maintext:
Treial: võõra võistkonnaga oli Eestis mõnus mängida
Võrkpalli eurosarjas Tallinna Selverit võitnud Karlovarsko meeskonnas mängib esimest hooaega Henri Treial. Eesti koondise temporündaja on uues klubis hästi kohanenud. Ka eilses euromängus oli ta meeskonna üks põhitegijaid.
24-aastase Henri Treiali eismesed kuud Tšehhis Karlovarsko kubis on olnud igati positiivsed, samas oli eile Eesti pinnal Selveri vastu mängimine omaette positiivne elamus. "Päris mõnus tunne oli võõra võistkonnaga tulla Eesti publiku ette mängima," ütles Treial ETV spordisaatele. "Väga hea oli siin mängida."
Viimased Eesti aastad mängis Treial Bigbank Tartu ridades, uus klubi on uute tavade ja mängijatega, vastuvõtt klubikaaslaste poolt oli Treiali sõnul igati positiivne. "Võistkond võttis mind kohe väga hästi vastu," sõnas Treial. "Sellist tunnet küll ei olnud, et oleksin kuskil võõras kohas."
Uus keskkond tõi kaasa uue klubikultuuri. Kogemused, mis paari kuu jooksul saadud, on Treiali jaoks olnud edasiviivad. seda nii abipersonali osas, kui ka treeningutel. Üldine tase on Tšehhi liigas Eesti omast kõrgem, seega on uus kogemus igati väärt. Esialgu mõtleb Treial hooaeg korraga, kaugemaid sihte veel ei tee. "Tšehhi liiga tase on võrreldes Eesti omaga palju parem," tunnistas Treial. "Tšehhis on võistkonnas iga asja jaoks oma inimene. Meil on olemas arst, massöör, füsioterapeut. Samuti tegeleb treener minuga eraldi ning servi poole pealt olen mõned õpetussõnad juurde saanud."


title: Sappinen ootab jätkuvalt Norrköpingust vastust

maintext:
Rauno Sappinen (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Kuigi detsembri alguses tõi Norrköping sisuliselt FC Flora ründeässa positsioonile 21-aastase soomlase Simon Skrabbi, siis jättis meeskonna peatreener Jens Gustafsson otsad Sappineni osas lahtiseks, kirjutab Soccernet.ee.
Lahtised on need jätkuvalt, sest eile ja täna Tartus Aastalõputurniiril Florat esindav Sappinen pole endiselt mingit infot saanud. "Nad endiselt mõtlevad ja ma ei tea mitte midagi," ütles 20-aastane florakas Soccernetile ja kinnitas, et Norrköping on praegu ainus välisklubi, millega kontaktis ollakse.

fasttext_language: et


title: Ott Tõnissaar: mind hämmastas, kuidas Baruto vastasel kolpa puruks ei löönud

maintext:
Ott Tõnissaar (Foto: Ronald Stimmer)
Baruto pääses RIZIN Fighting Federationi korraldatava turniiri poolfinaali, alistades 46-aastase jaapanlase Tsuyoshi Kosaka, vahendab Delfi Sport.
"Tegi töö ilusti ära!" kiitis Tõnissaar. "Mind korraks natuke hämmastas, et kuidas nii suure massiga mees vastasel kolpa puruks ei löö. Aga see tuleneb sellest, et ta jagas vastasele rohkem skoorivamaid käelööke, mitte lõpetavaid."
Tõnissaar lisas: "Kui vastased tahavad hakata kunagi Baruto vastu saama, siis tuleb neil kõvasti liikuda ja distantsilt püüda torgata. Nad peaksid juba enne clinch'i võtma sellise asendi, mis oleks põgenemiseks soodsam."


title: Julian Draxler vahetab jaanuaris Wolfsburgi vormi PSG särgi vastu

maintext:
Julian Draxler (Foto: Reuters/Scanpix)
23-aastane ründav poolkaitsja liitus Wolfsburgiga eelmisel suvel oma kasvatajaklubist Schalkest. Pooleteise aasta jooksul sai ta Wolfsburgi eest 34 Bundesliga mängus kirja kuus väravat, kirjutab Soccernet.ee.
Goal.comi andmetel läheb 27-kordne Saksamaa koondislane PSG-le maksma 35 miljonit eurot, millele võib tulevikus lisanduda 10 miljoni euro väärtuses boonuseid.
"Loomulikult on mul kurb meel näha Julianit lahkumas, kuna ta on väljapaistev jalgpallur. Ta andis endast kõik viimastes mängudes Frankfurti ja Gladbachi vastu ning näitas veelkord, kui palju see klubi tähendab talle. Ma loodan, et siirdumine Prantsusmaale annab talle värske väljakutse."


title: Pärnu ründaja liitus Paide Linnameeskonnaga

maintext:
(Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Aastatel 2015-2016 lõi Hanson Pärnu Linnameeskonna särgis 65 Premium liiga mängus 9 väravat. Viiel eelneval aastal oli Hansoni saldoks noorteliigades, madalamates liigades, karikavõistlustel ja Esiliiga tasandil 153 mängu ning koguni 167 tabamust, vahendab Paide Linnameeskonna kodulehekülg.
Henri Hanson: "Paide Linnameeskonnaga liitumise üle on mul väga hea meel. Arvan, et keskkonnavahetus oli mulle väga vajalik ning nüüd saan ennast veelgi tõsisemalt proovile panna. Uus meeskond ning uus treener on väga sümpaatsed ning näha on tugevat konkurentsi igale positsioonile. Treeningud on olnud vägevad, alati on midagi uut ja põnevat ning nii treenerite kui ka mängijate suhtumine on väga professionaalne. Tööd ja trenni on vaja teha palju, aga selleks ma siin olengi, et läbi heade treeningute ja tingimuste areneda mängijana järgmisele tasemele."
"Jään põnevusega ootama uut hooaega uue meeskonnaga ning loodan, et uus karjäärietapp toob kaasa positiivseid sündmusi nii mulle endale kui ka Paide Linnameeskonnale!" jätkas Hanson. "Pärnu on ja jääb minu kodulinnaks, mistõttu Pärnule soovin palju edu edaspidiseks. Veel soovin tänada kõiki Pärnu treenereid, meeskonnakaaslaseid kui ka fänne tehtud töö ja seal oldud aja eest!"
Peatreener Vjatšeslav Zahovaiko: "Henri Hanson on hea triblinguga äärepoolik, kes on näidanud head minekut meie treeningutel. Olen veendunud, et Henri teeb meiega liitudes oma mängijakarjääris olulise sammu edasi."


title: 24-aastane David Alaba nimetati kuuendat korda järjest Austria parimaks jalgpalluriks

maintext:
David Alaba
Alaba teenis hääletusel kolm punkti enam kui Leicester Cityga Inglismaa meistriks tulnud kaitsja Christian Fuchs. Kolmandaks tuli Leipzigi mängija Marcel Sabitzer ning neljandaks Stoke’is leiba teeniv ründaja Marko Arnautovic. Hääli jagasid Austria kümne kõrgliigaklubi peatreenerid.
„See on suur au ja minu jaoks väga eriline tunnustus,“ sõnas Alaba pärast järjekordset võitu. Juba 18-aastasena esimest korda riigi parimaks nimetatud Alaba edestab kõigi aegade edetabelis Ivica Vasticit, kes võitis Austria parima jalgpalluri tiitli neljal korral.
„Kuus korda järjest riigi parimaks jalgpalluriks nimetada – see ütleb kõik,“ tõdes Bayerni tegevdirektor Karl-Heinz Rummenigge klubi koduleheküljele. „Me oleme väga uhked ja õnnelikud selle üle, et David just Bayernis mängib.“


title: Kehvas vormis Northug jätab Tour de Ski vahele

maintext:
Petter Northug (Foto: Reuters/Scanpix)
"Mul on kahju, et ma tuuril ei osale, kuid see lisab mulle MM-iks lisamotivatsiooni," ütles esimest korda sportlaskarjääri jooksul Tour de Skist eemale jääv kehvas vormis Northug, keda Norra koondises asendab nüüd Sjur Röthe.
Tour de Ski algab 31. detsembril Val Müstairi vabatehnikasprindiga.


title: Jalgpalliajakirjanik videokordustest: kogu protsess on liiga kohmakas

maintext:
Turniiri tegi eriti huvitavaks see, et esimest korda katsetati mängude jooksul videokorduseid, mis nii mõnelgi korral palju võrdlemisi segaseid olukordi tekistasid. Nii määrati nt poolfinaalis üks penalti alles mõned minutid pärast olukorda ennast. Teises poolfinaalis kulus aga Cristiano Ronaldo löödud viimase minuti värava äralugemiseks samuti mitu minutit. Kõik see näitas, et kuigi mitmed tähtsad juhtumid läbi ajaloo on andnud tugevalt mõista, et videokordused on vajalikud, ei saa eelmisel nädalal nähtud süsteem kahtlemata lahenduseks olla.
"Olles olnud pikalt koservatiivse suhtumisega, olen viimastel aastatel jõudnud veendumuseni, et tehnilist revolutsiooni ei saa pidurdada," tunnistas jalgpalliajakirjanik Ott Järvela Õhtulehest Vikerraadiole antud intervjuus. "Tehnoloogia sekkumine jalgpalli on paratamatu protsess. Tähtis on selle õige juhtimine, et ei kaoks jalgpallimängu alusväärtused, millest põhiline on voolavus ja hoog. Näiteks väravajoone tehnoloogiaga ei ole mingit probleemi, sest see ei sega mängurütmi mingilgi moel. Klubide MM-il nähtud videokorduste süsteem oli aga väga toores. Sellisel moel need jalgpalli ei kõlba, sest rikuvad mängu ära. Tahaks loota, et FIFA-l on mõistus peas ning tehnoloogia protsessi tuleb kiirendada. Esimeseks mõtteks on see, et videokordustele tuleks määrata ajalimiit. Lisaks sellele võiks otsuse langetada videokohtunik. Praegu on kogu protsess liiga kohmakas."


title: FCI Tallinn mängib hooaja eel nii soomlaste kui ka lätlastega

maintext:
Nõmme Kalju - Infonet (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
FCI Tallinna põhivõistkond peab 2016.-2017. aasta hooajavahelise perioodi jooksul üheksa kontrollmängu. Lisaks EJL taliturniirile, kus meeskonna vastasteks on Premium Liigas teise kuni kuuenda koha saavutanud meeskonnad, on FCI Tallinn leppinud kokku ka neli sõprusmängu Soome ja Läti klubidega.
Seejuures FCI vastase FC Lahti praegune peatreener Toni "Toke" Korkeakunnas ja FCI Tallinna peatreener Aleksandr Puštov on endised klubikaaslased. 90-ndate alguses mängisid nad koos Soome esiliiga klubis Seinäjoen TP-55.
"Uueks hooajaks ettevalmistumise raames otsustasime lisaks EJL taliturniirile pidada ka sõprusmänge klubidega naaberriikidest," kommenteeris Puštov klubi kodulehekülje vahendusel.
"FK Jelgava vastu mängime Riias, FK Liepajaga kohtume Baltimaade karika raames Tallinnas, siis ootab meid Soome, kus mängime Lahtis samanimelise jalgpalliklubi vastu. Lõpetame sparringud samuti Tallinnas meie vana hea tuttava Riia FK Metta vastu."
"Viimane mäng on ühtlasi ka peaproov hooaja eel. Mainin, et Lahtil ja Jelgaval on suured Euroopa kogemused. Suvel ootavad meid ees mängud eurosarjades, seega just rahvusvahelist kogemust oleks vaja saada."
Vaata FC täpsemat kalendrit siit.


title: FOTOD JA VIDEOD | Sellised näevad 2017. aastal välja Ogier' ja Tänaku masinad

maintext:
Esimest korda ajaloos tuleb M-Sport välja kahe erineva kujundusega. Kui Ogier' masinal püüavad pilku prantslase isikliku sponsori Red Bulli värvid, siis Tänaku masin on kujundatud erinevat tooni siniste geomeetriliste kujundite toel.
Just can't stop looking 😜 @MSportLtd pic.twitter.com/lPOproFdAL
"Ei saa lõpetada vaatamist. Ma olen M-Sporti jõulukingitusega rahul. Häid jõule kõigile! kommenteeris Tänak Twitteri vahendusel.
I'm happy with my Christmas present @MSportLtd 😇🎄🎁 Have a nice Christmas everyone! pic.twitter.com/SkUTJy17yY


title: Kahe nädala pärast toimub juba 12. korda BSBC korvpalliturniir

maintext:
Eesti U-16 korvpallikoondis 2016. aasta BSBC turniiril (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Aasta esimestel päevadel, 3.-5. jaanuaril, peetakse Tallinnas 12. korda juba juurdunud traditsioonidega BSBC turniir järelkasvule ehk täisnimega Baltic Sea Basketball Cup. Osalejad on nagu ikka lähiriikidest - Lätist, Soomest ja Rootsist.BSBC vanuseklassid on U-16 ja U-18.
"Suuri muutusi turniiril polegi ja see polegi olnud eesmärk. Kõige olulisem ongi esile tuua, et BSBC toimub tänavu juba 12. korda. Tegu on meil Eestis küllap olulisima noorteturniiriga, mis annab võimaluse esimeseks kokkuvõtteks meie aastakäikude suutlikkuse kohta,“ sõnas EKL-i koondiste juht Jörgen Kippel basket.ee portaali vahendusel.
BSBC on ka oluline üritus korvpalliagentidele, värbajatele. Korvpalliagent Reed Nopponen on kinnitanud: "Oma Eestis tegutsetud aja jooksul olen igal aastal huviga BSBC turniiri mängijaid jälginud ja kindlasti külastan turniiri ka edaspidi“.
BSBC-l on osalenud praegused korvpallistaarid nagu Jonas Jerebko, Petteri Koponen, Lauri Markkanen, Christian Drejer, Janis Strelnieks, Elina Babkina ja Siim-Sander Vene.
EKL-i peasekretär Keio Kuhi lisas: "BSBC on kujunenud üheks siinse regiooni olulisemaks korvpallisündmuseks, mis on kinnistunud, järjepidev ja kuhu hea meelega tullakse. BSBC on leidnud Põhjamaade ja Balti riikide kalendris kindla ja traditsioonilise koha aasta alguses, koolivaheajal."
"Veel minu poolt suur tunnustus ja tänu nendele noortele mängijatele, kes vaheajal osalevad, ning nendele klubidele, kes võimaldavad oma mängijatel välismaalt keset hooaega siia Eesti koondise eest osalema sõita. Saan aru, et kõigil ja alati ei ole see võimalik. Kuid enamus tuleb ja see on väga hea märk."
BSBC osalevad Eesti koondised
U-16 poisid: peatreener Gert Prants, abitreener Priit Vene, abitreener/mänedžer Joosep Toome.
U-18 noormehed: peatreener Vaido Rego, abitreener Indrek Reinbok, abitreener/mänedžer Martin Rausberg.
U-16 tütarlapsed: peatreener Marko Parkonen, abitreener Gerly Kostla, abitreener/mänedžer Mailis Pokk.
U-18 neiud: peatreener Janne Rits, treener Märt Kermon, abitreener/mänedžer Janeli Lilleallik.
BSBC on meie koondistele esimene proovikivi ning esimene võimalus omavahelist kokkumängu proovida ja veenduda aastakäigu võimekuses.
Kõik suvised EM-id toimuvad augustikuus. Vaid Tallinnas peetav U-18 B-divisjoni turniir algab juba 29. juulist ja kestab 6. augustini. Võistlusareenideks on TTÜ Spordihoone, Kalevi Spordihall ja Audentese Spordihall.


title: FIFA uus plaan: MM-finaalturniir algab kolmeliikmelistes alagruppides

maintext:
Gianni Infantino (Foto: AFP/Scanpix)
Säärane lahendus alandaks uuringu kohaselt siiski praeguse ehk 32 koondisega finaalturniiri mängulist taset, kuid tõstaks eeldatavaid tulusid 20 protsendi võrra. Hetkel mängitakse MM-finaalturniiri 32 meeskonnaga, kes on kõigepealt jagatud kaheksasse neljaliikmelisse alagruppi. Edasi play-off'is 16 parema seas jätkavad iga alagrupi kaks paremat.
FIFA uus president Gianni Infantino pooldab tugevalt finaalturniiri koondiste arvu suurendamist 48 peale. Sel juhul tuleks uuringu kohaselt loobuda neljaliikmelistest alagruppidest kolmeliikmeliste kasuks, kust igaühest pääseks edasi kaks paremat. See tähendaks ühtlasi ka ühe play-off ringi lisandumist. Lisaks soovib FIFA tulla vastu ka kodumaal olevate fännide ja teleülekannete tegijate soovidele ehk arvestada mängu algusaega mitte toimumispaiga järgi, vaid seada suurem kaal osalevate koondiste fännide eelistatud vaatamisajale ehk prime time'ile.
Arvutuste kohaseks tõuseks MM-finaalturniiri tulud 6,5 miljardi USA dollarini, mis oleks miljardi võrra enam kui on planeeritud 2018. aastal Venemaal peetavale turniirile. Loomulikult tõuseksid ka kulud - umbes kahelt miljardilt umbes 2,3 miljardini, mis tähendaks siiski 640 miljoni võrra suuremat kasumit.
Uuring viitas aga, et 32 meeskonnaga finaalturniir oleks sportliku taseme poolest siiski etem. Enne selle järelduseni jõudmist viis FIFA läbi 10 000 erinevat turniirisimulatsiooni. Sellest hoolimata on suund 48 koondisega finaalturniiri suunas. "Suur-suur-suur enamus toetab 48 koondisega finaalturniiri, kus on 16 kolmeliikmelist alagruppi," kommenteeris Infantino, kes eelnevalt oli promonud süsteemi, kus finaalturniir oleks hakanud kohe üheringilise play-off'iga, millele oleks järgnenud alagrupifaas. See mõte aga erinevatelt osapooltelt piisavalt toetust ei leidnud.


title: Kelly Sildaru suurim konkurent jääb X-mängudelt kõrvale

maintext:
Kelly Sildaru (Foto: Tõnis Sildaru/Erakogu)
Christiansen vigastas septembris Tšiilis peetud MK-etapil põlve ja käis operatsioonil, kirjutab Postimees. Kuigi ta asus novembris jälle treenima, pidi ta uue põlvevigastuse tõttu nüüd taas operatsioonilauale heitma.
Lõikusest taastumine pidi norralaste sõnul seekord aega võtma umbes pool aastat – vahele jäävad nii seekordsed Aspeni kui ka Lillehammeri X-mängud. „Ta on öelnud, et tema suur eesmärk on nüüd 2018. aastal häid tulemusi teha," rääkis Kelly Sildaru treenerist isa Tõnis Sildaru, et Christiansen on sihikule võtnud eeskätt Lõuna-Koreas peetavad Pyeongchangi olümpiamängud.


title: FIFA soovib oluliselt piirata mängijate vaidlemist kohtunikega

maintext:
Kohtunik ja jalgpallurid (Foto: AFP/Scanpix)
Rahvusvaheline jalgpalliit FIFA on võtnud luubi alla mängijate käitumise väljakul ja tahab liigse kohtunikuga vestlemise hulka vähendada.
FIFA tehnilise arengu osakonna juht Marco van Basten soovib võtta eeskuju ragbist, kus mängu jooksul võib õigusemõistjaga kõneleda üksnes meeskonna kapten. "Ma olen kindel, et mängijate käitumine võiks olla parem," sõnas endine Hollandi ründekuulsus BBC-le. "Me proovime suunata seda õigesse suunda."
"Me peame pöörama tähelepanu aja viivitamisele ja mängijate käitumisele. Praegu on palju neid, kes mängu jooksul kohtunikule kaebavad. Me mõtleme selle üle, kas ainult kapten võiks kohtunikuga rääkida, mitte kõik teised ka. Nii kaotame palju aega."
Van Basteni sõnul soovitakse head ja dünaamilist, aga ka ausat jalgpalli. "Mängus on palju emotsioone, aga me peame neid kontrollima. Inimesed tahavad mängijaid mängimas näha."


title: Markkus Keel pingelisest karikafinaalist: saime õigel hetkel õiged punktid kätte

maintext:
„Pigem oli mäng selline krobeline,“ kommenteeris Pärnu sidemängija Markkus Keel matši Vikerraadiole. „Kindlasti oli palju ilusaid hetki, aga sama palju oli krobelisi hetki. Kasvõi kolmas geim, kus me olime pikalt ees, lasime järgi, saime uuesti eest ära, lasime järgi – eks ta sellisel toonil mäng oli ja selle pärast 3:2 lõppes ka.“
Kas võiduvõtme saab kuidagi üheselt sõnadesse ka panna või on see nii pika mängu puhul erinevates nüanssides kinni? „Eks ta kindlasti on kogu kupatuses kinni. Me ei saanud Selverist palju rohkem punkte, kõik geimid olid napid võidud. Õnneks saime õigel hetkel õiged punktid kätte ja 3:2 meie kasuks. Super.“
„Loen seda enda esimeseks tiitliks, sest see on esimene tiitel, kus ma nii-öelda ka platsil olin,“ tõdes 21-aastane Keel.


title: Kahevõistleja Kristjan Ilves sai uue suursponsori

maintext:
Kristjan Ilves (Foto: Nordic Focus)
Eesti Suusaliidu presidendi Andreas Laane sõnul on rõõm näha, et kahevõistlejaid on taas kord märgatud ning asutud kaasa aitama eesmärkideni jõudmisel. „Kristjan on selle hooajaga teinud tubli sammu edasi ning kaasaelajate ja toetajate lisandumine on asjade loomulik käik. Usun, et see koostöö viib sihile,” lausus Laane.
Honda Balticu juhi Tõnu Vahteli sõnul sai otsuse tegemisel määravaks, et Kristjan Ilves on noor kahevõistleja, kel eesmärgid selged ning juba on ka esimesi saavutusi märgata. “Oleme toetanud noori sportlasi ka varem, meie jaoks on oluline panustada spordi arengusse. Suusatamine on viimastel aastatel olnud pisut madalseisus, nüüd on hea teha järgmine samm selle valdkonna populariseerimiseks,” sõnas Vahtel.
Kristjan Ilves ütles autot vastu võttes, et treeningintensiivsuse kasvuga kulub üha rohkem aega sportimisele ning selle võrra tuleb treeningute vahelist aega planeerida ja kasutada järjest efektiivsemalt. “Mida professionaalsem on ettevalmistus, seda rohkem tuleb liikuda ka erinevate treeningpaikade ja tugitegevuste vahel," sõnas Ilves.
Kahevõistluse maailma karika sarjas on tänaseks peetud kolm etappi ning üheksa ootab veel ees. Toimunud kuuest võistlusest esimesel neljal jõudis Kristjan Ilves punktikohale ning ka suvine kahevõistluse GP lõppes Kristjani sportlaskarjääri parimate tulemustega.


title: VIDEOD | Westbrooki 42 punkti olid Pelicansile liiast, mängujuht Harden hiilgas taas

maintext:
Russell Westbrook (Foto: USA Today Sports)
Kolmapäevases võidumängus jäi Thunderi staari Russell Westbrooki kolmikduublist lahutama kolm resultatiivset söötu. 42 punkti visanud ning kümme lauapalli võtnud Westbrook on nüüd visanud vähemalt 20 punkti 11 järjestikuses mängus. Pelicansi resultatiivseim oli 34 punkti visanud ja 15 lauapalli noppinud Anthony Davis.
Houston Rockets oli koduväljakul 125:111 üle Phoenix Sunsist, järjekordse hea esituse tegi James Harden, kes viskas 27 punkti ning andis 14 resultatiivset söötu. Eric Gordon toetas Hardenit 24 punktiga, kolmikduublile oli lähedal Patrick Beverley, kes viskas 18 punkti, võttis üheksa lauapalli ja andis sama palju korvisööte. Harden jätkab NBA söödutabeli liidrina – keskmiselt on Rocketsi mängujuht andnud 11,7 resultatiivset söötu mängu kohta.
Idakonverentsi liidrina jätkab Cleveland Cavaliers, kes oli 113:102 üle Milwaukee Bucksist. Kyrie Irving ja Lebron James viskasid kahe peale 60 punkti (Irving 31 ning James 29), lisaks andis Irving 13 resultatiivset söötu ja James noppis üheksa lauapalli. Lisaks vigastatud Kevin Love’ile istus pöidlavigastusega pingil ka J.R. Smith.
Cavaliersil on idakonverentsi parimana 21 võitu ja kuus kaotust, Toronto Raptors on kogunud 20 võitu ja kaheksa kaotust. Läänekonverentsis on liidriks Golden State Warriors (25-4), kellele järgnevad San Antonio Spurs (23-5) ning Houston Rockets (22-8). Thunder on 17 võidu ja 12 kaotusega seitsmendal kohal.


title: Kõige meediasõbralikumaks ratturiks valiti Chaves

maintext:
Esteban Chaves (Foto: Reuters/Scanpix)
Auhind antakse ratturile, kes teeb pingutusi, et teha meediaga koostööd ning austab meedia iseseisvat rolli professionaalse jalgrattaspordi kajastamisel, vahendas Rattauudised.ee.
AIJC president Raymond Kerckhoffs kiitis Girol teise koha saanud ja Lombardia ühepäevasõidu võitnud Chavese suhtumist: “See on hea, et nii andekas suurtuuride rattur nagu Esteban Chaves mõistab, miks on oluline hoida head läbisaamist meediaga. See auhind on ka Orica-BikeExchange meeskonnale, kes aitas tekitada suurepärase tööalase läbisaamise meediaga terve 2016. aasta jooksul.”
Kerchhoffs tõi välja, et Chaves teenis suure imetluse oma agressiivse sõidustiiliga 2016. aastal ning kiitis teda siiruse eest meediaga suhtlemisel nii pärast edukat kui ka ebaõnnestunud võistlust.
“Liidu jaoks oli Chavese üks hooaja tipphetki see, kui ta tunnistas lüüasaamist Giro d’Italial ja ta vanemad õnnitlesid palavalt Vincenzo Nibalit, kui viimane oli Giro viimase mägise etapiga nende pojalt roosa liidrisärgi võtnud,” lisas Kerckhoffs.


title: Klopp: me suudame kaitses hästi seista

maintext:
Jürgen Klopp (Foto: AFP/Scanpix)
Külaliste poolel saab taas kaasa teha neljamängulise karistuse ära kandnud argentiinlasest ründaja Sergio Agüero. "Ta on hea ründaja, kes ei tee meie elu lihtsamaks, kuid me teadsime seda juba varem," ei varjanud Liverpooli peatreener Jürgen Klopp. "Ta lööb väravaid, kui keegi talle palli annab. Seega peame vältima lihtsaid sööte ja tegutsema keskendunult. Ma tean, et suudame kaitses hästi seista."
Liverpool hoiab 18. vooru järel turniiritabelis teist ja City kolmandat kohta. Seejuures lahutab meeskondi vaid üks punkt. "See on mõlema meeskonna jaoks tähtsaks mänguks," teatas Klopp. "Kuus meeskonda võitleb vähemalt koha eest esinelikus ning nii tuleb igat kohtumist võtta kui finaali. Laupäeval on meie eeliseks koduväljak, mille peame ära kasutama."


title: VIDEO | Carmelo Anthony kinkis vähki põdevale noormehele auto

maintext:
Carmelo Anthony (Foto: USA Today Sports/Reuters)
Korvpalliliigas NBA mängiva New York Knicksi superstaar Carmelo Anthony otsustas vähki põdevale 17-aastasele Knicksi fännile Jarrell Larale teha võimsa jõulukingituse – nimelt sai noormees Anthony enda, Garden of Dreamsi fondi ning autotootja Kia ühise kingitusena uue auto.
Lara põeb haruldast Langerhansi rakkude histiotsütoosi ning lõpetas hiljuti 18 kuud kestnud kemoteraapia. „Ma arvasin, et keegi teeb minu kulul nalja,“ ei suutnud Lara üllatust varjata. „See pole mulle veel kohale jõudnud. On nii palju inimesi, keda Carmelo Anthony aidata oleks saanud, ning ta otsustas aidata just mind. Need on parimad jõulud, mida tahta.“
„See on tähtsam kui sport, tähtsam kui korvpall,“ ütles Anthony pärast Larade perekonnale suurüllatuse valmistamist. „Neil polnud aimugi, et see juhtub ja mina olen õnnelik, et ma sain selle juhtumisele kaasa aidata.“
Teistele Knicksi fännidele jäi jõulukingitus aga tegemata, sest tema 29 punktist ei piisanud, et Boston Celtics alistada. Boston võitis Madison Square Gardenis 119:114.


title: Hispaania kõrgliiga jalgpalluril diagnoositi munandivähk

maintext:
Yeray Alvarez (Foto: AFP/Scanpix)
Noor mängumees tõusis tänavusel hooajal Baskimaa meeskonna regulaarseks algkoosseisu liikmeks ning kõikide sarjade peale on ta platsil käinud 17 kohtumises, kirjutab Soccernet.ee.
Bilbao presidendi Josu Urrutia sõnul läheb Alvarez järgmisel nädalal operatsioonile. "Mängija on hea, tugev ja rahulik. Ta on näitamas küpsust mitte ainult väljakul, kuid ka väljaspool seda. Ta on optimist. Samuti oleme meie."
Meeskonna arst Jotxean Lekue kinnitas, et operatsioonil eemaldatakse mängija munand ning rõhutas, et tegu on lihtsa protseduuriga ja ta on optimistlik selle õnnestumises.


title: Liivakul uus klubi lähedal: jaanuariks on lennukipiletid olemas

maintext:
Frank Liivak (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Viimased pool aastat lepinguta olnud Eesti jalgpallikoondise ründaja Frank Liivak andis teada, et peagi ootab teda uus koduklubi.
Saladuseloori 20-aastane tartlane täielikult kergitada ei soovinud, aga teatas, et üheksandaks jaanuariks on lennupiletid olemas. Piirkond on jätkuvalt Hispaania ja Itaalia kandis, kus olid ka tema viimased klubid.
"Tase on senise karjääri kõige kõrgem," lubas Liivak Soccernet.ee-le. "Aga kuni allkirju all ei ole, siis pole veel midagi kindlat."
Suvel oli Liivak lähedal lepingule klubiga Serie B-s, pärast seda tal lepingut olnud pole. Viimased hooajad on Liivak veetnud Hispaania tugevuselt neljandas liigas Alcobendas Sporti ridades.


maintext:
Kardinaalselt treeningkava muutnud Liiv rõhub pikemale maale
Esimest hooaega tippmeestega konkureeriv kiiruisutaja Marten Liiv on püstitanud uusi Eesti rekordeid ja teeb peagi debüüdi sprindi Euroopa meistrivõistlustel.
Kevadel kanti esimese eestlasena juunioride maailmameistrivõistlustel kiiruisutamises medali võitnud Marten Liivi õlgadel. Nüüd on pronksipoiss harjutanud tõhusalt nii Austrias kui Saksamaal, läbinud meeste konkurentsis neli MK-etappi ja näidanud selget arenguhüpet. "Sellel aastal tegin ma rohkem pikamaa treeninguid ehk alustasin suvel jääl harjutades pikkade treeningutega," ütles Liiv ETV spordisaatele. "Mullu oli kõik teistpidi, kui tegin välja palju sprinte."
Vastupidavuse arendamisega tehtud töö tasus ära, sest hooaja alguses uuenda Liiv kuue sekundiga Eesti rekordit 3000 meetris, nihutas 1500 marki ja suutis sel kuul Astanas toimunud MK-etapil viia oma põhidistantsi 1000 meetri Eesti rekordi 1.10,74 peale ning oli 50 mehe seas 33. "Muudatused treeningplaanis tasusid end ära, sest 3000 meetri rekord paranes mul kuus sekundit," rehkendas Liiv. "Kui teha rohkem pikamaa treeninguid, siis kõige rohkem areneb viimane ring."
Nüüd tahab ta Inzellis treenides arendada esimest 200 meetrit. "Kui eelmine aasta ma startisin 500 meetris esimesed 100 meetrit parimal juhul 10,07 sekundiga, siis tänavu on mu kiireim start olnud 10,12 sekundit," võrdles Liiv. "Lootsin suuremat parandust ja kui saaksin täpselt kümne sekundi kanti, siis see oleks päris hea."
Liivi sõnul on Austrias head treeningtingimused. "Tiimis on koos minuga kolm liiget," tutvustas Liiv, kes on jääl sama palju kui eelmisel aastal. "Treenereid on mul kaks, kellest üks on Austriast ja teine Kanadast. Mõnikord liituvad meiega ka Austria juuniorid, kus on neli uisutajat. Treeningpartneritest üks sõidab hästi pikka maad, teine sprinti."
Liivi jaoks on hooaeg kulgenud tõusvas joones. "Esimese kahe MK-etapiga ei jäänud üldse rahule," tõdes Liiv. "Astanas aga tundsin, et vorm on hea ja suutsin seal sõita 1000 meetris Eesti rekordi. Nädal aega hiljem suutsin Jerevanis vormi hoida ja hästi sõita."
Tähtsaim võistlus, sprindi EM, ootab Liivi ees juba jaanuari esimesel nädalavahetusel. "Tahan, et hooaja parim vorm oleks mul just sprindi EM-il. Kuna 500 meetris ma kõige parem pole, tahan poole pikemal distantsil teha hea sõidu," lisas Liiv.
Vaata ka Liivi pikemat intervjuud:


title: Tänavu võimsa tagasituleku tippu teinud Del Potro Melbourne'is ei mängi

maintext:
Juan Martin Del Potro (Foto: AFP/Scanpix)
Kunagine USA lahtiste võitja on viimasel kolmel aastal võidelnud randmevigastustega, kuid tegi tänavusel hooajal võimsa tagasituleku oma tippaastate tasemele.
Mehe enda sõnul ei taha ta tervisega riskida ning vajab lihtsalt tänavusest raskest hooajast rohkem aega taastumiseks. Novembris aitas Del Potro Argentina meeskonnal võita ajaloo esimese Davise karika.
"Mul on vaja kedagi, kes mind aitaks piisavalt heasse füüsilisse vormi, et ma suudaksin mängida kogu aasta. Ma pean vaatama üle, mis meie eesmärgid on. Kui tipptennis suutis ilma minuta kaks aastat hakkama saada, siis suudab Austraalia turniir seda kolm aastat," vahendas Reuters 28-aastase argentiinlase sõnu.
Ühel hetkel kardeti, et randmetraumad lõpetavad enneaegselt talendika tennisisti karjääri, kuid mees tuli tagasi ning alustas tänavust aastat 1042. edetabelikohalt, tõustes praeguseks tagasi 40 parema hulka.
Rio de Janeiro olümpiamängudel mängis Del Potro ennast meeste üksikmängus finaali, kus kaotas põnevuskohtumises praegusele maailma esireketile Andy Murray'le.


title: Matip homseks ei tervene, Klavani koht Man City vastu veelgi kindlam

maintext:
Ragnar Klavan (Foto: AFP/Scanpix)
Klavan sekkus mängus West Ham Unitediga teiseks poolajaks ning on seejärel teinud kaasa kõik 90 minutit kohtumistes Middlesbrough', Evertoni ja Stoke Cityga. 315 minuti eestlasel väljakul viibimise jooksul on Liverpoolile löödud vaid üks värav.
Lisaks Matipile ei tervene kohtumiseks ka brasiillasest ründeäss Philippe Coutinho. Mõlemat meest vaevab hüppeliigese vigastus. "Ta paraneb hästi. Rääkisin temaga mõned minutit tagasi. Aga City mänguks on teda veel vara kasutada. Ja kuna City mäng on liiga vara, siis olen üsna kindel, et ka kohtumine Sunderlandiga [kaks päeva hiljem - toim.] on liiga vara."
Matipi seisundi kohta Klopp väga täpseid selgitusi ei jaganud.


title: VIDEO | Kotsar oli South Carolina kaotusmängus taas lähedal kaksikduublile

maintext:
Maik-Kalev Kotsar (Foto: AFP/Scanpix)
Algkoosseisus alustanud eestlane viibis väljakul 27 minutit ning viskas kümme punkti (kahesed 5/13) ja võttis kaheksa lauapalli. South Carolina resultatiivseim oli 26 punkti visanud P.J. Dozier, kellele oli see ka karjääri punktirekord NCAA liigas. Laupäeval jäi Kotsarit mängus South Florida vastu kaksikduublist lahutama üks lauapall.
South Carolinale oli see üheksa võidu kõrval teiseks kaotuseks. Järgmisena võõrustatakse 27. detsembril Landeri ülikooli, kellel on kolm võitu ja kuus kaotust. Rauno Nurger ja Wichita State on võistlustules Eesti aja järgi ööl vastu reedet.


title: Etioopia kehtestab dopinguga patustanud kergejõustiklastele eluaegse võistluskeelu

maintext:
Haile Gebreselassie (Foto: AFP/Scanpix)
Novembris Etioopia kergejõustikuliidu (EAF-i) presidendiks saanud jooksulegend Haile Gebrselassie teatas kolmapäeval, et Etioopia seisukohaks dopinguvastases võitluses on nulltolerants ning dopinguga patustanud sportlaseid ootab ees eluaegne võistluskeeld.
Pikki aastaid koos naaberriigi Keeniaga pikamaajooksu domineerinud Etioopia usaldusväärsus langes kahtluse alla sellel aastal, kui kuut kergejõustiklast süüdistati veebruaris dopingu tarvitamises. Aprillis teatas EAF, et dopingukontrolle muudetakse tõhusamaks ning need viiakse läbi enam kui 200 sportlase seas.
„Meie seisukohaks pole dopingut tarvitanud sportlasele vabanduste otsimine,“ tõdes Gebrselassie kolmapäeval Reutersile. „Alates tänasest saab iga reegleid rikkunud sportlane eluaegse võistluskeelu.“
Gebrselassie sõnul on nulltolerantsi eesmärgiks näidata rahvusvahelisele kergejõustikuliidule (IAAF-ile), et Etioopia võtab dopinguvastast võitlust tõsiselt. Samuti soovitakse, et IAAF eemaldaks Etioopia dopinguskandaalide tõttu „kriitilist hoolt“ vajavate riikide seast, kuhu kuuluvad ka Keenia, Maroko, Ukraina ning Valgevene.


title: Mourinho: Unitedi fännid näevad Pogba tõelist palet järgmisel hooajal

maintext:
Paul Pogba ja Jose Mourinho (Foto: Reuters/Scanpix)
23-aastane poolkaitsja on tänavusel hooajal Premier League'i saanud kirja kolm väravat ja kolm resultatiivset söötu. Mourinho sõnul pääseb Pogba talent tõeliselt valla alles hooajal 2017-2018, kirjutab Soccernet.ee.
"Premier League on väga keeruline. Sa mängid kolm või neli aastat Itaalias ning tulek Premier League'i on väga keeruline. Ta teeb hetkel rohkem kui hästi. Tema areng on selge. Seega ma kujutan ette, et järgmisel hooajal on Paul tipus," lausus ta SFR Sportile.
"Paul on poolkaitsja, kes hakkab veel ja veel rohkem väravaid lööma, sest ma arvan, et tal on hea omadused väravate löömiseks. Paul on poolkaitsja, minu arvates parim maailmas. Loomulikult on ta noor, ta suudab veel areneda ja ta tahab areneda, mis on veel parem."


title: "Aasta sportlane 2016" rahvahääletusel osales rekordiliselt ligi 106 000 hääletajat

maintext:
Eesti aasta sportlase auhind (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Eesti Olümpiakomitee peasekretäri Siim Suklese sõnul oli rahvahääletusest osavõtt tänavu muljetavaldav. "Rekordiline on selle kohta vähe öeldud. Tõenäoliselt mängib siin suurt rolli see, et silmapaistvaid saavutusi tuli tänavu paljudelt sportlastelt. Tahtmine oma sõna sekka öelda ja tihedas konkurentsis oma lemmiku poolt hääl anda ilmselt motiveeris hääletama ka paljusid inimesi, kes varem ei ole aasta sportlase rahvahääletusest osa võtnud. Kindlasti on kõigil põhjust teisipäevast auhinnagalat pikisilmi oodata, sest tänavu on enamikus kategooriates konkurents äärmiselt põnev ja pingeline ning ette võib tulla ka üllatusi," ütles Sukles.
Aasta meessportlane, naissportlane, võistkond ja treener selgitatakse välja rahva, spordiajakirjanike ja spordiorganisatsioonide hääletustulemuste liitmisel. Praeguseks on lõppenud kõik hääletusvoorud.
Hääletustulemuste põhjal on "Aasta sportlane 2016" nominendid järgmised (tähestikulises järjekorras):
Aasta meessportlane 2016: Gerd Kanter, Ragnar Klavan, Martin Kupper, Rasmus Mägi.
Aasta naissportlane 2016: Ksenija Balta, Irina Embrich, Anett Kontaveit, Kelly Sildaru.
Aasta võistkond 2016: autoralli meeskond Ott Tänak ja Raigo Mõlder, sõudmise neljapaat, vehklemise epeenaiskond, võrkpalli rahvusmeeskond.
Aasta treener 2016: Gheorghe Cretu, Matti Killing, Tõnis Sildaru, Aleksander Tammert.
Aasta sportlased kuulutatakse välja 27. detsembril Nordea Kontserdimajas toimuval galaõhtul “Spordiaasta tähed 2016”.
Spordiorganisatsioone osales aasta parimate valimisel 63 ja spordiajakirjanikke 44. Spordiajakirjanikud tegid oma eelistused teatavaks esmaspäeval, spordiorganisatsioonide ja rahvahääletuse tulemused avalikustatakse pärast spordigalat.


title: Võrkpalli karikavõistlused kulmineeruvad 29. detsembril Tallinnas

maintext:
Võrkpall (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Sel aastal on Eestis pidamata veel kaks tipptasemel võrkpallikohtumist, kus mõlemas on mängus ka tiitel. Neljapäeval, 29. detsembril kell 16:00 selgitavad TTÜ/Tradehouse ja Kohila Võrkpalliklubi/E-Service Audentese spordihallis Eesti naiste karikavõitja, kolm tundi hiljem stardib sealsamas Selver Tallinna ja Pärnu Võrkpalliklubi osalusel meeste karikafinaal.
Naiste karikafinaalis lähevad vastamisi vanad tuttavad, kes jagavad tiitli omavahel juba kolmandat detsembrit järjest. Üllatav fakt on seejuures, et neljandat aastat tegutsev Kohila Võrkpalliklubi on kodustes sarjades ja Balti liigas võitnud üheksast mängus olnud tiitlist seitse, ent karikavõistlustel on suudetud TTÜ üle mängida vaid korra. Ja sedagi poolfinaalis, kui 2013. aasta novembri lõpus oldi paremad 3:1. Eelmisel aastal jäädi Tehnikaülikooli naiskonnale 2:3 alla Pärnus toimunud finaalis ja aasta varem olid Tartus peetud matšis kaotusnumbrid 1:3, kirjutab volley.ee.
Käimasoleval hooajal on kahel korral kohtutud Balti liigas ja mõlemad mängud on lõppenud Kohila võiduga. Kohe avavoorus oldi koduväljakul edukamad 3:1 (25:21, 16:25, 25:14, 25:16) ja 17. detsembril Viljandis toimunud matšis 3:0 (25:19, 25:18, 25:18). Ühisliiga turniiritabelis on Kohila teine ja TTÜ/Tradehouse neljas, ent võistkondi lahutab teineteisest juba tosin punkti.
Palju tihedamalt on koos Selver Tallinn ja Pärnu Võrkpalliklubi. Meeste karikavõitja selgitavad meeskonnad lõpetasid mõlemad Credit24 Meistriliiga põhiturniiri esimese ringi 11 võidu ja kahe kaotusega. Selveril on punkte 31, Pärnul üks enam. Küll on pealinna võistkonnal sellest hooajast kaukas ka neli eurosarja kohtumist.
Omavahel läksid võistkonnad vastamisi kohe Credit24 Meistriliiga esimesel nädalavahetusel ja avaedu loovutanud Pärnu pidi koduväljakul leppima 2:3 (25:23, 25:23, 12:25, 21:25, 13:15) kaotusega. Küll tuleb arvestada, et vigastuste tõttu ei teinud selles kohtumises kaasa kaks suvepealinna põhikoosseisu liiget – keskblokeerija Tamar Nassar ja diagonaalründaja Hindrek Pulk.
Ühtlasi tahab tiitlikaitsja, Pärnu Võrkpalliklubi kindlasti revanšeerida kevadise Eesti meistrivõistluste finaalseeria allajäämise, kus omavahel madistati maksimaalsed seitse kohtumist ja lõpuks kaotati otsustav kohtumine kodupubliku silme all.
Vaadates veidi karikavõistluste ajalukku, siis viimasel ajal on just need kaks klubi sarjas domineerinud. Viimasest seitsmeteistkümnest finaalist on karikas emmale-kummale läinud neljateistkümnel juhul. Oma sõna on saanud sekka öelda vaid Tartu (aastatel 2005 ja 2008) ja TTÜ (2013). Küll on sellel perioodil omavahel finaalis vastamisi mindud vaid neljal korral. Aastal 2004 lõpetas toona Audentese Ülikooli nime kandnud võistkond Pärnu viieaastase hegemoonia, juba Selver Tallinnana võideti suvepealinna esindust 2009. ja 2010. aasta lõpus. Revanši sai Pärnu 2012. aastal, tõmmates joone peale Selveri neljandale järjestikusele karikavõidule.
Karikavõistluste finaalmängude päevapilet maksab seitse eurot, sooduspääsme hind on viis eurot. Pileteid müüakse saalis.


title: VIDEO | Meenuta Ksenija Balta ilusale tagasitulekule eelnenud ränkraskeid aastaid

maintext:
Kaugushüppaja Ksenija Balta saavutas Rio olümpiamängudel kuuenda koha (Foto: Reuters/Scanpix)
Alljärgnev video on lõik 2012. aasta 12. märtsi ETV spordiuudistest.
2009. aastal tõi Baltale aasta naissportlase valimisel esikoha Torinos saavutatud Euroopa sisemeistrivõistluste kuldmedal. Järgmisel hooajal püstitas Balta Tallinnas tulemusega 6.87 uue, seni kehtiva Eesti välisrekordi. Seejärel hakkas Baltat kimbutama parema põlve vigastus ning enne pikale võistluspausile minekut võistles Balta viimane kord 2011. aasta 19. veebruaril Tallinnas.
2012. aasta 10. veebruaril opereeris doktor Ilkka Tulikoura Helsingis eestlanna paremat põlve. Pärast lõikuslaual käimist tegi Balta põlvele päevas 5-7 tundi erialalisi harjutusi, millele lisandusid ka rutiinsed jooksuimitatsioonid basseinis. Karkudest vabanes Balta alles sama aasta mais, mistõttu jäid tal vahele ka Londoni olümpiamängud. 2013. aasta veebruaris soovitas dr. Tulikoura Baltal keskenduda jooksudistantsidele ning kaugushüppes mitte kaasa teha, kerget hüppetrenni võis eestlanna tegema hakata alles sama aasta sügisel.
2014. aasta mai lõpus püstitas Balta 100 meetri jooksus Eesti rekordi ning pidi pärast kolme ja poole aasta pikkust pausi taas kaugushüppevõistlusel osalema, kuid tõdes juulis, et polnud selleks veel piisavalt valmis ning lükkas tagasituleku edasi.
Õnnelik hetk saabus viimaks 2015. aasta 14. juunil, kui Balta võitis tulemusega 6.51 esikoha Tartus toimunud Eesti klubide karikavõistlusel. "Jään väga rahule ja tulemus polnud sellel võistlusel kõige tähtsam," ütles Balta toonaste võistluste järel ETV spordisaatele. Oma meelisalal Balta kergejõustiku MM-i normi ei täitnud, kuid sai rahvusvaheliselt kergejõustikuliidult kutse osaleda Pekingis 100 meetri jooksus, millest ta aga loobus.
"See on tema kõrvalala ja Pekingisse ta ei lähe," ütles Balta treener Andrei Nazarov ERR-i spordiportaalile 2015. aasta augustis. "Tal tuli üks 100 meetri jooks hooaja jooksul välja, mis oli lihtsalt vormi testimiseks, eesmärk oli ikkagi kaugushüpe.“
2016. aasta veebruari alguses täitis Balta Tartus toimunud Martin Kutmani mälestusvõistlustel Rio de Janeiro olümpianormi (6.70), nädal hiljem ületas Balta Rootsis toimunud võistlusel ühe sentimeetriga Portlandi sise-MM-i normi (6.75). Seal jäi Balta laeks 6.60, mis andis talle seitsmenda koha – kuid tagasitulek tiitlivõistlustele oli sellega tehtud.
Selle aasta suvel toimunud Amsterdami EM-il jäi Balta valusal moel medalita. Lisaks talle hüppas 6.65 ka Malaika Mihambo, kuid Saksamaa esindaja hüppas oma paremuselt teisel katsel Baltast kaks sentimeetrit kaugemale, mistõttu võitis pronksmedali tema.
Ettevalmistus Rio olümpiahooajaks oli erinev viimaste aastate jooksul harjumuspäraseks saanust. „See oli otsimine tundmatuses, sest Ksenija polnud viiel aastal rahvusvahelistel tiitlivõistlustel osalenud,“ sõnas Andrei Nazarov oktoobris ajakirja Jooksja Jooksuportaalile.
„Pidime usaldama sisetunnet, et nii võiks olla õige treenida. Ksenija 36-meetrine hoojooks läks väga kiireks ja head hüpet oli tehniliselt raskem sooritada. EM-i ja olümpia vahel tegime kolm hüppetehnika treeningut.” „Proovisin jälle neid harjutusi, mida pärast põlveoperatsiooni polnud seni julgenud teha,“ lisas Balta. „Millal siis veel riskida, kui mitte enne olümpiamänge!”
Rio de Janeiros hüppas Balta oma hooaja tippmargi 6.79, mis andis talle kuuenda koha, aasta lõpetasid Teemantliiga etapid Pariisis (6.75; kolmas koht) ning Zürichis (6.63; neljas koht). "Ma olen hooajaga väga rahul ja hinde paneks "viis pluss"," ütles Balta septembris intervjuus ETV spordiuudistele.
Balta tagasitulek on olnud ilus, kuid sellega tema eesmärgid veel täidetud ei ole. "Võttis alles aega. Kõigest seitse aastat. Ma loodan, et teen sellesama numbri järgmisel aastal ka tulemuseks," vihjas Balta teisipäeva õhtul Nordea kontserdimajas aasta naissportlase auhinda vastu võttes soovile püüda kinni seitsme meetri piir. "Ei ole tähtis, palju kordi sa kukud. Tähtis on, et sa tõused alati püsti."


title: Flora keskväljamees liitus Paide Linnameeskonnaga

maintext:
Andre Frolov (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Tänavu kahel korral ja kokku neljas mängus Eesti koondist esindanud 28-aastane Frolov kuulus 10-kordse Eesti meistri FC Flora ridadesse aastatel 2005-2016. Frolovi saldoks Floras oli 192 mängu ja 31 väravat, Eesti meistriks krooniti Andre aastatel 2010, 2011 ja 2015 ning karikavõitjaks aastatel 2011, 2013 ja 2016.
Andre Frolov: „Uus ja põnev väljakutse. Pärast aastaid Floras on mõnus astuda uude keskkonda. Mulle meeldivad inimesed, kes seda klubi juhivad ja peatreenerisse on mul palju usku. Teades Slavat nii mängija kui inimesena olen kindel, et ta saab väga hästi hakkama ja on väga tugev treener. Olen klubis, kus minu mängijaoskuseid hinnatakse kõrgelt ja inimesena austatakse. Paidel on huvitavad ja suured eesmärgid ning tahan aidata neid teostada. Omalt poolt annan kindlasti oma parima ja teen kõvasti tööd enda arendamiseks.“
Peatreener Vjatšeslav Zahovaiko: „Andre on mitmekülgne, rikkalike kogemustega hea klassiga mängija, kelles näen tähtsat rolli meeskonna juhtimisel nii väljakul kui ka riietusruumis. Oma professionaalse suhtumisega on ta kindlasti eeskujuks meie noortele. Tal on üks väga hea omadus – ta vihkab kaotamist ja ma siiralt loodan, et kõik meeskonnaliikmed nakatuvad sellesse. Lisaks sellele on ta universaalne mängija, kes võib vajadusel mängida igat positsiooni. Andre on 28 aastat vana ja oma kogemusest võin öelda, et tema parim jalgpall alles algab!“


title: 300 osalejat stardib teisel jõulupühal pikamaamatkal Tartus ja Tallinnas

maintext:
Pekist Priiks 2015 Taevaskoja peatuses
Tegemist on jooks-matkaga, kus vahelduvad jooks ja kõnd iga viie minuti tagant. Tegemist ei võistlusega, igaüks saab valida oma temporühma ning peamine eesmärk on veeta ühiselt värskes õhus mõnusalt aega ja suhelda kaasteelistega.
"Jõulupühade teise päeva ühine matk on paljude jaoks oodatud sündmus ning kohad täituvad viimastel aastatel kiiresti. Pikk matk pakub liikumiseks hea võimaluse erinevate spordialade harrastajatele ja pühade tähistamiseks ka spordisõprade ringis," ütles Margus Püvi, triatloniklubi TriSmile juhatuse liige ja Tartu matka peakorraldaja.
Olenevalt marsruudist on matka pikkus olnud kuni 50 kilomeetrit. Jooks-matkal on kolm temporühma ning rajal on korraldatud joogi- ja toitlustuspunktid.
Pekist Priiks Tartu matka osalejate marsruut on 44 kilomeetrit. Kell 10.10 rongiga sõidetakse Paluperra ning Hellenurme, Luke ja Ülenurme kaudu liikudes lõpetatakse matk Tartu Kutsehariduskeskuse juures.
Pekist Priiks Tallinna matkajad alustavad Prillimäelt kell 10 ning liiguvad 42 kilomeetrit erinevatel Harjumaa teedel ja matka lõpetamine on Jüri spordihoone juures.
Triatloniklubi TriSmile on asutatud 2010. aastal ning on mitme suure iga-aastase triatlonivõistluse korraldaja. Lisaks on klubi või klubiliikmete korraldusel toimumas 2017. aastal mitmed ujumis-, ratta- ja jooksuüritused üle Eesti.
Lisainfo ja kontakt:
Pekist Priiks Tartu matk ja klubi TriSmile juhatuse liige Margus Püvi, tel 508 7383, margus@trismile.ee
Tartu matka info Facebookis https://www.facebook.com/events/600263826827426/
Pekist Priiks Tallinna matka peakorraldaja Ago Arro, tel 5310 4619, ago@trismile.ee
Tallinna matka info Facebookis https://www.facebook.com/events/1096489523792577/


title: Klopp on Mane koondisepausi ajaks nõus taktikat muutma

maintext:
Jürgen Klopp (Foto: Reuters/Scanpix)
Sellel hooajal kaheksa väravat löönud senegallane on Liverpooli suurim väravakütt ning saab teha kaasa veel kolmes järgmises liigamatšis Stoke’i, Manchester City ning Sunderlandi vastu, enne, kui ta oma koondist Gabonis toimuvale turniirile abistama lendab. Senegali edu korral võib Mane Liverpoolist eemale jääda pea kuuks ajaks.
„Ta on väga ründav mängija, suurepärane mängija. Ta suudab kõike teha,“ ei jäänud Klopp Mane iseloomustamisel kiitusega kitsiks. „Kui meil oleks tema asendamiseks viis teist ääremängijat, poleks meil selline meeskond, nagu meil praegu on – sellises atmosfääris, kus kõik teavad, kui tähtsad nad on.“
„Sadio on ära ning me peame leidma lahendusi,“ tõdes Klopp. „Väga spetsiifiliste asjaolude kokkulangemisel võivad muutused tulla ka üleminekute näol, aga kui mitte, on need juba meeskonnas olemas. Meil on vigastustega olnud veidi ebaõnne, kuid mitmed meie mängijad on väga mitmekülgsed ja me saame mängida erinevaid süsteeme.“
„Õnnestumiseks peavad mängijad selleks valmis olema ning ma olen kindel, et seda nad ka on. See on järjekordne märk enesekindlusest – me ei oska mängida vaid ühes süsteemis, aga me peame seda ka tõestama.“
Senegal peab oma alagrupimatšid 15. jaanuaril Tuneesia, 19. jaanuaril Zimbabwe ning 23. jaanuaril Alžeeria vastu. Turniiri veerandfinaalid mängitakse 28.-29. jaanuaril, poolfinaalid 1.-2. veebruaril ning finaal 5. veebruaril. Kindlasti jäävad Manel Liverpooli eest vahele matšid Manchester Unitedi ning Swanseaga.


title: Võimlemisturniirile Miss Valentine on registreerunud üle 1200 sportlase

maintext:
Venemaa esindusrühm Miss Valentine'il võistlemas. (Foto: Bernd Thierolf)
Lisaks rühmvõimlemise MK-etapile jagub põnevust ka Miss Valentine’i iluvõimlemisturniirile. Hooaja esimene maailmatasemel mõõduvõtt tehakse just Tartus ning aasta 2017 toob endaga kaasa ka täiesti uued võistlusmäärused.
Miss Valentine’i peakorraldaja Janika Mölderi sõnul on kogu võimlemismaailma pilgud alates 9. veebruarist suunatud just Eestile. Uued võistlusreeglid kinnitati peale Rio olümpiamänge ning need tõotavad spordiala põhjalikult muuta. “Viimati muutusid võistlusreeglid nii põhjalikult aastal 2000, mil iluvõimlemises tegi ilma Venemaa legendaarne võimleja Alina Kabaeva,” selgitab Mölder. "Seega Tartus saab omamoodi näha spordiala uut nägu: hetkel on raske isegi ennustada, kes tänastest tippudest muudatustega sammu käia jõuavad.”
Tipptegijatest on võistlustele oodata Rio OM-i pronksmedalisti ja MM-kulda Anna Rizadtinovat Ukrainast. “Meil on alati vedanud ning turniirile on registreerunud tohutult osalejaid ja tippvõimlejaid. Ka 23. kord pole erand. See, et Rizatdinova kaliibriga staar aastalt-aastasse meie turniiril osaleb, on meile suureks komplimendiks,” sõnab Mölder.


title: Kristaps Porzingis teenis ajalehelt New Yorgi aasta sportlase tiitli

maintext:
Kristaps Porzingis (Foto: AFP/Scanpix)
Ajaleht New York Post nimetas Läti korvpalluri Kristaps Porzingise New Yorgi aasta sportlaseks.
Väljaande ajakirjanik Mike Vaccaro tõi aastat vaagides välja, et esmakordselt ei suudetud viie aasta sees tuua linna ühtki suurliiga tiitlit, aga lätlane on andnud fännidele kõvasti usku.
New York Posti hinnangul on New Yorgi aasta sportlase tiitlile kaks tõsist kandidaati - Porzingise kõrval ka ameerika jalgpallur Odell Beckham Jr. -, kuid lõplik valik langes meie lõunanaabri kasuks.
"Kristaps Porzingis tegi midagi palju muljetavaldavamat: ta on külvanud uut lootust Knicksi fännide seas - nende optimismil pole aastaid alust olnud. KP6 edestab OBJ-d napilt," võttis väljaanne kokku.
Sel hooajal on lätlasest ääremängija visanud New Yorgi meeskonna eest keskmiselt 20,1 punkti ja võtnud 7,7 lauapalli. Debüüthooajal olid vastavad numbrid 14,3 ja 7,3.
New York Knicks püsib hetkel idakonverentsis viiendal kohal ehk pääseks tänase seisuga NBA play-off mängudele.


title: Korvpallisõbrad valisid aasta tegijaks Marek Doronini

maintext:
Marek Doronin ja Jüri Ratas (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
EKSS-i liikmed valivad kord aastas kossutegijaks persooni või organisatsiooni, kes on aasta jooksul oma tegudega Eesti korvpalli tegemistes silma paistnud.
"Marek Doronin on just jõudnud lõpusirgele tegevmängijana, tema pikk karjäär väärib kindlasti eraldi äramärkimist. Marek on aastate jooksul pakkunud fännidele lugematul hulgal emotsionaalselt meeldejäävaid hetki. Eriti väärib tähelepanu fakt, et ta mängis terve oma karjääri ühes klubis, selline lojaalsus on äärmiselt unikaalne. Soovime Marekile kõikide korvpallisõprade nimel edu ning loodame, et ta jääb armastatud spordiala juurde," lausus EKSS-i juhatuse liige Lauri Tarlap.
MTÜ Eesti Korvpallisõprade Selts asutati 2002. aastal ja ühendab korvpallist lugupidavaid inimesi. EKSS on võtnud oma peamiseks ülesandeks Eesti rahvuskoondise toetamise nii kodu- kui ka välismängudel. EKSS toetas rohkearvuliselt ka meeste rahvuskoondise mänge tänavu EM-valikturniiril.


title: Tammeka ründaja liitus Paide Linnameeskonnaga

maintext:
Paide Linnameeskond (Foto: Siim Semiskar/ERR SPORT)
Tristan Koskor: "Kõige huvitavam aasta minu elus. Oli väga palju muutusi, säravaid hetki ja negatiivseid emotsioone. Vesteldes peatreener Zahovaikoga, kes kutsus mind Paide Linnameeskonna esimesele kogunemisele, et minu oskusi üle vaadata, olin ma mega põnevil - viisakalt öeldes hüppasin rõõmust lakke. Keskkonnavahetus sujus hästi, klubis on väga noor ja tahtejõuline seltskond, kõik on ühe eesmärgi peale väljas, mis tegi sulandumise kindlasti hõlpsamaks."
"Paide treeningud on väga mitmekülgsed, peale trenni on ikka korralikult ''toss'' väljas ja kõik mängijad jätavad kogu oma energia platsile. Huvitav on see, et siin ma olen hakanud tähele panema, mis on minu nõrgad küljed, millele ma detailsemalt väga tähelepanu ei olnud varem pööranud. Mul on väga-väga palju õppida ja lihvida, aga iga päev käib töö selle nimel. Mul tuleb individuaalselt juurde veel teha, kuid sihid on paigas. Peatreener Zahovaiko on juba andnud palju huvitavaid nippe, kuidas ründes käituda. Nüüd tuleb neid praktiseerima hakata - proovin kõmmutada sama palju väravaid, kui tema! Paide Linnameeskond on minu eest imeliselt hoolitsenud, kogu staff, juhatus, meeskonnakaaslased ja peatreener, aitäh teile!"
"Tahan südamest tänada oma koduklubi ja fänne, kes kasvatasid minust sellise inimese nagu ma praegu olen. Kui tagasi vaadata Tammekas mängitud hooaegu, siis halva maigu jätab see, et ei löönud ehk nii palju väravaid, kui oleksin ise tahtnud. Tegime mitmes asjas ajalugu, purustasime Sillamäe, võtsime Floralt tiitli, olime Tartu Leicester – need olid unustamatud hetked. Paide ridades on minu eesmärk olla meeskonnale nii kasulik kui võimalik - olla resultatiivne, lüüa palju väravaid ja anda väravasööte. Pakkuda Paide Linnameeskonna fännidele palju rõõmsaid emotsioone ja show’d."
Peatreener Vjatšeslav Zahovaiko: "Otsisime endale noort pikakasvulist ründajat ning Tristan Koskori näol leidsime, mida otsisime! Tristani füüsiline võimekus on muljetavaldav, ta on väga mobiilne ja terav poiss. On ka elemente, mis vajavad järeleaitamist. Noormees on motiveeritud ja töökas, tal on kõik eeldused olemas, et saada heaks väravakütiks. Anna tuld Tristan!"


title: Arsene Wenger: laenusüsteem on tänapäevase jalgpalli üks suurimaid probleeme

maintext:
Arsene Wenger (Foto: Reuters/Scanpix)
Londoni Arsenali peatreener Arsene Wenger arvab, et jalgpallimaailm peaks muutma reegleid, et takistada rikastel klubidel noorte talentide kokkuostmist ning nende pikkadeks hooaegadeks välja laenamist.
Inglismaa kõrgliigas on kriitika alla sattunud Londoni Chelsea meeskond, kellel on hetkel peaaegu 40 noort mängumeest erinevatesse klubidesse välja laenatud. Arsenalil endal on hetkel välja laenatud 13 mängumeest.
"See on modernse jalgpalli üks suurimaid probleeme. Klubi on palju noormängija kasvatamisse investeerinud, sest see maksab üha rohkem ja rohkem. Aga 20-aastaselt lahkub mängija klubist ja sealt ei saa eriti suurt kompensatsiooni," selgitas Wenger Reutersi vahendusel.
"Et teha potentsiaalsete tippmängijate leidmine endale lihtsamaks, siis refleksist hakatakse noori kokku ostma ning neid siis välja laenama. Kui vaadata laenutehingute arvu, siis see pole õige. Midagi tuleb selle vastu ette võtta."
Chelsea põhimeeskonna näitel võib väita, et väga vähesed laenule saadetud noormängijad suudavad ennast hiljem klubi põhimeeskonda murda. Hetkel on Londoni klubis selliseid näiteid vaid kaks - äärekaitsja Victor Moses ja poolkaitsja Nathaniel Chalobah.
"Võib-olla oleks üheks võimaluseks suurematel klubidel lubada omada madalamas liigas tütarklubi, kuhu saaks oma mängijaid suunata. Hetkel on selline olukord, kus parimad noored kogunevad kõige rikkamatesse klubidesse, kus neil lõpuks ei teki võimalust oma arengus järgmist sammu astuda. Peaksime talendid võrdsemalt klubide vahel ära jagama," lisas Wenger.


maintext:
Saja-aastane riik pole nii väeti, et ei rõõmustaks kingi üle
20. detsember 2016
EV100 toimkonna ja juhtrühma liige Margus Kasterpalu sõidab mööda Eestit, et tutvustada tuleval kevadel algavaid Eesti sajanda sünnipäeva sündmusi, mis kestavad kokku ligi kolm aastat.
Sel nädalal pakkus teile sobivat kõnepulti Jõhvis toimunud külavanemate ja külaseltside aastalõpuüritus “Kestame veel”. Kui ürituse korraldaja Krista Pedak aitab meie maakonnas kaasa sellele, et pidu jõuaks igasse külla, siis teie ülesanne suursündmuste juhina on hoida silma peal üle-eestilistel kaalukamatel ettevõtmistel.
Võib öelda, et kogu pikk programm on nagu üks suur seinavaip, mis on tihedasti igasugust mustrit täis. Suursündmused, mida on suhteliselt harva − üks 2-3 kuu jooksul −, on nagu naelad, millele seinavaip üles riputatakse. Ja selleks, et vaip koos püsiks, on lõimelõngad − raamsündmused, mis toimuvad üle Eesti, näiteks “Igale lapsele oma pill” või “EV100 igas külas”.
Aga see, millise mustriga, kui ilus ja tihe saab see vaip olema, sõltub nendest asjadest, mida me ise saame sinna sisse panna, meie oma kingitustest.
Kui me mõtleme saja-aastase inimese peale, siis tavaliselt tekib mulje, et ta on vanadusest väeti ja mis me talle ikka nii väga kingime. Tal on kõik niikuinii olemas ja võib-olla ei saa enam asjadest aru ka. Aga riigi puhul see niimoodi ei ole. Saja-aastane riik on umbes elluastuja eas. Ta on täitsa arenemis- ja mõtlemisvõimeline ning elujõuline, aga kingitust tahaks ta oma sünnipäeva puhul ikkagi saada. Ja kingituste tegemine on selline asi, millega me kõik saame haakuda.
Hea näide on Soomes elav vanem meesterahvas Valtrik Pihl, kes koob maailma suurimat Eesti lippu ja kingib selle Eesti rahva muuseumile. See oli üks esimesi kingitusi, mis pandi üles EV100 kodulehele.
Või Viskla küla, kes otsustas, et teeb põllu peale, kus enam vilja ei kasvatata, vähemalt sajast kiigest koosneva kiikla. Ja kui nad kiikla avavad, on see nende kingitus Eesti riigile ning iseendale ka.
Kas see mõtteviis on omaseks saanud, et kingitus riigile on ühtlasi kingitus iseendale?
Olen tajunud inimestega rääkides, et ega see riigile kingituste tegemine kergesti vastuvõetav mõte ole. Sest riik tundub olevat nende asi, kes on seal Tallinnas ja meist väga aru ei saa või ei hooli.
Aga kui me toome riigi kogukonna tasandile, on asjal juba jumet. Kui me teeme midagi kogukonna elu parandamiseks, siis me tegelikult oleme teinud kingituse ka Eesti riigile. Niimoodi mõeldes ei olegi asi võib-olla nii hull.
Eesti Vabariik tähistab oma 100. sünnipäeva 2018. aastal, aga pidustused kestavad palju kauem. Tähistamine algab 2017. aasta aprillis, kui möödub sada aastat kubermangude piiride kaotamisest ja eestlaste asuala ühendamisest, tipneb juubeliaastal ning lõpeb 2. veebruaril 2020. aastal, mil saab sada aastat Tartu rahu sõlmimisest. Kas te ei karda, et rahva jõud nii pikkade pidustustega raugeb?
Ligi kolm aastat on tõesti igavesti pikk aeg ja seetõttu oli see mõistlik jagada viieks temaatiliseks plokiks.
Esimene temaatiline plokk on meie maa. Alustame sellest, kuidas tekkis Eesti territoorium. EV100 avasündmus on 16. aprillil, kui Liivimaa ja Eestimaa kubermangu piir, mis läheb Peipsi rannalt Läänemere kaldale, joonistatakse korraks uuesti üles ja kaotatakse siis jälle ära. Piiri läbivad matkajad, kes on varustatud GPS-seadmetega, mida ERRi teleülekandes tähistavad helendavad täpikesed. Ühel hetkel saavad Eesti ja Liivimaa sümboolselt uuesti üheks.
Kas te hoiate suursündmuste juhina silma peal ka maakondade kingikotil?
Esimene maakondlike toimkondade suurkogu oli sügisel Türil. Siis polnud veel igal pool toimkonda moodustatud. Praeguseks käiakse igal pool koos ja järgmine suurkogu on märtsis.
Näiteks siin majas (Jõhvi kontserdimajas − toim.) olen mina juba kolmandat korda. Käid ja käid, aga ikka on inimesi, kes ei ole EV00st midagi kuulnud. Seetõttu on oluline, et tekib mingi piirkondlik initsiatiivgrupp, kes on natuke rohkem informeeritud. Muidu lihtsalt ei käi üle.
Kõige tuntum ühiskingitus on vahest kampaania “Igale lapsele oma pill”, millega täiendatakse lasteaedade ja koolide pilliparki. Kas on veel samaväärseid üleriigilisi aktsioone?
Sada tamme on samuti projekt, millega tõenäoliselt ollakse kursis. Mõned aastad tagasi oli üleskutse, et lapsed korjaksid tammetõrusid ja paneksid need maha. Osa tammetõrusid on hallitama läinud, osa on sead ära söödud, aga RMK on neid ka tagavaraks maha istutanud. Nii et ükski tammepark ega -allee ei jää sündimata, kui kohapeal on initsiatiiv selleks säilinud.
Eesti lastekirjanduse teabekeskus on aga kingitusena välja pakkunud rändava laste vabariigi, mis mahub ühte haagisesse, mida praegu Saksamaal ehitatakse.
Haagise pikemat seina avades tekib lava koos lavatagusega. Seal näidatakse näitemängu ja tehakse ühistegevusi, näiteks küpsetatakse torti, mis sünnipäevaga kaasas käib. Laste vabariik tähendab seda, et tal on kõik riigi tunnused, näiteks oma postkontor ja kirjamark, mille lapsed on ise joonistanud. 2017. aasta suvel peaks laste vabariik jõudma 70 kohta.


maintext:
Kukruse mäe liigutamise plaan muutub täpsemaks
9. detsember 2016
Kohtla-Järve linnavalitsus peab Kukruse mäe liigutamiseks tehtud eeltööd puudulikuks ja leiab, et eksperdirühma tuleb kindlasti kaasata ka mäeinsener.
Kohtla vallavalitsus küsis Kukruse aherainemäe ümberpaigutamise eriplaneeringu ning keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) kavatsuse kohta asjasse puutuvatelt omavalitsustelt ja ametkondadelt arvamusi ja ettepanekuid.
Kõige põhjalikum vastus saabus Kohtla-Järve linnavalitsuselt, kes tunneb muret võimaluse pärast, et tööde käigus ületatakse mürgise mädamunalõhnaga divesiniksulfiidi piirväärtust. Halbade hajumistingimuste korral ulatub selline ületamistega ala mäest kuni 1,4 kilomeetri kaugusele, hõlmates kogu Kukruse linnaosa.
Kuna planeeringu elukeskkonnale avalduva mõju osas kaasatakse lisaks Kohtla-Järve linnavalitsusele ka Jõhvi vallavalitsus, tekkis Kohtla-Järvel põhjendatud küsimus mäe liigutamise võimalikust mõjust ka 20 000 elanikuga Järve linnaosale − asub see ju mäest samal kaugusel kui Jõhvi vald.
Veel pööras linnavalitsus tähelepanu tõsiasjale, et ASis Kobras valminud eriplaneeringus ja KSH väljatöötamise kavatsuses on vaid ühel korral viidatud sellele, et planeeritava ala all on altkaevandatud ruum, ala ennast pole aga üldse iseloomustatud. Linnavalitsus leiab, et aherainemäele uut asukohta valides ei ole hinnatud altkaevandatud ala pealse plaadi kõrgust ning sellest lähtudes puuduvad arvestused selle plaadi püsivuse kohta.
Linnavalitsus on seisukohal, et KSH eksperdirühma peab kindlasti olema kaasatud mäeinsener või -spetsialist, keda praegu nimekirjas ei ole.
Jõhvi ei tunne end ohustatuna
Jõhvi vallavalitsuse ainuke ettepanek oli kirjeldada täpsemalt alternatiivi, mis näeb ette mäe korrastamise selle praeguses asukohas.
Terviseamet pööras ettepanekuid tehes tähelepanu peamiselt joogiveele, viidates, et kui mäe liigutamisega peaks kaasnema oht põhjaveele, tuleb tagada tarbijatele vajaduse korral alternatiivne veevarustus. Mürarikkad tööd soovitati planeerida päevasele ajale ja mitte teha neid nädalavahetustel.
Ida-Viru maavalitsus viitas vajadusele käsitleda meetmeid ohutu liikluse tagamiseks Jõhvi – Kukruse maantee Kukruse lõigul avariiolukorra puhul.
Päästeamet tegi ettepaneku hinnata ehitustööde käigus süttida võiva tulekahju, samuti tekkiva tolmu mõju inimeste heaolule ja tervisele.
Et tee jääks püsima
Maanteeamet soovitas hinnata ehitusaegset ja töödejärgset liikluskoormust, samuti näha ette piisavalt uuringuid, hindamaks kavandatavate tööde mõju riigiteede ohutusele (avariioht, isesüttimine, kahjulike ainete lekkimine).
Veel peab amet vajalikuks hinnata, kuidas mõjuvad kavandatavad tegevused riigiteealusel maal ja kaitsevööndis asuvate kaevanduse maa-aluste rajatiste püsivusele ja seega ka riigitee konstruktsioonide püsivusele.
Planeeringualale soovitas maanteeamet kavandada alalise juurdepääsu olemasoleva juurdepääsutee kaudu.


title: Maailm ei peatu, see on normaalne

maintext:
Maailm ei peatu, see on normaalne
23. detsember 2016
Jõulud tulevad, aga rahu maailmas ei ole. Berliini kesklinnas sõidab autojuht tahtlikult jõuluturu rahvasumma. Süürias käib sõda, kus ei tundu ühtegi õiget poolt olevat ning kuhu on haaratud nii USA kui ka Venemaa, ning Euroopa Liit nendib, et ei suuda midagi teha inimeste hukkumise takistamiseks.
USAs asub presidendiametisse ettearvamatult käituv veidra välimusega mees, kes ikka ei ole veel meie riigipeale helistanud. Ja Eesti uus president ei käi isegi kirikus.
Seda loetelu võib kõvasti pikendada, eriti kui kogu 2016. aasta peale tagasi vaadata. Iga natukese aja tagant tabab maailma mõni uus vapustus, valimised annavad “üllatava” või lausa “soovimatu” tulemuse ning kõikjal meedias sööstab asja analüüsima hulk eksperte, kes kuulutavad, et midagi head see meie vaatenurgast kindlasti ei tähenda. Kui ka mõni õnnetus on veel juhtumata, siis ajakirjandus ja samad eksperdid kirjeldavad, kuidas see kohe juhtub.
Hannes Rumm, kes kahtlemata välispoliitikas ning eriti Euroopa asjades hästi kodus on, kirjutas hiljuti Maalehes nii: “Tänavune aasta läheb aga ajalukku sellega, et Eesti julgeoleku- ja majandushuvisid kahjustasid ootamatud muutused meie oluliste liitlaste juures. /…/ Suurbritannia otsus lahkuda EList nõrgendas liitu nii oma inimeste kui muu maailma silmis. USA presidendivalimised võitis Donald Trump, kõige ettearvamatum president Eesti taasiseseisvumise järgsel ajal. Paraku pole põhi veel käes.”
Hoopis põhja vajutas aga murepedaali Ahto Lobjakas, kes Äripäevas aastale tagasi vaadates leidis, et Eesti pole “ajaliigestest nii lahti olnud 80 aastat” ja et aktsent ikka paika saaks, lisas: “Nagu enne 1940. aastat, ei tea me täna, kas oleme ajaloo näitelaval tulijad või minejad.”
1940. aastast on praegu kahtlemata lihtsam kirjutada kui 2016. aastast, sest kuigi mõlemad kuuluvad juba minevikku, on meil esimese puhul teada, mis järgnevate aastakümnete jooksul aset leidis. Sellele vaatamata julgen öelda, et ei maksa igas väljakujunenud ootusest kõrvale kalduvas arengus maailma lõppu näha.
Suurbritannia majandust ei ole tabanud pöörased hädad, mida pärast Euroopa Liidust lahkumise referendumit ennustati, pigem on minemas vastupidi. Ühendkuningriigi uuest välisministrist Eesti ja maailma meedias maalitud karikatuurist võis arvata, et ta jookseb kohe Putinit embama. Vaid need, kes olid Boris Johnsoni tegevust poliitikas ja ajakirjanduses pikemalt ja süvenemisega jälginud, teadsid õigesti, et nii ei lähe.
Ka Trumpi puhul tuleb ainult pisut pingutada, et suuta mööda vaadata tema juuksepahmakast või tavapäratust esinemismaneerist ning näha märke võimalustest, mida tema erakordsus vaba maailma kõige olulisema liidrina pakub.
Itaalia põhiseadusreferendumi läbikukkumisega pidi kaasnema äärmuspopulistide jõudmine valitsusse ning kogu eurotsooni ränk kriis. Midagi sellist pole juhtunud. Ning olgem ausad, Eesti seisukohast pole mitte mingit vahet, kes on Austria president.
On oluline, et meil oleksid olemas inimesed, kes kõigi nende muutuste pinnal suudaksid näha laiemat vaadet ning Eesti huve vastavalt esindada, enesekindlalt, algatusvõimeliselt ning ilma viimase hetke paanikata. Et neid inimesi teiste lääneriikide pealinnades tuntaks ja usutaks. On oluline, et Eesti valitsemine oleks avalik ja aus. Siis on meie viimase aja kalduvus otsida kõigist maailma sündmustest halba alusetu.
Alati võib juhtuda, et sündmused meie ootustega ei kattu. Ei maksa nutta, et ajaloo lõpp, kus kõik rahvad ja riigid jõuavad õigusriigi ja liberaalse demokraatiani − mis veel 25 aastat tagasi arukate inimeste meelest juba paistis −, on edasi lükkunud ja üldse on ajalugu suunda muutnud.
Pisut meenutaks selline käitumine olukorda, millega puutusin kokku ühes Läti ettevõttes, mille juhid olid aasta läbi kõvasti tööd teinud ja konkurendilt turgu ära võtnud. Uuel aastal oli konkurent aga õppinud ja tegi palju tüli. Ettevõtte juht küsis minult kui nõukogu esimehelt peaaegu tõsiselt: miks ei võiks see koht, mille oleme raske tööga saavutanud, nüüd püsivalt meie kätte jäädagi, milleks selline ebaõiglus?
Tegelikult on muidugi võimatu ühe ettevõtte või kogu Eesti tarvis aega seisma panna. Mida lähemalt ja mida lühemale ajavahemikule keskendudes − süvenemata − maailma vaadata, nagu 24 tunni tsüklis meedia teeb, seda ohtlikum ja olulisem tundub iga väikegi status quo muutus. Võtkem rahulikult, vaadakem suurt pilti, ärgem jäägem pealtvaatajaks.


maintext:
Ida-Viru noored jäävad eesti keelega jänni
8. detsember 2016
Neid Ida-Viru noori, kellest saavad põhikooli lõpuks eesti keele oskajad, on veidi rohkem kui pooled. Ülejäänutele võib gümnaasiumis õppimine käia üle jõu, mis kitsendab märgatavalt haridusvalikuid.
Põhikoolilõpetajatelt nõutakse B1 keeletaset, mis tähendab, et kõneleja mõistab sageli kasutatavaid väljendeid, tuleb toime igapäevastes suhtlusolukordades, oskab lihtsate lausete abil kirjeldada oma perekonda, teisi inimesi ja elutingimusi ning väljendada oma vajadusi.
Vähemalt sellisel tasemel oskab põhikooli lõpuks eesti keelt 67 protsenti vene emakeelega õpilastest. Ida-Virumaal on see protsent Eesti keskmisest madalam − 57.
Seos kooli headusega
Haridus- ja teadusministeerium peab seda üheks Eesti hariduse kitsaskohaks, sest “põhikooli lõpuks saavutatav eesti keele oskuse tase on oluline tegur noore edasise haridustee ning hilisemate karjäärivõimaluste kujunemisel”, märkis ministeeriumi analüütik, eesti keele oskuse analüüsi autor Rena Selliov.
Tema hinnangul on vaja täiendavalt toetada neid vene õppekeelega põhikoole, kus eesti keeles saavutavad B1 taseme vähem kui pooled lõpetajatest. Eelmisel aastal oli Ida-Virumaal selliseid koole 12 ehk ligi pooled.
“Analüüs näitab, et väga oluline seos B1 tasemeeksami tulemustega on lõpetaja keskmisel hindel, kooli headusel ehk sellel, kui suur osa koolis tervikuna on saavutanud eesti keeles B1 taseme, ning keelekümbluses osalemisel. Kui muud tingimused on samad, on eesti keele eksami tulemus keskmiselt paari punkti võrra kõrgem tütarlastel, neil, kes on käinud huvikoolis, ning neil, kelle koolis on suurem osakaal õpetajaid, kelle eesti keele oskus vastab nõuetele,” selgitas Selliov.
Senistest tegevustest on analüüsi järgi andnud kõige paremaid tulemusi keelekümblusprogrammi elluviimine. Kui vene õppekeeles on nõutud tasemel eesti keele oskajaid üle riigi ligi 60 protsenti, siis keelekümbluses ligi 90 protsenti.
Lapsed, kes alustavad varase keelekümbluse programmi järgi, valdavad 9. klassi lõpuks eesti keelt vabalt ja teevad eksami väga hästi, kinnitas Jõhvi vene põhikooli direktor Irina Šulgina. “Viimati oli viite seas ainult üks “4”. Usun, et nad oleksid sooritanud ka kõrgema taseme eksami.”
Koolijuht lisas, et varase keelekümbluse puhul pole õpilastel juba 6.-7. klassis vahet, kummas keeles suhelda. “Sellest õppeaastast liitusime lastevanemate soovil hilise keelekümblusega. Kuuendate klasside baasil tekkis rühm, kes saab päris palju aineid eesti keeles. Vanemad on saanud aru, et gümnaasiumis õppimiseks on vaja rohkem eesti keelt.”
Šulgina hinnangul on keelekümblus osutunud väga edukaks programmiks. “Lisaks paremale eesti keele oskusele on need lapsed tänu keelekümbluse metoodikale avatumad ja kriitilisema mõtlemisega, nad ei karda esineda. Kogemus on näidanud, et mida varem alustada, seda parem. Ideaalne, kui alustatakse juba lasteaias ning jätkatakse sujuvalt koolis,” rääkis ta.
Mõjub virgutavalt
Ka Ida-Viru maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Kaarin Veinbergs on keelekümbluse usku.
“Olen olnud eesti keele eksamitel vaatleja ja kui võrrelda tavaklassi õpilast keelekümblusklassi omaga, on vahe nagu öö ja päev. Keelekümbluse lõpetajad on elus edukamad, see ei mõju ainult keelele, vaid ka üleüldiselt virgutavalt. Ainus asi, et iga pere peab järele mõtlema, kas on tahet ja oskusi lapsele toeks olla. Igal juhul tuleks Ida-Virumaal keelekümblusprogrammi laiendada,” arvas Veinbergs.
Ida-Virumaal viljeldakse kas varast või hilist keelekümblust või mõlemat 13 koolis.
Ministeerium ei panusta siiski ainult keelekümblusele, vaid peab oluliseks parandada ka tavaklassides õppijate keeleoskust. Selleks toetatakse õppetööväliseid tegevusi eestikeelses keskkonnas, näiteks ekskursioone ja suhtlust sõpruskoolidega.
“Viimastel aastatel on laiendatud Eesti-sisest õpilasvahetusprogrammi. Aastas toimub vähemalt 400 õpilasvahetust, kus osalevad vene ja eesti kodukeelega noored. Parandatakse ka eestikeelsete koolide õpetajate valmisolekut õpetada segaklasse. Eraldi tähelepanu all on haridusvaldkonna töötajate eesti keele õpe,” märkis Selliov.
Ministeerium kavatseb võtta teravama luubi alla nõrgad koolid, kus suur osa õpilasi ei saavuta B1 taset. See tähendab nii toetavaid meetmeid, nagu lisarahastamine, koolitused, koostööprojektid, kui vajaduse korral ka kontrolle ja sanktsioone, näiteks koolijuhi hindamist.
Koolikultuuri ja õpetajate keeleoskuse arendamiseks soovitas Selliov õpetajate vahetust ja teises koolis praktiseerimist. Väga hea keeleoskusega õpetajad võiksid kas või ajutiselt töötada neis koolides, kus õpilastel on raskusi eesti keele oskuse omandamisega. Kehvema eesti keele oskusega õpetajatele tuleks aga pakkuda praktikakogemust eestikeelses koolikeskkonnas.


title: Põhjarannik reedel, 9. detsembril

maintext:
Põhjarannik reedel, 9. detsembril
9. detsember 2016
* Tänane Põhjarannik kirjutab sellest, et Narva-Jõesuu ja Vaivara ühinemisel saab uue omavalitsuse nimeks Narva-Jõesuu linn, mis oma territooriumilt saab olema kaks korda suurem kui Tallinn. Tõenäoliselt saab tegu olema pindalalt Eesti suurima linnaga, kuigi elanikkonna arvult ühe kõige väiksemaga.
* Saab teada sedagi, kuidas ja miks umbusaldas Lohusuu vallavolikogu üleeile viie poolthäälega vallavanem Aare Järvikut, kes sai ametis olla pisut vähem kui aasta.
* Veel saab lugeda ühest India vaiba ärimehest, kes kavandab Narva suure vahelao rajamist, pidades silmas Euroopa Liidu ja Venemaa turgu.


title: Sillamäel kaovad järjest töökohad

maintext:
Sillamäel kaovad järjest töökohad
5. detsember 2016
Sillamäe ettevõtetes toimuvate koondamiste tõttu on linnas tööpuudus kasvanud viimaste aastate suurimale tasemele ja planeeritust väiksemate tulude tõttu pidi linnavolikogu kärpima tänavust eelarvet.
Kui eelmise aasta oktoobri lõpu seisuga oli Sillamäel registreeritud töötuid 457, siis tänavu samal ajal juba ligemale veerandi võrra rohkem − 559.
Koondamisi kardetust rohkem
Sillamäe linnapea Tõnis Kalbergi sõnul planeeris linnavalitsus tänavuse eelarve tulusid alalhoidlikult, teades, et sel aastal oli oodata koondamisi. Tegelikkus on osutunud aga kardetust veelgi halvemaks.
Oktoobri lõpuks jäi tulumaksu laekumine plaanist maha rohkem kui 150 000 euro võrra. Et aasta viimastel kuudel pole olulist paranemist loota, kärpis volikogu sel nädalal tulusid rohkem kui 170 000 euro võrra.
“Eelarve kärpimine ei ole meile katastroof, aga teeb elu palju keerulisemaks,” tõdes Tõnis Kalberg, kelle sõnul püüti kärpeplaani koostada nõnda, et ükski valdkond väga tuntavalt ei kannataks. “Mõnel pool peame rohkem kokku hoidma ja nende asjade soetamise, mis pole just hädavajalikud, edasi lükkama.”
Lisaeelarves puudutavad kärped mitukümmet tegevust. Näiteks tänavate heakorrastuse kulusid tõmmatakse koomale ligemale 16 000 eurot ja tänavavalgustuse arvelt säästetakse veidi üle 10 000 euro. Kärpekirves ei jätnud muu hulgas puutumata ka kalmistu hooldamiskulusid − selle pealt säästetakse 22 eurot.
Tõnis Kalberg rääkis, et kui Eesti Energia Narva karjääri töötajate koondamisega oli linnavalitsus arvestanud, siis aasta jooksul on halbu uudiseid tulnud ka teistest linnas tegutsevatest ettevõttest. Üks Sillamäe suuremaid ettevõtteid − metallide töötleja NPM Silmet (varasema nimega Molycorp Silmet) on Kalbergi sõnul tõmmanud kokku paarkümmend töökohta. Peagi ettevõtte tegevjuhi ametisse asuv praegune finantsjuht Signe Kask rääkis eelmisel nädalal Põhjarannikule, et neil on 520 töötajat ja seda arvu ei ole praegu kavas vähendada.
Transiit kärbub
Töötajaid on koondatud aga ka Sillamäe sadamas tegutsevates terminalides, sealhulgas neist suurimas Alexelas.
Alexela Grupi suuromanik Heiti Hääl teatas Põhjarannikule, et tänavu viimases kvartalis koondab Alexela Sillamäe terminal 18 inimest ja järgmise aasta esimeses kvartalis veel sama palju. “Koondamiste põhjuseks on Eestit läbiva transiitkauba mahtude oluline vähenemine. Eesti transiidis on käes väga keerulised ajad, kuna kaubamahtude langus on kolossaalne. Kui pole kaupa, mida raudteevagunitest laevadele laadida, ei ole võimalik ka seotud töökohti luua ja hoida,” tõdes Hääl.
Ta lisas, et samas olukorras on kogu logistikasektor Eestis, sest kaubakäibed langevad nii sadamates kui raudteel. “Sellise languse põhjusi peab kahjuks otsima vaid praeguselt poliitmaastikult,” märkis ta.
Kas ja millal võiks olukord paraneda ja koondatud inimesed taas tööle kutsuda, ei osanud Hääl ennustada. “Teeme Alexela meeskonnaga pidevalt tööd selle nimel, et Eesti suurepärane asukoht transiidimaana avalduks lõpuks ka meie kaubamahtude kasvus. Loodan, et meie püüdeid saadab edu, kuid see saab juhtuda vaid riikliku poliitika tugeval toetusel,” leidis ta.
Alexela on olnud Sillamäe Kalevi jalgpallimeeskonna peamine toetaja. Käibe vähendamise ja töötajate koondamise tõttu on Hääl varem Eesti Päevalehele öelnud, et vähendab klubi toetamist kolm korda.


maintext:
Tulevastele maailmameistritele jagati stipendiume
13. detsember 2016
Ida-Virumaa andekate noorte energiafondist sai eile stipendiumi 24 õpilast. Neist enamik ihkab jõuda maailmameistrivõistlustele ja olümpamängudele. 15aastane Narva maletaja Aleksei Garanin unistab aga ei rohkem ega vähem kui maailmameistriks saamisest.
Aleksei on saavutanud korduvalt Eesti meistrivõistlustel esikohti. Sel aastal tuli ta Eesti meistriks 18aastaste poiste seas. Tema unistus on saada maailmameistriks. Ja ta mitte ainult ei unista sellest, vaid liigub iga päev eesmärgi poole.
Mitmekülgsete huvidega
“Lisaks sellele, et kohtun viis korda nädalas oma treeneriga, tegelen kodus malega umbes 3-4 tundi päevas,” rääkis Aleksei. Aeg-ajalt sõidab ta Peterburi teise treeneri juurde, kes teda omakorda aitab.” 300eurose stipendiumi kulutab ta aga võistlustel käimiseks.
Kogu elu ei keerle siiski male ümber. Narva Kesklinna gümnaasiumis õppiv Aleksei käib veel robootikaringis ja huvitub reaalainetest. Ta on edukalt osalenud paljudel olümpiaadidel. Samuti jõuab ta korvpallitrenni. Sealjuures on Narva noormees õppimises viieline.
Korvpall on olulisel kohal ka 13aastase Kohtla-Järve Järve gümnaasiumi õpilase Siim Pärssi elus. Aga kogu oma mitmekülgsuse juures jõuab ta sellele pühenduda kõige vähem − kaks trenni nädalas.
Number üks on etlemine, millega ta on tegelnud neli aastat ja noppinud esikohti mitmel konkursil. Stipendiumide pidulikule üleandmisele tuli ka koos klassiõpetaja Ülla Toomjärvega, kes ta etlemise juurde suunas.
“Praegu on minu eesti keele õpetaja Maie Jõemaa − talle ka aitäh! Ega mulle alguses see mõte ei meeldinud, et tuleb pikk tekst pähe õppida ja ette kanda. Aga kui ma sain juba lavale, hakkas see mulle meeldima. Nüüd võtan osa kõikidest etlemisüritustest, mis toimuvad,” ütles Siim.
Tänu etlemisele ja korvpallile on ta nii Eestile kui ka Euroopale tiiru peale teinud.
Siim tegeleb ka matemaatikaga, käib olümpiaadidel ning veedab palju aega pranglimise ja nutispordi veebilehtedel, kus tuleb tegelda peast arvutamisega. Peale selle õpib Siim viiulit ja klaverit ning laulab. Saadud sttpendiumi 150 eurot lubab noormees jätta raamatupoodi − nimelt on ta ka suur lugeja. “Õppimisega pole erilist vajadust tegelda. Tuleb lihtsalt tunnis kuulata − meil on koolis väga head õpetajad,” kiitis ta.
Sportlased domineerivad
Andekate noorte energiafondi lõppenud taotlusvoorus jagati 24 noore vahel 5150 eurot. Stipendiumi suurus varieerus 100 ja 300 euro vahel. Fond pakub toetust Ida-Virumaal elavate andekate 7-19aastaste õpilaste huvitegevuse arendamiseks.
Ida-Virumaa omavalitsuste liidu tegevdirektori Arno Rossmani sõnul tegeleb enamik toetuse saajatest spordiga. Sel korral olid näiteks esindatud suusatamine, jalgpall, jalgrattasport, peotants, ratsutamine ja tõstesport. Lisaks on stipendiumi saajate hulgas reaalainete ja robootika huvilisi ning muusikaga tegelevaid noori.
Eesti Energia ja Ida-Virumaa omavalitsuste liidu 2013. aastal loodud fond on praeguseks jaganud stipendiume rohkem kui 170 noorele.
Enefit Kaevanduste juhatuse esimees Ahti Puur lootis, et Eesti Energia panustab fondi ka edaspidi.
“Eraettevõtte omanik saab lihtsamini teha otsuse, keda ta toetab. Riigiettevõtte puhul on see keerulisem, aga kui meil on vähegi võimalus, tahaks andekaid noori edasi toetada. See on fantastiline, kui inimestel on huvi ja soov ennast arendada. Ja vahva, kui ande kõrval on töökus, mis selles vallas edasi viib,” märkis Puur.
Järgmine taotlusvoor avatakse 2017. aasta kevadel.


maintext:
Michal võtab Reformierakonna lõplikult üle
13. detsember 2016
Vähem kui kuu aja pärast saab Reformierakonna esimeheks Kristen Michal. Selles võib täiesti kindel olla. Tegemist on inimesega, kes valmistus peaministriks saama juba 2011. aastast, aga võimalik, et ka varem. Michal tunneb Reformierakonnas absoluutselt kõiki olulisi isikuid ning suur osa neist ei soovi temaga mingit tüli.
Seda, mida tähendab olla Reformierakonnas oluline, kuid ilma Michali toetuseta, koges erakonna esimehe koha loovutav Taavi Rõivas. Michal tegeles Andrus Ansipi esimeheks oleku aastatel erakonna juhtimisega, jättes peaministri tihedat päevakava arvestades hoolikalt valitud otsustamise kohad, kus viimane siis tõesti väljapakutud variante kaalus. Ansipil läks hästi ning erakonna tagatuba korraldas talle kõige lõpuks rahva tänu ja eurovalimiste mandaadiga kaunistatud lahkumise Brüsselisse.
Aga Taavi Rõivase esimeheks saades võttis Michal hoopis teistsuguse joone. Ta asus uuesti üles ehitama iseenda poliitilist kuvandit ning ootamatult Reformierakonna juhi toolile istunud Rõivas jäi üsna omapäi. Michal keskendus majandusministrina tööle, nagu ta nüüd ise ütleb, “eriti plahvatusohtlikel aladel”, et näida otsustusjulge ja riigimehelik. Presidendivalimiste käigus tekkisid mitme kandidaadi vahel lõhenenud Reformierakonnas suured tülid, kuid Michal ei valinud poolt ega sekkunud, vaid vaatas kõrvalt.
Kohe pärast Reformierakonnale šokeerivat valitsusest väljakukkumist hakkas Michal tegutsema. Veel enne kui Taavi Rõivas esimehe kohalt lahkumisest kitsamas ringis rääkis, oli Michalil erakonna piirkonnaorganisatsioonides kontroll tehtud ning valmis plaan ülikiireteks, kampaaniaks olematut aega jätvateks esimehe ja juhatuse valimisteks.
Võib küsida, kas see pole Michali senist ettevaatlikku ja läbikaalutud tegevust arvestades ootamatult suure riski võtmine. Kohe on tulemas kohalikud valimised ning Michal, kes just isikliku karismaga ei hiilga, peab Tallinna linnapea kandidaadina tegema enda tõestamiseks palju tugevama kampaania, kui Reformierakond tavaliselt pealinnas teha on suutnud. Kui see ebaõnnestub, siis on juba palju raskem ka riigikogu valimiste väljakutse vastuvõtmine.
Samas kainelt kaaludes pole hetk sugugi halb. Keskerakond on kohalike valimiste ajaks juba pea aasta kandnud valitsusvastutust, Edgar Savisaare kandideerimine on igas mõttes väga küsitav, sotsid ja eriti IRL peaksid Tallinnas vähegi arvestatava tulemuse saavutamiseks tegema Eerik-Niiles Krossi kampaaniaga võrreldavat imet. Kes võiks aga olla uus Kross, IRLi värske ja üllatav linnapeakandidaat? Vastust sellele küsimusele ei ole. Kõige selle taustal võib eestikeelsete valijate häälte saamine olla üsna lihtne.
Kuid miks oli Michalil vaja ambitsioonid maha suruda ning oma kuvandit uuesti looma hakata? Miks ei saanud Michal plaanitult Ansipi järel Reformierakonna esimeheks ning peaministriks?
Kes ei mäleta, võib guugeldada fraasi “kriminaalmenetluse lõpetamise määrus”. Tulemuseks on riigiprokurör Heili Sepa koostatud 35 lehekülje pikkune tekst, mis detailselt kirjeldab Silvergate´ina tuntud Reformierakonna 2012. aasta rahastamisskandaali detaile ning selle uurimist. Peasekretär Michal oli koos Kalev Lilloga kahtluse all aastatel 2009-2010 suure koguse teadmata päritoluga sularaha legaliseerimises teeseldud annetustena erakonnale. Michal eitas ülekuulamistel kuritegude toimepanemist ning “sõna sõna vastu” olukorras pidi prokurör menetluse lõpetama.
Muu hulgas seisab lõpetamismääruses: “Kogutud tõendid olid küll piisavad kuriteokahtluse tekitamiseks, kuid need ei ole küllaldased, et põhistada veenvat süüdistust. Vastavalt KrMS § 7 lg-le 3 tõlgendatakse kõrvaldamata kahtlus kahtlustatava või süüdistatava süüdiolekus tema kasuks.”
Sellest hoolimata ei ole Michaliga esimehe koha pärast konkureerival Hanno Pevkuril mitte mingit šanssi. Ta ei julge esitada küsimust, kas erakonna esimeheks sobib inimene, kelle puhul pole jätkuvalt selge, kas ta sama erakonna peasekretärina korduvalt ja räigelt seadust rikkus. Juhtivale opositsioonierakonnale peeglisse vaatamise võimaluse pakkumise vastutus jääb Tallinna valijatele.


maintext:
Ahti Puur tahab anda kaevuritele kindlustunnet
20. detsember 2016
Ahti Puur on tänapäevases Eesti põlevkivitööstuses harukordne tippjuht, kes tunneb hästi mõlema lipulaeva − Viru Keemia Grupi ja Eesti Energia siseelu. VKGs täitis ta võtmerolli, et hankida pool miljardit laenuraha suurte arendusplaanide elluviimiseks. Alates tänavusest sügisest juhib ta aga mitme tuhande töötajaga Eesti Energia kaevandusettevõtet Enefit Kaevandused.
Kui palju tundlikku informatsiooni te Viru Keemia Grupist Eesti Energiasse kaasa tõite?
Mõlemad on olnud küllaltki avatud ettevõtted ja seda infot, mida ajukäärudega salaja kaasa saab tuua, oluliselt ei olegi. Aga selleks, et saaksin Eesti Energia kontserni tööle tulla, oli mul vaja saada Viru Keemia Grupi nõukogu otsust, kuna mul oli pikaajaline konkurentsikeeld. Selle nõusoleku ma sain, tingimusel, et ei avalda ärisaladusi.
Aga ma võin südamerahus öelda, et nende teemade puhul, millele ma olen siin keskendunud, ei ole mingit sisemist konflikti, kus üks Ahti Puur ütleb teisele Ahti Puurile, et ärme sellest nüüd räägi.
See Viru Keemia Grupis töötanud Ahti Puur on lihtsalt osa asju oma mälukettalt kustutanud?
Eks tegelikult ongi nii, et aeg läheb ja need teadmised, mis mul olid märtsis, kui ma veel olin VKGs, on praeguseks paljus ka juba aegunud.
VKG ja Eesti Energia suhted pole viimase kümne aasta jooksul olnud just väga sõbralikud − on kakeldud kohtutes ja süüdistatud teineteist isegi spionaažis. Samas on nad mõlemad Eesti põlevkivitööstuse lipulaevad. Teie käest on õige küsida, kuidas nad sisemiselt, nii töökultuuri kui muude tegurite poolest, erinevad.
On päris palju erinevat, on päris palju sarnasust. Küll aga võin öelda, et mõlemas ettevõttes on töökultuuriga väga palju tööd tehtud. Mul on väga hea võrrelda. Tean, et on asju, mis olid kindlasti VKGs rohkem välja lihvitud, ja on asju, mis töötavad siin paremini.
Põhimõtteline erinevus on, et VKGs kui eraettevõttes on võimalik kõik otsused teha väga kiiresti. Eesti Energia kontsern on riigiettevõte. Ma ei taha midagi ette heita, aga tooksin välja, et näiteks hangete läbiviimine on väga pikk protsess. Võitjate valimisel ei saa alati rakendada parimat teadmist. Lõpuks ongi nii, et oled pidanud valima välja kõige odavama pakkumise, mille puhul tead juba ette, et astud sellega ämbrisse ja pärast tuleb tegelda mitmesuguste jamadega. Seda tuleb paraku ette.
Eraettevõttes on lihtsam näiliselt kõige soodsam pakkumine kõrvale lükata, kui tead, et sellega tekivad varem või hiljed suured probleemid.
Kui te kevadel VKGst ära tulite, ütlesite, et tahaksite pikemalt kodus Tartus pere juures ka elada. Aga ei läinud poolt aastatki, kui olite taas Ida-Virumaal ametis…
Oleks võinud muidugi mõne kuu veel olla. See oli pere seisukohast väga vahva aeg. Distantsi pealt käies jääb tahes-tahtmata kontakt ka lastega suhteliselt pealiskaudseks. Peale selle koguneb palju asju, millest mõtled, et tegeleks nendega, kui vähegi aega tekib. Mõnega neist nüüd õnnestus tegelda.
Millega näiteks?
Olin näiteks kaks nädalat kaitseväe laagris. Oli ehe metsaelu, kus ka vee tarbimise puhul tuli arvestada, et tuleks varutud kogusega nädala jooksul välja. See oli päris põnev ekstreemne elamus.
Miks selline tegevus huvi pakub?
Olles kaitseliidu liige, oli mul tahtmine uuendada oma teadmisi ja oskusi. Minu kroonuaeg jääb Vene armees oldud aega. Ega ma Eesti kaitseväest ju väga palju tea. Olgem ausad, mul ei olnud isegi Eesti kaitseväe kõik auastmed peas.
Selline ekstreemne laager annab mitmes mõttes kasuliku kogemuse. Üks asi on relvade tundmaõppimine, aga samas ka valvete korraldamine, patrull-laagrite ülesehitamine. Lisaks meditsiinilise abi andmine raskete vigastuste korral. Samamoodi kaardi tundmaõppimine. Oma kaitseliidu motorühmaga korraldame igal aastal motoorienteerumist. Õpime ka sellist pealtnäha lihtsat asja nagu maskeerumist, mis on tegelikult samuti märksa peenem kunst kui vaid näo roheliseks määrimine. Lõpuks läbid pikad vahemaad nii, et ei näe oma kaaslasigi kõrval.
Kas sellises suures kaevandusettevõttes, kus on tohutud territooriumid nii maa all kui ka maa peal, kus töötavad suured masinad ja mitu tuhat inimest, peab samuti valitsema sõjaväekord?
Sõjaväekorda mõtleme me võib-olla teistsuguses tähenduses, kui on kaevandustes, aga kord peab olema. See ohutustehnika teema jookseb siin valusalt ja tihedalt igalt poolt läbi.
Asjad peavad olema valvatud ja kontrolli all. Kõige olulisem on ikkagi see, et need inimesed, kes ühe või teise lõigu eest vastutavad, peavad olema usaldusväärsed.
Kuivõrd keeruline on praegusel ajal saada kaevandustesse tööle oma ala asjatundjaid?
Meil on väga tugev vanem ja keskmine põlvkond. Mehed, kellega olen kohtunud, on tõesti muljet avaldavad, intelligentsed, valdavad hästi oma eriala. Selliste inimestega on rõõm koos töötada. Aga altpoolt noori mäemehi eriti juurde ei tule.
Meile on vaja, et inimestel oleks erialane oskus ja teadmised ehk haridus. Mäenduses on ka inglise keele oskus väga oluline, arvestades kogu seda tehnikat ja masinaid, mis meil on. Kolmandaks on meil vaja professionaalseid juhte, sest töötajate arv on väga suur. Ka meie kõige alumisema otsa juhid juhivad seltskondi, kus võib töötada kümneid ja kümneid inimesi. Kui need kolm asja kokku panna, siis kuivab see seltskond, kelle seast valida, ikka päris tugevasti kokku.
Miks kaevandused ei tõmba, kuigi palgatase mäetööstuses on võrdluses teiste valdkondadega tipu lähedal?
Paraku tõmbab enamikku noori inimesi praegu Eestis eelkõige ikkagi Tallinn. Paljudele Tallinna tehnikaülikooli lõpetajatele ei ole tööleasumine Estonia kaevandusse või Narva karjääri esimene valik. Reaalsus on see, et kui tahad, et inimene tuleks kusagilt mujalt Eestist siia, siis pead pakkuma kõrgemat palgataset, kui on Tallinnas, kus on suuremad võimalused nii töökoha valikul kui ka vaba aja veetmiseks.
Paljud mu oma tuttavadki, kes tahavad oma erialal tööd vahetada, maanduvad enamasti ikka Tallinnas.
Mis teid ennast on siia tagasi toonud?
Mul on Ida-Viru juured. Kuigi olen elanud aastaid Tartus, ei huvita sealsed teemad ja uudised sugugi sama palju kui see, mis toimub siin. Mulle tundub, et Eesti põnevamad asjad toimuvad tõesti siin. Tartusse läksin ma ülikooli õppima ja seejärel töötasin mõned aastad Moskvas.
Mida seal tegite?
Olin tegev kahel börsil ja tegelesin sellise asjaga, mida tänapäeval nimetatakse finantsvahenduseks. Rubla väärtus muudkui kukkus, see oli vaja kuidagi valuutaks ümber vahetada. Keegi teenis Venemaalt rublasid, need oli vaja saada dollariteks ja Venemaalt välja. See oli päris huvitav aeg. Neid eestlasi, kes Moskvas sel ajal madistasid, oli päris palju.
Pärast Moskvat töötasin mõned aastad Tartus ühes rahvusvahelises ettevõttes, mis kuulus Ameerika päritolu kontserni. Finantskeskus oli Hongkongis, minu otsene ülemus Budapestis. Selline väga vahva rahvusvaheline ettevõte. Eesti üksus oli suhteliselt väike.
Kui ameeriklased erastasid 1999. aastal Narva elektrivõrgu, kuulutati välja konkurss finantsdirektori kohale ja osutusin väljavalituks. Sügisel, kui ülejäänud juhatus astus tagasi, valiti mind juhatuse esimeheks. Olin seal kümme aastat, kuni 2009. aastal pakuti VKGsse juhatuse aseesimehe ja finantsdirektori kohta.
Finantsjuhid on tavaliselt need, kes peavad arendajate liiga uljaid plaane oma kainete arvestustega maa peale tagasi tooma. VKGs olite ajal, mil toimusid väga tormilised arengud. Kui palju pidite hoogu maha võtma?
Ega finantsinimene ole loomult pidur ja tropp. Kui ikkagi näed, et sel asjal on jumet, siis on finantspoole ülesanne leida see raha, millega plaanid ellu viia. VKGsse läksingi sellepärast, et mulle meeldis see selge visioon, mis oli Priit Rohumaal [tollane VKG juhatuse esimees] silme ees.
2014. aastal andsid Eesti audiitorid teile Eesti aasta finantsjuhi tiitli suuresti tänu sellele, et suutsite VKG-le erisugustest pankadest rääkida välja pool miljardit eurot laenuraha nende plaanide elluviimiseks. Millist tööd tuleb selleks teha, et selleni jõuda ja panna ka panku nende ideede elujõulisusse uskuma?
See on pikk protsess. Algus paistis küllaltki anekdootlik ja tuttavad pankurid meenutavad seda siiamaani. Esiteks tuli leida need pangad, kel oleks mingigi huvi kaasa tulla. Kuna summad olid suured, siis tavaliselt üks pank nii suurt riski ei võta, ja siis tuli neid laua taha saada mitu.
Kui õnnestub nad lõpuks nõusse saada, panevad pangad lauale lepingu. Eeldatakse, et mis valikud sul ikka on, võtad ja kirjutad kiiresti alla. Kuid kujunes nii, et kõik lepingu sõlmimise esialgsed tähtajad kukkusid järjest. Peaaegu terve suve veetsin ma varahommikust hilisõhtuni hästi konditsioneeritud pangaruumides. Sain seal peaaegu kõigiga tuttavaks ning sõin ja jõin külmkapid tühjaks.
Läbirääkimised läksid tõesti väga pikaks. Alguses oli kolm panka. Igast pangast oli laua taga kolm inimest pluss nende advokaadibüroo. Teisel pool olin mina koos kahe advokaadiga, kes olid mulle abiks. Aga ma arvan, et lõpuks saime need lepingud oluliselt paremasse tasakaalu, kui need alguses välja pakuti.
Mille üle põhiline vaidlus käis: intressimäär, komakohad ja nii edasi?
Konkreetsete numbrite üle käis jutt isegi lühemalt. Aga laenuleping oli ingliskeelne ning selle maht ligemale 300 lehekülge. Seal on väga palju selliseid punkte, mis võimaldavad pangal sinu suhtes mõningatel juhtudel mitte kõige toredamaid asju rakendama hakata.
Põhienergia läkski sellele, et võtta maha risk, et laenuandjad võiksid astuda ebaproportsionaalseid samme. Lõpuks võin öelda aga seda, et ükskõik, milline leping õnnestub välja rääkida, jääb see oht, et teine pool arvab heaks oma kohustusi mitte täita, mingil määral alati alles.
Kuna VKG on oma aastaaruandes selle seiga avaldanud, siis võin välja öelda, et näiteks üks Eestiga mitteseotud pank otsustas veel enne, kui tintki polnud jõudnud lepingul täielikult kuivada ja kriis alata, lepingust taganeda. Oleksime pidanud hakkama käima protsessimas kusagil Londoni kohtutes, aga see polnud selline sport, millega väga tegelda oleks tahtnud. Mingi lahenduse me lõpuks ikkagi saime.
See lugu näitab, et kui sul on elus kõik hea ja ilus, siis asjad muudkui sujuvad, aga kui kuskil tekib mingi jama, siis see vallandab järgmisi jamasid.
Kas sellisel pingelisel ja vastutusrikkal lepingu läbirääkimiste perioodil kaasnevad ka košmaarsed unenäod?
Kui ma magama jään, siis on väga hea uni. Aga seda on küll olnud, et õhtul ei jää lihtsalt magama, kuna muudkui mõtlen ja mõtlen tehinguga seotud asju. Aga siis tavaliselt mõtlen ka midagi välja.
Kui palju oli neid panku, kes midagi põlevkivitööstuse arendamise finantseerimisest kuuldes kohe ukse kinni panid?
Mida väiksem oli konkreetse panga esindatus Eestis või mida kaugemal nad asuvad, seda raskem oli neil aru saada, millega on tegu. Aga kui läksime järgmises etapis uute õlivabrikute jaoks laenuraha juurde otsima, siis püüdsime teemat arendada 24 finantseerimisasutusega. Enamik neist kukkus muidugi kiiresti välja.
Millised eesmärgid olete seadnud Eesti Energia kaevandusettevõtte juhina?
Inimestega rääkides olen aru saanud, et neil ei ole viimastel aegadel olnud piisavalt kindlustunnet tuleviku suhtes. Võimalik, et ka viimaste aegade paratamatud struktuurimuudatused on tekitanud motivatsioonilangust. Kindlasti tahaksin, et inimesed, kes siin töötavad, tunneksid end motiveerituna. Et nad tajuksid, et see töö, mida nad teevad, tagab neile arengu ja hea äraolemise, ning see on omakorda magnet, mis tõmbaks siia ka uusi noori mäemehi.
Põlevkivi valdkond on kindlasti veel aastakümneid oluline mitte ainult Ida-Virumaa jaoks, vaid riigi sissetulekute seisukohalt. Isegi kui Estonia kaevandus pannakse ühel päeval kinni, ei ole see veel lõpp. Inimesed töötavad edasi kas Uus-Kiviõli kaevanduses, Estonia 2s, Narva karjäär läheb maa alla.
Te võite parimatest kavatsustest lähtudes küll püüda inimestele kindlustunnet sisendada, aga kuidas te teete seda olukorras, kus äri käib avatud turul, mis käitub äärmiselt heitlikult?
Päris palju on juba enne mind ära tehtud. On suudetud alandada omahinda nii kaevanduste, õlitööstuse kui ka elektrijaamade poolel ning praegu oleme elektri ja õliga turul konkurentsivõimelised.
Lähiminevik on olnud suhteliselt keeruline ja külvanud ebastabiilsust. Kuid ma usun, et kõige madalama perioodi oleme hindade puhul üle elanud. Edasi on olukord vahest stabiilsem. Kuid vajadus olla paindlik ei kao kusagile.


title: Eesti suusahooaeg algab Pannjärvel

maintext:
Eesti suusahooaeg algab Pannjärvel
16. detsember 2016
Sel pühapäeval tuleb Pannjärvele ligikaudu pool tuhat suusatajat, kes osalevad Eesti noortesarja avaetapil, mis pidanuks toimuma Pärnumaal Jõulumäel, kuid toodi lumepuuduse tõttu üle Ida-Virumaale.
Kavas on vabastiili distantsid 1-9 kilomeetrini. Starti asuvad suusatajad, kel vanust 10-23 eluaastani. Sõidetakse Pannjärve kolmekilomeetrisel ringil. Tegu on tänavuse Eesti suusahooaja esimese võistlusega.
Eesti parim paik suusatamiseks
Alutaguse suusaklubi tegevjuhi ja treeneri Janek Vallimäe sõnul tundsid Jõulumäe etapi korraldajad eelmisel reedel huvi, kas see võistlus oleks võimalik Pannjärvele üle tuua. “Neil ei olnud tol hetkel meetritki suusarada. Kunstlumi oli hunnikus. Ilmaprognoos polnud ka just paljutõotav. Hirmsa pingutusega olnuks neil võimalik ehk mingisugune 1,5kilomeetrine ring teha. Meil olid samas rajad olemas ja sel esmaspäeval andsime oma jah-sõna,” rääkis Vallimäe, kes on nüüd ka pühapäevase võistluse juhataja rollis.
Alutaguse puhke- ja spordikeskuse juhataja Tarmo Kollo sõnul ei too sellise võistluse korraldamine keskusele midagi sisse, küll aga lisab tuntust. “Meil on selliste võistluste kogemus olemas ja saame hakkama. Et see nüüd nii lühikese etteteatamisega tuleb, sunnib natuke äkilisemalt toimetama. Janek jookseb praegu näiteks jalad rakku, et vajalikul hulgal vabatahtlikke abilisi kokku saada,” sõnas Kollo.
Vallimäe sõnul on praegu Pannjärvel vaieldamatult Eesti parimad tingimused suusatamiseks. Kui suusa-Mekas Otepääl on kunstlumest 2,5kilomeetrine ring ning väiksemad ringid ka Valgehobusemäel ja Põlvamaal Mammastes, siis Pannjärvel on maas ehtne lumi.
Paljud ei usu, et suusatada saab
“Mujalt helistatakse ja tuntakse huvi, kas meil on ettevalmistatud ühe või poolteise kilomeetri pikkune ring. Kui vastan, et saab sõita ka 7,5 km ringil, siis ollakse tõeliselt üllatunud, sest mujal Eestis on ju maa must,” rääkis Vallimäe. Ilmateenistuse lumekaartki näitab, et ülejäänud Eesti on lumevaba.
Korralik suusalumi on Pannjärvel püsinud juba novembri algusest. Tarmo Kollo sõnul ei usu aga paljud suusasõbrad seda. “Mulle on isegi öeldud, et meil on internetis üleval eelmise talve pildid,” tõi ta näite ja lisas, et praeguseid häid suusailmu on seni kasutanud vähesed suusasõbrad. Näiteks läinud pühapäeva jooksul laenutati vaid kolm suusapaari. Parematel aegadel on kõik ligemale poolsada suusapaari olnud päeva jooksul kolm korda kasutuses.
Küll aga on Vallimäe sõnul häid tingimusi usinalt kasutanud Alutaguse suusaklubi noored, kes saavad pühapäeval esimest korda sel hooajal võrrelda end teiste Eesti konkurentidega. “Kodurajad peaksid olema meie eelis ning küllap ka see, et oleme ilmselt teistest rohkem saanud lumel harjutada. Vähemalt kolm medalikohta peaksid meie klubi noored sel võistlusel loodetavasti võitma,” sõnas ta.
Vane Vähk sügisest Otepääl
Alutaguse suusaklubi viimaste aastate edukaim noorsuusataja, 16aastane Vane Vähk asus sellest sügisest õppima Otepääle Audentese spordigümnaasiumi. Nagu ka Kaspark Krauvärk ja Helin Müüdla. Põhikooli järel Otepääl spordigümnaasiumi minek on Janek Vallimäe hinnangul mõistlik arengutee. “On ka teisi võimalusi. Aga võin ka oma kogemuse põhjal kinnitada, et kui suusatamises on suured eesmärgid, siis on kõige parem ühitada õppimist ja treenimist Otepääl, kus kõik on käe-jala juures. Siin on meil talvel arvestatav treeningkeskus vaid Pannjärvel, kuhu sõitmine nõuab pärast koolipäeva lõppu veel lisaaega. Ei tasu ka mõelda, et spordigümnaasiumis õppimisse kergemalt suhtutakse,” rääkis ta.
Vane Vähi kõrval loodab Vallimäe esikolmikusse jõudmist ka 16aastaselt Aveli Uustalult, kes on oma vanuseklassis kuulunud Eesti paremikku juba mitmeid aastaid. “Loodetavasti on edasimineku teinud enamik meie klubi tuumikust. Suvel on saanud kõik korralikult harjutada ja novembris tegime ka lumelaagri Põhja-Soomes,” sõnas Vallimäe.
Ta loodab, et nii Vane Vähk kui Aveli Uustalu pääsevad Eesti koondises Euroopa noorte olümpia festivalile, mis toimub veebruari keskel Türgis. Eesti võistluste kõrval on peatähelepanu ka heal esinemisel Põhjamaade noorte meistrivõistlustel.
Pannjärvele tulevad Eesti paremad noorsuusatajad peagi uuesti tagasi. 7. jaanuaril toimuval noortesarja teisel etapil võetakse üksteiselt mõõtu vabastiili sprindis.