description: EASi siseauditi üksus tuvastas Rakvere Targa Maja kompetentsikeskuse tulemusauditis toetuse reeglite sihipärase rikkumise, mille finantsmõju on rohkem kui 297 500 eurot. EAS algatab auditi lõpparuande põhjal toetuse tagasinõudmise.

title: EAS avastas Rakvere Targa Maja tegevuses ulatuslikke rikkumisi

maintext:
Tagasinõude lõplik suurus sõltub projekti eesmärkide täitmisest ja rikkumise ulatusest.
EASi siseauditi üksus esitas EASi nõukogule Rakvere Targa Maja kompetentsikeskuse tulemusauditi, millega kontrolliti kompetentsikeskuse 2010. – 2015. aastatel EASi poolt rahastatud projekte. Toetuse saaja oli SA Virumaa Kompetentsikeskus, mis on kolme projekti raames saanud toetust kokku 3 391 492,50 eurot. Auditi käigus tehti 11 olulise finantsmõjuga tähelepanekut, tuvastades mitteabikõlblike toetuste summa 297 532 eurot ja 30 senti.
Audiitorite lõpparuande hinnangul on toimunud toetuse reeglite sihipärane rikkumine SA Virumaa Kompetentsikeskus poolt. Kõigis kolmes projektis on tegevusi ja kulusid, mis ei ole põhjendatud ja abikõlblikud. Projekti raames on küsitud toetust tegevustele, mida pole nõutud mahus läbi viidud ja EASile on esitatud valeandmeid toetuse välja maksmiseks. Testkeskkonna kasutamise tehinguid on tehtud seotud osapooltega. Audit viitab nii fiktiivsetele ostu-müügitehingutele, riigihangete seaduse rikkumisele kui teadlikult suurema toetussumma väljapetmisele.
Auditi lõpparuande kohaselt pole Rakvere Targa Maja Kompetentsikeskus täitnud ka täies mahus projektide eesmärke ja kompetentsikeskuse testkeskkonnas pole väljaarendatud funktsionaalsust, mis võimaldaks keskusel kujuneda piirkonna konkurentsivõimet tõstvaks kompetentsikeskuseks. Oluline osa 2015. ja 2016. aasta tuludest on teenitud fiktiivsete tehingutega, millel puudub majanduslik sisu.
«EASi siseaudit on teinud head tööd, avastades skeemi, millega SA Virumaa Kompetentsikeskus püüdis näidata omaosalust projektides tegelikust suuremana. Rikkumised on väga tõsised, millele peavad oma hinnangu andma ka õiguskaitseorganid. Toetuse tagasinõude otsuse koostamisel hindame kompetentsikeskuse tulemuseesmärkide saavutamist ja oleme nende mittetäitmisel valmis suurendama tagasinõutavat summat,» lausus EASi juhatuse esimees Hanno Tomberg.
2016. aasta aprillis alanud auditi eesmärk oli hinnata, kas EASi poolt rahastatud Rakvere Targa Maja Kompetentsikeskuse projektide eesmärgid on saavutatud. Riskikohtade ilmnemisel laiendati auditit ka toetuse saaja poolt tehtud hangete läbiviimisele ja projektikulude abikõlblikkusele.
«Auditeerime valikuliselt EASist toetust saanud projekte, mistõttu peavad toetust saanud organisatsioonid olema alati valmis esitama tõendusmaterjali toetuste sihipärase kasutamise kohta,» selgitas EASi siseauditi üksuse direktor Helen Anijalg.
Euroopa Liidu toetuste perioodi 2007-2014 kompetentsikeskuste arendamise meetme eesmärk oli kujundada väljaspool Harju ja Tartu maakonda välja piirkondlikud kompetentsikeskused, mis omavad potentsiaali kujuneda rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliseks ja seeläbi tõstavad piirkonna konkurentsivõimet tervikuna. Kokku sai sellel perioodil toetust kuus kompetentsikeskust - TTÜ Kuressaare Kolledži väikelaevaehituse Kompetentsikeskus, Võrumaa Kutsehariduskeskuse puidutöötlemise ja mööblitootmise Kompetentsikeskus, Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledži tervise-edenduse ja rehabilitatsiooni Kompetentsikeskus, Eesti Maaülikool teadmistepõhiste tervise- ja loodustoodete Kompetentsikeskus, TTÜ põlevkivi Kompetentsikeskus ja SA Virumaa Kompetentsikeskus.
Alates 2015. aasta algusest kuni 2016. aasta septembrini on EAS teinud kokku 152 toetuse tagasinõudmise otsust kogusummas 1 655 194,15 eurot. Enamasti oli tegemist riigihangete läbiviimise, toetuse alusel soetatud vara säilitamise või toetuse saamisest avalikkuse teavitamise nõuete rikkumisega.


description: Taavi Rõivas müüb kinnisvaraportaalis maakleri vahendusel 289 000 euro eest enda Tallinnas Wismari tänaval asuvat majaosa.

title: Peaministri kodu on müügis

maintext:
Kinnisvaraportaali üles pandud müügikuulutusest saab teada, et viietoalise värskelt renoveeritud ja läbi kahe korruse ulatuva korteri siseviimistluses on kasutatud palju puitu ja kivi, põrandale on laotud tammeparkett, vannitoas on uuel omanikul võimalus veemõnusid nautida kivimassist vannis ja palju muud, vahendab Äripäev.
Natuke üle 90ruutmeetrise elupinna, mille ostmiseks võttis Rõivas mõni aasta tagasi Danske Bankist eluasemelaenu, põhiline kommunaalkulu on kuulutuse põhjal elekter, millele kulub vastavalt aastaajale 70-270 eurot kuus.
Rõivas müüb majaosa anonüümselt, kuna kinnisvaraportaalis on kontaktisikuks märgitud maakler. Peaministri meedianõunik Äripäeva kommentaarisoovile ei vastanud.
Loe pikemalt Äripäevast.

fasttext_language: et


description: Veterinaar- ja toiduamet (VTA) rahuldas Saaremaal seakatkuga nakatunud farmi omaniku esitatud taotluse sigade Aafrika katku tõttu tekkinud kahjude hüvitamiseks summas 226 167 eurot.

title: VTA hüvitab Saaremaal seakatkuga nakatunud farmile 226 000 eurot

maintext:
Hüvitamise otsusel võeti aluseks VTA ametnike kontrollide käigus antud hinnangud ning Eesti Maaülikooli teadlaste läbiviidud epidemioloogiline uuring.
«Analüüsist järeldus, et Sakla külas asuvas seafarmis ei esinenud hooletust bioohutusnõuete täitmisel, mistõttu rahuldasime esitatud taotluse,» ütles VTA peadirektor Indrek Halliste pressiteate vahendusel.
Taudipuhangu põhjusena toodi välja hüpotees, et kuigi farmis olid nõuded täidetud, võisid bioohutusmeetmed osutuda nakatumise vältimiseks ebapiisavaks.
«Sel aastal asetleidnud taudipuhangute valguses tuleb kehtivate bioohutusnõuete tõhusust seakatku vältimiseks põhjalikumalt analüüsida. Selleks on loomisel teadlastest, seakasvatajatest ja järelevalveametnikest koosnev nõuandev komisjon, mis aitab edaspidi kehtivate nõuete piisavust ja nende täitmist hinnata,» lisas Halliste.
Sigade Aafrika katku diagnoos kinnitati 23. augustil Saaremaal Valjala vallas Sakla külas asuvas sigalas. Taudistunud kari 2746 seaga hukati viiruse edasise leviku vältimiseks ning hoone desinfitseeriti. Seejärel esitas farmi omanik Valjala seakasvatuse OÜ taotluse taudikahjude hüvitamiseks veterinaar- ja toiduametile.
Hüvitamine toimub 75 protsendi ulatuses Euroopa Liidu rahadest ning 25 protsenti maksab Eesti riik. Kahju suurus kujuneb looma väärtuse alusel. Lisaks arvestatakse seadme, sööda, pakkematerjali ja loomsete saaduste puhul nende tegelikku väärtust.
Sel aastal on sigade Aafrika katk diagnoositud kokku kuues farmis. Taotluse loomatauditõrjega seotud kahju hüvitamiseks esitas kolm Jõgevamaa kodumajapidamist, kus oli kokku 16 siga, ning üks Lääne-Virumaal asuv farm, kus oli 4300 siga. Sel aastal on taudipuhangu tõttu tekkinud kahjude hüvitamiseks esitanud taotluse kokku viis seakasvatusettevõtet, millest nelja taotlusi ei ole puudulike bioohutusnõuete täitmiste tõttu rahuldatud.
Käesoleval aastal on sigade Aafrika katk diagnoositud kokku kuues farmis: kolmes Jõgevamaa, ühes Järvamaa, ühes Lääne-Virumaal ja ühes Saaremaal asuvas seafarmis. Sigade Aafrika katk on väga nakkav ning ägedalt kulgev kodusigade ja metssigade viirushaigus, mida iseloomustab palavik, verejooksud, põletikulised muutused elundites ja suur suremus. Ravi puudub ja taudi edasise leviku tõkestamiseks tuleb sead hukata.
Inimestele sigade Aafrika katk ohtu ei kujuta, kuid võib põhjustada ulatuslikku majanduslikku kahju seakasvatussektorile. Iga loomapidaja peab järgima kehtestatud bioohutusnõudeid, et oma loomi taudi eest kaitsta.


description: Eften Capital AS-i tegevjuhi Viljar Arakase sõnul on praegu Tallinnas müügis olevate uute korterite hulk nii kõrge, et see rahuldaks aastase korterinõudluse.

title: Arakas: Tallinnas on praegu müügis aasta jagu uusi kortereid

maintext:
«Tallinnas müüakse iga kuu uusi kortereid 100-200, mis on umbes 15-20 protsenti korterite kogumüügist, see meenutab juba eelmist (buumi) tsüklit," rääkis Arakas kolmapäeval Äripäeva konvrentsil Äriplaan 2017.
«Täna meil on laos olemas umbes aasta müügi jagu kortereid Tallinnas. See on järjekordne pakkumusepoolne pidur,» sõnas Arakas, lisades, et selline varu ei võimalda hindu kõrgeks ajada. Ka ärikinnisvara segmendis on pakkumine selgelt suurem kui nõudlus.
Arakase sõnul ehitatakse tuleval aastal kesklinna äärses ringis valmis kolme aasta nõudluse jagu büroopindu. Kui nõudlus on aastas 25 000-30 000 ruutmeetrit, siis tuleval aastal on arendamisel 95 000 ruutmeetrit.
Seetõttu on pangad tõmmanud juba pidurit ja uusi projekte enam ei finantseeri. Kaubanduspindasid on tuleval aastal juurde tulemas 84 700 ruutmeetrit, märkis Arakas.
Kaubanduspindade arendamisel on Arakase sõnul oluliseks teguriks see, kas Pro Kapitali T1 ja Porto Franco kaubanduskeskused ehitatakse valmis.
Kuigi ka Baltikumi ärikinnisvarainvesteeringud ületasid Arakase sõnul eelmisel aastal buumiaegse taseme ja olid 1,4 miljardit eurot, on Baltikumi turg endiselt vähelikviidne. «Tahad vara müüa, ostjaid praktiliselt pole. See hoiab välisinvestorid eemale,» märkis Arakas.


description: Eesti Puitmajaliidu sõnul on paljud Eesti puit- ja moodulmajade tootjaid saanud Euroopast hulgaliselt pakkumisi ehitada pagulastele mõeldud maju, kuid äri pole sealsete koostööpartnerite saamatuse ja ebausaldusväärsuse ning tellimuste rohkuse tõttu käima läinud.

title: Pagulasmajade äri takerdub Euroopa partnerite ebausaldusväärsuse taha

maintext:
«Neid pakkumisi, et tulge ja ehitage, on olnud ikka väga palju,» ütles Eesti Puitmajaliidu klastri projektijuht Lauri Kivil BNS-ile. Nii puitmajaliit kui ka tootjad on saanud alates pagulaskriisi algusest igapäevaselt ettepanekuid nii Skandinaaviast kui ka Saksamaalt.
Peale üksikute tehingute pole see äri aga Kivili sõnul käima läinud, kuna tihtipeale on pakkumiste esitajad spekulandid, kes soovivad kriisi tingimustes kiiresti rikastuda. «Samas on see äri, mis nõuab kogemust ja teadmisi. Seetõttu võib paljude arendajate või sarnaste edasimüüjatega orki lennata,» märkis ta, lisades, et õnneks pole Eesti ettevõtjad märkimisväärselt kõrvetada saanud.
Kuigi moodulmajade tootja Akso-Haus OÜ teatas tänavu suvel, et nad on Saksamaale eksportinud juba üle 60 pagulastele mõeldud moodulmaja, on praeguseks koostöö sealse partneri tõttu takerdunud. «Saksamaal olid suured plaanid, aga kohalik arendaja suutis kõik asjad sõlme keerata ja see koostöö ei jätkunud,» rääkis firma juhatuse liige Andres Samarüütel BNS-ile.
«Meie sealne partner võitis hankeid, aga ei suutnud neid kohapeal lõpuni viia ja organiseerida. Seda võib võrrelda meie buumiaja ehitusega. Neil puudusid kogemused ja arusaam, kuidas need asjad seal toimivad,» ütles Samarüütel, märkides juurde, et sama partneriga olid hädas mitmeid teiseid Eesti ettevõtted.
Seetõttu on Akso-Haus end praegu ümber orienteerinud Skandinaavia turule, kuhu plaanib müüma hakata moodulkoole ja lasteaedu. Näiteks Rootsi on Samarüütli sõnul märksa kindlam ja tuttavam turg.
Klastrijuht Kivil tõi pagulasmajade ehitusäri ebaõnnestumise põhjusena välja ka selle, et tihtipeale soovisid Euroopa partnerid korraga liiga suuri koguseid. «Meie firmadel on käed-jalad tööd täis ja tootmismaht on väga põhjalikult läbi analüüsitud ja vaba potentsiaali kasvõi ruumi mõttes uute ootamatute projektide jaoks on vähe,» lisas Kivil.
Seega on puitmajaliidu andmetel pagulashoonete eksportimise äri käivitunud väga tagasihoidlikult. Sektor teeb Kivili sõnul edasi tavapärast tööd ja teenindab vanu kindlaid turge.
Varem on mitmed Eesti suured puitmaja- ja moodulmajade tootjad BNS-ile öelnud, et nad saavad tihti Euroopast pakkumisi, kuid lepinguid veel sõlmitud ei ole.
Näiteks Harmet OÜ on saanud Euroopast, eelkõige Saksamaalt nii palju päringuid ja pakkumusi pagulastele mõeldud hoonete ehitamiseks, et ei suudaks nõudlust rahuldada.
Ka AS-ile Kodumaja on laekunud hulgaliselt sarnaseid päringuid, kuid toona ütles firma juht, et olemasolevate projektide rohkuse tõttu ei jõua ettevõte lähemal ajal nõudlust teenindada.


description: Euroopa Komisjon algatas esmaspäeval Prantsuse energiagrupi Engie ehk endise nimega GDF Suezi Luksemburgis loodud maksusoodustuste uurimise.

title: EL võttis uurimise alla Prantsuse energiagrupi Engie maksuasjad

maintext:
Komisjon on seisukohal, et Luksemburg on andnud Engiele põhjendamatuid maksusoodustusi, mis on ebaõiglane teiste firmade suhtes ja mis rikuvad Euroopa Liidu riigiabireegleid, öeldakse komisjoni avalduses.
Prantsusmaa ühe tähtsama firma uurimine algatati samal päeval, kui komisjoni konkurentsivolinik Margrethe Vestager alustas visiiti Washingtoni, kus ta põhjendab USA Apple'i suhtes hiljuti kehtestatud suurt järelmaksunõuet Iirimaal.
Komisjonil on andmeid, et Luksemburg on pakkunud Engie tütarfirmadele ühesuguste tehingute eest eri maksumäärasid, mis on võimaldanud firmal oluliselt vähendada üldist maksukoormust.


description: Seni vähesel määral ja käsitsitööna kiirtoidu pakendeid valmistanud Põlvamaa firma AS Cista soetas suvel universaalse masina, mis võimaldab neid pakendeid vorpida kümneid kordi kiiremini.

title: Põlvamaa pakendiärile tuli appi Hiina robot

maintext:
Konkurentide arvates on Eesti turg liiga väike, et selline seade end ära tasuks, vahendab Äripäev.
Cista siht on lisaks Eestis kiirtoitu pakkuvatele klientidele saada jalg ukse vahele ka Skandinaavia ökopakenditurul.
Cista juhataja Vahur Kääriku teada ei ole ükski kohalik pakenditootja peale nende kiirtoidu pakendeid teinud, ka mitte käsitsi, sest tööjõudu pole võtta.
«Praegu muud ei kuulegi, kui lokulaulu: tööjõudu ei ole, töö- jõudu ei ole,» rääkis Käärik ja lisas, et ka neil on headest töötajatest puudus. Loe edasi Äripäevast.


description: Alates augustist on LHV panga klientidel sularahaautomaadist välja võtta nüüd ka 100-euroseid kupüüre, kinnitas LHV pressiesindaja Priit Rum Postimehele.

title: Automaadist saab nüüd 100-euroseid kupüüre

maintext:
Rum selgitas, et vajadus varasemat süsteemi muuta tekkis praktilistest kogemustest, sest panga klientidel, kes soovisid välja võtta suuremaid summasid, läksid rahapakid lihtsalt liiga suureks.
Kuna sularahaautomaadil on vaid neli sahtlit, tuli 10-eurosest kupüürist selle nimel loobuda. Rumi sõnul väljastab automaat nüüd 5-, 20-, 50-, ja 100-euroseid rahatähti. «Viiese kupüüri jätsime alles selleks, et kliendil oleks võimalus summat võimalikult täpselt valida,» selgitas Rum.


description: Venemaa valitsus vajab ka järgmisel aastal kriisifondi, mis võib vajaduse korral aidata mis tahes majandussektorit, ütles tööstus- ja kaubandusminister Deniss Manturov Stavroppolis ajakirjanikele.

title: Venemaa vajab ka järgmisel aastal majanduse kriisifondi

maintext:
Varem oli majandusminister Aleksei Uljukajev kinnitanud, et valitsus ei vaja järgmiseks aastaks kriisivastaste meetmete plaani.
Venemaa valitsus oli selle aasta algusest loonud kriisifondi, kus oli 150 miljardit rubla, mis oli mõeldud majandussektorite ja oblastite eelarve toetamiseks ning inimeste sotsiaalseks abistamiseks.
Aasta lõpuni jääb üles nõudeid umbes 40 miljardi rubla väärtuses, kui tööstus- ja rahandusministeerium on leidnud võimaluse selle katmiseks ilma lisavahenditeta, ütles Manturov.


description: Töötukassa hakkab järgmisest aastast töötuse ennetamiseks pakkuma ümberõpet ja koolitust töötavatele inimestele, seejuures peaks aastas koolitust saama kuni 10 000 vanemaealist ja madala haridustasemega inimest.

title: Üleajavate reservidega töötukassa hakkab töötavaid inimesi ümber koolitama

maintext:
«Kui inimesel on näiteks vananenud oskused, aastatetagune haridus, mida täna enam vaja ei lähe, või on sellel erialal, kus ta töötab, puudulikud oskused, siis on võimalik neid tulevikus ka meie toel arendada,» selgitas töötukassa juht Meelis Paavel «Aktuaalsele kaamerale», vahendab ERRi uudisteportaal.
Kuigi töötuse määr on Eestis viimastel aastatel püsinud stabiilselt madalal, siis sellest hoolimata ei ole viimasel paaril aastal töötuskindlustusmakse määra alandatud, mistõttu suureneks töötukassa reservid aastas umbes 35 miljoni euro võrra.
Ennetavate meetmete rakendamisel kasvaksid reservid aastas umbes 12 miljoni võrra. «Nende ülelaekuvate rahade arvel peaks tegema midagi, mis tööturgu mõjutab,» põhjendas Paavel, lisades, et ennetavad meetmed on see pakett, mis lisaks tänastele töötukassa võimalustele võiks lisanduda.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist või vaata juuresolevast videost.


description: Tallinki uuele Megastari reisilaevale Gazpromi Pihkva tehasest LNGd pakkuv Eesti Gaas näeb praegu ainukese võimaliku veeldatud maagaasi terminali ehitajana rahvusvahelist energiakandjate ladustajat Royal Vopakit.

title: Eesti Gaas: praegu puudub LNG-terminali järele vajadus

maintext:
Hiljuti Tallinki suurosaniku Infortari poolt Gazpromilt ära ostetud gaasifirma juhatuse liikme Raul Kotovi kinnitusel loob alles Tallinki laev Eestis selle ärivaldkonna sünniks vajalikud eeldused.
Kuidas mõjutab Tallinki LNG laeva tulek Eesti gaasiäri?
Turg suureneb oluliselt ning esimest korda hakatakse Eestis punkerdama laevu LNGga. Tallinki laeva tulek avab võimaluse ka kõigile järgnevatele potentsiaalsetele huvilistele. Kuivõrd siiani on puudu nii reeglitest kui kogemustest, siis Tallinki esimese laeva tuleku ettevalmistamisega luuakse nii normdokumendid kui tekib ka praktika.
Millisest turumahust alates peate vajalikuks oma terminali rajamist?
Praegu ei ole Eesti oma terminal punkerdamise kindlustamiseks vajalik. Ilmselt tekib väikese terminali vajadus, kui laevu oluliselt lisandub.
Milliseks te hindate võimalust, et mõni teine ettevõte rajab LNG-terminali Eestisse?
Praegu kavandab meile teadaolevalt terminali ehitust Vopak.
Millised on Eesti Gaasi kavatsused lisaks Tallinki laevale LNG pakkumiseks Eestis?
Kuivõrd Eesti Gaas on ajalooliselt seotud gaasiga, siis kõik gaasiprojektid olgu LNG, CNG või gaas torustikest on meile huvipakkuvad. Peame läbirääkimisi punkerdamise teenuse osutamiseks ka teistele ettevõtetele.
Millised ettevõtjad hakkavad LNGd Pihkvast Tallinnasse vedama, kui Eesti Gaas osutub Tallinki varustajaks?
Kui Eesti Gaas hakkab Tallinki varustajaks, siis valime vedaja, kellel on pädevus ja oskused meile vajalikku transporditeenust osutada.


description: Põlevkivist elektri tootmine on taganud Eestile energiasõltumatuse, ütles peaminister Taavi Rõivas teisipäeval põlevkivi Eestis kaevandamise 100. aastapäeva tähistaval konverentsil.

title: Rõivas: põlevkivielekter on taganud Eestile energiasõltumatuse

maintext:
«Eesti on üks väheseid riike maailmas, mis toodab rohkem elektrit kui tarbib. Samuti oleme üks energiaimpordist vähem sõltuvaid riike Euroopa Liidus ja selle sõltumatuse on meile taganud põlevkivist elektri tootmine,» ütles peaminister.
«Järjepidev innovatsioon ja moderniseerimine on muutnud Eesti põlevkivist elektri tootmise keskkonnasõbralikumaks ja konkurentsivõimelisemaks,» ütles Rõivas ja lisas, et Eesti energiapoliitika on kooskõlas uute kliimapoliitikatega, sealhulgas Pariisi kliimakonverentsil kokku lepituga. «Eesti õhk on üks Euroopa puhtamaid ja peame seda hoidma,» märkis peaminister.
Eesti kliimaeesmärkide hulgas on CO2 emissioonide vähendamine 80 protsenti võrreldes 1990. aasta tasemega. Peaministri sõnul aitavad seda saavutada energiatõhususe ja taastuvenergia osakaalu suurendamine, kohalik energiatootmine ning uuemad ja puhtamad tehnoloogiad.
«Nutikad tehnoloogiad peavad olema meie vastus keskkonnaalastele väljakutsetele, majandusmullidele ja kõrgendatud ebakindlusele,» sõnas peaminister.
Peaministri sõnul on Eesti 100 aastat kogemust põlevkivi kaevandamisel ja väärindamisel väärtuslik teave, mida jagada ka teiste riikidega – üheks näiteks sellest on aastal 2020 põlevkivist elektri tootmist alustav Jordaania.


description: Elanike keskmine ostujõud on viimase kolme aastaga suurenenud umbes viiendiku võrra, kirjutab Eesti Pank Eesti majanduse septembrikuises ülevaates.

title: Keskmine ostujõud on kolme aastaga suurenenud viiendiku võrra

maintext:
Pärast enam kui kaks aastat kestnud hindade langust muutus augustis tarbijahindade inflatsioon taas positiivseks. Samas on kuises arvestuses hinnatase alates käesoleva aasta algusest püsivalt kerkinud ning pisut enam kui poole aastaga on tarbijahinnad tõusnud ligi kaks protsenti. Hoolimata kiiresti kasvavatest palgakuludest ja nõudlusest on hinnasurve püsinud nõrk. Ühest küljest on see keskpanga hinnangul tulnud kasumimarginaalide vähenemise arvelt, teisalt on sellele kaasa aidanud ka toormete, sh nafta madal hinnatase ja importtoodete aeglane hinnakasv. Energia odavnemise mõju inflatsioonile on taandumas ning see hoogustab lähiajal hinnakasvu, prognoosib Eesti pank.
Vahepealse hinnalanguse tulemusena olid tarbijahinnad selle aasta augustis võrdväärsed 2013. aasta alguse tasemega. Samas kasvas keskmine brutokuupalk sel perioodil umbes 20%, st elanike keskmine ostujõud on viimase kolme aastaga suurenenud umbes viiendiku võrra ning see on väljendunud kiires jaemüügi ja eratarbimise kasvus.
Jõudsalt kasvanud palgatulu ja tarbimine on soodustanud maksutulude laekumist. Maksutulu on suurendanud ka kõrgemad aktsiisimäärad alkoholile, tubakatoodetele ja kütusele. Aasta esimeses pooles ületasid valitsemissektori tulud kulusid ning ka aasta kokkuvõttes peaks eelarve jääma keskpanga hinnangul ülejääki.


description:
Piret Lakson reporter
Mart Helme. Sander Ilvest
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) presidendikandidaat Mart Helme esitab vabariigi valimiskomisjonile 21 valimiskogu liikme toetusallkirja.
Presidendikandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt 21 valimiskogu liikmel.

maintext:
Mart Helmel on 21 toetusallkirja koos PM
Piret Lakson reporterMart Helme. Sander IlvestEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) presidendikandidaat Mart Helme esitab vabariigi valimiskomisjonile 21 valimiskogu liikme toetusallkirja.Presidendikandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt 21 valimiskogu liikmel.Helme sõnul on kohtumistel omavalitsusjuhtide ja valijameestega saanud kinnitust, et toetus tema kandidatuurile on suurem, kui avalikult julgetakse repressioonide hirmus välja öelda.«Paljud valijamehed ei taha kohapealse koalitsiooniga, kellega iga päev asju aetakse, raksu minna. Ent ärgem unustagem, et valimiskogus on hääletus salajane. Seal on oodata üllatusi, mida võimuerakonnad ei oota,» ütles Helme.«Valijamehed on öelnud, et toetavad mind põhjusel, et see murraks Eestit tabanud stagnatsiooni ja annaks Eestile uue hingamise ja kursi.»Helme on veendunud, et tõeline rahva president saab olla ainult isik, kes on ühiskonda lõhestavates küsimustes rahva enamusega samal poolel ning arvestab ühiskonnas valitsevate väärtuste ja meeleoludega.EKRE juhatuse liige Martin Helme ütles kaks nädalat tagasi, et EKRE kavatseb Mart Helme ülesseadmiseks valimiskogus koguda rohkem kui 21 allkirja, kuid täpset arvu ta siis veel ei öelnud.Valimiskomisjon hakkab presidendikandidaate registreerima täna, 20. septembril. Presidendi valimiskogu koguneb 24. septembril Estonia kontserdisaalis.


description:
Kadri Giannakaina Laube FaceBookist
Tallinn, Harju County, Estonia ·
Eestisse tagasituleku kingituseks vôttis sotsamet kôigi mu nelja lapse lasterahad ära. Kuna olen viimased aastad Islandil tööl olnud, peaks sealne riik lasterahasid maksma. Paraku elavad kôik mu lapsed Eestis, käivad siin koolis ja lasteaias. Neljas sündis paar kuud tagasi, tema ei saanud ka mitte sünnitoetust. Ei Islandilt (me ei ela ju seal) ega ka mitte siit kodumaalt.
Aga just laste pärast saigi minul emana sinna kaugele tööle mindud. Vanaema aitas lapsi talveperioodil, kui mina ära olin. Ma ei käi valla ukse taga abirahasid kauplemas. Aastaid tagasi saatis poja ujumistrenni läbiviija valda avalduse, et vald toetaks. Ei toetanud, kuigi trenn oli arstide poolt soovitatud.

maintext:
Eestisse tagasituleku kingituseks vôttis sotsamet kôigi mu nelja lapse lasterahad ära FB
Inimesed 20 Sep 2016 EWR
Kadri Giannakaina Laube
Tallinn, Harju County, Estonia ·
Eestisse tagasituleku kingituseks vôttis sotsamet kôigi mu nelja lapse lasterahad ära. Kuna olen viimased aastad Islandil tööl olnud, peaks sealne riik lasterahasid maksma. Paraku elavad kôik mu lapsed Eestis, käivad siin koolis ja lasteaias. Neljas sündis paar kuud tagasi, tema ei saanud ka mitte sünnitoetust. Ei Islandilt (me ei ela ju seal) ega ka mitte siit kodumaalt.
Aga just laste pärast saigi minul emana sinna kaugele tööle mindud. Vanaema aitas lapsi talveperioodil, kui mina ära olin. Ma ei käi valla ukse taga abirahasid kauplemas. Aastaid tagasi saatis poja ujumistrenni läbiviija valda avalduse, et vald toetaks. Ei toetanud, kuigi trenn oli arstide poolt soovitatud.
Elasin kolme lapsega 2 aastat ilma veeta majas. Hädad said aetud välikemmergus, pesime kilesaunas. Noorem laps oli siis vaid mônekuune. Tuli hajaasustuse veeprogramm, taotlesin ja pärast mitmeaastast küsimist saime toetuse. Paraku ei olnud mul omaosaluseks raha ja esimese talve Islandi teenistus aitas vee majja saada. Järgmisel aastal katus jne. Olen teinud palju kompromisse ja lastega arutanud, kuidas me paremini toime tuleme. Igal suvel oleme taas perega maha istunud ja arutanud, kuida edasi? Ma ei kurda, oleme hästi hakkama saanud. Ainuke, mis nüüd meelehärmi valmistab, on see, et olen tahtnud oma lapsi kodumaal kasvatada, et neile jääks alles see kôige kindlam koht maamunal- kodu ja armastus kodumaa vastu. Ma ei tahtnud lapsi sinna kaugele kaasa vôtta, seega oleksin vôtnud neilt kodumaa ja endalt pôhjuse kiiremini koju naasta. Nüüd aga on minu lapsed saanud "karistada" selle eest, et ema tahtis neile paremat elu anda. Nad on kahe riigi süsteemide vahele jäänud ja ebavôrdses seisus toimetulekutoetusest elavate vanemate lastega, keda riik toetab, toetab ka huvihariduse kulude osalise või täieliku katmisega. Meie katame kõik kulud ise - peotants, judo, jalgpallitrenn, keraamikaring. Kodus mängime minu juhendamisel erinevaid pille ja laulame. Ei olegi tegelikult ju midagi kurta. :) Kes tööd teeb, see saab ka oma lapsed kasvatatud, riigi abi või abita.
Siia alla jagan uudise, kuidas inimesi oodatakse Kanadasse elama. Aga ma ei anna veel alla. Minu ja mu laste kodu on siin Eestis.


description:
21. september 2016
Mart Helme ja Martin Helme. Foto: Sander Ilvest, Postimees/Scanpix
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimehe Martin Helme sõnul ähvardab ja hirmutab valitsus laupäeval presidenti valima kogunevaid valijamehi ning seetõttu ei julge nad enda tõelist eelistust avalikult välja öelda, vahendab portaal Uued Uudised.
Samas on Martin Helme väitel Mart Helme kandidaadiks seadmiseks vajalikud 21 valijamehe allkirjad olemas ja komapäeval antakse need valimiskomisjonile.

maintext:
Martin Helme: valitsus on valijamehed vaikima hirmutanud Objektiiv
21. september 2016Mart Helme ja Martin Helme. Foto: Sander Ilvest, Postimees/ScanpixEesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimehe Martin Helme sõnul ähvardab ja hirmutab valitsus laupäeval presidenti valima kogunevaid valijamehi ning seetõttu ei julge nad enda tõelist eelistust avalikult välja öelda, vahendab portaal Uued Uudised.Samas on Martin Helme väitel Mart Helme kandidaadiks seadmiseks vajalikud 21 valijamehe allkirjad olemas ja komapäeval antakse need valimiskomisjonile.“Ma ei ütle ühtegi nime, aga võin kinnitada, et on valijamehi, kes ütlesid, et nemad ei saa toetusallkirja anda, sest nende abikaasat on ähvardatud sellisel juhul vallandada riigiametist,” ütles Martin Helme.“On valijamehi, kes on öelnud, et ei saa toetusallkirja anda, sest muidu võetakse nende vallalt kõik rahad ära. On valijamehi, kes on öelnud, et nad ei saa rääkida, sest neil on eraettevõttega mingid riiklikud abiprojekid, mille rahad on ähvardatud kinni panna. Ma nii täpselt ei küsinud, mis rahad, aga ilmselt mingid eurorahad.”Martin Helme sõnul on see töö olnud konkreetne, süstemaatiline ja jõuline.“Nii inimesed ütlevad, ma ei hakka neile häda kaela tõmbama, et kes nad on või kus nad on, aga selline on reaalsus. Siin pole midagi üllatuda, et sellise õhkkonna loomise järel inimesed ei ütle, mida nad teevad või arvavad.”


description:
12. sept 2016
Mart Helme: Maaelu hävitav valitsus tuleb kiiresti välja vahetada
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Mart Helme on solidaarne Eesti põllumajandustootjatega, kes täna 12.09 Toompeal Riigikogu ees meelt avaldasid ja leiab, et praegune valitsus, kelle ebapädeval juhtimisel meie riigi põllumajandust ja maaelu järjekindlalt välja suretatakse, tuleb esimesel võimalusel välja vahetada.

maintext:
Mart Helme: Maaelu hävitav valitsus tuleb kiiresti välja vahetada UU
12. sept 2016Mart Helme: Maaelu hävitav valitsus tuleb kiiresti välja vahetadaEesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Mart Helme on solidaarne Eesti põllumajandustootjatega, kes täna 12.09 Toompeal Riigikogu ees meelt avaldasid ja leiab, et praegune valitsus, kelle ebapädeval juhtimisel meie riigi põllumajandust ja maaelu järjekindlalt välja suretatakse, tuleb esimesel võimalusel välja vahetada.„Praegune valitsus ei taha aru saada sellest, et põllumajandus on strateegiline, rahvuse ja riigi julgeolekut tagav valdkond nii toiduainetega varustatuse kui ka elanikkonna paiknemise seisukohast. Kui kaob kohalik põllumajandus, hääbub maaelu, kinni lähevad koolid ja lasteaiad ning järjest kaovad ka muud teenused,“ ütles Helme.Helme sõnul kinnitas kohtumine Eesti põllumajandustootjate esindajatega tema veendumust, et praegusel valitsusel ei ole poliitilist tahet Eesti põllumajandust sisuliselt aidata. „Euroopa Liidu ühisturul jätkub Eesti põllumehe ebavõrdne kohtlemine ning pole näha ühtki sammu, et see olukord muutuks Vastupidi, ka riigi ametkondade suutlikkus põllumeeste probleemidest aru saada, rääkimata nende lahendamisest, pigem väheneb.„Eriti teravalt annab see tunda olukorras, kus Eesti seakasvatajatel on sigade Aafrika katku tõttu suured kahjud ja ekspordipiirangud. Eesti põllumees on sisuliselt jäetud üksi. Soovimatus katkuprobleemi lahendada ja põllumeest raskel ajal aidata tähendab seda, et Euroopa Liit võib peagi keelustada Eesti vilja ekspordi ning siis pole enam ohus Eesti looma-, vaid ka viljakasvatuse tulevik. Kui meie karjad ja laudad kaovad või lähevad võõra kapitali kätte ning maha müüakse metsa- ja põllumaad, siis jääme omal maal popsideks. Me pole enam peremehed ja meie elu üle otsustavad teised.“Helme sõnul tuleb riigil tegutseda kahel suunal. „Kriitiliselt peab üle vaatama põllumajandust piiravad seadused ja regulatsioonid, kaasa arvatud eurodirektiivid. Teiseks, riik ei pea paaniliselt hoiduma majandustegevusse sekkumast, vaid võib kodumaise majanduse kaitseks ajada interventsionistlikku poliitikat. Me ei saa Euroopa Liidu tingimustes üles seada tollitõkkeid, aga me saame teiste riikide eeskujul kasutada kaudsemaid teid, et omamaist tootmist soodustada ja oma turgu kaitsta,“ ütleb Helme.„Selleks peab aga ennekõike olema tahet ja julgust oma sõna Brüsselis maksma panna ning loobuda reformierakondlikust loosungist, et „vaba turg paneb kõik paika“. Ei pane. Põllumajandus on Euroopas ülimalt reguleeritud ja põhjalikult subsideeritud valdkond. Kui me ütleme, et meie põllumees saagu turumajanduses hakkama, aga teised Euroopa riigid maksavad oma põllumehele oluliselt suuremaid toetusi, siis tegelikult ütleb riik põllumehele, et pane oma uksed kinni ja koli linna muu töö peale. Taolist väljasuretamispoliitikat ajav valitsus tuleb esimesel võimalusel välja vahetada.“Põllumehed viisid täna pärastlõunal Toompeal läbi aktsiooni „(M)ärkamine!“, milles kutsusid avalikkust üles märkama, millised on põllumajandussektori pikale veninud kriisi tagajärjed Eesti toidulauale ja maapiirkondadele. Aktsiooni käigus suunati riigikogu ette Trooja lehm, mille seest parlamendi liikmed leidsid 101 pakki ohutut kauasäilivat Poola piima. Lossi platsile aga jõudis 10 000 liitrit värsket ja head kodumaist piima, mida põllumehed päevast päeva eestimaalaste toidulauale toodavad. Iga pudel sümboliseeris neid Euroopa tippu kuuluvaid lehmi, kes on viimase kahe aasta jooksul ebasoodsa majanduskliima tõttu rännanud piiri taha või sootuks tapamajja.


description:
16.09.2016 ERR
Eesti esitab USA filmiakadeemia võõrkeelse filmi auhinna nominendiks Kadri Kõusaare lavastatud mängufilmi "Ema", mis jutustab loo aastatepikkusest enesepettusest, täitumata unistustest ja armastuse puudumisest.
"Lugu kannab filmist ettepoole ulatuv sündmus, mis oskuslikult vaataja ees lahti hargneb ning rütmi kaotamata end avab," ütles komisjoni kuulunud režissöör ja Kinoliidu juhatuse esimees Martti Helde, kelle sõnul on Kõusaarel õnnestunud saavutada väheste vahenditega maksimaalne tulemus, mis pakub elamuse ka teistkordsel vaatamisel.

maintext:
Eesti esitab võõrkeelse filmi Oscarile Kadri Kõusaare "Ema" ERR
16.09.2016 ERREesti esitab USA filmiakadeemia võõrkeelse filmi auhinna nominendiks Kadri Kõusaare lavastatud mängufilmi "Ema", mis jutustab loo aastatepikkusest enesepettusest, täitumata unistustest ja armastuse puudumisest."Lugu kannab filmist ettepoole ulatuv sündmus, mis oskuslikult vaataja ees lahti hargneb ning rütmi kaotamata end avab," ütles komisjoni kuulunud režissöör ja Kinoliidu juhatuse esimees Martti Helde, kelle sõnul on Kõusaarel õnnestunud saavutada väheste vahenditega maksimaalne tulemus, mis pakub elamuse ka teistkordsel vaatamisel."See on suur au, sellepärast, et see on üks väike samm võib-olla praegu, aga me hakkame seda rada käima ja äkki seda õnnestub isegi laiendada. Loomulikult oleks tõeline ime saada viie hulka, aga sellega on väga vähesed filmid hakkama saanud," ütles Kõusaar "Aktuaalsele kaamerale".Iiri filmitegija Kevin McCanni raadioseriaalist "Kooma” inspiratsiooni saanud põnevusloo keskmes on naine, kes hoolitseb tulistamise järel koomasse langenud täiskasvanud poja eest. Tiina Mälbergi kehastatud naisel tuleb seista silmitsi väikelinna elanikega, kes püüavad tema pojaga juhtunud mõistatust lahendada. Esmapilgul lihtsakoelisest krimiloost kasvab välja tõeline inimlik tragöödia, mis väljub väikelinna ning "väikese inimese" raamidest, jättes vaataja silmitsi ajatute küsimustega moraalist, eneseohverdusest, isiklikust õnnest ning valikuvabadusest."Film balansseerib osavalt ning tundlikult väikelinna piiratud pindadel nähtava ja varjatu, valgusküllase välismaailma ja hämara haigetoa piirimail, kergitades vaid tükati loori peategelaste pulbitsevalt sisemuselt," märkis žürii. "Väikelinna staatilisust rõhutab liikumatu, koomas õpetaja Lauri, kellele käiakse pihtimas oma salajasi unistusi ning kelle ees rulluvad lahti loo inetuimad stseenid."Eesti Filmi Instituudi kokkukutsutud valikukomisjoni sõelal olid täispikad eesti mängufilmid, mis esilinastusid vahemikus mullu 1. oktoobrist tänavu 30. septembrini vähemalt seitsmel järjestikusel päeval tasulistes kommertskinodes. Komisjoni kuulusid lisaks Heldele veel Lauri Kaare, Tõnu Karjatse, Mait Mäekivi, Mare Raidma, Riina Sildos ja Edith Sepp.Filmi produtsent on Aet Laigu, stsenarist Leana Jalukse ja operaator Jean-Noël Mustonen. Vastavalt filmiakadeemia reeglitele määrab Eesti produktsioonifirma enamusraha (ehk loominguline kontroll) filmi eestimaisuse. "Ema“ esilinastus rahvusvaheliselt Tribeca filmifestivalil. Filmi levitab USA müügiagent Andrew Herwitz (The Film Sales Company).USA filmiakadeemia jagab Oscareid Hollywoodis 26. veebruaril juba 89. korda.


description:
Eesti keele võlust ja vaevast!
Tänavuse Vello Sootsi mälestusloengu peab Jüri Kivimäe
Laupäeval, 24. septembril kell 3 pl toimub Tartu College´is VEMU hooaja avamine ja Tartu College’i 46. sünnipäeva pühitsemine. Kaua aega Tartu College’it juhtinud dr. Vello Sootsi mälestusloengu peab sel aastal Toronto Ülikooli Eesti õppetooli juhataja, professor Jüri Kivimäe, teemaks Eesti keele võlu ja vaev. Mülleri jutlustest Google’i tõlkemasinani. Ajaloolasena käsitleb Jüri Kivimäe eesti keele arengut läbi aegade ning heidab põgusa pilgu eesti keele alalhoidmise vajadusele, võimalustele, aga eriti vaevadele, mis sellega meie üha enam globaliseeruvas maailmas kaasnevad. Eesti keele tulevik ei ole kindel ega iseenesestmõistetav!

maintext:
Eesti keele võlust ja vaevast! Eesti Elu
Eesti keele võlust ja vaevast!toimub Tartu College´is VEMU hooaja avamine ja Tartu College’i 46. sünnipäeva pühitsemine. Kaua aega Tartu College’it juhtinud dr. Vello Sootsi mälestusloengu peab sel aastal Toronto Ülikooli Eesti õppetooli juhataja, professor Jüri Kivimäe, teemaks. Ajaloolasena käsitleb Jüri Kivimäe eesti keele arengut läbi aegade ning heidab põgusa pilgu eesti keele alalhoidmise vajadusele, võimalustele, aga eriti vaevadele, mis sellega meie üha enam globaliseeruvas maailmas kaasnevad. Eesti keele tulevik ei ole kindel ega iseenesestmõistetav!Eesti õppetool sai loodud Toronto Ülikooli juurde 30 aastat tagasi. Sel ajal oli eesmärgiks luua keskus, mis võimaldaks akadeemilistes ringkondades eesti kultuuri ja ajaloo tutvustamist ning oleks toeks Eesti vabadusepüüdlustele. Pärast Eesti taasiseseisvumist on õppetooli tegevus laienenud, hõlmates nii Eestit kui ka olulist osa Baltikumist ja Euroopast.Jüri Kivimäe on Toronto Ülikooli Elmar Tampõllu nimelise Eesti Õppetooli professor 1999. aastast saadik, seega 17 aastat. Tema tegevuspõld keskendub kesk- ja lähiaja Euroopa ajaloole, eriti sellele, mis puudutab Eestit ja Balti mere kallastel asuvaid maid. Toronto Ülikoolis õpetab prof. Kivimäe ajalookursusi laias ulatuses – 13. sajandist kuni kaasajani. Viimastel aastatel on need hõlmanud hansakaubandust ja ka ristisõdasid Baltikumis. Ta on neil aladel rahvusvaheliselt tunnustatud teadlane.Siiski, tema töö ei keskendu ainult keskajale. Jüri Kivimäe on pidanud aastate jooksul mitmeid ajalooseminare Toronto eesti ühiskonnale, mis on saanud väga hea vastuvõtu osaliseks. Nende kaudu on meie teadmised Eesti iseseisvumisest ja ka selle kaotusest saanud märkimisväärset täiendust. Tal on valminud raamatukäsikiri väga andeka, kuid ka kontroversiaalse Eesti teadlase ja poliitiku Hans Kruusi elust ja tööst. Lõpetamisel on Balthasar Russowi Liivimaa kroonika uus, kommenteeritud tõlge eesti keelde.Käesolev akadeemiline aasta on Jüri Kivimäe viimane õppeaasta Torontos. Tuleval suvel jääb hästi väljateenitud pensionile. Seega on loeng 24. septembril üks viimaseid võimalusi Torontos prof. Kivimäe teadmistest ja tähelepanekutest osa saada. See on kindlasti ka hea võimalus avaldada talle tunnustust tema pikaajalise töö eest Eesti õppetooli professorina.Tartu College’i aastapäevaüritus on huvitav muuski mõttes. Lisaks Jüri Kivimäe loengule avatakse uus näitusja Arne Roosmani seinamaalingud, mis paigaldati Tartu College’ile juulikuus. Lõpuks toimub pidulik vastuvõtt kõigile osalejatele.Tule ka Sina koos oma sõpradega loengule, näitusele ja avama uut Väliseesti Muuseumi hooaega!Kohtumiseni 24. septembril Tartu College’is kell 15.00.NB! Ürituse paremale õnnestumisele aitad kaasa, kui annad oma osavõtust teada 21. septembriks: , t. 416 925 9405.


description:
reis.postimees.ee
Kindlasti on olemas seadus, mis kusagil keelab ka autoaknast jalgade välja panemise. PantherMedia / Scanpix
Ameerika on kuulus oma arvukate võimaluste poolest roadtrip’ile minna. Ikooniline Route 66, sõit Suurde Kanjonisse või mõni muu marsruut – eksimisvõimalust praktiliselt pole. Küll aga on poolesajas osariigis palju erinevaid ja kohati väga kummalisi autoreisijatele suunatud seadusi.
Alabamas on keelatud teeselda autosõidul vaimulikku.
Alaskal on keelatud sõidu ajal koera autokatusele sidumine.

maintext:
25 veidrat seadust Ameerikast, mida roadtrip’il silmas pidada PM
reis.postimees.eeKindlasti on olemas seadus, mis kusagil keelab ka autoaknast jalgade välja panemise. PantherMedia / ScanpixAmeerika on kuulus oma arvukate võimaluste poolest roadtrip’ile minna. Ikooniline Route 66, sõit Suurde Kanjonisse või mõni muu marsruut – eksimisvõimalust praktiliselt pole. Küll aga on poolesajas osariigis palju erinevaid ja kohati väga kummalisi autoreisijatele suunatud seadusi.Alabamas on keelatud teeselda autosõidul vaimulikku.Alaskal on keelatud sõidu ajal koera autokatusele sidumine.Arizonas ei tohi jalakäijad vajutada foorinuppe lihtsalt selleks, et liiklust peatada.Montanas ei ole lubatud sõidutada raudteerööbastele looma, eesmärgiga rongi kahjustada.Nebraskas pole mägesid, kuid ometi on seal ette nähtud mägisel teel maantee paremas servas sõitmine.Nevadas on aga täiesti legaalne liigelda kiirteel kaamliga.Colorados ei ole lubatud autode poole rakettide loopimine. (Silmas on peetud militaarrakette.)Connecticutis ei tohi maanteel jahti pidada.Delaware’is on keelatud autos riiete vahetamine.New Yorkis on illegaalne autos lahti riietuda.Hawaiil on turvarihmad kohustuslikud, kuid veoauto kastis lahtiselt sõitmine on täiesti legaalne.Oklahoma juhtidel on keelatud sõitmise ajal koomikseid lugeda.Oregonis aga pannakse inimestele südamele: autodega võidujooksmine on keelatud.Illinoisis ei ole lubatud riputada tahavaatepeegli külge dekoratiivseid täringuid või õhuvärskendit.Pennsylvanias pead sa oma auto osadeks võtma ning peitu panema, kui tundub, et auto hirmutab hobuseid.Rhode Islandil ei ole lubatud sõita avamata õllepurgiga.Lõuna-Carolinas on illegaalne autos prügi hoidmine.Louisiana taksistidel on keelatud vahetuse ajal auto esiistmel armatseda.Marylandis ei ole lubatud kiirteel sõites vanduda.Et auto läbiks Texases ülevaatuse, ei ole kohustuslik omada esiklaasi, küll aga on kohustuslik kojameeste olemasolu.Utah’s on kiirteel eesõigus lindudel.Massachusettsis on illegaalne sõita koos gorillaga.Missisippis ei ole lubatud auto külge kinnitada leegiheitjat.Virginias ei tohi sa kellelgi kasutada oma autot seksimiseks.Lääne-Virginias võid sa tee pealt õhtusöögiks kaasa korjata auto alla jäänud looma.


description:
FOTO:
Foto abil seisate ühe Saaremaa kalmistu ees. See on täpselt nii lai, kui pildilt paistab, ehk suht kitsas, aga see-eest pikk. Lookleb mööda liivast seljakut, millel kõrguvad võimsad männid. All paremal pool, mööda kiviaeda, on rada ning sellelt tõusevad hauad justkui kaares kõrgemal ja kaovad taas seljandiku teise külge, nagu oleksidki kellegi seljal. Igas reas on vast kõigest 10 või veidi enam kalmu. Hästi omanäoline - nagu paljud eesti kalmistud. Ees on rauast värav, kõikjal ümber laotud kiviaed ja täitsa taga lõpus väike puust värav, kust kulgeb edasi tilluke metsaalune rada.

maintext:
Eesti hetked Nagu vanajumala selja taga Eesti Elu
FOTO:Foto abil seisate ühe Saaremaa kalmistu ees. See on täpselt nii lai, kui pildilt paistab, ehk suht kitsas, aga see-eest pikk. Lookleb mööda liivast seljakut, millel kõrguvad võimsad männid. All paremal pool, mööda kiviaeda, on rada ning sellelt tõusevad hauad justkui kaares kõrgemal ja kaovad taas seljandiku teise külge, nagu oleksidki kellegi seljal. Igas reas on vast kõigest 10 või veidi enam kalmu. Hästi omanäoline - nagu paljud eesti kalmistud. Ees on rauast värav, kõikjal ümber laotud kiviaed ja täitsa taga lõpus väike puust värav, kust kulgeb edasi tilluke metsaalune rada.Meie jaoks oli see üllatuslik paik Püha kalmistu. Püha külas, kui Püha kiriku tagant edasi metsa sõita. Arvatakse, et üsna tõenäoliselt on Kaali meteoriidikraater andnud nime Püha kihelkonnale, aga koht võis saada oma nime ka olulise hiie või muu pühapaiga järgi. Mõned kohad ja kogemused ei lähe meelest, nii ka esmakordne Püha kiriku ja kalmistu külastus, kus esimesel haual, mida nägime, oli umbes kümne sentimeetri kõrgune kuklaste (sipelgate) pesa. Kuklased traavisid üle liivase kalmupealse, mis oli ühelt poolt kombe kohaselt triibuliseks riisutud, teiselt poolt jäetud rahulikult kuklaste päralt, nende pühaks maaks.Foto ja tekst: Riina Kindlam


description:
Astume rahvaga ühte jalga!
Mart Helme -
7. september 2016
Foto: Urmas Saard
Kiltrid, kupjad ja aidamehed pole kunagi olnud rahva enamus. Nad pole kunagi astunud ühte jalga rahva enamusega. Ei astu ka praegu. Rahvas aga ootab juhte, kes astuvad temaga ühte jalga, kirjutab Mart Helme.

title: Astume rahvaga ühte jalga! Mart Helme

maintext:
Astume rahvaga ühte jalga! Mart Helme -
Astume rahvaga ühte jalga!Mart Helme -7. september 2016Foto: Urmas SaardKiltrid, kupjad ja aidamehed pole kunagi olnud rahva enamus. Nad pole kunagi astunud ühte jalga rahva enamusega. Ei astu ka praegu. Rahvas aga ootab juhte, kes astuvad temaga ühte jalga, kirjutab Mart Helme.Hiinlaste ajalookäsitlus on tsükliline. Sel ajal kui meie oleme Euroopas progressiusku ja vaatame ajaloole kui lineaarselt ülesmäge minevale protsessile, leiavad hiinlased, et ajaloos ja ühiskonna arengus korduvad ringikujuliselt teatud perioodid. Nad usuvad, et valitsejate õigus valitseda tuleb taevalt ja valitsemise mandaat antakse vaid neile, kes suudavad stagneerunud ja kokku jooksnud ühiskonna uuesti käima tõmmata.Ent miski siin päikese all pole igavene. Kuitahes ettevõtlik ja uuenduslik võimu ülevõtja ka poleks, ajapikku tema energia ja uuenduslikkus kahanevad. Saabub uus stagnatsioon ja selle kulminatsioonis annab taevas uue mandaadi jõule, kes seisaku purustada suudab. Nii korduvadki tsükliliselt kriis, uuenemine, õitseng, langus, stagnatsioon ja seejärel uus kriis ning mandaadi üleandmine värsketele jõududele.Hiinlaste käsitlust toetab oma krestomaatilises 1920. aastate algul ilmunud suurteoses “Õhtumaa allakäik” ka Oswald Spengler. Ta analüüsib erinevate ajalooliste suurtsivilisatsioonide käekäiku ja joonistab selge ning korduva mustri, kus iga tsivilisatsioon teeb oma tekkimise järel läbi kindlad etapid alates formeerumisest, millele järgneb õitseng, ja lõpetades allakäiguga, millele järgneb tsivilisatsiooni häving.Agoonia lõppfaasIgale hävingule eelneb loominguliselt juba surnud tsivilisatsiooni vananaistesuvi, mille kõige olulisemaks ilminguks on elu koondumine suurlinnadesse. Maapiirkonnad hüljatakse, maa kui kapital kaotab suure osa oma väärtusest, maa kui elujõu allikas ja patriarhaalselt ühiskonda koos hoidev side on tühjaks imetud ning lagundatud – ja siis saabub tsivilisatsiooni surm. Agoonia astmed võivad olla erinevad, kuid surm on siiski vältimatu.Kõike seda tasub taas meenutada, kui vaatame, mis toimub tänases Euroopas. Juba 1960. aastatel oli ka inglise ajaloofilosoof Arnold Toynbee, kes muide Spengleriga sugugi kõiges nõus ei olnud, sunnitud tõdema, et Euroopa tsivilisatsioon on valmis ja selle aluseks olev kristlus sisuliselt surnud. Ühes oma viimastest kirjutistest oli ta seetõttu sunnitud möönma, et kuigi ta südames sellega nõustuda ei taha, ei näe ta tulevikus Euroopale ometi kuigi helgeid perspektiive. Vaimsusest loobunud, loomingulisuse kaotanud, elujõu mugavusele ohverdanud ja kõike vaid materiaalsete mõõdupuude järgi hindavas ühiskonnas haaravad võimu paratamatult keskpärased küünikud ja oportunistid ning nende juhtimisel ootab ühiskondi ees kriis ning hukatus.Kui prohvetlik. Sest kas ei ole kogu see obamade, merkelite, junckerite, cameronide, rõivaste jne seltskond just see kamp, kes praegu Lääne tsivilisatsioonile nekroloogi kirjutavad.Nekroloogid, nagu teame, on ikka pidulikus ja kadunukest ülistavas toonis. Nii ka praegu, kui fookus sihitakse Lääne tsivilisatsiooni justnagu kõige hiilgavamatele suursaavutustele, milleks on muidugi inimõigused, avatus ja sallivus. Loomulikult jäetakse selle juures mainimata, et inimõigustest on tehtud tegelikke kodanikuõigusi ahistav karikatuur, avatus on toonud Euroopasse islamiterroristide poolt korraldatavad tapatalgud ning sallivuse nimel püütakse maha suruda igasugust vasakliberaalsusele oponeerivat teisitimõtlemist.Ent see kõik on tegelikult agoonia. Ning nüüd sõltub juba iga riigi, iga rahvuse tervest mõistusest ja enesealalhoiuinstinkti tugevusest, kas ja kui kiiresti kogu see dekadentlik ja enesetapjalik ideoloogia koos oma poliitiliste preestritega ajaloo prügikasti visatakse.Agoonia on tegelikult arenenud juba oma lõppfaasi. Agoonia arengu seisukohast on muidugi tähelepanuväärne see, kuidas on püütud sildistada tervet mõistust esindavaid poliitilisi jõude. Üle kogu Euroopa on see toimunud sarnaste mallide järgi. Kõigepealt püütakse oponente siduda Hitleri ja natsiideoloogiaga. Seejärel järgneb arendusena süüdistus rassismis ja ksenofoobias. Kuna need süüdistused üldreeglina paika ei pea, rahva toetus opositsioonile kipub aga järjest kasvama, võetakse kasutusele uus termin: äärmuslased.Kui nn äärmuslus osutub aga sedavõrd populaarseks, et “äärmuslased” juba parlamentidesse pääsevad ja mõnel pool koguni (Ungari, Poola) ainuparteilisi valitsusi moodustada suudavad, järgneb süüdistus populismis ja lihtsate lahenduste pakkumises. Sealjuures unustavad süüdistajad mainida, et neil endil pole tegelikult üldse mingeid lahendusi ja et nad tegutsevad juba vähemalt kümme aastat parandades, piltlikult öeldes, asfaldiauke vaid propagandaga.Rahvas pole rumalMina ei tee poliitikat sellepärast, et kõigile meeldida. Vastupidi: ma teen poliitikat, mis on hakanud paljudele meeldima. Eesti praegustele valitsejatele olen ma muidugi populist, sest esiteks meeldib minu poliitiline liin paljudele inimestele ja teiseks on meie erakonna poliitika vastand nende poliitikale. Vastand ei tähenda aga seda (nagu eeldavad nemad), et see poliitika on kuidagi vale. Sisuliselt väidavad nad ju, et rahvas on rumal ja ei tea, missugune poliitika on õige. No nemad muidugi teavad, mis sellest, et peavad iga nelja aasta tagant seltsamalt rumalalt rahvalt uut mandaati küsima!Tegelikult ei ole rahvas rumal. Kollektiivne tarkus on alati suurem kui üksikisiku või mingi kitsaste huvidega rühma tarkus. Seega – rumal pole mitte rahvas, vaid see, kes rahvast rumalaks peab.Loomulikult ei saa iga inimene aru poliitika kõigist telgitagustest. Aga rahvas saab instinktiivselt aru, kes on aus ja kes ei ole, kes pingutab Eesti nimel ja kes kombineerib vaid enda huvides. Vaadake siinkohal vaid kõike seda, mida on teinud üks saks Kadriorus oma ärmatamisega!Rahvas saab aru ka sellest, kui tehakse vigu. Ikka juhtub. Tegelikult on rahvas ka suuremeelne ning andestab, kui vigu tunnistatakse. Aga rahvas ei andesta, kui vigu valetamise ja propagandaga kinni mätsima hakatakse.Mina ja meie erakond ei ole läinud kartellierakondade teed, kes on asunud enda suuvoodriks muudetud meedia vahendusel toetust ostma. Meie oleme oma toetuse ausa tööga välja teeninud.Meie poliitilised oponendid armastavad meie puhul rõhutada ka seda, nagu oleksime me vaid protestipartei, kes on kõigele vastu. Tõsi, me oleme vastu kooseluseadusele, me oleme vastu immigratsioonile, me oleme vastu Eesti–Vene piirilepingule, me oleme vastu maksutõusudele, me oleme vastu haldusreformile, me oleme vastu Kreeka abipakettidele jne. Tegelikult on see pahupidi pööratud pilt. Millelegi vastu olles oleme me tegelikult alati ju millegi poolt.Terve mõistuse pooltMe oleme terve mõistuse poolt, me oleme tasakaalus ühiskonna poolt, mida ei lammutata homopropagandaga, me oleme Eesti poolt, kus eestlane ei pea käima seinaääri mööda ja tont teab mis ilmakaarest siia kokku uhutud inimestega vigast inglise keelt purssima, me oleme uhkelt oma suveräänsuse eest seisva Eesti poolt, me oleme õiglase ja mõistlikult majandava, mitte eelarveauke elanikelt kokku kraabitud maksudega täitva Eesti poolt, me oleme riigi poolt, kus inimväärne elu oleks võimalik ka igas Eestimaa külas, mitte üksnes kahes tõmbekeskuses, me oleme selle poolt, et kõigepealt hoolitseda oma laste, vanurite ja puuetega inimeste eest ja alles siis, kui see meile üle jõu ei käi, aidata endast rikkamaid ja kavalamaid.Me oleme õitsvate rukkililledega Eesti poolt, me oleme hirmuvabade laulupidudega Eesti poolt, me oleme rõõmsate lastega Eesti poolt, me oleme Eesti poolt, kust inimesed ei pea kalevipoegadena võõrsile minema, me oleme Eesti poolt, kus teisitimõtlemist ei häbistata ega hurjutata, me oleme Eesti poolt, mis on EESTI, mitte mingi Estoniaks või Estlandiks moondunud geograafiline mõiste. Ja see ei ole populism, see on patriotism. Ja need ei ole “põlastusväärselt lihtsad lahendused”. Need ongi lahendused. Ja me oleme ainus erakond, kellel need lahendused on, sest teistel on ainult eurodirektiivid.Meie erakonna läbimurre suurde poliitikasse tuli peavoolule muidugi ebameeldiva üllatusena, kuid esialgu loodeti, et me jääme Riigikogus väikseima fraktsioonina nn suurte erakondade varju ning osutume kõrgliiga poliitikas vaid ajutiseks ja ühekordseks episoodiks. Me oleme praeguseks tõestanud, et need Stenbocki majas ja Kadriorus hellitatud lootused on osutunud petlikeks.Tegelikult oleme me tänase eesti poliitika keskne intriig. Meiega pole võimalik mitte arvestada. Me mõjutame poliitikat rohkem kui kestahes seda tunnistada tahaks ja seda vaatamata katsetele meid meedias mustata ning võimalust mööda maha vaikida. Sellest hoolimata pole võimalik meist saada ei üle ega ümber. On läinud koguni nii, et isegi kui meist otseselt ei rääkida, räägitakse meist kaudselt ikkagi. Kui me ei ole pildil, siis oleme pildi taga. Aga igal juhul oleme osa kompositsioonist ja meieta pole pilti kui niisugust.Ma oleksin upsakas, kui arvaksin, et see kõik on meie erakonna suure tarkuse ja väga kavala poliitika teene. Ei. Tegelikult on põhjus selles, et meid toetab üha suurem osa rahvast. See, mida me saavutanud oleme, oleme me saavutanud koos rahvaga. Ja seda, mida me saavutada tahame, suudame samuti saavutada vaid koos rahvaga.Praegu arutletakse Eestis pea igapäevaselt selle üle, kes saab järgmiseks vabariigi presidendiks, missugused isikuomadused peaksid tal olema ja mida ootab temalt rahvas. Räägitakse erakondadeülesest kandidaadist, räägitakse kogemustepagasist, räägitakse suhestumisest välismaaga.Vanamoodi enam edasi ei saaKõik see on kindlasti oluline, aga kõige olulisemast meil ei räägita. Ja see kõige olulisem peitub hoopis muus. Nimelt selles, millega ma oma artiklit alustasin. See seisneb rahva (ja võime öelda ka kogu Euroopa mastaabis – rahvaste) pettumuses oma valitsustes. See seisneb usaldusekaotuses valitsuste ja valitsustega vahetult seotud ning nn nomenklatuurist välja kasvanud poliitikute suhtes. Just selles seisneb praeguse Euroopat (ja Eestit) juhtiva võimu agoonia. Oleme jõudnud murdepunkti, kus vanamoodi enam edasi ei saa. Praegused valitsused pole juba ammu enam osa lahendusest, vaid osa probleemist.Selles olukorras pole midagi kummalist, kui rahvas ootab värskeid, lahendusi pakkuvaid ja senisest võimust määrimata juhte. Praegused juhid on näidanud, et nad ei ole võimelised ei rahvast teenima ega rahvast juhtima. Aga just rahva teenimist ja rahva juhtimist on vaja, et meie riiki ja rahvast keerulistest aegadest läbi tuua.Enne Teist maailmasõda nurjas Konstantin Päts Johan Laidoneri kaasabil “haige” rahva kollektiivsed püüdlused seada riik uutele rööbastele. Tõsi, ka tema seadis riigi uutele rööbastele, aga kahjuks niisugustele, kus rahvale anti täpselt nii palju sõna, kui võimud otsustasid.Praegu oleme Eestis sarnases olukorras. Võim, mille selja taga on omakorda üleeuroopaline võim, püüab taas juhtida ühiskonda nii, et rahva kollektiivset tahet pärssida ja kontrolli all hoida. Erinevalt 1934. aasta riigipöördest pole me praegu veel läbinud murdepunkti, kust tagasi pöörata pole enam võimalik. Ent ettevalmistused käivad. Nn vihakõne kriminaliseerimise katsed on osa sellest, rahvuskonservatiivsete ja rahvuspatriootlike poliitiliste jõudude stigmatiseerimine on osa sellest, riikliku suveräänsuse hajutamine ja allutamine Euroopa Komisjonile on osa sellest. Maailm on muutunud ja pätsilikke “lihtsaid lahendusi” ei saa silmakirjalik ning demokraatiat salamisi tasalülitav Euroopa endale lubada. Sestap keppi vaid painutatakse, mitte ei murta. Aga meie erakond – ja meiega koos suur osa eesti rahvast – ei ole nõus, et koos selle kepiga tahetakse alandlikuks painutada ka meie rahvuslikku selgroogu.Lembitu ja KaupoKaheksasada aastat tagasi tungisid meie maale ristisõdijad, kes tõid “alaarenenud” eestlastele eesrindliku Euroopa kultuuri. Tule ja mõõgaga, põlisrahvalt maad ja õigusi anastades. Liivlased, meie sugulasrahvas, alistusid suurema vastupanuta – ja neid ei ole enam. Meie esivanemad hakkasid vastu – ja me oleme kõigi kannatuste kiuste ikka rahvusena olemas. Liivlaste kaval olupoliitik Kaupo on selles kontekstis alistumise ja väljasuremise sümbol, meie Lembitu aga kangelasmeele ja kaotusteski iseendaks jäämise sümbol.Tänasel päeval toovad nendesamade ristisõdijate järglased meile omaaegsete tõekspidamistega risti vastupidiseid “väärtusi”. Jälle oleme me “alaarenenud”. Ja eriti usinad on meile seda meelde tuletama meie oma kodumaised kaupod. Nende kohta on rahval aga oma ütlus. Tuletame meelde: “Kilter, kubjas, aidamees – need on põrgus kõige ees”.Kiltrid, kupjad ja aidamehed pole kunagi olnud rahva enamus. Nad pole kunagi astunud ühte jalga rahva enamusega. Ei astu ka praegu. Rahvas aga ootab juhte, kes astuvad temaga ühte jalga.Artikkel ilmus esmalt portaalis Uued Uudised


description:
This summer volunteers were working hard at the Estonian House making the basement shine with fresh paint. The Estonian School received a donation to spruce up the classrooms and we were delighted to join in to carry out the work.
We started with classroom nr. 9, emptying all the cabinets, books, old materials and accumulated junk, and then removed the old carpet. The most difficult part was choosing the colours and materials. We researched options on the internet, bought samples and asked everyone who came by for opinions and input.

title: @Estonian House *We did what was needed!* Estonian Life

maintext:
€ artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : kaljurand nagu merkel, obama, barroso, kallas, ilves (sotsid=kommud) ... vanad kommud ei sure ......
paraku on nii artiklile Harri Kivilo: Mida kõrgeima riigivõimu... : Eesti peavoolumeedia võtab iga nädal sõna Ukraina teemal, Eesti territoriaalsetest probleemidest...
rääkija artiklile Eesti keele võlust ja vaevast! Eesti... : Iga viies sõna eesti keeles pärineb vist germaani keeltest.
rubljoff artiklile VEB Fondis ei ole enam saladusi: kes sai... : Eks juba rublatehing, millega finantseeriti islamiste, oli suurema skeemi üks...
seisukoht artiklile "Vaba Sõna" nr.19 Eesti... : http://www.ohtuleht.ee/759339/venemaa-rahvakunstnik-balti-riikidelt-peaks-okupatsiooni-eest-vabandust-paluma...
ajalugu artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : Eesti taasiseseisvus siis, kui läänes oli rahvusriiklus kuulutatud "ajalooliseks igandiks"...
arno artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : Aga mis vahe seal tegelikult on - Putin või Kaljurand, mõlemad nokivad palukesi ühest ja samast...
euroman artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/verhofstadt-keskerakondlastele-me-ei-usu-euroskeptikuid-natsionaliste-ja-populiste.d?id=67635040...
Lembit Andres Tork artiklile Harri Kivilo: Mida kõrgeima riigivõimu... : hei, der storyline GETS EVEN BETTER: mitte ainult ei kinnitanud endine suursaadik ja välisminister...


description:
Nele-Mai Olupreporter
Riho Kruuv Välisministeerium
Eesti suursaadik Indias Riho Kruuv andis kolmapäeval New Delhis üle oma volikirja India presidendile Pranab Mukherjeele.
Volikirja üleandmisele järgnenud vestlusel käsitlesid suursaadik Kruuv ja president Mukherjee Eesti ja India suhteid ning koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides, teatas välisministeerium.

maintext:
Eesti suursaadik Indias Riho Kruuv andis üle volikirja PM
Nele-Mai OlupreporterRiho Kruuv VälisministeeriumEesti suursaadik Indias Riho Kruuv andis kolmapäeval New Delhis üle oma volikirja India presidendile Pranab Mukherjeele.Volikirja üleandmisele järgnenud vestlusel käsitlesid suursaadik Kruuv ja president Mukherjee Eesti ja India suhteid ning koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides, teatas välisministeerium.Suursaadik Kruuv avaldas rahulolu, et Eesti ja India suhted on töised ja tihedad ning märkis, et mõlemad riigid paistavad silma ettevõtlikkuse ja innovatiivsuse poolest, mis toimivad riikidevahelistele suhetele sillana. President Mukherjee tõi välja, et Eesti ja India suhted on väga head ning kahe riigi suhete edendamisel on suur potentsiaal tehnoloogia ja majanduskoostöö arendamisel.Eestile oluliste koostöösuundadena tõi suursaadik Kruuv välja vajaduse tihendada majandussidemeid, koostööd infotehnoloogia ja e-valitsemise valdkonnas ning edendada kõrgharidusalast koostööd.Kruuv ütles, et koostöö edendamiseks nendes suundades on oluline riikidevahelise lepingulise baasi täiustamine.Suursaadik Kruuv tõstatas president Mukherjeega ka Indias vangistuses viibivate Eesti laevakaitsjate küsimuse.«Loodan, et laevakaitsjate kohtuprotsess toimub edaspidi viivitusteta ning India valitsus annab peatselt heakskiidu Eesti ja India vahelise karistatud isikute üleandmise lepingu sõlmimisele,» ütles suursaadik.President Mukherjee tõdes, et India valitsus on teadlik Eesti laevakaitsjate olukorrast ning püüab, arvestades kohtute sõltumatust, aidata juhtumis lahendusi otsida.Nele-Mai Olup


description:
Linda Mäehans (vasakul) Kotkajärvel koos staažika MÜlase Liivi Kasak-James’iga Uus-Meremaalt. Foto: Mölder
Suur vesi, väike vesi ja loodus
Metsaülikool 2016
Linda Mäehans
Keset augustikuud tulime kokku. Olime reisinud üle suure vee, üle mere. Ehk üle Põhja-Ameerika suurte järvede. Jõudsime väikese ja vaikse vee kaldale keset rohelist loodust. Väikese järve ja maa-ala nimi on Kotkajärve. See on skautide laager Muskoka suvituspiirkonnas, Ontario provintsis, Kanadas, kuhu, oletan, eestlased on alati teretulnud. Mul on esimene kord olla Kotkajärvel. Tulin Metsaülikooli.

maintext:
Suur vesi, väike vesi ja loodus Eesti Elu
Linda Mäehans (vasakul) Kotkajärvel koos staažika MÜlase Liivi Kasak-James’iga Uus-Meremaalt. Foto: MölderSuur vesi, väike vesi ja loodusMetsaülikool 2016Linda MäehansKeset augustikuud tulime kokku. Olime reisinud üle suure vee, üle mere. Ehk üle Põhja-Ameerika suurte järvede. Jõudsime väikese ja vaikse vee kaldale keset rohelist loodust. Väikese järve ja maa-ala nimi on Kotkajärve. See on skautide laager Muskoka suvituspiirkonnas, Ontario provintsis, Kanadas, kuhu, oletan, eestlased on alati teretulnud. Mul on esimene kord olla Kotkajärvel. Tulin Metsaülikooli.Hea meelega jagaksin mõned esimesed muljed. Ütleks kõigepealt, kui huvitav oli see meie tihe nädal. Haruldane. Ei oleks osanud arvata, kuidas niisugune võimalus olla koos erinevate eestlastega väikese vee kaldal mõjuks mu vaimule ja hingele. Kuuldes ikka ja ainult eesti keelt: see ju mu esimene valik, kui õhtupoolikute huviringis Sirje Kiin meilt küsis: “Mõeldes kodumaale, mis on teie lemmik kolm igatsust?”Samuti hea oli rahvatants; isegi kui üks päev muusika lausa vaikis sajule: nii suur vesi kallas taevast alla. Läbi saju, ilma muusikata, harjutasime tantsu edasi. Järgmisel päeval katkes vool sellesama suure vihma tõttu.Margus Tae teadis täpselt, millest ta meile rääkis sel kuuvalgel ööl Hiiel.Hiis: minule uus sõna; aga mitte tundmatu asi. Ei. Mitte asi, vaid idee. Vaikus. Või ehk inimeses see sisemine vaikne koht, kus vaim ja hing ja vägi, millest Margus tule ääres rääkis, saavad elavaks.Elan Ülemjärve () kaldal; sündisin siin. Mu ema-isa jõudsid Kanadasse, Port Arthurisse pärast Teist maailmasõda. Nüüd, tänapäeval Thunder Bays, tunnen end üksi, kuna vanemad on sellest maailmast lahkunud ja nooremaid järeletulijaid siin ei ole, vähemalt neid, kes räägivad eesti keelt ja keda huvitaks eestlaste ühistegevust edasi teha. Lõpetasime Thunder Bay Eesti Seltsi tegevuse pärast meie 90. vabariigi aastapäeva tähistamist ja peoõhtut. Mina kui seltsi esinaine ja Ingrid, meie sekretär-laekur, ei olnud lõpetamise poolt, aga kirikugrupp arvas, et aeg oli käes ja nii hääletati.Aga positiivsemalt - lähen nüüd tagasi mõttes ja ettekujutuses Kotkajärvele. Kõnnin radadel looduses ja tantsin isegi, kui vihm on tige.Mu hommikune keelegrupp pani mind mõtlema. Kady Alurand pakkus meile huvitava küsimuse: mida tähendab kogukond? Jälle mulle uus sõna: kogukond. Tean, mu eesti keel on vana: ikka seesama keel, mida ma sünnist saadik ema ja isaga kodus rääkisin; keel, mida nemad rääkisid kodumaal, enne põgenemist. Aga Kady küsimus oli: mis on kogukond just tänapäeval? Mis on ὒhiskond? Kui oluline on seltskond? Sellel hetkel, praeguses maailmas?Seletasin oma keelegrupile, et Thunder Bays kuuleb tihti soome keelt, kuna siin elab kõige rohkem välismaa-soomlasi. Me oleme sõbrad, just keele pärast. Ja looduse pärast.Siin elab ka palju indiaanlasi. Keel muidugi võõras, aga indiaanlaste loodusthindav kultuur on kodune. Kuid ma ei tahaks ammugi olla indiaanlane: mida näen ja tean nende eludest, siin kus elan, on murelik ja raske. Aga nende loomulik looduse ja metsade hindamine meeldib mulle. Samuti meeldib, kuidas indiaanlastele ei ole aeg, aja mõiste, nagu mingi sirge joon minevikust tulevikku; kriips paberil vasakult paremale või alt üles. Jah, kalendril aeg liigub edasi ridades. Aga loodusekell näitab meile aega ringides. Võib-olla aeg on hoopis “ring” ja liigume läbi aja ringides. Nagu sisemised ringid näitavad ühe puu vanust.Margus kutsus meie esivanemad Hiiele; usun nad tulid läbi ajaringi ja olid kohal.Mõtleme tulele. Elav leek: vaim ja hing ja vägi.Tuli kujundab rauda, nagu õppisime Rait Siskalt. Tuli ja puu koos pakuvad meile soojust ja valgust. Puust majad, kui õigesti ehitatud, hingavad ja painduvad ajaga. Seda õppisime Rein Jürimäelt.Mõtleme kord jälle veele. Kui mitu vihmapiiska langes pilvedest Kotkajärvele meie nädala jooksul?Väiksed veetilgad, väikese vee kaldal. Kuhu jõudsime kokku, üle suurte järvede või üle suure vee: meri, mis meid ikkagi ühendab. Kotkajärve Metsaülikool oli mulle uuesti leitud kogukond.


description: Pildigalerii või muu audio/video meedia

title: Eesti Päevaleht Stockhlm.

maintext:
nuff said artiklile Terras valiti NATO sõjalise komitee... : https://thetemplarknight.com/2012/05/06/the-knights-templar-today-who-and-where-are-they/
Ühineja artiklile FB postitus kogub jagamisi : Ühinege 5000, 6600, 10 000, 10 000 000 peast segiaetuga- selleks loodigi sellistele FB ja internet-...
Laula. laula, pappi! artiklile Eesti keele võlust ja vaevast! Eesti... : Jah. Indo -germaani päritolu sõnavara on eesti keeles rikkalik. Saksa keele(blattdeutsch) kõrval,...
link artiklile FB postitus kogub jagamisi : https://www.facebook.com/photo.php?fbid=1263448020366792&set=a.1263475767030684&type=3&theater
€ artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : kaljurand nagu merkel, obama, barroso, kallas, ilves (sotsid=kommud) ... vanad kommud ei sure ......
paraku on nii artiklile Harri Kivilo: Mida kõrgeima riigivõimu... : Eesti peavoolumeedia võtab iga nädal sõna Ukraina teemal, Eesti territoriaalsetest probleemidest...
rääkija artiklile Eesti keele võlust ja vaevast! Eesti... : Iga viies sõna eesti keeles pärineb vist germaani keeltest.
rubljoff artiklile VEB Fondis ei ole enam saladusi: kes sai... : Eks juba rublatehing, millega finantseeriti islamiste, oli suurema skeemi üks...
seisukoht artiklile "Vaba Sõna" nr.19 Eesti... : http://www.ohtuleht.ee/759339/venemaa-rahvakunstnik-balti-riikidelt-peaks-okupatsiooni-eest-vabandust-paluma...


description:
EUobserver/PM
Itaaliasse saabuvad migrandid möödunud neljapäeval. Scanpix
Euroopa Liidu pingutused paigutada Itaaliasse ja Kreekasse saabunud migrandid ümber teistesse liikmesriikidesse pole jätkuvalt hoogu sisse saanud, kirjutab EUObserver.
Möödunud aasta septembris kiirustades kokku lepitud kaheaastane plaan nägi ette ligikaudu 160 000 inimese ELi-sisese ümber paigutamise.

maintext:
Migrantide ümberpaigutamiskava ELis on lõplikult läbikukkunud PM
EUobserver/PMItaaliasse saabuvad migrandid möödunud neljapäeval. ScanpixEuroopa Liidu pingutused paigutada Itaaliasse ja Kreekasse saabunud migrandid ümber teistesse liikmesriikidesse pole jätkuvalt hoogu sisse saanud, kirjutab EUObserver.Möödunud aasta septembris kiirustades kokku lepitud kaheaastane plaan nägi ette ligikaudu 160 000 inimese ELi-sisese ümber paigutamise.Nüüd, ühe aasta möödudes, on aga võetud eesmärgist täidetud vaid kolm protsenti. Sealhulgas on osade nende uueks koduks aga ELi mittekuuluvad riigid nagu Norra ja Šveits, kes nõustusid samuti ELi kavaga liituma.Kuu alguse seisuga on Itaaliast kokku lahkunud vaid natuke üle tuhande inimese, Kreeka puhul on selleks arvuks 3493.Eile tegi Euroopa Komisjon avalduse, milles kutsus liikmesriikide valitsusi eesmärgi nimel rohkem pingutama. Küsimusele, millised saavad olema kvootide mittetäitmise korral liikmesmaadele kehtestatavad sanktsioonid, komisjon ei vastanud, märgib väljaanne.«Ümberpaigutamised toimuvad, viimane leidis aset 2. septembril,» teatas ajakirjanikele Euroopa Komisjoni pressiesindaja Brüsselis.Juulis saatis ELi rändevolinik Dimitris Avramopoulos 28 liikmesriigi siseministritele kirja, paludes neil rohkem inimesi vastu võtta.Alates voliniku täiendavast abipalvest on liikmesriigid võtnud vastu 831 inimest, kellest enamik paigutati Soome, Prantsusmaale ja Hollandisse.Siiani ei ole ühtegi migranti enda riiki ümber paigutanud Austria, Ungari ja Poola.Enim on ümberpaigutamisekava raames migrante vastuvõtnud Prantsusmaa, kuhu ainuüksi Kreekast on saabunud 1431 inimest.


description:
Kaarel Tarand Toomas Huik / Postimees
Täpselt samuti nagu inimpõlv tagasi tekitasid rahvuskaaslased paguluses kodumaal okupatsiooniaastad üle elanud inimeste seas vastakaid tundeid, nii ka nüüd, mil kodumaalt lahkumise motiivid on hoopis teistsugused ning ka lahkujate sotsiaal-demograafiline läbilõige erineb oluliselt kunagiste sõja- ja poliitiliste põgenike omast, kirjutab Kaarel Tarand Õpetajate Lehes.

maintext:
Kaarel Tarand: hinged ei ole riigi omad PM
Kaarel Tarand Toomas Huik / PostimeesTäpselt samuti nagu inimpõlv tagasi tekitasid rahvuskaaslased paguluses kodumaal okupatsiooniaastad üle elanud inimeste seas vastakaid tundeid, nii ka nüüd, mil kodumaalt lahkumise motiivid on hoopis teistsugused ning ka lahkujate sotsiaal-demograafiline läbilõige erineb oluliselt kunagiste sõja- ja poliitiliste põgenike omast, kirjutab Kaarel Tarand Õpetajate Lehes.Ühed arvavad, et lahkujad on läinud hädast või rumalusest aetuna ajutiselt ning jääjad peavad tegema kõik endast oleneva, et kellegi side kodumaaga ei katkeks ning varem või hiljem tagasipöördumine oleks ühtviisi valutu nii talendile kui ka vähem võimekale.Teised jälle leiavad, et õnneotsijad on läinud riski peale välja ja ise valinud kodumaatuse, mis vabastab jääjad vähimatestki kohustustest nende suhtes. Nende vastakate tunnete peale on üles ehitatud ka Eesti riiklik diasporaa kohtlemise poliitika, mil pole küll nii lennukat pealkirja («Eesti maailm») nagu idanaabril ja mis ei ürita eestlasi välismaal ideoloogiliselt töödelda, vaid mis riigimeeste pidukõnede kõrval keskendub keeleabile, kontakti hoidmisele.Eesti identiteedi nurgakivid – keel ja maaOn ühemõtteliselt selge, et eestlase identiteedi nurgakivideks on keel ja maa. Nagu ka see, et ainus toimiv ja arenguvõimeline eesti keeleruum saab eksisteerida vaba Eesti territooriumil.Siingi on segavaid välismõjusid, kuid need on ületatavad. Mistahes välisriigis sedasama ütelda ei saa. Ja siit ka lihtne järeldus: elu Eestis kui eesti keeleruumis, samuti seotus Eesti territooriumiga ei ole lahkujate prioriteetide nimekirjas medalikohtadel. Miski muu on kaalunud keele üles, tekitanud valmisoleku elutseda mingis teises keeleruumis ja võõral territooriumil, mille saatuse osas on ka uustulnuka sõnaõigus oluliselt piiratud.Kas seda olekut nimetada mugavus- või ebamugavuspaguluseks, on maitse asi, igal juhul on keskmise inimese jaoks lapsena märkamatult ja jõupingutusteta omandatud emakeeles igapäevase elu elamine energeetilises plaanis mitu korda odavam kui mistahes muus keeles toimetamine. Küllap on igaüks seda kogenud, et päev otsa võõrkeeltes ja võõramaalastega läbikäimine väsitab õhtuks rohkem kui sama suhtlusmaht eesti keeles.Suurim eestlaste sihtmaa on SoomeÜleilmne eestlaskond on kirju ning mistahes üldistus teeb kellelegi liiga. Uusemigratsiooni ülekaalukalt suurim sihtmaa on kindlasti Soome. Kõik muud paigad, olgu tegu Brüsseli, Luxembourgi, Londoni või New Yorgiga, on Soome kõrval köömes.Seetõttu tasubki vaadata, mida ja kuidas Eesti avalik võim peaks või ei peaks tegema Soome suunal. Nagu näitavad ka juhuintervjuud, mida meediakanalid vahendavad Soomes elavate eestlaste ühisüritustelt ja suvepidudelt (kus mõistagi osaleb tilluke vähemus kõigist kümnetest tuhandetest Soome asunutest), näevad väga paljud Soomet oma tulevikus alalise kodumaana.Aastate jooksul on ligi 7000 Eestis sündinut võtnud endale ka Soome kodakondsuse. Neile peaks lisama teadmata hulga juba Soomes sündinud eestlaste ning segaperede lapsi. On teisigi, kes on veel (aga kui kauaks?) veendunud, et paremad töö- ja elamistingimused on valitud ajutiselt ning lõpuks, kui raha koos ja sotsiaaltagatised käes, tullakse ikka Eestisse tagasi.Vabas maailmas ei tohiks keelega ahistadaKogu seltskonna eestlastena hoidmine on Eesti juhtide hulgas valitsev kinnisidee. Tagajärg, et kaasmaalaste programmide raames üritatakse korraldada ja toetada laste eesti keele õpet, mida rangelt võttes võib käsitleda ka teise riigi siseasjadesse sekkumisena.Kas liiga järsult öeldud? Mitte sugugi, kui vaadata peeglisse ja mõelda igaühe isiklikele ja üldriiklikele reaktsioonidele, kui näiteks Venemaa või miks ka mitte Saudi-Araabia püüaks siin Eestis korraldada «omadele» omakeelseid koole. Tõsi, Eesti võimude aegu kestnud poliitilise saamatuse ja arguse tõttu eksisteerib Eestis tänaseni täiesti põhjendamatult venekeelne kool, mida Vene riik ei pea isegi kinni maksma.Kohtleme immigrante Euroopas pretsedenditu vastutulelikkusega ja isegi takistame sellega immigrantide järeltulijate sujuvat lõimumist uue kodumaa ühiskonda. Surudes Soomes elavatele Eesti emigrantidele peale eestlaseks olemist ja jäämist, ei erine me riiklik käitumine sugugi Venemaa omast Eestis, mida me ju hirmsasti taunime.Peale muu peaks ikka ja uuesti üle kaaluma sellise poliitika eesmärgipärasust. Iga mujale kolija arusaadav soov on tulla uues asukohas toime võimalikult hästi ja valutult. Sedasama soovib ta ka oma lastele ja lastelastele, kui neid juhtub olema.Keelevahetus koos uue kodumaa kommete ja tavade ülevõtmisega on seega positiivne paratamatus. Lähteriigi mistahes sekkumine lahkujate uude elukorraldusse on teatud mõttes vaimne vägivald, oma kunagiste või veel kodanike tagakiusamine.Vabas maailmas ei tohiks ükski riigivõim oma endisi kaasmaalasi ahistada, pannes neile moraalse kohustuse säilitada minevikus olnut, püüdes neis tekitada süütunnet oma valikute pärast ning veendes, et ainus lunastus ning patust pääsemine on kodumaale tagasipöördumine.Hinged ei ole riigi omad ja seetõttu ei tohiks olemas olla ka Eesti raha eest eesti koole ega keeleõpet välismaal (üksikute eranditega). Kas oma juurtega keelesidet säilitada ja edasi kanda, peab olema iga inimese vaba valik ning keeleõppeteenust väljaspool Eestit võiks pakkuda vaid turutingimustel ehk iga soovija saaks seda oma raha eest tellida. Eesti riigi olemasolu ei sõltu eesti keele kõnelejate «õigest» ehk suurimast võimalikust arvust.


description:
07. september 2016
Kadri Paas
reporter-toimetaja
Priit Simson
fotograaf-videoreporter
Liviko juhatuse esimees Janek Kalvi rääkis Ärilehele antud videousutluses, et Liviko eksport Lätti on oluliselt kasvanud. Tööstus veab oma viina Riiga, kus Livikol on ladu. Sealt rändab see omakorda Läti põhjapiirile, kust eestlased selle ära ostavad. Kui ka Vene ja Ukraina turg taas kosuks, turgutaks see Liviko eksporti veelgi.

maintext:
ÄRILEHE VIDEO: Viinatööstur: Liviko elas üle I ja II maailmasõja, elab ka selle valitsuse
07. september 2016Kadri Paasreporter-toimetajaPriit Simsonfotograaf-videoreporterLiviko juhatuse esimees Janek Kalvi rääkis Ärilehele antud videousutluses, et Liviko eksport Lätti on oluliselt kasvanud. Tööstus veab oma viina Riiga, kus Livikol on ladu. Sealt rändab see omakorda Läti põhjapiirile, kust eestlased selle ära ostavad. Kui ka Vene ja Ukraina turg taas kosuks, turgutaks see Liviko eksporti veelgi.Kalvi hinnangul on Eestis viin kallis, arvestades, et eestlaste ostujõud on üks Euroopa kehvemaid. Tööstur rõhutab, et temal ei ole midagi aktsiisitõusu vastu, aga eelkõige peaks kerkima õlle, mitte kange alkoholi aktsiis.Kalvi rõhutab, et juba praegu on viinapudeli hinnast ligikaudu 80 protsenti riigimaksud. See on Liviko juhi meelest ebaproportsionaalselt palju ja kui valitsus eesotsas Taavi Rõivasega kavatseb uuel aastal alkoholiaktsiisi veelgi 10 protsendi võrra suurendada, tekib Kalvi meelest riigieelarvesse veelgi suurem auk kui tänavu.


description:
Toomas Kiho: On viimane aeg peatada Rail Baltic sellisel kujul!
03. detsember 2015
Toomas Kiho, ajakirja Akadeemia peatoimetaja
Maaleht
Nabala
Foto: Tanel Meos
Me teame lugu Buratinost, kes sattus kass Basilio ja rebane Alice’i mõju alla ning loomade keelitusel otsustas matta raha mulla alla, et sellest kasvaks rahapuu, mis hakkaks tooma suuremat rikkust.

maintext:
Toomas Kiho: On viimane aeg peatada Rail Baltic sellisel kujul! Maaleht
Toomas Kiho: On viimane aeg peatada Rail Baltic sellisel kujul!03. detsember 2015Toomas Kiho, ajakirja Akadeemia peatoimetajaMaalehtNabalaFoto: Tanel MeosMe teame lugu Buratinost, kes sattus kass Basilio ja rebane Alice’i mõju alla ning loomade keelitusel otsustas matta raha mulla alla, et sellest kasvaks rahapuu, mis hakkaks tooma suuremat rikkust.Samasuguse lumma kütkesse on sattunud Eesti, kes on otsustanud matta palju raha maa alla – kuhjata see uue raudtee muldkehaks jm uustaristuks, et ehitada võluraudtee Rail Baltic, mis hakkaks tagasi tootma uut ja suuremat rikkust.ReklaamAsi on ka üsna rehepaplik (ja seetõttu eestlasele eriti peibutav), kuna esimese märkimisväärse summa lubab omalt poolt raudteesse matta Euroopa Liit. Ja tõesti – pakutava euroraha kutsuv helk polegi eestlasi ükskõikseks jätnud: ega me ometi saa Euroopa lahket raha vastu võtmata jätta, kus sa sellega! Vastupidi, peame ruttama, sest kui me ehitust kiiresti ei alusta, jääme eurorahast hoopis ilma.“Euroopa Komisjon ei ole juba täna rahul ehitustööde hilise algusega ning lisaajakulu võib meid ilma jätta Euroopa Liidu edasisest rahastusest,” hoiatab majandus- ja taristuminister. Ka Basilio ja Alice kannustasid, et “teie, sinjoore Buratino, ei viivitaks ühtki minutit. Täna on viimane öö, kus külvata saab.”.Loe veel:Ümberkruntimine leevendaks maaomanike muresid ka põllumajandustootmises (2) 06. november 2015FOTO ja KAART: Rail Balticu trassi lähedalt leiti kiviaegne asulakoht (5) 07. september 2015Mida aga raudtee endaga päriselt kaasa toob, on selgitamata, negatiivsetest ja kasututest järelmitest vaadatakse mööda ning nii liigub otsustamise “rong” vääramatult edasi. Trass on juba peaaegu paigas, omavalitsustegelased ja maavanemad on saanud ütelda oma sõna, algamas on arheoloogilised kaevamised, valmistutakse maade võõrandamiseks jne.Hulk asjaga seotud inimesi on mitme aasta jooksul saanud tööd ja palka, ning see on igati kiiduväärt, ka võimalikud muinasleiud või ökoloogilised avastused ainult rikastavad meie teadmist oma maast. Seni, kui asi on teoreetiline, kuni ehitus päriselt pole alanud, ongi kõik veel hästi.Aga nüüd – aitabOn viimane aeg peatada Rail Baltic sellisel kujul!Võib näida, et võitlus käib Nabala pärast, aga mitte ainult. Võitlus Eesti looduskeskkonna ja senise inimtaristuga ühildamatu raudteekolossiga meenutab võitlust fosforiidikaevanduste vastu veerandsajandi eest.Toona võitlesime Kabala pärast, aga mitte ainult – puhtama ja elamisväärsema maa nimel. 1987. aastal sündis ime, kui suutsime viimasel minutil peatada Nõukogude Liidu ametkondade pealesurutava kesk- ja ühiskonnale pöördumatute tagajärgedega plaani, kuigi kõik oli ometi kõrgeimal tasandil otsustatud: investeeringud olid ette nähtud, plaanid olid peaaegu paigas, jäi ainult töid alustada.Nüüd on viimane aeg ka kavandatava Rail Balticu asjas selg sirgu lüüa.Ametkondlikul tasandil vaadati tekkivatest ränkadest kesk- ja ühiskonnaprobleemidest lihtsalt mööda, otsustamise rong sõitis vääramatult edasi: massiline uute töökohtade loomine, uute asulate rajamine, maaeraldised jne – kõik oli kokku lepitud ning töö algamas... Ent sündis ime. Assigneeringud ja investeeringud, mis olid määratud Eestisse, jäid lõpuks siiski tulemata.Nii võitsime Kabala lahingu, säilitasime Kabala ja terve Ida-Eesti fosforiidikaevandustest puutumata. Lõime selja sirgu ega lasknud meie maaga hävitavaid rumalusi sündida.Nüüd on aeg võita Nabala lahing – säilitada Nabala ja jätta terve Lääne-Eesti puutumata Rail Balticu imeraudtee ehitamisest. Nüüd on viimane aeg ka kavandatava Rail Balticu asjas selg sirgu lüüa.Jah, raudteeühenduse sisseseadmine Euroopaga on kindlasti mõistlik ja seda tulebki teha, kuid mitte praegu plaanitaval kujul. Miks, seda püüdkem selgitada, kujutledes end hüpoteetilisse olukorda, kus Rail Baltic ongi valmis. Mis meil siis on, milline näeb Eesti välja?1. Meil on Tallinna ja Pärnu vahel kaks peaaegu paralleelset raudteed, üks on laiarööpmeline ning teine eurolaiusega. Ja mõlemat tuleb meil ülal pidada. See tundub absurdne, aga muud ei jää üle – vanal laial raudteel saab sõita Sakku, Kohilasse, Raplasse, Tootsi, Torile, Lelle kaudu Türile külla onu Jürile jm, seevastu Rail Balticul polegi peatusi ette nähtud.Kui maksame juurde, võime saada peatuskoha Rapla kanti, mitme kilomeetri kaugusele praegusest jaamast, see aga tähendaks ka uusi juurdepääsuteid jms.2. Meil on kogu muu raudteevõrguga ühildumatu Rail Baltic, millele on vaja omaette veeremit, vaguneid, vedureid ning vastavat remondivõimekust. Ka see tuleb meil kinni maksta.3. Uue raudtee ja kaasneva taristu rajamine on kulukas, 1,3 miljardit eurot praegustes hindades – ja kui sellest 80% ka taotleme ELilt, siis vähemalt 260 miljonit (eeldusel, et ehitushinnad ei kalline) ning hilisema ülalpidamise kulu peame ikka ise kandma, ning kust mujalt see tulla saab kui muu tee-ehituse arvelt, k.a maanteed, aga kindlasti ei saa siis enam senises mahus arendada ida- ja kagusuunalist lairaudteed, sh Tallinna–Tartu liini.4. Meil on keset oma maad tohutu kunstlik vall koos mitme meetri kõrguste piirdetaradega mõlemal pool, mis lõhestab Eesti põhjarannalt Läti piirini, jaotades meie maa enneolematu barrikaadiga lääne- ja idaosaks. Eesti toimivale ruumimustrile tekib ettearvamatu mõju, mida pole teaduslikult sugugi uuritud.5. Kunstlikul vallil on saatuslikud tagajärjed loomade liikumisele ning ulukiasurkondadele kummalgi pool valli (rääkimata hävitatud kooslustest 200kilomeetrisel trassil endal). Loomade liikumisteed on katkenud, populatsioonid lahutatud, ja seetõttu on ohtu sattunud mõnegi liigi jätkusuutlikkus, eriti läänepoolses Eestis.6. Inimeste liikumisteed on lõigatud läbi sarnaselt loomade omadega, kõik teed Lääne- ja Ida-Eesti vahel on tulnud kas sulgeda, ja see on pikendanud teekonda alaliselt, või on liiklus korraldatud viaduktidega – sest rajataval kiirraudteel ühetasapinnalisi ristumisi teedega ette nähtud pole.7. Raudee ehituseks on kulunud enneolematul määral liiva, kruusa ja paekillustikku. Selle hankimiseks on tulnud ammendada meie liivakivi-, kruusa- ja paevarud.Piltlikult öeldes pidime ohverdama oma kruusased oosid, mõhnad ja liivaseljakud ning karstirohked paealad ning need kõikjalt Eestist lihtsalt kokku vedama seks hiiglaslikuks valliks. Kalevipoegki poleks selle peale tulnud.8. Vähe sellest. Ehitusmaterjali ei vajatud ju mitte üksi raudteetammiks, vaid ka viaduktideks, ümbersõitudeks, rohesildadeks jms – lõpuks ilmestab meie maastikku kümneid ja kümneid suuri tee-ehitisi piki Rail Balticu trassi, mõnigi neist on kuulsa Kukruse mastaapi.9. Lõpuks on raudtee nõudnud enneolematul määral maade kokkuostu, teemaa on laienenud põllu- ja metsamaade arvelt.10. Rääkimata eraomanike muredest. Ja mitte ainult omanike – elukvaliteet on kõikjal trassiäärsetel kruntidel vähenemas, ning kinnisvara, kui seda ka raudtee tarbeks ei võõrandata, on lihtsalt oma väärtust kaotamas, kui raudtee on otse majaukse ees.Tagatipuks tuleb tõdeda, et sellel hiidvallil eriti tihedat rongiliiklust polegi! Kohalikke reisijaid siin vedada ei saa, sest peatusi pole mujal kui Tallinnas ja Pärnus, Berliini keegi rongiga sõitma ei hakka ning kaubavedude maht põhja–lõuna suunal pole märkimisväärne, tohutut transiitkaubandust ei ole ette näha.Omaette küsimus on, miks üldse peaks tegu olema kiirraudteega, kuna Euroopasse sõit võtab ka ülikiirrongiga nagunii ebamõistlikult kaua aega, ning kaubarongide kiirust pole ka praeguses Rail Balticu projektis kavas kasvatada suuremaks kui 120 km/h.Aga on ka lahendus!Kui meil on juba euroraha käeulatuses, et Eesti Euroopaga eurolaiuses raudteega ühendada – ja kui me ei tohi seda kasutada õhuühenduse tõhustamiseks (mis oleks esimene loomulik eelistus) –, miks ei võiks siis lihtsalt ehitada Tallinnast lõuna suunas minevad praegused raudteed ümber eurolaiuse peale?Seni, kui asi on teoreetiline, kuni ehitus päriselt pole alanud, ongi kõik veel hästi.Seda saaks teha isegi hoopis vähema raha eest ja ligikaudu sama tulemusega, ainult selle vahega, et ülikiirraudtee asemel saaksime lihtsalt hea ja kiire ühenduse.See ei lõhuks keskkonda, ei ammendaks maavaravaru, ei lõhuks inimeste ega loomade liikumisteid ja elupaiku, ei nõuaks lõviosa teede ehitus- ja hooldusrahast endale muude teede arvelt, ei vajaks hiiglaslikke maaoste ja konflikte omanikega, ei kahjustaks inimeste elukeskkonda ega vähendaks eraomandi väärtust, ei vajaks kõikide ristumiste kahetasandiliseks ehitamist, oleks rentaabel – kuna senised peatused, teed ning toimivad ruumimustrid jääksid paika jne.Lõpuks oleks ka terve Eesti raudteevõrk loogiline – ida ja kagu suunas oleks vana traditsiooniline laiarööpmeline raudtee (Tapa, Narva, Tartu), kuna lõuna suunas (Viljandi ja Pärnu) läheks siis Euroopasse kitsam eurolaiusega tee. Sellisel sõidaks kassidki.Tõsi, sellel raudteel saaks kihutada ainult 120 km/h, aga Tallinnast Pärnusse jõuab ka nii ühe tunniga, mis on ainult 15 minutit kauem kui praegu planeeritava Rail Balticuga.Mille nimel siis hävitada nii paljut?Võitsime Kabala lahingu ja fosforiidisõja, võidame ka Nabala lahingu ning saame otstarbeka kaasaegse ühenduse Euroopaga!


description:
Välisminister Marina Kaljurand teatas täna Reformierakonna esimehele, peaminister Taavi Rõivasele, et loobub ministrikohast ja kandideerib presidendiks.
«Hetk tagasi andis Marina Kaljurand avalikult teada oma otsustest seoses kavatsusega küsida eelseisvatel presidendivalimistel valijakogu liikmete toetust,» teatas Kaljuranna pressiesindaja, kelle sõnul jagab Kaljurand oma kandideerimise kohta kommentaare täna keskpäeval. Postimees näitab kell 12 Kaljuranna pressikonverentsi otsepildis.

maintext:
Kaljurand loobub välisministri kohast ja kandideerib presidendiks - PM
Välisminister Marina Kaljurand teatas täna Reformierakonna esimehele, peaminister Taavi Rõivasele, et loobub ministrikohast ja kandideerib presidendiks.«Hetk tagasi andis Marina Kaljurand avalikult teada oma otsustest seoses kavatsusega küsida eelseisvatel presidendivalimistel valijakogu liikmete toetust,» teatas Kaljuranna pressiesindaja, kelle sõnul jagab Kaljurand oma kandideerimise kohta kommentaare täna keskpäeval. Postimees näitab kell 12 Kaljuranna pressikonverentsi otsepildis.Peaminister Taavi Rõivase teatas oma avalduses, et ta ei pea vajalikuks Kaljuranna lahkumist välisministri ametist.«See on tema põhiseaduslik õigus, mida keegi ei saa ära võtta. Rohkem mul ei ole midagi öelda,» oli Reformierakonna juhatuse liige Rein Lang napisõnaline.Reformierakonna aseesimees Kaja Kallas näis uudist kuuldes üllatunud olevat. «No aga tore ju, et ta kandideerib,» oli Kallase esimene reaktsioon, kuid täpsema kommentaari andmiseks palus ta aega.«Kuna Kaljurand on olnud rahva silmis kõige populaarsem kandidaat, siis on loomulik, et ta läheb kandideerima,» ütles Reformierakonna riigikogu fraktsiooni aseesimees Valdo Randpere, kes on Kaljuranna toetaja. «Inimeste toetus tal on, valijameeste toetus tal on. Küsimus on, kas valimiskokku lähevad erakonnad või Eesti rahva esindajad. Kui lähevad Eesti rahva esindajad, siis Eesti rahva hulgas on Marina kõige populaarsem kandidaat,» lisas Randpere, kelle sõnul oleks küsimus tekkinud, kui Kaljurand poleks sellise toetusega kandideerinud.«Loomulikult on see julge samm Marina poolt, aga mina teda toetan ja annan hea meelega allkirja, et teda üles seada. Lõppkokkuvõtes see on tema isiklik otsus, sest sellega ta muudab ju oma elukäiku.» Randpere usub, et selle käiguga võidab Kaljurand mõned nii-öelda protestihääled. «Neid inimesi, kes ei tunne ühtekuuluvust ühegi erakonnaga, on hästi palju.» Randpere peab tõenäoliseks, et teises voorus ongi vastamisi Marina Kaljurand ja Siim Kallas.


description:
TEM 65 kontsert. Foto: Kai Kiilaspea
LAULUVENNAD, TULGE TAAS LAULMA!!!
Toronto Eesti Meeskooril (TEM) algab sügisel uus hooaeg!

title: LAULUVENNAD, TULGE TAAS LAULMA!!! Estonian Life

maintext:
nüanss artiklile Tori sõjameeste mälestuskirikus... : Vastavalt juulilepetele lahkusid Eestist võõrväed, mitte aga okupatsiooniväed.
demokraatlik partei eesmärk artiklile Biden: Baltikum tunneb Venemaa ja Trumpi... : https://www.youtube.com/watch?v=k4aIIpCDsLU venemaa, iraan ... kellele veel, soovib hull hillary...
? artiklile Priit Sibul: tänaõhtune... : Dr. Hanson on pädev majandusteadlane sobiva ametikohal. Kuidas ta talitaks poliitikas on lahtine...
Nimi artiklile Kindergarten is coming! : I thought it was presidents election, ja dumal sto presidentskie võbarõ
tähelepanek artiklile Eesti vald palub inimestelt abi:... : Kindlustus ei maksa hüvitist juhul, kui tegemist on ebaseadusliku ehitisega. ...
sahistaja artiklile Helme on nördinud, et teda debatile ei... : https://www.nelli.ee/sahin-kuidas-mart-helme-boriss-jeltsiniga-toopi-kummutas
paneuroopa artiklile Seitsmeste reporter Erna matkal: vaata,... : Vene luure lõpetas oma tegevuse Eestis juba aastatel 1917 - 18. Nõukogude Venemaa ja Nõukogude...
arno artiklile Seitsmeste reporter Erna matkal: vaata,... : Nürnbergi "tribunali" jätaksime ehk siiski mängust välja kui see just musta huumorina...
dollarowich artiklile USA asepresident kinnitas kohtumisel USA... : http://www.pealinn.ee/koik-uudised/usa-st-tegi-superriigi-venemaa-kuld-n174957


description:
12/09/2016
Presidendikandidaat Marina Kaljuranna sõnul on tema vaadetes suur ühisosa kõigi erakondadega, välja arvatud rahvuskonservatiivid, kirjutab Eesti Päevaleht.
Kaljuranna sõnul on president osa ühiskonnast ja ta peab elama selle ühiskonnaga ning ta peab vastama selle ühiskonna ootustele ja muredele.

maintext:
Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa rahvuslikult mõtlevate inimestega UU koos kommentaaridega
12/09/2016Presidendikandidaat Marina Kaljuranna sõnul on tema vaadetes suur ühisosa kõigi erakondadega, välja arvatud rahvuskonservatiivid, kirjutab Eesti Päevaleht.Kaljuranna sõnul on president osa ühiskonnast ja ta peab elama selle ühiskonnaga ning ta peab vastama selle ühiskonna ootustele ja muredele.“Mis mulle praegu Eestis muret teeb: meil võiks olla õiglust ja võrdsust palju rohkem. Meil on vastandumist, meil on siltide külge kleepimist, aga meil on vähe katseid koos midagi arutada, koos midagi teha ja saavutada. Selle ühtsuse leidmine, vastandumise lõpetamine ja kõigi hääle kuulamine… On juba valdkonnad, millest me räägime julgemalt, ja nii peavad olema esile toodud kõik meie inimesed. Iga üksik inimene Eestis on oluline. Ma kavatsen olla nende hääl, neid kuulata ja nende seisukohti rohkem esile tuua,” rääkis Kaljurand usutluses Eesti Päevalehele.Kaljurand usub, et tema poolt paneb hääletama asjaolu, et tema seisukohad kattuvad valija omaga. “Ilmselt EKRE liikme pildiga ei kattu. Kavatsen kohtuda kõigi erakondade juhtidega, välja arvatud EKRE-ga,” rääkis Kaljurand.BNSKommentaarid...Kaido Trei · Tartu KunstikoolVastuoluline jutt proual, kui iga inimene on oluline ja kõigiga tuleb arvestadaMeeldib · Vasta · 15 · 9 tundiLiisa KuunarJust, just... Suurt sallivust yles näitav, kuid rahvuslust VIHKAV president Eestile on ysna tõenäoline kuna on samasuguseid ja mittevähe.. Kõik myygix!!!!Meeldib · Vasta · 7 · 9 tundiIvo Pill · University of TartuJäreldus - rahvuslikult mõtlevad inimesed ei ole inimesed. Siit pole enam pikk maa...teate isegi kuhu. Igaljuhul sellest avaldusest tunnen Siberi külma hingust.Meeldib · Vasta · 15 · 6 tundiMarika Kabal · Jurist asutuses Eesti Patsientide EsindusühingMarina on valmis kuulama kôikide inimeste muresid, välja arvatud nende omi, kes EKRE-t valivad! Kuhu jääb siis lubatud vôrdne kohtlemine. Jutt vasturääkivusi täis. Ma Hakkan juba arvama, et Siim Kallas on siiski parem kandidaat.Meeldib · Vasta · 13 · 8 tundiHelgi MerilaKuidas seda siis võtta : tuleb arvestada KÕIGIGA , mitte aga nendega , kellel on selline arusaam elust siin ja praegu , nagu on EKRE- l?Meid ei ole ju NII vähe! Kas sellist presidenti ongi meil praegu ( või ÜLDSE) vaja???Meeldib · Vasta · 15 · 8 tundiSilvia Nisu · Kilingi-Nõmme Gümnaasiumkindlasti mitteMeeldib · Vasta · 1 · 1 tundKristi Kaljumäe · Helsinkiranta, Länsi-Suomen Lääni, FinlandPeale seda artiklit ja arvamust ma enam Kaljuranda väga enam ei usu.Tuleb järgmine Merkel.Meeldib · Vasta · 12 · 7 tundiSirje Ilves · Töötab asutuses Helsingi ÜlikoolJust! Pikk jutt ,kuidas iga inimene on t'ahtis ja k'oik on v'ordsed ! EKRE koosneb ju ka inimestest! Vastuoluline jutt!Meeldib · Vasta · 7 · 7 tundiIvo Pill · University of TartuJu siis ei koosne. Aga loomapassi pole ka nagu seniajani kätte antud.Meeldib · Vasta · 4 · 6 tundiTarmo Erikson · Rullnokk asutuses Huusko & Karpinen OY.Kuna vähemasti 80% Eesti inimestest on sama meelt EKRE.-ga,aga Kaljurand nendega kohtumisest keeldub,siis järelikult on ta Eesti elanikonna vastane ja tõestatult Isehakanud värdvalitsuse pooldaja. Mida oligi vaja tõestada.Meeldib · Vasta · 5 · 3 tundiUrsula Kohv · Võru Kreutzwaldi GümnaasiumKulla pr Marina,kuidas on võimalik ühendajaks olla inimesel,kes ise on välistanud rahvuslased?Kelle pilli järgi te tantsite?Meeldib · Vasta · 4 · 2 tundiKatrin-Ädu Metsand · Palamuse KeskkoolMo meelest ei välista ta mitte rahvuslasi vaid marurahvuslasi, loe : äärmuslasi. Seal on vaks vahet. Räägin seda täiesti erapooletult sest ma ei valiks Kaljuranda kui ma oleksin valijamees/naine.Seega on viga juba pealkirjas. Ja see kommentaarist kommentaari kestev valel pool aeda haukumine vihjab kas üldisele tähelepanematusele või lihtsalt karjainstinktile. Pealegi vaatasin ringi oma tutvusringkonnas kui mudelis, ja mitte kuidagi ei saa kokku 80 % EKRE pooldajaid.Meeldib · Vasta · 1 · 2 tundi · MuudetudAnts ViiraOlgem ausad ja täpsed. "Kaljurand usub, et tema poolt paneb hääletama asjaolu, et tema seisukohad kattuvad valija omaga."Tuleks välja selgitada, kes see selline valija on. Kui aga ei õnnestu, siis vist tuleb leppida, et mammibaaba saab ainult ühe hääle. Õnneks aga ühe häälega meie presidendiks veel ei saa.


description:
PRESS NOTE & INVITATION
Europa Nostra and European Investment Bank Institute mission visits
Patarei Sea Fortress
Tallinn, 15 September 2016 - Experts from Europa Nostra, the leading heritage organisation in Europe, and the European Investment Bank Institute will arrive tomorrow in Estonia for a four-day mission related to Patarei Sea Fortress, listed among The 7 Most Endangered heritage sites in Europe in 2016, following a nomination by the Estonian Heritage Society. The European delegation of heritage and financial specialists will meet with national authorities – including the Estonian Minister of Public Administration Arto Aas and the Minister of Culture Indrek Saar –, non-governmental civil society organisations and other stakeholders, with the aim of mobilising efforts towards saving this gem of Europe’s cultural heritage.

maintext:
Lembit Andres Tork artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Juhul, hea 'suur klõks' ja teised, kui midagi jäi kahtepidimõistetavaks. Kiida või laida,...
Nimi artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : Putini partei liitlaste- kesikutega kohtub, ekrega mitte, pole vaja Tartu rahu ega Eesti riiki, need...
Lembit Andres Tork artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Tere 'suur klõks'! Vabandan ette, et ma ei saa antud kommentaarist, kas "none of this makes any...
suur klõks artiklile Ilves kutsus demokraatia kaitseks... : Tegelikult, Lembit, "none of this makes any sense " [full stop] on täitsa õige!
staff artiklile Kaarel Tarand: hinged ei ole riigi omad... : 1944. aasta hilissuvel lahkusid Eestist eelkõige okupantidega koostööd teinud isikud ja nende...
ajalugu artiklile Marina Kaljurand ei näe endal ühisosa... : http://uueduudised.ee/marina-kaljuranna-vanaisa-oli-nkvd-kuller-ja-pisisuli/
rahva ühendamine artiklile Astume rahvaga ühte jalga! Mart Helme - : http://www.ohtuleht.ee/758584/jahmunud-helme-kaljurand-sulitab-ekre-valijatele-nakku Marina...
valija artiklile Rait Maruste Marina Kaljuranna... : http://www.ohtuleht.ee/758584/jahmunud-helme-kaljurand-sulitab-ekre-valijatele-nakku Marina...
Jüri Estam artiklile TIIA KATRIN REMMELKOOR : Hüvasti Tiia, näeme millalgi jälle selles suures taevatelgis või mis selle koha õige nimi on,...


description:
Kõige pisematele õpetab koolitarkust Viive Sarv.
Koolikell kutsus esimesse tundi
Ja kõlaski taas tuttav kellahelin – nagu polekski kolme pikka suvevaheajakuud vahepeal olnud. Koolijuhataja Silvi Verder kuulutas sellega Toronto Eesti Maja suures saalis õppeaasta aktuse avatuks ning palus koolilastel ja nende pereliikmeil kohad saalis sisse võtta.

maintext:
Koolikell kutsus esimesse tundi Eesti Elu
Kõige pisematele õpetab koolitarkust Viive Sarv.Koolikell kutsus esimesse tundiJa kõlaski taas tuttav kellahelin – nagu polekski kolme pikka suvevaheajakuud vahepeal olnud. Koolijuhataja Silvi Verder kuulutas sellega Toronto Eesti Maja suures saalis õppeaasta aktuse avatuks ning palus koolilastel ja nende pereliikmeil kohad saalis sisse võtta.Pidulikult toodi sisse kooli lipp, lippuritele (Eliise Leivat, Thomas Osso, Tuuli Leivat) järgnesid kõige vanemate õpilaste käekõrval esimesse klassi tulijad. Ühislauluna kõlas “Eesti lipp” Piret Osso klaverisaatel.Koolijuhataja Silvi Verderi avasõna ja tervituse järel ütles avapalvuse täienduskeskkooli 2. klassi õpilane Lief Kolga, paludes õnnistust nii eesootavale kooliaastale kui ka kogu meie rahvale nii siin- kui sealpool ookeani ja samuti meie siinsele koduriigile Kanadale.Kauniks traditsiooniks on laulda kooli motolaulu, millel nüüd ka kurvem noot, sest laulu looja Peeter Kopvillem lahkus kahjuks sel kevadel meie hulgast jäädavalt. Kooliperet tabas ka teine kaotus – juulis suri pikaaegne täiskasvanute eesti keele kursuste juhendaja Tiia Remmelkoor. Tema mälestamiseks pidas kool vaikuseminuti.Aktusel tutvustati traditsiooniliselt tänavust koolikava ja õpetajaid. Sel aastal õpetavad noori: Viive Sarv (emakeele 1./2.klass), Liisa Soots (1./2. keelekümblus), Eve Järve (emakeele 3./4.klass), Krista Spence (3./4./5./6. keelekümblus), Erika Kessa (emakeele 5./6.klass), Emma Soolepp (keskkooli keelekümblus), Kai Kiilaspea (emakeele keskkooli/gümn. klassid), Leena Liivet ja Epp Aruja (täiskasvanute algajad ja edasijõudnud), Heli Tenno ja Piret Osso (laulmine), Elin Marley (rahvatants), Tiina Jenkins (raamatukogu & tugiõpetaja).Ametlik osa lõppes Eesti hümni laulmisega. Taas kõlas koolikell – sel korral vahetunniks. Lapsevanemad jäid saali lapsi kooli registreerima ja mõtteid vahetama, koolilapsed aga suundusid klassiruumidesse oma esimestesse tundidesse alanud õppeaastal.Koolipere tänab aga kõiki, kes kas vahendite või tööjõuga aitasid klassiruumidele uut ja värsket nägu anda. See teeb õppimise palju rõõmsamaks.Kes esimesel päeval veel kooli ei jõudnud – tulge järgmisel korral. Toronto Eesti Seltsi täienduskoolide tunnid toimuvad teisipäevaõhtuti alates kl 7 Toronto Eesti Majas. Head kooliaasta algust kõikidele! (EE)