description: Esmaspäeval alanud 13. Tammelinna päevadele panneb punkti 1. oktoobril korraldatav perepäev, mis vähemasti mullu meelitas Tamme staadionile sadu linlasi.

title: Tammelinlased kutsuvad perepäevale

maintext:
Tamme kooli eest hakkab kell 10.30 liikuma rongkäik Tamme staadionile, kus kell 11 avatakse perepäev. Seejärel alustatakse lastejookse, teistest lastejooksudest erinevad need juba seetõttu, et lapsed saavad läbida jooksudistantsi samal tartaankattel kus tippsportlased võistluste ajal. Preemiaks saab iga väike jooksusõber jäätise ja diplomi. Aega ei võeta, kõik lapsed on oodatud lihtsalt jooksu nautima, rõhutas Tammelinna selts.
Veel on kavas kilakolalaat, kuhu on kõik oodatud kauplema sügisandide, väikseks jäänud riiete ja jalanõude ning miks mitte enda valmistatud mooside, kompottide ja muude toredate toodetega. Kui kellelegi tundub selleaastane moosi- või õunamahlakogus ehk natuke liigagi suur, siis laadalt leiab ta tänuliku ostja, usub Tammelinna päevade peakorraldaja Henry Narits.
Esimest korda korraldatakse üritusel Ahhaa vigursõiduvõistlus jalgratastega. Päeva jooksul esinevad mitmed kollektiivid, lapsed saavad teha näomaalinguid, tutvuda spordi- ja noorteklubide tegevustega, ajada juttu politsei, naiskodukaitse ja kaitseliidu inimestega, tutvuda põnevate koertega (lugemis-, pääste- ja teraapiakoerad) ning tiirutada karusselliga.
Augustis aset leidnud Tammelinna kodukohvikute päev osutus sedavõrd populaarseks, et nii mõnedki kodukohvikud tulevad ka perepäeval välja oma parimate ja populaarsemate roogadega.
Uudsena proovitakse perepäeval populaarset ja kogukonna tegevuse toimimiseks vajalikku arutelutelki. Sedapuhku on kõne alla võetava teema pealkiri sümboolne: "Tammelinn eile, täna, homme". Kui muidu on perepäev kõigile tartlastele mõeldud tore päev, siis arutelutelgist oodatakse osa saama ja kaasa mõtlema just tammelinlasi, et üheskoos arutleda oma kogukonna mineviku, oleviku ja tuleviku üle.
Perepäev Tamme staadionil kestab kell 11–15. Sellega ei ole Tammelinna päevad siiski veel läbi. Samal õhtul saab Tamme kooli hoovis nautida öökino. Filmi "Ameerika suvi" hakatakse näitama kell 20.


description: Sel nädalal on Tartu linnaraamatukogu hoolitsenud vene kirjanduse ja kultuuri austajate eest ning kutsub kõiki huvilisi üheteistkümnendat korda osa saama kirjandus- ja kultuurinädala sündmustest.

title: Vene kirjandus ja kultuur Totust Tarkovskini tuleb raamatukogukülastajate ette

maintext:
Korraldajad soovivad tuua ühte saali kokku nii eesti kui ka vene keelt emakeelena kõnelevat publikut ning elavdada huvi vene kirjanduse ja kultuuri vastu, aga nad tahavad ka otsida seoseid eesti ja vene kultuuri vahel, tutvustada kirjanikke ja teisi loomeinimesi.
Esmaspäeva õhtupoolikul oli neljanda korruse saalis võimalik kuulata Tartu ülikooli professori Ljubov Kisseljova loengut «Nikolai Karamzini «Vene riigi ajalugu» ja vene kirjandus» ning täna kell 18 peab lektor Roman Voitehhovitš sealsamas ettekande «Totu tarkusest: Nikolai Nossovi raamatud Totust lastele ja täiskasvanuile».
Kolmapäeval kell 18 astub saalis kuulajate ette samuti TÜ lektor Oksana Palikova. Tema teema on «Eesti vanausulised uurija silmaga: Jaanus Plaadi raamatust «Vene vanausulised ja nende pühakojad Eestis» ja mitte ainult».
Neljapäeval kell 16 tuleb esimesel korrusel kirjanduskohvikus vaatluse alla Paavo Matsini raamat «Gogoli disko». Samal päeval kell 17.30 saab saalis vaadata filmi «Tundmatu Tarkovski». 1. oktoobril kell 13 räägib aga saalis Tallinna Peeter I majamuuseumist selle juhtivkuraator Maria Sorževskihh-Smirnova.
Vene kirjanduse ja kultuuri nädala viimase üritusena tuleb nädala pärast, 6. oktoobril kell 18 linnaraamatukogus kultuurihuviliste ette Läti kirjanik, stsenarist ja blogija Slava Se (kodanikunimega Vjatšeslav Soldatenko). See üritus on koostöös Lehesaju Muusika festivaliga.
Kõik sündmused on vene keeles (v.a kirjanduskohvik) ning osalejatele tasuta. Lisateave on linnaraamatukogu veebisaidil.

fasttext_language: et


description: Politsei tänab tähelepanelikku kodanikku, kelle vihje kahtlust äratanud sõidukist viis varastatud auto tabamiseni.

title: Tähelepaneliku kodaniku vihje viis varastatud auto tabamiseni

maintext:
Teisipäeval laekus politseile Tartumaa elanikult vihje Lähtel asuva kahtlase sõiduauto BMW kohta, millel on välisriigi registreerimisnumbrid. Politsei kontrollis kõiki asjaolusid ning selgus, et tegu on 2006. aasta BMW-ga, mis oli nädal varem Tartust Mõisavahe tänavalt maja eest varastatud. Politsei uurib kõiki asjaolusid ja selgitab kuriteo toime pannud isikuid käimasoleva kriminaalmenetluse käigus.
«Politseil on palju häid kogemusi, kus aktiivne suhtlus kogukonna ja korrakaitsjate vahel on aidanud saada varastatud autode ja varaste jälile, samuti ennetada järgmisi vargusi,» kiitis Lõuna prefektuuri kriminaalbüroo juht Meelis Saarepuu koostööd kohalikega. «Kahtlasi isikuid, sõidukeid või tegevust oma kodukohas märgates on paslik tähelepanekud edastadagi politseile, kes täpsemad üksikasjad juba kindlaks teeb.»
Ta lisas, et valvsus ja oma vara kaitsmine ei tule kunagi kahjuks, olenemata, milline on sõiduki päritolumaa või vanus. Seetõttu tuletab politsei meelde, et sõidukivargust aitab ennetada sellele paigutatud signalisatsioon, võimalusel tuleks sõiduk jätta valvega parklasse. Selleks, et raskendada varaste tööd, tuleks autovõtmed kodus käe- ja silmaulatusest ära panna.
Võimalusel tuleks autole paigaldada ka täiendavad ning ebastandardsed lisatõkked. Tehase poolt paigaldatud seadmed on masstoodangule omaselt standardsed lahendused. «See tähendab, et varas teab ja tunneb potentsiaalseid turvaauke ja tal on juba olemas vajalikud vahendid nende murdmiseks. Seepärast on oluline tekitada üllatusmoment, sest kui kurjategija vahendid ootamatult ei toimi, võtab lahtimuukimine kauem aega. Nii on suurem tõenäosus, et ta jätab kuriteo pooleli,» selgitas politsei.


description: 13. oktoobril toimub ülikooli spordihoones Tartu linna eakate terviseolümpia, kuhu oodatakse registreeruma neljaliikmelisi võistkondi alates 65. eluaastast.

title: Eakaid oodatakse terviseolümpiale

maintext:
«Eakate terviseolümpia toimub sellel aastal juba neljandat korda. See on meeleolukas seltskondlik rahvaspordivõistlus, kus 4-liikmelised võistkonnad võistlevad täpsuses, osavuses ja kiiruses. Eesmärk on aktiveerida ja motiveerida ka eakamaid tartlasi olema kehaliselt aktiivsed ja pakkuda neile võimalust omavahel võistelda,» rääkis terviseolümpia korraldaja, linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna juhataja Sirje Kree.
«Võistlused ei ole keerukad ega n õua erilist ettevalmistust, pigem on tegemist lõbusa meelelahutusega. Seekord anname võistkondadele võimaluse ka ise välja pakkuda ülesandepunkti. Kõikide ettepanekute seast valime välja ühe ülesande, millest saab üllatus. Võistluspunktid avalikustame alles kohapeal vahetult enne võistlusi,» lisas Kree.
Terviseolümpial osalevatel võistkondadel tuleb eelnevalt registreeruda ning saata soovitud ülesandepunkti kirjeldus Tartu linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna tervishoiuteenistuse meiliaadressile: tht@raad.tartu.ee hiljemalt 30. septembriks.
Registreerimisel teatada võistkonna nimi, võistkonna juhi nimi ja kontakt (meiliaadress ja telefon) ning võistkonna koosseis (ees- ja perekonnanimed, vanused). Võistkonna juht võib ise olla üks võistkonna liige. Lisainfot saab telefonil 7361 322.
Esmakordselt toimus Tartu linna eakate terviseolümpia 2013. aastal. Toona osales 10 võistkonda, mullu oli liikumisrõõmu nautimas aga juba 20 võistkonda.


description: Täna õhtul kogunesid Tartu edukamad ettevõtjad Dorpati konverentsikeskusesse, kus linnapea Urmas Klaas annab parimatele üle aukirjad ja Eino Mäelti klaasskulptuuri.

title: Galerii: Tartu tunnustas oma parimaid ettevõtjaid

maintext:
Linna parimaks väikeettevõtjaks tunnistati mulluste aasta tulemuste põhjal veebi ning mobiili tarkvaraarendusega tegelev Mooncascade OÜ, teatas linnavalitsus. Enim töökohti lõi Kodumaja AS, suurim ekspordi kasvataja oli OÜ TMB Element ja suurim investeerija AS Tartu Veevärk.
Aasta turismiteoks tunnistati Hektor Design Hostel. Meditsiini ja eluteaduste valdkonna ettevõtjatest oli parim OÜ Est-Doma. Tartu teaduspargi aasta ettevõtteks tunnistati Solis BioDyne OÜ, edukaim SA Tartu Ärinõuandla toel alustaja oli Disaintekstiil OÜ ja Tartu loomemajanduskeskuses alustanu Teenu OÜ. Tartu kutsehariduskeskuse parim koostööpartner oli mullu AS Hanza Mechanics Tartu.
Parimate ettevõtjate väljaselgitamisel lähtuti Tartu linnas registreeritud ettevõtjate äriregistrile enne 1. juulit esitatud 2015. a majandusaasta aruande näitajatest.
Tartu linn valib parimaid ettevõtjaid 1998. aastast.


description: Tartu Tammeka saavutas jalgpalli meistriliigas suurepärase võidu, kui tulemusega 3:2 alistati valitsev meistermeeskond FC Flora. Tartlaste võiduvärava lõi meeskonna kapten Kaarel Kiidron viis minutit enne kohtumise lõppu.

title: Kaarel Kiidron võiduväravast: jumal tänatud, et jäin realistiks

maintext:
Võit on Tammekale seda magusam, et juuli lõpus tunnistati Tamme staadionil Flora 4:0 paremust. Samas hooaja kahes esimeses, Tallinnas toimunud Floraga peetud kohtumises suutis Tammeka mõlemal puhul välja võidelda 0:0 viigi.
Võit tõstis Tammeka seitsmendale kohale, Flora, kes tõusnuks võidu korra liidriks, jätkab kolmandal kohal.
Mängujärgne intervjuu Kaarel Kiidroniga
Tuled just riietusruumist. Mida kaptenina meeskonnakaaslastele ütlesid?
Ütlesin, et sellise hingestatud võitlusega tulebki edasi panna, ning seda ei ole vaja näidata mitte ainult mängudes vaid ka trennides. Me oleme sellega tegelenud ja ma arvan, et meie viimased mängud on selle poole pealt palju paremad olnud.
Tänane võit on küll suurepärane, aga ei tasu pilvedesse tõusta, tuleb samamoodi edasi panna. See üks mäng, aga meie eesmärk on palju suurem ja palju pikem.
Kas võib väita, et teie teine poolaeg oli kogu tänavuse hooaja parim?
Kas just hooaja parim, aga kui Florat võidame, siis võib öelda küll, et on väga hea poolaeg. Samas esimese poolaja järel oli seis 1:0, teine poolaeg jäi 2:2, nii et kui nii vaatad, siis ei olnud väga hea poolaeg (naerab – toim).
Aga muidugi, suutsime palju olukordi luua, kuigi eks see oli osaliselt tingitud ka sellest seisust – Flora ilmtingimata tahtis ja pidi meile väravat lööma, tänu sellele saime mängus sees olla. Eks meil teise poolajaga on tänavu probleeme olnud, oleme just siis lubanud endale palju väravaid lüüa. Aga võib kokkuvõtvalt öelda küll, et selle hooaja parimaid teisi poolaegu.
Taaskord oli teie jaoks tegemist kolmanda mänguga ühe nädala jooksul. Kui väsinud mehed olid?
Jalad olid lõpuks pehmed küll, aga eks Floral oli samuti raske. Aga mängus sees olemine innustab rohkem pingutama.
Räägi natuke ka oma võiduväravast.
Ennetasin seda, et pall läheb pikaks ja vastane ei ulatu, jooksin varem sisse. Alguses käis peast läbi mõte, et virutan pealsega täiega risti, aga jumal tänatud, et seda ette ei võtnud, jäin realistiks. Tuli lihtsalt pallile pihta saada ja väravavahist mööda lükata. Pärast seda läks pilt mustaks ja ma ei tea, mis edasi juhtus (naerab – toim).


description: Käesoleval nädalavahetusel, 24.-25. septembrini leiab Tartus aset juba kümnes Jaapani animatsioonile ja popkultuurile pühendatud festival AniMatsuri.

title: Jaapani animatsiooni ja popkultuuri festival peab sel nädalal juubelit

maintext:
Tegemist on kahepäevase eelkõige noortele suunatud festivaliga, mis toob kohale huvilisi nii Eestist, Lätist, Soomest kui ka mujalt lähiümbrusest.
«Käesoleval aastal ootame festivalile juba üle tuhande külastaja. Programmi koostamisel üritame silmas pidada võimalikult vaheldusrikast ja põnevat sisu. Kuna huvi Jaapani vastu on viimastel aastatel märgatavalt tõusnud, oleme laiendanud oma tegevust ka festivalist endast väljapoole ning tegevusi jagub kogu septembrikuu jaoks,» sõnas festivali peakorraldaja Kaia Jallai.
Enne festivali korraldatakse kontserte, ettekandeid, töötubasid, filmiõhtuid ja palju muud. Filmiõhtud toimuvad koostöös Jaapani Fondiga ning Jaapani suursaatkonnaga Eestis.
AniMatsuri festivalil on võimalik osaleda joonistusvõistlustel, kuulata mitmeid ettekandeid ja presentatsioone ning saada osa erinevatest võitluskunstide demodest. Toimuvad ka mitmesugused töötoad, mille seas varasemad tõmbenumbrid nagu sushi ja kalligraafia, ei puudu ka mangade lugemisnurk. Seekordki saab osa võtta erinevate videomängude turniiridest.
Ka kümnenda AniMatsuri festivali oodatuimaks sündmuseks on erinevate anime-, manga- või mängude tegelaste kehastamine cosplay võistlusel. Võisteldakse parima kostüümi auhinna nimel, kus üks võitjatest sõidab Londonisse EuroCosplay võistlusele Eestit esindama. Kostüüme hindab ekspertidest koosnev žürii, kuhu kuuluvad Euroopas mitmeid auhindu võitnud Shappi ja Zel Poolast ning möödunud aasta EuroCosplay võitja MrGnob Venemaalt.
Festivali avab reedel, 23. septembril fantaasiateemaline maskiball. Põhiüritus toimub Hugo Treffneri gümnaasiumis. Peopaigaks laupäeva õhtul on Tartu Erinevate Tubade Klubi, kus jalga keerutatakse bändide ja DJde muusika saatel.
Täpseim ajakava festivali kodulehel animatsuri.eu.


authors:
Annela Laaneots
Setomaa Portaali Toimetaja

description: 28. septembril algusega kell 15.00 tähistatakse Saatse muuseumis seto lauluema  Veera Pähnapuu 100. sünniaastapäeva. Veera Pähnapuu oleks 28. septembril saanud saja aastaseks.

title: Saatse muuseumis tähistatakse Veera Pähnapuu 100. sünniaastapäeva

maintext:
Lisatud video!
Meremäe volikogu umbusaldas vallavanemat ja valis ta siis tagasi ametisse
Kagu-Eestis Setomaal avaldas rahvas täna hommikul meelt selle vastu, et kukutatakse Meremäe vallavanem Rein Järvelill. Volikogu umbusaldaski vallavanemat, kuid valis ta seejärel tagasi ametisse.


description: Teisipäeval, 20. septembril  kell 16.30 avatakse Eesti Käsitöö Maja rahvakunstigaleriis seto kindakirjade näitus, väljas on ehe kindakunst ja ürgsed mustrid.

title: Eesti Käsitöö Majas Tallinnas avatakse seto kindakirjade näitus

maintext:
„Kinnastes on maagia ja kaugete aegade kodeeritud sõnum. Kas läheb vaja vaid luupi, et kindakirja sügavustesse süüvida või midagi enamat?“ küsib OÜ Kagu Kudujad omanik ja esikuduja Külli Jacobson.
Näitusega „Filigraanne defilee“ soovib OÜ Kagu Kudujad läbi kindakirjade tutvustada Eesti pärandkultuuri mitmetasandilist ja peent olemust. Kuna mitmed esitlemisele tulevatest kindakirjadest on Siberi setode lillmustrid, siis saab näitusekülastaja aimu ka Siberi setode kaunist hingest.
OÜ Kagu Kudujad omanik ja esikuduja Külli Jacobson on Seto Käsitüü Kogo liige aastast 2011. Tema töid on autasustatud TUNNUSTATUD EESTI KÄSITÖÖ ja SETO KIMMÄS kvaliteedimärgiga.
Külli Jacobson kannab Pärandihoidja 2015 aunimetust.
Näitus on avatud 10. oktoobrini. Eesti Käsitöö Maja asub Tallinnas Pikk tänav 22.


description: Harju maakohus kaalub kaks meest mõrvanud ning muude raskete kuritegude eest eluks ajaks vangi mõistetud Oleg Pjatnitski vanglast vabastamist.

title: Kohus kaalub eluaegse vangi vabastamist

maintext:
Oleg Pjatnitski (56) on praeguseks vangis istunud üle 33 aasta,
kirjutab ERRi uudisteportaal. Viimati kolm aastat tagasi suvel Pjatnitski vabastamist kaalunud kohus leidis, et tema vabastamine pole põhjendatud.
Kohus märkis toona, et tema puhul on uue vägivaldse kuriteo toimepanemise tõenäosus järgneva kahe aasta jooksul 30 protsenti ning seksuaalkuriteo toimepanemise tõenäosus järgneva viie aasta jooksul 23-40 protsenti.
Pjatnitski on mitmel korral karistatud väga raskete kuritegude eest - kahe tapmise ja ühe üliraske kehavigastuse tahtliku tekitamise eest. Ta istub varguse eest vangis alates 1983. aastast, vanglas toimepandud tapmiste eest sai ta 1992. aastal surmanuhtluse. 1993. aastal andis president Lennart Meri talle armu ja Pjatnitski surmanuhtlus asendati eluaegse vangistusega.
Seaduse kohaselt võib kohus eluaegse vangistusega karistatud isiku katseajaga tingimisi karistusest vabastada, kui süüdimõistetu on karistusajast tegelikult ära kandnud vähemalt 30 aastat.


description: Kuigi Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) riigikogu liikmetest ja omavalitsusi esindavatest valijameestest toetab hinnanguliselt vähemalt pool Marina Kaljuranda, avaldati eileõhtusel kohtumisel toetust ka teistele presidendikandidaatidele ning kinnitati kokkuvõttes, et valijamehed on oma otsustes vabad ja hääletavad südametunnistuse järgi.

title: Kaljurand võib arvestada vähemalt poole SDE valijameeste toetusega

maintext:
SDE peasekretär Kristen Kanarik ütles Postimehele, et eilsel kohtumisel hääletust ei korraldatud, kuid nii fraktsiooni ja juhatuse liikmed kui ka kohalikest volikogudest valitud valijamehed said avaldada oma arvamust. Tema sõnul oleks suurem osa soovinud toetada valimiskogu esimeses voorus Eiki Nestorit, kes aga rõhutas vajadust president valimiskogus ära valida ega pidanud seetõttu enda kandidatuuri ülesseadmist riigimehelikuks.
Kanariku sõnul toetas suurem osa eilsel koosolekul osalenud enam kui 30 valijamehest Marina Kaljuranda, kuid oli ka teiste kandidaatide pooldajaid ja neid, kes ütlesid, et Kaljurand ei oleks nende esimene valik. Samas ei soovinud ta täpsustada, mitme SDE valijamehe häälega võiks Kaljurand arvestada. Samuti ütles ta, et ei oma ülevaadet sellest, kui paljud sotsiaaldemokraadid on andnud Kaljuranna ülesseadmiseks allkirja.
Rääkides sellest, kes võiks jõuda valimiskogus teise hääletusvooru, ütles Kanarik, et ainus kindel asi on see, et teises voorus ei ole Konservatiivse Rahvaerakonna esimeest Mart Helmet. «Muus osas oleme realistlikud, nii palju, kui meedias on räägitud valijameeste häälte jagunemisest, siis see on hetkel üsna võrdne ja võimalused ennustuseks on hetkel liiga kauged,» märkis ta, kuid avaldas lootust, et lõpuks suudab valimiskogu valiku ära teha.
SDE juhatuse liige ja Tallinna valijamees Anto Liivat ütles Postimehele, et nii SDE liikmete kui valijameeste hulgas on Kaljurannal «märkimisväärne hulk toetajaid». «Millised need numbrid täpselt on, ei oska öelda, ja selge on ka see, et eilsel koosolekul ei osalenud teps mitte kõik valijamehed,» lausus ta.
Tema sõnul oli arutelul ka neid, kes avaldasid toetust Keskerakonna kandidaadile Mailis Repsile, ja neid, kes toetasid Isamaa ja Res Publica Liidu ning Vabaerakonna kandidaati Allar Jõksi. «[Reformierakonna kandidaadi] Siim Kallase toetamist vähemalt eilse koosoleku põhjal võib pidada vähem esindatud stsenaariumiks, mis ei tähenda, et Kallasel sotsiaaldemokraatidest valijameest hulgas ei võiks ühtegi toetajat olla,» ütles ta.
Liivat nentis, et kokkuvõttes otsustati eilsel kohtumisel, et ühemõttelist parteidiktaati SDEs olla ei saa, kuigi valijameeste valdava osa sümpaatia kuulub hetkeseisuga Marina Kaljurannale. «Kui Eiki Nestor välja arvata, siis on minule jätnud naisterahvad positiivsema mulje kui meesterahvad,» rääkis ta ja lisas, et toetab ka ise presidendina Marina Kaljuranda. «Arvan, et Mailis Reps on väga tubli noor poliitik, kelle paremad päevad on poliitikas kindlasti ees, ja kahju oleks teda juba praegu Kadriorule kaotada.»
Liivat avaldas lootust, et valimiskogu tuleb laupäeval oma ülesandega toime ja valib Eestile presidendi. «Pärast eilset arutelu võib arvata, et tänu paljude sotsiaaldemokraatidest valijameeste toetusele on Marina Kaljurannal üsna head šansid jõuda teise valimisvooru,» ütles ta.
Eilsel kohtumisel formuleerisid sotsiaaldemokraadid teksti, kus nimetasid oluliseks, et president laupäeval ära valitaks. Nad kinnitasid, et erakonna valijameeste seas on tugev toetus Kaljurannal, kuid märkisid ka, et SDE on demokraatlik erakond, mille valijamehed on oma otsustes vabad ega pea südametunnistuse järgi hääletades hakkama otsima endale uut erakonda.


description: Erukaitseväelane, brigaadikindral Urmas Roosimägi peab positiivseks valitsuse otsust kaotada eripensionid, kuid leiab, et riik peab siiski kaitseväelastele ja teistele teenistujatele mingisugused muud kompensatsioonid välja mõtlema.

title: Erukaitseväelane: eripensionide kaotamine on õige otsus

maintext:
Valitsus otsustas kaotada 2020. aasta 1. jaanuarist kõik eripensionid, teiste hulgas puudutab see ka kaitseväelasi. Otsus ei mõjuta neid, kes juba saavad eripensionit. 1980. aastal oma sõjaväeteenistust alustanud ja 2009. aastal erru läinud Roosimägi jääb seega eripensionit edasi saama. Üleüldse saab praegu kaitseväest eripensionit (635 eurot kuus - toim) kokku 750 inimest.
Roosimägi peab eripensionide kaotamist õigeks ja positiivseks otsuseks. «Nägin juba 20 aastat tagasi, et Eesti pensionisüsteem ei ole jätkusuutlik,» märkis ta. Roosimägi meenutas, et viibinuna kaitseväe juhataja kohusetäitjana esimese kaitseväe seaduse redaktsiooni valmimise juures, mõistis ta juba siis, et Eesti riik ei suuda pikemas perspektiivis tagada eripensionide väljamaksmist.
«Ütlesin toona, et minu lahendus oleks väga lihtne: lähtume teiste riikide kogemusest, kus kaitseväelastele maksab eripensione kaitseministeerium, kes on loonud selle tarbeks pensionifondi,» selgitas Roosimägi. «Aga läks nagu läks. Möödus kõigest 20 aastat ja mul oli õigus, et selline pensionisüsteem ei ole jätkusuutlik».
Teiseks tõi ta välja, et kui varem olid kaitseväelased teenistuses põhimõtteliselt 24 tundi ööpäevas, siis nüüd on asi pigem liikunud sinna, et töötatakse kella kaheksast viieni ja kõik ületunnid makstakse kinni. «Seega riigi seisukohast ma leian, et oli õige otsus eripensionid kaotada, sest nende saajate arv muudkui kasvab ja see ajab riigi lõpuks karile,» märkis Roosimägi.
Seda kas, eripensionide kaotamine mõjutab kuidagi tulevaste kaitseväelaste valikuid, ei hakanud ta prognoosima. «Pigem mõjutavad kaitseväelasi teised asjad. Näiteks see, et neil ei ole ametikortereid ning nad peavad sagedasti teenistuskohti vahetama, ilma et nendelt nõusolekut küsitakse,» rääkis Roosimägi. «Seetõttu peab riik mingisuguse skeemi välja mõtlema, kuidas kompenseerida teenistujate töö iseloomust tulenevad eripärasusi. Ja ma ei räägi siin ainult kaitseväelastest, vaid laiemalt teenistujatest.»
Prokuratuur mõistab otsuse vajalikkust
Lisaks kaitseväelastele kaotatakse prokuröride ja politsei- ja piirivalveametnike eripensionid. Riigi peaprökurör Lavly Perlingu sõnul mõistab prokuratuur, et see otsus oli vajalik riigi majanduse ja demograafia aspektist lähtudes. «Loodetavasti saab see omakorda aluseks otsustele, mis edaspidi tagavad prokuröride sõltumatuse rahvusvahelistele standarditele vastavalt, see tähendab, et prokuröride palk kehtestatakse sarnaselt kohtunikega seaduses,» märkis Perling.
Nimelt ei ole täna prokuröride palk kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduses, ehkki prokuratuur seda sooviks, vaid prokuröride palgajuhendi kehtestab justiitsminister oma käskkirjaga.
Valitsus otsustas kaotada 2020. aasta 1. jaanuarist kaitseväelaste, prokuröride, politsei- ja piirivalveametnike eripensionid. Muudatus puudutab inimesi, kes asuvad teenistusse pärast 1. jaanuari 2020. Kõik praegused kaitseväelased, prokurörid, politseinikud ja piirivalvurid ning kuni 31. detsembrini 2019 ametisse astuvad inimesed saavad eripensioni seniste reeglite alusel.
Valitsusele esitatud analüüsis toodi muuhulgas välja, et eripensionid tuleb praegusel kujul kaotada, sest süsteem on riigile iga aastaga järjest koormavam, see on ebavõrdne ja teiste pensionäride suhtes ebaõiglane. Samuti ei ole uuringute järgi eripensionid noortele elukutse valikul enam oluliseks motivaatoriks.
Küll aga tähendab see muuhulgas seda, et asendusskeeme eripensionitele ei tule, ehkki sotsiaalministeeriumi algne ettepanek nägi ette politseinike ja kaitseväelaste eripensioni asendamist riigi sissemaksetega kolmandasse pensionisambaga. Prokuröridel oleks aga palk tõusnud praegu.
Eripension on riigisektoris töötavale inimesele makstav pension, mis erineb üldise pensioniskeemi pensionist nii suuruse kui nõuete poolest. Eripensione hakatakse maksma 50.-55. eluaastast, nn tavaline pensioniiga on aga praegu 63 ja 2026. aastal 65.
Eripension on oluliselt suurem tavalisest pensionist. 2015. aastal oli keskmine prokuröripension 1759 eurot, politseiametniku pension 676 eurot ja kaitseväepension 635 eurot. Tavaline keskmine vanaduspension oli samal ajal 375 eurot.
Eripensionid loodi 2000ndate alguses. Eripensionid on kaotatud kohtunikel, riigikontrolöril, õiguskantsleril, riigikogu liikmetel, samuti on kaotatud avaliku teenistuse alusel makstav pensionilisa. Eripensionid on säilinud politseil, kaitseväel, prokuratuuril ja Eesti Vabariigi presidendil.
Praegu saab eripensioni politseist 1800 inimest, kaitseväest 750 inimest ja prokuratuurist 21 inimest. Kuna eripensione ei maksta samal erialal edasi töötades, motiveerivad need inimesi suhteliselt varases eas (alates 50. eluaastast) oma erialaselt töölt lahkuma.


description: Isepäised, parteitruud, äraootavad, pettunud ja lootusrikkad valijamehed kogunevad täpselt nädala pärast valimiskogus, et Eestile uus president kindlasti ära valida.

title: Loetud hääled

maintext:
Miks mehed petavad? Truu mees - on neid üldse?
Kas eksisteerib üldse sellist nähtust? Mulle hakkab tunduma, et see on vaid müüt, et mehed suudavad truud olla.. Ehk tõesti suhte alguses või juhuse puudusest, see neil ka õnnestub. Aga muidu tundub, et mitte


description: Viru maakohus tunnistas kokkulepemenetluses 46-aastase mehe soodustuskelmuses ja 43-aastase mehe soodustuskelmusele kaasaaitamises süüdi ning mõistis neile rahalise karistuse.

title: Kohus tunnistas keskkonnainvesteeringute keskust petnud mehed süüdi soodustuskelmuses

maintext:
Süüdistuse kohaselt esitas Nikolai Reisman (46) riigile kuuluvale sihtasutusele keskkonnainvesteeringute keskus (KIK) tema poolt juhitava ettevõtte OÜ Avoterm nimel väljamaksetaotlustes valeandmeid akteeritud töödest, mida tegelikkuses ei tehtud.
Nimelt näitas Reisman viie katlamaja ehitamise või rekonstrueerimise projektides mainitud katlamajade ehitustööde hinda tegelikkusest kõrgemana. Nimetatud pettuse eesmärgiks oli saada rohkem soodustust ning jätta omaosaluseks mõeldud summad keskkonnainvesteeringute keskusele maksmata.
Viru ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Sigrid Nurme sõnul tegi keskkonnainvesteeringute keskus viie katlamaja puhul väljamakseid summas 2 484 191 eurot.
«Nimetatud kriminaalasja puhul ei ole ainsaks kahjuks toetuse väljamaksjale tekitatud kahju, vaid kaudselt kannavad kahju kõik nimetatud katlamajade piirkonda jäävad ning katlamajadelt sooja saavad tavaelanikud. Katlamajade ehituse maksumus on üheks sooja hinna komponendiks ning seega mõjutab nimetatud kuritegu otseselt ka tavatarbijat, kellele küttearveid esitatakse,» lisas ringkonnaprokurör.
Reisman tunnistas end täielikult süüdi ning jäi kokkuleppe juurde. Kohus mõistis mehele karistuseks rahalise karistuse 400 päevamäära, arvestades ühe päevamäära suuruseks 63 eurot ehk kokku teeb see 25 280 eurot.
Kohtuotsuse jõustumisel konfiskeeritakse ka Reismani poolt rahandusministeeriumi tagatiste kontole kantud 117 570 eurot.
Rommi Rodriku (43) tunnistas kohus süüdi selles, et tema aitas kaasa väljamaksetaotlustes valeandmete esitamisele. Kohus mõistis mehele karistuseks rahalise karistus 150 päevamäära ulatuses, arvestades ühe päevamäära suuruseks 50,60 eurot ehk kokku teeb see 7590 eurot.
Kohtuotsus ei ole veel jõustunud.


description: Täpselt 80 aastat tagasi 20. septembril avati Ülemiste järve kaldal kolmesuunaline betoonist lennurada – selle sündmusega sai Tallinna lennuväljast ametlikult Tallinna Lennujaam.

title: Tallinna Lennujaamal täitub täna 80 aastat Ülemistel

maintext:
Uus lennurada võimaldas lennukitel maanduda iga tuulesuunaga ning igal aastaajal. See areng tagas Tallinnale aastaringse lennuühenduse muu maailmaga vahendas Tallinna Lennujaama esindaja.
Toonase lennuraja pikkuseks oli 300x300 meetrit. Ajalooline betoonist lennurajakolmnurk on nähtav tänaselgi päeval, asudes lennuraja Tartu maantee poolses otsas. Omal ajal peeti Tallinna lennujaama kogu Ida-Euroopa kaasaegseimaks ja suurimaks lennujaamaks.
Tallinna Lennujaama administratiivhoone paikneb vanas terminalihoones, mis valmis küll alles 1955. aastal, kuid mille projekti koostas juba 1938. aastal Arthur Jürvetson.
Omaaegne pikim lennuliin Euroopas läbis ka Tallinnat ning ulatus Helsingist Jeruusalemma, vahemaandumistega Riias, Varssavis, Lvivis, Bukarestis, Thessalonikis, Ateenas, Rhodosel ning Lodis.
Tallinna Lennujaam, vaade. Arhitekt M. Piskov, Aeroprojekt (EAM Fk 1906) / EESTI ARHITEKTUURIMUUSEUM
1980. aasta olümpiaregati ajaks valminud uue terminalihoone projekteerimisel lähtus arhitekt Mihhail Piskov vana eesti rehielamu motiivist
Rahvusvaheline lennuühendus muu maailmaga taastus Tallinnas aastal 1989, kui lennujaamas maandus SASi lend Stockholmist.
1992. aasta 20.veebruaril maandus Tallinna lennuväljale kaaperdatud reisilennuk, mis oli algselt teel Tjumenist Sankt Peterburgi. Kaaperdaja oli relvastatud kahe käsigranaadiga, tollel ajal kutsuti neid limonkadeks ehk sidrunikesteks. Kaaperdaja eesmärk oli jõuda Rootsi, kuhu ta siiski ei jõudnud ning Tallinnast taas õhku tõusnud, lendas lennuk hoopis Peterburgi. Ohtlik olukord sai õnneliku lõpu ja ükski reisija vigastada ei saanud.
1995. aastal saatis Eesti Vabariik Tallinna Lennujaamast teele oma kaitseväe esimese välismissiooni Estpla1. Nende ülesandeks oli Jugoslaavia sõjakoldes jälgida Taani Kuningriigi pataljoni koosseisus serblaste ja Horvaatia valitsusvägede vaherahust kinnipidamist.
Miljoni reisija arvu ühes aastas ületas Tallinna Lennujaam aastal 2007, kahe miljoni reisija piir ületati juba 2012. aastal.
Juubelinädala puhul tervitavad lennujaama reisijaid terminalis toimuvad minikontserdid ning taidluskavad. Kõik etteasted on ühel või teisel viisil seotud ka lennujaama enda kollektiivi töötajatega.
Tallinna Lennujaama kodulehel on köitev ülevaade Eesti lennunduse ajaloost, alates Sergei Utotškini esimesest lennust kuni Tallinna Lennujaama tänapäeva suursündmusteni.


description: Riigieelarve kontrolli erikomisjon peab täna kell 9 avaliku istungi, kus arutatakse riigikontrolli aruannet «Haridustoetuse kasutamine valdades ja linnades».

title: Otseülekanne: riigikogu erikomisjonis arutletakse haridustoetuse kasutamise üle

maintext:
Riigikontroll auditeeris kümnes kohalikus omavalitsuses ja nende 17 koolis kooliõpetajate ja koolijuhtide palkadeks riigilt saadud toetusraha kasutamist. Hinnati, kas toetusraha oli kasutatud nii, nagu põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning selle alusel antud Vabariigi Valitsuse määrustes on nõutud. Samuti analüüsis riigikontroll palgatoetuse jaotuspõhimõtteid. Eelkõige seda, kas palgatoetuse põhimõtted ja koolivõrgu reform toetavad ühtesid ja samu eesmärke.
Riigikontrolli aruandest selgub, et riigikontrolli hinnangul oli toetusraha kasutamisel väikeseid kõrvalekaldeid reeglitest, kuid suures plaanis on raha läinud sinna, kuhu peab ehk makstud või kavas maksta õpetajate ja koolijuhtide palkadeks. Üldpilt oli hea ning toetuse ärakasutamisega ettenähtud viisil suuri probleeme ei olnud.
Aruandes on välja toodud, et põhimõttelisi probleeme täheldas riigikontroll aga haridustoetuse mudelis endas. Mõju, mida toetuse jaotamise põhimõtted loovad, ei ole sama, mida riik üritab saavutada koolivõrgu programmiga. Need kaks ei toimi kooskõlas ja see ei ole tõhusale valitsemisele kohane. Samuti on toetuse kasutamisreeglid ülemäära jäigad, mis on vastuolus omavalitsuste üldise toimimisloogikaga – võimalusega ise otsustada, kuidas oma tulusid kogukonna huvides kasutada.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni liikme Andres Ammase sõnul peaks riik omavalitsusi senisest rohkem usaldama. «Kohaliku elu juhtimine, sealhulgas haridustoetuse kulutamine, ei ole ainult teenuse pakkumine, vaid inimeste jaoks parima lahenduse otsimine ja leidmine.»
Riigikontrolli auditeerituteks olid Albu, Ambla, Kullamaa, Paikuse, Suure-Jaani, Tähtvere vald, Keila, Sindi, Mustvee ja Mõisaküla linn ning nende üldhariduskoolid.
Arutelule on kutsutud haridus- ja teadusminister Maris Lauri, riigihalduse minister Arto Aas ning haridus- ja teadusministeeriumi, rahandusministeeriumi, Eesti Haridustöötajate Liidu ja riigikontrolli esindajad.


description: President Toomas Hendrik Ilvese sõnul levitavad sotsiaalmeedias jutte Eesti iseseisvuse kaotamisest ja Ameerika Ühendriikide orjaks muutumisest need, kes ei soovi Eesti iseseisvust või ei mõista tänapäevast maailma.

title: Ilves: USA orjuse juttu ajavad need, kes ei taha Eesti iseseisvust

maintext:
«See on pärit kokteilist, kus on üks osa unustamist, üks osa lihtsameelsust ja üks osa tänase maailma mittemõistmist,» ütles Ilves vastuseks ajalehe KesKus peatoimetaja Juku-Kalle Raidi küsimusele, miks kirjutavad paljud inimesed tõsimeeli sotsiaalmeedias, justkui oleksid eestlased Ameerika orjad ja Brüsseli lakeid ning Eesti iseseisvus on ära müüdud.
Presidendi sõnul on Eesti vaba ja iseseisev ning Eestil on iseseisvusele olulised liitlased. «Eesti julgeolek pole kunagi meie ajaloos olnud paremini kaitstud kui praegu. See pole loosung, asjad ongi nii,» lausus ta.
Riigipea hinnangul ei ole Eesti ühiskond muutumas ksenofoobsemaks, samuti ei kardeta, et keegi tuleb ja astub Eestile peale.
«Paljudel on hirmud võõraste ees ning me pole piisavalt palju ja hästi rändekriisi seletanud. Majanduspagulased ja sõjapõgenikud on kokku pandud. Vägivalla eest põgenejaid ja turvalise kodu otsijaid ei pea pelgama. Küll peab aitama neil uues kohas lõimuda,» ütles Ilves.
Rääkides Suurbritannia otsusest lahkuda Euroopa Liidust ning teisteski liikmesriikides levivatest isolatsioonimeeleoludest, märkis president, et ta ei usu vaba liikumise kadumist Euroopa Liidus ning seda, et Eesti kodanikud peavad hakkama Lätti, Poola või Prantsusmaale sõitmiseks taas taotlema viisat.
«Ma ei usu, et see aeg meid tabab. Või kui peaks tabama, siis ainult seetõttu, et on juhtunud mingi palju suurem õnnetus, mis seda põhjustaks. Ja siis on viisadega jamamine, nagu sa ütled, väike probleem. Seni aga on liikumisvabadus privileeg ja üldine kasu, millest ei loobuta. Inimeste liikumise kontrollimiseks on ka teisi võimalusi kui viisarežiim,» ütles Ilves.


description: «Rändekriis puudutab paljude riikide paljusid valdkondi ning mõjutab turvalisust, stabiilsust ja arengut maailma eri piirkondades. Just riikide omavaheline koostöö aitab haavatavatel inimestel põgeneda sõja ja terrori, poliitilise või sotsiaalse tagakiusamise, vaesuse ja nälja eest,» ütles president Toomas Hendrik Ilves eile New Yorgis ÜRO rändetippkohtumise plenaaristungil.

title: Ilves ÜRO rände-teemalisel tippkohtumisel: meie kohus on teha laste hääled migratsioonikeerises kuuldavaks

maintext:
Riigipead ja valitsusjuhid võtsid tippkohtumisel vastu poliitilise deklaratsiooni, milles kinnitatakse ühist vastutust globaalse rände parema juhtimise ning pagulaste ja põgenike aitamise eest.
Tippkohtumisel osalesid ca 60 riigi esindajad, ka näiteks Soome, Läti, Egiptuse, Mehhiko, Küprose, Bulgaaria ja Gruusia presidendid, samuti Taani, Jaapani ja Kanada peaministrid ning paljude maade välisministrid.
President Ilves tervitas ÜRO algatust, mis tõi riigipead ja valitsusjuhid esimest korda nii kõrgel tasemel arutama põgenike ja migratsiooniga seotud probleeme ÜRO juhitud ühtses võtmes.
«See võimaldab meil senisest paremini tegeleda lünkadega selle üliolulise teema ülemaailmses lahendamises,» nentis Eesti riigipea.
Tema hinnangul on oluline, et me tegeleksime konfliktide, vägivalla ja äärmise vaesuse põhjustega migratsiooni lähteriikides.
«Euroopa Liidu algatatud uus partnerlus kolmandate riikidega on siin õige samm. Me usume, et migratsioonilepped rändesurve lähteriikidega, mis arvestavad üksteise huve, aitavad lõpuks kaasa konfliktide rahumeelsele lahendamisele ning parandavad paljude riikide elanike poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku olukorda,» ütles Ilves.
Ta rõhutas oma sõnavõtus, et riigid peavad veelgi rohkem pingutama, kaitsmaks lapsi, kes on sunnitud oma kodumaalt mujale põgenema.
«Tänaseks on maailmas peaaegu 50 miljonit lapspagulast ja -migranti. Lapspagulaste arv on vaid 10 aastaga enam kui kahekordistunud ja kasvab endiselt. See šokeeriv statistika nõuab, et peame tegutsema äärmiselt tõhusalt. Meie kohus on teha laste hääled migratsioonikeerises kuuldavaks ja aidata neil leida kindel jalgealune, kaitse, tervishoid ja haridus – ühesõnaga normaalne elu,» märkis president Ilves.
Eilne riigipeade ja valitsusjuhtide deklaratsioon koosneb neljast suuremast osast: rändevoogude põhjused ja väljakutsed, riikide valmisolek jagada globaalsest rändest tulenevat koormat, põhimõtted ja kohustused kõigi põgenike, sh pagulaste osas, kohustused ainult pagulaste osas ning jätkutegevused.
ÜRO andmetel oli 2015. aastal maailmas kokku 244 miljonit põgenikku, sealhulgas umbes 40 miljonit sisepõgenikku ja 20 miljonit pagulast. Põgenike koguarv 15 aastaga on suurenenud umbes 70 miljoni ehk 40% võrra. 104 miljonit tänastest põgenikest (43%) on sündinud Aasias, 62 miljonit (25%) Euroopas. Aafrika on põgenike päritolukohana viiendal kohal (34 miljonit ehk 14%).
2015. aastal taotles Euroopa Liidult rahvusvahelist kaitset 1 255 600 inimest. 2016. aasta kaheksa kuuga on Euroopasse jõudnud 304 993 põgenikku. Euroopa rändekava raames on Eesti praeguse seisuga vastu võtnud 60 pagulast, sh 49 põgenikku on ümber paigutatud Kreekast ja 11 põgenikku on ümber asustatud Türgist.


description: ETV saates «Vabariigi kodanikud» tunnistasid kõik arutelul osalejad, et pensionisüsteem vajab paratamatult muutmist, kuna maksumaksjatele muutub praegune olukord üle jõu käivaks.

title: "Vabariigi kodanikud": pensionisüsteem hakkab riigile üle jõu käima

maintext:
«Praeguse süsteemiga edasi minnes saavad inimesed tulevikus pensioni eest lubada endale veel vähem kui praegu,» rääkis sotsiaalministeeriumi sotsiaalala asekantsler Rait Kuuse.
Saates osalenud riigikogu esimees, sotsiaaldemokraat Eiki Nestor märkis, et kaks nädalat tagasi kukkus temal tempel passi ja ta on nüüd pensionär, kuid pole saanud mõeldagi sellest, et tööl ei käiks, vahendas ERRi uudisteportaal.
«Pensionileminek on üks suur segu tervisest ja soovidest ja võimalustest. See 70 eluaastat aastal 2040 on mõttetu jutuajamine, selleks ajaks on kogu Euroopas see unustatud, pensionile minnakse siis, kui ei saa enam tööd teha,» nentis Nestor.


description: Laupäeval, 1. oktoobril, toimub unikaalne Männiku Öösõit. Tegemist on argirutiini peletava ja teravaid elamusi pakkuva võistlusega, mis on mõeldud mägiratturitele ja fatbike'ide omanikele.

title: Männikul tuleb tuhande õueküünlaga unikaalne öösõit

maintext:
Rada kujutab endast 4,7 kilomeetri pikkust ringi, mis kulgeb Männiku sõjaväelinnaku territooriumil. Öösõitu silmas pidades on rada tehniliselt lihtne. Võistlustrass on ääristatud ja valgustatud tuhande õueküünlaga. Võistlussõitudel osalejatel on soovituslik kasutada ratta- või kiivrilampi.
Tervisesõidule, kus tuleb läbida kaks ringi, antakse start kell 20. Mägiratturid pääsevad rajale kell 21 ja fatbike'i omanikud kell 22.
«Hiljuti toimunud festivali «Valgus kõnnib Kadriorus» külastanud suur rahvahulk annab tunnistust sellest, et inimestele meeldib kontrast elusa tule ja pimeduse vahel. Kanname selle idee üle spordivõistlusele,» ütleb EventRent Elamussõitude Sarja peakorraldaja Mihkel Reile.


description: Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) presidendikandidaadi Mart Helme valimiskogus ülesseadmiseks vajadusel oma toetusallkirja lubanud vabaerakondlane Jüri Adams seda siiski ei andnud, kuna Helmel on vajalikud toetusallkirjad koos.

title: Helmele toetusallkirja lubanud Adams seda siiski ei andnud

maintext:
Riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liige Adams ütles Postimehele, et kuna Mart Helmel peaks ülesseadmiseks vajalike allkirjadega kõik korras olema, siis tema abistavat allkirja EKRE presidendikandidaadil tarvis ei ole.
Adamsi sõnul puutus ta täna riigikogu istungil Helmega kokku ja võimalikku toetusallkirja andmist ta jutuks ei võtnud.
Adams peab Helme ülesseadmiseks vajaliku toetusallkirja andmist loogiliseks sammuks. «Väga rumal oleks, kui keegi jääks kandidaatide nimekirjast välja ainult sellepärast, et tal on nõutavast piirist üks hääl puudu. Ma arvan, et käituksin ka mõne teise kandidaadi puhul täpselt samamoodi,» rääkis ta.
Kuigi Adams oli valmis andma Helmele ülesseadmiseks vajaliku allkirja, EKRE kandidaadi poolt ta siiski valimiskogus ilmselt ei hääletaks. «Ma millegipärast ei kuulu tema kampa,» nentis Adams.
Vabaerakond toetab Allar Jõksi kandidatuur presidendi ametikohale ning Adams ei välista, et ta oma hääle just Jõksi toetuseks annab.
«Mul ei ole kombeks salajaste hääletuste puhul ette teatada, kuidas ma hääletan. Teen seda oma parema äranägemise järgi. Igaüks on valimiskabiinis oma südametunnistusega, inimesed käituvad salajasel hääletusel üldiselt oluliselt teistmoodi kui avalikel. Salajane hääletamine on kehtestatud selleks, et hääletaja oleks maksimaalselt vaba. Tõenäoliselt ma Jõksi poolt ikkagi hääletan, kuna ma ei näe temast sobivamat kandidaati,» rääkis Adams.
Jüri Adams teatas nädalavahetusel, et on vajadusel valmis andma oma allkirja EKRE presidendikandidaadi Mart Helme ülesseadmiseks valimiskogus.


description: Kindralleitnant Riho Terras valiti sel nädalavahetusel Horvaatias peetud NATO kaitseväe juhatajate kohtumisel alliansi sõjalise komitee vanemaks, kes komitee esimehe puudumisel täidab viimase ülesandeid.

title: Terras valiti NATO sõjalise komitee vanemaks

maintext:
Terras tänas liitlasi, kes on panustanud regiooni turvalisuse parandamisse, ning rõhutas, et NATO kohaldumine muutunud julgeolekuolukorraga peab jätkuma kogu lahingruumispektris – maa, meri, õhk ja küber. «Samuti leppisime kokku, millised on järgmised sammud heidutuse ning operatsioonide osas ja andsime konkreetsed suunised alliansi sõjalisele struktuurile,» ütles Terras.
Kaitseväe juhatajad toonitasid erinevate meetmete sidususe olulisust ning andsid suuniseid NATO edasisteks sammudeks tugevdatud heidutus- ja kaitsehoiaku, stabiilsuse edendamise ning operatsioonide osas.
NATO sõjaline komitee on alliansi kõrgeim sõjaline juhtorgan, kuhu kuuluvad kõikide liikmesriikide kaitseväe juhatajad. Komitee ülesanne on NATO sõjalise poliitika ja strateegia väljatöötamise juhtimine, suuniste andmine NATO strateegilistele väejuhatustele ning poliitiliste juhtstruktuuride nõustamine sõjalistes küsimustes.
NATO sõjalise komitee kokkusaamisel arutasid liitlasriikide kaitseväe juhatajad Varssavi tippkohtumisel vastu võetud otsuste rakendamist. Eraldi toimus arutelu Eestisse, Lätisse, Leetu ja Poola suurendatud liitlaste kohaloleku raames panustavate liitlastega, teatas kaitseväe peastaap.


description: Postimees Grupp lõpetab alates oktoobrist paberil ilmuvate venekeelsete ajalehtede Postimees ja Den za Dnjom väljaandmise ning keskendub portaalide rus.postimees.ee, limon.ee, krasotka.ee arendamisele.

title: Postimees Grupp sulgeb venekeelsed paberlehed

maintext:
«Kõikide Eestis ilmuvate venekeelsete paberlehtede tellimuste arv ja lugejanumbrid on viimastel aastatel olnud languses. Venekeelsete veebiväljaannete lugejanumbrid on samal ajal korralikus kasvus,» ütles Postimees Grupi juhatuse esimees Peep Kala.
Tema sõnul on lugejate ja reklaamiandjate internetti kolimise trend venekeelses meedias väga kiire ja seepärast panustab Postimees Grupp senisest rohkem venekeelsete uudisteportaalide arendamisse.
«Täname kõiki, kes on läbi aegade panustanud Eesti vanima venekeelse paberajalehe väljaandmisesse ja töösse ning olnud selle lojaalsed lugejad. Nüüd kutsume kõiki venekeelseid uudiseid lugema meie vene portaalidesse,» lisas Kala.
Kõigile tellijatele tagastatakse tellimusraha saamata jäänud numbrite eest. Klientidele, kes on tellinud kuulutusi ajalehtedesse «Postimees на русском языке» ja «День за Днём», makstakse raha tagasi. Lisainfo levi@postimeesgrupp.ee või telefonil 666 2525.
AS Postimees Grupp ühendab endas Eesti vanima ajalehe Postimees, selle uudisteportaalid ning maakonnalehed Tartu Postimees, Pärnu Postimees, Sakala, Virumaa Teataja, Järva Teataja ja Valgamaalane. AS Postimees Grupp kuulub kolmes Balti riigis tegutsevasse Eesti Meedia kontserni. Lisaks Postimees Grupile kuuluvad Eesti Meedia kontserni telekanalid Kanal 2, Kanal 11, Kanal 12 ja Sei7se, raadiod Kuku, Elmar, Uuno, Narodnoje, Dance FM ja Spin FM, uudisteagentuur BNS, kuulutusteportaalid soov.ee, osta.ee, kv.ee ja metsaoksjon.ee ning trükikoda Kroonpress. Lisaks omab Eesti Meedia juhtivaid meediaettevõtteid Lätis ja Leedus.


description: Eesti mehi Artur Šabakki (28) ja Ivan Suhharevit (28) ootab Floridas süüdistus tulirelva kohatu eksponeerimise eest.

title: Pildid ja video: Floridas relvaga eputanud Eesti jõmmid ajasid jalule FBI ja eriüksuse SWAT

maintext:
Vahejuhtum leidis aset möödunud reedel Miami Beachi linnas Del Rio elamupiirkonnas 1100 Collinsi avenüül. Politsei andmeil võtsid Šabak ja Suhharev kohaliku aja järgi kella 14.55 paiku automaatrelva AR-15 välja korteri rõdule. Šabak, suusamask näo ees, võttis relva oma kätte. Hädaabinumbrile 911 helistanud tunnistaja sõnul jäi mulje, nagu oleks kahtlusalune sihtinud tänaval möödakõndivate kodanike ja turistide pihta. Samal ajal tegi Suhharev kaaslasest pilte, kirjutas CBS Miami.
Väljakutsele reageerinud korrakaitsjad piirasid piirkonna sisse. Kohal olid ka föderaalagendid ja eriüksus SWAT. Lõpuks pidasid võimud operatsiooni tulemusel kinni Šabaki, Suhharevi ja nende sõbra Mohamed Azab Yousseffi (39). Esialgseil andmeil peeti kahtlustatavana kinni ka neljas isik, kes on alaealine.
Automaatrelv AR-15. Pilt on illustratiivne.
Korteris, kus mehed elasid, leidsid politseinikud nupuga noa, automaatrelva AR-15 500 padruniga, uimastitarvikuid ning hašišit ja kokaiini.
Šabakki ja Suhharevit ootab süüdistus tulirelva kohatus eksponeerimises. Yousseffi süüdistatakse hašiši ja kokaiini omamises ja kavatsuses seda levitada.
Kõik kolm kahtlusalust lasti laupäeval kautsjoni vastu arestimajast vabaks, vahendas local10.com
Nii Suhharev kui ka Šabak on varasemalt postitanud sotsiaalvõrgustikku Facebook pilte relvaga poseerimisest.
Suhharevil on Facebookis kirjas, et ta on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis. Šabaki profiilist selgub, et ta on seotud bitcoini-äriga. Seevastu Yousseff kirjeldab sotsiaalmeedias end kui «ettevõtjat, loodusfilosoofi ja usklikku». Keegi sõber kirjutas mehe kohta, et ta on «kõige vingem gängsta».
Šabak ja Suhharev elavad väidetavalt Las Vegases ja Youssef New Yorgis.
Riigi Teataja andmeil on mõlemal Eestist pärit mehel naturalisatsiooni teel saadud Eesti kodakondsus.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) juhatus arutab täna õhtul koos erakonna valijameestega, keda toetada presidendivalimiste esimeses voorus valimiskogus, oma kandidaati partei suure tõenäosusega üles ei sea.

title: Galerii: SDE juhatus ja valijamehed kogunesid valima kandidaati, keda toetada valimiskogu avavoorus

maintext:
SDE peasekretär Kristen Kanarik ütles Postimehele, et erakorraliselt kogunev erakonna juhatus kohtub esmaspäeva õhtul Toompeal partei valijameestega, kellega arutatakse, milline tegutsemissuund valimiskogu esimeses voorus valida.
Selle, kuidas hääletatakse valimiskogu teises voorus, otsustavad poolsada SDEsse kuuluvat valijameest tema sõnul juba laupäeval, kui on selge, millised kaks kandidaati pääsevad viimasesse vooru. Tema sõnul on sotside kindel soov president valimiskogus ära valida.
Riigikogus presidendiks kandideerinud sotsiaaldemokraat Eiki Nestor ütles samuti, et ta sügavalt loodab, et valimiskogu valib Eestile presidendi, ning sellest eesmärgist peaksid olema kantud ka erakonna homsed otsused. «Võib-olla inimesed, kes kokku tulevad, arutavad veel kümneid variante, aga minu isiklik soov oleks käituda nii, et president saaks valitud,» ütles ta täna Postimehele.
SDE esimees Jevgeni Ossinovski ütles nädala esimeses pooles, et kui Nestor otsustab valimiskogus presidendiks mitte kandideerida, on sotsiaaldemokraadid keerulise valiku ees, sest erakonnas on nii Siim Kallase, Marina Kaljuranna, Mailis Repsi kui ka Allar Jõksi toetajaid. «Kõigil nimetatud kandidaatidel on oma plussid ja miinused,» nentis ta.
Ossinovski sõnul on erakonna valijate eelistused loomulikult argumendiks, ent olulisim on see, et 24. septembril saaks Eestile president valitud. «See tähendab, et vaatame hoolikalt, kellel on lõpuks reaalne võimalus valijameeste enamuse toetus saada. Selle pinnalt kujundame oma nägemuse, kuidas Eestile parim president valida,» ütles ta Postimehele.


authors:
Reporter
Anna Prokofjeva
Multimeedia Arendaja
Margus Parts

description: Riigifirmade ja haiglate juhtide ametiautode kasutamise praktika on väga erinev – mitmes suures ettevõttes pole ametiautot üldse ette nähtud, teises küündib igakuine kulu üle tuhande euro ja sõiduk on väga uhke.

title: Suur ametiautode ülevaade: kellele tuttuus Audi, kellele haigla koduõe tööauto

maintext:
Neli riigiettevõtet jättis küsimustele üldse vastamata. «Me ei kommenteeri antud teemat,» lausus Levira turundus- ja kommunikatsioonijuht Kristi Kurell.
Tänavu ametisse saanud Tallinna Sadama uus juht Valdo Kalm on uuest ametiautost rääkides kidakeelne. Lõpuks saab siiski selgeks, et riigihanke korras liisiti talle tänavu uus Audi A6 allroad quattro. «Universaal,» tutvustab Kalm oma sõidukit. Sellise Audi hinnad algavad 60 000 eurost.
Iga kuu maksab Tallinna Sadam juhatuse esimehe ametiauto rendimakset 745 eurot ja kindlustuse 96 eurot, lisaks kompenseeritakse kütusekulu. Juhatuse liikme Marko Raidi auto on Jaguar XF, mille rendimakse on 587 eurot ja kindlustus 80 eurot.
Eleringi juhatuse esimehele Taavi Veskimäele on tänavu liisitud uhiuus Volvo XC70. Kui palju auto maksis ja kui palju maksab selle eest iga kuu ettevõte, jätab Elering enda teada. «Auto turuväärtuse kohta saab kõige adekvaatsemat infot ilmselt automüügiportaalidest,» vastab Eleringi kommunikatsioonijuht Ain Köster ja lisab, et autoga seotud kulud kannab Elering.
Eesti suurima riigifirma Eesti Energia viiel juhatuse liikmel on autodega seotud kulude ülempiir vastavalt lepingule 1200 eurot kuus, mis sisaldab kõiki kulusid, ületav osa peetakse liikmetel palgast kinni. Juhatuse esimees Hando Sutter sõidab siiski ringi kõigest 2013. aasta Audi A6ga, mille hind jääb eelpool nimetatutele selgelt alla.
Eesti Loto juht Heiki Kranich kasutab töösõitudeks isiklikku autot ja selle kasutamise eest talle kompensatsiooni ei maksta. Samuti ei kompenseerita bensiini vms kulusid.
«Sama põhimõte, et vajadusel kasutatakse isiklikku autot ja selle kasutamist ei kompenseerita, kehtib ka kõikide juhtkonna liikmete suhtes,» märkis Eesti Loto turundus- ja müügidirektor Annely Luikmel ja lisas, et nii ei kanna Eesti Loto ka mingeid juhtkonna töösõitudega seotud kulusid.
Väikehaigla juht kasutab koduõe autot
Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) pressiesindaja teatab, et neil on ametiauto ette nähtud ainult ametikohtadel, mis eeldavad tööülesannete täitmist metsas: varumisjuhid, logistikud, metsakorraldajad, loodusvahid jt. Kuna RMK juhatuse esimehe amet nende hulka ei kuulu, saab ta kasutada ainult ta isiklikku sõiduautot.
«Kui algne investeering poleks oluliselt suurem, siis eelistaksime keskkonnasäästlikku elektriautot. Kahjuks on pikema vahemaa läbimiseks sobivad ning lisaks ka veidi esinduslikumad elektriautod oluliselt kallimad,» kommenteerib oma ametiautot BMW 530 EVR Cargo juht Raul Toomsalu.
AS Eesti Teede juhatuse esimehe Andres Agukase ametiauto on 2013. aasta linnamaastur Hyundai Santa Fe. Kahele teisele Eesti Teede juhatuse liikmele on renditud tööülesannete täitmiseks linnamaasturid Mitsubishi Outlander (2014. aasta) ja Nissan X-Trail (2015. aasta mudel), mille kulud on 386 ja 449,7 eurot.
Kuigi alles hiljuti pälvis suurt avalikkuse tähelepanu Pärnu haigla riigihange, mille käigus hangiti haigla juhatuse esimehele Urmas Sulele rohkem kui 46 000 eurot maksvat ametiautot, kasutavad ülejäänud haiglajuhid Eestis üldiselt tagasihoidlikumaid sõidukeid. Ametiautot omab vaid kuus haiglajuhti.
Räpina haigla juht Miia Sultsmann vastab Postimehe päringule, et temal on isiklik sõiduauto ja väga harva kasutab ta vajadusel koduõdedele ostetud tööautot. «Peres on meil kasutada üks sõiduauto, mida abikaasaga jagame, seega kasutan vajadusel isiklikku autot. Juhul kui pereauto on hõivatud, siis kasutan taksot. Asutus kulutusi transpordile ei kompenseeri,» vastab Hiiu ravikeskuse juht Kaidi Vainola.
Riigiettevõtete juhtide ametiautod
Ettevõte Juht Isiklik või ametiauto Kulu ettevõttele kuus Maksumus AS Tallinna Sadam Valdo Kalm ametiauto Audi A6 allroad quattro (2016) rendimakse (sisaldab korralisi hooldusi) 745 eurot + kindlustus 96 eurot, lisaks kompenseeritakse kütus ei oska öelda (hinnad algavad 60 000 eurost) AS Eesti Energia Hando Sutter ametiauto Audi A6 (2013) kuine liisingumakse on 1011,55 eurot, kompenseeritakse ka kütusekulu ca 32 000 AS Eesti Loots Peeter Vään ametiauto Toyota Land Cruiser (2014) kuumakse 600 eurot - Eesti Vedelkütusevaru Agentuur Priit Enok isiklik - (2015. aastal kulus ettevõttel isikliku sõiduauto kasutamise kulude katteks kokku 81 eurot) - AS Elering Taavi Veskimägi ametiauto Volvo XC70 (2016) ametiautoga seotud kulud kannab Elering ei oska öelda (hinnad algavad 40 000 eurost) AS Eesti Teed Andres Agukas isiklik rendimakse 503,43 eurot käibemaksuta, hinnas korralised hoolduskulud - (mobile.de andmetel 11 000-30 000) AS Eesti Raudtee Sulev Loo isiklik - - Eesti Liinirongid AS (Elron) Andrus Ossip ametiauto Toyota (2014) liisingumakse 668,15 eurot pluss käibemaks, sõidukulud makstakse vastavalt lepingule - Tallinna Lennujaam Piret Mürk-Dubout isiklik (plaanis võtta kasutusele ametiauto, kuid pole veel teada, milline) - - Riigi Kinnisvara AS Urmas Somelar isiklik kulud hüvitatakse summas 600 eurot kuus - AS Vireen Tarmo Terav ametiauto Hyundai I40 liisingu kuumakse on 221 eurot, kütuse- ja muud kulud 170 eurot kuus 17 000 RMK Aigar Kallas isiklik (ametiautod on ametikohtadel, mis eeldavad tööd metsas) - - Omniva Aavo Kärmas ametiauto Volvo XC70 (2013) Autokulu piirmäär kuus on 500 eurot, mis sisaldab liisingut, kindlustust, hooldust, remonti jne. Lisaks kompenseeritakse kütusekulu. - Eesti Loto Heiki Kranich isiklik (isikliku auto eest kompensatsiooni ei maksta, ka ei hüvitata kütusekulu) - AS Hoolekandeteenused Maarjo Mändmaa ametiauto Citroen Berlingo (2010) liising on lõppenud, kuluna kaetakse remondi-ja hooldusarved ja kütus 4500 AS EVR Cargo Raul Toomsalu ametiauto kasutatud BMW 530 - 39000-45000 Levira Tiit Tammiste ei kommenteeri ei kommenteeri ei kommenteeri Keskkonnauuringute Keskus Margus Kört juhatusel on kasutada kaks VW Touaregi ja Volvo C/XC90 aastast 2006 ning üks VW Touareg aastast 2015 ametiautode kulude (kütus, ekspluatatsiooni määrdeained, pesu) ülempiir on 400 eurot kuus -
Haiglajuhtide ametiautod


description: Jahimehed on sel aastal Eestis küttinud juba 44 karu ja tohivad tänavu küttida veel tosin mesikäppa.

title: Jahimehed on käimasoleval hooajal küttinud 44 karu

maintext:
Kõige enam karusid oli kolmapäevase seisuga lasknud Ida-Virumaa jahimehed, kes on küttinud kaheksa mesikäppa ning ammendanud sellega tänavuse küttimislimiidi.
Harjumaa jahimehed on tänavu küttinud kuus karu ja ka nendel on tänavune karude laskmise limiit läbi. Järvamaal on kütitud seitse, Tartu- ja Jõgevamaal kummaski kuus, Lääne-Virumaal seitse, Pärnumaal kaks ning Raplamaal ja Läänemaal kummaski üks karu.
Lääne-Viru- jahimehed tohivad tänavu küttida 12 ja Ida-Virumaa jahimehed kaheksa karu. Jõgevamaa küttidel on lubatud lasta seitse, Harju- ja Järvamaa küttidel aga kummaski maakonnas kuus karu. Tartumaal tohib lasta viis, Pärnumaal neli, Raplamaal kolm, Põlva- ja Viljandimaal kummaski maakonnas kaks ja Läänemaal üks karu.
Karusid ei ole tänavu lubatud küttida Hiiu-, Saare-, Valga- ja Võrumaal.
Möödunud aasta sügise seisuga elas Eestis ligi 700 pruunkaru.
Möödunud aastal kütiti 49 karu, laskmata jäi neli lubatud mesikäppa.
Augustis alanud ja oktoobri lõpuni kestval karujahi hooajal tohivad kütid lasta 56 karu.
2014. aastal tohtis Eestis küttida 40 pruunkaru, tegelikkuses kütiti neid aga 36.


authors:
Georgi Beltadze
Reporter
Nele-Mai Olup
Eesti Uudiste Päevatoimetaja

description: Keskerakonna juhatus vallandas täna toimunud koosolekul Urmi Reinde partei vaateid tutvustava ajalehe Kesknädal peatoimetaja kohalt ja määrast uue peatoimetaja leidmiseni tema kohusetäitjaks lehes toimetajana töötava Indrek Veiseriku.

title: Keskerakonna juhatus vallandas Kesknädala peatoimetaja

maintext:
Keskerakonna juhatuse liige Yana Toom ütles pärast juhatuse koosolekut, et ta aitab homme Urmi Reindel seda otsust töövaidluskomisjonis vaidlustada, kuna tema hinnangul on vallandamise otsus õigustühine. Toom selgitas, et töölepingu järgi on Reinde ülemus Keskerakonna juhatuse liige, kuid seal ei olnud täpsustatud, kes nimelt.
Urmi Reinde töötas Kesknädala peatoimetajana üle üheksa aasta ehk alates 2007. aasta maist.
Keskerakonna kontoris on välja vahetatud kõik lukud
Toom ja Keskerakonna juhatuse liige Olga Ivanova rääkisid ajakirjanikele, et enne tänast juhatuse koosolekut oli Keskerakonna kontoris välja vahetatud kõik lukud ja enne koosoleku algust jagati juhatuse liikmetele uued võtmed. Ivanova sõnul on lukuvahetuse taga erakonna peasekretäri kohuseid täitev Jaak Aab.
Savisaare leer tahab korraldada hiigelkongressi kõigile erakonna liikmetele
Savisaare leeri kuuluva Keskerakonna Tartumaa piirkonna juhi Peeter Ernitsa sõnul peaks novembri alguses kokku kutsutud kongressile kutsuma kõiki partei liikmeid, et nad saaksid erakonda tabanud kriitilises olukorras oma arvamuse välja öelda.
«Keskerakond on kriitilises olukorras, kuigi paljud juhtpoliitikud meie parteist üritavad jätta sellist muljet, et maja ei põle ja oht erakonna lagunemisel kaheks ei eksisteeri. Mina, nähes seda kõike lähedalt ja seest, väidan, et selline oht on väga suur,» rääkis Ernits. Seetõttu tulekski tema sõnul kongressi asemel korraldada kärajad, kuhu oleksid kutsutud kõik erakonna liikmed.
«Erakond on ka ju kogukond. Ja nii, nagu vanad eestlased arutasid kärajatel kogukonna muresid, peaksime ka meie nõnda talitama. Sellises eksistentsiaalses olukorras nagu meil tuleb selgeks teha, mida arvavad erakonna lihtliikmed, mitte aga eliit. Neile tuleb anda võimalus. Siin ei ole midagi unikaalset,» märkis ta.
Keskerakonna juhatus kuulas ära vandeadvokaat Paul Varuli analüüsi garantiikirjade osas.
Küsimusele, kas garantiikirjad saab kehtestuks tunnistada, vastas Varul, et põhimõtteliselt küll. Varul palus aga sisulisi küsimusi mitte küsida, kuna menetlus käib. «Ükski korralik advokaat ei tohi menetluse ajal enam mingisuguseid sisulisi selgitusi anda, see on juba kohtusaali asi,» sõnas ta.
Varuli hinnangul pole Keskerakonna positsioon kaasuses halb. «Mina arvan küll, et Keskerakonna positsioon ei ole halb, aga ma ei saa võtta endale mingit kohturolli ja hakata lõplikke tõdesid kuulutama,» lisas Varul.
Arbitraažikohtu tulemusi võib Varuli sõnul oodata kas selle aasta lõpus või järgmise aasta alguses, seda sõltuvalt menetluse käigust. «Oktoobris moodustatakse arbitraažikohtu koosseis, siis on seal ettevalmistavate dokumentide vahetamine ja usun, et istungile jõutakse heal juhul selle aasta lõpus, väga optimistlikult mõeldes, või siis järgmise aasta alguses.» Varul tunnistas, et protsess võib ka edasi nihkuda, olenevalt moodustatava arbitraažikohtu koosseisu tempost.
Keskerakond on Midfield OÜle saatnud garantiikirjade tühistamisavalduse ning vaidlus jätkub arbitraažikohtus.
Kahte leeri jagunenud Keskerakonna juhatus kogunes täna pärastlõunal Toompeal erakonna kontoris koosolekule.
Uudis on täiendamisel!


description: Keskerakonna parlamendisaadik Oudekki Loone ei kavatse Kersti Kaljulaidu presidendivalimistel toetada.

title: Oudekki Loone ei toeta Kaljulaidu

maintext:
Loone kirjeldas sotsiaalmeedias kohtumist Kersti Kaljulaiuga, küsimusi, mida ta presidendikandidaadile esitas ning vastuseid, mida ta neile küsimustele sai.
Loone kirjelduse kohaselt küsis ta Kaljulaiult muu hulgas seda, kas ta teeks oma esimese presidendiaasta jooksul visiidi Venemaale. Keskerakondlase sõnade kohaselt vastas Kaljulaid, et pigem ei näeks ta, et selline võimalus tekiks.
Ka ütles Kaljulaid, et tema arvates on Venemaale seatud sanktsioonid praegusel hetkel mõistlik poliitika. Samuti olla nad Loone sõnul rääkinud kodakondsuspoliitikast ja suhtumisest kahte opositsiooniparteisse, EKREsse ja Keskerakonda.
Kaljulaiu vastused ei olnud Loonele aga meelt mööda. «Mina nende vastuste alusel ei saa Kersti Kaljulaidu toetada - silt «laarlasest eurobürokraat» leidis kinnitust,» arvas Loone kohtumise järel.
«Ma arvan, et president peaks pingutama selle nimel, et Eesti ei oleks enam koolikiusamise ühiskond, selle nimel, et de-eskaleerida pingeid Venemaaga, selle nimel, et meie venekeelsetele elanikele kodakondsus võimaldada,» lisas Keskerakonna saadik.


description: Rahvusringhääling ootab meediakorporatsioonilt Discovery uut pakkumist järgmiste tali- ja suveolümpiamängude näitamiseks, kuna küsitud hind 1,1 miljonit eurot oli kõigi üksmeelsel hinnangul absurdselt kõrge. Ühel või teisel viisil peab Discovery lõpuks vähemalt 200 tunni ulatuses olümpiamänge Eestis vabalevis näitama.

title: Olümpiaülekannete saatus püsib lahtine

maintext:
ERRi juhatuse liige Ainar Ruussaar nimetas Discovery seni küsitud hinda, mida eile ka ringhäälingunõukogu arutas, püüdmatult kosmiliseks. «Meie palve Discoveryle oli saata realistlik pakkumine. Seda me ootame,» selgitas ta.
Eurospordi omanikfirma Discovery Communications sõlmis mullu Rahvusvahelise Olümpiakomiteega (ROK) lepingu, mille järgi sai meediakorporatsioon aastateks 2018–2024 olümpiamängude teleõigused Euroopas. Kuna Discovery on teleõigused ainuisikuliselt omandanud, müüb korporatsioon neid Euroopas riigiti edasi.
Leping kohustab Discoveryt siiski nende liikmesriikide territooriumil, mis kuuluvad Rahvusvahelisse Olümpiakomiteesse, sealhulgas Eesti, näitama olümpiamänge vähemalt 200 tunni ulatuses vabalevis.
«Eestis ei saa maksta liiga palju, sest Eesti on liiga väike.
Ruussaare selgitusel on seega kaks varianti. Esiteks suudab mõni Eestis vabalevis olev telekanal – Kanal 2, TV3 või ETV – Discoveryga teleõiguste hinnas kokku leppida.
Teine variant on see, et ükski kanal ei ole nõus Discovery küsitud hinda maksma, mis tähendab, et Discovery peab kolmeks nädalaks Eestis üles ehitama ühe vabalevi telekanali, mis näitab olümpiamänge koos eestikeelsete kommentaaridega. «See oleks teoreetiliselt võimalik, aga äriloogikast lähtudes on see ju lisakulu,» märkis Ruussaar.
Ruussaare sõnul on oluline mõista, et olümpiamängude teleõiguste omandamine on vaid väike osa olümpiamängude kajastamise kogukulust. Kuna mõlemad tali- ja suveolümpiamängud toimuvad Aasias (Lõuna-Koreas ja Jaapanis), siis ainuüksi sideliinid, mis HD pilti Tokyost üle satelliidi siia kannavad, maksavad Ruussaare kinnitusel märkimisväärselt. Juurde tuleb arvestada ajakirjanike lähetuskulud.
«Eestis ei saa maksta liiga palju, sest Eesti on liiga väike,» möönis Ruussaar.
Kanal 2 omanikfirma Eesti Meedia ei ole veel teleõiguste hankimiste kohta otsust teinud. «Me ei ole veel otsustanud. Me alles mõtleme selle peale,» sõnas Eesti Meedia peaprodutsent Marko Kaljuveer.
Kaljuveer tõdes, et seni avalikkuses räägitud summad on olnud kosmilised. «Täna need summad ei ole reaalsed ja ma pakun, et Discovery on sellest aru saanud ja enam sellistest summadest ei räägi ka,» lausus Kaljuveer.
TV3 juht Priit Leito kinnitas, et TV3 ja Viasati omanikfirmale Modern Times Group (MTG) tegi Discovery pakkumise kolme Balti riigi peale. «See pakkumine oli meie jaoks umbes kolm kord liiga kallis, millega kommertstelevisioon suudaks hakkama saada,» sõnas Leito ja kinnitas, et küsitud hinnast jäi Eesti osa samasse suurusjärku ERRile tehtud pakkumisega.
«Sellise hinnaga me kindlasti nõus ei ole ja peame ilmselt ka loobuma,» nentis Leito ja lisas, et otsustamise muudab keeruliseks see, et näiteks Leedu jaoks on korvpall väga oluline ja nemad on ülekandest võib-olla siiski huvitatud. Suurt usku ei ole TV3-l Leito sõnul ka sellesse, et Discovery teeb märkimisväärselt parema pakkumise.
Eesti Olümpiakomitee peasekretär Urmas Sukles tõdes, et nende suurim huvi on see, et eesti inimestel olümpiamängud nägemata ei jääks ja ülekanded oleksid kvaliteetsed. Ringhäälingunõukogu tegi praegu tema arvates targa otsuse.
«Nõukogu tegi otsuse selle kohta, kui hinnalipik on 1,1 miljonit. Praegune otsus oli talupojalikult lihtne – sellise hinnaga ei tasu osta. Mina ka ei ostaks 1,1 miljoni eest ülekandeõigust,» ütles Sukles.
Kui Discovery teeb mõistliku pakkumise, siis soovitab Sukles õigused osta. «Ma usun, et kindlasti ei jää eesti inimestel olümpiamängud nägemata. See on ka meie jaoks esmatähtis, et neid mänge näeks ja see, et ülekanded oleksid kvaliteetsed,» lisas Sukles.
Ringhäälingunõukogu otsustas eile, et rahvusringhääling ei osta 1,1 miljoni euroga järgmiste tali- ja suveolümpiamängude näitamisõigust, kuna küsitud hind on põhjendamatult kõrge.
Aastatel 2010–2012 maksis ERR olümpia näitamise eest 285 000 eurot, 2014. ja 2016. aastal 234 000 eurot.


description: Presidendivalimisteks valmistuva Mart Helme (EKRE) väitel on Eestis 5000 hästi organiseeritud ja väljaõpetatud vene rahvusest noort meest, kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga.

title: Mart Helme: Eestis on ootel 5000 noorest vene mehest koosnev riigivastane kolonn

maintext:
«Ma võin kinnitada, tuginedes – ma ei ütle, missugustele –, igatahes, teatud andmetele, et meil on organiseeritud 5. kolonn, umbes 5000 hästi organiseeritud ja väljaõpetatud noort meest, kes osalevad mitmesugustes laskeklubides, paintballi klubides, jahiseltsides ja muudes sellistes. Kellel on brigadirid, kes käivad harjutamas küll Männiku karjääris ja muudes kohtades ja kes on mobiliseeritavad Eesti riigi vastu väga lühikese ajaga,» vahendas ERRi uudisteportaal Helme sõnu Vikerraadiole.
Väitele, et tal tuleb kõvasti ponnistada, et saada kokku kandideerimiseks vajalikud hääled, vastas Helme, et samasuguseid ponnistusi teeb ka rahva suur lemmik Marina Kaljurand.
Põhjus on Helme sõnul väga lihtne: kohalike omavalitsuste esindajad on suurel määral erakondlikult seotud ja paljudes volikogudes on vastu võetud otsus, et kui oled valijamees, hääleta, kuidas hääletad, aga allkirja kellelegi anda ei tohi.


description: Postimees käis Tallinna tänavatel uurimas, mis mulje on jätnud rahvale pikaleveninud presidendivalimised.

title: Rahvas tänavaintervjuus presidendivalimistest: pikk ja lõputu komejant

maintext:
Suurem osa vastajatest olid ühel meelel, et presidendivalimised on olnud väsitavad. Mario sõnul on see olnud pikk ja lõputu komejant. Marleeni arvates on see olnud palagan, mis loodetavasti saab peagi läbi, ning Eesti saab endale hea presidendi.
Kuid Rossi see ei ole häirinud: «Võtab nii kaua aega kui võtab, ja et saaks ikka hea presidendi.» Noormees ei ole ka poliitikutes pettunud. «Mina neid ei süüdista.»
«Mina arvan, et see on lihtsalt enneolematult jabur. Mul on tegelikult isegi natuke kahju nendest kandidaatidest, kes seal seda läbi on pidanud tegema – nad on natuke nagu klouniks tehtud Eesti rahva silmis ka,» kommenteeris Raina.
Hardi sõnul on olnud palju häma. «Lõppkokkuvõttes peaks olema ikka nii, et rahvas valib presidendi,» lisas ta veendunult. Pettunud ta poliitikutes ei ole. «Siin ei ole midagi pettuda, me ju ise valime neid – meie enda süü.» Kusjuures see oli juba kevadel teada, et must hobune tuleb. Igor Mang ütles oma horoskoobis ära, et president jääb valimata ja tuleb must hobune,» kirjeldas Hardi.
«Nojah, eks ta ikka rohkem naljanumber oli... või tsirkus või näidend,» mõtiskles Laine.
Haraldi jaoks ei ole see lugu kõige positiivsem olnud. «Tuleks ikka konkreetsemalt selliseid riigiasju arutada. Kui ikka selline tsirkus käib, siis mulje on noh... ma ei tea millega see kõik lõpeb, aga praegu jääb selline kesine mulje riigist.»


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) juhatus arutab täna õhtul koos erakonna valijameestega, keda toetada presidendivalimiste esimeses voorus valimiskogus. Oma kandidaati partei üles ei sea.

title: SDE koondub ilmselt Kaljuranna selja taha

maintext:
«Ma olen päris veendunud, et täna siit väljutakse sõnumiga, et Sotsiaaldemokraatlik Erakond koondub Marina Kaljuranna selja taha,» ütles Postimehele Saare valla valijamees Jüri Morozov.
Nüüdseks on selge, et oma kandidaati partei üles ei sea.
SDE riigikogu fraktsiooni esimees Andres Anvelti sõnul erakond oma kandidaati praeguse plaani kohaselt enam üles ei sea, kirjutas ERRi uudisteportaal.
«Praeguse seisuga on Eiki Nestor öelnud, et ta ei kandideeriks hea meelega,» teatas Anvelt «Aktuaalsele kaamerale», rõhutades, et valijameestele pole jõutud veel sõna anda. «Suure tõenäosusega ta ei kandideeri.»
Anvelt ütles TV3 uudistesaatele «Seitsmesed uudised», et praegu on keeruline öelda, milline otsus võib tulla. «Debatt on päris tuline,» märkis ta. Kindlasti on meie hulgas väga palju neid, kes kalduvad Marina Kaljuranna toetuse poole ja küsimus ongi selles, kas räägime ühest konkreetsest kandidaadist, kuna oma kandidaati Eiki Nestorit üles seadma ei hakka või laseme selle protsessi vabaks.» Anvelt lisas, et tema pooldab pigem seda, et erakond rivistuks ühe kandidaadi taha.
SDE peasekretär Kristen Kanarik ütles Postimehele, et erakorraliselt kogunev erakonna juhatus kohtub esmaspäeva õhtul Toompeal partei valijameestega, kellega arutatakse, milline tegutsemissuund valimiskogu esimeses voorus valida.
Selle, kuidas hääletatakse valimiskogu teises voorus, otsustavad poolsada SDEsse kuuluvat valijameest tema sõnul juba laupäeval, kui on selge, millised kaks kandidaati pääsevad viimasesse vooru. Tema sõnul on sotside kindel soov president valimiskogus ära valida.
Riigikogus presidendiks kandideerinud sotsiaaldemokraat Eiki Nestor ütles samuti, et ta sügavalt loodab, et valimiskogu valib Eestile presidendi, ning sellest eesmärgist peaksid olema kantud ka erakonna otsused. «Võib-olla inimesed, kes kokku tulevad, arutavad veel kümneid variante, aga minu isiklik soov oleks käituda nii, et president saaks valitud,» ütles ta Postimehele.
SDE esimees Jevgeni Ossinovski ütles nädala esimeses pooles, et kui Nestor otsustab valimiskogus presidendiks mitte kandideerida, on sotsiaaldemokraadid keerulise valiku ees, sest erakonnas on nii Siim Kallase, Marina Kaljuranna, Mailis Repsi kui ka Allar Jõksi toetajaid. «Kõigil nimetatud kandidaatidel on oma plussid ja miinused,» nentis ta.
Ossinovski sõnul on erakonna valijate eelistused loomulikult argumendiks, ent olulisim on see, et 24. septembril saaks Eestile president valitud. «See tähendab, et vaatame hoolikalt, kellel on lõpuks reaalne võimalus valijameeste enamuse toetus saada. Selle pinnalt kujundame oma nägemuse, kuidas Eestile parim president valida,» ütles ta Postimehele.


description: Tänavu on esimese kaheksa kuu jooksul Eesti võimudele esitatud kokku 66 varjupaigataotlust ehk enam kui kolm korda vähem, kui kogu möödunud aasta jooksul kokku.

title: Varjupaigataotluste arv on mullusega võrreldes märgatavalt vähenenud

maintext:
Käesoleva aasta esimese kaheksa kuuga esitati Eestis 66 rahvusvahelise kaitse taotlust, neist kolm augustikuus, ütles BNS-ile politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja. Augustis rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud taotlejad on Armeenia, Gambia ja Venemaa kodanikud. Pressiesindaja rõhutas, et tegu on taotlejatega, kes on Eestisse tulnud ise, mitte Euroopa rändekava alusel Eestisse ümberpaigutatavate inimestega.
«Varjupaigataotlusi on eelmise aastaga võrreldes tunduvalt vähem, kuid kuna Eesti elab juba päris palju rahvusvahelise kaitse saanud inimesi, siis nende elamislubade pikendamisega seotud menetlusi on varasemate aastatega võrreldes rohkem,» sõnas politsei- ja piirivalveameti migratsioonibüroo juht Maige Lepp.
Kui eelmisel aastal esitasid enam taotlusi Ukraina, Süüria ja Iraagi kodanikud, siis tänavu on ligi poole taotlustest esitanud Palestiina okupeeritud ala, Afganistani ja Venemaa kodanikud, vastavalt kümme, üheks aja üheksa taotlust.
Lepp märkis, et Ukraina kodanike varjupaigataotluste arv tõusis seoses Ukraina kriisiga.
Tänavu on kaheksa kuuga Eestis rahvusvahelise kaitse või täiendava kaitse saanud kokku 52 inimest saanud, keelduvaid otsuseid on tehtud 42. 13 inimest, kes on Eestisse tulnud perekonna taasühinemise raames, said perekonnaliikme elamisloa.
2015. aasta jooksul esitas rahvusvahelise kaitse taotluse kokku 226 inimest ning 2014. aastaga võrreldes kasvas taotlejate arv enam kui poole võrra. Möödunud aastal saabus Eestisse 93 taotlejat Ukrainast, mis moodustas 40 protsenti kõikidest siia saabunud rahvusvahelise kaitse taotlejatest. Neile järgnesid Süüria ja Iraak – mõlema riigi kodakondsusega taotlejaid oli 14.


description: Võrreldes 2005. aastaga on alaealiste kuritegude arv koguni kolm korda vähenenud, kuid Eestis on jätkuvalt tuhandeid noori, kes panevad toime õigusrikkumisi ja kelle puhul on oluline kriminaalkarjääri süvenemist süsteemselt ja kaasaegsete meetmetega ennetada.

title: Alaealiste kuritegevus on kümne aastaga oluliselt vähenenud

maintext:
Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse juhataja Jako Salla sõnul on alaealiste kuritegevuse vähenemise põhjuseid mitu. «Ühelt poolt noorte arvu vähenemine, mis juba iseenesest mõjutab statistikat. Ka meie lastekaitse ja tugisüsteemid koolides on tugevnenud ja meil on rohkem ressursse noortega tegeleda,» selgitas ta. «Teisalt on mõjutajaks märgatavalt muutunud keskkond. Noored veedavad üha enam aega nutiseadmetes ja vähem käiakse väljas. Selle arvelt on vähenenud rikkumiste arv õues, kuid kasvanud jällegi rikkumised küberruumis,» rääkis Salla.
Tema hinnangul on noorte õigusrikkumistele reageerimise puhul oluline silmas pidada seda, et enamikul juhtudel on seaduserikkumised noorukieas juhuslikud ja väljendavad puberteediea mässumeelsust. «Suur osa kuritegudest tegelikult ei jätku ja sellest kasvatakse välja. Sellistel juhtudel ei ole ülereageerimine mõistlik, vaid isegi riskantne. Küll aga on meil ikkagi sadu noori, kelle probleemid on väga keerulised ja kelle puhul on oluline ennetada probleemide eskaleerumist. Eriti oluline on seejuures reageerida probleemile, mis on käitumiseni viinud, mitte kitsalt toime pandud õigusrikkumisele,» rõhutas ta.
Selle eesmärgi täitmiseks on alates 2015. aastast kõige probleemsemad alaealised justiitsministeeriumi huviorbiidis seoses mitmedimensioonilise sekkumisprogrammiga MDFT (multidimensional family therapy), mis on suunatud tõsiste õigusrikkumistega (sh uimastite tarvitamine, koolist kõrvalehoidmine, kuritegevus) noorte ja nende perede abistamiseks.
MDFT terapeudi Pille Küti sõnul on MDFT teaduspõhine ja kaasaegne pereteraapia, mis pakub alternatiivi noorte kinnistele asutustele ja lühiajalistele sekkumistele. «Teraapia eripära seisneb võrgustikupõhises lähenemises, kuivõrd kaasame nõustamisse lisaks noorele ka tema pere, aga ka näiteks õpetaja või muu olulise tugiisiku. Usume, et toimivad peresuhted on parim ravim laste ja noorte probleemidega tegelemiseks,» ütles Kütt.
«Meie kogemusel kutsub MDFT esile püsivamaid muudatusi kui individuaalsed lähenemised. Programm kestab kuni pool aastat ja on väga personaalne. MDFT meeskondadel on tänaseks Eestis täitunud täpselt aasta ja on hea meel tõdeda, et selle aja jooksul on teraapias osalenud inimeste toimetulek märgatavalt paranenud ja katkestamisprotsent on olnud väga madal,» lisas ta.
MDFT sekkumisprogramm on suunatud 11-19-aastastele lastele ja noortele, kellel on probleeme seaduskuulelikkusega ja oht sattuda kuritegude tõttu vanglasse või erikooli. Eestis tegutseb täna 18 psühholoogia ja sotsiaaltöö taustaga MDFT kogenud terapeuti. MDFT programmi on läbinud üle 100 pere ja hetkel on töös üle 90 juhtumi.
2015. aastal registreeriti Eestis 1428 alaealiste poolt toime pandud kuritegu. Kümme aastat tagasi oli alaealiste kuritegude arv kolm korda suurem.


description: Suurbritannias visiidil viibiva kaitseväe juhataja Riho Terrase sõnul kaalub Ühendkuningriigi juhtkond Eestisse saadetava lahinguvõimelise üksuse puhul tõenäoliselt raskesoomusüksuse lähetamist.

title: Terras: Ühendkuningriik kaalub raskesoomusüksuse saatmist Eestisse

maintext:
«Nii palju võib öelda, et tegemist on lahinguvõimelise, lahinguks valmis oleva pataljoni lahingugrupi suuruse, pigem raske soomusüksusega,» ütles kindralleitnant Terras kolmapäeval BNSile pärast kohtumist oma Briti ametivenna õhuväemarssal Sir Stuart Peachi ja maaväe ülema asetäitja kindralleitnant Sir James Everardiga.
«Ta peab olema lahinguvõimeline üksus. See määrab palju,» lisas Terras.
Terrase sõnul jagavad Eesti ja Ühendkuningriik sarnast arusaama nii hetkel Euroopas valitsevast julgeolekuolukorrast kui Eestisse saabuvate üksuste ülesannetest.
Tema sõnul on Briti sõjaväelased oma ettepanekud kaitseministrile ette valmistanud ning eeldatavasti oktoobris peaks minister neid kabinetiliikmetele tutvustama.
Kaitseväe juhatajad jõudsid ühisele arusaamisele, et Eestisse saabuvate üksuste põhiülesandeks on kaitse ja heidutus ning seetõttu peab saabuv üksus olema lahinguvõimeline juba esimesest päevast alates.
Ühendkuningriigi kaitseväe juhataja õhuväemarssal Sir Stuart Peach ütles, et üksusi puudutavatest detailidest saab rääkida peagi. «Eestil ja Ühendkuningriigil on ligi sajandipikkune side, meie sõdurid on koos teeninud Afganistanis ning praegune üksuste toomine võimaldab seda sidet veelgi tugevdada,» sõnas Peach.
Ühendkuningriigi üksus peaks Eestisse jõudma järgmise aasta esimeses kvartalis, märkis Terras.
Terrase sõnul lubasid Briti relvajõudude juhid pühendumist Euroopale
Terrase sõnul lubas Briti sõjaline juhtkond osaleda Euroopa Liidu kaitsekoostöös senikaua, kuni Ühendkuningriik euroliidust lahkub.
«Brexiti puhul oli kindel sõnum, et nii kaua, kuni Ühendkuningriik on Euroopa Liidu liige, kavatseb sõjaväeline juhtkond ka oma ülesandeid Euroopa Liidus tõsiselt võtta ja täpselt nii kaua ka laua taga istuda ja olla täielikult osa,» rääkis Terras.
«Ja kui nad siis Euroopa Liidu struktuuridest lahkuvad, soovivad nad endiselt Euroopa Liidu sõjalist ja julgeolekudimensiooni toetada, olles Euroopast pärit NATO liige,» lisas kindralleitnant Terras.
Kaitseväe juhataja kindralleitnant Terras sõitis Ühendkuningriiki visiidile teisipäeval, selle käigus kohtub ta Briti kaitseväe juhataja asetäitja kindral Stuart Peach'i ning maaväe ülema asetäitja kindralleitnant James Everardiga.
Kohtumiste peamine arutlusteema on Ühendkuningriigi üksuste kohalolek Eestis. Briti lahinggrupi saatmine Eestisse otsustati suvel NATO tippkohtumisel Varssavis.
Kaitseväe juhtaja peab ka loengu Ühendkuningriigi kaitsekolledžis ning külastab NATO luurekeskust.


description: Postimehe valijameeste küsitluse põhjal on maakondadest Estoniasse tulevate sotsidest valijameeste seas esimese või teise eelistusena tõesti enim nimetatud Marina Kaljuranda, aga pooled eelistavad teisi kandidaate.

title: Sotside valijamehed ei koondu ühe nime taha

maintext:
Ainuke, kes sotsidelt hääli ei saa, on Mart Helme.
Sotsidest valijameeste seas on suhteliselt rohkem naispresidendi eelistajaid ja korduvalt nimetati ka Mailis Repsi nii valikuna Kaljuranna kõrval kui ka üldse esimese valikuna.
Sotside seas on valijamehi, kes on valmis hääletama vaid Siim Kallase poolt ja on ka neid, kes Kallase igal juhul välistavad. Korduvalt kõlas nende suust erinevas järjestuses valikuna kolm nime – Reps, Kaljurand, Jõks.
Aga ilmselgelt oleksid sotsidest valijamehed kõige suurema heameelega näinud Eiki Nestorit kandideerimas ning presidendiks saamas. Oli neid, kes ütlesid, et ootavad erakonna nn käsulaudu ja oli neid, kes ütlesid, et arvestavad eelkõige oma valla või linna volikogu soovitusi.


description: Politsei- ja piirivalveameti (PPA) mereüksus kolib amortiseerunud Piirivalvesadamast ümber Miinisadama ja Hundipea sadama territooriumile, mis aitab kulusid kokku hoida.

title: PPA mereüksus kolib Miinisadamasse ja Hundipea sadamasse

maintext:
Valitsus tegi mullu siseministeeriumile ülesandeks laiendada piirivalve, veeteede ameti ja kaitseväe laevastike koostööd ning arendada nende ametkondade jaoks välja nõuetele vastav baassadam, teatas siseministeerium.
Siseminister Hanno Pevkuri sõnul on praegu politsei- ja piirivalveameti kasutuses olev Piirivalvesadam amortiseerunud ja laevadele ohtlik.
«Seetõttu oli igati sobilik aeg leida mereüksuse mure lahendamisel terviklik lahendus, mis annab tulevikuks ka selge säästu, kuna erinevate valitsemisalade mereüksused saavad asuma ühes kohas,» lausus minister.
Kaldabaaside ühendamisel viiakse uuele territooriumile need struktuuriüksused, mis on otseselt seotud PPA laevastiku, merepääste, merereostuseseire ja -tõrjega ning merepiiride valvamisega ja nende üksuste teenindamisega.
Miinisadama ja Hundipea sadama territooriumi projekteerimistöödega alustatakse 2017. aastal ning ehitustööd kestavad 2019. aasta lõpuni. Eesmärk on, et PPA mereüksus alustab ühtse tervikuna uues kohas tööd hiljemalt 1. jaanuaril 2020.


description: Vene riigiduuma valimistel Eestis osalenud Venemaa kodanikud eelistasid ülekaalukalt võimuparteid Ühtne Venemaa, teistest parteidest enam hääli said ka kommunistid.

title: Vene kodanikud Eestis eelistasid Ühtset Venemaad ja kommuniste

maintext:
«Valdav enamus Eestis elavaid Vene kodanikke toetasid võimuparteid Ühtne Venemaa. See on välismaal elavate Vene kodanike traditsiooniline eelistus, kuna just see partei assotsieerub neil esmajärjekorras Vene riigiga,» ütles Vene saatkonna esindaja BNSile.
Teisele kohale jäi Eestis esialgse häältelugemise põhjal Venemaa kommunistik partei. «See iseloomustab eelkõige valijate vanuselist struktuuri, kuna enamuse valimaskäinutest on vanemaealised,» lisati saatkonnast.
Teised kandideerinud parteid said Eestis elavatelt Vene kodanikelt märksa väiksema toetuse.
«Selle põhjuseks on eelkõige asjaolu, et neid ei ole Eestis elavate Vene kodanike jaoks kuulda - ei liberaaldemokraatlikku parteid, ei Õiglast Venemaad ega ka teisi,» selgitas saatkonna esindaja.
Täpsemad hääletustulemused peaksid selguma pärastlõunal.
Eestis käis Venemaa riigiduuma valimistel kahe päeva jooksul umbes 11 000 Vene kodanikku. Tallinnas ja Tartus andis üle 5000 Venemaa kodaniku ning samuti käis Narvas hääletamas üle 5000 inimese.
Vene keskvalimiskomisjoni eesistuja Ella Pamfilova teatas esmaspäeval, et võimupartei Ühtne Venemaa võitis 450-kohalise riigiduuma valimistel 343 mandaadiga põhiseadusliku enamuse, kommunistlik partei saab 42, Liberaaldemokraatlik Partei 39 ja Õiglane Venemaa 23 duumakohta.
Ühtne Venemaa saab üle 100 saadikukoha rohkem kui riigiduuma lahkuvas koosseisus, kus ta oli 238 mandaati.


description: Eesti võimud ei lubanud neljapäeval riiki Vene telekanalite NTV ja Life võttegruppe, kes olid saabunud piirile Tallinna linnavalitsuse küllakutse alusel väljastatud turismiviisadega.

title: Eesti ei lubanud riiki kahe Vene telekanali ajakirjanikke

maintext:
«Korrespondent Aleksei Kobõlkov ja operaator Ilja Kondratjev võeti bussist maha Ivangorodi piiripunktis,» teatas NTV neljapäeval oma veebisaidil. Telekanali töötajad olid suundumas neli päeva kestvale tööreisile Tallinna linnavalitsuse kutsel, lisas NTV.
Teate kohasel pidid ajakirjanikud tutvuma Tallinnaga ning külastama kunstimuuseumi ja Eesti Rahva Muusemi. Samuti pidid Vene teleajakirjanikud kohtuma Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvartiga.
Kobõlkov ütles NTV kodulehel avaldatud teates, et ehkki nad kavatsesid tulla Eestisse turismireisile ega plaaninud tööd teha, siis Eesti võimud ei jäänud seda uskuma.
«Kõigil meie katsetel selgitada, et me ei kavatse töötada ning see on tavaline turismiviisa, mille me saime Tallinna linnaametnike kutsel, ei olnud mingit mõju,» selgitas Kobõlkov.
Tema sõnul on see siiski mitteametlik põhjus nende riiki mittelubamiseks.
Kobõlkovi kinnitusel organiseeris visiidi Tallinna linnavalitsus ning sarnaseid külaskäike toimub regulaarselt, et toetada Eesti pealinna kui ajaloolise ja kultuurikeskuse mainet.
Samasugune saatus tabas neljapäeval ka Vene telekanali Life töötajaid, kes sõitsid samas grupis NTV ajakirjanikega.
«Eesti piiril meid esmalt justkui lasti riiki, aga pärast paluti [bussist] väljuda. Meilt võeti ilma selgitusi esitamata dokumendid ära,» rääkis telekanali Life korrespondent Olga Pritõkina oma telejaama veebiküljel avaldatud teates.
Tema sõnul rääkis juhtunu juures viibinud Vene konsluaadi töötaja, et sarnaseid reise on korraldatud juba viis aastat, kuid kunagi polevat midagi sellist juhtunud. "NTV kolleegid sõidavad juba 2003. aastast saadik Eestisse turismiviisaga ja probleeme ei ole esinenud," ütles Pritõkina.
Life märkis oma kodulehel, et samas grupis olnud trükiväljaannete ajakirjanikud lubasid Eesti võimud riiki. Pressiringsõidu korraldaja on Tallinna linnavalitsus, rõhutas Life.ru.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Riigirestoranide hulk paneb valitsuse kukalt kratsima
Muuseumide ja teatrite kohvikute personal jätkab hoogsat paisumist ja juba järgmisel aastal toimetab riigirestoranides ligi 180 inimest. Ehkki nii peaminister kui ka riigihalduse minister on kriitilised, pole rongi peatamiseks selget kokkulepet.


description: Valimiskogus presidendiks kandideerinud Marina Kaljurand võttis aja maha ja sõitis täna nädalaks välismaale.

title: Marina Kaljurand sõitis nädalaks välismaale

maintext:
Kaljuranna kampaaniameeskonna juht Andres Kaju ütles Postimehele, et Kaljurand ei viibi Eestis ja ei jaga sel ajal ajakirjandusele mingeid kommentaare.
«Kaljurand on valmis oma tulevikuplaane ja presidendivalimis kommenteerima järgmisel nädalal,» lausus Kaju.
Kui Kaju rääkis Päeval, et Kaljurand lahkub Eestist juba esmaspäeval, siis õhtul ütles ta rahvusringhäälingu uudisteportaalile, et enne välismaale sõitmist võtab Kaljurand aja maha oma suvekodus.
Enda kandidatuuri uuesti ülesseadmise Kaljurand kampaaniajuhi kinnitusel välistab. «Enda ülesseadmist ei plaani kindlasti mitte. See on protsess, mis on praegu täielikult erakondade esimeeste käes,» ütles Kaju õhtul rahvusringhäälingu uudisteportaalile.
Kas Kaljurand jätkab pärast puhkust diplomaatilist karjääri, pole samuti veel selge. "Kõik on võimalik, kõik on lahtine, vara on veel sellest rääkida," kinnitas Kaju.
Marina Kaljurand sai laupäeval presidendi valijameeste kogus esimeses voorus 75 häält ja ei osutunud sellega teise vooru edasipääsenuks. Teises hääletusvoorus sai Siim Kallas 138 ja Allar Jõks 134 häält. 60 sedelit olid rikutud või kehtetud. President jäi valimiskogus valimata ja riigikogu hakkab 3. oktoobril taas riigipead valima.


description: Kuuldes, et Postimehele avaldas muljet filmitud imekaunis video vees jooksvast hirvest, oli taanlasest motovarjusporti harrastava IT-ettevõtja Kristian von Wowerni vastuseks heasüdamlik naer.

title: Hirvevideo taga on Saaremaal elav "hull taanlane"

maintext:
Taanlane kirjeldas Postimehele soravas eesti keeles, et hetk õnnestus tal jäädvustada juhuse tõttu. Saaremaal lendab Kristian ringi päris tihti, sest ta elab seal. «Mulle meeldib see ja ilusaid hetki, millele olen juhuslikult peale sattunud on väga palju. Olen näinud põtru, metssigu, metskitsi ja palju muud. Aga see on esimene kord, kui loomale nii lähedale sattusin,» rääkis Kristian.
«Peale video postitamist hakkasin saama negatiivseid kommentaare, et ma olen paha mees ja otsisin looma välja ning ajasin teda taga. Kuid tegelikkuses oli see kõik vaid juhus. Tema saatus juhuslikult seal olema samamoodi nagu mina, edasi liikusime samas suunas. Seal on tihti ka palju jahimehi, kes paugutavad. Ma ei teagi, keda ta kartis, kas mind või jahimehi. Minu tegevus polnud igatahes kuritahtlik,» sõnas Kristian, lisades, et koju jõudes ja videot nähes tekkis tal soov seda ka teistega jagada.
Motovarjuspordist rääkima hakates puhkes Kristian kõigepealt naerma. «Nad kutsuvad mind siin hulluks taanlaseks,» sõnas ta. «Eks ma vist natukene olen ka ebanormaalne aga pole viga. Minusuguseid on Eestis veel umbes 30. Selle hobiga tutvusin ma kuskil kümme aastat tagasi, kui üks mu tuttav endale selle varustuse soetas.»
«Alguses ma mõtlesin deltaplaani peale aga Eestis on selleks litsentsi vaja. Nii ma nüüd lendangi hoopis langevari pea kohal ja muruniiduk selja taga. Ja see on mõnus, palju rohkem on näha, » rääkis taanlane oma hobist. «Nüüdseks olen ma vist neli aastat juba lennanud,» lisas ta.
«Kevadel hakkas üks põder mind jahtima, mitte vastupidi. Lendasin Kuressaare lennujaama lähedal ja nägin miskit liikumas. Lendasin siis selle poole ja avastasin, et tegu on põdrapoisiga. Edasi lennates märkasin silmapiirist, et põder muudab suunda ja hakkab minuga samas suunas jooksma. Ja nii me tiirutasime, kuniks ma ära lendasin,» kirjeldas ta.
Eestisse sattus Kristian samadel põhjustel nagu paljud teised välismaalased- põhjuseks oli Eestimaa naiste ilu. Nüüd abielus ja tütart kasvatav taanlane aga armus Saaremaasse veel enne kui leidis abikaasa. «Olen ise pärit ühelt väikeselt Taani saarelt ja minu tollane tüdruksõber pärines Saaremaalt. Nii ma siia 1993. aasta suvel esimest korda sattusingi ja tundsin kohe, et see koht on eriline,» kirjeldas Kristian oma erilist suhet Saaremaaga.
«Ma olen maailmas ringi reisinud palju, sest minu vanematel oli reisibüroo. Võiks öelda, et ma kasvasin lennukis. Saaremaad pean aga kõigist nähtud kohtadest kõige erilisemaks. Nii ma siia kolida otsustasingi. Ma ütlesin oma tollasele tüdruksõbrale, et ma lähen, ma ei tea, mis sa teed aga ma lähen,» meenutab ta.
«Mul on Kuressaares tarkvarafirma, millega alustasin juba Taanis aga sellegi kolisin siia üle. Kuressaare kontoris töötab hetkel umbes kaheksa inimest,» räägib ka ajakirjaniku ja fotograafi ametit pidanud Kristian. «Meie sakslasest arendusdirektor sattus Eestisse samamoodi nagu mina. Ta armus Saaremaasse- me kutsume seda oma paradiisisaareks,» naerab ta.


description: Keskerakonna juhatuse aseesimees Jaanus Karilaid leiab, et Edgar Savisaar võiks teha kokkuleppe Jüri Ratasega, et viimasest saaks erakonna uus esimees ja Savisaart näeb ta pigem erakonna auesimehena.

title: Karilaid: Savisaarest võiks saada Keskerakonna auesimees

maintext:
Karilaiu sõnul eeldab ta, et 5. novembril Paides toimuval erakonna kongressil saaks Keskerakond omale nii uue juhatuse kui ka uue esimehe ning selle tulemusel loodab ta oma erakonda taas ühtsena ja ühes leeris näha, ütles Karilaid ETV saates «Ringvaade», vahendas ERRi uudisteportaal.
Karilaid leiab, et Savisaar on oma paranoiadega üle piiri läinud, mistõttu vajaks erakond uut esimeest, Savisaarele soovitab ta aga taanduda auesimehe kohale nagu Reformierakond on toiminud Siim Kallasega.
«Ma saan aru, et kaitsepolitsei ja prokuratuur on erakonna esimehele haiget teinud, aga see on süvendanud erakonna esimehes paranoiat, et kõik on kaitsepolitsei agendid ja see paranoia on liiga kaugele läinud. keskerakond kaitseb Keskerakonna esimeest poliitilise protsessi eest, aga me ei saa selle paranoiaga minna liiale, väites, et iga teine või kolmas on kaitsepolitsei agent,» rääkis Karilaid.
Ta nimetab end ka praegu Savisaare pooldajaks, kuid näeb tema rolli teisenemist ning peab vajalikuks uue esimehe valimist. «Ma olen ka täna Savisaare pooldaja, aga see ei tähenda, et erakonna esimees ei võiks vahetuda, ma arvan, et sellisest juhtimiskriisist võiks erakonna välja tuua Jüri Ratas.»


description: Neljapäeval Eestisse saabunud Vene ajakirjanike grupp, kelle seas olnud teleajakirjanikke piirivalve riiki ei lubanud, tuli siia tutvuma Eesti muuseumite, teiste hulgas ka Eesti Rahva Muuseumiga (ERM), teatas visiidi korraldamisega seotud ametnik.

title: Piirilt tagasi saadetud Vene ajakirjanikud plaanisid tutvuda ERMiga

maintext:
«Kuna on tulemas Tallinna päevad Peterburis, siis delegatsioon, nii palju kui mina tean, tuli siia selleks, et neid ettevalmistusi näidata. Ja samuti on põhieesmärk ERMi avamine, et seda reklaamida Peterburi televisioonis ja anda siis ka piiterlastele võimalus tulla ERMi külastama,» rääkis SA Tallinna Arengu- ja Koolituskeskus nõunik Toivo Keva neljapäeval BNSile.
Tema kinnitusel koosnes 12-liikmeline rühm eranditult Peterburi ajakirjanikest.
«Peale selle on neil kavas veel ka kunstimuuseumi, Tallinna linnamuuseumi, Kiek in de Köki, Tallinna maa-aluste käikude, Patarei vangla ja Viru KGB muuseumi külastamine. Põhiliselt ongi see muuseume tutvustav reis ajakirjanikele,» lisas Keva.
Tema sõnul vastutas reisi tehnilise poole eest SA Tallinna Arengu- ja Koolituskeskus. Ning kutseid Peterburi ajakirjanikele keegi ei saatnudki, sest neil on kõigil olemas pikad (turismi - BNS) viisad. «Seda kutset ei olnud meie poolt vaja,» rõhutas Keva.
«Sarnaseid ajakirjanikke tutvumisreise on Tallinna Arengu- ja Koolituskeskus linnavalitsue lepingute alusel korraldanud kaheksa aastat," rääkis Keva. "Ja on käinud mitte ainult ajakirjanikud Peterburist, aga ka Lõuna-Koreast, Belgiast, Inglismaalt, Soomest ja nii edasi - väga paljud ajakirjanikud ja kellegagi pole kunagi analoogseid juhtumeid juhtunud,» lisas Keva.
«Mis paneb mind veel imestama on see, et kuna ajakirjanike delegatsioon koosnes 12 liikmest, siis kirjutavad ajakirjanikud lasti üle piiri ilma, et oleks kontrollitud, kas neil on pastakas ja magnetofon kaasas, ei nõutud nendelt mingit töötegemise viisat, aga näitav ajakirjandus pidi esitama tööviisa,» ütles Keva.
Tema sõnul Tallinn ajakirjanikele ette ei kirjuta, kas ja kuidas nad reisil nähtut kajastama peaks.
Eesti võimud ei lubanud neljapäeval riiki Vene telekanalite NTV ja Life võttegruppe, politsei- ja piirivalveameti kinnitusel ei olnud ajakirjanikel tööviisat.
«Täna kella 12.30 paiku saabusid Narva piiripunkti neli Venemaa kodanikku, kes soovisid turismiviisaga riiki siseneda. Dokumentide kontrollimisel selgus, et nende reisi tegelik eesmärk ei vasta viisas märgitule, mistõttu isikute viisad tühistati ning nad suunati tagasi Venemaale,» ütles BNSile Ida prefektuuri pressiesindaja.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Erakonnad on presidendis kokkulepe jõudmas, sõelale on jäänud Jüri Luik ja Kersti Kaljulaid
Erakonnad on jõudmas presidendikandidaadis kokkuleppele, mitme allika kinnitusel on kandidaatidena sõelale jäänud Jüri Luik ja Kersti Kaljulaid.


description: «Minust saab empaatiline president, kes räägib kõikide ühiskonnagruppidega ja kel ei lähe meelest, et nõrgemad enne,» vastas presidendikandidaat Kersti Kaljulaid ETV saates «Pealtnägija» küsimusele, millise presidendi Eesti tema näol saab.

title: Kaljulaid "Pealtnägijale": minust saab empaatiline president

maintext:
«Nende häält, kelle hääl kipub jääma vähem kuuldavaks, tuleb ühiskonnas võimendada ja see on väga oluline,» kinnitas Kaljulaid.
Saatejuht Mihkel Kärmas uuris Kaljulaiult nii tema pere, Eesti riigi ja ühiskonna probleemide kui tema lähiaja plaanide kohta.
Kaljulaid märkis, et teda üllatas pisut, et isegi riigikogulased uurisid tänastel kohtumistel palju tema pere kohta. Kaljulaid selgitas, et tal on neli last vanuses 27, 23, 11 ja 7, neist üks on tüdruk, kolm on poisid. «Olen ka vanaema,» lisas naine.
Kaljulaiu elukaaslane on TTÜ lõpetanud sideinsener. «Minu tugi ja seljatagune,» nentis Kaljulaid. Ta lisas, et tema pidi oma otsuse presidendiks kandideerida paari tunniga, kuid palus, et tema perele antaks uue olukorraga kohanemiseks aega. «Ma loodan, et kõik mõistavad, et neile tuleb anda aega leida oma koht uues olukorras.»
Küsimusele, kuidas perekond tema presidendiks saamisesse suhtub, vastas Kaljulaid, et vanemad lapsed soovisid edu, nooremad on aga olukorrast põnevil nagu lapsed ikka.
Kaljulaid märkis, et ta on väga õnnelik, et tema vanemad lapsed elavad Eestis ja ka nooremad tulid suurima hea meelega tagasi Eestisse.
Kaljulaid nentis, et olukord paraku on tõesti selline, et paljud eestlased teda ei tea ega tunne, kuid soovitas kõigil huvilistel tutvuda tekstidega, mida ta on tänavugi näiteks ajalehte Postimees kirjutanud. «Minu vaadete ja väärtuste kompass on avalik.»
Vastuses küsimusele, kuidas integreerida ühiskonnas võõrkeelseid inimesi, tõi Kaljulaid näite Luksemburgist, kus on viimastel aastatel lahkunud riigist 100 000 inimest ja juurde tulnud 200 000. Kuid kohaliku keele kõnelejate arv on sellest hoolimata kasvanud.
«Keeleõpe on küsimusteta kättesaadav kõikidele, tasuta, igal pool ja kogu aeg,» selgitas Kaljulaid. «Arusaamine ühiskonna asjadest algab siiski ühisest keelest. Ma loodan, et ka Eestis võiks olla eesti keele õpe küsimusteta kättesaadav kõikidele, sõltumata sellest, kas nad tulid siia eelmisel aastal või on siin juba ammu olnud,» lisas ta.
Kaljulaid märkis, et reedel peab ta sõitma Luksemburgi Euroopa kontrollikotta, et esitada lahkumisavaldus ja töö üle anda.


description: Vikerraadio saates «Samost ja Rumm» tõdesid saatejuhid Anvar Samost ja Hannes Rumm, et järgmise nädala esimese poole võtmesündmus seoses presidendivalimistega on kindlasti esmaspäeva õhtul sotsiaaldemokraatide juhatuse koosolek.

title: "Samost ja Rumm": presidendivalimiste võtmesündmus on SDE otsus, keda toetada

maintext:
Rumm tõdes, et SDE juhatuse koosolekule on kaasatud ka kõik sotsidest valijamehed, kokku on neid 41 inimest. «40 häält siia või sinna on päris kõva valuuta iga presidendikandidaadi jaoks,» märkis ta ja lisas samas, et väga raske on ennustada, mida sotsiaaldemokraadid teevad, kuid usutavasti saab peamine valik olema ikkagi Siim Kallase ja Marina Kaljuranna vahel, vahendas ERRi uudisteportaal.
Samosti sõnul on sotside hulgas siiski jätkuvalt erinevaid gruppe, kuid esmaspäevane sotsiaaldemokraatide juhatuse kogunemine on kindlasti järgmise nädala esimese poole olulisemaid suunanäitajaid.
Samost tõdes, et ta ei imestaks, kui see otsus oleks SDE-s lõpuks selline, et igaüks hääletab oma eelistuse järgi ja erakond sellist ühtset joont ei võta.


description: Kuigi riigikogu fraktsioonid kohtuvad presidendikandidaadiks pakutud Euroopa Kontrollikoja liikme Kersti Kaljulaiuga homme ja otsustavad ametlikult alles siis, kas teda toetada, on tal vajalikust 68 häälest tänase seisuga 55 põhimõtteliselt juba olemas.

title: Mitme häälega võib Kaljulaid riigikogus arvestada?

maintext:
Riigikogus on 101 saadikut, kellest vähemalt 68 peab hääletama Kaljulaiu poolt, et ta osutuks esmaspäeval kell 13 algavas hääletusvoorus valituks. Tegelikult loodetakse vähemalt 68 toetusallkirja kokku saada juba hiljemalt laupäevaks, mil peaks toimuma tema ülesseadmine. See annaks kindlustunnet, et Kaljulaiu kandidatuuril on parlamendis piisav toetus.
Praeguseks on Kaljulaiule kindlat toetust lubanud 15-liikmeline Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ja 14-liikmeline Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) fraktsioon.
27-liikmelisest Keskerakonna fraktsioonist toetab Kaljulaidu saadikurühma esimehe Kadri Simsoni sõnul vähemalt 20. Seitsme saadikuga esindatud Konservatiivses Rahvaerakonnas (EKRE) on Kaljulaiul fraktsiooni juhi Martin Helme sõnul kuus toetajat ning üks on veel, kes on kõhkleval seisukohal.
Seega on Kaljulaiul tänaõhtuse seisuga olemas 55 kindlat toetajat SDE, IRLi, Keskerakonna ja EKRE ridadest.
Postimehe andmetel on kõhklejaid veel Vabaerakonna kaheksaliikmelises fraktsioonis. Partei esimees Andres Herkel on samas ERRile öelnud, et see, kas vabaerakondlased annavad Kaljulaiu ülesseadmiseks allkirja, selgub homme, kuid riigikogu hääletusel võib ta Vabaerakonna toetusega arvestada.
Esmaspäevases hääletusvoorus oleks Kaljulaiul sel juhul olemas 63 saadiku toetus.
Praegustel andmetel on suurimad kahtlused Kaljulaiu kandidatuuri suhtes Reformierakonna fraktsioonis, mis peaks ühise seisukoha kujundama homme hommikul. Esmalt kohtuvad Kaljulaiuga saadikurühma liikmed ning seejärel arutab teemat veel ka erakonna juhatus. Reformierakonna fraktsioon on praeguse parlamendikoosseisu suurim, koondades 30 riigikogu liiget.