description: Täna kümme minutit pärast kella 12 tegi ühes Eesti vanglas viibiv ja vene keelt kõnelev mees telefoni teel Tallinna lennujaamale pommiähvarduse, lennujaama avatud alalt evakueeriti kõik inimesed ja väljuvad lennud peatati. Pärast kella 14 lasti inimesed tagasi lennujaama, lõhkeainet ei leitud.

title: Tallinna lennujaamale tehti pommiähvardus

maintext:
Lennujaamale pommiähvarduse teinud mees on tuvastatud
Prokuratuur saatis kell 14.50 täiendava info:
Täna kell 12.15 tegi vene keelt kõnelev meesterahvas telefoni teel pommiähvarduse, kus väitis, et Tallinna lennujaamast Pariisi suunduvale lennukile on paigutatud lõhkekeha. Lisaks väitis helistaja, et lõhkekehasid on ka mujal lennujaama territooriumil.
Koheselt peatati lennujaamast väljuvad lennud, lennujaama avatud alad evakueeriti ning päästeameti pommigrupp asus lennujaama ruume kontrollima. Pommigrupp lõpetas kontrolli mõni minut pärast kahte, ühtegi ohtlikku eset ei tuvastatud. Jätkub pisteline pagasikontroll ning reisijad on lubatud taas lennujaama.
Praeguseks on menetlustoimingute käigus kindlaks tehtud, et pommiähvardus tehti mobiiltelefonilt ja helistajaks on mees, kes hetkel kannab karistust kinnipidamisasutuses. Talle esitatakse kuriteokahtlustus karistusseadustiku avaliku korra rasket rikkumist käsitleva paragrahvi järgi.
«Arusaadavalt riivavad sellised ähvardused ühiskonna turvatunnet. Seetõttu on ilmselge, et õiguskaitseasutused suhtuvad taolistesse ähvardustesse äärmise tõsidusega. Praeguseks on kahtlustatav tuvastatud ja jätkuvad edasised menetlustoimingud, mille käigus selgitame välja ka selle, miks kahtlustatav oma teo toime pani,» kommenteeris Põhja ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Natalja Vester.
Kriminaalmenetlust viib läbi Põhja prefektuur ning juhib Põhja ringkonnaprokuratuur.
Kell 14.40 lõpetas pommigrupp töö lennujaamas. Selgunud on, et ähvarduse tegi vene keelt kõnelev mees. Ähvardaja tegi mitu kõnet ja kõned tulid ühest Eesti vanglast.
Kuigi ähvardus käis Tallinna lennujaamast Pariisi väljuva lennu kohta, täna ühtegi lendu Pariisi ei läinud, mistõttu tundus see politseile kohe kummaline. Siiski reageeriti tehtud ähvardustele suurte jõududega.
Lennujaama valjuhäälditest kutsutakse väravate juurde neid inimesi, kelle lennud peaksid nüüd väljuma.
Pärast kella 14 teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik teatas, et pommigrupp lõpetas lennujaama kontrollimise. Midagi ohtlikku, sh lõhkeaineid ei leitud. Inimesed lastakse tagasi lennujaama alale, sh varem evakueeritud inimesed, kes toimetati bussidesse sooja.
«Saabuvatelt lennukitelt, mis vahepeal tulid, lastakse inimesed terminali, aga veel terminalist läbi ei lasta,» märkis Kuik. Reisijad kontrollitakse ükshaaval läbi.
Kuik kinnitas, et ähvardus ei olnud kuidagi Amsterdami lennuga seotud.
Jätkuvad pistelised kontrollid pagasile. «Ohtu ei ole,» kinnitas Kuik. Liiklus piirkonnas taastub. Üks lennuk on juba väljunud, aegamisi hakatakse taastama ka teisi ärajäänud väljalende.
Pilt kell 13.32 Amsterdamist tulnud ja maandunud lennult. «Tuletõrjeautod võtsid meid vastu ja pole sellest ajast liikunud. Infot lubati jagada 15 minuti jooksul,» teatab lennukis olev reisija Postimehele.
/ Lugeja foto
Täna kümme minutit pärast kella 12 tehti telefoni teel Tallinna lennujaamale pommiähvardus. Politsei reageeris väljakutsele suurte jõududega ja asus hoonet kontrollima.
«Seni, kuni ei ole 100-protsendiliselt kindel, et ohtu ei ole, on inimesed avatud alalt evakueeritud,» ütles Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik Postimehele.
Lennujaama alal turvakontrolli läbinud inimesi evakueeritud praegu ei ole. Kohal on politsei ja päästeameti demineerijad, samuti koerajuhid koertega.
Kõik Tallinna lennujaamast väljuvad lennud on praeguseks peatatud. Saabuvad lennud võetakse vastu, kuid lennukite pardal olevaid inimesi terminali ei lasta. Samuti ei lasta kedagi lennujaama sisse.
Viimase tunni jooksul saabusid lennud Amsterdamist, Frankfurdist ja Varssavist. Nendel lennukitel olnud inimesi lennujaama praegu ei lubata. Järgmine, kell 14.20 Helsingist saabuma pidanud lend hilineb.
Asjaolude väljaselgitamiseks alustati kriminaalmenetlust avaliku korra raske rikkumise paragrahvi alusel.
Eesti-Saksa lende ähvardanud mees siiani kadunud
Kaitsepolitsei ei ole seni tabanud meest, kes tegi juuli lõpus Tallinna lennujaamale ning Eesti ja Saksamaa vahelistele lendudele pommiähvarduse.
«Meil on olemas juhtlõngad, mida uurida, kuid pommiähvardajat seni kätte saadud ei ole,» ütles kaitsepolitsei pressiesindaja Harrys Puusepp Postimehele augustis.
25. juuli öösel pärast kella 2 helistas Tallinna lennujaama ning kaitsepolitseisse end Daeshi liikmeks kutsuv mees, kes teatas kavatsusest õhkida nädala jooksul Tallinnast Saksamaale suunduv lennuk. Telefonikõned olid tehtud inglise keeles, Eesti mobiilinumbrilt ja Eesti territooriumilt.
Puusepp märkis septembris, et juhtumi asjaoludes on midagi, mille tõttu ei ole selle inimese väljaselgitamine nii lihtne. «Seda me oleme juba öelnud, et tegemist pole niiöelda klassikalise pommiähvardajaga, kes on purjus ja teeb omast arust nalja.»
Kaitsepolitsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust paragrahvi alusel, mis käsitleb lennuohutusvastast rünnet, menetlust juhib riigiprokuratuur. Lennuohutusvastase ründe eest karistatakse rahalise karistuse või kahe- kuni kümneaastase vangistusega.
Politsei oli nädal pärast pommiähvardust Tallinna lennujaamas väljas tugevdatud jõududega, Lisapatrullid olid varustatud püstolkuulipildujatega. Tallinna reisisadamas ja kesklinna piirkonnas olid sel ajal politseipatrullid varustatud samuti püstolkuulipildujatega, lisapatrulle seal siiski ei olnud.


description: Justiitsminister Urmas Reinsalu kohta ei saa kindlasti öelda nagu ta oleks oma ametiajal madalat profiili hoidnud. Vastupidi, minister on näinud hulgaliselt võimalusi muudatusteks ning neid alati rõõmuga ka tutvustanud. Iseasi, kas need plaanid ka reaalsuseks on saanud.

title: Minister Reinsalu tahab alatasa suuri asju ära teha. Aga tulemused?

maintext:
Varem kaitseministri ametit pidanud Reinsalust (IRL) sai Taavi Rõivase teises valitsuses justiitsminister mullu 9. aprillil. Sellest ajast saati on ta ette võtnud kõikvõimalikke muudatusi, mida tema haldusalas ära teha annab. Üldjuhul ei malda ta neist teavitamisega kaua oodata.
2015. aasta suvi - vähem seadusi ja pankrotikuriteod
Mullu juulis teatas Reinsalu, et tema hinnangul tuleks pankrotikuriteod võtta riiklikult rangema järelevalve alla ja kurjategijaid senisest jõulisemalt karistada.
«Pankrotikuriteod ja pahatahtlik maksejõuetuse tekitamine on edaspidi riigi kriminaalpoliitiliseks prioriteediks,» ütles Reinsalu 2015. aasta suvel BNSile. «Selliste kuritegude menetlemisel tuleb kehtestada jõuline riiklik sund,» toonitas ta toona veelgi.
Seda, et asi pole kuigi kaugele jõudnud, näitab see, et aasta aega hiljem, tänavu suvel, tuli Reinsalu taas sama sõnumiga välja. «Peitkuritegevus, pahatahtlik maksejõuetuse tekitamine, selle kaudu omastamine, see on justministeeriumi prioriteet lähiajal. See olukord praegu ei ole normaalne,» kordas minister pea sõna-sõnalt aastavanust eesmärki.
Justiitsministeerium teatas nüüd Postimehele, et selles küsimuses on siiski toimunud edasminek - on algatatud maksejõuetusõiguse revisjon, mille eesmärk on süstemaatiliselt kehtiv pankrotimenetlus, saneerimismenetlus ja võlgade ümberkujundamise menetlus läbi töötada ja esile kerkinud probleemidele lahendused pakkuda. Revisjoni tulemusi on oodata järgmise aasta sügisel.
Kuid tagasi 2015. aasta suvesse - augustikuus saatis justiitsministeerium avalikule konsultatsioonile õigusloome mahu vähendamise kava, mille eesmärk oli peatada seaduste ületootmine ja vähendada bürokraatiat.
Uurisime justiitsministeeriumist, mis on kavast saanud. Reinsalu tõi välja, et kui õigusloome mahu vähendamise kava on sõnum, mida justiitsministeerium pidevalt meelde tuletab nii oma kooskõlastuskirjades kui ka erinevate tegevustega, siis eraldi on veel rakendusplaan, milles on mitmed olulised koolitustegevused, et parandada õigusloomega tegelevate inimeste teadmiste taset.
«Kava raames on ära hoitud rida riskantseid asju, näiteks elektrituru seaduse eelnõu ja energiamajanduse arengukava. Välisteenistuse seaduses on viidud osa detaile määruse tasemele,» loetles Reinsalu seniseid tulemusi. Lisaks märkis, ta et jusiitsministeerium on enda poolt esitatud avaliku teenistuse seaduse puhul loobunud teatud asjade reguleerimisest kooskõlastamise käigus.
2015. aasta sügis – roolijoodikud, õigusabi ja okupatsioonikahjud
2015. aasta oktoobris on justiitsministeeriumi pressisaalis kohal suur hulk ajakirjanikke, sest Reinsalu tutvustab koos ministeeriumi spetsialistidega ettepanekuid roolijoodikute korrale kutsumiseks. Sisuliselt näevad muudatused ette karistuste karmistamist.
Ehkki plaanitavad muudatused tekitasid üksjagu küsimusi just selles, osas kas karistuste karmistamine on päris õige viis, on aasta hiljem reform reaalsuseks saamas. Nimelt saatis justiitsministeerium möödunud nädala algul valitsusse sellesisulise eelnõu. «Taotleme, et kõnesolev eelnõu jõustuks alates 2017. aasta algusest,» kommenteeris Reinsalu.
Samal sügispäeval, kui laiem avalikkus kuulis roolijoodikute ohjeldamise kavast, rääkis Reinsalu ERRi uudisteportaalile, et kavatseb lähiajal välja tulla õigusabi reformi ettepanekutega ja selle alusel kavandada ka seadusemuudatusi.
Samal hommikul oli advokatuuri esimees Sten Luiga «Terevisioonis» rääkinud, et riigi osutatav tasuta õigusabi kättesaadavus on pea olematu ning asi on poliitiliste prioriteetide taga.
«Ma olen tema hoiakuga 100 protsenti nõus. Riigi õigusabi poliitika vajab reformi,» nõustus Reinsalu koheselt ning avaldas lootust, et muudatuses õigusabisüsteemis rakenduvad 2017. aastal. Ministri sõnul on selleks juba ette nähtud ka raha riigieelarvest.
2015. aasta novembris teatas Reinsalu, et hakkab koos teiste Balti riikide justiitsministritega nõukogude okupatsiooni kahjusid kokku arvestama, et need siis idanaabrilt tagasi nõuda. Selline käik tuli ootamatult teistele valitsusliikmetele, kes Reinsalu soolost hämmingus olid ja seda ei toetanud.
Loe lisaks:
Reinsalu ei ole kriitikast hoolimata jonni jätnud - veel tänavu augustis lõpus kogunes justiitsministeeriumis Eesti ja Läti kahepoolne ekspertide ümarlaud, kus arutati edasisi tegevusi.
2016. aasta sügis – korduvkurjategijad, puuküürnikud ja põhiseadus
Veel alles möödunud nädalal kutsus justiitsminister kokku toatäis ajakirjanikke, et tutvustada plaani, kuidas vähendada Eestis korduvkuritegevust. Plaan on mõistagi üllas, kuid tasub märkida, et tegemist on üksnes ettepanekutega, eelnõu väljatöötamiskavatsustki veel ei ole.
«Riik peab kaitsma ausaid kodanikke ja ühiskonda kõige ohtlikumate kurjategijate eest ehk selliste inimeste eest, kes on korduvalt tapnud, vägistanud või pannud toime mõne muu ühiskonna turvatunnet oluliselt mõjutava teo,» teatas Reinsalu. «Meie eesmärk on tõhustada korduvalt vägivallatsenud isikute karistamist ning vähendada vanglast vabanenute retsidiivsust,» lisas minister.
Reinsalu selgitas, et justiitsministeeriumil on plaan sel aastal väljatöötamiskavatsus kooskõlastusele saata. Eelnõu parlamenti saatmine jääb ministri ootuste kohaselt 2017. aasta algusesse.
Loe lisaks: Reinsalu retside karistamise plaan võtab ilmet
Möödunud nädalal oli Reinsalu tavapärast vast aktiivsemgi, sest avaldas ajakirjanduse vahendusel soovi veel kahe teema reformimiseks. Kui riigikogu liige Rait Maruste rääkis «Aktuaalses kaameras», et Eesti vajab konstitutsioonikohut, siis Reinsalu selle ideega päri ei olnud. Küll aga ütles, ta et põhiseaduslikkuse järelevalve süsteem tervikuna vajab reformimist.
Möödunud nädala keskel kirjutas rahvusringhäälingu uudisteportaal, et justiitsministeerium kavatseb analüüsida võlaõigusseadust, et üüriturgu paindlikumaks muuta ja niinimetatud puuküürnike probleemi lahendada.
«Minu selge seisukoht on, et Eesti üüriõigust tuleb muuta, niinimetatud puuküürnike probleem tuleb lahendada. Nende jultunud käitumine heausklike omanike suhtes ja fiktiivsete lepingute sõlmimise võimalus tuleb seadusega tõkestada,» ütles Reinsalu.
Ka teatas minister hiljuti BNSile, et teeb valitsusele ettepaneku viia kolme aasta jooksul Tallinnast Ida-Virumale tuhat ametikohta. Ettepanekule eelnes arutelu Jõhvis, kus osalenud eksperdid ja Ida-Virumaa riigiametnikud seisukohale, et riigiasutuste Ida-Virumaale ümberpaigutamine aitab vältida ääremaastumist, edendab lõimumist ja parandab sisejulgeoleku olukorda.

fasttext_language: et


description: Mitu aastat oma elukaaslast ja lapse ema peksnud ning väärkohelnud Pärnu mehele mõistetud tingimisi karistus on pannud inimesed kahtlema Eesti kohtusüsteemi õigluses. Sel juhtumil pääses vägivallatseja niivõrd kerge karistusega ohvri enda soovil.

title: Peksu ohver soovis mehe karistamata jätmist

maintext:
Läinud reedel mõistis Pärnu maakohus elukaaslast umbes kahe ja poole aasta vältel jõhkralt peksnud Jaan Akermanile poolteise aasta pikkuse tingimisi vangistuse, mida ei pöörata täitmisele, kui mees ei pane kahe aasta jooksul uut kuritegu toime.
Arvestades, et mees peksis naist jõhkralt mitme aasta jooksul, muu hulgas ajal, mil naine oli rase, tähendab tingimisi karistus tavainimesele seda, et mees sisuliselt pääses karistusest.
Riigiprokuratuuri avalike suhete juht Kristina Kostina selgitas, et tegelikult soovis ohver üldse kriminaalmenetlust vältida ja kohaldada lepitusmenetlust. Lepitusmenetluse korral pääseb vägivallatseja kriminaalkaristusest ja peab püüdma oma tegu heastada selle järgi, kuidas kannatanu soovib.
Kostina märkis, et antud juhul ei olnud prokuratuur sellise lahendusega nõus, kuna mehe teod olid liiga rasked. «Selles suhtes oli kujunenud teatud muster, kus mees peksab naist, mille järel nad mingiks ajaks lepivad, kuid siis toimub kõik uuesti. Prokuratuur oli seisukohal, et mees tuleb võtta vastutusele,» nentis Kostina.
See on klassikaline lähisuhtevägivalla juhtum, vahendas Kostina prokuröri sõnu. Kostina kinnitusel on perevägivalla ohvrid sageli väga segaduses ja ebakindlad: «Nad on alati kahevahel: üks päev on nad valmis koostööks, teisel päeval ei taha midagi. Siinkohal on väga oluline koostöö ohvriabi töötajaga – nemad pakuvad psühholoogilist abi, et inimene mõistaks, et selline elu ei ole normaalne.»
Prokuratuur otsustas mitte kasutada üldmenetlust, kus ohvril tulnuks kohtus juhtunut taas selgitada ja tunnistusi anda, vaid kokkuleppemenetlust. See pole aga mugavam moodus mitte ainult ohvrile, vaid ka kurjategijale – ta peab karistuse suurusega nõus olema.
Karistuse suurusega peab nõus olema ka ohver. «Kokkuleppemenetluse kohaldamiseks peab alati olemas olema kannatanu nõusolek ning arvestada tuleb kannatanu arvamusega karistuse kohta,» kinnitas kriminaalasja kohtueelset menetlust juhtinud ringkonnaprokurör Gardi Anderson.
Peale kokkuleppemenetluse olemuse mõjutas mehe karistuse suurust seegi, et vägivallatseja ei olnud varem kriminaalkorras karistatud.


description: President Kersti Kaljulaid kasutab vene keele oskuse lihvimiseks ihukaitsjate abi, kellega ta suhtleb vene keeles.

title: Kersti Kaljulaid räägib keeleoskuse lihvimiseks oma ihukaitsjatega vene keeles

maintext:
Kaljulaid ütles intervjuus Helsingin Sanomatele, et see pole suur saladus, et sugugi mitte kõigi tema ihukaitsjate emakeel ei ole eesti keel. «Harjutan ihukaitsjatega rääkides oma vene keelt nii palju kui võimalik,» ütles Eesti riigipea.
Eesti riigipeana täna oma esimesele välisvisiidile Soome sõitnud Kaljulaid rääkis, et Eestis elavate venelastega kavatseb ta rääkida vene keeles, nii palju kui see tema roostes keeleoskusega võimalik on.
Enne Euroopa kontrollikotta tööle asumist töötas Kersti Kaljulaid Iru elektrijaama juhina ja seal tuli tal tööalaselt palju kasutada vene keelt. Helsingin Sanomat märkis, et pärast oma esimesi välisvisiite Soome ja Lätti kavatseb Kaljulaid sõita sisevisiidile Ida-Virumaale, kus on enamiku elanike kodune keel vene keel.
Soome presidendi Sauli Niinistöga kavatseb Kaljulaid oma visiidi ajal rääkida soome keeles. Ka oma esimese telefonivestluse Soome riigipeaga pidas Eesti president soome keeles.
Kaljulaid rääkis, et talle meeldib minna jooksvalt ühelt keelelt teisele, kuna see hoiab taju teravana ja aitab paremini mõista teisi kultuure. Euroopa kontrollikojas töötades oli tal kombeks minna vestlustes sujuvalt üle inglise keelelt prantsuse keelele ja vastupidi. Oma soomlastest kolleegidega suhtes Kaljulaid Luksemburgis soome keeles.
Eesti elanikke ei tohi nende arvamuse põhjal kastidesse jagada
Kommenteerides Eesti venelaste seisukohta Ida-Ukraina konflikti küsimuses, tõdes Kaljulaid, et tõepoolest toetavad paljud venelased selles küsimuses Venemaa seisukohta. Samas rõhutas Eesti riigipea, et Eesti elanikke ei tohi sildistada või kastidesse jagada selle järgi, milline on nende seisukoht mingis küsimuses. Ta lisas, et kindlasti ei tasu arvata, et Eesti venelased on kõigis küsimustes ühisel meelel.
Kaljulaid märkis, et Eesti seisukoht Ida-Ukraina küsimuses on selge – tegemist on Venemaa agressiooniga iseseisva riigi vastu ja sellega on Venemaa rikkunud rahvusvahelist õigust. Kaljulaid avaldas rahulolu selle üle, et Euroopa Liit on jäänud selles küsimuses ühtseks.
Rääkides Soome koostööst NATOga, ütles Kaljulaid, et kaitsekoostöö parim aluspõhi on teineteise valikute tunnustamine ja austamine. Eesti riigipea sõnul on Eesti sellega rahul, et nii Soome kui ka Rootsi teevad NATOga koostööd.
Tallinnast ja Helsingist on moodustumas Talsinki
Kaljulaid tõdes, et Tallinna ja Helsingi piirkond on üha enam muutumas ühtseks majandusruumiks ja sõnaühend Talsinki on täiesti õigustatud. Ta viitas Eesti ja Soome vahele rajatavale Balticconnectori gaasijuhtmele, digitaalsete teenuste ühendamisele ning tulevikus võib kahe linna vahele kavandatavale raudteetunnelile.
«Veel 20 aastat tagasi uskumatuna tundunud asjad on saanud teoks. Näiteks suveajal võib astuda sadamast Tallinna ja Helsingi vahel liikuvale laevale iga 15 minuti järel,» lausus Kaljulaid.
Eesti ja Soome vahelise raudteetunneli rajamist ei pea kaljulaid võimalikuks ilma Rail Balticu raudteeta, mis kulgeb läbi Balti riikide ja Poola kuni Berliinini välja. Kaljulaid usub, et kiire raudteeühendus suurendaks ka kaubavoogusid.
Soomes töötab ligi 70 000 eestlast. Soome on saanud sellega juurde tööjõudu ja maksumaksjaid. Helsingin Sanomat uuris Eesti presidendi arvamust, mida on sellest võitnud Eesti.
«Eesti on võitnud sellega, et Soomes töötavad eestlased tulevad nädalavahetusteks koju. Eestil on vedanud sellega, et Soomest või Rootsist ei ole liiga pikk maa ega liiga kulukas koju sõita,» rääkis ta.
Kaljulaid lisas, et Eesti keskmine palk kasvab pidevalt ja see on praegu 1100 eurot. Samas on see ikkagi vähem kui kolmandik Soome keskmisest palgast.


description: Läbi aegade suurim arv õigusteadlasi, üle 700, koguneb 13. ja 14. oktoobril Tartusse õigusteadlaste päevadele, mis keskendub tänavu Euroopale aktuaalsetele teemadele – rahvusvahelisele õigusele ja inimõigusele. Postimees teeb aruteludest otseülekande.

title: Postimehe otseülekanne: Tartusse koguneb rekordarv õigusteadlasi

maintext:
Ajakava
13. oktoober
Plenaaristung Vanemuise kontserdimajas
10.00–10.20 Avamine/väitlus (väitlusklubi «Kas vabaduse piiramine julgeoleku kaalutlusel on õigustatud?» SpeakSmart koolitajad)
Irene Kull, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse professor, Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi esimees Jüri Heinla, Eesti Juristide Liidu tegevpresident
Kas rahvusvaheline õigus loeb?
Väitlusjuht: Lauri Mälksoo, akadeemik, Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse professor
10.20–12.00
Esinejad: Marina Kaljurand; Marie Jacobsson, Rootsi välisministeerium, Rahvusvahelise Õiguse Komisjoni (ILC) liige; Rein Müllerson, Tallinna Ülikooli rahvusvahelise õiguse ja poliitika juhtivteadur; Cuno Tarfusser, ICC kohtunik, Itaalia; Peter Tomka, ICJ kohtunik, Slovakkia
Inimõigused - olukord ja areng Eestis
Väitlusjuht: Uno Lõhmus, Tartu Ülikooli külalisprofessor
12.30–14.00
Esinejad: Aino Lepik von Wirén, välisministeeriumi Euroopa ja Atlandi-ülese koostöö osakonna peadirektor; PhD Rait Maruste, riigikogu liige; LLM Madis Ernits, Tartu ringkonnakohtu kohtunik, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna doktorant; Paul Keres, advokaadibüroo Glikman Alvin & Partnerid vandeadvokaat
Julgeolek I. Julgeolekuargument põhiõiguste piiramisel
(Vanemuise kontserdimaja)
Väitlusjuht: Heili Sepp, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna doktorant, õiguskantsleri nõunik-osakonnajuhataja, Tartu Ülikooli
15.00–16.30
Ajaloodoktor Ivo Juurvee, Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku instituudi juhataja
Võimalikest õppetundidest 1918-1940
LLM Madis Ernits, Tartu ringkonnakohtu kohtunik, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna doktorant
Julgeolek ja põhiõigused
PhD Arnold Sinisalu, kaitsepolitseiameti peadirektor
Julgeolek kui põhiõiguste tagamise eeldus
Julgeolek II. Teave kui relv sise- ja välisjulgeolekus
(Vanemuise kontserdimaja)
Väitlusjuht: Janek Luts, õiguskantsleri kantselei kommunikatsioonijuht
16.50–18.00
MA (National Defense University, USA) Mikk Marran, teabeameti peadirektor
Jõuametnikkonna vaade
MA (King's College, London) Merle Maigre, presidendi julgeolekunõunik
Agressiooni defineerimine julgeolekukonfliktis
MA (US Army War College, USA) Taimar Peterkop, Riigi Infosüsteemi Ameti peadirektor
Õigus ja infosüsteemid
Töötamine ja ettevõtlus I. Töötaja ja tööandja omavahelise suhte muutumine
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht : Indrek Niklus, justiitsministeeriumi eraõiguse talitluse juhataja
15.00–16.30
Gaabriel Tavits, Tartu Ülikooli sotsiaalõiguse professor
Kui paindlikuks saab töösuhete õiguslikku reguleerimist muuta?
Peep Peterson, Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees
Muutuv tööturg ja töötajate ootused õiguskorrale
Karin Madisson, advokaadibüroo Sorainen partner ja vandeadvokaat, Eesti Advokatuuri
äriõiguskomisjoni juht
Narva tehasetöötajast Skype'i programmeerijani. Moodsa töösuhte uued vormid ja takistused Eestis
Töötamine ja ettevõtlus II. Töösuhete tulevik. Riigi sekkumise vajadus töösuhetesse ja töökonfliktidesse
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Tiina Saar-Veelmaa, Proexperti personalijuht ja tööõnne uurija
16.50–18.00
Annika Uudelepp, Praxise kauaaegne juht
Kas käia ajaga kaasas või jääda ajale jalgu? «Tulevikutöö» on juba tänane reaalsus
Meeli Miidla-Vanatalu, tööinspektsiooni peadirektori asetäitja töösuhete järelevalve ja õiguse alal
Moodsad töösuhted ja töötingimuste järelevalve
Egle Käärats, sotsiaalministeeriumi tööala asekantsler
Paindlikud töösuhted. Millises suunas tasub painutada?
Rahvusvaheline humanitaarõigus
(Tartu Ülikooli aula)
Väitlusjuht: Mag. iur. Andres Parmas, Tallinna ringkonnakohtu kontunik, Tartu Ülikooli karistusõiguse lektor
15.00–16.30
Dr. iur. René Värk, Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse dotsent
Tänapäevaste relvakonfliktide määratlemise keerukus
Kalle Kirss, kaitseministeeriumi õigusosakonna juhataja asetäitja
Kinnipidamine mitterahvusvahelistes relvakonfliktides
Olavi Jänes, Balti Kaitsekolledži õigusnõunik
Tsiviilisikute vahetu osalemine vaenutegevuses ehk mis asjaoludel saab tsiviilisikust legaalne sihtmärk
Madis Vainomaa, sõltumatu ekspert (inimõigused ja haavatavad grupid)
Inimõiguste kaitsjate roll õigusrikkumiste dokumenteerimisel relvakonflikti käigus
Rahvusvaheline kriminaalõigus
(Tartu Ülikooli aula)
Väitlusjuht: Dr. iur. René Värk, Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse dotsent
16.50-18.00
Mag. iur. Andres Parmas, Tallinna ringkonnakohtu kohtunik, Tartu Ülikooli karistusõiguse lektor
Kriminaalõiguse võimaluste piirid
Tiina Intelmann, endine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu liikmesriikide assamblee president
Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja muutuv maailmapoliitika
Eerik Heldna, kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja
Võõrvõitlejad ja karistusseadustiku rakendamine
Õigusajalugu. Inimene ja võim
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Marju Luts-Sootak, Tartu Ülikooli õiguse ajaloo professor
15.00–16.30
Dr. iur. Hesi Siimets-Gross, Tartu Ülikooli õiguse ajaloo ja Rooma õiguse dotsent, Euroopa Kohtu keelejurist
Marelle Leppik, advokaadibüroo LMP advokaat, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna doktorant
Vene impeeriumi 1906. a konstitutsioon – esimene põhiõigusdokument Eesti ajaloos?
Ken Ird, Tartu Ülikooli ajaloo- ja arheoloogia instituudi doktorant
Vana vali Rootsi aeg ja Venemaa inimlik paleus? Surmanuhtlusest Läänemere provintside kohtutes XVIII sajandil
Dr. phil. Andres Andresen, Tartu Ülikooli Eesti uusaja ajaloo dotsent
Kaitseliit – riigivõimu teostamine vabatahtlikkuse printsiibil
16.50–18.00
Marju Luts-Sootak, Tartu Ülikooli õiguse ajaloo professor
Üldpõhimõtted ja -klauslid Eesti Vabariigi tsiviilseadustiku projektides (1925-1940) - üksikisiku või kollektiivi huvides?
Mag. iur. Hannes Vallikivi, advokatuuri esimees, advokaadibüroo Derling juhtivpartner
Poliitilised protsessid Eesti Vabariigis 1930ndate alguses
Dr. iur. Priidu Pärna, Tallinna notar
Ajalooliste võimude arhitektuurilised ja ikonograafilised väljendused Eestis
Reede, 14. oktoober
Julgeolek III. Laiapõhjaline riigikaitse
(Tartu Ülikooli aula)
Väitlusjuht: Mag. iur. Mari-Liis Põder-Korjagina, õiguse Fondi esimees, Eesti Reservohvitseride Kogu juristide sektsiooni esimees
9.30–11.00
MA Jonatan Vseviov, kaitseministeeriumi kantsler
Eesti kaitselahend
Taavi Veskimägi, Eesti Kaitsetööstuse Liit
Kaitsetööstuse roll kaitsevalmiduse tagamisel
MD, PhD Tiit Meren, kirurg, Taastava Kirurgia Kliinik, Eesti Reservohvitseride Kogu
Kuidas vabatahtlik reservohvitser, töötades tervishoiumaastiku tsiviilsektoris, saab pakkuda Eesti laiapindsele riigikaitsele lisavõimekust
Julgeolek IV. Haldusmenetluse ja süüteomenetluse piirid julgeoleku kontekstis
(Tartu Ülikooli aula)
Väitlusjuht: Inna Ombler, riigiprokurör
11.30–13.00
LLM Norman Aas, justiitsministeeriumi kantsler
Avaliku korra preventiivne ja repressiivne kaitse – õiguspoliitiline perspektiiv
Kristjan Siigur, Tallinna halduskohtu esimees
Vaadates vaatajaid: varjatud teabehange kui igaühe õiguste kaitse viis ning selle kontrollimehhanismid
Mag. iur. Martin Triipan, Raidla Ellex advokaadibüroo vandeadvokaat ja partner
Julgeolekuasutuste poolt teabe kogumine ja kasutamine. Õiguste kaitse elastsus ja selle piirid
Jagamismajandus I. Jagamismajandus kui ettevõtluse tulevik
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Juhan Lepassaar, Euroopa Komisjoni asepresidendi Andrus Ansipi kabinetiülem
9.30–11.00
LLM Kilvar Kessler, finantsinspektsiooni juhatuse esimees
Jagamismajandus finantssektoris: kas vana lugu uues kuues?
Andres Sooniste, tarbijakaitseameti peadirektor
Jaga ja vastuta?
Dmitri Jegorov, rahandusministeeriumi maksu- ja tollipoliitika asekantsler
Maksud ja jagamismajandus: kas täielik selgus vs. midagi ei jaga?
Kaidi Ruusalepp, Funderbeami asutaja ja juht, Tallinna börsi endine juht, digitaalallkirja seaduse üks autoritest
Häkkides paragrahve. Jagamismajandaja teekond
Jagamismajandus II. Jagamisteenuse osalised, nende õigused ja kohustused
Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Küllike Jürimäe, Euroopa Kohtu kohtunik
11.30–13.00
Karin Sein, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse professor, eraõiguse osakonna juhataja asetäitja
Müüja, platvormipidaja ja tarbija vahelised õigussuhted ja neile kohaldatav õigus
Urmas Volens, Tartu Ülikooli tsiviilprotsessi dotsent, advokaadibüroo Nove vandeadvokaat ja partner
Ühisrahastus: lepinguliste suhete mudelid, tagatised, riskid
Villu Kõve, riigikohtunik, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse dotsent
Kellelt, kus ja kuidas midagi nõuda, kui jagatud või vahendatud kaup või teenus ootustele ei vasta või kui vahendatud laenu ei tagastata?
Rahvusvaheline õigus III. Rahvusvahelise õiguse areng ja küberruum
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Peter Pedak, välisministeeriumi rahvusvahelise õiguse büroo direktor
9.30–11.00
Erki Kodar, kaitseministeeriumi õigus- ja haldusküsimuste asekantsler
Riiklik julgeolek, küberruum ja rahvusvaheline õigus – kas ühilduvad või ühildamatud mõisted?
Dr Katrin Nyman-Metcalf, Tallinna Tehnikaülikooli õiguse instituudi tehnoloogiaõiguse õppetooli juhataja, professor, e-Riigi Akadeemia uuringute juht
Küberruumi kasutamine rahumeelsetel eesmärkidel: mida õppida kosmosest?
Dr. iur. Eneken Tikk-Ringas, Rahvusvahelise Strateegiauuringute Instituudi (International Institute for Strategic Studies) teadur, Tartu Ülikooli IT-õiguse külalislektor
Kuidas on tehnoloogia areng mõjutanud riikide suhteid ja rahvusvahelise õiguse kohaldamist?
Liis Vihul, NATO küberkaitsekoostöö keskuse teadur
Rahvusvahelise õiguse kohaldamine küberrünnetele. «Tallinna käsiraamatu» olulisimad järeldused
Rahvusvaheline õigus IV. Inimõiguste universaalsuse teoreetilised ja praktilised proovikivid
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Dr. iur. Mart Susi, Tallinna Ülikooli inimõiguste dotsent
11.30–13.00
Mari Amos, ÜRO piinamisvastase alamkomitee liige
Keskkonna mõju inimõiguste tagamise hindamisele
PhD Merilin Kiviorg, Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse vanemteadur
Narratiivi muutus: kas inimõigused teelahkmel?
Peeter Roosma, riigikohtunik
Institutsionaalne mitmekesisus inimõiguste universaalsuse teenistuses?
Dr. iur. Mart Susi, Tallinna Ülikooli inimõiguste dotsent
Kas inimõiguste ajajärk on lõppemas?
Lõppistung. Euroopa Inimõiguste Kohus ja Eesti õigus: kas monoloog või dialoog?
(Dorpati konverentsikeskus)
Väitlusjuht: Julia Laffranque, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik, teise sektsiooni asepresident, Tartu Ülikooli külalisprofessor
14.05–14.50 Guido Raimondi, Euroopa Inimõiguste Kohtu president
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendite õiguslik väärtus
Järgnevas poodiumdiskussioonis osalevad: Maris Kuurberg, Eesti Vabariigi valitsuse esindaja Euroopa Inimõiguste Kohtus; Julia Laffranque, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik, teise sektsiooni asepresident, Tartu Ülikooli külalisprofessor; Andres Herkel, riigikogu liige; Priit Pikamäe, riigikohtu esimees; Guido Raimondi, Euroopa Inimõiguste Kohtu president; Hannes Vallikivi, advokatuuri esimees
Käsitletavad teemad:
Eesti peale esitatud kaebused Euroopa Inimõiguste Kohtus. Mis on olnud läbi aegade kõige populaarsemad teemad ja millistes küsimustes on leitud kõige rohkem rikkumisi? Kuidas täidesaatev võim rakendab oma igapäevases tegevuses Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendeid? Kuidas Eesti kohta tehtud otsuseid täidetakse? (Maris Kuurberg)
Kas ja kuidas ning millised Eesti kohta tehtud lahendid on mõjutanud Euroopa Inimõiguste Kohtu üldist praktikat? Kuidas kajastuvad Eesti inimene, tema õigused ja probleemid üleeuroopalises kontekstis? (Julia Laffranque)
Kuivõrd toetutakse riigisiseses kohtumenetluses ja lahendites Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale? Millised on Eesti kohtunike lootused ja ootused koostööle Euroopa Inimõiguste Kohtuga? (Priit Pikamäe)
Millised on Euroopa Inimõiguste Kohtu tulevikuväljavaated? Kuidas näeb praktikas välja lähimuse põhimõtte ja kaalutlusõiguse kohaldamine? (Guido Raimondi)
Millisena paistab Euroopa Inimõiguste Kohus kaebajatele ja nende esindajatele: kas ligipääsmatu kindluse või Euroopa südametunnistuse ja viimase lootusena? (Hannes Vallikivi)


description: Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ütles täna erakonna siseelust rääkides, et partei on praegu oma absoluutses tipus ja oleks keeruline ette kujutada, et näiteks presidendivalimistel toimunu oleks saanud tema positsiooni kõigutada.

title: Rõivas oma tooli kõikumisest: isegi tuuleiili pole olnud selles suunas

maintext:
Küsimusele, kas ta tunnetas presidendivalimiste käigus, et tema tool kõigub, vastas Rõivas Vikerraadios, et Reformierakond on peaministri erakond, partei on võitnud riigikogu valimised, erakonna esimees on valitud väga suure mandaadiga partei etteotsa ja on saanud valimistel isiklikult ligi 16 000 häält ning sellises olukorras on päris keeruline ette kujutada, et mõne taolise teema pärast hakkab erakonna juhi tool kõikuma.
«Ei ole hetkekski isegi tuuleiili olnud selles suunas ja kohati on lausa naljakas lugeda, kust sellist asja saab võtta,» ütles Rõivas Vikerraadio otsesaates «Stuudios on peaminister».
Rõivas lisas ka, et kahe ja poole aasta jooksul, mil ta on Reformierakonda juhtinud, on erakond olnud kas kõige populaarsem või populaarsuselt teisel kohal. «Erakonnal on olnud palju raskemaid aegu. On olnud ajad, kus Reformierakonna keskmine toetus oli kuskil 11 protsendi juures. Sellega võrreldes me oleme ikka absoluutses tipus,» kinnitas ta.


description: Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid, kes toetab Euroopa Kontrollikoja senise liikme Kersti Kaljulaidi valimist presidendiks, ning fraktsiooni kuuluv Peeter Ernits, kes nädalavahetusel kutsus kolleege Kaljulaidi valimisest loobuma, kalduvad mõlemad arvama, et kõigest hoolimata saab Eesti täna uue presidendi.

title: Karilaid: kui Kaljulaid täna uppi lasta, võib tulla veel hullem variant

maintext:
«Meeleolu on selline, et millal siis veel, kui mitte täna,» ütles Karilaid, kelle sõnul toimub keskfraktsioonis keskpäeval veel viimane arutelu, kus selgub, kas keskerakondlased hääletavad võimalikult ühtselt või käitub igaüks nii, nagu tema poliitiline kogemus ja intuitsioon käsivad.
Samas ei pidanud ta võimalikuks, et fraktsioon kalduks Kaljulaidi valimist mitte toetama. «Enamushääled saab ta meie käest ikka kätte, võib-olla mingi lõik võib kaduma minna, aga mitte palju,» ütles Karilaid Postimehele ja lisas, et peale väikese osa keskerakondlaste võib Kaljulaid ilma jääda ka osa reformierakondlaste häältest. «Minu enda hääl kaduma ei lähe,» kinnitas ta.
Tema sõnul on selge, et kuna presidendivalimiste protsess on aetud sedavõrd kinniseks, siis ideaalset kandidaati ei saa enam otsima hakata. «Kui mul oleks täna võimalus parlamendiliikmena tekitada protsess, kus saaksime otsida kandidaati maailmavaate järgi, siis ma Kaljulaidi ei valiks, sest ta on parempoolne inimene, aga kui ta täna uppi lasta, siis võib tulla veel hullem variant,» lausus ta.
Keskerakonda kuuluv riigikogu liige Peeter Ernits, kes nädalavahetusel kutsus kolleege Kaljulaidi presidendiks valimisest loobuma ja soovitas valida uueks riigipeaks Siim Kallas, ütles täna Postimehele, et ei oska öelda, kui paljud riigikogu liikmed võtavad tema üleskutset kuulda. Samas märkis ta, et laupäevase avalduse peale avaldasid paljud kolleegid eri fraktsioonidest talle toetust.
Ernits kordas, et küsimus pole Kaljulaidis, vaid valimiste protsessis. Kuna hääletusele pannakse vaid üks kandidaat, ei ole tema sõnul tegu valimiste, vaid üksnes hääletusega nagu kadunud Nõukogude Liidu ajal. «Üks seltsinaine pannakse ette – see on sügavalt vastumeelne nii mulle kui paljudele parlamendiliikmetele,» ütles ta, kuid lisas samas, et on iseasi, kas nad seda ka avalikult tunnistavad.
Ernitsa sõnul on kindel, et kõik 90 riigikogu liiget, kes andsid Kaljulaidi ülesseadmiseks allkirja, teda tänasel hääletusel ei toeta. Siiski võib tema hinnangul arvata, et parteidistsipliin ja parlamendi teerull teevad oma töö ning valituks osutumiseks vajalikud vähemalt 68 häält saab Kaljulaid kokku.
Riigikogu hääletusvoor algab täna kell 13 ja tulemused peaksid selguma kella 14.30 ajal. Lisaks üksikutele saadikutele on vaid Konservatiivse Rahvaerakonna seitsmeliikmeline fraktsioon deklareerinud, et ei kavatse Kaljulaidi poolt häält anda.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Keskkonnakaitsja: Venemaale tuleb maailma suurim tuumajäätmete hoidla
Nõukogude ajal tuli külma sõja tingimustes tuumarelvavõimekus luua nii kiiresti kui võimalik ja keskkonna peale ei mõelnud sealjuures keegi, märkis intervjuus Postimehele Venemaa keskkonnakaitsja Oleg Bodrov. Nüüd on Venemaal 35 tuumareaktorit ja radioaktiivsete jäätmete jaamu üle riigi vähemalt sada.


description: Kuressaare kohtumaja kinniste uste taga jõudis reedel lõpule Saaremaa viimase aja suurim narkoprotsess 10-mehelise kamba üle, mis tõi kahele süüalusele enam kui nelja aasta pikkuse reaalse vangistuse, kirjutab Meie Maa.

title: Narkoäri tõi Saaremaal kahele mehele pikad vangistused

maintext:
Kohus tunnistas Marko Pruuli süüdi grupis toime pandud narkootilise aine suures koguses ebaseaduslikus käitlemises ja narkootilise aine väikeses koguses ebaseaduslikus edasiandmises alla 18-aastasele isikule. Veel tunnistati Pruul süüdi teisele isikule varalise kahju tekitamise katses andmete ebaseadusliku sisestamise teel varalise kasu saamise eesmärgil. Kokku mõistis kohus Pruulile liitkaristusena kokku 4 aastat ja 7 kuud vangistust, kirjutab Meie Maa.
Raido Lehiste tunnistas kohus süüdi grupilises narkootilise aine suures koguses ebaseaduslikus käitlemises ning mõistis talle karistuseks 3 aasta ja 8 kuu pikkuse reaalse vangistuse. Kohus liitis sellele otsa Harju maakohtu möödunud aasta 16. juuni otsusega mõistetud 8 kuud vangistust, mis tähendab, et Lehiste karistuseks kujunes kokku 4 aastat ja 4 kuud vangistust.
Kohus tunnistas Karel Puri süüdi mootorsõiduki ilma juhtimisõiguseta juhtimises, kui see on toime pandud süstemaatiliselt. Lisaks süüteo toimepanemise tulemusena saadud vara hoidmises ja turustamises, grupis toime pandud narkootilise aine suures koguses ebaseaduslikus käitlemises ning vägivalda kasutades toime pandud varalise kasu üleandmise nõudmises. Kokku mõistis kohus Purile kuritegude eest 4 aastat ja 6 kuud vangistust. Kohus arvas Puri kahtlustatavana kinnipidamise ja vahi all viibimise alates 31. märtsist kuni 21. oktoobrini karistusaja hulka. Ärakandmata karistuse 3 aastat, 11 kuud ja 7 päeva jättis kohus kohaldamata tingimisi 4 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga, mis tähendab, et Puri pääses reedel kohtusaalis vahi alt vabaks.
Kohus tunnistas Viljar Tugimi, Artur Kovaljovi ja Ken Rätsepa süüdi narkootilise aine grupis toime pandud suures koguses ebaseaduslikus käitlemises ning mõistis neile karistuseks kolm aastat vangistust tingimisi kolmeaastase katseajaga ühes käitumiskontrollile allutamisega. Pearu Singi tunnistas kohus süüdi narkootilise aine suures koguses ebaseaduslikus käitlemises ja avalikus kohas toime pandud käitumise üldnõuete rikkumises ning mõistis talle liitkaristuseks kolm aastat vangistust tingimisi kolmeaastase katseajaga.
Samasuguse karistuse sai ka Risto Kaunissaar, kelle kohus tunnistas süüdi Grupis toime pandud narkootilise aine suures koguses ebaseaduslikus käitlemises ning teisele isikule varalise kahju tekitamise katses andmete ebaseadusliku sisestamise teel varalise kasu saamise eesmärgil.
Kohus tunnistas Rauno Blauhuti süüdi narkootilise aine väikeses koguses ebaseaduslikus edasiandmises ja mõistis talle karistuseks üheaastase vangistuse. Kohus pööras täitmisele Blauhutile Harju maakohtu 22. veebruari otsusega auto purjuspäi juhtimise eest mõistetud 7 kuud vangistust ja mõistis liitkaristuseks kokku üheaastase vangistuse. Kohus jättis vangistuse kohaldamata tingimisi kaheaastase katseajaga.
Karlis Kavaku tunnistas kohus süüdi avalikus kohas käitumise üldnõuete rikkumises, kui see on toime pandud vägivallaga, ja mõistis talle karistuseks 8 kuud vangistust. Kohus liitis sellele otsa Kavakule Pärnu maakohtu 11. mai otsusega vägivallatsemise eest mõistetud 4 kuud vangistust ja mõistis kokku liitkaristusena vangistuse 8 kuud tingimisi 18-kuulise katseajaga ühes käitumiskontrollile allutamisega.
Algselt andis prokuratuur sama kriminaalasjaga seoses kohtu alla 16 meest. Neist kahe osas eraldati kriminaalasi kohtus iseseisvalt arutamiseks ja nende kohta on otsus juba varem tehtud. Detsembris hakkab kohus arutama nende alles jäänud nelja mehe kriminaalasja, kes veel kohtu ette jõudnud ei ole.


description: Ametist lahkunud president Toomas Hendrik Ilvese kasutada jääb väikebuss Mercedes-Benz V 250 koos autojuhiga.

title: Ilvese käsutusse jääb väikebuss Mercedes-Benz

maintext:
«President Ilvest sõidutatakse ametijärgselt sõidukiga Mercedes-Benz V 250, hanke võitjaks ehk lepingupartneriks Silberauto,» teatas presidendi kantselei esindaja Piret Pert.
Lepingu hind on 776,77 eurot pluss käibemaks. See sisaldab liiklus- ja kaskokindlustust, asendusautot, kindlustusjuhtumite käsitlust ja ööpäevaringset hädaabiteenust vastavalt riigihanke tehnilisele kirjeldusele, lisas kantselei esindaja.
Sõiduk Mercedes-Benz V 250 on Silberauto kodulehe avaldatud brošüüri kohaselt «soliidne ja mugav sõiduk ärikliendile või ruumikust ja luksust hindavale perele», selles on lisaks juhi kohale olenevalt spetsifikatsioonist kas viis või kolm istekohta.
Lisaks autole näeb presidendi ametihüve seadus ametist lahkunud presidendile ette bürooruumid. «Nii president Arnold Rüütli kui ka president Toomas Hendrik Ilvese büroo paikneb Kadriorus, presidendi kantseleile kuuluval kinnistul,» lisas Pert.
Ametist lahkunud president Ilvese nõunik on Urve Eslas, sekretär Erika Kampus ja autojuht Tõnu Janter.
Presidendi abikaasaga seotud hüved tulenevad Vabariigi Presidendi ametihüve seaduse paragrahvist 8 (1). Nimetatud paragrahv lisati seadusesse 2006. aasta kevadel, veel enne Ilvese valimist riigipeaks. Paragrahvi 8(1) lõike 2 alusel makstakse pärast presidendi ametivolituste lõppemist presidendi abikaasale kõnesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud tasu, mille suurus on 20 protsenti presidendi ametipalgast kuni abikaasa surmani.
Selle lõike alusel makstakse igakuist esindustasu 1058 eurot 2006. aasta sügisel ametist lahkunud president Rüütli abikaasale. President Toomas Hendrik Ilvese abikaasa esindustasu suurus on samuti 1058 eurot kuus. President Ilvese ametipension on 3966 eurot, selgitas Pert.


description: Keskerakonna praegusel esimehel Edgar Savisaarel on veel viis päeva jäänud aega, et kinnitada, kas ta kandideerib kahe nädala pärast Jüri Ratase vastu Keskerakonna esimehe kohale. Viimased arengud viitavad pigem sellele, et 5. novembril kandideerivad erakonna juhiks Jüri Ratas ja Yana Toom.

title: Yana Toom: seekord olen valmis lõpuni minema

maintext:
Europarlamendi saadikul ja Keskerakonna juhatuse liikmel Yana Toomil on tavapärasest veel kiiremad ajad. Selle nädala teisel poolel esitasid mitu Keskerakonna piirkonda Yana Toomi kandidatuuri partei juhi kohale. Toom teatas, et see on talle suur au ja ta on valmis seda usaldust õigustama.
Neljapäeval andis Toomile omamoodi õnnistuse ka Edgar Savisaar, kes Tallinna Televisioonis märkis, et tervitab Toomi kandideerimist: «See on ju väga tore. Yana Toom on väga tugev kandidaat. Mina olen Yana poolt.»
Savisaar jättis siiski lahtiseks, kas ta ka ise kandideerib. Tema kandidatuur on küll esitatud, kuid Savisaar pole seni andnud nõusolekut ametlikult kandideerida. Kandideerimisnimekiri läheb lukku reedel, 28. oktoobril, seega peab Savisaar järgmise viie päeva jooksul oma otsuse välja ütlema.
Pühapäeval korraldas Toom Tallinnas Rahvusraamatukogus kohtumise valijatega, kus osales ca 250 peamiselt venekeelset vanemaealist inimest. Meeleolukal ja kirglikul üritusel, kus Toom vastas inimeste küsimustele ja Eduard Toman laulis vene romansse vaheldumisi Raimond Valgre loominguga, avaldasid vene pensionärid Toomile toetust kandideerimisel erakonna juhi kohale.
Kuigi üritust finantseeris europarlamendi ALDE fraktsioon ja seetõttu rõhutas Toom korduvalt, et ta ei saa ega taha sel üritusel rääkida Keskerakonnast, ei lasknud valijad end sel teemal vaigistada.
«Kas Teile ei tundu, et on aeg vahetada Savisaar välja!» haaras mikrofoni vanem meesterahvas. «Neli aastat tagasi suvepäevadel olin tema suur toetaja, kuid 25 aastat võimul püsimist võivad väsitada, haigused kipuvad kallale. On saabunud aeg anda partei Teile, austatud Yana Toom.» Saal aplodeeris.
Toom kinnitas, et ta kandideerib 5. novembril erakonna kongressil.
Postimehele märkis Toom, et erinevalt eelmisest kongressist, kus ta samuti kandideeris, aga oma kandidatuuri Savisaare kasuks taandas, võtab ta seekord kandideerimist täie tõsidusega.
«Seekord on mul valmisolek minna lõpuni,» ütles Toom. Ta nentis, et ei tea, mis Edgar Savisaar planeerib ja kas Savisaar kandideerib, kuid kinnitas, et ei lähe kongressile plaaniga end taandada.
Inimeste küsimustele, kuidas ta oma võimalusi hindab, vastas Toom, et ta ei ole inimene, kes tegeleks prognooside tegemisega, vaid inimene, kes püstitab eesmärgi ja teeb siis selle nimel tööd.
Graafik on Toomil lähiajal tihe. Ürituselt Rahvusraamatukogus kiirustas Toom edasi Lasnamäele valijatega kohtuma. Kongressini on jäänud kaks nädalat, kuid suure osa järgmisest nädalast peab europarlamendi saadik olema Strasbourgis. Eestis veedetav aeg on suuresti planeeritud piirkondadega kohtumisteks.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Maaklerite salajane andmebaas sattus uurimise alla
Maaklerid on aastaid kogunud paroolikardina taga tegutsevasse portaali tehingud.ee aadressi täpsusega informatsiooni kinnisvaratehingute kohta. Sellest andmebaasist on võimalik teada saada, mis hinnaga ja millal on üks või teine korter aastate jooksul maha müüdud. Väärt info, kui poleks ühte «aga» – nii detailse info avalik levitamine on ebaseaduslik, kõige tipuks lekkis info kardetavasti riigile kuuluvast andmebaasist.


description: Tänavu aprillis esitas Keskerakonna Tartu piirkonna esimees Aadu Must politseile avalduse, kuna Keskerakonna büroo ruumidest Ülikooli tänaval oli arvatavalt viimase pooleteise kuu vältel kaduma läinud mitu koosoleku protokolli ja ümbrik ligikaudu saja euroga.

title: Oudekki Loone väidetavast vargusest: sellist võimuvõitlust nimetatakse ratfucking’uks

maintext:
Tänane Eesti Päevaleht kirjutab, et mitu Keskerakonna fraktsiooni ja erakonna juhatuse liiget kinnitas lehele anonüümselt, et üks kontorisse tungija oli riigikogu liige Oudekki Loone.
«See on puhas laim, puhas väljamõeldis. Ei ole isegi mingeid tõendeid, et midagi oleks üldse kontorist ära võetud,» vastas Keskerakonna endine peasekretär Oudekki Loone süüdistustele. Ta lisas, et ka Tartu piirkonna revisjon ei ole täheldanud, et raha oleks puudu.
Loone sõnul püüdis Aadu Must teda erakonna sees varguses süüdistada. «Pärast seda, kui minu advokaadid talle meelde tuletasid, et valeinfo andmine on Eesti vabariigi seadustega keelatud, siis võttis ta paar sammu tagasi ja ütles, et ta arvab, kindlasti see mina ei olnud,» rääkis Loone.
Loone avaldas oma sotsiaalmeedia kontol ka osa Aadu Musta talle saadetud kirjast ja kirjutas: «Kohe kui kongress läheneb, siis hakkavad inimesed püüdma preemiat «kõige alatum poliitik». Härra Aadu Must muu hulgas püüdis mind ka kevadel sellesama looga, mida EPL täna levitab, Edgar Savisaare ja Priit Toobali ees halba valgusse seada.»
«Ma arvan, et võib-olla kellelgi tuli hirm, et äkki hoopis mina hakkan Keskerakonna esimeheks. Mingisugune põhjus peaks olema, miks inimesed tegelevad sellise võimuvõitluse meetodiga, mille kohta ameeriklased ütlevad ratfucking*. Täiesti mõttetu ja inetu süüdistus,» lisas Loone Postimehele.
Politsei avalduse peale väärteomenetlust ei alustanud. «Avalduses väljatoodu põhjalikul kontrollimisel võttis politsei vastu otsuse väärteomenetlust mitte alustada. Nimelt, asjaolude kontrollimisel ei ilmnenud midagi, mis annaks alust kellegi konkreetse isiku suhtes süüteovastutust kohaldada,» kommenteeris Tartu politseijaoskonna politseikapten Kert Kotkas.
Protokollid ja sularaha olid politsei selgitusel väidetavasti küll kadunud, ent nende kadumine ei olnud seostatav ei omavolilise sissetungi või vargusega nagu avaldaja avalduses välja tõi.
Aadu Musta pole Postimehel täna telefonitsi tabada veel õnnestunud.
*Ratfucking tähistab ameerika slängis poliitilist sabotaaži või räpaseid trikke.


description: Tallinnas kogunes täna Keskerakonna volikogu, mis arutas poliitilist olukorda, erakonna garantiikirjaskandaali ja presidendivalimiste kampaaniat ning valis volikogu uueks esimeheks riigikogu liikme Kersti Sarapuu.

title: Galerii: Keskerakonna volikogu uueks esimeheks sai Kersti Sarapuu

maintext:
Volikogu istungil tegi esmalt ettekande erakonna esimees Edgar Savisaar, kes rääkis poliitilisest olukorrast, ning seejärel andis partei juhatusse kuuluv Taavi Aas ülevaate OÜga Midfield sõlmitud garantiikirjadest ja Harju maakohtu määrusest, millega on erakonna Toompea-kinnistutele seatud arbitraažikohtus peetava vaidluse ajaks enam kui 800 000-eurone hüpoteek.
Presidendivalimiste kampaaniast tegid kokkuvõtte valimistel kandideerinud Mailis Reps ja peasekretäri kohuseid täitev Jaak Aab. Repsi sõnul andis kampaania kinnitust, et presidendivalimiste kord vajab muutmist. «Keskerakond on aastaid rääkinud otsevalimiste vajalikkusest ning seekordse kampaania järel tunnistavad seda ka mitmed teised erakonnad. Rahvas peab valima endale ise riigipea, sest vaid nii saame erakondade mängudest sõltumatu presidendi,» ütles ta ning avaldas lootust, et juba algatatud põhiseaduse muudatus leiab riigikogus toetust.
Volikogu viimaste aastate tegevusest andis keskerakondlastele ülevaate volikogu senine juht Kalev Kallo. Kallo asemele valis Keskerakonna volikogu ka uue esimehe, kelleks sai 106 häälega riigikogu liige Kersti Sarapuu. Tema vastaskandidaat Peeter Ernits kogus 51 häält.
Sarapuu ütles volikogu ees peetud kõnes, et asub aktiivselt koostööd tegema kõigi piirkondade ja osakondadega. «Keskerakonna volikogu on justkui erakonna selgroog, mis ühendab kõiki meie piirkondi ning aitab hoida erakonda õigel kursil. Selleks, et tagada volikogule adekvaatne ülevaade meie erakonnas toimuvast, luban korraldada regulaarseid kohtumisi maapiirkondades ja olla aktiivses suhtluses meie volikogu komisjonidega,» ütles ta ning avaldas soovi kaasata senisest enam inimesi erakonna juhtimisse.
Koosoleku algul jagasid rivaalitsevad leerid oma kandidaadi toetuseks ka lendlehti. Savisaar kirjutas Ernitsa toetuseks, et tunneb Ernitsat ammusest ajast ning ta on alati olnud otsekohene, tasakaalukas ja väga hea suhtleja. Tema sõnul on Ernits näidanud oma võimekust Tartumaa piirkonda juhtides. «Keegi ei uskunud, et ta alustava tulijana seesuguse vastutusrikka tööga hakkama saab, aga sai!» märkis Savisaar. «Peetri poolt hääletades annad hääle erakonna ühtsuse säilimise poolt. Peetri poolt hääletades näitad, et eelistad erakonda, kus räägitakse omavahel, erakonnale, kus kasutatakse hoolimatuid jõuvõtteid.»
Brošüür, mida jagati Sarapuu toetuseks, kandis pealkirja «Valime Keskerakonna volikogule erakonda ühendava juhi».
Samuti valib volikogu endale täna aseesimehed ning arutab Keskerakonna erakorralise kongressi korraldamist ja selle päevakorda. Juhatuse ettepaneku kohaselt peaks kongress toimuma 5. novembril Paides.


description: Parvlaeva Estonia huku uurimiskomisjoni kuulunud laevaehitusinsener Jaan Metsaveere sõnul on päästepaadid tänapäeval oma aja ära elanud ning asjaolu, et Tallinki uuel laeval puuduvad pääsepaadid, ei tähenda kindlasti seda, et alusel puuduksid päästevahendid.

title: Estonia uurimiskomisjoni liige Tallinki uuest laevast: päästepaadid ongi oma aja ära elanud

maintext:
«Päästepaat on natuke oma aja ära elanud praeguseks, päästeparved on palju efektiivsemad. Päästepaadid töötavad hästi ainult siis, kui laev jääb otseks. Kui laev peaks minema kreeni, nagu juhtus Estoniaga. siis ei saa neid vette lasta. Ka Estonialt pääsenud inimesed olid valdavas enamuses need, kes said päästeparve peale,» ütles Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor Jaan Metsaveer Postimehele.
«Estonial oli see häda, et vesi tuli autotekile ja laev vajus küljeli. Titanic jäi näiteks püsti ja seal oli võimalik päästepaadid vette lasta. Titanicu probleem oli see, et päästepaatides ei olnud piisavalt kohti,» rääkis Metsaveer.
Ta märkis, et praeguseks on päästeparvesid modifitseeritud ja need on töökindlamad, kui 22 aastat tagasi Estonia huku ajal. Päästeparv töötab põhimõttel, et see tuleb visata vette, kus parv automaatselt õhuga täitub ja veepinnale ujuma jääb. Kui Estonia huku ajal kukkus osa päästeparvesid valetpidi vette ja jäi veepinnale põhi ülespoole, siis nüüd on päästeparved kahepoolsed ning ükskõik, mispidi see vette satub, täitub see õhuga ja on valmis inimesi peale võtma.
Metsaveere sõnul on ka Tallinki uuel laeval kõigi reisijate jaoks päästeparvedes kohad olemas ja kindlasti on parvesid reisijate hulka arvestades ka teatud varuga.
«Ükski reeder ei lase laeva merele ilma päästevahenditeta ja ma olen kindel, et keegi ei lase laeva niimoodi ehitada. Päästevahendite olemasolu jälgivad väga tähelepanelikult ka klassiühingud,» rääkis Metsaveer.
Tallink teataski täna pärastlõunal, et uus laev Megastar on kindlasti varustatud päästevahenditega kõikidele reisijatele ja meeskonnaliikmetele, laevas on päästeparved, päästevestid ja kiirvalvepaadid.
Emeriitprofessori ei sõnul ei saa ta lähemalt kommenteerida laevaehitaja väidet, et Tallinki uus laev muutub kriisiolukorras ise suureks päästepaadiks.
Tallinki operatsioonide direktor Tarvi-Carlos Tuulik selgitas Helsingin Sanomatele, et laev on jagatud vertikaalselt neljaks sektoriks ning sellist asja on näiteks tulekahjude korral merel hakkama saamiseks kasutatud laevaehituses juba mõnda aega.
Lisaks on kõikidest laeva põhisüsteemidest olemas varusüsteemid. Näiteks, kui mootoriruumis puhkeb tulekahju, saab selle kiiresti sulgeda, ning panna tööle varumootorisüsteem. Tuulik kinnitas, et laevareisijate turvalisus on igal viisil tagatud ning hädaolukorra puhul peavad nad lihtsalt jälgima evakuatsiooniplaani.
Metsaveere sõnul ei ole uppumatuid laevu olemas. «Üks torpeedo laeva tavaliselt põhja ei vii, aga näiteks piisavalt suur pomm suudaks laeva ikkagi pooleks rebida ja uputada. Kõik sõltub pommi suurusest. Absoluutselt uppumiskindlat laeva ei saa ehitada,» nentis Metsaveer.


description: Koolijuhid ütlevad, et ehkki riigieksamite põhjal loodud uus näitaja «kooli panus õpilase arengusse» keskendub esmapilgul vaid kooli pingutustesse, ei tule ilma õpilase enda motivatsioonita häid tulemusi kuskilt.

title: Väike Loksa kool teeb hoopis suurematele Tallinna koolidele ära

maintext:
Kui seni on koolide pingerida tehtud pelgalt riigieksamitulemuste põhjal, siis tänavu saab esmakordselt võrrelda ka seda, milline on olnud kooli panus õpilaste eksamitulemustesse. Panust mõõdetakse järgmistes õppeainetes: matemaatika, eesti keel ja eesti keel teise keelena.
Kooli panus eesti keeles 2014 2015 2016 Loksa Gümnaasium 1 1 2
Loksa gümnaasiumis õpib noori, kelle koduseks keeleks on eesti keel ning ka neid, kes räägivad vene keelt. Mõlemat keelt kõnelevate abiturientide tulemused eesti keele või eesti keel teise keelena eksamil on parajalt muljetavaldavad. Nimelt mahub kool eesti keele riigieksami tulemuste võrdluses esimese kahekümne sekka.
Tõitoja: «kui eelmine aasta töötas meie gümnaasiumiõpilastest 20 protsenti ja sel aastal 30 protsenti, siis te võite ise arvata, kas nende motivatsioon on kasvanud või langenud.»
Eriliselt paistab kool aga silma oma panusega õpilaste edasijõudmisse. «Meil on pikad traditsioonid ja tugev aineõpetaja,» rääkis kooli õppealajuhataja Valvi Joaväli, «kuid kindlasti aitab ka see kaasa, et me õpetame neid gümnaasiumiastmes juba enamikes ainetes eesti keeles.»
Küll aga ei saa tema sõnul vähemoluliseks pidada teist poolt – õpilaste enda motivatsiooni. Sel kevadel lõpetanud lennus oli õppealajuhataja sõnul mitu venekeelset abiturienti, kes kohe väga tahtsid eesti keelt selgeks saada. «Õpilane peab ikka motiveeritud olema, ilma selleta ei saa. Õpetaja üksi head tööd ei suuda teha.»
Kooli panus eesti keeles teise keelena 2014 2015 2016 Loksa Gümnaasium 2 0 1
Tugev aineõpetaja, kellest Joaväli rääkis, on Loksa gümnaasiumi eesti keele õpetaja Urve Toompuu. Kusjuures, mõni aasta tagasi sai õpetaja Toompuu toonaselt peaminister Andrus Ansipilt ja siseminister Ken-Marti Vaherilt ka kodanikupäeva aumärgi. Tänavu veebruaris sai ta Loksa linna teenetemärgi.
Ka Tallinna Laagna Gümnaasiumis on üksjagu õpilasi, kelle koduseks keeleks on hoopis vene keel. Kui Loksa koolis on viimasel kahel aastal kooli panus olnud plussmärgiga, siis Tallinna koolis paistab pilt nukram – samal perioodil on õpilaste edasijõudmine eesti keeles olnud oodatust palju madalam.
Kooli panus eesti keeles 2014 2015 2016 Tallinna Laagna Gümnaasium 0 -2 -2
Kooli direktor Mait Tõitoja tõdes, et õpimotivatsiooniga võiks õpilaste seas paremini olla. «Kui eelmine aasta töötas meie gümnaasiumiõpilastest 20 protsenti ja sel aastal 30 protsenti, siis te võite ise arvata, kas nende motivatsioon on kasvanud või langenud.»
Kokku on gümnaasiumiastmes 115 õpilast. «Kahjuks tundub, et tänapäeva elu on neile õpetanud, et mida rohkem sul on raha, seda rohkem on sul vabadust,» ütles ta. «Aga samas ei saa meie nende majandusliku olukorra vastu teps mitte astuda».
Tõitoja sõnul on kool asja parendamiseks üht-teist ette võtnud ning loodetavasti on juba sel kevadel veidi paremaid tulemusi oodata.
Kooli panus eesti keeles 2014 2015 2016 Märjamaa Gümnaasium 2 1 2
«Ütleme ausalt, et meil on õpetajatega väga vedanud,» rõõmustas Märjamaa Gümnaasiumi direktor Andres Elmik. Nimelt on kool võrdselt Prantsuse lütseumiga eesti keele riigieksamil õpilaste edukusse üle Eesti kõige rohkem panustanud.
Ent ka Elmik rõhutab, et head tulemused saavad tulla vaid sümbioosis, kus panustavad nii õpilased kui õpetajad. Selleks, et õpetaja tehtud töö viiks noored edule, peavad õpilased ka ise õpihimulised olema.
Kuidas kooli panust hinnatakse?
Lühidalt öeldes tehakse iga gümnaasiumi kohta õpilaste põhikooli eksamitulemusi arvesse võttes prognoos, millised võiksid olla gümnaasiumi keskmised eksamitulemused. Ministeerium võtab prognoosi tehes arvesse õpilase sugu, vanust, kooli suurust, õppekeelt, kooli võimalust õpilasi valida ja kohaliku omavalitsuse arengu indeksit.
Kui kõik läheb prognoosi järgi, vastavad kooli eksamitulemused ootustele. Kui õpilased on ennustatust edukamad, tähendab see, et kooli lisandväärtus on suur, sest õpilastega tehakse tugevat tööd. Kui tulemused on prognoositust kehvemad, on põhjust kahtlustada vastupidist.
Ministeerium jagab koolid tulemuste põhjal viiepunktiskaalale (–2, –1, 0, 1, 2). Null näitab, et gümnaasium on panustanud õpilase edasijõudmisse ootuspäraselt. Nullist väiksem tulemus näitab oodatust väiksemat panust, nullist rohkem punkte näitab, et kool on teinud rohkem, kui võinuks arvata.
Vaata, kuidas läks teistel koolidelt SIIT.


description: Heatahtlikud, äärmiselt viisakad, abivalmid, selge sihiga. Nii iseloomustab traagilises avariis hukkunud kolme Viimsi kooli abituriendist sõpra kooli direktor Karmen Paul.

title: Kolme hukkunud sõbra huvid: filmindus, ajakirjandus, ajalugu

maintext:
«Mulle meenub kohe praegu esimese asjana värske mälupilt õpetajate päevast, kus terve nende lend meile laval esines ja nemad kolmekesi sealhulgas,» meenutab koolidirektor Paul avariis hukkunud poisse.
Direktoril jagub neile tagantjärele ainult häid sõnu: «Nad olid meie kooli õpilased esimesest klassist alates. Pigem kaasategijad tüübid, mitte virisejad. Alati viisakad ja abivalmid. Meil polnud nende poistega aastate jooksul ühtegi muret. Neil oli keskmine õppeedukus ja elus kindlad eesmärgid.»
Üks poistest huvitus filmindusest, teine ajaloost ja kolmas ajakirjandusest. Nende huvidega seoses olid nad koolis sõnastanud ka oma tulevikuplaanid. Kõik plaanisid pärast gümnaasiumi lõpetamist astuda edasi ülikooli. Üks neist mängis mõttega suunduda otsejoones õppima ülikooli välismaal.
Traagiline liiklusavarii tegi neile tulevikuplaanidele paraku järsu lõpu. «See on kooliperele väga ränk teade,» ütles direktor Paul. «Lapsed on praegu koolivaheajal, kuid nad tulevad esmaspäeval tagasi kooli,» ütles direktor.
Esimese lahendusena vahendab kool lähedastele ja sõpradele professionaalset kriisiabi. «See on esimene asi. Me teeme koostööd Põhja-Eesti Rajaleidja keskusega. Kõik muu tuleb juba hiljem,» lubas direktor.


description: Hiljuti presidendi kantslei direktori ametisse nimetatud Tiit Riisalo jätkab esialgu tööd Eesti Raudtee nõukogus, kuhu ta on nimetatud Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluva rahandusministri ettepanekul.

title: Presidendi kantselei juht Riisalo jätkab ka Eesti Raudtee nõukogus

maintext:
«Tiit Riisalo kui hea raudtee- ja transpordivaldkonna tundja jätkab esialgu tööd Eesti Raudtee nõukogus,» ütles rahandusminister Sven Sester BNSile.
Rahandusminister rääkis, et leppis Riisaloga kokku, et kui edaspidi selgub, et töökoormus uues ametis ei võimalda nõukogu töösse vajalikul määral panustada, siis lahkub ta nõukogust ja Sester esitab tema asemel nõukogusse uue liikme.
Riisalo kuulus IRLi kuni 10. oktoobrini, ent lahkus seoses presidendi kantselei direktoriks saamisega erakonnast. Muude ametite seas on ta olnud ka IRLi peasekretär. Riisalo on varasemalt töötanud Go Grupis ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuses (EAS).


description: Sotsiaalministeerium soovib muuta sotsiaalhoolekande seadust, et anda raske ja sügava puudega laste hoiuteenuse korraldamine vaid kohalikele omavalitsusele.

title: Raske ja sügava puudega laste hoidmisteenus läheb KOV-idele

maintext:
Neljapäeval valitsuse ette jõudva eelnõuga kavandatud muudatused puudutavad peamiselt lapsehoiuteenuse korraldamise üleandmist kohaliku omavalitsuse vastutusalasse ning riiklike vahendite eraldamist omavalitsustele raske ja sügava puudega laste abistamiseks, et leevendada selliste lastega perede hoolduskoormust. Eelnõu kohaselt eraldatakse riigieelarvest sügava puudega laste vanemate toetamiseks täiendavalt 1 miljon eurot.
Riik rahastab raske ja sügava puudega laste toetamist praegu osaliselt ja teeb seda maavalitsuste kaudu. Pärast seaduse muudatust hakkavad lapsehoiuteenuse korraldamisega tegelema ainult kohalikud omavalitsused, kes teavad oma kogukonna laste ja perede vajadusi kõige paremini. Kohaliku omavalitsuse poolt korraldatav lapsehoiuteenus hõlmab edaspidi ka raske ja sügava puudega lapsi sellise erisusega, et riik katab osaliselt puudest tuleneva rahastuse lisavajaduse.
Kooskõlas riigieelarve seadusega jagatakse riigi poolt rahastatava lapsehoiuteenuse vahendid kohalikele omavalitsustele vastavalt teenust vajavate laste arvule. Rahastus tagatakse kohalike omavalitsuste toetusfondi kaudu.
2015. aasta 1. detsembri seisuga elas Eestis 7113 raske ja sügava puudega last, lapsehoiuteenust kasutas sihtrühmast 11 protsenti. Valitsus on seadnud eesmärgiks lapsehoiuteenuse parema kättesaadavuse, mis võimaldab enamatel vanematel naasta tööturule või jätkata töötamist.
Siseriikliku lapsendamise korraldamine antakse eelnõu kohaselt maamaavalitsuste pädevusest sotsiaalkindlustusametisse, et kõik lapsendamisega seotud toimingud oleksid koondunud ühte asutusse. Muudatus tagab lapsendamistele ühtse lähenemise üle Eesti. Sellega seoses muudetakse lisaks sotsiaalhoolekande seadusele ka lastekaitseseadust, perekonnaseadust ja tsiviilkohtumenetluse seadustikku.
Eelnõuga kavandatud muudatused on planeeritud jõustuma 1. jaanuaril 2017.


description: Merefüüsik Tarmo Soomere sõnul on sügisene vee taandumine Eesti rannikul tingitud õhuvoogude muutustest Läänemerel – kui varem andsid sügiseti piirkonnas tooni tugevad edela- ja loodetuuled, siis nüüd puhub aina sagedamini kõvasti just ida- ja kirdesuunast.

title: Galerii: madalas merevees on süüdi tugevad ida- ja kirdetuuled

maintext:
Haapsalu kandis on täna õhtul vesi 50 sentimeetrit pikaajalisest keskmisest madalam. Kui Pärnus langes veetase eile õhtul tervelt 90 sentimeetri jagu keskmisest allapoole, siis nüüd on see kosunud 40 ühiku võrra. Tallinna lahes on vesi alanenud käesoleval õhtul ligi 40 sentimeetri võrra.
«See on meie jaoks huvitav. Eriti aga, et see juhtub sügisesel ajal,» kommenteeris Soomere täna Eesti randades valitsevat mõõna. «Varasematel aastakümnetel on sellised asjad olnud väga haruldased.»
Soomere rääkis Postimehele, et sügisesel ajal puhuvad Läänemere kandis eelkõige tugevad edela- ja loodetuuled, mille toovad siia madalrõhkkonnad. Kui õhurõhk on madal, siis on veetase selle võrra kõrgem. Seetõttu on sügiseti näiteks Pärnu lahes veetase paarikümne meetri võrra kõrgem.
Lisaks paneb mööda veepinda tuhisev õhumass sellises madalas veekogus nagu Läänemeri vee liikuma ranna poole. Selle tulemusena on Läänemere veepind tormide ajal natuke kaldu. Mida see tähendab? Lühidalt: kui meil tõuseb tormide ajal veetase, siis Rootsis, Põhja-Saksamaal ja Taani Läänemere-poolses osas on see madalam kui tavaliselt. «Kui siinpool on meeter kõrgem, on mere teises otsas samavõrra madalam,» võttis loodusteadlane kokku.
«Ent viimase nelja-viie aasta jooksul on esinenud meil varasemaga võrreldes sügiseti ebatavaliselt palju ida- ja kirdetormisid,» märkis Soomere tuultestatistikale tuginedes. Sel juhul on piltlikult öeldes Läänemeri teisele poole kaldu. «Siis puhuvad tuuled vee nii-öelda üles mäkke Saksamaa ja Rootsi poole. Meil vastavalt langeb veetase.»
«Harukordne on aga see, et madalrõhkkondade vahel, kui meri peaks olema tavalisest kõrgem, on meie rannas veetase niipalju langenud,» lisas merefüüsik. Ökoloogilist ohtu see Läänemerele ei kujuta. «Meri on selliste asjadega harjunud. Kalad ujuvad ära, mõni kala võib-olla jääb lompi lõksu,» selgitas ta.
Soomere märkis, et tavaliselt puhuvad tugevad tormituuled ida- ja kirdepoolt kevadisel ajal. Seda on märgata eriti Väinamerel, kui parvlaevadel on vahel madala veeseisu tõttu raskusi mandrilt kas Hiiumaale või Vormsile sõitmisega.
Eesti rekordmadal mereveetase oli 1914. aastal Narva-Jõesuus, kui vesi langes 141 sentimeetrit alla keskmise.


description: Kadrina alevikus Lääne-Virumaal on aastaid kestnud vaidlus ühe tänavanime pärast. Kohalik prominentne saunaklubi tahab tänavale panna nimeks Sauna, kuid mõned vallakodanikud ei taha kohe kuidagi järele anda.

title: Suur tänavanimesaaga Virumaal: asjasse on segatud kohalik saunaklubi, tuntud advokaadid ja Arto Aas

maintext:
Saaga sai alguse juba 2011. aastal, kui Kadrina saunaklubi käis välja idee muuta Tehnika nime kandnud tänav hoopis Sauna tänavaks. On ju tänaval juba pea 60 aastat asunud väärikas saun, mis mitut põlvkonda kadrinalasi rõõmustanud. Ja niigi oli parajasti vaja tänavanimesid korrastada, põhjendas nimevahetuse üks algatajatest. Teist korda prooviti nime vahetamisega õnne 2013. aastal, kuid ka siis jäi asi soiku.
Tõenäoliselt ei osanud klubi liikmed oodata, mitu aastat ja mitu katset hiljem on asjasse segatud juba Eesti suurimad advokaadibürood, minister ja kohus. Lahendust ei paista endiselt aga kusagilt.
Sellest, et tegemist pole vaid hea leili armastajate klubiga, vaid millegi märksa prominentsemaga, annab aimu Virumaa Teataja aprillikuine juhtkiri. Leht kirjutas toona, et saunasaaga keskmes on ka Rakvere haigla direktor Ain Suurkaev, kelle kohta võib kohalikest saunajuttudest kuulda, et ajal, kui tema oli vallavolikogu esimees, valitseski kohalikku valda just seesama saunaklubi. Ka olevat tähtsamad valda puudutavad otsused tehtud just õlleuimas leili visates.
(artikkel jätkub pärast pilti)
Kusjuures, 2013. aastal oli Kadrina saunaklubi võidus nii kindel, et tellis enne volikogu istungit uue tänavasildi. Asi aga ei jõudnud isegi volikogus hääletamiseni ja klubi president Ülo Kais ütles, et klubi rahva tahte vastu ei lähe ja vajadusel tõmmatakse nimemuutusele kriips peale. / Arvet Mägi
Tänavu mais kutsus klubi juhatus kokku rahvakoosoleku, et tänavanime vahetuse kohta inimeste arvamust küsida. Kohale tuli kolm inimest ning nendegi suhtumine võimalikku muudatusse oli jahe. Ehkki klubi president oli varem öelnud, et rahva tahte vastu ei minda, on vastuseis tema sõnul väheste, umbes kuue inimese jonn.
«Teised inimesed otseselt vastu ei ole,» ütles saunaklubi eestvedaja Ülo Kais täna Postimehele. Tema usub, et võib-olla aetakse lihtsalt sellepärast jonni, et kui nimevahetus lõplikult läbi läheb, ajavad saunaklubi tegelased oma nina kohalike arvates liiga püsti. «Ilmselt sellepärast nad ongi vastu. Nagu eestlastele kohane,» leidis ta.
Nimevahetuse vastaste hinnangul on neid inimesi, kes muudatust ei toeta, tegelikult siiski rohkem.
Appi võeti advokaadid
Mais otsustas Kadrina vallavolikogu lõpuks, et see lõik Tehnika tänavast, kus saun asub, muudetaksegi pärast pikki ponnistusi Sauna tänavaks. Otsuse poolt hääletas kaheksa, selle vastu oli seitse rahvaasemikku. Kaks jäid erapooletuks.
Juulis võtsid asjad taas uue pöörde, kui vallakodanikud võtsid appi tuntud advokaadibüroo. Nimelt esitas kaks Kadrina valla kodanikku Aivar Pilve büroo vahendusel vaide volikogu otsusele nimetada vallakeskuses jupp Tehnika tänavast Sauna tänavaks.
Täna kinnitas Kais, et praegu on Sauna tänava silt üleval. «Aga eks see natuke eksitav variant ole,» nentis ta. Parema meelega pandaks silt majaseinale, kuid selles kohas ei ole ühtegi maja. «Aga praegu volikogu otsus kehtib ja silt on üleval!»
(artikkel jätkub pärast pilti)
Saunaklubi Sauna/Tehnika tänaval. / Kasper Mäe / Virumaa Teataja
Nimevahetuse põhilised vastased on Marko Teiva ja Harald Rahupõld. Teiva on Kadrina volikogu liige, Rahupõld elab kortermajas, mille elanikke tänavanime muutus kõige enam puudutab.
«See väide, et Sauna tänava nimi on kõnepruugis niivõrd levinud, ei pea päriselt paika. Olen ise juba 36 aastat kohalik inimene olnud ja ei ole seda täheldanud,» rääkis Teiva Postimehele.
Pilve advokaadibüroo vahendusel esitatud vaides viidati mitmele rikkumisele. Neist kaalukaimaks sai asjaolu, et Kadrina vald tugines seadusesättele, et määruse koostamisel on justkui lähtutud riigihaldusministri nõusolekust. Minister aga pole selle kohta otsust teinud, rääkimata nõusolekust.
Septembri algul saidki vallakodanikud oma tahtmise, kui rahandusministeeriumi juurde kuuluv kohanimenõukogu tunnistas kehtetuks määruse, mis muutis jupi Tehnika tänavat Sauna tänavaks. Loe veel.
Vald pöördus kohtusse
Arvestades kogu saaga pikka minevikku ei tähendanud ka see otsus, et teema saab lõpetatud. Septembri lõpus ütles vallavanem Erich Petrovits, et vallavalitsus läheb määruse tühistamiseks riigi vastu kohtusse. Selleks võeti appi teinegi suur advokaadibüroo Sorainen.
Vallavalitsus saatiski esialgu Soraineni vahendusel riigihalduse ministrile Arto Aasale kirja, milles paluti anda nimevahetusele nõusolek. Aas juhtis oma vastuses tähelepanu asjaolule, et ministri pädevuses ei ole tühistada kohanimenõukogu vaidemenetluse otsust. Küll aga saatis kõrge riigiametnik vallavalitsuse taotluse kohanimenõukogule, mis lubas taotlusele vastata hiljemalt 17. oktoobriks.
«Kui nad nüüd tahavad kohanimenõukogu otsusega sildi maha võtta, siis Sauna tänavaks jääb see ikka,» rääkis saunaklubi president Ülo Kais. Nimevahetuse vastane Marko Teiva usub, et saunaklubilistel on muudatuse läbisurumisega kiire ennekõike seetõttu, et sellega enne valdade liitumist ühele poole saada.
«Tulevases suures vallas see volikogu laua taha ei jõuakski, sest keegi ei hakkakski selle jamaga ilmselt tegelema. See on nende viimane võimalus ja seda nad kasutavad,» sõnas Teiva.
Ta lisas, et saab inimlikult saunaklubi liikmeist aru, sest nad võitlevad ju oma asja eest. «Kuid avaliku huvi eest peab ka keegi võitlema,» rõhutas Teiva.
Kadrina vallavanem Erich Petrovits ei soovinud täna nimesaaga üksikasju kommenteerida. Küll aga selgus lühikesest telefonikõnest, et vald pöörduski eile ametlikult kohtusse.
«Eile õhtul esitati kohanimenõukogu otsuse peale hagi kohtusse. Sellest tulenevalt ei saa ma praegu mingisuguseid kommentaare ja üksikasju jagada. Las kohus otsustab,» ütles Petrovits.
Tõenäoliselt saab aastatepikkune saaga veel täiendust, kuna asja hakkab veel sel kuul arutama Kadrina vallavolikogu. Samuti on oodata seisukohti kohtust ja kohanimenõukogust.


description: Maria Alajõe, kelle allkirjaga EAS otsustas 2012. aastal teha OÜ-le Ermamaa tingimusliku tagasinõudeotsuse, juhul kui Ärma talus pärast kaht presidendi ametiaega turismitalu ei hakata pidama, leiab, et tagantjärele pole õiglane toonastele sündmustele hinnangut anda, sest esipaari lahutust ja sellest tulenenud sündmusi ei osanud keegi ette näha.

title: Alajõe: Ärma otsus tundus õige ja õiglane

maintext:
Nüüdne Riigikogu kantselei direktor Alajõe jäi selle juurde, et tollal langetatud otsus tundus õige ja õiglane, rõhutades, et toonane õigusruum oli teine, mistõttu tuleks otsust vaadelda ajalises kontekstis, mil edasisi sündmusi ei saanud ette näha, vahendas ERRi uudisteportaal.
Esimest korda peatati OÜ Ermamaa projekt 2007. aasta novembris, kui oli saanud selgeks, et on peaaegu võimatu ühildada vabariigi presidendi ametikohustusi ja -piiranguid ning OÜ Ermamaa majandustegevust. Toonase otsusega pidanuks Ilvesed Ärmal turismitalu hakkama pidama pärast Ilvese esimest ametiaega. 2011. aastal sai ta aga teistkordselt presidendiks ning OÜ Ermamaa taotles projekti elluviimisele teistkordselt ajapikendust.
Edasi saab lugeda ERRi uudisteportaalist.
Oma Facebookiküljel märkis Alajõe, et tegu oli väga mitme inimese koostöös pikalt kaalutud otsusega, mis tugines tolle hetke teadmistele ja õigusaktidele.


description: Kaitseminister Hannes Hanso sõnul saabub koos Suurbritannia pataljoni suuruse üksusega järgmisel aastal Eestisse ka umbes 300-liikmeline Prantsusmaa üksus, kelle vahetavad hiljem välja Taani sõdurid.

title: Eestisse saabuv NATO lahingugrupp saab olema 1100-liikmeline

maintext:
Koos Ühendkuningriigi 800 sõduriga hakkab NATO raske pataljoni lahingugruppi kuuluma ligi 1100 sõdurit.
Hanso ütles Postimehele, et NATO raske pataljoni lahingugrupi koosseisus on kõik klassikalised lahingtoetusüksused ja lahingugrupp on ka iseseisvalt lahinguvõimeline.
NATO raske pataljoni lahingugrupp hakkab paiknema Tapal ja tegutsema koos 1. jalaväebrigaadiga. Ühendkuningriik panustab 800 sõduriga, jalaväe lahingumasinatega Warrior, tankidega Challenger 2 ja luuredroonidega. Prantsusmaa panustab järgmise aasta esimeses pooles umbes 300 sõduriga ja praeguste plaanide kohaselt ka raske relvastusega. Taanlased vahetavad Prantsuse kontingendi välja, selle toimumiseaeg on praegu veel täpsustamisel.
Ettevalmistused NATO raske pataljoni lahingugrupi vastuvõtmiseks käivad. Üks kasarm liitlastele on Tapal valmis, järgmised kasarmud on ehitamisel. Samuti rajatakse Tapale tehnika hooldustaristu ja väljõppetaristu ning arendatakse edasi väljaõppevõimalusi rasketele soomusüksustele.
Soomusüksuste harjutusvõimalusi on tarvis nii NATO liitlastele, kui ka Eesti oma soomusmanöövrivõime arendamiseks, sest Scoutspataljon võtab järk-järgult relvastusse jalaväe lahingumasinad CV9035. Kuni kõigi liitlastele planeeritud kasarmute valmimiseni paigutab Eesti kaitsevägi liitlased ajutistesse majutuskohadesse.
Valitsus on otsustanud eraldada riigieelarvest NATO liitlaste vastuvõtmiseks vajaliku raha lisaks kaitsekulutuste kahele protsendile.
Hanso märkis, et NATO otsus paigutada Eestisse, Lätti, Leetu ja Poolasse lahingugrupid suurendab kogu alliansi, mitte ainult piirkonna julgeolekut.
«Need otsused tõstavad heidutuse uuele tasemele, sest Putini režiim üritab provokatiivse tegutsemisega kruvida pingeid NATO piiridel ning esitada väljakutse läänemaailmale, demokraatlikele väärtustele ja vabadusele tervikuna,» rääkis Hanso.
Kaitseminister meenutas, et NATO operatsioonil Afganistanis võitlesid Eesti sõdurid koos brittidega kõige tulisemas Helmandi provintsis. «Eestit seob Ühendkuningriigiga lähedane liitlassuhe juba Vabadussõja päevilt, kui Tallinnasse saabunud Suurbritannia mereväe eskaader tõi murrangu jõudude vahekorda Läänemerel,» lausus ta.


description: Eesti riik tahab kahe aasta pärast kolmekordistada naiste arvu kaitseväes ja kui praegu saavad naised minna aega teenima üksnes kahte väeossa, siis uue kava kohaselt hakatakse neid vastu võtma kõikidesse väeosadesse.

title: Valitsus plaanib kolmekordistada naiste arvu kaitseväes

maintext:
Praegu võetakse määruse kohaselt kaitseväkke maksimaalset 30 naist aastas ning 23 neist on seda võimalust ka käesoleval aastal kasutamas, aastal 2018. plaanib aga riik vastuvõetavate naiste piirmäära mitmekordistada, lubades kaitseväel võtta vastu kuni 108 naist, kirjutas ERRi uudisteportaal.
Vajadus tuua rohkem naisi kaitseväkke on ühelt poolt tingitud asjaolust, et riigil on demograafilistel põhjustel aasta-aastalt järjest raskem täis saada vajalikku arvu ajateenjaid, teisalt soovitakse aga läbi viia põhimõtteline muutus naiste positsioonil kaitseväes.
«Naised peavad olema rohkem kaasatud, peavad saama olla kaasatud ja naised peavad muutuma sõjaväteenistuses normaalseks nähtuseks. Täna on see erand, kui me ületame selle kriitilise massi, siis see muutub tavapäraseks osaks meie riigikaitsest,» selgitas kaitseminister Hannes Hanso.
Kui senini võeti naisi kahel korral aastal Tapal asuvasse 1. jalaväebrigaadi ning ühel korral aastas Võrus asuvasse 2. jalaväebrigaadi, siis alates 2018. aastast hakatakse naisi vastuvõtma kõikidel kutsetel kõikidesse väeüksustesse.


description: Kuna Assar Pauluse kaaslaste protsessi üks rahvakohtunikest on raskelt haigestunud, siis tuleb kohtumenetlust otsast peale alustada.

title: Assar Pauluse jõugu liidrite kohtusaaga algab otsast peale

maintext:
Prokuratuur ja kohtunik leidsid tänasel istungil, et on seadusega kooskõlas kui minnakse protsessiga algusesse tagasi - lisandub üks uus rahvakohtunik ja asja arutamisega alustatakse eelistungist alates uuesti. Varem oli kohtumenetlus tõendite avaldamise faasis.
Kaitsjad nõudsid, et menetlust tuleks otsast alustada täiesti uue kohtukoosseisuga - välja tuleb vahetada nii kohtunik kui ka rahvakohtunikud. Viimaseid kuulub koosseisu kaks. Asjaga peaksid vaagima nullist täiesti uued inimesed, leidsid kaitsjad.
Kaitsjad soovisid taaskord, et kohtunik Piret Liivo taanduks. Seda on kogu Pauluse protsessi jooksul nõutud korduvalt. Kohtunikku on süüdistatud selles, et ta pole erapooletu, kuid Harju maakohus on leidnud, et sellised süüdistused on olnud alusetud. See on protsessi venitanud.
Riigiprokurör Andres Ülviste ütles täna, et kohtukoosseisul pole alust taandumiseks ning mingeid printsiipe rikutud ei ole.
Kohtuniku sõnul on sarnaseid olukordi olnud ka varem ja neid on lahendatud isegi lihtsamalt - näiteks on protsessist kõrvale jäänud rahvakohtunik saanud hiljem tutvuda materjalidega. Taandumiseks Liivo põhjust ei näe.
Täna pärastlõunal leidiski Harju maakohus, et välja vahetatakse vaid üks rahvakohtunik ning istung algab otsast peale 19. oktoobril prokuröri ja kaitsjate avakõnedega.
Rahvakohtunik on inimene, kes osaleb õigusemõistmises ja omab asja arutamisel võrdseid õigusi kohtunikuga. Seejuures ei pea rahvakohtunikul olema juriidilist haridust, sest tema eesmärk ongi tavalise inimesena näha kohtuprotsessi eelkõige inimlikust, mitte juriidilisest aspektist. Rahvakohtunikuks võib kohtus käia ka oma põhitöö kõrvalt, kuid arvestama peab sellega, et osaleda tuleb kogu protsessis alates esimesest sisulisest kohtuistungist kuni otsuse kuulutamiseni.
Kokkuleppega ei nõustunud süüdistuse järgi kuritegelikku organisatsiooni juhtinud Peep Havik ja Andres Vaik, kelle kriminaalasjad eraldati. Eraldati ka ülejäänud süüdistatavate kriminaalasjad, kes kokkuleppega ei nõustunud. Kokku sai Pauluse protsessil süüdistuse 26 inimest ja kaks ettevõtet.
Harju maakohtus lõppes 7. septembril üks mahukas kohtusaaga, kui kohus kuulutas välja kunagise allilmaliidri Assar Pauluse ja tema juhitud kuritegelikku ühendusse kuulunud 12 liikme otsused.
Harju maakohus tunnistas Pauluse süüdi kuritegeliku ühenduse organiseerimises, ühendusega korduvas väljapressimises, dokumendi, pitsati ja plangi võltsimises ning kasutamises.
Nende kuritegude eest mõisteti Paulusele kokkuleppemenetluses liitkaristuseks seitsmeaastane vangistus. Vanglakaristusest on mees ära kandnud juba rohkem kui kaks aastat, mil ta on olnud vahi all.
Süüdistuse kohaselt juhtis praeguseks 54-aastane Assar Paulus alates 2006. aasta algusest püsiva ülesannete jaotusega kuritegelikku ühendust, mille tegevus oli suunatud varalise kasu saamise eesmärgil nii narkokuritegude ja väljapressimiste kui ka majandusalaste ning isikuvastaste kuritegude toimepanemisele.
Süüdistuse kohaselt andis Paulus vastavalt väljakujunenud käsuliinile kuritegeliku ühenduse liikmetele erinevaid korraldusi, ülesandeid ja käitumisjuhiseid kuritegude organiseerimise, toimepanemise ja selle tulemusena saadud varalise kasu jaotamise kohta. Kuritegelikus ühenduses kehtis mitmetasandiline juhtimine ja kuritegeliku ühenduse allstruktuurid jagunesid vastavalt territoriaalsele jaotusele. Süüdistuse kohaselt kasutas Paulus oma tegevuse näiliselt legaalsena hoidmiseks ka ettevõtteid.


description: Septembrikuu viimasel nädalal pidas Põhja prefektuuri kriminaalbüroo tänavaoperatsioonil kinni 13 kahtlustatavat, kellelt leiti narkootilisi aineid.

title: Galerii: politsei tabas operatsiooni käigus 13 tänavadiilerit

maintext:
Ülemöödunud nädalal korraldasid Põhja prefektuuri narko- ja organiseeritud kuritegude talituse narkopolitseinikud tänavadiilerite tabamiseks järjekordse tänavaoperatsiooni Tallinna linnas. Kahe päeva jooksul pidasid politseinikud kinni 13 inimest, keda kahtlustatakse narkootiliste ainete käitlemises.
Kriminaalbüroo politseinikud võtsid kinnipeetutelt ära ligi 100 grammi amfetamiini, üle 350 grammi kanepit, suures koguses fentanüüli ja kokaiini ning üle 1000 ecstasy tableti. Läbiotsimiste käigus võeti kahtlustatavatelt ära kuritegelikul teel saadud sularaha üle 5500 euro, pihuarvuti ning televiisor.
Regulaarseid tänavareide korraldab narkoüksus neljandat aastat, eesmärgiga tõkestada narkootiliste ainete kättesaamist seal, kus see on potentsiaalsele tarbijale kõige lähemal.
«Seekord võtsime fookusesse noortele keelatud ainete müüjad ja tahaplaanile pidime jätma fentanüüli, millega tänavagrupp igapäevaselt tegeleb. Konfiskeeritud ainete hulgas domineerisid ecstasy, kokaiin ning amfetamiin ehk meelemürgid, millelt esmaproovijad sageli raskemate narkootikumideni jõuavad,» kommenteeris Põhja prefektuuri kriminaalbüroo narko-ja organiseeritud kuritegude talituse juht Leho Laur.
Ta lisas, et hetkel on tänavatel probleemiks need ained, kus pisimuutuse tõttu aine keemilises struktuuris ei liigitu need automaatselt keelatud ainete nimekirja. «Näiteks karfentanüül, veelgi kangem tavalisest fentanüülist, mis on teatavasti enim sõltuvust tekitav narkootikum. Loodame, et lähinädalatel lisatakse aine nimekirja ning siis jätkub töö selle ära korjamiseks tänavatelt.»
Tänavaoperatsiooni käigus pidasid kriminaalpolitseinikud 29. septembril kinni 23-aastase noormehe, kellelt võeti ära 1004 ecstasy tabletti, üle 40 toosi LSD kahtlusega ainet ning 90 grammi kanepit. Kahtlustatav üritas korteris ka ise kanepikasvatusega tegeleda.
Uurijatele avanes korterist õõvastav vaatepilt sellest, kuidas aineid kasvatati, säilitati ning pakendati ülimalt räpastes tingimustes. Murelikuks teeb seegi, et sellise kodukeemiku puhul ei tea kunagi, mida tema müüdav aine tegelikult sisaldab – olgu selleks suhkur või halvemal juhul organismile ohtlik mürkaine, mida sageli täitainena kasutatakse, teatas politsei.


description: Keskerakonna esimehel Edgar Savisaarel oli täna tihe päev Lääne-Virumaal – üheskoos Siret Kotkaga peeti maha kolm kohtumist toetajate ja erakonnakaaslastega.

title: Virumaa tuuril käinud Savisaar: mult lausa nõuti kandideerimist

maintext:
Keskerakonna noortekogu esitas esimeheks Jüri Ratase
Eilsel Keskerakonna noortekogu juhatuse koosolekul esitati konsensuslikult erakonna esimehe kandidaadiks Jüri Ratas.
Lauri Hussar: Keskerakonna valikud
Kas te loobute koostööleppest Ühtse Venemaaga? See küsimus kõlab läbivalt peaaegu kõigis Keskerakonna juhi valimisega seotud intervjuudes.
Toom: olen valmis mulle üles näidatud usaldust õigustama
Euroopa Parlamendi liige Yana Toom (Keskerakond) kirjutas sotsiaalmeedias, et see, et erakonnakaaslased seadsid üles Toomi kandidatuuri erakonna esimehe kohale, on talle suur vastutus.
Emor: Keskerakond tõusis kõige populaarsemaks parteiks
Eesti populaarseim partei oli oktoobris Keskerakond, mille toetus tõusis septembriga võrreldes viie protsendipunkti võrra 25 protsendini, selgub uuringufirma Kantar Emor BNSi tellimusel läbi viidud erakondade toetuse uuringust.
Kadri Simson võimuvõitlusest Keskerakonnas: on selge, et Edgar Savisaar ei anna mitte kellelegi ise mitte midagi
Lisaks Edgar Savisaare personaalküsimuse arutamisele ütles Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson saates «Vahetund Postimehega», et ainult peaminister Taavi Rõivas välistab koalitsiooni Keskerakonnaga, sest teab, et tänane valitsus on ainuke, kus ta jätkab.
Reformierakonna juhatus arutab Kallasega lahkarvamusi järgmisel nädalal
Reformierakonna juhatus koguneb järgmisel kolmapäeval, et arutada koos erakonna auesimehe Siim Kallasega parteis tekkinud lahkarvamusi.
Juhtkiri: Reformierakonna varjuteater teelahkmel
Võimuvõitlus Reformierakonna sees ei ole kurjade konkurentide või mõne seemneid söönud reporteri väljamõeldis ja ilmselt mitte ka tühine pinnavirvendus. Kas nimetada seda käärimiseks, tüliks või millekski kolmandaks, on peenhäälestuse küsimus, ent üha rohkem on nii avalikes kui ka omavahelistes vestlustes kinnitatud, et leerideks jagunemine ei saanud valimiskoguga kaugeltki läbi.
Kolm varianti, mida võiks Savisaare tiib teha pärast Keskerakonnast irdumist
Laupäeval teatas riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Peeter Ernits, et ta pole kindel, kas Edgar Savisaar kandideerib järgmistel valimistel enda loodud erakonna nimekirjas. Postimees uuris, mis on alternatiivid.
Priit Toobal Savisaare süüdistustest: igaüks räägib seda, mida tahab rääkida
Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare laupäeval volikogu ees tehtud süüdistustele talle aastaid lojaalseks kaasvõitlejaks olnud peasekretärile, et see sai garantiikirju andes tema selja taga hakkama rumalusega, vastas Priit Toobal, et igaüks räägib seda, mida ta tahab rääkida.
Ernits: Savisaar ei osale järgmistel valimistel Keskerakonna nimekirjas
Keskerakonna praeguse juhi Edgar Savisaare tuliseim toetaja, erakonna fraktsiooni liige Peeter Ernits kinnitas laupäeval pärast volikogu, et Savisaar ilmselt ei osale tuleva aasta kohalike omavalitsuste valimistel Keskerakonna nimekirjas, vaid teeb Tallinnas oma konkureeriva nimekirja.
Karilaid: Reformierakonna peasekretäri rünnak oli piinlik
Opositsioonilise Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid leiab, et Siim Kallase eile avaldatud intervjuust lahvatanud tüli oli ootuspärane, sest see oli juba mõnd aega tuha all hõõgunud, küll aga ei olnud ootuspärane Reformierakonna terav rünnak oma auesimehe vastu.
Vitsuti hinnangul võib Savisaar loobuda Toomi kasuks kandideerimast
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikme Toomas Vitsuti arvates võib Edgar Savisaar loobuda Yana Toomi kasuks kandideerimast erakonna esimehe kohale.


description: Tuhanded suurtest keskustest kaugel asuvad majapidamised võivad tulevikus elektri saada päikesealajaamast, kinnitavad Elektrilevi juhid, kirjutas ERRi uudisteportaal.

title: Elektrilevi katsetab juhtmevaba võrguteenust

maintext:
Esimese võrguettevõtjana maailmas katsetab Elektrilevi tavapäraste liinide asemel juhtmevaba võrguteenust. Valgamaal Nihujärve talus tööd alustanud päikesejaam on üks neljast pilootprojektist, mis peaks kolme aasta jooksul näitama, kas ja kuidas uus tehnoloogia end õigustab.
Kui õhuliini ja alajaama uuendamine maksab 100 000 eurot, siis sellise päikeseelektrijaama hind on 40 000 eurot. Eesti on hajaasustusega riik, kus elektri tarbimine liinikilomeetri kohta on üks väiksemaid Euroopas - vaid 133 mWh aastas. Selline jaam õigustab end tavalise kodutarbija jaoks, kus elektriga ei köeta ja tarbimine pole suur.
Kui Nihujärve ja veel kolme juhtmevaba võrguühenduse pilootprojektid end õigustavad, võiks selliseid päikesejaamu Eestisse paigaldada palju.


description: Balti riikide tervisekäitumise kogumikust nähtub, et kui Eestis algas 2010. aastal sündimuse tugev langus, hakkas Lätis sündimus hoopis järsult kasvama. Rahvastikuteadlase hinnangul võib Eestis toimunud languse taga olla muu hulgas iganenud vanemahüvitise süsteem.

title: Miks Eestis sündimus kolm aastat langes ja Lätis samal ajal järsult tõusis?

maintext:
Aastatel 2004-2014 kogutud andmetest nähtub, et kuigi Lätis on peaaegu kogu selle aja jooksul sündimus olnud 1000 elaniku kohta madalam kui Eestis, hakkas lõunanaabritel 2011. aastal sündimus järsult kasvama, samas kui Eestis see kolm aastat järjest tugevalt langes.
Rahvastikuteadlane Ene-Margit Tiit tõdes, et põhjuseid nende numbrite taga on kaunis raske leida. «Siin võivad mängus olla teatavad juhuslikud hälbed, aga ka perepoliitilised muudatused. Igasugused perepoliitilised sammud kindlasti seda mõjutavad,» lausus ta.
Eestis mõjutas sündimust rahvastikuteadlase hinnangul suhteliselt tõhusalt vanemahüvitise süsteem. «Kuid kõik need meetmed kaotavad teatava aja jooksul oma mõju, kui midagi juurde ei tule. Mulle tundub, et see on olnud see probleem – Eestis ei tehtud nendel aastatel uusi samme, mis oleks lapsi tähtsustanud,» leidis Tiit. Samas ei ole erinevus teadlase arvates kahe riigi vahel väga suur olnud.
Nüüd kavandatakse vanemahüvitise süsteemis muudatusi ja Tiit usub, et sellega õnnestub ka sündimuses mingi väike tõus saavutada.
Miks sündimus Lätis aga umbes 2011. aasta paiku järsult tõusma hakkas? Ühest selgitust pole. Tiit märkis, et Lätis on sündimus olnud alates 90ndatest suhteliselt madalam kui Eestis. Arvatakse, et majanduskriisi ajal lahkus riigist ligi 300 000 inimest, aastatel 2011–2012 hakati aga kodumaale tagasi pöörduma.
«Seal võib olla toimunud ka see, et inimesed lihtsalt lükkasid edasi laste saamist, aga lõpuks inimesed ikka soovivad ju lapsi saada,» pakkus naistearst Made Laanpere.
Tunamullu Eestis elussündide arv kasvas, mullu oli kasv veelgi suurem – elussündide arv kasvas 13 551-lt 13 907ni.
Põlva- ja Võrumaa pika eluea paradoks
Teisalt tuli statistikast välja, et kui Eestis nii meeste (72,4 aastat) kui ka naiste oodatav eluiga (81,9) on pikem kui Lätis ja Leedus, on sellest tervena elatud aastate hulk nii meeste kui ka naiste puhul Eestis madalam kui Leedus.
Tiit usub, et kuna selline näitaja on ainult ütluspõhine, ei saa ka selle adekvaatsuses eriti kindel olla. «Hindamise aluseks on teatud ütluspõhised andmed. See hinnang ei ole tehtud meditsiiniliste diagnooside põhjal, vaid selle põhjal, mida inimene ise oma toimetuleku kohta ütleb – see ei tarvitse alati olla täiesti adekvaatne,» lausus ta.
Tiit tõi välja, et Eestis on Põlva- ja Võrumaal selline paradoks, kus tervena elatud eluiga on suhteliselt lühike. Samas summaarne eluiga on üks Eesti pikemaid. «Seda on põhjendatud nii, et see ulatub tagasi majandusprobleemide aastatesse, mil üks osa inimesi ei tulnud endaga pigem majanduslikel põhjustel toime. Siis leiti oma tervises pisut rohkem puudusi ja hädasid, et saada töövabastust,» rääkis ta.
Teisalt, kui küsitakse inimeste käest nende toimetulekut tervise seisukohast, siis halvasti tulevad eluga toime just need, kes elavad maal rasketes tingimustes. Samade tervisenäitajatega inimesed linnas aga ei tunneta, et neil on toimetulekuraskused, selgitas Tiit.
Naabrite abortide ametlik statistika eksitab
Lisaks torkab statistikast silma see, et Eestis oleks justkui esilekutsutud abortide arv 100 elussünni kohta tunamullu olnud märkimisväärselt kõrgem kui Lätis ja Leedus – Eestis 38, Lätis 24,8 ja Leedus alla 17,2.
Eesti naistearstide seltsi juhatuse liige Made Laanpere rõhutas, et seesugune statistika on ülimalt eksitav ja abortide arvu saab võrrelda ainult seal, kus statistika kogumine on sarnane. Suurele erinevusele on tema sõnul väga lihtne selgitus: Lätis ja Leedus ei registreerita kõiki aborte, näiteks ei registreerita raseduste katkestamisi erapraksistes.
«Meil kogutakse üleriigilisse registrisse kõikides tervishoiuasutustes tehtud raseduse katkestamised, aga selliseid registreid Lätis ja Leedus pole. Neid andmeid ei ole omavahel üleüldse võimalik võrrelda,» rääkis ta. Laanpere sõnul on Eestiga võrreldavad üleriigilised registrid Euroopas ainult Põhjamaades.
«Lätis ja Leedus on kahtlemata abortiivsuskordaja kõrgem, eriti Lätis, kus on tegelikult sündimus madalam ja rasestumisvastaste vahendite kasutamine võrreldes Eestiga väga madal. Nii et see kordaja seal on kahtlemata kõrgem kui ametlikus statistikas,» lisas Laanpere.
Lätis ja Leedus ei ole Laanpere selgitusel seesuguse registri asutamist vajalikuks peetud. «Meil kõigil on Lätis ja Leedus kolleege ja me teame väga hästi, kuidas seal asjad tegelikult toimuvad.»
Võrdluses Põhjamaadega on Eestis abortiivsuskordaja Laanpere sõnul küll suurem, ent see on aastatega tohutult langenud. Põhjamaades on kordaja olnud aastaid stabiilne, kuna rasestumisvastased vahendid on olnud kättesaadavad.
«Kui me vaatame Eesti teismeliste abortiivsuskordajat, siis me oleme olnud maailmas kõige suurema langusega riik üldse,» märkis Laanpere. Ta lisas, et kui abortiivsuskordaja Eestis pidevalt väheneb, siis sündimuskordaja siiski suureneb – see tähendab, et inimesed oskavad soovimatust rasedusest hoiduda.
Pikemalt võib kogumiku «Health in the Baltic Countries 2014» tulemusi lugeda sellelt veebilehelt.


description: Möödunud suvel pakkus palju kõneainet Tartu kesklinnas juhtunud väidetav liiklusraevutsemine – 35-aastane naine sai enda sõnul keset liiklust rusikahoobi näkku. Intsident pole aga tänaseni lahendust saanud.

title: Väidetavalt rusikahoobiga näkku lõppenud liiklusraevujuhtum pole lahendust saanud

maintext:
Lõuna ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Urmas Glase kinnitas, et saab juhtumi kohta täna öelda vaid seda, et eeluurimine kestab jätkuvalt.
Postimehe poole pöördunud naine kirjeldas olukorda järgnevalt: «Sooritasin vasakpööret ja olles veendunud, et paremalt kedagi ei tule, sest nähtavus oli väga hea, andsin teed seda ületada soovinud isikule, kes ikkagi ei läinud üle tee.» Sama juttu on ta rääkinud ka politseile. «Samal hetkel märkasin silmanurgast, et pooleldi minu külje peale on peatunud tumepunane auto. Signaali ei lastud, hiljem selgus, et signaal tal ei töötanud,» jätkas naisterahvas. Kokkupõrget ei toimunud, autod kriimustada ei saanud. Naisterahvas sõitis edasi.
«Järgmisel ristil kihutas ta minust mööda jalakäijate rajale pool viltu, kargas välja ja alustas verbaalset ründamist, mis lõppes rusikalöögiga vastu huult,» ütles anonüümsust palunud ohver, kelle sõnul tulid autost välja nii juht kui ka veel üks noormees. Mehed rebisid naise auto ukse pärani lahti. Autol oli automaatlukustus maha võetud ning naine ei jõudnud ise uksi lukustada.
«Ta karjus mu peale äärmiselt vihaselt, et kas ma tahan teda tappa,» kirjeldas naine. «Kasutati väga ebatsensuurseid väljendeid, mida minu suunas pole varem adresseeritud. Ta oli meeletult raevunud ja tal oli metsik pilk silmis. Ma ütlesin, et rahunege maha, miks te nii kiiresti sõitsite, ma pidin ju teed andma. Ma ei rääkinud rohkem, sest ma kartsin. Peale löögi saamist hakkasin nutma, panin ohutuled peale, sõitsin üle ristmiku ja helistasin politseisse.» Rusikalöök tabas huult, sest ohver jõudis pea eest ära tõmmata.
Postimehega võttis aga ühendust ka väidetav liiklusraevutseja, kes enda sõnul sõimas asja eest roolis olnud naisterahvast, kuid löömist mees eitas. «Ma sõidan nii vana autoga, et ma ei ületa mitte mingil juhul kiirust. Naisterahvas keeras mulle väga nahaalselt ette. Tema oli liiklusrikkuja. Ma sõitsin tema auto ette ja peatasin kinni, kuna mul signaal ei töötanud, ma ei saanud talle märku anda. Ma avasin ukse, mingit löömist ei toimunud,» selgitas meesterahvas, kes soovis anonüümseks jääda. «Näitasin naisterahvale, kus asub suunatulekang. Ilmselgelt ta ei tea, kus see asub. Rusikaga näkku on absurdne jutt.»
Naine märkis, et sõidab iga päev autoga juba 15 aastat, tal ei ole seni ühtegi intsidenti olnud, isegi mitte ühtegi parkimistrahvi polevat ta saanud.
Tartu linna kinnitusel ei ole selles piirkonnas kaamerat. Politsei pidas tol korral 26-aastase mehe vägivallatsemises kahtlustatavana 48 tunniks kinni.
Politsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb avaliku korra rasket rikkumist. Kohus võib süüdimõistmisel sellise teo eest karistada rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.


description: Kuigi Edgar Savisaar on korduvalt avalikkusele ja ka oma erakonnale kinnitanud, et sai Paavo Pettai firmale Midfield antud garantiikirjadest teada alles sel suvel, teadis ta nendest vähemalt aasta varem, selgus ETV saates «Pealtnägija».

title: "Pealtnägija": Savisaar valetas garantiikirjade kohta

maintext:
Üks garantiikirjadest on nimelt muu hulgas ka Savisaarele esitatud altkäemaksu võtmise kahtlustuse materjalide hulgas. Menetlust juhtiv riigiprokurör Steven Hristo Evestus kinnitas, et ühe garantiikirja leidis kapo läbiotsimise käigus 2015. aasta septembris Poska majast Savisaare kabineti kõrval asuvast ruumist.
Veel erakonna volikogu ees vähem kui kaks nädalat tagasi kinnitas Savisaar, et ei teadnud enne tänavust suve garantiikirjadest midagi, ja süüdistas endist peasekretäri Priit Toobalit nende omavolilises andmises.
Saatest selgus, et garantiikirjad allkirjastati advokaadibüroo Lextal ruumides.
Priit Toobal ise on keeldunud garantiikirjadest rääkima, kuigi ilmselt kõik meediaväljaanded on temalt seda korduvalt palunud. Toobal keeldus rääkimast ka «Pealtnägijale».
Saatuslike garantiikirjadeni, mis võivad nüüd Savisaarele lõplikuks komistuskiviks saada, on viinud Keskerakonna sageli kriitiline rahaline seis. Erakondade suurimad kulutused on seotud valimistega ja raha on alati vähe, seetõttu on kiusatus skeemitada ja varjatud raha kasutada alati suur.
Kevadel esitatud kahtlustuse järgi on Pettai aidanud Savisaarel toimetada parteile varjatud päritoluga raha. Kolmnurgas Pettai-Savisaar –Keskerakond liikusid suured summad, mis olid läbipaistmatud ja sassis.
Nii näiteks osales Pettai vägagi huvitavas ja ajakirjanduses palju lahatud kinnisvaratehingus, kus Keskerakonnale pärandatud maja müüdi Pettaile kordades kallimalt, kui see tegelikult väärt oli. Tartus Raadil asuva tagasihoidliku majakese tegelik turuväärtus oli 30 000 eurot, Pettai ostis selle Keskerakonnalt aga 250 000 euroga.
Pettai käest läbi käivad suured summad hakkasid huvitama ka maksuametit. Nii näiteks laenas Oliver Kruuda firma eraisik Paavo Pettaile üle 575 000 euro, kuid isegi siis, kui Kruudal endal raskused tekkisid, ei nõudnud ta seda raha tagasi. Maksuametit hakkas asi huvitama.
2014. aasta lõpus oli Keskerakonna rahaline seis ülimalt kriitiline, kuna järjest olid nii kohalikud valimised, europarlamendi valimised kui riigikogu valimised. Ja siis allkirjastas Toobal advokaadibüroo Lextal ruumides kurikuulsad garantiikirjad.
Garantiikirjad on erakordselt huvitavad selles mõttes, et need pole seotud võlgadega, mis on Keskerakonnal Midfieldi ees. Keskerakond garanteerib hoopis kõiki Midfield OÜ rahalisi kohustusi kolmandate isikute ees summas 270 000 ja 460 000 eurot.
Maksunõustaja ja riigikogu erakondade rahastamise järelevalve komisjoni esimees Ardo Ojasalu märkis saates, et selliseid - pealtnäha ilma mingi vastutagatisega garantiikirju – võiks anda vaid nõrgamõistuslik inimene. Ojasalu viitas sellega, et ilmselt oli Pettail ja Keskerakonnal garantiikirjadega seoses taas käsil mõni varjatud tehing ja tagamõte, ja Toobal ei saanud teha seda otsust ainuisikuliselt.
«Toobalit ma päris nõrgamõistuslikuks ei pea,» nentis Ojasalu. «Minu siseveendumus on, et kindlasti oli juhatuses veel inimesi, kes sellega seotud.»
Pärast Toobalit Keskerakonna peasekretäriks saanud Oudekki Loone märkis saates, et kui tänavu juulis saabus Midfieldi nõue garantiikirjad käiku lasta, siis tema ei teavitanud garantiikirjadest juhatust seetõttu, et kolmandatelt isikutelt ju nõuet ei tulnud. Loone jättis saates märkimata, et alles septembris sai ta Keskerakonna advokaadilt Paul Varulilt teada, et nõuet ei pruugi olla Midfieldil endal, vaid kolmandatel isikutel. Juulis, kui Midfieldi nõue saabus, ei saanud juurahariduseta Oudekki Loone sellest argumendist lähtuvalt nõuet õigustühiseks pidada. Seega ei saa õigeks lugeda ka tema väidet, et seepärast ei pidanud vajalikuks juhatust teavitada.
Pettai advokaadid kinnitasid «Pealtnägijale», et praeguseks on olemas ka kolmandate isikute nõue.
Tänaseks on Midfield OÜ maksnud ära nii enda kui Keskerakonna arbitraažitasu, et saaks alata menetlus arbitraažikohtus. Arbitraažitasu oli 22 000 eurot.