description: Valga linnavalitsus kuulutas 23. detsembril välja hanke linna tööstus- ja ettevõtlusalade taristu uuendamise projekteerimistööde peaprojekteerija leidmiseks. Plaanis on rekonstrueerida Priimetsa ja Väike-Laatsi piirkondades asuvate tööstus- ja ettevõtlusalade taristu.

title: Tööstusettevõtted saavad parema taristu

maintext:
«Hanke väljakuulutamine on üks esimesi samme valmistamaks ette projekti, mille eesmärk on luua senisest paremad tingimused majandustegevuseks linna tööstus- ja ettevõtlusaladel nii olemasolevatele ettevõtetele kui ka uutele investoritele,» selgitas linnapea Kalev Härk. «Ühtlasi väheneb kesklinna ja elamupiirkondade liikluskoormus. Samuti aitab projekt kaasa seniste töökohtade säilimisele ning uute tekkimisele.»
Linnapea sõnutsi on projekti ettevalmistamisega juba alustatud. «Soovime kaasata kõiki mõjupiirkonnas tegutsevaid ettevõtjaid ja teisi huvitatud osapooli, et sünniks võimalikult hea keskkond ettevõtjatele ja elanikele,» lisas linnapea.
Projekt «Valga linna tööstus- ja ettevõtlusalade avaliku tugitaristu kaasajastamine» on osa Valgamaa piirkondade konkurentsivõime tugevdamise tegevuskavast. Projekti esitamise tähtaeg 2017. aastal ei ole veel teada. Tegevusi rahastatakse Euroopa Liidu (85%) ja Valga linna (15%) rahaga. Eeldatav toetuse suurus on miljon eurot, millele lisandub omaosalus.


description: Sulgemisohus olnud Valgamaa naiste tugikeskus sai järgmiseks aastaks piisava rahastuse ja jätkab tegevust.

title: Varjupaik jätkab siiski tegevust

maintext:
Kuigi eelmisel nädalal oli Valgamaa tugikeskus valmis ebapiisava rahastuse tõttu uksi sulgema, jõuti sotsiaalkindlustusametiga (SKA) tuleva aasta rahastuse osas kokkuleppele. Läbirääkimiste tulemusena nõustus SKA Valgamaa keskuse ligikaudu 50 000 euro suuruse pakkumusega, mis on umbes sama suur kui varjupaiga tänavune eelarve.
Esimesel hankel oli piirsumma 26 876 eurot, mis on umbes poole väiksem sellest, mida varjupaiga hinnangul vaja oleks. Toona tegigi keskus piirsummat ületanud pakkumise ning hange polnud seega edukas. Teisel hankel jäeti piirsumma muutmata ja tugikeskus otsustas sel mitte osaleda.
Uus leping sõlmiti üheks aastaks. Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi üksuse juht Olle Selliov ütles, et raha leitakse SKA eelarvest. «Abi on olemas ka järgmisel aastal ja edaspidi. Tagame ka selle, et kvaliteet muutuks ajaga järjest paremaks,» lausus Selliov.
Seitsme maakonna tugikeskused lõpetavad töö
Valgamaa naiste tugikeskuse juhataja Kairi Jakustand tundis samas muret, et praegune naiste tugikeskuste võrgustik on lõhutud, kuna SKA teise hankega leiti mitmele maakonnale uued odavama hinnaga nõus olnud teenusepakkujad. Seitsme maakonna Eesti Naiste Varjupaikade Liitu (ENVL) kuuluvad tugikeskused aga siiski lõpetavad töö.
Varjupaikade liit kirjutas eilses pressiteates, et oma tegevuse lõpetavad Järva, Lääne, Hiiu, Rapla, Viljandi, Lääne-Viru ja Võru maakonnas tegutsevad naiste tugikeskused. Lisaks suleb uksed Tallinnas asuv selle aasta alguses avatud tugikeskus.
Nende tugikeskuste töötajad, keda riik uuest aastast enam ei toeta, jätkavad esialgu siiski vabatahtlikku tööd ja pakuvad esmast ning juhtumipõhist nõustamist vähemalt neile, kelle juhtumid praegu pooleli. «Vägivallast väljapääsu otsivate naiste kohtuasjade ajamine ja psühholoogiline nõustamine või psühhoteraapia paraku katkevad,» oli mures Virumaa naiste tugikeskuse jurist Merle Albrant.
Mure nõustamise tuleviku pärast
«Eirates ohvriabi seaduses tugikeskuse töötajatele kehtestatud naistevastase vägivalla alase koolituse läbimise nõudeid, on SKA leidnud uued soodsa hinnaga teenuseosutajad kõigisse esimeses hankevoorus katmata jäänud maakondadesse. Tänu avalikule tähelepanule on SKA siiski teenuse osutamise jätkamiseks vajaliku rahastuse valmis leidma Jõgevamaa ja Valgamaa naiste tugikeskustele, nii et neil on võimalik senist tööd jätkata,» seisab ENVLi teates.
«Aeg näitab, kuidas uued teenuseosutajad oma rolli alarahastuse tingimustes täita suudavad,» oli ENVLi juhatuse esimees Eha Reitelmann pigem pessimistlik.
Jakustandi sõnul sõlmib ta küll kõigi Valgamaa keskuse töötajatega järgmiseks aastaks lepingud, kuid et üks varjupaik ei suuda juristile ja psühholoogile palka maksta, jagasid ENVLi tugikeskused siiani omavahel neid spetsialiste. Et osa keskusi on nüüd uued, on töötajate jagamine kahtluse all.
«Praegu saavad nad jätkata, aga kui nad lähevad täiskohaga tööle, oleme neist ilma. Loodan siiralt, et nad siiski tulevad aasta lõpuni meiega kaasa,» ütles Jakustand.

fasttext_language: et


description: Tartu ringkonnakohtu tänase otsusega jäi muutmata Tartu maakohtu otsus tänavu 17. oktoobrist, millega 41aastane Vahur Sikk tunnistati süüdi Valgas toime pandud tapmises ja talle mõisteti kaheksa-aastane vangistus, andis teada esimese ja teise kohtuastme avalike suhete teenistuse pressiesindaja Krista Tamm.

title: Kohus jättis tapmises süüdimõistetu suhtes otsuse muutmata

maintext:
Sikule esitatud ühes kehalise väärkohtlemise episoodis mõistis maakohus mehe õigeks, kuna prokurör loobus süüdistusest. Teises samasisulises episoodis mõistis maakohus Siku õigeks, kuna kuritegu ei leidnud tõendamist. Maakohtus uuritud tõendite järgi ei olnud kannatanul selgelt tuvastatavat teise isiku tekitatud tervisekahjustust.
Maakohtu otsuse vaidlustasid ringkonnakohtus nii süüdistatav, tema kaitsja advokaat Kalju Kutsar kui Lõuna ringkonnaprokurör Milvi Väin. Sikk ja tema kaitsja palusid kuriteo kvalifitseerimist provotseeritud tapmiseks. Prokurör palus Siku süüdi tunnistada ühes kehalise väärkohtlemise episoodis, milles kohus oli ta õigeks mõistnud ja lugeda selle teo eest mõistetav karistus kantuks tapmise eest mõistetud kaheksa-aastase vangistusega.
Ringkonnakohus leidis, et maakohtu otsus on seaduslik ja põhjendatud. Kolmest kohtunikust koosneva kolleegiumi seisukoha järgi ei saa antud juhul rääkida Siku äärmuslikust emotsionaalsest seisundist, mis oleks käsitatav tugeva hingelise erutusena provotseeritud tapmise koosseisu tähenduses.
Kuriteoööl tekkinud konfliktis ei olnud süüdistatava jaoks midagi tavapäratut. Tõendikogum näitab, et omavaheline tülitsemine ja solvangute lausumine oli Siku ja kannatanu suhtluses pidev.
Samuti nõustus ringkonnakohus maakohtuga selles, et teises kehalise väärkohtlemise episoodis tuleb Sikk õigeks mõista. Kui kohus ei ole tõenditele üldhinnangu andmise tulemusel süüdistatava süüs täielikult veendunud, ei saa teha otsust tema kahjuks, vaid peab langetama õigeksmõistva otsuse.
Eeluurimisel kogutud andmetel toimus veretöö mullu 2. oktoobril, kui Vahur Sikk tarvitas Valgas oma 37aastase elukaaslasega alkoholi. Politsei andmetel tekkis nende vahel öösel sõnavahetus, mille käigus lõi Sikk naist korduvalt rusikaga, seejärel kägistas teda ja lõpuks pussitas rindu. Naine suri saadud vigastustesse sündmuskohal.
Politsei pidas mehe pärast veretööd kinni ja kohus võttis ta vahi alla. Kriminaalasja eeluurimisel esitati Sikule lisaks mõrvale süüdistus kehalises väärkohtlemises.
Sikk on varem kriminaalkorras korduvalt karistatud ja kehtivaid kriminaalkaristusi on tal kokku seitse.
Tänane otsus on vaidlustatav riigikohtus 30 päeva jooksul.


description: Tänavune «Jõulutunnel» kogub raha liikumispuudega inimestele pneumaatiliste treeninguseadmete ostuks. Treeningusaali loomisel tulevad appi ka Eesti Lionsi klubide Eesti piirkonna lion`id ja Leod, kes toetavad projekti uute ruumide remontimise, kohanduste tegemise ja kolimisega.

title: Liikumispuuetega inimeste treeningusaali loomisele tulevad appi ka Eesti Lionsi ja Leo klubid

maintext:
«Maailmas järgmisel aastal oma saja aasta juubelit tähistava Rahvusvahelise Lions Klubide Organisatsiooni Eesti piirkond on võtnud oma südameasjaks aidata Eesti liikumispuudega inimeste treeningusaali loomisel kaasa lüüa,» ütles organisatsiooni Eesti piirkonnakuberner Raivo Kokser.
«Eestis juba 27 aastat heategevusliikumisega tegelenud lion`id on aidanud väga paljudel puudega inimestel oma elukvaliteeti parandada ja seetõttu on soov kaasa aidata ka »Jõulutunneli« kampaaniale meie eelneva tegevuse loomulik jätk,» lisas ta.
Eestis on Rahvusvahelise Lions Klubide Organisatsioon tegutsenud 27 aastat ning on 1300 liikmega üks suurematest klubilistest heategevusorganisatsioonidest Eestis. Eestisse tuli liikumine Soome kaudu, kus praegu on umbes 25 000 lion`it. Organisatsiooni tegevused maailmas jagunevad laias laastus nelja ossa: nägemine, keskkond, noored ja nälja leevendamine. Klubisid üle Eesti on 61.
Noored on koondunud Leo liikumisse ja praegu on aktiivsed viis Leo klubi. Leo liikumine on idee poolest sama, mis Lionsi liikumine, kuid osalejate vanus jääb vahemikku kuni 30 eluaastat. Eestis on Leosid kokku umbes 100.
Esimesel jõulupühal, 25. detsembril algusega kell 14 ja 19 on Niguliste kirikus jõulukontserdid, mille otseülekande ajal ETV saates «Jõulutunnel» saavad vaatajad annetada raha liikumispuudega inimeste treeningusaali rajamiseks. Avaliku treeningusaali seadmed on valdavalt pneumaatilised ehk töötavad suruõhuga.


description: Üsna sageli on tarbijatel tulnud ette olukordi, kus müüja pakub tagastatava kauba eest raha asemel kinkekaarti. Esimene mõte, mis sel juhul pähe tuleb, on sageli: kas ikka peab sellise pakkumisega nõustuma?

title: Tarbija ei pea defektse kauba vastu pakutava kinkekaardiga nõustuma

maintext:
Tarbijakaitseameti tarbijate teenindustalituse jurist Heli Põder ütleb, et ei pea, aga kui tarbija nõustub, tuleb tal kinni pidada kinkekaardi tingimustest.
«Juhul, kui toote tagastamine on seotud lepingutingimustele mittevastavusega, näiteks defektse kaubaga, võib kaupleja toote ostusumma ulatuses pakkuda tarbijale kinkekaarti. Sellise pakkumise tegemine ei ole keelatud, aga seda saab kasutada vaid tarbija nõusolekul,» selgitab Põder.
Kuna kinkekaardi andmist tarbijale seadus õiguskaitsevahendina ette ei näe, ei ole tarbijal kohustust vastu võtta ostu summas kinkekaarti. Kui tarbija ei ole kinkekaardi vastuvõtmisega nõus, on kaupleja kohustatud toote asendama ning kui asendada pole võimalik, siis tagastama tarbijale raha.
Kui tarbija soovib tagastada defektideta ehk kvaliteetset kaupa (näiteks on ümber mõelnud, ostnud vale suuruse vms), puudub kauplejal kohustus kaup tagasi osta. Kui sellisel juhul kaupleja võimaldab kaubast siiski loobuda ja pakub tarbijale raha asemel kinkekaarti, siis tuleks kaupleja teguviisi hinnata vastutulekuna ja kui kaup ikka ei sobi, oleks arukas kinkekaardiga nõustuda.
Kui kaup on tagastatud ja kinkekaart väljastatud, ei ole tarbijal enam õigust raha nõuda, sest kaardi vastuvõtmisega on ta nõustunud niisuguse kokkuleppega, kus ta saab tagastatud kauba eest kinkekaardi. Tarbijal tuleb kindlasti pöörata tähelepanu kinkekaardi kehtivusajale, sest kui see aeg mööda läheb, siis tähtaja ületanud kinkekaarti kaupleja aktsepteerima ei pea.


description: Puka vallas ollakse aasta eelviimasel päeval valmis tegema kaalukaid otsuseid. Nii vähemalt tundub, kui lugeda valla leheküljele üles pandud erakorralise volikogu istungi päevakorda ja arutusele tulevaid eelnõusid.

title: Kas erakorraliselt kokku kutsutud volikogu istung toob selguse?

maintext:
23. detsembril on osa Puka vallavolikogust - Aakre piirkonda esindavad Silver Laks, Arno Kangro ja Andrus Looskari - teinud volikogu esimehele Aleksander Sven Essele ettepaneku kokku kutsuda volikogu erakorraline istung.
Kuna seadus näeb ette, et erakorralise istungi kutsub volikogu esimees või aseesimees kokku vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks ja nende poolt määratud ajal kahe päeva jooksul pärast ettepaneku esitamist, saatiski volikogu esimees 25. detsembril volikogu liikmetele välja kutsed: istung toimub reedel, 30. detsembril Puka rahvamajas.
Istungi päevakorras olevad teemad puudutavad otseselt haldusreformi ning lauale on pandud eelnõud erinevaid võimalusi silmas pidades.
Esimese punktina tuleb kaalumisele vallavolikogu 2. detsembri otsuse, millega lõpetati menetlus Elva linna ja seda ümbritsevate valdadega ühise omavalitsuse moodustamiseks, tühistamine ning ettepanek jätkata läbirääkimisi. Valla kodulehel on näha, et Elvaga mitteliitumise otsuse vastu on allkirjad andnud enam, kui 200 Puka valla hääleõiguslikku elanikku.
Teisena arutatakse Soontaga küla siiani lahenduseta probleemi. Sinna on lubanud kohale minna ka Soontaga elanike eest kostnud Aare Jaama, kes küla liitmise nimel Helme vallaga pea aasta aega tuuleveskitega võidelnud. Viimatiseks sammuks oli pöördumine õiguskantsleri poole.
On tõenäoline, et volikogu nõustub lõpuks küla elanike avalduse alusel Helme vallavolikogu poolt algatatud ettepanekuga muuta valla piire ja arvata Soontaga küla Helma valla koosseisu.
Päevakorras on ka Aakre piirkonna pöördumine Puka ja Rõngu vallavolikogude, Valga maavanema, Tartu maavanema, haldusreformi Lõuna-Eesti piirkondliku komisjoni ja Rahandusministeeriumi poole.
Pöördumises palutakse seoses eesseisva haldusreformiga leida võimalus liita Puka valla Aakre-, Palamuste-, Pedaste-, Purtsi-, Pühaste- ja Rebaste küla Rõngu vallaga. Soovi põhjendusena on muuhulgas toodud ajaloolist kuuluvust Rõngu kihelkonna koosseisu ning et Rõngu on aakrelaste jaoks tõmbekeskuseks ka tänapäeval.
Pöördumisest saab lugeda, et see on viies sooviavaldus viimase 25 aasta jooksul. Alla on kirjutanud Kangro, Laks ja Looskari, pöördumist on toetamas enam kui saja Aakre piirkonna elaniku allkirjad.
Millised otsused langetatakse reedel Puka volikogu istungil, sõltub volinike meelsusest.


description: Sangaste ja Otepää volikogude istungid möödusid täna, 23. detsembril tavapärasest ülevamas meeleolus. Nimelt allkirjastati Sangaste lossi saalis ühinemisleping, millega kaks valda peagi üheks saavad.

title: Galerii: Sangaste ja Otepää vallad allkirjastasid ühinemislepingu

maintext:
Kahe valla samaaegselt toimunud istungite päevakorrad olid identsed - allkirjastada ühinemisleping ning edastada taotlus haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks. Mõlema volikogu mõlemad päevakorrapunktid pälvisid kõigi kohal olnud volikoguliikmete heakskiidu.
Ühinemislepingule kirjutasid alla Otepää vallavolikogu esimees Siim Kalda, Otepää vallavanem Kalev Laul, Sangaste vallavolikogu esimees Rando Undrus ja Sangaste vallavanem Kaido Tamberg.
Kalda märkis, et läbirääkimised on möödunud väga heas õhkkonnas ning olnud konstruktiivsed. "Kõik eeldused on loodud, et Otepää, Sangaste ja Palupera seitse küla saaksid järgmise aasta sügisest üheskoos hakata püüdlema uute eesmärkide ja tippude poole.“
Undrus avaldas head meelt, et ühinemisleping sai allkirjastatud. „Äsja allkirjastatud leping ei tee meid küll rikkaks, aga see teeb meid tugevaks, sest see mis meid tugevaks teeb, on hea koostöö, mis sõltus siiani ja sõltub edaspidi ainult meist endist.“
Lisaks sellele andsid volikogude esimehed Valga maavanemale Margus Lepikule üle otsused, millega taotletakse Vabariigi Valitsuselt Otepää valla ja Sangaste valla haldusterritoriaalse korralduse muutmist ühinemise teel uueks kohaliku omavalitsuse üksuseks. Maavanem lubas need menetleda esimesel võimalusel.
Otepää ja Sangaste valla ning Palupera valla seitsme küla ühinemisel kujuneb territooriumi pindalaks 443 km2. Elanike arvuks on 1. novembri 2016. a seisuga 5705 elanikku. Uus omavalitsus tekib 2017. aastal kohaliku omavalitsuse volikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval.
Ühinemisleping koos lisadega avaldatakse Sangaste ja Otepää valdade veebilehtedel ja Riigi Teatajas.


description: Kaitseväe väeosad lubasid jõuludeks ja aastavahetuseks puhkusele nii palju ajateenijaid kui vähegi võimalik, pühade ajal väeosadesse jäävatele ajateenijatele pakutakse pidulikumaid söögikordi ning võimalust külastada jumalateenistusi ning käia teatris ja kinos.

title: Suurem osa ajateenijatest lubati jõuludeks koju

maintext:
Kui toimkonnad said mehitatud, määras väeosa ülem puhkuste alguse ning ajateenijad pääsesid koju vastavalt graafikule. Väiksemaid jõuluüritusi on peetud nii väeosades kui mereväe laevadel, enamasti saavad ajateenijad neilt kaasa ka maiustusi. Pühade ajal väeosas viibivatel ajateenijatel on võimalus osaleda nii jumalateenistustel kui käia teatris.
Staabi- ja sidepataljoni pidulik jõuluõhtusöök oli 12. detsembril, seda külastas ka jõuluvana, kes tõi ajateenijatele kommipaki. 22. detsembril said sideväelased osaleda kaitseväe jõulujumalateenistusel Tallinna katoliku kirikus. Samuti oli pataljoni ajateenijad traditsiooniliselt 22. detsembril abiks heategevusüritusel Oleviste kirikus. 23. detsembri ennelõunal oli pataljoni teenistujatele jõululaud. Pühade ajal väeosas olevatele ajateenijatele on pisut pidulikum söögikord ette nähtud ka 24. ja 31. detsembril.
Kuperjanovi jalaväepataljonis on jõulude ja aastavahetuse ajal väeosas viibivatel ajateenijatel võimalik soovi korral käia kirikus ning kinos. Jõulude ja aastavahetuse menüü on pataljonis pisut pidulikum - verivorst, hapukapsas, seapraad ja koogid.
Kõrgema sõjakooli kadettide jaoks on jõulupidustused juba läbi - pühad märgitakse iga-aastaselt ära traditsioonilise piduliku kadettide õhtusöögiga.


description: Otepää vallavalitsus kuulutas 2016. aasta sügisel Otepää 900. juubeliaasta puhul välja lasteaialaste omaloominguvõistluse «Minu Otepää». Osalesid kõik Otepää lasteaia ning Pühajärve põhikooli lasteaia- ja sõimerühmade lapsed, andis teada vallavalitsuse kommunikatsioonijuht.

title: Väikesed kunstnikud seadsid Otepää eripärad pildile

maintext:
«Esitati nii individuaalseid kui grupitöid. Laste töödest tehtud näitust sai Otepää lasteaedades vaadata aasta lõpuni,» sõnas Otepää vallavalitsuse haridus-, kultuuri- ja spordinõunik Janika Laur. «Väga toredad tööd olid. Lapsed olid kujutanud Otepää loodust, toimunud üritusi, Otepääga seotud inimesi ja unistusi. Tööde tegemisel oli leidlikult kasutatud erinevaid materjale ja tehnikaid.»
Töödest tehtud näitust käisid lasteaedades vaatamas haridus- kultuuri- ja spordinõunik Janika Laur ja Otepää vallavanem Kalev Laul, kes tunnustasid kõiki lapsi ja nende juhendajaid kringlitega.


description: Valitsus kiitis täna heaks seitse omavalitsuste ühinemisotsust. Kinnitati Valga, Elva, Saaremaa, Rakvere, Tapa, Viljandi ja Vinni valla moodustamine.

title: Valitsus kinnitas seitse ühinemisotsust

maintext:
«Kõik volikogude algatatud ühinemised väärivad heakskiitu, kui nende tulemusel tekib haldusreformi seaduse kriteeriume täitev omavalitsus, mis on ka inimeste jaoks mõistlik,» ütles riigihalduse minister Mihhail Korb.
«Ühinemine on siiski vaid esimene etapp ning valitsuse tegevusplaanis on haldusreformi lõpule viimine väga olulisel kohal. Soovime suurendada ka kohaliku omavalitsuse finantsautonoomiat ja anda omavalitsustele üle osa riiklikke ülesandeid koos vastava rahastusega.»
Nimetatud ühinemiste tulemusena väheneb omavalitsuste koguarv Eestis 25 omavalitsuse võrra 178-le. Kokku 153 valda ja 25 linna. Kõikides ühinevates valdades, mis täna kinnitati, elab rohkem kui 5000 elanikku. Nendest viies elab üle 11 000 elaniku. Moodustatud omavalitsustest kõige suurema elanike arvuga on Saaremaa vald 32 000 elanikuga.


description: Kadriorus sügisel ameti maha pannud ning sel nädalal oma 63. sünnipäeva tähistav Toomas Hendrik Ilves annetas osa oma kikilipsudest vähihaigete toetuseks - vähiravifond “Kingitud elu” viib alates kolmapäevast Facebookis läbi kolmepäevase rahvusvahelise heategevusliku oksjoni, mille võitjad selguvad 31. detsembri keskpäevaks.

title: Vähiravifond käivitas Ilvese kikilipsude oksjoni

maintext:
“Olgu selle Ärmaga kuidas on, meile meeldivad inimesed, kes tahavad teha head. Nii oleme tänulikud president Ilvesele, et ta oma legendaarsest lipsukapist mõned ikoonilised riideesemed vähihaigete toetuseks oli nõus annetama. Nüüd, kus tal enam peeneid vastuvõtte nii palju pole, vajab ta ka vähem lipse. Oksjon annab aga kellelegi ainulaadse võimaluse toetada vähihaigeid ja samas kanda presidendi lipsu juba näiteks aastavahetuse peol,” ütles vähiravifondi “Kingitud elu” juhataja Toivo Tänavsuu.
Rahvusvaheliselt läheb oksjonile kolm käsitööna valminud siidilipsu.
Eelmisel nädalal korraldas vähiravifond heategevusliku kontserdi Valgas.


description: Toiduliidu juht Sirje Potisepp kutsub kõiki Eestimaa peresid ja sõpruskondi katma eesseisvatel pühadel pidulaud ennekõike kodumaise toidukraamiga, et teha nii oma panus eestimaise toidutootmise jätkusuutlikusse.

title: Toiduliit kutsub üles eelistama pidulaual eestimaist

maintext:
Tema sõnul on jõulud ja aastavahetus toidutööstustele kõige kiirem aeg, mil iga tööstuses töötav inimene pingutab selle nimel, et poelettidel oleks saadaval võimalikult rikkalik valik kvaliteetset ja maitsvat kodumaist toidukaupa.
«Seetõttu palumegi jõuluvanalt kingiks ennekõike seda, et igas Eestimaa kodus oleks pidulaud kaetud kodumaise toiduga – see on kõige suurem teene neile inimestele, tänu kellele püsib kodumaine toidutootmine elujõulisena,» tunnistas Potisepp.
Liidu juhi sõnul on Eesti toiduettevõtete tootevalik sedavõrd lai, et võimaldab pakkuda nii traditsioonilist jõulupraadi ahjuliha, verivorstide ja hapukapsaga kui ka mitmekülgset menüüd peenema maitsega gurmaanidele. Tema sõnul ei pea pettuma ka need, kelle eelistus on saata vana aasta ära eksootilisemate maitsete seltsis.
«Kodumaised toidutootjad on hankinud viimaste aastate jooksul hulgaliselt inspiratsiooni igast maailma nurgast, mistõttu on liha ja kastmete lett muutunud tõeliseks maailma köökide väljapanekuks. Igaüks leiab midagi põnevat, millega oma pidulisi üllatada,» kinnitas Toiduliidu juht.
Potisepa sõnul näitavad viimased uuringud, et 88 protsenti inimestest eelistab tarbida kodumaist toitu. Samas jääb kodumaise toidu ostukäive kauplustes sellele numbrile veel alla. See tähendab, et ühel või teisel põhjusel siiski kodumaine toit ostukorvi ei jõua.
«Meie tarbija on väga hinnatundlik ja kulukal pühadehooajal ostavadki paljud kaupu ainult kollaste kampaaniasiltide järgi, mispuhul jääb päritolumaa tagaplaanile. Samas on hinnavahe tihti kõigest mõni sent, mistõttu soovitame inimestel keskenduda sildi värvuse asemel tegelikule numbrile ja sellele, mis peitub numbri taga – meie omad Eesti inimesed,» rõhutas Sirje Potisepp.


description: Lisaks kingituste jagamisele, kuuse ja kodukaunistustega jõulumeeleolu loomisele ning jõululauludele on jõulud tuntud kui suured söömapühad, mil lauad heast-paremast lookas ning kõhud veel mitmeks järgnevaks päevaks täis söödud.

title: Kuidas pühade ajal toitumist kontrolli all hoida?

maintext:
Ida-Tallinna Keskhaigla dieedi- ja toitumisnõustaja Elle Kalamägi annab nõu, kuidas pühad söögilaua ääres mõistlikult mööda saata.
Kõik algab mõtlemisest
Rääkides jõulupühade söömisharjumustest ja nende kontrollimisest, tuleb tõdeda, et kõik algab meie mõtlemisest, eesmärkidest ja soovidest. Enamasti endale jõuluajal suuri piiranguid ei seata, kui just tervis seda ei nõua. Küll aga on võimalik vältida ülesöömist ja liigset maiustamist kõigil, kes tahavad ka jõulude ajal toitumisele pisut tähelepanu pöörata.
Eriti tuleks siinkohal tähelepanu pöörata diabeetikutele, seedetrakti vaevustega ja tugevalt ülekaalulistele inimestele ning kõigile neile, kes teavad, et ülesöömine, maiustamine ja alkoholi liigtarbimine võib neile halvasti mõjuda. Lastes asjad kontrolli alt, võib olla hiljem väga keeruline õigele teel tagasi saada. Seega tuleks kaaluda, kas võtta või jätta.
Siinkohal soovitused, kuidas hoida toitumine ka jõuluajal kontrolli all:


description: Viimaste nädalate sulailmad on viinud riigi kruusateed piirkonniti olukorda, kus autode liikumine on raskendatud. Maanteeameti andmetel on olukord Lääne-Eestis, kuid teeolud pole kiita ka Valgamaal.

title: Pehme ja vesine ilm mõjutab kõrvalteede sõidetavust

maintext:
Kruusateede muldkehade alumised kihid on kohati veel jääs, ülemine kruusakiht aga sulamas või sulanud ja veest läbi imbunud. Üleval olev vesi ei pääse allapoole ning tihti ka mitte külgsuunas välja voolama. Praegune olukord on sarnane teede kevadise lagunemisega.
Metsa- ja turbaveo ning muude raskete vedude mõjul võivad kruusateed veelgi rohkem kahjustatud saada ja kaotada kandevõime täielikult. Seetõttu on paljudel riigiteedel piiratud raskete veokite liikumist, mille eesmärk on teede ulatusliku kahjustamise ärahoidmine. Praeguseks on ligi 900 kilomeetril riigiteedel kehtestatud massipiirangud, mida saab jälgida rakendusest Tark Tee https://tarktee.mnt.ee/ nii kaardi kui tabeli kujul.
Püüame teha kõik endast oleneva, et teede seisukorda parandada, kuid enne hööveldamisega alustamist tuleb enamasti ära oodata teepinna tahenemine, sest märja kruusakihi liigutamine ühest tee äärest teise ei anna oodatud tulemust.
Maanteeamet ootab liiklejatelt mõistvat suhtumist ja palub kehtestatud piirangutest kinni pidada.


description: Jõulud tähistavad teatavasti Jeesus Kristuse sündimist. Nüüd, kus nendeni jäänud vaid paar päeva, on paras hetk teha väike ülevaade, mida teame mehest, kelle sünnipäeva tähistame.

title: Mida me teame Jeesuse kohta?

maintext:
Religioosseid Jeesuse tegemiste kirjeldusi on küll ohtralt, kuid seekord võtame vaatluse alla väited, mida võib pidada teaduslikult tõestatuks. Või siiski mitte?
Ühe põhjalikuma kodumaise analüüsi ajaloolise Jeesuse teemal on teinud Tartu Ülikooli usuteaduskonna Uue Testamendi lektor Ain Riistan oma doktoritöös. Uurijate kirjeldused Jeesusest on suures osas ülimalt erinevad, aga Riistani sõnul leiduvad mõned infokillud, mille osas üksmeelele jõudnud suurem osa usuteadlasi. Sama kinnitas Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi dotsent Jaan Lahe ja on kirjutanud teised usuteadlased.
Piibliväliseid allikaid vähe
Peamine info Jeesuse kohta pärineb Uuest Testamendist Matteuse, Markuse, Luukase ja Johannese evangeeliumist. Lisaks on väike osa teadmisest pärit uuematest, piiblisse mitte mahtunud apokrüüfilistest (ebaselge päritoluga – toim) evangeeliumitest ja mõnel harval korral on Jeesust mainitud ka mittekristlikes allikates.
Riistan tunnistas, et allikate vähesus ja evangeeliumite omavahelised vastuolud ei luba paljusid asju tõsikindlalt väita, aga tema ja paljud teised on seda meelt, et suur osa sellest, mis Jeesuse kohta evangeeliumites kirjutatakse, on usaldusväärne, kuna läheb hästi kokku tolle perioodi ajalooliste kirjeldustega.
Samuti ütles Riistan, et kuna evangeeliumite kirjutamise ajal 1.–2. sajandil olid paljud Jeesuse elulugu mäletanud inimesed veel elus, siis detailid, näiteks Jeesuse vanemaid või ametit puudutav, ei ole tõenäoliselt väljamõeldised.
Näiteks leidub evangeeliumite-eelsest ajast materjale nagu apostel Pauluse kirjad viiekümnendate aastate algusest, kus ta kirjeldab, et on isiklikult suhelnud Jeesuse lähima jüngri Peetruse ja Jeesuse venna Jaakobusega. Küsimusi on küll konkreetsete lugudega evangeeliumites, mille tõesuses ei saa alati kindel olla.
«See, mida evangeeliumites kirjutatakse Jeesusest, sobitub väga hästi kõige sellega, mida me ka muude allikate põhjal teame esimesest sajandist, Rooma impeeriumist, Palestiinast ja toonasest juutlusest. Olgu selleks siis kirjalikud tekstid, arheoloogilised väljakaevamised ja kõik muu kultuuriline info, mis meil on,» rääkis Riistan.
Muidugi leidub uurijaid, kellele sedalaadi teaduslik lähenemine tundub jäävat kitsaks. Näiteks Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku usuteaduse instituudi süstemaatilise teoloogia professor Arne Hiob peab ainuüksi kinnitatavate faktide tunnistamist nii-öelda uusaegseks dogmaks, mis lükkab olulise ilmutusliku aspekti määramatusse kaugusse ja võib nõnda luua moondpildi, kuna meie vaatlusviis ei suuda hõlmata kogu olemasolevat tegelikkust.
Järeldused sõltuvad eeldustest
Tema sõnul on Jeesuse tõeseks kirjeldamiseks üsna kõigutamatu allikas Uus Testament ja lähtekoht võiks olla pigem, et mida pole sellest ümber lükatud, on tõsi. «Võib võtta vastupidi: kui ei ole midagi ümber lükatud, on olemas. See positsioon, mida selline teaduslik lähenemine sageli võtab, kui ta ennast ainumaksvaks kuulutab, mida küll alati ei sünni, ei vii kuhugi mujale kui nihilismi ja ebakindlusse.»
Et järeldused sõltuvad eeldustest, need aga tuleb põhjalike lähteandmete puuduses või olemasolevaid hinnates valida lähtuvalt sellest, kuidas keegi ennast positsioneerib, ei seisa teaduslikud teooriad Hiobi järgi sugugi alati kindlatel alustel. Lisaks sõltuvad need soovidest, need omakorda ühiskondlikest hoiakutest. «Ja kui nende suhtes on üksmeel, siis öeldakse, et teadlastel on konsensus. Tegelikult on sageli tegemist hüpoteesidega.»
Lähtuvalt algsest eesmärgist on allpool siiski välja toodud Ain Riistani kirja panduna need väited, mida suurem osa tänapäeva piibliteadlasi peab faktideks.
1. Jeesus kui mees oli olemas ja ta hukati. Jeesusest räägivad peale Uue Testamendi ka mõned piiblivälised allikad. Juudi ajaloolane Josephus Flavius mainib teda oma «Juudi muinsustes» kahel korral. Üks neist puudutab tegelikult küll tema venda Jaakobust, kes oli «Jeesuse, nõndanimetud Kristuse vend».
Teine on otseselt Jeesusest, kellest räägitakse kui targast mehest, imetegijast ja õpetajast ning sellest, et teda peeti Messiaks (kreeka keeles Kristus). Mainitakse ka, et Jeesuse lasi hukata Pilatus ja et «kristlaste suguharu, mis saanud nime temalt, pole välja surnud tänini». Josephuse teksti on hilisemad ümberkirjutajad täiendanud kristlike lisadega, kuid algversioon on käsikirjade võrdluses hõlpsasti taastatav.
Rooma ajaloolane Tacitus kirjutab oma «Annaalides» umbes 115.–117. aastal Rooma suurest tulekahjust aastal 64 ja keiser Nero katsest süüdistada selles kristlasi. Viimastest ütleb ta, et nad said oma nime «Kristuselt, kes hukati prokuraator Pontius Pilatuse käsul, kui Tiberius oli Keiser».
Ajaloolane Suetonius kirjutab umbes aastal 120 keiser Claudiusest, kes aastal 49 pidi toime tulema rahutustega Roomas: «Juudid, kes Chrestuse õhutusel pidevalt rahutusi korraldasid, ajas ta Roomast välja». See ühildub Uue Testamendi apostlite tegude raamatuga, kus mainitakse samuti juutide väljaajamist Roomast, mille korraldas keiser Claudius. Tegu oli ilmselt just juutide tülidega Jeesusesse uskumise küsimuses.
Faktid, mis lähtuvad peamiselt vaid neljas evangeeliumis sisalduvast
2. Jeesus sündis umbes neljanda aasta paiku enne Kristust, tema sünniga seoses räägitakse Heroodes Suurest, kes suri sel aastal. Jeesuse sünnipäeva pidamine 25. detsembril pärineb hilisemast ajast (4. sajand).
3. Tema ema nimi oli Maarja ja kasuisa Joosep. Veel mainitakse tema vendi Jaakobust, Joosest, Juudat ja Siimonat ning õdesid, kelle arvu ei täpsustata. Jaakobusest sai hiljem Jeruusalemma koguduse juht, seda mainivad nii Josephus Flavius, apostlite tegude raamat ja teised varakristlikud tekstid, näiteks Tooma evangeelium. Küsimusele sellest, kas need vennad-õed olid lihased vennad või kasuvennad, on vastatud erinevalt.
4. Ta kasvas üles Naatsaretis Galileas oma puusepast kasuisa Joosepi peres. (Jaan Lahe lisas, et kreeka keeles on ametinimetus «tektoon», seda on tõlgitud puusepaks, mis pole päris täpne – õigem oleks «ehitusmeister».) Piiblis seda ei mainita, ent Naatsaretist mõne kilomeetri kaugusel asus linn nimega Sepphoris (tänapäevase nimega Tzipori), milles toona käis vilgas ehitustegevus. On üsna tõenäoline, et Jeesus käis seal ehitamas.
5. Ta oli Galilea juut ja kogu tema tegevus on mõistetav toonase ajastu juutluse raames. Tänapäeval teame hästi ka seda, et juutlus ei olnud ühtne, vaid selles oli mitu omavahel võistlevat usuvoolu.
6. On üsna kindel, et Jeesuse ristis Ristija Johannes, kes oli algatanud oma usuliikumise, mis jäi kestma ka siis, kui Jeesus sellest eraldus. Johannese askeetlik eluviis sobib kokku sellega, mida Josephus Flaviuse ja Qumrani kogukonna käsikirjade vahendusel esseenidest teame, ehkki Johannest otseselt esseeniks pidada ei saa.
7. Jeesus kogus enda ümber järgijaskonna, kellest olulised olid 12 jüngrit – ilmselt viitena Iisraeli kunagisele 12 suguharule. Erinevalt teistest võistlevatest usuvooludest oli Jeesus-liikumine inklusiivne, see oli suunatud esmajoones neile, keda teised mingil põhjusel põlgasid: patused, haiguse tõttu kultuslikult ebapuhtad inimesed, mässajad, Rooma kollaborandid.
8. Jeesuse sõnumi tuum oli kuulutus lähenevast jumalariigist, mille tulekuks inimesed ennast ette valmistama peavad. Õpetajana rääkis ta sellest piltlike mõistukõnedega, millest ikka ja jälle koorub välja motiiv Jumala tegevuse suveräänsusest – ükski inimlik struktuur ei saa Jumalat kapseldada oma ideoloogia raamidesse, aga seda võistlevad usuvoolud just paljuski tegidki.
9. Jumalariigi kuulutusega kooskõlas oli tema tegutsemine imetervendaja ja eksortsistina. Toona peeti paljusid haigusi kurjade vaimude põhjustatuks ning nende väljaajamine oligi tervendamise viis. Kui palju siin on seoseid üleloomulikkusega, jääb juba iga tõlgendaja enese otsustada.
Religioonifenomenoloogiline fakt on igatahes, et ka tänapäeval on inimesi, kes usutervendajatelt abi saavad, mõelgem kas või Lüllemäe kalmistule maetud Kaika Lainele. Seda, et Jeeus tõepoolest tervendas, kinnitab muu hulgas asjaolu, et tema oponendid süüdistasid teda kurjade vaimude väljaajamises Peltsebuli (kuradi) abiga.
10. Jeesuse õpetused ja tervendused lähtusid tema enese ja teda saatnud liikumise jaoks Jeesuse eriliselt intiimsest sidemest Jumalaga, keda Jeesus isiklikult «isaks» kutsus. Tema arameakeelne pöördumine «Abba» on säilitatud ka kreekakeelses Uues Testamendis ja see oli toona ajastu kontekstis väga unikaalne. Kriitikute meelest on just see pöördumine kõige kindlamalt Jeesusele enesele tagasiviidav ütlus.
11. Jeesus hukati Jeruusalemma usujuhtide eestvõttel Rooma võimude poolt poliitilise mässajana kui messiapretendent ja «juutide kuningas» 1. sajandi kolmekümnendate aastate alguses.
12. Jeesus-liikumine jätkas tema surma järel tegutsemist ja hakkas varsti kuulutama, et Jeesuse surm oli lunastussurm inimkonna pattude eest ja et ta on surnuist üles tõusnud.


description: Politsei- ja piirivalveametile (PPA) palgatõusuks kasutada oleva kolme miljoni euroga tõstetakse osade politseivaldkonna spetsialistide, sealhulgas ka politseijuhtide palkasid, kuid mitte patrullpolitseinike töötasusid, kirjutab neljapäevane Postimees.

title: Politseinike palgad tõusevad valikuliselt

maintext:
Prefektide ja peadirektori asetäitjate kuu töötasu kasvab uuest aastast kuni 400 eurot. See tähendab, et prefekti sissetulek hakkab senise 2900–3100 euro asemel olema minimaalselt 3300 ja peadirektori asetäitjal 3800 eurot, teatab leht.
«Ilma selle tõusuta ei ole organisatsiooni tippjuhtide palk enam tööturul üldises konkurentsis. Minu kui asutuse juhi huvi on, et need inimesed ei lahkuks meilt tööle mujale,» põhjendas tippjuhtkonna palgatõusu ise 4300eurost töötasu saav PPA peadirektor Elmar Vaher. Tema enda töötasu suurus sõltub siseministri otsusest.
«Olen peadirektorina rahul siis, kui iga meie juhti tahetakse tööle nii avaliku kui erasektori organisatsiooni, aga ta tahab töötada PPAs nii töö enda, meeskonna kui ka palga pärast. Pean võitlema selle eest, et minu meeskonna liikmed ei lahkuks palga tõttu Europoli või Frontexisse ja selline on praegu minu kui juhi otsus – teha ettepanek siseministrile nende palga tõstmiseks,» ütles Vaher.
Lisaks juhtkonnale tõusevad siiski ka kriminaalpolitseinike ja isikukaitse valdkonna politseinike palgad. Nende palk peaks uuest aastast tõusma keskmiselt 150 euro võrra – nii läheneb kõige raskemaid kuritegusid uurivate politseinike palk 1800 eurole, märgib Postimees.
«Kriminaalpolitseinike palkadesse peame panustama selleks, et nemad on inimesed, kes peavad ohte ette nägema,» selgitas Vaher. «Isikukaitse büroole langeb aga suur koormus seoses Eestit ees ootava Euroopa eesistumisega ja nende inimeste töö sisu nõuab tegelikult palju enamat, kui pelgalt ümbruses toimuva jälgimine,» märkis politseijuht.


description: Eile õhtul oli ETV ekraanil koolikokkade võistlussarja "Eesti parim koolikokk" finaalsaade ning sarja võitja on Leelo Reha koos abilise Irina Gergaloga. Igapäevaselt valmistavad need vahvad kokad toitusid Palupera Põhikoolis.

title: Eesti parim koolikokk kokkab Palupera põhikoolis

maintext:
Leelo on suurepärane planeerija ja äärmiselt puhas oma töös. Tähelepanelik vaatajagi võis telesaategi vahendusel nõustuda, et Leelo tööpinnad olid alati laitmatult puhtad ning pottidel ei õnnestunud kuskile kuhjuda, sest tema toidutegemise järjekord välistas selle.
Kogu sellise planeerimise kõrval, aga paneb Leelo iga päev kogu oma südame ja oskused toidutegemisel mängu, sest ainult nii valmib kooliperele üks tõeliselt maitsev koolisöök. Ta pooldab lihtsust, selgust ja iseendaks jäämist.
Leelo Reha suutis telesaate vältel panna rõhku nii toidu välimusele kui ka maitsele ning sellega võitis ta nii suurte kui ka väikeste poolehoiu.


description: Pühadeperioodil tasub olla ettevaatlik, sest igal aastal kahekordistub just sel ajal liiklusõnnetuste, varguste ning hooletusest tingitud õnnetused.

title: Jõulud on aasta õnnetusterohkeim aeg

maintext:
Kiirustades viimaseid kingitusi otsides, toiduvarusid täiendades ja seejärel autorooli istudes või linnatänavail rutates on paljude liiklejate tähelepanu hajunud ning õnnetused kärmed juhtuma. Seetõttu on just 23. detsembrist kujunenud aasta kõige õnnetusterohkem päev, mil kindlustusel tuleb peamiselt tegeleda liikluskindlustuste, kasko- ja õnnetusjuhtumi kahjudega.
«Seesam kindlustuse kahjukäsitlejatele tähendab pühadejärgne tööle naasmine kiiret aega, sest viimaste aastate statistika kohaselt kahekordistub kahjujuhtumite arv just sellel perioodil. Kui tavaliselt registreerivad meie kliendid ühes päevas 50–55 kahjujuhtumit, siis jõulupühade järgselt küündib see number saja lähedale,» rääkis Seesami kahjukäsitlusosakonna juht Ly Jõhvik.
Pühad pakuvad vilgast tööperioodi ka varastele, kelle jaoks on lihtsaks saagiks mitmeks päevaks üksi jäänud kodud, autoistmele jäetud uhked jõulukingitused ja muud väärisesemed ning ka nutiseadmed, mis võõras seltskonnas järelevalveta laadima pannakse.
«Jõuludeks üksi jäetud kodude aknad ja uksed peaksid olema korralikult suletud, võimalusel võiks ühes toas ka tule põlema jätta ning kindlasti tuleks sotsiaalmeedias vältida staatuseuuendusi, mis võivad pikanäpumeestel sõrmed sügelema ajada,» jagas Jõhvik õpetusi turvalise jõuluaja nautimiseks.
«Ostukeskuste parklates tuleb samuti valvsust säilitada: kingitused ning muud väärisesemed silma alt ära panna ning autouksed korralikult lukustada. Eelmisel aastal saime mitu kahjuteadet, kus võõrasse seltskonda pühi tähistama läinud inimene jättis telefoni laadima ja hakkas siis lõbusat õhtut nautima. Hiljem taksot tellima asudes rippus seinast vaid laadija. Külla minnes tuleb nutiseadmetega hoolas olla, sest alati leidub neid, kelle näpud on kiiremini seal, kus ei peaks.»
Pühadeaegses saginas puhkevad tihemini ka tulekahjud. Ettevaatlikkusele tuleb kutsuda kodukokkasid, kelle köögist maitsvad road peolauale jõuavad. Ahju unustatud jõulupraest võib kergesti alguse saada tulekahju. Samuti on oht olemas ka tavalise söögitegemise korral, mil süttida võib näiteks pannil olev rasv.
«Kuna enamik köögist alguse saavatest tulekahjudest on põhjustatud just toidu kõrbemisest, siis on eriti oluline end televiisori ette mitte unustada ja toidu valmimise ajal köögis viibida,» toonitas Jõhvik.
Kindlustaja sõnul kipuvad inimesed hoolimata pidevast meeldetuletamisest ka küünalde põletamisel ohutusnõudeid rikkuma. Tavaliselt pannakse pealtnäha ohutud küünlad lauale ilma tulekindla aluseta või asetatakse hoopis kardinatele liiga lähedale. Kuuseküünlaid kiputakse aga asetama ülemise oksa alla, kust tulel lihtne levima hakata.
«Tulekahju põhjus ei ole alati lahtine tuli, aga ka näiteks kuuseküünalde vigased juhtmed, mida peab kontrollima,» tuletas Jõhvik meelde ning soovitas turvalise jõuluaja nautimise nimel üle vaadata ka suitsu- või vingugaasiandurid, mis võivad vajalikult hetkel elu päästa.


description: Tänane jõuluõhtu jumalateenistus Valga Jaani kirikus tõi pühakotta ligi kakssada imimest.

title: Praost mõtiskles teenistusel rõõmu allikate üle

maintext:
Teenisid EELK Valga Peetri-Luke koguduse hooldajaõpetaja, Valgamaa praost Vallo Ehasalu ja kiriku juures tegutseva Valga Peetri pühapäevakooli õpetaja Karin Varblane.
Õpetaja Ehasalu oli oma jutluse üles ehitanud vägagi inimlikule ja igapäevasele küsimusele: "Kust leida rõõmu?" Ta tõdes, et esmapilgul polegi see ju nii raske: teed endale võileiva ja sööd ära -- ise samal ajal internetist meile vaadates. Mõnda aega ongi meel ehk rõõmus, siis aga tuleb järgmine võileib teha, sest meel kipub juba mõruks. Seega ei kesta selline rõõm kaua.
Praost kinnitas, et tõeline rõõm tuleb jumalast ja see on ka oluliselt kauakestvam. Jõuluajal ongi see rõõm jumala poja Jeesuse Kristuse läbi ilmsiks saanud.
Samuti nentis kirikumees, et vahest tuleks meil rõõmu allikate leidmisel eeskuju võtta lastest, kes erinevalt täiskasvanutest oskavad rõõmu tunda ka väikestest asjadest. Sestap on ka jõuluaja sõnum ning kombestik suuresti lastega seotud. Ka paljud laulud on olemuselt lapsemeelsed -- näiteks "Ma tulen taevast ülevalt" on lapselikult liikuv ja rõõmus.
Muusikaliselt ilmestas teenistust Valga segakoor Rõõm dirigent Sirje Pässa juhendamisel. Kollektiiv esitas viis muusikapala: nende hulgas oli nii tavapäraseid pühadelaule kui kaks Valgast pärit, praegusaja Eesti ühe armastatuma helilooja Piret Rips-Lauli teost. Orelil saatsid koori Jaani kiriku organist Jüri Goltsov ja Lenel Rand. Kaks pala esitas koor aga koos Piirilinna Bigbändiga.
Omamoodi aegade sideme märgina said paljud valgalased kirikus või selle juures suruda ka kauaaegse Jaani kiriku õpetaja Peep Audova kätt, kes koos abikaasaga samuti kohal oli. Samuti soovisid omavahel häid pühi teised teenistusel viibinud kirikulised.


description: Mitu Reformierakonna Valgamaa piirkondade eestvedajat ja maakonna reformierakondlastest omavalitsusjuhti toetab 7. jaanuaril erakonna esimehe valimistel Kagu-Eestist Riigikogusse valitud Hanno Pevkurit, andis teada Reformierakonna Tõrva piirkonna juht Eero Viisu.

title: Valgamaa reformierakondlased toetavad Pevkurit

maintext:
Valgamaa reformierakondlaste arvates on Reformierakond praegu mitmeti ootamatus olukorras, kus üle aastate on reformierakondlastel tekkinud võimalus erakonna esimehe osas teha kaalutletud otsus, mitte olla pelgalt hääletaja rollis.
«Erakonnas tervikuna on käimas debatt kahe esimehekandidaadi vahel, kellest mõlemad on aastate jooksul andnud väga olulise panuse Reformierakonna arengusse ning kes on olnud valmis võtma ka valitsemisvastutust kõrgeimal poliitilisel tasandil, Eesti Vabariigi valitsuses,» seisab Viisu edastatud pöördumises.
Selle kohaselt on Pevkur erakonna Valgamaa liikmete eelistatud kandidaadina on selge silmavaatega ning poliitilistest skandaalidest puutumata jäänud uue põlvkonna poliitik, kelle teadmised ja kogemused on piisavad edukaks Reformierakonna juhtimiseks ning võimalusel ka valitsuse moodustamiseks ja peaministriks olemiseks.
«Ida-Virumaal sündinud ja Kagu-Eestist Riigikogusse valitud Pevkuri positiivne joon on tavapärasest avatum vaade Reformierakonna juhtimise reformimisele, kuhu sobituvad ka senisest suuremal määral erakonna piirkonnad, erakonna liikmete kaasamine ning avatud arutelud erakonna tegevuse ja tuleviku osas,» seisab avalduses.
Valgamaalt kandideerib Reformierakonna uude juhatusse ka Tõrva linnapea Maido Ruusmann, kes samuti toetab erakonna juhi valimistel Pevkurit.
«Loodan, et pärast erakonna esimehe ja juhatuse valimisi saame rääkida Reformierakonnast kui läbipaistvast ja demokraatlikust poliitilisest organisatsioonist, kus otsuste tegemisel on suurem kaal ka erakonna piirkondade ja nende esindajate arvamustel,» lisas Ruusmann.
Reformierakonnal on Valgamaal üle 400 liikme ning moodustatud on 11 osakonda. Reformierakonna liikmed on võtnud valitsemisvastutuse Tõrva ja Valga linnas ning Õru, Karula, Puka ja Hummuli vallas.
Pöördumisele on alla kirjutanud Valgamaa piirkondade organisatsioonide esimehed Ivar Unt, Eero Viisu, Rain Ruusa, Margus Voitk, Heikki Kadaja, Lea Kõrv, Tiiu Treimuth, Hille Volberg, Katrin Liive, Valgamaa Reformierakonna naisteühenduse NaiRe esimees Ilona Leetma, Valgamaa seenioride klubi esimees Tiiu Vips ning Reformierakonda kuuluvad Valgamaa omavalitsuste juhid Maido Ruusmann, Rain Ruusa, Agu Kabrits ja Enn Mihailov.


description: Heategevuslik saade «Jõulutunnel 2016» kogus liikumispuudega inimeste vajadustele vastava treeningusaali sisseseade ostmiseks 217 941 eurot.

title: Heategevuslik saade kogus ligi 218 000 eurot

maintext:
ETV heategevusprogramm «Jõulutunnel» oli tänavu pühendatud liikumispuudega inimestele. Eesmärk oli koguda raha tipptasemel ja spetsiaalselt liikumispuudega inimestele mõeldud treeningusaali sisseseade ostmiseks.
26. detsembri õhtuks, kui numbrid suleti, oli kogutud 215 400 eurot. Lisaks oli Eesti Liikumispuuetega Inimeste Liidu (ELIL) arveldusarvele kantud 2541 eurot, seega kokku laekus annetusi 217 941 eurot. Annetada sai 5, 10 ja 25 eurot. Kõik operaatorid – Telia Eesti, Elisa, Tele2 ja Starman – vahendasid annetusi ilma teenustasu võtmata.
«Jõulutunneli» kogutud raha on mõeldud spetsiaalsete jõumasinate ostmiseks, mis võimaldavad haiguste või trauma tagajärjel tekkinud liikumistakistusega inimestel neile sobivaid ja jõukohaseid harjutusi teha, et liikumisvõimet taastada või parandada.
«Ma ei ole kunagi kahelnud, et Eesti inimesed on väga suure südamega. Seda näitab annetajate arv. Kümned tuhanded hoolivad, et liikumispuudega inimestel läheks paremini. Südamlik tänu kõigile!» ütles Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu tegevjuht Auli Lõoke.
«Jõulutunneli» meeskond lootis, et raha koguneb nii palju, et saaks avada kaks treeningukeskust – ühe Põhja- ja teise Lõuna-Eestisse. Auli Lõoke kinnitab, et treeningusaal tuleb nii Tallinna kui Tartusse.
«Jõulutunnel» oli eetris läbi päeva. Otsesaadet juhtisid Piret Järvis ja Urmas Vaino, kes olid kutsunud stuudiosse külalisi. Teiste seas astusid üles Ott Lepland, Rasmus Rändvee, Inga ja Toomas Lunge, Daniel Levi, Sandra Nurmsalu, Janika Sillamaa ja Kaarel Orumägi ning Trio Romansid.
Lisaks korraldas «Jõulutunnel» tänavu kaks erilist kontserti Niguliste muuseumis. Esimesel esines kammerkoor Collegium Musicale, solisti rollis olid Viinis töötav sopran Katrin Targo ning koori dirigent Endrik Üksvärav.
Teisel kontserdi laulsid Birgit, Tanja, Mikk Saar, Pearu Paulus, Hanna-Liina Võsa, Kalle Sepp, Getter Jaani, Beyond Beyond, vokaalansambel Others ja Tallinna poistekoor Lydia Rahula juhatusel. Lauljaid saatis ansambel Swingers.
«Olen väga tänulik meie muusikutele, kes tulevad alati esimesel jõulupühal, kui me neid kutsume, ning on valmis laulma »Jõulutunneli« heaks. Heategevus on neile nii loomulik osa elust,» tunnustas saate produtsent Ene-Maris Tali muusikuid.
«Jõulutunnel» oli ETV eetris 17. korda.


description: Teisipäeva õhtul toimuva „Spordiaasta Tähed 2016“ auhinnagala ootuses tegi Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi teadur Rait Männik ülevaate huvitavatest faktidest Eesti parimate sportlaste valimiste kohta läbi aegade. Testi oma teadmisi!

title: 15 huvitavat fakti Eesti aasta parimate sportaste valimise kohta

maintext:
Kes olid Eesti esimesed aasta sportlased?
Esimest korda valiti Eestis aasta sportlasi 1931. aastal, kui Eesti Spordilehe avanumbris küsiti lehelugejailt eelistusi 1930. aasta osas. Toona nimetati aasta parimaks sportlaseks kergejõustiklane Elmar Rähn. 1933. aastal võttis selle tava ametlikult üle Tallinna Spordipressi Klubi ning parima tiitli pälvis taas kergejõustiklane – Nikolai Küttis.
Pärast Teist maailmasõda, ENSV päevil, sai spordiaasta parimate valimisest taas järjepidev traditsioon 1955. aastast, mil valiku langetasid ajalehe Noorte Hääl lugejad. Toona tunnistati esimeseks võitjaks veel üks kergejõustiklane – kuulitõukaja Felix Pirts.
Kes on aasta sportlaste seas kõige-kõige ...?
Kõige rohkem Eesti aasta parima sportlase tiitleid on pälvinud Erika Salumäe, kes on vahemikus 1983 kuni 1996 valitud Eesti parimaks koguni üheksal korral.
Kõige rohkem Eesti aasta meessportlase tiitleid on võitnud kolm meest – nii Jaan Talts, Aavo Pikkuus kui ka Andrus Veerpalu on selle tunnustuseni jõudnud viiel korral.
Kõige rohkem aastaid järjest on Eesti parimaks sportlaseks valitud Aavo Pikkuus – viis korda aastail 1974-1978.
Kõige pikema perioodi vältel on Eesti aasta parimaks sportlaseks valitud malelegend Paul Keres, kes tunnistati parimaks kolmel korral 26 aasta jooksul! Kerese nimele jääb ka pikim ajavahemik kahe järjestikuse tiitli vahel – 22 aastat. Oma esimese tunnustuse sai ta 1937. aastal 21-aastasena Tallinna Spordipressi Klubilt ning viimased kaks 1959. ning 1962. aastal.
Pärast Teist maailmasõda on pikima perioodi vältel (15 aastat) parima (mees)sportlase tiitleid võitnud Jüri Jaanson, kes valiti kolmel korral Eesti edukaimaks (1990, 1995 ja 2004), lisaks kuulus ta aastail 2005-2008 Eesti parimaks võistkonnaks valitud sõudepaadi koosseisu.
Eesti parimaks naissportlaseks on pikima perioodi vältel (14 aastat) valitud nii Erika Salumäe (9 korral aastail 1983-1996) kui ka Kristina Šmigun-Vähi (8 korral aastail 1997-2010).
Kõige vanemana on Eesti aasta parimaks sportlaseks valitud Paul Keres, kes 1962. aastal pälvis tiitli 46-aastasena. Naistest on rekord vehkleja Heidi Rohi käes – 2001. aastal oli ta 35-aastane.
Kõige nooremana on Eesti aasta parimaks sportlaseks valitud kaks 16-aastast ujujat - Kaire Indrikson 1977. aastal ning mõni kuu vanem Marina Trofimova 1980. aastal. Meestest on noorimana Eesti aasta sportlaseks valitud Aavo Pikkuus – 1974. aastal oli ta 20-aastane.
Muid huvitavaid seiku aasta parimate sportlaste valimiselt:
Eesti aasta parimate sportlaste hulgast leiab alates 1930ndatest kuni tänaseni kõige rohkem kergejõustiklasi – 17. Sama ala esindajaid on kõige arvukamalt ka aasta parimate meessportlaste loetelus – kokku 13. Eesti parimate naissportlaste seas on aga kõige rohkem hoopis vehklejaid – 7.
Eesti edukaimaks sportlaspereks võib pidada ujumisdünastiat, mille kolm põlvkonda valitsesid veeradu enam kui poole sajandi vältel. 1957. aastal valiti Eesti esisportlaseks ujuja Ulvi Voog ning 1977. aastal tema tütar Kaire Indrikson. 2011. ja 2012. aasta parimaks naissportlaseks valiti aga Ulvi Voogi lapselaps ning Kaire Indriksoni õetütar Triin Aljand.
Eesti aasta parimaks nii sportlase kui ka treenerina on ainsana tõusnud Heino Puuste – sportlasena 1982, 1983, 1986 ning treenerina 2005 (pälvis tunnustuse Andrus Värniku juhendajana).
Omamoodi kurioosumiga saadi kergejõustiklaste leeris hakkama 1998. aastal, kui Eesti parimaks naissportlaseks valiti Jane Salumäe, aga parimaks naiskergejõustiklaseks nimetati tol aastal hoopis Virge Naeris.
Eesti parimatest sportlastest on olnud kõige edukam välisriigi lipu all kunagine tallinlanna Oksana Jermakova. Meie 1993. aasta parim naissportlane abiellus hiljem vene vehkleja Aleksandr Širšoviga, asus elama Moskvasse ning võitis Venemaa epeenaiskonna koosseisus kulla nii 2000. kui ka 2004. aasta olümpiamängudelt.
Mida toob aasta parimate sportlaste valimises tänavune aasta, selgub juba homme, 27. detsembril kell 20.00 Spordiaasta Tähed 2016 auhinnagalal, millest teevad otseülekande Kanal 2 ja Postimees Online.
Spordiaasta Tähed 2016 auhinnagalat korraldab Eesti Olümpiakomitee ning toetavad Eesti Meedia, Sportland ja Eesti Kultuurkapital.
Eesti spordi katusorganisatsioonina seisab Eesti Olümpiakomitee ausa mängu põhimõtete ja olümpiaväärtuste eest. EOK tagab tippsportlaste ettevalmistuse ja osalemise tiitlivõistlustel, viib ellu noorsportlastele suunatud järelkasvuprogramme ning suurendab positiivsete eeskujude kaudu liikumisharrastuse kandepinda. EOK tööd toetavad suures osas Eesti ettevõtted. EOK sponsorid on Telia, ERGO, JCDecaux, Monton, NIKE, Olympic Casino, Paf, Silberauto.


description: Eesti suuremate jaekettide sõnul müüvad nad tänavu jõuluperioodil vähem alkoholi kui möödunud aastatel.

title: Alkoholimüük on sel jõuluperioodil langenud

maintext:
"Alkoholi ostetakse sel aastal vähem kui mullu, eelkõige on seda tunda kange alkoholi müügis. Kõige suurem mõju on märgatav piiriäärsete kaupluste alkoholi müügis, kuid võib öelda, et ka üleüldine tarbimine on vähenenud," ütles Rimi kommunikatsioonispetsialist Monika Kaljusaar BNS-ile.
Ka Maxima ja Coop tõid välja, et kuigi traditsioonilised jõulutooted nagu verivorstid, süldid, hapukapsas ja mandariinid müüvad hästi, siis kindlasti on varasemate aastatega võrreldes märgata just alkoholimüügi langust.
"Alkoholitoodetest pakuvad pühade eel Eesti elanikele huvi eelkõige valge vein ja kokteilid. Vahuveinide tipphetk saabub järgmisel nädalal. Üldiselt mainitud jookide tarbimine, nagu ka kange alkoholi müük näitab langustendentsi," ütles Maxima kommunikatsioonijuht Katja Ljubobratets BNS-ile.
Ainult Selveris on alkoholimüügi mahud pühade eel kasvanud. "Mis alkoholi müüki puutub, siis nii kange kui lahja alkoholi kategoorias on kasvud olemas, aga need jäävad tagasihoidlikumaks kui põhilistes toidukaupades," rääkis Selveri kommunikatsioonispetsialist Karl-Villiam Vaserik BNS-ile.
Eesti suuremad jaeketid ootavad pühadeperioodi müügist suuremaid käibeid kui mullu. Vaserik märkis, et Selver prognoosib lausa suurimat käivet, mis läbi ajaloo on olnud.


description: Koolides duši- ja tualettruumide olukorda uurinud terviseamet hindas haridusasutustes hügieenitingimusi üldiselt heaks.

title: Tualettpaberi puudumine ja ebameeldiv hais koolivetsus häirivad õpilasi

maintext:
Tualetid, duširuumid ja pesemiskohad vastasid uuringuga hõlmatud 132 koolis üldjoontes nõuetele, ruumid olid puhtad ja varustatud hügieeni tagamiseks vajalike vahenditega.
Koolide 8.–12. klasside õpilaste seas läbi viidud küsitlustest selgus, et ka suurem osa vastanutest oli kooli tualettruumide, duširuumide ja kätepesu võimalustega üldiselt rahul – nii vastas 63–84 protsenti noortest. Valgamaal vastas küsitlusele 125 õpilast.
Õpilaste vastuste põhjal võib öelda, et koolides on neile tagatud võimalused isikliku hügieeni pidamiseks. 87 protsenti õpilastest kinnitas, et kraanikausi juures on olemas vahendid käte kuivatamiseks.
Kätepesu harjumustega õpilaste hulgas võib uuringu põhjal rahul olla, kuna tervelt 94 protsenti vastanutest märkis, et peseb koolis käsi. Need kuus protsenti, kes käsi ei pese, ütlesid, et neil puudub vastav harjumus või ei tunne nad selle järele vajadust.
56 protsenti küsitletutest väitis, et ei kasuta kooli tualetti iga päev. Peamiste puudustena toodi välja tualettpaberi puudumine ja ebameeldiv hais. Põhjustena nimetati veel, et ei armastata avalikke tualette, sest seal on kambad, puudub privaatsus, WC on külm või kabiini lukk katki.
Kooli duširuumi kasutatakse peamiselt pärast kehalise kasvatuse tundi – nii vastas 53 protsenti noortest. Pool vastanutest ei pese end pärast kehalise kasvatuse tundi puhtalt ajanappuse tõttu. Ajapuuduse kõrval toodi takistavate teguritena välja veel ruumipuudust, külma vett, nõrka veesurvet, privaatsuse puudumist, halba ventilatsiooni ja muud taolist.
Koolide tervisekaitsenõuete, sealhulgas hügieeninõuete vastavust kontrollib terviseamet igal aastal. Vaatluse tulemused näitavad tingimuste pidevat paranemist.
Uuringus osalenud 132 koolihoonest 52 hoonet olid vanemad, kui 50 aastat, neist 19 on tunnistatud miljööväärtuslikuks või on muinsuskaitse all. Vanuses 31–50 aastat oli 42 koolihoonet. 30 koolihoone vanus oli 11–30 aastat. Neli kooli asuvad uutes kuni 10 aasta vanustes hoonetes.


description: Uuest aastast hakkavad ETV ekraanil vaatajaid rõõmustama Eesti näitlejad, kes astuvad eetridiktori kingadesse. Igat näitlejat näeb selles ametis vaid ühel päeval – nii 365 päeva järjest.

title: Anne Veesaar proovis telediktori ametit

maintext:
«Iga päev on ühe Eesti näitleja nägu. Me ei näe telekas mitte klassikalist diktorit, vaid ühe näitleja lühiportreed. Et saada teada, mismoodi juhatab uudiseid sisse näiteks Tambet Tuisk või kuidas tutvustab mängufilmi Merle Palmiste, tuleb iga päev telekat vaadata,» selgitas ETV pearežissöör René Vilbre.
1. jaanuaril näeb ekraanil diktorina siiani saateid kaadri tagant sisse juhatanud Sandra Uusbergi. Seejärel kohtab juba Jaan Rekkorit, Margus Taborit, Merle Palmistet, Priit Piusi, Evelin Võigemasti, Anne Veesaart, Tambet Tuisku ja teisi.
Valgas sündinud ja end siiani valgalaseks nimetav Anne Veesaar, kes on diktorirollis 7. jaanuaril, avaldas Valgamaalasele väikese saladuse: tegelikult on tema etteaste diktorina juba salvestatud.
Emotsioonid oli tal väga positiivsed. «Mul ei tulnud pähegi keelduda. Meenusid vanad ajad, kui mustvalge televiisori Rekord 6 ekraanil rääkisid maheda häälega Ruth Peramets ja Alice Talvik või Ivi Kreen, Mare Taimre. See maailm seal ekraani taga tundus nii salapärane ja põnev. Nüüd saan ise kogeda.»
Diktoriamet pakkus Veesaarele ka uue ja põneva väljakutse. «Ma pole kunagi teksti promteri pealt lugenud – tahtsin teada, kuidas sellega hakkama saan. Polegi üldse hull, juba mõne reaga sai asi selgeks.»
Ta tunnistas, et salvestuse eel oli tal ikka väike närv ka sees. «Ilma selleta pole mõtet inimeste ette astuda. Närv annab adrenaliini ja õige enesetunde. Pealegi, juhatan laupäeva õhtul sisse igikestva seriaali »Õnne 13«. See oli küll äge kogemus.»
Ettevõtmises osalevad kõikide Eesti suuremate teatrite näitlejad ja ka vabakutselised. Eetridiktori amet taaskäivitati koostöös Eesti Näitlejate Liiduga, kes tähistab uuel aastal oma 100. sünnipäeva.


description: Bussireisijate seas läbi viidud rahvusvaheline uuring, millest võttis osa 7392 vastajat, sealhulgas 2845 inimest Eestist, näitas, et teavituskampaania «Kinnita bussis turvavöö!» tulemusena kasvas turvavööde kasutajate arv Eesti bussides ligi 10 protsenti.

title: Turvavööde kasutajate arv Eestis kasvas

maintext:
Politsei, maanteeamet, bussiettevõtted Lux Express ja Simple Express ning Tallinna bussijaam korraldasid novembris ühise teavituskampaania, mis keskendus turvavööde kinnitamise propageerimisele bussides.
Kui oktoobris läbi viidud uuringu tulemuste põhjal, millest võttis osa 2222 Eesti bussireisijat, kinnitas enda sõnul turvavöö bussis alati 49,7 protsenti, siis detsembris teavituskampaaniale järgnenud küsitluse tulemused näitasid, et turvavöö kinnitas 54,9 protsenti vastanutest.
Lux Expressi müügijuhi Sander Lõhmuse sõnul võib teavituskampaania tulemusega igati rahul olla.
Lisaks Eestile uuris ettevõte turvavarustuse kasutamist ka Lätis, Leedus, Poolas ja Venemaal. Kõikide riikide peale kokku oli tulemuste paranemine mõnevõrra tagasihoidlikum kui Eestis, kuid siiski märgatav. Kui oktoobris kinnitas turvavöö 9902 vastaja hulgast alati 45,2 protsenti, siis detsembris 47,8 protsenti kõikidest vastanutest, keda oli kokku 7392. Turvavööde kinnitamise näitajad bussides paranesid kõikides riikides.
Bussiettevõte Lux Express viis Eestis, Lätis, Leedus, Poolas ja Venemaal läbi ulatusliku turvavarustuse kasutamise küsitluse, millest võttis osa kokku ligi 17 400 bussireisijat. Esimene etapp viidi läbi oktoobris, järgnes kuu kestnud teavituskampaania «Kinnita bussis turvavöö!». Teine etapp viidi läbi detsembris. Reisijaid küsitleti bussides nii rahvusvahelistel marsruutidel kui siseliinidel.


description: Otepää vallavolikogu võttis 22. detsembri istungil vastu valla uue aasta eelarve. Selle kogumaht on 6 638 900 eurot. Võrreldes 2016. aasta eelarvega on eelarve suurenenud 17,5 protsenti ehk 990 060 euro võrra, andis teada vallavalitsuse kommunikatsioonijuht.

title: Otepää väärtustab lasteaednike ja treenerite tööd

maintext:
Eelarve põhitegevuse tuludeks on kavandatud ligi 4,58 miljonit eurot, kuludeks ligi 4,54 eurot. Võrreldes 2016. aastaga kasvasid põhitegevuse tulud 2,5 protsenti ehk 112 450 eurot. Kasvu võimaldab üksikisiku tulumaksu suurem laekumine ja toetusteks saadavate summade suurenemine. Põhitegevuse kulud kasvasid 1,8 protsenti ehk 80 370 eurot.
Volikogu esimees Siim Kalda tõdes, et valla järgmise aasta eelarves on tähtsaimal kohal on lasteaiad, sport ja turism. Leiti lisaraha lasteaedade personali tööjõukulude suurendamiseks ning uuest aastast kasvavad need keskmiselt 13,3 protsenti. «Samuti kasvas eelarves spordi osakaal. Toetused spordirajatiste korrashoiuks, spordiorganisatsioonide aitamiseks ja ürituste läbiviimiseks suurenesid 34 900 euro ehk 29 protsendi võrra.»
Vallavanem Kalev Laul märkis, et mahukamad tööd 2017. aastal on kultuurikeskuse teise korruse renoveerimine, tänavavalgustuse üleviimine LED-lampidele ja avalike spordiväljakute ning terviseradade korrastamine. «Kavas on remontida valla teid ja tänavaid, renoveerida lasteaeda, teha korda ning muuta atraktiivsemaks rannapark ja kesklinn ning viia vastavusse päästeameti nõuetega vallavalitsuse ja gümnaasiumi hooned.»
Laenu on plaanis võtta 1,26 miljonit eurot, tagasimakseid tehakse 125 000 euro ulatuses ning liisingumakseid tasutakse 3200 euro väärtuses.
Vallavolikogu eelarve-, majandus- ja turismikomisjoni esimees Aivar Nigol sõnas eelarve menetlust kommenteerides, et kokkuvõttes sai hea eelarve.
«Kindlasti on eelarves kohti, mille ümber saab diskuteerida, kuid juhin tähelepanu, et järgmine aasta on ühinemiste aasta ning sellest lähtuvalt ka eelarve natuke teistsugune. Ühinevate naabritega oleme kokku leppinud, millised investeeringud 2017. aastal teeme,» täpsustas Nigol. «Rõhk on suunatud haridus- ja spordivaldkonda, et rohkem väärtustada lasteaednike ja treenerite tööd.»


description: Päästeamet paneb kõigile südamele, et veekogude jääle minek on praegu väga ohtlik. Samuti tuleb hoida silm peal oma lastel ning veekogude läheduses jalutades panna rihma otsa lemmikloomad.

title: Nõrk jää on tänavu mitu ohvrit nõudnud

maintext:
Aasta viimastel või uue aasta esimesel päeval loodusesse minek on igati hea mõte, kuid tuleb meeles pidada, et isegi kui veekogul tundub jää peal olevat, võib sellele minek osutuda eluohtlikuks. See kehtib ka kalameeste kohta, sest kahjuks on viimase pooleteise kuuga läbi jää vajudes elu kaotanud mitu kalameest.
Viimase nädala jooksul on päästjad aidanud vähemalt kaht oma lemmiklooma järvejäält päästma läinud koeraomanikku, seetõttu on väga oluline ka koerad rihma otsas hoida. Samuti tuleb lastele meelde tuletada, et veekogu kattev jää võib olla vägagi petlik.
Nõrgal jääl viibijatest ei tohi kindlasti niisama mööda jalutada, vaid nad tuleb end ise ohtu seadmata jäält kohe ära kutsuda. Abi vajavat inimest märgates helistage numbril 112.
Ohtlikus olukorras käitumise või läbi jää vajunud inimeste päästmise kohta saab lähemalt lugeda päästeameti kodulehelt.
Vaid niimoodi, igaühe kaasabil, tuleb aastavahetus kõigile turvaline ja rõõmsameelne.


description: Maxima Eesti heategevuskampaania «Inglipuu» kutsub üles ühiselt täitma viimaseid vähekindlustatud peredes elavate laste kingisoove.

title: Valgamaal ootavad täitmist veel seitsme lapse soovid

maintext:
«Täname südamest kõiki, kes juba Inglipuu ingliks hakanud – toimetanud meile täpselt sellise või lausa suurema kingituse, millest unistab laps, kelle perel on raskusi toimetulekuga,» ütles Maxima Eesti avalike suhete juht Katja Ljubobratets. «Lähipäevil toimetavad kohalikud sotsiaaltöötajad, kes on kingisoove ka kogunud, need kõik kinke ootavatele lastele.»
Valgamaal ootas Otepää, Valga ja Tõrva Maximas inglipuudel täitmist kokku 104 soovi. Nendestki olid tänaseks Ljubobratets kinnitusel pea kõik täidetud. «Täitmata soove on veel Tõrvas 3 ja Otepääl 4, Valgas on kõik kingitused koos,» edastas ta admed tänase pärastlõuna seisuga.
Praeguse seisuga saab tänu Inglipuule oma unelmate kingituse valdav osa heategevuslikku ettevõtmisse kaasatud 1400 lapsest.
«Viimastel päevadel on paljud Eesti inimesed uurinud, millised kingisoovid ootavad veel täitmist. Kokku on erinevates Eesti paikades taolisi soove veel ligi 200. Selleks, et kõigil soovijatel oleks võimalik veel hiljemalt 22. detsembril kell 18 ingliks hakata, avaldasime kingisoovide nimekirja Inglipuu kodulehel. Ühtlasi teeme ka omalt poolt kõik selleks, et iga lapse soov saaks täidetud,» kirjeldas Maxima Eesti avalike suhte juht.
«Soovitame võtta sõbrad, tuttavad ja töökaaslased kokku ning teha ühiselt kink mõnele lapsele. Iga sellise lapse rõõm, kes oma soovi jõuluinglile usaldas, aga võib-olla väga ei julge lootagi oma soovi täitumist, on jõuluõhtul kingipakist oma unistust leides piiritu,» lisas Ljubobratets.
Just nii saab 22. detsembril kella 18ks vähekindlustatud peres elavale lapsele ingliks hakata:
• Vaata üle veel täitmata inglisoovide nimekiri bit.ly/kingisoov
• Vali nimekirjast laps, kellele soovid hakata heaks ingliks
• Kui oled kingi välja valinud, palun märgi nimekirja tabeli vastavatasse lahtritesse oma kontakt, millisesse kauplusesse kingituse ja millal tood. Seda eesmärgiga, et ka teised teaksid, et see laps on juba ingli leidnud ja teaksid valida endale mõne teise lapse soovi, kes veel ootab oma inglit
• Kingi võid teha üksi, koos sõpradega või ka kogu oma kollektiiviga
• Osta kingitus ükskõik millisest poest ja vii see hiljemalt 22.12.2016 kell 18 tagasi sellesse Maxima kauplusesse, mis on lapse kingisoovi asukohana tabelis kirjas


description: Ühendriikide järgmine president Donald Trump kohtus sel nädalal lennukitootja Boeingu juhtidega, kelle ettevõte peaks valmistama järgmise Air Force One'i ehk uue USA presidendi delegatsiooni lennukid, mis võrdub sisuliselt lendava Valge Majaga. - DELFI

title: Trump pressis lennukitootjalt välja lubaduse kulutada uuele presidendi lennukile vähem raha


description: Maailma parim riik äriga tegelemiseks on Rootsi, selgub Forbesi värskest edetabelist. Eesti on mulluselt 19. kohalt kerkinud 13. kohale, Balti riikidest parimaks. - DELFI

title: Forbesi ärikeskkonna edetabel: Rootsi tõusis esimeseks ja Eesti Baltimaade parimaks

maintext:
Maailma parim riik äriga tegelemiseks on Rootsi, selgub Forbesi värskest edetabelist. Eesti on mulluselt 19. kohalt kerkinud 13. kohale, Balti riikidest parimaks.
Rootsi on esikohale kerkinud eelmise aasta viiendalt kohalt. Mulluse esikolmiku lõpetanud Norra on tänavu aga langenud üheksandaks.
Eesti oli eelmise aasta edetabelis 19. kohal ning 17. kohal olnud Leedust tagapool. Tänavu on olukord muutunud ning kuigi ka Leedu on kahe koha võrra tõusnud, siis Eesti edu on olnud suurem.
Forbes märgib, et Eesti on moodne turumajandus ning Ida-Euroopa riikide üks kõrgemaid sissetulekuid inimese kohta. Forbes toob välja, et Eestis napib töökäsi, seda nii kvalifitseeritud kui mittekvalifitseeritud tööjõu osas.
Eestis on Forbesi hinnangul oluliselt paranenud investorkaitse ning rahaline vabadus.
Forbesi edetabelis hinnatakse riike 11 erineva mõõdiku alusel, nende seas innovatsioon, maksud, tehnoloogia, korruptsioon, investorkaitse, isiku- ja kaubandusvabadus.
Tänavune Forbesi äritegemise TOP 25:


description: Valuutaturgudel oli tänavu suurte sündmustega aasta. Mõnigi valuuta oli vabalanguses. - DELFI

title: Millised valuutad on tänavused peksupoisid?

maintext:
Valuutaturgudel oli tänavu suurte sündmustega aasta. Mõnigi valuuta oli vabalanguses.
Egiptuse nael kukkus aastaga 59 protsenti. Novembris otsustas Egiptus lasta valuuta vabalt kõikuma. See peaks aitama riigil välja tulla sügavast majanduskriisist ja kindlustama IMFilt abilaenu. Hetkega kukkus Egiptuse nael dollari vastu 48 protsenti, kuid sellega kukkumine ei piirdunud, mistõttu aastaseks kukkumiseks kujunes 59 protsenti, kirjutab CNN.
Nigeeria naira devalveerus 37 protsenti. Nigeeriat rõhus odav nafta, mis pani naira surve alla. Mõni ime, kuna 70 protsenti valitsuse tuludest tuleb naftast. Majandust kiusasid ka terroristide sagedased rünnakud, kelle sihtmärgiks oli ka naftatööstus.
Türgi liir kaotas 18 protsenti oma väärtusest USA dollari vastu. Juulis kui Türgis toimus ebaõnnestunud sõjaväelise riigipöörde katse, kukkus liir kuus protsenti. Langus jätkus teisel poolaastal, kuna reitinguagentuurid S&P ja Moody’s langetasid riigi krediidireitingu rämpsu tasemele.
Argentina peeso langes aastaga 17 protsenti. Lõuna-Ameerika teisele majandusele oli 2016. aasta raske. Kuigi võtmetähtsusega reformid suurendasid lootuseid majanduse kasvuteele pöördumiseks, kahanes IMFi prognoosi kohaselt majandus 2016. aastal 1,8 protsenti. Reaalpalgad vähenesid ja inflatsioon jõudis ligi 40 protsendini.
Juunikuine rahvahääletus pani Briti naela kukkuma. Investorid muutusid närviliseks brexiti mõju pärast majandusele ning naelast sai põhiohver, mis odavnes USA dollari vastu 17 protsenti. Juulis võttis naelsterling korraks maailma halvima valuuta tiitli. Oktoobris kukkus nael dollari vastu 31-aasta madalamale tasemele 1,22 dollarile. Referendumipäeval sai veel naela eest 1,50 dollarit.
Sama suure kukumise kui Briti nael tegi ka Mehhiko peeso. See valuuta sai löögi Donald Trumpi presidendikampaanias ja valimisvõidu tõttu. Trumpi kaubanduse- ja immigratsioonivastased sõnavõtud surusid valuuta 17 protsenti odavamaks. Valuuta kaitsmiseks tõstis keskpank novembris intressi.
Ja Venezuela bolivar on tõeline küsimärk. Ametlikust kursist ei maksa rääkida. Venezuela kannatab ekstreeme majandussurutise käes. Toidupuudus on tavaline ja ravimite puudus ei tule üllatusena. IMF prognoosis, et tuleval aastal ulatub inflatsioon 1660 protsendini. Dolartoday.comi andmetel kukkus bolivar tänavu USA dollari vastu 71 protsenti.


description: Telekanal TV3 loodab tänavu üle paljude aastate kasumisse jõuda, selle peamiseks põhjuseks peab kanali juht Priit Leito reitingute kasvu. - DELFI

title: TV3 loodab tänavuse aasta üle pika aja kasumiga lõpetada

maintext:
Telekanal TV3 loodab tänavu üle paljude aastate kasumisse jõuda, selle peamiseks põhjuseks peab kanali juht Priit Leito reitingute kasvu.
"Tibusid loetakse jaanuarikuus, aga kindel on see, et oleme märkimisväärselt parandanud oma tulemust võrreldes eelmise aastaga ja loodame tõesti ka nina napilt vee peale saada," ütles Leito ERRile.
Põhjustest rääkides märkis ta, et tulude poolelt on tulnud kasv ja programmikuludelt kokkuhoid, kuid mingeid suuri põhjuseid ei olegi.
"Peamiselt on selle taga tegelikult TV3 reitingute kasv," sõnas telekanali juht.
Täpsemaid numbreid ei saanud Leito veel avaldada, viidates asjaolule, et tegu on börsifirmaga.
Viimati oli telekanal kasumis 2008. aastal.
TV3 kuulub Rootsi meediaettevõttele Modern Times Group (MTG), kellel on samasugused kohalikud telekanalid ka Lätis ja Leedus. 2015. aastal oli TV3 kahjum 893 485 eurot ja aasta varem lõpetas telekanal majandusaasta 1,2 miljoni euro suuruse kahjumiga.


description: Itaalia suuruselt kolmandal pangal Monte dei Paschil on kapitali puudu 8,8 miljardit eurot, teatas Euroopa Keskpank. - DELFI

title: Itaalia suurpanga kapitalipuudujääk on järsult kasvanud

maintext:
Itaalia suuruselt kolmandal pangal Monte dei Paschil on kapitali puudu 8,8 miljardit eurot, teatas Euroopa Keskpank.
Varem prognoosis pank, et kapitali on vajaka viis miljardit eurot. Pank palus tegevuse jätkamiseks kapitalisüsti, kirjutab BBC. Panga probleem on halvad laenud, mida kliendid ei suuda tasuda.
Esmaspäeval teatas pank ametlikult, et palus Euroopa Keskpangal tegeleda ettevaatusabinõuna panga rekapitaliseerimisega.
See tähendab, et panga võlakirjaomanikud muudetakse sundkorras panga aktsionärideks. Nende seas on palju väikeinvestoreid.
Kui Euroopa Komisjoni annab heakskiidu panga päästmisele, võib valitsus osta panga aktsiaid või võlakirju.
Euroopa Keskpank kalkuleeris välja kapitali, mida pank vajaks. Keskpanga andmetel on pank maksejõuline, kuid 30. novembri ja 21. detsembri vahel halvenes panga likviidsuspositsioon oluliselt.
Henley ärikooli professor Dr. Andreas Hoepner ütles BBC-le, et usaldus panga vastu, mille turuväärtus on alla 500 miljoni euro, on oluliselt halvenenud. Ta pani küsimärgi alla, et kas ikka teistele probleemidega maadlevatele pankadele jääb midagi 20 miljardi eurosest pankade toetamise fondist, kui Monte dei Paschi võib neelata sellest rahast poole.
„Me loodame, et liiga palju panku ei vaja abi, kuid me ei saa olla selles kindlad,“ ütles ta. „Küsimus on selles, et kas 20 miljardit eurot on lõplik summa või on Itaalia valitsus hiljem valmis rohkem panustama.“
1472. aastal asutatud Monte dei Paschi on maailma vanim tegutsev pank. Juulis kukkus pank läbi EL stressitestist, kuna pangas oli miljardeid eurosid hälbe laene. Tolle ajaga võrreldes on panga olukord halvenenud.
21. detsembril avalikustas pank, et raha jätkub aprillikuuni, kuid siis kulutakse ära ligi 11 miljardit eurot kapitali. Varem teatas pank, et kapitali jagub 11 kuuks.
Itaalia finantsinspektsioon teatas läinud nädalal, et panga aktsiate ja teiste väärtpaberitega kauplemine võidakse peatada ajani kuni selguvad riigi poolsed panga päästmise tingimused.


description: Lõppeval 2016. aastal tootis Eesti Energia Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam müügiks 129 gigavatt-tundi elektrit ja 292 gigavatt-tundi soojust. Kütuseks kasutati aastaga 248 000 tonni sega-olmejäätmeid, mida on 3000 tonni rohkem kui aasta varem, teatas Eesti Energia. - DELFI

title: Iru elektrijaama jäätmepõletusjaamas toodeti rekordiline kogus elektrit ja soojust

maintext:
Lõppeval 2016. aastal tootis Eesti Energia Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam müügiks 129 gigavatt-tundi elektrit ja 292 gigavatt-tundi soojust. Kütuseks kasutati aastaga 248 000 tonni sega-olmejäätmeid, mida on 3000 tonni rohkem kui aasta varem, teatas Eesti Energia.
„Kui jäätmepõletusjaamas toodetud elektri hulk on sisuliselt sama, mis 2015. aastal, siis soojust tootsime selles üksuses 2016. aastal võrrelduna eelmise aastaga ca 8% rohkem,“ rääkis Eesti Energia juhatuse liige Raine Pajo. „Lisaks lõi aasta alguse külm ilm, kõrgem elektri turuhind ja võrdlemisi madal gaasi hind sobilikud tingimused kolm aastat reservis seisnud Iru elektrijaama gaasil töötava koostootmisploki käivitamiseks,“ sõnas Pajo. Koos gaasil töötavate veesoojenduskatelde ja koostootmisploki toodanguga müüs Iru elektrijaam 2016. aastal 674 gigavatt-tundi soojust ja 161 gigavatt-tundi elektrit.
Raine Pajo sõnul on jäätmete tarneportfell lepingutega täpselt planeeritud vähemalt 6 kuud ette, kuid on ka kuni nelja-aastaseid pikaajalisi lepinguid. „Peame tarneid ette planeerima, et tagada jaama varustamine kütusega. Meie põhimõte on jäätmete tarnimise lepinguid sõlmida konkursiga ehk hankepõhiselt, kus kõigil jäätmesektori ettevõtetel on võrdsed võimalused osalemiseks,“ ütles Pajo.
2015. aastal tekkis Eestis üle 308 000 tonni sega-olmejäätmeid. Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam suudab aastas energiaks ümber töödelda kuni 250 000 tonni sega-olmejäätmeid. Seega on enamust Eestis tekkivatest sega-olmejäätmetest võimalik taaskasutada Iru elektrijaamas.
Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam valmis 2013. aastal ning selle maksumus oli 105 miljonit eurot. Pärast Iru elektrijaama jäätmepõletusjaama töölehakkamist on prügi ladestamine prügilatesse praktiliselt lõppenud ning jäätmed on leidnud kasutuse energiatootmises. 2015. aastal ladestati prügilatesse üle 26 000 tonni prügi, mida on vähem kui 10% aastas tekkinud prügist.
Täisvõimsusel töötades põletab Iru jäätmepõletusjaam tunnis keskmiselt 30 tonni sega-olmejäätmeid. Keskmiselt külastab jäätmepõletusjaama ligi 70 prügiautot päevas.
Elektriks ja soojuseks muundatakse Iru jäätmepõletusjaamas ligi 85% jäätmetes sisalduvast energiast. Jaama soojuse tootmise võimsus on 50 megavatti ning elektritootmise võimsus 17 megavatti.


description: Maanteeametist riigi kulul lustireisimise tõttu vallandatud Tamur Tsäkko asutas koos maanteeameti praeguse ametnikuga ettevõtte, mis hakkab müüma tervislikku toitu, kirjutab Äripäev. - DELFI

title: Maanteeameti skandaalne eksjuht hakkab idandeid müüma

maintext:
Maanteeametist riigi kulul lustireisimise tõttu vallandatud Tamur Tsäkko asutas koos maanteeameti praeguse ametnikuga ettevõtte, mis hakkab müüma tervislikku toitu, kirjutab Äripäev.
„Plaanis on hakata müüma tervislikku toitumist hindavatele klientidele salateid, idandeid ja võrseid,“ ütles maanteeameti õigusosakonna juhina töötav Kristo-Taavi Ruus. Tsäkko ja Ruus asutasid selleks tänavu septembri lõpus OÜ Fringilla, mille omanikud on nad võrdselt ja juhatuse liige on Ruus.
„Tegemist on alles alustava ettevõttega ja paljuski on tegevus veel idee tasandil,“ sõnas Ruus ja lisas, et täpsemaid kommentaare jagavad nad hea meelega siis, kui ideed hakkavad realiseeruma.
„Meie tutvus on pikk,“ sõnas Ruus äripartner Tsäkko kohta.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Porfellihalduritel ja riskifondidel on veel üks asi, mille pärast muret tunda. Selleks on aina enam hinda minev andmeteadlase (data scientist) ametikoht. Selliseid inimesi otsivad paljud fondid ning neile pakutavad rahasummad aina kasvavad, kirjutab Bloomberg. - DELFI

title: Palgad aina kasvavad: ühe ameti esindajad on teel universumi uuteks valitsejateks

maintext:
Porfellihalduritel ja riskifondidel on veel üks asi, mille pärast muret tunda. Selleks on aina enam hinda minev andmeteadlase (data scientist) ametikoht. Selliseid inimesi otsivad paljud fondid ning neile pakutavad rahasummad aina kasvavad, kirjutab Bloomberg.
Matt Ober lahkus WorldQuantist ja läks üle Third Pointi ning talle makstakse seal üle 2 miljoni dollari. See tuleb välja tema endise tööandja poolt sisse antud lepingurikkumise kohtuasjast. Ober, kes on 32-aastane, alustab järgmisel kuul Third Pointis peaandmeteadlasena. Ta andis kohtule teada, et talle makstakse 200 000 dollarit põhipalka. Sama summa sai ta ka WorldQuantist. Ta vaildustab aga selle, et 2 miljonit dollarit boonust on talle kindlasti ette nähtud.
Third Point kuulub Dan Loebile. Mees on järjekordne julge inimene riskifondide juhtide seas, kes hakkab tegelema suurte andmete ja kvantitatiivse investeerimisega, et oma tulemusi parandada. Teadlased ja kodeerijad, kes kaevandavad, puhastavad ja modelleerivad informatsiooni on väga nõutud „kaup". Aastaid on neid hoitud taustal ning peetud reatöötajateks. Kogenud andmeteadlased võivad tänapäeval teenida juba 500 000 kuni 700 000 dollarit aastas. Kui sul on aga väga vinge taust, siis võid sa saada ka kolm korda kõrgemat tasu, ütleb värbaja Aleksei Logantšuk.
„On veel vara öelda, et andmeteadlased on uued universumi valitsejad, aga nad on sinna teel," lisas ta. „On juba mitmeid inimesi, kes teenivad seitsmekohalist palka olles ise alles 20 ja 30 eluaasta vahel."
Riskifondi haldurid ja vanemanalüütikud aga kaotavad palgas. Näiteks seitsme aastase kogemusega töötajaid ootab 2016. aasta kokkuvõttes 14-protsendiline palga vähenemine umbes 685 000 dollari peale aastas. Logantšuki sõnul teenivad portfellihaldurid ja partnerid siiski veel suuremaid summasid.
Londonis tegutsev Winston Capital Management teatas aprillis, et nad loovad San Franciscosse 40 teadlasega andmeteaduse keskuse. Chicagos tegutsev Citadel andis enda peariskijuhile uue ametikoha, milleks sai peaandmejuht.


description: Pressinõukogu arutas Mart Pirita kaebust Eesti Päevalehes ja Delfis 23. septembril 2016 ilmunud artikli „Bahama äriregistri leke: Eesti kiirlaenupankurist eurovolinik Kroesini” peale ja otsustas, et väljaanded rikkusid head ajakirjandustava. - DELFI

title: Eesti Päevaleht ja Delfi rikkusid head ajakirjandustava

maintext:
Pressinõukogu arutas Mart Pirita kaebust Eesti Päevalehes ja Delfis 23. septembril 2016 ilmunud artikli „Bahama äriregistri leke: Eesti kiirlaenupankurist eurovolinik Kroesini” peale ja otsustas, et väljaanded rikkusid head ajakirjandustava.
Artikkel toob välja näited, kes Eesti ärimeestest on seotud Bahamaga. Teiste seas nimetatakse artiklis ka Mart Piritat.
Pirita kaebas, et artiklis kirjutatakse temast pahatahtlikult kui süüdistatavast, kuigi tema kohta on tehtud õigeksmõistev kohtuotsus. Kaebaja leiab, et ebatõene on ka väide, millega seostatakse teda siseministri e-posti kontode rikkumisega. Kaebaja lisas, et vale on ka väide tema Bahama ärisidemete kohta, samuti ei ole tal seost Bianca Trade OÜ-ga. Kaebaja ei ole rahul, et tema arvamust ei küsitud.
Eesti Päevaleht vastas, et artikkel sisaldab kaebaja kohta vaid üht lauset, mis tähendab, et artikli fookuses ei ole kaebajaga seotud info avaldamine. Toimetus selgitas, et suhtles kaebajaga ja parandas artiklis vead Mart Pirita täpsustuste põhjal. Samas ei nõustu toimetus, et Pirital puuduvad seosed äridega Bahamal. Leht lisas, et Mart Pirita on juhatuse liige Bianco Trade OÜ-s, mille omanik on Bahamal registreeritud ettevõte. Leht püüdis kaebajaga kokkuleppele jõuda.
Pressinõukogu otsustas, et Eesti Päevaleht ja Delfi rikkusid ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.4., mis näeb ette, et ajakirjandus ei või inimest käsitleda kurjategijana enne sellekohast kohtuotsust. Pressinõukogu hinnangul ei saa Mart Piritat süüdistada e-posti kontode rikkumises, sest kohus leidis, et ta ei ole süüdi.
Kuigi EPL parandas veebiartiklis vea, ei pea pressinõukogu seda piisavaks, sest loo pealkirja juures viidet parandusele ei ole. Pressinõukogu


description: Selle aasta kokkuvõttes müüakse Venemaal 1,44 miljonit uut autot, mis lubab arvata, et kriisi sügavaim punkt on läbitud, kuid kiiret taastumist ei ole oodata. Idanaabri autotootmise lipulaeva AvtoVAZi juht Nicolas Maure usub, et turu kasvust saab rääkida alles 2018. aastal ja sedagi juhul, kui riik tervikuna majanduskriisist jagu saab, vahendab lenta.ru. - DELFI

title: Kas kriis Venemaa autoturul hakkab lõppema ning kes koore riisuvad?

maintext:
Selle aasta kokkuvõttes müüakse Venemaal 1,44 miljonit uut autot, mis lubab arvata, et kriisi sügavaim punkt on läbitud, kuid kiiret taastumist ei ole oodata. Idanaabri autotootmise lipulaeva AvtoVAZi juht Nicolas Maure usub, et turu kasvust saab rääkida alles 2018. aastal ja sedagi juhul, kui riik tervikuna majanduskriisist jagu saab, vahendab lenta.ru.
Esimeset kord alates 2014. aastast suutis Venema autoturg tänavu novembris kasvu näidata. See oli tagasihoidlik, vaid 0,6%, kuid siiski kasv. Tööstus- ja kaubandusministri Denis Manturovi sõnul ei saa aasta kokkuvõttes aset leidvat 10% nõudluse langust varasemate aastate kukkumise kõrval millekski pidada.
Venemaa autoturu vaieldamatu liider on AvtoVAZi Lada. Selle aasta 11 kuuga müüdi 238 000 autot ehk kolm protsenti vähem kui aasta varem. Venemaa kõige popularsemate mudelite edetabelis on Lada Granta kolmandal kohal. Neid sõidukeid müüdi kokku 79 000. Esikümnesse jõudsid veel Vesta 48 000 ning Largus 26 000 müüdud autoga.
Nagu alati tõi ka tänavu AvtoVAZile edu turu madalaim hind. Aga kui varem elas tehas vanade mudelite arvel, siis tänavu oli kasvu aluseks panustamine uutesse mudelitesse. Nii andis Priora asemele tulnud Lada Vesta müügist enam kui viiendiku.
Teisel ja kolmandal kohal on Korea tootjad Kia ja Hyundai. 11 kuu kokkuvõttes müüs Kia 136 000 autot ning Hyundai 131 000. Nende populaarsemad mudelid Solaris ja Rio on enimmüüdud autode kaks esimest.
Lenta.ru kijrutab, et suure tõenäosusega tõuseb Hyundai Solaris sel aastal Venemaa enimmüüdumaks margiks. See on esimene kord ajaloos, mil välismaine auto AvtoVAZi toodangu esikohalt lükkab.
Käibelt on Venemaa turul liidrid Toyota, Mercedes-Benz ja Kia. Aasta esimese 10 kuuga müüs Jaapani tootja 75 900 sõiduautot keskmiselt 2,2 miljoni rublase hinnaga, mis tõi käibeks 167 miljardit rubla. See on 6,5% võrra eelmise aasta sama aja tulemusest parem. Saksa autotootja käive oli 163 miljardit rubla ehk 6,4% mullusest parem. Korea tootja käive oli 163 miljardit rubla ehk tõus aastataguse ajaga võrreldes 4,3%.
Kõige kehvemini on Venemaa turul sel aastal läinud Hondal, mis on müügis mullusega võrreldes kaotanud 67%. Mitsubishi ja Datsuni langus on olnud vastavalt 53% ja 46%.


description: Krüptovaluuta Bitcoini hind kerkis ligi kolme aasta kõrgemale tasemele. Tänavu on bitcoini kallinemine nii tähelepanuväärne, et ta on saavutanud parema tootluse kui mistahes peamine valuuta või aktsiaindeks, kirjutab Bloomberg. - DELFI

title: Bitcoin lõi tänavu särama

maintext:
Bitcoin lõi tänavu särama
bitcoin Foto: Scanpix/ Reuters
Krüptovaluuta Bitcoini hind kerkis ligi kolme aasta kõrgemale tasemele. Tänavu on bitcoini kallinemine nii tähelepanuväärne, et ta on saavutanud parema tootluse kui mistahes peamine valuuta või aktsiaindeks, kirjutab Bloomberg.


description: TransferWise ei oleks ühisrahastusplatvormi kaudu raha kaasanud, ütles ettevõtte asutaja Taavet Hinrikus, kes küll ei pea sellist investeeringuvormi halvaks, kuid leiab, et piirid tuleks selgemalt paika panna, kirjutab Äripäev. - DELFI

title: Taavet Hinrikus: ühisrahastuse ja küberraha piirid on arusaamatud

maintext:
TransferWise ei oleks ühisrahastusplatvormi kaudu raha kaasanud, ütles ettevõtte asutaja Taavet Hinrikus, kes küll ei pea sellist investeeringuvormi halvaks, kuid leiab, et piirid tuleks selgemalt paika panna, kirjutab Äripäev.
„See on keeruline ja mõnevõrra ohtlik valdkond,“ on Hinrikuse arvamus. Ühest küljest leiab ta, et on palju toredaid ettevõtteid, kellel on head plaanid ja võimalus saada raha inimestelt, kes mõistavad, et tegu on riskantse investeeringuga.
Probleem on aga see, et tekib kontingent, kelle meelest on ühisrahastus lihtne viis raha teenimiseks. Samuti on murekoht investorid, kelle meelest on ühisrahastus lihtne viis investeerida raha, mis peaks mitmekordselt tagasi tulema.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Pangandus on kiiresti muutuv valdkond: uued tehnoloogiad, innovatsioon, digirevolutsioon ja inimeste ootused on seda viimaste aastate jooksul oluliselt muutnud. Milline on aga panganduse tulevik? - DELFI

title: Panganduse tulevikust: millised muutused ootavad ees?

maintext:
Pangandus on kiiresti muutuv valdkond: uued tehnoloogiad, innovatsioon, digirevolutsioon ja inimeste ootused on seda viimaste aastate jooksul oluliselt muutnud. Milline on aga panganduse tulevik?
Maailm digitaliseerub ja suhtlemine muutub, inimeste ootused ja vajadused muutuvad. Tänapäeva muutuv maailm asetab ka pankadele sootuks uued ootused. Nii globaalselt kui ka kohalikul tasandil on pangandus pidevas muutumises. Põhiliselt muudavad pangandust inimeste nõudmised ja tehnoloogia areng. Just viimane on see, mis pangandust kõige enam muudab.
Kui mobiiltelefonid asendusid nutitelefonidega ja hakkasid imiteerima arvutite võimalusi, hakkasid ka pangad üha enam rõhku mobiilsusele panema. Juba aastaid pole vaja joosta pangakontorisse ja omada arvutit, et teha väiksemaid ülekandeid.
Mobiilipangast on saamas igapäevapangandus paljude inimeste jaoks. Kõige paremini ilmestab seda muutust järgnev number: 2015. aastal kasutas 1 miljard (pea 1/7) inimest oma mobiili pangaasjadeks. Just sellepärast muutuvad ka suured pangad.
140 000 kasutajat
Pangandus arenebki kõige enam just nutitelefonil. See on inimeste jaoks mugavam, võtab vähem aega ja kokkuvõttes on ka soodsam. Mobiilipanga kõige suurem tugevus ongi justnimelt mugavus. Kunagi varem pole ülekande tegemine olnud nii kiire.
Ka suurte pankade eesmärgiks on eelkõige see, kuidas kiirendada mobiilipanga kasutajate arvu. Mobiilipankade tõhustamine on olnud üks pankade põhifookuseid.
Viie aastaga on näiteks Swedbanki mobiilipanga kasutajate arv kasvanud 140 000 inimeseni ning mobiili vahendusel sooritatakse iga kuu üle 300 000 makse, mida on 16 korda enam kui kontorites.
Ent kiire digitaliseerumine ja nutiseadmete pöördumatu võidukäik ütleb vaid üht: kliendikogemus peab muutuma veel paremaks ja mugavamaks.
Pangad peavad tegema suuri jõupingutusi, et klientide soovidega kaasas käia ja neist ka ees olla. Inimesed tahavad teenust, mis on kiire, mugav, tegevusele orienteeritud ja loomulikult turvaline.
Pangad peavad töötama selle nimel, et muuta kasutajamugavus maksimaalselt heaks
See kehtib nii erinevatele teenustele kui ka mobiilirakendustele. Pangandus on alati olnud väga traditsiooniline, ent tulevik toob tänu tehnoloogiale palju uuendusi.
Üks, mis kindel, tulevikus muutub pangatehingute tegemine veelgi kasutajasõbralikumaks. Üha enam hakatakse tõenäoliselt kasutama biomeetriat, mille abil on telefonil võimalik end veelgi kiiremini ja lihtsamalt identifitseerida.
Kolm kuni viis aastat ette vaadates domineerib infotehnoloogia ja selle valdkonna investeeringud suurenevad. Ilmselt töötavad kõik pangad selle nimel, et kõik, mida kliendid saavad kontorites teha, oleks kättesaadav ka mobiilis.
See aga ei tähenda sugugi mitte seda, et pangakontorid kaoksid. Kuigi inimeste harjumused on muutunud ja maksete tegemiseks kasutatakse peamiselt veebi või mobiilipanka, külastatakse endiselt ka pangakontoreid. Küll aga on muutumas põhjus, miks pangakontorisse tullakse.
Kui varem tulid inimesed kontorisse, et teha tehinguid, siis nüüd kasutatakse kontoreid aga peamiselt konsultatsiooni saamiseks. Soovitakse ekspertnõuandeid ja pikemat konsultatsiooni. Üha rohkem soovitakse personaalnõustamist ja personaalnõu.


description: USA president Donald Trump tahab laiali lammutada tema nimele kuuluva heategevusorganisatsiooni Trump Foundationi. - DELFI

title: Trump tahab oma kriitikat saanud heategevusorganisatsioonist lahti saada

maintext:
USA president Donald Trump tahab laiali lammutada tema nimele kuuluva heategevusorganisatsiooni Trump Foundationi.
"Organisatsioon on teinud väga palju head aastate jooksul ning annetanud miljoneid dollareid erinevate ühiskonnagruppide toetuses. Seal hulgas oleme toetanud veterane, politseinikke ja lapsi. Kuid selleks, et vältida huvidekonflikti minu presidendirolli tõttu, olen otsustanud jätkata oma filatroopilisi tegevusi teisel viisil," ütles Trump.
Trump Foundation on saanud palju kriitikat, peale seda kui juhatus tunnistas USA maksuametile, et on rikkunud seadust ning jaganud põhjendamatult raha organisatsiooniga seotud nimestele, kirjutas CNN. Samuti on väidetud, et Donald Trump kasutas organisatsiooni raha oma õiguskulude katteks.
Hetkel on heategevusorganisatsioon New Yorgi osariigis uurimise all. 2015. aasta majandusaruande kohaselt on Trump Foundationi väärtus 1 115 991 dollarit.


description: Hiina plaanib suurendada turismi investeerimist. Osana sellest on plaanis uuendada või ehitada uusi WC-sid, kirjutab Reuters. - DELFI

title: Hiina plaanib tõsist WC-revolutsiooni


description: Iisraeli rabid andsid välja jõulupuu-hoiatuse. - DELFI

title: Iisraelis tekitavad jõulupuud paksu pahandust

maintext:
Iisraeli rabid andsid välja jõulupuu-hoiatuse.
Kui paljudes maailma piirkondades tähistab jõulupuu jõulupühade aega, siis mõnedes Iisraeli linnades tuletavad rabid rahvale meelde, et see ikoon kujutab endast ohtu judaismile, kirjutab Bloomberg
Haifas asuva Technioni ehk Iisraeli tehnoloogiainsituuti pandi kristlastest üliõpilaste rõõmustamiseks üles jõulupuu, mis vihastas kooli rabi. Rabi Elad Dokow kirjutas Facebookis, et kõik juudid peavad vältima selles jõulupuuga ruumis käimist, eriti veel sealt ruumist toidukauba ostmist. Ta ütles jõulupuu kohta, et see on paganlik, juudivastane sümbol.
„Liiga palju juudi verd on valatud nende poolt, kes seda sümbolit kasutavad,“ kirjutas Dokow.
Jeruusalemma linna rabinaat informeeris hotelle, et jõulupuude ülespanek on seaduse rikkumine ja keelatud. Lisaks tuletab asutus oma kodulehel meelde, et hotellides on 31. detsembri uue aasta peod keelatud, sest juutidel algab aasta teisel ajal.
Jõulupuud on Iisraelis iga-aastane tüliõun iisraeli ortodoksete juutide ja teiste vahel.
Kool teatas, et rabi jutt on vaid tema isiklik seisukoht.
Iisraelis religioosset mitmekesisust toetav grupp Hiddush nimetas Jerusalemi rabinaadi kirja väga tõsiseks ja nõudis usuasjade ministeeriumilt selgitust, et jõulupuude avalik näitamine ei ole seadusega keelatud. Pearabinaat teatas, et hotelli jõulupuu ülespanek ei too kaasa hotellilt kosheri sertifikaadi äravõtmist.


description: Siseministeerium loob ekspertkomisjoni, mis hakkab liigitama ettevõtteid idufirmade alla, sest iduettevõtjatele ning nende pereliikmetele seatakse jaanuaris soodsamad tingimused viisa ja elamisloa taotlemiseks. - DELFI

title: Siseministeerium hakkab otsustama, mis on idufirma ja mis ei ole

maintext:
Siseministeerium loob ekspertkomisjoni, mis hakkab liigitama ettevõtteid idufirmade alla, sest iduettevõtjatele ning nende pereliikmetele seatakse jaanuaris soodsamad tingimused viisa ja elamisloa taotlemiseks.
Siseministeerium saatis kooskõlastusringile ministri määruse eelnõu, millega esmakordselt Eestis defineeritakse iduettevõtte mõiste ja luuakse vastav ekspertkomisjon, mis hakkab hindama, millised ettevõtted liigituvad idufirmade alla.
Määrusega kehtestatakse iduettevõtte määratlusele vastavuse hindamise tingimused ja kord ning iduettevõtte määratlusele vastavuse hindamise taotlusele lisatavate dokumentide ja taotluses esitavate andmete loetelu ning nende esitamise nõuded.
Iduettevõtte määratlusele vastamiseks peab loodava või tegutseva äriühingu mudel olema suure globaalse kasvupotentsiaaliga, innovaatiline ja korratav ning äriühing peab aitama oluliselt kaasa Eesti ettevõtluskeskkonna arengule.
Samas ei hakata hindama kõiki idufirmasid. Siseministeeriumi kodakondsus- ja rändepoliitika osakonna Killu Vantsi sõnul jõustuvad järgmisest aastast välismaalaste seaduse muudatused, mille eesmärk on võimaldada Eesti majandusarengu huvides perspektiivsetel idufirmadel siia tulla ja paindlikumalt kvalifitseeritud välistööjõudu tööle võtta.
"Kehtivas välismaalaste seaduses ei ole iduettevõtetele erisusi ette nähtud ning tulenevalt iduettevõtete eripärast on alustaval iduettevõttel keeruline täita seaduses ette nähtud tingimusi– näiteks peab äriühingul olema 65 000 eurot kapitali, mis on investeeritud äritegevusse Eestis, ning välisspetsialistide värbamisel tuleb maksta töötasu vähemalt välismaalaste seaduses sätestatud palgakriteeriumi ulatuses."
"Seetõttu nähakse jaanuaris jõustuvate muudatustega iduettevõtetele ja iduettevõtjatele ning nende pereliikmetele ette soodsamad tingimused viisa ja elamisloa taotlemiseks. Iduettevõtete kord töötati välja koostöös Startup Estonia ning Eesti iduettevõtteid esindavate organisatsioonidega, võttes arvesse ka teiste riikide parimaid praktikaid. Selleks, et soodustatud tingimustel Eesti viisat või elamisluba taotleda, peab äriühing eelnevalt saama eksperdikomisjonilt kinnituse selle kohta, et tõepoolest on tegemist iduettevõttega välismaalaste seaduse tähenduses," ütles ta.
” Selleks, et soodustatud tingimustel Eesti viisat või elamisluba taotleda, peab äriühing eelnevalt saama kinnituse selle kohta, et tõepoolest on tegemist iduettevõttega välismaalaste seaduse tähenduses.
"Ekspertkomisjoni kuuluvad üksnes iduettevõtete esindusorganisatsioonid. Seeläbi tagatakse, et hinnangu selle kohta, kas on tegemist on iduettevõttega, annavad selleks kõige pädevamad inimesed. Komisjoni liikmeteks saavad Startup Estonia, Startup Leaders Club, EstBAN, Garage48, BuildIT, Technopol Startup Inkubaator ning Startup Wise Guys. Ekspertkomisjoni hinnangu andmine ei ole mõistlik nende iduettevõtete puhul, kes tulevad osalema usaldusväärsetes kiirendites, sest nende äriideed on kiirendiprogrammi poolt juba hinnatud."
"Iduettevõtete loomise ja nende tegevuse soodustamiseks on eriregulatsiooni loonud mitmed Euroopa Liidu liikmesriigid, näiteks Taani, Holland, Suurbritannia. Ka Taanis ja Hollandis peab enne elamis- ja tööloa taotlemist idee heaks kiitma vastav ekspertide grupp," sõnas Vants.


description: Venemaa gaasimonopol Gazprom peab maksma Leedule 35,661 miljonit eurot trahvi. See on riigi ajaloo suurim trahvisumma. - DELFI

title: Gazprom peab Leedule maksma riigi ajaloo suurima trahvi


description: Vene rubla on tänavu tublisti tugevnenud ja lääne investorid naasevad Venemaale. - DELFI

title: Vene rubla annab teistele valuutadele silmad ette


description: Hiljuti ka Eestis kasutusele võetud viipekaardid teevad klientidele maksmise mugavamaks ja kiiremaks. Samas tekib küsimus, kas see lisamugavus teeb toimetamise lihtsamaks ka kurjategijatele, sest nagu näitab teiste riikide kogemus, on pea samasuguse lihtsusega, nagu seda on viipemakse, võimalik viipekaartidelt varastada ka andmeid, millega kurjategija hiljem veebipoodides vabalt ostelda saab, edastab ERR Uudised. - DELFI

title: Viipekaart - lisamugavus mitte ainult kliendile, vaid ka vargale?

maintext:
Hiljuti ka Eestis kasutusele võetud viipekaardid teevad klientidele maksmise mugavamaks ja kiiremaks. Samas tekib küsimus, kas see lisamugavus teeb toimetamise lihtsamaks ka kurjategijatele, sest nagu näitab teiste riikide kogemus, on pea samasuguse lihtsusega, nagu seda on viipemakse, võimalik viipekaartidelt varastada ka andmeid, millega kurjategija hiljem veebipoodides vabalt ostelda saab, edastab ERR Uudised.
Välismeedias on soovitatud vooderdada oma rahakotid fooliumpaberiga ja osta kaartide kaitsmiseks spetsiaalsed taskud. Eesti pangad selliste lisaturvameetmete rakendamist vajalikuks ei pea.
Kontaktivabade kaartide kasutamisel on kaks suuremat turvariski, rääkis ERR-ile Londoni ülikooli kolledži arvutiteaduse osakonna julgeolekuteadlane Steven Murdoch. Esiteks, kuna tehingu tegemiseks ei ole vaja PIN-koodi sisestada, on varastatud kaarti võimalik kordi lihtsamalt kasutada. Teiseks, viipekaardi andmeid saab lugeda ilma, et kaardiomanik sellest teadlik oleks.
"Olgugi, et kontaktivaba kaardi lugemine ei võimalda teha sellest täiuslikku koopiat, on loetud andmed sageli piisavad, et teha veebis oste või hankida tundlikku infot, näiteks kaardiomaniku nime," kirjeldas Murdoch.
Mõistagi eeldab kaardiandmete varastamine teatud soodsaid tingimusi. Standardne kaardilugeja loeb kaarti ainult siis, kui see on paari sentimeetri kaugusel, seega peab kaardiandmete varastamiseks mõeldud lugeja samuti peaaegu et puudutama ohvri raha- või käekotti.


description: Nali ütleb, et miljonäriks saamiseks alusta kahe miljoni dollariga. Loomulikult oleneb tulemus sellest kui suure summaga alustada. - DELFI

title: Miljoni teenimine on raske. Investeerimisgurule oli tänavu 33 miljoni dollari teenimine päevas nagu lapsemäng


description: Austraalia raha jaoks on kõige kiiremini kasvavad sihtpunktid Monaco, Eesti ja Luksemburg, kirjutas kolmapäeval ajaleht The Australian. - DELFI

title: Austraalia ajalehte hämmastab Austraaliast Eestisse liikuva raha hulga hüppeline kasv

maintext:
Austraalia raha jaoks on kõige kiiremini kasvavad sihtpunktid Monaco, Eesti ja Luksemburg, kirjutas kolmapäeval ajaleht The Australian.
Austraalia rahapesuvastane agentuur Austrac avaldas aastakokkuvõtte rahvusvahelistest rahaülekannetest Austraaliast teistesse riikidesse. Nende numbrite järgi saadeti 2010. aastal Austraalia kontodelt Eestisse vaid 77 500 Austraalia dollarit (ligi 53 500 eurot), kuid sel aastal kasvas see number 8,9 miljoni dollarini (6,1 miljoni euroni), mis tähendab 11 444-protsendist kasvu, kirjutas The Australian.
Austraci endine luurejuht Todd Harland, kes töötab nüüd rahapesuvastase konsultatsioonifirma AML Solutions International juhina, ütles, et Austraaliast Eestisse liikuva raha hulga kasvu tuleks uurida.
„Tundmatus endises nõukogude vabariigis rahvaarvuga vaid 1,3 miljonit on eksport kahanenud ja reaalsetes investeeringutes riiki on olnud vähe nähtavat kasvu,“ kirjutab The Australian.
The Australian märgib, et 2011. aasta rahvaloenduse järgi ütles Austraalias 8550 inimest, et on Eesti päritolu.
„Miks selline tohutu, tohutu hüpe, on kindlasti küsimus, mida tuleb uurida,“ ütles Harland.