description: Linnavolikogu innovatsioonikomisjoni juht Andres Kollist rõhutas täna Kultuurikatlas peetud konverentsil «Tallinna innovaatiliste lahenduste teekaart», et innovaatiliste lahenduste näol on tegemist strateegilise verstapostiga Tallinna linna arengus.

title: Kollist: innovatsiooni teekaart on strateegiline verstapost

maintext:
«Tallinna innovaatiliste lahenduste teekaart on pikemaajaline tegevuskava. See on nimekiri nn suurtest ideedest, tegevustest, rajatistest, teenustest jms, millised on Tallinna linnaruumile, elukeskkonnale, infrastruktuurile ja elukorraldusele, kokkuvõttes – Tallinna arengule olulised,» rääkis Kollist. «Strateegilisi sihte seadmata, ilma inimeste heaolu, elu- ja majanduskeskkonna turvalisust ja atraktiivsust edendavatele tegevustele fokusseerimata on raske püsida linnade rahvusvahelises konkurentsis. Harmooniliselt ja kaasaegselt arenev linnakeskkond on oluline tegur ka väljarände tasakaalustamiseks ja võimaluste loomiseks Eestisse tagasipöördujatele. Teekaardile on kantud vaid 11 objekti ja sedaviisi on kavandatava arengu prioriteedid ilma liigse hajumiseta välja toodud.»
Kollist rõhutas, et teekaart ei ole otseselt rahastamiskava, küll aga Tallinna järgmise perioodi eelarvestrateegia üks alusdokument. «Seega on teekaart suunanäitaja ja oluline sisend Tallinna rahastamisotsuste kavandamisel. Väga oluline on linnavalitsusele seatud ülesanne töötada välja teekaardile kantud objektide realiseerimise ligikaudne maksumus ja ajakava nende realiseerimiseks. Teekaardi objektide realiseerimisel on oluline kaasata ülikoole, ettevõtteid, erinevaid asutusi, kolmanda sektori organisatsioone. Paljude, eriti aga pikaajaliste teekaardi objektide realiseerimine ei sõltu vaid Tallinna soovist. Siin on oluline võimekus teha rahvusvahelist koostööd,» rääkis Kollist.
«Tallinna kõige suuremaks varanduseks on tema inimesed. Tallinna innovaatiliste lahenduste teekaardi eesmärk on just sellest lähtuvalt arenguprioriteetide terviklik kaardistamine ja eelduste loomine nende elluviimiseks,» rõhutas innovatsioonikomisjoni juht.


description: Tallinnas Tõnismäel asuvale justiitsministeeriumi hoonele tehti täna hommikul pommiähvardus, praeguseks on hoone üle kontrollitud ja ministeeriumi töötajad lubatud tagasi tööle, ütles ministeeriumi pressiesindaja.

title: Justiitsministeeriumile tehti pommiähvardus

maintext: Kuna veetase Tallinna lahes on kõvasti alanenud, on nüüd välja ilmunud meres lebava Vene sõjalaeva Tver vrakk, mida huvilised saavad randa imetelema minna.

fasttext_language: et


description: Teisipäeva õhtul pidasid G4S turvatöötajad ühes Tallinnas kaubanduskeskuses kinni kaks Läti kodakondsusega meest, kes üritasid varastada 1185 euro väärtuses brändirõivaid.

title: Lätlased üritasid kaubanduskeskusest varastada üle tuhande euro väärtuses riideid

maintext:
Nii suures väärtuses kaupa varastatakse kauplustest harva. «Röövretk oli suhteliselt amatöörlikult ette valmistatud ja läbi viidud,» kommenteeris G4S objektivanem varaste tööd. Kurjategijate käitumine oli tüüpiline. Kaasa oli võetud fooliumiga vooderdatud kilekott, mis muutus proovikabiinis oldud kümnekonna minutiga silmatorkavalt pontsakaks. Mehed olid sihtmärgiks valinud ühe tuntud Itaalia moedisaineri kaubamärki kandvad rõivad. Vargaid märkas sel päeval kaamerate taga tööl olnud kogenud G4S turvatöötaja. «Seda arvestades oli see otsekui kassile suhujooksmine. Ka olid tegelased kaunis stereotüüpse välimusega,» ütles objektivanem.
Turvatöötajad pidasid lõunanaabritest poevargad kinni, viisid nad turvaruumi ja kutsusid kohale politsei. Varastatud kaup tagastati kauplusele.


description: Põhja-Tallinna loomade varjupaiga ehitamise kohtus vaidlustanud mees sai äsja munitsipaalpolitseilt trahvi selle eest, et tema hundikoer on korduvalt tänaval inimesi rünnanud.

title: Loomade varjupaiga vaenlase koer ründas Paljassaares inimesi

maintext:
Paljassaare poolsaarele rajatud loomade varjupaiga naabrid taotlevad kohtu kaudu varjupaiga sulgemist, väites, et sinna toodavate koerte haukumine võib nende igapäevaelu häirima hakata. Paraku sai üks kaebajatest äsja karistada selle eest, et tema koer on korduvalt mitte ainult haukunud möödujate peale, vaid mitu korda rünnanud Paljassaare teel liikuvaid inimesi.
Uue varjupaiga lähim naaber, kelle elamist eraldab varjupaigast tühi kõrghaljastusega krunt, peab kahte suurt koera, kellest üks on korduvalt väravast välja tänavale jooksnud.
«Selle inimese süü seisnes selles, et üks tema koertest pääses välja talle kuuluvalt territooriumilt ning see koer oli agressiivne, üritas inimesi rünnata ja reaalselt ohustas tänaval liikujaid. Selle eest sai ta vastutusele võetud,» rääkis mupo menetlusosakonna vaneminspektor Kersti Matkur.
Koera ohvriks langesid suve lõpul õhtusel ajal Paljassaare teel liikunud inimesed. Üks ohver oli tervisejooksja, teine aga jalgrattur. «Üks kannatanu oli Soome kodanik, kes sõitis jalgrattaga. Teine oli Pikakari poolt tulnud mees, kes oli poolsaarel jooksmas käinud. Koer hüppas talle peale ja naksas teda, aga mees säilitas rahu ja pääses suuremate vigastusteta. Tema nahal olid küll sinised plekid, kuid arsti poole pöördumist ei pidanud ta vajalikuks,» rääkis Matkur.
Postimehele on teada veel üks juhus, kus samast hoovist tulnud koer ründas üht jalgrattaga sõitnud meest. Sel jalgratturil õnnestus oma sõiduriista kasutades koera rünnakuid tõrjuda ja terve nahaga pääseda, kuid tegemist olnud siiski väga ebameeldiva vahejuhtumiga.
«Nüüd tegin sellele kodanikule selgeks, et kui koer peaks veel kedagi ründama ja mõnda inimest vigastama, siis saab karistus olema päris karm ning ta võib ka koerast ilma jääda. Tundub, et ta sai aru, sest pärast mainitud juhtumeid pole rohkem kaebusi tulnud,» ütles Matkur.
Mupo vaneminspektori hinnangul ei saa vanemaealine mees oma loomadega lihtsalt hakkama. Samuti pole tema krundil korralikku väravat. «Ta püüdis alguses väita, et tal lihtsalt pole raha, et väravat ja piirdeaeda korralikult sulgeda. Tegin talle selgeks, et ta on kohustatud seda tegema. Loodetavasti sai ta nüüd asjast aru,» ütles Matkur.
Kuna koeraomanik on pensionär, siis piirdus mupo seekord mõõduka rahatrahviga. Eile otsustas kohus, et käimasoleva menetluse ajal on varjupaigal õigus Paljassaare teel koeri hoida. See tähendab ka seda, et Paljassaare teel inimesi ründava koera peaks kinni püüdma sealtsamast kõrvalt varjupaigast saabuv koerapüüdja.


description: Tervise Arengu Instituudi (TAI) uuringu kokkuvõttes soovitatakse Tallinnas juba tegutsevale kolmele süstlavahetuspunktile lisaks rajada veel kuus või seitse sarnast keskust.

title: TAI soovitab rajada Tallinna veel kuus süstlavahetuspunkti

maintext:
«Kahjude vähendamise keskusi ehk elanikkonna seas tuntud ka kui süstlavahetuspunkte on Eestis oktoobri keskpaiga seisuga 14, millest kolm asub Tallinnas - üks Põhja-Tallinna linnaosas ning kaks Kesklinna linnaosas. See ei ole piisav, et narkootikumide süstimisega kaasnevaid ohte ja kahjusid maksimaalselt vähendada,» märgitakse esmaspäeval avaldatud riskianalüüsis «Kahjude vähendamise keskustega kaasnevad riskid Tallinna näitel».
«Analüüsi tulemustest selgub, et tegelik vajadus Tallinnas on kokku üheksa kahjude vähendamise keskuse järele. Juurde tuleb rajada seitse keskust järgmises järjekorras: kaks Lasnamäe linnaossa Pae ja Seli asumisse, üks Põhja-Tallinna linnaossa nii, et keskmes oleks Sitsi asum, üks Kristiine linnaossa Lilleküla asumisse Tondi lähedale, üks Nõmme linnaossa Männiku asumisse, üks Mustamäe linnaossa Mustamäe ja Kadaka asumi piirimaile ja üks Haabersti linnaossa Õismäe asumisse,» täpsustatakse riskianalüüsis.
Põhja-Tallinna linnaossa kavandatud ja rohkelt tähelepanu saanud ning kohtusse jõudnud vaidlusalune süstlavahetuspunkt Paldiski maanteel jääb Sitsi asumist umbes kahe kilomeetri kaugusele.
«Kuigi kahjude vähendamise keskuste rajamine on elanike jaoks tihti ebameeldiv, on see ainus võimalus efektiivselt vähendada narkootikume süstivate inimeste riskikäitumist ning minimeerida sellega kaasnevat kahju ja kulu. Võttes arvesse selles analüüsis välja toodud maandamistegevusi ning soovitusi riskide ennetamiseks ja vähendamiseks, on võimalik rajada kahjude vähendamise keskus nii, et samal ajal oleks tagatud teenuse osutajate ning piirkonna elanike turvalisus,» märgitakse riskianalüüsi kokkuvõttes.


description: Sellisest innovatsioonist, mis ulatub arvutitest ja telefonist kaugemale ning paistab tulevikus igale linlasele kätte, on suurim kindlasti Peatänava projekt, leiab Tallinna abilinnapea Taavi Aas.

title: Aas: Tallinna väljapaistvaim innovatsioon on Peatänav

maintext:
«Selline peatänav ei ole maailmas midagi uut. Teisedki linnad liiguvad selles suunas, et anda linnakeskus inimestele tagasi. Varem tegutseti selles suunas, et ehitada autodele võimalikult laiu tänavaid. Nüüd on see mõtlemine muutunud. On selgeks saanud, et nagunii kõik autod linna ära ei mahu ja mõistlikum on tegelda sellega, et inimestel oleks hea olla,» rääkis Aas Tallinna innovatsioonikonverentsil.
Ta lisas, et Peatänava projekt, mis näeb ette Pärnu ja Narva maanteel kummaski suunas vaid ühe sõiduraja jätmist mootorsõidukitele, on saanud väga palju positiivset vastukaja. «Aga on ka neid, kes ütlevad, et tegemist on täiesti hullu mõttega. Ma arvan, et Peatänavaga läheb samamoodi kui bussiradadega. Kui me hakkasime bussiradasid tegema, tõusis alguses väga suur kära, aga tänaseks on kõik bussiradadega harjunud ja saavad nende vajalikkusest aru. Ma arvan, et peatänavaga läheb täpselt samamoodi,» lausus abilinnapea.
Ta meenutas, et hiljuti kuulutati välja Peatänava konkursi teine etapp, ehk võistlus teemal, kuidas siduda Peatänav merega. «Ma arvan, et kui nii Peatänav kui selle ühendused merega on saanud teoks ja kui saab rekonstrueeritud Tammsaare park, siis tekib täiesti uus olukord ja linn saab olema palju inimsõbralikum. Loodan, et muutub ka see olukord, et kaugemates linnaosades elavad inimesed praegu väga tihti kesklinna ei sattu, sest nad leiavad et siin pole midagi teha. Loodan, et ka need inimesed hakkavad taas kesklinna tulema, et siin aega veeta,» ütles Aas.


description: Uuskasutuskeskus avab neljapäeval, 27.oktoobril Arsenali Keskuses (Erika 14) oma esimese keskuse Põhja-Tallinnas.

title: Uuskasutuskeskus laieneb Põhja-Tallinna

maintext:
Tallinnas juba neljas kohas edukalt käima lükatud sotsiaalse ettevõtte tegevjuhi Katriin Jüriska sõnul oli Põhja-Tallinnasse laienemine nende tegevuse loogiline jätk. See pealinna osa on tema arvates praegu katmata ala, kus aga uuskasutushuvilisi palju. «Et uuskasutamine saaks olla loomulik ja mugav igapäevaelu osa, peab see olema võimalik ka kodule lähedal,» põhjendab Jüriska Tallinna viienda keskuse just Arsenalis avamist.
Erika ja Tööstuse tänava nurgal vanas Arsenali tehasehoones asuv keskus on uuskasutuse edendamisega tegeleval Uuskasutuskeskusel järjekorras juba üheksas Eestis. Ühtlasi on see esimene omataoline, mis asub kaubanduskeskuses. Lisaks Uuskasutuskeskusele on Arsenali keskuses enam kui 30 erinevat kauplust ning 10 toidukohta.
Uuskasutuskeskuses saab mõistliku hinna eest osta kasutatud riideid, jalanõusid, mööblit, nõusid, mänguasju, raamatuid, muusikat, filme, tehnikat ja palju muud. Lisaks müügile võetakse kohapeal annetustena vastu kõik majapidamises üle jäänud korralikud, puhtad ja terved esemed, mis siis omakorda ringlusesse saadetakse.


description: Tallinna Kadrioru Saksa Gümnaasiumi algklasside lapsed on viimased nädalad elanud hirmus, kuna üks õpilastest kandis koolis kaasas nuga, millega end vigastas, vahendas TV3 saade «Seitsmesed uudised».

title: TV3: Tallinna kooli viienda klassi õpilane kandis koolis kaasas nuga, millega end vigastas

maintext:
Tallinna Kadrioru Saksa Gümnaasiumi viiendas klassis käiv poiss kandis koolis kaasas nuga, millega ennast vigastas ning väidetavalt kartsid last ka õpetajad, sest poiss oli neid rünnanud, rääkisid koolis käivad lapsed ja nende vanemad anonüümselt «Seitsmestele uudistele».
Üks lapsevanem kirjeldas viimast intsidenti kehalise kasvatuse tunnist, kui viienda klassi noormees kuulas kõlarist muusikat ning polnud nõus seda ära panema ja kui õpetaja kõlari noorukit ära võttis, lõi poiss talle jalaga kõhtu.
PPA Ida-Harju ennetus- ja menetlustalituse juht Rainis Sinikas ütles, et pärast intsidenti õpetajaga muutus õpilane agressiivseks ja hakkas ennast vigastama, lüües pead vastu seina. «Ühel juhul sai poiss ühe sõbra käest noa ja vigastas (ennast - toim.), ülejäänud juhtumeid ma ei lükka ümber ega kinnita, et ta oleks pidevalt nuga koolis kaasas kandnud,» lisas Sinikas.
Lapsevanemad rääkisid «Seitsmestele uudistele», et kool hoidis neid infosulus ning nende hinnangul toob Kadrioru Saksa Gümnaasiumi ja Tallinna Sikupilli Keskkooli liitmine probleeme veelgi kaasa - nimelt pandi sel sügisel Sikupilli koolis käivad probleemsete klasside lapsed tavaklassi.
Tallinna Kadrioru Saksa Gümnaasiumi direktori Imbi Viisma sõnul tegeletakse probleemiga intensiivselt, laps on nüüd individuaalõppel ning Viisma on veendunud, et pärast probleemse õpilase koduõppele saatmist on koolirahu Kadrioru Saksa Gümnaasiumis taastatud. «Vabandame, kui ei ole õigeaegselt infot vanemateni lähetanud ja loodame vanemate ja kooli koostööle, õpime oma vigadest.»
Politsei rõhutas, et kui koolis midagi taolist juhtub, tuleb sellest koheselt teada anda politseile numbril 112.


description: Viimasel nädalal üle kogu Eesti puhunud tugevast tuulest ei jäänud puutumata ka 30-korruselise hoone ehitus Tallinna kesklinnas.

title: Video: tugev tuul pani kraana otsas rippunud lasti ohtlikult õõtsuma

maintext:
Kõrghoone ehitus on nüüdseks jõudnud 13. korruseni. Postimehe lugeja saatis toimetusele video sellest, kuidas tuul ehitusse sekkus ja kraana otsas olnud lasti ohtlikult lennutas.
Video autor jäädvustas potentsiaalselt ohtliku olukorra eile pärastlõunal kella kolme ajal. Ilmateenistuse andmeil puhus Tallinnas sel ajal mõõdukas tuul kiirusega 7,7 m/s. Puhangud ulatusid ligi 13 meetrini sekundis.
Kõrghoonet ehitab AS Merko Ehitus Eesti, mille projektijuht Marek Hergauk selgitas, et tornkraanadel on peal tuule kiiruse mõõtjad. Juhul kui tuule kiirus ületab 15 m/s, peatab kraanajuht töö ning jätkab pärast tuule vaibumist. Samuti saab kraanajuht töö peatada, kui talle tundub tõstmine ohtlik.
«Eile oli vahejuhtum, kus kraanajuht hakkas 13. korrusel teisaldama raketise kilpi ning just seejärel tuli ootamatult erakordselt tugev tuuleiil, mis pani lasti kraana noole kettide otsas kõikuma. Kahtlemata ei olnud see taotluslik, kuid ehitusel on arvestatud ka selliste äärmuslike tingimustega ja ohtlikku olukorda ei tekkinud,» rääkis Hergauk Postimehele.
Ta tõi välja, et täiendava abinõuna on kõrghoone betoonkarkassi ülemised korrused ümbritsetud tuulekaitse seintega. Need kaitsevad ülemistel korrustel töötavaid inimesi tuule eest ning samuti välistavad ehitusmaterjali alla kukkumise võimaluse.
Maakri kvartalisse planeeritud ärikompleks koosneb kokku seitsmest hoonest: ehitatakse 30-korruseline kõrghoone, lisaks kümnekorruseline ja neljakorruseline hoone ning rekonstrueeritakse neli 20. sajandi algusest pärinevat arhitektuurimälestist.
«Maakri kvartali ehitustööd toimuvad Tallinna linnasüdames avalikkuse täieliku tähelepanu all. Olemasolevate kõrghoonete vahel toimuvad ehitustööd justkui teatrilaval ning ehitusplatsil toimuv köidab jätkuvalt kaaslinlaste tähelepanu,» sõnas kvartali projektijuht Jaan Erelt.
Ta rõhutas, et nii ehitaja kui ka tellija on teinud kõik endast sõltuva kõigi tööohutuse nõuete täielikuks täitmiseks ja ehitusplatsi tööohutuse osas mingisuguseid järelendmisi ei tehta.


description: Korruptsioonikahtlustuse tõttu ametist kõrvaldatud Tallinna linnapea Edgar Savisaar külastas eile linnavalitsust ja viibis linnapea tööruumides, kuid linnaametnikel on temaga suhtlemine keelatud.

title: Linnavalitsus keelas töötajatel

maintext:
Savisaar võttis eile ühendust linnakantselei haldusteenistusega ja informeeris neid soovist külastada linnapea tööruume, teatas linnavalitsuse pressiteenistus. Mõne tunni jooksul, mis ta majas viibis, kohtus ta linnavalitsuse liikmete ja ametnikega soovides vestelda nii eraelulistel kui ka linnavalitsuse tööga seotud teemadel. Savisaar avaldas soovi ka tulevikus linnapea tööruume külastada.
Abilinnapea Kalle Klandorfi sõnul on hetkel kehtiv kohtuotsus, mis keelab Savisaarel linnapea töökohustusi täita, mistõttu tema viibimine linnapea tööruumides ning ametnikega suhtlemine võib olla seadusega vastuolus ja tuua Savisaarele endale kaasa õiguslikke tagajärgi.
«Arutasime olukorda linnavalitsuses, jõudsime seisukohale, et me ei hakka muidugi piirama Savisaare viibimist linnavalitsuse majas, kui ta siia soovib tulla. Savisaar on tallinlastelt ülisuure mandaadi saanud poliitik, kes on linnavolikogu poolt linnapeaks valitud, kuid töökohustusi täita ei saa. Samal ajal ei saa Edgar Savisaare enda huvides lasta tekkida olukorral, kus tema tegevust võib tõlgendada kohtu otsuse eiramisena, seetõttu ei saa linnavalitsuse ametnikud temaga kohtuda ja tööasju arutada. Me ei tea, mis on Savisaare soovi taga, aga kindlasti ei taha meist keegi inimlikult, et tal oleks täiendavaid õiguslikke sekeldusi,» ütles Klandorf.
Praktikas tähendab see seda, et Edgar Savisaarel on ka tulevikus võimalik kokkuleppel linnakantseleiga linnapea tööruume külastada, kuid linnavalitsuse töötajatel ei ole võimalik osaleda tema kutsel nõupidamistel, täita tema töökorraldusi ega muul moel minna kohtu otsusega vastuollu.
Kalle Klandorfi sõnul on linnavalitsusel mõnevõrra keeruline antud küsimuses seisukohti kujundada, kuna Savisaart puudutav kohtuotsus on pretsedenditu ja otsusest ei tulene selgeid käitumisjuhiseid.
«Lõppude lõpuks on see kohtu ja Edgar Savisaare vaheline küsimus, milline tegevus on kohtu poolt seatud piiranguga kooskõlas ja mis läheb sellega vastuollu. Meie siiras soov on Edgar Savisaart kaitsta võimalike täiendavate ebameeldivuste eest. Usume, et ka Edgar Savisaar ise mõistab, et tema antud töökorraldusi ei ole linnavalitsuse ametnikel võimalik täita. Seda enam, et Savisaar kohtus ka inimestega, kes on tema kriminaalasjas kahtlustatava staatuses. Arusaadavalt seda ei tohi enam juhtuda nii Savisaare enda kui nende ametnike huvides,» ütles Klandorf.


description: Eile päeval juhtus Tallinnas liiklusõnnetus, kus autode vahelt sõiduteele jooksnud 7-aastane poiss sai autolt löögi.

title: Sõiduteele jooksnud 7-aastane poiss sai autolt löögi


description: Päästjad tõid eile Harjumaal Kose alevikus kraavist välja mehe surnukeha.

title: Harjumaal leiti kraavist mehe surnukeha


description: Harjumaal Kose vallas teisipäeva õhtul tules hävinenud Flagmore ASi lipumastitehas kavatseb tootmist jätkata, kirjutab ajaleht Harju Elu.

title: Tules hävinenud lipumastitehas kavatseb tootmist jätkata

maintext:
«Me paneme püsti ajutise tootmise, enne kui kõik on korda tehtud,» ütles emaettevõtte juhatuse esimees Peter Erik Koivula. Ajutist tootmist võimaldab asjaolu, et kolmandik hoonekompleksist on endiselt kasutamiskõlblik.
Esialgu kedagi ei vallandata. «Me vajame igaühte, kui me seda ajutist tootmist korraldame,» lubas Koivula. «Tõenäoliselt hakkame töötama kolmes vahetuses.»
Ajutine tootmine algab nähtavasti juba novembri alguses. «Meil on tellimused, me peame need täitma,» selgitas Koivula.
Flagmore'i Kose tehase vara ja seadmed on kindlustatud Seesam Insurance ASis. «Praegu meil ei ole mingit põhjust arvata, et ei maksta. Me arvame küll, et makstakse. Õnnetusjuhtum,» rääkis Flagmore ASi juhataja Riivo Sisas Harju Elule.
Tema sõnul oli teisipäeval tavaline tööpäev. «Mehed läksid koju kuskil peale kaheksat.» Mis põhjustas suurõnnetuse, pole siiani teada.
Tootmine ja kontorihoone asusid 2600-ruutmeetrisel pinnal. Tulekahju sai alguse laoruumist. Tulekahjus hävis 1400 ruutmeetri ulatuses lao- ja tootmispinda.


description: Tallinna linnaplaneerimise amet kuulutas välja ideekonkursi, leidmaks ruumiline lahendus plaanitava tulevase peatänava ja mereala vahelisele liikumiskeskkonnale.

title: Tallinn otsib ruumilahendust peatänava ja mere vahelisele alale

maintext:
Arhitektuurivõistluse pealkirjaga «Meri peatänava äärde» eesmärk on parandada plaanitava peatänava ning mere ja sadamaala vahelist liikumiskeskkonda, tekitades kohalikele elanikele ja külalistele kutsuva ja hästi läbitava avaliku ruumi, selgub hanketeatest.
Linnaplaneerimise amet lisas teatas, et soovib leida parima ruumilise, planeeringulise ja liikluslahenduse, mis tõstaks jalgsi ja jalgrattaga liikujate keskkonna uuele kvalitatiivsele tasemele ning avaks sadamapiirkonna linnakeskusele.
Eesti Arhitektuurikeskus teatas, et võistlusel osaleja peab andma täpsema linnaruumilise lahenduse kolme tänava kohta, need on Mere puiestee, Hobujaama tänav koos Paadi tänavaga ja Maneeži tänava pikendus Narva maanteel Ahtri tänavani.
«Mereäär asub hetkel Tallinna linnasüdames vaid geograafiliselt, sisuliselt linnaruumi kasutajale aga tajutav pole,» ütles arhitektuurikeskuse juhataja Raul Järg.
Arhitektuurivõistlusega leitav linnaruumilahendus või oluline osa sellest ehitatakse välja Euroopa Ühtekuuluvusfondi ja Tallinna linna vahenditega hiljemalt 2020. aastaks.
Ideekonkursi auhinnafondi suurus on kokku 30 000 eurot, võitja saab 15 000 eurot. Interregi Läänemere programmist 2014-2020 rahastatavale ideekonkursile saab pakkumisi esitada 12. jaanuari õhtuni, kvalifitseerumise tähtaeg on 28. november.
Tallinna peatänava projekt hõlmab Pärnu maantee südalinnapoolset lõiku ja Narva maantee algust, teises etapis ka peatänavaga külgnevaid kvartaleid. Uue peatänava plaanib linn valmis saada vabariigi 100. sünnipäevaks ehk 2018. aastaks.
Peatänava ideekonkursi võitja selgus tänavu mais, võidutöö tegi OÜ Linnalahendused ning selle põhifookus on tuua esile Tallinna praeguseks pea kadunud bastionivöö. Muuhulgas tuleb taastamisele vööndi välisservas olnud glassiipuiestee.


description: Laagna ja Mustakivi tee ristil põrkasid kella 11.30 paiku kokku väljakutsele sõitnud kiirabiauto ja Toyota Land Cruiser.

title: Fotod: kiirabiauto põrkas maasturiga kokku

maintext: Lasnamäe trammid praegu Ülemiste jaama juurde ei sõida, sest sealsel tagasipöörderingil kaevatakse raudtee ja Suur-Sõjamäe alt kulgevat tunnelit lennujaama viiva trammiliini jaoks.


description: Põhja-Tallinna valitsus otsustas sõlmida Eesti Rulaliiduga lepingu, mille järgi paigaldatakse Kolde puiestee ja Ristiku tänava nurgal asuvale platsile ajutised installatsioonid, mis loovad noortele võimalused tänavaspordi harrastamiseks ja ajaveetmiseks.

title: Pelgulinna jõulukuuse kõrvale paigaldatakse ajutised tänavaspordi atraktsioonid

maintext:
Ettepaneku betoonist väikevormide paigaldamiseks tegi linnaosale Eesti Rulaliit. Põhja-Tallinna valitsus tutvustas ideed kohalikele elanikele ja, kuna tagasiside oli positiivne, siis otsustati ettepaneku ellu viia.
«Selle platsiga on meil suured plaanid. Tulevikus tekib antud alale Pelgulinna esindusväljak. Seetõttu sõlmime Rulaliiduga lepingu üheks aastaks. Kuni esindusväljakut projekteeritakse võimaldame noortele oma aega sportlikult sisustada,» ütles Põhja-Tallinna vanem Raimond Kaljulaid.
Rulaliidu atraktsioonid ei hõlma tervet platsi. Lähitulevikus peaksid platsi kasutusvõimalused veelgi laienema. Näiteks on üks idee paigaldada kevadel sinna ka pinksilaud.
Installatsioonide ja piirete paigaldamine algab juba sel nädalal. Rulaplatsi avamine koos demonstratsioonisõitudega toimub teisipäeval, 25. oktoobril kell 12.


description: Kuna veetase Tallinna lahes on kõvasti alanenud, on nüüd välja ilmunud meres lebava Vene sõjalaeva Tver vrakk, mida huvilised saavad randa imetelema minna.

title: Madal veetase paljastas sõjalaeva vraki

maintext: Tver ehitati 1841. aastal Arhangelski laevatehases ning saadeti teenima Läänemerele. Tulevikus saab vrakki imetleda Reidi tee pealt, sest ehitaja on lubanud, et Tver jääb merepõhja täpselt sellisena, kuidas see praegu on, ja tulevane Reidi tee läheb selle kõrvalt mööda. Et tegemist on tükiga Eesti mereajaloost, peavad aluse jäänused säilima nii, nagu need praegu on.


description: Harjumaal Harku vallas sai pühapäeva hommikul teelt välja sõitnud autos üks inimene vigastada.

title: Harku vallas sai mees teelt välja sõitnud autos vigastada

maintext: Täna kümme minutit pärast kella 12 tegi ühes Eesti vanglas viibiv ja vene keelt kõnelev mees vangla taksofonilt Tallinna lennujaamale pommiähvarduse, lennujaama avatud alalt evakueeriti kõik inimesed ja väljuvad lennud peatati. Pärast kella 14 lasti inimesed tagasi lennujaama, lõhkeainet ei leitud.


description: Harju maakohus mõistis tänasel istungil Tallinna kesklinnas 13 vigastatuga suuravarii põhjustanud 23-aastase Gregor Kobingu (praeguse nimega Oliver Kobing) süüdi ja mõistis talle tingimisi vanglakaristuse.

title: Harju maakohus mõistis suuravarii põhjustaja tingimisi vangi

maintext:
Kohus mõistis noormehe süüdi mootorsõiduki juhi poolt liiklusnõuete rikkumises, kui sellega on ettevaatamatusest tekitatud mitmele inimesele raske tervisekahjustus ning määras talle karistuseks neli aastat tingimisi vangistuse.
Lühimenetluse tõttu vähendati karistust kolmandiku võrra, seega on lõplikuks karistuseks kaks aastat ja kaheksa kuud. Seda ei pöörata aga täitmisele, kui Kobing ei pane kolme aasta jooksul toime uut kuritegu.
Prokurör Rainer Amur soovinuks, et kohus mõistaks süüalusele kaheksa kuud šokivangistust, ent kohus ei pidanud sellist karistust õigeks. Kohtunik põhjendas kohtusaalis otsust ette lugedes, et juhtunust on möödas juba poolteist aastat ning Kobing on selle aja jooksul käitunud igati seaduskuulekalt. Ka peale teo toimepanemist ei nõudnud prokuratuur Kobingu kohest vahistamist, samuti ei kohaldatud talle tõkendit, mis on raskete kuritegude puhul reegliks.
Kohtunik märkis, et süüdistatav on oma süüd tunnistanud, tehtut kahetsenud ja oma teo raskusest aru saanud ning ka oma viimases sõnas ütles Kobing, et ei möödu päevagi, kui ta oma tegu ei kahetse ning ta on nõus tegema kõik, et kannatanutele tehtu heastada.
Kohtuniku sõnul ei saa karistuse mõistmisel olla eesmärgiks kättemaks, vaid ikka see, kuidas isik saaks taas õiguskuulekasse ellu sulanduda. Samas mõistab kohus, et karistus pole kannatanute seisukohalt piisavalt karm. Ent Oliver Kobing on noor mees, põhjendas kohtunik, kellel on sisuliselt terve täiskasvanu elu ees.
Lisakaristusena võetakse Kobingult kaheks ja pooleks aastaks juhtimisõigus. Veelgi enam, noormees ei tohi kolme aasta jooksul tarbida alkoholi ja ta peab osalema kriminaalhooldaja määratud sotsiaalabiprogrammis.
Kohtunik märkis, et noormehele mõistetud lisakaristus on maksimumilähedane ning kahe ja poole aasta pärast tuleb noormehel endale uuesti kogu liiklusseadus selgeks teha ja sooritada sõidueksam.
Lisaks peab Kobing hüvitama tsiviilhagid kogusummas 45 000 eurot 2019. aasta 24. oktoobriks. Ühtlasi peab ta tasuma riigi tuludesse menetluskulud 2714,40 eurot ositi 12 kuu jooksul. Süüdimõistetult mõisteti osaliselt välja ka kannatanute menetluskulud, mis on kokku 4000 eurot.
Kohtunik lisas, et kui Kobing on vabaduses, teeb tööd ja suudab kannatanutele tehtud kahju hüvitada, siis on kohtu hinnangul eesmärk täidetud.
Kohtuotsusele võivad süüdistatav, tema kaitsja ja kannatanu 15 päeva jooksul esitada apellatsiooni, mille kasutamise soovist teatatakse otsuse teinud kohtule kirjalikult seitsme päeva jooksul alates kohtuotsuse resolutiivosa kuulutamisest.
Kobing tunnistas oma süüd
Gregor Kobing ilmus esimest korda avalikult kohtu ette 5. oktoobril, mil esimese asjana selgus, et ta kannab nüüd nime Oliver. Kohtusaalis tunnistas ta oma süüd. Täiendavaid ütlusi ei soovinud noormees aga anda.
Istungi lõpus lausus Oliver läbi pisarate, et ta on valmis tegema kõik, et kannatanutele tehtu heastada. «Ei ole ühtegi päeva, kus ma tehtut ei kahetseks,» lausus ta.
Nii süüdistaja, kaitsja kui ka kannatanute esindaja leidsid toona, et süüasja on võimalik lahendada lühimenetluses, et säästa kannatanuid. See tähendab, et tunnistajaid ja eksperte istungile ei kutsuta ning kui süü leiab tõendamist, siis arvestab kohus võimalikust karistusest kolmandiku maha.
Ehkki kaitsja soovis, et kohtunik kuulutaks istungi kinniseks, ei toetanud seda mõtet prokurör ega kannatanute kaitsja ning kohtunik otsustas jätkata avaliku istungiga.
Põhja ringkonnaprokuratuuri esitatud süüdistuse järgi põhjustas toona veel 22-aastane Gregor eelmise aasta 16. mai hommikul Tallinnas Tartu maanteel liiklusõnnetuse, milles sai vigastada 13 inimest, kellest üks sai eluohtlikke vigastusi ja kolm raskeid vigastusi. Käesolevas kriminaalmenetluses arvestataksegi neid nelja kannatanut, ehkki kokku oli avariipaigas jalakäijatena ja autodes ohus 16 inimest.
Kergemaid vigastusi sai veel üheksa inimest, nende seas kolm last. Noorim kannatanu oli kõigest üheksakuune, vanim 63-aastane. Prokuröri sõnul pole sellist avariid viimase kümne aasta jooksul juhtunud. «Kokkupõrge oli nii tugev, et tolmupilv tõusis õhku.»
Prokurör nõudis šokivangistust
Prokurör leidis, et tegemist on väga raskete rikkumiste ja tagajärgedega, sest vigastatute hulk on väga suur. Arvestada tuleb tema sõnul ka kohta ja aega, sest teadupärast asub avariipaiga lähedal Keskturg ja seetõttu liigub seal palju inimesi.
Seega peaks tema hinnangul kohus Oliverile määrama nelja aasta pikkuse vangistuse, ent kuna asja arutatakse lühimenetluses, tuleks talle määrata kahe aasta ja kaheksa kuu pikkune vangistus. Kõige õiglasem oleks prokuröri hinnangul, kui Oliverile mõistetaks kaheksa kuud šokivangistust ning ülejäänud karistus määrataks tingimisi kolmeaastase katseajaga.
Katseaeg peaks prokuröri hinnangul mööduma Oliveril kriminaalhooldaja järelevalve all, seejuures ei tohiks ta tarvitada alkoholi ning ta peab osalema sotsiaalprogrammis, et noormehest kasvaks korralik liikleja. Lisaks leidis süüdistaja, et noormehelt tuleks võtta kaheks aastaks ja kuueks kuuks juhtimisõigus.
Kannatanute esindaja lisas, et kannatanud toetavad karistuse osas prokuröri taotlust. «Süüdistatav peaks mingi aeg olema kindlasti ühiskonnast eraldatud,» märkis ta. «Kannatanud toetavad ka seda, et talt juhtimisõigus ära võtta ja mitte kuudeks, vaid aastateks.»
16. mail 2015 sai Tallinna kesklinnas Tartu maanteel raskes avariis viga 13 inimest. Foto: Eva Kübar
Kannatanud nõudsid 100 000 eurot
Kaitsja ei leidnud aga, et süüdistatavat tuleks reaalse šokivangistusega karistada ja ühiskonnast eraldada. Ta põhjendas, et poolteist aastat hiljem on vahistamist vaid avaliku huviga raske põhjendada. Samuti märkis ta varasemale lahendile viidates, et üle poole aasta kestnud vangistus avaldab isikule juba ebasoodsat psühholoogilist mõju, harjutades ta vanglaeluga.
Teine vaidluskoht oli kannatanute poolt Oliveri vastu esitatud tsiviilhagid summas 100 000 eurot. Kõik kannatanud on kaotanud mingil määral oma töövõime ja nii nõuavad kaks neist 30 000 ja kaks 20 000 eurot. Kaitsja märkis, et koos kõigi muude nõuetega, mis süüalusele kaasnevad, tuleks tal hüvitada 200 000 kuni 300 000 eurot.
Seejuures soovisid kannatanud, et Oliver hüvitaks nõuded katseaja jooksul. Kaitsja hinnangul pole süüalusel võimalik selliseid summasid paari aastaga tasuda.
Kannatanute nõuded
Avariis eluohtlikke vigastusi saanud 30ndates naine nõuab hüvitiseks 30 000 eurot, kindlustus on talle hüvitanud 2600 eurot. Tema töövõime kaotus on 60 protsenti.
Raskeid tervisekahjustusi saanud 50ndates aastates naise töövõime kaotus on 80 protsenti. Vaatamata pingutustele pole ta saanud veel tööle naasta. Tema soov on samuti saada hüvitiseks 30 000 eurot, kindlustus on talle seni hüvitanud 1500 eurot.
Raskeid tervisekahjustusi saanud 40ndates naine on 40 protsendi ulatuses töövõimetu. Ta ei saanud avarii tagajärjel endisel töökohal jätkata ja oli sunnitud töökohta vahetama. Tema soovib hüvitiseks saada 20 000 eurot, kindlustus on talle seni hüvitanud 1500 eurot.
Raskeid vigastusi saanud 15-aastane tüdruk on 40 protsendi ulatuses töövõimetu. Tema soovib hüvitiseks 20 000 eurot, kindlustus on talle hüvitanud 350 eurot.
Lisaks tsiviilhagidele on kannatanud esitanud taotluse ka menetluskulude hüvitamiseks, see jääb suurusjärku 3000 eurot.
Taust
Süüdistuse järgi põhjustas Oliver mullu 16. mai hommikul Tallinnas Tartu maanteel liiklusõnnetuse, milles sai vigastada 13 inimest, neist neli inimest raskelt. Ekspertiisi hinnangul sõitis ta 50 km/h alas 103 km/h.
Noormees oli eelnevalt alkoholi tarvitanud, ent mitte kriminaalses joobes, nagu ekspertiisist selgus. Tal tuvastati alkoholi piirmäära ületamine (0,55 mg/g), mis on väärteole vastav tegu.
Tartu maantee ja Kreutzwaldi tänava ristmikule jõudes põles Gregorile punane tuli, kuid ta otsustas seda eirata ning ristmiku keelava tulega ületada. Nii sõitis ta otsa lubava fooritulega Tartu maanteele vasakpööret teinud Mercedesele, mida juhtis 42-aastane Eve. Kokkupõrke tõttu paiskusid mõlemad autod tee keskele ohutussaarele, kus oli sel hetkel seitse jalakäijat.
Turvakaamera video Tartu maanteel toimunud liiklusõnnetusest Allikas: Postimees
Avariis said raskeid tervisekahjustusi kaks jalakäijat ja kaks Mercedeses olnud inimest ning kergemaid vigastusi said veel üheksa inimest, kellest kolm olid jalakäijad, kolm aga BMW-s ja kolm Mercedeses olnud inimesed. BMWs oli kokku neli inimest. Mercedeses viibis õnnetuse hetkel viis inimest, teiste seas ka 10-kuune pisipoiss, kes toimetati kergemate vigastustega Tallinna lastehaiglasse.
Sündmused said prokuröri selgitusel alguse juba päev varem, kui süüdistatav tarvitas koos sõpradega peol alkoholi. Hommikul sõitis ta BMW roolis Viimsist tagasi kesklinna ning lisaks temale viibis autos veel kolm reisijat. Stockmanni ristmikul tekkis tal aga tunnistajate sõnul ühe teise autojuhiga sõnasõda. Oliver vihastus ja alustas suures vihahoos uuesti mootorsõiduki juhtimist.
Liiklusõnnetuse asjaolude välja selgitamiseks alustati kohe pärast juhtunut kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi 422 alusel, mis käsitleb sõidukijuhi poolt liiklusnõuete rikkumist, kui sellega on ettevaatamatusest tekitatud raske tervisekahjustus. Mullu septembris, seejärel, kui kõik tunnistajad ja kannatanud olid üle kuulatud, esitati Gregorile liiklusõnnetuse põhjustamises kuriteokahtlustus. Käesoleva aasta jaanuaris saatis politsei kriminaalasja prokuratuuri ning kevadel jõudis kriminaalasi lõpuks kohtusse.
Loe lisaks:


description: Pirita linnaosavalitsus korraldab sel sügisel puulehtede äraveo elanike koduaedadest, aktsiooni maksumuseks kujuneb ligi 16000 eurot.

title: Pirita linnaosa veab elanike puulehed minema

maintext:
Pirita linnaosa vanem Tõnis Mölder ütles, et linnaosa elanike jaoks on tegemist väga oodatud abiga, mis vaatamata suurele rahakulule ära tuleb teha. «Meie linnaosa eelarves on see väga oluline summa, kuid inimestel on selle teenuse järgi suur ootus ja vajadus,» sõnas linnaosavanem.
Mölder sõnas, et eelmisel aastal andis lehekottide veo soovist märku rohkem kui tuhat majapidamist ning ära veeti ligi 16000 lehekotti. Teenuse soovijate hulk on igal aastal kasvanud ning on sel sügisel varasemast tõenäoliselt suuremgi. «Kel on aga võimalus ja soov, sel tasub siiski mõelda variandile kasutada lehti komposti jaoks või sõita neist muruniidukiga üle ja jätta need toitaineks pinnasele, nagu on soovitanud mitmed eksperdid,» rääkis Mölder.
Registreerimine lehekottide veoks algas 17. oktoobril ning oma soovist on võimalik interneti, telefoni või ankeedi teel anda teada kuni 28. oktoobrini. Lisainfo ja registreerimine on linnaosa veebilehel.


description: Politsei sai täna kümmekond minutit enne kella 19 teate Tallinnas Sõpruse puiesteel maja number 232 läheduses juhtunud liiklusõnnetusest, kus linnamaastur Hyundai sõitis otsa 11-aastasele poisile.

title: Pildid: Tallinnas sõitis auto otsa 11-aastasele poisile

maintext:
Õnnetus juhtus fooriga reguleeritud ülekäigurajal, ütles Põhja prefektuuri pressiesindaja Postimehele.
Esialgseil andmeil oli viga saanud laps pärast õnnetust teadvusel. Poiss toimetati haiglasse jalaluumurruga.
Sõidukijuht oli kaine ja juhtimisõigusega.
Politsei paneb südamele, et olenemata sellest, mis värvi tuli põleb fooris, tuleb liikluses alati olla ettevaatlik, eriti pimedal ajal, sest siis on mõlema osapoole jaoks nähtavus piiratud.
Kuna autojuhi ja tunnistajate ütlused lähevad lahku, palub politsei asjaolude väljaselgitamiseks õnnetuse pealtnägijail helistada telefonil 612 3000 või saata e-kiri aadressile pohja.lmt@politsei.ee.


description: Kui varasematel aastatel olid Patarei merepoolsed aknad talvel suletud, siis nüüd jääb kindluse muuseumiosa ilmastiku hävitustöö ees kaitseta.

title: Lahkuv rentnik muretseb Patarei saatuse pärast

maintext:
«Täna suletakse Patarei. Seoses sellega on üks mure, mis on lihtsalt lahendatav, aga ma pelgan, et Riigi Kinnisvara AS sellega ei tegele. Igal sügisel sulges SA Mänguväljaku Fond Patarei muuseumi osa aknad kas uute klaaside või paksu kilega. Juhul kui aknaid kinni ei kaeta, siis on talvel seal sees lumehanged,» rääkis senine Patarei rentnik Andrus Villem reedel, kui tema leping läbi sai
Villemile tegi muret ka Patarei garnisoni orkestri majale langenud suur puu. «Kuigi ma teavitasin objekti haldurit esmaspäeval hommikul, pole midagi toimunud. Hooldusfirma töömeest ei olnud probleemist kolmapäeval veel informeeritud,» kurtis Villem ning lisas, et sellise suhtumise korral hakkab Patarei senisest tunduvalt kiiremini lagunema. «Orkestri maja on kogu kompleksi ainus hoone, millel oli korralik katus, ja nüüd kukkus sinna suur puu peale ning RKASil on ükskõik,» nentis endine rentnik.
Patarei kompleks kuulub Eesti riigile ning seda haldab RKAS, mis otsustas Patarei turvalisuse kaalutlustel alates 7. oktoobrist külastajatele sulgeda. Riigil on plaan Patarei maha müüa ning ostjate ligimeelitamiseks on menetluses detailplaneering, mis lubab merekindluse kõrvale ka uusi hooneid ehitada.


description: Reedel, 7. oktoobril on Lennusadamas galaõhtu Tallinna parimate õpetajate tunnustamiseks.

title: Tallinn tunnustab parimaid õpetajaid

maintext:
Autasud Tallinna aasta õpetajatele ning linna õnnitlused õpetajate päeva puhul annavad üle abilinnapea Mihhail Kõlvart ja haridusameti juhataja Andres Pajula, teatas linnavalitsuse pressiteenistus.
«Olenemata sellest, kui palju vaieldakse riigis hariduspoliitika ja koolivõrgu üle, on õpetaja see, kes teeb õppimise lastele võimalikuks. Õpetajast sõltub, kuidas tunneb end õpilane koolis või mudilane lasteaias ning kuivõrd meeldiv ja tulemuslik on talle õppimine,» rääkis Kõlvart. «Õpetajast oleneb suurel määral, missugused väärtused laps eluks kaasa saab ning kuivõrd enesekindel kodanik temast kujuneb. Õpetajatel lasub vastutus nii iga lapse kui ka ühiskonna ees, mistõttu väärib suure pühendumusega tehtud töö erilist tunnustust ja tänu.»
Autasud antakse üle üheksas kategoorias, sealhulgas konkursside «Eestimaa õpib ja tänab» nominentidele ning Tallinna aasta õpetajatele ja Tallinna noortele õpetajatele.
Konkursi «Eestimaa õpib ja tänab» kategooriates tunnustab Tallinn järgmisi õpetajaid:
Aasta lasteaiaõpetaja: Marina Filinova (Tallinna Päevalille Lasteaed), Ülle Noor (Tallinna Lasteaed Nõmmekannike) ja Merike Nurk (Talllinna Luha Lasteaed).
Aasta klassiõpetaja: Renna Marjundi (Tallinna 21. Kool), Maret Mesipuu (Hilariuse kool) ja Marina Koprova (Lasnamäe Põhikool).
Aasta klassijuhataja: Helmi Kelle (Tallinna Kristiine Gümnaasium), Rea Lillemets (Pelgulinna Gümnaasium) ja Heli Raidma (Tallinna 21. Kool).
Aasta põhikooli aineõpetaja: Edith Asveit (Tallinna Südalinna Kool), Galina Beljajeva (Tallinna Kadaka Põhikool) ja Helje Pukk (Tallinna Lilleküla Gümnaasium).
Aasta gümnaasiumiõpetaja: Ursula Paavel (Pirita Majandusgümnaasium), Toomas Reimann (Tallinna Reaalkool) ja Katrin Soika (Gustav Adolfi Gümnaasium).
Aasta kutseõppeasutuse õpetaja: Aive Antson (Tallinna Teeninduskool), Meeta Heinaste (Tallinna Ehituskool) ja Heli Molok (Tallinna Kopli Ametikool).
Aasta õppeasutuse juht: Katrin Luhaäär (Ristiku Põhikool), Kristina Märks (Tallinna Meelespea Lasteaed) ja Kersti Nigesen (Vanalinna Hariduskolleegium).
Lisaks üleriigilistele nominatsioonidele tunnustab Tallinna Haridusamet pedagooge kategooriates «Noor õpetaja» ja «Tallinna aasta õpetaja».
Tunnustuse «Noor õpetaja 2016» saavad: Esper Kaar (Tallinna Järveosta Gümnaasium), Olesja Kazeko (Tallinna Kopli Noortemaja), Maarja Kell (Tallinna Reaalkool), Oksana Kokina (Tallinna Läänemere Gümnaasium), Kristel Kotta (Tallinna Ühisgümnaasium), Maria Malzjomov (Gustav Adolfi Gümnaasium), Raili Mitt (Tallinna Lasteaed Pallipõnn), Dana Ots (Tallinna Lasteaed Männimudila) ja Maire Smirov (Tallinna Kadaka Lasteaed).
Tallinna aasta õpetajad 2016 on: Viktoria Beduhhina (Lasteaed Ojake), Monika Gorkin (Rocca al Mare Kool), Eva Kalbus (Tallinna 32. Keskkool), Anita Kalmus (Merivälja Kool), Anu Kušvid (Tallinna Saksa Gümnaasium), Elen Kõima (Tallinna Haraka Lasteaed), Anneli Laursoo (Tallinna Lasteaed Pallipõnn), Jonas Lemmik (Tallinna Õismäe Gümnaasium), Katri Liivak (Tallinna Nõmme Põhikool), Liivi Listra (Tallinna Lasteaed Pääsusilm), Christina Lään (Lasnamäe Gümnaasium), Merike Müürsepp (Tallinna Lasteaed Kikas), Grüüne Ott (Tallinna Lasteaed Sipsik), Kadri Pajo (Gustav Adolfi Gümnaasium), Tiina Piisang (Tallinna Kopli Ametikool), Natalia Presnetsova (Tallinna Pae Gümnaasium), Helina Reino (Gustav Adolfi Gümnaasium), Tiiu Tammemäe (Tallinna Rõõmupesa Lasteaed), Mari Tammur (Ristiku Põhikool) ja Aade Veskimägi (Jakob Westholmi Gümnaasium).


description: Riigikantselei ja majandusministeeriumi juurde on loodud mitmepoolne töögrupp, mille ainus ülesanne on unistus isesõitvatest autodest Eesti teedel võimalikult kiiresti reaalsuseks muuta.

title: Isejuhtivad sõidukid võivad Tallinna jõuda aasta-paari jooksul

maintext:
«Isejuhtivad sõidukid on olulised esiteks seetõttu, et tänu neile väheneb liiklusõnnetuste arv. Teiseks võib tänu neile sõidukite arv Tallinna suuruses linnas väheneda kuni kümme korda. See toimub selle arvelt, et inimesed ei pea enam autot omama, vaid nad võivad seda jagada ning see on turvalisem, kiirem ja odavam kui praegune liikumismudel,» rääkis riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi nõunik Marten Kaevats Tallinna innovatsioonikonverentsil.
«Väga oluline kogu maailmas on ka liikuvuse demokratiseerumine. Kõik ühiskonnagrupid, olgu need siis vaesed, pimedad, invaliidid või kes iganes saavad tänu isejuhtivatele sõidukitele hakata liikuma teistega võrdselt. See võimaldab neile elamisväärsemat elu, mida praegu on keeruline saavutada,» lisas ta.
«Küsimus on selles, et kuidas jõuda selleni, et näiteks aastaks 2030 oleks 90 protsenti Eesti liikuvusest vajadusel isejuhtiv. See tähendab, et me vahetaksime 14 aastaga kogu riigi vereringe ära ja läbi selle muutuks meie ühiskondlik käitumine, organisatsioonikultuur jne. Selleks me Eestis astume juba oma väikseid samme,» ütles Kaevats.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ja riigikantselei asutavad isejuhtivate sõidukite ekspertrühma, mis hakkabki tegelema nende Eestisse jõudmise ettevalmistamisega.
«Selleks on vaja muuta seadusi, samuti hakatakse vaatama seda, kuidas teha Eestis laiem testkeskkond, mis meelitaks arendajaid just siia. 2017. aasta teisel poolel saavad kohalikud omavalitsused juba ise otsustada, kas isejuhtivaid sõidukeid oma teedele lubada või mitte. Riigi poolt on masin tööle pandud ja varsti on kõik ka juriidiliselt võimalik,» ütles Kaevats.
Tallinna linn omalt poolt valmistab praegu ette dokumente osalemaks Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 projektis, millega soovitakse tuua kuue linna (Helsingi, Tallinn, Madrid, Trikala, Gelderland ja Bristol) tänavatele ülejärgmisel suvel paariks kuuks pilootprojekti korras katsetamiseks kuus isesõitvat Yamaha autot.
Tallinna transpordiameti juhataja Andres Harjo arvas, et esimeseks testkohaks võiks olla Tallinna Tehnikaülikooli linnak ja selle taga olev Tehnopol. «Kui inimene sõidab ühistranspordiga Mustamäele, siis tal oleks võimalik teekonna viimane osa, kuhu praegu ühissõidukid ei sõida, läbida juba sellises huvitavas ilma juhita sõidukis. Loodame, et see projekt leiab heakskiidu ja võib-olla juba Eesti eesistumise ajal on võimalik mõnda sellist sõidukit Tallinna tänavatel kindlal marsruudil liikumas näha,» ütles Harjo.


description: Kolmapäeval, 5. oktoobri varahommikul kella 5.53 ajal juhtus Tallinnas Kolde puiestee ja Sõle tänava ristmikul liiklusõnnetus.

title: Politsei otsib kolmapäevase liiklusõnnetuse pealtnägijaid


description: Ööl vastu teisipäeva Tallinnas Pärnamäe teel juhitavuse kaotanud ja vastu puud sõitnud Audi sõitis kiirusega 140 km/h, selgus ekspertiisi tulemustest. Traagilise avarii tagajärjel hukkus kolm Viimsi koolipoissi.

title: Ekspertiis: Pärnamäe surmaavarii auto kihutas 140 km/h

maintext:
Kohtuekspertiisi instituut analüüsis õnnetuse asjaolusid ja Audi kahjustusi ning leidis, et avariihetkel oli auto kiiruseks umbes 140 km/h. Teelõigul on lubatud kiirus 50 km/h.
Esialgu arvati, et auto kiirus võis õnnetuse toimumise ajal olla umbes 100 km/h, tegelikult ületas surmaauto lubatud kiirust pea kolm korda.
Õnnetuse hetkel oli asfalt kuiv, tee valgustatud ja nähtavus hea. Autos olnud noormehed olid turvavöödega kinnitatud.
«Sündmuskohal antud esialgne hinnang oli, et õnnetuse põhjustas juhi poolt ebaõigelt valitud kiirus. Nüüd on selgunud Audi tegelik kiirus ning loodame ka kõik ülejäänud õnnetuse asjaolud välja selgitada võimalikult kiiresti – hetkel ootame sõidukijuhi joobeekspertiisi tulemusi,» kommenteeris ringkonnaprokurör Rainer Amur.
Politsei sai teate rängast liiklusõnnetusest Pärnamäe teel ööl vastu teisipäeva kella 00.15 paiku. Avariist teatas häirekeskusele möödasõitja.
Pärnamäe teel Iru silla poolt Viimsi suunas liikunud Audi A4 kaotas juhitavuse ja paiskus Äigrumäe bussipeatuse juures paremale teelt välja vastu puud. Paraku hukkusid 18-aastane juht ning 18 ja 19-aastased reisijad silmapilkselt sündmuskohal.
Esialgsetel andmetel hakkas Audi lauges vasakkurvis paarsada meetrit enne Äigrumäe bussipeatust parempoolse esirattaga teelt välja kalduma, mille järel tegi juht kiire roolipöörde vasakule. Selle mõjul liikus auto üle vastassuunavööndi tee teisele pervele ja riivas vasaku esirattaga Uneliblika tänava teeotsa.
Auto üle kontrolli taastamiseks tegi juht uue järsu pöörde paremale, ent selle tulemusel paiskus sõiduk 50 meetrit eemale paremale teelt välja vastu puid.
Kõigil autos olnud noormeestel olid turvavööd kinnitatud ning esialgsetel andmetel pole alust arvata, et nad olid joobes. Varasemaid rikkumisi neil ei olnud.
Pärnamäe tee liiklusõnnetuse rekonstruktsioon Allikas: Postimees
Loe lisaks:
Juhtunu uurimiseks alustati kriminaalmenetlust, mida viib läbi politsei- ja piirivalveamet ning juhib Põhja ringkonnaprokuratuur.


description: Politseikoera hea nina aitas tabada mehe, kes oli eelnevalt üritanud poodi röövida.

title: Kurjategija üritas Tallinnas relva ähvardusel poodi röövida

maintext:
Möödunud laupäeva õhtul kella 20.30 paiku sisenes Tallinnas Vabaduse puiesteel asuvasse ärisse mees, kes üritas relvataolise esemega ähvardades poodi röövida. Kui mehel ei õnnestunud raha saada, lahkust ta poest, kirjutas Põhja prefektuur Facebookis.
Sündmust pealt näinud inimene hoidis politseinikke mehe liikumissuunaga kursis ning kuigi ta üritas majade vahele kaduda, võttis kohale saabunud politseikoera treenitud nina mehe jälje üles.
Politseinikud koos koeraga tabasid mehe Olevi tänaval. Äpardunud röövliks osutus 35-aastane Kristjan.
«Tema kinnipidamisele ja tõendite kogumisele aitasid kaasa pealtnägijad ja tähelepanelikud elanikud. Juhtunu on hea näide, kuidas saame koos kodukoha turvalisemaks muuta,» kirjutas Põhja rpefektuur.
Kristjani suhtes alustati kriminaalmenetlust röövimise paragrahvi alusel. Nüüdseks on varem kriminaalkorras karistatud Kristjan prokuratuuri taotlusel vahistatud.


description: Abilinnapea Kalle Klandorfi sõnul jätkuvad tee-ehitustööd Tallinnas niikaua, kui ilm seda vähegi võimaldab ning mitu suurt objekti on lähiajal valmimas.

title: Tee-ehitustööd jätkuvad esimesest lumest hoolimata

maintext:
«Esmaspäeval sai valmis Viru tänav. Nendel päevadel lõppes töö Õismäe tee kolmandal etapil pikkusega 1400 meetrit. Nüüd on Õismäe suure ringi taastusremont lõppenud. Selle käigus uuendati sõidu- ja kõnniteede asfaltbetoonkate, äärekivid, restkaevud, jalakäijate ülekäigukohtadele on vaegnägijate jaoks reljeefsed betoonplaadid. Ülekäiguradadel on ka leedtehnoloogial põhinevad erivalgustid. Kolmanda etapi taastusremont läks kokku maksma 1,1 miljonit eurot,» rääkis Klandorf linnavalitsuse pressikonverentsil.
30. oktoobril avatakse uuesti liikluseks Lükati sild. Seal oli vaja remontida hüdroisolatsiooni, ning vahetada prussid ja pealesõiduplaadid. Lükati silla remondi maksumus oli 274 560 eurot.
Klandorfi sõnul lõppeb novembris ka Kadaka tee renoveerimine Akadeemia tee ja Kalda tänava vahelisel lõigul. Valdeku tänava remont peaks olema lõpetatud 30. novembriks ning Kase tänav Pirital peaks valmis saama 2. detsembril.
«Samuti on meil plaanis veel sel aastal anda käiku kolm kergliiklustee lõiku. Novembris peaksid valmis saama Tartu maantee ja Tondiraba kergliiklusteed ning Akadeemia tee-Ehitajate tee kergliiklustee. Sealt jääb meil ehitada teelõik Ehitajate teest kuni Stroomi rannani ja siis saab rääkida juba suuremast ühendusest,» ütles Klandorf.
«Asula tänav valmib 18. novembril ja oleme alustanud täiendavate remonttöödega Kose tee tõusul ja need lõpevad 25. novembriks. Novembris-detsembris jätkame vastavalt ilmaprognoosile aktiivset remonti ja püüame aasta lõpuks veel üht-teist ära teha,» lausus abilinnapea.


authors:
Bns
Katriin Tralla

description: Politsei kiirreageerijad pidasid Tallinna kesklinnas kinni ja viisid raviasutusse psüühiliselt ebastabiilse mehe, kes maskeeritult haamriga tänaval ringi liikus ning hiljem end korterisse lukustas. Kinnipidamise käigus sai üks abipolitseinik kergelt viga.

title: Tallinna tänaval liikus maskis mees haamriga, abipolitseinik sai kinnipidamisel viga

maintext:
Sündmused said alguse esmaspäeva ennelõunal, kui politseile teatati, et Ravi tänaval liigub maskis mees, kel käes haamer. Kui seda teadet kuulsid kohalikud konstaablid, otsustasid nad minna kontrollima varasemast tuttavat korterit Liivalaia tänaval. Selgus, et mees oli koju jõudnud ning end korterisse lukustanud. Seepeale kutsusid konstaablid sündmuskohale abijõud.
Kiirreageerijad saabusid kella 13 paiku Liivalaia tänava korterisse, kuhu psüühiliselt ebastabiilne mees end lukustanud oli. Kella 13.30 paiku võtsid kiirreageerijad mehe kinni ning toimetasid ta raviasutusse, kinnitas politsei- ja piirivalveameti (PPA) pressiesindaja.
Kinnipidamise käigus sai kergelt vigastada üks abipolitseinik. Pressiesindaja sõnul torkas end korterisse lukustanud mees abipolitseinikku läbi lukuaugu kätte.
Pressiesindaja lisas, et tegemist on politseile varasemast tuttava inimesega ja korravalvurid on varem saanud samale aadressile mitmeid väljakutseid.
Politsei tänab kodanikku, kes tänaval haamriga ringi liikuvast mehest häirekeskust teavitas ja palub ka edaspidi sedalaadi kahtlasest käitumisest telefonil 112 teada anda.


description: Täna-homme paigaldatakse kümnesse kohta rendirataste lasilad ning neljapäeval toimub rattalaenutuse pidulik avamine.

title: Sel nädalal käivitub Tallinnas rattalaenutus

maintext: «Neljapäeval kell 13.30 Vabaduse väljakul teeme esimese proovisõidu laenujalgratastega ja selgitame, kuidas see kõik toimib. Laenutuse kasutamiseks tuleb telefoni laadida üks äpp, edasine toimetamine käib juba rohelise kaardiga,» rääkis abilinnapea Arvo Sarapuu. Rattalaenutuse teenust osutab eeskätt autorendifirmana tuntud Sixt, mille lähemad rattalaenutused asuvad Riias ja Jurmalas.


description: Alates 31. oktoobrist kuni 5. novembrini tehakse Rannamäe teel taastusremonti.

title: Järgmisel nädalal suletakse liiklus Rannamäe teel

maintext:
Rannamäe tee lõigus Suurtüki tn - Suur Rannavärav on liiklusele suletud 1. novembri kella 14 kuni 4. novembri kella 02, teatas linnavalitsuse pressiteenistus. Liiklus on ümber suunatud Suurtüki tänava ja Põhja puiestee kaudu, kus muudetakse liiklus ajutiselt kahesuunaliseks.
Autojuhtidel ja jalakäijatel palutakse hoolikalt järgida ajutiste liikluskorraldusvahendite nõudeid.


description: Põhja-Tallinnas Telliskivi loomelinnaku kompleksis süttis täna praht, mille päästjad kiiresti kustutasid.

title: Pildid: Telliskivi loomelinnakus puhkes tulekahju

maintext:
Kodu – kindlus või lõks?
Igal aastal juhtub inimestega oma kodus õnnetusi, mis panevad teisi ahhetama, et kuidas küll võis keegi nii rumal olla. Kogenud päästjate arvates saaks suurt osa raskete tagajärgedega õnnetustest ära hoida, kui inimesed oleks pisutki ettevaatlikumad.
Vastu ahju seisnud akordion võttis tuld
Eile päeval kutsuti päästjad Tartusse Jaama tänavale, sest kahekorruselise elamu trepikoda oli suitsu täis.
Kohtla-Järvel sai kortermaja põlengus kaks inimest viga
Kohtla-Järvel puhkes esmaspäeva õhtul tulekahju kortermajas, päästjad tõid hoonest välja kaheksa inimest, kellest kaks viidi haiglasse.
7 halba harjumust, mis võivad kodus tulekahju tekitada
Meie hulgas pole palju neid, kes oma kodu tahtlikult süütaks, aga hooletusest ja teadmatusest tehakse seda üllatavalt sageli. Väldi neid seitset harjumust, et sinu kodu oleks kaitstud.
Päästeamet: kutsu enne kütteperioodi algust korstnapühkija
Päästeamet tuletab meelde, et tuleõnnetuste vältimiseks peavad enne kütteperioodi algust saama korda nii majade ahjud kui ka korstnad. Küttesüsteemi korrasolekut peab regulaarselt kontrollima kutseline korstnapühkija.
Lääne-Virumaal põlenud korterist toodi välja mees
Häirekeskus sai laupäeval enne südaööd teate, et Lääne-Viru maakonnas Vao külas on ühe korteri tuba suitsu täis ja seal sees on ka inimene.


description: Tallinnas oleks eile hilisõhtul teenistusülesandeid täitnud politseinikule otsa sõidetud.

title: Fotod: Tallinnas oleks politseinikule otsa sõidetud

maintext: Tallinna transpordiamet paigaldas Tammsaare teele kolm inimsiluetti, mis meenutavad jalakäijatele seda, et selles kohas on juba kolm inimest vales kohas üle tee minnes autorataste allsurma saanud.


description: Pühapäeval, 9. oktoobril toimub Harku raba teedel 86. Rabajooks.

title: Pühapäeval toimub Nõmmel 86. Rabajooks

maintext:
Rabajooks on traditsiooniline Nõmme spordiüritus, mis toimub kaks korda aastas – kevadel ja sügisel. Rabajooks on kõigile osavõtjatele tasuta ning rajale on oodatud ka kepikõndijad.
Rabajooksu stardipaik on Pääskülas, Suvila ja Kalda tänava ristmiku läheduses. Raja pikkus on 6,3 kilomeetrit. Esimene ühisstart antakse kell 11. Järgnevad stardid on iga viie minuti tagant kuni kella 12ni. Esimeses ühisstardis startinute vahel selgitatakse välja kolm paremat meest, naist, poissi ja tüdrukut. Esimesed 1800 lõpetanut saavad täidetud osavõtjakaardi vastu traditsioonilise vimpli. Osavõtjakaardi saab täita enne starti kohapeal.
Rabajooksu korraldustoimkond juhib tähelepanu, et tegemist on eelkõige rahvaspordiüritusega, osalejatel tuleks võimalike vigastuste vältimiseks valida kindlasti sobiv jooksutempo. Samuti on palve kõigile koeraomanikele, et loomi rajale kaasa ei võetaks, sest see häirib teisi jooksjaid.
Üritust korraldavad Nõmme linnaosavalitsus ja Sweco Projekt AS. 86. Rabajooksu toetajad on Kaitseliidu Nõmme malevkond ja Naiskodukaitse Nõmme jaoskond, MyFitness, Hotelliveeb.ee, Maiasmokk OÜ, Loodusvägi OÜ, Premia Tallinna Külmhoone AS, Ühinenud Ajakirjad AS, Postimees, Viking Line, Südameapteek, Oriflame, Fitshop OÜ.
Rohkem infot leiab Rabajooksu veebilehelt.


description: Abilinnapea Taavi Aas ütles viimasel linnavolikogu istungil, et Haabersti ringristmiku rekonstrueerimise ettevalmistused on täies hoos, kuid et ka mitmetasandiline lahendus ei suuda lahendada kõiki Tallinna liiklusprobleeme.

title: Aas: Haabersti ristmik ei lahenda kõiki liiklusprobleeme

maintext:
«Praegu käib töö ehitusloa väljastamiseks ja lähinädalatel peaks olema ehitusluba väljastatud,» ütles Aas, vastates Reformierakonna fraktsiooni esimehe Ants Leemetsa arupärimisele.
Leemets soovis muuhulgas teada ka seda, mida annab Haabersti ristmiku ehitamine Rannamõisa tee poolt tulijale. «Kui ma sõidan mööda Rannamõisa teed ja üritan jõuda näiteks Järvevana teele, siis kõige suurem probleem pole mitte Haabersti ristmik, vaid kõige rohkem võtab aega üle Sõpruse puiestee ja üle Tondi tänava ristmike saamine. Mida annab Haabersti ristmiku ehitamine Rannamõisa teelt tulijale? Kas ma liigun nüüd kiiremini ummikusse? Kuidas on kavas see olukord lahendada?» küsis Leemets.
«Olen nõus, et ühe ristmiku ehitus ei lahenda korraga kõiki probleeme. Loomulikult tähendab ristmiku rekonstrueerimine seda, et linna suunas sõites jõuab suurem hulk autosid kiiremini kesklinna ja loomulikult tekitab see kesklinnas järgmisi probleeme. Teisest küljest aitab see ristmik pärast valmimist jõuda kiiremini linnast välja nii Mustamäe kui Paldiski maantee suunalt. Nii et teatud osas ta kindlasti leevendust toob,» vastas Aas.
Ta lisas, et on nõus nendega, kes väidavad, et autostumise probleemi ei saa lahendada uute tänavate rajamisega. «Ega autostumise koha pealt enne midagi ei muutu, kui inimesed ei hakka rohkem ühistransporti kasutama. Ka Paldiski maantee linna sisenevale suunale on planeeritud ühistranspordirada, mis ehitatakse välja samaaegselt Haabersti ristmikuga selleks, et üle ristmiku kiiremini linna pääsevad autod ei hakkaks takistama ühistranspordiliiklust,» rääkis abilinnapea.


description: Kõigil, keda puudutab Tallinna vanalinna parkimiskord ja sellega seotud operatiivsed teated, on alates tänavu sügisest võimalik tellida endale vastavasisuline sms- või e-posti teavitus.

title: Vanalinnas parkijad saavad tellida operatiivteateid

maintext:
Vastavalt linnavalitsuse määrusele kehtib Tallinna vanalinnas alates 15. novembrist talvine parkimiskord, teatas linnavalitsuse pressiteenistus. Olenevalt ilmastikuoludest on transpordiametil õigus talvist parkimiskorraldust tühistada või varem kehtestada.
Vanalinna parkimiskorralduse teadete saamiseks SMS-i ja e-posti teel tuleb toimida järgmiselt:
Minna Tallinna iseteeninduskeskkonda aadressil www.iseteenindus.tallinn.ee;
Siseneda süsteemi kas ID-kaardi, mobiil-ID või pangalingi kaudu;
Valida menüüst «Isikuandmed ja teavitused»;
Sisestada oma isikuandmed ja teavituste tellimiseks märgistada rida «Vanalinna parkimiskorralduse teated» linnukesega (NB! Täpsema info saamiseks on soovitav sisestada ka kehtiv e-posti aadress);
Vajutada nuppu «Salvesta».
Teavitusteenus on tasuta ning selle tellimiseks ei pea olema vanalinna elanik.


description: Tallinna transpordiamet paigaldas Tammsaare teele kolm inimsiluetti, mis meenutavad jalakäijatele seda, et selles kohas on juba kolm inimest vales kohas üle tee minnes autorataste allsurma saanud.

title: Fotod ja video: hukkunute siluetid panevad jalakäija mõtlema

maintext:
Nii näiteks hukkus seal 2013. aasta veebruaris vanem naine, kes eelistas mõnekümne meetri kaugusel oleva jalakäijate tunneli asemel minna üle seitsme sõidurajaga tee, kus lubatud sõidukiirus on 70 kilomeetrit tunnis. «Ta passis ja passis siin tee ääres ja jooksis ise auto alla, autojuhil polnud midagi teha,» rääkis tookord üks õnnetuse pealtnägija.
«Seal liiklusseaduse rikkumiselt tabatud jalakäijad toovad välja kaks põhjust, miks nad nii käituvad. Üks on see, et ei viitsi teha sadat täiendavat sammu, mida tunneli läbimine nõuaks. Teine on see, et nägin bussi tulemas ja tahtsin bussi peale jõuda. Eriti just vanemad inimesed ei taha tunneli kaudu minna. Inimene saab aru küll, et tee ületamine on selles kohas keelatud, kuid mõtleb: mis siis, ma jõuan küll. Jalakäijad võtavad suure riski, ületades üht Eesti suurima liiklusega sõiduteed, kus on seitse sõidurada ja lubatud sõidukiirus 70 km/h linna tingimustes,» rääkis transpordiameti liikluskorralduse osakonna juhataja Talvo Rüütelmaa.
Ta lisas, et esialgu jäävad siluetid sellesse kohta kolmeks kuuks ja samal ajal monitooritakse seal jalakäijate käitumist. «Kui jalakäijad tänu nendele siluettidele ohte paremini teadvustavad ja jooksevad selles kohas vähem üle tee, kui seni, siis võime järeldada, et nendest oli kasu. Sel juhul hakkame otsima uusi kohti, kuhu neid panna. Igal pool ei ole nende jaoks ruumi ja mõnes kohas võivad nad vaatevälja piirama hakata. Aga neid kohti, kuhu neid vaja oleks, on kahjuks palju,» lausus Rüütelmaa.
«See siluett autojuhti ei häiri. Ta näeb seda silmanurgast, aga kui jalakäija on kõnniteel ja tahab valest kohast üle tee minna, siis võib-olla tal tekib mõte, et äkki ma ikka ei jookse siit üle tee, sest ei taha siia neljandaks tahvliks saada,» lisas ta.
Rüütelmaa rääkis, et tundis selliste hoiatuste mõju Prantsusmaal. «Seal ma tajusin jalakäijana neid nähes, et need mõjusid mulle. Mul polnud küll plaani vales kohas üle tee minna, aga ikkagi tundsin, kuidas need mõjusid. See ongi eesmärk, et need siluetid paneksid inimese korraks mõtlema,» selgitas Rüütelmaa.


description: Õpetajad toovad kõige suurema probleemina oma töös välja ajapuuduse ning mõnevõrra vähem ebapiisava oskuse tegelemaks nii andekate kui õpiraskustega õpilastega, ilmnes Tallinna munitsipaalkoolide rahuloluküsitluse koondraportist.

title: Õpetajate peamine mure on ajapuudus

maintext:
Kõige suuremate murekohtadena oma töös tõid õpetajad välja ajapuuduse, et tegeleda andekate õpilaste (65 protsenti) ja õpiraskustega õpilastega (61 protsenti), samuti valmistab muret suur õpilaste arv klassis (61 protsenti).
Sellega seoses ütlesid ligi pooled Tallinna õpilased, et nad ei saa õpetajatelt selgitusi hinnete kohta ning tunnevad, et õpetajatele ei ole nende saavutused õppetöös olulised. Ligi kolmandik õpilastest ei saa õpetajatelt tagasisidet iseseisvate tööde kohta ning see probleem suureneb õpilase vanuse kasvades.
Ajapuudus ja suured klassid
Uuringu põhjal eeldavad raporti koostajad, et individuaalne lähenemine pole rakendunud just õpetajate ajapuuduse tõttu. Lisaks on ka koolijuhid olulise igapäevaprobleemina välja toonud ruumipuuduse, mis kahandab omakorda võimalust muuta klassid väiksemaarvuliseks.
Raportis seisab, et koolidel on vaja rohkem tähelepanu pöörata individuaalsele tagasisidestamisele õppeprotsessis ja õpilase arengu toetamisele, seda eriti vanemates klassides. Samuti tuleks koolijuhtidel ja ka koolipidajal koostöös õpetajatega otsida võimalusi ja lahendusi, kuidas rakendada suure õpilaste arvuga klassides individuaalset lähenemist. Seejuures on oluline, et õpetajaid kaasataks muutuste planeerimisse, mitte ei tehtaks neile ettekirjutusi.
Lisaks tuleks individuaalse lähenemise rakendamiseks luua õpetajate jaoks laiendatud tugisüsteeme ehk tugiõpetajaid ja sotsiaalpedagooge. Samas täheldab raport, et see vajab kindlasti täiendavat rahalist ressurssi.
Töö on vaimselt kurnav
Sarnaselt koolijuhtidele tunnevad ka õpetajad, et nende töö on vaimselt kurnav (56 protsenti) ning et töö ja puhkeaeg ei ole omavahel kooskõlas (48 protsenti).
Raportis tehakse ettepanek selgitada välja, mis põhjustab koolides tööjõu vaimset kurnatust ning soovitatakse üle vaadata koolikorralduslikud meetmed aja- ja tegevuste lõikes.
Vähim probleeme valmistab õpetajatele mentori puudumine (9 protsenti), õppetööks vajaliku distsipliini tagamine tunnis, ebapiisavad võimalused ennast õpetajana professionaalselt arendada ja nõrk koostöö juhtkonnaga (kõik 16 protsenti).
Kuivõrd on õpetajatele koolis töötades probleemiks... / Eesti Uuringukeskus
Kui võrrelda nais- ja meesõpetajaid, tuli välja, et naisõpetajatele valmistab meeskolleegidest enam muret töö vaimne kurnavus, liiga suur töömaht võrreldes puhkeajaga ning ebapiisav oskus tegeleda õpiraskustega õpilastega.
Eesti ja Vene õppekeelega koolide võrdluses ilmnes, et Eesti õppekeelega koolide õpetajate jaoks on sagedamini probleemideks ajapuudus nii õpiraskustega kui andekate õpilastega tegelemiseks, liiga suur töömaht võrreldes puhkeajaga ja töö vaimne kurnavus, samas kui nende venekeelsete koolide kolleegid toovad murekohtadena enam välja õppetööks vajaliku distsipliini tagamist tunnis, nõrka kolleegide vahelist koostööd, mentori puudumist ning töö füüsilist kurnavust.
Nooremad õpetajad vajavad senisest enam tuge
Alla viieaastase staažiga õpetajatele on kõige enam probleemiks nii ajapuudus kui oskused andekate ja õpiraskustega õpilastega tegelemiseks, õppetööks vajaliku distsipliini tagamine tunnis, nõrk kolleegide vaheline koostöö ja mentori puudumine. Töö vaimset kurnavust pidasid kõige harvemini probleemiks üle 30-aastase ning mõnevõrra vähem ka 20-30-aastase staažiga õpetajad.
Raportis märgitakse, et kindlasti vajavad nooremad õpetajad senisest enam koolipoolset tuge, mentorit ning toimivat ja järjepidevat koostööd pikema staažiga kolleegidega.
Kolmandik õpetajatest ostab oma raha eest õppevahendeid
Õpetajad said lisaks välja tuua ka selle, kui sageli on nad antud õppeaastal ostnud oma raha eest õppetundide läbiviimiseks vajalikke vahendeid, ilma et kool need hiljem kompenseeriks. Ilmnes, et seda on teinud ligi kolmandik õpetajatest.
Raportis tuuakse välja, et ilmselt on põhjuseks asjaolu, et koolidel ei ole eelarveliselt võimalik neid õppevahendeid oma eelarvest kompenseerida. Kuna küsitlusest ei selgunud, miks nii suur hulk õpetajatest investeerib õppevahenditesse oma isiklikku raha, soovitavad raporti koostajad koolipidajal uurida, kui suures mahus ja mis põhjustel ostavad õpetajad õppevahendeid isiklikest vahenditest ning seejärel saab otsustada, mida oleks vaja olukorra muutmiseks kas kooli, koolipidaja või riiklikul tasandil ette võtta.
Uuringust selgus veel, et enam kui pooled vastanud õpetajatest leiavad, et nende töötasu ja tööpanus on pigem või täiesti kooskõlas, samas kui vaid 7 protsenti õpetajatest leidis, et see kindlasti nii ei ole. Sealjuures arvatakse üle kahe korra sagedamini, et töötasu ja antav panus on täiesti kooskõlas, kui et pole üldse kooskõlas.
Uuringus osales 14 645 vastajat
Tallinna Haridusameti tellitud ning OÜ Eesti Uuringukeskuse läbi viidud uuringus osales kokku 60 munitsipaalüldhariduskooli Tallinnas, sealhulgas 21 vene õppekeelega kooli ning 6 HEV kooli. Uuringusse kaasati vastavalt koolitüübile õpilasi kõikidest kolmest õppeastmest ja gümnaasiumist (3., 6., 8., 11. klass). Lapsevanemate puhul kaasati uuringusse samade laste vanemad, kes osalesid ka uuringus.
2015/2016 kooliaasta teises pooles tehtud uuringus vastas kokku 14645 inimest, nendest 9281 olid õpilased, 3391 lapsevanemad, 1918 õpetajad, 55 koolijuhid.
Vastajate üldjaotus / Eesti Uuringukeskus
Uuringu eesmärk oli saada tagasisidet Tallinna munitsipaalüldhariduskoolide suundumustest tervikuna ning hinnata õppijate, lapsevanemate, õpetajate ja koolijuhtide rahulolu hariduse eri aspektidega – kuidas vastavad õppe sisu ja saavutatud tulemused ootustele, kuidas toetavad koolid elukestvaks õppeks vajalikke oskusi ja hoiakuid ning milline on tagasiside õpikeskkonnale ja sotsiaalsete suhetele.


description: Pirita TOPi juures uuendatakse kaldakindlustusi ja täidetakse merd.

title: Fotod: Pirita linnaosa laieneb kahe hektari võrra

maintext:
Pirita TOPi alale ehitatakse paarsada kallist korterit
Arhitektuuribüroo Salto AB võidutöö «Pilv» järgi ehitatakse TOPist linna poole jäävasse randa kuni paarsada kallist korterit ja pisut äripinda, parkimine korraldatakse maa all ja säilib piisavalt avalikku maad, et igaüks pääseks priilt mere äärde.


description: Politsei sai täna kümmekond minutit enne kella 19 teate Tallinnas Sõpruse puiesteel maja number 232 läheduses juhtunud liiklusõnnetusest, kus sõiduauto sõitis otsa 11-aastasele poisile.

title: Tallinnas sõitis auto otsa 11-aastasele poisile

maintext: Põhja-Tallinnas Erika ja Tööstuse tänava nurgal valmis kaasaegne ja tänapäevastele nõudmistele vastavate poe- ja teeninduspindadega vaba aja keskus, mis avatakse 27. oktoobril.


description: Tallinna linnavalitsus ja Eesti Juristide Liit korraldavad käesoleva aasta neljanda õigusapteegi 27. oktoobril kella 10-14 Lasnamäe linnaosavalitsuses.

title: Tänavune neljas õigusapteek avab uksed Lasnamäe linnosavalitsuses

maintext:
Pallasti tn 54 asuva linnaosavalitsuse esimese korruse saalis antakse tasuta õigusabi perekonnaõiguse, elatisraha nõuete, pärimisõiguse, notaritoimingute, töölepingu seaduse, töövaidluste lahendamise, korteriühistute problemaatika, täitemenetluse rakendamise, väärteomenetluse ja mupo vaidluste, tarbijakaitse probleemide ja vaidluste, maksuõiguse, kohtusse pöördumise, kohalike omavalitsuse ja riigiasutustega suhtlemise ning dokumentide vormistamise, lepingu- ja võlaõiguse alal.
Nõustajateks on kogenud juristid. Oodatud on kõik abivajajad, õigusalast tasuta nõu saab nii eesti kui ka vene keeles. Kohapeal puudub võimalus kohtudokumente või avaldusi/taotlusi vormistada.
Täpsemat infot õigusapteegi korralduse kohta saab Eesti Juristide Liidu kodulehelt www.juristideliit.ee, Facebookist või telefonidelt 6313002, 6314466.


description: Tehnilise Järelevalve Amet (TJA) alustas menetlust, et kontrollida Tallinna kesklinna suurehitusel kasutatava kraana töö nõuetele vastavust.

title: TJA alustas Maakri kvartali ehitusel tekkinud ohtliku olukorra asjus menetlust

maintext:
«Videol nähtav olukord võib olla väga ohtlik. Sellises olukorras võivad tõstetropid puruneda, last kinnitustest lahti tulla või kraana ümber minna,» ütles Postimehele TJA tehnikaosakonna juhataja Priit Poshlin. Trosside või tõstekettide purunemiseni taoline olukord tema hinnangul tõenäoliselt ei vii.
Ta lisas, et kõikidel kraanadel on kasutustingimustes ära toodud, millise tuulega tõstetöid teha tohib. Tornkraanadel on olemas tuule kiiruse mõõtja, mille funktsioneerimist auditi käidus ka kontrollitakse ning mille näitu kraanajuht peab tõstmise ajal arvestama. Ehk tõstmise võimalikkuse otsustab kraanajuht mitte ehitaja.
«Videolt näha oleva olukorra vältimiseks tuleks tõstetavat detaili ehitusmeeste poolt köitega stabiilsena hoida või oodata tuulevaiksemat aega,» lisas Poshlin.
Postimees avaldas üleeile lugejavideo, millelt on näha, kuidas kesklinnas Maakri kvartalis ehitusel läheb kraana otsas rippuv last tuule käes ohtlikult kõikuma. Kõrghoonet ehitab AS Merko Ehitus Eesti, mille projektijuht Marek Hergauk olukorda ohtlikuks ei pidanud.
«Eile (esmaspäeval - toim.) oli vahejuhtum, kus kraanajuht hakkas 13. korrusel teisaldama raketise kilpi ning just seejärel tuli ootamatult erakordselt tugev tuuleiil, mis pani lasti kraana noole kettide otsas kõikuma. Kahtlemata ei olnud see taotluslik, kuid ehitusel on arvestatud ka selliste äärmuslike tingimustega ja ohtlikku olukorda ei tekkinud,» rääkis ta.


description: Tallinna linnavalitsus määrab homsel istungil Põhja-Tallinnas Kalamaja asumis Kalju ja Vana-Kalamaja tänava ühendusteele nimeks Kalju põik.

title: Kalamaja pääses Peko tänavast

maintext:
Tänavalõigult on juurdepääs üheksale hoonestatud kinnistule, mis praegu on adresseeritud nii Kalju kui Vana‑Kalamaja tänava järgi. Kuna kõnealune tänavalõik on tajutav iseseisva tänavana, siis leidis linna nimekomisjon, et selle käsitlemine Vana-Kalamaja või Kalju tänava osana kooskõlas kehtiva korraga.
Nimekomisjon arutas Kalju ja Vana-Kalamaja tänava ühendustee nimeküsimust mitmel koosolekul ja pakkus esialgu mütoloogia ja rahvusromantika valdkonna nimesid – Peko, Mareta, Pireti. Kohalikud elanikud olid aga sellele resoluutselt vastu ning teatasid, et eelistavad Kalju põigu nime, sest tegemist on sisekvartali tänavaga, mida on asukoha selgitamiseks juba praegu kutsutud rahvasuus Kalju põiguks.
Nimekomisjon märkis, et kuigi põigu jaoks on tegemist mõnevõrra mastaapse tänavaga – tekkiv Kalju põik on pikem kui olemasolev Kalju tänav ning üldiselt püütakse uute nimede valimisel põikusid pigem vältida, ei ole sisulist põhjust sellest rahva seas kasutatavast nimest keeldumiseks. Kokkuvõttes otsustas nimekomisjon nõustuda elanike eelistuse saanud Kalju põigu nimega.


description: Tallinnas algab tuleval kevadel samal ajal kolm suuremahulise tee ehitust – ette võetakse Reidi tee ehitus ning Gonsiori tänava ja Haabersti ristmiku rekonstrueerimine.

title: Tallinnas algab tuleval kevadel ühel ajal kolm suurt tee-ehitusprojekti

maintext:
Ajakava kohaselt kuulutatakse objektidele ehitaja leidmiseks novembris välja rahvusvahelised riigihanked ning neile parima pakkumise teinud tee-ehitusettevõttega saavad lepingud sõlmitud jaanuari lõpuks, ütles linnapea kohusetäitja Taavi Aas.
Linn loodab alustada ehitustöödega hiljemalt märtsis. «Töömahud on suured ja ajakava pingeline, kuid usume, et täpse planeerimise korral on võimekail ja suurte kogemustega ehitajail võimalik kõigega tähtaegadeks toime tulla,» ütles Aas.
Reidi tee ehituse ja Haabersti eritasandilise ristmiku valmimise tähtajaks on kavandatud 2017. oktoober, seega on ehitustöödeks aega kaheksa kuud. Gonsiori tänava rekonstrueerimistööd, mille maht kahest eelnimetatust tunduvalt väiksem, peavad aga lõpetatud saama juba juunikuu lõpuks.
Kesklinna liikluskoormuse vähendamiseks ja liikluse rahustamiseks kavandatud Reidi tee, mis hakkab kulgema Jõe ja Ahtri tänava ristmikult läbi sadama-ala ja mööda rannaäärt Russalka ristmikuni, rajatakse uuele trassile. Lisaks umbes kahe kilomeetri pikkusele teele tuleb ehitada merre kaldakindlustus ning rajada tehnovõrgud, sh sademevee kollektor ja pumpla, tänavavalgustus, vee- ja reoveekanalisatsioon, elektri- ja sidetrassid. Neljarealise sõidutee kõrvale mere äärde rajatakse jalgrattatee ja promenaad, haljas- ja puhkealad. Trassile on kavandatud kuus valgusfooridega reguleeritud ristmikku ning lisaks viis ülekäigukohta.
Haabersti ristmiku eritasandiliseks rekonstrueerimine hõlmab foorjuhitava ringristmiku ning üle selle Paldiski maantee suunalise 277 meetri pikkuse viadukti rajamist. Ühtlasi rekonstrueeritakse umbes 1,1 km ulatuses Rannamõisa tee kuni Lõuka tänavani ning 1,05 km ulatuses Paldiski maantee Mõisa tänavast kuni Pikaliiva tn perspektiivse ristmikuni. Kergliiklejatele rajatakse Ehitajate tee alla 38 m pikkune tunnel ja Paldiski mnt alla 54 m pikkune tunnel. Lisaks tuleb rajada haljastust ning erinevaid tehnovõrke ümber tõsta ja rajada.
Gonsiori tänav rekonstrueeritakse põhiosas kolmerajaliseks, ühistransporti ja kergliiklust eelistavaks. Rekonstrueeritava Maneeži tn ja Laagna tee vahelise lõigu pikkus on umbes 1400 m. Kolmest sõidurajast kaks on ühistranspordirajad ning keskmine on kavandatud nn muutsuunarajaks – päeva esimesel poolel kesklinnasuunaline ning pealelõunast Lasnamäe-suunaline. Lisaks rekonstrueeritakse K. Türnpu tn ning uuendatakse ka Ilvese silla ja K. Türnpu tn vaheline Laagna tee lõik. Gonsiori tänava rekonstrueerimise tulemusena paranevad ka jalakäijate ja jalgratturite liikumisvõimalused. Tee-ehitusega kaasneb ka tehnovõrkude ümbertõstmine ja rajamine.


description: Tallinna haridusamet kinnitab, et vigane e-õpilaspilet, mille tõttu esimese klassi õpilane üleeile rongist maha tõsteti, on üksikjuhtum.

title: Haridusamet: mittetöötav e-õpilaspilet oli üksikjuhtum

maintext:
Üleeile tõsteti Elroni rongist maha esimese klassi õpilane, kes ei suutnud mittetöötava e-õpilaspileti tõttu tõendada tasuta sõidu õigust.
Tallinna haridusameti üldosakonna juhataja Rainer Rannala sõnul on väga kahetsusväärne, et niisugune juhtum aset leidis ning lapsevanema mure on igati mõistetav.
«E-õpilaspileti lahendus on tellitud riigihanke võitnud ettevõttelt Valnes, kellel on kohustus alates õppeaasta algusest tagada e-õpilaspiletite toimimine, sealhulgas ka ühistranspordis. AS Valnes on Tallinna Haridusametit teavitanud, et septembri alguses, mil e-õpilaspiletid jõudsid koolidesse, võis mõningate kaartide kasutamisel olla tõrkeid, kuid kõik probleemid said Valnese sõnul lahendatud,» rääkis Rannala.
«Seoses rongis juhtunuga tegi haridusamet järelepärimise AS Valnesele, kelle esindaja sõnul on tegu üksikjuhtumiga ning üldiselt on e-õpilaspiletid töökorras. Juhul, kui kellelgi siiski peaks ühistranspordis tekkima kaardiga probleeme, palub Valnes võtta ühendust Pilet.ee telefonil 611 8000,» õpetas Rannala.
«Laps ütles piletikontrollile, et tal on õpilaspilet, mis ei tööta. Ja selle asemel, et lapselt seda õpilaspiletit küsida, tõstis klienditeenindaja lapse lihtsalt rongist välja, rääkis lapse ema.


description: Teisipäeva õhtul kella 19.30 ajal helistas häirekeskusesse naisterahvas, kes palus abi oma vägivaldse ja ettearvamatu käitumisega 17-aastase poja rahustamiseks. Kuna politsei oli varem selle noormehe vägivaldse käitumise tõttu korduvalt väljakutseid saanud, reageeriti igaks juhuks suuremate jõududega.

title: Õismäel lahendasid politseinikud ja päästjad suurte jõududega peretüli

maintext:
Põhja prefektuuri pressiesindaja sõnul sõitsid Õismäel asuva kortermaja juurde lisaks mitmetele politseiautodele kohale ka päästjad, et vajadusel uks maha murda, kuna polnud selge, kas noormees on oma emale viga teinud ja on nõus ukse avama.
Kui politsei kohale jõudis, oli noormees maha rahunenud ja nõustus politseinikud sisse laskma. Politseinikud ja kiirabiarstid veendusid, et poisi emaga on kõik korras ning viisid nooruki asjaolude selgitamiseks kaasa.


description: Üleeile märkas üks tallinlane Mustamäel sibamas ämblikku, millesarnast ta varem näinud ei olnud. Teadlase sõnul on tegemist enam kui 10 aastat tagasi Eestisse jõudnud võõrliigiga.

title: Video: tallinlane sattus peale kaugelt tulnud hiiglaslikule ämblikule

maintext:
Tallinlane märkas ämblikku üleeile Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilaselamu juures. «Huvitav, mis liik on? Ise pole varem sellist ämblikku näinud,» kirjutas ta Postimehele.
Eesti arahnoloog ehk ämblikuteadlane Mart Meriste ütles, et tõenäoliselt on tegemist Kesk-Euroopa majaämblikuga (Tegenaria atrica). «Tegelikult on aga mitmeid väga sarnaseid liike, kes elavad samuti majades ja on tavalised Kesk- ja Lõuna-Euroopas ning kelle meile sattumine on seega küllaltki tõenäoline. Liikide eristamiseks aga ei piisa pealevaatamisest, vaid vaja on isend kinni püüda ja kasutada optilisi abivahendeid,» hindas teadlane.
Kesk-Euroopa majaämblik on Eestis võõrliik, mis jõudis siia ilmselt kaubaveoga. Esimest korda kohati kauget tegelast Eestis 2001. aastal.
Meriste sõnul oli ämblikuliik Eestis eriliselt haruldane 15 aastat tagasi, kuid nüüd on ta muutunud pigem tavaliseks. «Endiselt piirduvad tema leiud pigem linnadega ja maamajades hoiab majaputukatel oma kaheksat silma peal endiselt siin juba sajandeid elanud harilik majaämblik.»
Ehkki kõik majaämblikud on varjulise ja tubase eluviisiga, muutuvad isased sügisel liikuvaks ja siirduvad emaseid otsima. «Siis nähakse neid sagedamini ja ilmselt on märgatud loom just sedalaadi tegevuselt tabatud,» rääkis ämblikuteadlane Postimehele.
Loe veel: millised võõrliigid on Eestisse jõudnud viimase 10 aasta jooksul?
Mustamäel kohatud ämblik. / Andre Allese
Mustamäel kohatud ämblik. / Andre Allese


description: Täna öösel kihutas juht Tallinnas Kolde puiesteel suurel kiirusel otse politseijaoskonna ees vastu puud.

title: Fotod: varahommikuse rallitaja teekond lõppes politseimaja ees

maintext:
Täna hommikul kella 5.50 paiku sai politsei teate liiklusõnnetuse kohta Kolde puiesteel, kus sõiduauto Mercedes Benz sõitis suurel kiirusel teelt välja vastu puud.
Sõidukis oli kaks meest ning politsei teeb kindlaks, kumb neist roolis oli. Meedikud viisid ühe mehe haiglasse, teine mees on hetkel kinni peetud ja toimetatud arestimajja. Tema oli õnnetuse hetkel ka alkoholijoobes.
Politsei alustas kriminaalmenetluse, et välja selgitada kõik juhtumi asjaolud.
«Kuigi kõik juhtumi asjaolud alles selguvad, siis varahommikused liiklusõnnetused on enamasti seotud suure kiirusega või alkoholi tarvitamisega. Alkoholi või narkootikumide mõju all sõiduki juhtimine on keelatud ja kui siia lisada veel liigsuur kiirus, siis on tegemist hukatusliku kombinatsiooniga, mis võib kaasa tuua traagilised tagajärjed nii sõidukijuhile kui ka teistele liiklejatele,» kommenteeris kesklinna politseijaoskonna patrullitalituse juht Taavi Kirss.


description: Rocca al Mares asuvast Liberty mõisakompleksist peaks saama Eesti presidendi tulevane residents, kus asuksid nii esindus- kui ka eluruumid. Millal seal hoonete taastamiseks võiks minna, on praegu veel lahtine.

title: Presidendi tulevane residents ootab renoveerimisotsust

maintext:
Riik on rahastamisotsusele andnud rohelise tule ja projekteerimistöödki on tehtud, kuid selle aasta alguses kukkus läbi ehitushange, sest kõik pakkumised ületasid eeldatavat maksumust vähemalt miljoni euroga. Nüüd ootab Riigi Kinnisvara AS mõtteid presidendi kantseleilt, kas üldse ja kuidas projekti kärpida, kirjutas ERRi uudisteportaal.
«Pean tunnistama, et presidendi kantselei sellist lõplikku seisukohta ei ole veel kujundanud,» kommenteeris vabariigi presidendi kantselei vastne ülem Tiit Riisalo «Aktuaalsele kaamerale».


description: Pealinnas lähevad õpilased enamasti kooli ühistranspordiga või jalgsi, selgus Tallinna munitsipaalkoolide rahuloluküsitluse koondraportist.

title: Uuring: õpilased käivad Tallinnas enamasti kooli ühistranspordiga või jalgsi

maintext:
̃Õpilastelt uuriti, kuidas nad läbivad tavaliselt suurema osa oma kooliteest ning kui kaua kulub neil kodust kooli minekuks aega.
Koolitee pikkus on keskmiselt 16 minutit
Keskmiseks koolitee pikkuseks oli 16 minutit ning kõige levinumad viisid kooli minekuks olid ühistranspordiga (39 protsenti) ja jalgsi (35 protsenti).
Õpilaste koolitee / Eesti Uuringukeskus
Autoga kooli minejaid oli veidi üle viiendiku ning muude võimaluste all toodi enim välja jalg- ja tõukeratast.
Kodutöödele kulub enamasti 30-60 minutit
Uuringust ilmnes veel, et kodus õppimisele ühes päevas kulutatakse tavapäraselt kõige sagedamini pool tundi kuni tund (35 protsenti), kuni 30 minutit kulutab kodustele koolitöödele ligi neljandik ning 1-2 tundi veidi üle viiendiku õpilastest. Rohkem kui 2 tundi õppis kodus 12 protsenti ning peale kooli ei õppinud üldse 5 protsenti õpilastest.
Kui palju kulub õpilastel tavaliselt kodus õppimisele ühes päevas? / Eesti Uuringukeskus
Kui 3. ja 6. klassides oli vaid 2 protsenti neid, kes peale kooli üldse ei õpi, siis 8. klassides juba 8 protsenti ning 11. klassides 12 protsenti. Poiste seas oli tüdrukutest enam neid, kes kodus üldse ei õpi ning tüdrukud kulutasid jällegi kodusele õppetööle sagedamini rohkem kui ühe tunni.
Kõige rohkem vaba aega jääb 3. klassi õpilastel
Muudeks õppetöövälisteks tegevusteks jääb piisavalt aega alati 31 protsendil ja enamasti 41 protsendil ning piisavalt aega ei jää enamasti 22 protsendil ja kunagi 6 protsendil õpilastest, selgus uuringutulemustest.
Kõige rohkem vaba aega on 3. klasside õpilastel, kellest ligi pooltel jääb õppimise kõrvalt muudeks tegevusteks alati ning 41 protsendil enamasti piisavalt aega.
Kui palju jääb õpilastel pärast õppimist aega muudeks tegevusteks? / Eesti Uuringukeskus
Vanemates kooliastmetes õppimise kõrvalt muudeks tegevusteks jääv aeg järjest väheneb ning 11. klassis jääb õppimise kõrvalt alati või enamasti piisavalt vaba aega 56 protsendil õpilastest.
Poistel jääb vabaajategevusteks sagedamini piisavalt aega kui tüdrukutel ning veidi suurem on vastav osakaal ka eesti õppekeelega koolides.
Tallinna Haridusameti tellitud ning OÜ Eesti Uuringukeskuse läbi viidud uuringus osales kokku 60 munitsipaalüldhariduskooli Tallinnas. 2015/2016 kooliaasta teises pooles tehtud uuringus osales kokku 14 645 inimest, nendest 9281 olid õpilased, 3391 lapsevanemad, 1918 õpetajad, 55 koolijuhid.


description: Juhtimaks tähelepanu helifooride vajalikkusele, osutasid nägemispuudega inimesed oma valgete keppidega Vabaduse väljakul fooriga ülekäikude puudustele.

title: Valgusfoorid ei lase pimedaid üle tee

maintext:
Üritus korraldati 15. oktoobril, rahvusvahelise valge kepi päeval. Nägemispuudega inimesed tulid sinna, et kõndida üle tee ja kuna sealsetel ülekäikudel pole helisignaali, pidid nad kasutama nägevate inimeste abi.
«Olete te kunagi olnud olukorras, kus madal õhtune päike paistab silma ja foori klaasidki ei tundu just äsja pestutena? On see seal hetkel roheline või punane tuli, mis põleb, kas eemalt lähenev auto peaks peatuma või ei? Kui teiega pole kunagi nii juhtunud, on teil vedanud, kuid vähemalt iga 50. Eesti inimene on niipalju halvenenud nägemisega, kellega võib aeg-ajalt seda juhtuda, iga 500. näeb aga nii halvasti, et ta ei näe ei foori ega ka seda lähenevat autot. Kuidas üle tee saada, elu ei käi ju vaid siinpool teed? Vastus on valgusfoor, millele on lisatud ka helisignaal. Kui foor ei piuksu ega toksi, siis vähemalt rääkigu see, vähemalt kasvõi selle ühe tunnikese,» rääkis Põhja-Eesti Pimedate Ühingu ligipääsetavuskomisioni liige Jakob Rosin.
Helisevaid foore on Tallinna paigaldatud juba pikka aega, esimene neist pandi Viru trammipeatuse juures olevale ülekäigule nõukogude ajal lõpus. Järgmine Tallinna foorile paigaldatud helisignaal alustas tööd 1998. aastal Tondi ja Pärnu maantee ristmikul. Nüüd, 18 aastat hiljem, on selliseid foore vaid veidi üle 40.
«Kui fooril pole helisignaali, tuleb meil loota vaid liiklusmüra jälgimisele ja heale õnnele. Paljud nägemispuudega inimesed ei ole võimelised nii vähese info alusel teed ületama. Ristmikel, kus on palju pööravaid sõidukeid, võib ilma helisignaalita foor olla foori puudumisest isegi ohtlikum, sest pööravaid autosid on heli järgi väga raske märgata ning sõidukijuht lähtub pööret alustades foori tuledest ja tal võib olla väga keeruline ootamatult teele astunud nägemispuudega inimesega arvestada,» ütles Põhja-Eesti Pimedate Ühingu aseesimees Artur Räpp.
Õnneks pole ülekäikudel veel nägemispuudega inimestega raskeid õnnetusi juhtunud, kuid see on pigem tänu heale õnnele ja sellele, et nägemispuudega inimesed väldivad nende üksi ületamist, kui võimalik, kasvõi elust kõrvale jäämise hinnaga.
Eduard Borissenko, kes on helifooride teemaga tegelenud 1998. aastast, ütles: «Helifoore on vaja turvalisuseks, et pimedad saaksid kindlalt teed ületada. Ma olen pikka aega käinud Mustamäelt Tondile pimedate ühingusse tööle ja kui neil ülekäikudel poleks olnud heliga foore, poleks see olnud võimalik.»
Tallinnas paigaldatakse kõigile renoveeritud ristmikele reljeefseid mummukivisid, mis muudavad tee ületamise turvalisemaks. Esimese linnana Eestis on Tallinnas ettevalmistatud ligipääsetavuse arengukava. See näeb ette ka fooridele helisignaalide paigaldamist, kuid esialgu ei ole antud töö jaoks veel finantse planeeritud ja arvestades seda, et antud arengukava on koostatud juba mitu aega, tahab Põhja-Eesti Pimedate Ühing teha enda poolt kõik, et saavutada soovitud otsus ja ühiskonna toetus sellele.
Põhja-Eesti Pimedate Ühing on pikaajaliste traditsioonidega nägemispuudega inimesi koondav ja neile erinevaid teenuseid osutav organisatsioon. Ühingu ülesandeks on olnud oma 90 tegevusaasta jooksul hoida elus nägemispuudega inimeste kodanikualgatusel põhinevat tegevust ning toetada selle kaudu pimedate ja nõrgalt nägijate erivajadustele kohandatud teenuste arengut Eestis.
Tänavu jaanuari seisuga kuulub ühingusse ligi 500 nägemispuudega inimest, kelle igapäevane toimetulek ja ühiskondlik heaolu sõltuvad suuremal või vähemal määral ühingu tegevusest ja pakutavatest teenustest.


description: Eesti kõigi ülikoolide õigustudengid osutavad Eesti Juristide Liidu eestvedamisel TallinnalLinnakantseleis Vabaduse väljakul ja Mustamäe linnaosa valitsuses Tammsaare tee 135 majas tasuta õigusabi kõigile soovijatele.

title: Õigustudengid osutavad kõigile soovijatele tasuta õigusabi

maintext:
Õigusnõustamine toimub Tartu ja Tallinna õigusteaduskondade teise ja kolmanda kursuse tudengite poolt. Üliõpilased annavad tasuta õigusabi ja nõustavad abivajajaid igal esmaspäeval, teisipäeval, kolmapäeval ja neljapäeval kella 10-16 ning reedel kella 10-14.
Tallinna linnakantseleis toimub eestikeelne õigusnõustamine esmaspäeval, kolmapäeval ja reedel. Venekeelset õigusabi saab igal teisipäeval ja neljapäeval. Mustamäe linnaosa valitsuses toimub tasuta õigusnõustamine igal esmaspäeval kella 13-18. Tagatud on eesti- ja venekeelne nõustamine. Üliõpilaste õigusnõustamine toimub kuni 12. detsembrini.
Täpsemat infot üliõpilaste õigusnõustamise kohta saab Eesti Juristide Liidu kodulehelt www.juristideliit.ee või telefonilt 6313 002.


description: Tehnoloogiaajakirjanik Henrik Roonemaa tõdes Tallinna innovatsioonikonverentsil,  et kui rääkida linnakodanikule või linna külalisele suunatud nutikuse arendamisest, siis võiks arvutid ära unustada ja võtta nende asemel telefonid, mis peaksid sisaldama lihtsalt normaalseid asju.

title: Roonemaa: inimesed peavad nutikuse all silmas normaalsust

maintext:
«Kuigi personaalarvutid on sama hästi kui minevik, keskendutakse tänini rohkem arvuti- kui mobiilikasutajatele. Arvutite müük kogu maailmas on languses ja arvutiajastu saab läbi. Me oleme arvutiinimesed, sest me võtame kogu IT-värki läbi arvuti prisma. Kui hakatakse tegema uut kodulehte, siis tehakse see kõigepealt arvutikasutaja jaoks ja alles hiljem hakatakse mõtlema, kuidas jõuda mobiilikasutajani. Kui vaadata paljusid Tallinna linna teenuseid, siis need on samuti tehtud arvutile ja mobiilis on neid väga ebamugav kasutada,» rääkis Roonemaa.
Nutikast linnast rääkides ütles tehnoloogiaajakirjanik, et selle puhul on talle silma jäänud, et inimesed ootavad nutitelefonilt mitte peadpööritavat innovatsiooni, vaid lihtsalt normaalsust. «Paar aastat tagasi oli nutikate ideede konkurss, kuhu inimesed pakkusid ideid asjadest, mida nad tahavad oma telefoni saada. Kui inimene tuleb avalikule konkursile ideega, et tahaks telefonist läbi äpi arsti juurde aega kinni panna, siis see pole innovaatilisus, see on normaalsus. Nii peakski olema. See pole mingi ohoo-idee, mille peale kõigil lähevad silmad särama, et see tuleb kindlasti ära teha,» lausus Roonemaa.
Ka äpid kui sellised on tema sõnul saatanast. «80 protsenti ajast kasutavad inimesed umbes viit äppi. Inimestele ei meeldi äpid. Turundajad näevad kurja vaeva, et sundida inimesi äppe alla tõmbama. Nendest, kes äpi alla tõmbavad, käivitab selle ainult murdosa. Ja nendest, kes selle ühe korra käivitab, valdav enamus seda teist korda enam ei tee. Minu sõnum on: ärge tehke äppi,» hoiatas Roonemaa.
Tema sõnul on esiteks juba äpi tegemine väga kallis. «Äpi valmistegemine on alles algus. Siis peab hakkama äppi üleval hoidma, selle sisu uuendama, seda turundama. Tulevad uued telefonimudelid, uued tarkvarad, millega see äpp ei tööta. Üks jama ajab teist taga. Lõpuks ei taha keegi seda kasutada,» selgitas ta.
Ka turistid kasutavad tema sõnul üle maailma levinud äppe: Booking.com, Airbnb, TripAdvisor, Google Maps ja Uber. «Kruiisiturist ei hakka laevaga siia saabudes tervet hunnikut Tallinna äppe alla tõmbama. Ta kasutab neidsamu äppe, mis toimivad tal kodus. Nutikas linn saaks siin hoolitseda vaid selle eest, et info oleks nendes äppides olemas.
Erasektor, nagu majutusasutused või restoranid saavad loodetavasti ise hakkama,» arvas Roonemaa.
Üks küsimus, mida äpimaailm pole suutnud lahendada, on tema sõnul se, kuidas vastata küsimusele, mis ümbruskonnas toimub. Ka siin pole tema sõnul vaja kohalikku äppi tegema hakata. Esialgu piisaks sellestki, kui kohalik linnaosavalitsus näiteks vastavale Facebooki lehele värsket infot paneks.


description: Rahvastikuregistri andmeil elas 1. oktoobri hommikul pealinnas 443 268 inimest, septembris kasvas elanike arv 1307 inimese võrra.

title: Tallinna elanike arv kasvas septembris 1307 inimese võrra


description: Linnavolikogu otsustas täna, et Talllinn osaleb rahvusvahelises projektis FinEstSmartMobility, mille eesmärgiks on parandada Helsingi Läänesadama ja Tallinna Vanasadama vahelist liikuvust nutikate lahenduste abil.

title: Nutisüsteem hakkab ohjama Tallinna ja Helsingi sadamate autovoogusid

maintext:
«Tegemist on projektiga, mis on suunatud kahe sadama vahelise liikluse parandamiseks. Tallinna omafinantseering selle projekti juures on 66 000 eurot ning projekti raames viiakse läbi terve rida pilootprojekte. Tallinn on juhtiv partner näiteks sellise projekti juures nagu «Nutikas P&R parkimine» ehk kuidas soodustada seda, et laevadele minevad inimesed kasutaksid rohkem Pargi&Reisi parklaid,» rääkis abilinnapea Taavi Aas linnavolikogu istungil.
Aas selgitas, et Tallinna sadam ei kuulu linnale, aga kuna sadamatesse suunduv liiklus läbib mõlemat linna, siis on nii Helsingi kui Tallinn sellest projektist huvitatud. «Tallinn vastutab P&R parkimist puudutava osa eest. Aga siin on veel üks projekt, mis puudutab just raskeveokite liiklust sadamasse ja püüab muuta seda sujuvamaks. Meil on täna käsil Reidi tee projekt, aga kaalumisel on ka variant, et tegelikult võiks veokite ooteplats olla väljapool linna ja veokid suunduksid sadamasse alles sel hetkel, kui neil on õige aeg laeva peale minna. Kõikvõimalikud formaalsused lahendatakse ära väljaspool linna piiri. Tegelikult neid võimalusi, kuidas sadamasse suunduvat liiklust sujuvamaks muuta, on palju ja just sellega see projekt tegelebki,» selgitas Aas.


description: Seekord pole talentide linn mitte Tallinn, vaid hoopis Maardu, kus liiklusskeem on autojuhtidele ikka väga puust ja punaselt selgeks tehtud.

title: Talentide linn: liiklusülesanne teeserval


description: Tehnikaülikooli (TTÜ) teedeinstituudi õppejõud pole kindel, kas Tallinna linnavalitsus suudab täita oma lubaduse ehitada järgmiseks sügiseks valmis Reidi tee ja Haabersti ristmik ning juba suveks rekonstrueerida Gonsiori tänav.

title: TTÜ teadlane kahtleb Tallinna suurte teeprojektide ajaraamides

maintext:
«Kuna mulle pole teada, kuidas ehitustööd ja ehitusaegne liikluskorraldus piirkonnas on kavandatud, siis kestuse kohta hinnangut anda ei julge, kardan pigem, et üheksa-kümne kuuga ei saa hakkama,» ütles TTÜ teedeinstituudi programmijuht Tiit Metsvahi, kommenteerides võimalust ehitada Haabersti mitmetasandilise ristmik valmis juba järgmise aasta oktoobriks.
«Haabersti ristmiku eritasandiliseks rekonstrueerimine hõlmab foorjuhitava ringristmiku ning üle selle Paldiski maantee suunalise 277 meetri pikkuse viadukti rajamist. Ühtlasi rekonstrueeritakse umbes 1,1 kilomeetri ulatuses Rannamõisa tee kuni Lõuka tänavani ning 1,05 kilomeetri ulatuses Paldiski maantee Mõisa tänavast kuni Pikaliiva tn perspektiivse ristmikuni. Kergliiklejatele rajatakse Ehitajate tee alla 38 meetri pikkune tunnel ja Paldiski maantee alla 54 meetri pikkune tunnel. Lisaks tuleb rajatakse haljastust ning erinevaid tehnovõrke ümber tõsta ja rajada,» teatas linnavalitsus teisipäeval.
Kommenteerides Tallinna plaane viia oktoobriks lõpule ka Reidi tee ehitamine, märkis Metsvahi, et siin oleneb palju sellest, kas ehituse käigus tuleb ette ootamatuid takistusi.
«Arvestades seda, et suur osa töödest on tehtav alal, kus liiklust ei toimu saab töid teha suhteliselt kiiresti. Aeganõudvaks kujunevad olemasoleva võrguga ühenduse ja lõikumise kohade ehitamine,» märkis Metsvahi Reidi tee kohta. «Samas võib eeldada, et ehitustööde käigus tuleb ette mitmeid üllatusi. Seetõttu ei julge ma üheksa-kümne kuu kohta mingit hinnangut anda,» lisas õppejõud.
«Kesklinna liikluskoormuse vähendamiseks ja liikluse rahustamiseks kavandatud Reidi tee, mis hakkab kulgema Jõe ja Ahtri tänava ristmikult läbi sadama-ala ja mööda rannaäärt Russalka ristmikuni, rajatakse uuele trassile. Lisaks umbes kahe kilomeetri pikkusele teele tuleb ehitada merre kaldakindlustus ning rajada tehnovõrgud, sealhulgas sademevee kollektor ja pumpla, tänavavalgustus, vee- ja reoveekanalisatsioon, elektri- ja sidetrassid. Neljarealise sõidutee kõrvale mere äärde rajatakse jalgrattatee ja promenaad, haljas- ja puhkealad. Trassile on kavandatud kuus valgusfooridega reguleeritud ristmikku ning lisaks viis ülekäigukohta,» teatas linnavalitsuse pressiteenistus teisipäeval.
Hinnates võimalusi, kas on võimalik rekonstrueerida Gonsiori tänav juba juuni lõpuks, nagu linnavalitsus kavandab, märkis Metsvahi, et ka siin sõltub palju maa all paiknevatest tehnovõrkudest, mille seisukord pole teada.
«Gonsiori tänav rekonstrueeritakse põhiosas kolmerajaliseks, ühistransporti ja kergliiklust eelistavaks. Rekonstrueeritava Maneeži tänava ja Laagna tee vahelise lõigu pikkus on umbes 1400 meetrit. Kolmest sõidurajast kaks on ühistranspordirajad ning keskmine on kavandatud niinimetatud muutsuunarajaks – päeva esimesel poolel kesklinna suunaline ning pealelõunast Lasnamäe suunaline. Lisaks rekonstrueeritakse Türnpu tänav ning uuendatakse ka Ilvese silla ja Türnpu tänava vaheline Laagna tee lõik. Gonsiori tänava rekonstrueerimise tulemusena paranevad ka jalakäijate ja jalgratturite liikumisvõimalused. Tee-ehitusega kaasnevad ka erinevate tehnovõrkude ümbertõstmine ja rajamine,» öeldakse linnavalitsuse pressiteates.
«Ka siin sõltub ehitusperioodi pikkus eelkõige tehnovõrkudest,» kommenteeris Metsvahi seda plaani.
Metsvahi rõhutas, et talle teada oleva info põhjal on raske täpseid hinnanguid ehitusaja kohta anda, sest ilma täpsemat teavet omamata pole tööde mahud hinnatavad. «Põhjuseks on eelkõige need tööd, mis tuleb teha allpool teepinda,» lisas Metsvahi.
Tallinn kavatseb novembris välja kuulutada Reidi tee ehituse ning Gonsiori tänava ja Haabersti ristmiku rekonstrueerimise hanked.
«Rahvusvahelistele riigihangetele parima pakkumise teinud tee-ehitusettevõttega saavad lepingud sõlmitud jaanuari lõpuks,» ütles linnapea ülesannetes abilinnapea Taavi Aas teisipäeval. «Ehitustöödega loodame alustada hiljemalt märtsis. Töömahud on suured ja ajakava pingeline, kuid usume, et täpse planeerimise korral on võimekail ja suurte kogemustega ehitajail võimalik kõigega tähtaegadeks toime tulla,» lisas Aas.
Reidi tee ehituse ja Haabersti eritasandilise ristmiku valmimise tähtajaks on kavandatud 2017. oktoober, Gonsiori tänava rekonstrueerimistööd, mille maht kahest eelnimetatus tunduvalt väiksem, peavad aga lõpetatud saama juba juunikuu lõpuks.
Järgmised kohalike omavalitsuste valimised toimuvad 15. oktoobril 2017.