title: KINGIIDEE | Erinevate maitsenüanssidega värskendavad ja omapärased õlled

maintext:
Pruulikoja Kolk eesmärgiks on edendada Eesti õlletarbimise kultuuri ning pakkuda hoole ja südamega pruulitud käsitööõlut.
Valik pruulikoja Kolk õllesid:
Pearl Harbor on hele ja humalane ameerika stiilis nisuõlu. Kerge hägusus on ette nähtud. Keha on kerge ja kuivapoolne, maitses on tunda nisu ja tugev humalamõru maitse. Kerge keha ja madal alkoholisisaldus teevad sellest väga kergesti joodava ja värskendava õlle.
Saison on Prantsuse stiilis hele keskmise kangusega õlu. Põhilise lõhna- ja maitseprofiili annab sellele õllele Saisoni pärm. Õlu on kollakaskuldse värvusega ning väga kuiv ja kergelt happeline. Maitses domineerivad vürtsikus ja piprasus ning kergelt lillelised ja puuviljased estrid, mis tulevad põhiliselt pärmist.
Väike Wiik on kergelt joodav, värskendav ning keskmisest humalasem ameerika tüüpi pale ale. See on humalakeskne õlu, linnased jäävad maitses ja aroomis pigem tahaplaanile. Aroomis domineerivad troopilised, puuviljased ja tsitruselised noodid. Tunda on passiooni ja metsmaasikat. Õlu on keskmise kehaga, kergelt happeline ja tugeva humalamõru taustaga.
Ameerikapärane India Pale Ale on pale ale’i suurem ja tugevam vend. Humalasem nii aroomi kui mõru poolest ning kõrgema alkoholisisaldusega. Värvuselt kuldkollane, natuke tumedam kui pale ale. Väga aromaatne - tsitrus, troopilised puuviljad, kergelt rohused, männivaigused ja lillelised noodid.
Maak on merevaigukarva kergelt punaka helgiga amber ale. Keskmise kehaga, kergelt karamelline ja röstise järelmekiga õlu, mille lõhnas on tunda karamelli, musta leiba ja õrna linnaselist magusust.
Indulgents on Ameerika stiilis india pale ale. Selle valmistamisel on kasutatud Belgia pilsner, munich ja karamell-linnaseid. Tegemist on korraliku puuviljapommiga, mille kergelt karamelline keha, värskendav tsitruseline happelisus ning pikk ja tugev mõru järelmaitse jäävad ennast pikalt pärast joomist meenutama.
Porter on siidise tekstuuri ja kreemise vahuga sügavmust porter. Keskmise kehaga, kergelt magus ja parajalt mõru. Aroomis on tunda tugevalt röstitud leiba, kohvi ja šokolaadi. Sobib hästi koos toekama praega või šokolaadikoogi kõrvale desserdiks.
Vaata täpsemalt SIIT!
Tähelepanu! Tegemist on alkoholiga, alkohol võib kahjustada teie tervist.


authors: Afp Scanpix

title: SKANDAAL: Clay linnapea peab Michelle Obamat "kontsadel ahviks"

maintext:
Lääne-Virginas asuva pisikese Clay nimelise linnakese pea, Beverly Whaling, ning ühe sealse mittetulundusühingu asutaja, Pamela Ramsey Taylor, on oma väljaütlemistega tekitanud üleriigilise rassismiskandaali. Nimelt võrdles neist viimane Michelle Obamat ahviga.
"On väga värskendav, et Valges Majas on taas stiilne, kaunis ja väärikas esimene leedi. Olen väsinud nägemast kontsadel ahve," kirjutas Ramsey Taylor Facebookis.
"Sa tegid mu päeva rõõmsaks, Pam" vastas seepeale Whaling.
Mõne aja pärast postitus küll kustutati ning naised on oma sõnade pärast vabandust palunud. Veelgi enam - Washington Posti ja New York Daily Newsi andmeil on kirjutise autor oma ametipostilt tagandatud.

fasttext_language: et


title: Maanteeamet ja teehooldajad: esimene lumi ei tulnud üllatusena

maintext:
Maanteeamet koos hooldepartneritega olid kõigis maakondades talihooldeks valmis ning tänane ilm ei tulnud üllatusena. Esimesed hooldemasinad sõitsid välja juba eile õhtul libedusetõrjeks.
Lumetõrjet alustati enne keskööd ja sellega tegeletakse jätkuvalt kõikjal üle Eesti. Regulaarselt toimub hooldemasina juhtide vahetus.
„Täna on juhtunud juba mitu õnnetust, kus liiklejad on hooldemasinale tagant sisse sõitnud, mis vähendab otseselt teehoolde võimekust. Tuletame liiklejatele meelde, et hooldemasinast möödumisel tuleb olla ettevaatlik ja arvestada, et eesolev tee on hooldamata,“ sõnas Maanteeameti ida regiooni hooldevaldkonna juht Andres Piibeleht.


description: Jaapanis pole enam mitte ühtegi karusloomafarmi. Viimane naaritsafarm Niigatas sulges oma uksed novembris. Jaapan liitub üha kasvava arvu riikidega, kes on jätnud karusloomakasvatused minevikku.“Eestis on oluline tähele panna, et Jaapanis lõppes karusloomafarmide pidamine suuresti seetõttu, et farmidest põgenenud ameerika naaritsate poolt tekitatud kahju looduslikule mitmekesisusele osutus suureks probleemiks,” ütles MTÜ loomade eestkoste organisatsiooni Loomus juht Kadri Taperson.

title: Jaapanis suleti viimane karusloomafarm

maintext:
Jaapanis pole enam mitte ühtegi karusloomafarmi. Viimane naaritsafarm Niigatas sulges oma uksed novembris. Jaapan liitub üha kasvava arvu riikidega, kes on jätnud karusloomakasvatused minevikku.
“Eestis on oluline tähele panna, et Jaapanis lõppes karusloomafarmide pidamine suuresti seetõttu, et farmidest põgenenud ameerika naaritsate poolt tekitatud kahju looduslikule mitmekesisusele osutus suureks probleemiks,” ütles MTÜ loomade eestkoste organisatsiooni Loomus juht Kadri Taperson.
“Nii võetigi Jaapanis 2006. aastal vastu võõrliikide määrus, mis muutis mingifarmide ehitamise Jaapanis ebaseaduslikuks. Just nagu Eestiski, on Jaapanis võõrliikide nimekirjas ameerika naarits, kährik ja nutria. Selliste loomade aretamine on Jaapanis keelatud kõikidel eesmärkidel peale teaduse ja hariduse,” selgitas Taperson.
2006. aastal Jaapanis vastuvõetud määruse kohaselt tohivad enne 2006. aastat ehitatud naaritsafarmid jätkata oma tegevust vastavate litsentside alusel. Viimastel aastatel sai viimane karusloomafarm Niigatas keskkonnaministeeriumilt mitmeid hoiatusi seoses looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide määruse ning loomade heaolu ja kohtlemise määruse rikkumistega.
Farmipidaja sõnul ei olnud vähenenud tarbijanõudluse ja litsentsinõuete täitmiseks vajalike ehitamiskulude tõttu tema farm enam majanduslikult elujõuline. Viimase naaritsafarmi sulgemine paneb punkti nii naaritsanahkade tootmisele Jaapanis kui ka kogu riigi karusnaha tootmisele.
Seoses tarbijate kasvava nõudlusega eetiliselt toodetud kaupade järele, on karusnahksete riiete populaarsus Jaapanis oluliselt vähenenud. Oma 2006. aasta tipphetkest on karusnahkade importimine Jaapanis vähenenud lausa 80%.
Jaapani karusnahkade tootmise lõppemine tähendab loomade jaoks suurt võitu ning liigub rahvusvaheliste arengutega samas suunas. Eetiliste ning keskkonda ja heaolu puudutavate probleemide tõttu pöörab üha enam Euroopa riike karusloomafarmidele selja.
Alates 2000. aastast on kaheksa Euroopa riiki otsustanud karusloomafarmid täielikult keelustada ja praegu toimuvad kolme Euroopa riigi parlamentides arutelud karusloomafarmide keelustamise üle. Karusloomafarmide keelud ühtivad avaliku huviga, sest suurem osa ühiskonnast seisab ebavajalike luksuskaupade nagu karusnahkade nimel loomade aretamise ja tapmise vastu.


authors:
Catchlight Visual Services
Alamy

title: Kuidas aru saada, kas peaksid teisele kohtingule minema?

maintext:
Peale esimest väljaskäiku meesterahvaga, mõtleme me tihti, kas teist korda minek oleks õige või teeksime me hoopiski vea.
Kas sinu kohting toimus viisaka meesterahvaga?
Kui tunned, et sinu kaaslane oli äärmiselt viisakas meesterahvas, siis võiksid talle kindlapeale ka teise võimaluse anda.
Kas su kaaslane pani sind koduselt tundma?
Kindlasti peaksid mõtlema, et kas kaaslasega veedetud aeg oli meeldiv või tekitas teine osapool sinus pigem ebamugavust.
Kas ma julgen teda enda sõprade ette viia?
Kui sa tuled esimeselt kohtingult teadmisega, et sa tunneksid antud inimest enda sõprade ette viies piinlikult, siis ei ole ta ka sinu jaoks õige.
Kas teie vahel on keemia?
Keemia tundmine on märk sellest, et oled temast ka seksuaalselt huvitatud. Kui sa seda aga ei tunne, siis on see märgiks, et võiksite pigem sõpradeks jääda.
On teil koos olles tore?
Huumor on igas kooselus tähtis, seega kui saite üksteise naljade üle naerda juba esimesel kohtumisel, siis peaksite mõtlema ka teisele.
Kas ma soovin tema kohta rohkem teada saada?


title: KEL TÕUSEKS KÄSI: video, kus lastehoius 9kuune imik saab hoidja käest julmalt peksa

maintext:
Pisike Ritisha oli alles esimest päeva hoius, et vanemad saaksid rahus tööd teha.
Ema nägi oma last loiult maas lebamas ja hoidja väitis, et laps olla end ise mängides vigastanud, vahendab Daily Mail nutva ema sõnu.
Indias jagas hoidja imikule nii karme lööke ja raputusi, et see põhjustas lapsele sisemise verejooksu.
Seda hirmutavam oli ema avastus, kui õhtul lapsele järgi minnes avastas ta lapse sinikates näol. Laps oli rahutu ja kodus avastasid vanemad, et vägivallast on jäljed ka lapse ihul. Lapsel tõusis palavik ja ta oksendas.
Järgmisel päeval viidi pisike arstile, kus selgus, et tema koljus on mõra ja ta kannatab sisemise verejooksu käes.
Arstid olid veendunud, et last on pekstud. Vanemad tegid politseisse avalduse, kes pärast videol nähtut hoidja ja asutuse omaniku arreteerisid.


title: KUULA | Mis häält rebane siis ikka tegelikult teeb?

maintext:
Liis Lass parodeeris eilses näosaates Ylvise lugu, milles päriti, mis häält rebane teeb. Tallinna Loomaaed toob küsimusse selgust.
"Rebase helirepertuaar on väga lai, registreeritud on 28 erinevat häälitsust. Kõige iseloomulik on haukuvalt kõlav "vau-vau-vau", mida võib vahel kuulda mitmelt rebaselt korraga. Paaritumisajal võib aga kuulda kriiskeid. Nii karjub eestkätt emasloom, kuid ka isasloom oskab niimoodi häälitseda. Sotsiaalseks suhtlemiseks kasutatakse piiksuvaid, vinguvaid, turtsuvaid, urisevaid ja põrisevaid helisid, olenevalt, kas tegemist on ülemvõimu näitamise, agressiivsuse või alistumisega," kirjutab loomaaed oma Facebooki lehel.
Rebase häält saad kuulata SIIT.


title: Talveks kasvuhoone maha võtmine on imelihtne!

maintext:
Kui soovid magusa hinnaga kasvuhoonet, siis on just nüüd õige aeg seda otsida. AVERTO poes on laialdane valik polükarbonaadist kasvuhooneid, alumiinimumprofiile, kasvuhooneks tarvilikke paigaldamismaterjale ning muid suvilas hädasti vaja minevaid tooteid.
Polükarbonaadist kasvuhoone AGRO on kaarekujuline ruudukujulistest ja tsingitud terastorudest. Kaarte vahe on üks meeter. Karkassi põhjaks kasutatakse mehhaanilise lukuga ruudulõikelist toru 25x25 (patenteeritud toode).
Kõik juurviljad saavad kasvada tihkelt ning neil on vajalik kaitset välisfaktorite eest. Nii hubases majakeses ei pea taimed kartma öökülma, rahet või kuumust. Kogu löögi võtab enda peale polükarbonaat.
AGRO kasvuhoone kuulub kaarekujuliste hulka, mida saab kasutada pikki aastaid. Konstruktsiooni ja kokkupaneku lihtsust, hooldamise kergust, siseruumide avarust panevad tähele kõik omanikud.
Valmiskonstruktsiooni pikkus sõltub ostja soovidest. See võib "kasvada" vaid sammuga 2 meetrit. Mugavad uksed sisseehitatud õhuakendega lasevad õhku sisse ega sega usinalt töötavate peremeeste liikumist.
5 head põhjust osta kasvuhoone AGRO
- See on pidevast torust valmistatud kasvuhoone. Toru pealispind on tsingitud ning see ei vaja värvimist, mis mõjub omakorda positiivselt kasvuhoone mikrokliimale.
- Kaarekujuline konstruktsioon (vaheline kaugus 1 m).
- UV-filtritega polükarbonaat.
- Polükarbonaatplaatide paigaldus ilma perforeeringuta.
- Kasvuhoone ei vaja vundamenti (T-kujulised kaared kaevatakse umbes 15 cm sügavusele maa sisse). Võimalik paigaldada kasvuhoonesse metallnurgikut, prussi või palki.
Kate on väga kindel ega vaja kokku panemist isegi talvel. Kui Sa siiski muretsed selle säilivuse pärast, siis on selle ära võtmine ja hoiustamine kuni järgmise kevadeni imelihtne – see võtab aega vaid veerand tundi.
Sellise lähenemise juures on maa kasvuhoones veel tervem ning viljakam kui ilma lumekatteta talvitudes. Kui aga polükarbonaati ei eemaldata, siis tasub uksed lahti jätta, et ruumis tekiks tervislik mikroklima.
Ainult novembris on kasvuhoonete (kile- ja polükarbonaat) kohaletoomine TASUTA!


description: Tallinna Ülikooli jätkusuutliku arengu dotsent ja Ökoloogia keskuse juhataja Mihkel Kangur valiti eile toimunud jätkusuutliku arengu teadusgrupi Future Earth Europe Alliance  kohtumisel ühingu juhiks.

title: Eesti teadlane juhib Maa tulevikku


title: Soome mastaapne petuskeem rajanes Eesti ehitajatel

maintext:
Soomes kaks aastat toiminud ümbrikupalga ja maksupettuse skeemi oli hõlmatud ligi pool tuhat Eesti ehitajat, kes panid Soomes püsti koole ja lasteaedu. 10-20 eestlast on seetõttu ka kuriteos kahtlustatavad.
Mullu sügisel Soomes avastatud skeemi uurima hakates hindas sealne politsei, et sellega seotud töötajaid on sadakond. Nüüd räägitakse juba 700 inimesest, kes, tõsi küll, polnud kõik ühel ajal tööl. Politsei on üllatunud skeemi mastaapsusest.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


authors:
Laura Oks
Sa Ei Taha Näha

title: Siim Raie | Ma ei näe enda seost Ärma skandaaliga

maintext:
Õhtuleht: Ärmaga seonduvalt on EASi juht Hanno Tomberg juba kohalt maha võetud. Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni juht Artur Talvik on öelnud, et küsimusi tekitab Ilvese kantselei toonase juhi Siim Raie tegevus, kes käis presidendi erafirma rahaasju EASis klaarimas. Kas Tombergi mahavõtmise järel olete valmis võtma vastutust ning astute riigiametniku kohalt tagasi?
Siim Raie, presidendi kantselei eksjuht, muinsuskaitseameti juht: Ma palun küsimust täpsustada – mille eest ma peaksin olema valmis vastutust võtma? Täpsustuseks omaltpoolt veelkord – ma ei ole käinud presidendi erafirma rahaasju EAS-is klaarimas.
Ma ei näe mingit seost enda isiku ja tänase ametisoleku ning teie poolt mainitud skandaalide vahel. Kui korruptsioonivastase erikomisjoni juhil on mulle küsimusi, siis vastan neile lahkesti otse. Olen ka varem ajakirjanduses öelnud, et käisin ühel kohtumisel EAS-is koos Evelin Ilvesega selgitamaks, et presidendi turvalisusega seotud asjaolud, mis takistasid OÜ Ermamaa äriplaani elluviimist olid jätkuvalt olemas ka 2012 aastal. Ehk siis tegin oma tööd presidendi kantselei juhina. Evelin Ilves ei vajanud ega ka palunud abi oma ettevõtte asjade ajamisel.


authors: Reuters Scanpix

description: USA senine president Barack Obama kutsus oma viimases kõnes ameeriklastele üles usaldama uut riigijuhti ning mitte loobuma enda unistustest.

title: President Obama: "Vahel kaotad vaidluse, vahel valimised."

maintext:
"Oleme kõik ühes meeskonnas," tuletas Obama meelde ja kutsus üles mitte kaotama usku kaaskodanikesse. "Ka need, kes tunnevad pettumust, ei tohiks oma unistustest loobuda."
Kuigi Obama ja uus president Donald Trump on korduvalt vägikaigast vedanud ja teineteise suunas sarkastilisi remarke pildunud, tuletas Obama meelde, et kaheksa aastat tagasi oli sarnane seis ka president George W. Bushiga, kuid üleminek ühelt riigijuhilt teisele sujus rahulikult.
Obama adresseeris oma kõne noortele, kes alles suunduvad poliitikase, et nad ei tunneks valimistulemuste pärast pettumust. "Tahan, et teaksite, et peate püsima enesekindlad … ärge muutuge küüniliseks. Võitlema peab olulise pärast," rääkis Obama.


title: Kuus asja, mis juhtub, kui sa lõpetad rinnahoidja kandmise!

maintext:
Kas sinagi kisud koju jõudes esimese asjana rinnahoidja seljast? Sellisel juhul pole sa sugugi üksinda ning seejuures on tegemist vägagi õige sammuga!
Sageli on just rinnahoidja see asi, mis esimesena seljast tuleb, kui koduuksest sisse astutud. Seejuures on tegemist ka küllaltki õige sammuga, sest rinnahoidja mitte kandmisel on omajagu positiivseid külgi, kirjutab veebiportaal Chic.
1. Rindade kuju muutub kaunimaks. Prantsusmaal tehtud uuringu sõnul soosib rinnahoidja kandmine rindade lõtvumist.


description: Mullu sai politsei teada 15 698 lähisuhtevägivalla juhtumist. Seda on palju, kuid politsei hinnangul on seegi ainult jäämäe veepealne tipp.

title: Igal aastal löövad Eesti mehed oma lähedasi ligi 40 000 korral


title: ÕHTULEHE VIDEO | Simson: Rõivas on takistuseks! Loodan, et tänane koalitsioon kestma ei jää

maintext:
"Rõivas oma otsustamatusega on tegelikult ju peaministri positsioonil takistuseks," ütleb riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson Õhtulehele antud videointervjuus. "Väga paljud reformikad tunnistavad ka, et kaks ja pool aastat tagasi sai vale valik tehtud. Rõivas on oma tööd tehes näidanud, et nii suurt vastutust ta kanda ei suuda."
Simson loodab, et valitsus püsima ei jää. "Kui see tänane "hambad ristis" koalitsioon jääb edasi kestma, siis kestab ka see määramatus-olukord, kus Eesti majandus on seisakus, paljud põletavad probleemid ei leia lahendust ja Rõivas taob rusikaga vastu rindu ja ütleb, et muud pole vaja teha kui ainult peenhäälestust."
Simson märgib ka, et pingeliste siseerakondlike kohtumiste juures ei ole tal veel olnud mahti läbirääkimisi pidada ühegi teise erakonnaga, peale EKRE ja Vabaerakonna.


title: Island andis Briti toidupoodide keti kohtusse

maintext:
Islandi riik andis kohtusse Suurbritannia päritolu poeketi Iceland, mille nimi tähendab inglise keeles Islandit, vahendas CNN.
Nimelt väidab väikeriik, et Islandi tootjad on hädas oma kaupadele nime valimise ja nende turustamisega, kuna Iceland võib ingliskeelse riiginime kasutamist piirata. Valitsus soovibki, et Euroopa liidu intellektuaalse kaitse ja patendinduse asjatundjad aitaksid neid piiranguid leevendada.
Iceland on Suurbritannia poekett (Dinendra Haria/REX)
Iceland on peamiselt sügavkülmutatud toidukaupa selle nime all müünud juba 46 aastat. Keti looja Malcolm Walker avas oma esimese poe 1969. aastal Oswestrys. Ta valis nime oma islandlasest sõbra Hermann Jónassoni järgi. Jónasson oli kaks korda Islandi peaminister.


authors:
Teet Malsroos
Valgus Võitis
Tallinna Tv

title: SAVISAARE AJASTU LÕPP! Jüri Ratas valiti Keskerakonna uueks esimeheks

maintext:
Keskerakonna uus esimees 654 häälega on Jüri Ratas! Ratas ütles TTVle, et soovib Edgar Savisaarele jõudu ja tervist.
Õnnitlen südamest meid kõiki erakonna juubeli puhul. Rahvarinde ideaalidest võrsunud Keskerakond on veerand sajandit seisnud iga Eesti inimese eest. Meie erilise tänu ja tunnustuse on ära teeninud 204 julget meest ja naist, kes Keskerakonna asutasid. Aitäh teile! Olen uhke, et paljud auväärt asutajaliikmed on täna meie seas.
Sügav kummardus erakonna esimehe Edgar Savisaare ees, kes on Keskerakonda asutamisest peale vedanud. Edgar, Sinu panus Eesti iseseisvuse taastamisel ja meie riigi ülesehitamisel on hindamatu. Oled kirjutatud suurte tähtedega Eesti poliitika ajalukku. Loodan ja usun, et Savisaare poliitikutee Keskerakonnas kestab kindlalt edasi.
Head mõttekaaslased!
Oleme näinud paremaid ja halvemaid aegu, kuid alati ühtsena edasi liikunud. Keskerakond ei ole ajutine projekt. Oleme siin, et jääda.
Meie järjepidevust iseloomustab riigimees Jaan Tõnissoni mõte: "Vaim on, mis elustab. Idee ehk aade viib edasi." Solidaarsus, iga inimese eest seismine ja kogukondade ühendamine on meie riiki edasiviivad aated, millest Keskerakond ei tagane.
Austatud delegaadid!
Tänan piirkondi ja kogusid, kes on esitanud mind esimehe kohale. Tänan ja tunnustan kõiki kandidaate ja nende toetajaid. Konkurents on edasiviiv jõud.
Ma ei kandideeri Keskerakonna juhiks, et kaptenina laeva kurssi muuta. Kandideerin, sest tunnen vastutust erakonnakaaslaste ja valijate ees. Meie peale loodavad inimesed nii Abjal, Põltsamaal kui ka Paide linnas, Alatskivil, Suure-Jaanis ja Väike-Maarja vallas, kogu Eestis.
Pean kurvastama konkurente, kes on üles loetlenud, mida kõike peab Keskerakond nüüd teisiti tegema ning kellest loobuma.
Kinnitan teile üheselt – Keskerakond ei paindu ega murdu. Meie programmilised raamid on terasest.
Lähtume alati erakonnaliikmete ja valijate ootustest. Mitte kellelgi pole moraalset õigust ega poliitilist jõudu meile otsuseid ette dikteerida.
Head saalisviibijad!
Keskerakond on väärt erakond. Aga ka parimat asja saab veel paremaks teha. Toon välja neli olulist valdkonda, kus soovin meie organisatsiooni arendada:
1) Keskerakonna juhtimine peab muutuma selgeks ja laiapõhjaliseks. Toetan aktiivset erakonnasisest diskussiooni ning sisevalimiste kasutamist.
2) Rahaasjad peavad olema korras ja läbipaistvad. Üle jõu käivad kampaaniad ning garantiikirjad jäägu minevikku.
3) Meie piirkonnad ja kogud väärivad suuremat toetust. Kasvama peab rahaline abi ning erakonna juhtide tugi. Tunnustan kõiki liikmeid, kes panustavad läbi osakondade ja piirkondade, Seenioride kogu, Noortekogu, Roheliste kogu, Naiskogu KENA, Omavalitsuskogu, Õpetajate kogu, Kultuurikogu ja teiste ühenduste.
4) Vajame rohkem koostööd. Valimiste võitmine on ülioluline, kuid üksinda tegutsedes seame endale piirid. Toetan koostööd erakondadega, kellega saame oma programmi ellu viia.
Kallid sõbrad!
Hiina rahvatarkus ütleb: "Kui muutuste tuul puhub, ehitavad ühed müüre ja teised tuuleveskeid." Viimased valitsused on ehitanud müüre ning viinud Eesti riigi majanduslikku ja ideoloogilisse seisakusse. Keskerakond peab vajalikke muutusi eest vedama:
1) Rahvastikukriisi lahendamine on meie prioriteet. Iga seaduseelnõu ja programmiline dokument nii kohalikul kui ka riigi tasandil peab lähtuma rahvaarvu kasvust ja inimeste heaolust.
2) Majanduse käivitamiseks toetame regionaalseid ja sektoriaalseid maksuerisusi, et arendada ettevõtlust ning töökohtade loomist. Korrastada tuleb riigiettevõtete juhtimine ning ära teha vajalikud investeeringud. 25 aastat on räägitud neljarealisest Tallinn-Tartu maanteest, Rohuküla raudteest, Via Baltica väljaehitamisest ja Tallinna Linnahalli renoveerimisest. Aitab jutust! On aeg tegutseda.
3) Riigi ja omavalitsuste koostöös peab kaduma Suure ja Väikse Peetri mentaliteet. Vajame kohaliku tulubaasi taastamist, omavalitsuste otsustusõiguse suurendamist ning kvaliteetseid teenuseid kõikjal Eestis.
4) Eesti maksusüsteem tuleb täielikult üle vaadata, mitte komakohti kohendada. Langetame madalapalgaliste maksukoormust ning lõpetame ettevõtluskasumi maksuvabalt väljaviimise.
5) Lubamatu on meie inimeste vastandamine rahvuse, vanuse, soo, maailmavaate või teiste kriteeriumite alusel. Peame väärtustama iga inimest.
Head keskerakondlased!
Täna valitav juhtkond ning esimees vastutavad meie tulemuste eest järgmistel valimistel. Koondise kapten ei pea üksi kõiki punkte viskama, aga tagama parima valimistulemuse kogu meeskonnale. Meie eesmärk on võita taas absoluutne enamus Tallinnas ning parandada positsioone üle kogu Eesti.
Keskerakonna esimeheks kandideerimine on tõsine vastutus. Vastutus siin saalis viibijate, erakonnaliikmete ja toetajate ees. Vastutus Eesti iseseisva riigi ja rahva ees. Minu senine töökogemus, haridustee ning kuusteist aastat Keskerakonnas annavad mulle kindluse see väljakutse vastu võtta. Samastun president Arnold Rüütli öelduga: "Oma kodu tunne on kõige tugevam siis, kui selle heaks on midagi oma käte ja mõistusega tehtud."
Keskerakond on ja jääb minu koduerakonnaks. Sõltumata kongressi tulemustest ei tee mina oma nimelist valimisliitu ega uut erakonda.
Keskerakond on alati olnud erakond, kuhu tullakse. Kahjuks ka erakond, kust minnakse. Anname endast parima, et seekord läheks teisiti. Lõpetame jutud leeridest ning lähme edasi ühtse meeskonnana. Vajame kõiki liikmeid ning uusi liitujaid ja toetajaid.
Meie seas pole "omasid" ja "võõraid" ega üleliigseid inimesi. Keskerakond on meie kõigi erakond!
Edu ja jõudu Keskerakonnale ning Eesti riigile.
Tänan!


authors: Meie Hulgas Leidub Nii Mehi Kui Ka Naisi Kes Kannatavad Vägivalla Käes

title: VIDEO | Kirjanik Sass Henno tuletab vägivalla all kannatavatele naistele meelde, et nad pole üksi

maintext:
"Vägivald saab jõudu vaikimisest, alati ohvrite vaikimisest," ütleb tunnustatud kirjanik Sass Henno projekti "Üheskoos noorte tervise heaks" raames loodud videos.
Kirjanik räägib sellest, et ta on hästi palju oma raamatutes tegelenud vägivalla teematikaga ning kutsub üles inimesi vägivallast mitte vaiki olema. "Palun ärge jääge selle saladusega üksi," ütleb ta. Lisades, et paratamatult saab vägivald jõudu vaikimisest.
Mida on ühist Ameerika avastamisel ja naistevastasel vägivallal? Vaata videost!


authors: Reformirottidärge Ajage Köike Ka Ratta Süüks

description: Seoses liiklusõnnetusega on Tartu maakonnas Jõhvi-Tartu-Valga maantee 162. kilomeetril liiklus häiritud, teatas maanteeinfokeskus kell 18.51. Politsei teatel tulid puidukoormaga veokil rattad alt ning üks neist veeres otsa sõiduautole ning n.-ö lõikas autolt katuse.

title: AVARII TARTUMAAL: veokilt tulid rattad alt, neist üks veeres autodele otsa


title: Alar Nääme kulude tagasinõue peatati

maintext:
Nääme kaebust ei rahuldanud ka Tallinna ringkonnakohus ja ta on pöördunud kassatsioonkaebusega riigikohtusse.
Harju maakohus on mõistnud Alar Nääme omastamises süüdi, kohus leidis, et Tallinna Kesklinna valitsuse korraldatud kontserdid Valga kultuurikeskuses 18. jaanuaril ja 13. veebruaril 2015. aastal olid valimisüritused.
Erakondade rahastamise järelevalve komisjon (ERJK) on peatanud menetluse Tallinna Kesklinna vanema Alar Näämelt tema isiklikuks valimiskampaaniaks kulunud raha tagasinõudmise kriminaalasjas kohtuotsuse jõustumiseni, samuti tuli ära oodata Edgar Savisaare kohtulahend riigikohtus ERJKga vaidluses.
ERJK on menetlenud keelatud annetuse võtmes Nääme poolt riigikogu 2015. aasta valimiste eel Valgas peetud kontsertüritusi, mille eest oli tasunud Tallinna Kesklinna valitsus.
Arvestades, et kriminaalmenetluses on süüdistus omastamises ja Tallinn pole esitanud tsiviilhagi kahju sissenõudmiseks, arutas komisjon menetluse aluseks oleva sätte muutmise võimalust, s.o menetluse jätkamist 1. aprillil 2014 jõustunud erakonnaseaduse alusel, mis käsitleb valimiskampaaniaks avaliku raha kasutamist keelatud tuluna.
Selleks tellis komisjon riigikogu kantseleilt õigusliku hinnangu, millest järeldus, et haldusmenetluse jätkamiseks oleks mõistlik ära oodata analoogses Edgar Savisaare asjas tehtav riigikohtu otsus ja ära oodata Nääme kriminaalasjas jõustunud kohtuotsus ehk riigikohtu lahend, ja seejärel asuda tema ärakuulamisele.


authors: Ja Alati Võib Külmikust Lepingu Võtta Ja Lepingupartneri Venelaste Huve Kaitsma Kutsuda.

title: Reps lapse sünnile järgnevast: kui mind on vaja asendada, siis valitsusel on selleks oma süsteem

maintext:
Poliitik Mailis Repsi pere kuues laps sünnib kevadel. "Plaane ette teha ei saa, sest kõike võib juhtuda," ütleb naine ise selle kohta, kuidas asjad sealt edasi toimima peaksid hakkama.
"On olnud juhuseid, kus mõni tund pärast lapse ilmaletulekut saan toimetada, aga on ka teisiti olnud. Mulle meeldib seda aega ühendada. Kui mind on vaja asendada, siis valitsusel on selleks oma süsteem," sõnab Reps.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


authors:
Stanislav Moshkov
Looda Looja Peale

title: Kes tuleb valitsuskriisist välja võitjana, keda ootab poliitiline pankrot?

maintext:
Eile 41 opositsioonisaadiku allkirjaga umbusaldusavalduse saanud Taavi Rõivas sai eile õhtupoolikul veel ühe hoobi, kui IRL ja SDE soovitasid tal kohe tagasi astuda. Rõivas teatas täna, et tagasiastumist ta ei plaani. Peaminister läheb homme parlamendi ette ning soovib ka umbusaldushääletuse toimumist. Kui valitsus kukub, siis kes on võitjad ja kes kaotajad?
Oma tulevikuootustes on erakondade esindajad praegu ülimalt tagasihoidlikud. "Seda, kui palju üks või teine erakond on võitnud või kaotanud seoses valitsuse vahetusega, saab hinnata alles siis, kui on paika saanud uue valitsuse koosseis ja koalitsioonikokkuleppe sisu," hindas riigikogu EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme.
"Me usume, et Eestile on igal juhul kasulik, kui alates eelmise sajandi lõpust katkematult võimu juures olnud Reformierakond on sunnitud opositsiooni minema. Olen lootusrikas, et Eesti saab endale järgmise valitsuse näol laiapõhjalise ja uuendusmeelse valitsuse ja sinna kaasatakse ka need uued jõud, kes viimastel valimistel parlamenti tulid."
Reformierakond on olnud väikeparteidele raske partner
Ka Vabaerakonna esimees Andres Herkel tunnistas Õhtulehele, et Reformierakonna otsustamatus, õõnes deklaratiivsus ja kasujaht on neist teinud Eesti poliitikas väga raske partneri. "Arvan, et pikaaegse administratsioonipartei puhkusele saatmisest võidavad kõik ning ka parempoolsusest on neil päris vildakas arusaam."
Herkel lisas, et kui Vabaerakonna mõtted ja seisukohad lõpuks realiseeruvad, siis võib öelda, et on midagi saavutatud. "Jah, meil on palju lahendusi, mis sarnanevad sotside või IRL-i omadele ja on ka arusaamu, mis on Keskerakonna nüüd juhtivaks saanud tiivaga sarnased. Riigikogus on meil koostöö toiminud. Lühidalt, ootan asjalikkust, koostööd ja selgeid lahendusi," kinnitas ta.
Mure Eesti pärast
Isamaa ja Res Publica Liidul on võimalik saada nii tublisti toetust kui enda mainet veelgi kahjustada. Erakonna esimehel sotsiaalkaitseminister Margus Tsahknal on ilmselt kiirabiarsti ambitsioonid, kes soovib pikalt kidunud ja kehva reitinguga erakonnale kunstlikku hingamist teha. 30. oktoobril Tartus erakonna volikogul peetud kõnes ütles Tsahkna, et Eesti areng on seiskunud. Samuti käis ta välja plaani muuta IRLi nimi Isamaaks ja teha parteile täielik restart.
Reformierakonna vastu sõttaminek võib IRLi pooldajatele ehk meeldidagi. Isamaaline erakond jääb hätta püüdes oma valijale selgeks teha, miks minnakse valitsusse paljude meelest liiga Venemaa-lembese Keskerakonnaga.


description: Ta teeb ja toimetab märkamatult, aga tema kohalolek on tuntav. Nii iseloomustas Sillaotsa kalmistuvahti Tõnu Saart (55) üks Järva Teataja lugeja.

title: Märkamatult askeldav kalmistuvaht

maintext:
Lähedase surma hetkest on leinajatele sageli raskemgi ärasaatmise päev. Kolm peotäit mulda haua veerel koos heade soovidega kisub emotsioonid valla ja surub mõtlemisvõime tagaplaanile. Siis on hea, kui keegi tasasel ja rahulikul häälel järgmisi samme juhendab ja kinnitab, et kõik läheb hästi ja saab korda. «Aeg, kui ise oled katki, on hea, kui keegi suudab olla arukas ja teab, mida ja kuidas teha,» märkis lugeja oma saadetud kirjas.
«Võib-olla tõesti,» nõustub ka kuus aastat Sillaotsal kalmistuvaht olnud Tõnu Saar.
Kuigi lahkunu hauaplatsi eest hoolitseda on lähedaste ülesanne, tuleb Tõnu Saar appi kasvõi hauaplaati paika sättima. «Ma õpetan ja aitab ikka neid, kes tunnevad huvi ja abi küsivad,» täpsustab ta.
Aga on ka neid, kes on kuulnud Saart kedagi korrale kutsumas või kellegagi suisa pahandamas. Seda juhtub siis, kui surnuaiale tulijad lahkunute rahu lärmamisega rikuvad või kalmistu heakorrareegleid eiravad.
Saar toob näiteks lehtede ja okste prügikonteinerisse paneku, maanteepoolsesse külge ladustamise või lihtsalt vahekäiku jätmise. «Ma pean selle ju ise siis korda tegema, viima käruga sinna, kus on õige koht,» sõnab ta.
Sellist topelt tööd Saar mõistlikuks ei pea, aga tegemata jätta ka ei saa: lisaks enda hingerahule häirib see ka siitilmast lahkunute hingi. Neid, kes ongi kalmistule jäänud. «Jättes haualt riisutud leherisu vahekäiku või visates sodi kalmistut piirava heki taha, puhkaksid need hinged justkui prügimäel. Kas see on siis see, mida need inimesed, kes niimoodi käituvad, oma lähedastele soovivad?» arutleb ta.
Hinged seda ei soovi ja võivad pahandada, on Saar tundnud. Tema kogemust mööda on ka praegusel ajal, kui pimedus ööpäevas ületab valge aja, kalmistul veidi teistmoodi õhkkond.
Igapäevatoimetuste kõrvalt Saar nende tegemisi ei taju, selleks peab aega võtma. Siis suudab ta eristada noori ja vanu hingi ning sedagi, milline on hingede meeleolu. «Üldiselt on nad siiski rahulikud ja rahumeelsed,» teab ta öelda.
See, kas kalmistu pakub soovitud hingerahu ka elavatele, sõltub Saare hinnangul suurel määral sellest, millise meelestatusega inimesed lahkunute juures käivad. «Kui tuleks rohkem inimesi mõtetega, et kalmistu on pühapaik, ja ka käituks vastavalt, siis muutub õhkkond sellele lähedasemaks,» usub ta.
Kuigi tihedamaid kalmistul käijaid teab Saar nägupidi, suudab ta ise toimetada enamikule märkamatult. Kui mõnel kalmistul oli hingedepäeva tuisk kõik kinni matnud, siis Sillaotsal olid rajad sisse roogitud. Lahkunud ju oma viimse puhkepaiga eest hoolitseda ei saa, nii toimetab Saar selle nimel, et leinajatel oleks hea tulla ja olla.
Ilus ümbrus on kujunenud Sillaotsa kalmistul enesestmõistetavaks. Kevadel rõõmustavad silmi lilleklumbid, kadunud on sirelivõsa, muru on ikka niidetud, on avarust ja valgust – tekib tunne, et oled oodatud.
Tõnu Saar seda millekski eriliseks ei pea. Mõtteid, kuidas kalmistut veelgi kaunimaks teha, on tal omajagu, kuid aeg seab piirid: lehtede riisumine, muru niitmine, lume rookimine ja okste saagimine võtab kõik aega. Oktoobris kulus Saarel kalmistul 240 töötundi. «Ei saa tööajaga hakkama,» sõnab ta muiates.
Mõistagi on ütluses parasjagu irooniat, sest egas matuste aegu Saar valida saa. Muu töö tuleb ära teha lisaks sellele. Kevad ja sügis lihtsalt on see aeg, kus lahkunuid kipub rohkem olema. «Mõtlesin pärast infarkti, et tulen kergema töö peale, käin ringi, pliiats taskus, aga seda lootustki pole,» ütleb ta.
Kergema töö all peab Saar silmas seda, et pärast keskkooli lõpetamist läks ta tööle ehitusse ja tegi seda tööd kõik järgmised aastakümned. Pikalt oli tema tööandja Paide KEK. Ka uus riigikord jättis töövaldkonna samaks, kuigi tööandjad vahetusid pankrottide tõttu tihti. Ka objektid asusid kodumaast kaugemal: 15 aastat oma elust on Tõnu Saar ehitanud Venemaal sõjaväelinnakuid.
Päeval, kus päästjad 130 kilogrammi kaalunud mehe kiirabiautosse viisid, asutas Saar just šašlõkke oma sünnipäevapeoks kohale viima. Koduuksest ta kaugemale enam ei jõudnud. Veetis hoopis hea mitu päeva Tallinnas haiglas, kus ta sai oma südamele plastiksooned.
Infarkt oli Saarel 2009. aasta mais, vahetult enne oma sünnipäeva. Rindkere andis küll ennegi aeg-ajalt tunda, aga napsi- ja suitsumehest Saar kahtlustas maovalusid ja tarvitas nende leevenduseks soodat.
Suitsudest ja alkoholist loobuda polnud Saare ütlust mööda raske: haiglas nagunii ei tohtinud ja kodus enam ei tahtnudki. Et kahest suitsupakist päevas ja peoõhtuist jäänud tühimikku täita, hakkas Saar jooksmas ja ujumas käima. Käib siiani. Kuus kuni kümme kilomeetrit viib muremõtted ning Paide tehisjärves ujub ta niikaua, kuni jääd pole. Ilmselt see on ka põhjus, miks Saar pole viimase kuue aasta jooksul kordagi haige olnud.
Rahvaspordiüritused Saarele pinget ei paku, ta ütleb, et seal osalemiseks puuduvad tal ambitsioonid. Eelistab vaikust, omaette mõtisklemist ja kõnelusi Jumalaga lärmakatele peoõhtutele, mille sisu on valdavalt laua taga taldrikute ja pitside-pokaalide tühjendamine. «Mul on seal igav,» põhjendab ta.
Seevastu vaimset maailma peab Saar väga põnevaks. Võimaluse, et tema esituses jumalasõna kantslist kuuleb, Saar välistab. «Ma olin juba koolipõlves tuntud ... oma kõva pea poolest,» ütleb ta.
Kõva pea või mitte, aga just kooliajal hakkas Tõnu Saar oma mõtteid ja veidi isemoodi maailmatunnetust paberile panema. Teeb seda siiamaani. Tema luuleridades on teatav annus satiiri ja irooniat ning elukogemusest tulenevat mullamusta huumorit. Nagu oma ameti tähtsusest kõneldes, jääb ta ka oma loomingut tutvustades tagasihoidlikuks. «Eks need read rohkem enda jaoks ole,» märgib ta.
Tõnu Saar
Sündinud 2. juunil 1961.
Õppinud Paide I keskkoolis ja Paide III keskkoolis.
Töötanud kuni 2009. aastani ehitajana.
Alates 2010. aastast Sillaotsa kalmistuvaht.
Lahutatud, isa kahele ja vanaisa neljale lapsele.
240 töötundi oli Sillaotsa kalmistuvahil Tõnu Saarel oktoobris


description: Öösel mahasadanud lumi on kõva töötempo peale sundinud ka rehvavahetajatele. Türil ulatus Peep Raudsepa autoremonditöökoja juures järjekord täna hommikul näiteks ühelt tänavalt teisele.

title: Rehvivahetajad ummistavad aedlinnas tänavaid

maintext:
Rehvivahetajate juures nende kibekiiret tööd uudistanud Järva Teataja ajakirjanik Silvi Lukjanov täpsustas, et järjekorras oli 14 autot ning järjekord ulatus töökoja uksest teisele tänavale. "Tööd tehakse kahe mehega ning autosid võetakse vastu elavas järjekorras," vahendas ta Raudsepa sõnu.
Peep Raudsepp ütles, et vaatamata sellele, et inimestel on rehvivahetusega kibekiire, üle 2-3 auto nad tunnis vastu võtta ei suuda. "Oleme valmis osa oma lõunapausist ohverdama, kuid eks süüa tahame millalgi ikkagi. Töökoja uksed sulgeme kl 18, nagu ikka, ja seda selleks, et homme taas löögivalmis olla," sõnas ta.
Esimesed autod moodustasid rehvivahetuseks järjekorra juba enne kl 8 hommikul. Naisterahvas, kes jõudis kohale kl 7.30, oli näiteks järjekorras neljas. Kaks tundi ootamist ning tema aeuto aeti rehvivahetuseks töökotta. ""Hea, et need inimesed ei tuisanud suverehvidega liiklusse," kommenteeris olukorda Peep Raudsepp ise.
SEADUS
Naastrehvidega on Eestis lubatud sõita 15. oktoobrist kuni 31. märtsini. Erandina võib talviste tee- ja ilmastikuolude korral kasutada naastrehve ka 1. oktoobrist kuni 30. aprillini.
Talverehvid on kohustuslikud 1. detsembrist kuni 1. märtsini. Rehvimustri jääksügavus peab olema vähemalt 3 millimeetrit.
Aasta läbi tohib sõita lamellrehvidega, mille tähistus on M+S, MS, M.S. või M&S.


description: «Paki omal soojad Norra-riided kaasa, meil on külm!» loeb fotograaf Luca Berti Facebooki sõnumiaknast vaid neli päeva enne Itaaliast Eestisse tulekut.

title: Itaallane vaimustub Eesti inimestest, ilmast ja maastikest

maintext:
Toscanas on hilissügisel umbes 20 kraadi sooja ja päikesepaiste. Berti sõitis siiski kümneks päevaks Eestisse maastikke ja inimesi pildile püüdma.
Nädal enne ärasõitu on Luca Berti tõsiselt külmetunud ja enesetunne paraneb visalt. Tema saabumispäeval on uudiste ja veebi peateema esimene lumi ja sellega kaasnenud libedus. Berti jõuab Tallinna lennujaama pärastlõunal, kui lumi on sulanud. Õhk on niiske ja jahe.
Varakult alanud uus päev tervitab teda lumevalgusega. Kui rong kell 9.30 Türile jõuab, sajab midagi lumelaadset juurdegi. Suur seljakott seljas, üle õlgade kott aparaadi ja plaatidega ning pakitud kolmjalg – nõnda sammub ta rahulikult perroonil. Peale tema pole seal enam kedagi.
Seisva rongi varjust välja perrooni otsa jõudnud, valgub üle Berti näo lai naeratus ja kõlab tervitus. Rõõm on vastastikune. Ootusärevus ja teatav kohmetus samuti.
Vaatamata nohule ja veidi kähedale häälele kinnitab Luca Berti, et tunneb end iga päevaga paremini.
Pärast mõningasi täpsustusi «arhailised maastikud ja portreed» sünnib kokkulepe, et kui ta midagi näeb, siis ta lihtsalt ütleb. «Mulle meeldib siinne maastik. Palju on avarust!» sõnab ta.
Autosõidu ajal räägime Luca Berti elust ja tööst fotograafina viimasel kümnel aastal Kopenhaagenis, aga ka väga noorena alguse saanud huvist Skandinaavia maade vastu, reisidest Norrasse ja mujalegi.
«Eestis on mul kolmas kord olla,» täpsustab ta. Juuni alguses avas Berti Eesti vabaõhumuuseumis näituse «Eesti maa inimene 21. sajandil», mille tarvis pildistas Rapla- ja Jõgevamaal, Lõuna-Eestis, Peipsiveeres ja Muhus maastikke ja inimesi 2015. aasta augustis. Järgmine Eesti-külastus jääb ilmselt kevadesse.
Esimesed fotod teeb Berti Äiamaa külas. Eakas proua seismas jahuämbriga lävel, pisike hele koer tema kõrval. Tema piltidel inimesed ei naerata. «Tahan, et nad oleksid nagu nad on, et naeratuse asemel pääseksid mõjule nende näojooned, kõneleksid nende silmad,» põhjendab ta.
Selleks palub Berti vaadata inimestel kaamerasse.
«Modellidega» suhtleb Berti universaalses keeles: püstised pöidlad, «Super!» ja sekka ingliskeelne «Very good!» (väga hea – eesti k). Klõps valgusmõõturiga, teravuse kontroll ja plaatide vahetus käib sujuvalt sinna sekka.
Kaader lumiste kuldrenettide all pingil istuvast perenaisest jääbki mõtteks, kuid lehmade pildistamise vastu pole perenaisel midagi. «Pidingi nad täna lauta ära viima,» sõnab ta. Meie külaskäiku jääb õuele meenutama õunapuulehtedest kirju lumememm.
Äiamaalt lahkudes tunnistab Berti, et esimene päev on tal alati natuke raske. See kulub sisseelamisele ja seetõttu on kohalikud silla loomisel igati teretulnud. «Kui olen juba rohkem kohal olnud, lähevad ka portreed ladusamalt,» ütleb ta.
Niisiis, keskendume maastikele. Bertit huvitab eelkõige kultuurmaastik, kus on näha inimloodut ja selle hääbumist. Tema pildid annavad edasi loo vananevast ja vähenevast elanikkonnast maal, tavade teisenemisest, tööpuudusest ja selle peegeldustest maastikul.
Oisu kandis Fortuna naeratab: mööda põlde läheb eakam mees, jäljerida järel. Ta on meist kaugel, Berti pildisoovides tagasihoidlik. Pärast tagasipööret ja mõningast silkamist lumisel väljal selgub, et pensioniealine mees on lahkesti nõus, et itaalia fotograaf teda pildistab. Ta on parasjagu teel poodi, kuhu on kolm kilomeetrit. «Mööda teed oleks viis, aga täna on kehva ilm, seal suured autod sõidavad ja siis pritsib väga,» ütleb ta.
Teise pildi seadistamise ajal hakkab uuesti sadama. «Plaatidele pole see hea,» muretseb Berti, kuid on kaadrite üle rõõmus. Ta tänab meest kättpidi ja lähme lahku.
Sadu tiheneb ja nähtavus on kehv. Sõidame pikka aega ühtki pilti tegemata.
Hermani külas märkab Luca Berti ajatut motiivi, kuid õige koha leidmine tähendab mõnesajameetrist astumist Tallinna–Tartu maantee ääres, üle kraavi ronimist, taheneval põllul kõndimist, kolmjalg ühel, kott kaamera ja plaatidega teisel õlal.
Kaamerat paika sättides tunneb Berti heameelt autost kaasa võetud vihmavarju üle, mis tehnikat kaitseb. «Tule vaata!» julgustab ta mind ekraanil nähtavat vaatama. See on tagurpidi ja pööratud. Aga siiski mõjuv. «Klassika!» ütleb ta, sära silmis.
Berti kogemust mööda ei pea heade kaadrite tarvis sugugi läbima pikki vahemaid, väiksemate teede ääres olevat üks motiiv teise järel. Teed, aga ka jõed on Berti lemmikud – need justkui viiksid kuskile, neis on minevik ja tulevik koos.
Omajagu elevust tekitab Bertis varisenud palkmaja 90kraadises kurvis Väike-Karedal. Sellest täiuslikkusest teeb ta lausa kolm pilti. Üldjuhul teeb ta motiivist ühe võtte, aga sellest, mis väga meeldib, ka kaks. Kolm tähendab juba teatavat priiskamist. «Iga klõps on umbes kolm eurot,» viitab ta kasutatava filmi maksumusele.
Berti imetleb kordatehtud maju, hüüdes korduvalt «Bella!», kuid eelkõige näeb ta ilu seal, mida eestlased pigem häbeneksid. «Kui oleksin miljonär, ostaksin laguneva mõisa ja teeksin selle korda,» lausub ta Väike-Kareda mõisa pargist välja jalutades.
Väike-Karedal jäädvustab Berti oma 1970ndatest pärit Linhofi plaatkaameraga mustvalgele filmile kümmekond motiivi. Mingit järeltöötlust ega lõikamist pole, on vaid ilmutamine. «Bella, si?» ja «Vero, no?» (Ilus, jah?, Tõsi, ei? – it), osutab ta rahulolevalt kolmjalal asuva kaamera ekraanilt nähtavale. Mitte et ta heakskiitu nuruks. Enamasti üksi töötades on vahelduseks hea suhelda.
Kui Köisi kaudu Peetrile läheneme, vaimustab Järva-Peetri kirik Bertit sedavõrd, et esimest korda päeva jooksul räägib ta itaalia keeles pikemalt kui üks-kaks sõna korraga. Välja lööb italiano vero (tõeline itaallane – it) oma žestide ja miimikaga.
Kui vaimustus mööda lumist heinamaad õiget rakurssi otsides raugemise asemel kasvab, kuulen end imestamas. «Sa oled pärit Firenzest. Itaalia on teada-tuntud oma rikkaliku dekooriga kirikute poolest – mis on siin nii imetlusväärset?». «Lihtsuses ongi võlu, aga see torn on võimas,» ütleb ta.
Järva-Peetri kirik jääbki päeva viimaseks objektiks. Hämardub.
Esimese päeva saak on esialgu oodatust umbes kaks korda suurem ehk umbes 40 pilti. Tulemusega rahul olev Berti eitab külma, kuid temagi jalad on põlvist saadik märjad. Õhtul saab ta osa eesti rahvakultuurist veidi teises võtmes: tugeva nohu ja köha raviks lähevad käiku kuum tee, mesi ja sinepijalavann. Kuigi vanarahvatarkused hämmastavad teda, talub Berti kõike vapralt. Palavikku tal ei tulegi ja hommikul on olla nii hea, et ta mõtiskleb võimalusest sinepit kojugi osta.
Teisel päeval piilub läbi pilvede päike. Võtame suuna Tammsaare maile Vargamäe poole. Esialgu ei jõua me Küti mõisast ja selle ümbruse vaadetest kaugemale. Neli klõpsu ja 40 minutit hiljem teekond jätkub.
Järva-Madise kirikut nähes kõlab jälle väidetavalt maailma kauneima kõlaga keel. Tihenevad pilved röövivad valgust, kui Berti kirikut kahest suunast pildistab. Vetepere vaadetele ja portreedele jääb tunnike.
Sajab vihma, kuid modellid Tammsaare väljamäel püsivad pildistamise hetke ehk kümmekonna sekundi jooksul täiesti paigal – muidu jääks pilt udune. Ka Berti harjutab aeglaselt kiirustamise kunsti, et vältida vigu ja raisku läinud kaadreid.
Järvamaalt viib Luca Berti kaasa veel kaks maastikuvaadet Kaarukalt ja portreid poisist, kellega ta eelmisel päeval lumesõda pidas.
Kell 14.40 Paidest Pärnu poole väljuvas bussis sööb Luca Berti Mäekülast kaasa ostetud Türi pitsat ning joob eestimaist limonaadi. Ees ootab Kihnu, seejärel Setomaa, Tartu- ja Viljandimaa – lootuses lahkemale ilmataadile.
«Jäin Järvamaal nähtuga väga rahule, siin on palju huvitavat, mis jäi praegu pildistamata,» ütleb ta.
Eestis sündis pildirekord
Tänase päeva veetis Luca Berti Tartus Eesti Rahva muuseumiga tutvudes. Homme pärastlõunal ootab kodutee. Töönädala lõpp möödus Viljandimaa külades, nädala algus aga Setumaal, mille puutumatu pärandi kogust pidas ta rikkalikuks ja võluvaks.
Nädal tagasi tegi Berti Kihnus imeliste kalurikülade pildistamiseks kümnekilomeetrise matka koos varustuse ja toiduga. «Inimesed on olnud kõikjal väga abivalmid, olen neile ääretult tänulik,» sõnas ta.
Berti märkis, et üldjuhul oktoobri lõpus ta reise ette ei võta, kuigi sügis on tema lemmikaastaaeg. Kui tavaliselt teeb Berti suvise kahenädalase reisi ajal umbes 300 pilti, siis Eestisse võttis ta kaasa filmi 400 pildi tarvis ja vaid umbes 50 jäi kasutamata. «Eestimaa ja siinne ilm kindlasti inspireerisid. Loodan vaid, et niiskus kaadreid ei rikkunud,» lausus ta.
Muide, köhast ja nohust on Luca Berti samuti peaaegu jagu saanud.
KOMMENTAAR
Maret Tamjärv
Eesti vabaõhumuuseumi teadussekretär
Luca Berti on imeline fotograaf. Ta on nii lihtne ja avatud, ning see, kuidas ta inimestega kontakti saavutab, on täiesti hämmastav. Tema kõrge kvaliteediga mustvalgetelt piltidelt vaatavad vastu meie inimesed ja kodused maastikud. Tundliku fotokunstniku pilguga nähtuna saavad need aga hoopis uue, igavikulise tähenduse.
Luca Bertit huvitavad lihtsad asjad, ehe maaelu, inimese side ümbritseva loodusega. Ta oskab näha ilu ka kõige argisemates olukordades ja kohtades. Tema pildid panevad sügavalt mõtlema, teevad ühteaegu rõõmsaks ja pisut nukrakski.
Oma suurema, Põhjamaid ja Baltikumi hõlmava maaelu dokumenteerimisprojekti käigus on ta Eestis pildistamas juba teist korda. Mulluse fotoretke tulemusi võis suvel näha Eesti vabaõhumuuseumis näitusel. Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks on kavas välja anda Luca Berti fotoraamat, mis oleks ilus ja väärikas kingitus – aus dokument meie elust ja ajast.


description: Augustist oktoobri lõpuni kestnud karujahihooaeg oli Järvamaa küttidele edukas: lubatud seitse mesikäppa ka tabati. Paraku tuleb nüüd maakonna jahindusklubil aru anda keskkonnainspetsioonile, sest kuus lisaks jättis üks ott veel oma elu.

title: Üle normi lastud karu pärast tuleb jahimeestel aru anda

maintext:
Millises jahipiirkonnas ja mis põhjusel üks karu üle normi lasti, ei saanud keskkonnainspektsiooni Järva büroo vaneminspektor Andrus Hallasoo öelda. «Hetkel ei ole seda võimalik avaldada, kuna menetlus käib. Menetluse käigus tulebki meil välja selgitada, kuidas see sai juhtuda,» ütles ta.
Hallasoo ei hakanud ka spekuleerima, millal võiks uurimine lahenduse saada ning ühes sellega selguda reeglite vastu eksinu võimalik karistus. «Üldiselt on meie jahimehed tublid, kuidas seekord nii juhtus, ei oskagi täpselt öelda ja menetlus peabki välja selgitama, kas asi juhtus kogemata või oli sihilik. Karistuse kohta ei oska samuti midagi öelda, kõik sõltub asjaoludest ja asi ei pruugigi karistuseni minna,» lausus ta.
Järvamaa jahindusklubi juhatuse esimees Arvi Luuk pidi tunnistama, et eksitus, mille tõttu kaotas elu lubatud normist üks karu rohkem, lõppenud karujahiperioodil tõesti juhtus. «Väike eksitus käib jahikäigu juurde,» märkis ta.
Ent Luuk kinnitas, et jahimehed austavad jahipidamisreegleid ja peavad limiitidest rangelt kinni, ent erinevaid juhtumisi tuleb siiski ette. «Toon näite hundijahist: kaks jahiseltskonda on jahil samal ajal. On luba lasta üks hunt, aga ajus on neli-viis hunti rohkem sees ja kui hundid jooksevad samal ajal välja, siis võib juhtuda, et uluk trehvab samal ajal ette kahele kütile. Selliseid asju on juhtunud,» selgitas ta.
Luuk lisas, et karujahi puhul niisugune olukord tavapärane pigem pole. «Aga sel korral juhtus see Eestis koguni kahel korral: Tartumaal ja Järvamaal,» märkis ta.
Luuk pakkus, et väike süü võib olla jahi korralduspooles ja ka püssimees oleks pidanud enne jahile minekut kindluse mõttes kontrollima, ega karude laskmise limiit selleks hooajaks juba täis ole. «Võib öelda, et oli väike kommunikatsiooniprobleem. Kuigi juba eelneval päeval oli teave limiidi täituvuse kohta olemas ja info liikus ka meili teel. Aga jahindusklubis on 600 meest ja võibolla siis tõesti info ei levinud ja liikunud nii nagu pidanuks,» oletas Luuk.
Kui see juhtum välja arvata, kulges karujahihooaeg jahindusklubile Luugi hinnangul edukalt ning tema meelest võiks keskkonnainspektsioon järgmisel aastal lubasid lahkemalt jagada, sest karusid Järvamaa metsades jagub.
Eriti agaralt liiguvad metsaotid Põhja-Järvamaal, täpsemalt Järva-Jaani, Ambla ja Lehtse kandi maadel. «Näiteks Ambla metsades on neli karu nii-öelda pundis ja viimase kuuga on nad murdnud kolm põtra: kaks vasikat ja ühe põdralehma. Eks nad valmistuvad talveks,» lausus Luuk.
Jahimehed küttisid augustis alanud ja oktoobris lõppenud hooajal Eestis kokku 55 karu lubatud 56st. Lääne-Virumaa kütid lasid 11, Ida-Virumaa kütid kaheksa, Jõgeva- ja Järvamaa kütid kummaski maakonnas kuus, Harju- ja Tartumaa kütid kummaski maakonnas kuus, Pärnumaa jahimehed neli, Põlva- ja Raplamaa kütid kummaski maakonnas kaks ning Lääne- ja Viljandimaa kütid kummaski maakonnas ühe karu.
Karusid ei tohtinud tänavu küttida Hiiu-, Saare-, Valga- ja Võrumaal.
Kuigi kütitud karude üldarv on ühe karu jagu lubatust väiksem, lasid Tartu- ja Järvamaa jahimehed kummaski maakonnas ühe mesikäpa lubatust rohkem ja neid rikkumisi menetleb keskkonnainspektsioon. Möödunud aastal kütiti 49 karu, laskmata jäi neli lubatud mesikäppa.


description: Esmaspäeva hommikul pöörasid Järvamaa politseinikud tähelepanu liiklusohtusele. Maakonda läbiva Tallinna-Tartu-Võru Luhamaa maanteel kontrolliti 715 juhi tervislikku seisundit.

title: Reid Tallinna-Tartu maanteel: vahele võeti napsutaja ja vastava loata ning kulunud suverehvidega kulgeja

maintext:
Oleme täiesti tavalised inimesed. Samasugused nagu teie
11. oktoober 2016. Siseministeerium annab teada: «Täna saabus Kreekast Eestisse kaheksa Euroopa rändekavaga vastu võetud sõjapõgenikku. Ühes Süüria perekonnas on ema, isa ja üks laps. Mehel on kõrgharidus infotehnoloogia erialal ja naisel inglise keele filoloogiast. Mees on töötanud õpitud erialal, pidades oma firmat. Nii naine kui ka mees räägivad peale oma emakeele inglise keelt. Pere asub elama Türil.»


description: RMK Tallinna kontori aatriumis avati 17. novembril selle aasta loomale pühendatud fotonäitus “Mägral raja otsas maja», kus üleval on ka Järvamaa looduspiltnike Ingmar Muusikuse ja Tarmo Mikussaare auhinnatööd.

title: Pilt vilja suhu kühveldavast mägrast tõi auhinna

maintext:
Peamiselt ööpimeduses toimetava tööka looma askeldusi püüdsid pildile nii professionaalsed piltnikud kui ka lihtsad loodusvaatlejad. “Portreepiltide kõrval on näitusel palju häid fotosid mäkrade tegevusjälgedest nende uhkete linnakute juures – näha on pooleliolevaid kaevamistöid, mäkrade omavahelist suhtlust, tuhnimist ja toitumisjälgi,” kommenteeris mägra-aasta üks eestvedajatest Helen Arusoo.
Kokku saadeti võistlusele veidi üle saja pildi, auhinna pälvisid Tarmo Mikussaar, Ingmar Muusikus, Aivar Adalberg, Kalmer Lehepuu ja Mihkel Örd.
RMK eriauhinna saanud pildi tegi Ingmar Muusikus ja sellel näeb kõrvatagust sügavat mägraemandat. “Mäkra viljahunnikus kohata oli üllatav. Kõhuli viljal, kühveldas loom käppadega purustatud vilja suust sisse, siis sügas end hoolega ja matsutas edasi,” kirjeldas Muusikus pildile püütud looma, kelle piimaootel pojad ootasid mõnisada meetrit eemal urus.
Aasta looma kodulehe pidajad tõstsid esile Kalmer Lehepuu fotot idüllilisest mägraperest. “Olustik on lustlik ning maaliline. Pildi teeb eriliseks ka see, et kaadri napsas autori poolt urgude ette oskuslikult seatud rajakaamera ja nii on loomad oma kodus võimalikult vähe häiritud,” kommenteeris Helen Arusoo. “Rajakaameraga tehtud pildile auhinda andes loodame hoogustada loodusesõprade uut hobi, mis võimaldab metsasaladustele palju lähemale jõuda ja nii liike paremini tundma õppida.”
Näitus “Mägral raja otsas maja” on RMK Tallinna kontori aatriumis aadressil Toompuiestee 24 avatud esmaspäevast reedeni kell 9–18. Näituse külastus on kõigile tasuta ja see jääb avatuks 9. jaanuarini.
Aasta loomale pühendatud fotovõistluse korraldasid aasta looma koduleht ja looduskalender.ee. Näitust toetavad Keskkonnainvesteeringute Keskus ja RMK.


description: Täna, kella 5.30 paiku märkasid patrullpolitseinikud, et Paides Ristiku tänaval põleb garaažiboks. Samuti märgati, et mitmesse boksi on sisse murtud. Koostöös päästjatega tulekahju kustutati.

title: 18 garaaži ühe ööga: sissemurdjad võtsid ette Paide inimeste panipaigad

maintext:
Lääne prefektuuri pressiesindaja Ruth Vilusaar ütles, et esialgsetel andmetel said kolm garaažiboksi tule-, suitsu- ja veekahjustusi ning sisse oli murtud 11 garaažboksi. „Juhtunu osas alustati kriminaalmenetlus karistusseadustiku paragrahv 203 alusel, mis käsitleb asja rikkumist või hävitamist. Juhtumi kõik asjaolud on selgitamisel,” lisas ta.
Lisaks sellele anti täna varahommikul politseile teada ka teisest juhtumist Paides, kus sedakorda oli Aiavilja tänaval garaažiboksidesse sisse murtud. Esialgsetel andmetel oli kahjustatud seitset garaažiboksi. Juhtumi kõik asjaolud on selgitamisel.
Mõlema juhtumiga seoses palub politsei tähelepanelike inimeste abi. Kõik, kes nägid nii Ristiku kui ka Aiavilja tänava garaažide juures kahtlaseid inimesi või sõidukeid ja märkasid kahtlast tegutsemist, palume sellest politseile teada anda telefonil 384 9942 või kalev.orgvee@politsei.ee.


description: Juba mitu päeva tiirutab Türil  võõra numbrimärgiga sõiduauto, mille roolis võib olla nii naine kui ka mees ja autos viibib ka kaaslasi.

title: Nõudekauplejast "grusiinlasest arst" jahib Türil inimese raha

maintext:
Õde Ilveseid saab valida aasta sportlaseks
Eesti Kergejõustikuliit valib taas aasta kergejõustiklasi. Hääletamine kestab kuni 15. novembrini ning rauad on tules ka mitmel järvakal.


description: Türilane Helle Mättas on teise tüübi süstija. See tähendab, et tal on teise tüübi diabeet, mille kontrolli all hoidmiseks tuleb tal viis korda ööpäevas end süstida. Seda unustada on välistatud.

title: Talumatu väsimus andis märku raskest haigusest

maintext:
Mättas ütleb, et on õppinud haigusega koos elama. Diabeeti aitab tal kontrolli all hoida päevakava, millest kõrvalekalle tähendab kohe halvenevat enesetunnet. «Kõige parem on enesetunne ennelõunal, kella 11 paiku. Hiljem olen väsinud,» täpsustab ta.
Väsimus oli ka ainus sümptom, mis sundis Mättast rohkem kui 30 aastat tagasi arsti juurde minema. Jaoskonnaarsti juurest sattus ta Paides kopsuarsti juurde, kes tuvastas analüüsiga uriinist suhkru. See oli halb ja diabeedi diagnoosi enam kaua oodata vaja polnud.
See ei tulnud ka Mättasele üllatusena, sest 20aastasena oli ta neerude tõttu Tartus haiglas olnud ja ka siis sai ta kaks kuud insuliiniravi. «Nad esialgu kahtlustasid, et võib diabeet olla, aga arstid seda siiski ei kinnitanud,» sõnab ta.
Möödus 14 diabeedivaba aastat, kuhu jäi ka kahe lapse sünd. Põhjust diabeedi pärast muretseda polnud kummagi raseduse ajal.
Kuid 1983. aasta suvel ehk 33 aastat tagasi muutus väsimus talumatuks. Lasteaias kasvatajana töötanud Mättast aasisid kolleegid ühtlugu selle pärast, et ta koos lastega lõunauinakut tegi. «Olin laua ääres, pea kätele toetatud, ja tukkusin,» ütleb ta.
Järgmise 15 aasta jooksul oli Mättas korduvalt Tartus haiglaravil. Kokku umbes kümmekond korda.
Esialgne tabletiravi on nüüd asendunud viie süstiga ööpäevas: kolm lühiajalist ja kaks pikemaajalist.
Mättas nimetab süstimisele eelnevat ja järgnevat protseduurideks, mida ta teeb järjekindlusega kolm korda ööpäevas. Kuigi mõni hommik on teistest raskem, lähtub Mättas sellest, et ega siis vingudes ja pahandades lihtsam ole.
Oled rõõmsameelne ja motiveeritud, on ka haigusega lihtsam hakkama saada. See Mättasel õnnestub, kui lähtuda sellest, et paljusid tundub tema aastakümnete pikkune kaaslane diabeet tõeliselt üllatab. «Sina, ja haige?» imestavad nad.
See kõik on saavutatav üsna kindla päevaplaani abil. Äratus on vara, et kell seitse saaks hommikusööki süüa. Seejärel istub Mättas peeglilaua taha, avab sahtli ja võtab välja kõik kümme asja. Justnimelt kümme. Paneb nad õigesse järjekorda ja millega on ära tegutsenud, siis kohe sahtlisse tagasi.
See süsteem on abiks. Eriti siis, kui enesetunne on väga-väga kehva. Neid päevi tuleb ikka ette. Aga Mättas teab, et kui ta oma protseduurid ära teeb, on tal jälle parem. «See teadmine aitab,» kinnitab ta.
Üldjuhul on kell üheksa Mättas valmis päevale vastu minema, olgu see siis sõit pealinna koos diabeetikute ja reumaseltsi liikmetega diabeedipäeva konverentsile, nagu oli esmaspäeval, või kevadest sügiseni aialapikese harimine vanematekodus. «Ma ise ütlen, et kella üheksaks pean inimeseks saama, muidu ei saagi tegutsema,» lisab ta.
Tegutseb Mättas tavaliselt kella 13ni, siis peab kindlasti lõunat sööma. Suur kokk Mättas ei ole, armastab pigem teha mitme korra toidu valmis nii endale kui ka abikaasale. «Sööme ikka samu asju, mõnikord on lihtsalt kellaajad teised,» märgib ta.
Ühtki toiduainet Mättas menüüst välja jätnud pole, jälgib enesetunnet, vere glükoosisisalduse näitu ja sellest lähtuvalt toidukoguseid. «Kaloreid ma lugeda ei oska. Olen aluseks võtnud, et pool leivakääru on üks ühik,» täpsustas ta. Tööl käies oli ühikute arvestamine teistele jälle heatahtlikult hambus. «See ei söö ju tavalist toitu, vaid ühikuid,» mäletab Mättas aasimist.
Kui näidud ja enesetunne lubavad, sööb Mättas tüki kooki. «Kui veresuhkur oleks kõrge, näiteks 20, siis ju ei võtaks,» sõnab ta.
Lõunasöögile järgnevadki protseduurid. Seda, kui palju peaks insuliini süstima, ütleb vere glükoosisisalduse mõõtmise tulemus. «Nüüd on ju hea, on need aparaadid, millega mõõta,» märgib ta.
Ka süstimises pole Mättasele midagi kohutavat: vedelal kujul insuliini on organismile siiski lihtsam taluda kui tabletti, mis piitsutab kõhunääret seda juurde tootma.
Pärastlõunasse jäävad kergemad ja tubasemad tegevused. Näiteks suguvõsauurimine, mis on olnud Mättase kirg juba aastakümneid. Kui mõnele pakub põnevust see, et saaks suguvõsa võimalikult kaugele teada, siis Mättast huvitavad eelkõige lähipõlvkondade lood. «Otsida üles sugulased, kes on veel elus. Ehk keegi oskab midagi rääkida. Mulle meeldib lähiaja sugulastestki teada rohkem kui vaid nime,» selgitab ta.
Arvutit Mättas ei kasuta, kõik tema kogutud info ja ka pildid on paberkandjal, kuid internetiga tuttava poja abil on ta saanud teada põneva fakti, et koht, kus ta praegu Türil elab, on üsna samas paigas kiriku ligidal, kus elasid tema isaisa sugulased mitu põlve tagasi 18. sajandi keskpaigas.
Genealoogiaseltsi tegemiste kaudu on Mättaseni jõudnud teadmine, et ilmselt isaema liini pidi on diabeeti olnud suguvõsas varemgi, kuid tema lihtsalt seda ei teadnud. «Isaemal ja ka tema vennal oli kae, mis on diabeedi tüsistus, vanaemal oli enne surma gangreen ja tal lõigati jalg ära. Ka isal ja tema vennal oli vanemaks saades veresuhkur kõrgem,» teab ta öelda.
Süstimist Mättas ei mäleta, aga võimalik, et lähedased kasutasid raviks tablette.
Abi ja tuge oma haigusega toime tulekuks on saanud Mättas Järva diabeetikute ja reumaseltsi teabepäevadelt. «Ikka on hea aeg-ajalt meelde tuletada, kuigi oled seda ennegi kuulnud,» sõnab ta.
Ka meeldib Mättasele seltside väljasõitude puhul see, et pole vaja selgitada – nüüd on tarvis lõunat või õhtust süüa. Kõik mõtlevad samamoodi, tuge ja mõistmist saab niisugustelt koosviibimistelt ka haigusest üksipulgi rääkimata.


description: Keskerakonna kongress tõi rahuliku liiklusega Paidesse täna enneolematult palju autosid. Juba kella kümneks kohale saabunud kongressikülastajad võtsid ära linlaste hajumuspärased parkimiskohad ja inimestel tuli autosid jätta kuhu parasjagu sai.

title: Paide parkimises valitseb paras segadus

maintext:
Paide kultuurikeskuse parkla, spordihalli ja Selveri parklad olid päev läbi autosid täis. Liikumist ja kohtade vahetust toimus seal vähe, kuigi õiget hetke tabades võis mõne koha siiski leida.
Parkimiskohtade nappuses parkisid poodi ja laadale minna soovivad paidelased oma autosid Selveri kõrval asuva alajaama ümbrusesse, Põllu tänava suurte majade ette ja teeserva ning Aiavilja tänava teeäärtesse. Tavaoludes sellistesse kohtadesse linnas ei pargita.
Paidelane Irene Virkoja tunnistas, et tegi poodi tulles kultuurikeskuse ümbrusele autoga tiiru peale ega leidnud ühtegi kohta, kuhu auto seisma jätta. «Lõpuks jätsin auto Jossi Auto juurde ja kõndisin kultuurikeskuse juurde mõned sammud jala,» lausus ta.
Paide kultuurikeskuse direktor Ülle Müller ütles, et tal vedas, sest keeras kultuurikeskuse juures olevasse parklasse ja kohe vabaneski üks koht. «Usun, et kohalikud teavad hästi kõiki kohti, kuhu veel saab autot jätta ning parkimine ei valmista erilisi raskusi kellelegi,» lausus ta.
Lõppude lõpuks on ju Paide nii väike linn, et kusagilt pole kauge soovitud kohta kõndida. Vaid mõnesaja meetri kaugusele jäävas Paide kesklinnas ja Maxima juures polnud parkimiskohtadega erilisi probleeme.


description: Potsei palub tähelepanelike inimeste abi seoses videos nähtava mehe isiku tuvastamiseks.

title: Võimalik süütamisvideo: mees kõnnib kanistritega maja juurde. Hetk hiljem tõusevad leegid

maintext:
Täiskasvanute abitus suurendab laste pingeid
«Meil kõigil on eripärad,» rõhutab Põhja-Eesti regionaalhaigla psühhiaatriakliiniku lasteosakonna ja nõustamiskeskuse MTÜ Papaver laste psühhiaater dr Viivika Lauri, kui kõneleb autismispektri ning aktiivsus- ja tähelepanuhäiretest (ATH). Nii soovitab ta neisse diagnoosidesse suhtuda ka teistel.


description: Ööga maha sadanud lumi ei tulnud teehooldajatele üllatusena. Ilmateade hoiatas selle eest ning valmisolek kogu jõududega tegutsema asuda oli olemas.

title: Kogu masinapark hooldab Järvamaa teid

maintext:
Järva Teede hooldeosakonna juhataja Alvar Aedma kinnitas, et praegusel hetkel hooldab maakonna teid kogu nende masinapark. «Eelisjärjekorras hooldame nagu alati Tallinn-Tartu-Luhamaa ning Pärnu-Rakvere maantee,» selgitas ta. «Aga see ei tähenda, et kogu tehnika oleks sellega hõivatud. Masinaid jagub ka kõrvalteedele.»
Hooldust tehakse Aedma kinnitust mööda nii sahkadega lund lükates kui soolatades. «Need kaks asja käivad alati üheaegselt,» sõnas ta.
Vaatamata pidevale teehooldusele soovitas Aedma autojuhtidel varuda ühest kohast teise jõudmiseks aega ning valida teel olles mõistlik sõidukiirus, sest teeolud on talvised ning teed kohati libedad. Eriti hoolsad peavad olema sõidukiomanikud, kelle autodel pole veel all talverehve.


description: Järva Teataja toimetusele kirjutas anonüümseks jääda soovinud lugeja, kes on tänasel päeval juba kahel korral teelt välja sõitnud.

title: Kaks korda teelt väljasõitnud lugeja: teeolud on üli-ülilibedad

maintext:
Mõlemad väljasõidud juhtusid hommikul Paide linnas. "Esmalt soovisin ristmikul vasakule keerata, kuid auto liikus keeramise asemel otse ja pidama sain alles haljasalal," kirjeldas ta. "Seejärel pidurdas üks buss teele jooksnud lapse tõttu minu auto ees hoo kinni ja seismajäämise asemel oleks auto otse bussile otsa lohisenud. Kokkupõrke vältimiseks keerasin kõnniteele."
Edasi viis päevatöö mehe Imaverrre. "Tallinna-Tartu maantee oli masina kiiruseks 60-70 km/h ja, kujutage ette, kui üks reka välja arvata, siis mitte keegi ei pressinud mööda," kirjeldas ta.
Jah, mõlemas olukorras oli oma roll lugeja auto all olnud suverehvidel, kuid nagu mees ise kinnitas, pakuti talle esimeseks rehvivahetuseks aega alles järgmise nädala neljapäevaks.


description: Paide võimlemiskooli noored batuudihüppajad, kellest nii mõnigi on saavutanud väga häid tulemusi üle-eestilistel võistlusel, vajavad abi uue võrgu ostmisel ühele batuudile.

title: Väsinud võrk andis Eesti meistri hüpete all järele

maintext:
Võimlemiskooli trampoliinitreener Katrin Kaasik andis teada, et enam kui kaheksa aastat laste kasutuses olnud trampoliinivõrk purunes esmaspäevase treeningu käigus, kui parasjagu oli batuudil hüppamas mitmekordne Eesti meister Krete Kaasik ja selles haigutab nüüd auk. "Keegi lastest vigastada ei saanud," rõhutas ta.
Treener tunnistas, et võrk näitas juba varemgi väsimuse märke, kuid ta lootis selle siiski uue aastani vastu pidavat, mil sügistalvised olulisemad võistlused on läbi. Eeloleval nädalavahetusel võistlevad aga batuudihüppajad Tartus ning 3. detsembril Tallinnas toimuvatel karikavõistlustel.
Treeningud ei jää siiski katki ka sünkroonhüppajail, sest esialgu asendati purunenud 4x4 meetrine võrk teise batuudi 4x6 meetrise võrguga. "Selleks, et ka edaspidi püüelda esikolmiku kohti Eesti-sisestel võistlustel ning sellega tagada pääs Eesti koondisega välisvõistlustele, vajame kindlasti endale uut 4x4 võrku," nentis Kaasik.
Otse, ilma vahendajateta tellides on võrgu maksumus Kaasiku andmeil umbes 2500 eurot. Et batuudihüppajad on kavas uuest aastast koondada eraldi spordiklubi alla, ongi toetussummad uue võrgu ostmiseks palutud just loodud ja tegutsemise alustamist ootava spordiklubi arveldusarvele. "Oleme tänulikud igasuguse abi eest nii erinevatelt firmadelt kui ka eraisikuilt."
Kaasik selgitas, et kui enamik spordiklubisid saab inventari parandamisel või uue ostmisel kasutada linna abi, siis nemad on seni pidanud hakkama saama lapsevanemate ja teiste lahkete annetajate toel.
Neil, kel on võimalik toetada uue võrgu ostmist, saavad teha annetuse MTÜ SK. Kati arveldusarvele SWEDBANK EE352200221065374123 märgusõnaga "annetus võrgu ostmiseks batuudile".


description: Politseinik ja endine Järva-Jaani vallavolikogu esimees Margus Vaas astus eile kohtu ette, sest teda süüdistatakse 1500 euro väärtuses kütuse omastamises ja selles, et ta sõitis ringi autoga, millel puudus tehnoülevaatus ja liikluskindlustus.

title: Politseinikust kohalik poliitik tõrjub kohtus omastamise süüdistust

maintext:
Lääne ringkonnaprokuratuur esitas Vaasile süüdistuse Järva-Jaani vallavalitsuse väljastatud kütusekaardi kasutuses isiklikuks otstarbeks. Süüdistuse järgi on ta 2010. aasta septembrist 2012. aasta lõpuni omastanud sel moel kütust üle 1500 euro väärtuses.
Samuti süüdistatakse Vaasi selles, et kasutas vallavalitsuselt talle abipolitseilise tegevuse korraldamiseks antud sõidukit liikluskindlustuseta ja tehnoülevaatust läbimata.
Eile Vaas ennast kohtus süüdi ei tunnistanud.
Enne kohtuistungit ütles Vaas Järva Teatajale, et küllap näitab seegi midagi, et ta on seniajani politseis ametis. Vaas lubas juhtunu kohta avalikkusele täpsemaid kommentaare jagada pärast kohtutee lõppu.
Eile andis kohtus selgitusi Järva-Jaani vallavanem Arto Saar, kes ütles, et 2006. aastal andis politsei Järva-Jaani vallavalitsusele sõiduauto Suzuki Vitara, mille sai oma käsutusse politseinik Margus Vaas, kes pidi kahe abipolitseinikuga kasutama seda patrullkäikudel. Saar sõnas veel, et abipolitseinike töö tarvis sai Vaas kasutada vallavalitsuse kütusekaarti.
Saar ütles, et kuna tegemist oli vallavolikogu esimehe ja politseinikuga, siis keegi ei kontrollinud, kui palju ja mis eesmärgil autot kasutati.
Kui vallavolikogu revisjonikomisjon hakkas vallale kuuluvate sõidukite kasutust kontrollima, tulidki Saare ütlust mööda probleemid ilmsiks.
Eile kohtus ütles Saar, et Vaas on vallavalitsuse kütusekaardiga võtnud autosse kümne minuti jooksul 80 liitrit kütust, mida on peaaegu kaks korda rohkem, kui auto paaki mahub.
Saare teada pole kohalike seas saladus, et Vaas on käinud sama autoga jahil, kuigi see oli ette nähtud üksnes abipolitseinike tööks.
Süüdimõistmise korral võib Margus Vaasi oodata rahaline karistus või kuni kolmeaastane vangistus.
Vaas juhtis Järva-Jaani vallavolikogu aastail 2009–2013 ja 2013.–2015. aastal oli ta vallavolikogu aseesimees. Vaas on ka praegu Järva-Jaani vallavolikogu liige.


description: Viimasel ajal on nii Paides kui ka Türil kirjeldatud juhtumeid, kus välismaise numbrimärgiga autoga sõitvad võõramaalase välimusega vigast vene keelt kõnelevad tegelased on inimestele pakkunud küll kööginõusid, küll mingeid muid hinnalisi „kingitusi”.

title: Kogemus tänavakelmidega: uhke mersu vilgutas tulesid ja soovis seismajäämist

maintext:
Eelmise nädala alguses kohtus paidelane Tiit Schvede eespool nimetatud tegelastega lausa kaks korda. „Esimest korda kohtusin selle seltskonnaga Maksimarketi parklas: parkisin just auto ära, suure kimaga tuli minu kõrvale valget värvi Mercedes-Benz ning sellest välja astunud viisakas härra küsis raskes vene keelest minu keeleoskuse kohta,” meenutas ta. „Mees olevat kunstnik, kes avas kuskil lähedal näituse ning nüüd on tal aja- ja kohataju täiesti kadunud. Vaja oli jõuda lennujaama.”
Jutt oli ladus ning teejuhatuse eest oli võõras pakkuma kingitust. Selleks kutsus mees Schvedet oma Mercedese juurde. „Suhtlemine oli väga viisakas, kuid mul oli kiire ja läksin lihtsalt minema,” ütles ta. „Ei teagi, mida mulle oleks pakutud...”
Järgmine kohtumine tülikate võõrastega oli Tiit Schvedele päev hiljem ja Türil Kungla tänaval, mil sama auto end talle sappa haakis ja tema peatuma jäämiseks paaniliselt tuledega vilgutama hakkas. Schvede kinni ei pidanud. „Nagu ma olen aru saanud, siis need tegelased tegutsevad üle terve Järvamaa,” sõnas ta.
Tiit Schvede tunnistas, et just pakutavad „kingitused” tekitasid temast kahtlust. Aegu tagasi on tal samasugune kogemus olnud ka Tallinnas Järve keskuse ees mustlasmammidega.
Võimalikest tänavakelmidest on juttu olnud Facebooki lehekülgedel ja tegutsenud on nad nii Türil kui ka Paides. Kui Türil pakuti võõra numbrimärgiga autost inimestele kööginõusid, siis Paides „kingitusi”, mille väärtus olevat 650 eurot.
VÄLJAVÕTTED INTERNETIST
...päevasel ajal jäi elumaja ette must mersu, autost väljub mustlane. Tutvustas end inimestega, kes on eksinud. Rääkis vigases vene keeles. Mustlane küsis, kuidas saada kultuurimajani, vanem naisterahvas seletas talle siis kenasti ära. Selle peale mustlane ütles: „Oh, mul teile kingitus. Kas elate veel kellegagi, et talle jätaks ka.”
Võttis siis need "kingitused" autost välja ning hakkas nõudma 650 eurot nende eest. Vanem naisterahvas võttis telefoni välja, et abi kutsuda, kui juba mustlane küsis: "Miks te helistate?" ja jooksuga võttis oma "kingitused" ja pani ajama. Kahjuks numbrimärk jäi üles kirjutamata...


description: 20. märtsil Paide ööklubis 28aastase mehe surnuks pussitanud Freddy Leppäneni karistas kohus kuueaastase vangistusega.

title: Mehe surnuks pussitanu läks pikaks ajaks vangi

maintext:
Leppänen selgitas kohtus, et see oli hädakaitse, kuid eile hommikul välja kuulutatud kohtuotsuses on kirjas, et kohus ei tuvastanud hädakaitset. Prokurör küsis Leppänenile kümne aasta ja kuue kuu pikkust vangistust.
Leppäneni advokaat ei osanud pärast kohtuistungit öelda, kas nad kaebavad otsuse edasi või mitte.
Prokuratuur süüdistas Leppäneni surma põhjustamises ja tervisekahjustuse tekitamises.
Süüdistuse järgi lõi Leppänen tänavu 20. märtsil Paide ööklubis omavahelise tüli käigus noaga 28aastast meest, kes suri hiljem saadud vigastusse. Lisaks tekitas süüdistatav teisele, toona 31aastasele mehele noaga kaks lõikehaava.
Paides asuva Bucketi ööklubi omanik ütles pärast juhtunut Järva Teatajale, et tüli 28aastase Martini ja Freddy vahel algas juba eelmisel ööl. «Siis lasid nad leti juures rusikad käiku, kuid neile mindi vahele ja nad leppisid ära,» sõnas omanik.
20. märtsi öösel tööl olnud baaridaam selgitas toona omanikule, et klubi hakati kinni panema ja ta oli juba tagaruumis. Kui ta sealt uuesti leti juurde tuli, siis nägi, et Martin hoiab jalast kinni ja jookseb väljapääsu poole.
Leppänenil on hoolimata noorest east muljetavaldav kriminaalne minevik.
Möödunud aasta veebruaris vabastati ta enne tähtaega vanglast. Antud kohtumääruses seisab, et ta on kriminaalkorras karistatud kahel korral ja viibis vanglas esimest korda.
Varem on teda karistatud varavastaste kuritegude eest, millele hiljem on lisandunud vägivald. Enne vangistust oli isik määratud kriminaalhooldusele, kuid sooritas katseajal uued kuriteod. Väärteokorras on teda karistatud 14 korral.
Vanglast vabastamise hetkel oli tal pooleli sotsiaalprogramm «Viha juhtimine» ja ta kasutas psühholoogi abi.
Kohtumääruses on kirjas, et Freddy Leppänenil on probleeme alkoholiga, sest alkoholi mõju all muutub ta vägivaldseks. Eelmised kuriteod on ta toime pannud alkoholijoobes.
Määruses on kirjas, et Leppänen tarvitas vabaduses olles iga päev kanepit ning pani toime ühe isikuvastase kuriteo kanepiuimas. Ta tegutseb hetkeemotsioonide ajendil ega mõtle tagajärgedele. Tema suhtlusstiil ametiisikutega ja kaaskodanikega ei ole korrektne.
Kui isik on tarvitanud sõltuvusaineid ja tema majanduslik olukord on halb, on oht inimestel langeda varguse või röövimise ohvriks. Samuti mõjutab isiku käitumist tema sõprusringkond.
Kinnipeetava puhul on uue kuriteo toimepaneku tõenäosus kahe aasta jooksul 68 protsenti, uue vägivaldse kuriteo toimepaneku tõenäosus sama aja jooksul on samuti 68 protsenti.
Aasta tagasi otsustas kohus vabastada Freddy Leppäneni kaks kuud enne karistuse lõppemist tingimisi kuuekuulise katseajaga.


description: Kinnisvaraportaalis kv.ee on 399 000 euroga müügis Kreisi Trahter.

title: Paide suurim toitlustusasutus on müügis

maintext:
Täiskasvanud, kes õpivad pilli mängima
Kes on muusikakoolis käinud, teab hästi tunnet, kui ühel hetkel saab etüüdidest ja heliredelitest kõrini ning peas tiirleb mõte, miks seda pilliõpet vaja on. Ka kõige tublimatel. Nii mõnigi on oma pillimängukarjäärile käega löönud.


description: Sotsiaalvõrgustiku Facebook "Märgatud Paides" leheküljel anti teada, et Paidesse kerkisid üleöö fallosekujulised lumeskulptuurid.

maintext:
Kuju pildistanud lumelükkamistraktori juht kirjutab, et oma tööteekonnal nägi ta selliseid kujusid õhtuhämaruses linnas mitmeid.
Järvakad on ka varem lustakaid lumeskulptuure teinud. Nii kerkis selle selle aasta veebruari lõpus hoogtööna Reopalu-Väätsa kergliiklustee äärde üle 600 erisuguse lumememme. Fallosekujulisi teadaolevalt nende hulgas siiski ei olnud.


description: Eesti äkilisimal kanuumaratonil on sõidetud neli ja pool tundi. Tuul on vastu, vesi on madal, kivid nühivad kanuu põhja ja külgi, Pärnu jõgi on paganama sirge, käed on rakkus, kanuu ei allu kohmakatele juhtimisliigutustele. «Näe, saun!» hüüab äkki üks kanuutaja.

title: Pildid: Pärnu jõel loksuv saun pärineb justkui tulevikust

maintext:
«Mis? Kus?» Teine kanuutaja näeb vaid oma käsi, kuuleb kohisemas kärestikke ja silmab kaldal kurje kalamehi, kelle õngekonkse ja tamiilirulle on nad rohkem kui korra segamini ajanud. Sauna ta küll ei silma.
See, mis Raismikuoja talu juures Järva- ja Pärnumaa piiril jõekaldal tasakesi loksub, ei tundu ühestki asendist tavaline saun olevat. Jah, leiliruum on olemas, välilauad ja -pingid ning vettehüppesild samuti, kuid selle sauna kuju on selline, nagu tahtnuks looja kunagi teha ringikujulist sauna, kuid kellegi, veelgi mõjuvõimsam käsi on surunud selle julmalt kokku.
Loodus on pidevas muutumises
«See jõeäärne on väga ilus. Mulle meeldis seal ujumas käia ja tekkis mõte, et seal võiks olla midagi rohkem,» ütles ujuvsauna omanik Mait Rõõmusaar. «Saunast ujumas käia on ju palju mõnusam ... mul oli väike unistus ja tegime selle teoks.»
Pärnu jõe kaldaäärse kiitmisega Rõõmusaar sõnu kokku ei hoidnud. «Päike, linnud laulmas, kalad sulpsu löömas ja need värvid – suvel on seal tõesti väga ilus. Siseruumides ei saa sellest aru, kuid jõe ääres sa tunnetad lausa iga keharakuga looduse ja valguse muutumist enda ümber,» mõtiskles ta.
Sauna arhitekt on jaapanlane Tomomi Hayashi, kellega Rõõmusaar tutvus Jaapanis arhitektuurireisil. Hayashi meenutas, et ujuva sauna idee tuli tellijalt. «Maidul olid pontoonid ja nende peale pidigi saun tulema,» lausus ta. «Korraldasime konkursi kõigepealt büroos, kus iga arhitekt sai oma idee välja pakkuda. Minu idee osutus väljavalituks.»
Hayashi teada on tõenäoliselt tegemist maailma ainulaadse saunaga. «Tekkis mõte vastanduda sauna arhitektuurse vormiga ümbritsevale loodusele ja mittetraditsioonilisel viisil hoonet keskkonda sulandada,» selgitas ta. «Ujuvsaun oli mulle põnev ja omalaadne ülesanne. Arvan, et tulemus sai väga hea. See meeldib nii tellijale kui tema sõpradele.»
Sauna kõrgusele, laiusele ja raskusele seadsid piiranguid just pontoonid. «Püüdsin minimalistlike vahenditega mahutada sauna kõik nõutavad funktsioonid,» ütles Hayashi. «Kinnist leiliruumi kasutasime toena kahe plaadi vahel ja plaadid omakorda ühendasime kaartega. Tulemus oli ovaalne kuju, nii-öelda ühejooneline disain.»
Kalameestele meeldib
Saunas, mille kandevkonstruktsioonides on kasutatud vineeri, siseviimistluses puitlaudist, kattena plekki, on klassikaline puukeris ja puulavadega leiliruum. Ühes küljes on päikesepatarei, et leedtuled saaksid eesruumides põleda. Kaldalt viib saunani puusillake. Samas seisab betoonist valatud ja linnupuurikujuga kuivkäimla.
Peale omaniku, tema sõprade ja disainiinimeste meeldib ujuvsaun ka kalameestele. Õngitsejatel pole olnud päeva, mil keegi neist ujuvsauna kalapüügikohana ei kasutaks.
Kabala mees Aivar Meesak kiitis head asukohta. «See on üks siinse piirkonna parimaid kalapüügikohti. Alla- ja vastuvoolu on kärestikud ja madalad kohad, mis tähendab, et ahven koguneb siia jõelõiku talvituma,» lausus ta. «Sauna juures on vaikne vesi. Maimud tulevad siia ja nende järel ka ahven. Kala siin on ja püüda on hea aasta ringi.»
Ujuvsauna kasutatakse maist oktoobrini, mil leilivõtt päädib üldiselt ka vettehüppega. Mõnikümmend inimest mahutab saun vabalt ära. Leiliruumis on lahe olla veel kaheksa-kümnekesi. Pärnu jõgi on seal kohas umbes kolm meetrit sügav.
Mait Rõõmusaar sõnas, et vettehüppelavatsit on võimalik ujuvparvena liigutada ja vedada kasvõi keset jõge, ankru põhja lasta ja suviti päevitada.
Türi vallas asuv ujuvsaun kandideerib omaniku, kalastajate ja kanuutajate rõõmuks aasta puitehitiseks. See on Eesti metsa- ja puidutööstuse liidu 14. korda korraldatav võistlus.
Liidu tegevjuhi Henrik Välja selgitusel on võistluse laiem mõte hoida ja edendada puidu väärtust ehituses, rõhutades puidu kui keskkonnasõbraliku ja kohaliku ehitusmaterjali eeliseid ning edendada puitarhitektuuri arengut. «Puit on võimalusterohke materjal, mis on ainus tõsiseltvõetav taastuv ehitusmaterjal. Arvestades puidu omadustega ja järgides õigeid ehitusvõtteid, võib puitu kasutades rajada ajakohase, stiilse ja tervisliku ehitise, mille kasutusiga ulatub mitmetesse põlvkondadesse,» lausus ta.
Võistluse tulemused kuulutatakse välja järgmisel nädalal arhitektuurikonverentsil «Puit – homse elukeskkonna võti».
Eelmisel aastal olid Järvamaalt samale konkursile esitatud Paide poiste puumaja ja Väätsa eakatekodu.
KOMMENTAAR
Katrin Koov
Eesti arhitektide Liidu president, «Aasta Puitehitis 2016« konkursi žürii liige
Ujuvsaun on väga põnev objekt. Kuna sel aastal on puitehitise konkursile esitatud valdavalt eramaju ja sekka mõni avalik hoone, siis teistsuguse funktsiooniga objektid, nagu saunad, torkasid juba iseenesest silma.
Sauna puhul on tore avatud iseloom, õhuke ja õhuline konstruktsioon, seal on hästi ära kasutatud vineeri võimalusi ja omadusi. Hea näide, et alati ei pea tegema traditsioonilise vormiga asju.
Loomulikult pole efektsus ainus, mida otsime, pigem ikka nutikust ja puitmaterjali uuenduslikku kasutust. Vineer pakub selleks palju võimalusi. Kindlasti oleks igavam, kui vineeriga kaetaks vaid sisepindu, seinu või lagesid. Sauna puhul on kasutatud vineeri põhikonstruktsiooni ühe elemendina.
Ujuvsauna suur pluss on tema asukoht, sealne metsik loodus ja Pärnu jõgi ise. Žürii jõudis kohapeale küll üsna hämaras, kuid kogu see olustik, pimeduses hõljuv, täpsem oleks öelda kõikuv saun tekitas eriti hubase ja mõnusa tunde.
Kinnitan, et ujuvsaun midagi konkursil kindlasti võidab.
Ujuvsaun Pärnu jõel
Arhitekt: Tomomi Hayashi/ HGA
Valmimisaeg: 2013. aasta
Materjal: põhikonstruktsiooniks on kasutatud veekindlat vineeri
Idee: Eesti traditsiooniline saun, mis on muudetud ujuvpaviljoniks. Sauna kannavad kaks suurt pontooni.


description: 11. oktoober 2016. Siseministeerium annab teada: «Täna saabus Kreekast Eestisse kaheksa Euroopa rändekavaga vastu võetud sõjapõgenikku. Ühes Süüria perekonnas on ema, isa ja üks laps. Mehel on kõrgharidus infotehnoloogia erialal ja naisel inglise keele filoloogiast. Mees on töötanud õpitud erialal, pidades oma firmat. Nii naine kui ka mees räägivad peale oma emakeele inglise keelt. Pere asub elama Türil.»

title: Eestis elav Süüria sõjapõgenik: oleme täiesti tavalised inimesed. Samasugused nagu teie

maintext:
Loetud minutid hiljem on pressiteade jõudnud uudisteportaalidesse ja netikommentaatorid koguvad kohe tuure: ühel pagulasel pole meie väikesse aedlinna asja, poliitikud Toompea mäe otsas sõlmivad kokkuleppeid rahvaga nõu pidamata ja üleüldse tuleks pigem kohalikele puudustkannatavatele rohkem tähelepanu pöörata, mitte suvalisi võõramaalasi üle kullata, neile kortereid ja toetusraha jagades.
Kirjutajad on eestlased, anonüümsed kommentaatorid. Mõnigi neist türilane.
Kolm nädalat hiljem istub Alaa´ Atiya (25) oma uues kodulinnas Türil viiekorruselise maja viimasel korrusel asuva korteri avaras elutoas. Alaa´ ja tema abikaasa Abbas (34) on sõbralikud ja avameelsed.
Poolteiseaastane Sham vaatab isa sülest külalisi oma suurte siiraste lapsesilmadega, ühtäkki sirutab käe ja ütleb rõõmsalt: «Aitäh!». Lisab veel igaks juhuks «Täh-täh!»
Peamiselt räägib Alaa´, abikaasa hüpitab tütrekest süles ja vaatab kannatlikult koos temaga telefonist araabiakeelseid multikaid. Sham uudistab telefoniekraani särasilmil ja aeg-ajalt kommenteerib sealt nähtavat ainult talle arusaadavas keeles. Mitte miski ei reeda, mida on kolmeliikmeline pere pidanud viimaste kuude jooksul läbi elama.
Veidi piinlik on paluda, et nad seda uuesti meenutaksid.
«Hirm oli, kogu aeg oli hirm,» ütleb Alaa´. See käib Süüria kohta. Mitte Eesti. Mitte Türi. Siin ei näe asju, mida Alaa´ ja tema pere on Süürias näinud. Asju, millest tele- ja raadiouudised räägivad pea iga päev. «Süürias toimus järjekordne pommirünnak» või «ISIS võttis pantvangi viiskümmend tsiviilelanikku,» teatab uudistelugeja kiretult.
Teiste päevauudiste vahel kõlab see justkui midagi igapäevast ja eestlasele jääb kõik kaugeks. Võõras sõda võõras riigis.
Alaa´ on seda näinud lähedalt. Liigagi lähedalt. Ta on näinud raketirünnakuid, tulevahetusi, on näinud, kuidas Daesh (araabiakeelne vaste ISISele – toim) pantvange võtab ja neil päid maha lõikab. Ta räägib sellest ausalt ja ilustamata, otsib aeg-ajalt sobivaid sõnu. Silmist on näha, et see on raske. Ta on väsinud.
Anonüümne netikommentaator teab, et Alaa´ ja tema pere on parasiidid. «Peavad ronima külma ja talvisesse Euroopasse. Need mehed on haletsusväärsed argpüksid. Selle asemel, et oma kodumaal kord majja lüüa, ronivad meie lastega perede kukile,» põrutab kommentaator. Lisab veel, et ikka hea lollikari. Tulevad tuhandeid kilomeetreid külmale maale.
Lähistroopiline mandriline kliima, oma maja, töö, arvestatav elatustase, pere, sõbrad. See oli Alaa´ ja Abbasi ideaalne elu Deir-Ezzoris, Süüria suuruselt seitsmendas linnas. Rohkemat poleks nad osanud tahtagi. «Deir-Ezzori hiilgusest pole enam midagi järel, kuid minu mälestustes on see ikka imeilus linn,» ütleb Alaa´.
Praegu võib seda ilu vaid aimata. Internet kuvab ette pildid Deir-Ezzorist. Nähtav meenutab pigem märtsipommitamise üle elanud Tallinna. Varemed. Polegi vahet, mis linn on, varemetes linnad on kõik ühte nägu. Linnas valitseb Daesh.
Kodusõda on Süürias kestnud aastaid, sellest hoolimata üritasid Alaa´ ja Abbas elada normaalset elu. Nii normaalset, kui see üldse ühes sõjast lõhestatud riigis võimalik on. Abbas töötas IT-spetsialistina ja ülikoolis inglise kirjandust tudeerinud Alaa´ õpetas inglise keelt.
Poolteist aastat tagasi sündis neil tütar Sham. «Minu õnn, Sham on mulle kõige suurem õnn!» ütleb Alaa´ siiralt.
Linnas, kus käisid kogu aeg lahingud valitsusvägede ja Daeshi võitlejate vahel, tuli lõivu maksta ka Alaa´ perel. «Ma kaotasin kõik. Kõik,» ütleb ta vaikselt. Jutusse tekib paus. Valusad mälestused kerkivad jälle esile.
Oli vaid aja küsimus, millal linna eri piirkondades käiv lahingutegevus nendeni jõuab. Maja sai raketirünnakus tabamuse ja Alaa´ ütleb, et välja pääsesid nad viimasel hetkel. Läbi ime jäid ellu, ent kodu oli täielikult hävinenud ja noor pere leidis end tänavalt. «See oli hetk, kui ma otsustasin: me peame lahkuma,» sõnab ta.
Tütar Sham oli siis viis kuud vana ja tõenäoliselt pole temal juhtunust kasvades ühtegi mälupilti, aga ema meelest pelgab tüdrukuke siiani valju müra, alateadvuses seostub see talle pommitamise ja lahinguga.
Võimalusele põgeneda kodulinnast Damaskusse või Alepposse tõmbas Daesh kriipsu peale. «Me püüdsime, aga Daesh ütles ei ega lubanud minna kuskile, kus olid võimul valitsusväed,» ütleb Alaa´.
Jäi vaid üks moodus. Sama tee, mida tuhanded põgenikud olid kasutanud juba enne neid, et pääseda sõja laastatud riigist. «Tuttav lubas meid aidata põgeneda Türgi piiri äärde. Otsustasime minna,» meenutab Alaa´, kuigi sõja alates olid nad kindlad, et tulgu mis tuleb, nemad kodumaalt ei lahku. Läks teisiti.
Olukorrast Süürias on kõige täpsemaid andmeid siiski anonüümsel kommentaatoril. «Miks nad oma kodumaale tagasi ei saadeta. Sõda ei toimu seal igal pool. Või näiteks lähiriikidesse nagu Saudi Araabia,» tulistavad sõrmed klahvidele. «Täielik jaburdus. Mis kurat toimub? Kas valge inimene on idioot»
Tee tundmatusse sai alguse Süüriast 7. märtsil, Türgi piirini jõudmiseks kulus kolm päeva. Sobivat võimalust üle piiri pääseda ootasid nad piiriala lähedal metsas. Polnud telke, magamiskotte, mitte mingisugust peavarju. Öösel sooja saamiseks tehti lõke üles.
Et üle Türgi piiri pole kerge pääseda, seda teadis ka Alaa´. Ta oli kuulnud, et piirivalvurid on piiriületajaid tulistanud. Ka tema oli näinud piiritsoonis relvastatud püssimehi, kelle ilmet polnud vaja kaheti mõista.
Teisele poole piiri nad siiski pääsesid, nagu tuhanded teised enne ja pärast neid. Salaja ja eluga riskides.
Tasuta asju pole olemas. Ka mitte sõjapõgenikele. Pea iga sammu eest tuli maksta vahendajatele ja smugeldajatele. Raha aga Alaa´l polnud, sest kõik vähegi väärtuslik oli jäänud raketitabamuse saanud majja.
Alles oli vaid mehe pulmadeks kingitud kuldkaelakee, mille eest ta lunastas kohad paadis, mis pidi põgenikud Kreekasse toimetama. 19. märtsi varahommikul seadis pisike ülerahvastatud paat nina Kreeka poole. «Meid oli seal umbes kuuskümmend: mehed, naised, lapsed. Smugeldajad olid raha kätte saanud ja neid paadis olijate saatus ei huvitanud. Paljudele jäi kipakate aluste ja ülerahvastatuse tõttu vesine põgenemistee lühikeseks – ka Alaa´ nägi meres ulpivaid laipu. «Ma ei taha siiani merd näha. Lihtsalt ei suuda,» tunnistab ta.
Anonüümsel kommentaatoril tekib siiski veel üks küsimus: «Huvitav, palju neid kavatsetakse siia tassida – ehk aitab juba ?!»
Palju ei puudunud, et ka Alaa´, Abbase ja väikese Shami märjaks hauaks oleks saanud helesinine Egeuse meri. «Kreeka vetesse jõudes lükati meid lihtsalt paadist välja,» sõnab ta. Üsna viimasel hetkel appi jõudnud rannavalvet tänab Alaa´elu lõpuni. Nad päästsid nende pere elu. «Ma tänan kreeklasi südamest!» ütleb ta.
Ka nemad viidi Lesbose saarele, kus inimkaubitsejate teele saadetud paadid peamiselt randuvad. Juhul, kui kohale jõuavad. Tihti jõuavad Kreeka rannikule ka tühjad alused.
Põgenikelaagris sai kolmeks kuuks Alaa´ pere ja nende kuue lähisugulase elupaigaks pisike telk. See oli ka viimane piir. Täiskasvanu kannatab ehk kasinad olud välja, kuid väike laps mitte. «Sham oli tihti haige,» ütleb Alaa´, kellel lõpuks õnnestus välja rääkida ühes majas üks pisike tuba. «Meile sellest piisas, laps ei pidanud enam telgis elama.»
Alaa´ jõudmine Lesbosele sattus täpselt pagulaskriisi haripunkti. 18. märtsil sõlmisid Euroopa Liit ja Türgi kokkuleppe, mille järgi lõpetatakse ebaseaduslik ränne ja asendatakse seadusliku ümberasustamisega Euroopa Liitu.
Leping kehtestas, et kõik põgenikud, kes olid saabunud pärast 19. märtsi, saadetakse tuldud teed tagasi. Alaa´, kes läks täitma avaldust, et liituda ümberasustusprogrammiga, sai oma ehmatuseks teada, et pere toimikul on märge, justkui olnuks nad saabunud Kreekasse 22. märtsil. Kas oli tundmatu ametnik teinud apsaka meelega või kogemata, ei tea enam keegi.
«Ma olin šokis,» ütleb juba telklaagrist pääsemise lootust näinud Alaa´. Sõnum oli liiga ränk ja ta sattus haiglasse, vintsutustest kurnatud organism ja kõrge vererõhk vajasid arstide sekkumist.
Kuupäev toimikul oli vale. Nad olid jõudnud Lesbosele 19. märtsil, mida tõestas ka nende saabumisel randmele kinnitatud pael. «Sellel paelal oli kirjas 19. märts,» sõnab Alaa´.
See räsitud pael sai nende piletiks vabadusse. Paberid vormistati ümber ja järgmine samm oli käik Ateenasse, kus tuli täita asüülitaotlus. Mõni päev hiljem helises Alaa´ telefon. «Mulle öeldi, et tule ja vaata, kuhu maale sa elama lähed,» meenutab ta esimest kokkupuudet Eestiga.
Ametniku ees kontorilaual oli 14 toimikut, Alaa´ oma neist kõige alumine. Koridoris oma järge oodates kuulis ta, kuidas enne teda oma edasise saatuse kohta otsust kuulnud asüülitaotlejad teisel pool ust meeleheitel karjusid, nutsid, sõimasid ja palusid Jumalat. Nad saadeti Bulgaariasse, kus tingimused polnud ülemäära paremad kui Kreekas.
«Ma lihtsalt tundsin sisimas, et meiega nii ei lähe. Ainult mitte Bulgaariasse! Ma olen kogu juhtunu eest juba oma tervisega maksnud,» meenutab Alaa´ mõtteid, mis Ateena asüüliametis otsust oodates peast läbi jooksid. Aimdus osutus õigeks ja viimase toimiku omanik kuulis sõnu: «Teie lähete Eestisse.»
Türi on anonüümse kommentaatori arvates pagulastest lahtisaamist arvestades hea valik. «Türile saatmine on igati hea mõte. Kui põgenikud seda kohta näevad, jooksevad nad samal päeval Süüriasse tagasi,» räägib kommentaator kevadpealinna «võludest». Igaks juhuks, kui jutt selgusetuks jäi, lisab ta repliigi: «Türilt pekstakse nad minema. No doubt!»
Samamoodi nagu keskmine eestlane peab Süüriat otsima kaardilt, pidi ka Alaa´ Eesti kohta kõigepealt infot otsima. Ta luges õhinal kaugest riigist, kus on pimedat aega rohkem kui valget, kus leiutati Skype ja kus inimesed räägivad kummalist, laulva kõlaga justkui haldjakeelt.
Vestelda tuli ka Eesti ametnikega. «Nad oli sõbralikud ja toetavad,» ütleb Alaa´. Asjaajamisele kulus kuu ja siis oli minek. Või tulek. Edasist teame juba pressiteatest.
Anonüümne kommentaator tunneb ka muret, et tulijad on saanud liiga head tingimused. «Paigutati nad muidugi kõigi mugavustega elamisse, mis on äsjaremonditud ja hästi sisustatud. Kohalikele käivad linna elamispinnana ka saja aastased ilma veevarustuseta barakid ka.» Tema teada saavad Türi vallavalitsuse liikmed ja vallavanem nüüd preemiat ja valla abivajajate mured saavad täidetud tagasihoidlikumalt.
Vaid loetud nädalad tagasi oma uuel kodumaal tasapisi elu sisse seadnud Alaa´ väike pere ei istu Türil nelja seina vahel. Nad on käinud juba eesti keele tundides, lapsega mänguringis ja mänguväljakul, toidupoes saavad kenasti ostud tehtud.
Alaa´ ja Abbas näitavad keelekursustelt kaasa võetud kodutööd: lehele on trükitud lihtsad eestikeelsed käibefraasid, ingliskeelsed vasted taga. Veerivad võõras keeles sõnu ja püüavad järele öelda. Esialgu paneb tulemus mõlemat itsitama. Teadagi pole eesti keel kergemate killast.
Alaa´ ütleb ausalt, et tema kokkupuuted eestlastega on olnud üksnes meeldivad. Ta on piiritult tänulik pere tugiisikule ja vallavalitsuse sotsiaaltöötajale, kes on neid igati aidanud. Kordagi pole perele jäänud muljet, et nad pole siia oodatud, et neid ei taheta. «Oleme tavalised inimesed. Samasugused nagu teie,» kinnitab Alaa´. Pildistamise ajaks sätib ta oma paksud tumedad juuksed hidžaabi alla peitu. See on mosleminaiste peakate, mis jätab kandja näo nähtavale ning üldise nõude järgi peab seda kandma ka lähisugulaste ringi mitte kuuluvate meeste ees.
Ilmselt pole kaaslinlased teda hidžaabi kandmas näinud, sest põhjamaises kliimas teevad sama töö ära müts ja sall.
«Siin tuleb alustada uut elu, otsast peale. Süürias poleks me saanud Shamale turvalist elu pakkuda,» ütleb Alaa´. Edasi tuleb leida tööd. Seda nad ka otsivad.
Alaa´ loodab, et IT-spetsialistist abikaasa leiab rakendust enne ja tema saab veel lapsega kodus olla. Justnimelt kodus, sest oma Damaskusse jäänud emale ütles Alaa´ juba telefonis, et Eesti on tema teine kodu. Pääsemise koht.
«Mul oli lootus kadunud,» märgib ta. Teekond tuli ette võtta, sest teisiti poleks enam saanud. «Ma ei tea, kas pääsengi kunagi oma kodumaale tagasi. Kuigi maa ja linnad on suures osas hävitatud, on paljud inimesed siiski jäänud,» arutleb Alaa´ oma Türi-kodus istudes. Akna taga sajab lund.
Lokkispäine väike Sham tatsab toas ringi ja on rõõmus. «Täh!» ütleb ta. Eesti keeles.
Süüria sõda
2011. aastal nn Araabia kevade mõjul alanud rahumeelsed protestid ägenesid armee vägivaldse reaktsiooni mõjul, viies Süüria kodusõjani, mis kestab praeguseni. 2011. aasta juulis rajasid riikliku armee väejooksikud Vaba Süüria Armee. Riigi territoorium on jagunenud valitsusvägede, opositsiooni ja kurdide käes olevaiks aladeks, Süüria majandus on purustatud ning riigiaparaadi teovõime äärmiselt piiratud.
Süüria inimõiguste olukord on üks halvimaid maailmas. Inimõiguste organisatsioonid Human Rights Watch ja Freedom House on arvanud Süüria mittevabade riikide hulka.
Süürias vahistatakse meeleavaldustel demokraatlike vaadetega inimesi ja inimõiguslasi, pannakse kinni veebilehti, vahistatakse blogipidajaid ja kehtestatakse reisikeelde. Omavoliline kinnipidamine, piinamine ja inimeste kadumine on laialt levinud. Süürias on naised tagakiusatud.
ÜRO andmeil on Süüria kodusõjas 2011–2014 surnud kuni 136 000 inimest. Naaberriikidesse Jordaaniasse, Liibanoni, Türki ja Iraaki on rännanud üle 1,7 miljoni põgeniku.
Allikas: Wikipedia
Deir Ezzor
Süüria idaosas asuv riigi suuruselt seitsmes linn, mis asub Eufrati jõe kallastel, riigi pealinnast Damaskusest 450 kilomeetrit kirdes.
Samanimelise kubermangu pealinn. 2004. aasta rahvastikuregistri andmetel elas pealinnas 239 196 inimest.
2011. aastal, kui algas Süüria kodusõda, võtsid president Bashar al-Assadi vastased mässajad võimu ligi pooles linnas oma kätte. 2014. aastal võttis mässajate hõivatud territooriumil võimu üle ISIS. Alates sellest ajast on ISIS püüdnud oma kontrolli alla saada ka neid piirkondi, mis on veel jäänud kubermangu valitsusalasse.
Allikas: Wikipedia