description: Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski viibis möödunud nädalal Lääne-Virumaal ja lubas muu hulgas, et Rakvere haigla jääb püsima, ning rääkis, kui kehvas seisukorras tervishoiu rahastamine Eestis tegelikult on.

title: Jevgeni Ossinovski: “Tervishoid on jõudmas kriitilisse faasi”

maintext:
Te ütlesite Rakvere haiglast lahkudes lõpetuseks, et loodate siia mitte kunagi patsiendina sattuda ...
Ei-ei, see oli kujundlikult öeldud. Et teie juures oli tore ja ma tulen järgmine kord jälle, aga loodetavasti mitte patsiendina. Ma loodan, et ei pea ühtegi haiglasse patsiendina sattuma.
Millise mulje jättis?
Rakvere haiglas olin ma esimest korda, aga üldiselt on üldhaiglad üsna sarnased. Need teenindavad oma maakonna inimesi ning on oma ülesehituselt ja teenustelt sarnased. Ka probleemid on haiglates sarnased. Midagi raputavat ei näinud.
Kui meil praegu räägitakse erakindlustuse loomisest, siis tegelikult pea kõik, kes on haigena süsteemiga kokku puutunud, teavad, et meil ongi sisuliselt “erakindlustus” – kui on vaja kiiresti eriarsti juurde pääseda, siis peab maksma. Millised on kõige teravamad probleemid tervishoiu valdkonnas, mis tuleks esmajärjekorras lahendada?
Siin on mitu aspekti. Esiteks on Eesti tervishoid laias laastus väga hea. Nii arstide kvalifikatsiooni, tehnilise varustatuse kui ka ses mõttes, et oleme suutnud väga väikese rahaga väga hea tervishoiuteenuse tagada. Hea on ka selles mõttes, et meil on üleüldine solidaarne ravikindlustus – arsti juurde saamine ei sõltu inimese sissetulekust. See on meie süsteemi tugevus.
Siit edasi hakkavad probleemid. Üks neist on kindlasti kogu süsteemi alarahastamine, mis on pikka aega kestnud, sest me oleme ühiskonnana väga vähe tervishoidu panustanud. Inimesele tähendab see eelkõige pikki ravijärjekordi. Mängu tuleb see, et need inimesed, kellel on rohkem raha, saavad minna erameditsiini või pääsevad kiiremini vastuvõtule, aga ravikindlustus seda kinni ei maksa. Selle arvelt ei halvendata teiste inimeste ligipääsu.
See, et Eestis on haiglavõrk õigel ajal reformitud ja vastutus selgelt paigas, on väga hea. Aga selge on see, et olukorras, kus rahvastik vananeb, kus meil tuleb rohkem peale kroonilisi haigeid ja samal ajal jääb maksumaksjaid vähemaks, on selge, et süsteemi tuleb muuta ja raha tuleb juurde leida. Kõigile sektori inimestele on ju täiesti selge, et oleme jõudmas kriitilise piirini.
Siinsamas Rakvere haiglas näidati, et 2013. aastal oli EMOs vastuvõtte 14 000 ja 2015. aastal 18 000. See tähendab ju seda, et inimesed ei saa kohe arsti juurde ja pöörduvad siis EMOsse – tervishoiukorralduslikult ei ole see kindlasti mõistlik.
Ministeerium on valitsusele vastavad ettepanekud teinud, sest meil on süsteemi raha juurde vaja, et vastavat teenust tagada.
Kust see raha tuleb? Maksudest? Või tulebki tunnistada, et solidaarne süsteem on oma aja ära elanud?
See on maailmavaa te küsimus. Meil on ka valitsuses poliitikuid, kes ütlevad, et mis siis ikka, las patsiendid maksavadki rohkem ja need, kes on vaesemad, saavadki kehvemat teenust. Meie patsientide omaosaluskulud on 22 ja 25 protsendi vahel ja maailma terviseorganisatsioon ütleb, et 25 protsenti on see kriitiline piir, kus raha hakkab piirama patsientide ligipääsu tervishoiuteenustele.
Ja see on vale. See on vale kindlasti puhtinimlikult – et vaesemad inimesed elavad kehvema tervisega ega saa ravi. Aga see on ka vale majanduslikus mõttes: see suurendab ühiskonnas ebavõrdsust. Ameerika ühendriigid on üks hea näide. See on suurtest riikidest üks rikkamaid ühiskondi, panustab rahalises mõttes väga palju tervisele, aga samal ajal on seal väga suur hulk tervisevaesuses elavaid inimesi. Inimesed võtavad laenu, et saada arsti juurde. Selle tagajärjel kannatab ju kogu ülejäänud elu. Teisalt ei saa hulk inimesi ka õigel ajal ravi, nad ei saa tööle minna ning majanduse arengusse panustada. Nii et see on väga ka majandusküsimus.
Kui selliste argumentidega jätkata, siis tuleks öelda, et inimesed peaksid ka maksma oma koolihariduse eest. Miks peaks riik maksma? Las maksavad ise – kui ei taha minna kooli, ärgu mingu. Ja samamoodi saab öelda ka mitme teise avaliku teenuse kohta, näiteks politsei, julgeolek – las igaüks palkab omale ise turvamehi. Ja see pole mingi nali, sest on ka selliseid ühiskondi, näiteks Ladina-Ameerikas, kus jõukamad inimesed ehitavadki omale kõrged tarad ümber maja ja palkavad eraturvamehed, sest riik turvalisust ei taga.
Mina lähtun sellest, et Eesti ühiskond on üles ehitatud solidaarsetele väärtustele. Need on põhiseaduslikud väärtused. Loogika seisneb selles, et neid asju, mida on mõistlikum ja odavam teha ühiselt, tuleb teha ühiselt. Võtame näiteks haridussüsteemi. See maksab teatud hulga raha, me kõik panustame sellesse maksutuludega ja nii saavad kõik inimesed hariduse tasuta. Sama on meditsiiniga: kõik me maksame oma palgast 13 protsenti ravikindlustuse osa ja selle arvelt ravitakse meid kõiki. Loomulikult saab teha nii, et ei maksa 13 protsenti, igaüks maksab oma ravikulud ise – aga mis selle mõte on?
Minu seisukoht on, et peame raha süsteemi juurde leidma. Kui see tuleb majanduskasvust – väga vahva. Kui aga muud varianti pole, siis tähendab see, et peame mingit maksu tõstma, et ravikindlustust tagada.
Kui suur on praegu tervishoiu eelarve?
Haigekassa eelarve on praegu ligikaudu miljard eurot. Umbes üheksandik kõikidest riigi kuludest läheb praegu tervishoiu valdkonda.
Ja kui palju oleks raha vaja?
Seda on mitmel põhjusel keeruline öelda. Selleks et viie aasta perspektiivis tagada teenus tänasel tasemel, on vaja juurde hinnanguliselt 100–150 miljonit eurot, mis on umbes pool protsenti SKPst. Kui me tahaksime kindlustada kõik Eesti inimesed – ja meil on praegu 60 000 inimest, kellel pole ravikindlustust, aga tegelikult peaksid olema Eestis kõik ravikindlustatud selleks, et nad saaksid oma tervist hoida, mitte ei pöörduks EMOsse, kui neil päris halvasti on – või lisada teenuseid, näiteks järgmisel aastal hambaravihüvitise, tuua uusi ravimeid, liikuda tervishoiutöötajate palkades ligemale Soome tasemele, siis see kõik tähendab lisaraha. Ma tahan öelda, et tervishoius on kohad, kuhu saaks mõistlikult raha kulutada, täiesti olemas. On selge, et me konkureerime ka teiste valdkondadega, ja selge on, et ka haridusvaldkonna lisarahavajadus pole vähem prioriteetne, nii et tuleb leida mõistlik kompromiss.
Tervishoid on jõudmas kriitilisse faasi, kus me ei saa praeguse rahastuse jätkumise korral tagada tervishoiuteenust tänasel tasemel. Kui me tahame asja paremaks teha, siis see tähendab veel täiendavat lisaraha.
Hüva, eelarves on miljard. Kui ma aga räägin näiteks Rakvere haiglaga, räägin arstidega, siis nad ütlevad, et nad ei saa teha inimestele vajalikke protseduure, sest raha pole. Kui suur on tegelikult see summa, millest räägivad tervishoiu puhul arstid ja haiglad?
Patsiendile on kõige selgem, kui rääkida sellest, mida haigekassa nimetab katmata ravivajaduseks. Ehk siis kõikide järjekordade hinnast. Kui me tahaksime näiteks järgmisel aastal võtta vastu kõik inimesed ehk kaotada ära ravijärjekorrad, siis selle hind on kogu süsteemi peale umbes 7 miljonit eurot. Või kümme protsenti eelarvest. Kui näiteks Rakvere haigla eelarve on umbes 10 miljonit, siis järjekordade kaotamiseks oleks neil vaja miljon eurot – väga laias laastus.
Kuid mis on selle niinimetatud äravõetud rahaga? Ehk siis haiglale antakse 10 miljonit, aga siis võetakse mitusada tuhat ära, sest haigla ei kuluta seda “õigesse” kohta, sest inimestel on teistsugused probleemid, kui haigekassa tellimus ette näeb.
Haiglate ja haigekassa vahelise ravi rahastamise lepingu eelarvestamine on keeruline protsess, kus arvestatakse eelnevate aastate mahte ja ka nõudlust piirkonnas. Oluline on mõista ka laiemat tervishoiupoliitilist suunda, millest lähtutakse eriarstiabi lepingute sõlmimisel: suurendada ambulatoorse ja päevaravi ning vähendada statsionaarse osakaalu. Tänu meditsiini arengule on diagnostika ja ravivõtted nii palju efektiivsemad ja patsienti säästvamad, et paljud sekkumised, mis varem nõudsid statsionaaris taastumist, võimaldavad praegu patsiendi samal või järgmisel päeval koju lubada.
Uuringud on näidanud, et haiglate üldine motivatsioon on aga osutada rohkem statsionaarset teenust. Haigekassa eesmärk on lepingute kaudu toetada teenuste osutamist rohkem päevaravis ja ambulatoorselt, mis võimaldaks ühtlasi rohkemate patsientide teenindamist ja ravi paremat kättesaadavust. Eesmärk ei ole raha ära võtta, vaid kulutada seda eesmärgipäraselt.
Ma olen näinud, kuidas pensionär saadeti operatsiooni järel koju taastuma, aga tekkisid rasked komplikatsioonid. Hiljem öeldi, et oleks ta kohe statsionaari valve alla jäänud, oleks lugu parem olnud.
Haigekassa peab leidma tasakaalu eri haiglate patsientide teenindamise vahel. Peab otsustama, kuhu raha suunata, et maksimaalselt paljusid patsiente teenindada. Ma olen nõus, et süsteemi lähtealus on see, et raha on vähe, 100 protsenti häid otsuseid langetada pole võimalik ja tuleb valida halvimatest lahendustest parim. Ja ma olen nõus, et mõnedel juhtudel võivad need otsused konkreetsete haigete vastu ebaõiglased olla.
Kuidas on tervishoiutöötajate palkadega? Räägitakse tõusust, aga kellel ja kui palju palk tõuseb?
Olen kogu aeg olnud seda meelt, et eelisjärjekorras tuleks tõsta madalama astme töötajate palku, õdedel ja hooldajatel, sest nende puudus segab ju ka arstide tööd. Selleks et inimesed tuleksid tervishoiusektorisse tööle, on vaja tõsta palkasid, sest meid mõjutab väga selgelt Soome tööturg ja sealne palgatase. Ja kuna arstid on niivõrd rahvusvahelise kvalifikatsiooniga, saavad nad väga lihtsalt sinna tööle minna. Praegu on protsess riikliku lepitaja juures, järgnevatel nädalatel peaks asi selge olema.
Ütlesite kohtumisel arstidega, et Rakvere haigla kinni ei lähe. Samal ajal muserdab olukord siiski kõiki, sest pole kindel, milliseid spetsialiste kui kauaks jagub. Ja Rakveres polegi paljusid arste kohapeal. Kas poleks mõttekam leida lahendus, et mingite erialade puhul palkaks siiski arsti?
Ei ole kedagi võtta. Maakondades tegutsevate haiglate kõige suurem mure on tööjõupuudus. Töötajate keskmine vanus on mõnel pool 55, teisal juba 60 ja enamik erialasid on ühe-kahe arsti peal, ja polegi võtta. See on reaalsus. Me oleme püüdnud seda probleemi lahendada ning tõenäoliselt muutub olukord lähiaastatel veidi paremaks. Osaliselt sellepärast, et Tallinnas ja Tartus saavad arstikohad täis. Küllap siis nooremad arstid vaatavad ka natuke laiemalt ringi. Teisalt oleme suutnud tagada selle, et tervishoiutöötajate palgad haiglate lõikes erinevad üsna vähe. Alustava arsti puhul pole erilist vahet, kas ta läheb Tallinnasse või Rakverre, ja Rakvere kasuks räägib seegi, et elamiskulud on siin oluliselt madalamad.
Teine asi, millest me Tartu ülikooliga ka räägime, on see, et maakonnahaiglas töötamine eeldab natuke teistsugust suhtumist ja teistsuguseid oskuseid. Kui suurtes haiglates on arstid erialaselt väga kitsalt spetsialiseerunud, siis maakonnahaiglas peavad inimesed olema palju laiema profiiliga. Sellised inimesed, kes suudavad palju laiema ampluaaga patsiente teenindada. See nõuab väljaõppele natuke teistsugust lähenemist. Ja siin on arstide vastutus mõnevõrra suurem. Siin on ka vähem seda, et saaks kolleegide käest nõu küsida, sest kolleege eriti pole.
Kas paranemismärke on?
Lahkumine Soome on viimase kolme-nelja aasta jooksul kordades aeglustunud. On tulnud signaale, et need residendid, kes on suuremates haiglates residentuuri ära teinud, jäävad sinna tööle ning seal siis hakkavad arstikohad täis saama. Õdesid on igal pool puudu, aga arstide kohad hakkavad suurtes linnades täis saama. Kuid üks võtmeküsimusi on pikaajaline kindlus. Et öeldaks: sinu eriala jääb siia järgmiseks aastakümneks. Paraku on erialasid sinna-tänna solgutatud ja see on olnud maakonnahaiglate puhul halb tendents. Oleme kokku leppinud, et püüame lähima aasta jooksul kava 2030. aastani kokku leppida, et noortele arstidele kindlust anda – see oleks riiklik garantii.
Kui rääkida riiklikust tervishoiupoliitikast, siis kuidas on ennetustegevusega? Kui ma Saksamaal elasin, siis seal oli tavaline, et kui olid haige, jäid koju ning tõveraha said juba esimesest päevast peale. Puhkad välja, oled jälle terve. Eestis ei julgetagi haiguslehte võtta, sest majanduslikult on parem nii-öelda kuni infarktini tööl käia.
Nojah, eks see ennetustegevus on meil lapsekingades. Üks on tõesti see haigushüvitiste teema. Minu nägemus on see, et inimese väike omavastutus peaks olema veel väiksem. Üks päev peaks inimese kanda jääma, et ta nii-öelda pohmelli pärast tööle ilmumata ei jääks. Teisest päevast oleks iseenesest mõistlik. See on eelarveline kulu, aga hetkel analüüsime haigushüvitiste temaatikat laiemalt.
Teine pool on väga lai ennetus, mis puudutab Eesti kehvade tervisenäitajate peamisi mõjutegureid. Neid on kolm: alkohol, tubakas ja ülekaal.
Kui vaadata, et Eestis on keskmine eluiga oluliselt madalam kui Euroopa keskmine, siis probleem pole mitte selles, et meil haiglates tehtaks halba tööd, vaid ongi need kolm tegurit. Siin on ka inimestel endal oluline vastutus. Kuid muidugi peab ka riik toetama, et riskikäitumist oleks oluliselt vähem. Sellepärast olemegi sotsiaalministeeriumis üsna suure jõuga need teemad ette võtnud. Aga kui vaatame Eesti tervishoiu terviklikpilti, siis kas panna 100 miljonit haigekassasse juurde või vähendada alkoholitarvitamist poole võrra, on teine kindlasti tõhusam meede. Kui palju tuleb EMOdesse inimesi, kes on purjus peaga mõne trauma saanud ... Enamik politseiväljakutseid on alkoholiga seotud.
Kolmas on haiguste varajane avastamine. Edasiminek on olnud, aga paraku ebapiisav. Meil avastatakse paljud haigused liiga hilja, olgu need vähkkasvajad või muud. Eesti on üks väheseid riike, kus tüdrukutele ei tagata papilloomiviirusevastast emakakaela vaktsiini, ja meil on väga suur suremus emakakaelavähki. See on täiesti riigi tegemata töö.
Odavaid asju on tervishoius väga vähe, aga on asju, millele praegu enam kulutades võime tulevikus hoopis rohkem kokku hoida.
Millised on teie enda kolme aasta eesmärgid?
Üks minu olulisemaid eesmärke ongi olnud tõhusam ennetustöö. Alkohol ja tubakas kindlasti, ülekaalulisuse probleemini polegi väga jõudnud. Praegu saame rääkida alles esimestest pääsukestest, nagu suhkruga magustatud jookide maksustamise analüüs. Ministeeriumis on valmimas toitumisalane roheline raamat, mis koondab ettepanekuid, kuidas muuta ja soodustada inimeste toitumisharjumusi. Laste kasvav ülekaalulisus teeb tõsist muret. Olen võtnud fookusesse ka võitluse HIVi leviku ja narkomaaniaga. Meil on 10 000 noort meest, kelle elu saab enneaegselt otsa, kuna nad süstivad ja saavad suurelt jaolt ka HIVi. Need hinnanguliselt 350 miljonit eurot, mis lähevad igal aastal süstivate narkomaanide doosideks, varastatakse ühiskonnast kokku. Enamik vange on narkominevikuga.
Teine pool on tervishoiu rahastamise süsteemne muutmine. Tahan jõuda sinnani, et me ei ostaks nii-öelda tükki, vaid tulemust. Mitmes riigis on näha, et kui rahastusmõõdikud on paigas, on tulemused paremad. Aga see on keeruline teema ja poolnaljatlemisi öeldes on Eesti tervishoius liiga palju liiga tarku inimesi, eks ühise mõistetava süsteemini jõudmine võtab üsna palju aega.
Kui teie juurde tuleb mammi, kes ütleb, et raha pole, aga oleks väga vaja eriarsti juurde saada ja järjekord on kolm kuud või rohkem – millist nõu te talle annaksite?
Laias laastus on nii, et ega üksikjuhtumit polegi võimalik hästi lahendada. Paraku. See on kindlasti probleem. Eestis on süsteemne mure see, et inimesed pöörduvad liiga palju eriarsti poole, perearsti ei usaldata piisavalt, kuigi perearstide pädevus lubab 80 kuni 90 protsenti tervisemuredest lahendada. Aga inimeste suhtumine on selline, et minnakse perearsti juurde ja öeldakse, et anna mulle nüüd saatekiri pärisarsti juurde. Ja nii ummistatakse eriarstide vastuvõtte. Seetõttu ei pääse eriarsti juurde need, kes sinna tegelikult minema peaks.
Juba järgmisest aastast hakkame ehitama tervisekeskusi, kus on suuremad meeskonnad ja rohkem teenuseid. Asja eesmärk on see, et inimesed ei pöörduks nii kergekäeliselt eriarstide poole.
Mina ise olen praktik. Kui mulle pandaks üliraske diagnoos, siis tahaksin küll tõenäoliselt kuulda ka teise arsti arvamust.
Muidugi. Patsiendivabadus on ju Eestis olemas ja jääb kehtima. Küsimus on selles, kui palju kulutatakse selle peale ressurssi, mis võiks minna teiste haigete ravimiseks. Tervishoiu teine eripära on see, et see on seotud tugevate emotsioonidega. Kui arst ei valda näiteks keelt või lihtsalt tema suhtumine ei meeldi või mis tahes põhjustel inimene arsti ei usalda, mõjutab see objektiivselt ravi kvaliteeti. See vabadus peab jääma ja see on taganud ka süsteemisisese konkurentsi. Kui sa ikka kvaliteetset teenust ei osuta, siis patsiendid sinu juures käima ei hakka. Meil on arste, kelle juurde patsiendid lihtsalt ei lähe, sest nad teavad nende suhtumist.
Kui suur on tõenäosus, et järgnevatel kuudel sünnib poliitikute kokkulepe haigekassa rahastamise kohta?
Minu hinnangul saabub kriitiline hetk järgmisel kevadel. Siis pannakse paika riigieelarve strateegia aastateks 2018–2021. Siis peab otsus tulema. Teine häda on see, et selle valitsuse tõsiste otsuste aeg hakkab vaikselt ümber saama, sest järgmisel sügisel on kohaliku omavalitsuste valimised ja aasta pärast seda on juba parlamendivalimised. Üldine kogemus näitab, et otsustamise ruumi on kuni pool aastat enne valimisi, edasi hakatakse juba muude asjadega tegelema. Ajagraafik on selline, et ega siin jokutada pole.
Ja kui tuleb kevad ja otsust vastu ei võeta?
Ühel hetkel saavad lihtsalt haigekassa reservid otsa ja siis tuleb need otsused nii või teisiti ikka teha. Ma eelistaksin, et neid otsuseid ei tehtaks siis, kui asi juba kriitilisse faasi jõuab. Täna on meil veel kolm aastat rahulikku ruumi, saame eri variante arutada, järk-järgult summat suurendada. Kui me kolm aastat ootame, siis on parasjagu ametis olev tervise- ja tööminister ikkagi sundseisus – kui lisaraha ei tule, siis järgmisel aastal paneme süsteemi kinni.


description: Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsare sõnul on töögrupi välja töötatud ettepanekud asjalikud.

title: Tamsar: majanduse elavdamise ettepanekud on asjalikud

maintext:
«Need ongi päriselt majanduse jaoks olulised asjad, millele lahendusi pakutakse – kust saada töökäsi, kuidas tõsta tootlikkust ja suurendada teadus- ja arendustegevust,» loetles Tamsar pressiteates.
«Raportis käiakse välja rohkem ja ka vähem lennukaid ideid ja ma väga loodan, et uus loodav koalitsioon ei lase end segada tõigast, et töörühma kutsus kokku eelmine peaminister. Koalitsioonilepet ette valmistades tuleb vältida tabuteemasid, pakutud ideed läbi analüüsida ja Eesti majanduse arengu heaks rakendada,» ütles Tamsar. «Ilma majanduse kasvuta ei ole võimalik sotsiaalsektori, hariduse, tervishoiu jm kulusid suurendada või üsna pea isegi praegusel tasemel hoida. See on ka põhjus, miks majanduskasv on nii oluline ja tuleb valitsusel prioriteediks seada.»
Tamsare sõnul tuli raportis ootuspäraselt ühe keskse probleemina välja Eesti erasektori maksumaksjate arvu kiire vähenemine ja vajadus rakendada Eesti tööturul kõik tööjõulised inimesed – sh soodustada osaajaga töötamist, vähenenud töövõimega inimeste, noorte ja vanemaealiste tööturule tulemist jm.
«Kuid, nagu ka tööandjate arvutused on näidanud, sellest ei piisa ja raport toob välja, et peame asuma otsustavalt tegutsema meile vajalike oskustega välistööjõu Eestisse meelitamise nimel – lihtsustades tööloa andmise poliitikat, suurendades sisserändekvooti ja tegeledes ka juba Eestisse tulnud välismaalaste, sh tudengitega, et nad siia tööle ja väärtust looma jääksid,» ütles Tamsar.
Ta lisas, et tööandjad on korduvalt teinud ettepaneku alandada ka välistöötajatele makstava palga nõuet sektori keskmiseni. «Selle raporti valguses võiks aga isegi öelda, et see saaks olla üleminekuperioodiks ja tegelikult tuleb palganõue päriselt kaotada,» ütles Tamsar.

fasttext_language: et


description: Rootsi rõivakaubandusettevõte H&M vahetab viis aastat ettevõtte reklaamnäoks olnud endise jalgpalluri, David Beckhami välja 26-aastase Kanada muusiku vastu, sest firma hinnangul meelitab selline samm ostlema rohkem nooremaid inimesi, kirjutab Bloomberg.

title: H&M vahetab Beckhami nooremate vastu

maintext:
Kuna leping 41-aastase jalgpalluriga on lõppemas, teatas ettevõte, et käed lüüakse Grammy auhinnaga pärjatud RnB artisti Abel Tesfaye’iga, kes hakkab reklaamima järgmise aasta märtsis välja tulevat kollektsiooni.
Beckham on H&M’i tooteid reklaaminud alates 2011. aastast, disainides tooteid aluspükstest kuni vihmamantliteni.
H&M’i esindaja sõnul pole aga partnerluse lõppemine David Beckhamiga kuidagi seotud laulja kaasamisega uueks reklaamnäoks.
Abel Tesfaye tutvustas eelmisel kuul populaarses telesaates «Saturday Night Live» oma uut albumit, mis kannab pealkirja «Starboy». Laulja on teinud koostööd artistidega nagu Kanye West, Beyonce ning Justin Timberlake.


description: Äripäeva koostatud parimate palgamaksjate edetabelisse jõudnud 550 ettevõttest vähemalt kolmandikus on aastaga palk langenud, neist 33 ettevõttes lausa viiendiku võrra või enam.

title: Keda üllatab, keda mitte: just nii paljudes edetabeli ettevõtetes on aastaga palk langenud

maintext:
188 ettevõttes, mis olid palgamaksjate edetabelis ka 2014. aastal, langes 2015. aastal keskmine palk, kirjutab Äripäev palga pingerea eriväljaandes. Neist 33 ettevõttes oli langus 20 protsenti või enam.
Võrreldes 2014. ja 2015. aasta andmeid on aastaga edetabelist välja kukkunud 50 ettevõtet. Seejuures on põhjuseid kolm: ligi pooltel väljajääjatest oli eelmise aasta aruanne äriregistrile esitamata, ettevõte kas likvideeriti või läks pankrotti ning kolmandana on need, kes tegutsevad edasi, kuid tööjõukuludeta.
Samas 2014. aasta palgamaksjate edetabelis olnud 600 ettevõttest 336, kes jõudsid ka 2015. aasta parimate palgamaksjate nimistusse, kasvatasid palka 2015. aastal vähemalt ühe protsendi võrra, kuigi vähemalt 58 protsenti neist ettevõtetest olid sellised, kes kas vähendasid või ei muutnud oma töötajate arvu.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Vene finantskontsern VTB peab neile kuuluva Krediidipanga 59,7 protsendi suuruse osaluse müümiseks läbirääkimisi, ent kindlate kokkulepeteni seni jõutud ei ole.

title: Krediidipanga enamusosalusel kindlat ostjat veel ei ole

maintext:
Juba esimene hõõrumine: Ratas tahab IRLi vastuseisust hoolimata astmelist tulumaksu
Uue koalitsiooni läbirääkimised on juba eos alanud vastuseisuga – ajal, mil IRLi esimees Margus Tsahkna lubas, et astmelist tulumaksu ei kehtestata, pole Keskerakonna juht Jüri Ratas selles sugugi nii kindel, kirjutab Äripäev.


description: Rahandusministeeriumi asekantsleri Dmitri Jegorovi sõnul tuleks uuel koalitsioonil enne maksumuudatuste tegemist mõelda, kas maksuhaldust oleks võimalik paremaks muuta. Seetõttu on minister Sester näiteks teinud ettepaneku regulaarsete kasumijaotuste maksustamise madalama maksumääraga.

title: Rahandusministeeriumi asekantsler: Eestis on ettevõtete kasumid justkui paisu taga kinni

maintext:
«Kuigi poliitikud pole alati nõus ja lõppsõna jääb neile, siis enne kui minna maksuseaduste muutmisele peaks mõtlema, kas oleme maksuhalduse paremaks muutmisel kõik võimaliku teinud,» ütles Jegorov tänasel Pricewaterhousecoopersi maksukonverentsil. «Leedu käibemaksuauk on üle miljardi euro, kuigi ta on meist suurem riik, siis see on suur raha,» tõi ta näiteks.
Tema sõnul on senised uue koalitsiooni moodustajate poolt esitatud maksuettepanekud olnud lühikese elueaga. «Ettepanekud, mis on seni meie laualt läbi käinud, on olnud kehtivusega üks tund kuni üks päev. Ootan põnevusega, mis edasi saab, sest minu lähikuude töö sellest sõltubki,» märkis Jegorov.
Jegorovi hinnangul on Eesti maksukoormus praegu mõistlik. «Üritame vältida sõnapaari madal maksukoormus. Koormus võiks jääda mõistlikuks - hetkel on see kasvamas 35 protsendile, mingist hetkest võiks 33-34 protsendi peale alaneda.»
Jegorovi sõnul on praegune rahandusminister Sven Sester huvitatud sellest, et uude koalitsioonilepingusse kirjutatakse sisse regulaarsete kasumijaotuste maksustamine madalama maksumääraga. «Paljud on seda nimetanud probleemiks, et Eestis on kasumid justkui paisu taga kinni. On vaja uuristada väike auk, et kasumid hakkaksid tilkuma ja päästaks selle vee välja,» sõnas ta kujundlikult.
Jegorovi sõnul on rahandusministeeriumi suund viia Eesti ettevõtte efektiivne tulumaksumäär läbi antud ettepaneku allapoole näiteks Leedu taset, et nii muuta Eesti välisinvestoritele atraktiivsemaks.
«Kui võrrelda Leeduga, siis on neil 15 protsenti ettevõtte tulumaks. Ettevõtted tehakse ikka selleks, et kasumit välja võtta, eriti mis puudutab suuri rahvusvahelisi ettevõtteid. Kui ettevõte jaotab kasumit viimase kolme aasta keskmise arvelt, siis neljandal aastal rakenduks madalam maksumäär, 14 või 15 protsenti, 14 protsendiga oleksime Leedust ees. See, mis ületab kolme aasta jaotatud keskmise kasumi näitajat, maksustataks endiselt 20 protsendiga,» ütles asekantsler.


description: Kui reedel kutsusid sotsiaaldemokraatide ja IRL-i ministrid riigiasutuste nõukogudest tagasi reformierakondlastest riigikogu liikmed, tegi riigihalduseminister Arto Aas vastulausena ettepaneku eemaldada Riigi Kinnisvara AS-i (RKAS) nõukogust IRL-i liige Olle Koop.

title: Aas kutsub vastulausena RKAS-i nõukogust tagasi IRL-i liikme

maintext:
Aas saatis reede õhtul kell 18.12 rahandusminister Sven Sesterile kirja, kus soovitas RKAS-i nõukogust tagasi kutsuda Tallinna volikogu ja IRL-i eestseisuse liikme Olle Koopi, kuna näeb tema kuulumisel riigi äriühingusse huvide konflikti.
Aas tõi välja, et RKAS-i põhikirja kohaselt ei või äriühingu nõukogu ega juhatuse liikmeks olla isik, kes on äriühinguga samal tegevusalal tegutseva äriühingu juhtorgani liige. Minister märgib, et kui ta Koopi tänavu märtsis RKAS-i nõukogusse saatis, oli Koop riigifirmaga samal tegevusalal tegutsevatest eraettevõtetest taandunud.
Samas on Aasa sõnul hiljem selgunud, et mõned kuud hiljem muudeti Koopiga seotud äriühingute tegevusalad ja ning seejärel sai äriühingute ainuomanikuks ja juhatajaks taas Olle Koop, olles siis juba RKAS-i nõukogu liige.
«Fakte tervikpilti pannes võib tegu olla võimaliku huvide konfliktiga ning Koopiga seotud äriühingute tegevusala muutmine võib olla olemuselt formaalne. Lisas kontrollib Olle Koop äriühingut Casamia OÜ, millele kuulub RKAS-i põhitegevusalal tegutsev OÜ Mäiste-Mähma Põllumajandussaadused,» kirjutas minister.
Seega võtab Aas kokku, et kujunenud olukord võib olla vastuolu seaduse, äriühingu põhikirja ja ühingujuhtimise hea tavaga. «Eeltoodust soovitan teha ettepanek Koopi tagasi kutsumiseks RKAS-i nõukogust ja esitada uus nõukogu liikme kandidaat,» ütles ta.
Reedel kutsusid nii sotsiaaldemokraatide kui ka IRL-i ministrid eesotsas erakonna esimeestega tagasi nende haldusalade riigiasutuste ja -firmade nõukogudest riigikogu liikmed.


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Mihkel Maripuu

description: Suurettevõtja Oleg Ossinovski ütles päevaintervjuus venekeelsele Postimehele, et astmelise tulumaksu asemel tuleks miinimumpalk tõsta 800 euroni, et kaotada Eestis orjatöö.

title: Oleg Ossinovski: orjatöö tuleb ära kaotada!

maintext:
Astmeline tulumaks on Ossinovski sõnul vale tee. «Selle asemel tuleks tõsta miinimumpalka 800 euroni. Odavad töökohad sellisel juhul küll kaovad, aga meile pole ka selliseid töökohti vaja, kus ettevõtjad töötajaid nagu orje ekspluateerivad 500 euro eest kuus!» lausus Ossinovski.
Ettevõtete kasumitele tulumaksu taastamine tähendaks Ossinovski sõnul naasmist aastasse 2000.
Mida tähendaks ettevõtetele tulumaksu kehtestamine, kas offshore`indus saaks jälle tuult tiibadesse? See maksumuudatus oli Eesti valitsuse peamine samm, mis tõi paljud ettevõtted nö hallist tsoonist välja, rääkis Ossinovski. «Tänasel päeval me enam ei karda makse näidata ja deklareerida. Ja pealegi on meil tänu sellele siin suur hulk välismaiseid investoreid, » lausus Ossinovski.
Ossinovski arvates peaksime tegutsema loovamalt ja ebastandardsemalt. «Näiteks hakkame müüma kodakondsust, nagu Malta, kes teenib sellest igal aastal miljard eurot tulu. Aga meie siin vaidleme 100 miljoni eurose laenu võtmise üle ja kõik on närvis!» rääkis ta.
Ossinovski hinnangul võiksime langetada dividendidelt makstavat tulumaksu näiteks 10 protsendile. «Saaksime endale piltlikult öeldes ettevõtteid Apple`ist Microsoftini.Suured ettevõtted tooksid oma peakontorid Eestisse ja hakkaksid siin dividende maksma, » lausus Ossinovski.
Ossinovski sõnul tasub kindlasti osa riigifirmasid börsile viia, sest riigil pole vaja äri ajada. «Praegu toimuv on täielik absurd, » ütles Ossinovski. Ta kirjeldas, kuidas riik peab EVR Cargo omanikuna tegelema kõigega alates liiprite vahetusest kuni vedurite remondini. «Miks peaks maksumaksja rahaga vahetama liipreid»? küsis Ossinovski, kelle hinnangul rikub see konkurentsi. «Mida vähem riiklikke ettevõtteid, seda parem. Ideaalis ei peaks neid üldse olema»
Vabaneda saab riigifirmadest Osssinovski sõnul erinevalt: erastada, minna börsile, panna üldse kinni. «Suletud riigiettevõtete asemele tekivad kohe uued eraettevõtted, mis on palju efektiivsemad ja korruptsioonist vabad, » rääkis Ossinovski, kelle sõnul tuleks alustada EVR Cargost, sest transiiti Eestil enam eriti niikuinii pole ja sellesse sektorisse investeerida pole mõtet.
Ossinovski lisas, et tema müüks tegelikult kõik riigifirmad maha. «Milleks meile Eesti Energia? Tema elekter on maailma kõige kallim! Me doteerime seda oma maksudega, laseme metsa maha raiuda. Milleks?» arutles Ossinovski. Tema hinnangul võiks Eesti Energia maha müüa ja lasta eraettevõtlusel otsustada, mida teha elektritootmisega.


description: Idee  regulaarsete dividendide pealt makstavat tulumaksu alandada, ei täida maksunõustaja ja riigikogu erakondade rahastamise järelevalve komisjoni esimehe Ardo Ojasalu sõnul mitte kuidagi majanduse elavdamise eesmärki.

title: Ardo Ojasalu: tulumaksu alandamine dividendidelt majandust ei elavda

maintext:
«Tulumaksu maksmise hetk Eesti tulumaksusüsteemi alusel on see, kui ettevõtlusest viiakse raha välja (makstakse omanikele dividende). Kui nüüd eesmärk on soodustada regulaarset raha dividendimaksmist, siis sellega seatakse eesmärk, et ettevõtlussfäärist tuleb kapitali aina enam välja viia,» selgitas Ojasalu.
Tema sõnul töötab see otseselt vastu majanduse elavdamise ideele ja tekitab vajaduse uute investeeringute järele. «Kuna reinvesteeritud kasum on niigi 0-ga maksustatud, siis ettevõtte tulumaksu alandamisega ei ole võimalik saavutada majanduse elavdamist. Ainuke viis selleks on tööjõumaksude (eelkõige sotsiaalmaksu) alandamine ja seda tuleks teha jõuliselt,» ütles Ojasalu.
Maksunõustaja hinnangul soodustab aga madalam maksumäär seni Eestisse investeeritud väliskapitali väljatõmbamist Eestist ning nihutab maksubaasi Eestist välja teistesse riikidesse. «Rahvusvahelise ettevõtluse maksustamisreeglite kohaselt on nii, et kui dividendisaaja riigis kehtib näiteks 25 protsendine ettevõtte tulumaks, aga Eestis 20 protsendine, siis saajariigis saab dividendisaajalt lisaks Eestis makstud 20 protsendile nõuda veel 5 protsendi maksmist,» ütles ta. Ojasalu tõdes, et kui Eesti maksumäär oleks 14 protsenti, siis saab teine riik maksustada Eestis teenitud tulusid juba 11 protsendiga ning see on selgelt vastuolus Eesti riigi huvidega kaitsta oma maksubaasi.
Samas näeb ekspert maksu alandamises libedat teed kaudsetele maksudele. «See eesmärgipäratu vähendus on samm selles suunas, et veelgi enam kaldub maksustamine kaudsetele maksudele, milles maksukoormus on niigi kõrge,» ütles Ojasalu. Tema sõnul on otseste maksude osakaalu vaja vähendada tööjõu maksustamisel, kus koormus on ebamõistlikult suur. Ojasalu selgitusel on tööjõukulu majanduse kõige suurem üksik kuluartikkel ja maksualandus siin on kogu majandust positiivselt mõjutav. «Kui tööjõu maksustamine keskmise palga juures on umbes 40 protsenti ja ettevõtte tulu saab omanikule maksta 14 protsendiga, siis suureneb veelgi oht töösuhet ümber vormistada ettevõtluseks ühemehe firma kaudu ning sellega väheneb sotsiaalmaksu baas,» selgitas ta.
Ojasalu hinnangul halvab see pikaajaliselt niigi alafinantseeritud tervishoiu ja pensionisüsteemi rahastamise. Samuti suurendab see tema sõnul ebavõrdsust töötasuna tulu saavate ja dividende saavate Eesti inimeste vahel, mis on vastuolus põhiseadusliku sotsiaalse riigi põhimõttega.


description: Kui ligi kaks kolmandikku Nordea Eesti töötajatest kuulub Eesti Finantssektori Töötajate Liitu (EFL) ja peagi loodetakse ka kollektiivlepinguni jõuda, siis teistes Eesti suuremates pankades on ametiühinguliikumine alles lapsekingades ning aktiivne liikmeskond sisuliselt puudub.

title: Eesti suuremate pankade töötajate huvi ametiühingute vastu on üliväike

maintext:
EFL-i kuulub veidi üle 400 inimese, kellest 303 töötavad Nordea pangas. Kuigi ametiühingu liikmete hulgas on enamiku Eesti suuremate pankade ja nende tütarfirmade töötajaid, puudub neis valitud usaldusisik ja aktiivne liikmeskond, kes oleks valmis panga juhtkonnaga läbirääkimistesse asuma, ütles EFL-i juhatuse esimees Tanel Erik Podar BNS-ile.
«Pangad ise ei teagi, kui paljud töötajad ametiühingusse kuuluvad,» märkis ta.
Küsides Eesti suurematelt pankadelt, kas nende organisatsioonis on näha ametiühingu alast liikumist ja kui suur osa panga töötajaskonnast kuulub EFL-i, andsid pangad lakoonilisi ja ettevaatlikke vastuseid.
«Keeruline on öelda, kas ametiühing on populaarne või mitte. Liikmeks olemine on iga inimese, nii ka meie töötajate vaba tahe ja töötajatel puudub kohustus oma tööandjat liikmelisusest teavitada,» ütles Swedbanki kommunikatsioonijuht Mart Siilivask BNS-ile.
Nii LHV kui ka SEB panga esindajad andsid mõista, et nende töötajad kuuluvad EFL-i, kuid täpsemaid kommentaari ei andnud. Erinevalt Nordeast ei peeta teistes pankades ka kollektiivlepingu läbirääkimisi, mis reguleeriks töötajate töötingimusi, kuna selleks ei nähta otsest vajadust.
Podari sõnul ongi Nordea pank suur erand, kuna seal on valitud ametiühingu usaldusisikud ja moodustatud kohalik osakond.
«Seda sel lihtsal põhjusel, et seal on aktiivsed töötajad ja suured muudatused tulemas. Teised pangad on hetkel veel oluliselt nõrgemalt esindatud, aga järgmiste aastate jooksul loodame sealgi näha positiivseid muutuseid,» rääkis Podar.
Tema sõnul on neil järgnevatel aastatel plaanis mitmeid tegevusi, mis peaks ametiühingu liikmete arvu kasvatama. Lisaks loodetakse sellele, et pangatöötajad hakkavad rohkem mõtlema oma Skandinaavia kolleegide moodi.
«Konkreetsete tegevuste plaani veel ei avaldaks,» lisas Podar.
Nordea panga juhtkond ja ametiühing peavad praegu läbirääkimisi Eesti esimese finantssektori kollektiivlepingu sõlmimiseks. Pärast mitut kohtumist on kokkulepe siiski sündimata jäänud, kuna pank ei ole nõus DNB-ga ühinemisel koondatavatele töötajatele ametiühingu hinnangul piisavalt suurt hüvitist maksma.
Podari sõnul kaotab DNB ja Nordea panga liitumisega töö umbes kuni 30 protsenti töötajatest. Ta ei soostunud küll täpsustama, kui suurt lahkumishüvitist Nordeast koondatavad töötajad soovivad, kuid ütles, et igasugune mõistlik täiendav hüvitis lisaks ühe kuupalga suurusele seaduses sätestatud koondamishüvitisele oleks positiivne areng.
Lisaks on meedias palju tähelepanu pälvinud konflikt Nordea endise ametiühingu usaldusisiku Hannes Veskimäe ja juhtkonna vahel. See sai alguse möödunud aasta kevadel, kui Veskimäe lõi Eesti esimese pangas tegutseva ametiühingu. Nordea pank on süüdistanud Veskimäed pangaandmete avalikustamises, töömeilide kasutamises töökohustustega mitteseotud eesmärkidel ja töölt puudumises.
Eelmisel sügisel jõudis konflikt töövaidluskomisjoni, kus leiti, et pank on usaldusisikut diskrimineerinud ja määras seepeale Veskimäe tagasi Nordea panka tööle. Samas polnud pank töösuhtest huvitatud ja vaidlustas komisjoni Veskimäe kasuks tehtud otsused kohtus.


description: Legendaarse investori Warren Buffetti varandus suurenes USA presidendivalimiste järgselt miljardeid dollareid, viies ta jõukuselt mööda Hispaania rõivatöösturist Amancio Ortegast, kirjutab Bloomberg.

title: Trumpi võit aitas Buffettil tõusta maailma rikkuselt teiseks inimeseks


description: Riigile kuuluva raudtee-kaubaveoettevõtte EVR Cargo juhatuse esimehe Raul Toomsalu sõnul on ettevõtte erastamist arutatud juba pikemat aega ja uue valitsuse plaan võõrandada ettevõttest kuni 49 protsenti looks transiidisektoris uus võimalusi.

title: EVR Cargo juht on erastamise plaaniga päri

maintext:
«Erastamise küsimus on laual olnud ka praeguse valitsuse ajal ja meie poolt on see kogu aeg okei olnud,» rääkis Toomsalu BNS-ile.
«Meil on igasugune valmisolek teha kõiki asju, meil on vastavad teadmised ja kogemused olemas. Igasugune muutus ettevõtte omanikestruktuuris on uue võimaluse loomine, lihtsalt tuleb teada, kuhu poole liikuda,» märkis ta.
Toomsalu ei soostunud osalise erastamise võimalusi ja mõjusid ettevõtte käekäigule täpsemalt kommenteerima, kuna viibib Eestist eemal ega pole uue koalitsiooni plaaniga veel piisavalt kursis. «Eks see selgub, et mis ulatuses ja täpsemalt kuidas meid erastatakse.»
Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) moodustatav uus valitsusliit võõrandab lisaks EVR Cargole ka Tallinna Sadama ja Enefit Taastuvenergia vähemusosalused ning müüb täielikult maha Eesti Teed.


description: Swedbanki peaökonomist Tõnu Mertsina sõnul oli septembri ekspordinäitajate kasv tugev ja ületas ootusi, kuid prognoosides tulevikku võivad riskid maailmamajanduses nagu näiteks Donald Trumpi võit USA presidendivalimistel ekspordi väljavaadet halvendada.

title: Swedbank: Trumpi võit võib Eesti ekspordiväljavaateid halvendada

maintext:
Mertsina tõi samas välja, et panga hinnangul peaks ekspordikasv mõõdukalt kasvama ka neljandas kvartalis. «Ekspordihinnad on viimastel kuudel tasapisi kasvama hakanud, mis on toeks ettevõtete ekspordikäibe paranemisele,» märkis ta.
Ökonomisti sõnul peaks vaatamata Rootsi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa majanduskasvu aeglustumisele järgmisel aastal meie suuremate kaubanduspartnerite keskmine impordinõudlus veidi suurenema, mis peaks parandama meie ettevõtete ekspordivõimalusi.
«Samas, riskid maailmamajanduses ja – kaubanduses nagu näiteks Brexit, Donald Trumpi valimine USA presidendiks, populistlikud liikumised, protektsionism ja Venemaa on üsna suured, mis võivad ekspordi väljavaadet mustema stsenaariumi korral halvendada,» lisas ta.
Kui septembris vedasid ekspordi kasvu peamiselt põlevkiviõli- ja elektroonikatooted, siis üheksa kuu keskmisena on lisaks elektroonikatoodetele toetanud ekspordikasvu rohkem veel puitmajade ja mööbli, puidutoodete, paatide ja ujuvkonstruktsioonide ning põlevkiviõlitoodete väljavedu.
Septembri ekspordikasvu vedasid Mertsina sõnul peamiselt põlevkiviõli- ja elektroonikatooted.
«Nii viimasel paaril kuul, kui ka selle aasta üheksa kuu kokkuvõttes on elektroonikatoodete väljaveol olnud tugev mõju kaupade koguekspordile. Paari aasta tagune elektroonikatoodete väljevedu, peamiselt Rootsi suunas, on asendunud peamiselt Mehhiko turuga, samal ajal kui Rootsisse on nende kaupade eksport tugevas languses,» märkis ta.
Mehhiko tõusis septembriks Eesti päritolu kaupade ekspordis suuruselt seitsmendaks sihtriigiks, moodustades 3,7 protsenti kaupade ekspordist ja olles suurem näiteks Leedust, Taanist või Suurbritanniast. Mehhiko kõrval suurenes septembris eksport rohkem veel Hollandisse, Saksamaale ja Rumeeniasse.
Kaupade eksport kasvas 2016. aasta septembris võrreldes eelmise aasta septembriga 13 protsenti ja import 2 protsenti, teatas statistikaamet kolmapäeval.
Septembris eksporditi Eestist kaupu jooksevhindades 1,1 miljardi euro väärtuses ning imporditi Eestisse 1,2 miljardi euro eest. Kaubavahetuse puudujääk oli 62 miljonit eurot, mullu septembris oli see 161 miljonit eurot.
Septembris olid kaupade ekspordi peamised sihtriigid Rootsi 15 protsendiga Eesti koguekspordist, Soome samuti 15 protsendi ja Läti 10 protsendiga. Eksport Rootsi kahanes aga 13 miljoni euro ehk 7 protsendi võrra.


description: Kui LHV pensionifondide fondijuht Andres Viisemann jääb loodava valitsusliidu riigiettevõtete börsile viimise plaani suhtes mõnevõrra ettevaatlikuks, siis Nordea pensionifondide juht Angelika Tagel leiab, et sellel oleks positiivne mõju.

title: Nordea pensionifondid kaaluks tõsiselt investeeringuid korralikesse riigifirmadesse

maintext:
«Riigiettevõtete börsile viimine oleks kindlasti positiivse mõjuga kohaliku kapitalituru arengule,» sõnas Nordea Pensions juht Angelika Tagel loodava valitsusliidu plaani suhtes viia riigiettevõtted börsile. Ta lisas, et Nordea on alati avatud uute investeerimisvõimaluste analüüsiks.
«Otsused sõltuvad ettevõttest, turule emiteerivate väärtpaberite mahust ja muudest investeerimisega seotud aspektidest,» kirjeldas Nordea pensionifondide juht. Kui ettevõttel on atraktiivne hinnatase, usaldusväärne juhtimine, korralikud arenguväljavaated, piisav likviidsus turul ja muud sobivad asjaolud, siis suhtub Nordea Pensions Tageli kinnitusel investeerimise võimalusse täie tõsidusega.
«Fondivalitsejatel on seaduse järgi kohustus lähtuda otsuste tegemisel pensionifondide parimatest huvidest, seda ka siis, kui tegemist on Eestis registreeritud ettevõttega,» toonitas Tagel.
LHV pensionifondide fondijuht Andres Viisemann ütles eile Postimehele, et kuigi nad vaatavad kõiki uusi börsile tulijaid suure huviga, meeldivad talle endale eraettevõtted rohkem kui riigi osalusega ärid, ning aktsiaemissioonist pakuks talle rohkem huvi riigiettevõtete võlakirjaemissioon.
Riigiettevõtete börsile viimine on taas päevakorda tõusnud seoses loodava valitsusliidu laupäevase otsusega, kus nad kinnitasid, et leppisid kokku, et võtavad muuhulgas ka selle ette.
Loe lisaks:


description: Eesti Energia ja Alstom Estonia AS, GE Power Sp.z o.o ning Alstom Power Systems allkirjastasid eile Auvere elektrijaama üleandmist puudutava vahekokkuleppe. Hiljemalt järgmise aasta juuliks ehitab General Electric (edasipidi GE) Auvere jaamale uued kottfiltrid, mis tagavad, et elektrijaam täidab tolmu heitmenorme ka täisvõimsusel töötades.

title: Auvere elektrijaama üleandmise tähtaeg lükati järgmise aasta oktoobrisse

maintext:
Eesti Energia tegevjuht Sutter rõhutas pressiteate vahendusel, et ehkki elektrijaama vastuvõtmine lükkub edasi, ei ületa elektrijaama maksumus kindlasti eelarvestatud 638 miljonit eurot.
«Kottfiltrite ehituse kulu katab peatöövõtja ning leppetrahv tagab, et Eesti Energiale ei teki ka muud kahju seoses jaama täisvõimsusel töötamise edasilükkumisest,» väitis ta. Vahekokkuleppe kohaselt maksab GE Eesti Energiale 66 miljonit eurot elektrijaama üleandmise hilinemisest tingitud leppetrahvi. Leppetrahv katab 12 kuulist perioodi alates 2015. aasta novembrist kuni 2016. aasta novembrini. Leppetrahv makstakse Eesti Energiale maksegraafiku kohaselt juuliks 2017. Pooled on kokku leppinud ka metoodikas, mille alusel toimub leppetrahvi edasine arvestamine kuni elektrijaama üleandmiseni.
«GE-ga sõlmitud vahekokkulepe on märk heast konstruktiivsest koostööst probleemide lahendamisel. Töötame selle nimel, et leida kerkinud probleemidele lahendused ning et saaksime vastu võtta kõikidele lepingujärgsetele nõuetele vastava elektrijaama,» kinnitas Sutter.
Auvere elektrijaam ühendati esmakordselt elektrivõrguga 2015. aasta mais ning sellest ajast on jaam tootnud kokku 1,4 TWh elektrienergiat. Jaam suudab töötada täisvõimsusel, kuid saavutamaks rangeid tolmuheitmete norme ka suurtel koormustel, tuleb sellele lisada kottfiltri plokk. Elektrijaam töötab ka uute filtrite paigaldamise perioodil koormustel, kus heitmed ei ületa lubatud piirnorme.
«Jätkame koostööd GE-ga tolmu heitmenormide täitmiseks. Välja on töötatud detailne tegevuskava, mille põhjal valmivad uued kottfiltrid järgmise aasta juuliks. Pärast ehitustöid alustame taas kõigi vajalike testidega ning testide edukal läbimisel, saame elektrijaama ehitajalt vastu võtta. GE on võtnud kohustuse anda elektrijaam üle järgmise aasta oktoobriks,» sõnas Sutter.
«Uute filtritega täidab Auvere elektrijaam karme tolmuheitmete piirnorme ka täiskoormusel töötades. Elektrijaam suudab katta 25 protsenti Eesti elektritarbimisest ning on võimeline kasutama erinevaid kodumaiseid kütuseid nagu põlevkivi, põlevkivigaas, biomass ja turvas,» sõnas ta.
2017. aasta juulini töötab elektrijaam võimsustel, mille puhul ei ületata tolmu heitmekoguseid. Need võimsused sõltuvad kasutatavatest kütusesegudest, kuid esialgsed hindamised näitavad, et jaama võimsus filtri ehitamise perioodil jääb vahemikku 70-80 protsenti maksimaalsest võimsusest.
Võrreldes Eesti Energia teiste olemasolevate keevkihtkateldega, hakkavad Auvere elektrijaama keskkonnaheitmed olema oluliselt madalamad. Jaama lepingujärgsed tolmuheitmed on kaks korda madalamad kui Balti ja Eesti jaamade keevkihtkateldel. Kui aga elektrijaamas kasutatakse 50 protsendi ulatuses kütusena biomassi, on CO2 emissioonid 55 protsenti madalamad kui teistes Eesti Energia keevkihtkateldega energiaplokkidel.
Auvere elektrijaama võimsus on 300 MW ning jaam kasutab elektritootmiseks efektiivset tsirkuleerivat keevkihttehnoloogiat. Elektrijaama ehitab võtmed kätte lepingu alusel General Electric'u kontsern. Elektrijaama efektiivsus on 40 protsenti ning jaam suudab kütusena kasutada kuni 100 protsendi ulatuses põlevkivi, kuni 50 protsendi ulatuses biomassi, kuni 20 protsendi ulatuses turvast ja kuni 10 protsendi ulatuses põlevkivigaasi.


description: Saksa kantsler Angela Merkel ütles neljapäeval, et vabakaubanduslepe Euroopa Liidu ja USA vahel jääb sõlmimata.

title: Merkel: USA-ELi vabakaubanduslepet ei tule

maintext:
«Olen olnud alati aktiivselt tegev vabakaubandusleppe sõlmimise püüdlustes Ühendriikidega. Oleme teinud läbirääkimistel suuri edusamme, ent lepe jääb esialgu sõlmimata,» ütles Merkel Berliinis pärast kõnelusi USA presidendi Barack Obamaga.
USA presidendiks valitud Donald Trump on öelnud, et ei toeta niinimetatud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) sõlmimist ELiga.
TTIP üle on peetud läbirääkimisi alates 2013. aastast. See looks maailma suurima, 850 miljoni tarbijaga vabakaubandusturu.


description: Riigikontrolli hinnangul pole 2001. aastal alanud riigi kinnisvarareformi eesmärke saavutatud. Rahandusministeeriumi hinnangul on  kinnisvarareform tõesti pooleli, aga ei näe olukorda nii mustades toonides, kui see on esitatud riigikontrolli auditis.

title: Rahandusministeerium: kinnisvarareformi auditi tulemused on kõverpeeglis

maintext:
Rahandusministeeriumi nõunik Veronika Ilsjan selgitas esmaspäeval toimunud riigikogu erikomisjoni arutelul, et ministeeriumi hinnangul on tulemused esitatud kõverpeeglis. Samas kinnitas nõunik, et üldjoontes nõustub ministeerium siiski riigikontrolli hinnanguga, et riigi kinnisvarareform pole edenenud kavandatult ning süsteem vajab muutmist.
Rahandusministeeriumi blogis kirjutab Veronika Ilsjan, et ei saa nõustuda riigikontrolli järeldustega, et reformi ebaõnnestumise peamiseks põhjuseks on olnud valitsuse suutmatus leppida kokku ühtses riigi kinnisvarapoliitikas. Ilsjani arvates on reformi elluviimisel saanud peamisteks takistusteks suuremad rahastamise vajadused, kui on selleks võimalused ning suudetud pole ehitada toimivat süsteemi, mille reeglid oleksid selged.
«Mõlema takistuse kõrvaldamine on justkui rahandusministeeriumi vastutusalas. Esimene takistus – rahapuudus, on kõrvaldatav ainult teiste valdkondade arvelt, sest raha juurde ei tule ja välisrahastus väheneb,» selgitas Ilsjan rahandusministeeriumi blogis. Tema sõnul tuleb kodanikuna tõdeda, et riigi kinnisvaravaldkond ei ole kõige suuremas rahapuuduses vaevlev valdkond riigis. «Raha juurde saamine võib olla vajalik, aga sellel oleks mõtet alles siis, kui raha mõistlikumalt kasutama hakatakse,» kirjutas nõunik.
Komisjoni arutelul osalenud justiitsminister Urmas Reinsalu ütles, et koostöö Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsiga (RKAS) on kliendi seisukohast vaadatuna olnud hea. Samas tõdes ka minister, et hästi toimivat kinnisvarapoliitikat oleks kindlasti vaja.
Riigikontrolli auditist selgub, et 2016. aasta seisuga ei ole reformi lõpule viidud ega selle eesmärke saavutatud. RKASile on üle antud vaid ca 25 protsenti riigiasutuste kasutuses olevast pinnast. Riigikontrolli analüüsitud 11 kinnisvaraobjekti näitel ei ole siiski oodatavat kokkuhoidu saavutatud, kulud kasvasid asutuse eelarves pärast RKASiga üürilepingute sõlmimist ja kaheaastase üleminekuperioodi lõppu (mil kulud valitsuse otsuse kohaselt suureneda ei tohtinud) keskmiselt veidi enam kui 2,5 korda.
Rahandusministeeriumi esindaja hinnangul on aga analüüsi valim tagasihoidlik ning seetõttu ebapiisav.
Ühe etteheitena tõi riigikontroll välja, et pole teada, kui palju ning millist kinnisvara riik oma ülesannete täitmiseks vajab. Ministeeriumi nõuniku kinnitusel on see tõesti nii, kuid tema sõnul ei teki staatilist ja muutumatut ülevaadet mitte kunagi, sest riigi vajadused muutuvad pidevalt tulenevalt riigi ülesannete muutumisest. «Vajaduste ja varade optimeerimine on pidev protsess,» selgitas rahandusministeeriumi nõunik Veronika Ilsjan esitatud ettekandes.


authors:
Siiri Liiva
Tobias Schwarz Afp

description: Euroopa Komisjon viis lõpule euroala liikmesriikide 2017. aasta eelarvekavade hindamise, keskendudes sellele, kuidas nad täidavad stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid ehk sisuliselt võttes eelarve struktuurse tasakaalu.

title: Vaata, millise hinnangu said EL liikmesriikide 2017. aasta eelarved Euroopa Komisjonilt

maintext:
Mitmel juhul leiab komisjon siiski, et eelarve kavandatud kohandamine on väiksem kui stabiilsuse ja kasvu paktis nõutu või esineb selline oht.
Euroopa Komisjoni hinnangul on viie liikmesriigi - Saksamaa, Eesti, Luksemburg, Slovakkia ja Hollandi - eelarvekavad kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega 2017. aastaks.
Nelja liikmesriigi - Iirimaa, Läti, Malta ja Austria - eelarvekavad on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega 2017. aastaks. Kõnealuste riikide kavade elluviimisel võidakse mõnevõrra kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärkide saavutamisele suunatud kohandamiskavast;
Kuue liikmesriigi - Belgia, Itaalia, Küpros, Leedu, Sloveenia ja Soome - eelarvekavade puhul tõi Euroopa Komisjon välja, et nende puhul on oht, et stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded 2017. aastaks jäävad täitmata.
Komisjoni hinnangu on, et nende liikmesriikide eelarvekavad võivad viia märkimisväärse kõrvalekaldumiseni kohandamiskavaga ettenähtud keskpika perioodi vastavatest eelarve-eesmärkidest.
Soome on siiski esitanud taotluse struktuurireformi klausli ja investeerimisklausli kasutamiseks. Komisjon võtab arvesse SKP lõhe hinnangute ebakindlust, kui ta kaalub võimalust kohaldada Soome suhtes klauslit. Kui seda tehakse, võib see omakorda mõjutada nõuetele vastavuse hindamist.
Leedu eelarvekava, mis põhines eeldusel, et poliitikat ei muudeta, sisaldas taotlust kasutada struktuurireformi klauslit. Täielik hinnang sellele, kas Soome ja Leedu vastavad paindlikkuse saamise tingimustele, antakse tavapärase Euroopa poolaasta tsükli käigus seoses 2017. aasta stabiilsusprogrammide hindamisega.
Prantsusmaa eelarvekava vastab üldjoontes stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele 2017. aastaks, kuna komisjoni 2016. aasta sügisprognoosi kohaselt jääb 2017. aastal valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk veidi alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kolm protsenti, kuigi eelarve kohandamine ei vasta kaugeltki soovitatud tasemele ning eelduse korral, et poliitikat ei muudeta, ei oleks korrigeerimine 2018. aastal püsiv.
Hispaania eelarvekava puhul leiti, et on oht, et stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt 2017. aastaks esitatud nõuded jäävad täitmata. Tunnistades, et nendes prognoosides on lähtutud poliitika samaks jäämisest, prognoosib komisjon, et 2017. aastal ei saavutata ei valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vahe-eesmärki ega eelarve soovitatud kohandamist.
Portugali eelarvekava puhul leiti, et on oht et stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt 2017. aastaks esitatud nõuded jäävad täitmata, kuigi prognoositav kõrvalekalle ületab märkimisväärse kõrvalekalde künnise väga vähesel määral. Kui võetakse vajalikud fiskaalmeetmed, näivad ohud olevat kontrolli all.
Portugal, kelle suhtes praegu kohaldatakse pakti paranduslikku osa, peaks sel aastal prognoosi kohaselt kinni pidama soovitatud ja aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest (kolm protsenti SKPst). Portugali suhtes võidakse alates 2017. aastast hakata kohaldama pakti ennetuslikku osa, kui ülemäärane eelarvepuudujääk suudetakse õigeaegselt ja kestlikult kõrvaldada.
Portugal ja Hispaania esitasid oktoobri keskpaigaks oma eelarvekavad ja aruanded meetmete kohta, mis võeti vastusena aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohaselt esitatud ja 8. augustil 2016 vastuvõetud nõukogu teadetele. Vahepeal on Komisjon need dokumendid läbi vaadanud ning alustanud struktureeritud dialoogi Euroopa Parlamendiga.
Komisjon on jõudnud järeldusele, et mõlema liikmesriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tuleks peatada. Seega ei eksisteeri enam asjaolusid, millest ajendatuna tegi komisjon ettepaneku peatada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, ning seetõttu sellist ettepanekut ei tehta.


description: Eesti ei liitu Hiina 10 miljardi euro suuruse ja just Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele suunatud investeerimisfondiga, kuna riigi hinnangul on Euroopast võimalik laenu saada parematel tingimustel ja pealegi pole siin nii suuri taristuprojekte, mida sealt rahastada.

title: Eesti ei liitu Hiina 10 miljardi euro investeerimisfondiga


description: Lätis on ettevõtluskeskkonna arendamiseks veel palju teha ning tuleks pingutada, et jõuda Eestiga samale tasemele, ütles Läti president Raimonds Vējonis neljapäeval antud intervjuus Läti televisioonile.

title: Läti president: Läti peab ettevõtluskeskkonnaga jõudma Eesti tasemele

maintext:
«Lätis on midagi valesti, kui ettevõtted on valmis pigem investeerima teise riiki kui Lätisse. Me peame veel palju tegema, et parandada ettevõtluskeskkonda ja jõuda samale tasemele kui Eestis,» ütles Vējonis .
President ütles, et üks suurimaid probleeme on tööjõuga.
«See tekitab küsimuse poliitikutele: kas me läheme seda rada, kus Läti inimesed lähevad välismaale tööle ja me peame hakkama kutsuma siia välistööjõudu, mis oleks halvim stsenaarium, sest esmalt peame kindlustama töökohad ja palgad kõigile praegu Lätis elavatele inimestele,» ütles Vējonis.
Ta ütles ka, et Läti vajab stabiilset maksusüsteemi ja selget plaani, kuidas saavutada seatud eesmärke.


description: Ehituskontserni Nordecon AS-i tänavu üheksa kuu müügitulu kasvas 17,6 protsenti 133,6 miljoni euroni ja kasum 43,1 protsenti 3,3 miljoni euroni.

title: Nordecon kasvatas hüppeliselt käivet ja kasumit

maintext:
Nordeconi kontserni brutokasum 2016. aasta üheksa kuuga oli 8,6 miljonit eurot, möödunud aasta samal perioodil oli see 6,3 miljonit eurot ning brutokasumlikkus mulluse 5,5 protsendi asemel 6,4 protsenti, teatas kontsern börsile.
Kasum on teenitud peamiselt hooneteehituse segmendis, kus brutokasumlikkus kasvas 5,4 protsendilt 8,2 protsendile. Konstreni hinnangul ei saa jätkuvalt rahule jääda rajatiste segmendi tulemusega, mille brutokasumlikkus on võrreldes eelmise aasta sama perioodiga oluliselt vähenenud: 8,9 protsendilt 3,6 protsendile. Selle põhjuseks on eelkõige talviste oma jõududega teostatavate tööde puudumine turul ning kolmanda kvartali väiksem brutokasumlikkus võrreldes 2015. aasta sama perioodiga.
Kontserni juhtkonna hinnangul on tulenevalt turuolukorrast, kus niinimeatud europrojektid on alles algamas ning teedeehituses konkurents äärmiselt tihe, rajatiste segmendi kasumlikkus jäämas käesoleval aastal tervikuna väiksemaks võrreldes eelmise aastaga.
Ärikasumit mõjutas aruandeperioodil muude nõuete allahindlus summas 409 000 eurot, mille põhjuseks lõplikult jõustunud kohtuotsus vaidluses Teede REV-2 AS-iga Koidula piiripunkti ehitustööde teostamise üle 2010. aastal, kus tollane seltsingupartner lõpetas omapoolsete kohustuste kandmise ning Nordecon oli sunnitud lepingu täitmise tagama üksinda. Kontserni ärikasumiks kujunes 3,3 miljonit eurot. Kulumiga korrigeeritud rahavooline ärikasum (EBITDA) moodustas 4,7 miljonit eurot.
Kontserni puhaskasumiks kujunes tulenevalt eelnevast 3,3 miljonit eurot, millest kontserni emaettevõtte Nordecon AS aktsionäridele kuuluv puhaskasumi osa moodustas 2,4 miljonit eurot, mullu samal ajal oli see 2,5 miljonit eurot.
Kontserni poolt väljaspool Eestit teenitud müügitulu moodustas 2016. aasta üheksa kuuga ligikaudu 7 protsenti kogu müügitulust. Samal perioodil aasta tagasi oli välisturgude osakaal müügitulust 4 protsenti. Välisturgude osakaalu kasv tuleneb Rootsi müügitulu lisandumisest 2016. aastal. Ukraina suhteline osakaal müügitulust on stabiilne. Müügitulu osakaal Soomes koosneb betoonitööde töövõtust hoonete segmendis.
2016. aasta üheksa kuu müügitulu oli hoonete ja rajatiste segmendis vastavalt 96,6 ja 32,1 miljonit eurot. Aasta tagasi olid vastavad näitajad 70,9 ja 39,8 miljonit eurot. Müügitulu struktuuri peegeldavad ka kontserni ehituslepingute teostamata tööde mahud, kus 2016. aasta üheksa kuu seisuga oli hoonete segmendiga seotud lepingute osakaal 78 protsenti.
Kontserni ettevõtete poolt sõlmitud ehituslepingute teostamata tööde maht 30. septembri oli 133,8 miljonit eurot, mis on 76 protsenti rohkem võrreldes aastataguse perioodiga. Teostamata tööde maht on suurenenud nii hoonete kui ka rajatiste segmendis. Kolmandas kvartalis sõlmis kontsern uusi lepinguid kokku 53,7 miljoni euro väärtuses.
2016. aasta üheksa kuu seisuga töötas kontserni emaettevõttes ja tütarettevõtetes kokku keskmiselt 679 inimest, kellest insenertehniline personal moodustas 374 inimest. Võrreldes aastataguse perioodiga on töötajate arv vähenenud kokku ligikaudu 3 protsenti. Vähenemine on toimunud tööliste osas, mis on tingitud oma jõududega teostavate tööde portfelli mahu vähenemisest. Mõnevõrra on suurenenud insenertehniline personal.
Kontserni 2016. aasta üheksa kuu tööjõukulud koos kõikide maksudega moodustasid 14,9 miljonit eurot, eelmise majandusaasta samal perioodil olid tööjõukulud kokku 13,1 miljonit eurot. Tööjõukulude ligikaudu 14-protsendilist kasvu on põhjustanud kontserni tegevuse laienemine Rootsi, osaline palgatõus ja tulemustasud.
Kolmandas kvartalis kasvas kontserni müügitulu 34,7 protsenti 59,7 miljoni euroni ja kasum 21,4 protsenti 2,5 miljoni euroni.


description: Alexela Groupi suuromaniku Heiti Hääle sõnul oleks nad riikliku raudtee-kaubaveoettevõtte EVR Cargo vähemusosaluse ostmisest huvitatud, kui Eesti transiidifirmad paneksid seljad kokku ja looksid erastamiseks näiteks ühise konsortsiumi.

title: Alexela oleks huvitatud EVR Cargo vähemusosalusest


description: Kui tänavu augustis ja septembris oli uute autode registreerimine tõusuteel, siis oktoobris võeti arvele 1911 uut sõiduautot, mida on 2,6 protsenti vähem kui möödunud aasta oktoobris.

title: Uute autode registreerimine pööras oktoobris langusse


authors:
Siiri Liiva
Erik Prozes

description: Elering AS ja Soome ettevõte Baltic Connector OY sõlmisid esmaspäeval lepingu Poola ettevõttega ILF Consulting Engineering Polska, mis hakkab juhtima Eesti-Soome gaasiühenduse Balticconnector merealuse osa ehitusprotsessi ja käivitamist.

title: Selgus Balticconnectori mereosa ehituse projektijuht


description: Alates PKC veebruarikuisest teatest, millega firma sulges Keila tehase ja koondas kõik töötajad, on koondatutest uue töö leidnud 71 inimest, töötuna on hetkel arvel 118 endist PKC töötajat.

title: PKC koondatutest on 71 inimest uue töö leidnud

maintext:
Ajavahemikul 1. jaanuar kuni 30. september koondatud ja töötuks registreerinutest on 24. oktoobri seisuga töötuna arveloleku lõpetanud kokku 77 inimest. Peamine arveloleku lõpu põhjus on tööle suundumine. Tööle on töötukassa andmetel läinud kokku 71 inimest, teatas töötukassa avalike suhete juht Erko Vanatalu BNS-ile.
Tööleminemise info põhineb Vanatalu sõnul kliendi enda ütlusel, tegelikkuses võib töö leidnute arv olla suurem. «Ka nende hulgas, kes on lõpetanud arveloleku enda soovil või arvelolek on lõpetatud nõuete rikkumise tõttu, võib olla isikuid, kes on suundunud tööle,» märkis Vanatalu.
Selle aasta esimeses kvartalis töötuks registreerinutest on 24. oktoobri seisuga tööle läinud 71 protsenti. Hiljem töötuks jäänutel on olnud vähem aega töö otsimiseks, mistõttu nende hulgas on tööle minejate osatähtsus Vanatalu sõnul madalam. Teises ja kolmandas kvartalis töötuks registreerinute hulgas on tööle minejate osatähtsus vastavalt 41 protsenti ja 32 protsenti.
24. oktoobri seisuga on kindlustushüvitist koondamise korral makstud 225 inimesele, kes koondati PKC Eestist ajavahemikul 1. jaanuar-30. september. 53 protsenti neist koondati juunis-juulis. Enamus hüvitise saajatest on naised, meeste osatähtsus on vaid 5 protsenti. Pensioniealisi on hüvitise saajatest 11 protsenti.
Tänavu veebruaris teatas PKC Eesti, et sulgeb 2017. aasta märtsis Keila tehase ja koondab 613 töötajat. Edaspidi tellib PKC Eesti juhtmeköidiste valmistamise allhankena teistest PKC Grupi tehastest.
Eestis jätkab PKC Grupp regiooni keskuse arendamist andes tööd ligi sajale inimesele, kes tegutsevad inseneeria, tootearenduse, toodete lansseerimise, IT, finantside, personalihalduse, müügi, ostu ja hanke valdkondades.


description: Kolmapäeva keskpäevaks ette nähtud majanduskasvu töörühma pressikonverents, kus pidi osalema ka selle aasta tagasi kokku kutsunud peaminister Taavi Rõivas, on seoses päevapoliitiliste sündmustega teadmata ajaks edasi lükatud.

title: Valitsuskriisi mõju peaministri majanduskasvu töörühmale: raporti avalikustamine lükkub edasi

maintext:
«Otsustasime koos majandusarengu töögrupi liikmetega raporti avalikustamise ja tutvustuse edasi lükata, sest ilmselgelt ei saaks praegu need ettepanekud nii palju tähelepanu, kui need vääriksid. Otsustame avalikustamise aja lähiajal,» öeldi valitsuse kommunikatsioonibüroost ERRi uudisteportaalile.
Kuigi töörühma juht Erkki Raasuke septembri keskpaigas veel konkreetsetest ettepanekutest rääkida ei soovinud, on teada, et üks teema, mille kallal töörühm pead murdis, on juhtimiskvaliteedi tõstmine.
Eelmise aasta 10. novembril alustas peaminister Taavi Rõivase kutsel tööd eri majandusvaldkondades edukatest ekspertidest koosnev töörühm, kelle esmane ülesanne on sõnastada majanduskasvu kiirendamise võimalused.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist.


description: «Läti tugevus on idufirmad!» on kuulutanud Läti valitsus, seades eesmärgiks toetada alustavaid ettevõtjaid.

title: Läti tahab idufirmadest oma trumbi teha

maintext:
Majandusministeeriumis on ette valmistatud seadusemuudatused, mis puudutavad maksukergendust ja välisekspertidele antavaid viisasid, vahendab Äripäev.
Alustavate ettevõtete tegevuse toetamise seadus on seimi eelarvekomisjoni laual ja läheb juba teisele lugemisele.
Kostub nurinat, et kavandatavad muudatused loovad Läti majanduskeskkonnas ebavõrdse olukorra. Uut idufirmade seadust kritiseeritakse selle eest, et see lämmatab väikeäride süsteemi, samuti on soodustusi võimalik kuritarvitada – sõnade start-up ja riskikapital abiga saab maksusoodustusi ja teisi hüvesid, mis teistele ettevõtjatele on vaid unistus. Loe edasi Äripäevast.


authors: Jochen Sand Picture Alliance Moodboard Scanpix

description: Eesti maksusüsteem meelitab mujalt pärit perearste siin oma tulusid deklareerima. Kui mulluse dividendide TOPi võitis Iraagi päritolu perearst, siis tänavu leiame sellelt kohalt Rootsis tegutseva islandlase, kes ise elab Saksamaal, kirjutab Äripäev.

title: Perearstide suurima dividendi teenis Rootsis töötav islandlane, kes ise elab Saksamaal


description: Viimastel päevadel enne Ameerika Ühendriikide presidendivalimisi teevad nii ameeriklased kui ka välismaalased üha enam panuseid Donald Trumpi võidule – põhjuseks Hillary Clintoni kahanev edumaa küsitlustes ja mälestused Brexiti šokist.

title: Kihlveokontorid panustavad Brexitit meenutades Trumpi võidule

maintext:
Türgi ootab Venemaa puu- ja juurviljade impordikeelu lõppu
Türgi ootab, et Venemaa lõpetaks novembri lõpuks impordikeelud, mis on kehtestatud Türgist pärit puu- ja juurviljadele.


description: Peaminister Taavi Rõivase sõnul ei ole uuel loodaval koalitsioonil võimalik järgmise aasta eelarvet tugevalt defitsiiti lasta ja soovi korral on võimalik laenu võtta alles ülejärgmisel aastal.

title: Võimu kaotanud Rõivas hoiatab: tuleva aasta eelarvet ei saa defitsiiti lasta

maintext:
Kuna 2017. aasta eelarve on jõudnud parlamendi menetlusse ja riigikogu ei tohi seadusest lähtuvalt eelarve tasakaalu halvendada, siis tuleval aastal märgatavas mahus laenu võtta ei saa, ütles Rõivas riigikogu infotunnis.
Samas märkis Rõivas, et 2018. aastal saaks suuremas mahus laenu võtta, kuid see eeldaks riigieelarve seaduse muutmist, mis näeb ette struktuurses tasakaalus eelarvet. Samuti tõi Rõivas välja, et Euroopa Liidu eelarve reeglid ei luba liialt suures mahus eelarvet defitsiiti lasta ja kuigi mõned riigid seda teevad, siis ei vaadata sellele hästi.
Esmaspäeval ütles keskerakondlane Kadri Simson intervjuus Eesti Päevalehele, et Isamaa ja Respublica Liidu (IRL), Eesti Sotsialdemokraatliku Erakonna ja Eesti Keskerakonna vahel loodav koalitsioon võiks laenu võtta kuni 100 miljonit eurot ehk umbes 0,5 protsenti SKPst.


description: USA aktsiaindeks S&P 500 langes reedel küll napid 0,25 protsenti, kuid tegemist oli üheksanda järjestikkuse languspäevaga. Nii pikalt langesid Ühendriikide aktsiaturud viimati 1980. aasta detsembris.

title: USA börsidel 36 aasta pikim langusperiood

maintext:
Indeksi suhteliselt väike langusprotsent näitab, et investorid on ettevaatlikud, nad ei kiirusta turult lahkuma. Selle üheksa päevaga langes S&P 500 indeks kokku 3,1 protsenti. Alates 1928. aastast on tervelt 295 börsipäeva, mil indeks on kukkunud rohkem, kui möödunud üheksa päevaga kokku, kirjutab The Wall Street Journal.
Eelseisvad Ameerika Ühendriikide presidendivalimised on teinud paljud investorid närvilisteks, mille tõttu nad kas vaatavad pealt või paigutavad raha vähemriskantsetesse instrumentidesse nagu kuld või lühema lunastamistähtajaga võlakirjad.
«Turul on valimistest tingitud üleüldine ettevaatlikkus,» ütles majanduslehele varahaldusfirma Manulife Asset Management peaökonomist Megan Greene. «Minevikus rääkisime pullidest ja karudest (investorid kes panustavad turu tõusule ja langusele – toim.). Nüüd, arvan ma, on suur grupp investoreid, kes on just ebakindlad,» lisas ta.


description: Endine ettevõtja ja praegune investor Heldur Meerits ütles, et loodav valitsuskoalitsioon on pidanud läbirääkimistel maksusid kõige tähtsamaks osaks, kuid tema on selles osas kõhklev, vahendab ERRi uudisteportaal telesaadet Ringvaade.

title: Meerits: loodan, et valitsus maksude timmimise kõrval tähtsamaid asju ei unusta

maintext:
«Ma loodan, et nad on selles osas kodutöö ära teinud, et see kõik tasakaalu välja jõuab, et me ei peaks kõikide nende heade uudiste pärast kõvasti laenu võtma hakkama,» kommenteeris Meerits.
«Mulle tundub, et läbirääkijad ka arvasid, et maksud on nagu see maailma kõige tähtsam asi, aga selles osas ma olen väga kõhklev. Kui loeme Erkki Raasukese töögrupi raportit, siis need abinõud, mida seal pakutakse, annaksid palju rohkem tulusid, kui mingi maksumäära sättimine ühele või teisele poole. Nii et ma loodan, et valitsus ka neid tähtsamaid asju ära ei unusta, lisaks hoogsale maksude timmimisele,»lisas ta.


description: Eile New Yorgis toimunud Christie's kunstioksjonil müüdi rekordilise 81,4 miljoni dollari eest Claude Monet maal «Meule», kirjutab Bloomberg.

title: Monet' maal läks müügiks rekordilise 81,4 miljoni dollari eest


description: Moskva börs tõusis kolmapäeval peale uudiseid Donald Trumpi võidust USA presidendivalimistel.

title: Trumpi võit viis Moskva börsi tõusule

maintext:
Börsi tõus on vastuolus teiste ülemaailmsete turgudega, mis on peale Trumpi valimist langenud. Moskva tõusu põhjuseks on lootus Trumpiga koostööks ja suhete parandamiseks Venemaaga.
Venemaa dollaripõhine RTS indeks tõusis hommikul 1,2 protsenti, kui rublapõhine Micex tõusis 1,0 protsenti.


description: Kuigi Nordica ja LOTi ühise koostöö ambitsioon on muuta Varssavi Ida- ja Kesk-Euroopa reisijate jaoks pikamaalendude sõlmajaamaks, eelistatakse täna Ameerika suunal lennates siiski Kopenhaagenit ja Frankfurti ning Aasiasse lennates Helsinkit. Mis aitaks Varssavi olukorda parandada, selgitavad reisibüroo esindaja ja tihedalt Ameerika suunal lendav ettevõtja.

title: Asjatundjad selgitavad: mis jääb eestlaste jaoks Varssavil veel hea sõlmjaamana puudu?

maintext:
«Kahjuks mul Varssavi kaudu lendamise kogemusi ei ole, peamiselt lendan Eestist USA suunas läbi Kopenhaageni ja Frankfurti, Aasiasse on väga head ühendused Helsinkist,» kirjeldas pikalt Skype'i juhtinud Sten Tamkivi, kelle tänased töökohustused Teleporti asutaja ja tegevjuhina sunnivad tihti Eesti ja USA vahet lendama.
Kuigi infotehnoloogia vallas tegutsev ettevõtja on seisukohal, et asukohalt võiks Varssavi aidata mandri-Euroopat loogiliselt katta küll, tuleb seal LOTil teha esmalt valmis lennukavad, mis kellaaegadelt, tiheduselt ja hinnalt Lufthansa ja SASiga konkureerida suudavad.
Reisibüroo Go Travel partnersuhete juhi Age Põder selgitab, et heade ja suurte sõlmjaamade tunnusteks on lennujaama läbivate reisijate arv, väljuvate lendude sihtpunktide arv ja lennujaamas opereerivate lennuliinide arv.
«Suurimad sõlmjaamad e hubid Euroopas on London Heathrow, Amsterdam Schiphol, Frankfurt, Pariis Charles de Gaulle,» rääkis Põder. Ta lisas, et arvestades Eesti geograafilist asukohta on eestlastele olulised hubid lisaks nimetatud suurtele ka Kopenhaagen, Helsingi, Stockholm ja Riia.
Tavaliselt reisijad sõlmjaama valikul risti-põiki üle Euroopa lennata eriti ei taha, sest aeg ja lisamiilid maksavad. «Isegi kui Istanbul on maailma mõistes väga kiiresti arenev ja oluline sõlmjaam, siis oma kauguse tõttu eestlastele ei saa see kunagi ilmselt olema peamisem ega olulisim,» märkis Põder.
Erinevate marsruutide kaalumisel mängib lisaks juba Tamkivi poolt mainitud kellaaegade sobivusele ja hinnale rolli ka lendude kiirus, mugavus, erinevad lojaalsusprogrammid ning lennufirma maine. «Kui suur osa teiste lennujaamade turuosast võiks liikuda pärast Nordica ja LOTi koostöö algust edaspidi läbi Varssavi on väga raske ennustada,» lausus Go Traveli esindaja.
Tema hinnangul võivad lähilennujaamad ja nende lennufirmad Varssavile ja LOT-ile ilmselt veidi reisijaid kaotada mõningatel Euroopa liinidel, nagu näiteks Amsterdam, Ateena, Brüssel, Budapest, Milano. «Samas Air Balticul on populaarsed otseliinid Tallinnast olemas Riia, Amsterdami, Vilniuse, Berliini, Pariisi, Viini suunal ja see on nende väga tugev platvorm,» märkis Põder.
Ta lisas, et kindlasti kaalutaks varasemast enam läbi Varssavi lendamist ka Ameerikasse, Kanadasse, Hiina ja Iisraeli. «Kindlasti elavdab muutus konkurentsi ja võib oodata paremaid pakkumisi kõigilt lennuliinidelt nn ettevedajatelt, aga seda ikka juhul, kui lennuplaan Tallinna ja Varssavi vahel muutub heaks ja tihedaks,» sõnas Go Traveli partnersuhete juht.
Loe lisaks:


description: Riigikogu majanduskomisjon jõudis tänasel kokkuleppevedusid reguleeriva eelnõu muudatuste arutelul ühisele arusaamale, et 16 000 euro käibe piiri nõuet eelnõus siiski ei kehtestata.

title: Kivimägi: kokkuleppevedude piiramine ettevõtlusvormiga pole põhjendatud

maintext:
Majanduskomisjoni esimehe Toomas Kivimägi sõnul jõuti istungil kokkuleppele ka selles, kes võib kokkuleppevedusid teostada.
«Domineeriv seisukoht oli see, et fraktsioonidele arutamiseks koostatav eelnõu võimaldab kokkuleppeveoteenuse osutamist nii füüsilisele kui ka juriidilise isikule. Juriidilise isiku puhul on piiravaks tingimuseks see, et seda teenust saab osutada üksnes sõiduauto vastutav kasutaja, ei keegi teine,» ütles Kivimägi.
«Seda seisukohta toetas ka justiitsministeeriumi esindaja, kes leidis, et kokkuleppeveoteenuse osutamise võimaluse piiramine üksnes füüsilise isiku või füüsilisest isikust ettevõtjaga pole õiguslikult põhjendatav,» lisas Kivimägi.
Majanduskomisjoni liikme Erki Savisaare hinnangul oleks selguse seisukohalt parem, kui kokkuleppevedude teostaja oleks ainult füüsiline isik.
«Sõidujagamine ja taksoteenus peaksid olema selgelt eristatavad teenused. Sõidujagamise eesmärk on eeskätt oma vara parem kasutamine, mitte selle teenuse osutamine põhitegevusena,» ütles Savisaar.
Majanduskomisjoni istungil kaaluti alternatiivina kokkuleppevedude teavituskohustust majandustegevuse registri kaudu, mitte läbi maksu- ja tolliameti, nagu oli varasem seisukoht.
26 Riigikogu liikme algatatud ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu arutelul osalesid majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ning justiitsministeeriumi esindajad.


description: Egiptuse keskpank devalveeris oma valuutat 48 protsenti, lootes sellega täita Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) tingimused 12 miljardi dollari suuruse laenu saamiseks.

title: Egiptus devalveeris IMFi suurlaenu saamiseks valuutat

maintext:
Neljapäevane otsus Egiptuse keskpanga poolt järgnes sellenädalasele kiirele ja teravale langusele dollarikursis mitteametlikul turul, kukkudes kõigi aegade kõrgemalt 18,25 naelalt USA dollari suhtes umbes 13 dollari tasemele.
Devalveerimine viis egiptuse naela 13 USA dollari peale, mis on kuni 9 naela kõrgem kui ametlikul turul.
IMF-i juhatus ei ole veel kinnitanud 12 miljardit dollarit laenu, milles varasemalt Egiptus ja IMF augustis kokku leppisid.
Egiptuse keskpank ütles neljapäevases avalduses, et liberaliseerib valuutat aitamaks kaasa kindla ja jätkusuutliku valuutareservi loomisele.


authors:
Georgi Beltadze
Ts Laevad

description: Poola laevatehases Remontowa valmiv parvlaev Tõll alustas laupäeva hilisõhtul Eesti aja järgi kell 23 merekatsetustega.

title: Parvlaev Tõll alustas merekatsetustega


description: Leedus on tööloa saanud peaaegu 11 000 Ukraina kodanikku. Alates aasta algusest on Leedu tööbörs saanud 7900 avaldust ukrainlaste Leedusse palkamiseks ning on välja andnud 7400 tööluba, teatas delfi.lt.

title: Leedus on tööloa saanud üle 11 000 Ukraina kodaniku

maintext:
Uuring: Eesti elanikud tunnevad end majanduslikult lõunanaabritest kindlamalt
Eesti elanikud tunnevad end majanduslikult kindlamalt ning on oma finantsolukorraga rahulolevamad kui Läti ja Leedu elanikud, selgus SEB Balti perede majandusliku kindlustunde uuringust (Baltic Household Outlook).


authors:
Tõnis Oja
Jaanus Lensment

description: Maailma ühe tuntuima mobiilimängu Angry Birds brändilooja Peter Vesterbacka on värvikas isik. Just pärast tema liitumist elektrooniliste mängude tootjaga Rovio sai Angry Birdsist maailma tuntuim mobiilimäng ning Vesterbackast maailma populaarseim soomlane.

title: Helsingi-Tallinna tunnel on väga realistlik

maintext:
Tänapäevasele visionäärile kohaselt on tema lemmikriideesemeks punane kapuutsiga pluus, millega käib igal pool, ka kohtumas Jaapani peaministri Shinzō Abega, kelle kaaskonda kuulub 50 musta riietatud ametnikku.
Möödunud reedel astus Vesterbacka rahvusvahelise valitsus- ja korporatiivsuhete agentuuri Miltton Nordics Eesti esinduse avamisüritusel üles lühikese kõnega, kus ta tutvustas oma Helsingi-Tallinna tunneliplaani. Tema sõnul on Tallinn ja Helsingi Euraasia süda. «Meist ühel pool on Euroopa ja teisel pool on terve Aasia. Nii oleme Euraasia keskmeks, me võime seda nimetada Euraasia pealinnaks, kui soovite,» kõneles Vesterbacka. Postimehel oli võimalus Peter Vesterbackaga pikemalt vestelda.


description: Dollari kurss kukkus täna hommikul olulisemate valuutade suhtes rängalt, kui üha enam sai selgeks, et USA järgmiseks presidendiks saab Donald Trump.

title: Trump tõmbas dollaril tooli alt

maintext:
Trumpi võit on teiseks suureks vapustuseks valuutaturgudel vähem kui viie kuu jooksul. Varem kõikusid valuutakursid nii tugevasti jaanipäeval, kui selgus, et britid soovivad Euroopa Liidust lahkuda.
Jaapani jeeni suhtes kukkus Ühendriikide valuuta tervelt 3,8 protsenti, mis on selle suurim kukkumine alates Brexiti hääletamisest. Euro suhtes nõrgenes dollar 2,3 ja Šveitsi frangi suhtes 2,3 protsenti.
Trumpi võiduga kaasneb poliitika, mis mõjutab otseselt ka Ameerika Ühendriikide dollarit. Kinnisvaramagnaat lubas lõpetada mitmed kehtivad vabakaubanduslepingud ning väitis, et tugev dollar õõnestab USA konkurentsivõimet. Ta süüdistas ka USA keskpanga (Föderaalreservi) juhti Janet Yellenit poliitiku mängimises ning heitis ette liigmadalaid valuutakursse. Trump lubas pärast keskpanga presidendi tähtaja lõppu, mis on 2018. aastal, Yelleni välja vahetada.
«Sündmus oli ootamatu, aga finantsturud ei armasta ootamatuid sündmusi,» ütles Bloombergile Citigroupi G-10 valuutade peastrateeg Steven Englander. «Liigume mõne aja tundmatutes vetes, sest me ei tea, kui palju see sündmus turgudele lisavolatiilsust tekitab,» lisas ta.


description: Pea igal nädalavahetusel toimub Eesti eri paigus põnevaid laatu ja väljamüüke. Küllap on iga kaupleja kuulnud kliendilt küsimust „Kas kaardiga maksta saab?“ Kui kaardiga maksmise võimalust pakkuda polnud ja kliendil jäi puudu sularahast, võiski kaup katki jääda. Uue nutiterminali abil saab aga kaardiga maksta kus iganes.

title: Mis on eduka laadalmüüja saladus?

maintext:
Nutiterminal on tavapärasest makseterminalist pisem ja see on juhtmevabalt ühendatud nutitelefoni või tahvelarvutiga, mis kasutab Android või iOS tarkvara. Terminal on peale väljaostmist kliendi oma ja seda saab kasutada kõikjal, sõltumata ajast ja asukohast, vaja on vaid andmesideühendust. Nii sobib nutiterminal kasutamiseks ka kõige pisematele kauplejatele ja teenusepakkujatele, suurematest tegijatest rääkimata. Nutiterminaliga käib arveldamine tõeliselt kiirelt, kuna sellega saab vastu võtta nii tavamakseid kui ka puutevabu viipemakseid. Viipekaartidega saab tasuda alla 10-euroste ostude eest ilma kaarti terminali panemata ja PIN-koodi sisestamata – tuleb vaid makseterminalile viibata.
Paljudel üle Eesti toimuvatel laatadel ja messidel on lausa aastakümnete pikkused traditsioonid – need on tõeliselt oodatud suursündmused nii müüjate kui ka ostjate seas. Siin on valik mõnedest suurematest eesootavatest laatadest. Leia endale sobiv müügikoht ja kauple muretult!
Tallinna Käsitöömess 02.- 04. detsembril Tallinna Lauluväljakul
Kolmeks päevaks muutub Tallinna lauluväljak käsitööliste ja käsitöösõprade mekaks. Kui tahad müüa käsitööd, nutikat eestimaist disaini, kunsti ning muidugi maitseelamusi, siis siin on ostjad!
Tartu Jõululaat 02.-04. detsembril Tartu Näituste messikeskuses
Traditsiooniline Jõululaat, kust leiab kogu jõulukraami alates põnevatest ja omanäolistest kingitustest kuni jõulukaunistuste ja jõululaua parimate paladeni välja.
Suur Tallinna Jõululaat 16.-18. detsembril Tallinna Lauluväljakul
Suur Tallinna Jõululaat on kogupere jõulufestival, mis toob naeratuse näole ja jõulurõõmu südamesse. Tallinna Lauluväljak muutub kolmeks päevaks jõulumaaks, kust leiab lisaks meelelahutusele ka kõik jõuludeks vajaliku.
Tallinna jõuluturg 18. november – 7. jaanuar Tallinna Raekoja platsil
Käsitöö ja ehedad jõulumaitsed tuntud headuses. Lapsi ootab jõuluvana, rikkalik meelelahutusprogramm ja tõeline jõulumeeleolu!
Suur Vanamõisa Kevadlaat 6.-7. mai 2017 Vanamõisa vabaõhukeskuses Saue vallas
Laadale on oodatud kauplejad istikute, vanavara, aianduskaupade, käsitöö ja toiduga.
Luige Maaelu Näituslaat 12.-14. mai 2017
Siit leiad kõik koduaias vajamineva
Türi XXXX Lillelaat 19.– 21. mai 2017
Juba aastakümneid algab kevadine aiahooaeg tuhandetele aiandushuvistele just Türi Lillelaadalt. Laadal esindatud aiandusfirmad, puukoolid ja eraaiad teevad rikkalikult pakkumisi, millest iga aiahuviline võib leida täiendust oma koduaiale. Saadaval on laias valikus istikuid ja taimi nii tarbe- kui iluaeda, aiatarbeid, töövahendeid ja majapidamiskaupu. Käsitöömeistrid esitavad kõikvõimalikest materjalidest käsitöötooteid.
Jäneda Aia- ja Lillepäevad 27.-28. mai 2017
Kõik aias vajamineva leiad Jänedalt. Lisaks kaubeldakse käsitöö, toidu- ja tööstuskaubaga.
Eesti Talupäevad 29.-30. juuli 2017 Jänedal
Kui tegeled põllumajandusega või mõne sellega lähedalt seotud alaga, siis juuli viimane nädalavahetus tasub broneerida Talupäevade tarvis. Tegemist on selle ala suurüritusega, kus saavad kokku ostjad ja müüjad ning muidu huvilised.
Hauka Laat 12.-13. augustil 2017 Antslas
Pikkade traditsioonidega suurlaat, kus kaubeldakse vaat et kõigega ning kuhu tullakse kaugelt ja lähedalt.


description: SEB suurettevõtete finantsjuhtide uuringu põhjal on tööjõu kallinemine ettevõtete jaoks kasvav mure. Sellest hoolimata kavandab kolmandik ettevõtetest järgmise aasta jooksul töötajate arvu kasvatada.

title: Uuring: kolmandik suurettevõtetest plaanib töötajate arvu suurendada

maintext:
Kõrgetest tööjõukuludest on uuringu põhjal saanud Eesti suurettevõtete kõige olulisem probleem, mida mainis tõsise väljakutsena 41 protsenti küsitletud finantsjuhtidest. Kui Eestis on suured tööjõukulud oluliseks probleemiks juba teist aastat järjest, siis ka Läti ja Leedu ettevõtted kurdavad selle üle aina enam. Läti suurettevõtete finantsjuhtidest pidas suurenevaid tööjõukulusid oluliseks probleemiks 24 protsenti ja Leedus koguni 51 protsenti.
Sellele vaatamata soovivad paljud ettevõtted töötajate arvu suurendada. Eesti suurettevõtetest kolmandiku hinnangul töötab nende ettevõttes 6 kuu pärast rohkem inimesi kui küsitluse toimumishetkel. Töötajate arvu kavandab vähendada vaid 7 protsenti ettevõtetest. Veelgi optimistlikumad on Leedu suurettevõtted, kellest plaanib värbamist suurendada 43 protsenti. Ka Lätis usub 25 protsenti ettevõtetest töötajate arvu kasvu. Võrreldes eelmise aasta finantsjuhtide küsitlusega on ettevõtete vajadus uute töötajate järele suurenenud. 2015. aasta sügisel soovis järgneva 6 kuu jooksul töötajate arvu kasvatada 26 protsenti Eesti ettevõtetest, 29 protsenti Leedu ettevõtetest ja 21 protsenti Läti ettevõtetest.
«Töötajate sissetuleku tõus on tervitatav, kuid ühtlasi piirab tööjõukulude kasv Eesti ettevõtete konkurentsivõimet. Tööjõukulude tõusu tõttu on paljud ettevõtted loobunud varasemate aastate kasumite jaotamisest ja jätnud ära investeeringuid. Eestis on tööhõive tõusnud niivõrd kõrgele tasemele, et uute töötajate värbamine saab ettevõtete jaoks olema tõsine väljakutse. Samas näitab ettevõtete jätkuv soov töötajate arvu kasvatada, et nõudlus nende toodete ja teenuste järele on tõusutrendis,» selgitas SEB Eesti ettevõtete panganduse valdkonna juht Eerika Vaikmäe-Koit.
Ettevõtete värbamisplaane võib rikkuda kvalifitseeritud tööjõu puudus. Sarnaselt tööjõukuludega on see ettevõtete jaoks aina kasvav mure. Balti riikidest on uuringu põhjal kvalifitseeritud tööjõu puudus kõige väiksem probleem Eestis, kus seda mainis 33 protsenti küsitletud finantsjuhtidest. Lätis tunnistas seda olulise probleemina 39 protsenti ja Leedus 43 protsenti vastajatest. Võrreldes eelmise aasta uuringuga on probleemi teadvustavate finantsjuhtide osakaal kasvanud kõigis Balti riikides.
SEB grupp korraldab suurettevõtete finantsjuhtide uuringut oma klientide seas igal aastal kõigis kolmes Balti riigis. Sellel aastal osales uuringus kokku 263 suurettevõtet.


description: Eesti Energia hakkab eraklientidele pakkuma kolme erinevat gaasipaketti, mis varieeruvad riskantsuse ja hinna kõikumiste osas.

title: Eesti Energia hakkab eraklientidele pakkuma kolme gaasipaketti

maintext:
Pakett «Kindel» saab olema kliendi jaoks lepinguperioodi jooksul fikseeritud hinnad, hinnariski võtab Eesti Energia enda kanda. Eesti Energia energiamüügi juhi Karla Agani sõnul on näiteks kliendil, kes kardab gaasihinna tõusu, mõistlik valida see pakett, kuna tema jaoks jääb hind fikseerituks.
Paketi «Muutuv» puhul on hinnariski kliendi kanda ja hind muutub iga kuu vastavalt hulgituru hindadele. «Muutuva paketiga on võimalik saada kasu gaasituru soodushinnaga perioodidest, kuid peab olema valmis ka kallima hinnaga aegadeks,» seisab Eesti Energia pressiteates.
Pakett «Kombineeritud» tähendab, et klient ostab 50 protsenti gaasist kindla hinna ja 50 protsenti muutuva hinnaga.
Agan ei osanud prognoosida, milliseks kujunevad pakettide täpsemad gaasihinnad, kuna see sõltub tema sõnul gaasi maailmaturuhinnast. Tema sõnul hakkab Eesti Energia pakkuma konkurentsivõimelist hinda.
Avatud gaasiturul saavad Eesti Energiaga gaasilepingu sõlmida need kodukliendid, kelle nimel on kehtiv maagaasi võrguleping. Kui gaasileping on korteriühistu või haldusfirma nimel, saab lepingu sõlmida korteriühistu või haldusfirma, mitte aga gaasitarbija.
Kõikide koduklientidele mõeldud pakettide puhul võib klient ilma lisatasuta vahetada paketti 30 päevase etteteatamisega.
Eesti Energia loob seoses uute pakettidega ka uue veebilehekülje ja iseteenindussüsteemi.
Eesti Gaasil on praegu 1600 äriklienti ja 42 000 koduklienti. Kokku on Eestis umbes 77 000 gaasitarbimiskohta.


description: Elektrirollereid arendav Stigo OÜ sõlmis mitme miljoni euro suuruse distributsioonilepingu vähemalt 5 000 Stigo elektrirolleri tootmiseks ja müümiseks Austrias, Saksamaal ja Šveitsis.

title: Eestlaste leiutatud elektriroller kihutab Saksa turule

maintext:
Stigo OÜ tegevjuhi Ardo Reinsalu sõnul on Stigo jaoks on tegemist väga suure töövõiduga, sest suurtel välisturgudel on õige distributsioonipartneri leidmine väga keeruline ja pikk protsess ning alustava ettevõtte jaoks kriitilise tähtsusega. «Neid kolme suurriiki oleme juba tootearenduse esimestest päevadest alates sihtinud ja silmas pidanud, märkis Reinsalu.
Lepingus fikseeritud kogused tuuakse turule terve 2017. aasta jooksul koostöös Saksamaa ettevõttega Trendgroup International GmbH ja Šveitsi ettevõttega Trendgroup AG. See tähendab, et Stigo elektrirollerid on peatselt müügil suurtes kettides nagu MediaMarkt, Conrad Electronics, Fnac, Coop ning mitmetes teistes Austria, Saksamaa ja Šveitsi kaubamajades.
Seni on Stigo e-rollerid olnud müügil näiteks Singapuris, Hollandis, Inglismaal, Soomes, Lõuna-Koreas, Horvaatias, Belgias, Hispaanias, Malaisias ja veel mitmes teises riigis.
Stigo leiutatud elektriroller on kergesti kokkuklapitav ning kaalub vaid 14 kg. Rollerile on võimalik valida 200W või 250W võimsusega mootori vahel ning selle tippkiirus on kuni 25 km/h. Läbisõit ühe laadimisega on suurusjärgus 30 kilomeetrit.
Stigo emafirma on Eestis ning tegutseb e-rolleri disaini, arenduse ja turundusega. Hiina ühisettevõtte meeskond vastutab tootmise, kvaliteedi ja materjalide eest.


description: Tokyo börsiindeks Nikkei 225 sulgus neljapäeval kolmapäevaga võrreldes 6,72 protsenti kõrgemal.

title: Eile Trumpi üllatusvõidu tõttu kukkunud Aasia börsid tegid juba täna korraliku tõusu

maintext:
Tõusu juhtisid finants- ja ekspordifirmade aktsiad, sest viimased loodavad, et USA presidendivalimised üllatuslikult võitnud Donald Trump hakkab riigis viljelema ettevõtlust lihtsustavat poliitikat.
Indeks Nikkei 225, mis langes kolmapäeval 5,4 protsenti, tõusis neljapäeval kauplemispäeva lõpuks 1092,88 punkti tasemele 17 334,42 punkti.
Indeks Topix liikus ülepoole 5,78 protsenti ehk 75,19 punkti, sulgudes tasemel 1376,35 punkti.
Kolmapäeval pöördusid aktsiaturud üle maailma langusesse, sest turud ei oodanud Trumpi võitu ning teda peetakse vähem ennustatavaks, kui rivaali Hillary Clintonit, kuid neljapäeval hakkasid kartused taanduma.
Pärastlõunase kauplemise hetkeks oli Hongkongi börs tõusnud 2,2 protsenti ja Shanghai börs 1,3 protsenti.
Austraalia börs sulgus 3,3 protsenti, Souli börs 2 protsenti ja Taipei börs 2,4 protsenti kõrgemal. Üle 1-protsendine tõus leidis aset ka Wellingtoni, Singapuri ja Manila börsil.


description: Tööstustoodangu tootjahinnaindeksi muutus oli 2016. aasta oktoobris võrreldes septembriga 1,6 protsenti ja võrreldes eelmise aasta oktoobriga 0,8 protsenti.

title: Tootjahinnaindeks tõusis oktoobris aastaga 0,8 protsenti


description: SEB panga majandusanalüütiku Mihkel Nestori sõnul oli septembrikuu 13 protsendilise ekspordikasvu taga eelkõige paari põlevkivisektori ja elektroonikatööstuse ettevõtte hea tulemus.

title: SEB: ekspordikasvu taga olid paar suurt ettevõtet

maintext:
«Septembri suur ekspordikasv iseloomustab hästi Eesti majanduse väiksust – mõne suure ettevõtte tulemustel on makronäitajatele oluline mõju,» ütles Nestor BNS-ile.
Analüütik tõi välja, et suurimat positiivset mõju avaldas septembris Eesti põlevkivisektori tootmis- ja ekspordimahu märkimisväärne kasv.
«Kuigi terve septembri vältel jäi Brenti toornafta hind alla 50 dollari barrelist taseme, siis tundub, et ettevõtted on suutnud efektiivsust suurendada ja näevad võimalust sellise hinnataseme juures äri siiski kasumlikult majandada.»
Teise suure panustajana ekspordikasvu tõi Nestor välja elektroonikatööstuse.
«Riikide lõikes iseloomustab ekspordi vähenemine Rootsi ja kasv Mehhikosse hästi haru suurtootja ümberkorraldusi oma tootmistegevuses,» märkis ta.
Kaupade eksport kasvas 2016. aasta septembris võrreldes eelmise aasta septembriga 13 protsenti ja import 2 protsenti, teatas statistikaamet kolmapäeval.
Septembris olid kaupade ekspordi peamised sihtriigid Rootsi 15 protsendiga Eesti koguekspordist, Soome samuti 15 protsendi ja Läti 10 protsendiga. Eksport Rootsi kahanes aga 13 miljoni euro ehk 7 protsendi võrra.
Eksport kasvas enim Hollandisse, Mehhikosse ja Saksamaale, kuhu eksporditi vastavalt 33 miljoni, 26 miljoni ja 16 miljoni euro eest.


description: Venemaa on valmis külmutama naftatootmise praegusel tasemel, ütles Venemaa president Vladimir Putin.

title: Venemaa on valmis külmutama naftatootmise senisel tasemel


description: ACE Logistics Groupi nõukogu esimees Karli Lambot ütles, et kindlasti on tervitatav, et Reformierakond pingile istutati.

title: Ettevõtja: tore, et Reform pingile istutati

maintext:
«Eesti poliitikas jääb nüüd vähemalt mõneks ajaks kraaklemist ja ebaausust kõvasti vähemaks, sest need olid peamised põhjused, miks Reformierakond platsilt ära saadeti, mitte kehvad mänguoskused, »ütles Lambot.
Makromajandus on tema sõnul piisavalt inertne, nii et otsuste mõju saab näha ikka alles aastate pärast. «Lähemal ajal näiteks majanduskasv küll valitsuse vahetumise tõttu kiirenema või aeglustuma ei hakka, »nentis Lambot.
Ta lisas, et kuulub nende hulka, kes on seisukohal, et struktuurseid muutusi majanduses saab esile kutsuda ja mõjutada struktuursete maksumuudatuste kaudu. «Tulevased koalitsioonierakonnad on rääkinud tööjõumaksude langetamisest kapitali ja varamaksude tõusu arvel. Kui nad tõesti selle ilma vigu tegemata ära teostavad, siis see on suures plaanis õige lähenemine, »märkis Lambot.
Lambot tunnistas, et näeb üsna ühesugust ohtu kõigi erakondade puhul selles, et igatsetakse kiireid otsuseid, kuid igasugustele otsustele peab siiski eelnema kaine analüüs ja mõjude hindamine. «Loodan väga, et majanduslikus mõttes praegusele loosunglikule ja ebarealistlikule Rail Balticu kavale tõmmatakse pidurit ning edasiste plaanide hindamisel tõuseb ausse kaine ja praktiline meel, »lausus Lambot.


description: Poola üks suurimaid kommertspanku, PKO, võib peale ühinemist ära osta Nordea ja DNB pankade Baltikumi ärid, kirjutab Leedu portaal 15min.lt.

title: Portaal: Poola PKO võib ära osta Baltikumis ühinevad Nordea ja DNB

maintext:
PKO ostis kolm aastat tagasi Nordea äritegevuse Poolas 694 miljoni euro eest.
Poola panga esindajad ütlesid, et pank plaanib uusi oste välismaal, nagu toodi välja ka eelmisel nädalal esitletud uues strateegias. Leedu eksperdid peavad ostu jällegi loogiliseks sammuks.
«See oleks asjakohane, kuna pank on juba ostnud Poola Nordea,» tsiteeris portaal anonüümset Eesti allikat.
«PKO on just heaks kiitnud uue strateegia. See näeb ette laienemist välismaale, mis toetab panga klientide huve,» ültes PKO korporatiivkommunikatsiooni juht Izabela Swiderek-Kowalczyk.
Nordea ja DNB panga Leedu, Läti ja Eesti tegevuse ühendamisel tekib Baltikumi suuruselt teine pank. Ühinemine peaks saama lõpule viidud 2017. aasta teises pooles.
Nordea panga Baltikumi kõneisik Signe Lonerte sõnas, et pank ei kommenteeri kuulujutte ja spekulatsioone. Nordea ja DNB jätkavad oma tööd Balikumis, sõnas ta.


description: USA presidendiks valitud Donald Trump on keegi, kelle vastu on mul suur usaldus, lausus Jaapani peaminister Shinzo Abe pärast Trumpiga kohtumist reedel.

title: Jaapani peaminister: mul on Trumpi vastu suur usaldus

maintext:
Abest sai esimene välisriigi juht, kes kohtus Trumpiga pärast seda, kui viimane valiti 8. novembril USA presidendiks.
«Meil oli märkimisväärse aja jooksul väga otsekohene vestlus. Jutuajamine toimus väga soojas õhustikus,» ütles Abe pärast kohtumist.
«Tänase vestluse tulemusena olen veendunud, et härra Trump on liider, kelle vastu mul on suur usaldus,» lisas peaminister.
Abe ei täpsustanud kohtumise sisu, kuid ütles, et liidrid kohtuvad uuesti ning siis arutatakse laiemat küsimusteringi sügavamalt.
Jaapan on Washingtoni üks lähimaid liitlasi, kuid Trump tekitas valimiskampaania ajal Tokyo ametnikes ärevust avaldusega, et tõmbab USA sõdurid regioonist välja. Lisaks arvas ta, et patsifistlikul Jaapanil võib vaja minna tuumarelvi.
Kampaania ajal tõotas Trump peatada kõnelused Vaikse ookeani ülese kaubandusleppe (TPP) üle. Lepe oli Abe ja ametist lahkuva USA presidendi Barack Obama jaoks prioriteet.


authors:
Foto
Dmitri Kotjuh Järva Teataja

description: Olerexi omanikfirma Aqua Marina on sõlminud lepingu ostmaks Lõuna-Eesti kütusefirma Mahta Kütus, tehingu jõustumine vajab konkurentsiameti heakskiitu.

title: Olerexi omanikud ostavad üles veel ühe väikese kütusefirma


description: Euroala tööpuudus langes septembris aastaga 0,6 protsendipunkti 10 protsendile, samas jäädes kuises võrdluses samale tasemele; tööpuuduse tase ei ole nii madalal tasemel olnud 2011. aasta juunist, selgub Eurostati andmetest.

title: Euroala tööpuudus langes kümnele protsendile

maintext:
Euroopa Liidus tervikuna oli tööpuudus septembris 8,5 protsenti, mis on samuti samal tasemel kui augustis ja 0,7 protsendipunkti võrra väiksem kui eelmise aasta septembris.
Madalaim tööpuuduse määr oli septembris 4 protsendiga Tšehhis ja 4,1 protsendiga Saksamaal ning kõrgeim 23,2 protsendiga Kreekas ja 19,3 protsendiga Hispaanias.
Aastaga kahanes tööpuudus 24 liikmesriigis ja kasvas Eestis, Austrias, Taanis ja Austrias. Kiireim tööpuuduse aastakasv toimus septembris Eestis, kus tööpuudus kasvas 2,2 protsendipunkti 7,6 protsendile.
Võrdluseks langes tööpuudus USA-s aastaga 0,1 protsendipunkti võrra 5 protsendile.


authors:
Tõnis Oja
Foto

description: Brexiti tõttu kahanes brittide kodumajapidamiste vara väärtus 1,5 triljoni dollari (1,2 triljoni naela) võrra ehk 10 protsenti, mis on Brexiti otsene mõju, selgub Šveitsi suuruselt teise panga Credit Suisse’i koostatud iga-aastasest raportist «Global Wealth», mis käsitleb kodumajapidamiste vara.

title: Brexit tegi britid 1,2 triljoni naela võrra vaesemaks


description: Läti õlletootja Valmiermuizas Alus on tänavu üheksa kuuga oma käivet Eestis kahekordistanud.

title: Valmiermuiza on õllemüüki Eestis kahekordistanud


description: Kuigi väga pikalt on Reformierakond riigieelarvele katteallikaid otsides püüdnud hoida laenukoorma madalana ning mitte järgida nende riikide eeskuju, kes on läinud riigivõlakirjade emissiooni teed, on see retoorika Kristen Michali grandioosse teede ehituse plaani valguses hakanud murenema.

title: Paradigma muutus Reformierakonnas:

maintext:
«Meie oleme peamiselt kasutanud võlakirjade asemel laenu, kuna see on olnud odavam,» rääkis peaminister Taavi Rõivas septembri keskel riigikogus, selgitades parlamendiliikmetele, miks ei ole Eesti seni järginud terve rea teiste riikide eeskuju, kes on asunud riigieelarvele katteallikaid otsides ka riiklikke võlakirju emiteerima.
«Ka kõige odavama intressiga saadud laen tuleb tagasi maksta,» põhjendas toona reformierakondlasest valitsusjuht, miks on Eesti seni püüdnud ka üleüldise laenukoorma madalana hoida. Rõivas märkis, et kuigi laenu võtmine ja võlakirjade emissioon on iseenesest võrreldavad, tuleb vaadata nö õunte pealt, kumba on mõistlikum kasutada. Võlakirjadega kaasnevad näiteks ebaproportsionaalselt suuremad tehnilised kulud, kui summa pole eriliselt suur.
Küll aga tundub, et selline lähenemine laenuvõtmisele ja sealhulgas ka riigivõlakirjadele on hakanud Reformierakonna poliitikute hulgas vaikselt muutuma. Kuna majandus- ja taristuminister Kristen Michali plaan muuta kolm peamiste maanteed neljarealiseks nõuab 15 aasta peale kokku täiendavalt 1,5 miljardi suurust katteallikat, ei välista reformierakondlasest Michal lisaks tervele reale teistele katteallikatele ka laenu võtmist ja vajadusel võlakirjade emissiooni.
«See on võimalik selles mõttes, et ega Eesti riik on ju kogu aeg öelnud, et laen on vahend. Küsimus on selles, mille jaoks seda tarvitada,» ütles Michal möödunud nädalal «Aktuaalsele Kaamerale». Ta lisas uudistesaatele, et suhtluses ettevõtjatega on ka tulnud jutuks, et arvestades Eesti riigi madalat laenukoormust, võiks riik julgemalt investeerida ja selle katteks ka laenu võtta.
«Eesti riik ja ettevõtted võtavad pidevalt laenu, kuid mitte kunagi niisama, vaid vajalikeks investeeringuteks,» selgitas majandus- ja taristuminister Postimehele. Täna näeb ta oma teede ehituse plaani peamiste allikatena siiski eeskätt investeeringuprioriteetide ülevaatamist, tulusid riigiettevõtete erastamisest ja ka mittevajaliku vara müüki.
«Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees pakkus hiljuti lehes lausa, et paneksime iga aasta 200 miljonit pensioniraha teedesse, mõtteid tundub on paljudel,» lausus Michal, viidates veel võimalikele laual olevatele valikutele. «Küllap see on pigem kombinatsioon erinevatest võimalustest,» märkis Michal. Tema kinnitusel on hetkel ülejäänud valitsuse vastuvõtt sellele ideele olnud valdavalt positiivne.
Seda kinnitab ka Michali erakonnakaaslane, riigikogu liige ja Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Kalle Palling: «Ma arvan, et tegemist on väga hea plaaniga.» Kuigi Postimehe küsimusele, kas erakonnas on toimunud põhimõtteline muutus suhtumises laenuvõtmisse ja võlakirjadesse, Palling otseselt ei vastanud, on ta seisukohal, et Michali plaani on eelkõige investeering turvalisusesse ja konkurentsivõime kasvu väljaspool Tallinnat.
«Kui me käsitleme neid objekte investeeringuna konkurentsivõime kasvu, siis Exceli tabeli ühel lehel on see küll kulu, aga teisel on see tulu, sest see raha tuleb läbi investeeringute suurenemise ja inimeste heaolu majandusse tagasi,» märkis reformierakondlasest riigikogu liige.
Palling ise näeb, et kindlasti võiks siin katteallikatena kaaluda riigile kuuluvate ettevõtete börsil noteerimist või nende müüki institutsionaalsetele investoritele. «Ilmselt parim neist oleks Elering. Teise võimalusena pakuks mõnd valdkondlikku ettevõtet Eesti Energiast,» sõnas riigikogu liige, lisades, et nende erastamine tuleb nii ehk naa ette võtta.
Majandus- ja taristuministri plaan näeb ette, et lisaks Tallinna-Tartu maantee neljarealiseks ehitamisele tehakse sama ka Tallinna-Pärnu ja Tallinna-Narva maanteedega. «Tänane maanteeameti eelarve on suurusjärgus 250 – 270 miljonit eurot aastas, lisavajadus ambitsioonikamaks ehituseks oleks 100 – 130 miljonit aastas,» rääkis Kristen Michal, mis tingib lisaallikate otsimise vajaduse.
Loe lisaks: