description: Elektriautode tootja Tesla avalikustas käesoleval nädalal mitmed autopiloodirežiimi puudutavad riistvaralised uuendused, mis peaks lähiajal jõudma ka praegu tootmises olevatele mudelitele. Äri eesmärgil sõidujagamisteenuseid nagu Uber autopiloodirežiimis aga pakkuda ei lubata, kuna plaanis on hakata pakkuma enda konkureerivat lahendust, kirjutab The Next Web.

title: Tesla ei luba oma uue autopiloodiga taksot sõita ega konkurentide sõidujagamisteenuseid pakkuda

maintext:
Ettevõte teatas, et kõik tulevikus toodetavad sõidukid, kaasa arvatud kauaoodatud rahvamudel Model 3, on varustatud seadmetega, mis lubavad täisautonoomset juhtimist.
Autodele paigutatakse kaheksa 360kraadist vaadet pakkuvat kaamerat, mis suudavad näha kuni 250 meetri kaugusele. Auto esiosas asub radar, mis suudab näha ka läbi vihma ja udu, lisaks on ümbritsevate objektide märkamiseks olemas 12 ultrahelisensorit. Uuendatud on ka kogutavaid andmeid analüüsivat pardaarvutit, mis on ettevõtte väitel eelkäijast lausa 40 korda võimsam.
Erinevatel hinnangutel läheb uuendatud riistvara maksma auto kohta umbes 8000 dollarit. Kuidas hakkab see kajastuma autode lõpphinnas, pole veel teada. Küll on selge, et Uberi ja Lyfti teenuseid Tesla autopilootrežiimis pakkuda ei tohi.
Elektriautode tootja rõhutas pressiteates, et autopiloodirežiimis oma pere ja sõprade sõidutamine on lubatud, kuid raha teenimise eesmärgil võib seda teha ainult Tesla Networki liikmena, mille kohta antakse täpsemat infot järgmisel aastal.
Vaata ka Tesla autopiloodi uuendusi tutvustavat videot:


description: Riigi Infosüsteemi Ameti küberturvalisuse teenistuse septembrikuu ülevaate kohaselt lekkisid Dropboxi kaudu Eesti kõrgete riigiametnike tööalased e-posti aadressid ja pilveteenuses kasutatud paroolid.

title: Lekkisid kõrgete Eesti riigiametnike

maintext:
Internetis sai kättesaadavaks Dropboxi pilveteenusest neli aastat tagasi varastatud kasutajakontode andmebaas, milles on teavet 68 miljoni kasutaja kohta.
Küberturvalisuse teenistus analüüsis neid andmeid ja leidis suure hulga Eesti kõrgete riigiametnike ja oluliste asutuste töötajate Dropboxi kontode infot. Täpsemalt puudutas see neid, kes olid kasutanud oma tööalaseid e-posti aadresse avalikku pilveteenusesse sisenemiseks ja kes selle juures kasutasid mitmel puhul nõrga turvalisusega parooli.
Seega sai selles andmekogus leidunud info abil rünnata nii inimeste ametialaseid kontosid kui nendega seotud asutusi ja kuna andmed varastati juba mõnda aega tagasi, võivad paroolid olla tänaseks lahti murtud ja konto üle võetud.
«Konkreetseid nimesid Riigi Infosüsteemi Amet ei avalda. Saame öelda, et tegu oli kümnete kõrgete Eesti riigiametnikega, samuti elutähtsaid teenuseid osutavates asutustes töötavate spetsialistidega,» ütles Postimehele RIA peadirektori asetäitja küberturvalisuse alal Toomas Vaks.
Kokku oli varastatud andmebaasis 22 409 Eesti e-posti aadressiga seotud kontot. RIA on kõikide puudutatud asutuste turbe- ja IT-juhtidele info edastanud.
«Täna ei saa väita, et Dropboxi andmevarguse kaudu saadud paroolidega on mõni konto Eestis üle võtta õnnestunud, nagu ei saa väita ka vastupidist. See, et meiliaadressid ja paroolide räsid said internetis sel sügisel kättesaadavaks, tähendab ilmselt, et andmed varastanud kurjategijad on kogu kasu nendest andmetest enda jaoks kätte saanud,» märkis Vaks.
Vaks rõhutas, et siduda pilveteenustega netis oma tööaadress ükskõik, mis moel, on halb praktika. Selle kaudu lihtsustatakse tuntavalt vaenulike võõrriikide luureteenistuste ja küberkurjategijate Eesti valitsuse liikmete ja tippametnike vastu sihitud rünnakuid, sest tekib võimalus leida miljonite kasutajate hulgast välja just need kasutajad, kelle paroolide murdmisele ja Dropboxi kontol olevate andmete kättesaamisele ressursse tasub kulutada.
«Antud juhtumi puhul annab kümnete tuhandete sarnaste parooliräside hulk märku väga levinud ja ilmselt ebaturvalise parooli kasutamisest,» lisas ta.
RIA hinnangul tasub eeldada, et paroolidel põhinev autentimine on eelduslikult ebaturvaline, nagu ka see, kui inimesed kasutavad samu paroole erinevates teenustes või ka kopeerivad oma tööarvuti parooli teistesse teenustesse.
Kuna 2016.aastal on avalikuks saanud mitmeid suuri kasutajainfo vargusi suurtest veebiteenustest, siis on RIA soovitus kasutada igal pool, kus võimalik, kahetasemelist autentimast.

fasttext_language: et


description: USA väljaanne Tech Insider selgitab videos, kuidas McDonald'si burgerid nii kauaks oma välimuse säilitavad – tegelikult ei lagune seistes kiiresti ka kodused burgerid.

title: Puust ja punaseks video: miks McDonald'si burgerid roiskudes ei lagune ?

maintext:
Juba aastaid on McDonald'si kliendid postitanud pilte burgeritest, mis hoolimata nädalate või isegi aastate kaupa seismisest oma välimust ei muuda. Burgerite saladuse kohta levib mitu erinevat teooriat. Kas küsimus on selles, et burgerites on liiga palju soola, liialt rasva või lihtsalt palju kemikaale täis säilitusaineid?
Kokk J.Kenji Lopez-Alt otsustas teooriad proovile panna ning teatas pärast kolme nädala pikkust eksperimenti, et tegelikult ei lähe lagune ka kodused hamburgerid.
«Burgeriliha ei mädane, sest selle väikene suurus end samal ajal suhteliselt suur pind loovad olukorra, kus niiskus hakkab burgerist küllaltki kiiresti kaduma. Ilma niiskuseta aga bakterid ega hallitus vohada ei saa,» vahendas Tech Insider Lopez-Alti sõnu. Sama seaduspära muudab ka vinnutatud veiseliha võimalikuks, nii kasutab McDonald's toitude säilitamiseks tegelikult sama nippi, mida kunagised esiisad: lõika õhuke kiht liha, kata see soolaga, kuivata see ära ning see kestabki päris kaua.
Vaata täpsemalt Tech Insideri videost siit:


description: Londoni transpordiamet (TfL) teatas, et uute regulatsioonide kohaselt peavad Uberi vahendusel transporti pakkuvad autojuhid läbima sõidulitsentsi saamiseks inglise keele testi, kirjutab The Verge.

title: Uberi Londoni juhid peavad läbima inglise keele testi

maintext:
Järgmise aasta aprillist kehtima hakkavate uute reeglite järgi tuleb Uberi juhtidel läbida 200 naela maksev keeletest või esitada muid keeleoskust tõendavaid dokumente.
«Üldist ohutust sillmas pidades on oluline, et kõik litsentseeritud juhid oskaks vajalikul tasemel inglise keeles suhelda,» teatas amet oma kodulehel.
«Selleks, et avalikkusele transporditeenust osutada, peavad juhid suutma sõitjatega teekonnast ja maksumusest rääkida, transpordiameti regulatsioone ja ohutust puudutavaid teateid lugeda ning vajadusel neile vastata.»
TfLi varasema ettepaneku järgi oleks kirjaliku ja suulise testi pidanud läbima ainult need juhid, kelle kodumaal pole riigikeeleks inglise keel. Uber andis sisse protesti, kuna ei mõistnud, miks on juhtidele kehtestatud inglise keele kirjaoskuse nõue.


description: Teadmine võib tuua arenguid rinnavähi uurimisel.

title: Avastus: pärast imetamise lõppu hakkavad rinnad end õgima

maintext:
Kui naine imetamise lõpetab, muutuvad tema rinnad vaid paari päevaga «piimatehastest» tavalisteks, pealtnäha ülesanneteta kehaosadeks. Kuidas see aga nii kiiresti juhtub, pole bioloogid seni väga hästi selgitada osanud. Hiljuti avastasid teadlased aga rakuprotsessi, mis paneb rindu piimajagatest kannibalideks muutma.
Enamasti hävitab keha talle mittevajalikke osi ja rakke teatud tüüpi rakkude abil, mida kutsutakse fagotsüütideks ehk õgirakkudeks. Nende rakkude ülesanne on organismi vanad osad ära lagundada.
Kui aga naine rinnaga toitmise lõpetab, jääb organismi alles palju osi, mida keha enam ei vaja – need on spetsiaalsed epiteelirakud, mis moodustuvad rinnaga toitmise käigus. Et rinnad oma tavalise seisu taastaks, peavad need rakud aga kehas surema. Kuna jutt käib tohutu suurest hulgast rakkudest, ei saa teadlased aru, kuidas naiste kehad lagunemisprotsessi nii valutult üle elavad – tapmist vajavate rakkude arv on nii suur, et kui nad kõik laguneks tavapärasel moel, peaks kehasse tekkima põletik.
Suurbritannias asuva Sheffieldi Ülikooli teadlaste rühm tõi asjasse veidi selgust. Nende tulemused avaldas ajakiri Devlopmental Cell.
Uurimus keerles ümber Rac1-nimelise valgu, millel on oluline roll nii piima tootmisel kui ka õgirakkude juures. Uurimisrühm aretas hiiri, kelle organism Rac-1 valku toota ei suutnud ning jälgis põnevusega, mis juhtub siis, kui need hiired järglasi saama hakkasid.
Eksperiment näitas, et ehkki esimene pesakond sellistele hiirtele sündinud järglastest jäi ellu, olid sealsed hiirepojad keskmisest palju väiksemad. Järgmised pesakonnad enam ellu ei jäänud.
Hiiri uurides avastasid teadlased, et Rac-1 valgu puudumine tähendas, et esimesest rasedusest alles jäänud rakud ja piim ummistasid rinnakoed ära, misjärel tekkis rindadesse põletik ja paistetus ning hiired ei suutnud enam uutele hiirepoegadele piisavalt piima luua.
See on esimene kord, kui näidatakse, et Rac-1 pole raku lagundamises mitte üksnes osaline, vaid omab seal võtmerolli. Uuringu autorite sõnul ei puuduta tulemused üksnes emasid, vaid see aitab mõista kuidas üldiselt inimestes rakkude lagundamine toimub.
Uuringu tulemused toovad uusi teadmisi ka vähiuuringutesse, sest end imetamise lõpus end õgivad rakud on samad rakud, millest saab alguse 90 protsenti rinnavähkidest. Rac1 baasil vähiravi kallal töötavatele teadlastele on see oluline info.
Loe täpsemalt väljaande New Scientist loost.


description: Möödunud aastal meditsiinikirjandusest Bob Dylani laulusõnu otsinud töörühm leidis, et teadlased on oma uurimustes värske Nobeli kirjanduspreemia lauraadi laulusõnu kasutanud vähemalt 727 korral.

title: Loe, milliseid Bob Dylani laulusõnu kasutavad kihla vedanud teadlased oma töödes kõige enam

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator. Ajakirjas The British Medical Journal ilmunud analüüsi lükkas käima aasta varem maailmameedias laineid löönud lugu Rootsis asuva Karolinska instituudi teadlastest, kes üritasid oma karjääri vältel sokutada eelretsentseeritud teadusajakirjadesse sedavõrd palju Bob Dylanile kuuluvaid laulusõnu kui võimalik. Enam kui 15 aastat varem alanud kihlveo esimeseks viljaks oli ajakirjas Nature Medicine ilmunud ülevaateartikkel «Nitric oxide and inflammation: the answer is blowing in the wind».
Kõige sagedamini kasutatakse tänaseks meditsiinikirjanduses laulupealkirju «The Times They are a-Changin» ja «Blowin' in the Wind». Neist esimesele oli 2015. aasta mai seisuga viidatud vastavalt 135 ja 36 korda.
Loe edasi Novaatorist.


description: Sel nädalal jagatakse Nobeli preemiaid. Esimesena kuulutatakse Nobeli auhind välja meditsiinis, vaata otseülekannet Postimehes kell 12:30

title: Otse: kell 12:30 kuulutatakse välja Nobeli meditsiinipreemia

maintext:
Lisaks meditsiinipreemiale jagatakse sel nädalal veel kolm Nobeli preemiat: teisipäeval füüsika, kolmapäeval keemia ning reedel rahupreemia. Meditsiinipreemia saaja otsustab Stockholmi Karolinska Instituut.
Iga-aastaselt Nobeli laureaate ennustav Thomson Reutersi analüüsikeskus ennustab tänavu meditsiiniauhinda kolmele teadussaavutusele:
James P. Allison (USA), Jeffrey A.Bluestone (USA) ja Craig B. Thompson (USA) Nad selgitasid, kuidas valgud CD28 ja CTLA-4 reguleerivad T-rakkude aktiviseerumist ning immuunsüsteemis toimuvaid reaktsioone. Gordon J. Freeman (USA), Tasuku Honjo (Jaapan), Arlene H. Sharpe (USA) Nad näitasid kuidas töötab programmeeritud rakusurm-1 (PD-1) ja selle ainevahetuslik rada – see andis suure panuse vähi immuunteraapiasse. Michael N. Hall (Šveits), David M. Sabatini (USA), Stuart L. Schreiber (USA) Rapamütsiini kasvuregulaator retseptori (TOR) ja rapamütsiini reaktsioonimehhanismilise retseptori (mTOR) avastamise ees
See ei tähenda aga, et tingimata mõni neist kolmest auhinna saab, tegu on pelgalt ennustusega. Eelmisel aastal anti meditsiini Nobel kahele teadussaavutusele. William C. Campbell and Satoshi Ōmura said preemia murranguliste avastuste eest parasiithaiguste uurimisel ning Youyou Tu tulemuste eest malaariavastase ravi väljatöötamisel.
Meditsiinis on Nobeli preemiat välja antud 1901. aastast ning 106 korral. Üheksa korda jäi preemia välja andmata, aastatel: 1915, 1916, 1917, 1918, 1921, 1925, 1940, 1941 and 1942. Enamasti oli põhjuseks sõda, ent mõnel korral põhjendas Nobeli auhindade fondi eestkõneleja preemia mitte väljaandmist ka tõsiasjaga, et sel aastal väärilisi teadussaavutusi lihtsalt ei olnud.
Kõige enam meditsiini Nobeleid on jagatud geneetikaalastele teadussaavutustele.
38 preemiat on antud ainult ühele teadlasele
32 preemiat on saanud kaks teadlast
36 korral on preemiat jaganud kolm laureaati.
210 inimesele on antud Nobeli meditsiinipreemia
Kõige rohkem meditsiinipreemia laureaate on sündinud 21. mail ja 28. veebruaril
58-aastane on keskmine meditsiinipreemia laureaadi vanus
32-aastane oli kõige noorim meditsiinipreemia laureaat Frederick G. Banting 1923. aastal, kui talle auhind määrati.
87-aastane oli vanim meditsiinipreemia laureaat Peyton Rous 1966. aastal, kui talle auhind määrati.
12 laureaati 210-st on olnud naised. Ainuisikuliselt on meditsiinipreemia võitnud vaid Barabara McClintock 1983. aastal.
Kaks korda pole meditsiinipreemiat saanud ükski inimene ega organisatsioon. Sugulasi jagub aga meditsiini Nobeli laureaatide sekka küllaga: kahel korral on preemia antud abielupaarile (1947. ja 2014. aastal), kahel korral on auhind läinud perekonda, kus Nobelist on nii isa kui ka poeg ning ühel korral vendadele.
1 korral on Nobeli laureaati sunnitud meditsiinipreemiast loobuma. See oli 1939. aastal meditsiinipreemia võitnud Gerhard Domagk, kelle teed Nobeli auhinna vastuvõtmiseni takistas Adolf Hitler. Hiljem sai Domagk küll Nobeli medali ja diplomi, ent rahaline auhind jäigi teadlasel saamata.
Sigmund Freud jõudis meditsiinipreemiate nominentide hulka lausa 32 korral – laureaadiks saamiseni ei jõudnud ta aga kordagi.


description: Orkaan Matthew on tugevam kui enamik viimastel aastakümnetel Atlandi Ookeani kohal liikunud keeristormidest. Hetkel on ta kursil Jamaica ja Haiti poole.

title: Video: kosmosejaama kaamera tabas Kariibi saari ohustava võimsa orkaani


description: Kolmeaastase Marsi-lennu jooksul võivad astronaudid saada piisavalt kosmilist kiirgust, et kohale jõuaksid ärevushäirete ja pea puuduliku mäluga inimvared.

title: Kosmose hõivamise ohud: lend Marsile võib hävitada astronautide närvisüsteemi

maintext:
Näib, et iga järgmise tehnoloogilise saavutusega muutub kosmos järjest kättesaadavamaks ja pilet maailmaruumi odavamaks. Möödunud nädalal teatas näiteks näitleja Leonardo DiCaprio möödunud nädalal vestluses president Obama ja klimatoloog Katharine Hayhoe’ga, et on juba lunastanud pileti ettevõtja Elon Muski SpaceXi esimesele Marsi-lennule. Tõsi küll, hiljem on DiCaprioga lähedalt seotud inimesed väite ümber lükanud, kuid siiski näib, et Muski ja teiste kosmoselennu entusiastide ponnistused on punast planeeti Maalt järjest kättesaadavamaks tegemas.
Mõtles DiCaprio Maa hülgamist tõsiselt või ei, kuid värskes ajakirjas Scientific Reports avaldatud uurimus võiks olla kohustuslik lugemine kõigile Marsi-lennust unistajatele: kes kord Maa magnetväljast lahkub, ei pruugi Marsile jõudes enam koduplaneeti mäletadagi.
Nimelt uurisid kiirgus-ontoloog Charles Limoli ja kolleegid Irvine’i California Ülikoolist nii-nimetatud «kosmoseaju» fenomeni, ehk ajutegevuse häirumist kosmilise kiirguse mõjul. Katsed seisnesid närilistest katseloomade kiiritamises kosmilise kiirgusega sarnase koostisega osakestega – täielikult ioniseeritud hapniku ja titaaniga.
Tuli välja, et vaid mõne kuuga kosmilise kiirguse käes tekkisid loomadel tõsised vaimsed häired ja dementsus. Kuus kuud pärast eksperimendi lõppu olid mitmed ajupiirkonnad jätkuvalt põletikulised, samuti ei olnud taandunud ka närvikahju. Läbi viidud ajuskanneeringud näitasid, et kiirguse toimel olid hävinud mitmed oksikjätkete ehk dentriitide osad, samuti ka neuronite aksonid.
Sellisele mõjule vihjavaid uuringuid on ilmunud varemgi, kuid värske uuring annab varasemale ohu kahtlusele märksa tugevama tõenduspõhja.
«Astronautidele, keda ootab ees kahe-kolme-aastane edasi-tagasi reis Marsile ei ole see kindlasti hea uudis,» ütles Limoli. «Avakosmoses peavad astronaudid puutuma kokku mitmete täiesti unikaalsete ohtudega. Kokkupuude uuritud osakestega võib tekitada erinevaid kesknärvisüsteemi häireteid, nagu näiteks erinevaid vaimse soorituse ja mälu häireteid, ärevust, depressiooni ja otsustelangetamise häireid. Need võivad küll saada alguse kosmosereisil, kuid olla kroonilised. See tähendab – püsida elu lõpuni.»
ISSi kaitseb Maa magnetväli
Lisaks füsioloogilisele kahjule tekkis katseloomades ka käitumuslikke häireid, näiteks nii-nimetatud «hirmu väljasuretamises» - protsessis, mille käigus aju surub maha hirmu negatiivseid kogemusi põhjustanud tegevuste ees.
«Hirmu väljasuretamise häired soodustavad ärevuse teket, mis võib kolme-aastase Marsi-reisi puhul osutuda oluliseks probleemiks,» ütles dr. Limoli. Ta rõhutas, et antud uuringu tulemused näitavad vaid kuus nädalat kestnud kiirutamise mõju kuue kuu järel. Kolmeaastase kosmoselennu puhul oleksid mõjud kindlasti märksa tugevamad.
Teoreetiliselt peaks olema võimalik ehitada pikkadeks lendudeks vastava varjestusega kosmosealuseid, kuid teel veedetava aja ja laetud osakeste aktiivse loomu tõttu ei ole nendest lõppude lõpuks siiski pääsu ja kolme aasta jooksul jõuaksid astronaudid siiski piisavalt kiiritada saada. Kõige efektiivsem kaitse närvirakke hävitava kosmilise kiirguse eest näib praeguse seisuga olevat püsida Maa turvalises magnetsfääris, nagu seda teeb näiteks Rahvusvaheline Kosmosejaam.
Hetkel uurivad Limoli ja kolleegid siiski ka profülaktilise kiirgusravi võimalusi.


description: Veenusest räägitakse sageli kui Maa kaksikust. Praegu on Veenus Päikesesüsteemi kuumi planeet, ent hiljutised uuringud näitavad, et kunagi võisid mõnusa kliimaga Veenusel möllata hiiglaslikud ookeanid ja seekaudu tekkida elu.

title: Kas hoopis Veenus võis olla esimene eluks sobilik planeet?

maintext:
Nii selgus NASA teadlaste poolt läbiviidud ja ajakirjas Geophysical Research Letters avaldatud uuringust, mis näitab, et ajal kui Maal tekkisid esmased bakterid, võis Veenusel olla elukõlbulik kliima ja möllata kuni kahe kilomeetri sügavusele ulatuvad ookeanid. Jutt käib kolme miljardi aasta tagusest ajast.
Sellisele tõdemusele jõudsid NASA teadlased pärast seda, kui nad lõid Veenuse kliima simulatsiooni ajavahemikus 2,9 miljardit kuni 715 miljonit aastat tagasi. Selleks kasutasid nad sarnaseid meetodeid, mille põhjal praegu ka Maa tulevikukliimat arvutatakse. Seejärel lisasid nad mudelisse vee olemasolu võimaluse, päikesevalguse intensiivsuse ja Veenuse pöörlemiskiiruse. Virtuaalne mudel näitaski, et näiteks 2,9 miljardit aastat tagasi võis Veenuse keskmine pinnatemperatuur olla 11 kraadi ning kuni ajani 715 miljonit aastat tagasi tõusis see vaid neli kraadi. Alles siis hakkas Päike võimsamaks muutuma ning Veenus selle võrra kuumenema.
Uuringu autorid usuvad, et mõnes planeedi osas sadas lakkamatult vihma. Kui nende arvutused on õiged, võisid ookeanid Veenusel püsida miljoneid aastaid ning kaduma hakkasid nad kusagil 715 miljonit aastat tagasi. See on piisavalt pikk aeg, et planeedil võinuks mikrobioloogiline elu tekkida. Seni on arvatud, et ka Maal tekkis elu ookeanis.
Samuti uuringust kirjutanud The Guardiani artikkel toob välja, et teooriat toetavad ka uuringuga mitte seotud teadlased, kes usuvad, et hoolimata erinevast saatusest, olid Veenus ja Maa kunagi üpris sarnased.


description: Jaapani autotootja Nissani tegevjuht Carlos Ghosn saab ärilehe Nikkei andmetel Mitsubishi nõukogu esimeheks.

title: Nissani juht saab Mitsubishi nõukogu esimeheks

maintext:
Mitsubishi oli sunnitud aprilli lõpus toimunud ametlikul pressikonverentsil tunnistama, et on alates 1991. aastast oma autodel läbi viinud moonutatud näitajatega kütusekuluteste. Pettuse avalikuks saamine pühkis nädalaga pool ettevõtte turuväärtusest, lisaks pidi Mitsubishi erinevatele osapooltele, kaasa arvatud Nissanile, mis pettuse avastas, tasuma kokku üle miljardi dollari kahjutasusid.
Konkurent Nissan teatas maikuus, et plaanib hätta sattunud autotootja päästa, soovides üles osta 2,2 miljardi dollari eest kolmandiku ettevõttest.


description: Rootsi telekomifirma Telia plaanib koostöös võrguseadmete tootjaga Ericsson hakata juba kahe aasta pärast Tallinnas ja Stockholmis 5G teenuseid pakkuma.

title: Tallinnas saab 5G teenuseid kasutada juba kahe aasta pärast

maintext:
Eile viisid Telia ja Ericsson Rootsis Kistas läbi Euroopa esimesed välistingimustes 5G tehnoloogia katsed, mis tehti 15 GHz sagedusel ja 800 MHz sagedusribal. Interneti tippkiiruseks saadi 15 Gbit kasutaja kohta ja latentsuseks 3 millisekundit. See on enam kui 40 korda kiirem kui 4G võrgus täna saavutatavatest tippkiirustest.
Telia Eesti kõneisik Raigo Neudorf tunnistas Postimehele, et hetkel veel ei ole selge, kuidas täpsemalt kahe aasta pärast 5G tehnoloogiat Tallinnas pakkuma hakatakse.
«Seda on veel vara öelda. Tegu pole siis veel loomulikult tervet linna või riiki katva võrguga. Küll on plaanis näidata, millised on 5G võimalikud lahendused ja kasutusvaldkonnad ning millised on võrgu- ja kliendiseadmed.»
Samuti ei ole veel teada uue tehnoloogia tarbeks tehtavate investeeringute suurusjärk.
«Eeldatavasti saab linnades olema väga palju väikseid ja «nähtamatuid» tugijaamu, mis tagavad 5G võrgu toimimise,» kirjeldas Neudorf operaatori tulevikuplaane.
Uue põlvkonna võrk hakkab toimima ilmselt sagedusel 700 MHz, mille riik plaanib mullu avalikustatud plaanide kohaselt kasutusele võtta juba järgmise aasta juulis.
«700MHz sagedusala kasutusele võtmine on kiire andmeside leviku seisukohast oluline samm eeskätt just maapiirkondades, kuna hea leviomaduse tõttu suudab see laineala hästi katta hajaasustusega alasid,» selgitas Neudorf, lisades, et 5G pakutavad võimalused erinevad tänasest 4G võimalustest märkimisväärselt, seda eeskätt edastatavate andmesidekiiruste näol.
«Viimased aastad on väga selgelt näidanud just videomahtude tohutut suurenemist internetis. See trend jätkub ning 5G peaks tagama muuhulgas selle, et edastada mobiilsidevõrgus veelgi suuremaid ja kvaliteetsemaid videostriime, mis toovad kasutajani näiteks 360-kraadised ja 4K formaadis videod.»
5G võrgu puhul üks ootusi seotud ka võimalikult väikese hilistumise ehk latentsusega, mis võimaldab realiseerida näiteks isesõitvaid autosid, kaugjuhtimist, kaugmeditsiini ning muid teenuseid.
«On tähtis, et üle võrgu edastatav info, käsklused jne jõuaks masinatesse momentaalselt, mitte mõningase hilinemisega. Kuna lähiaastatel prognoositakse, et IoT raames ühendatakse maailmas võrku miljardeid seadmeid, siis praegused 4G võrgud selle mahu teenindamisega toime ei tule,» selgitas Neudorf.
«Meie partner Ericsson on juba tänaseks välja töötanud 5G seadmete prototüüpe, mis laboritingimustes näidanud kiirusi üle 20 Gbit/s. Seega töö ja arendustegevused käivad nii Ericssoni kui Telia poolt ning ees seisavad põnevad ajad,» lubas Telia esindaja.


description: Täna maandus pärast 500 miljoni kilomeetrist teekonda Marsile Euroopa Kosmoseagentuuri Schiaparelli robot. Esimene signaal on tulnud selle kohta, et maandur jõudis edukalt läbi atmosfääri, ent praeguseks ei ole Schiaparelli samuti Marssi uuriva NASA kosmosesondiga ühendust saanud.

title: Otse: Marsile maanduma pidanud Schiaparelli saatus pole selge

maintext:
Siiski kinnitas ESA Eesti aja järgi kell 22:50, et Trace Gas Orbiter (TGO, otsetõlkes «jääkgaaside orbitaaljaam») töötab hästi. See on oluline, sest just sealt tuleb 99% Marsi-missiooni teadusteavet.
Schiaparelli Marsi-maandur on ESA Marsi-uuringute esimene samm, millega hinnataksegi just nimelt Marsil maandumise võimalusi ja tehnoloogiaid tulevaste missioonide jaoks. Seda nähakse peaproovina enne puuriva kulguri maandumist nelja aasta pärast.
Marsile maandumine on aga keerukas protsess, sest punast planeeti ümbritseb hõre ja õhuke atmosfäär, kus vajaliku aeglustuse saavutamine on pehmelt öeldes keerukas. Samas on ta ikkagi piisavalt tihe, et vales asendis pinna poole tormav kosmosejaam ära põletada. Schiapirelli peab suutma vaid kuue minutiga aeglustada ligi 21 000 kilomeetrilt tunnis nullini ja maanduda piisavalt pehmelt, et selle pardal olevad uurimisseadmed terveks jääksid.
Schiapirelli pardal olev «väike teaduspakett» mõõdab maandumisele järgnevatel päevadel maandumispaigas valitsevaid tuuli, õhuniiskust, -rõhku ja -temperatuuri ning ka planeedi pinna elektrivälju. See ei kesta aga kuigi kaua, kuna akudel töötaval maanduril on väga selgelt määratletud kahepäevane eluiga, pärast seda vaikib ta igaveseks.
Seni on rohkem kui pooled Marsi kosmosemissioonidest ebaõnnestunud. Paljud neist katkesid juba teel planeedile, sõitsid eesmärgist mööda või hävisid maandumisel. Loe Marsi missioonide kohta lähemalt eilses Postimehes ilmunud loost.


description: Ehkki hirmu tõlgendavad osa hõime vihana, seostub naeratus kõikjal õnnega.

title: Näoilmed ei olegi universaalsed: osa maailma näeb hirmus viha

maintext:
Võõral maal saab kehakeelega ikka hakkama. Tegelikult mitte, sest hiljuti avaldatud uuring näitab, et näoilmed ei olegi nii universaalsed kui varem arvasime. Näiteks hirmul on Paapua Uus-Guineas hoopis teine tähendus, vahendab ajakiri Science. Näoilmete erinevus on oluline leid, sest see seab küsimuse alla emotsiooniteooriad ning sunnib meid uuesti läbi mõtlema, kuidas luua inimeste emotsioone mõistvat tehisintellekti.
Emotsioonide teisiti mõistmine on pigem viimase aja avastus, sest terve eelmise sajandi usuti, et inimesed saavad üksteise näoilmetest üle maailma ühtmoodi aru. 2011. aastal hakkas teemat uurima psühholoog Carlos Crivelli. Uuringutega seoses rändas ta Paapua Uus-Guineale kuuluvale saarele, kus tänu mandrist ja muust maailmast eraldatusele elab praegugi ligi 60 000 põlise Trobrianderi hõimu hulka kuuluvat inimest. Crivelli näitas koos kolleegiga 72-le kohalikule noorele erinevaid emotsioone kujutavaid nägusid ning palus pooltel neist märkida, kas tegu on õnne, kurbuse, viha, hirmu, vastikustunde või näljaga.
Eksperiment näitas, et naeratust seostasid noored alati õnnega, ülejäänud näoilmete puhul nende arusaam aga meie omaga nii hästi kokku ei läinud. Sageli oli küsimus selles, et osa noori seostas näoilmet ühe, teised aga hoopis erineva emotsiooniga. Küll aga uskusid nad selgelt, et lääne kultuuri jaoks hirmu kujutava näoilme puhul oli tegu vihaga.
Ülejäänud hõimu noortele näitas Crivelli samu pilte, ent seekord küsis ta hoopiski küsimusi nagu näiteks «Millised neist inimestest alustaks kõige tõenäolisemalt kaklust?» Ka sel juhul seostasid hõimu liikmed hirmunud nägu ähvardusliku käitumisega.
Eksperimendi tulemustest kirjutab Crivelli eelmisel nädalal Ameerika Ühendriikide Teaduste Akadeemia Toimetistes avaldatud artiklis.
«Uuring näitab, et näoilmed ei olegi kultuurideülesed vaid hoopiksi kultuurist tulenevad,» ütles Crivelli ajakirjale Science. Artikkel toob välja, et emotsioonide erinev mõistmine ei tähenda, et inimesed tunnetavad olusid erinevalt, vaid erinevus seisneb emotsioonide tõlgendamisel.
Loe põhjalikumalt ajakirja Science artiklist SIIT.


description: Teemandid on maailma kõige kõvem materjal ja seetõttu olevat nad igavesed. Nüüd on teadlased välja arendanud tehnika, kuidas kasutada neid andmete igaveseks säilitamiseks.

title: Kuidas salvestada oma andmed igaveseks? Andmesalvestuse tulevik peitub teemantides

maintext:
Kihlasõrmustes ja muudes ehetes säravad teemandid võivad oma sädeluses küll täiuslikud näida, kuid teatavasti looduses täiust ei eksisteeri ja nii on ka teemantidel alati pisikesi, silmaga nähtamatuid vigu küljes. Nüüd on teadlased avastanud viisi, kuidas neid vigu ära kasutades rakendada teemandid ühe tänapäeva andmemajanduse suurima probleemi ette – kuidas küll mahutada kuhugi kõik need andmed, mida me igapäevaselt toodame? Nimelt on aina süvenevaks probleemiks tõsiasi, et iga andmekandja, olgu see CD plaat, mälupulk või suur server, on alati piiratud elueaga, pärast mille lõppemist võib meile armas ja tihti ka eluliselt vajalik informatsioon lihtsalt kaduda.
Teemantide eelis on aga just nimelt nende kõvadus ja füüsikaline vastupidavus. Töötlemisele mitte kuigi aldisse teemantisse uudse meetodiga andmete salvestamiseks kasutavad teadlased tõesti pisikesi vigu teemantide molekulaarses struktuuris, vahendab The New York Times.
Võimalused on muljetavaldavad - esialgsel hinnangul saab sellise tehnoloogia abil riisitera suurusesse kivisse salvestada ligi sada korda enam informatsiooni kui tavalisele DVD plaadile. Arvestades tänapäevaseid andmemahte ei ole see küll palju, kuid tegemist on alles esialgse tehnoloogiaga, milles nähakse palju võimalusi efektiivsuse kasvuks. Võimalikuks võib osutuda samasse riisiterasse salvestada koguni miljoni DVD jagu infot.
Kogu asja aluseks on aatomi-suurune viga teemanti struktuuris, mis tekib, kui teemandi struktuuri lisandub tavapärase süsiniku asemel võõrkeha – lämmastikuaatom. Kustutades lämmastiku kõrvalt ühe süsinikuaatomi, suudavad teadlased luua pisikese tühja ruumi, mis ongi täiuslik koht andmete salvestamiseks.
Andmete salvestamiseks, lugemiseks ja muutmiseks kohtlesid teadlased teemanditühimikke kui magneteid, mis erivärviliste laseritega kiiritamisel vabanenud elektrone ligi tõmbasid või eemale tõukasid. Sellisel viisil said nad andmeid lugeda põhimõtteliselt samamoodi nagu arvuti loeb ühtesid või nulle. Numbrite asemel oli aga elektronide olemasolu või puudumist näitavad valgused.
Võrreldes näiteks varem kirjeldatud DVD’dega võimaldab selline tehnoloogia aga palju rohkem, kuna erinevalt DVD’st on tegemist kolmemõõtmelise pinnaga ja võrdlevad teadlased üht teemanti koguni terve virna DVD’dega.
Kui tavapäraste andmekandjate probleem on, et nad kuluvad ja nendega läbi viidavate operatsioonide arv on piiratud, siis on teemandid piisavalt tugevad, et pakkuda andmete sisuliselt igavesti kestva salvestamise võimalust.
Teemantidesse andmete salvestamisi lahkav uuring ilmus ajakirjas Science Advances.


description: Reutersi allikate andmetel soovib mikroblogivõrgustik müügikõnelused lõpule viia juba 27. oktoobriks, mil avalikustatakse ettevõtte kolmanda kvartali majandustulemused.

title: Reuters: Twitter avalikustab müügi paari nädala jooksul

maintext:
See tähendab, et ostuhuvilistel tuleb Twitteriga kaubale saada juba lähinädalatel. Reutersi allikate andmetel on praegu müügiläbirääkimised käimas pilveteenuste firmaga Salesforce, meelelahutus- ja meediakontserniga Disney ning internetifirma Google emaettevõtte Alphabetiga. Ühe meediaraporti järgi on Google aga võistupakkumisest juba loobunud.
Twitter ei ole börsil veedetud 11 kvartali jooksul veel kordagi kasumisse jõudnud. Ka käesoleva finantsaasta kahe esimese kvartali tulemused olid Wall Streetile selgeks pettumuseks.
Teise kvartali seisuga oli säutsuplatvormil üle maailma 313 miljonit kasutajat, hetkel on firma turuväärtuseks 17,25 miljardit dollarit.


description: Riigikantselei juurde luuakse isejuhtivate sõidukite töörühm, mis hakkab välja töötama stsenaariumeid ja ettepanekuid juhuks kui Eesti teedele ja tänavatele tulevad isesõitvad autod.

title: Eestit hakatakse ette valmistama isesõitvate autode tulekuks

maintext:
Peagi loodava ekspertrühma ülesandeks on välja töötada ettepanekud Eesti seadusandluse kohandamiseks ja vajaliku järelevalve korraldamiseks, et muuta võimalikuks isejuhtivate sõidukite kasutamine Eesti teedel ja tänavatel, selgub kantselei dokumendist.
Lisaks tuleb töörühmal analüüsida seda, kuidas arendada Eestis välja rahvusvahelistele ettevõtetele atraktiivne isejuhtivate sõidukite testkeskkond. Samuti hakatakse analüüsima, kas isejuhtivad sõidukid saavad hakata ka ühistranspordi teenuseid pakkuma.
Ekspertrühm koosneb majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, sotsiaalministeeriumi, maanteeameti, politse- ja piirivalveameti, riigi infosüsteemi ameti, EAS-i, Tallinna linnavalitsuse, Tallinna ja Tartu ülikoolide, Eesti liikluskindlustuse fondi, Eesti linnade liidu ja autode müügi- ja teenindusettevõtete eesti liidu esindajatest.
Oma tegevuse tulemuste põhjal koostab ekspertrühm isejuhtivate sõidukite kasutuselevõtmise ettepanekutega koondraporti, sealhulgas tegevuskava ja teavitustegevuste plaani ettepanekud, mida tutvustatakse ja kiidetakse heaks ministeeriumide kantslerite nõupidamisel.
Peaminister Taavi Rõivas on varem öelnud, et Eestis võiks kaaluda isesõitvate autode testimist. «Miks mitte ei võiks ka Eestis selliseid tehnoloogiaid testida,» ütles Rõivas mullu juulis sotsiaalmeedias.


description: Peamine probleem on lapse turvahälli panek koos paksude talveriietega, sest need ei lase turvarihmadel korralikult kinnituda.

title: Tervishoiu kõrgkool: kolmveerand vanematest kasutab laste turvatoole valesti

maintext:
Nii näitas Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis tehtud uuringust. Tulemustest kirjutavad kõrgkooli õppejõud Inga Ploomipuu ja Kristi Vahur.
Lapseootel naiste ning vastsete lapsevanemate küsitlemisel selgus, et rasedate ja äsjasünnitanute teoreetilised teadmised laste turvavarustuse kohta on head. Nende vaatlemisel selgus aga, et praktilistes oskustes esineb olulisi vigu: 75 protsenti vanematest ei kasuta turvahälli õigesti. Peamiseks probleemiks on lapse turvahälli asetamine koos paksude talveriietega, mis takistab turvarihmade korrektset kinnitamist.
Et pooled lapsevanematest kasutavad või plaanivad kasutada turvahälli väljaspool autot, toob see hälli kasutamisse olulisi lisariske.
Kes peaks turvahälli kasutama? Liiklusseaduse järgi peaksid turvavarustust kasutama lapsed sünnist kuni umbes 12-aastaseks saamiseni või nii kaua, kui lapse pikkus ja kaal lubavad kasutada auto turvavööd. Auto turvavöö sobib enamasti alates 145 cm kehapikkusega või 36 kg kehamassiga lapsele. Ilma turvatoolita võib kinnitada last siis, kui diagonaalrihm jookseb üle lapse õla ja horisontaalrihm jookseb üle reite.
Samasuguseid vigu tehakse ka 9-18 kg lastele mõeldud turvatoolide puhul. Asi ei parane ka vanemate laste juures, sest lasteaiaealiste laste vanemate seas tehtud ankeetküsitluse tulemused näitavad, et vaid pisut enam kui neljandik kasutab laste transpordiks sobivat turvavarustust.
Veel selgus, et lapsevanemad ei ole teadlikud turvatooli aegumistähtajast ning sageli ostetakse turvatool võõra käest, tooli ajalooga tutvumata. Sealjuures ostetakse toolid peamiselt internetist ning sõpradelt ja tuttavatelt saadud info põhjal. Valik tehakse hinna, turvatestide ja nõuannete alusel.
Lisaks sellele on üle poole uuritud lapsevanematest vahel oma last ilma turvavarustuseta sõidutanud. Ka ei jälgi nad alati lapse mõõtmete vastavust turvatoolile, kasutusjuhendit ei loeta ning laps asetatakse turvatooliga juhi kõrvalistmele, kusjuures turvapadi jäetakse aktiivseks ning istet ei lükata võimalikult taha. See oleks aga lapse turvalisuse huvides hädavajalik.
Laste turvavarustuse rakendusuuringust räägitakse ka 24. novembril Tartu Tervishoiu Kõrgkooli teaduskonverentsil «Terves kehas terve teadmine».


description: Värske teooria järgi võis India ja Euraasia mandrite põrkumisel mõlemast kuni pool sukelduda vahevöö sügavustesse. Tõeks osutumisel muudab selline tähelepanek meie teadmist laamade triivist.

title: Kadunud maakoore otsingud heidavad kinda geoloogia põhitõdedele

maintext:
Laamade triiv on üks kaasaegse maateaduse keskseid käsitusi, mille kohaselt kujunevad maakoore tükkide omavahelises liikumises mäed, maavärinad ja omapärased lõhed maapinnas. Ühe tuntuma näitena on teadlased aastakümneid toonud maailma kõrgeimat, Himaalaja mäestikku, mis on tekkinud kahe mandrilise laama põrkumisel.
Laamade triivi tavaarusaama kohaselt võib kahe laama põrkumisel olla kaks tulemit: kui üks neist on mandriline ja teine ookeaniline, siis vajub raskem ookeaniline maamass kergema mandrilise alla, kahe mandrilise põrkumisel need kuhjuvad ja nii sünnivad ka suured mäed. Oma hiljuti avastatud artiklis väidavad aga Chicago Ülikooli teadlased midagi sootuks vastupidist – ka mandriliste laamade põrkumisel võib toimuda maakoore neeldumine ja Himaalaja tekkel võis vahevöösse uppuda kuni pool kunagiste kontinentide massidest.
Ajakirjas Nature Geoscience avaldatud uuringus arvutasid teadlased Miquela Ingalis ja kolleegid nimelt erakordse täpsusega välja mandrite massi enne kokkupõrget: kui suur pidi olema India ja kui suur Euraasia.
Professor David Rowley ja tema juhendatavad jõudsid oma uuringus järeldusele, et ligi pool Euraasia ja India mandrite algsest massist pidi kahe laama põrkumisel sukelduma vahevöösse. Pildil uuringu autorid vasakult Miquela Ingalls, David Rowley ja Albert Colman. / Jean Lachat
«Oma töö käigus avastasime, et ligi pool 60 miljonit aastat tagasi eksisteerinud maakoore massist on justkui lihtsalt kadunud,» ütles uuringut juhtinud Miquela Ingalls.
Selline tulemus on üllatav, kuna senised arusaamad geoloogilistest protsessidest ei suuda nii suurt kontinentaalse maakoore kadu seletada. Pärast erinevate võimaluste kaalumist otsustasid teadlased, et nii suur kogus maakoort ei saanud niisama haihtuda ja pidi neelduma Maakera vedelas vahevöös.
«Meie tulemuste järg on kadunud väga suur kogus maakoort ja ainus koht, kuhu see kaduda sai, on vahevöö,» ütles töö kaasautor, geofüüsika professor David Rowley. «Levinud arusaama kohaselt peaksid vahevöö ja maakoor vahel olema vaid väga vähe interaktsioone, kuid meie töö näib viitavat sellele, et teatud puhkudel ei ole see päris tõsi.»
Sellise tulemuseni jõudsid teadlased pärast piinliku täpsusega läbi viidud arvutustes, mis võrdlesid praegu ja enne kokkupõrget olemas olnud maakoore massi. Ka varasemates uuringutes on tehtud samalaadseid arvutusi, kuid kõigis neis on võetud eelduseks, et maakoor käitub vastavalt olemasolevatele teooriatele, ehk siis kahe mandrilise laama põrkumisel maakoore sukeldumist ei toimu.
Ingalls ja kolleegid jätsid igasugused eeldused kõrvale ja hindasid uuemate ning täpsustatud andmete põhjal, kui suured laamad põrkumise alguses olla võisid. Saadud tulemus ei sobi aga kuigi hästi kehtiva arusaamaga sellest, mis kahe mandrilaama põrkudes juhtub. Osa pressiti kindlasti kokku ja moodustas Himaalajad, osa uhuti minema ja moodustas ookeanide põhjas leiduvad settekivimite lademed ja osa suruti tõenäoselt külgepidi minema, moodustades Kagu-Aasia.
«Aga isegi kõiki neid tulemusi arvesse võttes jääb ligi pool algse maakoore kaost siiski seletamata,» ütles Ingalls. «Kui kõik teised võimalused on välistatud, siis jääb ainsaks võimaluseks, et ju ta pidi siis vahevöösse sukelduma.»
Teadlaste sõnul võiks selline asjade kulg seletada ka mõningaid seni vastuseta jäänud geokeemilisi küsimusi, näiteks kuidas jõuavad plii ja uraan vulkaanidest välja purskuvasse laavasse. Mõlemad elemendid esinevad peamiselt maakoores, laava aga pärineb vahevööst.
«Meie töö taustal võib öelda, et India-Aasia kokkupõrkesüsteemi näitel toimub läbi kogu Maa ajaloo maakoore ja vahevöö vaheline materjalide ringlus,» ütles David Rowley.
Et tegemist on veel võrdlemisi uue teoreetilise tööga, vajab maakoore sellises ulatuses sukeldumine aga veel edasist kinnitust.


description: Nii näitas Arizona Ülikooli teadlaste tehtud uuring, kus võrreldi Alaskal elavate isaste ja emaste oravate käitumismustreid.

title: Oravatele aktiivsusmonitoride külgepanek näitas, et emased teevad tööd ja isased peesitavad

maintext:
Selleks püüdsid nad 2014. ja 2015. aastal kinni 30 emast ja 18 isast oravat ning panid iga orava külge väikese kaelarihma, mis suutis tuvastada, millal oravad maa peale tulid ja kui kaua nad maa all veetsid. Samuti kaardistas kaelarihm oravate liikumist. Uuringutulemused avaldas Royal Society Open Science.
Tulemused näitasid, et võrreldes isastega veedavad emased oravad maapinnal vähem aega. Tõenäoliselt tuleb põhjus sellest, et osa aega veedavad nad maa-alustes pesades järglaste eest hoolitsedes. Kui nad aga maa peale jõuavad, on nad isastest palju aktiivsemad.
Arktika oravad veedavad suure osa aastast talveunes, et külmad kuud üle elada. Üles ärgates ootab neid aga tihe töö energia taastamisel ja toidukogumisel. Lisaks kaotatud energia tagasitegemisele peavad emased oravad koguma energiat ka selleks, et nad suudaks oma järglastele piima luua. See tähendab, et aktiivsel ajal peavad nad võrreldes isaste oravatega palju rohkem vaeva nägema.
«Me ei tea täpselt, millega isaloomad sel ajal tegelevad, aga pole võimatu, et nad veedavad selle lihtsalt päikese käes peesitades,» kirjutavad uuringu autorid. Nende sõnul võib põhjus peituda Arktika külmades õhutemperatuurides, mistõttu püsib maapind ka suviti suhteliselt külm ja nii võivad isaoravad lihtsalt üritada soojas püsida.
Edaspidi püüavad teadlased uurida, kuidas oravate keha talveune jooksul käitub.


description: Maailma populaarseimat sotsiaalvõrgustikku haldav tehnoloogiaettevõte Facebook plaanib oma kolmanda väljaspool USAd asuva andmekeskuse rajada Taani, kirjutab Reuters kohalikule ajakirjandusele viidates.

title: Facebook ehitab Taani andmekeskuse

maintext:
Majapidamistoodetele keskendunud suurettevõte Procter&Gamble (P&G) teatas, et vähendab Facebookis sihtreklaamide ostmist, kuna leiab, et nende efektiivsus on piiratud, kirjutab Wall Street Journal.
Facebooki maksuvõlg võib miljarditesse ulatuda
USA maksuameti andmetel on Facebookil miljarditesse dollaritesse ulatuvas summas maksmata makse. Võlg tekkis väidetavalt siis, kui ettevõte paigutas osa oma varadest Iirimaale.


description: Lennuõnnetuste anatoomiat analüüsinud teadlased märgivad, et huvi katastroofi vastu kaob nädalaga, olenemata sellest, kas selles hukkub 50 või 500 inimest.

title: 40 kohalikku korjust ja tuleb juurde: lennuõnnetuste fetiši eripärad

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator Londoni Kuningliku Seltsi toimetistes ilmunud uurimust, kus analüüsiti tuhande lennuõnnetustega seotud Vikipeedia-artikli loetavust. Artiklid olid inglise või hispaania keeles.
«Võiks oletada, et suuremad õnnetused süüvivad mällu pikemaks ajaks, kuid tundub, et ohvrite arv ei mängi inimeste tähelepanu köitmise juures mingit rolli. Keskmiselt kolm kuni kümme päeva pärast õnnetust tunneb selle vastu huvi juba poole vähem inimesi,» vahendas Novaator uurimuse esimese autori Ruth García-Gavilanesi sõnu.
Küll aga oleneb ohvrite arvust see, kui palju artikkel algselt tähelepanu tõmbab. Ingliskeelses Vikipeedias tähelepanu äratamiseks peab ohvrite arv ületama 40, hispaaniakeelses 70 hukkunu piiri.
Loe edasi Novaatorist.


description: Eraalgatusel planeeritav kosmoseteleskoop võib kinnitada Päikesele lähima tähe orbiidil asuva Maa-tüüpi planeedi elukõlbulikkust ja tuua meile esimese pildi Päikesesüsteemi-välistest planeetidest.

title: Ambitsioonikas kosmoseteleskoop hakkab uurima elu võimalikkust Proxima B'l

maintext:
Edu korral võime uuelt teleskoobilt oodata pilti kaugest maailmast, mis võib saada sama kuulsaks kui legendaarne Maad 6 miljardi kilomeetri kauguselt kujutanud «Kahvatu sinise täpi» foto. Lisaks emotsionaalsele poolele oleks sellel pildil aga ka teatud teaduslikke väärtusi. Samas annekõike ameerika astronoomide juhitud projekti puhul teada mingit garantiid, et see edukaks osutuks.
Arvestades, et Päikesele lähima tähe orbiidil asuva potentsiaalselt elukõlbuliku Proxima B olemasolu avastati alles käesoleva aasta augustis, on täna avaldatud plaan selle uurimiseks eraldi kosmoseteleskoop üles lasta erakordselt kiiresti koostatud. Käbeduse taga võib ehk olla tõsiasi, et tegemist ei ole suurte kosmoseagentuuride aastaid vältava programmiga, vaid erainitsiatiiviga.
Uut firmat BoldyGo Institute juhib endine NASA astrofüüsika osakonna juht Jon Morse ja omamoodi kummardusena «Kahvatule sinisele täpile» on ka projektile nimeks antud Project Blue.
Seekordset ettevõtmist inspireerinud «Kahvatu sinine täpp» on kosmoseavastuse legendaarsemaid pilte. Selle tegi 1990. aastal NASA Päikesesüsteemi välisplaneete ja Päikesesüsteemi-välist maailmaruumi uuriv kosmosealus Voyager 1. Väljudes 1990. aastal Päikesesüsteemist, pööras ta veel korraks oma kaamerasilma meie poole ja tegigi ajaloolise pildi, kus Maa paistab vaid imepisike sinise täpina tumeda maailmaruumi taustal.
"Kahvatu sinine täpp" - Voyager 1 pardalt tehtud legendaarne foto Maast 6 miljardi kilomeetri kauguselt. / NASA
Tooma sai foto kuulsaks suuresti tänu astronoom Carl Saganile, kelle palvel pilt ka tehti. Sagan nägi inimkonna ja Maa kosmilise koha näitamises sügavat tähendust. Ühes oma Cornelli Ülikoolis peetud loengus kirjeldas ta seda vaimustunult: «Iga kangelane ja patune meie liigi ajaloos elas sellel väikesel päikesekiirel seisval tolmukübemel. Minu jaoks rõhutab see meie vastutust olla üksteisega lahkemad ja kaastundlikumad, hoida ja väärtustada seda kahvatut sinist täppi – ainsat kodu, mis meil kunagi on olnud.»
Tollest ajast saadik on teadlased avastanud tuhandeid Maa 2.0 «kandidaatplaneete», kuid kõik nad asuvad meist kaugel ja on tuvastatud vaid kaudsete meetoditega, analüüsides muutusi nende koduks olevate tähtede valguses. Pilti planeetidest endist ei ole seni keegi tabada suutnud ja see ongi Morse’i ja kolleegide uus siht.
Elutingimuste kinnitamise lootus
«Viimase 10 aasta jooksul oleme saanud teada, et väikesi planeete on kosmoses väga palju. Nüüd üritame teha kindlaks, kas ka elu on neil sama sage või pigem haruldane,» kommenteeris Morse eesmärke The Guardianile.
4,4 valgusaasta kaugusel asuv Proxima Centauri on küll Maale lähim tähesüsteem, kuid sellest hoolimata ei saa selle ülesande täitmine mingil juhul kerge olema. Planeedi üles pildistamiseks tuleb kõigepealt kuidagi ära tuhmistada tema kodutähe valgus ja Proxima B puhul on see eriti keeruline. Nimelt on tema orbiit jagatud kahe tähe vahel, mis jällegi omakorda üksteise ümber tiirlevad. Antud juhul tähendab see valguse ligi miljard korda tuhmistamist. Selleks on aga mõistagi vaja väga keerulisi tehnilisi lahendusi, mille kogumaksumuseks hinnatakse ligikaudu 50 miljonit dollarit (45 miljonit eurot).
Kui projekt ka teostamiseni jõuab, plaanivad astronoomid hoida kosmoseteleskoobi silma kaks aastat Proxima Centauri poole suunatuna, lootuses tabada tähesüsteemi ümbruses planeete. Selge on see, et teleskoop saab niimoodi tabada vaid üksikuid täppe kosmoses, kuid ka see põhjustaks projekti juhtide sõnul kosmoseavastuses revolutsiooni.
Pildi abil suudaksid teadlased arvutada välja planeedi täpse orbiidi, tema suuruse ja mis kõige põnevam – värvi. Kui Proxima B nimelt siniseks osutuks, oleks igati loogiline järeldada, et tema pinda peavad katma sinise veega ookeanid ja atmosfäär, mis on täpselt need tingimused, mida me kosmilise elu tekkeks jaoks eeldame.


description: Peale seda, kui eestimaalased said võimaluse kasutada mobiilset andmesidet Baltimaades ja Skandinaavias koduturu hinnaga, on mobiilse interneti tarbimine nimetatud piirkondades läbi teinud tohutu kasvu, kirjutab sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark.

title: Kodune hind julgutas eestlaste mobiilside kasutust lähiriikides kümneid kordi

maintext:
Käesolev aasta on toonud eestimaalastele varasemaga võrreldes tunduvalt soodsamad rändlusteenuste hinnad, kirjutab Digitark. Selle toel on tunduvalt kasvanud ka nii mobiilse andmeside kui kõneside teenuste kasutamine välisriikides.
Vaata ka Digitarga saatelõiku rändlusest ja Mobiilse elu paketiga reisimisest:
Näiteks andis Telia jaanuaris kõigile Mobiilse Elu klientidele võimaluse Eestis kasutamiseks mõeldud internetti kasutada ka teistes Baltimaades (Läti, Leedu) ja Skandinaavia riikides (Soome, Rootsi, Taani, Norra) täpselt samadel tingimustel. See tähendab, et mobiilse interneti kasutamine kõigis nimetatud riikides toimub Eestis kehtiva hinnakirja alusel ja välismaal ei kaasne mobiilse interneti kasutamisega mingeid lisatasusid.
Sellel sammul on olnud väga märgatav mõju, kuna nendes piirkondades on mobiilse interneti tarbimine kasvanud aasta algusega võrreldes 33 korda.
Kuna EL-i üldise rändlust puudutava regulatsiooni mõjul kahanesid rändlusteenuste hinnad ka muu Euroopa vaates 75%, siis just andmeside kasutajate hulgas on näha muretumat mobiilikasutust, sest kõrgete tasude pärast ei pea enam muretsema ka telefonis internetti kasutades. Lühikese ajaga on välismaal mobiilse interneti kasutajate arv kasvanud 20% võrra.
„Andmeside mugav kasutamine ei ole mitte oluline vaid Eestis – kes ei tahaks istuda Hispaanias rannas ja sõpradega chattida ilma, et peaks koguaeg wifi-võrku otsima või rannabaarist paroole küsima. Rändluspakkumiste eesmärk on anda inimestel vabadus, et Euroopa Liidus reisimine oleks mobiilikasutamise vaates sama mis Eestis,“ sõnas Telia Eesti teenuste juht Helve Rammul.
Kui märtsi lõpus rakendus koduturu hinnastuse loogika mobiilsele kõnesidele, hakkasid ka need mahud kiirelt kasvama. Samas pole see kasv siiski võrreldav 33-kordse interneti mahtude tõusuga.
Alates 15. juulist võimaldab Telia kõigil USA-sse reisijatel kasutada senisest 2,5 korda enam mobiilse interneti mahtu sama hinnaga.
Kui varem sai Ameerika Ühendriikides kasutada Nädalapaketiga valitud riikides 400 megabaidi ulatuses mobiilset andmesidet, siis alates 15. juulist on uue Nädalapaketiga võimalik kasutada kuni 1 GB nädalas. Ka sellel on olnud reisijate andmesidekasutusele märgatav mõju – mobiilse andmeside kasutajaid on USA-sse reisijate seas varasemaga võrreldes kaks korda enam.
Telli Digitarga uudiskiri ja oled alati kursis kuu olulisemate digiuudistega


description: Nii suhteline kui ka absoluutne vaesus on viimasel kümnendil kordades vähenenud.

title: Suur kaart: vaesuse kaotamine on võimalik?

maintext:
Veebileht OurWorldinData.org näitab interaktiivses graafikus, kuidas täielikus vaesuses elavate inimeste arv on aegamööda jooksvalt vähenenud. Esimest korda langes täielikus vaesuses elavate inimeste arv alla ühe miljardi 2011. aastal ning ka pärast seda on vaeste inimeste arv drastiliselt langenud – mullu oli see 705 miljonit inimest. Kui veel 1981. aastal elas täielikus vaesuses pool planeeti, siis nüüd on taolisi inimesi alla kümnendiku. Nii ei pruugigi ÜRO eesmärk vaesus maailmast 2030. aastaks välja juurida päris võimatu olla.
/ OurWordinData


description: Sellest nädalast saavad Telia kliendid tasuda Google Play rakenduste poes tehtud ostude ees tasuda ka mobiiliarvega, kirjutab sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark.

title: Google Play poes saab maksta Telia mobiilimaksega

maintext:
Kui vajad aega: äpp, mis peatab äpid ja kingib rahu
Kui vajad rahu ja aega, võta kasutusele äpp, mis on mõeldud peatamaks teisi äppe, et nad ei segaks elu valel ajal, kirjutab külalisblogija Hardi Keerutaja sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark.
Google'i tõlge sai jälle targemaks
Paljud meist on Google'i tõlkevõimalusi juba kasutanud. Aga kui tihti oleme õnnestunud, õigesti lauseid tõlkinud? küsib sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark. Tõlketeenuse väljatoomisest on juba 10 aastat möödunud, kuid siiamaani oli kõige olulisemaks probleemiks tõlgete ebatäpsus. Nüüd on Google'i inseneridel kavatsus see probleem lahendada, kasutades neurovõrke.
Digitark: miks kõik Android-nutitelefonid ei saa kohe uuemaid op-süsteemi värskendusi?
Augusti lõpus väljastas Google lõpuks op-süsteemi Android 7.0 Nougat tööversiooni, ja nagu alati, siis kõigepealt Nexus seeria seadmete jaoks. On juba normiks saanud, et teistele seadmetele tuleb Nougat tõenäoliselt tükk aega hiljem. Miks aga nii juhtub? selgitab Jevgeni Nikolajev sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark.
Väldi parkimistrahve: Autlo äpp töötab nüüd ka lisaseadmeteta
Sellel kevadel kirjutasin eestlaste loodud ainulaadsest parkimislahendusest Autlo, mis auto diagnostikapessa käiva pisikese lisaseadmega sinu auto automaatselt parkima paneb. Praeguseks on ettevõte oma teenust veelgi edasi arendanud ning bluetooth-ühendusega autodel pole enam automaatseks parkimiseks isegi lisaseadet tarvis - piisab vaid nutitelefonist ning kogu tegevus toimub märkamatult taustal, kirjutab sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark kaasautor Taavi Õmblus.
Uus Android 7.0 ehk Android N (Nougat) on intuitiivsem ja efektiivsem
Pikalt levinud kuulujutud uue Android operatsioonisüsteemi väljatulekust on vett pidanud ning Android 7.0 N (Nougat) on alates 22. augustist kättesaadav uuematel Nexus telefonidel, kirjutab sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark ja tebe ülevaate olulisematest täiendustest.
Google Now on su personaalne tasuta assistent, kes sind ajapikku tundma õpib
Päeva alguses toob Google Now sulle ajalehed nende uudistega, mille vastu oled huvi ilmutanud. Seejärel viib kurssi ees ootavate toimetustega ning annab ülevaate ilmastikuoludest. Kõik see toimub lihtsasti haaratavas paneelis, olles kasuks nii töös kui ka eraelus, õpetab sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark.


description: Tahad targaks saada? Paigalda oma ajju väikene plaadike. Just see on Kerneli nime kandva firma missioon, kes investeeris just sada miljonit dollarit, et taoline plaadike valmis saada.

title: Uus projekt: 100 miljonit ja muudame iga aju targaks

maintext:
Asjal tasub silma pea hoida, sest plaadi kallal töötavad ühed kõvemad teadlased.
Kerneli asutanud Bryan Johnson rääkis ajakirjale New Scientist, et mõtles pikalt, kuidas kõige paremal moel ühiskonda panustada ning jõudis lõpuks intelligentsuseni, mis on tema sõnul inimkonna kõige väärtuslikum ja võimsam ressurss.
Nüüd üritabki ta inimintelligentsi sama innukusega edasi uurida ja arendada nagu seda on viimastel aastatel tehtud tehisintellektiga. Esimesena minnakse mälu juurde. Ajuuuringute abil loodab ta tulevikus teatud ajuülesandeid matkida ja need tugevamaks muuta.Kaugem eesmärk on luua kiip, mis inimeste endi aju täiustab.
Loe täpsemalt ajakirjas New Scientist ilmunud loost.


description: Tuntud ja tunnustatud Eesti keemiateadlane ning professor Enn Lust peab Samsungi tipptelefoni Galaxy Note 7 praagiks tunnistamise põhjuseks tootjate võidujooksust tingitud kompleksset möödapanekut.

title: Eesti professor: Samsungi äparduse taga on tootjate võidujooks

maintext:
«Selle telefoni aku ise ilma väga tihedalt kokku pakitud telefonita ei tarvitsegi üle kuumeneda ja plahvatada. Probleem on aga selles, et patarei laadimise ja töötamise ajal tekib palju soojust ning kuna seda ümbritsevad väga tihedalt kergesti süttivad materjalid, siis kuumenemise esimeseks tagajärjeks on plahvatus ja seejärel platsmassi ja muu põleng,» selgitas Eesti teadlane Galaxy Note 7 süttimise põhjusi.
«Telefoni ühendamine muu telefoniga on osutunud ebaõnnestunuks. Nagu väga paljude kõrge võimsusega elektrokeemiliste vooluallikate pakkimise puhul väga piiratud ruumi juhtuda võib,» tõdes professor.
Mis puutub täpsemalt telefoni uudse aku ehitusse, siis on Samsung ehitanud Lusti sõnul anoodi ja katoodi vahele väga õhukese separaatori, et saavutada väga hea ruumalaline võimsuse ja energia tihedus ning see, et aku pikalt telefoni toidaks.
Õhukese ja kompaktse separaatoriga kaasneb aga alati oht, et tekivad mikropraod, läbi mille tekib vooluleke – liitiumi kristallid pääsevad sellest läbi ning toimub lühistumine.
«Kui telefon oleks aga normaaltemperatuuril või oleks hästi lahendatud selle jahutamine, siis kristalliidi kasvamine läbi membraani oleks olnud väga aeglane – selle kasvu kiirus on eksponent temperatuurist ja kui temperatuur läheb üles, hakkab kiirelt kasvama lühist tekitav kristalliit,» selgitas Enn Lust.
«See on kompleksne probleem. Ei saa öelda, et ainult patarei on süüdi või ainult selle paigutus telefonis. Küll aga tingivad mõlemad asjaolud koos selle, et patarei kuumeneb üle, toob kaasa aku lühistumise ja see omakorda telefoni süttimise,» lisas ta.
Lust tõdes, et akust ei ole võimalik kuidagi saada elektrilist laengut niimoodi, et soojust ei eralduks. Kompaktse disaini puhul ei õnnestu seda soojust aga telefonist mõistliku kiirusega välja juhtida.
«Esiteks toodi uut tüüpi patarei kiirustades turule, ilmselt ei tehtud piisavalt koormustest suurte vooludega laadimise ja tühjenemise tingimustes. Alati toimub võidujooks, kes saab tootega esimesena turule. Kõnealune liitium-õhk patarei on väga kõrge võimsuse- ja energiatihedusega element, mis eraldab ka eelkäijatega võrreldes palju enam soojust,» lisas ta.
Enn Lust on aastast 1997 füüsikalise keemia professor ja alates 2008 Tartu Ülikooli keemia instituudi direktor. 2010. aastal valiti Enn Lust Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks energiatehnoloogia alal. Tema juhendamisel on kaitstud 17 doktori- ning üle 20 magistritöö. Ta on avaldanud üle 300 teaduspublikatsiooni, sh kaks monograafiat.
Samsung teatas sel nädalal, et lõpetab oma uusima tipptelefoni Galaxy Note 7 tootmise ning andis selle juba soetanud inimestele soovituse telefon kiirelt välja lülitada ja kompensatsiooni eest tagastada.


description: Eesti nähtavasti eakamaid startup-staatusega ettevõtteid Skeleton Technologies on valmis saanud oma tootmisliini Viimsi tehases ning peagi läheb käima täisvõimsusel tootmine.

title: Eesti vanim startup sai tehase valmis

maintext:
«Tehas on tõesti valmis ning seadmed on kohal. Me ei ole veel küll ametlikult seda avanud, sest masinad ja protsessid vajavad veel kalibreerimist ja sissetöötamist, aga hetkel sellega tegelemegi,» ütles Postimehele ettevõtte tegevjuht Oliver Ahlberg.
Aastal 2009 asutatud Skeleton on siiani oma Viimsi tehases valmistanud superkondensaatori-nimelisi tooteid peamiselt eritellimuste põhjal käsitööna. Aprillis soetati tehasesse automaatse tootmisliini esimene osa - Lõuna-Korea päritolu kerimisseade, mille ülesandeks on kokku rullida kondensaatorite sees olevad sisuelemendid. Nüüdseks on aga 3,5 miljonit eurot maksma läinud liin täielikult koos.
«Praegu toodame juba mass-seeria superkondensaatoreid Viimsi tehases, kuid täisvõimsusel hakkab tehas tööle arvatavasti novembri keskpaigas,» märkis Ahlberg.
Tootmine plaanitakse järgmise aasta veebruaris käima panna ka Saksamaal Großröhrsdorfi tehases.
Skeleton on tegutsemisaja jooksul kogunud 26,7 miljoni euro eest investeeringuid, sellest 13 miljonit tänavu juulis.
Skeleton supekondensaatorite liini kerimisseade / Sander Ilvest
Skeleton Technologies tegevjuht Taavi Madiberk on öelnud, et tulevikus on ettevõtte strateegiline eesmärk liikuda komponentide tarnijast energiasalvestite lõpplahenduste pakkujaks.
Superkondensaatorid erinevad tavapärastest liitiumioonakudest selle poolest, et nad toodavad küll lühiajaliselt 88 korda kõrgema võimsustihedusega energiat ja on 500 korda pikema elueaga, ent nende laadimine võtab aega vaid paar sekundit ning nad on kordades kergemad.
Superkondensaatorite taaslaadimiste arv küündib miljonitesse, samas kui näiteks ühe elektriauto akut on võimalik taaslaadida heal juhul vaid kahel tuhandel korral. Superkondensaatorid kannatavad välja ka suuri temperatuurikõikumisi.
Kõigi nende omaduste tõttu kasutatakse neid palju näiteks sõidukite käivitusmehhanismide juures koostoimes tavaakudega - ühelt suur võimsus ja teine pikaajaline energia - või tootmisliinidel elektrivoolu parandamiseks. Euroopa Kosmoseagentuur plaanib neid kasutama asuda ka satelliitidel, kuna taluvad äärmuslikke temperatuure ja kaaluvad vähem kui 180 grammi.


description: Kõige pikemalt haigutavad inimesed, hästi lühidalt aga hiired.

title: Mida suurem aju, seda pikem haigutus: rekord kuus sekundit

maintext:
Hiljuti avaldatud uuringus analüüsisid teadlased videoid, mis kajastasid 29 erineva imetaja haigutusi. Haigutamas nähti näiteks hiiri, kassipoegi, rebaseid, siile, morskasid, elevante ja inimesi. Videod paljastasid mustri, kus väiksema ajuga loomad haigutasid lühemalt kui suurema ajuga imetajad. USA teadlaste tehtud uuringu tulemused avaldas ajakiri Biology Letters.
Kõige pikema, keskmiselt veidi üle kuue sekundi kestva haigutuse rekord läks ootuspäraselt inimestele. Nende järel tulid kuuesekundilise haigutusega Aafrika elevandid, kelle aju sarnaneb inimajuga nii kaalult kui ka ülesehituselt. Hiirte haigutused kestsid seevastu vaid 1,5 sekundit.
Miks aga loomade haigutuste uurimine üldsegi oluline on? Põhjus peitub selles, et haigutamine on füsioloogiliselt tähtis protsess, kuna see mõjutab ajusse jõudva vere hulka ning samuti aitab see aju maha jahutada.


description: Riigi Infosüsteemi Ameti intsidentide käsitlemise osakonna CERT hoiatuse kohaselt on viimasel nädalal taas hoogustunud nn Microsofti petukõned.

title: RIA hoiatab: hoogustunud on nn Microsofti petukõned

maintext:
Pettuse ülesehitus on lihtne: helistaja tutvustab end Microsofti kasutajatoe või partnerasutuse töötajana ja väidab, et on saanud abipalve kasutaja arvuti korrastamiseks. Seda vaatamata asjaolule et Microsoft on oma kasutajatoe lehel välja toonud, et tema ei paku enda initsiatiivil tuge.
Seejärel võib pettur üritada müüa hirmuvara (scareware) tooteid, mis justkui leiavad arvutist pahavara ning kui maksta teatud summa, saab nendest pahalastest lahti. On ka võimalus, et petturi eesmärk on varastada kontode ja krediitkaardi andmed.
Selleks, et petturid saaksid oma eesmärki täita, paluvad nad külastad teatud veebisaiti, kust saab alla tõmmata kaughaldustarkvara või pahavara. Kaughaldustarkvara, enamikul puhkudel laialt levinud TeamViewer, lubab telefoni otsas oleval petturil kasutaja masina üle võtta.
Teine, levinum ja mitte nii tehniline pettus on petturi palve sirvida tema kirjeldatud lehte, kust saab konto parooli muuta. Selgitatakse, et see on Microsofti standardprotseduur nakatunud kasutajate andmete lekke ärahoidmiseks.
Petukõned, just Microsofti (MS) kasutajatoe nime alt, on olnud liikvel 2009. aastast üle maailma, alates Ameerika Ühendriikidest ja lõpetades Uus-Meremaaga. Uue hoo on sisse saanud aga ka .ee domeeni petukõned.
Allikas: RIA ajaveeb
Kuula tüüpilist petukõned allolevas videos:


description: Asjade interneti valdkonna arengut juhtida soovivate tehnoloogia-, tarkvara- ja sideettevõtete, teadusasutuste ja erialaühenduste initsiatiivil loodi eile TTÜ innovatsiooni- ja ettevõtluskeskuses Mektory Asjade Interneti MTÜ (AIM).

title: Asjade internet sai oma esindusühingu

maintext:
«Infoühiskonna- ja kommunikatsiooniteenuste areng Eestis on astumas järgmisse olulisse etappi,» sõnas AIM juhatuse liige Toomas Peek. Ühingu eesmärk on saavutada Eestis asjade interneti teenuste, rakenduste, toodete ja tehnoloogiate kättesaadavus laiale kasutajaskonnale ning nende lai kasutatavus paljudes eluvaldkondades säästlikkuse, efektiivsuse ja produktiivsuse suurendamiseks.
«See koondab kogu asjade interneti ökosüsteemis tegutsevate tehnoloogia- ja teenustepakkujate, kasutajagruppide ja teadusasutuste jt. avalike institutsioonide ühiseid huvisid, kompetentsi ja võimeid antud majandusharu arenguks vajaliku õigusliku, majandusliku ja teaduslik-tehnilise keskkonna loomiseks, valdkonna populariseerimiseks, paremate lahenduste saavutamiseks ning uute turgude leidmiseks,» lisas Peek.
Asjade Interneti MTÜ asutasid 15 täis- ja partnerliikme staatuse saanud ettevõtte, asutuse ja organisatsiooni esindajat. AIM asub tegutsema läbi seitsme valdkonnapõhise toimkonna: sensor-tehnoloogia pakkujad, rakenduste ja tarkvara pakkujad, võrguoperaatorid, teenuseosutajad, kasutajagrupid, nõustajad ning teadusasutused ja avalikud institutsioonid.
AIM kavatseb lähiajal saata kutse kõigile asjade interneti valdkonnaga seotud tehnoloogia-, side-, elektroonika-, tarkvara- jmt ettevõtetele ja asutustele eesmärgiga saavutada ühingu laiapõhjalisus. Ühing loodab teha tihedat koostööd ka teiste kohalike ja rahvusvaheliste erialaliitude ja muude organisatsioonidega.
AIM asutamiskoosolekul olid esindatud Eesti Elektroonikatööstuse Liit, Eesti Tarkvara Tehnoloogia Arenduskeskus, Tehnolabor, Tauria, Unitcom Eesti, Nordic Automation Systems, THE Systems, Thinnect, Led Lamp, Uptime, Erply, Estrotech, Tallinna Tehnikaülikool, Tartu Ülikool, Advokaadibüroo GLIMSTEDT, Rantelon ja CoreGrow. AIMi juhatusse valiti viie asutajaliikme esindajad erinevatest valdkondadest.
Asjade internet (ingl. k. IoT – Internet of Things) on võrgustik, kus omavahel on ühenduses eri seadmed, süsteemid ja rakendused, mis suudavad iseseisvalt sensorite abil koguda, salvestada ja töödelda informatsiooni, mida saab kasutada mitmete protsesside mõõtmiseks, jälgimiseks ja juhtimiseks paljudes eluvaldkondades.


description: USA suurima erakätes söekaevandaja Murray Energy tegevjuht Robert Murray ütles telekanalile CNBC esmaspäeval antud intervjuus, et kuna Tesla ei ole hoolimata riiklikest subsiidiumitest kasumini jõudnud, on tegu pettusega.

title: USA söetööstur: Tesla tegeleb pettusega

maintext:
«Tesla on saanud maksumaksjatelt kaks miljardit dollarit, kuid ei ole suutnud pennigi kasumit toota,» kritiseeris Murray elektriautode tootja tegevust.
Samas intervjuus väitis tööstur, et söe kasutamine energiaallikana ei mõjuta kliimasoojenemist.
«Kui me sulgeksime päevapealt kõik USAs söe jõul töötavad tehased, ei muutuks Maa temperatuur sellest karvavõrdki,» ütles ta.
Tesla tegevjuht ja asutaja Elon Musk oli varmas kriitikale vastama, säutsudes mõned tunnid peale intervjuu avalikustamist juba Twitteris.
«Tõeline pettus on hoopis kliimateaduse eitamine. Subsiidiumitest rääkides, Tesla saab neid võrreldes söetööstusega palju vähem. Mis oleks, kui me mõlemad viiksime need nulli?».


description: Et Schiaparelli maandumine oli pigem kõrvalmissioon, ei saa selle põhjal järeldada, et nelja aasta pärast Marsil maanduda ei suudeta.

title: USA kosmoseinsener Postimehele: Schiaparelli kadumine ei näita, et me peagi Marsil maanduda ei suuda

maintext:
Kolmapäeva õhtu oli Euroopa Kosmoseagentuuri jaoks ajalooline, sest Marsile pidi maanduma esimene Euroopa masin – siiani on see õnnestunud vaid ameeriklastel. ExoMarsi missiooni esimeses etapis tuli kohale toimetada Trace Gas Orbiter (TGO, otsetõlkes «jääkgaaside orbitaaljaam») ning maanduri Schiaparelli peal katsetada, kuivõrd praegune tehnoloogia punasele planeedile laskuda lubab. Kui TGO ülesanne on uurida atmosfääri, siis Schiaparelli pidi katsetama punasele planeedile maandumise võimalusi, et kümnendi lõpuks Marsile juba pinda puuriv kulgur BRIDGET saata. Ehkki maandudes mõõtnuks sond ka Marsi kliimat, oli selle peamine eesmärk läbi viia maandumise peaproov ja täita seal katsejänese rolli.
Praeguste andmete kohaselt on aga Schiaparelli kas kadunud või õhku lennanud – Marsile sond igatahes ei jõudnud. Kuigi enamik kuueminutilisest maandumisest möödus plaanipäraselt, katkes paarkümmend sekundit enne Marsi pinnale jõudmist Schiparelli signaal. Sondilt jaama jõudnud andmete põhjalt järeldavad ESA insenerid, et tõenäoliselt avanes maandumiseks vajalik langevari liiga vara.
Kas see tähendab, et Marsile maandumine on unistus, mille peaksime praegu maha matma? ESA ise seda ei usu, sest nende juhtide sõnul töötab missiooni peamine eesmärk TGO veatult. Ka oligi Schiaparelli eesmärk näidata, kas ja mida annaks maandumises parandada.
Sama meelt on ka Londonis National Geographicu uue, Marsi koloniseerimisest rääkiva sarja «Mars» esilinastusel viibinud eksperdid. Aastakümneid kosmosetehnoloogiale keskendunud ajakirjanik ja raamatu «How we'll live on Mars» autor, kosmosevisionär Stephen Petranek ütles Postimehele, et orbitaaljaamaga kaasa lendavasse väikesesse maandurisse pandav rahakogus on väga erinev sellest, mis pandaks suuremasse, kasvõi inimesi kandvasse maandurisse. «Lõppude lõpuks taandub kõik rahale. Kui panustada Marsi maandumise laadsetesse projektidesse piisavalt raha, siis saadab meid tõenäoselt ka edu,» rääkis ta.
Samuti tuleb nende sõnul tähelepanu pöörata tõsiasjale, et missiooni põhieesmärgiks oli siiski TGO. «Ka ExoMarsi kontrollkeskuse otseülekandest oli näha missiooniga töötavate elevus, aga nad olid elevil just orbitaaljaama pärast. Üle 90 protsendi nende tööst läks just täpselt kaasleja orbiidile saamisele ja ka ligi 90 protsenti missiooni teadusandmetest hakkab meile tulema just TGO’lt. Põhimõtteliselt oligi missiooni peamine fookus orbitaaljaam, millega oli väikese eksperimendi korras ka maandur kaasa pandud,» selgitas igapäevaselt Marsil maandumise võimalikuks muutmisega tegelev, USA kosmoseinsener Robert Braun. «See ei ole kaugeltki võrreldav nelja aasta pärast tuleva jätkumissiooniga, mille peamine eesmärk saabki olema maanduri Marsile saatmine. Ma arvan, et siis näeme sootuks teistsuguseid tulemusi,» põhjendas ta.


description: Eesti Keele Instituudi (EKI), Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) ja Tervise Arengu Instituudi (TAI) asjus võetakse aeg maha. Nii lepiti kokku riigikogu kultuurikomisjonis.

title: Teadusasutuste liitmisele ülikoolidega

maintext:
ERR vahendas, et ka haridus- ja teadusministeeriumi ja teaduste akadeemia ühine seisukoht on kiirustamise vastu.
«Kõik need ühinemised on iseloomult erinevad ja see tähendab ka seda, et tulebki hästi hoolikalt kaaluda, mida teha ja kas üldse teha. See ühine arusaamine oli, et läheme rahulikult edasi, ilma kiirustamata,» kommenteeris haridusminister Maris Lauri «Aktuaalsele kaamerale».
Loe lähemalt ERRi loost.


description: Et hiired ja teised närilised üksteisele kuramaaži ajal laulavad, oli varemgi teada. Nüüd on teadlased avastanud kõrgete toonide tootmise reaktiivmootori-laadse mehhanismi, mis teeb hiired loomariigis ainulaadseks.

title: Kuula: armunud hiired laulavad nagu reaktiivmootor

maintext:
Tuleb välja, et hiirte kurameerimisega kaasneb inimkõrvale kuulmatu ultraheli-armulaulude laulmine. Nüüd on teadlased avastanud ka uskumatu mehhanismi, millega seda häält tehakse.
Rahvusvaheline uurimisgrupp avastas nimelt, et heli sünnib hiirte kõrides peituva reaktiivmootori-laadse mehhanismi toimel. Et ühegi teise organismi puhul ei ole midagi sellist täheldatud, teeb ultraheli-laulu tootmise viis hiired loomariigis ainulaadseks.
Ultraheli-laulu on täheldatud teistegi liikide, näiteks rottide ja teiste näriliste puhul, mistõttu kasutatakse neid tihtipeale erinevate inimesteski esinevate suhtlushäirete, näiteks kokutamise uurimiseks. Helide tootmise mehhanismi ei olnud aga keegi seletada suutnud. Oli erinevaid hüpoteese, näiteks et heli toodab teekannu vilega sarnane organ või et selle taga on resoneeruvad häälepaelad. Ükski hüpotees ei leidnud aga kinnitust.
Värskes ajakirjas Current Biology avaldatud uuringus toovad Cambridge’i Ülikooli teadlased sellesse küsimusse aga selgust ja näitavad, kuidas heli toodab organ, mille toime on väga sarnane reaktiivmootoritega. Tuleb välja, et hiired suunavad enda hingetorust pärineva õhujoa vastu enda kõri. Selle tagajärjel tekib resonants ja ka vastav kõrgesageduslik heli.
«Samasugust mehhanismi teame ka ülehelikiirusega rakenduste nagu näiteks vertikaalasendis tõusvate kosmosesüstikute või reaktiivmootoritega maandumiste puhul,» ütles uuringu kaasautor Dr Anurag Agarwal. «See, kuidas hiired ultraheli toodavad, on väga keerukas ja kaval.»
«Tuleb välja, et väga paljud närilised kasutavad omavaheliseks suhtlemiseks ultraheli, aga sellest on veel väga vähe teada. Võib-olla kasutavad isegi nahkhiired seda kihvti mehhanismi kajalokatsoonil?,» ütles uuringu juhtivautor Dr Coen Elemans. «Hiiri on küll väga laialdaselt uuritud ja seetõttu on väga meeldiv näha, et nad suudavad ikka üllatada.»
Avastuse näitlikustamiseks on hiirte armulaulu sagedus toodud madalamale ja seda saab kuulata ka siin:


description: Põhjala mütoloogiast pärit nimega Asgardiast võib saada esimene kosmiline rahvus. Tuleval aastal peaks orbiidile jõudma nende esimene satelliit, peagi pärast seda loodetakse liituda ÜROga.

title: E-riigi kõrgem tase: "hull vene teadlane" avalikustas kosmoseriigi asutamise plaani

maintext:
Asgardia loomisest teatas aseri päritolu vene teadlane ja ettevõtja Igor Ašurbeili ühes peenes Pariisi hotellis peetud pressikonverentsil. Ka mees ise tunnistas, et esmapilgul võib satelliidil asuva riigi ja rahvuse loomine tunduda hullumeelsena, kuid väljendas siiski usku, et kokkuvõttes tuleb sellisest ettevõtmisest inimkonnale palju kasu. Projekt peaks tema sõnul teenima kolme tüüpi eesmärke: teaduslik-tehnilisi, juriiidilisi ja filosoofilisi.
Igor Ašurbeili / Kuvatõmmis/Youtube
«Ma ei üllatuks, kui te kõik kirjutate, et ma olen hull vene teadlane, kuid ma olen kogu oma karjääri jooksul vastu voolu ujunud ja sellega ka suurt edu saavutanud,» teatas ta pressikonverentsile kogunenud ajakirjanikele.
Oleks Ašurbeili oma idees üksi, võiks tõesti arvata, et tegemist on ühe mehe hullumeelse kavaga, kuid lisaks temale on projektiga liitunud ka mitmete NASA kosmoseprogrammide kogemusega Rice’i Ülikooli astronoomiaprofessor David Alexander ja Rumeenia esimene ning ainus kosmonaut Dumitru-Dorin Prunariu, kes ka pressikonverentsil tema kõrval istusid.
Lisaks ei ole ka Ašurbeili enda näol tegemist päris suvalise ullikesega – lisaks paljudele Venemaal ja mujal saavutatud töövõitudele ja tunnustusele on ta ka Unesco kosmosteaduse komitee esimees, mitmete teadusorganisatsioonide asutaja ja teaduspreemiate nominent. Samas on selgelt tegemist edeva mehega, kellel on olemas nii inglise- kui venekeelsed isiklikud kodulehed, kus on välja toodud kõik tema saavutused ja medalid alates lasteaiast.
Orbiidirahvuse rajamine heidab aga kinda rahvusvahelisele õigusele ja ülisuurele hulgale paigasolevatele juriidilistele süsteemidele, mille ületamisest tõotab tulla ka kogu ettevõtmise suurim võitlus. Peale selle tuleb muidugi mõelda ka muude «pisiasjade» nagu näiteks tehnoloogilise võimekuse, rahastamise ja muu sellise peale.
«Esialgu tahame üles ehitada digitaalse riigi ega kavatse veel kedagi kosmosesse lennutama hakata,» ei olnud ka Ašurbeili plaanidest rääkides üleliia tormakas. Kosmiline e-riik koosneks alguses vaid üksikust satelliidist, ja Maal elavatest kodanikest, kusjuures 100 000 kodaniku täitmisel kavatsetakse alustada ka ÜRO’sse astumise kõnelusi. Projekti kodulehel on registreerimisvorm juba praegu avatud ja artikli kirjutamise hetkel oli end kirja pannud juba üle 40 000 inimese ja see arv tõusis pidevalt.
Samal ajal toimub ka juba uuele riigile lipu, hümni ja märgi otsimise avalik konkurss.
Konkreetsemaid detaile – satelliidi tehnoloogilisi plaane ega stardipaika – samas veel ei avalikustata.
Algatab arutelu
Enne ÜRO liikmelisuse probleemi ja muid lahendusi vajavad küsimusi põrkub sellise kosmosejaama plaan aga rahvusvahelise õigusega, mille kohaselt saab poliitilist üksust riigiks lugeda vaid siis, kui sellel on selge püsielanikkond ja territoorium. Ašurbeili siin erilist probleemi ei näe – pindala osas miinimumnõudeid seatud ei ole, samuti ei ole kusagil täpsustatud, et riik peaks asuma Maal. Seetõttu on ta veendunud, et suudab koos juristide abiga oma plaani ära põhjendada ja saavutada riigiõiguse.
«Alguses tegutseme mitteametlikult ja üritame hiljem saavutada ka formaalset tunnustust,» selgitas Ašurbeili.
Samas põrkub plaan ka Avakosmose leppega, mille kohaselt ei saa keegi kosmoseruumi omada. Projekti vaimse isa sõnul ongi üheks kogu ettevõtmise eesmärgiks algatada kosmoseruumi regulatsioonide üle arutelu. Diskussiooni vajalikkust tunnistas The Guardianile ka Sutherlandi Ülikooli kosmoseõiguse ekspert Christopher Newman, tuues välja, et Avakosmose lepet ei ole pärast 1960ndaid aastaid praktiliselt uuendatud.
Asgardia ei ole Ašurbeili jaoks esimene hullumeelne kosmoseprojekt. Käesoleva aasta alguses tuli ta välja Maad avakosmosest pärinevate objektide eest kaitsva relvastatud kosmoseplatvormi ideega, mis peaks hävitama potentsiaalselt ohtlikke asteroide või rahvusvaheliste pingete eskaleerumise korral isegi kontinentidevahelisi tuumarakette. Ka see funktsioon on Asgardia plaanidesse sisse kirjutatud. Kuigi üksikasjade osas on ettevõtmine veel väga hägune, ei saa seda siiski päris tühjaks mulliks pidada – projektiga on liitunud lihtsalt liiga tõsiseltvõetavaid ettevõtjaid ja teadlasi.


description: Üllataval kombel ei ole värskes uuringus vastatud aeglustumine seotud mitte Gröönimaa jääkatte sulamisega, vaid kliimamuutustega Aafrika lõunatipus.

title: Põhja-Euroopa kliimat mõjutav Golfi hoovus on aeglustumas

maintext:
Samuti ei tasu tähelepanekust oodata suurt ja järsku katastroofi nagu 2004. aasta ulmefilmis «Päev pärast homset». Põhja-Ameerikale ja Lääne-Euroopale võib aeglustumine siiski tähendada tuntavaid tagajärgi.
«Meie tulemused näitavad, et aeglustumine toimub väga aeglaselt,» ütles ajakirjas Geophysical Research Letters avaldatud uuringu pressiteates uuringus osalenud Washingtoni Ülikooli okeanograaf Kathryn Kelly.
Uuringus kasutasid teadlased Atlandi ookeani hoovusi jälgivate satelliidi- ja ookeanograafiajaamade andmeid, mis näitavad Golfi hoovuse selget aeglustumist alates 2004. aastast. Aeglustumise võimalikkusest on kirjutatud ennegi, kuid senised andmed on olnud katkendlikumad.
«Näib, et sellel 10-aastasel aeglustumisel ei ole seost ookeani soolsusega,» ütles Kelly. Hoolimata jätkuvast jää sulamisest näitasid nende tulemused isegi sademete vähenemisest tulenevat soolsuse suurenemist. «Sellest tulenevalt ei saa aeglustumist seostada soolsusega. Kui üldse, peaks kasvav soolsus Põhja-Atlandis põhjustama hoopis vastupidist trendi.»
Autorite hinnangul on hoovuse käitumise muutused põhjustatud hoopis kaugemal, nimelt Aafrika lõunatipu lähedal, kus soojad India ookeani hoovused Atlandi ookeaniga kohtuvad. Enamasti pööravad need Hea Lootuse Neeme lähistel järsult tagasi, kuid vahel pääseb teatud kogus vett ka Atlandi ookeanisse. Kelly ja kolleegide uuring näitabki seost Atlandi pääseva vee hulga ja Golfi hoovuse muutuste vahel.
«Avastasime, et need kaks nähtust on omavahel seotud, aga ma ei usu, et saaksime öelda, et üks teist põhjustaks,» ütles Kelly.«Tõenäosem on, et mis iganes põhjustas muutusi Aafrika lõunatipus muutis kogu süsteemi toimimist.»
Kuigi aeglustuv Golfi hoovus tähendab Põhja-Euroopasse jõudvate soojade veemasside vähenemist, on see mõju teadlaste hinnangul võrreldes kliimamuutustest põhjustatud soojenemisega siiski kaduvväike.
«New Yorki sadama jäätumine nagu filmis «Päev pärast homset» ei ole lihtsalt loogiline. Kui Golfi hoovus toob troopikast kõrgematele laiuskraadidele vähem soojust, siis tähendab see lihtsalt, et Põhja-Atlandil toimub soojenemine mõnevõrra aeglasemalt, jahenemist oodata ei tasu,» ütles Kathryn Kelly.


description: Maandumist testima pidanud Schiaparelli töötas veatult pea lõpuni, viimasel hetkel aga signaal katkes. Missiooni olulisim osa TGO on seevastu õnnelikult kohal ja töötab.

title: Vigu näitav peaproov: Schiaparelli kadus Marsile jõudmise asemel kosmosesse

maintext:
Eilne õhtu tõi Euroopa Kosmoseagentuurile (ESA) hea ja halva uudise. Hea uudis on see, et Marsi orbiidile jõudnud Trace Gas Orbiter (TGO, otsetõlkes «jääkgaaside orbitaaljaam») töötab veatult. TGO ülesanne on ülitäpsete instrumentide abil Marsi atmosfäärist kosmosesse «lekkivaid» gaase välja nuuskida. Need gaasid on olulised, sest just need võivad viitada elutegevusele punasel planeedil. Eile õhtul said ESA teadlased TGO-lt esimesed andmed kätte.
ESA peadirektor Jan Wörner
«See on ülioluline, sest just sealt tuleb 99 protsenti Marsi-missiooni teadusandmetest ja see on nurgakivi ka 2020. aasta Marsi-missioonidele, kui sinna läheb puur pinnasest proove võtma,» selgitas ESA peadirektor Jan Wörner täna hommikul antud pressikonverentsil.
Teisalt püsib jätkuvalt küsimus, mis juhtus eile õhtul Marsile maanduma pidanud maanduri Schiaparelliga. Kui TGO ülesanne on uurida atmosfääri, siis Schiaparelli pidi katsetama punasele planeedile maandumise võimalusi, et kümnendi lõpuks Marsile juba pinda puuriv kulgur BRIDGET saata. Ehkki maandudes mõõtnuks sond ka Marsi kliimat, oli selle peamine eesmärk läbi viia maandumise peaproov ja täita seal katsejänese rolli.
Vähemalt praegu näib aga, et Schiaparelli ohverdas end BRIDGETI nimel, sest maanduri signaal katkes paarkümmend sekundit enne maandumist. Õnneks saatis sond viimse hetkeni maapealsesse jaama andmeid.
«Meil on palju andmeanalüüsi veel tegemata, aga praegu saame öelda, et Schiaparelli jõudis atmosfääri kõrgematesse kihtidesse ning kõik maandumiseks vajalikud seadmed avanesid plaanipäraselt. Peaaegu lõpuni töötas kõik veatult ja see on meie jaoks oluline info, sest eesmärk oligi näha, kas maandumiseks vajalik riistvara töötab,» selgitas ESA kosmoselaevade operatsioonide juht Andrea Accomazzo.
Ehkki enamiku aja maandumiseks läinud kuuest minutist läks kõik plaanipäraselt, näitavad Schiaparellilt tulnud andmed, et «langevarju avanemise» faasi järel hakkas aga sond isemoodi käituma. Ehkki «langevari» avanes, võis maandur olla sel hetkel kas liiga kõrgel või liiga madalal – rohkem stsenaariumeid Accomazzo ajakirjanike rohketest küsimustest hoolimata välja ei käinud, sest tema sõnul vajavad andmed veel analüüse. Nii jäi vastuseta ka küsimus, kui suur on tõenäosus, et Schiaparelli on veel ühes tükis. Küll aga kinnitas Accomazzo, et võimalus juhtunu väljaselgitamiseks püsib.
Siiski jääb praegu mulje, et Schiaparelli tõenäoliselt Marsile ei maandunud. Ometigi näevad ESA juhid missiooni õnnestununa, sest Schiaparelli saadetud andmed aitavad tulevikus BRIDGETIT paremini maandada. Küsimusele, kas Schiaparelli näitlikustatud maandumisprobleemid võivad aga tulevikus Marsi-missioonide rahastuskraane kinni keerata, tõdes Wörner, et keskenduda tuleb sellele, et TGO saadab andmeid ning kuni peaaegu viimase hetkeni läks Schiaparelli puhul kõik veatult – nii peaks kõik minema plaanitult.
Mis oli Schiaparelli eesmärk?
Schiaparellist pidi saama esimene Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) Marssi uuriv masin. Seni on Marsile jõudnud vaid USA kosmoseaparaadid. Nii oli eilne päev ajalooline. Ometigi püsib võimalus, et Schiaparelli maandur Marsile ei jõudnud.
Marsile maandumine on keerukas protsess, sest punast planeeti ümbritseb hõre ja õhuke atmosfäär, kus vajaliku aeglustuse saavutamine on pehmelt öeldes keerukas. Samas on ta ikkagi piisavalt tihe, et vales asendis pinna poole tormav kosmosejaam ära põletada. Schiapirelli peab suutma vaid kuue minutiga aeglustada ligi 21 000 kilomeetrilt tunnis nullini ja maanduda piisavalt pehmelt, et selle pardal olevad uurimisseadmed terveks jääksid.
Schiapirelli pardal olev «väike teaduspakett» pidid maandumisele järgnevatel päevadel mõõtma maandumispaigas valitsevaid tuuli, õhuniiskust, -rõhku ja -temperatuuri ning ka planeedi pinna elektrivälju. Ka see ei pidanud kaua kestma, sest kudel töötava maanduri eluiga oli vaid kaks päeva.
Seni on rohkem kui pooled Marsi kosmosemissioonidest ebaõnnestunud. Paljud neist katkesid juba teel planeedile, sõitsid eesmärgist mööda või hävisid maandumisel. Loe Marsi missioonide kohta lähemalt teisipäevases Postimehes ilmunud loost.
Vaata visualisatsiooni Schiaparelli plaanitud maandumisest siit:


description: Maast tehtud satelliitpilte näeb kõige sagedamini ilmateates. Satelliitseire või kaugseire laiemalt on aga enamat, kui lihtsalt ilusad pildid ja nende visuaalne interpreteerimine – TTÜ meresüsteemide instituudi vanemteadur Rivo Uiboupin tutvustab Novaatori videos, kuidas satelliitpilte kasutatakse merekeskkonna seires.

title: Video: TTÜ teadussekundid: Satelliitpildid merekeskkonna seires

maintext:
«Esimene ja kõige suurem kaugseire väärtus merekeskkonna seires on hea ruumiline katvus. See tähendab võimalust jälgida protsesse suurtel aladel ja kohtades, kus mõõtmiste teostamine muul viisil on liiga keerukas või kallis,» ütles Uiboupin.
Vaata videot ja loe pikemalt Novaatorist.


description: Lõuna-Korea tehnoloogiagigant Samsung teatas täna ametlikult, et plahvatavate akude probleemi käes vaevelnud tipptelefoni Galaxy Note 7 tootmine lõpetatakse igaveseks.

title: Ametlik: Samsung Galaxy Note 7 tootmine lõpetatakse igaveseks

maintext:
«Saame kinnitada, et Samsung lõpetas jäädavalt Galaxy Note7 tootmise,» ütles ettevõtte esindaja portaalile Engadget.
Sellise sammu põhjuseks on kasutajate turvalisus – seadet on üleilmselt kaks korda plahvatavate akude tõttu tagasi kutsutud. Kokku jõuti seda tarnida üle 2,5 miljoni ühiku ning abi ei olnud ka aku mahutavuse vähendamisest.
Uudis tuli päev pärast seda, kui Samsungi aktsiad kukkusud 8 protsenti - tegemist on suurima ühepäevase kukkumisega viimase kaheksa aasta jooksul. Samas kui Apple'i aktsia kallines eilse börsipäeva lõpuks 1,74 protsenti 116,05 dollarile, käies kauplemise käigus ära ka 117 dollari lähistel.
Veel eile teatas Samsung, et Note 7 tootmine peatatakse ajutiselt ning kasutajatel on uute otsuste laekumiseni soovitatav telefon välja lülitada ja poodi tagasi viia.
Eestis telefon müügile ei jõudnudki, kuid ka siinsetes lennujaamades manitseti selle seadme kasutajaid erilise ettevaatusele. Eestis jõuti vastu võtta vaid eeltellimusi, enne kui ülekuumenevate akudega telefon reaalselt klientideni jõudma hakkas.
Maailma parimaks Androidi telefoniks (iiriseskänner, veekindlus, suur ekraan, võimas protsessor, puutepliiats ja suur hulk mälu) nimetatud telefon jõudis maailma turgudele augusti keskel.


description: Avastatud kolme gaasikettaga kaksiksüsteem on astronoomidele midagi täiesti uut. Nüüd peavad arvutused näitama, kas tegemist on kosmoses täiesti tavalise nähtuse või tõelise haruldusega.

title: Kaks tähte, kolm planeetide ketast - avastati tõeline kosmoseveidrus

maintext:
Esmapilgul võib meile tunduda, et tähesüsteemid on lihtsad – hulk planeete tiirleb ümber tähe, kõik samal suunal ja ühel tasapinnal. Tegelikult on see pilt aga mõnevõrra keerulisem. Nimelt moodustavad hinnanguliselt pooled kõigist tähtedest nii-nimetatud kaksiksüsteemi, kus kaks tähte tiirlevad veel omavahel. Sellisel juhul on enamasti mõlemal tähel oma planeetide või kosmilise tolmu rõngas. Juhul, kui planeedid ei ole veel jõudnud välja areneda, moodustub hoopis kosmilisest tolmust omamoodi gaasiketas, mis aegamööda planeetideks koondub.
Nüüd on astronoomid leidnud taevalaotusest aga midagi sootuks uut – avastatud tähesüsteemil IRS 43 on küll kaks tähte, aga gaasikettaid hoopiski kolm. Oma ketas on olemas mõlemal tähel, lisaks ümbritseb neid aga hiiglaslik kolmas. Tähtede ja nende ketaste omavaheline liikumine on aga võrdlemisi kaootiline ja meenutab kosmilise korrapärase kellavärgi asemel pigem kohmakat koperdamist.
«Tegemist on alles hiljuti tekkinud tähtedega ja mõlemal on olemas oma pöörlev ketas, mis on meie Päikesesüsteemiga suuruse poolest väga sarnane. Lisaks on neil aga ka märksa suurem jagatud ketas, mis ümbritseb ka mõlemat väiksemat. Selline tähesüsteem erineb kõigest, mida me seni näinud oleme,» ütles ajakirjas The Astrophysics Journal Letters avaldatud uuringu autor Christian Brinch Kopenhaageni Ülikoolist.
Taani, inglise ja hollandi teadlastest koosnev uurimisgrupp avastas tähed Tšiilis asuva Atacama Large Millimeter Array teleskoobi abil ligi 400 valgusaasta kauguselt. Nende vanuseks hinnatakse praegu 100 000 – 200 000 aastat ning praeguste andmete põhjal on alust arvata, et nad on oma arengus hetkel planeetide moodustumise faasis. Kuidas omalaadne kaksiksüsteem tekkis, ei oska keegi veel täpselt öelda.
Laialt levinud või tõeline haruldus?
«Kõik kolm ketast tekkisid kindlasti samast materjalist. Kas väiksemad tekkisid aga suurema killustumise tõttu või aine suuremalt kettalt väiksematele voolamise tagajärjel, on veel selgusetu,» ütles Brinch.
Kuniks me ei tea süsteemi tekkimise mehhanismi, ei oska teadlased hinnata ka selliste moodustiste esinemise tõenäosust. «Kui kettad olid juba sünnilt sellise joondumisega, siis peab tegemist olema loomuliku protsessiga ja järelikult võime oodata, et sellised süsteemid on kosmoses tavalised. Kui sellise asendi on aga põhjustanud süsteemist lahkunud kolmas täht, siis on tõenäoselt tegemist tõelise haruldusega,» selgitas Brinch teadlaste mõttekäiku.
Kuigi gaasiketaste liikumine on praegu kaootiline ja korrapäratu, ei tohiks see Brinchi sõnul planeetide teket segada. «Kui planeedid juba moodustuvad, ei tohiks see süsteemi stabiilsust segada. Millised neil valitsevad päeva-öö tsüklid olema saavad, võime praegu vaid ette kujutada.»


description: Lõuna-Korea tehnoloogiaettevõte Samsung teatas, et nutitelefoni Galaxy Note 7 tootmisest maha võtmise tõttu vähenes ettevõtte kolmanda kvartali kasum 96 protsenti 100 miljardi vonnini (87,63 miljonit dollarit), kirjutab Reuters.

title: Note 7 mahakandmine kukutas Samsungi kasumit 96 protsenti

maintext:
Ühtlasi on tegu Samsungi viimase kaheksa aasta väikseima kvartalikasumiga. Käibeks oli kolmandas kvartalis 47,82 triljonit vonni ehk 42,1 miljardit dollarit.
Samsung ei ole siiani avalikustanud, mis täpsemalt Galaxy Note 7 tootmisel valesti läks. Ettevõte oli sunnitud augustis esitletud tipptelefoni 2,5 miljonit juba müüdud eksemplari tagasi kutsuma ning selle tootmise lõpetama üle saja süttimis- ning plahvatusjuhtumi tõttu.
Samsungi kaas-tegevjuht J.K Shin teatas, et probleem ei pruugi olla ainult akus, mis tähendab, et defekti põhjuste uurimine võtab ilmselt oodatust veelgi kauem aega.
Ettevõte teatas kaks nädalat tagasi, et vähendas nutitelefoni Galaxy Note 7 tootmisest maha võtmise tõttu oma käesoleva aasta neljanda kvartali ning uue aasta esimese kvartali kasumiprognoose umbes 3,5triljoni vonni (2,8 miljardi euro) võrra.


description: Eelmise nädala lõpus teatas pilvetehnoloogiaettevõte Salesforce, et loobus mikroblogivõrgustiku Twitter ostmise plaanist. Forbesi andmetel võib 11 miljardi dollarile kukkunud turuväärtusega ettevõtte üles osta aga hoopis Jaapani telekomiettevõte Softbank.

title: Twitteri viimaseks õlekõrreks võib osutuda Jaapani telekomiettevõte

maintext:
Oktoobri alguses selgus, et Twitteri ostmise vastu olid huvi kaotanud mitu nimekat ettevõtet, teiste seas Google, Apple, Microsoft ning Disney. Reedel viis sotsiaalmeediaettevõtte aktsia kuueprotsendilisse langusesse teade, et ka pikka aega ostu kaalunud Salesforce otsustas siiski sellest loobuda.
Softbank on Twitteri vastu huvi tundnud ka varem, kuna Jaapanis asub mikroblogivõrgustik suurepärasel turupositsioonil, olles populaarsem ka Facebookist. Maailma suurimal sotsiaalmeediavõrgustikul on Jaapanis 25 miljonit igakuist kasutajat, Twitteril aga 35 miljonit.
Müügi veerele on Twitter jõudnud kasvu pidurdumise tõttu. 2013. aasta sügisel börsile läinud ettevõte pole 11 kvartali jooksul veel kordagi kasumisse jõudnud ning ka müügitulu kasv on kidur. Twitteri kogukahjum ületab börsil oldud vähem kui kolme aastaga juba kaks miljardit dollarit ning peamiselt reklaamisäutsude müügi abil raha teeniv ettevõte tunnistas kevadel USA väärtpaberite ja börsitehingute komisjonile saadetud raportis, et kõrgete tööjõukulude ja investeeringute tõttu kasumlikkust lähimas perspektiivis ette ei nähta. Kõige probleemsem on Twitteri jaoks igakuiste kasutajate arvu pikk paigalseis. Kui 2015. aasta esimeses kvartalis oli Twitteril 302 miljonit igakuist kasutajat, siis tänavuse aasta juuliks oli see arv kasvanud vaid 11 miljoni võrra. Võrdluseks, maailma populaarseim sotsiaalvõrgustik Facebook suutis endale samas ajavahemikus juurde hankida 271 miljonit igal kuul keskkonda külastavat kasutajat ehk pea kogu Twitteri kasutajabaasiga võrreldava hulga kasutajaid.


description: Kolm aastat tegutsenud Eesti idufirmade börs Funderbeam kaasas hiljuti 2,6 miljoni USA dollari ehk 2,36 miljoni euro väärtuses kapitali. Investeeringu tegijateks olid riskikapitalistid Draper Associates, Thomson Reuters ja IQ Capital.

title: Eesti idufirmade börs sai mitmemiljonilise rahasüsti

maintext:
2,6 miljoni USA dollari ehk 2,36 miljoni euro kaasamisse panustasid lisaks kolmele uuele investorile - Draper Association, Thomson Reuters ja IQ Capital - ka seni idufirmade börsi tegevust rahastanud äriinglid ja 3TS Capital Partners, teatas Funderbeam oma blogis.
2013. aastal asutatud Eesti idufirmade börs Funderbeam aitab vahendada äriinglite ja riskikapitalistide kapitali, et toetada idufirmade tegevust üle maailma. «Eelmise aastal õnnestus vahendada 110 miljardi dollari väärtuses äriinglite ja riskikapitalistide investeeringuid idufirmadele,» rääkis ettevõtte asutaja ja tegevjuht Kaidi Ruusalepp.
«Viimased kümme aastat ei ole tavapärastest aktsiabörsidest kasu olnud, kuna nad lihtsalt ei toimi enam. Kui varasemalt läksid ettevõted börsile selleks, et kapitali kaasata, siis nüüd nad maksavad ise sellele peale,» põhjendas Draper Associates omanik Tim Draper, miks tal on idufirmade börsi usku. Draper lisas, et tema jaoks on arusaamatu, miks aktsiaturud, mis peaks innovatsiooni toetama, elavad ise veel eelmises sajandis.
Seekordses kapitali kaasamise voorus lõi kaasa ka Londonis tegutsev riskikapitalifirma IQ Capital, toetades sellega Funderbeami tegevuse nihkumist Londonisse. «Funderbeamil on väga tugev ja kõrgete ambitsioonidega asutajate ring, kes on seadnud eesmärgiks mitme triljoni dollarise turu. Meid väga inspireerib see, et saame neid sel teel toetada,» rääkis IQ Capitali partner Max Bautin.
Lisaks Ruusalepale kuuluvad Funderbeami asutajate ringi veel ka Urmas Peiker ja Villu Arak. Enne viimast kapitali kaasamist oli ettevõte kaasanud oma tegevuseks 2 miljonit USA dollarit ehk 1,81 miljonit eurot investeeringuid. Funderbeam on registreeritud Eestis, kuid viis aasta tagasi oma peakontori üle Londonisse.


description: Paapua Uus-Guinea ja kirde Austraalia inimeste DNA põhjal võidi avastada, senitundmatu inimliik.

title: Avastus: aborigeenide ja Vaikse ookeani saarte elanike DNA viitab täiesti tundmatule inimliigile

maintext:
Texase Ülikooli teadlane Ryan Bohlender tutvustas eelmisel nädalal toimunud Ameerika Inimgeneetikute Seltsi aastakonverentsil, et sealsete inimeste DNA analüüs ei viita ei neandertallaste ega ka Denisova inimesele. «Meil on seni üks inimliik leidmata jäänud või oleme mõnest liikide vahelisest suhtest väga valesti aru saanud,» ütles ta.
Bohlender usub, et müstiline DNA pärineb inimeste sugulastelt, kelle geenid ulatuvad samasse suguvõsasse neandertallaste ja nende praeguseks välja surnud sugulaste Denisova inimestega. Kui neandertallaste fossiile on leitud üle terve Euroopa ja Aasia, siis Denisova inimeste DNAd on avastatud vaid ühest Siberi koopast, mille järgi see inimliik nime saigi. Seni arvatigi, et praegused inimesed sündisid neandertallaste ja Denisova inimeste paaritumise tagajärjel, Paapua Uus-Guinea ja Austraalia inimeste DNA selle teooriaga aga ei klapi.
Bohlender kasutas DNA uurimises statistilist meetodit ning avastas, et tänapäeva eurooplaste ja hiinlaste DNAs leidub vaid 2,8 protsenti neandertallaste DNAd, samas ei ole eurooplastel üldsegi Denisova inimese päritolu ning hiinlastel on nendega seost vaid 0,1 protsenti. Vaikse ookeani lõuna osas elavatel inimestel on aga neandertallaste DNA osakaal 2,74 protsenti ning Bohlender usub, et Denisova inimeste DNA osakaal on nende puhul üksnes 1.11 protsenti – varem on selleks hulgaks arvatud kolm kuni kuus protsenti. Nii usubki Boehler, et tänapäeva inimeste kujunemisel peab rolli mängima veel mõni kolmas inimliik.


description: Newcastle’i Ülikooli tudengite prototüüp näitab teed tulevikku, kus lambipirnid kasutavad valguse tootmiseks hõõgniidi asemel baktereid ja «elektrobioloogilisi» elektriahelaid.

title: briti tudengid leiutasid GMO-lambipirni

maintext:
Uue valgusallika prototüübis on kandev roll geenmuundatud E. coli bakteril, mille «sisselülitamiseks» tuleb ta viia kokku temas kuumastressi tekitava miniatuurse mikroobse kütusekehaga. See on patareilaadne seade, mis ammutab elektrienergiat mikroobide liikumisest. «Sisselülitamise» mõjul hakkab bakter tugevalt fluorestseeruma ehk hõõguma.
Sellise efekti saavutamiseks võimendasid tudengid fluorestsentsi geeni avaldumist. Hõõguma hakkamiseks vajab bakter nüüd vaid 42 soojakraadi või elektrivoolu. Lisaks arendati välja ka LEGO-klotsidena kokkupandav vooluahel, mille abil seda hõlpsast elektrivõrku lülitada.
Projekt tuuakse avalikkuse ette Bostonis toimuval rahvusvahelisel geenitehnoloogia lahenduste võistlusel ja «lambipirni» loonud kaheksapealine grupp peab seal vastu seisma 300 konkurendiga 40 riigist. Võitjatele avanevad mõistagi teadustoetuste ja grantide võimalused. Kuigi prototüüp ei ole veel kaugeltki valmis – katsete lõppfaasis selle käivitamine näiteks ebaõnnestus – loodavad tiimiliikmed siiski, et suudavad näidata sellise tehnoloogilise lähenemise perspektiivikust ning innustada teisigi samalaadseid tooteid arendama, vahendab New Scientist.
«Kogu meie töö on vabavarana saadav. Kogu asja mõte ongi vaadata, mida teised meie loodu põhjal arendada suudavad ja mitte nii väga et me peaksime ise tehnoloogilise revolutsiooni tekitama. Tahtsime anda inimestele uute põnevate tehnoloogiate loomise jaoks vajalikud tööriistad,» ütles üks uurimisgrupi liige Ollie Burton.
Tudengeid juhendava Jameson Dungani sõnul toovad nad sellise prototüübiga lauale täiesti uue tehnoloogia, mis on võrreldav üleminekuga raadiolampidelt transistoritele. «Transistor tegi täpselt seda sama, mida lambid, aga teistmoodi. Ka need bioloogilised seadmed teevad sama, mida varasemad elektroonilised, kuid teevad seda teisel põhimõttel.»


description: Marsil ebaõnnestunult maandunud uurimisaluse raudvara näib olevat töötanud täiuslikult, vea põhjustasid hoopiski arvutisüsteemi antud valed käsud.

title: Marsile kukkunud Schiaparellile sai saatuslikuks viga arvutisüsteemis

maintext:
Möödunud nädalal toimunud Euroopa Kosmoseagentuuri ESA maanduri Schiaparelli Marsile kukkumine oli kahtlemata tugev löök euroopa kosmoseteadlaste moraalile. Aparaat, mille eesmärk oli katsetada tulevaste missioonide ja ka planeeritava mehitatud kosmoselaeva maandumise jaoks olulisi maandumistehnoloogiaid kaotas mõni minut enne punase planeedi pinnale jõudmist ootamatult side kontrollkeskusega ja kadus, vahendab Nature.
Kulus mõni päev enne, kui NASA satelliidid leidsid koha, kuhu pea 600 kilogrammi kaalunud maandur lõpuks kukkus ja kaamerasilma tabatud pilt ei jäta kuigi palju ruumi kahtlemiseks – veel kütust täis paakidega Schiaparelli pidi kokkupõrkel punase planeediga plahvatuses hävima.
Schiaparelli maandumispaik enne ja pärast tema kivisele pinnale lendamist saab näha kahe NASA pildi võrdluses:
Nüüd peavad ESA teadlased seda valusa mälestusena mällu sööbinud päeva järjest läbi mängima, et teha kindlaks, mis ikkagi juhtus.
Mars on ESA’le ajalooliselt keeruline planeet, kuna ka agentuuri seni ainus katse sinna maandurit saata ebaõnnestus. Erinevalt 2003. aasta Beagle’i missioonist jõudis Schiaparelli aga enne hävimist saata tagasi piisava koguse andmeid, mille põhjal saab hinnata tema edutuse tagamaid. Esialgsete analüüsitulemuste kohaselt toimis kõik tegelikult justkui täiuslikult – maanduri aeglustusmehhanismid suutsid atmosfääri sisenedes hoogu maha tõmmata ja ka langevari avanes ilma probleemideta.
Probleemid ilmnesid 6 minutit kestma pidanud langemise viienda minuti 41. sekundil, kui maanduri ärapõlemise vastu kaitsev kuumakilp ja langevari enneaegselt eraldusid. Seejärel lülitusid sisse aeglustamise peamised tööriistad – liikumisega vastassuunas jugavoolusid tootvad retromootorid. Plaanide järgi pidid need töötama 30 sekundit, kuni jõudmiseni mõne meetri kõrgusele Marsi pinnast. Millegipärast lülitasid need end välja aga juba kolme sekundi möödudes.
Tõenäoselt oli sellise vea põhjuseks viga arvutisüsteemis, mis arvas, et Schiaparelli on juba maandunud, ja andis käsu mootorid välja lülitada. Maale jõudnud andmete järgi jõudis ta nüüd juba taas kiirenevas lennus hakata isegi oma teadusinstrumente sisse lülitama.
Tõenäoselt jõudis Schiaparelli läbida vabalangemises kaks kuni neli kilomeetrit ja langes Marsi kivisele pinnale kiirusega 300 kilomeetrit tunnis.
Teadlaste hinnangul pidi viga olema tarkvara ja sensorite vahelises kommunikatsioonis – arvuti tõlgendas sensoritest tulevaid signaale valesti.
Kui viga oli tõesti arvutisüsteemis, siis on see kosmoseagentuurile tegelikult hea uudis, kuna tarkvara parandamine on märksa kergem kui maandumisega seotud seadmete muutmine. Tehnoloogia näib aga olevat töötanud täiuslikult, mis tähendab, et sama tehnoloogiat saab tõenäoselt kasutada ka ExoMarsi järgmisel etapil, mil planeedile kavatsetakse elu otsima saata kulgur koos mitmemeetrise puuriga.