title: HOLLYWOODI STAARIDE TREENER ÕPETAB: lihtsad vormisaamise nipid

maintext:
Treener David Kingsbury on aidanud filmi jaoks vormi saada sellistel Hollywoodi staaridel nagu Hugh Jackman, Jennifer Lawrence, Ryan Reynolds ja Michael Fassbender. Sealjuures ei pea ta end mingiks Hollywoodi treeneriks, vaid lihtsalt treeneriks. Kingsbury on Ask Men'is toonud välja, mismoodi staarid treenivad – ja kuidas neist saab omal moel eeskuju võtta ka lihtne mees, kes tahab oma keha paremasse seisu viia.
"Nende kehad on ehitatud samamoodi nagu meie kõigi omad ja tulemuste saamiseks peavad nemad tegema samasugust tööd nagu meie," ütleb treener Kingsbury staaride kohta. "Uskumatud kehad, mida te ekraanil näete, on igati saavutatavad ka inimestele, kes kinosaalis neid vaatavad."
Treener


title: Indias alustab Google'i WC otsimise rakendus

maintext:
Oled sa kunagi pidanud tundide kaupa ootama pääsu sündsasse tualetti, lihtsalt sellepärast, et sa ei teadnud, kas läheduses on mõni või sellepärast, et leitud vetsud olid liiga räpased? Need päevad on nüüd möödas, sest koostöös Google'i otsingumootoriga toob India linnaarenduse ministeerium välja rakenduse nimega Google Toilet Locator. Rakenduse eesmärk on aidata inimestel India suurtes ja väikestes linnades leida lähimaid ja puhtamaid tualette, vahendab International Business Times.
Rakendus on saadaval Google Mapsis ja esimesena alustab see National Capital Region'is (NCR) ehk pealinna Delhit ümbritsevas 46 miljoni elanikuga linnastus. Äpi avaldamise kuupäev jääb tänase ja 30. novembri vahele – sellega tähistab ministeerium Swachhata Pakhwada't ehk puhtusenädalaid.
Anonüümseks jääda soovinud ministeeriumiametniku teatel käib juba tegevus rakenduse laiendamiseks väljapoole NCR-i. Nimekirjas on avalikud puhkeruumid ning tualetid sellistes avalikes kohtades nagu metroopeatused, kaubanduskeskused, tanklad ja haiglad.
Kuidas rakendus töötab? Umbes nii, nagu Google Maps aitab leida lähimaid kinosid või restorane: tuleb avada kaardirakendus ning sisestada vastav otsingusõna. Ka on kasutajal võimalik anda tagasisidet WC seisukorra kohta ning ka räpasuse tõttu saadud halb reiting läheb konkreetse vetsu juurde kirja.

fasttext_language: et


description: Võib juhtuda, et üks päev vähem kui aasta pärast saad täieõiguslikult tähistada isadepäeva. Selleks ajaks oled oma vaagnalihased juba lõdvaks suutnud lasta ja sõna "sünnitus" ei kutsu sinus enam esile okserefleksi. GQ naisautori õpetussõnade punkt 1 on: ära flirdi meditsiinitöötajatega.

title: Härrasmehe teejuht: kuidas käituda sünnitusel?

maintext:
Sünnituskoolis ei öelnud keegi, et midagi sellist võib juhtuda. Siinkohal pakun nõuandeid, mille osas loodan, et need on kasulikumad seal antavatest. Kui sa ei kavatse edasi lugeda, siis: ära flirdi meditsiinitöötajatega, ära kurda, et sa oled väsinud ja ära võrdle tuhusid selle korraga, kui sul pärast jooksmist lõi kramp korraga mõlemasse jalga.
Tuleb üks hetk, tõenäoliselt siis, kui su teinepool on hõivatud gaasi pahvimisega või haavatud loomana soigumisega, kui küsimustega pommitatakse sind. Isegi, kui sa kahtlustad, et kõik "sünnitusplaanid" on määratud nurjumisele, tuleb kasuks, kui oled eelnevalt räägituga hästi kursis. Kas ta tahaks sünnitada vees, kui mõni vann on vaba? Millist asendit ta eelistab? Kas ta tahab süsti, mis aitab platsental eralduda või eelistab, et see väljuks loomulikul viisil siis, kui aeg on käes? Kas sina lõikad nabanööri läbi? Mida ta arvab valuvaigistitest? Selle viimase kohta: kui ta ka on öelnud, et ta mingil tingimusel ei taha epiduraali, siis ära imesta, et ta sind silmadega pussitab, kui sa ütled "Mäletad, et sa ju tahtsid saada hakkama ilma valuvaigistita, kallis?"
Haara ohjad
Isad on mulle sageli rääkinud, et nad tunnevad end raseduse ja tuhude ajal täiesti abituna, aga kui suur päev kätte jõuab, siis on mõned asjad, milles sina võiksid juhirolli võtta. Ilmselgelt ei saa sa võtta juhirolli oma telikust väikese inimese väljapressimises, aga on asju, mida sa saad teha, et naine oleks veidi vähem pinges. See võib kõlada elementaarsena, aga on mõistlik eelnevalt veenduda, et auto paagis on piisavalt kütust, et sul on raha parkimise jaoks ja et sa tead, kus asuvad haigla ja selle sünnitusosakond. Olen suhelnud paljude paaridega, kes on ära eksinud, parkinud haiglast kilomeetrite kaugusele või pidanud teetaskus aadressi järgi haigla asukohta guugeldama.
Kui naine soovib kodusünnitust, siis tee selgeks, mida saad tema aitamiseks teha. Kas ta tahab lesida põrandal veekindlal presendil või peaksid sa aiabasseini täis laskma? Kui nii, siis mis temperatuuril peaks vesi olema? Kui need asjad on paigas, siis saab temake keskenduda olulistele asjadele nagu näiteks hingamise kontrollimine ja rusika hoidmine sinu näost eemal, kui sa tüütavalt hingad. Ka püüa mitte tüütavalt hingata.
(Vida Press)
Hoolitse enda eest (aga mitte liialt)
Kui suundute haiglasse, siis võib sind ees oodata väga pikk ootamine, nii et on täitsa mõistlik pakkida kaasa mõned snäkid ja meelelahutustarbed. Kindlasti aga ära anna reaalajas kommentaari selle kohta, mida sa sööd, kui tüdinud oled ja kui tüütu on see, et tal on vaid viis sentimeetrit avanenud või et sa võid jääda ilma Päeva Matšist.
See pole midagi sellesarnast nagu telekas
Kui TV-s naisel veed ära tulevad, siis tulevad need ühe purskena, moodustades põrandale kena puhta loigu. Päriselus võivad need veed voolata terve igaviku ja ka ei näe need alati välja nagu vesi.
Telesünnituste puhul naine mõmiseb natuke, pressib natuke ja mõned pressingud hiljem vupsab välja piuksuv ja puhas vastsündinu. Päriselus võib pressimine kesta tunde, tekkida vajadus kirurgikääride järele ning beebi võib olla kaetud kõikvõimaliku sodiga ja haiseda natuke lihuniku moodi. Ka ei näidata telkus kunagi platsentat, mis näeb välja, nagu oleks astelrai ristatud vaalamaksaga.
Ole ühe mehe tugimeeskond
Kuula, mida ta sulle ütleb ja ära võta tema mürgisust isiklikult. Küsi, mida saad tema aitamiseks teha. Kas tal oleks kasu väiksest alaselja massaažist? Kas ta tahaks, et sa ta juuksed üles paneksid, kuna ta kael higistab? Või eelistaks ta pigem seda, et sa koristad oma käpad ja ei puuduta teda enam iialgi? Kas sa peaksid salvestama oma telefoniga kokkutõmmete vahel olevat aega (leidub äppe, mis seda teevad)?
Ja pea meeles, et sul ei saa minna halvemini kui neil meestel:
KittyKatSplat: "Minu oma läks välja helistama ja lõi oma pea madalal rippuva märgiga lõhki. Saadeti EMO-sse õmblema."


description: Siinkohal juhiseid, kuidas lõpuks ometi öelda hüvasti oma kangekaelsele kõhupekile, vahendab Men's Health oma naiste sõsarväljaannet.

title: 7 väikest nippi, mis aitavad su õllekõhust kaotada viis kilo

maintext:
Üks põhjus, miks lisakilod ei kao: kui toiduportsu suurus on isegi natuke üle piiri, siis on ka sinu tarbitav kalorite hulk üle piiri. Ja kõige täpne mõõtmine ja kaalumine ajab lihtsalt hulluks. Lihtne viis õige koguse leidmiseks on usaldada oma käsi. Üks söögikord võiks sisaldada kaks peotäit juurvilju, rusika jagu täistera-süsivesikuid, peotäie lahjasid valke ja väikese sortsu taimeõli.
Kui sa tead, et miski on tervislik, võid sa kalduda sellega üle pingutama. Näiteks kui alustad päeva jogurti ja müsliga, siis oled müsliga nii helde, et tegelikult serveerid endale mitme söögikorra jagu. Soovitav on portsude kontrolli all hoidmiseks süüa väiksematest sööginõudest.
KIRJUTA NÄDALA JOOKSUL KÕIK SÖÖDU ÜLES
Sulel võib tunduda, et oled teinud õigeid valikuid, aga mõned väikesed kavalad asjad võivad su kaloritekogust tõsta. Saamaks neile jaole, pane mõne aja jooksul kõik tarbitu kirja näiteks MyFitnessPal'i äpi abil ja siis analüüsi tulemusi, nägemaks, kus kavalad lisakalorid võivad peituda.
Näiteks võid avastada, et haarad pangas kandikult mõne kommi või sööd ära lapse taldrikule vedelema jäänud viineri.
MAGA ÖÖSEL 7-9 TUNDI
Kui sul on unest puudus, siis oled sa tervislike otsuste tegemiseks liiga väsinud. Haarad süsivesikurohke hommikusöögi ja õhtul tellid toidu koju, selmet seda ise valmistada. Põhjalikum väljapuhkamine annab sulle parema lähtepositsiooni treenimisel ja tervislikuma toidu valimisel.
MÕÕDA SALATIKASTME KOGUST
Salatikaste on üks levinumaid peidetud kalorite allikaid. Kui lased õlirikast kastet salatile otse pudelist, on väga lihtne sellega üle pingutada. Kaks lisa-supilusikatäit sisaldab 120 kalorit, töönädala peale seega 600 lisakalorit.
HOIA LAUAL PUUVILJU
Kui sul on limonaad või rämpstoit vaateulatuses, siis on väga tõenäoline, et kaldud seda ka tarbima. Pigem hoia nähtaval värskeid puuvilju.
KORRALDA TALDRIK ÜMBER


description: Sa ei suuda kuidagi lõpetada oraalseksi-embargot? Mõned naised ei olegi suuseksist huvitatud, märgib Men's Health. Sinu kaaslanna jaoks võib see iseenesest olla okei – aga ehk oled sina ise see, kes võtab temalt igasuguse soovi ja huvi seda teha? Siinkohal viis asja, mis naistelt oraalseksi-isu ära võtavad.

title: 5 põhjust, miks naine võib vihata suuseksi

maintext:
"Mees surub selle ajal partneri pead alla, see on suurim kaebus, mida naistelt kuulen," räägib inimseksuaalsuse doktor ja raamatu "NeuroLoveology" autor. Hoolimata sellest, mida pornos näeb, ei meeldi paljudele naistele see, kui nende pead koheldakse kui käes hüpitatavat jalgpalli. Selle asemel võiks käituda teisiti. "Tee talle kompliment selle kohta, kui hea ta suuseksis on ja kui ilus ta selle tegemise ajal välja näeb," soovitab Cadell.
Sa ei suuda kuidagi lõpetada oraalseksi-embargot? Mõned naised ei olegi suuseksist huvitatud, märgib Men's Health . Sinu kaaslanna jaoks võib see iseenesest olla okei – aga ehk oled sina ise see, kes võtab temalt igasuguse soovi ja huvi seda teha? Siinkohal viis asja, mis naistelt oraalseksi-isu ära võtavad.
Vähesed naised naudivad ootamatut üllatust, mis tulistatakse neile kurku. "Viisakas on daamilt küsida, kas talle meeldib neelamine, ja anda talle enne seemnepurset sellest kuidagi märku," ütleb Cadell. Ta soovitab ka seda, et kui su partner pole su lasti neelamisest huvitatud, siis küsi temalt, kas võiksid lõpetada mujale ta kehale (kehale, mitte näole). "Ära eelda, et ta jumaldab seda, mida iganes sa tahad oma seemnega teha," lisab Cadell.
3. Sa ei vasta samaga.
Paljud mehed leiavad, et neil on õigus suuseksile, aga neil pole kohustust teenele samaga vastata. Vale. Cadell ütleb, et kui sina ise regulaarselt teda ei limpsi, siis ära eelda, et ka temake sulle seda teeb.
4. Sa oled enda sugemise unarusse jätnud.
Kubemekarvad hoiavad endas ebameeldivaid lõhnu. Ja ka pole ei meeste ega naiste puhul kuigi atraktiivne, kui nägu tuleb pista täissuuruses ja -pikkuses karvkasukasse. "Väike trimmimine või isegi täielik raseerimine annab temakesele parema juurepääsu ning näeb välja ja lõhnab palju isuäratavamalt," selgitab Cadell.
5. Sa oled liiga aeglane.


authors:
Annela Laaneots
Seto Instituut

description: Peterburis toimuvad  17.-20. novembrini seto kultuuri päevad, kus seto meistrite eestvedamisel toimuvad erinevad õpitoad, loengud ning ka ettevõtluse alased nõupidamised.

title: Peterburis algavad seto kultuur päevad


description: Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna, Keskerakonda juhtiv Jüri Ratas ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liider Jevgeni Ossinovski käisid täna hilisõhtul Kadriorus, et teavitada president Kersti Kaljulaidi võimukõneluste seisust.

title: Galerii ja video: koalitsioonierakondade juhid andsid presidendile aru


description: Soome peaminister Juha Sipilä tuleb ülehomme Eestisse töövisiidile ja kohtub peaminister Taavi Rõivasega. Peaministrid annavad kohtumise järel ühise pressikonverentsi.

title: Soome peaminister Juha Sipilä tuleb Tallinna töövisiidile

maintext:
Peaministrite kohtumise põhiteemad on Eesti ja Soome kahepoolsed suhted, sealhulgas koostöö IKT valdkonnas, majanduskoostöö ning Eesti vabariik 100 ja Suomi 100 tähistamine.
Samuti käsitletakse kohtumisel Euroopa julgeolekuolekuolukorraga seonduvat ja Euroopa Liidu päevakajalisi teemasid, sealhulgas Eesti Euroopa Liidu eesistumist.
Peaminister Taavi Rõivase sõnul on regulaarsed kohtumised naaberriikide kolleegidega olulised erinevate koostööprojektide jaoks. «Näiteks hiljuti Brüsselis allkirjastatud BalticConnectori rahastamisleping oli nii Soome kui Eesti mitme peaministri tiheda suhtlemise ja regulaarse kohtumise tulemus,» ütles peaminister ja lisas, et kohtumistel on oluline osa ka päevakajaliste küsimuste arutelul.
Tänavu mais allkirjastasid Rõivas ja Sipilä ühisdeklaratsiooni esialgse teekaardiga Eesti ja Soome vahelise andmevahetuse ja e-teenuste käivitamiseks.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Jüri Luik: ega paanika meid kuskile aita. Oluline on jääda rahulikuks
Kõik see, mis Eesti on viimase kahe ja poole kümnendiga maailmas saavutanud, on hiiglaslik ime, suurte jõupingutuste ja vahel ka hea õnne tulemus, tunnistab rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse juht, Eesti kogenumaid diplomaate. Seetõttu ei saa lubada, kinnitab ta, et Donald Trumpi äsjase võiduga kogu saavutatu käest libiseks. Mida siis teha?


authors:
Dagne Mihkels
Põhja Prefektuur

description: Esmaspäeva õhtul juhtus Tartumaal liiklusõnnetus, milles osalenud kolme sõiduki juhid ja kaasreisijad võivad küll õnne tänada, et nii kergelt pääsesid.

title: Uskumatult õnnelik avarii Tartumaal: rattad kaotanud ja süttinud veok, katuse kaotanud sõiduauto, kuid vigastatuid pole


description: Kaitseminister Hannes Hanso kohtus Kanadas Ühendkuningriigi kaitseminister Michael Falloniga ning arutas julgeolekuolukorda maailmas, arenguid Ameerika Ühendriikides pärast presidendivalimisi ja NATO lahingugruppide eelpaigutamist alliansi piiririikidesse.

title: Hanso Ühendkuningriigi kolleegile: Eesti julgeolekupoliitika ei muutu

maintext:
«Kinnitasin oma heale Ühendkuningriigi kolleegile, et Eesti valitsuse välis-ja julgeolekupoliitika erakondadeülene peajoon ei muutu, sõltumata sellest, millised parteid on parasjagu meil Eestis valitsusliidus,» ütles kaitseminister pressiteate vahendusel. «Meil seisab ees veel palju tööd NATO kohaloleku suurendamiseks NATO piiririikides.»
Hanso sõnul on NATO Ühendkuningriigi juhitava liitlaste raske pataljoni lahingugrupi Eestisse toomisega kenasti graafikus, ehkki tööd on veel palju. Nii Eesti kui ka Ühendkuningriik täidavad NATOs kokkulepitud kaitsekulutuste taset. «Me mõlemad nõustusime, et ka teised NATO liitlasriigid peavad samuti kaitsekulutuste taset tõstma,» sõnas ta.
Kaitseminister osaleb Kanadas Halifaxis mõjukal julgeolekufoorumil. Neljapäeval kõneles Hanso Kanada kaitseminister Harjit Sajjani juhitud ÜRO rahuvalve innovatsiooni käsitlevas kaitseministrite ümarlaual.
Lisaks esinemistele esinduslikul Halifaxi julgeolekufoorumil on Hansol plaanis kohtuda veel USA senati delegatsiooniga, mida juhib senaator John McCain ja Prantsusmaa kaitseministriga.


description: Eile õhtul ERRi ekraanil olnud poliitikasaates «Foorum» kritiseerisid koalitsiooni esindajad üksteist küll omajagu, ent tagasi ei hoitud end ka Keskerakonna suhtes.

title: Reformierakond võib suureks muutuseks valmis olla, aga Keskerakond valitsusse ikka ei kõlba?

maintext:
«Me ei ole rahul selle olukorraga, mis Eestis täna on kujunenud,» tegi IRLi esindanud Marko Mihkelson otsa lahti, et seejärel süveneda margustsahknalikult seisaku motoriseerituse iva otsimisele. «Me oleme täna tegelikult olukorras, kus suure tõenäosusega meie lapsed elavad kehvemini kui meie. Me ei näe, et nendele küsimustele valitsuses lahendusi otsitakse. See ei tähenda, et me otsime väljapääsu nii-öelda koalitsioonist, aga küsimus on selles, kuidas leida lahendusi Eesti ees seisvatele probleemidele,» leidis Mihkelson.
Poliitika kriitikaga jätkas Andres Anvelt SDEst: «Sellesse koalitsiooni minek ei ole olnud meile lihtne. Kui vaatajad mäletavad, siis see oli natuke rohkem kui aasta tagasi, augustis 2015, kui meil volikogu tegi vaheotsuse, kas jätkata koalitsioonis või mitte. See oli suhteliselt napp hääletus ja väga paljud inimesed erakonnas jälgivad siiani teraselt meie fraktsiooni käitumist selles koalitsioonis.»
Siseminister Hanno Pevkuri õlule jäi koalitsiooni kaitsmine koalitsiooni enda eest: «Kui vaadata tegelikku elu, siis asi pole üldse hull! Haldusreform on vastu võetud, teeme suuri investeeringuid: piir, Tartu maantee, ka eripensionite otsus on kabinetis tehtud.» Ja kuigi valitsus vahetevahel kirglikult vaidleb, on see Pevkuri hinnangul normaalne ja selle kõrval tehakse ka otsuseid.
Reformierakonna arrogants
Ent Pevkuri enesekaitse sütitas hoopis uue vastuseisu - lisaks otsustamatusele hakkas Andres Anvelt Pevkurile ette heitma ka Reformierakonna juhtimisstiili. «Praegu ma vaatan, jälle see sama arrogants: Reformierakonna juhtimisstiil on kõige pädevam, me oleme kõik väikesed õpilased…»
Pevkur: «Andres, ma pole nii öelnud.»
Anvelt: «Kuula nüüd rahulikult!»
Pevkur: «Ma kuulan väga rahulikult!»
Andres: «Kui sa räägid, kuidas on tehtud suuri asju, siis millega on vahepeal peaminister tegelenud?! Terve rida, kümnetes asjad, kogunevad kabineti nurka kuhja ja ootavad ise lahendumist.»
Pevkur: «Aga tead sa, palju on lahenduseta asju?»
Anvelt: «Tean küll, väga hästi tean. Pool aastat ei tegeletud millegi muuga, sest teie tegelesite sisekaemusega, kes on teie presidendikandidaat, jälle ootasite, et äkki IRL ja SDE otsustavad.»
Pevkur: «Pool aastat ootasime seda, et meil oleks kabinetis olemas rahandusminister, sest valdav enamus punktidest olid seotud rahandusministeeriumiga. Ja rahaküsimustega.»
Anvelt: «See on demagoogia. Tegelikult neid otsuseid lihtsalt lükati edasi. Ja oodati seda, et see asi laheneb kuskile ära. Ja nüüd äkki, kui läks poliitikas natuke närviliseks, kuna Keskerakond seisab mingi lävepaku ees, nüüd on homne (tänane – toim.) kabinet ülekoormatud, kus tahetakse vastu võtta kõik…»
Pevkur: «Täiesti normaalne kabinet on, neli punkti.»
Andres: «Ei ole. Need asjad lähevad veel edasi!»
Keskerakonna plahvatav aku
Stagnatsiooni üle tülitsevate koalitsioonikaaslaste sekka tõi teemamuutuse tuuli lõpuks Mailis Reps. «Küsimus on, kas Reformierakond on valmis ütlema, et samamoodi edasi ei saa. Ühiskonnas on probleemkohti, mille lahendamist on edasi lükatud. On seisakumärke, mida on nähtud juba aastaid, aga ei ole tahetud piisavalt analüüsida. On dogmasid, mis sellisena, nagu nad täna on, enam edasi ei vii.»
Nendele mõtetele reageerinud Pevkuri sõnul ollakse muudatusteks muidugi valmis. Ent kas üks murtavatest dogmadest võiks olla üheksaaastase pausi järel võimuliit Keskerakonnaga?
Anvelt pole selles aga ülearu kindel, võrreldes Keskerakonda plahvatava akuga Samsung Note 7 mobiiltelefoniga. Alust annab selleks Heimar Lengi ähvardus, et Keskerakonna fraktsioon lõheneb, kui laupäeval saab erakonna uueks juhiks Jüri Ratas. «Kui valitakse uus esimees, siis on erakond küll muutunud, aga see on nagu demovariant. Hakatakse teda vaatama, konkurents poliitilisel turul kindlasti suureneb, sest tuleb juurde 27 riigikogu liiget, kes oleks teoreetiliselt võimalikud koalitsioonipartnerid. Aga see ei tähenda, et peale seda hakkab toimuma hirmus tormijooks. Kui uus toode on turul, siis võib juhtuda nii, et ühel hetkel aku lõhkeb ja siis kutsutakse see tagasi,» kuulutas Anvelt.
Repsi hinnangul midagi õhku ei lenda, ent Keskerakonna populariseerumine koalitsioonipartnerina tekitab kahtlemata muret Reformierakonnale. «Kui vastandumis- ja isolatsioonipoliitika ära langeb, on Reformierakonnal üks ja väga selge probleem ja seda rahutust Reformierakonnas me ka näeme. Ja selgelt ta ju langeb ära, sest mitte keegi ei usu seda juttu, mida püüab Reformierakonna üks või teine poliitik rääkida, et justkui Keskerakond on endiselt kuidagi ohuks. See jutt ei ole mitte kellelegi tõsiseltvõetav.»
Jätke (Kremli) võtmed väljapoole
Varjamatult valitsusse pürgimisele vihjav Reps jätkab: «Täna on esimest korda olukord, kus – nii nagu saatejuht ütles – toimub urisemine või pahameel või on see aus vastureaktsioon, et teie liider (Taavi Rõivas – toim.) on väga nõrk. Või on ühiskonnas tüdimus sellisest tavalisest poliitilisest käitumisest. Sest justkui kõik negatiivne on teiste partnerite süü ja justkui kõik ilus on Reformierakonnal. Ja kindlasti Keskerakond seda olukorda muudab. Ei ole täna võimalik öelda, et ei ole justkui alternatiivi. On alternatiiv!»
Kuna Reps ütles kolmapäeval Kuku raadio saates «Vahetund Postimehega», et Keskerakond jätab Kremli ukse lahti ja koostööprotokolli Ühtse Venemaaga ei lõpeta, ei väljendanud Pevkur just üleliia suurt kindlust alternatiivi alternatiivsuse suhtes. «Üks väga oluline asi, mis vajab selgitamist, just sinu poolt on see sama tänane (kolmapäevane – toim.) lause Kremli ja uste teemal, et kas on uksed lahti, uksed kinni, kus on võtmed, kus ei ole, et kas on võtmed väljaspool või seespool. Ma arvan, et sa peaksid selle ära selgitama Eesti rahvale. See vajab selgitamist.»
«Väga lihtne, Keskerakonnal on väga selge seisukoht – ühelt poolt me peame lugu erinevatest rahvustest, kes elavad Eestis. Aga ei välispoliitiliselt ega ka julgeolekupoliitiliselt sellel teemal kompromisse teha ei saa,» selgitas Reps, kelle allkiri on muide ka sellelsinasel koostööprotokollil.
Repsile andis vastulöögi taas Pevkur, kelle hinnangul tasuks uksed ikka kinni hoida, vähemalt seni, kuni Kremlis on selline juhtimisstiil, nagu praegu. Mille peale Mihkelson teatas, et 2005. aastal ei olnud Keskerakonna koostööprotokoll Ühtse Venemaaga Reformierakonna jaoks segavaks faktoriks valitsuse moodustamisel.
«Kui räägitakse mingist Kremlist ja mittekremlist, olgem tõsised, küsimus oli selles, et mis on seisukoht nõndanimetatud protokolli osas. Sai täna (kolmapäeval – toim.) veelkord üle korratud ja sai ka siin saates uuesti korrata, et tegemist on täiesti selgelt külmunud dokumendiga. Ja meie jaoks on ta külmunud ja sinna külmunud seisusesse… meil ei ole isegi mõtet seda arutada, sest ei ole olemas mingit elus dokumenti. Ja nii lihtne ta ongi,» lõpetas Reps, andes sellega mõista, et Keskerakond on, noh, ikkagi Keskerakond.


description: 10 uudist, mida võiksid teada

title: 10 uudist, mida võiksid teada

maintext:
Team Haanja kommenteeris skandaalseks kujunenud lepingu punkte
Team Haanja avaldas täna kommentaarid nende jaoks vastuvõetamatule lepingule, mida nad Eesti suusaliiduga allkirjastanud ei ole. Team Haanjasse kuuluvad Triin Ojaste, Algo Kärp, Raido Ränkel, Aivar Rehemaa, Marko Kilp, Alvar Johannes Alev, Karel Tammjärv ja Andreas Veerpalu. Lisaks mainis Team Haanja, et leping vastu on ka teisi sportlasi.


description: Keskerakonna täna valitud esimees Jüri Ratas ütles pärast erakonna kongressi, et on valmis asuma ka Eesti Vabariigi peaministriks. Endine erakonna esimees Edgar Savisaar on Ratase sõnul oodatud osalema Keskerakonna aktiivses poliitikas.

title: Ratas teatas, et on valmis asuma ka peaministriks

maintext:
«Ma mõistan seda, et iga erakonna esimees peab olema valmis järgmisel hetkel asuma ka Eesti Vabariigi peaministriks, ma olen selleks valmis,» ütles Ratas pärast kongressi antud intervjuus.
Millist koalitsiooni eelistate?
Koalitsiooni, mis töötab, mis julgeb mõelda julgeid mõtteid, mis ei ütle, et seda teemat me lauale ei pane, sest nii on viimased 17 aastat olnud, koalitsiooni, mis ütleb, et peame seisakust välja minema.
Kas eelistaksite koalitsiooni ilma Reformierakonnata?
Eelistan koalitsiooni, kes ütleb selgelt välja, et Eestimaa suurim probleem on rahvastikukriisist üle saamine ja rahvaarvu taas tõusule viimine. Suurim küsimus on Eesti elanike igapäevaeluga hakkama saamine.
Kui tuleb uus koalitsioon, kus on ka Keskerakond, kas kõik 27 Keskerakonna riigikogu liiget annaksid sellele koalitsioonile oma hääle?
Ma loodan küll. See koalitsioonileping peab sisaldama väga selgelt meie programmilisi seisukohti, millest me ei saa taganeda ja mille me lauale paneme.
Esimese tööna mainisite, et tuleb säilitada erakonna ühtsus.
Loomulikult. Minu soov ei ole see, et Keskerakonnast keegi ära läheks, vastupidi, minu soov on, et erakonda tuleks juurde uusi liikmeid ja uusi toetajaid.
Kas ei ole mingit ohtu, et võib toimuda lõhenemine?
Elus on alati väga palju ohtusid ja kui poliitikas neid ohtusid karta, siis ei ole poliitikat väga mõtet teha. ma näen seda, et see on tugev meeskond, kes täna juhatusse valiti.
Mis teete Edgar Savisaarega?
Jüri Ratas ei tee ühegi inimesega mitte midagi, mul on võib-olla natuke õigus oma kolme last õpetada. Kindlasti on see dialoog erakonna väga auväärse liikme Edgar Savisaarega. Kindlasti on ta oodatud erakonna aktiivsesse poliitikasse ja selles ka siiralt osalema.
Milline on Yana Toomi koht teie meeskonnas?
Yana Toom valiti väga tubli tulemusega erakonna juhatusse ja see on üks juhatus ühele Keskerakonnale.
Siiski oleks võinud Toomi võtta üheks aseesimeheks?
Kindlasti oli see mõte ka minul peas, aga Mihhail Kõlvart kogus väga tubli häältesaagi ja ma arvan, et arvestades Keskerakonna positsiooni ka meie pealinnas, on oluline, et keegi oleks ka pealinna poolt esindatud.
Kas Savisaare n-ö tiiva esindajate kohad saavad olema veidi kehvemad?
Valimisnimekirjades ei saa olema Ratase tiiba ja Savisaare tiiba, valimisnimekirjades saab olema Keskerakonna valmisnimekiri. Tõsi on see, et Keskerakond teeb alati väga tugevad ja kvaliteetsed ja pikad nimekirjad kohalikel valimistel, nii tuleb see ka 2017. aastal.
Kas olete järgmistel valimistel Keskerakonna linnapeakandidaat?
Olen välja öelnud, et üldjuhul ma ei pea õigeks, et erakonna esimees on aktiivselt tegev kohalikul tasandil. Erakonna esimees peab olema aktiivselt tegev vabariigi tasandil, riigikogu tasandil ja vabariigi valitsuse tasandil.
Kas järgmine linnapeakandidaat võiks olla Edgar Savisaar?
Järgmise linnapeakandidaadi paneb Keskerakond paika esimeses kvartalis järgmisel aastal.
Kas praegune kord, kus linna juhib linnapea KT, mitte valitud linnapea, võiks jätkuda valimisteni?
See on keeruline küsimus. Ma ei näe täna sellele olukorrale muud lahendust, kui et mingil põhjusel Edgar Savisaar ise soovib end taandada ennast sellest positisioonist. Kui ei, siis jah, see olukord kestab kuni 2017. aasta 15. oktoobrini ja ma tunnustan igal juhul seda, et meie linnavolikogu fraktsioon ja Taavi Aas eesotsas linnavalitsuse meeskonnaga teeb tõsist tööd linna juhtimisel.
Kas Savisaar teeb oma nimekirja?
Teie ees, minu meelest, seisab Jüri Ratas, mitte Edgar Savisaar.
Plaanite te Edgar Savisaarega lähiajal rääkida?
Loomulikult.
Mis te räägite temaga?
Räägin erakonna kongressist, erakonna tulemustest ja kindlasti soovin arutada erakonna edasist käekäiku.


description: Keskerakonna aseesimees, riigikogu liige Jaanus Karilaid loodab, et viis parlamendierakonda jõuavad läbirääkimiste käigus sellise koostöökokkuleppeni, mis võimaldaks Reformierakonna järgmise valitsuse moodustamisest kõrvale jätta.

title: Karilaid: koalitsioon Reformierakonnaga oleks meie jaoks viimane variant

maintext:
Eile taas erakonna aseesimeheks valitud Jaanus Karilaid ütles Postimehele, et usutavasti muudab Jüri Ratase asumine erakonna etteotsa mitmekesisemaks suhted teiste erakondadega. «Kui enne olid suhted paljuski etteaimatavad, vanad vastasseisud, mis segasid näiteks Keskerakonna ja sotsiaaldemokraatide koostööd, siis need on nüüd ära kukkunud,» ennustas ta.
Samuti usub Karilaid, et Ratas toob uut poliitilist kultuuri. «Ta on ka spordimehena fair play austaja ja kui muutub suhtlemisstiil, muutub ka suhtumine,» sõnas Karilaid.
«Ma arvan, et Taavi Rõivas peaministriaeg on sisuliselt ümber. Ta ei juhi ju tegelikult pikemat aega valitsust, vaid ta on seal formaalselt. Millal ta sealt formaalselt ära kukub, on aja küsimus.
Kui Karilaiu hinnangul tähendab värske veri erakonna liidripositsioonil vanade tülide lahenemist, võib see omakorda tähendada ka uute vastasseisude tekkimist. «Üks stsenaarium on ka see, et nüüd võib hoopis Reformierakond pikaks ajaks isolatsiooni jääda.»
Kuid kuidas on suhetega Keskerakonna sees? Karilaiu sõnutsi rääkis ta kongressil enam kui 100 erakonnakaaslasega ning negatiivseid emotsiooni ta ei olnud kohanud. «Mõned üksikud poliitikud lihtsalt võimendavad üle ja kujutavad ette asju, mida ei ole. Nüüd, kus on kongress läbi ja delegaadid on oma otsuse teinud, on aeg ka emotsioonidel maha vaibuda,» rääkis ta.
Läbirääkimised viie erakonna vahel
Aseesimehe sõnul on erakonna «püha eesmärk» mõelda selle peale, kuidas programmilisi seisukohti ellu viia. Mõistagi on selle eelduseks pääs valitsusse. Küsimusele, kuidas kavatseb erakond valitsusse saada, vastas Karilaid: «Läbirääkimised on üks poliitikakunsti kuuluv valdkond. Eks aeg näitab».
Ta juhtis tähelepanu, et kongressile tulid keskerakondlasi tervitama esindajad EKREst, Vabaerakonnast, Isamaa ja Res Publica Liidust ja Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast. Reformierakond oma tervitusega ei esinenud.
«Nende nelja erakonnaga me suhtleme tihedalt juba pikemat aega,» ütles Karilaid. Rääkides võimalikest koostöövormidest viie erakonna vahel, ütles Karilaid, et selles osas annavad vastuse lähipäevade sündmused.
«See, kuidas hakkab koostöö praktiliselt välja nägema, sõltub juba läbirääkimistest. Need läbirääkimised alles kestavad,» sõnas ta.
Karilaiu sõnul oleks kogu Eesti ühiskonnale kasulik, kui viis erakonda moodustaksid koalitsiooni ja Reformierakond jääks kõrvaltvaatajaks. Seda ennekõike seetõttu, et Reformierakond on kaua võimul olnud.
Reformierakonnaga valitsusse ei kipu
Karilaiu sõnul on tekkinud pika võimuloleku tõttu mingisugune poliitiline ringkaitse, mis tekitab omakorda erinevaid kuulujutte. «Selleks, et õhku värskemaks teha, oleks kasulik Reformierakond pingile istuma jätta» ütles ta. «Kuid me peame arvestama, et Reformierakond on osav võimulpüsija ja see, kas õnnestub nad võimult tõrjuda, oleneb teiste erakondade ettenägelikust pilgust.»
Ehkki palju on ka spekuleeritud Reformierakonna ja Keskerakonna võimaliku võimuliidu üle, ütles Karilaid, et tema praeguse seisuga seda juhtumas ei näe. «Poliitikas oleks rumal midagi välistada, kuid tundes Keskerakonna ja meie valijate hingeelu, siis see oleks tänases ajalises kontekstis meie jaoks viimane variant. Sellisel juhul peaksid kõik muud variandid luhta minema,» ütles ta.
Kõigi eelduste kohaselt annavad opositsioonisaadikud nädala algul üle peaministri umbusaldusavalduse. «Ma arvan, et Taavi Rõivas peaministriaeg on sisuliselt ümber,» ennustas Karilaid.
«Ta ei juhi ju tegelikult pikemat aega valitsust, vaid ta on seal formaalselt. Millal ta sealt formaalselt ära kukub, on aja küsimus.»


authors:
Georgi Beltadze
Peeter Langovits

description: Isamaa ja Res Publica Liidu aseesimees Marko Mihkelson kinnitas, et Eesti on lääneriik ja küsimust, kas Eesti uus valitsus on Vene-meelne, ei saa ollagi.

title: Mihkelson: Eesti on ammu kehtestunud lääneriik

maintext:
Reedel ilmus New York Timesis artikkel Eesti kohta, kus öeldakse, et mõni tund pärast Donald Trumpi võitu langes Eesti tugevalt läänemeelne valitsus, mis omakorda avas võimaluse tuua mängu Keskerakonda, mida on seni valitsusest eemal hoitud osalt just selle venemeelsuse pärast. Nädala eest aga ilmus artikkel, kus väidetakse, et Venemaa president Vladimir Putin peab Eesti valitsuskriisi pärast õnnest hüppma, kirjutas ERRi uudisteportaal.
Mihkelsoni sõnul on niisuguseid artikelid isegi keeruline kommenteerida.
«Piisab, kui võtame ette täna avaldatud koalitsioonileppe ja vaatame ministrikohtade jaotust, kui vaatame seda, mida on öelnud ka peaministriks saav Jüri Ratas, siis tegelikult ei ole esiteks mingit küsimust selles, et Eesti on ammu kehtestunud lääneriik ja siin ei saagi üldse küsida, kas on läänemeelsus või venemeelsus näiteks,» rääkis ta.


authors:
Karin Kangro
Kaspar Virks

description: Keskerakonna juhatusse kuuluva riigikogu liikme Olga Ivanova hinnangul saab erakond uues valitsuses lisaks peaministri kohale ka rahandus-, haridus-, justiits- ja keskkonnaministri koha.

title: Ivanova: Keskerakond võib saada valitsuses rahandus-, haridus-, justiits- ja keskkonnaministri koha

maintext:
Ivanova kirjutas Facebookis, et rahandusministriks peaks saama praegune riigikogu fraktsiooni juht Kadri Simson, justiitsministriks fraktsiooni aseesimees Mailis Reps, haridusministriks riigikokku kuuluv Aadu Must ja keskkonnaministriks riigikogu liige Mihhail Korb.
Ivanova märkis ka, et kokkuleppe kohaselt jääb riigikogu esimehe koht sotsiaaldemokraat Eiki Nestorile.
Must ütles Postimehele, et Ivanova on väga sümpaatne ja eriti sümpaatne on see, et Ivanova pakub haridusministri kohta talle. Samas jookseb ta Musta sõnul portfellide jaotamisega piltlikult öeldes rongi ees.
Musta sõnul on Keskerakonnas olnud küll juttu sellest, kes millisele kohale kõige paremini sobiks, kuid teiste erakondadega pole kohajaotusest veel räägitud.
Uut võimuliitu moodustavate Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu juhid on lubanud ametikohtade jagamist ametlikult arutada homme hommikul.


authors:
Andres Einmann
Georgi Beltadze
Liis Treimann

description: Nädalavahetusel allkirjastatud Isamaa ja Res Publica Liidu, Keskerakonna ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna koalitsioonileping on võrreldes eelmisel aastal sõlmitud Reformierakonna, IRLi ja SDE leppega üle nelja korra lühem, samuti erinevad lepete tekstis enim esinevad sõnad.

title: Võrdlus: millised sõnad esinevad enim koalitsioonileppes aastal 2015 ja 2016


description: Kirjanik Justin Petrone ütles USA presidendivalimisi kommenteerides, et paljudes tema sünnimaa inimestes keeb hirmus viha, mis on saanud omamoodi kinnisideeks.

title: Justin Petrone USA valimistest: inimestes on hirmus viha

maintext:
Petrone nentis, et kogu kampaania on kujunenud farsiks. «Kõik need skandaalid Trumpi või Clintoniga on olnud nagu meelelahutus. Neid ei saanud tõsiselt võtta,» lisas Petrone.
«Eile õhtul ja täna hommikul vaatasin tulemusi ja olin šokeeritud. Kõhus oli haige tunne, täpselt nagu hommikul pärast Brexitit. Keegi ei tea, mis meid ees ootab.»
Petrone lisas, et USAs on juba tükk aega kriis olnud. «Inimesed on õnnetud ja rahutud, täis halbu emotsioone.»
Need, kes toetasid Donald Trumpi, vihkavad Hillary Clintonit. «Ja see on päris hirmus viha, mis on neil sees. Kui neil oleks võimalus valida, kas süüa või vihata, siis nad valiks vihkamise. Nad armastavad vihata, see toidab neid,» ütles Petrone.
See viha ei ole seotud vaid Trumpiga, lisas ta. Inimesed väljendavad lihtsalt oma pettumust.
«Mõned arvavad, et nartsissistlik ärimees on nende uus lootus ja lahendus, aga mina ei usu,» ütles Petrone ja lisas, et ta ei saa Trumpi tõsiselt võtta. Selle asemel, et presidendi seisukohtadega kursis olla, peab ta enda sõnul hoopis kaitsma oma lapsi nende eest.
«Et nad ei kuuleks, mis nende uus president on öelnud, eriti sellepärast, et nad on tüdrukud. Trumpi kurikuulus punane müts meenutab mulle väga Benito Mussolini musta särki. Need mustsärklased, kes toetasid Mussolinit, mõtlesid ka, et ta pakub Itaalia rahvale kõige paremat tulevikku.»


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Peaminister Taavi Rõivas teatas, et tema ise tagasi ei astu
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas teatas täna pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ta hääletult ei alistu ning täna peaministri kohalt tagasi ei astu.


description: Kõige enam soovitakse valitsuskoalitsioonis näha Sotsiaaldemokraatlikku erakonda (SDE), Keskerakonda ning Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL), mis on ka täpselt võimaliku uue valitsuse koosseis, selgus Turu-uuringute AS-i Eesti kodanike seas läbi viidud veebiküsitlusest.

title: Turu-uuringute küsitlus: rahvas toetab võimalikku uut koalitsiooni

maintext:
Ühiskonnauuringute instituudi tellimusel 4. kuni 8. novembrini läbi viidud küsitluses uuriti inimeste arvamusi valitsuskoalitsiooni võimaliku muutumise kohta. Küsitluses osales 1006 18-aastast ja vanemat Eesti kodanikku.
Selgus, et kõige enam soovitakse valitsuses näha SDE-d (45%), järgnevad Keskerakond (44%), IRL (30%), Reformierakond (28%), Eesti Vabaerakond (27%) ja Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) (22%).
«Viimase nädala sündmused Eesti poliitmaastikul on tekitanud olukorra, kus tõenäoline on uue valitsuskoalitsiooni sünd. Nädalavahetusel toimunud Keskerakonna juhi vahetus sai kaalukeeleks, mis nihutas paigast senised jõujooned,» kommenteeris ühiskonnauuringute instituudi analüütik Art Johanson.
Tema sõnul selgub küsitluse tulemustest, et Edgar Savisaare ajastu lõppemine Keskerakonnas muudab uueks kogu Eesti juhtimise.
71% vastajatest leidis, et Jüri Ratase saamine Keskerakonna esimeheks suurendaks Keskerakonna sobivust valitsuskoalitsiooni ning vaid neli protsenti vastanuist leidis, et sobivus väheneks. Veerand küsitluses osalenuist arvab, et esimehe vahetus Keskerakonna sobivust valitsusse ei muuda.
Johansoni sõnul soovitakse uues valitsuses kõige enam näha SDE-d. Praegune valitsuse juhtpartei Reformierakond jääb selles küsimuses Keskerakonna ja IRLi järel ning Vabaerakonna ja EKRE ees neljandale positsioonile. «Eesti inimesed ootavad muutust riigijuhtimises. Kas see muutus ennast õigustab, seda näitab aeg,» lisas ta.
Toetatakse peaministri umbusaldamist
Küsitluse tulemusel peab valitsuse vahetumist Eesti riigile kasulikuks 38% vastanutest ja pigem kasulikuks 42% vastanutest – kokku pooldab valitsuse vahetust seega 80% küsitlusele vastanutest. Pigem kahjulikuks peab valitsuse vahetumist 15% ja kahjulikuks viis protsenti vastanutest.
Peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist peab Eesti riigile kasulikuks 39,5% ja pigem kasulikuks 35% vastanutest, kokku on umbusalduse toetajaid seega 74,5%. Pigem kahjulikuks peavad Taavi Rõivase umbusaldamist 18% ja kahjulikuks seitse protsenti vastanutest.
Reformierakonna jäämist opositsiooni peab kasulikuks 26% ja pigem kasulikuks 35% vastanutest, samas kui pigem kahjulikuks peab seda 25% ja kahjulikuks 13% vastanutest.
Praeguse valitsuskoalitsiooni jätkamist peab kasulikuks vaid viis protsenti vastanutest ning pigem kasulikuks 23%. Pigem kahjulikus peab praeguse koalitsiooni jätkamist 41,5% ja kahjulikuks 31%.
Lisaks uuriti ka erakondade populaarsust ja kui järgmisel pühapäeval toimuksid riigikogu valimised, oleks kõige rohkem hääletajaid Keskerakonna poolt (27%), järgneksid Reformierakond (16%), SDE (15%), EKRE (14%) ning IRL (9%) ja Vabaerakond (9%).


authors:
Helen Mihelson
Foto
Jaanus Lensment

description: Kaitseminister Hannes Hanso rahuldas täna mereväe ülema mereväekapten Sten Sepperi tagasiastumispalve.

title: Mereväe ülem astus miinijahtijalt leitud salakauba tõttu ametist tagasi


description: 12 omavalitsusjuhti tegid koalitsioonikõnelusi pidavate erakondade juhtidele ühispöördumise, milles taotlevad käimasoleva haldusterritoriaalse reformi peatamist.

title: Omavalitsused taotlevad ühispöördumises haldusreformi peatamist

maintext:
Omavalitsusjuhid märgivad Keskerakonna esimehele Jüri Ratasele, Isamaa ja Res Publica Liidu esimehele Margus Tsahknale ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimehele Jevgeni Ossinovskile saadetud pöördumises, et 7. juunil vaetu võetud ja 1. juulil jõustunud haldusreformi seaduse menetlemine oli väga kiire, kuigi haldusreform vajanuks pikemat ja põhjalikumat kaalutlemist.
Omavalitsusjuhid juhivad tähelepanu sellele, et 26 omavalitsus taotlevad riigikohtult haldusreformi seaduse mitmete sätete, sealhulgas sundühendamise regulatsiooni kehtetuks tunnistamist põhiseadusvastasuse tõttu.
«Nimelt on 1. juulil jõustunud haldusreformi seadus osaliselt põhiseadusvastane ja vastuolus omavalitsuste põhiseaduslike tagatistega. Haldusreformi käigus hinnatakse omavalitsuste võimekust üksnes miinimumsuuruse kriteeriumi ehk 5000 elaniku järgi, kuid see ei ole ainsa kriteeriumina piisav ning erandid sellest on liiga kitsad. Teisi kriteeriume, mis võimaldaksid arvestada eripära ja hinnata haldussuutlikkust, ei võeta haldusreformi käigus aga sisuliselt arvesse. Seetõttu ei võimalda haldusreform eristada võimekaid omavalitsusi mittevõimekatest ning ei omavalitsusüksuse miinimumkriteerium ega sundühendamine vaid elanike arvu alusel ei ole proportsionaalne,» seisab omavalitsusjuhtide ühispöördumises.
Seepärast paluvad pöördumisele allakirjutanud kaaluda kogu reformi peatamist ning võtta haldusreformi seadus vastu uuesti tervikuna, koos omavalitsuste osutatavate teenuste sisu ja kvaliteedi kriteeriumidega.
«Kui nimetatud ettepanek ei leia heakskiitu, siis igal juhul palume teha seaduses muudatused selliselt, et haldusreformi läbiviimise lähtealuseks on omavalitsuste tegelik vabatahtlik ühinemine ning valitsuse algatusel sundühendamine jäetakse ära. Ühendamise aluseks peab aga olema mitte elanike miinimumarv, vaid tegelikku haldusvõimekust näitavad sisulised kriteeriumid,» seisab pöördumises.
Omavalitsusjuhid teevad koalitsioonikõnelusi pidavatele erakonnajuhtidele ettepaneku viia haldusreformi seadusesse sisse järgmised muudatused:
1. Asendada omavalitsusüksuse miinimumkriteerium omavalitsuste võimekuse sisuliste kriteeriumidega.
2. Tunnistada valitsuse algatusel omavalitsusüksuste sundühendamise regulatsioon kehtetuks.
3. Kõrvaldada diskrimineerivad sätted seoses ühinemistoetuste ning ühinemisega seotud kuludega.
4. Vaadata üle kõik haldusreformi seaduses toodud tähtajad, et haldusreformi ei viidaks läbi kiirustades ja kaalutlemata.
Pöördumisele on alla kirjutanud järgmised omavalitsusjuhid:
Jozsef Weinrauch- Pala vald
Ivar Tedrema- Kambja vald
Aivar aleksejev- Ülenurme vald
Aare Anderson - Luunja vald
Rain Sangernebo - Nõo vald
Andrus Blok - Rakke vald
Andrus Toss - Tudulinna vald
Veikko Luhalaid - Vaivara vald
Viktor Rauam - Lüganuse vald
Värner Lootsmann- Loksa linn
Gennadi Kulkov - Kallaste linn
Andres Hanso- Pöide vald


description: Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) endise esimehe Mart Laari kindlat seisukohta Keskerakonnaga mitte koostööd teha on toetanud ka IRLi järgmised juhid, ometi ei välista praegune esimees Margus Tsahkna Keskerakonnaga võimuliitu astumast, ehkki ta ei salga, et läbirääkimised tulevad rasked. Postimees kogus kokku mõned nopped viimastest aastatest, kui IRL on Keskerakonnaga koostöö välistanud.

title: Vaata, kuidas on IRL viimastel aastatel Keskerakonda kritiseerinud

maintext:
Mart Laar oli IRLi esimehena kindlal seisukohal, et Keskerakonnaga tuleb ühemõtteliselt välistada valitsuskoostöö. Praegust võimalikku koalitsiooni Keskerakonnaga kommenteerides ütles Laar eile Postimehele, et ta ei kujuta ette, et kunagine Isamaa läheks rahulolevalt valitsusse, mis kehtestab astmelise tulumaksu ja mille liikmel (Keskerakond - toim) on toimiv koostöölepe Vene võimupartei Ühtse Venemaaga.
Ta toonitas, et peagi ilmselt algavatel läbirääkimistel uue koalitsiooni moodustamiseks tuleb IRL-il kõvasti oma väärtustest kinni hoida.
2012. aastal IRLi esimeheks kandideerinud Urmas Reinsalu rõhutas suurkogul peetud kõnes, et tema juhtimisel välistataks endiselt vaitsuskoostöö Keskerakonna ja praeguseks endise esimehe Edgar Savisaarega, seejärel saatis tema kõnet aplaus. Esimehena jäi Reinsalu endale kindlaks ja heitis muu seas ette, et Savisaare juhitud Keskerakonna poliitika ei kanna endas eestimeelsust.
IRLi praegune esimees Margus Tsahkna on kriitiliseks jäänud pigem Savisaare suhtes, näiteks ütles ta mullu Keskerakonna esimehe sõnavõttu kongressil kommenteerides, et Savisaar on Putini poliitilise retoorika sajaprotsendiliselt üle võtnud. «Tema suund on isolatsiooni jätkamine, ma ei kujuta ette, et eestimeelsetel erakondadel oleks võimalik leida temaga mingit ühisosa,» kommenteeris Tsahkna toona.
Nüüd, kui Savisaart enam Keskerakonna eesotsas ei ole, on endiselt õhus küsimus, kuidas luua koalitsiooni, kui IRL-i ja Keskerakonna seisukohad lahknevad maksu- ja kodakondsuspoliitikas ning IRL ei kiida jätkuvalt heaks Keskerakonna ja Venemaa võimuparteiga Ühtne Venemaa sõlmitud koostöölepingut.
Keskerakond sooviks, et kaoks ära nii-öelda mittekodanike ehk kodakondsuseta isikute osa, samuti soovib erakond astmelist tulumaksu. Eile lubas Tsahkna «Aktuaalses kaameras», et IRL Keskerakonna ammusele nõudmisele astmelise tulumaksu kehtestamiseks järele ei anna ja IRL sellele koalitsioonileppes alla ei kirjuta. Ta lisas, et koalitsiooniläbirääkimised tulevad keerulised ning IRL kavatseb seista väärtuste eest, millele viitasid oma kriitilistes väljaütlemistes ka Mihhail Lotman ja Mart Laar.
Loe lisaks:
IRLi riigikogu fraktsiooni esimees Priit Sibul kinnitas samuti eile Facebookis, et läbirääkimised tulevad väga rasked ning kokkuleppele jõudmise muudavad keeruliseks just IRLi seisukohad. «Ja lõpuks miljoni dollari küsimus: kas valitsusliit Keskerakonnaga tekitab vastuolu IRLi väärtustega? Jah, kindlasti,» kirjutas Sibul.
Tema sõnul sai Jüri Ratas laupäevasel Keskerakonna kongressil väga suure usalduskrediidi, kuid see on keeruline protsess. «Keskerakond on lisaks Jüri Ratase erakonnale täna ikka veel ka Priit Kutserite, Yana Toomide ja Kalev Kallode erakond,» lisas IRLi poliitik.
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ütles eile Postimehele, et praegu valitseb suur tahe proovida teistsuguseid poliitilisi kombinatsioone ja jätta Reformierakond opositsiooni ning see nõuab Keskerakonna, SDE ja IRL-i vahel tõsist usaldust ja kokkulepet, et kõik õnnestuks.
Ta möönis, et koalitsioonilepingu sisus kokku leppimine saab olema kahtlemata suur väljakutse, aga see on võimalik. Rääkides Keskerakonna koostööleppest Kremli võimuparteiga Ühtne Venemaa ja tulevaste koalitsioonipartnerite võimalikust vastuseisust sellele, ütles Karilaid, et ta ei pea seda praegu teemaks.
Postimehega rääkinud keskerakondlased, kes on pidanud maailmavaateliselt kõige kaugemaks just IRL-i, leiavad nüüd, et takistused on ületatavad ning kõige tähtsam on Reformierakond opositsiooni jätta. IRL on viimasel ajal kriitiline olnud pigem just Reformierakonna suhtes.
Ühtse Venemaa lepet puudutav kriitika 3. juuni 2014 Semiootik Mihhail Lotman kirjutas oma blogis, et on selgelt näha, kuidas Savisaar ja selle erakonna juhtfiguurid töötavad Eesti Vabariigi vastu ja meie naaberriigi heaks, täites niimoodi oma lepingut Jedinaja Rossijaga. Viidates lepingule Ühtse Venemaaga leidis Lotman, et on ammu aeg lõpetada sellise erakonnaga igasugune koostöö. «Ma ei saa oma arvamust peale suruda teistele erakondadele, kuid tahan pöörduda IRLi juhtkonna poole üleskutsega lõpetada igasugune koostöö Keskerakonnaga kõikidel tasanditel vähemalt seniks, kuni nad ei katkesta oma koostöölepingu Jedinaja Rossijaga, hakates oma tegevuses juhinduma Eestimaa, aga mitte võõrriigi huvidest. IRL ei tee juba ammu Keskerakonnaga koostööd riiklikul tasandil, kuid nii mõneski omavalitsuses kuulub meie erakond Keskerakonnaga samasse koalitsiooni. Nendest koalitsioonidest tuleb minu veendumuse järgi välja astuda isegi siis, kui see tundub pragmaatilistel kaalutlustel kahjulik.» 20. oktoober 2015 Möödunud aastal enne Keskerakonna kongressi 29. novembril, kus Savisaare vastu kandideeris Kadri Simson, ütles IRLi endine juht Urmas Reinsalu ETV saates «Ringvaade», et koostöölepe Ühtse Venemaaga ei ole mingi pisiasi, vaid see on eestimeelsuse punane joon. Reinsalu lisas, et seda lepet kaitstes on Keskerakond näidanud, et see on erakonna jaoks ülim väärtus. Ta soovis Kadri Simsonile jõudu andmaks selgeid vastuseid ja soovitas leppe prügikasti visata. 15 veebruar 2016 IRLi liige ja riigikogu riigikaitsekomisjoni esimees Marko Mihkelson rääkis Postimehe «Päevaintervjuus», et tema ütles juba 2004. aastal, kui Keskerakond otsustas teha leppe Putini parteiga, et nad seavad end keerulisse olukorda. «2017 on taas kohalikud valimised ning see on nagu kvaliteedimärk – Nõukogude Liidus oli munadel ka kvaliteedimärk – tulihingeline vene valija ei saaks sellest sõnumist aru, et nüüd lõpetada koostöö Putini parteiga,» jätkas ta. Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid leidis seepeale, et avalik suhtlus Venemaa võimuparteiga on parem, kui IRL-i omaaegne varjatud tegevus elamislubadega kauplemisel. «IRL ei ole suhelnud Venemaaga salaja,» teatas Mihkelson vastu. Keskerakonna nimetamist Putini pühendunud sõsarparteiks Mihkelson liiga karmiks ei pidanud. «Koostööleppest mitte lahti ütlemine – eriti ajal, kui Euroopas on julgeolekukeskkond muutunud – võib tekitada sellised retoorilisi arvamusi.» Keskerakonna ja Savisaarega välistatakse igasugune koostöö 22. aprill 2009 IRLi esimees Mart Laar kinnitas Äripäevale antud online-intervjuus, et IRList ja Keskerakonnast ei saa kunagi koalitsioonipartnereid riigikogus. «Öeldakse küll, et ära kunagi ütle «mitte kunagi», kuid see tõenäosus on olematu,» märkis Laar. 28. mai 2014 Riigikogu IRLi fraktsiooni liige Margus Tsahkna leidis ETV saates «Foorum», et Keskerakonna veneäärmuslik suhtumine tuleks tuua tagasi Eesti-kesksemaks. «Savisaar flirtis vene valijaga ja selle tulemusena, kui me täna vaatame neid tulemusi, siis edu saavutasid Yana Toom ja Mihhail Stalnuhhin. Tagapool on minu meelest väga tugevad eesti kandidaadid, nagu Jüri Ratas ja Kadri Simson. /.../ Praegu on Keskerakond pigem kujunemas vene erakonnaks ja ma soovin Eesti inimestele jõudu, et tuua veneäärmuslik suhtumine tagasi Eesti-kesksemaks. Meil riigikogus on vaja sellist Keskerakonda, kes seisab seal keskel,» rääkis Tsahkna. 24. jaanuar 2015 Mart Laar ütles IRL-i valimiskonverentsil erakonna ees, et kui valid Keskerakonna, saad Venemaa-sarnase poliitika. 25. jaanuar 2015 IRL teatas 2014. aasta kevadel peale valitsuse vahetumist, et opositsioonis võivad nad Keskerakonnaga vajadusel koostööd teha, kuid täna, pärast valimisi, ei näe nad ühiseid koostööpunkte. IRLi juht Urmas Reinsalu toonitas, et IRL on korduvalt kinnitanud, et välistab igasuguse koostöö Edgar Savisaare juhitud Keskerakonnaga. 24. september 2015 IRLi esimees, sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna ütles «Aktuaalsele kaamerale», et IRL-il ja Keskerakonnal on erinevad väärtushinnangud ning kui Keskerakond neid ei muuda, siis ei näe IRL Keskerakonnaga koostöövõimalusi. «Meie oleme selgelt välja öelnud juba varem ja seda ka pidevalt praktikas näidanud, et meie Edgar Savisaare juhitud Keskerakonnaga koostööd ei tee,» ütles Tsahkna. 13. oktoober 2016 Riigikogu liige Kalle Muuli (IRL) ütles Õhtulehele, et Edgar Savisaare persoon on Eesti poliitikas olnud suureks takistuseks tegemaks koostööd Keskerakonnaga, kuid veelgi suuremaks takistuseks on nende erakonna teatud tõekspidamised, alustades «jokitamisest» ja korruptiivsetest toimetamistest pealinnas ja lõpetades eksklusiivsest koostööprotokollist Putini partei Ühtse Venemaaga. Riisalu: «Meie identiteet võiks olla rahvuslik paremtsentristlik suund» 14. juuni 2015 Keskerakonna IRLi vastu vahetanud endine riigikogu liige, praegune talumees ja ettevõtja Aivar Riisalu tunnistas intervjuus Postimehele, et ei kujutanud ette, kui väikses ringis otsustamine käib. Samuti oleks tema sõnul vaja uuesti sõnastada, mis maailmavaadet IRL ikkagi kannab. «Meie identiteet võiks olla rahvuslik paremtsentristlik suund. Alles võiks jääda konservatiivne kodakondsuspoliitika ja põhimõte, et Eestimaal on ikka eestlane peremees ehk meie keel ja kultuur võiksid olla prioriteedid,» rääkis ta.
Peaminister Taavi Rõivase juhitav Reformierakonna, SDE ja IRL-i koalitsioon on lagunenud ning sotsid ja IRL plaanivad uue valitsuse moodustada Keskerakonnaga, mille uueks juhiks sai laupäeval Jüri Ratas.
Rõivase umbusaldamine läks täna riigikogus läbi ning Keskerakonna, IRLi ja SDE esimehed Jüri Ratas, Margus Tsahkna ja Jevgeni Ossinovski alustavad täna konsultatsioone.


description: Peaminister Taavi Rõivase sõnul näitab Ärma talu toetuse ümber puhkenud skandaal vajadust presidendi residentsi rajamise järele ning valitsus on valmis selle residentsi ehitama.

title: Rõivas: Ärma talu ümber toimuv näitab vajadust presidendi residentsi järele

maintext:
«Ärma talu kaasus näitab, et presidendiks saamine ei pea sõltuma sellest, milline on tema elukoht. Me ei pea eeldama, et president peaks saama oma kodus külalisi vastu võtta. Samas on teatud kohtumiste formaadid, kus isiklik võõrustamine on olulisem, kui aastatepikkune diplomaatiline ponnistus,» üles Rõivas täna valitsuse pressikonverentsil.
Rõivas märkis, et residendi riikliku residentsi jaoks on Tallinnas Rocca al Mare vabaõhumuuseumi kõrval Liberty suvemõisas koht valmis vaadatud ja pärast selle valmimist kujuneb residentsist loodetavasti samasugune riiklik sümbol, nagu praegu presidendi kantselei Kadriorus või Stenbocki maja.
Rõivase sõnul on tal Eesti kodaniku ja patrioodina väga kahju, et Ärma talule eraldatud toetusest on praeguseks selline skandaal kujunenud. Ta nentis, et skandaal on varjutanud ära kõik selle, mida Toomas Hendrik Ilves kümne aasta jooksul Eesti presidendina riigi heaks on teinud.
Valitsusjuht kinnitas, et ei kavatse sekkuda Ärma talu toetuse tagasinõudmise otsustusprotsessi ning ta jätab otsuste langetamise ettevõtlusminister Liisa Oviirile, kelle pädevusse see valdkond kuulub. «Kui Liisa Oviir mult selle kohta nõu küsib, võib seda anda, aga ise ma sellesse sekkuma ei hakka,» rääkis Rõivas.
Ta lisas, et Ärma talu juhtumit ei saa käsitleda ainult raamatupidamislikult ja vaadata tuleb numbrite taha.
«Tõsi, struktuuritoetuste maksmisel peab rahandusministeerium vaatama iga punkti väga tähelepanelikult. Kuid Eesti kodanikuna ütlen, et Toomas Hendrik Ilves on oma Ärma talus võtnud vastu nii palju külalisi, et sellest on olnud Eestile kindlasti kasu. Abja vallale oleks piirkonna tutvustamiseks raske leida veel tõhusamat objekti kui seda on Ärma talu,» ütles Rõivas.


description: Eelmisel kolmapäeval võimukõnelusi alustanud Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) soovivad tõsta õpetajate palka ja koolilõuna toetust.

title: Võimuliidu loojad lubavad tõsta õpetajate palka ja koolilõuna toetust


description: Peaminister Taavi Rõivast tapmisega ähvardanud mees jäi lõplikult süüdi, kuna riigikohus ei võtnud tema kaitsja kaebust arutusele.

maintext:
Kuna riigikohus vandeadvokaadi abi Henrik Kirsimäe kaebust arutusele ei võtnud, siis jäi muutmata Martin Kattaile (33) mõistetud vanglakaristus, millest tal tuli reaalselt ära kanda kolm kuud ning mille kandmiselt ta septembris vabanes, vahendas ERRi uudisteportaal.
Harju maakohus mõistis selle aasta juuni keskel Kattai kõrge riigiametniku tapmisähvarduse eest süüdi ja karistas teda kaheaastase vangistusega, millest ta pidi kohe ära kandma kolm kuud. Ühe aasta ja üheksa kuu pikkune vangistus jäeti täitmisele pööramata, kui isik ei pane 3-aastase katseaja jooksul toime uut tahtlikku kuritegu.
Kaitsja Henrik Kirsimäe taotles Tallinna ringkonnakohtult Kattai viivitamatut vanglast vabastamist. Ta tahtis, et Harju maakohtu süüdimõistev otsus tühistataks ning kriminaalmenetlus lõpetataks, kuna mehe tegevuses puudub süüteokoosseis. Alternatiivselt palus ta saata Kattai kriminaalasi maakohtule tagasi uueks läbivaatamiseks.
Tallinna ringkonnakohus otsustas septembris jätta Kattai süüdi, kuid samas kergendada tema karistust kuue kuu võrra ehk karistada teda ühe aasta ja kuue kuu pikkuse tingimisi vangistusega. Muus osas jäi Harju maakohtu otsus muutmata.
Riigikohus ei võtnud enam kaitsja kaebust arutusele ja nii jäi mees lõplikult süüdi.
Riigiprokuratuuri süüdistuse järgi ähvardas Kattai mullu sügisel korduvalt oma Facebooki lehel peaminister Taavi Rõivast tapmise ja tervisekahjustuste tekitamisega. Süüdistuse kohaselt avaldas Kattai ähvardavaid postitusi mullu 15. ja 25. septembril ning 4. ja 16. oktoobril.
Lisaks postitas Kattai Rõivasele suunatud tapmisähvarduse Reformierakonna toonase peasekretäri Martin Kuke Facebooki lehele, märkis süüdistus.
Seejuures kogus ja avaldas ta erinevat infot peaministri võimaliku elukoha kohta, kirjeldas peaministri isikukaitsjate töötaktikat ning nende kasutatavaid vahendeid.
Riigiprokuratuur saatis Kattai tänavu jaanuari lõpus kohtu ette, leides, et tema käitumises oli selgeid ohumärke, kuna tema sotsiaalmeedias tehtud avaldused sisaldasid otseseid ähvardusi peaminister Taavi Rõivase kohta. Prokuratuuri hinnangul sisaldasid avaldused ühtlasi viiteid konkreetsetele sammudele, mida ta ähvardatava jälgimiseks teinud oli.
Kohtuprotsessi ajal käis ütlusi andmas ka peaminister Taavi Rõivas. Kattai ise end süüdi ei tunnistanud.
Riigiprokurör Steven-Hristo Evestus nõudis mai lõpus Harju maakohtus toimunud istungil Kattai süüdi tunnistamist karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb rünnet kõrge riigiametniku elule ja tervisele.


authors:
Helen Mihelson
Foto
Sille Annuk

description: Lääne ringkonnaprokuratuur saatis kohtusse kriminaalasja, milles kahele juriidilisele isikule, nende juhatuse liikmetele ja esindajale on esitatud süüdistus soodustuskelmuses.

title: Prokuratuur süüdistab ettevõtjaid toetuste väljapetmises

maintext:
Süüdistuse kohaselt taotles MTÜ ajavahemikul 2012. aasta novembrist 2013. aasta novembrini keskkonnainvesteeringute keskuselt (KIK) pettuse teel toetust veiste soetamiseks. KIKile esitati tõendeid, nagu oleks projekti raames läbi viidud nõuetele vastav riigihange ja MTÜ soetas ühelt OÜ-lt selle alusel veised, edastas Lääne ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja.
Süüdistuse järgi osalesid toetust taotlenud ja riigihanget läbi viinud MTÜ juhatuse liige ja esindaja ebaseaduslikult ühe pakkuja pakkumuse dokumentide koostamisel ning tegelikult ei omandanud MTÜ veiseid näiliselt riigihanke võitnud OÜ-lt.
Ringkonnaprokurör Kaido Tuulemäe sõnul rikuti riigihanke raames ka hankel osalevate isikute võrdse kohtlemise põhimõtet ning konkurentsi kahjustava huvide konflikti vältimise põhimõtet, kuna tegelikkuses omandati veised ettevõttelt, mille juhatuse liige ja omanik oli ka toetust taotlenud MTÜ juhatuse liige.
Samuti taotles MTÜ toetust karjaaedade rajamiseks ja näitas süüdistuse järgi uue rajatisena juba olemasolevaid karjaaedu ning projekti raames omandatud karjaaiad jäeti tegelikkuses paigaldamata.
KIKi poolt maksti projekti raames välja ligi 36 000 eurot, veiste soetamiseks taotletud ligi 207 000 eurot jäi pettuse tuvastamisel välja maksmata.
Süüdistus soodustuskelmuse toimepanemises esitati MTÜ-le, selle juhatuse liikmele Martinile (39) ja MTÜ esindajana tegutsenud Egonile (34) ning OÜ-le ja selle juhatuse liikmele Kristile (28).
Kriminaalasja raames on kohus prokuratuuri taotlusel tsiviilhagi tagamiseks arestinud kolm MTÜ juhatuse liikmele kuuluvat kinnistut ligikaudu 36 000 euro väärtuses.
Keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude büroo Lääne talituse juht Vahur Lilleste sõnul töötavad politsei ja prokuratuur aina enam selles suunas, et teha võimalike toetuste väljapetjate elu raskeks ning elukutselised petised kohtu ette saata.
«Politsei uurib aastas kümneid soodustuskelmuste juhtumeid, kus erinevatelt toetuste andjatelt on välja petetud, või seda üritatud, kümneid miljoneid eurosid. See on suur kahju, mis otseselt mõjutab paljusid Eesti inimesi, kuna nii mõnelgi ausal ettevõtjal on jäänud toetus petise arvelt saamata,» ütles Lilleste.
Keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude büroo on kahe viimase aasta jooksul menetlenud ja saatnud prokuratuuri edasise menetlusotsuse vastuvõtmiseks üle kahekümne soodustuskelmuse kriminaalasja. Hetkel on menetluses paarkümmend kriminaalasja kogukahjuga, mis ulatub üle 10 miljoni euro.
«Pärast seda, kui õiguskaitseasutused koos toetuse jagajatega on võtnud eurotoetuste jagamise erilise tähelepanu alla ning hakanud probleemiga süstemaatiliselt tegelema, on avastatud rohkem ja suuremates summades pettusi,» lisas prokurör Tuulemäe.
Kui 2014. aastal jõudis kohtusse kolm soodustuskelmuse kriminaalasja ja süüdi mõisteti kaks isikut, siis möödunud aastal saatis prokuratuur kohtusse 13 ja tänavu üheksa kuuga üheksa soodustuskelmuse kriminaalasja.
Jõustunud otsuseni on kahe aasta jooksul jõudnud 11 kriminaalasja, milles süüdi on mõistetud kokku 18 juriidilist ja 16 füüsilist isikut.
Kohtus süüdimõistmisel näeb karistusseadustik soodustuskelmuse eest ette rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistuse. Juriidilisele isikule saab sellise teo eest mõista rahalise karistuse.
Kohtuistungite algusaega ei ole veel määratud.


authors:
Mirjam Mäekivi
Ardi Truija

description: Sel aastal möödub 25 aastat Eesti ühinemisest ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, mille ära märkimiseks korraldab MTÜ Lastekaitse Liit 22. novembril konverentsi «Kuidas elad, Eestimaa laps? Eile, täna, homme». Postimees teeb konverentsist otseülekande.

title: Otseülekanne konverentsilt: kuidas elad, Eestimaa laps?

maintext:
Tallinna Lauluväljaku klaassaalis toimuval arutelul kõneldakse sellest, kuivõrd on lapse õigused Eestis tagatud – millised on olnud edusammud ja mille poole tuleks veel püüelda. Samuti tutvustatakse häid praktikaid ning jagatakse uudseid ideid.
Konverentsi peaesineja on Eurochildi pikaajaline endine president ja ÜRO lapse õiguste komitee liige dr Maria Herczog, kelle ettekanne keskendub lapse õiguste arengule konventsiooniga ühinenud riikides, määratledes ka Eesti asukoha sellel skaalal.
Lisaks esinevad konverentsil õiguskantsler ja lasteombudsman Ülle Madise, kelle ettekanne keskendub võrdsetele võimalustele hariduses.
Ettekande teeb ka Tartu Ülikooli sotsiaalpoliitika dotsent Dagmar Kutsar teemal «Lapse heaolu ja kaitse: kaks diskursust laste õigustele lähenemisel». Tõstatatud teemade laiem arutelu jätkub kahes paneeldiskussioonis.
Konverentsil avaldatakse essee- ja koomiksikonkursside «Võrdsete võimaluste Eest(i)» tulemused, tutvustatakse projekti «Targalt internetis» küsitluse tulemusi ja näidatakse kunstnik Marko Pikkati visualiseeritud lapse õiguste ajatelge.
Ajakava
10.00 Kirjalik tervitus president Kersti Kaljulaidilt
10.10 Tervitussõnad - Kirke Freiberg ja Linda Tälli, MTÜ Lastekaitse Liit Noortekogu. Eurochildi 2016. aasta konverentsil Brüsselis «Children Rights Matter: Why Europe Needs to Invest in Children» laste ja noorte poolt koostatud deklaratsiooni pidulik üleandmine sotsiaalakaitseministrile Margus Tsahknale
10.15 Tervitussõnad - Margus Tsahkna, sotsiaalkaitseminister
10.25 «25 aastat lapse õigusi Eesti Vabariigis» - Loone Ots (PhD), MTÜ Lastekaitse Liit president
10.50 «Ülevaade ÜRO lapse õiguste konventsiooni rakendumisest: parimad praktikad ja Eesti olukord» - Maria Herczog (PhD), endine Eurochildi president ja ÜRO Lapse Õiguste Komitee liige
Ettekanne on ingliskeelne, kohapeal tagatakse soovijatele sünkroontõlge
12.00 «Võrdsed võimalused hariduses» - Ülle Madise, õiguskantsler ja lasteombudsman
12.20 «Võrdsusest koolis» - Mia Marta Ruus, MTÜ Lastekaitse Liit Noortekogu
12.30 «Võrdsed võimalused hariduses» - paneeldiskussioon
Robert Pärnpuu, MTÜ Lastekaitse Liit Noortekogu
Allar Jõks, vandeadvokaat ja endine õiguskantsler
Mariann Rikka, haridus- ja teadusministeeriumi üldharidusosakonna peaekspert
Madis Reemann, Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja
13.30 Lõunapaus
14.15 «Lapse heaolu ja kaitse: kaks diskursust laste õigustele lähenemisel» - Dagmar Kutsar (PhD), Tartu Ülikooli Sotsiaalpoliitika dotsent
14.35 «Väärtuste muutumine ajas» - paneeldiskussioon
Dagmar Kutsar (PhD), Tartu Ülikool
Liisa-Ly Pakosta, võrdõigusvolinik
Hendrik Agur, Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor
Helen Sisask, MTÜ Lastekaitse Liit Noortekogu
15.35 Projekti Targalt Internetis küsitluste tulemuste tutvustamine - Kerli Valner, MTÜ Lastekaitse Liit
15.50 «Internetist täna ja homme» – MTÜ Lastekaitse Liit Noortekogu videoesitlus
15.55 «Kuidas elad, Eestimaa laps? 2016-2041» - paneeldiskussioon
Margus Tsahkna, sotsiaalkaitseminister
Ivo Visak, Eesti Noorteühenduste Liidu juhatuse esimees
Heidi Paabort, Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduse tegevjuht
Raido Parve, Rakvere Triinu lasteaia direktor
16.35 Koomiksikonkursi «Võrdsete võimaluste Eest(i)» võitjate väljakuulutamine ja tunnustamine
16.40 Konverentsi lõpusõnad ja kokkuvõtted
Konverentsi modereerib Jaak Prints


description: Järvamaal juhtus täna kella 20.25 ajal Türi-Alliku ja Kirna vahelisel teelõigul kokkupõrge sõiduautode Mercedes-Benz ja Opel vahel.

title: Fotod: Mercedes-Benziga kokkupõrganud Opel paiskus kraavi katuse peale


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Jaak Jõerüüt: kas tõesti on vaja seda sõimu, parastamist, irvitamist ja ilkumist?
Kõikvõimalikud kohad on täis sõimu, parastamist, koolipoisihinnete panemist, irvitamist ja ilkumist. Kas Eestis hakkab juurduma uus traditsioon? Kümnete kaupa kristalselt puhtaid, üdini ausaid ja absoluutselt veatuid inimesi valavad areenilt lahkujaid üle sõnarahega, kirjutab arvamusportaali kolumnist Jaak Jõerüüt.


description: Presidendi kantselei teatel jälgib riigipea Kersti Kaljulaid valitsuskoalitsiooniga toimuvat väga tähelepanelikult ja kui ta astub sellega seoses konkreetseid samme, saab sellest avalikkus kohe teada.

title: Kadriorg: president jälgib valitsusega toimuvat tähelepanelikult

maintext:
«President on kogu oma ametiaja jooksul suhelnud nii parlamendi, erakondade kui valitsusega. Teeb seda ka sel nädalal ja edaspidi. Kui on konkreetseid samme või initsiatiive meie poolt, siis kindlasti saab meedia sellest ka teada,» ütles presidendi pressiesindaja Taavi Linnamäe Postimehele.
Reformierakonna koalitsioonipartnerid Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit tegid eile õhtul Reformierakonna esimehele, peaminister Taavi Rõivasele ettepaneku ise ametist tagasi astuda ja teatasid, et alustasid konsultatsioone uue, Keskerakonna juhitava valitsuse loomiseks.
Eile kommentaaridest hoidunud Rõivas teatas täna hommikul pärast erakonna juhatuse koosolekut, et ei nõustu praeguste partnerite survel tagasi astuma ning laseb riigikogul eile menetlusse antud umbusaldusavaldust homme hääletada. Enne arutelu tahab ta teha riigikogu ees poliitilise avalduse.


description: Pühapäeval ei juhtunud ühtegi rasket liiklusõnnetust. Kokku on selliseid päevi olnud tänavu esialgsetel andmetel juba 18.

title: Tänavu pole juba 18 päeval juhtunud ühtegi rasket liiklusõnnetust

maintext:
Tavapäraselt on aastas vaid mõned üksikud päevad, mil politseinikel on heameel tõdeda, et liikluses ei saanud keegi vigastada. Viimati oli siseministeeriumi teatel selline päev 19. oktoobril ning enne seda 2. oktoobril ja 18. juunil.
Maanteeamet tuletab sõidukijuhtidele meelde, et suurim lubatud sõidukiirus ei ole kohustus, vaid võimalus. Suurima lubatud sõidukiirusega võib sõita, kui seda võimaldavad üheaegselt nii sõidukogemus, terviseseisund, nähtavus kui ka ilmastikuolud.
Õnnetusse sattumise riski suurendab lisaks kihutamisele ka liikluskorralduse rikkumine ja tähelepanematus.


description: Keskerakonna esimees Jüri Ratas kohtus täna Kadriorus president Kersti Kaljulaidiga, kes määras ta peaministrikandidaadiks ja andis talle ülesande moodustada valitsus.

title: Fotod: Jüri Ratas sai ametlikult peaministrikandidaadiks


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Eestis elav Süüria sõjapõgenik: oleme täiesti tavalised inimesed. Samasugused nagu teie
11. oktoober 2016. Siseministeerium annab teada: «Täna saabus Kreekast Eestisse kaheksa Euroopa rändekavaga vastu võetud sõjapõgenikku. Ühes Süüria perekonnas on ema, isa ja üks laps. Mehel on kõrgharidus infotehnoloogia erialal ja naisel inglise keele filoloogiast. Mees on töötanud õpitud erialal, pidades oma firmat. Nii naine kui ka mees räägivad peale oma emakeele inglise keelt. Pere asub elama Türil.»


description: 10 uudist, mida võiksid teada

title: 10 uudist, mida võiksid teada

maintext:
Liisa Oviir: Tombergile sai saatuslikuks, et ta ei kaalunud kompromisse
Ettevõtlusminister Liisa Oviiri sõnul oli Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse esimehe Hanno Tombergi ametist vabastamisel määrav see, et ta ei tunnistanud vigu ja ei kaalunud otsuste tegemisel alternatiivseid variante.


description: 1920. aastatel, kui riik otsis mõisahoonete pärandile funktsiooni, võeti neist 300 koolidena kasutusele. Praegu töötab kõigest 69 mõisahoonet haridusasutusena. Mõisakoolide projektijuhi Riin Alatalu sõnul hoiab kool mõisa avatuna ja hästi toimiv mõisakompleks seob omakorda kohaliku kogukonna kooliga.

title: Hästi toimival mõisakoolil on mitu nägu

maintext:
Kui vabariigi algusajal riigistati mõisad, sai Eesti hariduselu vahetada senised madala laega hämarad kooliruumid avarate ja valgusküllaste mõisaruumide vastu. Linna hariduselu see otsus niipalju ehk ei puudutanud, kuid praegugi asub maal pea iga kolmas kool mõisas. Eestis on 500 mõisa, millele riik peab leidma kasutusviisi, Alatalu arvates on kool mõisale parim rakendus, tagades kultuuripärandile võimaluse uueks eluringiks.
Alatalu tõdes, et viimase rahaeralduse eesmärgiks oli kolme miljoni euro eest restaureerida mõisakoolide hooneid, kaasajastada võimlaid ning olmeruume, tagades nii koolide jätkusuutlikku tegevuse. Restaureerimistaotlusi oli 15, neist neli sai rahastuse. Alatalu sõnul oli kahjutunne suur, et rohkem taotusi toetust ei saanud. «Usun, et ka kõik ülejäänud 11 oleksid väärinud raha. Tagantjärele võib öelda, et mõisates on palju rohkem töid tehtud kui rahastusi peale saadi. Näiteks Pikavere, Uue-Harmi, Vodja on need koolid, kus on leitud täiendavaid rahastusi juurde,» ütles Alatalu.
Mõisakoolide säilitamine läbi kasutuse
Kohalikud kogukonnad hakkasid tänu arendusprojektide väljatöötamisele mõtlema, milliseid tegevusi annaks mõisates ellu viia, et siduda veel enam inimesi mõisaga ja omakorda tuua rohkem rakendust ruumidele. See mõte aktiviseeris kohalikke elanike. Mõttetalgute tulemusel tehti nii muuseumitubasid, matkaradasid – arendustegevusi jagus seinast seina. Taotlusi oli 24 projektile, kuid raha sai 15. Valikukriteeriumiks oli jätkusuutlikkus, et tegevus toimiks ka pärast projektiraha lõppemist.
Arhitektuurimuuseumiga koostöös tehti koolitusi mõisakoolide inimestele ja kohalike kogukondade võtmeisikutele. «Tegelesime hariduse, regionaalpoliitikaga, kohalike kogukondadega, sotsiaalsüsteemiga, võrdsete võimaluste loomisega, kultuuripärandiga, kohalike identiteediga, tööhõivega,» loetles Alatalu programmi abil mõjutatud teemasid.
Sihtgrupp oli 70 kooli ja kõik maapiirkonnad. Suudeti kaasata ka need seltskonnad, kes raha ei saanud. Oluliseks taustateguriks võis lugeda, et paralleelselt restaureerimisega toimus palju koolitusi, kuhu kaasati mõisakoolidega seotuid inimesi.
«Ainuüksi koolitusel «Mõisakoolide arendamine avatud külastuskeskusteks» osales 32 kogukonda, mis on pea pooled koolidest. Koolitused toimusid mõisakoolides, et kõik saaksid õppida, kuidas koolitusi korraldada ja osalisi vastu võtta. Lisaks toimus erinevaid koolitusi õpetajatele, kuidas rohkem mõisakooli konteksti õpetamisel ära kasutada,» rääkis Alatalu. «Ettevõtluskoolitus oli väga populaarne, Soovisime julgustada kohalikke inimesi ettevõtlikkusele ja ettevõtlusele. Soovisime arendada koostööd omavalitsuse, mõisakooli ja kohalike inimeste vahel. Tahtsime, et nad teeksid toimivaid äriplaane.»
Alatalu sõnul tehti koolituse järel mitmel pool koostööd: Harmi koolis tehti remonti, mida teostasid vanemad. Lisaks olid Harmis abiks oma praktika raames Hiiumaa ametikoolis õppivad restauraatorid. Nemad lõpetavad tõenäoliselt Suuremõisas ka tööd, mis praegusesse eelarvesse ei mahtunud.
Viimastel aastatel on Eesti mõisakoolide renoveerimisele ning õpikeskkonna parendamisele suurima panuse lisanud Euroopa Majanduspiirkonna kultuuripärandi korrastamise programm. Aastatel 2004–2015 on selle toel korda tehtud 14 mõisahoonet ja sama palju arendusprojekte sai rahastuse.
Linnakoole oodatakse külla
Õpetajate koolitusel pandi omavahel suhtlema erinevate valdkondade õpetajad. «Kutsusime kokku neli ainevaldkonda: ajalugu ja ühiskonnaõpetus, muusika ja kunst, keeled ja kirjandus ning loodusained. Kaasatud olid eksperdid, kes nõustasid õpetajaid. Tore oli, et saime kaasa haarata suure hulga inimesi, kohal polnud ainult koolide ja valdade juhtfiguurid. Selle tulemusel sündisid õppematerjalid, mis on juba üleval koolielu veebilehel,» kiitis Alatalu. «Jätkuna arenes sellest õppepäevade idee. Mõisakoolides on välja töötatud juba toimivad õppepäeva programmid, mida korraldatakse linnakoolidele. Meie sooviks on, et suvel võiks mõis olla avatud ja kohalik kogukond saaks rohkem kaasatud. Näeme selles suurt potentsiaali. Muinsuskaitse on väga huvitatud, et ükski kool mõisast välja ei koliks, sest meil on mõisatele väga raske rakendust leida.»
Vaata www.moisakool.ee, mis on seotud www.puhkaeesti.ee keskkonnaga.
Toetades teisi toetad iseennast
Pikavere lasteaed-algkooli projektijuht Alice Suurkuusk sõnas, et tänu mõisakoolide projektile on nad saanud hea hüppelaua ning leidnud lõpuks oma suuna.
«Meil on kool olnud läbi aegade, kuid nüüd tekkis väärtuse tunne ja visioon. Me pole enam Raasiku valla ääreala – meil on siin oma asi ajada,» rääkis Suurkuusk.
Alustuseks tehti koostöös valla muusikahuviala kooliga projektitaotlus kandlepillide ostuks ja kandlemängu õpetamiseks. «Kandlemäng on nüüd Pikaveres nii populaarne, et pärast projekti on avatud soovijatele lausa täiskasvanute kandlemängijate kursus. Kohal käivad nii mehed kui naised,» on Suurkuusk rahul.
Igal kevadel tehakse vallarahvale maikuus väike laulupidu koos pilli- ja laulumänguga. Lapsed esinevad ja vallarahvas saab tasuta kuulama tulla. Pikavere rahvale on see tore traditsioon. Lisaks rajati projekti rahastuse toel mõisa parki loodusrada, mida saavad külastada teiste piirkondade lasteaia- ja koolide õpilased. «Vastavalt laste õpitasemele on meil pakkuda giide, kes jagavad lahkesti selgitusi,» ütles Suurkuusk. «Selle valla ääremaapiirkonnal on arengupotentsiaali, tulevikus soovime rada selliseks arendada, et see oleks peredele läbitav ka ilma giidita. Kohalikud käivitasid kohviku Norra poole ettepanekul, nüüd saame pakkuda toitlustust gruppidele, kes meile tulevad.» MTÜ Pikavere Mõis on arendamas mõisa kui kogukonnakeskust. Õhtuti toimub huviõpe täiskasvanutele, line-tants, käsitööring, kaasatud on mõisaprouade klubi pensionäridele. Kaks korda kuus käib juuksur. «Oleme toonud siia külaturu. Kuna siin poodi pole, on turg meile suureks abiks. Usun, et toetades üksteist toetad iseennast,» rääkis Suurkuusk tegevustest, mis piirkonnale elu sisse on puhunud. «Meile on kogunenud väga asjalik meeskond, kellega koos võtame ette erinevaid tegevusi. Oleme erinevate projektidega kogunud raha ranitsatoetuseks. Kord kuus on tantsuõhtud. Kõik tänu projektile! Olen saanud oskusi, kuidas siin toimetada ja avardanud tublisti silmaringi ning näinud uusi võimalusi. Soovin, et inimesed saaksid tundma Pikaveret ja kogu meie piirkonda.»
Projekti nimi: Kultuuripärandi säilitamine ja taastamine


description: Tulevane peaminister, Keskerakonna esimees Jüri Ratas peab ministriportfellide jaotust Keskerakonnale väga soodsaks hoolimata sellest, et Keskerakond jäi ilma kõigist jõuministeeriumide portfellidest.

title: Ratas: portfellide jaotus on Keskerakonnale sobiv

maintext:
Keskerakonna volikogu kinnitas täna erakonna esimehe Jüri Ratase ettepanekul Keskerakonna ministrikandidaadid. Peaministrikandidaadiks kinnitas volikogu Ratase, majandus- ja taristuministri kandidaadiks Kadri Simsoni, haridus- ja teadusministri kandidaadiks Mailis Repsi, maaeluministri kandidaadiks Martin Repinski ning riigihaldusministri kandidaadiks Mihhail Korbi.
«Keskerakond kannab uues koalitsioonis väga olulisi valdkondasid,» ütles Jüri Ratas ja kinnitas, et Keskerakond ei tunne end portfellijaotuse järel ebaõiglaselt kohelduna.
«Koalitsioon on selgelt öelnud, et me tahame majanduse käima tõmmata ja taristus teha suuremaid investeeringuid. Selle eest hakkab vastutama Kadri Simson. Väga selgelt on see koalitsioon pannud ette õpetajate palgatõusu, lasteaednike palgatõusu, koolilõunasse lisapanustamist ja meie soov on, et maagümnaasiumid kinni ei läheks – selle valdkonna eest vastutab haridus- ja teadusminister, kelleks saab Mailis Reps.»
Ratas lisas, et väheoluline pole ka maaeluministri portfell, sest Keskerakonnale on oluline põllumeeste toetuste tõstmine. Ratase sõnul kulub valitsusele väga ära oma ala spetsialisti Martin Repinski kogemus. Samuti ei saa tema sõnul alahinnata riigihalduse ministri kohta, kuna ellu tuleb viia suur väljakutse ehk haldusreformiga.
«Mihhail Korbil on väga suur kogemus kohalikus omavalitsuses töötades, tal on kogemus riigikogust ja ta on tegelenud meil fraktsioonis just riigihalduse ja omavalitsuse reformi temaatikaga. Seetõttu tegin temale ettepaneku, kuna nägin, et siin on vastav pädevus olemas,» selgitas Ratas.


authors:
Madis Vaikmaa
Foto
Eero Vabamägi

description: Postimehe raadiosaates debateerivad uue valitsuse ja koalitsioonilepingu teemal viimaseid tunde siseministri ametit pidav Hanno Pevkur Reformierakonnast ja IRLi liige Siim-Valmar Kiisler.

title: "Vahetund Postimehega": võimust ilma jäänud Reformierakond läheb IRLiga karvupidi kokku


authors:
Madis Vaikmaa
Eero Vabamägi

description: Nagu tavaks on saanud, rääkisime «Vahetunnis Postimehega» Eesti sisepoliitikast, aga lisaks tegime juttu ka Postimehe uuest veebist. Saade on järelkuulatav SIIT.

title: "Vahetund Postimehega": Vabaerakond jääb valitsusest välja

maintext:
Postimehe riigikogureporteri Karin Kangro sõnul pole Vabaerakonnal lootust valitusse saada. Põhjus on lihtne – eile õhtul kogunenud Keskerakonna fraktsioon sai koalitsiooniläbirääkimistel osalevatelt kolleegidelt ülevaate kokkulepetest ja kuna sealt on Keskerakonna nägu paista, siis kadus ära oht, et erakonna siseopositsioon võiks hakata hääletustel Ratase tiivale vastu töötama. «Praegu ütlevad nad, et fraktsioon on nii ühtne, et vajadust võtta Vabaerakonda koalitsiooni toestama pole,» lisas Kangro.
Kuna uuel koalitsioonil on grandioosseid mõtteid Eesti maksusüsteemi osas, ent erakondade seisukohad pehmelt öeldes lahknevad, siis jätkub juba mitmendat päeva arutelu maksude üle. Kuna laupäeval peavad erakondade volikogud koalitsioonilepingu ära kinnitama, on aega vähe ja paralleelselt arutatakse lisaks maksudele ja sotsiaalküsimustele ka kultuuri, hariduse ja lõimumise teemadel. Endiselt on lahtine see, kellest saavad ministrid.
Postimehe peatoimetaja Lauri Hussari sõnul viitab kiire valitsusvahetus sellele, et põhjused olid poliitilised ja maailmavaatelised hoiakud on vähemtähtsad. Samas tuuakse tänu sellele mängu uusi ideid Eesti elu arendamiseks. Postimehe arvamustoimetuse juhataja Neeme Korv tõi aga välja selle, igaüks tahab oma valijarühma jaoks nimetada asju talle sobiva nimega – näiteks, kas nimetada tulumaksuvaba miinimumi tõstmist astmeliseks tulumaksuks või mitte. Omaette küsimus on ka see, mida sedalaadi lingvistiline ekvilibristika kaasa võib tuua.


authors:
Piret Lakson
Annika Haas

description: Kultuuriminister Indrek Saar kuulutas aasta kodanikuks 2016 Arvamusfestivali ellukutsuja Kristi Liiva.

title: Aasta kodanikuks valiti Kristi Liiva

maintext:
Aasta kodaniku konkursi moto oli tänavu «Uusi horisonte luues», mis on inspireeritud merekultuuri aastast. Kultuuriminister Indrek Saar kinnitas, et see seos pole juhuslik, kuna praegune aeg paneb sageli küsima, mis meid ootab tundmatu horisondi taga.
«Teadmatus on hirmutav, kuid meie riigi sisemise jõu ja edasiliikumise kiiruse määrab eelkõige meie endi soov olla väärikad ja enesekindlad. Tänavune aasta kodanik on julgelt meie ees seisvatele probleemidele silma vaadanud ning arendanud järjekindlalt riigi ja kodanikkonna dialoogi,» ütles Saar.
«Mul on suur au täna kuulutada aasta kodanikuks inimene, kes suudab uskumatult palju kanda ja kellel on väga palju anda. Lisaks Arvamusfestivali loomisele ja eestvedamisele, mis on nüüd edasi hargnenud ka Lätti ja hargneb veel mitmetesse riikidesse, on tal veel terve rida ühiskondlikke missioone, muu hulgas ka oluline roll kiusamisest vaba kooli mõtte edendamisel,» lisas Saar aasta kodaniku tiitlit üle andes.
Aasta kodaniku aunimetuse pälvinud Liiva ütles, et ta on südamest tänulik festivali vabatahtlikest meeskonnale ja kõigile kaasalöövatele inimestele, kellele Arvamusfestivali mõte korda läheb. «Kuulamis- ja arutlemisoskus, hinnanguvabadus ning oskus jääda tsiviliseeritult eriarvamusele on üha tähtsamad,» märkis ta.
«Mu mõtetes kordub üha tihemini küsimus, kuidas tuua Paides peetavatest mõttevahetustest tuttav hea arutelutava igapäevastesse vestlustesse koolides, kodudes ja töökohtades kuni riigijuhtimiseni välja. See võiks meile kõigile korda minna. Kuidas me seda uut horisonti püüame, räägime kindlasti ka 2017. aasta festivalil,» lubas Liiva.
Liiva nõustab enda loodud kommunikatsioonibüroos JLP mitmeid ettevõtteid ja Eesti jaoks olulisi algatusi. Varem on ta juhtinud mitme suurettevõtte kommunikatsiooni ja turundust ning olnud aastatel 2003-2005 valitsuse pressibüroo direktor.
Ta on Paide arvamusfestivali idee autor ja esimesel kolmel aastal oli ta ka selle eestvedaja ja juht. Ühiskondlikult olulise algatusena on Liiva koos Rasmus Raskiga asutanud 2012. aastal SA Kiusamisvaba Kool, mis pakub üldhariduskoolidele esimeses ja teises kooliastmes kiusuennetusprogrammi.
Aunimetusega kaasneb sümboolne rahaline preemia ning Reti Saksa miniskulptuur «Ühiskonna õis».
Aasta kodaniku valimise tava algatas rahvastikuminister Paul-Eerik Rummo 2003. aastal ning tänavu antakse aunimetus välja 14. korda. Aasta kodaniku 2016 aunimetusele laekus 20 pakkumist, ettepanekuid said teha kõik soovijad.
Möödunud aastal pälvis aasta kodaniku tiitli kontserdikorraldaja ja Sõbraliku Eesti üks olulisemaid eestvedajaid Helen Sildna. Nimekirja varasematest laureaatidest näeb siit: Kultuuriministeeriumi tunnustused
Pevkur andis üle kodanikupäeva aumärgid
Siseminister Hanno Pevkur andis tänasel tänuüritusel üle ka kodanikupäeva aumärgid. Aumärgiga tunnustab siseministeerium vastutustundlikke ja hoolivaid inimesi, kes edendavad kodanikukasvatust või teevad vabatahtlikku tööd oma kogukonnas.
Pevkur meenutas oma sõnavõtus president Toomas Hendrik Ilvese kümne aasta taguseid sõnu: muudame Eesti paremaks. «Kui me mõtleme nende inimeste peale, keda žürii täna siia esitas, et anda neile üle kodanikupäeva aumärk, siis need inimesed on muutnud Eestit paremaks,» rääkis minister.
«Nad on teinud Eestit oluliselt tuntumaks. Nad on teinud midagi erakordset kas oma kodukohas, Eesti ühiskonnas laiemalt või on jäänud nad kellelegi silma, et nad esitati,» lisas Pevkur.
Aumärki antakse välja alates 1998. aastast ning tänavu tehti tunnustusele kokku 85 ettepanekut. Neist valiti välja 15 inimest, kelle seas on nii päästjaid kui noori aktiviste.
Kodanikupäeva tähistatakse Eestis 26. novembril, sest just tol päeval aastal 1918 võttis Maanõukogu vastu määruse Eesti kodakondsuse loomise kohta.


description: Kuluaarides pakutakse uueks maaeluministriks keskerakondlast Siret Kotkat (30), kelle sõnul on maaelu teema tal kahtlemata südames, kuid ministriportfellist on siiski vara rääkida.

title: Võimalik maaeluministri kandidaat Siret Kotka: seda kohta tahavad ka IRL ja sotsid

maintext:
Tänane Postimees kirjutas, et uues valitsuses võib maaeluministriks saada riigikogu maaelukomisjoni aseesimees Siret Kotka või Jaanus Marrandi SDE-st. Samuti on Kotkat pakutud keskkonnaministri kohale, kuhu kaalutakse ka riigikogu keskkonnakomisjoni esimeest Rainer Vakrat (SDE).
«Praegu peame alles koalitsioonipartneritega läbirääkimisi ja võimalike ministrikohtade üle arutamine oleks ennatlik,» märkis Kotka. Nii ei soostunud ta ka vastama küsimusele, millist ministrikohta ta ise eelistaks, kuid kinnitas, et maaelu teema on talle alati südamelähedane olnud ning ta kavatseb põllumajanduse ja maaelu küsimustega edasi tegeleda, vaatamata sellele, kas temast saab minister või mitte.
Kotka ei hakanud ka spekuleerima, kas ta võtaks ministrikoha vastu, kui ta sellise pakkumise saaks. «Kui pakkumine tehtaks, peaksin lähikondlastega nõu, aga kõigepealt peab sinnamaani üldse jõudma. Ma ei näe, et sinnamaani väga jõutakse,» märkis Kotka.
Ta täpsustas, et ei ole üldse kindel, kas Keskerakond saabki maaeluministri portfelli, sest samaväärselt soovivad seda tema sõnul ka IRL ja sotsid. «Eks see ole suure ringi küsimus, kes selle koha saab ja seetõttu ei saa ma ka praegu neile küsimustele vastata,» nentis Kotka.
«Maaelu teema on mul kahtlemata südames,» lisas ta siiski. «See on kindlasti teema, mille eest kavatsen jätkuvalt edasi seista, see on mul hinges ja sellega ma toimetan edasi.»
Kotka rõhutas, et hetkel on kõige olulisem, et Keskerakonna seisukohad saaksid koalitsioonilepingusse ja tema seisab just selle eest, et leppesse saaksid võimalikult head tingimused seoses põllumajanduse ja maaelu arenguga.
«See on praegu minu töömissioon ja kõik see, mis puudutab ministriportfellide jaotamist erinevate parteide vahel, sellest ma isegi täna ei mõtle,» tunnistas Kotka.
Kotka on riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige ja maaelukomisjoni aseesimees. Riigikogu lehel on ka lühike ülevaade, mille eest ta seisab: «Olles valitud Lääne-Virumaalt, seisan Lääne-Viru rahva eest. Seisan kodumaise toidu, Eesti põllumajanduse ja üldse maaelu eest. Meie maaelu saab elavdada maamajandust igakülgselt toetades, siis tulevad tasuvad töökohad ka maapiirkondadesse. Selleks et Eesti majandus kasvaks, peab riigi poliitika olema suunatud ekspordi suurendamisele. Ainult sel juhul on alust loota, et inimesed ei sõida kodumaalt ära ja juba lahkunud naasevad Eestisse.»
Kotka lõpetas 2005. aastal Väike-Maarja gümnaasiumi ja 2008. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna. Eesti Keskerakonna noortekogusse astus ta 2000. aastal ja erakonna liige on ta aastast 2004. Ta on olnud noortekogu aseesimees ja noortekogu esimees.
Kotka on töötanud majandus- ja kommunikatsiooniministri referendina (Edgar Savisaare abina) ja Tallinna abilinnapea Taavi Aasa nõunikuna.
2011. aasta riigikogu valimistel kandideeris ta Lääne-Viru maakonnas ning sai 894 häält, kuid valituks ei osutunud. 2015. aasta riigikogu valimistel sai ta 2558 häält ja osutus valituks ringkonnamandaadiga.
Praegune maaeluminister Urmas Kruuse (Reformierakond) on selles ametis olnud mullu 9. aprillist.
Keskerakondlane Jaanus Karilaid, keda on pakutud järgmiseks majandus- ja taristusministriks, oli täna hoopis avatum ministriportfelli puudutavatele küsimustele vastama. Ta rääkis intervjuus Postimehele, et tal on terve rida ideid selles osas, mis muutmist vajab, muu seas tuleks üle vaadata Rail Balticu suurprojekt ning mõelda sellele, et kõik maakondade raudteeliinid korraga välja arendada - nii Haapsalu suunal kui ka kiirliin ka Pärnu suunal.
Loe pikemalt siit: Karilaid ehitaks majandusministrina raudtee Haapsaluni
Eile usaldas riigikogu peaminister Taavi Rõivast ning juba õhtul alustasid Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) uue koalitsiooni moodustamiseks konsultatsioone. Kui eile arutati julgeoleku- ja välispoliitika küsimusi, siis täna õhtul ja homme arutatakse majandus- ja maksupoliitikat.
Erakondade esimehed on nimetanud loodava võimuliidu eesmärgiks viia Eesti majandusseisakust välja, hoida Eesti julgeolekut, suurendada ühiskondlikku heaolu ja pöörata Eesti rahvaarv taas kasvule.
Milline võib välja näha uus valitsus?


description: Prantsusmaa kaitseminister Yves Le Drian kinnitas tänasel kohtumisel Kanadas Eesti kaitseminister Hannes Hansole Prantsusmaa ja Eesti usaldusväärset liitlasuhte arengut ning et Prantsusmaa toob järgmisel aastal Eestisse viis Leclerc tanki, kolmteist jalaväe lahingumasinat ja 300 sõdurit.

title: Hanso: Prantsusmaa toob Eestisse tankid ja jalaväe lahingumasinad


authors:
Karin Kangro
Liis Treimann

description: Isamaa ja Res Publica Liidu auesimehe Mart Laari sõnul tõestas end opositsiooni mänginud Reformierakonna esimees Taavi Rõivas, et igaüks peaministriks ei kõlba.

title: Laar: Rõivas tõestas, et igaüks ikka ei või peaminister olla

maintext:
Laar nimetas väga naljakaks seda, kuidas peaminister lasi ennast eelmisel nädalal riigikogus umbusaldada. «Kunagi oli Edgar Savisaar valitsuse juht ja kõik pensionärid arvasid, et ta on asendamatu. Tuli Tiit Vähi ja selgus, et ei ole asendamatu. Siis tuli Mart Laar ja vaadati, et igaüks võib olla peaminister. Aga Taavi Rõivas tõestas, et igaüks ikka ei või...,» rääkis Laar Meie Maale antud intervjuus.
Tema hinnangul pidanuks Reformierakond enne presidendivalimisi kuulama oma eelmise esimehe Andrus Ansipi soovitust, et kõiki ametikohti ei maksa endale tahta. «Rõivas teda ei kuulanud, sest neil on mitu head presidendikandidaati,» ütles Laar irooniliselt.


description: Sotsiaalministeeriumi kantsler Marika Priske sõnul oli president Kersti Kaljulaidi kõne sotsiaalkaitse kursuslastele hea ja vajalik ning mitmed presidendi välja käidud mõtted on ministeeriumil ka juba töös.

title: Kaljulaidi mõtted ja sotsiaaalministeeriumi plaanid

maintext:
President Kersti Kaljulaid pidas 27. oktoobril Vihula mõisas esimeste sotsiaalkaitse kursuste peatsetele lõpetajatele kõne, milles rõhutas, et tulevikuvisiooni kujundamisel on tähtis mõista seda, kust me stardime, ja see ei ole mitte viimase kahe kümnendi lõpp-punkt, vaid pigem järgmise kahe kümnendi alguspunkt.
Kaljulaid arutles, millist sotsiaalkaitset vajab kodus töötav ema, kelle perre sünnivad kolmikud, või siis vanem inimene, kelle liikumisvõime on piiratud ja kes peab oma senise liikuva töö asemel leidma tubase töö. Samuti toonitas ta kohalike omavalitsuste olulisust.
Priske sõnul oli presidendi kõne väga vajalik, sest see juhtis tähelepanu sotsiaalkaitse valdkonna väljakutsetele. «Nagu president oma kõnes ka ütles, siis on tulevikuvisiooni kujundamisel kõige olulisem kirjeldada õigete andmetega ära alguspunkt. Just selleks algatas sotsiaalministeerium tänavu ka kõrgemad sotsiaalkaitse kursused, et ettevõtjad, tervishoiujuhid, poliitikud, ajakirjanikud ning ametnikud riigi ja KOVide tasemel saaksid ühiselt seda stardipaika mõtestada,» kommenteeris ta.
«Eesti kõrgelt haritud noorte naiste potentsiaal peaks pereelu kõrval leidma enam rakendamist ka tööhõives ja isad saama omakorda osa laste kasvamisest.
Kantsler märkis, et mitmed presidendi pakutud mõtted on ühel või teisel moel ministeeriumil juba töös.
Toetusskeemide vähendamise olulisus
Kaljulaid heitis muu seas ette sotsiaaltoetuste rohkust tänases Eestis ja märkis, et toetusi ei jagata alati mitte vajadusest, vaid mõnest muust kriteeriumist lähtudes. Priske nõustus, et tuleviku sotsiaalkaitse peab lähtuma inimesest ja tema vajadustest ning temagi leidis, et meid on Eestis piisavalt vähe, et mitte külvata abi sinna, kus seda tarvis pole.
Ta tõi näiteks puude määramise otstarbekuse ehk kui inimene vajab tegelikult abivahendit või konkreetset teenust, mitte lihtsalt puude silti ja sellega kaasnevat bürokraatiat, siis tuleks lähtuda just tema vajadusest see konkreetne abivahend või teenus saada.
Ministeerium on ka üle vaatamas elatusmiinimumi metoodikat, et vähendada erinevaid toetusskeeme. «Näiteks, kas Eestis peab olema seitse erinevat vanemapuhkuse skeemi või piisaks ühest, mis oleks piisavalt paindlik?» arutles kantsler.
Eestis on lapsevanematel praegu võimalik kasutada seitset erinevat vanemapuhkust ja kuut erinevat hüvitist. Süsteem võiks olla aga tunduvalt lihtsam ja paindlikum ning see võiks toetada ka vanemate osalust tööturul.
Ka Kaljulaid rõhutas oma kõnes, et kolmikute ema ei vaja tegelikult töötamispiirangut läbi emapalga saamisega kaasnevate tulupiirajate. Tema ja ta lapsed võivad olla tunduvalt õnnelikumad, kui ta saab töötamist jätkata, teenida tulu, mis ei mõjuta negatiivselt tema õigusi saada emapalka, leidis ta.
Rohkem võimalusi tööturul
Reedel esitaski ministeerium valitsusele ettepaneku liita kõik lapse sünniga soetud puhkused ja hüvitised ühtseks vanemapuhkuseks ja -hüvitiseks. Sellest osa oleks reserveeritud emale, osa isale ja osa vanematele jagamiseks.
Üks võimalikke ministeeriumi pakutud lahendusi on lubada vanemahüvitist saaval vanemal samaaegselt töötada nii, et vanemahüvitis ei vähene. Nii oleks lapsevanemal soovi korral võimalik palgata lapsehoidja ja mitte kaotada oma rolli tööturul. Ühtlasi aitaks suurem nõudlus lapsehoidjate järele kaasa erateenuste arengule.
Priske märkis, et mitmes Euroopa riigis on levinud seegi, et vanem, kes on väikelapsega kodus, võtab oma lapsele seltsiks veel paar last ja teenib hoopis nii tulu. Sellise lahenduse eelduseks olekski see, kui vanemapuhkuste ja -hüvitiste skeem muutuks paindlikumaks ja bürokraatia väheneks.
Samuti tuleks rohkem toetada isade osalust laste kasvatamisel. «Eesti kõrgelt haritud noorte naiste potentsiaal peaks pereelu kõrval leidma enam rakendamist ka tööhõives ja isad saama omakorda osa laste kasvamisest,» leidis Priske.
Tema sõnul on riik astumas samme ka töötuse ennetamiseks ja tal on hea meel, et presidentki neid arenguid toetab. Nii hakatakse tulevast aastast töötukassa kaudu pakkuma täiend- või ümberõpet töötavatele inimestele, kellel ei ole eri- või kutsealast haridust, kelle eesti keele oskus on puudulik või on kvalifikatsioon vananenud ning ka neile, kes peavad töökohta vahetama terviseprobleemide tõttu.
Lisaks võivad tööandjad hakata saama koolitustoetust, et uusi või olemasolevaid töötajaid koolitada. See tähendab, et töötukassa hakkab lisaks töötutele panustama ka juba töötavate inimeste kvalifikatsiooni tõstmisesse.
Suurem roll kohalikel omavalitsustel
Kaljulaid tõi veel oma kõnes välja, et meie pikaajalised võimalused sotsiaalkaitse valdkonnas ei sõltu mitte niivõrd riigieelarvest, vaid kohalikest omavalitsustest, veel täpsemalt sotsiaaltöötajatest ja nende tegevusvabadusest.
Priske sõnul juba minnakse seda teed, et üha rohkem asju otsustataks kohalikul tasandil, näiteks saavad kohalikud omavalitsused otsustada puudega laste lapsehoiu rahastuse üle. «Selle mõtestamisega me küll alles alustame ega ole jõudnud sinna, kus kõik oleks nii, nagu loogiline tundub. Presidendi kõne oli oluline suunanäitaja, et järjest rohkem otsustajaid võtaksid sellise mõtteviisi omaks,» rääkis kantsler.
Ka kõrgematel sotsiaalkaitse kursustel jõuti aruteludes järeldusele, et riik peaks rohkem kohalikke omavalitsusi usaldama, ja inimeste muredele tuleks enam just kohapeal lahendusi leida.
Priske sõnul muutub vananeva ja väheneva elanikkonnaga riigis tõepoolest kogukonnateenuste arendamine järjest olulisemaks ning siinkohal peab ta silmas nii lapsehoidu kui ka erinevaid sotsiaalteenuseid ja transpordi korraldust.
Samuti tõi ta välja, et tihtipeale oleks palju tõhusam, kui väikese tasu eest osutab teenuseid kas või näiteks naaber või üleaedne. «Ja miks ei võiks selliste kogukondlike väikeste teenuste eest maksmine käia maksuvabalt? Toetame igati presidendi mõtet selle üle arutada, sest inimesed on ise kõige targemad otsustajad oma elukorralduse üle ja riik ei peaks neid selles asjata piirama,» möönis Priske.
Loe Kaljulaidi kõnet täismahus siit: Kersti Kaljulaidi kõne Lääne-Virus: millist sotsiaalkaitset vajab kodus töötav ema?


description: Õiguskantsler Ülle Madise võttis täna sotsiaalmeedias sõna riigikogu liikmete riigiettevõtete nõukogudesse kuulumise küsimuse teemal, mis on tekitanud viimastel päevadel valitsuskoalitsioonis tüli.

title: Õiguskantsler: riigiettevõtete juhtimise põhiprobleem on politiseeritus

maintext:
Madise tõi sel puhul välja mitu punkti:
1. Riigiettevõtete juhtimise põhiprobleem on politiseeritus ja vastutuse mitterakendamine.
2. Vastutustundlik omanik palkab ettevõtte juhte kontrollima inimesed, kes seda oskavad ja jõuavad. Nõukogu liige vastutab oma otsuste eest isikliku varaga.
3. Lahendus:
a) nõukogu liikmete vastutus peab olema üheselt selge nii neile endile, riigile kui avalikkusele;
b) vastutus on konkreetne ja varaline, kohustuste rikkumine pööratakse kõigi asjaolude väljaselgitamise järel nõukogu liikme(te) vastu;
c) riigivaraseadus ja äriseadustik tuleb omavahel klappima panna.
4. Riigikogu liikmed. Võimude lahususe rikkumine on selge, kui nad sõltuvad ministrist. Parlamentaarne kontroll on võimalik korraldada põhiseaduspäraselt. Kui riigikogu peab parlamentaarse kontrolli jaoks vajalikuks Riigikogu liikmete kuulumist riigile kuuluvate äriühingute nõukogusse, siis peab ka Riigikogu ise need liikmed nimetama.


description: Täna Võrumaal Nursipalus 23. korda peetud Kuperjanovi jalaväepataljoni ülema käekella laskmise võistluse võitis esimeses voorus märki tabanud nooremleitnant Even Hurt.

title: Pildid: Võrumaal lasti Kuperjanovi jalaväepataljoni ülema käekella

maintext:
Kuigi sihtmärgiks olnud käekell oli Kuperjanovi jalaväepataljoni ülem major Toomas Tõnistet teeninud ligi kolmteist aastat, polnud pataljoniülemal raske kellast loobuda. «Igal asjal on algus ja lõpp. Sellel kella lõpp oli väga väärikas,» ütles major Tõniste kaitseväe peastaabi pressiteate vahendusel.
Kella tabas esimeses voorus üheksandana lasknud nooremleitnant Even Hurt, kes peab enda edu saladuseks varasemat laskevõistlustel osalemist. Võitja sai vastavalt traditsioonile täpse lasu eest auhinnaks uue käekella, mida ta enda sõnul hakkab uhkusega kandma. «Sellel kellal on minu jaoks eriline tähendus,» ütles nooremleitnant Hurt.
Laskevõistlusest võivad osa võtta Kuperjanovi pataljoni tegevväelased. Võistluste käigus on kõikidel laskjatel võimalik lasta üks lask automaadist 100 meetri kaugusele kinnitatud kella pihta. Kui esimeses laskeringis kella ei tabata, on laskjatel võimalus proovida kella tabada veel neljas ringis. Kui kell jääb peale ettenähtud laskevoorude lõppemist terveks, peavad laskjad kinkima pataljoniülemale kella.
Pataljoniülema kella laskmise traditsioon sai alguse 1994. aastal, kui toonane Kuperjanovi jalaväepataljoni ülem kolonel Aarne Ermus vihastas oma valet aega näitava käekella peale ning otsustas ebatäpse ajanäitaja laskevõistlusele sihtmärgiks anda, et muuhulgas sellega ärgitada tegevväelasi ka oma laskeoskust parandama.
Pataljoni ülema kell on jäänud terveks vaid 2007. aastal, tookord kinkisid laskjad pataljoniülemale suure seinakella.


authors:
Helen Mihelson
Georgi Beltadze
Foto
Jaanus Lensment

description: Kaitseminister Hannes Hanso rahuldas täna mereväe ülema mereväekapten Sten Sepperi tagasiastumispalve, mille mereväe ülem täna kaitseväe juhatajale oli esitanud. Samasisulise palve rahuldas ka mereväe juhtkond miinijahtija Sakala komandöri kaptenmajor Ott Laanemetsa suhtes.

title: Mereväe ülem ja Sakala kapten astusid miinijahtijalt leitud salakauba tõttu ametist tagasi


description: Eesti ja Venemaa välisministeeriumi ametnikud kohtusid täna Moskvas pärast aastast pausi, et arutada omavahelisi suhteid ja piirileppega seonduvat.

title: Eesti ja Vene välisministeeriumi delegatsioon kohtusid pärast aastast vaheaega

maintext:
Eesti välisministeeriumi delegatsiooni juhtis poliitikaosakonna peadirektor Paul Teesalu. Venemaa välisministeeriumit esindasid Euroopa koostöö osakonna direktor Andrei Kelin ja teise Euroopa osakonna direktori Igor Neverov, teatas välisministeerium.
Kahepoolsete suhete osas märkisid mõlemad pooled, et mitmetes valdkondades on toimiv koostöö, nagu näiteks kultuuri alal, piiriüleses koostöös ning inimestevaheliste kontaktide tugevnemisel. Samas rõhutas Teesalu, et Venemaa ja Lääne vaheliste suhete tänast madalseisu on võimalik ületada ainult Venemaa-Ukraina konflikti lahendamise kaudu, mis on seatud peamiseks tingimuseks koostöösuhete taastamisele nii Euroopa Liidu kui NATOga.
Kohtumisel käsitleti ka Eesti-Vene piirilepingute menetlemise hetkeseisu.
«Mõlema riigi ühistes huvides on nende lepingute jõustamine. Piirilepete ratifitseerimise seaduse eelnõu on läbinud Riigikogus esimese lugemise 2015. aasta sügisel ning lepingud on ka riigiduuma menetluses. Juba varem on kokku lepitud, et ratifitseerimisega liigutakse edasi paralleelselt, kuid mingeid tähtaegu ei ole seatud,» ütles ta.
Kohtumisel räägiti veel Eesti eesistumisest Euroopa Nõukogus ning prioriteetidest Euroopa Liidu eesistumise ajal.
Eelmised Eesti ja Vene välisministeeriumite vahelised poliitilised konsultatsioonid toimusid möödunud aasta novembris Tallinnas.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Video: kui mõistust pole, siis ei aita ka naelkummid
Rehvitöökodades on enne esimest lubatud korralikku lumesadu pikad järjekorrad autojuhtidest. Tallinnas asuva Gekkon Service’i meistri Dmitri sõnul eelistavad enamik juhte vastu talve alla panna naelrehvid. «Aga ei maksa unustada, et kui inimesel pole mõistust peas, siis ei aita (libedaga – toim) ka naelrehvid,» tõdes meister.