendavalt on juurde tulnud tootearenduse pool ja ka toiduohutus, seega on vastutusvaldkond mul päris suur.
Kui mujal ettevõtetes täidab neid lülisid võib-olla mitu inimest, siis meil on see hästi kompaktselt lahendatud ja eks ta kohati on ka natuke keeruline, kuid töö on väga huvitav ja vaheldusrikas. Just tootearenduse poole pealt, sest see on ju ikkagi looming.
Kui restoranidest rääkida, siis restoran on peakoka nägu. Tööstus on aga väljatulevate toodete poolest peatehnoloogi nägu. Üks on ideede valik, teine on asja lõpule viimine ja teoks tegemine. See on puhtalt tehnoloogide õlul.
Oled öelnud, et iga aastaga läheb uute toodetega väljatuleku osas aina keerulisemaks.
Turg on väga täis ja ega keegi taha oma turupositsioonist loobuda. Lihatööstuse toodang on ju ikkagi kiiresti riknev produkt. Tahetakse võimalikult pikki realiseerimisaegu, samas tahetakse säilitada naturaalsust. Tuleb leida kesktee, et tagada mõlemad pooled. Lihtne see kindlasti ei ole. Lisaks on tootele vaja leida sobiv nimi ja pakend, et turul edukas olla.
On sul SLT toodangu hulgas mõni oma päris lemmik ka, mille üle sa tõeliselt uhke oled?
Olen töötanud mitme omaniku all ja 2007. aastast on Saaremaa lihatööstus täiesti eraldi ettevõte. Õnneks ei ole uus omanik läinud seda teed, et toodete kvaliteedis järeleandmisi teha – SLT on olnud kogu aeg premium-klassi lihatootja. Jätkame selles vaimus.
Kindlasti olen uhke selle üle, et ka minu ajal on tulnud saavutusi. Saaremaa keedu-
salaami on saanud AgroBalti messil 1997. aastal ühe kõrgeima autasu, kuldmedali, seega on tuleval aastal sellel tootel 20. juubelisünnipäev juba. Siiani teeme seda sama retseptuuri alusel ja endiselt on see väga nõutud toode. See on minu meelest tore, et ühel tootel nii pikk eluiga on.
Kui palju su töö aastate jooksul muutunud on? 31 aastat on ikkagi päris pikk aeg.
Kui mina alustasin, vene ajal, siis töötati nii, et kõigile lihatööstustele oli GOST-i standardi põhiselt ette antud üks retsept ja kõik tegid selle alusel.
Kui iseseisvusaeg saabus, sai rohkem hakata looma. Vene ajal oli selles suhtes lihtne, et poest ei olnud ju mitte midagi saada. Kõik, mis tootsid, osteti ära ja jäi veel puudugi. Nüüd on pigem ikka nii, et peame jälgima, kui palju toodame, et ei jääks lattu suuri varusid.
Euroopa Liidu tulekuga muutus väga palju seadusandlust. Selle ajaga on palju muutunud ka toidumärgistus, mis selle aasta lõpus peab taas kord muudetud saama – kõik tooted tuleb varustada toitumisalase teabega. Kogu see protsess on väga aeganõudev ning nõuab ka palju teadmisi ja andmete töötlust.
Lähme ajas veel rohkem tagasi. Kus ja mida sa erialaselt õppisid, kas toiduainetehnoloogiat?
Pärast Nuia keskkoolis põhikooli lõpetamist läksin õppima Õisu toiduainetetööstuse tehnikumi ja lõpetasin seal lihatoodete tehnoloogia erialal. Omandasin insener-tehnoloogi kvalifikatsiooni ja pärast seda tulin Saaremaale. Nii ma olen siin siis olnud, tõsi küll, erinevatel positsioonidel. Alustasin tehnoloogina, aga noored naised käivad vahepeal ikka lapsepuhkusel ning seega olin vahepeal ka lihalõikusemeister. Kunagi toodeti Estkompeximi vorste ja Saaremaa lihatööstus alustas ka nende tootmist kohapeal. Hiljem viidi see küll Tartu lihatööstusesse üle ja tänaseks see enam ei toimigi, aga selle juures olin samuti. Sealt edasi asusin juba tehnoloogi ametisse ja üsna pea sai minust peatehnoloog.
Olen alati püüdnud protsessis osaleda, sest nii on ka lihtsam anda see üle tootmislõigu töötajatele, et saavutada parim tulemus. Loomulikult täiendan oma teadmisi ka erinevatel koolitustel. Kuna palju suhtlemist on ka väljaspool Eestit, siis olen ka keeleliselt ennast arendanud.
Kui sa mandril õppisid, kas sul siis oligi kohe mõtteis, et tuled Saaremaale tööle?
Mina tegelikult ei olegi Saaremaa juurtega. Olen sünni poolest mulk. Tänu oma abikaasale ma siia sattusin ja nii on ta läinud. Kahetsenud ei ole ma midagi, olen väga rahul, et olen saanud siin end teostada.
See on olnud ikkagi piisavalt pikk aeg ja olen saanud selle jooksul erialaselt järjest areneda ning ametiredelil ülespoole tõusta. Eks see ole ka omandatud kogemustepagas, mis aitab mul siin hästi toimetada.
Oled end, nagu sa ütlesid, täie hingega tööga sidunud. On sul tööväliselt aega ka millegi muuga tegeleda?
Loomulikult, ilma ei saakski! Ma laulan. Olen laulnud erinevates kollektiivides, aga praegu laulan kammerkooris Helin.
Oma perega oleme juba üle kümne aasta seotud Lionite liikumisega, panustame heategevusse palju, osaleme nende aktsioonidel ja üritustel. Loomulikult tegelen ka oma laste ja lastelastega. Mul on kolm tütart ja neli lapselast, kõik poisid. Tänu tütardele oleme perre saanud kolm tublit väimeest.
Aega peab kõigi jaoks jätkuma ning pere on mulle väga oluline ja meie kokkusaamised südantsoojendavad.
Kõik nad söövad kindlasti hea meelega Saaremaa lihatööstuse tooteid.
Kindlasti söövad. Hea tunne on praegu, kui paljud on helistanud ja kirjutanud selle nominatsiooniga seoses ning mulle häid soove soovinud. See näitab ka, et olen endast ikka jälje maha jätnud.
Mis sa ise arvad, tuleb see tiitel sedakorda sulle?
Lootma peab. Eks me kõik vaja tunnustamist ja tunne on hea, kui sind on märgatud. Et tiitel saavutada, tuleb aga ilmselt kutsuda rahvast hääletama. Lähevad ju rahvahääletuse ja žürii hinnangu tulemused kokku. Seega kõik, kellele maitsevad Saaremaa lihatööstuse tooted – miks mitte hääletada minu poolt!
See on ju kindlasti ka tunnustus ettevõttele. Koostöös kogu kollektiiviga need lihatooted sünnivad, see on meie kõigi panus. Üksi ei tee midagi, meeskond on tähtis.

fasttext_language: et


description: Septembri algupoole toimus juba kolmandat korda puuskulptuuride meisterdamise õppelaager Käesla külaväljakul. Tegijate-õppijate kätetööna valmisid huvitavad kujud, taiesed ja skulptuurid, mis kolmandal päeval rahulolevalt kokku pakiti ja koduhoovi kaunistama viidi. On […]

title: Saemüra, puit ja kunst Käesla külaväljakul

maintext:
Septembri algupoole toimus juba kolmandat korda puuskulptuuride meisterdamise õppelaager Käesla külaväljakul. Tegijate-õppijate kätetööna valmisid huvitavad kujud, taiesed ja skulptuurid, mis kolmandal päeval rahulolevalt kokku pakiti ja koduhoovi kaunistama viidi.
On saanud selgeks tõsiasi, et seltsis on palju põnevam meisterdada kui kodus üksi nokitseda ning mis peamine, juhendaja-õpetaja Maire Põldma suunamas, näitamas või suisa aitamas, kuidas need peidus olevad peened detailid õigesti välja tuua ja kuidas neid üldse märgata või paigutada.
Samas saab jagada uusi ideid ning seekord oli juba aiavalgustuse osa sees, nii et mõnigi taies saab öösel hoopis teise ilme. Ringi liikudes või surfates interneti avarustes, leiame palju põnevaid puidust kujusid. Vahel tundub lausa uskumatu, et neid on võimalik teha, eriti veel saega, aga on.
Julge hundi rind on rasvane ning meie põhikoosseis oli oma saagidega truult platsis. Oli ka uusi tegijaid ja neid, kes ühekordse õppimisega piirdunud, ka lihtsalt uudistajaid oli.
See lehelugu on juba rohkem tulevikule suunatud, kuna saame taas kokku ka järgnevatel aastatel ning Maire on lubaduse andnud, et ka tema on meiega. Juba saab end osavõtuks registreerida ning ka varustust võib vaikselt soetama hakata. Praegu on plaan, et teeme õppelaagri maikuus “Teeme ära” talgutele järgneval nädalalõpul.
Naised ihkavad oma aedadesse huvitavaid taieseid ning põnevaid pinke koos kujudega, teeme meiegi ära! Info ja registreerimine tel 53 430 631.
Maive Õispuu,
eestvedaja


description: Kuressaare linnavalitsuse kutsel kogunesid eile ideetalgutele erinevate elualade esindajad, et arutada linna staadionihoone ja staadioni kõrval asuva ala lahendusi. Linnapea Madis Kallase sõnul on selge, et ehitada esialgsel kujul plaanitud […]

title: Staadionihoonele püütakse leida ka muud lahendust

maintext:
Kuressaare linnavalitsuse kutsel kogunesid eile ideetalgutele erinevate elualade esindajad, et arutada linna staadionihoone ja staadioni kõrval asuva ala lahendusi.
Linnapea Madis Kallase sõnul on selge, et ehitada esialgsel kujul plaanitud staadionihoone ei ole mõttekas. Vaid staadioni jaoks mõeldud hoone leiaks väga vähe kasutamist. Pigem tuleks II etapis rajatavale hoonele leida kasutus ka muul otstarbel ja seda just mere poolt vaadates. Samal arvamusel oli ka kunagi staadioni projektikonkursi võitnud arhitektibüroo Kadarik Tüür esindaja Mihkel Tüür.
Ideekorjel jõuti järeldusele, et staadionihoone merepoolne külg ja võimalik laiendus võiks olla mitmeotstarbeline, ühendades endas nii staadioni teenindamise kui ka näiteks avastuskeskuse. Samas oleks see staadionist abaja poole jääva ala süda, kust lähtuksid erinevad ajaveetmisvõimalused vabas õhus. Arhitekt lubas üsna pea paberile panna esimesed visioonid hoone võimalikust asendiplaanist. imuvale sportimisele.


description: Juba homme antakse avastart üle-eestilise äriideede konkursi Ajujaht 10. hooajale. Mullu Ajujahil võistlustules olnud saarlaste idee Marina Ahoy ehk purjetajate nutiabimees on tänaseks kenasti tööle hakanud ja kasutajaid võitnud. Marina […]

title: Saarlaste sadamaäpp sai Ajujahilt väärt tõuke

maintext:
Juba homme antakse avastart üle-eestilise äriideede konkursi Ajujaht 10. hooajale. Mullu Ajujahil võistlustules olnud saarlaste idee Marina Ahoy ehk purjetajate nutiabimees on tänaseks kenasti tööle hakanud ja kasutajaid võitnud.
Marina Ahoyga Saaremaal toimetavad Relika Metsallik-Koppel ühes abikaasa Hannes Koppeliga tõdesid, et neil on läinud päris hästi. Kuna tegutsetud on pisut üle aasta, siis ei kuulu Marina Ahoy õnneks selle protsendi ettevõtete hulka, mis enne aastat oma tegutsemise lõpetavad. Möödunud aasta jooksul on nad arendanud oma analüüsivõimet, et leida ärimudel ja luua toode, mis lahendab kliendi probleemi.
Viimase aasta sisse on jäänud lisaks Ajujahile ka osalemine Startup Sauna kiirendis Soomes, kust saadi väärtuslik kogemus investoritega suhtlemisel ja väga hea ülevaade Soome sadamate ja meremeeste ootustest.
Praegu osaletakse Metsallik-Koppeli sõnul Rocket Sales’i programmis, kus saab õppida müügi- ja turundusnippe maailmatasemel tegijatelt, nagu Dan Toma, Tristan Kromer ja Christina Forsgård. “Täna töötame järgmise hooaja ootuses, et olla turul just selle tootega, mida meremehel ja sadamal päriselt ka vaja on,” märkis ta.
Uute sadamate liitumine ei ole saarlaste sõnul olnud veel nende eesmärk ja Eestist välja pole nad veel liikunud, aga järgmise hooaja alguseks tehakse seda küll. Kõigi liitunud sadamate nimekiri on veebis www.marinaahoy.com, kokku on neid seal 15.
Samast leiab ka appstore’i lingi äpi allalaadimiseks. “Uusi kasutajaid lisandub iga päev, kuid suurema kampaaniaga ootame järgmise aasta alguseni, kui oleme jõudnud lisada ka mobiilimakse võimaluse.”
Uhkust tunda eduka idee üle igatahes võib. “Eelkõige olen uhke enda üle, et ma julgesin oma mugavus-
tsoonist välja astuda, ja tänaseks on see end juba kuhjaga ära tasunud kõikide nende uute teadmiste ja oskuste näol,” kinnitas Relika Metsallik-Koppel. “Teiseks tõdemus, et Marina Ahoyl on meremeeste ja sadamate silmis väärtust ja see on projekt, millega tasub kindlasti jätkata.”
Ajujahi äriideede võistlus on tema kinnitusel hea koht oma mõtte testimiseks. “Seal suunatakse sind mõtlema oma kliendi vajadustest lähtuvalt, mis on üks peamisi märksõnu, kui tahad olla edukas ettevõtja,” kinnitas Metsallik-Koppel.
Ajujahi 10. hooajal pretendeerivad osalejad 60 000 euro suurusele auhinnafondile. Ajujahi ellukutsuja on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Ideede esitamise tähtaeg on tänavu 23. oktoober.


description: Kuressaare politseijaokskonnast teatas Kaido Vahter, et nädalavahetus möödus suuremate vahejuhtumiteta. Teenindati seitse väljakutset. ” Enamikes oli probleemi põhjuseks jällegi alkoholi liigtarbimine,” nentis Vahter. Kolm isikut viidi ka kainenema. Ühe nädalavahetuse juhtumina […]

title: UUS! Politsei suurim mure oli liigne joomine

maintext:
Kuressaare politseijaokskonnast teatas Kaido Vahter, et nädalavahetus möödus suuremate vahejuhtumiteta. Teenindati seitse väljakutset. ” Enamikes oli probleemi põhjuseks jällegi alkoholi liigtarbimine,” nentis Vahter. Kolm isikut viidi ka kainenema.
Ühe nädalavahetuse juhtumina tõi Vahter esile laupäevase autoõnnetuse Kuressaares, mille kohta on video ka Saarte Hääle kodulehel. Vahter rääkis, et laupäeva varahommikul sai politsei väljakutse Salme valda, kus seltskonnas oli viibinud joobes ja agressiivsusele kaldunud isik. Politsei toimetas 1950 sündinud meesterahva kainerisse. Joomisega oli tegu ka laupäeva õhtul. Teade tuli Pihtla teelt, kus üks meesterahvas oli katsunud sõiduautode uksi. ” Asjaolude kontrollimiseks toimetati politseijaoskonda kainenema alkoholijoobes 1953 aastal sündinud meesterahvas,” rääkis Vahter.


description: TS Laevad annab teada, et nädalalõpu ilmaprognoos ei ole paranenud. Oodata on kirdetuult tugevusega kuni 23 m/s. Saaremaa liinil võib see tähendada osade parvlaev Ionas reiside tühistamist. Hiiumaa liinil puhub […]

title: sadamates võivad tekkida väga pikad järjekorrad

maintext:
TS Laevad annab teada, et nädalalõpu ilmaprognoos ei ole paranenud. Oodata on kirdetuult tugevusega kuni 23 m/s.
Saaremaa liinil võib see tähendada osade parvlaev Ionas reiside tühistamist. Hiiumaa liinil puhub kirdetuul veetaseme veelgi madalamaks ning sellisel juhul tuleb taas peatada parvlaevade Regula ja St Ola liiklus ning Hiiumaa ja mandri vahel saab sõita vaid madala süvisega Harilaid.
TS Laevad palub kõikidel reisijatel arvestada, et ootejärjekorrad sadamates võivad kujuneda väga pikaks. “Palume jälgida operatiivinfot meie koduleheküljel Praamid.ee.”


description: Kui ma koolipoiss veel olin, siis käisin… Olgu, las ta jääb. Aga praegusajal on küsimus “kes kellega käib?” lausa riikliku tähtsusega. 213 omavalitsusest 186 andsid esmaspäevaks teada, et osalevad vabatahtlikus […]

title: SUUR MAA, SUURED ASJAD: Kes kellega käib?

maintext:
Kui ma koolipoiss veel olin, siis käisin… Olgu, las ta jääb. Aga praegusajal on küsimus “kes kellega käib?” lausa riikliku tähtsusega.
213 omavalitsusest 186 andsid esmaspäevaks teada, et osalevad vabatahtlikus ühinemises mõne naabriga. Aga on ka neid, kes haldusreformi vastu protestivad. 26 kohalikku omavalitsust peavad seda põhiseaduse vastaseks ning sel nädalal jõudis teema riigikohtusse. Vandeadvokaat Paul Varul, kes “mässulisi” esindab, peab kõige probleemsemaks 5000 elaniku alampiiri. Aga esile on toodud ka sundühendamise paragrahvi ning mitmeid muid aspekte. Õiguskantsler Ülle Madise hoiatas näiteks muu hulgas, et sundühendamine jääb ajaliselt liiga valimiste lähedale.
Lihtsalt öeldes käib asi praegu sellises järjekorras, et kõigepealt liidetakse maad üheks ja alles seejärel vaadatakse, kuidas elu ühises rütmis edaspidi käima võiks hakata. Paljuski meenutab see sunniviisilist abieluliitu, kuid mõnes mõttes võib ka loogikat mõista. Kultuurilised muutused on aeglased ja valulikud.
Olen näinud, millist segadust suudab külvata näiteks ettevõtete ühinemine. Isegi osakondade ühendamine ettevõtte sees on alati keeruline, sest see puudutab inimesi. Eri väärtusi ja eri organisatsioonikultuuri. Kui meil oli kooli vilistlaste kokkutulek, jäi klassiruum ühel arutelul päris vaikseks, kui seisime silmitsi tõsiasjaga, et võib-olla on pikemas perspektiivis Kuressaares üks gümnaasium. Jah, praegu on see rohkem mõttemäng, aga kuidas näiteks peaksid määratlema oma identiteedi vilistlased? Selge on see, et ega esimese ja teise keskkooli lõpetajad ühist vilistlaste pidu pidama ei hakka. Või kui hakkame, siis on see mingi täiesti uue traditsiooni algus.
Rahvaarv kahaneb ja rahvastik vananeb. Reforme on vaja ja mitte ainult reformi pärast. Oleme ju kõik märganud muutusi majanduses. On täiesti uued mõisted, nagu näiteks jagamismajandus. Makse tuleb teistmoodi koguda kui varem. Idee kodanikupalgast pole enam ainult utopistide pärusmaa. Riiki on vaja, aga see riik peab muutuvas maailmas samuti muutuma. Ja võimalik, et seda, kes me oleme ja kellega me oleme, tulebki uuesti mõtestada.
Euroopas on ju üsna sarnased dilemmad. “Me vajame kultuurilist kuulumist kooslusse, mis tunnistab meid kõhklusteta osaks iseendast. Paratamatult on meie kuuluvus Euroopa Liidu südames ikkagi “eesriide tagant pääsenu”,” kirjutas sel nädalal Eesti presidendiks valitud Kersti Kaljulaid suvel Postimehes (“Rääkides Eestist”, PM 26.07).
Eesti on Balti riik. Eesti on Ida-Euroopa riik. Meil on olnud tahe olla üks põhjamaadest. Aga me oleme tahtnud olla ka osa mõistlikust ja hästi hakkama saavast Euroopast. See, kuhu meid paigutatakse eri kontekstides, on palju tähtsam geograafilisest asukohast, ehkki geograafiat ei saa kunagi unustada.
Tulles siit tagasi meie haldusreformi juurde, on küllaltki lihtne mõista, miks näiteks Muhu kõigi oma territoriaalvetega püüab seadusest tulenevalt eraldi jääda. Kui vaadata kas või kultuurielu, siis on mu kodusaar ka Ida-Saaremaale tõmbekeskus. Hea kolleeg Irena Tarvis kirjutas kenasti: “Muhulased oo ikka üteln Liiva kohta Liiva linn. Ja nüid ta oogid nõnna. Elanikkude arv jäeb küll allapoole õiged piiri, aga sie ep tähenda pooleskid, et Liiva põleks linn mitte.” (SH 08.07)
Neeme Korv,
Postimehe ajakirjanik


description: Täna algav Saaremaa ralli paneb südame kiiremini põksuma paljudel, vanusest ja soost hoolimata. Kui masin kurvist ikka suure hooga, külg ette kiskumas, kruusakivid lendamas, nähtavale ilmub, koonduvad kõigi raja ääres […]

title: JUHTKIRI: Rallile!

maintext:
Täna algav Saaremaa ralli paneb südame kiiremini põksuma paljudel, vanusest ja soost hoolimata. Kui masin kurvist ikka suure hooga, külg ette kiskumas, kruusakivid lendamas, nähtavale ilmub, koonduvad kõigi raja ääres olijate pilgud ühte kohta. Tõsi, on ka neid, kes salamisi loodavad, et mõni auto ka veidi kraavi poole pööraks, see mõte aga ei tule pahatahtlikkusest, vaid janust veelgi suurema vaatemängu järele.
Mõneti heidab rallile varju sellega kaasnev alkoholitarbimine. Kangemast kraamist saadav soojatunne on aga vaid ajutine. Pigem võiks raja äärde termosega kaasa võtta mõnd kuuma jooki. Paraku võib ralli kaasa tuua mõningaid sekeldusi nende jaoks, kelle kodu kõrval rallirada kulgeb. Neile lohutuseks: õnneks rallikaid päris iga päev siin saarel ringi kihutamas ei näe.
Seega – kel vähegi võimalik, võtke rallist kõik, mis võtta annab. Saab see ju läbi sama kiiresti, kui algas, kirkaid mälestusi võib aga pakkuda pikkadeks aastateks.


description: Kesise lennuhuvi tõttu tänasest Tallinn-Kärdla-Tallinn suunal soodupiletite kampaania käivitanud Transaviabaltika on Saaremaa suunal lennuki täitumisega rahul. Kolm esimest täispikka taastunud lennuühenduse kuud suursaarte ja mandri vahel näitavad paremat lennutäitumust suunal […]

title: Tallinn-Kuressaare liini täitumus 60%


description: Aina tihedamaks muutuvas liikluses ei jõua inimeste liiklusteadmised pahatihti ajale järele.   Inimese elus tuleb liiklusreeeglite õppimisega kokku puutuda päris mitu korda. Alguses on lasteaed, lapsevanemad ja kool. Niivõrd-kuivõrd seda […]

title: Ainult elukogemus liikluses ei aita

maintext:
Aina tihedamaks muutuvas liikluses ei jõua inimeste liiklusteadmised pahatihti ajale järele.
Inimese elus tuleb liiklusreeeglite õppimisega kokku puutuda päris mitu korda. Alguses on lasteaed, lapsevanemad ja kool. Niivõrd-kuivõrd seda tõsiselt võetakse. Seejärel autokool nendele, kes sinna lähevad. Aga kui ei lähe?
Kuskohast siis liiklusteadmised tulevad? Seda enam, et autokool õpetab liiklema autojuhi, mitte jalakäija või jalgratturi seisukohast.
“Selliseid, kes autokooli ei lähe, on tänapäeval vaid üksikuid,” räägib autoõpetaja ja Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Meelis Kaubi. “Kuid kui tõesti ei lähe, siis ei õpeta ka keegi,” nendib ta.
Ta lisab, et ega teadmised liiklusest tänapäeva inimestel ülemäära head ole. Täiskasvanutele keegi liiklust ei õpeta ja keegi eriti õppima ka ei kipu.
“Vanem põlvkond liikleb oma elukogemuse najal,” ütleb autoõpetaja Taavo Tenno ja lisab, et ega need inimesed olegi kursis liiklusseaduse muutumistega. Tehakse asju nii, nagu seda on eluaeg tehtud.
Taavo Tenno autokooli teooriaõpetaja Margus Mäemets ütleb, et autokooli tulijatest on paremad teadmised neil, kel on enne mopeediga pistmist olnud. Seda kinnitab ka Meelis Kaubi. Üht-teist jääb külge ka neile, kes on 10-aastaselt jalgratturi juhiloa saanud.
Ametikooli autoõpetaja Margus Kivi ütleb, et kindlasti on palju ka neid noori, kes oma esimesed teadmised liiklusreeglitest saavadki alles autokoolis.
“Tihti tundub mulle, et inimesed õpivad liiklust vaid eksamilt läbisaamiseks, mitte ei mõtle, et neid teadmisi läheb hiljem elus veel vaja,” arutleb Kivi. Tema arvates peaksid inimesed oskama oma ja teiste käitumist liikluses adekvaatselt analüüsida ka pärast juhiloa saamist.
Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi ütleb, et jalakäijate ja jalgratturite puhul tuleb reeglite rikkumisi ette küll. “Põhiline probleem on turvavarustuse mittekasutamine ja üldiste liiklusnõuete eiramine,” märgib Juhandi.
Tema sõnul võib kergliiklejate puhul tihti täheldada suhtumist, et “see ei ole minu asi”. Ei anta endale aru, et liikluses ollakse samasugune osapool nagu näiteks autojuht.
Nähtamatud liiklejad
Juhandi toob peamiste rikkumiste näitena jalgrattaga ühesuunalisel teel vastassuunavööndis sõitmise. Või siis valel teepoolel või kõnniteel sõitmine.
“Sissesõidukeelu märgi alt rattaga läbisõitmist ei peeta suureks eksimuseks,” arvab ka Margus Kivi. Samuti ei pea jalakäijad suureks rikkumiseks suvalises kohas üle tänava minemist. “Autosid ju ei olnud,” on tavaline põhjendus.
Juhandi sõnul on probleem ka see, et jalakäijad ei veendu oma nähtav-olekus. “Silmside on see, mis liikluses sageli ära unustatakse ja eeldatakse, et teine liikleja on mind märganud,” räägib Juhandi. “Isegi siis, kui liiklejal on eesõigus, tuleb alati enne oma eesõiguse kasutamist veenduda, et ka teine pool on asjast õigesti aru saanud.”
Kuressaare kesklinnas võib selle probleemi olemasolus veenduda suisa igapäevaselt. Jalakäijad astuvad vöötrajale enne oma ohutuses veendumist ning pidurite kriginat võib kuulda sagedasti.
Pidev teema on muidugi ka liikleja enda nähtavaks tegemine ja ratturitel turvavarustuse kasutamine. Kui helkurite kandmine on pideva “tampimise” peale muutunud jalakäijatele igapäevaseks, siis ratturite varustus seda siiski veel ei ole.
Juhandi toob siinkohal näiteks laste turvavarustusega seonduva. “Eelkõige tunnen, et me ei jõua lapsevanemateni, kes näiteks,ostes lapsele jalgratta, arvavad, et kiiver on teisejärguline ja selle võib osta järgmisel kuul või esimesel võimalusel,” räägib ta.
Kodus peab nõudma
Liiklusseadus paneb liikluskoolituse nii lasteaedade-koolide, lapsevanemate kui ka omavalitsuste õlgadele. Kõik nood sellega ka tegelevad, kuid igaüks vastavalt oma võimetele, oskustele ja paraku ka tahtmisele.
Meelis Juhandi arvab, et kogu see liikluse õpetamine on paraku üsna koordineerimata. “Üldiselt tuleks liikluse õpetamisele kui ennetustööle läheneda valdkonnapõhiselt ja määrata näiteks maakonniti ära, kes selle eest vastutab. Praegusel ajal ei ole sellist vastutajat kahjuks olemas ja õpetamisega tegeletakse koordineerimatult ja üksteisega paljuski läbi arutamata,” märgib Juhandi.
Koolides ja lasteaedades on tema sõnul liikluse õpetamisega päris hästi. Ka Meelis Kaubi kinnitab, et liikluskasvatust seotakse teiste õppeainetega ja lapsed siiski saavad liikluskasvatust.
Samas võib õppe maht küll piisav olla, kuid õpetamise kvaliteet ei pruugi alati olla ühtlane. “Õpetajate oma teadmised ja oskused liikluse õpetamisel on väga erinevad,” tõdeb patrullpolitseinik Ahto Aulik.
Aulik räägib ka, et väga tihti unustavad oma rolli lapsevanemad, kellel on samasugune seaduslik kohustus laste liikluskasvatusega tegeleda. “Paraku arvavad lapsevanemad tihti, et nende lapsi peavad õpetama kõik teised, unustades ära, et suur kohustus on ka neil endil,” ütleb Aulik.
Meelis Juhandi nendib samuti, et ei piisa vaid koolis rääkimisest, kui kodus ei nõuta või suisa risti vastupidi käitutakse. Olgu siis jutt rattakiivrist või lapsega vales kohas üle tee minekust.
Kontrollimatu
Kõik, mis toimub pärast kooli, on aga täielikult reguleerimata. “Kõik edasine on igast inimesest personaalselt sõltuv ja kontrollimatu protsess,” tunnistab ka Juhandi. Kes läheb autokooli, kes ei lähe. Igasugune liikluskasvatus käib suures osas siiski kampaaniakorras. Olgu siis tegu eakatele mõeldud autokursustega, mida korraldab maanteeamet või politsei rattasõidu-teemaliste loengutega eakatele.
Autoõpetajad kinnitavad, et igasugused täienduskoolitused on teretulnud. Näiteks on olnud populaarsed eakatele autojuhtidele mõeldud kursused. Omal käel on püüdnud täiskasvanute koolitusnädala raames liikluskoolitust teha ka Meelis Kaubi.
Ülemäära suurt menu ei ole tal olnud. Kaubi leiab, et omavalitsused võiksid tõesti tellida näiteks liiklusloenguid täiskasvanutele ning võimalikele kuulajatele südamele panna, et nad ikka tuleks neid kuulama. Kaubi sõnul ei peetagi liikluskasvatust täiskasvanueas oluliseks, järgides taas põhimõtet “eluaeg ju liigeldud”.
Ahto Aulik ütleb, et politsei on proovinud ka kaval olla. Näiteks on käinud liiklusest rääkimas lastevanemate koosolekul.
Meelis Kaubi arvates ei ole probleemil muud lahendust kui lihtsalt järjepidev töö. Niisamuti nagu näiteks helkurite kandmise puhul. Ei ole möödas kuigi palju aega sellest, kui helkurite kandmist peeti ebavajalikuks ja ebamugavaks. Nüüd on olukord pideva selgitustöö tulemusena muutunud.
Eelkõige peab jõudma inimeste teadvusesse sõnumiga, et liiklusreeglid kehtivad ka jalakäijale ja ratturile.


description: * Saaremaa ralli toob linna rahvast täis * Hundilaskmise luba anti vaid Muhumaale * Jämaja kalmistul avati mälestusmärk Carl Bullale * Malle Mägi – saarlaste oma südamega tegija! Print PDF

title: Homses, 6. oktoobri Saarte Hääles!


description: Kaitseressursside ameti kutsel alustas lõppeval nädalal ajateenistust 1171 kutsealust. Saaremaalt läks aega teenima 41 poissi. Neide sel korral Saare maakonnast ajateenistusse ei läinud. Eestist tervikuna läks vabatahtlikuna teenima 12 tütarlast. […]

title: Saaremaalt läks aega teenima 41 noormeest


description: Kihelkonna koolis tähistati õpetajate päeva eile omamoodi – pedagoogide rolli võtsid üle lapsevanemad.   “Seda, et vanemad on kusagil koolis üheks päevaks õpetajateks hakanud, mina küll varem kuulnud ei olnud,” […]

title: Kihelkonna koolis võtsid võimu lapsevanemad

maintext:
Kihelkonna koolis tähistati õpetajate päeva eile omamoodi – pedagoogide rolli võtsid üle lapsevanemad.
“Seda, et vanemad on kusagil koolis üheks päevaks õpetajateks hakanud, mina küll varem kuulnud ei olnud,” tunnistas II klassi tüdruku Emilia ema Eveli Ait, kes kutse üheks päevaks õpetajaks hakata rõõmuga vastu võttis.
Eveli andis eile tunde nii oma tütre klassile kui ka kolmandikele. II klassi eesti keele tunnis mängisid lapsed sõnamängu ning algul lugesid ja siis laulsid üht oma lemmiklaulu. Sama laulu sõnu üles kirjutades harjutasid lapsed aga õigekirja ja kirjatähti.
Tunni ülesanded mõtles ja otsis Eveli ise välja.
Suurem osa III klassi inglise keele tunnist möödus mängides – ikka inglise keeles. Õpetajana Eveli Ait hätta ei jäänud. “Väga tore kogemus oli,” tõdes ta.
Ameti vahetamisele metallikunstnik Eveli pärast toredat päeva koolis siiski ei mõtle. “Aga ehete valmistamise kõrvalt võiks vahel koolis tunde anda küll,” märkis ta.
Üks õpetajaks hakanud lapsevanem oli Priit Pihler. Tema eelmine pedagoogikogemus jääb aastate taha, mil ta 9. klassi poisina ja mõni aasta hiljem abituriendina õpetajate päeval tundi andis. Pihler ise jäi päevaga rahule, õpilased samuti.
III klassi õpetaja Ursula Jakobsoni sõnul oli õpetajate päev lapsevanemaile hea võimalus näha oma last teises keskkonnas. “Lastele väga meeldis,” kinnitas Jakobson.
“Tänane päev on meie, õpetajate jaoks läinud väga sisukalt, lustiliselt,” arvas direktor Kai Kallas, kes veetis koos kolleegidega aega hoopis sportides – külastades Kihelkonna uuendatud jõusaali.
Pärastlõunal ajasid praegused ja endised õpetajad tähtpäeva puhul juttu kohvilauas.
Kallase sõnul on seda, et tunniandjad kutsutakse väljastpoolt kooli, varemgi katsetatud.
“Kuna meie praegused lapsevanemad on väga toredad ja aktiivsed, kutsusime seekord nemad appi,” rääkis Kallas. Tema sõnul läks tänavune õpetajate päev asja ette: “Just enne kuulsin üht last ütlemas: “See ema võikski jääda seda tundi andma!”.”


description: Kolmapäeval Orissaare kultuurimajas toimunud Saaremaa ühendvalla ühinemislepingu avalik arutelu tõi kohale kümmekond huvilist. Maavalitsuse ühinemiskoordinaator Taavi Kurisoo ütles, et toimus aktiivne arutelu ühinemislepingu ja omavalitsusreformi üle üldiselt. “Kahjuks ei olnud […]

title: Ühinemislepingu arutelu inimesi ei paelunud

maintext:
Kolmapäeval Orissaare kultuurimajas toimunud Saaremaa ühendvalla ühinemislepingu avalik arutelu tõi kohale kümmekond huvilist.
Maavalitsuse ühinemiskoordinaator Taavi Kurisoo ütles, et toimus aktiivne arutelu ühinemislepingu ja omavalitsusreformi üle üldiselt. “Kahjuks ei olnud koosolek just rahvarohke, kuid loodan, et täna (eile – toim) Tagaveres on osalus suurem,” sõnas ta.
Orissaare volikogu esimehe Marili Niitsi sõnul oli arutelul neid, kes pooldavad Saaremaa valda, aga ka neid, kes sooviksid kas Ida-Saare valda või vähemalt midagi väiksemat kui Suur-Saaremaa. “Viimaste hääl tundus mõnevõrra valjem, aga kui küsimustele põhjendatud selgitused anti, oli märgata mõistmist. Kokkuvõttes oli arutelu asjalik,” tõdes ta.
Ühinemislepingut on avalikul koosolekul varem juba arutanud Mustjala inimesed.
Fotol esiplaanil vaatlejad naabervaldadest Leisist ja Pöidelt, Margus Pajuste ja Koit Kelder.


description: Vaata, kuidas läbisid Saaremaa rallil debüüdi teinud Gert Virves ja Mihkel Raudsepp oma Opel Astral SS4/Pidula katse.   Print PDF

title: VIDEO: Sõida kaasa Saaremaa ralli SS4/Pidula


description: Kriminaalpolitsei ja prokuratuur korraldasid tehnoülevaatuste üle-eestilise uurimise. Eilne Eesti Päevaleht kirjutas, et prokuratuuri saadeti viis kriminaalasja. Altkäemaksu andmisega jäi vahele 150 autoomanikku, süüdistuse sai kümme ülevaatajat, neist kaks on süüdi […]

title: Saarel tehnoülevaatustega muret pole


description: Madal veetase Rohuküla–Heltermaa vahelisel liinil, mis alates kolmapäeva hommikust takistas parvlaevade St Ola ja Regula tööd liinil, tekitas Rohuküla pool pika järjekorra. Virtsu–Kuivastu liinilt viidi Hiiumaa liinile olukorda hullemast päästma […]

title: Harilaid sõitis hiidlasi aitama

maintext:
Madal veetase Rohuküla–Heltermaa vahelisel liinil, mis alates kolmapäeva hommikust takistas parvlaevade St Ola ja Regula tööd liinil, tekitas Rohuküla pool pika järjekorra. Virtsu–Kuivastu liinilt viidi Hiiumaa liinile olukorda hullemast päästma Harilaid, mis sõitis öö läbi.
Sellele vaatamata tuli paljudel pileti ostnutel öö veeta sadamas. Näiteks kolmapäeva õhtul Rohukülas pileti ostnud endine Hiiu maavanem Tiit Laja pääses kodusaarele alles neljapäeva ennelõunal.
Lajal jagus kiidusõnu küll kohapeal olnud teenindajatele, kuid ta märkis, et praegune olukord on ikkagi nördimust tekitav. Laja leidis, et lausa solvav oli ka ERR-i uudistest läbi käinud TS Laevade teavitus Harilaiu neljapäevahommikuse väljumise kohta Heltermaalt, milles öeldi, et parvlaeva Harilaid hommikusel väljumisel oli kaks autot ja kaks inimest.
“See oli siis kogu uudis,” rõhutas Laja, nentides, et samal ajal oli Rohuküla pool 450 liinimeetrit masinaid, millest pooled olid rekad ehk siis tema hinnangul ootas samal ajal teisel pool umbes viis Harilaiu täit sõidukeid.
TS Laevad teatas eile keskpäeval, et Regula alustab taas reisijate teenindamist. Harilaid teeb sõite vabagraafiku alusel.
TS Laevade juht Kaido Padar märkis, et Harilaiu tagasi jõudmine Virtsu–Kuivastu liinile sõltub suuresti veetaseme seisust Rohuküla–Heltermaa liinil ja otsuseid tehakse jooksvalt.


description: 8. oktoobril 55 tagasi avati Hariduse tänaval Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa keskkooli uus hoone, kus tänapäeval tegutseb Saaremaa ühisgümnaasium. Toonane kohalik häälekandja Kommunismi Ehitaja avaldas tähtsa sündmuse puhul reportaaži. “Täna […]

title: SÜG-i maja sai 55-aastaseks

maintext:
8. oktoobril 55 tagasi avati Hariduse tänaval Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa keskkooli uus hoone, kus tänapäeval tegutseb Saaremaa ühisgümnaasium.
Toonane kohalik häälekandja Kommunismi Ehitaja avaldas tähtsa sündmuse puhul reportaaži.
“Täna aga huikavad pasunad Hariduse tänavas, hüüavad erilise püüdlikkusega, sest siin on tõusnud vanale lossile kardetav võistleja. Linna panoraamis valitseb nüüd uus tipp – meie hariduse palee,” kirjutas Heino Kermik, viidates, et tavaliselt peeti suuri pidupäevi linna teises servas: “Seal, kust vaatab üle linna Kingissepa esimene suur kivihoone – vana sünge loss.”
Lisaks teistele asjaosalistele võttis kooli hoovis sõna ka Maardu ehitustrusti Kingissepa ehitusvalitsuse ülem O. Tammo, kes iseloomustas koolimaja ehitust “aukartust äratavate” arvudega. Tammo andis ka koolidirektor Pauline Kremmile üle suure kaheksakilose sümboolse võtme.
Järgmise ehk 1962. aasta suve algul lõpetas kooli 44. lend, mille kahes klassis sai lõputunnistuse 61 õpilast. Ligikaudu sama palju peaks SÜG-is lõpetajaid olema ka 2017. aastal.


description: Head lugejad! Orissaare gümnaasiumi 2016/2017. õppeaasta esimene õppekuu on lõppenud. Koolipere on pärast suvepuhkust taas rõõmsalt omaks võtnud tavapärase elurütmi, eesmärgid on seatud ja ees ootab veel vaid kaheksa kuud […]

title: DIREKTORI VEERG

maintext:
Head lugejad! Orissaare gümnaasiumi 2016/2017. õppeaasta esimene õppekuu on lõppenud. Koolipere on pärast suvepuhkust taas rõõmsalt omaks võtnud tavapärase elurütmi, eesmärgid on seatud ja ees ootab veel vaid kaheksa kuud tõsist tööd.
Rõõm on, et meid on sel aastal rohkem kui eelmisel. Rõõm on, et sel aastal saime juba esimestest päevadest alates rahulikult koolitööle pühenduda.
5. oktoobril tähistati rahvusvahelist õpetajate päeva. Palju õnne kõigile praegustele ja endistele Orissaare gümnaasiumi õpetajatele! 21. oktoobril, mil koolipere tähistab Orissaare gümnaasiumi 70. sünnipäeva, ootame tunde läbi viima vilistlasi. Pärastlõunal kutsume kooli endisi õpetajaid.
Päikselisi sügisilmu ja ettevõtlikkust igasse päeva soovib
direktor Marjana Prii
Hea õpetaja!
Mul on hea meel, et meil on olemas Õpetajad. Õpetajad, keda austatakse ja meenutatakse ning kellele ollakse siiralt tänulikud. Pärast kooli lõpetamist suudetakse paremini hoomata nähtud vaeva ja meenutada imelisi aastaid koolis.
Tänu teile, õpetajad, on meie noortel olemas hea vundament, et minna eluradadele palju tugevamana ja oluliselt targemana. Lapsevanematena oleme teile tänulikud! Saan aru, et muutuvas kiires elukorralduses ei ole ka õpetajate elu kerge: hariduspoliitika muudatused, haridusvõrgu võimalikud ümberkorraldused ning tähtsusetu ei ole ka riigigümnaasiumi küsimus Saaremaal.
Muutuvad olud ja tehnoloogia kiire areng ning uute õppemetoodikate pealetung – see kõik tekitab segadust ja paneb kahtlema omaaegsetes kindlates õpitud raamtarkustes. Ent väga hea on teada, et meie õpetajad on ülimalt nüüdisaegsed, lähevad kaasa digipöördega.
Meie õpetajad viivad innukalt ellu uusi õpikäsitlusi, õpivad ise ja õpetavad hästi.
Kindel on see, et hea kool ei kao ühestki piirkonnast ja teid, õpetajad, tõesti vajatakse. Olen uhke meie õpetajate üle!
Vallavanem Vello Runthal
Direktori kiitus
Kooli eduka esindamise eest 7. vabariiklikel koolinoorte tuletõrjespordi võistlustel (II koht). Võistkonna liikmed: Eero Heinsalu, Anne-Mai Järve, Katriin Kasela, Ott Kärner, Elari Rei, Keith Saarkoppel. Juhendaja Peeter Rumm.
Kooli eduka esindamise eest etluskonkursil “Kasvasin kesk kadakaid”: Uku Pokk – parim mereteemalise luuletuse esitaja; Karmen Kaljuste – parim laulusõnade luulekeelde seadja; juhendaja Maret Aardam.
Direktor Marjana Prii


description: Sel teisipäeval tähistas Salme põhikooli raudvara, koolitädi Helve Aak oma 65. sünnipäeva. Et tegemist on väga pikaaegse koolitöötajaga, tunnustas vald Helvet tänukirjaga. Salme põhikooli direktor Marika Pütsep rääkis, et kuna […]

title: Salme koolitädi Helve Aak armastab oma tööd

maintext:
Sel teisipäeval tähistas Salme põhikooli raudvara, koolitädi Helve Aak oma 65. sünnipäeva. Et tegemist on väga pikaaegse koolitöötajaga, tunnustas vald Helvet tänukirjaga.
Salme põhikooli direktor Marika Pütsep rääkis, et kuna Helve sünnipäev oli 4. oktoobril, siis kutsusid nad vallavanema Kalmer Poopuu sel päeval tänukirjaga kooli ja üllatasid juubilari sünnipäevalaulu, lillede ja kõnedega. „Õpetajatel oli parasjagu infotund, seega oli õnnesoovijaid palju,“ kinnitas Pütsep.
Salme koolis on komme oma juubilare humoorikate tervitustega meeles pidada, seega sai lustaka sünnipäevakaardi kooliperelt ka Helve Aak.
Direktor meenutas, et Tiirimetsa kooli õpetajad, õpilased ja töötajad tulid omal ajal Salme kooli üle ja nii ongi Helve Aak Salme kooli raudvara. „Ta töötab meie majas kooli avamisest saati ehk 1. septembrist 1988,“ kinnitas Marika Pütsep.
Direktori kinnitusel on koolile olulised kõik kooli töötajad. „Kui inimene on tahtnud nii kaua ühes kohas töötada, ju siis midagi on,“ märkis ta. „Salme kooli on alati iseloomustanud puhtus ja kord, siin on meeldiv töökeskkond ja selles on väga-väga suur osa kooli tehnilisel personalil, sealhulgas Helvel,“ kinnitas Pütsep. „Helve on rõõmsameelne, sõbralik ja avatud inimene!“
Helve rõõmsameelsus jäi kõlama ka ta enda jutust. „Salme koolis pole häda midagi, muidu poleks ju nii kaua vastu pidanud,“ naeris ta. „Siin on tore olla! Lapsed on kenad, direktor on kena, õpetajad ja – Salmel on üldse kena olla,“ kinnitas juubilar.
Kui hakata võrdlema Tiirimetsa ja Salme kooli, siis Helve sõnul esimeses oli kõik ikka üsna teistmoodi. „ Pole meil sooja vett olnud ja asi on arenenud. Tiirmetsas sai dressipükstes hõõrutatud, aga Salmel on meil kõik olemas, mis tahame,“ kinnitas Helve.
Enne koolis töötamist on Helve pidanud ka müüjaametit. „Peale laste sündi vabanes Tiirimetsas koht ja sinna ma läksin,“ märkis ta. „Ja selle töö peale ma olen jäänud. See on umbest vanainimese töö.“
Tööl käibki Helve Tiirimetsast ja kinnitab, et tee pole tema jaoks teps mitte pikk. „Praegu on ju kena rattaga käia ja pärast saab jälle bussi või oma pere transpordiga. Pole häda midagi.“


description: TS Laevad teatab, et täna, 5. oktoobril tühistati Saaremaa liinil tormi tõttu parvlaev Ionas väljumised kell 12.40 ja 14.20 Kuivastu-Virtsu suunal ja kell 13.30 ja 15.30 Virtsu-Kuivastu suunal. Hiiumaa liinil peatati […]

title: Tuul häirib parvlaevaliiklust, Ionase reisid on tühistatud

maintext:
TS Laevad teatab, et täna, 5. oktoobril tühistati Saaremaa liinil tormi tõttu parvlaev Ionas väljumised kell 12.40 ja 14.20 Kuivastu-Virtsu suunal ja kell 13.30 ja 15.30 Virtsu-Kuivastu suunal.
Hiiumaa liinil peatati tormi ja madala veetaseme tõttu laevaliiklus: parvlaev Regula reisid kell 13.00 Rohukülast Heltermaale ja kell 14.30 Heltermaalt Rohukülla on tühistatud. Uus info järgmiste reiside toimumise kohta tuleb kell 15.30.
Operatiivinfo on kättesaadaval praamid.ee veebilehel ja Facebookis.


description: Kuressaare linnavalitsus kinnitas eilsel istungil lihthanke “Torni tn 9 parkla ehitus” võitjaks odavaima pakkumuse teinud OÜ Klotoid. Pakkumise esitas kolm ettevõtet, kes kõik kvalifitseeriti ja kelle esitatud pakkumised tunnistati hankedokumentidele […]

title: Torni tänava parkla valmib novembris

maintext:
Kuressaare linnavalitsus kinnitas eilsel istungil lihthanke “Torni tn 9 parkla ehitus” võitjaks odavaima pakkumuse teinud OÜ Klotoid.
Pakkumise esitas kolm ettevõtet, kes kõik kvalifitseeriti ja kelle esitatud pakkumised tunnistati hankedokumentidele vastavaks. Edukaks tunnistati OÜ Klotoid pakkumus hinnaga 103 558,39 eurot koos käibemaksuga. Pakkumiste hindamise kriteerium oli madalaim hind.
Projekti eesmärk on ehitada välja Torni tn 9 kinnistul 33-kohaline sõiduautode parkla. Parkla külgneb Torni, Rohu ja Vallimaa tänavaga. Kaks juurdepääsu parklale on Vallimaa tänavalt. Lisaks parklale rajatakse Rohu tänavale bussitasku, mis on vajalik eeskätt ametikooli õpilasi transportivate busside peatumiseks, ning parklaga külgnevad kõnniteed ja vajalikud ülekäigurajad.
Hankelepingu kestvus on 26 kuud, millest kaks kuud on ehitusperiood ja 24 kuud garantiiperiood. Parkla ehitus on kavandatud selle aasta oktoobrisse-novembrisse.


description: Saarte Liinid kuulutas välja Ruhnu Ringsu sadama kohvikuruumide rendikonkursi viieks hooajaks. Kohvikupidamise periood on 2017. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021 ehk siis kokku viis hooaega. Rendisumma alghind ilma […]

title: Ringsu kohvik ootab uut rentnikku

maintext:
Saarte Liinid kuulutas välja Ruhnu Ringsu sadama kohvikuruumide rendikonkursi viieks hooajaks.
Kohvikupidamise periood on 2017. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021 ehk siis kokku viis hooaega. Rendisumma alghind ilma käibemaksuta on 2600 eurot hooaja eest. Lisanduvad elektri-, vee-, kanalisatsiooni- ja muude teenuste kulud.
Tingimustesse on märgitud, et kohvik peab olema kindlasti iga päev avatud minimaalselt 15.05–31.08 ehk siis suveperioodil. Vajalikud on kõik toitlustustegevuseks vajalikud load ja litsentsid ning rentniku käsutuses on kohvikuruumid ja terrass.
Ringsu kohviku konkursiga tegelev Renno Tammleht Saarte Liinidest ütles, et eelmise rentniku leping lõppes ja selle automaatne pikendamine ei ole ette nähtud.
Pakkumiste tähtaeg on 28. oktoobril kell 14.


description: Alates esmaspäevast on avatud Lümanda noortekeskus, kuhu ma ootan kõiki noori nii tutvuma kui ka mõnusalt aega veetma. Samuti ootan noori nende vägevate ideede ja mõtetega, sest noorsootöö põhineb siiski […]

title: Lümanda noortekeskus avatud

maintext:
Alates esmaspäevast on avatud Lümanda noortekeskus, kuhu ma ootan kõiki noori nii tutvuma kui ka mõnusalt aega veetma. Samuti ootan noori nende vägevate ideede ja mõtetega, sest noorsootöö põhineb siiski noorte huvidel ja vajadustel. Olen alati jõu ja nõuga olemas. Küll me siis koos need ideed teoks teeme.
Oleksin väga rõõmus, kui noored tuleksid, sest ka mul läheb veel aega, et saada Lümanda elust ja noortest ühest pilti. Siiamaani on sisseelamine hästi läinud – inimesed, kellega olen juba kokku puutunud, on toredad ja vastutulelikud. Kohe alguses tegin tutvust kooliga, kus mind soojalt vastu võeti. Mul on hea meel, et nooremad on mind juba ka natuke omaks võtnud. Eelkõige tuleb saavutada kontakt, luua usalduslik suhe ning välja selgitada Lümanda noorte huvid ja vajadused.
Tegelikult on neil juba praegu palju huvitavaid mõtteid ning esmajoones tulebki neid nüüd innustada oma mõtteid jagama. Minu eesmärk on tekitada noortes harjumus, et nüüd on olemas noortekas ja seal tegutsev noorsootöötaja. Kuna Lümandas ei ole kunagi noorsootöötajat olnud, siis läheb muidugi aega, et noored harjuksid ja endale teadvustaksid, et neil on nüüd ka see võimalus olemas.
Kindlasti ei väida ma, et me ainult noortekeskuses toimetame, noorsootööd saab teha igal pool. Noortekeskuse näol on lihtsalt tegemist sundimatu õhkkonnaga kohaga, kus eakaaslastega suhelda ja tegutseda. Seal saame jagada ideid.
Usun, et see töö pakub palju väljakutseid, uusi ja huvitavaid inimesi ning võimalusi eneseteostuseks.
Tahan pakkuda noortele häid ja meeldejäävaid hetki ning eduelamusi, mis motiveeriksid noort ikka ja jälle tagasi tulema ja endas uusi tahke avastama. Minu jaoks on rõõm ja saavutus positiivsed muutused noores.
Unistused on jõud, mis sihikindla tegutsemise kaudu viib eduni. Loodan nii noorte kui ka kogukonna usule ja heale suhtumisele.
Noortekeskus on avatud E–R kl 14-18.
Marie Köster
Lümanda noorsootöötaja


description: 16. septembril toimusid Kärla põhikoolis ülekoolilised olümpiamängud. Võistlejad jaotati Euroopa riikide nimelistesse võistkondadesse. Need olid Itaalia, Prantsusmaa, Poola, Türgi, Norra, Rootsi, Taani, Soome, Läti ja Leedu. Igas võistkonnas oli kas […]

title: Olümpiamängud!

maintext:
16. septembril toimusid Kärla põhikoolis ülekoolilised olümpiamängud.
Võistlejad jaotati Euroopa riikide nimelistesse võistkondadesse. Need olid Itaalia, Prantsusmaa, Poola, Türgi, Norra, Rootsi, Taani, Soome, Läti ja Leedu. Igas võistkonnas oli kas 11 või 12 liiget. Iga “riigi” juhendaja oli üks klassijuhataja, kes oma võistkonda ergutas või mõnel võistlus-
alal isegi kaasa tegi.
Õpilased loositi võistkondadesse juba nädal aega varem, et oleks aega otsida materjali ja kaunistada oma riiki iseloomustav kilp. Kõik said selle õigeks ajaks valmis ning võistluspäeva hommikul kell 9 olid võistlejad rõõmsasti kooli ette rongkäiguks üles rivistunud. Rongkäik kulges ümber koolimaja spordiplatsile, kus kõik mängude avamiseks rivvi seisid. Pärast olümpiatule süütamist ja lipuheiskamist andsid kohtunike ja osalejate esindajad vande ning mängud olidki ametlikult avatud.
Võistlus algas teatejooksu ehk kilbijooksuga, milles osalesid kõik “riigid” korraga. Jooksu võitis võistkond Soome. Teatejooksul järgnes kümme võistlusala. Need olid lõbusad, veidi pingelised ja väsitavad, mis oligi kogu selle päeva mõte. Alad olid näiteks saapavise, noolevise, turbo-odavise, lendava taldriku lennutamine, jalgpalli täpsuslöök jne.
Kella üheteistkümneks olid kõigil alad läbitud ning pärast väikeste söögivahetundi algas viimane füüsiline võistlus – köievedu. See oli vist kõige pingelisem ja
kaasaelamist vääriv ala. Ka sellel alal hakkas silma Soome ning pärast tasavägist finaali Soome ja Türgi vahel kuulutati Soome võitjaks.
Seejärel läksid 1.-4. klassi õpilased olümpiamängude-teemalisi plakateid joonistama ja vanema kooliastme õpilastel algas viktoriin. Viktoriini peakohtunik oli endine kümnevõistleja ja praegune Kuressaare linnapea Madis Kallas.
Viktoriinis esitati kümme küsimust olümpiamängude kohta läbi aegade. Ka sellel alal oli rebimist esikoha pärast. Punktide kokkuarvestamisel selgus, et Türgi ja Itaalia olid võrdses seisus. Neile esitas otsustava küsimuse Madis Kallas ning sellega oli Türgi võitnud.
Päeva lõpetas autasustamise ja tänamise tseremoonia ning siis suundusime taas spordiväljakule, et langetada olümpialipp, kustutada olümpiatuli ja kuulutada meie I olümpiamängud lõppenuks.
Koolipapa Jaan Lemberi arvates möödus päev suurepäraselt: “Me peaksime rohkem ühisüritusi tegema, sest üks asi on klassis õppida, kuid kool peab pakkuma ka midagi, mida koos teha, et õpilased rõõmu tunneksid.” Tema sõnul oli olümpiamängude idee tal juba mitu aastat kuklas kihelenud. “Spordimehena olen ma ise selle sees olnud ja sealt see idee nüüd tuligi. Me oleme juba päris mitu üritust koos kogu kooliga teinud ja ma arvan, et sellest on koolipere liitmisel hästi-hästi palju kasu,” nentis direktor.
Aga direktor Lemberil oli ka tulevikuks paar mõtet välja pakkuda. “Järgmiseks aastaks peame natukene mõtlema, sest iga üritus peab erinev olema. Kui talv pakuks meile lund, siis teeksime veebruaris kindlasti taliolümpiamängud. Aga kui ei, siis suveolümpiamängud toimuvad iga nelja aasta tagant, kuid vahemänge ei keela keegi korraldada.”
Ka meie meelest läksid olümpiamängud väga hästi korda. Kõik oli väga lõbus ja pingevaba, keegi ei kurvastanud kaotuse üle ja see oligi mängude kõige parem osa. Ootame huviga järgmisi Kärla põhikooli olümpiamänge!
Triinu-Liis Torri, Emili Gabriela De Oliveira, Kaisa Tänav
8. klass


description: Vanemad inimesed mäletavad, mil Kuressaare Leivakombinaadis küpsetatud Borodino leib ja Varmas pruulitud Saaremaa õlu aitasid saarlastel leida juurdepääsutee nii Tallinnas kui mujalgi defitsiitsele kaubale, fondidele, teatrietendustele, lennu- ja rongipiletitele. Kuressaare […]

title: Saare Leib vajab veel ühte tootmistöölist ja kondiitrit

maintext:
Vanemad inimesed mäletavad, mil Kuressaare Leivakombinaadis küpsetatud Borodino leib ja Varmas pruulitud Saaremaa õlu aitasid saarlastel leida juurdepääsutee nii Tallinnas kui mujalgi defitsiitsele kaubale, fondidele, teatrietendustele, lennu- ja rongipiletitele.
Kuressaare Leivakombinaadist on saanud ammugi rikkaliku toodete sortimendiga OÜ Saare Leib. Enam kui 200 nimetusega toote hulgas on endiselt aukohal Borodino leib, mis eelmise sajandi lõpul valiti kahel aastal järjest (1998 ja 1999) saarlaste lemmikleivaks.
Aastakümnete pikkuse traditsiooniga OÜ Saare Leib on nüüdisajal üks paljudest Eesti pagari- ja kondiitritööstustest, mis üha tihenevas konkurentsis on oma koha leidnud. 42-liikmelises kollektiivis on aukartustäratava staažiga oma ala meistreid.
“Meil on inimesi, kes on töötanud oma erialal 30 aastat ja rohkem. Kaadri voolavusest me rääkida ei saa. Ometi vajame praegu juurde ühte tootmistöölist ja ka ühte kondiitrit,” andis ettevõtte juht Janar Vaima teada.
Leivategu on tähtis töö
Kuressaares Kalevi tänaval asuvatesse tootmisruumidesse kolis ettevõte 16 aastat tagasi. Avarad ruumid on sisustatud kõige vajalikuga, mida kvaliteetsete toodete tegemiseks vaja.
Teadagi on leib Eesti rahvakultuuris nii olulise tähtsusega, et seda sõna kasutatakse tänapäevalgi kogu toidu ja elatise kohta. Kui tähtis töö leivategu on, teavad kõik Saare Leiva töötajad.
Kui leivateost või kondiitriametist huvitatud inimesel puudub eelnev kogemus sellel erialal töötamiseks, siis ollakse valmis inimest õpetama, talle kõiki oskusi jagama. Kõige tähtsamaks peetakse seda, et inimene ise oleks tööst huvitatud ja suhtuks oma tegemistesse täie tõsidusega.
Võib-olla natuke ehmatav on see, et pagarid peavad graafiku alusel ka öises vahetuses tööl käima. Taignategijad alustavad juba kell 2 öösel, aga sellega harjub ära. „Töötingimused on meil head. Vahet pole, kas töötad päeval või öösel,“ nentis Vaima. „Kondiitrid töötavad ka kahes vahetuses, aga öösel nad tööl ei pea olema. Esimeses vahetuses algab nende tööpäev kell 8, teise vahetuse magusameistrid alustavad kell üks päeval.“
Veel toonitas ettevõtte juht, et eelneva kogemuseta inimese koolitamisele kulub vähemalt kaks kuud. Erialase ettevalmisuseta töötajale määratakse juhendaja, kes uustulnukale jagab nii teoreetilisi teadmisi kui praktilisi oskusi.
Firma annab töötajale tööriietuse. Pagari-ja kondiitritööstuses nõutakse töötajailt valge riietuse kandmist. “Siin on juba inimese enda valik, kas kanda kitlit või T-särki, heledat värvi pükse või põlle, “ selgitab juhatuse esimees.
Vaima sõnul tootmistööline midagi väga keerulist tegema ei pea. Tähtis on endale meelde jätta, millise temperatuuriga leibasid ja saiu küpsetama peab. Igal tootel on kindel retseptuur ja peab teadma sedagi, mis kraadi juures üht või teist toodet küpsetada. „Midagi ei tohi ära unustada. Kohusetundlik ja täpsust armastav inimene saab selle tööga igal juhul hakkama,” julgustas 11-aastase staažiga firmajuht.
Rääkides toodete tervislikkusest, toonitas Vaima, et kõik leivad valmistatakse naturaalse juuretisega. See tähendab, et juuretis ei sisalda lisaaineid. Seda suunda on Saare Leib aastakümneid suutnud au sees hoida ja tahab seda teha ka edaspidi.
Igal aastal Saare Leiva toodete sortiment rikastub. Tõsi küll, kuna nimistus on juba üle paarisaja toote, siis seda arvu ei tasu ka liiga suureks ajada. Vaima sõnul on igal tootel oma iga. Mõni püsib tootmises kauem, mõni vähem.
Tööd saavad ka mehed
Palgast rääkides tunnistas osaühingu juhatuse esimees, et see võiks küll suurem olla, aga praegune olukord turul lihtsalt ei võimalda. Aastatega on konkurents kasvanud ja igaüks võitleb oma koha eest. “Palk oleneb töötaja kvalifikatsioonist. Vastutusrikkama töö tegijal on ka töötasu suurem,” selgitas ettevõtte juht.
Kuigi enamik tootmistöölisi OÜ-s Saare Leib on naised, ei tähenda see, et mehed kollektiivis tööd ei leia. Andres Matt, kes meie külaskäigu ajal parajasti leibade teisaldamisega ametis oli, on firmas üks hinnatumaid töötajaid. Meeskondiitreidki on Eestimaal küll ja küll. Saare Leivas on aga selles ametis vaid naised.
Vaima sõnul ei oma see tähtsust, kas vabadele kohtadele kandideerijad on naised või mehed. Olulised on inimese isikuomadused, kohusetunne ja soov oma tööd hästi teha.
Tarbijad saavad Saare Leiva spetsialistidega otse suhelda laatadel ja suurtel müügipäevadel. Suve- ja sügislaadad on tänavu seljataga.
“Peagi on jõulud. Teeme juba ettevalmistusi, et jõulukaubaga välja tulla. Seal kohtume oma toodete tarbijatega taas silmast silma,” toonitas Saare Leiva juhatuse esimees.


description: Kui üle Eesti on muinsuskaitseameti andmetel müügis umbes 50 mõisa, siis Saaremaalt on erinevatesse kinnisvaraportaalidesse üles riputatud vähemalt kuus müügikuulutust. Kõige kallimalt müüakse Saaremaal praegu renoveerimist vajavat Eikla mõisa, hinnaks […]

title: Saaremaal müüakse vähemalt kuute mõisa

maintext:
Kui üle Eesti on muinsuskaitseameti andmetel müügis umbes 50 mõisa, siis Saaremaalt on erinevatesse kinnisvaraportaalidesse üles riputatud vähemalt kuus müügikuulutust.
Kõige kallimalt müüakse Saaremaal praegu renoveerimist vajavat Eikla mõisa, hinnaks 500 000 eurot. Ühekorruseline peahoone pärineb 19. sajandi keskpaigast. Krundi suuruseks on 11 000 m². Enam-vähem samasse suurusjärku jääb ka Pidula mõisa hind – 450 000 eurot, krundi suuruseks120 000 m². Pelgalt piltide põhjal hinnates on odavama mõisa seisukord märgatavalt parem.
Ülejäänud müügis olevad Saaremaa mõisad on juba oluliselt odavamad. Muhu saarel asuva Tamse mõisa eest küsitakse 190 000 eurot. Krundil on kahekordne kivimaja, mis on ehitatud endise mõisa peahoone kohale. Müügikuulutuses seisab, et alumise korruse seintes võib leiduda algse mõisamaja fragmente. Orissaare vallas on müüki pandud Taaliku mõis 175 000 euroga. Ühekordne tahutud palkidest maja, mille rajamise ajalugu ulatub 16. sajandisse, on praegu eterniitkatusega. Veelgi odavama hinnaga on müügis Sikassaare mõisa peahoone ja Laugu mõis Leisis, mille eest küsitakse vastavalt 57 000 ja 45 000 eurot.
Hiljaaegu ostis OÜ Kingli Kinnisvara Oti mõisa 450 000 euroga. Viimati küsiti selle eest 760 000 eurot. Seega lasti hinda ligi poole võrra alla. Üle-eelmisel aastal müüs ettevõtja Toomas Leis Tõlluste mõisa 575 000 euroga. Ostuhinnaks jäi lõpuks 560 000 eurot, mõisa ostis kosmeetikafirma Natura Siberica.
“Pealtnägijas” ütles Eesti mõisate ühenduse asutajaliige Jaanus Kiili, et mõisaid osteti ja müüdi palju ka ajavahemikus 2004–2006. Tihtipeale ei olnud aga kuigi selge, mis eesmärgil mõisad soetati. Teatava paralleeli võib luua ka Oti mõisa uute omanikega, kes polnud huvitatud oma plaanide tutvustamisest.
Mõisaomanikud on ka ettevõtjatest vennad Sõnajalad. Saates toodi aga välja, et nii nende Valgamaal asuv Kuigatsi mõis kui ka Kasti mõis Saaremaal ei ole väliselt just kuigi hiilgavas seisukorras, vaid pigem vastupidi. Samuti on laokil Saareküla mõis, mille avaliku elu tegelane Anu Saagim kunagi 450 000 krooniga ostis, kuid mis praegu kuulub tema äripartnerile Sulev Sallale.
Üleeilses ETV saates “Pealtnägija”, kus olid luubi all nüüdisaegsed mõisaomanikud, selgus, et taasiseseisvunud Eestis on käimas kolmas suurem mõisate ostu-müügi laine.
Saates selgus, et hotellmõisad erilist kasumit ei näita. Ka intervjueeritute, kelle seas oli mitmeid mõisaomanikke, jutust selgus, et suurt ärilist kasumit on mõisatega keeruline taga ajada. Näiteks ärimees Rein Kilk müüs Liigvalla mõisa Lääne-Virumaal ühel hetkel lausa ühe euroga, praegu on kinnisvaraportaalis hinnaks märgitud 500 000 eurot.
Jaanus Kiili tõi välja, et mõisa peaks soetama eelkõige need, kes seda mõisa armastavad. Muinsuskaitseameti peadirektor Siim Raie andis omalt poolt soovituse, et mõisa ei tasuks osta laenuga.


description: JÄÄR Oma otsekohesele käitumisele võid pälvida austust ja koguni imetlust. Samast kaldud kohati ekstreemsustesse, võiksid juba pidurit panna. SÕNN Võimalik, et püstitad endale täna uusi eesmärke ja tutvud huvitavate isiksustega, […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Oma otsekohesele käitumisele võid pälvida austust ja koguni imetlust. Samast kaldud kohati ekstreemsustesse, võiksid juba pidurit panna.
SÕNN
Võimalik, et püstitad endale täna uusi eesmärke ja tutvud huvitavate isiksustega, kes pakuvad sulle põnevat mõtteainest.
KAKSIKUD
Võid kokku puutuda inimestega, kes kipuvad sulle dikteerima, mida sa tegema peaksid. Püüa mitte liigselt ärrituda ja võimalusel väldi sellist suhtlust.
VÄHK
Oled täna tavalisest reserveeritum ja kinnisem. Võimalik, et tunned piinlikkust asjade pärast, mis tegelikult sinusse ei puutugi. Püüa vabamalt võtta.
LÕVI
Võimalik, et sul tuleb täna koostööd teha inimesega, kes on pealiskaudne ja ebasiiras. Ole ettevaatlik lepingute sõlmimisel sellise isikuga.
NEITSI
Täna tõmbab sind välismaaga seotud teemade või võõraste kultuuride poole. Oled tavalisest teadmistehimulisem ja naudid kõike uut.
KAALUD
Sinu mõistus on täna terav ja analüütiline, mistõttu on soodne aeg lepingute või muude dokumentide läbivaatamiseks ja otsuste langetamiseks.
SKORPION
Võimalik, et leiad end täna põnevast keskustelust inimesega, kellest varem arvasid, et temaga pole millestki rääkida. Üllatused on teretulnud.
AMBUR
Võivad täituda sinu ammused unistused reisimisest ja vahvatest seiklustest. Naudi seda kõike täiega, sest järgmist võimalust annab oodata.
KALJUKITS
Tänase päeva märksõna on ahvatlus. Sinu meelestatus on veidi liiga materialistlik, kipud raha raiskama asjadele, mida sa tegelikult ei vaja.
VEEVALAJA
Oled täna tavalisest jõulisem ja aktiivsem. Füüsilises mõttes tunned lausa vajadust ennast kuidagi rakendada. Hea aeg trenni tegemiseks.


description: Vallavolikogu septembrikuu istung Vallavolikogu septembriistung toimus 8. septembril volikogu saalis. Päevakorras olid järgmised teemad: esindaja valimine Eesti Vabariigi presidendi valimiskogusse ühinemislepingu ja lisade väljapanemine avalikkusele tutvumiseks arutelu, kas osavallakogu või […]

title: VALLAVOLIKOGU JA VALLAVALITSUSE INFO


description: Vähe on saarlasi, keda Saaremaa ralli ei erutaks. Eriti kui ralliaeg käes. Üks tulihingelisemaid rallifänne on Sander Nurm, kel ei jää naljalt ükski Eestis toimuv ralli vahele. Kaamera käes, püüab […]

title: Number 1 rallifänn - Sander Nurm

maintext:
Vähe on saarlasi, keda Saaremaa ralli ei erutaks. Eriti kui ralliaeg käes. Üks tulihingelisemaid rallifänne on Sander Nurm, kel ei jää naljalt ükski Eestis toimuv ralli vahele. Kaamera käes, püüab ta sõidud purki, et kõik näeksid – rallis on ilu.
Aasta oli 2008, kui Sander (27) esimest korda rallimaailmaga kokku puutus. Enne seda ei jaganud ta sellest ööd ega mütsi. Kui ta Lõuna-Eestis külas oli, toimus Krootuse sprint. Parasjagu polnud muud teha, sugulane tahtis minna ning Sander mõtles, et mis seal ikka. Seal pani aga üks auto täie hooga üle katuse. Ja ega Sander mingi tuim tükk ole, muidugi sundis see teda mõtlema. Noormees uuris asja ja soetas esimese kaamera.
2009. aasta oli tema jaoks esimene, kui ta Eesti meistrikatel käis ja mida vähegi suutis, linti võttis. Seal, kuhu ta sattus, juhtus midagi huvitavat. Seepeale liitus ta grupiga, mis tõi rallid vaatajatele koju kätte – rallivideos.net. Tänaseks on see laiali läinud, aga tookord oli seal kümmekond kaamerameest. Kõik nad seisid rallidel, retrokaamerad õlal – panid kasseti sisse, filmisid, panid järgmise.
Kui filmimistöö tehtud, tuli kassetid posti panna ja grupipealikule saata. Too vaatas iga kasseti läbi ja pani kõrvale klipid, mis läksid videosse. Sorteeris õigemad välja, monteeris kokku, pani DVD peale ja saatis igale kaameramehele. Alati oli nädal pärast rallit oodata minipakki, kus sees kassetid ja DVD.
Mida tehnilisem, seda põnevam
Läbi kaamerasilma vaadates on Sander näinud nii plusse kui miinuseid. Miinused on muidugi suuremad õnnetused. “Eestlane on ses osas veel natuke rumal, läheb just seepärast rallile, et õnnetusi näha,” nendib ta.Sander seda rada ei lähe. Tema jaoks: mida tehnilisem koht, seda huvitavam. Põnev on, mismoodi sõitja kurvi lahendab.
Sander on filmides ka hirmu tundnud. Augusti algul toimunud Võru rallil, kui pärast finišit oli kolm “katust” (üle katuse panekut – toim). Hirm oli meeste pärast – ikkagi sellisel kiirusel üle katuse. Õnneks oli meestega kõik korras.
Pikka lugu Sander Nurmest saab lugeda laupäevases Saarte Hääles.


description: Reede, 7. oktoober KINO “Luuraja ja luuletaja” kl 18 TeatriKinos. SPORT Saaremaa 49. ralli – poodium kl 17.30 Kuressaare kesklinnas. NÄITUS Liia Peedu näituse avamine kl 16 Kuressaare linnateatris. Kristiina […]

title: KUHU MINNA


description: Neljapäeval oli Kuressaare väärikate ülikoolis 2016/2017. õppeaasta avaloeng. Kuressaare väärikate ülikooli eestvedaja ja sihtasutuse Ülikoolide Keskus Saaremaal tegevjuht Maie Meius ütles, et seni kasutatud saali 200 istekohast jäi sel sügisel […]

title: Väärikate ülikoolis alustas õppeaastat üle 260 inimese

maintext:
Neljapäeval oli Kuressaare väärikate ülikoolis 2016/2017. õppeaasta avaloeng.
Kuressaare väärikate ülikooli eestvedaja ja sihtasutuse Ülikoolide Keskus Saaremaal tegevjuht Maie Meius ütles, et seni kasutatud saali 200 istekohast jäi sel sügisel väheks. Kuulajaid oli õppeaasta alguseks end kirja pannud 266, neist 70 osaleb loenguil esmakordselt.
Riigikogu liikme ja Kuressaare endise linnapea Urve Tiiduse avaloeng kandis pealkirja “Shakespeare uskus inimesi, mitte tähetarku. Mõned mõtted seoses Saaremaa tulevikuga”.
Saaremaa erilisusest kantud loengus sidus lektor poolteise tunni jooksul mõtteliselt Saaremaa mineviku ja Goethe ning Saaremaa tuleviku ja Shakespeare´i. Kuulajate sõnul esmapilgul pealkirjas üllatav seos kandis selgelt Saaremaa ja saarlaste edusse uskumise märki.
Väärikate ülikooli esimesed loengud Kuressaares toimusid 2011. aasta sügisel. Tänu koostööle Tartu ülikooliga saab väärikate ülikooli loengusarja nüüdseks kuulata juba seitsmes Eesti linnas. Alanud kooliaasta jooksul pakutakse Kuressaares 12 loengut erinevatelt lektoritelt ja erinevatest valdkondadest. Vähemalt üheksa loengut kuulanu saab kooliaasta lõpus Tartu ülikooli tunnistuse.
aastal pälvis Kuressaare väärikate ülikool maakondliku aasta õpiteo tiitli, TÜ väärikate ülikool tunnistati üle-eestiliselt aasta õpiteo tiitli vääriliseks.
Kaie Saar


description: Kell 15 räägib personaal- ja rühmatreeningute treener LIIS ARULA liikuvusest, pärast loengut toimub praktiline treening. Oled sa vahel analüüsinud oma kükkimise tehnikat – miks tõusevad kannad üles, põlved vajuvad sissepoole, selg […]

title: Orissaare sügisene tervisepäev toimub 22. oktoobril

maintext:
Kell 15 räägib personaal- ja rühmatreeningute treener LIIS ARULA liikuvusest, pärast loengut toimub praktiline treening.
Oled sa vahel analüüsinud oma kükkimise tehnikat – miks tõusevad kannad üles, põlved vajuvad sissepoole, selg läheb kumeraks?
Või mõelnud, kui sõber sooritab jõutõmmet, miks ta siis järgmised neli päeva kurdab, et alaselg on kange. Kui sageli juhtub, et “plank”-harjutuse sooritamisel tunned pinget alaseljas? Kui soovid nende küsimuste osas selgitusi, tule sügisesele tervisepäevale. Kavas on loeng liikuvusest ja sellele järgneb treening.
Loenguosa annab lühiülevaate rühist, liigessüsteemist ja liikuvusest ning kere treenimisest. Praktilises osas õpitakse kereaktivatsiooni harjutusi, testitakse liigesliikuvust ning sooritatakse liigesliikuvust arendavaid ja kere stabiilsust tagavaid harjutusi. Pärast treeningut on kõigil osalejatel võimalik spordihoone saunas kuuma leili võtta.
ÜRITUS ON TASUTA!
Sügisest tervisepäeva rahastatakse programmi “Rahvastiku tervise arengukava 2009–2020” vahenditest.


description: Sügis on noortekeskuses see aeg, kus tehakse kokkuvõtteid ja aruandeid möödunud hooaja tegemistest, üritustest ja projektidest. Oleme läbi viinud viis projekti, nendest neli koostöös Eesti noorsootöö keskusega (ENTK) ja üks […]

title: Sügis Orissaare noortekeskuses

maintext:
Sügis on noortekeskuses see aeg, kus tehakse kokkuvõtteid ja aruandeid möödunud hooaja tegemistest, üritustest ja projektidest. Oleme läbi viinud viis projekti, nendest neli koostöös Eesti noorsootöö keskusega (ENTK) ja üks Eesti meremuuseumiga.
Tänu ENTK toetusele sai juunis meie majja soetatud uus televiisor ja sinna juurde WII-mängud. Kui WII-mängud võtsime kasutusele alles septembris, siis televiisor leidis aktiivset kasutamist juba nii töömaleva ajal kui ka suvistes laagrites.
ROBOOTIKARING täiendas ja uuendas oma vahendeid, et olla robootikamaastikul konkurentsivõimelisem ja propageerida noorte hulgas seda üha populaarsemat valdkonda. Sel sügisel on robootikaringiga liitunud mitmed uued huvilised.
KUKE STUUDIO eesmärk oli hankida stuudiosse juurde õppetarkvara, mis sisaldab paljude ansambliinstrumentide õppeprogramme ja laulude loomise tarkvara. Nüüd on see tarkvara olemas ja alates 2016 jaanuarist on Orissaare avatud noortekeskuses palgal ka stuudioringi juhendaja.
Helistuudios on aga loodud regulaarselt koos käiv huviring ning õppetarkvara soetamine on ringile suureks abiks olnud.
Neljas ENTK toel teoks saanud projekt oli SUVINE TÖÖMALEV, mis toimus Orissaares esmakordselt ja osutus väga edukaks.
Viies projekt, mis hõlmas kahte lastelaagrit ja Illiku päevadel toimunud VEERALLIT, oli koostöös Eesti meremuuseumiga.
Praegu valmistuvad noored osalemiseks HELKUR MOESHOW’L, mis toimub sel aastal 20. oktoobril Kuressaares.
Noortekeskuses tegutseb ka neli huviringi: robootikaring – esmaspäeviti ja kolmapäeviti kell 15.20; kokandusring – kolmapäeviti kell 14.30; kodutütred – reedeti kell 15; stuudioring alustab oktoobris.
Värvilist ja sahisevat sügist!
Maidi ja Eliise


description: Riigimetsa Majandamise Keskus loobub vähemalt lähitulevikus Vesiloo saare taastamistöödest, mis on põhjustanud vaidlusi teadlaste hulgas ja tekitanud vastuseisu Vilsandi kogukonnas.           “Vesiloo saaga on lähitulevikus RMK jaoks lõppenud,” ütles eile õhtupoolikul […]

title: RMK loobub Vesiloo pärandkoosluste taastamistöödest

maintext:
Riigimetsa Majandamise Keskus loobub vähemalt lähitulevikus Vesiloo saare taastamistöödest, mis on põhjustanud vaidlusi teadlaste hulgas ja tekitanud vastuseisu Vilsandi kogukonnas.
“Vesiloo saaga on lähitulevikus RMK jaoks lõppenud,” ütles eile õhtupoolikul RMK looduskaitsespetsialist Ants Animägi, kelle sõnul otsustati taastamistööst loobuda paljude vastuolude tõttu.
Animägi tõi välja, et Vesiloo rentnik Saaremaa Ökoküla on hakanud Vilsandil lammaste asemel veiseid karjatama ning veiste transpordiks kasutatav masin ja haagis on sedavõrd suured, et ei pääse Vesiloo alla. Väiksemate masinatega, nagu seda on varem tehtud, oleks võimalik liikuda, kuid rentnik ei näe lammaste kadumise tõttu nende karjatamiseks enam võimalust. Spetsiaalseid teid suuremate mõõtmetega tehnikale ei ole RMK-l aga kavas Vilsandile rajada.
Animägi sõnul ei ole ka keskkonnaamet andnud RMK-le kindlalt toetavat seisukohta poolloodusliku koosluse taastamiseks ja säilitamiseks. “Otsitakse kompromissi, mida Vesilool on raske leida. Pigem ollakse taastamistöö edasilükkamise poolt,” ütles ta.
Pärandkultuuri säilitamisele Vesilool on teravalt vastu ka osa kohalikust kogukonnast. Laupäeval toimunud Vilsandi üldkogu saatis keskkonnaametile ja RMK-le pöördumise, milles anti teada, et Vilsandi saare kogukond on Vesiloo saare loodusliku koosluse poollooduslikuks koosluseks raiumise vastu. “Vesiloo on üks Vilsandi ja selle ümbruse suurimaid vaatamisväärsusi ja matkasihtkohti, sealse unikaalse puutumatu looduskeskkonna hävitamine ei ole saare kogukonna seisukohast õigustatud,” märgiti pöördumises. “Palume tungivalt Vesiloo laiule kavandatud raietegevus ja edasine väljarentimine karjatamise eesmärgil peatada. Soovime jätta Vesiloo saare looduskeskkonna puutumatuks ning lasta loodusel areneda oma rada,” seisis pöördumises.
Animägi sõnul soovivad vilsandlased oma pöördumises RMK-lt sisuliselt kehtiva seadusandluse mittetäitmist. Sätestab ju looduskaitseseadus, et poollooduslike koosluste esinemisalal on maaomanik kohustatud poollooduslikku kooslust säilitama. Keskkonnaministri kinnitatud poollooduslike koosluste tegevuskava 2014–2020 näeb aga ette, et RMK peab andma riigimaadel poollooduslikud kooslused rendile ning korraldama nende esmase taastamise. Kui 2013. a oli hoolduses 2500 ha loopealseid, siis kava näeb ette loopealsete pindala kasvamist 7700 hektarini aastaks 2020. Vilsandi rahvuspargi kaitse-eeskiri määratleb Vesilood majanduslikult kasutatava ja kultuurmaastikuna säilitatava rahvuspargi osana. Vilsandi rahvuspargi kaitsekorralduskava näeb aga ette Vesilool poolloodusliku koosluse taastamise ja säilitamise.
Ants Animägi osutas, et loopealsed on väga liigirikkad ja haruldased kooslused, mis on üliolulised kitsalt kohastunud liikidele. Kogu planeedi loopealsed asuvad praktiliselt Rootsis (2/3) ja Eestis (1/3).
Vesilood pikema perioodi jooksul uurinud teadlased peavad saart inimmõjuliseks, kus on aegade jooksul heina tehtud ja loomi karjatatud, märkis Ants Animägi. Viimastel aastakümnetel on saar võsastunud, võserik on muutunud külastajatele ja loomadele läbimatuks. Vesiloo külastaja saab praegu mulje saarest, tehes sellele ringi peale mööda kaldaklibu.
RMK taastamistöö oleks ette näinud võsa osalise eemaldamise, andmaks taas ruumi rohttaimedele, niidukooslusega seotud mardikatele, liblikatele, limustele, mesilastele, sammaldele, samblikele jne.


description: Täna õhtul möödub 72 aastat paljukirjeldatud Tehumardi lahingust. Mere kaldal kõrgub mõõka meenutav betoonist ja dolomiidist monument, Lõmalasse viiva tee otsas laiub punaarmeelaste ühishaud ja teisel pool teed mõnisada meetrit […]

title: Segased lood Tehumardi lahinguga

maintext:
Täna õhtul möödub 72 aastat paljukirjeldatud Tehumardi lahingust. Mere kaldal kõrgub mõõka meenutav betoonist ja dolomiidist monument, Lõmalasse viiva tee otsas laiub punaarmeelaste ühishaud ja teisel pool teed mõnisada meetrit Salme poole seisab neutraalse kirjaga mälestuskivi Saksa poolel langenutele. Ohvriterohke lahingu kohta on liikvel palju versioone ja siin on veel üks.
Sõidame hiljuti oma 85. sünnipäeva tähistanud Ruttar Järveotsaga Salme poole. Ootamatult osutab mees Tehumardi lahingus langenute ühishaua kõrval oleva parkla servas paikneva stendi poole ja ütleb, et tema ei saa aru, miks sinna sellist valet on kirjutatud. Kuigi algselt pidime minema Salme alevikus olnud I maailmasõja aegseid Saksa sõdurite matmiskohti vaatama, teeme kannapöörde ja lähme stendi lähemalt uurima.
Nüüd juba pea pool sajandit Mändjalas elanud Ruttari lapsepõlv möödus Tehumardi külas. Tema isakodu jääb sambaga tähistatud lahingukohast umbes kilomeetri kaugusele. Lahingupäeval olid nad veel kogu perega rahulikult kodus.
Ruttari, nagu teistegi talulaste, ülesanne oli talu loomade karjatamine. Loomad aeti tavaliselt kokku ja siis oli karjalastel võimalik koos midagi huvitavat teha. “Kuni viis kilomeetrit võisime Hirmuste poole liikuda, siis tulid teiste maad vasta,” selgitab Ruttar.
Linna poole ulatus nende territoorium umbes Keskrannani välja. Ruttari vanaema pidas aastaid Järve kõrtsi ja onul oli kõrtsi kõrval talu. Salmele neil eriti asja polnud. Seal käidi koolis ja hiljem pidudel. Kuid sõjasündmuste tõttu 1944. aasta sügisel Salme vallamaja teisel korrusel asunud kooli ei avatud. Seega oli lastel vaba põli toimuvat uudistada.
Päev algas pauguga
Et tollastest sündmustest täit ülevaadet saada, sõidame tagasi Kogula teeristi. Just seal ootasid Kuressaare poolt tulnud sakslased Kogulast lähenevaid venelasi. Ruttar selgitab, et siis oli kogu ala lage kuni Salmeni välja. Tee ja mere vahele jäid üksikud suured männid, seal sakslased end peitsidki.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: * Saaremaa on rallilainel! * Saarel tehnoülevaatustega muret pole * SÜG-i maja sai 55-aastaseks * Väärikate ülikoolis alustas üle 260 inimese! Print PDF

title: Homses, 8. oktoobri Saarte Hääles!


description: Eilsest tänaseni sõidetakse Lääne- ja Kesk-Saaremaa teedel Eesti autoralli meistrivõistluste viimane ja FIA Balti ralli karikavõistluste 4. etapp Silveston Saaremaa ralli. Järjekorras 49. Saaremaa ralli tõi starti 137 võistluspaari. Saarlased […]

title: Saaremaa on rallilainel!


description: “Tehtud! Seitsmes kandidaat valiti kuuendal katsel ära. Kaua tehtud, võib-olla isegi kaunikene,” leiab poliitikahuviline saarlane Tarmo Pikner. “Kuigi on arvatud, et valimiste asemel toimus ametisse määramine, on selge üks – […]

title: Ilvese päästmine kuldpuurist

maintext:
“Tehtud! Seitsmes kandidaat valiti kuuendal katsel ära. Kaua tehtud, võib-olla isegi kaunikene,” leiab poliitikahuviline saarlane Tarmo Pikner. “Kuigi on arvatud, et valimiste asemel toimus ametisse määramine, on selge üks – Eesti sai uue, põhiseadusjärgse presidendi. Pealegi Saaremaa juurtega.”
Sama tähtis, kui meie järgmise presidendi väljavalimine, on ka senise, Toomas Hendrik Ilvese puurist väljalaskmine. Kuigi tegemist on kuldpuuriga, oli Ilvese soov sealt vabadusse pääseda ilmne juba pikemat aega.
Vaatamata ahistava puurielu varjukülgedele, käis uue kohatäitja nimel tihe rebimine. Igal erakonnal oli välja pakkuda oma presidendid, kes kõik pidid olema kõige paremad. Ometi ei sobinud neist ükski.
Hiljaks jäi veel üks reinuvader: ühtäkki jõudis riigikogusse taotlus sooviga registreerida Kristiina Ojuland presidendiks pürgijana. Seevastu Jüri Luik oli kindel nimekirja kandidaat, kuid Keskerakond ja EKRE kitkusid Luige juba enne lendutõusu lennuvõimetuks.
Eestlased kahes leeris
Kas Eesti rahvas sai lõpuks endale moraalse kompassi, vaimse juhi ja kapteni laeva, kui nimetada vaid mõningaid presidendi ülesandeid, mis rahva poolt sai peale pandud? Põhiseadus määratleb presidendi ülesandeid siiski mõnevõrra teisiti. Verivärske president ise arvas, et ta on eestvedaja ning tahab olla seal, kus on murekohad. Ennekõike tuleks kirjeldada olemasolevad probleemid ja juhtida neile asjaomaste tähelepanu. Noh, sel juhul tööst puudust pole. Poliitikud oma esimestes reaktsioonides on Euroopast toodud proua Kaljulaidiga enamasti rahul ning sooviksid presidendis näha pigem visionääri ja lepitajat. Sellise sooviga tuleb kindlasti nõustuda.
Nagu ikka, on eestlased jälle kahes leeris. Ühed halavad, et nüüd on demokraatiaga lõpp, ja teised plaksutavad käsi, et oli demokraatia pidupäev. Parlamentarism on surnud, elagu parlamentarism! On ju igati tore, et kõik ei mõtle ühtmoodi. Erinevus rikastab. Demokraatiat sai proovitud, kuid sel moel see ei toiminud, nagu ette kujutatud. Nii võetigi riigifirmade juhtide määramise metoodika ja see toimis. Kuigi EKRE juhi Mart Helme arvates saime põrsa kotis. Kas demokraatlik parlamentarism on nüüd surnud või elus – selle üle jäädaksegi vaidlema.
Aga veel – küsitakse: kellel oli kiire? Riigikogu esimees Eiki Nestor, kes oma sõnul veetis valimiskogus Estonias oma elu halvima poliitikupäeva, ütles, et meil on kiire ja enam pole aega jokutada – teeme säästupresidendi. Võiks ju nõustuda, kuid üks asi jääb kripeldama – kas mõiste “kiire” on põhiseaduslik kategooria? Mina ei ole põhiseaduses sellist sõna kordagi kohanud. Saan aru, et president Ilvesel on tuli takus ja lahkumisega kiire, kuid ega riik lakka olemast, kui üks läheb ja teine tuleb.
Valimise õppetunnid
Riikides, kus ei kehti ühe- ega kahepartei süsteemid, on põhimõtteliselt võimalik konsensuslikele kokkulepetele jõuda vaid erinevate maailmavaadete kokkusõlmimisel, mis on raskemast raskem. See kajastus kenasti presidendiralli viies esimeses valimisvoorus. Kas selline tulemus, mis justkui polegi tulemus, on hea või halb, saab hinnata tagantjärele tarkusena. Ehk jõuame lähemale ka põhiküsimusele presidendiameti mõttekusest üldse.
Mis on veel selgeks saanud: igasugu arvamusuuringud ja edetabelid kuuluvad vähemalt meie maal rubriiki “Selgeltnägijate tuleproov”. Rahvaküsitlustega toetusprotsentide üleshaipimise kohta võiks aga tuua suvalise võrdluse – küsida inimestelt, kas nad sooviksid näha presidendina Neeme Järvit. Arvan, et positiivne tulemus oleks 99%.
Selles kontekstis on iseloomulik vaadelda ERR-i küsitlust valijameeste eelistuste kohta vahetult enne valimiskogu (kuivõrd eetiline oli seda üldse teha). Kui Savisaar oleks koju Hundisilmale magama jäänud ja Mailis Reps oleks võtnud oma häältesaagi (Savisaar poleks häältega Estonias manipuleerinud), olnuks kogu edetabel täpselt vastupidine küsitlustulemustele (kui jätta Helme kõrvale, mis oli niigi siililegi selge). Samasse pendlimeeste rubriiki kuuluvad ka politoloogide armee kirjeldused hommikuudusest (poliit)maastikust enne sündmusi ja pärast toimunut kõmisevad tühjalt tagantjärele targutused.
Nestor, tuues presidendikandidaadi Toompeale, lausus üllatunud ajakirjanikele: küll Kersti Kaljulaid võlub riigikogu fraktsioonid ära! Võluritest ja selgeltnägijatest meil puudust pole, kuid kas sellist metoodikat on kohane rakendada ka Toompeal – see on küsimus. Muidugi, Kaljulaid olevat rääkinud riigikogulastega tarka juttu ja paljud said kindlasti aru ning jäädi isegi uskuma. Kuid rahvas küsib jätkuvalt: kes see Kaljulaid ikkagi on ja kust ta äkki välja kargas? Nii palju on teada, et Euroopast tuli, aga vähemalt oma.
Vanemparteilased (riigikogu vanematekogu) on endis kindlad: küll verivärske president jõuab end rahvale viie aastaga nähtavaks ja arusaadavaks teha. Rahvas jääb ootama!


description: Teisipäeval apteegis võidusummaga lotopileti kaotanud Kuressaare mees sai võidupileti tagasi ja kätte ka väikese võidusumma. Facebooki grupis Märgatud Saaremaal jagati teisipäeva pärastlõunal fotot Kuressaare Rae Konsumi lotokioski aknale pandud teatest, […]

title: Lotopileti kaotanud mees sai võidusumma kätte


description: Saarte Hääl annab ülevaate projektitaotlustest, mis Saaremaa kalandusettevõtjad esitasid rahastamiseks Euroopa merendus- ja kalandusfondi 2016. a projektivooru. Lühikokkuvõttes on toodud projekti kirjeldus, taotletav summa ja projekti esitaja nimi. Läätsa sadamahoone […]

title: Milleks saarlased kalandusfondist raha küsivad?

maintext:
Saarte Hääl annab ülevaate projektitaotlustest, mis Saaremaa kalandusettevõtjad esitasid rahastamiseks Euroopa merendus- ja kalandusfondi 2016. a projektivooru. Lühikokkuvõttes on toodud projekti kirjeldus, taotletav summa ja projekti esitaja nimi.
Läätsa sadamahoone siseruumide kaasajastamine, amortiseerunud elektrisüsteemi väljavahetamine. 28 986 €; MTÜ Kalurite Ühendus Läätsa Rand.
siseruumide kaasajastamine, amortiseerunud elektrisüsteemi väljavahetamine. 28 986 €; MTÜ Kalurite Ühendus Läätsa Rand. Nasva jõesadama rekonstrueerimise I etapp. Põhitegevus on sadama kai konstruktsioonide ümberehitus, mis peaks tagama ohutu väljumise sadamast ja ohutu randumise sadamas. 200 000 €; Lääne-Saare vallavalitsus.
rekonstrueerimise I etapp. Põhitegevus on sadama kai konstruktsioonide ümberehitus, mis peaks tagama ohutu väljumise sadamast ja ohutu randumise sadamas. 200 000 €; Lääne-Saare vallavalitsus. Kala fileerimistsehhi rajamine Nasva alevikku. Eesmärk on keskenduda esimeses tegevusetapis eelkõige kala fileerimisele, planeeritakse fileerida kõiki kalaliike. 209 001 €; kalandusühistu Nasva.
rajamine Nasva alevikku. Eesmärk on keskenduda esimeses tegevusetapis eelkõige kala fileerimisele, planeeritakse fileerida kõiki kalaliike. 209 001 €; kalandusühistu Nasva. Taaliku sadama rekonstrueerimise 3. etapp. Plaanis on sadama kaitsemuuli maapoolse osa rekonstrueerimine 70 meetri ulatuses, 23 meetri pikkuse raudbetoonist slipi rajamine. 94 195 €; MTÜ Taaliku Sadam.
rekonstrueerimise 3. etapp. Plaanis on sadama kaitsemuuli maapoolse osa rekonstrueerimine 70 meetri ulatuses, 23 meetri pikkuse raudbetoonist slipi rajamine. 94 195 €; MTÜ Taaliku Sadam. Mõntu väikelaevasadama ehituse II etapp. Väikelaevasadama ehitamisel lähtutakse kalurite vajadustest uue, tänapäevase, mugava, merekindla, keskkonnasõbraliku sadama järele.
200 000 €; MTÜ Minu Kodukant Sõrve.
ehituse II etapp. Väikelaevasadama ehitamisel lähtutakse kalurite vajadustest uue, tänapäevase, mugava, merekindla, keskkonnasõbraliku sadama järele. 200 000 €; MTÜ Minu Kodukant Sõrve. Kalandus- ja mereturismi arendamine. “Projekti teostumisega saame pakkuda turistidele, kohalikele mere- ja kalaturismi teenust, rentides kahte erineva suuruse ja võimsusega, nõuetekohase turvavarustusega paati koos haagisega,” kirjutab taotleja Kalle Kreis. 6821 €.
arendamine. “Projekti teostumisega saame pakkuda turistidele, kohalikele mere- ja kalaturismi teenust, rentides kahte erineva suuruse ja võimsusega, nõuetekohase turvavarustusega paati koos haagisega,” kirjutab taotleja Kalle Kreis. 6821 €. Jääpurumasinate ja kiirjahutuskapi soetamine. “Eesmärk on luua enda püütud ja teistelt kaluritelt ostetud värskele kalale kvaliteetsed ja nõuetekohased säilitamis-, töötlemis- ja hoiutingimused – seega tõsta kalapüügi ja kalatoodete tulukust. 4312 €; Kalle Kreis.
soetamine. “Eesmärk on luua enda püütud ja teistelt kaluritelt ostetud värskele kalale kvaliteetsed ja nõuetekohased säilitamis-, töötlemis- ja hoiutingimused – seega tõsta kalapüügi ja kalatoodete tulukust. 4312 €; Kalle Kreis. Õpituba Kena Kala nooremale kooliastmele. Eesmärk on korraldada Saare mk nooremale kooliastmele kalateemalisi õpitubasid Nasval. Projekti üldine eesmärk on õpetada lapsi kala väärtustama ja hindama meie toidulaual. Projektis osaleb kuni 432 õpilast. 6157 €; MTÜ Eesti Kalurite Liit.
nooremale kooliastmele. Eesmärk on korraldada Saare mk nooremale kooliastmele kalateemalisi õpitubasid Nasval. Projekti üldine eesmärk on õpetada lapsi kala väärtustama ja hindama meie toidulaual. Projektis osaleb kuni 432 õpilast. 6157 €; MTÜ Eesti Kalurite Liit. Võrkaia sadama kalastuskai ümberehitamine. Sissesõidukanali puhastamine/süvendamine sügavuseni 1,8 m, külaliskai ümberehitamine, kaide elektrivarustuse, välisvalgustuse ja veevarustuse rajamine ja osaliselt kaldakindlustuste rajamine. 60 000 €; Muhu vallavalitsus.
ümberehitamine. Sissesõidukanali puhastamine/süvendamine sügavuseni 1,8 m, külaliskai ümberehitamine, kaide elektrivarustuse, välisvalgustuse ja veevarustuse rajamine ja osaliselt kaldakindlustuste rajamine. 60 000 €; Muhu vallavalitsus. Sõiduauto haagise ja Devalti tööriistakomplekti soetamine. Projekt on vajalik Nasva Forell OÜ-le, et kiirendada ja parendada ettevalmistusi kalapüügiks ning talvist paatide remonti ja hooldust. 2245,55 €; Nasva Forell OÜ.
soetamine. Projekt on vajalik Nasva Forell OÜ-le, et kiirendada ja parendada ettevalmistusi kalapüügiks ning talvist paatide remonti ja hooldust. 2245,55 €; Nasva Forell OÜ. Kungla sadama akvatooriumi süvendamine.
27 920 €; MTÜ Kungla Sadam.
süvendamine. 27 920 €; MTÜ Kungla Sadam. Orissaare uisusadama projekti eesmärk on sadama nüüdisajastamine, paremate tingimuste loomine kohalikele kaluritele. Projekti tulemusena asendatakse olemasolevad amortiseerunud kaid ujuvkaidega, mis parandab ligipääsu kaldalt kaile ja merele. 49 500 €; Orissaare vallavalitsus.
projekti eesmärk on sadama nüüdisajastamine, paremate tingimuste loomine kohalikele kaluritele. Projekti tulemusena asendatakse olemasolevad amortiseerunud kaid ujuvkaidega, mis parandab ligipääsu kaldalt kaile ja merele. 49 500 €; Orissaare vallavalitsus. Paadihaagise ja isotermilise kaubiku ostmine võimaldab kaasa võtta suuremas koguses jääd, mida saab kaubikust vastavalt vajaminevale kogusele ka merele kastiga kaasa võtta, mis on hädavajalik kala esmajahutamiseks.
34 330 €; Merekala OÜ.
ostmine võimaldab kaasa võtta suuremas koguses jääd, mida saab kaubikust vastavalt vajaminevale kogusele ka merele kastiga kaasa võtta, mis on hädavajalik kala esmajahutamiseks. 34 330 €; Merekala OÜ. Jääpurumasina soetamine aitab parandada püütud kala kvaliteeti ja pikendada kala turustamise aega. 1296 €; FIE Reimo Saarkoppel.
aitab parandada püütud kala kvaliteeti ja pikendada kala turustamise aega. 1296 €; FIE Reimo Saarkoppel. Paadihaagise soetamine aitab lihtsustada ning muudab odavamaks ja kiiremaks paadi veeskamise ja merest väljatõmbamise. 2415 €; FIE Reimo Saarkoppel.
aitab lihtsustada ning muudab odavamaks ja kiiremaks paadi veeskamise ja merest väljatõmbamise. 2415 €; FIE Reimo Saarkoppel. Metsaveohaagise, halumasina, mootorsae ja võsalõikuri soetamine aitab mitmekesistada kalandusettevõtja majandustegevust, parendada olemasolevate teenuste spektrit ja kvaliteeti. 7609 €; FIE Tambet Oll.
soetamine aitab mitmekesistada kalandusettevõtja majandustegevust, parendada olemasolevate teenuste spektrit ja kvaliteeti. 7609 €; FIE Tambet Oll. Tööstusliku tõsteukse ostmine ja paigaldamine. Taotleja soovib sellega püüniste töökoja ruumi soojakindlaks muuta, et talvel oleks võimalik püügivahendeid parandada ja remontida. 1585 €; FIE Vello Salong.
ostmine ja paigaldamine. Taotleja soovib sellega püüniste töökoja ruumi soojakindlaks muuta, et talvel oleks võimalik püügivahendeid parandada ja remontida. 1585 €; FIE Vello Salong. Sõrve kalapüügiturismi arendamine. Planeeritud tegevuse eesmärk on lisaks kalapüügile pakkuda turistidele kalapüügiteenust koos öömajaga. 129 804 €; osaühing Vana-Tooma Talu.
Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) on loodud Euroopa Liidu ühise kalanduspoliitika rakendamiseks aastatel 2014–2020.
MTÜ Saarte Kalandusel on 1. augusti seisuga 136 liiget, sh 10 kohalikku omavalitsust, 52 kalandussektori FIEt, 32 kalandussektori ettevõtjat, 9 kalandussektori välist ettevõtjat. Lisaks 33 MTÜ-d ja muud huvigruppi, kes ei kuulu eelnevatesse loeteludesse.
Allikas:
Saarte Kalandus MTÜ


description: Kuressaares eile toimunud ettevõtluskonverentsil andis Saaremaa ettevõtjate liit koos Saaremaa arenduskeskusega üle tänavused ettevõtlusauhinnad. Tiitleid jagati juba seitsmendat korda. Saare Kange tiitli saab traditsiooniliselt tubli ja stabiilne tegija. Saaremaa arenduskeskuse […]

title: Saare kangeim ettevõte on Ouman Estonia

maintext:
Kuressaares eile toimunud ettevõtluskonverentsil andis Saaremaa ettevõtjate liit koos Saaremaa arenduskeskusega üle tänavused ettevõtlusauhinnad. Tiitleid jagati juba seitsmendat korda.
Saare Kange tiitli saab traditsiooniliselt tubli ja stabiilne tegija. Saaremaa arenduskeskuse juhataja Piret Pihel tõi kangeimat välja kuulutades esile, et selles ettevõttes valmib aastas üle miljoni toote ja nende laos on üle 16 miljoni komponendi.
Ouman annab tööd 250 inimesele. “Loomulikult on tegu meie maakonna ühe suurima ettevõttega ja mitte ainult – Ouman Grupi suurim tootmisettevõte asub Kuressaares,” nentis Pihel. Kui veel mõned aastad tagasi projekteeriti ja disainiti tooted Soomes emaettevõttes, siis nüüd tehakse seda aina enam siin.
“See ettevõte on hea näide, kuidas Eestisse tuldi madalama taseme tootmiskulude pärast, ent nüüd ollakse väärtusahelas ülespoole liikudes silmitsi vajadusega tugevdada Kuressaares insener-tehnilist võimekust, st tarku töökohti saarlastele,” selgitas Pihel. Viimane asjaolu saigi määravaks, et Ouman Estonia Saare Kange tiitli vääriliseks tunnistati.
“Katsume olla kanged edasi,” kinnitas Ouman Estonia juhataja Erik Keerberg auhinda vastu võttes. “Arvan tegelikult, et kõik need ettevõtted, kes on viimase kriisiaja läbinud, on iganes kanged ettevõtted, kes on omajagu ka punninud ja staarstartinud.”
Nokkija ja Punnija
Saare Nokkija tiitel, mis antakse uudse lahenduse või innovatiivse ettevõtmise eest, läks aiamajade tootjale Novara OÜ-le. Umbes 16 aastat tagasi tõid omanikud ettevõtte mandrilt Saaremaale ja esialgu töötas seal vaid seitse inimest. Tootmises oli aga ainult kümmekond mudelit.
“Pärast 2007. aastal toimunud tulekahju võinuks sellele ettevõttele Saare Punnija tiitli anda, sest vaatamata raskustele on firmas tänaseks tööl 92 inimest ja toodangus üle 300 aiamaja,” märkis Pihel. Novara toodang läheb valdavalt ekspordiks.
Eelmisel aastal soetas firma kompuuterajuga puutööpingi. “Selle tootja toetab puutööpingi töökindlust pilve kaudu,” märkis Pihel. “Selliste tarkade lahendustega tuleb luua uusi nutikaid töökohti ja nende üle on meil põhjust rõõmustada.” Tänavu jõudis Novara ka Euroopa Gasellide TOP 5000 edetabelisse.
Läbi raskuste paremate tulemuste poole püüdleja ehk Saare Punnija tiitli andsid SEL ja SAK Prügimees OÜ-le. “Kes meist ei tahaks elada puhtas elukeskkonnas, kus hinnatakse säästlikkust ja klientide rahulolu?” küsis arenduskeskuse juht.
Hea teenuse nimel on selles firmas töötatud välja mitmed standardinõuded, mis toetavad keskkonna- ja kvaliteedijuhtimissüsteemi.
“Meie oma Saaremaa firma Prügimees on pidanud viimaste aastate jooksul kõvasti punnima, et konkurentsis vastu pidada, ja vastu on nad pidanud,” nentis Pihel.
Staarstartija ja Laada Lahe
Staariliku stardi on teinud Karmeli OÜ. Just neile kuulub Saare Staarstartija tiitel. Nende tudraõli ja toortatrajahu on kogunud palju populaarsust ja võitnud kasutajate südame.
“Auhinnakomisjonis räägiti, et restoranid kurdavad, et kliendid panevad tudraõlipudelid pihta. Ju see on siis hea kraam, et tasub sellises kõikvõimalikus ülepakkumis- ja tarbimisolukorras koguni näpata,” naljatas Pihel.
Parima laadaväljapaneku eest SaareMaaPäevadel tunnustati Laada Laheda tiitliga Eesti lamba- ja kitsekasvatajate liitu. “Ma ei tea, kui paljud meist sel aastal koos lambaga koju läksid, aga lastel oli laadalõbu laialt,” selgitas Pihel. “Loodan, et järgmisel aastal on see eeskuju nakkav ja loomi on senisest veelgi enam.”
Auhindu andsid üle SEL-i juhatuse esimees Villu Vatsfeld ja nagu juba mainitud, SAK-i juhataja Piret Pihel.


description: JÄÄR Püüa valida endale eesmärgid, mille saavutamisel saad kasutada oma tõelisi võimeid ja loomingulisust. Püüa jälgida asjade loomulikku kulgu. SÕNN Sind on täna lihtne närvi ajada. Võimalik, et keegi naudib […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Püüa valida endale eesmärgid, mille saavutamisel saad kasutada oma tõelisi võimeid ja loomingulisust. Püüa jälgida asjade loomulikku kulgu.
SÕNN
Sind on täna lihtne närvi ajada. Võimalik, et keegi naudib sinu ülereageerimist ja kasutab seda sinu enda vastu. Täna on sul parem omaette tegutseda.
KAKSIKUD
Tänane päev on sobilik muudatuste ja uuenduste tegemiseks. Püüa loobuda ebavajalikust. Hea aeg suurpuhastuseks ja mööbeldamiseks.
VÄHK
Tunned täna tavalisest suuremat võimuiha ja soovi kontrollida inimesi enda ümber. Suudad vaevata saavutada teiste tähelepanu ja austuse.
LÕVI
Tänu oma tarkusele saavutad edu aladel, kus on vaja end arendada, inimestega kohtuda, reisida ja oma arvamust väljendada. Oled ka hea kuulaja.
NEITSI
Oled täna ülitundlik kriitika suhtes ja võid sattuda suuremasse sõnasõtta. Püüad tulihingeliselt oma seisukohti kaitsta. Proovi säilitada väärikus!
KAALUD
Hea päev tegutseda valdkondades, kus läheb vaja intuitsiooni. Sinu tunnetus on praegu eriti aktiivne ja peen. Esile kerkivad filosoofilised teemad.
SKORPION
Tõenäoliselt oled täna heas vormis ja ülimalt suhtlemisaldis. Pingelised olukorrad lahenevad kiiresti ja kergelt.
AMBUR
Täna võib sul raskusi olla enese selgelt ja konkreetselt väljendamisega. Samas on hea päev lugemiseks, õppimiseks ja omaette mõtisklemiseks.
KALJUKITS
Oled täna iseteadlik ja kindel oma võimetes. Samas oled liiga uhke, et tunnistada mõnd oma viga. Pea meeles, et tõeline tugevus seisneb julguses tunnistada oma nõrkusi.
VEEVALAJA
Puutud täna ootamatutel asjaoludel kokku selliste inimestega, kellega sul tavaliselt suhelda ei tule. Võimalik, et sinult palutakse abi.