maintext:
Majaseenekahtlus lükkab edasi Risti lasteaiaruumi ehituse
Tarmo Õuemaa
Mikk Lõhmus.URMAS LAURI
Risti vana vallamaja lahti võetud seinast tuli välja niiskusekahjustus, mille proovid saadeti laborisse. Avastus võib edasi lükata Risti uue lasteaiarühma avamist.
„Kipsi ja värvikihtide all oli ebameeldiv üllatus,” ütles Lääne-nigula vallavanem Mikk Lõhmus. „Seina sees on niiskusekahjustus. Me ei tea, kas see on vamm. Tuleb välja uurida mis ja kui ohtlik see täpselt on, eriti, kui tahame sinna lapsed sisse kolida.”
Ristil on lasteaiajärjekorras üle 20 lapse ja vallavalitsus kavatses avada endise Risti vallamaja ühes tiivas neile uue lasteaiarühma. Remont pidi tehtud saama jaanuaris ja rühm loodeti avada 1. märtsil.
„See avastus tõenäoliselt nihutab ajaraamistikku, aga veel ei tea, kui palju,” ütles vallavanem.
Risti lasteaia laiendamiseks on planeeritud 59 000 eurot. Hange ehitaja leidmiseks on läbi viidud ja laekus kaks pakkumist. Võitjat ei ole veel valitud, ütles Lõhmus.
Tarmo Õuemaa


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Haapsalu lauatenniseklubi avas koduhallis võiduarve
Kristjan Kosk
Haapsalu lauatenniseklubi mängib treener Heikki Sool (vasakul) võitis kindlalt oma vastaste. Foto: Arvo Tarmula
Esimest aastat kõrgliigas mängiv Haapsalu lauatenniseklubi on esimese ringi kohtumiste järel kaotanud kuuele ja võitnud üht konkurenti.
Lauatennise kõrgliigas kestab üks ring kaks päeva. Esimene mängupäev oli 15. oktoobril Viljandis ja teine esimese ringi mängupäev laupäeval Haapsalus. Pärast teise päeva mänge on kõik kõrgliigas mängivad klubid omavahel korra kohtunud. Praegu hoiab Haapsalu lauatenniseklubi liigatabelis seitsmendat kohta kaheksa punktiga.
Viljandis kaotas Haapsalu kõikidele vastastele, kuid laupäeval tuli koduhallis esimene võit.
Lauatennise kõrgliiga võistlussüsteemis lähevad omavahel vastamisi kahe klubi lauatennisistid. Esmalt peetakse kaks kohtumist paarismängus, pärast seda on võimalik pidada kuni kaheksa üksikmängu. Iga võit annab klubile punkti. Võidab see, kes kogub esimesena kuus punkti. Võit teise klubi üle annab liigatabelisse kaks, viik poolteist ja kaotus ühe punkti.
Saavad hakkama
Haapsalu lauatenniseklubi mängiv treener Heikki Sool tunnistas, et tulemus pole tegelikult üldse paha. „Ega me mingid peksupoisid ole,” ütles Sool sellele viidates, et kellelegi pole nulliga kaotatud ja kõigilt on punkte röövitud.
Haapsalu lauatenniseklubi meeskond võitis teisel mängupäeval Narva lauatenniseklubi Narovat tulemusega 6:2. Alustuseks võitsid Haapsalu klubi mehed Grigori Rementov ja Heikki Sool paarismängu. Mõni hetk hiljem tõi Vatla poiste tandem Aaro Õismets ja Toomas Vestli Haapsalu klubile teisegi paarismängu võidu.
Järgmistes üksikmängudes viis Rementov Haapsalu juba 3:0 ette. Ehkki Õismets kaotas järgmise kohtumise, suutis ta selle heastada teises üksikmängus, kus võitis kindlalt noort tulevikulootust Stanislav Strogovit. Samuti suutsid Narova lauatennisiste üksikmängudes võita Vestli ja Sool.
Haapsalu klubi tegutsemisega Narova vastu jäi Sool rahule, kuid järgmises kohtumises Rakvere spordiklubiga Pinx leidis Sool, et Haapsalu klubi noored mängumehed oleksid võinud otsustavamalt mängida. Ehkki Õismets ja Vestli võitsid paarismängu, kaotas Vestli mõlemad üksikmängu kohtumised. Õismets võitis ühe, kuid teise kaotas.
Haapsalut hoidis pinnal Rementov, kes võitis mõlemad üksikmängud. „Seisult 4:5 pidin mina, veteran, minema pidama otsustavat kohtumist,” kurjustas Sool. Suurte kogemustega Soolal ei õnnestunud aga endast ligi pool sajandit nooremat Krister Erik Etulaidi üle mängida. See tähendas aga Haapsalule 4:6 kaotust.
Kolmandas laupäevases kohtumises kaotas Haapsalu lauatenniseklubi punktidega 3:6 Mustvee lauatenniseklubile. Ühe punkti tõid Haapsalule paarismängus Õismets-Vestli. Üksikmängus suutsid korra oma vastast võita Rementov ja Vestli. Ülejäänud kohtumised lõppesid kaotusega.
Edukad Õismets-Vestli
Esimesel mängupäeval, mis peeti 15. oktoobril Viljandis, näitas Haapsalu lauatenniseklubi südit mängu, kuid kokkuvõttes ei suudetud ühtegi klubi võita. Kõige napimalt läks Viljandi lauatenniseklubi Sakala vastu, kellele jäädi 4:6 alla. Stsenaarium oli samasugune nagu Rakvere spordiklubi Pinx vastu, kus Sool läks otsustavale kohtumisele seisult 4:5. Rainer Valo Viljandist mängis Soola kindlalt 0:3 üle.
Küll aga on kõrgliigas hea koostööga silma jäänud Õismetsa ja Vestli paarismäng. Seitsmest paarismängust on Vatla poisid kaotanud ainult ühe. Kõrgliiga võitja selgub tuleva aasta 22. aprillil. Enne seda kohtuvad kõik klubid omavahel veel ühe korra.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Helen Liiva

maintext:
Tarbijakaitseamet: nippe, mida tähele panna uue sideteenuse lepingu sõlmimisel
Helen Liiva
Enne jõule teevad sideteenuste pakkujad tarbijaile ahvatlevaid pakkumisi mobiilside, interneti- ja televisiooniteenusele, näiteks pakutakse lepinguga kaasa tasuta telefone ja muid soodustusi.
Pakkumise vastuvõtmine võib aga tähendada tähtajalist lepingut ning ka operaatorivahetust.Tarbijal tasub enne lepingu allkirjastamist tutvuda täpsemalt pakkumise sisuga ning mõelda läbi oma praegused kohustused, et vältida leppetrahvi maksmise kohustust.
Kõigepealt tasub tarbijal sideteenuse ettevõtjalt pakkumist saades uurida pakkumise täpsemat sisu ja tutvuda lepingus sätestatud tingimustega. Seejuures on oluline teada, et liitumislepingu juurde kuuluvad lepingu üldtingimused (tüüptingimused), hinnakirjad ja muud lepingu lisad, millega tutvumise õigus ja kohustus on tarbijal enne lepingu sõlmimist.
Tavaliselt ei lisa sideettevõtja kõiki lepingu tingimusi allkirjastatava lepingu juurde, vaid lepingus viidatakse nende olemasolule ja lepingu sõlmimisel peab sideettevõtja andma võimaluse nende sisust teada saada. Lepingu juurde kuuluvad lisad on reeglina kättesaadavad sideettevõtjate veebilehtedel ja esindustes.
Teenuse põhiomadused ja hinnastamine
Mobiilse internetiteenuse reklaamides tuuakse sageli välja maksimumkiirused ning kiirustest räägitakse „kuni“ suuruses, samuti märgitakse, et kiiruseid ei ole tarbijale piiratud. Küsi sideettevõtjalt, millised on teenuse keskmised kiirused kasutamisel sinu piirkonnas ja milline on paketis pakutav teenuse maht, samuti kas või kuidas piiratakse teenuse kasutust pärast mahupiiri ületamist. Pööra tähelepanu, kas sinu kasutatav seade võimaldab seda teenust kasutada.
Enamjaolt pakuvad sideettevõtjad kuutasulisi sideteenuse pakette, mil on fikseeritud lõpphind. Siiski võib paketis sisalduda teatav hulk kõneminuteid ja internetti, mille ületamisel arvestatakse see paketi kuutasule juurde. Lisaks võib olla teenuseid, mis paketi kuutasus ei sisaldu, näiteks arvestatakse paketile juurde eritariifsetele kõneteenusnumbritele helistamise hind, mobiili kaudu tellitud sisuteenused, välismaal/-e helistamine, mahupõhine või päevapiletipõhine internet.
Ka üksnes kõneteenuse paketi valimisel täpsusta, kas lisanduda võivad tasud internetiteenuse eest, sest reeglina on ka nende pakettide puhul tarbijatele internetiteenuse kasutamise võimalus avatud. See võib kaasa tuua üllatuslikke arveid, kuna nutitelefon võib automaatselt uuendusi hakata alla laadima.
Lepingu tähtaeg ja lõpetamise tingimused
Tähtajalise lepingu pikkus võib olla maksimaalselt kaks aastat, samas on sideettevõtja kohustatud pakkuma ka võimalust üheaastase lepingu sõlmimiseks. Tähtajalise või tähtajalise kohustusega lepingu (näiteks tasuta või soodushinnaga seadme või muu soodustuse saamisel) ennetähtaegse lõpetamise korral on reeglina ette nähtud leppetrahvi maksmise kohustus.
Konkreetses kohas tähtajalise lepinguga kaabeltelevisiooni või püsiühendusega internetiteenuse lepingu sõlmimisel tasub mõelda, kas on võimalik, et Sa lähiajal kolid. Selliste lepingute puhul ei pruugi üleviimine uude kohta olla võimalik, mistõttu võib samuti kaasneda lepingu ennetähtaegsel lõpetamisel leppetrahv.
Sul on õigus sideteenuse leping igal ajal ilma eelneva etteteatamiseta üles öelda, teavitades sideettevõtjat lepingu ülesütlemisest. Siiski tuleks järgida, millisel viisil ja vormis tuleks lepingu lõpetamise teade sideettevõtjale edastada, reeglina on see märgitud lepingu juurde kuuluvatesse üldtingimustesse. Jälgida tuleb, et lepingust seni tekkinud kohustused saaksid sideettevõtja ees täidetud.
Sõlmitud lepingust taganemine
Tarbijal on õigus taganeda põhjendusi esitamata 14-päeva jooksul lepingust, mis on sõlmitud sidevahendi abil, näiteks e-posti või telefonitsi või väljaspool sideettevõtja äriruume. Esinduses allkirjastatud lepingute puhul puudub Sul õigus lepingust taganemiseks, välja arvatud tarbijakrediidilepingu sõlmimisel.
Taganemisõiguse kasutamisel on oluline arvestada, et saadud seadet peab käsitsema ja kasutama üksnes nii, nagu seda lubataks teha tavapäraselt poes. Teistsugusel kasutamisel vastutab tarbija seadme kasutamisest tingitud väärtuse vähenemise eest ja väärtuse vähenemine tuleb sideettevõtjale hüvitada. Kui kahtled, kas soovid sideettevõtjaga lepingulist suhet, siis on parem seadet taganemisperioodil mitte kasutada. Reeglina tuleb tarbijal kanda ka asja tagastamisega seotud otsene kulu.
Ka tarbijakrediidilepingu sõlmimisel on tarbijal võimalik 14 päeva jooksul lepingust taganeda. Silmas tuleb pidada, kas tegemist on järelmaksulepingu või osamaksetega müügiga. Järelmaksulepinguga kaasneb intressi tasumise kohustus jms, mis on tarbijakrediidilepingule iseloomulik. Osamaksetega müügi puhul tasub tarbija seadme hinna osamaksete kaupa ning seejuures ei lisandu osamaksetele muid tasusid. Viimasel juhul ei vasta leping tarbijakrediidilepingu tunnustele ning seetõttu 14-päevast taganemisõigust tarbijale ei kohaldu.
Helen Liiva
Tarbijakaitseameti teenuste talituse jurist-valdkonnajuht


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Peeter Alekand lahkub Haapsalu hoolekandekeskuse juhi kohalt
Tarmo Õuemaa
Peeter Alekand 2013. aastal hoolekandekeskuse avamisel. Foto Arvo Tarmula
Peaaegu viis aastat Haapsalu hoolekandekeskust juhtinud Peeter Alekand lahkub juhataja kohalt 1. märtsist.
„Peetri viieaastane tööleping saab 1. märtsil täis ja ta teatas, et on otsustanud uuesti mitte kandideerida,” ütles Haapsalu aselinnapea Kaja Rootare.
„Oleme kurvad, sest Peeter oli rahulik, tasakaalukas ja töökas. Samas aktsepteerime tema otsust, sest see ei ole lihtne töö,” ütles Kaja Rootare.
Sihtasutus Haapsalu Hoolekandekeskus pakub praegu asenduskodu 38 lapsele ja erihoolekandeteenusena ööpäevaringset kogukonnas elamise teenust 15 inimesele. Samuti saavad sealt abi raske ja sügava puudega laste vanemad.
Uue juhataja leidmiseks kuulutas Haapsalu linnavalitsus välja konkursi, kuhu avaldusi saab saata 15. jaanuarini.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Kodukant Läänemaa LEADER-projektijuhiks valiti Kaja Karlson (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Kaja Karlson. Foto: Arvo Tarmula
Kodukant Läänemaa konkursikomisjon valis eelmisel nädalal jaanuaris 2017 tööle asuvaks LEADER-projektijuhiks Kaja Karlsoni. „Kuigi valida oli paljude kogenud arendustöötajate hulgast, siis Kaja poolt olid kõik konkursikomisjoni liikmed. Kaja suureks plussiks olid projektijuhtimise ja –kirjutamise kogemus, ettevõtete finantsanalüüsi oskus, suhtlemisoskus ja tasakaalukus“, selgitas juhatuse esimees Merle Mäesalu.
Kaja töötas seni MTÜ Lääne-Eesti Turism juhatajana. „Otsus LEADER-projektijuhiks kandideerida tulenes tuttavate soovitustest ja soovist maakonna arengut toetada laiemalt kui läbi ühe sektori arendustegevuse,“ selgitas Karlson, kes alustab uues ametis 3.jaanuarist. Oma varasemast kogemusest on olemas ettevõtetega töötamise kogemus, mis hõlmab nii väikeettevõtete laenude nõustamisprotsessi kui finantsanalüüsi ja hindamist. Senine töö regionaalses turismikatuses on andnud juurde kogemuse sektoritevahelisest koostööst, mille üks suur osa on rahvusvaheliste projektide ettevalmistamine ja kirjutamine. Oluline on olnud ka roll regiooni tutvustajana eelkõige välisturgudel ning valdkonnaalane kommunikatsioonitöö eri tasandite vahel.
„Kodukant Läänemaa juhatus on leidnud, et organisatsiooni tegevuste elluviimiseks on organisatsiooni vaja tuua täiendavaid oskusi. Olen oma panusega valmis tooma juurde oodatud kompetentse ning loodan, et läbi selle võidavad kõige rohkem LEADER meetme taotlejad, liikmed ja maakond tervikuna,“ selgitas Karlson.
Kodukandis toimunud struktuurimuudatuste tulemusena loodud LEADER-projektijuhi peamisteks ülesanneteks on LEADER-meetme voorude läbiviimine, infopäevade korraldamine ja taotlejate nõustamine. Lisaks sellele kodulehe haldamine ja suhtekorraldus. LEADER-projektijuht võeti tööle tähtajaliselt kuni 2020. aasta lõpuni.
Samal teemal: "Kodukant Läänemaa konsultandiks soovis saada 33 inimest"


title: Virtsu buss hakkab kiiremini sõitma

maintext:
Virtsu buss hakkab kiiremini sõitma
ARHIIV
Lääne maavalitsus muudab alates esmaspäevast, 19. detsembrist 2016 järgmiste maakonnaliinide sõiduplaani:
· Maakonnaliin nr 20 Haapsalu–Lihula–Virtsu
· Maakonnaliin nr 22 Haapsalu–Risti–Kuijõe
· Maakonnaliin nr 25 Lihula–Haapsalu
· Maakonnaliin nr 32 Virtsu–Lihula–Risti
Eesmärgiga muuta liin kiiremaks korrigeeritakse maakonnaliini nr 20 väljumisaegu maksimaalselt 10 minuti võrra. Buss hakkab väljuma Haapsalust kell 11.05 ja Virtsust kell 13.10.
Maakonnaliini nr 22 väljumisele Haapsalust kell 06.50 lisatakse peatus Lihatööstus. Peatus Lihatööstus saab olema nõudepeatus ainult reisijate väljumiseks, s.t buss teeb sissesõidu lihatööstuse tootmishoonete juurde ainult siis, kui vähemalt üks reisija on sinna pileti ostnud. Peatuse lisamist taotles AS Linnamäe Lihatööstus.
Maakonnaliini nr 25 varahommikust väljumist Lihulast muudetakse 30 minutit hilisemaks, s.o kella 05.30-le, ja hilisõhtust väljumist Haapsalust 40 min varasemaks, s.o kella 22.30-le. Nimetatud väljumised avati 2012. aastal AS PKC Haapsalu tehase töötajatele ja on peale tehase sulgemist väga vähese kasutamisega. Väljumisaegade muutmisega loodetakse leida liinile uusi reisijaid. Lisaks on maakonnaliini nr 25 sõiduplaanis mõne minuti võrra korrigeeritud väljumisaegu, et muuta liin kiiremaks.
Maakonnaliini nr 32 hommikusele väljumisele Virtsust kell 06.25 lisatakse 10 minutit seisuaega Lihulas, mille tulemusena kõikide vahepeatuste väljumisajad alates Lihula peatusest muutuvad samuti 10 minuti võrra hilisemaks. Muudatus on vajalik selleks, et Kullamaa kooli peatuses saaksid reisijad ümber istuda maakonnaliinilt nr 317 Haapsalu–Märjamaa liinile nr 32. Sõiduplaani muutmist taotlesid Liivi küla elanikud ja Kullamaa vallavalitsus.
Kõikide maakonnaliinide sõiduplaanid on kättesaadavad riikliku ühistranspordiregistri veebilehelt www.peatus.ee või Lääne maavalitsuse kodulehelt http://laane.maavalitsus.ee/et/bussiliinid.
Liivi Ollino,
Lääne maavalitsuse pressiesindaja


authors:
Lääne Elu
Kelli Seiton

maintext:
Seljakotiga Austraalias. Kelli Seiton: võimas kohtumine
Kelli Seiton
Kohtumine küürvaalaga. KELLI SEITON
November. Seisan keset rapsipõldu, kus käib lõikus täie hooga. Eesti põllumehed võib-olla muigavad selle peale, aga Austraalias on hooajad veidi teistmoodi kui meil kodus. Jõulegi on siin kombeks tähistada südasuvel rannaliival peesitades. Novembris on vili parajalt küps, et see põldudelt koristada.
Koos viljavalmimisega on jõudnud ka järg minu viimase osani Lääne Elu veergudel. Kutsun teid seekord kaasa Vaiksesse ookeani jagama üht võimsaimat kogemust minu elus.
Kahel Austraalias veedetud aastal olen teinud nii mõndagi esimest korda elus. Esimest korda ronisin kivide otsas, mis on Suurest Munamäest kõrgemad, jalutasin tulipunaste kaljuseinte vahel ning sõitsin päevi ainult otse kurvideta teel. Ma polnud varem mitte kunagi kartnud kohtumist hai, krokodilli või nõelava merekarbiga. Kunagi varem polnud ma metsas jalutades puu otsast koaalat otsinud ega näinud päikeseloojangul põllul hüppavaid känguruid. Ma polnud matkanud nädal aega kaljusel rannikul, kus iga vaade paneb ahhetama, ega olnud varem kohtunud silmast silma vaalaga. Viimane troonib minu elamuste tabelis.
Ilm ei olnud Austraaliale omaselt soe, vaid meenutas oma jaheda tuule ja päikesega Eesti sooja kevadilma. Ujuma see ei kutsunud, aga vaalavaatluseks näis sobivat. Vesi lainetas vaikselt, kui asusime sõpradega katamaraanile, millega Austraalia idaranniku lahesoppidest Antarktika külmadesse vetesse suunduvaid küürvaalu vaatama sõitsime. Olime teadlikult valinud piirkonna ainsa firma, mis pakkus peale vaatamisele ka võimalust vaaladega vette minna. Vaatasime kõhklevalt tumehalli põhjatut vett ja tohutu suuri vaalu, kes kauguses üksteise võidu kogu oma keha veest välja heitsid ja lustides hüppasid, tundsime jahedat tuult ning korraga näis vettemineku võimalus hirmus. Lausa õudne! Mis siis, kui mõni vaalalaps liiga lähedale tuleb? Mis siis, kui vaal liiga lähedal hüppab ja sellest tekkivad lained üle pea löövad? Mis siis, kui mõnele vaalale ikkagi ei meeldi vees solberdavad inimesed?
Liiga kauaks me mõtlema jääda ei saanud, sest ühtäkki andis laeva meeskond märku, et ujuda soovijad peavad nüüd kiiresti vette minema. Üks teismeline küürvaal oli aluse ahtris pikemalt peatuma jäänud ja uudistas laeval toimuvat. Sel hetkel sai adrenaliin võitu ja ühtäkki olin esimesena ujumisriietes, snorgeldusvarustus seljas. Laeva meeskonna liige võttis vette viiva redeli eest ohutusköie. Snorgeldamismask piiras nägemist külgedele ja olin justkui filmis, kus kaadri taha ei näe. Pikemalt mõtlemata liikusin redeli poole. Vaala polnud vees näha. Keerasin pilgu selja taha, et näha, kas mu sõbradki on vette tulemas. Keegi seal oligi, ent kuna ta oli samuti valmis vette astuma, kui ma vaid eest lähen, pidin kiiresti tegema esimesed sammud redelist alla. Nüüd hakkas hirmus ja tahtsin redelist uuesti üles ronida. Õnneks otsustas keha mu eest ning astus redelipulkadel pikemalt peatumata allapoole külma vette. Keerasin pea veel viimast korda enne redelist lahti laskmist vee poole, kui nägin, et otse minu suunas vaid paar meetrit eemal piilub veest välja vaal. Appi! Ma ju lähen praegu otse tema poole! Ma olen siin üksi!
Aga enam ei olnud tagasiteed, sest juba ma hulpisin vees. Surusin pea vee alla ja pöörasin pilgu vaala poole. Tema must keha läikis ja näis, justkui ta naudiks seda vaatemängu. Tundsin, kuidas mu süda tagus hirmust ja vaatepildi võimsusest. Hingasin sügavalt ja hoidsin pilgu kindlalt otse – enam ei ole kuhugi põgeneda, olin nii kaugel paadist ja hulpisin üha kaugemale. Järsku vaal sukeldus, ujus rahulikult minu alt läbi sügavamale vette, päikesekiired läbi vee peegeldumas, ning läinud ta oligi.
Nüüd oli aega mõelda sellele, kus ma olin – üksi hulpimas hallis sügavas vees, kuhu on nii kerge end peita vaalasuurusel loomal. Kes siin küll veel olla võib ja kuidas ma tagasi saan? Olen ma ikka üksi? Hirm üksinda vette jäämise ees oli suur, keerasin vee all pilgu paadi poole ja nägin kedagi üsna minu läheduses hulpimas. Pikalt mõtlemata liikusin tema poole ja haarasin ta säärest. Kõik on hästi!
Siiani on see kohtumine küürvaalaga jäänud üheks parimaks mälestuseks siit Austraaliast. Kui võimas ja rahulik see loom oli! Kohtumisest on möödas ligi kolm kuud ja olen omadega jõudnud Lääne-Austraaliasse, kus töötan ühes perefarmis viljalõikusel traktoristina. Tööpäevad on pikad, aga vaatepilt ilus – kuldsed viljapõllud, kängurud, emud ning farmer, kes oma hobilennukiga üle põldude vuhiseb. Aeg-ajalt jääb töö seisma, sest taevast sabistab veidi vihma või on õhk nii kuum, et kardetakse tulekahjusid. Viljatolmusena lõpetan ka oma Austraalia-seikluse ja kevadel näeme juba kodus. Aitäh, et kaasa elasid!


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Politsei saatis korduvalt liiklusnõudeid eiranud juhtidele pühadekaardi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Tänavu saavad politseilt hoiatava pühadekaardi ligi 800 inimest, kes on aasta jooksul liiklusnõuete vastu eksinud viis või enam korda.
Kaardi saajateks on inimesed, kes on alates möödunud aasta novembrist kaheteist kuu jooksul toime pannud viis või enam liiklusalast rikkumist. Lisaks liiklusseaduse rikkumisele kuulub siia hulka ka eksimine autoveoseaduse, liikluskindlustusseaduse, teeseaduse või ühistranspordiseaduse nõuete vastu või mootorsõiduki juhtimine joobeseisundis, mis on kaasa toonud kriminaalkaristuse.
PPA juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo sõnul tuletab politsei kaardiga rikkujatele meelde, et liiklusnõuetest kinnipidamine on vajalik kõigi liiklejate turvalisuse huvides. „Hooletus ja tähelepanematus teedel või oma sõiduki seisukorra osas ning liiklusnõuete eiramine võivad kaasa tuua tõsiste tagajärgedega õnnetused. Liiklusnõuded on mõeldud täitmiseks just selleks, et kõik õhtul turvaliselt koju tagasi jõuaks,“ sõnas Loigo.
Kõige enam liiklusrikkumisi pani sel aastal toime 31-aastane Indrek, kellel kogunes aasta peale 22 rikkumist. 17 rikkumist saatis korda 21-aastane Henry ja 16 rikkumist 18-aastane Steven. Kokku on kaardisaajaid ligi 800, kellest suuremal osal on aasta jooksul 5-9 rikkumist. 10-15 rikkumist on toime pannud 36 inimest.
Rikkumiste hulgas esineb kõige rohkem lubatud sõidukiiruse ületamist, mis moodustab ligi viiendiku kõigist rikkumistest. Sellele järgneb juhtimisõiguseta sõitmine ja tehnonõuetele mittevastava sõiduki juhtimine. Kokku on kaardi saajad toime pannud 5320 rikkumist. Tänavuste kaardisaajate hulgast 106 said politseilt pühadekaardi ka möödunud aastal.
Hoiatavaid pühadekaarte on politsei korduvatele liiklusrikkujatele saatnud alates 2011. aastast.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

title: Leiger jõudis Rohuküla sadamasse

maintext:
Leiger jõudis Rohuküla sadamasse (1)
Urmas Lauri
Leiger. Foto: TS Laevad
Parvlaev Leiger jõudis veerandtunnise hilinemisega Rohuküla sadamasse.
Kuivastu sadamas teostati tolliprotseduurid ja prooviti rampi. Ennelõunal tegi Leiger vahepeatuse Virtsu sadamas. Heltermaale jõudis laev rampi proovima pärastlõunal ning Rohukülas oli Leiger täna enne kella nelja pärastlõunal.
Täna õhtul suundub laev Tallinna. Tallinnas paigaldatakse laevale wifi, televiisorid, köögiseadmed, külmikud ja muud detailid, mille puhul on olnud TS Laevade soov, et garantii kehtiks Eestis. Laeva kontrollib ka veeteede amet ja annab kasutusloa. Laev ristitakse 19. detsembril Tallinna Vanasadamas. Rohuküla–Heltermaa liinile asub Leiger eeldatavasti vahetult enne jõule.
TS Laevade juht Kaido Padar ütles eile, et selleks võiks olla 22. detsember. Leiger alustas koduteed Türgist Sefine laevatehasest 5. novembril. Toona ennustati, et teekond Türgist Eestisse võtab kolm kuni neli nädalat ehk laeva võib Eestisse oodata novembri viimastel päevadel või detsembri alguseks. Tormid Vahemerel ning soodsa ilma ootamine Biskaia lahe ületamiseks venitas Leigeri kojusõidu pikemaks.
Ülejäänud kolm uut parvlaeva jõuavad liinile uuel aastal. Saaremaa liinile mõeldud parvlaevad Tõll ja Piret ehitatakse Poola Remontowa laevatehases ja teine Hiiumaa liinile mõeldud parvlaev Tiiu Türgi Selfine laevatehases.
TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro sõnul loodab ettevõte, et Tõll jõuab Eestisse pärast jõule. Sel juhul jõuab laev Saaremaa liinile arvatavalt jaanuari alguses. „Praegu valmistatakse dokumente ette ja võetakse märkusi maha,” ütles Padar.
Uued parvlaevad on 114 m pikad, mahutavad 150 sõiduautot või 12 täispikka veoautot. Laevadele tulevad päästevahendid 700 reisijale ning kahel tekil istekohti 500 reisijale.
Vaata Ärilehe galeriid siit.


title: Elisa ostab Starmani Eesti äritegevuse

maintext:
Elisa ostab Starmani Eesti äritegevuse (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Elisa ja Starmani omanikud, Polaris Invest ja Com Holding on allkirjastanud leppe, mille kohaselt saab Elisa 100% ulatuses AS Starman omanikuks. Omandamise hinnaks on 151 miljonit eurot, mille Elisa tasub rahaliste vahenditega.
Elisa strateegiliseks eesmärgiks on tugevdada turupositsiooni koduturgudel. Tehingu tulemusena tekib Eesti turule uus ja tugev, laia teenusvalikuga ettevõte, mis toob nii Elisa kui ka Starmani klientideni mobiilside, interneti püsiühenduse ja TV teenused.
Starman on Eestis turuliider tasulise TV teenuse ning teisel positsioonil interneti püsiühenduse pakkujana, omades vastavalt 35% ja 20%-list turuosa. 2015. aastal ulatus Starman Eesti käive 37 miljoni ja ettevõtte ärikasum enne kulumit (EBITDA) 18 miljoni euroni. Starman Eesti töötajate arv on 320 inimest. 2016. aasta kolmanda kvartali lõpus oli ettevõttel 122 000 kaabeltelevisiooni ja 88 000 interneti püsiühenduse klienti.
Elisa on Eestis juhtiv mobiilsideteenuste pakkuja erakliendi segmendis. Elisas töötab 610 inimest. 2016. aasta kolmanda kvartali lõpus oli Elisal 662 000 klienti.
Mõlema ettevõtte töötajatele avaneb palju uusi arenemisvõimalusi, sest teenusvalik ja kasutusel olevate tehnoloogiate arv kasvab hüppeliselt.
Tehingu läbiviimine eeldab Eesti Konkurentsiameti aktsepteerimist ja mõne teise antud tehingule tüüpilise tingimuse täitmist. Elisa hinnangul jõuab tehing lõpliku kinnitamiseni 2017. aasta esimeses kvartalis.
Elisa on Põhjamaade juhtiv sideteenuste pakkuja, mille aktsiad on avalikult noteeritud NASDAQ OMX Helsingi börsi suurte ettevõtete nimekirjas. Elisa teenindab Põhjamaades ligikaudu kaht miljonit klienti. Eestis eelistatuim mobiilsideoperaator Elisa pakub oma klientidele laia valikut erinevaid mobiili- ja andmesideteenuseid. Vahendame läbi sidevõrkude inimestele elamusi ja parandame ettevõtete tootlikkust. Elisa keskendub eraklientidele ja ettevõtetele suunatud IKT- ja võrguteenuste arendamisele. Elisa ja juhtiv globaalne mobiilsideoperaator Vodafone on sõlminud laiaulatusliku koostöölepingu, mille kohaselt pakuvad ühisteenuseid 40 erinevas riigis. Elisa Eesti AS käive oli 2015. aastal 95,4 miljonit eurot.


maintext:
Pühapäeval esietendub Haapsalu teatristuudio lastelavastus
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Karupoeg Mia. Detail plakatist
Sel pühapäeval esietendub kultuurikeskuses Haapsalu teatristuudio teine lavastus "Karupoeg Mia unistus".
Mia on väike kohmakas karupoeg, aga tema suur unistus on saada tantsijaks, kirjeldavad tegijad lavastust. Kui Mia kohtab loomalaste tantsuvõistlustel sõbralikku Flamingot, kes ütleb talle, et kõik on võimalik, kui vaid unistuse nimel töötada, siis otsustab ta harjutama hakata ja mitte enne alla anda, kui oskus käpas. Selleks peab ta aga kõigi teiste loomalaste ja oma vanemate umbusule vaatamata endale kindlaks jääma.
Oma kindlameelsusega inspireerib Mia ka kõiki teisi enda ümber meelde tuletama, mis on nende ammuunustatud unistused. Lõbusas lapsi kaasavas lavastuses leiab iga tegelane lõpuks selle, mis teda õnnelikuks teeb ja innustab ka vaatajaid sedasama tegema.
Laval on Haapsalu näitestuudio naised Ulvi Paat, Kaidi Sits, Marika Vaher, Beguta Kevvai, Katrin Arrak, Kaie Roos ja Siir Simenson. Lavastas Marion Undusk. Etendus kestab 30 minutit.


maintext:
Tunnustati Läänemaa kaunimate kodude omanikke
Toimetanud Urmas Lauri
Eile tunnustati Uuemõisa valges saalis Läänemaa kaunimate kodude omanikke. Sel aastal said rahvusvärvides mastivimpli ja riigihalduse ministri tänukirja 17 korrastatud kodu.
Tänuüritusel viibinud Eesti Kodukaunistamise Ühenduse juhatuse esimees Arvi Altmäe vaatas tagasi ühenduse ligi 20-aastasele ajaloole. Tema sõnul on kaunite kodude hindamiskriteeriumid arenenud koos riigiga. Altmäe arvates tõuseb edaspidi hindamisel järjest rohkem fookusesse tark ja tõhus haljastus. Tõhusa haljastuse kohta jagab ühing infot ka oma kodulehel.
Maavanem Neeme Suur rõhutas, et iga kaunis ja korras kodu muudab meie kõigi elukeskkonna paremaks ja ilusamaks. Sellest hoolest ja tööst on rõõmu kõigile.
Tänuüritusel pakkusid kultuurilist meelelahutust T-stuudio lapsed ja noored ning Läänemaa ühisgümnaasiumi noor andekas poeet Karl-Cristoph Rebane.
Riigihalduse ministri tänukirja saanud Läänemaa kaunid kodud:
Haapsalu linn
Ülle ja Margus Moks – Jalaka 102
– Jalaka 102 Maie ja Eero Jäämees – Niine 11
Ridala vald
Piret ja Ervin Silm – Otsa talu, Asuküla
– Otsa talu, Asuküla Margus ja Helina Maripuu – Tänava talu, Haeska küla
– Tänava talu, Haeska küla Perekond Raudkats – Kitse tee 9, Vilkla küla
– Kitse tee 9, Vilkla küla Perekond Engman – Kitse tee 13, Vilkla küla
Lääne-Nigula vald
Rein Kruusmaa ja Ande Maidla – Piirsalu küla
– Piirsalu küla Toivo Saulep ja Tõnu Saulep – Liivaristi talu, Vidruka küla
Nõva vald
Perekond Orumaa – Põlluotsa talu, Variku küla
Noarootsi vald
Anu Kotkamäe ja Matti Käärst – Paslepa mõis, Paslepa küla
– Paslepa mõis, Paslepa küla Maris ja Enn Narrusson – Kasesalu talu, Paslepa küla
Kullamaa vald
Kulla ja Andres Altmäe – Rohuaia talu, Kullamaa küla
– Rohuaia talu, Kullamaa küla Enely Jõeorg ja Üllar Korjus – Kalevi talu, Kullamaa küla
Lihula vald
Heleri Paisuots ja Kalver Villers – Jaanikse talu, Kirbla küla
– Jaanikse talu, Kirbla küla Ülo ja Anneli Laas – Lepiku talu, Seli küla
Hanila vald
Eve Vainu ja Tervo Põder – Rahu 14, Virtsu alevik
Vormsi vald
Alar Ivansoni pere ja ema Aime Ivanson – Erjase talu, Rälby küla
Helvia ja Kalle Orumaa kodu. Nõva vald, Variku küla, Põlluotsa talu.
Eile tunnustati Uuemõisa valges saalis Läänemaa kaunimate kodude omanikke.


maintext:
Anvar Samost: maailm ei peatu, see on normaalne
Sel aastal hakkasime iga ootamatu uudise peale paanikasse minema, aga uudised ongi definitsioonilt ootamatud, kirjutab Anvar Samost.
Jõulud tulevad, aga maailmas rahu ei ole. Berliini kesklinnas sõidab autojuht tahtlikult jõuluturu rahvasumma. Süürias käib sõda, milles ei tundu olevat ühtegi õiget poolt ning millesse on haaratud nii USA kui ka Venemaa, Euroopa Liit aga nendib, et ei suuda midagi teha inimeste hukkumise takistamiseks. USAs asub presidendiametisse ettearvamatult käituv veidra välimusega mees, kes ei ole ikka veel helistanud meie riigipeale. Eesti uus president ei käi isegi kirikus.
Seda loetelu võib kõvasti pikendada, eriti kui kogu 2016. aasta peale tagasi vaadata. Iga natukese aja tagant tabab maailma mõni uus vapustus, valimised annavad „üllatava” või lausa „soovimatu” tulemuse ning kõikjal meedias sööstab asja analüüsima hulk eksperte, kes kuulutavad, et midagi head see meie vaatenurgast kindlasti ei tähenda. Kui ka mõni õnnetus on veel juhtumata, siis ajakirjandus ja samad eksperdid kirjeldavad, kuidas see kohe juhtub.
Hannes Rumm, kes välispoliitikas ning eriti Euroopa asjades on kahtlemata hästi kodus, kirjutas hiljuti Maalehes: „Tänavune aasta läheb aga ajalukku sellega, et Eesti julgeoleku- ja majandushuvisid kahjustasid ootamatud muutused meie oluliste liitlaste juures. /…/ Suurbritannia otsus lahkuda EList nõrgendas liitu nii oma inimeste kui ka muu maailma silmis. USA presidendivalimised võitis Donald Trump, kõige ettearvamatum president Eesti taasiseseisvumise järgsel ajal. Paraku pole põhi veel käes.”
Hoopis põhja vajutas aga murepedaali Ahto Lobjakas, kes leidis Äripäevas aastale tagasi vaadates, et Eesti pole ajaliigestest nii lahti olnud 80 aastat, ja et aktsent ikka paika saaks, lisas: „Nagu enne 1940. aastat, ei tea me täna, kas oleme ajaloo näitelaval tulijad või minejad.”
1940. aastast on praegusajal kahtlemata lihtsam kirjutada kui 2016. aastast, sest kuigi mõlemad kuuluvad juba minevikku, on meil esimese puhul teada, mis järgmiste aastakümnete jooksul aset leidis. Sellele vaatamata julgen öelda, et ei maksa igas väljakujunenud ootusest kõrvale kalduvas sündmuses maailma lõppu näha.
Suurbritannia majandust ei ole tabanud pöörased hädad, mida pärast Euroopa Liidust lahkumise referendumit ennustati, pigem on läinud vastupidi. Ühendkuningriigi uuest välisministrist Eesti ja maailma meedias maalitud karikatuurist võis arvata, et ta jookseb kohe Putinit embama. Vaid need, kes olid Boris Johnsoni tegevust poliitikas ja ajakirjanduses pikemalt ja süvenemisega jälginud, teadsid õigesti, et nii ei lähe. Ka Trumpi puhul tuleb ainult pisut pingutada, et suuta mööda vaadata tema juuksepahmakast või tavapäratust esinemismaneerist ning näha märke võimalustest, mida tema erakordsus vaba maailma kõige tähtsama liidrina pakub.
Itaalia põhiseadusreferendumi läbikukkumisega pidi kaasnema äärmuspopulistide jõudmine valitsusse ning kogu euroala ränk kriis. Midagi sellist pole toimunud. Olgem ausad, Eesti seisukohast pole mitte mingit vahet, kes on Austria president.
On oluline, et meil oleksid inimesed, kes kõigi nende muutuste pinnal suudaksid näha pikemat vaadet ning Eesti huve sellele vastavalt esindada enesekindlalt, algatusvõimeliselt ning ilma viimase hetke paanikata. Et neid inimesi teiste lääneriikide pealinnades tuntaks ja usutaks. On oluline, et Eesti valitsemine oleks avalik ja aus. Siis on meie viimase aja kalduvus otsida kõigist maailma sündmustest halba alusetu.
Alati võib juhtuda, et sündmused meie ootustega ei kattu. Ei maksa nutta, et ajaloo lõpp, kus kõik rahvad ja riigid jõuavad õigusriigi ja liberaalse demokraatiani – mis veel 25 aastat tagasi arukate inimeste meelest juba paistis –, on edasi lükkunud ja üldse on ajalugu suunda muutnud.
Pisut meenutaks selline käitumine olukorda, millega puutusin kokku ühes Läti ettevõttes, mille juhid olid aasta läbi kõvasti tööd teinud ja konkurendilt turgu ära võtnud. Uuel aastal oli konkurent aga õppinud ja tegi palju tüli. Ettevõtte juht küsis minult kui nõukogu esimehelt peaaegu tõsiselt: miks ei võiks see koht, mille oleme raske tööga saavutanud, nüüd püsivalt meie kätte jäädagi, milleks selline ebaõiglus?
Tegelikult on muidugi võimatu ühe ettevõtte või kogu Eesti tarvis aega seisma panna. Mida lähemalt ja mida lühemale ajavahemikule keskendudes – süvenemata – maailma vaadata, nagu 24 tunni tsüklis meedia teeb, seda ohtlikum ja olulisem tundub iga väikegi status quo muutus. Võtame rahulikult, vaatame suurt pilti, ärme jääme pealtvaatajaks.
Anvar Samost,
kolumnist


maintext:
Valitsus kinnitas seitsme ühendvalla tekke
Toimetanud Urmas Lauri
Valitsus kiitis heaks seitse valdade ühinemise otsust. Valitsus kinnitas Elva, Saaremaa, Rakvere, Tapa, Valga, Viljandi ja Vinni valdade moodustamise.
Nendest kõige suurema elanike arvuga on Saaremaa vald, 32 000 elanikku. Saaremaal ühinesid kõik vallad peale Pöide. Elvas ühineti üle maakonnapiiri Valgamaa poole.
Haldusterritoriaalse korralduse muudatused jõustuvad pärast kohaliku omavalitsuse volikogu valimisi oktoobris 2017.
Nende ühinemiste tulemusena väheneb omavalitsuste koguarv Eestis 25 omavalitsuse võrra 178-le. Kokku 153 valda ja 25 linna.
Kohalike omavalitsuste ühinemine on haldusreform esimene etapp. Valitsusel on plaanis suurendada kohaliku omavalitsuse finantsautonoomiat ja anda omavalitsustele üle osa riiklikke ülesandeid koos vastava rahastusega. Valitsus plaanib tõsta kohalike omavalitsuste tulubaasi, tasandades kriisiaegset üksikisiku tulumaksu protsendi langust.
Uuel aastal saab ümber tähtaeg, mille jooksul said Eesti kohalikud omavalitsused vabatahtlikult ühineda. Enamik ühinemisläbirääkimistes osalenud kohalikest omavalitsusüksustes on jõudnud ühinemisotsuste osas kokkuleppele.


maintext:
Ilutulestik süütas Tartus bussiootepaviljoni
BNS
Eile kell 14.45 teatati häirekeskusele, et Tartus Televisiooni bussipeatuses põleb paviljon. Päästjate saabumise ajal oli tunda suitsu lõhna, mis pärines tõenäoliselt pürotehnikast. Paviljoni lakke olid tekkinud augud, kuid tulekahju ei leitud.
Päästjad tuletavad meelde, et pürotehnika kasutamisel tuleb järgida ohutusnõudeid. Raketti tohib lasta ainult kindlalt aluselt otse üles, selle lennuteele ei tohi jääda takistusi ning pärast seadme süütamist tuleb sellest eemalduda ohutusse kaugusesse.


maintext:
Parvlaev Leiger alustab liiniliiklust Rohuküla-Heltermaa liinil neljapäevast
Urmas Lauri
Neljapäeva hommikul on Heltermaal Leigrit tervitamas ka vanamees, kes tuleb kitsele raudlaeva näitama. Foto: Urmas Lauri
Parvlaev Leiger alustab neljapäeval, 22. detsembril liiniliiklust Rohuküla-Heltermaa liinil. Esimene väljumine toimub 22. detsembril kell 06.30 Rohukülast.
Laev ja meeskond eesotsas kapten Viktor Rohtlaga lahkub Vanasadamast kolmapäeva pärastlõunal ja suundub Tallinnast Rohuküla sadamasse.
TS Laevad juhatuse esimehe Kaido Padari sõnul toimub huvilistele avatud uste päev laevaga tutvumiseks 14. jaanuaril.
„Kuna jõulupühade ajal on palju inimesi, kes soovivad Hiiumaale ja tagasi sõita, siis otsustasime nö. avatud uste päeva lükata jaanuarikuusse, mil liinireisijaid vähem ja võimalik laevasid asendada.
„Uue parvlaeva liinile tulekut on oodatud kaua ja oluline on ikkagi esmalt reisijad teenindada. Kindlasti saab aga ka esimene liinireis olema erilisem, kuna hiidlased on otsustanud Hiiumaa kuulsa legendi „Vanamees ja kits“ traditsiooni jätkata ning 22.detsembril tulla esimesele reisile vastu kitsega,“ rääkis Padar.
Parvlaev Leiger saab Rohuküla- Heltermaa liinil põhilaevaks ning hakkab teenindama põhigraafikut. Teise laevana teenindab liini parvlaev Regula.


maintext:
Tallinna Sadam loodab Leigri liinile tuua neljapäeval (1)
BNS
Leigri saabumine Heltermaale 10. detsembril. Foto: Urmas Lauri
Tallinna Sadam AS loodab esmaspäeval pidulikult ristitud uue parvlaeva Leigri liinile tuua hiljemalt selle nädala neljapäeval.
Laev peaks kõigi eelduste kohaselt Rohuküla-Heltermaa liinile jõudma neljapäeval ehk 22. detsembril, kuigi ei ole välistatud, et see juhtub ka kolmapäeval, ütles Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht Sirle Arro BNS-ile.
Arro sõnul toimuvad praegu kahe praamimeeskonna väljaõpped. Esmaspäeval toimus Leigri ristimisüritus Tallinna Vanasadamas.


maintext:
Grippi haigestumine on tänavu nõudnud kolm inimelu
BNS
Terviseameti kinnitusel on grippi haigestumine viimasel ajal kasvamas, kusjuures registreeriti esimesed gripist tingitud surmajuhud. Elu on kaotanud kolm inimest, kirjutab BNS.
19.-25. detsembril pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 4560 haigestunut, neist 49 protsenti olid lapsed. Arstide poole pöördunute üldarv kasvas nädalaga viis protsenti, nende hulgas kahekordistus grippi või gripitaolistesse haigustesse haigestunute osakaal. Haigestunute seas on enim kuni viieaastaseid lapsi. Haigestumiste juurdekasv on aeglustunud laste vanuserühmades, kuid üle 30 protsendi kasvanud tööealiste ja vanemaealiste vanusrühmas.
Gripi ja gripilaadsete nakkuste sihipärase uuringu kaudu registreeritud andmete põhjal saab grippi haigestumise intensiivsust hinnata ikka veel madalaks, gripilevikut aga laialdaseks. Haigestumine on jätkuvalt tõusutrendil.
Tänavusele gripihooajale iseloomulikuks võib pidada gripiviiruste varasemat kohale jõudmist. „Kui me tavaliselt hakkame gripiviiruseid registreerima jaanuaris ja viiruste leviku kõrghooaeg jääb veebruari või isegi märtsi, siis sel aastal algasid grippi haigestumised kuu aega varem,” ütles gripikeskuse peaspetsialist Olga Sadikova. „Haigestumiste üldarv püsib siiski veel madalal tasemel ja selle põhjuseks võib lugeda alanud koolivaheaega, sest reeglina haigestuvad esmalt enim lapsed. Teiseks põhjuseks võib pidada alanud pühi, mis tähendab, et inimesed ei pruugi pöörduda haigestumise korral kohe arsti poole. Hospitaliseerimiste arv näitab aga, et tegelik haigestumiste arv võib olla ametlikust statistikast suurem,” lisas Sadikova.
E-Tervise SA andmetel on hooaja algusest hospitaliseeritud 70 patsienti, neist 50 viimase kahe nädala jooksul. Hospitaliseeritutest 25 protsenti on olnud vanusrühmas 0-4 eluaastat, 18,5 protsenti vanusrühmas 5-14 ja 12 protsenti vanusrühmas 15- 19 eluaastat. Haiglasse sattunutest tööealisi on olnud veidi üle 24 protsendi, vanemaealisi üle 18 protsendi.
Intensiivravi on gripi tõttu vajanud kuus inimest. Üks inimene oli 57-aastane ja ülejäänud üle 65-aastased. Kõik kuulusid riskirühmadesse. Kolme haigla andmetel on gripi tõttu surnud sel hooajal kolm inimest. Kõik kuulusid riskirühmadesse nii vanuse kui ka raskete krooniliste haiguste tõttu, kõik olid vaktsineerimata.
Peamiseks haigestumise põhjustajaks on praegu gripiviirused, nende osakaal on kasvanud muude viiruste seas nüüdseks 62 protsendini. Praegu domineerib Eestis A gripiviirus alatüüp A(H3N2). Kinnituse said 129 A-gripiviirust ja 6 B- gripiviirused.
Kokku on hooaja algusest laboratoorselt kinnitatud gripiviirust 285 korral, neist 278 korral on olnud tegu A ja seitsmel korral B-gripi juhuga.
Euroopa gripiseirevõrgustiku andmetel loetakse haigestumuse intensiivsust keskmiseks Bulgaarias, Prantsusmaal, Itaalias, Luksemburgis, Hollandis, Slovakkias, Šveitsis, Portugalis ja Põhja Iirimaal. Teised riigid hindavad haigestumuse intensiivsust veel madalaks.


authors:
Lääne Elu
Agnes Einman
Soolise Võrdõiguslikkuse Poliitika Juht

maintext:
Agnes Einman: palgasüsteem peab muutuma läbipaistvamaks
Agnes Einman, soolise võrdõiguslikkuse poliitika juht
Kuigi tööandjatel on juba praegu seadusega ette nähtud maksta naistele ja meestele sama või võrdväärse töö eest võrdset tasu, on selle järgimine seni olnud kesine. Näiteks kolmandikus Eesti organisatsioonidest on töötasu täielikult läbirääkimiste tulemus. Olukorra parandamiseks on sotsiaalministeerium välja töötamas eelnõu, millega toetada tööandjaid oma kohustuste täitmisel – aluseks oleme võtnud teiste riikide praktika, kirjutab soolise võrdõiguslikkuse poliitika juht Agnes Einman.
Kui Eestis on siiani keskendutud peamiselt teadlikkuse tõstmisele, siis näiteks Rootsi seadused kohustavad organisatsioone analüüsima töötasu regulatsioone, praktikaid ja töösuhete tingimusi ning põhjendamatute palgaerinevuste ilmnemisel tuleb organisatsioonidel koostada tegevuskava ebavõrdsuse kaotamiseks.
Teiste riikide kogemused on postiivsed
Rootsis tuvastas 44% tööandjatest analüüsi tulemusel põhjendamatuid palgaerinevusi, 60% küsitletud organisatsioonidest muutsid palkasid või leidsid muid lahendusi võrdset või võrdväärset tööd tegevate naiste ja meeste tasu võrdsustamiseks. Palgamuudatused puudutasid vähemalt 5800 töötajat, kellest 90% olid naised.
Šveitsis on tööandjate abistamiseks välja töötatud digitaalne tööriist Logib , mis aitab välja selgitada, kas organisatsioonis täidetakse võrdse palga nõuet. Šveitsi eeskujul on Logibi-laadseid lahendusi kasutusele võtnud mitmed teised EL riigid, sealhulgas Saksamaa ja Luksemburg. Sarnane tööriist on plaanis luua ka Eestisse.
Slovakkias kontrollib naistele ja meestele makstava palga võrdsust Tööinspektsioon. Põhjendamatute palgaerinevuste tuvastamisel võib tööinspektor teha ettepaneku viia ellu tehnilisi või organisatsioonilisi abinõusid ning määrata kitsaskohtade lahendamiseks tähtaja. Ettepanekute eesmärk on aidata tööandjatel kaotada põhjendamatuid palgaerinevusi ning tagada naistele ja meestele võrdne tasu tehtud töö eest. Ka Rumeenias, Tšehhis, Poolas, Soomes ja mitmes teises riigis on kasutusele võetud sarnaseid praktikad soolise palgalõhe kaotamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks.
Naiste ja meeste palgalõhe on Eestis püsinud üle 20% – Statistikaameti andmetel oli see 2015. aastal 22,2%. Palgalõhe vähendamiseks plaanitakse Tööinspektsioonile (TI) anda volitused teha järelevalvet tööandja poolt makstavate palkade ja hüvitiste üle.
Tööandjatele on abiks digitaalne tööriist
Esialgse järelevalve läbi viimiseks on plaanis välja töötada digitaalne töövahend, mis annab Tööinspektsioonile võimaluse läbi viia n-ö kontaktivaba eelkontroll. Selle käigus saab TI teha esmase ülevaatuse tööandjate poolt riigile juba edastatud andmete põhjal. Juhul kui esialgse järelevalve käigus tekib kahtlus, et tööandja tegevus võib olla diskrimineeriv, on tööinspektsioonil õigus teha 10 ja enama töötajaga tööandjale ettekirjutus võrdse palga auditi läbiviimiseks.
Võrdse palga audit on tööandjapõhine naiste ja meeste palkade, töötasude ja muude tööga seotud tasude maksmise ja korralduse analüüs. Audit aitab tuvastada ja vähendada sama ja võrdväärset tööd tegevate inimeste palkade ebavõrdsust. Tööinspektsiooni roll on auditi läbiviimisel organisatsiooni aidata ja nõustada.
Sotsiaalministeeriumi eesmärk on aidata koostöös Tööinspektsiooniga (TI) tööandjatel muuta oma palgasüsteeme läbipaistvamaks. See omakorda aitab tuvastada ja parandada puudujääke ning vähendada soolist palgalõhet. Naistele ja meestele võrdse tasu tagamise aluseks on organisatsiooni ametikohtade hindamine. Töötasude määramine peab tööandja poolt olema läbi mõeldud, sama või võrdväärse töö eest tuleb maksta võrdset palka ning töötasusid ei saa määrata vaid kõhutunde pealt.
Tööandjatel on juba praegu soolise võrdõiguslikkuse seadusest tulenevalt kohustus sama või võrdväärse töö eest maksta naistele ja meestele võrdset tasu. Samuti koguda soopõhiseid statistilisi andmeid ja anda regulaarselt ning asjakohast teavet naiste ja meeste võrdse kohtlemise kohta organisatsioonis. Uuringud aga näitavad, et seaduse järgimine on senini olnud kesine.


maintext:
Jõulumeeleolu loovad õitsvad jõululilled
Inglise jõulukaktus.
Kui ajalooliselt kaunistati pühadeaega kuuse ja astelpõõsa ehk iileksi oksade, luuderohu ning puuvõõrikuga, siis tänapäeval peetakse peamisteks jõululilledeks hoopis jõulu- ehk lülikaktust ja kaunist piimalille ehk jõulutähte. Uute või taasavastatud trendidena on Eesti kaupluste jõululettidele leidnud tee ka Lääne-Euroopas levinud pühadelilled nagu ratsuritähed, alpikannid ning kuukingad.
Jõulukaktus ehk lülikaktus
Usutavasti mäletab enamik inimesi oma vanemate või vanavanemate kodus kasvanud jõulukaktust, mis igal aastal jõuludeks oma roosad õied avas. Paljudel on see kindlasti siiani kodus, sest tegemist on pikaealise ja mitte kuigi nõudliku taimega.
Harilik lülikaktus ehk jõulukaktus (Schlumbergera truncata) on pärit Brasiiliast ning jõudis Euroopasse 1819. aastal. See konkreetne liik ei õitse mitte jõulude ajal, vaid hilissügisel, oktoobris-novembris. Mõnikümmend aastat hiljem ristati kõnealust lülikaktust teise liigiga, mille õitseaeg jääb kevadesse (märts-aprill) ja tulemusena saadi hübriidne inglise lülikaktus (S. x buckleyi), mis õitseb jõulude ajal. Just see ongi vanaemadeaegne jõulukaktus, mis on Euroopas populaarne jõulutaim alates 19. sajandi keskpaigast.
Kui eelpool mainitud lülikaktust iseloomustavad pikad rippuvad varred, ümaralt hambulise servaga varrelülid ja roosad õied, siis uuema aja jõulukaktused on pisut teistsugused. Moodsad jõulukaktused on aretatud peamiselt varem õitsvast harilikust jõulukaktusest ja eelkõige turunduslikku aspekti silmas pidades. Need taimed õitsevad pisut varem, mistõttu on neid lihtsam müüa ning harjumuspäraste roosade õite asemel on võimalik valida valgeid, oranže ja ka tulipunaseid. Nn tagasiaretus on muutnud ka lülide kuju – need on teravate, ebaühtlaste hammastega ning ei ripu, vaid on pigem püstised. Viimane on oluline just pakkimise seisukohalt ning vähendab taime lõhkumist.
Poest jõulukaktust valides tasub võtta selline, mille kõik õied pole veel avanenud. Täisõies taim õitseb kiirelt ning õieilu jääb üürikeseks. Koju viimiseks tuleb jõulukaktus kindlasti pakkida, et tuul ning miinuskraadid liiga ei teeks.
Üldiselt on lülikaktust lihtne kasvatada ning see vajab hoolt pigem vähem kui rohkem. Taime ei tasu üle kasta ning väetada võib kevadest kuni õitsemise lõpuni. Kuna looduslikult kasvab lülikaktus troopiliste puude võrades, siis otsene päikesevalgus ei ole talle sobiv. Liigne päike võib suve jooksul taime lehtedele tekitada päevitumise efekti, mis muudab need punakaks. See möödub pimedama aja saabumisega. Juhul, kui ei ole muud valikut kui lõunapoolne aknalaud, siis tasub taim paigutada nii, et pitskardin jääb akna ja lülikatuse vahele. Kõige ideaalsem kasvukoht on ida- või läänepoolse akna laud.
Jõulutäht ehk kaunis piimalill
Eestiski väga populaarne jõulutäht ehk kaunis piimalill (Euphorbia pulcherrima) on pärit hoopis Mehhikost. Sealsetes looduslikes tingimustes ei ole tegemist pisikese potilillega, vaid sirelipõõsasuuruse taimega. 20. sajandi alguses hakkas Ameerika Ühendriikides Californias tegutsenud lillekaupmees Albert Ecke kauni piimalille põõsaid maja taga peenardel kasvatama. Kuna põõsad olid üsna suured, müüs ta neid püttidesse istutatuina hotellide ja butiikide ukseesiste kaunistamiseks. Populaarseks jõululilleks muutis jõulutähe alles Albert Ecke pojapoeg Paul, kes hakkas 1950ndatel saatma väikeseid tasuta taimi pühadeperioodiks telestuudioid kaunistama. Televisiooni võidukäik andis hoo ka kaunile piimalillele, mida sooviti oma kodu kaunistama just jõulude ajal.
Poest jõulutähte valides tasub vaadata, et kõik rohekaskollakad väikesed õied, mis asuvad punaseks värvunud kõrglehtede vahel, poleks veel avanenud. Kuna kaunis piimalill on tundlik nii külma kui ka tuuletõmbuse suhtes, siis tasub skeptiliselt suhtuda ka neisse taimedesse, mis seisavad kaupluse välisuksele väga lähedal. Lisaks on oluline enne poest väljumist paluda jõulutäht korralikult ära pakkida, sest väiksemgi tuuleiil ning külm õhk võib viia selleni, et kodus vajub taim longu ja viskab oma lehed maha.
Kuigi jõulutähte peetakse enamasti n-ö ühekordse kasutamisega taimeks, mis pärast jõuluaega minema visatakse, siis tegelikult võib see taim kodus vastu pidada aastaid. Isegi lehed võivad uuesti punaseks värvuda, kuid kodus kasvatades ei saa see mitte kunagi olema nii värviline kui aiandist ostes.
Naapoli alpikann.
Uued ja taasavastatud jõululilled: ratsuritäht, alpikann ja kuuking
Ratsuritähed (Hippeastrum spp.) on tõusnud jõululillede hulka seetõttu, et neid on võimalik ajatada. Kui varasemalt on jõululillena mujal maailmas kasutatud ka ajatatud hüatsinte, siis ratsuritäht sobib meie tubastesse tingimustesse oluliselt paremini. Hüatsint armastab jahedust ega õitse köetud toas kuigi pikalt. Oma looduslikest kasvutingimustest johtuvalt peab õitsev ratsuritäht soojas toas oluliselt kauem vastu.
Populaarsed talvelilled alpikannid (Cyclamen spp.) on kasutusel õuekastitaimedena nagu meie kanarbikud ja eerikad, kuid sellistel aladel, kus temperatuur oluliselt alla nulli ei lange. Jõuluajal leiab kauneid alpikanne ka Eesti aiakeskuste riiulitelt, kuid kahjuks nad meie moodsatesse kodudesse kuigi hästi ei sobi. Nad armastavad pigem jahedamat temperatuuri, soojas toas õitseb lill kiiresti ära ning ka kõik õienupud ei pruugi avaneda. Kui teie kodus on aga piisavalt valgusküllane koht (eeskoda, talveaed), mille temperatuur ei lange alla nulli ega tõuse oluliselt üle 15 °C, siis sinna sobivad alpikannid imehästi ja peavad ka pikalt vastu.
Maailmas enim müüdavad õitsvad toalilled kuukingad (Phalaenopsis spp.) on viimastel aastatel hakanud enesele võtma ka jõululille tiitlit. Põhjusteks saab pidada nende vastupidavust, värvikirevust ja pikka õitsemisaega. Kui neil on sobiv koht, kus ei ole liiga soe ega külm ning puudub tuuletõmbus, avanevad lisaks kõik õienupud ning sama taim võib teid rõõmustada aastaid.
Enamik toalilli on mõeldud ikka eemalt imetlemiseks, mitte katsumiseks ega söömiseks. Seega tasub ka jõululilled lemmikloomade ja laste käe ja -käpaulatusest hoida kaugemal.
Eevi Siibak,
Tallinna botaanikaaia troopiliste ja subtroopiliste taimede osakonna juhataja


title: Juhtkiri: ohtlik vaikus

maintext:
Juhtkiri: ohtlik vaikus
Väidetavalt sidus Haapsalus vahistatud pagulane hiljuti oma naise radiaatori külge, kallas ta süütevedelikuga üle ja ähvardas põlema panna. Info on pärit riigikogu istungi avalikust stenogrammist, ütlejaks riigikogu liige Henn Põlluaas (EKRE). Põlluaas kinnitas Lääne Elule, et see on täiesti usaldusväärne info, mitte kuulujutt.
Põlluaasa juttu ei kinnita Lääne Elule ükski ametnik. Ükski ametnik ei lükka seda ka ümber. MTÜ Pagula juht Innar Mäesalu ütleb, et ei saa midagi öelda, nagu ta ei saa midagi öelda ka selle kohta, miks ta midagi öelda ei saa. Haapsalu aselinnapea Kaja Rootare ei kommenteeri. Politseijuht Andrei Taratuhin ei räägi midagi, sest algatatud on kriminaalasi, mille üksikasju ei saa ta avaldada. Lääne ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Annely Erm hakkas aga riigikogu liiget õpetama, manitsedes, et parlamendi liikme lause on taunitav ja võib tunnistajaid mõjutada.
Ühest küljest on ametnike vaikimine õigustatud. Tõepoolest, eeluurimise info on tundlik ega kuulu avalikustamisele. Eraelu kaitse tagamise koha pealt on juhtum veel eriti delikaatne. Teisest küljest on tegemist juhtumiga, mille üksikasju peaks avalikkus teadma ka sel juhul, kui oleks tegemist Jüri või Antsu, mitte sõjapõgenikuga, sest juhtum on lausa äärmuslikult ohtlik. Eestisse pakku tulnud naist lahutas tulesurmast väidetavalt väga vähe aega.
Mida arvata sellest, et prokuratuuri pressiesindaja arutleb küsimustele vastamisel selle üle, mida riigikogu liikmel sünnib rääkida ja mida mitte?
Sellest aga, mis siis ikkagi tegelikult juhtus, on veel tähtsam, mis saab edasi. Varem või hiljem naist väidetavasti elusalt süüdata ähvardanud mees vabaneb. Kuhu ta elama asub? Kuidas on tagatud naise ja laste kaitse, sest mees võib neile ohtlik olla? Kas on arvestatud võimalusega, et mees, kes on toiminud oma parema äranägemise järgi ega saa tõenäoliselt õieti aru, miks ta vahi all on, võib lõpuks radikaliseeruda, sest tema arvates on teda koheldud ebaõiglaselt? Ka neile küsimustele ei vasta keegi. Võib-olla ei osatagi vastata. See vaikus aga on juba ohtlik.


maintext:
Fotod: Krimmi holmil lammutatakse ohtlikud hooned (1)
Kristjan Kosk
Täna alustati Krimmil holmil endise kalakombinaadi territooriumil ohtlike hoonete lammutamisega.
Haapsalu linnavalitsuse ehitusjärelvalve spetsialist Tõnu Tammesalu selgitas, et linnavalitsusus vormistas krundiomanikule Kroonikeskus OÜle ohtlike ehitiste lammutamise käsu juba suvel. Tähtajaks sai 30. november.
Tammesalu sõnul hakkas Kroonikeskuse poolt asi venima, sest omanikud leidsid, et lammutamine on liiga kallis. „Meile pole see argument, ohtlikud ehitised tuleb lammutada,” jäi Tammesalu endale kindlaks.
„Käisin enne just vaatamas, ekskavaator mürises ning alale oli nõuetekohaselt ligipääs takistatud,” lisas Tammesalu. „Ilmselt pigistame silma kinni, et lammutamine päeva võrra üle tähtaja läks.”
Kroonikeskus OÜ ostis tänuva mais enampakkumisele pandud Haapsalu teenindusmaja.
Fotod: Arvo Tarmula


maintext:
Eesti elanikud usaldavad kõige rohkem päästeteenistust
BNS
Päästeteenistus õppusel. Foto: Arvo Tarmula
Eesti elanikud usaldavad riiklikest institutsioonidest kõige rohkem päästeteenistust, millele järgnevad politsei, kaitsevägi ja kaitseliit, selgub kaitseministeeriumi tellimusel tänavu oktoobris läbi viidud uuringust.
Kümnest uuringusse lülitatud institutsioonist usaldab päästjaid 95 protsenti Eesti elanikkonnast, järgnevad politsei 82, kaitsevägi 75 ja kaitseliit 71 protsendiga. Samu institutsioone ei usaldanud vastavalt 3 protsenti, 17 protsenti, 15 protsenti ja 12 protsenti küsitletutest.
Uuringu läbiviimise eel äsja ametisse astunud president Kersti Kaljulaidi usaldas oktoobris 48 ja ei usaldanud 10 protsenti vastanutest, mis annab tema usalduse saldoks 38 protsenti.
NATO-t usaldas 58 ja ei usaldanud 27 protsenti – vahe 31 protsenti, Euroopa Liitu usaldas 60 ja ei usaldanud 29 protsenti – vahe 31 protsenti, president Toomas Hendrik Ilvest usaldas 50 ja ei usaldanud 39 protsenti vastanutest, mis teeb tema saldoks 11 protsenti.
Negatiivne usaldussaldo oli oktoobris kõigil Toompea võimuinstitutsioonidel – riigikogul -4 protsenti, valitsusel -5 protsenti ning tollasel peaministril Taavi Rõivasel koguni -16 protsenti. Rõivast usaldas 37 ja ei usaldanud 53 protsenti vastanutest.
Turu-uuringute AS viis kaitseministeeriumi tellimusel riigikaitse teemalise avaliku arvamuse uuringu läbi selle aasta oktoobris, küsitleti 1206 Eesti elanikku alates 15 aasta vanusest. Tegemist oli 40. küsitlusega selles avaliku arvamuse monitooringuseerias, millega tehti algust 2000. aasta jaanuaris.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves
Urmas Lauri

maintext:
Jõululõhna teevad kuused, kapsad ja vorstid
Kaie Ilves, Urmas Lauri
Haapsalu turuplatsi magusaimas müügikohas otse värava kõrval saab osta jõululõhna – hapukapsast ja kuuski.
„Võtke, maitske! On hapumat ja mahedamat. Hapum on hea teine päev pärast pidu. Mahedam on hea moorida,” pakkus eile Haapsalu turul hapukapsast Risti mees Olev Orgmets. Kuigi turul oli ka teisi kapsamüüjaid, lookles järjekord vaid Orgmetsa leti ees.
Orgmetsal läheb 20. aasta kapsast hapendada ja müüa. „Väheke kogemust juba on,” ütles Orgmets. Näiteks soola on ta hakanud panema kolmandiku jagu vähem – kui soolalihaga keeta, siis ei lähe mürksoolaseks. Tänavune jälle on mõrkjam sort – ei lähe pehmeks, seisab kauem krõmps. Hapum kapsas on hapnenud üle kuu, mahedam paar nädalat vähem. Üldse pani Orgmets tänavu hapnema paari tonni jagu kapsast. Eile tuli ta turule, 170 kilo kapsast kaasas. Kas see kõik ka ära läks, ei tea. „Päev alles noor,” ütles Orgmets hommikul.
Kõige rohkem on ta päevas müünud 400 kilo hapukapsast, 350 kilo päevas pole mingi haruldus. Kapsa hind on aastaid olnud Orgmetsal sama – kaks eurot kilo eest. Orgmets ütles, et konkurendid teda ei mõjuta: olgu neil hind kõrgem või madalam, kes tahab Orgmetsa kapsast, see ostab Orgmetsa kapsast. Isegi Hiiumaa naised ütlevat, et Orgmetsa kapsas on kõige parem, ja nemad naljalt mandrikaupa ei kiitvat. Hiiumaal on Orgmets kapsast müünud kolm aastat. Haapsalu turul on ta enne pühi veel täna ja homme.
10 eurot kuusemeeter
Orgmets on juba aastaid koos kapsastega müünud ka jõulukuuski. Need toob ta oma metsast Piirsalust.
Kuusemeeter maksab 10 eurot. „Nii on ta nagu kogu aeg olnud,” võrdles Orgmets praegusi hindu eelmiste aastate omadega. Aastate jooksul on tal välja kujunenud oma ostjaskond. „Mul on ka püsikliendid, kes tahavad suuremat, kolmemeetrist kuuske. Helistavad, tellivad ette,” selgitas kuusemüüja.
Orgmets alustas kuuskede müümist Haapsalus laupäeval. Turuaia ääres kuuskede juures toimetanud Eli Pärnpuu ütles kuuskede kohta, et need peaksid pikka aega vastu pidama. „Osa on eelmisel nädalal, osa ka alles eile metsast toodud,” ütles Pärnpuu. Ise ta metsas ei käi. „Äi toob,” osutas Eli Pärnpuu kapsalaua taga tegutseva Olev Orgmetsa poole.
„Osa inimesi tahab looduslikku kuuske, osa aga eelistab istanduse kuuske,” nentis Orgmets. Istanduse kuused on Orgmetsa sõnul ilusad, kuid nii tihedad, et elavat küünlatuld neil nautida ei saa. „Nendele saab ikka elavat küünalt peale panna,” kiidab Orgmets oma kaupa.
Omad ja võõrad
Rannarootsi keskuse parkimisplatsile on tekkinud jõulupuumets. „Minul läheb kolmas aasta siinsamas lambiposti all,” lausus Leedikülast pärit kuusemüüja Arno Lampster.
Haapsalu turul pakutavast on tal hoopis erinev kaup. „Meil on istanduse kuused,” selgitas Lampster. Suur osa kuuskedest on müügikõlblikuks sirgunud Valgamaal Hummulis. „Meeter on kümme,” pakkus Lampster pisemaid kuuski. Mida pikem kuusk, seda kallimaks meeter läheb. Paarimeetrise kuuse eest tuleb välja käia 30 eurot. „Kõige paremini lähevad 2,2meetrised,” nentis Lampster. „Inimesed tahavad sel aastal kitsast kuuske, mina nimetan neid kapivahekuuskedeks.”
Aga valik on metallaiaga piiratud jõulupuumetsas hoopis laiem. „Serbia kuusk, Kaukaasia nulg, hõbekuusk,” tutvustab Lampster jõulupuid. Võõrliigid on toodud Saksamaalt ja Taanist. Võõramaalastest on parem minek Kaukaasia nulul. Kuigi võõramaised on kodumaistest ligi poole kallimad, lähevad ka need hästi kaubaks. Eriti armastatakse nulgusid, neid oli eile keskpäeval alles vaid kaks.
Ise kuusemüüja jõulupuud tuppa ei too. „Ma ei salli kuuse lõhna,” tunnistas noormees ja lisas, et isegi töökindaid ei vii ta kodus tuppa kuivama.
Palivere naine Maie Miku müüb oma metsast raiutud kuuski Randsalu veski kõrval. Sealsamas on ta jõulukuuski müümas juba neljandat aastat, umbes tosina aasta jooksul enne seda müünud ta kuuski hoopis Tallinnas.
„Kümme on meeter, juba viis-kuus aastat on sama hind olnud,” ütles kuusemüüja. 2,5meetrise saab kätte 30 euroga.
„Meil on kuused elektriliini alla kasvama pandud,” ütles Miku. „Aastaid tuleb ikka oodata. See on mingi kaheksa-aastane,” tutvustab ta tillukest kuusekaunitari. Ka Miku kuused on värsked ja peaksid pikka aega olema pudisemiskindlad. „Nädal enne müüki käime metsas, teeme valmis,” selgitas Palivere naine.
Haapsalu rahvale meeldivad Miku sõnul kitsad kuused. Maie Miku sõnul on jõulukuuseturg aastate jooskul muutunud, eelistatakse rohkem istanduse kuuske. „Istanduse kuusk on nii tihe, et sinna ei mahu ehted ära,” nimetas Miku veel ühe oma metsakuuskede eelise.
Verivorstid karulauguga
Linnamäe lihatööstuses algas jõuluhooaeg selle nädala alguses. Lihatööstuse juhataja Indrek Loorensi sõnul kasvab jõulueelsel nädalal tootmine 30–40 protsenti. Päris kahes vahetuses Loorensi sõnul praegu Linnamäel ei töötata, poolteises aga küll.
Nii imelik kui see ka pole, oleneb jõulutoidu müük ilmast. „Kui lumi on maas, ostetakse ahjupraadi ja verivorsti palju rohkem,” ütles Loorens.
Ostjate lemmikud on tänavu põdraliha verivorstid lambasooles, verivorstid karulauguga, Linnamäe lihane sült ja hirvelihapasteet. Kolm viimast on uudistooted. Linnamäe kõige eksootilisem toode on Loorensi sõnul karulihakonserv.


maintext:
Läänemaa laste PISA-tulemused on võrdsed maailma parima riigiga (2)
Tarmo Õuemaa
Läänemaa laste PISA testi tulemused loodusteadustes tegid kõige suurema hüppe ülespoole ja jäävad nüüd alla ainult Hiiumaa õpilastele.
Läänemaa õpilased kogusid loodusteaduste PISA testis keskmiselt 556 punkti ehk sama palju kui maailma parima riigi Singapuri õpilased. Hiidlased said 575 punkti, kolmas oli Tartumaa 554 punktiga.
Läänemaal oli testi valimis 69 õpilast ehk ligikaugu iga neljas 9. klassi õpilane.
PISA testi läbiviijate hinnangul avalduvad positiivsed trendid selgemalt Võrumaal, Läänemaal, aga ka Viljandimaal, Jõgevamaal ja Hiiumaal. Suurim positiivne muutus on täheldatav Läänemaal, kus testitulemus paranes kahe aasta taguse testiga võrreldes 37 punkti. OECD riikide seas võrdub 39 punktiline muutus poole oskustaseme või ühe kooliaasta tulemusega. Siin on paranemine peaaegu ühe kooliaasta tulemuste ulatuses.
Maailma riikidest võitis PISA 2015 loodusteaduste üldskaalal esikoha Singapur 556 punktise keskmisega. Teine oli Jaapan 538 ja kolmas Eesti 534 punktiga.
Loodusteaduste üldskaala keskmise soorituse võrdlus maakonniti.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 3. detsembril
Kaire Reiljan
Kapo andis aru, kuidas valiti Eestisse pagulasi
Pagulaste teabepäeval Uuemõisa lossis rääkis kaitsepolitsei, milliseid uuendusi tehakse pagulaste taustauuringus ja järelkontrollis, et Haapsalus toimunud perevägivalla taolised tragöödiad korduda ei saaks.
Õpiabi päästab kahemehi
Möödunud nädalal Läänemaa sädeinimesteks kuulutatud Katrin Tiido ja Helen Edasi veavad Hoovõtukeskuse kaudu väänikuid põhikoolist läbi. Haapsalust alguse saanud ettevõtmine, milles teevad raskustes õpilased koduseid töid koos vabatahtliku täiskasvanud abilisega, päästab lapsed põhikoolist väljakukkumisest.


maintext:
Bussifirmad: sõitmata ei jäänud, aga libe oli küll (3)
Tarmo Õuemaa
Libedad teed tegid bussijuhtide elu ebamugavaks. Foto arhiiv
Läänemaa liinibussid tegid täna libedusele vaatamata oma sõidud ära, kuigi hilinemisi tuli ette.
Lihula bussifirma L&L tegevdirektor Aare Sillukse sõnul kurtsid bussijuhid, et hommikul olid teed libedad. „Kõrvalteed olid libedad. Isegi Risti-Virtsu maantee Hanila sirge oli hommikul libe,” ütles ta.
Sillukse sõnul ükski sõit täna pooleli ei jäänud, kuid hilinemisi oli. „Kordan pidevalt, et pigem jääda hiljaks, kui sõita kraavi,” ütles ta. „Oleme teadlikult valinud väiksemad bussid ja neil on naastrehvid. See on abiks. Sõitmata ei jäänud, aga libe oli küll.”
Ridala koolibussiliini sõitva GoBus Läänemaa juht Andrei Mändla ütles, et buss jõudis libeduse tõttu küll kohale, aga väikse hilinemisega.
„Natuke libe oli,” sõnas MK Reis-X OÜ regioonijuht Hardo Tamme. „Suured teed olid puhtad, aga väikestega oli jama. Viperusi meil küll ette ei tulnud, aga ebamugav oli,” lisas ta.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

maintext:
Roman Haavamäe abikaasa hauamonument sai nimetahvli
Toimetanud Kristjan Kosk
Haapsalu linnavalitsuse pressiesindaja Tõnu Parbus teatas, et täna paigaldas skulptor ja kiviraidur Paul Uibopuu Haapsalu vanale kalmistule skulptor Roman Haavamägi abikaasa Elfriede Kingo-Espenberg hauamonumendile nimetahvli.
Kunstnik Elfriede Kingo-Espenberg, kes on tuntud Ella Kingo nime all, oli skulptor Roman Haavamägi esimene abikaasa. Romanil ja Ellal oli kaks last – 1921. aastal sündinud tütar Ivi ja 1929. aastal sündinud poeg Roman. 21. juunil 1932. aastal sündis poeg, kellele pandi nimeks Helgo.
Kahjuks oli Ella juba lapsekandmise ajal raskelt haige. Naist kurnav ja last kahjustanud haigus oli kopsutiisikus. Helgo elas ainult kaks päeva. Ella suri mõni nädal peale lapse surma.
Hauamonumendi autor on Roman Haavamägi. Monumendi nimeplaadist on säilinud tagumine külg, mille järgi Paul Uibopuu lõikas uue plaadi ja raius sisse nimed ja kuupäevad.
Fotod: Tõnu Parbus


maintext:
Läänemaalt kingikotti: keraamika ja võinuga (Noarootsi)
Kristjan Kosk
Noarootsis Pürksi mõisa abihoones meisterdavad Marika Adman ja Ivika Eller vahvaid keraamilisi tooteid. Savist valmistatud ja mitmevärvilise klasuuriga kaetud meisterdused on üks võimalikke kingiideid.
Adman rääkis, et üks võimalus on jõulukink ise valmis teha, aga praegu võib olla juba hilja, sest kuivamisele kulub viis päeva. Teine variant on käsitöötuppa kohapeale minna ja valida kingitus valmis tehtud toodete hulgast. Valik on suur, alustades tillukestest inglikestest ning lõpetades kannude ja vaagnatega. „Kõik on käsitöö ja mitte ükski toode pole teisega identne,” nentis Adman.
„Ise oma kätega midagi valmis meisterdada ongi kõige huvitavam, sest siis jääb käejälg sisse,” lisas ta. Kingitusele saab lisada ka personaalse pühenduse, sinna midagi kirjutades või joonistades. „Tavaliselt vajutame pehmesse savisse triibud ja katame need värvlise glasuuriga.”
Hinnad algavad kahest eurost. „Sellega saab näiteks pisikese jõuluingli,” ütles Adman. 20 euroga saab aga peale ingli ka suure keraamilise koogitaldriku.
Raigo ja Riho Niils toodavad Haapsalus Oja tänava lõpus Noarootsi Noavabriku kaubamärgi all võinuge, pannilabidaid, meevurre, saunakappasid ja veel sada mitmesugust puidust nikerdist. Tootmine on Haapsalus, kuid mehed ise on pärit Noarootsist. Sellest ka kaubamärgi nimi.
Raigo Niils ütles, et üle kümne aasta tegutsenud ettevõttelt tellitaksegi kõige rohkem võinuge. „Praegu on kõrghooaeg, sest jõulud on tulekul,” ütles Raigo Niils. Hästi sobivad kingituseks ka mitmesugused komplektid, milles on peale noa ka lõikelaud, kuumaalus või meevurr.
Raigo ja Riho Niilsi alluvuses töötab umbes kümneliikmeline meeskond, kes voolib mitmemeetrise puitprussi tooteks saage ja lihvmasinaid kasutades. „Meil on nii, et üks mees teeb kogu toote algusest lõpuni valmis: valib sobiliku tooriku, saeb paraja pikkuse ja paksusega jupi, lihvib ja lõpuks viimistleb,” selgitas Raigo Niils. Soovi korral saab kingitusele laseriga graveerida ka logo või pühenduse.
Kadakast võinuga maksab ühe euro. Komplektide hinnad algavad viiest eurost. Noarootsi noavabriku toodangut saab osta Haapsalu kaubamajast ja Rannarootsi keskusest. Vabrikust saab tellida hulgi. „Kui keegi tahab tellida kas või ühe noa, ega me teda ära aja, kuid ta peab arvestama, et tükihind tuleb tunduvalt kõrgem,” ütles ta.
Fotod: Arvo Tarmula


authors:
Lääne Elu
Kalle Muuli

maintext:
Kalle Muuli: Jüri Ratase võimatu missioon (1)
Kalle Muuli
Kalle Muuli
riigikogu liige, IRL
Jüri Ratase võimuletulek on pannud Keskerakonna skisofreenilisse seisukorda.
Keskerakonna hääle- ja pilditoruna tegutsenud Tallinna TV on ootamatult justkui iseseisvunud ja rapib nüüd isatapjana Tallinna linnavõimu. Kõige ägedamalt pritsib sappi „Meedia keskpunkt”, kurinaljakas jutusaade, kus on seni ikka teisi erakondi tümitatud. Saatejuht Jakko Väli teatas seal näiteks erakonna endise esimehe Edgar Savisaare kriminaalasja kommenteerides, et Põhja-Tallinna linnaosavanem Raimond Kaljulaid käitub nagu siga, tehes koostööd kaitsepolitseiga.
Sama sürrealistlik õhustik valitseb ka erakonna peakontoris ja juhatuses. Peaminister Jüri Ratas on sunnitud valitsuse pressikonverentsil selgitama Keskerakonna rasket rahaseisu, mis on tekkinud eelmise esimehe Savisaare juhtimisel. Eriti koormav on kohustus lunastada reklaamiärimees Paavo Pettai firmale Midfield antud sadu tuhandeid eurosid väärt garantiikirjad. Ratas lubab võlgadest vabanemiseks kas või erakonna peakontori maha müüa, aga peasekretär Jaak Aab otsib samal ajal endiselt taga Savisaart, et hakata talle niigi tühjast parteikassast maksma 3500 euro suurust kuupalka ja tasuma tema advokaadiarveid, mis kindlasti ei saa olema väikesed. Prokuratuur süüdistab Savisaart korduvas suures ulatuses altkäemaksuga nõustumises ja altkäemaksu vastuvõtmises, suures ulatuses toime pandud rahapesus, suures ulatuses ja korduvalt toime pandud omastamises ning suures ulatuses erakonnale keelatud annetuse vastuvõtmises.
Ratas on koos oma poolehoidjatega Savisaare vastu võidelnud pikki aastaid, esimest korda üritas ta võimu haarata juba rohkem kui viis aastat tagasi. Miks tahab ta nüüd siis nii hirmsasti maksta eimillegi eest palka mehele, kes on erakonna laostanud ja kohtupinki viinud, eriti kui parteikassas ulub tuul ja võlgade katteks tuleb müüa viimane vara?
Põhjus pole valitsuse püsimises ja riigikogu keskfraktsiooni häältes, nagu vahel arvatakse. Savisaarel pole riigikogus mingit mõju, Ratas on ministriportfellidega kindlustanud valitsusele keskfraktsiooni üksmeelse toetuse. Ratase kui tulevase peaministri poolt jättis hääletamata ainult Peeter Ernits, aga temalgi ei jätkunud julgust oma vastuseisu tunnistada, vaid ta ajas selle tehnika süüks.
Savisaar on Keskerakonnale teinud kurja rohkem, kui ükski vaenlane seda eales suudaks teha, aga Ratas peab teda ja venelaste teist lemmikpoliitikut Yana Toomi kõigest hoolimata siidkinnastes kohtlema, sest vähem kui aasta pärast tulevad kohalikud valimised. See on üks Ratase tähtsamaid proovikive. Just kohalike valimiste ja kohalike venelaste häälte pärast ei rebi Ratas pisikesteks tükkideks lepingut Ühtse Venemaaga ega tee muid eestlastele meelepäraseid, aga venelastele raskesti mõistetavaid žeste. Kui Keskerakonnal läheb valimistel kehvasti, annab see Savisaarele ja Toomile Ratase vastu väga kõva argumendi: uus esimees ei saa oma tööga hakkama, Savisaare juhtimisel võideti valimised ja saadi Tallinnas ainuvõim, aga Ratas andis selle käest!
Selleks, et mitte mängida trumpe Savisaare ja Toomi kätte ning jääda erakonna etteotsa ka pärast kohalikke valimisi, peabki Ratas võitlema ka venelaste häälte pärast ja hoidma Savisaart erakonnas. Tähtis pole see, et Savisaar isiklikult Keskerakonna nimekirjas kandideeriks. Piisab sellestki, kui Savisaar ei tööta erakonnale vastu ega tee mingit oma nimekirja, vaid toetab erakonna kampaaniat ja kutsub oma valijaid hääletama Keskerakonna poolt.
Kui Ratas poleks peaminister, oleks tal kindlasti lihtsam erakonna eri leeride vahel laveerides kohalikeks valimisteks valmistuda. Aga olla eestimeelne peaminister ja rääkida eestlastele suurtest muutustest ning jätta samal ajal Lasnamäe ja Ida-Virumaa venelastele mulje, et midagi pole muutunud ja ta on sama venemeelne nagu Savisaar – see tundub päris võimatu ülesanne.
Keskerakonna siseheitlused pole kaugeltki veel lõppenud ja alles pärast kohalikke valimisi selgub, kuidas Ratase mission impossible õnnestus.


maintext:
Fotogalerii: Rondellus ja Shakespeare tõid raamatukogu rahvast täis
Tarmo Õuemaa
Kontsert-loeng „Shakespeare ja muusika” tõi eile õhtul Läänemaa keskraamatukogu lugemissaali nii palju publikut, et kõigile ei jätkunud toolegi.
„Kontserdil oli väga palju rahvast. Seisti püsti,” ütles Lääne maakonna keskraamatukogu direktor Ilme Sepp.
Shakespeare’i ajastu muusikat esitas vanamuusikaansambel Rondellus. Robert Staak andis ülevaate muusikast ja olulisematest muusikaga seotud lõikudest Shakespeare’i loomingus.
Pärast tunnustas raamatukogu suuremaid laenutajaid ja partnereid. Keskraamatukogu laenutusosakonna juhataja Hilje Liiv ütles, et kõige aktiivsem laenutaja on kahe aasta jooksul laenutanud üle 400 ühiku. Neid, kes on võtnud laenuks üle 300 ühiku, oli juba hoopis rohkem. Ühikuks võib olla nii raamat kui ka ajakiri. „Kui keegi võtab ajakirja aastakäigu, läheb see kirja 12 ühikuna, aga valdavalt laenutatakse ikka raamatuid,” ütles ta.
Samuti olid kutsutud suuremad annetajad ja sagedasemad raamatukogu üritustest osavõtjad ning näituste pakkujad. „Kokku saatsime välja 39 kutset,” ütles Hilje Liiv.
Suurte laenutajate nimekirjas oli esialgu sada nime. „Valiku tegemine oli äärmiselt raske. Kõik need inimesed on aastate jooksul omaks saanud. Oleks tahtnud nad kõik kutsuda, aga kahjuks ei oleks me ära mahtunud,” sõnas ta.
Haapsalu raamatukogu tähistab tänavu 150. tegevusaastat.


authors:
Lääne Elu
Raigo Õiglas

maintext:
Kaitseliidu Lääne malev loob kergjalaväekompanii
Raigo Õiglas, nooremleitnant
Kaitseliitlased. Foto: erakogu
Lääne maleval on kavas luua kergejalaväekompanii. See ülesanne anti minule ja see on mulle paras katsumus, kuigi olen 1998. aastast kaitseliitlane. Olen lõpetanud reservohvitseride ja kompaniiülema kursuse ning saanud ohvitseri auastme. Mul on olnud malevas mitmesuguseid ametikohti, aastaid olen tegelnud noorkotkastega. Mu kaks poega on tublid noorkotkad, saavutanud üleriigilistel võistlustel häid tulemusi.
Kompanii loomise üks raskusi on liikmeskond. Lääne maleval on küll palju liikmeid, kuid kahjuks on paljud passiivsed. Kompanii alustala on aga liikmeskond, kes tahab kaasa lüüa, kes osaleb koolitustel ja kellega koos võib luurele minna. Minu suurim soov on leida inimesed, kes on valmis oma aega panustama. Siit ka üleskutse: kes vähegi soovivad osaleda kaitseliidu tegemistes, palun andke endast märku – loome koos kergejalaväekompanii!
Kompanii eesmärk on läänlaste turvalisuse tagamine, valmisolek kontrolltegevuseks, objekti kaitseks. See sobib nii noorele kui ka vanemale, nii mehele kui ka naisele. Sõjalist väljaõpet saab rahuldaval tasemel korraldada vaid siis, kui allüksuse koosseisust on suurem osa kohal. „Iga okas loeb” – see on ka minule alluva kompanii peamine loosung!
Kompanii loomisel võtame arvesse varasemaid kogemusi, näiteks tänavuse õppuse Orkaan, millest kujunes alles loomisjärgus kompaniile suur katsumus. Meie murekoht oli liikmete passiivsus. Et allüksus oleks võitlusvõimeline, täiendati seda teiste malevate (Rapla-, Saare- ja Hiiumaa) rühmadega. See eeldas omakorda suuremat koostööd rühmaülematega, kuid kauguse ja ajanappuse tõttu jäi seda väheks. Vajaka jäi ka teadmisi ja praktilisi kogemusi, mis tähendab, et kohapeal tuleb korraldada rohkem väljaõppeid ja koolitusi.
Orkaan kui õppus täitis oma eesmärgi – kes midagi ei tee, see ei saa ka midagi valesti teha ja sellel pole kogemust, millest õppida!
Head läänlased, ootan teid oma kompaniisse, et koos ellu viia meile püstitatud eesmärke. Andke endast märku Lääne maleva staapi.
Raigo Õiglas
nooremleitnant


maintext:
Parvlaev Leiger võttis suuna Biskaia lahele
BNS
Kaart: Marinetraffic.com
Sel nädalal Hispaanias Vigo sadamas soodsat ilma oodanud parvlaev Leiger võttis neljapäeval suuna Biskaia lahele.
Leiger väljus neljapäeva keskpäeval Hispaania Vigo sadamast ning võttis suuna Saksamaa Brunsbütteli sadamale.
Tallinna Sadama pressiesindaja ütles BNS-ile, et juhul, kui kõik sujub ideaalselt, võib laev jõuda järgmise nädala teisipäeval Kieli kanali ääres asuvasse Brunsbütteli sadamasse.
Ta tõdes samas, et tulenevalt Biskaia lahe ilmaoludest on võimalik, et Leiger teeb vahepeatuse kas Prantsusmaal või Hollandis.
Samuti on võimalik, et laev ei saa sõita otse üle Biskaia lahe, vaid on sunnitud liikuma piki rannikut. “Laeva kapten otsustab kursi vastavalt ilmaoludele ja lainetusele,” ütles ta.
Kolm nädalat tagasi Türgist Sefine laevatehasest koduteed alustanud parvlaev Leiger jõudis eelmise nädalal pühapäeval Hispaania looderannikul olevasse Vigo sadamasse.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Päästeamet tänab vabatahtlikke päästjaid keskpäeval sireeniga
Toimetanud Kaire Reiljan
Täna keskpäeval lasevad kutselised päästjad sireeni avabatahtlike päästjate auks. Foto Arvo Tarmula
Täna, 5. detsembril tähistatakse rahvusvahelist vabatahtlike päeva, mille puhul lasevad Eesti kutselised päästekomandod keskpäeval sireeni meie päästeala vabatahtlike auks.
Vabatahtlike päästjaid võib kohata riskimas eluga päästesündmustel, aga ka enda koduuksel tuleohutusalast nõu pakkumas. Oma ennastsalgava töö eest on nad kindlasti teeninud ära tähelepanu ja suurema tunnustuse. Seetõttu tuletab päästeamet kell 12 üle Eesti kõlava sireeniga meelde, et me oleme enda vabatahtlike üle uhked ja neile nende panuse eest tänulikud.
Päästeameti peadirektori asetäitja Tauno Suurkivi sõnul on vabatahtlikud päästjad kutselistele komandodele võrdväärsed partnerid: „Päästeala vabatahtlikud on professionaalsed, pühendunud ning teevad oma tööd väga hästi. Vabatahtlike komandod loovad sarnaselt kutselistele päästjatele oma kogukonnas turvatunnet ning vabatahtlik päästja on tihti inimeste jaoks kõige lähem turvalisuse eestkõneleja.“
„Uhke on mõelda, et Eestis on nii palju suure hingega inimesi, kes hoolivad oma kodukoha turvalisusest. Üks asi on päästesündmustele reageerimine, kuid tegelik turvalisus algab õnnetuste ennetamisest ja seega meist endist. Aitäh teile, head vabatahtlikud, et olete olemas," tunnustas Suurkivi vabatahtlike.
Eestis on 114 vabatahtlikku päästekomandot ja ligi 2000 vabatahtlikku päästjat. Koos kutseliste komandodega päästetakse aastas 250-300 inimelu ja hoitakse ära varakahju 400-600 miljoni euro eest.
Rohkem infot päästeala vabatahtlike kohta http://päästeamet.ee/et/vabatahtlikud/ ja www.priitahtlik.ee


maintext:
Tugevatel väikestel omavalitsustel on lootust sundliitmisest pääseda
Hiiu vald ja Käina vald ühinesid Hiiumaa vallaks, omaette soovivad jääda nii Emmaste kui ka Pühalepa vald.
Vähem kui 5000 elanikuga omavalitsustel on väike lootus jääda iseseisvaks, kui suudetakse tõestada oma haldussuutlikkust.
"5000 kriteerium on täna sisse kirjutatud seadusse ja see, et vald saab hästi hakkama, on ka subjektiivne hinnang. Seda kindlasti võib öelda paljude valdade kohta, mis on täna Eestis olemas," ütles riigihalduse minister Mihhail Korb valitsuse pressikonverentsil.
Korbi kinnitusel on kokku lepitud, et haldusreformi seadust praegu ei muudeta ja lähtuda tuleb 5000 elaniku kriteeriumist. Valdadele, mille elanike arv jääb alla 5000, teeb valitsus Korbi sõnul igal juhul ettepaneku ühineda. "Järgmine etapp on vallal tõestada, kui hästi ta saab hakkama. Selleks ta peabki oma tugevused ja oma argumendid välja tooma ja üritama tõestada vabariigi valitsusele, et tema saab tõesti üksinda hakkama," rääkis Korb.
Korb möönis, et Hiiumaal asuvad vähem kui 2000 elanikuga Emmaste ja Pühalepa vald, mis pole liitumisläbirääkimisi alustanud, on omavalitsustena Eesti keskmisest tugevamad. "Nemad ei saa toetust tasandusfondist, see räägib sellest, et elanikud, kes on nende kahe valla territooriumil, on kõrgete sissetulekutega ja vallad tõesti nende ülesannetega, mis neile on eraldatud, tulevad toime," sõnas Korb. "Aga oma argumendid nad peavad ise kirja panema, esitama vabariigi valitsusele ja siis vabariigi valitsusel on kaalutletud õigus otsustada, mis saab edasi, kas jääda oma ettepaneku juurde ehk lähtuda 5000 kriteeriumist või teha tõesti mingi erand arvestades kohaliku omavalitsuse tugevust," lisas ta.


maintext:
Lääne-Nigula kiitis ühinemislepingu heaks
Urmas Lauri
Täna õhtul kiitis Võntküla seltsimajas istungit pidanud Lääne-Nigula volikogu üksmeelselt heaks ühinemislepingu ja selle lisad Nõva, Noarootsi, Martna ja Kullamaa vallaga.
Lääne-Nigula valla ühinemisläbirääkimiste komisjoni esimees Andres Liiv ütles, et volikogu on tegemas ajaloolist otsust, olles viiest ühinevast vallast esimene, kes ühinemislepingu heaks kiidab.
Ühinemislepingu poolt olid kõik volikogu liikmed.
Sama otsusega taotleb Lääne-Nigula vald vabariigi valitsuselt Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva valla haldusterritoriaalse korralduse muutmist ühinemise teel uueks omavalitsusüksuseks, mille nimeks saab Lääne-Nigula vald.
Üksmeelselt kiitis volikogu kheaks ka ühinevate omavalitsuste võlakohustuste võtmise ja refinantseerimise enne
haldusterritoriaalse korralduse muudatuse jõustumist. Selles otsuses on kirjas, et kuni ühinemise jõsustumiseni võivad ühinevad vallad refinantseerida olemasolevaid ja võtta uusi võlakohustusi kehtiva eelarvestrateegiaga lubatud ulatuses.
Ühinemislepingu lisad:
Lisa 1 Seletuskiri haldusterritoriaalse korralduse muutmise vajaduse põhjenduse, territooriumi suuruse ja alaliste elanike arvu kohta;
Lisa 2 Lääne-Nigula valla kaart mõõtkavas 1:50 000;
Lisa 3 Osavalla põhimääruse projekt;
Lisa 4 Lääne-Nigula valla juhtimisstruktuuri projekt;
Lisa 5 Kullamaa valla, Lääne-Nigula valla, Martna valla, Noarootsi valla ja Nõva valla ühinemislepingu investeeringud;
Lisa 6 Kullamaa valla auditeeritud majandusaasta aruanne 2015;
Lisa 7 Lääne-Nigula valla auditeeritud majandusaasta aruanne 2015;
Lisa 8 Martna linna auditeeritud majandusaasta aruanne 2015;
Lisa 9 Noarootsi valla auditeeritud majandusaasta aruanne 2015;
Lisa 10 Nõva valla auditeeritud majandusaasta aruanne 2015;
Lisa 11 ühinemislepingu ja selle lisade kohta esitatud ettepanekud ja vastuväited ning õiend volikogus läbivaatamise tulemuste kohta.
Fotod: Urmas Lauri


title: Juhtkiri: Neli ühe vastu

maintext:
Juhtkiri: Neli ühe vastu
Teisipäeval kirjutasid Ridala valla ja Haapsalu linna esindajad Haapsalu toomkirikus pidulikult ühinemislepingule alla. Vald ja linn eksisteerivad senisel kujul veel vähem kui aasta, seejärel jääb Ridala vallast vaid mälestus. Ridala volikogus tuliseid vaidlusi põhjustanud nimeküsimus on näiliselt lahendatud, tuha all aga hõõgub tuli edasi. Täna koguneb Ridala pastoraadis rahvakoosolek, et arutada, kas annaks veel päästa, mis päästa annab. Kui ükski paik ei kanna enam Ridala nime, siis tuleb see paik luua – ühendada neli küla ja nimetada ümber Ridalaks.
Ühest küljest on see mõistetav. Tõenäoliselt ei pea ka kõige veendunumad ühinemise pooldajad, ka linnainimesed õigeks, et vallast ja linnast moodustuvast omavalitsusest saab linn, kus asuvad külad ja talud, karjamaad ja kartulipõllud. Maainimestel aga on peale selle ka tuline kahju Ridala nimest. Rahvas ongi Ridala nime ise põlistama asunud – vald võeti, aga nime võtta ei saa. Oma nime eest võitlemises pole midagi halba. Samuti on mõistlik ja igati loogiline, et Ridala nime kandev küla moodustub just Ridala kiriku ümber.
Teisest küljest, kas üks nimi, olgu või Ridala, saab tõepoolest olla nii tähtis, et selle eest ära anda neli – Vilkla, Kolila, Lõbe ja Liivaküla? Ka need on iidsed nimed, iidsemadki kui Ridala. Argument, et Ridala küla on neil maadel olnud, pole eriti veenev. See eksisteeris paarkümmend aastat, 1970ndate lõpust 1990ndate lõpuni, et seejärel ajalukku kaduda. Ridala nimi kiriku ja kihelkonna nimena on ju alles ja jääb alles ka edaspidi. Ega kihelkond ole mõni külanõukogu või rajoon. Aeg on näidanud, et külanõukogud ja rajoonid tulevad ja lähevad, aga kihelkonnad jäävad. Nimemuutjad tahaksid neli ühe vastu justkui ajalooga mingit oma kaupa teha, aga see kaup, tundub, ei ole oma hinda väärt.


maintext:
Tõnis Krikk võitis fotokonkursi „Fotograaf pilti püüdmas“
Toimetanud Urmas Lauri
Fotograaf pilti püüdmas. Foto: Tõnis Krikk
Fotokonkursi „Fotograaf pilti püüdmas“ võitis haapsallase Tõnis Kriki foto pardipoegi jahtivast kaelani vees fotograafist, kes oleks äärepealt suures õhinas kalli fototehnikast ilma jäänud.
„Pilt on tehtud varasuvel Läänemaal, Pullapääl, ühes väikeses tiigis, kus pesitsevad sinikaelpardid,” kirjeldas võidufoto autor foto sündi. “Kuna pardipojad olid hiljaaegu koorunud, käis Haapsalu hobiloodusfotograaf Kauro Kuik neid seal vahest pildistamas. Avaldasin soovi kaasa minna, et aimu saada, kuidas linde pildistatakse. Pildil on fotograaf vaikselt hiilinud vette (mis ei olnud just eriti soe), et saada partidele maksimaalselt lähedale. Ise üritasin kalda lähedalt tema tegevust jäädvustada. Pildistatud on väga madalalt, vee piirilt, lootes saada pildile ka peegeldust.“
Teise koha vääriliseks hindas žürii kaks tööd, Jan Lepamaa “Polaarpiltniku”, kus on pildil talvine rannik ja jääväljad, ning Argo Argeli foto “Mees mäel”.
Fotokonkursile laekunud fotod pidid rääkima midagi fotograafist või fotograafist – mis toimub kaadri taga ja milliseid raskusi tuleb fotograafidel igapäevaselt huvitavate fotode saamisel ületada.
Konkursile laekus ligi 100 fotot nii loodus-, pressi- kui spordifotograafidelt, aga ka lihtsalt hobifotograafidelt.


title: Reedeti hakkab Haapsalu-Pärnu liinil sõitma suurem buss

maintext:
Reedeti hakkab Haapsalu–Pärnu liinil sõitma suurem buss
Toimetanud Urmas Lauri
M.K.Reis-X buss. Foto: turismiweb
Lääne Elule kirjutas pahane bussireisija Ilona, kelle arvates teenindab Haapsalu-Pärnu bussiliini liialt väike buss, lisaks puuduvad bussil ka reisijate turvavööd.
„Kas tõesti on nii raske lasta Pärnu-Haapsalu liinile sõitma suurem buss, kuhu inimesed mahuksid peale ja millega oleks turvaline sõita ka?“ uuris Lääne Elult bussireisija Ilona. „Praegune bussiliiklus sellel liinil, võib öelda, et on olematu.“
Pahasele reisijale ei meeldi see, et buss sõidab Haapsalust Pärnusse kaks ja pool tundi ning ainuke turvavöö bussis on bussijuhil. „Võib-olla see sõidukestus ei olegi nii suur probleem, kuid selle kahe ja poole tunni jooksul võib juhtuda igasugu asju, eriti talvisel ajal, kui teeolud on valvad, tulemused võivad olla väga kurvastavad,“ selgitas Ilona. „Igal reedel väljub Pärnu bussijaamast buss, mis on täiesti täis ning, kui tahad koju saada, siis tuleb bussis seista ja kaks ja pool tundi seista ei ole väga mugav ja turvaline.“
Lääne maavalitsuse ühistranspordi vaneminspektor Külliki Kübar teatas Ilonale vastuseks, et bussifirma M.K.Reis-X OÜ paneb Haapsalu–Pärnu bussiliinil nr 321 reedeti sõitma senisest suurema bussi.
Lääne maavalitsuse ja M.K.Reis-X OÜ vaheline leping Lääne maakonna avalike bussiliinide teenindamiseks sõlmiti 2010. aastal ja kehtib kuni 2017. aasta lõpuni
„Reisijate ootused turvavööde olemasolu kohta bussides on päevakorda tõusnud viimastel aastatel, mida me 2010. aastal lepingut sõlmides ette näha ei osanud,“ tõdes Kübar. „Seetõttu ei ole vastavat tingimust lepingus kirjas ja meil puudub täna võimalus bussifirmalt nõuda, et nad ostaksid liini teenindamiseks uue bussi, milles on turvavööd. Samuti ei tule sellist kohustust seadusest.“
Külliki Kübara sõnul hakkab alates 1. jaanuarist 2018 Lääne maakonna avalike bussiliinide teenindamiseks kehtima uus leping, kus on sees mitmed ühistranspordi kvaliteeti tõstvad nõuded, sh nõue turvavööde olemasolu kohta maakonna- ja kaugliine teenindavates bussides.


maintext:
Pagulane võis tahta naise elusalt süüdata
Kristjan Kosk
Foto on illustreeriv. Foto: arhiiv
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liige Henn Põlluaas ütles kolmapäeval riigikogu istungil, et väidetavalt sidus hiljuti Haapsalus vahistatud pagulane oma naise radiaatori külge, kallas ta üle süütevedelikuga ja ähvardas põlema panna.
Hirmus lugu leidis aset 12. novembril Haapsalus, kui Süüriast pärit pagulaspere elu võttis ootamatu pöörde – pereisa ähvardas naise tappa. Põlluaas rääkis, et naise päästis hullemast tugiisik, kes jõudis peretüli lahutama ja kutsus ka politsei. Perepea ja tema naise vahel oli mõnda aega olnud tüli, mille põhjuseks armukadedus. Põlluaas rääkis Lääne Elule, et kuulis sellist informatsiooni riigikogu saalis ühelt reformierakondlaselt. Kellelt täpsemalt, ei soovinud Põlluaas täpsustada. „Küll aga rõhutas reformikas, et tegu on ilmtingimata tõese versiooniga,” lisas Põlluaas.
Ametnikud vaikivad
Haapsalu politseijaoskonna juht Andrei Taratuhin ei olnud nõus juhtumi kohta üksikasju avaldama, viidates, et tema ei saa avaldada kriminaalmenetluse detaile. Üsna kidakeelseks jäi ka Lääne ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Annely Erm. „Uurimisel on selgunud, et mees võib olla naise kallal vägivallatsenud ka varem ja tülid on tekkinud isiklike suhete pinnalt,” ütles Erm. Põlluaasa väiteid, nagu oleks mees oma naise radiaatori külge sidunud ja tahtnud põlema panna, Erm ei kinnitanud ega lükanud ka ümber.
Ta leidis hoopis, et Põlluaasa tegu juhtumist avalikult riigikogu istungil rääkida väärib taunimist. „Sellisest asjast ei tohiks üldse rääkida, sest see võib tunnistajaid mõjutada,” ütles Erm. „Loevad lehest, et sidus kinni, ja pärast tunnistavadki, et sidus kinni, ise selgelt mäletamata, kust see info pärineb.”
Erm ei osanud vastata ka küsimusele, millal võiks kõnealust juhtumit arutama hakata kohus. „Eeluurimine on algusjärgus. Kui see on lõpule viidud, koostatakse süüdistus ja alles siis saame kohtupidamise aegadest rääkida,” selgitas Erm.
Naise kallal vägivallatsenud pagulane on praegu eeluurimisvanglas vahi all. „Kuna mees võib kuritegude toimepanekut jätkata ja olla lähedastele ohtlik, pidas prokuratuur vajalikuks kannatanu ja laste kaitseks taotleda tema vahistamist,” selgitas Erm. Ta lisas, et mees on naise kallal vägivallatsenud ka varem ja tülid on tekkinud isiklike suhete põhjal.
Maalt välja saata
Haapsalusse pagulasi vahendava tugiorganisatsiooni Pagula tegevjuhi Innar Mäesalu sõnul Pagula kinnipeetavaga praegu ei tegele. Mäesalu jätkas, et kui ta peaks vabanema, on see tema vaba otsus, kas ta soovib Haapsalusse tagasi pöörduda või mitte. „Kui ta peaks soovima asuda elama kusagil
mujal Eestis, siis aitavad teda sealsed tugiorganisatsioonid,” ütles Mäesalu.
Henn Põlluaas leidis, et kõigest hoolimata on tegemist jõhkra ja ennekuulmatu teoga, mis peaks päädima jõhkardi Eestist välja saatmisega. „Eesti riik on näidanud üles head tahet ja abivalmidust, pakkudes sõjapõgenikele ühiskondlikke toetusi rohkem kui meie enda kodanikele ja kui seda kuritarvitatakse, peab sellist jultumust karistama täiega rauaga,” ütles ta.
Põlluaas jätkas, et kui me tahame olla avatud ja demokraatlik ühiskond, siis me ei saa lubada, et immigrantidele on kõik lubatud ja nende kuriteod maha vaikitakse. Põlluaas tõi näite, et hiljuti peksis üks Eestisse tulnud pagulane kaubanduskeskuses läbi turvatöötaja, kuid tema pääses sellest puhtalt. „Kohus mõistis ta õigeks ja põhjendas asja sellega, et puudub avalik huvi ja peksja oli tunnistanud, et sai oma eksimusest aru,” rääkis Põlluaas.
Põlluaas viskas kivi ka siseministeeriumi kapsaaeda, kes põgenikke Eestisse toob. „Need pagulased, kes siia on toodud, on paljude hulgast välja valitud ja peaksid olema just kõige kuulekamad,” jätkas ta. Ometi sooritavad ka nemad jõhkraid kuritegusid, imestas Põlluaas.
Praegu kehtiva seaduse kohaselt ei saa seadusega pahuksisse sattunud põgenikku Eestist välja saata. „Kui isik paneb toime süüteo, siis karistatakse teda Eesti seaduste järgi,” selgitas siseministeeriumi kommunikatsiooninõunik Karin Kase. „Kui tegemist on raske kuriteoga ja ta mõistetakse vangi, siis ta kannabki karistust Eesti vanglas.”
Haapsalu aselinnapealt Kaja Rootarelt kommentaari saada ei õnnestunud.
Kas see on vihakõne?
Väljavõte riigikogu 14. detsembri 2016 stenogrammist
Henn Põlluaasa küsimus siseminister Andres Anveltile: Väidetavalt sidus Haapsalus vahistatud pagulane hiljuti oma naise radiaatori külge, kallas ta üle süütevedelikuga ja ähvardas põlema panna. Avalikkust sellest millegipärast ei informeeritud. Üks teine pagulane, nimeks Muhammad, tungis kallale oma kolleegile turvatöötajale, tekitas talle kehavigastusi ja ähvardas ära tappa. Kohus teda ei karistanud. Ma küsingi nüüd, kas see on vihakõne, kui ma neist asjadest räägin avalikult ja väidan, et Eestis on kehtestatud topeltstandardid põliselanikele ja sisserännanutele ning kuna islami immigrandid ohustavad meie turvalisust, tuleb massiimmigratsioon peatada?
Andres Anvelt: Kui te kutsute üles näiteks neidsamu Muhammade või keda iganes, võib-olla ka Ivanove, võib-olla ka lihtsalt näiteks lühemat kasvu inimesi avalikult peksma, tapma, nende vastu vägivalda kasutama, siis see on vihakõne. Kui te avaldate oma arvamust, siis see ei ole vihakõne. On suur vahe vihakõnel, mis kutsub üles teiste inimeste elule kallale kippuma, ja lihtsalt muidu kõnel või nagu eesti keeles öeldakse, jahvatamisel.


maintext:
Kaiu, Raikküla ja Rapla vald allkirjastavad ühinemisleppe
BNS
Rapla haigla asub Rapla linnas, naabridega ühinemisel saab omavalitsus nimeks Rapla vald. Foto: Rapla haigla
Raplamaa Kaiu, Raikküla ja Rapla vallad allkirjastavad neljapäeval ühinemislepingu, uue omavalitsuse nimeks saab Rapla vald.
Neljapäeval kogunevad Raplamaa Kaiu valla, Raikküla valla ja Rapla valla volikogud hääletama omavalitsuste ühinemislepingute üle ning seejärel kirjutavad omavalitsuste esindajad alla ühinemislepingule, teatas BNS-ile Raplamaa Omavalitsuste Liidu esindaja. Uue omavalitsuse nimeks saab Rapla vald. Moodustuvas Rapla vallas elab ligi 13 000 inimest.
Rapla linn jääb maakonna keskuseks ja jätkab asustusüksuse staatuses vallasisese linnana.
Samas pole Kaiu vallal ühist piiri Raikküla valla ning praeguse Rapla vallaga.
Omavalitsusliidu esindaja ütles BNS-ile, et nii ekspertide kui ka rahandusministeeriumi hinnangul on sarnane ühinemine õiguspärane. Ta lisas, et Kaiu ning ülejäänud kahe omavalitsuse vahele jääv Juuru vald ei ole alustanud ühinemiskõnelusi ning juhul, kui riigikohus ei tunnista haldusreformi seadust põhiseaduse vastaseks, ootab Juuru valda ilmselt ees sundliitmine.
Kaiu, Raikküla ja Rapla vald esitavad ühinemisdokumendid maavanemale hiljemalt tuleva aasta 1.jaanuariks. Kolme omavalitsuse ühinemine saab teoks ja leping jõustub järgmiste kohalike valimiste ajal. Uues vallavolikogus saab olema 27 liiget. Tekkiv omavalitsus säilitab kõik praegu toimivad hallatavad asutused.


maintext:
Laskurid kaitsesid Narvas Eesti meistritiitlit
Kristjan Kosk
Haapsalu laskurid Triin Kuusik (vasakult) ja Kaisa Kuusik võitsid laupäeval Narvas Eesti meistritiitli võistkondlikus õhupüstolist laskmises. Pildilt on puudu naiskonna kolmas liige Kerli Neljas, kes õpib Tallinna Audentese spordigümnaasiumis. Foto: Arvo Tarmula
Spordiklubi Haapsalu naislaskurid Kerli Neljas, Kaisa Kuusik ja Triin Kuusik kaitsesid laupäeval Narvas võistkondliku õhupüstoli laskmise Eesti meistritiitlit.
Kui mullune tiitel võideti napi kahesilmalise edumaaga, siis tänavu oli Haapsalu naiste ülekaal juba mäekõrgune. Kolme peale lasid Haapsalu naised kokku 1097 silma. Teiseks jäänud Narva laskmisklubi noortest komplekteeritud võistkond kogus 1083 silma. Männiku laskurklubi naised kogusid 1082 silma ja lõpetasid kolmandana. Sama silmade arvuga, kuid kolme laskuri viimase seeria nõrgema summaga jäeti neljandaks suursoosikuna võistlust alustanud Narva esindusnaiskond.
Haapsalu laskurite treener Mati Seppi oli hoolealuste tulemuse üle uhke. „Lootsin salamisi, et saame medali, kuid kuldne autasu oli tõsine üllatus,” ütles Seppi. Ta selgitas, et isiklike rekordite võrdluses olid narvakad meie laskuritest tugevamad. „Eeldatavalt olid tugevad ka Viljandi ja Kaiu laskurklubi,” teadis Seppi.
Stabiilne laskmine
Seppi möönis, et õnneks ei jagata tiitleid mitte isiklike rekordite põhjal, vaid ikka konkreetsel võistlusel lastud silmade põhjal. „Võistkondliku laskmise üks osa on närvide mäng, milles ühed tulevad võitjaks, teised aga kaotavad,” nentis ta. Treener selgitas, et Narvas lasid võistkonna nooremad liikmed Kerli Neljas ja Kaisa Kuusik esimeses vahetuses. Teises vahetuses läks tulejoonele ankrunaine Triin Kuusik.
Kuna Kaisa Kuusik ja Neljas tegid esimeses vahetuses juba hea tulemuse ette, kogudes 40 lasuga vastavalt 368 ja 365 silma, sai ankrunaine Triin Kuusik tulejoonele minna pingevabamalt. „Kui esimesest vahetusest on all nõrk või keskpärane tulemus, on võistkonna viimasel liikmel raske midagi parandada,” ütles Seppi. Triin Kuusik, kelle isiklik rekord selles harjutuses pärineb kaheksa aasta tagusest ajast ja on 380 silma, kogus Narvas pingevabalt 364 silma. Sellest piisas võiduks.
Seppi hinnangul tõi Haapsalule edu just stabiilsus. „Hiilgavat laskimist ei näidanud keegi, kuid mis veelgi tähtsam, keegi ei lasknud palju alla oma võimete,” sõnas treener. Just ebastabiilne laskmine sai saatuslikuks kõigile teistele konkurentidele. Teiseks tulnud Narva laskurklubi noorte võistkonna liige Aleksandra Moissejev lasi hiilgavaks isiklikuks rekordiks 377 silma, kuid sama võistkonna Viktoria Karpina lastud 352 silma võttis neilt võimaluse võidelda kulla eest.
Pime lasketiir
Kindla soosikuna võistlust alustanud Narva esindusnaiskonna liige Veera Rumjantseva lasi 374 silma. Teised liikmed Oksana Frojan ja Kristina Zahharova toetasid teda kõigest 355 ja 353 silmaga. Seppi teadis, et mõlemad naised lasevad tavaliselt üle 370 silma.
Üheks põhjuseks, miks mõnigi laskur lasi alla oma võimete, pidas Seppi Narva lasketiiru kehvi valgusolusid. „Lasketiir on pime,” ütles ta. Seda enam väärib Seppi sõnul märkimist meie laskurite tulemus. Seppi lisas, et peale pimedais oludes laskmise pidid meie laskurid elama üle ka ligi viietunnise autosõidu. „Hakkasime hommikul kell 5 Haapsalust sõitma, et kell 10 Narvas tulejoonel olla,” ütles treener. „Nii pikk autosõit muudab keha kangeks.”
Peale naiste oli Narvas võistlustules ka meeste õhupüssivõistkond, kes jäi neljandaks. „Viimased kolm aastat järjest oleme neljandad olnud,” nentis treener. Alati on meeskonda kuulunud kogenud laskurid Kristjan Kruusing ja Marek Tamm. Kolmas liige on tänavu Martten Tiitsma. Mehed lasid kolme peale 1767,1 silma. Suurima arvu silmi lasi Tamm, kes kogus 590,8 silma. Kruusing ja Tiitsma lasid vastavalt 590,2 ja 586,1 silma. Võitis Narva laskurklubi 1797,5 silmaga.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Läänemaal algab merealade ruumiline planeerimine
Andrus Karnau
Nõupidamine Silmal. ERAKOGU
Läinud nädalal kohtusid Silma õpikojas erinevate huvigruppide esindajad, et koguda mõtteid Lääne maakonnaga piirneva mereala mõistlikuks ja tasakaalustatud kasutamiseks. Kogunemine oli ühtlasi alguseks Lääne maakonna merealade planeeringu protsessile. Merealade planeering algatatakse tuleva aasta alguses ning selle koostaja on rahandusministeeriumi planeeringute osakond.
Merealade planeeringu eesmärk on määrata Lääne maakonnaga piirneva mereala mereruumi kasutus, mis arvestab erinevaid huvisid ning sotsiaalseid, majanduslikke, kultuurilisi, looduslikke vajadusi ja suundumusi. Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja asetäitja Grete Kindel: „Ühelt poolt on majanduslik areng tekitanud surve kasutada merealasid järjest enam, teisalt on hakatud üha rohkem teadvustama vajadust seda sama ala kaitsta. Planeerimine aitab erinevaid huve tasakaalustada ning kokku leppida edaspidistes tegevustes ning kasutamistingimustes”.
Kokkusaamisel osalesid energeetika- ja keskkonnavaldkonna, maavalitsuse, omavalitsuste esindajad ning merealal tegutsemisest huvitatud inimesed. Rahandusministeeriumi planeeringute osakonna nõuniku Anni Konsapi sõnul on mereala omanik küll riik, aga seal toimuv mõjutab otseselt omavalitsuse tegutsemist mereäärsel rannikul.
Seminarile oli kutsutud esinema riigikogu liige Artur Talvik, kes rääkis osalejatele kaasamisest ja oma kogemustest seoses planeerimisega. Tema sõnul on kogukondade varane kaasatus ülimalt oluline ning nii on sellel ka suurem mõju. Artur Talviku etteastele järgnes arutelu gruppides, kus arutati, milline on Läänemaa mereala seis täna ning millised vajadused ja võimalused meil tulevikus on.
Silma õpikojas osales küll pea 30 erinevate eluvaldkondade esindajat, kuid kahjuks ei olnud nende hulgas näiteks kalandussektori esindajaid. Grete Kindel usub, et osalemine juba protsessi varajases staadiumis aitab saavutada kõigi ootustele vastava planeeringulahenduse. Kõigil, kes tunnevad, et tahaksid ja oskaksid sellel teemal kaasa rääkida, palub Kindel endast maavalitsusele märku anda. Silmal korraldatud seminar ei jää kindlasti viimaseks ning erinevate huvigruppide ja kogukondade kaasamine toimub ka tulevikus.
Eesti merealade planeerimine algatati valitsuse poolt 2012. aastal Hiiumaal ja Pärnumaal, mis olid esmased nö pilootprojektid. Hiiumaa merealade planeering kehtestati juunis 2016 ning Pärnumaa planeering on hetkel järelevalves. Hiiumaa ja Pärnumaa kogemuste põhjal kokkupandud metoodikat hakatakse kasutama ülejäänud Eesti merealade planeerimisel.
Lääne-, Harju, Lääne-Viru ja Ida-Viru merealade planeeringu algatab rahandusministeerium uue aasta alguses. Maavalitsuste roll selles protsessis on koondada ja esindada oma maakonna huve.