authors:
Merike Angerjärv
Eralasteaed Titutriinu Juhataja

description: Sellel aastal pidas eralasteaed Titutriinu oma jõuluõhtut õues. Idee tuli õpetaja Kristel Pikkaselt, kes seda ideed juba paar aastat endas kandnud oli. Kogu lasteaia naiskond tuli algatusega kaasa.

title: Titutriinu lasteaia jõuluõhtu möödus ões

maintext:
Jõuluõhtu õues sai õdus ja teistmoodi.
Põnevust oli palju, sest meie tuttav jõuluvana Rein Laos ei tulnud seekord tuppa, vaid kuulas laste laule õhtuhämaruses väikese lõkke ääres.
Lõkke ümber olid ka väikesed pillimehed, tantsu löövad suurte valgete tiibadega inglikesed ja sahistavad tuulepoisid.
Külma peletamiseks sobisid pärnaõie ja melissitee meega ning kehakinnituseks laste valmistatud piparkoogid ja kodumaised õunad.
Pimedust aitasid peletada lastevanemate toodud õuelaternad.
Muusikaõpetaja Merit Hirvoja-Tamm käis vahepeal lõkke kohal käsi soojendamas. See aitas tema pillimängimisele kaasa. Südantsoojendav oli ka õpetaja Meriti esitatud laul „Talveööl”.
Kõik, mis võimalik - oli päris ja ehe! See on üks titutriinude tegutsemise motodest.
Pidu lõppes ilutulestikuga, mis saatis meie pered rahulikku jõuluootust nautima.


description: Estonia konverentsikeskuses jaanuari alguses korraldatav LP-talvekool toob suvepealinna üle 100 Pärnu, Tartu ja Viljandi haridustöötaja.

title: Haridustöötajad tulevad Pärnusse talvekooli

maintext:
LP-mudel on õppekeskkonna ja pedagoogilise analüüsi mudel, mis aitab leida lahendusi õpi- ja käitumisprobleemidele, parandades seeläbi koolikeskkonda. Laiemalt vaadates on see kooliarendusprojekt. Õppekeskkonna arendamise ja pedagoogilise analüüsimudeli puhul on tähtis, et kogu koolipere osaleks: igal õpetajal tuleb võrdselt panustada ja juhi ülesanne on suunata arendus- ja õppetööd.
LP-mudel ehk õppekeskkonna ja pedagoogilise analüüsi mudel on Pärnusse jõudnud Tartu ja Norra kolleegide toel.
LP-mudeli eestvedaja ja propageerija Eestis on Kairit Peekman.

fasttext_language: et


authors:
Karoliine Aus
Pärnu Ühisgümnaasiumi Õpilane

description: Pärnu ühisgümnaasiumi viimasel detsembrikuisel koolinädalal leidis aset 11. klassi õpilaste Laura Mooni ja Marii-Heleen Mooni aastatöö raames korraldatud jõuluolümpia.

title: Galerii: ühisgümnaasiumis toimus meeleolukas jõuluolümpia

maintext:
Säärast üritust korraldasid toonases Hansagümnaasiumis õpetaja Inga Drobeti ja Mehis Merilaine aastaid, aga ühisgümnaasiumi sündmuste nimekirja ehib see eelmisest aastast.
Olümpia idee ongi tuua kokku kool, veetmaks sportlikult toredat jõuluaja algust. Närvikõdi tekitamiseks toimus klassidevaheline võistlus. Meie õpilastele pakkusid esimest korda konkurentsi kaks Koidula gümnaasiumi klassi.
Olümpia algas hommikul kell kümme võimlas väikese rongkäiguga. Kui kõik riigid (iga klass oli juba sügisel saanud endale loosiga esindatava riigi) jõudnud auringid ära teha, oli aeg tervitussõnadeks ja seejärel sai asuda asja juurde.
Esimese ülesandena oli iga klass valmistanud ette kava, tutvustamaks enda riiki. Joel G1d. klassist leidis, et vingeim oli see, kui erinevalt kõik oma teemale lähenesid.
Pärast tutvustust hakati sportima. Aladekspimevolle, sumo, jõulueide kandmine ja korvpallivisked. Seejärel tuli talendiotsimine. Kõik klassid olid ette valmistanud vabakava. Näiteks G1d klass alustas uhke parkuuri-show´ga, mis oli ahhetama panev. Mõni klass laulis, teine hoopis räppis. Žüriile tehti isegi kaarditrikke.
Olümpia lõpetas õpetajate, parimate päkapikkude kava, millest sai üks suur-suur tantsupidu.


authors:
Siiri Erala
Arvamustoimetuse Juhataja

description: Paljud Tele2 kliendid on viimastel kuudel saanud üllatavaid arveid: mobiilioperaator on neile iga päev müünud mobiilse interneti päevapileteid teavitamata.

title: Tellimata nett toob Tele2 klientidele üllatavaid arveid

maintext:
Internetita kõnepaketti kasutav pärnakas Mati sai novembris tellimata päevapiletite tõttu 26 eurot suurema arve. Mehe pöördumise peale tühistas Tele2 osa arvest.
Tele2 kommunikatsioonijuht Egle Merbach seletas, et segaduse taga on oktoobris tehtud muudatus. “Oktoobrist on 4G-teenus avatud ka meie igakuist andmesidemahtu mittesisaldavates pakettides. Kõigis kõnepakettides, mis ei sisalda internetti, rakenduvad andmeside kasutamisel automaatsed päevapiletid,” selgitas ta.
Mati tunnistas, et päevapiletite lõik on lepingus, kuid ta pole soovinud internetti kasutada. “Küsimus on selles, kas niisugune punkt lepingus saab olla seaduslik. Ma ei tea ühtegi ettevõtet, mis müüks kaupa kliendile, kes seda ei soovi,” oli mees nördinud.
Kõigis kõnepakettides, mis ei sisalda internetti, rakenduvad andmeside kasutamisel automaatsed päevapiletid. Egle Merbach
Merbach sõnas, et päevapiletite automaatne aktiveerimine on nende välja mõeldud lahendus, mis peaks Mati-suguseid kliente kaitsma. “Juba aastaid kasutatavate päevapiletite peaeesmärk on kaitsta kliente šokiarvete eest, mis tekivad siis, kui telefon siiski kasutab andmesidet, mistõttu kliendil tuleb iga tarbitud megabaidi eest maksta kõrget hinda. Päevapileti hind on kliendile nimelt madalam kui megabaidipõhine interneti hinnastamine,” rääkis firma esindaja.
Omaette lahendamist vajab küsimus, kuidas Mati telefon üldse internetti tarbis. Teadlikult mees seda ei teinud ja telefongi oli vastavalt seadistatud. “4G-võrgu avamise tõttu võisid osa klientide telefonid omaniku teadmata hakata kasutama internetti, mistõttu päevapiletid aktiveerusid. Tänapäeva nutiseadmed on loodud internetti tarbima ja mobiilioperaatoril pole paraku kuidagi võimalik kontrollida seadmete käitumist. Viimasena nimetatu oleneb seadme tootjast ja tema loodud telefoni tarkvarast,” vastas Merbach pärimisele.
Firma esindaja pakkus välja lahenduse inimestele, kelle telefon uuendab end ise vaikimisi üle 4G-interneti ega allu telefoni internetipiirangule. “Soovitame päevapiletite vältimiseks valida väikest internetimahtu sisaldav pakett või tellida meilt interneti kasutamise piirangu teenus,” lausus Merbach. Just viimasena mainitut pidas ta kõige kindlamaks, sest sellega saab telefoninumbrile piirangu kehtestada juba keskjaamas ja nii tagatakse, et telefon Tele2 võrgus mobiilse internetiga ühendust ei saa. Piirangu teenus maksab ligemale seitse eurot.
Juba operaatori vahetamise mõtteid mõlgutanud Matile pakkus Tele2 piirangu teenust tasuta, kuid see ei tundunud tema sõnutsi mõistlik. Kui Mati oleks pärast piirangu kehtestamist soovinud siiski mobiilset internetti kasutada, pidanuks ta maksma 6,90 eurot jälle interneti lahtikeeramise eest, ostma eurose päevapileti ja pärast tasuma jälle 6,90 eurot, et nett kinni keerataks. “Ei tule kõne allagi selline raha- ega ajakulu,” ütles Mati.


description: Pärnu võrkpalliklubi meeskond kaitses täna Tallinnas peetud karikavõistluste finaalis mullust tiitlit, kui alistas Audentese spordihallis koduväljakul pallinud Selveri tulises mängus 3:2.

title: Super töö! Võrkpallurid võitsid finaali ja karikas jääb Pärnusse!

maintext:
Pärnu meeskond pidi täna läbi ajama haigestunud nurgaründaja Sander Rätsepata.
Kohtumine algas närviliselt ja ohtrate servivigadega mõlemalt poolelt. Selver aga kaitses paremini ja libises vaikselt eest võites geimi lõpuks 25:20.
Vahe tuli sisse rünnakuefektiivsuses, mis oli Selveril 54,5 protsenti pärnakate 37 vastu.
Esimese geimi lõpus vahetas Pärnu meeskonna peatreener Avo Keel Hindrek Pulga asemel sisse Edvarts Buividsi, kellest sai mängu edasist käiku arvestades jokker.
Pärnakad domineerisid teist geimi ja võitsid lõpuks 25:21.
Kolmas geim jätkus sealt, kus teine lõppes. Pärnakad läksid ette juba koguni kuue punktiga 13:7, kui meeskonda tabas täielik must auk. Selver tuli järgi 13:13, kuid siis said pärnakad oma mängukindluse tagasi ja võtsid geimivõidu 25:21.
Neljandas geimis olid omakorda pärnakad tagaajarollis ja kuigi korduvalt jõuti viigini sai kodumeeskond lõpuks 25:22 oma tahtmise.
Viies geim kujunes tõeliseks thrilleriks. Viigiseis püsis tablool seisuni 11:11, siis pääsesid pärnakad aga tuliste pallivahetuste toel 13:11 ette, ega andnud enam edu käest. 15:12 geimivõit tähistas Pärnu VK meeskonna võitu ja järjekordset karikavõitu.
Pärnakate resultatiivseim oli Buivids 19 punktiga. Taavet Leppiku arvele jäi 14 ja Harri Palmari ning Aleksandrs Kudrjašovsi kontole 12 silma.
Vastaste poolel oli resultatiiseim Lincoln Williams 24 punktiga.
Pärnu meeskonna peatreener Avo Keel ütles pärast kohtumist Postimehe otseülekandes, et tulemus vastab Balti liiga tabeliseisule. Edestavad pärnakad seal Selverit ju ühe punktiga.
„Sügisel ei oodanud nii võrdset olukorda,“ märkis Keel. „Suutsime püsida täna võitluslainel, seda ei ole sel kooslusel sel hooajal alati olnud.“
Mängu otsustavaks hetkeks sai kaotajate peatreeneri Rainer Vassiljevi sõnul Avo Keele käi tuua mängu esimeses geimis väljakule diagonaalründaja Edvarts Buivids. «Buivids tuli õigel hetkel väljakule. Mingil hetkel oli ta ülihea protsendiga. Meie vastus sellele oli Rauno Tamme. Kui ta mängu tuli, siis ka Buividse numbrid langesid. Teised seal ümberringi said ka tänu Buividse mängule usku juurde,» arvas Vassiljev.
Pärnule 14 punkti toonud nurgaründaja Taavet Leppik ei tahtnud kuulda juttu, et Hidrek Pulga väljavahetamine otsustavaks sai. «Ei-ei. Sellist asja ei ole. Meil on tõsiselt ühtne meeskond ning kõik väärivad väljakul olemist. Ei ole sellist asja, et keegi oleks kellestki parem. Kõik on trennis tublid olnud ning mängib see, kellel on parem päev,» ütles ta.
Mängu statistika on leitav siit.


description: Lääne päästekeskuse teatel ei möödu ühtegi aastavahetust, mil päästjad ei kustuta ettevaatamatult kasutatud raketist alguse saanud tulekahju. Seetõttu tuleks püroriista kasutades olla tähelepanelik ja järgida juhiseid.

title: Päästjad manitsevad ilutulestiku kasutamisel ettevaatusele

maintext:
Õue ilutulestikku tegema minnes tuleb jälgida kõiki ohutusnõudeid, mis kasutusjuhendis on välja toodud. Juhised räägivad toote toestamisest, ohutust kaugusest ja süütamisviisist. "Kindlasti ei tohiks läheduses olla inimesi, lemmikloomi, autosid ega hooneid," rääkis Lääne päästekeskuse pressiesindaja Kristi Kais.
Rakette ei tohi lasta rõdult, aknast või käest. Jälgida tuleks segagi, kuhu rakett on suunatud, et see ei lendaks inimeste poole, katusele või aknasse.
Päästeamet toonitab, et välise vigastusega või kasutusjuhendita pürotehnikat ei tohiks osta. Pürotehnilisi vahendeid peab hoidma kuivas kohas.
Tulevärgi süütaja peab pärast põlemapanekut võimalikult kiiresti eemalduma. Süütamisel ei tohi kummarduda raketi kohale. Kui pürotehniline vahend pärast süütamist ei toimi, ei tohi sellele kohe läheneda. Ohutum on ligi minna näiteks kümne minuti pärast.
Püroriista ei tohi mitte mingil juhul proovida ümber ehitada. Selle käigus on oht saada tõsine nägemis- või kuulmiskahjustus või sõrmedest ilma jääda.
"Varuge enne toast väljumist aega, et kiirustades ei jääks ükski põlev küünal kustutamata või peotoit pliidile kõrbema," manitses Kais.
Ilutulestike kasutamisel tuletab Veeteede amet kõigile ka meelde, et punaste signaalrakettide kasutamine uusaastapidustustel või mistahes muul ajal ilutulestikuks, lõbu pärast ei ole lubatud ning on karistatav.
Ilma põhjuseta punase raketi väljalaskmine ja sellele järgnev päästjate reageerimine võib takistada või pikendada abi saabumise aega tõelise abivajajani.


description: Pärnu maakohus mõistis eelmisel nädalal jõustunud otsusega üldmenetluses kuus aastat vangistust 37aastasele Margusele, kes nõudis kuuelt naiselt raha, ähvardades mittemaksmise korral levitada neid kujutavad erootilisi fotosid või videoid.

title: Erootilisi faile levitada ähvardanud mees nõudis naistelt raha

maintext:
Esiti peab mees trellide taga istuma siiski pool aastat. Ülejäänud karistust ei pöörata täitmisele, kui Margus ei pane viie aasta pikkuse katseaja jooksul toime uut kuritegu.
Lääne ringkonnaprokuratuuri pressinõuniku Annely Ermi sõnul otsis varikontot kasutanud Margus naistega interneti suhtlusportaalides kontakti. Seejärel veenis ta, et naised teeksid endast erootilisi pilte või videoid ja saadaksid talle. Kui mõtlematud naised tegid, mis palutud, asus võõras neilt raha nõudma, küsides summat 500st kuni 1000 euroni.
Raha tema pangakontole mitte kandmise korral lubas Margus saata pildid või videod naisega lävivatele inimestele, nagu perele, tuttavatele, sugulastele, sõpradele ja tööandjale, aga ka lastele ja nende sõpradele.
Väljapressijale kandsid ähvarduse täideviimise kartuses raha neli naist. Kohus rahuldas naiste tsiviilhagid ja nõudis Marguselt nende kasuks välja kokku 2350 eurot.
Riigituludesse peab süüdimõistetu maksma sunniraha ja riigi õigusabi eest veidi üle 2000 euro.
Prokurör Elle Keeman rõhutas, et enamasti saab end ise interneti vahendusel kuritegusid toime panevate inimeste eest kaitsta, mõeldes hoolega, mida veebis avaldada.
Keeman toonitas, et inimene ei peaks olema internetis usaldavam kui muidu. "Alati tasub uurida suhtluspartneri tausta," lausus prokurör. "Kindlasti ei tohiks avaldada delikaatseid andmeid või fotosid inimesele, keda sa päriselt ei tunne."
Lääne ringkonnaprokuratuur süüdistas Margust karistusseadustiku niisuguse paragrahvi alusel, mis käsitleb väljapressimist, kui selle on pannud toime varem süüteo teel vara endale võtnud inimene. Kohus võinuks karistada selle eest nelja- kuni kaheteistaastase vangistusega.
Samas süüasjas mõistis kohus Marguse süüdi varguses ja omastamises. Mõlema seadusrikkumise eest määras kohus talle pool aastat vangistust, kuid luges kergemad karistused kaetuks väljapressimise eest saadud raskema karistusega.


description: Valitsuse plaanitavat hambaravihüvitist saavad pakkuda kliinikud, mis nõustuvad riikliku hinnakirjaga. Hambaarstide sõnutsi on haigekassa seatud hinnad absurdsed, mistõttu jääb enamik inimesi tõenäoliselt lubatud hüvitisest ilma.

title: Absurdne hinnakiri jätab lubatud hüvitisest ilma

maintext:
14. detsembril võttis riigikogu vastu ravikindlustuse seaduse, millega hüvitatakse 1. juulist täiskasvanute hambaravi. Haigekassa lubab hüvitada pool kuni 60eurosest arvest ehk suurim võimalik kompensatsioon on 30 eurot.
Hambaarstide arvates mõnitab seesugune hüvitis rahvast. Nimelt saavad kompensatsiooni patsiendid nendes kliinikutes, mis nõustuvad riikliku hinnakirjaga. Kahjuks on sellist kliinikut peaaegu võimatu leida.
“Tavaline täidis 13,80 eurot? Tunnis peaksime teenima 40, et tulud-kulud tasa saada,” tõi Pärnus erapraksist vedav hambaarst Raili Koiksoon näite. “Kui inimene on kaotanud hamba ja talle tuleks uus ehitada, kasutame täidissilla ehitamisel klaasfiiberkiudu. Ravile kulub kuskil kolm tundi ja see võib maksma minna kuni 300 eurot. Haigekassa hinnakirja järgi peaksime küsima 45 eurot. Nii pole ju võimalik tööd teha,” selgitas Koiksoon.
Tavaline täidis 13,80 eurot? Tunnis peaksime teenima 40, et tulud-kulud tasa saada. Raili Koiksoon
Koiksooni sõnutsi on kahetsusväärne, et riik sunnib eraettevõtetele peale enda hinnad. “See hinnakiri ei pannud imestama, vaid lausa nutma,” kommenteeris ta.
Hambaarst lisas, et praegune hinnakiri eeldab ebakvaliteetset ravi. “Kas hakkame hambaid täitma tsemendilaadse materjaliga, sest kvaliteetsemat ei tohi kasutada?” küsis ta.
Furoori tekitab toetuse suuruski. Koiksoon peab hüvitist alandavaks, sest selle eest ei saa ükski probleemiga inimene suud korda.
Lepiku hambaravi arst ja juhataja Kristi Lepik nõustub, et hinnakiri ei vasta reaalsusele. “Täidiste ja juureravi puhul on käärid ikka väga suured,” selgitas ta.
Lepiku meelest pole praegusel juhul kompensatsioonil mõtet. “Kui riigil raha napib, pole mõtet lubada, et makstakse. Tekkinud on äärmiselt ebameeldiv olukord,” ütles Lepik.
Hommiku hambaravi polikliiniku arst ja juhataja Ivar Maasik tõdes, et hambaravi ei tohiks hüvitada, vaid tuleks keskenduda hammaste hooldusele. “Riik panustab inimese hambaravisse 19 aastat. Igaühel on võimalik ellu astuda tervete hammastega. Kui seda ei tehta, pole valitsus süüdi,” kommenteeris ta. Küll pole Maasiku arvates mõtet loota, et erakliinik lepiks haigekassaga kokku madalamates hindades kui kliinikus.
“Praegusel kujul pole hüvitis mõistlik ega kanna meid eesmärgile lähemale,” selgitas Maasik. “Kahjuks teevad neid otsuseid poliitikud, kes teemat ei jaga. Tulemusena tekib olukord, kus keegi pole rahul. Piinlik.”
Jannseni hambaravi juhataja Karmo Vunk väljendas samuti rahulolematust. “Uue hinnakirja järgi maksab näiteks hambaröntgen 3,30 eurot. Püüdsin kiiresti arvutada, et röntgeniseade, sensor, arvuti ja kohustuslikud mõõdistused end õigustaksid, peaksime tegema vähemalt 3272 röntgenipilti. Aastas teeb hambaarst keskmiselt umbes 300 pilti. Arvutage nüüd ise, mitu aastakümmet läheks, et aparaat end ära tasuks. See on ju absurdne.”
Vunk kiitis, et riik tahab hambaravi toetada, kuid 30eurosel hüvitisel ta erilist mõtet ei näe.
“Ei saanud eilegi korralikult magada,” tõdes Koiksoon, lisades, et muretseb hambaravi tuleviku pärast väga. “Nüüd on meil umbes pool aastat aega seda hambaarstide liidus arutada.”
Kui hambaarstide liit küsis Eesti hambaarstidelt, kas nad on praeguse hinnakirjaga nõus, vastas 93 protsenti küsitluses osalenud 544 arstist, et nemad pole niisuguste hindadega nõus töötama.
Haigekassa loodab aga, et kompensatsiooniga kasvab arstile minejate arv.


description: Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed (MISA) jagas riigikogus autasusid 2016. aasta kodanikupäeva e-viktoriini edukamatele sooritajatele ja esseekonkursi võitjatele. Eestikeelsete üldhariduskoolide gümnaasiumiõpilaste arvestuses oli parim Jass Juuremaa Häädemeeste keskkoolist.

title: Kodanikupäeva konkursil hiilgas Häädemeeste kool õpilane

maintext:
MISA kodanikuhariduse valdkonnajuht Toivo Sikk sõnas sihtasutuse pressiteates, et selle aasta esseekonkursi kirjutajad said asetada end rolli, kus nad end praeguses Eestis näevad. Esseed kirjutati teemal "Eesti Vabariigi 100. aastapäev – kas olen külaline või sünnipäevalaps?".
"Veerand esseekonkursil osalejatest nägi end sünnipäevalapsena, põhjendades oma valikut sellega, et Eesti kodanikuna ei saa nad teisiti end ette kujutadagi. Suurem jagu noori soovis aga jääda külalisteks, kes tunnevad Eesti Vabariigi juubelil heameelt ja uhkust riigi saavutuste üle," tutvustas Sikk noorte mõtteid.
"Kodanikupäeva viktoriini tegijate arv sõltub suuresti ühiskonnaõpetuse õpetajate pealehakkamisest ja innustamisest, kuid ka osalejate püsivusest. Hea meel on selle üle, et paljud õpetajad näevad kodanikupäeva viktoriinis võimalust muuta laste õppetöö põnevamaks, viktoriini tegemise eest pannakse vastavalt tulemusele ka hindeid," selgitas Sikk.
Kodanikupäeva esseekonkursil ja e-viktoriinis edukalt osalenud Häädemeeste keskkooli õpilast Jass Juuremaad innustas kodanikupäeva esseekonkursil osalema huvitav teema.
"Selle aasta teema üle oli võimalik arutleda mitmest vaatenurgast lähtuvalt, mis andis mulle vabad käed oma mõtete avaldamiseks. Samuti puudutab selle aasta esseekonkursi teema iga eestlast, kuna peagi tuleb Eesti Vabariigi 100. aastapäev," selgitas Juuremaa.
Kodanikupäeva e-viktoriinis innustas teda osalema ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja Eve Pajuväli. "Ma huvitun poliitikast ja kodanikuühiskonnast, seega andis viktoriinis osalemine hea võimaluse oma teadmised proovile panna," lisas Juuremaa.
Tänavuse kodanikupäeva viktoriini lahendas 7386 õpilast. 5.–6. klassi viktoriini küsimused koostasid vanemad õpilased nii eesti kui vene keeles. Eestikeelse viktoriini lahendasid 1570 ja venekeelse 757 õpilast.


description: Mõni nädal tagasi kutsus Pärnu Postimees üles lugejaid märku andma toredatest heategijatest, kes aitavad ja toetavad oma sõpru, naabreid, kolleege ja teisi, kuid ei pälvi nende tegude eest avalikku tunnustust. Meile anti teada ligemale 30 inimesest. Möödunud laupäeval avaldasime esimesed lood headest inimestest. Täna jätkame.

title: Vaata, millised heategijaid Pärnumaa inimesed märkasid!

maintext:
Mina annan teada Ivi Brantist, kes töötab Pärnu hambapolikliiniku haldusjuhina. Ivi käib oma vabast tahtest ja ajast (tasuta ja eesmärgiga aidata) Pärnu keskraamatukogus koer Chilliga lastele abiks, et nende lugemisoskus paraneks ja nad saaksid enesekindlamaks. Tean, et kümned lapsed, kes raamatukogus käinud, on väga rahul ja tänulikud ning tundnud Chilliga kohtumisest palju rõõmu. Peale selle pakub Ivi oma koeraga pingeleevendust neilegi, kes pelgavad hambaarsti.
Romek Kosenkranius
Sindis elab ülivinge Gerli Mets, kes on sintlaste kogukonna heaks niivõrd palju korda saatnud, et sellest saaks juba pikema kirjutise. Ma arvan, et sellest, et teda kohalikud vaid omakeskis kiidavad, jääb väheks. Ta väärib suuremat tunnustust.
Brita Haberland
Heategija Mai Luha elab Pärnumaal väikeses Kalda külas, kus veab MTÜ Ristiküla Külaseltsi. Ajast, mil ta Kalda külla kolis, on ta arendanud kohalikku seltsielu. Praeguseks on see kestnud aastaid, ilma et Mai ise sellest mingit tulu ootaks. Alati jagab Mai suppi või on, reha käes, valmis tööd tegema. Mai hoolib loomadest väga. Kõik koduta kassid või koerad saavad tema käest toidupala. Ta on alati siiras ja elurõõmus.
Reet
Hooldekodu Fööniksi ja Villa Mare pansionaadi hooldaja Sirje Merirand on tubli abistaja. Ta on väga suure südamega inimene, kes teeb alati rohkem, kui amet eeldab. Hooldatavad kiidavad Sirjet. Ta suhtub abivajajasse nagu oma pereliikmesse, elades tema murele või tervislikule seisundile kaasa, ja annab endast kõik, et abivajajal oleks hooldekodus hea. Sirje on abivalmis, hooliv, aus, arvestav ja töökas, kuid jääb tagasihoidlikuks ega kiida ennast kunagi.
Merike Merirand
Tahan tänada Pärnu kutsehariduskeskuse poisse, kes aitasid lastekodu poistel remonti teha. Asjad saime abi korras mitmelt poolt. Selle eest olen samuti tänulik. Poisid aga renoveerisid kõike ise. Koolipoisid, kes õhtuti ära kadusid, tegid oma sõpradele tasuta tööd. Tahaksin tänada ka Vaskord ehitust, kes tõi materjale ja andis nõu. Aitäh 5700 Eesti inimesele, kes jagasid meie Facebooki postitust.
Piret Saaremägi
Jaanika Jaago on armas heategija. Kui ta märkab abivajajat, siis ta läheb ja aitab. Uuskasutuskeskuses käis Jaanika vahel kolmel–neljal pikal päeval abiks. Ta on osav küpsetiste ja kookide meister. Viimased pool aastat on Jaanika võidelnud intensiivis oma elu eest. Palume kõrgemaid jõude, et temaga saaks kõik korda ja ta saaks tagasi kõik selle hea, mida ta on teistele andnud.
Annely
Oleme puuetega eakad inimesed, kes elavad suviti maakodus, kus meid abistavad head naabrid Malle Lohu, Ally Lilleht, E(e)vi Pohlak, Jaak Murru. Malle, Lohu talu eakas perenaine hoolitseb meie eest. Vaatab, et meil oleks kartuleid ja juurvilju. Piima toob ta meile jalgrattaga koju. Malle hoolitseb sellegi eest, et vanurid jõuaksid pühapäeviti palvemajja.
Ally abistab oma kõrgest east hoolimata alati ja toimetab kirjad postkasti. Temast on palju abi, sest ta aitab eemaldada puuke, mida ma ise ei näe või ei ulata kätte saama. E(e)vi varustab meid suviti maitsetaimedega (näiteks till, pune, mädarõigas). Peale selle on ta nobe seenelkäija, seega ei jäta ta ka meid metsasaadustest ilma. Invaliid, nagu ma olen, seenele ise minna ei jaksa, aga tema on meid metsaandidega juba aastaid varustanud.
Jaaku kutsume naabrivalveks, sest kui vajame abi, anname talle murest teada ja ta ulatab alati oma abistava mehekäe. Kui muruniiduk ei läinud tööle, likvideeris Jaak koos oma sõbra Urmasega vea. Maal apteeki pole ja kui on vaja arstirohtu, oleme palunud Jaaku, et ta tooks meile linnast ravimid. Meil ei ole siin sularahaautomaati, seega oleme usaldanud talle pangakaardi, millelt ta on meile truult sularaha toonud.
Kohtumiseni kevadel,
Maimu Kadrik
Kõige staažikam uuskasutuskeskuse vabatahtlik on Taivo Saar. Kiire elutempo kõrvalt on ta leidnud aega kinkida keskusele tunde. Ta on eriti osav raamatutes. Taivo räägib vähe, aga toimetab palju. Meil on vedanud, et meid aitavad nii toredad vabatahtlikud.
Annely
Ljubov Toomsalu on selline inimene, et kui temal juhtub olema paar vaba tundi, teeb ta selle parajaks uuskasutuskeskuses aidates. Ta on töökas ja usin naine, kes jõuab töö kõrvalt teistele palju anda.
Annely
Tahkuranna vallas Leina külas elab Ere Raudsepp, kes tegeleb ratsutamisteraapiaga. Igal suvel käivad tema juures füüsilise ja vaimse puudega lapsed, kellele Ere leiab alati aega. Ta kirjutab projekte, et erivajadusega lapsed saaksid individuaalsetes teraapiatundides osaleda. Sügiseti korraldab ta ühise ratsapäeva, kus kõik lapsed saavad näidata oma ratsutamisoskusi. Ere töötab Pärnu haiglas füsioterapeudina.
Eero
Tõstan esile heategija psühhodraamaterapeudi Helar Petersoni, kes töötab Pärnu haiglas ja koolitab/nõustab MTÜs Hingerahu. Pärnus puudub süsteemne kriisiabisüsteem ja haiglas pole hingehoidjat. Lastega tegelevad spetsialistid mattuvad töösse. Kõik leina- ja kriisilood Pärnus ja Pärnumaal suunatakse Helarile. Peale selle propageerib ta isadust. Minu arust on jäänud mu hea sõber oma suure panuse eest tunnustamata.
Indrek Linnuste
Ma ei tea, kas sobib sellesse armsasse heategijate perre Pärnu lasteaiadirektorit lisada või tundub see liiga ametlik. Aga kui direktor on oma töötajate suhtes ülivastutulelik, ongi see ju lihtne heategu.
Juba ta pilk ja kuidas ta keerab oma tooli su poole, kui sind kuulab, on tänuväärt. Teda iseloomustavad vastutulelik suhtumine ja mõistvus, kui oled tervisega hädas, kui lähedane vajab tuge või kui soovid puhkusevälisel ajal reisile minna. Alati ütleb ta: "Vaatame, mida teha saame." Usun, et nii mõnelgi Pärnu lasteaiadirektoril oleks temalt palju õppida. Toon näite: kord sattusin ühe linna lasteaeda, kus ma ei pannud tähele, et nurgas olid kilesussid. Arvasin tõesti, et kui lähen vaid direktori kabinetti, mis asus koridoris, ei võeta jalanõusid ära. Direktor, nähes, et mul pole siniseid susse jalas, käratas: "Kas te ei näinud, et seal on kilesussid?" Siiani on mul tunne, et enamik direktoreid käitubki nii. Rõhutan meie direktori puhul tema vastutulelikkust. Kuigi olen seda talle mitu korda öelnud, väärib ta ka avalikku tunnustust. Tänu temale oleme ka meie, töötajad, rohkem motiveeritud oma tööd hästi tegema. See on eriti oluline, kui arvestada lasteaiaõpetajate palka. Vahel tundubki, et tema oma suhtumisega kompenseerib selle, mille riik on tähelepanuta jätnud. See tunnustust vääriv inimene on Pärnu Kadri lasteaia direktor Reeli Tänavsuu.
Pärnu Kadri lasteaia õpetajad,
Piret Taal
Pole tööd, mida Ilmar Selge teha ei oskaks: isegi lõikelauast tegi puuviljakausi. Ta tegi mu kodus suvel remonti. Alati, kui midagi vajan, on ta varnast võtta. Tema maakodu nähes ei jõua vaatepilti ära imestadagi: oma maa, mets, maja ja kodu. Põllul künnab adraga, koer kõrval. Õue ehitas välikäimla, mis on ehitatud tuuleveskiks: selle tiivikud käivad ringi ja tulukesed vilguvad. Kogu materjal pärineb oma metsast ja on looduslik. Peale selle on ta muusik: laulab ja mängib kitarri. Talle meeldib mootorrattaga sõita. Ehtne kauboi, kiiduväärt!
Kiidan üle 80aastast Ellen Lille, kest teeb väga ilusat käsitööd. Põrandariie, külgkardinad, padjad, pildid, linad – kõik on ise tikitud, heegeldatud või kootud. Kodu on kui muinasjutumaailm. Tema kootud kindad, sussid, sokid ja rätid on müügil Rüütli poes ja tänaval. Aiamaal elavad linnakassid ja varesed, kelle söökla see on. Teine ilulooja on Virve Karu, kes valmistab lapitekke, kindaid, kampsuneid ja mütse. Talle meeldib heegeldada. Ei olegi asja, mida Virve ei oskaks teha. Ta on imeline inimene, kes jutustab ja naerab palju.
Urve-Mai Männik
Reelika Ruubel on lihtsalt imeline inimene. Tunneme teineteist juba kaugest lapsepõlvest. Ta hoiab meie lapsi, kui soovime kaasaga vahel teatrisse, sünnipäevale või isegi reisile minna. Kord oleks ta tulnud meiega pealinna kaasa, et beebiga kas või teatri fuajees oodata, kui meil süda siis rohkem rahul olnud oleks. Et saaksime ikka käidud.
Või pooletunnised arstilkäigud – "selge, no teeme niikaua kvartalile käruga tiiru peale".
Reelika on olnud autojuht, kui endal tervislik seisund teise linna sõita ei luba. Ja tulnud järele samal põhjusel.
Reelika on olnud sõnumiviija. Kui oli vaja üht inimest kätte saada, kuid telefoni teel see ei õnnestunud ja endal polnud võimalik kodunt välja minna, sai palutud Reelikat, et ta läheks ja ütleks sõnumi edasi. "Tehtud!"
Lähedase kaotuse korral oli Reelika mulle toeks ja abiks asjaajamisel. Eks leinas inimesel ole ikka vaja kõrvale selget pead. Kusjuures, ise komberdas ta sel ajal karkudega.
Tema kohta võiks öelda, et kui on elus ja Eestis, aitab alati. Ka siis, kui on vaja kaaslast, et Vargamäele järjekordset "Tõe ja õiguse" osa vaatama minna.
Marje Väli
Armas hing on meil Merle Mändla. Puudega lapse ema, kellel on enda tervisega suuri probleeme, ent kes leiab aega uuskasutuskeskuses vabatahtlikuna käia. Tahab ja viitsib raskused kaelast heita ja keskenduda hoopis muule. Inimene vajaks ise tuge, aga jookseb hoopis teistele appi. Respekt! Ei virise, ei kurda, vaid pea püsti ja läheb edasi. Igati tunnustamist väärt.
Annely
Soovin koos oma emaga tunnustada väga toredat ja abivalmit tugiisikut ja lapsehoidjat Maris Marust, kes abistab paljusid alati kui vaja. Ka töövälisel ajal.
Tänu temale leiame paljudele probleemidele lahenduse. Maris aitab raskel ajal, sest temaga võib kõigest rääkida. Peale selle on tal kodus neli väikest last, kellega tegeldes kaovad kõik halvad mõtted.
Maris Rubin
Kirjutan teile oma õest Lea Õismaast, kellel jätkub aega ja tahtmist aidata oma naabrinaist, kelle tervis pole kõige parem ja kes elab temast kahe kilomeetri kaugusel, teistest taludest eemal.
Vaatamata sellele, et Lea tööpäevad on pikad ja meie juba 82aastase emagi eest hoolitsemine tema õlgadel, kuna me vennaga elame kaugel, leiab ta veel aega, tihti hilistel õhtutundidelgi, et viia naabrinaisele toiduained poest või apteegist rohud. Leiab alati aega minna temaga arsti juurde või panka.
Vahel juhtub, et kuna pension on naabrinaisel väga väike ja kuus on kulunud raha rohtudele või küttepuude ostmiseks rohkem, kui pension lubab, ei jäta õde teda hätta. Ikka leiab ta oma kukrust niipalju, et naabrinaine ei peaks kannatama tühja kõhtu.
Erika Tambre


description: Pärnu linnabussis juhilt pileti ostnud ja selle asemel valge paberlipiku saanud sõitja esitas juhtunu kohta Pärnumaa ühistranspordikeskusele (PÜTK) kaebuse ja palus uurida võimalikku petuskeemi. PÜTKi spetsialistide hinnangul käitus bussijuht hooletult, aga petuskeemi selle juhtumi tagant otsida ei maksa.

title: Bussijuht andis sõitjale pileti asemel ekslikult valge paberlipiku

maintext:
Õhtul Pärnu linnabussiga number 10 sõitnud mees iseloomustas juhtunut järgnevalt: "Piletiostul hämaras bussis ulatas juht mulle valge paberlipiku, mis oli piletiga samas mõõdus. Kui pärast kelmust bussis istet võttes mõistsin ja hiljem maha minnes bussi registrinumbri tuvastasin, pidas juht peatusest väljumise asemel bussi kinni, kutsus mind sõidukisse tagasi. Ta ei vabandanud, vaid teatas vene keeles, et ma unustasin võtta pileti, ja ulatas mulle õige pileti."
"See on ilmselgelt bussijuhtide lisateenistuse hankimisviis, mille taga paistab olevat hästi toimiv ja läbimõeldud süsteem," leidis sõitja. "Loodan, et see pole GoBusis levinud ja firma tolereeritud labane petusüsteem."
"Olgugi et ilmselt on korralikke bussijuhte Pärnus keeruline leida, ei peaks niiviisi majandavad tegelased suvepealinnas avalikku teenust osutama," lisas nördinud klient.
Pileti asemel tühja paberlipiku saanu soovis teada, milliseid sanktsioone bussijuhi suhtes rakendatakse ja kas juhtide seas on veel selliseid skeemitajaid.
PÜTKi juhataja Andrus Kärpuki teatel korraldati piletimüügi eeskirja rikkumise suhtes kiire juurdlus.
Linnaliinide vedaja ASi GoBus töötajad vestlesid bussijuhiga ja edastasid ühistranspordikeskusele tema seletuskirja, misjärel keskuse spetsialistid hindasid nii bussijuhi väidete usutavust kui muid tõendeid.
"Eelneva põhjal oleme seisukohal, et praegust juhtumit ei saa kaebaja väljendeid kasutades pidada "bussijuhtide lisateenistuse hankimisviisiks, mille taga paistab olevat hästi toimiv ja läbimõeldud süsteem" ja "GoBusis levinud ja firma tolereeritud labast petusüsteemiks"," sõnas Kärpuk. "Võime vastutustundega öelda, et juhtunu on esmakordne seda laadi bussijuhi eksimus, mille kohta pole meile ega bussiettevõttele laekunud varem ühtki kaebust."
Kärpuki jutu kohaselt on tõigaga seotud juht saanud õppetunni ja esitanud kirjaliku seletuskirjaga oma vabanduse.
Bussijuhi seletuse järgi andis sõitja juhile pileti eest peenraha, mida bussijuht üle ei lugenud, sest eeldas, et see oli täpne. "Seetõttu ei pannud bussijuht põlema ka kabiini valgustust. Ta rebis automaatselt pakist pileti ja andis selle sõitjale paberlipikut ise vaatamata ja jätkas sõitu," vahendas Kärpuk.
"Pärast sõitja väljumist sihtpunktis märkas bussijuht, et too vaatas bussi numbrit, ja sai aru, et midagi on valesti. Juht vaatas alles jäänud piletite pakki ja nägi, et tema käes on viimane eurone numereeritud pilet 100sest pakist," täpsustas Kärpuk. "Bussijuhi kätte oleks aga pidanud jääma hoopis iga piletipaki lõpus olev valge piletisuurune leht."
Piletipakid on köidetud trükikojas nii, et iga paki viimane leht on valge paber, kaitsmaks viimast numereeritud piletit kortsumise eest.
"Bussijuht mõistis eksimust, kutsus sõitja tagasi ja andis talle õige pileti," rääkis Kärpuk.
PÜTKi juhi hinnangul ei antud juhul alust kahtlustada petusüsteemi. "See polnud pileti võltsimine, alatariifse pileti või komposteeritud pileti teistkordne müük," selgitas Kärpuk. "Piletite asemel valgeid paberlehti müüa oleks võimaliku petuskeemina ebausutav, sest see lõpeks bussijuhile väga kiiresti vahelejäämise ja töökoha kaotusega."
"Juhi eksimus seisnes selles, et ta käitus piletit andes hooletult ega kontrollinud, mille ta andis. Loomulikult ei ole selline lohakus lubatud," lisas Kärpuk. "Kuna see sõidukijuht pole varem piletimüügi eeskirja rikkunud, ei karistata teda sel korral."
ASi GoBus juhtkond on bussijuhti hoiatanud, et järgmise hooletuse puhul on karistus vältimatu.


description: Kihnu vald palub valitsuselt luba jätkata iseseisva omavalitsusüksusena, rakendades haldusreformi seaduses ette nähtud erandi võimalust, vahendas ERRi uudisteportaal.

title: Kihnu soovib jätkata iseseisva omavalitsusena

maintext:
"Praeguses seadusandlikus raamistikus, nii seadusandluses kui rahastuses ei ole Kihnu vallal ühtegi sisulist põhjust loobuda omavalitsusüksuse staatusest, sest omavalitsus tuleb meie hinnangul oma ülesannetega toime," kirjutas vallavanem Ingvar Saare üle 40 lehekülje pikkuses taotluses.
Kihnu vallas jõuti seisukohale, et väikesaarte kontekstis ei ole võimekuse kasvu toetamiseks mandri omavalitsusega ühineda asjakohane meede.
Saare sõnutsi on Kihnu vald tervik, mille sisesidemed on tugevamad kui liit naaberkeskustega. Sellele seab oma piirid ühenduse pidamine mandriga, see väljendub nii tundlikkuses ilmaolude suhtes kui füüsilistes piirides.
Valdav osa teenustest osutatakse saarel kohapeal. Väljaspool saart kasutatavad teenused paiknevad aga Pärnu linnas, mitte naabervaldades, eelkõige puudutab see keskharidust ja teise taseme arstiabi.


description: Augustis Pärnu rannas kolme päeva jooksul ligemale 85 000 külastajat võõrustanud Weekend Festival Baltic avalikustas suurpeo järelfilmi, ühtlasi on alanud eelregistreerimine 2017. aasta festivalipassi ostmiseks.

title: Video: Weekend Festival Baltic avaldas ametliku järelfilmi

maintext:
Festivali korraldajate teatel pakub järelfilm vaatajatele hingematvaid kaadreid Pärnu linnast, rannast ja merelt, näidates Eesti suvepealinna kui väga atraktiivset puhkusekohta. Filmis saavad sõna festivalil esinenud artistid. Näiteks Netsky tunnistab, et Weekend Festival on parimaid omalaadseid üritusi Euroopas.
Filmi tegemisse oli kaasatud üle 60 inimese. Režissöörid on Tarvo Mölder ja Hermes Brambat, kes selle ühtlasi monteeris. Muusikamiksi eest hoolitses Meelis Meri ja selle helindas Matis Rei.
Filmi kolmemõõtmelised eriefektid valmistas Gruusia päritolu Alfred Tsaizer Texasest, filmi õige värvigamma eest hoolitses Skandinaavia üks tuntumaid koloreerijaid Henri Pulla.
Järgmine Weekend Festival toimub Pärnu rannas 3.–5. augustini. Ürituse kodulehel on alanud eelregistreerimine festivalipassi ostmiseks.
Tänavusel Weekend Festival astusid teiste hulgas üles Tiësto, Martin Garrix, Afrojack, Dimitri Vegas & Like Mike, Example, Robin Schulz, Rudimental, Showtek, Sigma, Sigala ja Tungevaag & Raaban.


description: Häältega 10:3 otsustasid Sauga vallavolinikud taotleda vabariigi valitsuselt Sauga valla, Tori valla ja Sindi linna haldusterritoriaalse korralduse muutmist ühinemise teel uueks omavalitsusüksuseks, mille nimeks saab Tori vald.

title: Video ja galerii: Sauga rahvas kogunes meeleavaldusele, kuid volikogu sõitis rahvast üle

maintext:
"Uskumatu!" ahhetasid vallamaja fuajees internetist volikogu istungit jälginud saugalased.
Pool tundi enne volikogu istungi algust oli Sauga vallamaja ette kogunenud umbes sadakond vallaelanikku, kelle suhtumises Sauga ühinemisse Tori vallaks polnud kahtlust: "Sindi pole tõmbekeskus", "Ei taha Tori valda", "Volinik! Ära piira meie laste hariduse valikuid", "Sauga volikogu otsus kahjustab meie elu kvaliteeti", "Pärnu rong väljub kohe" jne. Kuraasikamad piketeerijad lubasid nimeliselt mõned vallavolinikud hiljem kotti ajada.
Meeleavaldajate ette tulnud Sauga vallavanem Priit Ruut ja vallvolikogu esimees Kandela Õun selgitasid rahvale, mis hakkab toimuma. Volikogu esimehe kahtluse, et äkki soovivad Pärnuga ühinemist ikkagi nooremad ja hiljaaegu valda elama kolinud inimesed, kummutasid kohalolijad kohe. Pärnut nähti ainsa võimalusena, kellega kokku minna.
Inimeste imestuse peale, kuidas volinikud võivad nii lihtsalt rahva arvamust eirata, vastati lihtsalt, et vallarahvas on ise need volinikud valinud.
Rahva hulgast arvati, et inimeste soovid ei lähe kellelegi korda, ametnikud mõtlevad vaid oma kohtade säilitamisest. Vallavanem Priit Ruut aga pareeris selle vastuväitega, et ametikohtade täitmine on alles järgmise aasta teema. Volinikest polnud rahvaga kedagi suhtlemas, pigem jäi mulje, et mõnigi neist kasutas hoopis tagaust.
Kuna volikogu istungit n-ö kanti üle, siis pidid volinikud otsustama, kas internetipilt jääb vaid selleks korraks või salvestatakse ajaloo tarvis. Ajalugu võitis.
Osa volinikke soovisid nimelist hääletust, kuid see ei leidnud enamuse toetust.
Vallavolinik Egon Elstein tuletas kaasotsustajatele meelde, et Sauga valla ühinemise Pärnu linnaga, kui ainsa elujõulise variandi aluseks on teadlaste uuringud.
Üks vallaelanik leidis vallamaja ees, et kogum Are, Sauga, Tori vallast ja Sindi linnast pole jätkusuutlik, sest investeeringuteks napib vaesevõitu omavalitsustel raha.
Sauga valla probleem on veel küladega, mis on juba esitanud korrektse eelnõu, et volikogu arutaks nende soovi lahkuda valla koosseisust ning saada osaks Pärnu linnast. Inimesed arvasid, et volikogul pole pääsu, nad peavad neid taotlusi arutama.
Tänase hääletamise järel ei või milleski kindel olla, sest Sauga volinikud näitasid selgelt, mis maksab rahva arvamus.


description: Lõhkumise avastas eile õhtul kella 18 paiku süsteemi paigaldanud Safelight OÜ juhatuse liige Tarmo Rannak. "Me sõidame sealt iga päev läbi ja kontrollime. Üks valgusriba oli kustunud ja läksime vaatama. Paneeli sisse valatud valgukaabel oli jõuga välja rebitud. Ise see sealt välja tulla ei saa," rääkis Rannak.

title: Kuri käsi lõhkus Mai kooli ülekäiguraja valgustussüsteemi

maintext:
Rannak arvab, et vandaalitsemine saadeti korda eilse ja üleeilse vahel, sest kustunud valgus oleks juba eelmistel päevadel silma jäänud.
Kuna välja kisti vaid üks kaabel, siis märgi funktionaalsus on alles ja valguseta jäi vaid üks külg. Sellegipoolest tuleb parandamiseks märgi üks äär lahti monteerida ja töökotta viia. Kohapeal seda korda teha ei saa. "See võtab aega, täna hakkame tegelema," märkis Rannak.
Politseile avaldust esitatud ei ole ja Rannak arvas, et seda ka ei tehta, kui huligaansus ei kordu. Ta ei osanud aga arvata huligaanitseja motiive, sest valgussüsteem on üles seatud inimeste ohutuse tagamiseks. "Ta (vandaalitseja S.M.) on teiste ohutuse arvelt seda teinud. Valgusriba pole ilu pärast vaid tähistab, et sõiduteele on astunud jalakäia," rääkis ta.
Ohutusvalgustussüsteemi seadis Safelight OÜ koostöös Pärnu linnavalitsusega Mai kooli ülekäigurajale testimiseks üles tänavu märtsis.
Safelight OÜ meeskond osaleb Pärnu kaasava eelarve konkursil plaaniga paigaldada Pärnu linna välja valitud ülekäiguradadele 10 ohutusvalgustussüsteemi.


description: Kui sinu lemmikmuinasjutuks on «Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi», siis tekitab see majakse sinus kindla peale äratundmisrõõmu.

title: Metsamaja, mis on pärit justkui Lumivalgekese muinasjutust

maintext:
Kõvera kivikatusega metsamaja asub Ameerika Ühendriigis Washingtoni osariigis. Kohalikud kutsuvad maja Lumivalgekese majaks, sest see on äravahetamiseni sarnane sellega, mida saab näha Lumivalgekese Disney filmis.
Pealtnäha on tegu üsna pisikese majaga, kuid tegelikult peidab see endas lausa nelja magamistuba. Muinasjutulist maja ümbritseb ka suur aed, kus on armsad kiviteed, puutüvest ehitatud mängumaja ning rohkelt puid ja põõsaid.
Kõik uksed, aknad ja suur osa mööblist on käsitöö ja seega ainulaadne. Vaata pilte muinajutumajast SIIT!


authors:
Eva-Lotta Kivi
Kodu.Postimees.Ee Toimetaja
Foto

description: Sul on välisuksel ilus jõulupärg või elutuba, mille kaunistusi tänavu kõik sugulased kiidavad? Koduportaal ootab selle aasta lõpuni pilte jõuludeks kaunistatud kodudest. Üks õnnelik saab loosi tahtel ka auhinnaomanikuks.

title: Koduportaal ootab fotosid lugejate kaunilt ehitud kodudest


authors:
Eva-Lotta Kivi
Kodu.Postimees.Ee Toimetaja
Foto
Andrus Viks

description: Tänavusel aasta betoonehitise võistlusel osaleb ka hulgaliselt eramuid ja kortermaju. Täna teeme tutvust omamoodi Tallinna Bermuda kolmnurgas ehk kolme tähtsa tänava keskel asuva elamuga – Mardi tänav 9 kortermajaga.

title: Aasta betoonehitise nominent: nutikate lahendustega kortermaja Tallinna linnasüdames

maintext:
Nordic Brokers partneri Andrus Viksi sõnul erineb antud kortermaja teistest uusarendustest oma põneva arhitektuuri ja nutikate lahenduste poolest. «Sellel on suured terrassid ja rõdud ning nutikad tagasiastmed,» selgitab Viks. Mehe sõnul on igas korteris ka eraldi küttemõõdik, mis tagab kontrolli oma tarbimise üle ning individuaalne ventilatsioonisüsteem.
Viksi arvates on kortermaja kõige suurem eelis see, et see asub suurepärases asukohas: «Mardi tänav 9 kortermaja asub niiöelda Bermuda kolmnurgas ehk Tartu maantee, Liivalaia-, ja Juhkentali tänava keskel, kuid liiklus Mardi tänaval on praktiliselt olematu.
Viksi sõnul on korterite siseviimistlus väga kvaliteetne: «Võin rahuliku südamega kinnitada, et kokku pole hoitud. Sanitaartehnikast kasutasime näiteks Prantsuse firma «Laufen» tooteid, mile hinnaklass on tugevalt üle keskmise.» Hetkel on kortermaja 46-st korterist saadaval veel ainult kuus.
Kortermaja on projekteerinud KUU arhitektid: Joel Kopli, Koit Ojaliiv ja Juhan Rohtla


description: Kuigi eestlaseid süüdistatakse selle tooni liigses lembuses, selgub, et spetsialistide hinnangul on see igasse kodusse parim valik. Ja muide, tegu ei ole valgega!

title: Ideaalseim interjöörivärv on üks väga põlatud toon

maintext:
Selleks tooniks on ja jääb hoopiski beež! Värv, mille kohta paljud ütlevad, et see on nii iseloomutu, et ei peakski värvi nime kandma. Seda nimetatakse kompromissiks, lihtsama lahenduse teed minekuks ja nii edasi.
Kuid ajakirjanik Alexa Collins võttis terasema vaatluse alla uuringud, kus keskenduti emotsioonidele, mida interjööris kasutatud värvid inimeses tekitavad, ja kogus kokku kinnisvaraekspertide arvamused.
/ www.flickr.com
Esmalt keskendus Collins praegusele trendivärvile, hallile. Selgus aga, et inimestel seostuvad sellega negatiivsed mõtted ja tunded. Hoopis paremini läheb peale aga roheline: see soodustab keskendumist. Paraku ei meeldi roheline interjöör jällegi paljudele meestele.
Selliseid "agasid" esines iga tooniga, välja arvatud üks: beež. See ei tekita inimestes negatiivseid emotsioone ja mõtteid, ausalt öeldes ei tekita see üldse emotsioone. Kinnisvaramaaklerid armastavad samuti seda tooni kodusid, sest vähe on ostjaid, kes selle ära põlgavad.
/ www.flickr.com
Sisekujundusspetsialistid on aga tulemuses pisut pettunud ja see on ka arusaadav. Sisekujundaja Kyle Schuneman ütleb, et kui võõbata seinad beežiks, kujuneb ka kogu ülejäänud elamine reeglina beežides, pruunides ja muudes taolistes väga naturaalsetes toonides, kuigi ometi on meil terve värvikaardi jagu võimalusi. Tema hinnangul on näiteks valge juba palju parem, sest valgega saab kombineerida absoluutselt kõiki julgeid värve ja elamine saab erksam.
Kuid selle vastu ei saa, et beež on kindlapeale minek, klassikaline sisekujundusvärv, millega ei saa eksida. See pole ilmselt mitte kunagi trendikas, aga seetõttu ei saa see ka iial moest välja minna. Nii et kui tahad turvalist, püsivat valikut, on beež kindlasti sinu toon.


description: Selles Tallinnas Rotermanni kvartalis asuvas korteris on lisaks suurepärasele asukohale ja vaatele veel paljugi muud huvitavat – nagu näiteks kunstnik Jaak Arro kuldne voodipeats, keraamik Liisu Arro valamu ning maalikunstnik Epp Maria Kokamägi maal.

title: Fotod: korter, kus on hulgaliselt tuntud Eesti kunstnikupere loodud mööbliesemeid ja maale

maintext:
Kuna korteri eelmiseks elanikuks oli kunstnikupere fotokunstnikust poeg Johannes Arro, on korteris hulgaliselt pereliikmete töid.
Vannitoas on näiteks Liisu Arro tõeliselt kuninglik keraamiline valamu. Valamukapi on omakorda valmistanud aga pereisa Jaak Arro. Vannituppa on ta teinud ka valamukapiga kokkusobiva riiuli.
Foto: KV.EE
Foto: KV.EE
Foto: KV.EE
Jaak Arro on ka magamistoas oleva kuldse voodipeatsi ning esikus oleva nagi autor.
Foto: KV.EE
Esikut ehib aga imekaunis Epp Maria Kokamägi maal.
Foto: KV.EE
Lisaks perekond Arro/Kokamägi teostele võib elutoast ja magamistoast leida ka Lembit Tenno kunstfotosid.
Foto: KV.EE
Foto: KV.EE
Köögilaual võib näha ka keraamik Liisu Arro kuldsete kalakestega suhkrutoosi.
Foto: KV.EE
Omamoodi «kunstiteos» on korteris ka trendikas SMEGi külmkapp.
Foto: KV.EE
Korteri hinnaks on 175 000 €. Rohkem infot ja pilte leiab KV.EE koduleheküljelt.


description: Kingituste pakkimine on ilmselt igas kodus hetkel käsil. Selle asemel, et osta poest kalli raha eest värvilisi kingikotte, lähene pakkimisele sellel aastal veidi teistmoodi.

title: 5 soodsat ja nutikat ideed kingituste pakkimiseks

maintext:
1. Paki kingitused vanade ajalehtede sisse
Kui sul käib kodus paberleht, siis tasub anda sellele pärast lugemist uus elu – näiteks pakkepaberina. Lehtedes on tänapäeval väga palju värvilisi reklaame, kuid kindlasti leiad sa ka paar lehekülge, mis on veidike tagasihoidlikumad.
Foto: Courtesy of the-green-house.net
2. Taaskasuta paberist poekotte
Kui sul on kombeks poest kilekoti asemel hoopis paberkott osta, siis nüüd on aeg, kus sa saad neid taaskasutada. Täpselt nii tegi näiteks Brette. Paberkotte saab kaunistada näiteks välja lõigatud piltidega, templite või paeltega.
Foto: Brette Saar
3. Jõupaber
Jõupaber on hea ja odav alternatiiv tavalisele pakkepaberile. Rulli, kus on sees kümme valmislõigatud tükki, võib poest kätte saada vähem kui ühe euroga. Pruune pakikesi võib kaunistada näiteks kuuseokste või käbidega.
Kingitused. Foto: www.homesick.nu
4. Õmble kingikott vanadest kangajääkidest
Kui sa oled õmblemises osav, siis miks mitte teha kingiümbrised hoopis vanadest kangajääkidest. See võtab küll veidi aega, kuid isikupärane lähenemine on see kindla peale.
5. Taaskasuta vanu kingikotte
Kui sul on alles eelmistest jõuludest või sünnipäevast mõni kinkekott, siis lase see käiku. Kontrolli igaksjuhuks aga seda, et sinu või mõne sinu pereliikme nimi sinna markeriga peale ei ole kirjutatud.


description: Mõistagi on kuninglikel perekondadel oma jõulutraditsioonid ja vähemasti Briti kuningaperes on kõik pühadeajaga seonduv juba ammu väga detailselt paigas.

title: Vaata, kuidas tähistatakse jõule kuningapalees


description: Jõulukombed erinevad riigiti päris arvestatavalt ja miski, mis meile tundub selle püha  jures nii tavaline, äratab teiste riikide elanikes siirast imestust.

title: 20 väga veidrat jõulutraditsiooni laiast maailmast

maintext:
Fox News on kokku kogunud 35 erinevatest riikidest pärit jõulukommet, mis teisi kulme kergitama panevad.
Lõuna-Aafrika
Selle kandi kõige kummalisem komme on süüa jõuludelikatessina täidetud ussikesi.
Austria
Austria jõulud pole laste jaoks just kuigi toredad: nad elavad sel ajal Krampuse-nimelise koletise hirmus, kes halbu lapsi vitstega peksab.
Kataloonia
Kataloonia poppide jõulukaunistuste hulka kuulub Caganer - mees, kes kakab.
Norra
Norrakad usuvad, et jõuluõhtul ei tohi mingil juhul koristada ja kõik põrandaharjad peavad peidus olema, vastasel juhul näppavad nõiad ja kurjad hinged need endale, et ringi liikuda.
Jaapan
Ilmselgelt mõjutavad reklaamid jaapanlasi väga tugevalt, sest alates 70ndatest peavad nad just nende mõjul üheks ideaalseimaks jõuluroaks Kentucky Fried Chickenit.
Venezuela
Sealkandis peetakse suurejoonelisi jõulumissasid, kuid rahval on kombeks kohale saabuda tavapärasest pisut erinevamalt: nimelt rulluiskudel.
Gröönimaa
See paik hiilgab väga omapärase jõulumenüüga: isukalt süüakse toorest hülgenahka ning delikatessi, mis valminud hülgenahka topitud surnud lindudest. Arvestada tuleb, et viimane piduroog on saanud enne serveerimist seitse kuud marineeruda.
Saksamaa
Sakslased peidavad jõuluõhtul kuuse sisse väikese hapukurgi. Laps, kes selle leiab, saab hommikul väikese kingituse.
Portugal
Portugalis pühitsetakse esimese jõlupüha hommikul surnute hingi ning kaetakse neile lauas kohad.
Ukraina
Ukrainlased karrastast ja jõulukuulidest ei hooli, nende menukaim kuusekaunitus on ämbliku võrgu laadne materjal ja kunstämblikud.
Tšehhi
Tšehhi vallalised naised viskavad jõuluööl ukseavas seistes kinga üle õla - kui king näitab maandudes varvastega välisukse poole, on naisel lootust järgmise aasta jooksul mehele saada.
Rootsi
Ühes Rootsi piirkonnas pannakse juba 60ndatest peale jõulude ajal püsti hiiglaslik õlgedest kits. Traditsiooniks on kujunenud aga seegi, et jõule see kits ei näe, sest vandaalid põletavad ta enne maha.
Suurbritannia
Iga pereliige peab jõulumagustoidu segamisel kaasa lööma, liigutades lusikat kellaosuti liikumise suunas. Sel ajal tuleb soovida ka üks soov.
Itaalia
Itaalias ei käi jõuluvana: sealsed lapsed ootavad viiendal jaanuaril saabuvat sõbralikku nõida, kes neile kingid toob.
Guatemala
Sealkandis koristatakse majapidamised enne jõule põhjalikult, saadud sodi kuhjatakse aga naabruskonna peale kokku. Siis meisterdatakse kuhja otsa asetamiseks kurja hinge kuju ja pannakse kogu kupatus põlema.
Kuuba
Kuubal Remediose linnas peetakse detsembris festival, mille raames elanikkond jaguneb kaheks ning kumbki pool peab ehitama elektripirnidest suure skulptuuri.
Kreeka
Kreekas liiguvad 12 jõulueelse päeva jooksul ringi kurjad vaimud, kelle eest ennast hoida tuleb.
Slovakkia
Slovakkias võtab perekonna kõige vanem mees lusikatäie toitu ja viskab lakke: mida rohkem seda sinna kinni jääb, seda parem.
Jaapan
Jaapanlased väldivad punast värvi jõulukaarte, kuna sealmail antakse sellega enamasti teada kellegi surmast.
Lõuna-Aafrika
Sealsetele lastele räägitakse legendi Danny-nimelisest poisist, kes vihastas välja oma vanaema, kui sõi ära jõuluvanale jäetud küpsised. Vihahoos vanaema tappis Danny ja nüüd käivat poisi hing jõulude ajal halbu lapsi kummitamas.
Eesti kummalise traditsioonina on Fox News ära maininud kogu pere saunaõhtud, mida paljud jõululaupäeval peavad.
Milliseid kummalisi jõulukombeid sina tead?


authors:
Foto
Ekraanitõmmis Videost

description: Ilmselt paljud on ehitanud lapsepõlves õde-vendadega koduaias oleva puu otsa onni, kus sai segamatult mängida ja suvel isegi ehk ööbida. See pea 200 000 eurot maksev «puuonn» teeb silmad ette aga nii mõnelegi luksuslikule elamisele.

title: Fotod: puu otsa ehitatud maja, mis on võrdväärne luksushotellile


description: Kuigi tulekahju on tohutu löök igas olukorras, tundub suisa erilise mõnitusena, kui unistuste kodu põleb maani maha kõigest mõni päev pärast sissekolimist nagu juhtus selle perekonnaga.

title: Kolm päeva uues kodus elanud pere kaotas maja tulekahjule

maintext:
Suurbritannias elav Purdy perekond oli tänavu jõulude eel eriliselt elevil: pärast aastatepikkust ootamist olid nad lõpuks ostnud oma unistuste kodu: 400aastase maja Hertfordshire´is. Neil õnnestus ka enne pühi sisse kolida, kuid õnne jätkus vaid kolmeks päevaks: siis puhkenud tulekahju põletas maja maani maha, vahendab Daily Mail.
Tulekahju puhkes esimesel kütmisel, kuigi küttesüsteemidega pidanuks kõik korras olema. Tuli sai alguse maja rookatusest ja kuna see on teadupärast väga hästi põlev materjal, väljus asi ruttu kontrolli alt. Sündmuspaigale saadetud viis tuletõrjemasinat saabusid kohale ruttu ja tegutsesid laitmatult, nii et esialgu näiski, et hävib vaid katus ja kõige hullemat annab vältida, kuid roog ei allunud kuidagi kustutamiskatsetele.
38aastane pereisa Paul, tema 32aastane naine Sophie ja nende kaks last, kolme-aastane Oliver ja aastane Madeleine, jäid seega enne jõule kodutuks. Sisse põles kogu nende maine vara, päästa õnnestus vaid perefotod. Tules hävisid ka jõuludeks valmis ostetud kingid.
«Me oleme šokis. Maja seisis siin 400 aastat, siis tuleme meie, kolime sisse ja mõne päevaga põleb see maha,» ütleb Sophie. Naine tunnistab, et see näib neile pisut nagu halb enne, kuid nad loodavad kindlustuse abiga kodu siiski uuesti üles ehitada. Loobuda nad sellest igal juhul ei kavatse.
Oma uues kodus jõuludeks valmistunud perel tuli pühad veeta siiski Sophie ema juures. Sinna jäävad nad ka aastavahetuseks ning ilmselt üldse pikemaks ajaks.
Fotosid majast pärast põlengut näeb SIIT!


description: Selle teismelise poisi magamistuba nägi ühtmoodi välja juba pea kümme aastat. Noormehe ema otsustas, et annab toale soodsate vahenditega aga värskema ilme.

title: Magamistuba, mis tegi vähem kui 100 euroga läbi suurepärase muutumise


description: Eestis on hulgaliselt mõisaid, mis on tühjad ja ootavad uusi elanikke. Kui sinu salaunistuseks on saada mõisahärraks- või prouaks, siis vaata alustuseks need viis mõisakompleksi üle.

title: 5 imeilusat mõisa, mis otsivad endale uusi omanikke


description: Igal aastal on moes erinevad asjad. Vaatame, millised sisekujundustrendid tuleval aastal enam suure tõenäosusega populaarsed ei ole.

title: Vaata, millised sisekujundustrendid enam tuleval aastal moes ei ole


description: Kellel klassikalistest piparkookidest juba isu täis, võib vahelduseks proovida neid maitsvaid piparkoogivahvleid. Ideaalsed hommikusöögiks või lihtsalt magusroaks pärast jõulutoite.

title: Vaheldus tavalistele piparkookidele: imemaitsvad piparkoogimaitselised vahvlid


description: Seda sisekujundustrendi võib varsti näha ilmselt väga paljudes kodudes.

title: Sisekujundustrend, mis on jõudnud juba vannitoast elutuppa

maintext:
Alles hiljuti kirjutasime, kuidas viimasel ajal on hakanud vannitubades suurt populaarsust koguma üks industriaalse välimusega lahendus – aknaraame või tehaseuksi meenutav dušinurk/vahesein.
Tundub, et see trend on juba vannitubadest välja murdnud ja võtnud koha sisse ka teistes eluruumides nagu näiteks elu- või magamistoas.
Industriaalstiilis vahesein sobib väga hästi just Skandinaavia stiilis kodudesse, mis hetkel eriti populaarsed on. Ideaalne lahendus on see just stuudiokorterisse või lihtsalt avara planeeringuga elamisse, sest nii saab omavahel eraldada näiteks köögi elu- või magamistoast.


authors:
Anna-Liisa Mets
Kodu.Postimees.Ee Toimetaja
Foto

description: Jõuludeks valmistatakse alati rohkem toitu kui keegi iial ära jõuab süüa, õnneks on aga mitmeid põnevaid lahendusi, kuidas juba pisut vastumeelseks muutuvat toitu, näiteks hapukapsaid, kavalalt ära kasutada.

title: Hea idee: väga nutikas lahendus hapukapsaülejääkide ära kasutamiseks


description: Ilmselt nii mõnigi unistab kodust või suvilast, mis asub mõnel meie kaunil saarel. Toome teieni viis Eesti saartel müügis olevat maja.

title: Romantiline saareelu: 5 Eesti saartel müügis olevat maja


authors:
Foto
Postimees Scanpix

description: Kui paar aastat tagasi veel inimesed pelgasid osta kortereid, mis on alles valmimisjärgus, siis nüüd enam mitte. Uus Maa kinnisvaramaakleri Egon Juhansoni sõnul peitub põhjus selles, et müüjad näevad pakkumiste koostamisel üha rohkem vaeva ning tuntud kaubamärkide suhtes on inimestel tekkinud usaldus.

title: Kinnisvaramaakler: inimesed ei karda enam osta kortereid, mida ei ole veel ehitama hakatud

maintext:
Kuigi kinnisvara nii-öelda «paberilt ostmine» pole enam nii levinud, kui näiteks aasta-poolteist tagasi, toimub see endiselt taskukohasemate või siis väga eriliste arendusprojektide puhul, kommenteerib Juhanson.
«Paberilt ostmise on teinud lihtsamaks kaasaegsed joonised ja projektid, mis annavad adekvaatse ülevaate sellest, kuidas hakkab välja nägema maja, millised on korterite planeeringud ja missugust viimistluspaketti valida,» arvab ta.
Juhansoni sõnul on korteri ostmisel müügiprotsessi alguses lausa omad eelised: «Nii saab ostja kaasa rääkida näiteks viimistluse osas ja nii on võimalik muuta näiteks parketti, seinte värvi jne.
Head pakkumised müügiportsessi alguses
Ja muidugi pole maakleri sõnul vähetähtis ka fakt, et projekti alguses on hinnad paljudel juhtudel soodsamad ning kes kiirelt reageerib, võib häid «diile» saada. «Nii ongi sarikapeoks enamus kortereid juba müüdud, mis näitab, et inimesed ei karda enam «paberi pealt» osta ja see on saanud kinnisvaraturu lahutamatuks osaks,» kinnitab ta.
Maakleri arvates annab ostjale kindlustunnet enim see, kui uusi kortereid pakub pikalt turul olnud arendaja. Nii on ehituskvaliteet, materjalide kasutus ja planeeringud juba üldsusele enamasti teada.
Juhansoni sõnul aitab kaasa ka see, et 3D-modelleerimine areneb ja visuaalsed materjalid muutuvad aina tõetruumaks. See ei tähenda aga seda, et viimistlusmaterjalide näidised kinnisvarabüroode kontoristest kuhugi kaovad: «Soov käega katsuda ja elemente päevavalguses näha, jääb endiselt,» arvab ta.


description: Selle asemel, et osta hirmkallis mööblitükk, osta parem odav ja tuuni see käepäraste vahenditega tõeliselt stiilseks.

title: Enne ja pärast: igavast ja odavast Ikea kummutist sai tõeline pilgupüüdja

maintext:
See 30-eurone Ikea kummut enne muutust isikupärasusega just silma ei paistnud. Materjal on korralik, kuid mingisugust vau-efekti see kellegis kohe kindlasti ei tekitanud.
Blogijatest abielupaar Maryal ja Chris aga otsustasid, et ostavad need kaks Ikea kummutit ja teevad neist oma magamistuppa stiilsed öökapid.
Foto: www.loveandspecs.com
Kummutid said endale õrna peitsi- ja värvikihi, ümmargused jalad ning originaalsed kapinupud.
Foto: www.loveandspecs.com
Lõppptulemus on tõeliselt isikupärane ning öökapid sobivad paari magamistuppa lausa valatatult. Loe kummutite muutumisprojektist lähemalt SIIT!


description: Selle asemel, et osta endale kalli raha eest kodu, kuhu saab kohe sisse kolida, soetas see loominguline mees endale soodsalt mahajäetud garaaži ja tegi sellest endale unistuste kodu.

title: Fotod: vanast mahajäetud garaažist sai hubane kodu


description: Seda geomeetrilist industriaalstiilis laelampi võib näha nii erinevates sisekujundusajakirjades kui ka blogides. Pealtnäha on tegu justkui eriti keeruka käsitööga. Tegelikult saab antud lambi ka ise kodustes tingimustes üsna lihtsalt ja soodsalt valmis meisterdada.

title: Tee ise: meisterda trendikas ja muidu krõbeda hinnaga laelamp vaid 10 euroga

maintext:
Internetipoodidest võib taolise lambi leida kõige odavalt umbes kolmekümne euro eest. Kvaliteetsemad ja põnevama disainiga lambid maksavad aga üle saja euro. Nagu näiteks see SIIN!
Meie lugeja Tuule aga otsustas, et meisterdab sellise lambi ise. Tuule sõnul tuli lamp esimese korra kohta välja üllatavalt ilus ja vastupidav. Laes on see tal rippunud juba mitu kuud.
Lambi meisterdamiseks kasutas Tuule:
grillvardaid (umbes 1.50 eurot)
musta spreivärvi (umbes 5 eurot)
pesaga valgustijuhet (umbes 3 eurot)
liimipüstolit (kodus olemas)
peenikest traati (kodus olemas)
Sellel, kellel on kodus grillvardad või spreivärv juba olemas, on veel väiksemad kulutused. Liimipüstoliliimi asemel võib kasutada ka mõnda muud tugevat liimi.
Kõigepealt tuleb paika panna plaan, millise disainiga lamp tuleb. Võimalusi selleks on väga palju – inspiratsiooni saab koguda näiteks SIIT! Seejärel tuleb grillvardad lõigata sobiva pikkusega pulkadeks ja üle värvida. Kui grillvardad on ära kuivanud, saab neid hakata ükshaaval teineteise külge liimima, moodustades soovitud kujundi.
Kui soovitud kujund (lambikuppel) on valmis, tuleks lasta sellel veidi aega kuivada. Pesaga valgustijuhtme saab kinnitada kupli külge traadiga. Tuule soovitab kasutada lambikuplis matti pirni.
Foto: : Tuule Põldsaar
Kuidas sulle lõpptulemus meeldib? Kui sul on lambi meisterdamise kohta veel küsimusi või tahad jagada meiega mõnda enda tehtud meisterdust, siis kirjuta aadressil eva-lotta.kivi@postimees.ee!


description: Hiiumaal otsib uut omanikku maja, kus ruutmeetreid on imevähe, aga hind see-eest üsna krõbe.

title: Fotod: Hiiumaa väga väike maja, mis maksab väga palju

maintext:
Ei saa aga öelda, et kinnisvara hind oleks põhjendamatu. Kuigi 2007. aastal ehitatud majas on pinda vaid ligikaudu 33 ruutmeetrit, on pakkumise juures nii mõndagi, mis 77 000 euro suurust hinda põhjendab.
/ KV.EE
Esiteks on Emmaste vallas Reheselja külas asuv maja merest vaid 900 meetri kagusel.
/ KV.EE
Teiseks on krundi kogupindala tervelt 29 800 ruutmeetrit, nii et kes soovib, võib sinna ka päris korraliku palee püsti panna.
/ KV.EE
Kolmandaks on krundil asuv maja küll väga pisike, aga väga hästi ja nutikalt sisustatud, nii et seal ringivaadates ei saa õieti arugi, kui väikese koduga tegelikult tegemist on.
/ KV.EE
Kolmetoaline maja, muide, sobib aastaringseks elamiseks.
/ KV.EE
Rohkem infot ja pilte leiab KV.EE koduleheküljelt.


description: Ilmselt nii mõnigi on vanu paneelmaju vaadates mõelnud, et neile kuluks üks värskendav värvikiht ära. Vaata, millise totaalse muutumise teeb vanadele kortermajadele näiteks see andeks prantsuse kunstnik.

title: Prantsuse kunstnik teeb vanadest kortermajadest tõeliselt muljet avaldavad kunstiteosed

maintext:
Ka meil on viimastel aastatel värvitud hallid kortermajad veidi rõõmsamat värvi ja kaks aastat tagasi kaunistas isegi üks grafitikunstik viie Võru kortermaja seinad Navitrolla maalidega. See, mida teeb prantuse kunstik Patrick Commecy, on aga hoopis teine tase.
Pildid, mida Commecy seintele teeb, on tõeliselt detailsed ja värviküllased. Tema piltidel on inimesed, tänavad ja isegi välikohvikud. Kaugelt vaadates tekib tunne, et tegu on justkui reaalse eluga.
Foto: Talenthouse/Facebook'i lehekülg


authors:
Eva-Lotta Kivi
Kodu.Postimees.Ee Toimetaja
Foto
Brette Saar

description: Naised on ikka ettevõtlikud – selle asemel, et rahulolematult oodata, millal on remondiks piisavalt aega ja raha, teevad nad vaid loetud tundide ja koduste vahenditega imesid.

title: WC remont 2 tunniga: vaata, milline tulemus on ühel eriti soodsal kiirremondil


description: Kujutad sa ette, et sa elad majas, mille kõik välisseinad on klaasist? See Ameerika abielupaar on klaasist majas elanud näiteks juba viimased kümme aastat.

title: Fotod: vaata, kuidas näeb välja maja, mille kõik seinad on klaasist

maintext:
Kim and Jeff Valles'i sõnul on kõigi inimeste küsimus nende maja kohta alati üks ja sama: Kas teid vähene privaatsus ei häiri? Mees tunnistab, et alguses oli tõesti veidi harjumatu, kuid see muutus kiiresti. Tänaseks päevaks on abielupaar elanud seal juba kümme aastat.
Kuna klaasist maja ei asu rahvarohkel tänaval, vaid on üsna privaatse asukohaga, on elu seal täiesti tavaline. Naise sõnul on vajadusel võimalik ka kardinad ette tõmmata, kuid neid kasutavad nad üldjuhul vaid magamistoas.
Foto: Ekraanitõmmis videost
Foto: Ekraanitõmmis videost
Abielupaari sõnul nad hoopis naudivad seda, kuidas nad saavad jälgida aastaaegade vaheldumist ja ei ole loodusest niivõrd ära lõigatud.
Foto: Ekraanitõmmis videost
Foto: Ekraanitõmmis videost
Naise sõnul ei ole midagi mõnusamat kui lumise ilmaga elutoa diivanil raamatu lugemine ja prõksuva kamina vaatamine.
Foto: Ekraanitõmmis videost
Foto: Ekraanitõmmis videost
Perekonna sõnul äratab maja väga paljudes uudishimu, kuid nad on hea meelega nõus oma kodu ka teistele näitama.
Foto: Ekraanitõmmis videost
Vaata videost lähemalt, kuidas näeb välja kodu, mille kõik välisseinad on klaasist!


description: Alumiiniumfoolium on vajalik abimees nii söögi valmistamisel kui ka selle pakendamisel. Tegelikult on sellel aga veel väga palju kasutusvõimalusi.

title: 5 eriti nutikat kasutusvõimalust fooliumile

maintext:
Alternatiiv noateritajale
Käärid on nürid, aga sul ei ole käepärast ühtegi teritajat? Hädast aitab välja foolium. Lõika sellest üks pikk riba ning voldi see mitmekordseks. Seejärel lõika kääridega fooliumisse sälke. See imelihtne tegevus aitab kääre teritada.
Efektiivsem riiete triikimine
Pane fooliumleht triikimislaua pealiskanga alla ja triigi tavapärasel moel. Foolium on nimelt hea soojusjuhtija ja sellepärast on riiete triikimine võrreldes tavapärase lahendusega tunduvalt tõhusam.
Kuivatuslehtede asemel
Selle asemel, et kasutada kuivatis spetsiaalseid kuivatuslehti, tee fooliumist ümmargune pall ja viska see koos riietega masinasse. Foolium aitab ära hoida staatilise elektri.
Abiks värvimisel
Kui sul on ees näiteks ukse värvimine ja sa tahad, et ukselink jääks värvist puutumata, mässi see fooliumi sisse. Fooliumiga saab katta veel teisigi detaile.
Alternatiiv lehtrile
Sul on vaja kallata mahl ühest purgist teise, kuid sul ei ole kodus lehtrit? Meisterda lehter fooliumist. See ei lase vedelikku läbi ja on sulle suureks abiks.


description: Kui Carrie "Seksis ja linnas" Aidaniga oma kööktoas kooselu alustas, said kannatada mõlema närvid ja asi päädis koleda konfliktiga. Kas väikses kodus on kahekesi võimalik ka tülideta elada?

title: Kuidas paarina väikses kodus elades mõistus ja suhe säilitada

maintext:
On küll, selleks aga peavad täidetud olema mõned punktid.
Õpi oma partnnerit väga hästi tundma
Väga väiksele pinnale kolides pead teadma, kellega sa koos elama hakkad. Mida põhjalikumalt, seda parem. Pooleaastane suhe pole selliseks sammuks kindlasti piisav. Väikses kodus pead ja jalad koos elades saad paratamatult väga ruttu väga täpselt teada, missuguse inimesega tegu on, ja see võib endaga tuua ootamatusi, milleks sa valmis polnud. Mida pikemalt enne säärast sammu koos olete olnud, seda vähem üllatusi.
Loomingulisus
Väikses kodus elades läheb sul seda kõvasti tarvis, näiteks tualeti kasutamisel. Minikodu seinad pole kunagi väga paksud, seega levivad kõik helid kõikjale ja sa pead sellega kas arvestama või leidma loomingulisi lahendusi, kuidas ebameeldivaid hääli mitte kuulda: pane muusika mängima, vesi voolama või leia mingi kolmas lahendus.
Minge kodust ära
Vähesed ruutmeetrid võivad väga ruttu ahistama hakata. Et seda ei juhtuks, peaksite võimalikult palju kodust väljaspool viibima, seda nii koos kui eraldi.
Sorteeri asju
Väikeses kodus elades tuleb lakkamatult kontrollida, et koju esemeid liiga palju ei kuhjuks. Kui ostad midagi uut, vaata, kas saaksid millestki olemasolevast loobuda.
Vali, mis sööke sa kodus teed
Kui sa ei taha, et ebameeldivast toiduhaisust paisuks tõsine kodusõda, vali hoolega, milliseid roogi valmistate kodus ja mida sööte väljas. Sibularikkad ja kalaroad ei pruugi olla näiteks parim valik.
Koostage kodugraafikud
Hoolimata väikesest kodust peab kõigil seal elavatel inimestel olema aeg-ajalt võimalik oma kodus privaatsust nautida. Minikodu puhul on suhteliselt ainuvõimalikuks lahenduseks kasutusgraafikute koostamine: näiteks on üks igal kolmapäeva õhtul trennis ja teine sel ajal alati üksi kodus, omaette-olemise aega nautimas.
Lahutage restoranides meelt
Kui oled harjunud kodus õhtusööke korraldama, võib minikodus elamine ses osas parajaks katsumuseks saada. Heaks lahenduseks on siinkohal aga restoranid: seal saab pidada pikki lõbusaid õhtusööke ja tähistada kõiki rahvarohkemaid tähtpäevi.
Taga endale pääsetee
Vannituba on minikodus tõenäoliselt ainuke koht, kuhu tüli korral põgeneda saad. Seepärast võiks see olla võimalikult õdus ja võimalusel väikese vannigi mahutada. Kogenumad teavad rääkida, et viha lahtumine võtab täpselt ühe mõnusa kuuma vanni jagu aega.


authors:
Foto
Üllar Priks

description: Jõulud oli tähtis püha juba rahvakalendri järgi. Nagu iga teise rahvakalendri pühaga, seostusid ka sellega teatud uskumused, kombed ja toidud.

title: Eesti rahvakalender: vaata, millised toite sõid jõuludel vanad eestlased

maintext:
Jõuluõhtul tuli süüa üheksa kuni kaksteist korda või panna lauale vastav arv roogasid. Rikkalikult kaetud laud oli vanasti pika paastuaja lõppemise märgiks, kuid ühtlasi tagatis, et uuel aastal on külluslikult toitu.
Jõuluks tapeti vanasti siga ja seetõttu olid olulised erinevad sealihast ja -verest valmistatud road. Jõulujoogiks valmistati õlut ehk jõulukahi. Veel oli eristaatuses jõululeib.
Vanaaegne toidulaud polnud 20. sajandiga võrreldes ülirikkalik. Keskajal ja 19. sajandil söödi jõuluks seapead, mida on toetanud ka sigade patrooni Antoniuse kultus. Mõnes peres olid laual ka seajalad ja koguni seasaba. Sinna juurde kuulusid hapukapsad, kartulid, naerid, kaalikad, soolaoad JA harva ka tangupuder. Olulised olid aga tanguvorstid: Põhja-Eestis ja saartel valged tanguvorstid, mujal verivorstid. Saartel valmistati makkide (valge tanguvorst) kõrval ka veripalle. Kala pakuti eeskätt rannaaladel ja vaesemates peredes.
Jõululeiva kõrval valmistati ka eriline pätsike ehk nn jõuluorikas, küpsetati ka mõne muu looma kujuga leibu, mõnikord torgati jõululeiba viljakõrsi või jäeti auk küünla jaoks. Erilist jõulupätsi hoiti kogu pühade aja laual ja seejärel aidas või sahvris karjalaskepäevaks. Valmistati veel sepikut ja saia. 18. sajandi lõpust, 19. sajandist kuuluvad jõulude juurde ka piparkoogid, mida kõigepealt osteti, hiljem aga valmistati ka ise. Neid vormiti klaasi, noa, vahel ka isetehtud vormidega.
Jõululeibade ahjust väljavõtmisel jälgiti, kas koorik on lahti või lõhki küpsenud või leib ilus. Kõik rikked märkisid, et perest on keegi lahkumas.
Allikas: BERTA- Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas.


authors:
Anna-Liisa Mets
Kodu.Postimees.Ee Toimetaja
Foto
Lvm Kinnisvara

description: Vanade räämas-romantiliste puumajade poolest tuntud Kalamaja linnaosa Tallinnas saab seni tühjana seisnud krundile linnaosale üsna ebatüüpilise kortermaja.

title: Fotod: Kalamajja kerkib linnaosale mitte väga omane kortermaja


description: Võrumaal, Haanja looduspargi kõrval, peidab end 1929. aastal rajatud rootsipunane suurtalu, mis näeb välja, nagu kuuluks see mõnda Lindgreni lastejuttu.

title: Keset Võrumaad asub tõeline vabariigiaegne skandinaaviapärane suurtalu

maintext:
Väljast väga heas korras olev maja on kaheksakümnendatel kohandatud ettevõtte puhkemajaks, sel aastal on kompleksi pisut korrastatud, kuid siseruumides on teha veel palju.
/ KV.EE
Häärberi esimesel korrusel on suur elutuba, avatud söögituba ja puhkenurk kaminaga. Söögitoast pääseb avarale järvevaatega verandale.
/ KV.EE
Teisel korrusel on avar trepihall ja neli tuba.
/ KV.EE
Lisaks häärberile kuulub talukompleksi maakivimüüril kahekorruseline kõrvalhoone. Hoone teine korrus on ahjuga köetav.
Rohkem infot ja pilte pakkumise kohta leiab KV.EE koduleheküljelt.


authors:
Tiina Steinberg
Arco Vara Maakler
Foto
Arco Vara

description: Arco Vara kodulehel pakutavast kinnisvarast püüdis novembris kõige rohkem tähelepanu Tallinnas Tehnika ja Rohu tänava nurgal asuva uusarenduse näidiskorter, kirjutab Arco Vara maakler Tiina Steinberg.

title: Novembris tunti enim huvi näidiskorteri vastu

maintext:
Maja paikneb rahuliku Pelgulinna ja aktiivse Kesklinna ristumispunktis — need mõlemad linnaosad on viie kuni kümne minuti jalakäigu tee kaugusel ja lihtsalt kättesaadavad. Hoonest jalutuskäigu kaugusel asub jõudsalt arenev Kalamaja ja Telliskivi Loomelinnak, kus paiknevad Tallinna parimad uued söögikohad ning kaugel pole ka Snelli park ning vanalinn.
Suurt huvi tekitanud näidiskorter asub omanäolise ilmega majas, kus on kokku 14 korterit, tänaseks on majas saadaval viimane 3-toaline korter. Hoone arhitektuur on värske ja üllatav — kolmanda ja neljanda korruse Tehnika tänava poolsed korterid ripuvad sisuliselt õhus.
Kahetoaline näidiskorter paikneb elamu kolmandal korrusel ja jääb akendega lõunakaarde. Korteris on avatud köök, elutuba, magamistuba, esik ja duššiga tualettruum. Esikus ja magamistoas on nišid garderoobikappidele. Ilmselt pälvis korter suurt tähelepanu tänu heale hinnale ja rõõmsale ning moodsale sisekujundusele, mille teostus on sisekujundajatelt Lilia Kristiansonilt ja Reet Elisabeth Karmilt.
Kvaliteet ja madalad ülalpidamiskulud on olulised
Tehnika 22 korterites on kolmekordsed puitalumiiniumaknad, seinad on värvitud heledates toonides ja põrandatel on kvaliteetne naturaalne tamme laudparkett. Korterites on veekandjal põrandaküte, mistõttu puuduvad radiaatorid. Majale on omistatud energiaklass B, mistõttu on ülalpidamiskulud väga madalad.
Korterid on sobilikud elamiseks noortele peredele, kellele on oluline kesklinna lähedus, aga samas ka võimalus puhkehetkedel linna rohealasid kasutada. Majas on saadaval veel viimane 3-toaline korter.


description: Kui tavaliselt tekitavad sisekujundustrendid inimestes rõõmsat elevust, siis kõige värskem hitt on üsna melanhoolne, võiks öelda, et suisa pisut morbiidne.

title: Tõenäoliselt kõige südantlõhestavam sisekujundustrend levib kulutulena üle maailma


description: Vana aasta õhtu on sajandite jooksul olnud üks olulisemaid inimsaatuse ennustamise aegu. Toome teieni viisid, mida vanad eestlased tuleviku ennustamiseks kasutasid.

title: 5 erinevat võimalust, kuidas vana aasta õhtul kodus tulevikku ennustada


description: Koduportaali jõulufototeemaline konkurss ootab jätkuvalt osalejaid. Veel nädalajagu on võimalik saata pilte oma jõuluehteis kodust ja osaleda auhinnaloosimises.

title: Meeldetuletus: koduportaali fotokonkurss ootab osalejaid!


authors:
Eva-Lotta Kivi
Kodu.Postimees.Ee Toimetaja
Foto
Ekraanitõmmis Videost

description: Jõululaual võiks vahelduseks klassikalistele keedukartulitele pakkuda midagi pidulikumat, näiteks Hasselbacki kartuleid. See Jamie Oliveri retsept, kus kartulid on maitsestatud tüümiani, röstitud metsapähklite ja sinihallitusjuustuga, viib kindla peale kõigil keele alla.

title: Jamie Oliveri jõuluretsept: imemaitsvad jõulukartulid

maintext:
Hasselbacki kartulid on algselt pärit Rootsist. Võimalusi, kuidas neile veidike teistsugune maitsenüanss anda, on aga palju.
Hasselbacki kartulid Jamie Oliveri moodi
(Antud kogusest jätkub kümnele inimesele)
Vaja on:
2,5 kg pestud ja kooritud kartuleid
üht suurt kimbutäit värsket tüümiani
oliiviõli
meresoola
50 g saia (umbes 3-4 viilu)
40 g metsapähkleid
väikest tükki sinihallitusjuustu
Aseta kartul kahe puulusika vahele ja tee sellesse umbes viis sisselõiget. Puulusikad on vajalikud selleks, et takistada kartuli täielikku läbilõikamist. Korda tegevust kõigi kartulitega ja pane need ahjuplaadile.
Uhmerda omavahel väike peotäis tüümianit ja näpuotsatäis meresoola. Lisa umbes neli sl oliiviõli. Kalla segu kartulitele ja küpseta neid 180 kraadides ahjus umbes 45 minutit.
Foto: Ekraanitõmmis videost
Võta väiksem ahjuplaat. Tee sai väikesteks tükkideks ja laota tükid ahjuplaadile. Lisa ka metsapähklid ja paar tüümianioksa. Rösti neid ahjus umbes 10 minutit. Pärast röstimist kalla sai ja pähklid köögikombaini ja purusta need.
Võta kartulid ahjust välja, kalla neile peale saia-pähklipuru ning riputa peale veidi tüümianit ja sinihallitusjuustu.
Foto: Ekraanitõmmis videost
Vaata retsepti videost lähemalt!


description: Taani põhjarannikul asub pisikene maja, mis sulandub esmapilgul sõna otseses mõttes ümbritseva loodusega ühte.

title: Fotod: lummav majake, mis sulandub Taani kauni loodusega ühte


authors:
Foto
Arro Keraamika

description: Iga uus aasta toob endaga uusi trende ja aastavahetuse eel on mõistagi juba teada, mis on tuleva aasta kõige tähtsamad esemed, mis igas kodus olemas võiks olla.

title: 10 eset, mis järgmisel aastal igas kodus olema peaks

maintext:
Vaskdetailid
/ www.flickr.com
Vasest detailid, suured ja väiksemad, on 2017. aastal tõeliseks hitiks. Piisab mõnest serveerimiskausist, aga võib ka hoopis suurejoonelisemalt ette võtta.
Google Home
/ store.google.com
Seadeldis, mis on osaliselt isiklik assistent, osaliselt kõlar ja osaliselt koduvalvesüsteem, on tehnikahuviliste viimane ihaldusobjekt. Seade uueneb ja paraneb pidevalt.
Käsitöökeraamika
/ Arro Keraamika
Miks osta igavaid valgeid lauanõusid, kui maailmas tehakse nii ilusaid esemeid? Järgmine aasta on kindlasti käsitöökeraamika õitsenguaeg.
Mattmustad kodumasinad
/ LG
Külmikud, ahjud, pesumasinad - kõik olgu mustad ja tingimata matid. See on järgmine suur trend kodumasinamaailmas.
Rustikaalne diivanilaud
/ osta.ee
See trend hakkas sisse imbuma juba lõppeval aastal, kuid järgmisel jõuavad rustikaalsed diivanilauad massidesse.
Naturaalne voodipesu
/ www.flickr.com
Puuvillane, veel parem linane, lihtne, ühevärviline, tagasihoidlik voodipesu jätkab tõusuteel ja muutub üha menukamaks.
Kunst seina
/ www.flickr.com
Pildid, plakatid, kunstiteosed seintele, mida rohkem, seda uhkem!
Punutud korvid
/ www.flickr.com
Tundub nagu mullune lumi, aga käsitsi punutud korvid alles lähevad moodi. Järgmisel aastal näeme neid ilmselt peaaegu igas kodus diivani kõrval pleede hoidmas.
Tupsud-tupsud!
/ www.flickr.com
See on tõesti üsna uus trend. Dekoratiivpadjad, päevatekid ja kardina alumised servad, kõik saavad endale külge nunnud lapselikud tupsud!
Vanad nõud
/ www.flickr.com
Kui vanaema nõukaaegsed serviisid oled jaksanud veel alles hoida, siis 1. jaanuarist võid need kõik julgelt kapist välja tõsta: see on nende aasta! Ja just serviiside, mitte igasuguste vanade nõude.


authors:
Foto
Home Design Scanpix

description: See pealtnäha väike viga sinu kodus muudab sisekujundajate sõnul toa üldmulje liiga ametlikuks ning viib tasakaalust välja.

title: Häiriv sisekujundusviga, mida võib näha väga paljudes kodudes

maintext:
Tüüpiline viga, mida inimesed oma kodus teevad on see, et nad lükkavad mööbli vastu seina. Paljud teevad seda oma kodus ilmselt ruumi kokkuhoiu eesmärgil, kuid tegelikult peaks sellest pigem hoiduma, vahendab Popsugar.
Tipptasemel sisekujundajate sõnul ei tohiks seda teha sellepärast, sest see tekitab keset tuba veidralt palju tühja ruumi ning viib toa niimoodi tasakaalust välja. Lisaks sellele mõjuvat see liialt ametlikuna.
Tegelikult tuleks näiteks diivani ja seina vahele jätta kas või 20-30 cm tühja ruumi. Nii on toa üldmülje tunduvalt õhulisem ja hubasem.


description: Saaremaal Valjala vallas asub üks pisike õdus majake, millega perenaine on nii kokku kasvanud, et sellest mingil juhul loobuda ei taha.

title: Saaremaa lõunaservas asub majake, millega perenaine kokku kasvanud on

maintext:
Kuuse maja nime kandev kohake asub Saaremaal Turja külas ja selle perenaine Kaja on majaga laias laastus üheealine. «Isa lõi veel värskelt lagesid, kui ema sünnitusmajast minuga tuli,» meenutab Kaja. Ta on kindel, et sellest ka tema kiindumus maja ja värskete viimistluslõhnade vastu - ta on sisuliselt sündinud vastvalminud kodusse.
/ Kaja Guest House
/ Kaja Guest House
Kuigi Kaja elas pikki aastaid ise Kuusel, pesitseb ta praegu, eriti talvisel ajal, siiski rohkem Tallinnas. «Teen käsitööna unikaalseid kleite ja enamik minu klientidest on Tallinnas,» ütleb ta.
Et maja tühjana ei seisaks, annab Kaja seda lühemaks või pikemaks perioodiks rendile. Ta usub nimelt, et maja ei tohi kunagi üksi olla, samamoodi nagu loomad ja inimesed. «Teda tuleb soojendada ja hoida heade inimeste poolt. Sellepärast ma ka valin väga oma külalisi,» räägib perenaine.
/ Kaja Guest House
/ Kaja Guest House
Maja on hakkaja naine täielikult renoveerinud, kogu sisekujundus ja enamgi veel on tema enda kätetöö. «Kõik, mida teen, teen hingeseisust lähtununa. Seda tunnetavad ka mu külalised. Ja teisiti ma ei oska,» tõdeb Kaja.
/ Kaja Guest House
/ Kaja Guest House
/ Kaja Guest House
Kes tahab oma silmaga üle vaadata, missuguse õdusa elamise tubli naine Saaremaa lõunaserva rajanud on, sel on võimalus veel aastavahetuseks Kuuse maja rendile võtta. Aga Kaja hoiatab, et lärmakatele pidutsejatele see koht mõeldud ei ole. «Hästi sobivad pered laste ja lemmikloomadega,» ütleb ta.


description: Ruumi täielikuks muutmiseks pole vahel vaja mitte midagi muud kui purgitäit valget värvi.

title: Elutuba enne ja pärast: ehe näide sellest, milliseid imesid teeb ainult valge värviga

maintext:
Roxane´i tütar ja paar tema sõbrannat läksid sügisel ülikooli ning elavad üüripinnal ülikooli lähedal. Naine räägib, et kui ta koledat pruuni elutuba esimest korda nägi, tundis ta vastupandamatut soovi see ümber kujundada. «Ruumilahendus oli suurepärane, samuti sisseehitatud seinakapp, mis kaminat ümbritses, kuid kõik see kokku oli kohutavalt tume ja eemaletõikav: pruunid seinad, pruun vaip, mustad nahkdiivanid ja tumerohelisd kardinad,» kirjeldab Roxane. Väga kaugel rõõmsameelsest noorte naiste elutoast.
Elutuba enne. / thehoneycombhome.com
Õnneks andsid tüdrukud ja majaomanik naisele rohelise tule soovitud muudatuste jaoks. «Värvisin seinapaneelid valgeks ja juba ainuüksi see muutis üldpilti tundmatuseni. Kasutuskõlbmatu kamina ladusin raamatuid täis: suurepärane disainilahendus, mis ühtlasi blokeeris nende kassile võimaluse üritada korstnajalga pugeda. Kamina kõrval olevatesse riiulitesse paigutasin esemeid omaenda kodust, muuhulgas näiteks mõned stiilsed, aga odavad vaasid,» räägib Roxane töö käigust.
/ thehoneycombhome.com
Viimaseks ülesandeks jäi mööbli ümberpaigutamine. Kui ta selle kallale juba asunud oli, ostis ta ühtlasi IKEAst uue vaiba ja kardinad ning paar padjakatet H&Mist: need olid ka ainsad väljaminekud lisaks valgele värvile. «Erinevus on kirjeldamatu. Tüdrukud veedavad selles majas veel vähemalt poolteist aastat, nii et mina olen veendunud, et see investeering tasus igati ära,» ütleb naine.
/ thehoneycombhome.com
Vaata rohkem pilte Roxane´i blogist.


authors:
Pm Tarbija
Foto

description: Lastele mänguasjade kinkimine tundub loogiline ja mugav, kuid on ka teisi võimalusi.

title: Parim kink lapsele ei ole lahe, vaid kasulik


authors:
Maiken Mägi
Foto
Mihkel Maripuu

description: Tudengit pani muretsema telefonikõnes pangaga kuuldud väide, et tuhanded ISIC-kaardid ei pruugi enne uut aastat saajateni jõuda.

title: Tuhanded tudengid ootavad pangalt venima jäänud ISIC-kaarti

maintext:
«Peaksin saama Swedbankist uue tudengikaardi, sest praegune aegub aasta lõpus. Vaatasin, et see oli 7. detsembril välja saadetud ja helistasin panka, et kas äkki on midagi juhtunud,» kirjeldas toimetuse poole pöördunud Anne. Imestama pani aga klienditeenindaja väide, et uued kaardid tulevad välja alles jaanuaris ja seniks peab kasutama asenduskaarti. Seetõttu olevat tuhanded noored seniks uue tudengikaardita.
«Ma poleks seda teada saanud, kui poleks ise helistanud. Uurisin ka, et miks nad ei ole teavitust saatnud, aga teenindaja vabandas ega osanud öelda, miks ülemustel töö tegemata oli,» rääkis tudeng. Kuigi Swedbank pakub alternatiivina asenduskaarti, olevat neiul sellega seni kehvad kogemused.
«Eelmisel aastal pidin ka saama uue kaardi, aga pank saatis selle esimesel korral avatud ümbrikus ning teisel korral oli kaart katkine. Kasutasin asenduskaarti umbes kuu aega ning see pole mugav, sest sellega saab põhimõtteliselt ainult raha välja võtta,» lisas Anne.
Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask kinnitas, et tõepoolest viibivad hetkel osad panga koostööpartneri toodetavad ISIC kaardid, kokku on neid ligi 4000.
«Kaartide tootja on siiski meile kinnitanud, et kõik need 4000 kaarti lähevad tootmisesse täna ning kaardid jõuavad enamike klientideni selle või järgmise nädala jooksul. Võib siiski juhtuda, et osadele klientidele ei jõua kaardid õigeaegselt kohale,» ütles ta, viidates, et halvemal juhul võivad mõned kaardid posti teel jõuda kohale jaanuari esimestel päevadel.
Pank lubas, et kliente teavitatakse sellest ka otse.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Henn Soodla
Pärnu Postimees

description: Inimeste seas levib hirm, et metsas toodud kuusega võivad tuppa sattuda ka soovimatud külalised, näiteks puugid.

title: Puugipaanika hirmutab jõulupuu toojaid

maintext:
«Aidake aru saada! Lugesin internetist, et metsast kuuske tuues võivad tuppa sattuda igasugused karu moodi talveunes olevad putukad,» kirjutas venekeelsele Postimehele Gennadi. «Tuleb välja, et elusat jõulupuud tuues võivad majja sattuda lehetäid, kooreüraskid, kõdutäilised ja isegi puugid! Kas see tõesti on nii?» on mees murelik.
Riigimetsa majandamise keskuse pressiesindaja Marina Poltavtseva sõnul toodi mullu riigimetsast üle 10 000 kuuse ja ettevõte ei tea ühestki juhtumist, kus jõulupuuga oleks toodud kaasa puuk ja inimesed oleksid seetõttu haigestunud.
«Nagu ütleb kõnekäänd – kui hunti kardad, ära metsa mine,» ütles Eesti loodusmuuseumi bioloogi Katerina Pesotski. Ka sügisel seenel käies võib putukaid kaasa tuua, kuid bioloogi sõnul ei takista see inimesi metsa minemast. Aga korterisse sattunud putukate saatus on bioloogi sõnul kurb – nad ei jää ellu.
Bioloogi sõnul võib internetist leida palju kasulikku informatsiooni, kuid mõne artikli sisusse tasuks suhtuda kriitiliselt. Puudel elavaid parasiite võib tuppa sattuda, kuid need on inimese jaoks täiesti ohutud ja mööblit ei söö. «Enamik putukaid ja mardikaid ei talvitu mitte puus, vaid mullas ja lehekõdus,» rääkis Pesotski.
Tuppa sattuvatest putukatest võivad ohtlikud olla vaid puugid. Nemad aga võivad majja sattuda ka inimeste riietel või lemmikloomade karvades. «See on nagu Vene rulett. Aga kuusel talvituva puugi tuppa sattumine on väga vähetõenäoline, sest talveunes on nad lehtede vahel ja isegi aktiivsetena ei roni ohvrit otsides kuusele,» rääkis bioloog.
Loodusteadlase sõnul on talveuni loomariigis väga oluline, kuna aitab säästa energiat. «Karu näiteks vajub pinnapealsesse unne ja erinevalt näiteks sügavasse talveunne jäävatest imetajatest tema südametegevus väga palju ei aeglustu. Ämblike ja putukate talvitumist ei saa võrrelda karu talveunega,» kinnitas Pesotski.
Bioloogi sõnul võib puuga elamisse sattuda putukamune, kuid on väga vähetõenäoline, et soojas ja kuivas korteris munast vastne saab. Pealegi tuuakse pühadeks tuppa noori puid, mitte vanu kuuski, mis putukatele on meele järele.
«Loomulikult, kui inimene paneb üles tehiskuuse, siis mingid putukad teda ei ohusta. Kuid plastkuuske ehtsaga võrrelda ei saa,» arvas bioloog.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Arno Saar

description: Teadmine, et eestlased viskavad oma kodudes aastas ära ligi 63 miljoni euro väärtuses toitu ja sellest tekkinud keskkonnakahju võrdub 50 000 sõiduauto tekitatud süsihappegaasiga, tähendab, et on viimane aeg hakata toitu mõistlikumalt tarbima.

title: Ära priiska: kuus lihtsat nippi, kuidas vähem toitu raisata


authors:
Maria Reinik
Foto
Mihkel Maripuu

description: DigiDocService esineb tõrkeid ja ID-kaardi ning Mobiil-ID kasutamine on häiritud.

title: Mobiil-ID ja ID-kaardi kasutamine on häiritud

maintext:
Sertifikeerimiskeskuse kodulehekülg annab teada, et täna alates kella 11:30st on häiritud DigiDocService’i kasutamine.
«Seetõttu esineb DigiDocService’it kasutavates e-teenustes tõrkeid eID kaardiga ja mobiil-IDga sisenemisel ja digitaalsel allkirjastamisel. Vabandame võimalike ebameeldivuste pärast,» seisab teates.
«Teenuses on näha koormuse regulaarselt tõusu ja iga paarikümne minuti tagant ei suuda teenus tõesti kõiki päringuid teenindada,» kommenteeris Sertifikeerimiskeskuse juhatuse liige Kalev Pihl. «Hetkel on hüpotees, et tegemist on tarkvaralise veaga, mille esinemise põhjustab mingi konkreetne sisendite kombinatsioon. Tänase päeva jooksul loodame juurpõhjuse leida.»


authors:
Pm Tarbija
Foto
Panthermedia Monkeybusiness Images

description: Uus aasta tuleb tegusam ja edukam, kui sa ei saboteeri oma elu halbade harjumustega.

title: Halvad harjumused, millest uuel aastal vabaneda

maintext:
Business Insider nimetab 13 harjumust, millest on mõistlik hakata juba aasta viimastel päevadel vabanema, et uuele aastale produktiivsemana vastu minna.
Äratuskella edasilükkamine. Seda tehes teed kehale rohkem kahju kui kasu, sest ärkamise protsess lükkub edasi ja muutub veel vaevalisemaks. Mõni lisaminut und ei päästa nagunii enam midagi.
Töö seadmine uneajast tähtsamaks. Nende kahe vahel on oluline seos – kui magad halvasti, ei edene ka tööl asjad nii nagu võiks, samas ei tule edukusele ammugi kasuks poole ööni töö tegemine. Selle asemel peab töö ja eraelu vahel tasakaalu leidma. Et töö edeneks, tuleks selleks ka korralikult välja puhata ning õhtuti töömõtetest välja lülitada.
Telefoni hoidmine padja või voodi kõrval. Parema une heaks tasub magamistuba puhastada kõigist segajatest. Esiteks võid kippuda voodis telefonist näiteks e-kirju lugema, teiseks häirib telefoni ere valgus lisaks mõttetegevusele ja puhkamisele ka une kvaliteeti.
Hommikusöögi vahelejätmine. Keha vajab kütust, et täiskäigul töötada, ja niisamuti ka hommikuti. Ärkamise hetkeks on viimasest söögist möödunud üle kümne tunni ning keha ootab, et tõstaksid ta energiataset, et uuele päevale vastu minna. See on palju raskem, kui tunned end väsinuna ja ärritatuna. Seetõttu on oluline tarbida hommikul nii kvaliteetseid süsivesikuid, rasvu, kiudaineid kui ka valguallikaid.
Tähtsate ülesannete edasilükkamine. Sageli alustavad inimesed päeva kergete tööülesannetega, et end esmalt töölainele saada, jättes rasked ja kiireloomulised ülesanded õhtupoolikuks. Kuna siis on mõtted juba tööpäeva lõpul ning aeg piiratud, raskendab see ka keskendumist ning võib mõjutada töö kvaliteeti.
Pidev netis surfamine. Iga kümne minuti järel pole vaja meile lugeda või sotsiaalmeedias pilte vaadata. Kui teed seda tööajal, siis raiskad sellele oma väärtuslikku aega ning võid tööülesannetega hätta jääda.
Rämpstoit lõunaks. Et energiataset kogu päeva vältel säilitada, on oluline süüa tasakaalustatud lõunasöök. Kõrge rasva- või suhkrusisaldusega toidud energiat ei anna, vaid teevad just uniseks ja loiuks. Seetõttu on oluline süüa lõunaks midagi valgurikast kui ka värsket.
Pidev premeerimine. Uue harjumusega algust teha on raske, olgu selleks uus dieet, treening või töögraafik. Sellega kaasneb ka enese premeerimine mingi ajahetke järel, kui oleme uut harjumust eneses juba veidi juurutanud. Kui leiad end suure praega premeerimas juba mitu korda nädalas, siis mõtle järele. Uute harjumustega oled edukam siis, kui hakkadki mõtlema endast kui inimesest, kes säästab raha või käib regulaarselt trennis, mitte ei tee neid asju vastu tahtmist.
Päev otsa istumine. Siin pole midagi lisada – pole raske kasvõi pool tundi päevas ringi kõndida. Sellega teed aga endale ainult head ning saad samuti pea selgemaks.
Mitme ülesandega korraga tegelemine. Paljud usuvad, et suudavad mitut asja korraga teha, kuid teadus seda ei kinnita. Mingil määral mõne ülesande või tegevuse kvaliteet selle all siiski kannatab. Seega pole see pikas perspektiivis produktiivne harjumus.
Impulsiivne internetikasutus. Kuna paljud töötavad igapäevaselt arvutiga, kus on ühtlasi juurdepääs internetile, on kerge tähelepanu hajutada. Kui soovid tööle tõepoolest keskenduda, siis kirjuta parem uitmõttes üles ja vaata neid internetist järgi pärast tööpäeva.
Perfektsionism. Alati ei saa kõike ette planeerida ning tuleb ette ootamatusi. Tähtis on mitte lasta ennast seetõttu kõigutada ning juurutada mõtet, et tegid midagi halvasti, ei saa oma tööga hakkama vms.
Pidevalt kohustustele mõtlemine. Sageli öeldakse, et 24 tunnist päevas jääb väheks, et kõigi kohustustega ühele poole saada. Samas soovitatakse, et arvestaksid aega pigem nädala lõikes, kuna ülesanded tuleks seada tähtsuse järjekorda ning on loomulik, et sa kõigega ööpäeva jooksul hakkama ei saa. Ära unusta endale puhkust anda – homme on ka päev.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Dmitri Kotjuh

description: Auto armatuurlauale kinnitatavate kaamerate populaarsuse kasvuga on tõusnud ka kindlustusjuhtumite arv, mida need tähelepanelikud seadmed aitavad igapäevaselt lahendada.

title: Autokaamerad aitavad kindlustusel lahendada mitmeid juhtumeid kuus

maintext:
Liikluses on juhid süvenenud autojuhtimisse ning õnnetuses osaledes arvab igaüks, et just temal oli õigus. Sellises olukorras võibki pealtnägijate puudumisel osutuda süüdlase leidmine keeruliseks. «Kuigi eestlaste autodes ei ole veel väga palju kaameraid, siis näiteks viimase aastaga on nende populaarsus märgatavalt kasvanud ning ühes nendega ka kindlustusjuhtumite arv, mis just tänu pardakaameratele lahenduse leidnud,» rääkis Seesam kindlustuse vanemkahjukäsitleja Anti Otsla salvestusseadme olulisusest autos.
Valetava juhi suurim vaenlane on pardakaamera
Igakuiselt aitavad pardakaamerad kindlustusel lahendada mitmeid juhtumeid kuus. Suurim kahjujuhtum, mis sai tänu pardakaamerale õiglase lahenduse küündib 30 000 euro ligi. «Kõige tihemini on autokaamerast abi olukordades, kus süüdlane sündmuskohalt lahkub ning reguleeritud ristmikel, kus mõlemad juhid väidavad, et neile põles lubav foorituli. Veel on tekitanud vaidlusi külgkokkupõrked, kus üks juhtidest on sõidurada vahetanud või siis oma sõidurajast välja kaldunud,» kirjeldas Otsla levinud olukordi, kus pardakaamera on süüdlase tuvastamisel appi tulnud.
Järgnevad valetavad juhid, kes püüavad õnnetuses teha süüdlaseks näiteks nende taga sõitnud kaasliiklejat. Hiljem selgub kannatanu auto salvestisest, et esimene auto pani tagurpidi käigu sisse ja tagurdas end ise vastu tagumist autot. Samuti teadis Otsla rääkida juhtumist, kus kahju põhjustanud sõiduki juht lahkus sündmuskohalt ja väitis hiljem, et viibis väidetava õnnetuse ajal hoopis teises linnas.
«Tavaolukorras oleks kannatanu sõna põhjustaja oma vastu, kuid pardakaamera lindistusele jääb kogu auto teekond ning seetõttu on võimalik liiklusõnnetuse üksikasjad selgeks teha üpris kiiresti,» sõnas ta.
Uued kaamerad näevad ka pimedas
Seesami esindaja sõnul on ette tulnud ka juhtumeid, kus õnnetuses osalenud juhtidel puudus kaamera, kuid juhuslikult möödunud kaasliikleja oli salvestava pardakaameraga õigel ajal õiges kohas. Ka need juhid peaksid tähelepanelikud olema ning oma salvestisi võimalusel jagama. «Kaamera on iga päevaga autoderohkemaks muutuvas liikluses asendamatu seade, mis annab erinevate liiklusolukordade puhul kindlustunde just liiklusreegleid järgivale juhile. Kahjuks näitab aga elu, et pardakaamerat minnakse ostma alles siis, kui midagi tõsist on juba juhtunud,» teadis Otsla rääkida.
Kahjukäsitleja sõnul on pardakaamerate pildikvaliteet teinud viimastel aastatel suure hüppe edasi ning võimaldab nii politseil kui kindlustusel salvestisi kasutada tõendusmaterjalina. «Autokaameraid leiab erinevatest hinnaklassidest, kuid hea kaamera peaks olema võimalikult laia vaatenurga ning hea pildikvaliteediga. Kaamerad, mis suudavad tuvastada sündmuskohalt põgenenud auto numbri näiteks öisel ajal või meie väga pimedatel sügisõhtutel, maksavad palju. Hoolimata sellest tasub ka odavama hinnaklassi kaamera paigaldamine ette võtta, sest tänu nendele on erinevate liiklusõnnetuse tegeliku käigu välja selgitamine siiski võimalik,» jagas Otsla soovitusi kaamera valikuks.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Ants Liigus
Pärnu Postimees

description: Reedel kell kaks sõitis Pärnus Ringi tn 3 ees valesti pargitud auto otsa jalakäijale.

title: Valesti parkinud auto sõitis üle rikkumist pildistanud mehe jala


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panthermedia Elena Elisseeva

description: Kuigi paljude tööandjate sõnul jääb kandidaatidel puudu ametioskustest ja - kogemustest, leidub tööturul siiski tõelisi talente – tööd otsib nii 120 programmi valdav IT-spetsialist kui 17 keelt rääkiv õpetaja.

title: Talendid Eesti tööturul: 14 kõrgharidusega isik ja 17 võõrkeele oskaja

maintext:
«Kahe kolmandiku tööandjate sõnul on häid töötajaid raske leida, kuna töövõtjate oskused ja teadmised ei vasta nende ootustele,» tõdes CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt.
Tänase seisuga on CV keskuse andmeil teiste hulgas tööd otsimas näiteks inimene, kellel on 14 kõrgharidust kui ka tööotsija, kes räägib 17 keelt. «Kvalifitseeritud töötajaid on Eestis küll ja küll, kuid nendeni jõudmise nimel tuleb vaeva näha – personalispetsialist peab oskama soovitud sihtrühma kõnetada,» toonitas Auväärt.
Tema sõnul on suur tööpakkumiste arv loonud tööotsijatele valikuvõimaluse, mistõttu peavad ka tööandjad kiiresti õppima värbama konkurentsiolukorras. «Paljudel talendikatel tööotsijatel on täna laual korraga rohkem kui üks tööpakkumine, mis nõuab tööandjatelt kiiret reageerimist ja paremaid töökoha ning tööandja müügioskusi,» lisas ta.
Praegu on tööturul aktiivsed järgmised talendid:
Suurima keeleoskuste arvuga tööotsija räägib 17 eri keelt ja sooviks tööd leida keeleõpetajana;
Suurima hariduste arvuga tööotsijal on 14 kõrgharidust kaheksast maailma ülikoolist;
Enim täienduskoolitustel osalenud töövõtja on 23 aastaga läbinud koguni 105 erinevat koolitust;
Parimal arvutikasutajal on 120 programmiga töötamise oskus;
Suurima soovitajate arvuga töövõtjat soovitab aga koguni 18 endist kolleegi või ülemust;
Suurimate kogemustega töövõtjal on 61-aastane tööstaaž;
Suurimate rahvusvaheliste töökogemustega tööotsijal on töökogemusi üheksast riigist.
Allikas: CV Keskus.ee


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Brendan Mcdermid Reuters Scanpix

description: Pärast mitut väikelaste surmaga lõppenud õnnetust, on Ikea saavutanud ohvrite peredega kokkuleppe hüvitise maksmiseks.

title: "Tapjakummut" läheb Ikeale kalliks maksma

maintext:
Kokkuleppe detaile ei soovi Ikea avalikustada, sest seda ei ole veel kohus ametlikult kinnitanud, kirjutab Bild. Kolmapäeval teatasid ohvreid esindanud advokaadid, et Ikea maksab kolmele lapse kaotanud perele 48 miljonit eurot. Hüvitis jagatakse kolme pere vahel Curren Collas ( Pennsylvania), Camden Ellis (Washington) ja Ted McGee (Minnesota), kirjutab NBC News.
239 000 eurot annetab Rootsi mööblitööstus poiste mälestuse jäädvustamiseks lastehaiglatele, 96 000 eurot laste ohutusega tegelevale fondile.
USA tarbijakaitse näitas sel suvel, kui ohtlik on lapsele kinnitamata Malmi kummut. /AFP/Scanpix
Ikea korjas sel suvel pärast pärast McGee surmaga juhtunud õnnetust USAst ja Kanadast müügilt 36 miljonit Malmi nime kandvat kummutit. Lapsed said surma, kui jäid ümber kukkunud sahtlitega kummuti alla.
Novembris teatas Ikea, et surmaga lõppenud õnnetusi on alates 2011. aastast toimunud neli. Mööblitootja sõnul peavad sellised kummutid olema seina külge kinnitatud. Kuigi kummuteid on müüdud miljoneid, soovis vaid 300 000 peret saada komplekti, millega kummutit turvaliselt kinnitada.


description: Jõuludeni on jäänud veel vaid loetud päevad, mistõttu on kaubanduskeskustes nädalavahetusel tavapärasest rohkem rahvast.

title: Galerii: jõulueelne ostlemine võtab kaubanduskeskustes tuure üles


authors:
Maiken Mägi
Foto
Sille Annuk

description: Neljaliikmelisele perele saab kopsaka jõuluõhtusöögi valmistada umbes 20 euro eest, kui aga kapsas, kõrvits ja pohlamoos juba kodus olemas, võib toime tulla veelgi soodsamalt.

title: Jõululaual ei tasu toitudega liialdada