description: Riigikogu majanduskomisjoni esimehe Toomas Kivimägi sõnul on riigile kuuluv lennufirma Nordica oma tegevusega liikumas igati rahuldavas suunas; kõige suuremaks probleemiks on endiselt aga lendude tühistamine ja hilinemine.

title: Kivimägi: Nordica probleemiks on endiselt lendude ärajäämine

maintext:
«Nordica on nüüd praktiliselt lõpetanud enda opereeritavale lennukipargile ülemineku. Näiteks kui nad ise opereerivad, on kulud kuni 40 protsenti väiksemad kui teenust sisse ostes,» ütles Kivimägi peale majanduskomisjoni kohtumist Nordic Aviation Groupi juhtkonnaga BNS-ile. «Oluliselt on paranenud ka lennukite täituvus, see liigub selles suurusjärgus, mis nad on oma äriplaanis eesmärgiks seadnud,» sõnas Kivimägi.
Samas kõik pole tema sõnul veel ideaalne ja kõige suuremaks probleemiks on lendude ärajäämine ehk lendude toimumise regulaarsus, mille puhul on eesmärgiks jõuda 99 protsendini. «See on ka lennufirma maine mõttes oluline. Praegu on see kuskil 96-98 protsenti, kuid iga protsendi osakaal on suurusjärgus 1 miljon eurot,» ütles Kivimägi.
«Selle aasta miinus on täiesti kooskõlas eelarvega. Ma arvan, et liikumine on igati rahuldavas suunas,» ütles ta. Ühekordsed käivitamiskulud on väga suure osakaaluga, lisaks wet-leasingu osakaal ja paralleelsed tegevused rentimise ja oma meeskondade koolitamise osas, lisas ta. «Aastaks 2019 on neil plaan jõuda jooksvasse kasumisse, kui nad selle plaani ära täidavad, on nad oma tööga hästi hakkama saanud,» ütles Kivimägi.
Samas pole ka lennufirma esimeseks majandusaastaks kavandatud 15 miljoni eurone kahjum Kivimägi sõnul midagi üle mõistuse suurt, arvestades, et riik doteerib ühistransporti 21-22 miljoniga, praamiliiklust ligi 20 miljoniga, samuti reisirongiliiklust. «Selle võimaluse eest saada selline hulk otselendusid ja riigi parem kättesaadavas, siis tuleb selle poole pealt riiki kõvasti raha rohkem tagasi,» ütles ta.
«Loomulikult on lennunduses konkurents väga tihe ja hõisata pole ka veel põhjust, aga arengud liiguvad selgelt positiivses suunas,» märkis Kivimägi, lisades, et talle tundub tuleva aasta eemärk vähendada kahjum 5-6 miljoni euroni ja jõuda 2019. aastaks kasumisse endiselt teostatav.
Nordic Aviation Groupi juhatuse esimees Jaan Tamm kinnitas esmaspäeval BNS-ile, et ettevõte on enda seatud finantseesmärke ilusti täitnud ja isegi natuke ületanud.


description: Viimasel paaril aastal jõudsalt kasvanud mööblitootja Standard juht ja suuromanik leiab, et tööstused on riigile kasulikumad kui idufirmad ja nende edulugudest tema midagi ei õpiks, kirjutab Äripäev.

title: Enn Veskimägi: idufirmadelt pole midagi õppida

maintext:
«Kui me võtame selle TransferWise’i, kelle kahjum on suurem kui käive, kuidas ma peaksin neisse suhtuma?» küsis mööblitööstur.
«Ma pigem tahaks seda näha, et Eestis tuleks mingisugune poliitiline otsus mitte niivõrd palju toetada ja aidata idufirmasid, aga aidata tööstust jalule. Sest tööstus – need on töökohad, need on maksud. Idufirmad – need müüakse kuskile maha ja riik ei saa sealt mitte midagi,» väitis Veskimägi Äripäevale antud intervjuus.

fasttext_language: et


description: Põhjanaabri tööturul on liiga palju sekretäre, samas aga puudu keevitajatest ja tervest reast teistest oskustöölistest.

title: Põhjalik ülevaade: nendele ametikohtadele otsivad soomlased tikutulega töökäsi

maintext:
See, kes tahab Soome tööle minna, peab arvestama sellega, et vabu töökohti leiab ehitus-, tervishoiu- ja müügivallas, vahendab Yle. Küll aga ei tasu vaeva näha kunsti- ja turundusvaldkondade töökohtadele kandideerimisega. Vähemalt nii selgub äsjaavaldatud Soome töö- ja majandusministeeriumi tööturu-uuringust.
Vabu töökohti leiab põhjanaabri juures veel teisteski valdkondades. Lähikuudel prognoositakse üle kogu Soome suuremat vajadust sotsiaal-, tervishoiu- ja lastekaitsetöötajatele järele. Kuna eratervishoiu- ja hooldusteenuste pakkujate suureneb osakaal, vajavad ettevõtted nii arste kui õdesid juurde. Eriti suur on nõudlus nende järele Soome lõuna- ja idaosas.
Suur puudus on Soomes ka igasuguste müügimeeste järele, olgu siis tegemist kas telefonimüüjate või otseste müügiagentidega. Üle kogu riigi on kuski 10 000 vaba müügiinimese töökohta, telefonimüüjatele 2400. Puudu on töökätest ka betoonivalajate ja metallitööliste hulgas. Lähikuudel läheb neid eriti vaja Edela-Soomes, peamiselt Turu piirkonnas.
«Piirkondlikud olud võivad olla väga muutlikud. Nende ametikohtade, kus valitseb suurim tööjõupuudus, nimekiri on kujunenud pikimaks Edela-Soomes,» rääkis töö- ja majandusministeeirumi nõunik Mikka Tuomaala. Selles piirkonnas on töökäte puudus 42 ametialal.
Selleks, et aidata taas jalgele kohalikku laevaehitussektorit, oleks juurde vaja nii keevitajaid kui masiniste. Samas, kui Edela-Soomes on nendest ametimeestest puudus, on Kesk-Soomes neid jälle üleliia. Küll aga on masinistidest puudus ka Hämel, Kainuus ja Lõuna-Pohjanmaal.
Tööandjad on palunud töövahendusfirmasid aidata neil leida ehitusmehi, kommunikatsiooni- ja müügiinimesi, tehnolooge, aga ka hotelli- ja restoranitöötajaid. Ehitusvaldkonnaga seotud vabu töökohti on kaks korda enam, kui aasta tagasi. IT-sektoris on vabade töökohtade arv kasvanud kolmandiku võrra.
Samas kipuvad töövahendusfirmade poole pöörduma need tööotsijad, kes tahavad teistes valdkondades tööd. Huvi tuntakse pigem personalijuhtimise, värbamise, meedia- ja reklaamivaldkonnaga seotud töökohtade vastu.
Liiga palju on ka sekretäre, kunstnikke ja graafilisi disainereid. Kui sekretäridele on pakkuda 1100 vaba töökohta, siis hetkel tööta sekretäride hulk on enam kui kümme korda suurem ehk 13 500 inimest.
Liiga palju on tänase Soome tööturu jaoks ka muusikuid, rätseppasid ja mööblidisainereid. Nendes valdkondades on tegelikult töö leidmise võimalused läbi aastate järjest hullemaks läinud.


description: Meresuu spaa pankrotihaldur edastas töötukassale ja ligi sajale spaa töötajale koondamishoiatuse, kirjutab ERRi uudisteportaal.

title: Pankrotis Meresuu spaa 98 töötajat said koondamishoiatuse

maintext:
Pankrotihaldur Martin Krupp ütles ERR-i venekeelsele uudisteportaalile, et koondamishoiatuse sai 98 töötajat, kuid see ei tähenda automaatselt koondamist.
Krupi sõnul on kaks võimalikku arengut. «Spaa ostja saab selle koos kehtivate töölepingutega või siis teeb töötajatega uued lepingud ja nad saavad kompensatsiooni töötukassast, kuid jätkavad tööd juba uues firmas,» kinnitas Krupp.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.
Ida-Virumaale Narva-Jõesuusse endisesse Kreenholmi puhkebaasi rajatud Meresuu spaahotell avati 2008. aastal. Majutusasutuses on 11 korrust 109 toaga ning selle ehitus läks toona maksma ligikaudu 16 miljonit eurot. Tänavu mais kuulutas Viru maakohus välja Egeria Kinnisvara pankroti, võlanõuded ulatuvad 17 miljoni euroni.


description: Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium sai täna valitsuselt toetuse plaanile lõpetada Eesti Teede senised teedehoolduse siselepingud ja teha ettevalmistusi riigiettevõtte erastamiseks.

title: Valitsus andis Eesti Teede

maintext:
«Eesti Teede asutamiseni viinud põhjused on tänaseks ära langenud. Teehoolduse turg on toimiv ning konkurentsitihe. Toimival turul ei pea riik olema osaline, vaid kas regulaatori või tellija rollis,» rääkis majandus- ja taristuminister Kristen Michal.
Ta lisas, et täna sai majandus- ja kommunikatsiooniministeerium mandaadi lõpetada senised sisetehingulepingud Eesti Teedega ning korraldada nendele piirkondadele uued avalikud konkursid. «Asume ka seejärel ette valmistama ettevõtte erastamist, mille lõppotsused langetame kui oleme näinud kuidas 2017. aastal turuolukord areneb,» ütles Michal.
Ta lausus, et tegemist on valitsuse esimese ja väga põhimõttelise sammuga riigikapitalismi vähendamise suunas. «Lähitulevikus loodan, et koos rahandusministriga toome veel mitmeid sarnaseid ettepanekuid lauale,» avaldas Michal lootust.
2008. aastal moodustati viie Teedevalitsuse baasil äriühingud AS Virumaa Teed, AS Saaremaa Teed, AS Pärnumaa Teed, AS Tartumaa Teed, AS Võrumaa Teed, mille kõigi aktsiate valitsejaks oli majandus-ja kommunikatsiooniministeerium. Nende ettevõtete ühendamisel asutati 2012. aastal AS Eesti Teed, tagamaks riigimaanteede hooldus neis maakondades.
Äriühingu moodustamise peamine eesmärk oli tollal elavdada ebatõhusat konkurentsikeskkonda hooldeturul ning tagada riigimaanteede efektiivne korrashoid. Tänaseks on maanteede hooldeturg vabas konkurentsis välja kujunenud ning riigil puudub vajadus ettevõtet omanikuna hallata.
Tuginedes varasemale erastamise kogemustele ja turuolukorrale selgus analüüsist, et kõige ratsionaalsem on riigi äriühingu võõrandamine koos kehtivate pikaajaliste hooldelepingutega, sisetehingu lepingutega võõrandamist seadus ei võimalda.
See aga tähendab, et enne erastamist tuleb vaheetapina praegu kehtiv sisetehing maanteeameti ja ASi Eesti Teed vahel ennetähtaegselt lõpetada ning viia läbi riigihanked riigimaanteede hooldaja leidmiseks praegu riigiettevõtte poolt hallatavates piirkondades. AS Eesti Teed osaleks neil hangetel teiste pakkujatega samadel alustel.
Pärast edukat üleminekut vaba turu lepingutele võib alustada AS Eesti Teed aktsiate müügiga. Kava järgi saaks ettevõte erastamisküpseks 2018. aasta teises pooles.


description: Euroopa Komisjon alustas esmaspäeval Poolas supermarketitele kehtestatud uue maksu seaduslikkuse uurimist.

title: EL hakkas uurima Poolas supermarketitele kehtestatud maksu

maintext:
Poola Seaduse ja Õigluse partei oli selle maksu kehtestanud juulis ja see hõlmab põhiliselt suure käibega väliskapitalile kuuluvaid supermarketeid, nagu Prantsuse Auchan ja Carrefour, Saksa Lidl ja Metro, kuid väiksema käibega kohalikke poeomanikke ei puuduta.
Euroopa Komisjon on seisukohal, et lähtuvalt firmade käibest kehtestatud astmeline maksumäär annab väiksema käibega firmadele konkurentsieelise ja on vastuolus Euroopa Liidu riigiabi reeglitega. EL soovitab Poolal selle maksu tühistada.


description: Astri Grupi osaniku ja finantsjuhi Eve Kirsi sõnul plaanib ettevõte renoveeritud Balti jaama turu avada tuleva aasta mais.

title: Balti jaama renoveeritud turg avatakse tuleva aasta mais

maintext:
«2017. aasta peamine eesmärk on käivitada Lõunakeskuse 10. arendusetapp ja Balti jaama turu esimene arendusetapp,» rääkis Kirs kolmapäeval Äripäeva konverentsil Äriplaan 2017.
Balti jaama turu avamine on Kirsi sõnul plaanitud maikuusse. «Loodame avada Eesti suurima ja kaasaegseima turu,» sõnas ta.
«Ehitame Balti jaama turule 19 500 ruutmeetrit pinda, sellele lisanduvad veel kaetud välimüügipunktid,» sõnas Kirs. Turu külastajate arvuks ootab ettevõte 3,2 miljonit. «Loodame, et meie tõmberaadius on laiem kui Põhja-Tallinn."
Balti jaama arendusprojekti investeerib ettevõte kokku 35,3 miljonit eurot, esimese etapi ehitus ja sisseseade on sellest 4,9 miljonit.
Balti jaama turu arenduses on Kirsi sõnul tegemist esimese etapiga. «Kui saame selle valmis, hakkame kohe edasi arendama Depoo turgu, mis on pikaajalisem protsess,» rääkis ta.
2017. aastal peale Lõunakeskuse 10. etapi käivitamist ja Balti jaama turu valmimist on grupi varade väärtus Kirsi sõnul 260 miljonit eurot.
2015. aasta oli grupi kogukäive 186 miljonit eurot, seitsme kuu kasv on sel aastal olnud 7,3 protsenti.
Tuleva aasta käibekasvu plaan on Kirsi sõnul 20 protsenti just tänu uutele arendustele.


description: Euroopa Liidu ravimitööstus kaotab piraatravimite tõttu 10,2 miljardit eurot aastas, on Euroopa Liidu intellektuaalomandi ameti (EUIPO) hinnang.

title: Piraatravimid tekitavad EL ravimitööstusele aastas 10 miljardit eurot kahju

maintext:
EUIPO andmetel kaotab Saksamaa umbes miljard eurot ja Läti 10 miljonit eurot aastas, mis teeb nende käibest vastavalt 2,9 ja 8,7 protsenti.
Piraatravimid avaldavad mõju ka tööturule. EL-i ekspertide hinnangul on EL-i ravimitootjad ja -müüjad kaotanud selle tõttu 37 700 töökohta ja teised sektorid kaudselt 53 200 töökohta.
Valitsuste tulud on piraatravimite tagajärjel vähenenud 1,7 miljardit eurot aastas.


description: Brittide rahvahääletuse otsus, mis soovib riigi lahkumist Euroopa Liidust, annab Briti majandusele tagasilöögi järgmisel aastal, mille majanduskasvu prognoosi Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) langetas nüüd 2 protsendilt 1 protsendile.

title: OECD langetas Brexiti mõjul Briti majanduskasvu prognoosi

maintext:
Ühendkuningriigi majanduskasv peaks järgmisel aastal jääma viimaste aastate omale alla, öeldakse OECD ülevaates.
Kuna püsib poliitiline ebakindlus tuleviku suhtes ja majanduses ei ole täit selgust, siis on oht, et kasv taandub veelgi, hoiatab OECD.
Briti majanduse halvenenud väljavaated mõjutavad ka maailmamajandust, mille kasv on jätkuvalt nõrk. Seda aitab kompenseerida arenevate riikide toormetootjate olukorra järkjärguline paranemine.
Brexiti mõju euroala majandusele on seni jäänud väikseks, kuid järgmisel aastal võib negatiivne mõju kasvada.
OECD langetas maailma selle aasta majanduskasvu prognoosi 3 protsendilt 2,9 protsenti ja järgmisel aastal 3,3 protsendilt 3,2 protsendile.


description: Olympic Entertainment Groupi teatel on ettevõtte Poola tütarettevõtte taotlused uue tegevusloa saamiseks tagasi lükatud.

title: Olympicu taotlus Poolas tegevusloa saamiseks lükati tagasi

maintext:
Praeguseks on Olympic Entertainment Group AS-ile saanud teatavaks, et Poola tütarühingute Casino Polonia-Wrocław sp. z o.o. ja Ultramedia sp. z o.o. poolt asukohapõhise tegevusloa saamiseks Varssavis 1. septembril esitatud taotlused on Poola rahandusministeeriumi poolt tagasi lükatud, teatas firma börsile.
Vastavalt Poolas kehtivale seadusele korraldatakse ettevõtte teatel asukohapõhiste tegevuslubade väljaandmiseks konkurss juhul, kui taotlejaid on rohkem kui väljastatavaid lubasid. Kui taotlejate arv vastab väljastatavate lubade arvule või on väiksem, puudub Poola rahandusministril kohustus konkursi korraldamiseks.
Varssavi kasiinotegevuslubadest huvitatud isikutel oli õigus esitada taotlus loa saamiseks, taotluse tähtaeg oli 24. märts. Olympicu Poola tütarühingud Casino Polonia-Wrocław sp. z o.o. ja Ultramedia sp. z o.o. esitasid Poola rahandusministeeriumile taotlused uue loa saamiseks 1. septembril.
Olympic teatas eelmisel nädala, et peatab alates 24. septembrist tegevuse Poolas, kuna firma kehtiv asukohapõhine tegevusluba lõpeb ja uut luba pole ettevõte saanud.
Poola tütarettevõtjate aktiivse tegevuse peatamisega kaasneb Poolas firmaväärtuse ja varade raamatupidamislik allahindlus vahemikus 9-10 miljonit eurot ning tegevuse peatamisega kaasnevad täiendavad kulud ligikaudu 1 miljonit eurot.
Olympicu Poola tütarettevõtjate konsolideeritud äritulud 2016. aasta esimesel kuuel kuul olid 9,4 miljonit eurot ning ärikasum 0,5 miljonit eurot. Poola operatsioonid andsid esimesel poolaastal 10 protsenti kontserni ärituludest ja 4 protsenti kontserni ärikasumist.


description: Saksa valitsus ei koosta Deutsche Banki päästeplaani, teatas rahandusministeerium kolmapäeval, tõrjudes Saksa nädalalehe Die Ziet vastavasisulist väidet.

title: Ministeerium: Berliin ei koosta Deutsche Banki päästeplaani

maintext:
Die Zeit teatas varasemalt, et valitsus asus koostama Deutsche Banki päästeplaani, sest riigi suurima panga maksejõuetuks muutumine ohustaks riigi finantssüsteemi.
Lehe andmetel on riigiametnikud Berliinis ja Frankfurdis asunud panga päästeplaani koostama. Plaan jõustub juhul, kui Deutsche Bank peaks vajama lisakapitali kõigi panga vastu esitatavate nõuete rahuldamiseks.
Muu hulgas nõuab USA justiitsministeerium Deutsche Bankilt 14 miljardit dollarit (12,5 miljardit eurot) trahvi 2008. aastal hüpoteektagatisega väärtpaberitega tehtud kliente eksitavate tehingute eest.
«Artiklis sisalduv (teave) on vale. Valitsus ei valmista ette päästeplaani. Taoliseks spekulatsiooniks pole mingit alust,» teatas ministeerium.
Deutsche Banki aktsia on sel aastal kukkunud 53 protsenti.
Prantsuse panga Societe Generale analüütik Andrew Lim oli seisukohal, et Deutsche Bank vajab kiiresti 20 miljardit eurot, et oma kohustustega toime tulla.
Analüütikud ütlevad, et Saksa suurpanga põhjaminek võib vallandada uue suure finantskriisi.


description: Autoettevõtete Liit ja Eesti Transporditööliste Ametiühing allkirjastasid kolmeaastase lepingu bussijuhtide töötasu tõstmiseks, ent kui riik seda ülejärgmisel aastal ei doteeri, võib Autoettevõtete Liidu sõnul palgatõus katki jääda.

title: Autoettevõtted: bussijuhtide palgatõus eeldab riigilt lisaraha saamist

maintext:
2019. aasta lõpuni sõlmitud lepingu järgi tõuseb kõigi Eesti bussijuhtide minimaalne kuupalk esimesel aastal 835 euroni ja tunnipalk 3,50 euroni, järgmisel aastal vastavalt 895 euroni ja 3,75 euroni ning 2019. aastal on miinimumpalga suurus 945 eurot ning tunnipalk 4 eurot.
«Palgakokkuleppe saavutamine on meie jaoks tähtis, sest see tagab ka järgmisel kolmel aastal inimestele tavapärased liikumisvõimalused, et lapsed saaksid kooli, inimesed käia tööl, poes ja arsti juures,» ütles Autoettevõtete Liidu direktor Villem Tori pressiteates. "Ent edasise kindluse säilitamiseks on vaja ka riigieelarves teha ühistranspordi rahastamiseks vajalikud muudatused,» lisas ta.
Sarnaselt varasema perioodiga jäi bussijuhtide põhipuhkuse pikkuseks 35 kalendripäeva aastas, kuigi läbirääkimistel oli kaalumisel variant leida lisaraha puhkuse vähendamisest kokku kahe päeva võrra. Autoettevõtete Liidu presidendi Enn Randmaa sõnul on vedajad järgmise aasta palgatõusuga arvestanud, kuid 2018. aasta miinimumtöötasu 895 eurot eeldab kindlasti riigipoolset sekkumist dotatsioonide tõstmisel.
«Kui alates 2018 riik omapoolse panusega appi ei tule, siis vedajate seisukohast ei mängi palgatõus senistel tingimustel enam välja,» sõnas Randmaa.
Tori hinnangul on 2018. aasta palgatõusuks vaja arvutuste kohaselt dotatsioone tõsta 3,5-4,4 protsenti, 2019. aastaks veelgi samapalju.
«Seaduse järgi peavad kõik liinid välja tulema doteeritud rahaga, kuid maanteeametile esitatud aruannete põhjal on juba täna kõik riigi rahaga sõitjad miinuses ja teenivad tulu mujalt,» ütles Tori. «Seega on kasv kindlasti vajalik, ent kasvuprotsentide vahe sõltub muutustest kütusehindades, mida pole võimalik ette prognoosida.»
Erinevalt eelmise perioodi palgakokkuleppest on uue lepingu järgi miinimumtöötundide arvuks kolm senise kuue asemel, mis loob ettevõtjatele rohkem võimalusi töökorralduse efektiivsemaks muutmiseks. «Kolm tundi annab paindlikkust juurde ning tekitab olukorra, kus palka makstakse senisest rohkem reaalse töö eest, mitte ootetundide eest,» ütles Randmaa. «Samuti tekib nii juhtidel rohkem motivatsiooni rooli keerata, on tagatud töörahu ja juhtide soov jääda tööle Eestis,» lisas ta.


description: Soome riigi 10-aastaste võlakirjade intress käis esmaspäeva õhtul ja teisipäeval esmakordselt alla nulli, kirjutab Bloomberg News.

title: Soome kümneaastaste võlakirjade intress langes esmakordselt miinusesse

maintext:
Läti ja Leedu kaasavad odavat raha, kasutades ära praegust seisu võlakirjaturul. Äripäeva toimetuse meelest ei tohiks Eesti praegu kõrvaltvaatajaks jääda, vaid peaks astuma koos Läti ja Leeduga samas taktis.
Taavi Rõivas: oleme peamiselt kasutanud võlakirjade asemel laenu, kuna see on odavam
Keskerakondlaste küsimuse peale, miks Eesti valitsus ei ole sarnaselt tervele reale teistele Euroopa Liidu liikmesriikidele mõelnud majanduse elavadamiseks riiklike võlakirjade emissioonile, vastas peaminister Taavi Rõivas valitsuse infotunnis riigikogus, et võlakirjad ei aita majanduskasvule kaasa ning kuniks eelarve on plussis, ei näe ta selleks vajadust.


description: Royal Bank of Scotland (RBS) teatas kolmapäeval, et nõustus USA riikliku krediidiliidu haldusametiga (NCUAB) sõlmitud kokkuleppel maksma 1,1 miljardit dollarit trahvi 2008. aasta finantskriisi ajal tehtud hüpoteektagatisega võlakirjade kliente eksitava müügi eest.

title: Briti pank RBS maksab USAs kokkuleppetrahviks 1,1 miljardit dollarit

maintext:
Lisatud graafik.
Kasvueelarve hästi saladuses hoitud kahanemine
Kuigi valitsus nimetab järgmise aasta eelarvet kasvueelarveks, tähendab riigisektori kolmeprotsendiline õhendamine muuhulgas seda, et ajavahemikul 2015–2019 koondatakse 3500 riigi leival olevat inimest ning raha hoitakse kokku ka kultuuri ja keskkonnakaitse arvel.


description: Äripäev pani ka sel sügisel Eesti kõige jõukamad inimesed varanduse väärtuse järgi ritta.

title: Vaata, kes on Eesti rikkamad inimesed

maintext:
Enn Veskimägi: idufirmadelt pole midagi õppida
Viimasel paaril aastal jõudsalt kasvanud mööblitootja Standard juht ja suuromanik leiab, et tööstused on riigile kasulikumad kui idufirmad ja nende edulugudest tema midagi ei õpiks, kirjutab Äripäev.


description: Graanul Invest AS-i omaniku Raul Kirjaneni sõnul ettevõte praegu aktiivses investeeringufaasis pole ja keskendub eeskätt Belgia investeeringu arendamisele, samas ei välista ta sobivate pakkumiste korral ka uusi oste.

title: Graanul Invest on investeeringud mõneks ajaks peatanud

maintext:
«Üks suur väljakutse meie jaoks on meie Belgia investeering, see nõuab palju finantsvahendeid, aga ka palju inimressurssi,» ütles Kirjanen kolmapäeval Äripäeva konverentsil Äriplaan 2017.
«Meie Euroopa investeeringud on meeletult suur võimalus, siis oleme Lääne-Euroopa ehituskogemusega rahvusvaheline energiaettevõte. See annab väga palju eelised,» märkis Kirjanen, lisades, et see võiks anda Graanul Investile päris suure võimaluse astuda järgmine samm.
«Tegeleme ka oma olemasolevate investeeringute lõpetamisega. Kuna turukonjunktuur on suhteliselt keeruline, siis me väga aktiivses investeerimistsüklis pole,» sõnas ta.
Samas on tema sõnul ettevõte avatud ka uutele investeeringutele. «Meil on halbadel aegadel olnud võimalik ära osta ettevõtteid, mis on konjunktuuri paranedes meile kasu toonud,» rääkis Kirjanen.
Eestis on ettevõte tema sõnul huvitatud ainult väga huvitavatest ülevõtupakkumistest, ja näeb investeeringukeskkonnana pigem Lätit. «Metsandus on olnud väga huvitav valdkond. See sektor on jätkusuutlik ja väga aktiivne,» ütles ta, lisades, et selles sektoris konsolideerumine jätkub.
«Minu soov on, et Graanul Invest osaleks selles konsolideerumisprotsessis aktiivselt. Soovime selles sektoris olla edaspidi sama suur tegija ka Lätis. See nõuab palju tegelemist.»
Graanul Invest võiks Kirjaneni sõnul kaaluda 5-10 aasta pärast ka tselluloositehase rajamist. «Aga kas see tuleb Eestisse, ma väga kahtlen. Ma ei näe küll, et keegi seda tehast siia väga tahaks,» sõnas ta, viidates Eesti maksupolitiikale.
Börsilemineku plaani Graanul Invest tema sõnul praegu ei pea, kuna odavat kapitali on praegu turul piisavalt. Graanul Investi käesoleva aasta käive peaks kasvama 318 miljoni euroni.
Graanul Investitütarfirmad ostsid tänavu suve alguses Belgias asuva Langerlo NV elektrijaama, kuhu ettevõte investeerib pelletiküttele üleminekuks 250 miljonit eurot.
Graanul Invest on metsandus- ja energiakontsern, mis on täna Euroopa suurim pelletitootja.


description: Helsingi külje all asuv ajalooline Suomenlinna merekindlus meelitab iga-aastaselt rohkelt külalisi nii kohalike kui turistide seas. Küll aga on viimasel ajal külastajate arv hüppeliselt kasvama hakanud täiesti ebatavalisel põhjusel.

title: Pokémon Go fännid ummistavad populaarsesse Helsingi linnaosasse viivaid laevu

maintext:
Nimelt on järsu külastajate arvu kasvu taga mobiilimängu Pokémon Go fännid, kes tulevad sinna Pokémone jahtima, vahendab Soome uudisteportaal Yle sealseid päevalehti Iltalehtit ja Helsingin Sanomat.
Helsingi Linnatransport (HSL), kes muuhulgas vastutab ka laevaühenduse eest Helsingi turuväljakult populaarsematesse sihtkohtadess Helsingi lahe saarestikus, väidab, et üksnes septembrikuus on nad viinud Suomenlinna 228 000 inimest, mis on juba 80 000 inimese võrra enam kui möödunud aastal samal ajal. See tähendab aga juba 54-protsendist külastajate arvu kasvu.
Merekindluse on saanud lemmiksihtkohaks paljudele noortele ja entusiastlikele Pokémon Go mängijatele, kelle hulk on niivõrd suur, et mitte iga kord ei suuda laevad kõiki neid peale mahutada. Saart külastavate turiste arvu hüppeline kasv on tekitanud ka laevadele ülerahvastatuse probleeme.
Linnatranspordi juhatuse liige Ville Ylikahri on seisukohal, et Pokémon Go on lustakas mäng ning tema meelest on see üsna kahetsusväärne, et kasvab nende inimeste hulk, kes peavad jääma kai äärde järgmist laeva ootama.
Ettevõtte juhatuse esimehe Risto Hautava sõnul hakkab HSL otsima võimalusi, et saaks graafikusse lisada lisaväljumisi Suomenlinna.


description: Riigikogu rahanduskomisjoni liikme ning endise rahandusministri Aivar Sõerdi hinnangul oleks pidanud riik pensioniteemaga tegelema juba tunduvalt varem ning leiab, et sellega on ilmselgelt hiljaks jäädud.

title: Aivar Sõerd: pensionifondidega oleks pidanud tegelema eile mitte täna

maintext:
Sotsiaalkaisteministri Margus Tsahkna avaldus, et tema ei näe erilist mõtet pensioni teise sambasse panustada, jääb Sõerdile arusaamatuks. «Ministri kurtmine jääb mulle arusaamatuks. Tsahkna peaks pöörduma oma muredega Sven Sesteri poole, sest sellesse valdkonda sekkumine on ju täielikult tema rahandusministrist erakonnakaaslase pädevuses,» kommenteeris Sõerd.
Samas tõdeb rahanduskomisjoni liige, et teise sambaga on probleeme tegelikult palju. Näiteks on konkurents fondide vahel oluliselt vähenenud. «Veel kaks aastat tagasi oli fondivalitsejaid kuus, praegu on neid järele jäänud neli, mis kõik on Skandinaavia kontsernid,» selgitas Sõerd. See aga omakorda tähendab seda, et sinna kogunev ressurss voolab Eestist välja. Tema selgitusel on kõigest alla 10 protsendi pensionifondide investeeringutest investeeritud Eesti aktsiatesse või võlakirjadesse.
Kui veel kaks aastat tagasi oli fondide maht 1,8 miljardit eurot, siis praegu on see ligi 3 miljardit. Sõerdi selgitusel ongi praegune turuolukord selline, et investeerimisfondide turu põhiosa hõlmavadki pea 80 protsendi ulatuses pensionifondid ning nende maht kasvab väga kiiresti.
Sõerdi arvates oleks pidanud nii tähtsa teemaga nagu pension tegelema juba palju varem. «Nüüd hakkab ministeerium alles midagi kavandama, aga see kõik oleks pidanud olema eile, mitte nii, et nüüd alles kavandatakse. On selge, et olukorda sekkumine pole olnud prioriteet ning see on probleem,» selgitas Sõerd.
2015. aastal jõustus seadusemuudatus, mis nüüd lubab pensionifondidel investeerida natukene vabamalt – näiteks börsil noteerimata aktsiatesse ja kinnisvarasse, kuid komisjoni liikme sõnul jäi see leevendus ikkagi üsna tagasihoidlikuks.
Sõerdi hinnangul tuleks teha süsteem praegusest palju paindlikumaks. Näiteks tuleks anda inimestele, tulevastele pensionäridele võimalus investeerida lisaks kohustuslikele pensionifondidele ka enda poolt valitud investeerimisfondidesse. «Kasvõi mingi osa, et inimesed ei peaks kohustuslikus korras hoidma või investeerima nende nelja fondivalitseja kaudu vaid saaks valida omal käel enda poolt valitud investeerimisfonde,» selgitas ta.
Üheks radikaalsemaks võimaluseks peab Sõerd anda inimestele võimalus investeerida üldse ilma igasuguste fondide vahenduseta kas siis otse võlakirjaturule või aktsiatesse. «Või kui puuduvad teadmised finantsturgudest, siis on ju võimalus teha investeeringuid sertifitseeritud varahaldurite kaudu, sest sellised erialad on ju täiesti olemas,» rääkis ta.
Tema sõnul on seda mujal maailmas ka praktikas rakendatud ning see aitaks raha ka Eestis hoida. Sõerdi selgitusel on üldine reegel, et investor investeerib nendele turgudele, mida ta kõige paremini tunneb ning kui meie fondihaldurid kuuluvad Skandinaavia kontsernidele, siis investeering lähebki nende koduturule. Eelpool nimetatud iseseisev pensionivara investeerimine aga tooks investeeringud Eestisse.
Sõerdi hinnangul on positiivne, et midagi ikkagi tehtud on, aga nendib, et need muudatused on kõik võtnud lihtsalt liiga kaua aega. «Siin natukene ikkagi muutub, aga ega see finantsturgude olukord ei ole tegelikult ka väga soodne, et tootlused kohe kiiresti kasvama hakkaksid, sest pole lihtsalt eriti võimalusi, kuhu pensionifondid Eesti finantsturul investeerida saaksid,» leidis Sõerd.


description: Tänavuses Rikaste TOPis suure tõusu teinud äri- ja rännumees Tiit Pruuli suhtub edetabelisse leebelt öeldes skeptiliselt, kirjutab Äripäev.

title: Pruuli Rikaste TOPist: tahaksin olla tarkuse TOPis

maintext:
Äripäevale antud intervjuus oli Pruuli ajakirjanikuga nõus, nentides, et rikkust ei ole vaja häbeneda.
«Kellel seda on ja tahab seda eksponeerida, siis palun väga. Mina tahaks näiteks tarkuse TOPis olla.»
Suvel avaldas Äripäev, et Pruuli sai kontsernis Go Group enamusosaluse ning senine suuromanik Marcel Vichmann tõmbus tagaplaanile.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Tööandjale lähevad uue inimese otsimisel korda pigem motivatsioon ja maailmavaade kui täiuslik haridus ja CV, märkis Ekspress Meedia AS juhatuse esimees Mari-Liis Rüütsalu töötukassa töö- ja karjäärimessil.

title: Rüütsalu: täiuslik CV tekitab pigem kõhedust

maintext:
Noortele talentidele on kogu maailm valla ja kohalik tööandja peab särasilmset inimeste leidmiseks vaeva nägema.
Mida ettevõtja Rüütsalu kinnitusel ei otsi, on aga kõlav diplom või ideaalne CV. «Ma ei taha kutsuda üles mitte õppima, kuid õppimise ajal kogu arengutee kaalub üles selle, kui on üks konkreetne diplom. Ei otsi ka ainult viitega lõpetajaid. Olulisem on see, kui inimestel on kogemused väljastpoolt kooli.»
«Ma ei vaata, või pigem tekitab ebakindlust ja kõhklust see, kui inimesel on täiesti ideaalne CV. Palju põnevam on, kui inimene on näiteks tegelenud vahepeal ettevõtlusega,» lisas ta.
Ennekõike otsivad tööandjad motiveeritud ja huvitava looga inimesi. «Otsime haritud ja mitmekülgse maailmavaatega inimesi. Kui inimene on olnud tööelust eemal ja näiteks aasta välismaal, siis see on pigem positiivne. Julgus on oluline ja võime vigu välja tuua. Asjad lähevad paremaks siis, kui ütled, kuidas sinu töölõigus peaksid asjad olema,» märkis Rüütsalu.


description: Venemaa valitsus tühjendab majanduskriisi ajal riiklikku naftafondi kiires tempos – selle varad on kahe aastaga kahanenud 91,7 miljardilt dollarilt praeguseks 32,2 miljardile dollarile, kirjutab Svenska Dagbladet viitega Rahvusvahelise Finantsinstituudi (IFI) andmetele.

title: Venemaa riiklik naftafond tühjeneb kiires tempos

maintext:
Kauaoodatud hinnatõusust napib majanduskasvuks
Kuigi tarbijate seisukohalt on tegemist halva uudisega, on analüütikute jaoks augustikuine tarbijahinnaindeksi tõus hea, kuna seda on pikalt oodatud. Mõõdukas hinnatõus peaks jätkuma aasta lõpuni, samas ei pruugi see reaalseks majanduskasvuks veel piisav olla.


description: Pagaritööstuste müügitulu oli 2016. aasta esimesel poolaastal 90 miljonit eurot. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga kasvas müügitulu 0,3 protsenti. Kogukasum oli 26 000 eurot, mida on 1,5 miljonit eurot vähem võrreldes aasta varasemaga  selgub Maaeluministeeriumis koostatud Eesti pagaritööstuse 2016. aasta esimese poolaasta ülevaatest.

title: Pagaritööstuste kogukasum oli esimesel poolaastal vaid 26 000 eurot

maintext:
«Nõudluse vähenemine pärssis müügitulu kasvu. Samal ajal kasvasid ettevõtete kulud, peamiselt tööjõukulude suurenemise tõttu. Pagaritööstus on üks tööjõumahukam tegevusala toiduainetööstuses, kus automatiseerimist pidurdavad turu väiksus ja tihe sektorisisene konkurents,» ütles kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand. «Suurtööstuste kõrvale tekib üha rohkem väikseid pagaritöökodasid. Käsitööleiba küpsetavate ettevõtete tootmismahud on väiksed, kuid rikastavad omapäraste maitsetega tarbijate toidulauda.»
Pagaritööstuste müügitulu oli 2016. aasta esimesel poolaastal 90 miljonit eurot. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga kasvas müügitulu vaid 0,3 protsenti. Nõrga nõudluse ja kasvavate kulude tagajärjel vähenes oluliselt kogukasum. 2016. aasta esimesel poolaastal oli pagaritööstuse kogukasum 26 000 eurot, mida on 1,5 miljonit eurot vähem võrreldes aasta varasemaga. «Tihe konkurents ja kaupluste alalised sooduskampaaniad, mis mõeldud tarbijate meelitamiseks, vähendavad nii ettevõtete kogukasumit kui ka kasumlikkust,» lisas Kand.
Pagaritööstuste tootmismahud jäid eelneva aasta tasemele. Statistikaameti esialgsetel andmetel toodeti 2016. aasta esimesel poolaastal pagaritööstuste poolt kokku 39 000 tonni toodangut. Võrreldes eelneva aasta sama perioodiga oli toodangu maht 0,5 protsenti (-200 tonni) väiksem.
Esialgsetel andmetel eksportis pagaritööstus 2016. aasta esimesel poolaastal peaaegu 15 miljoni euro väärtuses toodangut, mida oli 13% vähem kui eelneval aastal samal ajal.
«Kuigi ühe olulisema kaubanduspartneri – Soome majandus on madalseisust väljas ja ka teiste oluliste kaubanduspartnerite Rootsi, Läti ja Leedu majandus on kasvamas, jäi välisnõudlus 2016. aasta esimesel poolaastal siiski nõrgaks,» ütles Kand. «Kindlasti mõjutas väliskaubandust ühe olulise pagaritööstuse – Fazer Eesti AS-i otsus lõpetada pagaritoodete tootmine Eestis.»
Pagaritööstuses tegutseb keskmiselt 130-140 ettevõtet. Suurusgrupiti on pagaritööstuses kõige enam alla 10 töötajaga mikroettevõtteid, mis moodustavad 70 protsenti ettevõtete koguarvust. Statistikaameti andmeil oli 2016. aasta esimesel poolaastal pagaritööstuses tööga hõivatud keskmiselt 2976 inimest, mida oli 105 inimese võrra (+3,7%) rohkem kui eelneval aastal samal ajal.
Pagaritööstuse ettevõtetena käsitletakse ülevaates ettevõtteid, mis tegelevad leiva- ja saiatootmise, valikpagaritoodete, sh kookide, pirukate, tortide jm tootmisega ning kuiviku- ja küpsisetootmisega.


description: Täna toimuval Eesti suurima IKT konverentsi avaettekandes arutles MKM side- ja riigiinfosüsteemide asekantsler Taavi Kotka Euroopa Liidu andmevahetuse tulevikust.

title: Taavi Kotka: raputame Euroopa liidu aluslepinguid

maintext:
Kotka hinnangul on väga oluline, et eesistumise kontekstis saaks ka Eesti Euroopale enda poolt midagi erilist pakkuda. Seetõttu on kantsleri sõnul kaevatud üles üks vana idee. «Kõik tunnevad Euroopa Liidu nelja põhivabadust – mis aga oleks, kui lisaks viienda vabaduse, andmete vaba liikumise,» rääkis Kotka avakõnes.
Kotka selgitusel on Euroopa turu suurus umbes 500 miljonit inimest, kuid paraku andmed nende inimeste vahel ei liigu. «See, mis meie jaoks on normaalsus, on Euroopa jaoks täielik müstika. Näiteks isikukood on omane ainult Skandinaaviale ja Balti riikidele, kuid mujal maailmas sellist asja ei tunta,» selgitas ta.
Kantsleri kinnitusel käib kogu Eesti asjaajamisest paberil veel vaid alla kahe protsendi ning seetõttu on meil võimalik kõik andmed omavahel ühendada. «On ju naljakas, et Soome maksuametile oma andmete esitamiseks pead sa sõitma Eestisse ja laskma paberile kõik info välja printida – tulevikus võiks ju kõik käia aga palju lihtsamalt,» selgitas ta.
Kui Eesti suudaks Euroopas rakendada juba siin praktikas järele proovitud süsteeme, siis tooks see euroopasse palju rohkem innovatsiooni, inimestel tekib võimalus oma andmeid müüa, läbi selle arendada start-up ettevõtlust ning luua absoluutselt uus tööstus, mida Euroopas veel ei tunta.
Eesti suurim IKT konverents «Security Day» on järjekorras 11-s, mille tänavuseks peateemaks on Digital Enterprise – uue ärimudeli otsingutel. Teiste seas saavad sõna Taavi Kotka, Linnar Viik, Rain Vääna, Taavi Veskimägi, Agnes Roos ja Henn Ruukel.
Postimees teeb konverentsist otseülekande, mida on võimalik jälgida SIIT.


description: Eesti Energia juhatuse liikme Margus Valsi sõnul loodetakse Jordaania elektrijaama ehitusega veel selle aasta lõpus peale hakata.

title: Eesti Energia alustab Jordaania jaama ehitamisega veel käesoleval aastal

maintext:
«Oleme Jordaania projektiga jõudnud olukorda, kus loodame aasta lõpus jaama ehitama hakata,» ütles Vals teisipäeval rahvusvahelisel konverentsil Põlevkivi 100.
«Loodan, et Jordaania jaamast saab teetähis mitte ainult Eesti Energia, vaid kogu põlevkivitööstsue jaoks,» sõnas Vals, lisades, et see on heaks näiteks know-how ekspordi kohta. Jaam peaks tööle hakkama 2019. aastal.
Eesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter kinnitas samuti, et 2,2 miljardi USA dollari suurune investeering on ka maailma mastaabis üks põlevkivitööstuse suurimaid.
Eesti Energia allkirjastas mai alguses lepingu, millega müüb 45 protsenti Jordaania põlevkivielektrijaama ja –karjääri projekti aktsiatest Hiina riigiettevõttele Yudean Group (Yudean) ning jääb 10 protsendiga projekti väikeaktsionäriks. Lepingu kohaselt suurendab projekti kaasarendaja YTL International Berhad (YTL) osalust seniselt 30 protsendilt 45 protsendini ja senine väikeaktsionär Near East Investments väljub projektist.
Eesti Energia on Jordaania projekti seni investeerinud umbes 25 miljonit eurot ja hetke seisuga ei tohiks ettevõte projektiga kahjumisse jääda, on Sutter varem öelnud, lisades, et täpsed numbrid avalikustatakse peale lõplikku rahastamist.


description: USA juhtivate ettevõtete tegevjuhte ühendav esindusorganisatsioon on saatnud kirja Euroopa Liidu (EL) liikmesmaade valitsusjuhtidele ja riigipeadele üleskutsega tühistada Euroopa Komisjoni hiljutine otsus, mille kohaselt peab Apple tasuma 13 miljardit eurot trahvi tasumata maksude eest.

title: Ameeriklased survestavad ELi Apple’i trahvimisest loobuma

maintext:
Business Roundtable’i nimelise tegevjuhtide ühenduse president John Engler saatis eelmise nädala reedel kirja ELi juhtidele, milles kutsus liikmesriikide valitsusi üles tühistama USA tehnoloogiahiiule Apple määratud 13 miljardi eurone trahv. Euroopa Komisjoni mõne nädala taguse otsuse järgi kohustub Apple maksma trahvi Iirimaal tasumata jäänud maksude eest, mida komisjon näeb ebaseadusliku riigiabina.
«Kõigi riikide, kes austavad õigusriikluse põhimõtet, huvides on see, et see otsus ei jääks kehtima,» seisab kirjas. Organisatsiooni hinnangul väheneksid komisjoni otsuse tagajärjel tuntavalt ELi tehtavad investeeringud, mis oleks «enda tekitatud haav ELile ja selle kodanikele».
Business Roundtable’i näol on nende endi väitel tegemist ühendusega, millesse kuuluvate firmade aastakäive on 7 triljonit dollarit (6,3 triljonit eurot) ning kes investeerivad igal aastal ELi miljardeid eurosid. Organisatsiooni liikmed on näiteks AT&T, Bank of America, Boeing, Exxon, MasterCard ning Shell.
Kiri on adresseeritud kõigile ELi liikmesriikide valitsusjuhtidele ja riigipeadele (igaühele eraldi kirjana – toim) ning Saksamaa rahandusministrile Wolfgang Schäublele. Samuti on kirja saajate hulgas Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk, Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker, komisjoni konkurentsivolinik Margrethe Vestager ning USA välisminister John Kerry.
Samas ei saa ELi liikmesriigid komisjoni Apple’i otsust tühistada. See õigus on üksnes ELi kohtul.
Kirja saab lugeda siit.


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michali sõnul on Tallinna-Helsingi tunnel vägagi perspektiivikas projekt.

title: Michal: Tallinna-Helsingi tunnel on vägagi perspektiivikas projekt

maintext:
Tunneli põhjalik tasuvusuuring valmib 2018. aastal ja siis on tõsine otsustamise koht, et kuidas projektiga edasi minna, kui näiteks selle tasuvusaeg muutub pikemaks, rääkis Michal kolmapäeval Äripäeva konverentsil Äriplaan 2017.
«Mina olen arvamusel, et see on vägagi perspektiivikas projekt,» ütles ta ja lisas, et eriti juhul kui vaadata Tallinna, Helsingi, Eesti ja Soome huve tekitada siin ühine majandusruum.
«Ka Soome poolel on huvi selle vastu väga kõrge,» sõnas minister. Eesti jaoks on Michali sõnul jätkuvalt prioriteediks ka rahvusvahelised lennuühendused.
«Eesti jaoks hästi oluline, et Tallinn ei saa olla koht, kus sa ütled oma välispartenritele, et lennake siia läbi Riia,» märkis ta. Lennuühenduste tagamine ei pea tingimata olema riiklik ettevõtte ülesanne, see võib olla ka eraettvõte mis tagab siinsel turul konkurentsi.
Eesti eesmärk on ministri sõnul Euroopa pealinnadega ühenduste tagamine viis korda nädalas kaks korda päevas - selle mõju majandusele on 63 miljonit eurot. Kolmandaks oluliseks transpordiühenduste projektiks on tema sõnul Rail Baltic, kus samuti on viimasel ajal jõutud Balti riikide vahel mitmete kokkulepeteni.
Tallinna ja Helsingi vahelise tunneli eeldatav maksumus oleks umbes 13 miljardit eurot. Michal on varem öelnud, et esialgsete arvutuste kohaselt tasuks tunneli rajamine end 40 aastaga.


description: Esmaspäeval, 19. septembril väljastas Finantsinspektsiooni juhatus krediidivahendaja tegevusloa Monestro P2P OÜ-le.

title: Bigbanki endise juhi loodud rahastusplatvorm sai krediidivahendusloa

maintext:
Monestro P2P OÜ esitas Finantsinspektsioonile taotluse krediidivahendaja tegevusloa saamiseks 8. aprillil 2016. Ettevõtte juhatuse liige on Targo Raus ning osanikud Jaak Roosipuu ja Targo Raus.
Targo Raus töötas aastatel 1991-1998 Tallinna Pangas juhtivatel positsioonidel, 1998-2000 oli ta Ühispanga nõukogu liige. Aastatel 2003-2013 juhtis Raus Ühispanka.


description: Kogu maailmas tegutsevat USA kiirtoiduketti McDonaldsit ähvardab Euroopa Komisjoni trahv tasumata jäänud maksude eest.

title: Järgmine ettevõte ELi sihikul: McDonaldsit ähvardab sadadesse miljonitesse ulatuv nõue

maintext:
Euroopa Komisjon on algatanud uurimise McDonaldsi suhtes, sest firma pole seni pidanud maksma ettevõtte tulumaksu ei USAs ega ka Luksemburgis tulult, mida teenisid McDonaldsi frantsiisi kuuluvad restoranid üle terve Euroopa. Nii McDonalds kui ka Luksemburg eitavad igasuguseid rikkumisi.
Financial Timesi andmetel selgub Euroopa Komisjoni uurimisest, et kiirtoidukett McDonalds on maksnud pärast 2009. aastal Luksemburgis asunud Euroopa peakorteri reorganiseerimist makse kõigest 1,49-protsendise määra alusel. Samal ajal on ettevõtte kasum olnud 1,8 miljardit dollarit (1,6 miljardit eurot).
Kui McDonaldsile rakendada Luksemburgis kehtivat maksumäära 29,2 protsenti, võlgneks kiirtoidukett hertsogiriigile 500 miljonit dollarit (448 miljonit eurot).
Euroopa Komisjon esitas augusti lõpus USA tehnoloogiahiiule Apple 13 miljardi euro suuruse nõude Iirimaal tasumata jäänud maksude eest. Apple on rikkumist eitanud, Iirimaa valitsus plaanib aga komisjoni kohtusse anda. Ka USA võimud on Euroopa Liitu (EL) otsuse eest kritiseerinud.
Komisjoni konkurentsivolinik Margrethe Vestager pole McDonaldsi kohta veel oma otsust teinud. Allikate väitel on aga McDonaldsi järel järjekorras teine suurkorporatsioon: internetikaubandusega tegelev Amazon, keda ähvardab samuti suur maksunõue.


description: Tallinn Viimsi Spa ja Kuressaare Grand Rose spaahotelli operaator alustab 14. oktoobril Narva-Jõesuu Meresuu spaa ja hotelli opereerimisega, jätkates ettevõtte tegevust senisel kujul ja mahus.

title: Viimsi ja Grand Rose spaa omanik võtab üle Meresuu spaahotelli

maintext:
«Neljapäeval sõlmitud lepingu kohaselt võtab Tallinn Viimsi ja Grand Rose Spa omanikfirma oktoobri keskpaigast üle Eesti ühe populaarseima – Meresuu – spaa ja hotelli opereerimise,» lausus SPA Tours OÜ osanik ja juhatuse liige Kalle Kuusik.
Kuusiku sõnul jätkab uus operaator Meresuu tegevust senistel alustel koos praeguse personaliga.
«Lõppenud suvehooaeg kujunes edukaks ja eelbroneeringud sügistalviseks perioodiks on head ning oleme veendunud, et Meresuu on ja jääb üheks populaarseimaks spaaturismi sihtkohas Eestis,» lisas ta.
Kuusik märkis, et Meresuu arendamisel saab Viimsi ja Kuressaare Grand Rose spaahotelli operaator kasutada oma olemasolevaid turunduskanaleid.
Meresuu Spa & Hotel on Narva-Jõesuus tegutsev 109 toaga spaahotell. Tallinn Viimsi SPA on 110 toaga spaa- ja hotellikompleks Viimsi poolsaarel, Grand Rose SPA Hotel on 66 toa ning spaa- ja saunakeskusega hotell Kuressaares.


description: Pensionifonde luua plaaniva tulundusühistu Tuleva ühe asutaja ja nõukogu liikme Indrek Neivelti sõnul võib ühistu tulevikus liikmete huvi korral luua ka Eestisse investeeriva fondi.

title: Neivelt: Tuleva juurde võib edaspidi tulla Eestisse investeeriv fond

maintext:
«Esimeses järgus teeme [Tulevas] indeksifondi ja kui ühistu liikmed ideed toetavad, siis ka Eestisse investeeriva fondi,» kirjutas Neivelt sotsiaalmeedias.
Aprillis sai teatavaks, et mitmed Eesti investorid on loomas uut pensionifondi Tuleva, mis oleks oma olemuselt indeksfond ja mistõttu peaks asutajate hinnangul olema võimalik valitsemistasusid madalal hoida.
Tuleva on tulundusühistu, mis koondab oma liikmeid pensioniinvesteeritute tegemiseks. Pensionifondi loomiseks on ühistu asutamas fondivalitsejat AS Tuleva Fondid, mille omanik on tulundusühistu Tuleva.
Pensionikogujate raha on Tuleval plaanis investeerida kogu maailma aktsiatesse ja kogu Euroopa võlakirjadesse vastavalt nende osakaalule turul. Tuleva valmistab ette tehnilised lahendused, mille abil pensionifondide raha jõuab indeksfondidesse. Ettevõtmise kodulehe andmetel hakkab loodav fond võtma 0,55-protsendilist valitsemistasu aastas.
Tuleva asutajad on Annika Uudelepp, Daniel Vaarik, Priit Lepasepp, Tõnu Pekk, Henrik Karmo, Taavi Lepmets, Indrek Kasela, Taavet Hinrikus, Kristo Käärmann, Loit Linnupõld, Veljo Otsason, Rain Rannu, Sandor Liive, Heikko Mäe, Gerd Laub, Triinu Tombak, Kadi Lambot, Kirsti Pent, Mall Hellam, Allan Kaldoja, Indrek Neivelt ja Jaak Roosaare.


description: Registrite ja Infosüsteemide Keskuse (RIK) andmetel on tänavu kaheksa kuuga pankrotistunud 109 ettevõtet, mida on 18 protsenti enam kui mullu samal perioodil.

title: Pankrotistunud firmade arv on kaheksa kuuga tõusnud ligi viiendiku


description: Saaremaa ettevõtjate liidu juhatus saatis Saare maavanemale märgukirja, milles viidatakse probleemidele Tallinna–Kuressaare–Tallinna lennuliini graafikuga.

title: Saaremaa ettevõtjad tahavad lennugraafikus muudatusi

maintext:
Saaremaa ettevõtjate liidu juhatuse esimees Villu Vats-feld viitab pöördumises, et suvel kehtima hakanud graafik, mille järgi jõuab lennuk Kuressaarest Tallinna kell 10.15, sisuliselt välistab tööalased kohtumised ja tegevuse enne kella 11, vahendab Saarte Hääl.
«Ärikohtumised, töökoosolekud, seminarid ja koolitused algavad Tallinnas üldjuhul varem, mistõttu lennuki kui transpordivahendi kasutamine ei ole paljudes olukordades mõeldav,» selgitab Vats-feld.
Et lennuühenduse oluline sihtgrupp on just ettevõtlusega seotud lendajad, paluvad ettevõtjad võimalusel muuta graafikut selliselt, et lennuk jõuaks Tallinna kell 9.30, mis võimaldaks tööaja paremat kasutamist nii Saaremaale kui ka Tallinna saabujatel.
Ka juhtisid Saaremaa ettevõtjad tähelepanu sellele, et siiani on üleval ASi Avies, kes kuni aprillini teenindas mandri ja saarte vahelist lennuühendust, koduleht ja see tekitab väliskülalistes väga palju segadust, kuigi pileteid seal otseselt broneerida ei saa.
Loe pikemalt Saarte Häälest.


description: Tallinna Sadama sõnul ei jõua tõenäoliselt ükski uutest parvlaevadest liinile isegi oktoobri jooksul, kuna kõige varem jõudma pidanud Leigeri üleandmine venib.

title: Ükski uutest parvlaevadest ei jõua liinile ka oktoobri jooksul

maintext:
Sadama turundus- ja kommunikatsioonijuhi Sirle Arro sõnul teeb Türgi Sefine laevatehas endiselt ettevalmistusi, et Leiger üle anda.
«Kahjuks võib ilmselt küll juba arvata, et oktoobris laev liinile ei jõua, kuna vastuvõtmist veel ei ole toimunud,» ütles Arro BNS-ile.
«Pärast vastuvõtmist kuluks laevatehases mõned päevad ärasõidu formaalsusteks, laeva Türgist Eestisse tulemine võtab orienteeruvalt 3 nädalat, aga kuna on tegemist sügisilmadega, siis võivad need olla ettearvamatud ja sõiduaeg ka halvemal juhul pikeneda,» rääkis Arro, lisades, et aega läheb ka Eestis enne kui laev liinile saab asuda.
Arro sõnul tahtis Türgi laevatehas Leigerit üle anda, aga TS Laevad ei võtnud seda vastu, kuna laeva süsteemid ei vastanud omaniku ootustele.
«TS Laevad kinnitab endiselt, et kvaliteedis me järeleandmisi ei tee,» märkis Arro.


description: Kuigi Saksa valitsusallikad on varem kinnitanud, et valitsus ei kavatse Deutsche Banki raskustesse sattumise korral toetada, kirjutab nüüd nädalaleht Die Zeit, et valitsus on ikkagi asunud päästeplaani koostama, sest riigi suurima panga maksejõuetuks muutumine ohustaks riigi finantssüsteemi.

title: Leht: Saksa valitsus koostab riigi suurima panga päästeplaani

maintext:
Lehe andmetel on riigiametnikud Berliinis ja Frankfurdis asunud panga päästeplaani koostama. See plaan jõustub juhul, kui Deutsche Bank peaks vajama lisakapitali kõigi panga vastu esitatavate nõuete rahuldamiseks. Muu hulgas nõuab USA kohtuministeerium Deutsche Bankilt 14 miljardit dollarit trahvi 2008. aastal hüpoteektagatisega väärtpaberitega tehtud kliente eksitavate tehingute eest.
Deutsche Banki aktsia on sel aastal kukkunud 53 protsenti.
Saksa kindlustusfirma Allianz investeerimisjuht Saksamaal Andreas Utermann oli teispäeval öelnud Bloomberg Newsile, et ei usu, et Saksamaa valitsus laseb Deutsche Bankil põhja minna, kuna see on Saksa majanduse seisukohalt liiga tähtis.
Prantsuse panga Societe Generale analüütik Andrew Lim oli seisukohal, et Deutsche Bank vajab kiiresti 20 miljardit eurot, et oma kohustustega toime tulla.
Analüütikud ütlevad, et Saksa suurpanga põhjaminek võib vallandada uue suure finantskriisi.


description: Eesti üks suurim puidust aiamajade eksportija, Lasita Maja AS, alustab Tartu maakonnas oma tootmishoone laiendamist, mis kahekordistab olemasoleva tootmisvõimsuse ning loob juurde ligemale 50 uut töökohta.

title: Puitmajade tootja laiendus

maintext:
Lasita Maja AS juhatuse esimehe Kaido Maisvee sõnul investeerib Lasita Maja oma puitmajade tootmishoone laiendusega mitte ainult ettevõtte, vaid Eesti puidutoodete tööstuse arengusse ja ekspordivõimekusse tervikuna.
«Eesti on hea koht, kus puitmaju toota. Meil on kodumaine tooraine ja väljaõppinud eksperdid, seetõttu on kodumaine puidutööstus oluline eksportöör ning juba täna ekspordib Lasita Maja ligemale 98 protsenti oma toodangust,» lausus Kaido Maisvee.
Ta lisas, et plaanitud juurdeehitus annab võimaluse suurendada toodete ekspordimahtu Lääne Euroopasse, eelkõige Suurbritanniasse ja Itaaliasse, kus nõudlus Eestimaiste puitmajade vastu on kasvanud.
Tootmishoone ehituse mahuks 8546 m2 lisanduvat tootmispinda Tartu lähistel. Ehituse ajal peab säilima ka tehase olemasolev tootmisvõimsus, mis eeldab nõudlikku projektijuhtimist ehitaja poolt.
Tegemist on ühe suurima Lõuna-Eesti tööstushoone ehitusega sel aastal, objekti projekteerijaks ja ehitajaks on Embach Ehitus.
Lasita Maja AS annab Eestis tööd 250 inimesele.


description: Teenusmajanduse Koja uueks juhiks valiti IT-ettevõtja Jaan Pillesaar, kelle eesmärk on hakata tegelema töötajate liigse maksustamise, tööjõu vähesuse ja ning riigikapitalismi vohamise probleemidega.

title: Teenusmajanduse Koda hakkab juhtima Jaan Pillesaar

maintext:
Pillesaar tõi välja, et koda on hoidnud fookuses ühiskonna jaoks kõige olulisemaid küsimusi, nagu töötajate liigne maksukoormus ja sellest tulenev tööealiste inimeste lahkumine Eestist ja nende krooniline puudus riigis.
«Samuti on meile oluline riigikapitalismi lõpetamine ning riigiteenuste mõistlik ümberkujundamine nii, et riik pakuks ise ainult hädavajalikke teenuseid,» ütles Pillesaar.
«Kutsume oma ridadesse kõiki missioonitundega ettevõtjaid, kes soovivad oma võimaluste ja oskusteabega aidata kaasa Eesti viimiseks kõrge heaoluga riikide hulka maailmas, jättes selle panuse andmises kõrvale oma isiklikud ärihuvid,» lisas Pillesaar.
Teenusmajanduse Koda on vabatahtlik teenusmajanduse ettevõtteid ühendav organisatsioon, kelle liikmeskonna moodustavad peamiselt IT-, tehnoloogia-, meditsiini- finants-, õigus-, konsultatsiooni ning loomevaldkonna ettevõtted.


description: Sarnaselt Eestile langetas ka Soome rahandusministeerium oma sügiseses majandusprognoosis majanduse kasvuprognoosi: kui veel suve hakul hinnati aasta saldoks 1,4-protsendilist kasvu, siis nüüd langetati seda 1,1 protsendile.

title: Soome langetas ka majanduse kasvuprognoosi

maintext:
Kuigi Soome majandus on oma langusseisundist vaikselt ülespoole hakanud rühkima, ei saa ka põhjanaabrid kiidelda eriliselt suure majanduskasvuga, vahendab Yle. Soome rahandusministeeriumi eile avaldatud majandusprognoosi kohaselt kasvab Soome SKP aasta lõpuks vaid 1,1 protsenti.
Ka ei ole väga märke, et majanduskasv Soomes võiks lähitulevikus kuidagi kiirema tempo üles võtta. Nimelt märkis rahandusminister sügisese majandusprognoosi tutvustamisel, et ka järgmistel aastatel peaks Soome majanduskasv jääma ühe protsendi juurde. Ametnikud hindavad, et järgmistel aastatel ületab Soome SKP kasv vaid kolme protsendi võrra 2008. aasta taseme.
Kuivõrd ekspordinumbrid ei võtta ka põhjanaabri juures jätkuvalt jalgu alla, on valdavaks majanduskasvu tagant tõukavaks jõuks sisetarbimine. Sellele võivad aga peagi üsna olulise hoobi anda plaanitud maksutõusud, hinnatõus ja kasvav inflatsioon koos seisma jäänud palgakasvuga.
Kuigi valitsus tutvustas alles hiljuti oma järgmise aasta eelarvet, mille mahuks on 55,2 miljardit eurot, on hetkel kate olemas vaid 49,7 miljardile, mistähendab, et Soome järgmise aasta eelarve on hetkeseisuga 5,5 miljardi suuruses puudujäägis.
Sellele lisanduvad veel ka avaliku sektori finantseeringute vähesus ning ka riigi võlakoorem, mille suuruseks hinnatakse 2017. aasta lõpuks 111 miljardit eurot.


description: Ettevõtted peavad tublide töötajate leidmiseks üha enam pingutama. Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik Liisa-Ly Pakosta tõi töötukassa töö- ja karjäärimessil välja, et üks oluline tegur hea töötaja otsimisel ja leidmisel õiglus tööjuures.

title: Liisa-Ly Pakosta: õiglus motiveerib

maintext:
Pakosta toonitas, et inimene ei pea taluma halvemat kohtlemist asjade pärast, mida ta ise muuta ei saa, juhul kui töö on nõuete kohaselt tehtud. «Inimene ei pea taluma ligimesearmastuse puudumist. Siis on inimene motiveeritud ja taolist motiveeritud töötajat kõik ju otsivadki. »
On terve rida asju, mis inimesest ei sõltu ja mida ta muuta ei saa ning nende tunnuste alusel ei tohi tööandja kellesegi halvasti suhtuda. Keegi ei saa muuta seda, et tal on puue. Keegi ei saa muuta seda, kas ta on lapsevanem või lähedase hooldaja. Ei saa muuta oma vanust, rahvust või nahavärvust.
«Kui tegemist on tööandja sekkumisega nende tunnuste alusel, siis on tegemist diskrimineerimisega. Kui kedagi ei edutata selle tõttu, et ta ei saa tööülesannetega kõige paremini hakkama, on tööandjal igati õigus,» lisas ta.
«Tööandja ootus ei saa olla midagi muud, kui et töö kõige paremal moel tehtud saaks. Ükskõik, kas on vaja lihtsa kvalifikatsiooniga inimesi või spetsialiste. Selleks, et töö saaks kõige paremal moel tehtud peab inimene ise tahma seda tööd kõige paremal moel teha,» märkis Pakosta.
Vahest läheb see meelest ära nii tööandjal kui ka töötajal.


description: Täna, Tallinna Tehnikaülikooli 98. aastapäeva aktusel anti Tehnikaülikooli aasta vilistlase tiitel Maksu- ja Tolliameti peadirektor Marek Helmile.

title: TTÜ aasta vilistlane 2016 on Maksu- ja Tolliameti peadirektor Marek Helm

maintext:
Ülikool tunnustab TTÜ sotsiaalteaduskonna vilistlast Helmi Eesti maksukeskkonna läbipaistvamaks muutmise ja maksupettuste tõkestamise ning laiaulatusliku ja innovaatilise IT süsteemide arendamise eest.
«Eesti ettevõtjate lugupidamise võitnud Marek Helm on silmapaistvalt uuendanud Eesti maksusüsteemi. Ta on väga hinnatud arvamusliider ka teistes Balti riikides,» märgib ettevõtja, TTÜ kuratooriumi liige ja vilistlaskogu juhatuse esimees Väino Kaldoja
Ehitusettevõtja, TTÜ audoktor ja vilistlaskogu juhatuse liige Toomas Luman lisab, et üle aastate tunnustab Tehnikaülikool vilistlast, kes on andnud oma panuse avalikus sektoris.
«Just Helmi ja tema juhitud meeskonna erakordse töö tulemusena kogutakse Eestis käibemaksu rohkem, kui näiteks Lätis, kus riik on suurem ja maksumäär kõrgem. Viimase uuringu põhjal jääb Eestis kokku kogumata alla 10 protsendi teoreetilisest käibemaksu laekumisest, millega edestame paljusid vana Euroopa riike s.h. Saksamaad, mille seaduskuulekus on ju üldtuntud.»
Marek Helm on Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise magister, ta on lõpetanud ka Sisekaitseakadeemia tolli eriala. Ta on Maksu- ja Tolliameti peadirektor alates detsembrist 2011. Varasemalt on Marek Helm töötanud Rahandusministeeriumi asekantslerina, Siseministeeriumi sisejulgeoleku ühendasutuse loomise juhi, asekantsleri ning sisejulgeolekupoliitika osakonna juhatajana. Enne seda oli Helm Maksu- ja Tolliameti peadirektori asetäitja ning Tolliameti Edela tolliinspektuuri juhataja.
TTÜ on valinud aasta vilistlasi alates 1996. aastast.


description: Eesti Transporditööliste Ametiühing (ETTA) ja Autoettevõtete Liit allkirjastasid pärast aasta kestnud läbirääkimisi sektorilepinguni, mis tõstab kõigi Eesti bussijuhtide minimaalset kuupalka kolme aasta jooksul 18 protsenti 945 euroni.

title: Bussijuhtide alampalk tõuseb kolme aastaga 945 euroni

maintext:
«Läbirääkimised kestsid väga pikalt ja olid keerulised. See on kõikidest variantidest ilmselt kõige parem tulemus, mis me saavutasime,» ütles ETTA esimees Jaan-Hendrik Toomel BNS-ile, lisades, et uue sektorileping suur eelis on selle kolme aastane kestvus, mis tagab bussijuhtidele kindlustunde.
Lepingu kohaselt tõuseb bussijuhtide minimaalne kuupalk järgmisel aastal 835 euroni ja tunnipalk 3,50 euroni, 2018. aastal vastavalt 895 euroni ja 3,75 euroni ja 2019. aastal 945 euroni ja 4 euroni. Samuti säilivad 35 päevased puhkused. «Esimese aasta palgatõus oleks võinud suurem olla, aga selline on kompromiss,» lisas ta.
Toomeli sõnul lepiti autoettevõtjate liiduga kokku riiklikus miinimumtasus, mis laieneb seaduse jõuga kõigile turuosalistele. See aga tähendab, et osad ettevõtted võivad ka rohkem maksta. «Peame praegu läbirääkimisi ka bussifirmadega nagu Atko ja Sebe, et sealgi tasud tõuseksid.»
Läbirääkimised bussijuhtide ja ettevõtete esindusorganisatsiooniga kestsid ligi aasta. Vahepeal läbirääkimised takerdusid ja ETTA hoiatas bussijuhtide streigi eest. ETTA on varem meedias nõudnud bussijuhtide miinimumtöötasuks 900 eurot kuus ja 4 eurot tunnis.
Praegu on Eestis kehtiv bussijuhtide miinimumpalk 800 eurot.


description: Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondist (EGF), mille eesmärk ongi muuhulgas aidata suurkoondamiste järel töötuks jäänud inimeste kohanemisele kaasa, on Soome riik varasemalt saanud muuhulgas abi kohaliku laevaehitussektori tagasilöökide leevendamiseks.

title: Anttila suurkoondamine sundis Soomet euroliidult abi paluma

maintext:
Soome riik kavatseb seekord esitada EGFile avalduse kodumaise jaeketi Anttila pankroti järgsete koondamiste mõju vähendamiseks, vahendab Yle. Ettevõte kuulutas pankroti välja juulikuus, koondades seejärel 1300 inimest.
Soome töö- ja majandusministeerium esitab abi avalduse lähiajal. «Anttila koondamised mõjutavad kogu Soomet,» märgib ministeerium ettevalmistamisel olevas dokumendis. See on esimene kord, kui Soome riik on palunud EGFist abi ühe jaeketi pankrotimõju leevendamiseks.
Varasemalt on EGF toetanud Soomet näiteks IKT-sektori, laevanduse ja ülikoolide koondamiste järgse mõjuga toimetulekuks. Kui suureks täpsemalt kujuneb EGFi antav abi, selgub hiljem.
Tavaliselt suunatakse fondist saadud ressursid koondatute juhendamisse, koolitamisse, nende mobiilsuse toetamisse ja jagatakse ka idufirmade asutamiseks mõeldud toetusteks.


description: USA keskpank jättis kolmapäeval ootuspäraselt baasintressi muutmata, tuues põhjusena muu hulgas välja, et vajatakse rohkem märke Ühendriikide majanduse tugevuse kohta.

title: USA keskpank jättis baasintressi muutmata

maintext:
Samas kinnitati keskpanga teadaandes, et majandusolukord on kindel ja usaldusväärne ning baasintressi tõstetakse tõenäoliselt veel enne aasta lõppu.
Maailma finantsturud ootasid päeval pingsalt USA keskpanga vabaturukomitee baasintressiotsust, intressi tõstmise tõenäosuseks peeti siiski vaid 20 protsenti.


description: Kui vaadata erinevat päritolu inimeste nõudeid elukeskkonnale, siis selgub, et paljude jaoks on Tallinn kõige parem võimalik koht töö tegemiseks.

title: Tallinn on taivanlastele parim paik

maintext:
«Eesti on elamiseks hea koht, oleme esikümnes,» rääkis Teleport Inc partnersuhete juht Kristjan Lepik töötukassa karjäärimessil. «Taiwani kasutajate jaoks on Tallin kõige parem linn üldse.»
Teleport pakub tarkvara, mis võimaldab spetsialistil töötada ja tööd otsida just seal, kus tema jaoks on elu-olu kõige parem. Selleks tarbeks kogutakse informatsiooni nii inimeste eelistuste kui erinevate linnade kohta, kuna tihtipeale takistab piiriülest liikumist just informatsiooni puudumine.
Tarkvarainseneride palk näiteks on Lääne-Euroopas selgelt suurem. «Kas seal ka elu parem on?» küsis Lepik. Kolmetoalise korteri üürimine on näiteks Viinis kallim ja pärast arvete maksmist jääb tema sõnul tegelikult rohkem raha kätte Eestis.
Eesti kasuks räägib ka kaunis puhas loodus. « Minge Londoni kesklinna ja mõelge, et lähim mets on kolme tunni kaugusel,» tõi Lepik näite. Eesti inimesteeelistused on teised, ning parimad paigad töö tegemiseks on kusagil mujal.


description: Kuna ka tuleval aastal tõuseb Eesti alkoholiaktsiis, siis on oodata Lätis Eesti piiri äärsetes alkoholikauplustes Eestist pärit külastajate kasvu, ütles Läti Valka linnapea Vents Armands Krauklis Läti ringhäälingule.

title: Läti Valka linnapea ootab uuel aastal Eesti alkoturismi hoogustumist

maintext:
Tema sõnul rajatakse praegu piiriäärsetele aladele ka toidukohti ja erinevaid asutusi, mis võivad Eesti alkoturistidele huvitavad olla, lisas ta.
Krauklis märkis, et piiriääred ettevõtjad proovivad Eestist pärit ostjaid piirkonnas hoida nii kaua, kui võimalik. Ta märkis, et see ei ole kõige lihtsam ülesanne, kuid kohalikud ettevõtjad saavad sellega siiski edukalt hakkama – piiri lähedale ehitatakse uusi moodsa sisustusega poode.
Käesoleval aastal tõusis Eestis alkoholiaktsiis 15 protsenti. Tuleval aastal lisandub sellele veel 10 protsenti, mis jätkub ka tulevatel aastatel. Kui praegu moodustab poole liitri suurusese õlu hinnast aktsiis umbes 41,5 senti siis tuleval aastal oleks see 45,7 senti. Poole liitri suuruse viina aktsiis tõusekse praeguselt 4,34 euro tasemelt tuleval aastal 4,78 euro tasemeni.


description: Toyota Baltic AS-i käive kasvas tänavu märtsis lõppenud majandusaastal 5,8 protsenti 169,2 miljoni euroni, aasta varasemast ligi 2 miljonisest kasumist langes ettevõte 544 088 euroga kahjumisse.

title: Toyota Baltic sai kasvanud konkurentsi tõttu 544 000 eurot kahjumit

maintext:
Autoturu suurenenud konkurentsi tingimustes ei suutnud ettevõte majandusaastal saavutada 2014/2015. aasta kasumlikkuse taset, märgib ettevõte majandusaasta aruandes.
Balti riikides asetleidnud majandusarengud 2015. aastal tõid kaasa autoturu kasvu nii Lätis kui Leedus, samas Eesti autoturg jäi eelmise aasta tasemele. Uute sõiduautode ja kaubikute müük Baltimaades kasvas 2015. aastal võrreldes 2014. aastaga 8 protsenti.
Müügitulu Eestis vähenes 3 protsenti 69,6 miljonile eurole, Lätis kasvas 3,4 protsenti 45,8 miljoni euroni ja Leedus 25,7 protsenti ligi 51 miljoni euroni. Dividendi maksis ettevõte mullu 2,2 miljonit eurot.
Toyota Baltic AS müüs eelmisel majandusaastal 7826 sõidukit ja turuosa kasvas 11,5 protsendilt 11,6 protsendini. Aasta varem müüs ettevõte 7025 sõidukit.
Ettevõte prognoosib, et uute sõiduautode ja kaubikute turg kasvab Baltimaades 2016.aastal tõenäoliselt kuni 11 protsenti, seejuures Eesti autoturg kasvab eeldatavasti eelmise aastaga võrreldes 9 protsenti. Baltimaade autoturu kasvupotentsiaal on suurem Lätis ja Leedus, kus automüügi kasv peale majanduskriisi aegset perioodi on olnud mõnevõrra aeglasem kui Eestis.
Ettevõttes töötas eelmisel majandusaastal keskmiselt 41 inimest, kelle palgakulu oli 1,6 miljonit eurot, aasta varem oli töötajadi 40 ja palgakulu 1,5 miljonit eurot.
Toyota Batlc kuulub Jaapani Toyota Motor Corporationile.


description: Tööstustoodangu tootjahinnaindeksi muutus oli 2016. aasta augustis võrreldes juuliga 0,2 protsenti ja võrreldes eelmise aasta augustiga -1,3 protsenti.

title: Hinnad tootmises hakkasid kasvama

maintext:
Tootjahinnaindeksit mõjutas augustis eelmise kuuga võrreldes keskmisest enam hindade tõus elektroonikaseadmete ja toiduainete tootmises ning elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamises, samuti hindade langus joogitootmises, mäetööstuses ja elektriseadmete tootmises, vahendab statistikaamet.
2015. aasta augustiga võrreldes mõjutas indeksit keskmisest enam hinnalangus elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamises, mäetööstuses ning mootorsõidukite osade ja lisaseadmete tootmises, samuti hinnatõus elektroonikaseadmete ja kütteõlide tootmises.
Ekspordihinnaindeksi muutus oli 2016. aasta augustis võrreldes juuliga 0,3 protsenti ja võrreldes 2015. aasta augustiga samuti 0,3 protsenti. Eelmise kuuga võrreldes tõusis augustis keskmisest enam keemiatoodete, tekstiiltoodete ja toiduainete hind, samas langes jookide, põllumajandussaaduste, puidutoodete ja naftasaaduste hind.
Impordihinnaindeksi muutus oli 2016. aasta augustis võrreldes juuliga -0,6 protsenti ja võrreldes 2015. aasta augustiga -2,8 protsenti. Eelmise kuuga võrreldes langes augustis keskmisest enam naftasaaduste, kemikaalide ja keemiatoodete hind, samas tõusis põllumajandussaaduste, ehitusmaterjali, jalatsite ning nahktoodete hind.


description: Presidendi kantselei saab 6000 eurot arenguvestluste infosüsteemi arendamiseks ja sama summa ka presidendi kodulehe jaoks, riigikogu 20 000 eurot videokonverentsi seadmete jaoks, Elron 2,25 miljonit liisingmakseteks, rahandusministeerium ise 1,3 miljonit IKT kuludeks - need on vaid üksikud asjad, millele olulisemad riigiasutused järgmiseks aastaks lisarahastust said.

title: Põnevaid noppeid: millele said uueks aastaks täiendavalt raha juurde ministeeriumid ja olulisemad riigiasutused

maintext:
Valitsus on andnud heakskiidu järgmise aasta riigieelarve seaduseelnõule kogumahus 9,57 miljardit eurot. Võrreldes mullusega kasvavad riigieelarve kogukulud 7,3 protsenti ehk 649,8 mln euro võrra.
Sellest 263,3 miljonit eurot moodustavad riigieelarve protsessis valitsemisaladele täiendavalt juurde antud vahendid. Ülejäänu kasvust moodustavad varasematel aastatel võetud kohustused.
Järgnevalt on valitsemisalade kaupa toodud välja mõned olulisemad täiendava rahastuse saanud tegevused koos summadega.
Haridus- ja Teadusministeerium: sai õpetajate palgafondi kolmeprotsendiliseks kasvuks 7,7 miljonit, õpilaste arvu kasvuga seotud püsikulude katmiseks 4,5 miljonit, erakoolide tegevuskulude katmine Riigikohtu otsuste täitmiseks 7,9 miljonit, koolivõrgu reformiga seotud riigigümnaasiumide moodustamiseks 0,8 miljonit, SA HITSA maksukulu IT Kolledži varade üleandmiseks Tallinna Tehnikaülikoolile 0,6 miljonit, teadusasutuste baasfinantseerimise kasv 6 miljonit, teadusraamatukogudele teadusandmebaaside juurdepääsuõiguste hankimiseks 2 miljonit eurot.
Justiitministeerium: sai kommunismiohvrite memoriaali jaoks 0,12 miljonit, kuriteo ohvritele professionaalse abi ning põhiõiguste tagamine menetluse käigus 0,8 miljonit, jälitustoimingute infosüsteemi (JÄTIS) halduskulud 0,07 miljonit, patendiameti tööks vajalike infosüsteemide haldamiseks 0,1 miljonit, Registrite ja Infosüsteemide Keskuse serveriruumi kolimiseks 0,06 mln eurot, sisetuvalisuse kolmeprotsendilise palgafondi kasvuks 0,6 mln eurot.
Kaitseministeerium: sai SKP prognoosi muutusteks 11,7 miljonit ja liitlastega seotud kulude katteks 17,3 miljonit eurot.
Keskkonnaministeerium: sai looduskaitsealuste maade ostuks 2,2 miljonit, kohalike omavalitsuste jäätmehoolduse tagamine 2,2 miljonit, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia investeeringuteks ja ülalpidamiskuludeks 395 000 eurot, Rail Baltic trassi ümbruse geoloogiline kaardistamiseks 300 000, osalemiseks rahvusvahelistes organisatsioonides 140 000 eurot.
Kultuuriministeerium: sai kultuuritöötajate kolmeprotsendilise töötasu kasvuks 1,55 miljonit, rahvusraamatukogu e-teenuste töökindluse tagamine 0,14 miljonit, laste ja noorte laulu- ja tantsupeo korraldamiseks 1,3 miljonit, ajaloomuuseumi Maarjamäe kompleksi renoveerimine 0,5 miljonit, ERRi programmide toetus ja liikuvate ülekandejaamade kaasajastamiseks 0,7 miljonit, Kalevi staadioni renoveerimiseks üks miljon, loovisikutele makstavaks toetuseks 0,25 miljonit, treenerite töötasu kasvuks 0,35 miljonit, spordialaliitude võimekuse tõstmiseks 1,5 miljonit ning vähelõimunud püsielanike eesti keele õppe korraldamise toetuseks 0,07 miljonit eurot.
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium: sai suurinvestorite investeeringutoetuseks 3 miljonit, Eesti kui töötamise sihtriigi kuvandi arendamise programm (Work in Estonia) 490 000 eurot, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Eurocontroli liikmemaksudeks 1,9 miljonit, Rail Balticu jaoks 6,3 miljonit, Elroni liisingmakseteks 2,25 miljonit, ühistranspordi toetusteks üks miljon ja AS Eesti raudtee jätkusuutliku finantseerimise tagamiseks 4 miljonit.
Maaeluministeerium: sai uue mesindusprogrammi rakendamiseks 2017.aastal täiendavalt 0,1 miljonit, Eesti toidu tutvustamise ja müügiedenduse kava jätkuv elluviimiseks täiendavalt 0,2 miljonit, laste tervislike tarbimisharjumuste kujundamiseks «koolipiima» ja «koolipuuvilja ja -köögivilja kava» rakendamiseks täiendavalt 0,1 miljonit eurot.
Rahandusministeerium: sai IKT arenduskuludeks 1,3 miljonit, sisejulgeoleku valdkonda panustavate maksu- ja tolliametnike palgakasvuks 1,6 miljonit, Narva raudtee röntgenseadmete soetuseks 0,5 miljonit, registripõhiseks rahvaloenduseks 0,7 miljonit ja riigi tugiteenuste tsentraliseerimiseks 0,2 miljonit eurot.
Siseministeerium: sai liitlastega seotud kulude katteks 796 855 eurot, isikut tõendavate dokumentide väljastamise kulude katteks 1,3 miljonit, eripensionide indeksist tingitud suurema kulu katteks 128 242 eurot, alampalga tõusuks 8000 eurot, välisabi omafinantseeringuteks 680 961 eurot, info- ja kommunikatsiooni seadmete soetamiseks 2,9 miljonit, kriminaalmenetluse tõlkekulude katteks 396 000 eurot, palgakasvu katteks 4,1 miljonit ja kinnisvara kuludeks 375 000 eurot.
Sotsiaalministeerium: sai lastekaitseseaduse rakendamiseks 274 000 eurot, asenduskodude pearaha tõusuks 1,239 miljonit, sügava puudega laste lapsehoiuteenuseks üks miljon eurot, üksi elavate pensionäride toetuse maksmine 10 miljonit, võrdõigusvoliniku kantselei jätkusuutlikkuse tagamiseks 220 000 eurot, HIV ja narkomaania ravi- ja ennetustegevused 600 000 eurot, käsimüügiravimite infolehtede tõlkimiseks vene ja inglise keelde 100 000 eurot ja täiskasvanute hammaste parandamise programm 6 miljonit eurot.
Välisministeerium: sai Moskva saatkonnahoone renoveerimiseks 12,4 miljonit, ÜRO Julgeolekunõukokku kandideerimise kampaaniaks 2017-2019 ja liikmesuseks 2020-2021 0,5 miljonit, rahvusvahelisteks konverentsideks ja kohtumisteks 0,3 miljonit, remondifondiks 1,3 miljonit ja Washingtoni saatkonnahoome projekteerimiseks 0,7 miljonit eurot.
Lisaks on juuresoleval graafikul välja toodud ministeeriumidele järgmiseks aastaks eraldatud vahendite kogumahud. Võrdluseks on juurde toodud ka sel aastal eraldatud summad.
Allolevalt leiab nimistu põhiseaduslikele institutsioonidele eraldatud täiendavatest summadest ja graafikult leiab ka neile asutustele järgmiseks aastaks eraldatud vahendite kogumahud. Võrdluseks on juurde toodud ka sel aastal eraldatud summad.
Riigikogu kantselei: sai administreerimiskuludeks 43 000 eurot seoses kahe lisandunud fraktsiooniga ja kinnistu kulude kasvuks, Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjonile õigusabikulude kasvuks 18 000 eurot, Euroopa parlamentide vaheline kosmose konverents 68 000 eurot, hoonete korrastamise remondifond 79 000 eurot, videokonverentsi seadmed 20 000 eurot ja riigikogu füüsilise kaitse meetmeteks 485 000 eurot.
Presidendi kantselei: sai arenguvestluste infosüsteemi jaoks 6000 eurot ning presidendi kodulehe jaoks 6000 eurot.
Riigikontroll: sai täiendavalt kaitse ja julgeoleku valdkonna auditeerimise tagamiseks 0,2 miljonit eurot.
Riigikohus: sai riigikohtu hoonete ühendamise ja renoveerimise esimese etapi jaoks 0,3 miljonit eurot.
Riigikantselei: sai Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumiseks valmistumiseks ja läbiviimiseks täiendavalt 70,2 miljonit eurot, millest 35,1 miljonit on seotud Eesti eesistumisperioodi ettepoole toomisega ning Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamise ettevalmistamiseks täiendavalt vahendeid 3 miljonit.


description: Eile Äriplaani konverentsil osalenud ärimehed olid Kersti Kaljulaiu kui presidendikandidaadiga väga rahul, Jüri Mõisa arvates võiks ta olla lausa Tallinna linnapea, et sealseid süsteeme läbi hammustada, kirjutab Äripäev.

title: Mõis: Kaljulaid suudaks ka Tallinnas korra majja lüüa

maintext:
Terane, kiire, selge sõnaga – Eesti võib saada esimese naisriigipea
Kui suurem osa riigikogu parteidest oli asunud Kersti Kaljulaiu selja taha – mõni suurem toetaja nimetades teda isegi oma jõulisuse poolest Eesti oma Margaret Thatcheriks –, toetades tema kandideerimist uueks Eesti riigipeaks, ei jäänud Reformierakonna fraktsioonil ja juhatusel suurt midagi muud üle kui teistega nõustuda.
Liive: Kaljulaiust saaks väga hea president
Aastatel 2002–2004 juhtis äsja presidendikandidaadina üles seatud Kersti Kaljulaid Eesti Energia Iru elektrijaama. Kutse sinna tööle asuda sai ta Sandor Liivelt, kellele ta oli silma jäänud oma terase ja kiire mõtlemise ning selge väljendusviisiga.
Kaljulaid lendab Luksemburgi töökohustusi üle andma
Neljapäeval või reedel lendab presidendikandidaat Kersti Kaljulaid Luksemburgi, et oma senises töökohas Euroopa kontrollikojas üle anda oma töökohustused. Tema mandaat jääb uue eestlase kinnitamiseni kanda kontrollikoja presidendil.
«Foorum»: Kas erakondade haruldasele üksmeelele vaatamata ikka saab Kaljulaid esmaspäeval presidendiks?
Loetud päevad enne seda, kui presidendivalimised taas Riigikokku jõuavad, on erakonnad haruldaselt üksmeelsed Kaljulaiu kiitmisel. Ometi jäi saates kõlama kahtlus, kas Kaljulaid siiski saab esmaspäeval vajalikud 68 häält.
Kaljulaid «Pealtnägijale»: minust saab empaatiline president
«Minust saab empaatiline president, kes räägib kõikide ühiskonnagruppidega ja kel ei lähe meelest, et nõrgemad enne,» vastas presidendikandidaat Kersti Kaljulaid ETV saates «Pealtnägija» küsimusele, millise presidendi Eesti tema näol saab.
Presidendikandidaat Kaljulaid – analüütiline ja ratsionaalne
Kersti Kaljulaiust (46) kui võimalikust presidendikandidaadist on poliitilistes ringkondades räägitud pikalt ning poliitiline ladvik ja majandusinimesed teavad ja hindavad teda. Samas on väga palju ka neid Eesti inimesi, kes tema nime guugeldama peavad.


description: Vaevalt oli Eesti läbi aegade üks edukamaid pokkerimängijaid, ettevõtja ja investor Madis Müür jõudnud oma portfelli kaheksa idufirmat lisada, kui reaalsus teenimissoovile kriipsu peale tõmbas, kirjutab Äripäev.

title: Pokkeriässast iduinvestor maksis kümneid tuhandeid eurosid kooliraha

maintext:
Karm tõde on see, et ükski kaheksast Müüri valitud ettevõttest ei ole suutnud ligilähedaseltki oma eesmärki täita või pole nad kuigi varmad tulemusi avaldama. Ehkki eelmises finantskriisis karastunud investor on leppinud, et vähemalt osa investeeringutest tuleb tal lõplikult maha kanda, loodab ta vähemalt osa panustatud rahast tagasi saada.
Pettunud investor möönab, et kaheksa ettevõtet on statistiliselt liiga väike arv, et põhjapanevat järeldust teha, kuid toonitab, et ükski temalt investeeringu saanud ettevõte ei ole isegi 50% ulatuses oma käibe-eesmärki täitnud.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: India otsustas osta oma strateegilisse reservi kuus miljonit barrelit Iraani naftat, kuna kõnelused Araabia Ühendemiraatidega ei andnud tulemusi, kirjutab Reuters.

title: India ostab Iraani naftat strateegilisse reservi

maintext:
Nii suur ost aitab Iraanil suurendada naftatootmist ja kasvatada oma turuosa sanktsioonide-eelsele tasemele, nagu on Iraani soov.
India, mis impordib 80 protsenti vajaminevast naftast, püüab kaitsta end energiajulgeoleku riskide eest ja varub maa-alustesse hoidlatesse 36,8 miljonit barrelit toornaftat, mis katab umbes kahe nädala nõudluse.
9,75 miljoni barreli suurune Vizagi hoidla täidetakse Iraagi naftaga.


description: Saksamaa suuruselt teine laenupank Commerzbank andis täna teada, et plaanib aastaks 2020 vähendada töötajaskonda 9600 inimese võrra ning loobuda dividendide maksmisest, katmaks selle arvelt hoopis 1,1-miljardi suurust restruktureerimist.

title: Saksa suuruselt teine pank plaanib tööta jätta 9600 inimest

maintext:
Frankfurdis asuva peakontoriga pank lisas, et 1,23 miljardi eurot maksev plaan, mis ootab veel reedest nõukogu heakskiitu, näitab, et panka tabas selle aasta kolmandas kvartalis kahjum. Sellest hoolimata ennustavad panga analüütikud, et 2016. aasta lõppsaldo peaks kandma mõnevõrra positiivsemat sõnumit.
Nii nagu paljud teised Saksamaa pangad, võitleb ka Commerzbank eurotsooni negatiivsete intressidega, karmistuvate määrustega, intensiivse konkurentsi ja idufirmade tulekuga, kes pakuvad pankadele alternatiivseid lahendusi.
Sellest hoolimata on panga juhtide eesmärgiks saavutada jätkusuutlikud kasumivood, keskendudes ennekõike era- ja äriklientide teenindamisele ja kahandades investeerimispanganduse teenuseid. Selleks, et katta restruktureerimise kulusid, peatab pank praeguseks ka dividendimaksed.
Pärast 2008. aasta majanduskriisi tegi pank esimesed dividendimaksed 2015. aastal, kui maksis aktsionäridele aktsia eest 20 senti dividende. Pärast 2008. aastal osutatud abi kuulub Saksa valitsusele pangas 15-protsendiline osalus.
Mis puudutab kärpeid töötajate hulgas, siis tähendab see suurusjärgus 20 protsendi töötajate koondamist. Tänasel hetkel annab pank tööd 51 300 inimesele.
Küll aga usub pank, et restruktureerimine aitab neile tulevikus säästa 6,5 miljardit eurot aastas ning luua 2300 uut töökohta.


description: Tallinna Sadama nõukogu kinnitab oma tänasel koosolekul ametisse kolmanda juhatuse liikme, kirjutab ERRi uudisteportaal.

title: Tallinna Sadam saab täna kolmanda juhatuse liikme

maintext:
Pärast korruptsiooniskandaalile järgnenud juhivahetust on Tallinna Sadam töötanud kaheliikmelise juhatusega. Täna kinnitab nõukogu ametisse kolmanda juhatuse liikme, kes on ametilt kommertsjuht. Teised kaks juhatuse liiget on Valdo Kalm ja finantsjuht Marko Raid.
ERR-ile teadaolevalt on lõplik kandidaat juba välja valitud ning täna toimub nõukogus üksnes dokumentide kinnitamine. Avalikule konkursile kandideeris 29 inimest, kokku kaaluti 80 inimese sobivust sellele ametikohale.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Saksamaa viis juhtivad majandusinstituuti – DIW, IWH, Ifo, IfW ja RWI – avaldasid neljapäeval prognoosi, mille kohaselt Saksamaa selle aasta majanduskasv tõsteti aprilli 1,6 protsendilt nüüd 1,9 protsendini.

title: Saksamaa juhtivad majandusinstituudid tõstsid riigi majanduskasvu prognoosi

maintext:
Saksa majandus kasvab mõõdukalt, selle peamiseks mootoriks on kodumaine nõudlus, öeldakse majandusinstituutide ülevaates.
Tööturg on endiselt heas seisus, kasvavad nii ertarbimine kui ka põgenikega seotud avaliku sektori kulutused, ütles DIW-i ökonomist Ferdinand Fichtner.
Briti Brexiti-rahvahääletus ei ole veel Saksa majandust oluliselt mõjutanud, kuid ökonomistid hoiatavad, et sõltuvalt brittidega peetavatest Euroopa Liidust lahkumine kõnelustest, võib see mõju kasvada. Kui Suurbritannia ja EL-i kaubandussidemed peaksid halvenema, siis mõjutaks see Saksa eksporti ja investeeringuid.
Järgmise aasta Saksa majanduskasvuks ennustavad instituudid 1,4 protsenti ja 2018. aastaks 1,6 protsenti.


description: Teisipäeval kiitis valitsus heaks järgmise aasta eelarve, mille maht kasvab möödunud aasta eelarvega võrreldes 7,3 protsenti 9,57 miljardi euroni.

title: Valitsus kiitis heaks järgmise aasta 9,57 miljardi eurose eelarve

maintext:
Riigieelarve tulude pool on 9,43 miljardit eurot ning kulusid on eelarves kokku 9,57 miljardi euro eest. Struktuurselt on eelarve 0,2 protsendiga ülejäägis, nominaalne puudujääk on valitsussektori tasemel aga -0,5 protsenti sisemajanduse koguproduktist (SKP), selgub eelarvest.
Tulude poolest annavad lõviosa ehk 70,6 protsenti maksulised tulud, mis panustavad eelarvesse kokku 6,65 miljardit eurot. Eelmise aastaga võrreldes prognoosib riik maksuliste tulude kasvu 5,4 protsenti ehk 338,7 miljoni euro võrra.
Riigieelarve kulud kasvavad eelmise aastaga võrreldes 7,3 protsenti ehk 649,8 miljoni euro võrra. Valitsemisaladele riigieelarve strateegias ja eelarvearutelude käigus antud summa moodustab sellest 263,3 miljonit eurot, ülejäänud osa tuleb varasematest kohustustest.
Ministeeriumite lisataotluste seas on näiteks haridus- ja teadusministeeriumile (HTM) eraldatud 7,9 miljonit eurot erakoolide tegevuskulude katmiseks vastavalt riigikohtu otsusele. Kaitseministeerium saab liitlastega seotud täiendavate kulude katteks 17,3 miljonit eurot.
Lisaks saab HTM 7,7 miljonit eurot, et tõsta õpetajate palgafondi 3 protsenti. Justiitsministeerium saab muuhulgas 600 000 eurot, et tõsta siseturvalisuse palgafondi 3 protsenti. Kultuuriministeeriumile eraldatakse kultuuritöötajate töötasu 3-protsendiliseks tõstmiseks 1,6 miljonit eurot.
Kultuuriministeerium saab täiendavatest taotlustest ka 1,3 miljonit eurot laste ja noorte laulu- ja tantsupeo korraldamiseks ning 1 miljon eurot Kalevi staadioni renoveerimiseks, samuti 1,5 miljonit eurot spordialaliitude võimekuse tõstmiseks.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) saab 3 miljonit eurot suurinvestorite investeeringutoetuse kehtestamiseks, 6,3 miljonit eurot Rail Balticuga seotud kuludeks ning 2,3 miljonit eurot Elroni liisingmakseteks. Samuti eraldab riik 4 miljonit eurot, tagamaks AS-i Eesti Radutee jätkusuutlik finantseerimine.
Rahandusministeerium saab infotehnoloogilisteks arenduskuludeks lisaraha 1,3 miljonit eurot, samuti laekub ministeeriumile 1,6 miljonit eurot sisejulgeolekusse panustavate maksu- ja tolliametnike palgakasvuks. Siseministeerium saab haldusala palgakasvu katteks 4,1 miljonit eurot.
Sotsiaalministeerium saab täiendava rahastuse korras 10 miljonit eurot üksi ealvate pensionäride toetuse maksmiseks ning 6 miljonit eurot järgmise aasta juulis käivituvaks täiskasvanute hammaste parandamise programmiks.
Välisministeerium saab Moskva saatkonna renoveerimisega järkamiseks 12,4 miljonit eurot ning samuti laekub ministeeriumile 2,4 miljonit eurot seoses sellega, et välislähetuse tasusid hakatakse maksustama. Samuti saab ministeerium 500 000 eurot ÜRO Julgeolekunõukokku kandideerimise kampaaniaks.
Eelarve kogumahust moodustab ministeeriumiti suurima osa sotsiaalministeeriumi eelarve, mille maht on 3,84 miljardit eurot ehk 17,5 protsenti SKP-st, seda on 6,6 protsenti ehk 253,2 miljonit eurot rohkem kui eelmisel aastal.
Uutest suurtest meedetest käivitub järgmisel aastal muuhulgas madalapalgaliste tagasimakse, mis läheb maksma 36,2 miljonit eurot. Lisaks tõuseb maksuvaba tulu järgmisel aastal 180 euroni ning sotsiaalmaksu määr langeb 33 protsendilt 32,5 protsendile.
Julgeoleku tugevdamiseks kasvavad sõjalise kaitse kulud 2,17 protsendini SKP-st ehk 28 miljoni euro võrra. Jätkuvad tööd ka idapiiri väljaehitamiseks, milleks järgmisel aastal kulub 20 miljonit eurot. Jätkub ka riigi- ja haldusreform, kohalike omavalitsuste vabatahtlike ühinemiste toetamiseks on plaanitud 14 miljonit eurot.
Järgmisel aasta teises pooles on Eesti ka Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik, selleks kulub kokku 66 miljonit eurot. Eesistumise raames toimub Eestis 11 mitteametlikku ministrite kohtumist ja seitse kõrgetasemelist konverentsi, lisaks 203 eksperttaseme üritust.


description: AS Tallinna Sadam nõukogu kinnitas ettevõtte kolmandaks juhatuse liikmeks Margus Vihmani. Vihman hakkab vastutama Tallinna Sadama kommertstegevuse ehk kliendisuhete ja müügitegevuse eest.

title: Tallinna Sadama kommertsjuhiks sai Margus Vihman

maintext:
Tallinna Sadama juhatuse esimehe Valdo Kalmu sõnul otsisime kommertsjuhiks eelkõige inimest, kes oleks proaktiivne uute kaubagruppide ja operaatorite leidmisel.
«Margus Vihmani valimisel sai otsustavaks tema pikaajaline müügitöö kogemus rahvusvahelistes ettevõtetes, aga ka hea analüüsivõime ning strateegilise ja taktikalise müügiplaneerimise oskus. Vähemoluline polnud tema aktiivne hoiak ning tahe panustada Tallinna Sadama erinevate ärisuundade müügistrateegiate arendamisse ning rakendamisse,» lisas Kalm.
Margus Vihmani sõnul motiveeris teda kandideerima Tallinna Sadama kommertsjuhiks uus väljakutse, mis võimaldab rakendada olemasolevaid kogemusi ning edasi areneda uues valdkonnas.
Margus Vihman alustab Tallinna Sadamas tööd 1. novembrist. Juhatuse liikme – kommertsjuhi leping sõlmitakse temaga viieks aastaks.
Margus Vihmanil on rahvusvahelise ärijuhtimise magistrikraad EBS-st. Tema eelmine töökoht oli Wolf Groupi emaettevõtte Krimelte müügidirektor, kus ta vastutas grupi müügistrateegia väljatöötamise ja elluviimise eest. Vihman on varasemalt olnud Ruukkii Venemaa loodepiirkonna müügidirektor, Henkel Makroflexi Venemaa allorganisatsiooni tegevjuht ja Hilti Eesti juhataja.
Tallinna Sadama juhatuse liikme- kommertsjuhi avalikule konkursile esitasid avalduse 29 inimest ning neile lisandusid personaliotsingufirma Amrop poolt sihtotsinguga leitud kandidaadid.
Tallinna Sadama juhatusse kuuluvad hetkel juhatuse esimees Valdo Kalm ning juhatuse liige-finantsjuht Marko Raid.


description: «Kui teil oleks hunnik tööle kandideerijaid ukse taga, kas te mind märkaksite? Tõenäoliselt küll,» rääkis Töötukassa juhtumikorraldaja Tom Rüütel karjäärimessil ning märkis, et ka punkar jääb kindlasti kõigile meelde.

title: Tom Rüütel: liikumispuue on nagu punk

maintext:
«Mu käed ei allu mulle ja on nagu on, aga mind on kasvatatud teadmises, et koolis pead sa käima. Aju on su tööriist, aju pead sa kasutama ja pead hakkama saama,» rääkis Rüütel töötukassa karjäärimessil ning lisas, et ometigi pole ta alati väga tubli olnud.
«Ega viiendas klassis, mul olid 8 kahte tunnistusel, aga ma olin lihtsalt armunud ja mul oli ükskõik.» Keskkoolis läks ta aga juba Kuresaare sanatooriumisse puhkuse asendajaks.
Tema esimene töökoht pärast ülikooli oli statistikaametis. «Läksin sinna, tudisev nagu ma olen. Millegi pärast sain ma järgmisesse vooru edasi. Kohapeal oli vaja teha proovitöö.»
Intervjueerija oli teda nähes veidi üllatunud «Ta küsis, et kuidas sa arvutit kasutad, ma vastasin, et raisk, unustasin hambaharja maha. Tõin oma hambaharja ära ja tegin proovitöö ja sain tööle,» meenutas Rüütel.
Liikumispuude puhul on kõige keerulisem see, et peab pidevalt võõrastelt abi paluma. Ometi on oluline näha võimalust keerulises olukorras. «Kui käed-jalad töötavad ja pea ka ja sa ei viitsi tööle minna, siis on palju keerulisem, » rääkis ta.


description: Soome majanduse toibumist ohustab reformide seiskumine, mistõttu majanduse seis on jätkuvalt habras, ütles reitinguagentuuri Standard & Poor's (S&P) Soome peanalüütik Felix Winnekens Kauppalehtile.

title: S&P hindab Soome majanduse seisu paremaks, kuid hapraks

maintext:
«Soome majandus toibub loiult. Suurim kodumaine risk seisneb selles, et struktuurireformide tegemise surve vaibub ja minetatakse reformide tegemise võimalus,» ütles Winnekens.
Ka Soome välismaised riskid on üsna suured. Brexiti mõju võib olla arvatust suurem, samuti Hiina ja teiste arenevate riikide majandusriske ei saa alahinnata. Winnekensi sõnul ei suuda Soome ilma struktuurireformideta 72-protsendilist tööhõivet saavutada.
S & P hinnangul jätkub Soome riigivõla kasv veel 2019. aastalgi.
Aga S&P toob esile ka Soome häid külgi. Reedel oli S&P tõstnud Soome riigireitingu AA+ väljavaate negatiivsest stabiilseks, mis tähendab, et kahe aasta jooksul ei ole reitingu langetamist ette näha. Winnekens tõdes, et kahe aastaga on meeleolud Soomes tunduvalt paranenud.
Reitingu väljavaate tõstmise põhjustena mainis ökonomist, et Soome majanduse halvem aeg on jäänud seljataha ja majandus on jälle hakanud kasvama, ehkki nõrgalt, paranenud on ITK-sektori ja paberitööstuse olukord. Soome valitsuse koostatud konkurentsivõimepakett on samm õiges suunas ning näitab, et valitsus ja tööturu osapooled on asunud struktuurimuudatuste tegemise taha. Lisaks on eelmise valitsuse rakendatud meetmed aidanud avaliku sektori majandust tasakaalustada.


authors:
Mihkel Nestor
Seb Majandusanalüütik

description: Selle nädala kommentaaris keskendub SEB Eesti ekspordile. Seekord ei ole teemaks aga kaubad, mida saab mõõta tonnides või meetrites, vaid teenused, mis moodustavad tegelikult juba täna suure osa Eesti väliskaubandusest, kirjutab majandusanalüütik Mihkel Nestor.

title: SEB nädalakommentaar: Eesti ekspordist moodustavad teenused juba kolmandiku

maintext:
Rääkides Eesti ekspordist, mõeldakse selle all pea alati füüsilisi kaubakoguseid, mida tehased Euroopa suunal saadavad. Tegelikkuses moodustab kaupade eksport Eesti koguekspordist vaid kaks kolmandikku – ülejäänu annab teenuste eksport.
Kui rahvamajanduse arvepidamise põhjal eksportis Eesti eelmisel aastal kaupasid ligi 11 miljardi euro väärtuses, siis teenuseid enam kui viie miljardi eest. Eesti sisemajanduse kogutoodangust on teenuste eksport andnud läbi aastate suhteliselt stabiilselt neljandiku.
-Kolmandik teenustest on transport
Pea kolmandiku ehk suurima osa Eesti teenuste ekspordist moodustavad transporditeenused, mille käive küündis 2015. aastal 1,7 miljardi euroni. Transporditeenused omakorda on suhteliselt võrdsete osadena jaotunud mere- ja maismaatranspordi vahel.
Transpordisektori osatähtsus teenuste ekspordis on viimastel aastatel olnud küll langustrendis, seda peamiselt raudteetranspordi languse tõttu. Raske on näha selle trendi peatumist. Venemaa on juba aastaid teinud investeeringuid enda sadamatesse, et vähendada sõltuvust Baltimaade teenusepakkujatest.
Seetõttu on kaheldav, kas ka poliitiliste suhete normaliseerumine riikide vahel, suudaks endiseid transiidivoogusid taastada. Samas on Eesti ettevõtted enda kätte haaranud olulise osas Läänemere laevandusest, mis transpordisektori kui terviku olukorda tasakaalustab.
-Teisel kohal turism ja kolmandal äriteenused
Transpordiga on kaudselt seotud ka teine peamine ekspordiartikkel – reisiteenused ehk turism. Eelmisel aastal andis selliste teenuste müük välisresidentidele enam kui neljandiku teenuste koguekspordist. Kuigi majutatud välisturistide arv on viimastel aastatel olnud küll pigem langustrendis, on turismi panus teenuste eksporti mõnevõrra suurenenud. Õnneks on käesoleval aastal välisturistide ööbimiste arv taas suurenema hakanud ning võib oodata selle trendi jätkumist.
Kolmandal kohal on teenuste ekspordis muude äriteenuste müük, mis tõi Eestile 2015. aastal ligi 930 miljonit eurot tulu ehk 18 protsenti kogu teenuste ekspordist. Kui transiiti ja turismi võivad skeptikud pidada ehk liialt väikest lisandväärtust loovateks tegevusaladeks, siis äriteenuste ekspordikasvu ootaksid kõik. Sellesse valdkonda kuuluvad mitmed tegevusalad, mis müüvad eelkõige ekspertteadmisi – ärikonsultatsioon, teadus- ja arendusteenused jpm.
Eestis annavad suurima panuse selle valdkonna eksporti tehnilised, kaubandusega seotud ja muud äriteenused, mille alla kuuluvad tegevusalad arhitektuuribüroodest liisingufirmadeni. Eesti puhul ei võimalda andmed küll piisavalt täpselt peamist tuluallikat välja tuua, sest kõige enam eksporditakse «muid äriteenuseid».
Teised peamised sektorid, mis Eesti teenuste eksporti kasvatavad, on veel telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenused ning ehitusteenused, mis annavad vastavalt kümme protsenti ja kuus protsenti teenuste koguekspordist.
Esimeses neist annavad tooni IT teenused, mida Eesti ettevõtted välisklientidele müüvad. IT teenuste ekspordist saadav käive ligineb juba veerand miljardile eurole. Ka ehitusteenuste pakkumine välismaale on viimastel aastatel olnud kasvava trendiga ja sektori eksportkäive ulatus eelmisel aastal pea 300 miljoni euroni.
Lisaks Eesti ehitusettevõtetele, kes välismaal oma teenust pakuvad, toetab haru ka kaubaeksport – Eesti eduka puitmajatööstuse toodang tuleb välismaal ka kokku panna.
-Teenuste ekspordipotentsiaal
Võrreldes naaberriikidega, on Eesti teenuste eksportimisel olnud suhteliselt tubli. Eestist kaks korda suurema rahvaarvuga Leedu ekspordib teenuseid meist vaid 600 mln võrra enam. Läti, kellest AirBalticu abil on saanud Batikumi lennunduskeskuseks, ekspordib üllatavalt aga teenuseid Eestist pea 1,3 miljardi võrra vähem.
Ka Soome teenusteeksport on rahvaarvu arvesse võttes Eestiga proportisonaalselt samal tasemel, samas kui kaubaekspordi väärtus ületab per capita arvestuses Eestit märkimisväärselt. Riigi suurust arvesse võttes on Euroopa edukaim teenuste eksportija olnud kahtlemata Holland, kelle teenusteekspordi käive ületab kaugelt palju suuremate riikide Itaalia ja Hispaania oma.
Eksporditavate teenuste struktuuri vaadates on Eestil loomulikult arenguruumi. Sarnaselt kaubaekspordile on ka teenusteekspordi puhul loodav lisandväärtus tegevusalade lõikes üsnagi erinev. Kui majutusteenuste valdkonnas on keskmine palk üks Eesti madalaimatest, siis konsultatsiooni- või programmeerimisteenuseid müüvad ettevõtted on kohati suutelised töötajatele pakkuma Skandinaavia tasemega võrreldavat sissetulekut.
Võrreldes teiste Balti riikidega, on Eesti äriteenuste eksportimisel olnud veidi edukam – kui siin moodustavad need koguekspordist 18 protsenti, siis Lätis 15 protsenti ja Leedus vaid kaheksa protsenti. Hollandis ja Rootsis on selliste teenuste osatähtsus aga koguni neljandik. Samas eristub näiteks Läti finantsteenuste suure panuse poolest, mis annavad pea kümnendiku riigi teenuste ekspordist.
-Kasutamata potentsiaal: intellektuaalne omand
Holland ja Rootsi paistavad silma ka ühe teenustevaldkonna poolest, mida Baltimaades praktiliselt ei eksisteeri – intellektuaalomandi tasu eest kasutada andmine. Kui Rootsi teenis 2015. aastal intellektuaalomandi kasutustasudena 12 protseni oma teenuste ekspordist, siis Holland pea 30 protsenti.
Selle teenusteharu alla liigituvad muuhulgas litsentsitasud tarkvaraprogrammide või ravimite eest, kuid ka meelelahutusvaldkond – näiteks telesaadete või muusika kasutamine. Kui suure autotehase rajamine Eesti ettevõtte poolt on ilmselt võimatu eesmärk, siis ehk elavdaks Eesti majandust ka kodumaise superbändi sünd.
Arvestades maailmamajanduse suuri trende peitubki Eesti majanduse suurim arengupotentsiaal ehk teenindussektori arengus. Mida rikkamaks ja vanemaks muutub maailma rahvastik, seda raskem on neile müüa järjekordset füüsilist toodet. Tootmine on olemuselt kapitalimahukas tegevus, mille käivitamine eeldab valmisolekut suurteks väljaminekuteks.
Eesti kaubaeksporti piirab ka geograafia. Kui Soome ja Rootsi suudame me oma kauba üsna soodsalt kohale toimetada, siis Saksamaa turul omavad teised Baltimaad ja Poola juba meiega võrreldes konkurentsieelist. Paljud teenindussektori tegevusalad geograafilisi piire aga ei tunnista.
Nii on Euroopa kauges nurgas Šotimaal loodud arvutimängu müüdud üle maailma juba miljardite eest ja sõltumatuid Šveitsi laboratooriume kiidavad kõik Poola pesupulbireklaamid. Sellise edu saavutamine eeldab loomulikult väga head ideed, kuid selleni jõudmine Eestis ei ole sugugi ebareaalne tulevikuvaade.


description: Euroopa Komisjoni otsus määrata Apple'ile 13 miljardi euro suurune hiigeltrahv on selge märk sügavalt poliitilisest komisjonist, kirjutab väljaanne Politico.

title: Kuidas EL Apple'i kätte sai

maintext:
Euroopa Komisjoni konkurentsivolinikul Margrethe Vestageril on oma kolleegide täielik usaldus. See usaldus läheb suisa nii kaugele, et kui Vestager küsis teistelt komisjoni liikmetelt kooskõlastust oma otsusele määrata Apple'ile Iirimaal tasumata maksude eest 13 miljardit eurot trahvi, ei esitanud peaaegu ükski volinik ühtegi küsimust.
Vaikis ka Phil Hogan, Iirimaalt pärit põllumajandusvolinik, kelle riik oli Vestageri uurimise keskmes.
Kuigi arvati, et Vestager veetis augustikuu – tavaline aeg, mil ELi töötajad puhkavad – oma kodumaa Taani rannikul, lugedes raamatuid, käies jooksmas ning veetes aega oma lastega, valmistus ta tegelikult söakaks poliit- ja meediatormiks.
Politico kirjutab, et üheainsa otsusega langes Vestagerile kogu maailma tähelepanu, sest ta tegi lõpu ühe Euroopa Liidu (EL) liikmesriigi kaua kestnud ärimudelile, ärritas globaalse haardega tehnoloogiafirmat ning tekitas diplomaatilise intsidendi ELi peamise liitlase USAga.
Konkurentsivolinik polnud ainult selle otsuse kohtunik ja täideviija, vaid ta osutus selle teatavaks tegemise järel ka telestaariks.
Allikate väitel ei olnud aga Vestageri sihtmärgiks mitte Apple, vaid ikkagi Iirimaa valitsus. Ta lihtsalt otsis juhtumit, mille päevavalgele toomine lõpetaks maksude vältimise kultuuri ELis. Maailma suurim ettevõte sai selle käigus vaid juhuslikult pihta.
Täispikkuses lugu Vestageri otsuse telgitagustest saab lugeda siit.


description: Valitsus plaanib järgmisel aastal riigiettevõtetest ja Riigimetsa Majandamise Keskusest (RMK) dividende kokku võtta 153 miljonit eurot, seehulgas umbes 39 miljonit eurot Eesti Energiast.

title: Valitsus tahab uuel aastal Eesti Energiast võtta 39 miljonit eurot dividende

maintext:
Valitsus kinnitas teisipäeval 2017. aasta riigieelarve eelnõu, mille järgi plaanitakse riigifirmadest dividende välja võtta kokku 153 miljonit eurot, ütles rahandusminister Sven Sester pressibriifingul.
Vastuseks küsimusele, kui palju plaanib riik välja võtta Eesti Energiast, mille üldkoosoleku rolli täidab rahandusminister, ütles Sester, et võimalik suurusjärk on ligikaudu 39 miljonit eurot.
«See pole muidugi lõplik, see on prognoos, ma seda veel päris lõplikult lukku ei tahaks lüüa,» rääkis Sester pressibriifingul BNS-ile. Ta lisas, et mõne aasta tagune olukord, kus energiafirmast oli võimalik dividende saada 100 miljoni euro kandis, ei ole praegu võimalik.


description: Kaubamärki Arcwood kasutava puidutööstuse Peetri Puit OÜ kokku 10 miljonit eurot maksnud Põlva liimpuidutehase laiendus on valminud ning hoone avab firma pidulikult reedel.

title: Peetri Puit sai valmis 10 miljonit maksnud Põlva tehase laienduse

maintext:
Uus tootmis- ja büroohoone võimaldab toota varasemast suuremaid ja keerulisemad lahendusi ning teostada projekte, milleks seni polnud võimekust, teatas Peetri Puit. Laiendusse investeeris firma kokku 10 miljonit eurot.
Lähiaastatel plaanib firma toomismahte kasvatada kolm korda ning laieneda Suurbritannia, USA ja India turule. Kasvamisega koos võtab Peetri Puit tööle 15-20 uut inimest, mis kasvatab kontserni töötajate arvu 100 inimeseni.
Laiendamise käigus paigaldas Peetri Puit 10 miljoni euro eest ehitatavale 8000-ruutmeetrisele tootmispinnale sisseseade, mis võimaldab nii liimpuidu kui ristkiht liimpuidu (CLT) tootmist.
Eelmisel aastal kasvas Peetri Puit OÜ müügitulu 10 protsenti 10,3 miljoni euroni ja puhaskasum ligi kolm korda 1,4 miljoni euroni. Ettevõttes töötas 80 inimest, kelle palgakulu oli 1,1 miljonit eurot.
Suurimad toodangu sihtriigid peale Eesti on Euroopa Liidus Saksamaa, Prantsusmaa ja Leedu, väljaspoole Euroopa Liitu müüb ettevõte üksnes Norrasse.
Arcwoodi kaubamärki kasutava OÜ Peetri Puit omanikud on Peeter Peedomaa ja Tarmo Tamm. Lisaks inseneripuidu tootmisele pakub ettevõte ka insenerilahenduste väljatöötamise ja oma toodangu paigaldamise teenuseid.


description: Starman Gruppi kuuluv Cgates omandas Leedus Panevėžyses ja Ukmergės televisiooni- ja internetiteenuseid pakkuva ettevõtte TPG.

title: Starman Grupp omandas Leedu telekomioperaatori TPG

maintext:
Starman Grupi juhatuse esimehe Aivo Adamsoni sõnul on Leedu telekommunikatsiooniteenuste turg erinevalt Eestist väga killustunud ning laienemine erinevate ettevõtete omandamise teel on osa grupi strateegiast. «Leedu turgu iseloomustab väga tugev regionaalne mõõde, mis aga seab piirid tarbijale pakutava teenuse arendamisvõimekusele,» märkis ta.
Tehinguga omandatud Telekomunikacinių paslaugų grupė (TPG) omab kolme televisiooni- ja internetiteenuste pakkujat Panevėžyses ja Ukmergės – Kateka, Elekta ja Teletinklas. Kevadel omandas Cgates Leedus Elektrėnai ja Kaišiadoryse linnades tegutseva operaatori Remo televizija.