description: Täna kell 15 avatakse Kuressaare linnuse keldrisaalis Nikolai Langebrauni portselanitööstuses dekoreeritud esemete näitus “Lauake, kata end!”. Näitusel on eksponeeritud valik haruldasi Langebrauni portselannõusid ja suveniire erakogudest. Mahukaim osa pärineb Priidu […]

title: Linnuses avatakse portselanitööstuse näitus

maintext:
Täna kell 15 avatakse Kuressaare linnuse keldrisaalis Nikolai Langebrauni portselanitööstuses dekoreeritud esemete näitus “Lauake, kata end!”.
Näitusel on eksponeeritud valik haruldasi Langebrauni portselannõusid ja suveniire erakogudest. Mahukaim osa pärineb Priidu Nõmmelt, kellele kuulub Eestis üks põhjalikumaid Nikolai Langebrauni portselanitööstuse toodangu kogusid. Lisaks on näitusel väljas veel Langebrauni portselan Heli Jalaka, Aave Lemberi, Piret Poljakovi, Kulle Raigi, Mareli Rannapi ja Kristiina Tamme erakogust. Näitus valmistati ette erakogujate, Saaremaa muuseumi ja Saaremaa toidufestivali koostöös.
Saaremaa muuseumi kultuurharidustöö osakonna juhataja Anna-Liisa Õispuu ütles, et näituse ettevalmistamisel ilmnes üks üllatuslik nüanss. Nimelt oli kõigil erakogujatel esimese Eesti Vabariigi aegse portselanserviisi või suveniiri juurde rääkida liigutav ja südamlik lugu. “Tihti puudutas see esivanemate elutraagikat: sõda, küüditamist, märtsipommitamist,” märkis ta. Seetõttu on näitusel eksponeeritavate esemete juures ka iga erakoguja lugu.
1920.–1930. aastatel Eestis dekoreeritud portselanist moodustab valdava osa Nikolai Langebrauni ettevõtte toodang. Eestis portselani ei toodetud, kuna tehnoloogia oli keeruline ja vajalikke komponente, näiteks ülipuhast liiva, Eestis ei leidu. Langebrauni portselanitööstuses dekoreeritud esemed on oluline osa eesti tööstuskunsti- ja disaini ajaloos, andes ühtlasi ülevaate toonastest maitse-eelistustest. Lisaks on tegu väga hinnaliste esemetega. Langebrauni portselani hind võib erakollektsionääride turul küündida mitme tuhande euroni.
Näituse avamisel saab kuulda kunstiajaloolase Anne Ruussaare ülevaadet Langebrauni portselanitööstuse ajaloost. Anna-Liisa Õispuu märkis, et tema värvikad ja põnevad ettekanded on alati omaette elamus. “Kindlasti saab seal ühtlasi ka vastuse levinud küsimusele, miks on Langebrauni portselannõude all mitu märki, mõni lausa võõrkeelne,» lisas ta.
Näitus jääb Kuressaare linnuses avatuks 30. oktoobrini.


description: Kuressaare linnavolikogu kinnitas eile 587 942 euro suuruse lisaeelarve, millest pea kolmandiku moodustab lisasumma bussijaama remondiks ja selle ruumidesse noortekeskuse rajamiseks. Lisaraha vajadus ilmnes ehitushanke ootamatult kõrgematest pakkumistest. Juunis kuulutas […]

title: Bussijaama remont neelab kolmandiku lisaeelarvest

maintext:
Kuressaare linnavolikogu kinnitas eile 587 942 euro suuruse lisaeelarve, millest pea kolmandiku moodustab lisasumma bussijaama remondiks ja selle ruumidesse noortekeskuse rajamiseks. Lisaraha vajadus ilmnes ehitushanke ootamatult kõrgematest pakkumistest.
Juunis kuulutas linn välja Kuressaare avatud noortekeskuse ehitushanke eeldatava maksumusega ilma käibemaksuta 542 000 eurot. Tegelikkuses küündisid esitatud pakkumised 900 000 euroni.
Kuna varem oli keskuse ehituseks eelarvesse kavandatud 650 000 eurot, siis suunati objektile lisaeelarvest veel täiendavalt 189 655 eurot. Siinkohal tuleb täpsustada, et kogusummast 150 337 eurot kulub bussijaama remondiks ja ülejäänu noortekeskuse rajamiseks.
Volikogu opositsioonilise Reformierakonna fraktsiooni juht Jaanus Tamkivi märkis eile, et noortekeskuse ehituse nii suur kallinemine oli halb üllatus, ja avaldas lootust, et selline projektide läbiviimise praktika edaspidi ei jätku. Samuti juhtis ta tähelepanu asjaolule, et varem pole tulude ülelaekumisi kunagi jooksval aastal lisaeelarvega laiali jagatud, vaid need on jäetud vabasse eelarvejääki.
Kriitikale vaatamata toetas opositsioon siiski lisaeelarvet ja see võeti vastu kõigi kohal olnud 18 saadiku toetushäältega.
Linnapea Madis Kallas ütles noortekeskuse ehituse kallinemist kommenteerides, et jaanuaris tehtud prognoos oli koostatud ilma lõpliku projektita, aga tulenevalt eelarve menetlemisest volikogus ei olnud linnavalitsusel võimalik ära oodata projekti lõplikku valmimist.
“Lõplik projekt noortekeskuse ehitamiseks valmis maikuus ning alles siis olid ehituse lõplikud mahud ja vajadused teada. Kuna tegu on vana hoone renoveerimisega, siis on lõpliku hinna andmine ilma projektita erinevalt uusehitustest korduvalt keerulisem,” nentis ta.
Samas on linnapea sõnul kohaliku omavalitsuse kohustus korraldada noorsootööd. “Noored on meie tulevik ning nende hüvanguks tehtavad investeeringud on meile üheks prioriteediks,” lisas ta.
Noortekeskus rajatakse 1984. aastal ehitatud bussijaama ühte ossa, mille suurus on 863,5 m2. Bussijaama hoone on võetud ka muinsuskaitse alla.

fasttext_language: et


description: Kultuuriminister Indrek Saar loodab, et haldusreform aitab kaasa kultuuritöötajate palgatõusule. Eilses riigikogu infotunnis uuris Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni liige Arno Sild kultuuriministrilt, mis võib muutuda ja mis jääb samaks kultuuri […]

title: Haldusreform võiks kaasa aidata kultuuritöötajate palgatõusule

maintext:
Kultuuriminister Indrek Saar loodab, et haldusreform aitab kaasa kultuuritöötajate palgatõusule.
Eilses riigikogu infotunnis uuris Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni liige Arno Sild kultuuriministrilt, mis võib muutuda ja mis jääb samaks kultuuri alal seoses haldusreformiga.
Kultuuriminister Indrek Saar vastas, et tekkivad uued omavalitsused peaksid olema võimekamad ja seega suutma maksta kultuurivaldkonnas töötavatele inimestele korralikumat palka. Omavalitsuste kultuuritöötajate praegused palgad on kohati sellised, millest on raske ära elada, leidis kultuuriminister.
Saar lisas, et ministeeriumis tahetakse näha ka seda, et omavalitsustel oleks tulevikus sätestatud kohustus kultuuri- ja spordikorralduse eest vastutus võtta. Ta märkis, et omavalitsused teevad seda ka praegu, kuigi vastavat kohustust otseselt ei ole.
Selgituseks võib tuua, et kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse järgi on omavalitsusüksusel mitmeid ülesandeid, näiteks korraldada sotsiaalteenuseid, noorsootööd jne, kuid kultuuri ja spordi kohta otsest märget pole. Küll on seaduses ära toodud, et omavalitsuse ülesanne on korraldada raamatukogude, rahvamajade, muuseumide, spordibaaside, koolide jne ülalpidamist, juhul kui need on omavalitsusüksuse omanduses.
Mis puudutab struktuure, siis märkis minister Saar, et näiteks varasemate omavalitsuste ühinemiste puhul pole kultuurivõrgustikus väga olulisi muudatusi olnud. See, et osa asutusi liituvad või võtavad uued tegutsemisvormid, on Saare sõnul ajaga kaasas käiv nähtus.
Kultuuriminister tõi veel välja, et Eesti paistab Euroopa riikide seas välja kultuuri tarbimise ja väärtustamisega. “Paistame silma selle poolest, et meie jaoks on kultuur oluline ja seda ka kohalikul tasandil,” lausus Saar ja lisas, et selles osas kuulub Eesti viie edukama riigi hulka Euroopas.
Indrek Saar tõi veel välja, et 2017. aastal tõuseb riigilt palka saavate kõrgharidusega kultuuritöötajate palgafond 3,3%. See puudutab umbes 2700 inimest, üldse kokku saab riigilt kultuurivaldkonnas palka umbes 4000 inimest.
Kuna palgafond suureneb, võimaldaks see tuleval aastal kultuuritöötajate miinimumpalga tõsta hinnanguliselt 900 euroni.
Eelmisel aastal võimaldas kultuuritöötajate palgafondi kasv kergitada kultuuritöötajate miinimumpalka 830 euroni kuus.
See summa käib vaid riigieelarvest palka saavate kultuuritöötajate kohta.


description: Leisi vallavolikogu üritas tänasel istungil valida aseesimeest, kuid et mõlemad kandidaadid said võrdse arvu hääli, valimine ei õnnestunud. Aseesimehe kandidaatideks seati üles Tõnu Erin ja Margus Pajuste ning häälte kokkulugemise järel […]

title: UUS! Leisi volikogu aseesimees jäi valimata

maintext:
Leisi vallavolikogu üritas tänasel istungil valida aseesimeest, kuid et mõlemad kandidaadid said võrdse arvu hääli, valimine ei õnnestunud.
Aseesimehe kandidaatideks seati üles Tõnu Erin ja Margus Pajuste ning häälte kokkulugemise järel osutus valituks Erin. Tema sai kuus ja Pajuste viis häält. Paraku tuli see otsus kohe tühistada, sest ühest hääletussedelist ei saanud aru, kas nö “õige” kandidaadi nimi oli alla või “vale” kandidaadi nimi maha joonitud.
Pärast uut hääletust said mõlemad mehed kuus poolhäält. Volikokku kuulub 13 inimest, kuid volikogu esimees Andrus Kandimaa tervislikel põhjustel tänasel istungil ei viibi.
Leisi volikogu pidi täna otsustama ka Leisi keskkooli põhikooliks reorganiseerimine üle, kuid et vastava punkti kohta pidi ettekande tegema Andrus Kandimaa, lükati kooli üle otsustamine edasi.


description: 3. septembril toimub Kuressaares Naiskodukaitse 89. aastapäeva pidulik vastuvõtt, kus osaleb 170 naiskodukaitsjat ja külalist üle Eesti. Naiskodukaitse aastapäeva tähistamine on tänavu Saaremaa ringkonna õlul ja me oleme seda planeerides […]

title: Naiskodukaitsjad kogunevad aastapäevaks Saaremaale

maintext:
3. septembril toimub Kuressaares Naiskodukaitse 89. aastapäeva pidulik
vastuvõtt, kus osaleb 170 naiskodukaitsjat ja külalist üle Eesti.
Naiskodukaitse aastapäeva tähistamine on tänavu Saaremaa ringkonna õlul
ja me oleme seda planeerides soovinud lisada vastuvõttu saaremaisust ning
tutvustame kohalike esinejate abil natuke ka Saaremaad, rääkis
Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna instruktor Piret Paomees.
Igast Naiskodukaitse ringkonnast on vastuvõtule kutsutud kaheksa naist.
Naiskodukaitsjaid on lubanud tervitama tulla teiste seas Kaitseliidu ülem
brigaadikindral Meelis Kiili ja maavanem Kaido Kaasik.
Pidulikul aastapäeval tänatakse ja tunnustatakse tublimaid
naiskodukaitsjaid ning antakse üle Naiskodukaitse teenetemärke
Liiliariste.
Naiskodukaitse Saaremaa ringkonda kuulub ligi 150 naist. Üle Eesti on
organisatsioonil üle 2300 liikme.


description: Kuressaare linna kodukaunistamise komitee käis juba 39. korda kodulinna kaunid koduaiad risti-põiki läbi ja jõudis peale pikki ja tuliseid vaidlusi (nii vähemasti alati öeldakse) otsusele. Kauni Kodu 230-eurosed stipendiumid ja […]

title: Linna kaunimad 2016

maintext:
Kuressaare linna kodukaunistamise komitee käis juba 39. korda kodulinna kaunid koduaiad risti-põiki läbi ja jõudis peale pikki ja tuliseid vaidlusi (nii vähemasti alati öeldakse) otsusele. Kauni Kodu 230-eurosed stipendiumid ja emailist majamärgid said väärilised omanikud, kelle aastatepikkune töö ja hool on muutnud kaunimaks kogu meie Kuressaare.
Loe edasi Oma Kodu sügisnumbrist


description: Alates 1. septembrist saavad õpilased ja üliõpilased Transaviabaltika teenindataval Tallinna–Kuressaare lennuliinil lennata soodushinnaga. Samamoodi saavad õpilased sooduspiletiga lennata ka Tallinna–Kärdla liinil. Transaviabaltika Eesti esindaja Rene Must märkis, et kooliajaks oli […]

title: Õpilased saavad Tallinna lennata soodushinnaga

maintext:
Alates 1. septembrist saavad õpilased ja üliõpilased Transaviabaltika teenindataval Tallinna–Kuressaare lennuliinil lennata soodushinnaga. Samamoodi saavad õpilased sooduspiletiga lennata ka Tallinna–Kärdla liinil.
Transaviabaltika Eesti esindaja Rene Must märkis, et kooliajaks oli igati loogiline samm lisada koostöös suursaarte maavalitsustega tavapiletite kõrvale veel üks sooduspiletiga lendajate grupp – õpilased ja üliõpilased.
“Eeldame, et sügis toob tavapäraste lennureisijate sekka rohkesti kooliealisi noori, ja seetõttu astumegi sammu lapsevanematele lähemale, et kooliealised lapsed saaksid kooliajal ka ikka kiiresti koju põigata,” lisas ta.
Selle aasta 1. septembrist kuni järgmise aasta 31. maini on Tallinna–Kuressaare ja Kuressaare–Tallinna lennupilet õpilastele ja üliõpilastele 21,85 eurot (tavapilet 26 eurot). Tallinna–Kärdla ja Kärdla–Tallinna lennupilet maksab 21 eurot (tavapilet 25 eurot).
Must täpsustas, et õpilasteks loetakse reisijaid vanuses 7–19, üliõpilasteks 18–26. “Kindlasti tuleb veenduda, et soodustust tagav õpilaspilet ja tudengite puhul üliõpilaspilet ISIC oleksid ikka kehtivad ja lennusoodustuse saamise kinnitamiseks alati kaasas.”
Lennupileteid saab hõlpsalt soetada kodulehe www.saartelennuliinid.ee vahendusel.


description: Saaremaa tänavune aasta põllumees Aarne Põri ütleb, et sellise tiitli pälvimine tuli talle veel suurema üllatusena kui vihm pärast pikka põuda. “Seda ei oleks osanud eales arvata! See ei puuduta […]

title: Õnnelik põllumees Aarne Põri

maintext:
Saaremaa tänavune aasta põllumees Aarne Põri ütleb, et sellise tiitli pälvimine tuli talle veel suurema üllatusena kui vihm pärast pikka põuda. “Seda ei oleks osanud eales arvata! See ei puuduta üksi mind, see puudutab kogu meie seltskonda, kellega me seda vankrit veame. See näitab, et selle talupidamise ajal tehtud valikud ei ole olnud valed.”
Keerulisele küsimusele, miks sinust põllumees sai, on Aarnel varuks üllatavalt lihtne vastus: “Elasin selle keskel lapsest saati. Mu kodu oli täpselt teiselpool kolhoosi töökoda. Lapsepõlv seondubki nende mustade õliste meestega. Eriti meeldivad olid palgapäevad, kui nad olid küll natuke švipsis, aga hästi helded kommi jagama. Ega nad meilt eriti kaugemale jaksanud minna ka, nii et minu lisateenus oli nende aiakäruga koju vedamine.”
Talupidamine elustiiliks
See kõik oleks pidanud mõjuma hirmutava näitena põllumajanduse järel- ja kõrvalmõjudest, kuid toimis pigem šokiteraapiana. “Tänaseks on need mehed läinud manalateed, mõned põlvkonnad veel takkajärgi ka, aga minu elukoht on ikka sealsamas. Toona nende masinate keskel kasvades mõtlesingi, et küll oleks tore, kui oskaksin neid kõiki juhtida. Nii küpseski valik minna Tihemetsa. Sealt sai hea põhja.”
Koolist tuli Aarne tagasi sellesama töökoja juhatajaks. Hoone on alles veel praegugi, kuid seisab kasutuseta. “Oleks väga tore, kui maja uuesti kasutust leiaks, muidugi kui seisund seda võimaldab.”
Töökoja juhataja karjäär jäi tal üürikeseks, sest ajad muutusid ja moodi läks talude tegemine. Paraku läks see tuhin paljudel üle sama kiiresti, kui tuli. “Tuhinat oli, jah, paljudel. Tollal Orissaare kolhoosi õigusjärglasena moodustatud Kavandi masinaühistu 27 liikmest on tänaseks tõsiseid tootjaid alles jäänud ühe käe sõrmede jagu. Kavandi oli ju ääreala ja üsna vaene kant, eriti maade poolest. Ja inimesed ei olnud ka päratu rikkad, kõik tuli raske tööga.”
Sulasest võib ju peremehe teha, aga mitte igaühele pole antud oskust ja mõistust selle uue rolliga toime tulla. Aarne ütleb, et tema jaoks ei ole talupidamine mingi tuhin, pigem on see muutunud elustiiliks. “Rautsi talu sai alguse hetkest, mil minu vanaemal tuli valida, mis maadest edasi saab. Tal oli üheksa last ja kolmteist lapselast, kellest vaid minul oli põllumajanduslik haridus. Ta oli mu kasvamist näinud ja tal ei olnud kõhklusi ega kahtlusi. Nii ta selle valiku tegi.”
Ühes kunagises intervjuus on Aarne poeg Taavi meenutanud, et isa pani ta traktorirooli juba kolmeaastaselt. “Jah, see on see aeg, kui ta ise tahab sinna rooli minna. Kui tal endal kunagi lapsed tulevad, teeb ta nendega sama. Sellest esimesest huvist tekib tahe ja soov. Hiljem tuleb selgus, mida elus teha tahad. Kui need asjad on kõik selgeks õpitud, kui oled juba nuusutanud erinevaid töid, on lihtsam valikuid teha.”
Täispikk lugu aasta põllumehest Aarne Põrist ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Ott Tänak testis Postimehe andmeil koos kaardilugeja Raigo Mõlderiga Hispaanias järgmise aasta Ford Fiesta WRC masinat. Video üleslaadija sõnul esines testide käigus mitmeid probleeme. Video: Jaume Soler  Print PDF

title: VIDEO: Tänak ja Mõlder testisid uhiuut Ford Fiestat


description: Üleeile õhtupoolikul sai häirekeskus teate tulekahjust Kuressaares Niidu tänaval. Päästjad sisenesid majja redeli abil teise korruse uksest ning selgus, et suitsuanduri oli undama pannud elektripliidile unustatud ja kärssama läinud toit. […]

title: Kärssav toit pani anduri undama


description: Tuginedes kodanike kaebustele, on Lääne-Saare vald asunud uurima võimalikke põhjaveereostusi Sikassaare ja Jõe külas. Jõe küla Kopli talu omanik esitas augustis vallavalitsusele taotluse uurida talu joogivee kvaliteeti, kuna vesi ei […]

title: Vald uurib võimalikke põhjaveereostusi

maintext:
Tuginedes kodanike kaebustele, on Lääne-Saare vald asunud uurima võimalikke põhjaveereostusi Sikassaare ja Jõe külas.
Jõe küla Kopli talu omanik esitas augustis vallavalitsusele taotluse uurida talu joogivee kvaliteeti, kuna vesi ei ole juulikuust alates joodav. Sama sooviga on valla poole eelnevalt pöördunud ka keskkonnainspektsioon.
Valla keskkonna peaspetsialist võttis pärast seda reostusallika väljaselgitamiseks veeproove üksteise lähedal asuvate talude Kopli, Antoni ja Pärna joogiveekaevudest. Proovid kinnitasid, et kõigis kolmes kaevus ei vasta joogivesi kvaliteedinõuetele mitme olulise näitaja poolest.
Proovidest lähtuvalt tuleb välja selgitada, millest on tingitud põhjavett reostavate E. coli bakterite, enterokokkide ja coli-laadsete bakterite suur sisaldus kaevuvees. Lisaks oli kõikidel taludel ka vee rauasisaldus üle normi.
Joodamatu joogivee pärast on valla ja keskkonnainspektsiooni poole pöördunud ka Sikassaare küla Tiigi ja Kiige tee piirkonna püsielanik. Ta kurtis, et peab väga tihedalt vahetama veefiltreid, lisaks oli tema maja lähedal kraavis kevadepoole pidevalt lainetanud tugevalt vahutav vesi. Veel kirjeldas ta, et kui vesi mõneks ajaks seisma jätta, koguneb poti põhja ja seintele rasvane-limane kiht.
Sikassaare küla Tiigi tee, Kiige tee ning Lepaniidu ja Lombi maaüksusel asuvad elamud ei ole hõlmatud ühiskanalisatsiooniga. Piirkonnas on üks ühine salvkaev ning üheksa keskkonnaregistris olevat puurkaevu.
Valla poolt saadeti juulikuus kõigile Sikassaare küla Kiige tee ja Tiigi tee ning Lombi ja Lepaniidu maaüksuse maaomanikele päring, milles küsiti reoveekäitlusobjektide, purgimisteenuse kasutamise ja joogivee kvaliteedi kohta. Vastustest järeldasid valla keskkonna peaspetsialist ja järelevalvespetsialist, et joogiveeproovid tuleb võtta piirkonna mitmest kaevust ja vajadusel ka kraavist, et välja selgitada tegelik veekvaliteet ning sellega seoses ka, mis on joogivee kehva kvaliteedi põhjuseks.
Proovide rahastamiseks esitas valla keskkonna pea-
spetsialist Tiina Orav vallavalitsusele taotluse reservfondist 3848,6 euro eraldamiseks. Summa sisaldab 2848,6 eurot Jõe ja Sikassaare vee uuringuteks ning 1000 eurot võimalike ettenägematute keskkonnauuringute kulude katteks.


description: Õnnelikud on need inimesed, kelle kasvatamisel on vanemate kõrval abiks olnud armastavad ja hoolivad vanavanemad. Toredat homset vanavanemate päeva kõigile vanaemadele ja vanaisadele!                     Sõber ja mõttekaaslane Minni Saapar, Tartu ülikooli epidemioloogia […]

title: Armas vanaema, kallis vanaisa

maintext:
Õnnelikud on need inimesed, kelle kasvatamisel on vanemate kõrval abiks olnud armastavad ja hoolivad vanavanemad. Toredat homset vanavanemate päeva kõigile vanaemadele ja vanaisadele!
Sõber ja mõttekaaslane
Minni Saapar, Tartu ülikooli epidemioloogia saarlasest magistrant
Minu vanaema ei ole kindlasti kõige klassikalisem vanaema. Tõsi, ta nimi on Milvi, ta küpsetab pannkooke ja koob sokke. Aga kokku saades ei lähe meil suurem osa ajast mitte pannkookide söömisele, vaid kohvitassi taga sõnade päritolu või inimkäitumise analüüsimisele. Vanaemalt pärinevad nii mu huvi keele, psühholoogia ja pedagoogika vastu kui ka looduse jälgimise harjumus. Me oleme koos näitlemas käinud ja hoovis telkinud, Stockholmi kruiisil käinud ja marti jooksnud. Mul on hea meel, et ta tuleb kaasa igasuguste ideedega – vähemalt pärast väikest meelitamist. Ja hoolimata meie rohkem kui 50-aastasest vanusevahest on mul vanaemaga rohkem ühiseid huvisid kui nii mõnegi eakaaslasega.a arvan, et vanaema roll on nii tugeva kuvandiga, et tihti me osaliselt ei märkagi inimest selle taga. Et me mõtleme oma vanaemast ainult kui oma vanaemast ja ei hooma teda kui inimest, teda teistes rollides: milline inimene ta on kellelegi sõbrannana, kellelegi tütrena, kellelegi töötajana, kellelegi õena. Vanaemasid on hästi erinevaid ja mul on hea meel, et minu vanaema on mulle lisaks ka sõber ja mõttekaaslane.
Lapsepõlves oli mulle tagatud professionaalne lastehoid ka haigena koju jäädes – vanaema on hariduselt pedagoog. Üks mu tavalisemaid palveid õhtuti voodisse minnes oligi: “Vanaema, räägi midagi sellest ajast, kui sa koolis töötasid.” Ja vanaema rääkis, neid lugusid oli tal palju. Kui lood otsa said, siis lugesime raamatuid. Täiesti kapsaks sai loetud “Zoopargi kasvandikud”, mida lasin endale ette lugeda ikka ja jälle. Lisaks olid meil raamatud paberist vanalinna majade ja rahvariietes nukkude tegemiseks, need tuli välja lõigata ja ruumiliseks voltida-liimida – ja kõik viimseni said kokku liimitud.
Suvisel ajal võtsime aga jalgrattad ja sõitsime neli kilomeetrit Pihtlasse, sest seal on raamatukogu ja pood. Rohkem kui poes müüdav jäätis meelitas mind võimalus terve tee vanaemaga juttu rääkida, ilma et talutööd teda mujale meelitaksid. Nii et ma arvan, et mul on väga vedanud, et minu vanaemal oli aega ja võimalust oma lapselastega nii palju koos toimetada – ja et mu vanaema on nõnna munuke.
Vanavanemaks olemisest
Ado Vakker, neljakordne vanaisa:
Minu neli lapselast on kõik tüdrukud. Neist kõige noorem on poolteist aastat vana. Et nendega kokku saada, ei pea olema kellelgi meist sünnipäev või mõni muu pidupäev. Kuna elame praktiliselt ühe õue peal, saame iga päev kokku. Oleme üks suur pere. Kui puu- või metallitööd teen, käivad tüdrukud ikka mu juurest läbi. Praegu on nad veel natuke väikesed, et aidata, on niisama seltsiks. Kui nad minu hoida on, siis vahel käime metsas jalutamas või seeni korjamas, autoga sõitmas.
See, kas hoida oma last või lapselast – vahe on ikka sees. Oma laste puhul ei saanud arugi, millal nad suureks said. Kogu aeg oli kiire, majaehitamised ja muud tööd. Lapselaste pealt näeb paremini, kuidas nad sirguvad. See vastab ka tõele, et lapselapsega ollakse vähem range kui oma lapsega – oma lapsi kasvatades on vastutus suurem. Lapselapsele lubatakse rohkem kui oma lapsele, näiteks maiustada. Eks aeg ole praegu teine ka.
Omaenda lapsepõlvest mäletan, et olime, mina ja mu kaks õde, sageli vanaema hoida, sest oli karm kolhoosiaeg ja isa-ema käisid ka laupäeviti tööl. Vanaema oli see hell hing, keda ikka meenutan.
Maire Sillavee, neljakordne vanaema:
Minul on neli lapslast. Kõige noorem, Liiso Kret, sai 8. septembril kahekuuseks. Orm Hindrik saab novembris kolmeseks, Karl Priido on üheksane, Sanna-Reesi saab kevadel juba 14.
On minu lapsed kasvanud minuga igal pool koos käies ja kasvavad ka mu lapselapsed oma emaga koos käies. Aga muidugi on nad mu juurde alati teretulnud. See on ju nii loomulik, et lapselapsed oma vanaemade ja vanaisadega koos on.
Lapselastega koos teeme kõike, mis tarvis: olen neile raamatust jutte ette lugenud, teatris käinud, koos vaatame filme ja vahel näpime arvutit.
Ma ei ole selline klassikaline kodune vanaema, kes tugitoolis istuks ja sokki kooks. Ma ei oskagi sokki kududa! Pannkooki küpsetanud olen aga koos lapselastega küll. Sanna-Reesi on ise juba päris hea käega küpsetaja. Karl Priidole olen õpetanud viineripirukate tegemist.
Kui võrdlen, milline olin emana ja milline vanaemana, siis seda ohutunnet on praegu miskipärast rohkem. Olen ka oma tütrele öelnud, et tema pärast ma nii palju ei kartnud, et ta näiteks kukub või haiget saab. Lapselaste puhul aga küll.
Vaike Kivilo, kuuekordne vanaema, neljakordne vanavanaema:
Olen vanaema ja vanavanaema rolli saanud täita päris kaua. Mul on juba neli lapselapselast. Mu esimene lapselapselaps sai tänavu juba 11-aastaseks. Noorim lapselapselaps saab 23. septembril nelja-aastaseks. Kui on vaja, olen ikka valmis lapselapselapsi hoidma ja nendega tegelema. Nüüd suvel hoidsin üht neist, kuueaastast, kaks nädalat.
Mu üks lapselapselaps elab hoopis Norras. Teda näen harva, suhtleme põhiliselt telefoni teel. Aga vähemalt kaks korda aastas käib ta Eestis. Räägime temaga ikka eesti keeles. Ta ikka oskab veel seda, kuigi ta õpib Norra koolis ja on seal nii edukas.
Kui mu oma lapselapsed kasvasid Kuressaares, oli meil selline traditsioon, et vähemalt kord kuus saime kokku perekondlikel lõunasöökidel.
Kui olen lapselapselastega koos, siis mängime, jookseme ja laulame. Käime väga palju jalutamas. Sel suvel külastasime kuueaastasega Lotte-
maad.
Püüan neid ikka raamatute ja vanade traditsioonide juurde viia ning looduses käies selle kohta selgitusi anda.


description: Vähipüügihooajal korjati Saare maakonna veekogudest ära 170 ebaseaduslikku püügivahendit. Kaks viimast suvekuud kestnud vähipüügihooajal toimepandud püüginõuete rikkumiste kohta on Saare maakonnas algatatud kuus menetlust. “Üks menetlus on jõudnud praeguseks ka […]

title: Vähiröövleid on sel aastal rohkem tabatud

maintext:
Vähipüügihooajal korjati Saare maakonna veekogudest ära 170 ebaseaduslikku püügivahendit.
Kaks viimast suvekuud kestnud vähipüügihooajal toimepandud püüginõuete rikkumiste kohta on Saare maakonnas algatatud kuus menetlust.
“Üks menetlus on jõudnud praeguseks ka otsuseni,” ütles keskkonnainspektsiooni Saaremaa büroo juhataja Jaak Haamer. Inimesel oli vähipüügiluba küll olemas, kuid teise veekogu jaoks. Määratud trahvisumma on 120 eurot.
Kuue menetlusjuhtumi seas on ka kolm keskkonnakahju-juhtumit. Need olid Karujärvel, Vesiku ojal ja Võlupe jõel. Kahel korral püüti üldse ilma loata ja ühel juhul võeti koos mõõduliste vähkidega kaasa alamõõdulisi. Keskkonnakahju suuruseks on arvestatud kokku 3720 eurot.
Ebaseaduslikke püüniseid on enim leitud Oju, Võlupe ja Leisi jõest.
“Järelevalve on planeeritud selliselt, et oleme olnud õigel ajal õiges kohas ning selle tulemusena rikkumised avastanud,” selgitas Haamer ka seda, miks on rikkujate tabamisi sel aastal rohkem olnud.
Rikkumiste korral on ebaseaduslikult püügil olevad püügivahendid ära korjatud ja neis olevad jõevähid loodusesse tagasi lasknud, lisas Jaak Haamer.


description: Selle nädala esimene pool oli tagumine aeg uuele parvlaevale Türgi tehasest startimiseks, et see õigeaegselt liinile jõuaks. TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et sel nädalal Leiger […]

title: Leiger 1. oktoobriks liinile ei jõua

maintext:
Selle nädala esimene pool oli tagumine aeg uuele parvlaevale Türgi tehasest startimiseks, et see õigeaegselt liinile jõuaks.
TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar kinnitas ERR-i uudisteportaalile, et sel nädalal Leiger Türgi laevasadamast startimiseks veel valmis pole. Selleks, et uus laev lepingujärgselt 1. oktoobril liinile jõuaks, pidanuks see tehasest startima hiljemalt vahemikus 2.–7. september.
Paraku on küsimärgi all ka laeva startimine järgmisel nädalal, sest Türgis on tulekul pikad pühad, mil ka laevaehitajate töö mitmeks päevaks seiskub.


description: Eile õhtul jõudis teleekraanile Katrin Lusti järjekordne “Kuuuurija”, milles seekord rullusid lahti suvised Ruhnu sündmused. Selleks puhuks oli vallavanem korraldanud rahvamajas ühisvaatamise. Ruhnul lahvatanud konflikt poepidaja Vitali Gerne ja vallavanem […]

title: Ruhnul korraldati saare elu ühisvaatamine

maintext:
Eile õhtul jõudis teleekraanile Katrin Lusti järjekordne “Kuuuurija”, milles seekord rullusid lahti suvised Ruhnu sündmused. Selleks puhuks oli vallavanem korraldanud rahvamajas ühisvaatamise.
Ruhnul lahvatanud konflikt poepidaja Vitali Gerne ja vallavanem Jaan Urveti vahel jäi TV3 reporteri Katrin Lusti kaamera ette juhuslikult. Kohalik rahvas on pikisilmi oodanud “Kuuuurija” ekraanile jõudmist ning nõnda oli vallavanem korraldanud Ruhnu rahvamajas saate ühisvaatamise.
“Paneme suure ekraani kenasti püsti ja igaüks tuleb oma söökide-jookidega. Loodan ainult, et saate sõnum on tark ja mõistlik, mitte ei jäta saarest muljet nagu mingist kaootilisest keskkonnast,” ütles vallavanem Jaan Urvet eile päeval. Konflikti taaslahvatamist ta oma sõnul ei karda ning seda, kas ka poodnik Gerne ühisvaatamisele ilmub, ei osanud ta öelda.


description: Kuressaare päevakeskuses laulsid ja tantsisid eile vanaemadele-vanaisadele Naerusuu lasteaia mudilased ning üheskoos võeti ette ka kaartide meisterdamine. Eile kogunesid päevakeskusse need vanaemad ja vanaisad, kes ühel või teisel põhjusel ei […]

title: Päevakeskuses tähistati vanavanemate päeva

maintext:
Kuressaare päevakeskuses laulsid ja tantsisid eile vanaemadele-vanaisadele Naerusuu lasteaia mudilased ning üheskoos võeti ette ka kaartide meisterdamine.
Eile kogunesid päevakeskusse need vanaemad ja vanaisad, kes ühel või teisel põhjusel ei saanud vanavanemate päeva tähistada omaste keskel. Peomeeleolu tulid looma Naerusuu lasteaia väikesed laululinnud – 3–7-aastased tüdrukud ja poisid, kes kõik käivad Naerusuu Sipsiku rühmas.
Laulud oli neile selgeks õpetanud muusikaõpetaja Maire Teras, kaasa aitas ka õpetaja Ulvi Laide. Vanaemadele ja vanaisadele esines üheksa last, kes kõik nõustusid, et pidu oli tore.
Väike Eliise, kes oli üks esinejaid, ütles, et tema vanavanemad on hoopis mandril ning vahva on esineda ka teistele vanaemadele ja vanaisadele.
Pidu pidasid toredaks ka eakad, kelle auks üritus oli korraldatud. Nii mõnelgi läks silm märjaks, kui esitamisele tuli laul “Ema”, ning rõõmsamate tantsude peale kiskus nägu muigele.
Vanaema Janne Ojalepp ütles, et tal endal on kaks lapselast, kes elavad Kuressaares. “Üks on 13-aastane ja teine 3,5 aastat vana. Töö tõttu ei saa ma neid nii tihti näha, kui tahaks, aga selline üritus aitab kindlasti kaasa vanavanemate esiletõstmiseks,” arvas ta.
Üsna pea 85-aastaseks saav Valve Kruusmägi rääkis, et tema esimene laps sündis siis, kui ta ise oli 18-aastane ning nüüd on tal lapselapselapsed vanuses 22, 5 ja 2,5.
“Kui see vanem poiss oleks tragim olnud, oleksin praeguseks ehk juba neljakordne vanavanavanaema!” naeris ta.
Valve arvas samuti, et tegu on toreda üritusega. Ta lisas, et nüüd, kus suveaeg hakkab vaikselt lõpule jõudma ja aias tööd vähem, hakkab ta päevakeskust tihedamini külastama.
“Ikka tahad ju vahel omasuguste sekka,” nentis vanaproua.
Meeleolukat üritust jäi lõpetama laste ja eakate ühine kaardimeisterdamine. Lapsega koos meisterdamine andis paljudele võimaluse meenutada, kui oluline on vanavanemate roll ja miks see päev tähistamist vajab.


description: * Ettevõtja paneb käima mobiilse mahlatootmise * Jahimees tõmbas põdrapullid haneks * Ruhnus avastati müstilised augud * Vähiühing avas haiglas teabetoa * Ooperipäevade peaesineja võib tulla Shanghaist! Print PDF

title: Homses, 14. septembri Saarte Hääles!


description: Veterinaar- ja toiduamet kinnitas täna sigade Aafrika katku diagnoosi Saaremaal Pihtla vallast leitud surnud metsseal. Tegemist on kolmanda SAK positiivse metsseaga Saaremaal, teatas Maalehe veebiväljaanne. Ajavahemikul 30.august kuni 19. september […]

title: Laidevahelt leitud metsseakorjusel tuvastati katk

maintext:
Veterinaar- ja toiduamet kinnitas täna sigade Aafrika katku diagnoosi Saaremaal Pihtla vallast leitud surnud metsseal. Tegemist on kolmanda SAK positiivse metsseaga Saaremaal, teatas Maalehe veebiväljaanne.
Ajavahemikul 30.august kuni 19. september on diagnoositud sigade Aafrika katk 38 metsseal, kes kütiti või leiti lõpnuna.
Jahimeeste kütitud metssigade vereproovidest ei ole seni katkupisikut leitud.


description: Saaremaalt leitud metsseakorjuste proovid on saadetud küll referentlaboratooriumisse, nagu Saaremaa jahimehed nõudsid, kuid mitte eesmärgiga saada kinnitust positiivsele tulemusele. Veterinaar- ja toiduameti pressiesindaja Martin Altraja sõnul on Hispaanias tehtava uuringu […]

title: Kordusproov tehakse, kuid mitte jahimeeste palvel

maintext:
Saaremaalt leitud metsseakorjuste proovid on saadetud küll referentlaboratooriumisse, nagu Saaremaa jahimehed nõudsid, kuid mitte eesmärgiga saada kinnitust positiivsele tulemusele.
Veterinaar- ja toiduameti pressiesindaja Martin Altraja sõnul on Hispaanias tehtava uuringu eesmärk saada ülevaadet haiguse epidemioloogiast Eestis, infot viiruse iseloomu ja geneetika kohta.
Möödunud reedel saatis VTA Saarte jahimeeste seltsile vastuse, et proovi analüüsimisel saadud positiivne tulemus on saadud nõuetekohase analüüsimise tulemusena ning seega ei vaja see täiendavat kinnitust.
Altraja sõnul on Sakla farmi seakatku põhjuste avalikustamine seoses hüvitamisotsusega. See, kas taudikahjud hüvitatakse või mitte, sõltub nendest samadest põhjustest, mis VTA hinnangul võisid olla kõige tõenäolisemaks farmi jõudmise viisiks.
“Taotlust taudikahjude hüvitamiseks on farmi omanik korduvalt tagasi võtnud ja uuesti esitanud ja seetõttu on VTAl seaduse järgi rohkem aega hüvitamise taotlusele vastata,” lausus ta.
Sakla farmi omanik Raul Maripuu sõnas, et taotlust on esitatud kaks korda, kuna esimest oli vaja parandada. “See ei ole igapäevane tegevus ja esimesel katsel ei osanud taotlust korrektselt esitada. Esialgu saime aru ka, et taotlus tuleb esitada 10 päeva jooksul, mis pani ka kiirustama,” lisas ta.
Jahimehed ei taha uskuda
Saaremaa jahimehed ei taha uskuda, et Aafrika seakatk on jõudnud ka metsadesse, sest katku nakatunud Sakla seafarmi lähedalt leitud kahel metsseakorjusel avastati veterinaar- ja toiduameti väitel küll katk, kuid kolme nädala möödudes ei ole avastatud enam ühtki katkujuhtumit.
Kolm nädalat on möödas sellest, kui Sakla farmis avastati Aafrika seakatk ja kõik loomad hukati, vahendas “Aktuaalne kaamera”.
Umbes samal ajal leiti ka Saaremaa metsadest kaks seakorjust, millelt võetud katkuproovid osutusid Tartu laboris positiivseteks.
Pärast seda pole aga Saaremaal kütitud ja metsast leitud lõpnud metssigadel ligi kolme nädala jooksul tuvastatud ühtegi positiivset seakatkuproovi.
VTA loomatervishoiu osakonna juhataja Maarja Kristiani sõnul saab ta aga 100-protsendiliselt kinnitada, et Saaremaa metsades on Aafrika seakatk. “Meil on Saaremaal kaks metssea positiivset leidu ja meil on Saaremaal kodusigade positiivne taudikolle,” ütles ta. Saaremaa jahimehed seda juttu ei usu.
Uudistetoimetus/ERR


description: Kloordioksiidi- ehk MMS-i saagast on möödas vaevalt aasta, kui üle Eesti saab kuulsaks teine “imerohi”, Cellfood. Toidulisandina müüdava “rakutoidu” pakend lubab, et Cellfood sisaldab 68 mineraalainet ja 34 ensüümi. Ja […]

title: JUHTKIRI: Sinu tervise heaks?

maintext:
Kloordioksiidi- ehk MMS-i saagast on möödas vaevalt aasta, kui üle Eesti saab kuulsaks teine “imerohi”, Cellfood.
Toidulisandina müüdava “rakutoidu” pakend lubab, et Cellfood sisaldab 68 mineraalainet ja 34 ensüümi. Ja mille kõige puhul see aitavat – aknest Alzheimeri tõveni, astmast rääkimata! Internet on sääraseid “edulugusid” täis.
Kindlasti on ka Eestis omajagu neid, kes kinnitavad, et on tilkadest abi saanud. Uskumise jõud on ju suur.
Paraku selgitas Tartu ülikooli keemialabori analüüs, et paljukiidetud kontsentraat koosneb hoopis väävelhappest ja kraaniveest.
Muidugi, eks see ole igaühe enda asi, mida sisse joob. Küll aga on rumal pakkuda “ravimit” oma lähedastele, eriti lastele, teadmata, mida see sisaldab ja milline on selle tegelik mõju tervisele.
Sellest, kui vastutustundetu on säärast sodi toota, müüa ja reklaamida, pole mõtet rääkidagi. Aga kergeusklikelt tulevatki raha ära võtta ja neid, kellelt võtta, on piisavalt.


description: Kuressaare linnuse garderoob täienes kahe riidenagi võrra, mille autor on sepp Gunnar Vares. Pikki aastaid Pärnus, kuid nüüd taas kodusaarel tegutsev sepp Gunnar Vares ütles Saarte Häälele, et Saaremaa muuseum […]

title: Magnus ja Frederik hoiavad lossis riideid

maintext:
Kuressaare linnuse garderoob täienes kahe riidenagi võrra, mille autor on sepp Gunnar Vares.
Pikki aastaid Pärnus, kuid nüüd taas kodusaarel tegutsev sepp Gunnar Vares ütles Saarte Häälele, et Saaremaa muuseum soovis nagisid, mis läheksid kokku linnuse stiiliga ja oleksid toekad, kuid mida saaks vajaduse korral n-ö eest ära tõsta.
Vares lisas, et jäi umbes kuu aja jooksul valminud sepistega ise rahule. “Huvitav töö oli,” märkis ta. Mõlemale nagile andis Vares ka nime: üks on Frederik ja teine Magnus, inspireerituna Taani kuningast Frederik II-st ja tema vennast hertsog Magnusest. Viimane andis teatavasti Kuressaarele 1563. aastal linna õigused.
Saaremaa muuseumi direktor Endel Püüa ütles, et suuremate ürituste, näiteks maavanema vastuvõtu korral, on silmitsi seistud proosalise probleemiga, et kasukate ja mantlite jaoks ei jagu nagisid. Seetõttu otsiti pikka aega meest või naist, kes teeks linnuse interjööri sobivad nagid.
Varese loodud Magnuse ja Frederiku peale mahub kokku umbes 80 palitut. Seega suurenes linnuse garderoobi vastuvõtmisvõimekus umbes kahekordseks. Maksma läksid nagid muuseumile sepa sõnul alla tuhande euro tükist.


description: Saarte Sahver pakub Saaremaa toidufestivalil sel aastal iga päev mõnd kohalikku kaubagruppi soodsama hinnaga. Saarte Sahvri juhataja Lii Kirvese sõnul väiketootjad ise kaupluses kohal siiski ei ole, kuna elu on […]

title: Saaremaa väiketootjate toodang pälvib rohkem tähelepanu

maintext:
Saarte Sahver pakub Saaremaa toidufestivalil sel aastal iga päev mõnd kohalikku kaubagruppi soodsama hinnaga.
Saarte Sahvri juhataja Lii Kirvese sõnul väiketootjad ise kaupluses kohal siiski ei ole, kuna elu on näidanud, et neil napib aega, veetmaks terve päev poes. “Tootjatega saab kindlasti kohtuda laupäevasel turupäeval,” kinnitas ta. “Küll on aga Saarte Sahvril kõikvõimalike kaubagruppide testreid pakkuda, millele meie klienditeenindajad oskavad lahkesti lisa rääkida ja soovitada igaühele oma.” Esmaspäev oli tee ja ürtide, teisipäev müslide, snäkkide ja maiustuste päralt. Kolmapäeval on aga soodushinnaga pakkuda teravilja-, tatra- ja muid põnevaid tooteid Koplimäe mahetalust, Pihtla Veskilt ja Karmelilt, neljapäeval kõikvõimalikud soolased ja magusad kohalikud hoidised uuelt tulijalt KuKuu Gourmet’lt ning vanadelt tegijatelt hoidistemaailmas – Epi talu, Urve Lillimägi, Maria Kaljuste Ideafarm, Saaremaa Kadakasiirup.
Reedel on teemaks joogid – kohalikud mahlad, limpsid, õlled ja siidrid. Laupäev on vahelduseks toidule kohalike kehahooldustoodete päev – GoodKaarma, Tilk!, Muhu Jaanalind, Kiligunde, SEN, Revitalefekt.
“Palju head kraami!” kinnitas Kirves. Soodsamad pakkumised on tema sõnul osutunud üle ootuste populaarseteks just kohaliku ostjaskonna seas. “Eks nädalalõpp too poodi rohkem ka saare külalisi,” on ta lootusrikas.


description: Seoses kooliga lapse elu teadupoolest muutub. Mida klass edasi, seda vähem, kuid september toob alati kaasa elurütmi muutuse. Esimesse klassi minejate vanematel on kindlasti tihti tunne, et tuleb ka ise […]

title: Emme teatriskäik pole vabandus

maintext:
Seoses kooliga lapse elu teadupoolest muutub. Mida klass edasi, seda vähem, kuid september toob alati kaasa elurütmi muutuse. Esimesse klassi minejate vanematel on kindlasti tihti tunne, et tuleb ka ise taas kooli minna. Vihikud, vildikad, sussid, dressid on igapäevane teema.
Ei ole ebatavaline, et laps helistab koolist ja teatab, et on vihiku või dressid koju unustanud. Hea, kui lapsevanemal on võimalus see kooli järele viia. Nii mõnigi õpetaja harjutab muide õpilasi iseseisvuma nii, et näiteks pärast esimest poolaastat ei lubata enam lapsele asju järele tuua. Kes on vihiku koju unustanud, teeb tunnis tegemata jäänud asjad kodus tagantjärele. Samamoodi nagu lapsed unustavad asju koju, unustavad nad neid kooli. “Esimestel kuudel ei tulnud mu poeg koolist vist kordagi nii ära, et midagi poleks maha jäänud,” rääkis Saarte Häälele ema, kes alles mõnda aega tagasi koos lapsega kooliteed alustas. Oleks siis pojal kooli jäänud vihik või pliiats, aga noormees unustas vahel koolikoti kooli või tuli koju vahetusjalatsitega.
Uus ja harjumatu on lapsevanema jaoks ka see, et laps peab mingit aega üksi kodus olema ja vahel koolist üksi koju tulema. Alguses on raske harjuda nii lapsel kui vanematel. “Alati, kui telefon heliseb ja lapse numbrit näen, mõtlen, et nüüd on mingi jama,” ütles lehele üks isa. Saarte Häälele räägiti, et mõni veidi hajameelsem laps võib lühikest kooliteed käia vahel mitu tundi ning muidugi hakkab lapsevanem siis muretsema. Vaja on ringi uudistada ning kõik kassid-koerad üle vaadata ja silitada.
Mõned lapsed õpivad kodus ise, mõned mitte ning emad-isad peavad siis kui kupjad kõrval istuma. Saarte Häälega rääkinud vanemad nentisid, et matemaatika põhialused saavad taas selgeks. Kui kooli läheb üksteise järel mitu last, saab ka mitu korda korratabelit harjutada ja Sipsiku-raamatu sisu arutada.
Muidugi teeb selline ühine õppimine korrektuure vanemate päevaplaanis. “Ei taha halada, aga tunnen vahel, et pole oma aja peremees,” kurtis lehele üks ema. Tema kasvatab lapsi üksi, sarnaselt tuhandete peredega, kus üks lapsevanem ulgtööl käib. “Ma ei saa kunagi õhtuks plaane ette teha, sest ma ei tea, kaua õppimisega läheb,” tõdeb ta. “Ma ei saa last kooli saata vabandusega “mul on õppimata, kuna emme käis eile teatris”.”


description: Suvepuhkused on ümber saanud ning aeg on naasta töisemate tegevuste juurde. Sügisperioodil ootab Saaremaa korteriühistuid nii mõndagi huvipakkuvat. 23. septembril alustas korteriühistu juhi baaskoolituses õpinguid kaheksa meie ühistujuhti. Tavapärasest suuremale […]

title: Korteriühistud alustavad sügishooaega

maintext:
Suvepuhkused on ümber saanud ning aeg on naasta töisemate tegevuste juurde. Sügisperioodil ootab Saaremaa korteriühistuid nii mõndagi huvipakkuvat.
23. septembril alustas korteriühistu juhi baaskoolituses õpinguid kaheksa meie ühistujuhti. Tavapärasest suuremale õpihuvile aitas kindlasti kaasa asjaolu, et Kuressaare linnavalitsus leidis võimaluse õpet rahaliselt toetada.
24. oktoobril toimub Tallinnas korteriühistute XIX foorum, kuhu tänaseks on Saaremaalt registreerunud kuus ühistujuhti.
25. oktoobril korraldame õigusteabepäeva, mille raames tutvustavad Eesti korteriühistute liidu (EKÜL) juristid korteriühistutega seonduvaid riigikohtu lahendeid möödunud aastast ja tänavu esimesest poolaastast.
Alustame ka igakuiste ümarlaudadega. Esimene neist toimub juba sel neljapäeval, 29. septembril kell 18 linnavalitsuse saalis. Avaürituse teema on sügisesse igati sobilik – katus ja kõik, mis sellega seondub.
Nõukogude ajal kerkinud elamukvartalite katusemaastik on ajapikku suuresti muutunud – üleminek tänapäevastele kattematerjalidele, seadmetele ja paigaldusvõtetele tõrjub toonased pigist ja tõrvast siiruviirulised katted peagi lõplikult välja.
Kuidas aga katuse vahetamise või rekonstrueerimise plaani ellu viia, millest alustada, kuidas edasi minna, kuuleme oma ala tunnustatud tegijalt lamekatuste alal, OÜ E-Katused tegevjuhilt. Firma on 20 tegevusaasta jooksul remontinud ligi 300 000 ruutmeetrit kortermajade, tööstus- ja spordihoonete, lasteaedade, koolide ja eramute katuseid üle Eesti. Ümarlaual on võimalus kohtuda ka kattematerjalide tootjatehase tehnilise spetsialistiga.
Ootame ümarlauale osalema kõiki asjast huvitatud korteriühistute esindajaid, ka neid ühistuid, kes ei ole EKÜL-i liikmed.
EKÜL-i liikmetele on ümarlaual osalemine tasuta, liitu mittekuuluvatele ühistutele kehtib osavõtutasu 5 eurot.
Evi Ustel-Hallimäe, Eesti korteriühistute liidu Saaremaa esindaja


description: TS Laevad on soetanud miljoni euro eest piletimüügisüsteemi, mis ei oma võrreldes täna kasutusel olevaga sisulisi uuendusi, kuid läks riigile kokkuvõttes sadu tuhandeid eurosid kallimaks. “Mingisugust “kosmosetehnoloogiat” TS Laevade uuest […]

title: Uus piletisüsteem pole mingi “kosmoseteadus”

maintext:
TS Laevad on soetanud miljoni euro eest piletimüügisüsteemi, mis ei oma võrreldes täna kasutusel olevaga sisulisi uuendusi, kuid läks riigile kokkuvõttes sadu tuhandeid eurosid kallimaks.
“Mingisugust “kosmosetehnoloogiat” TS Laevade uuest infosüsteemist otsida ei maksa, vastavad arendused ja uuendused olid ka piletikeskusel planeeritud,” ütles praegu parvlaevaliinidel piletimüügiteenust pakkuva Tuule Piletikeskus OÜ juhatuse liige Krista Esta.
Ta lisas, et neile, kes selles valdkonnas esimesi samme teevad, võibki kõik ilmaimena tunduda. “Tegelikult on “kosmos” vaid see, kuidas riigil on varrukast võtta sadu tuhandeid maksumaksja raha, mida laristada, ning julgus võtta mõistetamatuid riske,” tõdes Esta.
Tehti korduvalt ettepanekuid
Tuule Piletikeskus OÜ-le kuuluvad piletimüügikeskkond www.tuulelaevad.ee ja sadama läbipääsusüsteemid koos selleks vajaliku infrastruktuuriga. Firmal on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga (MKM) sõlmitud koostööleping, mis kehtib 30. septembrini 2026 ja millega on osapooltele määratud selged kohustused.
Leping näeb muu hulgas ette, et juhul, kui pärast 30. septembrit 2016 ei osuta reisijateveo teenust mandri ja suursaarte vahel praegune vedaja Väinamere Liinid, siis kohustub piletikeskus andma infosüsteemide kasutamisõiguse uuele liiniveoteenust osutavale vedajale, sõlmides vastava kasutamisõiguse lepingu uue vedaja või MKM-iga koostöölepingus toodud alustel. Lepingust tulenevalt eeldas firma, et jätkab piletimüügi- ja läbipääsusüsteemi osas koostööd uue vedaja TS Laevadega või MKM-iga.
Tulenevalt koostöölepingust tehti Tallinna Sadama ja TS Laevade erinevatele juhtkondadele, samuti ministeeriumile Esta sõnul korduvalt ettepanekuid võtta olemasolev infosüsteem kasutusele vastavalt lepingus toodud tingimustele. 2015. aasta augustis ministeeriumis toimunud kohtumisel teatas Tallinna Sadama juhatus, et neil on uue piletimüügisüsteemi väljatöötamiseks juba sõlmitud leping InfoSys OÜ-ga.
Sadamas lahvatanud korruptsiooniskandaali ilmsiks tulekul tunnistati nimetatud leping aga kehtetuks ning sadama uus ja ajutine juhatus viis läbi järjekordse konkursi sobiva pakkuja leidmiseks, et töötada välja uus infosüsteem. Tulenevalt sadama soovist, esitati Esta sõnul sadamale ka hinnapakkumisi infosüsteemide võõrandamiseks.
“Pakkusime välja ka lisaarenduste tegemise infosüsteemide parendamiseks ehk autonumbri tuvastamist, mobiilimakse võimaluse loomist, tarkvaraplatvormide uuendamist vastavalt tellija soovidele,” rääkis Esta.
Korduvale kirjavahetusele ja läbirääkimiste soovile vaatamata teatas MKM Tuule piletikeskusele, et neil puudub vajadus ja huvi jätkata sõlmitud lepingu täitmist muu hulgas põhjusel, et ministeeriumi valitsemisalasse kuuluv riigi äriühing TS Laevad soovib ise uue ehk dubleeriva infosüsteemi välja töötada. Seetõttu viidi teatud pakkujate ringile läbi suunatud konkurss, mille tingimused välistasid Tuule piletikeskuse iseseisva osalemise konkursil.
Eelistati kallimat pakkumust
Piletikeskus kaasati Esta sõnul konkursile konkursiväliselt. “Pakkusime uuele vedajale hästi töötavat süsteemi koos samade täiustustega, mida TS Laevad plaanib nüüd “teenuse uuendustena” rakendada. Meie pakkumiste hind oli hanke meedias väljakäidud maksumusest ligi poole odavam. Lisaks maksab ka teenuse ülalpidamine, mis oli meil toodud infosüsteemi kasutamisõiguse ja ülalpidamise pakkumises, ning selle teenuse peab uus vedaja samuti sisse ostma.”
MKM-i avalike suhete spetsialisti Mihkel Loide sõnul on ministeeriumi seisukoht üsna ühene – leping on lõpetatud. “Avalduse lepingu lõpetamiseks saatis MKM Tuule piletikeskusele mullu 26. novembril ning ei saanud pea aasta jooksul sellele ühtki reaktsiooni, mistõttu loeme lepingu lõpetatuks,” kinnitas ta.
Krista Esta sõnul on läbirääkimised uue vedaja ja ministeeriumiga koostöölepingu täitmise osas toimunud alates aastast 2015 ning seda kummastavam on kuulda ministeeriumi seisukohta, arvestades, et leping kehtib kuni aastani 2026 ja piletikeskus saab teenuse osutamise eest tasu.
Loide märkis, et alates selle aasta 1. oktoobrist osutab parvlaevateenust TS Laevad OÜ ja arusaadavalt korraldab seejuures ka piletite müügi. “Riigil ja MKM-ile arusaadavalt ka Tuule piletikeskusel ei ole huvi ega põhjust hoida sellises olukorras käigus dubleerivat piletimüügisüsteemi, mistõttu pole ka piletimüügiteenuse lepingu jätkamine põhjendatud. Täiendavalt tuleb märkida, et MKM on seni lepingu alusel kandnud kõik Tuule piletikeskuse kasutuses olnud infosüsteemide ja infrastruktuuri ülalpidamise ja arendamise kulud, sh ka süsteemide algse soetamise kulud,” selgitas ta.
Kuna Tuule piletikeskuse hinnangul ei täida ministeerium firmaga sõlmitud lepingut ning ei ole ka asunud lepingu edasisele täitmisele ja rikkumise kõrvaldamisele, pöördus ettevõte oma õiguste kaitseks kohtusse.


description: Siseminister Hanno Pevkur ja päästeameti peadirektor Kuno Tammearu andsid eile Kumu auditooriumis üle päästeteenistuse aumärgid. Päästeteenistuse medali pälvis ka enam kui 18 aastat Kuressaare päästekomandos töötanud Alar Raamat. Viimased üheksa […]

title: Alar Raamat pälvis päästeteenistuse medali

maintext:
Siseminister Hanno Pevkur ja päästeameti peadirektor Kuno Tammearu andsid eile Kumu auditooriumis üle päästeteenistuse aumärgid. Päästeteenistuse medali pälvis ka enam kui 18 aastat Kuressaare päästekomandos töötanud Alar Raamat.
Viimased üheksa aastat on Alar olnud meeskonnavanem ning tema meeskonna hinnangul on Alar usaldusväärne ja väga hea meeskonnakaaslane, kes on loonud ka väga hästi ja ühtselt toimiva meeskonna.
“Ta on loonud meeskonnas niivõrd usaldusliku suhte, et päästjad on nõus kõhklusteta täitma Alari edastatud ülesandeid, olgu nendeks päästetööd või vajalik tegevus komando hüvanguks. Alar on andunud päästja, keda ei jäta külmaks ükski tulekahju, kodukülastus ega ennetusüritus,” edastas Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais.
Alar ise kiidab kohe esimesena oma meeskonda, öeldes, et just see seltskond on see, mis on teda kõik need 18 aastat ametis hoidnud. Samas tunnistab ta, et sattus omal ajal päästekomandosse tööle üsna juhuslikult: “Läksin lihtsalt vaatama ja hakkas meeldima.”
Mainimata ei saa ka jätta, et Alari juhtimisel on Kuressaare päästemeeskond kahel korral võitnud Eliitkomando tiitli, saavutanud ühel korral auväärse teise koha ja jäänud tihedas konkurentsis ka neljandaks. Lisaks on Alari juhitud kodukülastused saavutanud komandos Kaisi sõnul erilise kuulsuse, sest just tema oma meeskonnaga satub nendesse kodudesse, kus nõu ja abi on eriti vaja.
Päästeteenistuse aumärgiga autasustatakse päästetöötajaid, samuti teisi Eesti kodanikke ja välismaalasi vapruse eest inimeste ja vara päästmisel ning silmapaistvate teenete eest tuletõrje- ja päästetööde korraldamisel, tegemisel ja päästeteenistuse arendamisel. Ühtekokku anti reedel välja 48 aumärki.


description: Politsei jaoks möödus nädalavahetus joobes inimesi kantseldades. Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse Matis Siku andmeil oli 20 väljakutsest enamus seotud joobes isikutega. Kainenema toimetati kaks meest. “Murettekitav on olukord liikluses, kuna nädalavahetusel […]

title: UUS: Napsutajad, vandaalid ja ümber läinud kalapaat

maintext:
Politsei jaoks möödus nädalavahetus joobes inimesi kantseldades.
Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse Matis Siku andmeil oli 20 väljakutsest enamus seotud joobes isikutega. Kainenema toimetati kaks meest.
“Murettekitav on olukord liikluses, kuna nädalavahetusel tabati viis alkoholijoobes sõidukijuhti,” tõdes Sikk.
Kolmel puhul oli juhtide seisund selline, mis andis põhjust kriminaalmenetluse alustamiseks ning kahel juhul alustati väärteomenetlus. Kokku kõrvaldati eelmisel nädalal roolist kaheksa alkoholijoobes mootorsõidukijuhti ning viis juhtimisõiguseta juhti.
“See on Saare maakonna kohta väga halb tulemus,” leidis Sikk. Tema sõnul tänab politsei tänab kõiki, kes on andnud joobes juhtidest teada ning julgustab nii tegema ka edaspidi. “Kogukonnaga koostöös on võitlus roolijoodikluse vastu palju efektiivsem ja nii on võimalik ära hoida raskete tagajärgedega õnnetusi,” rääkis Sikk.
Reede õhtul teatati politseile kohvikust Mosaiik, et seal tülitab üks mees teisi kliente. Politsei toimetas 27-aastase mehe arestikambrisse kainenema.
Laupäeva varahommikul nägi Kuressaares elav majaomanik, kuidas kaks noormeest tänava ääres tema prügikasti kohalt teisaldasid. Prügikasti omanik väljus majast, et takistada huligaanide tegevust, mispeale tekkis rüselus. Rüseluse käigus õnnestus omanikul prügikast tagasi saada, kuid vandaalid said jooksu.
Laupäeva õhtul teatati Merevalvekeskusest, et Panga külas läks merel kalapaat ümber. Esialgse info kohaselt leiti kolm merehädalist kohalike poolt üles, kuid neljas mees oli kadunud. Õnneks suutis ka neljas mees oma jõududega kaldale ujuda ning kiirabi vaatas meeste tervisliku seisundi üle. Keegi kannatanutest haiglaravi ei vajanud.


description: Lapsele kooli olulisuse korrutamine juba enne esimese aabitsa saamist võib lapse panna kooli hoopis pelgama. Lapsel ei ole küljes lülitit, mida 1. septembril vajutades läheb ta teisele režiimile või saab […]

title: Psühholoog Eveli Kallas: ärgem tekitagem oma lapses ärevust

maintext:
Lapsele kooli olulisuse korrutamine juba enne esimese aabitsa saamist võib lapse panna kooli hoopis pelgama.
Lapsel ei ole küljes lülitit, mida 1. septembril vajutades läheb ta teisele režiimile või saab päevapealt täiskasvanuks. Kooliga harjumine võtab aega. Rajaleidja keskuse psühholoog Eveli Kallas ütleb, et lapse kohanemine kooliga ja kooliminekuga kaasneva elumuutusega sõltub paljudest asjadest. Eelkõige lapsest ja vanemate hakkama saamisest uute olukordadega. Ega asjata öelda, et 1. klassi lähevad lapsega ka ta vanemad.
Ootused on suured
Kallase sõnul mõjub kooliminek lastele igal juhul. Kas kõigile traumeerivalt, kuid paljudele siiski. Suur roll selles on lapsevanematel ja perekonnal. Kes meist ei oleks oma lapsele või mõnele tuttavale koolieelikule rääkinud, et nüüd algab kooliaeg ning kindlasti tahab ta kangesti kooli minna.
“Sa saad siis suureks,” toob Kallas ühe sagedasema näite, mida lastele rõhutatakse. Ootused ja jutud elumuutusest võivad lapse õlule panna liigse koorma. Vaevalt keegi koolimineku juttu lapse hirmutamiseks räägib, kuid tasuks mõelda, kuidas see talle mõjub. “Ise tekitame tahtmatult veidi koolihirmu,” nendib Kallas, rääkides tulevase koolijütsi vanema rollist.
Alateadlikult ootab lapsevanem, et koolis saab laps iseseisvamaks ja vanema elu läheb lihtsamaks. Iseseisvamaks laps kunagi muutubki, kuid mitte aabitsat kätte saades. Kooliga harjumine tuleb ehk alles jõuludeks. Mõni laps kohaneb kevadeks, mõnel on raske harjuda veel teises-kolmandas klassiski. Kallas ütleb, et ikka on lapsi, kel on raske esimese kooliaasta lõpuski kooli minna ja kes kannatavad ärevuse ja muretsemise all.
Teistmoodi kava
Esmalt muutub lapse jaoks päevakava. Lasteaias on päevad pikad, on uneaeg ja õuemängud. Nüüd on “tööpäev” kell 12 läbi ja laps peab ise aja sisustama. “Päevarutiin muutub,” tõdeb Kallas. Nõndasamuti ka millegi tegemise viis. “Lastaias on kõik mänguline, asju tehakse päeva jooksul, kõik teevad jõukohaselt ja saavad hakkama, kõik saavad eduelamuse,” toob psühholoog välja asjad, mis olid enne.
Koolis õppimine on ainepõhine, kindla aja jooksul ühte ainet. Mõni laps on aeglasem. Kõik ei saa kohe õppetükist aru. Õpetaja ei jõua ehk kõigi juurde. Seda enam kui laps ise ei küsi. Lasteaias on kolm täiskasvanut rühma peale, koolis üks. Mingil määral surutakse lapsed koolis raamidesse. Laste tegevusulatust kärbitakse. Paraku ka suhtlemisjulgust ja arvamuse avaldamist.
Kallas räägib, et kui ta on tundides või loenguid pidamas käinud, siis esimeses-teises klassis lapsed lobisevad ja küsivad. Kolmandas istutakse laua taga ja kuulatakse. Uuringud on näidanud, et kui 1. klassi tahab minna 90% lastest, siis aasta hiljem tahab kooli vaid iga kolmas.
Hüppeliselt suurenevad kooliminekuga ka lapse kohustused ja vastutus. Ajapikku peavad lapsed oma asjade eest ise hoolitsema hakkama. Asju meeles pidama ja aru saama sellest, et ei ole emme-issi kogu aeg selja taga ning koju jäänud vihikute või sussikotiga kooli järele kappamas.
Jõudes ringiga jälle lapsevanemate juurde ütleb Kallas, et uus situatsioon mõjub tegelikult ka neile. Emade-isade jaoks on kõik samuti uus. Laps ise on niigi uues olukorras ja kui vanemad ka veel ärevil on, pole neist tuge.
Seega tuleks olla rahulik ja arvestada, et septembrikuus on kõik uus. Kõigile.


description: VTA kinnitusel on ametlik vastus Saarte jahimeeste seltsi pöördumisele koostöös laboriga koostamisel. VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda sõnul teeb labor vajadusel küll täiendavaid uuringuid, kuid mitte selleks, et kinnitada sigade […]

title: VTA keeldub taas kordusproovist

maintext:
VTA kinnitusel on ametlik vastus Saarte jahimeeste seltsi pöördumisele koostöös laboriga koostamisel. VTA peadirektori asetäitja Olev Kalda sõnul teeb labor vajadusel küll täiendavaid uuringuid, kuid mitte selleks, et kinnitada sigade Aafrika katku diagnoosi metssigadel.
“Juhul kui seda peetakse vajalikuks, teeb labor täiendavaid uuringuid ainult selleks, et uurida viirust ennast, sest viirus muutub ajas ja ruumis. Kordusuuringut me ette ei näe, sest oleme diagnoosi kinnitanud laboritulemuse põhiselt,” rõhutas Kalda.
Ta selgitas, et labor teeb täiendavaid uuringuid uutest seakatku piirkondadest rutiinselt, kuid seda ei tehta kohe, vaid proovid kogutakse ja neid tehakse siis, kui näiteks viiruse iseloomustamiseks on mingid uuringud vajalikud või tuleb uus leid.


description: Juuli lõpus lahvatas Ruhnus tüli vallavanema ja kohaliku poepidaja vahel, mis oli juba mõnda aega hoogu kogunud. Vastasseis ei ole aga paraku raugenud.   “Tegelikult on ta ju lihtne pätt, […]

title: Ruhnu kirev elu jõuab teleekraanile

maintext:
Juuli lõpus lahvatas Ruhnus tüli vallavanema ja kohaliku poepidaja vahel, mis oli juba mõnda aega hoogu kogunud. Vastasseis ei ole aga paraku raugenud.
“Tegelikult on ta ju lihtne pätt, keda ümbritseb volikogus neli teist pätti. Ma olen saarel elanud 38 aastat ja näen, et ta ei tee muud, kui sahkerdab rahadega. Sellisel vallal, nagu meil siin praegu on, pole mingit mõtet,” põrutab Gerne Saarte Häälele.
Politsei tõi juuli lõpus Ruhnust Kuressaarde kainenema saarel poodi pidava Vitali Gerne. Gernel oli abipolitseinikust vallavanemale mitmeid etteheiteid, mis kõrgendatud hääletoonil ka teatavaks tehti. Vallavanem Jaan Urvet andis mõista, et probleemid nende vahel on kestnud juba mõnda aega ning see, et skandaal rullus lahti otse kaamerate ees, oli lihtsalt juhus.
Sündmuste keskele sattus TV3 reporter Katrin Lust koos oma saatetiimiga, tänu millele saab juhtunut näha esmaspäeval teleekraanil.
Vitali Gerne ütles, et kaameraga jäädvustatud lugu oli küll tobe ning napsu sai võetud, kuid mõistus püsis tal selge. Saare turvalisuse kohta ei osanud Gerne öelda muud, kui et Urvet selle tagajaks kindlasti ei sobi.
Tema arvates oleks Saare maavalitsusel tagumine aeg vald selle praegusel kujul likvideerida. Vitali Gerne meelest oleks abi Pätsi-aegsest lahendusest: “Majakavaht, metsavaht ja sekretär ja rohkem ei olegi vaja. Kolm riigiametnikku tulid oma asjadega ideaalselt toime.”
Jaan Urvet nimetas Vitali Gerne väljaütlemisi absurdseiks: “Osa inimesi arvab, et nad on saare omanikud. Vallavalitsus ja volikogu töötavad ju ikkagi inimeste nimel, selleks, et elu saarel sujuks. Etteheited ei ole eriti tõsiselt võetavad, ja ta ei oma ka mingit ülevaadet, milles ta mind süüdistab.”
“Gernega juhtunud lugu ei tasuks küll võtta kui Ruhnu olemust kokkuvõtvat sündmust. Kui keegi tuleb siia üheks-kaheks päevaks ja satub keerulisse olukorda, ei tasu selle järgi kohe kogu saareelu defineerida. Siin on mängus aastatetagused lahendamata probleemid,” sõnas Urvet.
Katrin Lusti juttu kommenteerides märkis ta, et ajakirjanik võis olukorrale veidi üle reageerida ning asjale ühiskondlikku mõõdet lisada. “Ma olen nõus, et suvel peaks saarel olema püsipolitsei, sest joomine kipub nendel kuudel ikka suurenema,” tõdes Urvet.
Saarel purjuspäi sõitmise kohta ütles ta: “Olgem ausad, kes seda kontrollib? Abipolitseinikul pole ju neid õigusi. Kui leitaks ressursse, oleks muidugi hea, kui üks korravalvur siin ka aastaringselt oleks.”
Lust: Ruhnus toimunu oli šokeeriv!
Varem oli teada vaid vallavanema versioon saarel juhtunust ning reporter Katrin Lustil ei olnud politsei menetluse tõttu lubatud kommentaare jagada. Lust, kes oli Ruhnu saarel tegemas lugu “Kuu-uurija” tarbeks, lootis oma sõnul eest leida rahulikku kauni rannaäärega miljööd, kuid reaalsus osutus hoopis teistsuguseks.
“Ma olen oma ajakirjanikuelus silmitsi seisnud mitmete raskete olukordadega, kuid see, mis ma [Ruhnus] eest leidsin, oli minu jaoks šokeeriv,” kinnitas ajakirjanik. Tema sõnul oli suurim probleem korravalve puudumine.
“Suvel käib ju Ruhnus mandrilt palju inimesi, kes tihti arvavad, et mis mandril keelatud, on saarel lubatud. Isegi kui inimesed ei tule mõttega mingeid sigadusi teha, teatakse, et lähimad korrakaitsjad asuvad kümnete kilomeetrite kaugusel üle vee,” rääkis Lust.
Ta mainis, et saab aru Jaan Urveti võimetusest saarel mingit korda luua ning kohati jääb mulje, nagu tegutsetaks Ruhnus omakohtu reeglite järgi.
Kohalikud rääkisid, et juhtum, millele TV3 võttegrupp peale sattus, ei ole harukordne. Lusti arvates peaks saarel valitsevast olukorrast kedagi teavitama, sest ei ole ju aktsepteeritav purjuspäi sõitmine saarel, kus liiguvad ringi ka lapsed.


description: Olen Kuressaares Õie tänaval majas nr 1 elanud juba 26 aastat ja kõik need aastad olnud hädas prügiloopijatega.               Kes kauplusest, näiteks Maximast tuleb, on meie majani jõudes oma jäätise vms […]

title: Mis päästaks prügisokutajaist?

maintext:
Olen Kuressaares Õie tänaval majas nr 1 elanud juba 26 aastat ja kõik need aastad olnud hädas prügiloopijatega.
Kes kauplusest, näiteks Maximast tuleb, on meie majani jõudes oma jäätise vms juba ära söönud, pakend visatakse aga meie hekki.
Küll on meie aia külge pandud rippuma kilekotte koera väljaheitega, tühja taarat, isegi prügikott on üle õue meie aeda visatud. Milline normaalne inimene viskab oma prügi teise inimese õue?
Hiljuti õue riisudes leidsin Maxima pakiautomaati saadetud paki ümbrise, paki saaja nimi – Tõnis – ja tema telefoninumber kenasti peal. Helistasin sellele Tõnisele ja küsisin, kuidas see pakend meie hoovi sai. See Tõnis ütles aga, et tema on hoopis Tallinnas. Tagantjärele muidugi kindlaks ei tee, kes selle pakendi sinna viskas, aga tuulega see meie hoovi lennata ei saanud – meil on kõrge aed ja sirelihekk.
Olen linnavalitsusele helistanud, viimati sel kevadel: ehk saaks aia külge panna prügikasti. Ehk mõni ikka viskab oma sodi sinna sisse. Mulle vastati linnavalitsusest, et nad tulevad vaatama ja arutavad. Vaadata pole seal midagi – koristan sodi ju ära, nii palju kui jõuan. Keegi teine seda ju koristama ei tule.
Õie tänava elanik


description: Rio olümpiamaratoni läbinud Tiidrek Nurme võitis täna SEB Tallinna Maratoni traditsioonilise 10 km Sügisjooksu. Tiidrek Nurme läbis võistlusmaa 29.42 ning viis ellu oma eesmärgi edestada sõpru Keeniast, sest Ibrahim Mukunga […]

title: UUS: Tiidrek Nurme võitis Sügisjooksu 10 kilomeetri distantsi

maintext:
Rio olümpiamaratoni läbinud Tiidrek Nurme võitis täna SEB Tallinna Maratoni traditsioonilise 10 km Sügisjooksu.
Tiidrek Nurme läbis võistlusmaa 29.42 ning viis ellu oma eesmärgi edestada sõpru Keeniast, sest Ibrahim Mukunga sai teisena kirja 29.52 ja Victor Kamuren Ketienya kolmandana 30.17.
“Hammas oli vaikselt verel,” tunnistas Tiidrek Nurme. “Ibrahim Mukunga on minu üks paremaid sõpru, toon ta Eestisse jooksma ja hoolitsen selle eest, et ta midagi valesti ei teeks. Kõik selle eesmärgiga, et temaga võistelda.”
Tiidrek Nurme sõnul oli jooksu algus väga kiire ja kui oleks sama tempoga lõpuni tuldud oleks võinud sündida ka Eesti rekord. “Aga arvata oli, et selle tempoga ei saanud jätkata,” lausus ta.
“Keenia poisid jooksid väga kiiresti, aga ma üritasin rohkem oma keha tunnetada. Tundub, et poisid läksid rohkem emotsiooni peale välja, aga selle arvelt olin ma lõpus ka rohkem värskem ja jooksin neil eest ära.”
Viimased üheksa kuud maratonile keskendunud Tiidrek Nurme ütles, et pikalt jooksumaalt sellisele lühikesele distantsile võistlema tulla on raske ja see oli kindlasti üks kõrgeima laktaadi sisaldusega jooks. “Maratoni trenn on ikka midagi muud, aga minu organism on selleks valmis ja ei karda lühemaid distantse,” selgitas ta.
Pühapäeval Tiidrek Nurme poolamaratoni jooksule ei stardi. “Keenia mehed lähevad elu eest jooksma ja kui ma tahaks neid võitma minna, siis kohtuksime kindlasti pärast haiglas,” märkis saarlasest jooksumees.
Kokku oli stardis ligi 10 000 osalejat.


description: Eile oma presidendiks kandideerimisest teatanud ja välisministri ametist lahkunud Marina Kaljurand võib valijameeste kogus arvestada vähemalt ühe häälega. Üleeile liisuheitmise teel Orissaare valijameheks valitud Marili Niits (pildil) kinnitas Saarte Häälele […]

title: Kaljurannal Saaremaalt üks hääl olemas

maintext:
Eile oma presidendiks kandideerimisest teatanud ja välisministri ametist lahkunud Marina Kaljurand võib valijameeste kogus arvestada vähemalt ühe häälega.
Üleeile liisuheitmise teel Orissaare valijameheks valitud Marili Niits (pildil) kinnitas Saarte Häälele varem öeldut, et tema annaks oma hääle Marina Kaljurannale, kui too soostub kandideerima.


description: Saksamaa kantsleri Angela Merkeli ja Türkmenistani presidendi Gurbanguly Berdimuhammedowi ühisel pressikonverentsil Berliinis toimus eriskummaline vahejuhtum. Nimelt vahetati pressikonverentsi alguses kõigi üllatuseks välja Türkmenistani riigipea ees seisev veeklaas, kusjuures sellise veidra […]

title: KURIOOSUM: Türkmenistani presidendi veeklaas vahetati välja

maintext:
Saksamaa kantsleri Angela Merkeli ja Türkmenistani presidendi Gurbanguly Berdimuhammedowi ühisel pressikonverentsil Berliinis toimus eriskummaline vahejuhtum. Nimelt vahetati pressikonverentsi alguses kõigi üllatuseks välja Türkmenistani riigipea ees seisev veeklaas, kusjuures sellise veidra manipulatsiooni põhjust kohalolnutele keegi ei selgitanud.
Kõnealune intsident leidis aset 29. augustil, laiema avalikkuse ette jõudis see aga alles sel nädalal. Pressikonverentsi korraldajad olid omapoolse ettevalmistustöö teinud ja mõlema riigijuhi ette tribüünile oli muu vajaliku atribuutika hulgas asetatud ka veeklaas.
Kui aga pressikonverents algas, vahetas üks Berdimuhammedowi abilistest presidendi ees seisva veeklaasi kibekähku välja. “See, mis toimus, oli sedavõrd ootamatu ja ebaloogiline, et isegi Angela Merkel jälgis kogu stseeni ammuli sui ja üllatunud pilguga,” kirjutab venekeelne veebiportaal “Türkmenistani alternatiivsed uudised”.
Siinkohal võib lisada, et selgitusi toimunu kohta ei jaganud ükski Türkmenistani delegatsiooni liige. Saksa ajakirjandus arvab aga, et tõenäoliselt kartsid Türkmenistani poliitikud oma riigipea mürgitamist.
“Toimunu üllatas kõiki pressikonverentsi saalis viibinud inimesi. Samas andis aga vahejuhtum veeklaasiga maailmale hea võimaluse näha, milline riik Türkmenistan tegelikult on ning milline on selle maa liider ja teda ümbritsevad inimesed,” märgitakse veebiportaalis ilmunud uudisloos.
Varem on ajakirjanduses korduvalt ilmunud suisa anekdootlikke lugusid Türkmenistanis valitseva isikukultuse kohta. Näiteks olevat ühe türkmeeni käest küsitud, mille poolest erineb Türkmenbaşy (riigi eelmise presidendi Saparmyrat Nyýazowi tiitel, mis tõlkes tähendab “kõigi türkmeenide isa” – toim) isikukultus Arkadagi (see on Berdimuhammedowi mitteametlik tiitel, tõlkes “kaitsja” – toim) isikukultusest.
Vastus oli järgmine: “Tead, varem rippusid kõikjal Türkmenbaşy hiigelsuured pildid. Need olid kunagi üles pandud ja seal nad siis rippusid. Kuid vanaks jäädes otsustas Türkmenbaşy oma hallid juuksed mustaks värvida ja rahvale kuulutati, et juht on hakanud noorenema. Siis vahetati ka tema portreed kõikjal välja. Kui aga Arkadag võimule sai, hakati tema pilte vahetama igal aastal. Ei, ta ei värvi pidevalt oma juukseid, meie praegune liider suhtub lihtsalt oma portreedesse suure tähelepanelikkusega. Kord on tal taustaks valge vaip, siis punane jne. Inimestele tekitab see aga probleeme, sest igal aastal tuleb neil uus portree muretseda.”
Veel üks episood 2015. aastast, mis iseloomustab hästi Berdimuhammedowi isikukultust. Nimelt toimus Türkmenistani pealinnas restaureeritud staadioni pidulik avamine. Tseremoonia pidi algama kell 8 hommikul. Rahvamass aeti aga kohale juba kella viieks hommikul. President Berdimuhammedow saabus alles kell 12. Kogu selle aja jooksul ei saanud inimesed juua ega tualetti külastada. Paljud minestasid palavusest, kolm inimest suri.


description: Eile päeval kogunes Kuressaare raekotta hulk rahvast, et lüüa kokku lahkumisklaasike linna rahandusnõuniku Mai Takkise ja Kuressaare Linnamajanduse juhi Urmas Raigiga. Nii linna üks staažikamaid ametnikke Takkis kui ka Raik […]

title: Takkis ja Raik siirdusid pidulikult tarbijate ühistusse

maintext: Eile päeval kogunes Kuressaare raekotta hulk rahvast, et lüüa kokku lahkumisklaasike linna rahandusnõuniku Mai Takkise ja Kuressaare Linnamajanduse juhi Urmas Raigiga. Nii linna üks staažikamaid ametnikke Takkis kui ka Raik asuvad tööle Saaremaa tarbijate ühistus. Pildile jäid mõlemad hetkel, kui nad oma uue tööandja Kalle Kooviga (paremal) klaase kokku kõlistasid.


description: Kahe Saaremaalt leitud seakorjuse proovide analüüs andis mitteametlikel andmetel Aafrika sigade katku suhtes positiivse vastuse ka Hispaania referentslaboris. Teisipäeval teatas Veterinaar- ja Toiduamet Saarte Jahimeeste Seltsile, et esialgse info põhjal […]

title: UUS! Hispaania labori andmed kinnitavad katkudiagnoosi

maintext:
Kahe Saaremaalt leitud seakorjuse proovide analüüs andis mitteametlikel andmetel Aafrika sigade katku suhtes positiivse vastuse ka Hispaania referentslaboris.
Teisipäeval teatas Veterinaar- ja Toiduamet Saarte Jahimeeste Seltsile, et esialgse info põhjal on Hispaaniasse saadetud katkuproovid positiivsed. Ametlikult vormistatud raport avaldatakse paari nädala jooksul.
„Ega siin ei ole ütelda midagi muud, kui et on saadud kinnitus, et SAK ikkagi kuidagi on Saaremaa metsades sees. Olgugi et siiamaani ei ole ükski vereproov seda veel kinnitanud ega pole leitud ka massiliselt surnud loomi,“ kommenteeris teadet SJS juhatuse esimees Mati Tang.


description: Möödunud nädalal sai Kuressaare politseijaoskond 29 väljakutset, politseisse toimetati 16 inimest, kellest neli paigutati kainenema. Algatati viis kriminaalmenetlust ja 36 väärteomenetlust. Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanema Meelis Juhandi (fotol) […]

title: olukord liikluses on pehmelt öeldes murettekitav

maintext:
Möödunud nädalal sai Kuressaare politseijaoskond 29 väljakutset, politseisse toimetati 16 inimest, kellest neli paigutati kainenema.
Algatati viis kriminaalmenetlust ja 36 väärteomenetlust.
Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanema Meelis Juhandi (fotol) sõnul tabati maakonna teedel lubatud sõidukiiruse ületajaid nädala jooksul 11. Joobes juhte oli seitse – kõik nad jäid vahele nädalavahetusel ja enamik “Kõik puhuvad” reidi käigus.
Joobnud juhtidest ühe vastu tuli alustada kriminaalmenetlust, kuna tema joove oli üle 1,5 promilli. Juhandi sõnul kõrvaldati 36-aastane alkoholijoobes mees roolist laupäeval kell 1.13 Kuressaare–Võhma–Panga 6. kilomeetril. Ülejäänud kuue joobes juhi vastu, kelle seas oli ka üks jalgrattur, alustati väärteomenetlust.
“Lisaks anti politseile teada kahest joobekahtlusega juhist, kuid kahjuks ei õnnestunud neid kontrollida. Politsei tänab aga tähelepanelikke liiklejaid info jagamise eest,” ütles Juhandi.
Laupäeval ja pühapäeval toimunud politseireidi “Kõik puhuvad” käigus kontrolliti esimesel õhtul 130 juhti, kellest üks oli joobes.
Pühapäeva hommikul ja päeval kontrollitud 160 juhist tuvastati joove kolmel roolikeerajal. Meelis Juhandi sõnul tähendab selle nädalavahetuse tulemus, et keskmiselt on üks joobes juht saja juhi kohta.
“Need arvud näitavad, et olukord liikluses on jätkuvalt pehmelt üteldes murettekitav. See osa tahtlikest liiklusrikkujaist, kellega politsei tegeleb, on kahjuks väikene osa neist mõtlematutest, kes meid liikluses igapäevaselt ohustavad nii kiirust ületades kui ka sõidukit ebaadekvaatses olekus juhtides.
Siiski on heameel, et enamik liiklejatest on õiguskuulekad, andes sealjuures turvalisema liikluse nimel politseile võimalikest liikluspahalastest teada,” rääkis politseikapten.
“Rebased” kaanisid end täis
Neljapäeval toimusid Kuressaare koolides rebastepeod ning Meelis Juhandi sõnul alustas politsei kolme tunni vältel Kuressaare linnas seoses alkoholi tarvitanud alaealistega 8 väärteomenetlust.
“Rebastepeo järgselt koguneti klubisse Privilege 16+ peole, kus tundus, et noortel oli valdavalt selline täiskasvanuks saamise tunne – põhikoolist gümnaasiumisse, maalt linna jne pääsenud noored tundsid ennast tõsiselt vabalt. Näiteks ühelt 16-aastaselt poisilt võtsime ära koguni kolm liitrit kanget alkoholi ja lisaks sigarette,” rääkis Juhandi.
Ta märkis, et kui lapsevanemad lubavad oma lapsi peole, tuleb neil kindlasti ka arvestada, et lapsed puutuvad kokku alkoholiga, ja seega ei tohi eitada probleemi olemasolu. “Rääkige palun oma lastega nendel teemadel – kuidas ei ütelda, kuidas käituda, kui kaua väljas olla,” soovitab Meelis Juhandi lapsevanematele.


description: USA-s asuva Wisconsin-Madisoni ülikooli teadlane T. Douglas Price uuris 2008. aastal Salmel avastatud laevmatuse luustike hambavaapa ja jõudis järeldusele, et tegu oli rootslastega. Eesti Ekspress vahendab ameeriklase seisukohta, et hambavaabas […]

title: Salme viikingite hambad viitavad Rootsile

maintext:
USA-s asuva Wisconsin-Madisoni ülikooli teadlane T. Douglas Price uuris 2008. aastal Salmel avastatud laevmatuse luustike hambavaapa ja jõudis järeldusele, et tegu oli rootslastega. Eesti Ekspress vahendab ameeriklase seisukohta, et hambavaabas ladestunud mineraalide uurimisel saadud isotoopide andmed vastavad enim Stockholmi-Mälari piirkonnale.
Esmalt oletati, et tegu oli Saaremaale sõjaretkele tulnud meresõitjatega. Sügisel 2014 tuli arheoloogiadoktor Jüri Peets välja hüpoteesiga, et tegu võis olla saadikute luhtunud retkega. Erinevad ajaloolised seigad ja järeldused on mõlema hüpoteesi puhul siiski ahtakesed. Nüüd kirjutab Eks-press, et ehk ei olnudki Salmele maetud vaenlased või saadikud, vaid hoopis liitlased, kes saarlastega koos näiteks taanlaste vastu sõdisid.


description: Riigi sadamaid haldav Saarte Liinid kohandab neljas parvlaevasadamas kairampe, ehitades neile kokku umbes 60 000 euro eest jalakäijate jaoks laiendused. AS-i Saarte Liinid juhatuse liige Jaanus Tamkivi ütles Saarte Häälele, […]

title: Sadamates valmistutakse uute laevade tulekuks

maintext:
Riigi sadamaid haldav Saarte Liinid kohandab neljas parvlaevasadamas kairampe, ehitades neile kokku umbes 60 000 euro eest jalakäijate jaoks laiendused.
AS-i Saarte Liinid juhatuse liige Jaanus Tamkivi ütles Saarte Häälele, et jalakäijate turvalisuse huvides paigaldatakse olemasolevate rampide külge konsoolplatvormid ja käigupiirded jalakäijate jaoks.
“Uued laevad on pisut laiemad, olemasolevat rampi saavad nad edukalt kasutada, kuid jalakäijate liikumisskeemi vaadates võib tekkida olukord, et nende turvalisus ei ole päris tagatud,” selgitas Tamkivi.
Täiendused tulevad kuuele rambile, mida Kuivastu ja Virtsu sadamas on kummaski kaks, Rohukülas ja Heltermaal mõlemas üks. Ümberehituste orienteeruv maksumus on
60 000 eurot.
Samaaegselt käib sadamates ka Tamkivi sõnul “vana perioodi tagajärgede likvideerimine”. “Saaremaa”, “Hiiumaa” ja “Muhumaa” võimsus oli oluliselt suurem kui varasematel alustel ja seetõttu on sadamates põhjakindlustust oluliselt kulutatud,” rääkis Tamkivi.


description: Autojuhi igipõline vaenlane olevat jalgrattur. Ratturi vaenlane jällegi see, kes roolis. Pahane olla on põhjust mõlemal, sest ikka tuleb ette olukordi, kus liikluses teineteisega ei arvestata. Küll tikub rattur kõrvalteelt […]

title: JUHTKIRI: Rahvas ratastel

maintext:
Autojuhi igipõline vaenlane olevat jalgrattur. Ratturi vaenlane jällegi see, kes roolis.
Pahane olla on põhjust mõlemal, sest ikka tuleb ette olukordi, kus liikluses teineteisega ei arvestata. Küll tikub rattur kõrvalteelt peateele sõitva auto ette – vaat et surma ei saa! –, küll kihutab auto rattast vaid sentimeetrite kauguselt mööda. Mis sest, et vähemalt teoreetiliselt peaks autojuht teadma, mida tohib ja mida mitte. On ju juhiloa saamiseks tuubitud seadusepügalaid ja õpitud liikluses erinevates olukordades toime tulema.
Jalgratturitelt seadus nii palju ei nõua. Tõsi, lapsed peavad ratturiloa saamiseks läbima koolituse, aga täiskasvanuil oma sõiduoskust loaga tõestada tarvis ei ole. Sõita tohib igaüks. Mis sest, et oma õigustest ega kohustustest ei pruugi halli aimugi olla.
Ratturitega juhtunud õnnetused näitavad paraku, et liiklusalane teadlikkus kuluks hädasti ära. Ka roolikeerajaile ei teeks teadmiste värskendamine paha.


description: Kullimäe reoveepuhasti biogaasijaamas tiksus täis miljon kilovatti rohelist energiat… Foto: Helle Peil Print PDF

title: Esimene miljon


description: Kauaaegse rahvatantsujuhi ja ajalooõpetaja Maie Opkaubi 80. sünnipäeva puhul avati talle Orissaares 3. septembril nimeline pink. “Mind on üsna raske üllatada, aga see oli mulle niisuguseks üllatuseks, et ma ei […]

title: Maie Opkaup sai elu suurima üllatuse

maintext:
Kauaaegse rahvatantsujuhi ja ajalooõpetaja Maie Opkaubi 80. sünnipäeva puhul avati talle Orissaares 3. septembril nimeline pink.
“Mind on üsna raske üllatada, aga see oli mulle niisuguseks üllatuseks, et ma ei oskagi ütelda, kas mul elus suuremaid üllatusi on olnud,” ütles Maie Opkaup Saarte Häälele. “Kuulasin tähelepanelikult armsaid inimesi, kes minuga rääkisid, ja kui see pink siis avati, olin ma jupp aega sõnatu,” lisas ta.
Opkaup rääkis, et talle on elu jooksul palju tähelepanu pööratud: «Mulle kui lihtsale inimesele ülekohtuselt palju.»
Selle eest tänab ta eelkõige toredaid tantsijaid, keda on õpetanud. “Olen üsna range ja nad on mind kannatanud, aga rahvatantsus head taset muidu ei saavuta, kui pead range ja nõudlik olema,” selgitas Opkaup.
Rahvatantsurühmi juhendas ta tervelt 50 aastat, ajavahemikus 1956–2006. 1975. aastal pälvis ta ka ENSV teenelise kultuuritegelase aunimetuse. “Olen teinud lihtsat tööd oma oskuste järgi, sest rahvatantsu pole ma ju õppinud. Ma olin õppinud õpetajaks. Rahvatantsuga hakkasin tegelema lihtsalt vajadusest,” meenutas Opkaup.
Kultuuri- ja tantsuelul hoiab terane 80-aastane pedagoog tänaseni hoolsalt silma peal. “Ma olen suur lugeja ja nii palju kui silmad võimaldavad vaatan ka poliitika- ja kultuurisaateid,” märkis Kavandi külast pärit Maie Opkaup. Lisaks naudib ta teatrietendusi nii siin- kui sealpool Suurt väina.
Veidi meelehärmi tekitab pikaaegsele rahvatantsujuhile tantsupidude paljusus. “Mulle ei meeldi need eraldi meeste ja naiste tantsupeod. Need vähendavad meie suure rahvatraditsiooni, suure üldtantsupeo taset ja väärtust,” leiab Opkaup, kes viimased kümme aastat on tantsu- ja laulupidudel publiku seas olnud. Väiksemad maakondlikud ja vallasisesed rahvakunstipeod on Opkaupi sõnul seevastu igati tervitatavad üritused olnud alati.
Maie Opkaubi tütar Kaie Kuut on samuti rahvatantsuõpetaja. «Ajalooline järjepidevus on mul olemas,» märkis ta rõõmsalt. Opkaubi sõnul juhendab tema tütar praegu eestlasi, kes töötavad Soomes. «Tantsijad on ta seal üles otsinud.”
Koos abikaasa Veiko Opkaubiga uurib Maie ka sugupuud. Nad on välja selgitanud, et Maie vanim teadaolev esivanem sündis 1736. aastal ehk täpselt 200 aastat enne teda. “See on olnud väga huvitav. Mees on kõik need hirmrasked saksa ja vene kirjad läbi uurinud,” märkis Maie Opkaup.
Orissaare kultuurimaja juhataja Anu Viljaste ütles, et tammepuust pink, mille meisterdas Rein Maripuu, oligi mõeldud üllatusena. Raha annetasid kingi jaoks Maie Opkaubi sõbrad ja endised õpilased.


description: RMK ja Maa-ameti koostöös valmis veebirakendus, mille kaudu saab esitada soove RMK halduses olevatel riigimaadel asuvate vabade poollooduslike koosluste rendilevõtmiseks. Rakendus asub aadressil www.maaamet.ee/rmk ja baseerub Maa-ameti In-ADS platvormil. Uue […]

title: Vaata, kus on Saaremaal vabu riigi rendimaid

maintext:
RMK ja Maa-ameti koostöös valmis veebirakendus, mille kaudu saab esitada soove RMK halduses olevatel riigimaadel asuvate vabade poollooduslike koosluste rendilevõtmiseks. Rakendus asub aadressil www.maaamet.ee/rmk ja baseerub Maa-ameti In-ADS platvormil.
Uue veebirakenduse kaudu saab huviline igal hetkel infot vabade ja juba väljarenditud poollooduslike koosluste kohta ning samas esitada oma soovi ühe või mitme poollooduslikku kooslust sisaldava maatüki rendilevõtmise huvist.
RMK ja Maa-ameti koostöös väljatöötatud veebirakenduse eesmärk on lihtsustada maade kasutusse andmist ja seeläbi suurendada hooldatavate poollooduslike koosluste hulka RMK halduses olevatel riigimaadel. „Tänase seisuga on RMK-l poollooduslike koosluste hooldamiseks lepinguid üle 300 juriidilise või füüsilise isikuga, kelle kasutusse on antud üle 21 000 ha riigimaid,“ selgitas hetkeolukorda RMK looduskaitseosakonna juhataja Kristjan Tõnisson. „Looduskaitse arengukava kohaselt peame aastaks 2020 regulaarse hooldusega jõudma aga 45 000 hektarini, vastloodud rakendus on üks viis sellele eesmärgile lähemale jõuda,“ lisas Tõnisson.
Poollooduslike koosluste rendihuvi veebirakendusse saab huviline sisse logida ID-kaardiga aadressil www.maaamet.ee/rmk, samas asub ka rakenduse kasutusjuhend. Rendihuvi sisestamisel edastatakse see läbi veebirakenduse RMK looduskaitseosakonnale, kes kontrollib esitatud informatsiooni ning poolloodusliku koosluse rendileandmise võimalikkust ja edastab seejärel informatsiooni rendihuvi esitanud isikule.
Rendile antavate aladega saab ID-kaardiga autentimata tutvuda ka Maa-ameti geoportaalis „Riigimaa kasutus“ kaardirakenduse kaudu.
Poollooduslikud kooslused, mida tihti nimetatakse ka pärandkooslusteks, on Eesti maastikupildile iseloomulikud puisniidud, loopealsed, nõmmed, puiskarjamaad ning ranna-, lammi-, aru- ja soostunud niidud. Need on alad, mida on pikalt kasutatud karja- ja heinamaadena ning mille liigirikkuse säilimiseks on vajalik mõõdukas inimtegevus.
RMK on Eesti riigile kuuluva metsa ja teiste mitmekesiste looduskoosluste hoidja, kaitsja ja majandaja. RMK teenib riigile metsa majandades tulu, kasvatab metsauuendusmaterjali ja korraldab metsa- ja looduskaitsetöid. Lisaks pakub RMK looduses liikumise võimalusi puhke- ja kaitsealadel ja kujundab loodusteadlikkust. Eelmisel aastal külastati RMK kaitse- ja puhkealasid 2,2 miljonit korda, külastajate arv on aasta-aastalt tõusnud. RMK koosseisu kuuluvad Sagadi metsakeskus, Elistvere loomapark ning Põlula kalakasvandus.


description: Oktoobrist hakkab Saaremaa ja Hiiumaa vahelist parvlaevaliini opereerima AS Kihnu Veeteed. Operaatoriga koos vahetub ka Soela väina ületav parvlaev. „Läbirääkimised on olnud keerulised ja Saaremaa-Hiiumaa vahel reisivad saareelanikud peavad arvestama […]

title: Sõru-Triigi laevaliini hakkab teenindama Kihnu Veeteed

maintext:
Oktoobrist hakkab Saaremaa ja Hiiumaa vahelist parvlaevaliini opereerima AS Kihnu Veeteed. Operaatoriga koos vahetub ka Soela väina ületav parvlaev.
„Läbirääkimised on olnud keerulised ja Saaremaa-Hiiumaa vahel reisivad saareelanikud peavad arvestama võimalusega, et oktoobris võib esimestel nädalatel liini teenindada pisut väiksem asenduslaev Reet, kuid edaspidi on kasutusel jääklassiga ja mõnevõrra suurem laev Subsea Seven. Kõige tähtsam on see, et laevaühendus kahe suursaare vahel ei katke,“ märkis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi merendus- ja lennundusosakonna juhataja Taivo Linnamägi.
Sõlmitud avaliku teenindamise leping on lühiajaline, kestvusega umbes 7 kuud, kuna alates maist on liinile oodata uut reisiparvlaeva Soela. „Soela on esimene laev, mis on spetsiaalselt valmistatud Saaremaa ja Hiiumaa vaheliseks laevaühenduseks. Väärib märkimist, et üle Soela väina suursaarte vahel ühendust pidama hakkav laev on saanud oma lõpliku kuju ja seadistused just kohalike Baltic Workboatsi meistrite käe all,“ selgitas Linnamägi.
Praeguse vedajaga, OÜ-ga Väinamere Liinid sõlmitud leping lõpeb septembri lõpus, mistõttu korraldas MKM kolm riigihanget, mis nurjusid. Seetõttu otsustati neljandal korral väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse kasuks, millele laekus üks pakkumus AS-ilt Kihnu Veeteed.
Sõru-Triigi parvlaevaühenduse aastane dotatsioonisumma riigilt on ligikaudu 1,3 miljonit eurot.


description: Koduaeda kõnniteede ja platside rajamine on ilmselt enamikule jõukohane, ent alati on tark tegu konsulteerida spetsialistidega või tellida töö kompetentselt ettevõttelt. Ettevalmistus Teede rajamist tuleb alustada planeerimisest ehk teed ja […]

title: Teeme teed!

maintext:
Koduaeda kõnniteede ja platside rajamine on ilmselt enamikule jõukohane, ent alati on tark tegu konsulteerida spetsialistidega või tellida töö kompetentselt ettevõttelt.
Ettevalmistus
Teede rajamist tuleb alustada planeerimisest ehk teed ja platsid tuleks teha sinna, kus neid kasutatakse. Kui on välja kujunenud käiguteed, siis sinna ongi mõistlik uued teed rajada.
Kui on tegu päris uue elamuga, siis tuleb teed planeerida. Järgmisena tuleb üle vaadata vertikaalplaneering, et sajuveed voolaksid elumajast ja muudest hoonetest eemale.
Vajadusel tuleb välja ehitada sajuvete torustik (aga see on juba eraldi teema). Koduaias on teed ja platsid mõistlik rajada betoonkivist või -plaadist, mille variante on tänapäeval väga palju, erineva suuruse, kuju ja värvitooniga.
Ehitus
Ehitamist tuleb alustada huumuskihi eemaldamisega ja vajadusel ka alumise kihi kõrvaldamisega kuni projektkõrguseni. Seejärel tuleb paigaldada kõnnitee äärekivid või plastikust ääris. Ka neid variante on mitmeid.
Kõnniteede puhul, kus koormused ei ole suured, võiks kasutada 40–60 mm paksust kivi või plaati. Autoplatside puhul on soovitatav paksus 70–80 mm.
Ka aluskonstruktsioonid on erinevad: kõnnitee puhul alla 20–25 cm savivaba kruusliiva ja seejärel ca 10 cm paekivikillustikku, platside puhul 30 cm kruusliiva ja 20 cm paekivikillustikku.
Kindlasti on oluline aluskihid vibroplaadiga korralikult tihendada, et ei tekiks järelvajumist.
Loe edasi Oma Kodu suvenumbrist


description: JÄÄR Tunned täna soovi pühenduda oma kodule ja iseendale. Hea aeg poolelijäänud koduse remondi lõpetamiseks, koristamiseks, perega suhtlemiseks. SÕNN Täna suureneb sinu huvi kõikvõimalike ekstreemsuste vastu. Samas on oht muutuda […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Tunned täna soovi pühenduda oma kodule ja iseendale. Hea aeg poolelijäänud koduse remondi lõpetamiseks, koristamiseks, perega suhtlemiseks.
SÕNN
Täna suureneb sinu huvi kõikvõimalike ekstreemsuste vastu. Samas on oht muutuda hulljulgeks. Ära võta liiga suuri riske ja säilita kaine mõistus.
KAKSIKUD
Täna on hea päev intensiivseks tegutsemiseks. Suudad kiiresti reageerida ka ootamatutes olukordades ning mõistad kähku, mis on õige.
VÄHK
Võta ennast kokku ning ilmuta julgelt oma tõelist palet ja võimeid. Täna on päev, mil sind võetakse tõsiselt ja suhtutakse sinu ideedesse huviga.
LÕVI
Võimalik, et tunned täna tugevat soovi kontrollida kõike ja kõiki enda ümber. Arvatavasti tuleneb see sinu usaldamatusest kaaslaste suhtes.
NEITSI
Hea päev oma reputatsiooni parandamiseks. Kui oled piisavalt aktiivne ja taktitundeline, suudad täna endast suurepärase mulje jätta.
KAALUD
Sulle avaneb hea võimalus saada põhjalik ülevaade äritegevusest, anda hinnang tekkinud olukorrale ja üht-teist korrigeerida. Kõik su ettevõtmised õnnestuvad.
SKORPION
Tunned täna ootamatut energialainet ja motivatsiooni paremini ja efektiivsemalt tegutseda. Innusta ka teisi enda ümber.
AMBUR
Oled täna rõõmsameelne ja optimistlik, tänu millele suudad ka pingelistest olukordadest edukalt välja tulla ning toetada oma kaaslasi.
KALJUKITS
Päevakorda tõusevad kõikvõimalikud lastega seotud teemad. Sinu emotsionaalne taluvus on hea ja tõenäoliselt suudad olla hea eeskuju.
VEEVALAJA
Kipud nüüd liiga kergekäeliselt lubadusi jagama või endale üle jõu käivaid kohustusi võtma. Väldi uute projektide algatamist, püüa lõpetada poolikuid asju.


description: Eesti olümpiasurfar Ingrid Puusta proovis täna hommikul esimese naisena ületada surfates Läänemerd. Startides Mõntu sadamast täna varahommikul, oli Puustal siht surfata üle Läänemere keskosa Gotlandile, kuid saatepaadi tehniline viperus sundis teda Sääre […]

title: Ingrid Puusta läheb Gotlandile surfamisega uuele katsele


description: Neh, kavvakest sie mihklibeni änam oo. Rahval vili võetud ja tuhlis ülal. Talve alla ep taha ju omadega kiegid jäeda mitte. Oogid paras aeg enne mihklibed sügisene laadapäe ää pidada. […]

title: MUHU UUDISSED: Laupa tuleb nii kiire, et ep soa ända augu piale mitte

maintext:
Neh, kavvakest sie mihklibeni änam oo. Rahval vili võetud ja tuhlis ülal. Talve alla ep taha ju omadega kiegid jäeda mitte. Oogid paras aeg enne mihklibed sügisene laadapäe ää pidada. Ja laupa Liiva meierei õue pial sie maha pietsegid. Kellu ühessast akatse pihta ja kis tahab misegagid kauplema minna, siis andke ennassid kirja koa. Selle jäuks põlegid taris muud tiha, kut elista numbri piale 50 37 407.
Ja sellesamma laada aegas soab olema viel üks isevärki ettevõtmine. Kellu ühestteistmest akatse laadalatsis oksjonid pidama. Ja oksjonil müiasse maha niesammad puukujud, mis oo sui läbi sial kirgu ja suure silla vahel latsi pial seisn. Neh, nie mis tehti valmis kirguaa suure soarepuu okstest Muhu I rahvusvahelise vigursaagimise aegas. Neh, et nüid nie müiasse oksjoni pial maha. Iga puukuju alginnaks oo 50 eurut. Ja et materjaal oo puhas pärit kirguaast, siis oksjonilt soadud raha lähäb puhas kirgu kooriruumi uhke kirju akna uiendamise ja parandamise kulude ää katmiseks. Nõnna et kis tahab omale kojo aida ühte uhked puukuju, siis nüid võib kergest õnneks minna, et soabkid.
Aga kis ep taha oksjonile minna, siis palun väga, võib ju oopistükkis matkale minna. Neh sest laupa minnasse matkale Muhu soare pial korda tehtud loopialsetele. Kokkusoamine oo kellu ühestteistmest Üükus. Sial oo nüid sur uhke parkimise koht. Ma ütle, mis tõsi, sie Üügu pank ise oo juba nii uhkeks tehtud, et uijee. Matkale minejad soavad asja kohta uurida ja ennassid kirja anda meili pial annely.esko@keskkonnaamet.ee. Neh, Anneli ise oo koa nüid juba masu voastapäävad ja rohkemigid muhulane oln.
Aga laupa õhta soab Liiva kirkus kenad kontserti kuulata. Tartu linnast oo Muhuse laagri tuln kammerkoor Helü. Ja laupa kellu seitsmest naad andvad Liiva suures kirkus kontserdi. Sui nad ollid Walesis köin ja soan sial piaaegu et moailma kõikse paramaks kooriks. Ja neid sammuseid laulusid, mis nad sial laulsid, ja mõnesid teisi koa nad kirkus laulvadkid. Kontserti soab kuulata puhta tuimuidu, raha ep küsita, aga kuipalju sialt ingele antasse, seda ep soagid mõeta.
Neh, ja kui nie reisid laupa kõik köidud oo, siis põlegid muud kut nobesti mihklibe õlled köima panna, jõvab viel. Saialeva taina soab viel kessiku koa kerkima panna. Jaara piad masu kodu änam otsast ää võtta ep tohigid. Nõnna et lambaliha maik jäeb nüidsel aal mihklibe katsumata.
Neh kenad laupast pääva. Ja olge munuksed!
Irena Tarvis


description: Suve algul Kuressaare südalinnas endise Pallopsoni äri ruumes ShoeShop’i kingakaupluse pop-up poe avanud ettevõtja Kalmer Mäekallas on otsustanud esiti vaid suveks plaanitud kingamüügiga saarel jätkata. Mäekallas tunnistas Saarte Häälele, et […]

title: Kalmer Mäekallas jätab kingapoe Kuressaarde alles

maintext:
Suve algul Kuressaare südalinnas endise Pallopsoni äri ruumes ShoeShop’i kingakaupluse pop-up poe avanud ettevõtja Kalmer Mäekallas on otsustanud esiti vaid suveks plaanitud kingamüügiga saarel jätkata.
Mäekallas tunnistas Saarte Häälele, et suvi läks kauplusel Kuressaares hästi – pood ja tooted võeti kenasti vastu. Klientidele meeldis tema sõnul näiteks väga ka poe sisekujundus, mis loovat hea ja erilise atmosfääri.
“Samuti oldi väga rahul toodetega, mis on meil suuremalt jaolt nahast, ja tootevalikuga, mis erineb ikkagi oluliselt teistes kingapoodides müüdavast,” rääkis Mäekallas. “Meeldis ka nahalõhn poodi sisenedes,” tõdes ta muheledes.
Alustuseks on ettevõtja sõnul rahuloluks põhjust küll ja seepärast otsustaski ta kauplusepidamisega Kuressaares jätkata vähemalt aastavahetuseni. “Kui tuleb aga korralik talv ja saapaid on vaja, miks mitte lahti olla ka jaanuaris-veebruaris,” arvas ta.
Mis puutub kingapoodide valikusse Saaremaal, siis Kalmer Mäekallas usub, et ilusaid kingi on alati ja igal pool võimalik müüa. “Kuigi jah, Saaremaal mängib suurt rolli hooajalisus ja turu erilisus, näiteks on inimestel suuremad jalad võrreldes Tallinnaga,” arutles ta.
Seepärast on ta kindel, et saarlastel endil on kodusaarel kaubandust viljeleda oluliselt lihtsam. Samuti annab tema jaoks poepidamisel siin suure eelise saarel elamine-olemine. “Tulevikuks ennustan, et paljud ettevõtted hakkavadki lahti olema hooajaliselt. Nagu seda praegu teevad Kure kohvik ja kuursaali restoran.”


description: Uus-Roomassaare ristmiku lähedal Karukella juurde viiva tee juures õunapuude taga vedeles juba tükk aega põdrakorjus. Kui veel mõni päev tagasi oli loom ühes tükis, siis hiljuti oli lõpnud põdral pea […]

title: Haisev põdrakorjus jäi üleöö pea ja sarvedeta

maintext:
Uus-Roomassaare ristmiku lähedal Karukella juurde viiva tee juures õunapuude taga vedeles juba tükk aega põdrakorjus. Kui veel mõni päev tagasi oli loom ühes tükis, siis hiljuti oli lõpnud põdral pea koos sarvedega eemaldatud, kuid kere vedeles endiselt tee ääres.
Kuressaare linnavalitsuses heakorra ja keskkonna järelevalve eest vastutav Karel Koovisk ütles eile, et linnavalitsus on lõpnud loomast teadlik ning põder on tee äärest juba ära koristatud. Kes ja mis põhjusel võis kaasa võtta põdra pea, ei osanud Karel Koovisk öelda, märkides, et tema ei kujuta ette, mis võis olla sellise teguviisi põhjus.


description: Kuressaares parasjagu müügil olevatest korteritest odavaima ja kalleima hinnavahe on koguni üle 230 000 euro. Kui odavaima saab kätte 7900 euroga, siis kõige kallima eest tuleb välja käia 240 000 […]

title: Linna odavaim korter 7900 eurot, kalleim 240 000 eurot

maintext:
Kuressaares parasjagu müügil olevatest korteritest odavaima ja kalleima hinnavahe on koguni üle 230 000 euro. Kui odavaima saab kätte 7900 euroga, siis kõige kallima eest tuleb välja käia 240 000 eurot. Loomulikult on korterid ka väga erinevas seisukorras.
Odavaim korter asub Pikk tn 49, on ühetoaline, ahiküttega, vajab kapitaalset remonti ning kasulikku pinda on seal 34 m2. Korteris puuduvad vesi ja kanalisatsioon.
Linna kalleim korter asub lossipargi ääres uues kortermajas Pargi 1A. Kolmetoaline 97,9 m2 korter paikneb kahekorruselise elamu esimesel korrusel, haarates enda alla kogu korruse. Korteris on oma saun, kuhu on valitud veetilgast inspireeritud Eesti disainkeris HUUM.
Maja ehitamisel olid eesmärgiks seatud madalad ülalpidamiskulud ning kütmiseks rajati seega küttepuurauk – kogu maja on maaküttel. Sama energiat kasutatakse ka vee soojendamisel.
Mõlema mainitud korteri juurde kuuluvad ka parkimiskoht ja panipaik.
Saare maakonnas leidub aga üks veelgi odavam korter. See 49,7 m2 korter asub Valjala vallas Tõnijal ja maksab 3500 eurot.
Korter paikneb kaheksa korteriga korrusmaja teisel korrusel, koosneb esikust, elutoast, kahest magamistoast, köögist ja WC-st. See on seisnud pikalt tühjana ja vajab hädasti remonti. Vesi on majas olemas ning korteri juurde kuulub ka keldri- ja kuuriboks.


description: Eesti disainerite liit annab iga paari aasta tagant välja Eesti disainiauhinda Bruno ning lootust on, et seekord võib see saarlastele tulla. Tänavu on elukeskkondliku toote disaini kategoorias kandideerimas Saaremaalt pärit […]

title: Saarlased püüavad Eesti disainiauhinda

maintext:
Eesti disainerite liit annab iga paari aasta tagant välja Eesti disainiauhinda Bruno ning lootust on, et seekord võib see saarlastele tulla.
Tänavu on elukeskkondliku toote disaini kategoorias kandideerimas Saaremaalt pärit disainerid Mihkel Mölder, Teele Koel, Märt Kapsta ja Andres Meisterson, aga ka Ardo Hiiuväin ja Sabine Suuster.
Mihkel Mölder on kandidaadina võistlustules kahe tootega. Tõsi, üks neist on tal kolleeg Joonas Torimiga Oot-Oot stuudiost kahasse. Tegu on taburetiga DOT, mis on valmistatud tööstuslikust vildist, vineerist ja saarepuust.
Esimene aasta profina
Mihkli sõnul on DOT funktsionaalne ja esteetiliselt nauditav. “Eesmärk oli luua praktiline lihtne taburet, millel on iseloomu. DOT on kerge, virnastatav, lihtsasti puhastatav ning keha vastas soe,” tutvustas ta.
Üksi on ta konkursil pea samadest materjalidest – vilt ja saarepuu – tehtud valgustitega FLOT, mis valmisid tal kooli lõputöö raames.
Mihkel õppis Tartu kõrgema kunstikooli mööbliosakonnas disaini, lõpetas 2015. aastal ja pärast lõpetamist asus tööle Oot-Oot stuudios. Seega tähistab ta ka oma esimese aasta täitumist professionaalse disainerina.
Valgusti juurde tagasi tulles tõdes ta, et otsides projekti tarvis uuenduslikke materjale ja tehnoloogiaid, avastas ta tööstusliku vildi huvitava olemuse ja põnevad kasutusvõimalused.
“FLOTi valgustid peegeldavad tööstusliku tehnoloogia arengut ja praktilisust, kuid oma naturaalse olemuse ja materjalidega ka maalähedust ja soojust,” tähendas ta.
Märt Kapsta on konkursil lindude kasevineerist pesakastiga Hype. Pesakast on lihtsalt kokkupandav ja paigaldatav tööriistadeta. Pesakasti kokkupanemine toimub nn “ava ja haagi” koostöös. Viimane detail – katus – lukustab linnupesa.
Kuressaare ametikooli juhtõpetaja Andres Meistersoni toode on kasehalust pikendusjuhe ÖÖÖ. Tema idee on edasiarendus ühest ta õpingutega seotud projektist, kus valmis puidust pikendusjuhe-lamp.
Teele Koel on osaline disainerite tiimis, kes esitasid konkursile ChairDrobe’i. See on kokkupakitav toode, mis koosneb teleskoopvarrastega metallraamist, puuvillasest taskutega kangast ja vineerplaadist. Visates nt riided sellele, on need võimalik peita raamil oleva kangaga.
Auhinnafond 9000 eurot
Ardo Hiiuväin ja Sabine Suuster on kirjas aga Birgit Õiguse metsakõlakodade RUUP ehitusmeeskonnas. RUUP on kolmest ruuporikujulisest varjualusest koosnev metsamööblikomplekt.
Disainiauhinda Bruno antakse välja kolmes kategoorias: parim elukeskkondliku, elustiili ja insenertehnilise toote disain.
Auhinnafond on kokku 9000 eurot. Võitjad kuulutatakse välja juba sel reedel Kultuurikatlas toimuval auhinnagalal.
2014. aastal püüdis omaloodud disainlambiga Brunot ka Saaremaalt pärit Tanel Terreping.


description: Langebraun on midagi sootuks enamat kui üks kaubamärk, üks tass või vaagen. See on killuke “Eesti aega”, mälestus esivanematest, läbi hullude aegade hoolikalt alles hoitud, päritud ja pärandatud. Ja sõna […]

title: Saarlaste oma Langebraun

maintext:
Langebraun on midagi sootuks enamat kui üks kaubamärk, üks tass või vaagen. See on killuke “Eesti aega”, mälestus esivanematest, läbi hullude aegade hoolikalt alles hoitud, päritud ja pärandatud.
Ja sõna “killuke” pole siinkohal pelgalt kujund. Paljust sellest ilust ongi järel vaid killud ja mälestuste mälestus. Ja pole siis imestada, et Langebrauni nõude puhul kasvab ajaga nii hind kui ka väärtus.
Loe edasi Oma Kodu sügisnumbrist