description:
Eilsel galaõhtul anti üle Bruno tootedisainiauhinnad, kus märgiti ära ka saarlasi.
Kahekordselt märgiti ära metsakõlakojad Ruup, kus Birgit Õiguse tiimis lõid kaasa ka saarlased Ardo Hiiuväin ja Sabine Suuster. Kõlakojad märgiti ära elukeskkondliku toote disaini ja elumuutva disaini kategoorias. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlased noppisid disainiauhindu

maintext:
Uudised
Saarlased noppisid disainiauhindu
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 17. september 2016. Kahekordselt märgiti ära metsakõlakojad Ruup. FOTO: Eesti disainerite liit Eilsel galaõhtul anti üle Bruno tootedisainiauhinnad, kus märgiti ära ka saarlasi. Kahekordselt märgiti ära metsakõlakojad Ruup, kus Birgit Õiguse tiimis lõid kaasa ka saarlased Ardo Hiiuväin ja Sabine Suuster. Kõlakojad märgiti ära elukeskkondliku toote disaini ja elumuutva disaini kategoorias.
Parimaks elukeskkondlikuks tooteks peeti Johanna Tammsalu disainitud Nörk Racki ehk köitest nagisüsteemi. Elumuutva disaini hulgas võitjat ei valitud, koos kõlakodadega märgiti ära veel intelligentne taastusravi seade Fleximoover, mille autorid on Aivo Arusaar, Janno Nõu, Kaspar Torn, Martin Pärn ja Sven Sõrmus.
Publiku lemmikuks valiti Oot-Oot stuudio kavandatud viltlamp. Saarlane Mihkel Mölder kasutas valgusti Flot disainis mesilastaru kujundit, lähtudes 50-ndate soojast disainiesteetikast ning tänapäeva praktilisest mõttelaadist.
Oma töödega osalesid Saare maakonnast ka Teele Koel, Märt Kapsta ja Andres Meisterson.
Auhind on tunnustus väljapaistvate võimetega disaineritele ja nende koostööpartneritele ning on nime saanud disainikateedri rajaja prof Bruno Tombergi järgi. Parimaks elukeskkondlikuks tooteks peeti Johanna Tammsalu disainitud Nörk Racki ehk köitest nagisüsteemi. Elumuutva disaini hulgas võitjat ei valitud, koos kõlakodadega märgiti ära veel intelligentne taastusravi seade Fleximoover, mille autorid on Aivo Arusaar, Janno Nõu, Kaspar Torn, Martin Pärn ja Sven Sõrmus.Publiku lemmikuks valiti Oot-Oot stuudio kavandatud viltlamp. Saarlane Mihkel Mölder kasutas valgusti Flot disainis mesilastaru kujundit, lähtudes 50-ndate soojast disainiesteetikast ning tänapäeva praktilisest mõttelaadist.Oma töödega osalesid Saare maakonnast ka Teele Koel, Märt Kapsta ja Andres Meisterson.Auhind on tunnustus väljapaistvate võimetega disaineritele ja nende koostööpartneritele ning on nime saanud disainikateedri rajaja prof Bruno Tombergi järgi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Alates 1. oktoobrist hakkab Sõru-Triigi parvlaevaliini praeguse Väinamere Liinid OÜ asemel teenindama suurärimees Rein Kilgile kuuluv AS Kihnu Veeteed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Rein Kilk: sellist jama, nagu on Väinamere praamiliiklusega, meie ei korralda! (2)
Esmaspäev, 05. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Esmaspäev, 05. september 2016. Rein Kilk lubas, et temale kuuluv AS Kihnu Veeteed täidab ministeeriumiga sõlmitud lepingut igati eeskujulikult. Foto: Hendrik Osula / Delfi Alates 1. oktoobrist hakkab Sõru-Triigi parvlaevaliini praeguse Väinamere Liinid OÜ asemel teenindama suurärimees Rein Kilgile kuuluv AS Kihnu Veeteed.
Sõlmitud avaliku teenindamise leping majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) ning Kihnu Veeteede vahel on lühiajaline, kestusega ca seitse kuud, sest alates maist on liinile oodata uut reisiparvlaeva Soela.
“Sellist jama, nagu praegu toimub Väinamere praamiliiklusega, meiega sõlmitud leping ei võimalda korda saata. Kinnitan, et täidame lepingut kokku lepitud hinna alusel ja keegi sentigi juurde maksma ei pea,” ütles Kilk esmaspäeva õhtul Meie Maale.
Mahutavus suureneb
MKM-i merendus- ja lennundusosakonna juhataja Taivo Linnamägi ütles, et Saaremaa ja Hiiumaa vahel reisivad saareelanikud peavad arvestama võimalusega, et oktoobris võib esimestel nädalatel liini teenindada pisut väiksem asenduslaev Reet.
“Kuid edaspidi on kasutusel jääklassiga ja mõnevõrra suurem laev Subsea Seven. Kõige tähtsam on see, et laevaühendus kahe suursaare vahel ei katke,” lisas ta.
Asenduslaev Reet mahutab 157 reisijat ja 20 sõiduautot, jääklassiga Subsea Seven 86 reisijat ja 24 sõiduautot. Praegu Sõru-Triigi liinil sõitev Saaremaa Laevakompanii laevastikku kuuluv Kõrgelaid saab peale võtta 190 reisijat ja 30 sõiduautot.
“Nii Reet kui ka Subsea Seven peaksid varasema statistika kohaselt talvise reaalse nõudluse ära katma,” oli MKM-i avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda veendunud.
Veeteede ameti ja laevaehitaja Baltic Workboats vahel 2015. aasta veebruaris sõlmitud lepingu järgi ehitatakse Sõru-Triigi liinil edaspidi sõitma hakkav uus parvlaev Soela 2017. aasta aprilli lõpuks. Uus laev võimaldab aasta läbi vedu ning mahutab ca 22 sõiduautot või kaht veoautot massiga 45 tonni.
Päästevahenditega varustatud reisijakohti on laevas vähemalt 200.
Alus maksab koos käibemaksuga 9,4 miljonit eurot. Laeva ehitusraha tuleb 85 protsenti ulatuses Ühtekuuluvusfondist ning 15 protsenti lisandub riigieelarvest.
“Soela on esimene laev, mis on spetsiaalselt valmistatud Saaremaa ja Hiiumaa vaheliseks laevaühenduseks. Väärib märkimist, et üle Soela väina suursaarte vahel ühendust pidama hakkav laev on saanud oma lõpliku kuju ja seadistused just kohalike, Baltic Workboatsi meistrite käe all,” selgitas Linnamägi.
2006. aasta septembris Väinamere Liinidega sõlmitud ja hiljem pikendatud Sõru-Triigi parvlaevaliini teenindamise leping lõpeb 30. septembril. Seoses operaatori vahetusega hakkab ka laevapileteid müüma Kihnu Veeteed.
Tegi ainsa pakkumise
Kuna varasemad riigihanked Sõru-Triigi laevaliinil ebaõnnestusid, otsustas MKM korraldada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse, mille pakkumiste tähtaeg sai ümber 1. septembriga. Ainsa pakkumise tegi AS Kihnu Veeteed.
AS Kihnu Veeteed teenindab lisaks parvlaevaga Ormsö Sviby-Rohuküla liini, parvlaevaga Kihnu Virve Kihnu-Pärnu, Kihnu-Munalaid ja Manilaid-Munalaid liini.
Parvlaevaga Koidula teenindab ettevõte Laaksaare-Piirissaare liini, parvlaevaga Wrangö Kelnase-Leppneeme liini ja laevaga Vesta Tallinna-Aegna liini.
AS Tallinna Sadam otsustas Sõru-Triigi laevaliinihankel mitte osaleda. “Oleme kogu oma tegevuse fokusseerinud Virtsu-Kuivastu ja Rohuküla-Heltermaa liini opereerimise alustamisele. Sooviksime enne midagi reaalselt korda saata, kui hakkame mõtlema laienemisele,” ütles Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro.
Pikemas perspektiivis kaaluks tema sõnul ettevõte ka teiste laevaliinide teenindamist.
Kõrvaldati võla tõttu
MKM on varem Sõru-Triigi parvlaevaliinile välja kuulutanud kolm riigihanget. Möödunud aasta 16. oktoobril avaldatud hange lõppes detsembris enne jõule ainsa pakkuja hankemenetluselt kõrvaldamisega maksuvõla tõttu.
Järgmise hanke avaldas ministeerium tänavu 11. jaanuaril, kuid see lõppes ainsa pakkuja soovimatuse tõttu hankedokumentides ette nähtud tingimustel hankelepingut sõlmida.
Kolmanda hanke kuulutas ministeerium välja 28. märtsil. Hange lõppes 22. juulil, sest tähtajaks ei esitatud ühtegi pakkumist. Sõlmitud avaliku teenindamise leping majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) ning Kihnu Veeteede vahel on lühiajaline, kestusega ca seitse kuud, sest alates maist on liinile oodata uut reisiparvlaeva Soela.“Sellist jama, nagu praegu toimub Väinamere praamiliiklusega, meiega sõlmitud leping ei võimalda korda saata. Kinnitan, et täidame lepingut kokku lepitud hinna alusel ja keegi sentigi juurde maksma ei pea,” ütles Kilk esmaspäeva õhtul Meie Maale.MKM-i merendus- ja lennundusosakonna juhataja Taivo Linnamägi ütles, et Saaremaa ja Hiiumaa vahel reisivad saareelanikud peavad arvestama võimalusega, et oktoobris võib esimestel nädalatel liini teenindada pisut väiksem asenduslaev Reet.“Kuid edaspidi on kasutusel jääklassiga ja mõnevõrra suurem laev Subsea Seven. Kõige tähtsam on see, et laevaühendus kahe suursaare vahel ei katke,” lisas ta.Asenduslaev Reet mahutab 157 reisijat ja 20 sõiduautot, jääklassiga Subsea Seven 86 reisijat ja 24 sõiduautot. Praegu Sõru-Triigi liinil sõitev Saaremaa Laevakompanii laevastikku kuuluv Kõrgelaid saab peale võtta 190 reisijat ja 30 sõiduautot.“Nii Reet kui ka Subsea Seven peaksid varasema statistika kohaselt talvise reaalse nõudluse ära katma,” oli MKM-i avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda veendunud.Veeteede ameti ja laevaehitaja Baltic Workboats vahel 2015. aasta veebruaris sõlmitud lepingu järgi ehitatakse Sõru-Triigi liinil edaspidi sõitma hakkav uus parvlaev Soela 2017. aasta aprilli lõpuks. Uus laev võimaldab aasta läbi vedu ning mahutab ca 22 sõiduautot või kaht veoautot massiga 45 tonni.Päästevahenditega varustatud reisijakohti on laevas vähemalt 200.Alus maksab koos käibemaksuga 9,4 miljonit eurot. Laeva ehitusraha tuleb 85 protsenti ulatuses Ühtekuuluvusfondist ning 15 protsenti lisandub riigieelarvest.“Soela on esimene laev, mis on spetsiaalselt valmistatud Saaremaa ja Hiiumaa vaheliseks laevaühenduseks. Väärib märkimist, et üle Soela väina suursaarte vahel ühendust pidama hakkav laev on saanud oma lõpliku kuju ja seadistused just kohalike, Baltic Workboatsi meistrite käe all,” selgitas Linnamägi.2006. aasta septembris Väinamere Liinidega sõlmitud ja hiljem pikendatud Sõru-Triigi parvlaevaliini teenindamise leping lõpeb 30. septembril. Seoses operaatori vahetusega hakkab ka laevapileteid müüma Kihnu Veeteed.Kuna varasemad riigihanked Sõru-Triigi laevaliinil ebaõnnestusid, otsustas MKM korraldada väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse, mille pakkumiste tähtaeg sai ümber 1. septembriga. Ainsa pakkumise tegi AS Kihnu Veeteed.AS Kihnu Veeteed teenindab lisaks parvlaevaga Ormsö Sviby-Rohuküla liini, parvlaevaga Kihnu Virve Kihnu-Pärnu, Kihnu-Munalaid ja Manilaid-Munalaid liini.Parvlaevaga Koidula teenindab ettevõte Laaksaare-Piirissaare liini, parvlaevaga Wrangö Kelnase-Leppneeme liini ja laevaga Vesta Tallinna-Aegna liini.AS Tallinna Sadam otsustas Sõru-Triigi laevaliinihankel mitte osaleda. “Oleme kogu oma tegevuse fokusseerinud Virtsu-Kuivastu ja Rohuküla-Heltermaa liini opereerimise alustamisele. Sooviksime enne midagi reaalselt korda saata, kui hakkame mõtlema laienemisele,” ütles Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro.Pikemas perspektiivis kaaluks tema sõnul ettevõte ka teiste laevaliinide teenindamist.MKM on varem Sõru-Triigi parvlaevaliinile välja kuulutanud kolm riigihanget. Möödunud aasta 16. oktoobril avaldatud hange lõppes detsembris enne jõule ainsa pakkuja hankemenetluselt kõrvaldamisega maksuvõla tõttu.Järgmise hanke avaldas ministeerium tänavu 11. jaanuaril, kuid see lõppes ainsa pakkuja soovimatuse tõttu hankedokumentides ette nähtud tingimustel hankelepingut sõlmida.Kolmanda hanke kuulutas ministeerium välja 28. märtsil. Hange lõppes 22. juulil, sest tähtajaks ei esitatud ühtegi pakkumist.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Keskkonnaamet kehtestas sigade Aafrika katku ohjamiseks metssigade kohustuslikud küttimismahud seitsmes maakonnas, sealhulgas Saaremaal. Saare jahimeestel tuleb küttida vähemalt 4400 metssiga. 1. augusti seisuga on kütitud 1505 looma. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Jahimees: ma ei tea, kuidas neid sigu kütitakse
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 08. september 2016. Andrus Sepa sõnul on situatsioon uus, kuna varitsuskohti on poole vähem. FOTO: Tambe Allik Keskkonnaamet kehtestas sigade Aafrika katku ohjamiseks metssigade kohustuslikud küttimismahud seitsmes maakonnas, sealhulgas Saaremaal. Saare jahimeestel tuleb küttida vähemalt 4400 metssiga. 1. augusti seisuga on kütitud 1505 looma.
“Ma ei tea, kuidas neid sigu kütitakse. Meil on nüüd poole vähem varitsuskohti. Situatsioon on uus. Täna (eile – toim) tuleb kokku Laugi jahiseltsi juhatus ja me hakkame oma olukorda arutama. Keeruline on. Aga jahimehed on kuulekad ja me täidame seadusi,“ rääkis Laugi jahiseltsi esimees Andrus Sepp.
Möödunud aastal küttis Laugi jahiselts üle 529. Kohustuslik küttimismaht oli 307. Sel aastal on kohustuslik number 289.
“Võib-olla kütime oma numbrid täis, aga ma arvan, et mitmel jahiseltsil, kellele pandi kohustus suuremaks kui oli möödunud aastal, võib probleeme tulla. Meil on palju aktiivseid liikmeid,“ sõnas ta.
Saaremaa jahimeeste seltsi tegevjuhi Ive Kuninga sõnul tuleb arvestada sellega, et möödunud aastal kütiti suur hulk metssigu juba ära, sigade Aafrika katku hirmus sealjuures ka suur hulk emiseid.
“See jätab kindlasti oma jälje ulukite arvukusele. Ei oska prognoosida. Võime numbri täis saada, aga võime ka mitte,“ arutles Kuningas. Tema sõnul on raskendav asjaolu see, et keskkonnaameti käskkirjaga vähendati jahipiirkonnas asuvaid lisasöötmiskohti. Neid on lubatud üks 1000 ha kohta. Varem piirmäära ei olnud.
Kuningas tõdes siiski, et hirm ei ole liialt suur, sest aeg, mil enamasti rohkem sigu kütitakse, on alles tulemas.
“Enamik sigu kütitakse ajujahi käigus. Suur jahihooaeg algab esimesest oktoobrist, mil hakkab ühisjahtide aeg. Aga kui sigu metsas ei ole, siis ei ole midagi küttida. See on see probleem,“ rääkis Kuningas.
Salme jahiseltsi kohustuslik küttimismaht oli möödunud aastal 198 siga, tänavu on see arv 344.
Salme jahiseltsi Lõmala pealik Vallen Aug tõdes, et möödunud aastal lasti ka 300 sea ringis, kuid etteantud küttimismaht tegi teda murelikuks eelkõige seepärast, et nad on pidanud lisasöötmiskohti vähendama enam kui poole võrra.
“Jahimehena ma ütlen, et see number on suur ja kava on raske täita. Meie eripära on see, et meil on põllumaad vähe ning palju on roostikku ja pehmet ala. Kui loomi sööta ei tohi, siis on neid loomi raske kuhugi välja meelitada,“ rääkis Aug.
Seni on lastud umbes 100 siga. Et lasta on veel 244 ja kalendriaasta lõpp juba paistab, on etteantud number murettekitavalt suur.
“Endine põllumajandusminister Tiit Tammsaar ütles, et jahimehest on lihunik tehtud. Selles mõttes on tal täiesti õigus,“ sõnas Aug.
Lisaks kehtestas keskkonnaamet kõigis jahipiirkondades kohustusliku metssigade küttimisstruktuuri. Kütitavate kesikute ja täiskasvanud isendite seas peab olema vähemalt 50% emiseid. Soovituslik on küttida kogumahust 50% põrsaid.
“Jahimehed on viimased kolm-neli aastat küttinud sigu nii palju, kui kätte saavad. Võib igasuguseid numbreid ette kirjutada, aga kuidas loodus annab, nii on,“ lisas Andrus Sepp Laugi jahiseltsist. Jahimeestele ei ole tulnud värskeid teateid surnud metssigadest. “Ma ei tea, kuidas neid sigu kütitakse. Meil on nüüd poole vähem varitsuskohti. Situatsioon on uus. Täna (eile – toim) tuleb kokku Laugi jahiseltsi juhatus ja me hakkame oma olukorda arutama. Keeruline on. Aga jahimehed on kuulekad ja me täidame seadusi,“ rääkis Laugi jahiseltsi esimees Andrus Sepp.Möödunud aastal küttis Laugi jahiselts üle 529. Kohustuslik küttimismaht oli 307. Sel aastal on kohustuslik number 289.“Võib-olla kütime oma numbrid täis, aga ma arvan, et mitmel jahiseltsil, kellele pandi kohustus suuremaks kui oli möödunud aastal, võib probleeme tulla. Meil on palju aktiivseid liikmeid,“ sõnas ta.Saaremaa jahimeeste seltsi tegevjuhi Ive Kuninga sõnul tuleb arvestada sellega, et möödunud aastal kütiti suur hulk metssigu juba ära, sigade Aafrika katku hirmus sealjuures ka suur hulk emiseid.“See jätab kindlasti oma jälje ulukite arvukusele. Ei oska prognoosida. Võime numbri täis saada, aga võime ka mitte,“ arutles Kuningas. Tema sõnul on raskendav asjaolu see, et keskkonnaameti käskkirjaga vähendati jahipiirkonnas asuvaid lisasöötmiskohti. Neid on lubatud üks 1000 ha kohta. Varem piirmäära ei olnud.Kuningas tõdes siiski, et hirm ei ole liialt suur, sest aeg, mil enamasti rohkem sigu kütitakse, on alles tulemas.“Enamik sigu kütitakse ajujahi käigus. Suur jahihooaeg algab esimesest oktoobrist, mil hakkab ühisjahtide aeg. Aga kui sigu metsas ei ole, siis ei ole midagi küttida. See on see probleem,“ rääkis Kuningas.Salme jahiseltsi kohustuslik küttimismaht oli möödunud aastal 198 siga, tänavu on see arv 344.Salme jahiseltsi Lõmala pealik Vallen Aug tõdes, et möödunud aastal lasti ka 300 sea ringis, kuid etteantud küttimismaht tegi teda murelikuks eelkõige seepärast, et nad on pidanud lisasöötmiskohti vähendama enam kui poole võrra.“Jahimehena ma ütlen, et see number on suur ja kava on raske täita. Meie eripära on see, et meil on põllumaad vähe ning palju on roostikku ja pehmet ala. Kui loomi sööta ei tohi, siis on neid loomi raske kuhugi välja meelitada,“ rääkis Aug.Seni on lastud umbes 100 siga. Et lasta on veel 244 ja kalendriaasta lõpp juba paistab, on etteantud number murettekitavalt suur.“Endine põllumajandusminister Tiit Tammsaar ütles, et jahimehest on lihunik tehtud. Selles mõttes on tal täiesti õigus,“ sõnas Aug.Lisaks kehtestas keskkonnaamet kõigis jahipiirkondades kohustusliku metssigade küttimisstruktuuri. Kütitavate kesikute ja täiskasvanud isendite seas peab olema vähemalt 50% emiseid. Soovituslik on küttida kogumahust 50% põrsaid.“Jahimehed on viimased kolm-neli aastat küttinud sigu nii palju, kui kätte saavad. Võib igasuguseid numbreid ette kirjutada, aga kuidas loodus annab, nii on,“ lisas Andrus Sepp Laugi jahiseltsist. Jahimeestele ei ole tulnud värskeid teateid surnud metssigadest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskus tuleb taas Saaremaale ning ootab nii uusi kui ka püsidoonoreid verd loovutama 21. septembril kl 13–18 ja 22. septembril kl 10–15 Kuressaare kultuurikeskuses (Tallinna 6) toimuvale doonoripäevale. Kõigil abivalmis ja sooja südamega saarlastel on võimalik ühineda verekeskuse üleskutsega: tule ja kingi abivajajatele nende järgmine sünnipäev! Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Doonoripäevad tulevad taas

maintext:
Uudised
Doonoripäevad tulevad taas
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 17. september 2016. Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskus tuleb taas Saaremaale ning ootab nii uusi kui ka püsidoonoreid verd loovutama 21. septembril kl 13–18 ja 22. septembril kl 10–15 Kuressaare kultuurikeskuses (Tallinna 6) toimuvale doonoripäevale. Kõigil abivalmis ja sooja südamega saarlastel on võimalik ühineda verekeskuse üleskutsega: tule ja kingi abivajajatele nende järgmine sünnipäev!
Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskuse doonorluse arendusjuht Ülo Lomp juhib tähelepanu, et johtuvalt haiglate tellimustest, on viimasel ajal eriti suur nõudlus kõigi veregruppide reesusnegatiivse ja ka A reesuspositiivse vere suhtes, kuid täiendamist vajavad ka kõigi teiste veregruppide verevarud: “Loovutades verd, saame olla kindlad, et Eestis on piisavad varud, et päästa kõikide abivajajate elu. Õnnetuste ja ootamatute saatusekäänakute eest ei ole meist keegi kindlustatud, sestap on meie üleskutse kõigile tervetele ja hoolivatele Saaremaa inimestele: tule ja kingi abivajajatele nende järgmine sünnipäev!“
Viimati käis regionaalhaigla verekeskus Saaremaal juuli keskel ning siis külastas Kuressaare kolme doonoripäeva 291 inimest. Tervislik seisund lubas verd loovutada 248 doonoril ning kokku saadi ligi 112 liitrit hinnalist nestet.
“Täname südamest kõiki suure südamega saarlasi, kes on alati meie verevarusid tõhusalt täiendanud. Loodame südamest, et seekord on saarlaste aktiivsus sama suur ning meie verevarud täienevad jõudsalt,“ täpsustas Lomp.
Vereloovutusele tulles tuleb kaasa võtta pildi ja isikukoodiga isikut tõendav dokument. Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskuse doonorluse arendusjuht Ülo Lomp juhib tähelepanu, et johtuvalt haiglate tellimustest, on viimasel ajal eriti suur nõudlus kõigi veregruppide reesusnegatiivse ja ka A reesuspositiivse vere suhtes, kuid täiendamist vajavad ka kõigi teiste veregruppide verevarud: “Loovutades verd, saame olla kindlad, et Eestis on piisavad varud, et päästa kõikide abivajajate elu. Õnnetuste ja ootamatute saatusekäänakute eest ei ole meist keegi kindlustatud, sestap on meie üleskutse kõigile tervetele ja hoolivatele Saaremaa inimestele: tule ja kingi abivajajatele nende järgmine sünnipäev!“Viimati käis regionaalhaigla verekeskus Saaremaal juuli keskel ning siis külastas Kuressaare kolme doonoripäeva 291 inimest. Tervislik seisund lubas verd loovutada 248 doonoril ning kokku saadi ligi 112 liitrit hinnalist nestet.“Täname südamest kõiki suure südamega saarlasi, kes on alati meie verevarusid tõhusalt täiendanud. Loodame südamest, et seekord on saarlaste aktiivsus sama suur ning meie verevarud täienevad jõudsalt,“ täpsustas Lomp.Vereloovutusele tulles tuleb kaasa võtta pildi ja isikukoodiga isikut tõendav dokument.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugeja küsib: Septembrist lähen ülikooli õppima, kool on igal neljapäeval ja reedel. Töögraafik aga langeb kaks korda kuus neljapäeva ja reede peale. Kas õppepuhkust on võimalik võtta kahe päeva kaupa? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugeja küsib, jurist vastab

maintext:
Majandus
Lugeja küsib, jurist vastab
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugeja küsib: Septembrist lähen ülikooli õppima, kool on igal neljapäeval ja reedel. Töögraafik aga langeb kaks korda kuus neljapäeva ja reede peale. Kas õppepuhkust on võimalik võtta kahe päeva kaupa?
Vastab tööinspektsiooni töösuhete nõustamistalituse nõustamisjurist Andrei Polovnjov:
Õppepuhkust ei pea töötaja välja võtma ühes osas ning seda võib vajadusel võtta ka kahe päeva kaupa.
Töölepingu seaduse (TLS) kohaselt on töötajal õigus saada õppepuhkust täiskasvanute koolituse seaduses (TäKS) ette nähtud tingimustel ja korras. Õppepuhkuse eesmärk on anda töötajale vaba aega õppimiseks ja tööalaseks enesetäiendamiseks.
Õppepuhkust antakse kalendripäevades, töötaja ei pea kasutama õppepuhkust ühe osana ning seda võib vajadusel võtta ka paari päeva kaupa.
TäKS sätestab, et töötajale ja ametnikule antakse tema taotluse ning õppeasutuse teatise alusel tasemeõppes või täienduskoolitusasutuse pidaja läbiviidavas täienduskoolituses osalemiseks õppepuhkust kuni 30 kalendripäeva kalendriaasta jooksul, millest 20 päeva eest makstakse keskmist töötasu.
Õppepuhkuse saamiseks tuleb esitada tööandjale avaldus ning teatada õppepuhkuse soovist ette 14 kalendripäeva. Avaldusele tuleb lisada ka õppeasutuse teatis.
Õigus õppepuhkuse andmisest keelduda
Tööandjal on õigus õppepuhkuse andmisest keelduda järgmistel juhtudel, kui:
1) töötaja ei teata vähemalt 14 kalendripäeva korrektselt ette või ei too tööandjale õppeasutuse teatist;
2) töötaja on akadeemilisel puhkusel ning õppetööst osavõtt pole võimalik;
3) õppepuhkuse päev või järjestikused õppepuhkuse päevad langevad üksnes töötaja puhkepäevadele.
Lisaks võib tööandja õppepuhkuse katkestada või selle andmise edasi lükata töölepingu seaduses ette nähtud tingimustel (hädavajadus).
Tegemist on erandlike olukordadega, mida ei ole võimalik muul viisil lahendada, kui töötaja tööle kutsuda ja töö ajakava ümber teha.
Puhkuse katkestamisel või edasilükkamisel tuleb kasutamata jäänud puhkuseosa anda vahetult pärast takistava asjaolu äralangemist või poolte kokkuleppel muul ajal. Autor: MM Reede, 02. september 2016.Vastab tööinspektsiooni töösuhete nõustamistalituse nõustamisjuristÕppepuhkust ei pea töötaja välja võtma ühes osas ning seda võib vajadusel võtta ka kahe päeva kaupa.Töölepingu seaduse (TLS) kohaselt on töötajal õigus saada õppepuhkust täiskasvanute koolituse seaduses (TäKS) ette nähtud tingimustel ja korras. Õppepuhkuse eesmärk on anda töötajale vaba aega õppimiseks ja tööalaseks enesetäiendamiseks.Õppepuhkust antakse kalendripäevades, töötaja ei pea kasutama õppepuhkust ühe osana ning seda võib vajadusel võtta ka paari päeva kaupa.TäKS sätestab, et töötajale ja ametnikule antakse tema taotluse ning õppeasutuse teatise alusel tasemeõppes või täienduskoolitusasutuse pidaja läbiviidavas täienduskoolituses osalemiseks õppepuhkust kuni 30 kalendripäeva kalendriaasta jooksul, millest 20 päeva eest makstakse keskmist töötasu.Õppepuhkuse saamiseks tuleb esitada tööandjale avaldus ning teatada õppepuhkuse soovist ette 14 kalendripäeva. Avaldusele tuleb lisada ka õppeasutuse teatis.Tööandjal on õigus õppepuhkuse andmisest keelduda järgmistel juhtudel, kui:1) töötaja ei teata vähemalt 14 kalendripäeva korrektselt ette või ei too tööandjale õppeasutuse teatist;2) töötaja on akadeemilisel puhkusel ning õppetööst osavõtt pole võimalik;3) õppepuhkuse päev või järjestikused õppepuhkuse päevad langevad üksnes töötaja puhkepäevadele.Lisaks võib tööandja õppepuhkuse katkestada või selle andmise edasi lükata töölepingu seaduses ette nähtud tingimustel (hädavajadus).Tegemist on erandlike olukordadega, mida ei ole võimalik muul viisil lahendada, kui töötaja tööle kutsuda ja töö ajakava ümber teha.Puhkuse katkestamisel või edasilükkamisel tuleb kasutamata jäänud puhkuseosa anda vahetult pärast takistava asjaolu äralangemist või poolte kokkuleppel muul ajal.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile oli kinnisvaraportaalis City24 Kuressaare korteriturul saadaval 67 korterit, suur osa seal pakutavatest on portaalis üleval juba pikemat aega või korduvalt, uusi pakkumisi on vähe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Korterid Kuressaare linnas lähevad kui soojad saiad
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 16. september 2016. Kinnisvarapakkumised Ida-Niidus on Natalija Leiteni sõnul väga oodatud. FOTO: Valmar Voolaid Eile oli kinnisvaraportaalis City24 Kuressaare korteriturul saadaval 67 korterit, suur osa seal pakutavatest on portaalis üleval juba pikemat aega või korduvalt, uusi pakkumisi on vähe.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Almi Tugev sündis 20. septembril 1946. aastal Valjala valla mereäärses Turja külas. See tähendab, et nelja päeva pärast tähistab Almi uuele kümnendile astumist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Almi – päästeingel paljudele

maintext:
Eluratas
Almi – päästeingel paljudele
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Almi Tugev sündis 20. septembril 1946. aastal Valjala valla mereäärses Turja külas. See tähendab, et nelja päeva pärast tähistab Almi uuele kümnendile astumist.
Autor: Vilma Rauniste Reede, 16. september 2016. Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile tänas Läti jahiga augustis laevahuku üle elanud Arnis Krauklis Mõntu sadamas toimunud pressikonverentsil kõiki, kes aitasid kaasa aluse leidmisele ning selle merehauast päästmisele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Lätlane lubab merepõhjast päästetud jahiga suvel Eestisse võistlema tulla
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 21. september 2016. 52 meetri sügavuselt purjejahi väljatõstmine nii, et sellega on sisuliselt võimalik edasi seilata, on erakordne juhtum. FOTO: erakogu Eile tänas Läti jahiga augustis laevahuku üle elanud Arnis Krauklis Mõntu sadamas toimunud pressikonverentsil kõiki, kes aitasid kaasa aluse leidmisele ning selle merehauast päästmisele.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Küsime, kui kaugele on põllumehed saagikoristusega jõudnud ja mida näitavad saaginumbrid. Aga ka seda, kuidas kulgevad ettevalmistustööd uueks saagiaastaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Koristustööd käivad võidu vihmaga

maintext:
Maakond
Koristustööd käivad võidu vihmaga
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 08. september 2016. FOTO: Valmar Voolaid Küsime, kui kaugele on põllumehed saagikoristusega jõudnud ja mida näitavad saaginumbrid. Aga ka seda, kuidas kulgevad ettevalmistustööd uueks saagiaastaks.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus kinnitas uueks rahandusnõunikuks Diana Traumanni. Saaremaalt pärit Traumann on lõpetanud Tallinna tehnikaülikoolis majandusteaduse eriala cum laude, spetsialiseerudes avaliku sektori majandusele, ja lõpetamisel on magistriõpe Tallinna tehnikaülikoolis majandusarvestuse erialal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Linna rahandusnõunikuks valiti Diana Traumann
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 02. september 2016. Kuressaare linnavalitsus kinnitas uueks rahandusnõunikuks Diana Traumanni. Saaremaalt pärit Traumann on lõpetanud Tallinna tehnikaülikoolis majandusteaduse eriala cum laude, spetsialiseerudes avaliku sektori majandusele, ja lõpetamisel on magistriõpe Tallinna tehnikaülikoolis majandusarvestuse erialal.
Ta on töötanud rahandusministeeriumis riigivara osakonna spetsialistina ning alates 2014. aastast audiitorina BDO Eesti AS-is.
Diana Traumanni kasuks rääkis rahandusnõuniku ametikohale sobiv haridus, töökogemus avalikus sektoris ning meeskonna komplekteerimise ja juhtimise kogemus. Traumann alustab linnavalitsuse rahandusnõunikuna 3. oktoobril.
1994. aasta algusest Kuressaare linnavalitsuses töötanud senise rahandusnõuniku Mai Takkise viimane tööpäev on täna. Ta on töötanud rahandusministeeriumis riigivara osakonna spetsialistina ning alates 2014. aastast audiitorina BDO Eesti AS-is.Diana Traumanni kasuks rääkis rahandusnõuniku ametikohale sobiv haridus, töökogemus avalikus sektoris ning meeskonna komplekteerimise ja juhtimise kogemus. Traumann alustab linnavalitsuse rahandusnõunikuna 3. oktoobril.1994. aasta algusest Kuressaare linnavalitsuses töötanud senise rahandusnõuniku Mai Takkise viimane tööpäev on täna.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sirje Lulla (33) astus tänavu Lümanda põhikoolis klassi ette otse koolipingist. Ta hakkab õpetama bioloogiat, loodusõpetust ja ökoloogiat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
UUED ÕPETAJAD: Sirje Lulla, Lümanda põhikool
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 03. september 2016. Sirje Lulla astus klassi ette otse koolipingist. FOTO: Tambet Allik Sirje Lulla (33) astus tänavu Lümanda põhikoolis klassi ette otse koolipingist. Ta hakkab õpetama bioloogiat, loodusõpetust ja ökoloogiat.
“Kergelt on hirm ja samas ootusärevus. Kuna ma õpetajana alles alustan, siis hakkan seda maailma alles tundma õppima. Kohati on uudishimu, et mis uut ja huvitavat juhtub. Samas ka pelgan, sest ma ei tea, kuidas õpilased mind vastu võtavad ja kas ma suudan kõik õppematerjalid läbi töötada. Seda võiks võrrelda esimesse klassi minekuga,” rääkis Sirje.
Ta tunnistas, et ülikooli minnes ta ei mõelnud, et võiks kunagi õpetajaks saada. Väiksena tahtis ta saada hoopis müüjaks nagu ta ema. Põhikoolis tekkis tal huvi arhitektuuri vastu.
“See õpetajaamet tuli kuidagi ülikooli käigus,” kinnitas Sirje. Juba ülikoolis meeldis talle nooremaid tudengeid juhendada ja tasapisi meeldis talle juhendada aina nooremaid. Rolli mängisid selles ka oma lapsed.
“See kujunes loomulikuks jätkuks,” tõdes ta. Nende peres kasvab kaks last, kellest üks samuti tänavu esimesse klassi astus. Teine alustas kooliteed juba neljandas klassis.
Sirje elab küll linnas, kuid arvas, et õpetajaametit on hea alustada just väiksemas koolis. Suure klassi ette ta veel valmis astuma ei ole.
“Ma ise jäin kooliajal keskmise ja eeskujuliku õpilase vahepeale. Vanemad ei ole minu pärast kunagi koolis käinud ja õpetajatega sain alati hästi läbi. Reaalained olid mul tugevamad kui humanitaarained. Tunnistus oli mitmekülgne,” rääkis Sirje.
Pärnumaalt pärit õpetaja alustas kooliteed Pärnu-Jaagupis, põhikooli lõpus ja gümnaasiumis õppis ta Iisaku koolis. Edasi asus ta õppima Tartu ülikooli, kus jätkab õpinguid ka praegu.
“Saaremaale kolisin seitse aastat tagasi, kui teine laps sündis, aga hingekirjas olen siin juba kümme aastat olnud. Saaremaale tõi mind abikaasa, kellega ülikooli ajal kohtusin. Tema tahtis kodusaarele tagasi tulla ja kuidagi loomulikult läks see Saaremaale tulek,” rääkis õpetaja.
Ta tunnistas, et üleliia suuri eesmärke ei ole ta endale seadnud, kuid pigem meeldib talle aktiivõpe.
“Ma ei tahaks olla see õpetaja, kes lihtsalt klassi ees räägib. Tahaksin palju nendega koos teha ja avastada maailma. Õpikuid abimaterjalina loomulikult kasutame, aga lisaks minu etteastetele klassis võiksid ka õpilased etteasteid teha. Kõiki meeli tahaks ära kasutada, sest lapsed on erinevad. Mõnele jääb kuulmise järgi meelde, teisele kirjutamisega,” seletas Sirje.
Õpetajaametit tahaks Sirje pidada pikemalt, et näha ka n-ö oma töö vilju.
“Ma ei võta seda kui projekti, vaid kui elustiili. Aga seda näitab juba aeg, kuidas läheb,” sõnas ta. “Kergelt on hirm ja samas ootusärevus. Kuna ma õpetajana alles alustan, siis hakkan seda maailma alles tundma õppima. Kohati on uudishimu, et mis uut ja huvitavat juhtub. Samas ka pelgan, sest ma ei tea, kuidas õpilased mind vastu võtavad ja kas ma suudan kõik õppematerjalid läbi töötada. Seda võiks võrrelda esimesse klassi minekuga,” rääkis Sirje.Ta tunnistas, et ülikooli minnes ta ei mõelnud, et võiks kunagi õpetajaks saada. Väiksena tahtis ta saada hoopis müüjaks nagu ta ema. Põhikoolis tekkis tal huvi arhitektuuri vastu.“See õpetajaamet tuli kuidagi ülikooli käigus,” kinnitas Sirje. Juba ülikoolis meeldis talle nooremaid tudengeid juhendada ja tasapisi meeldis talle juhendada aina nooremaid. Rolli mängisid selles ka oma lapsed.“See kujunes loomulikuks jätkuks,” tõdes ta. Nende peres kasvab kaks last, kellest üks samuti tänavu esimesse klassi astus. Teine alustas kooliteed juba neljandas klassis.Sirje elab küll linnas, kuid arvas, et õpetajaametit on hea alustada just väiksemas koolis. Suure klassi ette ta veel valmis astuma ei ole.“Ma ise jäin kooliajal keskmise ja eeskujuliku õpilase vahepeale. Vanemad ei ole minu pärast kunagi koolis käinud ja õpetajatega sain alati hästi läbi. Reaalained olid mul tugevamad kui humanitaarained. Tunnistus oli mitmekülgne,” rääkis Sirje.Pärnumaalt pärit õpetaja alustas kooliteed Pärnu-Jaagupis, põhikooli lõpus ja gümnaasiumis õppis ta Iisaku koolis. Edasi asus ta õppima Tartu ülikooli, kus jätkab õpinguid ka praegu.“Saaremaale kolisin seitse aastat tagasi, kui teine laps sündis, aga hingekirjas olen siin juba kümme aastat olnud. Saaremaale tõi mind abikaasa, kellega ülikooli ajal kohtusin. Tema tahtis kodusaarele tagasi tulla ja kuidagi loomulikult läks see Saaremaale tulek,” rääkis õpetaja.Ta tunnistas, et üleliia suuri eesmärke ei ole ta endale seadnud, kuid pigem meeldib talle aktiivõpe.“Ma ei tahaks olla see õpetaja, kes lihtsalt klassi ees räägib. Tahaksin palju nendega koos teha ja avastada maailma. Õpikuid abimaterjalina loomulikult kasutame, aga lisaks minu etteastetele klassis võiksid ka õpilased etteasteid teha. Kõiki meeli tahaks ära kasutada, sest lapsed on erinevad. Mõnele jääb kuulmise järgi meelde, teisele kirjutamisega,” seletas Sirje.Õpetajaametit tahaks Sirje pidada pikemalt, et näha ka n-ö oma töö vilju.“Ma ei võta seda kui projekti, vaid kui elustiili. Aga seda näitab juba aeg, kuidas läheb,” sõnas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimunud sigade Aafrika katku (SAK) infopäev keskkonnaameti Kuressaare kontori saalis tõi kohale hulganisti jahimehi. See näitab, et õhus on palju vastamata küsimusi ning kõigile ilmselt kohapeal ammendavat vastust ei leitudki. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Liigne ausus

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Liigne ausus
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eile toimunud sigade Aafrika katku (SAK) infopäev keskkonnaameti Kuressaare kontori saalis tõi kohale hulganisti jahimehi. See näitab, et õhus on palju vastamata küsimusi ning kõigile ilmselt kohapeal ammendavat vastust ei leitudki.
Küll aga lubas Eesti jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts, et kõik küsimused lindistatakse ja kui ei leita vastust infopäeval, siis otsitakse seda mujalt, aga ükski jahimehi puudutav probleem ei tohiks jääda vastuseta.
Kummalise tõdemuse tõi välja aga Katrin Mähar veterinaar- ja toidulaboratooriumist, kes kõneles SAK-i uuringutest ja tulemustest ning väitis, et Ida-Euroopas on SAK-i kõige enam diagnoositud Baltimaades. Valgevenes aga katk hoopis puuduvat.
Kas tõesti saab mõnede riikide puhul rääkida olukorra varjamisest ning seeläbi paistavad Baltimaad silma oma liigse aususega. Loomulikult on ausus ausus ja vale vale, aga kummaline ikkagi, et arvud nii drastiliselt erinevad. Ent sellele küsimusele ei oska vist keegi vastust anda.
15. september 2016 Autor: MM Neljapäev, 15. september 2016.Küll aga lubas Eesti jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts, et kõik küsimused lindistatakse ja kui ei leita vastust infopäeval, siis otsitakse seda mujalt, aga ükski jahimehi puudutav probleem ei tohiks jääda vastuseta.Kummalise tõdemuse tõi välja aga Katrin Mähar veterinaar- ja toidulaboratooriumist, kes kõneles SAK-i uuringutest ja tulemustest ning väitis, et Ida-Euroopas on SAK-i kõige enam diagnoositud Baltimaades. Valgevenes aga katk hoopis puuduvat.Kas tõesti saab mõnede riikide puhul rääkida olukorra varjamisest ning seeläbi paistavad Baltimaad silma oma liigse aususega. Loomulikult on ausus ausus ja vale vale, aga kummaline ikkagi, et arvud nii drastiliselt erinevad. Ent sellele küsimusele ei oska vist keegi vastust anda.15. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description:
Pühapäeval Türi lähedal Säreveres peetud ERL Klubide Noortekarikas 2016 IV etapil ratsutas edukalt saarlanna Luise Vevers, kes võistles hobusel Ruudi 100 ja 110 cm kõrgustel parkuuridel. Esimene parkuur oli avatud klassi sõit jokkeriga tõusva raskusega ning kiirusele, kus nad saavutasid 65 ratsutaja seas auhinnalise seitsmenda koha.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Luise Vevers Türil edukas


description: 16. augustil algas Kuressaares Tallinna tänava rekonstrueerimine, see on kaasa toonud mitmele peatee ääres paiknevale ettevõttele klientide vähenemise. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Peatänava remondi tõttu kaotavad ärid kliente
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 30. september 2016. Mitmed ettevõtted kaotavad teetööde tõttu kliente, kuna inimeste ligipääs nendeni on raskendatud. Foto: Valmar Voolaid 16. augustil algas Kuressaares Tallinna tänava rekonstrueerimine, see on kaasa toonud mitmele peatee ääres paiknevale ettevõttele klientide vähenemise.
Mönus Villem OÜ juhataja Rait Rätsep tunnistas, et kahtlemata mõjutavad pooleliolevad teetööd Mönusa Villemi pubi tegemisi ja käivet.
“Suuresti oleme kaotanud kliente, kes käisid meil päevapakkumiste pärast,“ tunnistas Rätsep.
Praegu pääseb Mönusa Villemi pubisse mööda Piiri tänavat ja läbi Neste bensiinijaama Agrovaru kaupluse eest.
Külastajate hulk on vähenenud
“Kindlasti palume klientidel varude pisut rohkem aega ja kannatust. Jääb üle loota, et teetööd valmivad õigeaegselt ja kliendid leiavad taas tee Mönusa Villemi pubisse,“ sõnas juhataja.
Eile Villemis söömas käinud Sander Leušev tõdes, et tee Villemisse leidis ta kohe, kuid teetööd on seganud pigem Autoeksperdis ja Fixuses käimist.
Mitu Villemi pubi külastajat tunnistasid, et teetööd neid seganud ei ole. Samas leidus ka neid, kes on teetöödest selgelt häiritud.
“Väga tugevalt häirib kusjuures. Maximasse saab ikkagi tagant läbi, aga Villem on see, mis jääb üsna siia nurga peale ja ma pean igavese tiiru tegema, et siia jõuda. Tihe liiklus veel pealekauba,“ rääkis Maria Merilo. Ta ütles, et valib ebamugava liiklemise pärast lõunatamiseks tihti mõne teise söögikoha.
Ka mitu anonüümseks jääda soovinud Maxima klienti ütlesid, et varem külastasid nad poodi tihti, kuid nüüd on nad Maximas käimise lõpetanud, sest ligipääs on raskendatud. Poodlejad kasutavad toidu ostmiseks praegu pigem Selverit.
On toonud kaasa muutusi
Maxima Eesti OÜ avalike suhete juht Katja Ljubobratets lausus, et niivõrd mahukad teetööd on mõistagi toonud muutusi nii töötajate kui ka klientide harjumustesse.
“Selleks, et need ajutised muudatused mõjuksid meie tegevusele võimalikult vähe, võtsime neid varakult arvesse ja püüame tagada klientidele nii mugava ostlemise kui võimalik on. Seda kõike lootuses, et teetöid tehakse kvaliteetselt ja need lõpetatakse lubatud ajal,“ rääkis Ljubobratets.
Hawaii Express ei ole klientide vähenemist täheldanud. “Täiesti tavaline käidavus on. Ilmselt esimene ehmatus oli suurem, kui asi väärt on. Pole siin Kuressaares väga keeruline liigelda. 150 meetrit pikem maa ei pane inimesi ilmselt väga ümber mõtlema ma loodan,“ sõnas Hawaii Expressi Kuressaare kaupluse juhataja Haigo Varik.
Ta arvas, et asi võib olla ka selles, et konkurentsi pakkujaid on neil vähem kui näiteks söögikohtadel või toidupoodidel. Ta usub, et viimaste puhul võib ebamugav ligipääs määravam olla.
Heino Rüütel, Saare Agrovaru AS (Tehnika Äri) juhatuse liige tõdes, et neid ei ole teetööd mõjutanud ja klientide vähenemise üle nad ei kurda.
Töösse võeti veel täiendav teelõik
Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles, et Tallinna tänava rekonstrueerimine on kulgenud planeeritust veidi kiiremini ja seetõttu võeti sel aastal töösse veel täiendav teelõik.
“Kui esialgu planeeriti kahekordse uue asfaldi alla saada teelõik Smuuli ristmikust kuni Talli tänavani, siis nüüd lisandus veel teelõik Talli tänavast Mooni tänava ristmikuni (v.a Mooni ristmik). Paralleelselt käivad tööd kergliiklusteedel,“ rääkis Maripuu.
Tallinna tänava ehitustööd sõltuvad ilmastikust, kuid eeldatavasti saab töödega jätkata oktoobri lõpuni. Kui olud võimaldavad, siis kauem. Töödega jätkatakse kevadel. Mönus Villem OÜ juhataja Rait Rätsep tunnistas, et kahtlemata mõjutavad pooleliolevad teetööd Mönusa Villemi pubi tegemisi ja käivet.“Suuresti oleme kaotanud kliente, kes käisid meil päevapakkumiste pärast,“ tunnistas Rätsep.Praegu pääseb Mönusa Villemi pubisse mööda Piiri tänavat ja läbi Neste bensiinijaama Agrovaru kaupluse eest.“Kindlasti palume klientidel varude pisut rohkem aega ja kannatust. Jääb üle loota, et teetööd valmivad õigeaegselt ja kliendid leiavad taas tee Mönusa Villemi pubisse,“ sõnas juhataja.Eile Villemis söömas käinud Sander Leušev tõdes, et tee Villemisse leidis ta kohe, kuid teetööd on seganud pigem Autoeksperdis ja Fixuses käimist.Mitu Villemi pubi külastajat tunnistasid, et teetööd neid seganud ei ole. Samas leidus ka neid, kes on teetöödest selgelt häiritud.“Väga tugevalt häirib kusjuures. Maximasse saab ikkagi tagant läbi, aga Villem on see, mis jääb üsna siia nurga peale ja ma pean igavese tiiru tegema, et siia jõuda. Tihe liiklus veel pealekauba,“ rääkis Maria Merilo. Ta ütles, et valib ebamugava liiklemise pärast lõunatamiseks tihti mõne teise söögikoha.Ka mitu anonüümseks jääda soovinud Maxima klienti ütlesid, et varem külastasid nad poodi tihti, kuid nüüd on nad Maximas käimise lõpetanud, sest ligipääs on raskendatud. Poodlejad kasutavad toidu ostmiseks praegu pigem Selverit.Maxima Eesti OÜ avalike suhete juht Katja Ljubobratets lausus, et niivõrd mahukad teetööd on mõistagi toonud muutusi nii töötajate kui ka klientide harjumustesse.“Selleks, et need ajutised muudatused mõjuksid meie tegevusele võimalikult vähe, võtsime neid varakult arvesse ja püüame tagada klientidele nii mugava ostlemise kui võimalik on. Seda kõike lootuses, et teetöid tehakse kvaliteetselt ja need lõpetatakse lubatud ajal,“ rääkis Ljubobratets.Hawaii Express ei ole klientide vähenemist täheldanud. “Täiesti tavaline käidavus on. Ilmselt esimene ehmatus oli suurem, kui asi väärt on. Pole siin Kuressaares väga keeruline liigelda. 150 meetrit pikem maa ei pane inimesi ilmselt väga ümber mõtlema ma loodan,“ sõnas Hawaii Expressi Kuressaare kaupluse juhataja Haigo Varik.Ta arvas, et asi võib olla ka selles, et konkurentsi pakkujaid on neil vähem kui näiteks söögikohtadel või toidupoodidel. Ta usub, et viimaste puhul võib ebamugav ligipääs määravam olla.Heino Rüütel, Saare Agrovaru AS (Tehnika Äri) juhatuse liige tõdes, et neid ei ole teetööd mõjutanud ja klientide vähenemise üle nad ei kurda.Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles, et Tallinna tänava rekonstrueerimine on kulgenud planeeritust veidi kiiremini ja seetõttu võeti sel aastal töösse veel täiendav teelõik.“Kui esialgu planeeriti kahekordse uue asfaldi alla saada teelõik Smuuli ristmikust kuni Talli tänavani, siis nüüd lisandus veel teelõik Talli tänavast Mooni tänava ristmikuni (v.a Mooni ristmik). Paralleelselt käivad tööd kergliiklusteedel,“ rääkis Maripuu.Tallinna tänava ehitustööd sõltuvad ilmastikust, kuid eeldatavasti saab töödega jätkata oktoobri lõpuni. Kui olud võimaldavad, siis kauem. Töödega jätkatakse kevadel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti Energia AS uurib võimalust viia Ruhnu elektrisüsteemid üle taastuvenergiale ning päästa saar diislikütuse ikkest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Ruhnule planeeritakse päikeseelektrijaama
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 30. september 2016. Päikeseenergia tootmine on popp. Saaremaa suurim päikeseelektrijaam alustas tööd augusti lõpus Saiklas. FOTO: Tambet Allik Eesti Energia AS uurib võimalust viia Ruhnu elektrisüsteemid üle taastuvenergiale ning päästa saar diislikütuse ikkest.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeval algas nii hirve- kui kitsejahihooaeg ning Kärla jahimeeste seltsile (KJS) olid esimesed päevad edukad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Esimene hirv ning kits lasti kohe hooaja algul (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 03. september 2016. Erik Järvalt lasi Kärla jahimeeste seltsile hooaja teise hirve. FOTO: Toivo Vaik Neljapäeval algas nii hirve- kui kitsejahihooaeg ning Kärla jahimeeste seltsile (KJS) olid esimesed päevad edukad.
KJS liige ja blogipidaja Toivo Vaik ütles, et neljapäeval kell kaheksa mindi välja ning veerand kümne ajal loom langes. Hirv oli umbes 1,5 km kaugusel Kärla alevikust ristikupõllul. Tegemist oli 1–2-aastase hirvepulliga.
Vaik läks põllu äärde mõttega oodata hirve, aga algul tuli põllule mitu metskitse. “Kuna oli veel valge, otsustasin oodata. Kitsede peibutusele suutsin vastu pidada ja hirv tuligi nende järel välja,” meenutas jahimees.
Ka kitsed ei jää Vaigu arvates sinna kauaks. “Meil on jahimehi palju ja ka kitsi tuleb päris hulga lasta, sest nende arvukus on suur,” tõdes ta.
“Esiteks teevad nad kahju lehtpuude noorendikel. Põhimõtteliselt ei ole ühegi looma üleasustus kasulik, sest siis hakkavad levima haigused.”
Kuna esimene lastud hirv oli septembri alguses veel karvaste sarvedega, oli Vaigu sõnul tegu õige valikuga. “Selleks ajaks peavad sarved olema juba täiesti välja arenenud. Karvad näitavad, et protsess on alles pooleli, mistõttu temast ei tule täisväärtuslikku tõulooma,” selgitas ta.
Ta võis olla näiteks lähisugulaste järglane, aga põhjusi on teisigi. “Sellepärast algabki hirvejaht 1. septembril, et siis on sellised nähtused loodusest kadunud,” nentis Vaik.
Reede hommikul kella viiest läks Vaik taas oma grupiga välja ning kuuldi ka võimsaid isahirvede möirgeid. Poole seitsme paiku lasi noore hirvelehma tema sõber Erik Järvalt.
Edukas grupp
“Algul tundus, et lask läks mööda ja juba ma mõttes siunasin ennast. Loom astus rahulikult metsa poole, kuid siis korraga ta langes,” meenutas Järvalt varahommikust küttimist.
Ka metskitse emasloomade ja tallede jaht algas hirvejahiga samal päeval. Isaslooma ehk sokku on lastud juba 1. juunist. Soku kuldmedalitrofee küttis Olav Etverk, kes on Vaigu sõnul temaga samast jahigrupist.
Kärla jahimeeste seltsi liige Jaanus Saarem lasi aga Vaiguga umbes samal ajal Taavi soos hooaja esimese metskitse. Selleks ei pidanud mees pikalt ootama, juba viie minuti pärast märkas ta üksikut kitse metsast väljumas. “Mõtlesin, et mis Diana (Vana-Rooma mütoloogias jahijumalanna – toim) annab, see tuleb vastu võtta,” sõnas Saarem.
Vaik ütles, et Kärla jahimeeste seltsis ollakse kümne kaupa gruppides, mis omakorda koosnevad kolmeliikmelistest gruppidest.
Miinimumnormideks on tema sõnutsi lasta kümne peale kaks hirvepulli ja iga kolme mehe peale üks lehm ja vasikas.
“See, mis on maksimum, on iga jahiseltsi oma korraldada. Kui leiame, et on rohkem vaja lasta, siis lepitakse nii kokku,” selgitas Vaik. KJS liige ja blogipidaja Toivo Vaik ütles, et neljapäeval kell kaheksa mindi välja ning veerand kümne ajal loom langes. Hirv oli umbes 1,5 km kaugusel Kärla alevikust ristikupõllul. Tegemist oli 1–2-aastase hirvepulliga.Vaik läks põllu äärde mõttega oodata hirve, aga algul tuli põllule mitu metskitse. “Kuna oli veel valge, otsustasin oodata. Kitsede peibutusele suutsin vastu pidada ja hirv tuligi nende järel välja,” meenutas jahimees.Ka kitsed ei jää Vaigu arvates sinna kauaks. “Meil on jahimehi palju ja ka kitsi tuleb päris hulga lasta, sest nende arvukus on suur,” tõdes ta.“Esiteks teevad nad kahju lehtpuude noorendikel. Põhimõtteliselt ei ole ühegi looma üleasustus kasulik, sest siis hakkavad levima haigused.”Kuna esimene lastud hirv oli septembri alguses veel karvaste sarvedega, oli Vaigu sõnul tegu õige valikuga. “Selleks ajaks peavad sarved olema juba täiesti välja arenenud. Karvad näitavad, et protsess on alles pooleli, mistõttu temast ei tule täisväärtuslikku tõulooma,” selgitas ta.Ta võis olla näiteks lähisugulaste järglane, aga põhjusi on teisigi. “Sellepärast algabki hirvejaht 1. septembril, et siis on sellised nähtused loodusest kadunud,” nentis Vaik.Reede hommikul kella viiest läks Vaik taas oma grupiga välja ning kuuldi ka võimsaid isahirvede möirgeid. Poole seitsme paiku lasi noore hirvelehma tema sõber Erik Järvalt.“Algul tundus, et lask läks mööda ja juba ma mõttes siunasin ennast. Loom astus rahulikult metsa poole, kuid siis korraga ta langes,” meenutas Järvalt varahommikust küttimist.Ka metskitse emasloomade ja tallede jaht algas hirvejahiga samal päeval. Isaslooma ehk sokku on lastud juba 1. juunist. Soku kuldmedalitrofee küttis Olav Etverk, kes on Vaigu sõnul temaga samast jahigrupist.Kärla jahimeeste seltsi liige Jaanus Saarem lasi aga Vaiguga umbes samal ajal Taavi soos hooaja esimese metskitse. Selleks ei pidanud mees pikalt ootama, juba viie minuti pärast märkas ta üksikut kitse metsast väljumas. “Mõtlesin, et mis Diana (Vana-Rooma mütoloogias jahijumalanna – toim) annab, see tuleb vastu võtta,” sõnas Saarem.Vaik ütles, et Kärla jahimeeste seltsis ollakse kümne kaupa gruppides, mis omakorda koosnevad kolmeliikmelistest gruppidest.Miinimumnormideks on tema sõnutsi lasta kümne peale kaks hirvepulli ja iga kolme mehe peale üks lehm ja vasikas.“See, mis on maksimum, on iga jahiseltsi oma korraldada. Kui leiame, et on rohkem vaja lasta, siis lepitakse nii kokku,” selgitas Vaik.
Veel artikleid samast teemast »


description: Meie Maa koduveinide konkurss “Kena vein 2016“ toimub juba ülehomme. Homme on veel viimane päev tuua oma vein hiljemalt kella 17-ks Meie Maa kuulutuste osakonda. Seekord piisab ühest pudelist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Homme saab viimast päeva veine tuua!
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 08. september 2016. Tänase päeva seisuga oli Meie Maa kuulutuste osakonda toodud juba hulgaliselt kenasid veine. FOTO: Valmar Voolaid Meie Maa koduveinide konkurss “Kena vein 2016“ toimub juba ülehomme. Homme on veel viimane päev tuua oma vein hiljemalt kella 17-ks Meie Maa kuulutuste osakonda. Seekord piisab ühest pudelist.
Kuueliikmeline žürii hindab kõikvõimalikest toorainetest valmistatud koduveine, kuid välja kuulutatakse kolm parimat koduveini. Veinikonkursi žüriid juhib ajakirjanik, kunagine Maalehe peatoimetaja ja praegune Hiiu asja ajaja ning ettevõtja Aivar Viidik.
Veinide hindamine ja degusteerimine toimub kohvikus La Perla.
Esikoha saanud veinile on auhinnaks õhtusöök kahele Pädaste mõisa restoranis Alexander. Teise ja kolmanda koha omanik saavad auhinnaks restorani La Perla 50-eurose kinkekaardi. Budampexi müügijuht ja žürii liige Sulev Lind premeerib tema meelest kõige huvitavamat veini 1,5-liitrise Proseccoga.
Võitjad kuulutatakse välja kell 18 La Perla ees tänavapikniku raames. Kuueliikmeline žürii hindab kõikvõimalikest toorainetest valmistatud koduveine, kuid välja kuulutatakse kolm parimat koduveini. Veinikonkursi žüriid juhib ajakirjanik, kunagine Maalehe peatoimetaja ja praegune Hiiu asja ajaja ning ettevõtja Aivar Viidik.Veinide hindamine ja degusteerimine toimub kohvikus La Perla.Esikoha saanud veinile on auhinnaks õhtusöök kahele Pädaste mõisa restoranis Alexander. Teise ja kolmanda koha omanik saavad auhinnaks restorani La Perla 50-eurose kinkekaardi. Budampexi müügijuht ja žürii liige Sulev Lind premeerib tema meelest kõige huvitavamat veini 1,5-liitrise Proseccoga.Võitjad kuulutatakse välja kell 18 La Perla ees tänavapikniku raames.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänavu augusti lõpus leidis aset juhtum, kus Ristiku tn 28 maja ees garaažide juures olevasse kehvasti kaetud vett täis auku kukkus ühe jalaga puusani sisse piirkonnas elav laps. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Laps kukkus lahtise kattega kaevu

maintext:
Uudised
Laps kukkus lahtise kattega kaevu
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 16. september 2016. Ristiku tn 28 maja ees garaažide juures on lahtise kattega auk, kuhu möödunud kuu lõpus kukkus ühe jalaga puusani sisse piirkonnas elav laps. FOTO: Valmar voolaid Tänavu augusti lõpus leidis aset juhtum, kus Ristiku tn 28 maja ees garaažide juures olevasse kehvasti kaetud vett täis auku kukkus ühe jalaga puusani sisse piirkonnas elav laps.
Laps ei saanud haiget, kuid ehmatusest hakkas nutma. Augu läbimõõt on ligikaudu meeter, sinna mahub sisse kukkuma ka täiskasvanu, kui luuk pealt ära on. Et auk on vett täis, on see ohtlik.
Pärast juhtunut võttis anonüümseks jääda soovinud ema ühendust päästjatega, kes panid koha ümber läbikäiku keelava lindi.
“Inimese käisid ikka ja tegid selle katki. Kirjutasime abikaasaga ka Kuressaare veevärgile, aga nemad ütlesid, et see ei ole nende rida ja soovitasid meil ühendust võtta linnavalitsusega. Siis me kirjutasime linnavalitsusse, kust meile pole siiani vastust tulnud, me ei tea isegi seda, kas keegi on sellega tegelema hakanud,” rääkis naine. Ta ütles, et nüüdseks on nad abikaasaga juba neli korda linnavalitsusele kirjutanud, aga ei ole saanud mingit vastust.
“Kontakt kui selline on perega olnud, aga kirjalikult ei ole keegi neile vastanud. Ei saa väita, et see küsimus oleks täitsa tagasisideta jäänud,” tõdes Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu.
Ta ütles, et tegu ei ole linna maaga, vaid garaažiühistu maaga, mille eest vastutab omanik.
“Suhtlemisel linnavalitsusega kinnitas hooneühistu esimees, et kaev on luugiga kaetud. Linnavalitsus on pakkunud ka võimalust auk täita,” lausus Maripuu.
Meie Maa käis auku üle vaatamas ja selgus, et luuk kattis küll auku, kuid oli tõepoolest lahtine, mistõttu võib hooletute autojuhtide tõttu kergesti paigast liikuda.
“Selle augu peal on metallist luuk, aga see ei ole kinnitatud. Varem oli seal juures tänavavalgustuspost ja siis ei sõidetud seal autodega nii lähedalt mööda. Nüüd sõidetakse autodega sealt pealt läbi. Suure sajuga koguneb sinna ka vesi, mis kaant kergitab,” rääkis ema.
Et suuremat õnnestus seni juhtunud ei ole, on hästi, kuid auku kukkunud lapse ema tõdes, et luuk on ohtlik ja tuleks kindlasti kinnitada, sest õnnetus ei hüüa tulles ja mõni teine kord, kui vihma sajab või õues on pime, ei pruugi enam nii hästi minna. Laps ei saanud haiget, kuid ehmatusest hakkas nutma. Augu läbimõõt on ligikaudu meeter, sinna mahub sisse kukkuma ka täiskasvanu, kui luuk pealt ära on. Et auk on vett täis, on see ohtlik.Pärast juhtunut võttis anonüümseks jääda soovinud ema ühendust päästjatega, kes panid koha ümber läbikäiku keelava lindi.“Inimese käisid ikka ja tegid selle katki. Kirjutasime abikaasaga ka Kuressaare veevärgile, aga nemad ütlesid, et see ei ole nende rida ja soovitasid meil ühendust võtta linnavalitsusega. Siis me kirjutasime linnavalitsusse, kust meile pole siiani vastust tulnud, me ei tea isegi seda, kas keegi on sellega tegelema hakanud,” rääkis naine. Ta ütles, et nüüdseks on nad abikaasaga juba neli korda linnavalitsusele kirjutanud, aga ei ole saanud mingit vastust.“Kontakt kui selline on perega olnud, aga kirjalikult ei ole keegi neile vastanud. Ei saa väita, et see küsimus oleks täitsa tagasisideta jäänud,” tõdes Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu.Ta ütles, et tegu ei ole linna maaga, vaid garaažiühistu maaga, mille eest vastutab omanik.“Suhtlemisel linnavalitsusega kinnitas hooneühistu esimees, et kaev on luugiga kaetud. Linnavalitsus on pakkunud ka võimalust auk täita,” lausus Maripuu.Meie Maa käis auku üle vaatamas ja selgus, et luuk kattis küll auku, kuid oli tõepoolest lahtine, mistõttu võib hooletute autojuhtide tõttu kergesti paigast liikuda.“Selle augu peal on metallist luuk, aga see ei ole kinnitatud. Varem oli seal juures tänavavalgustuspost ja siis ei sõidetud seal autodega nii lähedalt mööda. Nüüd sõidetakse autodega sealt pealt läbi. Suure sajuga koguneb sinna ka vesi, mis kaant kergitab,” rääkis ema.Et suuremat õnnestus seni juhtunud ei ole, on hästi, kuid auku kukkunud lapse ema tõdes, et luuk on ohtlik ja tuleks kindlasti kinnitada, sest õnnetus ei hüüa tulles ja mõni teine kord, kui vihma sajab või õues on pime, ei pruugi enam nii hästi minna.
Veel artikleid samast teemast »


description: Seoses parvlaevaliikluse üleminekuga TS Laevadele tuleb täna kokku asjaosaliste viimane töökoosolek, kus räägitakse veel kord läbi, kes mida ja mis kellaajal täpselt teeb. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Operaatorivahetus toob sadamatesse lisatööjõu
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 28. september 2016. Ooteala piiravad ja praami pealesõidu juures asetsevad tõkkepuud jäävad ööl vastu 1. oktoobrit toimima nii nagu praegugi. FOTO: erakogu Seoses parvlaevaliikluse üleminekuga TS Laevadele tuleb täna kokku asjaosaliste viimane töökoosolek, kus räägitakse veel kord läbi, kes mida ja mis kellaajal täpselt teeb.
“Sadamatel täna otseseid murekohti pole, kõik on stardivalmis, aga ootamatusi võib tekkida, kuna tegemist on kahe tehnilise süsteemi vahetumisega,” rääkis AS Saarte Liinid juhatuse esimees Villu Vatsfeld.
Nimelt müüb 30. septembri ööl vastu 1. oktoobrit viimased piletid veel Tuule Reisid ja hommikul hakkab müüma juba uus firma.
“Esimene reis väljub kell viis hommikul ja seega jääb kuuetunnine aken, mille ajal tuleb hästi harjutatud toimingud ära teha. Sel ajal seatakse üles ajutised kassad ja vanad pannakse lukku. On vaja arvutid rahulikult maha võtta ja vaadata, millised kaablid jäävad, millised mitte. Kassad tühjaks kolida, et uus tulija saaks oma seadmed üles seada ja katsetada, enne kui kõik tööle saab,” kirjeldas Vatsfeld ees ootavat.
Rääkides tõkkepuudest, nimetas Vatsfeld, et suure tõenäosusega neid esimesel ööl veel kasutada ei saa, sest need on seotud arvutisüsteemiga ja tuleb kas lahti võtta või teisaldada.
Ooteala piiravad ja praami pealesõidu juures olevad tõkkepuud on aga kasutatavad, sest neid juhitakse mujalt kui kassast.
“Kassa kontrollsüsteemidega seotud asjad tuleb üle vaadata, et seal ei tekiks tõrkeid ja vana süsteem ei hakkaks uut segama, aga lahendused on olemas. Tehniliselt on kõik läbi räägitud, on olemas ettekujutus ja kava, kuidas kõik peaks töötama. Nii et pole muud, kui pöidlad pihku, et asi toimiks,” on Vatsfeld optimistlik.
Kuigi sadamad on niigi
ööpäevaringselt mehitatud, tuleb vastu 1. oktoobrit Saaremaale, Hiiumaale kui mandrile sadamatesse veel tööle 2–3 inimest.
“Öösel on tegemist tehnilise tööga ja ma ei näe, et väga suur summ inimesi kogunema peaks, vaja on asjatundlikke ja otsustusvõimelisi,” hindas sadamate juht.
“Hirmu ei saagi olla, võib-olla ehk hetkeline segadus on, aga lõppkokkuvõttes on kõik eesmärgipõhised inimesed ja saavad aru, et kõik peab toimima ja lahendused leitakse.”
Ilm hirmutab
TS Laevade juhatuse esimees Kaido Padar kinnitas, et tänasel töökoosolekul käiakse erinevate osapooltega erinevad stsenaariumid veel kord kõik läbi, et iga osa vastutaja teaks, kuidas erinevates olukordades käituda.
“Meie poolt on sadamates lisatööjõudu umbes 30 inimest, kes aitavad ja nõustavad. Neil on seljas TS Laevade neoonvest. Pöörduge julgesti nende poole, aga varuge igaks juhuks rohkem aega,” soovitas Padar. Kahjuks on nii, et inimestel kipuvad tihti asjad viimasele minutile jääma.
“Ettevõtted ja firmad on viimasel hetkel ärganud ja meie kirjakast ning klienditugi on väga suure koormuse all. Meie klienditugi töötab 30. septembri ööl vastu 1. oktoobrit alates kella 4 hommikul ja lühitelefoninumber on 1310,” lisas Padar, kes muretseb hoopis reedese ilma pärast.
“Hirmuga vaatasime ilmateadet, et lubab tormist ilma, nii et saame veel mõõduka tormi, nagu kõigest muust veel vähe oleks. Aga töötajatel on mõnus väike närvikõdi sisse tulnud, mis tähendab, et inimesed on kõik õige laine peal.”
Uus tehnika uutele laevadele
Arensburg OÜ tegevjuht Terje Nepper, kelle organiseerida on toitlustus uutel laevadel, on aga pisut keerulise olukorra ees.
“Olukorra teeb meie jaoks keerulisemaks see, et alustame 1. oktoobril vanadel laevadel. Köögitehnika on praegustes laevades olemas ja seda me muuta ei saa. Uue köögitehnika saame soetada suures osas uute laevade tarbeks,” rääkis Nepper ja lisas, et juba soetatud väikevahendid, kohvimasinad ja muu tehnika läheb käiku esialgu vanadel laevadel.
“Toimetama pääseme ööl vastu 1. oktoobrit ja üleminek saab olema töömahukas. Parvalev Hiiumaa peaks jõudma dokist tagasi liinile 30. septembri õhtuks. Sellest hoolimata võtame kogu üleminekuprotsessi rahulikus tempos,” rääkis Nepper.
Laevadele on leitud ligi 60 uut töötajat ja suur osa neist on ka abiks üleminekuprotsessil.
“Loodame Saaremaa Laevakompanii mõistlikkusele, et vahetus läheks võimalikult valutult,” lisas Nepper.
Toitlustamisega alustatakse järk-järgult, vastavalt tekkivatele võimalustele, aga kõik tavapärane – võileivad, koogid, joogid, supid, praed – hakkab olema esimestest päevadest. “Sadamatel täna otseseid murekohti pole, kõik on stardivalmis, aga ootamatusi võib tekkida, kuna tegemist on kahe tehnilise süsteemi vahetumisega,” rääkis AS Saarte Liinid juhatuse esimees Villu Vatsfeld.Nimelt müüb 30. septembri ööl vastu 1. oktoobrit viimased piletid veel Tuule Reisid ja hommikul hakkab müüma juba uus firma.“Esimene reis väljub kell viis hommikul ja seega jääb kuuetunnine aken, mille ajal tuleb hästi harjutatud toimingud ära teha. Sel ajal seatakse üles ajutised kassad ja vanad pannakse lukku. On vaja arvutid rahulikult maha võtta ja vaadata, millised kaablid jäävad, millised mitte. Kassad tühjaks kolida, et uus tulija saaks oma seadmed üles seada ja katsetada, enne kui kõik tööle saab,” kirjeldas Vatsfeld ees ootavat.Rääkides tõkkepuudest, nimetas Vatsfeld, et suure tõenäosusega neid esimesel ööl veel kasutada ei saa, sest need on seotud arvutisüsteemiga ja tuleb kas lahti võtta või teisaldada.Ooteala piiravad ja praami pealesõidu juures olevad tõkkepuud on aga kasutatavad, sest neid juhitakse mujalt kui kassast.“Kassa kontrollsüsteemidega seotud asjad tuleb üle vaadata, et seal ei tekiks tõrkeid ja vana süsteem ei hakkaks uut segama, aga lahendused on olemas. Tehniliselt on kõik läbi räägitud, on olemas ettekujutus ja kava, kuidas kõik peaks töötama. Nii et pole muud, kui pöidlad pihku, et asi toimiks,” on Vatsfeld optimistlik.ööpäevaringselt mehitatud, tuleb vastu 1. oktoobrit Saaremaale, Hiiumaale kui mandrile sadamatesse veel tööle 2–3 inimest.“Öösel on tegemist tehnilise tööga ja ma ei näe, et väga suur summ inimesi kogunema peaks, vaja on asjatundlikke ja otsustusvõimelisi,” hindas sadamate juht.“Hirmu ei saagi olla, võib-olla ehk hetkeline segadus on, aga lõppkokkuvõttes on kõik eesmärgipõhised inimesed ja saavad aru, et kõik peab toimima ja lahendused leitakse.”TS Laevade juhatuse esimees Kaido Padar kinnitas, et tänasel töökoosolekul käiakse erinevate osapooltega erinevad stsenaariumid veel kord kõik läbi, et iga osa vastutaja teaks, kuidas erinevates olukordades käituda.“Meie poolt on sadamates lisatööjõudu umbes 30 inimest, kes aitavad ja nõustavad. Neil on seljas TS Laevade neoonvest. Pöörduge julgesti nende poole, aga varuge igaks juhuks rohkem aega,” soovitas Padar. Kahjuks on nii, et inimestel kipuvad tihti asjad viimasele minutile jääma.“Ettevõtted ja firmad on viimasel hetkel ärganud ja meie kirjakast ning klienditugi on väga suure koormuse all. Meie klienditugi töötab 30. septembri ööl vastu 1. oktoobrit alates kella 4 hommikul ja lühitelefoninumber on 1310,” lisas Padar, kes muretseb hoopis reedese ilma pärast.“Hirmuga vaatasime ilmateadet, et lubab tormist ilma, nii et saame veel mõõduka tormi, nagu kõigest muust veel vähe oleks. Aga töötajatel on mõnus väike närvikõdi sisse tulnud, mis tähendab, et inimesed on kõik õige laine peal.”Arensburg OÜ tegevjuht Terje Nepper, kelle organiseerida on toitlustus uutel laevadel, on aga pisut keerulise olukorra ees.“Olukorra teeb meie jaoks keerulisemaks see, et alustame 1. oktoobril vanadel laevadel. Köögitehnika on praegustes laevades olemas ja seda me muuta ei saa. Uue köögitehnika saame soetada suures osas uute laevade tarbeks,” rääkis Nepper ja lisas, et juba soetatud väikevahendid, kohvimasinad ja muu tehnika läheb käiku esialgu vanadel laevadel.“Toimetama pääseme ööl vastu 1. oktoobrit ja üleminek saab olema töömahukas. Parvalev Hiiumaa peaks jõudma dokist tagasi liinile 30. septembri õhtuks. Sellest hoolimata võtame kogu üleminekuprotsessi rahulikus tempos,” rääkis Nepper.Laevadele on leitud ligi 60 uut töötajat ja suur osa neist on ka abiks üleminekuprotsessil.“Loodame Saaremaa Laevakompanii mõistlikkusele, et vahetus läheks võimalikult valutult,” lisas Nepper.Toitlustamisega alustatakse järk-järgult, vastavalt tekkivatele võimalustele, aga kõik tavapärane – võileivad, koogid, joogid, supid, praed – hakkab olema esimestest päevadest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kummalisel kombel ei defineeri “Eesti kirjakeele seletussõnaraamat” sõna “riigimees” kuskil nõnda, et see poleks tautoloogiline, vaid algaks mingist niisugusest alusmõistest, mis moodustaks sõnapere juure. Sõnad “riik” ja “mees” on, “riigimees” puudub. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kui riigimees oleks naine

maintext:
Arvamus
Kui riigimees oleks naine
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kummalisel kombel ei defineeri “Eesti kirjakeele seletussõnaraamat” sõna “riigimees” kuskil nõnda, et see poleks tautoloogiline, vaid algaks mingist niisugusest alusmõistest, mis moodustaks sõnapere juure. Sõnad “riik” ja “mees” on, “riigimees” puudub.
Vaistlikult võib arvata, et “riigimees” kuulub kokku sõnaga “poliitik”, aga see seos on väga katkendlik. Tänapäeva eesti kirjakeeles on “poliitik” selline erakondlane, kellele riigiasjade ajamine annab igapäevast leiba, kuid kes pole ametnik.
Poliitikule on tähtis tema positsioon, riigimehele tema mastaap. Poliitiku positsioon on kaitstud erakonnaga, kuhu ta kuulub (või keda esindab), riigimeest kaitsevad tema ettenägemisvõime, otsustavus ja vastutustunne. Mida väiksem on vastutustunne, seda vähem on meil ka riigimehi.
Riigimees kehtestab ennast ise
Niihästi Ameerika Ühendriikides kui ka Eesti Vabariigis võib aga tänavu juhtuda, et riigipeaks valitakse naissoost poliitik. Kas see teeb temast siis ka otsekohe “riiginaise” (sakslased muide eristavad seda sõna; ingliskeelne “esimene naine” ei ole “riiginaise” sünonüüm)? Minu arvates mitte, sest “riiginaine” on väljateenitud seisund, mitte palgatöö. Teisisõnu on “riiginaine” naissoost riigimehele tunnustus selle eest, mida naine on riigi sees ja riikide vahel teinud.
Ent stopp! Mõiste “riiginaine” ei laiene automaatselt kuningannadele, sest eeldatakse, et autoriteetne valitsev monarh mõtleb ja talitab riigimehelikult ainuüksi juba oma päritolu tõttu. Tal on võimatu olla mitte-riigimees (monarhi absoluutsus või parlamentaarsus on seejuures kõrvaline). Parlamentaarses riigis ilma monarhita on olukord teine. Parlament saab valida küll riigipead, kuid riigimeest ta valida ei või.
Üldiselt kehtestab riigimees ennast ise. Sellel probleemil on kaks otsa. Riigimees nimelt võib ennast riigikogule ka vastandada, sest ainult nõnda pääseb ta vabaks riigikogu nivelleerivast toimest. Kui potentsiaalne riigimees seda teeb, muutub riigikogu armukadedaks ja me saame intrigeeriva parlamendi. Kui potentsiaalne riigimees seda ei tee, jäävad tema võimalused kasutamata ning riigikogu hakkavad korraldama anonüümsed reeglid koos tagatoaliste kokkulepetega.
Ükski eeskiri ei sätesta, et riigimees on ühtlasi ka moraalne kategooria, st et ta peab olema heas mõttes eetiliselt eeskuju andev, millest järgneb, et ta peab suutma oma otsuseid ja teguviisi põhjendada.
Lennart Meril ei tulnud see mitte alati välja või siis lahendas ta olukordi aforistlikult. Konstantin Pätsi ajajärgul riigimehe moraali üle avalikult ei arutletudki. Arnold Rüütel tegeles moraalküsimustega vaikimisi. Toomas Hendrik Ilves vaatas asjade käigule praktilisest küljest.
See võib tunduda ootamatusena, aga tõepoolest – kübermaailm on loomuldasa praktiline, sest see on reguleeritud mitte üleüldse, vaid äärmiselt konkreetselt. Sinu arvutimajandus kas on kiiretoimeline ja paindlik või ta jääb ajast maha. Moraal on märksa inertsem kui väärtuste dünaamika küberruumis.
Nagu öeldud, naine riigimehena ei ole enam esimene naine Valges Majas või Eestis Kadriorus (kustki on sugenenud arvamine, nagu oleks “First lady” mingi ülinaine ja “Esimene naine” liiga labane). Kahtlemata on Hillary Clinton suure mõõtkavaga poliitik esmajoones riikidevahelistes suhetes, kuid lubatagu küsida, mida ta on teinud riigikorralduses ning kuidas ta on seda uuendanud?
Ameerika on ju endiselt üks ja seesama ning naiste õigus olla valitud presidendiks ei ole Hillary Clintoni algatus. Tema, kui ta presidendivalimised võidab, on kasutanud selle õiguse ära, mitte seda õigust põhistanud.
Milline oleks Eestis riigimehelik tegu? Euroopa Liidu püsimine ei ole Eesti Vabariigi presidendi määrata. Küll saab ta algatada riigipea otsevalimise juhul, kui teda toetab riigikogu. Seega tuleks presidendil pidada parlamendiga küllaltki raskeid läbirääkimisi, mille käigus võib juhtuda, et riigipea vastandub parlamendi 101 liikmele, sest riigipea otsevalimistel väheneb riigikogu võim.
Hea tädi jääb ära
Kas riigipea on mees või naine, pole nii oluline kui see, missugune on riigipea suhe oma riigi ja selle võimukorraldusega. Ma ei räägi kodumaa-armastusest.
Räägin riigipea abilistest poliitilise tahte läbiviimisel ehk presidendi suhetest välispoliitilise ringkonnaga, vahekorrast riigikogu ja kohalike omavalitsustega, suhtlemisest kolmanda sektoriga, teiste riigipeade, aga ennekõike oma rahvaga, kes ise presidenti küll ei vali, ent kes presidendi siiski saab.
Järgmine aasta on paradoksaalne ses mõttes, et tulevase presidendi poliitiline kalender, mida mõnikord nimetatakse ka agendaks (päevakorraks), on täis peamiselt rahvusvahelisi kohtumisi.
Nii intensiivselt kui praegu presidendivalimiste kaheteistkümnendal tunnil võimalik riigipea enam tavakodanikega kokku ei saa, ole sa mees või naine. Hea tädi jääb ära. Marina Kaljurand on töötanud välispoliitikas veerand sajandit. See on pikk aeg, aga inimesed ootavad riigimehelikke tegusid. See tähendab, et riik peab ta omaks võtma. Autor: Peeter Olesk Neljapäev, 15. september 2016.Vaistlikult võib arvata, et “riigimees” kuulub kokku sõnaga “poliitik”, aga see seos on väga katkendlik. Tänapäeva eesti kirjakeeles on “poliitik” selline erakondlane, kellele riigiasjade ajamine annab igapäevast leiba, kuid kes pole ametnik.Poliitikule on tähtis tema positsioon, riigimehele tema mastaap. Poliitiku positsioon on kaitstud erakonnaga, kuhu ta kuulub (või keda esindab), riigimeest kaitsevad tema ettenägemisvõime, otsustavus ja vastutustunne. Mida väiksem on vastutustunne, seda vähem on meil ka riigimehi.Niihästi Ameerika Ühendriikides kui ka Eesti Vabariigis võib aga tänavu juhtuda, et riigipeaks valitakse naissoost poliitik. Kas see teeb temast siis ka otsekohe “riiginaise” (sakslased muide eristavad seda sõna; ingliskeelne “esimene naine” ei ole “riiginaise” sünonüüm)? Minu arvates mitte, sest “riiginaine” on väljateenitud seisund, mitte palgatöö. Teisisõnu on “riiginaine” naissoost riigimehele tunnustus selle eest, mida naine on riigi sees ja riikide vahel teinud.Ent stopp! Mõiste “riiginaine” ei laiene automaatselt kuningannadele, sest eeldatakse, et autoriteetne valitsev monarh mõtleb ja talitab riigimehelikult ainuüksi juba oma päritolu tõttu. Tal on võimatu olla mitte-riigimees (monarhi absoluutsus või parlamentaarsus on seejuures kõrvaline). Parlamentaarses riigis ilma monarhita on olukord teine. Parlament saab valida küll riigipead, kuid riigimeest ta valida ei või.Üldiselt kehtestab riigimees ennast ise. Sellel probleemil on kaks otsa. Riigimees nimelt võib ennast riigikogule ka vastandada, sest ainult nõnda pääseb ta vabaks riigikogu nivelleerivast toimest. Kui potentsiaalne riigimees seda teeb, muutub riigikogu armukadedaks ja me saame intrigeeriva parlamendi. Kui potentsiaalne riigimees seda ei tee, jäävad tema võimalused kasutamata ning riigikogu hakkavad korraldama anonüümsed reeglid koos tagatoaliste kokkulepetega.Ükski eeskiri ei sätesta, et riigimees on ühtlasi ka moraalne kategooria, st et ta peab olema heas mõttes eetiliselt eeskuju andev, millest järgneb, et ta peab suutma oma otsuseid ja teguviisi põhjendada.Lennart Meril ei tulnud see mitte alati välja või siis lahendas ta olukordi aforistlikult. Konstantin Pätsi ajajärgul riigimehe moraali üle avalikult ei arutletudki. Arnold Rüütel tegeles moraalküsimustega vaikimisi. Toomas Hendrik Ilves vaatas asjade käigule praktilisest küljest.See võib tunduda ootamatusena, aga tõepoolest – kübermaailm on loomuldasa praktiline, sest see on reguleeritud mitte üleüldse, vaid äärmiselt konkreetselt. Sinu arvutimajandus kas on kiiretoimeline ja paindlik või ta jääb ajast maha. Moraal on märksa inertsem kui väärtuste dünaamika küberruumis.Nagu öeldud, naine riigimehena ei ole enam esimene naine Valges Majas või Eestis Kadriorus (kustki on sugenenud arvamine, nagu oleks “First lady” mingi ülinaine ja “Esimene naine” liiga labane). Kahtlemata on Hillary Clinton suure mõõtkavaga poliitik esmajoones riikidevahelistes suhetes, kuid lubatagu küsida, mida ta on teinud riigikorralduses ning kuidas ta on seda uuendanud?Ameerika on ju endiselt üks ja seesama ning naiste õigus olla valitud presidendiks ei ole Hillary Clintoni algatus. Tema, kui ta presidendivalimised võidab, on kasutanud selle õiguse ära, mitte seda õigust põhistanud.Milline oleks Eestis riigimehelik tegu? Euroopa Liidu püsimine ei ole Eesti Vabariigi presidendi määrata. Küll saab ta algatada riigipea otsevalimise juhul, kui teda toetab riigikogu. Seega tuleks presidendil pidada parlamendiga küllaltki raskeid läbirääkimisi, mille käigus võib juhtuda, et riigipea vastandub parlamendi 101 liikmele, sest riigipea otsevalimistel väheneb riigikogu võim.Kas riigipea on mees või naine, pole nii oluline kui see, missugune on riigipea suhe oma riigi ja selle võimukorraldusega. Ma ei räägi kodumaa-armastusest.Räägin riigipea abilistest poliitilise tahte läbiviimisel ehk presidendi suhetest välispoliitilise ringkonnaga, vahekorrast riigikogu ja kohalike omavalitsustega, suhtlemisest kolmanda sektoriga, teiste riigipeade, aga ennekõike oma rahvaga, kes ise presidenti küll ei vali, ent kes presidendi siiski saab.Järgmine aasta on paradoksaalne ses mõttes, et tulevase presidendi poliitiline kalender, mida mõnikord nimetatakse ka agendaks (päevakorraks), on täis peamiselt rahvusvahelisi kohtumisi.Nii intensiivselt kui praegu presidendivalimiste kaheteistkümnendal tunnil võimalik riigipea enam tavakodanikega kokku ei saa, ole sa mees või naine. Hea tädi jääb ära. Marina Kaljurand on töötanud välispoliitikas veerand sajandit. See on pikk aeg, aga inimesed ootavad riigimehelikke tegusid. See tähendab, et riik peab ta omaks võtma.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juunis avatud Lääne-Saare hooldekodu on valla sotsiaalkomisjoni ja hooldekodu nõukogu esimehe Koit Voojärve sõnul hästi tööle hakanud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hooldekodu unistab köögist

maintext:
Uudised
Hooldekodu unistab köögist
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 15. september 2016. FOTO: Valmar VOolaid Juunis avatud Lääne-Saare hooldekodu on valla sotsiaalkomisjoni ja hooldekodu nõukogu esimehe Koit Voojärve sõnul hästi tööle hakanud.
“Iga käivitamine on keeruline, aga suuri probleeme pole olnud, väikesed igapäevaelu nüansid,” rääkis Voojärv.
Vastavalt sellele, kuidas on olnud maja täituvus, on personali juurde võetud ja praegu on hooldekodus tööl 18 inimest. Ametis on ka tegevusjuhendaja.
“Järjekorrad Saaremaa hooldekodudesse on ära kadumas ja see näitab, et otsus hooldekodu rajada oli õige. Meile mahuks 45 inimest, aga praegu nii palju inimesi pole,” lisas Voojärv.
Kui aga peaks vajadus tekkima, siis läheb käiku ka kolmas korrus ning juurde tuleb veel 2–3 töökohta. Konkreetseid plaane kolmanda korrusega aga veel välja käia ei ole.
“Keskendume oma köögi valmimisele. Praegu ostame toitlustamise Arensburgist sisse, aga käesoleva aasta lõpuks võiks hooldekodul oma köök olemas olla. Ka see toob kaasa mõned töökohad,” rääkis Voojärv.
Kaugemale ette vaadates on aga mõtteid ka neljanda korrusega.
“Sellest on veel vara rääkida, aga meil on ootusi, mida rajada neljandale korrusele ja need mõtted on seotud sotsiaalse poolega. Teame ju, et näiteks naiste varjupaik Laurits on kinni,” vihjas ta. “Iga käivitamine on keeruline, aga suuri probleeme pole olnud, väikesed igapäevaelu nüansid,” rääkis Voojärv.Vastavalt sellele, kuidas on olnud maja täituvus, on personali juurde võetud ja praegu on hooldekodus tööl 18 inimest. Ametis on ka tegevusjuhendaja.“Järjekorrad Saaremaa hooldekodudesse on ära kadumas ja see näitab, et otsus hooldekodu rajada oli õige. Meile mahuks 45 inimest, aga praegu nii palju inimesi pole,” lisas Voojärv.Kui aga peaks vajadus tekkima, siis läheb käiku ka kolmas korrus ning juurde tuleb veel 2–3 töökohta. Konkreetseid plaane kolmanda korrusega aga veel välja käia ei ole.“Keskendume oma köögi valmimisele. Praegu ostame toitlustamise Arensburgist sisse, aga käesoleva aasta lõpuks võiks hooldekodul oma köök olemas olla. Ka see toob kaasa mõned töökohad,” rääkis Voojärv.Kaugemale ette vaadates on aga mõtteid ka neljanda korrusega.“Sellest on veel vara rääkida, aga meil on ootusi, mida rajada neljandale korrusele ja need mõtted on seotud sotsiaalse poolega. Teame ju, et näiteks naiste varjupaik Laurits on kinni,” vihjas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna hommikul alates kella 9-st toimub tunnine meditsiinitöötajate streik, mille korraldajateks on Eesti arstide liit, Eesti tervishoiutöötajate kutseliit ja Eesti õdede liit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kell üheksa kukuvad skalpellid käest

maintext:
Uudised
Kell üheksa kukuvad skalpellid käest
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 20. september 2016. Täna hommikul alates kella 9-st toimub tunnine meditsiinitöötajate streik, mille korraldajateks on Eesti arstide liit, Eesti tervishoiutöötajate kutseliit ja Eesti õdede liit.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare politseijaoskond ja Saaremaa Muuseum kutsuvad nii suuri kui väikesi laupäeval, 10. septembril Kuressaare lossi esisel platsil toimuvale tasuta perepäevale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Politsei ja Saaremaa Muuseum ootavad peresid perepäevale
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 09. september 2016. Kuressaare politseijaoskond ja Saaremaa Muuseum kutsuvad nii suuri kui väikesi laupäeval, 10. septembril Kuressaare lossi esisel platsil toimuvale tasuta perepäevale.
Kell 12–14 toimuval perepäeval on kohal nii politseinikud kui Lõvi Leo, kes räägivad seoses kooliaasta algusega turvalisest liiklemisest (helkur, kiiver, jalgratas, jalakäija), tutvustavad politseitööd ja töövahendeid. Samuti on kohal Kuressaare politseijaoskonna SAR-meeskond, kes räägib mereohutuse ja merepääste teemadel ning näitab merepäästevahendeid. Kõik saavad osaleda ka suure ühisjoonistuse “Politseiniku tööpäev” valmimises.
Kuna nädalavahetusse jääb ka vanavanemate päev, ootab Saaremaa Muuseum sel puhul lisaks emadele-isadele ka kindlasti vanavanemaid koos laste ja lapselastega läbi tegema lossi hoovi pildimängu. Mõnusat jalutuskäiku pakkuv hariv fotode tuvastamise mäng annab aimu, milline nägi Kuressaare linnus-kindlus välja vanavanemate noorusajal ning veel varemgi.
Perepäev on osa algatusest “Tänutäht“, mille raames tegid sel suvel Eesti muuseumid ja külastuskeskused koostööd politsei- ja piirivalveametiga.
Kõik liitunud muuseumid ja külastuskeskused avasid suvel politseinikele ja nende peredele oma uksed tasuta. Politseinikud omakorda korraldavad koostöös muuseumidega perepäeva koos oma töö temaatiliste demonstratsioonidega. Nii ka Kuressaare politseijaoskond koostöös Saaremaa Muuseumiga. Kell 12–14 toimuval perepäeval on kohal nii politseinikud kui Lõvi Leo, kes räägivad seoses kooliaasta algusega turvalisest liiklemisest (helkur, kiiver, jalgratas, jalakäija), tutvustavad politseitööd ja töövahendeid. Samuti on kohal Kuressaare politseijaoskonna SAR-meeskond, kes räägib mereohutuse ja merepääste teemadel ning näitab merepäästevahendeid. Kõik saavad osaleda ka suure ühisjoonistuse “Politseiniku tööpäev” valmimises.Kuna nädalavahetusse jääb ka vanavanemate päev, ootab Saaremaa Muuseum sel puhul lisaks emadele-isadele ka kindlasti vanavanemaid koos laste ja lapselastega läbi tegema lossi hoovi pildimängu. Mõnusat jalutuskäiku pakkuv hariv fotode tuvastamise mäng annab aimu, milline nägi Kuressaare linnus-kindlus välja vanavanemate noorusajal ning veel varemgi.Perepäev on osa algatusest “Tänutäht“, mille raames tegid sel suvel Eesti muuseumid ja külastuskeskused koostööd politsei- ja piirivalveametiga.Kõik liitunud muuseumid ja külastuskeskused avasid suvel politseinikele ja nende peredele oma uksed tasuta. Politseinikud omakorda korraldavad koostöös muuseumidega perepäeva koos oma töö temaatiliste demonstratsioonidega. Nii ka Kuressaare politseijaoskond koostöös Saaremaa Muuseumiga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Algus on tehtud. Saaremaa oma maraton Ultima Thule tõi laupäeval starti ligi 200 osalejat, mida võib esimese spordiürituse kohta lugeda heaks kordaminekuks. Aastatega suureneb ka osavõtjate arv, sest info uuest maratonist jooksuringkondades levib. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Saaremaa oma maraton

maintext:
Arvamus
MÕTE: Saaremaa oma maraton
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Algus on tehtud. Saaremaa oma maraton Ultima Thule tõi laupäeval starti ligi 200 osalejat, mida võib esimese spordiürituse kohta lugeda heaks kordaminekuks. Aastatega suureneb ka osavõtjate arv, sest info uuest maratonist jooksuringkondades levib.
Kui võrrelda Ultima Thule maratoni nädal varem toimunud SEB Tallinna maratoniga, siis viimane ei paku pikkade sirgetega Pirita teel sinnapoolegi seda, mida kogeb Kuressaares ja linna ümbruses kulgeval vaheldusrikkal jooksurajal. Ultima Thule vahest kõige raskem koht asub Kudjapel, kus tuleb endise prügimäe nõlvast üles rühkida. Maratonijooksjatele on see muidugi paras pingutus, aga eks iga maraton peabki olema omanäoline.
Pärast Ultima Thule maratoni märkasid nii mõnedki jooksjad, et GPS spordikellal näitas distantsi pikkust, sõltuvalt jooksjast, sada kuni paarsada meetrit lühemana. Ent GPS ei näita kunagi trassi pikkust täpselt. Näiteks Tallinna maratonil Eesti meistriks kroonitud Heinar Vaine sai spordikella kasutades maratoniraja pikkuseks mitusada meetrit rohkem – 42,83 km –, kuigi raja oli eelnevalt mõõtnud ja passitanud rahvusvahelise litsentsiga rajameister. Teatavasti peaks maraton olema 42,195 km pikk.
Satelliitidega ühenduses olev GPS ei suuda mõõta kurve ega tagasipöördeid ning arvestab need sirgetena. Lisaks sõltub palju jooksja enda trajektoorist ja kas tal tuleb teistest rajal mööduda. Kui GPS-iga varustatud spordikellaga joosta staadionil näiteks viis 400 m pikkust ringi, ei näita GPS iialgi distantsi pikkuseks kahte kilomeetrit. Kes ei usu, võib ise järele proovida. Piisab ka ühest ringist, isegi selle puhul GPS valetab.
Ultima Thule maratoni korraldajad otsisid niigi tihedas sügiseses jooksukalendris kohta, millisele kuupäevale võiks spordiürituse paigutada. Ega siin palju valikuvõimalusi olla saanudki, sest nädal varem toimub Tallinna maraton, nädal hiljem aga sügisene pööripäevajooks. Sealt nädala võrra edasi tuleb aga Tartu linnamaraton. Oktoobri esimesel nädalavahetusel leiab aset Saaremaa ralli, kuu keskel aga Saaremaa kolme päeva jooks. Ja pealegi, nagunii tuleb elus teha valikuid. Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 20. september 2016.Kui võrrelda Ultima Thule maratoni nädal varem toimunud SEB Tallinna maratoniga, siis viimane ei paku pikkade sirgetega Pirita teel sinnapoolegi seda, mida kogeb Kuressaares ja linna ümbruses kulgeval vaheldusrikkal jooksurajal. Ultima Thule vahest kõige raskem koht asub Kudjapel, kus tuleb endise prügimäe nõlvast üles rühkida. Maratonijooksjatele on see muidugi paras pingutus, aga eks iga maraton peabki olema omanäoline.Pärast Ultima Thule maratoni märkasid nii mõnedki jooksjad, et GPS spordikellal näitas distantsi pikkust, sõltuvalt jooksjast, sada kuni paarsada meetrit lühemana. Ent GPS ei näita kunagi trassi pikkust täpselt. Näiteks Tallinna maratonil Eesti meistriks kroonitud Heinar Vaine sai spordikella kasutades maratoniraja pikkuseks mitusada meetrit rohkem – 42,83 km –, kuigi raja oli eelnevalt mõõtnud ja passitanud rahvusvahelise litsentsiga rajameister. Teatavasti peaks maraton olema 42,195 km pikk.Satelliitidega ühenduses olev GPS ei suuda mõõta kurve ega tagasipöördeid ning arvestab need sirgetena. Lisaks sõltub palju jooksja enda trajektoorist ja kas tal tuleb teistest rajal mööduda. Kui GPS-iga varustatud spordikellaga joosta staadionil näiteks viis 400 m pikkust ringi, ei näita GPS iialgi distantsi pikkuseks kahte kilomeetrit. Kes ei usu, võib ise järele proovida. Piisab ka ühest ringist, isegi selle puhul GPS valetab.Ultima Thule maratoni korraldajad otsisid niigi tihedas sügiseses jooksukalendris kohta, millisele kuupäevale võiks spordiürituse paigutada. Ega siin palju valikuvõimalusi olla saanudki, sest nädal varem toimub Tallinna maraton, nädal hiljem aga sügisene pööripäevajooks. Sealt nädala võrra edasi tuleb aga Tartu linnamaraton. Oktoobri esimesel nädalavahetusel leiab aset Saaremaa ralli, kuu keskel aga Saaremaa kolme päeva jooks. Ja pealegi, nagunii tuleb elus teha valikuid.
Veel artikleid samast teemast »