description: Õhtulehe korvpallisaates "Viies veerandaeg" võtavad ajakirjanikud Jarmo Jagomägi, Ville Arike ja Hindrek Pärg kokku möödunud nädalavahetusel peetud Eesti karikafinaalid. (0.25) Sealhulgas otsitakse vastuseid küsimustele mis põhjustab BC Kalev/Cramo ebastabiilsust (4.18) ning mis on Tartu Ülikooli nõrgad kohad. (11.41)

title: VIIES VEERANDAEG | Eesti meistriliiga tase on langenud ja NBA on tsirkus


authors: Kaastunne Ka Süürias Välismaalaste Poolt Mõrvatud Kümnete

description: Tallinnasse Vene Föderatsiooni saatkonna juurde on toodud lilli ja leinaküünlaid, mälestamaks Venemaa suursaadikut Türgis Andrei Karlovit.

title: FOTOD | Tallinnas Venemaa Saatkonna juures mälestatakse Türgis mõrvatud suursaadikut

fasttext_language: et


description: Kui ohutu on sinu tänavune jõulupuu? Šokeeriv video näitab, kuidas kaunistustest leegi võtnud kuusk võib süüdata terve toa. Seda kõike sekunditega...

title: KUI OHUTU ON SU JÕULUPUU? Vaata, kui kiirelt võib süttida kuusepuu


authors: Isa Nimi On Salastatud Tegelikult Isa On Zirinovski

description: Vene ajaleht Izvestija kirjutas anekdootlikust juhtumist, mis leidis aset Venemaale Moskvasse pidulikule muusikaauhindade jagamise tseremooniale saabunud superstaari Christina Aquileraga. Staaril lasti 40 minutit Kremli väravate taga oodata, enne kui administratsioon kahtlused kõrvaldas ja superstaarile rohelise tule andis.

title: Christina Aquilerat ei lastud Kremlisse, sest nimekirjas puudus tema isanimi

maintext: Kui superstaar üritas valvurile selgitada, et just tema on nimekirja kantu, siis vastanud valvur: „Selge, Aquilera, aga kus on isanimi?“


title: Euroopa Liidu ministrid arutasid rändlustasude alandamist

maintext:
Euroopa Liidu telekomiministrid arutasid reedel Brüsselis mobiilside rändluse hulgihindade reguleerimist, alandamaks hindu välisriikides viibimisel.
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo ütles nõukogul, et Eesti toetab põhimõtet, et reisides maksaks inimene mobiilteenuse eest sama palju kui kodumaal. "Kuid samal ajal peame oluliseks, et kodumaine teenus seetõttu ei kallineks. See on suur väljakutse Euroopa Liidule, kus hinnad on piirkonniti väga erinevad, kuid peame üheskoos lahenduse leidma," lisas Palo.
Arvestades sellega, et mobiilside mahud kasvavad väga kiires tempos, peaks olema hulgihinnad ministri hinnangul võimalikult madalad ja need tuleks üle vaadata igal aastal eraldi. Samas ei tohksi tasud olla liiga väiksed, et säiliks mobiilioperaatorite motivatsioon võrkudesse investeerida.
Euroopa Liidu üldine eesmärk on sätestada Roam-Like-at-Home põhimõte, mis tähendab, et ränneldes ei maksa teenusekasutaja mobiilsideteenuse eest rohkem kui kodus.


authors: Afp Scanpix

description: "Skandaalidele keskendumine ja valeuudiste levitamine on ilmselt suurim kahju, mida meedia teha võib," ütles paavst Franciscus eile avaldatud intervjuus.

title: Paavst hurjutas meediat: valeuudiste levitamine on patt!


title: Porto Francole väljastati ehitusluba

maintext:
Tallinna linnaplaneerimise amet väljastas reedel, 16. detsembril Porto Franco äri- ja vabaajakeskusele ehitusloa. Porto Franco OÜ juhatuse esimehe Aldo Daponi sõnul võimaldab ehitusluba algust teha Porto Franco kaubandus- ja bürookompleksi maapealse osa välja ehitamisega. Senised ehitustööd Porto Franco arendusobjektil on toimunud juba varasemalt väljastatud maa-aluse osa ehitusloa alusel.
“Teade ehitusloa väljastamisest tähendab, et saame pihta hakata Tallinna unikaalseima ettevõtlus- ja vabaajaveetmise keskkonna ehitustöödega. Porto Franco on esimene teetähis Vanasadama piirkonna välja arendamisel ning südalinna mere äärde viimisel,” ütles Dapon.
“Porto Franco näol on Eesti kontekstis tegemist suurejoonelise kaubandus- ja bürookinnisvara arendusprojektiga ning seetõttu on igati loogiline, et ehitustööd on jaotatud erinevateks etappideks. Järgmise aasta alguses jõuame lõpule ehitussüvendi rajamisega ning seejärel kandub ehitustööde fookus ärihoonete välja ehitamisele.” lisas Dapon.
Porto Franco arhitektuurse lahenduse autorid on nii Eestis, kui väljaspool Eestit tunnustust ja tiitleid pälvinud arhitektid Mihkel Tüür ja Ott Kadarik arhitektuuribüroost Kadarik Tüür Arhitektid. Porto Franco ärilise kontseptsiooni autoriks on Londonis tegutsev rahvusvaheline arhitektuuribüroo Chapman Taylor. Chapman Taylor on üks maailma edukamaid ning enim auhindu võitnud kaubandus- ning ärikinnisvara lahenduste väljatöötajaid ning projekteerijaid.
Porto Franco on unikaalne kinnisvaraarendus, mis avab Tallinna kesklinna merele, olles pealinna ainus mereäärne ettevõtlus- ja vabaajaveetmise piirkond. Porto Franco arendusse investeeritakse 160 miljonit eurot ning ehitustöödega plaanitakse lõpule jõuda 2018. aasta lõpuks. Porto Franco kaubandus- ja toitlustuspindade maht on ca 35 000 m2, bürookeskuse maht ca 31 700 m2 ning maa-aluses autoparklas on 1250 parkimiskohta. Porto Franco aktsionärid on Eesti kapitalil põhinevad ettevõtted. Porto Franco juhtkonnal on pikaajaline rahvusvaheline kogemus büroo- ja kaubanduspindade arendamisel.


title: Elevantidele tõi jõuluvana kõrvitsaid, hüljestele kala

maintext:
Eile pidasid Tallinna loomaaia asukad jõulupidu. Kingitusi tõi neile sel puhul ühe jõuluvana asemel lausa kümmekond taati. Kes minibussiga, kes ohtrasse tulemöllu rüütatud tõukerataskelgul, isegi üks Žiguli oli taas elule äratatud.
LOOMAAIA JÕULUPIDU: Hüljestele ei pakkunud igapäevased silgud sama palju huvi kui isuäratavad vikerforellid. Elevandid tegid kingiks saadud kõrvitsatega jõu- ja ilunumbreid. (Alar Truu)
Jõulumeestel, kes on pärit Eestimaa Jõuluvanade Ühendusest, on lihtne plaan: võtta koos lastega liistule loomaaia ärkvel tegelased ja puistata nad üle rohke kingivalikuga.
Seetõttu sõidab taatidega kaasas kinke täis pakiauto. Lastel paluti samuti loomadele nasvärki kaasa tuua. Palvet võeti tõsiselt: liudadele lükati tõelist gurmeed – mett, rosinaid, pähkleid, datleid, kuivatatud aprikoose ja ploome.
Nii mõnigi jõuluvana astub elus esimest korda loomaaia elaniku puuri. See on kahe manuli ehk kodukassisuuruse kaslase elupaik. Vaesekesed on nii hirmul, et ei tulegi oma luugist välja. Ometi on mõlema jaoks kaasas pallid – mänguasjad, mis pidavat neile üle kõige meeldima.


title: TOP 5 | Valitsus jäi advendikalendrita

maintext:
Vaid kaks nädalat maaeluministri ametit jõuda pidanud Martin Repinski paturegister osutus nii pikaks, et uusi üllatusi ministri minevikust ja olevikust jätkus igaks ametis oldud päevaks. Lõpuni võidelda lubanud ja lõpuks siiski tagasi astunud Repinski asemel sai ministriks viivuks Keskfraktsiooni juhtida jõudnud Tarmo Tamm. Ometi ei tähenda see, et prožektoritevalgus Repinski ümber päriselt kustuks – et võimalikest luukeredest on juttu teinud Yana Toomgi, ei saa välistada, et avastamisrõõmu jagub veel vähemalt jõuludeni.
Kes oravate pealikuks?
Kukutatud peaministri Taavi Rõivase riigikogu aseesimeheks valimine kindlustab talle endiselt küllalt hea töötasu, kuid Reformierakonna juhtimisestki loobumine tähendab, et endist peaministrit on tulevikus küllap vähem näha ja kuulda. Võitlusesse erakonna juhikoha pärast asuvad erakonna paipoiss Hanno Pevkur ja rahastamisskandaali pitserit kandev Kristen Michal. Oma huvist varakult märku andmine ei päästnud aga Urmas Paeti otsejoones erakonna varupingile suunamisest. Täpselt nagu presidendivalimistegi eel.
Teerullile hääled sisse
Vaevalt tuleb üllatusena, et senise koalitsiooni teerullipoliitikat opositsioonierakondadest kõige raevukamalt kritiseerinud Keskerakond on võimule pääsedes üle võtnud täpselt sama tehnika ja köidab nüüd ühes sotside ja isamaalastega maksutõusud hoolikalt ühte kobarasse. Irooniline seegi, et sedasorti teerullipoliitika vastu võivad mässama hakata ikkagi just keskerakondlased, kuid savisaarlaste leer, kelle toetus Ratasele ja seega ka häälte pidamine niigi juuksekarva otsas.
Tupsu tegemistest
Avalikkuse ette jõudnud Edgar Savisaare kriminaaltoimik avab peale võimalike korruptsioonijuhtumite ka selle, milline on Savisaar isiklikus elus: kellega suhtleb, millest oma lähikondsetega kõneleb ja mille üle muretseb. Kuigi toimik on vaid ühepoolne vaade juhtunule – kaitsjate kommentaare seal pole –, lubab Siret Kotka suu läbi Tupsuks kutsutu kohtuistung tulla tegelikult põnevamgi kui Tallinna TV teos „Savisaare protsess“.
Presidendikandidaat Parts?
Juhan Partsi saamine Euroopa Kontrollikotta tähendab, et kuus järgmist aastat pole enam muret, kes Eestist valvab Euroopa rahaasjade üle. Mis saab aga siis, kui Partsi ametiaeg läbi? Kas kontrollikoja töö tõttu erakonnast lahkuvast Partsist võib tulevikus saada presidendikandidaat, nagu juhtunud mitme teisegi Euroopast naasjaga? Parteitu pealekauba.


authors:
Geidi Raud
Teet Malsroos

maintext:
Kolmapäeva õhtul kogunes Koplisse hulk inimesi, kes kõik soovisid pääseda räppar Tommy Cashi veel ilmumata singli uude muusikavideosse. Tommy otsis castingu’l mustade juustega tüdrukut, omapärast naist ja kummalist meest.
Tommy Cash (Teet Malsroos)
Kandidaadid pidid olema vähemalt 18aastased. Kuuldavasti uuriti neilt muu hulgas sedagi, kuidas nad suhtuvad seksuaalsesse eneseväljendusse kaamera ees. Kohale tulnud paarkümmend naist-meest – nende hulgas Jaanus, Andre, Elis ja Daniil.
Räppar Tommy Cash otsis muusikavideosse värvikaid ja vabameelseid inimesi. (Geidi Raud)
Jaanus on väikestviisi kehaväänaja. "Mind tõi siia Tommy ja võimalus ennast näidata," ütleb Jaanus, et Tommy juures meeldib talle tema erilisus. Jaanus ei pea end fänniks, vaid pigem Tommy loomingu austajaks.
Elis ja Andre tahtsid lihtsalt midagi uut proovida. "Meie omapära on tõenäoliselt see, et oleme teistest fännidest natuke vanemad," ütlevad 35aastane Andre ja 34aastane Elis. "Mõtlesime, et võiks midagi uut ja huvitavat teha," põhjendavad nad casting’ule tulekut.


authors:
Laura Oks
Palju Õnne
Palju-Palju Õnne

title: Palju õnne! Liisi Koikson sai tütre emaks

maintext:
"Õnne, kallis Liisi! Ootame huviga pisitütre nime ka!“ kirjutas lauluõpetaja Toomas Voll 15. detsembril Liis Koiksonile suhtlusportaalis Facebook.
Tõsi see on, et Liisi ja tema rootslasest elukaaslane Christian Harryson said oma roosa jõuluime kätte juba enne jõule.
Liisi ja Christian on koos olnud viis aastat ja varasemalt on lauljatar meediale poetanud, et neil tekkis kohe tutvudes äratundmise hetk, mistõttu julgeti kolida kokku üsna ruttu ning tülisid ega arusaamatusi pole kordagi ette tulnud.


title: Senaator McCain: "USA sõjaväelased jäägu püsivalt Eestisse!"

maintext:
Eestit külastava senaatori John McCaini sõnul jääb USA kindlaks president Reagani põhimõttele, et jõud tagab rahu, ning et Eesti kaitseväelaste Afganistanis toodud ohvrit ei kavatseta sealpool ookeani niipea unustada, olgu presidendiks kes tahes.
Eile saabusid Eestisse kahepäevasele visiidile USA senati relvajõududekomitee esimees John McCain (80) ja teda saatvad senaatorid Lindsey Graham ja Amu Klobuchar. Stenbocki majas kohtusid külalised peaminister Jüri Ratase ja välisminister Sven Mikseriga. Vladimir Putini leppimatu kriitikuna tuntud McCainile pole see esimene Eesti visiit. Pärast hiljutiste USA presidendivalimiste lõppu hoiatas John McCain
Donald Trumpilt või siis tema lähikonnast lähtunud ennatlike mõtete eest taaskäivitada suhted Venemaaga. President Putini soovi parandada USA ja Venemaa vahelisi suhteid on McCain tervitanud äärmise ettevaatlikkusega. "Peaksime neid avaldusi uskuma sama palju kui kõiki teisigi, mille on teinud endine KGB agent, kes on uputanud oma maa türanniasse, tapnud poliitilisi oponente, vallutanud naaberriike, ähvardanud Ameerika liitlasi ja püüdnud nurjata USA valimisi," ütles senaator ajakirjanduses umbes kuu aega tagasi.


authors:
Ülo Josing
Labane Värk

title: Legendaarne "Ärapanija" on tele-eetris tagasi!

maintext:
Vana aasta viimasel õhtul jõuab Mart Juure ja Peeter Oja juhtimisel teleekraanile viimase kümnendi Eesti mõjukaim satiirisaade "Ärapanija", sedapuhku ETV vahendusel.
Aasta lõpp on aeg, mil lahtised otsad sõlmitakse kokku ning see on ideaalne võimalus, et tuua ka unustamatu "Ärapanija" taas vaatajate ette. "Millal siis veel kui mitte aastavahetusel, kui on tarvis teha üks adekvaatne ja vahe kokkuvõte lõppevast aastast," võtab toimetaja Mart Normet "Ärapanija" uue tulemise kokku.
"Ettevalmistusperiood on olnud väga pingeline, olen Peetrist juba väga väsinud. Temaga ei ole lihtne koos töötada. Kõik vanad asjad on jälle meelde tulnud. Kordan, olen juba väga, väga väsinud, aga meelelahutuse ja show nimel ma kannatan selle välja. Me teeme seda õnneks ainult ühe korra," ütleb saatejuht Mart Juur, kes on viimati avaldatud Eesti mõjukate kultuuritegelaste pingereas 9. kohal.
"Mul on alati hea meel Mart Juurega koostööd teha. Ta on väga hea kuulaja. Ta ei räägi vastu, vaid noogutab. Ma loen ta silmist, et ta on mu jutust huvitatud. Sellise inimesega koos saadet teha on ju lausa lust! Ma tunnen iga kord pärast Mardiga kohtumist, et olen energiast lausa tulvil," ütleb Peeter Oja, kes Eesti mõjukate kultuuritegelaste tabelisse ei mahtunud.
"Ärapanija 2016" puhul on tegemist ETV aastalõpuprogrammi viimase telesaatega - see jõuab eetrisse vahetult enne Eesti Vabariigi presidendi uusaastatervitust, kell 22.45.
Teleintervjuud väsimatute ärapanijatega vaata täna õhtul "Ringvaates".


description: Mehis on 34-aastane skisoafektiivsete häiretega mees. Ta on rahulik ja sõbralik, kuid peab tihti arsti külastama või haiglas olema.

title: Inimeste lood: igaühe jaoks on lahendus

maintext:
Naine küsib mehelt: "Kas sul on ilus sekretär?"
"Jäta juba! Mulle aitab sellestki, et sekretär hommikust õhtuni pärib, kas mul on ilus naine."


title: GALERII | Dubstepi elav legend Dub FX salvestas koos eestimaalastega Kalamajas muusikavideot

maintext:
Neljapäeva õhtul tuhandeid Eesti elektroonilise tantsumuusika sõpru vägeva kontserdiga rõõmustanud austraallane Dub FX kutsus pidulised täna pärastlõunaks Telliskivi loomelinnakusse, kus vändati ühele tema hittloole muusikavideo.
Maailmaturneel olev muusik valis muusikavideoks välja just Kalamaja, sest ka ta ise on paras hipster ja peab lugu spirituaalsusest.
(Teet Malsroos)
Neljapäeval ööklubis Factory toimunud kontserdil tunnistas muusik tuhandetele fännidele, et ta on end vaimselt leidnud ning tema jaoks on privileeg teenida raha tööga, mida armastab – reisida maailmas ringi ja mängida naeratavate nägude eest dubstepi. Dub FX innustas ka publikut tegema seda, mida nad südames teha ihkavad.


description: Täna õhtul on Tallinna Televisiooni eetris heategevusliku projekti "Aitäh elule!" saade, millega tahetakse juhtida ühiskonna tähelepanu meie keskel elavatele autismispektri häirega inimestele ning kutsutakse üles neid üheskoos aitama.

title: Tallinna Televisiooni heategevussaade "Aitäh elule!" kutsub märkama ja aitama autiste meie kõrval


title: Viis nõksu, kuidas pühade ajal kaalutõusu vältida

maintext:
Jõule ja aastavahetust tasub nautida. Kui süüa-juua läbimõeldud, ei ähvarda ka liigsete kilode kogunemine. Huffington Post pakub selleks viis head nippi.
1. Anna endale kohe uusaastalubadus ja pea sellest kinni. Kõigile on tuttav esimeste jaanuaripäevade raske olemine ja mõte, et kohe tuleks hakata trenni tegema. Ära lükka lubadusi uude aastasse, vaid mõtle oma plaan juba enne aasta lõppu läbi. Vali välja, millisesse trenni lähed ja kirjuta see kusagile nähtavale kohale üles.
2. Liiguta end ka pühade ajal. Spordiklubid võivad suletud olla, kuid keegi ei keela sul jalutada. Samuti saad kodus võimelda. Seda tasubki teha, et tõenäoliselt sööd nüüd rohkem kui tavaliselt.


authors:
Fotokollaaž
Maiken Staak
Stina Kase
Marin Sild
Atko Januson
Mardo Männimägi
Pressimaterjalid
Hooligan Hamlet
Mart Vres
Helen Vunder

description: Võistlus “Eesti laul 2017” tõotab tulla põnevam ja pingelisem kui kunagi varem – võistlustules on mitu juba Eurovisionil käinud lauljat ja kamaluga neid, kes varem “Eesti laulul” kõrgeid kohti saavutanud.

title: SUUR ÜLEVAADE: "Eesti laulu" esimeses poolfinaalis võistlevad Eurovisioni-hundid ning lood maailmaparandamisest ja headest sõpradest

maintext:
Esimese poolfinaali lood on nüüd avalikud – need toodi korraga kapist välja täna ERR-i veebisaates, kus igal täistunnil avaldati uue artisti lugu ning puhuti nendega ka pisut juttu. Kunagi varem pole poolfinaliste sellisel kujul avalikustatud, tavaliselt on laulud avalikkusesse jõudnud ühekaupa vastavalt sellele, millal artistid need valmis on saanud. Sel korral on aga start kõikidel võrdne – 8. detsembril esimese poolfinaali lauludel ja täpselt nädal hiljem, 15. detsembril teise poolfinaali lauludel.
Kahel korral soololauljana “Eesti laulul” teiseks ning korra neljandaks jäänud Lenna Kuurmaa on sedapuhku tagasi hoopis teistsuguse looga – ta laulab inglise keeles. Lenna lugu “Slingshot” räägib maailmaparandamisest. “Kuidas maakera ressursid vähenevad, kuidas inimkond on neid päris jõudsalt kasutanud, mõtlemata, mis juhtub. Nüüd oleme pingeolukorras ja varsti hakkab midagi juhtuma,” selgitab Lenna. Lugu on sündinud koostöös Michelle Leonardiga, kellega Lenna on Saksamaal Vanilla Ninja viimast albumit tehes koos töötanud. Michelle on olnud ka Lenna õpetaja laulukirjutajana. “Michelle kutsus mind Berliini enda kodustuudiosse, käisin paar korda Berliinis ja seal me siis kirjutasime.” Lenna tõdes, et nüüd Lenna Kuurmaa nime alt esinemine ei tähista mitte sooloprojekti, vaid rahvusvahelisust, samuti arvab Lenna, et värske looga muutub ta ka ise küpsemaks. “Muutub ka see, et ma ei ole sel aastal laval bändiga, aga ma ka ei ütle, kellega ma laval olen.”
Lenna Kuurmaa (Maiken Staak)
Elina Born tahaks uuesti Eurovisionile minna
Elina Borngi ei ole võistluses uustulnuk – aastal 2015 jäi tema lugu “Enough” finaalis kaheksandaks, 2015. aastal esindas ta koos Stig Rästaga Eestit Eurovisionil. Muidugi on ka tänavuse võistlusloo “In or Out” juures mängus hitimeistrite Stig Rästa, Fred Kriegeri ja Vallo Kikase käed. Kui tavaliselt räägib enamik lauludest Elina sõnul armastusest või lahkuminekust, siis seekordne võistluslugu räägib hoopis omamoodi maailmast, kus tuleb oma soovidega ettevaatlik olla, kuna need lähevad alati täide. Eurofännid ootasid Elina naasmist võistlusele väga. “Mina usun väga sellesse loosse, ma arvan, et sellel võiks väga hästi minna. Kuna ma olen ühe korra juba käinud, siis ma tean, mida oodata ja ikka lõpuni välja tahaks minna,” ei varja Elina, et ta läheks hea meelega uuesti Eurovisionile. Küsimusele, kas Elina kujutab ette, kuidas oleks üksi eurolaval olla, vastab naine, et ta ei kujuta seda ette, kuid hakkama saaks ta seal päris kindlasti.
Elina Born (Stina Kase)
Carl-Philip Madise loo üheks autoriks on ka õde Carola
Looga “Everything But You” võistleb staarisaatest tuule tiibadesse saanud Carl-Philip Madis. “Minuga võttis ühendust üks Hollandi muusikakirjutaja, leidis ta mu internetist, kuhu olen postitanud muusikat, mis ma olen teinud.” Ühe autorina on kirjas ka Carli õde Carola. “Minu jaoks hea loo kirjutamise saladus on see, et sa kuulad, mida teised arvavad, ei jää päris oma raamidesse,” ütleb noormees. “Igaüks aitas kirjutada, ütles, mida võiks muuta, mis oleks suurele publikule vastuvõetavam ja meeldivam. Igaühelt midagi.” Madise loo sõnum keskendub armastusele ja suhetele. Carl-Philip ütleb, et elutempo on tänapäeval väga kiire ning seetõttu võivad suhted kiirelt laguneda ja väga kärmelt hüpatakse ka uutesse suhetesse. “Tihtipeale ei ole eelmisest inimesest üle saanud.” Kuigi Carl-Philip viimasel ajal esinenud pole, on ta muusikamaastikul ikka tegev – ta töötab helitehnikuna ning on õppinud, kirjutanud ja produtseerinud muusikat.
Carl-Philip Madis (Marin Sild)
Ivo Linna: “Eesti laul” on noortele, aga mul on hea meel võistelda
20 aastat pärast seda, kui Ivo Linna ja Maara-Liis Ilus looga “Kaelakee hääl” Eurovisionil laineid lõid, püüab Ivo Linna taas europiletit, seekord looga “Suur loterii”. Ivo meenutab, et kui talle “Kaelakee häält” pakuti, mõtles ta, et on juba keskeas ja Maarja-Liis polegi veel 16, et mida need inimesed nüüd välja mõelnud on. “Lindistamise hetkeks oli mul totaalne mingisugune gripp ja ma helistasin Pajusaarele kergendunult: “Ma ei saa tulla lindistama, võta mõni noor.” Ta ütles, sellest pole midagi, et sa oled haige, kõik on haiged, lükkame edasi,” muigab Ivo. Kui kevadel talle “Suurt loteriid” pakuti, meeldis see lugu talle väga ja kui autorid selle ka “Eesti laulule” saata soovisid, mõtles vanameister, et tegu on ikka noorte võistlusega. Siiski on tal väga hea meel võistluses olla. Ivo arvates meeldib lugu rahvale seepärast, et sel on hea ja meeldejääv meloodia ning selge tekst.
Ivo Linna (Atko Januson)
Ariadne on “Eesti laulu” pärast elevil ja magamata
Võistluse üks noorimaid osalejaid on 18aastane Ariadne, kes andis “Eesti lauluga” seoses ka oma esimese intervjuu. “Ma olen nii elevil, et õhtuti on raske magama jääda, kogu aeg on uued mõtted,” tunnistab ta. Tagasiside on Ariadne sõnul olnud väga positiivne. Muusikaga alustas neiu kolmeaastaselt, lauluõpetajaks on elu aeg olnud Ariadne ema. Ariadne võistlusloo “Feel Me Now” autoriteks on Margus Piik, Tomi ja Anni Rahula. Viimane kirjutas Ariadnele ja uuris, kas too oleks nõus kaasa lööma. Nädal hiljem käidi koos stuudios ning veel nädal hiljem salvestati lugu. “Anni leidis mu lood YouTube’st.” Videoid on noor lauljatar Youtube’i keskkonda laadinud juba paar aastat. Populaarseim neist on Cartooni laulude mashup (mitme loo n-ö kokkusulatamine), mida on videokeskkonnas vaadatud üle 34 000 korra. 16aastaselt osales ta ka saates “Eesti otsib superstaari”.
Ariadne (Mardo Männimägi)
Uku Suviste: kahtlesime, kas seda lugu võistlusele saata
Võistlustules on ka hurmur Uku Suviste, kes varasemalt väga palju kordi oma lugusid “Eesti laulule” saatnud. Nüüd pääses ta teist korda poolfinaali, looks tema ja Oliver Mazurtšaki koostöös sündinud “Supernatural”. Oliver ja Uku esitasid konkursile kolm lugu ja “Supernatural” oli nende arvates viimane, mis edasi võiks pääseda. “Me kahtlesime, kas seda saata. Lõpuks mõtlesime, et okei, paneme, siis on kolm lugu täis.” “Supernatural” on Uku sõnul lihtne tunne, mis tekib siis, kui ollakse armunud. Uku on juba natuke mõelnud ka sellele, milline võiks olla tema poolfinaali etteaste ning kulinaid võiks tema sõnul olla seal vähe. “Ma usun, et ma ise olen seal minimaalne. Tõenäoliselt olen üksinda laval, praeguse plaani järgi.”
Uku Suviste (Pressimaterjalid)
Laura Prits laulab sõbrannadega aja veetmisest
Laura Pritsi võistluslaul “Hey Kiddo” sündis laulukirjutajate laagris koostöös Andres Kõpperi ja rootslanna Tara Nabaviga ning see sümboliseerib Laurale tema sõpru ja sõbrannadega koos veedetud kvaliteetset aega. Laura rääkis, et lugu sündis väga mõnusas õhkkonnas, kus tema ümises teistele ette viisijupi, millest Andres Kõpper kohe kinni haaras ning arendatigi pala edasi. Koostöös Taraga sündisid ka sõnad. “See kõik kulges väga loomulikult, midagi pressitud seal ei olnud.” Laura seletab, et ta kujutas laulu mõttest rääkides ette tüdrukuteõhtut, kus sõbrannad koos peegli ees riideid proovivad ja valitseb mõnus õhkkond. Muide, sel päeval, kui lugu “Hey Kiddo” sündis, tuli ilmale tema sõbranna laps ning seetõttu on laul Laurale väga südamelähedane.
Laura Prits (Hooligan Hamlet)
Karl-Kristjan & Whogaux feat. Maian: oleme sõpradest muusikud
Karl-Kristjan, Whogaux ja Maian on võistlustules looga “Have You Now”. Lugu räägib keelatud armastusest. “Mis kunagi on olnud väga-väga hea ja tahaks, et see uuesti jääks kestma,” kirjeldab Karl-Kristjan. Karl-Kristjan Kingi on paljudele tuttav bändidest Bedwetters, Outloudz ja Epordwerk. Ta sõnab, et “Eesti laulule” jõudnud projekt on sõprade omavaheline koostöö ning laul ei sündinud spetsiaalselt “Eesti lauluks”. Karl-Kristjan on varem “Eesti laulul” osalenud ansambliga Outloudz, siis jäädi Getter Jaani järel teiseks. 16aastane Maian Lomp on Eesti muusikamaastikul uus nimi ja võistluse pesamuna.
Karl-Kristjan, Whogaux feat. Maian (Mart Vres)
Kosmosekutid on tagasi eestikeelsena ja uue nimega
2014. aastal vallutas “Eesti laulul” südameid ansambel Super Hot Cosmos Blues Band, mis finaalis teiseks jäi. Nüüd on sama kooslus tagasi, kui nime Janno Reim & Kosmos all. “Juhtus see lugu, et me hakkasime tegema eestikeelset muusikat ja eesti keeles tundub see õigem ja ausam. Punt on sama,” räägib Janno. Lugu kannab nime “Valan pisaraid”, kui Reimi sõnul see justkui väga kurb lugu polegi, sai lihtsalt selline. Janno ütleb, et nautis augustikuus looduskaunis kohas metsatukkade ja põldude vahel üksiolemist ja kirjutas selle loo. “Eks seal ongi veider mikstuur üksiolemisest ja maailmavalust.”
Janno Reim & Kosmos (Helen Vunder)
Leemet Onno kaasautor on hollandlane, lugu salvestati Londonis


description: Suurbritannias Walesis elav Julie Bradford sünnitas sel nädalal väikese poisi, kes sai nimeks Jack. Jack pole siiski tema enda laps, vaid hoopis lapselaps, vahendas Mirror oma esikaaneloos.

title: TÕELINE VANAEMA: Walesi naine sünnitas endale lapselapse

maintext: Tomorrow's Daily Mirror front page: Mum gives birth to her own grandson. #tomorrowspaperstoday https://t.co/oJDWzIu4Xu pic.twitter.com/FAH8fPYBi4


description: Tervendaja Veet Mano õpetab inimesi stressist vabanema ja emotsioone tasakaalustama. Tema hea tervise nipid on lihtsad: kallista, peksa patja ning jäta menüüst välja neljajalgsed loomad ja suhkur.

title: VEET MANO: armastuseta seks viib inimese tasakaalust välja

maintext:
2 fotot
POLE ÕNNELIKKUSEGEENI: Veet Mano ütleb, et Eesti inimeste probleem on see, et nad ei oska olla õnnelikud. «Kui nad selle ära õpivad, on nad väga head ja suure südamega inimesed,» on ta kindel. Jörgen Norkroos (Jörgen Norkroos)


title: Savisaarlased rahulolematud: Repinski mantlipärija peaks olema Erki Savisaar

maintext:
Saanud teada, et peaminister Jüri Ratas pakkus maaeluministri portfelli Keskfraktsiooni esimehele Tarmo Tammele, muutusid savisaarlased rahulolematuks: nemad näeksid maaeluministrina Erki Savisaart.
"Kokkulepe oli see, et vähemalt üks ministrikoht tuleb meie tiivale," sõnas Keskerakonna fraktsiooni liige ja Edgar Savisaare toetaja Peeter Ernits, viidates olukorrale, mil Jüri Ratas asus ministriportfellejagama. Esindades enda sõnul nii Heimar Lenki, Marika Tuus-Lauli, Olga Ivanovat, Oudekki Loonet, Viktor Vassiljevit ja teisi savisaarlasi, ütles Ernits, et nad ei ole nõus Tarmo Tamme kandidatuuriga maaeluministri kohale.
"Et riiki valitseda on vaja kõikide koalitsiooniliikmete hääli," esindas Ernits oma arvamusavaldusega savisaarlaste leeri.
Maaeluministri kandidaat Tarmo Tamm tunnistas Delfile, et fraktsioonis olevaid pingeid ei saa eitada, kuid nentis, et taoline savisaarlaste ultimaatum ei vii poliitikas kuhugi.
Refereeritud artikli täistekst Delfis.


authors:
Teet Malsroos
Tiit Olen

description: Eile hommikul kell 09.05 toimus liiklusõnnetus Maardus Ringi tänaval, kus sõiduautot BMW 325TDS juhtinud ja peatumismärguannet eiranud alkoholijoobes ja juhtimisõiguseta 30-aastane mees sõitis tagant otsa alarmsõidukile.

title: Juhiloata purjus mees sõitis põlevate vilkuritega politseiautole otsa


authors:
Instagram
Cm Omanik

title: Noor ärimees lubas neiu süütuse eest kaks miljonit eurot

maintext:
Rumeeniast pärit 18aastane Oana Raducu, kelle modellinimi on Aleexandra Khefren kuulutas hiljuti telekanali ITV programmis "This Morning", et pani Saksamaal tegutseva eskortagentuuri Cinderella-Escorts vahendusel müüki oma süütuse.
180 sentimeetri pikkune ja 50 kilogrammi kaaluv neiu teatas, et soovib süütuse müügist saada vähemalt üks miljon eurot. "Juba 15aastasena mõtlesin ma, mida annaks süütusega ära teha.
Nägin internetist, et mõned tüdrukud on saanud selle müügist 3,5 miljonit eurot ja rohkemgi," meenutas Aleexandra. Ta lisas, et soovib saadud raha eest osta Rumeenias vaesuses elavatele vanematele maja, maailmas ringi rännata ja heas ülikoolis õppida.


authors:
Maya Kovacheva
Alamy

description: Miks naised end meigivad? Põhjused võivad olla väga erinevad.

title: Miks naised meiki kannavad?


title: ÕHTULEHE VIDEO | Näosaate uus tšempion Kalle Sepp: mul oleks hea tunne ka siis, kui ma poleks finaali saanud

maintext:
"Hea tunne on. Aga ma arvan, et mul oleks hea tunne olnud ka siis, kui oleksin olnud neljas või üldse mitte finaali saanud," kommenteerib näosaate värske võidumees Kalle Sepp.
Kalle ütleb, et otsustas näosaates osaleda seetõttu, et end proovile panna ning midagi hullumeelset ette võtta. "Mul on väga palju tuttavaid seal käinud ja kogu aeg on olnud kihk, et tahaks ka."
Vaata videost, mida Kalle Õhtulehele veel rääkis.


title: Laevakaitsja kiri vanglast: Kui ei sünni jõuluime, peaks kohus otsuse tegema jaanuarikuus

maintext:
Paari nädala eest lõppes Indias Tamil Nadu Ülemkohtu Madurai harus laevakaitsjate kassatsioonkaebuse arutelu. Ehkki kohtunik jättis mehed teadmata ajaks ootele ega öelnud, millal otsus tuleb, on laevakaitsjate jaoks ajalisest määrast olulisem, milline otsus olema saab.
„Kindlasti on see mõistliku pikkusega aeg, et keegi jõuaks kohvri ära viia,“ kirjutab Indias Puzhali vanglas viibiv laevakaitsja Alvar Hunt. Ta toonitab, et selle lause näol on tegemist siiski naljaga.
Alvar ütleb, et neid esindava advokaat Thushara Jamesi prognoosi järgi peaks juhul, kui ei sünni mingit jõuluime, tehtama otsus nende edasise saatuse kohta jaanuarikuus. „Kõige olulisem on muidugi see, millise otsuse kõrgem kohus nüüd teeb,“ kinnitab Alvar.


description: TÕUSEV TREND? Iseendaga vastuollu läinud inimesed mõtlevad end tegelikkusest tähtsamaks

title: Jüri Ennet: "Olen hüpanud võidu Carl Lewisega, tunnen nelja Jeesust."

maintext: KOHTUMINE: Psühhiaater Jüri Ennet ütleb, et tänu suurusluulu all kannatavatele patsientidele on tal õnnestunud kohtuda kuulsustega, keda ta muidu ei oleks eluski tundma õppinud. (Täname kumu loa eest pildistada artikli illustratsiooni nende ruumides.) (Jörgen Norkroos)


authors:
Splash News Instagram
Kes Teab

description: Mick Jaggeri ja temast rohkem kui kaks korda noorema USA baleriini Melanie Hamricki poeg sai nimeks Deveraux Octavian Basil Jagger.

title: Mick Jagger pani oma kaheksandale lapsele uhke nime

maintext:
3 fotot
Jaggeri kaheksas laps tuli ilmale 8. detsembril New Yorgis. Ametlikku kinnitust, et maimukese nimi on tõesti Deveraux Octavian Basil, pole saabunud, märgib Vida Press. (Splash News/Instagram)


authors:
Alar Truu
Inimesed Kes
Mis Need Siis Lootsid

title: Harku kinnipidamiskeskuses elavad asüülitaotlejad protestisid, et neid koheldakse kui vange

maintext:
Kes pole varem Harkus käinud, võiks ehk arvata, et kinnipidamiskeskus asub täiesti eraldatult kuskil metsavarjus – oh ei! Suur hoone asub kohe kortermajade kõrval ning nii-öelda tavamaailmast eraldab seda kõrge traataed. Midagi sellist nagu on nähtud Ameerika filmides, kus vangid pigem kaevavad tunneli, kui üritavad üle taolise aia turnida. Eile pärastlõunal valitses hoone juures vaikus.
Harku kinnipidamiskeskuse elanikud hakkasid paari päeva eest protesteerima, keeldusid söögist ja kaebasid, et neid koheldakse kui vange. Keskuse juht nendib, et asüülitaotlejaid ärritab, et nende taotluste läbivaatamise venib.
Akende ees on trellid, küll aga vinnas mees akna ülalt pisut lahti ning surus sealt välja paberilehe, kus oli kirjas, et ta on asüülitaotleja, kes on vanglas juba aasta ja kaks kuud ning ihkab vabadust.
Kõrvalasuvas kortermajas elav vanem mees ohkas, kuuldes küsimust kinnipeetavate kohta. "Jah, siin eelmistel päevadel oli igasugu probleeme. Vahepeal seisid seal siltidega õues ja karjusid ka… Kiirabigi käis," nentis ta, lisades, et üldiselt on keskuse juures siiski rahulik. "Ma ei saa aru, mis neil häda. Toit on laual ja katus pea kohal. Olgu sellega rahul."
Gaasitamine oli politsei sõnul kõlakas
Mis siis eelnevatel päevadel protestid põhjustas? Politsei ametliku versiooni kohaselt märkasid keskuse töötajad pühapäeva õhtul kella 21.30 paiku teise korruse kinnipeetavate eluruumis rüselust. Väidetavalt käitus 22aastane nigeerlasest noormees agressiivselt, kiskus endal riided seljast ning rebis puruks teiste elamisruumis viibinute paberid. Politseinikud panid nigeerlase käed raudu ning viisid ta keskuse esimesel korrusel asuvasse meditsiiniruumi. Meedikud vaatasid noormehe üle ega tuvastanud tal vigastusi, küll aga anti talle rahusteid.
Eesti Päevalehe andmetel olevat politseiametnik gaasitanud nigeerlast ning ka teisi toasviibijaid, aga asutus lükkab need süüdistused tagasi. Kiirabiarsti hinnangul ei olnud mehel ühtegi gaasi kasutamise tunnust nagu näiteks silmade või hingamisteede ärritust. Kiirabi lubas mehel keskusesse jääda. Politseinikud viisid ta eraldatud ruumi.
Keskuse juht Kristo Lensment ütles Õhtulehele, et konflikti täpsemad asjaolud on veel selgitamisel: turvakaamerad on küll koridorides, kuid mitte eluruumides. Esmaspäeval viidi mainitud nigeerlane haiglasse täiendavatele uuringutele, et hinnata tema vaimset tervist.
Pühapäevane intsident ja ka üle maja levinud kuuldused politsei väidetavast gaasikasutamisest tegid oma töö. Osa kinnipeetavaid, kes valdavalt on Aafrikast pärit, keeldus esmaspäeval hommikusöögist. Kella 13 paiku eelistasid nad söömaajale hoopis seda, et läksid jalutusaeda ning kuulutasid valjuhäälselt, et nende meelest ei ole varjupaigataotlejate koht kinnipidamiskeskuses. Pahandati, et neid koheldakse kui vange.
"Mis on politsei võimsaim relv? Kahepoolne vestlus. Ma kuulasin, mis neil öelda on. Üks põhilisi asjaolusid oli kindlasti see, et nad peavad siin nii kaua olema. Pluss siis pühapäevane intsident," rääkis Lensment, mis meestele muret valmistas. "Mõistan, et nad pole kriminaalid. Nendega ei käitutagi siin nii, saavad vabalt jalutada ja muudki teha. Mis tekitab frustratsiooni ja stressi – varjupaigataotluse menetlus on väga detailne ja see võtab aega," nentis ta, lisades, et nii on ka mujal Euroopa Liidus.
Kas sellise bürokraatia eest pääsu polegi? Lensment ütleb, et seadusandluse vastu ei saa. Küll aga oleneb palju kinnipeetavate endi koostööst ja olukorra tunnistamisest: nii mõnigi asüülitaotleja nõuab tagasilükkamise korral korduvalt uuesti varjupaika.
Küll aga tehakse Lensmenti sõnutsi kõik, et taotlejatel oleks keskuses midagi teha. Näiteks osteti tänavu juurde võõrkeelset ilukirjandust ja pakutakse keeleõpet. Kättesaadav on meditsiiniabi ning korra nädalas käib kaheksaks tunniks kohal psühholoog. Tõsi, tegutsemishuvilisi napib – tavaliselt 3–4 inimest ja need näod korduvad nädalast nädalasse. Praegu viibib keskuses 37 inimest, kokku mahutaks hoone 80 inimest.
Politsei läks vägivallaga liiale
Esmaspäeva õhtul ja ka eile olid kinnipeetavad Lensmenti sõnutsi rahulikud ning söögist ei keeldunud. Suuremaid protestiaktsioone olla tema sõnutsi harva.
Suurim teadaolev tüli lahvatas mullu novembris, kui illegaalid hakkasid mässama üksteise kaitseks. "Politseitöötaja palus Kongost pärit mehel endaga kaasa tulla, et too saaks anda allkirja kohtumäärusele, millega tema kinnipidamise aega pikendatakse," selgitas toonane kinnipidamiskeskuse juht Pärtel Preinvalts meedias. 25aastane kongolane polnud aga sellega nõus ja hakkas vastu. Algul piirdus asi sõnasõjaga, kuid kasvas kähku üle kähmluseks. Rüselusse sekkusid ka teised politseinikud.


authors:
Beau Lark
Getty Images

title: Jõulud on ka siis muinasjutulised, kui isa jõuluvana mängib

maintext:
Avameelselt jõuluvanast: millal ja kuidas sel teemal lastega valutult rääkida?
"Kuidas te teate, et jõuluvana ja päkapikke pole olemas? See, et jõuluvanal on isaga samasugused saapad ja et vahel ka emad sussi sisse kommi panevad, ei tõesta veel mitte midagi!" pahvatas kord üks väike tüdrukutirts pisarateni segadusse aetult oma lasteaiakaaslastele, kui nood püüdsid teda jõulumuinasjutust maa peale sikutada. Millal on õige aeg lastega avameelselt jõuluvanast rääkida?
SA EI OLE PÄRIS!: See teadmine jõuab igaühele kohale omal moel, kuid ometi on nendes äratundmislugudes väga palju sarnast. (Beau Lark / Getty images)
"Ma ei usu näärimeest ta präänikute eest…/ ma ei usu päkapikke kummutite peal…/usun, ei usu…" laulis Hardi Volmer ansambliga Singer Vinger aastaid tagasi. Oma laulus uskusid nemad hoopis sooja pesu sisse, keedukartulisse ja muusse, mida saab käega katsuda.
Varem või hiljem hakkavad ka kõige kangemal jõuluvanasse uskujal tekkima kahtlused ja kõhklused. Kui ka ei juhtu jõuluvana jalas nägema isa saapaid, mis usku kõigutaks, leidub alati mõni ninatark eakaaslane, kes asja sirgjooneliselt selgeks teeb.


description: Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson ja aseesimees Keit Pentus-Rosimannus võtavad tänasest neljapäevani osa kolme Balti riigi delegatsioonide kohtumistest Ameerika Ühendriikide Kongressi juhtivate liikmetega Washingtonis, et keskenduda julgeolekualasele koostööle USAga.

title: Mihkelson ja Pentus-Rosimannus kohtuvad Washingtonis USA juhtivate senaatorite ja kongresmenidega


description: Kaimud väheharitud, vaesed ja vanad. Kõik need, kes ei pea Hillary Clintonit maailma ja Eesti päästjaks ega tema tugiisikuid suurmõtlejateks. Üks halb uudis kargas välja.

title: Jüri Pino | Ei ole veel Trump laual

maintext:
Trump siiski ei ole veel president. Võib selleks ka mitte saada. Alles esmaspäeval, 19. detsembril annavad valijamehed oma lõplikud hääled. Mis tähendab, et kõik võib veel muutuda. Olgugi, et olevat kombeks mitte hääletada teisel korral muud moodi kui esimesel, jaga karu nahka siis, kui ta on jurtasse veetud. Mõni osariik pidavat valijameest isegi karistama, kui see plõksima hakkab. Üsnagi ebameeldiv üllatus.
Nii et parem isegi mitte teeselda tugevate teadmistega asjatundjat. Neid jagub siin maal piisavalt. Kolme minuti eetriaja eest saad tosin tosinat ehk gross’i ja tosinasse pannakse neliteist kolmelist oivikut, kel küll miskipärast raskusi võõrnimede ja -sõnade õige hääldamisega.
Ongi õigupoolest kogu lugu. Võib juhtuda. Selleks pidavat vaid vaja olema 37 valijameest nii-öelda demokraatliku mõtteviisi manu tagasi tuua ja keri oma torni tagasi, Donald. Tea, kas selleks juhtumiks on kolledžites valmis juba rõõmutsoonid, kuhu progressiivne tudengkond saab oma ülekeevaid tundeid väljendama koguneda. Vahukommid, oranžikarvalised voodoo-nukud, vikerkaarelipud, muud moodsad puuslikud ja pühadused.
Võib pead murda selle üle, kui tõenäoline see oleks. Iseenesest, kui kaeda hillaristade punti, siis tuleks nentida: bolševikelt võib kõike oodata. Miks pillud nii raskeid sõnu, ärge jälgige alati, mida keegi eesmärgiks väidab, vaid vahendeid. Õieti, kuidas kõik vahendid on head. Too kamp on vankumatut demokraatiausku ning valmis seda pommidega ükskõik kuhu viima. Mis seal vahet, kas eesmärk on ülemaailmne kommunismi või demokraatia võit. Kui relvaga tuuakse, võõrast rahast, eludest hoolimata, siis bolševikud, mis bolševikud. Võibolla liiga rängalt öeldud, võibolla aga mitte. Omaette teema.
Ei tundu juhuslikuna, et pärast valimisi ärkas tundmatu puudekallistaja Jill Stein nõudma häälte ülelugemist. Ainult seal, kus paha Trump võidu sai. Armastatud Hillary häältes tädi miskipärast ei kahelnud. Ülelugemised aga andnud neetud miljardärile pigem hääli juurde, nii pole sest enam suuremat kuulda.
Kellele jääb Eesti
Pealegi on see tüütu töö vist kah. Mõni valijamees ära rääkida võib isegi meeldiv olla. Tore ju kellelegi šampanjavann kiljuvate tüdrukutega välja käristada – vabandust kujutlusvõime piiratuse ja labasuse pärast, aga mida ühelt valgelt sealt ikka oodata. Kompra väljanuhkimine on ka põnev. Nii edasi.
Vaat siis lähevad ajad huvitavaks. Meie progressiivne intelligents hingaks kergendatult. Liitlasväed jäävad maale, tuleb ehk juurdegi, kasarmuehitus kasvatab majandust, ei pea pelgama kõne Washingtonist Moskvasse: „Tšau, Vlad, võta see Eesti nüüd, kui tahad, mul pohlad.“ Bei Gott, kui lapsik ja enesekeskne peab olema, uskumaks, et kummalgi peapahal pole mõelda muust kui ühest Läänemere-äärsest maatükist. Demokraatiaarendajaid vajatakse endises mahus üle maailma. Hea Uus Ilm marsib seitsmepenikoormakatega edasi. Teada, nähtud, igav.
Tegelik huvitav juhtuks siiski USAs. Väidetavalt, kui öelda amerile, et te olete äkilised ja riiakad, ta isegi ei solvu, tunnistab tõeks. Küsimus ja mure selles, kuidas võtaksid hämmastavat, ootamatut pööret sündmuste käigus need eksitatud ja haletsusväärsed. Oma kastikate, halbade hammaste, vaesuse, kirikute, pettumuste ja püssidega. Mismoodi nemad võtaksid endale ära tegemist.


authors:
Laura Oks
Moekas Tädi
Vana Roomlane

description: Peaminister Taavi Rõivast tapmisega ähvardanud mees jäi lõplikult süüdi.


description: "Üleminekuajal on viisakas kaartidel näidata nii vanu kui ka uusi piire ja nimesid," kirjeldab Regio kaardimeistrite juhataja Leida Lepik seda, millised peaksid hakkama välja nägema haldusreformijärgsed maakaardid.

title: Kes korrastab pärast haldusreformi kaardid ja paneb uued teetähised?


authors:
Küllike Rooväli
Kaido Padar
Enne Tutvuge Asjaoludega

description: Täna hommikul kell 6.30 alustas parvlaev Leiger täna oma esimest reisi Rohuküla-Heltermaa liinil. Vana hiidlaste kombe kohaselt toob head õnne, kui esimesena astub pardale kits. Selle uskumuse järgi ka toimetati.

title: GALERII JA VIDEO | Leigrit tervitasid Heltermaa sadamas vanamees ja kits


description: Ministritele jäävad ikka samad sõidukid, küll aga on liisingumaksetes suured vahed.

title: Valitsuse vahetus ei too ministrite ametiautode puhul kaasa muutusi


authors: Reuters Scanpix

description: Briti lauljatar Adele vallandas kuulujutud oma abiellumisest kauase elukaaslasega.

title: Kas Adele on salaja abiellunud?!


description: Täna kella 13.35 ajal juhtus Valgamaal Põdrala vallas Pori külas liiklusõnnetus, kus põrkasid kokku sõiduautod Audi ja Saab.

title: Valgamaal on avarii tõttu liiklus häiritud


description: Eile tulid loodusesõbrad keskkonnaministeeriumi ette nõudma muutusi Eesti metsade majandamises. Vastustatakse ka plaanitavaid metsaseaduse muudatusi, mis suurendaksid lageraiet ja alandaksid kuusikute raievanust.

title: Rahutu rahva poliitiline sõnum ministrile: Pomerants, mine metsa!


title: Elamispindade turu aktiivsus ületas tänavu äripindade turgu

maintext:
Eesti Kinnisvarafirmade Liidu (EKFL) hinnangul ületas elamispindade turu aktiivsus tänavu äripindade turgu märkimisväärselt, samal ajal märkis liit, et elamispindade hinnakasv on pidurdumas.
"Elamispindade turu aktiivsus on endiselt kõrge, aga hinnakasv hakkab pidurduma. Kuumenemise märke on näha, aga ülekuumenemisest on veel vara rääkida. Äripindade osas oli lõppev aasta märkimisväärselt tagasihoidlikum, peamiste segmentide osas jäid hinnad samaks," seisab liidu pressiteates.
Hindade kasvu toeks oli liidu hinnangul asjaolu, et uute objektide hulk on tõusnud.
Kinnisvaraanalüütik Tõnu Toompargi sõnul tuleb elamispindade turul buum ja kriis kindlasti, aga millal, pole täna veel selge. "Oleme absoluutarvudes 2007 aasta tasemel tagasi, aga tööhõive on kõrge ja palgad on märkimisväärselt kasvanud. Ostujõud on hea ja majanduse suhtarvud on mõistlikud," märkis ta.
"Büroopindade turg näitab ülepakkumise märke ja üürid on pigem languses. Kaubanduses on tunda muret selle üle, et planeeritavad uued keskused ei too turule uut kvaliteeti ja konkurents läheb tihedamaks. Perspektiivis tähendab see survet üürihindadele ja vakantsuse tõusule," sõnas EKFL-i juhatuse liige Ardi Roosimaa. Logistika ja tootmissektoris on kasv tema hinnangul orgaaniline ning nähtavat kuumenemist pole. "Nendest võib lähiaastatel oodata kõige stabiilsemat turuosa. Infrastruktuuri areng ilmselt kiireneb uue toetustevooru avanemise ja tellimuste suurenemise toel," märkis ta.
"Viimase aja trendiliikumiseks on start-upide loomine. Vaatamata selle valdkonna väga madalale edukuse tasemele paigutatakse uutesse ideedesse iga aastaga rohkem kapitali. Kinnisvarasektori osalisi peetakse selles äriringkonnas "saurusteks". Vaadates aga statistikat selgub, et asjata. Kinnisvara on rahandusvaldkonna kõrval üks kõrgema edukustasemega start-up valdkondi," sõnas Roosimaa.
"Maailmas laiemalt oli 2016 suurte muutuste aasta, mis põhjustas suurt volatiilsust aktsia- ja rahaturgudel. Seetõttu pole ime, et kinnisvara on endiselt kõrgel kohal investeerimisobjektide nimistus. Eestis registreeritud kinnisvarafondidele oli aasta väga edukas. 2015. aasta algusest on nende varade maht kasvanud üle kahe korra. See räägib peamiselt professionaalsuse paranemisest, investeerimiskõlbulike objektide juurdekasvust ja varahaldusteenuse efektiivsuse tõusust. Loodame, et tulevikus Eesti kinnisvarafondide maht veelgi kasvab," lisas Roosimaa.
"2017. aastalt ootame majanduskeskkonna stabiliseerumist. Lähinaabritega võrreldes oleme andnud ära mitu konkurentsieelist, samas paljuski on selle põhjuseks võrdlusbaasi erinevused. Kinnisvaravaldkond ootab uuendusi nagu muu majandus, põnevusega saab täna vaadata arengutele uute materjalide valdkonnas, 3D-printimise valdkonnas, nanotehnoloogias, robootikas, laiendatud- ja virtuaalreaalsuse tehnoloogias, taastuvenergia laiemas kasutuselevõtus ja ka tervishoiuvaldkonnas," ütles Roosimaa.
"Kinnisvara ei ole immuunne muutustele. Uuringute ja arenduse valdkonnas pole Eesti kaugeltki maailma esirinnas, aga selles valdkonnas oleks erasektori tugi äärmiselt vajalik. Uute materjalide, tehnoloogiate ja lahenduste toomine kinnisvaravaldkonda annab pikemas perspektiivis väga kõrget tootlust. Loodame, et usk sellesse säilib ja visionäärid võtavad julgemalt positsioone. Juhul, kui prognoosid majanduse kasvu tugevnemisest paika peavad, ootab meid edukam aasta, kui eelmine," märkis Roosimaa.
Allikas: BNS


authors:
Ma Arvan
Ikka Jumala Abiga.

description: Paljud mitteusklikud ja kirikusse irooniliselt suhtuvad inimesed on õhku hüpanud presidendi avalduse pärast kirikut mitteoluliseks pidada nii ametissepühitsemise, jõulude kui ka muul ajal. Nüüd nuputatakse, mis saab jõulujumalateenistusest. Kuid lähemalt vaadates sobib kirik presidendi hoiakutega väga hästi kokku.

title: Betty Ester-Väljaots | Ka kirik vajab presidendi kohalolekut

maintext:
Esiteks ei ole kirikuga seonduv meie ühiskonnas muidugi esmatähtis, et siin peaks president jõuliselt jala maha panema. President on rõhutanud Eesti ühiskonnas vabakondade tähtsust ning selleks puhuks isegi nõuniku määranud. Mis see kirikki muud on, kui kolmas sektor, olgu ta siis luteri, õigeusu või muu kirik.
Meie Maas avaldatud vestluses Kersti Kaljulaidiga leidis Andrus Kivirähk, et päkapikud ja põhjapõdrad ei ole nii ründav mütoloogia kui seda on kirikus pakutav. Ei saa öelda, et kirik oleks pärast taasiseseisvumist ja ka nõukogude-eelses Eestis kedagi olulisel määral rünnanud. Tänaval liikuvad eri sektide esindajad ei kuulu siiski klassikalistesse kohalikesse kogukondadesse. Jutt kiriku rünnakutest jääb meie aladel pigem ordulinnuste tegevusaega. Küll aga on linnas võimatu liikuda, ilma et visuaalselt ei ründaks just päkapikud, jõuluvanad, jõulukuulid jms. Ikka mõttega midagi müüa. Kirikud seisavad linnas tummas vaikuses, mingit ründamist pole näha ja üldiselt ei ürita kirik ka tungivalt midagi materiaalset müüa.
Mis puutub sellesse kirikute tummalt linnas seismisse, siis selle üle võiksid just kirikupõlgajad tõesti uhked olla. Samas võiks siin olla mõtteainet vaimulikkonnale – kui Euroopas reisides on hea võimalus astuda sisse kirikusse ning lisaks sakraalarhitektuuri ja muu kunstiväärtusliku imetlemisele saab korraks istuda ja mõelda. Eestis ehk siis Tallinnas olen seda samuti proovinud teha, kuid tulemusteta. Kaarli kirik oli kinni, katoliku kirik samamoodi ja ka Püha Vaimu kirik. Ilmselt oleks saanud minna raha eest Nigulistesse, aga selleks ajaks olin oma mõtted ja hingehädad juba selgemaks jalutanud. Sama on tegelikult ka kirikutega Tallinnast väljas, sisse saab vaadata enamasti läbi paksu aknaklaasi.
Maailm on arenenud ja valikuid on palju, aga inimesed pole oma põhiolemuselt muutunud. Hingeabi on ju ikka vaja. Mille muuga seletada hirmpikki järjekordi psühhiaatrite juurde, antidepressantide tarbimist, kärgperesid ning suurt ja sügavat usku esoteerikasse ja astroloogiasse. Kritiseerimata inimese valikut leida endale kõnetav abivahend, ei jaksa imestada, kuidas kõik idapoolne, eriti aasiamaine, on nüüd järsku päästev ja väga õige. Paljud inimesed on ära andnud suured summad, et käia Indias ennast leidmas. Kummardatakse võõraste nimedega gurusid ja sinna otsa kodumaised sama liini teadjaid. Ei väsita kõnelemast, kuidas Hiina meditsiin ja India hingeabi on see kõige õigem ja kuidas me siiani oleme oi kui valesti elanud.
Las see kõik olla, kui seesuguste uskumuste viljelemine ei too kaasa sama suuri kulutusi justkui oldaks kasiinost sõltuvuses – tahaks aina veel ja veel. Kõik need maitseained, kivikesed, pärlid, amuletid, küünlad ja mantraplaadid ju maksavad. Ja need ei saa ka kunagi otsa, sest igaks päevaks aastas on oma mantra ja kivi, mille eest tuleb raha välja käia. Samamoodi ka füüsilise vormishoidmise eest – hingamist ja muud taolistki tuleb harrastada hea raha eest. Kui nüüd üks new age inimene oma usu maksumuse kokku lööb, siis saab ta muljetavaldava rahasumma. See aga on õigustatud justkui sellega, et muud moodi ju ei saa. Aga saab, ja selleks ongi võimalus minna kirikusse, suhelda vaimulikuga.
Reformi vajab hoopis vabariigi aastapäev
Piibel küll maksab veidi rohkem kui keskmine esoteerikaraamat, aga kui ta juba on olemas, siis saab selle suvalise koha pealt lahti lüüa ja midagi endale sobivat ja abistavat lugeda. Selleks ei pea isegi kristliku tüviteksti konteksti tundma. Selline soovitus ajab üht õiget ja kõrgelt haritud ateisti jooksuasendit sisse võtma. Hirm ja võõrastumine kiriku suhtes on pärit muidugi nõukogude ajast. Mõni ime, et tollastes muinasaja ajalookirjutistes kujutati preestreid ja vaimulikke mõrvarlike koletistena. Isegi mina lapsena mõtlesin, et pole olemas hullemat maniakki kui seda oli Liivimaa piiskop Albert. Samas kui Lenin oli muidugi üllas ja hea.
Me oleme uhked oma valiku- ja usuvabaduse üle. Aga miks me ei võiks valida seda usku või pigem hingeabi, mis on meie kultuurile tuttav? Tänapäevane kirik räägib ju inimesest inimesele. Selleks ei pea olema usklik nii-öelda klassikalises mõistes ehk et kui pole Jeesusest olemusest vajalikul määral aru saanud, siis ilmselt pole kirikusse asja.
Teadmata muude kirikute tegemisi ja olemisi, on mul ülimalt hea meel, et luteri kirik sai endale etteotsa Urmas Viilmaa. Vähe on inimesi, kes on täpselt õiged ja sobivad oma ametisse kõikidel mõeldavatel põhjustel. Selles mõttes on mul kahju, et peapiiskop on sellisesse jaburasse olukorda pandud, kus president käib küll Soomes diskol ja annab ärimeestele klaasmunasid kätte, aga peab vajalikuks kiriku tähtsust ühiskonnas vähendada. Pole kahtlust, et president Kaljulaid on julge ja sirgeselgne inimene. Ja selles pole midagi taunimisväärset, kui president on ateist ja seda välja ütleb, kuid siiski avaldab oma kohalolekuga toetust kirikule.


authors:
Tiina Kõrtsini
Keskerakonnale Väärikas Partner
Tubli Algus

title: Maaeluminister Tarmo Tamm kohtus Maag Grupi nõukogu esimehe Roland Lepaga

maintext:
Maaeluminister Tarmo Tamm kohtus täna Maag Grupi nõukogu esimehe Roland Lepaga.
Eesti kapitalil põhinev toiduainetetööstuskontsern Maag Grupp on sõlmimas kokkulepet Tere AS emafirma nõuete omandamiseks või refinantseerimiseks, edastas maaeluministeerium. Maag Grupi nõukogu esimees Roland Lepp kinnitas ettevõtte soovi omandada Tere piimatööstus nii, et kõigi partnerite ja võlausaldajate huvidega arvestatakse.
"Maag Grupi juht kinnitas tänasel kohtumisel ministeeriumis, et juhul kui Maag omandab AS Tere piimatööstuse, siis põllumeestel muretsemiseks põhjust ei ole ja nende nõuded AS Tere vastu saavad kaitstud,“ ütles AS Maag Grupi nõukogu esimehe Roland Lepaga kohtunud maaeluminister Tarmo Tamm.
AS Maag Grupp koondab ettevõtteid Farmi Piimatööstus, Rannarootsi Lihatööstus, Pouttu, Avalon Foods, Maag Food, Gelid Food ja Nigula Piim.


title: Riigikogu lihtsustab kõrgepalgaliste välismaalaste tööleasumist Eestis

maintext:
Parlament võttis täna vastu seaduse, millega soodustatakse nende välismaalaste Eestisse elama asumist, kes on võimelised panustama Eesti arengusse.
Riigikogu liikme Andres Metsoja (IRL) sõnul on eesmärgiks lihtsustada kõrgepalgaliste inimeste tööleasumist Eestis ning eelkõige just info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) valdkonnas. "Seetõttu arvati selle seadusega IKT valdkond sisserände piirarvu alt välja,“ tõi Metsoja näite.
"2013. aastal algatas siseministeerium toonase ministri Ken-Marti Vaheri eestvedamisel Eesti ühiskonnale ja majandusele lisandväärtust andvate talentide ligimeelitamiseks välismaalaste seaduse muutmise. Esimesed kaks etappi on jõustunud ja nüüd hakkas kehtima selle regulatsiooniga loodud kolmas etapp,“ rääkis Metsoja.
Metsoja selgituste kohaselt on seadusega kavandatud järgnevad olulisemad muudatused: iduettevõtluse eriregulatsiooni kehtestamine soodustamaks Eestisse elama asumist iduettevõtlusega tegelemise ja iduettevõttes töötamise eesmärgil, suurinvestorile elamisloa taotlemise aluse ja tingimuste kehtestamine, taotlusprotsesside lihtsustamine ja tähtajalise elamisloa menetlustes elamisloa pikendamise põhiselt lähenemiselt järelkontrolli põhisele lähenemisele üleminek.


title: Daniel Craig jätkab siiski Bondina?

maintext:
New York Posti andmeil on Daniel Craigi fännidel põhjust loota, et nende iidol nõustub siiski uuesti James Bondi mängima.
Ehkki briti näitleja prahvatas aasta tagasi, et lõikaks pigem veenid läbi, kui mängiks uuesti agent 007, pole ta väidetavalt nii resoluutne.
Praegu hullutab Craig publikut New Yorgi värskes “Othello” lavastuses, mängides “Selma” tähe David Oyelowo vastas Jagot. New York Post juhib tähelepanu, et lavastuse produtsent on 007 frantsiisi boss Barbara Broccoli, kes kümme aastat tagasi valis Danieli uueks Bondiks. Lehe allika väitel tahab Craig end tõsise näitlejana arendada. “See lavastus on Barbara-poolne kingitus – muidugi tahab ta Danielit tagasi -, mis meelitab mehe uut Bondi-filmi tegema.”


title: Kinnisvarafondide maht on kahe aastaga kahekordistunud

maintext:
Eesti Panga teatel on kinnisvarafondide maht Eestis alates 2015. aasta algusest kahekordistunud nüüdseks 321 miljoni euroni.
"Kinnisvarafondid on kasvanud viimastel aastatel eriti tempokalt. Selle aasta oktoobris oli nende varade maht rohkem kui kaks korda suurem kui möödunud aasta alguses," kirjutas Eesti Panga ökonomist Mari Tamm panga blogis.
Kiire kasvu taga on Tamme hinnangul nii uute fondide ja investeeringute lisandumine kui ka kinnisvarahindade kasv. "Investorid tunnevad kinnisvara vastu suuremat huvi, sest finantsvarade tootlus on madalate intressimäärade tõttu langenud. Kinnisvarafondide kiire kasv ei ole ainult Eestile omane, vaid see on levinud mitmel pool maailmas," märgib Tamm.
Tamme sõnul on hoolimata kiirest kasvutempost kinnisvarafondide maht endiselt pankadega võrreldes väike. "Vaatamata viimaste aastate kiirele kasvule on kinnisvarafondide varade maht Eestis endiselt väike. Oktoobri lõpu seisuga oli Eestis registreeritud kaheksa kinnisvarafondi varade kogumahuga 321 miljonit eurot. Fondide investeeringute koguväärtus on sellest mõnevõrra suurem, sest lisaks investorite rahale on investeeringuteks kaasatud ka laenuraha. Kuid ka investeeringute koguväärtuse põhjal moodustavad kinnisvarafondid vaid ligikaudu 3 protsenti nii SKP-st kui ka pankade koguvarast," kirjutab Tamm.
Investorite ring on tema sõnul mitmekesine, kuid tooni annavad kutselised investorid eesotsas pensionifondidega. Umbes kolmandik kinnisvarafondide aktsiatest ja osakutest kuulub Eesti pensionifondidele. Teine kolmandik kuulub Eesti ettevõtetele ja majapidamistele. Ligikaudu veerand kuulub välisinvestoritele, kellest enamik on lähiriikide pangad ja muud finantseerimisasutused.
"Lisaks investoritelt kaasatud vahenditele rahastavad fondid investeeringuid tihtipeale pangalaenudega," kirjutab Tamm. Fondide laenuvõtmisele ei ole seadusega piiri pandud, kuid selle ulatus ja tähtajad tuleb sätestada fondi tingimustes või põhikirjas. Nende järgi on fondid määranud laenude maksimaalseks suuruseks 50–85 protsenti investeeringute väärtusest, kuid tegelik määr on avalike aruannete põhjal keskmiselt 50 protsendi juures. 2015. aasta lõpu seisuga olid fondid võtnud pankadelt laene kokku ligikaudu 220 miljoni euro väärtuses, mis moodustab vähem kui 2 protsenti pankade kogulaenuportfellist.
Allikas: BNS
Foto: Scanpix


description: Lääne prefektuur teatas otsingu- ja päästejuhtumist Haapsalus. Linna kalmistu lähedalt leiti laskevigastusega 52aastane mees.

title: Haapsalus leiti laskevigastusega mees


title: ÕHTULEHE VIDEO I Tõnis Erilaid: "Välismaiste analoogide kõrval oli saade "Soovid, soovid, soovid" väga kodukootud ja lõhnas villaste sokkide järele."

maintext:
Kell on üks pühapäeva pärastlõunal. Sajad ja sajad noored istuvad raadiote ees, kõrval lintmakk, mille mikrofon on asetatud raadio kõlari ette parajasse kaugusse. Et ei tekiks vibratsiooni ning lindistuse kvaliteet saaks asjaolusid ja tehnikat arvestades võimalikust parim. Siis kõlavadki need kolm sõna, mida on terve nädal oodatud.
"Soovid, soovid, soovid…" Esimesena kostab "soovid" natuke sensuaalselt Helgi Erilaiu suust, siis madal ja samas mahe Tõnis Erilaiu hääl ning jälle Helgi oma. Nagu kolm võlusõna, mis kohe-kohe maailma muusika su tuppa toob. Saatejuhi Tõnise tämber paneb tüdrukute südamed kiiremini põkslema: kas eelmisel nädalal posti pandud kiri on ikka raadiosse jõudnud ja saatejuhi heakskiitu leidnud?
1973. aastal sündinud ja 1993. aastal pillid kokku pannud raadiosoovisaatega kasvas üles mitu põlvkonda, kellele see, iseäranis varasematel aastatel, oli ainus võimalus oma lemmiklugu linti saada. Eriti, kui sa elasid Lõuna-Eestis ja ainus salaaken maailma – Soome televisioon – jäi justkui tuhandete kilomeetite kaugusele.
Saatekõll kuulatud, püsis näpp pingsalt maki salvestusnupul, sest järgmisel hetkel võis enda tellitud lemmikloo lihtsalt maha magada. Aga isegi kui sa olid nobenäpp, oli saatejuht see, kes su lindistuse ära rikkus. Nimelt oli Tõnisel vankumatu komme pärast laulu algust ja enne lõppu sellele peale lobiseda, mis artisti ja looga tegemist. Saate fännid seda ei andestanud. Tüdrukud nutsid ja poisid vandusid kurja. Ent kasu polnud sellest kopika eest, sest Erilaid teadis vaid üht: nii tehakse saateid ka Radio Luxembourgis, mis oli noorele Tõnisele ühtaegu aabits ja piibel, kust sai ammutada õpetust ja kogemust, kuidas saate tempot üleval hoida. Tõnis teadis väga hästi, et noored melomaanid manavad teda sellepärast maapõhja, aga see oli talle kui hane selga vesi, ta muheles vaid talle omasel moel habemesse. Tema dikteeris, kuidas saadet teha, ja liigutas helipuldi heebleid, nagu heaks pidas.


description: "Need on ikka kõige raskemad lood, mida laulda," naerab Koit Toome, kes esineb praegu jõulutuuril koos Maria Listraga. "Ega ma ole endale elu lihtsaks teinud. Nüüd pole midagi muud, kui tuleb [kontserdid ära] teha."

title: Koit Toome: küll magan siis, kui tuur möödas ja graafik hõredam


title: Mis on väidetavalt planeedi kõige jubedamad jalanõud?

maintext:
Kingadisainer Marion Parke väidab, et maamunal on ühed jalanõud, mida ei tohiks üldse eksisteeridagi.
Marion Parke on tuntud kingadisainer, kes alles hiljaaegu andis moepiiblis Vogue aru kõikvõimalikel jalanõudega seotud küsimustel.
Näiteks rõhutas ta seda, et mitte mingil juhul ei tohi mitu päeva järjest kanda madalaid jalanõusid ega ka kontskingi, vaid jalanõusid peaks siiski üle päeva vahetama.
Küsimusele, milliseid jalanõusid tema aga mitte iialgi jalga ei pane, oli vastus konkreetne - varbavaheplätud. Nimelt on need tema meelest planeedi kõige jõledamad jalavarjud ning igaüks peaks enne mitu korda mõtlema, kui endale sellised asjad varba otsa lükkab. Lisaks mitte kõige ilusamale visuaalile, on need aga ka jalgade suhtes ebasõbralikud. Puudub ju neil igasugune toestus ka kaitse.


authors: Panthermedia Scanpix

title: Miks osta meesteparfüüme e-poest?

maintext:
Tihtipeale tunnetame kellegi lõhna enne, kui näeme inimest ennast. Seetõttu on oluline valida endale tõeliselt omane signatuurlõhn. Lõhn võib meie kohta avaldada üsna palju – vanuse, iseloomu, ellusuhtumise ja vahel ka peidetud kavatsused (näiteks kohtamiseks valitud kelmikas ja flirtiv lõhn). Mehele parfüümi valides tuleks lähtuda tema isiksusest ja individuaalsest maitsest.
Meeste parfüümid on e-poes tunduvalt soodsamad kui tavakauplustes. Seejuures ei ole vaja karta, et soodsama hinnaga saate kehvema kvaliteediga toote. Põhjus on äärmiselt lihtne – e-poodides on kulud märksa madalamad, sest need ei vaja suuri poepindu ning nende personal on tunduvalt väiksem. Mainitud põhjustel ongi klientidel võimalus soetada endale tunduvalt soodsama hinnaga tooted.
Statistika kohaselt on e-poodides ostlemine muutunud meeste jaoks järjest populaarsemaks ning üha enam mehi on ka parfüüme hakanud soetama just internetist. Nagu me kõik teame, siis enamikele meestele ei meeldi poodides ostlemine ning nende jaoks on mõne minutiga kauba soetamine tõeliselt mugav ja ahvatlev võimalus. Tuleb vaid valida enda jaoks sobiv parfüüm. Brändieelistuse puhul on toote valimine üsna lihtne. Kahjuks ei ole e-poodide puhul võimalik toodet katsuda või nuusutada, see aga ei tähenda, et tuleb põrsast kotis osta. Teinekord võib tavapoodides ahvatleva kaubaga eelnevalt tutvuda.
E-poodides on toodete kohta põhjalik kirjeldus: milliseid aroominoote parfüüm sisaldab, milliseks sündmuseks või hooajaks antud lõhn sobib jms. Kirjeldustest lähtuvalt võid kindel olla, et saad soovitud toote.
Parfüümi valides tuleks lähtuda ka toote visuaalist – parfüümide puhul on pakend ja pudel väga informatiivsed. Vorm väljendab enamasti parfüümi iseloomu, on see siis range või klassikaline, nooruslik või kerge. Ka parfüümide reklaamidest on võimalik palju infot saada – on need märksõnad ja reklaamiga antav sõnum just Sinu isiksusele mõeldud või mitte.
Kõige olulisem põhjus e-poodides ostlemiseks on aja ja raha säästmine. Soovi korral on võimalik lõhnaga eelnevalt tutvuda tavakaupluses, sest antud juhul on garanteeritud, et saad just selle toote, mis Sulle kõige enam meeldib ja sobib.


authors:
Õhtuleht.Ee
Teada Värk
Appi Mis Jutt
Sm. President

title: President Kaljulaid: Eesti ilmalikkus on parim kaitse võõraste religioonide eest

maintext:
"Riik on meil ilmalik ja riigikirikut ei ole. Mulle tundub, et just see on meile parim kaitse ka võõraste religioonide eest," rääkis president Kersti Kaljulaid Eesti Rahvusringhäälingule antud aastalõpuintervjuus.
Kõneldes sellest, mis on Eesti riigis kombeks, tõi president välja, et me ei tee koolilaste toidumenüüs religioosseid erandeid. "See on see koht, kus minu jaoks tuleb mängu see olulisus, et riik on meil ilmalik ja riigikirikut ei ole. Mulle tundub, et just see on meile parim kaitse ka võõraste religioonide eest. Meil ei ole kohustust aktsepteerida nende religioonidega seotud tavasid, kui meie haiglad ja meie koolid on ilmalikud ega tee ühegi religiooni suhtes spetsiaalseid liigutusi, spetsiaalseid kummardusi. Mulle tundub, et just see kaitseb meie riiki."
President rääkis lisaks religioonidele, Eesti turvalisusest, Euroopa Liidust, suhetest Venemaaga, Eesti poliitilisest kultuurist jpm.


authors: Selle Artikli Kommentaarid On Eelmodereeritud Ja Seega Ei Ilmu Kohe Pärast Saatmist.

description: Türgi pealinnas Ankaras tulistati Venemaa suursaadikut Andrei Karlovi fotonäituse avamisel. Karlov sai haavata ja viidi haiglasse, kus ta suri haavadesse, teatasid Hürriyet Daily News ja Interfax..

title: FOTOD JA VIDEOD | Türgis tapeti Venemaa suursaadik

maintext: PHOTO: Just minutes before the attack, Russian Ambassador was pictured during his remarks in Ankara (Ecenur Çolak - Anadolu Ajansı) pic.twitter.com/V7HMTKbTDP


title: Juhtkiri | Õlleaktsiis viis tootjad kassiahastusse

maintext:
Saku õlletehase teade oma töötajatele järgmiseks aastaks kavandatud
3–4protsendise palgatõusu külmutamisest vastuseks uue valitsuse alkoholiaktsiisi tõstmise plaanile on räige käteväänamine. Kuid käsi ei väänata mitte makse tõstnud võimuliidul, vaid ettevõtte mitte milleski süüdi olevail töötajail. Carlsbergile kuuluva Saku tehase otsus näitab nende suhtumist Eesti tööjõudu. Omanike kodumaal ootaks neid pärast sellist avaldust töötajate streik ja üldsuse hukkamõist, seega ei julgeks nad seal sellise ülbitseva jutuga välja tullagi. Palkade külmutamine Eesti õlletehases aktsiisitõusu ettekäändel on seega ametiühingute ja vajadusel ka riigiorganite pärusmaa.
Riigil on õigus alkoholipoliitikat kujundada ja võrreldes Põhjamaade kõrgete maksude ja rangelt piiratud müügivõimalustega on Eestis kindlasti endiselt alkoholiparadiis. Kui kujundaksime oma poliitikat vaid töösturite ärihuvidest lähtuvalt, siis vääriksimegi banaanivabariigi nime. On selge, et kõigil tootjail on oma huvid mängus, sest varasemate aktsiisitõusudega surve all olnud kange alkoholi tootjad ei nurise ju õlleaktsiisi tõusu vastu. Nii on lahja alkoholi tootjate reaktsioon sama ootuspärane kui automüüjate nurin ja hoiatused uue automaksu mõjude kohta.
Me ei tea, kui tõsised on õlletootjate ähvardused tootmine aktsiisitõusu tõttu Eestist ära kolida. Ei saa välistada, et ehk oli lahkumine muudel põhjustel juba varemgi plaanis, kuid sellist sammu olnuks avalikkusele keeruline põhjendada. Aktsiisi kergitamine on andnud selleks tänuväärt ettekäände, võimaldades end näidata kurja ja vaenuliku valitsuse ohvrina. Iseasi, kas omanik üldse riskiks rahvusõlle tootmise välismaale viimisega pahandada tarbijat ja sellega kaasneda võiva tarbimise langusega.
Mõistliku tasakaalu leidmine ongi poliitikute ülesanne. Maksude kehtestamisel tuleb jälgida, et liiga kõrge maksu kehtestamisel ei jääks raha sootuks laekumata. Enamgi veel – tehase sulgemisel jääks hulk inimesi tööta, laekumata tööjõumaksud ning kodumaise toodangu tarbimise asemel hakatakse jooke välismaalt sisse vedama. Seegi on poliitiliste valikute küsimus, kas viimast hakkaksid tegema hulgifirmad või lööb senisest veelgi enam õitsele Läti piirikaubandus.


title: Merepääste esindusorganisatsioon tunnustas tublimaid

maintext:
Möödunud nädala lõpus tunnustas MTÜ Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste tublimaid vabatahtlikke ja ühinguid, samuti tänuväärseid toetajaid Hanno Pevkurit ja politseiametnik Kert Kotkast.
MTÜ Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste juhatuse esimees Mehis Luus tunnustas endise ministri Hanno Pevkuri tegevust merepääste tänuväärse toetajana: „Siseministriks olemise ajal väärtustas Hanno Pevkur vabatahtliku merepääste tegevust, mille tulemusena on esile kutsutud vabatahtlike merepäästeühingute tegevustoetus 2017. aastast.“ Tänuväärt toetajana tõsteti esile ka Lõuna prefektuuri vanemkorrakaitseametniku Kert Kotkase tegevust, Eesti Vabatahtliku Mere- ja Järvepääste juhatuse liikme Marge Kohtla sõnul on Kert Kotkas suur vabatahtlike järvepäästeühingute toetaja: „Tema eestvedamisel on järvepäästjaid kaasatud erinevatele otsingutele, samas on ta olnud oluliseks lüliks järvepäästeühingute ning Politsei- ja Piirivalveameti vahelise lepingu sünni juures.“
Tubli teo eest aastal 2016 tänati AS Kunda Nordic Tsementi märkimisväärse panuse eest vabatahtliku merepäästevõimekuse arendamisel Kunda piirkonnas. Ettevõtte eestvedamisel, sh aktiivsel kogukonna kaasamisel, koguti 2016. aastal vajaminev toetussumma merepäästekaatri soetamiseks MTÜ-le Kunda Vabatahtlik Merepääste. Samuti said tubli teoga hakkama Narva-Jõesuu vabatahtlikud merepäästjad eesotsas Nikita Otvaginiga, kui juunikuu esimesel päeval päästeti Narva jõel uppumisohtu sattunud poisi elu.


description: New Yorgi seltskonnadaami Jocelyn Wildensteini kutsutakse ilulõikustes moondunud näo tõttu Kassnaiseks. Kuid prominent pole hirmuäratav üksnes oma välimuse poolest. 76aastasest Jocelynist tunduvalt noorem elukaaslane langes sel teisipäeval verise rünnaku ohvriks.

title: Kassnaine lõi kallimale käärid rindu ja valas kuuma vaha näkku

maintext:
Vanem abielupaar sõidab Itaaliasse ja otsustab einestada restoranis. Nad uurivad tükk aega menüüd, püüdes mõistatada, mis võiks eksootiliste nimetuste taga peituda. Lõpuks tellivad nad cecchettit.
"Kahjuks on see võimatu," vastab kelner. "Cecchetti on restorani peremees."


authors:
Alar Truu
Ei Tea

title: ÕHTULEHT BERLIINIS | Berliinlased: jõulud tulemata ei jää!

maintext:
Pärast jõuluturu rünnakut tahavad linnakodanikud jätkata tavaelu.
Berliinis on jõuluturu rünnaku järel taastumas tavapärane elurütm, kuigi politseinike kohalolu on märgata rohkem kui eales varem. "Ikkagi jõulud," ütlevad kohalikud, kes käivad taasavatud jõuluturgudel.
Esmaspäeva hilisõhtul hukkus Breitscheidplatzi jõuluturul 12 inimest ja ligi poolsada sai viga, kui veok sõitis turuplatsile. Kolmapäeva hommikul Berliinis ringi kõndides meenutab see mulle pigem piltpostkaarti tüüpilisest eestlaslikust mustast jõulust. Lund pole, küll aga on linn täis jõulukaunistusi ning linlased kiirustavad tööle, pihus kohvitops.
Sadakonna meetri kaugusel õnnetuspaigast seisab jõulumees, kes helistab kellukest ja ootab, et linlased talle mõne euro poetaks. Telefoniga rääkivad pintsaklipslased on pahased, kui mõni fotograaf neile jalgu jääb, et pildistada keiser Wilhelmi mälestuskiriku juures küünlaid ja lillemerd. Paljudele küünaldele lisatud sildid on ingliskeelsed, põhisõnumiga "Meie riik, aga austame kõiki uske".


authors:
Õhtuleht.Ee
No Ja
Erru Läinud Piirivalvur.
Eu Pass On Hinnas

description: Eesti-Vene piiril leidis dokumendi vormistamisel aset äärmuslik juhtum: vares napsas Eesti kodaniku passi ja lendas sellega minema.

title: VARES VAGA LINNUKENE: Vene vares varastas Eesti kodanikult passi


description: Täna on Soome sünnipäev. Meie naabrid tähistavad vabanemist Vene võimu alt aastal 1917. Selle puhul tuletame meelde ja avastame põnevaid fakte, mis neid puudutavad!

title: PALJU ÕNNE! Soome sünnipäeva puhul 10 põnevat fakti põhjanaabrist


authors:
Vida Press
Rauno Volmar Ekspress Meedia
Ekraanitõmmis

description: Kuidas saab lihtne kodanik  ühele või teisele kodanikualgatusele õla alla panna või kogunisti mõnele kollektiivsele pöördumisele hinge sisse puhuda? Võimalusi on, kuid kui palju nendest teatakse?

title: Kas illusioon? Osalusveeb laseb lihtrahva riigipirukat küpsetama

maintext:
Petitsioon.ee vahendusel oma algatusele toetust kogunud Kenderil tekkis kollektiivse pöördumise Riigikokku esitamisel teadupärast ka väike tõrge. Nimelt on kollektiivse pöördumise esitamise tingimuseks selle allkirjastamine kas paberil või e-allkirja ehk PIN2-ga. Petitsioon.ee aga sellist allkirjastamisvõimalust paraku ei paku. Kenderit e-bürokraatlik pisiasi ei heidutanud ning 15. oktoobriks 2015 oli tal kõik vajalikud allkirjad koos ning samal päeval andis ta need riigikogu esimees Eiki Nestorile üle. 10. novembril edastab Nestor Kenderi esitatud kollektiivse pöördumise "Laske elada!" õiguskomisjonile, kus seda hakatigi kolm kuud hiljem, 9. veebruaril 2016 arutama. Kuigi kanepi kasutamine ja kasvatamine on tänaseni põlu all, hakkas seni unne suikunud osalusdemokraatia neil päevil endast otsustavalt ärkamismärke andma. Kui soovite esitada riigikogule kollektiivse pöördumise, siis saad seda teha rahvaalgatus.ee veebis. See on arutelude pidamise ja ettepanekute koostamise platvorm, mis võimaldab igaühel teha ettepaneku, kuidas ühiskonnaelu parandada või mõnda seadust muuta.
Veebikeskkonda rahvaalgatus.ee haldab sihtasutus Eesti Koostöö Kogu.
"Rahvaalgatus.ee on digitaristu, mis on mõeldud arutelude pidamiseks ja riigikogule suunatud kollektiivsete pöördumiste koostamiseks, parlamendile esitamiseks ja menetlemise jälgimiseks," selgitab koostöökogu juhataja Teele Pehk. "Kollektiivne pöördumine on vähemalt 1000 allkirjaga pöördumine ühiskonnaelu korralduse parandamiseks või mingi seaduse või seadusemuudatuse algatamiseks."
Teele Pehk, SA Eesti Koostöö Kogu juhataja. (Rauno Volmar/Ekspress Meedia)
Rahvaalgatus.ee avanes Teele Pehki sõnul tänavu märtsis ning seda rahastati riigieelarvest saadud vahenditest. "Pidevalt uuendatava ehk beetaversioonina loodud ning eesti, inglise ja vene keeles kasutatava platvormi ülespanekul tegime koostööd riigikogu kantseleiga, kes vastutab kollektiivsete pöördumiste menetlemise reeglitest ja tähtaegadest kinnipidamise eest," räägib Pehk. "Sellest sügisest on rahvaalgatus.ee meeskond käivitanud teavitustöö kodanikuõigustest ja osalusvõimalustest kolme sihtrühma suunal: vähemalt 16aastased noored, digivõimekad eakad ja venekeelsed elanikud."
Rahvaalgatus.ee kaudu on Riigikokku läinud kuus algatust, mille kohta pole komisjonid veel Pehki sõnul lõplikku otsust teinud. "Peamiselt on tegu olnud keskkonna- või loodusteemadega nagu lendoravate kaitse, Rail Balticu planeerimine, Väikese väina ökosüsteemi päästmine, glüfosaadi keelustamine ja ravikanepi seadustamine," loetleb Pehk, lisades, et praegu on allkirju kogumas kaks algatust, millest ühega taotletakse kodanikupalga mõjuanalüüsi tegemist.
Rahvaalgatus.ee kaudu on kuuele algatusega kogutud kokku üle 10 000 digiallkirja. Platvormi kasutajaskond on alates märtsist kasvanud 70 000 ligi.
"Oluline on rõhutada, et digiallkirjal (PIN2) ja autentimisel (PIN1) on erinev juriidiline kaal," selgitab Pehk rahvaalgatuse.ee eripära. "Kui riigikogule esitatakse panga, e-posti, facebooki või PIN1 kaudu tuvastatud toetajate nimekiri, siis seda läkitust käsitletakse ja menetletakse kui märgukirja. Rahvaalgatusveebi kaudu saab algatustele anda digiallkirja (PIN2) ning sel juhul menetleb riigikogu neid kui kollektiivseid pöördumisi, milleks on vaja vähemalt 1000 allkirja."
Riigikantselei osalusveeb
"Osalusveeb osale.ee loodi 2007. aastal ja seal saab igaüks avaldada arvamust avalikul konsultatsioonil oleva seaduseelnõu kohta," tutvustab Riigikantselei strateegiabüroo nõunik Liis Kasemets veel üht võimalus riigiasjades kaasa rääkida. "Selle keskkonna kaudu saab valitsusele või ministeeriumile saata ka ettepanekuid või ideid."
Kasemetsa sõnul on osale.ee ühendatud keskse eelnõudeinfosüsteemiga EIS. Kui seal on algatatud avalik konsultatsioon eelnõu kohta, pakub osale.ee kõigile huvitatutele kanalit, mille kaudu saab oma arvamuse valitsusele saata.
Esimestel aastatel esitati osalusveebi vahendusel valitsusele aastas kuni 175 ideed ja ettepanekut. "Praegu kasutatakse lisaks ka teisi võimalusi ja e-keskkondi oma arvamuse edastamiseks," paneb Kasemets osalusveebi viimase aja tagasihoidlikud näitajad sotsiaalmeedia võidukäigu arvele.
Koostöö Kogu juhataja Teele Pehki sõnul toimub osale.ee haldamine väga passiivselt, mis-tõttu sellel on vaid väike seltskond aktiivseid kasutajaid. Osale.ee funktsioonid on aga Pehki hinnangul väga head ning Riigikantselei võiks seda rohkem tutvustada ja arendades kasutajale mugavamaks muuta.
Vanim kanal: petitsioon.ee
Eesti Omanike Keskliidule kuuluv petitsioon.ee on kinnitamata andmetel vanim siiani töötav elektrooniline võimalus üleskutsete esitamiseks ja toetuse kogumiseks. Petitsioon.ee käivitati 2010. aasta märtsis Kodanikuühiskonna Sihtkapitali toel sõltumatu teenusena. "Tuntuks saime kohe, sest sellist võimalust keegi teine tollal ei pakkunud," meenutab Terje Riimaa Eesti Omanike Keskliidust.
PETITSIOON.EE: 30 euro eest võid kutsuda rahvast viisakas vormis, kuhu tahes (Ekraanitõmmis)
Tähtsaimad petsitsioon.ee-s toetust kogunud üleskutsed on näiteks:
"Taastame õppelaenu hüvitamise!" – juunis 2010, (8180 häält); "Ei ACTAle!" – jaanuar 2012 (7212 häält); "HARTA 12" – november 2012 (18 210 häält); "Aita keelustada loomade kasutamise tsirkuses!" (12 153 häält); "Aita keelustada karusloomakasvanduse!" (7761 häält).
"Pea seitsme aasta jooksul on avalikustatud üle 600 petitsiooni, millest umbes 180 on hetkel avalikud, kuid millele toetuse kogumine on lõppenud," tõdeb Terje Riimaa. "1500 üleskutset pole olnud võimalik avalikustada, sest kahjuks ei vastanud need tekstid meie kasutustingimustele. On olnud üleskutseid, mis jäänud sisestaja enda ühe allkirjaga mitme kuu jooksul."
Eilse seisuga oli petitsioon.ee-s toetuse avaldamiseks avatud neli üleskutset.
Tõe huvides olgu lisatud, et petitsioon.ee on platvorm, kus erinevalt teistest tuleb üleskutse avaldamise eest ka maksta – ühekordselt 30 eurot.


description: Esmaspäeva õhtul Türgi pealinnas Ankaras fotonäituse avamisel tulistati Vene suursaadikut Andrei Karlovi, kes suri saadud haavadesse. Avamistseremoonial viibinud AP fotograaf Burhan Ozbilici jätkas pildistamist ning jäädvustas vapustavalt traagilise stseeni.

title: Vene suursaadiku tulistamist pildistanud fotograaf: "Kogusin end piisavalt, et pildistada."


title: ÕHTULEHE VIDEO | Toomas Triisa enne väljalendu: polnudki aega vaimu valmis panna, pidi luuletusi õppima, et jõuluvanalt kinki saada

maintext:
Dakar Team Estonia liikmed Toomas Triisa ja Mart Meeru alustasid täna pärastlõunal teekonda Lõuna-Ameerika poole, et 2. jaanuaril alustada võidukihutamist kuulsal Dakari rallil. Triisa sõnas, et astub lennukile suurepäraste emotsioonidega.
"Nii palju sõpru ja tuttavaid on tulnud saatma, vägev!" sõnas teist korda Dakari rallile minev motomees videointervjuus Õhtulehele. "Emotsioon on praegu väga hea, olen valmis ralliks.“
Ettevalmistus sujus ning olla oluliselt parem kui eelmine kord ehk kolm aastat tagasi. "Nüüd on juba väike kogemus all, et mida peab tegema."


title: "Mu surmakuulutuses kirjutage: ma uppusin kuupaistel, kägistatuna oma rinnahoidjast."

maintext:
60 aasta vanuses suri "Tähesõdade" printsess Leia osatäitja Carrie Fisher.
"Tähesõdade" staar Carrie Fisher suutis võrratu huumorimeele najal üle elada nii vaimuhaiguse piinad, põhjatu uimastisõltuvuse, alkoholismi kui ka selle, et teine abikaasa hülgas ta mehe pärast. "Mu surmakuulutuses kirjutage: ma uppusin kuupaistel, kägistatuna omaenda rinnahoidjast," bravuuritses legendaarne elupõletaja ja irvhammas.
"Mul pole sõnu." Nii reageeris "Tähesõdades" Luke Skywalkerit kehastanud Mark Hamill oma filmikaksiku printsess Leia osatäitja Carrie Fisheri surmale. 60aastast näitlejannat tabas infarkt teel Londonist koju Los Angelesse.
PRINTSESS LEIA: Carrie Fisher sai tuntuks 1977. aastal filmiga «Tähesõjad», kus ta võitis publiku südame printsess Leia osatäitjana. See jäi ka tema kuulsaimaks rolliks. (Vida Press)
Pardapersonal suutis ta elustada ja maandumisel toimetati Carrie kiirelt haiglasse. Pühapäeval teatas tema vend Todd Fisher, et õe seisund on kriitiline. "Peame ootama ja kannatlikud olema," ütles Todd, lisades, et Carrie terviserikke üksikasjad pole veel selged. "Meil endilgi on nii vähe infot."


description: "Pohmaka" näitleja Bradley Cooperiga lapse saav modell Irina Shayk käis Beverly Hillsis peenetes brändikauplustes poodlemas ja kasutas ostukotti, et fotograafi eest oma beebikõhtu varjata.

title: FOTOD | Beebiootel supermodell Irina Shayk varjas ostukotiga kasvavat kõhukest


authors: Äh Äh Äh Reformisardellröhkis Nagutiineemis. Muhhahaa

description: Euroopa parlamendi saadik Yana Toom sõitis koos kirjanik Andrei Hvostoviga Süüriasse.

title: Yana Toom ja Andrei Hvostov sõitsid Süüriasse


title: ÕHTULEHE VIDEO | Nikolai Novosjolov: nii kaua kuni kõige oodatum ja kirkam medal on võitmata, jätkub kindlasti motivatsiooni

maintext:
Rio de Janeiro olümpiamängudel 8. koha saavutanud ja täna alaliidu poolt teist aastat järjest parimaks meesvehklejaks valitud Nikolai Novosjolov pole augustikuise etteaste järel enda sõnul mõõka kättegi võtnud, kuid lubab "väga varsti" taas võistlusareenile naasta.
"Lakkusin haavu, nagu öeldakse. Lasin vaimul puhata ja tegelesin vanade vigastuste ravimisega," kirjeldas kahekordne maailmameister videointervjuus Õhtulehele oma sügist.
Motivatsioonipuudust 36aastasel sportlasel igatahes pole. "Nii kaua kuni kõige oodatum ja kirkam medal on võitmata, jätkub kindlasti motivatsiooni," kinnitas Novosjolov, kelle lapsepõlveunistus on olümpiakuld. Ent 2020. aasta Tokyo olümpia poole ei julge ta veel kiigata, vaid võtab aasta korraga. "Siis on näha, kas jõudu ja jaksu veel jagub."
Vaata Õhtulehe videost lisaks, mida Novosjolov arvab vehklemise järelkasvu ja enda olümpiaetteaste kohta.


authors:
Kuvatõmmis Videost
Kanal

description: Roald Johannsoni reportaažide sari uuris seekord Eestis elavate mustlaste hingeelu. Oma loo rääkis muuhulgas ka Valgas elav 30-aastane mustlanna Samira, kes tunnistas, et pole oma 30 eluaasta jooksul kordagi tööd teinud, kuna tööd talle lihtsalt ei anta.

title: Valgas elav mustlanna: 30-aastane ja pole päevagi elus töötanud, sest tööd ei anta

maintext:
Kõige arvukam mustlaskogukond Eestis elabki just Valgas, neid on seal ajalooliselt palju olnud ning aja jooksul kolib ka Lätist pidevalt juurde.
Samira on elanud Valgas kogu elu, kuid omaks pole teda seal siiski võetud. Samira sõnul on Eestis mustlasena elada raske seepärast, et mõned rahvad ei võta neid tõsiselt. "Arvavad, et kõik varastavad, kõik röövivad. Nad ei arva, et mustlased võivad olla ka normaalsed inimesed," rääkis ta ning oli pahane sellepärast, et kortermaja haldusfirma keeras ka temal teiste inimeste võlgade pärast vee kinni. Nüüd peab lapseootel mustlanna kaugelt kaevust vett tassima, kuna ka mees jättis ta maha.
Samira ei ole oma 30 eluaasta jooksul mitte kunagi töötanud. "Muidugi ei ole see normaalne. Oleks tööd, siis ma töötaks, töötaksin seal, kus mulle tööd antaks," rääkis ta. Samira on lõpetanud põhikooli, kuid käinud ka koka- ja kondiitriameti kursustel. Kuid siiski ei võta mustlannat mitte keegi tööle, justnimelt sellepärast, et ta on mustlanna. "Vaadatakse mulle otsa ja öeldakse: teie jaoks meil kohta pole. Kuid teisi võetakse," sõnas Samira.
Kirjanik Kati-Saara Vatmann on samuti oma elus mustlastega kokku puutunud, nendega praktiliselt koos elanud. Tema arvates peaksid mustlased ise oma ettevõtted tegema. "Püstitagu restoranid, tehku oma käsitööd, õppigu ära oma tantsud ja laulud, tehku mustlasrestoranid, mustlasteatrid, mustlasfirmad," arvas ta.
Mustlanna Samira aga unistab, et elu läheks paremini. "Et venelased ja eestlased suhtuksid mustlastesse normaalselt. Et ei räägiks, et kõik mustlased varastavad. Et antaks normaalset tööd," ütles ta.
Vaata kogu saadet siit!


description: Briti õukond valmistub järjekordse võsukese sünniks.

title: Elizabeth II saab kevadel kuuenda lapselapselapse

maintext:
Neiu läheb vene uusrikkale mehele. Sõbranna tunneb huvi:
"See oli arvatavasti armastus esimesest silmapilgust?"
"Ei, teisest. Esimese pilguga ei saanud ma veel aru, et ta miljonär on."


title: Lae all turnimine pakub närvikõdi ja seiklemisrõõmu!

maintext:
Zelluloosis asuv Ronimisministeerium pakub närvikõdi ja seiklemisrõõmu igas vanuses adrenaliiniküttidele! Ronimissessioon on ühelt poolt lõbus ning teisalt aktiivne, tagades füüsilise koormuse nagu tavapärane trenn.
Ronimisministeerium on ehitatud bouldering-ronimiseks, mis tähendab, et valdav osa seintest on kuni nelja meetri kõrgused ning julgestuseks on 30 sentimeetri paksune spetsiaalne ronimismatt. Ronimiskeskuse peale on ka seitse kuni kuuemeetrist ronimisrada, mida julgestatakse köitega.
Ronimissessioon kahele on hea viis ronimisega tutvumiseks või olemasolevate oskuste arendamiseks. Juhendaja aitab ronijatel põnevaid ja jõukohaseid väljakutseid leida ja annab nippe ronimistehnika arendamiseks.
Pakett sisaldab sissepääsu Ronimisministeeriumisse, ronimissusside renti ning personaalset juhendajat, kes tutvustab spordiala ning soovitab just teile sobivaid põnevaid ja jõukohaseid väljakutseid.
Vaata täpsemalt SIIT!


authors:
Toomas Tatar
Ei Jõua Ära Imestada..

title: Savisaar: ärge tulge kirvega kurge püüdma!

maintext:
Keskerakonna endine esimees Edgar Savisaar kommenteerib sotsiaalmeedias eile Postimehes avaldatud kaitsepolitsei salvestusi, mis olid tehtud Savisaare kodus ja mujal kohtumispaikades. Savisaar leiab, et prokuröridel on vähe tõsiselt võetavaid tõendeid, ning toob välja moraali: ärgu tulgu kirvega kurge püüdma! "Mõtlesin värskest "Postimehest" ja tundsin heameelt. "Postimehele" oli lahkeks kasutamiseks ja levitamiseks antud meie salapolitsei lindistused minu kodus ja avalikes kohtades. Naljakas oli kuulata, kuidas erinevad meediakanalid otsisid olematut lekitajat justkui nad ise ei teaks, kust need lindid pärinevad. Keerutavad nagu kassid ümber palava pudru," kirjutas Edgar Savisaar Facebookis. "Aga nüüd nendest lindistustest lähemalt.
Üks lugu oli sellest, kuidas ma kohtusin ühe inimesega "Meritoni" "numbritoas". Tegelikult ei olnud see mingi "numbrituba", vaid "Meritoni" presidendisviit, kus ma olen läbi aegade lõunat või õhtut söönud kümnete inimestega kuni Mart Laarini välja. Ainult ma ei saanud aru, mis selles lindistuses oli korruptiivset, kuigi mõni "Postimehe" lugeja võis seda muidugi nautida?
Teine lugu oli kohtumisest ehituseettevõtja Aivar Tuulbergiga. Ainult sealt ei leia kasvõi tikutulega ühtegi fakti raha andmisest mulle kellegi poolt. Seal on ainult uurijate ja prokuröride soovunelmad. Kohtunik õnneks lähtub tõendidest ja nende tegelikust sisust. Kui oleks olnud mingisugunegi tõend Tuulbergi või minu kriminaalsusest, siis kas te tõesti usute, et seda poleks lagedale toodud?
Lindistatud on ka kohtumine Villu Reiljaniga, kus viimane pakkus just kui "meelehead". Kui protokolli lõpuni loete, siis näete minu viisakat keeldumist igasugustest pakkumistest ja "tänudest". Jutt on ka minu sõidust koos Siret Kotkaga Hispaaniasse, mille väidetavalt maksis kinni Aleksander Kofkin. Aga juba eelmise aasta septembris trükkis "Eesti päevaleht" dokumendid selle kohta, et tegelikult tasus sõidu eest Siret Kotka ise. Nüüd jääb veel küsida, miks ma selle kirjutise üle headmeelt tundsin? Noh muidugi oli see "heameel" ajakirjanduslik liialdus. Aga see tõestab ka, kui vähe on prokuröridel tõsiselt võetavaid tõendeid, millega välja tulla. Moraal: ärge tulge kirvega kurge püüdma! Peaks kokku arvutama, kui palju võitis "Postimees" ja tema äripartnerid selle loo pealt reklaamiraha? Korruptiivseks tuleks lugeda "Postimehe" koostöö salapolitseiga.


description: Arvad, et meil on ühistransport ebamugav? Päevavideo näitab, kui õudne see tegelikult olla võib!

title: PÄEVAVIDEO: tõeline õuduste metroo


description: Megazone Seikluskeskus pakub suurepärast võimalust saada osa adrenaliinirohketest ning aktiivsetest tegevustest sisetingimustes - meelelahutuskeskuse 1000 ruutmeetri suuruses siseseikluspargis saab oma julgust proovile panna erinevatel atraktsioonidel ning 20 elemendist koosneval rajal.

title: Kas tahad sõita 60 meetrit läbi õhu?


description: Noormees õpetab, kuidas jaapanlaste kombel pakkida kingitused võimalikult kiiresti, vahendab Bored Panda.

title: JAAPANLASED ÕPETAVAD: paki kingitus 15 sekundiga!

maintext:
Automootor sureb välja. Roolis istuv ülemus mõtleb:
"Kui ma jään ootama abi, siis mu sekretär mõtleb, et ma ise ei oska viga leida!" Ta ronib auto alla.
Sekretär mõtleb:
"Kui naine pean ma jääma autosse, aga kui sekretär pean olema ülemuse kõrval!" Ja ronib samuti auto alla.
Mööduv politseinik mõtleb:
"Kui mees pean ma tegema näo, et ei näe midagi. Aga kui politseinik pean ma neid hoiatama, et nende auto on ärandatud!"


description: Birminghami kohus Inglismaal mõistis 101aastasele endisele veoautojuhile Ralph Clarke’ile laste seksuaalse kuritarvitamise eest 13 aastat vanglakaristust, vahendab BBC.

title: 101aastane pedofiil sai kohtus 13 aastat


title: Kerli Kivilaan Põhja-Tallinnast lahkumisest: kui tunned, et see hakkab end ammendama, tuleb lõpetada

maintext:
Maia rääkis, et tema tervis ei pidanud lihtsalt suurele töökoormusele ja paljudele esinemistele vastu. Ka Kerli ütleb, et ei vaidlegi vastu, et populaarse bändi liikmete koormus on suur. „Tegemisi on palju ja nagu ikka – aega vähe. küll aga pean ma tunnistama, et olen pigem seda tüüpi inimene, kes ei suuda eriti käed rüpes paigal istuda.“ Kerli ütleb, et muidugi on tal kahju bändist lahkuda, sest üheskoos on palju läbi tehtud.
Kolm aastat tagasi kurvastasid Põhja-Tallinna fännid, kui bändist lahkus naishääl Maia Vahtramäe. Siis korraldati uue laulja leidmiseks konkurss, mille pani kinni Kerli Kivilaan. Nüüdon ka Kerli otsustanud bändi selja taha jätta. „Ma olen südamest tänulik selle võimaluse eest. See bänd on andnud mulle tohutu lava- ja stuudiokogemuse ning toonud mu ümber palju toredaid inimesi. Ma lihtsalt tundsin, et aeg on seal maal, et üks ring kokku tõmmata,“ räägib ta Õhtulehele.
"Bänditegemisega on minu meelest nii, nagu suhtega – kui tunned, see sinu enda jaoks tervikuna ei toimi ja hakkab end ammendama, tuleb see ära lõpetada,“ põhjendab lauljatar Kerli Kivilaan, miks ta on otsustanud lahkuda räpipundist Põhja-Tallinn.
Nüüd on Kerli käed löönud Norman Salumäega, kellega on nad kokku pannud ansambli Kerli Kivilaan & Norman Salumäe Bänd. „See sündis minu suurest soovist laulda selliseid lugusid, mis mulle endale tõesti hingest meeldivad,“ ütleb Kerli, et tegu on toreda projektiga, mida ta ise tõsiselt naudib. „Oleme Normaniga pannud paika mõnusa kava, milles on nii meie enda lapsepõlve lemmiklugusid kui ka viimase aja parimaid pop- ja funkstiilis lugusid.“
Kerli sõnab, et kahe bändi vahel ta valima ei pidanud. „Minu jaoks on alati olnud põnev teha erinevaid asju. Minu arust on inimesed siiski tihtipeale liiga ettevaatlikud ja turvatundes kinni ning kardavad muutusi, mis tegelikult head teevad,“ ütleb ta. „Inimesed töötavad tihti töökohtadel, mis neid ei motiveeri, kuid kardavad midagi muuta. Ollakse suhetes, kus nad pole õnnelikud, kuid seda ei julgeta ka ära lõpetada, sest kardetakse üksi jääda.“ Kivilaan ütleb, et ta on alati imetlenud inimesi, kes astuvad mugavustsoonist välja, et enda jaoks midagi uut ja põnevat luua, kartmata mulli lõhkemist või stabiilsuse kadumist. „Tundsin, et nüüd on minu aeg seda teha.“
Kerli paljastab, et on alati salamisi soovinud teha soolokarjääri. „Nüüd on aega ja motivatsiooni rohkem, et oma unistused ellu viia. Olen kindlasti avatud uutele ja huvitavatele väljakutsetele ning jään põnevusega ootama, mida uus etapp minu elus toob.“


title: 32 KLEITI, mis kannavad mälestusi inimröövist kuni õnnetu armastuseni

maintext:
"Mälestustel on väärtus, aga asjad ei taha, et neid alati kirstupõhjas hoitakse. Kaua sa käid sinna vanasse pruutkleiti pisaraid pühkimas – laske mälestustest lahti!" soovitab Tartumaal Ülenurme vallas asuva Uhti kõrtsi emand Kai Paks. Advendiaja algusest peale lehvib ajaloolise Uhti kõrtsi seitsme meetri kõrguse lae all eri tasapindadel 32 imekaunist pruutkleiti.
Vanima kleidi on õmmeldud pool sajandit tagasi Londoni tippdisainer eesti nimekale näitlejannale. Neid tualette on kandnud aegade jooksul peale Eesti noorikute Rootsi, Soome, Läti ja Venemaa pruudid. Mitmega neist on ka kaks korda altari ees käidud.
Ühel kleidil on aga eriliselt traagiline saatus: see on õmmeldud 1984. aastal, pulmad peeti Ida-Virumaal. Peiu ema polnud rahul, et pruut jäi enne abielunaiseks saamist lapseootele. Sosistati, et ämmal oli pojale koguni siivsam pruut valmis vaadatud. Keset pulmapidu varastatigi rase pruut peiu kõrvalt. Pruudivargad olid pruudile võõrad, teda hoiti mitu tundi külmas ja pimedas. Pidu lõppes kleidiomaniku jaoks haiglas, rasedus katkes. Abielu sai enne aastat otsa. Naine leidis aastate möödudes küll elukaaslase, kuid lapseõnne tal polnud.
Nukker lugu on teiselgi pruutkleidil, mille sisse käis 58aastane naine aeg-ajalt nutmas. Tema pulmadest on möödas 33 aastat. Korralik mees, ilus kodu, toredad lapsed – ela ja rõõmusta, nii arvavad naise sugulased ja naabrid. Armastust tal mehega enam ei ole, nad elavad nagu õde ja vend. Põhjuseks see, et kümmekond aastat tagasi armus naine Türgi reisil välismaa mehesse ja abikaasa sai uuest silmarõõmust teada. Nagu mõnigi teine näituse tarbeks pulmakleidi loovatanu, loodab ka see naine, et kleidist vabanemine laseb tal eluga edasi minna.


authors:
Rekka Juht
Kurb Lugu
Ära Soni

description: Norras Mo i Ranast lõuna pool Bjørnbærvikas põrkasid eile pärastlõunal kokku eestlase juhitud veok ja sõiduauto. Õnnetuse tagajärjel hukkus sõiduautos olnud vanem abielupaar.

title: Eestlasest veokijuht sattus Norras raskesse avariisse, milles hukkus kaks inimest


title: Kultussaade "Soovid, soovid, soovid" on taas Vikerraadios

maintext:
Pärast 30-aastast vaheaega tuleb Vikerraadios üheks tunniks taas eetrisse mitme põlvkonna kultussaade, unustamatu "Soovid, soovid, soovid".
18. detsembril kell 12.05 loevad Helgi ja Tõnis Erilaid Vikerraadios ette ainult posti teel saabunud kirju, soove ja tervitusi, et tähistada ringhäälingu 90. sünnipäeva ning rõõmustada üle 30 aasta taas kunagise ülipopulaarse saate fänne.
Valter Ojakääru soovitusel 60-ndate lõpul Eesti Raadiosse sattunud Tõnis Erilaiu vahendusel kõlas pühapäeviti Vikerraadios muusika, mis oli EKP Keskkomitee propagandaosakonnal pinnuks silmas. Erilaid tutvustas välismaa artiste ja muusikat ning edastas inimeste tervitusi, mida näiteks 80ndatel peeti peidetud šifreeritud sõnumiteks noortekogunemiste aegade ja paikade kohta.
1980. aastal, kui toimusid noorterahutused ning legendaarne ER ja ETV jalgpallimatš, kahtlustati nende tekkimises Eesti Raadiot, eriti aga Erilaiu soovisaadet. Seejärel koliti soovisaade öisesse programmi käsuga mängida ainult ideoloogilist muusikat, mida Tõnis Erilaid keeldus tegemast.
Soovisaate suure populaarsuse üks tegureid oli kindlasti ka Erilaiu enda muhe esitlusmaneer. Raadiokuulajatel tasub nüüd taas üles otsida kohad, kust on võimalik osta postmarki ja kirjapaberit ning unustada üheks hetkeks nutiseadmed, kuna eetrisse pääsevad ainult posti teel raadiomajja jõudnud kirjad.
Et need õigeks ajaks kohale jõuaksid, soovitame inimestel varakult kirjutama hakata. Kirjad palume saata:"Soovid, soovid, soovid" Vikerraadio Gonsiori 21Tallinn 10124 Tänavu möödub ringhäälingu sünnist Eestis 90 aastat.
18. detsembril 1926 algasid Eestis regulaarsed raadiosaated. Vikerraadios on juba alates suvest õhtuti eetris valitud saated raadio ajaloorikkast arhiivist.
Neid saab järelkuulata SIIT!


authors: Alguses Kohe Anti Tuld Vene Saatkonnale Damaskuses.

description: Venemaa president Vladimir Putin teatas, et Süürias saavutati kogu riiki hõlmav relvarahulepe, vahendas BBC.

title: Putin: Süürias hakkab kehtima relvarahu


description: Elame toredal ja turvalisel maal - ei ole hirmu, et kallil jõulupühal vaatab meile kuusepuu&amp;nbsp;ehete vahelt vastu mürkmadu, nagu see juhtus Austraalias.

title: Austraalia jõulud: jõulupuu ehete vahel varitses mürkmadu


authors:
Reuters
Scanpix
Raha Ei Haise

title: Donald Trump sai Andrea Bocellilt korvi?

maintext:
Itaalia tenor Andrea Bocelli on väidetavalt keeldunud esinemast Donald Trumpi ametisse määramise tseremoonial, mis leiab aset tuleva aasta 20. jaanuaril.
Kuulu järgi kutsunud Bocellit esinema Trump isiklikult. USA tulevane president on laulja suur austaja, teab Independet. Näiteks 2010. aastal tellis ärimees Bocelli ühele oma Floridas toimunud erapeole.
Kuigi Bocelli pole oma esinemist avalikult ei kinnitanud ega ka ümber lükanud, on fännid arvamusel, et kui ta seda teeks, "müüks ta oma hinge kuradile".
New York Posti kõmukolumn Page Six raporteeris aga, et nende allika sõnul öelnud Bocelli, et "mitte mingil juhul" ei esine ta Trumpi ametisse vannutamise üritusel 20. jaanuaril.


title: Eksperdid: Michael Korsi kotid ei ole enam trendikad!

maintext:
Tundub, et Michael Korsi kottide hullus hakkab mööduma. Vähemalt väidavad eksperdid, et need pole enam sugugi trendikad.
Michael Kors on olnud aastaid ääretult populaarne kotibränd, kelle kott lihtsalt pidi igal naisel olemas olema. Ekspertide sõnul on aga brändi populaarsus kadumas ning Michael Korsi kotiga tänavale minemine ei pruugi enam kuigi trendikas olla, kirjutab veebiportaal Chic.
Põhjuseks on ekspertide sõnul asjaolu, et bränd on muutunud liiga tavaliseks ja kaotanud oma eksklusiivsuse. Süüdi on selles aga ei keegi muu kui lojaalsed kliendid, kelle suur nõudlus on muutnud kotid liiga kättesaadavaks ja neid üleeksponeerinud. Sellise asja juhtudes, pole aga võimalik enam midagi teha, et bränd taaskord eksklusiivseks muuta.
Süüdi on aga ka bränd ise, kes on liiga agaralt avanud poode ning toonud müüki uusi mudeleid. Seejuures on Michael Korsil mõnel pool maailmas ka outlet poed, kus kotte saab soetada eriti soodsalt, mis on aga ekspertide hinnangul iseendale augu kaevamine, sest ükski eksklusiivne bränd ei müü oma kaupa outletis ning kui klient teab, et sama kotti on võimalik saada odavamalt, ei ole ta nõus enam selle eest tavahinda maksma.


description: Sensitiivid ei ennusta Marilyn Kerrole «Selgeltnägijate tuleproovi» finaalis esimest kohta.

title: Selgeltnägijad: Marilyn ei võida tuleproovi, sest see pole aus mäng

maintext:
Tartu Ülikoolis käib tulevaste arstide eksam.
Üliõpilane tõmbab pileti, millel on järgmine küsimus: "Tooge viis näidet, mis tõestavad emapiima kasulikkust lehmapiimaga võrreldes."
"Esiteks," alustab ebakindel tudeng, "ta on alati värske, teiseks ta on magusam, kolmandaks on ta kaloririkkam, neljandaks kannab naine teda alati kaasas ja viiendaks..." Üliõpilane jäi mõttesse ja lausub siis: "Imeilusas ümmarguses siledas anumas!"
Eksamikomisjon pani ühehäälselt tulevasele arstile "viie"!


description: Kes ei tahaks endale samasuguseid pikki koibi nagu seda on supermodellidel?

title: Kuidas jätta muljet, et jalad on pikad nagu supermodellil?

maintext:
Tõsi, kui geenid ei ole pikki jalgu andnud, siis ei tasu loota, et need mingi ime läbi siiski pikaks venitada saab. Küll aga on võimalik väga edukalt jätta illusioon pikkadest supermodellijalgadest kõigest mõne lihtsa nipiga, kirjutab veebiportaal Chic.
2. Kanna ülepõlvesaapaid. Kuigi arvatakse, et need teevad jalad paksuks, siis tegelikult see nii ei ole ning tegelikult venitavad need jalad hoopis visuaalselt pikemaks.


description: Kui endine Põhja-Tallinna vanem Karin Tammemägi, aselinnaosavanem Priit Kutser ja linnaametnik Jaanus Mutli ei täida erakondade rahastamise järelevalve komisjoni otsust maksta tagasi valimisreklaamiks kulutatud linnaraha, võib nõue minna kohtutäiturile.

title: Kutserit, Tammemäge ja Mutlit ähvardab kohtutäiturinõue


authors:
Väga Ilus
Spordiaustaja Juba Aastat

title: PALJU ÕNNE! Vehkleja Julia Beljajeva kihlus jõulude eel

maintext:
"Mõni hetk on elus ilusam kui teine, mõni hetk on kohe väga-väga ilus... Imelised jõulud!" kirjutab oma Facebooki lehel vehkleja Julia Beljajeva. Postitus on illustreeritud fotoga kihlasõrmusest.
"Sõrmus tuli absoluutse üllatusena. Läksime lihtsalt sõpradega restorani Hõlm õhtusöögile ja ühtäkki selline ettepanek. Olen väga õnnelik," sõnas oma kauaaegse kallimaga kihlunud Julia Publikule.
Postitus Julia Facebooki fännilehel on mattunud õnnesoovide alla ja Õhtuleht ühineb nendega. Palju-palju õnne ja armastust!