description: Selle nädala jooksul kaalutakse Eesti Õpilasesinduste Liidu (EÕL) eestvedamisel juba kolmandat korda mitmetes koolides üle Eesti algklassiõpilaste koolikotte. Kotte kaalutakse ka Kuressaare Vanalinna koolis (KVK). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ranitsad normi piires

maintext:
Uudised
Ranitsad normi piires
Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 12. oktoober 2016. 9.b klassi õpilane Grete Milpak pani kirja huvijuht Piret Seema ja klassiõde Stella Stepanovi (paremal) kaalutud tulemused. FOTO: Valmar Voolaid Selle nädala jooksul kaalutakse Eesti Õpilasesinduste Liidu (EÕL) eestvedamisel juba kolmandat korda mitmetes koolides üle Eesti algklassiõpilaste koolikotte. Kotte kaalutakse ka Kuressaare Vanalinna koolis (KVK).
Õpilaste ranitsate raskus mõjutab nende rühti juba varakult ja võib tekitada pikemaajalisi tüsistusi. EÕL esindajate arvates oleks kõige õigem varakult koormust vähendada ja anda võimalus hoida kooliasju klassiruumides.
KVK-s viisid aktsiooni koos huvijuht Piret Seemaga läbi kooli õpilasesinduse liikmed Grete Milpak, Stella Stepanov ja Otto Kokk. Eile kaaluti ära 1.a ja 2.a klassi õpilaste ranitsad – kokku 30 kotti. Täna kaalutakse 3.a ja 4.a koormad ning homme valitakse ülejäänud algklasside hulgast välja veel üks klass.
KVK 9.b klassi õpilane ja EÕL liige Stella Stepanov selgitas, et KVK on selle aasta valikus, kuna tema on värske EÕL liige. “Oleneb sellest, mis koolides liidu liikmed käivad ja mis koolilt luba saadakse.”
Stella andmetel võivad 1.–3. klassi õpilaste koolikotid kaaluda kuni 3 kg, 4.–6. klassis 3,5 kg ja 7.–9. klassis 4,5 kg. Esimesel korral, kui 2014. aastal aktsioon läbi viidi, kaalusid algklasside ranitsad keskmiselt 3,6 kg. Umbes 3200-st kaalutud kotist ületasid lubatut 65 protsenti. Eelmisel aastal oli see number 60 protsenti.
Neli kotti liiga rasked
Kaalumist alustati 2.a klassist ning silmanähtavalt olid lapsed elevil delegatsiooni saabumise ja tegevuse üle. Kõige raskem kott kaalus 3,8 kg, mille kohta ranitsa omanik ütles, et tal on nahast kott, mis võis seda raskemaks teha. Lubatud kaalu ületasid klassis nelja lapse kotid.
Klassijuhataja Tiiu Murd ütles, et tema jättis kaalumise lastele üllatuseks. “Ütlesin vaid, et tunni lõpus on oodata külalisi ja käskisin neil kotid kokku pakkida,” lisas ta.
Tulemuse üle oli õpetajal hea meel. “Olen rahul – suurem osa kotte ju mahtus piiridesse ära. Osa koolikotte on juba ise raskemad,” tõdes ta.
Peale kohustuslike asjade on Murru sõnul lastel kõige enam kaasas veepudelid, puuviljad ja mänguasjad. “Sel aastal on mänguasju vähem olnud, esimeses klassis kanti neid rohkem kaasas.”
Gregor kinnitas, et tema meelest ei ole kott ühelgi päeval raske, on vaid siis, kui ta peab umbes 2 km vanaema juurde jalutama. Üldiselt peab ta koolikotti keskmiselt raskeks.
Miia Maria arvas aga, et tema kott on kerge. Ka tema ei osanud välja tuua, mis päeviti ranits raskem on, aga tavaliselt on tal peale kohustuslike asjade ikka kaasas paar õuna.
Järgmisena asuti uurima, kui rasked on 1.a klassi laste koolikotid. Kõige kergem kaalus 1,2 kg ja raskeim 4 kg. Ülekaalulisi ranitsaid tuvastati kolm. Seejärel uuris klassijuhataja Kadi Tänav Tänak, mis sel poisil siis kaasas on. Põnevust tekitas see ka lastes ning õpetaja näitas kõigile, et ülekaal tuli õpikutest, mida võiks hoopis kooli jätta.
Ka Tänav Tänak oli tulemusega rahul. “Nad oskavad valikuid teha, mida kaasas kanda, ja mul on selle üle ainult hea meel. Vahel on neil aga väledad jalad, kui midagi on maha jäänud,” selgitas ta lõbusalt.
Oskar ütles, et tema meelest koolikott ei ole eriti raske, sest ta kasutab võimalust asju kooli jätta. Raskeim on see aga esmaspäeviti. “Vahel võtan vahetunni ajaks mänguasju kaasa,” vastas ta küsimusele, mis tal kotis veel leidub.
Patricia meelest kaalub kott enim teisipäeviti. “Kui ma pean pikapäevarühmas olema, siis võtan raamatuid lugemiseks kaasa,” vastas tüdruk küsimusele, mis tema kotti peale õpikute satub. Õpilaste ranitsate raskus mõjutab nende rühti juba varakult ja võib tekitada pikemaajalisi tüsistusi. EÕL esindajate arvates oleks kõige õigem varakult koormust vähendada ja anda võimalus hoida kooliasju klassiruumides.KVK-s viisid aktsiooni koos huvijuht Piret Seemaga läbi kooli õpilasesinduse liikmed Grete Milpak, Stella Stepanov ja Otto Kokk. Eile kaaluti ära 1.a ja 2.a klassi õpilaste ranitsad – kokku 30 kotti. Täna kaalutakse 3.a ja 4.a koormad ning homme valitakse ülejäänud algklasside hulgast välja veel üks klass.KVK 9.b klassi õpilane ja EÕL liige Stella Stepanov selgitas, et KVK on selle aasta valikus, kuna tema on värske EÕL liige. “Oleneb sellest, mis koolides liidu liikmed käivad ja mis koolilt luba saadakse.”Stella andmetel võivad 1.–3. klassi õpilaste koolikotid kaaluda kuni 3 kg, 4.–6. klassis 3,5 kg ja 7.–9. klassis 4,5 kg. Esimesel korral, kui 2014. aastal aktsioon läbi viidi, kaalusid algklasside ranitsad keskmiselt 3,6 kg. Umbes 3200-st kaalutud kotist ületasid lubatut 65 protsenti. Eelmisel aastal oli see number 60 protsenti.Kaalumist alustati 2.a klassist ning silmanähtavalt olid lapsed elevil delegatsiooni saabumise ja tegevuse üle. Kõige raskem kott kaalus 3,8 kg, mille kohta ranitsa omanik ütles, et tal on nahast kott, mis võis seda raskemaks teha. Lubatud kaalu ületasid klassis nelja lapse kotid.Klassijuhataja Tiiu Murd ütles, et tema jättis kaalumise lastele üllatuseks. “Ütlesin vaid, et tunni lõpus on oodata külalisi ja käskisin neil kotid kokku pakkida,” lisas ta.Tulemuse üle oli õpetajal hea meel. “Olen rahul – suurem osa kotte ju mahtus piiridesse ära. Osa koolikotte on juba ise raskemad,” tõdes ta.Peale kohustuslike asjade on Murru sõnul lastel kõige enam kaasas veepudelid, puuviljad ja mänguasjad. “Sel aastal on mänguasju vähem olnud, esimeses klassis kanti neid rohkem kaasas.”Gregor kinnitas, et tema meelest ei ole kott ühelgi päeval raske, on vaid siis, kui ta peab umbes 2 km vanaema juurde jalutama. Üldiselt peab ta koolikotti keskmiselt raskeks.Miia Maria arvas aga, et tema kott on kerge. Ka tema ei osanud välja tuua, mis päeviti ranits raskem on, aga tavaliselt on tal peale kohustuslike asjade ikka kaasas paar õuna.Järgmisena asuti uurima, kui rasked on 1.a klassi laste koolikotid. Kõige kergem kaalus 1,2 kg ja raskeim 4 kg. Ülekaalulisi ranitsaid tuvastati kolm. Seejärel uuris klassijuhataja Kadi Tänav Tänak, mis sel poisil siis kaasas on. Põnevust tekitas see ka lastes ning õpetaja näitas kõigile, et ülekaal tuli õpikutest, mida võiks hoopis kooli jätta.Ka Tänav Tänak oli tulemusega rahul. “Nad oskavad valikuid teha, mida kaasas kanda, ja mul on selle üle ainult hea meel. Vahel on neil aga väledad jalad, kui midagi on maha jäänud,” selgitas ta lõbusalt.Oskar ütles, et tema meelest koolikott ei ole eriti raske, sest ta kasutab võimalust asju kooli jätta. Raskeim on see aga esmaspäeviti. “Vahel võtan vahetunni ajaks mänguasju kaasa,” vastas ta küsimusele, mis tal kotis veel leidub.Patricia meelest kaalub kott enim teisipäeviti. “Kui ma pean pikapäevarühmas olema, siis võtan raamatuid lugemiseks kaasa,” vastas tüdruk küsimusele, mis tema kotti peale õpikute satub.
Veel artikleid samast teemast »


description: Orissaarest pärit 35-aastane Mari Pukk (pildil) saavutas Rootsis Göteborgi lähedal asuvas Alingsas toimunud Põhjamaade kulturismi ja fitnessi meistrivõistlustel bikiini fitnessis 172 cm ja pikemate naiste seas hinnatava neljanda koha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mari Pukk Rootsis neljas

maintext:
Sport
Mari Pukk Rootsis neljas
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Orissaarest pärit 35-aastane Mari Pukk (pildil) saavutas Rootsis Göteborgi lähedal asuvas Alingsas toimunud Põhjamaade kulturismi ja fitnessi meistrivõistlustel bikiini fitnessis 172 cm ja pikemate naiste seas hinnatava neljanda koha.
“Minu võistlusklassis oli kaheksa naist ja konkurents oli väga tugev. Eestis ja Lätis toimunud võistlustega, kus mul samuti hästi läks, seda väga võrrelda ei saa. Neljas koht on kahtlemata kordaminek,” andis Pukk Meie Maale lühikese kommentaari.
“Järgmine võistlus leiab juba aset eeloleval laupäeval Tallinnas, kus kavas Eesti meistrivõistlused. Loodan seal võita. Novembri teisel nädavahetusel võistlen Poolas, kus toimuvad maailmameistrivõistlused. Seal ma enne käinud ei ole, kuid eeldan, et tase on veelgi kõrgem kui Rootsi võistlustel oli,” lisas Pukk. Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 25. oktoober 2016.“Minu võistlusklassis oli kaheksa naist ja konkurents oli väga tugev. Eestis ja Lätis toimunud võistlustega, kus mul samuti hästi läks, seda väga võrrelda ei saa. Neljas koht on kahtlemata kordaminek,” andis Pukk Meie Maale lühikese kommentaari.“Järgmine võistlus leiab juba aset eeloleval laupäeval Tallinnas, kus kavas Eesti meistrivõistlused. Loodan seal võita. Novembri teisel nädavahetusel võistlen Poolas, kus toimuvad maailmameistrivõistlused. Seal ma enne käinud ei ole, kuid eeldan, et tase on veelgi kõrgem kui Rootsi võistlustel oli,” lisas Pukk.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Orissaare vallavolikogu neljapäevasel istungil otsustati moodustada osavallakogu Saaremaa vallas ning lükata tagasi Pöide valla ühinemis-läbirääkimiste ettepanek. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Orissaare tulevikusuund sai selgeks

maintext:
Uudised
Orissaare tulevikusuund sai selgeks
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Laupäev, 29. oktoober 2016. “Saarlasi pole võtnud ussi- ega püssirohi, saati siis haldusreform!” ei mõista Vello Runthal, (vasakul) miks Saaremaa valda kartma peab. Paremal volikogu esimees Marili Niits. FOTO: Valmar Voolaid Orissaare vallavolikogu neljapäevasel istungil otsustati moodustada osavallakogu Saaremaa vallas ning lükata tagasi Pöide valla ühinemis-läbirääkimiste ettepanek.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Üheksa kuud TS Laevad OÜ müügi- ja teenusevaldkonna juhina ametis olnud Ele Reiljan otsustas ülipikaks kujunenud tööpäevade tõttu ameti maha panna. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
TS Laevade teenusevaldkonna juht otsustas ametist lahkuda
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Reede, 21. oktoober 2016. Ele Reiljan käis ka Saaremaal uut praami-piletite müügisüsteemi tutvustamas. FOTO: Valmar Voolaid Üheksa kuud TS Laevad OÜ müügi- ja teenusevaldkonna juhina ametis olnud Ele Reiljan otsustas ülipikaks kujunenud tööpäevade tõttu ameti maha panna.
Meie Maa ajakirjanik saatis eile Ele Reiljanile mõned küsimused, mille peale tuli Reiljanilt vastus, et ta ei tööta enam TS Laevades, mistõttu ei saa küsimustele vastata.
“Läksin sinna tööle lühiajaliseks perioodiks. Praegu ongi mõistlik vahetus teha. Aitan uuel inimesel sisse elada,” ütles Reiljan. Tema viimane tööpäev TS Laevades müügi- ja teenusevaldkonna juhina oli 14. oktoober.
“Töötasin kokku üheksa kuud. Sama pikk aeg kulub lapse ilmaletoomiseni,” võrd-les Reiljan.
16-tunnised tööpäevad kurnasid
Tähtajalist töölepingut tal polnud ja ta otsustas ise ameti maha panna. Reiljani sõnul olnud tal tööle asudes TS Laevade juhatuse esimehe Kaido Padariga kokkulepe, et jääb tööle praamiliikluse ülevõtmisega seonduva niiöelda käimatõmbamise ajaks. Reiljanil ei olnud kavatsustki jääda TS Laevadesse näiteks kaheks või neljaks aastaks.
“Aeg on väga pingeline olnud, siis vaatan rahulikult edasi. Ma ei jaksanud enam. Tööpäevad kujunesid mitmel kuul 16 tunni pikkuseks. Samasugused olid ka nädalavahetused. Organism ja vaim tahavad puhkust. Leidsin, et otstarbekas oleks aeg maha võtta enda ja pere jaoks, muidu lihtsalt ei saa,” tunnistas Reiljan. Ta lisas, et ei ole rutiini ega tavapärast tööd taluv inimene ning talle meeldibki uusi asju käivitada.
Ele Reiljan vastutas TS Laevades teenuste ja infosüsteemi väljatöötamise, kaldapersonali komplekteerimise ja koolitamise eest. Ta sai enda sõnul hea kogemuse osaliseks.
“Üks sai on kompleksselt nullist teenuse väljaarendamine ja teine asi koostöö erinevate osapoolte vahel. Nägin, kuidas kõik inimesed pingelises olukorras ühise eesmärgi nimel töötasid. See on hindamatu,” märkis Reiljan.
Ta usub, et järgmisel nädalal peaks piletimüük sadamates ajutistes soojakutes lõppema ja kolima kassadesse, sest õiged ruumid on TS Laevadel juba käes.
Ust mürtsuga kinni ei pane
Reiljan enda sõnul niiöelda mürtsuga TS Laevade ust kinni ei pane ning aitab AS-i Tallinna Sadam tütarettevõtte uuel müügi- ja teenusevaldkonna juhil sisse elada kuni esmaspäevani, mil uuele töötajale kõik üle annab.
“Tahan, et kõik ilusti edasi läheb,” sõnas Reiljan. Tal on endal ääretult kahju TS Laevadest lahkumise pärast.
Uue töökoha peale Ele Reiljan veel mõelnud pole ning võtab kõigepealt pikemat sorti puhkuse. “Ääri-veeri on ühelt ja teiselt poolt juttu olnud. Puhkan, siis alles mõtlen, mis see järgmine asi võiks olla, kus töötama hakkan,” lubas Reiljan.
Tal jääb TS Laevades töötamisest veidi kripeldama käimatõmmatud asjade lihvimine. Kõik süsteemid töötavad, kuid pisikesi täiendusi tuleks teha.
Lähinädalatel teeb Reiljan sadamates tiiru ja uurib, kuidas TS Laevadel läheb.
“Kindlasti hakkan Saaremaal ja Hiiumaal palju sagedamini käima, kui varem seda tegin,” kinnitas Reiljan.
Enne TS Lavadesse minekut töötas Ele Reiljan Omnivas äriüksuse perioodika- ja reklaamiäri üksuse juhina, vastutades postiteenuste kliendisõbralikkuse ja protsesside efektiivsuse eest. Ta on eelnevalt töötanud Swedbankis erinevatel ametikohtadel, kust on pärit tema hea kogemus muutuste elluviimise ja protsesside efektiivsemaks muutmise vallas.
Kõiki Swedbanki koduturge hõlmavate projektide juhtimine õpetas arvestama ka kultuuridevaheliste erinevustega. Pikka aega töötas Reiljan Tartu ülikooli majandusteaduskonnas, õpetades rahvusvahelist majandust ja turundust. Seal omandas ta ka doktorikraadi (PhD). Meie Maa ajakirjanik saatis eile Ele Reiljanile mõned küsimused, mille peale tuli Reiljanilt vastus, et ta ei tööta enam TS Laevades, mistõttu ei saa küsimustele vastata.“Läksin sinna tööle lühiajaliseks perioodiks. Praegu ongi mõistlik vahetus teha. Aitan uuel inimesel sisse elada,” ütles Reiljan. Tema viimane tööpäev TS Laevades müügi- ja teenusevaldkonna juhina oli 14. oktoober.“Töötasin kokku üheksa kuud. Sama pikk aeg kulub lapse ilmaletoomiseni,” võrd-les Reiljan.Tähtajalist töölepingut tal polnud ja ta otsustas ise ameti maha panna. Reiljani sõnul olnud tal tööle asudes TS Laevade juhatuse esimehe Kaido Padariga kokkulepe, et jääb tööle praamiliikluse ülevõtmisega seonduva niiöelda käimatõmbamise ajaks. Reiljanil ei olnud kavatsustki jääda TS Laevadesse näiteks kaheks või neljaks aastaks.“Aeg on väga pingeline olnud, siis vaatan rahulikult edasi. Ma ei jaksanud enam. Tööpäevad kujunesid mitmel kuul 16 tunni pikkuseks. Samasugused olid ka nädalavahetused. Organism ja vaim tahavad puhkust. Leidsin, et otstarbekas oleks aeg maha võtta enda ja pere jaoks, muidu lihtsalt ei saa,” tunnistas Reiljan. Ta lisas, et ei ole rutiini ega tavapärast tööd taluv inimene ning talle meeldibki uusi asju käivitada.Ele Reiljan vastutas TS Laevades teenuste ja infosüsteemi väljatöötamise, kaldapersonali komplekteerimise ja koolitamise eest. Ta sai enda sõnul hea kogemuse osaliseks.“Üks sai on kompleksselt nullist teenuse väljaarendamine ja teine asi koostöö erinevate osapoolte vahel. Nägin, kuidas kõik inimesed pingelises olukorras ühise eesmärgi nimel töötasid. See on hindamatu,” märkis Reiljan.Ta usub, et järgmisel nädalal peaks piletimüük sadamates ajutistes soojakutes lõppema ja kolima kassadesse, sest õiged ruumid on TS Laevadel juba käes.Reiljan enda sõnul niiöelda mürtsuga TS Laevade ust kinni ei pane ning aitab AS-i Tallinna Sadam tütarettevõtte uuel müügi- ja teenusevaldkonna juhil sisse elada kuni esmaspäevani, mil uuele töötajale kõik üle annab.“Tahan, et kõik ilusti edasi läheb,” sõnas Reiljan. Tal on endal ääretult kahju TS Laevadest lahkumise pärast.Uue töökoha peale Ele Reiljan veel mõelnud pole ning võtab kõigepealt pikemat sorti puhkuse. “Ääri-veeri on ühelt ja teiselt poolt juttu olnud. Puhkan, siis alles mõtlen, mis see järgmine asi võiks olla, kus töötama hakkan,” lubas Reiljan.Tal jääb TS Laevades töötamisest veidi kripeldama käimatõmmatud asjade lihvimine. Kõik süsteemid töötavad, kuid pisikesi täiendusi tuleks teha.Lähinädalatel teeb Reiljan sadamates tiiru ja uurib, kuidas TS Laevadel läheb.“Kindlasti hakkan Saaremaal ja Hiiumaal palju sagedamini käima, kui varem seda tegin,” kinnitas Reiljan.Enne TS Lavadesse minekut töötas Ele Reiljan Omnivas äriüksuse perioodika- ja reklaamiäri üksuse juhina, vastutades postiteenuste kliendisõbralikkuse ja protsesside efektiivsuse eest. Ta on eelnevalt töötanud Swedbankis erinevatel ametikohtadel, kust on pärit tema hea kogemus muutuste elluviimise ja protsesside efektiivsemaks muutmise vallas.Kõiki Swedbanki koduturge hõlmavate projektide juhtimine õpetas arvestama ka kultuuridevaheliste erinevustega. Pikka aega töötas Reiljan Tartu ülikooli majandusteaduskonnas, õpetades rahvusvahelist majandust ja turundust. Seal omandas ta ka doktorikraadi (PhD).
Veel artikleid samast teemast »


description: Peagi on algamas novembrikuu ja hingedeaeg. Kalendris on 1. november pühakutepäev ja 2. november hingedepäev ehk kõikide surnute mälestuspäev. Juba meie kauged esivanemad on hämaratel sügisõhtutel mõelnud oma eelkäijatele ja neid meeles pidanud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kirik
Hingedepäeva õhtu Kihelkonnal koos muusikaga
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Peagi on algamas novembrikuu ja hingedeaeg. Kalendris on 1. november pühakutepäev ja 2. november hingedepäev ehk kõikide surnute mälestuspäev. Juba meie kauged esivanemad on hämaratel sügisõhtutel mõelnud oma eelkäijatele ja neid meeles pidanud.
Mul oli eelmisel nädalal võimalus viibida Iisraelis ja külastada mitmeid Jeesuse ning teiste Piiblist tuntud isikutega seotud paiku. Üheks hingeliigutavaks kogemuseks oli Jeruusalemmas Siioni mäel asuv Maarja uinumise kirik.
Pärimuse järgi käisid seal paigas koos esimesed kristlased ning ka Maarja oli nendega oma vanaduspõlve lõpuni. Seal paigas olevat Maarja ka surnud.
Kui mitmes teises pühapaigas olid koos rahvamassid, siis seal oli vaikne ja rahulik, mängis orelimuusika ja valdas ääretult helge tunne. Meenus salm pühakirjast Ps 116,15: “Kallis on Issanda meelest tema vagade surm.”
Nimetame surnuid mitmeti – lahkunud, kadunukesed, kuid ortodoksi kirikus kasutatav väljend „magama uinunud” on ääretult südamlik ja soe. Meie lähedased on olemas ja ootavad ärkamist.
Septembri alguses peeti Kuressaare kirikus imekaunis õhtu tuntud Saaremaa muusikamehe Rein Orni sünnipäeva puhul. Kaunilt kõlasid Rein Orni akordion ja Erki Aaviku viiul üheskoos.
Palusin Reinult, et kas oleks võimalik neid kauneid palasid kuulata Kihelkonna kirikus hingedepäeva õhtul kell 19 ja õnneks see aeg sobis.
Seega, tere tulemast kõigile hingedepäeva õhtul kell 19 Kihelkonna kirikusse, et mõelda oma lähedastele, süüdata küünal, pidada palve ja kuulda imelisi helisid. Autor: Rene Reinsoo Neljapäev, 27. oktoober 2016.Mul oli eelmisel nädalal võimalus viibida Iisraelis ja külastada mitmeid Jeesuse ning teiste Piiblist tuntud isikutega seotud paiku. Üheks hingeliigutavaks kogemuseks oli Jeruusalemmas Siioni mäel asuv Maarja uinumise kirik.Pärimuse järgi käisid seal paigas koos esimesed kristlased ning ka Maarja oli nendega oma vanaduspõlve lõpuni. Seal paigas olevat Maarja ka surnud.Kui mitmes teises pühapaigas olid koos rahvamassid, siis seal oli vaikne ja rahulik, mängis orelimuusika ja valdas ääretult helge tunne. Meenus salm pühakirjast Ps 116,15: “Kallis on Issanda meelest tema vagade surm.”Nimetame surnuid mitmeti – lahkunud, kadunukesed, kuid ortodoksi kirikus kasutatav väljend „magama uinunud” on ääretult südamlik ja soe. Meie lähedased on olemas ja ootavad ärkamist.Septembri alguses peeti Kuressaare kirikus imekaunis õhtu tuntud Saaremaa muusikamehe Rein Orni sünnipäeva puhul. Kaunilt kõlasid Rein Orni akordion ja Erki Aaviku viiul üheskoos.Palusin Reinult, et kas oleks võimalik neid kauneid palasid kuulata Kihelkonna kirikus hingedepäeva õhtul kell 19 ja õnneks see aeg sobis.Seega, tere tulemast kõigile hingedepäeva õhtul kell 19 Kihelkonna kirikusse, et mõelda oma lähedastele, süüdata küünal, pidada palve ja kuulda imelisi helisid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jõhvi kontserdimajas toimunud üleriigilisel Aasta Õpetaja auhinnagalal "Eestimaa õpib ja tänab" kuulutati aasta haridusteoks küberkaitse õppesuuna avamine Põltsamaa ühisgümnaasiumis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Aasta klassiõpetaja on Merle Lepik Salme põhikoolist
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 08. oktoober 2016. Merle Lepik. FOTO: Valmar Voolaid Jõhvi kontserdimajas toimunud üleriigilisel Aasta Õpetaja auhinnagalal "Eestimaa õpib ja tänab" kuulutati aasta haridusteoks küberkaitse õppesuuna avamine Põltsamaa ühisgümnaasiumis.
Auhinnagalale olid tänavu kutsutud kolm Saaremaa õpetajat ning saarelt oli üles antud ka aasta haridusteo nominent.
Aasta klassiõpetajaks nimetati Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik.
Merle on loominguline, õpilaste võimeid ja huve arvestav õpetaja. Ta leiab igale õpilasele võimetekohase ülesande, mis toetab lapse eduelamust ja motiveerib õpilast. Tema õpilased on kodukohta austavad ja väärtustavad saarlased, kirjutatakse Merle iseloomustuses.
Salme kooli õpetaja Merle Lepiku kohta on veel öeldud, et ta kasutab enda poolt loodud hindamismudeleid, et õpilased mõistaksid, mida nad omandavad ja kuidas kujuneb nende hinne.
Innovaatilise õpetajana on tema tundides tähtsal kohal digivahendid. Samuti väärtustab ta tänapäevase kõrval pärimuskultuuri. Tema klassi õppetöö on lõimitud Sõrvega – räägitakse Sõrve murrakus, uuritakse rahvariideid ja mängitakse kohalikke mänge.
Tunnustusüritusel kandideeris põhikooliõpetajate kategoorias SÜG-i bioloogiaõpetaja Inge Vahter ja KG klassijuhataja ja õppealajuhataja Maidu Varik. Aasta haridusteo nominendina olid üles seatud SÜG-i korraldatavad Saaremaa miniteatripäevad. Auhinnagalale olid tänavu kutsutud kolm Saaremaa õpetajat ning saarelt oli üles antud ka aasta haridusteo nominent.Aasta klassiõpetajaks nimetati Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik.Merle on loominguline, õpilaste võimeid ja huve arvestav õpetaja. Ta leiab igale õpilasele võimetekohase ülesande, mis toetab lapse eduelamust ja motiveerib õpilast. Tema õpilased on kodukohta austavad ja väärtustavad saarlased, kirjutatakse Merle iseloomustuses.Salme kooli õpetaja Merle Lepiku kohta on veel öeldud, et ta kasutab enda poolt loodud hindamismudeleid, et õpilased mõistaksid, mida nad omandavad ja kuidas kujuneb nende hinne.Innovaatilise õpetajana on tema tundides tähtsal kohal digivahendid. Samuti väärtustab ta tänapäevase kõrval pärimuskultuuri. Tema klassi õppetöö on lõimitud Sõrvega – räägitakse Sõrve murrakus, uuritakse rahvariideid ja mängitakse kohalikke mänge.Tunnustusüritusel kandideeris põhikooliõpetajate kategoorias SÜG-i bioloogiaõpetaja Inge Vahter ja KG klassijuhataja ja õppealajuhataja Maidu Varik. Aasta haridusteo nominendina olid üles seatud SÜG-i korraldatavad Saaremaa miniteatripäevad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud nädalavahetusel andsid Liibanonis teenivatele eestlastele täismajale läinud kontserdid saarlane Grete Paia ning Sulliwanist, Jaak Ahelikust ja kaitseväe orkestri muusikutest moodustatud ansambel Misjonäärid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Paia lahutas rahuvalvajate meelt

maintext:
Uudised
Paia lahutas rahuvalvajate meelt
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 25. oktoober 2016. FOTO: Eesti kaitsevägi Möödunud nädalavahetusel andsid Liibanonis teenivatele eestlastele täismajale läinud kontserdid saarlane Grete Paia ning Sulliwanist, Jaak Ahelikust ja kaitseväe orkestri muusikutest moodustatud ansambel Misjonäärid.
“Kodust kaugel teenivatele kaitseväelastele on nii lähedaste kui ka ühiskonna toetus tervikuna oluline ja üks viis seda toetust näidata on tuntud muusikute külastused,” ütles Eesti kontingendi ülem major Kuido Põldoja ja lisas, et kordaläinud kontserdid andsid kindlasti nii eestlastele kui ka nende Soome ja Iiri kolleegidele uut energiat viimasteks teenistusnädalateks enne koju jõudmist.
Muusikud esinesid kahel õhtul Lõuna-Liibanonis Soome Iiri ühispataljonis teenivatele Eesti, Soome ja Iiri rahuvalvajatele. Lisaks tutvusid külalised rahuvalvajate teenistuse ja varustusega ning osalesid eile koos Eesti kaitseväelastega patrullis. Täna külastasid muusikud ja Eesti kaitseväelased Ain Ebeli koolis kohalikke lapsi.
“Liibanonis veedetud nädal jäi selgelt liiga lühikeseks - tegemist-toimetamist oli palju ning igapäevane ajakava oli tihe. Lisaks võeti meid kõiki kohe väga omaks juba esimesel päeval. Tundus, justkui oleks oma vanade sõpradega üle pika aja taas kokku saanud,” ütles Grete Paia.
“Kuna ma polnud varem elukutseliste sõduritega kokku puutunud, siis ei teadnud, mida oodata. Tihti arvatakse, et militaarinimesed on väga tõsised ja kinnised, ent siin veedetud aeg tõestas mulle risti vastupidist. Meeletult kihvt oli näha, kuidas sõdurid hakkasid mõlemal kontserdil kohe kaasa rokkima ning hiljem koos muusikutega tantsu vihtusid.”
Koos staabiohvitseridega teenib Liibanonis ÜRO rahuvalvemissioonil UNIFIL ligi 40 Eesti kaitseväelast, kellest suurema osa moodustab rühmasuurune üksus, mis on komplekteeritud peamiselt Scoutspataljoni B-kompanii baasil. Eesti jalaväerühm on osa Soome-Iiri pataljonist.
Kokku panustab UNIFILi praegu 40 riiki. Praegune üksus on järjekorras neljas eestlaste jalaväeüksus Liibanonis.
Eesti jalaväerühma Estpla-21 peamine ülesanne on teha nii päevaseid kui ka öiseid patrulle, et näidata UNIFILi kohaolu ning kontrollida, et erinevad konflikti osapooled omavahel sõlmitud lepingutest kinni peaksid. Estpla-21 kaitseväelased patrullivad nii iseseisvalt kui ka koostöös Liibanoni relvajõududega. “Kodust kaugel teenivatele kaitseväelastele on nii lähedaste kui ka ühiskonna toetus tervikuna oluline ja üks viis seda toetust näidata on tuntud muusikute külastused,” ütles Eesti kontingendi ülem major Kuido Põldoja ja lisas, et kordaläinud kontserdid andsid kindlasti nii eestlastele kui ka nende Soome ja Iiri kolleegidele uut energiat viimasteks teenistusnädalateks enne koju jõudmist.Muusikud esinesid kahel õhtul Lõuna-Liibanonis Soome Iiri ühispataljonis teenivatele Eesti, Soome ja Iiri rahuvalvajatele. Lisaks tutvusid külalised rahuvalvajate teenistuse ja varustusega ning osalesid eile koos Eesti kaitseväelastega patrullis. Täna külastasid muusikud ja Eesti kaitseväelased Ain Ebeli koolis kohalikke lapsi.“Liibanonis veedetud nädal jäi selgelt liiga lühikeseks - tegemist-toimetamist oli palju ning igapäevane ajakava oli tihe. Lisaks võeti meid kõiki kohe väga omaks juba esimesel päeval. Tundus, justkui oleks oma vanade sõpradega üle pika aja taas kokku saanud,” ütles Grete Paia.“Kuna ma polnud varem elukutseliste sõduritega kokku puutunud, siis ei teadnud, mida oodata. Tihti arvatakse, et militaarinimesed on väga tõsised ja kinnised, ent siin veedetud aeg tõestas mulle risti vastupidist. Meeletult kihvt oli näha, kuidas sõdurid hakkasid mõlemal kontserdil kohe kaasa rokkima ning hiljem koos muusikutega tantsu vihtusid.”Koos staabiohvitseridega teenib Liibanonis ÜRO rahuvalvemissioonil UNIFIL ligi 40 Eesti kaitseväelast, kellest suurema osa moodustab rühmasuurune üksus, mis on komplekteeritud peamiselt Scoutspataljoni B-kompanii baasil. Eesti jalaväerühm on osa Soome-Iiri pataljonist.Kokku panustab UNIFILi praegu 40 riiki. Praegune üksus on järjekorras neljas eestlaste jalaväeüksus Liibanonis.Eesti jalaväerühma Estpla-21 peamine ülesanne on teha nii päevaseid kui ka öiseid patrulle, et näidata UNIFILi kohaolu ning kontrollida, et erinevad konflikti osapooled omavahel sõlmitud lepingutest kinni peaksid. Estpla-21 kaitseväelased patrullivad nii iseseisvalt kui ka koostöös Liibanoni relvajõududega.
Veel artikleid samast teemast »


description: 3. oktoobril kell 14.32 sai Toompeal selgeks, et 81 poolthäälega on valitud Eesti Vabariigi viiendaks presidendiks Kersti Kaljulaid (46). Kuuendal katsel õnnestus leida lõpuks ühisosa, et valida parteideülene riigipea. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
MART SOIDRO AINULT MEIE MAAS: Kaua tehtud kaunikene
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Mart Soidro, literaat Kolmapäev, 05. oktoober 2016. Meie Maa kolumnist Mart Soidro. FOTO: Toomas Huik 3. oktoobril kell 14.32 sai Toompeal selgeks, et 81 poolthäälega on valitud Eesti Vabariigi viiendaks presidendiks Kersti Kaljulaid (46). Kuuendal katsel õnnestus leida lõpuks ühisosa, et valida parteideülene riigipea.
“Eesti sai esimese naispresidendi,” olid paljud kommentaatorid õnnest märjad. Nojaa, see on tähelepanuväärne fakt, aga ei tohiks anda ametis erilist eelist. Pigem julgustab see suguõdesid unistama suurelt ja jõudma sama kaugele.
Aga sellest ei piisa, et õnn tuleks meie õuele. Ükski tulevane töö ei tohi jääda tegemata põhjusel, et inimesel olid parasjagu püksid jalas või seelik seljas. Käised tuleb nii või teisiti üles käärida.
Minu jaoks on märgilisema tähendusega fakt, et Kersti Kaljulaid on esimene president, kes on minust noorem. Ja ta on läbi ajaloo konkurentsitult meie noorim president. Konstantin Päts oli 64-aastane, kui ta presidendiks “valiti”. Lennart Meril oli aastaid 63, Arnold Rüütlil 73 ja Toomas Hendrik Ilvesel 52, kui nad ametisse astusid.
Neile, kes ei käinud matemaatikatunnis
Mind pani imestama mõningate rahvaesindajate pahameel, et riigikogus seati üles vaid üks kandidaat. Rehkendada ei oska või, sõbrad? Kui Peeter Ernits andis oma toetusallkirja Kaljulaidile ja kokku kogunes neid 90, siis on väga raske üles seada teist kandidaati. Riigikogu ei ole kummist.
Ei ole võimalik leida veel 21 riigikogu liiget, sest teadupoolest on kõigil valijatel vaid üks hääl. Ernits võiks selle peale mõelda ning Heimar Lengi ja Oudekki Loonega selles (põhiseaduse) osas sotid selgeks teha.
Vahetult enne valimisi teatas Ernits aga Vikerraadios, et valimistest on kujunemas farss, kuna Siim Kallas ei saagi enam kandideerida...
Tule taevas appi! Vastaskandidaadi, kas või Mart Helme ülesseadmise peale võinuks rahvasaadikud varem mõelda. Kui leidunuks 21 ülesseadjat, saanuks teha panuseid, kas seekord saab EKRE esimees 16 häält või vähem.
Tähelepanuväärne on fakt, et Kersti Kaljulaid kogus riigikogus 81 häält, ületades sellega Toomas Hendrik Ilvese viie aasta vanuse rekordi koguni kaheksa häälega. Aga veelgi kõnekam on tõsiasi, et ta sai parlamendi neljaviiendikulise toetuse. Kas nii suurt häälteenamust on riigikogus üldse vaja?
On.
Põhiseaduse § 166 ütleb: “Otsus põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu käsitlemiseks kiireloomulisena võetakse vastu riigikogu neljaviiendikulise häälteenamusega. Põhiseaduse muutmise seadus võetakse sel juhul vastu riigikogu koosseisu kahekolmandikulise häälteenamusega.”
Mõtlemiskoht rahvaasemikele, kes tahavad põhiseadust muuta, et seadustada presidendi otsevalimine.
Vanem õde
Sirje Niitra kirjutas teisipäevases Postimehes: “Kersti Kaljulaid tundub olevat kõike seda, mida ootame oma vanemalt õelt: tark, kindla sõna ja teoga, selline, kellele võib loota ja kes meid alati ära kuulab, on meie jaoks olemas. Tulevane president on lubanud osutada lahendamist vajavatele murekohtadele – täpselt nii, nagu teeb seda õde oma nooremate õdede-vendade puhul.”
Seda lugedes jäin ma mõttesse. Meenus 80-ndate keskpaiga Marju Lauristin. Muidugi oli mu õpetaja juba siis jutukam, sest üliõpilased olid lorud ja massikommunikatsiooni iseärasused tuli loengutes ja seminarides mitu korda üle seletada. Ta ei saanud olla nii napisõnaline kui Kaljulaid eelmise nädala esinemistes.
Marju ei järginud nõukogude pedagoogikat, ta näitas välja, mida ta rumalatest küsimustest ja nende küsijatest arvab. Kersti on delikaatsem. Kui kaks saatejuhti küsisid pühapäevases “teledebatis” oma tavapäraseid küsimusi, säilitas ta rahu ja suutis vastata nendele nii, et küsimused ei tundunudki trafaretsed, et mitte öelda tobedad.
Muidugi, Marju positsioon ühiskonnas oli juba 80-ndate keskel 20 korda suurem kui Kerstil praegu, aga on vaid aja küsimus, millal vahe vähenema hakkab.
Nii nagu Terje Trei, ei tunne ka mina uut presidenti. Kui mitte silmas pidada umbes tunniajalist hommikust hoogsat vestlust viimasel vabariigi aastapäeval (millest fotojäädvustus on üleval ka mu Facebooki lehel). Aga erinevalt viimastel riigikogu valimistel 557 häält saanud Treist tean ma Kaljulaidi kõik need selle sajandi aastad. Olen kuulanud ta raadiosaateid, lugenud ta artikleid ja jälginud ta muid esinemisi.
Võib-olla ei ole Kaljulaid humanitaarteadustega nii sina-peal kui olid Meri ja Ilves, võib-olla on ta liiga Excel. Kindlasti on ta reserveeritum, kui nii mõnigi kampaaniast armsaks saanud energiapomm. Kuid vaieldamatult on tegemist intellektuaalselt põneva inimesega.
Veel eelmise nädala alguses räägiti kolmest presidendikandidaadist. Minu süda oli neid nimesid kuuldes rahul. Valida ei tulnud halva või väga halva vahel, valida tuli väga heade kandidaatide vahel. “Eesti sai esimese naispresidendi,” olid paljud kommentaatorid õnnest märjad. Nojaa, see on tähelepanuväärne fakt, aga ei tohiks anda ametis erilist eelist. Pigem julgustab see suguõdesid unistama suurelt ja jõudma sama kaugele.Aga sellest ei piisa, et õnn tuleks meie õuele. Ükski tulevane töö ei tohi jääda tegemata põhjusel, et inimesel olid parasjagu püksid jalas või seelik seljas. Käised tuleb nii või teisiti üles käärida.Minu jaoks on märgilisema tähendusega fakt, et Kersti Kaljulaid on esimene president, kes on minust noorem. Ja ta on läbi ajaloo konkurentsitult meie noorim president. Konstantin Päts oli 64-aastane, kui ta presidendiks “valiti”. Lennart Meril oli aastaid 63, Arnold Rüütlil 73 ja Toomas Hendrik Ilvesel 52, kui nad ametisse astusid.Mind pani imestama mõningate rahvaesindajate pahameel, et riigikogus seati üles vaid üks kandidaat. Rehkendada ei oska või, sõbrad? Kui Peeter Ernits andis oma toetusallkirja Kaljulaidile ja kokku kogunes neid 90, siis on väga raske üles seada teist kandidaati. Riigikogu ei ole kummist.Ei ole võimalik leida veel 21 riigikogu liiget, sest teadupoolest on kõigil valijatel vaid üks hääl. Ernits võiks selle peale mõelda ning Heimar Lengi ja Oudekki Loonega selles (põhiseaduse) osas sotid selgeks teha.Vahetult enne valimisi teatas Ernits aga Vikerraadios, et valimistest on kujunemas farss, kuna Siim Kallas ei saagi enam kandideerida...Tule taevas appi! Vastaskandidaadi, kas või Mart Helme ülesseadmise peale võinuks rahvasaadikud varem mõelda. Kui leidunuks 21 ülesseadjat, saanuks teha panuseid, kas seekord saab EKRE esimees 16 häält või vähem.Tähelepanuväärne on fakt, et Kersti Kaljulaid kogus riigikogus 81 häält, ületades sellega Toomas Hendrik Ilvese viie aasta vanuse rekordi koguni kaheksa häälega. Aga veelgi kõnekam on tõsiasi, et ta sai parlamendi neljaviiendikulise toetuse. Kas nii suurt häälteenamust on riigikogus üldse vaja?On.Põhiseaduse § 166 ütleb: “Otsus põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu käsitlemiseks kiireloomulisena võetakse vastu riigikogu neljaviiendikulise häälteenamusega. Põhiseaduse muutmise seadus võetakse sel juhul vastu riigikogu koosseisu kahekolmandikulise häälteenamusega.”Mõtlemiskoht rahvaasemikele, kes tahavad põhiseadust muuta, et seadustada presidendi otsevalimine.Sirje Niitra kirjutas teisipäevases Postimehes: “Kersti Kaljulaid tundub olevat kõike seda, mida ootame oma vanemalt õelt: tark, kindla sõna ja teoga, selline, kellele võib loota ja kes meid alati ära kuulab, on meie jaoks olemas. Tulevane president on lubanud osutada lahendamist vajavatele murekohtadele – täpselt nii, nagu teeb seda õde oma nooremate õdede-vendade puhul.”Seda lugedes jäin ma mõttesse. Meenus 80-ndate keskpaiga Marju Lauristin. Muidugi oli mu õpetaja juba siis jutukam, sest üliõpilased olid lorud ja massikommunikatsiooni iseärasused tuli loengutes ja seminarides mitu korda üle seletada. Ta ei saanud olla nii napisõnaline kui Kaljulaid eelmise nädala esinemistes.Marju ei järginud nõukogude pedagoogikat, ta näitas välja, mida ta rumalatest küsimustest ja nende küsijatest arvab. Kersti on delikaatsem. Kui kaks saatejuhti küsisid pühapäevases “teledebatis” oma tavapäraseid küsimusi, säilitas ta rahu ja suutis vastata nendele nii, et küsimused ei tundunudki trafaretsed, et mitte öelda tobedad.Muidugi, Marju positsioon ühiskonnas oli juba 80-ndate keskel 20 korda suurem kui Kerstil praegu, aga on vaid aja küsimus, millal vahe vähenema hakkab.Nii nagu Terje Trei, ei tunne ka mina uut presidenti. Kui mitte silmas pidada umbes tunniajalist hommikust hoogsat vestlust viimasel vabariigi aastapäeval (millest fotojäädvustus on üleval ka mu Facebooki lehel). Aga erinevalt viimastel riigikogu valimistel 557 häält saanud Treist tean ma Kaljulaidi kõik need selle sajandi aastad. Olen kuulanud ta raadiosaateid, lugenud ta artikleid ja jälginud ta muid esinemisi.Võib-olla ei ole Kaljulaid humanitaarteadustega nii sina-peal kui olid Meri ja Ilves, võib-olla on ta liiga Excel. Kindlasti on ta reserveeritum, kui nii mõnigi kampaaniast armsaks saanud energiapomm. Kuid vaieldamatult on tegemist intellektuaalselt põneva inimesega.Veel eelmise nädala alguses räägiti kolmest presidendikandidaadist. Minu süda oli neid nimesid kuuldes rahul. Valida ei tulnud halva või väga halva vahel, valida tuli väga heade kandidaatide vahel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kolmapäeval, 12. oktoobril kl 12 tutvustab Salme kultuurimajas oma uut romaani “Jahikire varjud“ Saaremaa menukirjanik, Salmel elav Adena ehk Nadežda (pärisnimi – toim) Sepp. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Adena Sepp kirjutas jahikire varjudest

maintext:
NÄDALALÕPP
Adena Sepp kirjutas jahikire varjudest
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 07. oktoober 2016. Populaarne rahvakirjanik Adena Sepp kohtumisel lugejatega Orissaare raamatukogus. FOTO: Elina Kalm Kolmapäeval, 12. oktoobril kl 12 tutvustab Salme kultuurimajas oma uut romaani “Jahikire varjud“ Saaremaa menukirjanik, Salmel elav Adena ehk Nadežda (pärisnimi – toim) Sepp.
“Tütar oli kodust läinud ja Loreen tundis end ühtäkki seal metsatalus nii üksikuna. Mehel oli töö ja nüüd tekkinud ka uus kirg – jahipidamine. Peagi tajus Loreen, et mehe tunded tema vastu olid jahtunud ja tema suhtumine naisesse hoolimatuks muutunud. Kas põhjus oli üksnes jahikires või oli sellele lisandunud ka armukirg? Ootamatu kohtumine mehe jahikaaslasega pani ka Loreeni oma elu üle järele mõtlema. Kas võidelda vastu või anda järele tedagi vallanud tunnetele?“ on kirjas raamatu tutvustuses.
“Adena raamatud on populaarsed üle Eesti,“ ütles Salme raamatukogu juhataja Maie Alas, lisades, et kuna raamatukogusse jõuavad uued raamatud hiljem kui poodi, siis on ka nende raamatukogus juba uuele raamatule järjekord.
Vaim peab peale tulema
Populaarne rahvakirjanik ütles Meie Maale, et oma järjekorras üheksanda raamatu kirjutamisega läks veidi kauem kui tavaliselt ja seda just sellepärast, et ei olnud aega. “Ja eks peab ju vaim ka peale tulema, et kirjutada,“ naeris Adena, kes alustas kirjutamist eelmisel sügisel ja lõpetas uue romaani sel kevadel.
Seekordse raamatu kirjutamiseks andis innustust teiste vestlusest pealt kuuldud lause, mille üks naine teisele ütles: “Kes sind selle eest kiidab, kui sa oma truudusetule mehele truu oled? Ja miks mehed võivad ja naised ei või?“
Ehkki Adenal on palju tuttavaid jahimehi – ka tema enda abikaasa oli vanemas eas asjaarmastajast jahimees –, siis jahindusteemat puudutab ta raamatus siiski vähe. “Seal on ikka see, mis toimub jahikire varjus,“ rääkis Adena, kes kirjutab just armastusromaane. “Ma ei aja teemat väga keeruliseks ning kõik on elust enesest, mida olen kuulnud ja millega kokku puutunud, nii-öelda lihtsad lood.“
Ise armastab Adena lugeda just Eesti autoreid. “Loen tegelikult seinast seina. Mulle meeldivad endale elulised lood, fantaasiat ja ulmet ma ei poolda, kuid loen ka neid,“ tähendas ta.
Adena kinnitusel liiguvad tema mõtted ka juba kümnenda romaani suunas, kuid mis täpselt, seda on veel vara öelda.
200-leheküljelise pehmes köites romaani andis välja kirjastus Ersen. 28. oktoobril esitleb autor oma romaani Torgus. “Tütar oli kodust läinud ja Loreen tundis end ühtäkki seal metsatalus nii üksikuna. Mehel oli töö ja nüüd tekkinud ka uus kirg – jahipidamine. Peagi tajus Loreen, et mehe tunded tema vastu olid jahtunud ja tema suhtumine naisesse hoolimatuks muutunud. Kas põhjus oli üksnes jahikires või oli sellele lisandunud ka armukirg? Ootamatu kohtumine mehe jahikaaslasega pani ka Loreeni oma elu üle järele mõtlema. Kas võidelda vastu või anda järele tedagi vallanud tunnetele?“ on kirjas raamatu tutvustuses.“Adena raamatud on populaarsed üle Eesti,“ ütles Salme raamatukogu juhataja Maie Alas, lisades, et kuna raamatukogusse jõuavad uued raamatud hiljem kui poodi, siis on ka nende raamatukogus juba uuele raamatule järjekord.Populaarne rahvakirjanik ütles Meie Maale, et oma järjekorras üheksanda raamatu kirjutamisega läks veidi kauem kui tavaliselt ja seda just sellepärast, et ei olnud aega. “Ja eks peab ju vaim ka peale tulema, et kirjutada,“ naeris Adena, kes alustas kirjutamist eelmisel sügisel ja lõpetas uue romaani sel kevadel.Seekordse raamatu kirjutamiseks andis innustust teiste vestlusest pealt kuuldud lause, mille üks naine teisele ütles: “Kes sind selle eest kiidab, kui sa oma truudusetule mehele truu oled? Ja miks mehed võivad ja naised ei või?“Ehkki Adenal on palju tuttavaid jahimehi – ka tema enda abikaasa oli vanemas eas asjaarmastajast jahimees –, siis jahindusteemat puudutab ta raamatus siiski vähe. “Seal on ikka see, mis toimub jahikire varjus,“ rääkis Adena, kes kirjutab just armastusromaane. “Ma ei aja teemat väga keeruliseks ning kõik on elust enesest, mida olen kuulnud ja millega kokku puutunud, nii-öelda lihtsad lood.“Ise armastab Adena lugeda just Eesti autoreid. “Loen tegelikult seinast seina. Mulle meeldivad endale elulised lood, fantaasiat ja ulmet ma ei poolda, kuid loen ka neid,“ tähendas ta.Adena kinnitusel liiguvad tema mõtted ka juba kümnenda romaani suunas, kuid mis täpselt, seda on veel vara öelda.200-leheküljelise pehmes köites romaani andis välja kirjastus Ersen. 28. oktoobril esitleb autor oma romaani Torgus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna räägib oma tegemistest Kadariku mahetalu hobuse- ja maakarjakasvataja Heino Kallas Leisi valla Luulupe külast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuidas läheb?

maintext:
Maakond
Kuidas läheb?
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 26. oktoober 2016. Täna räägib oma tegemistest Kadariku mahetalu hobuse- ja maakarjakasvataja Heino Kallas Leisi valla Luulupe külast.
Iga päev läheb töö tähe all. Praegu on meil üle 200 hobuse, tänase seisuga täpselt 219. Vahepeal läks arv 250-le. Pean karja veelgi vähendama. Vabade maadega on probleem, söödamaa seab loomakasvatusele piirid. Maakarja veiseid on ju ka kolme-neljakümne vahel. Kõik loomad on vabapidamisel. Lambapidamine on aga ammu minevik.
Tulust ei saa enam rääkida, varem sai hobustest tulu. Hobuseostjaid napib, ajad on muutunud. Kümmekond aastat tagasi oli ka ratsutamisteenus abiks. Paraku siia piirkonda turist ega ratsahuviline naljalt ei satu, mistõttu on see teenus ära jäänud. Saame ots otsaga kokku.
Tütred käivad vahel abiks, aitavad kevadel ja sügisel hobuste ülevaatamise-sorteerimisega ja kõik vajalikud protseduurid ära teha. Mõlemad elavad Rootsis ja töötavad juba palju aastaid sealses suurimas traavlite kasvanduses treenerina.
Söödavarumine käib teenustöö sisseostmise korras, talul vajalikku tehnikat ei ole.
Kui loomad on olemas, jagub toimetamisi nii mulle kui ka abikaasa Lemmile küllaga. Pidev töö on tugeva trenni eest ja hoiab meil tervise korras. Iga päev läheb töö tähe all. Praegu on meil üle 200 hobuse, tänase seisuga täpselt 219. Vahepeal läks arv 250-le. Pean karja veelgi vähendama. Vabade maadega on probleem, söödamaa seab loomakasvatusele piirid. Maakarja veiseid on ju ka kolme-neljakümne vahel. Kõik loomad on vabapidamisel. Lambapidamine on aga ammu minevik.Tulust ei saa enam rääkida, varem sai hobustest tulu. Hobuseostjaid napib, ajad on muutunud. Kümmekond aastat tagasi oli ka ratsutamisteenus abiks. Paraku siia piirkonda turist ega ratsahuviline naljalt ei satu, mistõttu on see teenus ära jäänud. Saame ots otsaga kokku.Tütred käivad vahel abiks, aitavad kevadel ja sügisel hobuste ülevaatamise-sorteerimisega ja kõik vajalikud protseduurid ära teha. Mõlemad elavad Rootsis ja töötavad juba palju aastaid sealses suurimas traavlite kasvanduses treenerina.Söödavarumine käib teenustöö sisseostmise korras, talul vajalikku tehnikat ei ole.Kui loomad on olemas, jagub toimetamisi nii mulle kui ka abikaasa Lemmile küllaga. Pidev töö on tugeva trenni eest ja hoiab meil tervise korras.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reede õhtul Pöide vallas Tornimäe rahvamajas toimunud kärajatele kogunes ligikaudu paarkümmend inimest. Arutlusel oli Saaremaa ühisvald, millega Pöide vald mitte liituda ei taha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Suur-Saaremaal on veel lootust

maintext:
Uudised
Suur-Saaremaal on veel lootust
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 18. oktoober 2016. Kuressaare linnapea Madis Kallas kinnitas, et lootus ühtsest Saaremaast pärast Pöidel peetud kohtumist ei vähenenud. FOTO: Valmar Voolaid Reede õhtul Pöide vallas Tornimäe rahvamajas toimunud kärajatele kogunes ligikaudu paarkümmend inimest. Arutlusel oli Saaremaa ühisvald, millega Pöide vald mitte liituda ei taha.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ei tea juba, kui palju kordi on meedia viimasel ajal kirjutanud sellest, kui keeruline ja segane on liiklus suursaarte ja mandri vahel. Kord on probleeme õhus, kord vee peal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ühenduse haprus

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Ühenduse haprus
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ei tea juba, kui palju kordi on meedia viimasel ajal kirjutanud sellest, kui keeruline ja segane on liiklus suursaarte ja mandri vahel. Kord on probleeme õhus, kord vee peal.
Kas puudub lennuliiklus hoopis või esineb tõrkeid. Inimesed ootavad kiiret mandrile pääsemist ja sealt tulemist, aga aeroplaan tõrgub.
Veel rohkem muret ja segadust on tekitanud praamiliiklus. On küll kiidetud seda, kuidas uus vedaja suutis peaaegu et olematu ajaga kogu masinavärgi üle võtta, aga “töökate” türklaste ja poolakatega suhtlemiseks kipub juba kõigil mõistust väheseks jääma. Ei aita piits, aga võibolla aitaks präänik, kuid sellesama prääniku pärast on ühed mehed juba pukist lennanud.
Nii et saarlastel ja kõigil meie külalistel ei jää muud üle, kui kannatlikult oodata, sest meist ei sõltu antud olukorras mitte midagi. Eks igaüks võib iseendaga kihla vedada, kui mitmendal korral keegi ennast välja vihastab või suudab ikka veel rahulikuks jääda. Kuid elu tahab elamist ja liikuda on vaja. Järelikult kannatame veel, aga peame vastu!
18. oktoober 2016 Autor: MM Teisipäev, 18. oktoober 2016.Kas puudub lennuliiklus hoopis või esineb tõrkeid. Inimesed ootavad kiiret mandrile pääsemist ja sealt tulemist, aga aeroplaan tõrgub.Veel rohkem muret ja segadust on tekitanud praamiliiklus. On küll kiidetud seda, kuidas uus vedaja suutis peaaegu et olematu ajaga kogu masinavärgi üle võtta, aga “töökate” türklaste ja poolakatega suhtlemiseks kipub juba kõigil mõistust väheseks jääma. Ei aita piits, aga võibolla aitaks präänik, kuid sellesama prääniku pärast on ühed mehed juba pukist lennanud.Nii et saarlastel ja kõigil meie külalistel ei jää muud üle, kui kannatlikult oodata, sest meist ei sõltu antud olukorras mitte midagi. Eks igaüks võib iseendaga kihla vedada, kui mitmendal korral keegi ennast välja vihastab või suudab ikka veel rahulikuks jääda. Kuid elu tahab elamist ja liikuda on vaja. Järelikult kannatame veel, aga peame vastu!
Veel artikleid samast teemast »


description: Kohaliku Omaalgatuse Programmi (KOP) 2016. aasta sügisvooru esitati Saare maakonnast 27 taotlust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
KOP-i toetust jahib üle maakonna 27 projekti
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 05. oktoober 2016. MTÜ Karja Külaseltsi liige Andres Jalakas osaliselt valminud roosiaias. FOTO: Valmar Voolaid Kohaliku Omaalgatuse Programmi (KOP) 2016. aasta sügisvooru esitati Saare maakonnast 27 taotlust.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Esimesest oktoobrist sulges Orissaares uksed 11 aastat tegutsenud Saare Tex-Stiili kauplus, mis tegutses bussijaama hoones. Selge on see, et loodus tühja kohta ei salli. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Orissaare lillepood laieneb


description: 1962. aastal oli nii eestlaste kui saarlaste elujärg vähehaaval tõusuteel. Stalinliku surve alt vabanemine hakkas järjest rohkem tunda andma. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aastad 1962-1963 Saaremaal ja Muhus

maintext:
EV100
Aastad 1962-1963 Saaremaal ja Muhus
Esmaspäev, 17. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Eda Maripuu Esmaspäev, 17. oktoober 2016. Muhu kaluri esimees Volbert Tamm ning kalurid Jüri ja Joosep Väärtnõu Raugilt hiigellõhega. Foto: Muhu Muuseumi fotokogu 1962. aastal oli nii eestlaste kui saarlaste elujärg vähehaaval tõusuteel. Stalinliku surve alt vabanemine hakkas järjest rohkem tunda andma.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: TS Laevade lootus novembri alguseks parvlaev Leiger Türgi tehasest kätte saada on kustumas. Kuna varuplaan rendilaeva näol on aasta lõpuni olemas, ei kiirustata türklasi ka takka - pigem tehku korralikult valmis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Padar: oktoobri lõpuks Leiger Eestisse ei jõua
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: ERR Laupäev, 08. oktoober 2016. Uus parvlaev Leiger ootab Türgis vastuvõtmist. FOTO: TS Laevad TS Laevade lootus novembri alguseks parvlaev Leiger Türgi tehasest kätte saada on kustumas. Kuna varuplaan rendilaeva näol on aasta lõpuni olemas, ei kiirustata türklasi ka takka - pigem tehku korralikult valmis.
Iganädalase Istanbuli vahet lendamisega on TS Laevadest saanud Turkish Airlines'i kuldklient. Kõik lennud tuleb laevafirmal endal tasuda, seda Türgi laevatehas kinni ei maksa.
Lennupiletid on aga väike mure laeva kõrval, mis kuidagi ei saa nii valmis, et kannataks ehitajatelt üle võtta. Siiani on vead laeva juhtimisseadmetes. Sama häda kimbutab ka Poolas ehitatavat parvlaeva.
TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et oktoobri lõpuks Türgis ehitatav Leiger Eestisse ei jõua, sest selleks oleks pidanud laeva ülevõtmine laevatehases juba alanud olema. Kuna aga laevafirmal on asenduslaev aasta lõpuni olemas, siis eelistatakse pigem oodata kui vigast laeva vastu võtta.
"Tõenäoliselt tahavad türklased järgmisel nädalal jälle laeva üleandmisprotsessi alustada, eks siis ole näha, palju vigu on jälle ära parandatud," ütles Padar. "Kuna meil on aasta lõpuni plaan B olemas, siis tehku rahulikult lõpuni. Ei hakka enam spekuleerima ühegi kuupäevaga, aga oktoobri lõpuks enam ei jõua." Iganädalase Istanbuli vahet lendamisega on TS Laevadest saanud Turkish Airlines'i kuldklient. Kõik lennud tuleb laevafirmal endal tasuda, seda Türgi laevatehas kinni ei maksa.Lennupiletid on aga väike mure laeva kõrval, mis kuidagi ei saa nii valmis, et kannataks ehitajatelt üle võtta. Siiani on vead laeva juhtimisseadmetes. Sama häda kimbutab ka Poolas ehitatavat parvlaeva.TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et oktoobri lõpuks Türgis ehitatav Leiger Eestisse ei jõua, sest selleks oleks pidanud laeva ülevõtmine laevatehases juba alanud olema. Kuna aga laevafirmal on asenduslaev aasta lõpuni olemas, siis eelistatakse pigem oodata kui vigast laeva vastu võtta."Tõenäoliselt tahavad türklased järgmisel nädalal jälle laeva üleandmisprotsessi alustada, eks siis ole näha, palju vigu on jälle ära parandatud," ütles Padar. "Kuna meil on aasta lõpuni plaan B olemas, siis tehku rahulikult lõpuni. Ei hakka enam spekuleerima ühegi kuupäevaga, aga oktoobri lõpuks enam ei jõua."
Veel artikleid samast teemast »


description: Ott Tänak ja Raigo Mõlder alustasid eile WRC hooaja eelviimast etappi ehk Walesi rallit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Ott Tänak hoiab Walesi rallil head positsiooni
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 29. oktoober 2016. Ott Tänak Walesi rallil. FOTO: @World Ott Tänak ja Raigo Mõlder alustasid eile WRC hooaja eelviimast etappi ehk Walesi rallit.
Suurepärases hoos eestlased võitsid võistluse avapäeval kaks kiiruskatset (3. ja 4. kiiruskatse) ning tänasele mindi vastu üldarvestuses 2. kohalt. Täna on seitsmest katsest võidetud koguni neli. Kokkuvõttes jääb Tänak liidrile Sebastien Ogierile alla 31,8 sekundiga. Täna on kavas veel üks kiiruskatse.
Kiireim oli Tänak avakatsel ning 12., 13. ja 14. katsel.
Kolme esimese katse järel sõnas Tänak: "Jään hommikuga igati rahule. Pikemal kiiruskatsel üritasin rohkem vajutada. Tunne on hea, rehvid peaksid ka kenasti vastu pidama. Sebi (Ogier) püüdmine saab raske olema, kuid jätkame surumist ja eks paistab, mida suudame."
Pärast katsevõiduga lõppenud 12. kiiruskatset ütles Tänak: "Selline sissesõidetud ja siledaks lihvitud rada on kahtlemata hea uudis rehvide jaoks. Olen katsega väga rahul."
15. katse järel ütles Tänak: "Liikusin väga hästi ja tunne on endiselt hea, lihtsalt olud olid väga mudased. Surusin endiselt päris kõvasti ja andsin endast parima. On olnud väga hea päev, eriti katse teised läbimised. Oleme siiski heal teisel kohal."
Küsimusele, kas homme kavatsetakse Ogieri esikohta rünnata, vastas ta: "Jah, let's go!" Suurepärases hoos eestlased võitsid võistluse avapäeval kaks kiiruskatset (3. ja 4. kiiruskatse) ning tänasele mindi vastu üldarvestuses 2. kohalt. Täna on seitsmest katsest võidetud koguni neli. Kokkuvõttes jääb Tänak liidrile Sebastien Ogierile alla 31,8 sekundiga. Täna on kavas veel üks kiiruskatse.Kiireim oli Tänak avakatsel ning 12., 13. ja 14. katsel.Kolme esimese katse järel sõnas Tänak: "Jään hommikuga igati rahule. Pikemal kiiruskatsel üritasin rohkem vajutada. Tunne on hea, rehvid peaksid ka kenasti vastu pidama. Sebi (Ogier) püüdmine saab raske olema, kuid jätkame surumist ja eks paistab, mida suudame."Pärast katsevõiduga lõppenud 12. kiiruskatset ütles Tänak: "Selline sissesõidetud ja siledaks lihvitud rada on kahtlemata hea uudis rehvide jaoks. Olen katsega väga rahul."15. katse järel ütles Tänak: "Liikusin väga hästi ja tunne on endiselt hea, lihtsalt olud olid väga mudased. Surusin endiselt päris kõvasti ja andsin endast parima. On olnud väga hea päev, eriti katse teised läbimised. Oleme siiski heal teisel kohal."Küsimusele, kas homme kavatsetakse Ogieri esikohta rünnata, vastas ta: "Jah, let's go!"
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare Laurentiuse kirikus kuuleb reedel, 14. oktoobril J. S. Bachi, C. Francki ja H. Elleri kaunist muusikat. Seekordsed noored esinejad on Kuressaarest maailma läinud flötist Liis Lulla-Knape ja Rakveres pianistiteed alustanud Kristjan Veermäe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Muusikat flöödile ja klaverile

maintext:
Kultuur
Muusikat flöödile ja klaverile
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Tiiu Maripuu Teisipäev, 11. oktoober 2016. Flöödimuusikat kuuleb Kuressaares harva, seega tasub kasutada juhust, ja kuulama minna. FOTO: erakogu Kuressaare Laurentiuse kirikus kuuleb reedel, 14. oktoobril J. S. Bachi, C. Francki ja H. Elleri kaunist muusikat. Seekordsed noored esinejad on Kuressaarest maailma läinud flötist Liis Lulla-Knape ja Rakveres pianistiteed alustanud Kristjan Veermäe.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kaks Saaremaalt pärit noortebändi lasid hiljuti välja uued singlid. Islanders loo “The Beast” ja Triskele “Hjärta”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kaks noortebändi, kaks uhiuut singlit

maintext:
Kultuur
Kaks noortebändi, kaks uhiuut singlit
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Teisipäev, 04. oktoober 2016. Islanders ja Triskele. Kaks Saaremaalt pärit noortebändi lasid hiljuti välja uued singlid. Islanders loo “The Beast” ja Triskele “Hjärta”.
Triskele puhul on tegu debüüdiga ja teda iseloomustatakse nii: “Triskele esimene singel “Hjärta” on mänglev, õrn, meloodiline, inspireeriv, perfektsuseni balansseeritud ja imeliselt kokku pandud pala, mis mõjub igale kuulajale erinevalt. Raske oleks seda lugu kirjeldada kahe-kolme iseloomustava sõnaga.” Lugu tuli välja 13. septembril ja on leitav YouTube’is ja Soundcloudis, aga ka Spotifys ja Itunesis.
Endi kohta on nad üles pannud üpris poeetilise kirjelduse. “Triskele on pärit Saaremaalt mahedate tuulte ja rohetavate kadakate vahelt. Oma otsese kokkupuute muusika tegemisel avastasime endi jaoks viis aastat tagasi, kuid bändi on ihanud meist teha igaüks lapsepõlvest saati. 11–12-aastaselt mängisid kolm Triskele liiget paar aastat koos kaverimussi, kuid siis viis elu meid lahku – igaüks hakkas tegelema oma projektidega ning keskenduti esmalt enese harimisele muusikas ja matemaatikas,” kirjutavad nad endi kohta.
2016. aasta alguses leidsid nad üksteist uuesti ning olles tüdinenud vokaal-instrumentaalmuusikast, otsustasid keskenduda viimasele. “Juba esimeses proovis tungis meisse miski kirjeldamatu, mis oli tingitud ideaalsest omavahelisest mõtete lugemisest ja mõistmisest. Nii sai meie bänd alguse,” kirjeldatakse bändi sündi. Nimi “Triskele”, mis muuseas on juba ühe teise Eesti ansambli nimi ja seda juba aastast 1997, olnud trummar Alexandri idee. Nimelt oli ta inspireeritud kiriku laes olevast sümbolist, mille nimeks Triskele.
“Viljeleme indie, post-rock ning experimental žanri koos paljude mõjutustega,” sõnasid nad. Bändi idee on anda igal ajal muusikat tehes midagi oma hingest ning tekitada oma loominguga kuulajates naudingust külmavärinaid ja viia neid hetkeks teise dimensiooni. Tahame, et inimesed leiaksid mõtestatust just meie instrumentaalpaladest – me laseme neil kõnelda. Meie eripäraks on see, et meie looming on ilma vokaalita, kuid sõnade asemel suhtleme inimestega läbi instrumentide.
Bändis mängivad Robin Mäetalu, Karl-Gustav Uustulnd, Alexander Sannik. Loo salvestas/masterdas/miksis Henrik Veeäär.
Islandersi lugu on hoopis teisest puust – kui esimene on singlitest püüdlev pigem perfektse kooskõla, professionaalsuse ja väga kaasaegse soundi poole, siis Islanderi lugu on tehtud vanade heade soul-metali traditsioonide kohaselt ehk siis midagi neile, kellele meeldib karvaste muusikakollide muusika. Sama kehtib ka bändide kohta. Erinevad stiilid, erinevad maailmatajumised...Ehk lihtsalt väga erinevad inimesed teevad väga erinevat muusikat.
Islandersisse kuuluvaid Jakob Saart (18), Ekke-Kaarel Randa (18), Teet Landi (18) ja Sander Lindmäed (15) liidab ühine huvi muusika vastu.
Poisid iseloomustasid end päris värvikalt. Lugege ise: Ekke-Kaarel Rand on “Laimjala peksuvend ja niisama muhe vend”, trummar Sander, “kes rütmi ei pea, aga lüüa oskab”, kitarrist Jakob Mõnnuste on “metsade hirm ja rifimeister” ja Teet on laulja ja frontman, kes “laulda ei oska, aga häält on ja paigal ka ei püsi”. Triskele puhul on tegu debüüdiga ja teda iseloomustatakse nii: “Triskele esimene singel “Hjärta” on mänglev, õrn, meloodiline, inspireeriv, perfektsuseni balansseeritud ja imeliselt kokku pandud pala, mis mõjub igale kuulajale erinevalt. Raske oleks seda lugu kirjeldada kahe-kolme iseloomustava sõnaga.” Lugu tuli välja 13. septembril ja on leitav YouTube’is ja Soundcloudis, aga ka Spotifys ja Itunesis.Endi kohta on nad üles pannud üpris poeetilise kirjelduse. “Triskele on pärit Saaremaalt mahedate tuulte ja rohetavate kadakate vahelt. Oma otsese kokkupuute muusika tegemisel avastasime endi jaoks viis aastat tagasi, kuid bändi on ihanud meist teha igaüks lapsepõlvest saati. 11–12-aastaselt mängisid kolm Triskele liiget paar aastat koos kaverimussi, kuid siis viis elu meid lahku – igaüks hakkas tegelema oma projektidega ning keskenduti esmalt enese harimisele muusikas ja matemaatikas,” kirjutavad nad endi kohta.2016. aasta alguses leidsid nad üksteist uuesti ning olles tüdinenud vokaal-instrumentaalmuusikast, otsustasid keskenduda viimasele. “Juba esimeses proovis tungis meisse miski kirjeldamatu, mis oli tingitud ideaalsest omavahelisest mõtete lugemisest ja mõistmisest. Nii sai meie bänd alguse,” kirjeldatakse bändi sündi. Nimi “Triskele”, mis muuseas on juba ühe teise Eesti ansambli nimi ja seda juba aastast 1997, olnud trummar Alexandri idee. Nimelt oli ta inspireeritud kiriku laes olevast sümbolist, mille nimeks Triskele.“Viljeleme indie, post-rock ning experimental žanri koos paljude mõjutustega,” sõnasid nad. Bändi idee on anda igal ajal muusikat tehes midagi oma hingest ning tekitada oma loominguga kuulajates naudingust külmavärinaid ja viia neid hetkeks teise dimensiooni. Tahame, et inimesed leiaksid mõtestatust just meie instrumentaalpaladest – me laseme neil kõnelda. Meie eripäraks on see, et meie looming on ilma vokaalita, kuid sõnade asemel suhtleme inimestega läbi instrumentide.Bändis mängivad Robin Mäetalu, Karl-Gustav Uustulnd, Alexander Sannik. Loo salvestas/masterdas/miksis Henrik Veeäär.Islandersi lugu on hoopis teisest puust – kui esimene on singlitest püüdlev pigem perfektse kooskõla, professionaalsuse ja väga kaasaegse soundi poole, siis Islanderi lugu on tehtud vanade heade soul-metali traditsioonide kohaselt ehk siis midagi neile, kellele meeldib karvaste muusikakollide muusika. Sama kehtib ka bändide kohta. Erinevad stiilid, erinevad maailmatajumised...Ehk lihtsalt väga erinevad inimesed teevad väga erinevat muusikat.Islandersisse kuuluvaid Jakob Saart (18), Ekke-Kaarel Randa (18), Teet Landi (18) ja Sander Lindmäed (15) liidab ühine huvi muusika vastu.Poisid iseloomustasid end päris värvikalt. Lugege ise: Ekke-Kaarel Rand on “Laimjala peksuvend ja niisama muhe vend”, trummar Sander, “kes rütmi ei pea, aga lüüa oskab”, kitarrist Jakob Mõnnuste on “metsade hirm ja rifimeister” ja Teet on laulja ja frontman, kes “laulda ei oska, aga häält on ja paigal ka ei püsi”.
Veel artikleid samast teemast »


description: Parvlaeva Leiger Türgist Eesti vetesse toimetav muhulasest kapten Hanno Naaber ootab kannatamatult, millal saab ülimoodsa aluse kaptenisillalt kaua tehtud kaunikese viimaks kodusadama suunas liikuma panna. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TÜRGIS: Muhulane toob hiidlastele Türgimaalt kauni Leigeri
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Veiko Visnapuu Teisipäev, 25. oktoober 2016. Leigeri Türgist Eestisse toimetav muhulasest kapten Hanno Naaber ootab sõidu algust juba kannatamatult. FOTO: Veiko Visnapuu Parvlaeva Leiger Türgist Eesti vetesse toimetav muhulasest kapten Hanno Naaber ootab kannatamatult, millal saab ülimoodsa aluse kaptenisillalt kaua tehtud kaunikese viimaks kodusadama suunas liikuma panna.
Saabudes pisikese kiirkaatriga Sefine laevatehasesse, on mere poolt tulles võimatu rohelises toonis Leigeri uhkust ja ilu mitte märgata. Stardikäskluse ootel alus kibeleb pikale merereisile justkui tiitliheitlusse sööstev vormel-1 auto.
Läheduses ootab valmissaamist ka Leigeri sõsarlaev Tiiu, mille põhiliseks värvitooniks on eriti hästi silma hakkav erkpunane.
Need mõlemad alused asuvad hiidlaste ja Hiiumaa külaliste teenistusse Rohuküla-Heltermaa liinil. Tõsi, millal täpset, pole praamisaaga senist kulgu arvestades praegu ilmselt mõtet ennustada.
Meeskond saabub homme
Alates juuli lõpust Marmara mere ääres Leigeri valmimisele kaasa elanud Naaber ootab homme Eestist ülejäänud meeskonna saabumist Istanbuli-lähedasse külakesse. Kui kogu 13-liikmeline laeva kojutoomise meeskond Türgimaale kohale on jõudnud, algab väljaõpe.
Paralleelselt Leigeri meeskonna väljaõppega tuleb türklastel aga ära siluda veel rida pisipuudusi, mis on laeva vastuvõtmisel seni erinevate ametkondade poolt välja toodud.
Hiljemalt paari nädala pärast loodab Naaber siiski Leigeriga liikuma hakata. Teekond kujuneb vähemalt kolmenädalaseks, ehk isegi pikemaks, kuna puudub ju ettekujutus, kuidas spetsiaalselt Väinamere tarvis projekteeritud alus 4300 meremiili pikkusel teekonnal täpselt käitub.
Aga proovisõitudel Marmara meres on Leiger käitunud kohati vägagi eeskujulikult. Testsõitudel avaldunud automaatika ja juhtimissüsteemide koostöö puudulikkus on praeguseks kõrvaldatud. See, et Eesti ajakirjanike saabudes laeva alarmid pidevalt kõva häält tegid, oli tingitud sellest, et laev seisis kai ääres.
“Leigeriga on väga mõnus sõita – ei mingit vibratsiooni,” kinnitas merekatsetel alusega sõbrunenud Naaber. “Laev toodab diiselmootoriga voolu ja sõidab selle pealt. Hea küll, see on nagu liuglemine,” lisas kapten.
Nagu stripiklubis
Leigeri kaptenisillale viib eriti “edev” trepp, millele annavad valgust roosad LED-valgustid. Läbi huumoriprisma väljendades võiks öelda, et see trepp viib justkui stripiklubisse, mitte laeva kõige tähtsama mehe tööpostile.
“Nii kõrgtehnoloogilist ehk siis nii suure hulga alarmide ja anduritega laeva pole Sefine tehases varem ehitatud,” selgitas teine Türgis viibiv kapten, Guldar Kivro.
Ta asus kaptenisillal suure uhkusega tutvustama, kuidas Leigerit juhitakse.
Ringikujulises juhtimiskabiinis on kõik, mis silma hakkab, sõna otseses mõttes tehnoloogia viimane sõna. Mõistagi puudub moodsal laeval suur rooliratas – 114 meetri pikkust alust juhitakse kas edasi või tagasi kahe juhthoova abil, mis meenutavad joystick’i. Ehk siis laeva juhtimine näeb välja nagu mõne vahva telerimängu mängimine.
Tõsi, teatud asjad tuleb korda ajada veel ka Eestis. Näiteks juhthooba liigutades võib kapteni käsi kogemata tööle panna aknapesuri käivitaja.
Rusikad ei välgu
“Tõstame selle lüliti ise Eestis ringi, muidu võib juhtuda, et äkki hakkab tööle kogu laeva aknapesusüsteem,” selgitas Kivro.
Viimastel aastatel Omaanis kiirlaeva kaptenina leiba teeninud Naaber leidis TS Laevade tööpakkumises hea võimaluse rohkem kodus olla. Ta loodab, et saab kõigi uute laevade valmimise järel töötada just Virtsu-Kuivastu liinil.
Saarlasi on Türgis praegu pidevalt ametis teisigi. Näiteks vanemmehaanik Kaido Kirsipuu ootab pingsalt teise Hiiumaa-liinile mineva parvlaeva, Tiiu valmimist. Kirsipuu kuulub meeskonda, kes Tiiu Eestisse toob.
Juuni keskpaigast Türgi ja Poola laevatehaste vahet hekseldav Kivro on TS Laevade kaptenitest viimane, kes saab kodus tööle hakata. Tema ülesandeks on mõlemas tehases asjade käigul silma peal hoida ehk siis täita ka projektijuhi ülesandeid.
“Kolm nädalat olen Türgis ja siis nädala kodus,” kirjeldas Kivro praegust elurütmi.
Türklaste kummivenitamine, mis on Kivro seal viibides päädinud kahe suure püha ja päevadeks katkenud töötegemisega, pole meest närvi ajanud.
“Tähtis on hoida nendega sõbralikku joont ja mitte riidu minna,” selgitas ta. “Kui näen midagi, mis peaks olema teisiti, ei saa kohe rusikatega vehkima minna. Peame esmalt leidma vettpidava põhjenduse, kui tahame midagi muuta. See, kui mulle midagi ei meeldi, ei maksa ju midagi.”
Nii TS Laevade kaptenid kui ka muud Türgis viibivad meeskonnaliikmed saavad Sefine tehases kasutada kaht 10-ruutmeetrist kabinetti, kus kummaski on ruumi viiele mehepojale. Lisaks on nende päralt veel ka konverentsituba. Nähes seda õlg-õla tunnet, ei saa öelda, et töötegemiseks ruumi just väga lahedalt oleks.
Kivro loodab, et kui on kunagi Poolas valmiva viimase uue parvlaeva, Pireti koduvetesse toimetanud, asub ta tööle just sellel alusel. Ta tahaks seilata samuti Virtsu ja Kuivastu vahel.
Praeguste plaanide järgi peaks Leigeri vastuvõtmise järel järgmisena valmima Poolas ehitatav Tõll. Kolmanda laevana oodatakse siis Tiiut ja kõige lõpuks teist poolakate ehitatavat alust, Piretit. Saabudes pisikese kiirkaatriga Sefine laevatehasesse, on mere poolt tulles võimatu rohelises toonis Leigeri uhkust ja ilu mitte märgata. Stardikäskluse ootel alus kibeleb pikale merereisile justkui tiitliheitlusse sööstev vormel-1 auto.Läheduses ootab valmissaamist ka Leigeri sõsarlaev Tiiu, mille põhiliseks värvitooniks on eriti hästi silma hakkav erkpunane.Need mõlemad alused asuvad hiidlaste ja Hiiumaa külaliste teenistusse Rohuküla-Heltermaa liinil. Tõsi, millal täpset, pole praamisaaga senist kulgu arvestades praegu ilmselt mõtet ennustada.Alates juuli lõpust Marmara mere ääres Leigeri valmimisele kaasa elanud Naaber ootab homme Eestist ülejäänud meeskonna saabumist Istanbuli-lähedasse külakesse. Kui kogu 13-liikmeline laeva kojutoomise meeskond Türgimaale kohale on jõudnud, algab väljaõpe.Paralleelselt Leigeri meeskonna väljaõppega tuleb türklastel aga ära siluda veel rida pisipuudusi, mis on laeva vastuvõtmisel seni erinevate ametkondade poolt välja toodud.Hiljemalt paari nädala pärast loodab Naaber siiski Leigeriga liikuma hakata. Teekond kujuneb vähemalt kolmenädalaseks, ehk isegi pikemaks, kuna puudub ju ettekujutus, kuidas spetsiaalselt Väinamere tarvis projekteeritud alus 4300 meremiili pikkusel teekonnal täpselt käitub.Aga proovisõitudel Marmara meres on Leiger käitunud kohati vägagi eeskujulikult. Testsõitudel avaldunud automaatika ja juhtimissüsteemide koostöö puudulikkus on praeguseks kõrvaldatud. See, et Eesti ajakirjanike saabudes laeva alarmid pidevalt kõva häält tegid, oli tingitud sellest, et laev seisis kai ääres.“Leigeriga on väga mõnus sõita – ei mingit vibratsiooni,” kinnitas merekatsetel alusega sõbrunenud Naaber. “Laev toodab diiselmootoriga voolu ja sõidab selle pealt. Hea küll, see on nagu liuglemine,” lisas kapten.Leigeri kaptenisillale viib eriti “edev” trepp, millele annavad valgust roosad LED-valgustid. Läbi huumoriprisma väljendades võiks öelda, et see trepp viib justkui stripiklubisse, mitte laeva kõige tähtsama mehe tööpostile.“Nii kõrgtehnoloogilist ehk siis nii suure hulga alarmide ja anduritega laeva pole Sefine tehases varem ehitatud,” selgitas teine Türgis viibiv kapten, Guldar Kivro.Ta asus kaptenisillal suure uhkusega tutvustama, kuidas Leigerit juhitakse.Ringikujulises juhtimiskabiinis on kõik, mis silma hakkab, sõna otseses mõttes tehnoloogia viimane sõna. Mõistagi puudub moodsal laeval suur rooliratas – 114 meetri pikkust alust juhitakse kas edasi või tagasi kahe juhthoova abil, mis meenutavad joystick’i. Ehk siis laeva juhtimine näeb välja nagu mõne vahva telerimängu mängimine.Tõsi, teatud asjad tuleb korda ajada veel ka Eestis. Näiteks juhthooba liigutades võib kapteni käsi kogemata tööle panna aknapesuri käivitaja.“Tõstame selle lüliti ise Eestis ringi, muidu võib juhtuda, et äkki hakkab tööle kogu laeva aknapesusüsteem,” selgitas Kivro.Viimastel aastatel Omaanis kiirlaeva kaptenina leiba teeninud Naaber leidis TS Laevade tööpakkumises hea võimaluse rohkem kodus olla. Ta loodab, et saab kõigi uute laevade valmimise järel töötada just Virtsu-Kuivastu liinil.Saarlasi on Türgis praegu pidevalt ametis teisigi. Näiteks vanemmehaanik Kaido Kirsipuu ootab pingsalt teise Hiiumaa-liinile mineva parvlaeva, Tiiu valmimist. Kirsipuu kuulub meeskonda, kes Tiiu Eestisse toob.Juuni keskpaigast Türgi ja Poola laevatehaste vahet hekseldav Kivro on TS Laevade kaptenitest viimane, kes saab kodus tööle hakata. Tema ülesandeks on mõlemas tehases asjade käigul silma peal hoida ehk siis täita ka projektijuhi ülesandeid.“Kolm nädalat olen Türgis ja siis nädala kodus,” kirjeldas Kivro praegust elurütmi.Türklaste kummivenitamine, mis on Kivro seal viibides päädinud kahe suure püha ja päevadeks katkenud töötegemisega, pole meest närvi ajanud.“Tähtis on hoida nendega sõbralikku joont ja mitte riidu minna,” selgitas ta. “Kui näen midagi, mis peaks olema teisiti, ei saa kohe rusikatega vehkima minna. Peame esmalt leidma vettpidava põhjenduse, kui tahame midagi muuta. See, kui mulle midagi ei meeldi, ei maksa ju midagi.”Nii TS Laevade kaptenid kui ka muud Türgis viibivad meeskonnaliikmed saavad Sefine tehases kasutada kaht 10-ruutmeetrist kabinetti, kus kummaski on ruumi viiele mehepojale. Lisaks on nende päralt veel ka konverentsituba. Nähes seda õlg-õla tunnet, ei saa öelda, et töötegemiseks ruumi just väga lahedalt oleks.Kivro loodab, et kui on kunagi Poolas valmiva viimase uue parvlaeva, Pireti koduvetesse toimetanud, asub ta tööle just sellel alusel. Ta tahaks seilata samuti Virtsu ja Kuivastu vahel.Praeguste plaanide järgi peaks Leigeri vastuvõtmise järel järgmisena valmima Poolas ehitatav Tõll. Kolmanda laevana oodatakse siis Tiiut ja kõige lõpuks teist poolakate ehitatavat alust, Piretit.
Veel artikleid samast teemast »


description: Praegune Valjala majandusjuht Jüri Ränk vahetab välja Lääne-Saare valla halduse peaspetsialisti Maidu Otsa. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lääne-Saare vald saab uue halduse peaspetsialisti


description: Kuressaare bussijaama taga ärihoones on autode varuosade kauplus, mille omanikud on kaks naist, Külli Teinberg ja Jelena Rauna. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Varuosade pood eelarvamuste kiuste

maintext:
Majandus
Varuosade pood eelarvamuste kiuste
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 26. oktoober 2016. Varuosade kauplusest AuVar leiab vidinaid, mida keegi teine ei müü. Aga siit saab ka talvehooajaks uued rehvid. Pildil kaupluse omanikud Külli Teinberg ja Jelena ehk Leena Rauna. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare bussijaama taga ärihoones on autode varuosade kauplus, mille omanikud on kaks naist, Külli Teinberg ja Jelena Rauna.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeva õhtul märkas pikaaegne kalamees Pidula kandis Tagalahe ääres võõrast meest merre pandud võrke uurimas. Samas püüdis ta jätta muljet, et tegu on tema enda varaga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Pidula kandis Tagalahel himustatakse võõraid kalavõrkusid
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 20. oktoober 2016. Kahtlust äratanud auto. FOTO: erakogu Teisipäeva õhtul märkas pikaaegne kalamees Pidula kandis Tagalahe ääres võõrast meest merre pandud võrke uurimas. Samas püüdis ta jätta muljet, et tegu on tema enda varaga.
Martin Arge läks õhtul kella 17.30 ajal uurima, kas veetase on tõusnud ja on tal saaki ka juba võrku jäänud või vajab viimane puhastamist. Samas sattus ta peale mehele, kes kontrollis võõraid võrke.
“Ma vaatasin kaugemalt binokliga, et tõstab minu võrku üles, kontrollides, kas kala on sees. Sinna jõudes hakkas minu võrgu maapoolset lippu sättima,” rääkis Arge. “Mehe üllatus oli suur, kui sai aru, et ma olen võrgu omanik.”
Kui Arge küsis, miks võõrast vara uurimas käiakse, sai ta vastuseks, et kontrollis lipul olevat isikukoodi ja lihtsalt vaatas. “Küsimuse peale, kas selleks oli vaja võrk ennemalt üles tõsta, ei osanud mees muud öelda, kui imestunult “Mina?!”,” kirjeldas ta.
Kuigi tundmatu mees oli ükskõikselt öelnud, et mis sest on, et ta võrgu kõrval käib ja vaatab, tunnistas ta, et teab küll, et teiste võrke näppimas ja vaatamas ei käida.
Arge polnud kõnealust ega ka auto juures oodanud meest varem näinud.
“Küsisin ka auto juures seisnud mehelt, miks nad ise võrke sisse ei lase, lipud ju ta kõrval kastis olemas, aga mingit vastust ei tulnud,” nentis ta.
Pärast seda, kui Arge rannast ära tuli, olevat ka mees veest välja tulnud, aga auto juures seisnu olevat püsinud seal vaikides nagu tummahammas.
Argel on ka mujal kohti, kus võrgud sees, kuid antud juhtum oli tema sõnul esimene, kus ta niimoodi võõrale peale sattus. Martin Arge läks õhtul kella 17.30 ajal uurima, kas veetase on tõusnud ja on tal saaki ka juba võrku jäänud või vajab viimane puhastamist. Samas sattus ta peale mehele, kes kontrollis võõraid võrke.“Ma vaatasin kaugemalt binokliga, et tõstab minu võrku üles, kontrollides, kas kala on sees. Sinna jõudes hakkas minu võrgu maapoolset lippu sättima,” rääkis Arge. “Mehe üllatus oli suur, kui sai aru, et ma olen võrgu omanik.”Kui Arge küsis, miks võõrast vara uurimas käiakse, sai ta vastuseks, et kontrollis lipul olevat isikukoodi ja lihtsalt vaatas. “Küsimuse peale, kas selleks oli vaja võrk ennemalt üles tõsta, ei osanud mees muud öelda, kui imestunult “Mina?!”,” kirjeldas ta.Kuigi tundmatu mees oli ükskõikselt öelnud, et mis sest on, et ta võrgu kõrval käib ja vaatab, tunnistas ta, et teab küll, et teiste võrke näppimas ja vaatamas ei käida.Arge polnud kõnealust ega ka auto juures oodanud meest varem näinud.“Küsisin ka auto juures seisnud mehelt, miks nad ise võrke sisse ei lase, lipud ju ta kõrval kastis olemas, aga mingit vastust ei tulnud,” nentis ta.Pärast seda, kui Arge rannast ära tuli, olevat ka mees veest välja tulnud, aga auto juures seisnu olevat püsinud seal vaikides nagu tummahammas.Argel on ka mujal kohti, kus võrgud sees, kuid antud juhtum oli tema sõnul esimene, kus ta niimoodi võõrale peale sattus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nasva Tiigi tänava elanikud soovivad, et Lääne-Saare vald organiseeriks neile siiani puuduoleva tänavavalgustuse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Elanikud soovivad valgustust

maintext:
Uudised
Elanikud soovivad valgustust
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 29. oktoober 2016. Foto on illustratiivne. Nasva Tiigi tänava elanikud soovivad, et Lääne-Saare vald organiseeriks neile siiani puuduoleva tänavavalgustuse.
Kuigi elanikke on selles tänavas küll vähe, on tänav ise suure tähtsusega, sest viib valla spordiväljakule ja noored on sagedased liiklejad nii transpordivahenditega kui ka jala.
“Lisaks spordiväljakule minejatele on igapäevased teel liiklejad tervisesportlased, kes jooksevad just seda tänavat mööda, ja samuti igapäevased koertega jalutajad,” kirjutas Sirje Vares Lääne-Saare vallavalitsusele saadetud kirjas.
Tiigi tänava elanikuna kinnitas ta, et kõik sealse külaserva elanikud tunnevad tänavavalgustusest puudust, kuid veel rohkemgi oleks seda vaja noortele, kes sealt läbi liiguvad. Kuigi elanikke on selles tänavas küll vähe, on tänav ise suure tähtsusega, sest viib valla spordiväljakule ja noored on sagedased liiklejad nii transpordivahenditega kui ka jala.“Lisaks spordiväljakule minejatele on igapäevased teel liiklejad tervisesportlased, kes jooksevad just seda tänavat mööda, ja samuti igapäevased koertega jalutajad,” kirjutas Sirje Vares Lääne-Saare vallavalitsusele saadetud kirjas.Tiigi tänava elanikuna kinnitas ta, et kõik sealse külaserva elanikud tunnevad tänavavalgustusest puudust, kuid veel rohkemgi oleks seda vaja noortele, kes sealt läbi liiguvad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval 1. novembril kell 11 ja kell 13 annavad Kuressaare Linnateatris lustaka kogupereetenduse tuntud klounipaar Piip ja Tuut. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Piip ja Tuut trikitavad koos Kuressaare linnateatris
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 28. oktoober 2016. Teisipäeval 1. novembril kell 11 ja kell 13 annavad Kuressaare Linnateatris lustaka kogupereetenduse tuntud klounipaar Piip ja Tuut.
See on klounipaari Piip ja Tuut esimene lavastus, mis on valminud aastate jooksul publiku ees ja publikuga koos improviseerides. Paljud on seda etendust näinud ja paljud mitte, kuid iga kord on see etendus justkui uus, sest vaatajad on uued ja ilm teine kui viimati. Seepärast tullakse seda etendust ikka ja jälle vaatama, sest hea on naerda teiste üle ja tervislik enda üle.
Etenduses kehastavad Piip ja Tuut kahte koristajat, kel on palutud pärast kontserti saal ära koristada. Sedakorda tulevad nad juba varakult kohale, et ka ise algavast kontserdist osa saada. Aga juhuslikult satuvad lavale, otse sadade pealtvaatajate silme ette ning ei saa sealt enne tulema, kui kõik trikid on ette näidatud.
Etenduses näeb tasakaalutrikke ja akrobaatikat, viguriga laule ja ehedaid klounitempe.
Sama päeva õhtul kell 19 saab aga näha klounide Piip ja Tuut püstijalakomöödiat „Loomad.“ See on uus pere stand-up, kus kõlavad ennemuistsed lood, mis on nii tänapäevased, et te ei usu oma kõrvu. See on jätk eelmise suve hittlavastusele „Elu õied“, mis lõppes pöörase Karulooga. Piip ja Tuut kehastuvad loomadeks, kes peegeldavad meie inimloomust. Vaataja võib mõneski loomas ära tunda oma naabri või lapse õpetaja, oma abikaasa või sootuks iseenda. See on kiire moondumismäng, kus laval on rohkem loomi kui näitlejaid.
Autorid, lavastajad, näitlejad Haide Männamäe ja Toomas Tross. See on klounipaari Piip ja Tuut esimene lavastus, mis on valminud aastate jooksul publiku ees ja publikuga koos improviseerides. Paljud on seda etendust näinud ja paljud mitte, kuid iga kord on see etendus justkui uus, sest vaatajad on uued ja ilm teine kui viimati. Seepärast tullakse seda etendust ikka ja jälle vaatama, sest hea on naerda teiste üle ja tervislik enda üle.Etenduses kehastavad Piip ja Tuut kahte koristajat, kel on palutud pärast kontserti saal ära koristada. Sedakorda tulevad nad juba varakult kohale, et ka ise algavast kontserdist osa saada. Aga juhuslikult satuvad lavale, otse sadade pealtvaatajate silme ette ning ei saa sealt enne tulema, kui kõik trikid on ette näidatud.Etenduses näeb tasakaalutrikke ja akrobaatikat, viguriga laule ja ehedaid klounitempe.Sama päeva õhtul kell 19 saab aga näha klounide Piip ja Tuut püstijalakomöödiat „Loomad.“ See on uus pere stand-up, kus kõlavad ennemuistsed lood, mis on nii tänapäevased, et te ei usu oma kõrvu. See on jätk eelmise suve hittlavastusele „Elu õied“, mis lõppes pöörase Karulooga. Piip ja Tuut kehastuvad loomadeks, kes peegeldavad meie inimloomust. Vaataja võib mõneski loomas ära tunda oma naabri või lapse õpetaja, oma abikaasa või sootuks iseenda. See on kiire moondumismäng, kus laval on rohkem loomi kui näitlejaid.Autorid, lavastajad, näitlejad Haide Männamäe ja Toomas Tross.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel, 30. septembril tormab Meie Maa toimetusse silmanähtavalt ärritunud naine ja kirjeldab emotsionaalselt, kuidas tema juurest olevat mõned tunnid tagasi ära viidud 13-aastane poeg ja 16-aastane tütar. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Traagika: emalt võeti korraga ära nii poeg kui ka tütar
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 08. oktoober 2016. Laste eraldamist vanematest tuleb Saare maakonnas harva ette. Foto on illustratiivne. FOTO: Valmar Voolaid Reedel, 30. septembril tormab Meie Maa toimetusse silmanähtavalt ärritunud naine ja kirjeldab emotsionaalselt, kuidas tema juurest olevat mõned tunnid tagasi ära viidud 13-aastane poeg ja 16-aastane tütar.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Armastan kevadet, armastan elu,
liikuda tõusva päikese teel.
Armastan tuult ja armastan maru,
möllata vahuste lainete sees.
Armastan värvikat, tegusat elu,
olla ei iial ta mängulelu.
Armastan võidelda õigluse eest,
takjaist läbi rajades teed! Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Perekond
Asta ja Heino Salumaal on ülehomme briljantpulmapäev!
Laupäev, 22. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Armastan kevadet, armastan elu, liikuda tõusva päikese teel. Armastan tuult ja armastan maru, möllata vahuste lainete sees. Armastan värvikat, tegusat elu, olla ei iial ta mängulelu. Armastan võidelda õigluse eest, takjaist läbi rajades teed!
Need Almi Tugeva luuleread sobivad briljantpulmi pidavale paarile imehästi. Mõlemal on tulnud raskustes karastuda, et elu ja õnnepäevi oskaks rohkem hinnata. Teie oskate, sest alles paar kuud tagasi ühel juubelisünnipäeval panite endast noorema publiku imestama ja imetlema teie elurõõmu ja jaksu üle, sest just teie laul ja pillimäng hoidis peomeeleolu üleval pikki tunde.
Paar meenutust ka briljantse paari aastakümnetetagusest ajast.
Heino: “Kui mind 1951. aastal riigivastase tegevuse eest istuma pandi, oli Asta juba Siberisse tagasi viidud. Sain õe käest tema aadressi ja kuigi ma ei julgenud loota, et tüdruk mu kirjale vastab, algas meie vahel ikkagi kirjavahetus, mis kestis viis ja pool aastat.“
Asta: “Esimese kirja oma tulevaselt sain 1952. aastal. Ja kuna me vabanesime karistuse kandmisest enam-vähem ühel ajal, alustasime 1956. aastal koos sõitu kodu poole. Heino sai Saaremaale, mind kui küüditatut eritsooni ei lubatud. Appi tuli sugulase küllakutse, mis andis võimaluse kodusaarel olla ühe kuu. Tuli kiiresti otsustada. Abiellusime. Päästvaks kuupäevaks sai 24. oktoober 1956.“
Teid õnnitlevad ka saatusekaaslased ja kõik teised, kes teie elurõõmust, laulust ja pillimängust on osa saanud. Palju tervist ja ilusaid kooseluaastaid veel kauaks-kauaks! Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 22. oktoober 2016.Need Almi Tugeva luuleread sobivad briljantpulmi pidavale paarile imehästi. Mõlemal on tulnud raskustes karastuda, et elu ja õnnepäevi oskaks rohkem hinnata. Teie oskate, sest alles paar kuud tagasi ühel juubelisünnipäeval panite endast noorema publiku imestama ja imetlema teie elurõõmu ja jaksu üle, sest just teie laul ja pillimäng hoidis peomeeleolu üleval pikki tunde.Paar meenutust ka briljantse paari aastakümnetetagusest ajast.Heino: “Kui mind 1951. aastal riigivastase tegevuse eest istuma pandi, oli Asta juba Siberisse tagasi viidud. Sain õe käest tema aadressi ja kuigi ma ei julgenud loota, et tüdruk mu kirjale vastab, algas meie vahel ikkagi kirjavahetus, mis kestis viis ja pool aastat.“Asta: “Esimese kirja oma tulevaselt sain 1952. aastal. Ja kuna me vabanesime karistuse kandmisest enam-vähem ühel ajal, alustasime 1956. aastal koos sõitu kodu poole. Heino sai Saaremaale, mind kui küüditatut eritsooni ei lubatud. Appi tuli sugulase küllakutse, mis andis võimaluse kodusaarel olla ühe kuu. Tuli kiiresti otsustada. Abiellusime. Päästvaks kuupäevaks sai 24. oktoober 1956.“Teid õnnitlevad ka saatusekaaslased ja kõik teised, kes teie elurõõmust, laulust ja pillimängust on osa saanud. Palju tervist ja ilusaid kooseluaastaid veel kauaks-kauaks!
Veel artikleid samast teemast »