maintext:
Pagulased saavad kortereid sisustada kuni 1500 euro eest inimese kohta
Toimetas Lemmi Kann
Sotsiaalministeerium sõlmis kolmapäeval Hoolekandeteenuste AS-iga lepingu, mille kohaselt tasub ministeerium pagulastele üüritud korterite sisustamise eest kuni 1500 eurot inimese kohta.
Sotsiaalministeerium lubab Hoolekandeteenustel üürida pagulastele kortereid, mis on omakorda üüritud Riigi Kinnisvara AS-ilt (RKAS). Seejuures peab korterites olema esmane sisustus.
Hoolekandeteenustel tuleb rahvusvahelise kaitse saanud pagulastega lepingud sõlmida ja neile iga kuu 18. kuupäevaks üüriarve saata. Üürilepingu hinnas sisaldub korteri sisustamise kulu, mis on kuni 1500 eurot inimese kohta. Sellele lisanduvad üüri- ja kommunaalkulud, ettenägematud remondikulud ning üldkulud, mis on arvestuslikult 150 eurot kuus.
Kui üürnik jätab maksmata terve üüri või osa sellest, tuleb sotsiaalministeeriumil endal puudujääk kinni maksta. Samuti tuleb ministeeriumil hüvitada ettenägematud remondikulud, mida kindlustus ei kata.


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Jüri Saar: Presidendivalimiste kaotajad ja võitjad
Eelmine nädal oli põnev presidendivalimiste pärast. Riigikogus ei tulnud meile uue presidendi leidmisest midagi välja. Ei olnud isegi seda moodi, et oleks peaaegu võinud tulla.
Ootused ja lennukad üleskutsed, mis pidid tagama presidendi „valmistegemise” riigikogus, jäid õhku rippuma. Seda huvitavam oli aga enamiku erakondade (Reformi- ja Keskerakond ning sotsid) juhtide reaktsioon toimunule. Kõik leidsid, et võitsid, ja olid mingil viisil õnnelikudki, vähemalt enda jutu järgi.
Kõige suurem „võitja” oli Reformierakond koos oma kandidaadi Siim Kallasega, kelle väidetav edu seisnes edasisaamises valimiskogu voorudesse. Kuigi, jah, 68 häälest, mida ilmselgelt loodeti saada, jäi puudu 26 häält. Viimases valimiste voorus anti talle vaid 42 häält, 30 sedelit oli jäetud tühjaks. Kuigi valimiste salajasuse tõttu pole võimalik kõiki n-ö reeturlikult käitunuid täpselt tuvastada, läks märgatav osa kokkulepitud häältest „hulkuma”. Maakeeli öeldes põrus Reformierakond riigikogus presidenti valides täiega.
Järgmine „võitja” oli sotsiaaldemokraatlik erakond, kelle kandidaat Eiki Nestor tänas järgmisel päeval kõiki, kes talle oma hääle usaldasid. Saadud toetusavaldus pidavat andma uut jõudu edaspidiseks, kuigi sel viisil hääletajaid oli vaid 40. Reformierakond ja sotsid, kes tegid neiks valimisteks kokkuleppe, pidid kahe peale kokku saama 45 häält. Vaatamata Siim Kallase ja Eiki Nestori vastastikusele üksteise hellitamisele eelmisel õhtul teledebatis, arvasid riigikogulased teisiti. Kui selline tulemus jõudu lisab, siis on küll imelikud lood. Ilmselgelt püüdis poliitveteran viletsalt kulgenud mängu juures teha reibast nägu.
Kolmas „võitja” oli Keskerakonna kandidaat Mailis Reps, kes sai esimeses ja viimases voorus 26 häält. Ehk täpselt nii palju, kui oli valimistel kohal keskfraktsiooni kuuluvaid rahvasaadikuid. Kui arvestada, et teistel suurerakondadel olid lood hoopis viletsamad, tasus lilli kinkida küll, kuid ennast võitjaks pidada on ilmselt liiast. Teises voorus püstitas Mailis Reps vaherekordi ja sai kokku 32 häält, kuid siis tegid EKRE poisid vaid natuke pulli, andes oma 6 häälekest ajutiselt rendile. Seega puudus Keskerakonna kandidaadil igasugune tegelik toetus väljaspool oma erakonda.
Riigikogus toimunud valimisi varjutab ka asjaolu, et presidendikandidaat, kel on kõige suurem toetus avaliku arvamuse uuringute põhjal rahva hulgas, jäi segaste poliitmanipulatsioonide tõttu praeguse seisuga üldse mängust välja. Juhul kui Marina Kaljuranda ei esitata valimiskogus, on seekordsete valimiste legitiimsusele antud niiviisi suur hoop. Kõik, kes väidavad ennast olevat võitjad, on tegelikult kaotajad ja võitjad tuleb otsida mujalt.
Liialt vähe tähelepanu on pööratud tõsiasjale, et üks kandidaat − Allar Jõks − kogus esimeses voorus 25 häält. See tähendab, et kokkulepitud (esitatud) 21 riigikogu toetajaliikmele lisandus 4 häält teiste fraktsioonide liikmete hulgast. Toetus temale hõlmas vähemalt kolme erakonda, mis näitab, et tegemist on kõige enamal määral erakondadeülese kandidaadiga. Ometi on selge, et Allar Jõksi võimalused riigikogus valitud saamiseks olid olematud, kuid riigikogus saavutatud tulemus annab talle väga head eeldused jätkamiseks valimiskogus.
Riigikogus toimunud valimiste pärisvõitjad olid kõik need poliitilised jõud, kes ütlevad,et Eesti poliitika on senisel kujul jooksnud ummikusse. Riigikogus presidendivalimiste ebaõnnestumine ja sellele järgnenud triangel kartellierakondade juhtkondades näitab üheselt läbikukkumist, vajadust uute tuulte ja muudatuste järele. Tuleb nõustuda riigivalitsemise eksperdi Külli Taroga, kelle väitel pole häälte „kadumine” mitte probleem, vaid näitab hoopis demokraatia ja õigusriigi tugevust. Hea, et hulk riigikogulasi julges nüüd ometi kord käituda iseseisvalt, sõltumatuna, vabana etteantud suunistest, st täpselt nii, nagu näeb ette Eesti demokraatlik põhiseadus.
Tuulutus on vajalik ja muudatuste ellukutsumise eeldused on nüüd valijameeste käes. Peab lootma, et valijamehed, andes oma toetuse kellelegi presidendivalimistel, usaldavad eelkõige oma sisehäält ja õiglustunnet. Nii nagu valdade sundliitmine ja vallajuhtide ühekordsete boonustega moosimine ei sobi demokraatlikku riigikorraldusse, pole kohane ka valijameeste peibutamine katteta lubadustega. Varasemad kogemused näitavad, et kõige massiivsem kampaania ei ole tavaliselt tehtud mitte kõige paremale kandidaadile. Eriti ettevaatlik tuleks olla nende suhtes, kes tahavad presidendiks saada, kas või „veri ninast väljas”, ja on valmis selle nimel kõike ohverdama.
Kõige tähtsam ei ole 24. septembril saada mitte erakondadele vähimal määral vastukarva olev, vaid Eestile parim president.
Jüri Saar,
Tartu ülikooli kriminoloogia professor
Vabaerakond

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Sadamates valmistutakse uute laevade tulekuks
Toimetanud Urmas Lauri
Rohuküla sadam. Foto: Urmas Lauri
Riigi sadamaid haldav Saarte Liinid kohandab neljas parvlaevasadamas kairampe, ehitades neile kokku umbes 60 000 euro eest jalakäijate jaoks laiendused, kirjutab Saaremaa päevaleht Saarte Hääl.
AS-i Saarte Liinid juhatuse liige Jaanus Tamkivi ütles Saarte Häälele, et jalakäijate turvalisuse huvides paigaldatakse olemasolevate rampide külge konsoolplatvormid ja käigupiirded jalakäijate jaoks.
“Uued laevad on pisut laiemad, olemasolevat rampi saavad nad edukalt kasutada, kuid jalakäijate liikumisskeemi vaadates võib tekkida olukord, et nende turvalisus ei ole päris tagatud,” selgitas Tamkivi.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Reformierakond toetab presidendikandidaadina Kersti Kaljulaidu (3)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Kersti Kaljulaid ja Eiki Nestor. Foto Aadu Must
Täna kogunenud reformierakonna juhatus ja riigikogu fraktsioon toetab konsensuslikult presidendikandidaadina Kersti Kaljulaidu.
„Kersti Kaljulaid on laia silmaringiga, pikaajalise rahvusvahelise suhtluse kogemusega väärikas presidendikandidaat ning vastab nendele ootustele, mis Reformierakonnal presidendi suhtes on,“ ütles reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas.
„Kutsume kõiki parlamendierakondi leidma üksmeelt ja valima president ära riigikogus 3. oktoobril. See on kõigi kuue parlamendifraktsiooni ühine vastutus,“ sõnas Rõivas.
Eile teatas riigikogu esimees Eiki Nestor, et presidendikandidaadiks saamise ettepaneku otsustas riigikogu vanematekogu teha Kersti Kaljulaiule.
Enamik riigikogu fraktsioone teatas, et toetab Kaljulaidu, kuid reformierakond lubas otsuse teha pärast tänast kohtumist kandidaadiga.
Kersti Kaljulaid on Euroopa Kontrollikoja liige ja Arenguseire Nõukoja esimees, ta on töötanud Hansapangas, Eesti Energias ja olnud peaminister Mart Laari nõunik.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Augustis sündis rohkem lapsi kui varasematel kuudel
Andrus Karnau
Muinasjutufestival Haapsalus. ARVO TARMULA
Lääne maavalitsuses ja maakonna omavalitsustes registreeriti augustikuus 23 lapse sünd. Nii palju pole sel aastal Läänemaal ühes kuus lapsi sündinud, teatas Lääne maavalitsuse pressiesindaja Liivi Ollino.
Vastsündinutest 12 olid poisid ja 11 tüdrukud.Augustis registreeriti Lääne maavalitsuses 8, Hanila vallas 4, Kullamaa vallas 3, Lihula vallas 1, Lääne-Nigula vallas 2, Noarootsi vallas 2 ja Ridala vallas 3 sündi.
Võrdluseks – jaanuaris sündis Läänemaal vaid 8 last, veebruaris 19, märtsis 20, aprillis 11, mais 13, juunis 17 ja juulis samuti 17.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 17. septembril
Tarmo Õuemaa
Allilmaliider sai kalastusloa 14. septembriks juba mullu
Kolmapäeval Läänemaal Saunja lahe ääres hukatud Eesti allilma väidetav liider Nikolai Tarankov ostis kalapüügiloa juba mullu detsembri algul. Seega oli Tarankovi tapmist kavandanud mõrtsukatel juba vähemalt 9 kuud ette teada, et Eesti organiseeritud kuritegevuse katuse ehk ühiskassa juht tuleb 14. septembril Läänemaale.
Läänemaa arbuusipõld
Matsalu lahe lõunakaldal Metskülas Poka talus kasvavad arbuusid. Pisemad arbuusid on boolingukuulide suurused, pirakamad korraliku kooligloobuse mõõtu. Räägitakse, et Eestis saab heal juhul viiekiloseid arbuuse. Vale puha. Kõige pirakam arbuus Poka talu põllulapil kaalub 11,5 kilo.


title: Iraagi sõjapõgenikud jõudsid Haapsallu

maintext:
Iraagi sõjapõgenikud jõudsid Haapsallu (6)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Sel nädalal saabusid Kreekast Eestisse Euroopa rändekava alusel vastu võetud kolm sõjapõgenike perekonda. Peredele tulid vastu tugiisikud ja nad liikusid edasi oma uutesse kodudesse Tartus, Haapsalus ja Põlvas, teatasid siseministeeriumi ja sotsiaalministeeriumi pressiesindajad.
Haapsallu tulnud viieliikmelises Iraagi perekonnas on lisaks emale ja isale kolm last. Naisel on kõrgharidus bioloogias ja ta räägib lisaks emakeelele algtasemel ka inglise keelt. Mees on töötanud teenindussektoris.
Viieliikmelises Süüria peres on kolm kooliealist last. Nii naine kui mees on hariduselt ehitusinsenerid ja selles valdkonnas töötanud. Mõlemad räägivad lisaks oma emakeelele algtasemel ka inglise keelt.
Kolmeliikmelises Süüria perekonnas on lisaks emale ja isale üks laps. Mees on arst, naine on töötanud apteegis ning mõlemad on vabatahtlikena aidanud teisi sõjapõgenikke. Lisaks oma emakeelele valdab mees inglise keelt, naine räägib algtasemel inglise ja prantsuse keelt.
Kõikide Eestisse vastuvõetavate inimeste puhul selgitatakse enne nende siia saabumist välja nende taust. Kreekas kohapeal tegid sõjapõgenikega intervjuu Eesti eksperdid politsei- ja piirivalveametist, kaitsepolitseiametist ja sotsiaalministeeriumist. Muu hulgas tutvustati intervjuu jooksul Eestit, rahvusvahelise kaitse saanud inimeste õigusi ja kohustusi Eestis ning kohalikke tavasid.
Eesti on tänaseks Euroopa rändekavaga vastu võtnud 60 sõjapõgenikku.
11. septembri seisuga on Euroopa Liidu riigid ümber paigutanud 4741 sõjapõgenikku, neist 3677 Kreekast ja 1064 Itaaliast. Türgist on pärast Euroopa Liidu ja Türgi lepet Euroopa Liidu riikidesse ümber asustatud 1583 inimest.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Jim Ashilevi esitleb raamatut lugemismaratonina
Kaie Ilves
Jim Ashilevi. Erakogu
Täna, 5. septembril esitleb Tartus aparaaditehases oma uut raamatut „Armastuskirju teatrile” haapsallasest kirjanik ja näitleja Jim Ashilevi.
Raamatut esitleb Ashilevi omalaadse lugemismaratonina – kümne tunni jooksul loetakse kogu teos ette. Et lugemine läheks libedamalt, aitavad kirjanikku sõbrad – näitlejad Ott Kartau, Kristo Viiding, Ragne Veensalu ja teatrikunstnik Nele Sooväli. Samasuguse lugemismaratoni korraldas Ashilevi ka oma eelmise teose, mullu ilmunud romaani „Kehade mets” puhul. „Kehade metsa” luges Ashilevi üksi väikeste vahedega ette 12 tundi. „Armastuskirju teatrile” peaks ette loetama kümme tundi. Maraton algab kell viis õhtul ja kestab kella kolmeni öösel. Ashilevi sõnul võiks raamatuesitlus tekitada elevust ja olla põnev ning lugemismaratoni formaat võimaldab seda. „On haruldane, et lugejal on võimalik veeta aega koos autoriga. See on just see, mida ma ise lugejana igatseksin – olla koos kirjanikuga tema maailmas ja unustada end sinna mõneks ajaks,” ütles Ashilevi. Samuti paelub Ashilevit lugemismaratoni kollektiivne aspekt. Lugemine iseenesest on üksildane tegevus, kus igaüks on ise oma pesas. Lugemismaratonist aga võtab oma näo ja häälega osa kirjanik. Maraton annab lugemisele kontserdi, teatri mõõtme, mida üksi koos raamatuga saavutada ei ole võimalik.
Ashilevi on öelnud, et „Armastuskirju teatrile” on raamatutäis „isiklikke, torkivaid ja sapiseid” kirju teatrile. „Sest kuidas teisiti neid armastuskirju kirjutatakse? Huulepulga jälgedega ja lõhnastatud paberil? Unustage ära.” Teost defineerib ta kriisist väljatuleku loona. „See on katse taasleida põhjust, miks on teatrit vaja. See on hästi isiklik raamat sellest, kui õudne ja kahjulik on teater, aga sellest hoolimata armastan ma teda ega saa temast tõenäoliselt elu lõpuni lahti,” ütles Ashilevi.
„Armastuskirju teatrile” on välja andnud kirjastus Petrone Print. Raamatus on 225 lk.
Jim Ashilevi (snd 1984) on kirjanik ja lavastaja. Ta on avaldanud kaks näidendit ja kaks romaani. Ashilevi on tegev Vanemuise teatris ja Von Krahli teatris lavastaja, näitleja ja dramaturgina.
„Armastuskirju teatrile” esitleb Jim Ashilevi septembris ka Haapsalus.


maintext:
Ullo Toomi nimelise rahvatantsustipendiumi saab tantsujuht Kadri Tiis
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Kadri Tiis.
Ullo Toomi Fondi halduskogu otsustas, et 2016. aasta Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium antakse tantsujuht Kadri Tiisile sihikindla ja pikaajalise tegevuse eest tantsupeo traditsiooni ja rahvatantsuharrastuse edendamisel. Stipendium antakse Kadri Tiisile pidulikult üle Ullo Toomi 114. sünniaastapäeval 14.septembril kell 15.00 Raudsilla matkakompleksis.
Kadri Tiisi juhendatavad rühmad on kuulunud Eesti paremikku, on edukalt esinenud võistutantsimistel ning neile on omistatud kõrgem või esimene kategooria. Ta on ka ise aktiivne rahvatantsija, kes tantsib Eesti tantsujuhtide rahvatantsurühmas. Alates 2002. aastast on Kadri Tiis kuulunud üle-eestiliste tantsupidude lavastusgruppi, olles olnud nii liigijuht kui ka pealavastaja assistent. „Kadri Tiisi väärikas panus meie kultuurilukku on kolme tantsupeo loomine – esimestest mõtteradadest voogava väljakuni, kogu peo teekonna detailikihtide mõtestamine ja nende teostus Tuljaku finaalini. Eesti rahvatants on Kadrile igasse sammu ja tema kõikidesse tegudesse kätketud armastus. See on pühendumine selle sõna täiuses“ , lausus Eesti Laulu- ja Tantsupeo sihtasutuse juhataja Aet Maatee.
Ullo Toomi halduskogu esimees Ilma Adamson on öelnud, et 14. september on rahvatantsijatele mitmetähenduslik päev, sest see on ka Ullo Toomi sünniaastapäev. “Just Toomi oli see, kes muutis rahvatantsu populaarseks üldrahvalikuks harrastuseks, tegi sellest nii tantsijatele kui ka pealtvaatajatele nauditava kunstiliigi ning Toomi mälestus elab põlvest-põlve edasi ajaloolise väärtusega traditsiooni kaudu“, nentis Adamson.
Ullo Toomi stipendium on rahvatantsuliikumise kõrgeim preemia, millega tunnustatakse laureaati Eesti rahvatantsul ja/või autoritantsul põhineva silmapaistva tegevuse eest. 1987. aastal loodud Ullo Toomi Fondi eesmärk on jäädvustada mälestust Ullo Toomist ning väärtustada rahvatantsualast tegevust. Toomi stipendiumi saajate seas on olnud näiteks Maie Orav, Mait Agu, Ilma Adamson, Helju Mikkel ja paljud teised tuntud rahvatantsujuhid.
Stipendiumi kätteandmist korraldavad Eesti Laulu- ja Tantsupeo sihtasutus ning Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Eesti Päevaleht: imeravim Cellfood on väävelhappe ja kraanivee segu (1)
Toimetas Lemmi Kann
Foto: Cellfood.com
Eesti Päevalehe palvel Tartu ülikoolis valminud analüüs paljastas, et toidulisand Cellfood on puhas pettus. Veterinaar- ja toiduamet pole üle kuu aja kestnud menetluse jooksul Cellfoodi analüüsimiseni jõudnud. Tartu ülikooli keemialabori analüüs tõestas aga, et Cellfoodi tilgad ei ole midagi muud kui väävelhappe ja kraanivee segu.
Ühtegi pakendil lubatud mineraali see segu ei sisalda, kirjutab Eesti Päevaleht.
Lisaks ühele tuntud sportlasele lasid samal pettusel ennast lolliks teha ka veterinaar- ja toiduamet, end öko- ja maheteadlikeks pidavad kauplused ning tagatippu karjakaupa kergeusklikke eestlasi, kes endale ökopoest kalli raha eest happesegu ostsid.
Happesegu on toidulisandi nimetuse all endiselt müügil ja seda on ostnud kuni 1200 inimest.


maintext:
EKRE fraktsioonist kasutas kuluhüvitisi enam Uno Kaskpeit
BNS
Riigikogu Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni liikmetest kasutas esimesel poolaastal kõige enam kuluhüvitisi Uno Kaskpeit, kes kasutas 6194 euro suurusest limiidist ära 5693 eurot ehk 91,9 protsenti.
Fraktsiooni aseesimees Henn Põlluaas kasutas 5463 ja fraktsiooni esimees Martin Helme 5450 eurot, selgub saadikute kuluaruannete kokkuvõttest. Arno Sild kasutas 6194 eurosest limiidist 4961, Jaak Madison 4504, Raivo Põldaru 4226 ja Mart Helme 3732 eurot.
Kaskpeit palus riigikogu kantseleil esimesel poolaastal hüvitada sõidukulu 4681 eurot ja sidekulu 101 eurot ning esinduskuludeks kulus tal 910 eurot.
Põlluaasale hüvitatud sõidukulu oli esimesel poolaastal 3705 eurot ja sidekulu 757 eurot. Lähetuskulusid palus Põlluaas hüvitada 493 eurot ja esinduskulusid 506 eurot.
Martin Helmele hüvitati sõidukulu 2442 ja sidekulu 336 eurot. Lähetuskulusid hüvitati talle 1904, bürookulusid 539 ja esinduskulusid 227 euro ulatuses.


maintext:
Täna töötavad liikluspolitseinikud üle Euroopa kõikide liiklejate tervena koju jõudmise nimel
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Foto Arvo Tarmula
Euroopa liikluspolitseinikke ühendav võrgustik TISPOL viib täna läbi ühise hoogtegevuse liikluse rahustamiseks ja kutsub inimesi hoolivalt liiklema.
Riikide-ülese ja laiahaardelise projektiga EDWARD (European Day Without a Road Death) soovitakse Euroopas esmakordselt päev õhtusse saata liikluses ainsatki inimelu kaotamata. Eestis töötavad politseinikud paikades, kus lähiaastatel on juhtunud raskete tagajärgedega õnnetusi.
Euroopas lahkub iga päev kodust 70 inimest, kes liiklusõnnetuse tõttu sinna kunagi ei naase ja pea 400 liiklejat jõuab soovitud sihtkoha asemel hoopis haiglavoodisse. PPA politseikapten Sirle Loigo sõnul on projekti eesmärk, et täna ja ka ülejäänud päevadel jääksid inimesed teedel ja tänavatel terveks. „Mõeldes, kui palju elusid jääb elamata hõlpsasti välditavate liiklusõnnetuste pärast, siis läheb meel kurvaks,“ ütles Loigo. Eestis saab iga päev viis inimest liikluses vigastada.
Esimest korda läbiviidav projekt EDWARD kutsub üles kõiki inimesi hoolivalt ja eeskujulikult liiklema ning mõtlema enda käitumise tagajärgedele. Eesti liikluspildist rääkides ütles Loigo, et hukkunud ja kannatada saanud inimeste arv küll langeb, kuid kukkumine võiks olla suurem ja püsida stabiilsena. „Meie liikluskultuuri paranemisele saavad kõik igapäevaselt panustada. Suured muutused saavad alguse väikestest tegudest,“ leidis politseikapten ja tõi positiivse näitena välja algatuse Teomeeter, mis aitab väikeste ja lihtsasti elluviidavate tegudega Eestit paremaks muuta.
Loigo sõnul muutuks liiklus palju turvalisemaks, kui inimesed peaksid kinni piirkiirusest ja sõidaksid teeoludele vastava kiirusega. „Leian, et iga liiklussurm on ärahoitav. Jätkuvalt tapab liikluses kiirus, aga ka alkoholi tarvitanud juht. Kui me tahame, et teed ja tänavad oleksid turvalisemad, siis peame alustama iseendast. Täna on kõigil võimalus näidata, kui turvaliselt ja eeskujulikult me tegelikult oskame liigelda,“ märkis Loigo.
Kümme aastat tagasi hukkus liikluses 207 inimest ning alates 2012. aastast on liikluseõnnetuse tagajärjel surma saanute arv püsinud alla saja. Tänavu on liiklusõnnetustes surma saanud 45 ja vigastada 1336 inimest. Joobes roolikeerajate põhjustatud õnnetuste tõttu suri neli ja sai kannatada 152 inimest.


maintext:
Uuring: EKRE ja Vabaerakonna toetus aasta madalaim (1)
Septembris langesid Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) ja Vabaerakonna toetused aasta madalaimale tasemele, selgus rahvusringhäälingu uudistetoimetuse tellitud Turu-uuringute AS-i üle-eestilisest 1000 vastajaga küsitlusest.
Kui homme toimuksid riigikogu valimised, annaks oma hääle EKRE-le 10 protsenti ning Vabaerakonnale üheksa protsenti valijatest. Kuu varem oli EKRE-l toetajaid 13 protsenti ning Vabaerakonnal 10 protsenti.
Septembrikuised toetusnumbrid on mõlemale erakonnale aasta madalaimad. Erakondade populaarsusedetabeli tipus on jätkuvalt Keskerakond ja Reformierakond, kel mõlemal õnnestus kuu varasemaga võrreldes oma toetust tõsta. Keskerakonda toetas septembris 26 protsenti (augustis 24 protsenti) ning Reformierakonda 25 protsenti (augustis 23 protsenti) valijatest.
Vt ERRi uudispeportaalist: "Erakondade reitingud: EKRE ja Vabaerakonna toetus aasta madalaim"


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Teisipäeval saab kultuurikeskuses verd loovutada
Kristjan Kosk
Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskuse doonorluse arendusjuht Ülo Lomp ootab kõiki verd loovutama. Foto: Arvo Tarmula
Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskus ootab teisipäeval kell 11.00-15.00 Haapsalu kultuurikeskusesse inimesi verd loovutama.
Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskuse doonorluse arendusjuht Ülo Lomp juhib tähelepanu, et johtuvalt haiglate tellimustest, on viimasel ajal eriti suur nõudlus kõigi veregruppide reesusnegatiivse ja ka A reesuspositiivse vere suhtes. Täiendamist vajavad ka kõigi teiste veregruppide verevarud.
„Loovutades verd, saame olla kindlad, et Eestis on piisavad varud, et päästa kõikide abivajajate elusid, sest õnnetuste ja ootamatute saatusekäänakute eest ei ole meist keegi kindlustatud,” ütles Lomp.
Viimati käis regionaalhaigla verekeskus Haapsalus 15. ja 16. augustil doonoritelkidega. Kahel päeval külastas meie telke 220 tublit läänlast, tervislik seisund lubas verd loovutada 180 doonoril, kes loovutasid ühtekokku 80 liitrit.
Doonoriks sobib terve, puhanud ja söönud ning vähemalt 50 kg kaaluv inimene vanuses 18–60 eluaastat.
Verekeskus julgustab doonoreid verd loovutama regulaarselt, kolm-neli korda aastas. Minimaalne kahe vereloovutamise vaheline aeg peab olema 60 päeva, naistel soovituslikult 90 päeva.
Iga vereloovutus aitab vähemalt kolme patsienti. Doonorite verd kasutatakse rasketel operatsioonidel ja sünnitustel, patsientide raviks verejooksu, raske trauma, aneemia, leukeemia, vähi- ja maksahaiguste, põletuste ning paljude teiste haiguste puhul. Doonorivere toel on võimalikud ka paljud plaanilised operatsioonid, mida muidu liiga suure verekaotuse kartuses ei saaks sooritada. Eesti haiglates tehakse vereülekanne ligi 19 000 patsiendile aastas.


maintext:
Hambaravi muutub uuest aastast oluliselt kättesaadavamaks
Toimetanud Urmas Lauri
Valitsus saatis Riigikokku ravikindlustuse seaduste ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, millega muutub hambaravi uuest aastast Eesti inimestele oluliselt kättesaadavamaks. Erilist tähelepanu pööratakse eakatele, rasedatele ja alla üheaastaste laste emadele.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sõnul vähendab plaan olulisel määral sadade tuhandete eestimaalaste, eelkõige suurema ravivajadusega inimeste iga-aastaseid kulutusi suutervise parandamisse. Eriti aitab seadusemuudatus vanaduspensionäre, töövõimetuspensionäre ja osalise või puuduva töövõimega inimesi, üle 63-aastaseid inimesi, rasedaid, alla 1-aastase lapse emasid ning kõiki neid, kellel on talle osutatud tervishoiuteenuse tagajärjel tekkinud suurenenud vajadus saada hambaraviteenust.
Nende eest hakkab riik maksma hambaravihüvitist kuni 85 eurot igal aastal. Hüvitise arvestuse aluseks on, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 100 euro aastas. Sellisel juhul oleks inimese omaosalus 15 eurot. See puudutab hinnanguliselt enam kui 500 000 inimest. „Hüvitis peab olema suurem, kuna neil sihtgruppidel on ilmselgelt teenuse järele suurem vajadus,“ selgitas Ossinovski. Lisaks jääb eakatele alles ka proteesihüvitis 255,65 eurot kolme aasta peale.
Teine muudatus puudutab kõiki ravikindlustatud täiskasvanuid. Uue korra järgi hüvitab haigekassa kuni 30 eurot täiskasvanute esmavajalike teenuste raviarvetest. Arvestuse aluseks on, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 60 eurot aastas. „Me muudame hammaste eest hoolitsemise oluliselt kättesaadavamaks, alustades vastavalt riigieelarve võimalustele 30 euro suurusest toetusest, kuid näeme vajadust seda summat edaspidi suurendada,“ lausus minister.
Senised hüved lastele ja vältimatule abile ei kao. Haigekassa tasub kõigi alla 19-aastaste kindlustatud isikute hambaravi eest ning ravikindlustatud täiskasvanute vältimatu abi eest. Kindlustuseta isikute vältimatu abi tasutakse riigieelarvest. „Peame veelgi rohkem hoolitsema selle eest, et aina rohkem meie lapsi jõuaks tasuta hambaarsti juurde ega lükkaks oma hambaprobleeme täiskasvanuikka,“ sõnas Ossinovski.
Lisaks soovitakse leida partnerid, kes suudaksid vajadusel pakkuda vältimatut hambaravi ka töövälisel ajal.
Eelnõu jõustub plaani järgi 2017. aasta 1. juulist. Täiskasvanute hammaste parandamise programmile on 2017. aaastal riigieelarves ette nähtud 6 miljonit eurot ning alates 2018. aastast 12 miljonit eurot.


maintext:
Saatkond viib Vene kodanikud ka Haapsalust valimisteks bussiga Tallinna
BNS
Venemaa saatkond Tallinnas paneb laupäeval Pärnus, Paldiskis ja Haapsalus elavate Vene kodanike saatkonda riigiduuma eelvalimistele toomiseks käiku eribussid.
“Võimalust osaleda eelvalimistel 17. septembril pakume ainult Vene kodanikele, kes elavad kolmes Eesti linnas – Paldiskis, Pärnus ja Haapsalus,” ütles Venemaa saatkonna pressiesindaja Deniss Mosjukov teisipäeval BNS-ile.
“Laupäeval saavad ainult nemad tulla eelvalimistele Tallinna, Vene saatkonda. Selleks organiseerime nende kohaletoomise autobussidega Tallinnassse ja tagasi ajavahemikus kella kümnest neljani,” selgitas Mosjukov.
Kõiki teisi Vene kodanikke oodatakse valimisjaoskondadesse valimiste põhipäeval, 18. septembril, lisas saatkonna esindaja.
Mosjukovi sõnul peavad Paldiskis, Pärnus ja Haapsalus elavad Vene kodanikud bussitranspordi täpsemad detailid välja uurima oma linna kaasmaalaste organisatsioonist.
Narvas elavad Vene kodanikud saavad siiski osaleda eelvalimistel piiranguteta, öeldi Vene saatkonna Narva peakonsulaadist BNS-ile.
“Laupäeval, 17. septembril võivad kõik Vene kodanikud, kes elavad Narvas või Ida- ja Lääne-Virumaa konsulaarpiirkonnas, tulla kella kümnest neljani peakonsulaati ja anda oma hääl eelvalimistel,” rääkis konsulaadi esindaja BNS-ile.
Venemaa riigiduuma seitsmenda koosseisu valimistel pühapäeval 18. septembril saavad osaleda umbes 85 000 Eestis elavat Vene kodanikku, ütles augustis BNS-ile Vene saatkonna konsulaarosakonna juhataja Aleksandr Orešenkov.
Pühapäeval on duumavalimisteks avatud neli jaoskonda Vene saatkonnas Tallinnas, neli Narva peakonsulaadis ja ja üks Tartu konsulaadis.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Galerii: Nostalgiapäevade pidustused Haapsalu piiskopilinnuses
Lemmi Kann
Pärast vanasõidukite paraadi läbi linna jätkusid Nostalgiapäevad Haapsalu piiskopilinnuse hoovis.
Oli tantsu ja laulu, otse loomulikult ei puudunud šaslõkk, sai veelkord imetleda paraadil osalenud sõidukeid ja nende juhte ning sai osta laadalt väärtuslikku vanakraami.
Korda pidasid, nagu ikka, miilitsad.
Fotod: Arvo Tarmula


title: Lihula võtab üle pika aja laenu

maintext:
Lihula võtab üle pika aja laenu
Tarmo Õuemaa
Kergliiklusteede rajamiseks Lihula linna on ette nähtud kuni 105 000 eurot. URMAS LAURI
Lihula volikogu otsustas esimest korda pärast masu võtta suurema laenu. 650 000 eurot kulutatakse kergliiklusteedele, tänavavalgustusele ja tervisekeskuse ning erihoolekandeasutuse rajamiseks.
Tänavavalgustuse uuendamiseks taotleb Lihula Euroopa Liidu tõukefondi raha, 200 000 eurot tuleb tasuda omaosaluseks. „Kui Euroopa raha ei saa, ehitame oma tasku pealt nii palju, kui selle 200 000 euro eest saab,” ütles Lihula volikogu esimees Jaak Kastepõld.
Kergliiklusteede rajamiseks Lihula linnas on ette nähtud kuni 105 000 eurot.
Perearstikeskuse rajamise omaosaluseks läheb laenust kuni 195 000 eurot. Kuni 150 000 eurot hoitakse erihoolekandeasutuse rajamise omaosaluseks.
„Eriti tähtsad on tervisekeskus ning füüsilise ja sügava puudega inimeste hoolekandeasutus. Need mõlemad annavad Lihula rahvale ka uusi töökohti,” ütles Kastepõld.
Lihula vald ei ole viimastel aastatel nii suurt laenu võtnud. „Viimased kümmekond aastat oleme majandusbuumi aegses eufoorias võetud laene tagasi maksnud,” ütles volikogu esimees.
Tulevane laenuleping peab võimaldama laenulimiidi mittetäielikku kasutamist, s.t laenuleping tuleb sõlmida selliselt, et vald ei pea välja võtma kogu laenu. Laenu tagasimaksmise tähtajaks on ette nähtud kümme aastat. Kui suures osas laenu kasutatakse, oleneb Euroopa Liidu tõukefondidest saadavaist summadest.
Kohustuse võtmisega jääb valla netovõlakoormus seadusega lubatud piiridesse.


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

maintext:
Läänemaa karusloomakasvataja korraldab riigikogus arutelu, kasvanduste vastaseid kutsutud pole
Riina Tobias
Noarootsi Suur-Nõmmkülla asutatud Nuckö sinirebasefarmi toodi esimesed asukad aasta tagasi. Varsti langetab riik otsuse kogu karusloomakasvatuse tuleviku kohta Eestis. Foto: Arvo Tarmula
Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda korraldab 13. septembril rahvusvahelise seminari „Karusloomakasvatuse olukord ja perspektiivid Eestis ja Balti regioonis“. Karusloomakasvatajate Aretusühingu juhatuse liikme Leander Pragi teatel käsitletakse seminaril karusloomade kasvatuse teemasid meil ja lähiriikides kasvatajate silme läbi.
„Kindlasti diskuteerime tulise arutelu üle, mis toimub riigikogus karusloomade keelustamise teemal,“ edastas Pragi, kes on Noarootsis Suur-Nõmmkülas asuva Nuckö sinirebasefarmi üks omanikest.
Pragi sõnul ei ole seminarile kutsutud vastaspoole esindajaid ehk karusloomakasvatuse keelustamise pooldajaid. „Seminari teemaks on karusloomakasvatuse arenguvõimalused ja perspektiivid, vastapoole perspektiiv ei ole aga perspektiiv,“ ütles Pragi. Tema sõnul jääb vastasseis igavesti kestma: ühed, kes on nõus loomi ohverdama, ja teised, kes ei ole.
Seminaril esineb ka riigikogu maaelukomisjoni esimees Ivari Padar (SDE), Pragi sõnul on riigikogu konverentsisaalis peetavale seminarile kokku kutsutud võimalikult paljud maaelukomisjoni liikmed. Padar on lubanud, et komisjon langetab septembris otsuse karusloomakasvatuse tuleviku üle Eestis.
Eesti Karusloomakasvatajate Aretusühing andis 25. juulil Padarile üle petitsiooni, millega karusloomakasvatajad nõuavad kasvatuste keelustamise protsessi lõpemist. Petitsioonile kirjutasid alla kõigi põllumajandusorganisatsioonide esindajad, kes leiavad, et riigilt on vaja kindlat signaali karusloomakasvatuse edendamiseks. Padar ütles juulis pärast petitsiooni kättesaamist, et maaelukomisjon teeb otsuse, kas algatada karusloomakasvatusi keelav eelnõu või mitte, võimalikult kiiresti.
Maaelukomisjoni menetluses on ka üle 10 000 inimese allkirjaga pöördumine, millega nood taotlevad Eestis karusloomakasvanduste keelustamist kümne aasta jooksul. "Meil on nüüd petitsioon petitsiooni vastu. Aga luban, et teeme sügisel kiiresti omad otsused ära – kas ühele või teisele poole, see sõltub maaelukomisjoini meelsusest," ütles Padar juulis. "Oleme ära kuulanud karusloomakasvatuste vastaste seisukohad, oleme läbi lugenud maaülikoolis koostatud karusloomakasvatuste teemalise uuringu. Ja nüüd tullakse kasvatajate omapoolse petitsiooniga. Me oleme maaelukomisjonis kokku leppinud, et septembris teeme lõpliku otsuse. Otsuse sisu on üks – kas me algatame eelnõu karusloomakasvatused keelustada või me ei algata seda."
Loomade eestkosteorganisatsioon Loomus peab maaülikooli koostatud karusloomakasvatuse mõjuanalüüsi erapoolikuks, sest maaülikoolis õpetatakse karusloomakasvatust ja uuringu koostajate seas oli ka karusloomakasvatajate aretusühingu juhatuse liige.
Peale Padari otsustavad karusloomakasvatuste saatuse veel maaelukomisjoni kuuluvad sotsiaaldemokraat Tanel Talve, keskerakondlased Siret Kotka, Heimar Lenk ja Martin Repinski, reformierakondlased Igor Gräzin ja Terje Trei, Isamaa ja Res Publica Liitu kuuluv Einar Vallbaum, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige Arno Sild ja Vabaerakonna fraktsiooni liige Artur Talvik.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Ridala valijameheks sai liisu heitmisega Toomas Vallimäe
Urmas Lauri
Ridalast läheb presidenti valima volikogu liige Toomas Vallimäe, kes lubas valimiskogus esimeses voorus toetada Mart Helmet, teises voorus oleks tema eeliseks Marina Kaljurand.
Ridala volikogu liige esitas valijamehe kandidaadiks EKRE liikme Toomas Vallimäe.
Reimo Nebokat esitaks kandidaadiks volikogu esimehe Olev Peetrise.
“Mina arvan, et esimeses [valimiskogu] voorus presidenti ära ei valita, olulisim on, millise valiku teeb meie esindaja esimese ja teise vooru vahepeal,” lisas Reformierakonna peasekretär Nebokat.
Toomas Vallimäe ütles, et tema on konservatiiv. “Valin selle [EKRE esdimehe Mart Helme], välistaksin Kallase,” tutvustas Vallimäe oma võimalikku käitumist valimiskogus. “Marina Kaljuranna reedene otsus [astuda tagasi välisministri ametikohalt] on positiivne, võiks teda toetada.”
“Minu eelistus on Marina Kaljurand,” ütles Olev Peetris. “Ja nii on. Teine eelistus? Helme on välistatud, Reps on välistatud.”
Peetrise sõnul toetaks ta Kaljuranda. “Eestil on aeg naispresidendiks. Ta on vene rahvusest, mis suure tõenäosusega aitab siduda kaht kogukonda. Usun, et Kaljurand on suurem Eesti patrioot kui paljud eestlased ise ongi,” lausus Peetris.
Valijamehe valimine jäi häältega 7:7 viiki, mis tähendas, et vastavalt valijamehe valimise korrale selgus võitja liisuheitmisega.
Valimiskastist tõmbas valimiskomisjoni liige välja ümbriku, milles oli sedel Toomas Vallimäe nimega.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

maintext:
Kristjan Port: keskendumisvõimet langetab juba pelk telefoni lähedus (2)
Toimetanud Andrus Karnau
Vaidlus, kas tunnis või loengus tohib nutiseadmeid, taandub tähelepanule ja õppimisele keskendumisele, kirjutas Kristjan Port Raadio 2 tehnoloogiakommentaaris.
Probleem tuleneb inimese ajust, mis on arenenud hüppeliselt ja lühiajaliselt keskenduma. Looduslik valik pole liigselt keskenduvaid soosinud, jättes nad kellegi märkamatult ligihiilinu toiduks. Ellujäänutel arenes omadus keskendumine iga uue signaali peale katkestada ja võtta fookusesse see uus signaal. Infoajastu ekraan pakub lõputult taoliseid uusi signaale.
Nottingham-Trenti ja Würzburgi ülikoolis korraldati IT-turvalisusega tegeleva ettevõtte Kaspersky Lab tellimus uuring, milles anti peaaegu sajale 19–59-aastastele keskendumist nõudvaid ülesandeid. Telefoni oli uuritava laua peal, tema taskus, lukustatud sahtlis või ruumist eemal.
Telefoni asukoht mõjutas tajutaval määral inimeste keskendumisvõimet, olles kõige rohkem häiritud, kui telefon asus laual. Mid akaugemal oli telefon, seda vähem ta segas. Uuringu tulemusena oli keskendumisvõime 26 protsenti parem, kui telefon olid toast eemaldatud. Nutitelefoni puudus parandas katses osalenute keskendumisvõimet.


title: Nõva rahvas soovib jääda Läänemaale

maintext:
Nõva rahvas soovib jääda Läänemaale
Kristjan Kosk
Häältelugemise komisjoni liikmed valavad sedelid Nõva vallavalitsuse saalis lauale. Foto: Arvo Tarmula
Nõva rahva hulgas tehtud küsitluse tulemustest selgub, et enamus soovib liituda Lääne-Nigulaga ja jääda Läänemaa koosseisu.
Ühinemist Lääne-Nigulaga, kellega soovivad liituda veel Kullamaa, Martna ja Noarootsi vald, pooldas 215. Lääne-Harjumaa, kus pundis Keila, Padise, Vasalemma vald ja Paldiski linn, sai 86 häält.
Laiali saadeti 337 sedelit, millest tagasi vallavalitsusse jõudis 301. Hääletusest sai osa võtta kõik Nõva valda registreeritud ja vähemalt 16aastased kodanikud. Ükski sedel rikutud ei olnud. Osalusprotsendiks teeb see 89.
Nõva vallavanem Deiw Rahumägi üllatus, et osalusprotsent tuli nii suur. „Arvasin, et kui pooled sedelid tagasi tulevad, on juba hästi,” ütles Rahumägi.
Otsus, kumma osapoolega Nõva liitumisläbirääkimisi jätkab, teeb volikogu 30. septembril. Rahvaküsitlus tehti eesmärgiga saada teada rahva eelistus.


maintext:
Laupäeval selgitatakse Haapsalus Eesti karikavõitjad epees
Kristjan Kosk
Laupäeval näeb Haapsalu Wiedemanni spordihoones tipptasemel vehklemisturniiri. Foto: Arvo Tarmula
Laupäeval peetakse Haapsalus Wiedemanni spordihoones Eesti karikavõistlused epees, teatas Eesti vehklemisliit.
Tegemist on Eesti täiskasvanute järgmise hooaja avavõistlusega. Kohal on kogu Eesti epeevehklemise paremik. Tegemist on ühtlasi ka viimase koduse jõuprooviga enne MK-etappi Tallinna Mõõk, mis sel aastal toimub esmakordselt naiste epees ja peetakse see 21.-23. oktoobrini Tallinna spordihallis.
Naiste epee võistlus algab kell 10:30, veerandfinaalide algus orienteeruvalt kell 13:00. Mehed alustavad võistlust kell 14:30 ja otsustavad finaalkohtumised orienteeruvalt algusega kell 17:30.


title: Juhtkiri: ainult mitte minu tagahoovis!

maintext:
Juhtkiri: ainult mitte minu tagahoovis!
Lääne Elu
Buda munk Țhitañāṇo Bhikkhu, kodanikunimega Andrus Kahn, põrkub juba teist korda kohalike vastuseisule, kui soovib vaikses, privaatses, muust maailmakärast eemal asuvas maaliliselt kaunis mereäärses kohas hakata pidama meditatsioonikeskust, kus saaksid inimesed rahulikult iseendaga tegelda. Esimene vastuseis tekkis tal Aegna saare, teine Noarootsis Einbi külas vallale kuuluva pool hektarit suure maatüki pärast Ramsi poolsaare ninas.
Otseseid paralleele nende kahe juhtumi vahele tõmmata ei saa. Küll aga on mõlema juhtumi puhul ühine umbusk: teame neid mittetulundusühinguid! Paraku on selleks ka põhjust olnud. Teiseks eestlastele omane kaitseasend: ainult mitte minu tagahoovis!
Kohalike mure on mõistetav. Kirjas vallavalitsusele loetakse üles põhjusi, miks on Einbi rahvas võõraste suhtes nii tundlik: autodega öösiti ringi kihutavad võõrad, nelja majapidamist rüüstanud vargad, rahvaralli tekitatud kahjustused ja isegi kalamehed, kes tekitavat tolmu. Einbi külavanema allkirja kandva kirja mõte on selge: me ei taha oma külla mitte mingeid suuremaid ettevõtmisi, oleme sellele vastu olnud enne ja oleme ka edaspidi. Kirja lõpetuseks teavitatakse vallavalitsust, et Einbi küla esindab edaspidistes Ramsi poolsaart puudutavais küsimustes advokaat.
Ometi tekitab võõristust, et küla ja vallavalitsuse ehk siis omade vahel on suhtluses nii suur tükk tühja maad. Selle asemel et teha üks telefonikõne vallamajja, nähakse vaeva protestikirja kirjutamisega, kuigi meditatsioonikeskuse ehituse üle pole veel otsustama hakatudki.
Mõistagi lasub vallavolikogul ja vallavalitsusel suur vastutus, kui hakatakse otsustama ühe mereäärse krundi saatust, mida külarahvas omaks peab. Ehk tuleks külarahval vallaga pead kokku panna ja koos mõelda, kuidas see Nõukogude armee siinoleku märke kandev koht korda teha.


title: Lillemüüja: Punaseid nelke? Otsas!

maintext:
Lillemüüja: Punaseid nelke? Otsas!
Lemmi Kann
Lillepoe müüjad Klaarika Lints ja Erika Kleeman. Foto: Markus Sein
Täna keskpäevaks oli Flamingo lillepood Nostalgiapäevade puhul punastest nelkidest tühjaks ostetud.
Juba tund aega enne Nostalgiapäevade tippsündmust, vanasõidukite paraadi promeneerisid Haapsalu peatänaval rõõmsad, sündmusele vastavalt riietatud rahvahulgad, käes nelgiõied.
"Punaseid nelke? Ammu otsas!" teatas Flamingo lillepoe müüja Erika Kleeman. "Aga teisi värve veel on!"
Poe omanik Aap Uspenski ütles, et võttis küll Nostalgiapäevade puhul suurema koguse nelke, aga seekord said punased eriti vara otsa, ja ega teisigi enam palju järel ole. "Tundub, et võtsin liiga vähe," muigas Uspenski.
Punased ja ka muud värvi nelgid on ka lillepoe igapäevases sortimendis.
"Vahepeal tõesti keegi nelke ei tahtnud. Kui pakkusid, siis vaadati imelikult ja rehmati käega. Aga nüüd on nelgid jälle popiks muutunud, ja eriti just noorte seas," rääkis Kleeman. Samuti on aretatud palju uusi sorte, mis tähendab, et valik on tõeliselt kirev ja huvitav.
Järgmise aasta Nostalgiapäevadeks on Flamingo lillepoel piduliste jaoks plaanis aga üks üllatus.
"Tegelikult tahtsime selle üllatuse juba sel aastal teha, aga ei jõudnud valmis. Eks siis järgmisel aastal teeme ära!" lubas Kleeman.


maintext:
Marina Kaljurand nimetas end eesti- ja venekeelse kogukonna ühendajaks
BNS
Foto: arhiiv
Reedel presidendiks kandideerimisest teatanud Marina Kaljuranna hinnangul on ta juba praegu eesti- ja venekeelse kogukonna ühendaja.
"Ma olen [kogukondade] ühendaja juba täna," ütles Kaljurand, vastates küsimusele, kuidas ta presidendiks valituks osutumise korral hakkab tegelema eesti- ja venekeelsete kogukondade ühendamisega.
Kaljurand ütles, et ta on käinud vähemalt korra aastas Ida-Virumaal ning kohtunud sealsete elanikega.
"Mis on minu pluss? Mina saan nende inimestega suhelda nende emakeeles, nagu teiega eesti keeles ja inglise keelega inimestega inglise keeles," ütles Kaljurand. "Olen juba praegu kuulnud, et paljude jaoks olengi ma enda inimene. Nad on minult küsinud, et kas tõesti eesti keele ära õppides ongi võimalik saada välisministriks ja ma olen vastanud, et jah, see ongi nii."


authors:
Lääne Elu
Anvar Samost

title: Anvar Samost: kolm punast nelki 2

maintext:
Anvar Samost: kolm punast nelki 2
Anvar Samost
Anvar Samost
kolumnist
Talvel tehtud presidendivalimiste ennustuses eksisin vaid ühes punktis: Arnold Rüütli fenomeni potentsiaalne kordaja ei ole Mart Helme.
Enam kui poole aasta eest kirjutasin siinsamas lehes presidendivalimistest ja ennustasin 2001. aasta kordumist.
„Nii näib, et kõige tõenäolisem on 2001. aasta kordumine. /…/ Teises voorus võitis Arnold Rüütel ja peaminister Mart Laaril tuli näost punetades tõtata teda õnnitlema, higises käes kolm punast nelki. Mida iganes hiljem öeldi, sellist tulemust valitsuserakonnad küll ei oodanud.”
Nii on ka läinud – vaata et enamgi, kui ma arvata oskasin.
Aga kõigepealt peab rääkima sellest, kuidas on presidendivalimised jaanuari lõpust möödunud kuude jooksul mõjutanud Eesti poliitilist maastikku. Huvitaval kombel on kahes suurimas ning kõrgeima toetusega erakonnas kõrvuti olnud olulisi muudatusi.
Keskerakonna Savisaare-vastane tiib alustas Mailis Repsi kandidaadikampaaniat selgelt üksnes erakonnasisese eesmärgiga – kallutada erakonna enamust enda poole, piirkond piirkonna järel. Volikogu hääletuse kaotamise järel on Savisaar nüüd juba omaenda loodud erakonnas pigem kaasareisija. Loomulikult on suurt rolli mänginud ka Keskerakonna juhi kõrvaldamine Tallinna linnapea ametist ning ehk veel enam samuti kriminaaluurimise kõrvalsaadusena äralõikamine säästudest. Savisaar näib nüüd sõltuvat erakonnasiseste vastaste suvast, kuid nemad on tema kõige ohtlikuma vastukäigu eest – milleks oleks erakonna hülgamine – üha enam kaitstud Mailis Repsi tõusuga Eesti peamiste poliitfiguuride hulka.
Veelgi tähtsam on, et kõva töö ja teesklematu sarmi najal on Reps peale Keskerakonna valitsuskõlblikkuse poole nihutamise ka üles ehitanud arvestatava võimaluse tegelikult saadagi valitud Eesti riigipeaks.
Reformierakonna liikumine on olnud täiesti teistsuguse suunaga.
Siim Kallas rikkus erakonna tollase tagatoaga kooskõlastamata kandideerimisega kevadel ära pikalt ja hoolega punutud plaani seada kandidaadina üles vormiliselt parteitu välisminister Marina Kaljurand. Täiesti võimalik, et plaan polnud mitte Kaljurannast president teha, vaid ilusa ja positiivse kampaania najal valmistada ette Harju- ja Raplamaa suurvalimisringkonna uus magnet, kes võtaks Reformierakonnale ansiplikud mitukümmend tuhat häält. Igal juhul osutus Kallase mõju erakonna juhatuses ja fraktsioonis nii suureks, et peaminister Taavi Rõivase võimetus tõenäoliselt eksisteerinud kokkulepet Keit Pentus-Rosimannusega ellu viia käristas lõhki seni lahutamatuna tundunud noore tuumiku. Tagatuba selle endisel kujul ei ole enam.
Siim Kallas Reformierakonna presidendikandidaadina ei ole päris kindlasti Rõivase valik, kuid hiljemalt pärast 12:2 häältega tehtud juhatuse otsust pole peaministril olnud muud võimalust, kui täie jõuga tema edu nimel tegutseda ja igaks juhuks ka jumalat paluda. Paraku on Keit Pentus, Rain Rosimannus, Eerik-Niiles Kross ja Remo Holsmer peaaegu suutnud niigi tugeva avaliku toetusega Kaljuranna kuvandi kohapeal ringi pöörata ning esitada teda valimiskogu liikmetele kui erakondadevälist või lausa protestikandidaati.
Kuidas saab seda kõike arvestades väita, et minu talvel tehtud ennustus peab paika? Väga lihtsalt. Eksisin üksnes selles, kes on praegustel valimistel Arnold Rüütli rollis. See ei ole Mart Helme.
Rüütlit on tegemas Marina Kaljurand.
Kaljurannal on nii nagu 2001. aastal Rüütlilgi vaieldamatult suur avalik toetus. Kuna tal ei ole paljudes olulistes küsimustes selgeid vaateid, ei seostu ta ka enda taga seisnud – või üldse mingisuguse – erakonnaga. Tuleb tuttav ette? Soe rahva isa (ema) imago: olemas. Eesti huvide nimel vapper sirge seljaga seismine Moskvas: olemas. Hõbedaselt särav soeng: olemas. Ebaõiglaselt poliitikas kõrvale lükatu märtrioreool? Olemas. Isegi oma Villu Reiljan, kes ootab, et struktuurides poleks enam kallutatust – Pentus-Rosimannuse näol –, olemas!
Ehk siis peaminister Rõivasel võib vabalt nädala pärast tulla hetk, kus tuleb higisesse kätte võtta kolm lilleõit ja nii nagu peaminister Mart Laarilegi 15 aastat varem minna õnnitlema isikut, kelle võit on tema kaotus.


maintext:
Keskkonnaamet tugevdab valdkondlikku juhtimist ning vähendab regioonide arvu
Toimetanud Urmas Lauri
Alates 1. oktoobrist läheb Keskkonnaamet üle uuele juhtimismudelile, mis aitab tõsta töö kvaliteeti ning ühtlustada töökoormust üle Eesti.
„Alates Keskkonnaameti loomisest 2009. aastal oleme oma juhtimismudelit vastavalt ümbritseva muutumisele kohandanud. Nüüd on aeg vormistada veidi suuremad muudatused. Juhtimismuudatuste eesmärk on eelkõige avalike teenuste kvaliteedi ühtlustamine ja tõstmine. Eeldame, et sellega kaasneb ka efektiivsuse kasv, mis koos infosüsteemide arendamise ja suurt halduskoormust loovate regulatsioonide ajakohastamisega vabastab ressurssi uute teenuste ja arenduste tarvis,“ lausus Andres Onemar, Keskkonnaameti peadirektor.
Kuna regioonide roll ressursside suunamises ja juhtimises tervikuna on aasta-aastalt kahanenud, jätkab Keskkonnaamet 1. oktoobrist senise kuue regiooni asemel kolmega – Lääne, Lõuna ja Põhja regiooniga. Põhja regiooni hakkavad kuuluma Harju, Järva, Ida- ja Lääne-Viru maakonnad, Lõuna regiooni Jõgeva, Tartu, Põlva, Võru, Valga ja Viljandi maakonnad ning Lääne regiooni jäävad Hiiu, Lääne, Pärnu, Rapla ja Saare maakonnad. Seni juhtis Keskkonnaameti kuut regiooni neli juhti, kellest uute regioonide juhtidena jätkavad Jaak Jürgenson (Põhja), Ena Poltimäe (Lõuna) ja Sulev Vare (Lääne). Hiiu-Lääne-Saare regiooni senine juht Kaja Lotman asub tööle Keskkonnaameti juhtkonna nõunikuna looduskaitse alal. Ka peadirektori asetäitjate arvu vähendatakse kolmelt kahele, et hoida kokku juhtimiskulusid.
Regioonidele eraldi regioonikeskusi ei määrata. Igasse maakonda jääb Keskkonnaameti kontor praegusel kujul alles, seega spetsialistid jätkavad tööd oma tavapärastes kontorites. Osadel töötajatel muutuvad vaid otsesed juhid ja formaalne kuuluvus struktuuriüksusesse. Muudatustega välditakse struktuuriüksuste juhtide koondumist Tallinnasse ja töötajatele antakse võimalus valida endale sobiv tööpaik kodukoha lähedal, samuti arendatakse kaugtöö võimalusi.
Regionaalne juhtimine kaob uutes valdkondlikes büroodes järgmistes alamvaldkondades: maahooldus, liigikaitse, kaitse planeerimine, maapõu, jäätmed ja kompleksload. Alates 1. maist alustas esimese valdkondliku büroona juba jahinduse- ja vee-elustiku büroo. Büroode käivitumisega muutub küll valdkondade juhtimismudel, ent büroodes töötavad spetsialistid jäävad jätkuvalt oma maakonna kontoritesse.
„Põhifunktsioonide osas klientide ning koostööpartnerite jaoks suuri muudatusi ei kaasne, kliendi vajadustele vastava teenuse pakkumise kvaliteet paraneb – uutesse büroodesse liikunud spetsialistid pakuvad ka edaspidi oma teadmisi ja tuge kohalikele klientidele juba välja kujunenud kohtades,“ selgitas Andres Onemar.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

maintext:
Kindlustusfirma: viis punkti, mida ahju kütmisel meeles pidada
Toimetanud Kristjan Kosk
Hooldamata küttekolle on suur ohuallikas. Foto: Urmas Lauri
Pühkimata korstnatest ning hooletusest ahju kasutamisel on tänavu alguse saanud üle 60 tulekahju, neis hukkus kuus inimest. Toome siinkohal korstnapühkija abiga välja viis olulist punkti, mida ahju kütmisel meeles tuleks pidada, edastas If Kindlustuse kommunikatsioonijuht Rain Porss.
Eesti korstnapühkijate koja nõustaja Leo Kalme sõnul on puhastatud korstnal kaks väga olulist tulemust. Esiteks tagab see oluliselt säästlikuma kütmise ning teiseks tagab see turvalisuse, sest pühkimata korsten on väga suur ohuallikas tulekahju tekkeks.
Kalme toob välja viis põhilist punkti, mida on oluline kütmise juures meeles pidada
1. Õige küttematerjal – tuleb kasutada konkreetsele küttekehale mõeldud küttematerjali ning mitte põletada ahjus prahti.
2. Õige kogus – tuleb kasutada ettenähtud koguses küttematerjali, klassikalise ahju rusikareegel on üks sületäis (4-5 halgu) korraga.
3. Regulaarne kontroll ja puhastamine – korstnat ja lõõre tuleb puhastada vähemalt kord aastas, samuti tuleb hinnata küttesüsteemi korrasolekut. Puhastamata küttesüsteemides on energiakadu 20-40 protsenti.
4. Põlemisprotsessile tuleb tagada hapniku juurdepääs – õige sooja saamiseks on vajalik piisav hapniku juurdepääs, vaevu hingitseva tule puhul on energiakadu kuni 70 protsenti.
5. Õigeaegne siibri sulgemine – siiber tuleb sulgeda alles siis, kui sütel ei ole enam leeke. Varem sulgemine on ohtlik ning ruumi imbub mürgine vingugaas.
Päästeameti andmetel on tänavu pühkimata korstnast alguse saanud 13 tulekahju, hooletusest kütteseadme kasutamisel sai alguse 48 põlengut ning need tulekahjud nõudsid ka kuus inimelu. If Kindlustusele laekub aastas keskmiselt 120 teadet tulekahjude kohta, neist ligikaudu 20 protsenti on alguse saanud küttekehast või korstnast.
Kuus aastat kehtinud tuleohutuse seadus sätestab, et eramus tohib neli aastat ise korstnat pühkida, viiendal aastal tuleb kutsuda kutsetunnistust omav korstnapühkija. If Kindlustus ei nõua korstnapühkija ametlikku akti, kuid küttekehad peavad olema hooldatud ja korstnad pühitud.


maintext:
Vabade ametikohtade arv ületas teises kvartalis 9000 piiri
Kristjan Kosk
Allikas: statistikaamet
Eesti ettevõtetes, asutustes ja organisatsioonides oli 2016. aasta teises kvartalis ligi 9500 vaba ametikohta, teatas statistikaamet.
Viimati ületas vabade ametikohtade arv 9000 piiri 2008. aastal. Vabade ametikohtade arv suurenes eelmise kvartaliga võrreldes 15 protsenti ja 2015. aasta teise kvartaliga võrreldes 13 protsenti.
Vabade ametikohtade määr ehk vabade ametikohtade osatähtsus ametikohtade koguarvus oli 2016. aasta teises kvartalis 1,7 protsenti, mis oli 0,2 protsendipunkti suurem kui eelmises kvartalis ja 2015. aasta teises kvartalis.
Kõige kõrgemad vabade ametikohtade määrad olid 3,7 protsenti majutuses ja toitlustuses, 3,5 protsenti haldus- ja abitegevustes ning 3,3 protsenti info ja side tegevusalal, kõige madalamad 0,3 protsenti põllumajanduses, 0,7 protsenti veevarustusega tegelevatel aladel ning 0,8 protsenti ehituses ja kinnisvaraalases tegevuses.
Ametikohtade koguarv ja vabade ametikohtade arv oli jätkuvalt kõige suurem töötlevas tööstuses ning hulgi- ja jaekaubanduses. Võrreldes 2015. aasta teise kvartaliga kasvas vabade ametikohtade arv enim kinnisvaraalases tegevuses, majutuses ja toitlustuses ning elektrienergia tegevusalal. Enim vähenes aastaga vabade ametikohtade arv põllumajanduses, mäetööstuses ja muudes teenindavates tegevustes.
Piirkondlikult asusid vabadest ametikohtadest 70 protsenti Harju maakonnas, seehulgas Tallinnas, järgnesid Tartu maakond 9 protsendi ja Ida-Viru maakond 5 protsendiga. Vabade ametikohtade määr oli jätkuvalt kõige kõrgem ehk 2,1 protsenti Harju maakonnas ning madalaim Viljandi, Hiiu ja Rapla maakondades, kus see jäi alla protsendi.
Vabadest ametikohtadest ligi 7200 ehk 76 protsenti olid erasektoris ning ligi 2300 ehk 24 protsenti avalikus sektoris. Vabade ametikohtade määr oli 2016. aasta teises kvartalis kõrgeim välismaa eraõiguslikele isikutele kuuluvates asutustes, kus see oli 2,5 protsenti, ja riigile kuuluvates asutustes, kus see oli 2,1 protsenti. Määr oli madalaim Eesti eraõiguslikele isikutele kuuluvates asutustes, kus see oli 1,5 protsenti, ning kohalikes omavalitsustes, kus see oli 1,1 protsenti.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri
Lemmi Kann

title: Kirblas läks piimaauto ümber

maintext:
Kirblas läks piimaauto ümber
Urmas Lauri, Lemmi Kann
Läänemaal Lihula vallas Kirblas Virtsu-Risti manateel läks esmaspäeva hommikul ümber piimaveoki järelkäruna veetud tsistern.
Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais ütles, et teade päästekeskusesse kell 10.20.
„Teatati, et piimaveoki järelhaagis on külili sõiduteel. Kui päästjad kohale jõudsid, selgus, et selle tagajärjel on tsistern osaliselt purunenud ja osa piima välja voolanud. Päästjad hakkasid piima järelhaagise tsisternist ümber pumpama piimaveoki tsisterni. Praeguseks on järelhaagise kahest sektsioonist on piim juba välja pumbatud ja praegu tegeletakse kolmanda sektsiooni ümber pumpamisega,“ selgitas Kais.
Esialgsetel andmetel on piimaveoki juht viga ei saanud. Õnnetuse asjaolusid hakkab välja selgitama politsei.
Liiklus õnnetuskohas on praegu häiritud, kohal on ka politsei, kes reguleerib liiklust. Kais lisas, et juba on välja kutsutud ka puksiirauto, mis aitaks ümber läinud tsisterni püsti tõmmata.
"Sellel teelõigul liiklejad peaksid arvestama, et nende sõit võib ajaliselt pikemaks venida, kuni tsistern on teelt eemaldatud," hoiatas Kais.
Piimaveokil olid Läti numbrimärgid, ilmselt vedas se Kirbla farmi lehmade piima Leedu piimatööstusse.
Fotod: Urmas Lauri


maintext:
Saarte Hääl: saarlasest moslem lahkus perega Eestist
Toimetanud Urmas Lauri
Saarlasest moslem, arabist ja islamoloog Kätlin Hommik-Mrabte lahkus koos perega Eestist väidetavalt tagakiusamise tõttu, kirjutas Saaremaa päevaleht Saarte Hääl.
Mitme endise kolleegi, Saaremaa ühisgümnaasiumi õpetajate sõnul kolis Kuressaares elanud Kätlin koos kolme poja ja abikaasaga Iirimaale ja töötab seal. Samuti käivat sealses koolis tema vanim poeg, kes praegu kuulub siiski ka SÜG-i õpilaste nimekirja.
Kätlin Hommik-Mrabte oma lahkumise põhjusi kommenteerida ei soovinud. “SÜG-i õpetajad pole siis kõik ilmselt väga hästi informeeritud,” kirjutas ta sotsiaalmeedia kaudu saadetud sõnumis. Samuti teatas ta, et ei ela Iirimaal.
Kätlin Hommik-Mrabte on eestikeelse veebilehe www.islam.pri.ee üks asutajatest.


maintext:
Päästjad ajasid õunu nosinud põdrad Uuemõisast metsa (1)
Tarmo Õuemaa
Põdrad Uuemõisas. Foto Tõnis Krikk
Laupäeva hommikul Uuemõisas Haudejaama kortermajade ja Tallinna maantee vahel õunapuude all maiustanud põdraema ja vasika peletamiseks kutsuti välja päästjad, kes loomad metsa peletasid.
„Laupäeval kell 10.27 sai häirekeskus teate, et Uuemõisas Haudejaama teel oli kergliiklustee lähedal põõsas näha põtra koos vasikaga,” ütles Lääne päästekeskuse pressiesindaja Kristi Kais. „Päästjad kasutasid loomade loodusesse juhtimiseks hirmutamistehnikat.”
„Võttes viimase paar-kolm kuud, siis on põtru märgatud Uuemõisa kandis mõned korrad,” lisas ta.
Keskkonnainspektsiooni Läänemaa büroo juhataja Tõnis Ulmi hinnangul ei tasu rahulike põtrade pärast tingimata päästeametit välja kutsuda. „Põdrad sügiseti söövadki õunu ja nende arvukus ei ole just madal. Kindlasti ei ole nad majade lähedale tulnud agressiivsel eesmärgil,” ütles ta. „Inimesed hoidku põdrast eemale ja lasku tal oma asju ajada.”


title: Ujumiskursused ja treeningud

maintext:
Ujumiskursused ja treeningud
Haapsalu Veekeskus alustas taas ujumiskursusi ning treeninguid.
Eraldi tunnid nii koolieelikutele, koolilastele kui ka täiskasvanutele.
Treeningud algasid 4. septembrist.
Täpsem info www.spordibaasid.ee. Registreerimine ujula infoletis.
Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ


maintext:
Siim Kallas: valjameestekogus ootab meid ees tõsine vastasseis
Siim Kallasel on valijameestekogus üks vastane rohkem – koduerakonnast. Foto: arhiiv
Siim Kallas ütles Delfile Marina Kaljuranna otsuse kohta kandideerida presidendiks, et valijameestekogus ootab ees tõsine vastasseis, kuid tänane otsus tema plaane ei muuda.
„Ma arvan, et mõnes mõttes on presidendivalimised jõudnud sinna, kuhu nad loogiliselt jõudma pididki. Mina, Marina Kaljurand ja kõik teised kandidaadid konkureerime valijameestekogus 24. septembril," ütles Siim Kallas Marina Kaljuranna tänase otsuse kohta loobuda välisministri kohast ning kandideerida presidendiks valimiskogus.
"Viimase nädala jooksul, pärast Reformierakonna juhatuse enamuse otsust mind valimiskogus mitte toetada, olen sügavalt mõelnud, mida ja kuidas edasi. Milline oleks see tee, mis ei viiks mind vastuollu minu isiklike põhimõtetega. Mul ei ole kombeks valida kergemat teed. Ma ei karda vastutust ega pole selle eest kunagi põgenenud. Kuigi raskeid hetki on olnud," kirjutas Kaljurand oma pöördumises, mis jõudis avalikkuse ette pärast meediasse lekkinud teadet, et Kaljurand otsustas välisministri kohast loobuda ja kandideerida presidendiks.
"Sellisel ajal peab Eesti riigipeaks olema inimene, kes ei page probleemide eest. Riigipea peab seisma Eesti rahvuslike huvide eest, ja ka teadma, kuidas ning kellega koos seda teha. Sõprade ja liitlastega koos oleme tugevad, üksi ja määramatusest tuge otsides osutuma nõrkadeks," seisab Kaljuranna avalikus kirjas.


maintext:
Siim Kallas kohtub laupäeval Läänemaa valijameestega
Kristjan Kosk
Reformierakonna presidendikandidaat Siim Kallas. Foto: Rudolf Simon
Reformierakonna presidendikandidaat Siim Kallas tuleb laupäeval Haapsallu, et kohtuda kultuurikeskuses Läänemaa valijameestega.
Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat kinnitas, et Kallasel on plaan valijameestega kohtuda ja see kuulub tema kampaania juurde. „Kallas tuleb Haapsallu laupäeval hommikul Saaremaalt, kus ta kohtub valijameestega päev varem,” ütles Nebokat. Ta lisas, et Kallas pikalt Haapsalus ei peatu, sest uued kohtumised valijameestega on kokku lepitud juba sama päeva õhtul Raplas.
Nebokati teatel loodab Kallas, et võimalikult paljudel valijameestel on võimalik temaga lõunasöögil osaleda.
Lääne Elule teada olevalt ei kavatse Kallasega kohtuma minna viimastel päevadel meedia huviorbiiti sattunud Martna valijamees Raimond Danilov.
Danilov on öelnud, et toetab valimiskogus Marina Kaljuranda.


maintext:
Ridala vald tahab hakata kasse sundkorras kiibistama
Lemmi Kann
Selle aasta jooksul on Ridala vald maksnud hulkuvate kasside püüdmise ja hoidmise eest varjupaigale 2000 eurot rohkem kui mullu terve aasta eest kokku. Arvo Tarmula foto
Neljapäeval teatati Ridala vallavalitsusele, et Uuemõisa Konsumi taga on viie pojaga peremeheta kassiema. Ridala vallavalitsuse registripidajal-referendil Kaire Viilustel ei jää üle muud, kui ohata järjekordse väljamineku pärast valla rahakotist ja helistada Vilkla varjupaiga juhatajale Kaja Maisalule.
Neljapäeva õhtul õnnestus Maisalul kätte saada üks kassipoeg, reedel teine ja kolmas. „Eks nii kaua käin, kuni kõik kätte saan,” ütles ta.
Kannatus sai otsa
Selle kuu jooksul on vallal koduta kiisude peale kulunud üle 1400 euro. Neljapäevase kõne hind Ridala vallavalitsusse on Viiluste hinnangul umbes 600–700 eurot.
„Meile helistatakse igal nädalal: tulge ja viige kassid minema,” rääkis Viiluste ja lisas, et hullem aeg on veel ees. Tavaliselt algavad sellised kõned sügisel, viitas ta suvilakasside hülgajatele. Kui suureks kujuneb sel aastal summa, mis valla eelarvest maksta tuleb, ei oska ega julge veel keegi ennustada. Kaheksa kuuga on juba kulunud kaks tuhat eurot rohkem kui mullu kokku – 5825,9 eurot. Selle raha eest saaks maksta 29 lapsele ranitsatoetust või 18 emale sünnitoetust.
„Ja selles olukorras pole süüdi mitte kassid ega varjupaik, kes teenuse eest raha küsib, vaid valla enda inimesed, kellel pole vastutustunnet,” toonitas Viiluste.
Ridala vallavalitsusel sai mõõt täis ja otsustati üle vaadata valla lemmikloomade pidamise eeskiri. Vallavalitsus kavatseb sisse seada kasside-koerte kohustusliku kiibistamise.
„Ei saa olla nii, et inimene annab oma kassile jalaga – uksest välja! – ja siis on koduta kass valla probleem. See teema on igasuguse kontrolli alt täiesti väljunud!” ütles Viiluste.
Viiluste ütles, et hulkuvad koduloomad pole mitte vallavalitsuse tegemata töö, vaid inimeste endi vastutustundetus. „Vallavalitsus ei saa pidevalt koristada vastutustundetute inimeste kasse, kellest emased igal aastal paar korda aastas pojad toovad!”
Eesmärk on eeskirja ümbertegemisega valmis saada septembris, siis läheb see volikogu ette.
Omaette küsimus on aga, kuidas tagada, et asi praktikas ka toimima hakkaks. Tsiviliseeritud maailmas peaks asjad nii käima, et kui inimene koera- või kassipoja võtab, siis ta ka vaktsineeritakse ja kiibistatakse. Koertega pole Ridala vallas juba mõnda aega muret – nendega tehakse vajalikud toimingud ikka ära. Kassidega paraku mitte. Ja kui emakass on isegi kiibistatud, siis kassipojad kiibistatult ju ei sünni. Viiluste ütleb, et ilmselt on nii mõnedki poegadega leidkassid tegelikult kodukiisud. Aga nii lihtne on ju valda helistada ja öelda: ma leidsin emase kassi koos poegadega – korjake ära!
Vaja ühtset registrit
Viiluste nentis, et isegi kui neil õnnestub välja mõelda toimiv sundkiibistamise kord, on see ainult pool rehkendusest – kiibi number tuleb koos omaniku nimega ka registrisse kanda. Siin on aga uus probleem: Eestis on terve hulk lemmikloomaregistreid, millest pole suurt midagi kasu, sest omavahel need ei ühildu. Paljudel omavalitsustel on oma register, see aga kaotab mõtte kohe, kui jooksus loom otsustab haldusüksuse piiri ületada.
„Registril on mõtet siis, kui see on üle riigi ühine, ainult siis see toimib,” ütles Viiluste.
Hiljuti käidi Ridala vallale üht sellist kohaliku tähtsusega registripidamise varianti pakkumas. Vald ütles ära, sest reaalset kasu sellest ei sünni, küll aga hakkaksid laekuma arved registripidajalt.
Kaja Maisalu sõnul oleks kõige mõistlikum, kui kõik Eesti lemmikloomad registreeritaks kohustuslikult ühes kohas, üle-eestilises lemmikloomaregistris LLR.
Ridala vald tasub kiibistamise kulu
Lähiajal tahab Ridala vallavalitsus koostöös Vilkla varjupaigaga korraldada kampaania lemmikloomade kiibistamiseks. „Looma kiibistamise eest omanik midagi maksma ei peaks, kulud kannab vald. Varjupaikade MTÜ kaudu saab seda teha omahinnaga,” selgitas Vilkla loomade varjupaiga juhataja Kaja Maisalu.
Koos kiibistatud lemmikuga antakse omanikule ka lemmikloomapass. Viiluste lisas, et samuti on ettevalmistamisel lemmikloomade soodushinnaga steriliseerimise kampaania. „Kui kõik detailid on paigas, kuulutame kampaaniad välja,” lubas Viiluste. „Ma küll ei kujuta ette, kui paljud seda võimalust kasutaksid, aga siis me oleme vähemalt proovinud.”


maintext:
Esmaspäeval on kultuurikeskuses Euroopa Liidu regioonide komitee seminar
Kristjan Kosk
Haapsalu linnapea Urmas Sukles. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu kultuurikeskuses toimub esmaspäeval Euroopa Liidu regioonide komitee ALDE fraktsiooni seminar teemal eakatesõbralik turism Eesti ja Soome kogemusel, teatas Haapsalu linnavalitsuse pressiesindaja Tõnu Parbus.
Seminarist võtab osa 20 komitee liiget Suurbritanniast, Sloveeniast, Prantsusmaalt, Leedust, Lätist, Luxemburgist, Belgiast, Eestist ja Iirimaalt.
Haapsalu linnapea Urmas Suklese sõnul on seminari teema väga aktuaalne ja eakate turismi soosimine ja arendamine annab suuri võimalusi, eriti turismi madalhooaegadel majandust arendada.
„Eestis on teema eriti päevakohane, sest 2017. aastal suurendatakse majutusasutuse käibemaksu 5 % võrra ning tuleb otsida võimalusi, kuidas hoolimata sellisest suurest riigi poolt pandavast ebamõistlikust koormisest majandusharule, ellu jääda ja ka edasi areneda,” ütles Sukles.
Haapsalus toimuva seminari käigus tutvustatakse külalistele ka Haapsalu linna panustamist turismi arengusse Lääne-Eestis ning EL rahade kasutamist turismisektori arendamiseks.
Regioonide komitee on Euroopa Liidu konsultatiivorgan, mis koosneb kohalike omavalitsuste volikogu esimeeste, linnapeade ja regioonide esindajatest. Regioonide komitee peaülesandeks on kindlustada kohalike ja regionaalsete omavalitsuste tegelik esindatus Euroopa Liidus. Eestile kuulub EL Regioonide komitees kuus kohta.
Delegatsiooni liikmed:
1. Kalev Kallo, Tallinna linnavolikogu esimees (ELL)
2. Kurmet Müürsepp, Antsla vallavolikogu esimees (EMOL)
3. Uno Silberg, Kose vallavolikogu liige (EMOL)
4. Mart Võrklaev, Rae vallavanem (EMOL)
5. Mihkel Juhkami, Rakvere linnapea (ELL)
6. Urmas Sukles, Haapsalu linnapea (ELL)
Euroopa Liidu leping sätestab, et Euroopa Liidu nõukogu, komisjon ja parlament on kohustatud õigusloome ja muude meetmete vastuvõtmisel konsulteerima Regioonide Komiteega valdkondades, mis mõjutavad või võivad mõjutada kohalikke ja regionaalseid huvisid.


title: Kunstitudengid käisid Rapla-Virtsu raudteel konteksti otsimas

maintext:
Kunstitudengid käisid Rapla–Virtsu raudteel konteksti otsimas
Kaie Ilves
Kunstitudengid Karuse raudteejaama ees. Foto: Mari Uibo
Eesti kunstiakadeemia sisearhitektuuri eriala esimese kursuse 15 tudengi õppeaasta algas kunagisel Rapla–Virtsu kitsarööpmelisel raudteel.
Et liipritel liikumine on läinud sajandi kuuekümnendaist aastaist peale ilmvõimatu ja bussile ei passi raudteetamm samuti, valiti sõiduvahendiks jalgratas.
Räsitud kehad
„Sõit läks lahti läinud esmaspäeval Raplast. Lõppjaama Virtsu lähedale Puhtulaiule jõudsime kolmapäevaks. Tagasi tulime bussiga,” ütles kunstiakadeemia joonistusõpetaja, retkejuht Kristjan Holm. Marsruut kulges mööda rohtunud ja kohati võssa kasvanud raudteetammi, nii et retke pikkus võrdub 1960. aastail suletud raudteeliini pikkusega – 96 kilomeetrit.
Kunstiakadeemiasse astumisel pidid nad läbima karmi intervjuu püsiasustuseta metsikul alla ruutkilomeetrisel Pedassaarel, kuhu läksid paadiga läbi tuule ja tormi. Holmi sõnul peavad sisearhitektuuri õppijad oma töös minema ebatavalistesse kontekstidesse, turvalisest igapäevasest linnakontekstist välja.
Et vihm, võsa ja muda hüljatud raudteel nõudis osalejailt füüsilist eneseületamist, pakkusid räsitud kehades rabelevale vaimule peatustes kosutust loengud – vastseid tudengeid harisid kunstiakadeemia doktorant, kunstiteadlane ja kuraator Gregor Taul ning biosemiootika professor Kalevi Kull. Pikemalt tegeles üliõpilastega Soome arhitekt professor Marco Casagrande.
Tulevastele sisearhitektidele pakkusid erilist huvi jaamahooned, lähemalt tutvuti neist Rootsi raudteejaamaga raudtee 60. kilomeetril Seira külas Lihula vallas ja Karuse jaamahoonega raudtee 84. kilomeetril Hanila vallas Karuse külas. Mõlemad raudteejaamad on suhteliselt hästi säilinud ja taastamisel. 1932. aastal Leon Johansoni projekti järgi valminud Rootsi raudteejaama on ostnud ja taastab kunstnikepaar René Reinumägi ja Maigi Magnus. 1931. aastal ehitatud Karuse jaama taastab prantsuse filoloog Meelike Naris.
Põllul ja rattateel
Peale konteksti tajumise oli retkel teinegi eesmärk. Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonna juhi Hannes Praksi sõnul on õppimine sotsiaalne protsess. „Vanasti saadeti tudengid kooliaasta eel kolhoosi kartulipõllule, kus nad kasvasid vagude vahel paratamatult kokku,” ütles Praks. „Tänapäeval tudengeid põllule enam ei viida. Nii tuleb kursuse sidumiseks võtta kasutusele muud meetodid, näiteks retk, mis sunnib neid ühiselt nii keha pingutama kui ka ilmutama vaimunõtkust, et koos lahendada probleeme.”
Ka Praksi sõnul pole hea sisearhitektuur mitte dekoratiivne, vaid füüsilist ja kultuurilist ruumi arvestav. „See sünnib konteksti tajumise oskusest,” märkis Praks. Õige varsti peavad värsked tudengid hakkama lahendama ülesandeid, kus tuleb osata pöörata tähelepanu kontekstile.
„Seetõttu rääkisidki kõik ekspeditsiooniga seotud õppejõud üht- või teistpidi konteksti tajumisest, kõik peatused keerlesid ümber konteksti otsimise ja leidmise,” ütles Praks.
Rapla–Virtsu raudtee ehitus algas 1928, viimane rong käis liinil 1968.


title: Juhtkiri: koduloomad sundkiipimisele

maintext:
Juhtkiri: koduloomad sundkiipimisele
Kust tuleb raha? Vastus on: maksumaksja taskust. Sealt läheb osa kohaliku omavalitsuse rahakotti, kust makstakse muude vajalike kulutuste ja investeeringute kõrval kinni ka inimeste lollust ja lohakust.
Jutt käib summadest, mida maksavad kohalikud omavalitsused lemmikloomade varjupaikadele selle eest, et viimased püüavad kinni, toidavad, katavad ja ravivad neid lemmikloomi, kellele vastutustundetud inimesed, needsamad maksumaksjad on jalaga andnud. Olid küll nunnu ja armas, aga ma rohkem ei viitsi.
Niisiis, kallid maksumaksjad, teie lollust ei maksa kinni mitte müstiline omavalitsus, vaid teie ise. Kahjuks korralike kodanike arvel. Järgmine kord, kui tuleb isu valla või linna kallal iriseda, miks seda või teist korda ei tehta või toetust ei maksta, siis mõeldagu selle peale: te olete selle raha juba ise ära kulutanud.
Aga üks kopsakas kivi maandub ka valitsuse kapsaaeda. Juba mitu aastat on loomakaitse liit nõudnud ja soovitanud, et Eestis on vaja kehtestada lemmikloomade sundkiipimine ja sundkandmine ühte, ühisesse registrisse, et linnade-valdade vahelisele tuurile läinud kassi või koera omanikku saaks tuvastada sellest hoolimata, kus hulkur kinni püütakse. Miks? Lihtne. See hoiaks kokku meeletu summa omavalitsuste raha, mida, nagu me kõik teame, on niigi vähe. See tähendaks, et hoiupaigas oldud päevade eest ei maksaks enam mitte omavalitsus, vaid registri alusel tuvastatud omanik. Näiteks Tallinnas kehtestati kiipimise kohustus 2006. aasta augustis ja koerte püüdmisele ning hoidmisele kulunud summad vähenesid 29 korda! Ei ole vaja isegi Exceli tabelit koostama hakata, et selle meetodi kasutegurist aru saada.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann
Markus Sein

maintext:
VAATA VIDEOT! Nostalgiapäevad: Vanasõidukite paraad (1)
Lemmi Kann, Markus Sein
Täna kell 13 alustas sporidhoone juurest oma teekonda traditsiooniline Nostalgiapäevade vanasõidukite paraad.
Nagu ikka oli Posti ja Karja tänav ääristatud juubeldavate rahvahulkadega, et tervitada paraadist osavõtjaid.
Vaata ja imetle!
Video: Markus Sein


title: Margus Luik - mees nagu hunt Kriimsilm

maintext:
Margus Luik – mees nagu hunt Kriimsilm
Kristjan Kosk
Kui Margus Luik paneks selga dressid ja jalga käimisketsid, suudaks ta kõndida kiirusega kuni 14 kilomeetrit tunnis. Foto: Urmas Lauri
Õhtujuht, pulmaisa, neljakuuse Oliveri isa, abikaasa, kehalise kasvatuse õpetaja, Luigi, kiirkäija ja riigikogu liikme vend või tema teisik – need on märksõnad, millega iseloomustatakse Haapsalus üles kasvanud Margus Luike kõige sagedamini.
Margus räägib, et Tallinna tänavail ei ole juhtunud, kuid kodulinnas Haapsalus tuleb ikka ette, et vennad Luiged segi aetakse. „Minuga tullakse rääkima poliitikast ja vend Lauriga kiirkäimisest,” naeris Margus Luik.
Täpsuse huvides tuleb mainida, et pikaaegne poliitik ja riigikogu liige Lauri Luik on Margus Luige noorem vend. Margusel on eluaastaid 36, Lauril kaks aastat vähem. Ka kohtumist jäädvustama kutsutud fotograaf sattus hetkeks segadusse: mõtles temagi, kas objektiivi tuleb püüda käimine või jooksmine. On ju Lauri tuntud kui väledajalgne jooksumees.
Marguse silm lõi särama kohe, kui jutuks tuli käimine. Nimelt käsutas fotograaf ta umbes saja meetri kaugusele ja palus tal enda poole liikuda kiirkäija sammul. Hoolimata sellest, et Margusel polnud seljas spordidressi või jalas käimisketse, oli tema liikumine võrreldav lendamisega. Hiljem selgitas Margus, et suudab kõndida kiirusega kuni 14 kilomeetrit tunnis. See on umbes kolm korda kiirem kui tavainimese kõnnak või sama kiire heal tasemel harrastusjooksja tempoga.
Käimispisikuga nakatus Margus veerand sajandi eest, 11aastaselt. „Lapsepõlves sai Heinar Tuulbergi juhendamisel korvpalli ka mängitud,” lisas Margus. Alles pärast seda sattus ta Endel Susi juurde kergejõustiku treeningutele. Susi olevat selline huvitav kuju, kes õpetab kõigepealt selgeks käimise ja alles siis jooksmise. „Ka mitmevõistlejad on tema juures alustanud,” teadis Margus. Näiteks hoidis mitmevõistleja Timo Tõnisma enda käes pikalt omavanuste 5000 meetri käimise Eesti rekordit.
Käies 78 000 km
Kui Margus tegi esimesed kiirkäimist meenutavad sammud 1991. aasta septembris, siis esimesele võistlusele lubas treener ta järgmise aasta jaanuaris. Margus meenutas, et võistlus peeti Tartu ülikooli spordihoones ja kohal oli kogu Eesti noorte kiirkäimise paremik. Esimene võistlus ja kohe tuli võit. „Eesnime ei mäleta, kuid teiseks jäi noormees perekonnanimega Hunt. Pärast visati nalja, et Luik alistas Hundi.”
Nüüd, 25 aastat hiljem, õnnestus Margusel taas võidujoovastust kogeda. Kodus, Paralepa parkmetsa napilt kilomeetrisel ringil alistas ta kümnekilomeetrisel distantsil hea sõbra ja konkurendi Lauri Lelumehe. „Ma pole teda nii lühikesel distantsil viimase üheksa aasta jooksul kordagi võitnud,” oli Margus uhke.
„Peast käis läbi mõte, et see on minu viimane võimalus suur konkurent alistada. Lõpus lausa lendasin, kuid veel 50 meetrit enne lõppu pidasin oma võimalusi peaaegu olematuteks. Minu suureks üllatuseks aga Lauri seekord ei möödunud. Lendasin täiskiirusel finišisse, alistades suure meistri kuue sekundiga. Kui oma põhidistants 50 km kõrvale jätta, suutsin Lelumeest viimati võita üheksa aastat tagasi!” Selliste sõnadega kirjeldas Margus oma blogis viimast 50 meetrit oma kiirkäija karjääris.
25 aastaga on Margus enda arvutuste kohaselt läbinud käies kokku umbes 78 000 kilomeetrit. See on õige napilt vähem kui kaks ringi ümber maakera.
Esialgu arvas Margus, et Lelumees lubas tal võita, kuid nii see siiski ei olnud. Lelumees tunnistas, et pingutas ühes trennis vahetult enne võistlust üle ja tegi endale liiga. „See aga tähendas, et laupäeval ei olnud jalg nii terav kui tahtnuks,” kirjeldas Lelumees.
Margus ise rõhutas korduvalt, et tema tundis end kõige mugavamalt just 50 kilomeetri käimisel. „20 km tempo oli minule liige kiire, lühematest vahemaadest rääkimata,” ütles ta. Margus lisas, et Lelumees oli talle öelnud, et mul oli eluperiood, kus esikohal oli 50 km käimine, teisel kohal 20 km käimine ja kolmandal kohal alles kõik muu.
Unistus jäi täitmata
Marguse 50 kilomeetri käimise tippmark on 4.18,36. Selle käis ta välja 2007. aastal Jūrmalas. Paraku jäi tal täitmata suur eesmärk püstitada 50 km Eesti rekord. See kuulub 1975. aastast Olav Laivi nimele ajaga 4.07,09.
Kogu oma käijakarjääri vältel on Margus oma aega pidanud jagama käimisraja ja kooli vahel. Esialgu õppijana, hiljem õpetajana. 2002. aastast töötab ta põhikohaga kehalise kasvatuse õpetajana Tallinna Kristiine gümnaasiumis. Veel neli aastat varem teenis ta ülikooliõpingute kõrvalt lisaraha lasteaedades mängulisi treeninguid pakkudes. Margus õppis Tallinna pedagoogikaülikoolis (nüüd Tallinna ülikool) kehakultuuri erialal. Mõlemale ametile on ta truuks jäänud tänini. Viiel korral nädalas juhendab ta koolilapsi, kahel korral mudilasi lasteaedades.
Margus tunnistas, et õpetajate päeval panid õpilased talle nimeks Luigi. Seda, kas nimi on tuletatud tema perekonnanimest või näeb ta kohati itaallase moodi välja, Margus öelda ei osanud. Küll aga tunnistas ta, et iga päev õpilased teda hüüdnime pidi ei nimeta, vähemalt mitte tema kuuldes. „Ütlevad õpetaja või Margus,” selgitas ta.
Kõige südamelähedasemaks saanud spordiala, kiirkäimist, Margus koolitunnis tihti ei õpeta. „Olen mõnikord esimese klassiga proovinud – tuleb välja küll,” ütles ta. Margus selgitas, et tegelikult näeb väikse lapse pealt kohe ära, kas lapses on kiirkõndija ainest. „Põlve vajalik läbipaine ja muud nüansid on paljuski kaasasündinud omadused ja neid treenida on peaaegu võimatu,” nentis ta. Siiski ei saa ta selliseid eksperimente tihti lubada, sest kiirkäimist õppekavas sees pole.
Õpilast peab mõistma
Meetodid, kuidas õpilasi motiveerida, on Margus endale juba ammu välja töötanud. Rangetest normidest on ta loobunud. „Ütlen iga kooliaasta alguses neile, et kui dressid kaasas ja tunnis silm särab, on tunnistusel viis garanteeritud,” möönis Margus.
Ka suhtlemisel tuleb olla taktitundeline. „Poistele saab vajadusel käratada ja siis kõnnivad nagu nööri mööda, tüdrukutega tuleb olla ettevaatlikum,” selgitas Margus. Ta tunnistas, et olukordi, kus on tarvis häält tõsta, ei juhtu õnneks tihti. Margus märkis, et õpetajana peab ta oskama näha põhjuseid, miks õpilane käitub teistest erinevalt. Tihti peitub asja iva hoopis koduses olukorras ja laps lihtsalt ei oskagi muud moodi käituda.
Nüüd, kus käimisketsid varna riputatud, on Margus kiirkäijaliku sammuga suundumas uute väljakutsete poole. Kaks aastat tagasi abiellus ta Maardu mõisas abikaasa Ijaga, tänavu mais sündis perre poeg Oliver. Aasta jagu on ta pidanud õhtujuhi ja pulmaisa ametit.
Idee hakata paaripanijaks ja õhtujuhiks sündis Margusel omaenda pulmas. Ta vaatas pulmaisa ja mõtles, et see töö ei ole kontimurdev ja teenistus on ka päris hea. „Iga päev koolilastele nagunii esinen, peaks ka täiskasvanute peal proovima,” rääkis Margus.
Enda pulm õppevideoks
Margus mäletab väga selgelt esimest paaripanekut. Noorpaar soovinud, et pulmaisa nende abielu ka registreeriks ja paneks sõrmused sõrme. „Ega mul täpset aimdust, kuidas see kõik käib, polnudki,” naeris ta. Õnneks oli ta sõber Marguse ja Ija pulma videolindile jäädvustanud. „Omaenda pulmast sai õppevideo. Kirjutasin teksti maha ja kohandasin noorpaarile sobivaks,” rääkis ta. Praeguseks on Margus paari pannud kümme armastajate paari. Tema teada elavad nad kõik õnnelikult koos.
End veel õpipoisiks nimetav Margus ütles, et pulm erineb pulmast kui öö ja päev. Suvel pani ta ühel päeval paari kirurgi oma kaaslasega, enamik külalisi olid tipparstid ja muud kõrgetel kohtadel ühiskonnategelased. Järgmisel päeval oli aga selline n-ö maalähedasem pulm. „Kontrast oli märgatav,” nentis Margus.
Lühikese pulmaisastaaži jooksul on ette tulnud ka ootamatusi. „Kord venis noorpaari fotosessioon kaks tundi planeeritust pikemaks ja mina pidin garaaži katusel sel ajal külaliste tuju üleval hoidma. Vihma hakkas ka veel sadama,” rääkis pulmaisa. Pulmas on küllaltki tavaline, et midagi planeerimatut juhtub – selleks tuleb alati valmis olla. Hädast aitavad välja seltskonnamängud.
Margus on üles astunud ka eri üritustel kommentaatorina. Nagu pulmaisana, peab ta end ka selles ametis veel õpipoisiks. Sellest hoolimata palgati ta mullu staadioni peakommentaatoriks Euroopa noorsoo kergejõustiku meistrivõistlustele Tallinnas. Margus tunnistas, et närv oli sees küll. Esiteks tuli kõneleda inglise keeles ja teiseks tuli korrektselt hääldada eri riikide atleetide nimed. „Neli päeva järjest hommikust hilisõhtuni. Pärast seda ei karda ma enam ühtegi väljakutset,” ütles ta.
Margus Luik
● Sündinud 1980 Haapsalus
● Lõpetanud Haapsalu Wiedemanni gümnaasiumi 1998
● Lõpetanud Tallinna pedagoogikaülikooli kehakultuuri erialal 2002
● Alates 1999 üldkehalise ettevalmistuse treener lasteaedades
● Alates 2002 kehalise kasvatuse õpetaja Tallinna Kristiine gümnaasiumis
● 25x Eesti meister kiirkäimises
● 51 Eesti meistrivõistluste medalit eri käimisdistantsidelt (25 kulda, 22 hõbedat, 4 pronksi)
● Balti Karika võitja 50 km käimises (2008)
● Baltimaade MV pronksmedal 50 km käimises
● Läti MV hõbemedalid 20 ja 50 km käimises
● Eesti käimisajaloo kõrgeim koht Euroopa karikavõistlustelt – 28. koht 50 km käimises, Olhao 2011
● Eesti käimisajaloo kõrgeim koht maailma karikavõistlustelt – 68. koht 50 km käimises, Saransk 2012
● Eesti meister 50 km käimises 13 aastat järjest (2003–2015)


maintext:
Jaanus Karilaid osaleb täna jutusaates „Kahekõne”
Kristjan Kosk
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid (pildil) vastab täna jutusaates "Kahekõne” saatejuth Indrek Treufeldti küsimustele. Foto: Arvo Tarmula
Täna osaleb Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ETV jutusaates „Kahekõne.”
„Mis toimub Keskerakonnas? Kas äsja paljastunud garantiikirjakõmu näol on tegemist katsega kangutada oma kohalt lahti Edgar Savisaar või on see kõik vaid vana poliitrebase järjekordne kaval käik,” seisab saate tutvustuses.
„Kahekõne” algab täna õhtul kell 20:05 ETV põhikanalilt. Saadet juhib Indrek Treufeldt.


maintext:
Rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu valimised
4., 5. ja 6. novembril on rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu neljandad valimised.
Valijal on õigus tutvuda oma andmetega valijate nimekirjas. Selleks saab pöörduda järgmiselt:
● Tallinn, Rootsi-Mihkli kirik, Rüütli 9, kontaktisik Ingrid Soans, eelkokkuleppel tel +372 5800 2517, soans@hot.ee.
● Haapsalu, Rannarootsi muuseum, Sadama 31/ 32, kontaktisik Anu Raagmaa, eelkokkuleppel tel 473 7165,
e-post anu@aiboland.ee.
● Rootsi, Margareta Hammerman, eelkokkuleppel tel +467 0730 4761, e-post m.m.hammerman@gmail.com.
Valija võib kontrollida enda kohta valijate nimekirja kantud andmete õigsust ja vigade leidmise korral esitada taotluse vigade parandamiseks. Viga valijate nimekirjas parandatakse viivitamata dokumentide alusel, mis tõendavad, et nimekirja kantud andmetes on viga.
Peakomitee


maintext:
Edward Lucas: vasaktiiva silmakirjalikkus imperialismi teemal
Edward Lucas.
Vasakpoolsete silmakirjalikkus tegeliku – Vene ja Hiina – imperialismi teemal.
Ronald Reagan nimetas Nõukogude Liitu õigustatult "kurjuse impeeriumiks". Praegu väärib G20 tippkohtumise võõrustajariik Hiina seda tiitlit rohkem kui keegi teine. Peking kombineerib halastamatuid repressioone sõjalise suurustlemise ning süstemaatilise tülinorimisega väiksemate naaberriikide kallal.
Paraku valitseb läänes rabav vaikus ajal, mil maailma liidrid Hiina diktatuuri ees alandlikult kummardavad.
Tippkohtumine toimub Hangzhou linnas, mis on oma ilu poolest õigustatult kuulus ja kus käputäis vapraid teisitimõtlejaid asutas 1998. aastal Hiina Demokraatliku Partei. Enamik selle erakonna liikmeid on nüüd vangis või eksiilis. Ärge oodake üheltki aralt ning kaubandusest pimestatud lääne liidrilt noogutust inimeste suunas, kes üritasid nii rumalalt agiteerida lääne väärtuste eest. Või kurtmist võõrustaja teiste väärtegude üle.
Xi Jinpingi presidentuur on Hiinas kaasa toonud rängimad repressioonid alates 1989. aasta Tiananmeni väljaku veresaunast, kirjutab Londonis eksiilis elav poliitik Shao Jiang. Vangistatud või kadunuks on jäänud üle 2500 teisitimõtleja. Kristlikke kirikuid, eriti Vatikanile lojaalse roomakatoliku kiriku järgijaid, represseeritakse. Eelmise aasta juulis peeti kinni või kuulati üle 300 inimõigusaktivisti või advokaadi.
Õigusriik on Hiinas farss, piinamine ja muu väärkohtlemine on endeemiline. Õigussüsteem on kommunistliku partei tööriist.
Hiina ei ole pelgalt diktatuur, vaid impeerium, kes üritab maha suruda vangistatud rahvaste keelt, ajalugu, rahvusidentiteeti. Xinjiangi islamiusulised uiguurid (kes nimetavad oma kunagist iseseisvat riiki Ida-Turkestaniks), Sise-Mongoolia rahvad ning õnnetud tiibetlased on saanud tunda Hiina imperialismi.
2014. aasta septembris mõisteti rahumeelset dialoogi propageerinud uiguuri akadeemik Ilham Tohti eluks ajaks vangi. 2015. aasta juulis suri vanglas austatud tiibeti munk Tenzin Delek Rinpoche. Võimud röövisid Tiibeti pantšen-laama, Gedhun Choekyi Nyima lapseeas ning teda pole avalikkuses nähtud alates 1995. aastast.
Hiina on kehtestamas 1997. aasta lubadusi trotsides oma autoritaarsuse mudelit Hongkongis. 2014. aastal surusid kommunistlikud võimud jõhkrust ja tüssamist kombineerides maha demokraatia toetuseks korraldatud rahumeelsed protestid.
Selle nädalavahetuse valimised endises Briti koloonias kujutavad endast ainsat vabaduse sädet Hiina impeeriumis. Röövimised, hirmutamine ja muu sekkumine annab tunnistust sellest, et Hiina võimud ja nende kohalik sabarakk, kõrgeim täitevametnik Leung Chun-ying, ei kavatse enam kaua teisitimõtlemist sallida. Hiina ei lase oma saatust otsustada ka Taiwani rahval.
Hiina kompartei mõjuvõim ulatub ka läände. Kui härra Xi külastas eelmisel aastal Londonit, hoiti protestijad silma alt eemal otsustavusega, mis oli vastuolus meie poliitilise vabaduse traditsiooniga. Kui eksiilis viibiv Shao Jian ja kaks tiibeti naist üritasid Londoni tänaval plakatitega seista, peeti nad kinni ja neil keelati oma "ahistamisohvrile" ligineda. Palved selgitada politsei sellist käitumist lükati "rahvusliku julgeoleku" kaalutlustel tagasi.
Ärisidemete ja majandusarengu eelistamist inimõigustele on võimalik põhjendada. Võlgades ja stagneeruvad lääneriikide majandused ei saa endale liigset valivust lubada.
On veider, et vasakpoolsetel – Saksamaa Die Linkel, Põhjamaade Roheliste ja Vasakpoolsete liidul, Briti Corbynistadel ja Bernie Sandersi ja Jill Steini (roheliste presidendikandidaadi) ameeriklastest toetajatel – on nii vähe öelda halastamatu diktatuuri kohta, mis okupeerib ja orjastab teisi riike, reostab nende keskkonda, vangistab teisitimõtlejaid, röövib lapsi ja purustab sõltumatuid ametiühinguid. Kahtlemata peaksid nad sarjama meie valitsust ahne kokkumängu eest Pekingi režiimiga, nagu nad tegid kihutustööd kaubanduse vastu apartheidiaegse Lõuna-Aafrika Vabariigiga?
Ei midagi seesugust. Briti Tööpartei liider Jeremy Corbyn kohtleb Hiina diktaatorit palju soojemalt kui valimiste teel võimule tulnud lääne poliitikuid, kellega ta on eri meelt. Ta pidas eelmisel aastal Xiga "südamlikke ja konstruktiivseid" kõnelusi. Väidetavalt vasakäärmuslik kommunistide Morning Star (jah, see on endiselt olemas) kirjutas lauses, mis oleks võinud ilmuda Hiina-Briti ärinõukogu voldikul: "Xi repressioonid dissidentide suhtes on selgelt vastuvõetamatud, ent hinnangud peavad olema tasakaalustatud." Lehe sõnul peab Suurbritannia heastama kahju, mille tekitasid Tony Blairi kohtumised dalai-laamaga.
Briti häälekas sõjavastane komitee näeb Hiinat vaid USA imperialismi ohvrina, taunides Ühendriikide sõjalist kohalolekut Vaiksel ookeanil, ent jättes küsimata, miks riigid Jaapanist Vietnamini on häiritud Hiina territoriaalnõudmistest, mida toetavad tehissaared ja üha kiiremini kasvava kõrgtehnoloogilise relvastuse arsenal.
Mis ehk kõige jahmatavam: niinimetatud imperialismivastased ignoreerivad Tiibetit samamoodi nagu Ukrainat ja teisi Ida-Euroopa riike, kes on sajandeid kannatanud Venemaa imperialistlikes kätes. Igaüks, kes USA-le vastu seisab, saavutab vasakpoolsete silmis kohe kangelase seisundi: nii ka härra Xi ja härra Putin. On võimalik mõista seda, et Vene liidri fännidele Etonis meeldivad tema jäised autokraatlikud maneerid (Suurbritannia kuulsa erakooli poistel oli sel suvel Putiniga üllatuskohtumine). Palju imelikum on näha nõrgemate ja mahajäänumate eestkõnelejaid selliseid sümpaatiaid jagamas.
Mõistagi ei ole Hiina ja Venemaa ainsad kelmid G20s. On täiesti õiglane osutada, et imperialism, orjapidamine ja diktatuur kujutavad endast lääneriikide ajaloos häbiväärset plekki. Lääne välispoliitika juures on ka praegu küllalt seda, mida kritiseerida (ehkki erinevalt Hiinast ja Venemaast USA ja selle liitlased vähemalt üldiselt üritavad teha maailmas head).
Aga on tõeliselt tähelepanuväärne, et kõige valjemad hääled vasaktiival tõusevad riikide vastu, kus protestimine (valdavalt) on endiselt seaduslik ja kus ebapopulaarseid valitsusi on võimalik ametist maha hääletada, ning mitte režiimide vastu, kus lääne vasakpoolsed leiaksid ennast vangist tundide või lausa minutite jooksul.
Edward Lucas,
kolumnist
***
Edward Lucase kolumn ilmub BNSi vahendusel.
Edward Lucas on rahvusvaheliselt edukate raamatute "Uus külm sõda" ja "Pettus" autor ja ajakirjanik. Ta kirjutab Briti majandusajakirjale The Economist ning töötab Varssavis ja Washingtonis tegutseva mõttekoja Center for European Policy Analysis (CEPA) asepresidendina.


authors: Riigikogu Reformierakonna Fraktsiooni Esimees

maintext:
Urve Tiidus: riigikogu põhifookuses on presidendi valimine, haldusreformi lõpuleviimine ja riigieelarve
Urve Tiidus, riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees
Uue parlamendiaasta avangu annavad presidendivalimised, haldusreformi lõpuleviimine ning riigieelarve, mille prioriteetideks on jätkuvalt rahvuslik julgeolek, lastetoetused, tööjõukulude alanemine, pensionide tõus ja üksikpensionäride täiendav toetus, kirjutab riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Urve Tiidus (pildil).
Järgmisel nädalal, 24. septembril on riigikogu liikmetel võimalus koos kohalike omavalitsuse esindajatega teha oluline põhiseaduslik samm Eesti tuleviku kujundamisel ning viieks aastaks president ära valida. Valimiskogus saadud mandaat annab tulevasele presidendile ka suurema sümboolse rolli Eesti regioonide tervikuks sidumisel. Kandidaat, kes ühendab endas millenniumivahetuse kiirete muutuste kogemuse ning intellektuaalse teerajaja pürgimused, saab viia riigipeana Eesti järgmisse aastasajasse.
Alanud istungjärgul ootavad ees teisedki kaalukad seadusemenetlused, mis mõjutavad Eesti elu isegi pikemas perspektiivis kui viis aastat. Eelkõige on need haldusreformi lõpuleviimisega seonduvad eelnõud.
Kohalikel omavalitsustel peab olema võimalus teha laialdasemat koostööd teenuste korraldamiseks nendes valdkondades, mis eeldavad avaliku võimu volitusi. Olgu selleks kasvõi ühisametite moodustamine järelevalve teostamiseks või sotsiaalvaldkonna ülesannete täitmiseks. Seda peavad võimaldama kavandatavad kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse parandused. Koostööd pole omavalitsuste vahel kunagi üleliia palju. Ütleme nii, et konkurents on kasuks, kuid rivaalitsemine väikses riigis tulu ei too. Heast koostööst üldiselt võiavad kõik osapooled.
Roheline tee haldusreformile
Parlamenti jõuavad ka eelnõud, mis annavad rohelise tee maavalitsuste ümberkorraldamiseks, luues nii uusi eeldusi riigi ja kohalike omavalitsuste arengu ning investeeringute kavandamiseks – seda suuremas sünergias ning dubleerimist vältides. Nende seas muudatused, mis suurendavad kohalike omavalitsuste liitude kohustust edendada strateegiliselt piirkondade elu. Võit kodanikule tuleb kvaliteetsemate ja otstarbekama rahakulutusega teenuste näol.
Järgmise aasta eelarve arutelud ei pääse mööda haldusreformist, sest ühinemistoetused on eelarve märkimisväärne osa. Nende abil saavad omavalitsused mitmeid seniseid kohalikke probleeme kenasti ära lahendada. Valitsus on riigi eelarvestrateegias kavandanud omavalitsuste tulude suurendamist nelja aasta peale kokku ligi 190 miljoni euroga. Sellele lisandub laekuva tulumaksu summa kasv praeguse prognoosi järgi umbes 500 miljoni euro võrra. Varem või hiljem tuleb päevakorda ka omatulu teenimise perspektiiv ning muidugi tasandusfondi temaatika.
Uuel aastal hõivab Eesti tegemisi eesistumise korraldamine. Ootel initsiatiive on parlamendis mitmeid, sügisel tuleb ette võtta ka need. Üks vastuvõtmist ootav algatus on ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu, mis reguleerib kokkuleppeveod ehk sõidujagamise teenuse nagu rahvasuus öeldakse. Päevakorda on tulemas seaduseparandus, mis puudutab hooajatöötajate töötasu temaatikat, riigihangete regulatsioone puudutavaid muudatusi jne.
Ikka ja jälle tuleb tõdeda, et kõik on kõigega seotud. Erinevalt algsest kavast mõjutab brittide referendumi tulemus Eesti riigi eelarvet juba aastal 2017, nimelt liiguvad Euroopa Liidu eesistumise korraldamisega seotud kulutused eelarves pool aastat ettepoole. Ühtlasi tähendab see seda, et meil on võimalus pisut varem omapoolsete ideedega Euroopa Liidu elu edendamiseks esile tulla.
Suur pilt 2017. aasta riigieelarve kavast ütleb, et prioriteetideks on jätkuvalt rahvuslik julgeolek, lastetoetused, tööjõukulude alanemine, pensionide tõus ja üksikpensionäride täiendav toetus. Küllap on kolme ja enama lapsega peredel hea teada, et koalitsioonileppes lubatud lasterikka pere toetus, 200 eurot kuus uues eelarves ka konkreetse rahanumbri saab. Alates 1. juulist 2017 saab kolme lapsega pere toetus olema 400 eurot kuus, iga järgmise lapsega kasvab kogutoetus 100 euro võrra.
Eesti Vabariigi 100. sünnipäevale eelnev aasta peab ka eelarvega kinnitama, et lapsed ja pered on olulised ning iga samm riigi toimimise efektiivsemaks muutmisel loob lisavõimalusi haridusele, tervisele ja sotsiaalvaldkonnale.
Urve Tiidus, riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees


maintext:
Haapsalu valijamehe Helle Saarsoo esimene valik on Reps
Tarmo Õuemaa
Helle Saarsoo. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu volikogust läheb valijameeste kokku presidenti valima Helle Saarsoo ja Vormsist Ivo Sarapuu.
Keskerakonna fraktsiooni liikme Helle Saarsoo kõrval seati valijamehe kandidaadiks IRLi fraktsiooni kuuluv Raimond Lunev. Volikogu erakorralisel istungil oli 16 volikogu liiget.
Saarsoo sai salajasel hääletusel kümme häält, Lunev kuus.
Enne hääletust peetud kõnes ütles Helle Saarsoo, et tal on kahju, et riigikogus presidenti ära ei valitud.
„Kampaania ajal on kandidaadid presidendi rolli üle paisutanud,” leidis ta. „Räägitakse majandusest ja poliitika ümbertegemisest. Tegelikult on presidendil kaks põhilist funktsiooni – riigikaitse kõrgem juht ja Eesti välissuhtluse esindaja.”
„Olen kohtunud kahe kandidaadi – Mailis Repsi ja Allar Jõksiga. Homme kohtun Siim Kallasega. Hääletan südametunnistuse järgi, nimelisi lubadusi ei taha kõva häälega välja öelda,” ütles Saarsoo volikogule.
Oma eelistused ütles Helle Saarsoo siiski välja, kui sotsiaaldemokraat Valdo Maisalu eelistusi üle küsis. „Esimeses voorus annan hääle Mailis Repsile ja kui ta teise vooru ei pääse, on mu valik Siim Kallas. Kui Kallas ka ei pääse, siis kolmas on Allar Jõks,” ütles ta.


maintext:
Jalgpallikoondise peatreeneriks sai Martin Reim
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Martin Reim (keskel). Foto Andrus Karnau
Eesti koondise peatreenerina alustas tööd Martin Reim, keda assisteerivad uues ametis Andres Oper, Mart Poom ja Janno Kivisild. Reimi leping kestab käesoleva MM-valiksarja lõpuni.
45-aastane Reim kuulus mängijana koondisse aastatel 1992-2009, esindades Eestit rekordilised 157 korda ja lüües 14 väravat. Aastatel 1995, 1997 ja 1999 teenis ta koondise ilusaima tabamuse auhinna ehk Hõbepalli, korra on ta valitud ka aasta parimaks jalgpalluriks. Mängijana tuli Reim seitsmel ja treenerina kahel korral Eesti meistriks, karikavõiduni jõudis ta mängijana kolmel ja treenerina ühel korral.
Reim teenis 2004. aastal Eesti Jalgpalli Liidu hõbemärgi ning 2011. aastal Valgetähe V klassi teenetemärgi. Seni oli ta ametis U23 ja U21 koondiste peatreenerina.
Abitreeneri kohale asunud 37-aastane Oper esindas aastatel 1995-2014 koondist ühtekokku 134 mängus ja lõi rekordilised 38 väravat. Oper valiti kolmel korral Eesti parimaks jalgpalluriks, kahel korral on ta võitnud Hõbepalli. Endise ründaja auhinnakapis on kolm Eesti meistritiitlit ja üks karikavõit. 2000. aastal jõudis ta Taani ja 2008. aastal Hollandi karikafinaali.
2007. aastal teenis Operi jalgpalliliidu hõbemärgi. Viimaste aastatel on ta treeneriametis olnud Inglismaal, alates käesolevast aastast ka Eesti noortekoondiste juures.
44-aastane Poom esindas väravavahina koondist 120 mängus. Oma pika ja eduka karjääri jooksul mängis ta mitmetes Inglismaa klubides, neist Londoni Arsenali koosseisus teenis puurilukk 2006. aastal UEFA Meistrite liiga hõbemedali. Eesti parimaks jalgpalluriks valiti Poom kuuel korral. Aastal 2003 tunnistati ta viimase poolsajandi Eesti parimaks jalgpalluriks.
Treeneritööd tegi Poom Londoni Arsenalis aastatel 2009-2010, Eesti koondise juures alustas ta aastal 2009. Poomile on omistatud Paul Kerese ausa mängu auhind Väike Mõõk (2002), Eesti Kultuurkapitali aastapreemia (2009), Valgetähe IV klassi teenetemärk (2010), EOK teenetemärk (2015) ja jalgpalliliidu hõbemärk (2004).
Kokku on Reimil, Operil ja Poomil kolme peale kirjas 411 koondisemängu ja 52 väravat.
Eesti koondise järgmised kohtumised leiavad aset 7. ja 10. oktoobril A. Le Coq Arenal, kus MM-valiksarjas võõrustatakse vastavalt Gibraltarit ja Kreekat.


authors:
Lääne Elu
Riho Kinks
Eesti Ornitoloogiaühing

maintext:
Nädalavahetusel on rahvusvahelised linnuvaatluspäevad
Riho Kinks, Eesti Ornitoloogiaühing
Kuldnokad. Foto: Urmas Lauri
1.–2. oktoobril on traditsioonilised rahvusvahelised linnuvaatluspäevad EuroBirdwatch 2016, kus igal aastal osaleb ka Eesti.
Sellega pööratakse tähelepanu lindude sügisrändele ja meid ümbritsevale linnurikkusele. Kuna meil on just praegu käimas väga aktiivne lindude ränne, on oodata huvitavaid linnuelamusi.
Osalemiseks tuleb neil päevil vaid enda ümber lahtiste silmadega ringi vaadata. Näiteks jälgida, kes koduaias tegutsevad, minna lühemale või pikemale linnuretkele või osaleda juhendajaga linnuvaatlusel Tartu-, Harju- ja Pärnumaal. XXPalume nähtud liigid ja lindude ligikaudse arvu kirja panna ning võimalusel edastada meile andmed kiirkokkuvõtete tegemiseks juba 2. oktoobril hiljemalt kell 15 Eesti Ornitoloogiaühingu kodulehel oleva ankeedi abil.
Lõpliku kokkuvõtte tegemiseks ootame vaatlustulemusi 5. oktoobriks, siis võib neid saata ka postiga aadressil Veski 4, 51005 Tartu.
Vaatluspäevade kiirtulemused avaldame pressiteatena 2. oktoobril hiljemalt kell 20, lõplikud tulemused oktoobri teise nädalala algul.
Rahvusvahelised linnuvaatluspäevad toimuvad sel aastal 23. korda. Seda korraldab ülemaailmne linnukaitseühendus BirdLife International, Eestis koordineerib tegevust Eesti Ornitoloogiaühing.
Lähemat teavet vaatluspäevade ja juhendajaga linnuvaatluste kohta leiab siit.


maintext:
Matsalu festival avatakse homme eesti autori debüütfilmiga
Kaader filmist.
Matsalu loodusfilmide festival avatakse sel kolmapäeval Ants Tammiku debüütfilmiga „Habras maailm“.
„Mõttemaastik,“ vastab režissöör küsimusele, kuidas ta seda filmi klassifitseerib. „Algideena tahtsin filmiga edastada keskkonda, kus mul endal avanevad mingid x-tajumeeled ja mõte hakkab teistmoodi tööle.“
Eesti looduse üks erilisemaid tunnusjooni on soomaastik. Film toob vaatajani kaks eri maailma, mis nii sisult kui ka vormilt on vastandid. Evolutsiooni käigus kujunenud korrapäratud loodusmaastikud koos seal toimetavate elusolenditega vastanduvad inimeste loodud korrapäraga, laitmatult sirgete kaevandamisväljadega.
„Selliseid keskkondi nagu raba ja soo on vaja hoida kas või seetõttu, et saaksime igapäevasest haigest virvarrist eemalduda ja tuletada meelde, et me ei ole maailmas number üks, vaid kõigest väike osa täiuslikult toimivas süsteemis,“ mõtiskleb Tammik. „See film võiks olla mõeldud inimesele, kellel on aega seda vaadata ja kaasa mõelda.“
Tammik lõpetas 2013. a. Balti filmi- ja meediakooli operaatorina. „Ta on väga ambitsioonikas noor filmimees,“ kiidab produtsent Riho Västrik. „Olles korraga nii operaator kui ka režissöör, on ta suurepäraselt oma tööga hakkama saanud.“
„Režissööri rõõmud tulid montaažis, operaatori rõõmud olid võtteplatsil,“ meenutab autor oma „kahestumist“.
Kahjuks ei saagi noor autor kauaoodatud esilinastusel osaleda, sest töötab praegu operaatorina Araabia Ühendemiraatides Toyota hübriidtehnoloogia reklaamprojektis. Küll aga on esilinastusel kohal filmi helilooja Aivar Surva, helirežissöör Kauri Lemberg ja produtsent Riho Västrik.
Filmi tootmist toetas Eesti Kultuurkapital, arendusperioodi ka Eesti Filmi Instituut. Film valmis stuudios Vesilind.
Riho Västrik