authors:
Piret Lakson
Tairo Lutter

description: Peaminister Taavi Rõivas ütles tänasel valitsuse pressikonverentsil, et EAS on kindlasti vigu teinud, kuid kas need kõik tuleks omistada eile juhi kohalt tagasi kutsutud Hanno Tombergile, on küsitav. Kõige suurema löögi alla on tema sõnul kogu EASi ümber toimuva tõttu sattunud president Toomas Hendrik Ilves.

title: Rõivas: Tombergi vallandamine ei tee olematuks Ilvesele tekitatud mainekahju

maintext:
«Selge on see, et EASis on kogu selle protsessi jooksul vigu tehtud, kuid kas need kõik tuleks omistada Tombergile, on väga küsitav,» vastas Rõivas küsimusele, mida ta arvab EASi nõukogu otsusest juhatuse esimees Hanno Tomberg tagasi kutsuda.
«Samas kui minister (ettevõtlusminister Liisa Oviir - toim) sellise otsuse vastu võtab ja annab nõukogule juhise juhatuse esimees lahti lasta, siis sellega võtab ta enda peale kogu teema edasise lahendamise vastutuse ja see ei ole kindlasti lihtne vastutus,» lisas ta.
Rõivase sõnul on selle teemaga kõige suurema löögi alla sattunud president Ilves ja seda põhjendamatult. «Kui riigiasutus langetab otsuse ja kodanik selle täidab, siis on sel asutusel mõne aasta pärast väga raske seda otsust ümber teha ja nõuda kodanikult teistsugust käitumist,» rääkis Rõivas, et just selline ootus on Ilvesele tekitatud. «Minu teada on Ilves teinud täpselt nii nagu EASi otsus ette nägi ja talle midagi ette heita on keeruline.»
Rõivase sõnul ei vääri Ilves seda mainekahju, mis talle tekitatud on, ning Hanno Tombergi vallandamine ei tee tema hinnangul seda mainekahju olematuks.


description: Peaminister Taavi Rõivas teatas, et ta ei alistu hääletult ning täna peaministri kohalt tagasi ei astu.

title: Peaminister Taavi Rõivas teatas, et tema ise tagasi ei astu

maintext:
«On täiesti selge, et selle koalitsiooni koostöö on läbi,» sõnas ta, kuid lisas, et Reformierakond ei kavatse lahkuda võitmata. «Meie poolt alistumist ei maksa oodata.»
«Ma soovin pidada avalikku debatti nendega, kes soovivad öelda, et valitsus on teinud midagi valesti,» selgitas Rõivas.
«Me võitleme parema Eesti eest, alati. Parempoolsele Eestile oleme rajanud meie laste tuleviku ja selle eest seisame ka edaspidi. Ajaloo huvides peab Eesti rahval selge olema, kes mida esindab. Soovin vaadata Riigikogu liikmetele silma sel hetkel, kui nad hääletavad vasakpöörde poolt,» ütles Rõivas.
«Olen valmis umbusalduse avalikuks debatiks riigikogus esimesel võimalusel,» lisas Rõivas.
Reformierakonna koalitsioonipartnerid Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ning Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) tegid eile õhtul peaminister Taavi Rõivasele ettepaneku ametist tagasi astuda ja teatasid, et alustasid konsultatsioone uue valitsuse moodustamiseks Keskerakonnaga.
Ühtlasi andis opositsioon riigikogus üle umbusaldusavalduse peaministrile.

fasttext_language: et


description: Keskerakonna volikogu hakkab 19. novembril suure tõenäosusega arutama, millises rollis jätkab erakonnas endine esimees Edgar Savisaar.

title: Keskerakonna volikogu hakkab arutama Savisaare rolli erakonnas

maintext:
Keskerakonna aukohtu esimees, Tallinna abilinnapea Kalle Klandorf märkis Tallinna TV saates «Pealinnatund», et kui lõppeva nädala esimeses pooles ei saanud erakonnakaaslased Savisaarega kontakti, siis nüüd tundub, et ta on asunud taas veidi rohkem erakonna asjadega tegelema.
«Eks auesimehe staatuse osas tuleb temaga läbirääkimisi pidada ja selgitada, kas ta üldse on nõus sellel positsioonil olema. Ja siis saab juba erakonna volikogu seda otsustada,» rääkis Klandorf.
Ta avaldas lootust, et niinimetatud Savisaare leeri keskerakondlased ei hakka teisele osale parteist vastu töötama. Klandorfi sõnul on seni kõik kinnitanud, et erakond jätkab ühtsena. «Vastasel korral ei saaks me riigikogus tööd teha. Ja kui ühe poole vastutöötamine jätkub, siis on sellel väga halvad tagajärjed moodustatavale valitsusele,» rääkis Klandorf.
Aukohtu esimees tõdes, et Keskerakonnas on alati siseopositsioon olnud. «On olnud nii lahkumisi, väga prominentsed keskerakondlased on ära läinud. Aga nüüd tekkis viimasel põlvkonnal selline mõte, et nemad ei lähe kuhugi, nemad püüavad seda asja hakata muutma Keskerakonnas. Sest olgem ausad, seoses Keskerakonna esimehe tervisliku seisukorraga oli ikkagi näha, et asjad e toimi. Asjad ei toiminud erakonnas, Toompeal fraktsioonis ja mõnes mõttes hakkas masin seisma jääma ka Tallinnas,» arutles Klandorf.
Tema sõnul tuli valida, kas see erakond laguneb täiesti ära, või katsutakse seda siiski kokku viia ja liita. «Kõige suurem lõhe oli tegelikult riigikogu fraktsioonis, kus olid napid 14:13 hääled Kadri Simsoni, Jüri Ratase ja Mailis Repsi poole kasuks, ja see oli täielik oht sellele, et fraktsioon lõheneb ja see 27 häält läheb laiali ka Toompeal,» märkis Klandorf.
«Kadri, Mailis ja Jüri on juba neljakümnesed ehk et kaua nad noored ikka on,» rääkis Klandorf, selgitades, et tekkis poliitikute üleküpsemise oht. «Oli vaja tegutsema hakata, seda enam, et erakonnas valitses täielik seisak. Lõppkokkuvõttes viis asi erakorralise kongressini, mille üheks põhjuseks olid kindlasti ka garantiikirjad, millest tekkis erakonnale üsna suur võlasumma. Siin polnud enam pääsu, neid asju tuli hakata klaarima, kuid erakonna senine esimees ei suutnud seda teha, hoopis tükk aega valetati juhatusele,» ütles Klandorf.
Tema sõnul on kongressi järel paljud, ka teised erakonnad aru saanud, et Keskerakond on suuteline muutuma. «Tean Jürit hästi, ta on meeskonnamängija, ta on mänginud minu meeskonnas korvpalli kõrgliigas. Tean tema juhivõimeid ning seda, kui aus ja empaatiline ta inimesena on,» lisas Klandorf.
See, millistele positsioonidele võimalikus uues võimuliidus keskerakondlased liikuma hakkavad, selgub Klandorfi sõnul 19. novembril erakonna volikogus. Klandorf tõdes, et üle kümne aasta opositsioonis olemist tähendab seda. et ministrikogemustega tipperakondlasest teatakse vaid Mailis Repsi, Edgar Savisaart, Jaak Haaba ja Kalev Kallot. «Kindlasti on tugevaid koosseise ka kohalikes omavalitsustes. Samuti ei saa ma öelda, et me Tallinnas väga rumalad inimesed oleksime, Tallinnas läheb ju väga hästi. Kuid siin me oleme veidi sundseisus, sest ei saa lõpmatult linnast inimesi ära võtta, linnavalitsus muutuks siis töövõimetuks. Ma arvan, et seda ei tasu teha,» lisas Klandorf.


authors:
Foto
Scanpix Afp John Thys

description: Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker ja Euroopa Ülemkogu president Donald Tusk õnnitlesid teisipäeval Jüri Ratast Eesti uueks valitsusjuhiks saamise puhul.

title: Juncker ja Tusk õnnitlesid Ratast Eesti peaministriks saamise puhul

maintext:
«Soovin teid õnnitleda enda ja Euroopa Komisjoni poolt Eesti parlamendi usalduse võitmise ja Eesti peaministriks saamise puhul,» kirjutas Juncker õnnitluskirjas Ratasele.
«Ootan teiega koostööd tugevama ja parema Euroopa loomiseks, mis jätkaks meie inimeste elu ja töötingimuste parandamist. Võite loota Euroopa Komisjoni toetusele nende eesmärkide saavutamisel,» lisas komisjoni president.
Juncker meenutas ka oma kirjas Eesti eesistumist Euroopa Liidu Nõukogus 2017. aasta teises pooles.
«Ma olen kindel, et eesistumise käigus saame ühendada oma jõud Euroopa Liidu ees seisvate väljakutsetega tegelemiseks ning aidata kaasa investeeringute kasvule, uute töökohtade loomisele ning edendada digitaalset ühisturgu ning energialiitu,» kirjutas Juncker.
Euroopa Komisjoni president avaldas lootust peatseks kohtumiseks Jüri Ratasega.
«Mul on hea meel kuulda, et teie uus koalitsioon kavatseb jääda kursile, mida Eesti on välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas siiani hoidnud ning et Euroopa Liidu ja NATO liikmelisus jäävad Eesti julgeoleku ja heaolu peamisteks sammasteks. Praegustel rasketel aegadel tuleb selline stabiilsus kasuks nii Eestile kui Euroopa Liidule,» kirjutas Tusk oma õnnitluses.
Tusk meenutas ka Eesti lähenevat eesistumist Euroopa Liidu Nõukogus ning avaldas lootust viljakaks koostööks Eesti uue valitsusjuhiga.
Tusk märkis, et loodab Ratast näha detsembris Brüsselis peetaval Euroopa Ülemkogul.
President Kersti Kaljulaid nimetas Jüri Ratase juhitava valitsuse teispäeval ametisse.


description: Kui veel mullu sügisel kinnitas ametist lahkuv siseminister Hanno Pevkur, et sisekaitseakadeemia kolimine Ida-Virumaale on päevakorrast maas, siis uus koalitsioon lubab akadeemia siiski Narva viia.

title: Uus võimuliit viib sisekaitseakadeemia Narva

maintext:
«Töötame välja Ida-Virumaa programmi, mis sisaldab vajalikke investeeringuid infrastruktuuri ja inimeste elukvaliteedi parandamisse. Viime sisekaitseakadeemia Narva,» seisab loodava koalitsiooni aluspõhimõtete dokumendis.
See on aga vastuolus senise poliitikaga. Nii kinnitas pragune siseminister Hanno Pevkuri veel mullu sügisel, et sisekaitseakadeemia Ida-Virumaale kolimise kava päevakorrast maas ning ministeerium keskendub kooli Tallinnas ja Paikusel asuvate hoonete renoveerimisele. Siseminister ütles toona, et keskendutakse Tallinnas Kase tänaval asuva akadeemia ja Pärnumaal Paikusel asuva kolledži hoonete renoveerimisele.
Tänav jaanuaris sai avalikuks, et sisekaitseakadeemia kavandab 17,5 miljoni euro investeerimist oma õppetaristusse, ehitades Tallinna uue koolikompleksi ning arendades edasi Paikuse praktikabaasi. «Mõte on rajada Sisekaitseakadeemiale Tallinna Kase tänavale uus süda,» rääkis akadeemia rektor Katri Raik jaanuaris BNS-ile. Kavas on senine, nõukogude aja lõpul ehitusvägede sõdurite poolt ehitatud, kompleks lammutada ning ehitada 10 000 ruutmeetrine uus õppekeskus, selgitas Raik.
«Sisekaitseakadeemia kolimisest on räägitud viimased 15 aastat. See pole olnud akadeemia sisekliimale hea, kuna on tekitanud ebakindlust. Nüüd saavad uue, moodsa õppekeskkonna loomisega need mured lahendatud,» rääkis Raik toona.


description: Eesti koolides täna juba enam kui 9000 õpilasele pakutav keelekümblusõpe võiks rakendada ka muude keelte kui eesti keele puhul, aga see sõltuks lapsevanemate soovist, ütles haridus- ja teadusministeeriumi (HTM) esindaja.

title: Keelekümbluse rakendamine eesti lastele oleneb vanemate soovist

maintext:
«Seda metoodikat võiks eesti õppekeelega koolides rakendada näiteks inglise, prantsuse, aga kindlasti ka vene keele õppe puhul. Oluline on see, et programm jääks vabatahtlikuks ning tuleneks lastevanemate soovist,» ütles HTM-i üldharidusosakonna juhataja Irene Käosaar reedel BNS-ile.
Haridus- ja teadusminister Maris Lauri ütles reedel Tallinnas peetud rahvusvahelisel keelekümbluskonverentsil, et keelekümblusõpe võiks veelgi laieneda.
«Keelt tuleb õppida nii, et seda saab õppimise käigus reaalselt kasutada, muidu jäävad keeleteadmised vaid teoreetilisteks. Just seetõttu on keelekümblusmetoodika oma erinevate vormidega üks parimaid keeleõppe viise ning seda võiks Eestis rakendada märksa laiemalt – mitte ainult vene õpilastele eesti keelt õpetades vaid ka eesti õpilastele erinevaid keeli õpetades,» ütles Lauri ministeeriumi pressiteate vahendusel.
Käosaare sõnul ei ole keelekümblusmetoodika mingi kindla keele spetsiifiline.
«Eestis on seda lihtsalt siiani peamiselt kasutatud eesti keele õppel vene noortele. Kanadas näiteks prantsuse keele õppimisel ingliskeelsetele lastele, Soomes rootsi keele õppel soomekeelsetele lastele. Seega metoodika toimiks ka eesti õppekeelega koolis samamoodi – eesti emakeelega lapsed õpiksid mistahes keeles aineid, õppetöös oleks integreeritud keele- ja aineõpe, loomulikult oleks nagu meie praegusegi keelekümblusprogrammi puhul väga olulisel kohal emakeele õpe,» selgitas Käosaar.
Keelekümblusprogramm rakendus Eestis alates 2000. aastast. Praegu osaleb programmis kokku 100 kooli ja lasteaeda, mis moodustab enam kui poole kõigist vene õppekeelega põhikoolidest ja lasteaedadest. Programmis osalevate õpilaste arv on alates 2000. aastal alustanud 134-st õpilasest kasvanud käesolevaks õppeaastaks enam kui 9000-ni.


description: Täna hommikul kogunes Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) eestseisus Toompeale, et nimetada kandidaadid kaitse-, rahandus-, justiits-, sotsiaalkaitse- ja keskkonnaministri kohale.

title: Fotod: IRL arutab ministrikandidaate


authors:
Helen Mihelson
Foto
Tiiu Taul

description: Narva päästjad tõid täna pärastlõunal tiigist välja 11-aastase poisi ja teda päästma läinud 27-aastase mehe.

title: 11-aastane laps ja teda päästma läinud mees vajusid läbi tiigijää

maintext:
Täna kell 13.46 tuli häirekeskusele teade, et Narvas Võidu prospektil on tiigil läbi jää vajunud kaks inimest. Tõenäoliselt läks poiss õhukesele tiigijääle kõndima ja vajuski läbi jää, edastas päästeameti pressiesindaja.
Poisile läks appi juhuslikult läheduses olnud mees, kes samuti tiiki kukkus. Õnneks sattus seda nägema parajasti teisele väljakutsele reageerinud kiirabibrigaad, kes kohe päästjad välja kutsus.
Sündmusele reageerisid sealsamas lähedal väljakutsel olnud Narva päästjad, kes alustasid kohe pinnaltpäästega. Kell 14.04 olid mõlemad kannatanud tiigist välja toodud ning kiirabi nad haiglasse viinud. Nii laps kui ka teda päästma läinud mees olid alajahtunud, kuid teadvusel, kui nad veest välja toodi.
Päästeamet paneb kõigile südamele, et veekogusid katvale õhukesele jääle minek on praegu väga ohtlik. Samuti tuleb lapsevanematel oma lastele meelde tuletada, et praegune jää neid ei kanna.
Ühtlasi manitseb päästeamet, et nõrgal jääl viibijatest ei tohi kindlasti niisama mööda jalutada, vaid nad tuleb end ise ohtu seadmata jäält kohe ära kutsuda. Abi vajavat inimest märgates tuleks helistada numbril 112.


description: „Juba pärast esimesi salenemispäevi võisin panna selga riided, mis olid enne seda liiga väikesed,” räägib oma salenemiskogemusest õpetaja Irene (39). Loe intervjuud Irenega, et saada teada, kus kontrollida tasuta oma võimalusi saleneda ja kust saada toitumisspetsialisti konsultatsiooni.

title: Kõik on šokis - üht nippi kasutades võttis naine lühikese ajaga 17 kilo kaalus alla

maintext:
– Milline oli sinu varasem salenemiskogemus?
– Märkasin juba mõne aja eest, et olen kaalus juurde võtnud. Otsustasin kaaluprobleemiga tõsisemalt tegeleda – higistasin regulaarselt spordiklubides ja piinasin ennast sellega, et ma ei söönud pärast kella kuut õhtul. Mingit märkimisväärset tulemust see ei andnud. Ma ei saanud oma keha tõttu enam panna selga riideid, mis mulle tõeliselt meeldisid ja head välja nägid. Kui nägin end tööl toimunud ürituse fotodel, sattusin ahastusse – minust oli saanud paksuke! Sain aru, et nii ei tohi see enam jätkuda ning et ma tahan liigsetest kilodest vabaneda võimalikult kiiresti ja alatiseks. Mõistsin, et pean otsima teistsugust lähenemisviisi.
– Millise nipiga õnnestus sul ülekaalust vabaneda?
– Võin öelda, et midagi sellist ei olnud ma kunagi teinud. Kõigepealt tellisin endale Stockholmi dieedi veebilehelt seitsmepäevase salenemiskava. Juba esimestest päevadest järgisin ausalt dieedikava ning tulemusi ei olnud tarvis kaua oodata. Kaal hakkas langema ja mitu liigset kilo kadus mõne päevaga. Juba pärast esimesi salenemispäevi võisin panna selga riided, mis olid enne seda liiga väikesed. Nüüd on liigne rasv kõhult täiesti kadunud. Veendusin omal nahal, et see dieet toimib – olen vabanenud 17 liigsest kilost, saanud aga suurepärase enesetunde!
– Mida sa soovitaksid teistele, kes tahavad ka saleneda?
– Tuleb lihtsalt proovida! Alusta vähesest ning sa saavutad veel parema tulemuse, kui sa oskad praegu ette kujutada. Tekib hoopis teine enesetunne – jõudu ja energiat tuleb juurde. Seetõttu ainult edasi! Registreeru ja alusta!
Täida test ja koosta oma dieet veebilehel StockholmHealth.com
StockholmHealth.com pakub – vabane ülekaalust ilma trennide ja nälgimiseta. Seejuures täna saab iga veebilehe külastaja tasuta testitulemused ja salenemisspetsialisti konsultatsiooni.


description: Selles, et lumi novembri alguses paariks päevaks maha sajab, ei ole midagi erakordset. Ent nõnda paks lumekiht, mis praegu mõnel pool Eestis maad katab, on novembri alguse kohta siiski küllalt haruldane.

title: Kui haruldane on praegune lumerohkus?

maintext:
Riigi ilmateenistuse spetsialist Külli Loodla ütles, et novembri alguse lumes ja külmas ilmas ei ole midagi väga erakordset, ehkki viimastel aastatel on lund sel perioodil vähe olnud.
Vahel on lumi maha sadanud juba oktoobris, kuid siis ei jää maa valgeks kuigi kauaks. Näiteks 2010. aastal tekkis esimene lumikate 16. oktoobril, mis, tõsi küll, püsis vaid paar päeva. Neli aastat tagasi kattis lumi maapinna 26. oktoobril ja lumekihi paksus oli siis kuni 12 sentimeetrit. Toona püsis lumi maas kuni nädala.
Novembri alguses kattus maa pikemaks ajaks lumevaibaga viimati 2006. aasta 2. novembril. Lumi püsis toona Kirde-Eestis isegi paar nädalat ja selle paksus oli kuni 16 sentimeetrit.
Ilmateenistuse lumekaardi andmed näitavad, et täna hommikul oli kõige paksem lumevaip Saaremaal, kus Uue-Lõve jaamas mõõdeti lumepaksuseks koguni 27 sentimeetrit. Samuti oli palju lund Hiiumaal Luguse külas ja Lääne-Virumaal Vanakülas, kus oli maha sadanud vastavalt 25 ja 22 sentimeetrit lund.
Viimati oli novembri esimesel poolel nõnda paks lumevaip maas ligi 30 aastat tagasi. Näiteks 1970. aasta 8. novembril kattis Lääne-Nigulas maad 25-sentimeetrine lumekiht, 1988. aasta 2. novembril oli Valgas maas 22 ja nädal hiljem ehk 9. novembril Haanjas 27 sentimeetrit lund.
Tänavu tuli esimene lumi maha oktoobri viimasel nädalal, kuid vaid mõneks päevaks ja mitte kõikjal Eestis. Päris talviseks läks ilm möödunud nädala keskpaigas, täpsemalt 2. novembril, kui üle Eesti juhtus lume ja libeduse tõttu sadu liiklusõnnetusi. Viimastel päevadel on lund aina juurde sadanud ning teeolud on püsinud keerulised terve nädala.
Ilmateenistuse prognoosi kohaselt jääb lumi maha vähemalt järgmise nädala lõpuni. Loe lähemalt: Lumi jääb maha vähemalt järgmise nädala lõpuni
Ilmateenistuse lumekaart
Tavapärasest külmem
Õhutemperatuur on novembri esimesel kolmandikul ööpäeva keskmisena miinuspoolel olnud nii 1995. kui ka 1970. aastal.
1995. aastal oli Eesti keskmine õhutemperatuur novembri esimese dekaadi keskmisena -2,4 kraadi ning 1970. aastal -2,5 kraadi.
Käesolev aasta ei jää kuigi palju alla - praeguse seisuga on novembri keskmine õhutemperatuur -1,9 kraadi.


authors:
Karin Kangro
Mihkel Maripuu

description: Eelmisel kolmapäeval võimukõnelusi alustanud Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) annavad kell 19 toimuval pressikonverentsil teada, milliseid muudatusi on oodata hariduse, kultuuri ja integratsiooni valdkonnas.

title: Otse: võimuliidu loojad arutavad haridust, kultuuri ja integratsiooni


description: Riigikogu Reformierakonna parlamendiliikmed esitasid täna avalduse, millega soovivad enda tagasi kutsumist riigile kuuluvate ettevõtete nõukogudest.

title: Reformierakonna saadikud lahkuvad riigile kuuluvate ettevõtete nõukogudest

maintext:
Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Urve Tiidus ütles erakonna pressiteates, et «liikmete ülejala tagasikutsumine ministrite poolt ajal, kui valitsuses uue nimetamise korra üle arutletakse, ei olnud väärikas ega kohane reaktsioon».
Nimelt on Eesti Vabariigi õiguskantslerid olnud Tiiduse sõnul teema suhtes erineval arvamusel. «On olnud täiesti eitav Allar Jõksi seisukoht. Õiguskantsler Indrek Tederi arvamus oli, et riigile kuuluvate äriühingute nõukogude töös osalemine on põhiseaduspärane. Ametis oleva õiguskantsleri Ülle Madise seisukoha järgi on põhiseadusega vastuolus liikmete nimetamise viis, mitte osalemine ise,» rääkis Tiidus.
Sellisel juhul tuleb nõukogu liikmete nimetamise viis Tiiduse hinnangul üle vaadata ja uus kord sõnastada, et ei jääks enam mitmeti mõistetavusi. «Nimetamise kord vajab selgeks tegemist, mitte poliitilisi mänge ja katseid oma reitingut parandada Eesti maine arvelt, sildistades iga Riigikogu liikme ettevõtlusega seotuse,» lisas Tiidus.
Riigile kuuluvate ettevõte nõukogudest lahkuvate Reformierakonna saadikute avaldus, mille Postimees avaldab täismahus:
Lahkume nõukogudest sirge seljaga, sest oleme seda tööd teinud ausalt, professionaalselt ja pühendunult. Oleme lähtunud rahvale parlamendis antud vandest esindada Eesti riigi ja rahva huve.
Samas näeme, et rahulik ja lahendustele suunatud poliitiline arutelu nõukogude töös osalemise üle on hetkel halvatud. Poliitmängudest laetud loosungitega vehkimine pole Eesti rahva, parlamendi ega ettevõtete huvides. Pigem heidab see varju Eestile, seda maailmas ebakindlatel aegadel.
Selles mängus me ei osale, ning vilistame selle katki, kui kasutada sporditermineid. Eesti riigis on palju olulisemaid küsimusi ja probleeme, millega valitsus ja riigijuhid peavad tegelema. Kindlat kaitstud Eesti, majanduskeskkond, taristuarenduse ja parem tulevik Eesti peredele on see, millega tuleb tegeleda ja ühisosa hoida.
Parlamendiliikmete ja poliitikute osalemine äriühingute, sihtasutuste, mittetulundusühingute ja institutsioonide töös vajab terviklikku, korrektset ja läbipaistvat lahendust. See arutelu on alanud ja ootame, et see saaks ka sellise õigusliku raamistiku, et seda ei saaks oma riigile varju heitmiseks kasutada.
Arutelu peab kindlasti olema laiem, Riigikogu liikme rollist ja võimalustest ettevõtlusega tegeleda. Teema puudutab kogu Riigikogu ning küsimust, kas Riigikogu liikmed peaks oleme seotud ettevõtlusega. Meie arvamus on, et peaks, sest nii mõistetakse ka majanduskeskkonna muresid paremini, kui klaasist akvaariumis istudes. Seega, uut korda on vaja, põhiseadusega kooskõlas olevad lahendused on olemas.
Avalduse kirjutasid Eesti Posti nõukogu liige Aivar Sõerd, Tallinna Lennujaama nõukogu liige Kalle Palling, Eesti Posti ja Eesti Teede nõukogu liige Meelis Mälberg, EVR Cargo ja Maaelu Edendamise SA nõukogu liige Peep Aru, Eesti Liinirongide nõukogu liikmed Remo Holsmer ja Toomas Kivimägi, Eesti Lootsi nõukogu liige Valdo Randpere ja Riigi Kinnisvara nõukogu liige Yoko Alender.


description: Tänane Kanal 2 saade «Radar» toob vaatajate ette Smolenski lennukatastroofi uurimise, mis hiljuti taas avati ja mille raames Poola presidendi Lech Kaczynski surnukeha selle kuu jooksul uuesti hauast välja kaevatakse.

title: Täna "Radaris": Smolenski katastroofi surnukehad aeti sassi

maintext:
«Radar» käis erakordset juhtumit uurimas Varssavis, kus uus uurimisgrupp selgitab, miks neil on vaja kuus ja pool aastat hiljem Smolenski katastroofis hukkunute surnukehad taas hauast välja tuua. Seni on avatud üheksa kirstu ning see, mille uurijad sealt avastasid, lööb pehmelt öeldes pahviks.
«Surnukehad olid sassi läinud,» räägib Radaris uue uurimise juht Waclaw Berczynski.
«Kõik need aastad olid pered käinud surnuaial ja uskunud, et asetavad oma pereliikme hauale lilli. Kuid nüüd tuli välja, et valed isikud olid pandud valedesse kirstudesse,» kirjeldab teine uue uurimisgrupi juhtfiguur Kazimierz Nowaczyk.
Ta toob päevavalgele ka fakti, et enne kui president Lech Kaczynski Krakowisse Waweli katedraali maeti, avastati tema kirstust kolmas jalg.
Poolat raputanud katastroofist räägivad saates mitmed poliitikud ja analüütikud, kaasa arvatud Rootsi endine peaminister Carl Bildt ja president Toomas Hendrik Ilves. President Ilvese jaoks on Poola alati olnud väga tähtis Eesti liitlane ja kadunud president Kaczynski oli tema hea sõber. Ta meenutab, kuidas nad koos president Kaczynskiga Thbilisi tahtsid lennata aastal 2008, kusjuures lend toimus sama lennukiga, millega Poola president kaks aastat hiljem õnnetusse sattus.
President Ilves selgitab ka, miks on Poola Eesti jaoks tähtis: «Nii tore kui me ka ei ole, aga 1,3 miljonit ei avalda sellist muljet nagu Poola.»


description: 8000 elanikuga Tapa sõjaväelinnal ei ole liitlassõduritele pakkuda piisavalt meelelahutust.

title: Tapal napib liitlassõduritele meelelahutust

maintext:
«Iseenesest linnal oleks arenguruumi kõvasti ja kindlasti annaks väga palju ära teha. Küsimus on, kui palju siin neid aktiviste on, kes võtavad ohjad kätte ja ka reaalselt midagi ära teevad,» vahendas ERRi uudisteportaal Tapa Pizzakioski omaniku Elina Leppoja sõnu saatele «Aktuaalne kaamera. Nädal».
Sõjaväelinnas paikneva USA lahingkompanii ülema abi nooremleitnant Mikiel Butleri sõnul veedevad tema alluvad tihtipeale vaba päeva Tallinnas: harilikult istuvad Tapal rongi peale, sõidavad Tallinna ja pärast tagasi. Ent ta tunnistas, et ülemate seisukohast oleks riskide vähendamiseks lihtsam, kui sõdurid jääksid Tapa ümbrusse.


description: Postimees analüüsib ühe kooli näitel, miks tahavad paljud gümnasistid kooli kõrvalt tööle minna. Ons põhjus rahas, kogemuses või milleski muus?

title: Gümnasistid kipuvad üha rohkem kooli kõrvalt tööle

maintext:
Statistikaameti andmed näitavad, et mullu käis kooli kõrvalt tööl 6,5 protsenti 15-19-aastastest gümnaasiumiõpilastest. Ehkki see osakaal ei tundu teab mis suur, on märkimisväärne asjaolu, et aasta varem oli see osakaal rohkem kui kaks korda väiksem, vaid 3,1 protsenti.
Kui võtta arvesse igas vanuses gümnasistid, ka õhtukoolides õppijad, selgub, et kooli kõrvalt käib tööl koguni kümnendik kõigist gümnaasiumiõpilastest. Ka selles arvestuses oli 2014. aastal töötavate õpilaste osakaal kaks korda väiksem.
Tallinnas Lasnamäe linnaosas asuvas Laagna gümnaasiumis käib tööl ligi kolmandik abiturientidest (või nii paljud igatahes ütlesid direktori küsimise peale, et nad töötavad). Postimees vestles kolme lõpuklassi õpilasega, kes on suutnud kooli ja töö hästi ühildada.
Kuid kõigil see ei õnnestu – nii pidi ka mullu üks õpilane kooli pooleli jätma, sest töö kõrvalt jäid kooliasjad sootuks tegemata. Ka teiselgi õpilasel oli kooliaasta lõpetamisega raskusi, kuid kaaslastest mitu kuud hiljem, augustis, sai ka tema lõputunnistuse kätte.
Tööle satutakse ka tundide ajal
Kuid tagasi abiturientide edulugude juurde. 12. klassi õpilane Stella on pea terve elu tantsimisega tegelenud ning töötab nüüd ka ise tantsutreenerina. Trenne annab ta 1-2 päeva nädalas, kokku teeb see nädalas umbes 4-5 tundi.
Tema koolikaaslane Diana töötab hotellis hommikusöögi- ja baariteenindajana. Ka tema käib tööl paar korda nädalas.
Tõnu töötab firmas, mis tegeleb kontsertlavade ehitusega. Tema käib tavaliselt kolm korda nädalas tööl. Kõik kolm ütlevad, et tööandjad arvestavad koolinoorte soovidega töögraafiku tegemisel.
Ehkki kõik nad teevad tööd ka pärast koolipäeva lõppu, on nad sellega arvestanud ja teavad seetõttu ka oma aega planeerida. Kui Diana teenindab hommikusöögilauas hotellikülalisi nädalavahetusteti hommikul kella seitsmest kuni pärastlõunani, siis baaris töötab ta nädala sees pärast kooli.
«Kui ma tean koolitöid mitu päeva varem, saan need ette ära teha. Vahel, kui tööl on rahulikum, võtan kooliasjad kaasa ja tegelen seal,» kirjeldas Diana. Kas vahel jääb koolitöö tegemata ka? «Juhtub, jah, aga siis teen järgmisel hommikul,» rääkis ta.
Kuna Stella annab trenne 2-3 tundi pärast koolipäeva lõppu, ei erine see tema sõnul tavalisest hobist. Seetõttu ei ole tal ka kodutööde tegemisega probleeme. Tõnu on tööandjale öelnud, et kooli ajal ta tööl käia ei tahaks, kuid samas tunnistab abiturient, et vahel tuleb tööl käia ka tundide ajal.
Noorte klassijuhataja Silme Gutman ütleb, et õpetaja suhtumine noorte töölkäimisse sõltub sellest, kuidas iga õpilane oma kohustustega hakkama saab. «Kui õppimine on korras nagu neil kolmel õpilasel ja põhjuseta puudumisi ei ole, siis mis mul saab selle vastu olla,» rääkis õpetaja.
Kas kool peaks õpilastele siiski prioriteet number 1 olema? «Muidugi peaks olema ja eks ta ongi,» rääkis klassijuhataja. Tema sõnul on koolis selgelt näha, et need noored, kes edasi õppima minna ei taha, panustavad juba kooliajal töölkäimisele rohkem. Seda enam, et riigieksami saab tehtud kõigest ühe punktiga.
Gutmani sõnul ei ole ka õpetajatel suurt teha, et õpilastele toonitada, et tulevikule mõeldes oleks võib-olla kasulikum eksamil üle ühe punkti saada. «Hiljaks oleme jäänud. Kodus on see teine töö juba ära tehtud - mine oma käe peale ja osta enda asjad ise. Me küll üritame koolis rääkida, kuid tulemust ei ole,» sõnas ta.
Meie vestlusringis osalenud Stella teab kindlalt, et tahab minna ülikooli ITd õppima. Diana tahab samuti edasi õppima minna ning näeb end tulevikus tervishoius töötavat. Mõlemad ütlesid, et praegune töö on neil ka hobi eest ning motiveerib just edasi õppima minema.
«Ma näen kõrvalt neid inimesi, kes töötavad elu lõpuni klienditeeninduses ja mina sellist elu ei soovi. See ei ole ikka nii ilus ja lilleline kui mõnele tundub,» rääkis hotellis teenindajana töötav Diana.
Ka Tõnu plaanib edasi õppima minna, kuid mida, ta veel ei tea. Küll aga liikuvad mõtted selles suunas, et tulevikus meeldiks talle oma äri omada.
KOMMENTAAR Haridus- ja teadusministeeriumi üldharidusosakonna juhataja Irene Käosaar Gümnaasiumi kõrvalt töötamise osas ei saa kohe ja põhjapanevat seiskohta avaldada, sest siinjuures on oluline lähtuda igast töölkäimise juhtumist ja selle põhjustest. Kui noor peab töötama selleks, et ära elada, ei ole see kindlasti hea. Selline olukord võib kaasa tuua pealiskaudse suhtumise õppimisse või siis veelgi karmimal juhul õpingute katkestamise. See omakorda piirab noore võimalusi edasi õppida temale meeldival alal. Vabatahtlikku töötamist, ehk kui gümnaasiuminoored soovivad kooli kõrvalt taskuraha teenida, tuleks kindlasti mõistliku piirini soosida. On positiivne, et õpilane saab töökogemuse, näiteks suviti õpilasmalevas töötades ning õpib tundma raha väärtust. Kooli kõvalt mõõduka koormusega töötamine aitab kindlasti kaasa ettevõtlikkuse, suhtlusoskuse ja valikuvõimaluste nägemise arenemisele. Üheks põhjuseks, mis noored soovivad tööd teha, võib siin lugeda nende suuremat iseseisvumise soovi ja ka soovi end proovile panna. Kuid selle juures ei tohi kannatada gümnaasiumihariduse omandamine. Loomulikult on siin oluline lapsevanemate ja õpetajate roll, kes peaksid selgitama välja, milline töökoormus on noorele mõistlik ning õppimine peab kindlasti jääma esikohale.
Põhjusteks raha ja kogemused
Laagna kooli direktoril Mait Tõitojal on endalgi kaks tütart, kes on gümnaasiumi ajal tööl käinud. Sellisel puhul on tema sõnul väga oluline kodu roll, et rääkida noortele väärtushinnangutest.
Tõitoja sõnul algab noorte tööleminek tavaliselt nii, et kõigepealt minnakse laupäeval proovima. Kui koolis kipub raske olema ja keeruline on tublimate seas silma paista, siis tööl äkki hoopis tööandja kiidab. Sellele järgneb tööandja küsimus: Aga äkki tuled proovid pühapäeval ka?
Ja mõne kuu pärast käib õpilane juba nädala sees ka tööl. «Noor võrdleb kogu aeg töö- ja õpikeskkonda – kumb pakub parema emotsiooni?» arvas Tõitoja. «Ja see on tõsine väljakutse.»
Tantsutreenerina töötav Stella läks tööle seetõttu, et nii palju vaba aega jäi lihtsalt üle. «Ma tean, et õppimine ei võta mul palju aega ja kodus ma ka niisama istuda ei taha. Kuna ma käin niikuinii tantsutrennis, siis ma leidsin, et miks mitte tööd teha,» rääkis ta.
«Mul on peamine põhjus raha,» ütles hotelliteenindaja Diana. «Siis ei pea täielikult vanematele toetuma ja on enda raha.» Samuti usub neiu, et kui kooli kõrvalt on juba töökogemus olemas, annab see hilisema elus tööturul eelise. Ka Tõnu ütleb, et teda ajendas tööle minema ennekõike raha.
Meie vestluses kiidab direktor Mait Tõitoja korduvalt noorte klassijuhatajat Silme Gutmanit, kes on nii enda kui ka direktori sõnul leidnud edu valemi, kuidas hoida tänavuste abiturientide õpimotivatsioon üleval. Oma saladust tubli õpetaja aga ei reeda.
Seda, et varasematel aastatel on õpimotivatsiooniga pigem raskusi olnud, näitab sel aastal esmakordselt tutvustatud näitaja, mis hindab koolide panust õpilase edasijõudmisse. Selle järgi on Laagna koolis viimasel kahel aastal õpilaste tulemused eesti keele eksamil olnud oodatust tunduvalt madalamad.
«Ma usun, et väärtushinnangute poole pealt oleme tükk maad paremas seisus kui möödunud aastal,» rääkis direktor. Klassijuhataja sõnul on õpilased tublid, kuid see tublidus tuleb esile tõsta.
«Kõige olulisem ongi see, et õpilane peab ise aru saama, et ta on ise gümnaasiumitee valinud ja selleks pole keegi teda sundinud. Kui sa oled juba gümnaasiumisse astunud, siis anna endast lihtsalt parim,» võttis lõpuklassis õppiv Diana teema kokku.


authors:
Georgi Beltadze
Http
Www.Wordclouds.Com

description: Isamaa ja Res Publica Liidu, Keskerakonna ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna koalitsioonileping avalikustati täna. Leppe põhjal tehtud sõnapilv näitab, milliseid sõnu rõhutas uus võimuliit enim.

title: Uue koalitsioonileppe sõnapilv: tagame, suurendame, tõstame


description: Eesti sotsiaalse õigluse koondindeks on Euroopa Liidu riikide seas keskmisest parem, selgub esmaspäeval avaldatud raportist.

title: Eesti on sotsiaalse õigluse indeksi põhjal Euroopa Liidu paremate seas

maintext:
Eesti sotsiaalse õigluse indeksi näitaja on 6,15, mis annab Euroopa Liidu 28 riigi hulgas 13 koha. EL-i keskmine näitaja on 5,75.
EL-i kõrgeim sotsiaalse õigluse indeks on Rootsis - 7,51, Soomes - 7,17 ja Taanis - 7,16. Kõige madalam on indeks Kreekas - 3,66, Rumeenias - 3,91 ja Bulgaarias - 4,03.
Eestist kõrgem sotsiaalse õigluse indeks on endistest sotsialismileeri riikidest Tšehhil (4. koht) ja Sloveenial (9. koht).
Samas on Eesti 2016. aasta indeks siiski langenud. Eelmisel aastal oli see 6,29, 2014. aastal 6,24.
Sotsiaalse õigluse indeksit arvutades on vaadeldud kuut näitajate gruppi. Eesti on EL-i esikümnes võrdsete haridusvõimaluste (4. positsioon), põlvkondadevahelise võrdsuse (4. koht) ja tööturule ligipääsu (6. koht) osas. Kõige nõrgemad - 23. koht EL-i riikide seas - on Eesti näitajad tervise valdkonnas. Pingereas 16. kohal on Eesti vaesuse ennetamise ning 15. kohal sotsiaalse sidususe ja mitte-diskrimineerimise valdkonnas.
Eesti saab sotsiaalmajanduslike näitajate osas raportis kiita madala võlataseme eest, negatiivselt paistab Eesti silma oma keskkonnaindikaatoritega. Eesti on Luksemburgi järel suurim saastaja, paisates õhku 16 tonni kasvuhoonegaase inimese kohta aastas.
Sotsiaalse õigluse indeks kirjeldab üksikisiku ja ühiskonna vahelisi suhteid ning seda mõõdetakse ressursside jagunemise järgi ühiskonnas, inimeste tegutsemisvõimaluste ja ühiskondlike privileegide kaudu.
Esmaspäeval avaldatud indeksi koostas Bertelsmann Stiftung.
Iga-aastaselt koostatav indeks näitab tänavu esmakordselt sotsiaalse õigluse kasvu Euroopa liidus pärast 2008. aastat.


description: Pühapäeval on isadepäev ning sel puhul heiskavad Eesti lipu kõik riigi- ja omavalitsusasutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud.

title: Pühapäeval on isadepäeva puhul Eestis lipupäev

maintext:
Vabaerakonna ettevõtjate pöördumine valitsusele: lipuheiskamise asemel tuleb reformida
Vabaerakonda kuuluvad ettevõtjad pöörduvad käimasoleva ettevõtlusnädala puhul valitsuse poole üleskutsega reformida terviklikult sotsiaalmaksu süsteemi ja vabastada ettevõtlus liigsest bürokraatiast. Samuti kritiseerivad nad asendustegevusi nagu ettevõtjate lipupäev ja ilma väljundita töörühmade loomine.
Täna heisatakse Eesti lipud
Täna on taasiseseisvumispäeva puhul Eestis lipupäev, mis tähendab, et Eesti lipud heisatakse kõikidele elu-, äri- ja büroohoonetele.
Täna on Eestis lipupäev
Laupäeval, 23. aprillil on veteranipäeva puhul Eestis lipupäev, mil Eesti lipu heiskavad kõik riigi- ja omavalitsusasutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud, Eesti lipu võivad veteranide auks heisata ka kõik teised.
Tartu rahu aastapäeva puhul on teisipäeval Eestis lipupäev
Homme, 2. veebruaril möödub Tartu rahulepingu sõlmimisest 96 aastat ning aastapäeva puhul on Eestis lipupäev.
Eestis on pühapäeval Vabadussõjas võidelnute mälestuspäeva puhul lipupäev
Vabadussõjas võidelnute mälestuspäeva puhul on pühapäeval Eestis lipupäev, mil Eesti lipu heiskavad kõik riigi- ja omavalitsusasutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud ning seda võivad teha ka kõik teised.
Homse hõimupäeva puhul heisatakse Eestis lipud
Laupäeval on hõimupäeva puhul Eestis lipupäev, Eesti lipu heiskavad kõik riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud.
Homme heisatakse Eesti lipud
8. oktoobril on ettevõtjapäev ja sel puhul heiskavad esimest korda Eesti lipu kõik riigiasutused. Ettevõtlikke inimesi ja ettevõtteid võivad tervitada Eesti lipu heiskamisega ka kõik teised.
Riigikantselei kahtleb lipuheiskamise vajaduses ettevõtja päeval
Riigikantselei kahtleb ettevõtlusministri Urve Palo algatuses kehtestada ettevõtja päeva puhul lipupäev, mil lipp heisatakse kõigil riigiasutustel.
Tõenäoliselt lisandub uus lipupäev – ettevõtja auks
Koalitsioonileppe lubadus seada sisse ettevõtja päev võib saada Stenbocki majast rohelise tule, juhul kui valitsus kiidab heaks korralduse eelnõu, mille järgi peab sel puhul 8. oktoobril heiskama riigilipu.


authors:
Piret Lakson
Priit Simson

description: Eesti Haridustöötajate Liidu (EHL) esimees Reemo Voltri rõõmustab võimuliidu loojate otsuse üle tõsta õpetajate palka, kuid pidas vajalikuks meenutada, et sellise lubadusega alustas ka lahkuv valitsus, kes lubaduste täitmiseni ei jõudnud.

title: Haridustöötajate liit: uudis õpetajate palgatõusust on rõõmustav, kuid sama lubas ka lahkuv valitsus

maintext:
Reemo Voltri / Erakogu.
«Suur rõõm on sellist uudist muidugi kuulda, kuid samas sellise lubadusega alustas ka lahkuv valitsus, kuid paraku lubaduste täitmiseni ei jõutud. See viis õpetajate mõtted juba streigilainele, kuna õpetajate töötasu hakkas hoopis kaugenema riigi keskmisest, mitte sellele lähenema,» rääkis Voltri.
Ta märkis, et praegust rahastamissüsteemi arvestades, kus omavalitsusele antakse iga õpetaja ametikoha kohta õpetaja töötasu alammäärale lisaks 20 protsenti, tähendab see seda, et õpetajate töötasu miinimum peab 2019. aastal olema võrdne riigi keskmise töötasuga.
«Paraku peame tõdema, et käesoleval aastal on õpetajate töötasu miinimum hoopis eemaldunud riigi keskmisest töötasust,» sõnas Voltri.
Ta tõi välja, et mullu oli Eesti keskmine töötasu 1056 eurot ja õpetaja töötasu miinimum 900 eurot ehk õpetaja miinimumpalk moodustas keskmisest 85 protsenti. Sel aastal tõusis Eestis keskmine palk 1137 euroni ja pisut tõusis ka õpetajate töötasu miinimum - 958 euroni -, mis aga tähendab, et õpetajate miinimumpalk moodustab praegu Eesti riigi keskmisest 84 protsenti.
«Osa kohalikke omavalitsusi maksab õpetajatele veel lisaks ja seega on keskmine natuke kõrgem, kuid siiski õpetajate töötasu sel aastal võrreldes keskmisega langeb,» märkis Voltri. «Loodame, et järgmistel aastatel see muutub vastavalt eile antud lubadusele ning tõesti toob meie õpetajate pealekasvu suurele probleemile ka leevendust,» lisas ta.
Voltri juhtis probleemile tähelepanu ka septembri lõpus valitsusele ja riigikogule saadetud pöördumises, kus ta soovis muu hulgas õpetajatele lähiaastateks rohkem kui kümneprotsendist palgatõusu, sest ainult nii on võimalik juba ammu välja käidud lubadust täita. Samuti kohtus ta septembris isiklikult haridusminister Maris Lauriga, kes põhjendas õpetajate miinimumpalga eemaldumist riigi keskmisest sellega, et Eesti keskmine palk on tõusnud prognoositust kiiremini.
Hiljuti pöördus EHL seoses palgaküsimusega ka tulevaste valitsuserakondade juhtide poole. Loe lisaks: Haridustöötajad: uus valitsus peab hariduse ja õpetajad senisest enam prioriteediks seadma
«Kui lähtume antud lubadusest, et õpetajate keskmine töötasu peab tõusma lubatud 120 protsendini riigi keskmisest töötasust ehk õpetajate töötasu alammäär peab tõusma võrdseks riigi keskmise töötasuga, siis on vaja järgmistel aastatel oluliselt suuremat palgatõusu, kui oli 2016. aastal,» rääkis Voltri.
Tema hinnangul võiks õpetajate palk ideaalis kuni 2019. aastani igal aastal 11-12 protsendi võrra tõusta.
29. septembril tegi Maris Lauri koos omavalitsuste ja õpetajate esindajatega 2017. aasta miinimumpalga üle toimunud konsultatsioonidel ettepaneku, et tulevast aastast kasvaks õpetajate miinimumpalk vähemalt 1000 euroni ning keskmine töötasu vähemalt 1200 euroni.
«Järgmise aasta riigieelarve eelnõu kindlustab õpetajatele järgmisel aastal vähemalt 4,6-protsendise tõusu,» lubas minister. «Samuti tegeleb ministeerium täiendavate võimaluste otsimisega õpetajate palga enamaks tõstmiseks. Väga olulised on omavalitsuste õpetajat väärtustavad otsuseid, sest enamik õpetajaid on nende palgal.»
Voltri lisas veel, et me räägime ju tegelikult õpetajatest, kes on magistritasemel spetsialistid ja seetõttu peaks õpetaja töötasu võrdlema just kõrgharidusega spetsialistide keskmise töötasuga, mis ongi 20 protsenti kõrgem kui riigi keskmine. «Seega me liiguksime õpetaja palgaga teistele kõrgharidusega töötajate palkadele järgi, mitte ette,» märkis ta.
Möödunud kolmapäeval võimukõnelusi alustanud Keskerakonna esimees Jüri Ratas, SDE esimees Jevgeni Ossinovski ja IRLi juht Margus Tsahkna teatasid eile õhtul plaanist tõsta Eesti õpetajate palga alammäär 120 protsendile keskmisest palgast ja koolilõuna toetus seniselt 78 sendilt ühele eurole.
Õpetajate palk peaks sellisele tasemele jõudma 2019. aastaks, kui toimuvad uued riigikogu valimised ning moodustatav koalitsioon lõpetab oma tegevuse.


authors:
Karin Kangro
Eleri Lõhmus

description: Keskerakonna riigikogu fraktsioon valis majandus- ja taristuministriks asuva Kadri Simsoni asemel saadikurühma juhtima Tarmo Tamme.

title: Keskerakonna riigikogu fraktsiooni hakkab juhtima Tarmo Tamm


description: President Kersti Kaljulaid kohtub täna õhtul üksteise järel kõigi parlamendierakondade esimeestega, et arutada valitsuse lagunemise tõttu tekkinud poliitilist olukorda.

title: Kaljulaid kutsub kõigi parlamendiparteide juhid üksteise järel Kadriorgu

maintext:
Otse: riigikogu hakkab arutama peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist
Riigikogu avaldab täna suure tõenäosusega umbusaldust Reformierakonna esimehele, peaminister Taavi Rõivasele, Postimees vahendab umbusaldusavalduse arutelu ja hääletust otsepildis.
Kambakas Reformierakonnale
Võimupöörde üks peategelasi, värske Keskerakonna juht ja tulevane peaminister Jüri Ratas lobises reformierakondlasest sõbrale Kalle Laanetile kavandatava võimupöörde tegelikult juba läinud reedel läbi lillede välja. Ainult et endine kriminaalpolitseinik Laanet ei osanud siis veel midagi nii dramaatilist kahtlustada.
Sibul: läbirääkimised tulevad rasked, sest Keskerakond on ikka veel ka Priit Kutserite ja Yana Toomide erakond
Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) riigikogu fraktsiooni esimehe Priit Sibula hinnangul tulevad koalitsiooniläbirääkimised Keskerakonnaga väga rasked ja kokkuleppele jõudmise muudavad keeruliseks just IRLi seisukohad.
Ratas: Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu
Uue valitsuse moodustamiseks ilmselt juba homme konsultatsioone alustava Keskerakonna esimees Jüri Ratas kinnitas Postimehele, et uue koalitsiooniga Eesti välis- ja julgeolekupoliitiline kurss ei muutu.
Helme Rõivase otsusest: oleksin ka ise läinud surema, saapad jalas
Riigikogus opositsioonilise Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimees Mart Helme ütles, et mõistab Reformierakonna juhi, peaminister Taavi Rõivase otsust lasta ennast riigikogul homme umbusaldada ja oleks ka ise samamoodi käitunud.
Simson: Rõivase otsuse taga on Reformierakonna šokk
Uue valitsuse moodustamiseks konsultatsioone pidava Keskerakonna aseesimehe Kadri Simsoni hinnangul on Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase otsuse taga lasta ennast riigikogul umbusaldada Reformierakonna šokk.
Peaminister Taavi Rõivas teatas, et tema ise tagasi ei astu
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas teatas täna pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ta hääletult ei alistu ning täna peaministri kohalt tagasi ei astu.
Keskerakond hakkab uut valitsust moodustama
Keskerakond on järgmise valitsuse üks moodustajatest – seda võib praegu juba kindlalt väita. Kas võidujooksu uue valitsuse moodustamisele võidavad Reformierakond või IRL ja sotsiaaldemokraadid üheskoos, selgub juba lähipäevadel.
Rõivas võimalikust tagasiastumisest: vaatame üks päev korraga
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ütles Postimehele, et kui SDE ja IRL on valitsuse hoidmiseks valmis, on kõik võimalik, kuid kas nad selleks valmis on, pole praegu teada.
Michal: me ei saa paremini aru kui kogu Eesti rahvas, milles probleem tegelikult on
Reformierakonda kuuluva majandus- ja taristuministri Kristen Michali hinnangul saab Eesti rahvas aru, et valitsuskriisi on esile kutsunud Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ning Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE), Reformierakond tema kinnitusel oma valitsust ei lõhu ega saa praegu täpselt arugi, mida neile ette heidetakse.
Vaata, mida opositsioon Taavi Rõivasele ette heidab
Riigikogu opositsioonifraktsioonid, praegustel andmetel 41 saadikut, annavad täiskogu istungil sisse peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse, kuid tõenäoliselt ei hakka riigikogu seda siiski täna arutama.
Riigikogu ei aruta täna valitsuspartnerite vastuseisu tõttu Rõivase umbusaldusavaldust
Postimehe andmetel ei soovi Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu juhid täna Reformierakonnaga valitsuskriisi arutada ega toeta ka Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse kiiret arutamist riigikogus.
Otseblogi: IRL ja sotsiaaldemokraadid alustasid konsultatsioone uue valitsuse moodustamiseks
Reformierakonna koalitsioonipartnerid IRL ja SDE tegid täna õhtul peaminister Taavi Rõivasele ettepaneku ametist tagasi astuda ja teatasid, et alustasid konsultatsioone uue valitsuse moodustamiseks Keskerakonnaga. Ühtlasi andis opositsioon täna riigikogus üle umbusaldusavalduse peaministrile.
Rõivas: valitsuse püsimine või lagunemine sõltub IRList ja sotsiaaldemokraatidest
Täna hommikul kogunenud Reformierakonna fraktsioon ja valitsuse liikmed tunnistasid valitsuskriisi ning ootavad koalitsioonipartneritelt Isamaa ja Res Publica Liidult (IRL) ja Sotsiaaldemokraatlikult Erakonnalt (SDE) selgitusi valitsuskriisi tekitamise kohta.
Ansip: no kuidas ta kriis ei ole!?
Üheksa aastat Eesti riiki juhtinud endise peaministri, nüüdse Euroopa Komisjoni digivoliniku Andrus Ansip hinnangul on valitsus sotsiaaldemokraatide ja IRLi tegevuse pärast sügavas kriisis. Samuti leiab ta, et president Toomas Hendrik Ilves tuleks EASi raha asjas nüüd rahule jätta.


authors:
Mirjam Mäekivi
Foto
Felipe Rodrigues
Caro

description: Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) Perekeskus korraldab homme Rahvusraamatukogus konverentsi «Eesti perevägivalla lugu – eile, täna, homme», kus pööratakse erilist tähelepanu vägivallavaba pereeluni jõudmisele. Postimees teeb arutelult otseülekande.

title: Otseülekanne konverentsilt: Eesti perevägivalla lugu


authors:
Georgi Beltadze
Foto
Jaanus Lensment Postimees

description: Sotsiaaldemokraatide juht ja uue võimuliidu üks arhitekte Jevgeni Ossinovski ütles intervjuus «Radarile», et Reformierakond oli ka seekord väga lähedal sellele, et oleks ise Keskerakonnaga uue koalitsiooni teinud. Läks aga teistpidi.

title: Ossinovski "Radaris": seekord olime Reformierakonnast targemad

maintext:
Reformierakond on tavaliselt see, kes partneritele noa selge lööb või vaiba alt ära tõmbab. Seekord siis teistpidi?
Ma arvan, et Reformierakond oli väga lähedal sellele, et lüüa partneritele nuga selga. Reformierakonna üldine käitumisloogika on olnud aasta kuni pool aastat enne valimisi vahetada partnereid selleks, et partneritel toolid istumise alt ära tõmmata ja endale niimoodi uut positsiooni tekitada. Seekord peame tunnistama, et IRL ja sotsiaaldemokraadid olid neist targemad. Keskerakonnal oli samuti võimalik minna kas Reformierakonnaga valitsusse või meiega valitsusse tulla ja loomulikult ma tunnustan Keskerakonda. Ei otsustatud minna Reformierakonnaga valitsusse, mida neile väga selgelt pakuti, kus oleks pakutud palju rohkem ministrikohti ja ükskõik missuguseid programmilisi lubadusi.
Kui valitsusliidu ümbermängimine enne valimisi olnuks kasulik Reformierakonnale, siis samamoodi peaks see olema kasulik ka IRL-ile ja sotsidele.
Partnerite vahetusega saate ennast paremini positsioneerida järgmistel valimistel?
Ma olen päris siiras ja olen seda ka IRLiga rääkinud, et ega meil ei ole mingit kindlust, et meie reiting selle tõttu automaatselt paranema peaks.
Uue valitsusliidu puhul on endiselt üles jäänud üks «aga» - nimelt see, kas Keskerakond on ikka ühtne või annab seal ikkagi tooni ka niinimetatud Savisaare tiib, mis võib sündinud võimuleppe kohe ka pantvangi võtta. Igal juhul räägitakse, et Reformierakonna delegatsioonid on viimasel ajal jõudnud ka Hundisilmale.
Et Reformierakond on pannud käiku kõik vahendid, mis neil on, selleks, et uue valitsuse loomist nurjata, on muidugi fakt. Mina olen ka kuulnud, et käiakse Hundisilmal ja püütakse seal midagi rääkida. Mul ei ole selle kohta mingit kinnitust. Et ma ei tea. Aga tundub tõepärane.
Mis puudutab Keskerakonna-siseseid lõhesid, siis ma ütlen ausalt, et mina neid märganud ei ole. Loomulikult on selge, et pärast esimehe vahetust ükskõik mis erakonnas, on mõnda aega sellised teatud leerid ja teatud emotsioonid jätkuvad pärast seda, kui otsus on erakonna poolt ära tehtud. Ma ei pea seda küll kuidagi tavapärasest intensiivsemaks.
Mõned analüütikud on teid juba esile tõstnud ja teinud teile komplimendi, et Jüri Ratas peaks vaatama, et temast ei saaks peaminister Jevgeni Ossinovski valitsuses. Mis te sellest arvate?
No eelmises valitsuses öeldi, et Taavi Rõivas on peaminister minu valitsuses.
Meelitab see teid kuidagi?
Mitte eriti. Eks opositsioonierakonnad eriti püüavad selle kaudu õõnestada peaministri positsiooni, öeldes, et hoopis keegi teine juhib. Ei – järgmist valitsust juhib Jüri Ratas. On selge see, et ma juhin ühte koalitsioonierakonda. Loomulikult teen seda pühendumusega. Seisan meie põhimõtete ja eesmärkide eest tugevalt. Kindlasti mõnikord on see ebamugav partneritele. Aga üldiselt on koostöömeel ja soov edasi liikuda väga hea. Arvata, et meil mingisugused koalitsioonisisesed tugevad erimeelsused ja kaevikusõjad hakkavad – ei seda küll ei ole.
Vaata «Radari » saatelõigust lisaks, kui pingeline oli koalitsiooni kokku panna!


description: Keskerakonna senist esimeest Edgar Savisaart toetava riigikogu liikme Heimar Lengi sõnul pelgab Jüri Ratase, Kadri Simsoni ja Mailis Repsi leer kongressijärgset riigikogu fraktsiooni lagunemist, mis raskendaks erakonna võimulepääsu.

title: Lenk: fraktsiooni lagunemine nurjaks Keskerakonna koalitsioonipüüdlused

maintext:
Lenk ütles Postimehele, et laupäevasel kongressil Keskerakonna esimeheks kandideeriva Jüri Ratase toetajad ei tunne ennast päris kindlalt, sest viimase kahe päevaga on erakonna liikmete meililisti tulnud nii saadikutelt kui piirkondadest mitmeid avaldusi, kus kutsutakse erakonda ühtsusele. «Ma imestan, et paar päeva enne kongressi, kui on Savisaar poolest saadik tapetud ja rivist välja löödud, nüüd järsku tahetakse olla ühtsed,» ütles ta ja küsis, miks ei oleks võinud seda ühtsust otsida aasta või pool aastatki tagasi.
Lenk seostas ühtsustaotluste lainet murega riigikogu fraktsiooni võimaliku lagunemise pärast: kui Savisaare toetajad, näiteks neli-viiski neist, peaksid fraktsioonist lahkuma, muutub uue koalitsiooni loomine senisest märksa keerukamaks.
Seejuures nimetas ta kaht võimalikku kombinatsiooni: Keskerakonnal, Isamaa ja Res Publica Liidul ning Sotsiaaldemokraatlikul Erakonnal oleks praegu riigikogus 56, Keskerakonnal ja Reformierakonnal aga 57 häält. «Kui Savisaare toetajad ei ole nõus mängima koalitsiooniminekut kaasa ja lahkuvad fraktsioonist, siis ei ole mingisugust võimuvahetust Eestis tulemas,» järeldas ta.
Küsimusele, kuidas ta ise Ratase esimeheks saades riigikogus käitub, vastas Lenk, et praegu on raske öelda, milline tema täpne suhe fraktsiooniga sel juhul olema hakkab. «Selle seltskonnaga ma kaasa ei mängi igal juhul, sest meetodid, millega võetakse maha Edgar Savisaart, ei ole ausad ja seda ma heaks kiita ei saa,» lausus ta.
Rääkides laupäevasest kongressist, tunnistas Lenk, et kandideerib koos Marika Tuus-Laulu ja Peeter Ernitsaga üksnes Savisaare toetuseks: et näidata, et Savisaarel on meeskond, kes julgeb välja tulla ja rääkida, mis Keskerakonnas on toimunud, ning öelda, mida nad Simsoni, Repsi ja Ratase korraldatavast «mängust» arvavad.
«Eesmärk on sellele saalile ja avalikkusele rääkida, mis on Keskerakonnas toimunud ja kuidas seda tahetakse üle võtta mitte tasavägise valimisvõitlusega kongressi saalis, vaid delegaatide valikuga, mis on ebaõiglane ja ebaaus,» ütles ta, lisades samas, et raske on ette näha, kuidas kongress sellised kõned vastu võtab. «Võib-olla saal paneb viled suhu ja vilistab meid välja, ei annagi sõna...»
Seda, mida teeb kongressil Savisaar, ei osanud Lenk veel öelda. «Ma arvan, et ta ei tea seda ise ka praegu veel, olukord ju muutub kogu aeg,» lausus ta ega välistanud, et Savisaare otsus võib sündida alles laupäeval, olenevalt sellest, kuidas saalis temasse suhtutakse. Lengi hinnangul on saal tema suhtes aga ilmselt vaenulik.
Pärast kongressi jätkab Savisaar tema sõnul tõenäoliselt siiski poliitikas. «Savisaarel on jõudu – vaadake ühe jalaga meest: täna läheb Moskvasse, homme paneb Helsingisse... Tal jätkub seda püssirohtu veel ja ma ei usu, et ta poliitikast kõrvale jääb,» ütles ta ja lisas, et kohalikel valimistel oma nimekirjaga osaledes saaks Savisaar Tallinnas üsna palju hääli. «Ma ei arva, et nii palju kui eelmine kord, aga üsna palju, sest tõsiseid toetajaid, kes kunagi Savisaart ei reeda valimistel, on väga palju.»
Keskerakonna kongress koguneb sel laupäeval Paides, et valida erakonnale esimees, juhatus, aukohtu juht ja revisjonikomisjon ning vastu võtta põhikirjamuudatused.
Esimeheks kandideerimiseks andsid reede hilisõhtuks nõusoleku Ratas, Savisaar ja eurosaadik Yana Toom, lisaks ka Peeter Ernits, kelle seadis üles erakonna Tartumaa piirkond, Marika Tuus-Laul, kes lisati sama piirkonna kandidaadiks viimasel kandideerimispäeval, ning Heimar Lenk, kelle pakkusid välja keskerakondlased Urmi Reinde ja Mart Ummelas.
Erakorralisele kongressile oodatakse 1085 delegaati.


authors:
Andres Einmann
Foto
Marko Saarm

description: Eestis juhtus eile kolm inimkannatanutega liiklusõnnetust, milles sai vigastada kolm inimest.

title: Liiklusõnnetustes sai eile vigastada kolm inimest


description: Eelmisel reedel majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi asekantsleri Ahti Kuninga allkirjaga kinnitatud sõidugraafikutes uusi parvlaevu Rohuküla-Heltermaa ja Virtsu-Kuivastu liinile märgitud ei ole.

title: Sõidugraafikutesse uusi parvlaevu selle aasta lõpuni pandud ei ole

maintext:
Rohuküla-Heltermaa liini teenindavad 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini parvlaevad Regula ja St. Ola ning Kuivastu-Virtsu liini samas ajavahemikus parvlaevad Hiiumaa ja Ionas.
TS Laevade turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro selgitas, et graafikud ei ole koostatud laevade järgi. «Graafikud on tehtud ajapõhiselt ja kui tuleb uus laev, siis ta võtab üle need ajad, mida vana laev näiteks detsembris sõidab. Nii kui uued laevad tulevad ja on valmis liinile minema, nii nad kohe ka liinile suunatakse,» rääkis ta.
Praegu teadaoleva info järgi peaksid esimesed uued parvlaevad Eestisse jõudma detsembris.
Türgi laevatehases Sefine käivad viimased toimingud parvlaeva Leiger vastuvõtmiseks ja Poola laevatehases Remontowa ettevalmistused parvlaeva Tõll merekatsetusteks.
Marinetraffic.com näitab, et parvlaev Leiger seisab veel Türgi laevatehases ja pole Eesti poole liikuma hakanud.


description: Euroopa Liidu 28 liikmesriiki, sealhulgas Eesti, ei toetanud neljapäeval New Yorgis ÜRO Peaassamblee kolmandas komitees Venemaa resolutsiooni natsismi ja neonatsismi ülistamisest ning rassismi, rassilise diskrimineerimise ja ksenofoobia kaasaegsete vormide vastu võitlemisest.

title: Euroopa Liit taunis ÜROs Venemaa ühekülgset rassismivastase võitluse käsitlust

maintext:
Välisminister Jürgen Ligi pidas kahetsusväärseks, et Venemaa kasutab resolutsiooni oma poliitiliste eesmärkide elluviimiseks, selle asemel, et panustada tegelikult diskrimineerimise ja võõravihavastasesse võitlusesse.
«Eesti tunneb liiga hästi kommunistlikku režiimi, mis ei lasknud meil natsistliku okupatsiooni järel vabaneda, et leppida ekstremismi teemaga manipuleerimisega. Oleme alati hukka mõistnud kõik vägivaldse ekstremismi ilmingud,» ütles välisminister.
Võitlus kõigi kaasaegsete ekstremistlike ideoloogiate vastu ja rassilise diskrimineerimise kõrvaldamise rahvusvahelise konventsiooni rakendamine peab olema kogu rahvusvahelise kogukonna prioriteet., teatas välisministeerium pressiteates.
«Seepärast kutsub Eesti üles kõiki riike antud konventsiooni täielikult ellu viima ning lõpetama diskrimineerimine igasugustel alustel, sealhulgas rassilise, usulise, seksuaalse orientatsiooni ja poliitiliste vaadete alustel,» lisas Ligi.
Resolutsiooni poolt hääletas 131, vastu 3, erapooletuks jäi 48 riiki. ELi riigid jäid resolutsiooni suhtes ühtselt erapooletuks, väljendades oma seisukohta ühisavalduses. Sellist resolutsiooni on Venemaa esitanud alates 2005. aastast.
Euroopa Liit taunis oma avalduses, et Venemaa ei käsitle rassismi kaasaegseid vorme kõikehõlmavalt ning lisab igal aastal rassismi ja diskrimineerimise vastasest võitlusest üha kaugemale jäävaid elemente selektiivselt.
EL tõi esile, et oluline on hoida kõiki Teises maailmasõjas kannatanud inimeste, rahvaste ja riikide mälestusi ning mälestada sõjaohvreid. Samas rõhutas ühendus, et Teise maailmasõja lõpp tõi mitmetele riikidele ja nende elanikele vabaduse asemel okupatsiooni ning inimsusevastaseid kuritegusid. Seetõttu soovis EL resolutsiooni lisada viite totalitaarsetele režiimidele, kuid seda ei võetud järjekordselt arvesse.


description: Eile kella 2 ajal leiti Kuressaares Tolli tänaval hoovist teadvuseta 44-aastane mees, kes toimetati haiglasse.

title: Kuressaares leiti hoovist teadvuseta mees


description: Venemaa on valmis koostööks Eesti uue valitsusega, kui see moodustatakse, ütles Vene suursaadik Aleksandr Petrov neljapäeval toimunud pressikonverentsil, mis oli keskendunud tema esimese ametiaasta tulemustele.

title: Suursaadik: Venemaa on valmis koostööks Eesti uue valitsusega

maintext:
«Valitsust ei ole veel moodustatud. Keegi ei tea, milline see saab olema,» ütles saadik. «Me oleme valmis tegema koostööd kõigil mõlemat poolt huvitavatel teemadel, kohe kui valitsus moodustatakse. Loodame, et see vastab ka teise poole kavatsustele.»
Vene suursaadik ei hakanud kommenteerima alanud läbirääkimisi uue valitsuse tegevuskava moodustamiseks, märkides, et tuleb vaadata uue valitsuse konkreetseid tegusid.
Suursaadik ütles, et selles, mis puudutab Vene sõjalennukeid, peaksid eksperdid istuma ühe laua taha ja võrdlema oma andmeid partnerite andmetega. Ta lisas, et Vene poole kutse arutada sõjalennukite teemat on jätkuvalt jõus.
Suursaadik ütles, et Venemaa loodab sanktsioonide lõpetamisele, ja märkis, et Eesti on nende tõttu kannatanud kõige rohkem.
Suursaadik kinnitas, et Venemaa loodab piirilepingute ratifitseerimist enne aasta lõppu.


description: Eile päeval Viljandimaal Halliste vallas oma kodust lahkunud 57-aastane Jaan leiti täna pärastlõunal surnuna.

title: Kadunud Jaan leiti surnuna

maintext:
Viljandi patrulltalituse juht Alar Sadam selgitas, et täna pärastlõunal veidi peale kella 13 teatas teehooldusmasina juht politseile, et avastas Heimtalist paar kilomeetrit Rimmu poole maanteekraavist mehe surnukeha, teatas Politsei - ja piirivalveamet.
Politsei tuvastas, et tegemist on 57-aastase Halliste vallast kodutalu õuelt lahkunud Jaaniga. Meedikute kinnitusel mehel väliseid vigastusi ning vägivallatundemärke ei tuvastatud. Mehe surnukeha saadeti surmapõhjuste väljaselgitamiseks ekspertiisi.
Veel eilse õhtu vältel sõitis politsei läbi Jaani kodu ümbruse teid, suhtles tema tuttavate ja naabritega. Ka täna käis piirkonnapolitseinik veelkord mehe kodukandi inimestega vestlemas selgitamaks mehe võimalikku asukohta, kuid paraku tulutult.
Jaani nähti viimati 1. novembri keskpäeval, mil ta läks Viljandimaal Halliste vallas Sammaste külas kodutalu sauna juurde puid viima, kuid tund hiljem lähedased teda sealt enam ei leidnud. Mehe lähedased kontrollisid ise võimalikke aadresse, kus mees võiks peatuda, kuid tulutult, teatas Politsei - ja piirivalveamet.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse esimehe Hanno Tombergi sõnul otsustab EAS Ärma talu haldavale OÜ Ermamaale täiendava tagasimakse nõude esitamise või mitteesitamise hiljemalt järgmise aasta alguseks.

title: Tomberg loodab Ermamaa toetuse tagasinõudes selgust uue aasta alguseks

maintext:
«See otsus ei sünni homme, aga üle paari kuu selleks ei kulu. Ma loodan väga, et uue aasta alguseks on tulnud välja menetlustoimingute tulemused ja selgub, kas me rakendame tagasinõuet või mitte,» ütles Tomberg täna Kuku raadio saates «Nädala tegija».
Tomberg tõdes, et tagantjärgi vaadates oleks EAS pidanu kaaluma hoolikamalt kommunikatsiooniplaani, kuidas Ärma talu tagasimakse teemal avalikkusega suhelda. «Olime lõksus, mille oli meile seadnud EASi eelmine juhatus 2012. aastal. Ükskõik, kas tagasimakse nõue oleks olnud 5, 10 või 25 protsenti, praegu on kõigile selge, et see oleks tundunud avalikkuse silmis ebaõiglane,» rääkis Tomberg.
EASi juhi sõnul tegi EASi juhatus 2012 aastal kõige suurema vea sellega, et Ärma talu puudutavas otsuses oli selgelt fikseeritud tagasimakse määr 10 protsenti, juhul kui Ärma talus ei jätkata turismi- ja konverentsiteenuse pakkumist.
«Mõistlik oleks lisada dokumenti märge, et kui Ärmal turismitalu tegevust ei jätka, otsustab EAS tagasimakse määra suuruse,» ütles Tomberg.


description: Keskerakonna esimehe Jüri Ratase sõnul kavatseb uus kavandatav võimuliit jätkata Eesti julgeoleku- ja välispoliitikas senist kurssi.

title: Video: Ratase sõnul jätkab Eesti julgeoleku- ja välispoliitikas senist kurssi

maintext:
Ratas ütles Postimehele, et nende kahe teema puhul leidsid Isamaa ja Res Publica Liit, Keskerakond ning sotsiaaldemokraadid ühise keele.
Keskpartei juhi sõnul peavad kolme erakonna läbirääkijad jätkuvalt oluliseks, et Eesti panustab riigikaitsesse kaks protsenti sisekogutoodangust. Samuti soovivad nad muuta julgeoleku- ja välispoliitika veelgi aktiivsemaks. «Peame oluliseks suurendada ja tugevdada meie võimekust näiteks välisteenistuses,» tõi Ratas välja.
Kuna läbirääkimised erakondade vahel alles algasid, on erakondadel aega veel 14 päeva ka teiste teemade läbiarutamiseks. «Järgnevatel päevadel võtame ette majanduse, maksupoliitika ja loomulikult ka riiklikud investeeringud.» Ratas annab endale aru, et siinkohal on osapooltel eriarvamused.
Mis puudutab haldusreformi, siis Ratase sõnul on Keskerakonnal kindel seisukoht: taastada kohalikel omavalitsustel tulumaksubaas, mis võeti neilt 2009. aastal ära. Samuti leidis ta, et omavalitsused peaksid saama koos rahastusega ka rohkem kohustusi.
Haldusreformi lahatakse läbirääkimiste laua taga alles järgmise nädala alguses.
Ratas märkis, et ta soovib konsultatsioonidesse kaasata ka Vabaerakonda ja Konservatiivset Rahvaerakonda. «Ma arvan, et viie erakonna koostöö, et tuua Eesti seisakust välja, on hoidmist väärt.»


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Ligi: kaotajad murdsid valitsuse
Nädalavahetusel Prantsuse telekanali France 24 saates «Talking Europe» esinenud Jürgen Ligi kommenteeris nii välis- kui sisepoliitikat ja märkis, et Eesti valitsuskriisi taga olid «kaotajad», kes murdsid valitsuse.


description: Põhja ringkonnaprokuratuur saatis kohtu alla oma tuttava mõrvas süüdistatavad kaks meest ning kolmanda, kes kuritegu varjas – kohus hakkab süüasja arutama veebruaris.

title: Kaks meest said süüdistuse tuttava surnuks peksmises, kolmas selle varjamises

maintext:
Süüdistuse järgi peksid 46-aastane Leonid ja 48-aastane Vladimir tänavu ööl vastu 6. juulit Tallinnas Vilde teel asuvas korteris surnuks mehe. Kõik kolm olid omavahel juba varem tuttavad ning elasid ühes korteris.
«Arvestades peksmise jõhkrust ja tekitatud vigastuste ulatust on prokuratuur esitanud Leonidile ja Vladimirile süüdistuse mõrvas,» rääkis Põhja ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Kaarel Kallas BNSile. Kallase sõnul on Vladimir on varesemalt kriminaalkorras karistamata, Leonid on aga varasemalt süüdi mõistetud tapmise eest ning ära kandnud talle mõistetud 10 aasta pikkuse vangistuse.
Kuriteole järgneval päeval läks Leonid koos 39-aastase Vikiga mõrvapaika piiritusjooke tarvitama. Kohapeal ütles Vladimir Vikile, kes selleks hetkeks oli juba teadlik eelneval ööl toime pandud kuriteost, et ohvri surnukeha tuleks korterist välja viia. Viki ja Leonid tassisidki surnukeha õue, kus peitsid selle lähedalasuva abihoone juurde.
Oktoobri lõpus panid menetluspooled Harju maakohtus toimunud eelistungi paika, et kohus hakkab süüasja arutama järgmise aasta 1. veebruaril.


description: Jüri Ratase asendusliige, Maardu linnapea Vladimir Arhipov teatas, et loobub riigikokku minemisest ja jääb linna arengut suunama.

title: Maardu linnapea loobub Ratase asemel riigikokku minemisest


authors:
Karin Kangro
Erik Prozes

description: Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) riigikogu fraktsiooni esimehe Martin Helme hinnangul ei ole võimuliidu loojad tegelikult huvitatud Vabaerakonna kaasamisest valitsusse ning ka Vabaerakonnal pole ilmselt huvi osaleda «ripatsina» koalitsioonis, mille tegevuspõhimõtted on ilma nendeta juba ette kokku lepitud.

title: Helme: Vabaerakonna valitsusse võtmine on rohkem suusoojaks jutt

maintext:
Helme ütles Postimehele, et tema arusaamise kohaselt ei ole võimukõnelusi pidavad erakonnad Vabaerakonnaga nagu ka EKREga sisulisi teemasid arutanud ning valmiv koalitsioonileping on ikkagi vaid kolme erakonna kokkulepe. Tema sõnul on EKRE juba varem teatanud, et oleks olnud huvitatud ja valmis valitsuses osalema, kuid seda võrdse partneri, mitte ripatsina, kes liituks tagantjärele kokkuleppega, milleni kolm erakonda on jõudnud.
Vabaerakonna kaasamisel räägitakse tema sõnul kahest eesmärgist: suurendada koalitsiooni häältekaalu parlamendis ning anda Isamaa ja Res Publica Liidule (IRL) valitsuses liitlane, kes on vähem vasakpoolne kui ülejäänud kaks. «Kui ma kristallkuuli sisse vaatama peaks, siis mina ei usu, et [Vabaerakond valitsusse] võetakse. Minu meelest ei ole Vabaerakond taolisest asjast huvitatud, et nad siis, kui kõik valmis on, kampa kutsutakse, ja kokkuvõttes ei ole ka ükski koalitsioonikaaslane nii väga huvitatud sellest, et neid kampa kutsuda. See on minu arusaamist mööda lihtsalt selline suusoojaks jutt,» ütles Helme.
Küsimusele, mida on EKRE-l Reformierakonna kukutamisele kaasaaitamise eest saada, vastas Helme, et neile jääb tegemise rõõm. Tema sõnul küsiti EKRE-lt eelmisel nädalal küll ka teemasid, mis neile on olulised, kuid selle jutuga kaugemale ei jõutud. Samuti ringles tema sõnul mõte parlamendikomisjoni juhi kohast, mille EKRE võiks saada, kuid selle ütles erakond ise ära. «Ütlesime ise, et meid ei huvita valitsuses osalemine koha pärast, vaid ikkagi poliitikate pärast, ja võtta juurde meie poliitikaid oli sotsidele vastuvõetamatu,» selgitas ta.
Nüüd on EKRE alustanud Helme sõnul praktilist koostööd opositsiooni jääva Reformierakonnaga, sest uue koalitsiooni võimule tulles lähevad parlamendikomisjonide esimeeste ja aseesimeeste kohad ümberjagamisele ja opositsioon peab seetõttu käituma ühtselt.
«Nüüd, kui valitsuse tagandamine ära on olnud, pärast eelmist kolmapäeva, on meie pragmaatilisest vajadusest lähtuv suhtlus Reformierakonnaga muutunud tihedamaks, ütleks ka, et sisukamaks,» rääkis ta. «Nende jaoks on opositsiooni tulek nagu uue maailma avastamine – Taavi Rõivas oli sel ajal veel keskkoolis, kui Reformierakond võimule sai.»
Helme tunnistas Postimehele, et Reformierakond on kombanud ka võimalust moodustada koalitsioon IRLi ja EKREga. «Seda mõtet on siin ujutatud jah, matemaatiliselt saaks hääled kokku, aga poliitiliselt mitte. Ei ole meil huvi minna praegu Reformierakonnaga valitsusse ja päris kindlasti ma ei kujuta ette, et IRL ja Reformierakond praegu omavahel uuesti jutule saaksid,» nentis ta. «See, mis on toimunud, on pigem teoreetiliste alternatiivide kaardistamine praegusele valitsusele.»
Tema sõnul on ka Reformierakonnale endale praegu oluline tegeleda mõnda aega eneseotsingutega opositsioonis. «Eesti poliitikas on toimunud paradigma muutus, me oleme sarnases olukorras, kus me olime viimati 90ndate esimesel poolel, kus poliitika oli hästi lahtine ja dünaamiline, selles mõttes seda, mis toimub aasta või kahe pärast, on võimatu ennustada,» ütles Helme, kelle sõnul on EKRE eesmärk oma poliitikat ellu viia ja selleks on kunagi vaja saada valitsusse. «Kellega või kuidas me seda teeme või kellel meid ühel hetkel vaja on, eks elu näitab.»
Kõigepealt peab tema sõnul selguma, kuidas hakkab toimima Reformierakonnaga koostöö opositsioonis, milliseks kujunevad koalitsiooni ja opositsiooni omavahelised suhted ja kui tõsiselt võetavaks osutub praeguste koalitsioonimoodustajate jutt, et sellist teerullimeetodit, nagu seni kasutas Reformierakond, opositsiooni peal enam ei kasutata.


authors:
Helen Mihelson
Dmitri Kotjuh
Järva Teataja

description: Vana-Vigalas ründas neljaliikmeline seltskond üht tuttavat ning seejärel ähvardasid ründajad teda ka õhkrelvaga.

title: Tuttavat rünnanud ja õhkrelvaga ähvardanud mees pani arestimajast jooksu


description: Eile said rasketest teeoludest tingitud liiklusõnnetustes viga 14 inimest, üks inimene hukkus.

title: Eile hukkus liikluses üks, viga sai 12 täiskasvanut ja kaks last

maintext:
Veidi enne kella seitset hommikul toimus liiklusõnnetus Tallinnas Muuga tee 7 juures, kus 51-aastane naine kaotas sõiduauto Nissan Almera üle kontrolli ja sõitis teelt välja vastu puidust posti. Juht toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.
Kell 8.15 ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Rae vallas Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maantee kaheksandal kilomeetril, kus 36-aastane naine ei andnud sõiduautoga Volkswagen Golf teed peateel liikunud veoautole Volvo FM, mida juhtis 46-aastane mees. Saadud löögist paiskus sõiduauto vastu vasakpoolses sõidureas Tallinna poole liikunud autobussi Vanhool T815, mida juhtis 66-aastane mees. Kokkupõrkest bussiga paiskus sõiduauto vastu sõidusuundi eraldavat metallist teepiiret. Volkswageni juht ja kaasreisija, 9-aastane tüdruk, toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Poole kümne ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Aegviidu vallas Jägala-Käravete maantee 35. kilomeetril, kus 82-aastane mees kaotas sõiduauto Chevrolet Spark üle kontrolli ja sõitis teelt välja. Juht ja kaasreisija, 77-aastane naine toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Kella kümne paiku toimus liiklusõnnetus Harjumaal Saue vallas Tallinn – Pärnu - Ikla maantee 17. kilomeetril, kus 33-aastane mees kaotas vasakpoolselt sõidurajalt parempoolsele sõidurajale reastudes kontrolli marsruuttakso Renault Master üle, kaldus teelt välja ja rullus üle katuse. Põhja-Eesti regionaalhaiglasse toimetati bussis reisijatena viibinud 61-, 62- ja 77-aastased naised, kes esialgsetel andmetel ei olnud end turvavööga kinnitanud.
Kell 10.50 toimus liiklusõnnetus Harjumaal Anija vallas Jägala-Käravete mnt 34. kilomeetril, kus 28-aastane naine kaotas sõiduauto Volkswagen Polo üle kontrolli ja sõitis teelt välja. Juht toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Kell 11.08 toimus liiklusõnnetus Pärnumaal Audru vallas Ahaste külas Pärnu - Lihula maantee 22. kilomeetril, kus 75-aastane mees kaotas halbade teeolude ja valesti valitud sõidukiiruse tõttu juhitavuse sõiduauto Subaru Legacy üle, kaldus vastassuunda ja põrkas kokku veoautoga Scania, mida juhtis 24-aastane mees. Sõiduautol olid suverehvid. Subaru juht hukkus sündmuskohal.
Kell 16.30 ajal toimus liiklusõnnetus Järvamaal Paide vallas Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa mnt 73. kilomeetril, kus 35-aastane mees sõiduautoga Ford Transit suurendas piki vahet ees oleva sõidukiga ja gaasipedaali lahti lastes kaotas sõiduki üle kontrolli, sõitis teelt välja kraavi ning kraaviga ristuva teetammi otsa. Sündmuskohalt toimetati sõidukis viibinud kaasreisija, 34-aastane mees Paide Haiglasse.
Kell 16.40 ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Nissi vallas Ääsmäe-Haapsalu maantee 31. kilomeetril, kus 22-aastane mees sooritas sõiduautoga Volkswagen Golf Variant veoautost möödasõitu ja põrkas kokku otse vastu liikunud sõiduautoga Ford Galaxy, mida juhtis 59-aastane mees. Volkswageni juht toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Kell 17.10 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinn-Narva mnt 205. kilomeetril, kus 25-aastane mees ei valinud sõidukiga Volkswagen Passat vastavalt teeoludele ohutut sõidukiirust ja piki vahet ning sooritas ümberpõike vastassuunda, et vältida tagant otsasõitu sõiduautole Hyundai I30, mida juhtis 46-aastane naine. Vastassuunas põrkas sõiduauto Volkswagen kokku veoautoga Scania R214, mida juhtis 44-aastane mees. Sündmuskohalt toimetati Volkswageni juht ja kaasreisija, 7-aastane poiss Ida-Viru keskhaiglasse.
Paar minutit enne kella üheksat õhtut toimus liiklusõnnetus Valgamaal Otepää vallas Pühajärve-Pukamõisa tee 0,6. kilomeetril, kus 56-aastane mees sõitis tsisternautoga Mercedes-Benz tee- ja ilmastikuoludele mittevastava sõidukiiruse tagajärjel teelt välja kraavi. Juht toimetati Tartu ülikooli kliinikumi.


description: Keskerakonna esimeheks kandideeriv Jüri Ratas tunnustas Edgar Savisaare otsust kandideerimast taanduda.

title: Ratas tunnustas Savisaare taandumise otsust

maintext:
«Ma austan tema otsust. Ma arvan, et see on hea, et inimene ütleb enne kongressi välja, kas ta kandideerib või mitte. Seda tunnetust või signaali oli õhus juba varem,» vahendas ERRi uudisteportaal Ratase sõnu «Aktuaalsele kaamerale».
Ratas ütles, et soovib esimeheks saades teha teiste erakondadega koostööd, murdmaks müüti Keskerakonnast kui opositsioonierakonnast ja parteist, kes pole 25 aastat valitsust moodustanud.


description: Viru maakohus kuulutas täna tagaotsitavaks joomakaaslase tapmises süüdistatava 42-aastase Vadimi, kes ei ilmunud kohtusse.

title: Kohus kuulutas tagaotsitavaks joomakaaslase tapmises süüdistatava mehe

maintext:
Kohus ootas Vadimi istungitesaali juba eile, kuid siis mees kohale ei tulnud. Kuna Vadimi ei õnnestunud leida ka täna, kuulutas kohus ta tagaotsitavaks ning jätkab protsessiga siis, kui mees on tabatud. Koos Vadimiga kohtu all olev 45-aastane Jaak protsessist kõrvale ei hoia.
Süüdistuse järgi said veretööga lõppenud sündmused alguse mullu 7. märtsil, kui 45-aastane Jaak ja 42-aastane Vadim tarvitasid koos kaaslastega Ida-Virumaal Mäetaguse vallas Arvila külas alkoholi. Mingil hetkel tekkis meeste vahel tüli ning Vadim tungis kallale 39-aastasele mehele. Vadim asus ohvrit peksma ja lõi teda korduvalt kirvega. Rünnakus osales ka Jaak, kes peksis ohvrit puuhaluga. Ränki vigastusi saanud mees suri sündmuskohal.
Eeluurimisel selgus, et Jaak oli vägivallatsenud ka mullu 16. juulil Mäetaguse vallas Ratva külas, kus tekitas peksmisega 46-aastasele mehele füüsilist valu.
Kohtueelse uurimise lõppedes said Vadim ja Jaak süüdistuse tapmises ning Jaak veel ka kehalises väärkohtlemises. Süüdimõistmisel ootab mehi kuni 15-aastane vangistus.


description: Riigikogus opositsioonilise Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimees Mart Helme ütles, et mõistab Reformierakonna juhi, peaminister Taavi Rõivase otsust lasta ennast riigikogul homme umbusaldada ja oleks ka ise samamoodi käitunud.

title: Helme Rõivase otsusest: oleksin ka ise läinud surema, saapad jalas

maintext:
Helme ütles Postimehele, et Reformierakonna otsus on eelkõige mõeldud aja võitmiseks. «Et mitte tagasi astuda, vaid venitada seda protsessi natukene, sest toiduahelate ümberkorraldamine, asendusliikmete lahkumine, kogu selle kaardipaki ümberladumine võtab aega,» ütles ta ning lisas: «Mina tema asemel oleks täpselt sama teinud, mina oleks läinud surema, saapad jalas.»
EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme märkis, et oma otsusega sunnib Rõivas ka praegusi koalitsioonipartnereid talle ja seega kogu valitsusele umbusalduse avaldamisega enda käsi määrima. «Nad mõtlevad strateegiliselt: see on asi, mida saab võtta tulevikus välja ja hakata teistele nina alla hõõruma. Üks asi on see, et on öeldud, et astu tagasi, teine asi on, et vajutatakse tagandamisnuppu,» nentis ta.
Küsimusele, kas Rõivas võib kaotada ka Reformierakonna esimehe koha, vastas Mart Helme, et ilmselt see juhtub, kuid mitte kohe. «Usun, et nad võtavad natukene aega ega tee endale seda mainekahju, et nad ta kohe maha võtavad, aga pikemas perspektiivis, ma usun, seal vahetus tuleb,» ütles ta.
Reformierakonna koalitsioonipartnerid Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit tegid eile õhtul Rõivasele ettepaneku ise ametist tagasi astuda ja teatasid, et alustasid konsultatsioone uue, Keskerakonna juhitava valitsuse loomiseks. Eile kommentaaridest hoidunud Rõivas teatas täna hommikul pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ei nõustu praeguste partnerite survel tagasi astuma ning laseb riigikogul eile menetlusse antud umbusaldusavaldust homme hääletada. Enne arutelu tahab ta teha riigikogu ees poliitilise avalduse.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Miks ajas eestlaste innovaatiline Smart-ID mobiilioperaatorid pöördesse?
Uudis Eesti järjekordse innovaatilise e-lahenduse Smart-ID peatsest turuletulekust on muutnud ettevaatlikuks nii tegutsevad mobiilioperaatorid, kuid äraootaval seisukohal on ka riik ja pangad.


description: Keskerakonna endise peasekretäri Oudekki Loone sõnul ei mahu ekspertide pädevusse poliitiliste eesmärkide üle otsustamine – sisuliselt on eksperdid lobistid, kes ei peaks koalitsioonikõnelustel osalema.

title: Oudekki Loone eemaldaks eksperdid koalitsioonikõnelustelt

maintext:
«Eksperdid saavad pärast anda suurepärast nõu, kuidas kokku lepitud poliitilisi eesmärke võimalikult hästi ellu viia. Eksperdid ei saa aga ütelda, milline on parim poliitiline eesmärk,» ütles Loone BNSile. «Eesmärkide üle otsustavad valijad, need on kirjas valimisprogrammides. Koalitsioonikõnelustel tuleb valida osalevate erakondade programmidest välja see, millega on kõik nõus.»
«Igasugune ekspert, kes soovitab nii-öelda parimat otsust, on tegelikult lobist. Ja kui kasutada eelmise valitsuse kokkukutsutud eksperte, siis mul tekib küsimus, et kas valitsus ikka vahetus või meile lihtsalt ei meeldinud Taavi Rõivase nägu,» märkis Loone.
«Trump, Brexit ja muu seesugune on protest just sellise asjakorralduse vastu, kus poliitika on antud rahvalt ekspertidele. Sellist valitsemist ei taha enam keegi,» selgitas Loone ja lisas, et otsustamiseksperte ei ole olemas, nagu pole olemas ka heade valikute eksperte, sest heal elul on erinevate ühiskonnagruppide jaoks erinev sisu.
Käimasolevatelt koalitsioonikõnelustelt ei saa Loone sõnul seega midagi head oodata, sest kolme erakonna programmist lähtumise asemel kuulatakse hoopis eelmise valitsuse poolt kokku kutsutud eksperte.


description: Tallinnas koguneb täna ka opositsiooni jääva Reformierakonna volikogu, et analüüsida uue võimuliidu esimesi kokkuleppeid ja arutada ka enda tulevikuplaane.

title: Galerii: Reformierakonna volikogu arutab erakonna tulevikuplaane


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Madalapalgalistele lubatud lisatoetus võib jääda kättesaamatuks
Kõigil neil, kelle mullune kuupalk jäi alla 651 euro, on õigus tuludeklaratsiooni täites küsida riigilt lisatoetust. Näiliselt on tingimused lihtsad, aga tegelikult tunnistab ka maksuamet, et kõik seda siiski ei saa.


description: USA saatkonna ette kogunes ligi 100 inimest, et näidata üles toetust ja solidaarsust Põhja-Ameerikas elavate põlisrahvaste vastu, kes oma maad kaitstes on läinud vastuollu naftatoru ehitava ettevõttega Energy Transfer Partners.

title: Video: USA saatkonna ees avaldati solidaarsust põlisrahvastele

maintext:
Kui ürituse alguses oli platsis kümmekond inimest, siis juba veerand tunni jooksul võis kokku lugeda sada pead. Juurde laekuvatele inimestele tehti sõbralikus üksmeeles ruumi ja ring, mille keskel oli asetatud küünlad ja kaks suurt veetünni, läks aina suuremaks.
Ürituse eestvedaja Indrek Tammoja rõhutas oma kõnes, et meeleavalduse eesmärk ei ole protestida või võidelda, vaid vaatamata hommikusele uudisele Donalt Trumpi presidendiks saamisest rahumeelselt oma seisukohti avaldada.
Vastasseis Põhja-Dakotas asuva Standing Rock reservaadi põlisrahvaste ja projekti planeerijate ning kohaliku võimu vahel on läinud pingeliseks. Maa kaitsjaid on vahistatud, nende vastu on kasutatud agressiivseid meetodeid. Meeleavalduse eestvedaja Indrek Tammoja sõnul on ürituse mõte kutsuda Eesti inimesi seisma vähemuste õiguste ja puhta keskkonna eest.
«Sündmused Dakotas, Standing Rock reservaadis on pannud inimesed üle maailma ja ka Eestis muretsema põlisrahvaste õiglase, väärika ja võrdse kohtlemise pärast. Must madu peab surema, et leida kaasaegseid ja keskkonnasõbralikke lahendusi energiavajaduste katmiseks,» sõnas Tammoja.