description: Eile kohtus Saare maavanem Kaido Kaasik Eestisse akrediteeritud kaitseatašeedega ning andis ülevaate maakonna hetkeolukorrast ja arengusuundadest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kaitseatašeed külastasid Saaremaad

maintext:
Uudised
Kaitseatašeed külastasid Saaremaad
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 09. september 2016. Kaido Kaasik. FOTO: Valmar Voolaid Eile kohtus Saare maavanem Kaido Kaasik Eestisse akrediteeritud kaitseatašeedega ning andis ülevaate maakonna hetkeolukorrast ja arengusuundadest.
Igal aastal korraldab Eesti kaitsevägi kaitseatašeede sügistuuri ning sel korral võeti ette Lääne-Eesti. Maavanem Kaido Kaasik ütles, et kohal olid 15 riigi esindajad, kelle hulgas olid esindatud kõik lähinaabrid. Kaugematest kaitseatašeedest tõi ta välja näiteks Hiina, Valgevene, Nigeeria ja Suurbritannia.
Tunniajasel kohtumisel andis Kaasik kiire ülevaate, millega Saare maakonnas tegeletakse ja mida omavalitsused on korda saatnud. “Andsin ülevaate maakonna majandusest ja kohalikust elust. Paljudel oli arusaam, et Saaremaal on ainult turism ja õlletootmine,“ lausus ta.
“Kui me räägime, et siin on põhiline ka toiduainetööstus ja väikelaevaehitus ning elektroonika tootmine, siis nad on üllatunud, et siin on nii hästi arenenud majandusharud.“
Samuti kohtuti Kaasiku sõnul Kaitseliidu, kodutütarde ja naiskodukaitsjate esindajatega. Igal aastal korraldab Eesti kaitsevägi kaitseatašeede sügistuuri ning sel korral võeti ette Lääne-Eesti. Maavanem Kaido Kaasik ütles, et kohal olid 15 riigi esindajad, kelle hulgas olid esindatud kõik lähinaabrid. Kaugematest kaitseatašeedest tõi ta välja näiteks Hiina, Valgevene, Nigeeria ja Suurbritannia.Tunniajasel kohtumisel andis Kaasik kiire ülevaate, millega Saare maakonnas tegeletakse ja mida omavalitsused on korda saatnud. “Andsin ülevaate maakonna majandusest ja kohalikust elust. Paljudel oli arusaam, et Saaremaal on ainult turism ja õlletootmine,“ lausus ta.“Kui me räägime, et siin on põhiline ka toiduainetööstus ja väikelaevaehitus ning elektroonika tootmine, siis nad on üllatunud, et siin on nii hästi arenenud majandusharud.“Samuti kohtuti Kaasiku sõnul Kaitseliidu, kodutütarde ja naiskodukaitsjate esindajatega.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval kella 14.14 paiku vajati päästjate abi Lääne-Saare vallas Sõmera külas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Sõmeral päästeti auku kukkunud hirv

maintext:
Uudised
Sõmeral päästeti auku kukkunud hirv
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 13. september 2016. Pühapäeval kella 14.14 paiku vajati päästjate abi Lääne-Saare vallas Sõmera külas.
Teataja sõnul oli hirvevasikas kukkunud mahajäetud ülepumpamiskaevu ning ei saanud sealt enam välja. Ainar Unus rääkis, et kuna vasikat niisama kätte ei saadud, telliti linnast Saarte Tehnika traktor, mis kaevas augu lahti, nii et loom pääses tervena välja. Hirvevasikas läks juhtumi tõttu küll emast lahku, aga Unus tõdes, et sellest ei ole hullu midagi, sest vasikas on piisavalt suur, et iseendaga hakkama saada. Teataja sõnul oli hirvevasikas kukkunud mahajäetud ülepumpamiskaevu ning ei saanud sealt enam välja. Ainar Unus rääkis, et kuna vasikat niisama kätte ei saadud, telliti linnast Saarte Tehnika traktor, mis kaevas augu lahti, nii et loom pääses tervena välja. Hirvevasikas läks juhtumi tõttu küll emast lahku, aga Unus tõdes, et sellest ei ole hullu midagi, sest vasikas on piisavalt suur, et iseendaga hakkama saada.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Pöide vallavolikogu on kahel korral vastanud eitavalt Kuressaare linna kutsele osaleda ühinemisläbirääkimistel Saaremaa ühendvalla loomiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pöide ei kavatse alla anda

maintext:
Arvamus
Pöide ei kavatse alla anda
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Pöide vallavolikogu on kahel korral vastanud eitavalt Kuressaare linna kutsele osaleda ühinemisläbirääkimistel Saaremaa ühendvalla loomiseks.
Kevadel alustati Ida-Saaremaa valdade ühinemisläbirääkimistega, mis praegu on peatunud. Augusti lõpus esitas Pöide vallavolikogu taotluse riigikohtule seoses haldusreformi seadusega.
Mis on siis vahepeal muutunud, alates sellest ajast, kui Kuressaare poolt kutse esitati? Kas Pöide geograafiline asend Kuressaaret vallakeskusena nähes on muutunud soodsamaks, kas on loobutud otsustustasandi tsentraliseerimisest? Kas vahepeal on suudetud tõestada, et ääremaade elukvaliteet ühinemise tõttu oluliselt paraneb? Kas teenused tulevad elanikule lähemale ja ääremaastumine peatub?
Juulis vastu võetud ja omavalitsuste poolt kaua oodatud haldusreformiseadus osutus sisutühjaks. Seaduses ei käsitleta omavalitsuste rahastamist ega kohustusi, mille tõttu ei ole tegelikult võimalik hinnata omavalitsuste haldussuutlikkust. Ainsaks kriteeriumiks on seatud elanike arv – 5000. Vallad, mis sellele ei vasta ja ise vabatahtlikult ei ühine, sundliidetakse.
Seaduse jäiga kriteeriumi tõttu seiskusid ka Ida-Saaremaa valdade läbirääkimised. Rahulolematus sisutühja ja jäiga seadusega on viinud olukorrani, kus 23 valda on esitanud taotluse riigikohtusse, sh Saaremaa kaks valda (Pöide ja Leisi). Põhiseadusega vastuolus olevaks peetakse elanike arvu miinimumnõuet, sundliitmist ja ebavõrdset kohtlemist ühinemistoetuste eraldamisel.
Arusaamatu preemia
Tulles aga tagasi küsimuse juurde: mis on siis vahepeal seoses haldusreformiga Saaremaa kontekstis muutunud?
Keset ühinemisläbirääkimiste protsessi suurendatakse meelehea pakkumist, nimetades seda preemiaks. Mille eest küll preemiat makstakse, ei ole arusaadav! Lubatakse viit miljonit, kui Saaremaal tekib üks vald. Kuigi me ei saa isegi rääkida maakonnaülesest vallast, sest Muhu ja Ruhnu jäävad igal juhul eraldi. Kas ühekordne “rahasüst” on jätkusuutlik? Kas see tagab Saaremaa äärealadele tasakaalustatud arengu, aitab ääremaastumist ära hoida ja säilitab otsustustasandi kohalikule inimesele nii lähedal kui võimalik, et kohalik kogukond oleks motiveeritud osalema oma elukeskkonna arendamises?
Kust lubatud raha tuleb, ei olegi täpselt teada.
Sellel aastal vähendati maapiirkondade elanike elutingimuste parandamiseks ja elanike arvu püsimiseks mõeldud toetust (hajaasustusprogrammile eraldati 66,06% lubatust). Põhjenduseks toodi, et raha ei ole. Samal ajal pakutakse saartele miljoneid. Võime ju öelda: mis see meie mure on, kust see raha tuleb, peaasi et tuleb. Kuigi kindel ei saa kunagi olla.
Vabariigi valitsus peab lähtuma seadusest, mis on riigikogu poolt vastu võetud – nii, nagu meie kõik. Vastu võetud haldusreformiseaduse järgi saab maakonnaülese või 11 000 ja enam elanikuga moodustuva valla puhul lisatoetust 500 000 eurot, mitte viis ega kaks miljonit, nagu saarlastele ja hiidlastele lubatakse. Kui riigikogu oleks andnud oma nõusoleku selliste preemiate eraldamiseks vastuvõetud seaduse raames, oleks see veel tõsiseltvõetav.
Tegelikult ei ole küsimus üldse toetussummade suuruses, vaid eelkõige asja sisus.
Milleks on üldse vaja kedagi eraldi premeerida? On arusaadav, et reformide läbiviimisega kaasnevad kulud ja et keskvalitsus reformi algatajana neid rahastab. Miks on vaja eeldatava positiivse muutuse läbiviimiseks nii palju ergutustoetusi maksta?
Ühendvalla ohud
Pöide vallavolikogu otsuse aluseks mitte osaleda ühinemisläbirääkimistel ei ole asjaolu, et ühinemistoetused on liiga väikesed. Pöide volikogu otsustas mitte osaleda eelkõige sellepärast, et läbirääkimiste eesmärk oli ja on luua Saaremaale üks vald.
Pöide valla geograafiline asend on ju Kuressaaret vallakeskusena nähes äärmiselt ebasoodne. Otsustustasandi tsentraliseerimine ja kaugenemine ühendvalla tingimustes kohaliku kogukonna pädevusest vähendab osalusdemokraatiat.
Pöide volikogu ei näe suurvalla tingimustes võimalusi meie elukvaliteedi paranemiseks. Hoopis vastupidi: paratamatu ääremaastumise süvenemise ohtu.
Ajalooliselt ei ole Saaremaa kunagi olnud üks haldusüksus. Ajast aega on Saaremaa territoorium olnud jagatud erinevateks piirkondadeks. Ja see erinevus on pigem aidanud Saaremaa elu-olu rikastada.
Autor: Marina Treima, Pöide vallavolikogu esimees Kolmapäev, 14. september 2016.Kevadel alustati Ida-Saaremaa valdade ühinemisläbirääkimistega, mis praegu on peatunud. Augusti lõpus esitas Pöide vallavolikogu taotluse riigikohtule seoses haldusreformi seadusega.Mis on siis vahepeal muutunud, alates sellest ajast, kui Kuressaare poolt kutse esitati? Kas Pöide geograafiline asend Kuressaaret vallakeskusena nähes on muutunud soodsamaks, kas on loobutud otsustustasandi tsentraliseerimisest? Kas vahepeal on suudetud tõestada, et ääremaade elukvaliteet ühinemise tõttu oluliselt paraneb? Kas teenused tulevad elanikule lähemale ja ääremaastumine peatub?Juulis vastu võetud ja omavalitsuste poolt kaua oodatud haldusreformiseadus osutus sisutühjaks. Seaduses ei käsitleta omavalitsuste rahastamist ega kohustusi, mille tõttu ei ole tegelikult võimalik hinnata omavalitsuste haldussuutlikkust. Ainsaks kriteeriumiks on seatud elanike arv – 5000. Vallad, mis sellele ei vasta ja ise vabatahtlikult ei ühine, sundliidetakse.Seaduse jäiga kriteeriumi tõttu seiskusid ka Ida-Saaremaa valdade läbirääkimised. Rahulolematus sisutühja ja jäiga seadusega on viinud olukorrani, kus 23 valda on esitanud taotluse riigikohtusse, sh Saaremaa kaks valda (Pöide ja Leisi). Põhiseadusega vastuolus olevaks peetakse elanike arvu miinimumnõuet, sundliitmist ja ebavõrdset kohtlemist ühinemistoetuste eraldamisel.Tulles aga tagasi küsimuse juurde: mis on siis vahepeal seoses haldusreformiga Saaremaa kontekstis muutunud?Keset ühinemisläbirääkimiste protsessi suurendatakse meelehea pakkumist, nimetades seda preemiaks. Mille eest küll preemiat makstakse, ei ole arusaadav! Lubatakse viit miljonit, kui Saaremaal tekib üks vald. Kuigi me ei saa isegi rääkida maakonnaülesest vallast, sest Muhu ja Ruhnu jäävad igal juhul eraldi. Kas ühekordne “rahasüst” on jätkusuutlik? Kas see tagab Saaremaa äärealadele tasakaalustatud arengu, aitab ääremaastumist ära hoida ja säilitab otsustustasandi kohalikule inimesele nii lähedal kui võimalik, et kohalik kogukond oleks motiveeritud osalema oma elukeskkonna arendamises?Kust lubatud raha tuleb, ei olegi täpselt teada.Sellel aastal vähendati maapiirkondade elanike elutingimuste parandamiseks ja elanike arvu püsimiseks mõeldud toetust (hajaasustusprogrammile eraldati 66,06% lubatust). Põhjenduseks toodi, et raha ei ole. Samal ajal pakutakse saartele miljoneid. Võime ju öelda: mis see meie mure on, kust see raha tuleb, peaasi et tuleb. Kuigi kindel ei saa kunagi olla.Vabariigi valitsus peab lähtuma seadusest, mis on riigikogu poolt vastu võetud – nii, nagu meie kõik. Vastu võetud haldusreformiseaduse järgi saab maakonnaülese või 11 000 ja enam elanikuga moodustuva valla puhul lisatoetust 500 000 eurot, mitte viis ega kaks miljonit, nagu saarlastele ja hiidlastele lubatakse. Kui riigikogu oleks andnud oma nõusoleku selliste preemiate eraldamiseks vastuvõetud seaduse raames, oleks see veel tõsiseltvõetav.Tegelikult ei ole küsimus üldse toetussummade suuruses, vaid eelkõige asja sisus.Milleks on üldse vaja kedagi eraldi premeerida? On arusaadav, et reformide läbiviimisega kaasnevad kulud ja et keskvalitsus reformi algatajana neid rahastab. Miks on vaja eeldatava positiivse muutuse läbiviimiseks nii palju ergutustoetusi maksta?Pöide vallavolikogu otsuse aluseks mitte osaleda ühinemisläbirääkimistel ei ole asjaolu, et ühinemistoetused on liiga väikesed. Pöide volikogu otsustas mitte osaleda eelkõige sellepärast, et läbirääkimiste eesmärk oli ja on luua Saaremaale üks vald.Pöide valla geograafiline asend on ju Kuressaaret vallakeskusena nähes äärmiselt ebasoodne. Otsustustasandi tsentraliseerimine ja kaugenemine ühendvalla tingimustes kohaliku kogukonna pädevusest vähendab osalusdemokraatiat.Pöide volikogu ei näe suurvalla tingimustes võimalusi meie elukvaliteedi paranemiseks. Hoopis vastupidi: paratamatu ääremaastumise süvenemise ohtu.Ajalooliselt ei ole Saaremaa kunagi olnud üks haldusüksus. Ajast aega on Saaremaa territoorium olnud jagatud erinevateks piirkondadeks. Ja see erinevus on pigem aidanud Saaremaa elu-olu rikastada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui esimesel aastal võttis piknikust osa umbes 400 inimest ja möödunud aastal 1500, siis peakorraldaja Terje Nepperi sõnul ja lihtsale rehkendusele tuginedes oli tänavu osalejaid eelmise aasta numbritega kõrvutades rohkem kui tuhande võrra enam. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TV: Kuressaare suvelõpupiknikul osales ligikaudu 3000 inimest
Esmaspäev, 12. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Esmaspäev, 12. september 2016. Tänavapiknikule tuldi kogu perega, ka kõige väiksemad võeti kaasa. FOTO: Valmar Voolaid Kui esimesel aastal võttis piknikust osa umbes 400 inimest ja möödunud aastal 1500, siis peakorraldaja Terje Nepperi sõnul ja lihtsale rehkendusele tuginedes oli tänavu osalejaid eelmise aasta numbritega kõrvutades rohkem kui tuhande võrra enam.
“Laudu panime üles 300, iga laua taha mahtus vabalt kaheksa inimest, aga paljudes laudas istus inimesi tegelikult rohkem,” rääkis Nepper.
“Kui möödunud aastal oli Lossi tänaval kaks ja kohati kolm rida laudu, siis tänavu oli kolm ja kohati neli rida. Inimesed viibisid ka kohvikutes, nende terrassidel ning liikusid ringi. On tõesti põhjust arvata, et osalejate arv küündib kolme tuhandeni.”
Nepper lisas, et ka korraldusmeeskond oli sel aastal suurem ning kiitis Ergo Oolupit ja mittetulundusühingu Visit Saaremaa tublisid tüdrukuid, kellega koostöö väga hästi sujus. Samuti olid hindamatuks abiks partnerid EBC Ehitus, Saarte Tehnika ning Saare Kaubaveod.
“Näis, et Marju Länik meeldis rahvale ja temal meie üritusel esineda, vahvat meeleolu lõid muidugi Orisssaare puhkpillipoisid “Kuldsed lehtrid” Karlis Saare juhatamisel,” on korraldaja rahul.
“Ilm oli imeline ja inimesed rõõmsad, mida enamat veel tahta. Palju oleme juba positiivset tagasisidet saanud.” Korraldaja Terje Nepperi arvates on sedalaadi üritust inimestele vaja ning ta kinnitas, et järgmisel aastal toimub tänavapiknik tingimata. “Laudu panime üles 300, iga laua taha mahtus vabalt kaheksa inimest, aga paljudes laudas istus inimesi tegelikult rohkem,” rääkis Nepper.“Kui möödunud aastal oli Lossi tänaval kaks ja kohati kolm rida laudu, siis tänavu oli kolm ja kohati neli rida. Inimesed viibisid ka kohvikutes, nende terrassidel ning liikusid ringi. On tõesti põhjust arvata, et osalejate arv küündib kolme tuhandeni.”Nepper lisas, et ka korraldusmeeskond oli sel aastal suurem ning kiitis Ergo Oolupit ja mittetulundusühingu Visit Saaremaa tublisid tüdrukuid, kellega koostöö väga hästi sujus. Samuti olid hindamatuks abiks partnerid EBC Ehitus, Saarte Tehnika ning Saare Kaubaveod.“Näis, et Marju Länik meeldis rahvale ja temal meie üritusel esineda, vahvat meeleolu lõid muidugi Orisssaare puhkpillipoisid “Kuldsed lehtrid” Karlis Saare juhatamisel,” on korraldaja rahul.“Ilm oli imeline ja inimesed rõõmsad, mida enamat veel tahta. Palju oleme juba positiivset tagasisidet saanud.” Korraldaja Terje Nepperi arvates on sedalaadi üritust inimestele vaja ning ta kinnitas, et järgmisel aastal toimub tänavapiknik tingimata.
Veel artikleid samast teemast »


description: Peatoe õigesse asendisse reguleerimine on üks väike liigutus, kuid see võib päästa inimese surmast või ratastoolist! Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kõige olulisem on õige kõrgus

maintext:
NÄDALALÕPP
Kõige olulisem on õige kõrgus
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 02. september 2016. Taavo Tenno autokooli õpetaja Margus Ränk (vasakul) räägib õppuritele alati, kui oluline on õige peatoe kõrgus. Pildil sätib ta peatoe kõrgust õpilasel Marek Reil. FOTO: Tambet Allik Peatoe õigesse asendisse reguleerimine on üks väike liigutus, kuid see võib päästa inimese surmast või ratastoolist!
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud reedel toimus Muhus näitlik õppetund sellest, kuidas autoavariisse sattunud sõidukist inimesi nii-öelda välja lõigata. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Muhus päästeti avariisse sattunud autost inimene
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 13. september 2016. All kahel fotol on näha päästmise protsess, ülemisel pildil “avarii ohvrit” mänginud Margus Lindmäe. FOTOD: Tanel Maandi Möödunud reedel toimus Muhus näitlik õppetund sellest, kuidas autoavariisse sattunud sõidukist inimesi nii-öelda välja lõigata.
Piiri priitahtlike pritsumeeste maja ette oli kogunenud kümmekond huvilist, kellele Kuressaare päästekomando liikmed tutvustasid nii päästetehnikat kui -tööriistu.
Vanal, mahakantud volkaril mängiti läbi liiklusavarii-järgne päästeprotsess, kus kannatanu rollis oli komando pealik Margus Lindmäe ise: “Näitasime, kuidas avariisse sattunud inimese tervislik seisund stabiliseeritakse ning seda, kuidas on võimalik inimest vigastamata teda sõidukist kätte saada.”
Lindmäe sõnul vaatasid kohaletulnud lapsed ja noored poolteist tundi väldanud toimingut sõna otseses mõttes suu ammuli.
“Tutvustasime liiklusavariis kinnijäänute vabastamiseks kasutatavaid hüdraulilisi lõikeriistu ning 11-aastasel Muhu koolipoisil Joonatanil oli julgust ka ise üht tööriista proovida. Kõnelesime turvavöö ja peatoe praktilisest vajadusest ning õigest kasutamisest ja paljudest teistest turvanõuetest.
Näiteks selgitasime, et kui sul on liikluses kõrvaklapid peas, tuleb arvestada, et need on siis ka samahästi kui silmaklapid ehk kui sa kuulad muusikat, on keskendumine liikluse jälgimisse ebapiisav,” kirjeldas ta kokku peaaegu kolm tundi väldanud teavituspäeva tegevusi ja sisu.
Teavitus- ja ennetustöö on tähtis
Eelmise aasta alguses alustanud Muhu noortekeskuse kaitse- ja päästering just sel eesmärgil tegutsebki.
Lastele ning noortele tutvustatakse erinevaid ohtusid ning õpetatakse ohuolukordades oskuslikult tegutsema. Õpingud keskenduvad erinevatele situatsioonidele maal ja merel, linnaliikluses ja metsamaastikul.
Õpetatakse osutama abi ja ennetama erinevaid kriise. Lisaks teooriatundidele kustutatakse tuld, osutatakse esmaabi, õpitakse olmeohutust, harjutatakse käitumist veeõnnetustes, orienteerutakse jäistes oludes ja metsamaastikul, külastatakse erinevaid päästeorganisatsioone.
Samuti tutvutakse uute ohtudega, mida on võimaldanud kaasaegsed infotehnoloogiad ja muutunud globaalsed tingimused.
“Peame teabepäevi koos näitlike vahendite ja protseduuridega väga oluliseks,” selgitas Lindmäe.
“Esmane roll on mõistagi ennetustöö, ent enda jaoks teeme nõnda ka personalitööd. Taoliste üritustega saame ju oma ametit tutvustada ja noori ehk peenikest metsa tuleb enda poole painutada.”
Kohtumisi valdkonnaspetsialistidega, kes jagavad teoreetilisi teadmisi, korraldatakse Muhu noortekeskuses kaks korda kuus.
Huviringi juhendamist ja tehnilist varustust pakuvad päästeamet, Muhu merepääste selts, politsei- ja piirivalveamet, kaitseliit. Noorte huvitegevusi toetab Muhu vald. Piiri priitahtlike pritsumeeste maja ette oli kogunenud kümmekond huvilist, kellele Kuressaare päästekomando liikmed tutvustasid nii päästetehnikat kui -tööriistu.Vanal, mahakantud volkaril mängiti läbi liiklusavarii-järgne päästeprotsess, kus kannatanu rollis oli komando pealik Margus Lindmäe ise: “Näitasime, kuidas avariisse sattunud inimese tervislik seisund stabiliseeritakse ning seda, kuidas on võimalik inimest vigastamata teda sõidukist kätte saada.”Lindmäe sõnul vaatasid kohaletulnud lapsed ja noored poolteist tundi väldanud toimingut sõna otseses mõttes suu ammuli.“Tutvustasime liiklusavariis kinnijäänute vabastamiseks kasutatavaid hüdraulilisi lõikeriistu ning 11-aastasel Muhu koolipoisil Joonatanil oli julgust ka ise üht tööriista proovida. Kõnelesime turvavöö ja peatoe praktilisest vajadusest ning õigest kasutamisest ja paljudest teistest turvanõuetest.Näiteks selgitasime, et kui sul on liikluses kõrvaklapid peas, tuleb arvestada, et need on siis ka samahästi kui silmaklapid ehk kui sa kuulad muusikat, on keskendumine liikluse jälgimisse ebapiisav,” kirjeldas ta kokku peaaegu kolm tundi väldanud teavituspäeva tegevusi ja sisu.Eelmise aasta alguses alustanud Muhu noortekeskuse kaitse- ja päästering just sel eesmärgil tegutsebki.Lastele ning noortele tutvustatakse erinevaid ohtusid ning õpetatakse ohuolukordades oskuslikult tegutsema. Õpingud keskenduvad erinevatele situatsioonidele maal ja merel, linnaliikluses ja metsamaastikul.Õpetatakse osutama abi ja ennetama erinevaid kriise. Lisaks teooriatundidele kustutatakse tuld, osutatakse esmaabi, õpitakse olmeohutust, harjutatakse käitumist veeõnnetustes, orienteerutakse jäistes oludes ja metsamaastikul, külastatakse erinevaid päästeorganisatsioone.Samuti tutvutakse uute ohtudega, mida on võimaldanud kaasaegsed infotehnoloogiad ja muutunud globaalsed tingimused.“Peame teabepäevi koos näitlike vahendite ja protseduuridega väga oluliseks,” selgitas Lindmäe.“Esmane roll on mõistagi ennetustöö, ent enda jaoks teeme nõnda ka personalitööd. Taoliste üritustega saame ju oma ametit tutvustada ja noori ehk peenikest metsa tuleb enda poole painutada.”Kohtumisi valdkonnaspetsialistidega, kes jagavad teoreetilisi teadmisi, korraldatakse Muhu noortekeskuses kaks korda kuus.Huviringi juhendamist ja tehnilist varustust pakuvad päästeamet, Muhu merepääste selts, politsei- ja piirivalveamet, kaitseliit. Noorte huvitegevusi toetab Muhu vald.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna õhtul, homme ning ülehomme saab viies Saare maakonna rahvamajas näha Vilde teatri kõrgelt tunnustatud etendust “Minejad“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
“Minejad” vaatavad elule teise nurga alt
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 16. september 2016. Lugu kolmest oma elutee lõppu jõudnud mehest, kes räägivad elust naerdes läbi pisarate. FOTO: Tiina Tasa Täna õhtul, homme ning ülehomme saab viies Saare maakonna rahvamajas näha Vilde teatri kõrgelt tunnustatud etendust “Minejad“.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Eile täitus Orissaare muusikarahva suur unistus ning keskpäevase praamiga tõi AVA Ekspress Estonia klaveri otse tehasest Orissaarde.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Orissaare klaver on kohal

maintext:
Uudised
Orissaare klaver on kohal
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 21. september 2016. Uus klaver sai eile kultuurimaja saali, vana ja väärikas lohistati “kelgul“ fuajeesse. FOTO: Valmar Voolaid Eile täitus Orissaare muusikarahva suur unistus ning keskpäevase praamiga tõi AVA Ekspress Estonia klaveri otse tehasest Orissaarde.
Klaverit olid vastu võtmas kultuurimaja juhataja Anu Viljaste ja muusikakooli direktor Martti Nõu ning mitmed orissaarlasedki olid tulnud ajaloolist sündmust tunnistama.
Sündmuse tähtsuse rõhutamiseks oli kultuurimaja sissekäigu ette maha pandud punane vaip ning klaveri hoonesse kandmist saatis muusikakooli direktor tromboonil.
Kauaoodatud päeva puhul andis Nõu kultuurimaja juhatajale üle lillekimbu. “Kui tromboon on inglite pill, siis klaver on kuningas,” ütles ta.
Pill toob rõõmu
“Mul on väga hea meel, et kultuurimaja juhataja Anu Viljaste selle projekti aasta tagasi algatas. Eks ole ju muusikakooli kasvandikud peamised kliendid, kes seda pilli kasutama hakkavad. Lubame, et teeme seda heaperemehelikult ning et see pill toob meile kõigile palju rõõmu ja ilusat muusikat.”
Kui muusikakooli klaveriõpetaja Kairit Leviti sõrmed uue klaveri klahve puudutasid, et suutnud kultuurimaja juhataja Anu Viljaste oma siirast rõõmu enam varjata ning hüüatas: “Nüüd ma usun, et see on tõsi!”
Uue klaveri soetamine sai võimalikuks LEADER-programmi, heategevuskontserdi, annetajate ja Orissaare valla toetusel. Klaverit olid vastu võtmas kultuurimaja juhataja Anu Viljaste ja muusikakooli direktor Martti Nõu ning mitmed orissaarlasedki olid tulnud ajaloolist sündmust tunnistama.Sündmuse tähtsuse rõhutamiseks oli kultuurimaja sissekäigu ette maha pandud punane vaip ning klaveri hoonesse kandmist saatis muusikakooli direktor tromboonil.Kauaoodatud päeva puhul andis Nõu kultuurimaja juhatajale üle lillekimbu. “Kui tromboon on inglite pill, siis klaver on kuningas,” ütles ta.“Mul on väga hea meel, et kultuurimaja juhataja Anu Viljaste selle projekti aasta tagasi algatas. Eks ole ju muusikakooli kasvandikud peamised kliendid, kes seda pilli kasutama hakkavad. Lubame, et teeme seda heaperemehelikult ning et see pill toob meile kõigile palju rõõmu ja ilusat muusikat.”Kui muusikakooli klaveriõpetaja Kairit Leviti sõrmed uue klaveri klahve puudutasid, et suutnud kultuurimaja juhataja Anu Viljaste oma siirast rõõmu enam varjata ning hüüatas: “Nüüd ma usun, et see on tõsi!”Uue klaveri soetamine sai võimalikuks LEADER-programmi, heategevuskontserdi, annetajate ja Orissaare valla toetusel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui seni on lastel koolis olnud neli vaheaega, siis 2017. aasta sügisest jõustub haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi allkirjastatud määrus, mis toob juurde ühe vaheaja ja muudab seega kooliaasta pikemaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viis vaheaega

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Viis vaheaega
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kui seni on lastel koolis olnud neli vaheaega, siis 2017. aasta sügisest jõustub haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi allkirjastatud määrus, mis toob juurde ühe vaheaja ja muudab seega kooliaasta pikemaks.
Arvamusi selle kohta on erinevaid. Kui näiteks Valjala kool tahtis sellisele süsteemile üle minna juba eelmisel õppeaastal, aga volikogu liikmed selleks oma nõusolekut ei andnud, siis linnakoolide direktorid Takkis ja Aro erilist vaimustust üles ei näidanud.
Küllap on kõik suurte koolide õpetajad näinud kevadel kuumas koolimajas uimaseid lapsi, kes ei mõtle millestki muust kui koolivaheajast. Talvine lumeta koolivaheaeg Saaremaal aga erilist lusti ei paku.
Samas on mehed nõus, et kõik Saaremaa koolid võiksid käituda ühtemoodi, sest kui vaheajad on eri aegadel, on laste huvitegevust väga raske koordineerida.
Ja ikkagi jääb üles küsimus, kas koolivaheaegade liigutamine on tõsine tegevus. “Kui millegi sisulisemaga pole tegeleda, siis askeldatakse viie vaheajaga,” möönab Takkis.
2. september 2016 Autor: MM Reede, 02. september 2016.Arvamusi selle kohta on erinevaid. Kui näiteks Valjala kool tahtis sellisele süsteemile üle minna juba eelmisel õppeaastal, aga volikogu liikmed selleks oma nõusolekut ei andnud, siis linnakoolide direktorid Takkis ja Aro erilist vaimustust üles ei näidanud.Küllap on kõik suurte koolide õpetajad näinud kevadel kuumas koolimajas uimaseid lapsi, kes ei mõtle millestki muust kui koolivaheajast. Talvine lumeta koolivaheaeg Saaremaal aga erilist lusti ei paku.Samas on mehed nõus, et kõik Saaremaa koolid võiksid käituda ühtemoodi, sest kui vaheajad on eri aegadel, on laste huvitegevust väga raske koordineerida.Ja ikkagi jääb üles küsimus, kas koolivaheaegade liigutamine on tõsine tegevus. “Kui millegi sisulisemaga pole tegeleda, siis askeldatakse viie vaheajaga,” möönab Takkis.2. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Pöide volikogu valimiskomisjon ei ole siiani leidnud inimest, kes oleks nõus volikogust lahkunud Koit Kelderi asemel saadikuks hakkama, sest need, kellele seda pakutud, on kõik käega löönud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Pöide volikogu liikmeks ei taheta hästi hakata
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 28. september 2016. Pöide volikogu valimiskomisjon ei ole siiani leidnud inimest, kes oleks nõus volikogust lahkunud Koit Kelderi asemel saadikuks hakkama, sest need, kellele seda pakutud, on kõik käega löönud.
Volikogu liige Koit Kelder astus Pöide vallavolikogu liikme kohalt tagasi 17. septembrist, öeldes, et need pole tema võitlused, viidates volikogus toimuvale.
Kelderi asemel pidanuks valimisnimekirja järgi Pöide vallavolikogu liikmeks saama Ain Koppel, kuid tema teatas valimiskomisjonile, et ei soovi voliniku kohustusi täitma asuda. Põhjusena tõi ta välja Pöide volikogu seisukoha liitumisläbirääkimistega mitte kaasa minna.
Valimisliidu Oma Vald nimekirjas on temast järgmine viimastel kohalikel valimistel kuus häält saanud ettevõtja Ivo Sepp, kuid ka tema ütles voliniku kohast ära ja jätkab vallavalitsuse liikmena.
Edasi tegi valimiskomisjon ettepaneku Tornimäe põhikooli direktorile Raili Nõgule, kes kogus 2013. aasta valimistel viis häält. Ka Nõgu ei tahtnud volikogu liikme kohta vastu võtta. “Vastasin tõesti eitavalt. Praegu ei ole võimalik osaleda volikogu töös. Loodan, et ma oma toetajatele pettumust ei valmistanud,” ütles Nõgu.
Temast järgmine on nimekirjas samuti viis häält saanud Meelis Pärn, kellelt ei ole valimiskomisjon veel vastust saanud.
Pöide vallavolikogu valimiskomisjoni esimehe Maire Kääridi sõnul ei tohiks karta praegu volikogus oma seisukohti välja öelda, kus neid ka arvestatakse ja mitte piirduda kusagil vestlusega naabrimehega. “Olen püüdnud neile selgitada, et olete kolm aastat tagasi kandideerinud ja valmiduses volikokku tulema,” sõnas Käärid. Volikogu liige Koit Kelder astus Pöide vallavolikogu liikme kohalt tagasi 17. septembrist, öeldes, et need pole tema võitlused, viidates volikogus toimuvale.Kelderi asemel pidanuks valimisnimekirja järgi Pöide vallavolikogu liikmeks saama Ain Koppel, kuid tema teatas valimiskomisjonile, et ei soovi voliniku kohustusi täitma asuda. Põhjusena tõi ta välja Pöide volikogu seisukoha liitumisläbirääkimistega mitte kaasa minna.Valimisliidu Oma Vald nimekirjas on temast järgmine viimastel kohalikel valimistel kuus häält saanud ettevõtja Ivo Sepp, kuid ka tema ütles voliniku kohast ära ja jätkab vallavalitsuse liikmena.Edasi tegi valimiskomisjon ettepaneku Tornimäe põhikooli direktorile Raili Nõgule, kes kogus 2013. aasta valimistel viis häält. Ka Nõgu ei tahtnud volikogu liikme kohta vastu võtta. “Vastasin tõesti eitavalt. Praegu ei ole võimalik osaleda volikogu töös. Loodan, et ma oma toetajatele pettumust ei valmistanud,” ütles Nõgu.Temast järgmine on nimekirjas samuti viis häält saanud Meelis Pärn, kellelt ei ole valimiskomisjon veel vastust saanud.Pöide vallavolikogu valimiskomisjoni esimehe Maire Kääridi sõnul ei tohiks karta praegu volikogus oma seisukohti välja öelda, kus neid ka arvestatakse ja mitte piirduda kusagil vestlusega naabrimehega. “Olen püüdnud neile selgitada, et olete kolm aastat tagasi kandideerinud ja valmiduses volikokku tulema,” sõnas Käärid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti avalikus sektoris käivad juba pikemat aega tõsised ettevalmistused järgmise aasta suvest algavaks Euroopa Liidu eesistumiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
KUIDO MERITS MEIE MAAS: Oivik ja alati valmis?
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Kuido Merits, endine diplomaat Neljapäev, 15. september 2016. Kuido Merits Eesti avalikus sektoris käivad juba pikemat aega tõsised ettevalmistused järgmise aasta suvest algavaks Euroopa Liidu eesistumiseks.
Brexiti tõttu varasemale nihutatud eksamist polnud pääsu ning ega Eesti vastu punninudki – eks me ole oivikud ja alati valmis!
Suur orgunn toob kaasa Tallinna hotellide täituvuse ja tähendab tublit testi ametnikele. Kuidas aga seeläbi Eestit suuremaks teha? Pole ju Eestil eesistujana kuigivõrd võimalik keskenduda armastatud teemadele, piltlikult öeldes tuleb praksuvas lõkkes tuld kohendada.
Eesistumine on vähem tähtis kui varem
Kas me teame, kes on praegu – alates juulist – EL-i eesistujariik? Jah, see on Slovakkia – Bratislava on tõepoolest mitmete EL-i tähtsate ürituste võõrustaja, ehkki sealsed liidrid näivad enam olevat hõivatud sisepoliitiliste heitlustega.
Samuti oleme kuulnud, et Läti ja Leedu eesistumised – vastavalt 2013. ja 2015. aastal – olid igati edukad ning Eesti jaoks seati üles kõrge latt. Vaevalt me aga Eestis kuigivõrd tunnetasime, et lõunanaabrid kandsid poole aasta vältel kogu EL-i eestkõneleja rolli. Saavutuseks võiks muidugi lugeda sedagi, et lätlased-leedukad suutsid vältida faux pas’id.
On üldteada, et EL-i eesistuja roll on alates Lissaboni lepingust (2007) tunduvalt vähenenud. Jäme ots on Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu sekretariaadi kõrgete esindajate käes, seda iseäranis just ühtse välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes, kus selge juhtroll Federica Mogherinil ning tema kontoril.
Eesistuja ülesanne on “korraldada Euroopa Liidu Nõukogu istungeid ja töörühmade tööd – kujundada päevakorrad, juhatada istungeid ja kohtumisi ning selgitada aruteludes välja ühised seisukohad, selleks peab eesistujariik tegutsema ausa ja neutraalse vahendajana”. (www.eesistumine.ee)
Teisisõnu, Eestil tuleb mõelda Euroopa ühisosale – mida iganes see parasjagu ei tähenda – ja tegeleda peaasjalikult organisatoorse tööga. Meie diplomaatiline ladvik ei ole endise Eesti alalise esindaja ja peatse Eesti eesistumise peakorraldaja Matti Maasika suu läbi varjanudki, et “praeguse Lissaboni leppe ajal ei ole eesistuja enam tulekandja, ta ei sea enam ühenduse prioriteete”.
Seetõttu võib Tallinnas eesistumine küll toimuda digitaalselt, ent armastatud teemadele – ühtne digiturg, Eesti IT ja e-riigi kuvandi ning innovaatilisuse propaganda – keskendumine on pea võimatu. Vaid kõige mõjukamate liikmesriikide liidrid on eesistujana võimelised etteantud formaadist väljuma, väiksel liikmesriigil ei sobi aga soleerida, kui tegu ei ole just asutajaliikme Luksemburgiga.
Üldse on eesistumine vanade olijate jaoks üsna tavapärane rutiin, ent uuemad liikmed võtavad väljakutset vägagi tõsiselt. Nõnda pingutas 1999. aastal kõigest väest Soome, üritades ühtlasi tutvustada ja tuult sisse puhuda Põhjadimensiooni ideele, mis paraku peagi unarusse jäi.
Kuidas saada Eestit suuremaks?
Üldiselt ei ole mingit kahtlust, et meie diplomaadid ja ametnikud saavad edukalt hakkama istungite ja töörühmade töö korraldamise, päevakordade kujundamise, istungite ja kohtumiste juhatamise ning aruteludes ühtsete seisukohtade väljaselgitamisega.
Kuidas aga vaadelda 2017. aasta teisel poolaastal toimuvat Eesti eesistumist mitte “kui rasket koormat, vaid kui suurepärast võimalust teha Eestit jälle suuremaks”, nagu kirjutab Matti Maasikas?
Ega EL-i eesistumine ole mingi Eurovisiooni lauluvõistluse pidu, kus on võimalik oma maad ja rahvast erineval kombel tutvustada. (Pärast Eesti võitu 2001. aasta Eurovisioonil tõusis tõepoolest hüppeliselt Lääne-Euroopa ajakirjanduse huvi Eesti vastu.) Juhtusin mõni aeg tagasi kuulama Kuku raadio saadet “Vox Populi”, kus küsiti, mida võiks eesistumise käigus Euroopa 20 000–30 000 väliskülalisele näidata? Pakuti meie idufirmasid ja kauneid kinke kuni Kihnu Virve külastamise või nälgivate laste näitamiseni välja.
Hiljem on Urmas Klaas pakkunud, et üritused tuleks Tallinnast viia hoopis Tartusse, sest siis ei paistaks Euroopa Liit pelgalt eliidi projektina. Kui saarlased on nõus, siis võiks ju tuleva aasta suvel – näiteks augustis, mis Euroopas reeglina puhkuste aeg – külalised Saaremaalegi tuua?
Paraku pole EL-i jaoks tegu õndsate aegadega, mil muresid vähe, aga aega piisavalt palju. Pakun, et enamik ülihõivatud ametnikke saab küll vahel Kultuurikatlast välja Tallinna vanalinna jalutama, Vabaõhumuuseumi või Kumusse, aga see on ka kõik. Sest laual on terve rida raskeid teemasid: ränne, terrorism, majandusseisak, brittide lahutus jne jne, millele lisanduvad ettearvamatud kriisid, mille osas tuleb omakorda leida konsensus.
Vahelepõikena tuleks öelda, et pika laua taga peavad lisaks juhtivale kolmikule sõna saama kõigi 27 liikmesriigi esindajad, kellest osa pole nii informeeritud kui teised, seetõttu ongi need koosolekud ülimalt ajamahukad.
Visegradi grupi ehk Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia liidrid on nõudnud EL-i märkimisväärset reformimist – eriti seda, kuidas funktsioneerivad ühenduse institutsioonid. Arvan, et Eesti teeks suuremaks see, kui tuldaks välja omapoolse algatusega EL-i tuleviku kohta, kas või oma visiooniga sisemiste erimeelsuste lahendamise kohta.
Ühtne ja tugev Euroopa Liit on Eesti eluline huvi, nagu on korrutanud eelmised välisministrid. Aga kuidas seda mõista, mida selle saavutamiseks teha? Kardan siiski, et uute ideede genereerimiseks ei jätku meil aega ega potentsiaali. Või ka poliitilist tahet.
Kuna Eesti kui eesistujariigi tutvustamine on ikkagi üks peamisi sihte, siis jääb üle vaid tegijatele tervikliku lahenduse leidmisel jõudu soovida. Matti Maasikas on kahtlemata võimekas pealik, tublid on teisedki.
Näib, et eesistumine on plaanis siduda kohe järgneva Eesti riigi 100. sünnipäevaga ja tõsta rahvusvahelise programmi (kultuur, haridus ja teadus, IT, ettevõtlus) abil Eesti nähvatust. Selle kõige tarbeks eraldatakse umbes 75 miljoni eurot, kindlasti rohkemgi. Võib-olla tõesti õnnestub n-ö ametliku ja kohustusliku osa kõrval Eestitki promoda. Ehkki kogu Lääne tsivilisatsioon ägab kriisis, pole kahtlustki, et Eesti riigi niigi hea maine võib ainult kasvada – mõistagi oleks tore, kui suurüritusest võidaks midagi ka Eesti tavaline elanik.
Mäletan oma diplomaadi-kogemusest, et EL-i eesistujariigil oli tavaks välja tulla mõne oma eesistumise logo kandva meenega. Tavaliselt kingiti partneritele rahvuslikes toonides lips või rätik. Seda traditsiooni peaks Eesti innovaatilisel moel tingimata jätkama!
Näiteks rajasid Eesti noored mullu õpilasfirma, mis toodab käsitööna valmivaid puidust lipse. Puulipsude vastu tunti huvi välismaalgi ning lipsu ostis ka ei keegi muu kui Euroopa Parlamendi liige Indrek Tarand.
Selline Eesti eesistumise puulips võiks omakorda sisaldada mõnd tillukest tehnoloogilist vidinat – meeldiv oleks ühendatud kasulikuga. Brexiti tõttu varasemale nihutatud eksamist polnud pääsu ning ega Eesti vastu punninudki – eks me ole oivikud ja alati valmis!Suur orgunn toob kaasa Tallinna hotellide täituvuse ja tähendab tublit testi ametnikele. Kuidas aga seeläbi Eestit suuremaks teha? Pole ju Eestil eesistujana kuigivõrd võimalik keskenduda armastatud teemadele, piltlikult öeldes tuleb praksuvas lõkkes tuld kohendada.Kas me teame, kes on praegu – alates juulist – EL-i eesistujariik? Jah, see on Slovakkia – Bratislava on tõepoolest mitmete EL-i tähtsate ürituste võõrustaja, ehkki sealsed liidrid näivad enam olevat hõivatud sisepoliitiliste heitlustega.Samuti oleme kuulnud, et Läti ja Leedu eesistumised – vastavalt 2013. ja 2015. aastal – olid igati edukad ning Eesti jaoks seati üles kõrge latt. Vaevalt me aga Eestis kuigivõrd tunnetasime, et lõunanaabrid kandsid poole aasta vältel kogu EL-i eestkõneleja rolli. Saavutuseks võiks muidugi lugeda sedagi, et lätlased-leedukad suutsid vältida faux pas’id.On üldteada, et EL-i eesistuja roll on alates Lissaboni lepingust (2007) tunduvalt vähenenud. Jäme ots on Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu sekretariaadi kõrgete esindajate käes, seda iseäranis just ühtse välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes, kus selge juhtroll Federica Mogherinil ning tema kontoril.Eesistuja ülesanne on “korraldada Euroopa Liidu Nõukogu istungeid ja töörühmade tööd – kujundada päevakorrad, juhatada istungeid ja kohtumisi ning selgitada aruteludes välja ühised seisukohad, selleks peab eesistujariik tegutsema ausa ja neutraalse vahendajana”. (www.eesistumine.ee)Teisisõnu, Eestil tuleb mõelda Euroopa ühisosale – mida iganes see parasjagu ei tähenda – ja tegeleda peaasjalikult organisatoorse tööga. Meie diplomaatiline ladvik ei ole endise Eesti alalise esindaja ja peatse Eesti eesistumise peakorraldaja Matti Maasika suu läbi varjanudki, et “praeguse Lissaboni leppe ajal ei ole eesistuja enam tulekandja, ta ei sea enam ühenduse prioriteete”.Seetõttu võib Tallinnas eesistumine küll toimuda digitaalselt, ent armastatud teemadele – ühtne digiturg, Eesti IT ja e-riigi kuvandi ning innovaatilisuse propaganda – keskendumine on pea võimatu. Vaid kõige mõjukamate liikmesriikide liidrid on eesistujana võimelised etteantud formaadist väljuma, väiksel liikmesriigil ei sobi aga soleerida, kui tegu ei ole just asutajaliikme Luksemburgiga.Üldse on eesistumine vanade olijate jaoks üsna tavapärane rutiin, ent uuemad liikmed võtavad väljakutset vägagi tõsiselt. Nõnda pingutas 1999. aastal kõigest väest Soome, üritades ühtlasi tutvustada ja tuult sisse puhuda Põhjadimensiooni ideele, mis paraku peagi unarusse jäi.Üldiselt ei ole mingit kahtlust, et meie diplomaadid ja ametnikud saavad edukalt hakkama istungite ja töörühmade töö korraldamise, päevakordade kujundamise, istungite ja kohtumiste juhatamise ning aruteludes ühtsete seisukohtade väljaselgitamisega.Kuidas aga vaadelda 2017. aasta teisel poolaastal toimuvat Eesti eesistumist mitte “kui rasket koormat, vaid kui suurepärast võimalust teha Eestit jälle suuremaks”, nagu kirjutab Matti Maasikas?Ega EL-i eesistumine ole mingi Eurovisiooni lauluvõistluse pidu, kus on võimalik oma maad ja rahvast erineval kombel tutvustada. (Pärast Eesti võitu 2001. aasta Eurovisioonil tõusis tõepoolest hüppeliselt Lääne-Euroopa ajakirjanduse huvi Eesti vastu.) Juhtusin mõni aeg tagasi kuulama Kuku raadio saadet “Vox Populi”, kus küsiti, mida võiks eesistumise käigus Euroopa 20 000–30 000 väliskülalisele näidata? Pakuti meie idufirmasid ja kauneid kinke kuni Kihnu Virve külastamise või nälgivate laste näitamiseni välja.Hiljem on Urmas Klaas pakkunud, et üritused tuleks Tallinnast viia hoopis Tartusse, sest siis ei paistaks Euroopa Liit pelgalt eliidi projektina. Kui saarlased on nõus, siis võiks ju tuleva aasta suvel – näiteks augustis, mis Euroopas reeglina puhkuste aeg – külalised Saaremaalegi tuua?Paraku pole EL-i jaoks tegu õndsate aegadega, mil muresid vähe, aga aega piisavalt palju. Pakun, et enamik ülihõivatud ametnikke saab küll vahel Kultuurikatlast välja Tallinna vanalinna jalutama, Vabaõhumuuseumi või Kumusse, aga see on ka kõik. Sest laual on terve rida raskeid teemasid: ränne, terrorism, majandusseisak, brittide lahutus jne jne, millele lisanduvad ettearvamatud kriisid, mille osas tuleb omakorda leida konsensus.Vahelepõikena tuleks öelda, et pika laua taga peavad lisaks juhtivale kolmikule sõna saama kõigi 27 liikmesriigi esindajad, kellest osa pole nii informeeritud kui teised, seetõttu ongi need koosolekud ülimalt ajamahukad.Visegradi grupi ehk Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia liidrid on nõudnud EL-i märkimisväärset reformimist – eriti seda, kuidas funktsioneerivad ühenduse institutsioonid. Arvan, et Eesti teeks suuremaks see, kui tuldaks välja omapoolse algatusega EL-i tuleviku kohta, kas või oma visiooniga sisemiste erimeelsuste lahendamise kohta.Ühtne ja tugev Euroopa Liit on Eesti eluline huvi, nagu on korrutanud eelmised välisministrid. Aga kuidas seda mõista, mida selle saavutamiseks teha? Kardan siiski, et uute ideede genereerimiseks ei jätku meil aega ega potentsiaali. Või ka poliitilist tahet.Kuna Eesti kui eesistujariigi tutvustamine on ikkagi üks peamisi sihte, siis jääb üle vaid tegijatele tervikliku lahenduse leidmisel jõudu soovida. Matti Maasikas on kahtlemata võimekas pealik, tublid on teisedki.Näib, et eesistumine on plaanis siduda kohe järgneva Eesti riigi 100. sünnipäevaga ja tõsta rahvusvahelise programmi (kultuur, haridus ja teadus, IT, ettevõtlus) abil Eesti nähvatust. Selle kõige tarbeks eraldatakse umbes 75 miljoni eurot, kindlasti rohkemgi. Võib-olla tõesti õnnestub n-ö ametliku ja kohustusliku osa kõrval Eestitki promoda. Ehkki kogu Lääne tsivilisatsioon ägab kriisis, pole kahtlustki, et Eesti riigi niigi hea maine võib ainult kasvada – mõistagi oleks tore, kui suurüritusest võidaks midagi ka Eesti tavaline elanik.Mäletan oma diplomaadi-kogemusest, et EL-i eesistujariigil oli tavaks välja tulla mõne oma eesistumise logo kandva meenega. Tavaliselt kingiti partneritele rahvuslikes toonides lips või rätik. Seda traditsiooni peaks Eesti innovaatilisel moel tingimata jätkama!Näiteks rajasid Eesti noored mullu õpilasfirma, mis toodab käsitööna valmivaid puidust lipse. Puulipsude vastu tunti huvi välismaalgi ning lipsu ostis ka ei keegi muu kui Euroopa Parlamendi liige Indrek Tarand.Selline Eesti eesistumise puulips võiks omakorda sisaldada mõnd tillukest tehnoloogilist vidinat – meeldiv oleks ühendatud kasulikuga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Alles eelmisel nädalal president Toomas Hendrik Ilvese poolt välisministriks nimetatud 57-aastane Jürgen Ligi võistles üleeile 21. Saaremaa duatlonil, kus saavutas M50 vanuseklassis esikoha. Üldvõidu pälvis 30-aastane Harri Sokk Tabasalust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jürgen Ligi võidutses duatlonil

maintext:
Sport
Jürgen Ligi võidutses duatlonil
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson, Gunnar Usin Teisipäev, 20. september 2016. Värske välisminister Jürgen Ligi Saaremaa duatlonil pedaalimas. Foto: Tambet Allik / arhiiv Alles eelmisel nädalal president Toomas Hendrik Ilvese poolt välisministriks nimetatud 57-aastane Jürgen Ligi võistles üleeile 21. Saaremaa duatlonil, kus saavutas M50 vanuseklassis esikoha. Üldvõidu pälvis 30-aastane Harri Sokk Tabasalust.
Pühapäeval Kuressaares toimunud 21. Saaremaa duatloni, mis oli ühtlasi Eesti triatloni liidu duatloni karikasarja 5. etapp, võitis M50 vanuseklassis (üldarvestuses 22 startija seas 12.) Saaremaa juurtega Jürgen Ligi. “Nojah, isa on mul pärit Saaremaalt Suur-Rahula külast,” ütles Ligi eile Meie Maale. 8 km jooksu + 33 km rattasõitu + 4 km jooksu andis värskele välisministrile lõpuajaks 1:54.47.
“Olin 20-nda eluaastani Eestis arvestatav jooksumees. Parimaid tulemusi saavutasin staadionil 1500 meetri jooksus. Kuna olin ka hea ujuja, siis triatloni juurde ärgitas mind minema tegelikult minu naine. See juhtus alles 1999. aastal, kui olin 40 saamas.
Praegu tunnen end ratta seljas palju kindlamalt kui jooksurajal. Vigastust on ka rattaga raskem saada. Loomulikult teen ka trenni ja selle raske alaga tegelen nii kaua, kui jumal tervist annab ning amet seda teha lubab,” andis Ligi oma triatleedi elu kohta lühikese ülevaate.
Duatlon algas 8 km pikkuse jooksuga Kuressaare tervisepargi kahekilomeetrisel ringil. Esimese jooksuringi järel püsis koos trio Karl-Rauno Miljand, Mart Suurkivi ja juunioride arvestusse kuuluv Henry Räppo.
Pärast kahte ringi jäi Räppo põhiklassi meestest veidi maha. Kolmanda ringi lõpuks rebis end Mart Suurkivist lahti Karl-Rauno Miljand, edestades konkurenti kümnekonna meetriga. Kolmandaks kerkis mullune võitja Harri Sokk ning neljandal positsioonil jätkas Henry Räppo.
Sokk pani rattaetapiga võidule aluse
Samas järjestuses läksid mehed ka vahetusalasse, et suunduda 33 kilomeetri pikkusele rattaetapile. Jalgratastel tuli võistlejatel sõita mitu korda Kaevu tänava ja Marientali tee ristmikust Roomassaare sadamasse ning tagasi. End jooksuetapil tagasi hoidnud T3 Triathlon Team esindaja Harri Sokk tõusis pärast rattasõitu kindlaks liidriks juba suure vahega järgnevate ees.
Pärast rattasõitu Saaremaa duatloni võitjas ja rändkarika saajas enam kahtlust ei olnud. 4 km jooksu tervisepargis kulus Sokule esikoha vormistamiseks ja võiduajaks märgiti 1:33.14.
“Mul ei ole kiirus kõige parem. Olengi aeglase algusega. Valmistun pikaks triatloniks. Pulss üle 160 löögi ei tõuse praegu. Kuna tegemist on pikemat sorti duatloniga, peabki esimest jooksuetappi rahulikult võtma, muidu ei suuda ratast sõita,” rääkis Sokk.
Tema sõnul tehakse tihti viga, et minnakse esimest jooksuetappi täiega panema ja mõeldakse, et rattasadulas saab puhata.
Teist lõpetajat tuli finišisse oodata üle kahe minuti. Üldarvestuse teine ja ühtlasi parim juunior oli Henry Räppo Ujumise Spordiklubist ajaga 1:35.28. Kolmanda koha sai Mart Suurkivi (T3 Triathlon Team) ajaga 1:35.39.
Naistest võitis Saaremaa duatloni ja ühtlasi Eesti triatloni liidu karikasarja kokkuvõttes täna algusest peale võistlust juhtinud 20-aastane Katrin Zaitseva (Tartu ujumisklubi) koguajaga 1:54.17 (30 sekundit Ligist parem), mis andis talle üldarvestuses 11. koha. Pühapäeval Kuressaares toimunud 21. Saaremaa duatloni, mis oli ühtlasi Eesti triatloni liidu duatloni karikasarja 5. etapp, võitis M50 vanuseklassis (üldarvestuses 22 startija seas 12.) Saaremaa juurtega Jürgen Ligi. “Nojah, isa on mul pärit Saaremaalt Suur-Rahula külast,” ütles Ligi eile Meie Maale. 8 km jooksu + 33 km rattasõitu + 4 km jooksu andis värskele välisministrile lõpuajaks 1:54.47.“Olin 20-nda eluaastani Eestis arvestatav jooksumees. Parimaid tulemusi saavutasin staadionil 1500 meetri jooksus. Kuna olin ka hea ujuja, siis triatloni juurde ärgitas mind minema tegelikult minu naine. See juhtus alles 1999. aastal, kui olin 40 saamas.Praegu tunnen end ratta seljas palju kindlamalt kui jooksurajal. Vigastust on ka rattaga raskem saada. Loomulikult teen ka trenni ja selle raske alaga tegelen nii kaua, kui jumal tervist annab ning amet seda teha lubab,” andis Ligi oma triatleedi elu kohta lühikese ülevaate.Duatlon algas 8 km pikkuse jooksuga Kuressaare tervisepargi kahekilomeetrisel ringil. Esimese jooksuringi järel püsis koos trio Karl-Rauno Miljand, Mart Suurkivi ja juunioride arvestusse kuuluv Henry Räppo.Pärast kahte ringi jäi Räppo põhiklassi meestest veidi maha. Kolmanda ringi lõpuks rebis end Mart Suurkivist lahti Karl-Rauno Miljand, edestades konkurenti kümnekonna meetriga. Kolmandaks kerkis mullune võitja Harri Sokk ning neljandal positsioonil jätkas Henry Räppo.Samas järjestuses läksid mehed ka vahetusalasse, et suunduda 33 kilomeetri pikkusele rattaetapile. Jalgratastel tuli võistlejatel sõita mitu korda Kaevu tänava ja Marientali tee ristmikust Roomassaare sadamasse ning tagasi. End jooksuetapil tagasi hoidnud T3 Triathlon Team esindaja Harri Sokk tõusis pärast rattasõitu kindlaks liidriks juba suure vahega järgnevate ees.Pärast rattasõitu Saaremaa duatloni võitjas ja rändkarika saajas enam kahtlust ei olnud. 4 km jooksu tervisepargis kulus Sokule esikoha vormistamiseks ja võiduajaks märgiti 1:33.14.“Mul ei ole kiirus kõige parem. Olengi aeglase algusega. Valmistun pikaks triatloniks. Pulss üle 160 löögi ei tõuse praegu. Kuna tegemist on pikemat sorti duatloniga, peabki esimest jooksuetappi rahulikult võtma, muidu ei suuda ratast sõita,” rääkis Sokk.Tema sõnul tehakse tihti viga, et minnakse esimest jooksuetappi täiega panema ja mõeldakse, et rattasadulas saab puhata.Teist lõpetajat tuli finišisse oodata üle kahe minuti. Üldarvestuse teine ja ühtlasi parim juunior oli Henry Räppo Ujumise Spordiklubist ajaga 1:35.28. Kolmanda koha sai Mart Suurkivi (T3 Triathlon Team) ajaga 1:35.39.Naistest võitis Saaremaa duatloni ja ühtlasi Eesti triatloni liidu karikasarja kokkuvõttes täna algusest peale võistlust juhtinud 20-aastane Katrin Zaitseva (Tartu ujumisklubi) koguajaga 1:54.17 (30 sekundit Ligist parem), mis andis talle üldarvestuses 11. koha.
Veel artikleid samast teemast »


description: Suveruhnlane Meelis Kaas leidis mõne päeva eest Ruhnust Limo luidete ülemisest otsast müstilise augu, mis on silma järgi hinnates 30 cm lai ja kolm meetrit sügav. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ruhnlane avastas veidra augu

maintext:
Uudised
Ruhnlane avastas veidra augu (1)
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 08. september 2016. Silma järgi hinnates on silindrikujuline auk 30 cm lai ja kolm meetrit sügav. Foto: ruhnlane.blogspot.com Suveruhnlane Meelis Kaas leidis mõne päeva eest Ruhnust Limo luidete ülemisest otsast müstilise augu, mis on silma järgi hinnates 30 cm lai ja kolm meetrit sügav.
“See on täiesti silinderjas auk, põhjas sinna varisenud liiv, paar putukat ja leidja visatud oksake,” kirjutas Kaarel Lauk Ruhnu blogis.
Ta püüdis ka geoloogide arvamust teada saada, nagu Meie Maagi, kuid vastuseid eile tööpäeva lõpuks veel ei olnud.
Tühimik all pool?
“See on täiesti müstika. Siin peaks asjatundja kohale tulema. Meri peseb peenema liiva kaldale ja tuuled kannavad sellest veel peenema luidetesse. See auk on seal luite harja otsas hinnanguliselt 15 m kõrgusel merepinnast. Seal ei saa olla ka allikalisi nähtusi või olulist vee liikumist. See auk on umbes 150 meetrit merest,” rääkis Lauk.
Ta pakkus, et tegu ei saa olla äikesega, sest rohutuust augu kõrval pole kõrbenud. Samuti ei saa liiv kuhugi vajuda, kui tal ei ole ruumi vajuda.
“All peab olema mingi tühimik. Looduslikku tühimikku on seal väga raske oletada, tõesti. Ega meie ei tea, Esimese maailmasõja ajal võibolla kaevati seal mingeid asju ja võibolla Teise maailmasõja ajal kaevati ka midagi,” arutles Lauk.
Geoloogid hindavad
Mees tõdes, et igal juhul tuleks päästeametil auk markeerida ja vajadusel kinni ajada, sest väiksem laps kukub auku vabalt sisse ja see võib kurvalt lõppeda.
Ruhnu päästekomando pealik Heiki Kukk ütles, et on paar päeva saarelt ära olnud ja toimuvaga väga täpselt kursis ei ole, kuid kinnitas, et auku kindlasti enne kinni ei lükata, kui geoloogid on kohapeal käinud. Vajadusel tõmmatakse sellele ümber ohutuslindid.
“Selge on see, et tuleb uurida. See on väga huvitav. Liiv vajub tavaliselt koonusena, aga see auk on silindrikujuline,” rääkis Kukk. “See on täiesti silinderjas auk, põhjas sinna varisenud liiv, paar putukat ja leidja visatud oksake,” kirjutas Kaarel Lauk Ruhnu blogis.Ta püüdis ka geoloogide arvamust teada saada, nagu Meie Maagi, kuid vastuseid eile tööpäeva lõpuks veel ei olnud.“See on täiesti müstika. Siin peaks asjatundja kohale tulema. Meri peseb peenema liiva kaldale ja tuuled kannavad sellest veel peenema luidetesse. See auk on seal luite harja otsas hinnanguliselt 15 m kõrgusel merepinnast. Seal ei saa olla ka allikalisi nähtusi või olulist vee liikumist. See auk on umbes 150 meetrit merest,” rääkis Lauk.Ta pakkus, et tegu ei saa olla äikesega, sest rohutuust augu kõrval pole kõrbenud. Samuti ei saa liiv kuhugi vajuda, kui tal ei ole ruumi vajuda.“All peab olema mingi tühimik. Looduslikku tühimikku on seal väga raske oletada, tõesti. Ega meie ei tea, Esimese maailmasõja ajal võibolla kaevati seal mingeid asju ja võibolla Teise maailmasõja ajal kaevati ka midagi,” arutles Lauk.Mees tõdes, et igal juhul tuleks päästeametil auk markeerida ja vajadusel kinni ajada, sest väiksem laps kukub auku vabalt sisse ja see võib kurvalt lõppeda.Ruhnu päästekomando pealik Heiki Kukk ütles, et on paar päeva saarelt ära olnud ja toimuvaga väga täpselt kursis ei ole, kuid kinnitas, et auku kindlasti enne kinni ei lükata, kui geoloogid on kohapeal käinud. Vajadusel tõmmatakse sellele ümber ohutuslindid.“Selge on see, et tuleb uurida. See on väga huvitav. Liiv vajub tavaliselt koonusena, aga see auk on silindrikujuline,” rääkis Kukk.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa toidufestivali raames eile toimuma pidanud teeninduskonkurss “Saaremaa parim teenindaja“ jäi osalejate vähesuse tõttu ära. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Teeninduskonkurss jäeti vähese huvi tõttu ära
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 07. september 2016. Angela Nairis. FOTO: Valmar Voolaid Saaremaa toidufestivali raames eile toimuma pidanud teeninduskonkurss “Saaremaa parim teenindaja“ jäi osalejate vähesuse tõttu ära.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare gümnaasiumis (KG) saab juba seitsmendat aastat õppida hiina keelt. Sel aastal on uusi õpetajaid ametis lausa kaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Kuressaares õpetamiseks tuli hiinlannadel läbida tõeline kadalipp
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 28. september 2016. KG hiina keele õpetajad Lily ehk Li Jiang (vasakul) ja Wimi ehk Wu Yuanyuan hiina keele klassis. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare gümnaasiumis (KG) saab juba seitsmendat aastat õppida hiina keelt. Sel aastal on uusi õpetajaid ametis lausa kaks.
KG õppealajuhataja Maidu Varik ütles, et teise võõrkeelena saab hiina keelt õppida 6. klassist ja kolmandana gümnaasiumis. Selle keele õppimine on tema sõnul üsna populaarne, sest näiteks käesoleval aastal studeerib seda kolmandik gümnasiste.
Varem on kahe aasta kaupa õpetanud KG-s kolm Hiina õpetajat. Harbinist, Heilongjiangi provintsi keskusest tuli Lily ehk Li Jiang Kuressaarde kaheks ja Guangdongi maakonnast Wimi ehk Wu Yuanyuan üheks õppeaastaks. Mõlemad pidid Eestisse tulemiseks läbima üleriigilise põhjaliku ja mitmeetapilise konkursi.
Wimi sõnul on esimene eksam kirjalik ning küsitakse teadmisi hiina keele grammatikast, kultuurist ja tehnoloogiast ning ka õpetamisviisidest. Järgmine on suuline eksam, mille organiseerib HANBAN (Rahvusvaheline Hiina Keele Nõukogu), mis koosneb õpetamisest, võõrkeelest ja psühholoogiast. Lõpuks tuleb internetis läbida intervjuu Tallinna ülikooli Konfutsiuse instituudi direktoriga.
Oma silm on kuningas
Lily lisas, et iga õpetaja, kes Eestisse jõuab, on tulnud tugevas konkurentsis võitjaks ning saanud ka kvalifikatsiooni väljaõppe läbimise eest.
Välismaale õpetama tuleku kohta ütles Lily, et ta on juba 14-aastaselt inglise keelt õppima hakanud ja siin on ainus võimalus seda harjutada. Tal on inglise keele õpetamise bakalaureuse kraad ja magistrikraad Hiina filoloogias.
Samuti saab ta inimestele tutvustada, milline on Hiina ja selle inimesed. “Hiina keeles on idioom, mis tähendab “Reisides tuhat miili, õpid sa rohkem kui lugedes tuhat raamatut”,” selgitas Lily.
Wimi sai ladinakeelsed tähed selgeks 5. klassis ja on Shanghai rahandus- ja majandusülikooli magistrikraadi aspirant. “Kui aus olla, pole mul varasemat välismaal töötamise kogemust. Ma ei suuda ikka veel uskuda, et siin olen,” sõnas ta rõõmsalt.
Lily on väga lummatud, et Kuressaare on nii vaikne linnake. Samas pole tal eriti olnud aega, et rohkem ringi vaadata, kuid plaanib seda teha juba sel nädalavahetusel, alustades lossi külastamisega. “Tegelikkus on veel parem, kui minu ettekujutused Eestist olid,” tõdes ta.
Õppima peab kaua
Wimi meelest on Saaremaa väga ilus ja temale üllatuseks on inimesed väga sõbralikud. “Ma arvan, et olen uue eluga väga kiirelt kohanenud ja mulle meeldib siin väga,” sõnas ta.
Kui kahe riigi erinevusi võrrelda, tõi Lily välja, et kodus on tal kõik vajalik paarisaja meetri kaugusel. Wimi tõdes, et meie toidud on väga erinevad ja imelik on näha kõrgemaid kui kolmekorruselisi maju.
Koduigatsust pole kummalgi veel tekkinud, sest interneti teel saab perega kas või iga päev suhelda. Kui Lily kodukohas on kliima Eestiga sarnane, vaid veidi soojem, siis Wimi jaoks on juba praegu nagu talvel. “Olen väga põnevil ja ootan, et saaksin lund näha,” ütles ta naerdes.
KG 10.c klassi nooruk Andre Saar on juba kuuendast klassist alates hiina keelt õppinud, kuid tunnistab, et praegu ta veel hiina keeles suhelda ei suudaks. Samas õpib ta oma sõnul keelt vaid huvi, mitte tuleviku vajaduse pärast.
Oktoobri teisel poolel on hiina keelt õpetavate koolide juhtidel või võõrkeele õpetajatel võimalus minna Hiinasse. Maidu Varik ja inglise keele õpetaja Merike Kivilo lähevad veidi enam kui nädalaks Shanghaisse, kus Shanghai rahandus- ja majandusülikoolis studeerib ka üks KG vilistlane – Maria Pihlas. Õpetajatele näidatakse Variku sõnul nii üldharidus- kui ülikoole ja vaatamisväärsusi.
Samuti on hiina keelega seotult õpinguid jätkanud KG vilistlane Kristjaana Lepik, kes studeerib Tallinna ülikoolis Aasia uuringute erialal.
Peale Kuressaare saab Tallinna ülikooli Konfutsiuse instituudi koordinaatori Lisett Orase sõnul hiina keelt kas huviringi või tunni vormis õppida veel kümnes koolis.
***
Leidis Soomest armastuse
Eelmine KG hiina keele õpetaja Jie Lin (pildil) abiellus õppealajuhataja Maidu Variku sõnul soomlasega. “Esialgu ta naasis küll Hiinasse, aga hetkel ei tea, kuhu elu on teda viinud,” nentis ta.
“Kuna kaks aastat on piisav aeg, siis ta sai selle ajaga piisavalt end Eesti eluga kurssi viia. Kõik Hiina õpetajad on kasutanud seda aega nii Eestis kui Euroopas ringireisimiseks,” lisas ta.
Wei Yu, kes esimesed kaks aastat KG-s hiina keelt õpetas, jätkas Variku teada kodumaale naastes õpinguid ning on nüüdseks
Shanghai ülikoolis ise õppejõuna tööl. KG õppealajuhataja Maidu Varik ütles, et teise võõrkeelena saab hiina keelt õppida 6. klassist ja kolmandana gümnaasiumis. Selle keele õppimine on tema sõnul üsna populaarne, sest näiteks käesoleval aastal studeerib seda kolmandik gümnasiste.Varem on kahe aasta kaupa õpetanud KG-s kolm Hiina õpetajat. Harbinist, Heilongjiangi provintsi keskusest tuli Lily ehk Li Jiang Kuressaarde kaheks ja Guangdongi maakonnast Wimi ehk Wu Yuanyuan üheks õppeaastaks. Mõlemad pidid Eestisse tulemiseks läbima üleriigilise põhjaliku ja mitmeetapilise konkursi.Wimi sõnul on esimene eksam kirjalik ning küsitakse teadmisi hiina keele grammatikast, kultuurist ja tehnoloogiast ning ka õpetamisviisidest. Järgmine on suuline eksam, mille organiseerib HANBAN (Rahvusvaheline Hiina Keele Nõukogu), mis koosneb õpetamisest, võõrkeelest ja psühholoogiast. Lõpuks tuleb internetis läbida intervjuu Tallinna ülikooli Konfutsiuse instituudi direktoriga.Lily lisas, et iga õpetaja, kes Eestisse jõuab, on tulnud tugevas konkurentsis võitjaks ning saanud ka kvalifikatsiooni väljaõppe läbimise eest.Välismaale õpetama tuleku kohta ütles Lily, et ta on juba 14-aastaselt inglise keelt õppima hakanud ja siin on ainus võimalus seda harjutada. Tal on inglise keele õpetamise bakalaureuse kraad ja magistrikraad Hiina filoloogias.Samuti saab ta inimestele tutvustada, milline on Hiina ja selle inimesed. “Hiina keeles on idioom, mis tähendab “Reisides tuhat miili, õpid sa rohkem kui lugedes tuhat raamatut”,” selgitas Lily.Wimi sai ladinakeelsed tähed selgeks 5. klassis ja on Shanghai rahandus- ja majandusülikooli magistrikraadi aspirant. “Kui aus olla, pole mul varasemat välismaal töötamise kogemust. Ma ei suuda ikka veel uskuda, et siin olen,” sõnas ta rõõmsalt.Lily on väga lummatud, et Kuressaare on nii vaikne linnake. Samas pole tal eriti olnud aega, et rohkem ringi vaadata, kuid plaanib seda teha juba sel nädalavahetusel, alustades lossi külastamisega. “Tegelikkus on veel parem, kui minu ettekujutused Eestist olid,” tõdes ta.Wimi meelest on Saaremaa väga ilus ja temale üllatuseks on inimesed väga sõbralikud. “Ma arvan, et olen uue eluga väga kiirelt kohanenud ja mulle meeldib siin väga,” sõnas ta.Kui kahe riigi erinevusi võrrelda, tõi Lily välja, et kodus on tal kõik vajalik paarisaja meetri kaugusel. Wimi tõdes, et meie toidud on väga erinevad ja imelik on näha kõrgemaid kui kolmekorruselisi maju.Koduigatsust pole kummalgi veel tekkinud, sest interneti teel saab perega kas või iga päev suhelda. Kui Lily kodukohas on kliima Eestiga sarnane, vaid veidi soojem, siis Wimi jaoks on juba praegu nagu talvel. “Olen väga põnevil ja ootan, et saaksin lund näha,” ütles ta naerdes.KG 10.c klassi nooruk Andre Saar on juba kuuendast klassist alates hiina keelt õppinud, kuid tunnistab, et praegu ta veel hiina keeles suhelda ei suudaks. Samas õpib ta oma sõnul keelt vaid huvi, mitte tuleviku vajaduse pärast.Oktoobri teisel poolel on hiina keelt õpetavate koolide juhtidel või võõrkeele õpetajatel võimalus minna Hiinasse. Maidu Varik ja inglise keele õpetaja Merike Kivilo lähevad veidi enam kui nädalaks Shanghaisse, kus Shanghai rahandus- ja majandusülikoolis studeerib ka üks KG vilistlane – Maria Pihlas. Õpetajatele näidatakse Variku sõnul nii üldharidus- kui ülikoole ja vaatamisväärsusi.Samuti on hiina keelega seotult õpinguid jätkanud KG vilistlane Kristjaana Lepik, kes studeerib Tallinna ülikoolis Aasia uuringute erialal.Peale Kuressaare saab Tallinna ülikooli Konfutsiuse instituudi koordinaatori Lisett Orase sõnul hiina keelt kas huviringi või tunni vormis õppida veel kümnes koolis.***Eelmine KG hiina keele õpetaja Jie Lin (pildil) abiellus õppealajuhataja Maidu Variku sõnul soomlasega. “Esialgu ta naasis küll Hiinasse, aga hetkel ei tea, kuhu elu on teda viinud,” nentis ta.“Kuna kaks aastat on piisav aeg, siis ta sai selle ajaga piisavalt end Eesti eluga kurssi viia. Kõik Hiina õpetajad on kasutanud seda aega nii Eestis kui Euroopas ringireisimiseks,” lisas ta.Wei Yu, kes esimesed kaks aastat KG-s hiina keelt õpetas, jätkas Variku teada kodumaale naastes õpinguid ning on nüüdseksShanghai ülikoolis ise õppejõuna tööl.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti meeste Esiliiga B jalgpallimeistrivõistlustel võttis FC Kuressaare laupäeval Kuressaare linnastaadionil peetud 30. vooru mängus vastu oma põhikonkurendi FC Elva, kes asub liigatabelis teisel kohal ja pidi 1:2 kaotusega leppima. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Viikingid kaotasid liidrite duellis Elvale
Esmaspäev, 19. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 19. september 2016. Maarek Suursaar (paremal) lõi seekord ainsa värava. Foto: Agathe Kriska Eesti meeste Esiliiga B jalgpallimeistrivõistlustel võttis FC Kuressaare laupäeval Kuressaare linnastaadionil peetud 30. vooru mängus vastu oma põhikonkurendi FC Elva, kes asub liigatabelis teisel kohal ja pidi 1:2 kaotusega leppima.
“Meie mehed tegutsesid mängu alguses pisut närviliselt, eriti kaitses, ja nii löödi meile kohe kiire värav,” rääkis FC Kuressaare esindaja Martti Pukk vahetult peale lõpuvilet Meie Maale.
“Olgugi, et meil õnnestus lüüa üsna kohe viigivärav, lõi nende liider Kuresoo esimesel poolajal teisegi värava. Teisel poolajal valdasime palli meie, lõime mitmeid ohtlikke olukordi, kuid palli väravasse toimetada kahjuks ei õnnestunud.”
Nii võisid Elva poolehoidjad lippude lehvides ja juubelduste saatel Kuressaare staadionilt lahkuda. Esiliiga B tabelit juhib endiselt FC Kuressaare, kes on 30 mänguga kogunud 62 punkti. Elva tõusis selle võiduga viie punkti kaugusele. Pidada jääb veel kuus mängu, neist järgmine eeloleval reedel sealse JK Welco vastu.
“Meie eesmärk ei ole tabel, vaid mängida iga mäng korralikult ja kui seda teeme, siis tuleb ka liigavõit pealekauba,” ütles Pukk fckuressaare.ee vahendusel lootusrikkalt. “Meie mehed tegutsesid mängu alguses pisut närviliselt, eriti kaitses, ja nii löödi meile kohe kiire värav,” rääkis FC Kuressaare esindaja Martti Pukk vahetult peale lõpuvilet Meie Maale.“Olgugi, et meil õnnestus lüüa üsna kohe viigivärav, lõi nende liider Kuresoo esimesel poolajal teisegi värava. Teisel poolajal valdasime palli meie, lõime mitmeid ohtlikke olukordi, kuid palli väravasse toimetada kahjuks ei õnnestunud.”Nii võisid Elva poolehoidjad lippude lehvides ja juubelduste saatel Kuressaare staadionilt lahkuda. Esiliiga B tabelit juhib endiselt FC Kuressaare, kes on 30 mänguga kogunud 62 punkti. Elva tõusis selle võiduga viie punkti kaugusele. Pidada jääb veel kuus mängu, neist järgmine eeloleval reedel sealse JK Welco vastu.“Meie eesmärk ei ole tabel, vaid mängida iga mäng korralikult ja kui seda teeme, siis tuleb ka liigavõit pealekauba,” ütles Pukk fckuressaare.ee vahendusel lootusrikkalt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Augusti lõpp viis Saare maakonna kultuuritöötajad õppereisile Peipsi äärde. Reisi peakorraldaja, Saare maakonna rahvakultuurispetsialisti Krista Lemberi sõnul on see piirkond, kus kohtuvad mitmed kultuurid väga väikesel maa-alal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Kultuuritöötajad said Peipsi äärest uusi ideid
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 02. september 2016. FOTO:: erakogu Augusti lõpp viis Saare maakonna kultuuritöötajad õppereisile Peipsi äärde. Reisi peakorraldaja, Saare maakonna rahvakultuurispetsialisti Krista Lemberi sõnul on see piirkond, kus kohtuvad mitmed kultuurid väga väikesel maa-alal.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Bruno on auhind, mida Eesti disainerite liit annab välja iga kahe aasta tagant. Tänavu kandideerivad elukeskkondliku toote disaini kategoorias sellele auhinnale oma tööga neli saarlast – Teele Koel, Mihkel Mölder, Märt Kapsta ja Andres Meisterson. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlased kandideerivad disainiauhinnale Bruno (1)
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 03. september 2016. ChairDrobe aitab organiseerida korra-kaks kantud riideid visuaalselt korras moel. FOTO: erakogu Bruno on auhind, mida Eesti disainerite liit annab välja iga kahe aasta tagant. Tänavu kandideerivad elukeskkondliku toote disaini kategoorias sellele auhinnale oma tööga neli saarlast – Teele Koel, Mihkel Mölder, Märt Kapsta ja Andres Meisterson.
Saarlane Teele Koel, Delija Thakur, Lennart Lind, Lisette Eriste ja Mariette Nõmm esitasid konkursile toote “ChairDrobe“.
Bränd Drobe sai alguse eduka Garage 48 võistluse tulemusena, lahendades ära igapäevase riiete hoiustamise probleemi. ChairDrobe aitab organiseerida korra-kaks kantud riideid visuaalselt korras moel.
Visates asjad ChairDrobe’i peale, on need võimalik hetkega peita ära raamil oleva kangaga. Ühtlasi on toode kasutatav voodi öökapina, kõrvallauana ning olemasolevat plaati ka voodikandikuna või arvutialusena.
Tool jõuab varsti turule
ChairDrobe on kokku pakitav ja kergesti kokkupandav toode, mis koosneb teleskoopidega metallraamist, puuvillasest taskutega kangast ja vineerplaadist.
“Meil on olnud kooliga seoses kiired ajad, aga huvi on tuntud ja me plaanime lähiajal selle toote välja lasta,“ rääkis Teele Koel. Toote hind jääb 200 euro ringi.
Mihkel Mölder esitas konkursile Flot-valgusti, mis on vormunud mesilastaru kujundist, lähtudes 50-ndate soojast disainiesteetikast ning tänapäeva praktilisest mõttelaadist. See erineb eelkõige materjalikasutuse poolest.
Flot-valgusti on hea näide Eestis toodetud tööstusliku vildi kasutusvõimalusest valgustuse valdkonnas.
Lambi tootmistsükkel on lühike, soodne ning otsast lõpuni kohalik.
Auhinnafond on kokku 9000 eurot
Andres Meisterson, kes on samal ajal nii õpetaja kui õpilane, tõdes, et tema pikendusjuhe ÖÖÖ kasvas välja ühes koolitööst. Tema disainlahendus asetab lihtsa ja tihti isikupäratu pikendusjuhtme ootamatusse vormi – puuhalgu.
Kase looduslik dekoratiivsus ning ootamatu rakendus teevad tootest atraktiivse sisustuselemendi eluruumide interjööri.
“Haapsalu disainiturul andis inimeste reaktsioon julgust, elevust on toode tekitanud küll. Inimeste jaoks on ootamatu, et sellisesse kesta võib panna pikendusjuhtme,“ rääkis Meisterson.
Ta ütles, et poelettidelt toodet ei saa, küll aga on võimalik pikendusjuhet tellida.
Märt Kapsta esitas konkursile lindude pesakasti Hype.
Kasevineerist pesakast võtab pakendatult vähe ruumi. See on lihtsalt kokku pandav ja paigaldatav ilma tööriistadeta. Pesakasti kokkupanemine toimib “ava ja haagi“ koostöös. Viimane detail ehk katus “lukustab“ linnupesa. Pesakast seotakse kinnitusrihmaga meelepärase puu külge.
Möödunud aastal osales konkursil lambiga saarlane Tanel Terreping.
Kokku oli tänavu hindamiseks üles seatud 156 uudset toodet, mis on valminud viimase kahe aasta jooksul.
Disainiauhinda Bruno antakse 2016. aastal välja kolmes kategoorias: parim elukeskkondliku, elustiili ja insenertehnilise toote disain. Auhinnafond on kokku 9000 eurot.
Disainerite liit annab auhinda Bruno välja alates 2006. aastast ning see on oma nime saanud disainikateedri rajaja ja esimese disainiauhinna initsiaatori professor Bruno Tombergi järgi. Saarlane Teele Koel, Delija Thakur, Lennart Lind, Lisette Eriste ja Mariette Nõmm esitasid konkursile toote “ChairDrobe“.Bränd Drobe sai alguse eduka Garage 48 võistluse tulemusena, lahendades ära igapäevase riiete hoiustamise probleemi. ChairDrobe aitab organiseerida korra-kaks kantud riideid visuaalselt korras moel.Visates asjad ChairDrobe’i peale, on need võimalik hetkega peita ära raamil oleva kangaga. Ühtlasi on toode kasutatav voodi öökapina, kõrvallauana ning olemasolevat plaati ka voodikandikuna või arvutialusena.Tool jõuab varsti turuleChairDrobe on kokku pakitav ja kergesti kokkupandav toode, mis koosneb teleskoopidega metallraamist, puuvillasest taskutega kangast ja vineerplaadist.“Meil on olnud kooliga seoses kiired ajad, aga huvi on tuntud ja me plaanime lähiajal selle toote välja lasta,“ rääkis Teele Koel. Toote hind jääb 200 euro ringi.Mihkel Mölder esitas konkursile Flot-valgusti, mis on vormunud mesilastaru kujundist, lähtudes 50-ndate soojast disainiesteetikast ning tänapäeva praktilisest mõttelaadist. See erineb eelkõige materjalikasutuse poolest.Flot-valgusti on hea näide Eestis toodetud tööstusliku vildi kasutusvõimalusest valgustuse valdkonnas.Lambi tootmistsükkel on lühike, soodne ning otsast lõpuni kohalik.Andres Meisterson, kes on samal ajal nii õpetaja kui õpilane, tõdes, et tema pikendusjuhe ÖÖÖ kasvas välja ühes koolitööst. Tema disainlahendus asetab lihtsa ja tihti isikupäratu pikendusjuhtme ootamatusse vormi – puuhalgu.Kase looduslik dekoratiivsus ning ootamatu rakendus teevad tootest atraktiivse sisustuselemendi eluruumide interjööri.“Haapsalu disainiturul andis inimeste reaktsioon julgust, elevust on toode tekitanud küll. Inimeste jaoks on ootamatu, et sellisesse kesta võib panna pikendusjuhtme,“ rääkis Meisterson.Ta ütles, et poelettidelt toodet ei saa, küll aga on võimalik pikendusjuhet tellida.Märt Kapsta esitas konkursile lindude pesakasti Hype.Kasevineerist pesakast võtab pakendatult vähe ruumi. See on lihtsalt kokku pandav ja paigaldatav ilma tööriistadeta. Pesakasti kokkupanemine toimib “ava ja haagi“ koostöös. Viimane detail ehk katus “lukustab“ linnupesa. Pesakast seotakse kinnitusrihmaga meelepärase puu külge.Möödunud aastal osales konkursil lambiga saarlane Tanel Terreping.Kokku oli tänavu hindamiseks üles seatud 156 uudset toodet, mis on valminud viimase kahe aasta jooksul.Disainiauhinda Bruno antakse 2016. aastal välja kolmes kategoorias: parim elukeskkondliku, elustiili ja insenertehnilise toote disain. Auhinnafond on kokku 9000 eurot.Disainerite liit annab auhinda Bruno välja alates 2006. aastast ning see on oma nime saanud disainikateedri rajaja ja esimese disainiauhinna initsiaatori professor Bruno Tombergi järgi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna sõlmitakse leping AS-i Kuressaare Sanatoorium ja Saaremaa Tarbijate Ühistu (STÜ) vahel, mille kohaselt Meri hotellis Liviko poe alt vabanenud ruumid saab enda käsutusse STÜ. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Kuressaares avatakse viinapood

maintext:
Uudised
UUS! Kuressaares avatakse viinapood
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Teisipäev, 20. september 2016. 1. septembril suletud Liviko kaupluse ruumid enam kauaks tühjaks ei jää - juba oktoobrist avab seal alkoholipoe STÜ. Fotomontaaž: Imbi Võrel Täna sõlmitakse leping AS-i Kuressaare Sanatoorium ja Saaremaa Tarbijate Ühistu (STÜ) vahel, mille kohaselt Meri hotellis Liviko poe alt vabanenud ruumid saab enda käsutusse STÜ.
“Saaremaa ettevõtted peavadki koostööd tegema,” nimetas AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse esimees Toivo Ast.
Nii avabki STÜ 1. oktoobril neis ruumes alkoholipoe. “Meil käib STÜ-ga koostöö kogu aeg, ostame sealt toiduaineid, nüüd on koostöösse lihtsalt üks lisapunkt juurde tulnud. Oleme rahul, sest iga tühjalt seisev ruum on kulu,” lisas Ast.
Koostöö Livikoga kestis ligi kümme aastat, aga väidetavalt ei tahtnud Liviko iseendale enam konkurentsi pakkuda, sest teistes suuremates poodides on Liviko toodang müügil.
Ast eitas, et nemad oleksid survestanud Livikot lahkuma. “Saaremaa pood oli Livikol ainuke väljaspool Tallinna asunud kauplus ja Liviko on ikkagi tootja, mitte poepidaja,” täpsustas ta.
Septembri alguses ütles Ast Meie Maale, et neisse ruumidesse võiks tulla midagi sellist, mis nende teenust toetab ja et sanatooriumil on ka mõned mõtted, aga oodatakse teiste pakkumised enne ära.
“Olgem ausad, ega suveniiripoodi oleks olnud mõtet avada, neid on terve Saaremaa täis. Sellega end siin üleval ei pea. Livikol oli piisav käive ja loodame, et nüüd läheb ka kõik nii nagu plaanitud,” usub Ast. “Saaremaa ettevõtted peavadki koostööd tegema,” nimetas AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse esimees Toivo Ast.Nii avabki STÜ 1. oktoobril neis ruumes alkoholipoe. “Meil käib STÜ-ga koostöö kogu aeg, ostame sealt toiduaineid, nüüd on koostöösse lihtsalt üks lisapunkt juurde tulnud. Oleme rahul, sest iga tühjalt seisev ruum on kulu,” lisas Ast.Koostöö Livikoga kestis ligi kümme aastat, aga väidetavalt ei tahtnud Liviko iseendale enam konkurentsi pakkuda, sest teistes suuremates poodides on Liviko toodang müügil.Ast eitas, et nemad oleksid survestanud Livikot lahkuma. “Saaremaa pood oli Livikol ainuke väljaspool Tallinna asunud kauplus ja Liviko on ikkagi tootja, mitte poepidaja,” täpsustas ta.Septembri alguses ütles Ast Meie Maale, et neisse ruumidesse võiks tulla midagi sellist, mis nende teenust toetab ja et sanatooriumil on ka mõned mõtted, aga oodatakse teiste pakkumised enne ära.“Olgem ausad, ega suveniiripoodi oleks olnud mõtet avada, neid on terve Saaremaa täis. Sellega end siin üleval ei pea. Livikol oli piisav käive ja loodame, et nüüd läheb ka kõik nii nagu plaanitud,” usub Ast.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeva õhtupoolikul toimus Kuressaares Talve tänava ja Pihtla tee ristmikul liiklusõnnetus, kus sõiduauto Opel sõitis külje pealt sisse ettevõtte GoBus liinibussile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Pihtla teel sattusid avariisse sõiduauto ja buss


description: Esimene nõukogude okupatsiooniaasta tõi Eestisse punase terrori, mis kulmineerus 1941. aasta sõjasuvel massimõrvadega Tartus, Viljandis, Kuressaares, Pirita-Kosel, Sõrve poolsaarel Iide külas ja mitmel pool mujal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: 1941. aasta verised sündmused Saaremaal

maintext:
Maakond
1941. aasta verised sündmused Saaremaal
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Endel Püüa Neljapäev, 22. september 2016. Mõrvatute väljakaevamine lõunabastioni püssirohutorni keldrist. FOTO: Saaremaa Muuseum Esimene nõukogude okupatsiooniaasta tõi Eestisse punase terrori, mis kulmineerus 1941. aasta sõjasuvel massimõrvadega Tartus, Viljandis, Kuressaares, Pirita-Kosel, Sõrve poolsaarel Iide külas ja mitmel pool mujal.
Mälestamaks 75 aastat tagasi Saaremaal aset leidnud veriseid sündmusi toimub homme, 23. septembril kell 16 Kuressaare lossihoovis kindluse kagumüüri ääres 1941. aasta kommunistliku massimõrva ohvrite memoriaali jalamil mälestusüritus, kuhu on oodatud kõik, kes hukatute mälestust pühaks peavad.
Neil päevil 75 aastat tagasi panid Nõukogude sõjaväelased Kuressaare lossihoovis ja selle lähistel toime võika massimõrva.
1941. aasta sõjasuvel levisid Saaremaal suust suhu kuuldused inimeste äraviimisest ja kadumajäämisest. Teati rääkida, et lossihoovi hoonetes hoitavat vange ja sealtpoolt kostvat öösiti tulistamist.
Kui Saksa väed 21. septembril Kuressaare hõivasid, algasid lossihoovis ja selle lähistel otsimistööd. Järgmisel päeval avastati tollaselt spordiväljakult ühishaud nelja meesisiku laibaga ja veidi kaugemalt naisterahva haud. Idabastioni lähedal asunud kaevust leiti kolm mõrvatut. 25. septembril avastati ühishaud Püssirohutorni keldrist, kust õhukese lubja- ja mullakihi alt toodi välja 31 surnukeha.
Edasiste otsingute tulemusena leiti 29. septembril 29 laibaga ühishaud kirderaveliinil asuva villa, toonase komsomolikomitee keldrist ja üksikhaud endise pargivaksali lähedalt. 30. septembril kaevati praeguse “Ekesparre” hotelli aias lahti ühishaud viie laibaga, üks mõrvatu leiti samal krundil olevast puukuurist. 19. mail 1942 avastati 7 laibaga ühishaud Kudjape kalmistul ja kahe laibaga haud kalmistu aia taga. Sama aasta 2. juunil leiti kalmistult veel üks kuue laibaga ühishaud. Niisiis tuli ajalehe “Meie Maa” teatel Kuressaares kokku päevavalgele üksteist ühis- ja üksikhauda, kust kaevati välja kokku 90 mõrvatut (87 meest ja 3 naist), kellest on praeguseks nimeliselt teada 82.
Laipade väljakaevamise juures eksperdina viibinud maa-arst doktor Albert Tilk tuvastas, et pea kõigil tapetuil olid käed nööri või okastraadiga selja taha seotud. Enamik mõrvatutest oli tapetud kuklalasuga, osasid oli tulistatud rindu, üks Kudjape kalmistult leitud ohver, endine Laimjala vallavanem Joosep Tumma oli maetud elusalt.
Omaste kinnitust mööda olid paljud mõrvatud piinamisjälgedega: silmad välja torgatud, käed ja jalad kuumas vees keedetud, paljudel oli torkehaavu, ühel naisel oli rind ära lõigatud jne. Samuti tunnistas vangide kallal vägivallatsemist omaaegne tribunali tõlk Jaan Kalt, kelle mäletamisi oli kõiki ülekuulatavaid enne istungit pekstud.
Mispärast, kelle vastu ja kes selle veresauna toime panid ? Kuni sõja puhkemiseni mahalaskmistest Saaremaal teateid ei ole. Seoses sõjaseisukorra kehtestamisega 22. juunil 1941 võimendus repressioonipoliitika mitmekordselt. Potentsiaalset vaenlast nähti igaühes. Vahistamiste aluseks olid kuulujutud, kuulumine Kaitseliitu, mobilisatsiooni eest kõrvale hoidmine jms.
Inimjahiga tegelesid kohalike võimumeeste vaikival nõusolekul käsikäes sõjaväelased, miilitsa- ja julgeolekutöötajad ning hävituspataljon. Kõige kõrgemat vastutust kannab selles kuritöös tollase garnisoni ehk Balti Piirkonna Rannakaitse juhtkond ja selle eriosakond eesotsas ülema vanempolitruk Mihhail Pavlovskiga.
Teadaolevalt toimetati arreteeritud Kuressaare vanglasse, kuid ruumikitsikuse tõttu võeti peagi vanglana kasutusele ka mitu lossihoovi hoonet, praegune “Ekesparre” hotell ja selle vastas asuv villa. Kindluse territooriumil asuvatesse hoonetesse toodi nn poliitilisi ehk mahalaskmisele määratuid. Lõplikke ülekuulamisi ja süüdimõistmisi pani toime sõjatribunal eesotsas garnisoni prokuröri Viktor Koršunoviga, kes tegutses Uuel tänaval küüditatud advokaadi Peeter Varesti majas. Valdav enamus tribunali otsustest oli surmaotsused.
Mahalaskmised algasid 1941. aasta juuli keskpaiku ja kestsid vähemalt 19. septembrini. Jaan Kalti tunnistuste kohaselt olnud laskjateks samad tribunali liikmed. Paistab, et juuli- ja augustikuus mõrvatud maeti Kudjape kalmistule, hukkamiste massilisemaks muutudes maeti aga laibad otse mõrvapaigale.
Rääkides süütute inimeste mõrvamistest Kuressaare lossihoovis, ei saa mööda minna teistest samalaadsetest kuritöödest Saaremaal. 20 laipa kaevati 8. oktoobril 1941 välja kahest Torgu valla Iide küla ühishauast. Tsiviilisikute mahalaskmisi on Nõukogude sõjaväelased toime pannud mujalgi Saaremaal, kõige rohkem Salme vallas.
Praeguseks on nimeliselt kindlaks tehtud vähemalt 146 seesugust mõrvajuhtu. Seega tapsid Nõukogude okupatsiooniväed ja nende kohalikud käsilased 1941. aastal Saaremaal vähemalt 256 tsiviilisikut, rääkimata sõja- ja küüditamise ohvritest. Mälestamaks 75 aastat tagasi Saaremaal aset leidnud veriseid sündmusi toimub homme, 23. septembril kell 16 Kuressaare lossihoovis kindluse kagumüüri ääres 1941. aasta kommunistliku massimõrva ohvrite memoriaali jalamil mälestusüritus, kuhu on oodatud kõik, kes hukatute mälestust pühaks peavad.Neil päevil 75 aastat tagasi panid Nõukogude sõjaväelased Kuressaare lossihoovis ja selle lähistel toime võika massimõrva.1941. aasta sõjasuvel levisid Saaremaal suust suhu kuuldused inimeste äraviimisest ja kadumajäämisest. Teati rääkida, et lossihoovi hoonetes hoitavat vange ja sealtpoolt kostvat öösiti tulistamist.Kui Saksa väed 21. septembril Kuressaare hõivasid, algasid lossihoovis ja selle lähistel otsimistööd. Järgmisel päeval avastati tollaselt spordiväljakult ühishaud nelja meesisiku laibaga ja veidi kaugemalt naisterahva haud. Idabastioni lähedal asunud kaevust leiti kolm mõrvatut. 25. septembril avastati ühishaud Püssirohutorni keldrist, kust õhukese lubja- ja mullakihi alt toodi välja 31 surnukeha.Edasiste otsingute tulemusena leiti 29. septembril 29 laibaga ühishaud kirderaveliinil asuva villa, toonase komsomolikomitee keldrist ja üksikhaud endise pargivaksali lähedalt. 30. septembril kaevati praeguse “Ekesparre” hotelli aias lahti ühishaud viie laibaga, üks mõrvatu leiti samal krundil olevast puukuurist. 19. mail 1942 avastati 7 laibaga ühishaud Kudjape kalmistul ja kahe laibaga haud kalmistu aia taga. Sama aasta 2. juunil leiti kalmistult veel üks kuue laibaga ühishaud. Niisiis tuli ajalehe “Meie Maa” teatel Kuressaares kokku päevavalgele üksteist ühis- ja üksikhauda, kust kaevati välja kokku 90 mõrvatut (87 meest ja 3 naist), kellest on praeguseks nimeliselt teada 82.Laipade väljakaevamise juures eksperdina viibinud maa-arst doktor Albert Tilk tuvastas, et pea kõigil tapetuil olid käed nööri või okastraadiga selja taha seotud. Enamik mõrvatutest oli tapetud kuklalasuga, osasid oli tulistatud rindu, üks Kudjape kalmistult leitud ohver, endine Laimjala vallavanem Joosep Tumma oli maetud elusalt.Omaste kinnitust mööda olid paljud mõrvatud piinamisjälgedega: silmad välja torgatud, käed ja jalad kuumas vees keedetud, paljudel oli torkehaavu, ühel naisel oli rind ära lõigatud jne. Samuti tunnistas vangide kallal vägivallatsemist omaaegne tribunali tõlk Jaan Kalt, kelle mäletamisi oli kõiki ülekuulatavaid enne istungit pekstud.Mispärast, kelle vastu ja kes selle veresauna toime panid ? Kuni sõja puhkemiseni mahalaskmistest Saaremaal teateid ei ole. Seoses sõjaseisukorra kehtestamisega 22. juunil 1941 võimendus repressioonipoliitika mitmekordselt. Potentsiaalset vaenlast nähti igaühes. Vahistamiste aluseks olid kuulujutud, kuulumine Kaitseliitu, mobilisatsiooni eest kõrvale hoidmine jms.Inimjahiga tegelesid kohalike võimumeeste vaikival nõusolekul käsikäes sõjaväelased, miilitsa- ja julgeolekutöötajad ning hävituspataljon. Kõige kõrgemat vastutust kannab selles kuritöös tollase garnisoni ehk Balti Piirkonna Rannakaitse juhtkond ja selle eriosakond eesotsas ülema vanempolitruk Mihhail Pavlovskiga.Teadaolevalt toimetati arreteeritud Kuressaare vanglasse, kuid ruumikitsikuse tõttu võeti peagi vanglana kasutusele ka mitu lossihoovi hoonet, praegune “Ekesparre” hotell ja selle vastas asuv villa. Kindluse territooriumil asuvatesse hoonetesse toodi nn poliitilisi ehk mahalaskmisele määratuid. Lõplikke ülekuulamisi ja süüdimõistmisi pani toime sõjatribunal eesotsas garnisoni prokuröri Viktor Koršunoviga, kes tegutses Uuel tänaval küüditatud advokaadi Peeter Varesti majas. Valdav enamus tribunali otsustest oli surmaotsused.Mahalaskmised algasid 1941. aasta juuli keskpaiku ja kestsid vähemalt 19. septembrini. Jaan Kalti tunnistuste kohaselt olnud laskjateks samad tribunali liikmed. Paistab, et juuli- ja augustikuus mõrvatud maeti Kudjape kalmistule, hukkamiste massilisemaks muutudes maeti aga laibad otse mõrvapaigale.Rääkides süütute inimeste mõrvamistest Kuressaare lossihoovis, ei saa mööda minna teistest samalaadsetest kuritöödest Saaremaal. 20 laipa kaevati 8. oktoobril 1941 välja kahest Torgu valla Iide küla ühishauast. Tsiviilisikute mahalaskmisi on Nõukogude sõjaväelased toime pannud mujalgi Saaremaal, kõige rohkem Salme vallas.Praeguseks on nimeliselt kindlaks tehtud vähemalt 146 seesugust mõrvajuhtu. Seega tapsid Nõukogude okupatsiooniväed ja nende kohalikud käsilased 1941. aastal Saaremaal vähemalt 256 tsiviilisikut, rääkimata sõja- ja küüditamise ohvritest.
Veel artikleid samast teemast »


description:
TS Laevad OÜ juhatuse esimees Kaido Padar rääkis neljapäeval Laimjalas Saaremaa omavalitsuste liidu juhatusega kohtudes, et oktoober saab olema parvlaevaühenduses üpris keeruline kuu.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Padar: oktoober tuleb raske

maintext:
Uudised
Padar: oktoober tuleb raske
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 10. september 2016. TS Laevad OÜ juhatuse esimees Kaido Padar Saaremaa omavalitsuste liidu juhatusele selgitusi andmas. FOTO: Valmar VOolaid TS Laevad OÜ juhatuse esimees Kaido Padar rääkis neljapäeval Laimjalas Saaremaa omavalitsuste liidu juhatusega kohtudes, et oktoober saab olema parvlaevaühenduses üpris keeruline kuu.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sundtoomist tegema läinud kahest politseinikust üks sai Kihelkonnal klaasikildudega tabamuse näkku, kui tagaaetav mees oma elukohas akna puruks viskas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Klaasikillud vigastasid politseiniku nägu


description: Laupäeval toimub Orissaare vallas Salu külas Saaremaa võrrivõidusõit, mis on ühtlasi hooaja viimane etapp võistlussarjale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Salu külas sõidavad võrrid

maintext:
NÄDALALÕPP
Salu külas sõidavad võrrid
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 02. september 2016. FOTO: Saku Sääru klubi Laupäeval toimub Orissaare vallas Salu külas Saaremaa võrrivõidusõit, mis on ühtlasi hooaja viimane etapp võistlussarjale.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »