title: Koristamata heina toetused kaovad

maintext:
(Foto: Postimees/Scanpix)
Riik hakkas nn euroheinategu piirama alates 2015. aastast, kui maaomanik võis tootmisest ajutiselt kõrvale jäetud põllumajandusmaal hekseldada ja jätta heina maha alla kümne hektari suuruse põllumajandusmaa puhul ning seda ületavast maast kümne protsendi puhul. 2016. aasta taotlusvoorus lubati põllumajandusmaa hooldamisel jätta niidetud hein koristamata kuni 15 protsendil nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaast.
„Kuna Euroopa Komisjon juhtis tähelepanu, et põllumajandusmaa hooldamise nõue peab rakenduma kogu põllumajandusmaale ühetaoliselt, vaatasime koostöös sektori esindajatega otsetoetuste maksmise tingimused üle,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. „Kaalusime võimalike variantidena, kas kohustada edaspidi hekseldatud rohtu ilma erisuseta täies ulatuses kokku koguma või lubada hekseldada ilma heksli kokku kogumiseta. Võttes arvesse põllumeeste esindusorganisatsioonide ettepanekuid, oleme otsustanud seada alates 2019. aastast rohumaadel kohustuse hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses, et sellega „euroheina“ tegemist tulevikus veelgi piirata.“
Otsetoetusi makstakse põllumajandusliku tegevuse eest, s.o kas põllumajandustoodete tootmine või põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras. Alates Euroopa Liiduga liitumisest on Eestis põllumajandustootmises mittekasutatava maa pindala kasvanud, ulatudes 2015. aastal 125 000 hektarini. Sellest maast ligikaudu poolt kasutavad need, kes põllukultuure ja püsikultuure ei kasvata ning põllumajandusloomi ei pea.
Maaeluminister Tarmo Tamme sõnul oli põllumajandusmaa hooldamise eest toetuse maksmise algne eesmärk aidata põllumeestel ebasoodsa turukonjunktuuriga toime tulla, et mitte suunata neid tootma vaid toetuse saamiseks, kuid kohati on sellest kujunenud omaette ettevõtlusvorm.
„Selline olukord vajab kindlasti muutmist, et suunata otsetoetused aktiivsetele põllumajandustootjatele, kes väärindaksid meie põllumajandusmaa ressurssi kohaliku toidu näol,“ ütles Tarmo Tamm. „Samas on oluline arvestada, et Eesti riigil on kohustus püsirohumaa säilitamiseks teatud tasemel kogu põllumajandusmaast. Seepärast anname uue nõudega kohanemiseks kaheaastase üleminekuaja, et tootjad saaksid selle aja jooksul oma äriplaani ja tootmisotsused ümber vaadata.“


title: Koeru loobus Järva vallaga ühinemisest

maintext:
Koeru loobus Järva vallaga ühinemisest
Neljapäeval sai allkirjad Järva valla asutamisdokument, mille kohaselt koondub Järva-Jaanisse loodava keskusega omavalitsusse kuus Järvamaa valda. Ainsana jäi väidetava solvumise tõttu ühinemisest kõrvale Koeru vald, kes soovis, et loodava suurvalla keskus oleks Koerus.
Pisut enam kui 7000 elanikuga Järva valla asutamisdokumendile panid käe alla Albu, Ambla, Kareda, Järva-Jaani, Imavere ja Koigi valla juhid. 2150 elanikuga Koeru osales vaatlejana, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Halduskeskuse küsimus on tegelikult olnud see n-ö koera saba, millest me pole tükk aega üle saanud. Aga lõpuks on otsus tehtud ja nüüd saame lepingule alla kirjutada," ütles Järva-Jaani vallavanem Arto Saar.
Ühinemisleping allkirjastati Aruküla mõisas, mis asub Koeru vallas. Koeru vald ise aga Järva vallaga ei ühine, loobudes sellest viimasel minutil.
Koeru vallavolikogu ütles Järva vallale "ei" eelmisel reedel, tuginedes rahvaküsitlusel osalenute enamuse soovile.
Volikogu esimees Külvar Mand kinnitas, et põhjuseks pole solvumine vallakeskuse Järva-Jaani mineku pärast, vaid et ühinemislepingu eelnõu oli Koeru jaoks ebasoodus.
"Uue, kavandatava valla eelarve maht ja numbrid tundusid meie jaoks mitte just vettpidavad ja me nägime seal suuri finantskohustusi, mis oleks Koeru tänased arengud pannud selgelt löögi alla," selgitas Mand.
Nüüd loodab Koeru alustada ühinemisläbirääkimisi hoopis Rakke vallaga.
Järvamaa kaart muutub haldusreformi tulemusel tuntavalt: 11 sealset omavalitsust ja Käru vald Raplamaalt ühinevad kolmeks vallaks keskusega Paides, Türil ja Järva-Jaanis. Koeru loodab liituda Rakkega Lääne-Virumaalt.

fasttext_language: et


title: Saksa meedia küsib, miks Berliini rünnakus kahtlustatav tuneeslane vabalt ringi liikus

maintext:
Anis Amri tagaotsimiskuulutus. (Foto: Reuters/Scanpix)
Saksamaa julgeolekuteenistused on üha suurema surve all selgitamaks, miks tuneeslasest mees, keda oli juba kuid salaja jälgitud ning kelle puhul oli märgatud mitmeid seoseid islamiäärmuslastega, õnnestus väidetavalt ikkagi korraldada esmaspäeval Berliini jõuluturul 12 inimelu nõudnud veokirünnak.
Kolmapäeval anti 24-aastase Tuneesia kodaniku Anis Amri kohta välja Euroopa vahistamismäärus, lisaks on võimud pannud tema tabamiseni viiva informatsiooni eest välja 100 000 euro suuruse preemia. Põgenema pääsenud kahtlustatava puhul on alust arvata, et ta on vägivaldne ja relvastatud ning ei saa ka välistada, et ta kavandab uusi terrorirünnakuid, vahendasid The Guardian, The Local, BBC ja erinevad Saksamaa väljaanded.
Mehe tabamise teeb keerulisemaks ka see, et väidetavalt on Euroopas viibimise jooksul kasutanud vähemalt kuut valenime ning esinenud kolme erineva riigi kodanikuna.
Saksamaa siseminister Thomas de Maizière märkis, et hetkel on tegu siiski kahtlustatavaga, mitte ilmtingimata isikuga, kes rünnaku ajal veoki roolis oli. Siseministri kinnitusel uuritakse ja kontrollitakse endiselt ka teisi versioone.
Peamine asjaolu, mille alusel võimud Amrit otsima hakkasid, on see, et tema varjupaigataotlust puudutavad dokumendid leiti rünnakuks kasutatud veoauto juhiistme alt.
Samuti on teada, et Amri vanemaid ja sugulasi kuulatakse praegu üle Tuneesia võimuesindajate poolt.
Amri on Euroopa võimuorganitele tuttav isik
Nii Saksamaa kui ka mõne teise lääneriigi võimude jaoks oli Amri näol tegu juba tuttava isikuga.
Kodumaalt lahkus Amri seitse aastat tagasi ning Saksamaale saabus ta 2015. aasta juulis. Seal esitas ta varjupaigataotluse, mis hiljem käesoleva aasta juulis tagasi lükati. Paraku ei õnnestunud Saksamaa ametnikel teda veel riigist välja saata, sest tal ei olnud kaasas isikut tõendavaid dokumente ning Tuneesia võimud seadsid alguses kahtluse alla, kas üleüldse on tegu nende kodanikuga. Lõpuks siiski jõudsid ka Tuneesia võimud veendumusele, et tegu ikkagi on Tuneesia kodanikuga, ning mehe Tuneesiasse saatmiseks vajalikud dokumendid saabusid Saksamaale kolmapäeval - ehk kaks päeva pärast Berliini rünnakut.
Nüüdseks on selgunud, et võimudega on Amril olnud probleeme juba pikemat aega ning juba enne Saksamaale saabumist.
Näiteks mõisteti ta kodumaal tagaselja viieks aastaks vangi vägivaldse röövi eest ning hiljem viibis neli aastat Itaalia vanglas, kus kandis karistust süütamise eest.
Saksamaa võimude tähelepanu pälvis ta käesoleva aasta alguses, kui teda hakati kahtlustama selles, et ta "kavandab tõsist vägivallategu riigi vastu". Jaanuaris lisati ta riiklikusse nimekirja, kus on kõik isikud, keda Saksa võimud terrorismikahtluse tõttu salaja jälgivad. Käesoleva aasta septembrini kuulati pealt ka tema telefonikõnesid.
Ajalehe New York Times andmetel oli Amri ka USA lennukeelunimekirjas, oli otsinud internetist informatsiooni pommi valmistamise kohta ning oli vähemalt ühekorra olnud kontaktis äärmusrühmitusega ISIS.
Miks potentsiaalne terrorist vabaduses viibis?
Amrit puudutavad asjaolud on pannud Saksamaa võimuorganid väga ebamugavasse olukorda ning Saksa meedias küsitakse üha rohkem, miks sellise taustaga isik sai vabalt ringi liikuda.
Olukorda ei tee paremaks ka see, et esialgu pidasid Saksa politseinikud kinni üleüldse vale mehe - 23-aastase pakistanlase -, kellel polnud lõppkokkuvõttes rünnakuga mingit seost.
Amri esialgseks registreerimiskohaks oleva Nordrhein-Westfaleni liidumaa siseminister Ralf Jäger tunnistas, et Saksa julgeolekuteenistused olid Amri jälgimise alla võtnud ja kahtlustasid teda seostes islamiäärmuslastega.
Väidetavalt oli Amri seotud Iraagist pärit salafistliku islamivaimuliku Ahmad Abdelazzizi ehk Abu Walaa'ga, kes tegutses Hildesheimi linnas. Novembris võeti islamivaimulik Abdelazziz vahi alla ning riigiprokuratuur süüdistab teda nüüd äärmusrühmituse ISIS toetamises ning terroriorganisatsiooni jaoks võitlejate värbamises. Vaimul ise eitab süüdistusi.
Baieri ringhäälingul õnnestus aga tutvuda Amri jälitustoimikuga, kust tulevad välja veelgi häirivamad detailid - näiteks kahtlustati noormeest selles, et ta soovis värvata kaasosalisi "islamistliku motiiviga rünnaku" jaoks ning üritas oma Prantsusmaal asuvate kontaktisikute kaudu tulirelvi hankida.
Põhjus, miks Amri käesoleva aasta novembris julgeolekuorganite radarilt kadus, seisneb tõenäoliselt Berliini ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa julgeolekuametnike omavahelises möödarääkimises ja segaduses. Kuigi algselt oli ta registreerinud end Nordrhein-Westfaleni liidumaal, elas ta alates 2016. aasta veebruarist tegelikult Berliinis ning vahetas seal väga sageli elukohta.
Haiglas on veel 12 kannatanut, poolakast veokijuhist on saanud meedias kangelane
Esmaspäevase veokirünnaku käigus kannatada saanud inimestest viibib haiglaravil veel 12.
Samas pole endiselt tuvastatud veel kõikide välismaalastest hukkunute isikud - hetkel on kindlus ainult kuue Saksamaa kodaniku ja poolakast veokijuhi puhul.
37-aastase veokijuhi Łukasz Urbanist on aga saanud mitmes meediaväljaandes kangelane, sest tema surnukehalt leiti võitluse jälgi, mis annavad alust järeldada, et ta üritas terroristist jagu saada ning võimalik, et tema vastupanu aitas ära hoida veelgi rohkem inimohvreid.
Breitscheidplatzi jõuluturg avati taas külastajatele
Neljapäeval avati uuesti külastajatele Breitscheidplatzi jõuluturg, sest politsei eksperdid olid sündmuskohal töö lõpetanud.
Samas on see osa turust, kus rünnak otseselt aset leidis, siiski tühjaks jäetud. Samuti ei mängita turul tavapärast lõbusat jõulumuusikat ning külastajatel on võimalik ohvrite mälestuseks küünlaid ja lilli asetada.
Nii Berliini kui ka teiste Saksamaa linnade jõuluturgude ümber on analoogsete rünnakute ennetamiseks asetatud betoonist teetõkkeid.


title: "Jõulutunnel" on kogunud liikumispuudega inimestele treeningsaali seadmete ja trenažööride ostmiseks üle 91 000 euro

maintext:
Jõulutunnel (Foto: ERR)
Tänavune ETV heategevusprogramm "Jõulutunnel" aitab kaasa liikumispuudega inimeste tervisliku seisundi parandamisele. Kogutud annetuste eest on kavas avada treeningsaal ning osta sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivad seadmed.
"Liikumis- ja treenimisvõimalused on meile kõigile väga olulised. Nii ka liikumispuudega inimeste puhul. Paraku on nende treenimisvõimalused piiratud. Ratastoolis pole võimlik kasutada tavapäraseid jõusaaliseadmeid. Samuti puudub võimalus treenida väga väikeste koormustega, nagu need inimesed sageli vajavad," ütles Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu rehabilitatsioonikeskuse juht Piret Vahula.
Kõik soetatavad seadmed on arendatud ja konstrueeritud erivajadusi ning taastusravispetsiifikat silmas pidades. Arvestatud on ka nendega, kes on sunnitud olema ratastoolis.
Liikumispuue võib tabada igaüht meist, vanusest hoolimata. Olgu selle põhjuseks siis infarkt, insult, neuroloogilised haigused, Sclerosis Multiplex, selja- ja peaajutraumad, olme- või tööõnnetused. "Jõulutunneli" kogutud annetuste abil sisustatud treeningsaali saavad kasutada kõik, kellel selleks vajadus. Füüsiline treening kogenud terapeudi juhendamisel aitab oluliselt kaasa nende inimeste liikumise paranemisele.
"Jõulutunnel” on eetris jõulu esimesel pühal, 25. detsembril. Pikk saatepäev algab kell 10.00, eetris ollakse mitme otsesaatega läbi kogu päeva, ühtekokku viis tundi. Kokkuvõte päevast tehakse pärast "Aktuaalset kaamerat" kell 21.20.
"Jõulutunneli" saatejuhid Piret Järvis ja Urmas Vaino kutsuvad otsesaatesse külalisi, et rääkida heategevusest ja aasta õnnestumistest, aga ka liikumispuudega inimeste probleemidest.
"Jõulutunnel" toob eetrisse ka kaks erilist kontserti Nigulistest. Esimese kontserdi annab Collegium Musicale. "Jõulutunneli kirikukontserdil" esinevad populaarsed Eesti muusikud, nende seas Tanja, Birgit, Pearu Paulus, Kalle Sepp, Hanna-Liina Võsa jt.
Annetustelefonid on avatud alates 21. novembrist 26. detsembri südaööni. Helistades numbrile 900 7701 saab annetada 5 eurot, numbrile 900 7702 annetatakse 10 eurot ja numbrile 900 7703 annetatakse 25 eurot.
Tänavu ühineb "Jõulutunneliga" ka Raadio 2. Raadio 2 Aastahiti annetustelefon on 900 7707. Aastahiti hääletusnumbrit valides saavad helistajad öelda oma tänavuste lemmiklugude nimed ning annetada ühtlasi "Jõulutunneli" heaks 5 eurot.
Televaatajate annetuskõnesid vahendavad Telia Eesti, Elisa, Starman ja Tele2 ilma teenustasuta.
"Jõulutunneli" režissöörid on Maire Radsin ja Marek Miil, videorežissöör Aile Ellmann, toimetaja Marika Kaasik, assistendid Dmitri Hljupin ja Vladlen Pobjaržin, muusikatoimetaja Kaia Häelme, kunstnik Ivi Piho, juhtoperaatorid Tarmo Korol ja Raul Priks, produtsendid Ene-Maris Tali ja Ruth Alaküla.
Eelmisel aastal kogus "Jõulutunnel" Eesti Vähiliidule 312 628 eurot, mille eest osteti kaks mobiilset kabinetti - üks nahavähi ja teine eesnäärmevähi varajaseks diagnoosimiseks..
2014. aastal kogus "Jõulutunnel" Lastekaitse Liidule 144 895 eurot ning selle eest toetati vähekindlustatud perede laste huviharidust. 2013. aastal kogus "Jõulutunnel" televaatajate abiga Toidupanga tegevuse toetamiseks 208 154 eurot. 2012. aastal oli tähelepanu all intellektipuudega noorte ja nende perede eluolu ning koguti Päikesekodu toetuseks 202 000 eurot.
"Jõulutunnel 2016" partner on Eesti Liikumispuudega Inimeste Liit. Annetusi toetuseks võib teha Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu annetuskontole EE512200221030393016 ja selgituseks tuleb kirjutada "Jõulutunnel".


title: Tulevast aastast tõusevad turvalisust tagavate töötajate palgad

maintext:
Politsei sündmuskohal (Foto: ERR)
"Kolmeprotsendine palgafondi tõus ei tähenda seda, et kõigi eriteenistujate palk tõuseb täpselt kolm protsenti," ütles siseminister Andres Anvelt.
"Valitsemisala juhid jagasid palgaraha asutuste vahel ära ühiste otsuste põhjal. Iga asutus saab täiendava raha suunata sinna, kus see kõige paremini nende püstitatud eesmärkide täitmisele kaasa aitab. Seda, milliste töötajate palgad täpselt kui palju tõusevad, otsustavad asutuste juhid," selgitas minister.
Kõige rohkem lisaraha läheb politseinike palgatõusuks ehk 2,34 miljonit, mis moodustab 65 protsenti palgatõusuks minevast rahast. Politsei- ja piirivalveametis (PPA) on plaanis palgaraha suunata jälitusvõimekuse ja kiirreageerimisvõime suurendamiseks.
Näiteks värvatakse juurde küberkuritegude uurijaid, samuti tõuseb kriminaaluurimisega seotud töötajate palk. Ida-Virumaal töötavate ametnike regioonitasu tõuseb 250 euro pealt 300 euro peale. Uuel aastal tõusevad üle mitme aasta ka PPA juhtide palgad, mis jäävad praegu teiste asutuste samaväärsete juhtide palkadele alla.
Päästeamet saab lisaraha ligi 800 000 eurot, see moodustab 22 protsenti palgatõusu rahast. Palgatõus puudutab 28 protsenti päästeameti teenistujatest ja see on oluline eeskätt ametikohtadel, kus on kas kõrge vastutus või töö- ja palgaturu tingimustest tulenevad värbamisraskused.
Valdavalt tõuseb kõrgema taseme kutsekvalifikatsioonidele vastavate päästjate, komandopealike, demineerijate ja Tallinna päästekomandode teenistujate palk.
Lisaks tõusevad osade töötajate palgad häirekeskuses ja siseministeeriumi infotehnoloogia teenistuses (SMIT), kes pakuvad teiste siseturvalisuse töötajate tegevusteks hädavajalikke teenuseid. Kuna siseministeeriumi haldusalas on süsteem korraldatud nii, et häirekeskus ja SMIT pakuvad teenuseid kogu haldusalale, otsustasid juhid ühiselt, et ka nende asutuste töötajate motiveerimine on siseturvalisuse tagamiseks oluline.
Häirekeskus saab töötajate palgatõusuks veidi üle 202 000 euro, selle eest on kavas tõsta valvevahetuse juhtide, logistikute, päästekorraldajate ja meedikute palka, mis on praegu turu keskmisest oluliselt maha jäänud.
SMIT saab palgatõusuks üle 218 000 euro, selle eest on plaanis tõsta IKT-kompetentsiga töötajate palku, mis olid 2016. aastal turu keskmisest 12 protsenti väiksemad.
Sisekaitseakadeemiale eraldati palgatõusuks 40 000 eurot, selle abil korrigeerib akadeemia teenistujate palku ning asutab akadeemilistele töötajatele mõeldud teadustöö grandi.


title: Intervjuu Tõnis Lukasega: ERM vajab hädasti töökäsi

maintext:
Tõnis Lukas (Foto: ERR)
„Helide täielikuks kuulamiseks tuleb panna kõrv vastu puitkonstruktsiooni.“ Niisugused juhendid antakse kaasa Elo Liivi kujundatud enam kui seitsme meetrise jõuluinstallatsiooniga. Tõnis Lukas, siin majas vist võetakse kõik asjad väga suurelt ette.
See maja on suur nii mahtude kui ka sisu poolest. Nii et me katsume olla kohati suuremad, kui seni oleme harjunud.
Aga räägime siis kõigepealt suurtest arvudest. Esialgne lootus saada aasta lõpuks 50 000 külastajat, täitus juba novembri keskel. Mis uus aastalõpuprognoos on?
Ma arvan, et aasta lõpuks on meil 90 000 külastajat. Ja ma usun, et päris paljud inimesed on käinud ka maja väljastpoolt uudistamas. Lisaks on ju veel ka üritused, nii et kokku on seda maja näinud kindlasti palju üle saja tuhande inimese.
"Kui sellel muuseumil poleks arhitektuuriliselt huvitavat vormi, oleks teda Pariisis ja Tokyos raske tutvustada."
Üks juba kaua aega tagasi välja käidud ootus on, et ERM meelitab aastas ligi 30 000 väliskülastajat. Kuidas paistab, kas välismaalased on muuseumi üles leidnud?
Me eraldi välismaalaste statistikat ei tee. Aga esimestel päevadel oligi rohkem välisgruppe. Tuldi Soomest, Jaapanist, Prantsusmaalt. Kui sellel muuseumil poleks arhitektuuriliselt huvitavat vormi, oleks teda Pariisis ja Tokyos raske tutvustada. Aga meie asi on muidugi olla aktiivsem lähiturgudel, ehk Lätis, Soomes ja Venemaal. Ning Ahhaa teatas oma külastajarekordist ja Tartu hotellides on ööbinud sellel sügiselt tunduvalt rohkem rahvast kui eelmisel sügisel. Niisiis võib öelda, et meie strateegiline plaan olla mitte kellegi konkurent vaid Eesti ja Tartu uus võimalus, on ellu läinud.
Iga uue asjaga on niimoodi, et esimestel kasutuskuudel tulevad suuremad vead välja. No kasvõi näiteks see, et uue hoone kõik põrandad pole loodis.
Jah, mis puudutab hoonet, siis siin on kindlasti ka selliseid vaegtöid, mida oleks saanud ära hoida. On mõnes punktis olnud kvaliteedivaidlusi ehitaja ja RKASi vahel. Aga on ka loomulikku hoone vajumist, erinevaid temperatuuri-niiskuseküsimusi, mis ajapikku lähevadki paika. See maja on tohutult suur ning meil on olnud tuhandeid detaile ning sadu probleeme. Aga see saadab sellise suure organismi puhul meid niikuinii.
Ühe asja tooks veel välja. Nimelt on suuremad üritused näidanud, et ERMi juures ei jagu parkimiskohti. Või vähemalt ei leia külastajad neid kõiki üles.
See esimene, linna poolne parkla on tihti täiesti täis. Aga alakoormatud on B-sissepääsu juures olevad parklad. Meie jaoks on probleem hoopis selles, et viidasüsteem maja ümber saaks korda. Me kogu aeg ootame ja ootame ja lubatakse... Loodame, et lähiajal on mõlemal pool maja suured monumentaalsed osundused, mis näitaks, kus on A-sissepääs, kus on B-sissepääs. Siis kindlasti ka koormus eri parklate vahel ühtlustub.
Hanke võitja pidi viidad 12 000 euro eest detsembri alguseks üles seadma.
Jah, aga need asjad venivad. Ega meil ei ole ka täit ülevaadet, sest läbirääkimisi peab RKAS.
Praegu koostatakse ERMi tuleva aasta eelarvet. Sügisel räägiti 7,3 miljoni euro suurusest eelarvest, kusjuures enam kui viis miljonit tuleb riigilt ning kaks miljonit oma tuludest. Kas need proportsioonid jäävad paika?
No suurusjärk ei muutu, aga omatulu prognoosi me arvatavasti suurendame. Selle arvelt tahame jaanipäeval avada ühe suure rahvarõivaste näituse tuhandel ruutmeetril. Ühtlasi läheb raha tööjõu palkamiseks. Sest me tahame oma enese kultuurisündmuste mahtu suurendada ning meil on mitmes lõigus liiga pingeline see elu. Ei ole võimalik samade inimestega maja teenendada. Aasta keskpaigas oli meil veel 109 töötajat, nüüd on neid üle kahesaja.
"Me ei saa ju neid ruume tühjaks jätta ega kogu tegevust väljastpoolt tellida."
Aga inimesi oleks vaja veel rohkem? Näib, et kohati see tänaste töötajate entusiasm ja töörõõm kaalub töö- ja puhkeajaseaduse üles.
See on ääre peal toitlustuse ja sündmuskorralduse osas. Meie asutuse struktuur on riigi poolt vaadates tavalise kultuuriasutuse struktuur aga tegelikult nõuab maja hoopis midagi muud. Me ei saa ju neid ruume tühjaks jätta ega kogu tegevust väljastpoolt tellida. Järelikult me peame tegema kultuuriüritusi, peame inimesi toitlustama. Ehk nendes lõikudes, kus koormus on väga suur ja riik pole töökohti loonud – ja ei peagi seda ehk tegema – nendes lõikudes on pinge veel suurem, kui mujal.
Novembri lõpus kuulutati välja uus köögitehnika riigihange. Millal siis Tartu restoranipidajaid hirmutanud köök valmis saab?
Praeguste tempode järgi on selge, et me ei saa seda enne veebruari lõppu. Seni peavad meie kokad töötama ajutiste vahenditega. Kui aga rääkida sellest, kas me pidime ise toitlustama või mitte, siis jumal tänatud, et me selle otsuse langetasime. Meie töömahu juures vajame paindlikkust ise asju korralda. Ma arvan ka, et kõik Tartu restoranipidajad on ammu aru saanud, et kui me toome linna inimesi juurde, siis kõik need , kes siia ööbima jäävad, lähevad sööma Rüütli tänavale või Raekoja Platsile.
Ees ootab veel hea hulk investeeringuid. Mida tähendab muuseumi rahakotile see, et kui tänavu sai üsna palju teha veel ehitusrahadest, siis edaspidi tuleb oma eelarvega läbi ajada.
Osa hankeid on täna veel RKASi hallata. See tähendab, et labori sisustust me loodame saada nende abil, ruloosid akende ette samuti. Aga kui näituste tarvis on tehtud multimeedialahenduste investeering, siis on selge, et kõik see hakkab paari aastaga vananema. Nii et me peame oma tulu teenima ka selleks, et maja üldse käigus hoida. Lisaks tuleb moodustada ka teatud reserv.
Tegelikult ulatuvad plaanid majast väljagi. Täna, kui muuseumi taga jalutada, leiab külakiige, mis ilmselt turvalisuse huvides on lukku pandud. Aga tulevaks kevadeks on plaan ERMi ja vana Raadi mõisahoone vahel avada teemapark. Millal siis käsitöökojad ja uued kiiged püsti pannakse?
Loodame käsitöökodade rajamisega alustada kevadel ja selle aasta jooksul saada neist kolm-neli ka üles. Loodame laste mängumooduleid üles seada, väligrille püsti panna ja loodame aktiivse elu tuua ka viinaköögi varemetesse, kuhu praeguseks on ehitatud päris uhke rajatis. Edasises plaanis on veel lava ehitamine aga kõike korraga ei jõua. Seda enam, et need rahad tuleb meil endal teenida ja ise leida. Kusjuures juba praegu on firmasid, kes on asunud meie väliala projekti ka rahaliselt toetama.
Aga mis nendes käsitöökodades sisuliselt toimuma hakkab?
Üks koda on toidukultuurile pühendatud, teistele peavad sisu andma käsitöömeistrid ise. Kas see on nahk, kas see on kanepiköite tegemine, kas see on sepatööde või tekstiiliga seotud, meil on huvilisi päris palju. Eelmisel nädalal käis siin näiteks suitsusauna seminar. Ja meie mõte on teha Raadi järve äärde suitsusaun. Tõenäoliselt me ei tee siin küll suurt saunatamist, võib-olla teeme hoopis liha suitsutamist.
"Ma olen armunud Kukruse Emandasse."
Läheme nüüd lõpetuseks tagasi muuseumimajja. Ehkki lemmikasju ongi tobe küsida, siis ikkagi, kui teile tuleb välismaalt sõber külla, siis missuguse eksponaadi juurde te ta esimesena viite?
Kahtlemata viin ma külalise kõigepealt Eesti rahva reliikvia, EÜSi esimese originaalse sini-must-valge lipu juurde lipusaalis. Aga ma olen armunud Kukruse Emandasse. Kõigepealt see on fenomenaalne, kuidas ta puhkab selles samas maapinnas, kuhu ta omal ajal 13. sajandi alguses sängitati. Aga teiselt poolt on see objekt väga läbi uuritud ja seetõttu on emanda juures ka puutetundlik laud, kus saab vaadata kõiki neid panuseid ja riidefragmente, mis on tänaseks rekonstrueeritud. Ja ka selle daami toonase välimuse saab endale ette manada. Seal näeb tohutut süvenemist. Me teame sellest objektist kõike, mida tänapäeva teadus lubab välja pigistada. Ja see näitab, et me oleme väga teaduspõhine muuseum.


maintext:
Fotod: Sakala malev astub uue keskusega 21. sajandisse
Kaitseliidu Sakala maleva uus aasta algab kauaoodatud staabi- ja tagalakeskuse avamisega. Hoonete kompleksis on remondihall, lasketiir, õppeklassid, bürooruumid ja kasarmu.
Kaitseliidu Sakala maleva pealik major Ahto Alas on uue keskusega rahul, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"See tõi meid 20. sajandist 21. sajandisse. Me saame endale tänapäevased õppetingimused ja loomulikult väga korralikud bürooruumid," ütles Alas.
Maleva uut staabi- ja tagalakeskust projekteerides arvestati spetsiaalselt ka Sakala maleva vajaduste ja erisoovidega.
"Saun, kolm õppeklassi olid meie soovid, et me saaksime kõigi oma organisatsioonidega - nii noored kotkad, kodutütred, naiskodukaitse - ühel ja samal ajal tegutseda," ütles Alas.
Nädalavahetusel toimuvate õppuste ajal mahub magalasse ööbima kuni 44 kaitseliitlast.
Eriti uhke on Alas 50-meetrise kolme rajaga lasketiiru üle.
"Lasketulemuse väljaselgitamine on elektrooniline. Laskja tabab märklehte ja elektrooniline süsteem kannab selle edasi teisel pool olevasse vastuvõtjasse. Laskjal on laskekohalt kohe võimalus näha oma tulemust ja teha vastavaid korrektuure," kirjeldas Alas.
Uues keskuses, mis on mõeldud 1300 Sakala maleva liikmele, pole Alasi hinnangul midagi sellist, mida võiks pidada ülearuseks või lausa luksuseks.
"See on kõigi meie turvalisuse huvides, et inimestel, kes soovivad panustada Eesti turvalisusesse, oleks koht, kus õppida, kus neil oleks võimalus oma varustust korrektselt hoida. See on vajalik kogukonna jaoks," kinnitas major.


maintext:
Hanso: praegu on riigikaitse prioriteet maavägi, kuid tegeleda tuleb ka merekaitsega
Eesti merekaitse arendamine sõltub prioriteetidest ja riigi rahalistest võimalustest, ütles riigikaitsekomisjoni esimees ja endine kaitseminister Hannes Hanso, kommenteerides hiljuti valminud Eesti merejulgeoleku uuringut.
Uuringu projektijuht Jaan Murumets ütles "Aktuaalsele kaamerale", et selles osas, mida politsei- ja piirivalveamet teeb rahuajal piirirežiimi tagamiseks, puudujääke pole.
"Probleemid hakkavad tekkima kriisi- ja sõjaolukorras, kus on vaja teistsuguses kvaliteedis, teistsuguses täpsusastmes arusaamist selles, kes Eesti territoriaalvetes, Eesti majandusvööndis toimetab," tõdes ta.
Riigikaitsekomisjoni liige, erukindral Ants Laaneots ütles, et merejulgeolek ja merekaitse on üles ehitamata ja praeguses olukorras kardaks tema pigem ohtu merelt kui maalt, sest Läänemeri on Venemaale olnud alati strateegiliselt tähtis ning kontroll selle üle tähendaks kontrolli Balti riikide üle.
"Putin suurendab pidevalt sõjalist võimekust Balti regioonis. Kaliningrad on täis topitud Vene üksusi, sõjalaevade hulk kasvab pidevalt ja nende võimekus kasvab uute raketisüsteemide näol," selgitas ta.
Laaneots ütles, et merejulgeolekuga tegelevaid ametid on mitu - veeteede amet, piirivalve, merevägi ehk kõik võimekused on killustatud. Tema hinnangul tuleks need ametid siduda. Ta lisas, et praegu pole ühtset mereseiresüsteemi ja juhtimiskeskust.
"Mereväe võimekus on kolme miinijahtijaga tagatav lõhkekehade otsimine ja kahjutuks tegemine. Mingeid muid võimekusi ei ole olemas. Kõige olulisem on see, et rannakaitse puudub täielikult," ütles Laaneots.
Tema sõnul saaks rannakaitset arendada Kaitseliidu baasil. Esmalt tuleks aga tema sõnul paika panna mereseiresüsteem. Laaneots lisas, et probleem on selles, et kaitsejõudude loomist alustati nullist ja varustus on kallis.
Rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse ja kaitseväe ühendatud õppeasutuste analüütikute tehtud uuringut hakkab arutama riigikaitsekomisjon. Komisjoni esimees Hannes Hanso ütles, et praegu on riigikaitse prioriteetide seas maavägi, kuid samm-sammult tuleb tegeleda ka merejulgeolekuga.
"Me peame endale väga selgelt aru andma - nende kaitsekulutustega, mis meil on, ehitame endale üles seda sõjaväge, mida selle rahaga teha saab. Ma usun, et kui lisame kas või uuringus välja toodud kolm laeva, lennukid, helikopterid, vaatlusjaamad, siis räägime siin miljardist või oluliselt suuremast summast," ütles Hanso.
Uuring tehti kaitseministeeriumi initsiatiivil, et saada probleemidest põhjalik ülevaade. Uuringu projektijuht Jaan Murumets ütles, et otsused tulevad seda targemad, mida parem analüütiline informatsioon on otsustajatel.
Lisaks infole töötati välja metoodika, mille abil saab erinevate ametkondade probleeme ja lahendusi omavahel võrrelda.


title: Eestilt on tänavu varjupaika taotlenud mullusest poole vähem inimesi

maintext:
Vägeva varjupaik. (Foto: Postimees/Scanpix)
Rahvusvahelise kaitse taotluste arv on Eestis võrreldes möödunud aastaga vähenenud rohkem kui poole võrra: novembri lõpu seisuga oli esitatud 107 varjupaigataotlust.
Politsei- ja piirivalveameti mingratsioonibüroo juht Maige Lepp ütles ERRi raadiouudistele, et taotluste arv on langenud eelkõige Ukraina kodanikest taotlejate arvu vähenemise tõttu.
Eestis on sel aastal sagedamini varjupaika otsinud Venemaa, Palestiina okupeeritud alade, Iraani, Afganistani ja Albaania kodanikud. Taotluste menetlemiseks kulub keskmiselt 90 tööpäeva ehk 4,5 kuud.
Juhan Saharov Johannes Mihkelsoni keskusest ütles, et need, kes tulevad siia ümberpaigutamise kava alusel, saavad tavaliselt oma taotlusele vastuse kiiremini.
"Varjupaigataotlejaks saab Eestis inimene, kes Eesti piiril või Eesti politsei- ja piirivalveameti osakondades esitab varjupaigataotluse. Samas kui ümberpaigutamise ja ümberasustamise raames tullakse Eestisse nõnda, et põhimõtteliselt on see kaitse andmine väga suures määras juba otsustatud Eesti komisjoni poolt riigis, kust nad tulevad - Kreeka või Türgi hetkel - ja Eestis saavad nad üsna kiiresti rahvusvahelise kaitse otsuse," selgitas ta.
Saharov lisas, et Mihkelsoni keskus tegeleb põhiliselt rahvusvahelise kaitse saanud inimestega. Kaitse saanutel on õigus keskuse poole pöörduda, et tugiisikuteenust saada.
"77 inimest on tulnud Eestisse ümberpaigutamise ja asustamise raames ja hetkel on meie keskuse kaudu 35 inimesel neist tugiisik, teine pool on MTÜ Eesti Pagulasabi - praegu 42 inimest," lausus Saharov.
Eurostati andmetel esitati 2015. aastal Eestile 225 ning 2014. aastal 145 varjupaigataotlust.


title: Kaljulaid: süstlavahetuspunkti Paldiski maanteele ei tule

maintext:
(Foto: Martin Dremljuga/ERR)
Kohus märgib otsuses, et süstlavahetuspunkt ei oleks ohustanud vahetus läheduses elavate inimeste tervist ning linn langetas otsuse avalikes huvides.
Kohus ei pidanud asjakohaseks süstlavahetuspunkti vastaste väiteid nagu oleks Erika tänaval tegutsenud süstlavahetuspunkti sulgemine seotud Arsenali keskuse ärihuvidega.
Põhja-Tallinna linnaosa vanema Raimond Kaljulaidi sõnul ei ole Paldiski maantee küsimus iseenesest enam aktuaalne, sest süstlavahetusteenust sellel aadressil ei hakata osutama.
"Tervise arengu instituut ei ole nõus süstlavahetusteenust selles asukohas rahastama. Mis tähendab, et Paldiski maanteele kolib asendusravi ja erinevad nõustamisteenused ning Põhja-Tallinn jääb järgmise aasta alguses teadmata ajaks ilma statsionaarse süstlavahetuspunktita. Tegemist on kehva otsusega, arvestades, et tegemist on küllalt tõsise uimastiprobleemiga linnaosaga," ütles Kaljulaid.


title: Tuli nõudis teisel jõulupühal inimelu

maintext: Jõulud hakkavad selleks aastaks läbi saama. Ometi on päris palju neid, kes igal aastal ootavad just teise jõulupüha jumalateenistust, et minna Rocca al Mare Vabaõhumuuseumi Sutlepa kabelisse.


title: Gazprom esitas Euroopa Komisjonile ettepanekud uurimise lõpetamiseks

maintext:
(Foto: RIA Novosti/Scanpix)
Gazprom ei avaldanud oma pakkumise üksikasju, kuid teatas, et plaan peaks lahendama Euroopa Komisjoni mured mõistlikus ja võimalikus ulatuses, vahendas Financial Times.
"Loodame et komisjon ja lõpuks ka turud vastavad meie ettepanekule positiivselt, võimaldades juhtumi lähitulevikus lõpetada," teatas ettevõte.
Kui komisjon peaks pakkumise vastu võtma, tähendaks see Gazpromile trahvidest ja tingimustest pääsemist. See võib aga pahandada Baltimaid ning teisi Kesk- ja Ida-Euroopa riike, mis on ettevõttele karmimat karistust nõudnud.
ELile teevad muret kolm küsimust: lepingutingimused, mis takistavad piiriülest gaasimüüki, gaasivarustuse sidumine investeeringutega gaasijuhtmetesse ning ebaõiglane gaasi hinnastamine Bulgaarias, Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas.
Gazprom on juba teinud lepingutes muudatusi, et kõrvaldada gaasi edasimüümise piirangud ning loobuda eelistest, mis ta on saanud, muutes gaasitarne eeltingimuseks gaasijuhtmetega nõustumise. Muudatused on tehtud komisjoni survel, et suurendada konkurentsi Euroopa energiaturul.
Euroopa Liidu konkurentsivolinik Margrethe Vestager ütles oktoobris, et lepe peaks tagama gaasitarne Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse konkurentsivõimelise hinnaga.
Komisjon lubas pakkumist põhjalikult uurida
Euroopa Komisjon kinnitas, et on Gazpromilt pakkumise saanud ja kaalub seda põhjalikult. Protsessi kuulub ka nn turutest, mille puhul komisjon kuulab konkurentide ja teiste huvitatud osapoolte arvamusi.
Kokkuleppele jõudmine tähendaks Brüsseli ühe suurema ja kauem kestnud monopoliuurimise lõppemist. Protsess algas 2011. aasta septembris, mil kümne riigi 20 paigas korraldati etteteatamata reid.
Varem on Eesti konkurentsiameti juht Märt Ots öelnud, et konkurentsiõiguse rikkumisele peaks kahtlemata järgnema mingisugune trahv ning kui asi ilma sanktsioonideta lihtsalt ära lõpetatakse, ei oleks see õige.
Ka majandusministeeriumi energeetika asekantsler Ando Leppiman on kommenteerinud, et kui rikkumine on toime pandud, peaksid sellele järgnema sanktsioonid.
"Kui me vaatame seda, et mis moodi hindab Euroopa Komisjon ja nende konkurentsi peadirektoraat seda, kui erinevad liikmesriigid [rikuvad] /.../ konkurentsieelise saamiseks riigiabi andmise reegleid, /.../ ja selle eest tuleb maksta trahvi, siis tekib küsimus, miks me ei peaks nii käituma kolmandate riikide ja nende ettevõtete suhtes," ütles Leppiman ERRile oktoobris, kui Financial Times esimest korda Gazpromiga leppe sõlmimise võimalusest kirjutas.


title: Leht: Elmar Vaher tõstab politseijuhtide palka

maintext:
(Foto: Siim Lõvi /ERR)
Prefektide ja peadirektori asetäitjate kuu töötasu kasvab uuest aastast kuni 400 eurot ehk see tähendab, et prefekti sissetulek hakkab senise 2900–3100 euro asemel olema minimaalselt 3300 ja peadirektori asetäitjal 3800 eurot, kirjutab Postimees.
"Ilma selle tõusuta ei ole organisatsiooni tippjuhtide palk enam tööturul üldises konkurentsis, ja minu kui asutuse juhi huvi on, et need inimesed ei lahkuks meilt tööle mujale," märkis 4300 euro suurust töötasu saav PPA peadirektor Elmar Vaher.
Vaheri enda töötasu suurus sõltub siseministri otsusest.
Lisaks juhtkonnale tõusevad ka kriminaalpolitseinike ja iskukaitse valdkonna politseinike palgad ehk nende palk peaks uuest aastast tõusma keskmiselt 150 euro võrra ja kõige raskemaid kuritegusid uurivate politseinike palk läheneb 1800 eurole.


title: Kasahstani välisminister soovitas ettevõtjatel vältida otsesidemeid Krimmiga

maintext:
Plakat Krimmi poolsaarel Kertši linnas. (Foto: Reuters/Scanpix)
"Mis puutub ettevõtjate tegevust, siis arvan, et nad peaksid arvestama selle haldusüksuse ebakindlat kuuluvust. Ja meie soovitus on vältida ükskõik millist otsest koostööd selles osas," ütles ta teisipäeval Astanas pressikonverntsil.
"Seda olukorda peab avestama. Tegelikult on arvukad riigid sattunud ebamugavasse olukorda ja nende riikide ettevõtjad ja muud tegelased on ebameeldivas olukorras. Aga selline on tegelikkus. Peab lähtuma tegelikkusest ja see ütleb, et Krimmi seisund on määramata," märkis minister.
Ta avaldas lootust, et Venemaa ja Ukraina leiavad võimalused selle küsimuse lahendamiseks.
"Me leiame, et rahvusvahelise õiguse alusel on Krimmi seisund lõplikult määramata ja seega lähtume sellest, et selle staatus ei ole kindel. Me arvestame sellega, et Venemaa ja Ukraina leiavad poliitilised ja muud võimalused, et lahendada see küsimus lõplikult eelkõige omavahel. Sel on rahvusvahelise õiguse seisukohalt keeruline seisund. Arvan, et see on tuleviku küsimus," võttis välisminister oma jutu kokku.


title: Riik töötab lähiaastail välja isesõitvate laevade regulatsiooni

maintext:
(Foto: Siim Lõvi /ERR)
Mehitamata ja autonoomsed laevad on väga aktuaalne teema ning mõned riigid on neid juba ehitamas, rääkis BNS-ile veeteede ameti arendusjuht Eero Naaber, kes juhib ka laevanduse konkurentsivõime tõstmiseks moodustatud töögruppi.
"Me üritame ka sellesse teemasse sisse saada. Sealt avaneb väga palju võimalusi just meie IKT-sektorile: see on tohutult suur potentsiaal igasuguste start-upide tekkeks, väga palju uudseid lahendusi on vaja välja töötada," ütles ta.
Eesti erasektor on autonoomsete või isegi mehitamata laevade ehitamisest huvitatud ning veeteede ametil käivad sääraste firmadega juba ka konsultatsioonid, rääkis Naaber. "Mida nad meilt ootavad, on peamiselt seadusandluse poole üle vaatamine," ütles ta.
Maailmaturul on sellised tehnoloogilised lahendused juba olemas, aga kompleksselt on need läbi katsetamata. "Kui on kompleksne läbikatsetus tehtud, siis on laev põhimõtteliselt valmis, saab sõitma hakata," märkis veeteede ameti arendusjuht.
Autonoomsed laevad saaksid põhimõtteliselt täita kõiki ülesandeid, ent ilmselt läheksid autonoomseks esimeses järgus alused, mis ei ole kõrge riskitasemega – esialgu jäävad ilmselt kõrvale nafta- ja keemiatankerid ning reisilaevad.
"Kõige esimeses järjekorras mina näen, et autonoomsus areneb välja rohkem kaubalaevadel, mis ei vea regulaarselt ohtlikku lasti. Pigem esimeses järgus hakkab hakkab autonoomsus või mehitamatus tekkima lähisõidulaevadel ja sadama abilaevadel, näiteks pukseritel või teatud mõõdistuslaevadel," ütles ta.
"Sealt edasi piiri ei ole. Mingis tulevikus kindlasti käivad mehitamata laevad üle ookeani," rääkis Naaber.
Veeteede ameti arendusjuht märkis, et kohtub kolmapäeval ka Soome kolleegidega, kes mehitamata laevade arendamise ja isegi ehitamisega juba aktiivselt tegelevad. "Hakkame otsima nendega koostöökohti ja siis tuleb kaardistada, mida on tarvis teha," ütles Naaber.
Ajakava osas märkis veeteede ameti arendusjuht, et kui mõelda selle peale, et soomlased tahavad oma kaks mehitamata laeva saada valmis 2025. aastal, siis kindlasti peaks Eestis olema seadusandlikud põhimõtted varem valmis.
"Raske on kindlat tähtaega anda, aga rahvusvahelise seadusandluse muutmine on vähemalt kolme-nelja aasta teema. Eesti seadusandluse muutmine võtab vähem aega, kuid ikkagi peab teema korralikult läbi mõtlema. Võib-olla sektor ootab kiiremat lahendust, aga ega sellega ei saa ka liialt kiirustada," rääkis Naaber.


maintext:
Heiti Hääl: käärid naftahinna ja kütusehinna tõusu vahel tulenevad maksudest
Alexela omanik Heiti Hääl selgitas, et käärid naftahinna ja kütusehinna tõusu vahel tulenevad Eestis maksudest.
Heiti Hääl ütles "Ringvaates", et kuigi võrreldes 2009. aasta tippajaga on nafta hind praegu imeodav, siis viimaste kuude võrdluses on hinnatõus olnud siiski üle 10 protsendi.
Vastates saatejuhi kommentaarile, et kütuse hind praegu on peaaegu sama nagu naftahinna tippajal, mil see oli 140 dollarit barreli kohta, selgitas Hääl, et käärid tulenevad maksudest.
"Käärid on selles, mis oli aktsiisimaks ja käibemaks siis ja mis nad on täna ehk valdava osa nendest kääridest katab Eesti maksutõus. Selles mõttes jõuline maksutõus on langenud heasse aega, kus nafta ise on olnud odav, mistõttu seda on olnud tarbijal oluliselt kergem taluda ja samas riik on oma tulusid selle najal suurendanud," rääkis Hääl.


maintext:
Kruusateede kehv seisukord sunnib raskeveokitele meetmeid rakendama
Riigi metsamajandamise keskus ja maanteeamet on mitmel pool Eestis seadnud kruusateedele sõidukite massipiiranguid, vältimaks nende lagunemist. Raietööd saab metsades küll teha, kuid puidu väljavedu suurte veokitega tuleb ilma jahenemise või teede kuivamiseni edasi lükata.
Mitmendat aastat pole aasta lõpul õiget talve. Metsa tehes tuleb sellega arvestada. Riigi metsamajandamise keskus on mõnelegi metsateele paigaldanud märgi, mis kohustab enne rohkem kui seitse tonni kaaluva sõidukiga edasi liikumist võtma ühendust tee valdajaga, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Me paneme märgid selliste teede peale, mida majandamiseks vajame ja tahame teada, kes seal liiklevad. Need massipiirangu märgid ongi selleks, et saame teada, kes teed kasutab. Kui teega midagi juhtub, saame pöörduda vatsava firma, eraisiku või metsaomaniku poole," ütles Valgamaa metskonna metsaülem Risto Sepp.
Lõikust ja puidu kokkuvedu saab metsas teha. Suure väljaveotehnikaga metsatulekut tuleb aga tõsiselt kaaluda.
"Teed kasutame täpselt niimoodi, nagu tee kannatab. Praegu siin me teemegi raie, viime välja lattu ja enne ära ei vii, kui tee võimaldab - kas kuivab või külmetab," rääkis Sepp.
Eestimaa kruusateed on nii viletsas seisus, et maanteeameti hinnangul võib raskete vedude mõjul osa teid kaotada täielikult kandevõime. Maanteeamet on kehtestanud massipiirangud ligi 900 kilomeetrile riigiteedele. Keerulisem on olukord Lääne-Eestis.
"Kruusatee sõidetakse täiesti katki ja see laguneb sedavõrd, et remontida ei saa ja see tuleb täiesti nullist üles ehitada. Seetõttu tulebki seal liiklust piirata," ütles maanteeameti Ida regiooni hooldusvaldkonna juht Andres Piibeleht.
Lõuna-Eestis on mõnel pool kehtestanud teepiiranguid ka omavalitsused. Suuremaid teelõhkumisi pole seni olnud, kuid näiteks Vissi kalmistule pääsemisega oli jõulude ajal tükk tegu.


title: Võitlus palgalõhega: tööinspektsioon võib hakata palkade õiglust kontrollima

maintext:
Riik püüab leida viise, kuidas Eestis palgalõhet vähendada. (Foto: Universitas Tartuensis)
Sotsiaalministeerium on koos tööinspektsiooniga välja töötamas digitaalset lahendust palgalõhe vähendamiseks. Eestis on Euroopa Liidu suurim meeste ja naiste vaheline palgalõhe.
Kuigi tööandjatel on juba praegu seadusega ette nähtud maksta naistele ja meestele sama või võrdväärse töö eest võrdset tasu, on selle järgimine seni olnud kesine, näiteks kolmandikus Eesti organisatsioonidest on töötasu täielikult läbirääkimiste tulemus, tõdeb sotsiaalministeerium.
Olukorra parandamiseks on sotsiaalministeerium välja töötamas eelnõu, millega toetada tööandjaid oma kohustuste täitmisel – selleks on aluseks võetud teiste riikide praktika.
Näiteks Šveitsis on tööandjate abistamiseks välja töötatud digitaalne tööriist Logib, mis aitab välja selgitada, kas organisatsioonis täidetakse võrdse palga nõuet. Šveitsi eeskujul on Logibi-laadseid lahendusi kasutusele võtnud mitmed teisedki EL-i riigid, sealhulgas Saksamaa ja Luksemburg. Sarnane tööriist on plaanis luua ka Eestisse, millega tööinspektsioon saaks teha esmase kontrolli tööandjate poolt riigile juba esitatud andmete põhjal.
Juhul, kui esialgse järelevalve käigus tekib kahtlus, et tööandja tegevus võib olla diskrimineeriv, on tööinspektsioonil õigus teha kümne ja enama töötajaga tööandjale ettekirjutus võrdse palga auditi läbiviimiseks.
"Kui esmane kontroll tuvastab, et organisatsioonis on meeste ja naiste palkades märkimisväärne erinevus ja tekib kahtlus, et tööandja tegevus võib olla diskrimineeriv, saab Tööinspektsioon teha võrdse palga auditi läbiviimiseks ettekirjutise," selgitas sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonna juhataja Liina Kanter ERR.ee-le.
Kanteri kinnitusel on tööandjal õigus määrata ametikohtade palgavahemikke, mis tähendab, et näiteks pikema tööstaažiga või kõrgema haridustasemega töötajale on õigus määrata mõnevõrra kõrgem tasu, kui töötajale, kes oma karjääri alles alustab, ent töötasude määramine peab olema läbi mõeldud ning põhjendatud.
"Teadmine, mille eest ja millist tasu määratakse, aitab kaasa eelkõige sellele, et väheneb selgitamata palgalõhe. Plaanis on välja töötada ka juhend, mis abistaks tööinspektsiooni ja tööandjaid, et hinnata, mida tähendab võrdväärne töö," ütles Kanter.
Statistikaameti andmetel oli meeste ja naiste vaheline palgalõhe möödunud aastal Eestis 22,2 protsenti. Suurim erinevus samaväärse töö puhul makstavates palkades on finants- ja kindlustussektoris, kus möödunud aastal maksti meestele keskmiselt 33,6 protsenti rohkem kui naistele.
Palgalõhe vähendamiseks plaanib riik anda tööinspektsioonile volitused teha järelevalvet tööandja poolt makstavate palkade ja hüvitiste üle.
Millal plaan rakendub, on aga Kanteri sõnul veel vara öelda, sest palgalõhe vähendamise teema ei ole valitsuse laual veel käinud.


title: Reps tervitaks Reformierakonna läbipaistvamaks muutumist

maintext:
Valitsuse pressikonverents 29. detsembril. (Foto: Aleksander Krjukov/ERR)
Kõigi valitsuserakondade esindajad peavad Reformierakonna esimehe valimist partei siseasjaks ega soovi avaldada, kumba eelistaksid nad erakonna esimehena näha - kas Kristen Michalit või Hanno Pevkurit. Mailis Reps Keskerakonnast ütles siiski, et ta tervitaks Reformierakonna läbipaistvamaks muutumist.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimees, tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski teatas, et see pole küsimus, mida valitsus peaks arutama ega seisukohti võtma.
"Valitsus ei arutanud seda küsimust oma istungil ja lähiajal kindlasti ei aruta ka. Erakonna juhtide valimine on iga erakonna siseasi. Las ikka selle otsuse võtavad vastu Reformierakonna liikmed oma parima äranägemise järgi," vastas Ossinovski ERR.ee küsimusele, kumba kandidaati ta Reformierakonna esimeheks eelistaks.
Keskerakonna esindaja, haridus- ja teadusminister Mailis Reps ei usu, et erakonnas emma-kumma valimisega mingit sisemist muutust toimuks. Ta kinnitas, et tervitaks väga, kui midagi seesugust siiski toimuks - näiteks otsused erakonna rahastamises, erakonna juhtimise läbipaistvuses või piirkondade kaasamises juhtimisse.
"Üldiselt on Keskerakond harjunud sellega, et tema esimeest on kõik teised valinud peale tema enda. Kui lubate, siis ma jätaksin Reformierakonna esimehe valimised talle endale," ütles Reps. "Jälgin naudinguga, ootan huviga," kirjeldas ta oma isiklikku suhtumist debatile.
Ka Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) esindaja, sotsiaalkaitseminister Kaia Iva kinnitas, et tema hinnangul on tegemist erakonna siseküsimusega, mida valitsuses jutuks ei võetud. "Tervitame iga esimeest," kommenteeris Iva.
Reformierakonna esimees valitakse erakonna üldkogul 7. jaanuaril. Üles on seatud kaks kandidaati - Kristen Michal ja Hanno Pevkur.


maintext:
Haigekassa ülekulu jätkudes tühjeneks reserv viie aastaga
Haigekassa eelarve on olnud juba aastaid miinuses ning ka käesolev aasta lõpeb ilmselt ligi 25 miljoni eurose miinusega, mis kaetakse reservist.
Haigekassa eelarve on tänavuse seisuga ligi miljard eurot ning kasvab lähiaastail jõudsalt. Iga aasta umbes 66 miljardi euro võrra, jõudes nelja aastaga juba 1,3 miljardi euroni, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Praeguse rahastamismudeli ja kohustuste jätkudes püsiks haigekassa eelarve endiselt suures defitsiidis. Seega peab uus võimuliit peab lahenduse, et reserve mitte täielikult ära põletada.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ütles, et kui jätkata täpselt samasuguse teenuste mahuga ja tulu-kulu poolega, siis vähenevad reservid kiirusega paarkümmend miljonit eurot aastas ning reservi praegune suurus võimaldaks nii toimida maksimaalselt viis aastat.
"Uues valitsuses oleme kokku leppinud selles, et järgmise aasta riigieelarve koostamise perioodiks ehk siis aprilliks on meil see pikaajaline plaan kokku lepitud. Et me läheme siis vastavate muudatustega riigikokku. Ja ma usun küll, et meil on piisavat tahet see probleem ära lahendada," lausus Ossinovski.
Ossinovskil on mitu ideed, kuidas tervishoidu raha juurde panna. Üheks variandiks on katta pensionäride ravikindlustuse kulud riigieelarvest nii, et riik maksaks nende eest sisuliselt ise sotsiaalmaksu.
See tähendaks ligi 100 kuni 120 miljoni euro suurust lisakulu riigieelarvest. Teiseks Ossinovski ettepanekuks on haiguslehtede viimine haigekassa alt töötukassa alla.
Rahandusministeeriumi ettepanek on töötada välja nn demograafia valem, mille alusel antaks haigekassale lisaraha tulenevalt tööealise elanikkonna vähenemisest.
Rahandusminister Sven Sester märkis, et valitsus peab lõpuks võtma vastu otsuse peab sellele järgnema jätkuotsusena ka see, kust siis kümme või enama pärast riigieelarvest miinust katta.
"Ja selleks on kaks võimalust, kas kulusid vähendada või uued võimalikud maksutõusud," lausus Sester.


title: Paavst kutsus jõululäkituses lõpetama verevalamist Süürias

maintext:
Paavst Franciscus (Foto: AFP/Scanpix)
Paavst Franciscus kutsus traditsioonilises jõulupühade läkituses Urbi et Orbi (Linnale ja maailmale) lõpetama vaenutegevust Süürias, öeldes, et "selles konfliktis on valatud liiga palju verd".


title: Mihkelson: Toom on kaasatud Kremli uude rahvusvahelisse "internatsionaali"

maintext:
(Foto: Siim Lõvi /ERR)
Kommenteerides europarlamendi saadiku Yana Toomi kohtumist Süüria presidendi Bashar al-Assadiga, ütles riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson, et Kreml on kaasanud Toomi enda loodud uude rahvusvahelisse "internatsionaali".
Mihkelson kirjutas Facebookis, et Yana Toomi taaskordne kohtumine Assadiga pole tema jaoks üllatav.
"Ta on ennast juba ammu positsioneerinud Kremli poliitika toetaja ning propageerijana nii Euroopa Parlamendis kui ka Eestis. Toom on sisuliselt kaasatud Kremli loodud uude rahvusvahelisse "internatsionaali", kuhu kuuluvad eeskätt paremäärmuslikud erakonnad Euroopas ning poliitikud, filminäitlejad ja teised, kes on vabal tahtel kujunenud Kremli suuvoodriteks või lihtsalt kogemata muutunud "kasulikeks idiootideks"," kirjutas Mihkelson.
"Venemaa välispoliitika tööriistadena on nende roll mõjutada avalikku arvamust kuni koduriikide poliitika muutmiseni Venemaale sõbralikuks ning Putini poliitikat toetavaks," lisas ta.
Süüria relvarahu on eeskätt oluline Assadi režiimi ellujäämiseks
Mihkelson kommenteeris Facebookis ka Süürias jõustuvast relvarahust. Tema sõnul on see eeskätt tähtis Assadi režiimi ellujäämiseks ja riigisiseste mõjuväljade jaotamiseks Venemaa, Türgi ja Iraani vahel.
"Moskva on huvitatud eeskätt Süüria rannikualast, peamiselt sõjaväebaaside säilitamisest Tartusis ja Hmeimimis. Ankara on kindlasti huvitatud kurdide võimaliku autonoomia või isegi omaette riigi tekke ärahoidmisest ning ISIS-e tõrjumisest oma piiridelt. Teheran on seevastu huvitatud šiiitide liiderriigina Assadi võimulpüsimisest ning ligipääsust Liibanoni Hezbollah toetamiseks," selgitas Mihkelson.
"Kuigi Venemaa välisminister Lavrov on maininud ka vajadust kaasata rahuprotsessi Saudi Araabia (sunnide liiderriik) ja Katar, siis lähiajal näib see vähetõenäoline. Eriti kui arvestada Iraani ja Saudi Araabia vastuolusid," lisas ta.
Kuna relvarahu ei hõlma ISIS-t, siis Mihkelsoni sõnul lahingud Süürias nii pea ei vaibu. See aga annab tema hinnangul Assadi režiimile valikulise võimaluse jõu kasutamiseks edaspidi ka mõõdukama opositsiooni vastu.
"Ka Aleppo lahingutes ei teinud Assad koos liitlaste Venemaa ja Iraaniga erilist vahet terroristide ja tsiviilelanike vahel. Seega tuleb relvarahu hindamisel olla ettevaatlik ning oodata järgmisse nädalasse plaanitud Astana kõneluste (Assadi ja opositsiooni vahel) tulemusi. Igatahes on Venemaa saavutanud selle, et veel enne USA uue presidendi ametisseasumist on Süürias initsiatiiv nende käes. Lääne võimalus olukorda Süürias mõjutada on väga piiratud. Vähemalt praegu," märkis Mihkelson.


title: Filipiine tabanud taifuun nõudis vähemalt kuus inimelu

maintext:
Taifuuni põhjustatud purustused (Foto: Reuters/Scanpix)
Filipiinidel hukkus jõulupühade ajal vähemalt kuus inimest, kui võimas taifuun Nock-Ten üle saareriigi tuiskas, kaheksa inimest on jäänud kadunuks.
Taifuuni tekitatud purustuste ulatus on seni ebaselge.
Nock-Ten randus Filipiinide idarannikul pühapäeval. Ligi 400 000 inimest evakueeriti tormi teelt ja miljonid jäid elektrita. Ära jäeti üle 300 lennu ja häiritud oli praamiliiklus.
Filipiinide ilmateenistuse andmeil on taifuun praeguseks nõrgenenud ja jätkab teekonda merele.
Filipiine kimbutab igal aastal umbes 20 taifuuni või nõrgemat tormi, surmates sadu inimesi.
2013. aasta novembris laastasid Taclobani linna ja selle ümbrust tsunami-taolised lained, kui saabus supertaifuun Haiyan. Tookord sai surma või jäi kadunuks 7350 inimest.
Viimase 65 aasta jooksul on Filipiine esimesel jõulupühal tabanud seitse taifuuni. Filipiinid on suurima roomakatoliiklastest elanikkonnaga Aasia riik ja jõulud on seal suurimad pühad.


maintext:
Fotod: Vene turistid saabusid aastavahetuseks Tallinna
Lisavagunitega rong tõi Moskva ja Peterburi turistid aastavahetuseks Tallinna - lumetu pealinn tervitas täna järgmist 500 Vene turisti, kes Balti jaamas rongilt maha astusid.
Eesti Raudtee pidi tänavuseks aastavahetuse perioodiks panema Tallinn-Peterburi-Moskva rongile lisavagunid, et turistide hordid Venemaalt Tallinna ära tuua. Kõikidele soovijatele pileteid aga ei jagunudki.
Kui 2015. aasta peale kokku tuli rongiga Venemaalt 48 500 reisijat, siis tänavu on neid tulnud juba üle 100 000, ning aasta pole veel päris lõppenud, seega on aastane kasv olnud rohkem kui kahekordne, rõõmustab ka Eesti Raudtee arendusdirektor Toomas Uiboupin, sest möödunud aasta tulemuse pinnalt juleti tänavuseks prognoosida 70 000 Vene turisti, ent prognoosid on uhkelt lõhki.
Sellest 100 000 on detsembrikuus tulnud Venemaalt 10 500 inimest. Mullu detsembris oli reisijaid 9100 ja tänavu jaanuaris 10 000, uude jaanuarisse oodatakse pisut suurematki reisijatearvu.
Detsembris ongi nõudlus tavapärasest suurem, nii rakendab Eesti raudtee 23. detsembrist 9. jaanuarini lisavaguneid, et korraga 500 inimest rongile mahutada - just nii palju mahub inimesi 14 vagunisse, mis on ka selle rongi võimalikuks maksimumpikkuseks.
"See 500 inimest on isegi piinlikult lühike, aga isegi kui tahaks, siis rohkem pileteid pole saada," tõdeb Uiboupin, et kõigile soovijatele pileteid ei jätkunudki.
Tallinn-Peterburi-Moskva rong liigub edasi-tagasi korra päevas, seega saaks pikendatud rong kahe suuna peale kokku võtta päevas peale kuni 1000 inimest ehk 500 kummaski suunas. Tegelikkuses sõidab ööpäevas 600-900 inimest ehk 500 tuleb iga päev Venemaalt ja keskmiselt 100-200 sõidab Eesti poolt Venemaa suunas, kuid neistki enamik on Vene turistid, kes tagasi reisivad.
"Statistika näitab, et üle 80 protsendi on Venemaa reisijad," ütleb Uiboupin, tõdedes, et mingil hetkel on mõlemad otsad üsna täis.
Rongiga sõitvate Vene turistide arv hakkas taas kasvama pärast seda, kui Eesti Raudtee teenuse Go Raililt üle võttis, ehkki tehniliselt teenindab ka praegu reise Go Rail: Venemaa Raudtee tellib teenust Eesti Raudteelt, kellele osutab seda konkursi korras ikka Go Rail juba viimased poolteist aastat. Siiski on toimunud oluilisi muutusi teenuses: praegu on piletihinnad 30-50 protsenti odavamad kui varem, nii et need kannatavad võrdlust bussipiletitega, liinil sõidavad uued vagunid ja restoranvaguni teenus on samuti paranenud.
Aastavahetuseks lisabussid
Peterburi turistid, kes rongi peale ära ei mahu, saavad Eestisse sõita ka bussiga. Aastavahetuseks kasvanud nõudlusega toimetulemiseks on Lux Express lisanud 23. detsembrist 9. jaanuarini Tallinna-Peterburi liinile kokku 63 lisareisi.
"Võrreldes 2015. aastaga on eestlaste osakaal liinil tunduvalt kasvanud ning sama trend toimub ka pühade ajal. Kindlasti ei ole me võrreldes eelmise aastaga Vene turiste kaotanud ja ootame kindlasti kasvu ka pühadeks," kommenteeris Lux Expressi müügijuht Sander Lõhmus, kes ärisaladusele viidates ei soovinud täpseid reisijatearve või -prognoose avaldada.


title: Iisrael kutsus asundusotsust toetanud riikide saadikud vaibale

maintext: Paavst Franciscus kutsus traditsioonilises jõulupühade läkituses Urbi et Orbi (Linnale ja maailmale) lõpetama vaenutegevust Süürias, öeldes, et "selles konfliktis on valatud liiga palju verd".


maintext:
ERR Washingtonis: üks sanktsioonide põhjus on ka USA diplomaatide väidetav ahistamine Venemaal
Ameerika Ühendriigid saadavad maalt välja 35 Vene diplomaati ja kehtestavad sanktsioonid Venemaa luureagentuuride ja nende juhtide suhtes vastuseks väidetavale sekkumisele USA presidendivalimistesse. Teise sanktsioonide põhjusena on välja toodud USA diplomaatide ahistamine Venemaal.
Ameerika Ühendriikide luurekogukonnad teatasid juba oktoobris ehk kuu aega enne valimisi, et ühine arvamus on see, et Venemaa on nende küberrünnakute taga, mille eesmärgiks on mõjutada USA valimistulemusi ja need otsused saavad tulla vaid valitsuse kõrgematelt tasanditelt, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Neljapäeval teatas ametist lahkuv president Barack Obama, et kehtestab sanktsioonid nii Venemaa välisluureagentuurile GRU ja föderaalsele julgeolekuagentuurile FSB kui ka GRU neljale tippametnikule ja kolmele organisatsioonile, kes neid häkkimisega aitasid.
Teiseks teatas Obama, et saadab USA-st välja 35 Venemaa julgeolekutöötajat, kes USA-s diplomaatidena viibivad, ning sulgeb kaks Venemaa käes olevat hoonet New Yorgis ja Marylandis, kus tema sõnul luureandmeid koguti. Need diplomaadid peavad lahkuma kolme päeva jooksul, hooned pidi Venemaa vabastama juba reede lõunaks.
Venemaa diplomaatide väljasaatmise üheks põhjuseks oli märgitud küll valimistesse sekkumise süüdistus, kuid teise põhjusena see, et USA välisministeeriumi andmetel on Venemaal tõsiselt kasvanud USA diplomaatide ahistamine - näiteks liikluspolitsei tarbetute peatustega, füüsiliste rünnakutega, aga ka näiteks Vene televisioonis diplomaatide isikuandmete avaldamise kaudu nende ohtu seadmisega.
Obama meetmed ei pruugi jääda kestma, sest ametisse valitud president Donald Trump on võtnud võrreldes oma erakonnakaaslaste ja demokraatidega palju sõbralikuma tooni Venemaa suhtes. Vabariiklastest poliitikud kiitsid Obama vastumeetmeid, kuid ütlesid, et need tulid liiga hilja.
Reedel teatas Donald Trump pressiteate vahendusel, et tema hinnangul on USA-l aeg valimistulemustest edasi liikuda tähtsamate asjade suunas, kuid riigi ja rahva huvides kohtub ta järgmisel nädalal Ameerika luurekogukondade esindajatega, et Venemaa küsimust arutada.
Venemaa teatas reedel, et ei saada omalt poolt välja Ameerika Ühendriikide diplomaate, kuigi välisministeerium sellise soovituse tegi. Moskva jätab endale õiguse rakendada vastumeetmeid, ent ei lasku vastutustundetu köögidiplomaatia tasemele, seisis president Vladimir Putini avalduses.
Putini sõnul peab Venemaa USA lahkuva valitsuse viimaseid samme provokatiivseteks ja Vene-USA suhteid kahjustavaiks. Samas avaldas ta lootust, et kahe riigi suhted paranevad pärast Trumpi ametisse astumist 20. jaanuaril.


title: Yana Toom kohtus taas Süüria presidendiga

maintext:
Yana Toom eelmine kord Euroopa Parlamendi delegatsiooniga Damascuses kohtumisel president Bashar al-Assadiga. (Foto: Yana Toom)
Kohtumisest teatas uudisteagentuurile TASS Vene föderatsiooninõukogu esimees Konstantin Kossatšov, kelle sõnul arutati Süüria presidendiga äsja allkirjastatud relvarahulepet.
"Viibime Süürias föderatsiooninõukogu delegatsiooniga koos kolme Euroopa Parlamendi saadikuga," selgitas Kossatšov. Eurosaadikud on pärit Itaaliast, Lätist ja Eestist.
Toom on varem öelnud, et Süürias toimuvast pole objektiivset pilti ja Euroopa Liit on valinud "võõra poole".
Toom käis ka tänavu suvel Süürias, kus kohtus president Bashar al-Assadiga. Räägiti võitlusest terrorismiga ja Süüria vastu kehtestatud sanktsioonidest.
Toom oma visiidi ajakava varem ei avalikustanud
Toom ütles teisipäeva pärastlõunal ERR-ile telefonitsi, et julgeolekukaalutlustel ei saa ta visiidi täpset ajakava, kohtumisi ja marsruuti avalikustada. "Eks elu näitab, kui kauaks ma jään," vastas Toom küsimusele, kui kauaks ta Süüriasse jääb.
Seejärel edastas Toom vastused ERR-i poolt juba mitu nädalat tagasi saadetud küsimustele Süüria kohta.
Toom ütles, et sealse konflikti kajastamises ei ole olemas objektiivseid allikaid. "Eranditult kõik, kes edastavad infot Aleppo sündmuste kohta, teenivad teatud huve, mis teeb tervikpildi saamise raskeks, kuigi mitte võimatuks. Nii meedia kui poliitikud opereerivad faktide asemel arusaamadega ja veenmiseks kasutavad emotsioone, mis tihtilugu asendavad faktikontrolli: nutab võrdub sellega, et räägib tõtt. Viimane näide - Aleppo linnapea, kes esines veenva kõnega EL-i liikmesriikide peaministrite ees ja kirjeldas olukorda linnas," rääkis Toom.
Ta lisas, et just sellele kõnele viitas peaminister Jüri Ratas, öeldes oma intervjuus Postimehele, et kohtumisel mõisteti üheselt hukka Assadi režiimi ja tema liitlaste, eelkõige Venemaa ja Iraani poolt korraldatud veresauna.
Väljend "Aleppo linnapea" on Toomi sõnul petlik. "Brita Haji Hasan pole kunagi Aleppo linnapeaks valitud - ta määrati mitme Ida-Aleppo linnaosa nõukogu eesotsa mässuliste poolt, kui linnas juba käis kodusõda. Seda ametit ta on tänaseks pidanud aasta. Mis tähendab kahte asja: ta ei esinda linna kui sellist (peale Ida- eksisteerib teatavasti ka Lääne-Aleppo, mis on samuti rusudes), ning ta pole objektiivne, kuna kuulub ise nn mõõduka opositsiooni ridadesse ja on sõjas Assadi režiimiga juba kuuendat aastat. Lisaks (ei tea, kas kohtumisel sellest räägiti?) pole ta septmembrist saati linnas käinud," selgitas Toom oma seisukohta.
Toom nentis, et Süürias käib kodusõda ja Aleppo on selle vastasseisu keskpunktiks neli ja pool aastat. "Venemaa sekkumise algust Süüria sündmustesse dateeritakse aga septembriga 2015. Kas tõesti enne seda Euroopal ei olnud põhjust üheselt mõista hukka või siis väljendada sügavat muret? Arvud räägivad vastupidist: kui aastal 2013 hukkus Aleppos 73000 tsiviilelanikku, siis aastal 2014 juba 76000. Tänavu - 46000. Muidugi see on kohutav tragöödia. Muidugi iga inimese elu on püha. Aga siiski - 76000 vs 46000," teatas Toom.
Toomi väitel juhtus see, et Euroopa Liit valis kodusõjas võõra poole. "Juhtus see, et meil on silmi ees selge pilt. Ja me ei viitsi või ei julge mõelda selle peale, et kui juba käib kodusõda, siis mõlemal pool rindejoont tuntakse rõõmu iga vastaselt võetud elu üle. Ja sellises olukorras väita, et ühel poolt sõditakse inimeste eest ja teisel inimeste vastu, on pehmelt öeldes lühinägelik. Kodusõjas ei ole valgeid ja karvaseid, ja ka meie valitud liitlaste käed on verised.
Jätkem kõrvale moraalsed aspektid ja mõelgem, kas meie valik on tark? Usun, et ei ole."
Toom märkis, et seitse päeva tagasi andis USA riigisekretär John Kerry intervjuu ajalehele The Boston Globe, kus muuhulgas ütles seda, et viimane Süüria teemaline kokkulepe Venemaaga nurjus tänu sellele, et Ameerika poole pealt sellele oli tugev vastasseis. "Ja selle nurjumise tõttu on Kerry "sügavas frustratioonis, kuna usub, et kokkulepe jõustumise puhul poleks olukord Aleppos nii hull," rääkis Toom.
Küsimusele, kui tõsiselt peaks võtma inimõigusorganisatsioonide väiteid ja süüdistusi, et Aleppos on sooritatud sõjakuritegusid ja on inimesi hukatud Süüria võimude ja Süüria võime toetavate Venemaa sõjaväelaste poolt, vastas Toom, et muidugi tuleb suhtuda nendesse väga tõsiselt.
"Aga sugugi vähem tõsine pole fakt, et Eesti meediaväljas puudub igasugune viide sellele, et väidetavalt paneb sarnaseid koledusi toime ka teine konflikti pool, kelle ridades tegutseb näiteks ka Front-an-Nusra, keda veel hiljuti, enne Kerry kirjeldatud nurjunud läbirääkimisi, Euroopas ja USA-s nimetati mõõdukaks opositsiooniks."
Kas Euroopa Liit reageeris konfliktile adekvaatselt? "Sellele küsimusele on mul küll raske vastata, sest... kas üldse reageeris? Venemaa vastased sanktsioonid mäletatavasti on seotud Ukraina sündmustega, mis aga puudutab arvukaid hukkamõistvaid resolutsioone, lubage mul kahelda, et nende abil annab mõjutada sõjaolukorda. Tõsi küll, EL kehtestas sanktsioonid Assadi režiimi vastu, aga - nagu ikka sanktsioonide puhul - sellega me karistame neid samu tsiviilelanikke, kelle kaitseks häälekalt astume välja kõrgetelt tribuunidelt. Sest lisaks Süüria valitsusvägedele ja Vene militaarüksustele Assadi kontrollitaval territooriumil viibib näiteks ka 80% sisepõgenikest," ütles Yana Toom.
Kui aga rääkida suurest pildist, siis Süürias otsustavad Toomi sõnul asju USA ja Venemaa. "Ma usun, et Euroopa Liidul on viimane aeg muutuda iseseisvaks mängijaks ning mitte lüüa kaasa nendele, kelle ülesandeks on iga hinna eest viimastel Obama nädalatel kitsendada Trumpi valikuvõimalusi."


title: Venemaa mõistis teravalt hukka Tu-154 katastroofi kujutanud Charlie Hebdo karikatuurid

maintext:
(Foto: Martin Dremljuga/ERR)
Kaitseministeeriumi transpordilennuki pardal oli kokku 92 inimest, nende seas ka Punaarmee Aleksandrovi-nimelise koori liikmed, kes olid teel Süürias asuvasse Hmeimimi õhuväebaasi aastalõpuüritusele. Kõik pardal olnud hukkusid, vahendasid TASS, HS ja Moscow Times.
Charlie Hebdo ühel karikatuuril on kujutatud sõjaväemundris meest hääleharjutusi - "A-a-a-a-a!" - tegemas ning taustal alla kukkuvat lennukit. Pildi juures on lause "Punaarmee koori repertuaar laieneb". Teisel karikatuuril oli kukkuva lennuki juures lause: "Halb uudis - Putinit polnud pardal". Kolmandal pildil on kujutatud Punaarmee koori vee all kaladele esinemas koos lausega: "Punaarmee vallutas endale uue publiku".
Venemaa kaitseministeeriumi kõneisik, kindralmajor Igor Konašenkov teatas, et "normaalsele inimesele oleks alandav isegi sellisele jäledusele tähelepanu pöörata".
"Ütlen vaid seda, et kui selline asi, mida keel ei paindu kunstiks nimetama, esindab tõelisi läänelikke väärtusi, siis need kes neid omavad ja toetavad on hukka mõistetud - vähemalt mõistetud tulevikus üksindusse," märkis ta.
"Pole üllatav, et need meie kaaskodanikest, kes äsja poseerisid selfie-fotodel "Je suis Charlie" T-särkidega, on nüüd vaikseks jäänud," lisas Konašenkov.
Venemaa riigiduuma asespiiker Irina Jarovaja sõnas omakorda, et nimetatud karikatuuride näol on tegu "otsese terrorismi toetamisega" ning et nende avaldamine on "väljaspool inimlikku moraali".
Venemaa võimud on seni pidanud lennukatastroofi põhjuseks tehnilist riket ja pilootide juhtimisvigu, terrorismi peetakse ebatõenäoliseks.
Venemaa sotsiaalmeedias on aga algatatud petitsioone, millega kutsutakse üles Charlie Hebdo karikatuuride eest Prantsusmaale sanktsioone kehtestama.
Skandaalne Charlie Hebdo on ka varem Venemaad puudutavatele teemadele tähelepanu pööranud. Satiirilehe kõige skandaalsemateks piltideks on olnud aga karikatuurid prohvet Muhamedist, mis tõid kaudselt kaasa ka 2015. jaanuaris aset leidnud terrorirünnaku lehe toimetuse vastu.


title: Viipekaart - lisamugavus mitte ainult kliendile, vaid ka vargale?

maintext:
(Foto: Creative Commons)
Hiljuti ka Eestis kasutusele võetud viipekaardid teevad klientidele maksmise mugavamaks ja kiiremaks. Samas tekib küsimus, kas see lisamugavus teeb toimetamise lihtsamaks ka kurjategijatele, sest nagu näitab teiste riikide kogemus, on pea samasuguse lihtsusega, nagu seda on viipemakse, võimalik viipekaartidelt varastada ka andmeid, millega kurjategija hiljem veebipoodides vabalt ostelda saab. Välismeedias on soovitatud vooderdada oma rahakotid fooliumpaberiga ja osta kaartide kaitsmiseks spetsiaalsed taskud. Eesti pangad selliste lisaturvameetmete rakendamist vajalikuks ei pea.
Kontaktivabade kaartide kasutamisel on kaks suuremat turvariski, rääkis ERR-ile Londoni ülikooli kolledži arvutiteaduse osakonna julgeolekuteadlane Steven Murdoch. Esiteks, kuna tehingu tegemiseks ei ole vaja PIN-koodi sisestada, on varastatud kaarti võimalik kordi lihtsamalt kasutada. Teiseks, viipekaardi andmeid saab lugeda ilma, et kaardiomanik sellest teadlik oleks.
"Olgugi, et kontaktivaba kaardi lugemine ei võimalda teha sellest täiuslikku koopiat, on loetud andmed sageli piisavad, et teha veebis oste või hankida tundlikku infot, näiteks kaardiomaniku nime," kirjeldas Murdoch.
Mõistagi eeldab kaardiandmete varastamine teatud soodsaid tingimusi. Standardne kaardilugeja loeb kaarti ainult siis, kui see on paari sentimeetri kaugusel, seega peab kaardiandmete varastamiseks mõeldud lugeja samuti peaaegu et puudutama ohvri raha- või käekotti. "See võib olla võimalik rahvarohkes kohas, või siis, kui kaardiomanik meelitatakse oma kaarti lugejale näitama," rääkis Murdoch.
Väikeste muudatustega on lugeja võimeline kaarti lugema kümne sentimeetri kauguselt, aga mitte väga palju kaugemalt. "Varasemalt on tõestatud, et kontaktivabu kaarte on võimalik lugeda mitme meetri kauguselt. Aga see töötab ainult juhul, kui kaardi ja selle lähedal oleva lugeja vahelist suhtlust kuulatakse pealt," selgitas Murdoch.
Suurbritannia tarbijate liidu väljaanne Which? tegi eelmisel aastal katse, mille käigus õnnestus teadlastel odava ja internetist kergesti kättesaadava tehnoloogia abil varastada viipekaartide andmeid ning kasutada neid internetist asjade, näiteks 3500-eurose teleri ostmiseks.
Suurbritannia tarbijate liidu väljaanne Which? tegi eelmisel aastal katse, mille käigus õnnestus teadlastel odava ja internetist kergesti kättesaadava tehnoloogia abil varastada viipekaartide andmeid ning kasutada neid internetist asjade, näiteks 3500-eurose teleri ostmiseks.
Teadlased tegid turvariskide hindamiseks katse kümne kaardiga (kuus deebet- ja neli krediitkaarti). Kuigi kontaktivabad kaardid on isikuandmete maskeerimiseks kodeeritud, õnnestus teadlastel aga kergesti kättesaadava lugeja ja tasuta tarkvara abil need andmed dekodeerida ning lugeda kõigi kümne kaardi numbrit ja aegumiskuupäeva.
Kuigi teadlased eeldasid, et neil ei õnnestu ilma CVV-turvakoodita (kolmekohaline number kaardi tagaküljel) veebis oste teha, siis nad eksisid. Vabatahtlike katseisikute viipekaartide lugemisega hankisid teadlased piisavalt andmeid, et internetis ka ilma selleta vabalt oste teha. Kontaktivaba tehingu limiit on sel juhul tähtsusetu, sest veebitehingud ei ole kontaktivabad.
See tekitab paratamatult küsimuse, kuivõrd turvalised on siinsete pankade väljastatud viipekaardid ja nende kasutamine.
Pangad: viipekaardid ei ole tavakaartidest kuidagi vähem turvalisemad
Nordea panga kaardivaldkonna juht Piret Maiste kinnitas, et viipemakse lihtsus ei tähenda, et kaardimaksed oleksid selle võrra vähem turvalised ja eraldi meetmeid turvalisuse tagamiseks võtma ei pea. "Viipemakse funktsionaalsuse olemasolu ei soodusta ega lihtsusta kuidagi kaartide kopeerimist ja kaardiomanike andmete lekkimist."
Maiste sõnul on Nordea viipekaardid varustatud uue tehnoloogia ja vajalike turvaelementidega. Peale selle nõutakse pärast mitut järjestikust viipemakset PIN-koodi ja olenevalt terminalist vahel ka kaardi sisestamist, veendumaks, et kaart on omaniku valduses.
Viipekaardi tehnilisi üksikasju Nordea pank turvalisuse huvides mõistagi avaldada ei saa. "Saame lisada, et viipekaardi tehingu käigus vahetatakse andmeid kaardil oleva mikrokiibi kaudu, raadiosignaalide abil," ütles Maiste.
Ka Swedbanki krediitkaartide osakonna juht Kai Voore ütles, et viipekaartide puhul ei ole kliendiandmete kättesaamine tavakaardiga võrreldes lihtsam. "Suhtlus terminali ja pangakaardi vahel on piisavalt hästi turvatud, mis teeb andmete õngitsemise ebaatraktiivseks."
"Selleks, et viipekaardilt andmed välja lugeda, peab kaart olema terminalile väga lähedal, maksimaalselt kahe sentimeetri kaugusel. Seega on praktiliselt võimatu maksta näiteks kassast mööda jalutades kogemata kellegi teise arve." - Kai Voore, Swedbank
Sarnaselt Nordea pangale ei ole ka Voore hinnangul täiendavad turvameetmed vajalikud. "Selleks, et viipekaardilt andmed välja lugeda, peab kaart olema terminalile väga lähedal, maksimaalselt kahe sentimeetri kaugusel. Seega on praktiliselt võimatu maksta näiteks kassast mööda jalutades kogemata kellegi teise arve."
Voore rääkis, et Swedbanki viipekaartide süsteemi taga on keeruline algoritm ja aeg-ajalt küsitakse PIN-koodi ka väiksemate kui 10-euroste tehingute puhul. "Seega piiramatult siiski puutevabalt tehinguid teha ei saa. Peale selle ei ole võimalik teha järjest ka kahte samasugust makset."
Klient saab turvalisuse tagamiseks ise palju ära teha
LHV kommunikatsioonijuht Priit Rum märkis, et kuivõrd viipemakse võimalusega pangakaardid on Eestis kasutusel olnud neli kuud, on põhjalikke järeldusi nende ohutuse või ohtlikkuse kohta veel vara teha. Tema sõnul saab aga iga kaardiomanik turvalisuse tagamiseks ise väga palju ära teha.
"Soovitame klientidel määrata kaardile mõistlikud ja enda riskivalmidusega sobivad limiidid. Viipemaksele saab mugavalt määrata madala päevalimiidi või viipemakse võimaluse pangakaardil üldse välja lülitada," rääkis Rum.
Maiste sõnul kehtivad kliendile turvalisuse hoidmiseks täpselt samasugused soovitused nagu tavakaardi puhul – kaart ei tohi n-ö lahkuda omaniku vaateväljast. Kohe, kui märgatakse kaardi kadumist, tuleb sellest panka teavitada. "Klient vastutab tehingute eest seni kuni ta pole kaardi kadumisest või vargusest panka teavitanud."
Praegu saab kolmest mainitud pangast tavalist kiibi ja PIN-koodiga pangakaarti veel Nordeast, kes siiski lisab viipemakse võimaluse järk-järgult kõigile oma kaarditoodetele. Swedbanki ja LHV klientidele enam tavakaarte ei pakuta, aga nemad saavad viipemaksevõimaluse oma kaardil soovi korral välja lülitada. "Seda võiks vaadelda nagu pangakaardi standardvarustust – kliendi otsustada on, kas ta seda võimalust kasutab või mitte," kirjeldas Rum.
Kiipmakse võimalus on justkui uute pangakaartide standardvarustuses. On kliendi otsustada, kas ta võimalust kasutab või mitte.
Suurem kaarditehingute hulk on mõistagi pankade huvides – mida rohkem inimesed kaardiga maksavad, seda suurem on tulu pankadele. Kuna viipekaardid teevad maksete tegemise mugavamaks, võib teiste riikide statistikale toetudes eeldada, et tehingute hulk kasvab ka Eestis.
Viipekaarte väljastavatel pankadel on keeruline öelda, kas viipekaardid on tehingute arvu Eestis suurendanud, sest esiteks on selleks liiga vara ja teiseks on klientide tehtavate tehingute maht pidevalt kasvamas nagunii. Samuti ei ole nad täheldanud pettuste arvu tõusu, mille hindamiseks on samuti aeg liiga varajane.
Pettuse tuvastamisega võib tekkida probleeme
Kuigi pankade hea tava näeb ette, et klientidele tuleb petutehingutega kaotatud raha hüvitada, ei ole need juhtumid alati üheselt tuvastatavad. Eesti kontekstis näited veel tuua ei saa, küll aga oskab Steven Murdoch rääkida Suurbritannia kogemusest.
Suurbritannias on pankadel kohustus kliendile petutehingutega kaotatud summa hüvitada. Samas teevad pangad seda ainult siis, kui nad on veendunud, et klient ise ei ole tehingut volitanud ega olnud hooletu. Murdochi teada võib kliendi puhul, kes ei ole võimeline selgelt, lühidalt ja enesekindlalt selgitama, miks ta peaks hüvitist saama, olla suur risk, et talle kahju ei hüvitata.
Pangad võivad samuti vigu teha. Murdochi sõnul keelduvad pangad teinekord kahju hüvitamast, kui kirjed näitavad, et tehingud tehti õige kaardi ja PIN-koodiga. Pankade väitel võib see juhtuda ainult siis, kui klient volitas tehingu, või oli oma PIN-koodi hoidmisel hooletu.
Kontaktivabade kaartide puhul pole PIN-koodi vaja ja klient peaks olema seega heas olukorras. Aga Murdochi sõnul on ta kokku puutunud juhtumitega, kus kirjed on lihtsalt valed: näiteks näidanud, et tehing kinnitati PIN-koodiga, kui seda tegelikult PIN-koodiga ei kinnitatud.
Andmete kaitsmiseks mässi kaart fooliumpaberisse?
Välismeediast võib lugeda nõuandeid, kuidas fooliumpaber kaitseb viipekaarti selle eest, et kurjategija saaks sealt lugemisseadmega andmeid varastada. Samuti müüvad mitmed veebipoed spetsiaalseid kaarditaskuid, mis lubavad viipekaarte andmevarguse eest kaitsta.
Murdochi sõnul ei takista mitte kõik sellised tooted andmete lugemist, seega tuleks enne kasutamist neid testida. Samas märkis ta, et need takistavad ainult kaartide lugemist, aga ei kaitse kuidagi varastatud kaardi kasutamise eest. "Kui sa tõesti ei taha viipekaarti kasutada, küsi oma pangalt kaarti, millel viipevõimalust ei ole," soovitas Murdoch.
Teine võimalus on kasutada mobiilipõhiseid kontaktivabasid makseid, mis ei anna kaardiandmetele juurdepääsu ilma telefoni lahtilukustamiseta ning seega lisavad turvalisust. "Teisalt on mobiiltelefoni salvestatud kaardiandmetel oht langeda mobiiltelefoni pahavara ohvriks," märkis Murdoch.
Mõistagi ei saa pankadelt paluda uute funktsioonide keelamist ainult seepärast, et olemas on võimalus uut tüüpi pettuste tekkimiseks. "Ma kindlasti ei arva, et politseil peaks olema õigus panna veto mis tahes sorti uuele tehnoloogiale."
Kui rääkida sellest, mida võiks tehnoloogiliselt viipekaartide puhul muuta, siis Murdochi hinnangul ei peaks näiteks kaardi number (PAN – primary account number – toim) olema kontaktivaba kaardi esiküljel. Selle asemel võiks kasutada nn alias PAN-i, mida kasutataks ainult viipetehingute puhul, ning mille pank tagasi lükkaks, kui seda kasutatakse veebiostude tegemiseks.
Aga seegi ei oleks ammendav lahendus. Alias PAN takistab kaardinumbri lugemist ja kasutamist veebiostude tegemiseks, aga ei aita lahendada probleemi, et varastatud kontaktivabu kaarte on lihtne kasutada. "Seda aitaks lahendada see, et kontaktivabadel kaartide kasutamisel nõutakse PIN-koodi, aga see vähendaks märkimisväärselt mugavust, mis on kontaktivaba funktsiooni peamine eesmärk."
Viipekaardid ei ole ilmtingimata tulevik
Kas viipekaartide asemel oleks mõistlik arendada hoopis kiibi ja PIN-koodiga kaartide turvalisust? Murdoch leiab, et kiibi ja PIN-koodiga pangakaardid on kindlasti ajast maha jäämas ning nii tööstus kui teadlased on maksesüsteemidele välja töötanud paremaid tehnoloogiaid. Samas on pangad uute tehnoloogiate kasutusele võtmisel äärmiselt ettevaatlikud.
"Selleks on hea põhjus, sest uus tehnoloogia töötab teinekord ootamatutel viisidel. Ma usun, et uued tehnoloogiad võetakse kasutusele, aga ma panustaks tavakaartide kõrval rohkem mobiilimaksetele ja krüptovaluutale," rääkis Murdoch.


title: 5 uudist, mida täna hommikul teada

maintext:
Uudistepäeva alguse teemad 27. detsembril (Foto: Fotokollaaž/ERR)
Kahe päeva eest Musta merre kukkunud Vene sõjaväelennuki Tu-154 peamine lennuandmete salvesti on leitud, teatas kaitseministeerium.
Kaugjuhitav sukeldusaparaat leidis selle 17 meetri sügavusel 1600 meetri kaugusel kaldast, märkis ministeeriumi pressiteenistus.
Vene kaitseministeeriumi lennuk Tu- 154, mille pardal oli 92 inimest, kukkus pühapäeval Musta merre peatselt pärast õhkutõusu Sotšist Adleri lennuväljalt.
Ossinovski plaanib suhkrujookide maksu kehtestada astmelisena
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib plaanitava suhkrustatud jookide maksu kehtestada astmelisena, tõenäoliselt ei satu lõivu alla piimatooted ning looduslikult suhkrut sisaldavad joogid, kirjutab Postimees.
Uue võimuliidu moodustamise järel oli juttu, et uus limonaadimaks hakkaks sõltumata suhkrusisaldusest olema 20 senti liitri kohta, märkis leht. Nüüd soovib Ossinovski säärasest asjakorraldusest loobuda ning kehtestada maks astmelisena.
"Kui on eri maksuastmed ja aktsiisi vahe on piisavalt suur, siis ettevõtted soovivad saada oma tooteid just madalamasse rühma, et nende tooted oleksid odavamad ja rohkem konkurentsivõimelisemad," rääkis minister lehele.
USA senaator, senati relvateenistuste komitee esimees John McCain teeb saabub täna kahe senaatoriga Eestisse visiidile.
McCain koos senaatorite Lindsey Grahami ja Amy Klobuchariga kohtuvad täna ja kolmapäeval president Kersti Kaljulaidi ja peaminister Jüri Ratasega, teatas USA saatkond Eestis.
Kohtumistel arutatakse regionaalset julgeolekut ning NATO plaane Eestis.
Trump nimetas ÜRO-d jututoaks ja ajaveetmispaigaks
USA valitud president Donald Trump nimetas esmaspäeval ÜRO-d klubiks, kuhu inimesed kogunevad mõnusalt aega veetma.
"ÜRO-l on nii suur potentsiaal, aga praegu on see klubi, kuhu inimesed kogunevad, et vestelda ja veeta mõnusalt aega. Nii kurb!" säutsus Ühendriikide järgmine riigipea Twitteris.
Trump on viimastel päevadel kritiseerinud ÜRO-d resolutsiooni vastuvõtmise eest selle julgeolekunõukogus, milles nõutakse Iisraeli asundustegevuse kohest peatamist.
BBC: Gepardid on väljasuremisohus
Maailma kiireim maismaaloom gepard on uusima uurimuse kohaselt väljasuremisohus, kirjutab BBC.
Kogu maailmas on neid alles vaid 7100, näiteks Zimbabwes oli neid 16 aasta eest hinnanguliselt 1200, praegu aga kõigest 170.
Uurimuse andmeil elavad enam kui pooled alles olevad gepardid ühes asurkonnas, mis on jagunenud kuue Aafrika lõunaosa riigi vahel. Aasias ei ole neid enam pea üldse.
Ilm on pilves selgimistega, mitmel pool sajab lund ja lörtsi, rannikul ka vihma. Õhutemperatuur on -1 kuni +4 °C


title: Eesistumisaja 30 000 külalist panevad Eesti lennuühendused proovile

maintext:
(Foto: Siim Lõvi /ERR)
Seetõttu on oluline ka ühendus Euroopa suuremate transiitlennujaamadega, näiteks Frankfurdi ja Müncheniga, kuid ka lähemate pealinnade Riia, Helsingi ja Stockholmiga, kirjutas Eesti Päevaleht.
Eesti eesistumise logistikajuht Toomas Tirs ütles, et kuigi praegu ei ole veel kõigi sündmuste päevakord ja muud üksikasjad paigas – kas konkreetsele konverentsile või kohtumisele tulevad inimesed saabuvad õhtul või hommikul –, on ligikaudsed mahud planeerimise jaoks olemas ja Tallinna lennujaamale teatatud.
Ta selgitas, et peale lennujaama on ta korduvalt kohtunud Nordica ja Air Balticu esindajatega ning tema kolleegid on asja arutanud Brussels Airlinesiga. Lennujaam on lennuliikluse suurenemisest rääkinud veel mitme lennufirmaga. „Meie lootus ja eeldus on, et lennufirmad, kes lendavad suurematesse keskustesse, sellega ka arvestavad,” lausus Tirs.
Nordica turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhi Piret Sauteri sõnul on olulisematest linnadest, kust tuleb Eesti EL-i eesistumise perioodil prognoositavalt suurem ärireisijate voog, võimalik panna liiklema suuremad lennukid, mis mahutavad rohkem reisijaid.
Samuti on kaalumisel olnud lisalennuliinid. Ta lisas, et mais avab Nordica uue Tallinna-Hamburgi liini ja kavas on suurendada Tallinna-Brüsseli liini sagedust.


maintext:
HKScan vabastatud Rakvere lihakombinaadi ja Talleggi juhtidest: kahel toolil korraga istuda ei saa
HKScan vabastas töölt mitmed Rakvere ja Talleggi juhid, kelle töös avastati sisejuurdluse käigus süstemaatilisi rikkumisi, millega suunati hankeid endaga seotud ettevõtetele, teatas ettevõte. HKScan andis tagamaade selgitamiseks pressikonverentsi.
HKScan alustas 14. novembril ettevõttesisest juurdlust oma Baltikumi äritegevuse üle, millega sooviti saada kindlust, et Baltikumi äripiirkondades on järgitud hea juhtimistava põhimõtteid ja HKScani käitumisjuhiseid. Osa HKScan Baltikumi juhtkonnast vabastati sisejuurdluse ajaks töökohustustest, seni on HKScan Baltikumi tegevuste eest vastutanud kontserni turundusjuht Anne Mere.
Uurimine kinnitas ettevõtte teatel, et teatud HKScan Baltikumi juhtkonna liikmed on süstemaatiliselt toime pannud tõsiseid rikkumisi, mis on vastuolus HKScani käitumisjuhiste ja hea juhtimistava põhimõtetega.
Seoses sellega on HKScan lõpetanud töö- või juhatuse liikme lepingud Baltikumi juhi Teet Soormi, seakasvatusdivisjoni direktori Mati Tuvi, linnukasvatusdivisjoni direktori Lauri Kallikormi ja seakasvatusdivisjoni tehnikajuhi Hindrek Smidtiga. Lisaks said mitmed HKScani töötajad hoiatuse ettevõtte varaga mitteotstarbeliselt ümber käimise pärast.
Sisejuurdluse käigus selgus, et mitmed AS HKScan Estonia töötajad on ostnud tooteid ja teenuseid ettevõtetelt, mida omavad kas nad ise või nendega seotud osapooled, teatas ettevõte. Nende hankelepingute koguväärtus on olnud aastatel 2013 kuni 2016 umbes 28 miljonit eurot.
Uurimisest selgus, et HKScani ja allhankijate vahelistes hankelepingu tingimustes on selge huvide konflikt, kus ei järgitud börsiettevõtetele omaseid ja ka HKScani poolt nõutud läbipaistvuse põhimõtteid. Kõnealused allhankijad olid seotud sea- ja linnukasvatusega, sööda tootmise või muude teenustega nagu transport ja hooldustööd, mis on lähedalt seotud HKScani põhitegevusega.
Kõik koostöölepingud on endiselt jõus
HKScan Grupi tegevjuht Jari Latvanen selgitas pressikonverentsil, et hea juhtimistava põhimõtted on nagu eetikajuhised, mida vabastatud juhid tõsiselt ja süstemaatiliselt rikkusid. Nõnda sõlmisid nad enda huvides kallutatud hankelepinguid mahus üle 28 miljoni euro. Kui palju kahju sellega ettevõttele tekitati, selgitatakse välja edasise uurimise käigus.
Sisejuurdlus algas novembri algul ja kestis neli nädalat. Uurimise käivitasid vihjed nii ettevõtte seest kui ka väljastpoolt. Ehkki uurimine veel jätkub, koguti nüüdseks piisavalt tõendeid, et otsus juhtide ametist vabastamiseks vastu võtta ning keskenduda äride juhtimisele. Kahju suuruse kindlaks tegemiseks võrreldakse sõlmitud kahjumlikke lepinguid vaba turu võimalike lepinguhindadega, et teha selgeks vahe.
Latvanen selgitas, et kuna ta on ka ise värskelt ametis, ei saa ega oska ta kommenteerida seda, mis toimus Baltikumi äride juhtimisel enne tema ametisse nimetamist. Ta kinnitas ka, et uus juhtkond on hästi mehitatud ja keskendunud äride juhtimisele.
"Põhiline küsimus on huvide konfliktis. Ma ei ütle, et inimesed ei saanud oma tööga muidu hakkama, aga nad istusid korraga kahel toolil - nii ei saa ja põhiprobleem on selles," rõhutas Latvanen. "Mul ei jäänud muud üle, kui otsustada nii, kui see info minuni jõudis. Palusin kohe siseaudiitori abi."
Ettevõte vaatab üle kõik olemasolevad lepingud: kui need vastavad turuhinnale, jätkatakse lepingutega, kui võrdluses turuga on ettevõte saanud kahju, võetkase konkureerivad pakkumised ning vahetatakse leping välja. Mitmed lepingud öeldakse seetõttu üles, sest juba on tuvastatud kahju, ent ühtki lepingut pole tänase päeva seisuga veel lõpetatud.
Latvanen ütles, et ta on oma varasemas karjääris huvide konflikti küsimusega ka varem kokku puutunud.
Siseuurimise ajaks ettevõtet juhtima pandud senine turundusjuht Anne Mere kinnitati nüüdsest püsivalt ettevõtte Baltikumi äriüksuse juhiks. Mere kinnitas, et ettevõttes on normaalne rütm peaaegu taastatud ning uusi suuri muutusi oodata pole. Püütakse keskenduda aasta kiireima aja - jõulude - üleelamisele.
Vallandatud juhid on seotud konkurentsi osutamise keeluga.
Analoogsete juhtumite vältimiseks edaspidi püütakse hea juhtimistava põhimõtteid paremini töötajateni viia, sellele peavad edaspidi alla kirjutama ka kõik lepingulised partnerid, et nad mõistaksid ja järgiksid ettevõtte põhimõtteid.
Teet Soorm: kõik tehingud teenisid HKScani huve
Ametist vallandatud Teet Soorm teatas, et HKScani Baltikumi juhtkonna äriotsused on olnud läbipaistvad, tehtud omanike teadmisel ja heakskiidul ning teeninud HKScani kontserni huve.
Soorm rõhutas, et otsuseid on iga-aastaselt auditeerinud PricewaterhouseCoopers, kes pole varasema enam kui kümne aasta jooksul tuvastanud ühtegi rikkumist.
Soormi sõnul loodi koostööpartnerite süsteem lähtudes HKScani huvidest, kuna põllumajanduses valitsenud kriisiajal sisuliselt puudus Eestis stabiilselt toimiv linnu- ja seakasvatus. “Edukaks töö jätkumiseks ja laienemiseks tundis HKScan suurt vajadust võimalikult tarnekindla ja efektiivse linnu- ja seakasvatuse süsteemi järele,” märkis Soorm.
“Seafarmide ja teiste koostööpartnerite ringi loomisel kinnitas toonane ettevõtte Baltikumi äride juht Olli Antniemi juba 2010. aastal, et omanikud ei näe toimuvas mingit huvide konflikti, seda on Antniemi teatanud ka avalikult meedia vahendusel,” lisas Soorm.
Soormi sõnul ei ole HKScani Baltikumi juhtkond HKscani ärihuve kahjustanud ega ühtegi rikkumist toime pannud, vaid on tegutsenud emakontserni majanduslikke huve silmas pidades, kasutoovalt, läbipaistvalt ning omanike eelneval heakskiidul.
Ettevõte pole kuriteoteadet esitanud
HKScani Grupi tegevjuhi Jari Latvaneni sõnul pole ettevõte veel vallandatud juhtivtöötajate suhtes Eesti ametivõimudele kuriteoteadet esitanud. "Meie inimesed uurivad hetkel materjale, aga Eesti politseiga pole me veel ühendust võtnud ega neile materjale edastanud," ütles Latvanen BNS-ile.
"Mõned neist on olnud mõlemal pool lauda. Kas see on olnud struktureeritud või mitte - kui me räägime kogusummast 28 miljonit eurot, siis ilmselt on see olnud struktureeritud tegevus," sõnas Latvanen vastuseks küsimusele, kas vallandatud juhtivtöötajad tegutsesid rikkumisi toime pannes ühiselt.
Urmas Laht lubab vallandatud juhid tööle kutsuda
Eesti sealihakasvatajaid ühendava Ühistu Eesti Lihatööstus esimees Urmas Laht kavatseb kutsuda HKScanist vallandatud neli endist juhtkonna liiget enda juurde tööle, kuna tegemist on kogenud ja pädevate inimestega, keda Eesti sealihasektor tema sõnul vajab.
"Ütleme nii, et see, mis meie ärikultuuris on normaalne, ei pruugi mujal seda olla. Selles ei ole aga midagi kriminaalset, kui sinu isa tegutseb sinuga samas sektoris," ütles Laht BNS-ile, viidates HKScani Baltikumi juhi kohalt eemaldatud Teet Soormile, kelle lähisugulastega seotud firmad on tihedates ärisidemetes Soormi juhitavate ettevõtetega.
Laht tõi välja, et ta ei tea lihatööstuskontserni Balti juhtkonnale esitatud süüdistuste sisu, kuid esmapilgul ei tundu seal midagi kriminaalset olevat. "Mina ei pea sellist huvide konflikti takistuseks, seda enam, et ettevõte oli ju hästi juhitud ja viimaste aastate majandusnäitajad olid korras," lisas Soorm.
Seetõttu kavatseb Laht peatselt endiste HKScani töötajatega ühendust võtta, et neid Ühistu Eesti Lihatööstusse tööle kutsuda. "Minu jaoks on see hea uudis, helistan ja teen neile tööpakkumise," märkis ta, lisades, et tegemist on kahtlemata valdkonda väga hästi tundvate inimestega, keda Eesti lihatööstus kahtlemata keerulises situatsioonis vajab.


maintext:
Politoloog: tõsine proovikivi ootab Ratast kohalike valimiste ajal
Politoloog Tõnis Saartsi hinnangul kujutavad kohalikud valimised Jüri Ratasele suurt proovikivi.
Jüri Ratas tõi oktoobris avalikkusele sõnumi, mis kogu Eesti poliitikaelu särtsuma lõi, kui teatas, et kandideerib Keskerakonna esimeheks, vahendas "Aktuaalse kaamera" 2016. aastat kokkuvõttev erisaade.
Senine esimees Edgar Savisaar loobus ise lavale astumast, sest pärast mullust kaotust olid võimuvõtjad võitnud kõik lahingud piirkondades ja nii oma tagala kindlustanud.
Kui Ratase meeskond sai võidu, siis pikalt võimu külge klammerdunud endise parteijuhi tragöödia kestab edasi - temale lõppes aasta prokuratuuri süüdistustega altkäemaksu võtmises, rahapesus ja keelatud annetuse vastu võtmises.
Prohvetliku antiiktragöödia üks stsenaristidest, Praxise juhatuse esimees Tarmo Jüristo teab, et antiiktragöödiad on ka tänapäeval populaarsed, sest nende teemad ei muutu valimistsüklist valimistsüklisse.
"Nad räägivad nagu mingitel ajatutel ja igavikulistel teemadel, mis ongi seotud ühelt poolt sellega, kuidas inimesed käituvad, mida võim nendega teeb, mismoodi võim töötab. Kui seda üldist joont jätkata, siis on suur tõenäosus, et elu ühel või teisel hetkel jõuab järele," rääkis Jüristo.
Tema sõnul ei ole juhus, et antiiktragöödia ja demokraatia sündisid samal ajal samas kohas - need on olemuslikult seotud.
"Ja üks paljude akadeemikute, kultuuriuurijate ja ajaloolaste poolt väljakäidud tees või arvamusvaade on see, et antiiktragöödia oli üks kultuuriline moodus käia läbi, töötada ühiskondlikult läbi uue ühiskonnakorraga seoses tekkivaid pingeid ja probleeme," selgitas Jüristo.
Keskerakonna juhi väljavahetamine tõi partei välja pikast opositsiooniperioodist ja avas ukse Stenbocki majja. Kuu enne jõule sai Eesti uue valitsuse ja teadmise, et edaspidi on mänguplatsil rohkem tegijaid ja seega rohkem võimalusi koalitsioonideks ning võimu vahetamiseks.
Võimu vahetumine on oluline, sest sel visiil tagatakse ideede paljusus.
"Ja kui sa oled lihtsalt niivõrd pikalt järjest võimul - seda me nägime väga selgelt Reformierakonna puhul -, siis mingisugusel hetkel sa jooksed ideedest tühjaks, sul ei ole enam uusi mõtteid, sa kohandad liiga palju ennast hetke väljakutsetega ja värsked, julged mõtted hakkavad ära kaduma," arvas Tallinna ülikooli politoloogia lektor Tõnis Saarts.
Lääne-Euroopas on pikalt võimulejäämise põhjuseks olnud nõrk opositsioon või selle liider, kes pole teistele atraktiivne, ütles Saarts.
Eesti suuremad poliitilised jõud mõistsid kiirelt, et juhi vahetus teeb Keskerakonnast väga ihaldusväärse valitsuspartneri. Toompeal kuulati uue valitsuse tegemise kohta maad enne ja pärast Keskerakonna kongressi.
Uue valitsuse esimesele istungile ootas Keskerakond sotsiaaldemokraate ja IRL-i. 17 aastat järjes erinevates koalitsioonides Eestit valitsenud Reformierakonnast sai suurim opositsioonipartei.
Uue võimuliidu esimesed nädalad kulusid skandaale klaarides, kuid tõsine proovikivi ootab Ratast ees kohalike valimiste ajal.
"Kui kohalike valimiste järel tekib võimuliit, mis mitte kuidagi ei hakka peegeldama seda võimuliitu, mis on Toompeal - näiteks Keskerakond teeb võimuliidu Reformierakonnaga või EKRE-ga -, siis kahtlemata tekitab see valitsuses pingeid, usaldamatust ja võib olla üks riskikoht, kus see koalitsioon võib pikemas perspektiivis lõhki minna," rääkis Saarts.


title: Berliini terrorist lasti Itaalia politseinike poolt Milanos maha

maintext:
Berliini rünnaku kahtlustatava Anis Amri selfie. (Foto: Reuters/Scanpix)
Itaalia politsei allika andmetel hukkus Berliini terrorirünnakus kahtlustatav tuneeslasest noormees Anis Amri reedel tulevahetuses Milano politseiga. Hiljem teatas itaalia siseminister Marco Minniti, et Milanos maha lastud mees on ilma mingi kahtluseta tagaotsitud Amri.
Väidetavalt sai vastasseis alguse, kui öösel kohaliku aja järgi kella 3.30 paiku märkas Amri juhtiud autot Sesto San Giovanni raudteejaama lähistel liikunud politseipatrull, vahendasid Reuters ja Yle.
Kui korrakaitsja küsis Amrilt isikut tõendavat dokumenti, haaras noormees relva ning avas tule. Tulevahetuses sai üks politseinik haavata, Amri ise aga lasti maha.
Allikas justiitsministeeriumis kommenteeris, et Itaalia politseil oli andmeid, et Amri võib piirkonnas olla.
Amri isik tuvastati surnukehalt võetud sõrmejälgede alusel.
Haavata saanud politseiniku vigastused pole eluohtlikud.
"There is absolutely no doubt that the person who was killed is Anis Amri" - Italy's interior minister Marco Minniti https://t.co/bArceiTFUI pic.twitter.com/MMsSh5H5rm — BBC Breaking News (@BBCBreaking) December 23, 2016
Saksa siseministeeriumi teatel pole Itaalia kolleegidelt veel ametlikke dokumente saabunud, kuid kõik märgid viitavad sellele, et maha lastud mees on tõepoolest Anis Amri.
Varem teatas võimalikust märkamisest hoopis Taani politsei
Natuke aega varem oli hoopis Taani politsei teatanud, et riigi põhjaosas Aalborgis märgati meest, kes vastab Berliini jõuluturu veokirünnaku kahtlustatava Anis Amri tundemärkidele.
Taani politsei andis oma Twitteri-kontol teada, et Aalborgi piirkonnas on käimas politseioperatsioon ning inimesed peaksid mainitud linnaosast eemale hoidma.
Samas on Amri väidetava liikumise kohta nii Saksamaa kui teiste riikide võimuorganitele laekunud suurel hulgal vihjeid, mis ei saa mingil juhul samaaegselt tõele vastata.
Saksa politseinikud uskusid, et mees redutab veel Berliinis
Saksa meedia andmetel aga uskusid sealsed õiguskaitseorganid veel äsja, et Amri viibib endiselt Berliinis.
Samuti on teada, et ta jäi politsei valvekaamera vaatevälja vahetult pärast esmaspäevast rünnakut.
Täpsemalt nägid korrakaitsjad teda Moabiti linnaosas asuva mošee juures, kuid kuna ta sellel hetkel polnud veel mingil moel tagaotsitav, siis teda kinni ei peetud. Kui neljapäeva hommikul mošees läbiotsimine korraldati, Amrit sealt igatahes ei leitud.
Ajaleht Tagesspiegeliga rääkinud allikad politseis kinnitasid, et nende hinnangul viibi kahtlustatav terrorist endiselt Berliinis ja üritab madalat profiili hoida. Alust selleks arvamuseks annab muuhulgas asjaolu, et tõenäoliselt on Amri haavatud.
Prokuratuur ja politsei pole neid väiteid hetkel veel ametlikult kommenteerinud.
Saksa föderaalprokuratuuri pressiesindaja teatas neljapäeva õhtul, et Berliini jõuluturule rahva hulka sõitnud veokist saadud kohtuekspertiisi tõendid viitavad, et kahtlusalune Anis Amri juhtis sõidukit.
Amri on Euroopa võimuorganitele tuttav isik
Nii Saksamaa kui ka mõne teise lääneriigi võimude jaoks oli Amri näol tegu juba tuttava isikuga. Reedest uudist arvestades on oluline asjaolu see, et noormees on varem viibinud Itaalia kinnipidamisasutustes ning tema pere sõnul olevat ta just seal radikaliseerunud.
Kodumaalt lahkus Amri seitse aastat tagasi ning Saksamaale saabus ta 2015. aasta juulis. Seal esitas ta varjupaigataotluse, mis hiljem käesoleva aasta juulis tagasi lükati. Paraku ei õnnestunud Saksamaa ametnikel teda veel riigist välja saata, sest tal ei olnud kaasas isikut tõendavaid dokumente ning Tuneesia võimud seadsid alguses kahtluse alla, kas üleüldse on tegu nende kodanikuga. Lõpuks siiski jõudsid ka Tuneesia võimud veendumusele, et tegu ikkagi on Tuneesia kodanikuga, ning mehe Tuneesiasse saatmiseks vajalikud dokumendid saabusid Saksamaale kolmapäeval - ehk kaks päeva pärast Berliini rünnakut.
Nüüdseks on selgunud, et võimudega on Amril olnud probleeme juba pikemat aega ning juba enne Saksamaale saabumist.
Näiteks mõisteti ta kodumaal tagaselja viieks aastaks vangi vägivaldse röövi eest ning hiljem viibis neli aastat Itaalia vanglas, kus kandis karistust süütamise eest.
Saksamaa võimude tähelepanu pälvis ta käesoleva aasta alguses, kui teda hakati kahtlustama selles, et ta "kavandab tõsist vägivallategu riigi vastu". Jaanuaris lisati ta riiklikusse nimekirja, kus on kõik isikud, keda Saksa võimud terrorismikahtluse tõttu salaja jälgivad. Käesoleva aasta septembrini kuulati pealt ka tema telefonikõnesid.
Ajalehe New York Times andmetel oli Amri ka USA lennukeelunimekirjas, oli otsinud internetist informatsiooni pommi valmistamise kohta ning oli vähemalt ühekorra olnud kontaktis äärmusrühmitusega ISIS.
Saksa julgeolekuteenistused on üha suurema surve all
Saksamaa julgeolekuteenistused on üha suurema surve all selgitamaks, miks tuneeslasest mees, keda oli juba kuid salaja jälgitud ning kelle puhul oli märgatud mitmeid seoseid islamiäärmuslastega, õnnestus väidetavalt ikkagi korraldada esmaspäeval Berliini jõuluturul 12 inimelu nõudnud veokirünnak.
24-aastase Tuneesia kodaniku Anis Amri kohta on välja antud Euroopa vahistamismäärus, lisaks on võimud pannud tema tabamiseni viiva informatsiooni eest välja 100 000 euro suuruse preemia.
Mehe tabamise teeb keerulisemaks ka see, et väidetavalt on ta Euroopas viibimise jooksul kasutanud vähemalt kuut valenime ning esinenud kolme erineva riigi kodanikuna.
Peamine asjaolu, mille alusel võimud Amrit otsima hakkasid, on see, et tema varjupaigataotlust puudutavad dokumendid leiti rünnakuks kasutatud veoauto juhiistme alt.
Amri perekond kutsus üles teda alistuma. Abdelkader Amri sõnul on ta kindel, et vend on süütu, kuid "kui ei ole, siis see on pere jaoks suur häbi".
Rünnak sai alguse, kui esmaspäeva õhtul kella 21 paiku sõitis veoauto Berliinis Breitscheidplatzi jõuluturul viibinud inimeste pihta. Hukkus 12 ja sai viga ligi 50 inimest. Politsei hinnangul oli tegu terrorirünnakuga ning hiljem võttis selle eest vastutuse äärmusrühmitus ISIS.
Rünnakust on olemas ka videomaterjali, näiteks uudisteagentuur Reuters avaldas mööduva takso pardakaamera poolt filmitud video.


title: 2016 aastat hiljem: nii kajastanuks Eesti meedia Jeesuse sündi

maintext: Võib-olla me isegi ei karda mitte nii väga jõuluvana, kuivõrd jõuluaegseid lolle luuleridu? Ja miks on jõuluvana selline, nagu on? Ilmselt on ka siin põhjus jubedas juhuluules. Jõulumees käib perest peresse, kuulab kümneid, sadu luuletusi, vähemasti kaheksakümmend protsenti halba luulet ja sellepärast ta ongi läinudki halliks, langenud nii suurde masendusse, et on unustanud isegi habet ajada, kirjutab Urmas Vadi.