description: Äsja presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi nime kasutav Twitteri konto, mis sai ühe päevaga üle 2000 jälgija, ei ole ehtne.

title: Kaljulaidi nime kasutav Twitteri-konto pole ehtne

maintext:
Esmaspäeval otsuseni jõudnud valimissaagas on vähe tähelepanu saanud minu jaoks oluline aspekt. Tegemist oli muutuste ja seisaku omavahelise võitluse teise etapiga. Kuigi presidendi käed ei ole piisavalt pikad muutuste juhtimiseks, on see positsioon märgiline ja selle ameti kandja saab olla vähemalt sõnades ka seisaku lõhkuja.
Eile presidendiks valitud Kersti Kaljulaid sõnas Postimehele vene keeles, et seda kõnelda on tal hetkel raske, kuna 12 aastat välismaal pole andnud piisavalt praktikat.
Juhtkiri: tervist, proua president!
Kersti Kaljulaidi on viimaste päevade vältel kiidetud nii ülevoolavalt, et isegi kui kõik kiidusõnad on õigustatud, on peaaegu piinlik neid siinkohal korrata.
Seitsme päevaga presidendiks
Täna täpselt seitse päeva tagasi sai Kersti Kaljulaid kõne riigikogu spiikrilt Eiki Nestorilt, kelle jutt oli lühike ja konkreetne: «Tere, Kersti. Helistan sulle riigikogu vanematekogu ülesandel. Oleme arutanud ja jõudnud konsensusele, et tarvis oleks sinuga kohtuda. Et teha ettepanek kandideerida Eesti vabariigi presidendiks.»
Evelin Ilves: palju õnne, kallis Kersti, kullateraga president!
Eksesileedi Evelin Ilves õnnitles sotsiaalmeedia vahendusel värskelt valitud Eesti presidenti Kersti Kaljulaidi.
Läti uudisteportaal avaldas Kaljulaidist 30 aastat vana foto
Läti üks juhtivaid uudisteportaale TVNET.lv avaldas täna foto Kersti Kaljulaidist, mis on tehtud 30 aastat tagasi Lätis bioloogide kokkutulekul.
Kaljulaid: Eesti Vabariigi presidendina läheb minu elu sama moodi edasi
Galerii: Kersti Kaljulaid kohtus Kadriorus Toomas Hendrik Ilvesega
Riigipea Toomas Hendrik Ilves kohtus esmaspäeva õhtul Kadriorus äsja uueks presidendiks valitud Kersti Kaljulaidiga.
Sirje Niitra: president kui (vanem) õde
Kui Marina Kaljuranna puhul räägiti temast kui võimalikust Eesti rahva emast, siis Kersti Kaljulaid selle kuvandi alla kindlasti ei mahu. Ta lihtsalt pole nii soe, pehme ja naerusuine. Pigem kannab ta välja meid toetava ja kaitsva õe rolli.
Pevkur turvameetmetest: just neil minuteil saab Kaljulaid briifingu, kuidas tema elu hakkab välja nägema
Siseminister Hanno Pevkur ütles vastvalitud presidendi Kersti Kaljulaidi turvamise kohta, et pärast ametisse nimetamist hakkab ta sõitma sama autoga, millega president Ilves praegu ning et läbi tuleb rääkida ka lahendused Kaljulaidi kodu turvamiseks.
Otsepilt ja blogi: Kersti Kaljulaid valiti Eesti presidendiks
Riigikogu valis täna Kersti Kaljulaidi 81 poolthäälega Eesti presidendiks.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Galerii: Eesti alistas Gibraltari 4:0, 18-aastaselt Mattias Käidilt kaks väravat
Eesti jalgpallikoondis pidas täna enda teise kohtumise 2018. aasta MM-valiksarjas, kui koduväljakul alistati Gibraltar 4:0. Eesti koondise peatreenerina tööd alustanud Martin Reimi debüütmängus lõid väravad 18-aastane Mattias Käit (47. ja 70. minut), Konstantin Vassiljev (62.) ja Sergei Mošnikov (88.). H-alagrupi tabeliseis 2. vooru järel: 1. Belgia 6 punkti, 2. Kreeka 6, 3. Bosnia ja Hertsegoviina 3, 4. Eesti 3, 5. Küpros 0, 6. Gibraltar 0. Kui Eesti ei suutnud avapoolajal vastaste kaitset lahti muukida, siis peatreener Martin Reimi sõnul poolajal mingit paanikat ei olnud. «Hullu ei olnud midagi. Esimese poolaja algus oli päris hea. Vahepeal meie rünnakud natuke vaibusid. Me ei suutnud ära kasutada ääretsoone, mida meile pakuti,» tunnistas Reim. «Andsime poolajal paar nõuannet äärepoolkaitsjatele (Siim) Lutsule ja (Sergei) Zenjovile. Tuli tempot üleval hoida ja teadsime, et meie ründajad on kiiruses vastaste kaitseliinist üle. Pidime tsoone ründama. Olime selles tublid, eriti teisel poolajal.»

fasttext_language: et


description: Suhtekorraldaja Ivo Rull leidis Toomas Hendrik Ilvese eile õhtul tehtud avaldust kommenteerides, et eelmise presidendi mainest on alles vaid riismed.

title: Suhtekorraldaja: Ilvese mainest on alles riismed

maintext:
«PRi mõttes liiga hilja ja liiga vähe. Tekstis on väide, et Ilves ei teadnud 2012 Ermamaa ja EASi vahel sõlmitud kokkuleppe detaile – no ei ole võimalik selline asi, kui Ilves on Ärma talu arendanud nagu oma südameasja,» kirjutas Rull Facebookis.
Toimiv suhtekorralduslik lahendus oleks Rulli hinnangul olnud veel Ilvese ametiaja lõpul kokkulepe, et tagastamata jäetakse 10 protsenti ja tagastatakse mingi perioodi jooksul 90. Veelgi parem lahendus olnuks presidendi ametist lahkumisel teade, et tagastatakse 100 protsenti.
«Täna aga juba teame, et Ilvesel on nii palju laene kaelas, et neid tagastamise variante ta ilmselt pikalt ei kaalunud. Nüüd on ekspresidendi mainest alles riismed ja niipea ei paranda seda ka ükski audit ega kellegi kaitsekõne. Parimal juhul need üksnes tõestavad, et oli jokk. Halvemal juhul a la Siim Raie teevad need Ivese mainele (kes polevat olnud väga suutlik asjaajamises jmt) veelgi suuremat kahju,» lisas Rull.


description: EELK peapiiskop Urmas Viilma sõnul rääkis president Kersti Kaljulaid riigikogus peetud kõnes Eesti iseseisvuse taastanud inimeste lastelastest ja see näitab Viilma hinnangul Eesti kestvust. Mis puudutab president Ilvese pärandit Eesti ajaloos, siis Viilma sõnul ootab Ilvest väärikas ja auväärne koht.

title: Video: vaata, mida vastuvõtule kutsutud presidendile soovivad

maintext:
Riigikogu liige Laine Randjärv soovib Kersti Kaljulaidile vastupidavust ja kannatlikkust. «Ma soovin talle pikka meelt, et hakkama saada ka kõige selle pahupoolega, mis täna veel ei paista.»
Laine Randjärv Allikas: Postimees
Riigikontrolör Alar Karise sõnul oli president Kaljulaidi kõnes palju sellist, millele tahaks alla kirjutada. «See oli tema esimene kõne ja pigem tuleks vaadata, millised sõnumid tulevad järgmistel kõnedel – aastavahetusel ja vabariigi aastapäeval.»
Alar Karis Allikas: Postimees
Presidentide vastuvõtule kutsutud Kersti Kaljulaidi majandusnõunik Heido Vitsur ütles, et eestlased peavad muutuma rahvuseks, kes rohkem kui seni usub oma tulevikku.


description: Keskerakonna endine peasekretär Priit Toobal lahkus ametist, ilma et oleks saanud midagi üle anda ja jättis endast maha ainult kausta nimega «Erakond», ütles Toobali järel kuni septembri lõpuni peasekretäriametit pidanud riigikogu liige Oudekki Loone.

title: Loone: Toobal jättis mulle lahkudes ainult kausta nimega "Erakond"

maintext:
«Sellest oli natuke kahju, et Toobal lahkus ilma selleta, et oleks üldse saanud mulle midagi üle anda,» rääkis Loone ETV saates «Kahekõne», vahendas ERRi uudisteportaal.
Tema sõnul jättis Toobal lahkudes talle arvutisse ainult kausta nimega «Erakond», milles oli suur hulk faile, kuidas erakond on valimisi teinud ja palju muud praktilist informatsiooni.
«Ja siis hakkasid mulle helistama inimesed, kes hakkasid ütlema, et mul oli Priiduga see või teine kokkulepe, Priit oli palunud, kuna tema lahkumine ei olnud sõbralik, et ta ei tahtnud kuu aega üldse kellegagi rääkida - ma mõnes mõttes mõistan seda ja ma austasin seda, aga siis mul tuli kontrollida, kas inimesed mõtlesid välja, et oli Priiduga kokkulepe,» meenutas ta. «Mõtlesin, et kui paberit ei ole, siis ei ole kokkulepet ka, te ju saate aru, teisalt on mulle väga oluline, et erakond peaks oma lubadusi».
Küsimusele kuidas saab erakond nii toimida, et erakonna juht ei ole teadlik peasekretäri tehingutest, vastas Loone, et see on küsimus Priit Toobalile, ise oli Loone sel ajal Keskerakonna lihtliige ja ta ütles enda sõnul ka peasekretäriks saades selgelt, et vastutab ainult nende asjade eest, mida ta ise teeb.


description: Haridus- ja teadusminister Maris Lauri märkis kolmapäeval õpetajate päeva puhul, et õpetajaid saab tunnustada iga päev ja see on oluline.

title: Maris Lauri: õpetajaid saab tunnustada iga päev

maintext:
«Olen veendunud, et igaüks suudab meenutada koolipõlvest õpetajat, kes on jätnud talle hinge suure positiivse emotsiooni. Õnnelikud on need inimesed, kellel selliseid õpetajaid on palju. Säärased suured õpetajad tulevad toime kõigi lastega, on rõõmsameelsed ning mõistvad. Nad mõjutavad meid terve elu,» rääkis Lauri.
Ministri sõnul saame oma õpetajaid tunnustada iga päev nii lapsevanemate, õppurite kui ka vilistlastena. «Positiivne tagasiside ning õpetaja professionaalsuse hindamine on kooli ja kodu hea koostöö vundament. Kutsun meid kõiki üles tunnustama õpetajaid, kes on jäänud säravate ja kirglike isiksustena meelde kogu eluks,» ütles Lauri.
«Sotsiaalmeedias saame oma õpetajaid pidada meeles ka teemaviite ehk hashtagi #lemmikõpetaja abil. Laupäeval tunnustame Eesti haridustöötajaid, hariduse toetajaid ja suurimaid haridustegusid Aasta Õpetaja galal, mida kannab üle ka Eesti Televisioon. Suur aitäh kõikidele õpetajatele! Isiklik tänu õpetajatele, kes mind õpetasid ja inspireerisid!» lisas minister.


description: Kasvatusteadlane Tiiu Kuurme peab hiljuti kahes Eesti lasteaias toimunud väikelaste suu ja sõrmede kinni teipimist sadismiks, ent leiab, et kogu süüd ei tohiks panna lasteaiaõpetajatele – viga on hoopis selles, et aina raskemini kasvatatavate lastega tegelemiseks pole õpetajatel jõudu.

title: Kasvatusteadlane lapse teipimisest: lool on ka teine pool, millest ei taheta rääkida

maintext:
«Sellest ei saa mitte kuidagi teisiti arvata, kui seda absoluutselt hukka mõista. See on väikest last äärmiselt traumeeriv, äärmiselt alandav. See võtab ära inimese põhivabadused: liikumisvabaduse ja vabaduse kõnelda. Minu jaoks on see sadism,» võttis Kuurme kokku oma arvamuse laste teipimisest.
«Aga sellel on ka teine pool, millest ei taheta rääkida – kogu vastutus pannakse sellele õnnetule lasteaiaõpetajale, kes on ka kõigest inimene,» rõhutas Kuurme.
Kasvatusteadlane usub, et lapsed on lasteaedades väga palju muutunud. Lapsed on muutunud raskesti kasvatatavaks, neil palju on erinevaid sündroome ja erivajadusi, on pidurdamatust ja hüperaktiivsust. «See, et me paneme kõik korraga midagi tegema ja lapsed kuulavad – see on eilne päev. Nad ei tee seda enam,» tõdes Kuurme.
Riiklikud reformid on sealjuures ainult sellised, mis administratiivselt mitte ei kergenda lasteaiaõpetaja tööd, vaid vastupidi, raskendavad seda. «Ja siis me tõstame lasterühma arvu 24ni,» imestas Kuurme.
Rasked ja kahjustatud lapsed pannakse ühe inimese käe alla – too peab suutma teha kõike. «Siis ta inimlikult ei pea vastu. Ta läheb endast välja ja kasutab tõesti sadistlikke meetodeid. Ma näen neid probleeme, millega need inimesed rinda pistavad,» lausus Kuurme.
Suund on kokkuhoiule, samas probleemid teravnevad. «24 last on selgelt liig mis liig,» usub Kuurme. «Otsime põhjusi sealt.»
Üks õpetaja ja 24 väikelast
Kuigi lasteaiaõpetajad on aastaid rääkinud, et rühmad on liiga suured, jõustus eelmisel aastal seadusemuudatus, millega suurendati lasteaiaõpetaja töökoormust veelgi.
Kui varem võis lasteaiarühmas olla kuni 20 last, kellega tegeles kaks õpetajat ja üks õpetaja abi, siis möödunud aastal jõustunud koolieelse lasteasutuse seadusemuudatuste järgi võib lasteaiarühma suurendada kuni 24 lapseni, samal ajal saavad lasteaiad ühe rühma kohta tööle võtta ainult ühe kõrgharidusega õpetaja ja kaks õpetaja abi. Õpetaja abi ametikohal ei ole mingeid kvalifikatsiooninõudeid kehtestatud.
Kuurme möönis, et kahtlemata on ka lasteaiaõpetajate seas väga andekaid inimesi ja samas võib olla ka julmi inimesi, kuid ei saa eeldada, et inimene on üleloomulike võimetega. «Võtke ise need 24 kolmeaastast – mida te nendega teha suudate? See peab ikka väga oskuslik inimene olema,» tõdes ta.
Kuid kust tulevad rasked lapsed? Kuurme sõnul tulevad nad rasketest kodudest, vanemate napist ajast ja nende oskamatusest – puudu on vanemluse haridusest. Laste lapsepõlv ei ole kunagi olnud selline nagu täna.
Laste kasvatamise asemel suunatakse nad virtuaalreaalsusesse jalust ära. «Varem oli vanem murelik, kui laps oli kodust ära ja ta ei teadnud, kus laps on. Nüüd istub laps kodus internetis ja vanem ei ole murelik, sest laps on kodus. Aga tegelikult vanem ei tea, kus laps on ja millega ta tegeleb,» ütles Kuurme.
Väikelaste kasvukeskkond on väga mürarohke ja rahutu. Laste lapsepõlves on liiga vähe rahu. «Täiesti omal kohal on praegu rääkida kahjustatud lapsepõlvest ja need kahjustused on teistsugused kui varem,» märkis Kuurme.
«Olen täitsa isiklikult kuulnud, kuidas lapsed lasteaedades hammustavad, kraabivad üksteise nägu lõhki, kuidas on võimalik, et laps istub maha ja röögib 40 minutit järjest, ükski asi teda ei vaigista,» rääkis ta.
Karistama peab, kuid alandada ei tohi
Kuid mida siis selliste lastega teha? Kuurme leiab, et kogu karistamise teema on meil ühiskonnas lahti rääkimata. Kuigi karistatakse, siis ei taheta sellest rääkida, sest see on justkui piinlik.
Kuurme leiab, et kui me tahame, et inimene võtaks oma tegude eest vastutuse, siis peab tal olema ka karistuse kogemus. «Kogemus, et su tegudel on tagajärg. Selline kogemus peab igaühel olema. Teatud teod on halvad ja neil on vastav tagajärg.»
Kuurme tõstab esile Waldorfi pedagoogika lähenemist, kus öeldakse, et karistus peaks olema puuduva teadvuse teraapia. Seega peab karistus aitama mõistmisele, et midagi oli valesti. «Et minust lähtus miski, mis oli valesti, aga mitte, et alandatakse inimest. Kui sa hüperaktiivse lapse kinni seod, siis see on piinamine. Laps saab aru ainult sellest, et temaga tehakse midagi väga kohutavat – ta ei jõua arusaamisele, miks temaga seda tehti.»
Lahendus võiks kasvatusteadlase arvates peituda laste isoleerimises ja väikerühmades. Seal lapsed rahunevad maha. «Sellised rahunemise toad, kus rahulikult selgitatakse lapsele,» kirjeldas Kuurme. Waldorfi pedagoogika järgi viiakse lapseni muinasjuttude, mõistukõne ja kujundite kaudu arusaamisele sellest, mida ta teinud on.
Kuurme arvates võiks alustuseks Eesti lasteaiaõpetajatega rääkida ja sõnastada neid vaevavaid probleeme. «Kurb on see, et riigi finantseeritud uurimistegevus on peaaegu lakanud. See on jäänud ainult üliõpilastööde tasandile. Seda ei sõnasta enam teadlased, mida peaks lasteasutustes uurima,» nentis Kuurme.


description: Peaminister Taavi Rõivase sõnul ootab ta põnevusega opositsiooni poolt talle umbusalduse avaldamist.

title: Rõivase sõnul ootab ta põnevusega umbusalduse avaldamist

maintext:
«Jälgin suure põnevusega opositsiooni suutmatust otsustada, mida mulle ette heita. Vanasti võttis kriitika sõnastamine tunde, nüüd nädalaid,» märkis Rõivas sotsiaalmeedias.
Riigikogu Keskerakonna fraktsioon teatas 10. oktoobril, et ei lepi Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) liikmest Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikmeks määramisega ja plaanib algatada peaminister Taavi Rõivase umbusaldamise.
Fraktsiooni esimees Kadri Simson meenutas siis, et aasta eest lubas Keskerakonna fraktsioon, et Partsi kontrollikotta saatmine toob kaasa peaministri umbusaldamise. «Me ei ole meelt muutnud,» sõnas ta pressiesindaja teatel.
Simsoni sõnul ei tasu valitsusel loota, et «nüüd, mil Kersti Kaljulaid kontrollikojast Kadriorgu on siirdunud, lubaks parlamendi opositsioon vastukaaluna uude ametisse määrata lõpuks ka Juhan Partsi».
Vabaerakonna esimees Andres Herkel lisas 17. oktoobril, et partei valmis osalema nii peaminister Taavi Rõivase umbusaldamisel kui ka sellele järgneva poliitilise olukorra lahendamisel, kui umbusaldusavaldus saab riigikogu enamuse toetuse.
«Näeme umbusaldusavalduse põhjusena ebaõnnestumisi maksu- ja majanduskeskkonna muutmisel, haldusreformi läbiviimisel, parvlaevanduse korraldamisel, samuti sotsiaalsüsteemi jätkusuutlikkusega seotud probleemide ignoreerimist,» ütles Herkel.
Samuti häirib Vabaerakonda Herkeli sõnul see, et valitsuskoalitsioon pole teinud midagi poliitilise konkurentsi elavdamiseks, pole vähendanud erakondade riigieelarvelist rahastamist ega ole olnud eeskujuks kokkuhoiu ja poliitika läbipaistvuse tagamisel.


description: Alates 15. oktoobrist algas jõgedel lõheliste kuderahu, püük on kuni 15. novembrini keelatud. Erandiks on vaid Jägala ja Narva jõgi, kus on lubatud püük kalastuskaartide alusel. Eesti Kalastajate Seltsi vabatahtlikud on ööpäevaringselt aktiivselt väljas korda valvamas.

title: Fotod ja video: kalastajad valvavad lõheliste kuderahu

maintext:
Igal sügisel kasvab lõhe ja meriforelli saabumisega röövpüüdjate arv. Selleks, et ebaseaduslikku tegevust piirata on vabatahtlikud tulnud oma vabast ajast kodudest välja, et mööda jõeääri patrullimas käia.
Eesti Kalastajate Seltsi juhatuse liige Erki Tammleht sõnas, et mitmel jõel on tehtud ringkäike ja tulemused ei ole rõõmustavad. «Röövpüüdjatest on maha jäänud surnud isalõhed, kes pole röövpüüdja jaoks atraktiivsed, kuna puudub hinnaline punane kalamari,» märkis Tammleht. Kõige jälgim on Tammlehe sõnul elektripüük, sest see tapab kogu elava käesoleval jõelõigul.
Pea igal õhtul võib jõgedel kohata arrogantse käitumisega meesterahvaid, kes silmnähtavalt käivad mööda jõeäärt taskulambiga vett valgustades kala otsimas. Vabatahtlike küsimuste peale väidavad mehed, et on loodusesõbrad ja naudivad õhtust jalutuskäiku. Mõnel on lausa auto juures võrk valmis, mis viitab tegelikule kavatsusele piirkonnas, mitte õhtusele jalutuskäigule.
Saame kokku vabatahtlikega Keila-Joal, mil toimub vahetuse üleandmine. Kõigepealt saadakse Keila jõe ääres kokku, et pidada plaani järgmise patrullimise koha suhtes. Vahetuse algul tuli ka infot kahtlasest kaubikust, mis läheduses tiirutab ning see andis ka meestele adrenaliini juurde – täna võib minna actioniks. Samuti räägitakse üle, mida teha, kui jõel mingit kahtlast tegevust märgatakse. Kõige tähtsam on muidugi helistada koheselt keskonnainspektsiooni numbril 1313.
Pärast kiiret ülevaadet asutakse teele mööda jõeääri. Koheselt on kuulda jõest tulevaid sulpsatusi, võimsate lampidega valgust näidates on näha vees liikumas nii lõhe kui ka forelli. Ühe vabatahtliku sõnul oli päevasel ajal vees sulitanud üks meesterahvas, kes arvatavasti käis uurimas, kas kala ikka on. Kala on ja kuidas veel. Tegemist oleks nagu kalakasvandusega, pane kahva sisse ja kala tuleb.
Peagi pannakse mehed tiimidesse ja asutakse otsima kohta, kus varitsust pidada. Pärast tunni ajast ootamist, miskit kahtlast kõrvu ei jää ja otsustatakse sooja saamiseks teha uus tiir mööda jõge. Öö möödus vabatahtlikele rahulikult ning keegi ebaseadusliku tegevusega silma jäi jäänud.
Kui soovid samuti liituda Eesti Kalastajate Seltsi vabatahtliku kalakaitsega, et anda oma panus lõheliste arvukuse kasvule, siis saada lühike vabas vormis sooviavaldus meiliaadressile: valvuriks@kalastajateselts.ee .
Hoiame loodust!


description: Arutelu ärimehe Rasmus Vesiloo hagi osas, milles ta nõuab oma endiselt elukaaslaselt Triin Tulevilt kahju hüvitamist ja ebaõigete andmete ümberlükkamist, jätkub Harju maakohtus uuel aastal.

title: Vesiloo hagi arutamine Tulevi vastu jätkub uuel aastal

maintext:
«Menetluslikel põhjustel esmaspäevasel istungil asja lõpuni veel ei arutatud. Järgmine istung peaks toimuma järgmise aasta 11. jaanuaril,» ütles Harju maakohtu pressiesindaja, lisades, et kohus arutab hagi kinniste uste taga.
Vesiloo kaebas Tulevi kohtusse seoses viimase kirjutatud raamatuga, mis on praeguseks müügilt kõrvaldatud ja hävitatud. Vesiloo nõuab Tulevilt kahju hüvitamist, väärandmete ümberlükkamist ja kahju tekitava tegevuse keelamist.
Ajakirjade Kirjastus korjas tänavu kevadel lettidelt Tulevi aasta aega müügil olnud elulooraamatu «Elus», saatis selle hävitamisele ja kirjutas kahju korstnasse ning seda ilma kohtuotsuseta. Selle sammu taga oli kirjastust ähvardanud hagi, sest raamatu üks põhilisi asjaosalisi, Tulevi endine elukaaslane ja naise peksmises süüdi mõistetud Vesiloo väidab, et Tulev on tema kohta raamatus korduvalt valetanud, kirjutas Postimees aprilli lõpus.
Ajakirjade Kirjastuse tegevjuht Tõnu Väät on öelnud, et Tulevil on ilmselt võimatu tõestada, et Vesiloo oli ühes või teises episoodis tarvitanud narkootikume või Vesilool siis omakorda vastupidist.


description: NATO luurelennuk E-3A paistaks esmapilgul tavalise liinilennukina, kui selle katusele poleks kinnitatud hiigelsuur radaritaldrik. Postimees sai võimaluse teha luurelennuki pardal kaasa reisi Saksamaalt Eestisse, mis meenutas kohati sõitu Ameerika mägedel.

title: Pildid ja video: sõit luurelennukiga on nagu kõrgtehnoloogiline lõbustuspark

maintext:
«Palju õnne, te olete esimesed külastajad Geilenkircheni õhuväebaasi ajaloos, kes ilma dokumenti ära andmata väravast sisse pääsevad,» ütleb meie kontaktisik õhuväebaasi kapten Andre Bongers.
Saksamaal Hollandi piiri lähedal paikneva õhuväebaasi väravas valitsevad karmid turvameetmed. Luurelennukite koduks oleva baasi territooriumile pääsemiseks peavad külastajad esitama kaks isikut tõendavat dokumenti, ühest ei piisa. Valvur annab meile tagasi ainult ID-kaardi ja ulatab kätte külalise kaelakaardid, juhiload peavad jääma hoiule, kuni me väravast uuesti välja tuleme. Kuuldes, et me ei tulegi tagasi, jääb valvur meid mõistmatu näoga vaatama. Pärast paari telefonikõnet, ülemuse kohalekutsumist ning meid saatva õhuväekapteni pikka vaidlust valvemeeskonna ülemaga antakse meile siiski juhiload tagasi ja lubatakse baasi territooriumile.
Enne treeningmissioonile asumist läbivad meeskonnaliikmed kolm briifingut, millega nad saavad põhjaliku ülevaate sellest, mis neid ees ootab. Baasil on olemas oma ilmateenistus, mille vahetuse ülem annab detailse ülevaate ees ootavatest ilmaoludest. Muu hulgas saame teada, mis tüüpi pilved meid ees ootavad ja millise tugevusega tuul meid teekonna eri etappides ees ootamas on. Teisel briifingul annab ohvitser teada ees ootavastest õhuruumi liikumispiirangutest ja lennuväljadest, kuhu saab vajadusel maanduda. Tuttavamatest kohtadest kõlavad Šiauliai, Riia ja Tallinna lennujaama nimed.
Treeninglennu vastutav piloot, major Fabrizio Regioli teatab, et suurt radarit seekord siiski käima ei panda, kuna treeningmissiooni eesmärk on pilootide oskuste lihvimine. Seetõttu tuleb lennule kaasa vaid kümneliikmeline meeskond ning radariga tegelevad õhuväelased jäävad maapinnale. Koos radari jälgijatega kuulub lennuki meeskonda 15-16 inimest. Pikemale missioonile saab kaasa võtta meeskonna kaks vahetust ehk üle 30 inimese. Õhuväelaste jaoks on lennukis ka magamiskohad.
E-3A lennukid on ehitatud 1980. aastate algupoolel Boeing 707 baasil. Lennuki soliidne iga hakkab kohe silma. Seinad on kollakasbeežides toonides ja põrandal hallikassinine väsinud moega vaipkate. Radaripilti näitavate arvutite klaviatuurid meenutavad oma tegumoelt 1990. aastate algust. Istmete käetugedes on tuhatoosid. E-3A-l puuduvad aknad ning peale kokpiti näeb välja ainult varuväljapääsudes asuvatest väikestest illuminaatoritest. Ühe illuminaatori kahekordse klaasi vahel lebab surnud kärbes.
Väsinud välimus on aga petlik: 35 aastat vanas radarlennukis on maailma moodsaim tipptehnoloogia, sest õhusõiduki tehnika ja elektroonika on aastate jooksul korduvalt täielikult välja vahetatud. «See lennuk teenib NATOt veel vabalt 20 aastat,» ütleb lennuki meeskonna liige, kolonelleitnant Jos Rozenburg. Lennuki maksumus võib sõltuvalt varustusest ulatuda 200 miljoni euroni.
E-3Al relvastust peal ei ole, kuid missiooni spetsiifika tõttu ei ole lennukil seda ka tarvis. Lennukil on enesekaitsesüsteem, mis suudab ära segada õhusõidukile lukustunud raketi ja selle kursilt kõrvale kallutada.
Meeskonna jaoks on olemas hapnikumaskid, kuid erinevalt reisilennukist ei kuku need laest alla automaatselt. Külalistele näidatakse, kuidas avada ohu korral luuk, tõmmata sealt välja gaasimaski meenutav hapnikumask ja endale pähe panna. «Kui tablool turvavöö tuli põleb, istute oma koha peal. Kui tekib ohuolukord, istute oma koha peal ja ei näpi midagi. Muul ajal võite vabalt lennukis ringi liikuda,» kõlab korraldus ja sellega on ohutuse instruktaaž lõppenud.
Tankimise terav elamus
E-3A on suuteline täis paakidega lendama üle kümne tunni, kuid saab õhus kütust ka lisaks võtta. Kohtumine tankurlennukiga pidi plaani järgi toimuma ka teel Ämarisse, kuid plaani tühistas teisipäeva hommikul Lääne-Saksamaad katnud paks udu, mis lükkas stardi ligi kolm tundi edasi.
«Õhus tankimine on äärmiselt pingeline tegevus, mis nõuab pilootidelt suurt kogemust,» räägib Regioli. «Kütuse ümberpumpamine toimub tavaliselt umbes kümne kilomeetri kõrgusel ning mõlemad õhusõidukid lendavad sel ajal kiirusega 600 km/h. Lennukite vahemaa on tankimise ajal vaid viis meetrit,» lisab Rozenburg ja selgitab, et see on kogemus, mis pakub tugeva elamuse isegi siis, kui oled seda juba korduvalt läbi teinud.
Kokpitis on viis istet: kaks pilootidele, üks lennuki süsteemide tõrgeteta toimimise eest vastutavale ohvitserile ja üks radari jälgijale. Viies tool jääb tühjaks, kuhu kordamööda lubatakse istuma ajakirjanikud.
Kolonelleitnant Rozenburg jälgib radariekraani, mis ei näita siiski suure luureradari, vaid lennuki lähiümbruses toimuvat jälgiva aparatuuri pilti. «Kohe lendab meie eest läbi üks lennuk,» ütleb ta ja tõepoolest, mõne sekundi pärast kihutab meie eest paarsada meetrit allpool mööda reisilennuk.
Püstloodis maapinna poole
Luurelennuki pilootide sõiduvõtted on jõulised. Ämari lennuväljale lähenedes pakub piloot lõbustuspargis Ameerika mägedel kihutamist meenutava lennuelamuse. Lennurada juba paistab, kui piloot müksab kokpitis istuvat fotograafi ja teeb žesti, suunates labakäe sirgjooneliselt alla.
Käeliigutuse mõte saab selgeks järgnevate sekundite jooksul. Lennuk laskub pea püstloodis maapinna poole. Südame alt käib läbi külm jõnksatus, käed ja jalad muutuvad kergeks ning peast käib läbi mõte, et lennukiistme turvarihmadest on mõnikord kasu. Kümmekond sekundit hiljem võtab lennuk jälle horisontaalse asendi ja jätkab sujuvat laskumist Ämari lennubaasi maandumisraja poole. Major Fabrizio Regioli selgitab, et treeningmissiooni ajal harjutavad piloodid maandumist pingelises olukorras, et olla valmis reaalses elus ette tulla võivateks situatsioonideks.
Pärast maandumist Ämari lennurajale tulevad jalga sirutama ka lennuki meeskonnaliikmed, et siis tunni aja pärast taas õhku tõusta ja Saksamaa poole tagasi lennata. «Kus kõik lennukid on?» imestab lennuki varupiloot Michael Lebovitz. Tõepoolest, Ämari lennuväljal seisab vaid üks Saksa Eurofighter.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Jevgeni Ossinovski ütles Postimehele, et sotsid nõustusid Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluva Juhan Partsi esitamisega Euroopa kontrollikoja liikme kandidaadiks, sest küsimus pole enam ühes või teises kandidaadis, vaid riigi usaldusväärsuses.

title: Ossinovski: astusime sammu tagasi, sest kontrollikoja liikme koht ei saa tühjaks jääda

maintext:
Kuidas kokkulepe sündis, arvestades, et Juhan Parts on Euroopa kontrollikoja liikme võimaliku kandidaadi staatuses olnud juba aasta aega?
Arvestades tõepoolest seda ajalugu, siis Reformierakond ja IRL on üsna jäigalt sellele kohale pakkunud ainult üht kandidaati. Mina olen varem öelnud, et Juhan Parts ei ole sellele kohale kõige sobilikum kandidaat, ja palunud peaministril leida uus inimene. Paraku on IRLi ja Reformierakonna liit olnud selles küsimuses murdmatu.
Eelmisel-üle-eelmisel nädalal, kui riigikogu tasandil uut presidenti valisime, oli meie esimeseks eelistuseks Kersti Kaljulaid ja eks me saime aru, et kui Kersti Kaljulaid valitakse Eesti presidendiks, siis ka kontrollikoja liikme küsimus tõstatub uue teravusega. Kuna partneritel oli väga jäigalt üks positsioon, siis nõustusime selle kompromissiga.
Paraku on IRLi ja Reformierakonna liit olnud selles küsimuses murdmatu.
Aasta eest oli teil Partsi senisele tegevusele terve hulk etteheiteid. Kas need on tänaseks ununenud?
Ei, sotsiaaldemokraatide seisukoht Juhan Partsi kandidatuuri osas ei ole muutunud. Muutunud on olukord ja muutunud selliselt, et tänaseks ei ole enam küsimus ühes või teises kandidaadis, vaid Eesti riigi usaldusväärsuses. Euroopa kõrged ametipostid kindlasti ei saa riigi poolt tühjaks jääda ja kuna partneritel ei olnud kahjuks pakkuda teistsugust lahendust, siis selleks, et riik saaks edasi minna, astusime sammu tagasi.
Kas taotlesite omalt poolt ka nüüd uue kandidaadi esitamist?
Ikka ütlesin, et otsiks uue inimese, kellel ei oleks sellist poliitilist taaka, ja lahendaksime selle küsimuse kõigile viisakalt ja ka avalikkusele arusaadavamalt ära, aga Reformierakond ja IRL olid väga selgelt ja ühtselt ühe kandidaadi taga. Kui me Kersti Kaljulaidi presidendiks esitasime, siis me teadsime, et selline olukord tõenäoliselt tekib, ja arvestasime sellega, et olulisem on Eestile valida parim võimalik president. See on õnnestunud.
Kõrgetele kohtadele on nimetatud väga palju IRLi taustaga inimesi, kas näete selles probleemi? Ka Kaljulaidil on tegelikult Isamaa taust.
Kersti Kaljulaidi kindlasti IRLi presidendiks lugeda ei saa. Loodan, et ka presidendi kantselei ametikohtade osas tulevad järgmised otsused oluliselt laiapõhjalisemad, kui nad tänaseni on olnud. See, et IRL on soovinud mitmeid oma kõrgeid poliitikuid poliitikast väljutada, on nende otsus ja selle kohta tuleb kommentaari küsida neilt.
Mida sotsiaaldemokraadid Partsi kandidatuuriga nõustumise eest vastu saavad?
Viimase aasta jooksul on kontrollikoja kandidaadi osas püütud aeg-ajalt ikka rääkida, et teeksime kaupa, ka presidendivalimiste kontekstis. Seda me ei ole soovinud. Teisipidi võttes, valides Kaljulaidi presidendiks ja tehes vastavat ettepanekut vanematekogus, saime aru, et sammule A järgneb tõenäoliselt ka samm B, aga meie jaoks oli samm A oluliselt tähtsam kui see järgmine.
Sotsid võtavad enda osana siis presidendi valituks osutumist?
Me oleme riigimehelikud. Olulisem otsus on tehtud, sellele on saadud väga lai toetus parlamendis ja selle üle on kindlasti hea meel. Selles kontekstis ei olnud kindlasti mingisugust diili, et kui IRL ja RE toetavad Kersti Kaljulaidi, siis me oleme valmis saatma Juhan Partsi kontrollikotta. Sellist kokkulepet ei olnud. Küll aga saime aru, et otsus A viib otsuseni B, ja olime sellega ka arvestanud.


description: Riigikogu opositsioonipoliitikud taunivad valitsuse tänast otsust nimetada Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluv riigikogu liige Juhan Parts Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks ning ähvardavad algatada peaminister Taavi Rõivase umbusaldamise.

title: Opositsioonisaadikud kritiseerivad Partsi saatmist kontrollikotta ja ähvardavad Rõivase umbusaldamisega

maintext:
Opositsioonilise Keskerakonna fraktsiooni esimehe Kadri Simsoni sõnul lubas saadikurühm juba aasta eest, et kui valitsus otsustab esitada kontrollikoja liikme kandidaadiks Partsi, kes ministrina oli kimpus Euroopa reeglite täitmisega, algatatakse Rõivase umbusaldamine. Tema kinnitusel ei ole see lubadus kuhugi kadunud.
«Eelnevate kogemuste põhjal on selge, et Juhan Parts ei sobi Eesti esindajaks Euroopa Kontrollikojas. Valitsus on täna avalikkusele teatavaks tehtud otsusega pöördunud tagasi juba läbitallatud rajale, mida Keskerakond ei kavatse aktsepteerida,» ütles Simson fraktsiooni pressiesindaja teatel.
Ta avaldas veendumust, et Eesti esindaja kojas, mis on loodud reeglite kontrollimiseks, ei saa olla inimene, kes pole oma ministriaja jooksul reegleid täitnud ega suutnud neid ka kontrollida. «Eestis on mitmeid sobivaid inimesi antud positsioonile, kuid Juhan Parts ei ole üks neist,» ütles ta.
Simsoni sõnul on peale Partsi esitamise veelgi põhjuseid, et algatada peaministri umbusaldamine, näiteks nagu parvlaevatehingud, millest võib välja kooruda Eesti lähiajaloo suurimaid korruptsioonijuhtumeid. Ta kinnitas, et kavatseb lähipäevil konsulteerida nii Konservatiivse Rahvaerakonna kui Vabaerakonna fraktsiooni juhtidega, et algatada ühiselt Rõivase umbusaldusavaldus.
Vabaerakonna esimees Andres Herkel teatas erakonna pressiesindaja vahendusel, et partei mõistab hukka valitsuse otsuse saata Parts presidendiks asuva Kersti Kaljulaidi asemel kontrollikotta ning peab seda nii uue presidendi kui Eesti avalikkuse suhtes inetuks.
«Uskumatu, kuidas mitmeid kuid ägedalt vaieldud teema – Juhan Partsi saatmine Euroopa Kontrollikotta – lahenes täna sotside, IRLi ja Reformierakonna telefoniistungi kiirotsusega. Valitsuserakonnad ignoreerivad täielikult asjaolu, et nii saab kogu presidendivalimise saaga häbiväärse lõpu,» ütles Herkel, kelle hinnangul jääb mulje, et tegu on poliitilise tehinguga, mille käigus vahetati Parts Kaljulaidi vastu.
Herkeli sõnul heidab valitsuserakondade käitumine uue presidendi laitmatule renomeele piinliku varju, milles Kaljulaid ei ole üldse süüdi. «Nüüd hakkavad oma elu elama legendid, kuidas presidendi osalusel sündis amoraalne tehing. Loodan, et Kersti Kaljulaid suudab sellest olukorrast üle olla, sest talle pandud ootused sisepoliitikas on suured,» lausus Herkel.
Tema hinnangul oleks praeguses olukorras kõige eetilisem ja Eesti avalikkuse suhtes lugupidavam valida täiesti uus, pädev ja apoliitiline kontrollikoja kandidaat. «Kahju, et valitsusel ei jätkunud riigimehelikkust ega elementaarset viisakust mitte rikkuda presidendi ametivande andmise päeva sellise uudisega,» lisas Herkel.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Presidendikandidaat Kersti Kaljulaid räägib…
Räägime soojenduseks punaminevikust. Kas selline asi on teil üldse olemas? Räägin tõsiloo. Pioneer ma olin. Kuigi ma pole lapsest saati väga Nõukogude Liidust lugu pidanud, olin isegi natuke nördinud, et mind kohe pioneeriks ei võetud, sest ma olin klassis teistest noorem. Asjaolud olid 8. klassiks muutunud. Vanemad inimesed teavad, et nõukogude koolis toimus 8. klassis kutsesuunamine – tuli kokku komisjon ja arutas, kes võiks kuhu minna, ja jagas soovitusi. Mina ei olnud selleks ajaks komsomoli astunud ja ka ei teinud seda. See oli esimene faktipõhine väitlus, mille ma võitsin. Mulle öeldi, et ma ei saa minna ülikooli, kui ma ei ole komsomolis. Mul oli aga üks hea tuttav, kes oli just ülikooli läinud, ilma et oleks olnud komsomolis. Seda ma ütlesin ja väitlus oli niimoodi lõppenud.


description: Tänavu tulekahjudest laastada saanud Piirissaare vald palus siseministeeriumilt toetust üle jõu käivate veevõtukohtade puhastamiseks, ministeerium vahendeid ei eraldanud, kuna saar sai juba toetust EASilt.

title: Ministeerium ei eraldanud tulekahjudega kimpus olevale Piirissaarele 9800 eurot

maintext:
Alates maikuust on Piirissaart tabanud kolm ränka tulekahju. Neist kõige laastavam oli esimene, 13. mail, mil saarel hävis tules kolm elumaja ja palvemaja.
Pärast teist põlengut selgus, et saarel ei saa kustutustöödeks vett kätte. «Kui mehed vedasid voolikuid järve, et kiiresti-kiiresti kustutada, siis selgus, et järv on kinni kasvanud ja liiga madal. Vesi on ümberringi, aga vett kätte ei saa,» kirjeldas Piirisaare vallavanem Liina Miks.
Miksi sõnul analüüsiti olukorda ja leiti, et väljapääsu pole – looduslikud veevõtukohad, sh kaldaäärsed ja vanast ajast jäänud tuletõrjetiigid, tuleb enne talve korda teha. Parim aeg selleks oli august ja september, mil veetaseme on madal. «Meil ei olnud aega, et valitsus paneks küsimuse uue aasta tööplaani ja arutaks seda rõõmsalt kolm kuud. Olukord oli väga kehv ja kuna meil siin mehi ka ei ole, siis pidime vähemalt veevõtukohad ära puhastama,» rääkis vallavanem.
Piirissaarele telliti augustis ekskavaator, mis puhastas saare eri otstes ära umbes kümme veevõtukohta. Tööd lõpetati 12. septembril. Samal õhtul puhkes kolmas tulekahju.
«Täpselt sellestsamast vast puhastatud tiigist tol ööl vett võetigi. Nii et see oli nagu kroon asjade peal,» meenutas Miks ja jätkas: «Vallavalitsus pöördus kohe siseministri poole, et me oleme saanud teilt telefoni teel infot ja valitsus on andnud mõista, et valitsus elab meile hirmsasti kaasa ja tunneb muret, et meil asjad korda saaksid.»
Veidi varem oli vallavanem Liina Miks pöördunud kirjaga siseminister Hanno Pevkuri poole. Vastus tuli pooleteise kuu pärast ja selle sisu võtab Miks kokku nii, et kuigi vallavalitsus on olnud väga tubli, siis vaadake ise, kuidas hakkama saate. «Öeldi, et nemad on panustanud meile tuletõrjeautosse, mis polnud üldse see, mida ma nendelt palusin,» nentis Miks.
Pevkuri vastuses seisab: «Juhime ka tähelepanu sellele, et on olemas toetusprogramme, mille raames saab veemajanduse arendamiseks toetust taotleda ning kui tulevikus planeerite teostada sarnaseid tegevusi, siis soovitame kaaluda näiteks järgnevaid võimalusi.» Seejärel soovitab ministeerium Piirissaare vallal taotleda toetust näiteks Keskkonnainvesteeringute Keskuse keskkonnaprogrammist ja ELi meetmest «Veemajandustaristu arendamine».
Liina Miks rõhutab, et saarel oli siiski kriis ja eriolukord – kolm suurt tulekahju järjest. Kõnealused veevõtu paiknesid riigimaal. Arvete summa oli 9800 eurot. Sellest 1500 euroga toetas valda Tartumaa Omavalitsuste Liit.
Arvestades Piirisaare valla aastaeelarvet – mullu ligikaudu 120 000 eurot – on see summa peaaegu kümme protsenti valla eelarvest. «Meie jaoks on see väga suur summa,» nentis Miks.
Piirissaare sai EASilt toetust
Siseministeeriumi pääste- ja kriisireguleerimispoliitika osakonna nõunik Marko Põld selgitas, et ministeerium ei pidanud vajalikuks eraldi toetuse eraldamist, kuna Piirissaare vald sai EASilt väikesaarte programmi projektile «Aastaringselt kasutatavate tuletõrje veevõtukohtade rajamine Piirissaarel» positiivse otsuse.
Projekti tulemusena valmivad Saare, Tooni ja Piiri külas (viimases kaks tükki) kaasaegsed, korrosioonikindlad ja aastaringselt kasutatavad tuletõrje veevõtukohad, mille kaudu saab auto- või mootorpumpade abil kustutusvett, ning sellega tagatakse esmased vajadused päästeteenuse kiiremaks ja paremaks osutamiseks. «Tegu on samade küladega, kuhu Piirissaare vald soovis toetust siseministeeriumilt,» toonitas Põld.
EAS rahuldas taotluse 39 228 eurole osaliselt, välja jäi eelarvesse kavandatud projektijuhtimisega seonduv kulu 3500 eurot. Omafinantseering on 15 protsenti.
Siseministeeriumi leiab, et veevõtukohtade rajamine ja hooldamine on kohaliku omavalitsuse ülesanne.
Põllu sõnul selgus siseministeeriumi vastuskirja koostamise ajal täiendav takistav asjaolu toetuse eraldamiseks. «Piirissaare vald oli kulutused veevõtukohtade korrastamiseks juba teinud ja seda siseministeeriumilt eelnevat kinnitust ja kooskõlastust saamata. Piirissaare valla poolt siseministeeriumile esitatud taotluses küsiti aga toetust kavandatavatele töödele, kuhu oli lisatud vastav hinnapakkumine,» selgitas ta.
Päästeamet rõhutab olukorda kommenteerides, et ilma veeta ei ole võimalik ühtegi tulekahju kustutada. «Seega on uute ja hästi ligipääsetavate veevõtukohtade rajamine ja olemasolevate korrashoidmine piirkondades, kus vee kättesaadavus on keerulisem, päästeameti jaoks alati väga tervitatav tegevus,» ütles Lõuna päästekeskuse kommunikatsioonijuht Marek Kiik.
Kiik märgib, et kindlasti peab sellistes piirkondades uute hoonete ehitamisel järgima kehtestatud tuleohutusnõudeid ja kohaliku omavalitsuse detailplaneeringut, mis hoonete ehitajatele veevõtukoha rajamiseks kohustused panevad. «Uute veevõtukohtade rajamisel kui ka korrashoidmisel juba olemaolevate ehitistega piirkondades on omavalitsuse, objekti või maaomaniku enda initsiatiiv määrava tähtsusega. Kuid finantseerimisallikad tööde tegemiseks tuleb paraku ise leida,» möönis ka Kiik.
Kuigi kohalikud elanikud, sealhulgas vabatahtlikud päästjad on veendunud, et Piirissaarel tegutseb sarisüütaja, politsei kinnitusel sarisüütamistega tegu pole. Esimese tulekahju puhul tuvastas päästeamet süüdlasena ühes elumajas süttinud sügavkülmiku. Teise ja kolmanda tulekahju tekkepõhjuste osas uurimine alles käib.
Siseministeeriumi välja toodud tegevused päästevõimekuse parandamiseks Piirisaarel:
• 2014. aastal kinnitas siseminister oma käskkirjaga väikesaarte programmi 2014. aasta tegevuskava, millega otsustati toetada MTÜ Piirissaare Vabatahtlik Tuletõrje Seltsi esitatud projekti «Piirissaare Päästedepoo rajamine ja varustamine» toetussummaga 130 000 eurot. Päästeamet toetas MTÜ Piirissaare Vabatahtlik Tuletõrje Seltsi sama projekti raames nõutava omaosaluse toetusega 22 950 eurot.
• 2014. aastal toetas siseministeerium siseturvalisuse vabatahtliku tegevuse toetusprogrammist MTÜ Piirissaare Vabatahtlik Tuletõrje Seltsi ujuvpumba soetamist 1440 euroga.
• 2015. aastal toetas siseministeerium kogukondliku turvalisuse väikeprojektide toetusprogrammist MTÜ Piirissaare Vabatahtlik Tuletõrje Seltsi ujuvpumba ja päästevarustuse soetamist 1890 euroga.
• Päästeametil on ennetus- ja päästetööalane koostööleping MTÜ Piirissaare Vabatahtliku Tuletõrje Seltsiga, mille raames hüvitatakse päästeseltsile tegevuskulud, päästetehnika ja isikute püsikulud ning päästesündmustele reageerimisega tekkinud kulud. Päästeameti kattis mullu lepinguliste kuludena päästeseltsile kogusummas 6446 eurot. Täiendavalt aitab päästeamet katta päästeautode remondiga tekkinud kulutusi. Piirissaare päästeseltsile on antud tasuta kaks päästeautot ja päästevarustust. Päästeamet on Piirissaarel viinud läbi vabatahtlike päästjate koolitusi 35 inimesele, neist ametlikult 13 on kinnitatud vabatahtlikuks päästjaks. Vabatahtlikele päästjatele viiakse läbi koolitusi valmisoleku tõstmiseks. Piirissaare elanikele on päästeamet jaganud teavet tuleohutusest ja paigaldanud kodudesse suitsuandureid.


description: Juhan Partsi asendusliige riigikogus, ajakirjanik Tiina Kangro ütles Postimehele, et ootab ära Partsi ametisse nimetamise ja langetab oma otsuse siis.

title: Partsi asendusliige Tiina Kangro: ootan otsustamisega, kuni ta ametisse saab

maintext:
«Ma ei oska seda praegu küll kommenteerida,» ütles Kangro riigikogus tööle asumise kohta. «See on ju alles Eesti poolne otsus ja ma arvan, et hakkan riigikokku minemisele mõtlema siis, kui «laskmata karu» Luksemburgis ametisse kinnitatakse,» lisas ta.
«Parts on inimene, kelle kohta Eesti rahvas arvab, et ta ei oska isegi mune kokku lugeda – kuidas siis Luksemburg ta ametisse paneb,» meenutas Kangro IRLi valimisreklaami, kus Parts poemüüjale munade abil maksureformi tutvustas.
Tiina Kangro on töötanud ETV programmidirektorina ja ETV peadirektori kohusetäitjana. Aastast 2004 on ta Linnalehe peatoimetaja, samuti on ta olnud ETV saate «Puutepunkt» produtsent. Kangro kogus Harju- ja Raplamaa valimisringkonnas 1669 häält. Tema loobumisel pääseks parlamenti samas ringkonnas 1536 häält saanud Aivar Riisalu.
Pärast 10 kuud kestnud ootamist teatas valitsus täna, et jõudis kokkuleppele, et Euroopa Kontrollikoja Eesti esindajaks nimetatakse endine riigikontrolör ja peaminister, praegune riigikogu liige Juhan Parts.


description: Ida-Virumaal Valaste külas sai täna näha ebatavalist vaatepilti - adrenaliinijanused noormehed tegid joa kohale pingule tõmmatud slackline'il trikke.

title: Pöörane video: slackline'i maailmameister kõnnib Valaste joa kohal

maintext:
Teiste seas oli ka oma ala maailmameister Jaan Roose, keda näeb ka videos slackline'il kõndivat.
Roose pole mitte ainult slackline'i ehk köieakrobaatika tippmeister, vaid on vaatamata oma noorele eale püüdnud juba suurt tähelepanu ka väljaspool Eestit. Nii on ta osalenud Madonna 2012. aasta MDNA-i maailmatuuril ja esinenud megastaariga USA suurimal spordisündmusel Super Bowl Half Time Showl, mida vaatas 114 miljonit inimest.
Slackline on kahe tugipunkti vahele paigaldatud elastne nailonlint, millel harjutatakse tasakaalu seismist, kōndimist ja oskuste arenedes tehakse trikke alates spagaadist, lōpetades saltodega, kirjutab Vabadussport.
Tavaliselt paigaldatakse slackline kahe tugeva puu vahele. Kinnitamiseks kasutatakse ka tugevaid poste ja rasketehnikat.


description: Motopolitsei lõpetas tänavuse hooaja, et järgmisel kevadel oma kaherattalised taas tänavatele tuua.

title: Motopolitsei lõpetas tänavuse hooaja

maintext:
Politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhtiva korrakaitseametniku Kalmer Tikerpe sõnul on motopolitseinikud sunnitud otsad kokku tõmbama, kui õhutemperatuur on juba püsivalt alla kümne soojakraadi.
«Nagu kevadel mainisime, siis viiakse igal kevadel politseinike seas läbi niinimetatud soojenduskoolitus, et sõiduvõtted ja -harjumus taas meelde tuletada. Sel aastal toimus see aprilli viimastel päevadel ja kõik sellel osalenud ligi 20 politseiametnikku hooaja jooksul ühel või teisel moel tsiklite peal ka ametis olid,» rääkis Tikerpe BNS-ile.
Tema sõnul on motopolitseinike peamised ülesanded eelkõige seotud liiklusjärelevalvega ja suurüritustel turvalisuse tagamisega, aga sageli osaletakse ka erinevatel ennetusüritustel. Liiklusjärelevalves on motopolitseinike peamine töövaldkond sõidukite kiiruse mõõtmine, puhumisaktsioonide julgestamine ja kindlasti ka kaherattaliste liiklusvahendite järelevalve, kuna motopolitseiniku eriteadmised mootorrataste ja mopeedide tehnilistest eripäradest on sageli põhjalikumad. Suurürituste puhul, sealhulgas spordivõistlustel, on motopolitsei sageli eskortija rollis.
Hooaja jooksul olid kasutuses kõik PPA mootorrattad, millede seas on markidest esindatud Yamaha, Honda, Kawasaki, BMW ja Suzuki.


description: Tartumaal Luunja vallas juhtus täna õhtul traagiline liiklusõnnetus, kui sõidutee ääres liikunud jalgrattur sai löögi sõiduautolt ja hukkus.

title: Fotod: Tartumaal hukkus sõidukilt löögi saanud jalgrattur

maintext:
Luunja vallas Sääsekõrva külas toimunud liiklusõnnetusest teatati häirekeskusele täna õhtul kella 18.30 paiku. Esialgsetel andmetel liikus sõiduauto Peugeot mööda Luunja-Kavastu-Koosa teed Kavastu poole, kui toimus kokkupõrge valgustamata sõidutee ääres liikunud jalgratturiga. Liiklusõnnetuse tagajärjel hukkus jalgrattur sündmuskohal.
Politsei tuvastas, et sõiduautot juhtis 20-aastane naine, kes oli kaine ning vastava kategooria mootorsõiduki juhtimisõigusega. Ratturi kainuse selgitab välja ekspertiis.
Lõuna prefektuuri operatiivjuhi Indrek Koemetsa sõnul oli jalgrattur tumedates riietes ning tal puudus kiiver. Esialgsetel andmetel puudusid jalgrattal nõuetekohased tuled. „Tänasele niigi traagilisele õhtule lisab kurbust tõik, et hukkunul oli täna sünnipäev. Teadaolevalt oli ta just oma kodu juures sõbra poole teele asunud ja ehkki ratta külge oli kinnitatud erinevaid helkureid, siis ei olnud sellel ees ega taga kohustuslikku valget ja punast tuld. Kutsun üles kõiki korraks järele mõtlema, kas meil on sugulasi, sõpru ja tuttavaid, kes pimedal ajal rattaga liigelda võivad ja kas nende kaherattalise küljes on nõutud valgusallikad.“
Koemets lisas, et sügisõhtud on pimedad ja kui teedel puudub valgustus ning valgustamata sõiduteel liikuvad kergliiklejad ei ole end abivahenditega märgatavaks teinud, siis ei pruugi autojuhid neid näha. Eriti ohtlik on see asulavälistel teedel, kus kiirused on suuremad ja kokkupõrke tagajärjed tihtipeale raskemad. „Seepärast on oluline, et tee ääres liikuvad kergliiklejad muudaksid end nähtavaks, kas helkureid või helkurvesti kandes ning hoolitseks selle eest, et nende sõiduvahend nähtav oleks. Valgustamata ja kehvema nähtavusega teelõikudel tuleb ka autojuhtidel olla eriti hoolikas ja valida pigem aeglasem sõidukiirus, et ootamatuste korral õigeaegselt reageerida,“ sõnas Koemets.
Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud selgitatakse välja alustatud kriminaalmenetluse käigus, mida viib läbi Politsei- ja Piirivalveamet ning juhib Lõuna Ringkonnaprokuratuur.
Tänavu on Eestis liiklusõnnetuste käigus hukkunud 54 inimest


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Savisaar kandideerib erakonna esimeheks
«Jüri Ratas tõotas, et ta kunagi minu vastu ei kandideeri ja täna pean taas olema mina see, kes tema lubaduse elluviimise eest vastutab,» kirjutas Keskerakonna esimees Edgar Savisaar Facebookis ja kuna ta siiski kinnitas reedel partei esimehe kohale kandideerimist, siis viimased arengud viitavad sellele, et Savisaar taandab 5. novembril toimuval kongressil enda kandidatuuri Yana Toomi toetuseks.


description: Tallinna Miinisadama lähistel lõppes kolmapäeval mereväe baaskursuse viimane kontrollharjutus, mille käigus pidid mereväe ajateenijad harjutama laeva hülgamist ja veetma ööpäeva merel päästeparves.

title: Fotod ja video: mereväe ajateenijad veetsid ööpäeva päästeparvel

maintext:
Kõrgemas sõjakoolis teist kõrgharidust omandav Kärt Praks (26) võiks olla ürituste korraldaja, profisportlane või kasvatada õdusas maakohas lambaid. Aga ta ei tee seda. Juba teist aastat järjest on Praks kõrgemas sõjakoolis oma kursuse parim mereväekadett. Tulevane navigatsiooniohvitser rääkis Riigikaitse.ee-le, mis ajendas teda minema ajateenistusse, Scoutspataljoni ja lõpuks mereväkke.
Pildid: Eesti mereväelase juhitud NATO üksus leidis Norra vetest üle 20 lõhkekeha
Kaptenleitnant Johan-Elias Seljamaa juhitud NATO 1. alaline miinitõrjegrupp leidis Põhja-Norra vetest üle 20 Teisest maailmasõjast pärit lõhkekeha.
Fotod ja video: miinijahtija Sakala liitub NATO miinitõrjegrupiga
Täna õhtul lahkus oma kodusadamast Tallinnas Eesti mereväe miinijahtija Sakala ja võttis kursi Saksamaale Kieli, et liituda NATO 1. alalise miinitõrjegrupiga.
Hannes Hanso: praegu ei ole õhulosside ehitamise aeg
Eesti teeb kõik, mis vaja, et tagada oma julgeolek ning peab siinkohal jääma väga praktiliseks – meil on võimelünkade katmiseks vaja oma liitlaste tuge, kinnitab kaitseminister Hannes Hanso. NATO kaitseministrite kohtumisel lubati meile juba, et siin hakkab roteerima pataljonisuurune üksus, kuid ei see ega Varssavi tippkohtumine pole aga kindlasti lõpp-peatus, kuhu me kohale jõudsime – julgeolek ei saa kunagi valmis.
Eesti mereväelane tõuseb esmakordselt NATO mereväeüksuse ülemaks
Sel nädalal asub NATO 1. alalise miinitõrjegrupi etteotsa kaptenleitnant Johan-Elias Seljamaa, tegemist on esimese korraga, kus Eesti mereväelasele usaldatakse NATO mereväeüksuse juhtimine.
Sten Sepper: kes meid merel kaitseb?
Millises suunas tuleks merevägesid arendada, kui poliitilisel tasandil püstitatakse ülesandeid järjest juurde, kuid majanduslikult on kõigi võimalused piiratud, kirjutab mereväe ülem Sten Sepper.
Juhtkiri: külm sõda Läänemerel
Alates 2014. aastast on Vene sõjaväelennukite aktiivsus Läänemere kohal kasvanud. Selle eesmärgiks on tõsta Vene õhujõudude lahinguvalmidust, mis end viimastel kümnenditel nõrgast küljest on näidanud, kuid sellega on kaasnenud ka provokatiivsed manöövrid (näiteks rünnakute imiteerimised) ja korduvad naabrite õhupiiri rikkumised. See ei puuduta ainult Läänemerd ümbritsevaid riike – selle aasta jooksul on venelaste sõjalennukid tunginud lühikeseks ajaks ka näiteks Jaapani ja Suurbritannia õhuruumi.


description: Euroopa Parlamendi saadik, Keskerakonna uueks esimeheks kandideeriv Yana Toom ütles, et ei ole mitte kunagi väitnud ega vihjanud, et kiidab küüditamise heaks.

title: Toom: ma pole kunagi väitnud ega vihjanud, et kiidan küüditamise heaks

maintext:
«Minu enda pereliikmeid on Stalini ajal nii küüditatud kui tapetud ja ma üheselt mõistan need kuriteod hukka,» teatas Toom vastuseks Postimehe arvamustoimetaja Marti Aaviku kommentaarile «Kas küüditamine oli õigustatud, Yana Toom?»
Samas märkis ta, et saab aru nendest erakonnakaaslastest, kes jätsid juuniküüditamise ohvrite mälestamiseks tänavu suvel vastu võetud avalduse poolt riigikogus hääletamata. «Kusjuures ka nemad kindlasti ei kiida heaks inimvastaseid kuritegusid – te teate ju väga hästi, et vastuhääletajaid saalis ei olnud,» ütles ta.
Toomi sõnul jäeti mainimata, et Keskerakond esitas eelnõusse muudatusettepaneku, mille selgitus oli järgmine: «Juuniküüditamine oli kõikide Eesti inimeste jaoks tragöödia ning õudus. Tol öösel ei teadnud enamik inimesi, kas nad on küüditatute nimekirjas või mitte. Seetõttu peame valeks kitsendada avalduses inimeste hulka, keda meenutame.» Selle ettepanekuga ei arvestatud ja see oligi tema sõnul hääletamata jätmise põhjuseks.
«Ma tõesti ei tea, kuidas on võimalik väärtõlgendada nii selgelt sõnumit, ning tungivalt palun nii valusal teemal päevapoliitilistel eesmärkidel mitte spekuleerida,» teatas Toom Postimehele.


description: Tartu maakohus otsustas kaks meest mõrvanud ja muude raskete kuritegude eest eluks ajaks vangi mõistetud Oleg Pjatnitski (57) trellide taha jätta.

title: Kohus jättis eluaegse vangi trellide taha

maintext:
Pjatnitski asus oma karistust kandma 1983. aasta kevadel, seega on ta tänaseks vangistuses viibinud kokku ligi 33 aastat.
Seaduse järgi võib kohus eluks ajaks vangi mõistetud isiku katseajaga tingimisi karistusest vabastada, kui ta on karistusajast ära kandnud vähemalt kolmkümmend aastat.
Antud juhul leidis kohus, et Pjatnitski vabastamine pole põhjendatud.
Positiivsete asjaoludena tõi kohus välja, et mees on vangis viibides töötanud ja omandanud keskhariduse, õppinud riigikeelt ja osalenud sotsiaalprogrammides. Kehtivaid distsiplinaarkaristusi tal ei ole ja ta suhtleb lähedastega. Samuti on tal võimalik asuda vanglast vabanedes tööle.
Hoolimata sellest ei ole Pjatnitski vabastamine kohtu hinnangul võimalik eelkõige tulenevalt toimepandud kuritegude asjaoludest ja raskusest.
Viimasest kuriteost möödas 14 aastat
Kui mees kandis 15-aastast karistust isikuvastaste kuritegude eest, jätkas ta vanglas olles uute raskete kuritegude toimepanemist, mille eest karistas kohus teda surmanuhtlusega.
Vaatamata sellele, et süüdimõistetule anti uus võimalus sellega, et surmanuhtlus asendati eluaegse vangistusega, ei teinud Pjatnitski sellest mingeid järeldusi, vaid pani ka pärast seda toime uue raske isikuvastase kuriteo.
Viimati karistati teda 2002. aasta sügisel, kui ta oli vangistuses viibinud ligi 20 aastat. Tänaseks on sellest möödunud 14 aastat.
Kohus leidis, et eluaegset vangistust kandva isiku vabastamine vaid 14 aastat pärast viimase kuriteo toimepanemist ei oleks kooskõlas karistuse mõistmise alustega ega vasta ka karistusseadustiku mõttele.
«Karistus ei kanna üksnes eri- vaid ka üldpreventiivset eesmärki - raskete kuritegude eest mõistetav ja ka ärakantav karistus peab andma ühiskonnale selge signaali selle kohta, et õiguskord taunib niisugust käitumist otsustavalt ning rangeimal võimalikul viisil,» märkis kohus.
Pjatnitski ennetähtaegset vabastamist ei toetanud ka Tartu vangla ega prokuratuur.
Prokuratuuri hinnangul ei ole Pjatnitski toime pandud kuritegude laadi ja raskust arvestades seni kantud karistus piisav. Kuigi Pjatnitski on parandanud oma käitumist ja suhtumist, on prokuratuuri hinnangul tema lubamine ühiskonda ikkagi küsitav. Samuti kahtleb prokuratuur, kas ta on võimeline vabaduses seaduskuulekalt käituma.
Tänane kohtumäärus on vaidlustatav 15 päeva jooksul selle teadasaamisest.
Mehe vabastamist on ka varem kaalutud
Viimati tuli Pjatnitski vabastamise küsimus kohtus arutusele kolm aastat tagasi, 2013. aasta suvel, ent siis leidis kohus samuti, et tema vabastamine pole põhjendatud.
Kohus märkis toona, et mehe ennetähtaegsel vabanemisel saaks ühiskonna õiglustunne oluliselt riivatud, samuti ei oleks tema vabastamine kooskõlas karistuse mõistmise üldiste eesmärkidega.
Kohus leidis ka, et uue vägivaldse kuriteo toimepanemise tõenäosus on Pjatnitski puhul järgneva kahe aasta jooksul 30 protsenti ja seksuaalkuriteo toimepanemise tõenäosus järgneva viie aastat jooksul 25-40 protsenti.
Pjatnitskit on mitmel korral karistatud väga raskete kuritegude eest - kahe tapmise ja ühe üliraske kehavigastuse tahtliku tekitamise eest.
Ta istub varguse eest vangis alates 1983. aastast, vanglas toimepandud tapmiste eest sai ta 1992. aastal surmanuhtluse. 1993. aastal andis president Lennart Meri talle armu ja Pjatnitski surmanuhtlus asendati eluaegse vangistusega.
Eesti vanglates kannab karistust 41 eluaegset vangi.


description: Justiitsministeerium saadab täna valitsusse eelnõu, millega karmistatakse karistusi korduva joobes juhtimise eest.

title: Roolijoodikute karistused muutuvad karmimaks

maintext:
Kui kriminaalses joobes juht tekitab inimesele raske tervisekahjustuse või põhjustab koguni kellegi surma, siis on talle tulevikus võimalik mõista karmim karistus, teatas justiitsministeerium.
Samuti on karmim karistus ette nähtud korduva kriminaalses joobes sõidukijuhtimise eest, sellise korduva rikkumise eest oleks edaspidi kohustuslik ka osaline reaalne vangistus.
Kolmandaks võetakse tulevikus korduvalt kriminaalses joobes rooli istunud inimeselt juhiluba ära, alternatiivset karistust enam ei pakuta.
Karistuste karmistamise kõrval tehakse ettevalmistusi ka selleks, et igale joobes juhile leida just selline mõjutusvahendite komplekt, mis aitaks uusi rikkumisi ennetada, teatas ministeerium. See tähendab, et oluline on selliseid inimesi toetada ka selles osas, mis puudutab alkoholiga piiri pidamist ja sõltuvusest vabanemist. Selleks plaanitakse tihedamat koostööd tervishoiuasutustega.
Edaspidi nähakse ette kriminaalvastutus selle eest, kui sõidukijuht tarbib liiklusõnnetuse järgselt alkoholi, narkootilist või psühhotroopset ainet või põgeneb sündmuskohalt. Seda paragrahvi kohaldatakse justiitsministeeriumi kinnitusel vaid siis, kui tegemist oli raskete tagajärgedega liiklusõnnetusega – keegi sai raskelt viga või hukkus. «Muudatuse eesmärk on vältida neid olukordi, mil isik joobe tuvastamise ja karmi karistuse hirmus sündmuskohalt põgeneb jättes kannatanu abita,» selgitas justiitsminister Urmas Reinsalu.
Joobes juhi osalusel toimunud õnnetustes hukkus 2015. aastal 14 inimest ehk viiendik kõigist hukkunutest.
Eestis tabatakse aastas ligi 3000 kriminaalses joobes sõidukijuhti ja lisaks sama palju juhte, kelle joove jääb alla kuriteo piiri (1,5 promilli). Politsei teostatava järelevalve käigus suudetakse siiski tabada vaid väike osa rikkujatest. Arvestuslikult on Eestimaa teedel igapäevaselt kuni 4000 alkoholi tarvitanud või narkojoobes sõidukijuhti.


description: EKRE juhatuse liige Martin Helme lubab sotsiaalmeedias, et teeb ERMi Neitsi Maarja eksponaadi tõttu prokuratuurile kuriteoteate, kuna eksponaat õhutab usulist vaenu. Lisaks soovib Helme, et võrdõigusvolinik selles osas oma seisukoha kujundaks.

title: Martin Helme kavatseb teha ERMi kurikuulsa eksponaadi osas prokuratuurile kuriteoteate

maintext:
Kuigi ERMi eksponaat, mis kutsus üles jalaga lööma Neitsi Maarja kujutist, tehakse nüüd ümber, ei vaibu kired selle ümber.
EKRE juhatuse liige ja parlamendifraktsiooni juht Martin Helme kirjutas Facebookis: «Kui nüüd keegi teine ei võta seda ette, siis pean vajalikuks teha nimetatud eksponaadi peale kuriteoteade prokuratuuri usulise vaenu õhutamise kohta. Ja mõistagi ootan, et võrdõigusvolinik võtaks sõna sellise ühe ühiskonna osa alandamise ja solvamise vastu.»
Täna oli skandaalne eksponaat ERMis suletud. Hommikul otsustas muuseumi juhatus, et eksponaadilt kaob puutetundlikkus ja enam ei kutsu see üles end jalaga lööma.
«Konkreetselt eksponaadilt kaob puutetundlikkus,» ütles ERMi direktor Tõnis Lukas päeval Postimehele. «Seega ei reageeri kuju enam puudutusele.» Muus osas jääb ajalookäsitlus ja eksponaat ise samaks. See tähendab, et pühakuju purustamist antakse edasi samamoodi - figuur puruneb endiselt kildudeks ja moodustub virtuaalselt hästi kiiresti uuesti tervikuks.
«Kuid vaataja ei saa sellele enam aktiivselt kaasa aidata. See toimub ise perioodiliselt mingi aja tagant,» selgitas Lukas.
Teisipäeval on eksponaat uuel kujul taas külastajate ees.


description: Tartu Lõunakeskuse katusevahetus paneb ehitaja võimed proovile

maintext:
Tartu suurima kaubanduskeskuse juurdeehitus- ja rekonstrueerimistööd nõuavad katuseehitajalt suurt võimekust, tegu on Lõuna-Eesti ajaloo suurima samalaadse lamekatuse projektiga. Paralleelselt muutuvate ilmastikuoludega tuleb jälgida pingelist ehitustööde graafikut. 10. etapi ehitustööde käigus ehitati suvel juurde uus hoone ja korrusparkla. Rekonstrueerimistööde käigus olemasoleva keskuse korpus säilitatakse ja sisemiste ümberehitustega liidetakse uus ja olemasolev vana osa L-tähe kujulise aatriumiga ühtseks tervikuks.
Aprillis Lõunakeskuse uue hooneosa katuse ehitustöödega alustanud Evari Ehitus OÜ juhi Rein Kala sõnul sõltub nende töö suuresti kahest tegurist: erinevate firmade eelnevast tegevusest ja ilmastikust. „Oma töödes peame jälgima pidevalt muutuvat ilma, sest katuse soojustusmaterjal ei tohi märjaks saada ja samamoodi ei tohi vihmaga katusekatet paigaldada. Suvel jällegi muudab palavus bituumenrullmaterjali katusele keevitamise tehniliselt ja füüsiliselt raskeks tööks, siis alustavad töömehed katusetöödega hommikul kella nelja-viie ajal, et keskpäevases kuumuses mitte ära nõrkeda,“ selgitas Kala.
Tartu Lõunakeskuse katusetöö on senini piirkonna suurim samalaadse sisuga lamekatusetöö. Suvel ehitatud uue hooneosa lamekatus koosnes mitmest erinevast katusest. Kala ütles, et laineline katuseosa, mis kaeti taotluslikult valgekattelise bituumenrullmaterjaliga, on huvitav nii arhitektuuriliselt kui ka ehituslikult. „Valge katusekatte kasutamine lamekatusetöödel ei ole igapäevane praktika. Viimati kasutasime sellist lahendust kuus aastat tagasi, kui ehitasime Tartus Teaduskeskus AHHAA katust, mis tunnistati 2011. aastal katusemeistreid koondava ülemaailmse organisatsiooni IFD poolt maailma parimaks katuseks,“ kommenteeris Kala materjalivalikut.
Töömahukas materjali tassimine
Oktoobris tehtavad lamekatusetööd on Lõunakeskuses töömahukad, olemasoleva vana hooneosa katus tuleb tõsta viis-kuus meetrit praegusest katusepinnast kõrgemale. „Selleks avatakse täielikult ligikaudu 5000 m² katust, millest umbes 3000 m² tõstetakse kõrgemale. Eemaldatakse olemasolev katusekonstruktsioon, osaliselt vahetatakse välja kandepostid ja paigaldatakse profiilplekist tugevam aluskonstruktsioon, et taluda kõrgemaks mineva hoone äärde tekkida võivate lumekottide raskust,“ sõnas Evari juht. „Kogu töö nõuab väga head logistilist lahendust. Lisaks jookseme võidu talve saabumisega. Külmade tulekuks peab hoone kinni saama. Samas on rohke lumesaju korral tööde tegemine kordades aeglasem. Lisaks paigaldatavale ehitusmaterjalile, tuleb demonteeritud materjal katuselt ära viia. Katusepind on mõõtmetelt suur - nii uut paigaldatavat, kui vana, demonteeritud materjali, saab tuua tööpinnale ja viia katuselt ära ainult katuse teatud kindlast äärest. See nõuab katusel suurtes kogustes materjali käsitsi tassimist pika maa taha.“
Katusevahetus ootab ees paljusid
Lõunakeskuse olemasoleva vana hooneosa 15000 ruutmeetri lamekatuse rekonstrueerimise vajadus tõusetus viimastel aastatel, kui kogu Euroopa hakkas rääkima energiatõhususest. „Ajaga muutub energia kallimaks ja ehitusnormid karmimaks. Samalaadse energiatõhususe tõstmise töö tegime tänavu suvel, kui rekonstrueerisime 14 aastat vana Tartu Kohtumaja lamekatust,“ ütles Kala. „Katuste täiendav soojustamine on ees enamusel kinnisvara omanikel. 2018. aasta lõpuks peavad kõik riigiasutuste rajatavad hooned vastame Euroopa energiatõhususe direktiivile. 2020. aastaks peavad ka ülejäänud hooned saavutama energiatõhususe eesmärgi.“
Lõunakeskuse uus juurde ehitatav osa 7650 m² lamekatust, lisaks rekonstrueeritav olemasolev 15050 m² lamekatust, kokku 22700 m² lamekatust. Ehitusel töötab palju erinevaid ehitusfirmasid, sealhulgas ka lamekatusetöid tegev OÜ Evari Ehitus.
Lõuna-Eesti suurim lamekatuse projekt paistab silma voolujoonelise valge bituumenrullmaterjali poolest, erinevad tasapinnad kulgevad sujuvalt. / Rein Kala


description: Elanike valmisolek panustada oma kodukoha turvalisusesse on kolme aastaga mõnevõrra kasvanud, selgus täna siseministeeriumis tutvustatud uuringust.

title: Uuring: üha rohkem elanikke on valmis kodukoha turvalisusse ka ise panustama

maintext:
«Mulle valmistab rõõmu, et kui me küsisime kolm aastat tagasi elanikelt, kes vastutab Eestis turvalisuse eest, siis laias laastus vastas toona kaks kolmandikku küsitletutest, et turvalisus on jõuametkondade küsimus, kuid täna on oluliselt rohkem inimesi seisukohal, et ka nende panus on väga oluline selleks, et meil turvaline oleks,» rääkis Postimehele siseministeeriumi korrakaitse- ja migratsioonipoliitika asekantsler Raivo Küüt.
Nimelt selgus Saar Polli värskest uuringust, et kasvanud on nende hulk, kes pooldab kodukoha turvalisuse tagamisel igaühe enda panust (44 protsenti). 2013. aastal arvas nii vaid üks kolmandik vastanutest.
Veidi enam kui pool vastanutest pooldas seisukohta, et elanikkonna turvalisuse eest hoolitsemine peaks kindlasti või pigem jääma politsei ja kutseliste päästjate ülesandeks. Samas on nende inimeste hulk kolme aastaga vähenenud - 2013. aasta uuringus arvas nii kaks kolmandikku vastanuist.
Kui Jõgeva, Valga ja Võru maakonna elanikud näevad keskmisest enam riigiasutuste rolli turvalisuse tagamisel, siis Saare, Järva, Lääne-Viru ja Rapla maakonna elanikud näevad pigem igaühe enda panust turvalisuses.
67 protsenti vastanutest lööks vabatahtlikuna kaasa just soovist muuta oma kodukoht turvalisemaks, näiteks osaledes naabrivalves.
Siseministeeriumi korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna nõunik Eimar Veldre pidas samuti positiivseks, et inimeste hoiakud on muutumas ning üha enam mõistetakse oma rolli turvalisuse tagamisel kogukonnas.
Mittekodanikud tahavad abipolitseinikuks
Tema sõnul on jätkuvalt vähe kaasatud sihtrühmaks Harjumaa ja Ida-Viru muukeelsed elanikud, kellel on keskmisest kõrgem huvi vabatahtliku pääste ja abipolitseinike tegevuse vastu. «Tulevikus peame oma teavituse sihistama muukeelsetele elanikele, sest vabatahtlik tegevus võib kujuneda parimaks viisiks siduda venekeelne kogukond Eesti ühiskonna ja riigiga,» ütles ta.
Raivo Küüt lisas, et näiteks Ida-Virumaal on huvi abipolitseinikuks saamise vastu kõrge, kuid peamiselt neil, kes ei ole Eesti Vabariigi kodanikud. Abipolitseinikuks saavad aga ainult Eesti kodakondsusega inimesed. «Me ei pea seetõttu aga hakkama seadust muutma, vaid on ka teisi võimalusi,» märkis Küüt. «Mõtleme läbi, kuidas saaks ka mittekodanikke kaasata ja et neil tekiks seoses sellega ka motivatsioon kodakondsust omada.»
Küüt nentis, et ministeeriumi eesmärk on, et inimesed Eestis siiralt tunneksid, et nad elavad vabas ja turvalises ühiskonnas, et meil oleks rohkem märkamist ja hoolimist. «Ja et nad selle käigus ise panustaksid - see on see, kuhu me tahame jõuda.»
Veldre sõnul on eesmärk, et veelgi rohkem inimesi mõistaks oma rolli kodukoha turvalisuse tagamisel. Näiteks viie aasta pärast võiks tema hinnangul seda mõista üle poole Eesti inimestest (praegu 44 protsenti - toim). «Tähtis on, et inimesed mõtleksid, et just minu teod on need, mis saavad turvalisust tagada.»
Teadlikkus endiselt madal
Veldre lisas, et kuigi usaldus vabatahtliku pääste, abipolitseinike ja naabrivalve suhtes on aja jooksul tõusnud, siis teadlikkus nendest on jätkuvalt madal.
«Peame avalikkust senisest enam teavitama siseturvalisuse vabatahtlikke tegevusvormidest. Olulisel kohal peaksid olema tunnustusüritused, värbamiskampaaniad ja teavitusüritused kindlatele sihtrühmadele. Vabatahtlike värbamisel ja tegevuse tutvustamisel peame senisest enam saama kontakti kogukondades aktiivsete tegijate ja eestvedajatega,» sõnas Veldre.
Erinevate vabatahtlike tegevuste kohta on kõige suurem osa elanikest infot saanud raadiost ja televisioonist, aga ka trükiajakirjandusest. Vabatahtlikest tegevustest on kuuldud ka sõprade-tuttavate käest ja loetud internetist. Ligi veerand küsitletuist ei ole siseturvalisuse vabatahtliku tegevuse kohta üldse infot saanud.
Vabatahtlike päästjate tegevusest on enda arvates küllalt või väga hästi informeeritud 26 protsenti elanikest, keskmisest vähem on informeeritud linlased, mitte-eestlased, Harju ja Ida-Viru maakonnad. Abipolitseinike tegevusest peab end informeerituks 22 protsenti elanikest. 27 protsenti elanikest hindas end olevat hästi kursis naabrivalve tegevusega. Vabatahtliku merepääste tegevusest on enda arvates küllalt või väga hästi informeeritud 17 protsenti küsitletuist.
Vabatahtlikuks ei minda ajapuuduse tõttu
Küsitletud, kes löövad kaasa siseturvalisuse vabatahtlikena, tõid põhjusteks soovi tagada turvalisust kodukohas, olla kasulikud oma kogukonnale või kogu ühiskonnale, samuti hea seltskonna, toredad kaaslased ning võimaluse ennast arendada ja saada uusi teadmisi.
Nimetati ka soovi hoida end heas füüsilises vormis ja panna end proovile. Vähem hinnati tegevuse eest saadavat materiaalset hüvitist ja lähedaste turvalisuse tagamist.
Need, kes vabatahtlikus tegevuses ei osale või teevad seda minimaalselt, tõid piiravateks põhjusteks vaba aja vähesuse ja muud kohustused, samuti teadmatuse ja info puuduse. Paljud naised pidasid aga piiravaks asjaoluks füüsilise võime nõuded, korraliku varustuse puudumise ja väljaõppe läbimise vajaduse.
Lisaks nimetati huvipuudust ja ebapiisavat rahalist kompensatsiooni.
Enim usaldatakse vabatahtlikke päästjaid
Vabatahtlikest organisatsioonidest usaldatakse uuringu järgi kõige enam vabatahtlikke päästjaid (84 protsenti) ja vabatahtlikke merepäästjaid (80 protsenti), järgnesid abipolitseinikud (77 protsenti), naabrivalve (74 protsenti) ja kaitseliit (73 protsenti).
Just mitte-eestlaste seas oli palju neid, kes ei osanud üldse hinnangut anda.
Uuringust selgus veel, et oma elukoha hindab viie palli skaalal väga turvaliseks kolmandik ja turvaliseks 48 protsenti küsitletuist. Täiesti ebaturvaliseks või ebaturvaliseks hindas oma elukoha neli protsenti vastanuist.
Siseministeeriumi tellimusel viis avaliku arvamuse uuringu «Eesti elanikud siseturvalisuse vabatahtlikus tegevuses – igaühe panus turvalise elukeskkonna loomisel ja tagamisel» läbi sotsiaal- ja turu-uuringute firma Saar Poll.
Küsitluses uuriti 1603 vanema kui 15-aastase inimese arvamust, kusjuures igast maakonnast küsitleti vähemalt 80 inimest. Uuringu läbiviimist rahastati 50 protsendi ulatuses Euroopa Regionaalarengu Fondist ja pooles mahus siseministeeriumi eelarvest.


description: Presidendivalimistel ebaõnnestunud Siim Kallas seisab teelahkmel - kas poliitikast lahkuda, olla poliitikas tegev koos Reformierakonnaga või asutada uus partei.

title: Pettunud Kallas ei välista uue partei loomist

maintext:
President on valitud, aga küsimus, kuidas sai see protsess sedapuhku niimoodi venida, jääb. Kirjandusteadlane Sirje Kiin (Vabaerakond) näeb põhjusi palju sügavamal kui tänases päevapoliitikas.
Artur Talvik: presidendi valimine – valus nagu puhastustuli!
Esmaspäeval otsuseni jõudnud valimissaagas on vähe tähelepanu saanud minu jaoks oluline aspekt. Tegemist oli muutuste ja seisaku omavahelise võitluse teise etapiga. Kuigi presidendi käed ei ole piisavalt pikad muutuste juhtimiseks, on see positsioon märgiline ja selle ameti kandja saab olla vähemalt sõnades ka seisaku lõhkuja.
Karilaid: kui Kaljulaid täna uppi lasta, võib tulla veel hullem variant
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid, kes toetab Euroopa Kontrollikoja senise liikme Kersti Kaljulaidi valimist presidendiks, ning fraktsiooni kuuluv Peeter Ernits, kes nädalavahetusel kutsus kolleege Kaljulaidi valimisest loobuma, kalduvad mõlemad arvama, et kõigest hoolimata saab Eesti täna uue presidendi.
Kaljulaidile toetusallkirja andnud Ernits kutsub hoopis Kallast presidendiks valima
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Peeter Ernits tegi avalduse, milles kutsub teisi riigikogu liikmeid loobuma Kersti Kaljulaiu presidendiks valimisest esmaspäeval ja soovitab valida Eesti uueks riigipeaks Siim Kallas.
Martin Helme kirjas erakonnakaaslastele: kui me Kersti Kaljulaidi poolt ei hääleta, siis saame Marina Kaljuranna
Riigikogu Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni esimees Martin Helme saatis seoses esmaspäeval riigikogus toimuvate presidendivalimistega kirja oma erakonnakaaslastele, kus märgib, et opositsiooniline saadikurühm peaks siiski toetama presidendikandidaati Kersti Kaljulaidi. «Kui keegi arvab, et on mingigi variant, kus presidendiks saab mõni inimene, kelle seisukohad oleks meile lähedased, siis ta unistab vikerkaarel,» kirjutas Helme.
Ülevaade presidendirallist: pool aastat ränka vaeva versus üllatuskandidaat Kersti Kaljulaid
Pea pool aastat tagasi tuule tiibadesse saanud presidendivalimised on viimastel kuudel kaasa toonud rohkelt üllatusi ja pettumusi, muu hulgas ka uued ministrid ja isegi jutud valitsuse lagunemisest. Sel nädalal võtsid seni riigikogus ja valimiskogus nurjunud valimised aga täiesti uue pöörde, kui ettepanek presidendiks kandideerida tehti Kersti Kaljulaidile.
President Toomas Hendrik Ilves: see muuseum siin Raadil on loodud Eesti rahva ja maa auks
President Toomas Hendrik Ilves pidas täna õhtul Tartus Raadil Eesti Rahva Muuseumi hoone avamisel kõne, mille Postimees avaldab täismahus.
Siim Kallas pakkus järgmiseks presidendikandidaadiks välja Liia Hänni
Presidendiks kandideerinud Reformierakonna auesimehe Siim Kallase sõnul võiks järgmiseks presidendikandidaadiks olla endine riigikogu liige, sotsiaaldemokraat Liia Hänni.
Uudelepp: riigikogus kandideerides ei saa Kaljurannal lihtne olema
Poliitikavaatleja Agu Uudelepa arvates tuleks taas riigikogus toimuvatele presidendivalimistele üles seada täiesti uus laiapõhjalise toetusega kandidaat.
Kallas ja Jõks käisid Keskerakonna toetust küsimas
Presidendi valimiskogus teise vooru edasi pääsenud Siim Kallas ja Allar Jõks käisid küsimas Keskerakonnalt toetust teiseks valimisvooruks.
Kallas kolmandale presidendivalimiste ringile ei lähe
Reformierakonna presidendikandidaat Siim Kallas ütles ETV presidendikandidaatide debatil, et tema ei lähe kolmandale ringile, kui laupäeval valimiskogus presidenti ära ei valita.
PÄEVAINTERVJUU Siim Kallas: sain nõukogude ajal vaid ühe pakkumise
Presidendiks kandideeriv Siim Kallas tõdes, et kohtumised valijameestega on olnud kampaania parim osa. Mis puutub tema karjääri nõukogude ajal, on ta enda sõnul saanud vaid ühe pakkumise.
Kallase déjà vu 1988. aastast
Ligi 30 aastat tagasi oli Siim Kallas samuti kandidaat, kuid mitte Eesti valijameeste, vaid Moskva ülemuste silmis. Ühes reas koos Vaino Väljase, Indrek Toome ja Enn-Arno Sillariga.
Postimehe erisaade: panime presidendiks pürgijad lõpusirgel proovile
Kuidas käituksid viis presidendikandidaati pingeolukorras, kus neil tuleb lühikese ajaga langetada õigeid välis- ja julgeolekupoliitilisi otsuseid? Postimees pani kõik asjaosalised omanäolises otsedebatis proovile.
Galerii: Siim Kallas kohtus Tartumaal valijameestega
Reformierakonna presidendikandidaadi Siim Kallase graafik on sellel nädalal väga tihe. Kallas on tuuritamas mööda Eestit, et kohtuda enne tuleva laupäeva valmiskogu valijameestega. Täna õhtul kohtus Kallas koos meeskonnaga Jääaja keskuses Tartu- ja Jõgevamaa valijameestega.
Presidendi tegija
Presidendiralli lõpusirge terendab. Viimasest kurvist tuiskab esimesena välja Siim Kallas, tema järel Mailis Reps, kolmandana Allar Jõks ja neljandana neist rahva suurima toetusega Marina Kaljurand. Nende tagatulede järel on tükk tühja maad.


description: Ilmateenistuse andmetel puhub täna tugev kirdetuul kuni 23 m/s. Tugevate tuulepuhangute tõttu on Eestis elektrita mitusada majapidamist ja laevaliiklus väikesaartega on häiritud. Samuti tühistas Lindaliin kõik tänased väljumised.

title: Ilmateenistus hoiatab tugeva tuule eest

maintext:
Põhjamaade troonile on astunud võimas kõrgrõhkkond, mille kaguserv ulatub Baltimaade kohale. Samas suurenevad mõnevõrra ka Ukraina kohal pöörleva madalrõhkkonna jõuvarud.
Kahe õhukeerise survel püsib kirdetuul Läänemere ääres tugev, õhk on jahe ja suhteliselt kuiv. Ilm on pilves selgimistega peamiselt sajuta, pärastlõunal pilvisus hõreneb. Puhub kirdetuul 8-13, puhanguti 18, rannikul 12-17, puhanguti kuni 23 m/s. Õhusooja on 8 kuni 11 kraadi.
Ilmateenistus andis täna hommikul kella 6 paiku Eestile tugeva tuule tõttu esimese astme hoiatuse.
Ilmateenistuse kaart seisuga kell 6.03. Kollane tähistab esimese taseme hoiatust, mis tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik ja tasub jälgida edasist ilmaprognoosi.
Ligi 1000 majapidamist elektrita
Tugevate tuulepuhangute tõttu on kella 7.10 seisuga Elektrilevi kodulehe andmetel elektriühenduseta 959 majapidamist ning kõige rohkem katkestusi on Tartumaal (346), Ida-Virumaal (269) ja Võrumaal (168).
Lindaliin tühistas kõik väljumised
Kiirlaevadega Tallinna-Helsingi liini teenindav Lindaliin tühistas halbade ilmaolude tõttu kõik tänased reisid. Samuti on tühistatud homme hommikune väljumine Helsingist kell 8. Tugev tuul ei ole lasknud kiirlaevadel sõita alates teisipäevast.
Linda line'i kodulehel seisab, et laeva kaptenil on õigus tühistada reis hiljemalt tund enne väljumist. Laevad ei välju, kui tuule kiirus merel on üle 15 m/s ja laine kõrgus üle kahe meetri. Linda Line’i kassa teavitab kõiki reisijaid reisi mittetoimumisest sõnumi teel. Firma palub jälgida uudiseid Linda Line’i kodulehel enne reisi väljumist.
Lindaliini kaubamärgi Linda Line Express all sõidavad Tallinna ja Helsingi vahel kiirkatamaraanid Karolin ja Merilin.
Tugev tuul häirib ka laevaliiklust väikesaartega
Kihnu Veeteede teatel on täna seoses tugeva tuulega tühistatud reisiparvlaev Subsea väljumised kell 8.15 Sõrult ja kell 9.30 Triigilt.
Samuti on tühistatud reisiparvlaev Wrangö hommikused väljumised kell 7.30 Kelnasest ja kell 9 Leppneemest.
Tugeva tuule tõttu võib esineda häireid ka reisiparvlaev Kihnu Virve väljumistes. Sviby-Rohuküla liinil võib aga tekitada probleeme madal veetase.
Häireid võib esineda ka õhtustes väljumistes, mistõttu on soovitav jälgida teateid kodulehel. Info ära jäänud reisile ostetud e-piletite maksumuse tagastamise kohta leiab siit.
Läänemere põhjaosas, Soome lahel, Väinamerel ja Liivi lahe põhjaosas puhub kirdetuul puhanguti 20 kuni 20 m/s. Laine kõrgus on 1,5 kuni 3 meetrit, avamerel kuni 4 meetrit, Väinamerel kuni 1,2 meetrit.
Tormituul tõi kümneid väljakutseid
Tormituul tõi eile päästjatele kümneid väljakutseid. Päästeameti teatel sõitsid päästjad 27 korral tugevast tuulest põhjustatud sündmustele.
Peamiselt tuli päästjatel eemaldada elektriliinidele ja sõiduteele kukkunud puid.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Toomas Hendrik Ilves: ma ei poe Evelini selja taha
Endine vabariigi president Toomas Hendrik Ilves teatas oma selgituses Eesti avalikkusele, et keegi peale tema ei saa ega pea vastama küsimustele, mis puudutab EASi toetust OÜ-le Ermamaa.


description: Oktoobri keskpaigast kuni novembri lõpuni viibib Vancouveri Eesti Seltsis eesti keele õpetaja Leelo Kingisepp, kes hakkab sealsele eesti kogukonnale ning huvilistele õpetama eesti keelt.

title: Riik saadab Kanadasse eesti keele õpetaja

maintext:
Leelo Kingiseppa sõnul on kogukonna huvi eesti keele õppimise ja kultuuri vastu suur ning keelt asub õppima ligi 40 inimest. «Õppijate hulgas on nii eestlaste järeltulijaid kui ka kanadalasi, kellel on kokkupuuteid eestlastega,» rääkis ta.
Õppijate gruppe on kolm, üks edasijõudnutele ja kaks algajatele.
Vancouveri Eesti Seltsi sekretäri Brigid Lora Zurocki sõnul on eesti keele õpe Vancouveris ja teistes Eesti kogukondades väga oluline, et hoida keeleoskust ja sidet Kodu-Eestiga. «Keeleõpe on väga oluline neile, kes alles avastavad oma päritolu. See aitab eesti kultuurist ja traditsioonidest rohkem aru saada – laulda kooris eestikeelseid laule ja mõista ka sõnu ning suhelda sugulastega Eestis, et hoida kontakte ja suhteid kunagise kodumaaga,» rääkis Zurock.
Ta kinnitas, et tunnustatud filoloogi saabumine on vajalik. «See toob kogukonda ka uusi inimesi, sest keelt soovivad õppida ka Kanada eestlaste elukaaslased, et nad saaksid oma kaasade kultuurist rohkem teada,» selgitas ta.
Kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse asekantsleri Anne-Ly Reimaa sõnul selgus vajadus lähetada Vancouverisse eesti keele õpetaja 2015. aastal, mil kultuuriministeeriumi esindajad kohtusid Whistleris peetud Lääneranniku Eesti Päevadel Vancouveri Eesti Seltsi esindajatega.
«Suurim probleem on keeleoskuse kadumine eelkõige noorte seas, sest neil napib kokkupuuteid tänapäevase kõnekeelega. Omavahel kasutatakse tihti inglise keelt, sest kardetakse rääkida valesti. Ometi on keeleõppehuvilisi palju ning riik peab seda võimalust pakkuma,» kinnitas Reimaa.
Kanadasse suunduv õpetaja Leelo Kingsepp on lõpetanud Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse eriala ja täiendanud ennast ühe aasta Kanadas New Brunswicki ülikoolis võõrkeeleõppe metoodika alal. Ta on paljude õppematerjalide kaasautor ja mängulise keeleõppe rakendaja Eestis. Ta on ka eesti keele e-õppe keskkonna Keeleklikk üks autoreid.
Vancouveri Eesti Seltsiga on seotud paarsada inimest. Koos käiakse näiteks rahvatantsurühmades, laulukoorides, kogudustes ja pensionäride klubis. Ühiselt tehakse eesti toitu ja mängitakse lauamänge, korraldatakse eestlaste koosviibimisi, kuid eesti keele oskus kannatab igapäevase praktika puudumise tõttu.
Keeleõpet toetab kultuuriministeerium.


description: Kõige viletsamini läks PIAAC uuringu tulemuste järgi eestlastel probleemilahendusoskusega tehnoloogiarikkas keskkonnas, selgus täna toimunud konverentsil «Paremad oskused = kindel investeering».

title: Rahvusvaheline uuring: Eesti noorte digioskuste tase on üllatavalt madal

maintext:
Haridusminister Maris Lauri toonitas konevrentsi alguses, et «on väga tähtis, et me kogu aeg õpiksime.» Ta tundis muret, et tänasel päeval tundub paljudele sõnapaar «elukestev õpe» lihtsalt sõnakõlksuna, kuid avaldas lootust, et aina enam hakatakse selle väärtust tähtsustama.
«Maailm muutub niivõrd palju ja niivõrd kiiresti. Selleks, et elus hakkama saada, tuleb paratamatult õppida,» jätkas ta.
Lauri arvates on inimesed, kes kogu elu õpivad, nii formaalses kui mitteformaalses koolis, tervislikumad ja rõõmsamad – nad vaatavad maailma avatud silmadega ja on valmis muutusteks.
«Kui me ei hakka tehnoloogiat rohkem kasutama, on meil siin suur arengupidur.»
Lauri nentis, et palju on inimesi, kes ei julge õppida, kuid julgustas inimesi leidma valmisolekut ka hilisemas elueas õppima. Ta tõi eeskujuna välja oma ema, kes 47-aastaselt ametit vahetas. «Ta õppis ja oli hiljem väga edukas oma uues ametis.»
Lisaks toonitas Lauri, et hirmude mahavõtmisel õppimise ees on suur roll mängida. «Täiskasvanutel on vaja ergustust pereliikmete või sõprade näol.» Loomulikult ei saa mööda ka riigi ja tööandja toest, lisas ta.
Janno Järve, Eesti rakendusuuringute keskuse Centar vanemanalüütik tutvustas konevrentsil ülemaailmse uuringu PIAAC tulemusi, mis mõõtis funktsionaalset lugemisoskust, matemaatilist kirjaoskust ja probleemilahendusoskust tehnoloogiarikkas keskkonnas erinevates riikides.
«Lugemisoskuse ja matemaatilise kirjaoskusega on meil hästi ja oleme üle keskmise taseme,“ tutvustas Järve tulemusi. «Kuid tipud on meist väga palju ees,» toonitas ta. Tabeli tipus olid Jaapan ja Soome.
Kõige viletsamini läks eestlastel probleemilahendusoskusega tehnoloogiarikkas keskkonnas. Eesti tulemus oli alla keskmise, tabeli tipus olid Rootsi, Holland ja Taani. Järve selgitusel kiskus tulemust alla tõsiasi, et paljud lihtsalt keeldusid arvutit kasutamast.
Tulemustest järeldas Järv, et arenemisruumi jagub, eriti probleemilahendamise vallas.
Oskustest särasid pigem värskelt kooli lõpetanud noored, vanuse kasvades tase alaneb, tõdes ta.
Järvele oli aga üllatavaks teguriks, et vanusegrupp 25-34 oli probleemilahendamise ülesannetes pinegreas allpool, kuid ta ei osanud sellele seletust otseselt anda.
«Võiks ju küsida, et milleks see kõik...,» arutles Järve, «kuid mida paremad oskused, seda kõrgem hõivemäär.“
Oskuste ja hariduse tase on väga tugevalt seotud, rääkis Järve. «See, mis koolis toimub, on meil suhteliselt hästi lihvitud ning rahvusvahelised uuringud tõestavad seda. Aga seda, et võtta 54-aastane keevitaja ja proovida ta panna Shakespeare’t lugema, see on juba keerulisem.»
Ott Pärna, Estonian Investment Corporation OÜ juhatuse esimees toonitas konevrentsil, et tööhõives tuleb seeniorite vanusegrupile suurt tähelepanu pöörata – tänane 60-aastane on kunagine 40-aastane.
Samas peavad tööandjad tänapäeval arvestama sellega, et ta peab ise talentide juurde minema. «Vanasti oli nii, et kui Fordi tööstus oli Detroidis, siis kõik läksidki sinna tööle,» kirjeldas ta, siis enam nii ei saa.
Konverentsil esines ka Eesti infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni liidu IKT klastri juht Doris Põld, kes murdis infotehnoloogia valdkonnaga seonduvaid müüte.
Esiteks lükkas ta ümber väited nagu töötaksid IT valdkonnas ainult mehed, kes tegelevad programmeerimisega.
Samuti rõhutas Põld, et IT valdkond ei võta inimestelt tööd ära, vaid lihtsalt muudab seda, mida on vaja teha.
Ta tõi välja ka valdkonna probleemi. «Täna on 22 protsenti valdkonna töötajatest Euroopas naised, Eestis on see protsent umbes sama. On vaja tõsta teadlikkust, et see töö ei ole ainult naistele.»
Põld rõhutas, et stereotüüpidele rõhumine saab alguse juba kodust ja koolist. Neile tuleb selgitada, et soost ei tulene oskused.
Lõpetuseks selgitas ta, et ettevõte, mis kasutab tehnoloogiat, on tegelikult kümme korda efektiivsem, kuid nentis, et Eestis on endiselt vähe teadlikkust, kuidas tehnoloogiat kasutada. «Kui me ei hakka tehnoloogiat rohkem kasutama, on meil siin suur arengupidur,» tõi ta välja.


description: Haridusminister Maris Lauri sõnul on Eesti Keele Instituudi (EKI) võimalik ühinemine Tartu Ülikooliga lihtsalt üks ettepanek, mida ta põhjalikult kaalub, kuid soovitab asja praegu võtta rahulikult ja kiirustamata.

title: Maris Lauri EKI ja TÜ võimalikust ühinemisest: ma palun, et seda asja võetaks väga rahulikult

maintext:
Haridusminister Maris Lauri kohtus täna Eesti Keele Instituudi (EKI) esindajatega, kus arutati ka EKI võimalikku ühinemist Tartu Ülikooliga. Kohtumisel osalesid haridusminister Maris Lauri ja HTMi keeleosakonna juhataja Piret Kärtner. Keeleinstituudist olid kohal EKI direktor Tõnu Tender ja osakondade juhatajad.
Maris Lauri sõnul läks kohtumine kenasti ja selle käigus tutvus ta EKI tööde ja tegemistega, näiteks tutvustasid EKI töötajad talle, mida teeb instituut keelehoolde osas ja kuidas käib töö sõnastike ja keelenõuandega. Lauri ütles, et EKI ja Tartu Ülikooli ühinemisplaani puudutati põgusalt. «Lihtsalt selgituseks, kuidas sellega on,» kommenteeris Lauri. «Tegemist on lihtsalt ühe ettepanekuga, mida ma kaalun.»
EKI direktor Tõnu Tender rääkis, et ligi tund aega kestnud kohtumisel tutvustati kõige olulisemaid EKI valdkondi, mis tema sõnul on sisult avalikud teenused.
«See oli meie oluline rõhuasetus, et riigi ülesanne on tagada avalikud teenused,» jätkas Tender. «Kui põhiseaduse preambul ütleb, et tuleb tagada eesti keele ja kultuuri säilimine läbi aegade, siis Eesti riigi tegevused aitavad sellele kaasa.»
EKI jääb oma seisukoha juurde
Tender tõi välja Eesti keelenõukogu seiskoha, et Eesti keele kestlikkuse seisukohalt oleks hea, kui EKI jätkaks iseseisvana. «EKI on endiselt seisukohal, et iseseisvana on tegevused kestlikumad, tulemuslikumad, läbipaistvamad kui kellegi koosseisus, minister peab aga kaaluma, mis on eesmärkide tagamiseks ökonoomsem ja tulemuslikum.»
Tender kirjutas oktoobri alguses arvamusloo, kus tõi välja EKI seisukohad ja vastuargumendid võimaliku liitmise osas.
Ta lisas, et Lauri on väga tugev olnud majandusanalüütikuna, kuid haridus- ja keelevaldkond on talle uus ja ta peab end sellega kurssi viima. «Maris Lauri ütles niimoodi, et seitse korda mõõda, üks kord lõika – ta tutvub põhjalikult olukorraga ja siis langetab otsuse.»
Lauri ütles, et ei kommenteeri EKI ja Tartu Ülikooli võimaliku ühinemisega seonduvaid teemasid enne, kui tal on koos kogu vajalik informatsioon, ta on sellega rahulikult tutvunud ja seda hinnanud. «Ma räägin inimestega, kes selle teemaga kokku puuduvad, et mis on põhjused ühendamiseks, millised on kaalutlused ja millised on vastuargumendid,» sõnas Lauri. «Siin ei ole sellist asja, et pluss ja miinus, loen üle ja võtan kätte – see vajab mõtlemist, kaalutlemist ja arutelusid.»
Lauri ei soovinud kommenteerida, millal ja kellega ta sel teemal veel aru peab. «Ma veel kord tahan rõhutada seda, et see on üks ettepanek, mida ma kavatsen väga täpselt ja väga põhjalikult vaadata, analüüsida, arutada ja hinnata inimestega, kellega ma pean vajalikuks,» ütles Lauri.
Lauri: otsus tuleb siis, kui on paras aeg
Ta lisas, et ei soovi otsust teha avalikkuse ees. «Tegemist on sellise protsessiga, millel on väga palju vastuolulisi aspekte ja ma tahan seda teha rahulikult, tekitamata mingisuguseid valearusaamu ja mõttetut avalikkuse kaja, et ei tekiks kuskil mingit vääriti mõistmist,» põhjendas Lauri.
«Ma palun, et seda asja võetaks väga rahulikult, siin ei ole toimunud mingit kiirustades või ülepeakaela toimuvat protsessi, kõik asjad käivad rahulikult ja ilma kiirustamata.»
Tähtaega, millal otsuse EKI ja Tartu Ülikooli ühinemise osas tegema peaks, Lauri sõnul ette antud ei ole. «Otsus tuleb siis, kui on paras aeg.»
Novembri alguses vastab Maris Lauri sel teemal riigikogus Krista Aru, Artur Talviku, Monika Haukanõmme, Andres Ammase, Külliki Kübarsepa, Andres Herkeli ja Jüri Adamsi arupärimisele.
Mullu augustis kirjutas Postimees, et Eesti Keele Instituudi (EKI) töötajad on mures, et nende instituuti – eesti keele hoidmise ja arendamise riiklikku kantsi – tahab alla neelata Tartu Ülikool (TÜ) ning seda haridus- ja teadusministeeriumi soosimisel. Tänavu septembris teatas Teadus- ja Arendusnõukogu, et toetab teadus- ja kõrgharidusasutuste ühendamist. Lõplikud liitumisotsused tehakse pärast läbirääkimisi ja arutelusid valitsuse tasemel.
Eesti Keele Instituut (www.eki.ee) sai Eesti Teaduste Akadeemia asutusena alguse 1947. aastal, kui akadeemia koosseisus loodi Keele ja Kirjanduse Instituut. 1993. aastal reorganiseeriti Keele ja Kirjanduse Instituudi kaks kirjandussektorit koos Friedebert Tuglase Majamuuseumiga Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuseks; keele- ja rahvaluulesektoritest moodustati Eesti Keele Instituut.


description: Välisminister Jürgen Ligi arutas Vilniuses aset leidnud kohtumisel Leedu välisministri Linas Linkevičiusega Eesti ja Leedu suhteid, Euroopa tulevikku, idapartnerlust, julgeolekut ning regionaalset koostööd.

title: Ligi rääkis Leedu kolleegiga julgeolekust ja koostööst

maintext:
«Meie väärtused ja huvid kattuvad, ka Euroopa ees seisvaid murekohti näeme väga sarnaselt,» sõnas Ligi välisministeeriumi pressiesindaja vahendusel.
Ka käsitlesid Ligi ja Linkevičius ELi suhteid idapartneritega ning nende toetamist reformide elluviimisel. «Idapartnerlus on oluline osa Euroopa Liidu ühisest välispoliitikast. Kavatseme selle arendamisele pühenduda ka Eesti Euroopa Liidu eesistumise ajal,» sõnas Ligi.
Välisministrid avaldasid heameelt, et eile andsid liikmesriigid EL-i eesistujale mandaadi läbirääkimisteks Euroopa Parlamendiga Gruusia viisavabaduse otsuse üle. «See näitab kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide üksmeelset toetust Gruusiale. Loodame, et see saab nüüd teoks võimalikult kiiresti,» lausus Ligi. Ta lisas, et Eesti toetab ka Ukraina viisavabadust ELiga.
Kohtumisel olid kõne all ka projektid energia ja transpordi vallas. «Balti riikide energiaallikate mitmekesistamine ja uute ühenduste rajamine Euroopaga on piirkondliku energiajulgeoleku kindlustamise huvides,» sõnas Ligi ja lisas, et energiaküsimused on Eesti tähelepanu all ELi eesistumisel. Ligi rõhutas ka Rail Balticu projekti olulisust.
Ligi ja Linkevičius kõnelesid veel regionaalsetest majandusarengutest, rändekriisist, suhetest Venemaaga ja olukorrast Ukrainas. Välisministrid rääkisid ka Leedu kogemusest Euroopa Liidu Nõukogu eesistumisel aastal 2013 ning Eesti ettevalmistustest järgmise aasta 1. juulist algavaks eesistumiseks.
Ligi kohtus neljapäeval Vilniuses ka parlamendi välisasjade komisjoni esimehe Benediktas Juodkaga.


authors:
Reporter
Dagne Mihkels
Georgi Beltadze

description: Rohuküla-Heltermaa liinil on laupäeval parvlaevaliiklus madala veetaseme tõttu häiritud. Madala veetaseme tõttu ei sõida nii St. Ola kui ka Regula, Harilaid teenindab reisijaid vabagraafiku alusel.

title: Madal veetase häirib parvlaevaliiklust, liinil sõidab ainult Harilaid

maintext:
Kell 16.00. Kuna veetase on prognoositust oluliselt rohkem langenud, on parvlaeva Regula kapten otsustanud edasi lükata Heltermaalt väljumist, mis graafiku kohaselt peaks aset leidma kell 17.30. Regula jääb Heltermaale veetaseme tõusu ootama. Hiiumaa liinile jääb vabagraafikus sõitma parvlaev Harilaid.
TS Laevad palub reisijatel võimalusel sadamasse ootama mitte tulla. Sadamas teenindatakse sõidukeid nende saabumise järjekorras, eelisega saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiautod ja puudega isikud.
Kell 12.30. Rohuküla sadamas on päris pikk järjekord - umbes 90 meetrit. Heltermaal järjekorda polnud.
TS Laevade pressiesindaja nentis, et paraku ei tööta ettevõttel veel reisijate teavitamise, nö alert-süsteem, mis võimaldaks broneerimisel oma telefoninumbri jätnud reisijale telefonile saata sõnumeid, kui graafikus mingil põhjusel muudatusi ette tuleb.
Veetaseme muutused sentimeetri pealt on üsna raskelt ennustatavad ja sel juhul tuleb jooksvalt otsusi teha. On mõningane oht, et veetase veelgi langeb, ning sel juhul peab seisma jääma ka Regula, märkis pressiesindaja.
Pressiesindaja sõnul saab kõige värskemat infot muudatustest praegu nii ettevõtte kodulehelt praamid.ee ja ettevõtte Facebooki-lehelt.
Kell 11.00. TS Laevad teatas, et Regula väljub kell 11.15 Rohukülast ning parvlaeva edasiste väljumiste kohta teeb kapten otsused jooksvalt, kuna veetase langeb endiselt. Parvlaev St. Ola täna madala veetaseme tõttu ei välju, Harilaid sõidab aga vabagraafiku järgi.
«Sadamas teenindatakse sõidukeid nende saabumise järjekorras, eelisega saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiautod ja puudega isikud,» teatas ettevõte.
TS Laevade teatel jäi täna varahommikul madala veetaseme tõttu ära väljumine Heltermaalt ning muudatusi tuleb veel, sest prognoositakse veetaseme jätkuvat langust.
TS Laevade pressiesindaja sõnul tühistati täna parvlaeva St. Ola reis, mis pidi Heltermaalt väljuma kell 6.30. «Kell 8 tuleb Rohukülast liinile väiksem parvlaev Harilaid. Regula hetkel veel sõidab, väljudes 6.30 Rohukülast, kuid oodata on veetaseme languse jätku,» teatas ettevõte varahommikul.


description: Läbi aegade suurim arv õigusteadlasi, üle 700, koguneb 13. ja 14. oktoobril Tartusse õigusteadlaste päevadele, mis keskendub tänavu Euroopale aktuaalsetele teemadele – rahvusvahelisele õigusele ja inimõigusele. Postimees teeb aruteludest otseülekande.

title: Postimehe otseülekanne: Tartus arutab rekordarv õigusteadlasi rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste üle

maintext:
Ajakava
Reede, 14. oktoober
Julgeolek III. Laiapõhjaline riigikaitse
(Tartu Ülikooli aula)
Väitlusjuht: Mag. iur. Mari-Liis Põder-Korjagina, õiguse Fondi esimees, Eesti Reservohvitseride Kogu juristide sektsiooni esimees
9.30–11.00
MA Jonatan Vseviov, kaitseministeeriumi kantsler
Eesti kaitselahend
Taavi Veskimägi, Eesti Kaitsetööstuse Liit
Kaitsetööstuse roll kaitsevalmiduse tagamisel
MD, PhD Tiit Meren, kirurg, Taastava Kirurgia Kliinik, Eesti Reservohvitseride Kogu
Kuidas vabatahtlik reservohvitser, töötades tervishoiumaastiku tsiviilsektoris, saab pakkuda Eesti laiapindsele riigikaitsele lisavõimekust
Julgeolek IV. Haldusmenetluse ja süüteomenetluse piirid julgeoleku kontekstis
(Tartu Ülikooli aula)
Väitlusjuht: Inna Ombler, riigiprokurör
11.30–13.00
LLM Norman Aas, justiitsministeeriumi kantsler
Avaliku korra preventiivne ja repressiivne kaitse – õiguspoliitiline perspektiiv
Kristjan Siigur, Tallinna halduskohtu esimees
Vaadates vaatajaid: varjatud teabehange kui igaühe õiguste kaitse viis ning selle kontrollimehhanismid
Mag. iur. Martin Triipan, Raidla Ellex advokaadibüroo vandeadvokaat ja partner
Julgeolekuasutuste poolt teabe kogumine ja kasutamine. Õiguste kaitse elastsus ja selle piirid
Jagamismajandus I. Jagamismajandus kui ettevõtluse tulevik
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Juhan Lepassaar, Euroopa Komisjoni asepresidendi Andrus Ansipi kabinetiülem
9.30–11.00
LLM Kilvar Kessler, finantsinspektsiooni juhatuse esimees
Jagamismajandus finantssektoris: kas vana lugu uues kuues?
Andres Sooniste, tarbijakaitseameti peadirektor
Jaga ja vastuta?
Dmitri Jegorov, rahandusministeeriumi maksu- ja tollipoliitika asekantsler
Maksud ja jagamismajandus: kas täielik selgus vs. midagi ei jaga?
Kaidi Ruusalepp, Funderbeami asutaja ja juht, Tallinna börsi endine juht, digitaalallkirja seaduse üks autoritest
Häkkides paragrahve. Jagamismajandaja teekond
Jagamismajandus II. Jagamisteenuse osalised, nende õigused ja kohustused
Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Küllike Jürimäe, Euroopa Kohtu kohtunik
11.30–13.00
Karin Sein, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse professor, eraõiguse osakonna juhataja asetäitja
Müüja, platvormipidaja ja tarbija vahelised õigussuhted ja neile kohaldatav õigus
Urmas Volens, Tartu Ülikooli tsiviilprotsessi dotsent, advokaadibüroo Nove vandeadvokaat ja partner
Ühisrahastus: lepinguliste suhete mudelid, tagatised, riskid
Villu Kõve, riigikohtunik, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse dotsent
Kellelt, kus ja kuidas midagi nõuda, kui jagatud või vahendatud kaup või teenus ootustele ei vasta või kui vahendatud laenu ei tagastata?
Rahvusvaheline õigus III. Rahvusvahelise õiguse areng ja küberruum
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Peter Pedak, välisministeeriumi rahvusvahelise õiguse büroo direktor
9.30–11.00
Erki Kodar, kaitseministeeriumi õigus- ja haldusküsimuste asekantsler
Riiklik julgeolek, küberruum ja rahvusvaheline õigus – kas ühilduvad või ühildamatud mõisted?
Dr Katrin Nyman-Metcalf, Tallinna Tehnikaülikooli õiguse instituudi tehnoloogiaõiguse õppetooli juhataja, professor, e-Riigi Akadeemia uuringute juht
Küberruumi kasutamine rahumeelsetel eesmärkidel: mida õppida kosmosest?
Dr. iur. Eneken Tikk-Ringas, Rahvusvahelise Strateegiauuringute Instituudi (International Institute for Strategic Studies) teadur, Tartu Ülikooli IT-õiguse külalislektor
Kuidas on tehnoloogia areng mõjutanud riikide suhteid ja rahvusvahelise õiguse kohaldamist?
Liis Vihul, NATO küberkaitsekoostöö keskuse teadur
Rahvusvahelise õiguse kohaldamine küberrünnetele. «Tallinna käsiraamatu» olulisimad järeldused
Rahvusvaheline õigus IV. Inimõiguste universaalsuse teoreetilised ja praktilised proovikivid
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Dr. iur. Mart Susi, Tallinna Ülikooli inimõiguste dotsent
11.30–13.00
Mari Amos, ÜRO piinamisvastase alamkomitee liige
Keskkonna mõju inimõiguste tagamise hindamisele
PhD Merilin Kiviorg, Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse vanemteadur
Narratiivi muutus: kas inimõigused teelahkmel?
Peeter Roosma, riigikohtunik
Institutsionaalne mitmekesisus inimõiguste universaalsuse teenistuses?
Dr. iur. Mart Susi, Tallinna Ülikooli inimõiguste dotsent
Kas inimõiguste ajajärk on lõppemas?
Lõppistung. Euroopa Inimõiguste Kohus ja Eesti õigus: kas monoloog või dialoog?
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Julia Laffranque, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik, teise sektsiooni asepresident, Tartu Ülikooli külalisprofessor
14.05–14.50 Guido Raimondi, Euroopa Inimõiguste Kohtu president
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendite õiguslik väärtus
Järgnevas poodiumdiskussioonis osalevad: Maris Kuurberg, Eesti Vabariigi valitsuse esindaja Euroopa Inimõiguste Kohtus; Julia Laffranque, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik, teise sektsiooni asepresident, Tartu Ülikooli külalisprofessor; Andres Herkel, riigikogu liige; Priit Pikamäe, riigikohtu esimees; Guido Raimondi, Euroopa Inimõiguste Kohtu president; Hannes Vallikivi, advokatuuri esimees
Käsitletavad teemad:
Eesti peale esitatud kaebused Euroopa Inimõiguste Kohtus. Mis on olnud läbi aegade kõige populaarsemad teemad ja millistes küsimustes on leitud kõige rohkem rikkumisi? Kuidas täidesaatev võim rakendab oma igapäevases tegevuses Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendeid? Kuidas Eesti kohta tehtud otsuseid täidetakse? (Maris Kuurberg)
Kas ja kuidas ning millised Eesti kohta tehtud lahendid on mõjutanud Euroopa Inimõiguste Kohtu üldist praktikat? Kuidas kajastuvad Eesti inimene, tema õigused ja probleemid üleeuroopalises kontekstis? (Julia Laffranque)
Kuivõrd toetutakse riigisiseses kohtumenetluses ja lahendites Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale? Millised on Eesti kohtunike lootused ja ootused koostööle Euroopa Inimõiguste Kohtuga? (Priit Pikamäe)
Millised on Euroopa Inimõiguste Kohtu tulevikuväljavaated? Kuidas näeb praktikas välja lähimuse põhimõtte ja kaalutlusõiguse kohaldamine? (Guido Raimondi)
Millisena paistab Euroopa Inimõiguste Kohus kaebajatele ja nende esindajatele: kas ligipääsmatu kindluse või Euroopa südametunnistuse ja viimase lootusena? (Hannes Vallikivi)