description: Marika Tuus-Laul kandideerib küll tuleval laupäeval Keskerakonna esimehe kohale, kuid seda selleks, et Edgar Savisaart toetada.

title: Marika Tuus-Laul: kui sa toetad Savisaart, siis sind pole kongressile kohale toodud

maintext:
«Ma arvan küll, et Edgar Savisaar oleks õige inimene erakonna esimehe kohal,» põhjendas Marika-Tuus Laul oma otsust.
Lihtliikmed on Savisaare taga
Tuus-Laul lükkas ümber ka kuulduse, et erakond oleks justkui pooleks. «Siin on pooleks ikkagi ainult juhtkond, lihtliikmed on ikkagi valdavalt Savisaare taga.» Samuti ei usu ta, et Ratasel Savisaarest rohkem toetust oleks. Maakondades ringi liikudes on Tuus-Laul näinud allkirjade andmist ning saab seda selle põhjal kinnitada. «Inimesed kujutad erakonda ikkagi ainult koos Savisaarega. Savisaar on ajalooline kuju – praegu ei kujuta küll teistmoodi ette.»
Kongressile Savisaare toetajaid ei lasta
Tuus-Laul möönis, et ei tea, kui palju rahvast kongressile tuleb, kuid on kindel, et paljud liikmed on pahased kombineeritud nimekirjade pärast. «On eelnevalt väga detailselt kindlaks tehtud, keda sa toetad. Kui sa toetad Savisaart, siis sind pole kohale toodud.» Seda on Tuus-Lauli sõnul igal sammul näha. «Aidake, et kuidas mina siis ei saa nimekirja... Ma olen alati käinud kongressidel ja tahan öelda sõna sekka, aga mind kaasa ei võeta,» kirjeldas ta kõnesi, mis talle erakonna liikmetelt tulnud.
Inimesed on hirmul
Veel tõi Tuus-Laul välja piirkondade häältevahetuse probleemi, mis teda häirib. «Mina annan hääled sulle ja sina mulle, sisuliselt need nimekirjad, mis on maakondadest esitatud, on justkui koopiapaberiga tehtud,» nentis ta ning lisas, et inimesed on hirmul.
Tuus-Lauli sõnul on Jaak Aab praegu võetud tööle selleks, et olla Simsoni asja-ajaja ja partei lõhestaja. «Terved bürood töötavad selleks, kuid Edgar on praegu üksi.» Tuus-Lauli häirib, et seda tehakse ajal, mil Edgar on alles haigusest välja tulnud. Talle tundub veel selle juures eriti kummalisena asjaolu, et seda teevad Edgari oma õpilased. „Edgar ei ole neid niimoodi õpetanud nuga selga lööma kellegile.»
Tuus-Laulile jääb selgusetuks, miks üldse erakorralist kongressi korraldatakse, kuid mõistab, et teatud seltskond ei ole rahul tulemustega ning tahavad ise võimule saada. «Savisaar võitis aasta tagasi ja järgmine korraline kongress peaks olema aasta pärast.»
Kahtleb demokraatias
«Põhikirja tehakse ringi, kus põlistatakse oma võim,» selgitas Tuus-Laul. Volikogu aseesimehed on meil praegu valitavad, kuid põhikirja uue projekti järgi määrab volikogu esimees endale ise asetäitja, selgitas ta. Kas see on siis demokraatia, küsib Tuus-Laul. «Muidu on ju rahvas saalis ja valib ise volikogu liikmed, aga nüüd teisiti.» Kõik selleks, et oma võimu kinnistada, nentis ta. Tuus-Lauli sõnul ei ole see, mis praegu toimub, jõuga tehakse, Keskerakoona moodi ja Savisaare juhtimise ajal sellist asja ei esinenud. Savisaar ei saa oma meili-listile ligi, ei tea kandidaate, kes tulevad – sellist käitumist ei saa tema sõnul üheski erakonnas olla.
Tuus-Laul ei nimetaks seda, mis keskerakonnas toimub, noorte ja vanede vaheliseks konfliktiks, kuna Ratase poolel on ka palju vanemaid inimesi. Samas möönab ta, et poliitk peab olema küpses eas, elukogemustega. «Ta ei pea olema kasvuhoone poliitik, «plakatikleepijatest poliitikuks ja ministriks» - siin ei saa küsimustki tekkida.»


description: Ehitaja Lemminkäinen Eesti AS peab oma prohmaka tõttu hiljuti valminud Tallinna ringtee Kurna–Luige lõigul üles võtma 200 meetri jagu teed, remondiga loodetakse valmis saada oktoobri lõpuks.

title: Ehitaja praagi tõttu tuleb äsja valminud ringteel üles võtta 200-meetrine teelõik

maintext:
Tallinna ringtee Kurna–Luige lõigu Tartu maanteele viival suunal tekkis 11. juulil asfaltkattesse auk, mille tõttu sõidusuund suleti. Eile teatas maanteeamet, et selle põhjuseks oli ehitaja poolt teelõiku unustatud betoonjäätmed.
Nimelt selgus pärast uuringute tulemusi, et ehitaja Lemminkäinen Eesti oli muldes kasutanud ajutiste ehitistena suuremõõtmelisi betoonijäätmeid, mis tulnuks enne mulde valmisehitamist eemaldada, kuid mida ei tehtud.
Maanteeameti avalike suhete peaspetsialist Evelin Kütt ütles Postimehele, et ehitajal tuleb nüüd üles võtta 200-meetrine teelõik. Töid alustati objektil eelmisel nädalal ning need peaksid maanteele esitatud graafiku järgi valmima selle kuu lõpuks. Siis avatakse ka Kurna–Luige lõigu Tartu maanteele viival suunal uuesti liiklus. Kui ilmastik ei luba, võib pealmise asfaltbetoonkatte paigaldamine toimuda aga alles järgmisel kevadel.
Juhul kui ehitaja ei peaks teelõigu remondiga oktoobri lõpuks valmis saama, on maanteeametil õigus tähtaja ületamise eest nõuda leppetrahvi.
Lemminkäinen Eesti juhataja Tarmo Trei ei avaldanud Postimehele, kui kalliks see prohmakas neile maksma läheb. «Kuna tööd on pooleli, siis me veel ei tea, millise lisakulu need endaga kaasa toovad,» märkis ta.
1,6-kilomeetrine Kurna–Luige teelõik valmis 2014. aasta teises pooles.
Esialgu kahtlustati karstilõhet
Postimees kirjutas juulis, et maanteeamet sulges Luige-Kurna vastvalminud teelõigul ühe sõiduraja, kuna teekonstruktsiooni vajumise tõttu tekkis asfaltkattesse suur auk.
Kui tee lagunema hakkas, kahtlustati esialgu karstilõhet ning seega arvati, et tegemist ei ole garantiijuhtumiga.
Seepeale tellis maanteeamet põhjaliku uuringu otse Teede Tehnokeskuselt ning korraldas riigihanke, mille võitja kohustus oli leida vajumiste põhjused ja välja pakkuda lahendused teekatte taastamiseks.
Uuringutest selgus, et tee remont läheb siiski garantii alla, kuna ehitaja oli unustanud teelõiku betoonjäätmed. Töövõtugarantii eest vastutab jätkuvalt Lemminkäinen Eesti.
Lemminkäinen Eesti juhataja Tarmo Trei selgitas eile Postimehele, et Kurna-Luige teelõigul olid aastatel 2013-2014, kui nad seal töid teostasid, väga rasked ehitusolud - turbaala, sügavad kaeved ja kõrge veetase. Sestap rajati töö tegemiseks selles piirkonnas jämepurd materjalist ajutine juurdepääsutee, mis oli kasutuses kuid, et vedada sedamööda rasketehnikaga täitematerjale.
Ta kinnitas, et kui ajutist juurdepääsu enam vaja ei olnud, siis tee ka likvideeriti, kuid kuna tegemist oli raskete oludega, siis kogu jämepurd täitematerjali tõenäoliselt välja kaevata ei õnnestunud.
Loe lisaks:

fasttext_language: et


description: Tallinna ringkonnakohus jättis täna jõusse Harju maakohtu otsuse, millega mõisteti Lasnamäe kurikamehena tuntud Urmas Einroos süüdi liiklusnõuete rikkumises.

title: Lasnamäe kurikamehe karistus jäi jõusse ka ringkonnakohtus

maintext:
Ringkonnakohus jättis Harju maakohtu 21. juuni otsuse muutmata ja apellatsiooni rahuldamata, teatas Postimehele kohtute pressiesindaja Anneli Vilu.
Nimelt mõistis Harju maakohus kurikaga Tallinna linnaliikluses teist liiklejat ähvardanud Urmas Einroosi (42) süüdi liiklusnõuete rikkumises ning võttis talt karistuseks kaheks kuuks sõiduki juhtimisõiguse.
Samuti leidis kohus, et kurikaga ähvardamise episoodis ei ole tegemist mitte väärteoga, vaid isiku teos on tuvastatud kuriteo tunnused, mistõttu tagastas kohus toimiku kriminaalmenetluse alustamiseks.
Einroos on öelnud, et meediasse jõudnud video on lõigatud ja tema pole sel kujul kohapeal olnud, nagu pardakaamera videos kujutatakse.
Kohus leidis aga, et videosalvestis kurikaga raevutsemise episoodist ei ole monteeritud, töödeldud ega lavastatud. Kohus ei nõustunud ka süüaluse väitega, et kaks tunnistajat valetavad.
Seepeale esitas Einroos apellatsiooni ringkonnakohtule. Tänase otsusega leiab ringkonnakohus, et maakohtu otsus on seaduslik ja põhjendatud ning kohtu seisukohad objektiivsed.
«Ringkonnakohus leiab, et Urmas Einroosile väärteo eest mõistetud karistus, see on juhtimisõiguse ära võtmine kaheks kuuks, on seaduslik ja kooskõlas kohtupraktikaga,» kinnitas Vilu.
Ringkonnakohtu otsus on jõustumata ja sellele võib esitada kassatsiooni riigikohtule 30 päeva jooksul.
Kui otsus jõustub, saadetakse väärteomenetluse käigus kogutud materjalid prokuratuuri ning viimane otsustab, kas Einroosi suhtes alustatakse kriminaalmenetlust.
Sotsiaalmeedias hakkas mai alguses levima kulutulena auto pardakaamera video, millelt on näha, kuidas autojuht tekitab liiklusohtliku olukorra, peatab seejärel sõiduki, haarab kurika ja hakkab enda taga olevat juhti sõimama. Liikluskonflikt päädis mehe ülekuulamise ja kohtu alla sattumisega.
Loe lisaks:


description: President Toomas Hendrik Ilves õnnitles Kersti Kaljulaidi, kelle riigikogu valis täna 81 poolthäälega Eesti järgmiseks riigipeaks.

title: President Ilves õnnitles Kaljulaidi

maintext:
«Annan 10. oktoobril rahuliku südamega ja kindlal meelel Vabariigi Presidendi ameti üle Kersti Kaljulaidile,» ütles alates 2006. aasta sügisest riigipea ametit pidanud Toomas Hendrik Ilves.
«Kersti Kaljulaidil on tundlik ja tark pilk nii Eesti sisse kui ka Euroopasse ja julgeoleku teemadesse,» kinnitas Ilves, kes hiljuti nimetas Euroopa Kontrollikoja senise liikme Kersti Kaljulaidi arenguseire nõukotta. «Kutsun kõiki kaasmaalasi teda toetama uue riigipeana.»
President Ilves tunnustas parlamendierakondi presidendivalimistel parteideülese kokkuleppeni jõudmisel: «Nagu ütlesin ka parlamendi sügishooaja avamisel, me vajame kokkulepet selleks, et valida president, kellel on parlamentaarsele riigile kohane poliitiline toetus, kes teab enda põhiseadusest tulenevat ametijuhendit ning seisab oma kogemuste ja mõistusega Eesti eest nii kodus kui ka välissuhtluses.»
Riigipea Toomas Hendrik Ilves kohtub värskelt valitud presidendiga täna õhtul Kadriorus.


description: Seni seakatkust puutumata olnud Läänemaal avastati viiel kütitud metsaseal sigade Aafrika katk, nüüdseks on seakatk tuvastatud kõigis Eesti maakondades peale Hiiumaa.

title: Seakatk jõudis Läänemaale

maintext:
Veterinaar- ja toiduameti teatel tuvastati Läänemaal kokku viiel kütitud metsaseal seakatk, neist üks Hanila vallas ja neli Kullamaa vallas.
«Leiud näitavad taudi laialdast levikut metssigade hulgas ja seetõttu tuleb olla jätkuvalt hoolas ja ettevaatlik kõigil, nii loomapidajatel kui ka kõigil metsas toimetajatel, et vältida taudi levikut koduseafarmidesse,» ütles veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda.
Taudi leviku tõkestamiseks tuleb tema kinnitusel jätkata ka metssigade arvukuse vähendamist ning nakkusohtlike korjuste kõrvaldamisega loodusest. «Oleme väga tänulikud inimestele, kes meile metsas leitud korjustest juba teada on andnud,» märkis ta.
Kalda julgustas kõiki korjustest teada andma ning helistama maakondlikku veterinaarkeskusesse või jätma teadet veterinaar- ja toiduameti vihjetelefonile numbril 605 4750.
Kokku on Eestis sel aastal uuritud 11 501 metssiga. Sigade Aafrika katkule positiivseid metssigu on tuvastatud 1147.
Läänemaal on kokku uuritud 756 metssiga, kellest viis on positiivsed. Seega on Läänemaa nüüd nende maakondade hulgas, kus kehtivad seakatku leviku tõttu teise tsooni piirangud.
Katkust on seni puutumata veel vaid Hiiumaa.
Taudistunud ala kaart. Allikas: veterinaar- ja toiduamet
Sigade Aafrika katk on väga nakkav ning ägedalt kulgev kodusigade ja metssigade viirushaigus, mida iseloomustab palavik, verejooksud, põletikulised muutused elundites ja suur suremus.
Eestis diagnoositi esimene sigade Aafrika katku juhtum 8. septembril 2014, mil Hispaanias asuvast EL referentlaborist saabus kinnitus Valgamaal Hummulis surnult leitud metssea kohta.
Esimesed sigade Aafrika katku juhtumid kodusigadel diagnoosis veterinaar- ja toiduamet 2015. aasta suvel.


description: Kui BNSi tellitud TNS Emori parteide populaarsuse uuringu järgi kasvatas ainsana oktoobris reitingut Keskerakond, siis Eesti Rahvusringhäälingu tellitud sarnane uuring muutusi erakondade populaarsuses ei näita.

title: Teine parteide populaarsuse uuring reitingutes muutusi ei näita

maintext:
Kuigi viimase kuuga on kasvanud poliitikas pettunute hulk, pole Eesti inimeste erakondlikud eelistused muutunud, selgus ERRi uudistetoimetuse tellitud Turu-uuringute üle-eestilisest küsitlusest.
Turu-uuringute küsitluse andmetel on Eesti populaarseim partei 26-protsendilise toetusega Keskerakond (TNS Emori uuringus 25 protsenti). Reformierakonda toetab endiselt 25 protsenti (TNS Emori järgi 22), sotsiaaldemokraate 12 (TNS Emoril 17), EKREt 10 (TNS Emoril 10), Vabaerakonda 9 (TNS Emoril 15) ja IRLi 7 (TNS Emoril 8) protsenti neist, kel on erakondlik eelistus.
Ehkki parteide toetusprotsendid on hoolimata neid saatnud skandaalidest samad, on viimase kuuga 30 protsendilt 35 protsendile kasvanud nende hulk, kes ei eelista enam ühtegi parteid.
Need on poliitikas pettunud, ütles uuringujuht Juhan Kivirähk.
«Et kui nähakse, et Keskerakonnas on liidrid vastamisi ja Reformierakonnas üksteist kritiseeritakse, siis inimene ei hakka kohe sellepärast teist erakonda toetama, vaid võib lihtsalt loobuda erakonda toetamast,» märkis Kivirähk.


description: Eestis on koostamisel põhjalik plaan, kuidas elanikud peaksid kriisiolukorras – kas või näiteks suure õnnetuse puhul – käituma, ja kuidas elanikke eriolukorrast teavitada, vahendas «Aktuaalne kaamera».

title: Eesti riik koostab elanikele juhendit kriisiolukorras käitumiseks

maintext:
«See pole inimeste paanikasse ajamine, see on ise hakkamasaamise õpetamine ja see on väga tähtis,» märkis Vabaerakonna fraktsiooni liige Artur Talvik.
Praegu pole Eesti elanikel juhendeid, kuidas kriisiolukorras käituda. Riigikantselei ja siseministeeriumi loodud töörühm plaanib uue aasta alguseks valitsusele esitada selleks kava.
Töörühma juhi Margo Klaosi sõnul on plaanis välja töötada ka süsteem, kuidas inimesi kriisiolukorrast teavitada, sest halvimal juhul näiteks ei tööta ka telefonid. Inimesed aga peavad teadma, kuhu vajadusel minema peab.
Elanikkonna kaitsmise kavasid koostavad ka teised riigid, Eesti kavatseb eeskuju võtta näiteks Saksamaast, Soomest, Roostist ja Norrast.


authors:
Eesti Uudiste Päevatoimetaja
Reporter
Nele-Mai Olup

description: Presidendivalimistel ebaõnnestunud Siim Kallas seisab teelahkmel, kas poliitikast lahkuda, olla poliitikas tegev koos Reformierakonnaga või asutada uus partei.

title: Kallas kinnitas, et uue erakonna loomise plaani tal praegu siiski pole

maintext:
«Muidugi olen ma pettunud,» tunnistas Kallas Äripäevale antud intervjuus.
Uue partei loomise idee kohta küsides Kallas esialgu vakatas, ei kinnitanud ega lükanud seda võimalust ka ümber. «Ma ei taha öelda ka, et see täiesti välistatud on, aga on vara veel. Peab mõtlema,» otsis tipp-poliitik sobivaid sõnu. Ta lisas, et tema jaoks on hetkel võtmekohaks see, kuidas Reformierakond edasi liigub ja kas tunnistatakse suuri lahkhelisid erakonna sees või mitte.
Pikemalt loe Äripäevast.
Õhtul kinnitas Kallas «Aktuaalsele kaamerale» antud intervjuus, et uut erakonda ta siiski ei tee. «Ei tee, see on intellektuaalselt huvitav arutelu sellise võimaluse üle, aga uue erakonna loomine on väga raske. Sellist plaani mul pole,» vastas ta küsimusele uue partei asutamise kohta.
«Pigem ma ikka mõtlen, kuidas Reformierakonda natuke mõjutada selles suunas, mis mulle südamelähedane on,» ütles ta varem ERRile.
Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat ütles partei teatel, et erakond toetas Kallast nii riigikogus kui valimiskogus. «Mõlemas sai Siim Kallas parima tulemuse ja tänas erakonda toe eest. Seetõttu on kummaline tema tänaseid väljaütlemisi lugeda,» lausus ta.
Nebokat ütles end inimlikult mõistvat, et Kallas on kibestunud, et ta ei saanud presidendiks. «Ütleme siis nii, nagu asjad on – see oleks olnud võimalik vaid Edgar Savisaare juhitava Keskerakonnaga koostöös. Savisaarega oleme koostöö välistanud 2007. aastast. Pronksiöödel tegi tema oma valiku ja see ei olnud Eesti-meelne,» märkis ta.
Ometigi ihaldab tema sõnul pidevalt keegi sõprust Kremli-meelsuse esindajaga, nimetades seda rahulolematuseks erakonna juhtimisega. «See ongi see põhiline erimeelsus, pole ju ammu saladus, et Siim Kallas, Rein Lang ja mõned veel on Hundisilmal külalised olnud. Erakond seda ei poolda ja nii ka jääb,» kinnitas peasekretär.
Nebokat lisas, et kui Kallas ei ole sellega rahul või on pettunud Eesti rahva või valijameeste otsuses, siis soovitab ta tal kindlasti aja maha võtta, sest kibestumisega saab sündida vaid halbu asju ja ebaõnnestunud ütlemisi.


description: Mitu omavalitsust on seisukohal, et kinnisvarafirma vahendatud korterite üürihinnad pagulasperedele on ülemakstud ega peegelda tegelikku olukorda üüriturul ning seetõttu võiksid omavalitsused ise korteri välja otsida.

title: Mitmed omavalitsused pole rahul, mil viisil pagulasperedele kortereid üüritakse

maintext:
Rahvusvahelise rändekava alusel Eestisse saabunud pagulaspered paigutatakse nii suuremate kui ka väiksemate linnade üürikorteritesse, mille peab leidma sotsiaalministeeriumi lepingupartnerist OÜ Kinnisvaraekspert, kes saab seejuures iga sõlmitud üürilepingu eest riigilt üle 450 euro, vahendas ERRi uudisteportaal saadet «Aktuaalne kaamera».
OÜ Kinnisvaraeksperdi esindaja väitel peavad korteriomanikud pagulast riskantseks üürilevõtjaks, mistõttu küsitaksegi turuhinnast kõrgemat üüri.
Ühe väikese omavalitsuse esindaja sõnul teatati neile pagulaspere saabumist vaid päev ette, väidetavalt oli leitud üürikorteri omaniku tingimuseks põgenikepere üürile võtmisel see, et nad tasuksid 4-toalise korteri eest 180 eurot kuus, millele lisanduvad kommunaalmaksed, samas on selles omavalitsuses turg korteritest üleküllastunud ja korterit saab tihti üürida vaid kommunaalmaksete tasumisega.
Sarnane juhtum oli ka Türil, mille vallavanem Pipi-Liis Siemann selgitas, et linnas on üüriturul kortereid vähe ja nõudlus üsna suur.
Sotsiaalministeeriumi sotsiaalvaldkonna nõunik Kaisa Üprus-Tali selgitas, et korteri omanik saab küsida seda üüri, mida ta soovib ning tema sõnul oleks kohalikule omavalitsusele korterite otsimisega tegelemine liiga koormav töö.


description: President Toomas Hendrik Ilves sai eile õhtul Varssavi julgeolekufoorumil Vabaduse Rüütli auhinna oma panuse eest üleilmse julgeoleku arendamisse.

title: Ilves sai Varssavi julgeolekufoorumil Vabaduse Rüütli auhinna

maintext:
Rootsi endine peaminister Carl Bildt ütles auhinnatseremoonial peetud kõnes, et Ilves tegi oma ametiaastate jooksul Eesti – ja sellega koos kogu piirkonna – olulisemaks maailma liidrite silmis, kes vastasel korral ei oleks huvitunud ei Eestist ega regioonist laiemalt. Economisti toimetaja Edward Lucase sõnul tõi Ilves Eesti maailmakaardile, mis Eesti-suuruse riigi jaoks ei ole ainult rahvusliku tuntuse, vaid ka julgeoleku küsimus, teatas Ilvese büroo.
Ilves ütles tänukõnes, et vabadus ja demokraatia, mida läänemaailm on pidanud endastmõistevataks, on sattunud ohtu. Selle põhjuseks on tema sõnul nii välised ebademokraatlikud jõud kui ka demokraatliku maailma enda tegematajätmised.
Ilves märkis, et isegi need riigid, kel on ajalooline kogemus, mida tähendab olla jäetud vabadusepüüdlustes üksi ja kaitseta, ei näita alati valmisolekut aidata neid, kes praegu vabadust taotlevad. «Kui me hoiame kõrvale vastutusest vabadust kaitsta, siis võime me vabaduse kaotada. Vabaduse, mille edasi andmine järgmisele põlvkonnale on meie kohus,» ütles ta.
Casimir Pulaski fond annab Vabaduse Rüütli auhinda kord aastas silmapaistvate teenete eest vabaduse, õiguse ja demokraatia eest seismisel.


description: President Kersti Kaljulaidi kantselei juht Tiit Riisalo ei soostunud veel ütlema, kes lisaks juba meedias nimetatutele presidendi meeskonnas nõunikena tööle hakkavad.

title: Kaljulaidi kantselei juht ei avaldanud veel kantseleis tööd alustavate nõunike nimesid

maintext:
President Kaljulaid on seni teinud ettepaneku asuda tema meeskonnas tööle Kyllike Sillaste-Ellingule, Heido Vitsurile ja Urmo Kübarale, vahendas ERRi uudisteportaal «Aktuaalset kaamerat».
Küsimusele, keda veel presidendi meeskonda leitud on, vastas Riisalo, et sellest on vara rääkida, kuid märkis, et otsitakse vabariigi parimaid asjatundjaid. Samas märkis ta, et kantselei esimene koosolek on juba homme.
Riisalo rääkis, et välisnõunikuna tööd alustava Kyllike Sillaste-Ellingiga on leping sõlmitud aastaks ajaks, sest siis asub viimane tööle Eesti suursaadikuna NATO juures.


description: Ilmateenistuse andmetel puhub täna tugev kirdetuul kuni 23 m/s. Tugevate tuulepuhangute tõttu on Eestis elektrita mitusada majapidamist ja laevaliiklus väikesaartega on häiritud. Samuti tühistas Lindaliin kõik tänased väljumised.

title: Parvlaevaliiklus mandri ja suursaarte vahel katkes, ühendus Hiiumaaga taastub õhtul

maintext:
15.53 Postimehe fotograaf Tairo Lutter käis tormist ilma otsimas Tallinna ümbruses. Kui ühel pool Viimsi poolsaart võib vägevaid laineid näha, siis teiselpool on meri sile. Ka päästeametist öeldi, et tänane tuul ei ole päästjatele just kuigi palju tööd andnud.
Viimsi poolsaare ümbrus kolmapäeval. Laineline meri. / Tairo Lutter
Viimsi poolsaare ümbrus kolmapäeval. Rahulik meri. / Tairo Lutter
14.46 TS Laevade teatel väljub parvlaev Harilaid kell 17.30 Heltermaalt Rohuküla poole. Eelisjärjekorras saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiveoautod ja puuetega isikute sõidukid. Teisi reisijaid teenindatakse sadamasse saabumise järjekorras.
14.37 Nagu ka sünoptik ütles, on kõige tugevam tuul Lääne-Eestis. Kell 14 olid kõige tugevamad puhangud Dirhamis, kus tuule kiirus küündis kuni 20 m/s. Üle 18 m/s mõõdeti tuule kiiruseks ka Rohuneeme ja Vaindloo, Osmussaare, Naissaare ja Pärnu-Sauga ilmajaamades.
Eile õhtul ulus kõige tugevam tuul Vaindlool ja Naissaarel, kus puhangud ulatusid üle 21 m/s.
13.40 Sünoptik: tuul vaibub alles pühapäevaks
Ilmateenistuse sünoptik rääkis kella 13.30 ajal Postimehele, et tuul täna tõenäoliselt tugevamaks ei lähe. Küll aga püsib maru öösel tugev ennekõike saartel ning Soome lahe idaosast hakkab tasapisi nõrgenema.
Tugev tuul püsib ka homme päeval – põhjarannikul jäävad puhangud 15 m/s kanti ning saartel võivad küündida kuni 20 m/s.
Kõige vaiksem on ööl vastu reedet, kuid reede ennelõunal tugevneb tuul taas. Tormine püsib ka laupäevbning tuule nõrgenemist on oodata alles pühapäeval.
13.22 Tormi tõttu on üle Eesti rikkelisi katkestusi juba üle 3000. Kõige rohkem on vooluta pärnumaalasi - kokku on elektrita 1060 majapidamist.
12.58 Äsja mandri ja saarte vahelise parvlaevaliikluse üle võtnud AS Tallinna Sadam andis teada, et Saaremaa liinil on tormi tõttu tühistatud parvlaev Ionas väljumised kell 12.40 ja 14.20 Kuivastu-Virtsu suunal ja kell 13.30 ja 15.30 Virtsu-Kuivastu suunal.
Ka Hiiumaa liinil peatati tormi ja madala veetaseme tõttu laevaliiklus. Parvlaev Regula reisid kell 13.00 Rohukülast Heltermaale ja kell 14.30 Heltermaalt Rohukülla on tühistatud.
Uus info järgmiste reiside toimumise kohta tuleb kell 15.30.
10.46 Praeguse seisuga on üle Eesti elektrita juba 1893 majapidamist ehk ligi 1000 võrra enam kui kaks tundi varem. Kõige rohkem maju on vooluta Valga- ja Võrumaal.
10.17 Tuul tegi eile õhtul kurja ka Lõuna-Eestis. Kella 20.05 ajal kukkus Palamuse vallas Nava külas murdunud puu sõitva auto peale. Teised möödasõitjad läksid appi ning auto vabastati puu alt.
Murdunud puid pidid teelt eemaldama ka Põlva-, Tartu- ja Jõgevamaa päästjad.
9.25 Tormituul tõi eile päästjatele kümneid väljakutseid. Päästeameti teatel sõitsid päästjad 27 korral tugevast tuulest põhjustatud sündmustele.
Peamiselt tuli päästjatel eemaldada elektriliinidele ja sõiduteele kukkunud puid.
Loe lisaks: Nõmmel kukkus puu tugeva tuule tõttu elektriliinidesse
Nõmmel Kraavi tänaval kukkus puu liinidele Allikas: Postimees
8. 40 Tugevate tuulepuhangute tõttu on kella 8.35 seisuga Elektrilevi kodulehe andmetel elektriühenduseta 956 majapidamist ning kõige rohkem katkestusi on Valgamaal (527), Ida-Virumaal (120) ja Jõgevamaal (99).
8.00 Kiirlaevadega Tallinna-Helsingi liini teenindav Lindaliin tühistas halbade ilmaolude tõttu kõik tänased reisid. Samuti on tühistatud homme hommikune väljumine Helsingist kell 8. Tugev tuul ei ole lasknud kiirlaevadel sõita juba alates eilsest.
Linda line'i kodulehel seisab, et laeva kaptenil on õigus tühistada reis hiljemalt tund enne väljumist. Laevad ei välju, kui tuule kiirus merel on üle 15 m/s ja laine kõrgus üle kahe meetri. Linda Line’i kassa teavitab kõiki reisijaid reisi mittetoimumisest sõnumi teel. Firma palub jälgida uudiseid Linda Line’i kodulehel enne reisi väljumist.
Lindaliini kaubamärgi Linda Line Express all sõidavad Tallinna ja Helsingi vahel kiirkatamaraanid Karolin ja Merilin.
7.30 Kihnu Veeteede teatel on täna seoses tugeva tuulega tühistatud reisiparvlaev Subsea väljumised kell 8.15 Sõrult ja kell 9.30 Triigilt.
Samuti on tühistatud reisiparvlaev Wrangö hommikused väljumised kell 7.30 Kelnasest ja kell 9 Leppneemest.
Tugeva tuule tõttu võib esineda häireid ka reisiparvlaev Kihnu Virve väljumistes. Sviby-Rohuküla liinil võib aga tekitada probleeme madal veetase.
7.10 Eile üle kogu Eesti möllanud maru teeb siinmail ilma ka täna. Kahe õhukeerise survel püsib kirdetuul Läänemere ääres tugev, õhk on jahe ja suhteliselt kuiv.
Ilm on pilves selgimistega peamiselt sajuta, pärastlõunal pilvisus hõreneb. Puhub kirdetuul 8-13, puhanguti 18, rannikul 12-17, puhanguti kuni 23 m/s. Õhusooja on 8 kuni 11 kraadi.
Ilmateenistus andis täna hommikul kella 6 paiku Eestile tugeva tuule tõttu esimese astme hoiatuse. Läänemere põhjaosas, Soome lahel, Väinamerel ja Liivi lahe põhjaosas puhub kirdetuul puhanguti 20 kuni 20 m/s. Laine kõrgus on 1,5 kuni 3 meetrit, avamerel kuni 4 meetrit, Väinamerel kuni 1,2 meetrit.


description: Eesti populaarseim partei oli oktoobris Keskerakond, mille toetus tõusis septembriga võrreldes viie protsendipunkti võrra 25 protsendini, selgub uuringufirma TNS Emor BNSi tellimusel läbi viidud erakondade toetuse uuringust.

title: TNS Emor: Keskerakond tõusis kõige populaarsemaks parteiks

maintext:
Reformierakonda toetas oktoobris 22, Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (SDE) 17, Vabaerakonda 15, Eesti Konservatiivset Rahvaerakonda (EKRE) 10 ning Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) 8 protsenti küsitletutest.
Reformierakonna toetus septembriga võrreldes ei muutunud, SDE toetus langes 2, Vabaerakonna toetus tõusis 3, EKRE toetus langes 3 ja IRLi toetus 1 protsendipunkti võrra.
Parlamendivälistest erakondadest toetas erakonda Eestimaa Rohelised oktoobris 3 protsenti küsitletutest, mida on 1 protsendi võrra vähem kui septembris.
Valitsuskoalitsiooni toetus oli oktoobris 47 protsenti ehk kolme protsendipunkti võrra väiksem kui septembris. Oma eelistust ei osanud öelda ligi viiendik küsitletutest.
Ernits ja Simson on tõusu põhjustes ühel meelel
Keskerakonna juhti Edgar Savisaart toetav riigikogu liige Peeter Ernits usub, et tõusu taga on peamiselt see, et erakond on viimasel ajal jõuliselt pildil olnud. «Kuigi mitte kõige meeldivamate asjadega, võitluse ja kõige sellega, aga erakond on kogu aeg olnud uudistes,» tõdes ta.
Ernits möönis, et tõusu taga võib olla ka inimeste lootus, et midagi hakkab Keskerakonnas juhtuma. Nii võib toetus olla tulnud ka varem teisi parteisid toetanud inimeste hulgast. «Aga ma arvan, et see ei ole nii ühene,» ütles ta.
Ernits tõdes, et Keskerakond ongi valdavalt valimiste vahelisel ajal kõige populaarsem erakond olnud. «Valimiste ajaks on Reformierakond – nagu nad ise ütlevad – suutnud mõneks ajaks kõvaks ajada ja saada mõne koha parlamendis rohkem,» rääkis ta.
«Valitsuserakonnad on end blameerinud selle n-ö presidendi valimise või määramise farsiga, nende kokkulepete ja lehma kauplemisega. Miks nüüd äkki lubavad sotsid Juhan Partsi saata kontrollikotta ja enne olid sellele raevukalt vastu,» leidis opositsioonipoliitik loogilisi põhjusi.
Ernitsa hinnangul ei mõjuta Keskerakonna enda sisevõitlus erakonna reitingut nii kiiresti, vaid seda näeb pikema aja jooksul.
Keskerakonna riigikogu fraktsiooni esimehe Kadri Simsoni hinnangul on Keskerakonna reitingu märgatava kasvu taga valijate ootus erakonna uuenemiseks ja võimaluseks, et erakond saab asuda oma lubadusi ellu viima.
«Keskerakonna tugevat tõusu vaadates tekib paratamatult järeldus, et oodatakse Keskerakonna uuenemist,» rääkis Simson BNSile. «Inimesed loodavad, et seoses uuenemisega läheneb Keskerakond ka sellele hetkele, kus ta saab oma lubadusi tegelikult ellu viima asuda,» märkis erakonna fraktsiooni juht.
«Ühesõnaga – oodatakse uuenemist ja oodatakse seda, et see uuenemine toob kaasa võimaluse, kus Keskerakond saab päriselt oma lubadusi ellu viia,» lõpetas Simson.
Voog: EKRE toetuse langus tuleb presidendivalimistel läbikukkumisest
Uuringufirma TNS Emor uuringujuhi Aivar Voogi sõnul on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna toetuse langus tingitud nende presidendivalimistel läbikukkumisest.
Voog ütles BNSile, et EKRE toetus langes oktoobris septembriga võrreldes 3 protsendipunkti võrra 10 protsendile, kuna partei ja selle esimees ning presidendikandidaat Mart Helme vastandusid teravalt rahva seas suurimat populaarsust nautinud presidendikandidaadile Marina Kaljurannale.
Vabaerakonna vahepealne langus oli Voogi hinnangul seotud partei passiivsusega suvekuudel ja Reformierakonna positsiooni tugevnemisega suve algul. «Nüüd sügisel on Vabaerakond muutunud oluliselt aktiivsemaks, Reformierakonna positsioon on nõrgenenud ja see peegeldub ka Vabaerakonna tõusvas reitingus,» märkis Voog.
Keskerakonna tõus on Voogi sõnul seotud domineerimisega meediakajastustes viimastel nädalatel. Keskerakonna reiting eestlaste hulgas on tema kinnitusel jätkuvalt nõrk, ulatudes 9 protsendini. «Keskerakonna positsioon lähitulevikus sõltub oluliselt sellest, kuidas venekeelsed inimesed võtavad vastu Keskerakonna võimaliku liidrivahetuse novembrikuu algul ja kas Keskerakond selle tulemusel lõheneb või mitte,» lisas Voog.
Keskerakond on populaarseim nii meeste kui naiste hulgas. Meestest toetas Keskerakonda 24,1, Vabaerakonda 19,1, Reformierakonda 18,6, Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (SDE) 13,8, Eesti Konservatiivset Rahvaerakonda (EKRE) 12,4 ning Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) 8,5 protsenti küsitletutest.
Naistest toetas Keskerakonda 25,2, Reformierakonda 24,8, SDE-d 19,5, Vabaerakonda 10,8, IRLi 7,9 ja EKRE-t 7,3 protsenti.
Kokku küsitles TNS Emor 14.–19. oktoobrini vastajate kodudes ja veebiintervjuude teel 987 valimisealist kodanikku vanuses 18–74 aastat.
Erakondade reitinguprotsendid on näidatud nendest vastanutest, kellel on erakondlik eelistus. Seega «ei oska öelda» vastanute protsent elimineeritakse. Antud andmete näitamise viis muudab erakondade reitinguprotsendid võrreldavaks riigikogu valimiste tulemustega. Seega võimaldab antud andmete esitamine näha erakondade võimalikku osakaalu riigikogus, kui valimised oleks toimunud uuringu küsitlusperioodil ja antud kandidaatide valikuga.


description: Politoloog Vello Pettai hinnangul on uue partei asutamine praegu keerulisem kui veel mõni aasta tagasi ja kuigi riigikogu valimisteni on veel piisavalt aega, ei pruugi uus erakond koguda piisavalt populaarsust, et parlamenti pääseda.

title: Politoloog: uue partei asutamine on keerulisem kui mõne aasta eest

maintext:
Tartu ülikooli võrdleva poliitika professor Vello Pettai ütles «Aktuaalsele kaamerale», et uue partei asutamine on praegu palju keerulisem kui veel mõne aasta eest ning uuel erakonnal on keeruline ületada valimiskünnist, et riigikokku pääseda, vahendas ERRi uudisteportaal.
Ka Tallinna ülikooli politoloog Tõnis Saarts ütles «Aktuaalsele kaamerale», et Reformierakonna baasil võiks uus erakond tekkida vaid äärmisel juhul. «Tegemist on pigem niisuguse mõttega, et, jah, kui Reformierakonnas tõepoolest sisepinged kuhjuvad ja mingisugust lahendust ei leita, siis võib-olla tõesti äärmisel juhul võib kõne alla tulla uue partei loomine, aga ma arvan, et tänases olukorras ükski täiemõistuslik poliitik ei arva, et Reformierakonna lagunemine oleks temale kui Reformierakonna liikmele midagi niisugust, mida ihaldada,» rääkis Saarts.
Kommunikatsioonieksperdi Agu Uudelepa sõnul areneb erakonnamaastik praegu erakondade arvu kasvu suunas. «Erakondasid loomulikult mahub juurde, aga arvestama peab seda, et valimisõiguslikke kodanikke ei tule eriti juurde,» ütles Uudelepp.


description: Nädalavahetusel on oodata meretaseme langust kuni 74 sentimeetrit alla keskmise, mille tõttu on parvlaevaliiklus Hiiumaa liinil häiritud.

title: Hiiumaa laevateel langeb veetase nädalavahetusel veelgi

maintext:
Parvlaevad Regula ja St.Ola on seisnud terve päeva reedel ja suure tõenäosusega ei saa väljuda kogu nädalavahetuse, teatas Tallinna Sadam.
Parvlaevad Harilaid ja Kõrgelaid väljuvad täna Rohuküla sadamast orienteeruvalt kell 16.15, 17.05, 19.55, 20.35 ja 23.35 ning Heltermaa sadamast kell 18.05, 18.50, 21.45 ja 22.30. Kellaajad võivad muutuda tulenevalt ilmastikust ja konkreetsetest oludest sadamates.
Rohuküla-Heltermaa suunal on broneeritud juba niipalju autokohti, et oluliselt rohkem sõidukitega reisijaid laevad ei suuda üle vedada. Palume Hiiumaale sõita soovijatel võimalusel muuta oma reisiplaane või jätta sõiduk sadamasse.
Ilmastikutingimustest tulenevalt kasutamata jäänud pileteid saab tagastada TS Laevad OÜle tasuta.


description: Peagi ametist lahkuv president Toomas Hendrik Ilves on kümne aasta jooksul välja kuulutanud üle tuhande seaduse, teinud üle 250 välisvisiidi ja toetanud mitmeid algatusi, seisab presidendi kantselei avaldatud ülevaates.

title: Tagasivaade president Ilvese kahele ametiajale: 1253 väljakuulutatud seadust ja mitusada välisvisiiti

maintext:
Esimest korda ametisse astudes 9. oktoobril 2006 kutsus president Ilves üles tegema Eestit suuremaks.
«Viie aasta pärast tuleb meil anda esimesele uues iseseisvas Eestis üles kasvanud põlvkonnale üle riik, mis näeb välja ja käitub nii, nagu poleks okupatsiooni kunagi olnudki.»
«Kui me soovime, et kõik inimesed Eestis viie aasta pärast tunneksid uhkust, et nad elavad just Eestis ja mitte mujal, siis peame mõtlema kõigile oma kaaskondlastele, nende rahvusest, päritolust ja usutunnistusest hoolimata.»
«Me peame pakkuma põhjuse, mis hoiaks Eesti noori Eestis ja tooks tagasi ka need kümned tuhanded, kes on siit viimase 15 aasta jooksul lahkunud.»
Teist korda ametisse astudes 10. oktoobril 2011 võttis Ilves seni saavutatu kokku.
«Täpselt viis aastat tagasi seadsin samas saalis meile sihi elada Eesti vabaduse taastamise kahekümnendal aastal nii, nagu poleks okupatsiooni siin kunagi olnudki – aitab kibedusest ja vabadusetooja oreooli pärast kaklemisest; aitab ülemineku kaotajate ja võitjate eristamisest. Et me käitume rahva ja riigina nagu täiskasvanud, kes vaatavad vastutustundlikult homsesse.
Avaldasin lootust, et Eestis tunneb iga inimene end väärika ja väärtuslikuna. Et me riik on ausameelselt oma rahva teenistuses. Täna viis aastat targemana tunnistan, et nende sihtideni ei saa jõuda viie ja ehk isegi mitte kümne aastaga. Ent ma tunnen, et oleme riigi, rahva ja ühiskonnana liikunud valdavalt õiges suunas. Ei ole vajutud tagasi, vaid kõige kiuste on saadud kindlamaks ja paremaks. Korruptsiooni on vähem, vabakond tugevam ja tühja tülitsemist on harvem, ka siinsamas riigikogu saalis.»
Samuti seadis ta uued sihid.
«Me peame nüüd, mil õigete vastustega ülesandelehti meile Brüsselist enam lauale ei panda, oma peaga julgelt ja uuenduslikult mõtlema. Me ei saa endale enam lubada teiste üks-ühele kopeerimist. Pidagem meeles, et meile on alati edu toonud originaalsed, nutikad ja mõnikord suisa tavatud lahendused.»
«Vabakond, kodanikuühiskond moodustab meie riigi selgroo ja sidekoe. Selle, mis hoiab meid sõltumatutena. See kaitseb meid riigi või kohaliku võimu pealetükkivuse eest. Ma luban seista vabakonna eest ja seista vastu katsetele pisendada kodanike vabadusi.»
«Me võime vabalt olla hoolivad ja lahked, sest seda ei keela keegi. Meil on vabadus olla suure südamega. Seda vabadust lubangi presidendina kaitsta. Täpselt nii, nagu luban seista õigusriigi, Eesti julgeoleku ja meie pikaajaliste huvide eest; ja luban seista vastu lihtsaid ja kiireid lahendusi lubavale populismile.»
«Ma luban seista inimeste väärikuse eest ja hakata vastu katsetele inimesi pisendada, neid ähvardada või mõnitada. Lähtugu need katsed siis riigi või kohaliku võimu tasandilt, meediast või ärist.»
Kõned ja avaldused
Ilves on esinenud tervituste, sõnavõttude ja kõnedega, ülevaate kõnedest leiab siit. Ta on teinud ka kokku 52 avaldust, neid näeb siit.
Kümne aasta jooksul on Ilves andnud arvukalt intervjuusid, seal hulgas üle 200 intervjuu välisajakirjandusele (BBC, Die Welt, The Guardian, Financial Times, Walls Street Journal, Economist, Le Monde, Newsweek, Politico).
Välis- ja julgeolekupoliitiline tegevus
Kõige rohkem välisvisiite USAs
Ilves on kahe ametiaja jooksul teinud 251 välisvisiiti, neist 16 riigivisiiti ja 13 ametlikku visiiti. Kõige rohkem visiite tegi ta USAsse (26), järgnes Läti (23), Poola (21), Saksamaa (21), Belgia (20), Soome (18), Leedu (11), Rootsi (11) ja Suurbritannia (9).
Kahel korral viibis ta riigivisiidil Soomes, ühel korral Gruusias, Hispaanias, Iirimaal, Ungaris, Islandil, Iisraelis, Rootsis, Lätis, Kanadas, Leedus, Rumeenias, Poolas, Norras ja Saksamaal.
Ametlikul visiidil käis ta kahel korral Taanis ja Horvaatis, ühel korral aga Aserbaidžaanis, Itaalias, Makedoonias, Serbias, Türgis, Austrias, Slovakkias, Jaapanis ja Gruusias.
Samuti kutsuti Ilvest esinema paljudele rahvusvahelistele konverentsidele, nagu näiteks Müncheni julgeolekukonverents, maailma majandusfoorum Davosis, Yalta konverents Kiievis jne. Tema esinemised keskendusid peamiselt välis- ja julgeolekupoliitilistele teemadele ning infotehnoloogia arengule.
Ilves Viinis Müncheni julgeolekukonverentsi tuumikgrupi kohtumisel. Foto: Presidendi kantselei
Julgeolekupoliitika teemadel on Ilves esinenud üle 55 korra. Loe esinemiste kohta lähemalt siit: väljavõtteid Ilvese julgeolekupoliitika-teemalistest esinemistest ja kohtumistest
Ilves on juhtinud oma ametiajal mitmeid IT-teemalisi töö- ja ekspertgruppe ning ta on pälvinud ka mitu rahvusvahelist tunnustust.
NDI (National Democratic Institute) Demokraatia auhind (2013)
Atlandi Nõukogu Vabaduse auhind (2014)
Saksa ajakirjade kirjastajate ühingu (Verband Deutscher Zeitschriftenverleger) Balti riikidele omistatud Kuldse Victoria auhind Aasta Eurooplase kategoorias (2014)
Aspeni Instituudi auhind (2015)
73 visiiti Eestisse
Kokku tegi Ilvese ametiajal Eestisse visiidi 73 riigipead, sealhulgas oli 16 riigivisiiti, tosin ametlikku visiiti ning neli Balti presidentide kohtumist. Kõige rohkem tegi visiite Eestisse Läti president (14), seejärel Soome (8), Leedu (7), Poola (7) ja Saksamaa (3) riigipead.
Kaks korda käis Eestis riigivisiidil Soome president, ühe korra Leedu, Ukraina, Läti, Belgia, Suurbritannia, Madalmaade, Hispaania, Aserbaidžaani, Rumeenia, Kasahstani, Malta, Afganistani, Ungari, Saksamaa ja Slovakkia riigipea.
Ametliku visiidi tegi Eestisse kahel korral Horvaatia riigipea, ühel korral aga Ukraina, Jaapani, Serbia, Makedoonia, Sloveenia, Monaco, Soome, Bulgaaria, Austria, Türgi ja Vatikani president.
Neljal korral on Eestis toimunud kolme Balti riigi presidentide kohtumised, kolmel korral osales ka Poola riigipea.
Lisaks riigipeadele on kümne aasta jooksul Eestis käinud ja presidendiga kohtunud Saksamaa liidukantsler Angela Merkel, samuti NATO peasekretärid Jaap de Hoop Scheffer, Anders Fogh Rasmussen, Jens Stoltenberg, Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk ja Euroopa Nõukogu peasekretär Thorbjørn Jagland.
Saadikute ametisse nimetamine ja volikirjad
Ilves nimetas oma ametiaegadel ametisse ning kutsus tagasi 209 Eesti Vabariigi erakorralist ja täievolilist suursaadikut ning andis kuus diplomaatilist auastet.
Seejuures võttis ta vastu 250 Eesti Vabariiki akrediteeritud suursaadiku volikirjad.
Siseriiklik tegevus
Riigikaitse
27. aprillil 2011 jõustusid riigikaitse valdkonda käsitlevad põhiseaduse muudatused, millega võeti presidendi pädevusest kaitseväe juhataja, kaitseväe ülemjuhataja ja kaitseväe juhtkonna ametisse nimetamine ja vabastamine. Ilves esitas eelnõu riigikogule 2007. aasta mais eesmärgiga korrastada riigikaitse juhtimist ja tugevdada tsiviilkontrolli kaitseväe üle. Avalduse täisteksti leiab siit.
Kahe ametiaja jooksul on Ilves kokku kutsunud 28 riigikaitse nõukogu. Mis on riigikaitse nõukogu?
Samuti on ta oma ametiaegade jooksul saatnud missioonile 20 kaitseväekompaniid, osalenud hukkunud kaitseväelaste ärasaatmistel, külastanud kaitseliidu malevaid, osalenud 15 õppusel, külastanud mitmeid kaitseväe väeosasid ning tutvunud Eesti piirikordonitega.
Ilves Liibanoni missioonile suunduvate rahuvalvajatega. Foto: mil.ee
Loe lisaks:
Lisaks on Ilves 2010. aastast alates (välja arvatud aastal 2015) avanud Tallinnas asuva NATO Küberkaitsekoostöö Keskuse aastakonverentsi CyCon.
Välja kuulutamata jäi üheksa seadust
Ilves kuulutas kahe ametiaja jooksul otsusega välja 1253 seadust ning jättis välja kuulutamata üheksa seadust. (Võrdluseks: president Rüütel kuulutas välja 850 seadust ja jättis välja kuulutamata 12, president Meri kuulutas välja 1489 seadust ja jättis välja kuulutamata 42). Vaata lisaks: Väljakuulutamata seaduste loetelu.
President on teinud riigikogu valimiste järel ettepaneku valitsuse moodustamiseks kahel korral Andrus Ansipile (2007 ja 2011) ning ühel korral Taavi Rõivasele (2015). Samuti tegi ta riigikogule ettepaneku mitmete kõrgete riigiametnikeametisse nimetamiseks ning nimetas riigikohtu ettepanekul ametisse 33 kohtunikku.
Ligi 2000 riiklikku teenetemärki
Ilves on oma ametiajal andnud 1920 riiklikku teenetemärki. (Võrdluseks: president Meri andis kokku 2045 teenetemärki ja president Rüütel 2814 teenetemärki).
Alates 2009. aastast on ta hoidnud vabariigi aastapäeva puhul antavate teenetemärkide hulga alla saja, et teenetemärkide saajaid rohkem väärtustada. Teenetemärkide kavalerid leiab riiklike teenetemärkide infosüsteemist.
Üle 900 armuandmispalve
Ilvese ametiaegade jooksul on läbi vaadatud 907 armuandmispalvet ja ta on andnud armu 16 korral. (Võrdluseks: president Rüütlile esitati 637 palvet armu andmiseks ning ta andis armu 28 korral, president Merile esitati 1577 palvet armu andmiseks ja ta andis armu 71 korral).
Tänavu kevadel andis Ilves armu Türil mehe püstolilaskudega tapmise eest süüdi mõistetud mehele ja vabastas ta kaheksa aasta pikkuse vanglakaristuse kandmisest. Foto: Tiit Reinberg
Ilvese toetatud organisatsioonid ja ettevõtmised
President Ilves on olnud oma ametiaegadel kokku 34 erineva liikumise ja ürituse patroon. Tema ametiajal on algatatud näiteks järgmised patroonlused: rahvusvaheline metsa aasta ning mulgi kultuuri instituut.
Ilvese toetatud organisatsioonide ja ettevõtmiste kohta leiab rohkem infot siit.
Kuna Ilves on pidanud oluliseks Eesti IT arengut ning reaalteaduste ja IT hariduse kättesaadavust, hakati tema ametiajal välja andma reaalteaduste eripreemiat ning noore IT-teadlase eripreemiat.
Ta on külastanud paljusid Eesti IT-ettevõtteid ning idufirmasid, tunnustanud andekaid koolinoori ja noori leiutajaid.
Nagu president Meri, oli ka Ilves Tiigrihüppe SA patroon. Samuti oli ta innovatsiooniaasta, Eesti 2.0 ning konverentsi «Privaatsuse ja andmekaitse eetilised küsimused. Globaalsed ja lokaalsed väljakutsed» patroon.
Oma ametiajal on ta juhtinud järgmisi IT-teemalisi töö- ja ekspertgruppe:
Euroopa Liidu e-tervise töörühma esimees (2011-2012)
Euroopa Komisjoni kutsel Euroopa pilvandmetöötluse partnerluse juhtkomitee esimees (2012-2014)
Rahvusvahelise internetti haldava organisatsiooni ICANN ekspertide kogu esimees (2013)
Maailmapanga maailma arenguaruande 2016 «Digitaalsed dividendid» nõukoja kaasesimees (2014-2015)
Maailma Majandusfoorumi küberjulgeoleku teemalise nõukogu esimees (2014 -2016)
Lisaks on ta toetanud Eesti alternatiivmuusikat ja mitmekesist muusikakultuuri ning olnud patrooniks noore arhitekti preemia väljaandmisel.
Presidendi juures tegutsevad institutsioonid
Mälu Instituut
Ilves kutsus Eesti Mälu Instituudi ellu 2008. aastal. Instituut moodustati eraisikute asutatud eraõigusliku sihtasutusena, mille patrooniks oli Vabariigi President, kes ühtlasi kutsus ka instituudi rahvusvahelise õpetatud nõukogu liikmed. Loe lisaks siit.
Kultuurirahastu
Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu on president Meri eestvõttel 1993. aastal algatatud sihtasutus, mis koondab üksikisikute, ettevõtete, organisatsioonide ja ühenduste rahalisi annetusi Eesti kultuuri-, haridus- ja teadusalase tegevuse toetamiseks. Loe lisaks siit ja siit.
Vabariigi Presidendi Mõttekoda
Ilves asutas Vabariigi Presidendi mõttekoja 2007. aasta alguses. Mõttekoda on nõuandva õigusega kogu Vabariigi Presidendi juures, mille eesmärgiks on nõustada Vabariigi Presidenti tema põhiseadusest tulenevate ülesannete täitmisel. Loe selle kohta lähemalt siit ning koosolekutest ja ettekannetest siit.
Kirjatalgud
Koostöös presidendi kantselei, mõttekoja ning Tartu Ülikooli eetikakeskusega on korraldatud neljad kirjatalgud Eesti tuleviku teemadel:
«Millises Eestis ma tahan elada?» (2007)
«Mida mina saan teha Eesti heaks?» (2009)
«Eesti ustest - sisse-välja» (2011)
«Eesti JA Põhjamaad – Eesti KUI Põhjamaa?» (2016)
Kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud
Vabariigi Presidendi kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud on riigipea moodustatud tööorgan, kuhu kuuluvad maakondlike omavalitsusliitude ja nende katusorganisatsioonide esindajad. Ümarlaua ülesandeks on kujundada soovitusi presidendile kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu küsimustes. Kahe ametiaja jooksul on president Ilves kokku kutsunud 17 ümarlaua koosolekut. Koosolekute teemad leiab siit.
Eesti Koostöö Kogu
Ilves asutas sihtasutuse Eesti Koostöö Kogu 2007. aastal Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse (ÜLSA) õigusjärglasena, kuivõrd ÜLSA tegevus ja eesmärgid ei vastanud enam muutunud oludele ja vajadustele. Koostöö kogust sai konkreetsete ülesannetega mõttekoja-laadne organisatsioon, mis asus korraldama Eesti pikaajalist arengut mõjutavate teemade seiret ning töötama selle põhjal huvigruppe kaasates välja analüüse, ettepanekuid ja poliitikasoovitusi.
Muud algatused
Vabariigi aastapäeva tähistamine väljaspool pealinna
Ilves algatas Eesti Vabariigi aastapäeva vastuvõttude ja paraadide tähistamise Eesti erinevates linnades, et tuua Eesti sünnipäeva inimestele lähemale. Aastapäeva Tallinnast välja viies lausus president Ilves: «Selliste tegelikult väikeste, kuid ometi kõnekate asjadega näitab riik, et ta tuleb rahvale lähemale. Asi, mis Tallinnas on muutunud rutiiniks, tähendab mõne teise linna elanikele väga palju. Tehkem siis nii.»
Eesti iseseisvuse taastamise mälestuskivi
President Ilves algatas 20. augustil roosiaias Eesti iseseisvuse taastamise eest kultuuriinimestele suunatud tänuvastuvõtu. Sel päeval antakse üle ka Eesti iseseisvuse taastamise mälestuskivi, mis on raiutud sellest rahnust, mis kaitses juurdepääsu Toompeale. Mälestuskivi saanute nimekiri.
Tagasi kooli
«Tagasi kooli» on Vabariigi Presidendi ja sihtasutuse Noored Kooli algatus, mis kutsuti ellu 2007. aastal ning mille eesmärk on tugevdada Eesti koolide ja ülejäänud ühiskonna koostööd. «Tagasi kooli» nädalal kutsub algatuse meeskond koolidesse üle Eesti tundi andma ja kogemusi jagama külalisõpetajaid – tegusaid kodanikke, lapsevanemaid, vilistlasi, üliõpilasi ja ka neid, kellel ei ole konkreetse kooliga veel vahetut suhet, ent kes soovivad seda luua.
Lennart Meri Konverents
Aastal 2007 algatas Ilves president Lennart Meri mälestuskonverentsi korraldamise. Konverentsil arutatakse olulisi välispoliitilisi küsimusi ja otsitakse lahendusi aktuaalsetele julgeolekuprobleemidele.
Eesti sõprade rahvusvaheline kokkutulek
Kord aastas toimuva Eesti sõprade rahvusvahelise kokkutuleku idee sündis 2010. aastal Margus Reinsalu ettepanekul. Algusest peale on kokkutulekut organiseerinud Vabariigi Presidendi Kantselei, EAS ja Margus Reinsalu. Kokkutulekuga tänatakse ettevõtjaid, kultuuritegelasi ja poliitikuid, kelle tegevus on aidanud Eestil areneda dünaamilise majanduse ning ärksa kultuurikeskkonnaga euroopalikuks riigiks, ning kellel võib olla võtmeroll välisinvesteeringute Eestisse toomisel.
Talendid koju
Ilves on 2010. aastal algatatud projekti «Talendid koju!» patroon. Projekti algatajateks ja läbiviijateks oli neli ettevõtlikku noormeest, kes märkasid eakaaslaste soovi saada Eestisse tagasipöördumisel abi, ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, kes märkas ettevõtjatepoolset vajadust teistsuguse hariduse ja kogemusega inimeste järele.
Vastuvõtud küüditamise ohvritele
Ilves korraldas 2011., 2014. ja 2016. aasta 14. juunil Kadriorus massiküüditamise ohvrite vastuvõtu.
Carolin Illenzeeri Fond
Ilves on 2011. aastal loodud Carolin Illenzeeri Fondi patroon. Sihtasutuse Carolin Illenzeeri Fond eesmärgiks on raha ja mitterahaliste vahendite kogumine teenistuses langenud või raskelt vigastada saanud Eesti kaitseväelaste laste toetamiseks.
100 Eesti eelist
2011. aasta lõpus tegi Ilves üleskutse «100 põhjust, miks on Eestis hea elada». Üheskoos koguti vabariigi sünnipäevaks ligi 1500 Eesti eelist. Seejärel sai neljas Eesti suuremas linnas näha väliplakateid, kus eksponeeriti inimeste kirja pandud Eesti eeliseid.
Rahvakogu algatus
Harta 12 järel kutsus Ilves 21. novembril 2012 Kadriorus paiknevasse vanasse Jääkeldri hoonesse kokku vabakonna ja erakondade esindajate, kultuuritegelaste ja poliitikateadlaste koosoleku. President Ilvese avaldus.
Joonistusvõistlus «Meie Eesti Head Asjad»
Ilves kutsus 2013. aasta lõpus lapsi joonistama teemal «Meie Eesti Head Asjad». Joonistusvõistlusele laekus 11 895 laste joonistust, millest üle poolesaja eksponeeriti vabariigi sünnipäevapidustustel väliplakatitel Eesti suuremates linnades.
Väitlusturniir «Anname sõna tulevikule!»
2016. aasta kevadel kutsus president 8.-12. klasside õpilasi väitlusturniirile «Anname sõna tulevikule!». Turniir oli suunatud 2017. aasta oktoobris kohalikel valimistel elus esimest korda hääletama minevatele noortele.
Veel meenutuseks:


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Viis põhjust, miks klounid järsku igal pool on
Benjamin Radford, kes tegeleb rahvapärimuse uurimisega, arvab, et klounihirm ei ole midagi uut. Sarnased hüsteerialained on ajaloos sagedased, vahendab CNN.


description: Riigikontrolli analüüs näitas, et valimisse mahtunud 11 hoone kinnisvarakulud kasvasid pärast Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsiga (RKAS) üürilepingu sõlmimist kuni 400 protsenti.

title: Vaata, palju kasvasid riigile kuuluvate hoonete kulud pärast RKASiga üürilepingu sõlmimist

maintext:
Riigikontroll avaldas täna kriitilise auditi, mille kohaselt pole juba 2001. aastal alanud riigi kinnisvarareform saavutanud olulisi eesmärke – riigi hoonestatud kinnisvara valitsetakse jätkuvalt killustatult, kasutamine on ebatõhus ning riigile rahaliselt tarbetult koormav.
Riigikontroll analüüsis büroohoonete näitel, kuidas ja millistel põhjustel muutusid riigiasutuste kinnisvaraga seotud kulud eelarves pärast seda, kui nad olid vara RKASile üle andnud, tagasi üürinud ja üleminekuperiood oli lõppenud.
Riigikontroll ei vaadelnud kõiki riigile kuuluvaid hooneid, vaid oma auditis võrdleb 11 hoone kulutusi. Riigihalduse minister Arto Aas oli sellise metoodika osas kriitiline, leides, et 11 hoone võrdlemise puhul ei saa niivõrd ulatuslikke ja hukkamõistvaid järeldusi teha (pikem kommentaar allpool).
Auditi käigus selgus, et kinnisvara korrashoiuga seotud kulud nende asutuste eelarves kasvasid pärast RKASiga üürilepingute sõlmimist ja üleminekuperioodi lõppu keskmiselt 3,41 eurolt 8,98 euroni ruutmeetri kohta kuus ehk laias laastus kulud kahekordistusid.
Nagu allolevast tabelist ka näha, jäi erinevate asutuste ja hoonete puhul kinnisvaraga seotud kulude juurdekasv vahemikku 74 kuni 398 protsenti.
Üüripinna kasutaja kogukulu (euro/m2 kuus) enne ja pärast üürilepingu sõlmimist RKASiga Objekt (kasutaja) Kulu enne üürilepingut Üleminekuperioodijärgne kulu Juurdekasv (%) Taara pst 2, Tartu (Maa-amet) 3,37 8,20 143% Gonsiori 29, Tallinn (Sotsiaalministeerium) 3,57 11,15 212% Tallinna 30, Rakvere (Sotsiaalkindlustusamet) 1,87 8,00 328% Vilmsi 55, Tallinn (Rahvakultuuri Keskus) 4,79 14,03 193% Kalevi 1, Tartu (Tartu Ringkonnakohus) 1,75 8,71 398% Toompuiestee 7, Tallinn (Patendiamet) 6,25 11,60 86% Erika 3, Tallinn (Päästeamet, Häirekeskus) 4,92 8,57 74% Jaama 4, Tallinn (Päästeamet) 3,45 11,27 227% Kreutzwaldi 52, Võru (Politsei- ja Piirivalveamet) 2,46 6,08 147% Pavlovi 4, Sillamäe (Politsei- ja Piirivalveamet) 1,66 3,83 131% 1. Aru tn 10, Tallinn (Konkurentsiamet) 3,43 7,29 113% Keskmine 3,41 8,98 163%
Riigikontroll leidis, et kulude kasvu on eeskätt tinginud üleminek turupõhisele üürimudelile, mis tähendab teisisõnu, et vara RKASile üle andes ning seda tagasi üürima hakates tuleb RKASile hakata maksma niisama palju, kui maksaks samaväärse vara üürimine kinnisvaraturult ehk erasektorist. RKAS kujundab hoonele turupõhise kasutustasu toetudes enamasti sõltumatute kinnisvaraekspertide tehtud sarnaste objektide üürihindade võrdlustele.
See tähendab, et lisaks kuludele, mida riigiasutused ka varem kinnisvara korrashoiu tagamiseks kandma pidid – halduse korraldamise, hoone ja krundi tehnohoolduse, heakorra tagamise, valve, kütte, elektri, vee, kanalisatsiooni, maamaksu ja kindlustuse kulud –, peavad asutused maksma turupõhise kasutustasu hulgas lisaks puhast netoüüri, RKASile haldusteenuse tasu ning remondikomponenti.
Arto Aasa kommentaar riigikontrolli metoodika asjus
Ehkki rahandusministeerium nõustub paljude järeldustega, jääb ministeerium eriarvamusele riigikontrolli analüüsis kasutatud metoodika suhtes. Leiame, et analüüsi tulemused ei ole veenvad kinnitamaks järeldust «aruanne ei kinnita, et RKASi kaudu kinnisvarateenuste korraldamine riigiasutuste jaoks säästlikumaks kujuneb» järgmistel põhjustel: analüüsi valim on tagasihoidlik (11 objekti), mis ei ole piisav järelduste üldistamiseks kogumile. Analüüsis ei tehtud ajalisi kohandusi, kuigi see oleks vajalik, sest ajavahe üleandmise eelsete ja järgsete kulude vahel on 2 aastat. Mitmetel juhtudel siiski ilmnes, et RKASi kaudu korraldatavad teenused olid soodsamad kui isehaldamisel Osutatavate teenuste maht enne ja pärast üleandmist erineb, mistõttu ainuüksi kvantitatiivsest hinna võrdlusest järelduse tegemine säästlikkuse kohta ei ole kohane. Tehtud analüüsist võinuks järeldada ka, et vaatamata kulude kasvule eelarves ei kujune RKASi kaudu haldamine kallimaks, kuna teenuste maht on suurem ja vara kvaliteet kõrgem.
RKASile alternatiive ei kaalutud
Oma auditis märgib riigikontroll, et tollal, kui valitsus riigi kinnisvarareformiga alustas, ei kaalutud RKASi kõrvalt sisuliselt ühtegi muud varianti. Ja ehkki reformiga plaaniti esialgselt ühele poole jõuda juba 2003. aastaks, oli selleks ajaks saavutatu tagasihoidlik.
Riigikontrolli andmeil on RKASile üle antud vaid 25 protsenti kinnisvarast, kuigi pea kogu vara pidi olema üle antud juba aastaks 2003.
Kuna 2003. aastaks uue kinnisvarakorralduse juurutamisega ühele poole ei jõutud, seati uueks eesmärgiks 2015. aasta. Paraku ei õnnestunud ka see ning nüüd loodetakse asi tehtud saada lähemate aastate jooksul, kuid mitte enne 2020. aastat.
Kuidas valis riigikontroll analüüsi tarbeks 11 objekti?
Juhtumianalüüsi objektide valikul arvestati ministeeriumide poolt RKASile üleantud varade kogumahtu, tingimust, et vara üleandmisele järgnenud kaheaastane üleminekuperiood oleks lõppenud või kohe lõppemas, ja seda, et analüüsi oleks hõlmatud ka Tallinnast väljapool asuvaid hooneid.
Haridus- ja teadusministeeriumi, maaeluministeeriumi ning välisministeeriumi objekte ei kaasatud, sest neil ministeeriumidel ei olnud 2014. aasta alguse seisuga RKASile üle antud ja tagasi renditud auditi valimisse sobivat büroo-otstarbelist kinnisvara.
Algselt valitigi 15 objekti, kuid kuna nelja objekti üürilepingud olid sõlmitud juba 2000. aastate algul ning osutus, et võrreldavaid kuluandmeid nn RKASi haldamisele eelnenud perioodist ei olnud õimalik koondada, jäi valimisse 11 hoonet.
«Riigikontroll peab vajalikuks rõhutada, et tulenevalt valimi väiksusest ja iseloomust (nn sobivusvalim, mis lähtus seatud tingimustest) ei saa objektianalüüsi tulemusi üldistada kõikidele RKASiga sõlmitud üürilepingutele,» seisab auditis.
Auditi täisteksti saab lugeda riigikontrolli koduleheküljelt.


description: Õiguskantsler Ülle Madise hinnangul ei peaks Eesti paljude teiste riikide eeskujul looma konstitutsioonikohut, sest riigikohtu juures tegutsev kolleegium saab põhiseaduslikkuse järelevalvega suurepäraselt hakkama.

title: Õiguskantsler ei näe konstitutsioonikohtu loomisel mõtet

maintext:
Endine riigikohtu esimees ja Euroopa inimõiguste kohtu kohtunik, tänane riigikogu liige Rait Maruste (RE) ütles eilses «Aktuaalses kaameras», et Eestis võiks olla konstitutsioonikohus.
«Ma olen aina rohkem ja rohkem veendunud, et võiks olla eraldi konstitutsioonikohus,» rääkis riigikogu õiguskomisjoni kuuluv Maruste. «See ei tähenda millegi uuesti loomist, vaid praegusest riigikohtust tuleks põhiseaduse järelevalve kohtulik osa välja tõmmata, võib-olla natuke ümber kohendada. See suuri kulutusi kaasa ei peaks tooma,» selgitas ta.
Justiitsminister Urmas Reinsalu (IRL) aga ei pidanud eraldi konstitutsioonikohtu asutamist vajalikuks – riigikohtus on ju olemas põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium, mille rolli ja pädevust saab vajadusel ümber vaadata.
«Minu arvates teeb riigikohus põhiseaduslikkuse järelevalvel igati head tööd ja praegust toimiva süsteemi muutmise vajadust ei ole»
Dubleerida pole mõtet
Ministri arvamust jagab ka õiguskantsler ja riigiõiguse professor Ülle Madise. Tema sõnul tagab Eestis põhiseaduslikkuse järelevalve igati toimiv tasakaaluvõrrand, mille osalisteks on riigikogu, president, õiguskantsler ja vajadusel lõppastmena riigikohus. «Selle voorusi rõhutas esmaspäeval riigikogus ka ametist lahkunud president Toomas Hendrik Ilves,» märkis Madise.
Maruste viitas kohtu vajalikkusest kõneledes ka sellele, et kui mujal maailmas on olemas just konstitutsioonikohus, siis Eestis tegeleb põhiseadusliku järelevalvega riigikohus muude ülesannete kõrval. Justkui oleks see kõrvaline tegevus.
Madise sellise hinnanguga nõustuda ei saa. «Konstitutsioonikohtu kujul dubleeriva süsteemi loomine valdkonnas, mis iseenesest toimib ka praegu hästi, ei saa minu hinnangul pidada päris mõistlikuks,» ütles õiguskantsler Postimehele, märkides, et on seda pikka mõttevahetust riigiõiguse eksperdi ja selle valdkonna professorina jälginud juba aastaid.
Selles mõttevahetuses on tema sõnul siiani peale jäänud seisukoht, et Eesti ei vaja eraldi konstitutsioonikohut, sest see ei muudaks inimeste jaoks midagi paremaks. Ka teiste riikide praktika näitab tema sõnul, et pikaajalised riskid ja kulud kaaluvad üles lühiajalise kasu. Nii ei ole ka Soome ja Rootsi põhiseaduslikku kohut loonud.
«Praegune riigikohtu põhiseadusliku järelevalve kolleegium täidab oma rolli piisava tõhususega, nagu võime veenduda ka praegu käimas oleva haldusterritoriaalse reformi õiguskindluse menetluses,» on Madise veendunud, et põhiseaduslikkuse järelevalve küsimuses on tänane süsteem end õigustanud.
Tänane süsteem töötab
«See on Eesti süsteemi tugevus, et põhiseaduslikkuse järelevalve asju vaatab läbi riigikohtu kolleegium, kus on koos haldusõiguse, riigiõiguse, tsiviilõiguse ja karistusõiguse spetsialistidest kohtunikud,» toonitas ta veelgi.
Õiguskantsleri hinnangul on kolleegiumil ka väga tugevad riigiõigusteadlastest nõunikud ning kõikides asjades annab põhjaliku seisukoha ka õiguskantsleri ametkond. Ta juhtis tähelepanu, et tänu tugevale inimeste õiguste rikkumise ennetavale süsteemile presidendi veto ja õiguskantsleri järelevalve kaudu jõuab riigikohtusse tegelikult vähe põhiseaduslikkuse järelevalve asju. Jõuavad ainult need, kus suure tõenäosusega probleem ongi.
«Minu arvates teeb riigikohus põhiseaduslikkuse järelevalvel igati head tööd ja praegust toimiva süsteemi muutmise vajadust ei ole.»
Küll aga leiab Madise, et tegelikult vajab Eesti kohtu- ja laiemalt ka kogu õiguskaitsesüsteem täiendavat ressurssi, et tagada inimeste õiguste kaitse haldus-, kriminaal- ja tsiviilmenetlustes. Seda ennekõike seetõttu, et menetluse järjekorrad lüheneksid ja kvaliteetne õigusabi oleks igaühele jõukohane ja kättesaadav.
«Õiguskantslerina näen iga päev, kui palju muret tekitab inimestele hea õigusnõu puudumine elulistes valdkondades, olgu tegu laste hooldusõiguse, korteriühistu asjade, pangalaenu või kohtutäituriga,» sõnas Madise.
Ta nentis, et põhiseaduslik mõõde on neil asjadel harva. «Kui on, siis algatan ise põhiseaduslikkuse järelevalve ja inimese õigusi rikkuvad seadusesätted tehakse korda,» lausus õiguskantsler. Seda, et põhiseaduslikkuse järelevalve on lünkadeta tagatud, kinnitas ta septembri lõpus parlamendi ees oma järelevalve ülevaatekõnes.


description: Maa-ameti kaardilt selgub, et Viljandimaal asuva Toomas Hendrik Ilvesele kuuluva Ärma talu kinnistu juurde kuulub ka tükike Kariste Väikejärvest, samas kui teiste järve ääres asuvate kinnistute piirid lõpevad järve kaldal.

title: Kuidas sai Ärma talu kinnistu endale tüki järvest?

maintext:
Maa-amet põhjendab erinevust sellega, et Ärma talu kinnistu ehk Erma katastriüksus tagastati omanikule 1990. aastate alguses. Hiljem jõustus seadusemuudatus, millega muutusid krundi piiride arvestamise põhimõtted.
Maa-ameti pressiesindaja Agnes Jürgens ütles Postimehele, et Erma katastriüksus Halliste vallas Päigiste külas moodustab tõepoolest osa Kariste Väikejärvest.
Ärma talu maaüksuse tagastamise otsustas Halliste vallavalitsus oma määrusega 1993. aasta juulis ja maakatastrisse kanti maaüksus sama aasta septembris.
«Taluseaduse alusel püüti maade tagastamise algusaastatel 1993-1994 järgida põhimõtet, et kui maaüksus asus jõe või järve kaldal, siis määrati piir jõe teljele või järve keskele. Teised Kariste järve kaldal asuvad kinnistud on moodustatud hiljem ning nende piiride määramisel järgiti juba teisi põhimõtteid - välditi kaitsealuste maade eraomandisse andmist. Tegemist on Kariste järve hoiualaga ja riik üritas vältida veekogude tükeldamist,» selgitas Jürgens.
Kariste järve alune Erma katastriüksusest ülejääv osa on jäetud keskkonnaministri otsusega 2015. aastal riigi omandisse ja selle katastriüksuse riigivara volitatud asutus on riigimetsa majandamise keskus.


description: Pühapäeval avastasid Hiiumaa kalurid Valeri Filipenko ja Meelis Potari võrke nõudes kummalise kala.

title: Hiidlased päästsid võrgust haruldase kala

maintext:
Pärast uurimist ja teistega nõu pidamist osutus 2,85kilone ja 63 cm pikkune kala pakshuul-kefaaliks, kirjutas Hiiu Leht teisipäeval.
Tartu ülikooli ihtüoloog ja kalanduse teadur Aare Verliin ütles, et tegemist on pakshuul-helooniga, kes kuulub kefaallaste sugukonda. Kala levikualaks on Atlandi ookean ja Põhjameri. «Oma levila tuumikaladel on tegemist tavalise töönduskalaga ja isegi Taani väinades püütakse seda kalaliiki arvestatavates kogustes,» kirjeldas ta.
Verliini sõnul on viimastel aastakümnetel pakshuul-heloon laiendanud oma leviala ka Läänemere lääne- ja lõunaosasse. «Seetõttu on selle kalaliigi esindajad ujunud ka sagedamini Eesti merealadele, eriti Liivi lahte ja Väinamerre.»
Viimase kümnendi jooksul on kindlad andmed vähemalt kuue pakshuul-helooni püügi kohta Eesti vetest. Seega on pakshuul-helooni sattumine meie kalurite püünistesse ka tulevikus väga tõenäoline, kommenteeris teadur.


description: Riigikogu keskkonnakomisjoni teisipäevasel istungil on kavas läbi vaadata seisukohad, mille on esitanud Väikese väina tammi avamisega seotud pöördumise algatajad ja teadlased Läänemere ökoloogilise seisundi kohta.

title: Otseülekanne: keskkonnakomisjon arutab Väikese väina kriitilise seisundi üle

maintext:
Keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra pidas vajalikuks käsitleda Väikese väina teemat koosmõjus Läänemeres toimuva üldise probleemistikuga, et saaks langetada kaalutletud otsused seoses Väikese väina tammiga. Ta pidas pöördumise algatajate tõstatud küsimusi tõsiseks signaaliks mere keskkonnaseisundi kohta.
«Pöördumise algatajad viitavad kriitilisele seisundile, mis on tekkinud väina kaheks eraldiseisvaks veekoguks jaganud umbse tammi tõttu. Samas näitab aga mereteadlaste uuring, et tammi avade tegemisest poleks kasu, sest Väikeses väinas toimuvad muutused on tingitud Läänemeres üldiselt toimuvast protsessist,» märkis Vakra.
Ta selgitas, et seoses eriarvamustega peab keskkonnakomisjon vajalikuks tuua ühise laua taha nii pöördumise algatajad kui ka mereteadlased ja keskkonnaministeeriumi esindajad, et jõuda ühiselt lahenduseni viiva teeni.
Komisjoni istungile on kutsutud Väinatammi avade initsiatiivgrupi esindajad Heiki Hanso, Pöide vallavanem Andres Hanso, Orissaare vallavanem Vello Runthal, Muhu vallavanem Raido Liitmäe, Eesti Saarte Kogu eestseisuse esimees Leo Filippov, ettevõtja Juhan Torn, Tartu Ülikooli mereinstituudi Pärnu osakonna juhataja Erki Aavik, rannakalur Endel Noor, Tartu Ülikooli Eesti mereinstituudi merebioloogia osakonna juhataja Georg Martin, mereinstituudi kalabioloogia ja kalanduse osakonna juhataja Markus Vetemaa, Eesti Looduse peatoimetaja Toomas Kukk ja keskkonnaminister Marko Pomerants.
Konverentsisaalis toimuv keskkonnakomisjoni istung on avalik.
Postimehe vahendusel saab jälgida otseülekannet.


description: Kaubandus-Tööstuskoja Pärnu esinduse korraldatud ärihommikusöögil Pärnu linnapea ja maavanemaga kohtunud majandus- ja taristuministri Kristen Michali sõnul kaalub riik lisaks Via Baltica laiendamisele investeeringu tegemist Pärnu lennujaama renoveerimisse, investeeringu suurus ning mahud selguvad pärast vajaduste ja võimaluste täpset välja selgitamist.

title: Riik kaalub Pärnu lennujaama renoveerimist

maintext:
Pärnu linnapea Romek Kosenkraniuse sõnul on lennujaam piirkonna majanduse arenguks sama tähtis nagu korras maantee ja raudtee, teatas Pärnu linnavalitsus BNSile.
«Jätkusuutlikuks arenguks vajab Pärnu kindlasti kolme ühendust ehk maismaa-, õhu- ja raudteetransporti, ent täna on meil praegu puudu olevast lennuühendusest kõige rohkem võita,» ütles Kosenkranius. «Samuti on positiivne, et riik tuleb meile appi ka Via Baltica remontimisel.»
Majandus- ja taristuministri Kristen Michali sõnul on lähiajal mitmeid teedeprojekte Pärnu suunal ees ning ollakse valmis investeerima ka teistesse ühendustesse.
«Meil oli europrojektides üks võimalik variant Lelle - Pärnu raudtee rekonstrueerida. Kui Pärnu piirkonna juhtidel ja ettevõtjatel on tahtmine kasutada vahendeid hoopis lennujaama investeeringuteks või Pärnu maantee laiendamiseks, siis oleme kindlasti valmis seda kaaluma ja meetmeid üle vaatama,» sõnas Michal.
Järgmise sammuna vaadatakse Michali sõnul üle kõigi osapoolte reaalsed võimalused panustamiseks, täpsustatakse investeeringu suurus ning siis saab teha konkreetsed otsused.
Pärnumaa Omavalitsuste Liidu esimehe Lauri Luuri sõnul on ka kiire raudtee Pärnumaa pikaajalistes plaanides olulisel kohal. «Ootame pikisilmi Rail Balticu tulemist, sest raudteeühendusest nii Tallinna kui ka Euroopaga saab Pärnu ainult võita,» ütles Luur. «Kuna Rail Balticut tuleb veel mitu aastat oodata, on täna lisaks lennujaama renoveerimisele arukas korda teha Via Baltica. Näeme, et reaalselt töötav lennujaam aitab vähendada Pärnu sesoonsust ja tugevdada konkurentsivõimet globaalselt turismiturul.»
Pärnu maavanem Kalev Kaljuste ütles, et Pärnule on olulised nii Via Baltica, Rail Baltica, sadamad kui ka lennujaam. «Kui vaadata pikemat perspektiivi, tahame olla parimate ühendustega piirkond Eestis. Kui rääkida maantee remondist ja ohutuse suurendamisest, siis esimeses etapis võiks riigi toetuse abiga kaasajastada ohtliku Via Baltica Pärnu-Uulu lõigu,» rääkis Kaljuste.
«Investeeringuid vajavaid Via Baltica lõike on Pärnumaal veelgi: näiteks võiks lähema viie aasta jooksul ehitada maantee neljarealiseks kuni Pärnu-Jaagupini. Pärnusse võiks välja areneda logistikakeskus, millest saaksid otsest kasu nii maakond kui ka Eesti riik.»


description: Endine regionaalminister ja riigikogu liige Siim Valmar Kiisler (IRL) leiab, et riigihalduse ministri ettepanekud kohalike omavalitsuste rahastamise muutmiseks ei motiveeri omavalitsusi oma elanike sissetulekuid suurendama.

title: Kiisler Aasa ettepanekutest: raha ümberjagamine ei motiveeri omavalitsusi

maintext:
Riigihalduse minister Arto Aas esitas täna valitsusele neli ettepanekut, kuidas pärast haldusreformi muuta kohalike omavalitsuste rahastamist. Kiisleri hinnangul on neli ettepanekut seinast seina ja väga erinevad.
Ühe Aasa ettepaneku järgi hakatakse neile omavalitsustele, mille elanikud paiknevad hajusalt ehk mille asustus on hõre, avalike teenuste osutamiseks rohkem raha andma. «See on kosmeetika, peenhäälestus,» hindas Kiisler ettepanekut kriitiliselt ja lisas: «Aga parem hilja kui üldse mitte. Ta oli lubanud neid ettepanekuid varem välja tuua, hea, et nüüdki.»
Kiisler tõdes, et talle valmistab pettumust, et ettepanekute seas IRLi varem tehtud ettepanekut ei ole. «Meie kindlasti tahame, et ka IRLi juba tükk aega tagasi välja käidud ideid arutataks. Aasa esitatud ideede negatiivne külg on see, et nad ei ole motiveerivad omavalitsuste jaoks, et tegeleda sellega, et oma elanike tulud kasvaksid,» rääkis ta.
Aas pakkus teise ettepanekuna välja, et suurendada füüsilise isiku tulumaksust kohalikele omavalitsustele laekuvat osa aastatel 2019–2023 järk-järgult praeguselt 11,6 protsendilt 0,53 protsendipunkti võrra 12,13 protsendile. Sellega taastataks omavalitsustele minev üksikisiku tulumaksu osa 2009. aasta tasemele ja kõigi omavalitsuste tulumaksulaekumine kasvaks 4,6 protsenti. Aastaks 2026 saaksid omavalitsused 65 miljonit eurot rohkem ning sellest pool läheks keskmise ja väiksema tuluga valdadele ja linnadele.
«Kui me vaatame seda ümberjagamise mehhanismi, mis Aas välja pakkus, siis see töötab sellele vastu, pigem võetakse jõukamatelt raha ära.»
IRLi ettepanek oli viia füüsilise isiku tulumaksu protsent (brutopalgast), mis laekub omavalitsustesse, sõltuvusse omavalitsuse elanike sissetulekutest ehk tõsta protsenti diferentseeritult. «Meie ettepanek oli see, et need omavalitsused, kus inimeste sissetulekud on väiksemad, neil on see protsent lihtsalt suurem, et näiteks Tallinnas 11,6, aga mõnes väiksemas kohas 11,9,» selgitas Kiisler.
Kolmandana käis Aas välja ettepaneku, et valdade ja linnade võimekuse ühtlustamiseks tuleks järk-järgult muuta füüsilise isiku tulumaksu jaotamist, nii et aastal 2026 jaguneks selle omavalitsustele ette nähtud osast 60 protsenti vastavalt nende elanike arvule. Ülejäänud 40 protsenti maksutulust jaguneks nagu praegu, maksumaksjate elukoha järgi.
«See on minu arvates liiga sotsialistlik. See on liiga tugevalt selline ümberjagamise mõtteviis. Omavalitsustel peaks säilima ka motivatsioon,» leidis Kiisler.
Neljandaks peaks tasandusfond senisest rohkem toetama suurema laste ja noorte osakaaluga piirkondi, kuna noortega seotud kulude osatähtsus on aastate jooksul tõusnud.
«Seda võiks kindlasti arutada. Meie idee oli võtta see tasandusfondi raha ja kasutada seda nii, et need omavalitsused, kellel inimeste sissetulekud on väiksemad, saavad tulumaksust suurema protsendi. Et mitte valitsuse otsuste või riigieelarve vastuvõtmistega ei jagata seda ringi, vaid see toimibki automaatselt,» rääkis Kiisler.
Endine regionaalminister selgitas, et tema hinnangul on IRLi ettepanekud paremad seetõttu, et need ei võta ära omavalitsustelt motivatsiooni näha vaeva selle nimel, et kohapealsed inimesed teeniksid rohkem. «Siis on nii, et see protsent on fikseeritud ja kui omavalitsusel õnnestub järgneval aastal näiteks luua uusi töökohti, meelitada mõni ettevõtja sinna, siis laekub inimestele palgatulu rohkem, ja see kajastab ka jõulisemalt selle omavalitsuse tuludes,» lausus ta.
«Kui me vaatame seda ümberjagamise mehhanismi, mis Aas välja pakkus, siis see töötab sellele vastu, pigem võetakse jõukamatelt raha ära,» lisas ta.


description: Suhtlusmeedias on Juhan Partsi eilne «Pealtnägijale» antud intervjuu palju poleemikat tekitanud ning arutelust võtab osa ka Parts ise, kes tunnistab, et oli emotsionaalne.

title: Parts eilsest intervjuust: tunnistan, et olin emotsionaalne

maintext:
Näiteks ajakirjanik ja riigikontrolli kommunikatsioonijuht Toomas Mattson tõi suhtlusportaalis Facebook välja Partsi eilsed laused «Mida me möliseme siin?!» ja «Mida ta ohib seal, ta on Eesti Energia juhatuse esimees, tema asi on pakkuda lahendusi, mitte käia ja ohkida nagu mingi jobu.»
Arutelust võtab osa ka Parts ise. «Tunnistan, et olin emotsionaalne. Mis puudutab Auvere jaama, siis ses osas ongi järjekindlalt esitatud valesid ja pooltõdesid aastaid. Mitte keegi, kaasa arvatud Eesti Energia, ei ole vaevunud ka asju esitama täpselt nii, nagu otsustamise ajal oli. «Mölisema» käis minu vestlusele ajakirjanikuga,» kirjutas Parts.
Ajakirjanik Mihkel Kärmas küsis eilses saates Partsilt, kuidas ta kommenteerib riigikontrolli kriitikat Auvere elektrijaama ehitamise teemal. «Riigikontroll ütles, et meil polnud seda vaja, see ei hakka tööle,» ütles Kärmas.
«See on täielik jama, see on numbrite väänamine. Kui vaatasite selle aasta jaanuari, saame oma elektritarbimise 1960. aasta kateldest. Ükski raud ei pea vastu, see on ime, et Narvas need jaamad töötavad. Võitlesime hullupööra, et saaks pikendada nende jaamade käitlust. Öelge mingi alternatiiv. Töötasime läbi tuumajaama, gaasil põhineva elektrijaama. Kui keegi võtab numbrid välja ja ütleb, et kuna täna on elektri hind selline... Mida ta ohib seal, ta on Eesti Energia juhatuse esimees, tema asi on pakkuda lahendusi, mitte käia ja ohkida nagu mingi jobu,» vastas Parts ajakirjanikule.
«Te räägite, et ajalehed kirjutavad, kõik kritiseerivad, Parts tegi suure investeeringu. See oli absoluutselt vajalik riiklik investeering järgmiseks kolmeks põlvkonnaks. Mida me möliseme, mida me valetame oma rahvale?» lõpetas ta oma vastuse.


description: Päästeameti töötajad märkasid täna kella 15.40 ajal Sõmeru vallas Andja külas vastu maja seina sõitnud autot. Sõiduki roolis olnud 60-aastane mees hukkus sündmuskohal.

title: Lääne-Virumaal hukkus vastu maja seina sõitnud sõidukijuht

maintext:
Esialgsetel andmetel liikus Toyotat juhtinud 60-aastane mees Põdruselt Kunda suunas, kui kaldus lauges kurvis teelt välja ja põrkas seejärel vastu Andja mõisa varemeid. Sündmuskohal viibinud päästjatel mehe elu päästa ei õnnestunud. Juht viibis autos üksinda, teatas Ida prefektuur.
Politsei selgitas sündmuskohal, et sõiduki rehvid vastasid nõuetele ja nähtavus sõiduteel oli hea. Sõiduki roolis olnud 60-aastane mees ei kasutanud nõuetekohaselt turvavarustust. Esialgsetel andmetel võis meest roolis tabada terviserike, mistõttu sõitis ta teelt välja. Õnnetuse kõik täpsemad asjaolud selgitab politsei välja kriminaalmenetluse käigus.
Ida prefektuuri operatiivjuht Andres Jaggo avaldab kaastunnet hukkunu lähedastele. «Taolised tervise halvenemise tõttu juhtunud avariid on alati rängad just nende ettearvamatuse tõttu. Kui roolis olles peaks enesetunne järsult halvenema, peatuge esimesel võimalusel, võtke hetk taastumiseks ja vajadusel kutsuge abi,» lisas Jaggo.


description: Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ennustas, et opositsioonilises Keskerakonnas peetav võimuvõitlus alles algab ja tüli kestab parteis veel pikka aega.

title: Rõivas Keskerakonna sisevõitlusest: seebiooper on liiga vähe öeldud

maintext:
Rõivas rääkis Vikerraadio otsesaates «Stuudios on peaminister», et Keskerakonnas praegu toimuv on tavapärasest Eesti poliitilisest kultuurist väljuv nähtus. «Seebiooper on ka liiga vähe öeldud selle asja kohta, mis sealt praegu tuleb,» lausus ta ja märkis, et kui erakonna pikaajalist juhti minnakse sedavõrd sõjakalt jõuga maha võtma, siis võib arvata, et erakonnasisene võitlus kestab veel pikka aega.
Rõivase hinnangul ei ole Keskerakonna probleem mitte Edgar Savisaare isikus, vaid tugevas väärtuskonfliktis, sealhulgas suhtumises korruptsiooni. Valitsuses on poliitiline kultuur tema sõnul hoopis teistsugune kui Keskerakonna juhitud Tallinnas või Kohtla-Järvel, kus peetakse linna ja isikliku rahakoti segiajamist normaalseks.
Samuti on Rõivase sõnul selge vastuseta ka näiteks küsimus, kas Krimm vabastati või vallutati. Tema sõnul on tegu lihtsa küsimusega, millele vastamisest on seni hoiduda püüdnud isegi Savisaare «mahavõtjad».
Rõivase hinnangul peab ühiskond aru saama, kes Savisaare asemel Keskerakonna etteotsa pürgijad oma vaadetelt tegelikult on ja kas nad püüavad iga hinna eest flirtida samade valijatega. Samuti on tema sõnul oluline, kas nende võitluskaaslaseks jääb ka Yana Toom, kes on silma paistnud raevukate väljaütlemistega Eesti riigi suhtes.
«Need küsimused on kõik inimeste jaoks väga olulised, enne kui anda hinnangut, kas Keskerakonnal võiks kunagi tulevikus olla asja ka Eesti riigitüüri juurde ja kas nad üldse sellisena edasi püsivad,» rääkis ta ning lisas, et kui Keskerakonda jäävad ka Toom ja tema mõttekaaslased, on erakonnal salonglikõlblikuks muutuda palju raskem, samas kui ilma nendeta kaotavad nad märgatavalt hääli.
Samas rõhutas Rõivas, et Keskerakonna salongikõlblikkusest rääkimine ei tähenda, et keegi hakkaks võtma neid valitsusse. Tema sõnul puudub selleks ka vajadus, sest valitsus toimib hästi ja praegusel Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu koalitsioonil on kõik eeldused püsida kuni järgmiste riigikogu valimisteni 2019. aasta kevadel.
Rõivas viitas ka sellele, et järgmise aasta suvel saab Eestist Euroopa Liidu eesistujamaa, ning märkis, et juba seetõttu oleks erakordselt lühinägelik korraldada poliitilisi intriige. «Ei sotsidel ega IRLil ja kindlasti mitte Reformierakonnal sellist ambitsiooni pole, et lambist hakata valitsust lõhkuma,» kinnitas ta raadiosaates.


description: Keskerakonda kuuluv riigikogu aseesimees Jüri Ratas annab homme pressikonverentsi, kus teatab tõenäoliselt Keskerakonna esimeheks kandideerimisest.

title: Ratas teatab ilmselt Keskerakonna esimeheks kandideerimisest

maintext:
Keskerakonna esimees Edgar Savisaar ütles tänahommikuses ETV saates «Hommik Anuga», et ta ei ole asendamatu, kuid püsib Keskerakonna eesotsas seni, kuni partei seda tahab.
Vikerraadio saates «Samost ja Rumm» tõdesid saatejuhid Anvar Samost ja Hannes Rumm, et sisetülides vaevlev Keskerakond on pöördumatult katki ja seetõttu ei ole erakond ka valitsemiskõlbulik.
Karilaid: Keskerakonna uus juht ei muuda partei seniseid prioriteete
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaidi sõnul jätkab partei oma senisel kursil ka siis, kui peaks novembris toimuval erakorralisel kongressil uue esimehe saama.
Simson: Keskerakonda halvustanud Rõivas unustas arengud enda parteis
Opositsioonilise Keskerakonna riigikogu fraktsiooni esimees Kadri Simson leiab, et eile Vikerraadios Keskerakonda kritiseerinud Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas halvustas sellega erakonna valijaid, unustades samas arengud oma parteis, mille positsioon on ühiskonnas kõikuma löönud.
Savisaar: minuga võideldakse nii, nagu mul oleks vähemalt kaks tervet jalga all ja ülirasket lõikust poleks olnudki
Keskerakonna esimees Edgar Savisaar kirjutas eile hilisõhtul sotsiaalmeedias, et kuigi tema erakonnakaaslased rajavad endale teed erakonna etteotsa, nii et laibad järel, ei kavatse ta oma kohalt niipea kuhugi kaduda.
TV3 video: Savisaar tegi kongressi eel Lasnamäel kihutustööd
Sõda Keskerakonnas on haripunktis. Partei büroos on isegi ukselukud vahetatud, kuid parteijuht Edgar Savisaar ei istu kongressi eel käed rüpes. Kolmapäeva õhtul sai ta Lasnamäel Lindakivi kultuurikeskuse kohvikus kokku oma austajatega ja valijatega, kellele väitis, et jätkab parteijuhina ka pärast erakorralist kongressi.
Simsoni leer: kutsume kõiki erakonna liikmeid koostööle ja hoiduma väärinfo levitamisest
Kadri Simsoni leeri kuuluvad kümme Keskerakonna juhatuse liiget kutsuvad oma pöördumises sisetülis vaevleva erakonna liikmeid koostööle ja hoiduma väärinfo levitamisest. Lisaks selgitatakse kirjas, miks vabastati Oudekki Loone partei peasekretäri ametist.
Rõivas Keskerakonna sisevõitlusest: seebiooper on liiga vähe öeldud
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ennustas, et opositsioonilises Keskerakonnas peetav võimuvõitlus alles algab ja tüli kestab parteis veel pikka aega.
Ühtse Venemaa duumasaadik viskus Savisaare kaitsele
Vene võimupartei Ühtne Venemaa duumasaadik Vitali Milonov ütles ERRi uudistesaatele «Aktuaalne Kaamera», et Edgar Savisaar ja tema kaaslased on langenud «pretsedenditu tagakiusamise ohvriks».
PÄEVAINTERVJUU Vallandatud Kesknädala peatoimetaja: Simsoni leer tuleb giljotiiniga ja kraavid on laipu täis
Postimehe otsestuudios oli täna Keskerakonna häälekandja Kesknädala peatoimetaja ametist vabastatud Urmi Reinde. Simsonile, Ratasele ja Repsile heitis ta ette «giljotiiniga tulemist», misjärel on kraavid laipu täis.
Reps «Radaris»: kui Toom ei tule meiega ühes suunas, peame tegema vastavad korrektuurid
Keskerakonna presidendikandidaat Mailis Reps ütles suvel tema kampaaniat jälginud Kanal 2 saates «Radar», et kui erinevat välispoliitilist joont ajav erakonna aseesimees, eurosaadik Yana Toom ei ole nõus tooni maha võtma ja ülejäänud erakonnaga ühes suunas edasi minema, siis tuleb teha «vastavad korrektuurid».
TV3 video: Savisaarel paistab Keskerakonna juhatuses autoriteet puuduvat
TV3 saade «Kuuuurija» käis Edgar Savisaare kutsel möödunud neljapäeval Keskerakonna juhatuse koosolekul, kuid visati sealt vastu Savisaare tahtmist välja.
Lobjakas: samasuguse tõenäosusega nagu Kersti Kaljulaid on Eesti president, ei ole Edgar Savisaar pärast novembrit enam Keskerakonna juht
Ahto Lobjakas ütles Raadio 2 saates «Olukorrast riigis», et suurem osa Keskerakonnast on väsinud opositsioonis olemast ning tõenäoliselt ei ole Edgar Savisaar pärast novembrit enam Keskerakonna juht.
Aktivistid moodustavad rahvaliikumist Edgar Savisaare toetuseks
Edgar Savisaare toetajad moodustavad rahvaliikumist tema toetuseks, kuna peavad vastuvõetamatuks, et Keskerakonda juhiks keegi teine kui Savisaar.
Savisaar: ma ei kavatse kaotada
Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare kinnitusel ei kavatse ta novembri alguses toimuval parteikongressil esimehe kohta kaotada.
Kesknädala peatoimetajale sai saatuslikuks liigne võitlusvaim
Eilsel Keskerakonna juhatuse koosolekul vabastati usalduse kaotuse tõttu ametist partei vaateid tutvustava ajalehe Kesknädal peatoimetaja Urmi Reinde.
Savisaare mustad päevad
Keskerakond on jagunenud Edgar Savisaare vastasteks ja pooldajateks ning viimaste hulk tundub iga päevaga kahanevat.


description: Raadiomängu võitjana europarlamenti kandideerinud Krista Mulenok pakub ennast peaministrile ja valitsusele saadetud kirjas Eesti esindajaks Euroopa Kontrollikotta.

title: Raadiomängu abil europarlamenti pürginud üksikkandidaat pakub end kontrollikotta

maintext:
«Võtan Teiega ühendust, kuna pean oluliseks tekkinud olukorras kaasa aidata Euroopa Kontrollikoja Eesti esindaja võimalikult kiirele leidmisele ning soovin teada anda oma valmisolekust kandideerida Euroopa Kontrollikoja Eesti esindaja ametikohale,» kirjutas Mulenok oma pöördumises.
Mulenok lisas, et osales 2014. aastal tänu raadio Sky Plusi raadiomängule üksikkandidaadina Euroopa Parlamendi valimistel. «Olles edukas kandidaat, tehti valimiste järel viie erakonna poolt ettepanek poliitikasse minekuks. Sellest ma loobusin ning otsustasin jätkata kodanikuühiskonnas, pannes erilist rõhku just elanikkonnakaitse valdkonna arendamisele meie riigis,» kirjutas Mulenok.
Krista Mulenok sai 2014. aasta mais toimunud europarlamendi valimistel 1266 häält, olles sellega 16 üksikkandidaati seas viiendal kohal. Mulenok sai näiteks rohkem hääli, kui Erakond Eestimaa Rohelised (986 häält) või Eestimaa Ühendatud Rahvapartei (226 häält).
Mulenok põhjendas oma sobivust Euroopa Kontrollikoja Eesti esindaja ametikohale sellega, et ta on majandusteaduse ja õigusteaduste magister ning kirjutanud oma bakalaureusetöö siseauditi ning ja magistritööd riskijuhtimise analüüsi ning äriühingu juhtorgani liikme hoolsuskohustuse teemadel.
Samuti märkis ta, et on olnud viimased 4,5 aastat Eesti NATO Ühingu juhatuse esimees.
Oma plussina tõstis Mulenok esile ka neutraalsust, kuna ta ei kuulu ühtegi erakonda, kuid suudab enda sõnul teha head koostööd kõikide erakondade esindajatega.
Harju maakohus määras novembris 2014 Krista Mulenokile väärteo korras karistuseks 160-eurose trahvi, kuna ta jättis erakondade rahastamise järelevalvekomisjoni teavitamata oma kampaania rahastamiseks kasutatud arvelduskontost. Sellega eksis Mulenok erakonnaseaduse vastu. Lisaks Mulenokile said samal põhjusel trahvi veel neli europarlamendi valimistel osalenud üksikkandidaati.
Riigikogu valis esmaspäeval Eesti esindaja Euroopa Kontrollikojas Kersti Kaljulaidi presidendiks. Kaljulaid võtab president Toomas Hendrik Ilveselt ameti üle järgmisel esmaspäeval, 10. oktoobril.
Valitsus otsustab tõenäoliselt lähinädalatel, kes saab Eesti esindajaks Euroopa Kontrollikojas. Senikaua, kuni valitsus Eesti esindajat ei nimeta, asendab teda kontrollikojas selle president Vítor Manuel da Silva Caldeira.


description: Kahe aasta eest vapustas Eestit uudis, et ema ja kasuisa on peksnud väikest last, mille tagajärjel on tüdruk eluks ajaks sandistatud. Karistuseks said nii ema Keiti Voogre kui kasuisa Egert Must reaalsed vanglakaristused. Selle juhtumi taustal on aga suurema tähelepanuta jäänud üks väike Viljandi tüdruk Kristella, kelle surma põhjustamise eest süüdi mõistetud Jaanus Lind kohtusaalist kaks kätt taskus minema kõndis.

title: "Radar": Kuidas pääses lapse surnuks löönud mees reaalse vangistuseta?

maintext:
Lugu sai alguse Viljandis Vaksali 32 asuvas kahetoalises korteris, kus 16. märtsil 2013 kell 18.40 helistas Jaanus Lind kiirabisse ning teatas oma kartusest, et tema kasutütar, kaheaastane Kristella, on suremas. Jaanuse elukaaslast, Kristella ema Siirit, ei olnud sellel hetkel kodus. Kiirabi viis Kristella ära. Tagasi koju tüdruk enam ei jõudnud.
17. märtsil ehk järgmisel hommikul peale Kristella haiglasse viimist, pöörduti sealt politsei poole. Tüdruku juhtumiga hakkas tegelema 22 aastase töökogemusega Lõuna prefektuuri Viljandi politseijaoskonna ennetus-ja menetlustalitluse teenistuse vanem, leitnant Leana Lemming.
«Haigla teatas, et neile on toodud üliraskes seisundis peatraumaga väike laps, kaheaastane tüdruk,» meenutab asja uurinud leitnant Leana Lemming.
Põhjus, miks haigla politseisse teate tegi, olid vanemate poolt antud vastuolulised põhjendused vigastuste kohta. Arstide sõnul vanemate jutt lapse kukkumisest või haigusest ei saanud põhjustada lapsel olnud vigastusi.
Vägivalda kahtlustati algusest peale
«Ja nemad kahtlustasid ka algusest saadik vägivalda,» ütleb Lemming, kes juba samal hommikul võttis ühendust Kristella ema Siiriga ja lisab, et ema oli väga endast väljas ning rääkis, et laps oli haige.
Algselt viidi Kristella Viljandi haiglasse, kuid veel samal õhtul edasi Tartusse Maarjamõisasse. Kristella seisund oli äärmiselt tõsine - tal oli tuvastatud peaajuturse ja ta oli koomas. Neli päeva hiljem ehk 20.03 kell 11:17 Kristella suri. Järgmisel päeval oleks ta saanud kahe aasta ja kolme kuu vanuseks.
Esimene asi, mille uurija Lemming toimiku vahele pani, oli Kristella pilt.
«Et prokurör ja kohtunik ja kõik, kes seda toimikut kunagi nägema peavad, et nad teaks, kellest me räägime. Et ta ei oleks lihtsalt nimi ja sünniaeg, vaid et ta oleks laps,» põhjendab uurija.
Politsei käis ka Kristella koduks olnud üürikorteris sündmuskohaga tutvumas.
«Kuna lapse tervisekahjustus või surma põhjustanud tervisekahjustus oli sisemine, siis me ei lootnud väga sealt sündmuskohalt midagi leida. Ja ei leidnud ka,» räägib Lemming.
Kristella elas koos ema Siiri ja kasuisa Jaanus Linnuga kahetoalises korteris. Midagi ebatavalist uurijatel silma ei jäänud - elutoas oli kahe-ja kolmekohaline nahkdiivan, laud, arvutilaud, ahju kõrval tool. Põrandat kattis vaip. Kuna tüdruku mänguasjad olid elutoas, siis enamuse ärkveloleku ajast veetis Kristella just seal.
Sündmuskohalt polnud võimalik asitõendeid leida, seega tuli oodata kohtuekspertiisi tulemusi ning aktiivselt koguda tunnistusi ja ütlusi.
«Erinevatest kohtadest ütlused, kuidas laps oli käitunud kasuisaga koos olles, arstitõendid. Ma küsisin ka perearstilt, sest laps oli ka varem pöördunud perearstile seletamatute traumadega, et sinikas siin ja sinikas seal,» meenutab juhtumi uurimist Leana Lemming.
Lapsel pidevalt sinikad
Viiratsi lasteaias Rüblik jõudis Kristella käia alla poole aasta. Kord ilmus Kristella lasteaeda sinikatega kaetult - sinikad olid kehal, rindkerel, seljal ja jalgadel. Selgituseks saadi lapsevanematelt, et kasuisa Jaanus Lind oli madratsit ühest toast teise transportides komistanud ja Kristellale peale kukkunud. Uurija sõnul oli sündmusi eraldi vaadeldes võimalik sinikaid ja marrastusi tekitanud olukordi eluliselt seletada. Kuid kõiki marrastusi ja sinikaid ühte kogumisse võttes sai neid lõpuks liiga palju.
«Tervikpildina hakkas tunduma, et kasuisa on selle asja taga,» ütleb Lemming.
Kristella keha saadeti lahkamiseks morgi juba surmapäeval. Töö võttis päev hiljem, 21. märtsil, ette 19 aastat kohtuarstina töötanud Tanel Vaas, kes on elu jooksul nii mitmeidki lapsi lahanud. Kuid ta tõdeb, et lihtne see ei ole.
«Lapsed on lapsed ja surnud lapsed - see on see kurb pilt,» tõdeb kohtuarst Tanel Vaas, kes uuris ka uurija Lemmingu kahtlusi Kristella peksmise osas. «Tunnistajate seletused, need viitasid sellele, et last on füüsiliselt väärkoheldud. Mina kohtuarstina seda otseselt tõestada ei saa, aga need tõendid viitasid sellele.»
Lapse võimalikust peksmisest räägiti ka Kristella ema Siiriga, kes ei olnud avatud ning politseiga koostööd ei teinud.
«Seletasin ka, miks ma küsin kõiki neid asju, aga ta suhtus pigem nagu vaenlasesse,» meenutab Lemming.
«Ütelda, et tegemist oli vägivaldse kasuisaga Jaanus Linnu näol, selle kohta ei ole kindlasti mingeid tõendeid,» ütleb ringkonnaprokurör Raul Heido, kellega nõustub lõpuks ka Lemming.
«Sellised viited küll olid olemas, aga nii palju meil tõendeid ei olnud, et talle kahtlus selles osas esitada,» ütleb Lemming.
Laps kukkus löögi tagajärjel
Ehk siis pikemat füüsilist väärkohtlemist Tanel Vaas tõestada ei saanud. Küll aga olid häirivad leiud, mida ta lahkamisel avastas.
Nimelt jõudis kohtuarst järeldusele, et last oli löödud näkku.«Ja selle tagajärjel on ta siis kukkunud peaga vastu põrandat või mingit pinda ja saanud peaajupõrutuse ja siis on tekkinud see verevalum, kõvakelmealune verevalum, mis siis põhjustas ka mõned päevad hiljem tema surma,» ütleb Vaas, kelle sõnul tegi järelduste tegemise keerukaks asjaolu, et surma taustast ei olnud piisavalt teada.
«Mul olid ainult see, mis ma nägin lahangul, mida ma arvasin ja järeldasin nendest vigastustest,» meenutab Vaas.
Kuna õnnetuspaigalt asitõendeid leida polnud võimalik, oli lahangu tulemus äärmiselt oluline. Just sellele ning tunnistajate ütlustele sai uurija Lemming toetuda. Kuna tunnistuste ja ütluste kogumine võttis aega, läks mitu kuud enne, kui Jaanus Lind lõpuks politseisse ülekuulamisele toodi.
«Selle jaoks just, et mitte süüdistada kedagi ilma asjata. Et lapse kaotus on niigi väga raske asi ja kui meie siis mingi vale versiooniga lagedale ilmume, siis me võime tekitada nagu hingelisi traumasid inimesele,» selgitab Lemming.
Ülekuulamiste ajal pidas Jaanus Lind end üleval rahulikult.
«Esialgu oli ta ise ka ikka väga hirmul ja ehmunud sellest, et me siis nagu järeldustega sinnamaani jõudsime, aga pärast ta nagu pisut kogus ennast ja lihtsalt ütles, et ta ei ole teinud seda,» meenutab uurija, et algselt väitis Lind, et laps kukkus.
«Tema ennast süüdi ei tunnistanud. Siis mingil hetkel tekkis see versioon, et ta mängis lapsega, hüpitas teda ja siis kogemata laps kukkus,» räägib uurija Lemming.
Lõuna ringkonnaprokurör Raul Heido tegeleb väärkoheldud laste asjadega igapäevaselt, ta on prokurörina töötanud 23 aastat, enne seda olnud viis aastat prokuratuuri uurija. Tema viis kohtusse ka Linnu süüasja.
«Jaanus Lind tunnistas juba kaitsja juuresolekul, et see kahetsusväärne juhtum, mis lõppes kaheaastase Kristella surmaga, et see sai alguse sellest, et ta kahekesi lapsega jäi koju ja kuna lapsele väga meeldis hüpitamine õhku, siis ta hüpitas last. Ja kuna neid hüpitamisi oli korduvalt, siis ühel hetkel ei suutnud ta last haarata, laps kukkus ja laps muutus loiuks ning mõne aja pärast helistas ta kiirabisse,» räägib Heido.
Kuigi Kristella ema Siiri uskus, et laps on surnud haiguse tõttu, jäi Jaanus Lind ütluste juurde, et laps oli just hüpitamise ajal kukkunud ja pead vigastanud. Kuna asjaolusid ei saanud täpsemini tuvastada ning lahkamisel selgunud vigastused sobisid oma olemuselt ka Linnu hüpitamise versiooniga, siis sellest lähtuvalt esitas Raul Heido lõpuks veidi enam kui aasta peale Kristella surma tema kasuisale, Jaanus Linnule süüdistuse.
«Kõigepealt esitati Jaanus Linnule süüdistus karistusseadustiku paragrahv 117 lõige 1 järgi, see on ettevaatamatuse tõttu surma põhjustamine,» ütleb Heido.
Märtsis 2015 mõistis Tartu Maakohus Jaanus Linnu õigeks. Prokuratuur kaebas otsuse edasi ja kolm kuud hiljem tunnistas Tartu Ringkonnakohus Linnu siiski süüdi. Jaanus Linnu kaitsja Mart Sikut kaebas jõustumata kohtuotsuse edasi ja riigikohus saatiski selle tagasi maakohtusse uueks läbivaatamiseks. Põhjus, miks Riigikohus seda tegi, peitus asjaolus, et Jaanus Lind oli vahepeal tagasi võtnud oma uurimise ajal antud ütlused Kristella hüpitamise kohta. Võimalik, et seda juttu oligi Lind ajanud ainult seetõttu, et lootis nõnda õnnetusjuhtumile mängides karistusest üldse pääseda. Kui aga asi ikka kohtusse läks, otsis ta juba muid vabandusi ja väitis, et laps oli haige. Igal juhul langes nii ära versioon, mille alusel prokurör alguses süüdistuse üldse esitas.
Lind lõi last meelega
«Leidis tuvastamist asjaolu, et Jaanus Lind tahtlikult lõi Kristellat. Ma ei näinud muud võimalust kui esitada uus süüdistus Jaanus Linnule,» ütleb Heido.
Lõplikult tuvastas kohus, et Jaanus Lind lõi last meelega, kuid see, et laps selle tagajärjel suri, oli õnnetus. Karistuseks määrati Linnule selle eest üks aasta ja kolm kuud tingimisi vangistust. Ehk reaalselt trellide taga veetis ta kaks päeva ja seda eeluurimise ajal.
Käesoleva aasta märtsis ilmus uudis, et kohus karistas väikelapse surma põhjustanud meest tingimisi karistusega. Inimestes tekitas otsus kummastust ja tundus ebaõiglane. Vaid aasta varem olid ühe teise lapse peksmise eest tema vanemad saanud reaalse vanglakaristuse. Kohtu kõneisik, Tartu Maakohtu esimees Liivi Loide sõnab, et oluline on teada kõiki fakte, mis erinevates kohtutasandites esitatud on.
«See otsus võib tunduda ebaõiglasena asjaolusid teadmata,» ütleb Liivi Loide, kelle sõnul on oluline teada, et otsust tehes oli kohus seotud esitatud süüdistusega ning pidi karistust mõistes arvestama sellega, et kuigi Lind lõi last tahtlikult, oli selle tagajärg ehk lapse surm siiski õnnetus.
«Lisaks oli kohus seotud seda otsust tehes ka ühe varasema otsusega, mis Jaanus Linnu suhtes sama teo eest kohus oli ta süüdi tunnistanud, kuid oluliselt kergema süüdistuse järgi,» räägib Loide.
Ehk teisisõnu on kerge karistuse põhjus juriidikas. Kuna Lind oli oma hüpitamise-ütlustest taganenud, langes ära esimene õnnetuse versioon. Lihtsamalt öeldes – kadus ära selgitus, miks lapsel üldse vigastused tekkisid. Ja kuna see oli kadunud, esitas prokurör kohtupidamise uuel ringil rängema süüdistuse. Kuid kohtu käed olid juba seotud varasema otsusega.
«Hilisemal süüdimõistmisel ei saa süüdistatava olukorda raskendada,» lisab Loide.
Kristella surmas süüdi mõistetud Jaanus Lind on tänaseks 25-aastane. Ta on instruktor Teesoo Laskeklubis. Veel pool aastat enne Kristella surma osales Jaanus Lind Teesoo klubi poolt korraldatavatel «Mulgi Põder 2012», kus võistlesid parimad jahilaskurid. Lind võitis tol aastal kolmanda koha. Tema endised õppejõud Viljandimaal kirjeldavad teda kui täiesti tavalist poissi.
Juhtumiga tegelenud asjaosalistel on Jaanusest tekkinud oma pilt
«Esimene mulje, mis tuleb, on külm, emotsioonitu,» meenutab Jaanus Lindu kohtuarst Tanel Vaas.
«Kahetsust, kui ma nüüd meenutan kõiki neid kohtuistungeid, siis tema silmis ma seda näinud ei ole. Nagu teada, süüdi ei ole ta ennast tunnistanud,» ütleb Raul Heido.
Selleks, et lapse surma põhjustanud Jaanus Linnult kommentaari saada, pöördusime esialgu tema advokaadi Mart Sikuti poole, kes kliendi soovil ei saanud protsessist rääkida. Viljandis olles helistasime ka Jaanus Linnule, kes teatas, et ei soovi rääkida ning katkestas seejärel kõne.
Kaamera ees ei soostunud rääkima ka Kristella ema Siiri. Ta ütleb vaid, et Jaanus Linnuga nad tänaseks enam koos ei ela. Nad läksid lahku varsti peale lapse matuseid. Kuid ta ei eita, et lugu on meelel nii temal kui ta lähedastel.
Kristella surm on sügava jälje jätnud kõigile, kes sellega aastate jooksul kokku on puutunud.
Selle taustal tekib küsimus, kas Jaanus Lind sai lapse surma põhjustamise eest liiga väikse karistuse?
«Ma olen selle peale mõtelnud ja olengi leidnud, et ükski karistus ei muuda seda, mis juhtus. Ma loodan, et temast saab korralik isa kunagi,» ütleb Leana Lemming.
«Ma pean õigeks seda, et Jaanus Lind on süüdi tunnistatud ja saanud karistada,» lisab Liivi Loide.
«Kas tingimisi.. Võib olla, et oleks olnud šokivangistus kuu aega. Mul on hea meel, et ta lõpuks karistuse kätte sai,» ütleb Tanel Vaas.
«Kahjuks ei ole võimalik ajaratast ümber pöörata ja Kristellat tagasi tuua,» sõnab Raul Heido.


description: Politsei palub inimeste kaasabi, et leida mees, kes üritas sularahaautomaadile paigaldatud skimmeri abil saada inimeste pangakontodelt raha.

title: Fotod: politsei otsib pangaautomaadile skimmeri pannud meest

maintext:
Reedel, 23. septembril kella 7 ajal avastati, et Pärnus J.V. Jannseni tänaval kaupluse seinal on sularahaautomaadile paigaldatud skimmer, teatas Lääne prefektuuri pressiesindaja.
Tegemist on seadeldisega, millega on võimalik kopeerida magnetribalt andmed ja seeläbi saab kurjategija teada kaardi PIN koodi. Menetluse käigus tuvastati, et seade paigaldati automaadile ilmselt kella 1 paiku öösel.
Pärnu politseijaoskonna menetlusteenistuse vanema Lennart Pulga sõnul peaks enne pangaautomaadi kasutamist veenduma, et selle küljes ei ole midagi tavapäratut. «Märgates pangaautomaadi küljes midagi kahtlast, ei tohiks kaarti automaati sisestada,» rõhutas ta.
Automaadil, millele on paigaldatud skimmer, võib kaardi sisestamisel esineda tõrkeid. Kaardi väljastamisel võib pangakaart jääda ebaloomulikult sügavale kaardiavasse. cKui kaardi sisestamisel on tõrkeid, võiks inimesed esmalt pöörata tähelepanu kaardiavale ja veenduda, et sellele pole paigaldatud skimmerit,» selgitas Pulk.
Niimetatud skimmer on seade, mis paigaldatakse kurjategijate poolt pangaautomaadi kaardiava külge ning see kopeerib kaardi magnetribalt andmed. PIN koodi teadasaamiseks paigaldatakse tavaliselt automaadi juurde väike kaamera, harvem kasutatakse libaklaviatuuri.
«Kui inimesed märkavad pangaautomaadi juures midagi kahtlast või kui kontolt on nende teadmata raha võetud, tuleb koheselt teavitada panka või politseid,» ütles Pulk.
Politsei palub inimeste abi, et tuvastada piltidel olev mees, keda on alust kuriteoga seostada. Seetõttu palutakse kõigil, kes mehe ära tunnevad, võtta ühendust merle.vunk(at)politsei.ee või 444 6674.