description: Teisipäeval tähistas koos heade sõpradega oma kuuendat tegevusaastat Kuressaares Vallimaa tänaval asuv koguperesalong Vally. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuus aastat Vally ilusalongi

maintext:
NÄDALALÕPP
Kuus aastat Vally ilusalongi
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 04. november 2016. Ettevõtja, juuksur Kaja Muruvee salongi sünnipäeva hommikul. Foto: erakogu Teisipäeval tähistas koos heade sõpradega oma kuuendat tegevusaastat Kuressaares Vallimaa tänaval asuv koguperesalong Vally.
“Ma olen ülimalt rahul,”ütles kuus aastat tagasi endale ise töökoha loonud särtsakas Kaja Muruvee, lisades, et tööpuuduse üle ta ei kurda ja kliente jagub. “Eks ma alguses ju kartsin, et kas saan ennast nii üles töötada, et mul on tööd ja kliente, kuid see kuus aastat on näidanud, et saab hakkama küll,”rääkis varem massöörina töötanud naine, kes otsustas elus nii-öelda kannapöörde teha.
Kõige põhilisemad kliendid, kes Kaja juurde juuksuritooli tee leiavad, on mehed. “Eks see on vahest sellest, et olen kiirete käte ja taipliku mõtlemisega,”naeris Kaja. Kuid tegelikult on lisaks tugevama soo esindajatele tema juurde tee leidnud loomulikult ka kõik teised, nii lapsed, emad, vanaemad-vanaisad.
“Muidugi on ka neid, kes käivad nii minu kui ka teiste juuksurite juures ja ma ei pane seda neile pahaks,”rääkis Kaja, kinnitades, et kliendil peab olema vabadus valida. “Kui klient vahepeal leiab tee kellegi teise juurde ning paari aasta pärast jälle mind üles otsib, on mul endiselt teda väga hea meel näha,”kinnitas ta.
Töö ja hobi koos
Kaja meenutas, et ta ju mäletab hästi, milline klient ta ise oli ning ta ise armastas ka pidevalt erinevate juuksurite juures käia. “Aga ma mitte kunagi ei küsi, kus ta vahepeal käis.”Kaja on väga rahul sellega, et ta saab teha tööd, mis on ühtlasi ka hobi. Ning otsust teha oma salong ei ole ta kordagi kahetsenud. “Kui alguses arvasin, et vajan kedagi teist veel oma salongi tööle, siis nüüd leian, et tegelikult on hea, et mul on privaatsus,”kõneles naine, kes pakub juuksuriteenust 50-ruutmeetrise pinna peal.
Kaja sõnutsi ei ole tema tööaeg ainult see, mida silt uksel näitab, vajadusel, tulles klientidele vastu, teeb ta tööd ka kokkuleppel. “Kui ma linnas olen, siis ei ole mul sellist suhtumist, et ma ei saa. Pole asja, mida ei saa, alati saab, kui tahta,”kinnitab ta.
Juuksuritöö on huvitav ja loominguline, igale inimesele tuleb läheneda personaalselt ja vaadata, mis talle täpselt sobiks.
“Ma ei ole selline kergekäeliselt juuste äralõikaja, pigem jätan need alati pikemaks,”muigas ta. Ning lisas, et tema rõhutab alati kliendile, et kui midagi ei meeldi, siis tuleb seda öelda. “Kobisemise koht on töö lõpus.”
Aastaringne töö
Kaja tunneb rõõmu, et tegemist on aastaringse tööga. On küll kiiremad ja samas vaiksemad ajad. Näiteks on augustis, enne kooli, tavaliselt palju lõikusi, detsembris enne jõule ning aastavahetust ning juunis, kui on koolide lõpetamine.
“Aga tavaliselt on ka nii, et tulen hommikul tööle ja tean, et on kaks tööd, aga päeva lõpuks tuleb ikka kokku kümme.”
Aastas kolm-neli korda käib tragi ning õppimishimuline naine koolitustel. “Hoian end uute trendidega kursis – millised värvid, millised on uuemad moed. Ning alati, kui ma leian mingi uue toote, katsetan selle kõigepealt enda peal ära.“ “Ma olen ülimalt rahul,”ütles kuus aastat tagasi endale ise töökoha loonud särtsakas Kaja Muruvee, lisades, et tööpuuduse üle ta ei kurda ja kliente jagub. “Eks ma alguses ju kartsin, et kas saan ennast nii üles töötada, et mul on tööd ja kliente, kuid see kuus aastat on näidanud, et saab hakkama küll,”rääkis varem massöörina töötanud naine, kes otsustas elus nii-öelda kannapöörde teha.Kõige põhilisemad kliendid, kes Kaja juurde juuksuritooli tee leiavad, on mehed. “Eks see on vahest sellest, et olen kiirete käte ja taipliku mõtlemisega,”naeris Kaja. Kuid tegelikult on lisaks tugevama soo esindajatele tema juurde tee leidnud loomulikult ka kõik teised, nii lapsed, emad, vanaemad-vanaisad.“Muidugi on ka neid, kes käivad nii minu kui ka teiste juuksurite juures ja ma ei pane seda neile pahaks,”rääkis Kaja, kinnitades, et kliendil peab olema vabadus valida. “Kui klient vahepeal leiab tee kellegi teise juurde ning paari aasta pärast jälle mind üles otsib, on mul endiselt teda väga hea meel näha,”kinnitas ta.Kaja meenutas, et ta ju mäletab hästi, milline klient ta ise oli ning ta ise armastas ka pidevalt erinevate juuksurite juures käia. “Aga ma mitte kunagi ei küsi, kus ta vahepeal käis.”Kaja on väga rahul sellega, et ta saab teha tööd, mis on ühtlasi ka hobi. Ning otsust teha oma salong ei ole ta kordagi kahetsenud. “Kui alguses arvasin, et vajan kedagi teist veel oma salongi tööle, siis nüüd leian, et tegelikult on hea, et mul on privaatsus,”kõneles naine, kes pakub juuksuriteenust 50-ruutmeetrise pinna peal.Kaja sõnutsi ei ole tema tööaeg ainult see, mida silt uksel näitab, vajadusel, tulles klientidele vastu, teeb ta tööd ka kokkuleppel. “Kui ma linnas olen, siis ei ole mul sellist suhtumist, et ma ei saa. Pole asja, mida ei saa, alati saab, kui tahta,”kinnitab ta.Juuksuritöö on huvitav ja loominguline, igale inimesele tuleb läheneda personaalselt ja vaadata, mis talle täpselt sobiks.“Ma ei ole selline kergekäeliselt juuste äralõikaja, pigem jätan need alati pikemaks,”muigas ta. Ning lisas, et tema rõhutab alati kliendile, et kui midagi ei meeldi, siis tuleb seda öelda. “Kobisemise koht on töö lõpus.”Kaja tunneb rõõmu, et tegemist on aastaringse tööga. On küll kiiremad ja samas vaiksemad ajad. Näiteks on augustis, enne kooli, tavaliselt palju lõikusi, detsembris enne jõule ning aastavahetust ning juunis, kui on koolide lõpetamine.“Aga tavaliselt on ka nii, et tulen hommikul tööle ja tean, et on kaks tööd, aga päeva lõpuks tuleb ikka kokku kümme.”Aastas kolm-neli korda käib tragi ning õppimishimuline naine koolitustel. “Hoian end uute trendidega kursis – millised värvid, millised on uuemad moed. Ning alati, kui ma leian mingi uue toote, katsetan selle kõigepealt enda peal ära.“
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile tunnustati seoses politsei 98. aastapäevaga Saare politseinikke ning nende tublimaid koostööpartnereid. Prefekti tänukirja said Kuressaare politseijaoskonna noorsoopolitseinik Minna Raun ja patrullitalituse spetsialist Margus Lektšilin. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tänati parimaid politseinikke

maintext:
Uudised
Tänati parimaid politseinikke
Laupäev, 12. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 12. november 2016. FOTO: Valmar Voolaid Eile tunnustati seoses politsei 98. aastapäevaga Saare politseinikke ning nende tublimaid koostööpartnereid. Prefekti tänukirja said Kuressaare politseijaoskonna noorsoopolitseinik Minna Raun ja patrullitalituse spetsialist Margus Lektšilin.
Lääne prefektuuri teenetemärk anti menetlusteenistuse uurijale Paavo Tänavale ja patrullpolitseinikule Leino Rihkrandile.
Kuressaare politseijaoskonna parima kolleegina peeti meeles piirkonnavanemat Meelis Juhandit (pildil vasakul). Parima noore kolleegi tiitli pälvis Riho Õun.
Šveitsi firma Tissot käekella omanikuks sai parim abipolitseinik Mihkel Koppel. Hea koostöö eest tänati kaitseliitlasi Anton Liid ja Henno Rüütlit ning kohalikku ettevõtet Teetormaja, kelle Kuressaares üles seatud kaamerad on politseid palju aidanud. Lääne prefektuuri teenetemärk anti menetlusteenistuse uurijale Paavo Tänavale ja patrullpolitseinikule Leino Rihkrandile.Kuressaare politseijaoskonna parima kolleegina peeti meeles piirkonnavanemat Meelis Juhandit (pildil vasakul). Parima noore kolleegi tiitli pälvis Riho Õun.Šveitsi firma Tissot käekella omanikuks sai parim abipolitseinik Mihkel Koppel. Hea koostöö eest tänati kaitseliitlasi Anton Liid ja Henno Rüütlit ning kohalikku ettevõtet Teetormaja, kelle Kuressaares üles seatud kaamerad on politseid palju aidanud.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Neljapäeval Valencia sadamasse jõudnud parvlaev Leiger võttis eile õhtul suuna Gibraltari sadama poole. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leiger suundub Gibraltarile

maintext:
Uudised
Leiger suundub Gibraltarile
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 19. november 2016. Kapten Hanno Naaber toob Leigeri koju. FOTO: Veiko Visnapuu Neljapäeval Valencia sadamasse jõudnud parvlaev Leiger võttis eile õhtul suuna Gibraltari sadama poole.
Leiger jõudis neljapäeva õhtul Hispaania Valencia sadamasse. Laev asus uuesti teele eile õhtul ning järgmine punkerdamispeatus on praeguste kavade kohasel Gibraltari sadam, ütles TS Laevade juhatuse liige Mart Loik. Järgmine planeeritud peatus on Hispaanias A Coruna sadam.
Parvlaev Leiger alustas 5. novembril Türgi Sefine laevatehasest koduteed. 14. novembril jõudis laev Messina sadamasse Itaalias. Leiger jõudis neljapäeva õhtul Hispaania Valencia sadamasse. Laev asus uuesti teele eile õhtul ning järgmine punkerdamispeatus on praeguste kavade kohasel Gibraltari sadam, ütles TS Laevade juhatuse liige Mart Loik. Järgmine planeeritud peatus on Hispaanias A Coruna sadam.Parvlaev Leiger alustas 5. novembril Türgi Sefine laevatehasest koduteed. 14. novembril jõudis laev Messina sadamasse Itaalias.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nii nagu viimasel MM-rallil Walesis, on prantslasest neljakordne maailmameister Sebastien Ogier saarlasel Ott Tänakul ees ka M-Spordis, sest Ogier on uueks hooajaks lepinguta, kuna tema senine kodumeeskond Volkswagen lahkub väidetavalt MM-sarjast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ogier jälle Tänakul ees

maintext:
Sport
Ogier jälle Tänakul ees
Esmaspäev, 07. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 07. november 2016. Kas Ott Tänak (vasakul) ja Sebastien Ogier sõidavad tuleval aastal ühes tiimis? FOTO: Karli Saul / Delfi Sport Nii nagu viimasel MM-rallil Walesis, on prantslasest neljakordne maailmameister Sebastien Ogier saarlasel Ott Tänakul ees ka M-Spordis, sest Ogier on uueks hooajaks lepinguta, kuna tema senine kodumeeskond Volkswagen lahkub väidetavalt MM-sarjast.
M-Spordi rallimeeskonna juht Malcolm Wilson ütles väljaandele Autosport, et nende esimene valik uueks hooajaks on neljakordne maailmameister Sebastien Ogier, kellega on juba alustatud ka läbirääkimisi, vahendab Delfi Sport.
“Ma olen veendunud, et meil on tema jaoks masin, mis tooks talle viienda MM-tiitli,” sõnas Wilson Ogieri kohta. Ta tunnistas, et nende meeskond on juba alustanud Ogieriga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks. “Pole saladus, et ta on minu jaoks olnud alati esimene valik. Jõudsime lepingule lähedale ka 2011. aastal Fordis ja ma teen kõik endast sõltuva, et seekord ta meie käest ei pääseks.”
M-Spordi bossi sõnul oli Volkswageni lahkumine šokeeriv uudis ning see lükkas edasi nende esialgse plaani sõitjate kinnitamise kohta. Ott Tänaku ja Eric Camilli nimed oleks välja hõigatud sel nädalal.
“Meil on nüüd märksa enam vaja arutada, kes millisesse masinasse panna. Pidime sõitjad teatavaks tegema järgmisel (loe: sel - toim.) nädalal, kuid nüüd on olukord muutunud,” rääkis Wilson, kellel on aega detsembri keskpaigani, mil tuleb meeskond Monte Carlo ralliks registreerida.
Autospordi andmetel võib Ogieri liitumine tuua M-Spordile ka rahaka Red Bulli sponsorluse. Red Bulli esindaja Thomas Ueberall jättis siiski otsad lahti, öeldes, et nad ei ole veel otsustanud, kas Volkswageni sponsorlus kanda üle mõnda teise rallimeeskonda või mitte. M-Spordi rallimeeskonna juht Malcolm Wilson ütles väljaandele Autosport, et nende esimene valik uueks hooajaks on neljakordne maailmameister Sebastien Ogier, kellega on juba alustatud ka läbirääkimisi, vahendab Delfi Sport.“Ma olen veendunud, et meil on tema jaoks masin, mis tooks talle viienda MM-tiitli,” sõnas Wilson Ogieri kohta. Ta tunnistas, et nende meeskond on juba alustanud Ogieriga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks. “Pole saladus, et ta on minu jaoks olnud alati esimene valik. Jõudsime lepingule lähedale ka 2011. aastal Fordis ja ma teen kõik endast sõltuva, et seekord ta meie käest ei pääseks.”M-Spordi bossi sõnul oli Volkswageni lahkumine šokeeriv uudis ning see lükkas edasi nende esialgse plaani sõitjate kinnitamise kohta. Ott Tänaku ja Eric Camilli nimed oleks välja hõigatud sel nädalal.“Meil on nüüd märksa enam vaja arutada, kes millisesse masinasse panna. Pidime sõitjad teatavaks tegema järgmisel (loe: sel - toim.) nädalal, kuid nüüd on olukord muutunud,” rääkis Wilson, kellel on aega detsembri keskpaigani, mil tuleb meeskond Monte Carlo ralliks registreerida.Autospordi andmetel võib Ogieri liitumine tuua M-Spordile ka rahaka Red Bulli sponsorluse. Red Bulli esindaja Thomas Ueberall jättis siiski otsad lahti, öeldes, et nad ei ole veel otsustanud, kas Volkswageni sponsorlus kanda üle mõnda teise rallimeeskonda või mitte.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nordea ja DNB uue loodava Baltimaade ühendpanga juhatuse esimeheks saab Soela sadama seltsi juhatuse liige, suvesaarlane Erkki Raasuke (pildil). Sellega seoses teatas Raasuke neljapäeval LHV Groupi juhi kohalt lahkumisest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Loodava ühendpanga juht on Erkki Raasuke
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 25. november 2016. Erkki Raasuke. FOTO: Delfi Nordea ja DNB uue loodava Baltimaade ühendpanga juhatuse esimeheks saab Soela sadama seltsi juhatuse liige, suvesaarlane Erkki Raasuke (pildil). Sellega seoses teatas Raasuke neljapäeval LHV Groupi juhi kohalt lahkumisest.
“Mul on väga hea meel võtta vastu tulevase ühise panga tegevjuhi roll. Minu silmis ei ole tegu lihtsalt liitumisega, vaid uue, täpsemini fokusseeritud ja kiiremini areneva panga tekkega. Ootan juba kohtumist kõigi töötajatega ja võimalust alustada tööd selle nimel, et luua selge kohaliku fookusega pank, mis toob meid klientidele veelgi lähemale,“ ütles Erkki Raasuke pressiteate vahendusel.
Raasuke asub esialgselt ühendpanga holdingettevõtte tegevjuhi ja juhatuse esimehe ülesandeid täitma hiljemalt jaanuarist 2017.
Lisaks valiti tulevase ühendpanga nõukogu esimeheks Nils Melngailis, kes on praegu Londoni investeerimisfirma Centerbridge Partners töökorralduse eest vastutav juhtkonna liige. “Erkki Raasuke on ennast pangajuhina juba tõestanud – tal on rohkem kui 20 aasta pikkune laialdane kogemus piiriülese jaepanganduse vallas Balti riikides, mis tähendab, et temast saab ühendpangale suurepärane juht,“ ütles ta.
Aastatel 1994–2011 töötas Erkki Raasuke turgude valdkonna spetsialisti, finantsjuhi ja juhatuse esimehena Hansapanga Eesti ettevõttes ja Hansapanga Grupi juhina ning Swedbanki grupi finantsjuhina.
Raasuke oli majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi nõunik aastatel 2012–2013 ja täitis maanteeameti peadirektori kohuseid aastal 2012. Ta oli ka Estonian Airi nõukogu esimees aastatel 2012–2013. Praegu täidab ta Eesti Energia nõukogu esimehe kohuseid. “Mul on väga hea meel võtta vastu tulevase ühise panga tegevjuhi roll. Minu silmis ei ole tegu lihtsalt liitumisega, vaid uue, täpsemini fokusseeritud ja kiiremini areneva panga tekkega. Ootan juba kohtumist kõigi töötajatega ja võimalust alustada tööd selle nimel, et luua selge kohaliku fookusega pank, mis toob meid klientidele veelgi lähemale,“ ütles Erkki Raasuke pressiteate vahendusel.Raasuke asub esialgselt ühendpanga holdingettevõtte tegevjuhi ja juhatuse esimehe ülesandeid täitma hiljemalt jaanuarist 2017.Lisaks valiti tulevase ühendpanga nõukogu esimeheks Nils Melngailis, kes on praegu Londoni investeerimisfirma Centerbridge Partners töökorralduse eest vastutav juhtkonna liige. “Erkki Raasuke on ennast pangajuhina juba tõestanud – tal on rohkem kui 20 aasta pikkune laialdane kogemus piiriülese jaepanganduse vallas Balti riikides, mis tähendab, et temast saab ühendpangale suurepärane juht,“ ütles ta.Aastatel 1994–2011 töötas Erkki Raasuke turgude valdkonna spetsialisti, finantsjuhi ja juhatuse esimehena Hansapanga Eesti ettevõttes ja Hansapanga Grupi juhina ning Swedbanki grupi finantsjuhina.Raasuke oli majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi nõunik aastatel 2012–2013 ja täitis maanteeameti peadirektori kohuseid aastal 2012. Ta oli ka Estonian Airi nõukogu esimees aastatel 2012–2013. Praegu täidab ta Eesti Energia nõukogu esimehe kohuseid.
Veel artikleid samast teemast »


description: “Tihtipeale arvatakse, et jooga on midagi väga sügavat ja vaimset, mida ta ühest küljest ka on,” ütleb Saaremaalt pärit joogatreener Jaanika Kütt (27, pildil), lisades samas, et Yogafunci treening on mõeldud just neile, kes soovivad joogaga veidi tutvust teha, aga pole valmis veel 100% sellesse maailma sukelduma. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jooga ei ole ainult lamamine

maintext:
NÄDALALÕPP
Jooga ei ole ainult lamamine
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 18. november 2016. Foto: erakogu “Tihtipeale arvatakse, et jooga on midagi väga sügavat ja vaimset, mida ta ühest küljest ka on,” ütleb Saaremaalt pärit joogatreener Jaanika Kütt (27, pildil), lisades samas, et Yogafunci treening on mõeldud just neile, kes soovivad joogaga veidi tutvust teha, aga pole valmis veel 100% sellesse maailma sukelduma.
Jaanika sõnul on joogaga tegelemine sama populaarne kui jooksmine. “See annab võimaluse saada teadlikuks oma kehast,” sõnab Jaanika, lisades, et hingamise ja liikumisega mõjutad ju oma närvisüsteemi. Samuti suudad sa kontrollida oma emotsioone. Joogaga tegelemine annab stabiilsust, jõudu, energiat, enesekindlust ning ka painduvust. Tänapäeva kreisis maailmas on jooga (mis tahes stiilis) suurepärane tasakaalustaja, viitab ta.
“Jooga on lihtsalt üks vahend paljude seast, aga muidugi on inimesed muutunud teadlikumaks,” räägib Jaanika, viidates, et tänapäeval on ju väga aktuaalne ka näiteks esoteerika, kristallid ja muu selline.
Joogaõpingud Indias
Jaanika on joogaga ise aktiivselt tegelenud viimased kolm aastat. Ta hakkas kunagi käima Tallinnas Agama joogakoolis Hatha jooga kursusel, kuid siis tekkis töö tõttu mõningane paus. “Aga nagu teada, siis elus juhuseid ei ole. Sattusin elama piirkonda, kus asus ashtangavinyasa stiili praktiseeriv Joogaruum. Sealt algas minu uus teekond ja huvi jooga vastu süvenes üha enam,” märgib ta. Nimelt on neiu läbinud 200-tunnise joogatreenerikoolituse Indias. See oli katsumus, mida ta enda sõnutsi mitte millegi vastu ei vahetaks. Keeruliseks tegi selle just India troopiline kliima ja suur koormus nii füüsiliselt kui vaimselt, mis korraga tuli vastu võtta.
Samas sai ta vastu palju teadmisi nii joogast kui ka iseendast.
Indias liikus ta palju tavalistes turismikohtades – Goa, Mumbai, New Delhi –, kuid ka veidi põhja pool, joogapealinnas Rishikeshis. “Nägin, et õnneks ei ole palju vaja. Seal olles tekkis hea võrdlusmoment, kui haritud ja teadlikud on eestlased,” ütleb Jaanika. Indias vedeles näiteks prügi igal pool. Ka keskkond on suur mõjutaja. Lisaks õppis ta seal olles seda, et valge naine võib üksi Indiasse reisida ja end turvaliselt tunda, aga peab ise võimalikest ohtudest teadlik olema. “Ma õppisin, et on olemas kõhutunne, mis ütleb sulle, kas miski on okei või mitte. Õppisin ennast usaldama.”
Jooga on ka meestele
Jaanika sõnul on erinevaid jooga stiile ilmselt sama palju kui on erinevaid inimesi. Jaanika annab Yogafunci tunde Tallinnas Danceacti tantsustuudios. Yogafunc on nüüd traditsioonilisel Ashtanga joogal põhinev fitness-jooga stiil, kus liikumine on muusikaga kooskõlas.
Lisaks praktiseerib ta traditsioonilist Ashtanga joogat (mysore style). (Mysore on Inda linn, kust see stiil tänu Pattabi Joisile välja kasvas.)
Kui arvata, et jooga on rohkem naiste pärusmaa, siis selle väite lükkab Jaanika ümber. Jooga on mõeldud kõikidele inimestele. “Ashtanga jooga (mysore style) praktiseerijate seas võib kohata väga palju mehi. Näiteks minu enda õpetaja Jocke Salokorpi, kes on Ashtangat õpetanud ja praktiseerinud juba üle kümne aasta,” toob Jaanika välja ning lisab muiates, et võib-olla laiskadel inimestel võib joogaga tegelemine veidi keeruliseks osutuda.
Selleks, et hakata tegelema joogaga, peab kõigepealt tekkima huvi. Vastu tahtmist tundi tulla ei maksaks. Kasuks tuleb muidugi avatud meel ja soov saada teadlikuks oma kehast.
Kuna Ashtanga stiil on esialgu suhteliselt jõuline, siis võimalik, et esialgu on veidi raskem kui tavalises Hatha joogas, kus püsitakse poosides pikemalt. Ashtanga jooga on oma olemuselt liikumine koos hingamisega.
Ka ei ole konkreetset vanusepiiri, kellele võiks jooga sobida. Oluline on soov ja tahtmine ning sealt saab juba edasi liikuda, kinnitab treener, et jooga ei ole ainult lamamine ja igavlemine! Ühest küljest on see korralik treening ja teisest küljest töö oma närvisüsteemiga.
Jaanika annab kord kuus Kuressaare päevakeskuses joogatundi, mille teema on “Ole iseenda joogaguru”. Seal annab ta näpunäiteid, kuidas inimesed saaksid ise kodus joogat ja meditatsiooni praktiseerida ilma õpetaja abita.
Jõulukuu alguses ning jaanuaris saab aga hotellis Johan Spa teoks jooga nädalavahetus. Johan Spa hotelli turundusspetsialisti Kadri Veskimeistri sõnul on see võimalus ka kõigil saarlastel võtta aeg maha ja tegeleda kord kuus joogaga, et end aidata ja pimedal ajal veidi virgutada. Jaanika sõnul on joogaga tegelemine sama populaarne kui jooksmine. “See annab võimaluse saada teadlikuks oma kehast,” sõnab Jaanika, lisades, et hingamise ja liikumisega mõjutad ju oma närvisüsteemi. Samuti suudad sa kontrollida oma emotsioone. Joogaga tegelemine annab stabiilsust, jõudu, energiat, enesekindlust ning ka painduvust. Tänapäeva kreisis maailmas on jooga (mis tahes stiilis) suurepärane tasakaalustaja, viitab ta.“Jooga on lihtsalt üks vahend paljude seast, aga muidugi on inimesed muutunud teadlikumaks,” räägib Jaanika, viidates, et tänapäeval on ju väga aktuaalne ka näiteks esoteerika, kristallid ja muu selline.Jaanika on joogaga ise aktiivselt tegelenud viimased kolm aastat. Ta hakkas kunagi käima Tallinnas Agama joogakoolis Hatha jooga kursusel, kuid siis tekkis töö tõttu mõningane paus. “Aga nagu teada, siis elus juhuseid ei ole. Sattusin elama piirkonda, kus asus ashtangavinyasa stiili praktiseeriv Joogaruum. Sealt algas minu uus teekond ja huvi jooga vastu süvenes üha enam,” märgib ta. Nimelt on neiu läbinud 200-tunnise joogatreenerikoolituse Indias. See oli katsumus, mida ta enda sõnutsi mitte millegi vastu ei vahetaks. Keeruliseks tegi selle just India troopiline kliima ja suur koormus nii füüsiliselt kui vaimselt, mis korraga tuli vastu võtta.Samas sai ta vastu palju teadmisi nii joogast kui ka iseendast.Indias liikus ta palju tavalistes turismikohtades – Goa, Mumbai, New Delhi –, kuid ka veidi põhja pool, joogapealinnas Rishikeshis. “Nägin, et õnneks ei ole palju vaja. Seal olles tekkis hea võrdlusmoment, kui haritud ja teadlikud on eestlased,” ütleb Jaanika. Indias vedeles näiteks prügi igal pool. Ka keskkond on suur mõjutaja. Lisaks õppis ta seal olles seda, et valge naine võib üksi Indiasse reisida ja end turvaliselt tunda, aga peab ise võimalikest ohtudest teadlik olema. “Ma õppisin, et on olemas kõhutunne, mis ütleb sulle, kas miski on okei või mitte. Õppisin ennast usaldama.”Jaanika sõnul on erinevaid jooga stiile ilmselt sama palju kui on erinevaid inimesi. Jaanika annab Yogafunci tunde Tallinnas Danceacti tantsustuudios. Yogafunc on nüüd traditsioonilisel Ashtanga joogal põhinev fitness-jooga stiil, kus liikumine on muusikaga kooskõlas.Lisaks praktiseerib ta traditsioonilist Ashtanga joogat (mysore style). (Mysore on Inda linn, kust see stiil tänu Pattabi Joisile välja kasvas.)Kui arvata, et jooga on rohkem naiste pärusmaa, siis selle väite lükkab Jaanika ümber. Jooga on mõeldud kõikidele inimestele. “Ashtanga jooga (mysore style) praktiseerijate seas võib kohata väga palju mehi. Näiteks minu enda õpetaja Jocke Salokorpi, kes on Ashtangat õpetanud ja praktiseerinud juba üle kümne aasta,” toob Jaanika välja ning lisab muiates, et võib-olla laiskadel inimestel võib joogaga tegelemine veidi keeruliseks osutuda.Selleks, et hakata tegelema joogaga, peab kõigepealt tekkima huvi. Vastu tahtmist tundi tulla ei maksaks. Kasuks tuleb muidugi avatud meel ja soov saada teadlikuks oma kehast.Kuna Ashtanga stiil on esialgu suhteliselt jõuline, siis võimalik, et esialgu on veidi raskem kui tavalises Hatha joogas, kus püsitakse poosides pikemalt. Ashtanga jooga on oma olemuselt liikumine koos hingamisega.Ka ei ole konkreetset vanusepiiri, kellele võiks jooga sobida. Oluline on soov ja tahtmine ning sealt saab juba edasi liikuda, kinnitab treener, et jooga ei ole ainult lamamine ja igavlemine! Ühest küljest on see korralik treening ja teisest küljest töö oma närvisüsteemiga.Jaanika annab kord kuus Kuressaare päevakeskuses joogatundi, mille teema on “Ole iseenda joogaguru”. Seal annab ta näpunäiteid, kuidas inimesed saaksid ise kodus joogat ja meditatsiooni praktiseerida ilma õpetaja abita.Jõulukuu alguses ning jaanuaris saab aga hotellis Johan Spa teoks jooga nädalavahetus. Johan Spa hotelli turundusspetsialisti Kadri Veskimeistri sõnul on see võimalus ka kõigil saarlastel võtta aeg maha ja tegeleda kord kuus joogaga, et end aidata ja pimedal ajal veidi virgutada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile nõustasid kõik kolm Kuressaare notaribürood maakonna inimesi kinnisvaratehingute, pärimise, abieluvarasuhete, ettevõtluse või muudel notaritehinguid puudutavatel teemadel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Notarid leiti tasuta õigusnõu päeval kenasti üles
Kolmapäev, 02. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 02. november 2016. Tiina Väärtnõu sai Kuressaare notarilt Gerda Pitkalt eile väärt nõu ja julgust edasi tegutseda. FOTO: Valmar Voolaid Eile nõustasid kõik kolm Kuressaare notaribürood maakonna inimesi kinnisvaratehingute, pärimise, abieluvarasuhete, ettevõtluse või muudel notaritehinguid puudutavatel teemadel.
“Meid leiti kenasti üles. Ja kuigi vastuvõtuaeg oli kahest viieni, hakkasid inimesed helistama juba hommikul,” kirjeldas notar Gerda Pitk eilset tööpäeva.
“Ehk oligi hea, ei tekkinud pikki ooteaegu. Peamiselt pöörduti sugulastevaheliste lahendamata probleemidega. Samuti esitati küsimus, nagu arvata võis, kas kinkida või pärandada.”
Selgem teadmine
Gerda Pitka notaribüroosse nõu saama tulnud Tiina Väärtnõu lahkus kindlama enesetunde ja selgema teadmisega.
“Tulin just siia seetõttu, et koostöö viis aastat tagasi oli väga meeldiv. Ka nüüd tunnen, et sain asjalikku nõu,” rõõmustas Väärtnõu. “Asjad pole sageli nii nagu räägitakse ja kuna juriidiline keel on tavakodanikule piisavalt segane, siis sain siit julgust ja kinnitust, kuidas edasi talitada.”
Eile Gerda Pitka notaribürood külastanud kodanikel oli võimalik endale broneerida ka täiendav tasuta nõustamisaeg.
Anne Heinsaare notaribüroo jurist Kent Puiestee tunnistas Meie Maale, et nende bürooski helises telefon juba ennelõunal. “Tõesti, külastajaid oli oodatust rohkem, pakun, et ligikaudu 25. Aga küsimused olid ootuspärased: kas kinkeleping või testament,” võttis Puiestee päeva 40 minutit enne viit kokku ning lisas: “Ja inimesi tuleb veel.”
Ka notar Marika Leis ütles, et kolme tunni jooksul jõuti anda paarkümmend konsultatsiooni ja kella viie ajal ootas ukse taga veel üks kodanik, keda tagasi ei saadetud. Leis julgustas inimesi mis tahes päeval büroosse tulema ja nõu küsima.
“Kui konsultatsioonile järgneb tehing, siis pole notaril õigust konsultatsioonitasu võtta.”
Eile tähistas Eesti notariaat oma 23. sünnipäeva. Tasuta nõustamises osalesid kõik 64 notaribürood Eestis esmakordselt üle-euroopalises notarite avatud uste päeva projektis, mida koordineerib Euroopa Liidu Notariaatide Nõukogu. “Meid leiti kenasti üles. Ja kuigi vastuvõtuaeg oli kahest viieni, hakkasid inimesed helistama juba hommikul,” kirjeldas notar Gerda Pitk eilset tööpäeva.“Ehk oligi hea, ei tekkinud pikki ooteaegu. Peamiselt pöörduti sugulastevaheliste lahendamata probleemidega. Samuti esitati küsimus, nagu arvata võis, kas kinkida või pärandada.”Gerda Pitka notaribüroosse nõu saama tulnud Tiina Väärtnõu lahkus kindlama enesetunde ja selgema teadmisega.“Tulin just siia seetõttu, et koostöö viis aastat tagasi oli väga meeldiv. Ka nüüd tunnen, et sain asjalikku nõu,” rõõmustas Väärtnõu. “Asjad pole sageli nii nagu räägitakse ja kuna juriidiline keel on tavakodanikule piisavalt segane, siis sain siit julgust ja kinnitust, kuidas edasi talitada.”Eile Gerda Pitka notaribürood külastanud kodanikel oli võimalik endale broneerida ka täiendav tasuta nõustamisaeg.Anne Heinsaare notaribüroo jurist Kent Puiestee tunnistas Meie Maale, et nende bürooski helises telefon juba ennelõunal. “Tõesti, külastajaid oli oodatust rohkem, pakun, et ligikaudu 25. Aga küsimused olid ootuspärased: kas kinkeleping või testament,” võttis Puiestee päeva 40 minutit enne viit kokku ning lisas: “Ja inimesi tuleb veel.”Ka notar Marika Leis ütles, et kolme tunni jooksul jõuti anda paarkümmend konsultatsiooni ja kella viie ajal ootas ukse taga veel üks kodanik, keda tagasi ei saadetud. Leis julgustas inimesi mis tahes päeval büroosse tulema ja nõu küsima.“Kui konsultatsioonile järgneb tehing, siis pole notaril õigust konsultatsioonitasu võtta.”Eile tähistas Eesti notariaat oma 23. sünnipäeva. Tasuta nõustamises osalesid kõik 64 notaribürood Eestis esmakordselt üle-euroopalises notarite avatud uste päeva projektis, mida koordineerib Euroopa Liidu Notariaatide Nõukogu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna toimub Valjala rahvamajas Saare maakonna koorilaulupäev, kuhu on registreerunud kaksteist koori ja üle 155 laulja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Valjalga tuleb üle saja koorilaulja

maintext:
Uudised
Valjalga tuleb üle saja koorilaulja
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 19. november 2016. Täna toimub Valjala rahvamajas Saare maakonna koorilaulupäev, kuhu on registreerunud kaksteist koori ja üle 155 laulja.
“Tuleval suvel, 10. juunil toimub Kuressaares EELK Saarte praostkonna vaimulik laulupidu. Sealses kavas on fookusesse võetud Martin Körber, 200 aastat tagasi sündinud ning Saaremaal tegutsenud vaimuliku kirjamehe looming ning tema tegevus Saaremaa kirikuelus,” ütles Valjala rahvamaja juhataja Anneli Kaljuste, viidates, et ka tänavune koorilaulupäev on ajendatud tulevasest vaimulikust laulupeost.
Niisiis on koorilaulupäev pühendatud Martin Körberi loomingule. Õppimisele tulevaid Körberi koraale tuleb tutvustama ja juhendama Jaan Vaidla, kes on ka ise Martin Körberi seltsi asutaja ja pikaaegne koorilaulu eestvedaja.
Koorilaulupäeva korraldatakse Anneli Kaljuste sõnul juba aastaid ja ikka selleks, et koorilaulu ja -lauljat au sees hoida. “Tuleval suvel, 10. juunil toimub Kuressaares EELK Saarte praostkonna vaimulik laulupidu. Sealses kavas on fookusesse võetud Martin Körber, 200 aastat tagasi sündinud ning Saaremaal tegutsenud vaimuliku kirjamehe looming ning tema tegevus Saaremaa kirikuelus,” ütles Valjala rahvamaja juhataja Anneli Kaljuste, viidates, et ka tänavune koorilaulupäev on ajendatud tulevasest vaimulikust laulupeost.Niisiis on koorilaulupäev pühendatud Martin Körberi loomingule. Õppimisele tulevaid Körberi koraale tuleb tutvustama ja juhendama Jaan Vaidla, kes on ka ise Martin Körberi seltsi asutaja ja pikaaegne koorilaulu eestvedaja.Koorilaulupäeva korraldatakse Anneli Kaljuste sõnul juba aastaid ja ikka selleks, et koorilaulu ja -lauljat au sees hoida.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui kolmapäeval oli võimalik kuulata Salme kultuurimaja meesansambli Sõstrad lustakat viieteistkümnenda sünnipäeva kontserti Kuressaare muusikakoolis, siis täna on külalised oodatud Salme kultuurimajja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viisteist aastat Salme Sõstraid

maintext:
NÄDALALÕPP
Viisteist aastat Salme Sõstraid
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 04. november 2016. Sõstrad andsid kolmapäeval Kuressaare muusikakoolis värvika kontserdi. Vasakult Meelis Juhandi, Silver Õun, Kaupo Sirel, Viljar Merivald, Kalmer Poopuu ja Andrus Oder. Taamal juhendaja Veikko Lehto. Foto: Tambet Allik Kui kolmapäeval oli võimalik kuulata Salme kultuurimaja meesansambli Sõstrad lustakat viieteistkümnenda sünnipäeva kontserti Kuressaare muusikakoolis, siis täna on külalised oodatud Salme kultuurimajja.
“Sõprus, laulurõõm, näitlejameisterlikkus, distsipliin ja püüdlikkus,“ just selliste märksõnadega võttis Sõstarde tegutsemise kokku viimased viis aastat neid juhendanud Veikko Lehto. Sõstrad on sõpruskond, kelle ühiseks hobiks ja huviks on teha koos muusikat.
“Proovid on tavaliselt humoorikad ja meeleolukad,“ kirjeldas Lehto, viidates, et need annavad neile kõigile hea tuju, võimaluse eneseteostuseks, kokkusaamiseks ja musitseerimiseks. “Iga liikme individuaalne isikupära võimaldab anda neile lugudes ka väikesi soolosid, mis muudavad seaded põnevamaks.“
Hingega asja juures
Kõige nauditavam on Lehto sõnutsi just prooviprotsess. “Mehed on hingega asja juures ja see pühendumine on väga nauditav.“
“Mäletan oma viie aasta tagust üllatust, kui mehed äkki püsti kargasid, et õpitud laulu paremini esitada,“ meenutas Veikko Lehto, kelle sõnul on õpilaskollektiivide puhul tüüpiline see, et kui dirigent palub lauljatel püsti tõusta, siis tehakse seda tavaliselt vastumeelselt ja entusiasmita. “Kuna kõik mehed on aktiivsed harrastusnäitlejad, siis on meie esinemised vaatemängulised ja enamasti menukad. See aga innustab ja motiveerib,“ kinnitas juhendaja. Laulutrenni teevad mehed kord nädalas kaks tundi.
Kõige sagedamini on mehed üles astunud Salme kultuurimaja laval. “Sealne publik on koduselt soe ja heatahtlik,“ iseloomustas Lehto, kelle sõnul kutsutakse neid tihti esinema ka juubelitele, pidudele ja suvepäevadele. Konkurssidele pole nad eriti kippunud, välja arvatud vaid mullune Hans Hindpere konkurss Jõhvi kontserdimajas. Seal õnnestus ansamblil võita grand prix, mille üle olid mehed väga rõõmsad ja uhked.
Viimase aja menukaim esinemine toimus aga aasta tagasi Kihelkonna talvelaulupeol, kus laulurahvas seisis püsti ja laulis suure osa lauludest kaasa. “See oli midagi erakordset!“ meenutas Lehto. Reisid on toimunud kodusel Eestimaal, ikka Jõelähtme, Tabivere, Türi, Häädemeeste jne.
Küsimusele, mis on laulumeeste juhendamise juures kõige keerulisem, aga samas kõige rohkem rõõmu toov, vastas Veikko Lehto, et kõige keerulisem on leida sobilikke laule, mis oleksid nauditavad nii lauljatele kui kuulajaile. “Viimasel ajal oleme keskendunud vaid rütmikamate laulude otsimisele, sest neid aeglasi ja laulvaid lugusid tuleb nagu iseenesest.“
Lood on kõik armsad
Repertuaaris on laulumeestel üle 30 laulu. Kontserdil esitatakse tavaliselt neist pooled ja menukamad on ikka energilisemad ja liikumisega laulud.
Aastatepikkuse ajalooga on vene lenduritest pajatav “Pereljotnõje ptitsõ”, “Musketäride laul” ja Kikerpuu “Tantsulaul”. Mis on meeste lemmiklaulud, seda juhendaja päris täpselt ei teadnudki. “Aga tõenäoliselt oleme kõigisse lugudesse pannud nii palju iseend, et kõik on armsad,“ muigas ta.
Sünnipäevakontserdil kõlab läbilõige ansambli repertuaarist. Kuulda saab esimest õpitud lugu ja toimub ka ühe uue laulu esiettekanne.
Trump on lavašõu
Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee märkis ansamblit iseloomustades, et nende trump on lavašõu. “Muidu ansambel nagu ansambel ikka, aga just see lavaline vabadus ja mängulust annab neile mõnegi koha peal eelise. Igaüks on omaette isiksus, aga ansamblis arvestavad üksteisega ja toetavad, kus vaja. Nendega on kindel tunne üritust teha, alt ei vea ning võib luurele minna küll.
Mehed mõistavad nalja teha ja nalja hinnata. Ei kohku tagasi esimesel pilgul pööraste ideede ees. Väike aasimine hoiab meeleolu värske ja nii see vastastikku lõõpimine käib,“ kirjeldas Sillavee, kelle sõnul sobib Veikko nendega suurepäraselt. “Aitäh talle, selline juhendaja on poistele parim.“
Esimesed kümme aastat kandis ansambel nime Punased Sõstrad ning neid juhendas Anita Kangur.
Nime “Punased Sõstrad“ pani kollektiivile ühel ammusel bussireisil Reet Lõugas. Palavas bussis olid meeste näod muutunud kahtlaselt roosaks ja sealt siis see mõttevälgatus tulnudki. Pärast juhendaja vahetust nimi lühenes.
Meeleolukas sünnipäevakontsert Salme rahvamajas algab täna kl 19. “Sõprus, laulurõõm, näitlejameisterlikkus, distsipliin ja püüdlikkus,“ just selliste märksõnadega võttis Sõstarde tegutsemise kokku viimased viis aastat neid juhendanud Veikko Lehto. Sõstrad on sõpruskond, kelle ühiseks hobiks ja huviks on teha koos muusikat.“Proovid on tavaliselt humoorikad ja meeleolukad,“ kirjeldas Lehto, viidates, et need annavad neile kõigile hea tuju, võimaluse eneseteostuseks, kokkusaamiseks ja musitseerimiseks. “Iga liikme individuaalne isikupära võimaldab anda neile lugudes ka väikesi soolosid, mis muudavad seaded põnevamaks.“Kõige nauditavam on Lehto sõnutsi just prooviprotsess. “Mehed on hingega asja juures ja see pühendumine on väga nauditav.““Mäletan oma viie aasta tagust üllatust, kui mehed äkki püsti kargasid, et õpitud laulu paremini esitada,“ meenutas Veikko Lehto, kelle sõnul on õpilaskollektiivide puhul tüüpiline see, et kui dirigent palub lauljatel püsti tõusta, siis tehakse seda tavaliselt vastumeelselt ja entusiasmita. “Kuna kõik mehed on aktiivsed harrastusnäitlejad, siis on meie esinemised vaatemängulised ja enamasti menukad. See aga innustab ja motiveerib,“ kinnitas juhendaja. Laulutrenni teevad mehed kord nädalas kaks tundi.Kõige sagedamini on mehed üles astunud Salme kultuurimaja laval. “Sealne publik on koduselt soe ja heatahtlik,“ iseloomustas Lehto, kelle sõnul kutsutakse neid tihti esinema ka juubelitele, pidudele ja suvepäevadele. Konkurssidele pole nad eriti kippunud, välja arvatud vaid mullune Hans Hindpere konkurss Jõhvi kontserdimajas. Seal õnnestus ansamblil võita grand prix, mille üle olid mehed väga rõõmsad ja uhked.Viimase aja menukaim esinemine toimus aga aasta tagasi Kihelkonna talvelaulupeol, kus laulurahvas seisis püsti ja laulis suure osa lauludest kaasa. “See oli midagi erakordset!“ meenutas Lehto. Reisid on toimunud kodusel Eestimaal, ikka Jõelähtme, Tabivere, Türi, Häädemeeste jne.Küsimusele, mis on laulumeeste juhendamise juures kõige keerulisem, aga samas kõige rohkem rõõmu toov, vastas Veikko Lehto, et kõige keerulisem on leida sobilikke laule, mis oleksid nauditavad nii lauljatele kui kuulajaile. “Viimasel ajal oleme keskendunud vaid rütmikamate laulude otsimisele, sest neid aeglasi ja laulvaid lugusid tuleb nagu iseenesest.“Repertuaaris on laulumeestel üle 30 laulu. Kontserdil esitatakse tavaliselt neist pooled ja menukamad on ikka energilisemad ja liikumisega laulud.Aastatepikkuse ajalooga on vene lenduritest pajatav “Pereljotnõje ptitsõ”, “Musketäride laul” ja Kikerpuu “Tantsulaul”. Mis on meeste lemmiklaulud, seda juhendaja päris täpselt ei teadnudki. “Aga tõenäoliselt oleme kõigisse lugudesse pannud nii palju iseend, et kõik on armsad,“ muigas ta.Sünnipäevakontserdil kõlab läbilõige ansambli repertuaarist. Kuulda saab esimest õpitud lugu ja toimub ka ühe uue laulu esiettekanne.Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee märkis ansamblit iseloomustades, et nende trump on lavašõu. “Muidu ansambel nagu ansambel ikka, aga just see lavaline vabadus ja mängulust annab neile mõnegi koha peal eelise. Igaüks on omaette isiksus, aga ansamblis arvestavad üksteisega ja toetavad, kus vaja. Nendega on kindel tunne üritust teha, alt ei vea ning võib luurele minna küll.Mehed mõistavad nalja teha ja nalja hinnata. Ei kohku tagasi esimesel pilgul pööraste ideede ees. Väike aasimine hoiab meeleolu värske ja nii see vastastikku lõõpimine käib,“ kirjeldas Sillavee, kelle sõnul sobib Veikko nendega suurepäraselt. “Aitäh talle, selline juhendaja on poistele parim.“Esimesed kümme aastat kandis ansambel nime Punased Sõstrad ning neid juhendas Anita Kangur.Nime “Punased Sõstrad“ pani kollektiivile ühel ammusel bussireisil Reet Lõugas. Palavas bussis olid meeste näod muutunud kahtlaselt roosaks ja sealt siis see mõttevälgatus tulnudki. Pärast juhendaja vahetust nimi lühenes.Meeleolukas sünnipäevakontsert Salme rahvamajas algab täna kl 19.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti võrkpallimeistrivõistluste esiliigas alistas Saaremaa meeskond üleeile Jüris toimunud kohtumises võistkonna Liider/Rae vald tulemusega 3:1. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vollemehed esiliigas neljandad

maintext:
Vollemehed esiliigas neljandad
Autor: MM Teisipäev, 15. november 2016.Peetud on kuus kohtumist, millest pooled on võidetud. Geimide suhe on siiski positiivne 13:10 ja turniiritabelis paiknetakse 11 punktiga 11 võistkonna hulgas neljandal kohal.


description: Seoses Tallinna tänava rekonstrueerimistöödega on maha võetud ka puid. Üks selline koht on Siioni kiriku lähedal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kergliiklustee nõuab ruumi

maintext:
Uudised
Kergliiklustee nõuab ruumi
Neljapäev, 24. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 24. november 2016. Foto on illustratiivne. Seoses Tallinna tänava rekonstrueerimistöödega on maha võetud ka puid. Üks selline koht on Siioni kiriku lähedal.
“Raie tehti mõni aeg tagasi ja nüüd on kändusid välja juuritud. See on vajalik Tallinna tänava äärse kergliiklustee rajamiseks. Suuresti oli tegu nn isetekkelise võsaga,” ütles Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu. Raieluba anti Klotoid OÜ-le.
Maripuu lisas, et lähtuvalt peatänava rekonstrueerimise projektist, aga ka puude tervislikust seisundist tehakse raiet veel Ringtee ja Mooni tänava vahelise Tallinna tänava lõigu ääres. “Raie tehti mõni aeg tagasi ja nüüd on kändusid välja juuritud. See on vajalik Tallinna tänava äärse kergliiklustee rajamiseks. Suuresti oli tegu nn isetekkelise võsaga,” ütles Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu. Raieluba anti Klotoid OÜ-le.Maripuu lisas, et lähtuvalt peatänava rekonstrueerimise projektist, aga ka puude tervislikust seisundist tehakse raiet veel Ringtee ja Mooni tänava vahelise Tallinna tänava lõigu ääres.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ajakirjaniku taustaga Katrin Pauts, kes kirjutas oma esikromaanina Saaremaa-ainelise põneviku “Politseiniku tütar”, ilmutas teisegi krimiloo, mis kannab pealkirja “Tulekandja”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pautsil valmis teine põnevik

maintext:
Uudised
Pautsil valmis teine põnevik
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 18. november 2016. Tegevus käib Muhus Aljaval ümber iidse ohvrikivi, mida kutsutakse ukukiviks. FOTO: erakogu Ajakirjaniku taustaga Katrin Pauts, kes kirjutas oma esikromaanina Saaremaa-ainelise põneviku “Politseiniku tütar”, ilmutas teisegi krimiloo, mis kannab pealkirja “Tulekandja”.
Pautsi sõnul on seekord tegemist muhulastele pühendatud põnevikuga, mille tegevuspaiku esineb ka Lääne- ja Saaremaal. Raamatu kirjastas Varrak, toimetas Tiina Aug ja kujundas Britt Urbla Keller.
“Lugu keerleb Muhus Aljaval ümber iidse ohvrikivi, mida kutsutakse ukukiviks. Samamoodi on mängus Kesselaid. Tegelased on kõik välja mõeldud,” tutvustas Pauts lühidalt oma teist raamatut.
“Osa tegelasi on seotud Saare maakonnalehega, aga kumb neist ainest andis, eks seda saab igaüks soovikohaselt tõlgendada,” märkis Pauts.
Kui sisust lähemalt rääkida, siis pimedatel maanteedel hukkuvad üksteise järel noored naised. Kui esmapilgul tundub, et tegu on lihtsalt traagiliste liiklusõnnetustega, siis asjaolu, et kõik auto alla jäänud naisterahvad olid punapäised ning et õnnetuspaikades käib leinaküünlaid süütamas üks ja sama salapärane võõras, ei saa see olla pelk kokkusattumus. Seaduspära uurima asunud ajakirjanik kaob aga jäljetult.
Eva Niimand, kes on lugejale varasemast tuttav Katrin Pautsi raamatust “Politseiniku tütar”, töötab jällegi uudistereporterina. Eva ja tema uus kolleeg Gabriel otsustavad välja selgitada, mis kadunud ajakirjanikuga juhtus. Niidiotsad viivad väikesesse külakesse Muhumaal, mis varjab endas aga suurt saladust. Selle juured ulatuvad kohakese ajalukku ja on seotud iidse ohvrikiviga.
Muhu saarel Manala talus sündinud ja praegugi seal elav Pauts tegutseb vabakutselise teletoimetaja ja stsenaristina. Pautsi sõnul on seekord tegemist muhulastele pühendatud põnevikuga, mille tegevuspaiku esineb ka Lääne- ja Saaremaal. Raamatu kirjastas Varrak, toimetas Tiina Aug ja kujundas Britt Urbla Keller.“Lugu keerleb Muhus Aljaval ümber iidse ohvrikivi, mida kutsutakse ukukiviks. Samamoodi on mängus Kesselaid. Tegelased on kõik välja mõeldud,” tutvustas Pauts lühidalt oma teist raamatut.“Osa tegelasi on seotud Saare maakonnalehega, aga kumb neist ainest andis, eks seda saab igaüks soovikohaselt tõlgendada,” märkis Pauts.Kui sisust lähemalt rääkida, siis pimedatel maanteedel hukkuvad üksteise järel noored naised. Kui esmapilgul tundub, et tegu on lihtsalt traagiliste liiklusõnnetustega, siis asjaolu, et kõik auto alla jäänud naisterahvad olid punapäised ning et õnnetuspaikades käib leinaküünlaid süütamas üks ja sama salapärane võõras, ei saa see olla pelk kokkusattumus. Seaduspära uurima asunud ajakirjanik kaob aga jäljetult.Eva Niimand, kes on lugejale varasemast tuttav Katrin Pautsi raamatust “Politseiniku tütar”, töötab jällegi uudistereporterina. Eva ja tema uus kolleeg Gabriel otsustavad välja selgitada, mis kadunud ajakirjanikuga juhtus. Niidiotsad viivad väikesesse külakesse Muhumaal, mis varjab endas aga suurt saladust. Selle juured ulatuvad kohakese ajalukku ja on seotud iidse ohvrikiviga.Muhu saarel Manala talus sündinud ja praegugi seal elav Pauts tegutseb vabakutselise teletoimetaja ja stsenaristina.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mardilaupäeval on vanarahval olnud tava kanda hirmsaid maske, et hirmutada eemale kurje vaime. Poolnaljaga võiks tänasel mardilaupäeval öelda, et otsige kõik ruttu maskid välja ja asuge hirmutama, sest muidu hirmutatakse meid endid hirmsa saatusega, mis meid ees ootab. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Teoloogi sõna

maintext:
Kirik
Teoloogi sõna
Neljapäev, 10. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Mardilaupäeval on vanarahval olnud tava kanda hirmsaid maske, et hirmutada eemale kurje vaime. Poolnaljaga võiks tänasel mardilaupäeval öelda, et otsige kõik ruttu maskid välja ja asuge hirmutama, sest muidu hirmutatakse meid endid hirmsa saatusega, mis meid ees ootab.
Hirm ja hirmutamine on iseloomustanud meie ühiskonnas valitsevat või ka siin teadlikult tekitatud õhustikku mitmel puhul sel aastal. /…./
Uus hirmutamiskampaania algas jälle selle nädala alguses, kui kuulsin, et muidu nii loomulik ja demokraatlik tava, et riigis on võimul koalitsioon, kes suudab esindada rahva ja ka parlamendi enamust ning vajadusel see koalitsioon ka muutub või vahetub, on Eesti tingimustes muutunud kuidagi ebaloomulikuks. Justkui oleks loomulik kaasaegses demokraatias see, et üks erakond võib ja peabki olema alati võimul ning mõni erakond peabki alati istuma opositsioonis, sõltumata sellest, kui suur on rahva toetus ühele või teisele.
Maskid on langenud ja karta pole vaja! Keskerakonna palgelt kukkus Savisaare mask ja selgus, et see erakond polegi nii hirmus. Reformierakonna palgelt kukkus Rõivase mask ning selgus, et tegemist polegi supererakonnaga, kelleta keegi võimul hakkama ei saa. Eriti hirmus on kuulda, et nüüd oleme justkui saamas vasakpoolset, lausa venemeelset valitsust. Kas tõesti oli Reformierakond ainus, kes muutis senise koalitsiooni läänemeelseks?!
Kas tõesti muudab Ratase juhitud Keskerakond uue koalitsiooni kohe venemeelseks ja vasakpoolseks!? Huvitav, kuidas saavad Keskerakond ja Reformierakond olla nii erinevad olukorras, kus Euroopa Parlamendis kuulutakse üheskoos samasse liberaalsesse parlamendirühma. Pole see uus koalitsioon nii hull midagi!
Kirikul oli üsna hea koostöö Rõivase juhitud Reformierakonna valitsusega, kuid näen eeldusi heaks koostööks ka Ratase juhitud Keskerakonna valitsusega. Koostöö on olnud kirikul alati ka opositsioonierakondadega. Tublid mehed nii Ratas kui Rõivas, nagu ka nende koalitsiooni- või opositsioonipartnerid. Pole vaja rahvast ja üksteist kollimaskidega hirmutada. Peab oskama võita ja ka kaotada väärikalt ja riigimehelikult. Peaaegu kõigi erakondade juhtfiguurid on noored mehed ja naised.
Kui soovitakse Eesti elus aktiivselt kaasa lüüa, jõutakse veel mitmeid ja mitmeid kordi erinevaid valitsusi luua ning üheskoos erinevates koosseisudes nii koalitsioonis kui opositsioonis istuda. Oluline on, et võimu taotledes ja seda teostades ei kaotata eesmärgina silmist ülesannet seista Eesti rahva ja riigi kestvuse eest. See on ju ühine soov ja taotlus. Värskusel ja üllatusel selle eesmärgi täitmisel on siiski ka oma võlu!
Kõige värskem hirm on seotud aga tõenäoliselt USA uue presidendi Donald Trumpi valimisvõiduga. Ei maksa siiski uskuda jutte sellest, et ühe riigi juhtimine sõltubki ainult presidendist. See ei ole nii ka Ameerikas. Üsna tavapärane on see, et võimule saades ja vastutama hakates muututakse oluliselt tasakaalukamaks, ettevaatlikumaks ja kaalutlevamaks. Küllap juhtub see ka Donald Trumpiga. /…/
Seega – rahu, ainult rahu! Mõistlik on maskid kõrvale heita ja üksteise hirmutamine lõpetada ning keskenduda olulisele /…./ Kõik eelnimetatud üllatusmomendid kinnitavad aga üht – inimene mõtleb, Jumal juhatab. Sellised üllatused on ka märgiks, et kuskil on keegi teinud suure enesekindlusega vigu ja valearvestusi, ilma et oleks soovinud tõsiselt võtta hoiatavaid märguandeid või ettevaatusele manitsevaid soovitusi. Hüüatus: “Kuningas on alasti!” ei tule enamasti lähikondlaste seast, vaid sealt, kust keegi ei oota ega arva.
Vahel on vaja raputust, et tardumusest ärgata; seisakust ning stagnatsioonist liikuma hakata. Kui muutusi ja reforme ei planeerita ning neid vägisi takistatakse, saabuvad revolutsioonid ja kriisid, mis pööravad kõik sootuks pahupidi. Pole vaja oodata revolutsioone, vaid olla kaine ja tähelepanelik ning avatud muutusteks ja vigade parandamiseks ka siis, kui asjad on valesti läinud. Autor: Urmas Viilma, peapiiskop Neljapäev, 10. november 2016.Hirm ja hirmutamine on iseloomustanud meie ühiskonnas valitsevat või ka siin teadlikult tekitatud õhustikku mitmel puhul sel aastal. /…./Uus hirmutamiskampaania algas jälle selle nädala alguses, kui kuulsin, et muidu nii loomulik ja demokraatlik tava, et riigis on võimul koalitsioon, kes suudab esindada rahva ja ka parlamendi enamust ning vajadusel see koalitsioon ka muutub või vahetub, on Eesti tingimustes muutunud kuidagi ebaloomulikuks. Justkui oleks loomulik kaasaegses demokraatias see, et üks erakond võib ja peabki olema alati võimul ning mõni erakond peabki alati istuma opositsioonis, sõltumata sellest, kui suur on rahva toetus ühele või teisele.Maskid on langenud ja karta pole vaja! Keskerakonna palgelt kukkus Savisaare mask ja selgus, et see erakond polegi nii hirmus. Reformierakonna palgelt kukkus Rõivase mask ning selgus, et tegemist polegi supererakonnaga, kelleta keegi võimul hakkama ei saa. Eriti hirmus on kuulda, et nüüd oleme justkui saamas vasakpoolset, lausa venemeelset valitsust. Kas tõesti oli Reformierakond ainus, kes muutis senise koalitsiooni läänemeelseks?!Kas tõesti muudab Ratase juhitud Keskerakond uue koalitsiooni kohe venemeelseks ja vasakpoolseks!? Huvitav, kuidas saavad Keskerakond ja Reformierakond olla nii erinevad olukorras, kus Euroopa Parlamendis kuulutakse üheskoos samasse liberaalsesse parlamendirühma. Pole see uus koalitsioon nii hull midagi!Kirikul oli üsna hea koostöö Rõivase juhitud Reformierakonna valitsusega, kuid näen eeldusi heaks koostööks ka Ratase juhitud Keskerakonna valitsusega. Koostöö on olnud kirikul alati ka opositsioonierakondadega. Tublid mehed nii Ratas kui Rõivas, nagu ka nende koalitsiooni- või opositsioonipartnerid. Pole vaja rahvast ja üksteist kollimaskidega hirmutada. Peab oskama võita ja ka kaotada väärikalt ja riigimehelikult. Peaaegu kõigi erakondade juhtfiguurid on noored mehed ja naised.Kui soovitakse Eesti elus aktiivselt kaasa lüüa, jõutakse veel mitmeid ja mitmeid kordi erinevaid valitsusi luua ning üheskoos erinevates koosseisudes nii koalitsioonis kui opositsioonis istuda. Oluline on, et võimu taotledes ja seda teostades ei kaotata eesmärgina silmist ülesannet seista Eesti rahva ja riigi kestvuse eest. See on ju ühine soov ja taotlus. Värskusel ja üllatusel selle eesmärgi täitmisel on siiski ka oma võlu!Kõige värskem hirm on seotud aga tõenäoliselt USA uue presidendi Donald Trumpi valimisvõiduga. Ei maksa siiski uskuda jutte sellest, et ühe riigi juhtimine sõltubki ainult presidendist. See ei ole nii ka Ameerikas. Üsna tavapärane on see, et võimule saades ja vastutama hakates muututakse oluliselt tasakaalukamaks, ettevaatlikumaks ja kaalutlevamaks. Küllap juhtub see ka Donald Trumpiga. /…/Seega – rahu, ainult rahu! Mõistlik on maskid kõrvale heita ja üksteise hirmutamine lõpetada ning keskenduda olulisele /…./ Kõik eelnimetatud üllatusmomendid kinnitavad aga üht – inimene mõtleb, Jumal juhatab. Sellised üllatused on ka märgiks, et kuskil on keegi teinud suure enesekindlusega vigu ja valearvestusi, ilma et oleks soovinud tõsiselt võtta hoiatavaid märguandeid või ettevaatusele manitsevaid soovitusi. Hüüatus: “Kuningas on alasti!” ei tule enamasti lähikondlaste seast, vaid sealt, kust keegi ei oota ega arva.Vahel on vaja raputust, et tardumusest ärgata; seisakust ning stagnatsioonist liikuma hakata. Kui muutusi ja reforme ei planeerita ning neid vägisi takistatakse, saabuvad revolutsioonid ja kriisid, mis pööravad kõik sootuks pahupidi. Pole vaja oodata revolutsioone, vaid olla kaine ja tähelepanelik ning avatud muutusteks ja vigade parandamiseks ka siis, kui asjad on valesti läinud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile õhtul tunnustas MTÜ Lääne-Eesti Turism Meri hotellis nii maakonna kui Lääne-Eesti turismi parimaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Parim turismiarendaja on Liiva keskus Muhus
Neljapäev, 24. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 24. november 2016. Kui Ain Kollo 11 aastat tagasi Liival kinnistu ostis, ei osanud ta arvata, et sellest kujuneb turismimagnet. FOTO: Valmar Voolaid Eile õhtul tunnustas MTÜ Lääne-Eesti Turism Meri hotellis nii maakonna kui Lääne-Eesti turismi parimaid.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval Orissaares toimunud 7. Saare- ja Muhumaa lasteaedade spordipäeva võitis Muhu lasteaed (pildil), teise koha sai Valjala ja kolmanda Orissaare lasteaed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Spordipäeva võitis Muhu lasteaed


description: Eile tunnustati Rüütli spaahotellis maakonna parimaid ja silmapaistvamaid tervise- ja sotsiaalvaldkonna töötajaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Sotsiaalala ja tervise sädeinimesed selgunud
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 22. november 2016. “Klientide rahulolu on kõige tähtsam,” ütles Vilve Kask (vasakul), kellele tunnustus oli ootamatu ja täielik üllatus. FOTO: Valmar Voolaid Eile tunnustati Rüütli spaahotellis maakonna parimaid ja silmapaistvamaid tervise- ja sotsiaalvaldkonna töötajaid.
Aasta sotsiaaltöötaja tiitli said Kuressaare Hoolekande avahooldustöötaja Vilve Kask ja Orissaare valla sotsiaalnõunik Aina Sepp-Teevet.
“Nende kahe inimese töö sotsiaalvaldkonnas on pisut erinevat laadi, kuid tehtud ühtviisi suure pühendumisega, mis muutis ühe väljavalimise võimatuks,” selgitas Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Anneli Tõru. “Sellepärast kuulutati sel korral välja kaks aasta sotsiaaltöötajat.”
Hoolimine ja head lahendused
Vilve Kase kui kliendiga vahetu suhtleja tugevuseks on hoolimine, hea sõna, lõpmatu kannatlikkus ja heasoovlikkus. Teda austavad ja armastavad kolleegid, kuid mis kõige olulisem – kliendid.
Aina Sepp-Teevet oskab valla sotsiaalnõunikuna oma väikest meeskonda hoida ja motiveerida, teeb võrgustiku liikmena aktiivselt koostööd ja mõtleb inimeste jaoks parimate lahenduste leidmisel kaasa.
Tunnustamise kaudu tõstab maavalitsus esile sotsiaalvaldkonna spetsialiste, kes isikliku eeskuju ja panusega on kaasa aidanud sotsiaalprobleemide leevendamisele.
“Kui kõik on korras, siis me nendest inimestest ju üldse midagi ei kuule,” tõdes tervituskõnes Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters.
Kokku esitati Saare maavalitsusele seitse kandidaati ja tänuüritusel pälvisid tunnustust kõik: Kuressaare Hoolekande avahooldaja Jana End, Muhu hooldekeskuse hooldaja Silvi Vesiloik, Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalhoolekande spetsialist Reelika Murd, Muhu hooldekeskuse juhataja Aino Rummel, Kuressaare Hoolekandes ja MTÜ Sotsiaaltöö Keskus tegevusjuhendaja Külli Ojavee.
Maakonna tugeva tervise eest
Teist aastat järjest anti samas üle ka tiitel “Aasta tervisepanus 2016”, millega väärtustatakse inimesi ja organisatsioone, kes oma tööalase või ühiskondliku tegevusega on olnud eeskujuks ning panustanud silmapaistvalt saarlaste tervise parendamisse ja väärtustamisse. Üheksa nominendi hulgast hinnati aasta suurimaks tervisepanuse andjaks MTÜ Orissaare Sport juht Andla Rüütel.
“Minu enda jaoks on kõige olulisem töö lastega. Lapsena saadud spordipisik aitab kujundada tervislikud eluviisid kogu eluks,” ütles Rüütel ning lisas, et tal on suur õnn omada meeldivaid koostööpartnereid ning tunnustus laieneb kindlasti ka neile.
Orissaare Sport on olulisim sporditeenuse pakkuja Ida-Saaremaal, kuid koostööprojektide kaudu Kuressaare spordiklubidega laieneb klubi mõju üle Saaremaa.
Mitmete võistluste ja spordiürituste korraldamise hulgas on üheks suuremaks Saare- ja Muhumaad ühendavaks tegevuseks mõlema saare koolieelikute spordipäev, millest võtab osa üheksa lasteaeda.
Idee sai küll alguse 2009. aastal Kaire Nurjalt, kuid tänaseks on seda laiendanud Andla Rüütel, kes juhib ka MTÜ Orissaare Sporti.
Tunnustust maakonna inimeste tervisesse panustamise eest pälvisid veel Raili Nõgu, Liisi Miller, Maire Käärid, Solveig Edasi, Kadri Pilk, Ain Koplimäe, Sille Lapp ja Anu Vares. Aasta sotsiaaltöötaja tiitli said Kuressaare Hoolekande avahooldustöötaja Vilve Kask ja Orissaare valla sotsiaalnõunik Aina Sepp-Teevet.“Nende kahe inimese töö sotsiaalvaldkonnas on pisut erinevat laadi, kuid tehtud ühtviisi suure pühendumisega, mis muutis ühe väljavalimise võimatuks,” selgitas Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Anneli Tõru. “Sellepärast kuulutati sel korral välja kaks aasta sotsiaaltöötajat.”Vilve Kase kui kliendiga vahetu suhtleja tugevuseks on hoolimine, hea sõna, lõpmatu kannatlikkus ja heasoovlikkus. Teda austavad ja armastavad kolleegid, kuid mis kõige olulisem – kliendid.Aina Sepp-Teevet oskab valla sotsiaalnõunikuna oma väikest meeskonda hoida ja motiveerida, teeb võrgustiku liikmena aktiivselt koostööd ja mõtleb inimeste jaoks parimate lahenduste leidmisel kaasa.Tunnustamise kaudu tõstab maavalitsus esile sotsiaalvaldkonna spetsialiste, kes isikliku eeskuju ja panusega on kaasa aidanud sotsiaalprobleemide leevendamisele.“Kui kõik on korras, siis me nendest inimestest ju üldse midagi ei kuule,” tõdes tervituskõnes Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters.Kokku esitati Saare maavalitsusele seitse kandidaati ja tänuüritusel pälvisid tunnustust kõik: Kuressaare Hoolekande avahooldaja Jana End, Muhu hooldekeskuse hooldaja Silvi Vesiloik, Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalhoolekande spetsialist Reelika Murd, Muhu hooldekeskuse juhataja Aino Rummel, Kuressaare Hoolekandes ja MTÜ Sotsiaaltöö Keskus tegevusjuhendaja Külli Ojavee.Teist aastat järjest anti samas üle ka tiitel “Aasta tervisepanus 2016”, millega väärtustatakse inimesi ja organisatsioone, kes oma tööalase või ühiskondliku tegevusega on olnud eeskujuks ning panustanud silmapaistvalt saarlaste tervise parendamisse ja väärtustamisse. Üheksa nominendi hulgast hinnati aasta suurimaks tervisepanuse andjaks MTÜ Orissaare Sport juht Andla Rüütel.“Minu enda jaoks on kõige olulisem töö lastega. Lapsena saadud spordipisik aitab kujundada tervislikud eluviisid kogu eluks,” ütles Rüütel ning lisas, et tal on suur õnn omada meeldivaid koostööpartnereid ning tunnustus laieneb kindlasti ka neile.Orissaare Sport on olulisim sporditeenuse pakkuja Ida-Saaremaal, kuid koostööprojektide kaudu Kuressaare spordiklubidega laieneb klubi mõju üle Saaremaa.Mitmete võistluste ja spordiürituste korraldamise hulgas on üheks suuremaks Saare- ja Muhumaad ühendavaks tegevuseks mõlema saare koolieelikute spordipäev, millest võtab osa üheksa lasteaeda.Idee sai küll alguse 2009. aastal Kaire Nurjalt, kuid tänaseks on seda laiendanud Andla Rüütel, kes juhib ka MTÜ Orissaare Sporti.Tunnustust maakonna inimeste tervisesse panustamise eest pälvisid veel Raili Nõgu, Liisi Miller, Maire Käärid, Solveig Edasi, Kadri Pilk, Ain Koplimäe, Sille Lapp ja Anu Vares.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlastest rallimehi Ott Tänakut ja Raigo Mõlderit kimbutasid Austraalia MM-rallil probleemid legendi ja autoga ning sekeldused politseiga. Lõpuks saadi kolmeminutilise kaotusega Mikkelsenile seitsmes koht, hooaja kokkuvõttes oldi kaheksandad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ott Tänak Austraalias seitsmes

maintext:
Sport
Ott Tänak Austraalias seitsmes
Esmaspäev, 21. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 21. november 2016. Ott Tänak ja Raigo Mõlder Austraalia rallil trampliini võtmas. FOTO: @World, Dmack Saarlastest rallimehi Ott Tänakut ja Raigo Mõlderit kimbutasid Austraalia MM-rallil probleemid legendi ja autoga ning sekeldused politseiga. Lõpuks saadi kolmeminutilise kaotusega Mikkelsenile seitsmes koht, hooaja kokkuvõttes oldi kaheksandad.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel nädalal külastas peapiiskop Urmas Viilma Saaremaad, tegemist oli üsna erilise visiidiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Peapiiskopi eriline visiit

maintext:
Uudised
Peapiiskopi eriline visiit
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Reede, 11. november 2016. Sel nädalal külastas peapiiskop Urmas Viilma Saaremaad, tegemist oli üsna erilise visiidiga.
“Tegemist oli peapiiskopi enda initsiatiiviga. See tähendab, et ta külastab keskmiselt kaks korda aastas eraviisiliselt kahte kiriku vaimulikku ja on sellele vaimulikule ühe päeva jooksul töövarjuks,” selgitas Kuressaare koguduse õpetaja Anti Toplaan.
Külaskäigu mõte on külastada neid vaimulikke, kellega peapiiskop igapäevaselt aktiivselt ei suhtle.
Seekord langes valik Saarte praostkonnast Hannes Nelisele.
“Peapiiskopi jutule on üldse raske saada, tema kalender on kolm kuud kinni, selles mõttes on see külaskäik eriline tähelepanu. Ta soovib vaimulikuga vestelda ja pöörab tähelepanu tema teenimisele ja ka perele. See on täiesti uus praktika,” lisas Toplaan.
Viilma alustas hommikut vaimuliku kodus hommikukohviga ja päeva esimese poole veetsid nad Valjalas. Seal oli koolis mardipäeva tähistamine, sest Valjala on Martini kirik. Kohtuti nii õpetajate kui õpilastega ja kohal oli ka vallavanem.
Koos söödi Valjalas lõunat ning pärast seda sõideti Kuressaarde, kus osaleti linna erinevate konfessioonide vaimulike tavapärasel kohtumisel.
“See toimus metodisti ehk puukirikus. Oli väga huvitav vestlus ja linna vaimulikud said peapiiskopiga rääkida erinevatel päevakajalistel teemadel. Selline armas ja eriline visiit,” rõhutas Toplaan.
Kauni päeva mälestuseks kinkis peapiiskop Hannes Nelisele nimelise piibli. Kuna Eestis on 12 praostkonda, siis järgmist peapiiskopi eravisiiti niipea oodata ei ole. “Tegemist oli peapiiskopi enda initsiatiiviga. See tähendab, et ta külastab keskmiselt kaks korda aastas eraviisiliselt kahte kiriku vaimulikku ja on sellele vaimulikule ühe päeva jooksul töövarjuks,” selgitas Kuressaare koguduse õpetaja Anti Toplaan.Külaskäigu mõte on külastada neid vaimulikke, kellega peapiiskop igapäevaselt aktiivselt ei suhtle.Seekord langes valik Saarte praostkonnast Hannes Nelisele.“Peapiiskopi jutule on üldse raske saada, tema kalender on kolm kuud kinni, selles mõttes on see külaskäik eriline tähelepanu. Ta soovib vaimulikuga vestelda ja pöörab tähelepanu tema teenimisele ja ka perele. See on täiesti uus praktika,” lisas Toplaan.Viilma alustas hommikut vaimuliku kodus hommikukohviga ja päeva esimese poole veetsid nad Valjalas. Seal oli koolis mardipäeva tähistamine, sest Valjala on Martini kirik. Kohtuti nii õpetajate kui õpilastega ja kohal oli ka vallavanem.Koos söödi Valjalas lõunat ning pärast seda sõideti Kuressaarde, kus osaleti linna erinevate konfessioonide vaimulike tavapärasel kohtumisel.“See toimus metodisti ehk puukirikus. Oli väga huvitav vestlus ja linna vaimulikud said peapiiskopiga rääkida erinevatel päevakajalistel teemadel. Selline armas ja eriline visiit,” rõhutas Toplaan.Kauni päeva mälestuseks kinkis peapiiskop Hannes Nelisele nimelise piibli. Kuna Eestis on 12 praostkonda, siis järgmist peapiiskopi eravisiiti niipea oodata ei ole.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mardipäeva õhtul Astes toimunud Lääne-Saare valla lahtistel lauatennise karikavõistlustel selgusid üldvõitjad. Etapi parimad olid meeste arvestuses Sven Issajev, Kaljo Väljakivi ja Aare Lehtsi. Naiste arvestuses võitis Tiia Müürisepp (LTK Tops) Kadri Väljakivi (Kärla) ja Ivika Laaneti (Valjala) ees. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lauatennises karikavõitjad selgunud

maintext:
Sport
Lauatennises karikavõitjad selgunud
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Mardipäeva õhtul Astes toimunud Lääne-Saare valla lahtistel lauatennise karikavõistlustel selgusid üldvõitjad. Etapi parimad olid meeste arvestuses Sven Issajev, Kaljo Väljakivi ja Aare Lehtsi. Naiste arvestuses võitis Tiia Müürisepp (LTK Tops) Kadri Väljakivi (Kärla) ja Ivika Laaneti (Valjala) ees.
Kahe etapi kokkuvõttes anti karikad üle Kaljo Väljakivile (Kärla, 22 punkti) ja Tiia Müürisepale (LTK Tops, 24 p).
Meeste arvestuses mahtusid esikuuikusse veel Aare Lehtsi (14 p, LTK Tops), Sven Issajev (12 p, SK Anto), Meelis Uuväli (10 p, LTK Tops), Heiki Sullakatko (10 p) ja Rainer Soon (8 p).
Naiste esikuuikusse kuulusid veel Kadri Väljakivi (17 p), Veeve Kaasik (10 p), Ivika Laanet (8 p), Merle Poopuu (8 p) ja Urve Vakker (6 p).
Saar ja Müürisepp on Kärla karikavõitjad
Reedel Kärla spordihallis mängitud Kärla lahtistel lauatennise karikavõistlustel osales 11 mees- ja neli naismängijat.
Meestest viis karika koju Janek Saar. Talle järgnesid Taivo Esko, Sven Issajev, Veljo Väljakivi, Aare Lehtsi, Kaljo Väljakivi, Tarmo Aav, Tiit Väljakivi, Väino Uljas, Meelis Uuväli ja Rein Kirst.
Naiste seas ei leidunud jällegi vastast Tiia Müürisepale, kes võidutses Kadri Väljakivi, Terje Liivase ja Maie Aderi ees. Autor: MM Teisipäev, 15. november 2016.Kahe etapi kokkuvõttes anti karikad üle Kaljo Väljakivile (Kärla, 22 punkti) ja Tiia Müürisepale (LTK Tops, 24 p).Meeste arvestuses mahtusid esikuuikusse veel Aare Lehtsi (14 p, LTK Tops), Sven Issajev (12 p, SK Anto), Meelis Uuväli (10 p, LTK Tops), Heiki Sullakatko (10 p) ja Rainer Soon (8 p).Naiste esikuuikusse kuulusid veel Kadri Väljakivi (17 p), Veeve Kaasik (10 p), Ivika Laanet (8 p), Merle Poopuu (8 p) ja Urve Vakker (6 p).Reedel Kärla spordihallis mängitud Kärla lahtistel lauatennise karikavõistlustel osales 11 mees- ja neli naismängijat.Meestest viis karika koju Janek Saar. Talle järgnesid Taivo Esko, Sven Issajev, Veljo Väljakivi, Aare Lehtsi, Kaljo Väljakivi, Tarmo Aav, Tiit Väljakivi, Väino Uljas, Meelis Uuväli ja Rein Kirst.Naiste seas ei leidunud jällegi vastast Tiia Müürisepale, kes võidutses Kadri Väljakivi, Terje Liivase ja Maie Aderi ees.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kõljala kultuuriselts “Kevade” tähistas laupäeval Kõljala Põllutöökooli asutamise 95. aastapäeva. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Põllutöökool pidas pidu

maintext:
Uudised
Põllutöökool pidas pidu
Esmaspäev, 21. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Esmaspäev, 21. november 2016. Kõljala Põllutöökooli asutamise 95. aastapäeva tort oli nii ilus, et osalejatel oli kahju seda ära süüa. Foto: Luule German Kõljala kultuuriselts “Kevade” tähistas laupäeval Kõljala Põllutöökooli asutamise 95. aastapäeva.
Kõljala mõisa kõrval asuvas endises lasteaias, oli kaetud kohvilaud. Seintel kooli ajalugu tutvustavad stendid, laual fotoalbumid. Külalisi tuli kokku poolesaja ringis.
Avasõnad ütles vallavanem Jüri Saar. Loeti ette kooli vilistlase, president Arnold Rüütli tervitus, kes algul oli lubanud kohale tulla, aga nüüdsete sisepoliitiliste tuulte keerises, pidi viibima ühel teisel üritusel.
Bruno Pao rääkis Kõljala mõisa ajaloost ja selgus, et Saaremaa vanim mõis ei olegi Oti, vaid on Kõljala ja Kaali ning et nimel “Kõljala” ei ole midagi tegemist jalaga, vaid tuleneb kuuluvust tähendavast mõistest, st ollakse kellegi all. Käesoleval juhul siis Kõlli all.
Kõljala kooli üks kunagine õpetaja rääkis mälestusi sellest, kuidas julgeolek ta koolist 1951. aastal ära ajas ja õpilane Valent Rõõm rääkis, kuidas õpetaja teda vaid pilguga kasvatas ja sõnu polnudki vaja.
Luule German vahendas oma isa Viktor Pintsi mälestusi koolist. Isa oli olnud põllumees, pikka aega Valjala kolhoosi agronoom, kuid ka kirjamees. Oma mälestused koolist oli ta 70ndatel aastatel kirja pannud, nii et tütrele jäi vaid ettelugemise vaev.
Veel rääkisid mälestusi tollasest elust Aime Nuut, Jüri Saar ja Kalev Trei. Tõnu Post rääkis rahva soovil põllumajandi tänasest päevast.
Perekond Saare ansambel mängis vaimustavaid vahepalu. Kõljala mõisa kõrval asuvas endises lasteaias, oli kaetud kohvilaud. Seintel kooli ajalugu tutvustavad stendid, laual fotoalbumid. Külalisi tuli kokku poolesaja ringis.Avasõnad ütles vallavanem Jüri Saar. Loeti ette kooli vilistlase, president Arnold Rüütli tervitus, kes algul oli lubanud kohale tulla, aga nüüdsete sisepoliitiliste tuulte keerises, pidi viibima ühel teisel üritusel.Bruno Pao rääkis Kõljala mõisa ajaloost ja selgus, et Saaremaa vanim mõis ei olegi Oti, vaid on Kõljala ja Kaali ning et nimel “Kõljala” ei ole midagi tegemist jalaga, vaid tuleneb kuuluvust tähendavast mõistest, st ollakse kellegi all. Käesoleval juhul siis Kõlli all.Kõljala kooli üks kunagine õpetaja rääkis mälestusi sellest, kuidas julgeolek ta koolist 1951. aastal ära ajas ja õpilane Valent Rõõm rääkis, kuidas õpetaja teda vaid pilguga kasvatas ja sõnu polnudki vaja.Luule German vahendas oma isa Viktor Pintsi mälestusi koolist. Isa oli olnud põllumees, pikka aega Valjala kolhoosi agronoom, kuid ka kirjamees. Oma mälestused koolist oli ta 70ndatel aastatel kirja pannud, nii et tütrele jäi vaid ettelugemise vaev.Veel rääkisid mälestusi tollasest elust Aime Nuut, Jüri Saar ja Kalev Trei. Tõnu Post rääkis rahva soovil põllumajandi tänasest päevast.Perekond Saare ansambel mängis vaimustavaid vahepalu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mõne nädala eest maha sadanud lumi tekitas paljudes juba jõulutunde. Kindlasti aitasid sellele kaasa ka poed, mis hakkasid müüma nii jõuluehteid kui verivorsti. Kui nii mõnigi lootis, et maa jääbki valgeks, siis ilmataadil olid paraku teised mõtted. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TV: Kae oma silmaga, kas tänavusel jõulukuusel on tipp
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 22. november 2016. FOTO: Valmar Voolaid Mõne nädala eest maha sadanud lumi tekitas paljudes juba jõulutunde. Kindlasti aitasid sellele kaasa ka poed, mis hakkasid müüma nii jõuluehteid kui verivorsti. Kui nii mõnigi lootis, et maa jääbki valgeks, siis ilmataadil olid paraku teised mõtted.
Hoolimata sellest, et sama ootamatult kui sügisest sai talv, on talvest taas sügis saanud – vähemalt ilma poolest. See ei heiduta aga linna ja pühadeks valmistumine käib täie hooga.
Eile sai üles ka kesklinna jõulupuu, mis juba sel pühapäeval laste kaunite lauluhäälte saatel tuledesse süüdatakse. Jäägu siis vaatajate arutada, kas puu on tipuga või ilma ning millisel aastal kõige ilusam jõulupuu on olnud. Ilmateade esimeseks advendiks paraku lund ei luba.
Senist talveilma ennustas väga täpselt ette ilmatark Margus Arge. Detsembri teiseks pooleks ennustab ta aga lund. Eks igaüks tahaks ilmatarga sõnu uskuda, sest kes ei unistaks koheva lumega valgetest jõuludest, mida saadab mandariinide ja piparkoogilõhn. Just nii, nagu jõulude aegu olema peaks. Aga see, mida pakub meile ilmataat, selgub siiski alles siis, kui pühad on käes. Seni tuleb pöidlaid peos hoida.
Tänavune jõulupuu toodi Valjala vallast Sakla külast ja pandi üles eile lõunal. Puu on umbes 50-aastane ja 13 meetri kõrgune. Hoolimata sellest, et sama ootamatult kui sügisest sai talv, on talvest taas sügis saanud – vähemalt ilma poolest. See ei heiduta aga linna ja pühadeks valmistumine käib täie hooga.Eile sai üles ka kesklinna jõulupuu, mis juba sel pühapäeval laste kaunite lauluhäälte saatel tuledesse süüdatakse. Jäägu siis vaatajate arutada, kas puu on tipuga või ilma ning millisel aastal kõige ilusam jõulupuu on olnud. Ilmateade esimeseks advendiks paraku lund ei luba.Senist talveilma ennustas väga täpselt ette ilmatark Margus Arge. Detsembri teiseks pooleks ennustab ta aga lund. Eks igaüks tahaks ilmatarga sõnu uskuda, sest kes ei unistaks koheva lumega valgetest jõuludest, mida saadab mandariinide ja piparkoogilõhn. Just nii, nagu jõulude aegu olema peaks. Aga see, mida pakub meile ilmataat, selgub siiski alles siis, kui pühad on käes. Seni tuleb pöidlaid peos hoida.Tänavune jõulupuu toodi Valjala vallast Sakla külast ja pandi üles eile lõunal. Puu on umbes 50-aastane ja 13 meetri kõrgune.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Novembrikuus kõlab Kärdla muusikakoolis kaks toredat kontserti – klaveripäev, jõulukontsert, detsembris ootab kuulajaid kolmas, luutsinapäeva kontsert.
Klaveripäeva “Loodus meie ümber” korraldab pianist ja Käina huvikooli klaveriõpetaja Olesja Voronjuk. Päeva idee sündis vestluse käigus koorijuhi Raili Kaibaldiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Kolm kaunist kontserti Kärdla muusikakoolis
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Harda Roosna Reede, 11. november 2016. Klaveripäeva Kärdla muusikakoolis korraldab pianist ja Käina huvikooli klaveriõpetaja Olesja Voronjuk. FOTO: Harda Roosna Novembrikuus kõlab Kärdla muusikakoolis kaks toredat kontserti – klaveripäev, jõulukontsert, detsembris ootab kuulajaid kolmas, luutsinapäeva kontsert. Klaveripäeva “Loodus meie ümber” korraldab pianist ja Käina huvikooli klaveriõpetaja Olesja Voronjuk. Päeva idee sündis vestluse käigus koorijuhi Raili Kaibaldiga.
“Kuna Käina huvikoolis on olemas juba pikaajaline Tobiase klaverikonkursi traditsioon, tekkis soov korraldada midagi huvitavat ja teistsugust ka Kärdla muusikakoolis,” selgitas Kaibald.
Klaveripäeva korraldamisega soovitakse populariseerida klaverimuusikat Hiiumaa laste seas ning luua sõprussidemeid naabruses asuvate väikeste Eesti muusikakoolidega.
Ürituse formaat ei sisalda rangeid nõudmisi ega vanusepiiranguid, seega võimaldab osa võtta kõigil klaverimänguhuvilistel lastel.
Muusikat täis kokkusaamine hõlmab tervet päeva – Haapsalust, Orissaarest ja Käinast tulevad külalised, koos valmistutakse kontserdiks, koos süüakse lõunat ja puhatakse ning luuakse sõprussidemeid. Klaveripäev reedel, 14. novembril kestab kella 12–17. Päeva krooniks on meeleolukas kontsert “Loodus meie ümber”, mis algab kell 14 Kärdla muusikakooli saalis.
Päeva kokkukutsujaks on eelmisel aastal Hiiumaale elama tulnud Olesja Voronjuk, kes lõpetas Eesti muusika- ja teatriakadeemia magistrantuuri pianisti erialal 2014. aastal. Voronjuk on osalenud mitmetel konkurssidel ja meistrikursustel ning olnud kontsertmeister mitmetele kooridele. Juba õppimise ajal asus ta klaverit õpetama Antsla muusikakoolis ning tema klaveriõpilased on pälvinud häid tulemusi mitmetel konkurssidel ja festivalidel.
Laste väike laulupidu
Pühapäeval, 27. novembril kell 16 hakkab Kärdla muusikakoolis, Uus tn 4, kõlama teemakohane kontsert “Jõulud jõudvad”. Sündmust võiks pidada omamoodi väikeseks laste laulupeoks, kuna osalisi on kokku ligi 60.
Kontserdi peaesinejateks on Eesti Raadio laululapsed, kuid ühislaule lauldakse ka koos Kärdla muusikakooli laululastega. Kontserdile on oodatud kõik, kes muusikat armastavad.
Külla kutsutud Eesti Raadio laulustuudio tütarlastekooris laulavad ja tantsivad 12–15-aastased tüdrukud. Lauluõpetajad on Kadri Hunt ja Kaie Tanner, tantsuõpetaja Märt Agu ning hääleseadja Anu Aimla.
Kontserdi Hiiumaale tooja on koorijuht Raili Kaibald, kelle südamesooviks on lastes ja noortes äratada laulutahet ning innustada muusikat esinemiste kaudu teisteni viima.
“Soovin, et meie laululapsed näeksid ja kuuleksid, millise rõõmu ja enesekindluse võib anda esinemine ja muusikas olemine,” sõnas Kaibald.
Eesti Raadio laulustuudios tegutseb kokku kolm koori: ettevalmistuskoor, mudilaskoor ja tütarlastekoor. Kõik kolm on pälvinud palju tunnustust nii kodu- kui välismaal. Mullu plaadistati Arvo Pärdi 80. sünnipäeva puhuks tema lastelaulude CD “Lapsepõlve lood”, sel suvel võitis tütarlastekoor esikoha Cantonigrose rahvusvahelisel koorifestivalil.
Kontsert “Luutsinapäev”
Teisipäeval, 13. detsembril kell 18 algab Kärdla muusikakoolis luutsinapäeva kontsert, mille kokkukutsujaks kooli direktor Arvo Haasma. Nagu varasematest aastatest tavaks, teeb muusikakool kontserdi korraldamisel koostööd mõne teise kunstiliigiga. Eelnevatel aastatel olid nendeks Tiina tantsustuudio ja Kärdla Nukuteater ning õpetaja Mare Murumetsa õpilased. Kes sel aastal, on veel üllatus.
Kärdla Kammer-koor kasvab
Kärdla muusikakooli saalis harjutab ka Kärdla Kammerkoor, mida dirigeerib koorjuht Raili Kaibald.
Sel hooajal valmib kooril kaunitest nääri- ja jõululauludest väike kava ning koor on avatud kutsetele jõulu- ja nääriüritustele, kuhu viis-kuus tuntud laulu sobida võiks.
“Soovime oma kooriga tuua olulisemale kohale mitmehäälse laulmise võlu, teha koostööd pilliansamblitega ja anda koos lastega ühised kontserte,” selgitas dirigent koori plaane. “Kuna Käina huvikoolis on olemas juba pikaajaline Tobiase klaverikonkursi traditsioon, tekkis soov korraldada midagi huvitavat ja teistsugust ka Kärdla muusikakoolis,” selgitas Kaibald.Klaveripäeva korraldamisega soovitakse populariseerida klaverimuusikat Hiiumaa laste seas ning luua sõprussidemeid naabruses asuvate väikeste Eesti muusikakoolidega.Ürituse formaat ei sisalda rangeid nõudmisi ega vanusepiiranguid, seega võimaldab osa võtta kõigil klaverimänguhuvilistel lastel.Muusikat täis kokkusaamine hõlmab tervet päeva – Haapsalust, Orissaarest ja Käinast tulevad külalised, koos valmistutakse kontserdiks, koos süüakse lõunat ja puhatakse ning luuakse sõprussidemeid. Klaveripäev reedel, 14. novembril kestab kella 12–17. Päeva krooniks on meeleolukas kontsert “Loodus meie ümber”, mis algab kell 14 Kärdla muusikakooli saalis.Päeva kokkukutsujaks on eelmisel aastal Hiiumaale elama tulnud Olesja Voronjuk, kes lõpetas Eesti muusika- ja teatriakadeemia magistrantuuri pianisti erialal 2014. aastal. Voronjuk on osalenud mitmetel konkurssidel ja meistrikursustel ning olnud kontsertmeister mitmetele kooridele. Juba õppimise ajal asus ta klaverit õpetama Antsla muusikakoolis ning tema klaveriõpilased on pälvinud häid tulemusi mitmetel konkurssidel ja festivalidel.Pühapäeval, 27. novembril kell 16 hakkab Kärdla muusikakoolis, Uus tn 4, kõlama teemakohane kontsert “Jõulud jõudvad”. Sündmust võiks pidada omamoodi väikeseks laste laulupeoks, kuna osalisi on kokku ligi 60.Kontserdi peaesinejateks on Eesti Raadio laululapsed, kuid ühislaule lauldakse ka koos Kärdla muusikakooli laululastega. Kontserdile on oodatud kõik, kes muusikat armastavad.Külla kutsutud Eesti Raadio laulustuudio tütarlastekooris laulavad ja tantsivad 12–15-aastased tüdrukud. Lauluõpetajad on Kadri Hunt ja Kaie Tanner, tantsuõpetaja Märt Agu ning hääleseadja Anu Aimla.Kontserdi Hiiumaale tooja on koorijuht Raili Kaibald, kelle südamesooviks on lastes ja noortes äratada laulutahet ning innustada muusikat esinemiste kaudu teisteni viima.“Soovin, et meie laululapsed näeksid ja kuuleksid, millise rõõmu ja enesekindluse võib anda esinemine ja muusikas olemine,” sõnas Kaibald.Eesti Raadio laulustuudios tegutseb kokku kolm koori: ettevalmistuskoor, mudilaskoor ja tütarlastekoor. Kõik kolm on pälvinud palju tunnustust nii kodu- kui välismaal. Mullu plaadistati Arvo Pärdi 80. sünnipäeva puhuks tema lastelaulude CD “Lapsepõlve lood”, sel suvel võitis tütarlastekoor esikoha Cantonigrose rahvusvahelisel koorifestivalil.Teisipäeval, 13. detsembril kell 18 algab Kärdla muusikakoolis luutsinapäeva kontsert, mille kokkukutsujaks kooli direktor Arvo Haasma. Nagu varasematest aastatest tavaks, teeb muusikakool kontserdi korraldamisel koostööd mõne teise kunstiliigiga. Eelnevatel aastatel olid nendeks Tiina tantsustuudio ja Kärdla Nukuteater ning õpetaja Mare Murumetsa õpilased. Kes sel aastal, on veel üllatus.Kärdla muusikakooli saalis harjutab ka Kärdla Kammerkoor, mida dirigeerib koorjuht Raili Kaibald.Sel hooajal valmib kooril kaunitest nääri- ja jõululauludest väike kava ning koor on avatud kutsetele jõulu- ja nääriüritustele, kuhu viis-kuus tuntud laulu sobida võiks.“Soovime oma kooriga tuua olulisemale kohale mitmehäälse laulmise võlu, teha koostööd pilliansamblitega ja anda koos lastega ühised kontserte,” selgitas dirigent koori plaane.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti Maitsete Restoranijuht juhatab juba kümnendat aastat teed Eesti kõige parematesse söögikohtadesse. Oma esimest suurt juubelit tähistavad nad kodulehe põhjaliku uuenduskuuriga ning nende ajaloo kõige suurema soovitatavate söögikohtade arvuga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa söögikohti hinnatakse kõrgelt

maintext:
Uudised
Saaremaa söögikohti hinnatakse kõrgelt
Kolmapäev, 30. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 30. november 2016. Eesti Maitsete Restoranijuht juhatab juba kümnendat aastat teed Eesti kõige parematesse söögikohtadesse. Oma esimest suurt juubelit tähistavad nad kodulehe põhjaliku uuenduskuuriga ning nende ajaloo kõige suurema soovitatavate söögikohtade arvuga.
White Guide Nordic 2017 avaldas Baltimaade restoranide TOP 60, kus pooled restoranidest on pärit Eestist. Nende kolmekümne restoraniga algab ka Eesti Maitsete Restoranijuht, milles on 86 punktiga esindatud Alexandri restoran.
Täiendavalt soovitab Eesti Maitsete Restoranijuht 2016 veel 72 söögikohta üle Eesti, mis on hinnatud sedasama White Guide’i metoodikat kasutades.
61 punktiga on tabelis esindatud restoran Mais, sellele järgnevad 60 punktiga Retro ja Mosaiik, 56 punktiga Kukuu, 52 punktiga GOSPA ja 49 punktiga Saaremaa Veski. White Guide Nordic 2017 avaldas Baltimaade restoranide TOP 60, kus pooled restoranidest on pärit Eestist. Nende kolmekümne restoraniga algab ka Eesti Maitsete Restoranijuht, milles on 86 punktiga esindatud Alexandri restoran.Täiendavalt soovitab Eesti Maitsete Restoranijuht 2016 veel 72 söögikohta üle Eesti, mis on hinnatud sedasama White Guide’i metoodikat kasutades.61 punktiga on tabelis esindatud restoran Mais, sellele järgnevad 60 punktiga Retro ja Mosaiik, 56 punktiga Kukuu, 52 punktiga GOSPA ja 49 punktiga Saaremaa Veski.
Veel artikleid samast teemast »


description: Isadepäeval sai mindud paariks tunniks metsa ja et seekord kahjuks pold kedagi kaasa tulemas, siis sai üksi ja üsna tasa liigutud. See aga andis paljugi põnevat juurde. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kaks tundi elusaid metsaelamusi

maintext:
NÄDALALÕPP
Kaks tundi elusaid metsaelamusi
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Isadepäeval sai mindud paariks tunniks metsa ja et seekord kahjuks pold kedagi kaasa tulemas, siis sai üksi ja üsna tasa liigutud. See aga andis paljugi põnevat juurde.
Kui alguses ootasin võimalikke seltsilisi Pritsumaja parklas, pakkus vaatemängu lustlik must oravake, kes peaaegu kõik puud ja rajad läbi sikerdas. Ikka üles ja alla, kõrvad kikkis hetkeks valvas olles ja taas edasi sibades.
Järgmine üllatus ootas pärast Malvaste koolimaja. Teele tuli kitseema oma tallega ja kui vaikselt auto peatasin, oli vahva jälgida, kuidas kitselaps hoolega emalt õppust võttis. Mina ei olnud lapse huviobjekt, hoolega jälgis ta ema liikumist – kas peab jooksma, seisma või veel midagi. Ema jälgis autot, ei pannud kohe jooksu, vaid tundus selgitavat lapsele, mis loom see auto on. Läks hetke pärast edasi, kitsetall vaatas alles siis korraks auto poole ja järgnes emale.
Militaarmuuseumi juurest rannametsa minnes oli risti tee peal ees ja tee ääres rabelemise jälgi, verd ja halle sulgi. Sääl oli siis kotkas einet võtnud ja arvatavasti metstuvi elik meigase nahka pistnud. Põhiline söögikoht oli kivi otsas – mugav ja ümbrust arvestav koht ju.
Ja kui siis tükk aega metsas rängatud ja kaasaegset metsaharvenduse kommet kirutud, sest kraavsügavad metsamasinate jäljed ja mahajäetud risu teevad ränkamise väga tervislikuks elik raskeks, tõusis umbes 50 m eemalt tema majesteet, hirvekuningas, sarvekrooni tippude vahe vähemalt meeter-poolteist või enamgi. Lahkus majesteetlikult oma lebamisaseme juurest, kinkides mulle vägeva hetke. Neid lebosid oli seal mujalgi, küll kitsede poolt maapinnani puhastet kui muidu lumepäälseid.
Ühe raiesmiku servas aga märkasin viit-kuut magamisaset, mille juures olid pärast tõusmist jäädvustunud kasukaraputusalad. Nagu kollakaspruune sooje herneid oleks lumele laiali loobitud. Magamislohk ise oli eriti pruunivärviline valgel lumel. Pruunpunakas värvus valgel lumel viitas arvatavalt punahirvede öisele laagrikohale.
Eks sattus ette ka kunagi sõdurite poolt kaevatud kaevikuid, muldonnide auke, tundmata vundamente ja raudbetoonrajatisi. Mitme aastaga tuttavaks saand nahkhiiredki olid laskemoonapunkris platsis. Minu tütre poolt ammu nime saanud Tondu, Kollu, Kummu ja Krimpsu nägid laes rippudes juba arvatavasti talveund ja Nässu lendas veel kas kohta otsides või korraks ülesärganuna liblikatest pruukosti võttes ringi.
Nahkhiiri nende talveune ajal ei häiri niivõrd valgus kui müra ja temperatuuri järsud muutused. Nõnda ei tasu talveunes magavatele nahkhiirtele väga ligidale minna, sest inimese soojus ja hingeaur võivad neid segada. Pealegi kulutab talvine ärkamine liigselt loomakeste energiat ja võib seega hukatuslikuks saada.
Kõik see oli vaid kahe tunni jooksul esitatud looduse eluhetk, mida sellises mitmekesisuses ilmselt üsna harva kogeda saab. Aitäh, Tahkuna, aitäh, Hiiumaa, siin on nii mõnus! Autor: Urmas Selirand Reede, 18. november 2016.Kui alguses ootasin võimalikke seltsilisi Pritsumaja parklas, pakkus vaatemängu lustlik must oravake, kes peaaegu kõik puud ja rajad läbi sikerdas. Ikka üles ja alla, kõrvad kikkis hetkeks valvas olles ja taas edasi sibades.Järgmine üllatus ootas pärast Malvaste koolimaja. Teele tuli kitseema oma tallega ja kui vaikselt auto peatasin, oli vahva jälgida, kuidas kitselaps hoolega emalt õppust võttis. Mina ei olnud lapse huviobjekt, hoolega jälgis ta ema liikumist – kas peab jooksma, seisma või veel midagi. Ema jälgis autot, ei pannud kohe jooksu, vaid tundus selgitavat lapsele, mis loom see auto on. Läks hetke pärast edasi, kitsetall vaatas alles siis korraks auto poole ja järgnes emale.Militaarmuuseumi juurest rannametsa minnes oli risti tee peal ees ja tee ääres rabelemise jälgi, verd ja halle sulgi. Sääl oli siis kotkas einet võtnud ja arvatavasti metstuvi elik meigase nahka pistnud. Põhiline söögikoht oli kivi otsas – mugav ja ümbrust arvestav koht ju.Ja kui siis tükk aega metsas rängatud ja kaasaegset metsaharvenduse kommet kirutud, sest kraavsügavad metsamasinate jäljed ja mahajäetud risu teevad ränkamise väga tervislikuks elik raskeks, tõusis umbes 50 m eemalt tema majesteet, hirvekuningas, sarvekrooni tippude vahe vähemalt meeter-poolteist või enamgi. Lahkus majesteetlikult oma lebamisaseme juurest, kinkides mulle vägeva hetke. Neid lebosid oli seal mujalgi, küll kitsede poolt maapinnani puhastet kui muidu lumepäälseid.Ühe raiesmiku servas aga märkasin viit-kuut magamisaset, mille juures olid pärast tõusmist jäädvustunud kasukaraputusalad. Nagu kollakaspruune sooje herneid oleks lumele laiali loobitud. Magamislohk ise oli eriti pruunivärviline valgel lumel. Pruunpunakas värvus valgel lumel viitas arvatavalt punahirvede öisele laagrikohale.Eks sattus ette ka kunagi sõdurite poolt kaevatud kaevikuid, muldonnide auke, tundmata vundamente ja raudbetoonrajatisi. Mitme aastaga tuttavaks saand nahkhiiredki olid laskemoonapunkris platsis. Minu tütre poolt ammu nime saanud Tondu, Kollu, Kummu ja Krimpsu nägid laes rippudes juba arvatavasti talveund ja Nässu lendas veel kas kohta otsides või korraks ülesärganuna liblikatest pruukosti võttes ringi.Nahkhiiri nende talveune ajal ei häiri niivõrd valgus kui müra ja temperatuuri järsud muutused. Nõnda ei tasu talveunes magavatele nahkhiirtele väga ligidale minna, sest inimese soojus ja hingeaur võivad neid segada. Pealegi kulutab talvine ärkamine liigselt loomakeste energiat ja võib seega hukatuslikuks saada.Kõik see oli vaid kahe tunni jooksul esitatud looduse eluhetk, mida sellises mitmekesisuses ilmselt üsna harva kogeda saab. Aitäh, Tahkuna, aitäh, Hiiumaa, siin on nii mõnus!
Veel artikleid samast teemast »