authors:
Riina Martinson
Maa Elu Toimetaja
Arvo Meeks

description: Jõulukuuskede kasvatajatel on kuu aja pärast algavaks jõulutralliks ettevalmistused juba tehtud ja nädala-kahe pärast tõmmatakse esimesed saed tööle.

title: Jõulukuuskede kasvatajatel algab kibekiire tööaeg

maintext:
Suuremad kasvatajad on tänavuste broneeringutega ühele poole saanud, aga väiksemat mahtu pakkuvad talunikud ootavad veel huviliste kõnesid. Enamik kasvatajaid saadavad kuused autokoormatäitega edasimüüjatele, kuid mõni väiksem tegija pakub inimestele võimalust istandusse kohale tulla ja sobilik kuusk koju viimiseks ise välja valida.
Kui palju Eestis jõulukuuskede kasvatajaid on, ei pea keegi järge. Keskkonnaameti peaspetsialist Eda Tetlov pakub, et see on kolmekohaline arv. Mõni suudab müüki paisata mõnisada tuhat või mõnikümmend tuhat kuuske, aga enamiku kasvatajate kogused jäävad paarikümne ja paarisaja vahele.
Suurem huvi kuusekasvatusega alustamise vastu valitses Eestis kümmekond aastat tagasi, mil paljud maaomanikud soovisid põllupidamise lõpetada ja otsisid senistele kartulipõldudele rakendust.
„Üsna sageli rääkisid inimesed, et neil on hektar või paar vaba maad ja uurisid, mida sellega peale hakata,” meenutab Tetlov. „Tol ajal arvati, et kuusekasvatus ei nõua palju aega: paned taimed kasvama ja seitsme kuni kümne aasta pärast saab puud maha võtta. Nüüdseks on selgunud, et nii lihtne see siiski pole ja kuused nõuavad päris palju hoolt.”
Pealegi polnud Eestis kogemust, kuidas kuuski tihedaks kasvatada ja võra ilusaks kujundada, selle pidid kasvatajad töö käigus ise selgeks saama. Eestis jõulukuuskede kasvatajatel oma ühendust pole, seevastu Soomes on traditsioonid pikemad ja seal tegutseb jõulukuuse kasvatajate selts, kelle kogemusi on eestlasedki uudistamas käinud.
Müük autokoormate kaupa
Eesti suurim jõulukuuskede kasvataja tegutseb Valgamaal. Kolmele taanlasele kuuluv AS Estplant on nüüdseks kasvanud Eesti ja kogu Baltikumi suurimaks kuusemüüjaks. Jõulupuid kasvatatakse ligi 800 hektaril ja aastas saadetakse Euroopa riikidesse teele sadu tuhandeid puid.
Tartumaal Kuivaleski kuusetalu pidav Peeter Rivis plaanib tänavu müüa 10 000 kuuske. „Suurem osa kuusemüügi kokkuleppeid on juba kuu aega tagasi sõlmitud, aga väikseid täpsustusi veel teeme,” sõnab mees. „Kuusemüügis on klassikaline hulgiühik üks autokoormatäis. Sinna läheb 800–850 puud.”
Lisaks Eesti edasimüüjatele saadab Rivis oma kuuski veel Lätti ja Soome. 20 hektaril kasvatab ta valdavalt harilikku kuuske, aga pisut on seas ka Serbia ja musta kuuske.
Kõige nõutum jõulupuu Eestimaa kodudes ongi harilik kuusk ja ostja silmis on üks õige jõulupuu üle kahe meetri kõrge. „Klassikaline toakuusk on ikka kaks meetrit ja pluss, aga väga hästi ostetakse lauale sättimiseks sobilikku kuuske, sellist pisut üle meetrist,” kirjeldab Rivis. Nõudlust on paraku raske prognoosida. „Mõnel aastal, kui maa must ja inimestel pole jõulutuju, kipub kuuski üle jääma.”
Jõulupuude mahavõtmine algab detsembri alguspäevadel, sest klient tahab kuuski osta juba nädal enne jõule, aga ühe päevaga müükipaisatavat kogust maha võtta ei jõua. „Kuusk säilib hästi,” kinnitab Rivis. „Et toas kuusk okkaid maha ajama ei hakkaks, ei tohi kuuske kohe õuest tuppa sooja tuua. Puu peab koridoris sulama.”
Rahapuuks kaheksa aastaga
Anija valla Kehra külas elav Mardi talu peremees Heiki Kruusalu plaanib müüki panna paarsada puud. Temalgi on kasvamas enamjaolt harilik kuusk, aga pisut ka torkavat ehk hõbekuuske. „Hõbekuusk on korrapäraste okstega – oksad nagu riiulil,” kiidab ta. „Ostja küsib siiski kõige enam harilikku kuuske, see on kõige soodsam.”
Kruusalu on proovinud kasvatada ka nulgu, kuid see on Eesti kliimas kasvamiseks pisut kapriisne. „Panin 2012. aastal nulud maha, aga 2013. aastal paistis terve märtsi ere päike ja puud põlesid ära, kaks aastat põdesid. Kuused põdesid ka, aga taastusid kiiresti,” jutustab ta.
Istutamisest rahapuuks kasvab kuusk kaheksa aastaga. Esimestel aastatel tuleb teha umbrohutõrjet, niita vähemalt viis-kuus korda aastas. Paari aasta pärast tuleb eemaldada alumised oksad, teha kujunduslõikust, samuti putukatõrjet.
„Ilma keemiata lihtsalt ei saa. Muidu jääb kuusk rääbakaks nagu kärntõves rebane. Kes sellist puud tahab,” nendib Kruusalu. „Kuuseostja tahab ilusa tiheda võraga kuuske ja sellise saab ainult kujunduslõikusega, nii on ka oksad tugevamad.”
Kruusalu istutab igal aastal juurde 500–1500 puud. „Nii jõuab enamiku tööst oma perega tehtud,” sõnab mees.
Ettevõtjana tegutsevale Kruusalule on kuusekasvatus lisasissetulek. Kuuse lõpphinnast jääb kasvataja taskusse alla poole. „Kui käibemaks maha arvata, jääb kasvataja ja edasimüüja kasu umbes pooleks,” seletab mees. „See on paratamatu, sest müügiplatsi tasu on suur, siis töötajate palk ja valve, lisaks jääb alati osa kuuski müümata.”
Rivis tõdeb, et rikkaks on kuuseäriga raske saada. „See on mulle pigem nagu eluviis,” mainib ta. „Kui õiges mahus ette võtta ja ise enamik töid teha, siis elab ära. Et rikkaks saada, peab suurtootmine taga olema ja siis pole põhiprobleem mitte kasvatamine, vaid kuuskedele müügituru leidmine. Kes sooviks müüa 200 000 ja rohkem puud, siis sellist turgu Eestis pole.”
Eda Tetlov tõdeb kuusekasvatajatelt kuuldu põhjal, et suurt kasu see ei too. „Nagu üks Valgamaa kasvataja mulle ütles: rikkaks ei saa, aga ära elan,” sõnab ta. „Pigem on kuusekasvatus mõtestatud töö, mida saab maal elades teha, see on üks võimalus, kui elad kuskil metsas.”
Kuusk veebist
IT-alal tegutsev Kristjan Sepp kasvatab lisasissetulekuks Valgamaal jõulukuuski. Ükskord hakkas ta nuputama, kuidas kaks ala ühendada ja nii sündiski e-pood jõulukuusk.ee. Inimene istub kodus arvutis, toksib poe aadressi sisse, valib meeldiva kuuse välja ja hiljemalt kolme päeva pärast koputab kuller kodu uksele ning annab kuuse üle.
Mullu katsetas ta väikest viisi e-müügiga, aga tänavu otsustas just nimelt sellele keskenduda. Vähe sellest, neil päevil lisas Sepp valikusse kõikvõimalikud jõuluehted. Klient saab täisteenuse: kuller toob koju päris kuuse ja sellel sobivad ehted.
„Kuuskede transport ja müügikohtades müümine on väga kulukas ja nii mu mõte liikuski selles suunas, kuidas kuuski võimalikult soodsalt pakkuda,” selgitab Sepp. „Tellimise peale saan pakkuda ka värsket kraami. Platsil müüdavad kuused on ikka nädalaid või isegi kuu aega kuskil seisnud, aga mina lähen alles tellimuse saades küsitud mõõtudega puud maha võtma.”
Ehkki me pole veel jõuludele ega kuusele-kingitustele mõtlema hakanudki, tõi novembris mahasadanud kohev lumevaip jõulumõtted pähe ja eelmisel nädalal oli kümmekonnal inimesel Sepa veebilehelt tänavune jõulupuu välja valitud, ära märgitud kuupäev, mil tahab kuuske koju saada ja tellimus esitatud.
Tänavu plaanib mees müüa paar tuhat kuuske. „Eesti on nii väike, et kui halba kaupa müüd, võid pillid kotti panna, sellepärast ma ei hakka suurt kogust planeerima, sest ega mul rohkem väga ilusaid kuuski võtta pole,” mainib Sepp ja lisab, et istutab igal aastal oma kasvandusse paar tuhat kuuske juurde.


description: Saare maakonna noortekeskuste omaloomingupäeval “Noortelt noortele” Tornimäe rahvamajas tunnustati noortevaldkonnas tegutsejaid. Pikaajalise panuse eest noortevaldkonda tunnustati Kuressaare noortekeskuse noorsootöötajat Lii Vanemat ja Aste klubi juhatajat Triino Lesta. Lii Vanem on […]

title: Tornimäel tunnustati noortevaldkonna tegijaid

maintext:
Saare maakonna noortekeskuste omaloomingupäeval “Noortelt noortele” Tornimäe rahvamajas tunnustati noortevaldkonnas tegutsejaid.
Pikaajalise panuse eest noortevaldkonda tunnustati Kuressaare noortekeskuse noorsootöötajat Lii Vanemat ja Aste klubi juhatajat Triino Lesta. Lii Vanem on 17 aasta jooksul algatanud mitmeid üritusi, mis tänaseks on saanud traditsiooniks. Erinoorsootöö valdkonnas on ta kaasanud vähekindlustatud noori ja korraldanud peredele jõulupidusid. Tema algatas ka Ranna noortekeskuse projekti, et lastel oleks suvel tegemist.
Triino Lest töötas varem 12 aastat Saaremaa ühisgümnaasiumis huvijuhina. Ta kuulub maakonna noorsootöötajate ja huvijuhtide MTÜ-sse Saaremaa Huvijuhid ning on aktiivselt osalenud koostöö arendamises.
Märkimisväärne on tema osa kohaliku elu arendamises – õpilasesinduste õppepäevade töötubade korraldajana, huvihariduskonverentsil moderaatorina.
Tuleviku kujundaja
Aasta noortevaldkonna sõber on Kati Orav, kes töötab koolitaja ja protsessijuhina Creativity Catcher OÜ-s. Ta on nõustanud Saare maakonna noorsootöö arengustrateegia 2015–2020 koostamist ja tema eestvedamisel valmis strateegiline dokument, millega on ühtlustatud arusaamad sellest, millisena nähakse tulevikus Saaremaa noorsugu ja noorsootööd.
Aasta kohaliku omavalitsuse kategoorias tunnustati Kuressaare linna, kus on aktiivselt panustatud noortevaldkonna arengusse. Tänavu septembris algasid linnavalitsuse eestvedamisel Kuressaare linna avatud noortekeskuse ehitustööd. Noored saavad nüüdisaegsed ruumid bussijaama hoones, samuti oli neil võimalik valida keskusele nimi ja kaasa rääkida ka sisustuse osas. Veebruaris korraldas linnavalitsus koostöös Kuressaare gümnaasiumi huvikooliga Inspira teise üle-eestilise huvihariduskonverentsi “Mis tuuled puhuvad?”, kus osales üle 80 inimese.
Aasta koostöö kategoorias tunnustati rahvusvahelist noorte ettevõtlus- ja meediaprojekti RIBS ning maakonna laste ja noorte ohutusüritust “Näoga mere poole – turvaliselt suvesse!”. Aasta noorsootöötaja tiitli pälvis Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi huvijuht Liana Heinsoo.
Head eeskujud
Tunnustamiskomisjoni kuulusid maakonna noorsoonõunik Anneli Meisterson, omavalitsuste liidu esindaja Veiko Viil, Eesti avatud noortekeskuste ühenduse esindaja Marika Valter, Eesti noorsootöö keskuse esindaja Elve Kruste ja noorte esindaja Greete Paaskivi.
Omaloomingupäeval esinesid maakonna noortekeskused ning tutvustasid oma tegevust ja tunnustasid oma valla või noortekeskuse Head Eeskuju: Lümanda noortekeskus – Eva Ratas ja Kerli Kask; Kärla noortetuba – Meryssabel Nõmm; Aste noortekeskus – Sass Kesküla; Laimjala vald – Gerli Pint; Leisi vald – Tõnis-Kristjan Nava; Mustjala vald – Heidi Tiik; Salme noorteklubi L.A.D.U – Melani Koov ja Marleen Juhandi; Muhu noortekas – Maarjali Vaht; Kuressaare linn – Stella Stepanov, Kuressaare ANK Noortejaam – Diskotiim ehk Remy Viinapuu, Marcos Kuzko, Ken Kivi, Rain Paju, Valdo Aedmäe, Ken Gert Kaunissaar; Orissaare noortekeskus – Aleks Valdna ja Kenro Endel Üts; Valjala noortekeskus – Brigitte Mihkelson; Pöide noortekeskus – Hedili Nõu.

fasttext_language: et


description: Terviseamet pole veel otsustanud, kellest saab uuest aastast Kuressaare perearstinimistu uus tohter. Pärast Kersti Tuulingu ametist lahkumist mullu sügisel määrati tema ajutiseks asendajaks Ruth Tänav. Doktor Tänava asendusperiood kestab selle […]

title: Saaremaa on saamas uut perearsti


description: Eilsel Leisi vallavalikogu istungil otsustati Leisi keskkool järkjärgult põhikooliks reorganiseerida. Volikogu esimees Andrus Kandimaa ütles, et ühel või teisel moel on see küsimus üleval olnud juba 2007. aastast. Viimastel aastatel […]

title: Leisi keskkooli gümnaasiumiosa suletakse

maintext:
Eilsel Leisi vallavalikogu istungil otsustati Leisi keskkool järkjärgult põhikooliks reorganiseerida.
Volikogu esimees Andrus Kandimaa ütles, et ühel või teisel moel on see küsimus üleval olnud juba 2007. aastast. Viimastel aastatel on direktoreid vahetatud ja üritatud kooli atraktiivsemaks muuta, kuid see pole õnnestunud, tõdes Kandimaa. “Tegemist on valusa küsimusega, aga aeg oleks see ausalt ja mõistlikult ära lahendada,” lausus ta.
Samal meelel oli ka vallavalitsus. Vallavanem Ludvik Mõtlep tõdes, et keskkooliosaga jätkamisel ei ole suuremat mõtet, kui lapsed ise eelistavad gümnaasiumiharidust omandada mujal.
Põhikooliks reaorganiseerimise poolt hääletas seitse ja vastu neli volikoguliiget. Kaks volikoguliiget jäi erapooletuks. Andrus Kandimaa märkis, et pärast gümnaasiumiosa sulgemist tuleb tööd edasi teha selle nimel, et Leisi põhikool ei jääks ripakile. Praegu seisvad õpetajad Kandimaa hinnangul kogukonnast liiga eraldi. “Kooli tegemistes peab tekkima läbipaistvus ja koostöö kogukonnaga. Vastasel juhul oleme aastate pärast probleemi ees, kas jätta Leisi üheksa klassi või kuus klassi.”
Aastaks 2020 kaob Leisi koolist seoses reorganiseerimisega 5,5 õpetaja töökohta.
Õppeaastal 2016/2017 avati Leisi keskkoolis 10. klass nelja õpilasega, 11. klassis õpib kuus õpilast ja 12. klassis kuus õpilast. Sel õppeaastal kooli 10. ja 11. klassi lõpetavatel õpilastel võimaldatakse jätkata õpinguid soovi korral Leisi keskkoolis gümnaasiumiastme lõpuni.
Tuleval õppeaastal uut 10. klassi aga ei avata ja õppeaastast 2019/2020 nimetatakse kool ümber Leisi kooliks.


description: Kuressaare muusikakooli ja kunstikooli õppemaksud on kavas palga alammäärast lahutada. Pärast muusika- ja kunstikooli põhimääruse muutmist oktoobris on kõigi huvikoolide kohatasude suuruse üle otsustamine linnavalitsuse pädevuses. Kuressaare linnavalitsuse haridusnõunik Õilme […]

title: Muusika- ja kunstikoolis muutuvad õppemaksud

maintext:
Kuressaare muusikakooli ja kunstikooli õppemaksud on kavas palga alammäärast lahutada.
Pärast muusika- ja kunstikooli põhimääruse muutmist oktoobris on kõigi huvikoolide kohatasude suuruse üle otsustamine linnavalitsuse pädevuses. Kuressaare linnavalitsuse haridusnõunik Õilme Salumäe selgitas, et erinevalt spordikoolist ja noortekeskusest ning ka üldhariduskoolide juures tegutsevatest ringidest olid muusika- ja kunstikooli õppemaksud seni seotud töötasu alammääraga ning tõusid vastavalt töötasu alammäära tõusule, samal ajal kui teised absoluutsummadena kinnitatud õppemaksud jäid püsima. “Selline aluspõhimõtete erinevus on toonud kaasa selle, et muusika- ja kunstikooli õppetasude suurus on võrreldaval ajaperioodil kasvanud kiiremini,” tõdes Salumäe.
Põhiõppe õppemaksude plaanitav suurus muusikakoolis on 40 eurot ja kunstikoolis 20 eurot õppekuus. Seda on veidi vähem, kui olnuks juhul, kui jätkuks senine seotus töötasu alammääraga.Salumäe tõi näiteks, et täna on muusikakooli õppemaks 9% töötasu alammäärast ehk käesoleval aastal 38,7 eurot. 2017. aastal oleks see aga 42,3 eurot. Plaanitav muudatus rakendub 1. jaanuarist 2017.


description: Leisi vallavolikogu lükkas esmaspäeval edasi hääletamise Saaremaa vallaga liitumise üle ega võtnud seisukohta Pöide valla väljakäidud nelja omavalitsuse liitumisettepaneku suhtes. Lisaks tekitas vallavolikogu liikmetes küsimusi asjaolu, et Leisi vallavalitsus avaldas […]

title: Leisi volikogu lükkas ühinemise otsustamise edasi


description: “Eelmise valitsuse ministrite valitsemisstiil oli varasemast erinev ning tänu sellele kujunesidki presidendivalimised nii kirglikeks,” kirjutas saarlasest ettevõtja Meelis Kubits eilses Eesti Ekspressis. “Taavi Rõivas annab Jüri Ratasele teatepulga üle olukorras, […]

title: Meelis Kubits: Taavi Rõivase ajal lõi demokraatia õitsele

maintext:
“Eelmise valitsuse ministrite valitsemisstiil oli varasemast erinev ning tänu sellele kujunesidki presidendivalimised nii kirglikeks,” kirjutas saarlasest ettevõtja Meelis Kubits eilses Eesti Ekspressis. “Taavi Rõivas annab Jüri Ratasele teatepulga üle olukorras, kus taas on kõik võimalik.”
“Niipalju kui mina suudan näha, on selles idees ainult üks nõrk koht. Ma pakun, et siis, kui plaani võetakse Laaksaare ja Piirissaare vaheline kaherealine raudteetunnel, võib Brüsselis keegi hakata huvi tundma, et mida paganat nad seal ikkagi ehitavad ja kas see asi end ka kunagi ära võiks tasuda. Aga siin on asjalik mõte jälle Läti Raudtee presidendil, kelle arvates tuleks kogu ettevõtmise õnnestumiseks kaubaveod maanteedel üldse ära keelata“. (Hardo Pajula. „Kassi nurinad“, Proaktiivne raudtee, lk 158)
Millalgi 2001. aasta kevadel koputasime Saaremaa Laevakompanii juhatuse esimehe Tõnis Rihvkiga peaminister Mart Laari majandusnõuniku Kersti Kaljulaidi kabineti uksele Stenbocki majas. Riiki juhtis poliitiline dream team, käsil olid aktiivsed läbirääkimised liitumisel Euroopa Liiduga ja muuhulgas ka riigiettevõtete viimased erastamised. Praamiliikluses oli taas kord tuuline. Laevad küll sõitsid ja kvaliteet järjest paranes, kuid püsis ka avalik nurin. Mõnele inimesele tundus, et osa avalikust rahast läheb vasakule. Kui midagi läheb vasakule, siis järelikult ei lähe paremale. Läksime nõu küsima.
Nõunik Kaljulaidi sõnum oli lühike, stiilis „ei ole mõtet ette kujutada, et neile liinidele tekib kunagi konkurents. Keegi ei tee seda tööd efektiivsemalt kui saarlastest ja hiidlastest meremehed. Kujunenud olukorras on mõistlik, et riik annab ettevõtjale pikaajalise kontsessiooni, mille järel laevaomanik läheb panka ja refinantseerib oma senised kiirlaenud, ehitab uued laevad ja riik võtab ettevõtte tegevuse läbi Konkurentsiameti kaudu kontrolli alla.“ Nii julgelt rääkis noor nõunik, tulevane president. Puhas talupojamõistus. Vestlus oli pikem ja iseenesest mõista ei ole võimalik viisteist aastat hiljem seda sõna-sõnalt edasi anda.
Tahaks väga loota, et president Kaljulaid võtab aeg-ajalt meenutada seda noort majandusnõunikku Kaljulaidi ning presidendi kantseleist kujuneb julgete teemade tõstataja, nii sisuline sparringupartner valitsusele kui ka diskussioonile kaasaaitaja kogu ühiskonnas.
Riigikogu liige Igor Gräzin on võtnud vedada rahva seas toetust koguva idee presidendi ametikoha likvideerimisest. Noore presidendi kätes on selle põhiseadusliku institutsiooni vajalikkust jätkuvalt tõestada.
Vabariigi presidendi kantselei ülalpidamine maksab aastas neli miljonit eurot, mis on samas suurusjärgus 1974. aastal ehitatud parvlaeva Regula maksumusega sügiseses tehingus Leedo vs. Tallinna Sadam.
Ärma talu kohustused tasuks kanda ettevõtjatel
2013. aasta alguses avaldas Eesti Ekspress arvamusloo „riigikapitalismi algus“, milles prognoosisin Siim Kallase saamist Eesti Vabariigi presidendiks. Loo põhisõnum oli tähelepanu juhtimine tolleaegse valitsuse talumatule ülbusele ja riigikapitalismile kui ebaefektiivsele ja korruptsiooniohuga majandamisvormile.
Siim Kallase ja tema meeskonna tunnustuseks tuleb öelda, et kandidaat Kallas jõudis eesmärgile lähedale. 60 tühja sedeli seas olid siiski ka need eesmärgist puudu jäänud paar-kolmkümmend, mille omanikud näitasid oma anonüümseid või mitte liiga anonüümseid hambaid isiklikult Kallasele.
Minu veendumusel tegid valijamehed Kallasele tegelikult teene, aga väite tõesust pole võimalik kontrollida. 90ndate äri- ja poliitiline kultuur on niivõrd erinev tänasest, et selle pagasiga riigi esimeseks meheks minna olnuks riskantne.
Kuidagi on nii kujunenud, et presidendilt eeldatakse eksimatust kõiges. Eksimist, nii nagu me näeme Ärma talu juhtumist, ei anta andeks ka siis, kui eksija ise justkui ei olegi eksinud.
Novembri alguses sisenes raamatumüügi edetabelitesse Argo Ideoni koostatud ja Toomas Mattsoni toimetatud Toomas Hendrik Ilvese presidendiaastaid kirjeldav raamat, mis keskendub suures osas president Ilvese tegutsemisele välispoliitikas. Mitte et see üllataks, kuigi võimalus oli. Üksikud vahelepõiked Eesti elusse ja paar juhuslikku viidet Eesti ettevõtjatele on minu meelest pisut ühekülgne ülevaade tehtud tööst.
Aga võib-olla just siit leiame vastuse, miks pole seni koondunud mõned ettevõtlikud inimesed, et panna kokku nende jaoks kahtlemata sümboolsed kümned tuhanded eurod ning klaarida see piinlik lugu igaveseks ära. Minu meelest pole seda veel sugugi hilja teha. Ühtegi muud viisakat lahendust kahjuks ei paista. Enam ei käi jutt Toomas Hendrik Ilvesest. Küsimus on selles, kes päästab riigi au.
Taavi Rõivas taastas Eestis demokraatia ja oli selle esimene ohver
aasta ETV „Hommikutelevisioonis“ ütles tänaseks meie seast lahkunud pankur Rein Kaarepere, et nägi ühel päeval televiisoris naeratavat ministrit. „Kui Isamaaliidus oleksid kõik Jüri Luiged, oleksin mina suurim Isamaaliidu toetaja,“ teatas äsja pankrotistunud Tartu Kommertspanga juhatuse esimees Kaarepere mõni aeg pärast seda, kui Isamaaliidu juht, peaminister Mart Laar oli lubanud pangahärra isiklikult oma kätega trellide taha sikutada. aasta sügisel on mitu Eesti ekspeaministrit jõuliselt pildil. Siim Kallas, Tiit Vähi, Andrus Ansip ja Mart Laar löövad siseriiklikus arutelus omal moel kaasa. Neil pole ükskõik.
Laari vari oli saatjaks mõlemal presidendivalimiste kõige-kõige viimasesse vooru jõudnud kandidaadil. Kokkusattumusena olid mõlemad riigikogu vanematekogu meeltesse jõudnud kandidaadid nii head ja uhked, et polnud nõus tegema kaasa energiarohket avalikku kampaaniat, eeldades vajadusel pakkumist kandikul. Kui ajad on rasked, tulevad aatemehed riigitüüri juurde tagasi.
Mart Laar väärib kindlasti omanimelist rahvusvahelist majanduskonverentsi, mis võiks sarnaneda Lennart Meri kevadise julgeoleku- ja välispoliitika konverentsiga ning oleks platvormiks uute ideede üle arutamisel.
Kuna seda väärivad samal ajal ka Tiit Vähi ja Siim Kallas, tasuks ekspeaministritel seljad kokku panna. See poleks küll absoluutselt Eesti moodi, oleks teistmoodi.
Peaminister aastatel 1990–1991 Edgar Savisaar armastas öelda, et seekord tuleb kevad teisiti. Nüüd ta siis lõpuks tulebki teisiti. Kuigi selge on, et vanameister pole oma viimast sõna veel öelnud ja tema tegeliku mõju poliitika kujundamisele saame teada vähem kui aasta pärast, kohalike valimiste ajal.
Sügisel 2016 on Eesti poliitikud särtsu täis. Juba kevadest alates käib tõeline demokraatia laulupidu. Üritage selgitada oma välismaalastest sõpradele häälejaotust presidendivalimiste valimiskogu esimeses voorus. Vandeadvokaat Allar Jõksi 83, Reformierakonna auesimehe Siim Kallase 81, suurima opositsioonipartei kandidaadi Mailis Repsi 79, parteitu eksvälisministri Marina Kaljuranna 75, tulevikutegija, EKRE juhi Mart Helme 16 häält edastavad Eesti demokraatia tervist päris hästi.
On debatti, on erinevaid arvamusi, uusi inimesi riigivalitsemise juures ja vanade mõõdukat sekkumist. See on suur väärtus.
Selle demokraatliku keskkonna kujunemise sümboliks on ilmselt endalegi ootamatult tõusmas ametist lahkuv, järjekorras kuueteistkümnes Eesti Vabariigi peaminister Taavi Rõivas.
Rõivase valitsus oli – parafraseerides Tartu Kommertspanga kunagise bossi Rein Kaarepere kunagist ütlust – „naeratavate ministrite“ valitsus.
See pole iroonia. Kõigile selle originaalse teooria oponentidele soovitan sissejuhatuseks üle vaadata 12. oktoobri „Pealtnägijas“ ajakirjanik Mihkel Kärmase intervjuud Juhan Partsiga, suure otsustajaga Ansipi üheksa-aastasest võimuperioodist.
See intervjuu polnud mingi ühekordne apsakas, see oli tervitus minevikust. Nii neid asju aetigi. „Võtke tablette, seemneid, mütsikesi, jobud, ärge mölisege“ jne.
Üksikult võttes igati head mehed jäid valitsusse liiga pikalt istuma ja tapsid Eestis sisulise diskussiooni.
Seisak Eestis pole lahkuva valitsuse viga, see algas oluliselt varem. Kaotatud on siiski terve kümnend. Rõivase ministrite valitsemisstiil oli teistsugune ning tänu sellele olid meil kirglikud presidendivalimised just debati ja sisuka konkurentsi mõttes. Avatud poliitika toob ühiskondlikku inforuumi uusi inimesi ja poliitilise konkurentsi tingimustes sünnivad paremad otsused.
Taavi Rõivas tegi ühe suure vea, kui teatas lahkumiskõnes, et pole ühtegi viga teinud. Selge see, et oli palju loosunglikkust ja lihtsalt „madalalt lendamist“, aga võimu senine monoloog hakkas näitama dialoogi esimesi märke. Mõned võivad seda ka nõrkuseks nimetada. Meenutagem avalikke reaktsioone valimisjärgsele kobarseaduse eelnõule ning hilisemaid debatte ettevõtjate erinevate gruppidega.
Peaminister ei märganud koalitsioonipartnerite tiivaripsutusi eeskätt seetõttu, et Reformierakonna eliit lõhenes pärast Ansipi lahkumist Brüsselisse ning paljud erakonna mõjukad inimesed istusid jõe kaldal nagu hiina vanasõnas ja ootasid teadagi mida.
Selle, mida Prantsusmaa presidendiks kandideeriv 38aastane Emmanuel Macron lubab, tegi tol hetkel 35aastane Taavi Rõivas Eestis ära. Ta viis läbi demokraatliku revolutsiooni ja oli täiesti seaduspäraselt selle esimene ohver.
Andrus Ansipil on õigus, kui ta meenutab, et Kallase ajal oli Reformierakonna toetus 18 ja tema ajal 28 protsenti, kuigi aastakümneteks kaks rahvast tülli ajanud pronkssõduri käpardliku äraviimise järel toetas Reformierakonda korraks isegi ligi pool valijaskonnast. Imestame Brexiti ja Trumpi edu üle, aga ise oleme hääletanud nagu lambad juba kümme aastat.
Nende otsuste mõju on lükatud tulevikku ja nende hind on muutuvas maailmas veel teadmata. Ja ma ei pea silmas transiitkaubanduse kaotamist või muidu olematuid majandusssuhteid idanaabriga.
Igal juhul annab Taavi Rõivas Jüri Ratasele teatepulga üle olukorras, kus taas on kõik võimalik. Põhiseaduse piires pole Eestis enam tabusid ega punaseid jooni.
Kõik on võimalik ka uude olukorda sattunud Reformierakonna sees. Poliitilise lava uksel on stardivalmis end presidendikampaanias soojaks jooksnud, rahva armastusest tiined Siim Kallas ja seni parteitu Marina Kaljurand. Brüsselist tervitavad Kaja Kallas ja Urmas Paet. Oma tuleviku osas peavad hakkama tõsisemaid seisukohti kujundama 2014. aasta kevadel pigem õnneloosi meenutanud peaministrinimetamisel napilt Rõivasele alla jäänud Hanno Pevkur, erakonna sisulised hoidjad Kristen Michal ja perekond Rosimannus. Tõusvas vormis on kõige madalamate ootustega valitsusse tulnud ja sealt kõige kõrgema reitinguga lahkuv Arto Aas. Korra kvartalis annab oma erakonna mentori positsioonist märku Andrus Ansip, kes muuseas tutvustas juba 2011. aastal Reformierakonna jõulupeol kuldorava laureaati sõnadega „Taavi Rõivas, tulevane Eesti peaminister“. Vähesed märkasid.
Algav sisekaemus annab neile kõigile uue võimaluse. Marina Kaljurannal ei soovitaks sellise toetusega pikalt välisministeeriumi nõuniku kohta pidada. Eesti valijatel on veres anda iga viie aasta tagant ühele Euroopa Parlamenti kandideerijale ebaproportsionaalselt suur kogus hääli.
Reformierakond vajab uusi ideid, sest vanu asub teostama valitsus Keskerakonna juhtimisel.
Riigikapitalistide taburetid hakkasid ootamatult kõikuma
Kõrged riigiametnikud ja mõned aktiivsemad ministrid on viimase aasta-pooleteise jooksul värvanud mitmeid häid tegijaid. Tarcona, Telia, Infortar, Swedbank, SEB on Eesti majanduse võtmetegijad ja nendest ettevõtetest tippjuhtide palkamine riigile kuuluvate äriühingute etteotsa ning seda kohati 4–5 korda väiksema palgaga on kõva sõna. Juhid askeldavad agaralt, iseasi, millisesse olukorda nad üldise poliitilise keskkonna või eelkäijate otsuste tõttu on sattunud. Seega esimene arglik samm, riigiettevõtete juhtimise parandamine juhatuste värskendamise tasemel, on tehtud justkui hästi. See sobitub ilusti uue koalitsiooni erastamis- ja börsiplaanidega, sest ühel hetkel soovivad investorid kindlasti vestelda just tegevjuhtidega.
Uus valitsus stardib, seljakott vanade muredega turjal, taustaheliks esimese uue Eestisse saabuva parvlaeva Leiger sireen. Kõiges selles on midagi sümboolset – neli majandus-ja kommunikatsiooniministrit ning neli uut parvlaeva. Võidupühaks või mõned kuud hiljem jõuab Poola Gdanski laevatehasest Rohuküla–Heltermaa liinile ka neljas tellitud parvlaev, Piret. Tähtajast ei läinud aastatki üle.
See on optimistlik prognoos ja heatahtlik lugu, mis sisaldab ettepanekuid ja jagab tunnustust meestele, kes on jäänud kõrtsikakluses üksi suure kamba vastu. Tahaks väga loota, et Eesti maksumaksja sisepoliitilisel survel tehtud otsused liitlassuhete arendamisel Türgi ja Poola partneritega – aga teisiti neid ehitustellimusi nimetada ei ole võimalik – jäävad viimaseks omataoliseks eksperimendiks. Oleme suur riik koos kasvava riigiaparaadiga, mida peab üleval väike kahanev grupp maksumaksjaid. Vigade tegemise ruumi meil enam ei ole.


description: “Õues on valge, aga sees on must,” kõlasid eile pärast pikki sekeldusi Astesse põlenud kortermaja renoveerima jõudnud saate “Kodutunne” tegevjuhi Aivar Sipelga sõnad. Kõigepealt alustatakse lammutustöödega ja siis toimetatakse üheskoos […]

title: Kodutunne alustas Astes ehitustöid

maintext:
“Õues on valge, aga sees on must,” kõlasid eile pärast pikki sekeldusi Astesse põlenud kortermaja renoveerima jõudnud saate “Kodutunne” tegevjuhi Aivar Sipelga sõnad.
Kõigepealt alustatakse lammutustöödega ja siis toimetatakse üheskoos edasi, et kinkida majaelanikele jõuludeks uus trepp ja likvideerida trepikojast tunamulluse traagilise tulekahju jäljed.
Aivar Sipelgas ütles, et kui tavaliselt on töödega ühele poole jõutud kolme päevaga, siis söestunud ja tahmase trepikoja remontimiseks on arvestatud viis päeva. Saatetiimi jaoks paneb see ettevõtmine 2016. aasta tegemistele punkti ja saade jõuab eetrisse jõulude paiku.
Eile alustati trepikoja kahjude hindamise ja lammutustöödega.
“”Kodutunde” meeskond on varem Saaremaal käinud neli korda, viimati tehti renoveerimistöid möödunud aastal Valjala vallas,” märkis Sipelgas. Kui varem on renoveeritud kodu saanud üks perekond, siis nüüd saab abi korraga kaheksa perekonda.


description: Aasta lõpp on see aeg, kus tunnustatakse ja tänatakse oma ala parimaid. Inimesi, kelle töö ja saavutused väärivad esiletõstmist. Rõõm on suur, kui üleriigilise tunnustuse pälvivad “meie oma inimesed”. Eelmisel […]

title: JUHTKIRI: Meie inimesed

maintext:
Aasta lõpp on see aeg, kus tunnustatakse ja tänatakse oma ala parimaid. Inimesi, kelle töö ja saavutused väärivad esiletõstmist. Rõõm on suur, kui üleriigilise tunnustuse pälvivad “meie oma inimesed”.
Eelmisel nädalal võttis möödunud hooaja kokku mitu spordialaliitu. Üleriigilist tunnustust jagus ka Saaremaaga seotud inimesele. Lausa paljudele neist.
Eesti jahtklubide liidu hinnangul väärisid Saaremaal kõrgetasemeliselt läbi viidud Zoom8-klassi maailmameistrivõistlused koguni aasta teo tiitlit. Teenetemärgi pälvisid liidult aga jääpurjetamise Euroopa meistrid Ott Kolk ja Juhan Kolk ning purilaudur John Kaju.
Tänavuse autospordiaasta tipptegijad on samuti saarlased: nii aasta rallipaari tiitel kui ka Karl Siitani nimeline rändauhind parima rahvusvahelise rallitulemuse eest kuulub Ott Tänakule ja Raigo Mõlderile, Igo Rätsepa nimeline rändkarikas Andre Kiilile.
Eesti kergejõustikuliit tunnustas aasta treeneri nimetusega Indrek Tustitit.
Eestimaa spordiliit Jõud tunnustas aasta tegijatena kolmes maakondlikus kategoorias Saaremaal noortetreener Andres Laidet ja kohaliku spordielu edendajat Urve Vakkerit. Piirkondliku spordisündmusena vääris esiletõstmist Saaremaa Kolme Päeva Jooks.
Meil on, kelle ja mille üle uhked olla.


description: Eile pärastlõunal istusid Kuressaares Meedla kojas kaetud laudade taha Saaremaa tarbijate ühistust pensionile läinud kunagised töötajad. Esimesel sellisel kokkusaamisel osales ligi 70 tööveterani. Päevajuht Tõnis Kipper andis ülevaate Saaremaa tarbijate […]

title: STÜ veteranid said kokku Meedla kojas

maintext:
Eile pärastlõunal istusid Kuressaares Meedla kojas kaetud laudade taha Saaremaa tarbijate ühistust pensionile läinud kunagised töötajad. Esimesel sellisel kokkusaamisel osales ligi 70 tööveterani.
Päevajuht Tõnis Kipper andis ülevaate Saaremaa tarbijate ühistu ajaloost, Coop Saaremaa (kaubandusorganisatsiooni nüüdne nimi) finantsjuht Mai Takkis kõneles teemal “Saaremaa tarbijate ühistu eile ja täna”.
Kokkutulekust osavõtjaile esines Saaremaa meeskoor SÜM, suurel ekraanil näidati vanu fotosid STÜ töödest-tegemistest ja videosalvestist ühistu 110. aastapäeva tähistamisest.
Maire Riis, kes töötas ühistus 43 aastat, ütles, et see oli väga tore aeg. “Aastaid töötasin instruktor-kaubatundjana. Alustasin Sõrve piirkonnas, kus kohtusin ääretult toredate inimestega. Ja tänane kokkutulek on ju väga hästi korraldatud,” rääkis Riis.
Vanim kokkutulekust osavõtja oli 92-aastane Klaara Priske, keda vanemad inimesed mäletavad müüjana omaaegses Edu poes. “Ema agiteeris ka mind tulema, ma nõustusin ja ei kahetse. Näed, kui hea meil siin on. Inimesi on tulnud igalt poolt, nii maalt kui linnast. Pärastpoole saame omavahel rohkem rääkida,” mainis kunagises leivapoes müüjana töötanud Marje Maripuu.
Mehi esindas esimesel kokkusaamisel 1977. aastast ETKVL-i süsteemis autojuhina töötanud Ants Lemba. Ainsa tugevama poole esindajana tundis ta end peolauas naiste keskel istudes imehästi. “Ei tea jah, miks mehi pole rohkem tulnud,” imestas Lemba.
Kunagise ETKVL-i koondise kaugsõiduautojuhina on ta sõitnud väga pikki maid. “Olen käinud Uuralites, Moskvas, Krimmi rannikul ja üldse väga paljudes paikades. Viimastel tööaastatel olin tarbijate ühistus bussijuht ja sõitsin kaubikuga. Töökollektiiv oli tore, miks mitte siis kokkutulekule tulla,” toonitas Lemba.
Coop Saaremaa personalijuht Katrin Eero, kes kokkutuleku idee välja pakkus, jäi ka ise rahule, öeldes, et inimesed, kes kutse said, olid meeldivalt üllatunud. Esimene veteranide kokkutulek oli asjalik. Nii korraldajad kui ka osalejad väitsid, et STÜ-s on uus tava sündinud.


description: Koki küla loomapidaja Tõnu Angeri lambakari ei ole ametlikult veel Lääne-Saare valla hooldamisele võetud. Vallavanem Tiina Luks ütles, et väga konkreetselt loomade edasisest käekäigust praegu rääkida ei saa, kuna menetlus […]

title: Angeri loomad on veel üle võtmata

maintext:
Koki küla loomapidaja Tõnu Angeri lambakari ei ole ametlikult veel Lääne-Saare valla hooldamisele võetud.
Vallavanem Tiina Luks ütles, et väga konkreetselt loomade edasisest käekäigust praegu rääkida ei saa, kuna menetlus veel kestab. “Saan öelda, et loomade vallale üleandmise protsess käib, kuigi üle antud neid veel pole, sest ametlikku dokumenti selle kohta veel pole,” sõnas ta.
Tulenevalt loomakaitseseadusest tuleb vallal pärast loomade üleandmist olla loomapidaja rollis, st neid sööta, joota, ravida jne. Luks täpsustas, et lammaste omanikuks vald siiski ei saa. Loomade võõrandamine või nende edasise saatuse otsustamine on jätkuvalt loomaomaniku kohustus. Kui loomaomanik seda ei täida, on selleks pädev asutus veterinaar- ja toiduamet (VTA).
“On selge, et loomapidajale käib enam kui sajapealise karja pidamine praegu üle jõu. Vald ega VTA ei saa antud olukorras, kus loomade elu ja tervis on ilmselgelt ohus, kõrvaltvaatajaks jääda. Teeme igati koostööd, et teema lõpuni lahendada,” kinnitas Luks.


description: Siseministeeriumis anti eile vabatahtliku sõbra märk üle 18 ühendusele, kes on näidanud oma head taset ja professionaalsust vabatahtlike kaasajana. Saaremaalt pälvisid tunnustuse mittetulundusühingud Saaremaa Kodukant, Saaremaa Lasterikaste Perede Ühendus ja […]

title: Kolme vabaühendust tunnustati sõbra märgiga

maintext:
Siseministeeriumis anti eile vabatahtliku sõbra märk üle 18 ühendusele, kes on näidanud oma head taset ja professionaalsust vabatahtlike kaasajana. Saaremaalt pälvisid tunnustuse mittetulundusühingud Saaremaa Kodukant, Saaremaa Lasterikaste Perede Ühendus ja Saaremaa Teater.
“Päris tõsiselt, täna oli hea päev!” ütles Saaremaa Kodukandi juhatuse liige Reet Viira. Ta lisas, et iga Saaremaa külainimene võib praegu ennast hästi tunda, kuna tunnustus tuli teatud mõttes ka kõigile neile. “Külaliikumine on Saaremaal väga heas seisus ja just tänu sädeinimestele, kes tahavad, et kogukond toimiks külas tervikuna,” märkis Viira.
Sõbra märgi saamiseks tuli ühendustel kandideerida ja läbida kindel protsess. Viira sõnas, et see andis hea võimaluse vaadata korraks organisatsiooni sisse. “Kuidas me teeme, miks me teeme ja milleks me teeme,” selgitas ta.
Saaremaa Kodukant on Eesti külaliikumise Kodukant liige. Kodukandil on 22 liiget, kellest 15 on maakonnaühendused – MTÜ-d, mis koondavad maakonna tasandil nii külaliikumisest lugu pidavaid külavanemaid, külaseltse kui ka teisi sealkandis tegutsevaid maaelu arengu vabaühendusi ja üksikisikuid.
Viira tundis heameelt, et lisaks Saaremaa Kodukandile sai tunnustuse veel kaks Saaremaa ühendust: “See näitab meie kogukondade suurt aktiivsust.”
Saaremaa lasterikaste perede ühenduse eesmärk on lasterikaste perede väärtustamine, peredele aineliste vahendite ja finantsiliste toetuste hankimine jne. Vabatahtlikud saavad ühenduse kaudu osaleda näiteks ürituste ja heategevuskampaaniate korraldamisel.
Ühenduse juhatuse esimees Ingrid Leemet kinnitas, et sõbra märk on kvaliteedi tunnus ja see annab vabatahtlikele kindluse nende juurde tulla. Leemeti sõnul teeb nende ühenduse juures vabatahtlikku tööd igapäevaselt umbes kümme inimest, lisaks kaasatakse rohkem inimesi konkreetsete ürituste korral. Vabatahtlikke leitakse nii veebikeskkonna Vabatahtlike värav kui ka ühenduse liikmete kaudu. “Eks oma pered ole ka muidugi kaasatud,” lisas ta.
Saaremaa teater on arvestuslik harrastusteater Eesti mastaabis, kes kaasab aktiivselt oma liikmeid teatrialaste huvide realiseerimiseks ja lavastuste väljatoomiseks. Kuna tegu on harrastusteatriga, püsib see vabatahtlike töö najal – vabatahtlikud on nii piletimüüjad, kostümeerijad, grimeerijad kui ka näitlejad jne.
Vabatahtliku sõbra märgid üle andnud siseministri Hanno Pevkuri sõnul on üks lähiaastate olulisi eesmärke see, et vabatahtlik tegevus oleks ühiskonnas väärtustatud ning üha rohkem inimesi panustaks erinevate organisatsioonide ja algatuste toetuseks vabatahtlikult.
“Seda on võimalik teha vaid siis, kui meil on organisatsioone, kes suudavad ja tahavad oma aega pakkuvaid inimesi kaasata. Tänu Eesti külaliikumise Kodukant läbiviidavale vabatahtliku sõbra arendusprogrammile saavad ühendused aina enam oma vabatahtliku tegevuse põhjalikult läbi mõelda ja seda edasi arendada,” lisas minister.
Praeguseks on vabatahtliku sõbra märgi saanud 28 ühendust ja avaliku sektori asutust. Saaremaal on selle märgi juba varem pälvinud MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu.


description: Äripäeva koostatud perearstide dividendide TOP-i andmeil teenis dividendidena suurima summa Saaremaalt pärit Vormsi perearst Madis Tiik (pildil). Tema maksis endale dividende 23 800 euro ulatuses. Tiigi keskmine palk oli läinud […]

title: Palju perearstid dividende maksid?

maintext:
Äripäeva koostatud perearstide dividendide TOP-i andmeil teenis dividendidena suurima summa Saaremaalt pärit Vormsi perearst Madis Tiik (pildil).
Tema maksis endale dividende 23 800 euro ulatuses. Tiigi keskmine palk oli läinud aastal 1692 eurot. Tabelis on ta 35. kohal.
Leisi perearst Ingrid Tamm, kelle päralt on edetabelis 47. koht, maksis dividendideks 20 000 eurot, keskmine palk oli tal aga 1835 eurot. Kuressaares tegutsev Kerli Jaagosild sai dividendidena 15 000 eurot. Tema keskmine palk oli edetabeli andmeil 777 eurot ja koht tabelis 91.
Edetabel on koostatud 2015. aasta andmete põhjal ja näitajad on toodud eurodes. Keskmine palk on saadud ettevõtte palgakulu töötajate arvuga jagades.


description: Pühapäeva hommikul toodi Kuressaare jahisadamas merest välja uppunu. Politsei andmeil oli tegemist 1964. aastal sündinud mehega, kes pärit Läänemaalt. Mees oli Koluvere hooldekodu elanik. Uppunu leidis sadama tagumises nurgas oma […]

title: Kuressaare jahisadamast leiti uppunud mees

maintext:
Pühapäeva hommikul toodi Kuressaare jahisadamas merest välja uppunu. Politsei andmeil oli tegemist 1964. aastal sündinud mehega, kes pärit Läänemaalt. Mees oli Koluvere hooldekodu elanik.
Uppunu leidis sadama tagumises nurgas oma võrke vaatamas käinud kalur Kaido Tiit. “Võrgud jooksevad mul seal paralleelselt ja nii ta seal oli, teisel pool võrke,” kirjeldas Tiit.
Tiit silmanud oma sõnul juba eemalt, et võrkude läheduses on vees tume kogu, esiti arvanud ta, et ehk on hüljes võrkude kallal. Siis märkas ta aga, et kogu juures on ka midagi valget.
“Hing ei andnud rahu, jäi kripeldama ja läksin vaatasin lähemalt,” tunnistas ta. Kogule lähenedes oli aga näha, et tegu on inimesega, seega helistas kalur kohe päästekeskusse.
Kaido Tiidu sõnul ei saanud mees ilmselt väga ammu uppunud olla. Ta tõdes, et ta pole küll asjatundja, kuid uppunu väljanägemise järgi võis see juhtuda kas pühapäeva hommikul varem või äärmisel juhul laupäeva õhtul.
Tiit nentis, et mees oli pigem lühemat kasvu ja habetunud, heledate pükstega, kingad olid tal jalas, ent sokke polnud. “Taskus oli tal kollane lipik või retsept – rohtude nimekiri,” rääkis Kaido Tiit. See võis olla abiks mehe isiku tuvastamisel.
Päästeameti Lääne päästekeskuse valve-pressiesindaja ütles Saarte Häälele, et neile tuli teade uppunu leidmise kohta hommikul kell 10.03. Sündmuskohale tõtanud päästjad tõid uppunu paadiga kaldale ja andsid edasi politseile.
Politseist kinnitati Saarte Häälele, et hukkunu isik on tuvastatud ja tegemist on 1964. aastal sündinud mehega. “Esialgsel välisel vaatlusel kehal vägivalla tundemärgid puuduvad ja surnukeha saadetakse edasi kohtuarstlikule lahangule,” ütles politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Maria Gonjak. “Teadaolevalt oli uppunud mehe näol tegemist ühe Läänemaa hooldekodu elanikuga ehk mitte kohalikuga,” lisas ta.
Teadaolevalt lahkus 52-aastane mees Koluvere hooldekodust reede õhtul. Teda küll otsiti, kuid tulemusteta.
“Ta on ka varem korduvalt niiviisi asutusest lahkunud,” nentis politsei pressiesindaja. Mees võis hääletades mõne auto peale saada ja nõnda Kuressaarde välja jõuda. Miks just siia, pole teada.
Sel sügisel on see juba teine uppumine Saaremaa vetes. Veidi vähem kui kuu aja eest jäi Vätta poolsaare lähedal merel kadunuks mõrda tühjendama läinud 61-aastane Vaivere mees Paavo Rahnel, kes on siiani leidmata.


description: Äripäeva avaldatud edukate Eesti ettevõtete TOP100 sisse mahtusid ka saarlastega seotud firmad. Seitsmendal kohal (aasta varem 28.) on kinnisvaraarendaja Kaamos Group, mille juhataja on Kaido Jõeleht. 42. kohalt leiab Ruhnu […]

title: Edukamate hulgas ka saarlaste ettevõtted

maintext:
Äripäeva avaldatud edukate Eesti ettevõtete TOP100 sisse mahtusid ka saarlastega seotud firmad.
Seitsmendal kohal (aasta varem 28.) on kinnisvaraarendaja Kaamos Group, mille juhataja on Kaido Jõeleht.
42. kohalt leiab Ruhnu saarega seotud ettevõtja Aivar Tuulbergi osalusega ehitusfirma Rand ja Tuulberg (2015. aastal 306.).
Toomas Tooli (pildil) pesutootja Silvano Fashion Group AS on tõusnud aasta varasemaga võrreldes sadakond kohta positsioonile 47. 58. kohal on kodutehnika hulgimüüja Sandmani Grupi AS, mille juhatuse esimees on Jaan Koppel.
Vilsandi saarega seotud Väino Kaldoja autode jae- ja hulgimüügiettevõte Silberauto on tõusnud Äripäeva edetabelis 64. kohale (aasta varem 339.)


description: Veepuhastustehnoloog Enn Kaar soovitab linnal Audi keskuse juurde rajada hoopis uut tüüpi, basseinita kuiva purskkaevu. Avalikkusele välja pakutud lahenduses nähakse Tallinna tänava äärse purskkaevu ees 10 sentimeetri sügavust basseini, mis […]

title: Spetsialist soovitab linnale kuiva purskkaevu

maintext:
Veepuhastustehnoloog Enn Kaar soovitab linnal Audi keskuse juurde rajada hoopis uut tüüpi, basseinita kuiva purskkaevu.
Avalikkusele välja pakutud lahenduses nähakse Tallinna tänava äärse purskkaevu ees 10 sentimeetri sügavust basseini, mis oleks sissekukkumiste suhtes võrdlemisi ohutu ja kerge puhastada. Kaare sõnul on aga ettekujutus, et mida madalam vesi basseinis, seda kergem puhastada, ekslik. Lisaks hakkavad madalas basseinis eriti suvisel ajal vohama vetikad.
10 cm sügavuse veekihiga basseinile sobiks Kaare hinnangul ainult ülevoolurennid ümber purskkaevu. See eeldab aga mitmekuupmeetrise mahuga plastikust või betoonist balansspaagi ja isevoolsete torustike ehitamist allapoole külmumispiiri. Kõike seda vajavad aga ka kuivad purskkaevud. Seetõttu leiab veepuhastustehnoloog, et tasuks kaaluda just viimase kasutuselevõtmist, kuna sellise purskkaevu puhul puudub vettekukkumise oht täielikult.
Kuressaare abilinnapea Mart Mäeker ütles, et iga pädeva spetsialisti arvamus on teretulnud ja võimalusel arvestab linnavalitsus kõigi asjalike ettepanekutega. Avalik arutelu Tallinna tänava äärse veesilma teemal toimub Kuressaare linnavalitsuses 1. detsembril kell 16.


description: 18. novembril tähistas kodukultuuriselts Koit Mustjala põhikoolis oma 20. sünnipäeva. Nimi Koit on pärit ühenduselt, mis tegutses Mustjalas esimesel iseseisvusajal. Põhiliselt tegeleb selts käsitööga. Erinevaid tehnikaid on aastate jooksul kasutatud […]

title: Koit sai Kuldnõela!

maintext:
18. novembril tähistas kodukultuuriselts Koit Mustjala põhikoolis oma 20. sünnipäeva.
Nimi Koit on pärit ühenduselt, mis tegutses Mustjalas esimesel iseseisvusajal. Põhiliselt tegeleb selts käsitööga. Erinevaid tehnikaid on aastate jooksul kasutatud palju ja kauneid töid on valminud rohkesti.
Seltsi naised on alati valmis jõu ja nõuga abistama valla üritustel. Ei olegi vist olnud üritust Mustjala vallas, kus nad poleks kaasa löönud.
Sünnipäevale oli Koit kutsunud kõik oma sõbrad. Kingituseks oli igal valla taidlusringil esinemine. Naisrühm Kuldking tantsis, kauneid viise kandis ette segakoor Mustel, õnnitlused tõi ka meie memmede tantsurühma juhendaja. Võhma naiste viimase tantsu ajal haarati kaasa ka saalis olijad. Rahvamaja bändi Collection eest olid väljas Kalle ja Enno Kolter.
Võhma külaseltsilt sai meie Koit oma 20 tegutsemisaasta eest Kuldnõela auhinna. Selle on nad vääriliselt välja teeninud. Palju jõudu, tervist ja tegutsemistahet veel pikkadeks aastateks meie armsatele Koidu naistele!
Edith Viira, Mustjala rahvamaja juhataja


description: Saare maakonna liikluskomisjon järjestas maakonna liiklusohtlike kohtade pingerea, mis on 2018. aastal tööde rahastamisel üks valiku tegemise aluseid. Nagu paaril varasemalgi aastal sai liikluskomisjoni liikmetelt kokkuvõttes kõige rohkem punkte Leisi […]

title: Liikluskomisjon reastas ohtlikuimad teelõigud

maintext:
Saare maakonna liikluskomisjon järjestas maakonna liiklusohtlike kohtade pingerea, mis on 2018. aastal tööde rahastamisel üks valiku tegemise aluseid.
Nagu paaril varasemalgi aastal sai liikluskomisjoni liikmetelt kokkuvõttes kõige rohkem punkte Leisi aleviku kõnniteede väljaehitamine ja tänavavalgustuse rajamine. Sarnaselt varasemate kordadega pole Leisi kõnniteede ehitamine siiski veel sugugi kindel, kuivõrd objekti maksumus ei mahu Saare maakonnale maanteeameti poolt ettenähtud enam kui 60 000 euro suuruse eelarve raamesse. Näiteks 2017. aastal läheb liikluskomisjonis esimesena väljapakutud Leisi aleviku teedeehituse asemel töösse hoopiski Marientali ristmiku ehitus.
Maanteeameti Lääne regiooni hooldejuhi Hannes Vaidla sõnul ei saa välistada, et ka järgmisel aastal võetakse ette mõni odavam objekt, kuid eelkõige otsustab seda maanteeameti investeeringute komitee. “Liikluskomisjoni koosoleku protokoll läheb maantee-
ameti investeeringute komiteesse, kes otsustab, kas maanteeamet peab vajalikuks panustada sinna täiendavat raha, et asi saaks lahenduse,” rääkis Vaidla. “Arutatakse, kui palju saab panustada maanteeamet, aga ka kohalik omavalitsus.”
Paralleelselt kogukonna seisukohti kajastava maakondliku liikluskomisjoni eelistustega koostavad analüüsimeetodil oma liiklusohtlike paikade edetabeli ka maanteeameti eksperdid, kes vaagivad paiku, kus on korduvalt juhtunud liiklusõnnetusi või surmaga lõppenud liiklusõnnetus.
“Tihtipeale kogukond ei tulegi selle peale või ei pea seda liiklusohtlikuks kohaks,” möönis Vaidla. Ta lisas, et maanteeametil on oma prioriteetsete tööde rahastamiseks eraldi vahendid ja maakondliku liikluskomisjoni pingereas väljapakutud tööde katteallikaid see ei puuduta.
Eelseisval aastal tehakse maanteeameti analüüsi põhjal ohutumaks Silla ristmik. 2018. aastaks on aga kaalumiseks välja pakutud Mehama ristmiku ohutussaarte kuju muutmine, vähendamaks kiirust Kuivastu maantee ületamisel, Kuivastu maanteel Sagariste külas teeprofiili parandamine ja Vaiveres Vätta teeristi ümberehitus.
Muu hulgas oli maakonna liikluskomisjonis arutusel kiirusenäidikute paigaldamine Nasvale ja Liivale. Kiirusemõõtmise tulemused Nasval ja Liival näitasid aga, et kiirusenäidikute paigaldamiseks põhjust ei ole. Liival mõõdeti liikluskiirust kahel korral (7. mai – 19. mai ja 30. juuni – 11. juuli) ja mõlemal juhul jäi asulast Kuressaare poole sõitjate keskmiseks kiiruseks 60 km/h ja Kuivastu poole sõitjate kiiruseks 56 km/h.
Nasval mõõdeti kiirust 25. maist 6. juunini ning keskmisteks kiirusteks jäid Kuressaare suunal 57 km/h ja Salme suunal 56/km/h.
Ohtlike teelõikude ümbertegemine


description: Kuressaare linnavalitsuse liikme kohalt lahkuva Simmo Kikkase asemele on Saarte Hääle andmetel tugev kandidaat Tiit Kaasik. Linnapea Madis Kallase sõnul peaks volikogu SDE fraktsioon võimalikke kandidaate arutama reedel. Kandidaat tahetakse […]

title: Kes võiks saada uueks linnavalitsuse liikmeks Kikkase asemel?

maintext:
Kuressaare linnavalitsuse liikme kohalt lahkuva Simmo Kikkase asemele on Saarte Hääle andmetel tugev kandidaat Tiit Kaasik.
Linnapea Madis Kallase sõnul peaks volikogu SDE fraktsioon võimalikke kandidaate arutama reedel. Kandidaat tahetakse volikogule kinnitamiseks esitada detsembris.
Kallase sõnul on nimesid läbi käinud mitmeid. Ta ei eitanud, et üks nendest on olnud Tiit Kaasik.
Mida Tiit Kaasik ise asjast arvab, loe juba homsest Saarte Häälest.


description: Neljapäeval allkirjastas Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks akti, millega vald võttis hooldada Koki küla loomapidaja Tõnu Angeri lambakarja. Saaremaa veterinaarkeskuse juhataja Toivo Jürisson ütles Saarte Häälele, et kõik 114 lammast anti […]

title: Lääne-Saare valla hoole alla tuli 114 lammast

maintext:
Neljapäeval allkirjastas Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks akti, millega vald võttis hooldada Koki küla loomapidaja Tõnu Angeri lambakarja.
Saaremaa veterinaarkeskuse juhataja Toivo Jürisson ütles Saarte Häälele, et kõik 114 lammast anti Lääne-Saare vallale, kes asendustäitmise korras hakkab lambaid söötma ja hooldama. Ta täpsustas, et lambaid hooldab üks loomapidaja, kes ei soovi aga avalikku tähelepanu.
Vallavanem Tiina Luks ütles, et kõigepealt vaatab karja üle veterinaar, kes annab lammaste seisundile hinnangu ja teeb ettepaneku, milliseid loomi on otstarbekas edasi pidada ja millised tuleks tapamajja saata. Kuna loomapidajalt äravõetud karjas on uttesid ja jäärasid koos peetud, selgub ülevaatuse käigus ka see, kui palju lambaid on tiined.
Lääne-Saare vald on Angeri lammaste hooldamisega seotud kulutusteks eelarvesse planeerinud 3000 eurot. Eilse seisuga oli vald lammaste tarbeks ostnud heinu, aga Luks märkis, et kindlasti kulub raha ka vitamiinide ja mitmete muude asjade peale.


description: Kui üldjuhul liigub äri vanematelt edasi järgmisele põlvkonnale, siis Saaremaa ahjutarvikute tootja OÜ Põlmer äri võttis üle lapselaps, vahendab Äripäev. Pojapoeg Mihkel Kangur (pildil)  on vanaisa asutatud plekifirmale andnud viie […]

title: Plekitööd: äridünastia Saaremaa moodi

maintext:
Kui üldjuhul liigub äri vanematelt edasi järgmisele põlvkonnale, siis Saaremaa ahjutarvikute tootja OÜ Põlmer äri võttis üle lapselaps, vahendab Äripäev.
Pojapoeg Mihkel Kangur (pildil) on vanaisa asutatud plekifirmale andnud viie aastaga n-ö gaselliliku hoo – kahel viimasel aastal on Põlmer pääsenud kiiresti arenevate ettevõtete edetabelisse.
„Läksin alles 70aastaselt pensionile ja mina ei tahtnud seda ettevõtet enam eriti laiendada, pigem hoidsin saavutatud taset,“ rääkis Põlmeri asutaja Ants Kangur. „Kui pojapoeg Mihkel võttis asja üle, ütlesin talle, et firma areng on siis normaalne, kui see pidevalt kasvab. Mihkel ei ole minu nägemust alt vedanud, ettevõte on tema käe all kenasti edenenud.“
Mihkel Kangur alustas Põlmeri tegevjuhina 2011. aasta kevadel, paar kuud enne, kui oli lõpetanud õpingud Tallinna tehnikakõrgkoolis eriala tehnomaterjalid ja turundus. Sellesse kõrgkooli läks Mihkel pärast gümnaasiumi teadlikult ja teadmisega, et võtab vanaisa äri üle. Firma põhiomanikuks sai Mihkel juba 2009. aastal, kui vanaisa loobus oma 59-protsendisest osalusest.Põlmeri põhitegevus on jäänud lapselapse käe all samaks: toodetakse standardseid lisaseadmeid küttekolletele – tahmatoppe, tahmauksi, praeahje, kaminaplekke jm. Samas on toodete sortiment oluliselt suurenenud ja rohkem tehakse plekktooteid eritellimusel. Tänu käibe ja kasumi kasvule rühkis ettevõte tänavuses Gaselli TOP-is 690. kohale, aasta varem oli firma 1051. kohal.
Prognoosi kohaselt ületab Põlmeri käive sel aastal poole miljoni euro piiri, mullu oli käive 70000 euro võrra väiksem.


description: Laupäeva pärastlõunal võõrustas kultuuriselts Kevade Kõljala külamajas inimesi, kes tundsid huvi 95 aastat tagasi Kõljala mõisas alustanud ja ka Saaremaa põllumeeste hälliks kutsutud põllutöökooli saatuse vastu. Põllutöökooli vilistlastest oli ainsana […]

title: Põllumeeste hälliks kutsutud kool saanuks tänavu 95

maintext:
Laupäeva pärastlõunal võõrustas kultuuriselts Kevade Kõljala külamajas inimesi, kes tundsid huvi 95 aastat tagasi Kõljala mõisas alustanud ja ka Saaremaa põllumeeste hälliks kutsutud põllutöökooli saatuse vastu.
Põllutöökooli vilistlastest oli ainsana kohale tulnud kunagine kauaaegne agronoom ja majandijuht Valent Rõõm Saklast. Põline põllumees rääkis värvikaid lugusid nii õppetööst kui ka tööpraktikast. Just Kõljala põllutöökoolis, kus valmistati algselt ette taluperemehi, said Saaremaa noored teadmisi nii maaharimisest kui ka loomakasvatusest.
Kõrge töökultuur
Koolis ei antud üksnes teoreetilist põllumajanduslikku algõpet, vaid nii koolijuhataja Paul Häidesk kui ka õpetajad hindasid kõrgelt töökultuuri, õpetasid tulevasi põllumehi viisakalt käituma, hoolima maast ja kaasinimestest.
Põllutöökooli kunagine õpetaja Janno Holsting meenutas koolitööd pärastsõjaaegsel perioodil. Punavõim tõi muudatuse ka põllutöökooli. Janno Holsting luges ette veste põllutöökooli viimasest aastast. “Direktor, kes oli kooli juhtinud selle asutamisest alates, viidi Väimela põllumajandustehnikumi aednikuks. … Mandrilt toodi uus, kuid nüüd juba poliitiliselt haritud direktor, kes kohe asus ka tõsiselt poliitharidustööle. Viidi sisse poliitõppused ja hakati aktiivselt tähistama nõukogude tähtpäevi,” luges Janno Holsting.
Õpetajana ei saanud Holsting enam töötada. Ta tembeldati rahvavaenlaseks ja vallandati töölt usalduse kaotuse tõttu. 1954. aasta lõpus otsustati kool sulgeda. “Põllumajandushariduse andmine Saaremaal sai kurva lõpu,” konstateeris Holsting.
Polnud umbrohtu
Ajaloolane Bruno Pao andis ülevaate Kõljala mõisa tekkeloost ja tähtsusest piirkonna elus, peatudes ka põllutöökooli tegemistel. Kooli üleaedne, talunik Kalev Trei meenutas vaadet, mida lapsena imetles: “Meie talu maade ja põllutöökooli põldude vahel oli kiviaed. Mäletan põllutöökooli odrapõldu. Seal ei olnud umbrohtu. Talunike maadel võttis võimust tõlkjas. Agrotehnika põllutöökoolis oli niisugusel tasemel, mis tagas põldude puhtuse. Umbrohtudel seal kohta ei olnud, pestitsiide tollal ei kasutatud.”
Oma isa, tunnustatud agronoomi Viktor Pintsi kirjapandud mälestusi kandis ette endine õpetaja, ajakirjanik ja euroametnik Luule German. Pints hindas oma mälestustes samuti kõrgelt õpetajaid, nende suhtumist õpilastesse, koolmeistrite tarkust ja hoolivust. Pihtla vallavanem Jüri Saar meenutas kooli kohta vanematelt inimestelt kuuldut. Agronoom, kultuuriseltsi Kevade juhatuse liige Veeve Kaasik ütles, et ka tema ema oli kohaliku põllutöökooli lõpetanud. Küllap sai Veevegi kodust külge pisiku, mis teda agronoomiat õppima viis.
Kõljala POÜ juht Tõnu Post andis ülevaate osaühingu tegevusest, tundes heameelt, et Kõljala kandi inimesed on suutnud oma esiisade ja -emade traditsioone jätkata ja uuel tasandil edasi viia.
Kõljala põllutöökooli vilistlane president Arnold Rüütel saatis kokkutulnuile tervituskirja. Endine Kaali kooli õpetaja ja seltsi juhatuse liige Aime Nuut, kes oli üks mälestustepäeva korraldajaid, kutsus inimesi üles planeeritava trükise jaoks oma mälestusi kirja panema. Hulk materjale, nii mälestusi kui ka fotosid on raamatu koostajale Aime Nuudile juba toodud.
Väikese kontserdi andis Salu talu pereansambel (perekond Saar) Sutu külast.
Osalejaile kingiti meenetass, millel Kõljala mõisa pilt ja tekst “Kõljala põllutöökool 95”


description: Ruhnu saarel asuv ja juba mitu kuud seadistajat oodanud väiketankla sai viimaks töökorda ning alates reedest saavad saareelanikud sealt bensiini ja diislikütust tankida. “Tankla oli plaanis avada juba tänavu augustis, […]

title: Ruhnu väiketankla hakkas viimaks tööle

maintext:
Ruhnu saarel asuv ja juba mitu kuud seadistajat oodanud väiketankla sai viimaks töökorda ning alates reedest saavad saareelanikud sealt bensiini ja diislikütust tankida.
“Tankla oli plaanis avada juba tänavu augustis, kuid ootasime pikalt lõplikku häälestamist ja elektriliinide paigaldamist, aga nüüd on õnneks kõik tööd tehtud,” ütles Ruhnu vallavanem Jaan Urvet BNS-ile.
Ruhnu väiketankla on kahekambriline, mahutades korraga 2000 liitrit diislikütust ja 3000 liitrit bensiini. Urveti sõnul aitab see neil talve üle elada ja tankla tuleb uuesti täis laadida ilmselt järgmise aasta mais.
Kütuse eest saab maksta kiipkaardiga, mis on igal saare elanikul. “Kiipkaart registreerib tangitud koguse ja kuupäeva ning kuu lõpus esitatakse inimesele arve, mis maksta tuleb,” lisas Urvet.
Ruhnu väiketankla soetamismaksumus oli ligi 17 000 eurot ja seda hakkab saarel kasutama kuni 30 mootorsõidukit.


description: Saaremaal ei ole seni ühtegi suuremat logistikakeskust, kus näiteks mandril tegutsevad suuremad toidu- ja joogitootjad saaksid oma toodangut siinsete kaupluste varustamiseks hoida. Saarte Hääl uuris suurematelt tootjatelt, kas sellist keskust […]

title: Suurtootjad ei igatse Saaremaale oma kauba hoiuks jaotuskeskust

maintext:
Saaremaal ei ole seni ühtegi suuremat logistikakeskust, kus näiteks mandril tegutsevad suuremad toidu- ja joogitootjad saaksid oma toodangut siinsete kaupluste varustamiseks hoida.
Saarte Hääl uuris suurematelt tootjatelt, kas sellist keskust oleks Saaremaale tarvis ja milline jaotuskeskus võiks siin olemas olla, et nad seda kasutama soostuksid.
Ühegi kaubamärgi esindaja ei näinud põhjust, miks peaks oma kaupa saarel suures koguses kohapeal hoidma, sest hakkama saadakse niigi kenasti. Kes hoiab kaupa kohapeal kaupluse oma väiksel laopinnal, kes veab kraami otse poodi ja kes on ise leidnud saarel mõne sobiva suurema laopinna.
Transpordifirmal oma ladu olemas
Saku õlletehase müügi- ja turundusdirektor Jaan Härms tõdes, et nemad praegu otsest vajadust uute laopindade järele Saaremaal ei näe. “Oleme oma logistika saartel asuvate klientide huve silmas pidades lahendanud koostöös transpordifirmast partneriga,” selgitas ta.
Härmsi sõnul arvestavad nad siin klientide vajadustega ja nende eeldatavate müügimahtudega, mille tarvis tarnib nende transpordifirmast partner regulaarselt kaupa Saaremaal asuvasse vahelattu ja sealt siis edasi kohalikele kauplustele ning toitlustus- ja majutusasutustele.
“Transpordifirma osutab oma lao vahendusel teenust ka teistele tarnijatele ja ladustab oma pinnal ka teisi kaupu, mis on meie vaatepunktist praegu optimaalne lahendus,” kinnitas Härms.
Teine suur õlletootja A. Le Coq ei vaja samuti Saaremaal jaotuskeskust. “Hetkel mulle tundub küll, et see küsimus pole meile aktuaalne,” ütles õlletehase juht Tarmo Noop. Neilgi on oma kauba saarele organiseerimisel toimivad lahendused ajapikku sisse töötatud.
Karastusjookide maaletooja Coca-Cola HBC Eesti tarneahela teenuste juht Jevgeni Rudkovski rääkis, et nende toodete saartele toimetamise logistika on üles ehitatud selliselt, et toimub pidev vedu mandrilt otse kauplustesse. Coca-Cola logistikapartneri vaheladu asub Pärnus ja saartel neil laoruume ei ole. “Meie tarneahela strateegia näeb ette, et klient peaks kauba kätte saama võimalikult kiiresti pärast tootmist,” selgitas Rudkovski. “Seega leiame, et kauba täiendava hoiustamise korral võib toodete teekond tarbijani pikeneda.”
Teisest küljest märkis Rudkovski, et saarte logistika on väga suure sesoonsusega ehk infrastruktuuri loomisel peaks lisakulutuste ärahoidmiseks sellega kindlasti arvestama. “Ettevõtte strateegia väljatöötamisel oleme kaalunud mitmeid kohaliku jaotuskeskuse asukohti, mis aitavad tõsta klienditeeninduse taset ja kiirust turule jõudmisel,” lisas Jevgeni Rudkovski.
Kiirtoiduketi Hesburger, mille söögikoht asub Auriga kaubanduskeskuses, esindaja tõdes, et kui siinne ärimaastik areneb, siis valmistab see kindlasti rõõmu.
Ent neilgi pole praegu otsest vajadust suurema laopinna järele. “Hesburgeril on oma logistikakeskus Tallinna lähedal Sauel, kust varustatakse kõiki Baltikumi restorane,” selgitas Hesburgeri arendus- ja turundusdirektor Ieva Salmela.
Seda, et suurtootjad kauba jaotuskeskuse järele vähemalt praeguse seisuga vajadust ei tunne, kinnitasid ka kohalikud kinnisvaramaaklerid, kellelt pole suuremate laopindade olemasolu kohta isegi küsitud.
Domus Kinnisvara maakler Jüri Aljas märkis, et kauba teekond Saaremaale algabki enamasti tootja või maaletooja jaotuskeskusest. “Meie müügimahtude juures ei usu ma, et tarneahela lisalülist tulu tõuseks, pigem kulu,” arutles Aljas.
Jaotuskeskusel on tema hinnangul mõte olemas Kuressaarest suuremate linnade puhul, kus igal jaeketil on mitu kauplust. “Esiteks on meil ostjaid vähe ja kaup ei liigu nii kiiresti, et ei jõuaks kaupa mandrilt otse lõpptarbijani vedada,” selgitas Jüri Aljas.
Teiseks on Saaremaal nii kaubanduspind kui ka tööjõud tema sõnutsi suhteliselt odav. “Kaupmees saab kasutada müügisaali riiuleid kaubavaru laopinnana ja müüjad teevad laotöö käsitsi ära,” rääkis maakler.
Kui sellise keskuse rajamist Saaremaale võiks kunagi siiski kaaluda, oleks tõenäoline sobiv koht Ringtee ääres. Selle võimalike klientide osas on Aljas siiski skeptiline.
Aga esinduspind-ladu-büroo?
Ka LVM Kinnisvara juhatuse liige Ingmar Saksing tõdes, et lähtuvalt tänapäevastest logistikalahendustest puudub vajadus Saaremaale jaotuskeskuse rajamiseks. Vahemaad on lihtsalt piisavalt lühikesed, korraldus paindlik ja kohapealseid tarbijaid võrreldes tootmisvõimsustega vähe.
“Eelkõige on kohaliku joogi- ja toidutootja peamine tarbija mandril või lähiriigis ning logistikakeskused suuremates linnades või nende vahetus läheduses, peamiselt küll Tallinnas,” kõneles Saksing.
Samuti pole tema hinnangul praegu nõudlust säärase keskuse järele joogi- ja toidutootjate poolelt. Samas vajaks kinnisvaraturg Ingmar Saksingu sõnul mõistliku hinnataseme juures nn stock-office ehk eesti keeli esinduspind-ladu-büroo tüüpi äripinda.
“Seda tüüpi projekti realiseerimine Kuressaares tagaks mõistliku hinnataseme juures kindlasti ettevõtete suure nõudluse,” on Saksing veendunud. Mõistlik üüritase oleks seejuures tema hinnangul 3 kuni 5 €/m².


description: Terviseamet pole veel otsustanud, kellest saab uuest aastast Kuressaare perearstinimistu uus tohter. Pärast Kersti Tuulingu ametist lahkumist mullu sügisel määrati tema ajutiseks asendajaks Ruth Tänav. Doktor Tänava asendusperiood kestab selle […]

title: Dr Reinmann soovib asendustohtriks

maintext:
Terviseamet pole veel otsustanud, kellest saab uuest aastast Kuressaare perearstinimistu uus tohter.
Pärast Kersti Tuulingu ametist lahkumist mullu sügisel määrati tema ajutiseks asendajaks Ruth Tänav. Doktor Tänava asendusperiood kestab selle aasta lõpuni.
Terviseameti avalike suhete juht Iiris Saluri kinnitas, et nimistu N0337, kuhu 1. novembri seisuga kuulub 1521 inimest, perearstita ei jää.
Kuressaare perearstikeskus loodab, et nimistu perearstiks saab Kristen Reinmann (pildil), kes tänavu jaanuarist asendab lapsehoolduspuhkusele jäänud Eve Nurmekivi.
“Me loodame küll, et see niimoodi läheb,” lausus Kuressaare Perearstikeskus OÜ juhatuse liige Kerli Jaagosild. “Tema lõplikku otsust ma ei tea, detsembri lõpuni on veel aega.”
“Olen esitanud asenduseks avalduse,” ütles Kristen Reinmann Saarte Häälele. “Vastust terviseametilt ei ole ma veel saanud.”
Kristen Reinmann lõpetas mullu Tartu ülikooli peremeditsiini residentuuri. “Minult on tihti küsitud, kuidas sattus üks noor arst Saaremaale. Vastus on lihtne: Saaremaal on tore,” tutvustab noor tohter end Kuressaare perearstikeskuse koduleheküljel.


description: Kõik 14 toidupanka üle Eesti kutsuvad vabatahtlikke osalema toidukogumispäevadel 9. ja 10. detsembril – registreerumine on alanud ning valida on 45 erineva kaupluse vahel. Selle aasta viimased toidukogumispäevad detsembri […]

title: Toidupank ootab vabatahtlikke appi

maintext:
Kõik 14 toidupanka üle Eesti kutsuvad vabatahtlikke osalema toidukogumispäevadel 9. ja 10. detsembril – registreerumine on alanud ning valida on 45 erineva kaupluse vahel.
Selle aasta viimased toidukogumispäevad detsembri teisel nädalavahetusel kaasavad seekord kokku enam kui 800 inimest, kes aitavad kahe päeva jooksul viie erineva kaupluseketi 45 kaupluses toidukogumisaktsiooni läbi viia. Avatud on registreerumiskeskkond osale.toidupank.ee, kust on leitav osalevate poodide nimekiri, vahetuste ajad ning saab ülevaate sellest, mida vabatahtlikuna teha tuleb.
Tegusaks mõneks tunniks ootavad toidupangad poodidesse appi kõiki, kes tunnevad soovi jõuluajas midagi head ja toredat korda saata. Vabatahtlikuks saab ennast registreerida üksi või grupina – näiteks koos pere, sõpruskonna või kolleegidega. Töö toimub mõlemal päeval kahes vahetuses, mis kestavad 3-4 tundi. Üldiselt toimub tegevus poodides mõlemal päeval kell 12-19. Meeskondade suurused on kauplustes erinevad, koosnedes kolmest kuni 12 inimesest. Vabatahtlikud jagavad poekülastajatele kogumispäevade kohta infot ning aitavad kokku koguda annetatud toidukauba.
Iga toidupank jagab kogutud kauba iganädalaste toiduabipakkide koostises allpool toimetulekupiiri elavatele peredele. Detsembrikuistel toidukogumispäevadel annetatud kaup jõuab puudust kannatavate peredeni juba jõuluajal.


description: Möödunud aastal koos abikaasaga Karalasse kodu ostnud joogatreener Liina Elvik-Ranveet avab oma valdustes Linnusaarel joogamaja. “Plaanime ehitada joogamaja, kus hakkavad toimuma igasugu kursused ja laagrid,” ütles kundalini jooga õpetaja joogatreener […]

title: Karalasse Linnusaarele ehitatakse joogamaja

maintext:
Möödunud aastal koos abikaasaga Karalasse kodu ostnud joogatreener Liina Elvik-Ranveet avab oma valdustes Linnusaarel joogamaja.
“Plaanime ehitada joogamaja, kus hakkavad toimuma igasugu kursused ja laagrid,” ütles kundalini jooga õpetaja joogatreener Liina Elvik-Ranveet, kel praegu on oma joogastuudio Tallinnas Telliskivi loomelinnakus.
aastal koos abikaasa Ats Vooglaiuga Karalas Linnusaarel maja soetanud Liina Elvik-Ranveet on külas peetud saama- ja saunapäeval juba kahel korral joogatunni läbi viinud, kuid pärast maja valmimist läheb asi tõsisemaks.
“Kindlasti hakkab seal toimuma rohkem tegevust, mitte ainult minu oma tunnid,” rääkis joogatreener. “Plaanime siia tuua ka mõned oma sõbrad välisõpetajad, kes on väga inspireerivad ja toredad.”
Linnusaare peremees Ats Vooglaid rääkis, et joogamaja pidi valmis saama juba sel aastal, kuid paraku venis vallast projekteerimistingimuste väljastamine kahe kuu peale. Postidele rajatavas puithoones on koos eeslavaga ette nähtud ligi 80 m2 pinda, maja klaasist seinad tagavad kahest küljest merevaate ja lamekatus kaetakse muruga.
Hoone majandamiseks äriühingut ei looda, sest Vooglaiu sõnul ei tasu ettevõtmine end äriliselt ära.
Rääkides lühidalt Karalasse sattumise lugu, tunnistas Ats Vooglaid, et esmalt plaanisid nad osta krundi “Tallinna lähedalt Muhumaalt”, kuid selle asemel jõuti välja Saaremaa kõige kaugemasse otsa.
“Muhus olid kinnisvarahaid kõik üle käinud, seal olid saada vaid kitsad siilud, meie Karala krunt on aga 3,5 hektarit,” lausus Vooglaid.
Liina Elvik-Ranveet ütles, et Karala mõjub nagu ilmaserva äär. “See on imeline koht, väärt seda, et Tallinnast siia 4–5-tunnine sõit ette võtta.”
KUNDALINI JOOGA
Eesti kundalini jooga õpetajate ühingu kodulehelt võib lugeda, et joogide poolt aastatuhandete vältel väljatöötatud kundalini jooga on pärit Indiast ja jõudis läände 1969. aastal. Eestisse tõi kundalini jooga koreograafi ja tantsijana tuntud Marika Bloss-
feldt.
feldt. Praegu tegutseb Eestis üle 40 rahvusvaheliselt sertifitseeritud kundalini jooga õpetaja. Kundalini jooga hõlmab füüsilisi harjutusi, hingamistehnikat, kehaasendeid, kätehoiakuid, loitsimist, lõdvestusi ja meditatsioone.


description: Kihelkonna hooldekodu rekonstrueerimine ja laiendamine läheb lahti uuel aastal. “Leping on sõlmitud ja projekteerimine käib,” ütles Kihelkonna vallavanem Raimu Aardam. Ehitab OÜ Arens Ehitustööd OÜ, projekti teeb OÜ Kuressaare Kommunaalprojekt. […]

title: Hooldekodu laiendamine algab uuel aastal

maintext:
Kihelkonna hooldekodu rekonstrueerimine ja laiendamine läheb lahti uuel aastal.
“Leping on sõlmitud ja projekteerimine käib,” ütles Kihelkonna vallavanem Raimu Aardam.
Ehitab OÜ Arens Ehitustööd OÜ, projekti teeb OÜ Kuressaare Kommunaalprojekt.
Praeguse hooldekodu eluruumid ja pindala ei vasta kehtivatele nõuetele.
Kihelkonna vallavolikogu revisjonikomisjon nentis valla hooldekodus korralist kontrolli tehes, et majas on suur puudus duširuumidest – 24 hoolealuse ja 10 töötaja jaoks on neid vaid üks.
“Kui praegu on üks dušikoht, siis tulevikus on neid viis,” ütles vallavanem. “Kuna hoolealuste seas on ka lamajaid, siis on arvestatud ka sellega, et inimesi saaks raamil pesta.”
Rekonstrueeritud ja laiendatud hooldekodus saab olema 37 kohta.


description: Laevafirma TS Laevad taganes ühepoolselt ja ilma hoiatamata põllumehele lubatud krediidi andmisest, kui sai teada, et põllumehel on riigiga ajatatud maksuvõlg. Oktoobri algul ülevedude eest tasumiseks laevafirmaga krediidilepingu sõlminud Saaremaa […]

title: Uus laevafirma jättis taluniku teadmatusse

maintext:
Laevafirma TS Laevad taganes ühepoolselt ja ilma hoiatamata põllumehele lubatud krediidi andmisest, kui sai teada, et põllumehel on riigiga ajatatud maksuvõlg.
Oktoobri algul ülevedude eest tasumiseks laevafirmaga krediidilepingu sõlminud Saaremaa põllumajandustootjat tabas Kuivastu sadamas möödunud nädalal ebameeldiv üllatus, kui lubatud sujuva laevale sõidu asemel sunniti teda sadamas piletit ostma. “Sadama kassas ei teatud minust mitte midagi, kuid öeldi, et krediiti mulle ei anta,” rääkis põllumees. Selliselt käitudes jättis laevafirma kliendi teda ette hoiatamata ühepoolselt ilma lubatud teenusest, mis pidi kliendile andma võimaluse tasuda kuu jooksul tehtud ülesõitude eest arve alusel järgmise kuu 7. kuupäevaks.
Põllumehe sõnul selgus ebameeldiva juhtumi klaarimise käigus, et lepinguga pakutud teenusest taganemise põhjuseks on ajatatud maksuvõlg. Lepingu digitaalselt allkirjastanud põllumehe sõnul ei sisalda lepingu tingimused ajatatud maksuvõla kohta ühtki viidet. “Selline variant oli vedaja poolt välja pakutud, ma haarasin sellest kinni ja leping sõlmiti minuga ära,” sõnas põllumajandustootja. “Kus on loogika – selle eest, et ma oma tulud ausalt deklareerisin ja turusituatsiooni tõttu võlgu jäin, karistatakse mind laeva peal?” oli laevafirma omavoli ohver nördinud. Ta lisas, et ajatatud maksegraafiku korral ei peeta isikut tavaliselt võlglaseks. “Ma saan isegi PRIA toetusi taotleda sellega,” märkis ta.
Põllumehe sõnul sõlmis ta laevafirmaga krediidilepingu asjaajamise lihtsustamiseks, et ülesõidud kajastuksid raamatupidamises igas kuus ühe arvega. “Kui mul detsembris tuleb viis korda üle väina käia, tähendab see kümmet piletit, mis on hunnik paberit,” selgitas ta. “Olen tšekkide vähendamiseks püüdnud üht-teist ette võtta, aga mu püüdlustele tõmmatakse vesi peale.”
Hiljuti leidis meedias kajastamist juhtum, kus TS Laevad ei saanud tehniliste tõrgete pärast klientidele lubatud tähtajaks arveid välja saata, mistõttu tekkis olukord, et parvlaeva üleveoks ettenähtud limiidi ületanud Saaremaa transpordifirma sõidukid oleksid äärepealt Virtsu sadamasse seisma jäänud.


description: Eile riigikogu käest valitsuse moodustamiseks volitused saanud peaministrikandidaat Jüri Ratas ütles riigikogu kõnetoolist, et uus valitsus ei hakka haldusreformi tingimusi muutma. Sealhulgas ka 5000 elaniku alampiiri. Siiski nentis Ratas, et […]

title: Ida-Saarele võib vilkuda roheline tuli

maintext:
Eile riigikogu käest valitsuse moodustamiseks volitused saanud peaministrikandidaat Jüri Ratas ütles riigikogu kõnetoolist, et uus valitsus ei hakka haldusreformi tingimusi muutma. Sealhulgas ka 5000 elaniku alampiiri.
Siiski nentis Ratas, et kui on moodustamisel omavalitsus, kus elab 4800 elanikku, ja see hakkaks toimima, siis tema ei näe põhjust, miks seda ei võiks moodustada. “Kui see on mõistlikult moodustatud omavalitsus, siis selliseid asju tasuks kaaluda,” kinnitas tulevane peaminister, kelle sõnul jääb haldusreformi läbiviimine peaministri õlgadele.
Teadupoolest oli Ida-Saaremaa valla loomisel kõige suuremaks takistuseks see, et elanike arv oleks jäänud napilt alla nõutud 5000.


description: Kihelkonna kiriku 1805. aastast pärinev orel vajab kõpitsemist, kuna väärikas eas muusikainstrumendi detailid pole enam parimas korras. Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja Rene Reinsoo tõdes, et kõik registrid enam ei tööta […]

title: Kihelkonnal plaanitakse oreli restaureerimist

maintext:
Kihelkonna kiriku 1805. aastast pärinev orel vajab kõpitsemist, kuna väärikas eas muusikainstrumendi detailid pole enam parimas korras.
Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja Rene Reinsoo tõdes, et kõik registrid enam ei tööta ja vahel jäävad ka mõned klahvid kinni. “Nii juhtus mõne aasta eest, kui organist Piret Aidulo saatis Kihelkonna kirikus kontserdil Ain Angerit ja üks vile ei tahtnud kuidagi vait jääda,” tõi ta näite.
“Restaureerimise vajaduse tõi pisut enam kui kahekümne aasta eest esile Stockholmi oreliekspert Göran Grahn, kui ta tegi siin uurimust ja kinkis kogudusele omalt poolt oreli restaureerimise tegevuskava,” märkis Reinsoo. Toona oli kirikul põletavamaid muresid, kuid nüüdseks on kirikul juba 15 aastat uus katus peal ja kirikuhoone sisetöödega on samuti kaugele jõutud. Seega on taas hakatud konkreetsemalt oreli peale mõtlema ja küsitud ka orelimeistritelt hinnapakkumisi. Reinsoo täpsustas, et oreli sisu tehnilised tööd läheksid kahe pakkumise järgi maksma ligi 90 000 eurot. Instrumendi esikülje ehk prospekti töödeks hinnapakkumisi saadud veel ei ole.
Paarikümne aasta eest loodud Kihelkonna kiriku oreli restaureerimise ühingu arvele on praeguseks kogunenud 27 500 eurot. “Plaanin kevadisse PRIA taotlusvooru projekti kirjutada ning püüame puudujääva osa ka juurde leida,” märkis Reinsoo ja lisas, et saadud hinnapakkumised kehtivad tuleva suve alguseni. Oreli restaureerimise tarbeks saab annetada ühingu kontole EE972200001120154738.
Muinsuskaitseameti Saare maakonna vaneminspektor Keidi Saksa sõnul on Kihelkonna kirikus olev Oreliprospekt J.A.Stein, 1805 (puit) kunstimälestisena kaitse all ja tegemist on ühe haruldasema ning vanema suures osas säilinud kirikuoreliga Eestis.


description: Tugeva tuule tõttu Kuivastu sadamas jäid reedel ära parvlaeva Ionas reisid Virtsust alates kell 16.15-st väljumisest. Ometi võimaldas piletimüügisüsteem Saarte Häälega vestelnud reisija sõnul pileti broneerida ka reisidele, mis olid […]

title: Ärajäänud laevareisile sai ikkagi pileteid broneerida

maintext:
Tugeva tuule tõttu Kuivastu sadamas jäid reedel ära parvlaeva Ionas reisid Virtsust alates kell 16.15-st väljumisest. Ometi võimaldas piletimüügisüsteem Saarte Häälega vestelnud reisija sõnul pileti broneerida ka reisidele, mis olid tühistatud.
“Ionase reisid on tühistatud, aga bronne müüvad Ionase peale ikka edasi,” rääkis järjekorras passiv reisija Saarte Häälele reede õhtul. “Kui reisid on tühistatud, siis ärgu müügu sinna bronne ka. Ajuvaba käitumine!” kurjustas reisija.
TS Laevade müügi- ja teenusevaldkonna juht Pille Kauber selgitas Saarte Häälele, et pärast esimest hoiatust reedeste reiside võimaliku ärajäämise osas suleti broneeringud reisidele, mis pidid väljuma kl 16.15, kl 18 ja kl 19.30. Praamid.ee Facebooki lehel teatati reiside ärajäämisest kell 16.18.
Reisija mainitud olukord võis Kauberi sõnul tekkida reisi puhul, mis pidi väljuma kell 21.30, sest selle reisi tühistamise otsus võeti vastu jooksvalt ehk alles 1,5 tundi enne väljumist.
Virtsus tuli reedel ajavahemikus kell 17–21 järjekorras oodata orienteeruvalt 1,5–2 tundi. “Kell 22.15 reisilt jäi maha kaks veoautot ning viimased reisijad viis üle viimane reis, mis väljus kell 24,” märkis Kauber. “Kaile keegi ööseks ei jäänud,” kinnitas ta.
Kuivastus tema sõnul probleeme ei olnud ja kaile keegi ei jäänud.


description: 25-aastaseks saanud ansambel Onud korraldasid läinud laupäeval Orissaare kultuurimajas korraliku tantsuõhtu. Enne tantsu ja tralli esines publikule ka Onude sõber Marek Sadam.   Print PDF

title: GALERII: Onud panid rahva oma pilli järgi tantsu lööma


description: “Ruhnu põhikooli kümme õpilast väärivad samaväärseid õppetingimusi, mis on nende eakaaslastel Tartus või Tallinnas,” kõlasid värske peaministri Jüri Ratase sõnad. Ruhnu vallavalitsusele andis see lause lootust, et pidev valitsusega suhtlemine […]

title: Ruhnlastele terendab riigilt kooliraha

maintext:
“Ruhnu põhikooli kümme õpilast väärivad samaväärseid õppetingimusi, mis on nende eakaaslastel Tartus või Tallinnas,” kõlasid värske peaministri Jüri Ratase sõnad. Ruhnu vallavalitsusele andis see lause lootust, et pidev valitsusega suhtlemine kooliteemal hakkab vilja kandma.
Ruhnu vallavalitsus on saare põhikooli küsimuses olnud valitsusega pidevas kontaktis, lootuses tagada oma saare noortele head õpitingimused. Kevadel sai sõlmitud koolihoone rekonstrueerimise leping 503 950 euro väärtuses, kuid kuna remont tahetakse teha kogu hoones korraga, paluti haridus- ja teadusministeeriumilt ajaloolise pastoraadihoone restaureerimiseks toetust 200 000 eurot.
Praegu käib töö vallavanem Jaan Urveti (fotol) sõnul täie hooga, remondimehed tegutsevat isegi pühapäeva õhtuti. Seoses valitsuse vahetusega ja Jüri Ratase väljaöeldud sõnadega loodetakse koolimajale nüüd täiemahulist finantskatet. Ratas sõnas, et riik peab tagama kättesaadava hariduse kogu Eestis, mitte ainult suuremates keskustes, ning lisas, et Ruhnu lapsed väärivad samasugust haridust nagu nende eakaaslased Tartus ja Tallinnas.
“See on nüüd muidugi meie kui vallavalitsuse tegevuse jäämäe tipp, sest ausalt öelda oleme ikka pidevalt kirju saatnud ja kohtumisi korraldanud. Teatud mõttes on Ratase öeldus lubadus sees, muidu poleks seda ehk välja öeldudki. Hetkel peab uus valitsus küll oma ülesanded paika panema ning meil jääb üle vaid loota,” rääkis Jaan Urvet.
Praegu liiguvad finantsasjad koolimaja rekonstrueerimiseks korrektselt ning vallavanema sõnul niisama selliseid sõnu ja lubadusi vast ei loobita. “Jäin ausalt öelda tummaks, kui see sõnum tuli. Niipea kui valitsuses muudatused tulid, hakkasime kohe tegutsema ja saatsime ka uuele koalitsioonile kirjad, ehk nüüd on lootust ka, et väljaöeldu lõpule viiakse,” lausus Urvet.


description: Sellist pealkirja kannab kontsert Kuressaare Laurentiuse kirikus 27. novembril kell 17, kus solistideks on Annabel Soode ja Marko Matvere ning neid saadab keelpillidel Ooper-Kvartett. Annabel Soode on 12-aastane laulja, kes […]

title: „Ma hõljun taeva all”

maintext:
Sellist pealkirja kannab kontsert Kuressaare Laurentiuse kirikus 27. novembril kell 17, kus solistideks on Annabel Soode ja Marko Matvere ning neid saadab keelpillidel Ooper-Kvartett.
Annabel Soode on 12-aastane laulja, kes võitis hiljuti toimunud konkursil Võluhääl oma vanuserühmas I preemia. Vaatamata noorele eale on ta juba aastaid üles astunud kontsertidel Eestimaa kirikutes ning Estonia talveaias. Praegu veedavad kvartett ja Annabel palju aega stuudios, kus valmib nende ühine muusikaliplaat 15 looga.
Marko Matvere on vabakutseline laulja ja näitleja. Tema kireks on mustlasmuusika ja rahvalikud lood, kuid pühade eel armastab ta esitada ka klassikalisi aariaid.
Ooper-Kvartett on Rahvusooper Estonia orkestrantidest koosnev ansambel, kes on teinud koostööd paljude erinevate solistidega. Samuti on kvarteti liikmed ise arranžeerinud mitmeid suuremaid teoseid – nt Vivaldi „Aastaajad”, Tšaikovski „Lastealbum”, Griegi „Peer Gynt” ja Mussorgski „Pildid näituselt”.
Süütame koos muusikaga esimese advendiküünla juba eeloleval pühapäeval.
Kerstin Tomson,
Saaremaalt pärit Ooper-Kvarteti liige


description: Neljapäev, 24. november ÜRITUS Kadripäeva tähistamine kl 13.30 Kuressaare päevakeskuses. Esinevad Tuulte Roosi lasteaia lapsed. Külas “Mamma lugude” meister Margus Tabor kl 19 Salme rahvamajas. KINO “Õnn tuleb magades” kl […]

title: KUHU MINNA


description: Lõppeva aasta jaanikuus 80-aastaseks saanud vitaalse kuressaarlase Juuno Jalaka iseloomustamiseks on Eesti maleliidu juhid öelnud, et ta on Saaremaa maleelu hing, kes korraldab väsimatult maleturniire ja õpetab noori malehuvilisi. Malemängu […]

title: Saaremaa male-elu hing

maintext:
Lõppeva aasta jaanikuus 80-aastaseks saanud vitaalse kuressaarlase Juuno Jalaka iseloomustamiseks on Eesti maleliidu juhid öelnud, et ta on Saaremaa maleelu hing, kes korraldab väsimatult maleturniire ja õpetab noori malehuvilisi.
Malemängu edendamise eest on Juuno Jalakat viimastel aastakümnetel palju kordi tunnustatud. Seitse aastat tagasi valiti mõttespordi arendaja maakonna Spordihingeks.
Kaheksa aasta eest käis Juuno vastu võtmas maakonna kõrgeimat autasu, teenetemärki. Juuno on spordiühingu Kalev auliige, tänavu võttis juubilar vastu Kuressaare linnavalitsuse ja Eesti maleliidu tänukirja.
Oma elutöö on see mitmekülgne mees teinud majanduse valdkonnas. Eelmise sajandi teises pooles oli ta masinaarvutusjaama juhataja, informatsiooni- ja arvutusjaama juhataja, sama asutuse direktor, vabariigi statistikakomitee rajooni statistikaosakonna juhataja ja riikliku statistikakomitee Saare maakonna statistikabüroo direktor.
Taasiseseisvunud Eestis juhtis Juuno Kuressaare infokeskust, oli Saare maakonna statistikabüroo direktor ja peaspetsialist. Selle sajandi alguses töötas teenelise ökonomisti aunimetuse pälvinud saarlane riigi statistikaameti peaspetsialistina.
2001. aasta oktoobris otsustas 41 aastat Saaremaa majanduselus aktiivselt tegev olnud Juuno pensionipõlve pidama hakata. Aga ainult kodus istuda mees ei malda. Maleta ei kujuta Juuno elu ette. Teda jagub noori juhendama, turniire korraldama, üldse malemängu kui Eestile au ja kuulsust toonud spordiala propageerima.
“Sisuliselt on male mulle suures osas hobi, ma ei ole ju ise kirglik maletaja olnud. Minu energia on kulunud võistluste korraldamisele ja pensionile jäädes olen saanud ka noortega rohkem tegeleda,” räägib Jalakas.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: * Tänaku koht M-Spordis peaks olema kindel * Vallad pidid maa saamiseks hea põhjuse leidma * Vabaühendusi tunnustati sõbra märgiga * Palju perearstid dividende maksid? Print PDF

title: Homses, 24. novembri Saarte Hääles!


description: Järgmise aasta 24.–30. juunini Gotlandil toimuvatele Saarte mängudele ootavad korraldajad enam kui 2500 sportlast 24 saarelt. “Detsembris lõpeb võistlejate registreerimine ja siis teame ka täpset osalejate arvu,”  ütles mängude korralduskomitee […]

title: Gotlandile oodatakse võistlema 2500 sportlast

maintext:
Järgmise aasta 24.–30. juunini Gotlandil toimuvatele Saarte mängudele ootavad korraldajad enam kui 2500 sportlast 24 saarelt.
“Detsembris lõpeb võistlejate registreerimine ja siis teame ka täpset osalejate arvu,” ütles mängude korralduskomitee mänedžer Per Wallstedt. “Me ootame, et võistlustele tuleb 2500 sportlast, 1000 treenerit ja ametnikku ning 500 toetajat ja ajakirjanikku.”
Per Wallstedti hinnangul on need väga suured võistlused, sest näiteks taliolümpiamängudel on 2700 osalejat, seega vaid veidi rohkem kui Saarte mängudel.
Enamik võistlejaid tuleb Briti saartelt, kuid esindatud on ka Hispaania, Kreeka, Norra ja Eesti. Kõige kaugemaid külalisi oodatakse Aafrika rannikult St. Helenast ja Lõuna-Ameerikast Falklandi saartelt.
Enamik võistluspaikadest asub Visbys, kuid kaasatud on ka Fårösund, Slite, Dalhem, Fardhem, Stenkyrka, Väskinde, Vastergarn ja Hejdeby, sest ainuüksi jalgpallis peetakse 62 kohtumist ja seepärast on kasutuses kõikvõimalikud väljakud.
Et neid rahvusvahelisi võistlusi väärikalt võõrustada, kaasatakse 400 vabatahtlikku ja 600 kohtunikku. “Vabatahtlikel on tähtis roll, sest nad on vastuvõtukomitees, võistlusareenidel, tegelevad VIP-idega, meediaga ja aitavad autasustamistseremooniatel,” ütles vabatahtlike mänedžer Annelie Blixt.


title: Saaremaale tuleb oma joogamaja

maintext:
Möödunud aastal koos abikaasaga Karalasse kodu ostnud joogatreener Liina Elvik-Ranveet avab oma valdustes Linnusaarel joogamaja.
“Plaanime ehitada joogamaja, kus hakkavad toimuma igasugu kursused ja laagrid,” ütles kundalini jooga õpetaja joogatreener Liina Elvik-Ranveet, kel praegu on oma joogastuudio Tallinnas Telliskivi loomelinnakus.
Joogamaja pidi valmis saama juba sel aastal, kuid paraku venis Lääne-Saare vallast projekteerimistingimuste väljastamine kahe kuu peale.
Kuidas Liina ja ta kaasa Ats Vooglaid just Karalasse ja mitte näiteks Muhusse jõudsid, loe juba homsest Saarte Häälest!


description: Möödunud nädala lõpus täitsid Orissaare kultuurimaja taas noored võluhääled kõikjalt Eestist. Noorte lauljate klassikalise laulustiili konkurss-festivalist “Võluhääl 2016” võttis osa ligi kuuskümmend nelja vanusegruppi jaotatud 8–19-aastast lauljat üle Eesti. Žürii […]

title: Konkurss-festivalil “Võluhääl” võisteldi eelkõige iseendaga

maintext:
Möödunud nädala lõpus täitsid Orissaare kultuurimaja taas noored võluhääled kõikjalt Eestist.
Noorte lauljate klassikalise laulustiili konkurss-festivalist “Võluhääl 2016” võttis osa ligi kuuskümmend nelja vanusegruppi jaotatud 8–19-aastast lauljat üle Eesti. Žürii esimehe, tunnustatud dirigendi Mikk Üleoja sõnul on teist aastat toimunud “Võluhääl” väga tänuväärne üritus, kus saab ülevaatliku pildi, mis sellel alal Eestis toimub. Nimelt teist sama laia haardega klassikalise laulustiili noortekonkurssi Eestis ei ole. Üleoja märkis, et ootas konkursilt muusikalisi elamusi ja pettuda tal ei tulnud.
Koostöö ooperipäevadega
Oma kõnes toonitas žürii esimees, et niisugusel konkursil sõltub alati paljugi teiste lauljate tasemest, osavõtjate arvust jne. “Kuhu iganes te ei platseeruks, see on alati suhteline,” rääkis Üleoja. Konkursid on tema sõnul aga olulised, kuna need innustavad lauljaid oma piire nihutama. Need on kohad, kus lauljad arenevad ja kasvavad. “Te konkureerisite ainult iseendaga ja olete kõik ennast võitnud,” kiitis ta osavõtjaid. Lisaks Üleojale kuulusid žüriisse hääle- ja esinemise treener Katri-Liis Vainio ning laulja Aile Asszonyi.
Tänavuse “Võluhääle” võitjad astuvad üles 14. juulil Kuressaares Saaremaa ooperipäevadel. “Võluhääle” kunstiline juht, Kuressaarest pärit ooperilaulja Triin Ella ütles, et tema suur unistus on olnud teha koostööd Saaremaa ooperipäevadega ja pikaajaliste läbirääkimiste teel sai see ka teoks. Saaremaa ooperipäevade kunstiline juht Arne Mikk ja ooperipäevade korraldaja, Eesti Kontserdi direktor Jüri Leiten saatsid laupäevase galakontserdi eel “Võluhääle” osalejatele ka videotervituse.
Ella märkis, et “Võluhääle” konkurss on justkui harjutus eluks kõigile neile, kes kavatsevad valida klassikalise laulja elukutse. “Tulevikus viib nende tee prooviesinemiselt prooviesinemisele ja siis kas palgatakse või ei palgata. Sellega tuleb harjuda,” selgitas ta, viidates, et laulja elukutse võibki tihtipeale kaasa tuua kibedaid äraütlemisi.
Parimad saarlased
Saare maakonnast pälvis parima koha Iris Sepping Orissaare muusikakoolist, kes oli noorimate seas kolmas. Tema juhendaja Anne Kann kiitis, et Iris on julge laulja, kellel on juba välja kujunenud oma arvamused. “Näiteks otsustas ta ise, millist laulu konkursil laulda tahab ja andis sellest nii suure veendumusega teada, et olingi pärast väikest mõtlemist nõus laulu kavas välja vahetama,” lausus ta ja rõõmustas, et Irise suurt keskendumisvõimet märkas ka žürii.
8–10-aastaste seas esikoha võitnud Lee Holm Tartu laulustuudiost Fa-Diees on samuti Saaremaa juurtega. Vanimas vanuserühmas pälvis eripreemia parima a cappella laulu eest Marju Pilv, kes on lõpetanud Orissaare muusikakooli ja õpib sellest õppeaastast Georg Otsa nim Tallinna muusikakoolis klassikalise laulu erialal. Üks kontsertmeistrite preemiatest läks Kairit Levitile Orissaare muusikakoolist.
TULEMUSED
I vanusegrupp, 8–10-aastased
I koht – Lee Holm, juhendaja Ingrid Otti
Lee Holm, juhendaja Ingrid Otti II koht – Marii Heleen Matesen, juhendaja Külli Kiivet
Marii Heleen Matesen, juhendaja Külli Kiivet III koht – Iris Sepping, juhendaja Anne Kann
Eripreemiad
artistlikkuse eest – Sofia Selivanova, juhendaja Yana Balakina
Sofia Selivanova, juhendaja Yana Balakina parima a cappella laulu eest – Oskar Kiilberg, juhendaja Külli Kiivet
– Oskar Kiilberg, juhendaja Külli Kiivet kindla intonatsiooni ja pehme fraasi eest – Anette Ella, juhendaja Thea Paluoja
II vanusegrupp, 11–13-aastased
I koht – Annabel Soode, juhendajad Kerstin Tomson ja Triin Ella
Annabel Soode, juhendajad Kerstin Tomson ja Triin Ella II koht – Aleksander Aruoja, juhendaja Thea Paluoja
Aleksander Aruoja, juhendaja Thea Paluoja III koht – Sille Reinsalu, juhendaja Rena Bõkova
Eripreemiad
parima a cappella laulu eest – Anett Rajaste, juhendaja Made Ritsing
Anett Rajaste, juhendaja Made Ritsing loomuliku vokaali eest – Joanna-Maria Suurmets, juhendaja Tiia Puhvel
Joanna-Maria Suurmets, juhendaja Tiia Puhvel artistlikkuse eest – Hella-Hildegard Niitra, juhendaja Made Ritsing
III vanusegrupp, 14–16-aastased
I koht – Karl-Mathias Saarse, juhendaja Tiiu Schütz
Karl-Mathias Saarse, juhendaja Tiiu Schütz II koht – Karl-Markus Kaiv, juhendaja Tiia Puhvel
Karl-Markus Kaiv, juhendaja Tiia Puhvel III koht – Anastasia Šepilenko, juhendaja Triin Ella
Eripreemiad
parima a cappella laulu eest – Annaliis Telgmaa, juhendaja Külli Kiivet
Annaliis Telgmaa, juhendaja Külli Kiivet tuleviku lootus – Kristjan Häggblom, juhendaja Merle Mets
Kristjan Häggblom, juhendaja Merle Mets tervikliku esituse eest – Melissa Maisla, juhendaja Maie Kala
IV vanusegrupp, 17–19-aastased
I koht – Darja Gusseinova, juhendaja Rena Bõkova
Darja Gusseinova, juhendaja Rena Bõkova II koht – Henrik Tamm, juhendaja Tiia Puhvel
Henrik Tamm, juhendaja Tiia Puhvel III koht – Laura-Retti Laos, juhendaja Eha Pärg
Eripreemiad
parima barokkaaria eest – Martin Karu, juhendaja Risto Joost
Martin Karu, juhendaja Risto Joost artistlikkuse eest – Darja Gusseinova, juhendaja Rena Bõkova
Darja Gusseinova, juhendaja Rena Bõkova säravalt humoorika esituse eest – Joanna-Marion Lõhmus, juhendaja Kristina Vähi
Joanna-Marion Lõhmus, juhendaja Kristina Vähi erilise tämbri ja potentsiaali eest – Viktoria Lõkova, juhendaja Rena Bõkova
Viktoria Lõkova, juhendaja Rena Bõkova parima itaalia keele tunnetuse eest – Henrik Tamm, juhendaja Tiia Puhvel
Henrik Tamm, juhendaja Tiia Puhvel parima a cappella laulu eest – Marju Pilv, juhendaja Tarmo Sild
Juhendajate preemiad
Tiia Puhvel – häälesõbraliku juhendamise eest
häälesõbraliku juhendamise eest Rena Bõkova – tundliku vokaalse suunamise eest
Kontsertmeistrite preemiad
Katrin Peitre
Kairit Levit
Eripreemia laulustuudiole FA-Diees õpilaste artistlikkuse eest
Orissaare muusikakooli eripreemia – Marju Pilv, juhendaja Tarmo Sild


description: Äripäeva andmeil toidab intressikeskkond Eestis tegutsevate suurte pankade arvates kinnisvaraturu ülekuumenemist, mistõttu on hakatud kinnisvaraprojektide finantseerimist piirama. Saaremaal laenamine väidetavalt hoogustunud pole. Swedbanki kinnisvarasektori juht Ero Viik tõdes hiljuti toimunud […]

title: Pank: saarlased laenavad endale kodu soetamiseks

maintext:
Äripäeva andmeil toidab intressikeskkond Eestis tegutsevate suurte pankade arvates kinnisvaraturu ülekuumenemist, mistõttu on hakatud kinnisvaraprojektide finantseerimist piirama. Saaremaal laenamine väidetavalt hoogustunud pole.
Swedbanki kinnisvarasektori juht Ero Viik tõdes hiljuti toimunud Peeter Pärteli kinnisvarakoolitusel, et laenutaotluste hulk on viimase poole aastaga hüppeliselt kasvanud. Tema sõnul tuleb panka iga nädal vähemalt üks taotlus, kus soovitakse uues majas finantseeringut minimaalselt viiele üürikorterile.
Viik märkis, et turul nähtavate ülekuumenemise märkide tõttu ei finantseeri Swedbank enam äriplaane, mis seisnevad üksikute korterite ostmises ja mille ainus tulu põhineb lühiajalisel üüril.
Swedbanki Kuressaare kontori juhataja Liilia Mesila (pildil) tõdes, et Saaremaa mastaabis ei saa praegu väita, et rohkem oleks hakatud laenu võtma investeeringute tegemise eesmärgil. “Pigem võetakse laenu ikkagi esmase kodu soetamiseks,” kinnitas ta.
Mis aga nende statistikasse ei jookse, on Mesila sõnutsi need kliendid, kes ostavad vara olemasolevatest vahenditest ning sel juhul on suurema tõenäosusega tegemist just investeeringuga.
Anne Pärgma, Swedbanki eluasemelaenude valdkonnajuht, nentis, et teise kinnisvara soetamine laenuga investeerimise ja väljarentimise eesmärgil ei ole siiski silmnähtavalt kasvanud. “Regioonilisi erisusi ei ole, kui, siis see, et Tallinn on aktiivsem, kuid see kehtib ka muude kinnisvaratehingute aktiivsuse osas,” märkis ta.
Nn teise kinnisvara ostuks kasutatakse laenu tema sõnul vähe ning põhjus võib peituda selles, et pangad lähtuvad maksevõime hindamisel eelkõige laenusaaja palgatulust. Pealegi, kui inimesel on juba üks laen, siis teise laenu kõrvale võtmist mõeldakse kauem. “Kindlasti võib põhjus olla ka see, et kinnisvara omamisel kaasnevad soetatava varaga kohustused, nt tasuda maamaksu, kanda hoolt kinnisvara heakorra eest jne.”
Kui inimesel on vaja aga täiendavat finantseeringut, siis tuleks Pärgma sõnul ühendust võtta pangatöötajaga või täita internetipangas laenutaotlus. Enamasti on kinnisvara soetamisel vaja omafinantseeringut vähemalt 15% ulatuses, kuid kui tegemist ei ole eluasemega, siis võib omafinantseeringu ootus olla sõltuvalt vara seisukorrast suurem.
“Maksevõime aluseks on regulaarselt laekuv tõestatud sissetulek ja laenukohustuste teenindamiseks ei tohiks kuluda üle 50% sissetulekust,” lisas panga eluasemelaenude valdkonnajuht.
Statistikaameti andmetel on Saare maakonnas tänavu kolme kvartali jooksul notariaalselt tõestatud korterite ostu-müügitehinguid ühtekokku 2015. Aktiivsemad on seejuures olnud esimene ja kolmas kvartal, kus toimus vastavalt 75 ja 72 tehingut. Teises kvartalis oli tehinguid 58.
Summaarselt on korteritehinguid olnud kolmanda kvartali lõpuks 6,2 miljoni euro eest.
Kui statistikaameti andmed kodumajapidamistele antud eluasemelaenude intressimäärasid maakonniti ei avalda, siis üleriigilises arvestuses kasvas intressimäär kuni juulikuuni, jõudes siis 2,41 protsendini. Sealt edasi on intressimäär langenud, olles viimastel andmetel 2,36 protsenti.


description: Meremeeste arvutuste kohaselt võib praeguseks ligi kolm nädalat Eesti poole rühkinud parvlaeva Leiger koju toomine maksma minna 300 000 eurot või enamgi. Seal hulgas on kuludesse arvestatud sadama/lootsitasud, kütusekulu ja […]

title: Leigeri koju toomine maksab sadu tuhandeid

maintext:
Meremeeste arvutuste kohaselt võib praeguseks ligi kolm nädalat Eesti poole rühkinud parvlaeva Leiger koju toomine maksma minna 300 000 eurot või enamgi. Seal hulgas on kuludesse arvestatud sadama/lootsitasud, kütusekulu ja muu asjasse puutuv.
Saarte Hääl uuris TS Laevadelt, kui palju ühe laeva “kodujooks” päriselt maksma läheb. TS Laevade juhatuse liikme Mart Loigu sõnul on Leigeri koju toomise suuremad kulud seotud laevakütuse ja sadamatasudega. “Aga planeeritav summa jääb oluliselt alla pakutud 300 000+ eurole,” kinnitas Loik.
Kui palusime täpsustada, mis suurusjärgus sel juhul parvlaeva koju toomine tegelikult maksab, tunnistas Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro, et täpset summat on siiski raske välja öelda. Seda põhjusel, et hetkel ju ei tea, kui palju tuleb peatusi ja kui pikalt tuleb laeval ilmastikust tulenevalt sadamates veel aega veeta. “Meie hinnangul võib vähemalt kolmandiku või veelgi enam teie poolt pakutud summast küll maha võtta,” nentis Arro.
See tähendab aga, et juba praeguse seisuga võib öelda, et Leigeri koju toomine on seni maksma läinud vähemalt paarsada tuhat eurot.
Sel kolmapäeval teatas TS Laevad, et parvlaev Leiger lahkus Gibraltari sadamast. Järgmine sadam oli laeva jaoks Lissabon, kuhu laev pidi jõudma neljapäeva õhtuks.
Neljapäeval teatati aga, et tugeva tuule tõttu on plaanid muutunud ja Leiger jätkas teed hoopis Portimão sadamasse tormivarju. TS Laevad loodab Leigeri liinile tuua detsembri keskpaigas.


description: Läinud nädalavahetusel kütiti sigade Aafrika katku nakatunud metssiga Kaali jahipiirkonnas Putlas. Üle kahe aasta vana emis lasti maha 19. novembril. Print PDF

title: Katk jõudis Kaali jahialale


description: Kuressaares on 12 000 euroga müüki pandud 1938. aasta BMW 321, mille mootor veel tänagi kerge vaeva ja mõnusa mörinaga käima läheb. Eriliseks teeb poole sajandi eest Bakuust toodud uunikumi […]

title: Ligi 80-aastane iludus ootab uut printsi

maintext:
Kuressaares on 12 000 euroga müüki pandud 1938. aasta BMW 321, mille mootor veel tänagi kerge vaeva ja mõnusa mörinaga käima läheb.
Eriliseks teeb poole sajandi eest Bakuust toodud uunikumi see, et võõraid juppe selle küljes pole – kõik on puha originaal. Omanikule teadaolevalt teist sellise säilivusastmega mudelit Saaremaal ei olegi.
Selle praegune omanik Marek Vendel ostis auto Märjamaalt ühelt vanahärralt, kes 1960. aastal toonase tallinlasena oli autot Bakuust ostmas käinud.
Härrale maksis see tookord terve aasta palga, aga oli mehe jaoks sama oluline kui naisevõtt. “Nii ta ütles, et samal aastal ostis auto ja võttis naise ning siis võis elu pihta hakata,” rääkis Vendel. Kõnealuse autoga sõitis vanaperemees veel 1990. aastatelgi.
Vendelile jäi auto silma 2001. aastal Märjamaal, omanik oli sellega hiljuti just sinna kolinud. Ta pöördus auto toonase omaniku poole ostusooviga, kuid siis oli auto tema jaoks liialt kallis ja nõnda jäi see ostmata. “Mulle õudselt meeldis see auto, vanaisal oli samasugune olnud ja sealt see pisik mul tulnud ongi,” tunnistas Vendel.
14 aastat hiljem saadi kaubale – vanahärra otsis Mareki ise üles ja pakkus talle autot hoopis teise hinnaga. “Olin vahepeal endale hobiauto juba leidnud, aga hoog oli nii vali sees, et tõin ka selle auto Märjamaalt ära,” märkis ta. Küsimus on aga selles, mitu autot üks mees valmis jaksab ehitada.
Seepärast ta nüüd müügis ongi, et võib-olla on kellelgi veel huvi sellise kena auto taastamise vastu.
Natuke on autokere siit-sealt hõõrdunud. See on Vendeli sõnul sellest, et eelmine omanik oli plaaninud autot üle värvima hakata, kuid see jäi tal pooleli. “Õnneks või kahjuks,” märkis Vendel.
Just auto nii hea säilivus-
aste on see, mis Marek Vendelit juba 2001. aastal üllatas. “Neid autosid sellises komplekssuses tõepoolest enam pole. Enamjaolt on neile paigaldatud tehnika Volgalt-Pobedalt ja palju selliseid autosid on lihtsalt n-ö laiali veetud – on ainult jupid,” rääkis ta. “Sel on tehnika kõik originaal – mootor, sillad, rattad jne. Ilukilpe võib-olla on mugandatud, aga ülejäänu on õige.”
Ehkki Marek Vendelil on autost kahju loobuda, on tal teine nn uunikumist hobiauto, nagu mainitud, samuti olemas – BMW 320. Täpsemalt – kõik selle originaaljupid on kokku kogutud. Et auto kokkupanek nõuab pühendumist ja oma tähelepanu nõuaks ka hõbedane 321, tuli mehel valik teha. Kui auto müümata jääb, Vendel kurb pole. Ise ta seda kaunitari ju nii kangesti endale tahtis.