description: Politsei palub Keilas Paldiski maantee ja Jaama tänava ristmikul juhtunud liiklusõnnetuse täpsemate asjaolude väljaselgitamiseks pealtnägijate abi, teatas Põhja prefektuur.

title: Politsei otsib Keilas juhtunud liiklusõnnetuse pealtnägijaid

maintext:
Esmaspäeval, 19. septembril kella 17.15 ajal juhtus Keilas Paldiski maantee ja Jaama tänava ristmikul liiklusõnnetus, kus esialgsetel andmetel põrkasid kokku Tervisekeskuse poolt mööda ülekäigurada sõiduteed ületanud jalgrattur, 11-aastane poiss ja kesklinna suunas liikunud valge sõiduk.
Jalgrattur kukkus kokkupõrke tagajärjel ja autojuht suhtles jalgratturiga. Seejärel osapooled lahkusid sündmuskohalt. Hiljem pöördus jalgrattur ise haiglasse ja pärast seda ka politseisse.
Liiklusõnnetuse täpsemate asjaolude väljaselgitamiseks palub politsei pealtnägijatel helistada infotelefonile 612 3000 või saata e-kiri aadressile pohja.lmt@politsei.ee.


description: Tallinna kesklinnas Tartu maanteel juhtus pühapäeva õhtul kella 21.30 paiku liiklusõnnetus, kus sõiduauto BMW juht sõitis bussiga kokkupõrke vältimiseks vastu posti.

title: Fotod ja video: sõiduauto sõitis bussiga kokkupõrke vältimiseks vastu posti

maintext:
BMW juhi sõnul liikus ta mööda teist sõidurida kesklinna suunas, kui esimesel rajal liikunud liinibuss talle ootamatult ette keeras.
Sõiduauto juht suutis küll kokkupõrget bussiga ära hoida, kuid selle tulemusel sõitis ta teelt välja vastu valgusfooriposti. Bussijuht sündmuskohal ei peatunud ning sõitis minema.
Õnnetuses keegi vigastada ei saanud.

fasttext_language: et


description: Täna hommikul röövisid tundmatud mehed Tallinnas Roosikrantsi tänaval ASi AIROT kellapoodi ja ähvardasid relvataolise esemega klienditeenindajat, politsei otsib röövi pealt näinud inimesi.

title: Fotod: Tallinnas toimus relvastatud poerööv, klienditeenindaja sai vigastada

maintext:
Politsei sai teate röövimisest Tallinnas Roosikrantsi tänaval kella 10.30 paiku. Esialgsetel andmetel sisenesid tundmatud mehed kellapoodi ja ähvardasid relvataolise esemega klienditeenindajat.
Mehed võtsid kaasa hulk väärtuslikke käekelli ja sularaha ning põgenesid sündmuskohalt. Klienditeenindaja viidi kergemate vigastustega tervisekontrolliks haiglasse. Rööviga tekitatud kahju on selgitamisel.
Hetkel töötavad sündmuskohal Põhja prefektuuri kriminalistid ning kriminaalbüroo uurijad, kes selgitavad asjaolusid ning viivad läbi esmaseid menetlustoiminguid.
Politsei otsib täna hommikul toimunud röövi pealtnägijaid ja taksojuhti, kes sõidab klaaskatusega helehalli Kia Ceed’iga ning kes võttis täna hommikul umbes 10.30 ajal Kaarli kiriku juurest peale meeskliendi. Politsei palub taksojuhil viivitamatult võtta ühendust Põhja prefektuuri kriminaalbürooga telefoninumbril 56904272 või hädaabinumbril 112.
Juhtunu osas alustati kriminaalmenetlust röövimise paragrahvi alusel, mida juhib Põhja ringkonnaprokuratuur. Karistusseadustik näeb võõra vallasasja äravõtmise eest selle ebaseadusliku omastamise eesmärgil, kui seejuures on kasutatud vägivalda, ette kahe- kuni kolmeaastase vangistuse.
Uurijate käsutuses on Šveitsi maja turvakaamera salvestus.
Samas majas asuva kaupluse Šveitsi Kell esindaja kinnitas Postimehele, et relvastatud rööv toimus nende poes, ent ta ei saa hetkel midagi rohkemat kommenteerida. «Siin on politsei kohapeal ja kindlustus ja ma ei hakka praegu midagi pikemalt rääkima.»
Šveitsi Kell kuulub ettevõttele AS AIROT. Firmale kuulub selle kodulehe andmetel ka ehte- ja kellapood GoldWatch Sikupilli keskuses Tallinnas ja Jewe kaubanduskeskus Jõhvis. Siinkohal meenutuseks, et 2009. aasta suvel langes röövi ohvriks Sikupilli keskuses asuv GoldWatch, kust vargad said saagiks kuldkelli ja ehteid enam kui poole miljoni krooni väärtuses. Turvafirma G4S sai häire öösel kella kolme ajal ja leidis eest purustatud kaupluse akna, mille kaudu vargad poodi sisenesid.


description: Tallinnas Lasnamäel sõitis täna kella 12 paiku vastu tänavavalgustusposti liinibuss, liiklusõnnetuse tagajärjel sai viga bussis viibinud ema ja laps.

title: Lasnamäel sai bussiõnnetuses viga ema ja laps

maintext:
Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik ütles Postimehele, et liinibuss sõitis Lasnamäel Punane tänav 68 juures vastu tänavavalgustusposti. «Post kukkus kokkupõrke tagajärjel elektriliinidele,» märkis pressiesindaja.
Õnnetuses sai viga bussis viibinud ema ja tema 2014. aastal sündinud väikelaps. Kiirabi toimetas ema koos lapsega haiglasse tervisekontrolli. Esialgsetel andmetel ei ole nende vigastused rasked.
«Praeguseks on teada, et bussijuht oli kaine. Kõik muud asjaolud selgitatakse menetluse käigus. Liiklus oli kohapeal mõnda aega häiritud,» lausus Kuik.
«Bussijuht rääkis, et talle oli keegi ette sõitnud ning otsasõidu vältimiseks pidi ta kõrvale pöörama. Selle tõttu kaldus buss teelt välja vastu kivi ja sealt edasi vastu posti. Asja uurib politsei ja ettevõttes on algatatud sisejuurdlus,» ütles bussifirma esindaja.


description: Täna keskpäeval pandi pidulikult nurgakivi Rae valda Soodevahele ehitatavale Tallinna vanglale.

title: Justiitsminister sattus trellide taha

maintext:
Teiste seas austasid pidulikku sündmust oma osavõtuga siseminister Hanno Pevkur ja justiitsminister Urmas Reinsalu. Kui kõned olid peetud ning kombekohane kapsel kinni betoneeritud, siirdusid ministrihärrad koos saatjaskonnaga tutvuma tulevase vangla näidiskambriga.
Materjalide ja turvalahenduste testimiseks oli ehitusplatsile rajatud ehtne kahekohaline betoonist vangikong trellitatud akna ja massiivse metalluksega.
Reinsalu astus esimesena kambrisse sisse. Teised jäid aga kambri ust lähemalt uurima ning keegi tõmbas selle kinni. Siis selgus, et ilma võtmeta pole võimalik ust avada ning Reinsalu pidi umbes viis minutit vangikongis veetma, kuni võti kohale toodi ja uks avati. Justiitsminister istus sel ajal ülemisel naril, kõlgutas jalgu ning nentis rahulolevalt, et tegemist on igati turvalise kambriga, kust pole võimalik põgeneda.
Soodevahe külla rajatav vangla peaks valmis saama 2018. aasta lõpus. Vanglakompleksi rajamisel pööratakse erilist tähelepanu turvalisusele, energia- ja keskkonnasäästlikkusele, efektiivsele ruumikasutusele ning madalatele ülalpidamiskuludele, teatas Riigi Kinnisvara AS. Tallinna vangla uued hooned ehitatakse kambertüüpi vanglana. Lisaks rajatakse vangla põhipiirdest väljapoole arestimaja ja kinnipidamiskeskus.
Vangla eluosakondadesse on kavandatud 512 kambrit meessoost ning 92 kambrit naissoost süüdimõistetud ja vahistatud isikute jaoks. Eluosakondades on lisaks sellele plaanitud veel 16 kartserikambrit meesvangidele ja neli kartserit naisvangidele. Vanglasse on kavandatud kokku 1208 statsionaarset kohta.
Enam kui 60 000 ruutmeetri suuruse netopinnaga kompleksi arhitekt on Indrek Saarepera ja projekteerija AS Amhold. Ehituse peatöövõtja on Fund Ehitus OÜ.


description: Pealinna 14-26aastastel noortel on taaskord võimalus kandideerida Tallinna linna noortevolikogu koosseisu.

title: Tallinn ootab noori noortevolikokku kandideerima

maintext:
Oodatud on noored, kes näevad end tulevaste arvamus- ja ühiskonnaliidritena ning soovivad panustada noorte elu edendamisse Tallinnas. Sel sügisel valitakse Tallinna noortevolikogu kuuendat koosseisu ning kandideerida saab kuni 24. oktoobrini, teatas linnavalitsuse pressiteenistus. Kokku otsitakse noortevolikokku 21 noort kolmest erinevast huvirühmast: õpilased, üliõpilased ja noorteühenduste esindajad. Need, kes ei kuulu ühtegi nimetatud sihtgruppi, saavad kandideerida noorteühenduste koosseisude alt.
«Tallinna noortevolikoguga liitumine avas minu jaoks kõige seiklusterohkema peatüki elus. Vaadates tagasi peatselt lõppeva koosseisu tegemistele, valdavad mind vaid siirad positiivsed emotsioonid, mistõttu innustan kõiki Tallinna noori meie kollektiiviga liituma. Oleme ju Eesti riigi tulevik ning paari aastakümne pärast juhime ja mõjutame oma kodumaal toimuvat. Sestap ongi arukas mõelda kaugemale ja hakata varakult teadmisi ning kogemusi talletama, panustades samaaegselt kodulinna ja noorte heaolusse,» ütles noortevolikogu viienda koosseisu esimees Triinu-Liis Paabo.
Tallinna noortevolikogu on vabatahtlik ja poliitiliselt neutraalne osaluskogu, mis esindab ning kaitseb pealinna noorte huve, nõustades linnavolikogu ja linnavalitsust noori puudutavatel teemadel.


description: Tallinna ringkonnakohus jättis oma tänase otsusega muutmata Harju maakohtu  otsuse, millega Tallinna Kesklinna vanem Alar Nääme mõisteti süüdi linna raha omastamises.

title: Kesklinna vanem jäi ka teises kohtuastmes süüdi

maintext:
«Kohus jättis maakohtu 30. juuni 2016 otsuse muutmata ja apellatsiooni rahuldamata. Apellatsioonimenetluses kaitsjale, Kalju Kutsarile makstud tasu jäi süüdistatava Alar Nääme kanda. Otsusele võib esitada kassatsiooni 30 päeva jooksul,» teatas kohtu pressiesindaja Anneli Vilu.
Ta selgitas, et Nääme tunnistati süüdi selles, et ta Tallinna Kesklinna valitsuse linnaosavanemana, s.o ametiisikuna, on korduvalt pööranud enda kasuks Tallinna linna eelarvelisi vahendeid kokku umbes 2 800 euro ulatuses. Alar Nääme tegevus seisnes selles, et ta 2015. aasta riigikogu valimistel isikliku valimiskampaania käigus korraldas 18. jaanuaril ja 13. veebruaril 2015 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses kaks kontserti, mille eest tasuti Tallinna linna eelarvelistest vahenditest.
Nääme kaitsja Aadu Luberg taotles apellatsioonis tühistada Harju maakohtu 30. juuni 2016 kohtuotsus täies mahus ja mõista Alar Nääme talle esitatud süüdistuses õigeks. Prokurör taotles jätta kohtuotsus muutmata ja apellatsioon rahuldamata.
«Ringkonnakohus leidis, et maakohtu otsus on seaduslik ja põhjendatud ning kaitsja poolt esitatud apellatsiooni väited ei anna põhjust maakohtu otsuse tühistamiseks,» ütles Vilu.
Maakohus tunnistas Nääme süüdi karistusseadustiku paragrahvi 201 lõike 2 punktide 1 ja 3 järgi, mis käsitlevad omastamist, mille on toime pannud ametiisik. Kohus mõistis Kesklinna vanemale rahalise karistuse 200 päevamäära ulatuses, mis Nääme puhul teeb 6300 eurot.


description: Laupäeval, 1. oktoobril kell 13 algavad Pelgulinna Gümnaasiumi hoovialal juba neljandad järjestikused Pelgulinna Muhemängud, millega tervitatakse saabunud sügist ja peetakse koos üks vahva pidu koos laada, sportlike mängude ja kontserdiga.

title: Pelgulinn kutsub Muhemängudele

maintext:
Muhemängude peaesinejaks on Bombillaz. Muhemängud algavad kell 12 koos Jaak Juske ajaloomatkaga läbi Pelgulinna Ristiku põhikooli hoovist. Perepäeva ametlik algus on kell 13 Pelgulinna gümnaasiumi hoovialal.
Lastele pakuvad tegevust vastloodud Põhja-Tallinna jalgpalliklubi, Vägev Vänt Jalgrattad, Piradose tänavakunstnikud ning samuti leiavad aset mitmed muud põnevad töötoad. Päeva jooksul toimuvad traditsiooniliselt laat, mooside vahetus, esinevad erinevad kollektiivid ning tsirkuseartistid, õhtu lõpetab kell 19.00 ansambel Bombillaz. Gümnaasiumi direktor Tõnu Piibur sõidutab päeva jooksul huvilisi nõukaaegse marsruuttaksoga.
«Eelmisel aastal püstitasime uue Pelgulinna pikima küpsisetordi rekordi, milleks oli 5 meetrit ja 75 sentimeetrit. Loodame sel aastal on rekordi taaskord purustada, aga selleks vajame abi – palume pidulistel omavalmistatud küpsisetort Muhemängudele kaasa võtta. Kõikide tortide seast valime ka kauneima, aga see on kindel, et pika küpsisetordi sööme ühiselt ära,» sõnas Pelgulinna Seltsi juhatuse liige Pille-Maris Arro.
«Kuna kogukonnas on tekitanud palju kõmu Põhja–Tallinna linnaosavalitsuse ootamatu plaan paigutada süstlavahetuspunkt Paldiski mnt 36a majja, korraldame Muhemängude raames arutelu, kus saavad sõna ja vastavad küsimustele selle valdkonnaga seotud spetsialistid,» lisas Arro ning tõdes, et selle aasta programm on hoolimata Põhja-Tallinna linnaosavalitsuse otsusest perepäeva mitte toetada väga mahukas ja mitmekülgne.
Pelgulinna Päevi korraldab MTÜ Pelgulinna Selts aktiivsete vabatahtlike toel. Lisainfo ja Muhemängude täpsem ajakava Facebookis.


description: Tallinnas Raekoja platsil peetakse sel nädalavahetusel Venemaa kultuuri tutvustavat festivali FEELRUSSIA.

title: Tallinnas peetakse Venemaa kultuuri tutvustavat festivali

maintext:
Festivali peetakse Raekoja platsil 17.-18.septembril. Festivali pealaval esinevad Maria teatri ooperisolistid ning rahvamuusika ja -tantsuansamblid. Lisaks astuvad üles mitmed erinevaid stiile ja suundi esindavad kollektiivid. Festivalikavasse kuuluvad Venemaa mängu- ja multifilmide programm, näitused, õpitoad ning lastele mõeldud interaktiivne näidend.
Ürituse korraldajaks on Vene Föderatsiooni kultuuriministeerium.
Festivali eesmärgiks on traditsioone austades tutvustada Venemaa rahvaste ajaloolist rikkalikku kultuuri kogu selle mitmekesisuses, esitleda rahva loomingut viljelevaid folkloorikollektiive, tuua publikuni parimaid näiteid muusikast, koreograafiast, teatri- ja kinokunstist.
Venemaa Föderatsiooni kultuuriministri asetäitja Alla Manilova sõnul on vabaõhufestivali eesmärgiks pakkuda parimat erinevatest kultuuridest. «See on dünaamiline ja mitmežanriline festival. Venemaa kultuur on ligikaudu kahesaja riigis elava rahvuse kultuuride sulam, mis ühisesse voolusängi valgudes moodustab otsekui võimsa jõe, milles on tohutu jõud. Oleme senini maailma erinevates paikades oma rahvaste põliskultuure ja traditsioone äärmiselt tagasihoidlikult tutvustanud. Nüüd avaneb maailmal võimalus õppida Venemaad paremini tundma,» selgitas Manilova.
Raekoja platsil esinevad Maria teatri solistid Dmitri Koleuško (tenor) ja Karina Tšepurnova (lüüriline sopran). Festivalikülalistel on võimalik nautida kammeransambli «BIS-KVIT», rahvatantsuansambli «Kalinka» ja lasteansambli «Ritmõgor» loomingut, samuti klassikalist slaavi polüfoonilist muusikat grupilt «Folk Beat».
Hopneri Majas toimub koostöös Venemaa Geograafia Seltsiga läbi viidud fotokonkursi «Kõige ilusam maa» parimate tööde näitus. Konkurss oli pühendatud Venemaa ürgse looduse kaitsele ning propageeris keskkonnasõbralikku elustiili. Osalejaist vanimoli 98-aastane, noorim vaid nelja-aastane.
Hopneri Majas on festivalikülastajatel võimalik tutvuda kujundite ja sümbolitega kaunistatud siidirätikutenäitusega «Kakskümmend lugu Venemaast». Kunstnikud on rätikust vorminud omalaadse puhastes toonides ajalooüriku. Rättide kujutistel on kasutatud värvikaid motiive Venemaa ajaloost, kultuurist ja maastikest. Külastajatel on lisaks näitusele võimalus osaleda FEELRUSSIA rätikutekavandite õpitoas.
Vene kinoaasta raames näidatakse Hopneri Majas tuntud vene režissööride täispikki, lühi- ja animafilme. Kavas on Venemaa Disney kompanii projekt «Õnn on see...», lühifilmide festivali «Korotše» (Lühidalt) võitjate tööd ning 25 keelde dubleeritud ja 100 riigis linastunud multifilmisari «Maša ja karu». Toimuvad ka loomingulised kohtumised filmide autoritega.
Vene telekanalis «Moja Planeta» (Minu planeet) on festivali jaoks valminud filmid Venemaa loodusest ja väikerahvastest. Vaatajad jõuavad koos filmigrupiga Elbruse tippu, käivad ära Baikalil, suunduvad mööda Leena jõge allavoolu, tutvuvad osseetide ning Alatai mägede vaimudega suhtlevate telengiitide eluga.
Kõige väiksemate festivalikülaliste jaoks etendab Moskva Nukuteater interaktiivset näidendit «Petruška». Petruška on rahvalike nukunäidendite peategelane, kes on laval püsinud enam kui kolmsada aastat.
Festivali eel toimub Tallinnas pressikonverents, kus osalevad Vene Föderatsiooni kultuuriministri asetäitja Sergei Obrõvalin, Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart ja Venemaa Suursaadik Eestis Aleksandr Petrov.


description: Politsei sai täna lõuna paiku teate, et Ülemiste kaubanduskeskuse parklast varastati uhiuus linnamaastur Jeep Grand Cherokee.

title: Ülemiste keskuse parklas langes uhiuus maastur varaste küüsi

maintext:
Auto on musta värvi ja numbrimärgiga 059 BRZ. Kõigil, kes on näinud sellise numbriga sõidukit, palutakse sellest teada anda.
Maanteeameti sõidukite registris on auto põhiandmete juurde tehtud märge, et Jeep on varastatud.
Eestis algab sellise mudeli hind alates 48 000 eurost.


description: Taani eksperdid ei leidnud Reidi tee projektis põhimõttelisi vigu, kuid möönsid, et tänav on liiga autokeskne ja vähendada tuleks autoliikluse voolavust. Igasugune aeglustus tooks aga kaasa suuremad ummikud, leiab Pirita linnaosavanem Tõnis Mölder.

title: Mölder: Pirita autojuhte ei tohi ratturitele ohvriks tuua

maintext:
Pirita linnaosavanem rõhutas analüüsi kommenteerides, et kõige olulisem on nii kergliiklejate kui ka autojuhtide ohutus, kuid autojuhte tagaplaanile lükata ei tohi. «Igasugused muudatused, mis tooksid kaasa autoliikluse aeglustamise kesklinna suunal või tekitaksid pudelikaela, tähendaksid piritalaste ja kesklinlaste elukvaliteedi langust,» sõnas Mölder.
Ta lisas, et kui Reidi teel asetatakse kõige olulisem rõhk ratturite heaolule ning jätkatakse plaaniga muuta Narva maantee eelkõige vaid kergliiklejatele mõeldud peatänavaks, on liiklemisvõimalused ebaproportsionaalselt autojuhtide vastu. «Pirita linnaosa elanikkonna kasv ja ummikud Pirita teel jõuavad varem või hiljem oma haripunkti ning kannatab muuhulgas linnaosa atraktiivsus,» selgitas Mölder.
Linnaosavanem kinnitas, et Reidi tee toetajaid on Pirital palju ning traagikat tee osas enamasti ei nähta. «Reidi tee on jätkuvalt piritalaste südamel – ühelt poolt saan kirju, kus tõdetakse, et teed ei toetata ning teisalt võetakse hõlmast ja rõhutatakse, et tee peab tulema.»


description: Täna avati paljassaare teel Revali Merekooli teadus-ja metoodikahoone, mille keskmes on ainulaadne katsebassein koos helikopteri simulaatoriga.

title: Fotod ja video: Revali Merekoolis avati uudne päästeõppuste bassein

maintext:
Basseinis saab tekitada laineid, müristamist, tuult ja vihma, nii et vette kukkunud helikopteri päästeõppusi saab võimalikult reaalsetes oludes läbi viia.
«Kui varem pidid meie jõuametkondade esindajad ja korrakaitsjad taolisteks õppusteks sõitma Skandinaaviasse, siis nüüdsest on tipptasemel treeningkeskus Paljassaare poolsaarel,» tõdes Revali Merekooli tegevjuht Tanel Hinno.
Ettevõtlusminister Oviiri sõnul on eesmärgiks muuta Eesti majandusstruktuur teadmistemahukamaks ning viia elukestva õppe võimalused ja töömaailma vajadused vastavusse. «Revali Merekooli teadus- ja metoodikahoone on just samm selles suunas - tegemist on nutikaid lahendusi loova innovatiivse keskkonnaga,» sõnas ta.
Katsebasseini diameeter on 12 meetrit, sügavus neli meetrit ning see mahutab 420 tonni vett. Ehitise ideest teostuseni läks veidi enam kui aasta.
«Täna tutvustasime meie kõige värskemat sammu, mida astudes oleme teel merenduskoolituse absoluutsete tippude klubisse. Nimelt taotleme kõige kõrgemat ja keerulisemat avamere päästekoolituse sertifikaati organsatsioonilt OPITO,» lausus Hinno.
1989. aastast tegutsev kool on korraldanud enam kui veerandsaja aasta jooksul üle 100 000 koolituse rohkem kui 22 000-le inimesele.
«Julgen öelda, et oleme aastatega kasvanud väärikaks ja usaldusväärseks partneriks Eesti riigile ja tema allorganisatsioonidele,» sõnas Hinno. Revali Merekoolis on koolitatud ka inimesi Skandinaaviast, teistest Euroopa riikidest ning isegi Austraaliast, Kanadast ja Filipiinidelt.
Revali Merekool pakub merendus- ja mereohutusalast koolitust huvilaevnikele, vabatahtlikele merepäästjatele, jõustruktuuridele, laevandusettevõtetele ja meremeestele.


description: Tallinna Linnatranspordi AS (TLT) on tänavu välja vahetanud kokku 42 trammide kontaktliini posti.

title: TLT on välja vahetanud 42 trammide kontaktliini posti

maintext:
Juulis korraldas TLT riigihanke 27 trammiliini kandemasti väljavahetamiseks ja hankel tunnistati parimaks Elektritsentrum AS pakkumine, ütles TLT pressiesindaja Urmas Tooming. Firma kohustus 27 kandemasti välja vahetama ajavahemikul 1.augustist 30.septembrini.
«Tänaseks on kõik 27 kandemasti välja vahetatud. Tänavu esimesel poolaastal vahetati välja 15 kõige halvemas seisus olnud kandemasti. Seega on praeguseks välja vahetatud kokku 42 kandemasti,» sõnas Tooming. Tema sõnul jätkuvad ettevalmistused järgmiste väljavahetamist vajavate kandemastide asendamiseks uutega sel ja järgmisel aastal.
Tallinnas Narva maanteel kukkus 8. juuli õhtul kontaktliini kandepost trammile peale. Inimesed õnnetuse tagajärjel viga ei saanud, samuti ei saanud oluliselt kahjustada ka uus CAF Urbos tüüpi tramm. Veebruaris kukkus Tallinna südalinnas Pärnu maanteel ümber kolm trammide kontaktliini posti.
Veebruaris Tallinna Tehnikaülikooli teadlastelt ja OÜ Westerlux tellitud põhjalik 3. ja 4. trammiliini kontaktvõrgu postide ekspertiis näitas, et 153 postist vajas viivitamatult väljavahetamist 15. Lisaks soovitas ekspertiisi koostaja asendada veel 71 posti.


description: Täna hommikul ei suutnud ühe auto juht oma sõiduki üle kontrolli hoida ning sõitis kurvis teelt välja.

title: Galerii: Tabasalus põrutas auto ohtlikus kurvis teelt välja

maintext:
Juht ise ütles, et teekate oli ootamatult libe, mistõttu ei püsinud ta teel ja sõitiski vastu teepiiret. Piirdele otsasõit pidurdas auto hoogu nii palju, et sõiduk jäi õnneks kallakule pidama.
Õnnetuses keegi kannatada ei saanud ning juhtunuga tegeleb edasi kindlustus.


description: Seoses töödega Linnu tee 81 juures, suletakse täna, 21. septembril kell 20 liiklusele Linnu tee Algi ja Kaarna tänavate vaheline lõik.

title: Osa Linnu teest on täna õhtul suletud

maintext:
«Teelõik avatakse homseks hommikuks. Liiklusele on suletud teelõik kogu tee ulatuses, mistõttu palume liiklejatel valida ümbersõiduks ümberkaudsed tänavad või teine marsruut. Palume järgida liikluskorraldajaid ning tee märgistusi,» teatas Tallinna Vee kommunikatsioonijuht Mariliis Mia Topp.
AS Tallinna Vesi vabandab võimalike ebameeldivuste pärast.


authors:
Georgi Beltadze
Reporter
Dagne Mihkels

description: Politsei sai kolmapäeva lõuna paiku teate, et Ülemiste kaubanduskeskuse parklast varastati uhiuus linnamaastur Jeep Grand Cherokee. Asja uurides leidis politsei, et sõiduk ei olnudki ärandatud.

title: Ülemiste parklas "ärandatud" maastur ei olnudki ärandatud

maintext:
Eile levis sotsiaalmeedias abipalve, kus mees teatas, et tema uhiuus maastur varastati äsja Ülemiste keskuse parklast. Mees andis oma auto registreerimisnumbri ja palus sõiduki nägijail politseile sellest teada anda. Teadet jagasid sajad inimesed.
Põhja prefektuuri pressiesindaja ütles kolmapäeva õhtul Postimehele, et politseinikud leidsid auto sealtsamast Ülemiste parklast.
«Põhja prefektuuri kriminaalbüroo asus infot võimaliku ärandamise kohta kontrollima, uurijad sõitsid sündmuskohale ning leidsid parklast nimetatud auto. Kriminaalpolitseinike hinnangul, mis põhineb esmasele sündmuskohavaatlusele, ei ole alust arvata, et autot oleks püütud ärandada,» tõdes politsei pressiesindaja. «Kõik juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel. Praeguseks on auto üle antud autoomaniku pereliikmele»
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo teenistuse vanem Toomas Jervsoni sõnul ei ole politseinikud autoomanikult veel täpseid selgitusi juhtunu kohta saanud. «Sageli juhtub nii, et inimene unustab, kuhu auto täpselt parkis ning ei leia oma sõidukit hiljem üles. Igal juhul on meie palve inimestele veenduda alati enne sotsiaalmeediasse pöördumist, kas Teie auto on tõepoolest kadunud. Kui vaja, teha parklale kasvõi kaks tiiru peale ning suhelda teiste autokasutajaga. Vastasel juhul läheb kulutulena levima kontrollimata väärinfo,» kommenteeris Jervson.


description: Linna raha omastamises ka Tallinna ringkonnakohus süüdi mõistetud Tallinna Kesklinna vanem Alar Nääme (Keskerakond) pole otsusega rahul ja pöördub riigikohtusse.

title: Kahes kohtuastmes süüdi mõistetud Alar Nääme pöördub riigikohtusse

maintext:
Tallinna ringkonnakohus ei rahuldanud eile Nääme kaitsja kaebust ning jättis muutmata Harju maakohtu otsuse, millega Tallinna Kesklinna vanem mõisteti süüdi linna raha omastamises.
Nääme kaitsja vandeadvokaat Kalju Kutsar kinnitas Postimehele, et Nääme kavatseb otsuse vaidlustada. «Ta pöördub riigikohtusse, kuna ta pole otsusega rahul,» lisas kaitsja.
Juunis tunnistas Harju maakohus Nääme omastamises süüdi ja mõistis talle rahalise karistuse 6300 eurot. Seejärel taotles kaitsja apellatsioonis tühistada Harju maakohtu otsus täies mahus ja mõista Nääme talle esitatud süüdistuses õigeks. Prokurör aga taotles jätta kohtuotsus muutmata ja apellatsioon rahuldamata.
Eilse otsusega jättiski ringkonnakohus maakohtu otsuse muutmata ja apellatsiooni rahuldamata. «Ringkonnakohus leidis, et maakohtu otsus on seaduslik ja põhjendatud ning kaitsja poolt esitatud apellatsiooni väited ei anna põhjust maakohtu otsuse tühistamiseks,» ütles kohtu pressiesindaja Anneli Vilu eile Postimehele.
Süüdistuse järgi on Nääme Tallinna Kesklinna valitsuse linnaosavanemana ehk ametiisikuna korduvalt pööranud enda kasuks Tallinna linna eelarvelisi vahendeid kokku umbes 2800 euro ulatuses. Nääme tegevus seisnes selles, et ta korraldas mullu riigikogu valimistel isikliku valimiskampaania käigus 18. jaanuaril ja 13. veebruaril Valga kultuuri- ja huvialakeskuses kaks kontserti, mille eest tasuti Tallinna linna eelarvelistest vahenditest.


description: Täna, 18. septembril toimub Eesti Vabaõhumuuseumis Eesti leiva päev, mis pakub põnevat ajaviidet ning avastamisrõõmu kogu perele. Ürituse raames toimub suur sügislaat, mahetoodete ja leiva laat, sel aastal osalevad sügislaada Potilaadal ka treikeraamika meistrid.

title: Vabaõhumuuseumis toimub leivapäev ja potilaat

maintext:
Üritus toimub Eesti Vabaõhumuuseumis Rocca al Mares täna kell 10-16. Kell 11.30 õnnistatakse leiba Sutlepa kabelis. Muuseumi taludes saab näha ning kätt proovida leivaga seotud vanades talutöödes, sh rehepeksus ja käsikivil jahvatamises, loomulikult küpsetatakse ka värsket leiba.
Üle-eestilise avatud veskite päeva raames avab oma uksed üheks päevaks Nätsi pukktuulik. Toidukultuurile lähenetakse ka mängulisemas võtmes - Kuie koolimajas on imetlemiseks väljas kaunid nukuserviisid Eesti Vabaõhumuuseumi ja Tallinna Linnamuuseumi kogudest ning samas saab osa Energia Avastuskeskuse teadusteatrist «Toidumängud».
Suurel sügislaadal leiab nii kohalikku toidukaupa kui ka ainulaadset käsitöömeistrite loomingut, leivalaadalt leiab suure valiku kodumaiseid leibasid ja küpsetisi. Publiku abiga selgub ka seekord parim laadaleib.
Taaskord kogunevad parimad mahetootjad üle Eesti Sassi-Jaani talu Maheõule, kus saab tutvuda rikkaliku valiku mahetoiduga ja valida oma lemmikmahetoote. Kolu kõrtsi ees avalikustatakse kell 15.00 konkursside «Parim mahetootja 2016» ja «Parim mahetoode 2016» võitjad. Maamajanduse Infokeskus esitleb samas oma trükist «Märka keskkonnahoidlikku põllumajandust».


description: Tallinna linnapea ülesandeid täitev Taavi Aas, Põhja-Tallinna linnaosa vanem Raimond Kaljulaid ja abilinnapea Kalle Klandorf peavad reklaami ja teavitamist puudutavaid seadusi ebaselgeks.

title: Aas, Kaljulaid ja Klandorf peavad teavitamist käsitlevaid seadusi ebaselgeks

maintext:
Aas viitas linnavalitsuse pressikonverentsil riigikontrollile, mis möödunud aastal tõi välja, et teavitamiskampaaniaid puudutav ei ole seadustes piisava täpsusega kirjeldatud ja annab võimaluse erinevateks tõlgendamisteks ning seadusi peaks täpsustama.
«Paraku oleme täna jõudnud olukorda, kus seaduse tõlgendamisi otsitakse läbi kriminaalmenetluse, läbi kohtupretsendentide,» nentis Aas. «Meie seisukoht on see, et need ametnikud, kes kahtlustuse saavad, on käitunud tulenevalt seadustest, tulenevalt Tallinna linna põhimäärusest, tulenevalt oma töökohustustest ja väga kahetsusväärne on see, et nad kogu selles protsessis on sattunud hammasrataste vahele,» ütles Aas.
Aas tõi välja, et abilinnapea Arvo Sarapuu puhul, kes maksis teavituse rahast oma osa linnakassasse tagasi, on samuti algatatud tsiviilmenetlus ja võidakse alustada kriminaalmenetlust. Samamoodi maksis Aasa sõnul teavituse raha tagasi ka Tartu linnapea ametis olnud Urmas Kruuse ja tema puhul mingit menetlust algatatud ei ole.
Seoses Hiiu staadioni reklaamidega kahtlustuse saanud Põhja-Tallinna vanem Raimond Kaljulaid ütles, et erakondade rahastamise järelevalve komisjon on alustanud asja valest otsast. «Tegelikult oleks pidanud minema seda teed, et riigikogus esindatud erakonnad oleksid omavahel kokku leppinud seadustes teatavate muudatuste tegemises või mingis vabatahtlikus eetikakoodeksis. Sest olgem ausad, 2013. aasta kontekst oli see, et selliseid ministri või vallavanema pildiga või mõne linnavalitsuse liikme pildiga trükiseid, plakateid videofilme tehti väga palju,» märkis Kaljulaid.
Abilinnapea Kalle Klandorfi hinnangul on reklaami ja teavitust puudutav samuti ebaselge ja tema sõnul on kahtlustuse saanud ametnikud olnud eelnevalt kriminaalasjas tunnistajad. «Tunnistaja teatavasti tuleb ilma advokaadita ülekuulamisele. Ta on andnud vabatahtlikult tunnistusi omas heas usus ja täna on neid tunnistusi kasutatud ära kahtlustuse kokkukirjutamisel. See ületab kehtiva seadusandluse normi piire,» ütles Klandorf. «Neid inimesi on petetud, ütlen otse.»


description: Harjumaal Tallinna-Narva maanteel juhtus täna pärastlõunal õnnetus, kui veokil lõhkes rehv, mistõttu paiskus see külili. Veokijuht sai raskelt viga.

title: Tallinna-Narva maanteel juhtus teisegi veokiga õnnetus, juht sai raskelt viga

maintext:
Politsei sai täna pärast kella 15 teada, et Tallinna-Narva maantee 18. kilomeetril on veoauto paiskunud külili. Auto oli suunaga Tallinna poole. Esialgsetel andmetel põhjustas õnnetuse lõhkenud esirehv.
Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik ütles Postimehele, et kiirabi toimetas haiglasse veokit juhtinud 63-aastase mehe. Mees on raskes seisus.
Kuik ütles, et juhil oli juhtimisõigus olemas ja tema kainus on väljaselgitamisel.
Õnnetuses teisi osapooli ei olnud.
Praegu on liiklus õnnetuspaigas häiritud, sest üks sõidurada on kinni ja oodatakse puksiiri, mis veoki ära viiks.
Täna hommikul juhtus Lääne-Virumaal Tallinna-Narva maanteel hommikul sarnane õnnetus, kui veoauto sõitis esialgsetel andmetel purunenud rehvi tõttu kraavi. Õnnetuses sai vigastada veokis kaassõitjana olnud naine.


description: Vabaerakondlased esitasid riigihalduse ministrile Arto Aasale arupärimise Patarei kindluse olukorra kohta.

title: Arto Aas peab Patarei olukorra kohta aru andma

maintext:
Külliki Kübarsepp andis täna riigikogus Vabaerakonna saadikute nimel üle arupärimise riigihalduse ministrile Arto Aasale, soovides teada saada, kuidas Tallinna Patarei kindluse omanik, Riigi Kinnisvara Aktsiaselts (RKAS), mille üldkoosolekuks on rahandusminister, teeb tööd muinsuskaitsealuse ja Euroopa kõige enam hävimisohus pärandi hulka kuuluva Patarei kindluse kaitsmisega.
«Lisaks ehituspärandile on Patarei mälestusmärk kommunismi ning natsismi ohvritele ning Eesti Vabariigi märtrite vastupanu sümbol, ja seda pärandit peab riik kaitsma. Kümne RKASi haldusalas olemise aasta jooksul on ehitise seisund ainult halvenenud ning tahame teada, kui palju raha RKAS on sinna investeerinud, kuidas nähakse koostööd kohaliku omavalitsuse ja eraalgatustega, sest võib olla ei ole veel hilja,» ütles Kübarsepp.
Tema sõnul moodustavad Patarei kindlus, Lennusadam ning kogu Kalamaja atraktiivne piirkond, nii oma inimesed kui ka väliskülalised avastavad seal meie kultuurilist ja ajaloolist rikkust ja samas on valmis ka panustama mälestise korda tegemisse ja tulevastele põlvedele säilitamisesse.
Eestis on praegu visiidil Euroopa mõjuka valitsusvälise pärandikaitseorganisatsiooni Europa Nostra esindajad, kes on kohtunud nii Eesti valitsusliikmete kui ka Patarei haldajaga ning Vabaerakonna saadikud tahavad teada, kuidas kavatsetakse arvestada ekspertide soovitusi Patarei lagunemise osas. Vabaerakonna saadikute arvates on võimalik uue detailplaneeringu kehtestamisega luua Lennusadama-Patarei piirkonnas eeldused paindlikeks arendusteks, mis muudaks kompleksi terviklikuks kultuurisõlmeks ning soovitakse teada, millised on ametkondade üleste arutelude tulemused?


description: Tallinna Loomaaia elevandid nosivad lemmiktoiduna kõrvitsaid, sest täna jõudis usinatelt aednikelt loomaaeda üle tonni kõrvitsaid, millest enamik koguti Saaremaalt Leisist, aga ka mujalt Eestist.

title: Loomaaia elevantidele koguti üle tonni kõrvitsaid

maintext:
Kui kullerfirma oma selleaastase seni suurima laadungiga elevandimaja hoovi sõitis, oli elevant Karl juba aia taga uudistamas, vahendas ERRi uudisteportaal «Aktuaalset kaamerat».
«Elevandil on niivõrd hea haistmismeel, et ta juba praktiliselt kilomeetrite peale pidi tundma lõhna ja kuulma helisid ja kõike,» rääkis loomaaia juhtivspetsialist Anne Saluneem.
Loomaaia isaelevandi päevane toidulaud kaalub 150, emaelevandi oma 100 kilogrammi ringis. Kõrvits on elevandi maiuspala.


description: Isamaa ja Res Publica Liidu eestseisuse liige Juhan Parts unustas esmaspäeval Tallinnas Sõle tänava bensiinijaamas hajameelsusest bensiinitankuri püstoli oma auto paaki ja lõhkus sõitma hakates tankuri vooliku.

title: Video: Juhan Parts lõhkus bensiinijaamas tankuri


title: Märjamaa, Kullamaa ja Vigala said valmis ühinemislepingu

maintext:
Märjamaa ja Vigala vald on haldusreformi kontekstis pidanud Läänemaal asuva Kullamaa vallaga ühinemisläbirääkimisi suve algusest peale. Teisipäeval, 13. septembril toimunud töökoosolekul jõuti nii kaugele, et kõigi valdade delegatsioonide liikmed kiitsid ühinemislepingu praeguse versiooni heaks.
Märjamaa vallavanem Villu Karu ütles, et edasi läheb see kolme vallavolikogu töölauale, kus see kas vastu võetakse või tagasi lükatakse. Karu avaldas lootust, et Märjamaa volikogus võiks esimene lugemine olla 20. septembril, kui peetakse korralist istungit. Vigala volikogu esimees Meelis Välis ütles, et ka tema loodab, et leping läbib Vigalas esimese lugemise septembri jooksul.
Kaugeleulatuvaid järeldusi ei maksa siiski lepingu valmimisest teha. Kullamaa vald on samal ajal pidanud ühinemisläbirääkimisi ka Lääne-Nigula suunal. Ka seal on ühinemisleping valmis ning ootab volikogu liikmete hinnangut.
Kullamaa vallavolikogu esimees Einar Pärnpuu ütles, et Lääne-Nigulaga on see protsess isegi kaugemale jõudnud. “Kui kõik läheb plaanipäraselt, siis saame korraldada rahvaküsitluse ja esitada sinna kaks ühinemislepingut,” sõnas Pärnpuu.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman


title: Harjumaal arutati Rail Balticu planeeringut, Raplamaal seisab see ees

maintext:
Kuidas hüvitatakse miljööväärtuse kadu? Mil moel korvatakse põllumeestele ümbersõit? Need ja veel mõned küsimused jäid Rail Balticu Harju maakonnaplaneeringu Saku arutelul vastuseta.
Küll aga lubas maa-ameti kinnisvara haldamise osakonna juhataja Merje Krinal, et nad mõtlevad sellele, mida teha maadega, mida raudteetrass ei läbi, kuid mis kaotavad trassi tõttu turuväärtust. „Kuna küsimus on tõusetunud, mõtleme teema peale,” kinnitas Krinal.
Rail Balticu alla jäävate maade omandamine oli üks teema, mida projekti vedajad Harjumaa koosolekutel augusti lõpus ja septembri algul tutvustasid. Maade omandamist hakkab läbi viima maa-amet, kes oli valmis teinud ka sellekohase video. Sealt selgub, et maaomaniku jaoks on neli võimalust: maa vabatahtlik müük, vahetamine, ümberkruntimine ja sundvõõrandamine. Maade omandamine Harju- ja Raplamaal algab 2017. aasta lõpupoole.
Krinal selgitas, et maa omandatakse hetke turuhinnaga. Hindamisel arvestatakse ka detailplaneeringuid ja potentsiaali, näiteks äripotentsiaali. Võõrandamisega seotud kulud kannab riik.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) Rail Balticu projekti koordinaator Kristjan Kaunissaare lisas: „Teame, et praegu käivad ringi ülesostjad, kes ütlevad, et müüge maa ruttu maha, pärast tuleb riik ja te ei saa midagi. Sellistele provokatsioonidele palun mitte alluda. Riik ei kavatse kellelgi nahka üle kõrvade tõmmata.”
Vivika Veski
Loe pikemalt 7. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Kümnendi suurprojekt andis Kohila piirkonna elanikele vee ja kanalisatsiooni

maintext:
Enam kui pool eelmise perioodi Euroopa keskkonnaprojektide rahast Raplamaal läks Kohila veemajandusprojektile, ent mitu piirkonda vallas on endiselt ühisvee ja kanalisatsioonita.
Rapla maakond on Euroopa Ühtekuuluvusfondist või Euroopa Regionaalarengufondist alates 2007. aastast saanud kokku üle 19 miljoni euro toetust keskkonnaalastele projektidele. Sellest üle 14 miljoni on läinud veemajandusele, millest omakorda üle 10 miljoni Kohila reoveekogumisala veemajandusprojektile, mida vedas Kohila vallale kuuluv OÜ Kohila Maja.
Projekt andis enamikule sellega hõlmatud piirkonna ligi 4000 elanikust võimaluse liituda ühisveevärgi ja kanalisatsiooniga. Projekti eel oli veevarustus 59 protsendil piirkonna elanikest ja reovee ärajuhtimise võimalus vaid 39 protsendil.
Peaaegu viis aastat kestnud projekti piirkond oli Kohila alev koos külgnevate Pukamäe ja Masti küladega ning Sutlema, Hageri, Prillimäe ja Salutaguse asula. Projekti läbiviimist toetas Euroopa Liit summas 10 160 424 eurot, Kohila vald 1 673 233 ning Kohila Maja OÜ summas 741 101 eurot. Seega oli kogu projekti maksumus 12 574 758 eurot.
Projekti tulemusena rekonstrueeriti ja rajati üle 35 kilomeetri veetorustikku ja teist sama palju kanalisatsioonitorustikku, 30 reoveepumplat, 69 tuletõrjehüdranti ja viis tuletõrjevee mahutit. Kohilasse rajati nelja uue puurkaevuga veehaare, veepuhastusjaam, joogivee mahutid ja pumpla. Veel rekonstrueeriti neli eraldiseisvat puurkaev-pumplat. Kohilasse ehitati uus reoveepuhasti, kus puhastatakse Kohila, Salutaguse ja Prillimäe reovesi. Peale selle soetati igapäevatööks vajalikku tehnikat – kopp-laadur ja survepesuauto.
Vivika Veski
Loe pikemalt 7. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Selgroog on võti inimese juurde

maintext:
Inimese selja seisund on heaks eluks ülimalt oluline. Istuv töö, füüsiline koormus, valed töövõtted, pikad sõidud ja stress on me seljad viinud aga seisu, kus on vaja juba kõrvalist abi.
Viljandi mnt 6 asuvas Jannete Ilustuudios tegutseb kiropraktik Ingrid Stahl, kes teeb veel nõelravi ning erinevaid massaaže.
Teekond nii Raplasse kui ka nende alade õppimise juurde on olnud Ingridil pikk ja kirev. Tema elus on kaks läbivat joont, ühelt poolt vaimsed teemad, inimese lahtimõtestamine, ja teiselt poolt majandus- ning ärimaailm. Ta on enda kohta öelnud, et ärimaailmas on ta ohtlik vastane.
Kogu lugu sai alguse sellest, kui Ingrid otsustas pärast keskkooli hõbemedaliga lõpetamist minna Tartusse õppima juurat, kuid sellest ei saanud asja. Edasi viis teda tee Pärnu maakonna haridusosakonda, kuid siis tegid emapoolsed sugulased talle ettepaneku, et Stockholmis saab õppida inglise keeles kaugõppe meetodil majandust. Majandus on Ingridi arvates kõige alus.
Uued tuuled viisid Hiinasse
Stockholmi ülikooli lõpetas ta 1989. aastal. Selleks ajaks puhusid üle Euroopa New Age´i tuuled. Rootsis hakkas see ka võimust võtma ja Stockholmi ülikoolis paigaldati kliinikusse bioenergeetika labor. Kuna Ingridil oli olnud üks autoõnnetus ja pärast seda väsis ta selg ruttu ära, läks ta oma selga bioenergeetika laborisse katsetama ja sattus nii-öelda katsejäneseks. Seal imestati siiralt, kuidas saab inimesel olla selline bioväli, et ta on kas jooga või millegi sellisega varem tegelnud. Ingridi bioväli oli 25 meetri suuruse läbimõõduga.
Sama professor, kes Ingridi bioenergeetikat mõõtis, võttis mõni aeg hiljem ühendust ja ütles, et ta saaks saata naise õppima majanduspsühholoogiat Hiinasse, Shangai meditsiiniakadeemiasse. Ja Ingrid otsustaski minna.
Helerin Väronen / foto: erakogu
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Rail Balticu Rapla koosolekul räägiti maast

maintext:
Kuidas saada maa eest õiglast hinda? Kas juurdepääs kodule säilib? Kumb on parem – ökodukt või vaiadel raudtee? Neid teemasid arutati Rail Balticu maakonnaplaneeringu Rapla arutelul.
Rail Balticu alla jäävate maade omandamine on üks teema, mida projekti vedajad koosolekutel tutvustavad. Maade omandamist hakkab läbi viima Maa-amet, kes on teinud video, mida koosolekul näidati ja millest selgub, et maaomaniku jaoks on neli võimalust: maa vabatahtlik müük, vahetamine, ümberkruntimine ja sundvõõrandamine. Maade omandamine Harju- ja Raplamaal algab 2017. aasta lõpupoole.
Maa-ameti kinnisvara haldamise osakonna juhataja Merje Krinal selgitas, et maa omandatakse hetke turuhinnaga. Hindamisel arvestatakse ka detailplaneeringuid ja potentsiaali, näiteks äripotentsiaali. Võõrandamisega seotud kulud kannab riik. Maa vahetamise ja ümberkruntimise jaoks algatas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium seadusemuudatused, mis võimaldavad alates järgmisest aastast maid vahetada ja ümberkruntida. Esimene hõlmab kahte maaomanikku, teist rakendatakse siis, kui kinnisasju on kolm või rohkem.
Krinal rääkis, et praegu kaalutakse ka motivatsioonisummat neile, kes maa vabatahtlikult loovutavad – näiteks 20-protsendilise lisandusena turuhinnale.
Viljakandev maa käest
„Oleme koos käinud kolm-neli aastat, aga pole kaugemale jõudnud, pole saanud vastuseid,” ütles Nõmmepere talu perenaine Rut Kaeval.
Vivika Veski / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Pilt selge! Kõik Raplamaa valijamehed on valitud

maintext:
Kõik kümme Raplamaa valda saavad presidendi valimiskogusse välja panna ühe esindaja. Nüüdseks on vallavolikogud ka oma otsuse langetanud ning kõik valijamehed on teada. Uut presidenti valitakse Eestile 24. septembril Estonia kontserdisaalis. Valimiskogusse kuuluvad 101 Riigikogu liiget ja 234 kohaliku omavalitsuse volikogu esindajat.
Omavalitsus Valijamees Positsioon Erakondlik kuuluvus Eelistus esimeses voorus
Juuru Sirje Endre Volikogu esimees Parteitu Ei soovi avaldada.
Järvakandi Marko Matson Volikogu liige Parteitu Marina Kaljurand
Kaiu Sulev Viiron Volikogu esimees Parteitu Veel ei oska öelda.
Kehtna Eno Hermann Volikogu liige Parteitu Veel ei oska öelda.
Kohila Jüri Vallsalu Volikogu esimees Parteitu Allar Jõks
Käru Paul Sepp Volikogu esimees Parteitu Ei soovi avaldada.
Märjamaa Urmas Kristal Volikogu esimees Parteitu Veel ei oska öelda.
Raikküla Anne Kalf Volikogu esimees Parteitu Ei soovi avaldada.
Rapla Ain Täpsi Volikogu liige Reformierakond Siim Kallas
Vigala Meelis Välis Volikogu esimees Reformierakond Veel ei oska öelda.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman


title: Omavalitsused valmistuvad presidendivalimisteks

maintext:
Kuna kolmes voorus ei õnnestunud Riigikogul Eestile uut presidenti valida, langeb see vastutus nüüd valimiskogule. See koosneb Riigikogu 101 liikmest ning 234-st kohaliku omavalitsuse volikogu esindajast.
Riigikogu esimees Eiki Nestor kutsus vastavalt Eesti vabariigi põhiseadusele ning Vabariigi Presidendi valimise seadusele presidendi valimiseks kokku valimiskogu Estonia kontserdisaali laupäeval, 24. septembril algusega kell 12. Iga Rapla maakonna vald paneb valimiskogusse välja ühe esindaja. Osas omavalitsustes on valijamees valitud, enamikus ootab see otsus siiski veel langetamist. Tagumine tähtaeg oma valijamees välja panna on 17. september.
Neljas Raplamaa omavalitsuses on praeguseks selge, kes neid valimiskogusse esindama läheb.
Siim Jõgis
Loe pikemalt 7. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Keskkonnaministeerium algatas ulukifarme keelustava seadusemuudatuse

maintext:
Toosikannu taolisi ulukiparke keelustava seadusega püüavad selle algatajad vähendada loodusmaastike killustamist, mida Rail Balticu ja idapiiri väljaehitamine niigi kaasa toob.
Keskkonnaministeerium algatas looduskaitseseaduse muudatuse, mis näeb ette lõpetada jahiulukifarmide tegevuse, et kaitsta Eesti liigirikkust. Kui seadus kavatsetud kujul jõustub, ei pea Toosikannu Puhkekeskus ja teised loomaparkide pidajad olemasolevaid aedu siiski päevapealt ära kaotama. Nad võivad loomi edasi pidada kuni nende loomuliku eluea lõpuni, kui suudavad vältida nende sigimist. Keskkonnaministeeriumi looduskaitseosakonna peaspetsialist Kadri Alasi ütleb, et ideaalis võiks seaduse vastu võtta tuleval kevadel. Hiljuti saadeti seaduse väljatöötamise kavatsus (VTK) ministeeriumidele ja huvigruppidele laiali.
Toosikannu loomapargi pindala on 920 hektarit – see on umbes sama suur kui kaks Rapla linna. Seal elavad põdrad, metskitsed, kährikud, mägrad. Suure aia sisse jääb eraldi 140-hektariline hirveaed, kuhu on Lätist elama toodud 164 punahirve. Puhkekeskuse koduleht kinnitab, et hirvede arvukus aias on jõudsalt kasvamas. Puhkekeskus korraldab huvilistele ulukisafareid ja -vaatlusi. Jahiteenuseid Toosikannu Puhkekeskus oma valdustes ei paku. Seda ei luba ka seadus. Ometi on keskuse juhid väljendanud mõtet, et tulevikus võiks loomade arvukuse piiramise pargis siduda jahiturismiga.
Vivika Veski / foto: Eesti Jahimeeste Selts
Loe pikemalt 21. septembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Maa korraline hindamine ja maksustamine tuleb hoid... Maa korralist hindamist ei ole Eestis tehtud 15 aastat. Kuna maa turuväärtus on selle ajaga oluliselt muutunud, on selge, et praeguseks on eelmise, 20...


title: Juuru ja Kehtna valisid esindaja valimiskogusse

maintext:
Siim Jõgis.
Laupäeval, 24. septembril toimuvatel presidendivalimistel esindab Juuru valda volikogu esimees Sirje Endre ning Kehtna valda volikogu liige Eno Hermann.
Mõlemas omavalitsuses toimusid esindajate valimiseks erakorralised volikogu istungid kolmapäeval, 7. septembril. Sirje Endre ütles, et tema ei soovi avaldada, millise kandidaadi poolt ta oma hääle annab. Ta lisas, et volikogus oli sel teemal pikalt juttu, mille tulemusena otsustati, et seda ei pea avalikult välja ütlema. Kehtna vallavolikogu esimees Katrin Velleste ütles, et praegu ei saa ühegi kandiaadi toetamisest rääkida, sest neid ei ole veel üles seatud. “Enne presidendivalimisi toimub meil korraline volikogu istung, kus me seda arutame. Oma soovituse anname kindlasti Eno Hermannile kaasa,” sõnas Velleste.


title: Jalgadega tekid, pätupitud ja söödavad udud

maintext:
Mõni aeg tagasi täitsin oma väiksema lapse kohta lasteaia jaoks pabereid ja küsiti ka lapse naljade, juhtumiste ja ütlemiste kohta. Olen üht-teist üles kirjutanud, nii et otsisin märkmed välja. Ka vanema tütre osa nalju on üles märgitud.
Sattusin mälestuste virvarri. See on täiesti uskumatu, milliseid kilde lapsed visata võivad. Mõni nali on lihtsalt nii hea, et tahan neid jagada.
Alles hiljuti tuba koristades sõnasin ühe teki kohta: “See tekk peaks pesus käima.” Noorem tütar Emma vaatas mind, vaatas tekki ja sõnas siis: “Aga emme, tekkidel pole ju jalgu.”
Umbes nädal tagasi oli hommik udune, kui vanemat tütart kooli viisin. Ta vaatas seda udu ja küsis: “Miks seda piimasupiks kutsutakse, kui seda tegelikult süüa ei saa?” Jäin vastuse võlgu. Ilma kohta on lastel varemgi ütlemisi olnud. Näiteks selline arvamus eelmisest talvest: “Lund sajab ja päike paistab. Kas ilmataat on lolliks läinud?!”
Suvel maal olles ütles vanem tütar ühe maja juures, kus üks vana naine põllul tööd tegi: “Vaata milline hernehirmutis neil on! Ei, see ikka ei ole hernehirmutis, see on naine ju…”
Eelmisel talvel tuli tihti vereproovi anda, Kord, kui enne proovi andmist eriti valulikku nägu tegin, üritas tütar mind lohutada, et see pole üldse valus: “Isegi titt ei nutaks selle peale.” Kui aga natuke hiljem tegin sõrme suus märjaks, et lapse põske puhtaks pühkida, vaatas ta mind väga etteheitvalt ja küsis: “Emme, kas sulle meeldiks, kui keegi sind tatiga peseks?”
Valesti öeldud sõnadega saab pidevalt nalja, kui veel õigeid häälikuid ei osata öelda. Mõlemad lapsed ütlesid väiksemana päkapiku kohta pätupitud ja kassid olid trutad (see oli ka ainus sõna, kus mõlemad suutsid r-tähte hääldada).
Eelmisel suvel maal olles üritas meespere pimedas tulede järgi aru saada, mis automargiga tegu on. Pakkusid, et ilmselt on Škoda. Noorem laps kargas seepeale voodis püsti ja hüüdis: “Jah, sooda jah!”
Kuidagi on kujunenud nii, et vanem laps tunneb end kodusemalt aiateemades, sest juba pisikesena teadis ta päris mitme taime nimetusi. Minu õe koolilõpetamise ajal lõbustas ta külalisi ekskursiooniga meie aias. Noorem aga tunneb suurt huvi igasuguse tehnika vastu. Maal olles on just tema see, kes koos vanaisaga läheb autot remontima. Vanaisa imestaski, et kuidas laps ometi teab, mis on rehvid. Kord seletas tüdruk aga vanaisale: “Kui sul ilukilbid on pandud, pead sa tegema nii,” ja pühkis käsi omavahel kokku.
Vahel oskavad lapsed suurtele inimestele mõistetamatuid asju lihtsalt ja loogiliselt ära seletada. Kui vanem tütar oli viieaastane, näitas minu õde talle ilusa mehe pilti. Küsimusele, kas see on ilus mees, vastas tüdruk, et ei ole, ja põhjendas: “Mõned mehed peavad olema koledad, mõned peavad olema ilusad.” Küsimusele miks, vastas ta: “No aga muidu sa armud ju kõigisse ära.”
Need on vaid väiksed killud ja hetked, mida olen suutnud talletada. Paljud naljad jäävadki sellesse hetke, kus need sündisid. Killuke nalja peab igas päevas olema, siis on elu ilusam.
Helerin Väronen


title: Kodanike ühingu Avalikult Riigireformist pöördumine

maintext:
Raplas loodi kodanike ühing Avalikult Riigireformist, et Vabariigi Valitsus ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) alluvuses olev Maanteeamet tunneks enda vastas läbirääkijana organisatsioonilist jõudu.
Mittetulundusühingu Avalikult Riigireformist esmane ülesanne on peatada Maanteeameti reform sellisel kujul. Üleskutseks on: „Me elame siin ja praegu, me tahame riigilõivu tasudes teenuseid kohapeal!”
Asutatud kodanike ühingu huvi ja eesmärgid on:
– kodanikualgatuse korras aidata kaasa ning seista kodanikele vajalike teenuste säilimise ja kättesaadavuse eest Eesti kõigis piirkondades. Koondada kogukondi, huvigruppe ja organisatsioone tagamaks Eesti Vabariigi pikaajaline tasakaalustatud areng;
– taastada ja säilitada Maanteeameti liiklusbüroode toiminud võrgustik;
– riigireformide kavandamisel lähtuda regionaalsetest vajadustest ja eripärast, arvestades ja kaasates kogukondi ning huvigruppe;
– muutusi ja reforme planeerides on aluseks faktipõhised uuringud, teaduspõhine lähenemine, kogukondi sisuliselt kaasav, aus ning läbipaistev tegevus.
Ärgake, inimesed Raplamaal ja Eestis! Lõpetage see manipulatsioonide ja valede kuulamine ning avage oma silmad!
See, mis meie riigi ja rahvaga tehakse, ei ole riigi juhtimine, vaid tegu on suutmatusega riiki ning protsesse juhtida.
Me ei lase viia ellu ühepoolseid reforme ja tunnistada, et üks ametkond Eesti Vabariigi Valitsuse heakskiidul lõpetab Raplamaal ja edaspidi ka mujal Eestis meie lastele, ettevõtjatele ja elanikkonnale eluliselt vajalike teenuste kättesaadavuse.
Meile on MKM-i ja Maanteeameti poolt vastatud, et me ei saa protsessidest aru ning eksitame avalikkust Rapla ARK (ametliku nimega Maanteeameti Rapla teenindusbüroo) büroo osas.
Inimesed! See ju pandigi kinni – suleti! Pärast vastumeetmeid omavalitsusjuhtide ja ettevõtjate poolt avati see ühel päeval nädalas, siis kahel ja lõpuks, 17. augustil Raplas toimunud avaliku arutelu järgselt ka kolmandal päeval, kuid Raplamaa ja Rapla elanikkonnale vajalikke teenuseid ei saa sealt tänaseni, järjekorrad eksamitele on 2-3 kuu pikkused ning lõppu pole näha! Nelja endise kogemustega töötaja asemel on tööle jäänud üks.
Maanteeamet kordab oma vastustes, et minge üle e-teenustele ja kõik on kättesaadav. SEE ON PUHAS DEMAGOOGIA!
Ainult e-teenuseid Rapla büroo täna pakubki – see tähendab, et selle, mida Raplas kohapeal pakutakse, saabki e-teenustena kätte, kuid meie räägime täna nendest teenustest, mis MEILT ÄRA VÕETI ja mida ei ole Raplas taastatud.
Raplamaa elanikkond ja ettevõtjad käivad alates registri sulgemisest ehk reformi algusest vajalikke teenuseid hankimas üle Eesti, kuna kohapeal ei ole neid olemas.
Maanteeameti väitel saab registrieelseteks teenusteks broneerida aja ja spetsialisti Raplasse kohale kutsuda – SEE EI OLE PÄDEV! Neid lihtsalt ei saa ja tuleb minna kas Paidesse, Sauele või Pärnusse.
Järgmise avaliku arutelu kutsume kokku kolmapäeval, 28. septembril Rapla kultuurikeskuses, kuhu ootame esindajaid Maanteeametist ja MKM-ist, maavanemaid, ettevõtjaid, autokoolide esindajaid, kodanikke ja huvigruppe.
Asutajate nimel Margus Jaanson


title: Rapla õhus oli Särinat

maintext:
Esimene Rapla Uus Teatri- ja Muusikafestival Särin on edukalt selja taga. Kunagise autobaasi ruumides end sisse seadnud Kultuuriklubi Baas kahel laval astus üles enam kui 15 artisti, kes ühel või teisel viisil Raplamaaga seotud.
Avasõnadest jäi kõrvu Mari Tammari jutt unistustest. 11 aastat tagasi tekkis Maril ja Särina peakorraldajal Maili Metssalul soov luua Raplasse oma koht, kus saaks üritusi korraldada ja oleks mõnus kohvik. Ja soov täituski. Mari tänas Mailit meelde tuletamast, et unistused võivadki täituda. Särina avahelide au kuulus Mitte-Riinimanda Noortekoorile, Urve Uusbergi dirigeerimisel. Kava looja oli Pärt Uusberg.
Olen tahtnud aastaid Mari Jürjensi (Pokinen) kontserdile jõuda, nüüd sain selle võimaluse. Mari muusikas on minu jaoks midagi sellist, mis paneb märkama pisikesi hetki elus. Tema muusika on nii lihtne ja armas ning nii väga hinge puudutav. Aegu tagasi kujutas Maili Metssalu ette, et just selles ruumis, kus asus Särina suur lava, toimuvad kontserdid. Ja Maril oli au olla selles ruumis esimene esineja. See oli ka esimene kontsert, kus Mari lapsed teda laval nägid.
Helerin Väronen / foto: Siim Andrespok
Loe pikemalt 21. septembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Margit Kuhi ja Maili Metssalu hinge kosutab muusi... Detsembri alguses tunnustas Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts silmapaistvaid rahvatantsu ja rahvamuusika edendajaid. Silma paistsid ka kaks Rapl...


title: Raplamaa Sõnumid lähevad raadiosse!

maintext:
Nüüdsest on kolmapäeva hommikuti kuhjaga põhjust lülitada oma transistor TRE Raadio lainele, sest kolmapäeva hommikut sisustavad nüüd Raplamaa Sõnumid. Kolmapäevasel lehe ilmumispäeval on stuudios Raplamaa Sõnumite asisest meeskonnast inimesed, et heita valgust värsketele leheuudistele Raplamaa Sõnumitest, aga ka palju kaugemalt. Hommikul kohtume!
Jaga:


title: Raplamaa 2017. aasta kalender kogub Hooandjas hoogu

maintext:
Juba jaanuari algusest on käinud nobe töö Rapla maakonna 2017. aasta kalendriga, mis sellel korral ühendab korvpalli ja pärimuskultuuri, sest kannavad mõlemad Raplamaa identiteeditunnet ja koha vaimu.
Kalendrist leiab 12 fotot, mis on lavastatud Raplamaa kihelkondadest üles kirjutatud pärimuspalade (vanasõnade, rahvakalendri tavade ja regilaulude) järgi. Fotolavastused on tehtud Rapla maakonna eri paigus, näiteks Paluküla Hiiemäel, Velise Sillaotsa talumuuseumis, Puraviku Tuuleveski Sepikojas jne. Kõiki neid erinevaid paiku ja stsenaariume ühendavad aga Avis Rapla võistlusvormis korvpallimängijad, kes on sattunud pärimusmaailma ning sellest täie tõsidusega osa võtavad. Nõnda võib kohata meeskonna liikmeid tegemas sepatööd, punumas korvi või tähistamas mõnda rahvakalendri tähtpäeva.
Mari Tammar / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Kohila vallas saadeti esimesse klassi koguni 126 õpilast

maintext:
Igal tarkusepäeval paistab Kohila vald silma sellega, et esimesse klassi minejaid on seal võrreldes teiste maakonna koolidega hulganisti rohkem. Gümnaasiumis alustasid sel aastal esimest korda kooliteed 87+11 õpilast, mõisakoolis 28.
Kohila gümnaasiumis läks esimestesse klassidesse kokku 87 õpilast, kes moodustavad neli paralleeli – a, b, c, d. Lisaks alustas Hageri koolimajas kooliteed 11 õpilast, klassis nimega 1H. Kohila vallavalitsuse haridusnõuniku Janika Niitsoo sõnul on gümnaasiumi jaoks 87 esimesse klassi minejat tavapärane number. Eelmisel aastal läks kooli küll 98 õpilast, kuid 2013. aasta septembris oli neid 83. Kohila gümnaasiumi rekord ulatub tagasi aastasse 2011, mil läks kooli 105 õpilast.
Mariliis Vest / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 7. septembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Meenutusi kooliajast Esimene nädal kooliaega hakkab vaikselt läbi saama. Kui ma üleeile õhtul vaatasin, kuidas väike õde ja ema vihikutele, õpikutele, töövihikutele pabere... Kohila hakkab kooli suuremaks ehitama Kohila vald plaanib tänavu alustada gümnaasiumi juurdeehitusega, volikogu opositsiooni hinnangul lähtub aga investeeringuplaan eeldusest, mis ületab j...


title: Raplamaa Haigla tervishoiutöötajad osalesid hoiatusstreigis

maintext:
20. septembril toimus üleriigiline tervishoiutöötajate hoiatusstreik, mille eesmärk oli pöörata tähelepanu asjaolule, et tervishoid vajab suuremat rahastamist tagamaks patsientidele vajalik ravi.
Hoiatusstreigiga andsid tervishoiutöötajad ühiselt märku, et tervishoiusüsteemi rahastamine vajab reformimist ja seda mitte patsientide rahakoti arvelt.
Eesti Arstide Liit vahendab oma koduleheküljel Eesti Arstide Liidu, Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliidu ja Eesti Õdede Liidu ametlikku seisukohta, et arstiabi ei ole juba praegu alati õigeaegselt kättesaadav, kuid sellele vaatamata planeerib valitsus järgmiseks neljaks aastaks tegelikust vajadusest väiksemaid tervishoiukulusid.
Eesti Arstide Liidu hinnangul peaks valitsus eelkõige tundma muret inimeste arstiabita jäämise, mitte eelarve tasakaalu pärast. Samuti ei peeta õigeks haigetelt lisaraha võtmist visiiditasude tõstmise ja tasuliste teenuste lisamisega.
Stina Andok/ foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. septembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Raplamaa haigla uus juht käis omavalitsusjuhtide e... Eelmisel nädalal peetud Raplamaa Omavalitsuste Liidu (ROL) täiskogu istungil tutvustas ennast ja oma plaane Raplamaa haigla uus juht dr Kaire Aadamsoo...


title: Presidendist ja tema rollist

maintext:
Missugused on Vabariigi Presidendi volitused, see on üsna täpselt kirjas Põhiseaduses. Seadusandlik võim kuulub Riigikogule (PS § 59), Vabariigi President on riigipeana esindusisik (PS § 77), kes oma isiku karisma ja mõtetega, mis rahvast ühendaks, kujundab riigi õhkkonna.
Viimase paarikümne aasta jooksul on ikka ja jälle arvatud, et just rahvas peab valima presidendi. Põhjuseks arvatavasti siiras usk, et ainult rahvas on üheskoos võimeline valima hea presidendi, kes “rahva isana” juhiks riiki õiglases vaimus ega laseks ennast parteidel ära rääkida. Teiseks toetab otsevalimise mõtet usaldamatus kõrgema seadusandja ehk Riigikogu suhtes, milliseks suhtumiseks on alus olemas. Sellest siin edaspidi. Riigikogu ongi suutnud presidendi valida vaid ühel korral, 2011. aastal, kui Toomas Hendrik Ilves valiti tagasi teiseks perioodiks.
Otsevalimine eeldaks Põhiseaduse IV ja V peatüki muutmist, sest rahva poolt valitav president saaks praegusega võrreldes sootuks ulatuslikuma võimumandaadi. See tähendaks, et Eesti loobub parlamentaarsest riigivalitsemisest ja valib presidentaalse tee. Samas on presidendi otsevalimise pooldajad oma tahtmist tõlgendanud ka nii: milleks muuta Põhiseadust, jäägu kõik seal pealegi samaks, ainult et presidenti valigu kogu rahvas. Paraku tekiksid sel juhul seaduse mõttes riived mõlemapoolselt: Riigikogul presidendi suhtes ja vastupidi.
Mu meelest on eestlasele loomuomane, et Eesti on parlamentaarne riik. Eelkäijaks ennevanasti toimunud Raikküla kärajad ja igasugused hõimude nõupidamised. Tõelisuses peaksid riigikodanikud enda valitud Riigikogu saadikute näol ka täna justkui ühiselt juhtima riiki. Kuid sellega on probleem, ja mitte väike. Kõigepealt on risti ees valimisseadus: sina valid küll kindla inimese, aga Riigikogust vahib sulle hiljem vastu… no teate isegi. Teiseks, kuidas teostub parlamentarism meie riigi valitsemises reaalselt? Kas ja kuivõrd need kaks, valitsus ja Riigikogu on järginud, kasutades Lennart Meri väljendust – Põhiseaduse vaimu?
Kas rollid pole hoopis veidras vahetuses – valitsus on seadusandja ja Riigikogu täidesaatev võim? Parim näide on haldusreformi seaduse menetlemine. Kõigepealt väänas valitsus haldusreformi seaduse tegemisel Põhiseadust oma tahte järgi “nii nagu vaja” ehk oblastilikus vaimus. (Viivi Luik “Seitsmendas rahukevades” õhinast majade kokkuvedamisel keskustesse: “Meie vabariigi kolhoosides toimub ulatuslik ettevalmistus kolhoosikeskuste rajamiseks.”) Edasi lõi “tubli” Riigikogu seadusele üks-kaks-kolm kummitempli peale. Nagu tavaliselt toimubki: otsustab valitsuskoalitsioon, täidab Riigikogus olev koalitsioon. Ausameelsele ja juurdlevale Riigikogu liikmele võib selline olukord olla vahel paras piin.
President Ilvese otsuse üle – haldusreformi seadus etteantud kujul välja kuulutada – pole praegu võib-olla viisakas vaielda, ent kunagise Põhiseaduse Assamblee liikmena olin üsna häiritud. Sest minu arvates sõitsid need kolm – valitsus, Riigikogu, president – alguses eraldi, hiljem aga kõik koos ühel meelel üle mitte ainult XIV peatükist (Kohalik omavalitsus), vaid ka II peatükist (Põhiõigused, vabadused ja kohustused). Pean siinkohal silmas § 11, 13 ja 14.
Kui HRS suurvaldade (loe: suurte juhtimiskeskuste) kujul lõplikult teostuks, lõpeb Eesti maakohtades omavalitsemine põhiseaduslikus tähenduses.
Miks? Sest demokraatlikus ühiskonnas ei tohi mistahes piirangud moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust, nagu seisab §-s 11. Õigus ja vabadus tähendab seda, mida sõna täht-tähelt ise ette ütleb – õigust ja vabadust otsustada omi asju kohapeal, mitte aga käia “juhtimiskeskusest” tõmmatud nööri mööda. Ka annab Põhiseadus presidendile mitte ainult õiguse, vaid ka kohustuse jälgida, kas Riigikogu poolt vastu võetud seadus vastab Põhiseadusele, kas riigikodaniku vabadused on tagatud või kas tema õigusi on rikutud. Täpsemalt, kas ja kuivõrd toimub riigis õiglane valitsemine.
Haldusreformi teemal aga midagi rõõmsat ka! Riigikogu liige Jüri Adams kirjutas mõni päev tagasi tollest reformist kokkuvõtvalt nii: “Lõpetan siiski optimistlikul noodil: eesti rahvas elab ka selle üle, nagu elati üle kõik nõukogude okupatsiooni käänud.” (Haldusreformi seaduse vaimust, Õhtuleht, 14.09.2016)
Kui peatuda käimasoleval presidendivalimise kampaanial, siis sellisel viisil toimuvat ei ole mina oma silmadega kunagi näinud. Pean silmas kampaania stiili, mis on väljunud eestilikust väärikusest. Moodi on läinud viis ennast ise lakkamatult kiita viisil “mina oleksin parim president” (üks kandidaatidest ei väsi seda iga natukese aja pärast kordamast). Sealsamas kõrval tehakse teine kandidaat maha sellise ägedusega, et maa on must.
Või kuidas suhtuda muidu sümpaatselt kandidaadilt kohtumisel kuuldud lahketesse lubadustesse, mis üldse ei kuulu presidendi võimualasse? Oodanuks hoopiski ideid ja visioone. Kui üks kandidaatidest neid tõepoolest jagabki, siis tabab teda otsekohe turmtuli – see polevat presidendi asi.
Valijamehest kolleeg helistas ja küsis: “Kuule, kas sina saad aru, mis toimub?” – “Nojah… Piiklevad! Mitte niivõrd presidendi ameti pärast. Iga erakond võitleb parema koha eest poliitikamaastikul. Iga tagatoa mees (või naine) aga võitleb oma kandidaadi varjus tegelikult iseenda tuleviku pärast. “Hamlet” on ses mõttes väga tänapäevane teos: “Fortuna kannul sammub sõprus ka, kel kõike küll, ei see jää sõbrata.””
Kolleeg oli natuke aega vait ja lausus siis: “Reformierakond võitleb Reformierakonnaga, misasja?!” – “Eks pärast paistab, mis see endaga kaasa toob. Õhk saab puhtamaks, seda kindlasti.” Sellega meie jutt lõppes.
Aga pärast mõtlesin omaette edasi, et keegi ahjualustest (ilus ja täpne rahvalik mõiste!), keegi neist vist on unustanud, et “me õnn ja tahe käivad eri rada, kõik plaanid saatus käänab kõveraks”. (Jälle Hamlet!)
Valimiskogusse valitud isikuna seadsin endale kohustuse lähtuda häält andes üksnes kategooriast “Kes kõigist kandidaatidest oleks parim Eesti tulevikule?”. Mõiste PARIM peaks olema ja küllap ongi iga valimiskogu liikme meelevald ja mõtlemisvabadus. Õnneks ei kuulu ma ühtegi erakonda ja keda-tuleb-valida käsku parteikontorist, jumalale tänu, ei tule.
Ent valijamees on täna populaarne isik, kõik tahavad kohtuda ja reporterid helistavad: öelge, keda te eelistate, me arvutame kandidaatide taga olevaid hääli kokku. Kui mainin, et ei saa seda kuidagi öelda, sest Põhiseaduse §-s 79 on kirjas, et Vabariigi President valitakse salajasel hääletusel, hüüab küsija: muidugi, teie nimi jääbki saladuseks. Öelge lihtsalt, keda te kandidaatidest eelistate?…
Sirje Endre


title: Raplas hukkus 20-aastane noormees

maintext:
Stina Andok.
Juhuslik mööduja avastas teisipäeval, 6.septembril kella 7 ajal hommikul Rapla kesklinnas asuvast parklast noormehe surnukeha.
Politsei- ja Piirivalveameti kommunikatsioonibüroo pressiesindaja Heiko Leesmenti sõnul tegid sündmuspaigale saabunud politseinikud kindlaks, et tegemist on 20-aastase kohaliku mehega. Noormehe hukkumise põhjuse väljaselgitamiseks on alustatud kriminaalmenetlust.


title: Riik survestab Eesti Posti kaudu jälle ajalehti

maintext:
Üks eelmise nädala uudiseid, mis jooksis mitmest kanalist läbi, oli Eesti Posti sõnum järjekordsest ajakirjandusväljaannete kojukandehinna tõusust. Selle kontekstis räägiti veel ka laupäevase kande võimalikust ärajäämisest.
AS-i Postimees Grupp lehti välja andva Eesti Meedia juhatuse esimees Sven Nuutmann on uudist kommenteerides Postimehele öelnud, et ilmselt ei saa Eesti Post seda avalikult tunnistada, kuid tegelikult surub riik neile peale kokkuhoidu, et pigistada ettevõttelt välja veel suuremaid dividende. Sellest ka jutud laupäevase kande ärajätmisest.
Eesti Post on vastu vaielnud, et otsesõnu ei ole keegi kande lõpetamisega ähvardanud, aga ei lükka samas tagasi, et jutuks on teema siiski olnud. Ka sel aastal lehtede liiduga hinnaläbirääkimisi alustades on Eesti Posti esindaja öelnud, et perioodika kandepäevade säilimine 6 päeval nädalas on asjaolu, mis kandevõrgu tööd oluliselt ümber korraldada ei võimalda, ja on lisanud, et kui koos väljaandjatega leitakse võimalusi tänaste perioodika kandenõuete leevendamiseks, ollakse kindlasti valmis hinnatõusu korrigeerima.
Kui kokkulepet ei tule, tõuseb lehtede lugejani viimise teenuse hind 6,8%. Väidetavalt vastab see järgmisel aastal perioodika kandeteenuse omahinna suurenemisele. Eesti Post ütleb, et ollakse jõudnud olukorda, kus efektiivsuse otsimisel on võimalused end ammendanud, ja viitab, et järgmisel aastal tõuseb hind tõenäoliselt juba kuni 15%.
Nüüd peaks küsima, kust võtavad väljaandjad vahendid hinnatõusu katmiseks. Lehtedel on ainult kaks allikat, kust kulude katteks raha saada. Esimeseks on lehtede müügi ja tellimisega teenitavad vahendid, teiseks on reklaamipinna müügist laekuv raha, kusjuures tuleb silmas pidada, et ajalehtede reklaamikäibed on laias laastus jäänud masuaegse languse tasemele. Siit lähtudes on kõik väljaandjad tunnistanud, et ainuke võimalus on pöörduda lehe tarbija poole ettepanekuga kannatada sel aastal 6,8-protsendiline hinnatõus ära.
Seda, mis aasta pärast saada võiks, ei oska täna keegi täpselt prognoosida. Lehtede liidu nõukogus on kõneks olnud ettepanek alustada riigiga läbirääkimisi maapiirkondade kojukande dotatsiooni tõstmise asjus, aga on kaalutud uurida Rootsi Gotlandi saare kogemust, kus ajalehtede ühisprojektina on jagatud kõigile majapidamistele kätte tahvelarvutid, mille vahendusel loevad elanikud digilehti.
Raplamaa Sõnumid / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. septembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Vallavanemate kogus läks tuliseks Vallavanemate kogus arutusel olnud teemad kütsid vallajuhtide ja külalisesinejate vahel tuliseid vaidlusi ja jätsid õhku mitmeid olulisi küsimusi. ... Varbolas ja teistes maakonna paikades avatakse pos... Novembri eelviimasel esmaspäeval avatakse Märjamaa vallas Varbola külas toimetavas Rita poes postipunkt, mille eesmärk on hakata osutama postiteenusei...


title: „Kodutunne“ tuli Raplamaa perele appi

maintext:
Mariliis Vest.
Kanal 2 saade „Kodutunne“ abistab 6.-8. septembril Kehtna vallas, Eidaperes elavat perekonda. Pererahva korteris saavad uue ilme kolm ruumi, üks neist kuulub 11-aastasele tüdrukule.
„Kodutunne“ on ka varem Raplamaa peresid aidanud. Hetkel käivad võtted Eidaperes, kus kolmel päeval remonditakse kahetoalist korterit. Pereemal on seljataga kurb ja konfliktirohke elu. Seetõttu talle appi ka tõtati. Saade tuleb tele-eetrisse oktoobri algul, täpsemalt saab nii pere kui ehituse kohta lugeda järgmisest Raplamaa Sõnumite lehenumbrist.
Telesaade „Kodutunne“ on Eesti üks suurimaid heategevussaateid, mis aitab hätta jäänud peresid. Mõne päeva jooksul aidatakse peredel jalad jälle alla saada, ehitades neile kodu.
Foto: Siim Solman


title: “Abielu” kunstiga annab vabaduse

maintext:
Rapla linnas võib aeg-ajalt kohata üht eriskummalise jalgrattaga sõitvat noormeest, tukk tuules lehvimas. Tegemist on noore kunstniku Mikk Allasega. Noor on ta oma vanuse poolest (32), kunsti alal on ta juba vana tegija.
Kunst ja Mikk on käsikäes käinud sellest ajast peale, kui Mikk oma elu mäletab. “Kunsti ei saa õppida, see lihtsalt tuleb. Lapsepõlvest saati on see minuga olnud, see on minu väljendusvahend. Kes laulab, kes kirjutab, mina olen avastanud, et ma oskan hästi joonistada,” sõnas Mikk. Ta oskab ka maalida, kuid leiab, et joonistamine tuleb siiski paremini välja. Maalimisega on ta tegelenud viimased kümme aastat.
Joonistamine on tema arvates talle loomuomasem, lihtsam ja kergem. Selle kaudu saab end kiiremini väljendada. Maalimine nõuab aega ja teistsugust tunnet. Hea maali saamiseks läheb vaja aega. Joonistuse aga võib valmis saada päevaga, vahel isegi tunniga. Palju oleneb teemast, sellest, mida väljendada tahetakse.
Kunsti õpib terve elu
Mikk teeb ka tellimustöid. Kuid kui ta teeb tellimustöö inimesest, kelle vastu ta midagi ei tunne, kes temas huvi ei tekita, siis jääb pilt lahjaks, selles pole õiget elu sees. Tehniliselt võib pilt olla väga heal tasemel, kuid see miski jääb puudu. Kuid kui tahta, et pildis oleks elu sees, peab joonistaja õppima inimest natukenegi tundma. Inimesi joonistab ta küll vähe. Pigem maastikke või midagi sellist, mis on teistmoodi.
Üks esimesi kunstiõpetajaid, kes Mikul põhikoolis oli, on öelnud, et joonistades sa lood midagi. Ja olles looja, võid sa paberil kujutada ükskõik mida. See on kunstniku nägemus ja tunne, kuidas ta seda asja teeb. “See on minu vabadus väljendada end nii, nagu ma sel hetkel tunnen,” sõnas Mikk.
Mikk on käinud pärast sõjaväge EKA Avatud Akadeemia kunstikursusel pool aastat, mis oli ettevalmistuskursus neile, kel soov EKA-sse sisse astuda. Seal käsitleti nii maalimist, graafikat kui ka skulptuuri. Kuid Mikk sai aru, et edasiõppimine ei muudaks kunstilises mõttes enam midagi, ainult sõpruskonda tuleks juurde.
“Inimene õpib kunstis kogu elu. Mida vanemaks saad, seda paremaks lähed, nagu hea vein,” ütles Mikk. Tehnilised oskused võivad olla omandatud varakult, kuid oskus pilt elama panna kaasneb sageli alles vanuse ja elukogemusega.
Jäärapäine õpilane
Õppides kellegi käe all, tuleb sealt kaasa, jääb külge ka õpetaja enda olemus ja arvamus. Üksinda ei jõua küll ehk nii kiiresti areneda, aga vabadust on rohkem. Mikk usub, et vabakutselisena võib jõuda millenigi, mis on teistmoodi ja erilisem. Kuid Mikk pole maha matnud mõtet, et ehk siiski võiks kunagi veel kunsti õppima minna.
Oma rahuliku loomu poolest võiks Mikk ka teistele joonistamist õpetada, aga ta tunneb, et ei oska teistele näpuga näidata, mis nüüd pildil valesti läks. Talle ei istu ka see, kui teda väga õpetatakse. Koos vanusega on ta küll omandanud kuulamisoskuse, kuid iseasi, kas ta neid õpetussõnu kasutusele võtab. Ta tahab teha ikka omamoodi, käia oma rada, leida oma käekiri. Kuna ta on tähtkujult Jäär, siis ongi ta jäärapäine.
Sellist oma rajal käimist ja vabadust toetab ka Miku maailmavaade, mis eeldab võimalikult palju vaba mõtlemist. Õpetamine ja mingi vaate peale surumine pole tema jaoks. Ta teeb seda, mis tundub õige ega lähe vastuollu tema elutunnetusega.
Helerin Väronen / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Maanteeameti Rapla teenindusbüroo kolis uuele aadressile

maintext:
Eelmise nädala algul kolis Maanteeameti Rapla teenindusbüroo (suupärasemalt Rapla ARK) Rapla riigimajja, kus kliente teenindab endiselt üks töötaja. Eksamite järjekorrad ulatuvad kahe kuu taha.
6. septembril oli Maanteeameti Rapla teenindusbürool Rapla riigimajas esimene tööpäev. Eile, 13. septembril olid büroo endises asukohas Savi tänaval inimesed segaduses. Raevunud kodanikud kirusid kõva häälega Eesti Vabariiki selle eest, et vajalikud teenused kaotatakse ning toimivad süsteemid lõhutakse.
Segadust jätkus ka aadressil Tallinna maantee 14, kus üks klientidest end B-kategooria sõidueksamile soovis registreerida. Selgub, et septembri ja oktoobri sõidueksamite ajad on täielikult broneeritud ning novembri kohta ei ole isegi klienditeenindajal informatsiooni. „Mida ma nüüd siis teen?“ küsis murelik klient. Kui aga B-kategooria teooriaeksamile aega soovinud kliendile teatati, et oodata tuleb kolm nädalat, loobus too ja otsustas pöörduda Saue teenindusbüroosse. Kuigi Rapla teenindusbüroo on lahti kolmel päeval nädalas, saab nii B-kategooria sõidueksamit kui ka teooriaeksamit teha vaid kord nädalas, teisipäeviti.
E-teeninduses registreerida pole võimalik
Rapla teenindusbürooga seotud muudatuste tegemisel on Maanteeameti esindajad palju rõhunud sellele, et väga suur osa toiminguid on võimalik teha e-teeninduse keskkonnas. Praegu ei ole aga autokooli õpilastel võimalik end e-teeninduses eksamitele registreerida
Mariliis Vest / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Muundumise kunst

maintext:
Metamorfoos on millegi muundumine, teise kuju omandamine, kui algne omandab mingi uue vormi. Ja ehk ka uue tähenduse. Raplamaa kaasaegse kunsti keskuses on kuni 2. oktoobrini üleval näitus nimega “Metamorfoos”.
Kokku on näitusel 91 pilti, mille autorid on kuus Taani kunstnikku: Annemette Rosenborg Eriksen, Else Vinæs, Erik Jørgensen, Josephine Ernst, Peder Børdsted Pedersen ja Peter Birk.
Helerin Väronen / foto: Katri Lumi
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Jalutagem peegelduste taustal Näitusesaali uksel on vaataja kõigepealt silmitsi Silmadega, sadakonna isesuguse silmaga, mis silmitsevad tulijat kõige kaugemast seinast. Aga tõttvaa... Õppimise kunst ja teised kunstid Raplamaa kaasaegse kunsti keskuses avati kolmapäeval, 18. novembril 2015 näitus ja kursuste seeria „Õppimise kunst ja teised kunstid. Õpetamiskunstide...


title: Rapla Vesiroosi gümnaasiumi juurde ehitati välijõusaal

maintext:
Rapla Vesiroosi gümnaasiumi juurde, skatepargi ja kõnnitee vahelisele muruplatsile ehitati välijõusaal, kus võivad treenida kõik huvilised.
Rapla valla heakorraspetsialisti Sirle Sule sõnul tuli projekti rahastus rahandusministeeriumi määratud riigieelarvelisest toetusest Rapla terviseraja trenažööride soetamiseks. Välijõusaali idee pakkusid välja tänaseks juba RVG vilistlased Geir Stint ja Martin Lapin, kes ka Hooandja kaudu välijõusaali tarbeks toetust kogusid. Toetust sealt kahjuks ei saadud.
Sule sõnul on väljak peamiselt kavandatud street workout (tänavatreening) väljakuna, kus on oma ala tõsistel harrastajatel võimalik treenida. Samas on võimalik välijõusaali kasutada ka võimlemisväljakuna koolitundide läbiviimiseks või lihtsalt harrastajatel võimlejatel.
Mariliis Vest / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Diplomaadid tutvusid Järvakandis klaasipuhumisega

maintext:
Igati väärikas seltskond välisriikide suursaadikuid ja diplomaate külastas neljapäeva, 15. septembri ennelõunal Järvakandi klaasimuuseumi. Tegemist oli iga-aastase maaeluministeeriumi ringkäiguga, kus diplomaatiline korpus sai tutvuda Eesti eluga väljaspool pealinna.
Ürituse korraldaja Ruve Šank selgitas, et tänavuse väljasõidu idee oli diplomaatidele näidata, millega tegelevad inimesed maapiirkonnas, kui nad ei tööta põllumajanduses. Lisaks Järvakandi klaasimuuseumile külastasid nad Raplamaal ka Atla mõisa. Edasi viis teekond neid tutvuma Viljandi- ning siis Valgamaaga.
Diplomaatide delegatsiooni kuulus näiteks Ameerika Ühendriikide suursaadik James D. Melville. Kokku osales sellel ringkäigul 34 diplomaati (nendest 12 suursaadikut) kahekümnest saatkonnast. Lisaks USA-le osalesid näiteks Valgevene, Austria, Türgi, Jaapani ja Moldova suursaadikud.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman
Samal teemal Kolm küla Raplamaa lõunapiiril Kui satute metsa vahel sõites ringteele, mille keset ehib lillepeenar, siis olete jõudnud Nõlva külla. See on kaugeim kolmest Järvakandi ümbruse külas... Järvakandi basseini hiilgeaega meenutavad rohtukas... Klaasitehase kõrval oli aastakümneid üheks Järvakandi sümboliks eelsoojendatud veega bassein. Nooremad inimesed ei pruugi seda enam mäletada, kuid kol... Tervist, lugupeetud lugejad! Novembri algusest kuni jaanuari lõpuni kestnud aktiivne kogumiskampaania päädis 150% tulemusega. Nii nagu elus ikka, tuli ette ootamatusi ning üks asi...


title: Kaiu apteek sulges ukse

maintext:
Kaiu valla ainuke, BENU apteek sulges 31. augustil kell 13 oma uksed. Viimased apteegi külastajad ütlesid nukral toonil, et Kaius ollakse apteegi sulgemise pärast väga kurvad.
Otsus apteek sulgeda langetati BENU Apteek Eesti OÜ juhi Kaidi Kelti sõnul juulikuu lõpul. Kakskümmend kaks aastat töötas apteegis üks inimene – Viivi-Helene Kesküla, kes otsustas pensionipõlve nautima hakata. Asendajat talle kahjuks ei leitud. Kohalike sõnul on Viivi-Helene kaiukate jaoks olnud superinimene: nii abivalmis, alati sõbralik ja vastutulelik. Lisaks Kaiule töötas naine veel Raplas farmatseudina. Tihti tuli ette sedagi, et Viivi-Helene tõi Raplast bussiga Kaiu abivajajatele rohtusid. Naise sõnul olid aga ka kohapeal kõik esmavajalikud meditsiinitarbed olemas ning külastajaid jagus.
Viimastel tundidel, mil apteek veel avatud oli, kallistasid kohalikud inimesed apteekrit, jagasid lilli, tänasid ning ühiselt söödi kooki. 80-aastane Viivi-Helene Kesküla ütles, et läheb nüüd eluaegsele puhkusele.
Mariliis Vest
Loe pikemalt 7. septembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Kaiu apteek paneb tänasest uksed kinni Kaiu valla ainuke, BENU apteek, jääb alates 1. septembrist 2016 suletuks. Viimased sisseostud saab teha täna, 31. augustil kuni kella 13-ni. Kaiu val...


title: KoMo sai Tartu teate rattamaratonil esikoha

maintext:
Raplamaa rattaklubi KoMo võitis pühapäeval, 11. septembril toimunud esimese Tartu teate rattamaratoni. Võistlusel osaleti koosseisus Peeter Tarvis jun, Peeter Pruus ja Karl-Arnold Vendelin.
Sõideti tagurpidi pööratud Tartu maratoni trassil ehk Elvast Otepääle. Raja pikkus oli 89 kilomeetrit ning KoMo läbis selle ajaga 2:38.43.
Siim Jõgis / foto: Klubi Tartu Maraton
Loe pikemalt 14. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Rasham Suarez tegi Avis Rapla särgis debüüdi

maintext:
Avis Rapla värske täiendus ääremängija Rasham Suarez (USA/Puerto Rico) tegi meeskonna eest debüüdi, kui hooaja-eelsel Leedu turniiril tuli vastu võtta kaks suurt kaotust.
Laupäeval, 10. septembril kaotas Rapla 83:123 Šiauliai meeskonnale. Suarez viskas selles mängus 25 ning Sven Kaldre 27 punkti. Tõele au andes sõitis Avis Rapla esindus Leetu kõigest kuue mängijaga. Lisaks Suarezele ja Kaldrele olid nimekirjas veel Marek Ruut, Karl Johan Lips, Gregor Ilves ja Kristjan Voolaid. Osa Avis Rapla mängijaid on praegu seotud Eesti ning Thomas van der Mars Hollandi koondisega.
Pühapäevases matšis tuli tunnistada Neptunase paremust 115:57. Suarez ütles, et need mängud andsid hea võimaluse noorematele meestele ennast proovile panna. Samuti oli see tema enda jaoks esimene kokkupuude Euroopa korvpalliga. Pikemat intervjuud Rasham Suarezega loe Raplamaa Sõnumite 14. septembri numbrist.
Siim Jõgis / Foto: Siim Solman


title: Eesti president - universumi direktor või visiitkaart?

maintext:
Presidendivalimistest on vististi kõik juba midagi arvanud ja nii õnnestus minulgi kui väliskommentaatoril paar sõna raadios öelda. Tõepoolest, nagu ma juba Vikerraadios ütlesin, jääb aeg-ajalt mulje, et Eesti valib universumi direktorit, aga mitte presidenti.
Vaadates seda, missuguseid probleeme peaks tulevane president lahendama – alustades haigekassa puudujäägist ja lõpetades ühiskonna ühendamisega. Ometi on presidendil põhiseaduse paragrahv 78 punkt 1 järgi kohustus esindada Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises. Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne ütleb laiasõnaliselt, et vabariigi presidendil on kokku 19 ülesannet või pädevust, “millega taheti anda ammendav loetelu tema ülesannetest ja keelata nende laiendav tõlgendamine”. Ehk siis president ei ole tõesti universumi direktor, vaid tema ülesanded on täpselt määratletud. Seda siis eeskätt välissuhtluses.
Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne lisab, et “rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni art(ikkel) 7 kohaselt loetakse riigipead riigi rahvusvahelise suhtlemise organite seas riiki esindavaks ilma erilise volituseta (ex officio). Esindamine rahvusvahelises suhtlemises ei tähenda üksnes suhtlemist teiste riikidega, vaid laieneb ka suhetele rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude rahvusvahelise õiguse subjektidega (nt Püha Tool, Malta Rüütliordu).”
Mõneti meenutab olukord Euroopa Parlamendi valimisi, kus samamoodi on parlamendisaadikuil roll ja kohustus kaasa rääkida Euroopa asjades, unustamata muidugi ka koduseid huve. Ent ikkagi on europarlamendi valimisdebattidel läinud jutt peaaegu kohe kodumaa peale. Arusaadavalt, sest saadikud tunnevad ju Eestit kõige paremini ja eks igaühel ole ka mingi mure välja öelda. See kõik ei lähe aga kokku tegelikkusega, sest Euroopa Parlamendi saadik ei saa hakata teid sillutama või koole avama.
President saab muidugi üht-teist ära teha riigisiseselt. Ja see oleks tõesti keeruliste välis- ja julgeolekupoliitiliste küsimuste viimine rahvani. Nii näiteks tegi enne euroreferendumit 2003. aastal Arnold Rüütel, kes asus toetama Eesti ühinemist Euroopa Liiduga. Olid ju arvamusküsitlused näidanud sugugi mitte ühemõttelist poolehoidu ühendusega liitumisele.
Miks ei võiks tulevane president kõneleda rahvaga näiteks rändekriisist, piirilepingutest, Brexitist ja selgitada selle tegevuse juures ka Eesti huve? Kes tahab, see tuleb kuulama. Lisaks võiks president ulatuda ka venekeelsete elanikeni, kes suudavad küll vastu võtta teistsugust informatsiooni, mida neile paiskab päevast päeva Kremli kontrollitud meedia. On ju ETV+ deklareerinud, et nende prioriteet pole välisuudised ja jääbki küsimus, kust peaksid meie venekeelsed inimesed saama adekvaatset infot maailmas toimuva kohta. President ei suudaks kindlasti seda infolünka üksinda täita, kuid hakatuseks sobiks tema väga hästi.
Teine lugu on tõesti sellesama rahvusvahelise suhtlemisega. President on Eesti visiitkaart. Et Eesti on nii Euroopa Liidu kui ka NATO liige, kirjutab rahvusvaheline meedia presidendist pärast valimistulemuste selgumist ilmselt rohkem kui mingi muu väikeriigi puhul. Kui presidendiks peaks saama näiteks Mailis Reps, on kindlasti Läti meedia tähelepanu kõrgem, sest on ju Repsi abikaasa lätlane.
President võtab vastu oma kolleege riigipäid teistest riikidest. Enamasti siis, kui tegemist on riigivisiidiga. Iga välisvisiidi puhul koostab presidendi/peaministri/välisministri jt büroo koostöös külastatava riigi saatkonnaga memo külastatava riigi, sealhulgas selle riigi liidrite kohta.
Mõttemänguna võikski lühidalt arutleda, mida kirjutaksid saatkonnad meie presidendikandidaatide kohta ehk tekiks rubriik “kui ma oleksin välisriigi diplomaat”. Ja tulebki arvestada, et nad kirjutavad raporteid ka praegusest presidendikarussellist.
Siim Kallase puhul poleks kahtlust, et ära toodaks tema Euroopa Komisjoni taust ja ka varasem töö Eesti pea-, välis- ja rahandusministrina. Mõni usinam saatkond võib mainida ka temaga seotud rahaskandaale. Marina Kaljuranna puhul leiaks mainimist tema töötamine välisministrina, ilmselt rõhutataks samuti tema olemist Eesti suursaadikuna Venemaal Pronkssõduri kriisi ajal 2007.
Allar Jõksi, Mailis Repsi ja Mart Helme puhul oleks kohest infot saatkondadel kindlasti vähem, seda rohkem peaksid memo kirjutajad pingutama, et korralik teave oma riigijuhtideni jõuaks.
Tahame seda või mitte, aga Helmega seoses mainitaks ära EKRE ja seda seostataks teiste Euroopa äärmusparteidega.
Samas ei saa memode kirjutajad ka maad ja taevast kokku kirjutada – meid külastaval inimesel jääb memo lugemiseks aega tavaliselt lennukireisi jagu, mitte rohkem. Seega tuleb välja tuua põhiline.
Iseasi muidugi – ja seda kohtab tänapäeva maailmas järjest rohkem -, kui riigijuhid üksteist varasemast isiklikult tunnevad. Säärane tõenäosus on jällegi suurem Siim Kallase ja Marina Kaljuranna puhul, kes Euroopa Liidu kaudu oma kolleegidega on palju tutvusi sobitanud.
Iseenesest oleks kasvõi protokolliliselt huvitavam – aga loomulikult muidki aspekte silmas pidades -, kui Eesti presidendiks saaks naine. Mida hakkavad tegema siis koos riigipeade abikaasad (neile ju organiseeritakse aeg-ajalt eraldi programm)?
Kui Eesti presidendiks saab Marina Kaljurand ja USA presidendiks Hillary Clinton, siis oleks lihtsam – Bill Clinton võiks sundimatult jutelda Kalle Kaljurannaga. Clintoni visiiti ei pruugi toimuda, aga kindlasti toimub Läti presidendi Raimonds Vejonise visiit. Mailis Repsi presidendiks olemise puhul on võimalus, et Iveta Vejone ja Agris Repšs veedavad aega läti keeles vesteldes. Mida aga nad koos külastaksid, oleks muidugi iseküsimus.
Pärast 24. septembrit oleme muidugi targemad. Aga kindel võib olla selles, et me ei saa uut universumi direktorit, küll aga uue visiitkaardi, kes on Eesti riigipea nii Eesti Euroopa Liidu eesistumise kui ka riigi 100. sünnipäeva pidustuste ajal.
Erkki Bahovski


title: Politseiga patrullimas: Kergliiklejad, ärge võtke liikluses riske!

maintext:
Paar nädalat tagasi oli Rapla linnas järjest kaks õnnetust, kus jalgratturid põrkasid kokku sõiduautoga, ühel juhul lõppes see traagiliselt. Patrullisime mõne tunni koos Rapla politseiga, et üle vaadata Rapla kergliikluse valupunktid.
Ühel septembri päeval sõidame fotograafiga Lellest Raplasse. Linnas sees, Viljandi maantee ääres märkame üht vanemat naisterahast kõnniraamiga kõnniteel jalutamas. Ootamatult astub ta paremale-vasakule vaatamata maanteele. Ülekäigurada paistab umbes saja meetri kaugusel. Aeglasel sammul kõndis ta otse keset autoteed. Olime hämmingus. „Kulla tädike, mida sa teed?“ pomisesime mõlemad ning hoidsime hinge kinni, et kõik autojuhid teda ikka märkaks. Õnneks oli Viljandi maanteel sel ajal vaikne.
Juba järgmisel päeval kuuleme toimetuses kõrvulukustavat pidurite vilinat ja kõva kolinat. Aknale joostes näeme omavahel kokku põrganud jalgratturit ja sõiduautot. Sellest õnnetusest, milles kannatada saanud eakas naine hiljem haiglas suri, kirjutasime eelmises lehes. Kuid vaid mõnikümmend minut pärast rasket õnnetust, kui kiirabi ja politsei alles sündmuskohal tegutsesid, ületas üks vanem mees ratastooliga sealsamas vales kohas sõiduteed. Vastassuunas liikuv auto pidi pidurdama, et teda üle lasta. Õnneks oli autode kiirus tol hetkel väike, sest kohapeal oli liiklus häiritud. Sellegipoolest hoidsime taas peast kinni ja mõtlesime, mis toimub?
Samal nädalal, veidi varem oli toimunud veel üks jalgratturiga liiklusõnnetus Välja tänaval, kus kergliikleja sõitis otsa teel liikuvale sõiduautole. Ratturi sõnul ei töötanud tal pidurid ja seetõttu ei õnnestunud kokkupõrget vältida. Õnnelik õnnetus, kus osapooled said omavahel kokkuleppele. Septembris kukkus liikluses veel piduriteta trikitrattaga sõitnud laps. Seega on ainuüksi ühe kuu jooksul Raplamaal lõppenud kergliiklejate jaoks üks õnnetus surmaga ja siis on olnud rida n-ö õnnelikke õnnetusi. Maakonnas võib sarnaseid juhtumeid veelgi olla, kõik ei pruugi politseini jõuda.
Nende sündmuste valguses otsustasime veeta mõned tunnid patrullis koos Rapla politseijaoskonna juhi Janno Ruusi ja patrullitalituse juhi Margus Kaldmaga. Eraldi fookusesse võtsime jalgratturid, kuid pingsalt jälgisime ka jalakäijaid. Vaatasime otsa statistikale ning rääkisime läbi ohutuspõhimõtted ja kehtivad seadused.
Mariliis Vest / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: AVIS Rapla meeskonnaga liitub andekas sloveen!

maintext:
AVIS Rapla korvpallimeeskond on sõlminud lepingu Sloveenia päritolu Domen Bratožiga. 23-aastane ja 189cm pikkune tagamängija, kes liitub Rapla meeskonna treeningutega käesoleva nädala neljapäeval, mängis viimased kaks hooaega Sloveenia klubis Tajfun.
2015/2016 hooajal mängis Bratož kõikides liigades kokku (Aadria liiga, Sloveenia liiga & Europe Cup) KK Tajfun Šentjuri eest 44 mängu, olles platsil keskmiselt 21.4 minutit mängu kohta. Teenitud mänguminutite jooksul viskas tagamängija keskmiselt ligi 8 punkti mängus, jagas 2.93 söötu ning tegi 1.66 vaheltlõiget.
Domeni noort korvpallurikarjääri ilustab 2014/2015. aastal KK Tajfuniga Solveenia meistrikstulemine. Meistritiitli võitmist võib pidada erakordseks saavutuseks Sloveenia liigas, sest aastast-aastasse on liigat valitsenud kaks suurt korvpalliklubi Union Olimpija ja Krka! Võidukal hooajal mängis Domen keskmiselt 22.2 minutit mängu kohta, viskas 7.87 punkti, võttis 3.29 lauapalli, jagas 2.84 söötu ning tegi 1.29 vaheltlõiget.
Eelmise hooaja lõpus kutsuti noor sloveen ka Sloveenia rahvuskoondisesse, olles 18 valitud mängija nimekirjas. Kahjuks tuli aga hüppeliigese vigastuse tõttu koondiselaager pärast kümnepäevast treeningprogrammi pooleli jätta.
Domen Bratož: “Mul on hea meel, et minu mängija karjäär jätkub Eestis. Ma loodan, et kohanen kiirelt uute meeskonnakaaslastega, treenerite ja liigaga. Lisaks sellele usun, et klubil saab olema edukas ja võituderohke hooaeg”.
AVIS Rapla nimisponsori AVIS Eesti tegevjuht Alo Jürgenstein rõhutas, et noore sloveenlase liitumine AVIS Rapla meeskonnaga on ühelt poolt vajalik tugi eelseisvaks hooajaks, sest noore, kuid juba hinnatud korvpalluri mänguoskused ja erinevate liigade kogemused annavad Rapla meeskonnale lisaväärtust, kuid samal ajal on sloveen kindlasti eeskujuks ka Rapla Korvpallikooli noortele, kes saavad tema kogemusest indu enda korvpallikarjääris edasipürgimisele.
Jaak Karp: “Domeniga kokkuleppele jõudmine on meie jaoks suur saavutus! Tegemist on mängijaga, kes on karastunud Aadria liigas, Sloveenia liigas ja eurosarjas. 2015. aasta kevadel tõusis ta vahetusmängijast rolli, kus vedas Taijfuni suure ja kuulsa Krka vastu poolfinaalist edasi finaali ja sealt edasi Sloveenia meistriks! See oli tõeline Sloveenia korvpalli Tuhkatriinu lugu. Tema mängutasemes ei ole kahtlust, nüüd tuleb ta vaid meie süsteemi sobitada.”
Rapla KK


title: Kolmapäeval RS taas raadio eetris!

maintext:
Kolmapäev on taas Raplamaa Sõnumite päev. Ilmub värske number ja TRE Raadio hommikuprogramm on Sõnumite päralt. Seekord vallutavad stuudio Siimud, et heita pilk lehele, maakonaas ja maailmas toimuvale. Ole meiega kolmapäeval alates 7.30 interneti vahendusel või raadiosagedusel 97.3MHz.
Jaga:


title: FOTOD: Liiklusõnnetus Rapla kesklinnas

maintext:
Rapla linnas, Viljandi maanteel, endise Maapanga hoone ees toimus kl. 12:38 liilusõnnetus, kus viga sai jalgrattur. Praegu on sündmuspaigal kiirabi ja politsei. Liiklus on häiritud.
Fotod: Siim Solman


title: Pesunäitusel on eri kümnendite stiilinäited

maintext: Pühapäeval algas kalendrikevad, aga oma lähenemisest andis uus aastaaeg märku palju varem. Pikemad päevad, rohkem päikest – seda kindlasti. Üks kevade...


title: Mõrv, mis jahmatas maakonda

maintext:
Möödunud aasta 24. novembril kaotasid kaks inimest jõhkral kombel oma elu. Sarnast mõrva ei ole Rapla maakonnas varem toime pandud. Kes oli see külmavereline mõrtsukas ja mis viis teda tegudeni, mille tagajärjel ta järgmised 18 aastat vangis veedab?
Sõitis Juuru tööle
See oli üks täiesti tavaline novembrikuu päev, kui Kundas koos oma elukaaslasega elav Erich Korjus otsustas sõita Juuru, kus teda ootas võimalus tööd leida. Mitmel korral mehe enda sõnade kohaselt „teelt eksinud“ ehk korduvalt kriminaalkorras karistatud ja ka vangis olnud mees oli juba mitu kuud töötu.
Ka tema varasemate töökohtade kohta ei saaks öelda, et need oleksid püsivad olnud. Paar kuud siin, paar kuud seal. Sedagi on rohkem kui nii mõnelgi teisel praegusel ajal võimalust on olnud. Olles kandnud ära oma viimase karistuse, vabanes Korjus 2014. aasta lõpul vangistusest. Ei möödu üht aastatki, enne kui mees jälle teelt eksib ja tuttavaid radu kõndima asub.
23. novembril 2015 sõidab Korjus Juuru, võtab poest pudeli Vana Tallinnat ja läheb oma vanale sõbrale külla. See sõber on töövõimetu 50-ndates eluaastates Juuru elanik, kellel on tõsiseid raskusi nii liikumise kui ka rääkimisega. Üks kehapool on tal halvatud.
Korjuse sõnul on tegu inimesega, keda ta tunneb juba ammu. Nimelt oli aeg, mil Korjus isegi Juuru kandis elas ja ringi liikus. Kuid ka veel hiljaaegu olevat just Korjus olnud see, kellele sõber kurtis, et keegi peale Korjuse teda enam vaatamas ei käi. Oma sõnul olevat Korjus haigel sõbral ka varem haiglas külas käinud ja toeks olnud.
23. novembril jõudis Korjus sõbra juurde, et peatuda seal mõned päevad ning uurida töövõimalusi täpsemalt. Kuna Juuru jõudis ta tol päeval liiga hilja, et tuttavale tööasjus helistada, oli tal plaanis järgmisel päeval välja selgitada, millal tööga võiks alustada. Silmapiiril oli töö ehitusobjektidel. 23. novembril oli mees pidevas telefonikontaktis ka oma elukaaslasega.
Saatuslik päev
24. novembril suhtles Korjus oma tuttavaga võimaliku töö asjus, kuid tööle sel päeval ei mindud. Selle asemel võttis Korjus hommikul ühe unerohutableti, mille oli arst välja kirjutanud tema elukaaslasele, ning läks lõunapaiku poodi, ostis sealt kaks viina „Viru Valge“ ja veel mõned asjad. Viinad olevat ta ostnud sõbrale tänutäheks, et too lubas tal oma korteris ööbida need päevad, mil Korjus ajas tööasju.
Kohtus tunnistas Korjus, et ei ole juba mitu aastat suur alkoholitarbija olnud. Sellegipoolest otsustas ta tol päeval koos sõbraga kahepeale juua ära pudeli viina, pärast mida muutus Korjuse mälu äärmiselt lünklikuks. Ta mäletab veel, et nad kuulasid sõbraga ühiselt muusikat ja ta küttis ahju, aga mis edasi sai, ta ei tea, kuid usub, et jäi magama. Teise viina joomist mees ei mäleta. Mis ajal ta magama võis jääda, ta samuti ei tea.
Korjuse järgmine mälestus on sõbra korteris ärkamine. Ta avastab, et korter on tühi. Ta ei leia oma sõpra. Ka sõbra korterivõtmed on tema taskus. Naaberkorterisse sattumist ta ei mäleta. See on väike, ühetoaline, L-tähe kujuline korter, kus köök ja elutuba on eraldatud. Elutuba on liigendatud nii, et suure seinakapi taha jääb veel üks voodi.
Sealsamas elutoas taastub tema mälu hetkes, mil ta leiab enda ees istumas kaks meest, verised ja surnud. Ta mäletab, et seisis nende ees, aga ei tunnista, et oleks märganud nuga oma käes ega tea, mis oli nendega juhtunud. Siitmaalt on tema mälu taas kadunud. Hiljem mees tunnistab, et sai surnute isikud teada alles mitu päeva hiljem.
Nendest surnud isikutest on üks tema hea sõber. Seesama, kelle korteris ta viibis ja kellega ta mõned tunnid varem oli mõnusalt aega veetnud. Teine mees on mõrvapaigaks olnud korteri elanik, kohalik Juuru inimene, 50-ndates eluaastates töötu mees. Hiljem tema isiku teada saanud, tunnistab Korjus, et nad on tuttavad, minevikus on neil omavahel ka kähmlemist olnud, kuid rõhutab, et see tüli on lõpetatud ning mingit pahameelt nende vahel ei valitsenud.
Järgmisena mäletab Korjus juba seda, kui ta seisis külmal ja pimedal novembrikuu õhtul õues, käed verest tilkumas, nagu tunnistab hiljem kohtus teda vahistanud politseinik, kuigi mees ise verd oma kätel ei mäleta. Kell on siis mõnikümmend minutit pärast kuut. On pime ja niiske. Politseiametnik tõstab relva ja jagab talle käsklusi. Korjus ei mäleta, mida politseiametnik täpselt rääkis ega mäleta ka edasisest midagi.
Tunnistaja, kes jäi ellu
Korjuse naaberkorterisse saabumise ja tema vahistamise vahele mahtus üks tunnistaja, kes pani hargnema sündmused, mis päädisid Korjuse vahi alla võtmisega. See töötu Juuru elanik oli heitnud magama sinnasamasse väikesesse korterisse, kapi taha. Võimalik, et Korjus ei teadnudki, et mees seal nurga taga, silma alt eemal, magas.
Kohtus too magaja tunnistab, et ärkas selle peale, et pidi minema tualettruumi. Ärgates kuulis ta imelikku korinat ja mäletas end mõtlemas, et küllap sõber on samuti uinunud ning norskab. Kapi tagant piiludes märkas ta aga Korjust seismas verise keha kohal.
Stina Andok
Loe pikemalt 7. septembri Raplamaa Sõnumitest


title: Meenutusi kooliajast

maintext:
Esimene nädal kooliaega hakkab vaikselt läbi saama. Kui ma üleeile õhtul vaatasin, kuidas väike õde ja ema vihikutele, õpikutele, töövihikutele pabereid ja kaasi ümber mässivad, hakkasin oma kooliajale tagasi vaatama.
Mõned mälestused neist kokku viieteistkümnest aastast on sellised, mida ise õieti ei mäletagi, rohkem tean teiste jutu järgi. Seda aga tean raudselt, kuidas läksin esimesse klassi 2000. aastal (seda numbrit on ju hea meelde jätta). Minu õnneks olid sel ajal olemas juba videokaamerad ja nii saan vaadata, milline esimese klassi jüts ma olin ning mida rääkisin. Kõige eredamalt mäletan aga, et miskipärast olin tol päeval näost täiesti lumivalge. Mitu inimest küsis, kas minuga on kõik korras ning miks ma näost nagu Lumivalgeke olen. Ma tõesti ei tea, miks ma kahvatu ja ehmunud olin, mingit halba tunnet küll ei mäleta. Täpselt on silme ees ka see inimene, kes mind käekõrval saali viis.
Päev, kui saime koolis kätte oma esimesed õpikud, vihikud, töövihikud, on järgmine, mis mulle eluks ajaks meelde jääb. Oma parima sõbranna ning esimese pinginaabriga otsustasime kõik oma raamatud panna ühte kilekotti ja nii koos koju kõndida, me elasime ühes majas. Sõbranna võttis ühest sangast, mina teisest ja nii me asjalike nägudega sammusime. Tee peal tuli vastu suur poriloik. Täiesti mõtlematult ja lobisemise hoos läksin mina ühelt poolt poriloiku, sõbranna teiselt poolt. Teadagi, mis juhtus. Kilekott läks keskelt pooleks ja nii ujusid kõik meie uhiuued õpikud poriloigus. Olime küll ehmunud, kuid samal ajal tegi see meile tohutult nalja. Võtsime siis läbiligunenud õpikud sülle, jooksime koju ja hakkasime neid fööniga kuivatama. Loomulikult tõmbusid ääred kortsu ja kollaseks. Õnneks ajas juhtunu meie vanemaid pigem naerma kui tekitas pahameelt.
Veel üks mälestus, mida ma ise väga ei mäletagi, kuid mille üle mu ema siiani nalja viskab, on juba vanemast klassist. Ema on alati öelnud, et olen oma tegemistes natuke hajameelne. Tulin siis ühel päeval koolist, kehalise kasvatuse riietega kilekott näpu otsas. Koju jõudes avastasin, et koti põhja oli tulnud auk ning kõik riided olid tänavale maha pudenenud. Ema ajas see muidugi kohutavalt naerma ning ta ei saa siiamaani aru, kuidas ma alles kodus märkasin, et kilekott tühi on. Läksin siis õue tagasi ja umbes sada meetrit kodust olid ridamisi minu kehalise kasvatuse riided.
Kooliaeg on üks äraütlemata vahva aeg. Nii palju sai tehtud, käidud, nähtud. Minu õnneks olin vähemalt põhikooli ajal õpilane, kes sai alati oma asjad ilma suurema pingutuseta tehtud ning kellesse õpetajad suhtusid hästi. Mäletan, kuidas ühes geograafiatunnis olin ülimalt väsinud (mida ma tavaliselt ei olnud) ning õpetaja lubas mul selle tunni lihtsalt puhata ja magada. Nendel, kes pättuseid tegid, selliseid privileege ei olnud.
Kõik õpilased, olge te siis põhikoolis või gümnaasiumis, võtke sellest ajast kõik, mis võtta annab. Lisaks soovitan olla pigem hea käitumisega laps, see annab tihtipeale suuri eeliseid. Kuigi hetkes elades tundub kool üks ülimalt tüütu kohustus, seostub tagasi vaadates selle ajaga just väga palju naljakat, põnevat, lõbusat.
Mariliis Vest
Samal teemal Kohila vallas saadeti esimesse klassi koguni 126 õ... Igal tarkusepäeval paistab Kohila vald silma sellega, et esimesse klassi minejaid on seal võrreldes teiste maakonna koolidega hulganisti rohkem. Gümna...