description: Pühapäeval juhtus Viljandimaal väga raske õnnetus, milles hukkus traktori alla jäänud 12-aastane poiss.

title: Traagilises õnnetuses hukkus traktori alla jäänud 12-aastane poiss

maintext:
Õnnetusest laekus teade häirekeskusele 9. oktoobri õhtul kümmekond minutit enne kella üheksat. Esialgsetel andmetel sõitis 1983. aastal sündinud mees koos oma 12-aastase pojaga Kolga-Jaani vallas metsavaheteel traktoriga T-20. Praegu teadaolevalt kaotas traktor pimedal ajal metsasihil juhitavuse. Teelt välja sõitmise eel hüppasid isa ja poeg masinalt maha. Traktor sõitis kraavi, kus paiskus külili ning kukkus peale maha hüpanud poisile, kes hukkus.
«Sündmuskohal töötavad politseiuurijad teevad kõik endast oleneva, et selgitada lapse surmani viinud traagilise õnnetuse üksikasjad,» ütles Lõuna prefektuuri operatiivjuht Ottomar Virk ning avaldas politsei poolt sügavat kaastunnet kaotuse puhul hukkunud poisi vanematele, õele-vennale ja teistele lähedastele.
Operatiivjuht selgitas, et ekspertiiside läbiviimise kõrval vajab põhjalikku selgitamist, kes õnnetuse juhtudes traktorit parasjagu juhtis. «Politseil on infot, mille järgi võis traktorit õnnetuse eel roolida poisslaps, kuid lähemalt vajab uurimist, kas ja milline roll juhtimisele kaasa aitamisel oli isal,» lisas ta.
«Kahetsusväärne on, et kuna isal puudub traktori või muu sõiduvahendi juhtimise õigus, ei saa kindel olla tema valmisolekus ja oskuses mõnd sõidukit ohutult juhtida, veel vähem juhendada alaealist sellist võimsat masinat ohjama,» ütles Virk.
Õnnetuse üksikasjade uurimiseks alustas politsei kriminaalmenetlust.


description: Ekspertide hinnangul on kanal meres just nagu kraav põlluveeres – varem või hiljem vajub ta täis ja puhastamisest pääsu pole. Küsimus on aga selles, millal ja kui tihti kraavi või ka kanalit puhastada.

title: Spetsialistid: mandri ja Hiiumaa vahelist kanalit pole mõtet liiga sügavaks teha

maintext:
TTÜ Meresüsteemide Instituudi vanemteaduri Tarmo Kõutsi sõnul üritab loodus inimese tehtud kanalit täis kanda ja süvendamisest ei pääse. Kõutsi sõnul võiks Rukki kanalit süvendada perioodiliselt, sest siis jääksid üllatused ära.
Rukki kanalit süvendanud Meremõõdukeskuse juhataja Peeter Ude sõnul poleks kasu isegi sellest, kui kaevata kanal kasvõi 7 meetri sügavuseks, sest see täituks ikkagi liivaga. «Täna on kanal optimaalse sügavusega, aga kui tulevad uued laevad, võib juhtuda, et oleks mõistlik teha kanalile hoopis uus hooldusplaan.»
Probleemi säsi on Ude sõnul selles, et kusagil pole kirjeldatud, kuidas kanalit hooldama peaks ja mida seal teha võib. «Kui suur laev sõidab täiskiirusel, siis on selge, et vöörilaine jõuab Rukkirahuni, lõhub pinnast ja vesi kannab selle kanalisse,» ütles ta ning lisas, et uute ja paremini disainitud laevade puhul on see häda siiski väiksem.
Üllatus? Kindlasti mitte!
ASi Saarte Liinid Heltermaa ja Rohuküla sadamate direktori Riho Sõrmuse sõnul süvendati kanalit viimati 2014. aasta lõpus 5,4 meetrini. Kuna merepõhi elab ja liigub, siis oleks tema sõnul mõistlik kanali regulaarne jälgimine ja vajadusel hooldamine. Kuna jääkatet on viimastel aastatel olnud vähem, mõjutavad merepõhja ja sadamaid ka tormid, mis suudavad liigutada suurel hulgal setteid.
Lisaks loodusele mängivad merepõhja kujunemises rolli laevade sõukruvid ja nende võimsus ning sellega võiks seletada ka kanali põhjas oleva pikivalli tekkimist. Kõike seda arvesse võttes polegi midagi imestada, et kõigest paari aastaga oli selle aasta septembriks laevatee sügavusest kohati järele jäänud vaid 5,1 meetrit.
Sõrmuse sõnul rajati Rukki kanal peaaegu sada aastat tagasi, kui tsaaririik ehitas miiniveeskajate tarvis sõjasadama Rohukülla. 1990ndate alguses süvendati kanal 4,8 meetri sügavuseks ja 60 meetri laiuseks, ning hiljem on püütud toona tehtud töid uutele laevadele kohandada.
Meretase Rohukülas 2013. aastal. / Tarmo Kõuts, TTÜ
Tulles aga tagasi madala veeseisu juurde, ei saaks teadur Kõutsi sõnul kuidagi öelda, et madal veetase on midagi enneolematut. Ka 2013. aasta märtsis-aprillis oli Rohukülas veetase väga madal ja seda peaaegu kuu aega. Viimase viie aasta jooksul on meretase Rohukülas olnud alla -50 cm suisa 11 juhul ehk keskmiselt kaks korda aastas.
Kõutsi sõnul on Väinamere madala veeseisu põhjuseks enamasti kõrgrõhkkond, millega kaasnevad idakaarte tuuled. Kui selle asemele tuleb madalrõhkkond, tõuseb ka meretase ja siis ei saa omakorda välistada ka üleujutusi.
«Tegemist on saarega! Nii ongi,» võtab Peeter Ude kogu asja kokku.
Veeteede Ameti kommunikatsioonijuhi Priit Põikliku sõnul eemaldati Rukki kanalist nädalavahetusel kive ja siluti kanali põhja traalimisega. Pärast puhastustööde lõppemist kontrollitakse ka kanali sügavus uuesti üle.

fasttext_language: et


description: Viimase viieteistkümne aasta jooksul on presidendiinstitutsiooni usaldusväärseks pidavate inimeste hulk kukkunud järjepidevalt. President Arnold Rüütli tippaegadel 2003. aasta juunis usaldas presidendiinstitutsiooni 86 protsenti inimestest, praeguseks on sellest järgi jäänud vaid 50 protsenti.

title: Ilves mängis presidendiameti usaldusväärsuse maha

maintext:
Rüütli presidentuuri madalaim hetk oli ametiaja lõpus 2006. aastal. Toona valimised võitnud Toomas Hendrik Ilves tõi kohe kaasa presidendiinstitutsiooni usaldusreitingu kasvu ja umbusaldusreitingu languse. Tagantjärgi targana saab ütelda, et tollal saigi president Ilves nautida oma mõlema ametiaja peale kokku suurimat usaldust: reiting oli 75 protsenti ja ka mitteusaldajaid oli rekordiliselt vähe, ligi 20 protsenti.
Hävitavalt mõjus usaldusreitingule 2015. aastal välja öeldud presidendipaari abielulahutus.
Juba mõned aastad hiljem algas majandussurutis ehk masu, mis on meelde jäänud eelkõige suurte eelarve- ja palgakärbete ning kinnisvarakrahhiga. Juba 2009. aastal heideti president Ilvesele ette keskendumist välispoliitikale, samal ajal kui siseriiklikult on Eestis suured majandusprobleemid. Sinna aega jääb ka palju vastukaja tekitanud riigikogulaste palka tõstnud seaduse välja kuulutamine.
2010. aasta alguses sai presidendiinstitutsioon nautida veel suhteliselt kõrget usaldusreitingut, sealt edasi algas aga umbusaldajate kasv. Hävitavalt mõjus usaldusreitingule 2015. aastal välja öeldud presidendipaari abielulahutus.
Hea lugeja, kuidas sinu hinnangul on president Ilves oma tööga hakkama saanud? Avalda kommentaarides arvamust!


description: Augustis Kuressaares Rae poes kümnete poekülastajate silme all oma tuttavale kallale läinud ja teda jõhkralt peksma hakanud mehele määrati kohtus tingimisi vangistus.

title: Konsumis tuttava veriseks peksnud mees sai tingimisi karistada

maintext:
Selle aasta 15. augustil läks 24-aastane Sven Vaarpuu Kuressaares Rae Konsumis kümnete poekülastajate silme all kallale oma tuttavale 27-aastasele mehele, keda ta peksma hakkas, kirjutab Saarte Hääl.
Saarte Hääl kirjutas Rae poes toimunud verisest stseenist augustis, kirjeldades, kuidas Vaarpuu, kes oli kaupluses koos oma naise ja kahe lapsega, tungis kallale mehele, keda ta kolkis poes kõigi silme all. Kassas ostude eest tasuvale mehele osutus päästikuks teises kassajärjekorras seisnud tuttava märkus. Mees kargas lühikese sõnavahetuse järel teise kassa juurde ja hakkas oma tuttavat näkku peksma.
Vaarpuu mõisteti Kuressaare kohtumajas süüdi avalikus kohas käitumise üldnõuete rikkumises. Kokkuleppemenetluses mõisteti talle karistuseks üks aasta vangistust, mis jäeti tingimisi kohaldamata katseajaga 18 kuud.
Lisaks määras kohus Vaarpuu katseajaks kriminaalhooldusametniku järelevalve alla ja kohustas teda täitma käitumiskontrolli nõudeid, mille sekka kuulub ka alkoholitarbimise keeld. Vaarpuu on kohustatud katseaja jooksul osalema sotsiaalprogrammis, mis aitaks vähendada mehe vägivaldseid kalduvusi ja parandada sotsiaalseid oskusi.
Samuti peab Vaarpuu kinni maksma peksmise ajal ümber kukkunud kommiriiuli ja korjanduskera, mille väärtus on kokku ligi 200 eurot.


description: Vabaerakonna saadiku Artur Talviku sõnul tõestas Tallinna Sadama uurimiskomisjoni kogemus, et komisjon vajab tõhusa parlamentaarse kontrolli teostamiseks sundtoomise ja sunniraha kasutamise õigust, mille tarvis esitas erakond ka vastava seaduseelnõu.

title: Talvik tahab riigikogu uurimiskomisjonile sunni kasutamise õigust

maintext:
«Riigikogu uurimiskomisjonid on väga olulised demokraatliku kontrolli seisukohalt. Kui kohus selgitab välja tõde ja kohaldab õigust, siis uurimine riigikogus annab poliitilise hinnangu ning läbivalgustab juhtumit,» ütles Talvik.
«Kahjuks lubab kehtiv kord uurimiskomisjoni lihtsalt ignoreerida, jätta ülbelt kohale ilmumata. Eelnõuga soovime anda komisjonile õigust määrata selle töö takistajatele kuni 8000-eurone sundraha. Korduva põhjuseta kohale ilmumata jätmise korral peaks rakendama sundtoomist kohtu loal,» märkis ta.
Talvik tõi välja, et uurimiskomisjon tähtsus Eesti demokraatias peaks tõusma ning ta näeb selle nõrkust kogu parlamentarismi nõrkuse osana. «Otsemandaadita valitsusel on märksa tugevam hoovastik kui rahvaesindusel, kahjuks,» ütles ta.
«Kodanikel on õigus teada, kes ja mida nende raha ja varadega teeb. Kui Tallinna Sadama korruptsioonijuhtumi peategelased Kiil ja Kaljurand ignoreerisid komisjoni tööd, siis tekkis küsimus: miks rahvaesinduse poolset uurimist võib pikalt saata? Sama lugu juhtus Aleksandr Matiga VEB fondi uurimisel. Kui avalik huvi on nõnda suur, siis seotud isikuid peab vajadusel sundtoimetama komisjoni ette,» rääkis Talvik.
Riigikogu Tallinna Sadama erikomisjoni lõppraporti kõige olulisem järeldus see, et Eestis eksisteerib Tallinna Sadama juhtumi näitel poliitiline korruptsioon.
Riigikogu uurimiskomisjon võimalike korruptsiooniriskide tuvastamiseks AS-is Tallinna Sadam moodustati mullu oktoobris. Uurimiskomisjoni eesmärk on välja selgitada, millised olid Tallinna Sadam juhtkonnas toimunud võimalikku korruptsiooni soodustanud asjaolud ning nende mõju ettevõtte juhtimisele, toimimisele ning riigi omanikuhuvidele.


description: Keskerakonna uus peasekretär Jaak Aab kritiseerib tänases «Radaris» erakonna rahaasju ja valgustab kergelt tragikoomilist olukorda erakonna kontoris.

title: Keskerakonna peasekretäri kohusetäitja "Radaris": aastaid on Edgar ainuisikuliselt otsustanud, kuhu raha kulutatakse

maintext:
«Minu kriitika on olnud aastakümneid erakonna rahaasjade ajamise ja eelarvest kinnipidamise suunas. Olen aastast 2002 erakonna juhatuses olnud. Tihti on jäänud minu jutt hüüdja hääleks kõrbes. Aga kui on eelarve vastu võetud, siis peab sellest kinni pidama, mitte tegema äkkotsuseid kitsas ringis või ainuisikuliselt, et nüüd on vaja, kulutame sinna või nüüd on vaja, kulutame tänna,» räägib Aab saates.
Jaak Aab võtab kaameragrupi vastu erakonna kontoris ajal, mil Edgar Savisaar kohal viibib. Kui Edgar ajab oma asju esimesel korrusel, siis Jaak toimetab teisel korrusel. Mehed püüavad kokku mitte eriti saada.
«Võin ausalt välja öelda, et Edgar ei tunnista, et Oudekki Loone on ametist vabastatud,» sõnab Aab. Ehkki erakonna esimehel on õigus paluda peasekretäri abi erinevates küsimustes, pole ta seda siiani Jaaguga teinud. «Selle aja jooksul pole ta kordagi minu poole pöördunud,» ütleb Aab.
Sel ajal kui Aab valmistab ette erakonna erakorralist kongressi, mis toimub 5. novembril Paide spordihallis, peab Savisaar nõu oma lähimate kaaskondsetega.
«Edgar pole täpselt öelnudki, kas ta kandideerib uuesti esimeheks või mitte,» räägib Aab. «Aega 5. novembrini on veel päris palju. Eks ta peab siis otsustama, kas ta kandideerib või ei kandideeri.»


description: Politsei ja vabatahtlikud jätkavad täna neljandat päeva kadunud 78-aastase Tõnise otsinguid.

title: Laupäevast kadunud eaka mehe otsingud jätkuvad ka täna

maintext:
Mees lahkus laupäeval kodust Viljandis ja suundus arvatavalt Kõpu valda. Kolm päeva kestnud otsingud pole tulemust andnud ning täna hommikul kella 9 paiku kogunevad politseinikud ja vabatahtlikud uuesti.
Politsei abi Tõnise asukoha tuvastamisel palus laupäeval tema lähedane, kelle sõnul pidanuks Tõnis laupäeva hommikul minema Viljandimaal Tänassilma kanti jahile, kuid mees sinna ei jõudnud. Lähedaste mure on seda suurem, et Tõnis lahkus kodust küll oma tavapärases jahiriietuses, ent relva ega jahitunnistust ta kaasa ei võtnud.
Politsei kogus infot mehe tuttavatelt, kelle hinnangul olevat Tõnis kodust lahkumise eel käitunud kahtlaselt. Teada on, et Tõnis kurtis eelnevalt oma tervisliku seisundi pärast, mistõttu ei saa välistada, et ta võib kõrvalist abi vajada. Laupäeva õhtupoolikuks õnnestus välja selgitada, et mitu inimest nägid päeval Tõnist suundumas Kõpu valda, kus on tema sünnikodu.
Politsei käivitas koheselt mehe otsingud. Otsinguoperatsioonil osales nädalavahetusel umbes poolsada inimest, nende seas olid lisaks politseinikele kohalikud elanikud ning ESTSAR ja OPEROG vabatahtlike otsingugrupid.
Eile võttis otsingutest osa 40 inimest, paraku aga meest leida ei õnnestunud ning täna hommikul kogunetakse uuesti kell 9 Viljandimaal Kõpu-Tõramaa-Jõesuu maanteel Iia bussipeatuses.
Viljandi politseijaoskonna välijuht Erki Jürgen ütles pühapäeval, et inimahelikud, teenistuskoer ja kopterimeeskond kontrollisid metsamaastikku, kuid meest sealt leida ei õnnestunud ning otsinguid jätkati lähistele jääval rabamaastikul. «Meil on abis mitu inimest ATVdega, kes tuvastasid raba esmasel ülevaatusel ka ühe kahtlase jälje. Vajab siiski lähemalt selgitamist, kas sel võib olla seost otsitava Tõnisega,» lisas välijuht.
Kõigil, kel on infot Tõnise asukohast, palutakse sellest teada anda hädaabinumbril 112. Tõnis on umbes 180 cm pikk, hallide lühikeste juustega ning kannab prille. Mehel on seljas rohekas-pruun jope, peas pruun nokamüts ning jalas tumedad püksid. Kaasas oli tal roheline seljakott.


description: Täna maandus Ämari lennubaasis NATO eelhoiatuse ja õhuruumi juhtimise süsteemi radarlennuk E-3A AWACS, mis alaliselt paikneb Saksamaal Geilenkircheni lennubaasis, lennu tegi kaasa ka Postimees.

title: Galerii: vaata, milline näeb välja NATO ülikallis kõikenägev radarlennuk seestpoolt

maintext:
Radarlennuki tänane lend Geilenkirchenist Ämarisse oli treeningmissioon, seetõttu rohkem kui 400 kilomeetri raadiuse tegevusulatusega radarit sisse ei lülitatud. Kui tavapäraselt on taolise lennuki meeskonnas missiooni ajal 15-16 inimest, siis teisipäevase lennu ajal kuulus meeskonda kümme inimest.
Lennuki radar on võimalik tuvastama liikuvaid sõidukeid nii õhus, maal kui ka merel. Lennuki üksusesse mereväe esindajana kuuluv kolonelleitnant* Jos Rozenburg rääkis Postimehele, et sisuliselt võiksid kolm taolist lennukit jälgida kõike õhuruumis, merel ja ka maal toimuvat Põhja-Euroopast Lõuna-Euroopani välja. «Kui näiteks üks meie lennuk oleks Leedu, üks Ungari ja üks Kreeka õhuruumis, näeksime kõike toimuvat Soomest kuni Türgini välja,» rääkis ta.
Täna Saksamaalt Eestisse lennanud E-3A radarlennuk NATO teenistuses olnud juba 35 aastat, kuid Rozenburgi sõnul ei tähenda lennuki vanus seda, nagu oleks tegemist vananenud seirelennukiga. «Lennukit on alates selle kasutuselevõtmisest pidevalt uuendatud ning selle tehnika ja elektroonika on mitmeid kordi täielikult välja vahetatud. Sisuliselt on tegemist uue lennukiga, milles on maailma tippklassi süsteemid. See lennuk teenib NATOt veel vabalt 20 aastat,» rääkis ta.
«AWACSi (Airborne Warning and Control System) regulaarseks muutunud lennud NATO ühise õhuruumi Läänemere piirkonnas on üheks osaks suuremast programmist, mille NATO käivitas 2014. aastal vastuseks muutunud julgeolekuolukorrale Euroopas," ütles Eesti õhuväe ülem kolonel Jaak Tarien.
Tarieni sõnul moodustavad E-3 plaanipärased lennud koos Eesti-Läti-Leedu maapealsete õhuseireüksuste ning Ämaris ja Šiauliais paiknevate õhuturbe lennusalkadega olulise osa NATO integreeritud õhu- ja raketikaitse süsteemist, olles Balti riikide õhuruumi suveräänsuse garantiiks. Sellised lennukid on teinud pärast Venemaa agressiivsuse kasvu Balti riikide õhuruumis ligi tuhat seirelendu.
Lennuk kuulub NATO lennupõhise eelhoiatuse ja õhuruumi juhtimise üksuse koosseisu, viimased kaks aastat on selle üksuse lennuvahendid sooritanud perioodiliselt lende ka Läänemere neutraalvete ning NATO liikmete territooriumite kohal.
Eelhoiatuse ja õhuruumi juhtimise süsteemi lennuk E-3 on eristub lennukil asuva seenekujulise radoomi tõttu, mille all on kuni 400-kilomeetrise tööraadiusega radari antenn. Lennuk suudab anda ülevaate kõigi õhus asuvate lennuvahendite kohta, lisaks seirele võimaldavad lennuki tehnilised vahendid juhtida ka mitmesuguseid õhuoperatsioone, teha mereseiret ning võtta vajadusel üle maapealsete õhuoperatsioonide juhtimiskeskuste funktsioonid.
Lennuk suudab ühe tankimiskorraga püsida õhus ja viia läbi õhuoperatsioone üle kümne tunni. Kõikidel seda tüüpi lennukite kütusepaagid on võimalik tankurlennuki abil otse õhus täita.
NATO lennupõhine eelhoiatuse ja õhuruumi juhtimise üksus koosneb Geilenkircheni lennubaasis Saksamaal paiknevatest lennukite E-3A komponendist ja missioonisüsteemide insenerikeskusest ning Waddingtoni lennubaasis Suurbritannias paiknevast lennukite E-3D komponendist.
Lennukid E-3A ja E-3D on lennuki Boeing E-3 Sentry erinevad variandid. Prantsuse õhuväe relvastuses on sama lennuki variandid E-3F, mis samuti osalevad NATO operatsioonidel. Samuti on väiksemate AWACS-tüüpi lennukite üksus Türgil.
* Kindralleitnandi auastme NATO kood on OF-4. Kuna Jos Rozenburg on mereväe esindaja, on tema auastme Eesti vaste kaptenleitnant.


description: Maanteeameti teatel on teehooldajad alustanud libedusetõrjet, kuid sellele vaatamata võivad teed hommikuti libedad olla.

title: Maanteeamet hoiatab hommikuse libeduse eest

maintext:
Vaatamata teehooldajate valmisolekule ja tegevusele võivad teed öösiti ning varahommikuti libedad olla, mistõttu ohutult sihtpunkti jõudmiseks tuleb võrreldes suvega varuda rohkem aega, teatas maanteeameti esindaja reedel.
Viimasel kolmel ööl on riigiteedel tehtud selle hooaja esimesed libedustõrjed.
Maanteeamet teehoolde tellijana kinnitab, et kõik riigiteede hooldust tegevad ettevõtjad on talihooldeks valmis, kuid sellele vaatamata võivad teed järsku libedaks muutuda. Seetõttu on sõidukiiruse valimine eriti oluline – lubatud suurim sõidukiirus ei ole liiklejatele kohustuslik, märkis maanteeameti esindaja.
Teekasutaja ootused talvisteks sõidutingimusteks on viidud väga kõrgele, kuid sõidukijuht peab alati arvestama, et talvised sõiduolud erinevad kardinaalselt suvistest ning lumist ja libedat teed tuleb võtta normaalse nähtusena.
Enne talve tuleb sõidukijuhtidel üle vaadata oma auto ja selle varustus, meenutab maanteeamet. Oluline on sõita tehniliselt korras ja talvehooajaks ettevalmistatud sõidukiga. Tasub kontrollida, et pidurid, tuled ja kojamehed oleksid töökorras.
Maanteeamet tuletab meelde, et kuigi talverehvid on kohustuslikud alates 1. detsembrist, siis keegi eraldi korraldust rehvivahetuse aegade kohta ei anna ning iga juht peab ise otsustama ilmastikuolude ja oma igapäevase teekonna põhjal, millal ta seda teeb. Lähipäevadel varahommikusi sõite tehes tasub eelnevalt hinnata, kas rehvid on ikka väljasõiduks sobivad.


description: Ülemöödunud nädalal palju tähelepanu saanud intsident Kadrioru Saksa Gümnaasiumis, kus 5. klassi poiss väidetavalt vägivallatses, on õpilase ema sõnul meedia poolt üles puhutud ja seetõttu mõjunud raskelt kogu perele. Naise sõnul ei rünnanud tema poeg õpetajat, kuid ta möönis, et poiss muutus ohtlikuks iseendale.

title: Koolis väidetavalt vägivallatsenud poisi ema: minu pojaga juhtunu puhuti põhjendamatult suureks

maintext:
Tallinna Kadrioru Saksa Gümnaasiumi viiendas klassis käiv poiss kandis koolis kaasas nuga, millega end vigastas, ning väidetavalt kartsid teda lapsed ja õpetajad, sest poiss oli neid rünnanud - nii rääkisid õpilased ja vanemad anonüümselt 13. oktoobril eetris olnud «Seitsmestele uudistele».
Uudisloost selgus, et poiss oli peksnud kaht õpetajat, läinud kallale ühele tüdrukule ja lõikunud end noaga. Teised lapsed ei julgevat kooli minna, kõik olevat paanikas.
Päev varem oli kõnealuse viienda klassi poisi pärast kooli ees kiirabi ja politsei. Päev hiljem lükkas koolidirektor ümber kõik väited, nagu õpilane oleks kedagi vigastanud, ja kinnitas, et aset leidis vaid üks intsident, kus õpilane muutus ohtlikuks iseendale. Direktor lisas, et poiss viibib 13. oktoobrist koduõppel.
«Oleme võtnud tarvitusele erinevaid meetmeid, et saavutada taas turvaline töö- ja õppekeskkond kõigi osapoolte jaoks ning parandada kommunikatsiooni lapsevanematega.
Mis siis ikkagi juhtus?
Postimehele teadaolevalt järgnes lapsevanemate meililistis pahameeletorm. Osa vanemaid sai pahaseks, sest kuulsid alles uudistest, et nende lapsega õpib koos nõnda probleemne poiss. Osa kinnitas, et probleem on koolis kestnud juba mõnda aega ja lapsed kardavad, kool aga hoiab kõiki infosulus.
Kuna paanika oli juba lahti läinud, ei aidanud suurt ka koolitöötajate selgitused ja püüded pingeid maha võtta. Kogu lugu muutus vastuoluliseks ning tekkisid süüdistused juhtkonna pihta, et viimane püüab tõde varjata.
Vanemad olid veendunud, et probleem sai alguse Kadrioru Saksa Gümnaasiumi ja Tallinna Sikupilli Keskkooli liitmisest selle aasta sügisel, kui koos hakkasid õppima teiste laste keskel ka need, kellel esineb käitumises probleeme. Ühinemise vastu võideldi juba ammu enne liitmist, kui Kadrioru Saksa Gümnaasiumi lapsevanemad ja vilistlased tegid selle ärahoidmiseks ühispöördumine Tallinna linnavalitsuse ja haridusameti poole.
«Telefonimäng»
Postimees suhtles kahe lapsevanemaga, kes mainisid ka kavatsust direktorile umbusaldusavaldus teha, kuid pole seda seni teinud. Nende sõnul olevat lapsed rääkinud, et õpetajad on neile sinikaid näidanud ja juba pikemat aega selgitanud, et kõnealusele poisile ei tohi otsa vaadata, sest ta on ohtlik. Kuulda on olnud lastest, kes on viimase kuu sündmustest häiritud ega julge koolis käia. Probleeme on vanemate sõnul koolis aga rohkem, nagu näiteks eripedagoogide puudus, vanematele puudulik infojagamine, kaadrivoolavus jne.
Poiss, kellest jutt käib, käib Mäe majas väikeklassis, kus koos temaga õpib veel üks poiss. See on ka ainus väikeklass selles majas. Vahetunnid veedetakse koos teiste lastega.
Kahe nädala jooksul on selgunud, et kool on kahtlemata teinud vigu, peamiselt suhtluses lapsevanematega, kuid jutud vigastuste tekitamise kohta ei ole leidnud kinnitust. Poisil tekkis õpetajaga konflikt, mille järel püüdis ta end vigastada. Tema pärast on politsei varemgi koolis käinud, kuid mitte selle pärast, et ta kellelegi vigastusi tekitas. Siiski olid üksikud vanemad juba varem pöördunud õpetajate poole seoses kõnealuse lapse eripärase käitumisega.
Üks lapsevanem kirjutas pärast intsidenti lapsevanemate meililistis pika kirja, milles tõi muu seas välja: «Poiss käib koolis nuga taskus, lõigub ennast ning on ebastabiilne. Kolmapäeval siis (vist), oli ta ärritunud ning läinud kallale 2. klassi tüdrukule ning murdnud tüdruku lõualuu. Seda kõike nägid pealt ka teised lapsed.»
Kui Postimees uuris, kas ta teab midagi kindlalt, vastas ta: «See on selline «telefonimängu» jutt, et keegi lastest nägi, rääkis kellelegi, kes omakorda rääkis edasi kellelegi ja nii see jutt liikvele läks ja ma ei tea mitmenda inimese käest mina seda lõpuks kuulsin».
Kui tõesti oleks tüdruk viga saanud, oleks see ilmselt praeguseks välja tulnud. Seda enam, et direktor on korduvalt avalikult kinnitanud, et midagi sellist pole juhtunud.
Emal on kahju
Seni pole keegi küsinud poisi emalt, mida tema sellest kõigest arvab. «Mul on väga kahju, et minu lapsega selline asi juhtus,» ütles ta Postimehele. Ta selgitas, et poeg kuulas vahetunni ajal muusikat ja ärritus, kui õpetaja õigustatult temalt muusikaseadme ära võttis. Kuid õpetajaid ja teisi õpilasi ta ei rünnanud.
Hetkel on poiss koduõppel, mis tähendab, et ta õpib kodus, kuid käib aeg-ajalt koolis õpetajatele vastamas. Millal ta kooli naaseb, pole teada.
Ema peab kahetsusväärseks, et meediasse on paisatud valeväiteid ja et direktoriga räägiti põhjalikumalt alles nädal hiljem. «Võimalik, et kui ajakirjanikud oleksid intsidenti kajastanud objektiivselt, poleks see avalikkuse tähelepanu pälvinudki.»
Pikalt ta juhtunut selgitada ei soovinud, sest viimased nädalad on olnud rasked. «Selle juhtumi kajastamine koos liialdatud ja väljamõeldud detailidega on mõjunud raskelt kogu meie perele,» ütles ta.
Ta lisas, et teeb aktiivselt koostööd nii õpetajate kui ka kooli juhtkonnaga. «Saan aru, et kahe kooli ühendamine on tekitanud probleeme, aga loodan ja usun, et kõik need probleemid on võimalik lahendada kooli ja lapsevanematega koostöös.»
Õpilase käitumisprobleemidest on politseile ka varem teatud ning noorsoopolitseinik on vestelnud kooli, lapse ja erinevate spetsialistidega, kes talle tuge ja abi osutaksid. Ent kedagi vigastanud ta ei ole ja tema suhtes pole alustatud ühtegi menetlust.
Põhja prefektuuri vanemkorrakaitseametnik Kristel-Liis Kaunismaa sõnul saab õppeasutus põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele tuginedes paljusid probleeme ka ise lahendada. Politsei on enamasti vahetu hädaohu kõrvaldaja, probleemi sisuga tegelevad lastekaitsjad, sotsiaal- ja noorsootöötajad.
«Üldiselt on õpetajad esimesed, kes näevad väljaspool pere lapse käitumises ohumärke. Koolitatud pedagoog saab õigel ajal sekkuda ja vajadusel küsib abi,» sõnas Kaunismaa. «On mõistetav, et vanemad soovivad kiireid lahendusi, kuid lasteni jõudmine ja nende aitamine nõuab pühendumust ja aega. Muutused on pika töö viljaks ning tulemuste saavutamiseks kulub aega.»
Kool tunnistab vigu
Kadrioru Saksa gümnaasiumi direktor Imbi Viisma kinnitas samuti Postimehele, et 12. oktoobril kõnealune laps endale kehavigastusi ei tekitanud, samuti ei saanud viga kaasõpilased ega õpetajad.
«Ühtegi õpetajat laps löönud ei ole, ka mitte varem. Kiirabi kaasati igaks juhuks, kuna sel hetkel oli juures olnud õpetajate hinnangul oht, et laps võib endale viga teha. Politseid teavitatakse kiirabi kaasamise puhul automaatselt ning samuti igaks juhuks,» selgitas direktor.
Ta lükkas ümber ka väited, nagu oleks poiss tekitanud kaasõpilastele kehavigastusi, rääkimata luumurdudest, ja kinnitas, et laps ei hüpanud kooli aknast alla. Samuti ei kandnud poiss koolis kaasas nuga. (Siinkohal tasub märkida, et algses uudises ütles Ida-Harju ennetus- ja menetlustalituse juht Rainis Sinikas, et ühel juhul küll poiss sai ühe sõbra käest noa ja vigastas end).
Mis puudutab osade lapsevanemate pahameelt, siis võib Viisma sõnul selle üheks põhjuseks olla põhimõtteline vastuseis sel aastal aset leidnud koolide liitumisele. «Kõnealune intsident võis toimida päästikuna, mis kogunenud frustratsiooni valla päästis,» möönis ta.
Oma osa mängisid direktori sõnul kindlasti ka laste ja vanemate hulgas levinud kuulujutud. Meililistid ja sotsiaalmeedia ei ole aga kooli kontrolli all ning tihti ei jõua neis toimuv üldse õpetajateni, rääkimata kooli juhtkonnast. Antud juhul jõudis lastevanemate pahameel koolini läbi meedia.
«Üksikud vanemad olid küll pöördunud varasemalt õpetajate poole ka seoses kõnealuse lapse eripärase käitumisega, kuid mingit sellist hirmu- ja paanikaõhkkonda koolis laste ega õpetajate hulgas ei olnud ega ole,» nentis direktor.
Ent tõsiasi, et lapsevanemate hulgas on sedavõrd palju pahameelt ja et kõnealune intsident sellisel kujul meediasse jõudis, viitab kahtlemata sellele, et kool on teinud vigu, tunnistas Viisma, lubades, et kool kindlasti ka õpib oma vigadest.
«Oleme võtnud tarvitusele erinevaid meetmeid, et saavutada taas turvaline töö- ja õppekeskkond kõigi osapoolte jaoks ning parandada kommunikatsiooni lapsevanematega. Sealhulgas oleme taas ellu kutsunud nn vanematekogu, pöördunud Rajaleidjasse ning õpetajad on saanud professionaalset nõustamist Rajaleidja tugiteenuste spetsialistide poolt, kuidas kõige parimal viisil toetada nii õpetajaid, lapsi kui lapsevanemaid,» selgitas Viisma.
Eripedagoogide puudus
Ta avaldas lootust, et kommunikatsioon lapsevanematega on edaspidi mõlemapoolne. «Kutsun lapsevanemaid üles koheselt pöörduma kooli poole, olgu siis läbi klassijuhataja, sotsiaalpedagoogi, aineõpetaja või juhtkonna, kui nad kuulevad oma lastelt midagi sellist, mis võiks ohtu seada kaasõpilaste turvalisuse. Ja muidugi ka siis, kui vanematel on lihtsalt mingeid küsimusi koolielu korralduse kohta. Suhtume laste ja vanemate poolt antud infosse ja küsimustesse täie tõsidusega.»
Samas tõi ta välja, et oktoobri alguses toimunud lapsevanemate üldkoosolekul tõstatati küll küsimus, kuivõrd on õpetajatel lubatud anda lastele juhiseid nn hariduslike erivajadustega laste tavapärasest erinevaks kohtlemiseks, kuid ei tõstatatud arutamiseks ühtegi konkreetset lapse poolt põhjustatud probleemi.
Viisma kinnitas, et kool tegeleb kõrgendatud tähelepanuga kõigi hariduslike erivajadusega lastega ja seda on tehtud algusest peale. On toimunud mitmed kohtumised ja ümarlaua vestlused ning konsulteeritud teiste asutuste ja koolide spetsialistidega.
Viimasel ajal on osundatud rohkem põhjustele, millest sellised probleemid koolides alguse saavad. Nimelt on tööturul puudus erialaspetsialistide järele, eriti logopeedide ja eripedagoogide järele. Haridus- ja teadusministeeriumi kinnitusel otsib ka riik lahendusi, kuidas seda leevendada ning ka ametisolevate õpetajate vastavaid oskusi parandada.
Erivajadusega õpilasi jagub pea kõigisse koolidesse Eestis ja seda peetakse tavapäraseks. Näiteks õpilasi, kellele on tema erivajadusest tulenevalt näidustatud õppimine väikeklassi tingimustes, õpib 172-s koolis, ühele õpilasele keskendatud õpet korraldatakse 76 koolis. Eesti Hariduse Infosüsteemi järgi on märge ühest või teisest erivajadusest ligi veerandil põhikooli õpilastest, kellest enamik õpib tavakooli tavaklassis, ja kümne protsendi jaoks on moodustatud tavakooli juures eriklassid. Tuge pakuvad neile Rajaleidjate keskused ja riigi peetavad hariduslike erivajadustega õpilaste koolid. Vaid 15 protsenti kõigist erivajadustega õpilastest õpib erikoolis.
Kaasav haridus ei ole Eestile ainuomane, vaid see on saanud üle maailma üha enam hariduskorralduse aluspõhimõtteks. Meil on see selgesõnaliselt kinnitatud seadusesse aastast 2010.


description: Eile varahommikul ähvardas 28-aastane meesterahvast bensiinijaama teenindajat relvataolise esemega ja röövis 300 eurot.

title: Mees ähvardas Statoili bensiinijaama teenindajat ja röövis 300 eurot

maintext:
Politsei sai Endla tänaval asuvasse Statoli bensiinijaama väljakutse kella kuue paiku hommikul, kus mees nõudis klienditeenindajalt umbes 300 eurot ning lahkus sellega bensiinijaamast, kinnitas Politsei- ja piirivalveameti valvepressiesindaja Helen Uldrich.
Kümnekonna minuti pärast pidas politsei kahtlusaluse Hipodroomi lähistel kinni.
«Hetkel on alust arvata, et see ei olnud tulirelv, kuid täpsemalt ei saa veel öelda, kuna menetlus on algusjärgus,» lisas Uldrich.
Kahtlusalune, kes varasemalt kriminaalkorras karistamata, on vahi alla võetud. Kriminaalmenetlust alustati röövimise paragrahvi alusel.
«Ähvardamised, veel enam, kui oma tahtmist nõutakse relva või muu taolise esemega, on kindlasti väga tõsised ja politsei kiiret ning jõulist tegutsemist nõudvad sündmused. Patrull pidas kahtlustatava kiiresti kinni, tagades sellega teiste inimeste turvalisuse,» ütles Põhja prefektuuri isikuvastaste kuritegude teenistuse vanem Rait Pikaro.


authors:
Reporter
Dagne Mihkels

description: Rohuküla-Heltermaa liinil on laupäeval parvlaevaliiklus madala veetaseme tõttu häiritud. Keskpäevase seisuga oli Rohukülas autodest umbes 90-meetrine järjekord. Madala veetaseme tõttu ei sõida St. Ola, nii Regula kui Harilaid sõidavad vabagraafiku alusel.

title: Madal veetase häirib parvlaevaliiklust, Rohukülas on pikem järjekord

maintext:
Kui veetase veelgi langeb, võib seisma jääda ka Regula. Reisijatel palutakse end olukorraga kursis hoida kas ettevõtte kodulehekülje praamid.ee või ettevõtte Facebooki-lehe vahendusel.
Kella 12.30 ajal oli Rohuküla sadamas päris pikk järjekord - umbes 90 meetrit. Heltermaal järjekorda polnud.
TS Laevade pressiesindaja märkis, et paraku ei tööta ettevõttel veel reisijate teavitamise, nö alert-süsteem, mis võimaldaks broneerimisel oma telefoninumbri jätnud reisijale telefonile saata sõnumeid, kui graafikus mingil põhjusel muudatusi ette tuleb.
Pressiesindaja sõnul saab kõige värskemat infot muudatustest praegu nii ettevõtte kodulehelt praamid.ee ja ettevõtte Facebooki-lehelt.
Veetaseme muutused sentimeetri pealt on üsna raskelt ennustatavad ja sel juhul tuleb jooksvalt otsusi teha. On mõningane oht, et veetase veelgi langeb, ning sel juhul peab seisma jääma ka Regula, märkis pressiesindaja.
TS Laevade teatel jäi täna varahommikul madala veetaseme tõttu ära väljumine Heltermaalt ning muudatusi tuleb veel, sest prognoositakse veetaseme jätkuvat langust.
TS Laevade pressiesindaja sõnul tühistati täna parvlaeva St. Ola reis, mis pidi Heltermaalt väljuma kell 6.30. «Kell 8 tuleb Rohukülast liinile väiksem parvlaev Harilaid. Regula hetkel veel sõidab, väljudes 6.30 Rohukülast, kuid oodata on veetaseme languse jätku,» teatas ettevõte varahommikul.
Kella 8 paiku kinnitas pressiesindaja, et Hiiumaa liinil toimuvad kõik väljumised graafiku järgi. «St. Ola on liinil asendatud Harilaiuga. Sadamates järjekordi ei ole,» ütles ta.
Kella 11 ajal teatas TS Laevad, et Regula väljub kell 11.15 Rohukülast ning parvlaeva edasiste väljumiste kohta teeb kapten otsused jooksvalt, kuna veetase langeb endiselt. Parvlaev St. Ola täna madala veetaseme tõttu ei välju, Harilaid sõidab aga vabagraafiku järgi.
«Sadamas teenindatakse sõidukeid nende saabumise järjekorras, eelisega saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiautod ja puudega isikud,» teatas ettevõte.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Paldiski elanik avastas terviseportaalist oma fantoomkäigud arsti juurde
Paldiski elanik Dmitri avastas paar nädalat tagasi portaalist Digilugu oma tervise elektroonilisi andmeid uurides, et kohalik polikliinik Mediluks on esitanud haigekassale arved mitme polikliiniku arsti juures käimise eest, kuigi ta ei ole neid meedikuid kunagi külastanud. Polikliiniku esindaja tunnistas viga ja kinnitas, et tegemist oli inimliku eksimusega.


description: Meediaekspert ja Eesti Ajalehtede Liidu (EALL) tegevdirektor Mart Raudsaar leiab, et kohtunik saab ajakirjanikel keelata kohtuprotsessil räägitut avaldada vaid juhul, kui tegemist on kinnise istungiga. Piirangud avalikel istungitel looks pretsedendi, millesarnast Raudsaare hinnangul luua ei tohiks.

title: Mart Raudsaar avalike istungite kajastamisest: me ei saa luua pretsedenti

maintext:
«Kohtunik ei saa istungit oma suva järgi kinniseks kuulutada. Nii päris ei saa, et istung käib või hakkab juba lõppema, kui kohtunik järsku ütleb: «Nii, sõbrad, sellest, millest me nüüd rääkisime, kirjutada ei tohi»,» rääkis Raudsaar Postimehele.
See on tema arvates võrreldav olukorraga, kus intervjueeritav ütleb usutluse lõpus ajakirjanikule, et oli küll meeldiv rääkida, kuid palun ärge sellest kirjutage. «Intervjuu ja ka kohtuistungi reeglid lepitakse kokku kohe algul,» toonitas Raudsaar.
Loe lisaks: Joosep Värk: istungid avalikuks
Samale järeldusele jõudis ka riigikohtu kriminaalkolleegium, kes arutas Õhtulehe ajakirjanikule määratud trahvi õiguspärasust. Nimelt määras Harju maakohus märtsi algul Õhtulehe ajakirjanikule 600-eurose trahvi, sest ajakirjanik kirjutas artikli avalikul istungil räägitust, ehkki kohtunik Merle Parts oli enne istungi vaheaega öelnud, et materjali ei tohi kajastada, sest see võib mõjutada tunnistajaid. Ringkonnakohus tühistas kuu aega hiljem trahvi ning nüüd nõustus ringkonnakohtuga ka riigikohus.
Riigikohtu kolleegium asus seisukohale, et ehkki ei saa välistada olukorda, kus saalis viibija talletab istungil kõlanud menetlusandmeid ka kirjalike märkmetena maksimaalse täpsusega, ei luba kriminaalmenetluse seadustiku sätted selliselt saadud teabe avaldamist avaliku kohtuistungi puhul piirata.
Riigikohtu hinnangul saab kohus saab vaid ühel juhul - kohtuistungi kinniseks kuulutamise korral - hoiatada kohtumenetluse pooli ja istungisaalis viibijaid, et menetlusandmeid pole lubatud avaldada.
Raudsaar nentis, et tema võrdlus – intervjuus ja avalikul istungil paika pandud reeglid – on ühtpidi küll asjakohane, ent samas mõnevõrra meelevaldne. On ju selge, et kohtu tegevuse paneb paika seadus, ajakirjandust seadus ei sätesta.
Seda enam leiab ta, et kohtul on vaja tõsiselt kaaluda, millist istungit kuulutada kinniseks ja millist mitte. Ning kinniseks kuulutamisel peavad Raudsaare hinnangul olema mõjuvad põhjused.
«Kui on mõjuvad põhjused, nagu näiteks alaealiste huvide kaitse, siis on kõigile arusaadav – kohtuasi on kinnine ja selle kajastamiseks on teistsugused reeglid. Kuid selleks on oma protseduur,» rääkis Raudsaar.
Seetõttu ongi tema sõnul selge, et kui kohtuprotsessi pole kinniseks kuulutatud, siis järelikult on see avalik. «Ma saan aru, et kohtunikul on küllaltki suur tegevusruum, kuid seda ruumi piiravad seadused,» ütles Rausaar ning lisas, et ei saa luua pretsedenti, kus kohtunik ise oma suva järgi otsustab, kuidas ja mida tohib avaliku istungi korral kajastada.
«Me saame aru, miks advokaadid kohtuasja ei kommenteeri, sest seda võid pidada mõjutamiseks. Kuid me ei räägi kohtuasja osapooltest ega kinnisest kohtuasjast. Me räägime avalikust kohtuasjast, kuhu on avalikkuse esindajana tulnud kohale ajakirjanik,» rääkis Raudsaar. «Avalikkus tahab teada, kuidas kohtuvõim tegutseb».
Mis aga puudutab istungi avalikkuse nõuete lõdvendamist – ka seda, et istungil toimuvat võib talletada vaid kirjalikult, muid vahendeid kasutamaat –, siis selles osas leiab Raudsaar, et kui ajakirjanik lindistaks vaid enda tarbeks diktofoniga, võiks see kõne alla tulla küll.
«Kui rääkida videoülekande lubamisest, siis see võib olla probleem. Menetlusosalistel on kohtus olles niigi stressirohke moment ja kui talle torgatakse veel kaamera ka nina alla, siis see ilmselt ei tuleks kasuks. Seega on mingisugune ajanihe kindlasti kasulik,» leidis Raudsaar.


description: Harjumaal asuva Muraste kooli õpetajale, kes individuaalõppel olevat poissi kallistuse teel rahustada proovis, lõppes intsident rüsinaga.

title: Poiss, keda õpetaja kallistades rahustada proovis, lõi ja tõukas õpetajat

maintext:
Eile hommikul keeldus esimese klassi õpilane, kel varemgi probleeme olnud, tundi minemast, ning kolm õpetajat, kes olid oma klassidesse suundumas, proovisid poissi suunata, kirjeldas Muraste kooli direktor Priit Jõe. «Üks õpetajatest, kes nägi, et õpilane liigub juhtkonna kabineti suunas, proovis temaga rääkida... proovis teda rahustada, mille järel aga õpilane tõukas ja lõi õpetajat.»
Õpetaja proovis õpilast rahustada
«Pedagoog proovis noormehe peal psüholoogide poolt soovitatud kallistamise võtet, kus tuleb last tugevalt kinni hoida, et ta tunneks füüsilise keha juuresolekut,» selgitas Jõe. Sellega peaks saama õpilase esmase agressiivse hoo maha võtta, jätkas ta, kuid antud juhul meetod ei toiminud ja õpilane osutas vastupanu. Õpetajale, kes muidu antud poisiga õppetöös kokku ei puutu, lõppes intsident väikse rüsinaga, ta sai kergeid kriimustusi ja nahapunetuse, kuid direktori sõnul on vigastused siiski marginaalsed.
Kutsuti politsei
Et tagada kaasõpilaste ja õpetajate turvalisus, otsustas direkotr koostöös Harku valla lastekaitse spetsialistiga välja kutsuda kiirabi ja politsei. Põhja prefektuuri pressiesindaja Marie Aava sõnul oli olukord politsei kohalejõudmise ajaks rahunenud ning nad fikseerisid sündmuse. «Kuid niivõrd ekstreemne juhtum, kus tõesti on vaja sekkuda õpilase ja õpetaja vahel, on Muraste koolis esmakordne,» nentis direktor.
Väikeklassiõppel olev poiss
Direktor selgitas, et tegemist on väikeklassiõppel oleva poisiga ehk ta õpib teistest eraldi, kuid vahel antakse talle võimalus koos teistega õppida. Esimestel nädalatel poisil väikeklassi õpetajat ei olnud, kuna kooli korraldatud konkursile maikuus ühtegi avaldust paraku ei laekunud. Uuel konkursil augustikuus kandideeris ainult üks õpeataja, kellel aga vastav kvalifikatsioon puudus. Septembri keskpaigus, pärast edukat näidistunni läbiviimist, võeti kvalifikatsioonile mittevastav õpetaja siiski tööle. «Komisjon nägi, et antud õpetajal on vajalikud isikuomadused olemas,» selgitas Jõe. «Senimaani tegeles õpilasega esimese klassi tugiõpetaja,» selgitas Jõe. Ajutine õpetaja tegi talle nii eratunde kui oli tugiisikunas suures klassis kaasas.
Direktori sõnul on viimase kolme nädala jooksul probleemid poisiga aga eskaleerunud. «Õpilane keeldub tundi minemast või suisa lahkub kooli territooriumilt, jalutab kooli peal ringi või ei soovi õpetajate korraldustele alluda.» Üle-eelmisel nädalal väljastas direktor õpilasele kirjaliku käskkirja kodukoha rikkumise eest, kuna õpilane oli korduvalt kasutanud füüsilist vägivalda nii õpilaste kui ka mitmete õpetajate suhtes. Jõe aga kinnitas, et nad on koheselt võtnud lapsevanemaga ühendust ning teavitanud teda.
Tänaseks ja homseks väljastas direktor poisile käskkirja, mis ta õppetööst eemaldab, kuid tal on kohustus iseseisvalt õppida. Jõe aga nentis, et olemasolev tusisüsteem pole õpilase käitumisele suurt mõju avaldanud ning vaimne ja füüsiline turvalisus pole koolis täielikult tagatud. «Järgmisel nädalal tuleb − siis on meil poolteist nädalat aega, et koostöös Harku valla haridus- ja lastekaitsespetsialistidega laste ja personali huvisid avestavat lahendust otsida,» ütles ta.


description: Kolleegi mõrvata üritanud Virumaa taksojuhi Toivo süüdimõistmine jõustus riigikohtu neljapäevase lahendiga lõplikult.

title: Kolleegi mõrvata üritanud taksojuhi süüdimõistmine jõustus lõplikult

maintext:
Riigikohus leidis, et Toivo süüküsimus on lahendatud veatult ning kassatsioon jääb selles osas tagajärjetuks. «Kohtud on järginud faktiliste asjaolude tuvastamisel kriminaalmenetlusõigust, samuti on kohtuotsused piisavalt põhjendatud ning kohtute siseveendumuse kujunemine Toivo süü tõendatuse osas on lugejale jälgitav ning loogiline. Kohtuotsustes esitatud järeldused põhinevad selgetel, ammendavatel ja vastuoludeta seisukohtadel,» märkis riigikohus.
Samas leidis riigikohus, et alam kohtuaset eksis, kui karistust määrates viitas Toivo varasemale karistatusele. «Registrist kustutatud karistusandmed ei saa olla aluseks isikule mõistetava karistuse individualiseerimisel eripreventiivses tähenduses, kuna see ei arvesta süüdistatava vahepealset õiguskuulekat käitumist. Iseäranis ilmne peaks see olema praegusel juhul, kus Toivo viimased kuriteokaristused pärinevad Eesti taasiseseisvumise eelsest ajast,» märkis riigikohus.
Siiski polnud see õiguslik rikkumine piisav, et oleks seadnud kahtluse alla Toivole määratud karistuse, mille riigikohus jättis jõusse.
Viru maakohus leidis mullu novembri lõpus, et 68-aastane Toivo on konkurendi mõrvakatse korraldamises süüdi ning tal tuleb selle eest kanda 16-aastane vangistus. Toivo kaitsja leidis aga apellatsioonkaebuses, et Toivo süü ei ole tõendatud ja ta tuleks õigeks mõista. Alternatiivselt palus kaitsja maakohtu otsuse osalist muutmist ning Toivole määratud karistuse kergendamist. Tänavu märtsi alguses jättis Tartu ringkonnakohus süüdimõistmise siiski muutmata. Seejärel pöördus Toivo kaitsja kassatsioonkaebusega riigikohtusse.
Kohtueelsel uurimisel kogutud andmetel tekkis taksojuhi ametit pidanud Toivol tüli oma 61-aastase konkurendi Stanislaviga ning mees otsustas Stanislavi mõrvata. Selleks valmistas Toivo oma Jõhvi kodus lõhkeseadeldise ning viis selle 2013. aasta 18. novembril Stanislavi kodu juurde. Ta kuhjas pommi peale prügi ning sättis asjad nii, et sodi eemaldamisel oleks plahvatanud ka pomm.
Järgmise päeva hommikul märkas prügihunnikut Stanislavi abikaasa, kes palus oma mehel sodi ära koristada. Viimane asuski hunnikut likvideerima, käivitades sellega ka lõhkeseadeldise. Tänu õnnelikule juhusele pommi põhilaeng siiski ei plahvatanud, küll aga sai Stanislav põletushaavu näole ja kätele pommist välja paiskunud süttinud gaasisegu tõttu.
Politsei asus lõhkekeha paigaldajat otsima ning jõudis möödunud aasta alguses Toivoni. Kohus võttis mehe tunamullu 28. jaanuaril vahi alla ning kohtueelse menetluse lõppedes sai ta süüdistuse mõrvakatses, plahvatuse tekitamises, samuti lõhkeaine ja pommi ebaseaduslikus käitlemises.


description: Opositsioonierakonnad plaanivad anda Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse riigikogu menetlusse ülejärgmisel nädalal.

title: Opositsioon plaanib Rõivase umbusalduse algatada ülejärgmisel nädalal

maintext:
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles Postimehele, et peaministri umbusaldusavaldusele laekusid täna hommikul viimased muudatusettepanekud ning nüüd toimub teksti viimistlemine. Umbusaldusavaldusele asutakse tema sõnul allkirju koguma tõenäoliselt nädala teises pooles.
Simsoni sõnul näib, et umbusaldusavaldus antakse riigikogu menetlusse pärast istungivaba nädalat ehk 7. novembri paiku. «Nagu varasemalt öeldud, ei plaani me umbusaldust läbi viia lihtsalt umbusalduse enda pärast, vaid meie eesmärk on saada selle mõttega kaasa võimalikult palju riigikogu liikmeid,» ütles ta.
Opositsioonilise Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) juhatuse liige ja riigikogu fraktsiooni nõunik Urmas Espenberg on 7. novembriks registreerinud juba ka piketi, kus toetatakse Rõivase valitsusele umbusalduse avaldamist. Pikett peaks toimuma Lossi platsil kella 14–16.
Opositsioonisaadikud asusid umbusaldusavaldust ette valmistama kahe nädala eest, kui valitsuse otsustas nimetada Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluva riigikogu liikme Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks. Peale Partsi nimetamise on nende sõnul umbusaldusavalduse algatamiseks veelgi põhjuseid, näiteks nagu parvlaevatehingud.
Umbusaldusavalduse algatamiseks on riigikogus vaja vähemalt 21, avalduse läbiminekuks ehk peaministri ja seega kogu valitsuse umbusaldamiseks aga vähemalt 51 häält. Opositsioonilisel Keskerakonnal on parlamendis 27, samuti opositsiooni kuuluval Vabaerakonnal kaheksa ja Konservatiivsel Rahvaerakonnal (EKRE) seitse kohta.
Viimati arutas parlament umbusaldusavaldust 2015. aasta juunis, kui Rõivase umbusaldamise poolt hääletas 41 opositsiooni- ning selle vastu oli 59 koalitsioonisaadikut.


description: Reformierakonna juhatus koguneb järgmisel kolmapäeval, et arutada koos erakonna auesimehe Siim Kallasega parteis tekkinud lahkarvamusi.

title: Reformierakonna juhatus arutab Kallasega lahkarvamusi järgmisel nädalal

maintext:
«Päevakorras on võimalus küsida Siim Kallaselt tema Äripäeva artiklis öeldud väidete ja tema edasiste plaanide kohta,» teatas Reformierakonna pressiesindaja. Samuti arutab erakonna juhatus tema sõnul omavalitsuste tulubaasi muutmise ettepanekuid.
Lahkarvamuste arutamiseks tegi Reformierakonna juhatusele ettepaneku Kallas pärast seda, kui Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat oli teda Äripäevale antud intervjuu järel teravalt kritiseerinud.
Nebokat ütles, et mõistab inimlikult, et Kallas on kibestunud, et ei saanud presidendiks. «Ütleme siis nii, nagu asjad on – see oleks olnud võimalik vaid Edgar Savisaare juhitava Keskerakonnaga koostöös. Savisaarega oleme koostöö välistanud 2007. aastast. Pronksiöödel tegi tema oma valiku ja see ei olnud Eesti-meelne,» märkis Nebokat reedel ja lisas, et ometigi ihaldab keegi pidevalt sõprust Kremli-meelsuse esindajaga, nimetades seda rahulolematuseks erakonna juhtimisega.
Kallas teatas vastuseks, et ei ole pettunud selles, et ei saanud presidendiks, vaid selles, kuidas president lõpuks ametisse pandi, ning nimetas tema süüdistamist Kremli-meelsuses ebatavaliseks. «Kas see oli mõeldud naljana? Kui ei, siis on tegemist erakordselt tõsise süüdistusega,» ütles ta ja lisas, et süüdistatav peab saama ennast kaitsta.
«Ka presidendivalimiste aspektid väärivad erakonnasisest arutelu. Sellest lähtuvalt teen ettepaneku arutada süüdistust minu Kremli-meelsuses ja muid lahkarvamusi erakonna juhatuses minu osavõtul niipea, kui võimalik,» teatas Kallas reede pärastlõunal.
Nebokat on hiljem täpsustanud, et nimetas Kremli-meelseks Edgar Savisaart.


description: Politoloog Vello Pettai kommenteeris Isamaa ja Res Publica Liidu võimalikku nimevahetust väitega, mille kohaselt võib nime vahetamine mõnikord erakonnale kasuks tulla.

title: Politoloog Tsahkna ideest: mõnikord tuleb nimevahetus erakonnale kasuks

maintext:
«Me teame, et Mõõdukatest sai Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja see on aidanud neil ennast paremini positsioneerida ja võib-olla ka siis tagasiminek Isamaa juurde on see, mis siis annab sellele erakonnale sellise enesekindluse, võib-olla ka mida on hädasti vaja, et poliitikas läbi lüüa ja siis olla kindel omas kohas ja omade mõtetega,» vahendas ERRi uudisteportaal politoloogi sõnu «Aktuaalsele kaamerale».
Res Publica nime kõrvalejätmist Pettai konfliktseks ei pea, sest erinevate koolkondade hõõrumised on möödanik ja selgem kuvand aitab erakonda tervikuna edasi.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Neitsi Maarja eksponaadilt kaob puutetundlikkus ja kuju ei kutsu enam jalaga lööma
Värskelt avatud Eesti Rahva Muuseumi (ERM) seni skandaalseim eksponaat tehakse ümber - kui veel nädalavahetusel tähendas jalahoop seda, et Neitsi Maarja figuur lendas kildudeks, siis nüüd kaob eksponaadilt puutetetundlikkus, mis tähendab, et kuju ei kutsu enam jalaga löömagi.


description: Ligi 25 Euroopa rändekava alusel Eestisse toodud sõjapõgenikku oleks valmis kohe tööle hakkama, kuid pole seda leidnud.

title: Ükski Eestisse toodud põgenik pole seni tööd leidnud

maintext:
Postimehega rääkinud perekondade kinnitusel on töö leidmine kõige suurem väljakutse. Näiteks on täna jätkuvalt töötu perfektset inglise keelt rääkiv jeemenlane, kes igapäevaselt tööportaale kammib ja avaldusi laiali saadab.
Esimesed põgenikud jõudsid Eestisse märtsi lõpus.
Sotsiaalministeeriumi rahvusvahelise kaitse poliitika juht Triin Raag kinnitas, et tööle asumise valmidusega on umbes 25 inimest. «Mõned neist on tööle asunud koheselt peale Eestisse saabumist, esimesel töökohal püsimist ei ole soodustanud näiteks terviseseisund, ebapiisav eesti keele oskus ja muud põhjused. Hetkel nad ei tööta,» nentis Raag.
Kõik, kes ei tööta, on registreeritud töötuks töötukassas, kus neid toetakse näiteks läbi tööpraktika, tööklubi ja muude tööturumeetmete. Samuti käivad nad eesti keele kursustel.
Alates märtsist on Eesti Euroopa rändekava alusel vastu võtnud 60 inimest, neist 27 on lapsed. Samuti on vastu võetud inimeste seas pensioniealisi ning just sünnitanud või lapseootel naisi.


description: Sel aastal sai Eesti gümnaasiumide riigieksamite koondpingereas taas esimese koha Sakala Eragümnaasium.

title: Suur koolide edetabel 2016: vaata, mitmes on sinu kool!

maintext:
Tegemist on Tallinna kesklinnas tegutseva väikese erakooliga, mis 2013. aastal jõudis koolide edetabelis kolmandale kohale. Erakool on nii väike, et enamikku riigieksameid käivad selle lõpetajad tegemas teiste koolidega koos.
Suures pingeras sai teise koha Hugo Treffneri Gümnaasium ja kolmanda Tallinna Prantsuse Lütseum. Võrreldes mullusega on Tartu kool tõusnud kaks kohta ja Prantsuse lütseum langenud ühe koha võrra.
Metoodika
Postimees võttis koolide edetabeli koostamisel aluseks keskmisi tulemusi kolmest riigieksamist: eesti keel (k.a teise keelena), lai matemaatika ja inglise keel.
Kuna inglise keele eksamil puudusid tulemused punktidena, võtsime arvesse, kui paljud õpilased läbisid teatud tasemel võõrkeele eksami (B1, B2, C1 ja C2) ning kui paljud ei läbinud nõutavat taset (B1 ehk 50 protsenti).
Iga protsent arvutati inimeste arvuks. Seejärel rakendati valemit: (0 x taset mittesaavutanud õpilaste arv)+(2,5 x B1 läbinute arv)+(5 x B2 läbinute arv)+(7,5 x C1 läbinute arv)+(10 x C2 läbinute arv)= keskmine punktisumma/eksami sooritajate arv.
Eesti keele ja laia matemaatika tulemuste reastamisel lähtuti keskmistest eksamitulemustest.
Lõpuks liitsime koolide numbrid edetabelites. Näiteks kui üks kool sai esimese koha eesti keeles, viienda matemaatikas ja üheteistkümnenda võõrkeeltes, oli tema lõplik punktisumma 17. Mida väiksem punktisumma, seda kõrgemale kool asetus.
Selle meetodiga ei pretendeeri Postimees absoluutsele tõele.


description: Eesti õpilased on teiste riikide õpilastega võrreldes õnnetumad, sest ka nende õpetajad on seda, ütles Õpetajate liidu juhatuse esimees Margit Timakov. Haridus- ja teadusministeeriumi hinnangul ühte kindlat põhjust välja tuua ei saa.

title: Õpetajate liidu esimees õnnetutest õpilastest: kool on ühiskonnas toimuva peegeldus

maintext:
Tallinna munitsipaalkoolide rahuloluküsitluse koondraportist ilmnes, et kolmandik Tallinna õpilastest tunneb end koolis olles pigem või täiesti õnnetuna. Haridusministeeriumi pressiesindaja Tarmu Kurm rõhutas, et kindlasti ei saa teha üldistust, et kõik Eesti õpilased on õnnetud ja rahulolematud.
Ka Eesti täiskasvanud on teiste riikide seas rahulolematumad
Kurm ütles, et õpilaste õnnelikkust koolis tuleb käsitleda koos kooliga rahuloluga. «Samuti ei ole õpilase õnnelikkus seotud ainult kooliga, vaid ka tema pereliikmete ja üldisemalt ühiskonna tunnetusega õnnelikkusest ja rahulolust,» jätkas ta ja viitas OECD eluga rahulolu uuringule, mille tulemustest ilmnes, et Eestis on ka täiskasvanute vastavad hinnangud negatiivsed.
Kurm tõi välja, et suurem osa õpilastest on siiski õnnelikud ja kooliga rahul. «PISA 2012 uuringu põhjal saame öelda, et kaks kolmandikku meie õpilastest on õnnelikud ja rohkem kui kaks kolmandikku on kooliga rahul,» ütles ta. «Äsja läbiviidud uuring Tallinnas, kus õpib umbes üks kolmandik õpilastest, näitas, et üldine rahulolu kooliga on kõrge – väga või pigem meeldis oma kool 87–97 protsendile vastajatest,» jätkas Kurm.
Kurm tõdes, et eelmise PISA uuringu põhjal pole seni võimalik välja tuua selget põhjust, miks Eesti õpilased võrreldes teiste riikide õpilastega õnnetumad on. «Õnnelike õpilaste osakaal Eestis sarnaneb Soome ja Lätiga, kuid jääb alla paljudele teistele riikidele.»
Õpetajate liidu juhatuse esimehele Margit Timakovile tundub, et peamine põhjus, miks Eesti õpilased teiste riikide õpilastega võrreldes õnnetumad on, seisneb selles, et ka nende õpetajad on teiste riikide võrdluses õnnetumad. «Kuigi Tallinna haridusamet ei küsinud otseselt õpetajate rahulolu ega meeleolusid, näitavad teised uuringud kinnitavat korrelatsiooni selle vahel, et kui õpetaja on õnnelik, on ka õpilane õnnelik,» sõnas Timakov. «Arutlegem ka selle üle, mida saab teha, et meie õpetaja koolis õnnelikum oleks, et seeläbi oleksid õnnelikumad ka meie õpilased.»
Õnnetumad on n-ö madalama sotsiaalse taustaga õpilased
Eesti andmete sügavamas analüüsis ei eristu Kurmi sõnul ühtegi õpilaste gruppi, kes oleks teistest selgelt õnnelikum või õnnetum. «Mõnevõrra vähemõnnelikuna tunnevad end koolis n-ö madalama sotsiaalse taustaga õpilased,» märkis ta. «Samas ei sõltu õpilaste õnnelikkus nende soost või sellest, kas nad õpivad linna- või maakoolis,» jätkas Kurm. «Ka õpitulemustega seostub õnnelikkus nõrgalt – õnnelike õpilaste matemaatikatulemused olid keskmiselt 523 punkti ja ennast õnnetuna tundvate keskmine sooritus oli 515 punkti.»
Kurm tõi välja, et kõige õnnelikumaks peavad ennast koolis 15-aastased noored mitmetes arengumaades, kus aga õpitulemused on madalad. «Õnnelikud õpilased on paraku kõige kehvemate teadmiste ja oskustega, seega pigem peaksime õnnelikkuse kohta hinnangut andes arvestama kultuurilise eripäraga sellelaadsete küsimustele vastamisel,» ütles Kurm. «Eestis koole külastades näeme ju küll rõõmsaid, erksaid ja teotahtelisi noori.»
Headeks näideteks on Šveits, Liechtenstein ja Holland
Siiski tõi Kurm välja, et leidub koolisüsteeme, kus õpilased tunnevad ennast õnnelikuna, saavad häid tulemusi ja sotsiaalse tausta mõju õpitulemustele on pigem nõrk. Euroopas on tema sõnul sellisteks näideteks Šveits, Liechtenstein ja Holland.
Timakov võrdles Eesti hariduselu ja koolisüsteemi suure laevaga, mille pööramine ei toimu kiirelt, eriti kui ta on juba liikumises.
«Eesti koolides liigub asi küll paremuse suunas, kuid mitte piisavalt kiirelt, et tulemusi kohe märgata ja mitte piisavalt süsteemselt, et see oleks läbiv või kõikjal tuntav,» tõdes Timakov. «Ühtlasi on kool ühiskonnas toimuva heaks peegelduseks, kuna koondab kokku esindusliku läbilõike erineva taustaga inimestest.»
Timakov rõhutas, et kõik Eesti inimesed saavad midagi ette võtta, et õpilased õnnelikumad oleksid. «Kui laps tunneb väga erinevatel põhjustel ennast õnnetult juba enne koolipäeva algust, ei suuda ka kool poole päevaga alati imet teha. Kui laps alustab päeva hommikul söömata, kui kooliteel tuiskab temast mööda hoolimatu autojuht, kui uudistest võib kuulda pidevatest korruptsiooni kahtlustest, kui televisioonis võib kuulda ja näha põneva väitlemise asemel poliitikute kultuuritut vaidlemist ja pidevat üksteise laimamist, kui ühiskonnas räägitakse üht ja tehakse teist, kui hirm on maailma või enda perekonna pärast, siis koolis toimuv võibki tunduda elukauge,» rääkis Timakov.
«Iga lapsevanem saab toetada, iga naaber saab naeratada, iga kool ja iga õpetaja saab õpilase õpiteed ning arengut paremini suunata ja iga otsustaja saab analüüsida, mis tema vastutusalas vajab muutmist – igaüks saab alustada iseendast.»
Mis suunas liigume, selgub talvel
Kurmi sõnul on nii õppijate kui õpetajate rahulolu tõstmine üks elukestva õppe strateegia eesmärkidest ning üheks peamiseks teeks seejuures on õpikäsituse muutmine selliseks, et see toetaks iga õppija individuaalset ja sotsiaalset arengut ning arendaks õpioskusi, loovust ja ettevõtlikkust.
See, kus suunas liigume, selgub Kurmi sõnul uuest PISA uuringust, mille alusel seni on õpilaste õnnetundest ja rahulolust juttu olnud. Tulemused avalikustatakse detsembris.
Lisaks on haridusministeerium algatanud mõõtevahendite väljatöötamise, et alates järgmisest aastast hakata regulaarselt hindama rahuloluga seonduvaid muutusi kõigi õppega seotud osapoolte hulgas.


description: Haapsalu linnapea Urmas Sukles ütles, et lähiajal ei soovi linn uusi pagulasperesid vastu võtta. «Meil on vaja hingetõmbeaega. Täna ei ole küll probleeme, aga need on kerged tekkima, kui me ei ole piisavalt tugevad,» selgitas Sukles.

title: 16 pagulast vastu võtnud Haapsalu palub aega hingetõmbeks

maintext:
Haapsalu on seni olnud sõjapõgenike vastuvõtmisel üks eesrindlikumaid omavalitsusi.
Täna elab seal kokku kolm Euroopa rändekava alusel Eestisse toodud peret, 16 inimest – kuus täiskasvanut ja kümme last. Kaks perekonda on pärit Süüriast ja üks Iraagist. Võrdluseks, Eesti on praeguseks kokku vastu võtnud 60 sõjapõgenikku.
Haapsalu peredega töötab MTÜ Pagula, mis aitab perekondadel kogukonda integreeruda.
Haapsalu linnapea Urmas Sukles andis aga möödunud nädalal sotsiaalministeeriumile teada, et omavalitsus pole lähiajal valmis uusi perekondi vastu võtma. «See ei ole isiklik, vaid kollektiivne kiri, et me ei võta praegu rohkem inimesi juurde, sest me ei ole kindlad, et suudame nelja pere puhul enam head teenust pakkuda,» ütles Sukles Postimehele.
Enim muresid on seotud keelebarjääriga ja keeleõppega, kuid hetkel on need väiksed.
«Suuri muresid ei ole, aga need on kerged tekkima, kui sa ei ole tugev neid probleeme lahendama. Täna me oleme tugevad, aga neljanda perega me muutume nõrgemaks ja seda me ei taha,» sõnas Sukles, kelle sõnul vajab kogukond nüüd lihtsalt hingetõmbeaega.
«Neljanda perega me oleme kindlasti kunagi nõus, aga täna vajame aega,» ütles Sukles ja lisas, et näiteks võib uue lastega perekonna lisandumisel hakata lasteaias tekkima väike võõrkeelne kogukond.
Sukles märkis, et Haapsalu keskendub lähiajal lasteaia õpetajatele lisateadmiste ja õppe andmisele, laste kooliks ettevalmistamisele ja meie põhihariduskoolide ettevalmistamisele võõrkeelsete laste vastuvõtmisel.
«Ma saan linna seisukohast aru, sest linn tahab ka korraks vaadata, kuidas asjad lähevad, kuidas lapsed kohanevad,» ütles MTÜ Pagula juht Innar Mäesalu, kes kohtus täna ka ise Suklesega ning lepiti kokku, et tuleb korraldada kolmepoolne kohtumine sotsiaalministeeriumi esindajatega.
«Kuna see protsess on kõigi jaoks uus, ka sotsiaalministeeriumi ja riigi jaoks, siis me teeks vahekokkuvõtte ja vaataks kolmekesi, kuidas on Haapsalul läinud. Meie anname oma ülevaate, ministeeriumil on võtta võrdlusmoment teistest omavalitsustest.»


description: Värskelt avatud Eesti Rahva Muuseumi (ERM) seni skandaalseim eksponaat tehakse ümber - kui veel nädalavahetusel tähendas jalahoop seda, et Neitsi Maarja figuur lendas kildudeks, siis nüüd kaob eksponaadilt puutetetundlikkus, mis tähendab, et kuju ei kutsu enam jalaga löömagi.

title: Neitsi Maarja eksponaadilt kaob puutetundlikkus ja kuju ei kutsu enam jalaga lööma

maintext:
Täna hommikul kogunes tavapäraselt uue töönädala plaane arutama ka muuseumi juhtkond. Otse loomulikult ei pääsetud üle ega ümber Neitsi Maarja eksponaadi küsimusest.
Juba mõni tund hiljem kutsuti nõupidamisele ka kuraatorid, kunstnikud ja teisedki asjassepuutuvad inimesed. ERMi direktor Tõnis Lukas ütles enne kohtumist Postimehele, et üheskoos käiakse üle võimalikud lahendused. Milliseid lahendusi muuseumi direktor ise enne kohtumist võimalikeks pidas, ei soostunud ta eelnevalt ütlema.
Lukase kinnitusel ei olnud installatsiooni eesmärk provotseerida inimesi kuju jalaga lööma, pigem vastupidi, seda mitte tegema. Alati on ju võimalus kuju puutumata jätta. «Eksponaat on väga selgelt sisulise taotlusega. Seda, kas vorm on õnnestunud või mitte, ma praegu ei kommenteeri,» rääkis Lukas enne kohtumist.
Veidi enne kella 15, kui nõupidamine läbi sai, ütles Lukas Postimehele, et lahendus leiti. «Reformiatsiooni sündmuste kajastamine ERMi püsinäitusel jätkub paljude eksponaatidega selles osas, mis puudutab pildirüüstet, konkreetsete murranguliste sündmuste kajastamist ja reformatsiooni mõju ühiskonnale,» sõnas direktor.
Vastuoluline eksponaat jääb muuseumisse alles, kuid see tehakse ümber. Lukase sõnul jääb see alles ennekõike seetõttu, et tegemist on olulise osaga ekspositsioonist. «Reformatsioon on üks murrangulisemaid sündmusi Eesti viimase aastatuhande ajaloos,» põhjendas ta.
«Konkreetselt eksponaadilt kaob puutetundlikkus,» rääkis Lukas, «seega ei reageeri kuju enam puudutusele.» Muus osas jääb ajalookäsitlus ja eksponaat ise samaks. See tähendab, et pühakuju purustamist antakse edasi samamoodi - figuur puruneb endiselt kildudeks ja moodustub virtuaalselt hästi kiiresti uuesti tervikuks.
«Kuid vaataja ei saa sellele enam aktiivselt kaasa aidata. See toimub ise perioodiliselt mingi aja tagant,» selgitas Lukas.
Täna oli eksponaat külastajatele suletud, aga juba homsest saavad muuseumikülastajad uudistada sama eksponaati, kuid veidi teises vormis. Lisaks plaanib ERM pöörduda kirikute nõukogu poole, et arutada reformatsiooni sündmuste kajastamist avalikus ruumis.
«Me oleme aru saanud, et konkreetne kujutis riivas osa inimesi. Sellega seoses tahakski arutada, mida ja kuidas peaks ekraanil kujutama,» selgitas Lukas. «Ennekõike seda, millise objekti purunemine ekraanil on vastuvõetav ja sobilik kirikute nõukogu arvates.»
Tekitas pahameelt
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma kirjutas laupäeva varahommikul sotsiaalvõrgustikus Facebook, et ERMi eksponaat - jalaga puruks löödav Neitsi Maarja kujutis - riivab usulisi tundeid ja mõjub pilkena. Tema seisukohta on nüüdseks jaganud mitmed avaliku elu tegelased.
Loe veel: miks peetakse Neitsi Maarja eksponaati ebaõnnestunuks
Muuseumi juht Tõnis Lukas ütles seejärel Postimehele, et on valmis arutama kirgi kütnud eksponaadi vormi muutmist. «Ma olen aruteluks avatud, loomulikult ei ütle muuseum, et me ei reageeri avalikule arvamusele või sellele, kui kellegi tundeid riivatakse,» rääkis Lukas eile.
Pahameelt tekitanud eksponaat näis muuseumikülastajate seas küllalt populaarne olevat:


description: Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare kinnitusel ei kavatse ta novembri alguses toimuval parteikongressil esimehe kohta kaotada.

title: Savisaar: ma ei kavatse kaotada

maintext:
«Üks lahing on ainult üks lahing. Millegipärast arvatakse, et viiendal novembril toimub justkui viimane heitlus. Kaugel sellest! Me alles alustame! Sõltumata sellest, mida Toompeal ja Steinbocki majas arvatakse,» kirjutas Savisaar sotsiaalmeedias.
Savisaar viitas Keskerakonna peasekretäri kohalt tagandatud Oudekki Loone kirjutisele, milles ta lubas jääda Savisaare toetajaks ka siis, kui ta peaks parteikongressil kaotama.
«Ma tõesti ei kavatse kaotada. Mul on toetajaid küll. Nendel, kes minu ja Oudekki kaotusele loodavad, on ettekujutus, et rahval polegi hääli. Arvatakse, et kui mind suhtlemisest meediaga ilma jätta, siis olengi ma inimestest blokeeritud. Inimesed on aga targemad, kui te arvate,» märkis Savisaar.
Ühtlasi lubas Savisaar hakata nüüdsest sotsiaalmeedias iga päev oma võitlustest kirjutama.
Keskerakonna peasekretäri kohalt tagandatud Oudekki Loone kirjutas eile Facebookis, et ta ei kavatse Savisaare toetamist jätta ka siis, kui ta peaks Keskerakonna kongressil esimehe koha kaotama.


description: Riigikogu lükkas täna koalitsiooni häältega tagasi Vabaerakonna ettepaneku vähendada riigikogu liikme tagasiastumisel makstava lahkumishüvitise suurust.

title: Riigikogu ei toetanud saadikute lahkumishüvitise vähendamist

maintext:
Parlamendi põhiseaduskomisjoni ettepanekut eelnõu menetlusest välja hääletada toetas 33 Reformierakonda, Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ning Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluvat riigikogu saadikut. Tagasilükkamise vastu olid Vabaerakonna fraktsiooni liikmed Jüri Adams, Andres Ammas, Andres Herkel, Ain Lutsepp ja Artur Talvik, keskerakondlased Enn Eesmaa, Peeter Ernits, Mihhail Korb ja Tarmo Tamm ning IRLi kuuluv Maire Aunaste.
Opositsiooniline Vabaerakond soovis muuta eelnõuga riigikogu liikme staatuse seadust, mille kohaselt makstakse praegu omal soovil parlamendist lahkuvale saadikule kolme kuu palga suurust hüvitist, kui ta on ametis olnud vähemalt ühe aasta. Eelnõuga oleks hüvitise suurus vähenenud ühe kuupalgani, kusjuures lahkumishüvitise saamiseks pidanuks saadik riigikogus töötama vähemalt kaks aastat.
Vabaerakonna fraktsioon leidis, et lahkumishüvitise puhul on tegu põhjendamatu privileegiga. «Kõik riigikogu liikme tagatised ja õigused on vajalikud eeskätt selleks, et rahvasaadik saaks täita takistamatult oma tööülesandeid. See tähendab, et riigikogu liikmete tegevus peab olema kaitstud sekkumiste eest, temale antud vahendid peavad olema piisavad tulemusliku töö tegemiseks ning tema äraostmise, ärakasutamise või kallutamise risk peab olema võimalikult hästi maandatud,» märkisid saadikud eelnõu seletuskirjas.
Lahkumishüvitise puhul ei ole nende sõnul samas aru saada, milline neist eesmärkidest on sellise tagatisega kaetud. «Pärast muudatuse jõustumist muutub riigikogu liikme lahkumishüvitise suurus adekvaatsemaks ja õiglasemaks ning selle saamise tingimused õigustatult karmimaks. See on väike, kuid oluline samm riigikogu maine parandamiseks ning kodanike ja saadikute vahelise distantsi vähendamiseks ja usalduse taastamiseks,» leidsid opositsioonisaadikud.
Põhiseaduskomisjoni kuuluva reformierakondlase Andre Sepa sõnul leiti komisjonis, et avalikkuse arvamust sellise sammuga ilmselt muuta ei saa. Näiteks arvavad paljud inimesed tema sõnul endiselt, et ka praegustele riigikogu liikmetele makstakse eripensioni, ehkki alates 2003. aastal ametisse valitud riigikogust rahvaesindajad eripensioni ei saa.


description: Tallinna Miinisadamas lõppes täna tuukri eriala baaskursus, kus vastava kutsetunnistuse said viis kaitseväelast, sealhulgas neli tulevast akvalangist-geoloogi.

title: Fotod: vaata, milline nägi välja uute kaitseväe tuukrite õppus

maintext:
Tuukri eriala baaskursusel oli uusi oskusi omandamas üks mereväelane ning neli ajateenijat 1. jalaväebrigaadi pioneeripataljonist. Viiele kaitseväelasele viidi läbi erinevaid sukeldumisharjutusi kuni 20 meetri sügavuses vees.
Barokambris viidi läbi treeningsimulatsioone sukeldumisel kuni 60 meetri sügavusele. Kursuse ülem vanemveebel Taivo Janson jäi õppuritega rahule ja ütles, et kõik kursusel osalenud tulid ülesannetega hästi toime.
«Nelja kursuse lõpetanud ajateenija teenistus jätkub Tapal pioneeripataljonis, kus nad omandavad akvalangist-geoloogi eriala. Akvalangist-geoloogid kuuluvad pioneeriluure rühma ning nende eripäradeks on sukeldumis- ja ronimisvõimekus. Lisaks õpivad sõdurid pioneeriluuret, geoloogiat, demineerimist, ja vastase tõkete tuvastamist,» ütles 1. jalaväebrigaadi pioneeripataljoni pataljoniveebel vanemveebel Eero Naudi.
Kursuse edukalt läbinud reamees Kaasik ütles, et pärast kursuse lõpetamist võivad tema ülesanneteks saada sildade kontrollimine ning abistamine uute sildade rajamisel. «Silla olemasolul on meie ülesandeks hinnata selle konstruktsiooni tugevust, veendumaks, et see on võimeline kandma kaitseväe rasketehnikat.»
Tuukri eriala baaskursusega liitumiseks tuleb eelnevalt läbida mitmed füüsilised katsed. Kursust viiakse mereväes läbi aastas korra ning selle kestvus on viis nädalat. Tuukri eriala baaskursuseid on Tallinnas mereväe tuukrijaamas läbi viidud alates 2015. aastast. Varasemalt viidi kursused läbi Lätis Liepaja tuukrikoolis.
Eesti mereväe tuukrijaam asub Tallinnas Miinisadamas. Mereväe tuukrid kasutavad modernset varustust, mis võimaldab sukelduda kuni 55 meetri sügavusele. Võimaliku kessoontõve ja barotrauma ravimiseks tuukritel on soetatud mobiilne rekompressioonikamber.


description: Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja Donald Tusk ja Venemaa riigipea Vladimir Putin õnnitlesid täna presidendi ametivande andnud Kersti Kaljulaidi.

title: Tusk ja Putin õnnitlesid Kaljulaidi

maintext:
Venemaa president Vladimir Putin / Scanpix
Venemaa saatkonna teatel õnnitles Venemaa riigipea Vladimir Putin Kersti Kaljulaidi ametissenimetamise puhul ning avaldas lootust, et Kaljulaidi tegevus Eesti presidendi ametis aitab kaasa kahe riigi suhete arengule heanaaberlikkuse ning vastastikkuse austuse vaimus.
Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk / Scanpix
Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja Donald Tusk kirjutas õnnitluskirjas, et Eesti on üks kõige uuenduslikum, konkurentsivõimelisem ja vastutustundlikum Euroopa Liidu liige.
«Järgmisel aastal võtab teie riik kuus kuud planeeritust varem üle Euroopa Liidu Nõukogu roteeruva eesistumise. See otsus sümboliseerib me-suudame-suhtumist, mille poolest on eestlased kogu ühenduses tuntud,» seisis Tuski õnnitluskirjas.
«Olen teadlik, et Euroopa Kontrollikojas töötanuna tunnete Euroopa Liitu hästi. See on suur eelis ajal, kui te juhite oma riiki ja rahvast läbi meid ees ootavate keerukate aegade, mil me liigume 27-liikmelise liidu poole. Ma ootan teiega koostööd,» lisas Tusk.


description: Ettevõtlusminister Liisa Oviir tõdes, et president Toomas Hendrik Ilvesele kuuluva Ärma talu ümber kerkinud skandaali puhul tuleb arvestada, et kümme aastat tagasi olid EAS-i toetuste reeglid märksa leebemad kui praegu.

title: Oviir: täna on EAS-i reeglid toetuse tagasiküsimisel karmimad

maintext:
«Olen palunud ennast kurssi viia suures piires selle teemaga ja just nimelt seetõttu, et läbi meedia ta ei tundu õiglane,» kommenteeris Oviir «Terevisioonile», kirjutab ERRi uudisteportaal.
Oviiri sõnul tuleb arvesse võtta, on Ärma talule antud toetus jäi struktuurifondide esimesse perioodi, kus reeglid olid absoluutselt teistsugused. Täna olevat reeglid oluliselt karmimad ja ka toetuste sihtotstarbelist kasutamist järgitakse terasemalt.
«See on protsess, mis ei näe hea välja. Samas nende paberitega tutvudes mulle tundus, et seal ei ole EAS ühtegi rikkumist teinud,» tõdes minister ja rõhutas, et ajal, mil toetust taotleti, ei olnud Ilves president ega osanud ilmselt selle võimalusega üldse arvestadagi.
Postimees kirjutas eile, et Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) on nõudnud aastatel 2004-2006 välja makstud Euroopa Liidu turismimeetme toetusi tagasi neljal korral ning Ärma talu on nende seas ainus, mille puhul on rakendatud osalist tagasimakset.
EAS määras aastatel 2004-2006 Euroopa Liidu struktuurifondide turismiobjektide rajamise ja turismitoodete turunduse toetamise meetme raames toetused 48 projektile. Tagasinõudeid on EAS esitanud neljale projektile, mille hulka kuulub ka Ärma talu.
Neist neljast projektist on vaid Ermamaa turismitalu arendamise projekti puhul rakendatud osalist tagasimakset, ülejäänud kolmel juhtumil on toetus tagasi nõutud täies mahus, ütles EASi kommunikatsioonijuht Kadri Kütt Postimehele.


description: Postimehe ristsõna: 4. oktoober 2016

title: Postimehe ristsõna: 4. oktoober 2016

maintext:
Sel nädalal toimub Postimehe veebiristsõnadele auhinnamäng. Kuidas osaleda? Lahenda kõik selle nädala ristsõnad esmaspäevast pühapäevani ja seejärel saada vastused meiliga aadressil veebiristsona@postimees.ee
Auhinnamäng on tegelikult kaheosaline: esmaspäevast laupäevani pärast iga ristsõna lahendamist õige lahenduse korral saab lahendaja täidetud ristsõna kohal teate, tavaliselt on selleks "Tublilt täidetud!". Auhinnamängu nädalal ilmub vastava teatena aga kolmetäheline täheühend. Kokku ilmub kuus erinevat kolmetähelist ühendit, nt esmaspäeval UST, teisipäeval REL, kolmapäeval RIA, neljapäeval EOO, reedel ATI ja laupäeval IVS. Lahendaja ülesanne on neist ühenditest moodustada sõna, mis ongi auhinnamängu esimese osa vastuseks. Toodud näites oleks vastussõnaks RELATIIVSUSTEOORIA.
Teise osa vastuseks on pühapäevase suurema, pildiga ristsõna lahenduslause. Iga mängus osaleja saab valida, kas osaleb mõlemas mängu osas või ainult ühes. Auhinnad on mõlemale mängu osale eraldi. Mõlema mänguosa auhinnaks on ristsõnakogumik "Krüptomaania 2" ja Postimehe meene. Lahendusi on võimalik saata kuni esmaspäevani, 10. oktoobrini kell 11:50. Samal päeval toimub auhinnavõitjate loosimine ning võitjate nimed avaldatakse pärast loosimist vastavas veebiartiklis. Võitjatele antakse teada meili teel, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad.
Auhinnamängu nädalal on ristsõnade kommentaarid suletud. Veebiristsõnade auhinnamäng toimub iga kuu esimesel täisnädalal. Head lahendamist ja loosiõnne!


description: Kuna Assar Pauluse kaaslaste protsessi üks rahvakohtunikest on raskelt haigestunud, siis pole hetkel selge, mis saab kohtumõistmisest nende üle, kes kokkuleppest keeldusid.

title: Assar Pauluse kaaslaste kohtusaaga edasine käik on küsimärgi all

maintext:
«Üks rahvakohtunikest on haigestunud, aga mis täpselt Assar Paulusega koos kohtu all olnud ja nüüd üldmenetluses kohtu ees jätkavate isikute kohtuasjast edasi saab, selgub 13. oktoobri istungil,» kinnitas Harju maakohtu pressiesindaja Kristina Ots.
Otsa sõnul on hetkel laual erinevad variandid. Üks variant on näiteks, et kohtu alla jäänud osaliste süüasja arutamine algab Harju maakohtus algusest peale.
Kokkuleppega ei nõustunud süüdistuse järgi samuti kuritegelikku organisatsiooni juhtinud Peep Havik ja Andres Vaik, kelle kriminaalasjad eraldati. Eraldati ka ülejäänud süüdistatavate kriminaalasjad, kes kokkuleppega ei nõustunud. Kokku sai Pauluse protsessil süüdistuse 26 inimest ja kaks ettevõtet.
Harju maakohtus lõppes 7. septembril üks mahukas kohtusaaga, kui kohus kuulutas välja kunagise allilmaliidri Assar Pauluse ja tema juhitud kuritegelikku ühendusse kuulunud 12 liikme otsused.
Harju maakohus tunnistas Pauluse süüdi kuritegeliku ühenduse organiseerimises, ühendusega korduvas väljapressimises, dokumendi, pitsati ja plangi võltsimises ning kasutamises.
Nende kuritegude eest mõisteti Paulusele kokkuleppemenetluses liitkaristuseks seitsmeaastane vangistus. Vanglakaristusest on mees ära kandnud juba rohkem kui kaks aastat, mil ta on olnud vahi all.
Taago Voolu (27), Jaanus Kivimaa (40), Ats Pärnaste (40), Rünno Kristjuhani (50) tunnistas kohus süüdi kuritegelikku ühendusse kuulumises ja ühendusega korduvas väljapressimises.
Gennadi Starodubtsev (45) ja German Svetšnikov (44) mõisteti süüdi kuritegelikku ühendusse kuulumises ja tulirelva, selle olulise osa ja laskemoona ebaseaduslikus käitlemises. Ragnar Toom (40) tunnistati süüdi dokumendi, pitsati ja plangi võltsimises, Sivart Saarmann (41), Erik Meier (45), Virgo Raudsepp (43), OÜ Barbarossa Investi ja Capital Inkasso OÜ kuritegelikku ühendusse kuulumises.
Süüdistuse kohaselt juhtis praeguseks 54-aastane Assar Paulus alates 2006. aasta algusest püsiva ülesannete jaotusega kuritegelikku ühendust, mille tegevus oli suunatud varalise kasu saamise eesmärgil nii narkokuritegude ja väljapressimiste kui ka majandusalaste ning isikuvastaste kuritegude toimepanemisele.
Süüdistuse kohaselt andis Paulus vastavalt väljakujunenud käsuliinile kuritegeliku ühenduse liikmetele erinevaid korraldusi, ülesandeid ja käitumisjuhiseid kuritegude organiseerimise, toimepanemise ja selle tulemusena saadud varalise kasu jaotamise kohta. Kuritegelikus ühenduses kehtis mitmetasandiline juhtimine ja kuritegeliku ühenduse allstruktuurid jagunesid vastavalt territoriaalsele jaotusele. Süüdistuse kohaselt kasutas Paulus oma tegevuse näiliselt legaalsena hoidmiseks ka ettevõtteid.


description: Politoloog Tõnis Saartsi arvates tajub Edgar Savisaare leer, et nende kaotus kongressil on tõenäoline.

title: Politoloog: Savisaare leer tajub, et kaotus kongressil on tõenäoline

maintext:
Kuigi Savisaare leer on tulnud välja lausa viie esimehe kandidaadiga, erakonna praegune juht kaasa arvatud, tundub politoloogile kõige tõenäolisemana, et nad loobuvad ühe kandidaadi kasuks. «Nüüd on küsimus selles, kas see on Edgar Savisaar või Yana Toom,» vahendas ERRi uudisteportaal Saartsi sõnu «Aktuaalsele kaamerale».
Saartsi sõnul on selgelt näha, kuidas Savisaare leer tajub, et nende kaotus on võimalik või isegi üsna tõenäoline. «Kui Edgar Savisaar tunnetaks, et tal on päris suur võiduvõimalus, siis usun, et ta teisi kandidaate väga endale kõrvale särama ei lubaks ja usun, et me tõenäoliselt ei näeks seal ka nii võimsalt praegu esinemas Yana Toomi,» rääkis Saarts.


authors:
Reporter
Sander Ilvest
Foto- Ja Videoreporter

description: Täna Lätis oma esimest välisvisiiti lõpetav president Kersti Kaljulaid andis hommikul Postimehele intervjuu, kuhu lipsas sisse ka väike apsakas, kui president väitis end Läti asemel Leedus olevat.

title: Postimehe video: president Kaljulaidi lõbus apsakas esimese välisvisiidi lõpus

maintext:
Esimesena Postimehelt oma kõrgest toetusnumbrist kuulnud Kaljulaid sõnas, et see on talle uudis, kuna ta polnud hommikul ajalehti veel lugenud, sest kohtus Läti presidendi Raimonds Vējonisega ja seejärel veetis aega «Leedu parlamendis».
«Ma olen selle üle väga õnnelik ja tänan Eesti inimesi,» avaldas Kaljulaid kõrge reitingu üle heameelt, tõdedes samas, et tegemist on alles ametiaja algusega ning nüüd tuleb usalduskrediiti õigustada.
Samas lisas ta, et toetuse tõstmine pole talle eesmärk omaette, vaid ta jätkab sellega, mida ametisse saades Eesti inimestele lubas ehk olla kohal seal, kus on keeruline, kus ohus on meie julgeolek ja vabadused ning kui nõrgematele liiga tehakse.
Esimese välisvisiidi sihtkohtade Soome ja Läti kohta ütles Kaljulaid, et tegemist on heade naabritega, kellega meid liidab sarnane nägemus olukorrast nii meie piirkonnas kui maailmas ja samasugused ootused-lootused. «Väga palju on sarnast, mille peale ehitada head koostööd.»
Järgmine nädal viib Kaljulaidi esimesele Eesti-sisesele visiidile Lääne- ja Ida-Virumaale. «See on kirev kant. Seal on palju erinevaid sotsiaalseid gruppe, palju toredaid inimesi, palju erinevaid arvamusi. See on väga ilus osa Eestimaast, kuhu alustuseks minna,» põhjendas Kaljulaid sihtkohavalikut.
President Kersti Kaljulaid sõitis eile presidendina oma esimesele välisvisiidile Soome ja sealt edasi Riiga. Leetu läheb Kaljulaid järgmisel nädalal.


description: Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komitee asub Juhan Partsi kandidatuuri Euroopa Kontrollikoja liikme kohale arutama tõenäoliselt uue aasta alguses, Eestist valitud europarlamendi saadikud leiavad, et probleeme võib Partsile tekitada aktiivne osalemine Eesti päevapoliitikas, samuti majandus- ja kommunikatsiooniministrina langetatud otsused.

title: Partsi tee Euroopa Kontrollikotta tõotab tulla raske

maintext:
Eestist valitud Euroopa Parlamendi kuuest saadikust saab Juhan Partsile eelarvekontrolli komisjonis küsimusi esitada Indrek Tarand, kes on selle komisjoni liige, kirjutas ERRi uudisteportaal.
«Mina teen kõik selleks, et Juhan Partsi ei mõõdetaks parteiliselt, vaid mõõdetaks teda kui isikut, kes on kahtlemata eestimeelne ja värvikas isik, kuid kes on oma poliitikutee jooksul resideerinud otsuste üle, kus on raha võib-olla mitte kõige otstarbekamalt kasutatud,» rääkis Tarand «Aktuaalsele kaamerale».
Reformierakonna ridadest Euroopa Parlamenti valitud Urmas Paet tõdes, et otsus, mille parlament teeb, on soovituslik ja otsuse teeb nõukogu. Paet arvas, et Partsi puhul vajab selgitamist tema aktiivne päevapoliitikas osalemine.


description: Täna hommikul sai alguse Eesti julgeoleku hetkeolukorda analüüsiv konverents, mille avapaneelil arutati julgeoleku hetkeseisu.

title: Luik julgeolekukonverentsil: Euroopa negatiivsed sündmused ajavad ühtteist taga ja me ei pööra enam neile palju tähelepanu

maintext:
Konverents käsitleb Eesti julgeolekut mõjutavaid väliseid tegureid ja riikliku julgeoleku hetkeolukorda, vaatleb julgeoleku strateegilisi suundi ja praktilisi meetmeid. Samuti hõlmab omavalitsuste ja vabaühenduste rolli elanikkonna kaitses.
Konverentsi avasõnades rõhutas brigaadikindral Meelis Kiil võtmesõnu: vastutus, pühendumus ja tahe. «Ma loodan, et see konverents annab ajendi arenguteks. Ma soovin, et see konverents oleks mõeldud – tehtud.»
Esimene paneeli teemaks oli «Mis mõjutavad Eesti julgeolekut aastal 2016?». Paneelil osalesid: kindralleitnant Riho Terras, Eesti Kaitseväe juhataja Jüri Luik, Rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse direktor Erki Bahovski ning Diplomaatia peatoimetaja ja presidendi julgeolekunõunik Merle Maigre. Modereeris Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar.
Luik: sageli ei pööra me enam negatiivsetele sündmustele tähelepanu
Jüri Luik tõi arutelu alguses välja, et praegusel ajal ajavad Euroopas negatiivsed sündmused ühtteist taga ning sageli ei pööra me enam neile nii palju tähelepanu. «Nad tulevad suure massina, üht on teisest raske eristada.» Luige sõnul otsib meedia selgemat kujundit või paradigmat ning probleemiks on ka see, et uudised tulevad erinevatest kultuuridest, mille tõttu on raske nende sündmuste taha kiiresti näha.
Luik pööras tähelepanu ka USA ja Venemaa suhete äärmisele teravnemisele. Näitena tõi ta välja nn plutooniumileppe, mille venelased tühistasid. «Üheks tingimuseks, kuidas leppe toimimist saaks jätkata, oli, et NATO väed viiakse Balti riikidest välja.»
Luik: Trumpi presidendiks saamise korral kahjustuksid põhimõtted, millel meie julgeolek baseerub
Samuti rääkis Luik olukorrast USAs. «Donald Trumpil, mehel, kes on NATO ning USA julgeolekupoliitka vastane, on reaalne võimalus saada USA presidendiks – see on reaalne võimalus.» Luige sõnul võib see kahjustada põhimõtteid, millel meie julgeolek baseerub. «Sellisel väiksel riigil nagu Eesti on ülioluline aru saada, milline on nende julgeolekustrateegia,» lisas ta.
Lauri Hussar kirjeldas huvi langemist julgeolekuteemade vastu pärast Eston Kohveri tagasisaamist. «Venemaa üritab laialt tekitada lähsiriikides sarnaseid käike. Nägime septembri kekskel rahumarsi üritust, kuhu olid palgatud nii Eesti kui Vene skandalistid. Ilmselt sai viimase propaganda aru, et see kukkus läbi.» Kuivõrd tõsiselt teie näete, et Eestis üritatakse sõja hüsteeriat üles kütta lääneliitlaste poolt, püsitas ta panelistidele teema.
Erki Bahovski sõnul on selliseid katseid tehtud, kuid need ei ole väga kordineeritud olnud. «Seda juttu aeg-ajalt kuuleb.» Bahovski tõi välja ka kummalise vastuolu: «Ühelt poolt räägitakse, et Eestis ja Balti riikides on sõjahüsteeria, Eesti relvastub, kuid Eestil endal pole tanke, sõjalennukeid. Teisalt kuuleb, et Eesti on nii väike ja mõttetu riik, ega saa üldse üksi hakkama.»
Maigre: Venemaa silmad USA presidendivalimistel
Merle Maigre sõnul on Eesti Venemaa jaoks osa lääne julgeolekuruumist ning Maigre usub, et Venemaa silmad on USA presidendivalimistel, mille järgi otsustatakse, kuidas oma kaarte ümber mängida.
Maigre: meediaruumis jätkub reageerimine, mis on väikeriigi jaoks täiesti tavaline
«Eestit huvitab see, mida meist arvatakse - meile läheb korda, kui tuntud inimene meie kohta midagi ütleb,» sõnas Maigre. «Meie enda meediaruumis jätkub reageerimine, mis on väikeriigi jaoks täiesti tavaline.“ Sams on inimesed ärevil nende sündmuste pärast, mis alates 2014. aastat juhtunud on. «Paraku toovad välisuudised häid asju vähe,» nentis ta. „Mulle meenub, kui kaks aastat tagasi endine NATO peasekretär Rasmussen ütles, et senine Balti riikide kaitsmine sellise rahastusega ei ole võimalik, ja me olime mures.» Oluline on aga Maigre sõnul asetada sellised uuringud oma konteksti. Sageli ei ole nende otsuste taga esmärk Eesti rahvast hirmutada, vaid eesmärgiks hoopis Euroopa kaitsekulutusi suurendada. Maigre sõnul soovis Rasmussen oma kolleege panna mõistma, et kaitsekulutused on olulised.
Terras: Venemaa on oht ja me peame sellega tegelema
Venemaa on Terrase sõnul võimeline väga kiiresti otsuseid muutma, ümber reageerima. «See on üks venelaste strateegiline mõttemudel. Me peame ise kogu aeg valmis olema.»
Terras rõhutas, et NATO ühtsuse hoidmine on meile väga oluline eesmärk. «Me peame olema usaldusväärne partner, peame suutma öelda oma arvamust... ja et seda ka kuulataks.»
Terras peab oluliseks ka eelhoiatuse ja eelluure võime suurendamist.
Bahovski Türgi-Vene suhete soojenemisest
Bahovski aga oponeeris Terrasele, tuues näite Vene-Türgi suhetest. «Türgi lasi alla vene sõjalennuki, mõlemalt poolt tuli tuld ja tõrva. Nüüd aga kuuleme ilusaid sõnu, nad on sõnades suured sõbrad. Venemaa soovitab oma kodanikel taas Türki puhkama minna. Kõik on võimalik. Ma ei tahaks ennustada Eesti-Vene suhete soojenemisest...»
Publiku seast kõlas ka vahepeal küsimus, et kui hästi on tehtud Eesti meediamaastikul julgeolekualast teavitustööd.
Terras: julgeolekuteemad on meediamaastikul hästi kajastatud
Terrase arvates ületavad arutelud julgeolekuteemadel uudiskünnise isegi paremini kui teistes riikides.
«Kevadtorm, siili-õppus... Me olime üle Eesti ja ainus paaris kohas otekkis konflikt. On ka loomulik, et kõikidel inimestel pole üks arvamus... See diskussioon peab olema võimalikult avatud, peab näitama ennast avatuna. Ma usun, et see on hea ja pigem parem kui teistes riikides.»
Bahovski nõustus Terrasega. «Me peame jääma truuks demokraatlikele väärtustele. Inimestel peab olema võimalus arvamust avaldada − mõnikord on naljakas, aga nii see on. On tõesti ohtlik, kui me hakkaksime ühtmoodi arvama. On väga tähtis, et me oleksime esirinnas ajakirjandusvabaduse poolest, me ei tohi olla tige väike natsriik, kus mutreid kinni keeratakse.»
Luik: see, mis praegu toimub, on Vene poliitilise klassi suur traagika
«Ma ei arva, et Venemaal midagi geneetilist, ajaloost tulenevat oleks, mis paratamult sunniks Venemaad agressiivne olema. See, mis praegu toimub, on vene poliitilise klassi suur traagika. Vene demokraatlik eliit ei ole suutnud oma rahvale selgitada, mida Nõukogude liit ja KGB endast kujutasid. Rahva sisemine puhastumine kahjuks puudub,» kirjeldas Luik.
Tema sõnul on Venemaa probleemiks ka see, et konstitutsioon on väga presidendikeskne.
Venemaa suunal tõi Luik välja veel ühe probleemi, mis puudutab USA demokraatliku partei arvutifaile. «Nüüd me kuulsime, et valimisnimekirjad, mis on suhteliselt kaitsmata, on langenud vene häkkerite rünnaku alla. Venelased, kasutades küberrelva, on läinud USA, kui ühe lääne põhiliitlase sisepoliitilistesse asjadesse surkima.»
Terras: peame olema optimaalsed, vahel ka minimaalsed
Terras võttis paneeli kokku sõnadega: «Eesti riigikaitse ultimatiivne lõppeesmärk ei ole täita Eestit tankidega, ega ka liitlaste omadega, vaid tagad see, et Eesti oleks kaitsud. Selleks on siis iseseisev kaitsevõime, mis on aga piiratud ressursiga, eriti inimressursiga ja liitlasvägede kaitsega. Peame olema optimaalsed, vahel ka minimaalsed. Eesmärk pole saada siia võimalikult palju sõdureid, vaid eesmärk on saada see, et Eesti inimesed tunneksid ennast turvaliselt.»


description: Riigi Kinnisvara AS (RKAS) sai lõpuks Harku vangla maha müüdud.

title: Harku vangla leidis uue omaniku

maintext:
RKAS-i kommunikatsioonijuht Madis Idnurm kinnitas, et endise Harku vangla notariaalne ostu-müügitehing toimus eile. Tehingu summa oli 972 001 eurot ja ostjaks Astlanda Kinnisvara OÜ.
«Meil on arendusalased plaanid. Ma ei oska veel täpselt öelda, aga eks me sellel kinnistul mingi kinnisvaraprojekti ellu viime,» ütles ettevõtte juht Kaupo Kolsar. Ettevõtet paelub mõistagi maa-ala, mitte vanad vanglahooned. «Sinna on praegugi juba tehtud peale uus detailplaneering korterelamutele.»
Seda, kas vanale vanglaterritooriumile pannaksegi püsti uued korterelamud, ei saanud Kolsar veel kinnitada. «Selliseid suuri alasid ostetakse selle jaoks, et välja mõelda kontseptsioon, luua täiuslik keskkond esmalt paberil,» lisas Kolsar.
RKAS kuulutas juuli lõpus välja Harku naistevangla enampakkumise alghinnaga 800 000 eurot. Pakkumisi sai teha 9. septembrini.
Kogu krundi suurus on 102 825 ruutmeetrit. Sellel paiknevad muuhulgas katlamaja, administratiivhooned, garaaž, varikatusega jalutushoov, mehaanikatöökoda, õmblustsehhid, pääsla, kaks ühiselamut, söökla, remonditöökoda kaarhalliga, kartser, elektrialajaam, meditsiiniosakond, pesumaja-saun.
Viimased vangid lahkusid Harku vanglast 13. mail. Justiitsministeeriumi kinnitusel on vange väheks jäänud ning Harku vanglat pole enam vaja. Vanglas oli kohti 192 vangile, mis olid ka suurema osa ajast täidetud. Naisvangid viidi Tallinna vanglasse, vanemad meesvangid, keda samuti Harkus hoiti, Tallinna, Tartu ja Viru vanglasse.


description: Narva-Jõesuu linnapea Iraida Tšubenko lahkus esmaspäeval kõigile ootamatult ametist ning läks üle linnavolikogusse, seades nõnda löögi alla Narvaga liitumist pooldava, nüüd vähemusse jäänud saadikute rühma, kirjutab Põhjarannik.

title: Narva-Jõesuu linnapea astus ootamatult tagasi

maintext:
Iraida Tšubenko, kes oli Narva-Jõesuu linnapea ametis 2013. aasta novembri lõpust, kirjutas esmaspäeval ootamatult lahkumisavalduse. Linnasekretär Marina Sorguse sõnul on linna valimiskomisjoni 25. oktoobri otsusega taastatud Tšubenko linnavolikogu liikme volitused.
Nüüdseks juba ekslinnapea Iraida Tšubenko ei olnud esmaspäeval õhtul kättesaadav ning kommentaare ametist lahkumise kohta temalt saada ei õnnestunud.
Marina Sorgus teatas Põhjarannikule, et linnapea ei selgitanud oma sammu ka lahkumisavalduses, ja seadus seda ei nõuagi.
Alates teisipäevast täidab linnapea kohuseid abilinnapea Maksim Iljin.


description: Mõistagi ei mahu ka uude ja hiigelsuurde Eesti Rahva Muuseumisse kogu Eesti ajalugu, mistõttu peab muuseumipere tegema valikuid, mida külastajaile näidata ja mis peab veel näitusel oma korda ootama.

title: Miks ei leia ERMis naljalt midagi laulupeo kohta?

maintext:
Äsja avatud Eesti Rahva Muuseum (ERM) võlub muude asjade hulgas ka muljetavaldavate numbritega – tervelt 6000 ruutmeetril laiub Eesti kultuuriloo püsinäitus «Kohtumised», mis hõlmab ajateljel tänapäevast jääaja lõpuni kulgevat Ajarada ning 11 teemanäitust. Lisaks on Soome-ugri ja põhjarahvaste püsinäitus «Uurali kaja».
Esimesel päeval külastas muuseumi ligi 1000 inimest. Kui paljud huvilised on sinna leidnud tee avanädalal, selgub tuleva nädala alguses. Kuid nagu iga uue asjaga ikka, juhitakse algul tähelepanu ka mõningatele puudustele. Ennekõike seetõttu, et külastajad loodavad eest leida kogu Eesti ajalugu hõlmava väljapaneku. Paraku ei mahu kõik see isegi 6000 ruutmeetrile.
ERMi avalike suhete juht Kaarel Tarand selgitas Postimehele, et püsinäituse eksponaatide valikul võetakse arvesse erinevaid tegureid. «Esiteks on Eesti muuseumimaastik väga mitmekesine ning sajandi jooksul on toimunud aegadest, oludest ja vajadustest lähtuv spetsialiseerumine,» rääkis ta.
«Esiteks on Eesti muuseumimaastik väga mitmekesine ning sajandi jooksul on toimunud aegadest, oludest ja vajadustest lähtuv spetsialiseerumine.» Nii ongi laulupeotraditsioonile keskendunud laulupeomuuseum kohe ERMi naabruses.
Ta lisas, et Eesti muuseumide teadustöös, kogude komplekteerimises ja muus on tekkinud tööjaotus - mõned muuseumid töötavad teemapõhiselt (näiteks kunst, maanteed, kaevandused, pangad ja raha, rahvusvähemused), teised aga keskenduvad mingile territooriumile (linna- ja maakonnamuuseumid). Seevastu ERMi uurimistöö ja näituste keskmes on rahvakultuur, inimeste argielu enne ja nüüd, samuti meie soomeugri sugulasrahvaste lugu.
See vastab näiteks küsimusele, miks ei leia ERMist Eestis käibel olnud rahatähti. Kes soovib nendega tutvust teha, peab külastama hoopis Eesti Panga Muuseumi Tallinnas.
Miks on laulupidu justkui tagaplaanil?
Postimehe poole pöördus külastaja, kes küsis, miks ei ole Eesti rahva ajalugu koondavasse muuseumisse mahtunud midagi laulu- ja tantsupeoga seonduvat. Võrdluseks tõi ta selle, et on küll saalitäis õllekappasid, kuid laulupeost ei leia suurt midagi.
Eesti Rahva Muuseum / Margus Ansu.
Tarand ütleb aga, et laulupeo kohta leiab muuseumist tegelikult üht-teist. Nii käsitletakse laulupeotraditsiooni püsinäituse põhiteljel Ajarada rahvusliku ärkamise ajajärgu olemusliku osana. Esimesest üldlaulupeost on näitusel eraldi pikem selgitav tekst, laulu- ja mängukultuuri tutvustavad Kõpu pasunakoori instrumendid ning 19. sajandi lõpukümnendite eestikeelsed ajalehed. Samuti kajastab laulupeokultuuri Eesti ärkamisaja tegelaste ja nendevaheliste seoste andmebaas laulupeovitriini kõrval puutelaual.
«Just ERMi õuel Raadi mõisasüdames süüdati 2014. aasta üldlaulupeo tuli,» osutas Tarand. Ta usub, et ERMi avamine suunab rohkem inimesi ka naabruses asuvasse Tartu Laulupeomuuseumisse.
Ehk siis - kes tahab tõeliselt põhjalikku ülevaadet laulupeotraditsiooni kohta, peab sammud just sinna seadma.
Muuseumit külastanud Postimehe lugeja pidas kummaliseks ka seda, et Eesti lippu eksponeeriti muuseumi tagumises otsas, samas kui Nõukogude Liidu sümboolika paistis palju rohkem eksponeeritud olevat.
«Mis puutub Eesti esimese sinimustvalge lipu ruumi, siis ega mujalgi kõige pühamaid reliikviaid eeskojas ei eksponeerita,» sõnas Tarand, «pühaliku meeleolu saavutamiseks on vaja lähenemisteekonda». Samuti võetakse tema sõnul arvesse turvalisuse kaalutlusi.
Näitused vahetuvad
Tarand nentis, et kuigi ERMi näituseala on Eesti mõistes väga suur, on püsinäituste kuraatorid ja kujundajad seisnud aastaid väga raskete valikute ees. «Muuseumi varasalvedest mahub näitustele vaid protsent kõigest võimalikust ning teemasid, mille põhjalikum käsitlus praegustele näitustele jõudis, on vähem kui neid, mis alles oma järge ootavad,» sõnas ta.
Tarand lubab, et püsiekspositsiooni mõnes näitusesaalis hakkavad näitused regulaarselt vahetuma. Samuti avatakse järgmise aasta märtsis suur, 900 ruutmeetril laiuv vahetuvate näituste saal, kus igal aastal sünnib uus suur teemanäitus. Esimesena on plaanis aegade suurim rahvarõivanäitus.
Mis aga puudutab laulupidu, siis juba peatselt kavatseb ERM väärikal kohal oma avalikus ruumis uuesti eksponeerida viimase üldlaulupeo ajal ERMi vanas näitusemajas näidatud, 1948. aastal valminud Vardi-Võerahansu-Kitse maalitud triptühhoni keskmist, Elmar Kitse maalitud osa, mis kajastab I üldlaulupeo sündmusi.
«Asjaolu, et muuseumi näituste külastajal võib esimesel käigul mõndagi märkamata jääda, kinnitab muuseumi teesi, et ERMi näitused oma ulatuse ja sisu poolest väärivad ja vajavad mitmekordset külastust - ikka leiab midagi uut avastamisväärset,» märkis Tarand.


description: Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaidi sõnul jätkab partei oma senisel kursil ka siis, kui peaks novembris toimuval erakorralisel kongressil uue esimehe saama.

title: Karilaid: Keskerakonna uus juht ei muuda partei seniseid prioriteete

maintext:
«Poliitilised konkurendid peavad arvesse võtma, et kui Keskerakond saab uue juhi, siis meie prioriteet number üks on meie programm,» ütles Karilaid pressiteate vahendusel.
«Kui keegi loodab, et me lahutame oma programmist midagi ära, siis ta eksib sügavalt. Astmeline tulumaks, regionaalsed maksuerisused, tasuta ühistransport, programmilised sammud ühtviisi nii eesti kui ka vene emakeelega Eesti inimeste jaoks, sotsiaalvaldkonna parem rahastamine, regionaalpoliitika järeleaitamine ning kohalike omavalitsuste tugevdamine on ja jäävad jäävad Keskerakonna olulisteks poliitilisteks suundadeks,» nimetas ta.
Karilaidi sõnul on Keskerakond riigi tasandil isolatsioonist välja murdmas ja Keskerakonna jõudu parlamendis võetakse üha tõsisemalt. Karilaid lisas, et nii Rõivase kui ka Reformierakonna endise esimehe Andrus Ansipi ärevus läheneva Keskerakonna erakorralise kongressi suhtes on tingitud pigem sisekaemusest Reformierakonnas.
«Tuletan meelde, et just Andrus Ansip oli see, kes hiljuti solvunult ründas riigikontrolli Estonian Airi auditit, kust tuli välja, et valitsus on toetanud riigiettevõtet Euroopa Liidu reeglite vastaselt pea 85 miljoni euroga ning et see kulu oleks olnud välditav, kui valitsus järginuks riigivaraseaduse põhimõtteid ja veendunud, et Estonian Airile raha ning laenude andmine on eesmärgi- ja õiguspärane,» selgitas Karilaid. «Ka Taavi Rõivase meeleheide on mõistetav, sest kui ühe praamihanke korraldamine suursaarte ja mandri vahel läheb kümne aasta jooksul maksma üle 200 miljoni euro ning seda saadab Eesti ajaloo suurim korruptsiooniafäär, siis on põhjust muretseda küll opositsiooni juhtiva jõu elavnemise pärast.»
Keskerakonna kongress valis möödunud aasta 29. novembril peetud kongressil 541 häälega erakonna esimeheks tagasi Savisaare. Tema vastu kandideerinud Kadri Simson sai 486 häält.
Tänavusel erakorralisel kongressil võivad Keskerakonna esimeheks kandideerida lisaks Savisaarele veel Simson või Jüri Ratas.