description: Shanghaist oma välisesindaja tagasi kutsunud EAS plaanib saata uue nõuniku ka Pekingisse, ent selleks otsitakse sinna uus inimene - kuus aastat Shanghais tegutsenud Priit Martinsonile seal ega ka EAS-i peamajas enam kohta ei leidu, kirjutab ERRi uudisteportaal.

title: Portaal: EAS kutsus Shanghai välisesindaja tagasi isiklike ebasümpaatiate tõttu

maintext:
Kui alul jättis EAS oma kommentaarides mulje, et Martinsoni lähetamiseks Pekingisse on vaja ta juriidilistel põhjustel esmalt Shanghaist tagasi kutsuda, tunnistab sihtasutus nüüd, et see polegi Martinson, kes Pekingisse lähetatakse.
Küsimusele, kas EAS ja ettevõtjad jäid Martinsoni tööga rahule, selget vastust ei tulegi. «Palju sõltub Eesti ettevõtja ootustest ja omapoolsest valmisolekust koostööks,» on kõik, mida EAS-i välisinvesteeringute keskuse direktor Kristel Oitmaa vastab.
Mitmed asjaoludega kursis olevad inimesed on ERR-ile mõista andnud, et Martinsoni tagasikutsumine lähtub isiklikust ebasümpaatiast ega ole seotud Martinsoni tööga.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Nordea Eesti peaökonomisti Tõnu Palmi läbis inflatsioon Eestis madalpunkti augustis ja edaspidi tuleb tarbijal harjuda paraku järk-järgulise hinnakasvuga, sest madalate energia-, transpordi- ja toiduainehindade mõju järk-järgult taandub.

title: Palm: edaspidi hakkavad hinnad järk-järgult kasvama

maintext:
«Madal inflatsioon peegeldab täna lihtsalt globaalmajanduse nõrkust ja kasvuriske. Kui globaalne nõudlus, sissetulekud ja kindlustunne paranevad, siis kerkivad ka hinnad, sealhulgas energiahinnad. Täna seisab palju rahast ja kapitalist jõude ning ei leia tee investeeringutesse ja tarbimisse,» ütles Palm BNS-ile.
Inflatsiooni kasv vähendab Palmi sõnul järgmisel aastal Eesti tarbijate ostujõudu, mis jahutab ka majanduse peamist kasvumootorit eratarbimist. «Kui eksport väliste riskide taustal ei taastu piisavalt tempokalt, on vägagi reaalseks tulemuseks majanduskasvu vindumine,» märkis ta.
Keskmine kuine hinnakasv Eestis on Palmi sõnul käesoleval aastal küündinud ligikaudu 0,2 protsendini võrreldes kerge langusega möödunud kahel aastal. Võrdluseks - alates 2009. aastast on keskmine kuine hinnakasv Eestis küündinud ligikaudu 0,14 protsendini, sõnas ta.
«Seejuures aastakeskmisest neli korda kiirem on täna alkohoolsete ja tubakatoodete hinnakasv ning pea kaks korda jõudsamalt on kerkinud kulutused söömisele väljaspool kodu aga ka riietustele ja jalatsitele,» ütles Palm. «Rekordiliselt tempokas reaalpalga kasv on jõudnud siseturule, millest annab märku ka impordi ennakkasv,» lisas ta.
Tarbijat mõjutavad enim kulutused eluasemele ja transpordile, mis jätkavad aastases horisondis kerget kasvu. «Soojusenergia hindade pea kahekohaline aastalangus edaspidi väheneb, sest energiahinnad reageerivad toornafta hindade stabiliseerumisele viiteajaga,» sõnas Palm.
Seoses kõrge võrdlusbaasi ja hooajakaupade müügiletulekuga septembris võib Palmi sõnul edaspidi oodata mõnevõrra mõõdukamat hinnakasvu riiete ja jalatsite kategoorias. Tasuta kõrghariduse mõju taandumise tõttu pöördusid septembris üle 5-protsendisele aastakasvule kulutused haridusele ja lasteasutustele.
«Energiahindade taustal on ka globaalsed toiduainehinnad füüsilise turu ülepakkumise vähenemise tõttu stabiliseerunud. Näiteks maailmaturu toiduainehindade volatiilne FAO Food Price indeks kasvas septembris aastavõrdluses koguni 10 protsenti,» sõnas Palm.
Palmi sõnul tuleb arvestada, et erinevate toodete osas on suured lahknevused. «FAO toiduainete hinnaindeksi kasvu mõjutas septembris enim piimatoodete, sealhulgas või, hinnakasv. Kiireim kasv on toimunud maailmaturu suhkru hindades. Ka piimapulbri hinnad on saanud üle madalseisust. Samas olulistes kaalukategooriates nagu nisu ja riis survestavad tänavu hindasid hea viljasaak. Toormehindade kasv püsib seega pigem vaoshoitud kuniks pakkumine on jätkuvalt jõuline.»

fasttext_language: et


description: Kunagine rahandusminister ja tänane riigikogu rahanduskomisjoni liige Aivar Sõerd (Reformierakond) räägib, miks mikroettevõtja seisukohalt on riigikogus möödunud nädalal esimese lugemise läbinud käibemaksukohustuslase piirmäära ligi kolmekordse tõusu näol tegemist vajaliku sammuga.

title: Aivar Sõerd: kõrgem käibe piirmäär annab ettevõttele võimaluse otsustada, kas olla käibemaksukohustuslane või mitte

maintext:
Üldistatult võib Eesti maksusüsteemi kohta öelda, et eelistatud on pigem kapitalimahukas, mitte tööjõumahukas sektoris tegutsevad ettevõtted. Kiire palgakasvu tõttu on tööjõumahukas sektoris madalama lisandväärtusega tootmine taandumas ja kasvab teenusmajanduse valdkonna osakaal, seda nii Euroopas tervikuna kui ka Eestis.
Käibemaksukohustuslasena registreerimise piirmäär on meil muutumatuna püsinud alates 1995. aastast. Käibe piirmäär 16 000 eurot vastas siis umbes üheksale keskmisele aastapalgale, täna on see 1,3 inimese aastapalk. Kui piirmäär oleks kõrgem, annaks see tunduvalt suuremale hulgale ettevõtetele võimaluse otsustada, kas neil on kasulik olla käibemaksukohustuslane või mitte.
Käibemaks toimib lisandväärtusmaksuna, seega maksukohustuslasena on maksukoormus suurem nendel ettevõtetel, millised müüvad kaupu või teenuseid põhiliselt lõpptarbijatele. Nende ettevõtete hulka võivad kuuluda väikeettevõtted, millised tegutsevad näiteks jaekaubanduse, toitlustuse, majutuse, vabaaja- ja sporditegevuse valdkonnas, vanurite- ja puuetega inimeste hooldusteenuse alal ja mujal. Käibemaksukohustuslasena tegutsemine on majanduslikult soodsam nendele ettevõtetele, millised müüvad kaupu ja teenuseid põhiliselt teistele käibemaksukohustuslastele.
Mikroettevõtteid võiks meil olla palju rohkem ja see vorm võiks olla ka alternatiiv nendele inimestele, kes kaaluvad madalapalgaliselt palgatöölt välismaale suunduda. Meil on ettevõtlikke inimesi, kellele ei sobigi palgatöö ja ka siis oleks alternatiiviks oma ettevõtlusega alustamine. Õnnestumise korral võib tekkida võimalus, et peagi on nad ise tööandjad. Meil on ka valdkondi, kus varem või hiljem globaalse konkurentsi tõttu töökohad kaovad, aga samaväärset palgatööd pole saada. Ka siis võib olla alternatiiviks omal riskil tegutsemine ettevõtjana mõnel muul alal.
Suurel osal alustavatel või tegutsevatel mikroettevõtetel pole võimalust kokku saada algkapitali kalli tehnoloogia või kapitalimahuka sisseseade soetamiseks. Sageli on nii, et maksustatav lisandväärtus tekibki põhiliselt tööjõu panuselt. Tööjõud on aga maksustatud üsna kõrgelt.
Maksuameti statistika järgi tegutseb 30 protsenti mikroettevõtetest maapiirkondades, seega on neil oluline panus ettevõtluse arengule äärealadel. Äärealadel on tarbijate kontsentratsioon väiksem ja seega ei saa seal tekkida ka sellist kuluefektiivsust nagu suure käibega ja linnapiirkondades tegutsevatel ettevõtetel. Ühtlasi vähendab käibemaksukohustuslase piirmäära tõstmine mikroettevõtete halduskoormust ja suurendab nende konkurentsivõimet võrreldes suuremate käivetega ettevõtetega.
Riigikogus oli möödunud nädalal esimesel lugemisel käibemaksuseaduse muudatus, millega käibemaksukohustuslasena registreerimise piirmäär tõuseb 40 000 eurole. Piirmäära tõus on kavandatud 1. jaanuarist 2018. Tegemist on vajaliku meetmega majanduskasvu kindlustamisel.


description: Mainor grupi tänavune üheksa kuu käive kasvas eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 19 protsenti 14,4 miljoni euroni ja puhaskasum 15 protsenti 3,9 miljoni euroni.

title: Mainori 9 kuu käive ületas 14 miljonit

maintext:
Eksport suurenes võrreldes eelmise aasta üheksa kuuga 34 protsenti, mille taga on peamiselt gruppi kuuluva akna- ja uksetehase Rekman Soome-suunalise ekspordi suurenemine.
Tööviljakus grupi ettevõtetes kasvas 21 protsenti, tänu millele saavutati majandustulemuste kasv 2 protsenti väiksema töötajate arvuga. Kontserni töötajate keskmine palk kasvas aastaga 5 protsenti, ulatudes 1245 euroni kuus.
Septembri lõpus valmis gruppi kuuluva Mainor Ülemiste poolt 13-korruselise esindusliku kontorihoone Öpiku maja esimene bürootorn, kuhu asus ankurrentnikuna ABB Global Service Center. Lähinädalatel alustab ettevõte Ülemiste City linnakus ka teise samasuure kontoritorni ehitust, mille tulemusena valmib Baltikumi suurim büroohoone kogupinnaga 46 500 ruutmeetrit.
Eesti Ettevõtluskõrgkoolis Mainor lõppes kolmandas kvartalis tänavune uute üliõpilaste vastuvõtt, mis oli viimase viie aasta arvukaim. Kõrgkool sõlmis septembris ka mahuka lepingu ABB-ga rahvusvaheliste finantsspetsialistide koolitamiseks. Ülemiste Citys tegutsevatest ettevõtetest on tänavu analoogne koostöö käivitatud ka maailma suurima tööstuskraanade tootja Konecranesiga. Mainori haridusklastris alustas sel sügisel tööd ka uus üldhariduslik erakool Emili Kool.
AS Mainor tegeleb peamiselt Ülemiste City kui targa linna arendamise ja gruppi kuuluvate ettevõtete tegevuse strateegilise juhtimisega. Tütar- ja sidusettevõtted tegutsevad hariduse, puidu, metalli ja energeetika alal ning annavad tänaseks tööd kokku ligikaudu 250 inimesele. Mainor on olnud kasumis 25 aastat ehk kogu äriettevõttena tegutsemise aja.


description: Eesti e-tervise idufirma Dermtest võeti vastu Berliini mainekasse kiirendisse Startupbootcamp Digital Health. Kokku kandideeris programmi 516 ettevõtet 60-st maailma riigist ning Eesti ettevõte pääses kümne parima hulka.

title: Sünnimärkide kiirtestimist pakkuv Eesti idufirma jõudis Saksamaal kiirendiprogrammi

maintext:
Dermtest võimaldab tarkvara abil inimestele kiiret sünnimärgi kontrolli. Dermatoloogi järjekorras ootamise asemel saab minna lähimasse Dermtesti partner-kliinikusse ning kasutada seal telemeditsiinilist sünnimärgi kontrollimise teenust.
«Kiirendiprogrammi intensiivne formaat tähendab meile järgmist käiku ettevõtte kasvatamisel ja uutele turgudele viimisel,» märkis ettevõtte juht Priit Kruus.
«Oleme Eestis katnud 10 maakonda ning suuremad linnad, samuti on Dermtest kasutusel Leedus ja järgmisena püüame kasvada Saksamaal,» märkis Kruus.
Dermtesti teadusjuht Riina Hallik teeb Dermtestist järgmisel nädalal ettekande ka Maailma Teledermatoloogia kongressil Londonis.
«Dermtest on näide, kuidas e-tervis aitab parandada kättesaadavust ja ravitulemusi,», selgitas Hallik, lisades, et huvi lahenduse vastu tuntakse paljudes riikides.
«Dermtest on ennast siin regioonis tõestanud, avastatud on 60 varase faasi nahavähki ning kokku on kontrollitud ligi 4000 sünnimärki, nüüd püüame saavutada sama Saksamaal aga kaheksakümmend korda suuremas mahus,» ütles Hallik.
Dermtest kasvas välja Dr Niine Nahakliinikust 2013. aastal. Nüüd on tegemist eraldiseisva ettevõttega, mis arendab nahavähi ennetuse ja varase avastamise tehnoloogiat. Dermtest on ka Connected Health Klastri liige, mis aitab siinseid e-tervise ettevõtteid välisturgudele, kus otsitakse ennetust parandavaid lahendusi.
«Usume, et ennetava tervishoiu üks alustala on perearstisüsteem ning sellepärast oleme suunanud lahenduse just esmatasandi arstidele, kes oma patsiente nüüd kiiremini aidata saavad,» selgitas Kruus ettevõtte filosoofiat.


description: Eesti, Läti ja Leedu riigikontrolörid sõlmisid neljapäeval Slovakkia pealinnas Bratislavas ühiskavatsuste memorandumi Rail Balticu projekti piiriülese auditeerimise korraldamiseks.

title: Balti riigikontrollid valmistuvad Rail Balticu auditeerimiseks

maintext:
Eesti riigikontrolöri Alar Karise, Läti riigikontrolöri Elita Krumina ja Leedu riigikontrolöri Arunas Dulkyse allkirjastatud memorandum määrab kindlaks peamised põhimõtted, millest Balti riikide kõrgeimad auditiasutused lähtuvad näiteks info vahetamisel; auditistandardid, millest lähtuda koostöö- või paralleelauditite tegemisel ning ühise töörühma lähiaja tegevuskava, teatas riigikontroll.
Euroopa Liidu kõrgeimate auditiasutuste iga-aastase kohtumise raames sõlmitud memorandum on jätkuks riigikontrolör Alar Karise 2014. aasta üleskutsele, et Rail Balticu projekti välise auditeerimise koordineerimine tuleks kindlustada kohe projekti algusest peale.
Rail Baltic on igas riigis omal moel kirgi küttev teema, mille tasakaalukas käsitlemine on kõigi Balti riikide maksumaksjate huvides, ütles riigikontrolör Alar Karis. «Riigikontrollid saavad omalt poolt aidata kaasa sellega, et projekti ettevalmistus oleks tehtud läbimõeldult ning olulisi riske arvestades. Ja mis veel olulisem – neid riske parimal viisil maandades. Riigikontrollide koostöö esmane eesmärk on sõltumatu kõrvalpilguga seirata projekti kulgu, koondada projektist terviklik info ning tuua esile riskid, selleks et aidata parandada Rail Balticu projektiga seotud otsuste kvaliteeti nii Tallinnas, Riias kui ka Vilniuses,» lisas Karis.
Memorandumi allkirjastamisele järgnes ka riigikontrolöride Rail Balticu teemaline nõupidamine, kus külalistena osalesid ka Soome ning Poola riigikontrolör, kes avaldasid soovi olla Rail Balticu auditeerimise protsessis kaasatud.


description: Eesti ainsa ja rohkem kui viis aastat tegutsenud kalandusühistu Ecofarmi tulevik tundus veel kevadel tume, kuna suurem osa liikmeid otsustas koostöö lõpetada, seades kahtluse alla Ecofarmi jätkumise ühistuna 2017. aastal. Nüüd on vaid üks liige sellest puudu.

title: Vastuoluline kalandusühistu püüab aasta lõpuks kohustusliku liikmete arvu täis saada

maintext:
Kalakasvajate ühistu Ecofarm andis teada, et lisaks praegusele kahele liikmele on ühistuga liitunud hiljuti veel ka Kalatalu Härjanurmes ja Piscor OÜ. Varem kuulusid ühistusse Saaremaal tegutsev Ösel Harvest OÜ ja loomisel olev Ösel Aquafarms OÜ. Selleks aga, et uuest aastast ühistulist tegevust jätkata, on tal tootjaorganisatsioonina vaja kokku viit liiget.
Aastakümneid tegutsenud Kalatalu Härjanurmes tegevjuhi Aarne Liivi sõnul on Eestis toodangut andvaid kasvandusi vähe ja ehkki enamikel on oma sissetöötatud turustuskanalid, mistõttu oli tulevikule mõeldes mõistlik jõud ühendada. «Üksiku ettevõttena on toodangumahtude kasvatamine aeganõudvam ja majanduslikult keerulisem. Koos on võimalik väärtusahelas efektiivsemalt edasi liikuda,» märkis Liiv.
Ecofarmi liikmete kasvatatud kala kannab ühtset kaubamärki Farmare. Ecofarmi ja Farmare brändiga ühinemine võimaldab väidetavalt ka teise äsja ühistuga liitunud liikmel, Piscor OÜ-l Käru vallas Raplamaal asuval forellikasvandusel saavutada täisvõimsuse.
Jaekaubandusse jõuab Farmare värske kalatoode hiljemalt 48 tundi peale eluskala saabumist Ecofarmi kalatöötlemiskeskusesse. Kasutatav kalakasvatustehnoloogia tagab parasiitide ja haiguste vaba kalade kasvu ilma veterinaar-keemiliste lisade manustamiseta.
Kalakasvatajate ühistu Ecofarm loodi 2010. aastal eesmärgiga ühendada Eesti parimad kalakasvatused, et pakkuda täisväärtuslikku, kvaliteetset ja kontrollitud taustaga kala, kuid on suurema osa oma tegevusajast seisnud silmitsi liikmete omavaheliste arvete klaarimisega.
Selle aasta kevadel kirjutas ka Postimees sellest, kuidas kuni aasta lõpuni veel ühistu liikmetena nimekirjas olevad kalakasvatajad on ühistust tegelt välja astunud ning kuidas üks tänastest liikmetest reaalse tootmistegevusega veel ei tegele.
Loe lisaks ka:


description: Eesti Maksumaksjate Liidu juhatuse liikme Lasse Lehise sõnul ei ole siiamaani keegi nende käest küsinud, mis nad rahandusministri välja käidud ettevõtluskonto ideest arvavad, kuid arvab, et selle asemel, et reaalselt väikeettevõtlust turgutada, aitab see pigem poliitikutel endil mustalt makstud tasusid ametlikult deklareerida.

title: Maksumaksjad: ettevõtluskonto on selleks, et mõni poliitik saaks omale koduabilist palgata

maintext:
«Rahandusministeeriumi ettepanek nn ettevõtluskonto kohta on eelkõige suunatud Eesti ühiskonnale helgemale osale – näiteks kui mõni poliitik või kõrge riigiametnik tahab palgata omale koduabilise või maksta mõnele tuttavale ehitustöö või sõiduteenuse eest, siis võib tema maine kõvasti kannatada, kui tuleb avalikuks, et ta on «mustalt» maksnud,» selgitas Lasse Lehis Eesti Maksumaksjate Liidust, mida tema arvab rahandusminister Sven Sesteri väikeettevõtluse ergutamise plaanist.
Praegu tuleks ju ametlikult maksmiseks aga teenusepakkuja enne töö tegemist maksuametis registreerida, siis esitada maksudeklaratsioon ja inimene registrist maha võtta. «Kui on palju pisikesi «otsi» - näiteks sõidud Uberi taksoga -, siis on see tegevus jube tüütu ja vaevaline ning riigil saadav või saamata jääv maksuraha selle kõrval imepisike,» nentis Lehis.
Küll möönas maksumaksjate esindaja, et mingil määral võib see maksumuudatus mõjutada praegu täiesti mitteametlikult tegutsevatele ettevõtjatele, näiteks pensionärid, tudengid või noored emad, kes palgatöö või õpingute kõrvalt väikeses mahus töid teevad, müües käsitööesemeid või kokakunsti saavutusi. «Eelkõige siis, kui oma tooteid pakutakse avalikult ja seetõttu on oht maksuametile «vahele jääda», võib uus korda olla pääsetee, kuidas oma tegevus seadustada ilma suurema bürokraatiata,» pakkus Lehis.
Mingil määral võib uus kord mõjutada tema hinnangul ka osasid praegu FIE-na registreeritud inimesi, kellel on kulusid alla poole käibest – sel juhul on madalam maksumäär ilma kulude mahaarvamise õiguseta neile kasulikum, kui praegune maksustamine. «Palju sõltub muidugi üksikasjadest, mida me praegu veel ei tea, samuti sellest, kas inimene tegeleb ettevõtlusega töö kõrvalt või on see tema ainus sissetulek,» lisas Lehis. Tema sõnul kuulsid nad sellest ideest lähemalt tänase Postimehe vahendusel.
Mingit suurt majandusbuumi ega ettevõtluse kasvu tema aga Sesteri plaanist ei oota. «Tegemist on pigem teatud grupi inimeste jaoks praktiliste probleemide lahendamisega, et soodustada naturaalmajandusest ametlikku majandusse ületulekut,» tähendas maksumaksjate esindaja. Praegune ettepanek on tema sõnul suunatud juhutööde tegijatele, mistõttu seda polekski ehk õige nimetada ettevõtluse toetamise meetmeks.
Loe lisaks:


description: Prokuratuur esitas süüdistuse kontserni Ekso omanikule Egrit Viitkinile, kes on peaosaline seitsmes kuriteoepisoodis, kus on mängus PRIA-le saadetud valearved ja lähedaste tõmbamine skeemidesse.

title: Kuidas Setu Veis PRIAst toetust lüpsis

maintext:
Viitkin soovis kolmele firmale toetust, kuid lõpuks kogunes hoopis seitse kuriteoepisoodi, vahendab Äripäev.
Prokuratuur leiab, et Viitkin mõtles koos Eero Mikenbergiga välja ebaseaduslikke skeeme ja kasutas sisuliselt varifirmasid, mille omanikud või juhatuse liikmed olid tema lähedased, äripartnerid või tuttavad.
Viimastele tähendas see tänavu sügisel kohtupinki istumist. Kahtlustus on esitatud Viitkini abikaasale Kadile ja õemehele Erki Aniottile, kes vältisid Äripäevaga sel teemal rääkimist.


description: Harjumaa ärimaade tehinguhind on aastaga hüpanud kolmekordseks, põhjuseks ettevõtjate tormijooks kallimatele ja parematele kinnistutele.

title: Ärimaade hinnad on kuni kolmekordistunud

maintext:
Kui mullu esimese üheksa kuu jooksul oli Harjumaa ärimaade tehingute keskmine hind 76 €/m², siis tänavu üheksa kuuga on see aga tõusnud juba 242 €/m² peale, selgub Pindi Kinnisvara septembrikuu turuülevaatest, mille koostamisel on kasutatud maa-ameti, kinnisvaraportaali KV.ee, Eesti Panga ja statistikaameti andmeid.
Pindi Kinnisvara äripindade maakler Silver Ojamets ütles, et ehkki ärimaa sihtotstarbega hoonestamata kinnistute tehingute arv ei ole muutunud - mullu toimus esimese üheksa kuuga 38, tänavu 36 müüki -, siis on täielikult muutunud tehingute struktuur. «Paremini kapitaliseeritud ettevõtjad on teadvustanud, et laienemiseks vajatakse parima asukohaga maatükke,» sõnas Ojamets.
«Samas on logistiliselt hästi ligipääsetavate müügis olevate kruntide arv väga piiratud ning kõikjal on tugeva infrastruktuuriga ärimaadele mitu huvilist- see on ajanud väärt maatükkide hinna kõrgustesse,» selgitas Ojamets.


description: Septembris jätkus kogu käesoleva aasta kestnud stabiilne kasv Euroopa Liidu uute sõiduautode turul.

title: Euroopa uute sõiduautode turg jätkab ühtlases kasvutempos

maintext:
Euroopa Liidus müüdi septembris 1,455 miljonit uut sõiduautot, mis ületas möödunud aasta septembri müügi 7,2 protsendiga.
Kokku on tänavu üheksa kuuga müüdud 11,243 miljonit uut sõiduautot, mis on 1,8 miljonit ehk 8 protsenti rohkem kui mullu samal perioodil.
Jätkuvalt on kasvutempo kõrge meie naaberriikides – kui Eestis on kolme kvartaliga uute sõiduautode turg kasvanud 11,2 protsenti, siis Leedus 21,4 protsenti ja Lätis koguni 23 protsenti.
Arvuliselt jäävad teised Balti riigid meist ikkagi maha, sest kui Eestis on üheksa kuuga müüdud 17414 autot, siis Leedus 15619 ja Lätis 12652 sõiduautot. Hästi kulgenud tänavu ka meie põhjanaabri Soome automüüjatel, sest sealne turg on kasvanud üheksa kuuga 12 protsenti.
Kasvu Euroopa Liidu autoturul veavad suurriigid, millistest Saksamaal kasvas septembris uute sõiduautode müük 9,4 protsenti, Prantsusmaal 2,5 protsenti ja Suurbritannias 1,6 protsenti. Arvuliselt on üheksa kuuga enim müüdud uusi sõiduautosid Saksamaal (2,555 miljonit), järgnevad Suurbritannia (2,150 miljonit) ja Prantsusmaa (1,502 miljonit).


description: Kuni eelmise kümnendi keskpaigani ja hiljemgi tundus energeetikafirmade tulevik pilvitu. Nafta hind kerkis üha uutele rekordtasemetele, jõudes vahetult enne möödunud finantskriisi 2008. aasta suvel 147,5 dollarini barreli eest.

title: Tõnis Oja kommentaar: mis on Eesti Energia tõusude ja mõõnade taga


description: Tööstustoodangu tootjahinnaindeksi muutus oli 2016. aasta septembris võrreldes augustiga 0,1% ja võrreldes eelmise aasta septembriga -0,9%, teatas statistikaamet.

title: Tööstustoodang odavnes aastaga ligi protsendi

maintext:
Tootjahinnaindeksit mõjutas septembris eelmise kuuga võrreldes keskmisest enam hinnatõus elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamises, kemikaalide tootmises ning mootorsõidukite osade ja lisaseadmete tootmises, samuti hinnalangus toiduainete, puittoodete ja metalltoodete tootmises, teatas amet.
2015. aasta septembriga võrreldes mõjutas indeksit keskmisest enam hinnalangus elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamises, mäetööstuses ning puittoodete tootmises, samuti hinnatõus elektroonikaseadmete ja kütteõlide tootmises.
Ekspordihinnaindeks tõusis tänavu septembris võrreldes augustiga 0,2 protsenti ja võrreldes 2015. aasta septembriga 0,7 protsenti.
Eelmise kuuga võrreldes tõusis septembris keskmisest enam elektrienergia, mootorsõidukite osade ja lisaseadmete ning farmaatsiatoodete hind, samas langes keemiatoodete, jookide ja ehitusmaterjali hind.
Impordihinnaindeks tõusis 2016. aasta septembris võrreldes augustiga 0,6 protsenti ja võrreldes 2015. aasta septembriga langes see 0,3 protsenti.
Eelmise kuuga võrreldes tõusis septembris keskmisest enam naftasaaduste, elektrienergia ja jalatsite ning nahktoodete hind, langes ehitusmaterjali, väärisesemete ning muude toodete hind.


description: Lennule registreerimise järjekorrad, piirangud pagasile ning ruuminappus võivad lendamise turistiklassis tõeliselt ebamugavaks muuta, seega on mõistetav reisijate soov esimese klassi piletitele laristada. Kuidas on aga lennata esimeses klassis hiljuti selle valdkonna Euroopa parimaks tunnistatud British Airwaysi pardal, uuris Business Insider.

title: Luksuslik lennureis: kuidas on lennata esimeses klassis Euroopa parima lennuliiniga

maintext:
Esimesed hüved algavad juba enne lennujaama jõudmist. Esimeses klassis lendajad tohivad pardale kaasa võtta suure koguse pagasit: üks kott ning sülearvuti- või käekott salongi, lisaks kuni kolm ühikut äraantavat pagasit. Seda on oluliselt rohkem, kui pakub enamik lennufirmasid turistiklassi piletiga.
Esimese klassi pileti ostnud pääsevad ka kiiremini pardale, sest suuremas osas lennujaamades on neile mõeldud eraldi järjekorrad.
British Airwaysi kliendid, kes lendavad Londoni Heathrow’ lennujaamast, saavad mugavalt aega veeta esimese klassi ootesaalis, kus on võimalik lõõgastuda, magada või töötada. Peale tasuta interneti on seal saadaval ka printerid, koopiamasinad ning faksiaparaadid. Samuti on reisijail võimalus käia duši all ning lasta oma riided enne õhkutõusmist ära pressida. Heathrow’ lennujaamas saavad esimese klassi reisijad end hellitada ka spaaprotseduuridega.
Pardal ootab reisijaid ruumikas ja privaatne sviit, kus pakutakse enne lendu klaas šampanjat. Igas sviidis on võimalik laadida sülearvutite ja muude elektroonikavahendite akusid, samuti saab vaadata filme ja telesaateid 15-tolliselt ekraanilt – seda kõike heli summutavate kõrvaklappide abil.
Kui reisijaid peaks vaevama uni, saavad nad puhata istmetest kohandatud ligi kahe meetri pikkustes voodites, kus on korralik madrats ning voodipesu. Lennufirma pakub magajaile isegi puuvillaseid pidžaamasid.
Üks mõnusamaid asju esimeses klassis lendamisel on eeskujulik joogi- ja toiduvalik. Näiteks on British Airways ainuke lennufirma, kes pakub esimeses klassis kolme eri sorti šampanjat. Ükskõik mis hetkel võivad reisijad tellida roogi a la carte menüüst ning kõik toidud serveeritakse portselannõudes.


description: Rahandusminister Sven Sester on teinud valitsusele ettepaneku kutsuda riigikogulastest riigifirmade nõukogude liikmed oma kohtadelt tagasi, lõpetamaks võimaliku vastuolu põhiseadusega.

title: Sester tegi ettepaneku riigikogulased riigifirmadest tagasi kutsuda

maintext:
«Lähtudes õiguskantsleri seisukohast, et tänase korralduse juures ei tohiks riigikogu liikmed riigi äriühingute nõukogudesse kuuluda, teen valitsusele ettepaneku selle küsimuse juurde tagasi tulla ning riigi tegevus seadusega vastavusse viia,» ütles Sester BNS-ile.
Tema ettepaneku kohaselt tuleks peale valitsuse heakskiitu nädala jooksul kõik parlamendi liikmed, kes esindavad riigi huvisid, riigi äriühingute ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogudest tagasi kutsuda. Lisaks peaks rahandusministri ettepaneku kohaselt valitsus edaspidi jätma riigikogulased riigifirmade ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogudesse riigi esindajana valimast ja ametisse nimetamast.
«Juba 2008. aastal asus toonane õiguskantsler Allar Jõks seisukohale, et riigikogu liikme kuulumine riigi osalusega äriühingusse on vastuolus nii ametite ühitamatuse põhimõttega kui võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõttega. Nii Allar Jõksi kui tänase õiguskantsleri Ülle Madise samasisulised seisukohad näitavad, et see asi tuleb korda teha, enam ei saa olla mingit kaksipidi mõistmist,» rääkis Sester.
Õiguskantslerite hinnangul võib olla põhiseadusega vastuolus kui riigikogule alluv valitsus omaks teisest küljest võimu riigikogulaste üle, kes on nimetatud nõukogudesse.
«Kui riigikogu liikmed saaksid kuuluda riigi osalusega äriühingu või sihtasutuste nõukogudesse, saaks täidesaatev võim neile pakkuda olulisi õigusi, võimalusi ja hüvesid ning igal ajahetkel jätta riigikogu liikme neist ilma. Säärane mõjutamine võib vähendada sõltumatust ning on võimude lahususe vaatest lubamatu,» ütles Madise septembri alul.
Rahandusministeerium küsis riigikogu liikmete riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogusse kuulumise lubatavuse kohta õiguskantsleri seisukohta seoses riigi osaluspoliitika valge raamatuga, mida arutati valitsuskabinetis 7. juulil. Valitsuskabinet ei jõudnud selles küsimuses üksmeelele ning lepiti kokku, et teema juurde tullakse tagasi. Valitsusliidu erakonnad on selles küsimuses ka praktikas erineval moel toiminud – IRL ja SDE ei nimeta oma riigikogu liikmeid nõukogudesse, Reformierakond nimetab.
Käesoleva aasta oktoobri seisuga on kokku 12 riigikogu liiget 10 riigifirma nõukogus. Sihtasutustest on parlamendi liikmeid nimetatud 25 kohale 18 sihtasutuses, millest keskkonnatasude seaduse alusel on riigikogu ise Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogusse määranud neli riigikogu liiget.


description: Nortal ühineb läbi aktsiavahetuse Rootsi ettevõttega Element, mis on Põhja-Euroopa juhtiv strateegia- ja tehnoloogiaettevõte B2B turunduse ja müügi vallas. Tehingu maksumust osapooled ei avalikusta.

title: Nortal võtab üle Rootsi firma

maintext:
Ühinemise tulemusel lisandub Nortali teenuseportfelli uus ärisuund – Revenue Science, mis keskendub strateegilisele analüütikapõhisele kliendikontaktide genereerimisele, juhtimisele ja realiseerimisele, teatab ettevõte.
Ühinemise tulemusel omandab Nortal kõik Element AB aktsiad. Elementi osanikud – juhtkond ja ettevõtte töötajad – lisanduvad Nortali aktsionärideringi senise 34 aktsionäri kõrvale, kes kõik samuti on Nortali töötajad.
Nortali asutaja ja juhatuse esimehe Priit Alamäe sõnul on tehing osa ettevõtte strateegilisest plaanist laiendada ettevõtte terviklike teenuskontseptsioonide valikut, integreerides Elementi ja Nortali kogemusi ja teadmisi.
«Toetudes kahe ettevõtte maailmatasemel kompetentsile, oleme välja töötamas uut teenuskontseptsiooni – Revenue Science ehk teisisõnu nõudluse genereerimise, käibekasvatamise ning online-nähtavuse ehitamise täisteenust. Vastutame ja juhime protsessi tervikuna – alates strateegiast ja protsessimuutustest kuni tehnoloogia juurutamiseni,» ütles Alamäe.
Alamäe lisas, et ühinemine tähistab nii Nortali laienemist Rootsi turule kui ka Elementi teenuste jõudmist Baltikumi, Soome, Saksamaa ja Lähis-Ida regiooni, kus Nortal kinnitab üha tugevamalt kanda.
Elementi tegevjuhist Jonas Anderist saab Nortali uus turundusdirektor ja juhtkonna liige. «Strateegia, tehnoloogia ja turundus on tihedalt seotud valdkonnad, mille ühisnimetaja on big data ehk suurandmed. Suurandmed on digitaalse turunduse maastiku üks tulevasi alustalasid,» rääkis Ander.
Tehingu maksumus on vastavalt poolte kokkuleppele konfidentsiaalne. Elementi majandustulemused konsolideeritakse Nortali majandustulemustesse alates 2016. aasta oktoobrist, mis tõstab Nortali prognoositava käibe 2017. aastal 50 miljoni euroni. Nortalit nõustas tehingud advokaadibüroo Derling.
Element on juhtiv täisteenust pakkuv Lead-2-Revenue juhtimise ettevõte Põhja-Euroopas. Element pakub erinevaid B2B müügi- ja turundusteenuseid strateegilisest konsultatsioonidest turunduse automatiseerimise, CRM-i, sisuturundust ning muid turundus- ja müügitarkvaralahendusi.
Element pakub klientidele teenuseid käibekasvatamisprotsesside professionaliseerimiseks, tulemuslike kliendikontaktide konversiooni suurendamiseks ning müügitsüklite lühendamiseks.


description: Viimaste aastate kiire palgakasv on tulnud ettevõtete kasumite arvelt, samas on palkade ühtlustumine jõukamate naabritega paratamatu, tõdesid Eesti pangaliidu ümarlaual pankade ökonomistid.

title: Kui palk ei kasva, jookseb Eesti inimestest tühjaks

maintext:
Praegu on Eesti aastane majanduskasv ühe protsendi ringis, reaalpalga kasv on aga 8 protsenti aastas. Ühest küljest on palkade konvergents hea, oleme aga arenenud tööstusriikidest veel maas ning selle pärast lähevad inimesed siit ka ära. «Inimesed lähevad Soome, Saksamaale, Rootsi, kus on kõrgemad palgad ja parem elatustase. Aeglasema majanduskasvuga aeglustub ka konvergents ning järelejõudmise aeg jääb pikemaks, kui me 10 aastat tagasi lootsime,» kommenteeris olukorda pankade makroanalüütikute arutelul «Kaua kestab majanduse stagnatsioon?» Swedbanki ökonomist Tõnu Mertsina.
Sama kiiret kasvu kui 2007. aastal või ka pärast kriisist taastumist lähiaastatel oodata ei ole. Samas on palkade ühtlustumine jõukamate naaberriikidega paratamatu.
«Meeldib see ettevõtjatele või mitte, peame olema innovaatilisemad ja muutma oma tööstuse struktuuri. Olukorras, kus kahe tunni tee kaugusel makstakse mis tahes töö eest tunduvalt suuremat palka, ei saa me teisiti hakkama, kui peame oma tööd tegema produktiivsemalt. Meil ei ole viivitamiseks aega, » tõdes LHV analüütik Heido Vitsur.
«Kui palka ei suudeta maksta, lähevad inimesed meilt lihtsalt ära. Ühed ettevõtted suudavad palka maksta ja võtavad inimesi juurde, teised aga ütlevad, et juba 600 euro juures on hing kinni. Pilt ei sa igaveseks selliseks jääda, » lisas ta.
Sama mure on ka Lätil ja Leedul, sealsed palgad on Eesti omadest kasinamad ning ka väljaränne on olnud tunduvalt suurem.
Mertsina kinnitusel on ettevõtted keerulises olukorras, kuna välisnõudlus on kehv. «Tööstuse käibe kasv on olnud suhteliselt nõrk, tänu sellele, et ekspordinõudlus on olnud väga tagasihoidlik ning hinnad on olnud languses.» Kui taastub välisnõudlus, siis paraneb ka ettevõtete kasumlikkus, mis seni on palgakasvuks kulunud.
«Kui äriplaan ei kannata palgakavu välja, siis on aeg äriplaan üle vaadata,» nentis ka SEB ökonomist Mihkel Nestor.


description: LHV Panga majanduseksperdi Heido Vitsuri sõnul saab Eestis hinnatõus aktsiiside kallinemise tõttu ka edaspidi Euroopa keskmisest mõnevõrra kiirem olema, paraku ei erguta selline hinnatõus majanduslikku aktiivsust otseselt, vaid läbi sisemajanduse koguprodukti (SKP) ja avalike kulutuste.

title: Vitsur: praegune hinnatõus majanduslikku aktiivsust otseselt ei erguta

maintext:
«Tarbijahindade langusaeg paistab selleks korraks tõepoolest lõppenud olevat, kuid loota seda, et praegune hindade langusaja lõpp võiks endaga koheselt kaasa tuua ka märgatava majanduse elavnemise, on siiski ennatlik,» ütles Vitsur BNS-ile.
Tema sõnul tuleb esiteks arvestada, et Eesti majandust ei mõjuta niivõrd Eesti enda hinnaindeks, vaid konjunktuur ja hindade dünaamika Eesti peamistel turgudel. "Paraku on hindade kallinemine Euroopas jäänud üle kahe korra tagasihoidlikumaks kui Eestis. Teiseks peame arvestama ka seda, et meil oli suurimaks hinnaindeksi mõjutajaks aktsiiside suurendamine, mis mõjutab tootjaid pigem negatiivselt kui et aitab majandust elavdada," rääkis ta.
Kuid sellele vaatamata paistab Vitsuri sõnul deflatsioonilise arengu aeg ka Euroopas praeguseks möödas olevat, sest toornafta, mille hinna dramaatiline odavnemine aasta tagasi oli peamiseks hinnaindeksi allapoole surujaks, on praeguseks juba terve aasta suhteliselt väikeste kõikumistega 40 USA dollari juures püsinud ja ilmselt suudavad tootjad ka lähiajal nafta hinda 40-50 dollari vahemiku ümber kõikumas hoida. "Samuti tundub, et praegune maailmamajanduse seis ja alternatiivsete kütuste kasutamise võimalused ei lase nafta hinnal lähiajal ülalmainitud vahemikust oluliselt kõrgemale tõusta," märkis Vitsur.
Statistikaameti teatel kasvas tarbijahinnaindeks septembris võrreldes augustiga 0,2 protsenti ja võrreldes eelmise aasta septembriga 1 protsendi võrra.


description: Samal ajal kui Vilniuse ja Riia lennujaamad on üheksa kuuga tublisti reisijate arvu kasvatanud, tammub Tallinna lennujaam oma näitajaga paigal.

title: Tallinna lennujaam ei ole suutnud Riia ja Vilniusega sammu pidada

maintext:
Vilniuse lennujaam teenindas käesoleva aasta esimese üheksa kuuga 2,89 miljonit reisijat, mis märgib eelmise aastaga võrreldes 14,8 protsendist kasvu, teatas lennujaamade haldusfirma Lietuvos Oro Uostai.
Riia rahvusvaheline lennujaam teenindas tänavu üheksa kuuga 4,13 miljonit reisijat, mis on 4,7 protsenti rohkem kui aasta tagasi samal ajal.
Tallinna Lennujaam ei ole eraldi 9 kuu statistikat avaldanud, kuid selge on, et lõunanaabritele sarnast kasvu ei ole suudetud näidata. Kui poole aasta lõikes kasvas reisijate arv ühe protsendi 1,02 miljoni reisijani, siis juulis langes reisijate arv ühe protsendi võrra 228 000ni. Augustis teatas ettevõte, et reisijate arv langes 2,6 protsenti ning kaheksa kuu lõikes oli vastav näitaja eelmise aastaga samal tasemel. Septembris pöördus lennujaama reisijate arv uuesti kasvule, suurenes mulluse tulemusega võrreldes 3,5 protsenti.


description: Täna võtab Elektrilevi ehitajalt vastu täielikult uuendatud Rasina piirkonnaalajaama. Ligi 760 000 eurot maksnud alajaam parandab varustuskindlust 1700 majapidamise jaoks Põlva- ja Tartumaal.

title: Elektrilevi uuendas 760 000 euroga alajaama Põlvamaal

maintext:
Rasina alajaama kaudu saab elektri 132 väiksemat alajaama nii Räpina, Mooste, Ahja, Võnnu kui ka Meeksi vallas, samuti saab Rasina piirkonnaalajaama kaudu voolu Piirissaar. Vajadusel saab Rasina alajaama kasutada ka Saesaare ja Kuuste piirkonnaalajaamade toitmiseks.
Elektrilevi juhatuse liikme Jaanus Tiisvendi sõnul väheneb tänu alajaama uuendamisele piirkonnas ulatuslike elektrikatketuste oht ning uute kaugjuhitavate seadmete kasutuselevõtt tähendab ka kiiremat rikete likvideerimist ja elektriohutuse suurenemist.
«Vana alajaam oli ehitatud 1973. aastal ning seal kasutusel olnud seadmed olid amortiseerunud. Uuenduste käigus ehitati jaotusseadmetele uus hoone, paigaldati kaasaaegsed jaotus- ja juhtimisseadmed ning rajati vajalikud võrguühendused» lisas Tiisvend.
Alajaama ehitustööd algasid esimese aasta suvel ning ehitustöid teostas AS Empower.


description: USA pangad kavandavad Brexiti järel oma tegevuse koomale tõmbamist Suurbritannias, sõnas Prantsuse rahandusminister Michel Sapin neljapäeval.

title: Prantsuse minister: USA pangad vähendavad tegevust Suurbitannias

maintext:
USA pangad on võtnud äraootava seisukoha oma investeeringute suhtes Suurbritanniasse, ütles Sapin, kes enda väitel arutas teemat mitme Ühendriikide pangaga.
«Nende jaoks oli kuni praeguseni küsimuseks, kas Brexit leiab aset? Kas see tõesti jõustatakse? Räägitakse kahest aastast, kuid võib-olla see kestab kolm kuni neli aastat,» sõnas Sapin.
«Seda küsimust enam pole,» ütles läinud nädalal Washingtoni külastanud Prantsuse rahandusminister.
«Brexit leiab kahe aasta jooksul aset ning pärast kahte aastat tuleb hakata otsuseid langetama,» sõnas ta.
Paljud «tegevused viiakse üle kontinendile,» lisas minister. «Need on nende sõnad, mitte minu,» ütles Sapin.


description: Riigi Kinnisvara AS (RKAS) pani 4 miljoni euro suuruse alghinnaga müüki sotsiaalministeeriumi hoone Tallinnas Gonsiori tänaval.

title: Riik pani sotsiaalministeeriumi hoone müüki

maintext:
Maja asub Tallinnas aadressidel Gonsiori 29, Gonsiori 29a ja Kollane 2. Kinnistute pindala on kokku 4656 ruutmeetrit, selgub RKAS-i müügipakkumisest.
Kinnistud ja sel asetsev sotsiaalministeeriumi maja jääb riigi kasutusse kuni 28. veebruarini 2018, hoone saab ostja enda käsutusse siis, kui üürileping lõpeb.
Hoone alghind on 4 miljonit eurot ning enampakkumisel saab osaleda kuni 16. novembri pärastlõunani.
Sotsiaalministeerium on üks neljast ministeeriumist, mis kolib tulevikus Suur-Ameerika ja Väike-Ameerika tänava vahelisele alale kerkivasse ühishoonesse. Ühishoone peaks valmis saama järgmise aasta suveks.


description: Oma majandustulemusi tutvustanud Atria Eesti lihatööstuse sõnul eestlaste huvi kunagiste hittlihatoodete nagu viiner, sardell ja keeduvorst järjest väheneb, selle kõrval kasvavad grillvorstid, marineeritud liha ja jahutatud hakkliha müüginumbrid.

title: Eestlased hülgavad viineri, sardelli ja keeduvorsti

maintext:
«Negatiivse trendiga paraku on, jah, sellised klassikud nagu sardellid, viinerid ja keeduvorstid,» tõdes täna majandustulemusi tutvustanud Atria Eesti lihatööstuse juhatuse liige ning müügidirektor Meelis Laande. Ta lisas, et verivorstidel on kord nii, kord naa. «Ega verivorstiga tundubki, et kui on ikka lund maas, siis verivorst maitseb palju paremini,» rääkis Laande.
Kui sardelli, viineri ja keeduvorsti müüginumbrid järjest langevad, siis Atria Eesti võib enda näitel öelda, et kasvab huvi grilllvorstid, marineeritud liha ja jahutatud hakkliha vastu. «Laias laastus võib öelda, et need on grilltooted,» märkis Laande, mis märksõna kirjeldab tänast eestlaste lihatoodete tarbimist.
Hakkliha plahvatusliku müüginumbrite kasvu taga võib Laande sõnul muuhulgas olla ka asjaolu, et 2014. aastast lisati hakklihade pakendile piltlikud pildid, kus tarbija näeb ilma suurema vaevata, millist liha ja kui palju hakklihas on. «Vahepeal oli jutt, et inimesed ei tea, mis seal hakkliha sees on, aga selline graafiline pilt tarbijatele meeldis,» kirjeldas Laande.
Kui 2013. aasta lõpus oli Atria hakkliha müük 20 000 tonni, siis selle aasta septembris jõudis ettevõte 140 000 tonnini. «Tarbija poole pealt võib üks põhjus olla ka see, et hakklihade hinnad on suhteliselt madalad ja see on ta teinud ka tarbijatele taskukohaseks,» pakkus Atria müügidirektor, mis veel võib selle kasvu taga olla.
Kui aga vaadata, millised lihatoodete läbimüük jätkub kasvutrendis, siis pakkub Laande, et need on singid, suitsuvorstid, snäkid, lihapallid ja pihvid ning pasteedi ja võid. «Nö talutoodete tootjad tulevad rohkem välja, neid on rohkem näha ja kuulda,» kirjeldas Atria Eesti müügidirektor.
«Kui liha hinnad on maas, siis oleme tähele pannud, et ka toodete hinnad kukuvad ja siis odavbrändi toodete hinnad ja premium brändi toodete hinnad lähenevad üksteisele,» märkis Laande, viidates olukorrale, kuis näiteks Atria Eesti soodsama Wõro brändi toodete läbimüük on langenud, samal ajal, kui Maks&Mooritsa toodete läbimüük on kasvanud.
«Siis loomulikult mõtleb inimene, et parem ostan premiumit, mis on ainult natuke kallim,» selgitas ta. Kui aga lihahinnad hakkavad turul taas tõusma, käriseb vahe kahe tootegrupi vahel taas suuremaks ning odavbrändide müük kasvab.
Praegu on eestlaste lihatoodete eelistuste kasvus oma rolli mänginud ka viimaste aastate kiire palgakasv, mis võimaldab rohkem valida, milliseid lihatooteid osta.


description: Tuhanded rootslased on saanud arveid autohindamisportaalilt Autopriser.net, mille teenuseid nad enda sõnul reaalselt kasutanud ei ole. Inimesi, kes ei ole olnud nõus arvet maksma, on hakanud tuntud Eesti geiaktivisti advokaadibüroo ähvardama inkassoga, kuigi tal puudub igasugune seaduslik õigus seda Rootsis teha.

title: Eesti geiaktivist tegeleb Rootsis ebaseadusliku võlgade sissenõudmisega

maintext:
Kuna rootslanna Britt Dahlin tahtis müüa oma autot, läks ta autohindamisportaali Autopriser.net lehele, et näha, kui palju see väärt võiks olla, vahendab Rootsi Televisioon (STV). Kuigi naine lõpuks otsustas portaali poolt pakutavaid teenuseid siiski mitte kasutada, saadeti talle ikkagi 800-kroonine ehk ligi 82-eurone arve.
«Niipea, kui ma selle arve sain, kirjutasin neile, et ei ole mitte midagi neilt ostnud, kuid nad väitsid, et neil on väga selgelt kirjas, et nende veebilehe kasutamine on tasuline ja kui ma seda ei näinud, on see mu enda süü,» nentis Dahlin. Kuna naine oli pahane, et teda sellisel viisil petutud oli, otsustas ta arvet mitte tasuda.
-Reimo Metsa büroo ähvardab rootslasi inkassoga
Sellele aga järgnes ähvardus inkassoga. See laekus läbi Eestisse registreeritud advokaadibüroo Storm & Mets, mille üks omanikest on tuntud geiaktivist Reimo Mets. Juhul, kui arve saanu seda ei tasu, siis ähvardab advokaadibüroo teda Eestis kohtusse kaevata.
Mis puudutab aga Eestisse registreeritud advokaadibüroo Storm & Mets inkassoga ähvardamist, siis ei ole ettevõttel Rootsi Andmekaitse Inspektsiooni sõnul mitte mingisugust õigust seda Rootsis teha, kuna Euroopas kehtivad seadused näevad ette, et tarbija ja ettevõtja vahelised vaidlused lahendatakse tarbija koduriigi kohtus.
«Millegi pärast aga arvab advokaadibüroo Storm & Mets, et Rootsi tarbijad peavad järgima Eesti seadusi,» märkis Rootsi Andmekaitse Inspektsiooni jurist Josefine Paulie. Tema kinnitusel on inspektsioon teinud politseisse Eesti advokaadibüroo vastu avalduse, mis puudutab ebaseaduslikku võlgade sisse nõudmist. Tegemist on esmakordse sellise juhtumiga.
Kuna STV sai nii autohindamisportaali esindajate kui advokaadibürooga Storm & Mets suheldes vastuseks, et nad järgivad Eesti seadusandlust, käis telekanal poolteist nädalat tagasi Eestis, et uurida advokaadibüroolt Storm & Mets, miks nad tegelevad Rootsis ebaseadusliku võlgade sissenõudmisega. Siin said nad üsna kummalise kohtlemise omanikuks.
Esmalt ei leidnud nad mitte kedagi sellelt aadressilt, kuhu advokaadibüroo on registreeritud. Olles saanud aga vihje, et Reimo Metsa on võimalik leida teiselt aadressilt, leidis seal aset kummaline vahejuhtum. Nimelt põgenes Mets teleajakirjanike eest väitega, et tegemist on tema kaksikvennaga. Küsimusele, kas ta ajab Rootsis äri, vastas mees eitavalt.
Vaata seda ka juuresolevast videost.
-Autoportaaliga seoses ligi 3000 kaebust
Küll aga ei ole Britt Dahlin ainus, kes läbi autohindamisportaali Autorpriser.net sellisesse pettus on tõmmatud. Rootsi tarbijakaitseamet, tarbijate esindusorganisatsiooon Hey Consumer ja Euroopa Tarbijakeskus ütlevad, et nende poole on pöördunud kokku ligi 3000 rootslast, kes on samuti saanud mainitud autohindamisportaalilt arve teenuste eest, mida nad ei ole kasutanud.
Neist Rootsi tarbijakaitseamet ja Consumer Europe on ka Autopriser.net pidajatele saatnud välja märgukirjad. «Paljud, kes esitanud kaebuse autohindamisprotaali vastu, on öelnud, et nad sattusid sellele lehele kogemata erinevaid sotsiaalmeedia keskkond külastades, kus seda infot, et tasuda tuleb juba veebilehe külastuse eest, ei ole nii selgelt esitatud,» märkis Euroopa Tarbijakeskuse juht Jolanda Girzl.
Ka on tema sõnul olnud inimesi, kes on hakanud end registreerima veebilehe kasutajaks, kuid kui on avastanud, et see on tasuline, on nad sellest loobunud. Samas on aga veebilehe omanikud kasutanud autoomanik. «Tegemist on väga peene meetodiga,» nentis Girzl STV-le.
-Mõlemal ettevõttel esitamata aruanded
Postimehel pole seni õnnestunud Reimo Metsa kätte saada, et temalt selle kohta täiendavaid selgitusi saada. Äriregistri andmetel on Mets kas ainu- või kaasomanik ligi kümnes ettevõttes ning juhatuse liige mittetulundusühingus SEKY, mis tegeleb seksuaalvähemuste huvide kaitsmisega.
Ettevõtete hulgas on nii advokaadibüroo Storm & Mets, kui ka reklaami vahendav RM Meediaproduktsioon OÜ, inkasso ja krediidiinfoga tegelev DCH Europe OÜ, investeerimisele keskendunud Teodosius Invest OÜ ning õigusnõustamisega tegelev Pereõigus Õigusbüroo OÜ. Mitmel Metsale kuuluval ettevõttel on esitamata 2015. aasta majandusaasta aruanne.
Autopriser.net omanikuna on nende kodulehel kirjas UPSF OY. Tegemist on Eestis registreeritud ettevõttega U. P. S. F. OÜ-ga, mille ainuomaniku ja juhatuse liikmena on äriregistris kirjas Andrei Kolesnikov. Kehra linna 2014. aasta mai alguses registreeritud ettevõttel on esitamata nii 2014. kui 2015. aasta majandusaasta aruanne.


description: Eesti Panga kiirhinnangu1 põhjal oli Eesti maksebilansi jooksevkonto 2016. aasta augustis 98 miljoni euroga plussis.

title: Augustis oli jooksevkonto ülejääk selle aasta suurim

maintext:
Kaupade ja teenuste konto ülejääk ulatus 139 miljoni euroni ja oli seega 36 miljoni euro võrra suurem kui aasta tagasi samal ajal. Kaubaeksport kasvas kiiremini kui -import, vastavalt 12 ja 9 protsenti ning see kahandas kaupade konto puudujäägi 33 miljoni euroni.
Välismajandusliku tegevuse aktiivsust mõjutas 2016. aasta augustis muu hulgas suurem tööpäevade arv kui eelmise aasta augustis. Nii teenuste eksport kui ka import kasvasid 8 protsenti ja teenuste konto ülejääk suurenes 172 miljoni euroni. Teenuste ekspordis kahanes veoteenuste ning kasvas reisiteenuste ja muude teenuste maht, teenuste impordis kasvas kõigi peamiste teenuseliikide maht. Esmase ja teisese tulu konto netoväljavool oli kokku 41 miljonit eurot, mida on 5 miljoni euro võrra rohkem kui aasta tagasi.
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli augustis 110 miljonit eurot. See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuandja ehk riigi majandussektorid paigutasid välismaale rohkem vahendeid, kui sealt kaasasid.
Eesti Pank avaldab maksebilansi kiirhinnangu kord kuus üle-eelmise kuu kohta. 2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 9. detsembril 2016.


description: Eesti raamatupoe- ja kinokett Apollo võitis rahvusvahelisel teenusedisaini konkursil The Global Service Design Award tippauhinna.

title: Apollo võitis rahvusvahelise teenusedisaini auhinna

maintext:
Konkursi lõppvõitja kuulutati välja täna Amsterdamis toimuva rahvusvahelise teenusdisaini konverentsi raames. Võidust teatas Apollo tegevjuht Mauri Dorbek sotsiaalmeedias.
Dorbeki sõnul tuli võit üllatusena. «Me ei osanud seda oodata, tore oli juba see, et me nominentide hulka sattusime,» sõnas ta. «Laual oli ikkagi üle saja töö ja 14 parema hulgas olla oli juba omaette saavutus.»
«Üritus oli päris võimas ja kogu meeskond on väga õnnelik ja tänulik auhinna eest.»
Dorbek ütles, et tehtud on suur töö ning kõige suurem võitja on seejuures tarbija. «Hinnati, kuidas on organisatsioon seestpoolt muutunud ja kuidas see on tarbijale toonud lisahüvesid läbi teenuse, mida tarbija kasutab,» selgitas ta.
«Ja tuli ära! Service Design Network Global Award kõige parema ja edukama kommertsprojekti eest. Olla kõrvuti globaalsete hiidudega, nagu Deutsche Telecom ja Philips, pole üldse paha!» kommenteeris uue ärimudeli väljatöötamisel abiks olnud teenusedisaini ja brändinguagentuur Brand Manual oma sotsiaalmeedia lehel.
Service Design Award on teenusedisaini tippauhind, mille valimist korraldab 2004. aastal loodud teenusedisaini võrgustik Service Design Network, mis koondab valdkonna eksperte, koole ja ettevõtteid üle maailma.
Raamatupoena alustanud Apollo on alates 2009. aastast teinud uuendusi, mille tulemusena on sellest saanud meelelahutusbränd, mis lisaks raamatutele, muusikale ja filmidele on nüüd ka Eesti suurim kino- ja mahlabaaride kett.


description: Kuna riigil on raskusi Rocca al Mares asuva presidendi residentsi renoveerimisega, siis teeb 1Partner Kinnisvara asutaja Tanel Tarum ettepaneku, et Eesti ärimehed võiks selle residentsi renoveerimise kinni maksta. 5,4 miljonit maksvasse projekti on Tarum ise nõus panema 3000-5000 eurot.

title: Presidendile residentsi kinkimise idee välja käinud ärimees on nõus ise alustama kuni 5000-eurose panusega

maintext:
Tarumi üleskutse on seotud analoogse näitega Eesti eelmisest iseseisvusajast, kus sõjaeelse Eesti Vabariigi töösturid panid 1930. aastatel raha kokku, ostsid 100 000 krooni eest Oru lossi Toilas ning kinkisid selle presidendi residentsina riigile.
Kuna riik ei suuda kuidagi Rocca al Mares presidendile oma residentsi renoveerida, siis pakub 1Partner Kinnisvara asutaja Tanel Tarum välja, et selle võiks jõukamad ärinaised- ja mehed oma kuludega korda teha ja kinkida vabariigi sajandaks aastapäevaks.
«Ajal kui keskmine palk oli 80 krooni, oli see meeletu raha. Ka tollal Jelissejevi lossina tuntud kompleks oli hoopis teises mastaabis, kui üpris koduse olemisega Liberty mõis Rocca al Mares, mida plaanitakse praegu presidendile residentsiks renoveerida,» rääkis Tarum, kes ise on nõus algatusse panustama 3000 kuni 5000 eurot. «Olen nõus tegema eraldi konto ja kui on mõttekaaslasi, siis oma nimel selle summa ära broneerima,» kinnitas ta.
Olukorras, kus presidendi insitutsioon on täna seoses kümme aastat Eesti presidendina ametis olnud Toomas Hendrik Ilvese Ärma talu juhtumiga kannatada saanud, oleks selline žest Eesti ärieliidi poolt Tarumi sõnul ettevõtjate võimalus panustada riiki ja ühiskonda ning taastada usaldust presidendi vastu.
«Eestis on niivõrd palju rikkaid inimesi, kelledest koostatakse edetabeleid ning midagi pole öelda, nad ongi tublid. Kahju on sellest, et väga vähesed panustavad ühiskonda ja riiki tagasi,» märkis Tarum. Ta lisas, et Eesti ärimehed ja riik on praegu palju jõukamad, kui eelmise iseseisvuse ajal.
«Värsked presidendivalimised ja Ärma juhtum paistavad pisisulitsemisena, mis kõrgeid tunded ei tekita. Samas võiks inimesed, kel elus natuke paremini läinud, mõelda, mida nad saaks oma riigi sajandaks juubeliks ise ära teha,» rõhutas kinnisvaraettevõtja.
1899. aastal valminud Oru loss asus Toila vallas ning kuulus Peterburi suurkaupmehele Jelissejevile. 57 toa ja 100-hektarilise pargiga lossi ostsid 1934. aastal kohalikud töösturid ning kinkisid Eesti riigipeale suveresidentsiks. Oru loss hävis Teises maailmasõjas.
Praegu plaanitakse 5,4 miljoni euro eest presidendi residentsiks renoveerida Rocca al Mares Alexander Gustav Kochile kuulunud Liberty suvemõis ja selle abihooned, kuid tööd on veninud aastaid.


description: Türgis Sefine laevatehases ehitatud parvlaeval Leiger käivad veel viimased tööd ning laeva meeskond on valmis aluse lähima 2-3 nädala jooksul üle võtma ja selle Eestisse tooma. Postimees sai täna laeva peal ringi uudistada.

title: Galerii ja video: Leigeri kapten näitab oma uut parvlaeva

maintext:
Leigeri kapten Hanno Naaber ütles Postimehele, et täpset laeva ülevõtmise kuupäeva ei ole võimalik praegu öelda, kuna veel on tarvis lõpetada mõned väiksemad tööd ning ajada korda paberid klassifitseerimisühingu ja veeteede ametiga.
Laev tuleb Eestisse jõudes kohati ümber teha
Türgi laevaehitajad on kohati teinud oma tööd agaramalt kui laeva tellija seda ette nägi. Reisijatesalongi on paigaldatud vaegnägijate jaoks erekollane reljeefne liikumistee, mille TS Laevad kavatseb Leigeri Eestisse jõudes eemaldada.
«Laeva projekti koostanud Norra firma LMG Marin koostas Sefine laevatehasele soovitusliku disainijuhendi, mida türklased võtsid kohustuslikuna ja paigaldasid põrandale vaegnägijate liikumistee. Paraku hakkab sellele talvel kindlasti kogunema lund ja jääd, mis muudab selle libedaks ja ohtlikuks. Seetõttu tuleb see eemaldada,» selgitas TS Laevade kapten-projektijuht Guldar Kivro.
Eestis on kavas laeva paigaldada ka reisijatesalongi televiisorid ning wifi seadmed. Samuti ei ole laevas veel köögitehnikat, mis paigaldatakse samuti Eestis.
Laeva reisijatesalongi kaunistab minarettidega siluett
Türgi laevatehas paigaldas hea tahte väljendamiseks laeva reisijatesalongi ka kaks metallist välja lõigatud linna siluetti – salongi ühes otsas on Tallinna ja teises otsas Istanbuli siluett. Tallinna siluetil on kunstnik äratuntavalt kujutanud Oleviste ja Niguliste kirikut. Nevski katedraal paistab esmapilgul kolme seenena. Istanbuli siluetil on kujutatud mošee minarette, paari kõrghoonet ning üle Bosporuse väina kulgevat silda.
Reisijatesalongis hakkab silma pistikupesade rohkus. Iga istekoha juures on olemas oma pistikupesa, mis on praegusel nutitelefonide ja sülearvutite ajastul reisijatele hea uudis.
Leigeri toob Eestisse 13-liikmeline meeskond
Suurem osa Leigeri meeskonnaliikmeid on juba Türgis kohal, viimased saabuvad kohale kolmapäeval. Türgist Eestisse sõitmiseks tuleb Leigerile 13 meeskonnaliiget – kapten, vanem tüürimees, teine tüürimees, kolmas tüürimees, vanemmehaanik, teine mehaanik, kaks elektromehaanikut, kolm madrust, pootsman ja kokk.
Hiiumaa liinil saab laeva meeskond olema väiksem, 13 inimest tuleb pikale reisile kaasa selleks, et olla valmis ette tulla võivateks ootamatuteks olukordadeks.
Laeva teekond Türgist Eestisse kestab umbes 21 päeva. Kapten Naaber märkis, et teekonna pikkus võib sõltuvalt ilmast pikeneda või lüheneda. Kuna Leiger on ehitatud Rohuküla-Heltermaa laevaliini vajadusi silma pidades, siis avameretormidele laev hästi vastu ei pea. Naaber selgitas, et kuni 2,5-meetri kõrguse avamerelainetusega tuleb laev toime, kuid suurema tormi puhul tuleb otsida mõnest sadamast tormivarju.
4300 meremiili pikkuse teekonna jooksul peab laev käima neli korda tankimas – Itaalias, kaks korda Hispaanias ja ühe korra Hollandis.
Naaber peab reaalseks, et Leiger võib detsembris Eestisse jõuda.
Leigeri pikkus on 114 meetrit, laius 19,7 meetrit ja süvis 4 meetrit. Laev on võimeline peale võtma 150 sõiduautot või 12 täispikka veoautot. Laevadel on päästevahendid 700 reisijale ning kahel tekil istekohti 653 reisijale. Autotekil on laevale peale- ja mahasõidud kaldus, seetõttu on sinna paigaldatud soojendus, et vältida libeduse teket.
Laeva mootorid töötavad diiselkütusega, kuid masinaruumi kõrvale on jäetud tühi ruum, mis jätab võimaluse paigaldada sinna tulevikus LNG gaasil töötavad mootorid.


description: Katari ja Abu Dhabi kuningaperede kontrollitavad investeerismisfondid on valmis investeerima Saksa Deutsche Banki, juhul kui pank peaks tegema aktsiaemissiooni, kirjutab Manager Magazin.

title: Katar on valmis toetama raskustes Deutsche Banki

maintext:
Raskustes Saksa Deutsche Bank tahab koondada 1000 töötajat
Saksa Deutsche Bank tahab koondada 1000 töötajat, kuid kinnitab, et see otsus ei ole seotud panga viimase aja raskustega, vaid et see otsus tehti juba eelmisel aastal, kirjutab Bloomberg News, kes ei saanud pangalt selle kohta kinnitust.


description: Olympic Entertainment Group (OEG) selle aasta üheksa kuu müügitulud ulatusid 142,1 miljoni euroni, mis on 17,8 protsenti ehk 21,4 miljonit eurot rohkem kui eelmise aasta üheksa kuu jooksul. Samas suurusjärgus kasvatas ettevõte ka kasumit.

title: Olympic kasvatas nii müügitulu kui kasumit korralikult

maintext:
Olympicu üheksa kuu hasartmängutulud moodustasid kontserni konsolideeritud müügituludest 92,6 protsenti ehk 131,5 miljonit eurot ja muud tulud 7,4 protsenti ehk 10,6 miljonit eurot, teatas ettevõte börsiteates. Aasta varem olid osakaalud vastavalt 93,9 protsenti ehk 113,3 miljonit eurot ja 6,1 protsenti ehk 7,3 miljonit eurot.
Kontserni selle aasta esimese üheksa kuu konsolideeritud kulumieelne ärikasum kasvas eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 29,2 miljonilt eurolt 44,2 miljoni euroni ehk 51,4 protsenti. 2016. aasta üheksa kuu ärikasum ulatus 27,7 miljoni euroni, mis on eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 4,5 miljonit eurot ehk 19,3 protsenti enam.
Emaettevõtja osa 2016. aasta 9 kuu konsolideeritud puhaskasumist oli 23,7 miljonit eurot. Aasta tagasi oli emaettevõtja osa konsolideeritud puhaskasumist 19,6 miljonit eurot. Kontserni tütarettevõte Baina Investments Sp. z o.o. sõlmis 14. jaanuaril 2016 lepingu, mille kohaselt omandas 20-protsendilise osaluse Poola tütarettevõttes Casino Polonia-Wrocław Sp. z o.o., suurendades Kontserni osalust sajale protsendile.
-Tehingud
Pärast Eesti konkurentsiametilt heakskiidu saamist viis 16. veebruaril 2016 Olympic Entertainment Group AS lõpuni tehingu, millega omandati sajaprotsendiline osalus Eesti kasiinooperaatoris AS MC Kasiinod, millele kuulub omakorda 100%-line osalus kasiinobaare opereerivas OÜ-s Oma & Hea. Tehingu jõustumise tulemusena kuulub Kontsernile Eestis kokku 24 kasiinot.
Kontserni Eestis asuvad tütarettevõtted Olympic Casino Eesti AS ja 2016. aasta talvel omandatud kasiinooperaator AS MC Kasiinod sõlmisid 21. märtsil 2016 ühinemislepingu, mis viidi lõpule käesoleva aasta mais ning mille käigus ühendas Olympic Casino Eesti AS endaga AS MC Kasiinod.
Kontserni Slovakkias asuvad tütarettevõtted Olympic Casino Slovakia S.r.o. ja Olympic F&B S.r.o. sõlmisid 22. märtsil 2016 ühinemislepingu, mis viidi lõpule käesoleva aasta aprillis ning mille käigus ühendas Olympic Casino Slovakia S.r.o. endaga Olympic F&B S.r.o.
Kontserni struktuuri korrastamise eesmärgil otsustas Olympic Entertainment Group AS 31. märtsil 2016 likvideerida Hollandis asuva äritegevuseta tütarettevõtja Siquia Holding B.V., mille tegevusvaldkond oli valdustegevus. Likvideerimine viidi lõpule 30. juunil 2016.
Kontserni Lätis asuvad tütarettevõtted Olympic Casino Latvia SIA ja 2015 sügisel omandatud kasiinooperaator SIA Garkalns sõlmisid 20. mail 2016 ühinemislepingu, mis viiakse lõpule käesoleva aasta jooksul ning mille käigus ühendab Olympic Casino Latvia SIA endaga SIA Garkalns.
-Terve rida investeeringuid
1. juunil 2016 avas kontsern Tallinnas uue üle 45 miljoni euro maksma läinud hotelli- ja meelelahutuskompleksi, milles alustas tegevust Baltimaade esimene Hiltoni hotell ja Olympic Casino esinduskasiino.
16. juunil 2016 toimunud aktsionäride üldkoosolekul otsustati maksta dividende summas 22 768 680,90 eurot (0,15 eurot aktsia kohta), millest 0,10 eurot aktsia kohta maksti aktsionäridele 15. juulil 2016 ja 0,05 eurot aktsia kohta maksti aktsionäridele 14. oktoobril 2016.
15. juulil 2016 sõlmis Kontserni kuuluv Jessy Investments B.V. lepingu sajaprotsendilise osaluse müümiseks Eesti tütarettevõtjas Kesklinna Hotelli OÜ, mis omab Tallinnas hotelli- ja meelahutuskompleksi hoonet, kus tegutsevad hotell Hilton Tallinn Park ja OEG kontserni esinduskasiino Olympic Park Casino.
Ostjaks oli East Capital kontserni kuuluv ECB3 Tallinn OÜ. Tehingu hinnaks oli 48 miljonit eurot ning kasum 17,8 miljonit eurot. Müügitehingu eesmärgiks oli vabastada kinnisvarasse investeeritud kapitali ja keskenduda kontserni põhitegevusele – kasiinode ja meelelahutuskeskuste opereerimisele. Müügitehingu osaks ei olnud hoones tegutsevad hotelli- ja kasiinooperatsioonid, mis jäävad jätkuvalt kuuluma kontsernile.
-Väljumine Poola ja Valgevene turult
23. septembril 2016 teatas kontsern aktiivse tegevuse külmutamisest Poolas seoses esinduskasiino asukohapõhise tegevusloa kehtivuse lõppemisega. Kontsern on endiselt huvitatud Poola turul tegevuse jätkamisest ning plaanib osaleda järgmistel tegevusloakonkurssidel. Aktiivse tegevuse külmutamise peamiseks eesmärgiks on jooksvate kulude viimine miinimumini.
23. septembril 2016 teatas kontsern väljumisest Valgevene hasartmänguturult seoses makromajanduslikust olukorrast tingitud ebaefektiivsest opereerimisest ja kehvadest väljavaadetest kasumlikkuse suurendamiseks Valgevenes.


description: Vastutust tervise hoidmise eest peaks üha rohkem minema inimese enese õlule, tõdes ettevõtlusnädala arvamuspäeval Eesti väike- ja keskmiste ettevõtjate assotsiatsiooni (EVEA) president  Kersti Kracht.

title: Kersti Kracht: inimene peab võtma vastutuse oma tervise eest

maintext:
Lastele peab tema kinnitusel kindlasti õpetama ettevõtlust, aga ka tervisekäitumist. «Täna on haigekassa 33 miljoni euroga miinuses. Võime arvata, et varsti tuleb ka varjatud maksutõus,» rääkis Kracht. «Ei ole nii, et teen mida tahan ja siis lähen arsti juurde ja küsin rohtu.»
Sotsiaalmaksu maksjaid oli selle aasta teises kvartalist 553 000. «Kui sealt võtta maha avalik sektor, selgub et äriühingutes töötab täna 400 000 inimest. Juba täna peame kõik üleval kahte inimest. Juba täna on see üks kahele,» rääkis Kracht .
Kõige selle, avalike teenistujate ja toetuste saajate, üleval pidamiseks ei ole lihtsalt kriitilist massi. Ülalpeetavate arvu vähendamist võiks tema sõnul alustada valitsusest. «Superministeeriumis võiks olla üks minister, kes riigieelarvet vaatab.»


description: Eesti ühe rikkama ettevõtja Igor Izraeljani rahastatud Venemaa kinnisvaraprojektis kodu ostnud paarsada inimest korraldasid reedel piketi Peterburis Eesti saatkonna juures.

title: Eestlaste auahne projekt jättis Venemaal pered koduta

maintext:
Piketil osalenud elanikud ütlesid, et Igor Izraeljan on viimased pool aastat nendega suhelnud ainult advokaatide ja juristide vahendusel, vahendab Äripäev.
«See inimene ei ole leidnud endas julgust tulla Venemaale ja vaadata silma nendele elanikele, kes on lastega ja jäänud koduta,» ütles piketil osalenud naine.
«Tema jaoks on see investeering, aga inimeste jaoks, kes on maksnud ära 100 protsenti oma kodu eest, on see iga kopikas, mida nad on oma kodu jaoks arvestanud.» Äripäev kirjutas juulis, et parketi- ja vineeritöösturi Igor Izraeljani majade ehitamise projekt Venemaal on pankroti äärel.


description: USA lihakontsern Tyson Foods teatas, et omandab viis protsenti ettevõtte Beyond Meat aktsiatest, mis tegeleb köögiviljadest kunstlihatoodete valmistamisega, kirjutab The Verge.

title: Maailma suurim lihatootja investeerib kunstverd eritavatesse veganburgeritesse

maintext:
Beyond Meati üks tuntumaid tooteid on Beyond Burger - taimsetest koostisosadest burger, mis sarnaselt pooltooreks jäetud veiselihaburgerile eritab verele sarnast, peedist valmistatud vedelikku.
Lisaks Tyson Foodsile on Beyond Meati investeerinud ka maailma rikkaim inimene Bill Gates ning mikroblogivõrgustiku Twitter kaasasutajad Biz Stone ja Evan Williams.
Beyond Meat kasutab lihale sarnaste toodete valmistamiseks peamiselt soja, kikerherneid, pärmi ja muid taimse päritoluga asendajaid.
Gates on varasemalt väitnud, et ei suuda Beyond Meati kanalihale sarnaneval taimsel tootel ning päris kanalihal vahet teha.


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michal saatis valitsusele kinnitamiseks aastete 2014–2020 riigiteede teehoiukava muudatused, tuleva aasta kulud on 258 miljonit eurot, mis on üksjagu vähem kui 2013. aastal kinnitatud teehoiukavas.

title: Riik suunab tuleval aastal teehoidu 258 miljonit eurot

maintext:
Teehoiukava kogumaht seitsme aasta peale on üle 1,7 miljardi euro, millest järgmise aasta kulub teehoiule üle 258 miljoni. 2017. aastaks on planeeritud teede ehitusele 65,4 miljonit eurot, mis on ligi 31 miljonit rohkem kui see aasta ning tee hooldusele 49 miljonit, mis on 1,4 miljonit rohkem kui tänavu, teatas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium.
Lisaks Mäoni rajatava neljarealise maanteega on uues teehoiukavas arvestatud veel kolme uue olulise maanteetaristu investeeringuga: Luige-Juuliku teelõik, Saue-Topi ühendustee ja Tallinna-Rannamõisa-Kloogaranna teelõik.
Kose-Võõbu-Mäo 40 kilomeetri pikkuse maanteelõigu neljarajalise ehitamine läheb riigile maksma hinnanguliselt kokku 170 miljonit eurot, millest 80 miljonit eurot eraldatakse riigieelarvest senisele teede rahastusele lisaks ning 90 miljonit tuleb üldisest teedele ette nähtud vahenditest. Järgmisel aastal alustatakse Kose-Võõbu lõigul pinnase ettevalmistustöödega ning neljarealine maantee on planeeritud valmima aastaks 2022.
Suurenenud turvalisusele ning väiksemal liiklusstressile lisaks on Tallinn-Tartu neljarealiseks ehitamisest Mäoni täiendav ajavõit sõitjale ligikaudu üheksa minutit. Viimane tuleneb nii lühenenud teekonnast, suuremast liikumiskiirusest kui ka praegusest olukorrast, kus tihtipeale tuleb liikuda autokolonnides ja lubatud piirkiirusest märkimisväärselt aeglasemalt.
Uuendatud teehoiukava finantsplaani koostamisel on lähtutud riigi eelarvestrateegiast aastateks 2017-2020 ja 2016. aasta riigieelarveseadusega teehoiuks ette nähtud vahenditest.
Täiendavalt lisandusid uue teehoiukava aastatesse 2018-2019 veel Luige ja Juuliku vaheline teelõik 15,7 miljoni euroga, Saue-Topi ühendustee 1,87 miljoni euroga ja Tallinna-Rannamõisa-Kloogaranna teelõik 2 miljoni euroga.
Järgmiste aastate suurimad tee-ehitusprojektid on veel 49-miljonine Tallinna ringtee Väo-Jüri 2+2 tee ja sõlmede ehitus, 13-miljonine Juuliku sõlm ja 2+2 teelõik Saku ja Kanama sõlmede vahel, 20-miljonine Narva maantee Väo sõlm, 10-miljonine Sillamäe asula vahelise lõigu ohutustamine, 15-miljonine Ääsmäe-Kernu 2+1 tee Pärnu maanteel, 10-miljonine Kernu ümbersõit, 8-miljonine Nurme-Jänesselja 2+1 tee ja Tartu maanteel Põltsamaa-Tartu 2+1 möödasõidualad, millele kulub 18 miljonit eurot.


description: Kuigi Eesti Energia pole endiselt saanud vastu võtta Auvere jaama, siis ettevõtte sellest mingit kahju ei saa, kuna kõik on leppetrahvidega kaetud.

title: Sutter: Eesti Energia Auvere jaama vastuvõtmise hilinemisest kahju ei saa

maintext:
«Meil on korralik leping, kõik on reguleeritud»" ütles Eesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter reedel ettevõtte kolmanda kvartali tulemusi tutvustaval pressikonverentsil.
«See saab leppetrahvidega kaetud, Eesti Energia mingit kahju siin ei kanna,» lisas ta.
Kui suured leppetrahvid kavatseb ettevõte General Electricult sisse nõuda, ei soovinud Sutter enne jaama vastuvõtmist avalikustada.
Seni Auvere elektrijaama üleandmist pidurdanud liigsete tolmuheitmete probleemi ei ole siiani lahendatud ning seetõttu ehitab peatöövõtja General Electric jaamale uue kottfiltri, mille rajamine algab lähiajal.
Jaam jätkab hetkel tööd võimsustel, mis lubatud tolmuheitmete määra ei ületa.
Kuna energiaturg liigub praegu erinevates suundades, siis on Sutteri sõnul praegu veel vara rääkida, et kui mõistlik oli Auvere jaama ehitus. See selgub 10 pluss aasta pärast, kas Auvere investeering oli mõistlik, märkis ta.
Praegu on Sutter sõnul veel keeruline prognoosida, et millistest allikatest energiavajadus lõpuks kaetakse, kuna peale tulevad nii taastuvenergia, dekarboniseerimine ja muu selline.
Eesti Energia investeeris Auvere jaama rajamisse 638 miljonit eurot.


description: Kultuurikatlas toimunud parimate ettevõtjate tunnustamise ürituselt võis eile sirge seljaga koju minna terve hulk suurettevõtjaid, teiste hulgas parimaks ettevõtjaks kuulutatud masinaehitusettevõte Hekotek, aasta välisinvestori tiitli saanud Kohila Vineer ja parimaks nooreks ettevõtjaks kuulutatud Taxify asutaja Markus Villig.

title: Parimate ettevõtjate seas oli vähe üllatajaid


description: Riigikontrolli hinnangul pole juba 2001. aastal alanud riigi kinnisvarareform saavutanud olulisi eesmärke – riigi hoonestatud kinnisvara valitsetakse jätkuvalt killustatult, kasutamine on ebatõhus ning riigile rahaliselt tarbetult koormav.

title: Riigikontroll: valitsuse suutmatus on viinud riigi kinnisvarareformi läbikukkumiseni

maintext:
Riigikontrolli hinnangul on selle peamiseks põhjuseks valitsuse suutmatus leppida 15 aasta jooksul kokku riigi ühtses kinnisvarapoliitikas, mille raames valida analüüsile tuginevalt kõige otstarbekam kinnisvara korraldusmudel. Riigi kinnisvarakasutuse reform on arenenud sisuliselt koordineerimatult, aeglaselt ja prognoosimatult, sõltudes ministeeriumide üksikotsustest. Algne lootus teha Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi (RKAS) abil vajalikud hooned korda, ilma et see mõjutaks eelarvetasakaalu ja võlakoormuse näitajaid, läks luhta. Samuti on RKASile üle antud vaid 25 protsenti kinnisvarast, kuigi pea kogu vara pidi olema üle antud juba aastaks 2003.
«Riigi kinnisvarareformiga toimunu on näide sellest, kuidas probleeme on esinenud nii muudatuste algatamisel, rakendamisel kui ka lõpetamisel. Riigi hoonestatud kinnisvaraga seotud probleemid on olnud teada juba väga pikka aega, kuid jätkuvalt pole kokkulepet, kuidas neid lahendada. Ei teata, kui palju ja millist kinnisvara riigil oma ülesannete täitmiseks vaja läheb ning kuidas hoonete kordategemist rahastada. Valitsuse tasandil üksmeele puudumise tõttu on riigi kinnisvarareform arenenud paljuski koordineerimatult, ministeeriumide arusaam ja praktika riigi kinnisvara kasutamisel on erinevad,» kommenteeris riigikontrolör Alar Karis auditi tulemusi.
«Aga nii nagu inimene peab olema võimeline oma eksimusi tunnistama ning nendest õppima, peab ka riik oskama süsteemis olevaid puudusi ära tunda, parandada ja nende kordumist vältida. Riigi kinnisvarareform pakub väärtuslikke õppetunde ajal, kui valitsus on alustanud mitmeid uusi reforme ning seistakse taas oluliste, kaalutletud otsuseid nõudvate muudatuste ees,» lisas ta.
2001. aastal algatas valitsus riigi kinnisvarareformi, mille eesmärk oli jätta riigiasutuste kasutusse vaid riigi ülesannete täitmiseks vajalikud hooned ja teha need korda. Riigi kinnisvara keskseks haldajaks pidi saama selleks otstarbeks asutatud riigile kuuluv äriühing Riigi Kinnisvara Aktsiaselts. Reform nägi ette, et riigiasutused annavad aastaks 2003 pea kogu hoonestatud kinnisvara RKASi omandusse ning üürivad oma ülesannete täitmiseks vajaliku pinna RKASilt põhiliselt turutingimustel tagasi. Reformi üheks peamiseks ootuseks oli teha riigi hoonestatud kinnisvara RKASi kaudu raha laenates korda nii, et see ei mõjutaks riigi võlakoormust ega eelarvetasakaalu, kuna RKASi ei arvatud asutamisel valitsussektori osaks. Muudatusest oodati aga ka tõhusamat ruumikasutust, kinnisvara professionaalsemat haldamist ja seeläbi kinnisvara korraspidamisega seotud kulude kokkuhoidu.
Riigikontrolli auditist selgub, et 2016. aasta seisuga ei ole reformi lõpule viidud ega selle eesmärke saavutatud. RKASile on üle antud vaid ca 25 protsenti riigiasutuste kasutuses olevast pinnast. Riigikontrolli analüüsitud 11 kinnisvaraobjekti näitel ei ole siiski oodatavat kokkuhoidu saavutatud, kulud kasvasid asutuse eelarves pärast RKASiga üürilepingute sõlmimist ja kaheaastase üleminekuperioodi lõppu (mil kulud valitsuse otsuse kohaselt suureneda ei tohtinud) keskmiselt veidi enam kui 2,5 korda.
Vaadeldud objektidega seotud kulude kasvu peamiseks põhjuseks oli riigikontrolli auditi järgi kinnisvara rahastamismudeli muutus: lisaks kuludele, mida asutused ka varem kandsid, on tulnud RKASile maksta turutingimustele vastavat üüriraha, täiendava kuluna tuleb käsitleda ka tasu haldusteenuse eest ja regulaarseid makseid jooksva remondi kuludeks. Samuti tuleneb kulude kasv kinnisvara korrashoiuteenuste nagu tehnohooldus, heakord jms üldisest kallinemisest turul, vahel ka sellest, et muutus teenuse sisu.
Et RKAS on äriühing, mille olemuslik eesmärk on teenida raha, on riigihalduse minister kui omaniku esindaja kinnitanud RKASi omakapitali oodatavaks minimaalseks tootluseks 2016. aastaks 6,6 protsenti, mis loomulikult kajastub ka klientide makstavas hinnas. Samal ajal aga pole riigiasutused olnud motiveeritud kinnisvarakuludelt säästma ega asunud otsustavalt tegutsema pinnakasutuse tõhustamiseks, nii nagu uuest korraldusmudelist oodati.
Riigikontroll auditeeris ka RKASi tegevust ning leidis, et RKASi tegevus on seaduslik ja raamatupidamine vastab heale raamatupidamistavale. RKASi hankekord on põhjalik ning auditeeritud ajavahemikul 2013–2014 korraldatud hanked on kooskõlas riigihangete seadusega. Ehkki RKASile riigivaraseadus ei laiene, on RKAS Riigikontrolli hinnangul kehtestanud riigivaraga ümberkäimiseks asutuses riigivaraseadusega samaväärsed nõuded.
Riigikontroll hoiatab auditis, et hoolimata kinnisvarakulude kasvust pole olemas täit kindlust, et riigi hoonete seisukord paraneb. Rahandusministeeriumi hinnangul praegu RKASile makstavast remondirahast hoonete seisundi säilitamiseks pigem siiski ei piisa. Riigi kinnisvara nn remondivõlg on Rahandusministeeriumi andmetel ca 500 miljonit eurot. Järgmise viie aastaga riigi kinnisvarakulud Rahandusministeeriumi prognoosi kohaselt pea kahekordistuvad, kuid sellest rahast kõigi praegu riigi kasutuses olevate hoonete korrastamiseks ning edaspidiseks korraspidamiseks ei jagu. RKASi arvamisega valitsussektori osaks luhtus 2008. aastal lootus kaasata eelarvetasakaalu mõjutamata riigi hoonete kiireks korrastamiseks laenuraha, mis oli peamisi kinnisvarareformi ootusi. Uusi sisulisi otsuseid, kuidas pikemas perspektiivis kinnisvarainvesteeringutega toime tulla, pole valitsus seni langetanud.
Riigil puudub ka selge pilt kinnisvarakuludest: kui RKASil kui kompetentsel kinnisvarahaldajal on ülevaade neile üle antud kinnisvarast väga hea, siis üle andmata kinnisvara kohta on andmete koondamine keerukas, info kohati puudulik.
Riigikontroll soovitas auditis vabariigi valitsusel selgitada välja ja otsustada, kui palju ning millist kinnisvara riik oma ülesannete täitmiseks vajab ja kuidas vajalike hoonete kordategemist rahastada. Samuti soovitas Riigikontroll kinnitada pinnakasutuse jm hoonete tõhusa kasutamise ühtsed eesmärgid kõigile valitsemisaladele.


description: Asjaga lähedalt seotud allikad väidavad, et tehnoloogiahiid Apple on järsult otsustanud vähendanud autotootmise ambitsiooni, olles juba koondanud sadu inimesi ja loobunud oma auto ehitamisest plaanist.

title: Meedialeke: Apple loobus hiiglaslikust maailmavallutusplaanist

maintext:
Sajad töötajad, kes olid seni seotud tuhandele inimesele tööd andnud Apple'i autotootmise suunaga, on kas koondatud, mujale ümber suunatud või lahkunud omal soovil, rääkisid projektiga lähedalt seotud anonüümseks jääda soovinud allikad, vahendab Bloomberg.
Apple'i sees Titaanprojekti nime saanud ettevõtmise juhtidele on nüüd antud ülesandeks eraldiseisva auto asemel arendada välja hoopis elektrooniline süsteem, mida saaks kasutada ükskõik milline teine autotootja maailmas. Tohutu suurt kõikumist töötajate arvus ei ole seni esinenud seetõttu, et Apple on uut eesmärki silmas pidades juba asunud ka uusi inimesi juurde palkama.
Tähtajaks, millal Titaanprojekti juhid peavad suunamuutusest tingitud tulemusi Apple'i juhtkonnale esitlema, on 2017. aasta lõpp. Pärast seda otsustatakse, kas sellega jätkata või suletakse autotootmise algatus lõplikult. Apple'i pressiesindaja Tom Neumayr keeldus neid väiteid kommenteerimast.
Apple ei ole muidugi esimene mobiiltelefonide ja tarkvara maailmas õnnestunud ettevõte, kes püüab vallutada ka autotööstust. Sama on proovinud näiteks teha ka Google, kelle autoprojekti on samuti tabanud tagasilöögid.
«Suure tõenäosusega nad ei olnud nõus tegema järeleandmisi kvaliteedis, kuna see võib oluliselt rikkuda kõikide Apple'i toodete mainet,» pakkus Eric Paul Dennis USA autotööstuse uuringute keskusest, miks võis tehnoloogiaettevõte oma auto ehitamise plaanist loobuda.
Apple algatas Titaanprojekti 2014. aastal väga suurte ambitsioonidega - lüüa üle kõiki seniseid autotööstuse saavutusi. Ettevõte asus koheselt hoogsalt inimesi värbama, et tulla oma prototüübiga 2020. aastate alguseks välja.
Eesmärgiks oli tuua autotööstusse sarnast revolutsiooni, nagu oli tehtud mobiiltelefonide maailmas iPhone'iga. Apple'i tulevikuauto pidi olema elektriauto, mis töötab sõrmejäljetuvastusega ning töötaks kas täis- või poolautomaatselt.
Küll aga hakkasid asjad väidetavalt nõrga juhtimise tõttu esimesi mõranemise märke näitama juba 2015. aasta lõpus. 2016. aasta alguses lahkus ka projekti seni juhtinud Steve Zadesky, kes oli varasemalt töötanud Fordis ja aitas ka iPodi arendamisele kaasa. Ka Zadesky, kes jäi siiski Apple'isse edasi, ei olnud nõus Titaanprojekti plaanide muutuse osas kommentaare jagama.
Pärast teda hakkasid lahkuma ka teised insenerid. Augustis toimus ka esimene koondamislane ning septembris järgnes teine. Nende seas kaotasid oma töö ka 120 insenseri, kelle ülesandeks oli arendada auto operatsioonisüsteeme ja testprotseduure. Teiste hulgas oli ka mitu valdkonnas mainekat insenseri.
Hoolimata sellest, millised väljakutsed Apple'i autotootmise suunal lähiaastal ees seisavad, on see juba hakanud avaldama mõju pikalt tegutsenud autotootjatele, kes on asunud koondama rohkem ressursse oma autode elektroonikasüsteemide kaasajastamisele.


description: Isegi kui (pere)arstiettevõttel on läinud korda võita euroraha abil tervisekeskuse rajamise õigus, võib ta seista silmitsi üle jõu käiva laenukohustusega omaosaluse katmiseks, kirjutab Äripäev.

title: Pangalaen käib arstidel üle jõu

maintext:
Euroopa abirahaga rajatavatel tervisekeskustel on kohustus tegutseda 20 aastat, vastasel juhul tuleb raha tagasi maksta. Perearstid, kes keskust haiglate või KOVide abita rajavad, sooviksid ka laenu tagasimaksmist sama pikaks venitada, kuid pangad pole sellest huvitatud.
Swedbanki äripanganduse valdkonnajuhi Priit Lopsiku sõnul eelistavad pangad praeguses ebakindlas intressikeskkonnas anda ärilaene mitte pikemaks kui viieks aastaks.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Afganistani juhid taotlevad 4.-5. oktoobrini Brüsselis kestval konverentsilt rahvusvaheliselt kogukonnalt arenguabi 3 miljardit dollarit (2,67 miljardit eurot) aastas.

title: Afganistan ootab konverentsilt arenguabi 3 miljardit dollarit aastas

maintext:
Afganistan saab aastas umbes 5 miljardit dollarit (4,45 miljardit eurot). Enamik sellest tuleb Ühendriikidelt ning rahaga tasutakse peamiselt kaitsekulutusi. Eelmisel doonorikonverentsil 2012. aastal lubati Afganistanile arenguabi 4 miljardit dollarit (3,56 miljardit eurot) aastas.
Konverentsi võõrustavad ühiselt Kabul ja Euroopa Liit. Sellele oodatakse esindajaid üle 70 riigist ning 30 rahvusvahelisest agentuurist ja valitsusvälisest organisatsioonist. Afganistani esindavad konverentsil president Ashraf Ghani ja peaminister Abdullah Abdullah.
Afganistani räsib juba aastakümneid relvakonflikt. 15 aastat kestnud USA ja NATO interventsiooni tipphetkel voolas riiki miljardeid dollareid, mis moonutas riigi majandust ja tekitas kahekohalise arvuga majanduskasvu. Pärast üksuste lahkumise algust 2014. aastal hakkasid riigist kas lahkuma või oma sealseid operatsioone koomale tõmbama ka paljud abitöötajad ja -organisatsioonid. Sellest saamatajäänud tulu viis Afganistani majanduse kokkuvarisemise äärele.
Ametnike hinnangul on riigi töötuse määr kuni 50 protsenti. Võitlus islamiliikumisega Taliban halvendab riigi julgeolekuolukorda, mis omakorda peletab potentsiaalseid investoreid eemale olulistest majandussektoritest nagu kaevandamine ja taristuinvesteeringud. Lisaks lahkuvad noored afganistanlased Afganistani kehva majandusolukorra tõttu välismaale.
USA eriesindaja Afganistanis ja Pakistanis Richard Olson ütles möödunud nädalal, et umbes 70 protsenti Afganistani eelarvest tuleb doonoritelt. Olsoni sõnul oodatakse konverentsilt, et riigid lubavad eraldada Afganistanile kolm miljardit dollarit aastas kuni 2020. aasta lõpuni.
Enamik riigi 30 miljonist elanikust on kirjaoskamatud talupojad. Afganistanis on keskmine aastapalk tuhat dollarit (890 eurot).


description: Eesti, Läti ja Leedu ühisfirma RB Rail hinnangul võib raudteeprojekt Rail Baltic minna plaanitud 3,68 miljardist märksa kulukamaks ning maksumus võib ulatuda 5 miljardi euroni.

title: Rail Baltic võib maksma minna algselt plaanitust pea

maintext:
Mart Raudsaar: rong see sõitis…
Presidendivalimiste käras on jäänud avalikkuses suurema vastukajata pauk, mis muidu oleks kostnud üle terve maa: 102 avaliku elu tegelase pöördumine, mis nõuab Rail Balticu rajamise peatamist kavandatud kujul. Allakirjutanute seas on palju väga tuntud ja mõjukaid inimesi. On palju keskkonnainimesi. Kunstnikke, kirjanikke, luuletajaid ja näitlejaid. Kuid on vähe majandusinimesi ja reaalainete esindajaid, keda võiks kutsuda ambivalentse sõnaga «tehnokraadid».


description: Eesti kõigi aegade kalleimat investeeringut, 638 miljonit eurot maksnud Auvere elektrijaama pole veel vastu võetud. «Meil on kurioosne olukord, kus jaam töötab, nagu oleks valmis, samas ta ei ole valmis, sest pole üle antud, ja üle pole jaama antud seetõttu, et meie peatöövõtja General Electric pole suutnud näidata, et maksimaalsel koormusel jaam mahub heitmete poolest kehtestatud normidesse. Jutt käib ainult ühest asjast, tolmust ehk peentuhast,» selgitas Auvere elektrijaama rajamist ehitusplatsil omaniku poolt koordineerinud Eesti Energia projektijuht Ivo Mõik.

title: Tonnist põlevkivist jääb järele ligi pool tonni tuhka


description: Majanduskoostöö ja arengu organisatsiooni OECD International Tax Competitiveness Index tänavuse raporti järgi on Eestil 35 liikmesriigi võrdluses kolmandat aastat järjest parim maksusüsteem.

title: OECD: Eestis on jätkuvalt parim maksusüsteem

maintext:
Raportis märgitakse, et Eesti edu taga on esiteks ettevõtete tulumaks, mille puhul on jaotatud kasumi maksumääraks 20 protsenti; kasumi ettevõttesse investeerimisel riigile makse tasuda aga ei tule. Teiseks on füüsilise isiku tulumaks 20 protsenti, mida ei rakendata dividendidest tuleneva sissetuleku puhul. Kolmandaks on kinnisvaramaks seotud maa väärtusega, mitte sellel asuva kinnisvara või kapitali väärtusega. Eesti maksusüsteemi neljas pluss on OECD raporti järgi see, et kohalike ettevõtete välismaal teenitud kasumit kodumaal ei maksustata.
Eestile järgnesid edetabelis Uus-Meremaa, Läti, Šveits, Rootsi, Luksemburg ja Holland. Tabeli lõpust leiab USA, Kreeka, Portugali, Itaalia ja Prantsusmaa.


description: Järgmise aasta riigieelarve eelnõu läbis kolmapäeval riigikogus esimese lugemise, muudatusettepanekute tähtajaks sai 9. november.

title: Tuleva aasta riigieelarve läbis riigikogus esimese lugemise

maintext:
Istungi juhataja, riigikogu esimees Eiki Nestor otsustas esimese lugemise lõpetada ning määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 9. novembri kell 17.15.
Parlamendile kinnitamiseks saadetud riigieelarve maht kasvab möödunud aasta eelarvega võrreldes 7,3 protsenti 9,57 miljardi euroni.
Riigieelarve tulude pool on 9,43 miljardit eurot ning kulusid on eelarves kokku 9,57 miljardi euro eest. Struktuurselt on eelarve 0,2 protsendiga ülejäägis, nominaalne puudujääk on valitsussektori tasemel aga -0,6 protsenti sisemajanduse koguproduktist (SKP).
Tulude poolest annavad lõviosa ehk 70,6 protsenti maksulised tulud, mis panustavad eelarvesse kokku 6,65 miljardit eurot. Eelmise aastaga võrreldes prognoosib riik maksuliste tulude kasvu 5,4 protsenti ehk 338,7 miljoni euro võrra.
Riigieelarve kulud kasvavad eelmise aastaga võrreldes 7,3 protsenti ehk 649,8 miljoni euro võrra. Valitsemisaladele riigieelarve strateegias ja eelarvearutelude käigus antud summa moodustab sellest 263,3 miljonit eurot, ülejäänud osa tuleb varasematest kohustustest.
Eelarve kogumahust moodustab ministeeriumiti suurima osa sotsiaalministeeriumi eelarve, mille maht on 3,84 miljardit eurot ehk 17,5 protsenti SKP-st, seda on 6,6 protsenti ehk 253,2 miljonit eurot rohkem kui eelmisel aastal.
Uutest suurtest meedetest käivitub järgmisel aastal muuhulgas madalapalgaliste tagasimakse, mis läheb maksma 36,2 miljonit eurot. Lisaks tõuseb maksuvaba tulu järgmisel aastal 180 euroni ning sotsiaalmaksu määr langeb 33 protsendilt 32,5 protsendile.
Julgeoleku tugevdamiseks kasvavad sõjalise kaitse kulud 2,17 protsendini SKP-st ehk 28 miljoni euro võrra. Jätkuvad tööd ka idapiiri väljaehitamiseks, milleks järgmisel aastal kulub 20 miljonit eurot. Jätkub ka riigi- ja haldusreform, kohalike omavalitsuste vabatahtlike ühinemiste toetamiseks on plaanitud 14 miljonit eurot.
Järgmisel aasta teises pooles on Eesti ka Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik, selleks kulub kokku 66 miljonit eurot. Eesistumise raames toimub Eestis 11 mitteametlikku ministrite kohtumist ja seitse kõrgetasemelist konverentsi, lisaks 203 eksperttaseme üritust.


description: Saaremaa laevatootja Baltic Workboats AS ehitab Saksamaa tolliametile kolm 24-meetrist patrull-laeva, lepingu maksumus on umbes 11 miljonit eurot.

title: Saarlased ehitavad Saksa tolliametile kolm uut laeva

maintext:
«Tegemist on meie jaoks küllaltki suure tellimusega, kuna Saksa toll on oluline klient meie jaoks strateegiliselt olulise koha peal,» ütles Baltic Workboatsi tegevjuht Margus Vanaselja BNSile.
Vanaselja tõi ehitatavate laevade puhul erilisena välja selle, et Saksamaa tolliameti soov oli saada laeva peale heitgaaside puhastussüsteemid.
Baltic Workboats sõlmis laevade ehitamiseks lepingu teisipäeval, teatas firma sotsiaalmeedias. Varem on ettevõte ehitanud 3 miljoni euro eest patrull-laeva ka Belgia tolliametile.
ASi Baltic Workboats peamiseks tegevusalaks on alumiiniumist töölaevade valmistamine ja turustamine. Ettevõte on suurim alumiiniumist laevade tootja Läänemere regioonis.
Baltic Workboatsi käive oli möödunud aastal 24,2 miljonit eurot, mis on 8 protsenti enam kui 2014. aastal; ettevõtte puhaskasum langes veidi ja oli 3,2 miljonit eurot.


description: Euroopa Komisjon soovitab Euroopa Liidus (EL) luua firmadele ühtse maksubaasi, mis oleks kohustuslik suurtele rahvusvahelistele firmadele, kirjutab uudisteagentuur Direkt.

title: Euroopa Liit soovitab firmadele ühtset maksubaasi

maintext:
See tähendab, et firmadele luuakse ühtne moodus maksustatavate kasumite arvestamiseks. See mõte on EL-is liikunud juba aastaid, kuid pidevalt kohanud liikmesriikide vastuseisu.
Maksubaasi ühtlustamisega püütakse kinni toppida maksuauke, mis tekivad tänu riikide erinevale maksupolitiikale.
Samal ajal jäetakse ettevõtte tulumaksu tase endiselt liikmesriikide otsustada.
Ühise maksubaasi kohaldamine oleks kohustuslik kõigile rahvusvahelistele firmadele, mille käive on maailmas üle 750 miljoni euro aastas. Eesmärk on, et firmad maksaksid tulumaksu seal, kus nad selle teenivad.
«Meil tuleb tõhustada võitlust maksudest kõrvalehiilimise vastu,» ütles komisjoni maksuvolinik Pierre Moscovici.
Uus maksusüsteem ergutaks firmasid finantseerida oma tegevust väärtpaberitega laenu asemel.


description: Venemaa ja Türgi vabastasid TurkStreami gaasijuhtme maksudest, seisab esmaspäeval allkirjastatud Venemaa ja Türgi valitsusvahelises lepingus.

title: Venemaa ja Türgi vabastavad TurkStreami maksudest

maintext:
Türgi on Venemaa kõige olulisem kaubanduspartner Saksamaa järel, ja kui Vene valitsuse ähvardused lõigata läbi majandussidemed tõeks saavad, on sellel negatiivne mõju kummalegi rahvale, kirjutab Saxo Banki Kesk- ja Ida-Euroopa juht Emmanouil Lemonakis.
Edward Lucas: kohtuvad Erdoğan ja Putin - kas peaksime muretsema?
See ei ole sündmus, mille juures selle kirjatöö lugejad ennast koduselt tunneksid. Erdoğani-Putini tippkohtumine Peterburis toob esile paljutki, mis on Euroopas valesti ja mis võib veelgi halveneda. Samas oleks vale pidada seda ajalooliseks pöördepunktiks, kirjutab Briti ajakirjanik Edward Lucas BNSi kolumnis.


description: Kuigi kõigis ärikinnisvara valdkondades on Tallinn ja Eesti võrreldes teiste Balti riikidega täna veel selgelt juhipositsioonil, hindavad valdkonnas tegutsejad pigem neid võimalusi, mida pakuvad Läti ja Leedu. Mõne julgema kinnisvaraettevõtja sõnul on aga Eestis asjad juba lootusetult hapud.

title: Ober-Hausi juht: kolm-neli aastat tagasi Leetu läinud Eesti investorid lõikavad seal kopaga vilju

maintext:
«Tegelikult see asi on ikkagi Eesti koha pealt suhteliselt hapu,» märkis kinnisvarafirmade liidu konverentsil Ober-Hausi Kinnisvara AS juht Tarmo Kase võrreldes ärikinnisvara turuseisu kolmes Balti riigis.
«Kui me vaatame turu dünaamikat, siis Eestis ma joonistaks sinusoidi nii kaubanduses kui büroopindade osas nii üles, kui saab ja vaataks, mis lähima kahe aasta jooksul saama hakkab - hapu on ja midagi head siit ei tule,» lisas ta. Kase sõnul tegid targasti need Eesti investorid ja fondid, kes kolm-neli aastat tagasi Leedu poole vaatama hakkasid.
«Kui Eestis on buumi tipp, siis Leedus on alles asjad jõudu kogumas. Seda nii kaubanduses kui kontoripindade osas - Vilnius on kraanasid täis ja sinna mahub veel. Need eestlased, kes läksid kolm-neli aastat tagasi, on täna seal tegijad ja lõikavad kopaga vilju,» põhjendas Ober-Hausi juht.
Kase lisas, et Leedule järgneb peagi Läti, mis on praegu täiesti augus. «Täna seal, jah, ei toimu mitte midagi, aga seal hakkab toimuma. Kuigi nad ise on veel ääretult pessimistlikud ärikinnisvara poole pealt, siis julgemad juba teevad esimesi samme,» kinnitas kinnisvaraettevõtja.
-Lätlased ja leedukad Eesti poole ei vaata
Seda, et paljud Panbaltika investorid on pärit kas Eestist või Eesti taustaga, kinnitas ka BPT Real Estate AS-i nõustamisvaldkonna juht Mihkel Pärtel. «Sama tendentsi ei saa öelda vastupidi - et Läti või Leedu suured investorid vaataks Eesti poole,» sõnas ta.
Küll aga on Mihkel Pärtel seisukohal, et kui võtta kaubanduspinnad, siis Eesti on alles jõudmas buumitsükli lähedale, kui valmivad veel kaks-kolm suurt ostukeskust. Üldisest ärikinnisvara buumist kui sellistest tema sõnul siiski rääkida ei saa, kuna siinne ärikinnisvara likviidus on võrreldes Lääne-Euroopa ja Skandinaaviaga väga madal.
Seda aitaks parandada, kui siia tuleks rohkem professionaalseid investoreid, keda täna siin regioonis väga ei ole. «Lisaks on tänane intressikeskkond väga soodne, et säiliks nii turu stabiilsus kui aktiivsus,» lausus Pärtel.
Põhjus, miks Eesti investorid vaatavad lõunanaabrite poole, on investeerimisfirma Colonna Kinnisvara OÜ finantsjuhi Ülo Kallase sõnul väga lihtne. «Tore oleks öelda, et me oleme palju tublimad, aga tõde on pigem selles, et Läti ja Leedu said finantskriisis väga palju kannatada. Iseäranis Läti,» märkis ta.
Ka tuleb Kallase sõnul arvestada suurte investorite puhul sellega, et tegemist ei ole otseselt nende enda rahaga, valdavalt vahendavad nad ikkagi kellegi teise raha. «Kui sul on võimalik mingit asja võimalikult riskivabalt võimalik pakkuda, siis seda ostetakse ja finantseeritakse,» tähendas ta. Kuna Eesti turg on väike - ja selle kõrval ka Baltikum on väike -, on Lätti ja Leetu minek siiski samm edasi.
-Jääb suurte naabrite kõrval siiski konnatiigiks
Kuigi see aasta on kõigis Balti riikides alanud ärikinnisvara turul vähem aktiivsemalt, on selle taga tehingute struktuurimuutus, mistõttu on tehinguid olnud vähem. Samuti jätkub ajalooline tendents, kus Eestis toimub rohkem tehinguid kui Lätis ja Leedus. Kui Eesti tehingute maht on 160, siis Lätis ja Leedus on kummalgi kuskil sadakond.
Samas Soomest on Eesti maas neli-viis korda, Rootsist lausa viisteist korda. «Tegelikult Baltikumi ärikinnisvara turg on suhteliselt väike turg. Võiks isegi öelda, et konnatiik - võrreldes suurte naaberriikidega,» nentis Pärtel.


description: Kui just mingid välised jõud seda lõhkuma ei hakka, jätkub mõõdukas kasv kinnisvarasektoris ka järgmistel aastatel. Muuhulgas tulevad turule suured üürimajade arendajad, kes muudavad oma eluaseme kättesaadavaks ka neile, kes praegu panga silmis laenukõlblikud ei ole.

title: Eksperdid: lähiajal tulevad kinnisvaraturule uued tegijad

maintext:
«Suures pildis midagi liiga rõõmustavat ei ole, näiteks piiri taga on riske päris palju. Samas Eesti kinnisvaraturg õitseb, tehinguid on palju,» iseloomustas Eesti Kinnisvarafirmade Liidu konverentsil Adaur Grupi juhatuse liige Tõnu Toompark tänast seisu kinnisvaraturul. Küll aga on praeguseks saavutatud hinnalagi, väga palju hinnad ei kasva.
«Hinnad seisavad paigal seetõttu, et konkurents kasvab. Vähe on neid julgeid, kes kohe projekti alguses hakkavad hindu üles kruvima. Praegu see ka neil õnnestub,» märkis LAAM Kinnisvara juhatuse liige Mart Saa. Siin on probleem tema sõnul aga see, et ostjad on liiga paljude asjadega nõus. «Mõnes projektis on hind põhjendatud, mõnes mitte,» lausus Saa.
Kuigi hea turuolukorra taga on muuhulgas ka eestlaste elatustaseme tõus ja palgakasv, saavad täna valdavalt kodu soetada need inimesed, kellele pank on nõus kodulaenu andma. «Tänane lävend on kodulaenu kõlblikkus ehk ostjad on need, kellele pank annab kodulaenu. Kolmveerand kuni neli viiendikku ostavad need, kellele pank annab laenu,» rääkis arendustele keskendunud Bonava Eesti juhatuse liige Timo Riismaa.
Tema sõnul on huvitavam pigem see, mis lähiaastatel toimuma hakkab, kus suured investorid hakkavad arendama suuri üürimaju. «Uusarendus muutub kättesaadavaks ka sellele osale, kes ei ole n-ö laenukõlblik ja kes saavad kodu üürida suure üürioperaatori käest,» selgitas Riismaa. Kui muidu üüriturg arendajale huvi ei paku, siis sellisel kujul võiks selle peale mõelda küll.
«Ma arvasin, et Eesti jõuab juba ammu sinna, et meil on majade kaupa üürimaju, aga veel meid neid ei ole,» nentis siinkohal Mart Saa. Ta lisas, et üks Tallinna piirkond, millel oleks selles osas suur potentsiaal, on Veerenni kant. «Kui küsitakse, mis on uus Kalamaja, siis võib-olla see kant läheb põnevaks,» lausus LAAM Kinnisvara juhatuse liige.
Selle kohta, et üürimajad Eestis veel investoritele huvi ei paku, annab tunnistust ka see, et näiteks Swedbanki poole pole sel eesmärgil kaasfinantseerimise saamiseks ükski arendaja pöördunud. Küll aga kinnitas panga kinnisvarasektori juht Ero Viik, et pank on selliste projektide finantseerimise peale mõelnud küll.
Sellisel juhul peaks arendaja panustama 40-protsendilise omafinantseeringuga, pangalt saaks ülejäänud 60 protsenti. Laenulepingu kehtivuseks oleks viis aastat, tagasimakse perioodiks 15 kuni 20 aastat, intressitase jääks kolme-nelja protsendi tasemele. «Mingi ports huvilisi (üürile võtjaid – toim) peaks ka olemas olema,» sõnas Viik.
Üldiselt on aga eksperdid seisukohal, et kasv kinnisvarasektoris järgmistel aastatel jätkub. «Laias laastus purjetame samamoodi edasi nagu praegu. Pauk võib käia väljaspool Eestit, mis ei sõltu üldse meist. Kui sealt tuleb oht, siis selle vastu me kaitstud ei ole,» märkis Mart Saa LAAM Kinnisvarast.
Temagi on seisukohal, et lähiaastatel läheb hästi rahvatootel, mida suudaks ka klassikaline tööinimene oma palgaga lubada, kuna neid ostjaid, kes jaksaks 300 000-euroseid ja kallimaid eluasemeid soetada, hakkab tunduvalt vähemaks jääma.


description: Eesti Pangaliidu ja uudisteagentuuri BNS korraldatud arutelul tõdesid pankade analüütikud, et majanduse edasiseks kasvuks on kõik eeldused loodud. Nii kiiret kasvu, nagu me eelmisel kümnendi nägime, aga tõenäoliselt enam ei tule.

title: Analüütikud: normaalne majanduskasv ongi paari protsendi juures

maintext:
Investeeringute osakaalu vähenedes on kiire majanduskasvu saavutamine üha keerulisem. Majanduse mootoriks olevatele ettevõtetele avaldavad mõju ka kiire palgakasv ning olulistel eksporditurgudel toimuv.
SEB majandusanalüütiku Mihkel Nestori hinnangul eeldab kiirem majanduskasv rohkem julgust ja ambitsioonikust. «Varasematel aastatel on ettevõtted teinud suuri investeeringuid efektiivsuse tõstmisesse. Investeeringute kõrval vajab tähelepanu aga ka pakutav toode. Kui müüme välismaale väga lihtsat ja odavat kaupa, siis võime seda toota kui tahes efektiivselt, kuid Skandinaavia tasemega võrreldavaid palkasid ei ole selle eest maksta võimalik.» Nestor lisas, et kuigi kiire palgakasv seab ettevõtted raskesse olukorda, avaldab see ka positiivset survet väärtusahelas tõusta.
Swedbanki peaökonomisti Tõnu Mertsina sõnul tuleks majanduse väljavaadete puhul arvestada sellega, et üha suurem osa maailmamajanduse nõudlusest asub väljaspool Euroopat.
«Oleks mõistlik uusi ja hea väljavaatega turge otsida ka mujalt kui meie lähinaabrusest,» rääkis Mertsina. Lisaks nõudlusele on analüütikute sõnul ekspordikäibele toeks tasapisi kasvama hakanud müügihinnad, mis peaksid leevendama suurenenud tööjõukulude negatiivset mõju ettevõtete kasumlikkusele.
«Hinnakasvu taga on toorainete hinnatõus, kõrgemad aktsiisimäärad ja tugev sisenõudlus. Järgmisel aastal lisandub nendele veel majutusteenuste käibemaksumäära tõstmine,» lisas Mertsina.
Nordea panga ökonomist Tõnu Palmi arvates peituvad ettevõtete tootlikkuse tõstmise võimalused ennekõike tööstuse ja tehnoloogiate ühendamises ja digitaliseerimises. «Kõrgtehnoloogia ning intellektuaalne vara on sõltumata aeglustunud tootlikkuse kasvust maailma majanduses üha kõrgemas hinnas. Kes selles teadus- ning tehnoloogiakeskses võidujooksus suudab kiirem püsida, võidab ka maailmaturul,» sõnas Palm.
Kiiret kasvu, millega veel mõni aeg tagasi olime Eestis harjunud, me DNB Panga vanemanalüütiku Priit Roosimägi hinnangul enam ei näe ja see ongi normaalne. «Jätkuvalt kiire palgakasvu tingimustes on ettevõtete konkurentsivõime tõstmine hädavajalik. Võidavad need, kes teevad tarku investeeringuid. Sektorites, kus efektiivususnäitajad palgakasvule järele ei tule, võivad ees oodata ka koondamised,» hoiatas Roosimägi.
LHV majandusekspert Heido Vitsur rõhutas, et jutud majanduse stagnatsioonist on siiski ülepingutatud. «Meie majandus areneb, aga aeglaselt,» rääkis Vitsur. Tema sõnul mõjutavad siinset majanduskasvu suurel määral ka valimistsüklid ning Euroopa struktuurifondid. «Ülikiire kasvu perioodid juhtuvad Eestis reeglina 60 aastase tsükliga. Normaalne majanduskasv ongi paari protsendi juures,» lisas Vitsur.
Majandust ohustavate riskidena tõid analüütikud välja veel Venemaa poliitilise ebakindluse. Venemaa nõrgenenud nõudlus on kukutanud ta Eesti kümne olulisema kaubanduspartneri hulgast välja ning tasapisi on vähenenud selle mõju Eesti majandusele.


description: Saksamaa valitsus kiitis kolmapäeval heaks miinimumpalga tõstmise 4 protsendi võrra, kirjutab New York Times.

title: Saksamaa tõstab uuest aastast miinimumpalga 8,84 eurole tunnis

maintext:
Saksamaa viis juhtivad majandusinstituuti – DIW, IWH, Ifo, IfW ja RWI – avaldasid neljapäeval prognoosi, mille kohaselt Saksamaa selle aasta majanduskasv tõsteti aprilli 1,6 protsendilt nüüd 1,9 protsendini.
Saksamaa suuruselt teine laenupank Commerzbank andis täna teada, et plaanib aastaks 2020 vähendada töötajaskonda 9600 inimese võrra ning loobuda dividendide maksmisest, katmaks selle arvelt hoopis 1,1-miljardi suurust restruktureerimist.
Leht: Saksa valitsus koostab riigi suurima panga päästeplaani
Kuigi Saksa valitsusallikad on varem kinnitanud, et valitsus ei kavatse Deutsche Banki raskustesse sattumise korral toetada, kirjutab nüüd nädalaleht Die Zeit, et valitsus on ikkagi asunud päästeplaani koostama, sest riigi suurima panga maksejõuetuks muutumine ohustaks riigi finantssüsteemi.


description: Suurbritannia töötuse määr oli statistikaameti andmetel juunis-augustis 4,9 protsenti, mis on viiase 11 aasta madalaim.

title: Briti töötuse määr oli augusti lõpus 11 aasta madalaim

maintext:
Sel perioodil oli tööta 1,66 miljonit inimest ehk 118 000 võrra vähem kui aasta tagasi.
Töötus on olnud väike terve selle aasta ja palkade tõus jätkub mõõdukas tempos, ütles majandus- ja äriuuringute keskuse ökonomist Kay Daniel Neufeld.
Analüütikud on hoiatanud, et töötute arv võib aasta lõpu poole hakata kasvama, kui Brexiti tekitatud ebakindlus süveneb.