description: Kasvuhoonehooaeg hakkab läbi saama, aga järgmise aasta saagi huvides on äärmiselt tähtis, et majake enne talve õigesti korrastatud saaks.

title: Tähelepanu, aiapidaja: kas sina tead, kuidas kasvuhoonet õigesti puhastada?

maintext:
Taimed vajavad valgust ja värsket õhku, aga samuti haigusvaba keskkonda, mistõttu on väga oluline, et kasvuhoone enne uut hooaega põhjalikult puhastatud saaks. Määrdunud klaaskate või polükarbonaat ei lase enam hästi valgust läbi ning konstruktsiooni sisepindadele võivad koguneda kahjurite munad ning ongi sinu kasvuhoonesaak järgmiseks aastaks rikutud.
Seepärast oleks sügisel pärast hooaja lõppu hea kasvuhoone kriitilise pilguga üle vaadata.
kõigepealt tühjenda kasvuhoone vanadest taimedest. Lõika vanad varred maapinnalt maha, kui sidumisnöörid on ühekordsed, siis koos nööridega, ning tassi lõkkeasemele. Tomativarred oleks soovitav samuti põletada, mitte komposti panna. Mitte ainult haiguste mulla kaudu levimise vältimiseks vaid ka sellepärast, et tomati varred ja lehed on kergelt mürgised ja kompostimuld ei vaja seda.
Kui oled kasvatanud tomateid-kurke kasvukottides või ämbrites-konteinerites, siis vii juuri täis kasvanud vana muld julgesti komposti. Sellest tuleb hea muld. Kui taimed on kasvanud kasvuhoones lahtises pinnases, siis tuleb muld läbi kaevata, juured eemaldada ja sellega talveks pinnast õhutada ehk uuele energiale avada. Külm, mis pinnasesse pääseb, hoolitseb ise juba võimalike kahjurite eest.
kui kasvuhoone tühi, võib selle ära pesta, seda on mugav teha voolava veega ja seda nii seest kui väljast. Pesemiseks sobib hästi nõudepesuvahendi lahus ja pehme švamm.
nüüd, kui kasvuhoone on tühi ja puhas, vaata üle, ega kasvuhoone ole suvega vigastusi saanud. Kui kuskil miski kõpitsemist vajab, on parem see kohe ära teha.
kinnita katuseluugid. Kui sul on kasutusel automaatsed luugiavajad, vabasta nad kinnitusest ning kinnita luugid kiirelt ja kindlalt tavalise plastikrihmaga, mida kasutatakse juhtmete köitmiseks. Automaatsete luugiavajate mustad töösilindrid võid talveks küljest ära keerata, see pikendab nende eluiga.
kuna talvel tuleb meil Eestis ikka vähemalt paar korralikku tormi, siis on parem kui kasvuhoone on selleks juba sügisel valmis. Igasugune kasvuhoone peab tormile paremini vastu, kui kõik avad on suletud. Lisaks katuseluukidele kinnita ka uksed.
nõrgema konstruktsiooniga kasvuhoonet saad täiendavalt toestada lisades katuse alla püsttugesid ja tõmmates sisse näiteks diagonaaltoed trossidena. Kindlasti kontrolli, kas kasvuhoone on korralikult maa külge kinnitatud.
Vene ümarkatusega mudelite puhul on suurimaks nõrkuseks katuse vastupidavus lumele, kuna raam on koostatud paljudest lühikestest elementidest. Lumi kipub neid külgedelt lihtsalt kokku pressima aga selle vastu on rohtu. Kokku kukkumist ei saa päris välistada aga saab oluliselt vastupidavamaks muuta kui lisada püsttoed näiteks laudade näol kogu pikkuses.
kasvuhoonet tuleb kindlasti külastada ka talvel: seda selleks, et veenduda, et lume raskus katusele liiga tegema ei hakka. Kui lund on sadanud liiga palju, tuleks see katuselt maha tõmmata.
NIPP! Katke kogu kasvuhoone katus enne lume tulekut libeda koormakatega. Nii ei jää lumi raami taha pidama ja libiseb ise alla.
Loe rohkem Rodoaia blogist.


description: Spetsialistid räägivad, mis peaks sinu koduköögist tingimata lähiajal kadunud olema.

title: Kolm asja, mis spetsialistide sõnul su köögist kaduma peaksid

maintext:
Ajakirja HouseBeautiful sisekujunduseksperdid ütlevad, et kui soovid, et su koduköök käiks ajaga kaasas, peaksid lähiajal üle vaatama, ega seal ei leidu midagi alljärgnevast:
graniidist tööpinnad. Need tulevad ja lähevad ja olid nüüd küll korraks jälle moes, aga graniidist ja selle imitatsioonist valmistatud tööpinnad on hääbuv trend.
poolikud köögikapid. Ülemised köögikapid peaksid ulatuma laeni välja. Esiteks on nii kordades rohkem panipaigaruumi, teiseks näeb see lihtsalt visuaalselt parem välja. Ja kuigi paljud kardavad, et sedasi kaob köögist avarus, lisab selline paigutus avarust hoopis juurde.
tumedast puidust köögimööbel. Aeg on heleda, rõõmsameelse mööbli päralt. Tume mööbel on möödunud trend, mis enam kedagi ei paelu.
Nõuanne: selleks, et poleks vaja oma aegunud köögi pärast muretseda, tasuks võimalusel kaaluda võimalikult ajatu, klassikalise joonega või väga lihtsa köögimööbli soetamist, mis ajahambale alati vastu peab ja igal hetkel kaasaegne välja näeb. Köögimööbel on suur investeering, mida trendi muutudes kohe välja vahetada ei saa, seepärast tasub alati mõelda, kas kõige kaasaegsem ja moekam on kõige parem variant.

fasttext_language: et


description: Eelmisel nädalal juhendasime, milliseid kodukaupu ei peaks kunagi uuena ostma. Lugejatelt tuli teem kohta üsna palju tagasisidet ja arvamused taaskasutuse suhtes üleüldse jagunesid laias laastus pooleks.

title: Lugejad arutlevad: kasutatud asjade ostmine

maintext:
«Mulle ei meeldi teiste kasutatud asjad ja seega peab kõik uus olema. Liiatigi sellist mööblitükki nagu minul vaja oleks vanasti ei tehtud ja nüüd pean ise joonised tegema. Laste riietega on see lugu, et väikestele leidub küll kaltsukates ühte koma teist, aga suurematele mitte ja pealegi pole sellist aega, et kõik kaltsukad igapäevaselt läbi joosta. Teiseks ei saa ma tunnetuslikult kanda riideid, mida on keegi kunagi kandud ja kui ma eelmist omanikku ei tea, siis asja selga panna ei saa. Kodutehnika kasutatud - no way! Ma pole nii rikas, et osta odavat asja. Pealgi pole kasutatud asjal garantiid ja teiseks jälle see, et tekitab kõhedust tuua koju asi, mis on olnud kunagi kellegi teise käes. Taimevahetuse ja varjupaiga looma võtmise poolt olen aga küll. Minu koer on pärit varjupaigast,» kirjutab üks lugeja.
«Rääkimata sellest, kui paljud inimesed kaotavad töö ja sissetuleku, kui ainult kasutatud asju osta. Jah, teooria on hea, aga vat tegelikkuses ei kuku vist kõik nii hästi välja...» lisab teine.
«Olen suur taaskasutuse fänn.Põhjuseks on nii keskkonna kui ka raha säästmine. Loo lõpus oli küsimus, mida ma ei ostaks kasutatuna. Kindlasti ihupesu ja sukki ning voodipesu - selles suhtes tekib sisemine tõrge,» arvatakse aga vastukaaluks.
«Tänapäeva inimene on tarbimise ori. Ma parem oman ühte hea firma kleiti (see võib olla ka taaskasutus), kui kapitäis H&M omasid, mis peale esimest pesu rändab prügikasti. Sama on mööbliga. See tänapäeva mööbel koosneb papist, papist ja veel kord papist. Mina eelistan täispuitu. Seega ostan ma ka oma mööblitükid taaskasutusest. Tõsi ta on, seda oma peab otsima, seisukorda ja hinda arvestama jne aga ma olen enne ilma kapita, kui et ostan selle IKEAST,» toetab teda teine.
«Meil pole kaltsukast midagi võtta. Ei ühtegi kombekat lapsele ega isegi püksipaari. Vaja ikka poodi minna. Kirbukat minu teada ka siin pole,» toob aga sootuks uue külje mängu üks lugeja. Ka mitmed teised tõdevad, et taaskasutaksid hea meelega, kui oleks võtta kauplusi või nendes pakutav vastaks ootustele.
«Paljud kasutatud asjad on minu meelest ülehinnatud,» tõdeb üks lugeja.


description: Kodus, kus on vähe üleliigseid asju, on rohkem õhku ja avarust ka siis, kui ruutmeetreid pole palju. Seepärast peaksid kõhklematult viskama oma elamisest välja järgneva.

title: 20 asja, mis oma kodust hetkegi kõhklemata välja visata tuleks

maintext:
Aegunud kinkekaardid, kasutamata sooduskupongid ja muu taoline
Saad ju isegi aru, et kõik, millel kuupäev möödas, võtab kodus asjatult ruumi.
Vanad ajakirjad
Paljudel on kombeks säilitada oma lemmikajakirju, et neid kunagi hiljem vaadata. Võid need südame rahuga otse vanapaberisse saata, sest meil on sulle üks saladus rääkida: sa ei vaata neid enam kunagi.
Aegunud kuivained
Kontrolli aeg-ajalt üle, mis peitub su kuivainekapis ja maitseaineriiulis. Kõik, mis on ületanud säilivuskuupäeva, peaks sealt kaduma.
Vanad rõivad
Milleks hoida alles riideesemeid, mida sa pole mitu aastat selga pannud? Reegel võiks olla, et vaatad kord aastas riidekapi üle ja kõik, mida sa selle aasta jooksul kandnud pole, kaob kapist.
Vanad kinkekotid ja pakkepaberid
Pakkepaberi taaskasutamine on asja üle piiri viimine - see pole lihtsalt enam ilus vaadata. Ka kinkekotid aeguvad paari kasutuskorra järel ja näevad koledad välja. Ära hoia neid alles.
Üleliigsed kilekotid
Viska need seekord ära ja püüa edaspidi mitte juurde hankida. Ilma kilekottideta saab suurepäraselt hakkama.
Katkised esemed
Kõik need, mida sa oled plaaninud kohe parandada ja mis on su kodus seetõttu juba mitu aastat ruumi võtnud. Vii need taaskasutuskeskusesse või jäätmejääma ja hinga kergemalt.
Vana voodipesu
Kulunud, plekiline või katkine voodipesu - milleks üldse seda alles hoida?
Mõraga lauanõud
Kui need on nii katki, et toitu ja jooki kinni ei pea, pole nendega mitte midagi peale hakata. Neid ei anna ka kuidagi tervisesõbralikult parandada. Viska ära!
DVDd
Kui tihti sa DVDde pealt filme vaatad? Või veelgi enam, videokassettidelt? Pole mõtet neid kodus tolmumas hoida.
Topelt köögitarvikud
Mitu pannilabitad, kahed pastatangid, neli koorimisnuga - jäta kõigist alles üks ja vii ülejäänu taaskasutusse.
Kasutud aksessuaarid
See hiiglasliku lehviga kübar ja rusikasuuruste võltspärlitega kaelakee, mida sa kunagi ei kanna, võivad majapidamisest kaduda.
Igasugu voldikud
Kõik kusagilt saadud mingite asutuste voldikud ja reklaamlehed, mille kohta sa kunagi mõtlesid, et äkki läheb neid vaja. Ei lähe. Anna alla.
Tühjad karbid
Organiseerimishullustuses kokku ostetud kasutud panipaigakarbid toimivad ristivastupidiselt oma eesmärgile: nad muudavad kodu kolarikkamaks ja raskemini korrashoitavaks. Anna need ära. Uusi osta vaid siis, kui tead täpselt, mida sinna sisse panna plaanid.
Täitepakendid
Täitepakendid esemetele, mida sa enam oma kodus ei kasuta, võtavad päris kindlasti asjatult kasulikku ruumi. Siia alla kuuluvad tegelikult ka näiteks kõik ettevarutud tavalised elektripirnid, kui nüüd ainult LEDe kasutad, ja nii edasi.
Rattakiivrid
Rattakiivrid ei säili igavesti: neid tuleks vahetada iga viie aasta tagant. Nii et kui su kodus leidub vanemaids eksemplare, tuleks neist vabaneda.
Aegunud ravimid
Pole vajagi midagi lisada.
Aegunud kosmeetika
Tähtaja ületanud kosmeetika kasutamisel riskid tõsiste nahaprobleemidega.
Vanad mobiiltelefonid
Teen need seest tühjaks ja anna ära. Kola pole mõtet koguda.
Raamatud
Anna oma kodust ära raamatud, mida sa oled lugenud parimal juhul korra ja ei plaani enam kunagi lugeda. See pole raamatuvaenulik suhtumine - vastupidi, las need rõõmustavad kedagi, kellele nad tõesti meeldivad.


description: Kuigi lehtede riisumist on aastaid peetud iseensestmõistetavaks sügiseseks kohustuseks, selgub nüüd, et tegelikult on see loodusele hoopis kahjulik.

title: 3 põhjust, miks sügisel mingil juhul lehti riisuda ei tohiks

maintext:
Nimelt kahjustab lehtede riisumine loodust, röövib murult väärtuslikud toitained ja hävitab putukaid, seisab USA looduskaitsjate ametlikus teadaandes.
Millised need põhjused siis on? Arvestades, et paljud inimesed koguvad riisutud lehed plastikkottidesse ja saadavad nendes prügilatesse, tekitab see juurde tohututes kogustes asjatut kilepakendiprügi. Kui soovid lehti siiski riisuda, peaksid neid tingimata kompostima, mitte kilekotti ajama. Kui kompostimise võimalus puudub, jäta lehed riisumata.
Teine põhjus: langenud lehtede all talvituvad paljud aia loodusliku tasakaalu hoidmiseks olulised putukad. Kui lehti pole, pole neil ka kusagil talvituda. Nad kas kolivad mujale või surevad.
Kolmandaks: langenud lehed on looduslik multš. Nad aitavad ära hoida umbrohu levikut ja nende lagunemine on pinnasele looduslikuks väetiseks. Tõsi, suured, rasked lehekogumid võivad anda hoopis vastupidise efekti, seetõttu tuleks lehed kuiva ilmaga muruniidukiga pudiks lasta. Kui langenud lehtede kiht on tõesti väga paks (selline tekib näiteks vahtrapuude alla) tasuks seda eelnevalt pisut hõrendada ja kanda sealt lehti nendesse kohtadesse aias, kus neid üldse pole.
Kas sina riisud või ei riisu lehti? Miks? Millised aiatööd on sinu hinnangul sügisel möödapääsmatud ja mis võib südame rahuga tegemata jätta?
Kirjuta oma seisukohtades kommentaarides, meie Facebooki-lehel või aadressil anna-liisa.mets@postimees.ee.


description: Soome majandusuuringute keskuse PTT andmeil on mõnede toiduainete, näiteks liha, piima ja leiva hind jätkuvas languses, samas kui puu- ja juurviljade ning marjade hind tõuseb pidevalt.

title: Kolm toiduainet, mille hind näitab Soomes aina langustrendi

maintext:
Statistikaameti andmeil oli piima kokkuostuhind augustis 207,51 eurot tonnist, mis on 7,7 protsenti väiksem kui aasta tagasi samal ajal.
Toidupoodide e-poed muutuvad järjest mitmekeelsemaks. Selveris, Prismas ja Coopis on juba täiesti arvestatav venekeelne e-pood.
Piimanduskriis näitab taandumise märke
Kriis piimanduses näitab taandumise märke - toorpiima kokkuostuhind on pika madalseisu järel taas tõusuteel ning aastavahetuseks võib hind ulatuda 27 sendini kilogrammi eest ning sellisel tasemel jõuaks paljud piimatootjad juba tulude ja kuludega nulli, vahendab ERRi uudisteportaal uudistesaadet «Aktuaalne kaamera».
Eesti oma näide: tarbija on nõus ka kallimat kilepiima ostma
Kuigi teiste Eestis tegutsevate jaekettide hulgas ei ole Rimi ja talupidajate liidu koostööle valdavalt järgijaid leidunud, ei ole möödunud aasta detsembrist teistest kuni üheksa senti kallimat kilepiima müünud Rimi selle sammu järel kliente kaotanud.
Piimatööstuse juht: kõik piimatootjad kaotavad
E-piima juhatuse esimehe Jaanus Muraka sõnul ei saa öelda, nagu oleks piimandusühistu alles nüüd viimase piimakriisi mõjul hakanud väiketootjatele rohkem tähelepanu pöörama – seda on viimase kümne kuni 15 aasta jooksul pidevalt tehtud.
Suu piima täis: kaupmehed kilepiima hinna tõstmisest rääkida ei taha
Kuigi Coop Eesti räägib, et üle aasta alla omahinna müüdud odavaima kilepiima liitrihind hakkab sügisel tõusma, siis teised jaeketid teemat väga kommenteerida ei taha, piirdudes jutuga tarbija ootustele vastamisest.
Vaata, millised varud peaksid igas majapidamises olema
Saksamaal koostati juba 2012. aastal parlamendi tellimisel plaan, millised varud peaksid inimestel olema võimaliku kriisi puhuks. Nüüd avalikustatud dokumenti uuendati, arvestades võimalikku terroriohtu, vahendab Deutsche Welle Saksamaa valitsuse soovitusi, mille kohaselt tuleks inimestel koju varuda toitu kümneks ja vett viieks päevaks.
25 senti liiter: rekordmadal piima hind tekitab muserdust
Piimaliitri hind on juba pikalt madalal püsinud, ent möödunud nädalavahetusel üllatas Selver suisa 25-sendise piimapaki hinnaga. Pood põhjendas seda sellega, et toote säilivustähtaeg hakkas lõppema.
Allahindlused on leiva väärtuse ära rikkunud
Pagaritoodetest on sarnaselt piimaga kujunenud vahend, mille hinnaalandusega kliente kauplustesse meelitatakse, sellist taktikat peaks vältima, seetõttu et iga leiva ja saia valmimisse panustav osapool saaks õiglast tasu.
Vaata, kui kallis on Eesti toit lätlaste Stockmannis
Kui Eestis müüb lõunanaabrite toodangut peamiselt Maxima, siis Riias on rikkalik valik Eesti toidukaupu väljas kohalikus Stockmannis.
Aus piim lööb poodides laineid
Eesti piimafarmerite toetuseks loodud Ausat piima ostetakse keskmiselt 1600 liitrit päevas.


description: Vähe sellest, et Samsung on hädas plahvatavate nutitelefonidega - nüüd on ettevõte sunnitud inimesi hoiatama ka juppideks lendavate pesumasinate eest.

title: Samsungil on vesi ahjus: ka pesumasinaid ähvardab plahvatamisoht

maintext:
USA tarbekaupade ohutuse komisjon edastas hoiatuse pealtlaetavate Samsungi pesumasinate kohta, kuna mõned neist on hiljuti plahvatanud, vahendab ABC news.
Tootehoiatus puudutab 2011. aasta märtsist kuni käesoleva aasta aprillini toodetud pesumasinaid. Samsung teeb komisjoniga koostööd, et pesumasinate vead võimalikult kiirelt parandada.
Esimene juhtum leidis aset USAs Dallases 32-aastase Melissa Thaxtoni kodus. Algul pidas naine pesumasinat elupäästjaks, kuni selle headus pöördus tema kahjuks. Tänavu 8. aprillil seisis ta aga koos nelja-aastase pojaga töötava pesumasina kõrval, kui see plahvatas.
«See oli kõige valjem heli, mida olen kuulnud – nagu pomm oleks mu kõrva ääres plahvatanud. Igal pool vedelesid juhtmed ja muud pesumasina jupid,» kirjeldas ta.
Sarnane juhtum leidis aset Põhja-Carolinas Holly Springsis, mil vaid kaks kuud tagasi ostetud pesumasin tükkideks lendas. Masina omanik Sarah Price polnud tol momendil kodus.
Tegu ei ole ainsate juhtumitega – komisjonile teadaolevalt on 21 inimest teatanud Samsungi pealtlaetava pesumasina plahvatamisest või purunemisest. Melissa Thaxton ja teised «ohvrid» on Samsungi vastu esitanud ühishagi. Nende advokaat Jason Lichtman väidab, et pesumasina tugivarras pole piisavalt tugev, et masina trumlit paigal hoida ning kuivatusrežiimil võib see lahti tulla, mis põhjustabki plahvatust.
Thaxtoni väitel pakkus Samsung talle rahatagastust, kuid ta polnud sellega nõus, kuna tahab probleemist laiemat avalikkust teavitada. «Kui mu laps oleks saanud õnnetuses kannatada, poleks siin enam midagi öelda – see oleks olnud katastroof ja seepärast tahangi, et juhtunust kuuleks ka teised,» rääkis ta.
Nädala algul avaldatud pressiteates selgitas Samsung, et harvadel juhtudel võib mõjutatud masinates tekkida ebatavaline vibratsioon, mis kujutab endast kahjustuste tekkimise riski, juhul kui pestakse voodipesu, mahukaid või veekindlaid esemeid.
«On oluline märkida, et Samsungi kliendid on miljoneid ja miljoneid kordi ilma vahejuhtumiteta pesupesemisega hakkama saanud juba 2011. aastast saati,» seisab Samsungi teates.
Niikaua kuni ohutuse küsimusega tegeletakse, soovitavad nii tarbekaupade ohutuse komisjon kui Samsung voodipesu ja teiste suuremõõtmeliste esemete pesemisel kasutada õrnpesu valikut. See vähendab pesumasina töötamise kiirust ning võimalike kahjude teket. Pesumasinate omanikud saavad täpsema info saamiseks Samsungiga kontakteeruda ning kindlaks teha, kas plahvatuseoht puudutab nende masinat.


description: Poola pealinnas Varssavis selgitati möödunud nädalal välja parimad uuslahendused probleemile, mis on eriti aktuaalne meiesugustele põhjamaistele elanikele ja ettevõtetele – kuidas säästa üha napimaks ja ühtlasi kulukamaks muutuvat energiat.

title: Parimad energiasäästu ideed tulevad põhjast


description: Valitsus kiitis heaks ja saadab parlamendile sotsiaalhoolekande seaduse ja riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise eelnõu, mille järgi hakatakse üksi elavale vanaduspensionärile maksma kord aastas 115 eurot.

title: Valitsus kiitis heaks üksi elava pensionäri toetuse

maintext:
Toetust hakkavad saama inimesed, kes on enne toetuse väljamaksmist elanud kuus kuud üksi. Andmed võetakse rahvastikuregistrist perioodi 1. aprill kuni 30. september kohta ning toetus makstakse välja oktoobrikuus. Valitsus teeb ettepaneku kehtestada toetus inimestele, kelle pensioni suurus on väiksem kui 1,2 kordne keskmine pension.
Toetuse maksmisel ei arvestata, kas vanaduspensioniealine inimene töötab või ei tööta, samuti ei arvestata talle makstavaid muid sotsiaaltoetusi ja tulusid. Töine tulu jäetakse arvestamata selleks, et soodustada vanaduspensionieas töötamist, seal hulgas osalise koormusega.
Pensionäritoetust ei maksustata tulumaksuga ja makstud toetust ei arvata toimetulekutoetuse arvestamisel sissetulekute hulka. Pensionär ei pea toetust ise taotlema, vaid selle määrab sotsiaalkindlustusamet pärast andmete kontrollimist.
Seaduse jõustumisega kaasnevate kulude katmiseks on riigieelarves ette nähtud suurusjärk 10 miljonit eurot. Seaduse planeeritav jõustumise aeg on 1. jaanuar 2017.


description: Homme, 27. septembril toimub Tallinnas Kultuurikatlas töötukassa Töö- ja karjäärimess.

title: Töö- ja karjäärimessil pakutakse üle 2000 töökoha

maintext:
Eesti Töötukassa Tallinna ja Harjumaa osakonna juhataja Siim Sarapuu sõnul on homse messi eesmärk mitte pelgalt töövahendus, vaid sisuline nõu ja abi oma karjääri kujundamisel.
«Kuna pensioniiga tõuseb ning töötamise aeg üha pikeneb, on näiteks 40aastasel inimesel üldjuhul veel üle poole tööelust ees ning sageli on inimesed oma tuleviku suhtes ebakindlad. Seetõttu ongi kogu messi läbiv teema tööelu kujundamine: kuidas mõelda selgeks, mida tulevikus teha ja milliseid samme oma tööelus astuda. Selle teema ümber on üles ehitatud messi seminariprogramm, temaatilised töötoad ja messil pakutav tasuta karjäärinõustamine,» kõneles Sarapuu.
Messil osaleb üle 80 tööandja ja pakkuda on üle 2000 töökohta. Pakutakse nii lihttööd kui spetsialisti ametikohti, rohkesti tööpakkumisi on teenindus- ja tootmissektori töötajatele. Tööandjate ja tööpakkumiste hulgas paremaks orienteerumiseks on eraldi märgistatud vähenenud töövõimega inimestele (märgis «TVR» tööandja sildil) ja alla 18-aastastele noortele (vahtralehemärgis tööandja sildil) tööd pakkuvad tööandjad. Koolipraktika võimalust pakkuvad tööandjad leiab sildi «koolipraktika» järgi. Kohal on ka kuus välisriigi ettevõtet: neli Norrast, üks Soomest ja üks Portugalist.
Töövahenduse kõrval leiab messilt ka terve päeva vältava seminariprogrammi. Kultuurikatla Puupakusaalis toimuval Karjääriseminaril «Meie inimesed – meie võimalused» kõneleb oma tööelust ja karjäärivalikutest palju põnevaid inimesi, nende seas näiteks Helo Tamme, Vladislav Koržets, Kamille Saabre, Tiia Randma, Liisa-Ly Pakosta.
0-korruse väikeses saalis aset leidval töötukassa seminaril räägitakse töövõimereformist, töötukassa uutest teenustest, koolipraktikast , ettevõtlusest ja paljust muust. Karjääriseminar tõlgitakse täielikult ja töötukassa seminar osaliselt viipekeelde. Karjääriseminarist teeb oma veebilehel otseülekande rahvusringhääling.
Lisaks seminaridele saab osaleda töötubades, kus toimuvad tööotsingut ja karjääriplaneerimist toetavad praktilised tegevused. Pakutakse ka tasuta karjäärinõustamist. Kultuurikatla 0-korrusel asub Euroopas töötamise ala, kus paiknevad EURES nõustajad ja välisriikide tööandjad. Seal toimub ka EURES seminar, kus räägitakse kõigest sellest, mis on seotud välismaal töötamisega. Messil osalevad Eesti, Soome, Norra, Läti, Tšehhi ja Bulgaaria EURES nõustajad, mitmed puuetega inimeste organisatsioonid ning erinevad töötukassa koostööpartnerid.


description: Eramaja omanikel pole vaja igal aastal korstnapühkijat kutsuda, küll aga on igal aastal vaja küttekoldeid hooldada. Selleks et korstnapühkimine õnnestuks, võib anda terve hulga nõuandeid, kuidas seda tööd teha. Naiskorstnapühkija Kristina Vennikase sõnul saavad asjast huvitatud sellega kindlasti hakkama.

title: Eramaja korstna saab inimene ise puhtaks teha


description: «Lugesime koledast õnnetusest, kus kaks meest hukkusid viljamahuti puhastamisel. Tegeleme ka vilja ladustamise ja kuivatamisega. Kas töötervishoius ja ohutuses on veel midagi, millega peame arvestama?» soovis lugeja teada.

title: Lugeja küsib: kuidas vilja ohutult ladustada ja kuivatada?

maintext:
Vastab Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant Rein Reisberg:
Kõige traagilisemad õnnetused teraviljaga tegelemisel on toimunud just vilja alla vajumise või jäämisega ja seetõttu lämbumisega. Teravili ei ole kõndimiseks kindel pind ja kui viljamahuti on sügav, on oht vilja sisse vajuda. Teine probleem on viljamahutite seestpoolt puhastamisega siis, kui mahutis olev vili on seinale paakunud. Kui mahuti puhastamiseks on vaja sellesse siseneda, tuleb enne läbi mõelda, kuidas kaitsta töötajat vilja sisse vajumise või variseva vilja alla jäämise eest ning kuidas tagada piisavalt värsket õhku hingamiseks.
Järgmine tõsisem teema on tolm, mis tekib teravilja teisaldamisel ja jahvatamisel. See võib sissehingamisel põhjustada tõsiseid terviseprobleeme, nii allergiat, bronhiiti kui astmat. Tervisekahjustuste ennetamiseks tuleb valida sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja tolmuses töökeskkonnas viibides neid alati kasutada. Kui õhus on piisavas koguses tolmu plahvatuse tekkeks ja leidub ka süüteallikas, võib tolm põhjustada ka tulekahjusid. Nii on juhtunud viljakoristusel, kui kombaini tulistele osadele koguneb palju tolmu.
Kontrollida tuleb ka mahutite juures olevaid liikumisteid. Liiga sageli on paljud trepid, redelid, platvormid ja käiguteed ise ehitatud juhuslikust puitmaterjalist. Kuna neid kasutatakse suhteliselt harva ei panda tähele, kui käiguteel on mõni laud purunenud, piirdelaud puudu või redel deformeerunud. Kuivatites on liikumisteed ohtlikumad kui laoruumides. Sinna kipub jääma ette kaableid ja voolikuid või muid takistusi, mida on ebapiisava valgustuse tõttu raske märgata ja seetõttu seal komistatakse ja kukutakse.
Lisaks veel ohud kokkupuutest konveierite või transportööride liikuvate osadega, kokkupõrke oht laaduritega, kuivatites ja veskites müra ning võimalik on ka bioloogilise ohuteguri, hallituse, esinemine.


description: Pärast mõningast vestlust võimaliku uue ülemusega, annab ta sullegi võimaluse küsimusi esitada. See on sinu jaoks võimalus särada või täiega põruda.

title: See üks küsimus, mida ei tohiks tööintervjuu lõpus kindlasti küsida

maintext:
Seepärast on oluline küsida õigeid asju ja vältida küsimusi, mis jätaksid sinust ettevalmistamata, laisa või ahne mulje, kirjutas Business Insider. Üks küsimus, mida ei tohiks kohe pärast intervjuu lõppu kindlasti küsida, on «Kas ma sain tööle?».
Sel hetkel pole selline küsimus lihtsalt kohane. See võib jätta sinust küll entusiastliku mulje, mis on hea, kuid võib ka näidata, et tahad või vajad seda tööd väga meeleheitlikult.
Tööpakkujad leiavad, et see küsimus on ebaviisakas, sest peaaegu ükski firma ei saa pärast kandidaadi intervjueerimist kohe öelda, kas just tema tööle võetakse, kuna vaja on ära kuulata kõik soovijad. Seega jätab su küsimus mulje, et sa pole kursis isegi uue töötaja leidmise teekonnaga.
Samamoodi on kehv end väljendada sarnaste küsimustega: «Kuidas mul läks?», «Kas on mingeid kahtlusi minu osas?», «Mida sa tegelikult minust arvad?» ja «Kas kujutaksid ette mind siin töötamas?». Sellist tagasidet võid küsida pärast seda, kui firma on sinuga uuesti ühendust võtnud ning tulemuse teatavaks teinud.
Selle asemel, et küsida, kas tööle said, uuri parem, kas saaksid midagi veel endast rääkida, et otsustamine lihtsamaks teha, või küsi, millal võiksid neilt tagasisidet oodata. Intervjuule ilusa lõpu andmise idee seisneb selles, et sa ei jätaks endast kannatamatut muljet või muljet, et sa pole tegelikult töökohaks valmis.


description: Raseduse ajal on tavapärase töö jätkamine lubatud juhul, kui on järgitud valitsuse määrusega kehtestatud töötervishoiu ja töö-ohutuse nõudeid. Leidub aga hulk erandeid, millistel puhkudel pole rasedal töötamine lubatud.

title: Tasub teada: millised töökorralduse reeglid kehtivad rasedale

maintext:
Tööinspektsioon toob näiteid, millistes tingimustes ja milliste ohutegurite korral peaks rase ettevaatlik olema. Vajadusel peab tööandjale kindlasti selgeks tegema, kui mõni tööülesanne pole riski väärt või kui rase tunneb, et talle tehakse ülekohut.
Tööd, mille puhul raseda töötamine ei ole lubatud:
punetistesse nakatumise ohu korral, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et rase on immuunsuse tõttu punetiste vastu piisavalt kaitstud;
toksoplasmoosi nakatumise ohu korral, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et rase on immuunsuse tõttu toksoplasmoosi vastu piisavalt kaitstud;
kõrge õhurõhu tingimustes;
plii või selle ühendiga;
allmaatööl.
Ohutegurid, tööd ja tootmisprotsessid, mida tuleb naistöötaja terviseriskide hindamisel arvesse võtta:
füüsikalised ohutegurid (põrutused, vibratsioon, müra, kahjustav kiirgus, pidev kõrge ja madal õhutemperatuur);
keemilised ohutegurid (ohtlikud kemikaalid);
füsioloogilised ohutegurid (raskuste käsitsi teisaldamine, füüsilist väsimust või ülekoormust põhjustavad sundasendid või -liigutused, sealhulgas pidev töötamine seistes või istudes, kiire töötempo ja muud sarnased tegurid);
psühholoogilised ohutegurid (vaimset ülekoormust põhjustav töö, sealhulgas kõrgendatud tähelepanuga töö, töötamine üksi, monotoonne töö).
Raseda tervisele ohutu töökeskkonna tagamiseks rakendatakse järgmisi abinõusid:
töötingimuste kergendamine;
tööajakorralduse muutmine, sealhulgas tööpäeva lühendamine, sobiva puhkepausi võimaldamine, päevasele tööle üleviimine;
tööülesannete muutmine või muu abinõu.
Kui raseda töötingimused ei vasta nõuetele, väljastab arst või ämmaemand tõendi tööandjale, milles on kirjeldatud terviseseisundi tõttu töötamise piirangud ning võimaluse korral ettepanekud terviseseisundile vastavate tööülesannete ja -tingimuste kohta.
Kui tööandjal on töötajale kergemat tööd anda, siis annab ta käskkirja või korralduse töötaja ajutiselt teisele tööle üleviimiseks.
Haigekassa maksab kergemale tööle üleviimise korral haigushüvitist ühe kalendripäeva eest määras, mille võrra inimese palk uuel tööl ühe kalendripäeva kohta on väiksem eelmise kalendriaasta ühe kalendripäeva keskmisest tulust (tulu arvutatakse maksu- ja tolliameti andmete alusel).
Kui tööandjal ei ole töötajale kergemat tööd anda, siis võib töötaja ajutiselt keelduda tööülesannete täitmisest. Kui inimene on töölt vabastatud kergema töö puudumise tõttu, maksab haigekassa inimesele töövabastuse teisest päevast haigushüvitist 70 protsenti ühe kalendripäeva keskmisest tulust arvutatuna eelmise aasta sotsiaalmaksuga maksustatavalt tulult.
Arst või ämmaemand väljastab inimesele iga 30 kalendripäeva järel uue töövõimetuslehe, kuhu tööst vabastamise põhjuseks on märgitud «terviseseisundile vastava töö andmine või üleviimine kergemale ametikohale». Rasedal on õigus saada antud põhjusega lehte kuni rasedus- ja sünnituspuhkuse alguseni.


description: Täna pärastlõunal aset leidnud tehnilise rikke tõttu on häiritud osa Telia teenuseid.

title: Osa Telia teenuseid on tehnilise rikke tõttu häiritud

maintext:
Mõjutatud on Telia veebilehe ja e-poe töö, samuti on osaliselt mõjutatud Telia TV teenus. Telia spetsialistid on rikkest teadlikud ning teevad kõik selle nimel, et see võimalikult kiiresti kõrvaldada.
Telia palub vabandust võimalike ebamugavuste pärast ja tänab mõistva suhtumise eest.


description: Kuna Väinamere Liinid OÜ teenindab täna viimast päeva Kuivastu-Virtsu, Triigi-Sõru ja Rohuküla-Heltermaa parvlaevaliine, kaotavad alates homsest kehtivuse ka Väinamere Liinide kliendikaardid.

title: Senised parvlaeva kliendikaardid kaotavad kehtivuse

maintext:
TS Laevad hakkab parvlaevakliente teenindama ajutistest konteineritest ja hooajaliselt palgatud suunajatega, sest Tuule Reiside klienditeenindussüsteemide mahavõtmine ja uute paigaldamine võtab aega kuni kaks nädalat.
Uute parvlaevadega kaob mujale sissekirjutatud hiidlastele autosoodustus
1. septembrist kehtima hakanud uus TS Laevade piletimüügi kord ei võimalda Tallinna sissekirjutatud inimesel osta enam sooduspiletit autole, mis on Hiiumaa registris.
Vaata, mis muutub parvlaevade piletite ostmisel
Uus suursaarte ja mandrivahelise parvlaevaliikluse piletimüügisüsteem avatakse klientidele 1. septembril, kui algab TS Laevade parvlaevade piletite eelmüük oktoobrikuuks.
Kliendikaarti võib tulevikus asendada mobiilne lahendus
Kuigi paljud isikutuvastamist nõudvad teenused võiks siduda ID-kaardiga, siis juba kliendikaartidega teenusepakkujad kaardi «ümberkolimist» ID-kaardile siiski ei plaani.
Lugeja küsib: miks ei kehti Maxima kliendikaart Läti kauplustes?
«Käisin hiljuti Lätis, Aluksnes Maxima poes ning kuna mul on olemas Maxima kliendikaart Aitäh-kaart, pakkusin seda ka müüjale. Paraku ütles ta, et siin see ei kehti. Kassajärjekorras minu taga seisev kohalik proua laenas mulle soodustuste saamiseks oma kaarti, millega müüja nõustus. Mis erinevus on Läti ja Eesti kliendikaartidel ning miks Lätis see ei kehti?» päris lugeja.
Poed kasutavad ostjate andmeid oma huvides
Poes kaardiga makstes või kliendikaarti kasutades ei mõtle inimesed sageli, et nii loovutatakse poele info oma tarbimisharjumuste kohta. Poed on varmad seda enda huvides ära kasutama.
Klient pole rahul tanklaketi lojaalsusprogrammiga
Statoil EXTRA kaart põhjustab nii mõnelegi kliendile meelehärmi, kuna tanklaketi süsteemid ei ole tehniliselt valmis võimaldamaks kasutada lojaalsuskaarti rohkemate funktsioonidega.
Alkoholilt enam ostuboonust ei saa
Tähtsustades vastutustundlikku alkoholi müüki ning tarbimist, andis kaupmeeste liit liikmetele, kes kauplevad alkoholiga, soovituse lõpetada alkohoolsete jookide ostudelt boonuspunktide andmine.
Lugeja küsib: miks ei saa poe kliendikaarti netis aktiveerida?
«Hiljuti jagati Rimi ja Säästumarketi kauplustes tasuta kliendikaarti, mida tuli kasutamiseks aktiveerida www.sinurimi.ee veebilehe kaudu. Minul see aga ei õnnestunud. Kas ma olen ainuke, kellel oli selline probleem või on tegemist mingi ulatuslikuma epideemiaga?» uurib lugeja.
Kas kliendikaardi kadumise korral jääb kogutud raha sinna alles?
Mitmed inimesed on huvi tundnud, et kui nad kaotavad mõne jaeketi kliendikaardi ja sinna peale on kogunenud boonuspunkte, kas siis uue kaardi avamisel kaotatakse eelmise kaardi andmed või kantakse need uuele üle.


description: Poolas asuvas Gdanski autoremonditöökojas on juba 25 aastat kasutusel üks ja see sama arvuti Commodore 64.

title: Poola ime: autotöökoda kasutab tõelist vanurarvutit

maintext: Commodore 64 tuli välja 34 aastat tagasi, selle RAM mälu oli 64 kilobiti ja protsessori taktsagedus oli 1 MHz, kirjutab portaal Sploid. Arvutiti hakati tootma 1982 ja selle tegemine lõpetati 1994. aastal.


description: «Mida tähistavad värvilised täpid Saku Kuld õllepurgi all? Kõik purgid on pärit samast kastist,» uuris lugeja.

title: Lugeja küsib: mida tähistavad värvilised täpid õllepurgi all?

maintext:
Katse: kas uus Saku Originaal teeb vanale tuule alla?
Enam kui 20 aastat muutumatuna püsinud Saku Originaal tegi läbi uuenduskuuri, kui uskuda õlletehast, siis muutus nii maitse kui ka välimus. Kas aga joojad uuel ja vanal Originaalil vahet teevad, selgus pimetestis.


description: Värske analüüsi kohaselt muutub erialavalik aina olulisemaks – juba praegu on suured palgakäärid erialade lõikes ja vahe kasvab veelgi.

title: Analüüs: mida õppida, et tulevikus oleks tööd?

maintext:
«Analüüsisime CV keskuse andmebaasis olevate töövõtjate palgasoove haridustasemete ja erialade lõikes, et näha, mis erialad lubavad praegu küsida tööturul kõrget palka ning kas kõrgharidus tagab automaatselt nii töökoha kui ka kõrge palga, mida paljud meie noored sinisilmselt loodavad,» ütles CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt.
«Kahjuks peab tõdema, et aasta-aastalt siseneb tööturule tuhandeid noori, kellele omandatud haridus ei ole andnud tööturul mitte mingisugust eelist,» lisas Auväärt. «Veelgi enam, ei tohi unustada, et mõnel erialal saadud teadmisi ei pruugi 10 aasta pärast enam vajagi olla.»
Henry Auväärti sõnul asub igal aastal kõrgkoolidesse õppima tuhandeid tudengeid ja kuigi varasemad uuringud on näidanud, et 40 protsenti noortest peab eriala valikut üheks keerulisemaks otsuseks karjääritee alguses, ei langetata seda otsust siiski ülemäära põhjalikult kaaludes.
«Liiga paljud langevad endiselt lihtsalt populaarseima eriala lõksu,» täpsustas kommunikatsioonijuht. «Kõrghariduse omandamisega kerkivad küll enesekindlus ja palgasoov, kuid erialade lõikes on väga suured käärid – selgelt joonistuvad välja valdkonnad, kus on näha nõudlust tööturul ja ka vastupidi.»
Statistika näitab Auväärti kinnitusel, et populaarseimate erialade lõikes on suurem brutopalgasoov inimestel, kes soovivad end teostada infotehnoloogia juhtimise (2354,6 eurot kuus), informaatika (2208,2) ja rahvusvahelise ärijuhtimise (2002,0) valdkondades.
«Erialad, kus tuleb täita palju rutiinseid ülesandeid (nt raamatupidamine) võivad aga suure tõenäosusega järgmise 15 aastaga automatiseerimise käigus märkimisväärselt väheneda või hoopiski kaduda,» sõnas Auväärt. «Töövõtjaid küsitledes usuvad pea pooled, et tulevikus tagab töökoha infotehnoloogia eriala õppimine.»
Lisafakte
Haridustaseme brutopalgasoov (eurot kuus)
kutseharidus - 1113,1
bakalaureus - 1343,5
magister - 1544,6
doktor - 1634,3
Eriala keskmine brutopalgasoov bakalaureusekraadi võrdluses (eurot kuus)
Infotehnoloogia juhtimine - 2354,6
Informaatika - 2208,2
Rahvusvaheline ärijuhtimine - 2002,0
Turundus - 1682,5
Avalik haldus - 1602,4
Arhitektuur - 1588,9
Õigusteadus - 1532,8
Majandusarvestus - 1461,0
Transpordilogistika - 1435,7
Personalijuhtimine - 1403,4
Disain - 1338,2
Loodusteadused - 1238,9
Psühholoogia - 1236,2
Raamatupidamine - 1210,3
Kunst - 1139,1
Palgasoovide statistika võrdlus põhineb 52 467 töövõtja CV-l.
Eriala, mis tagab vastanute arvates tulevikus töökoha (410 vastajat)


description: Keemilisse puhastusse viidud kattemadratsi ümbris tuli sealt omaniku sõnul tagasi suurte kahjustustega. Töid teostanud firma sellega aga nõus pole. Osapoolte vaheline konflikt viis nad tarbijakaitseametisse ja nüüd ka ilmselt kohtusse.

title: Õhuke kattemadrats tekitas paksu pahanduse

maintext:
Kattemadratsi omanik Erik Juhanson rääkis, et viis 28. aprillil Magistrali keskuse keemilisse puhastusse (Puhastus Keskus OÜ) oma madratsikatte Sleepwell mõõtudega 160x200 sentimeetrit. Pärast puhastust proovis mees kodus katte uuesti madratsile ümber panna, see tal aga ei õnnestunud. «Kodus selgus, et kate on tugevalt kokku tõmbunud, madrats enam katte sisse ei mahtunud, sest kui õigesti mäletan olid ümbrise mõõdud pärast puhastust 145x180 sentimeetrit,» ütles ta.
Samal päeval helistas Juhanson puhastusse, kust soovitati tal kate tagasi tuua, järgmine päev ta seda ka tegi. «Leppisime kokku, et nad teevad katte märjaks ja proovin siis kodus märjana seda uuesti ümber venitada,» ütles ta. Nii sai ka kodus toimitud, kuid seegi ei aidanud, sest eelmisest puhastusest oli kate mehe sõnul liiga palju kokku tõmbunud, et ümbrise õigesse mõõtu venitamine polnud lihtsalt võimalik.
«Viisin järgmine päev uuesti katte tagasi, seal soovitati pretensioon kirjutada. Kirjutasin pretensiooni, et madratsikate on rikutud, soovides et mulle hüvitataks 250 eurot,» rääkis Juhanson. Mõned päevad hiljem tuli mehe postkasti Puhastus Keskus OÜ esindajalt vastus, et nemad ei hüvita talle tekitatud kahju, kuna nad ei näe enda töös vigu.
«Suheldes teenindajatega, siis tuli jutu käigus välja, et ettevõtte esindaja ongi raske inimene, kes ei kavatsegi kunagi klientidele rikutud tooteid hüvitada, ning nii soovitati mul pöörduda tarbijakaitsesse,» sõnas Juhanson.
Tänase seisuga pole ettevõte madratsiomanikule rahasid üle kandnud. «Helistasin ja pärisin, kas nad kavatsevad seda teha. Selle peale käratas omanik, et nemad ei maksa mulle ühtegi senti ja annavad otsuse kohtusse. Millal nad seda teevad, polevat minu asi,» ütles Juhanson lõpetuseks.
Teine pool
Puhastus Keskus OÜ juhatuse liikme Beniamin Pogosjani sõnul on nende töös see esmakordne, et tarbijavaidluste komisjon võttis otsuse vastu tuginedes üksnes tarbija kirjalikele selgitustele. «Meie arvates ei vasta Juhansoni jutt tegelikkusele ja ka tarbijakaitseamet pole kontrollinud vaidlusalust objekti, et määrata kindlaks, kas defekte esineb,» ütles Pogosjan.
12. juulil saadud otsusele saatis Pogosjan 21. juulil järelpäringu paludes selgitusi, kuid vastust sellel kirjale ei saadud. «Eeldame, et see on ebaõiglane ja põhjendamatu. Käesoleva ajani olid kõik tarbijavaidluste komisjoni otsuseid, juhul kui need üksikjuhtumid olid määratud tarbija kasuks, meie äriühingu poolt täidetud õigeaegselt ja korrektselt,» kinnitas ta.
Puhastus Keskus OÜ juhatuse liikme sõnul oli talle juba algselt selge, et tarbija Erik Juhansoni eesmärk on midagi muud. «Ta esitas meile mitmel korral põhjendamatuid pretensioone. Tarbijaga kirju vahetades ja telefoni teel suheldes, käitus mees agressiivselt, nõudes, et tunnistaksime ebakvaliteetset tegevust ja maksaksime talle põhjendamatu kompensatsiooni, sealhulgas transpordikulud,» rääkis Pogosjan.
Viimane kord, kui klient oma toote Puhastus Keskuse teeninduspunktist kätte sai, kontrollis Juhanson toodet mitte teeninduspunktis, vaid kodus ning esitas taaskord pretensiooni alles siis, et madrats ei mahu sisse. «Leiame, et tarbija esitab laimavaid ja põhjendamatuid andmeid Puhastus Keskus OÜ kohta. Samuti arvame, et Erik Juhansoni tegevuses eksisteerib korraliku tarbija õiguste kuritarvitamise tunnuseid,» ütles Pogosjan.


description: Poole aastaga on Eestis vähenenud interneti kaabelühendustega majapidamiste hulk ja kasvanud nende leibkondade arv, kelleni jõuab kodune internet üle õhu, selgus turu-uuringufirma Norstat värskest uuringust.

title: Internetikaabel kaob vaikselt ajalukku

maintext:
Norstati andmetel oli tänavu maikuus 82 protsendil leibkondadest kodus olemas interneti püsiühendus ning 30 protsendil mobiilne internetilahendus. Augustiks vähenes püsiühenduste arv Eesti kodudes kahe protsendi, mobiilsete ühenduste arv aga kasvas kuue protsendi võrra.
Samuti selgus uuringust, et üksnes interneti püsiühendust kasutavate kodude arv on suve jooksul vähenenud viie protsendi võrra (augustis 61 protsenti kodudest) ning ainult mobiilse internetilahenduse kasutavate leibkondade arv on tõusnud kolme protsendi võrra (17 protsenti kodudest).
«Seejuures on kolme protsendi võrra kasvanud nende inimeste arv, kes kasutavad mobiilset internetti paralleelselt olemasoleva püsiühendusega – selliseid peresid on uuringu järgi ligi viiendik kõigist kodudest,» kommenteeris Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema.
Seema sõnul on kõige rohkem peresid otsustanud püsiühenduse kasuks Tallinnas ja Harjumaal, kus kaabelühendusega on kaetud 85 protsenti kodudest. «See tulemus on oodatav, sest Tallinn on väga hästi püsiühendusvõimalustega kaetud, samas kui suvila- ja maapiirkondade elanikel sageli sellist võimalust ei ole ja üle õhu leviv internet on nende jaoks ainuke variant,» ütles Seema.
Samuti on püsiühendus enim levinud eakama sihtgrupi ehk 51-65aastaste inimeste kodudes, samal ajal kui mobiilne koduinternetilahendus on enim levinud 36-50aastaste eestimaalaste seas ning teistes Eesti piirkondades peale Harjumaa.
«Huvitav on jälgida ka internetilahenduse eelistuse ja sissetuleku vahelist seost. Kui näiteks USA-s loobuvad riiklike uuringute järgi kodusest kaabelühendusest ja jäävad vaid mobiilset internetti kasutama ennekõike madalama sissetulekuga inimesed, siis Eestis eelistavad üle õhu internetti teistest enam just suurima, ühe pereliikme kohta rohkem kui 800 eurose sissetulekuga leibkonnad,» ütles Seema, kelle sõnul on erinevus tingitud peamiselt sellest, et USA-s on kaabelühendus palju kallim kui mobiilne internet.
«Kolm aastat tagasi oli üks kümnest USA leibkonnast vaid mobiilse ühenduse peal, tänaseks aga juba üks viiest kodust. Selliseid peresid nimetatakse seal terminiga «cord cutters» ehk nii-öelda juhtmelõikajad – nad lõikavad kujundlikult öeldes kaabli läbi, sest nendeni jõuab nii teleteenus kui internet vaid üle õhu,» rääkis Seema.
Seema hinnangul annab Eesti statistika tunnistust, et ka Eestis on tärkamas niinimetatud juhtmelõikajate generatsioon. «Ligi iga viies kodu kasutab juba täna vaid mobiilset internetti. Järgmised kõige tõenäolisemad kaabelühendusest loobujad on ilmselt need 18 protsenti uuringule vastanud eestlastest, kes kasutavad paralleelselt nii püsi- kui üle õhu internetiühendust,» ennustas Seema. «Sellesse gruppi kuulub teistest enam keskealisi ja suurema sissetulekuga inimesi, kellest saavad mobiilsetele lahendustele üleminekul teerajajad.»


description: Kolimine on närvesööv tegevus, kuid isegi kui tellid selleks appi kolimisteenuse, tuleb ka siis hoolas olla, et kõik asjad saaksid korralikult ja turvaliselt pakitud ning kolimine sujuks kenasti.

title: Kaheksa asja, mis kolijaid eriti närvi ajavad

maintext:
Nimelt algab kõik sellest, kuidas sa ise pakkimisega hakkama oled saanud – ei tasu hüsteeritseda ja kolijaid närvi ajada, kui tegu on näiteks halvasti kokku pakitud õrnade või kallihinnaliste esemetega, vahendab Fox. Järgnevad asjad ja käitumine ajab kolijatel suure tõenäosusega närvi mustaks ning seda peaks vältima.
Kui asjad pole valmis. Kui oled kolimisteenuse tellinud kella üheksaks hommikul, siis ole ise üleval ja asjadega valmis juba kell kaheksa. Kõik asjad peaksid olema pakitud, kinni teibitud ja sildistatud, et jääks veel aega muude kiirete asjadega tegelemiseks ning et kolijad saaksid tulla ja kohe oma tööd tegema hakata. «Nad ei taha passima jääda, vaid kohe kolimisega pihta hakata,» sõnas kolimisäpi MoveCheck looja Wes Taft. Kui sinu asjade kolimisele on määratud paar tundi, siis tõenäoliselt on päeva teises pooles kolijatel ka järgmine klient, mistõttu ole oma asjade korraldamises kiire ja korralik.
Kui asjad on hooletult pakitud. Kui pakkimiseks on vähe aega, siis kiputakse asju kastidesse viskama, et see lihtsalt tehtud saaks. Tegelikult sõltub sellest palju, sest esiteks saad niimoodi kastides ruumi kokku hoida ning teiseks need turvalisemalt kohale toimetada. «Mõned inimesed arvavad, et asjad võib lihtsalt suurtesse prügikottidesse visata ning kinni siduda ja ongi korras,» tõdes Taft. Tegelikult peaks kogu vara olema sildistatud, et pakkijad teaks arvestada, kas seal leidub teravaid või kergestipurunevaid esemeid. Need tuleks kindlasti pakkida mullikilesse või paberisse.
Kui kolida on vaja keerulise iseloomuga esemeid. Kolimisemaailmas on potitaim võrdväärne salakaubaga – kolijad ei soovi neid väga ise kohale toimetada, kuna need võivad autos ümber minna, määrida või kahjureid levitada. Meelsasti ei taheta kolida ka lemmikloomi (näiteks akvaarium kaladega või kilpkonnad), juba avatud kodukeemiat (valgendi, umbrohumürgid jm), ilutulestikku ning relvi ja kuule.
Kui pakitud kaste peab uuesti avama. Kahtlemata ärritab kolijaid see, kui inimene on ära pakkinud mõne elutähtsa asja, näiteks ravimi, ning hakkab seda paaniliselt kastidest otsima. Seega tasub läbi mõelda, et hoiaksid hädavajalikud asjad siiski enda lähedal.
Kui lapsed ja loomad jäävad jalgu. Üldjuhul tahavad kolijad oma töö kiiresti ja korralikult tehtud saada, mistõttu on igasugused segajad häirivad. Kui sa ei saa lapsi ja loomi kolimise ajaks kodust ära viia, siis hoia silm peal, et nad ei jääks kolijatele ette. Lemmikloomi tasub sel ajal hoida korvis või puuris ning eraldi vaikses toas, et nad suure sagimise tõttu ei ärrituks või kartma ei hakkaks. Parem variant on aga leida kolimisepäevaks mõni sõber, kes lapsed ja lemmikud enda juurde võtab.
Kui klient hakkab targutama. Kolijad vihkavad seda, kui klient hakkab õpetama, kuidas asju tõsta või veelgi enam, kriiskama ja paanitsema, kui tegu on mõne kergestipurunevate asjade kastiga. Selle vältimiseks ongi vajalik kastid vastavalt sildistada. Ole kolijate tulekuks valmis, juhenda neid vastavalt vajadusele ja viisakalt ning looda, et oled valinud hea kolimisfirma, kes oma tööd ka ilma õpetusteta korralikult teha oskab.
Kui klient hakkab hinna üle kauplema. Pole viisakas hakata mõne euro üle kauplema, kuna kolimisteenus vajab ettevalmistust, võtab aega ja võib samas närve kulutada. Teenuse hind on üldjuhul ette teada ning see sisaldab kogu vajaminevaid kulutusi.
Kui klient kaob vahepeal ära. Mõned inimesed ei oska oma tegemisi niivõrd hästi korraldada kui teised ning on juhtunud, et poole kolimise pealt peavad nad kuhugi kohtumisele jooksma. Kolimisteenust osutav Brian Carey märgib, et kui inimest pole kohal, ei saa nad enne minekut lepingut allkirjastada ning seega ka mitte kuhugi edasi liikuda. Seega püüa oma toimetused sättida nii, et kolimise ajal saad kodus viibida.


description: Subarut juhtiva eaka naise sõidustiil tekitab hirmu teistes liiklejates, kes pelgavad  nii oma elu kui ka sõidukite pärast.

title: Eakas sarimõlkija hoiab teisi hirmu all

maintext:
Viimastel nädalatel on venekeelse Postimehe poole pöördunud mitu lugejat, keda teeb murelikuks Subarut juhtiva eaka naise sõidustiil. «Internetis on üleval video, mis annab ülevaate tema sõiduoskustest. Ausalt öeldes mulle jääb arusaamatuks, miks talt juhiluba ära ei võeta,» kirjutas üks lugejatest.
«Aja jooksul inimese reaktsioon aeglustub, nägemine jääb kehvemaks. Sellel juhil on ilmselt tõsised terviseprobleemid, sest tal on isegi raskusi parkimisega. Vähe sellest – ta on korduvalt teisi autosid kriimustanud, mõlkinud,» seisab teises kirjas. Viimase kuu jooksul on nimetatud auto sattunud kümnesse liiklusõnnetusse ja kõigil juhtudel on süüdlaseks jäänud Subaru juht. Ning need on ainult ametlikult fikseeritud avariid.
Juht hoiab Lasnamäed hirmu all
Eakas juht on saanud sotsiaalmeedias hüüdnime Subarik ning kui keegi näeb seda sõidukit liikluses, siis püütakse sellest võimalikult kiiresti eemale saada.
«Kõige sagedamini näeb Subarut liikumas Lasnamäel, kus elanikud pelgavad jätta oma autosid maja juurde, sest ei taha masinalt leida mõlke ja kriime. See naine lihtsalt terroriseerib autoomanikke, kuid juhilube talt ära ei võeta,» kurdavad kirjutajad.
Väljaanne saatis politseile mõned videod sarimõlkija tegevusest ja palus selgitusi. Ühes videos oli näha, kuidas Subaru oli pargitud nii, et teine sõiduk ei saanud välja sõita. Põhja prefektuuri liiklusjärelevalvekeskuse juht Hannes Kullamäe soovitas olukorras, kus ei saa oma parkimiskohast, õuealalt või ei pääse isegi oma auto juurde, helistada ajavahemikus 8-19 politseinumbril 612 3000. Muul ajal aga lühinumbril 112. Kui öelda autonumber, siis saab operaator takistava auto omanikku teavitada. «Me võtame teise auto omanikuga ühendust ning reeglina sellised olukorrad lahenevad kiiresti. Kõnealusel juhul Subaru juht riivas liikuma hakates teist autot,» rääkis Kullamäe.
Eakad liikluses on normaalne nähe
Politseiniku sõnul on loomulik, et autoroolis on ühe vanemad inimesed, sest elanikkond vananeb. «Eakad on aktiivsed liikluses nii jalakäijate, ratturite kui ka autojuhtidena. Selle vanusegrupi peamised probleemid liikluses on seotud füsioloogilise vanuse iseärasustega ja see mõjutab ka liikumist teedel,» märkis Kullamäe.
Politseiniku sõnul läheb vananedes nägemine kehvemaks, aeglustub reageerimiskiirus, vanemad inimesed on aeglasemad, aga neil on ka raske hinnata liiklusolukorda. «Isegi kui eakal inimesel on olemas sõiduõiguseks vajalik kehtiv tervisetõend, siis peaksid nad käima regulaarses tervisekontrollis, aga ka jälgima, milliseid ravimeid nad tarvitavad,» rääkis politseinik.
Eaka juhi tegemistel võib silma peal hoida ka mõni sugulane, kes ise autot juhib. Mõnikord ei suuda eakad adekvaatselt hinnata oma olukorda ega suuda juhtimisest loobuda. Sellisel juhul ei ole politseiniku sõnul liiast, kui oma sugulase pärast muretsev noorem inimene veendub, et tervis lubab eakal istuda autorooli ning see on ohutu nii juhi kui ka kaasliiklejate jaoks. «Vajadusel tuleks eakas juht saata arsti juurde,» lisas Kullamäe. Kui aga keegi peaks liikluses nägema olukorda, kus tehakse ohtlikke manöövreid, siis tuleb sellest teada anda numbril 112. Helistades tuleb öelda autonumber ja kuhu suunas auto liigub. Kui võimalik, siis tuleks täpsustada, kes on roolis, kas mees või naine. «Sel juhul saab patrull kiiresti reageerida väljakutsele,» kinnitas politseinik.
Ainult arsti loal
Maanteeameti eksamiosakonna peaspetsialisti Rutt Riibergi sõnul peatab amet liiklusseaduse kohaselt juhtimisõiguse, kui isiku terviseseisund ei vasta ettenähtud nõuetele. Nõuetele vastavust hindab tervisekontrolli tegija (nt perearst).
«Maanteeametil ei ole õigust saata isikut erakorralisele sõidueksamile või tervisekontrolli,» tunnistas Riiberg. Ta lisas, et tihtipeale saavad ka isiku lähedased palju ära teha, näiteks isikuga tervise teemadel tõsiselt rääkides või teda arsti juurde viies. «Kui isiku terviseseisund ei vasta nõuetele, koostab tervisekontrolli tegija isiku suhtes mootorsõiduki juhtimist keelava tervisetõendi otsuse. Antud tervisetõendi otsus jõuab läbi E-Tervise infosüsteemi maanteeameti liiklusregistrisse ning seejärel saame alustada juhtimisõiguse peatamise protsessiga,» selgitas Riiberg.
Liiklusseaduses on ka kirjas, et kui isikul on diagnoositud absoluutne meditsiiniline vastunäidustus, mille puhul mootorsõiduki juhtimine ei ole lubatud, kuid tal on kehtiv tervisetõend, on isik siiski kohustatud läbima täiendava tervisekontrolli.
«Seega tervisetõendi kehtivus 10 või 5 aastat ei ole nii-öelda kivisse raiutud,» rõhutas ametnik. Kui vahepeal isiku terviseseisund muutub, peab ta ise ametniku sõnul hea seisma selle eest, et saaks tervisekontroll läbitud. «Oluline on, et juhid ise saaksid aru, kui vanus või terviseseisund ei võimalda enam sõidukit juhtida ja olema valmis sellisel juhul loobuma,» kinnitas Riiberg.


description: Tarbijakaitseametisse on pöördunud viimase nädala jooksul tarbijaid, kes on soovinud ametit teavitada autokooliga Autokool24 (Horizontrans OÜ) seoses esinevatest probleemidest ja palunud abi autokooli tegevuse osas.

title: Tarbijakaitseamet hoiatab: kahe kurikuulsa autokooli suhtes tasub olla ettevaatlik

maintext:
Tarbijate sõnul ei täida kõnealune autokool tarbijate ees võetud kohustusi – Autokool24 esindaja ei ole alates 15. septembrist ilmunud kohale sõidutundidesse ega viinud läbi lõppastme koolitusi kokkulepitud ajal.
Tarbijatele ei ole edastatud teavet sõidutundide ja lõppastme koolituste ärajäämise kohta (k.a veebilehekülje vahendusel). Nii tarbijad kui ka tarbijakaitseamet on püüdnud saada kontakti Autokool24 esindajaga, kuid telefonikõnedele ja e-kirjadele ei vastata.
Võttes arvesse vastavasisuliste kaebuste tarbijakaitseametisse esitamise hulka, samuti samateemalisi kõnesid ameti infotelefonile, esineb ohukahtlus, et Autokool24 ehk Horizontrans OÜ ei täida kohaselt õppelepingutest tulenevaid kohustusi tarbijate ees ka tulevikus.
Samuti on tarbijad vihjanud asjaolule, et Autokool24 juhatuse liikmele kuuluva teise autokooliga Pirita Liikluskoolitus lepingut sõlmida soovides esitatakse leping ja arve Horizontrans OÜ nimel.
Mõlema ettevõttega seotud juhatuse liige on eelmisel aastal tarbijakaitseameti ja avalikkuse tähelepanu all olnud seoses autokooliga e-Autokoolitus, mis ei täitnud tarbijatega sõlmitud lepinguid ega tagastanud tarbijatele raha saamata jäänud teenuste eest.
Kuivõrd ametil puudub igasugune info kohustuste täitmatajätmise põhjuste ja võimalike lahenduste kohta, soovitab amet edasiste kõnealuste ettevõtetega lepingute sõlmimisel arvestada teadaoleva infoga. Kõhkluste korral soovitab amet tehingusse mitte astuda.


description: Kiviõli elanikud on püüdnud aidata karvutuks jäänud ning haavanditega ketikoera, kuid tulutult: peremees peitis looma ära ning keeldus abist.

title: Karvutuks jäänud koera omanik keeldus abist

maintext:
Vaatepilt, mis Kiviõlis ühe eramu õuel veel hiljuti avanes, tekitas möödujates õõva - kuudilobudiku juures oli ketis paljasnahkne koer, tema esi- ja tagajäsemetel paistsid sügavad haavandid, kirjutab Põhjarannik.
Koera pärast südant valutavad inimesed on püüdnud koputada looma peremehe südametunnistusele, kuid tulutult. Abi on otsitud ka linnavalitsusest ja loomakaitsjatelt.
Abiotsijate sõnul on head inimesed pakkunud võimalust, et võtavad koera enda juurde, ravivad ta terveks ning toovad seejärel tagasi, kuid looma peremees lükkas selle ettepaneku tagasi ning peitis koera ära.
Kiviõli linna keskkonna- ja järelevalvespetsialist Vladimir Kruzman ütles, et on koera peremehega varem rääkinud, kuid viimasel ajal pole temaga enam jutule saanud, ja ka koera pole õuel enam näha. Keskkonna- ja järelevalvespetsialist on majale pilgu peale heitnud siiski vaid tänavalt, koera peremehe uksele ta koputanud pole. «Mul ei ole mingit õigust eramaja hoovi siseneda,» ütles ta.
Pikemalt loe Põhjarannikust.


description: Postimehe ebatavaliste aiasaaduste fotokonkursile laekus vahvaid pilte nii ninakatest kurkidest, segaduses õuntest ja suvikõrvitsatest kui ka taevasse kippunud kõrvitsast.

title: Kummaliste aiasaaduste fotokonkursi võitjad on selgunud


description: Amazoni klient peaks odavaimat hinda otsides tegelikult läbi vaatama lehekülgede kaupa tooteid, sest netipoe poolt esmalt «soovitatud» toode ei pruugi sugugi odavaim olla.

title: Amazoni lubatud odavaim hind ei pruugi tegelikult odavaim olla

maintext:
MTÜ ProPublica korraldatud uuringust selgub, et Amazoni poolt pakutud kõige odavam toode ei ole alati kõige soodsam, vaid tihti reklaamivad nad hoopis nende enda toodet.
ProPublica jälgis Amazonis 250 hiljuti ostetud toodet ja hindas toodete järjestust «soovitatud» toodetena. MTÜ leidis, et peaaegu 75 protsendil kordadest tuli Amazoni enda või nende partnerettevõtete toode «soovitatud» nimekirja, kuigi valikus oli teisi veel soodsamaid tooteid.
Amazoni pressiesindaja Jason Goldberg kommenteeris: «Tuginedes kauba tranpordivõimalustele on meie enda tooted üheksal juhul kümnest tasuta saatmisega. MTÜ poolt korraldatud uuringust selgunud «soovituste» pakkumise algoritm seisnebki ka toote kojusaatmise tasudes.»
Amazoni «soovitatud» toodete pakkumine toimib nõnda: Amazon soovitab esmajärjekorras seda toodet, mis ei ole alati kõige odavam, vaid on nende arvates kõige parem variant. Klient saab siiski valida ja otsida ka enda jaoks kõige odavamaid tooteid ja pakkumisi.
«Amazoni «soovitatud» pakkumine võtab küll arvesse toote hinna, aga see pole ainuke tegur,» täpsustas Goldberg. «Algoritm võtab arvesse toote hinna, saatmise hinna, tootja hinde, koha ja veel teisigi tegureid»
Goldbergi sõnul on see küll tõsi, et Amazon alandab omatoodete hindu, et teha nad teistega võrreldes konkureerivaks, kuid see pole väga tulus. Nende peamine tulu tuleb siiski partnerlusest teiste ettevõtetega.
«Amazon teenib rohkem raha, kui keegi teine müüb nende kaudu enda asja,» sõnas Goldberg. «Kui nad müüvad ise, siis nende tulu on väiksem, sest nad peavad maksma saatmise ja hoiustamise eest. Partnerluse kaudu saavad nad 15 protsenti igalt tehingult.»
Amazoni «soovitatud» toote pakkumine sarnaneb eBay «parima pakkumisega», kuna mõlemad põhinevad samadel algoritmidel.
Kuigi e-poodide kasutatud algoritm peaks tegema ostlejale valiku lihtsamaks, tasub siiski mõned klikid enne ostu sooritamist teha, et selles veenduda.


description: Kuressaare politseinikud koolitasid kohalikus päevakeskuses eakaid jalgrattureid ning viisid osa neist ka linnaliiklusesse, kus sõit koos manöövritega läbi harjutati.

title: Vanur: ma ei julge jalgratta lenksust ühte kätt lahti lasta, et suunda näidata

maintext:
Eakad ratturid tundsid muret ka selle pärast, et autojuhid nendest väga lähedalt mööduvad, kirjutas Saarte Hääl. Politseinik Meelis Juhandi sõnul ei ole määratud vahemaad, kuidas auto peab ratturist mööduma. Ilmselgelt peab see olema ohutu. Juhul kui autojuht käitub pahatahtlikult ja olukord on väga ohtlik, soovitas ta ratturil autonumbri meelde jätta ja sellisest käitumisest telefonil 112 teada anda.
Politseinikud vaatasid üle ka eakate sõiduvahendid, täiendasid neid vajalikuga ning koos suunduti linnatänavatele õppima. Näiteks kuidas suunamärguannet anda.
«Ma ei julge sarvedest lahti lasta,» põhjendas Milde Burkova, miks ta märku ei anna. Naine kardab, et kukub, ja vanuse suurenedes suureneb ka hirm. Igapäevaselt rattaga sõitev maakonna mitmekordne malemeister Burkova ütles, et Saaremaal väga ohtlik sõita pole. «Tallinnas küll ei julgeks,» lisas ta. Liiklusreeglid on tal oma sõnul ka selged, sest autojuhtimise õiguski olemas. Palju enam ei sõida, kuid vahel tuleb ette. «Siis, kui kainet autojuhti vaja on,» naeris Burkova lustakalt.
Samuti õppesõidule läinud Sirje Prei ütles, et tuli politseid spetsiaalselt kuulama. Kuuldu pani teda liikluse ohtlikkusest mõtlema. «Mulle tundub, et ma ise olen ohtlik,» muigas Prei, kes samuti iga päev rattaga sõidab.
Loe täispikka lugu Saarte Häälest.


description: Täna toimub Tallinnas Kultuurikatlas töötukassa Töö- ja karjäärimess.

title: Galerii: vaata, mis toimub tänasel Töö- ja karjäärimessil

maintext:
Eesti Töötukassa Tallinna ja Harjumaa osakonna juhataja Siim Sarapuu sõnul on messi eesmärk mitte pelgalt töövahendus, vaid sisuline nõu ja abi oma karjääri kujundamisel.
«Kuna pensioniiga tõuseb ning töötamise aeg üha pikeneb, on näiteks 40aastasel inimesel üldjuhul veel üle poole tööelust ees ning sageli on inimesed oma tuleviku suhtes ebakindlad. Seetõttu ongi kogu messi läbiv teema tööelu kujundamine: kuidas mõelda selgeks, mida tulevikus teha ja milliseid samme oma tööelus astuda. Selle teema ümber on üles ehitatud messi seminariprogramm, temaatilised töötoad ja messil pakutav tasuta karjäärinõustamine,» kõneles Sarapuu.


description: Arvatavasti on iga teine telefoniomanik olnud olukorras, kus talle helistab tundmatu number, aga kõne vastu võtmisel see katkestatakse või on kõne tagasi helistamisel kaasa toonud soovimatu lisakulu telefoniarvel.

title: Kuidas võidelda tüütute spämmkõnede ja -sõnumite vastu?

maintext:
Samuti on liikvel SMS sõnumid, mis reklaamivad erinevaid tooteid või ärgitavad edastama kolmandatele osapooltele isiklikke andmeid.
Elisa tooteturunduse osakonnajuht Mailiis Ploomann kummutas ümber levinumad müüdid, mis spämmkõnede ja sõnumite ümber ringlevad ning jagab praktilisi nõuandeid, kuidas soovimatute kõnede ja sõnumite vastu võidelda.
Kõige levinum on müüt, et välismaa suunakoodiga numbritele vastamine tähendab kliendi jaoks suuri telefoniarveid. Ploomanni sõnul on tähtis meeles pidada, et sissetulevatele kõnedele vastamine ei ole tasuline. «Kui telefonile tekib vastamata kõne tundmatult välismaa numbrilt, siis sellest mingit ohtu ei ole ning rahalist kulu ka mitte, kui tagasi ei helistata,» selgitas Ploomann.
Juhul kui telefonile jäetakse sõnum või vastamata kõne võõra suunakoodiga tundmatult numbrilt, on targem seda täielikult ignoreerida. Ka ei tohiks avada SMS sõnumites olevaid linke, sest need võivad suunata ebausaldusväärsetele veebilehtedele või peita endas pahavara, mis kopeerib telefonist isiklikke andmeid ja edastab need soovimatutele isikutele. Samuti soovitab Ploomann seadistada telefoni selliselt, et MMS sõnumeid automaatselt alla ei laetaks.
Kui kolmandatele osapooltele edastatakse isiklikke andmeid, ei ole spämmkõned ja –sõnumid mitte ainult tüütud, vaid omavad potentsiaalset ohtu telefoniomaniku andmete turvalisusele. Sarnaselt e-mailile saabuvatele spämmkirjadele, kus Nigeeria printsid teatavad miljoni eurosest pärandusest, ei tasu tõsiselt võtta ka SMS sõnumeid, mis lubavad vastutasuks e-maili aadressile, pangakontole või muudele isikuandmetele suuri rahasummasid. Kui miski tundub liiga hea, et tõsi olla, on arvatavasti tegemist pettusega. Mitte kunagi ei tohiks levitada enda pangakonto numbrit, isikukoodi ega teisi isikuandmeid.
Tihti tekitab küsimusi ka see, kust pahatahtlikud spämmerid meie telefoninumbreid saavad. Levinud on numbrite genereerimine spetsiaalsete arvutiprogrammidega juhuvaliku alusel, aga tähele tasuks panna ka seda, millist infot ise enda kohta veebis levitame. «Spämmi puhul kasutatakse andmebaase, kuhu info koguneb veebis enda andmete jagamisest. Mida vähem oma numbrit välismaa ning ka osade kodumaiste veebilehtede juures jagada, seda parem. Alati enne numbri jagamist tuleks mõelda, kas firma, kuhu enda number teada antakse, on piisavalt usaldusväärne,» täpsustas Ploomann.
Juhul kui number on sattunud spämmerite huviorbiiti, on telefonis võimalik blokeerida sissetulevaid sõnumeid ja kõnesid kindlatelt numbritelt. Seda on osade telefonide puhul võimalik teha kõneseadete alt. Ploomann soovitab nutitelefonide omanikel häirivate korduvate kõnede puhul kasutada spetsiaalseid kõne blokeerimisäppe, mille leiab vastavalt Google Play poest, iTunes’ist ja teistest usaldusväärsetest äpipoodidest.
«Blacklist äpid või Call Block äpid võimaldavad piirata kõnesid tundmatutelt numbritelt või juba teada olevatelt konkreetsetelt numbritelt,» selgitas Ploomann. Seesugused äppe on saadaval laias valikus ning enamus neist on kasutajatele kättesaadavad tasuta.
Nii nagu ka e-maili spämmi suhtes, saavad inimesed järjest teadlikumaks erinevatest mobiili teel levivatest petuskeemidest ning teadlikkuse tõus teeb ka spämmerite elu raskemaks. Kõige olulisem nõuanne spämmiga tegelemiseks on säilitada kaine mõistus. Samuti ei tasu lasta ennast tüütutest spämmkõnedest ja sõnumitest häirida, sest olemas on kõiksugu erinevaid võimalusi, kuidas nendest vabaneda.
Teenusepakkujad ootavad alati ka klientide tähelepanekuid tüütute spämm-kõnede ja sõnumite kohta. Operaator saab omaltpoolt uurida, kust kõned ja sõnumid tegelikult tulevad ning vajadusel teisi kliente informeerida ja hoiatada.


description: Kui peres on mitu erinevate hobidega last, võib huviringide maksumus kokku ulatuda mitmesaja euroni kuus ning tekitada vanema rahakotti kopsaka augu. Kahtlemata ei valmista sel puhul vanemale rõõmu hobide kallinemine.

title: Huviringide kopsakad hinnad morjendavad lapsevanemaid

maintext:
Sügishooaja saabumisega on toimetuse poole pöördunud mitmed pahased lapsevanemad, kes märkasid tänavu hinnatõusu mitmete treeningute või huviringide puhul.
Näiteks märgiti huvikeskus Kullos Sõlekese tantsuansambli kuutasu kallinemist kuni veerandi võrra (treening kolm korda nädalas, kokku kuus koolitundi, hinnatõus 24 eurolt 30-le).
Üks lapsevanem nimetas ka Eesti Raadio Laulustuudio mudilaskoorist osa võtmise kallinemist. «Eelmisel hooajal maksis see 30 eurot (koos solfedžoga 33); sel hooajal 35 eurot (koos solfedžoga 38),» ütles ta. Lisaks kallines Nõmme muusikakoolis õpe, mis sisaldab endas üht klaveritundi ning kaht viiuli- ja solfedžotundi nädalas.
Hinnatõus tabas ka ujumisklubisid, näiteks mainiti Kalev Spas korraldatavaid laste ujumistreeninguid. Uued hinnad on soolased, ulatudes üle 60 euroni kuus. Kui lapsevanemate arvates võib eeldada, et treeningud kallinesid ujumisradade rendihinna kallinemise tõttu, siis veekeskus jääb sel teemal napisõnaliseks.
Veekeskuse juhataja Tõnu Tanvell kinnitas, et teenuste ja üksipiletite hindades muutusi pole toimunud, kuid rendilepingute tingimused on konfidentsiaalsed ning avalikustamisele ei kuulu.
Nõmme muusikakooli näol on tegemist munitsipaalhuvikooliga. Kooli direktor Indrek Vijard märkis, et kooli õppetasu määra kooskõlastab kool Tallinna haridusametiga. Sama kehtib ka huvikeskus Kullo puhul ning seega tasub hinnatõusu põhjust sealt otsida.
Kullo direktor Raul Tomberg tõdes, et Kullo ühtlustas ja tõstis sellest õppeaastast enamuse huvirühmade kuutasu kuni 12 euro võrra, sõltuvalt ringi tundide arvust nädalas.
«Näiteks huviringidel, kus on kuus õppetundi nädalas (Ellerhein, Raduga, KT stuudio jm), on hinnaks 30 eurot kuus. Seni kehtinud hinnad said kehtestatud 2013. aastal, kui tööjõukulud olid madalamad (2012. aastal oli õpetaja palk 670 eurot kuus, nüüd 958 eurot kuus),» selgitas ta.
Hinnatõusu peamise põhjusena nimetas Tomberg tööjõukulude kasvu ning õpikeskkonna, õppevahendite ja väljundvõimaluste loomise. Nende alla kuuluvad töövahendid, materjalid, õppeinventar, väljundvõimalused (festivalid, konkursid, osalustasud, kontserdid ja kontserdisaalide rendid jm kontserdiga kaasnevad kulud). Samuti pedagoogiline tugipersonal (klaverisaatjad, kontsertmeistrid, dirigendid, kostümeerijad jm), kostüümid, esinemisriided ning Kullo hoone rekonstrueerimis- ja arenduskulud.
Tomberg selgitas, et Tallinna linn rahastab munitsipaalhuvikoole järgmise mudeli alusel: õpilased vanuses 4-19 eluaastat, 15 õpilast grupis ja kuni neli tundi nädalas. Kullo pakub õpet lastele ja noortele vanuses 1-19 eluaastat ning kuni kaheksa tundi nädalas (kusjuures enamus huviringe töötab koormusega kuus tundi nädalas). Sellest tulenevalt on lapsevanema kanda kaks kuni neli lisatundi.


description: Haapsalu lähistel asuva Silma lasketiiru kuulid vihisevad taluõuedel, ohutsoonis on ka külatee. Kohalik vallavalitsus nõuab tiiru sulgemist.

title: Lasketiiru kuulid vihisevad taluõuel

maintext:
Seaduse järgi peab lahtise lasketiiru märklaudade taga olema vähemalt kahekilomeetrine elumajadeta ala, kuid Silmal asuvast tiirust 700 meetri kaugusel on kaks talu, kirjutas Lääne Elu.
Herjavas Haapsalu maantee ääres Käbi pansionaadi maal asub Lutaku lasketiir, kus 1992. aastast harjutavad laskmist jahimehed ja peavad võistlusi jahilaskurid. Lastakse Herjava–Üsse tee poole, mis asub tiirust vähem kui kilomeetri kaugusel, veel lähemal on kaks elumaja.
Ülemöödunud laupäeva hommikul, kui tiirus peeti jahilaskevõistlust Metspahr 2016, läks ühes neist majadest elav Avo Ratas postkastist lehti võtma.
Järsku kuulis ta pea kohal imelikku heli. «Viiuu, midagi visises õhus. Olin kohe kummargil, silmanurgast nägin, kuidas miski tiirles õhus,» rääkis ta. «Ju oli kuul rikošeti saanud. Niisama lendab kuul ülehelikiirusega ja midagi ei kuule. Seda pirinat, mida see kuul tegi, kuuleb küll. Kuramuse ebameeldiv pirin, ei oska kuhugi eest ära minna,» lisas Ratas.
Loe täispikka lugu Lääne Elust.


authors:
Tuuli Elstrok
Vabakutseline Ajakirjanik

description: Kõrgkoolis õppimine seab sageli piirangud töötamisele, mis omakorda tekitab pingeid igakuises eelarves. Seetõttu tuleb leida võimalusi, kuidas säästliku majandamise kõrvalt kultuuri nautida, sporti teha ja lihtsalt meelt lahutada.

title: Tudengitele: kümme ideed soodsaks meelelahutuseks

maintext:
Tuuli Elstrok toob SEB igapäevaste rahaasjade blogis mõned näited, kuidas soodsalt meelt lahutada.
1. Üliõpilaspilet ISIC. ISIC pakub tuhandeid soodustusi eri valdkondades üle maailma. Enamasti jäävad soodustused 10–15 protsendi juurde, ent on ka soodsamaid pakkumisi.
2. Ülikooli kultuuri- ja spordiüritused. Koorid, orkestrid, tudengiteater ja -bänd, korporatsioonid, väitlus-, foto- ja kinoklubid jne. TLÜ karjäärinõustaja Kaisa Linnamägi soovitab tudengielust aktiivselt osa võtta, sest see suurendab tunduvalt suhtlusvõrgustikku. Lisaks tasub osaleda üliõpilaskonna projektides, mis annavad hea meeskonna- ja töökogemuse, teisalt võimaldavad uusi tutvusi.
TTÜ karjäärikeskuse juht Heiki Beres lisab, et ülikoolis õppides võiks kaaluda spordiklubi liikmekaardi peatamist, sest iga ülikooli juures on soodsamad sportimisvõimalused, näiteks korv- ja võrkpallitiimid, jalgrattamatkaklubid jm.
3. Osalemine noorteorganisatsioonide (AIESEC, JCI jt) või vabatahtlike töös. Ka seal korraldatakse meelelahutusüritusi, kus panus on taskukohane ja teemad huvitavad. Samuti tehke tutvust oma eriala liitude tegemistega ning osalege tudengipäevadel Tallinnas ja Tartus.
4. Tasuta muuseumipäevad ja kontserdid. Paljudel muuseumidel on tasuta külastuspäevad ning festivalid pakuvad linnaruumis tasuta kontserte. Samuti müüakse etendustele ja kontsertidele vahel peaproovide pileteid, mis on tavahinnast tunduvalt madalamad.
5. Grupisoodustused. Paljud turismiatraktsioonid, toitlustuskohad ja meelelahutusasutused pakuvad suuremale seltskonnale grupisoodustusi. Sel juhul tuleb oma külastus aga ette broneerida.
6. Lõunapakkumised ja happy hour. Enamik söögiasutusi pakub taskukohaseid lõunapakkumisi, pubid happy hour’eid ning päevasel ajal kinno minnes on piletid sageli odavamad.
7. Kodukohvikud. Heaks alternatiiviks väljas söömisele on sõpradega kordamööda üksteise võõrustamine. Reegliks võiks olla kindel panus igaühelt, plussiks on koosveedetud aeg sõpradega ja ehk isegi uued toiduvalmistamisoskused.
8. Iluteenused õppuritelt. Nii juuksuri- kui masssööriõpilased ja teisedki iluteenuste õppijad teevad oma praktika sageli juuksuri- ja massaažikoolides, kus hinnad on tavasalongidest soodsamad.
9. Kosutav puhkus looduses. RMK hoolitseb Eestis märgistatud metsaradade ning tasuta telkimisplatside ja ööbimisonnide eest, seega võite sõpradega hoopis metsa telkima ja matkama minna.
10. Pikalt ette planeerimine. Suurele festivalile või reisile minnes tasub seda ette planeerida ja kulud pikema perioodi peale jagada. Varakult ette ostes on lennu- ja festivalipiletid ning majutus soodsam.


description: Laupäeva hommikul pöördus Riiast Zürichisse lendama pidanud Läti lennufirma airBaltic lennuk rikke tõttu tagasi Riia lennujaama. Ükski inimene intsidendis kannatada ei saanud.

title: AirBalticu reisilennuk pöördus tagasi Riia lennujaama

maintext:
Läti lennukompanii airBaltic reisilennuk Bombardier Q400 NextGen, mis startis laupäeva hommikul Riiast Zürichisse, oli sunnitud tagasi pöörduma ja hädamaandumise tegema, mistõttu on Riia lennuvälja stardi- ja maandumisrada suletud kella 15.30ni, ütles airBalticu kõneisik Janis Vanags.
Esialgsetel andmetel oli probleeme lennuki esiteliku avanemisega ning meeskond pidas vajalikuks tagasi Riia lennujaama pöörduda.
«Esialgse info kohaselt avastati peatselt pärast lennuki õhkutõusmist probleem esitelikuga ning airBalticu meeskond langetas otsuse Riia lennuväljale naasta, ... tehes kõrgendatud ohutusmeetmete režiimis maandumise,» ütles Vanags.
Lennuki pardal oli 63 reisijat ja neli meeskonnaliiget, keegi kannatada ei saanud.
Mitu lendu on juhitud teistele lennuväljadele, edasi lükatud või tühistatud. Reisijatel soovitatakse jälgida lennuinfot Riia lennujaama veebiküljel või võtta ühendust oma lennukompaniiga.
Riia lennujaama veebilehelt leitava lennuinfo kohaselt on ümber suunatud Stockholmist, Frankfurdist, Helsingist ja Moskvast saabuma pidanud lennud.
Please be informed that due to landing of airBaltic aircraft in advanced safety regime, runway is planned to be closed until 14:00.
— RIGA I Airport (@riga_airport) September 17, 2016


description: Uus ühend «alcosynth» on loodud imiteerima alkoholijoobes tekkivat meeleolu, ent erinevalt meelemürgist ei tekita see järgmisel päeval suukuivust, iiveldust ega tüütut peavalu.

title: Alkoholi jäljendav jook päästaks pohmellist

maintext:
Avastatud on uut tüüpi sünteetiline alkohol, mis lubab inimestel tunda joobega kaasnevaid sotsiaalseid efekte, kuid pohmelli lõbusale peoõhtule ei järgne, vahendab Independent.
Selle looja professor David Nutt lubab, et ühtegi pohmellisümptomit uue joogi «alcosynthiga» ei kaasne. Lisaks puudub teoorias võimalus end sellest purju juua – aine efekt peaks saavutama viie ühiku juures oma maksimaalsuse ning sellega see ka piirdub.
Imperial kolledži professor ning endine narkootiliste ainete valdkonna nõunik Nutt rääkis, et ta on loonud ja patenteerinud ligi 90 sarnast ühendit. Praegu testitakse kahe ühendi sobivust laialdasemaks kasutamiseks ning Nutt loodab, et 2050. aastaks vahetab «alcosynth» tavapärase alkoholi täielikult välja.
Professori sõnul sobib jook hästi mohiito ning erinevate džinnikokteilide valmistamiseks ning selle abil saaks kokteile ilma süümepiinadeta nautida. Nimelt töötas tema meeskond kaua, et saada aine, mis mõjutaks inimest sarnaselt alkoholile, kuid sealjuures oleks mittetoksiline ning jätaks tervisenäitajad puutumata.
«Aastaid on uuritud alkoholi mõju ajule ning see on meile juba teada, kuidas ja milliseid kehaosi alkohol negatiivselt mõjutab, kuid kui neid piirkondi vältida, ei tule ka kahjusid,» märkis Nutt. Ta lisas, et tema arvates soovivad inimesed juba ammu näha tervislikumaid jooke ning joogitööstusele on samuti teada, et 2050. aastaks alkoholi enam praegusel kujul alles pole. Aine mõju püsiks paar tundi – sama kaua nagu tavalisel alkoholil.
Kui varasemates eksperimentides «alcosynthiga» kasutati bensodiasepiini tuletist, siis professori kinnitusel uued joogid seda ei sisalda. Ta jääb jookide koostise osas saladuslikuks, kuna tegu on patenteeritud koostisega, mida ta ei soovi laiemale avalikkusele avaldada. Kuna kulub ohtralt ressurssi ja katsetusi enne seda, kui joogid pubidesse jõuaksid, ei tasu neid siiski veel lähiajal oodata.
Suurbritannia valitsuse esindaja tervisevaldkonnas sõnas, et kuna tegu on alles nii värske ideega, on seda raske praegu kommenteerida. Siiski oli ta skeptiline selles osas, kas keegi selle tootmist ja turustamist rahastaks. Küll aga märkis esindaja, et tööjõule oleks see kasuks, kui keegi ei põeks pohmakat ning töötamine oleks efektiivsem.
Briti õlletootjate liidu liige Neil Williams seevastu tõdes, et «alcosynthi» taoline aine pole vajalik, sest pohmelli ennetamiseks ja ravimiseks on küllalt viise ja vahendeid. «On mitmeid lahjasid jooke, sealhulgas õllesid. Üleüldse peaksime jooma mõõdukuse piires, et pohmelli ei tekikski. Ma ei taha sellest ainest enne kuulda, kui olen seda oma silmaga näinud ja ise proovinud,» lisas ta.


description: Naissoost korstnapühkijaid on Eestis üsna vähe, umbes viis. Üks neist, Kristina Vennikas, kes omandas kutse alles kaks kuud tagasi, naudib juba oma tööd täiel rinnal.

title: Naine korstna otsas, kodu puhas?


description: Nii suhkrumaksu valguses kui ka tarbijate teadlikkuse tõstmiseks lubavad piimatööstused järgnevate aastate jooksul suhkrusisaldust jogurtites ja kohupiimakreemides veelgi vähendada.

title: Ametlik lubadus:

maintext:
Valio käivitas suhkrutalgute programmi, mille eesmärk on vähendada sammhaaval, kuid maitses kompromisse tegemata jogurtites, kohupiimades ja keefirides lisatud suhkrute hulka. Selle tulemusena on aastaks 2020 neis tooterühmades lisatud suhkru kogus tänasest kuni 30 protsenti väiksem.
Valio Eesti turundusdirektori Krista Kalbini sõnul alustati toodete suhkrusisalduse vähendamist juba eelmise aasta lõpus ning suhkrusisaldust on vähendatud näiteks kohupiimakreemides keskmiselt 13 protsenti. Järgmisel aastal on fookuses Gefiluse tootesarja, Alma jogurtite ja 380-grammiste topsikohupiimakreemide suhkrusisaldus.
Farmi turundusjuht Ruta Kallaspoolik lisas, et ka neil on kestev eesmärk vähendada järk- järgult maitsestatud toodete suhkrusisaldust nii, et see ei mõjutaks negatiivselt toote maitseomadusi.
«Olemegi viimase viie aastaga vähendanud n.-ö. vanade toodete suhkrusisaldust järk- järgult 17 protsenti ning ruumi oleks vähendada veel 15 protsenti, ilma et see nõuaks sünteetiliste magusainete kasutuselevõttu,» rääkis ta.
Kallaspoolik märkis, et optimaalseks suhkrusisalduseks peetakse EL normide järgi 13 grammi 100 grammi toote kohta. «Suur osa meie tänastest jogurtitest seda juba on ja väga mitmed tooted on ka alla selle, näiteks on Farmi kohukesed turulolevatest kõige väiksema suhkrusisaldusega.»
Valio suhkrutalgud käivitati ka Soomes mullu kevadel ning seni on muudetud koostisega tooted ka positiivset vastukaja saanud. „Valio kontserni ühine eesmärk on tõsta tarbijate teadlikkust tervisliku toitumise ja eluviisi osas ning lisatud suhkrute vähendamine on üks osa sellest tervikust,“ kinnitas Kalbin.
Selleks, et suhkrukoguse vähendamise käigus ei peaks tegema kompromisse maitse arvelt, tuleb Kalbini sõnul vähendada lisatud suhkrute osakaalu sammhaaval. See tähendab, et toodete retsepte ja seega ka pakendeid muudetakse pea igal aastal.
«Toiduliidu uuringu kohaselt peetakse suhkrut vaieldamatult kõige vähem tervislikuks toiduaineks. Samas näitas põllumajandus- kaubanduskoja tellimusel mullu sügisel läbi viidud piimauuring, et ligi 70 protsendi tarbijate arvates on müügilolevad jogurtid ja kohupiimakreemid täpselt parasjagu magusad,» lisas Kalbin.
Seega peab andma inimestele aega harjuda vähemmagusa tootega, kuna vastasel juhul kaotab toode järsu maitsemuutuse tõttu konkurentsis. Kallaspoolik teadis rääkida, et selles osas on lihtsam uute turuletulevate toodetega.
«Meie uued madala suhkrusisaldusega Skyrid on turul olnud alates maist ja väga hästi vastu võetud. Loodetavasti pööravad tarbijad järjest enam tähelepanu tootepakendil olevale infole ning teevad tarbimisotsuseid järjest teadlikumalt,» lisas ta.


description: Ameerika Oregonis asuva suurima veinikeldri omanik Deb Hatcher annab mõned näpunäited, kuidas peaks veine tegelikult hoiustama ja serveerima, kuna inimesed kipuvad selles osas sageli eksima.

title: Põhjus, miks vein vahel hea maitse kaotada võib

maintext:
Hatcher soovitab punane vein külmkappi panna ja maha jahutada umbes pool tundi enne serveerimist, vahendab Fox. Valget veini aga tasubki külmkapis hoida ning võtta see 30 minutit enne laualepanekut külmikust välja, et see saaks veidi soojeneda.
Kui muidu on soovitatud punast veini serveerida leigena ning valget külmana, siis veinieksperdi soovitus on seega just vastupidine. Tuleb tõdeda, et veini õigel ajal jahutamisel või toatemperatuurile asetamisel on oluline mõju selle kvaliteedile ja maitsele.
Kui punast veini hoida pikemat aega toatemperatuuril, hakkavad selle maitseühendid muutuma ebastabiilseks ning võivad osaliselt aurustada. Seega jääb alles maitsetu ja aroomitu vedelik.
«Sa tunned maitses vaid alkoholi ja mitte puuvilja. Kui veini korraks jahutada, siis säilivad maitsed paremini,» lisas Hatcher.
Valget veini jällegi serveeritakse sageli liiga külmana. Kui valget veini püsivalt sügavkülmas hoida, kaotab see samuti oma parima kvaliteedi ning hakkab maitsema nagu iga tavaline jook palaval suvepäeval.


description: Kuigi euroliidus on lennureisijatele ette nähtud kompensatsioon, jäävad sellest Läti meedia teatel laupäeval hädamaandumise teinud Riia-Zürichi lennu reisijad ilma.

title: AirBalticu reisijad jäävad arvatavasti kompensatsioonist ilma

maintext:
AiBaltic teatas, et laupäevase hädamaandumise korral oli tegu force majuere'iga ehk vääramatu jõuga, vahendab mixnews Läti väljaannet Neatkarīgā Rīta Avīze.
Ka Riia lennujaam on juba teatanud, et neilt pole reisijatel midagi loota. Lennujaama pressiesindaja Elina Prikule viitas Montreali konventsioonile ja europarlamendi regulatsioonile 261/2004, mille kohaselt ei pea lennufirma maksma kompensatsiooni, kui tegu on erakorraliste asjaoludega, mida pole võimalik ära hoida, ka kõiki abinõusid tarvitusele võttes.
Ka on Montreali konventsioonis kirjas, et teatud juhtudel ei pea lennufirma oma kohustusi reisijate ees täitma. Näiteks kui on tegu poliitiliselt ebastabiilse olukorra, erakordsete ilmastikuolude tekkimisega, aga ka ettenägematute asjaolude korral, mis mõjutavad lennuohutust.
Europarlamendi regulatsiooni kohaselt on ettenähtud kindel kord kompensatsiooni maksmiseks, kui lend jäetakse ära, hilineb. Hüvitise summa jääb 250 ja 600 euro vahele. Juhul, kui jätkulendu tuleb pikalt oodata, tuleb reisijale tagada toitlustamine, võimalus kaheks telefonikõneks, ööbimisvõimalus.
Läti eurosaadiku Roberts Zile kinnitusel tuleks antud juhul lähtuda europarlamendi regulatsioonist. Ta viitas aastatetagusele Islandi vulkaani purskamise juhtumile, kus hüvitist maksti, kuigi toona oli tegu vääramatu jõuga.
AirBalticu asepresidendi Janis Vangasi sõnul vaatab firma reisijate pretensioonid individuaalselt läbi. Kuid lennufirma ei räägi hüvitise maksmisest, vaid «täiendavast abist».


description: Samsung on küll hakanud välja vahetama ebaturvaliseks osutunud Galaxy Note 7 telefone, kuid neil, kes selle ohtu omal nahal tunda said, on ilmselt siiski kahtlus, kas uuski telefon parem on.

title: Viisid, kuidas testida Samsung Galaxy Note 7 ohutust

maintext:
On kaks lihtsat viisi tuvastamaks, kas tegu on turvalise mudeliga, vahendab Business Insider.
Esmalt kontrollige seadme näitajaid – Galaxy Note 7-l on ikooniribal akumärk, mis on uutel kontrollitud mudelitel alati roheline. Neile on lisatud ka akuprotsendi näitaja, millele pääseb ligi toitenuppu all hoides.
Foto: Business Insider
Teine viis on vaadata telefonipakendit. Välja vahetatud ja turvaliseks tunnistatud telefonide karbil on must kleeps. Kui ka see kasutajat ei veena, siis tuleks külastada Samsungi kodulehekülge, otsida info tagasikutsutud telefonide kohta ning sisestada IMEI-kood.
Sealt saab teada, kas tegu on ohutu telefoniga või palub ettevõte selle siiski ohutuse tagamiseks tagastada.
See võtab küll veidi kauem aega ja vaeva, eriti kui toote pakend ja IMEI-kood pole käepärast, kuid sellega tagatakse kindlus, et seadet võib usaldusväärseks pidada.


description: Tuhanded inimesed on mänginud Pokémon Go’d autot roolides, mõni on sellest hetkest ka pilti teinud ja sõpradele saatnud.

title: Pokémon Go'd sõidu ajal mängivad autojuhid eputavad sotsiaalmeedias

maintext:
San Diego Ülikooli õppejõud John Ayers ja tema kolleegd töötasid läbi suure hulga pilte, sotsiaalmeedia postitusi ja uudiseid, et näha, kui palju inimesi on Pokémon Go tõttu õnnetusse sattunud. Tulemused olid jahmatavad, kirjutab nbcnews.com.
«Postituste, piltide ja uudiste seas oli 14 erakordset õnnetust. Üks mängija oli sõitnud autoga vastu puud,» kirjutas Ayersi tiim.
Mäng on nii sõltuvust tekitav, et inimesed teevad isegi ekraanipilte mängust, samal ajal kui autot juhivad, isegi et nad teavad, et see on ohtlik.
«Olen hetkeline idioot ja sõidan oma autoga, samal ajal kui püüan seda tegelast,» oli kirjutatud ühe mängija ekraanipildile, mille ta Snapchati kaudu oma sõpradele saatis.
Pokémon Go’d on tunnustatud kui kavalat treeninguvahendit, sest ta innustab mängijaid minema välja jalutama ja premeerib mängijaid, kes on läbinu pika distantsi.
Kuid hea kõrval on ka probleemne pool. Nimelt ei pööra mängijad enam piku ekraanilt, mistõttu on nad liikluses ülimalt ohtlikud.
«18 protsenti Twitteri postitustest sisaldasid infot, et inimene mängib ja sõidab (ala sisuga: «Appi, ma püüan Pokémone ja sõidan») ja 11 protsenti märkis, et kõrvalistuja mängib (ala sisuga: «Lasin just õel ennast ringi sõidutada, et Pokémone otsida»),» kirjutas uurijate tiim.
«Neli protsenti vihjasid, et jalakäija mängib («Peaaegu oleks auto alla jäänud Pokémon Go’d mängides),» lisasid nad.
Kuigi tuleb arvestada ka faktiga, et mõned neist postitustest võisid olla nalja viluks, tuleb uurijate sõnul siiski võtta seda tulemust täie tõsidusega. Kokku leidsid nad üle 4000 Twitteri postituse, mis osutas autojuhtimisele ja samal ajal mängu mängimisele.
Mängimise võimalikud tagajärjed on aga naljast kaugel. «16-24 aastaste seas on autoõnnetused ühed peamised surmapõhjused. Nemad on aga mängu suurim sihtgrupp,» kirjutad Ayers.
Tiim toob võimaliku lahendusena välja autojuhtide ja jalakäijate teavitamine mänguga seotud ohtudest.


description: Raha pole? Võib ka järelmaksuga saada! Just sellist skeemi kasutas skandaalne kosmeetikabränd DeSheli. Viimasel ajal pole neist Eestis palju kuulda olnud, sest nüüd müüakse neid tooteid uue nime all DeAura. Toodetakse seda samas tehases ja ka müügiga tegeleb sama firma ning müüginipidki on samad.

title: Imekreemi kasutamine päädis tervisehäda ja 1300-eurose võlaga

maintext:
Tallinlanna Ruslana Uhhalova kasutas kallist DeAura imekreemi ning tal tekkis tõsine allergiline lööve, kirjutab Den za Dnjom. Salong aga keeldus kosmeetikat tagasi võtmast ning nõuab nüüd naiselt 1300 eurot.
Lugu algas augustis, kui naisele helistati salongist ja kutsuti ta tasuta spaaprotseduurile. Nime DeAura kuulis naine esimest korda ja algul ta kõhkles, kuid otsustas siiski minna salongi Royal Grace Tallinnas Ahtri 8.
Esimese asjana uuriti naiselt, kas tal on allergiaid, kuuldes eitavat vastust, paluti talt seejärel tuttavate telefoninumbreid, et firma saaks tasuta teenust ka neile pakkuda. Ühele näopoolele pandi «imelist» vahendit ning siis anti kliendile peegel, et ta saaks kreemi koheses toimes veenduda. Vahet naine ei märganud ja ütles selle ka välja. Teenindaja suutis teda veenda, et tegelikult on ikkagi üks pool näost märksa paremas olukorras ja et efekt veelgi paremini märgatav oleks, on kohe vaja osta kreeme ja hakata neid regulaarselt kasutama.
Allergia põhjustanud kreem.
Nagu võluväel ilmus välja ka kreemide komplekt. Maksis see 1340 eurot ja selle summa sees pidi olema ka kontroll diagnostikafirmas. Naise sõnul kinnitati talle, et antud kosmeetika allergiat ei põhjusta. Kui alguses tegeles naisega üks töötaja, siis hiljem lisandus veel teine. Kliendile pakuti šampanjat sõnadega «Meil on täna nii eriline päev». Ruslana sõnul räägiti ta lihtsalt ära. «Ma ei teadnud enam, kuidas pääseda ning nõustusin. Ka kartsin ma, et teist näopoolt ei töödeldagi, kuigi see erinevat nüüd märgatavalt,» tunnistas ta.
Kui selgus, et naisel raha pole, pakuti talle järelmaksu võimalust ning naine andis alla. Alles seejärel kreemitati ka teine näopool ära. Ostetud purgid ja pudelikesed olid kilesse pakitud ja naisel polnud võimalust nende etikette uurida.
Tõehetk saabus ühel hommikul, kui Ruslana suutis suure vaevaga silmi avada. Silmalaud punetasid ja olid turses, sügelesid. Naise sõnul juhtus see viiendal päeval pärast seda, kui ta oli hakanud kasutama silmaümbruse kreemi.
Ta püüdis kohe võtta ühendust temaga tegelenud inimesega, kuid kõnele ei vastatud. Ruslana luges läbi lepingu ja sai teada, et 14 päeva jooksul saab sellest taganeda. Aga kuna ta ei hakanud vahendeid kohe kasutama, siis oli see tähtaeg möödas.
«Mulle öeldi, et mitte midagi teha ei saa, sest 14 päeva on juba möödas ja neil on õigus järelmaksulepingust mitte taganeda ning raha pean ma neile ikkagi maksma,» meenutas naine kõnet firma sekretärile. Temaga tegelenud naine kinnitas hiljem, et on ise hariduselt meedik ja pole võimalik, et nende kosmeetika põhjustaks allergiat.
Kuna pooli totsikuid polnud naine avanud, pakkus ta välja kompromissi – ta tagastab avamata kosmeetika ja saab selle võrra hinna alla kaubelda. Firmaesindaja lubas rääkida ülemusega läbi ja kolme päeva jooksul vastata. Pärast pooleteise nädala pikkust ootamist sai Ruslana teada, et kosmeetikat tagasi ei võeta ning kogu summa tuleb tal kinni maksta – kogu loo allergia kohta olevat naine ise välja mõelnud, midagi sellist tekkida ei saa. Kuna naisel oli tekkinud kahtlus, et äkki polegi asi kreemis, siis kasutas ta seda veel kord. Kiiresti läks ta taas paiste, laud hakkasid punetama ja silmade ümber tekkisid punased täpid. Medõena töötav naine võttis allergiavastaseid vahendeid ja püüdis allergoloogi juurde aega saada. Kuna arstiaega saada ei õnnestunud, rääkis ta oma osakonnas töötava tuntud arsti-anestesioloogi Boris Gabovitšiga. Arst kinnitas, et tegu on allergiaga ja soovitas tal pöörduda spetsialisti poole. «Ma ei ole allergoloog ja antud juhul räägin kui arstiharidusega inimene,» ütles Gabovitš väljaandele. Ta lisas, et allergia konstateerimiseks ei pea olema allergoloog. «Allergoloog teeb kindlaks, mis selle põhjustas. Allergiat võib diagnoosida iga arst - see on osa baashardusest, mitte küsimus spetsialiseerumisest. Iga komisjon võib seda öelda. On olemas fakt ainega kokku puutumisest ja kindel fakt tekkinud reaktsioonist,» selgitas tohter. Ta lisas, et kui Ruslana oleks pöördunud EMOsse, oleks ta saanud sama diagnoosi.
Gabovitši sõnul on üldine tava, et meedikud otsivad abi oma kolleegide seast, mitte ei pöördu perearsti või EMO poole. «Allergoloogidega on meil probleeme. Isegi meie ei suutnud Ruslanale saada allergoloogi juurde aega, olid ainult tasulised vastuvõtud. Absurd! Meil on haiglas arst olemas - aga maksa,» rääkis arst.
Salong Royal Grace kuulub firmale Lavenire ning selle esindaja Irena Unukainen kinnitas, et ettevõte järgib Eesti seadusi. Dr Gabovitši pandud diagnoosi aga pani ta kahtluse alla. «Vastavalt tervisameti poolt peetava tervishoiuteenuse osutajate tegevuslubade registrile on B. Gabovitšil õigus tegutseda üksnes anestesioloogina (omamata selleks eraldi lisapädevusi) ja tema tegevuskohaks on haigla. Haigla tõendit ei ole väljastanud ja B. Gabovitšil ei ole õigust haiglaväliselt tervishoiuteenuse osutamisega tegeleda, liiatigi veel väljaspool oma eriala. Olete edastanud meile dokumendi, mille on väljastanud sellekohast tegevusluba mitteomav arst ja mille usaldusväärsus tekitab küsitavusi,» seisis firma vastuses.
Arstide registri järgi on dr Gabovitšil õigus tegutseda vaid anestesioloogina. Kuna meile esitati seda tõendit kui spetsialisti, st nahaarsti või allergoloogi, oma, siis me ei saa vastata teie küsimustele antud kliendi kohta. Pealegi me ei pea õigeks avalikult arutada kliendiga sõlmitud lepingut, kusjuures klient ei teavitanud meid sellest soovist,» vastati firmast.
Kuna pädeva eriarsti ehk nahaarsti ja allergoloogi arvamust ei esitatud, siis ei saa ettevõte enda sõnul vastata ka väljaande küsimustele ega selgitada oma seisukohti. «Ühtlasi ei pea põhjendatuks kliendi andmete avalikku arutelu situatsioonis, kus meil on kliendiga sõlmitud kehtiv leping ja kus klient meile ei ole avaldanud, et ta soovib enda andmete avalikku arutelu,» on kirjas vastuses.
Firma esindaja sõnul kinnitas Ruslana lepingut sõlmides, et on kursis võimalike riskidega, mis kosmeetikat kasutades kaasnevad. Sellist punkti naisega sõlmitud lepingus pole. Firma saatis dokumendid, mille kohaselt toodetakse seda Iisraelis asuvas tehases E. L. Erman ning see on registreeritud kosmeetikatoodete andmekogus CPNP – Cosmetic Products Notification Portal.
«Dokumendid, sealhulgas katseprotokollid, on kontrollinud Läti
Terviseamet, see tähendab, et kontroll tehti riigis, kus asub vastutav isik. Mittevastavust
ELi nõuetele ei ole avastatud, seega tooteid on lubatud realiseerida
Euroopas,» kirjutas Unukainen.
Eesti terviseametist öeldi, et seadusandlus ei nõua kosmeetikatoodete kontrollimist. Amet võib teha kontrolli (sh tasuta), kuid kreem ei tohi olla avatud ning seda tehakse müüja juuresolekul.
Alates 2013. aasta 11. juulist tuleb kosmeetikatootjatel registreerida kaup Euroopa Komisjoni hallatavas kosmeetikatoodete andmekogus CPNP – Cosmetic Products Notification Portal. Seal on registreeritud DeAura D'or mystere Eye Performer Gel Superieure ning puuduvad andmed selle soovimatutest tagajärgedest.
Ruslana püüab jätkuvalt saada allergoloogi juurde aega ning pöördus ka tarbijakaitse poole. Järjekordne osamakse aga tuli tasuda 12. septembril.


description: Külmutatud toidu külmkappi aeglaselt sulama jätmine ei ole kõige kindlam viis toitu sulatada.

title: Üllatav nipp külmutatud toidu ülessulatamiseks

maintext:
Rootsis asuva SP Tehnikauuringute Instituudi uurijate sõnul on kõige kindlam viis külmutatud toit sulatada hoopis külma vette asetamisega. Uurija Susanne Ekstedti sõnul sulab külma vette asetatud külmutatud liha, kana või kala kõige kiiremini, kirjutab Daily Mail.
«Tegelikult ei ole see täiesti uus info. See, et külmutatud toitu tuleks sulatada külma vette panekuga, on juba ammu teada toidutööstustele, küll aga ei tea seda enamik tavalisi inimesi,» sõnas Ekstedt.
Selleks, et külmutatud toitu õigesti sulatada, tuleks toit panna kilekotti, et vesi ei pääseks sisse ning seejärel asetada kott külma veega täidetud kaussi.
Kuna vesi juhib soojust paremini kui õhk, siis sulab ka külmutatud toit kiiremini. Külma vette panek aitab ka ära hoida suuremat bakterite kasvu.
Samal põhimõttel tuleks ka toitu külmutada: seda tuleks teha võimalikult kiiresti.
Ekstedt jõudis selle tulemuseni pärast eri toitude külmutamist ja ülessulatamist.
Norra Bioteaduste Ülikooli professor toetab Ekstedti soovitust ning lisab, et tegelikult pole kunagi olnud head teaduslikku tõestust, miks peaks külmutatud toitu külmkapis sulatama.
Sama ülikooli professori Per Einar Granumi sõnul ei tohiks külmutatud toitu mikrolaineahjus sulatada. «Ainult siis, kui külmutatud lihast valmib hautis,võib seda teha, vastasel juhul jääb liha liiga vintske.»


description: Hajameelseid autojuhte leidub Eestis ohtralt, sest bensiinijaamast minema sõitmist, tankimispüstol alles paagis rippumas, tuleb sageli ette. Halvemal juhul võib see maksma minna tuhandeid eurosid.

title: Kindlustused: tankuri lõhkumine on igapäevane nähtus

maintext:
Nii Neste kui Alexela esindajad tõdesid, et juhtumeid, mil klient unustab tanklast ära sõites püstoli paaki, tuleb ette mitmeid kordi kuus. Sellisel juhul peab klient tanklat koheselt teavitama ja täpsustama juhtumi asjaolusid.
Kindlustus korvab kahjud
«Kuna tegemist on liiklusvahendiga seotud õnnetusjuhtumiga, käsitletakse seda kui liikluskahjut ning sellega tegeleb liikluskindlustus. Kui klient lahkub sündmuskohalt õnnetusest teavitamata, korvab kahju kütusemüüjale kindlustus ja nõuab selle sisse kahju tekitanult,» selgitas Neste turundus- ja kommunikatsioonijuht Risto Sülluste.
Alexela kommunikatsioonijuht Norbert Kaareste lisas, et paraku pole harvad ka olukorrad, mil klient juhtumist neid ei teavita. «Sellisel juhul oleme sunnitud pöörduma esmalt politsei poole kahjutekitaja selgeks tegemiseks ning kindlustusseltsil tekib õigus regressi korras kahjuhüvitis isikult välja nõuda. Kuna kõik tanklad on varustatud videovalvega, pole autojuhi selgeks tegemine keeruline ülesanne,» rääkis ta.
Swedbanki sõidukikindlustuse valdkonnajuht Kristjan Ahven märkis, et juhul kui autojuht ei märka paagis olevat püstolit enne kui kodus, on tõepoolest üsna levinud eksiarvamus, et sel juhul võib kahjuteate esitamata jätta. «Kindlasti tuleb ka sel juhul informeerida oma kindlustusandjat.»
Sülluste lisas, et Neste tankurite püstolid on varustatud spetsiaalsete kaitseklappidega ning reeglina ei teki õnnetusest keskkonnale kahju, kuid tanklale tekitatav materiaalne kahju sõltub suuresti juhtumi iseloomust.
«Julgustame kliente püstoliga ärasõidust meid alati teavitama, see lihtsustab menetlust ning aeg-ajalt võtame ka väiksemad kahjud enda kanda. Juhtumist teatamata jätmine võib ohustada järgmisi tankima tulnud kliente,» rõhutas ta.
Igapäevane õnnetusjuhtum
Ka IF kindlustuse kommunikatsioonijuht Rain Porss mainis, et tankimispüstoli paaki unustamise juhtumid on igapäevased ning ühe juhtumi eest hüvitab kindlustus tanklale keskeltläbi 650 eurot, mistõttu pole selline hajameelsus üldse harv nähtus. Möödunud aastal teatasid IFi kliendid kütusetankuri kahjustamisest 163 korral.
PZU Kindlustuse kasko- ja liikluskahjude grupijuht Jaanus Tanne lisas, et sellistest kahjudest teavitatakse neid samuti pea iga nädal ning purunenud voolikuid ja kaitseklappe hüvitatakse sagedasti. Mullu oli PZU Kindlustuses tankuri kahjustumisega seonduvaid juhtumeid 112, hüvitisi maksti kokku summas 31 330 eurot. Keskmine hüvitise summa oli 280 eurot ja suurim 1590 eurot.
Kehva õnne korral läheb kalliks maksma
Kuigi enamasti on tankuri kahjustamise näol tegu liikluskahjuga, siis märkis Tanne, et esineb ka juhtumeid, mis käivad kaskokindlustuse all. «Kaskokindlustuse alla käivad sellised kahjud siis, kui kahjustus tekib sõidukile ja sõidukit on vaja remontida. Üldiselt aga tankurit paaki unustades sõidukile viga ei teki, kuna voolik, mis vastu autot lendub, üldjuhul sõidukit ei kahjusta,» selgitas ta.
Tanne kogemuse põhjal jääb tankuriga minema sõitmise kahju tavaliselt 100-200 euro vahele ning piisab vaid tankuri kaitseklapi vahetamisest, kuid kui lendav voolik või püstol midagi muud kahjustab (näiteks tankurit ennast), võib kahju küündida üle 1000 euro.
Porss lisas, et neil on esinenud juhtumeid, kus tuleb välja vahetada kogu tankur ning siis võib kahjusumma ulatuda 10 000 euroni. Ta rõhutas, et sõidu alustamine ajal, mil tankimispüstol on paagis, on ohtlik lähedalseisvatele inimestele, kuna kütusevoolik tõmmatakse enne selle purunemist väga suure pinge alla. Seega tuleks alati enne tanklast liikuma hakkamist küljepeeglist kontrollida, ega tankimispüstol paaki ei ununenud.
Mida teha, kui õnnetus siiski juhtub?
Toimunud liiklusõnnetus tuleb sündmuskohal vormistada - tuleb täita teade liiklusõnnetusest ja anda see tanklatöötajale.
Kui blanketti käepärast ei ole, tuleks pöörduda tankla infoletti ja rääkida lugu ära ning tanklatöötajad aitavad juhtumi vormistamisel. Peale vormistamist tuleb kõik dokumendid edastada kindlustusseltsi.
Kui tegemist on automaattanklaga, tuleks koheselt juhtumist teavitada tankla infoliini ja kindlustusseltsi.
Samuti tuleks teavitada politseid, kui tankla infoliinile teavitamine tulemust ei anna, sest LS § 169 (5) sätestab: Lahkarvamuse korral, kui varalise kahju saaja ei ole teada, kahju tekitajat ei ole sündmuskohal või kahju tekkis loomale otsasõidu või selle vältimise tagajärjel, tuleb liiklusõnnetusest kohe teatada politseile ja tegutseda vastavalt nende korraldusele.
Kui politseid ega tanklat ei teavitata, avastab tankla omanik varsti katkise tankuri, tuvastab kaamerast kahju tekitaja ning teeb politseisse avalduse ja politsei teeb kahju põhjustajale trahvi sündmuskohalt lahkumise eest. Kindlustusselts saab pärast esitada tagasinõude väljamakstud hüvitise osas kahju põhjustajale, kui sündmuskohalt lahkuti ilma juhtumit vormistamata.
Allikas: PZU