description: Venemaa saatkond Tallinnas paneb laupäeval Pärnus, Paldiskis ja Haapsalus elavate Vene kodanike saatkonda riigiduuma eelvalimistele toomiseks käiku eribussid.

title: Saatkond toob kolme linna Vene kodanikud valimisteks bussiga Tallinna

maintext:
«Võimalust osaleda eelvalimistel 17. septembril pakume ainult Vene kodanikele, kes elavad kolmes Eesti linnas - Paldiskis, Pärnus ja Haapsalus,» ütles Venemaa saatkonna pressiesindaja Deniss Mosjukov.
«Laupäeval saavad ainult nemad tulla eelvalimistele Tallinna, Vene saatkonda. Selleks organiseerime nende kohaletoomise autobussidega Tallinnassse ja tagasi ajavahemikus kella kümnest neljani,» selgitas Mosjukov.
Kõiki teisi Vene kodanikke oodatakse valimisjaoskondadesse valimiste põhipäeval, 18. septembril, lisas saatkonna esindaja.
Mosjukovi sõnul peavad Paldiskis, Pärnus ja Haapsalus elavad Vene kodanikud bussitranspordi täpsemad detailid välja uurima oma linna kaasmaalaste organisatsioonist.
Narvas elavad Vene kodanikud saavad siiski osaleda eelvalimistel piiranguteta, öeldi Vene saatkonna Narva peakonsulaadist.
«Laupäeval, 17. septembril võivad kõik Vene kodanikud, kes elavad Narvas või Ida- ja Lääne-Virumaa konsulaarpiirkonnas, tulla kella kümnest neljani peakonsulaati ja anda oma hääl eelvalimistel,» rääkis konsulaadi esindaja.
Venemaa riigiduuma seitsmenda koosseisu valimistel pühapäeval 18. septembril saavad osaleda umbes 85 000 Eestis elavat Vene kodanikku, ütles augustis Vene saatkonna konsulaarosakonna juhataja Aleksandr Orešenkov.
Pühapäeval on duumavalimisteks avatud neli jaoskonda Vene saatkonnas Tallinnas, neli Narva peakonsulaadis ja ja üks Tartu konsulaadis.


description: Tallinna lahel sai eelmisel neljapäeval merepääste koolitusel juhtunud õnnetuses kolm päästjat vigastada, päästeamet algatas juhtunu uurimiseks menetluse.

title: Tallinna lahel sai õnnetuses kolm päästjat vigastada

maintext:
«Koolituse käigus juhtus eelmisel neljapäeval, 22. septembril Tallinna lahel intsident, mille käigus juhtus päästjatega kaks rasket ning üks kerge tööõnnetus. Tööõnnetuste asjaolude väljaselgitamine kestab ehk menetlus on pooleli,» rääkis päästeameti pressiesindaja Mari Rebane Postimehele.
Päästeamet õnnetuse asjaolude kohta täpsemat infot ei avalda, viidates käimasolevale menetlusele, mis peaks juhtunu asjaolud välja selgitamata.
Ametlikult kinnitamata andmetel sõitis koolitusel osalenud päästjate mootorpaat Tallinna lahel sõitnud suure laeva ahtrilainetesse ja tekkinud raputus põhjustas kolmele päästjale vigastusi.
Päästeamet ei kommenteeri ka päästjate vigastuste raskust. Rebane kinnitas vaid, et kõik kolm viga saanud päästjat on praegu jätkuvalt töövõimetud.
Ametlikult kinnitamata andmetel sai üks päästja selgroovigastuse, üks murdis varbaluud ja kolmas sõrmeluud. Viga saanud päästjad töötavad Eesti eri piirkondades, üks Põhja, üks Lääne ja üks Ida päästekeskuses.
Kokku osales merepääste esimese astme koolitusel 14 päästjat. Tallinna lahel toimunud koolituse praktilises osas osalenud päästjad olid kokku kolmes mootorpaadis, millest üks sõitis suure laeva ahtrilainetusse. Kõik kolm viga saanud päästjat olid selles paadis.
Päästeameti päästetööde osakonna juhataja Heiki Soodla ütles, et amet tellis päästjate koolituse Reval merekoolilt. «Igasuguste õnnetusjuhtumite tekkimine õppetöö käigus ei ole aktsepteeritav. Ilmselgelt on siin tegu kellegi eksimusega ja loodame, et asjaolude uurimine annab sellele ka täpse vastuse,» lausus Soodla.
Revali merekool jäi esmaspäeval õnnetust kommenteerides napisõnaliseks, kinnitades vaid, et kirjeldatud õnnetus tõepoolest aset leidis.
«Juhtus see, et ristlainetusse sisenemisel kolm paadis olnud inimest libisesid ja kukkusid. Inimestel oli seljas kogu kohustuslik pääste- ja ohutusvarustus ja nad olid instrueeritud võimalikest ohtudest. Õnnetuse põhjuseid uuritakse,» teatas Revali merekool.
Päästeamet korraldas tänavu riigihanke merepääste esimese astme koolituse sisseostmiseks, mille võitis Revali merekool. Merepääste esimese astme koolitus on seotud päästeameti merepäästevõimekuse tõstmisega. Koolitus on mõeldud kõigile päästeameti töötajatele. Reeglina osaleb merepäästekoolitusel ühel kursusel 15 päästeameti töötajat, neljapäeval toimunud koolitusel osales 14 päästjat, kuna üks inimene ei saanud tulla.
Revali merekool teatab oma kodulehel, et päästeametile mõeldud merepääste esimese astme koolitusel antakse teadmisi valdkonnas, mis vastavad siseministri määrusega kehtestatud nõuetele merepäästjatele ja vabatahtlikele merepäästjatele.
Koolituse raames tutvustatakse kursustel osalejatele viie akadeemilise tunni ulatuses merepääste süsteemi, 20 tunni ulatuses enesepäästet ja 15 tunni ulatuses päästmist. Enesepääste praktiline osa kestab vähemalt 15 ja päästmise osa vähemalt üheksa akadeemilist tundi. Praktilised õppused toimuvad välitingimustes basseinis ja merel.

fasttext_language: et


description: Õhuväelaste kahenädalane reservõppekogunemine kulmineerus laupäeval õppelahinguga, mille kestel tuletasid ligi 70 reservväelast meelde ajateenistuses õpitut ning harjutasid sõjaaja üksuste tegevust, teatas kaitseväe peastaap.

title: Galerii: õhuväe reservväelased lõpetasid kahenädalase kogunemise õppelahinguga

maintext:
Lennubaasi ülem kolonelleitnant Ülar Lõhmus ütles, et seekordse reservõppekogunemise puhul tegi talle eriliselt head meelt reservväelaste kõrge motiveeritus. «Pea kõik, kes alustasid 5. septembril, on jõudnud ka finišisirgele.»
«Kõik osalejad on näidanud ennast võitlejatena, kelle peale võib keerulistel aegadel loota,» lisas Lõhmus. «Aga ka õppekogunemise läbi viinud õhuväe ohvitseride ja allohvitseride üle saab uhke olla. Ligi kaks nädalat kestnud õppekogunemine viidi läbi professionaalsel tasemel.»
Reservõppekogunemisel tuletati meelde nii üksikvõitlejaoskusi kui harjutati ka tegutsemist kuni kompaniisuuruse allüksuse koosseisus. Enamik baasikaitsega seotud harjutusi viidi läbi Ämari lennubaasi territooriumil ning kaitseväe Kikepera harjutusväljal Pärnumaal.
Õhuväelased harjutasid 14.-17. septembrini Padise, Vasalemma ja Keila valdade territooriumil tegutsemist kaitse-, ründe- ja viivituslahingus.
Õhuväelased on tänulikud kohalikele elanikele ning omavalitsustele, kelle toetus võimaldas õppuse edukat korraldamist.


description: Kaitsepolitseiamet kahtlustab kaitseväe ohvitseri riigisaladuse avalikustamises.

title: Kapo kahtlustab kaitseväe ohvitseri riigisaladuse avalikustamises

maintext:
Eesti Ekspress kirjutas täna, et kaitseväe ohvitser Ivo Jurak (38) viibib juba kuu aega vahi all, sest kaitsepolitsei (kapo) kahtlustuse kohaselt viis ta töölt kaasa riigisaladust sisaldavaid dokumente ja hoidis neid kodus.
Riigiprokuratuur kinnitas Postimehele vaid seda, et Jurakule on kahtlustus esitatud karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis käsitleb riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamist.
Kahtlustuse sisu puudutavatele täpsustavatele küsimustele prokuratuur ei vastanud. «Käesoleval hetkel kriminaalmenetluse huvides rohkem infot edastada ei saa,» selgitas ameti pressiesindaja.
Kaitseväest öeldi Postimehele, et Jurak vabastati tegevteenistusest möödunud aasta lõpus. Tema viimaseks teenistuskohaks oli toetuse väejuhatuse liikumise koordineerimise keskus, kus ta teenis nooremstaabiohvitserina.
Süüdimõistmisel ootab riigisaladuse avalikustajat rahaline karistus või kuni viie aasta pikkune vangistus.


description: Olukorras, kus Reformierakond on ainus partei, mis pole veel lubanud toetust presidendikandidaat Kersti Kaljulaiule, kutsub erakonna aseesimees, välisminister Jürgen Ligi üles Kaljulaidu toetama.

title: Jürgen Ligi kutsub üles Kaljulaidu toetama

maintext:
Esmalt sarjas Ligi talle omases värvikas keeles parlamendiliikmeid, kes ei toetanud presidendikandidaadina diplomaat Jüri Luike, kes on Reformierakonna esimene eelistus. Luigel polnud teatavasti toetust EKRE ja Keskerakonna, kuid ka sotsid seas.
«Häbi päkapikkudele, kes välistasid võimaluse, et saaksime endale põhjamaise kuninga, Jüri Luige, kes esindaks Eesti riiki põhiseadust austades, strateegilise südametunnistusega ja ilusas keeles,» pahandas Ligi. «Kirge riigikorralduses on tal [Luigel] küll nappinud, ent see on isegi hea tasakaaluks kandidaatidele, kes lubasid imetegusid kuni põhiseaduse rikkumiseni välja. Kuni saan, ei lähe Jüri talent Eestile siiski raisku.»
Seejärel kutsus Ligi tekkinud olukorras üles Kaljulaidu toetama.
«Kuningat ei sündinud, nüüd sündigu kuninganna! Kersti on ratsionaalsuse etalon ja sellena riigipeaks suisa sobimatu, ent seda haruldaselt väärtuslikum. Tema kirg on olnud riigikorralduses, mida president siiski ei määra. Kui me pole üksteist mõistnud poolelt sõnalt, on tegu olnud sidehäirega.»
«Eesti poliitikat oleme lahanud erakonna piire tundmata, ta võime süüvida ka julgeolekupoliitikasse on kahtlustest väljaspool. Ta muidugi on liberaal, ehkki peab seda konservatiivsuseks. Soovida julgeks talle aga ainult konservatiivset julgust, milleta liberaalsed väärtused on antiliberaalses maailmas kaitsetud,» nentis Ligi.
«Unustage nüüd korraks väiklus, riigikogulased, Kerstist saaks asja!»


description: Siseministeerium soetab politsei- ja piirivalveametile uue seirelennuki, mis aitab tulevikus tõhusamalt ulatuslikke merereostusi avastada ja operatiivsemalt nendele reageerida.

title: Politsei- ja piirivalveamet saab uue seirelennuki

maintext:
Siseminister Hanno Pevkuri sõnul hakatakse uut seirelennukit kasutama eelkõige Läänemere seireks, et avastada merereostus juba enne rannikule jõudmist, koguda tõendeid reostusjuhtumi tekkimisel ning tuvastada aluste ja nende tegevuse seaduslikkus.
«Võrreldes praeguse 35 aastat vana lennukiga tuleb uus lennuk kiirem, ökonoomsem, suurema lennuaja ja -ulatusega. Seirelennuki varustuses saavad olema otsinguradar, kaks süsteemioperaatori töökohta ja kaasaegne seiresüsteem,» lisas minister.
Uus seirelennuk asendab olemasoleva 35 aastat vana ja tehniliselt vananenud Tšehhi päritolu seirelennuki Let L-410.
Lennuki soetamiseks viis siseministeerium läbi rahvusvahelise hanke, mille võitis Rootsi firma Bromma Air Maintenance AB. Hanke võitja poolt pakutud lennukiplatvorm Beechcraft King Air 350 on nii militaar- kui piirivalvelisteks seiretegevusteks laialt kasutatav lennukitüüp. Uue lennuki maksumus koos kogu vajaliku seiretehnikaga on 19 031 446 eurot ja seda rahastatakse Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi toel.


description: Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) presidendikandidaat Mart Helme esitab vabariigi valimiskomisjonile 21 valimiskogu liikme toetusallkirja.

title: Mart Helmel on 21 toetusallkirja koos

maintext:
Presidendikandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt 21 valimiskogu liikmel.
Helme sõnul on kohtumistel omavalitsusjuhtide ja valijameestega saanud kinnitust, et toetus tema kandidatuurile on suurem, kui avalikult julgetakse repressioonide hirmus välja öelda.
«Paljud valijamehed ei taha kohapealse koalitsiooniga, kellega iga päev asju aetakse, raksu minna. Ent ärgem unustagem, et valimiskogus on hääletus salajane. Seal on oodata üllatusi, mida võimuerakonnad ei oota,» ütles Helme.
«Valijamehed on öelnud, et toetavad mind põhjusel, et see murraks Eestit tabanud stagnatsiooni ja annaks Eestile uue hingamise ja kursi.»
Helme on veendunud, et tõeline rahva president saab olla ainult isik, kes on ühiskonda lõhestavates küsimustes rahva enamusega samal poolel ning arvestab ühiskonnas valitsevate väärtuste ja meeleoludega.


description: Piirivalvurid otsisid eile õhtul Võrumaal hooldekodust lahkunud 69-aastast meest, kes leiti mõned tunnid hiljem lähedalasuvast soost.

title: Piirivalvurid aitasid sohu kukkunud meest

maintext:
Eile pärastlõunal kella poole viie ajal sai häirekeskus teate, et Võrumaal Meremäe vallas on hooldekodust lahkunud 69-aastane mees ja tema liikumissuund on teadmata. Hooldekodu töötajad otsisid meest esialgu omal käel hoone ümbrusest, kuid paraku tulemusteta, teatas Lõuna prefektuur.
Juhtumile reageerisid Piusa ja Luhamaa piirivalvurid ja koos teenistuskoerte ning ühe vabatahtliku päästjaga asuti kohe läbi kammima lähedalasuvaid metsatukki ja teid. Samuti kontrolliti mehe võimalikke sihtpunkte ning küsitleti kohalikke elanikke, kes paraku abistavat infot anda ei osanud. Oli teada, et terviseprobleemide tõttu on mehe liikumine raskendatud ning tavaliselt kasutab ta selleks abivahendit, mistõttu võis ta hooldekodu ümbritseval ebatasasel maastikul hätta sattuda.
Poole kaheksa paiku kuulis üks kohalik mees appihüüdeid ja andis sellest piirivalvuritele teada. Otsijad liikusid erinevates suundadest hääle poole ja peagi leidis otsingutel osalenud vabatahtlik mehe hooldekodust umbes kilomeetri kauguselt soost. Mees oli vajunud säärteni niiskesse pinnasesse ja ei pääsenud omal jõul enam liikuma. Piirivalvurid aitasid peavalu kurtnud ja alajahtumise tunnustega mehe soost välja ja andsid ta üle meedikutele.
Piusa kordoni piirivalvur Tanel Kumm kirjeldas, et olukord oli kriitiline, kuid õnneks jõudis abi sohu vajunud meheni õigel ajal. «Praegu on hilisõhtused ja öised temperatuurid ohtlikult madalad ning maastikul hättasattunu jaoks tähendavad sellised tingimused suurt riski mitte ainult tervisele aga ka elule. Aegsalt häirekeskusele edastatud info kadunud mehest võimaldas otsingud käivitada ja abivajaja üles leida vahetult enne suuremat ohtu,» sõnas Kumm.


description: Üleeile Läänemaal tapetud Eesti organiseeritud kuritegevuse ristiisaks peetud Nikolai Tarankov ei ole kaugeltki esimene allilmaliider, kelle tapmiseks on palgamõrv tellitud.

title: Loe ja meenuta: Eesti allilmaliidrid, kes on palgamõrtsuka käe läbi surnud

maintext:
KALEV KURG
2005. aasta sügisel tapeti oma koduukse ees väidetav allilmaliider ja 1990ndate alguses Linnuvabriku grupeeringu liidriks tõusnud Kalev Kurg. Mõrv oli seda julmem, et automaadivalang avati mehe pihta otse tema naise ja lapse silme all.
Kolmteist kuulitabamust saanud Kalev Kurg ja teda kümmekond minutit elustanud kiirabibrigaad Pirita-Kosel Lükati tee 6 kortermaja ees. Piltidel on Kurele kuulunud punane sportlik Mercedes, valge Hummer, mille kõrval mõrtsukas Kure pihta automaaditule avas, on selleks hetkeks juba eemale pargitud. / uurimistoimik
2005. aastaks olid Kurel kuritegelikus maailmas endiselt teatud huvid, kuid ta ei tegelenud nendega enam nii pühendunult kui varem. Ta arvas end endiselt olevat kriminaalses maailmas nn eestlaste liider, kuid see ei meeldinud Assar Pauluse pundile, kellest saigi Kure surma järel liiderrühmitus.
Politsei uskus algusest peale, et tapmise põhjusi tuleb otsida nendest suhetest. Kuid ühtegi reaalset juhtlõnga uurimisse ei tekkinud. 2011. aasta 8. augustil allkirjastas prokuratuur Tallinnas kriminaalasja uurimise lõpetamise määruse. Eelmise aasta novembris, kui kuriteost möödus kümme aastat, suleti toimik lõplikult. Mõrva pole siiani lahendatud.
Loe lisaks:
ALEKSANDER SIIRAK
1994. aastal lasi palgamõrvar Tallinnas Õismäel maha Permi grupeeringu ühe endise liidri Aleksandr Siiraku, hüüdnimega Taivanets. 27-aastane allmaailmategelane tapeti oma kodumaja liftis. Väidetavalt oli tapja teadlik, et mees sõitis rünnaku kartuses alati liftiga ühe korruse võrra kõrgemale. Siirak oli Permi grupiga seotud pikka aega, kuid enne mõrva oli ta juba mõnda aega tegelenud legaalse äriga ja allilmast lahkunud. Palgamõrtsukat pole seni tabatud.
Siirakut püüti tappa ka aasta varem 26. augustil 1993, kui Tallinnas Vabaduse platsil Estonian Airi piletikassa juures kärgatas pomm. Atentaadi korraldas rivaalitsev jõuk Aleksander Siirakule ja Sergei Podšivalovile, kes seal läheduses õhtustasid. Mõlemad pääsesid siiski toona eluga. Plahvatuse korraldamises mõisteti süüdi endise «linnuvabriku rühmitusse» kuulunud Robert Pohlak. Karistada sai ka lõhkelaengu kohale asetanud Janek Kukk.
1993. aasta 26. augusti hilisõhtul Tallinnas Vabaduse väljakul Estonian Airi kassa ees plahvatanud pomm, mida juhiti raadio teel, pidi tapma Permi grupeeringu «autoriteedid» Sergei Podšivalovi ja Aleksander Siiraku, kelle hüüdnimi oli Taivanets. Pilt on tehtud mõni minut pärast juhtunut. / Toomas Volmer
DANIEL MÄNG
1996. aasta oktoobris tapeti Tallinnas Daniel Mäng, keda tunti hüüdnime Danila all. Kohe pärast mõrva teatas politsei, et tegemist oli tellimusmõrvaga, mis võib endaga kaasa tuua uusi arveteklaarimisi allilmas.
Saatuslikuks saanud oktoobriõhtul väljus Mäng Kadaka puiesteel asuvast bordellist ning tahtis minna sõiduautoni, mis oli pargitud maja välisukse juurde. Politsei versiooni kohaselt ootas Mängi maja lähedal põõsastes palgamõrvar, kes pimedusest tulistas oma ohvrit arvatavasti püstolist TT täpselt südamesse ja tegi siis veel igaks juhuks mõned lasud. «Professionaalne töö,» tunnistas üks kriminaalpolitseinik toona.
90ndate aastate algul seostati Daniel Mängi nn. Linnuvabriku grupeeringuga. Lisak temale peeti Linnuvabriku autoriteetideks Toivo Tamme (hukkus palgamõrvari käe läbi Õismäel oma maja koridoris) ja Rain Võsandit (sai Mustamäel oma korteris surma snaiperi kuulist).
Veel: Allilm hoiab hinge kinni: Tallinnas tapeti mees, keda oli juba varem üritatud tappa
RAIN VÕSAND
1994. aasta kevadel tappis Tallinnas Mustamäel vastasmaja katusel varjunud snaiper väidetavalt Linnuvabriku grupeeringusse kuulunud Rain Võsandi, kes oli telefoni teel aknale kutsutud.
Loe lisaks: Politsei tabas arvatava palgamõrvari
RAZMIK SÄRG-SARKISJAN
1997. aastal ööl vastu 28. detsembrit lasti Tallinnas Koplis maha armeenlaste liider Razmik Särg-Sarkisjan (49) ja tema tuttav ärimees Karen Oganesjan (41). Kaitsepolitsei tituleeris 1995. aastal Särg-Sarkisjani armeenlaste kuritegeliku grupeeringu liidriks. Ärimeeste laibad leiti veidi pärast keskööd Vihuri tänaval Mercedesest, mis oli sõitnud vastu maja seina. Mõrvarid olid tulistanud ohvreid tagaistmelt kuklasse kahest erinevast püstolist - Makarovist ja TT-st.
Arvatakse, et atentaat Sarkisjanile võis olla seotud armeenlaste vahel allilmas puhkenud tüliga. Politseile teadaolevalt olid vaenujalal juba Eestis elavad ja tol ajal siia saabunud armeenlased.
Ärimeeste tapmise tunnistas alles 2013. aastal üles Vano Tumanjan, kes põgenes pärast Kopli topeltmõrva Eestist ja kuulutati tagaotsitavaks. Mees kandis kuni 2012. aasta sügiseni Venemaal röövimise eest 8-aastast vangistust, seejärel anti ta Eestile välja. Harju maakohus saatis 2013. aasta kevadel Tumanjani 15 aastaks vangi.
Uurimisversiooni kohaselt osales Tumanjaniga veretöös ka Varužan Manukjan, kes üritas neli kuud hiljem tappa Tallinnas šašlõkikohti pidanud Tigran Nahapetjani, kuid viimasel õnnestus oma püstolist Manukjan maha lasta.
Loe lisaks:
TOIVO TAMM
1993. aastal tapeti Tallinnas Õismäe tee korterelamus Toivo Tamm, keda peeti eestlaste liidriks allilmas.
Naabermajas elanud sõbrale videokassetti ära viima läinud Tammele tulistas kuuli pähe teda kodumaja trepikojas varitsenud mõrvar. Tapja põgenes maja pööningu kaudu kõrvaltrepikotta, mille ees ootas teda auto.
Politsei jälitusversioon rääkis toona, et mõrtsuka tellis Neste tulistamises haavata saanud Vjatsheslav Platonov, makstes tapjale kuni 3000 dollarit. Samal ajal räägiti allilmas, et Tamme tappis palgamõrvar hüüdnimega Sohha.
ANATOLI SIROTKIN
1998. aasta kevadel viidi üliraskes seisundis haiglasse Jõhvi ärimees ja väidetav allilmaliider Anatoli Sirotkin. Meest oli tulistatud tema Jõhvi korteri ukse ees. Nädal hiljem suri ta saadud haavadesse.
Politsei andmetel tõusis Sirota nime all tuntud Anatoli Sirotkin pärast Satšukkide grupeeringu langust Jõhvi ja Kohtla-Järve piirkonna kuritegeliku ringkonna juhtfiguuriks. Hulgikaubanduse ja metsaäri kõrval juhtis Sirotkin väikest grupeeringut ning ta oli politseinike sõnul kuritegelikes ringkondades arvestatav autoriteet.
SERGEI SATŠUK
1990. aastate alguses kujundas Ida-Virumaa allilma niinimetatud Satšukkide grupeering, mille liidrite hulka kuulusid vennad Vassili, Nikolai ja Sergei Satšuk. Nikolai Satšuki mõistis kohus eelmise sajandi lõpus raskete kuritegude, sealhulgas mõrva eest 15 aastaks vangi, kuid mees pääses mullu jaanuari keskel ennetähtaegselt vabadusse.
Sergei Satšuk tapeti 1995. aasta märtsis koos oma 16-aastase kasutütrega, kui arvatavalt konkureeriva jõugu liikmed avasid nende auto pihta automaatidest turmtule.
Andres Anvelt on Põhjarannikule antud intervjuus öelnud, et Satšuk oli Ida-Virumaal ainuke tõeline autoriteet, kes liikus ringi oma brigaadiga. «9-10 inimest koristati korraga ära. Pärast tirisime laipu kaevanduste ventilatsioonišahtidest välja,» kirjeldas Anvelt.
Loe veristest 90ndatest veel:
1993-1996: verine järelkaja tanklas kõlanud laskudele
Allilmajõugud 20 aastat hiljem – tapetud või vangis


description: Venemaa piirivalvurid pidasid Peipsi järvel kinni Eesti laeva, mis oli ületanud kahe riigi vahelise piiri.

title: Vene piirivalvurid pidasid Peipsil kinni Eesti laeva

maintext:
Kalastajad kompavad pidevalt piire
Kõige rohkem kala on mõistagi piiril, usuvad paljud Peipsil kalastajad nii suvel kui talvel ja püüavad sõita Venemaa suunas nii kaugele kui võimalik.
Andres Kraas: kontrollimatu kontrolljoon
Idapiiril, eriti selle kirdeosas, valitseb korralagedus ning eneseõigustuse asemel peaks mõni poliitik tehtud prohmakate eest vastutuse võtma, kirjutab publitsist Andres Kraas (IRL).
Püügi algus tõi Peipsil mitu piiririkkumist
Navigatsiooniseadmed võivad kalastajat alt vedada. Kalapüügi kõrghooajal tõmbab kutselisi kalureid nagu magnetiga Peipsi järvele, kust loodetakse välja sikutada suur saak. Püügi käigus kogemata üle riigipiiri kandumine võib kaasa tuua aga sekeldusi, mis võtavad kalastamisisu.
Surve Eesti riigipiirile kasvab
Piirivalvurid on tänavu Eesti lõunapiiril tuvastanud juba 172 piiririkkujat, aasta ei ole aga veel lõppenud. Mullu sama perioodi vältel avastati piiririkkumisi enam kui kaks korda vähem.
Piiririkkumiste haripunkt läheneb koos soojade ilmadega
Politsei- ja piirivalveameti andmeil näitab olemasolev praktika ja riskianalüüsid, et ebaseaduslike piiriületuste arv hakkab suurenema mais, kui inimesed hakkavad enam reisima, ja vähenema pärast novembrist.
Tirgutajad kipuvad Peipsil piiri rikkuma
Veebruarikuu pakane muutis jääolud Peipsil niivõrd heaks, et üle aastate pääseb järvele taas lausa sõiduautodega. Mõned õhinal jäisele avarusele kihutavad kalastajad ei saa aga pidama enne, kui riigipiir autokõhu alt juba läbi käinud.
Piirivalve: ükski piiririkkumine Lämmijärvel ei jää märkamata
Piirivalve mõistab, et kalamehed tahavad väga Lämmijärvele kalale minna, kuna korralikku jääd ei ole Peipsil siiani tekkinud, kuid manitseb võimalike piiririkkumiste eest.
Piirivalvurid trahvisid mitmeid Narva jões suplejaid
Soojadel suvepäevadel suureneb piirireiimi eeskirja rikkujate hulk, kuigi peaaegu kõik kohalikud elanikud teavad juba ammu, et keelatud kohas suplemine läheb kalliks maksma.
Neli inimest rikkus eile Eesti-Vene piiri
Eilsel Eesti taasiseseivumispäeval ületas neli inimesed kahel korral ebaseaduslikult Eesti ja Venemaa vahelise ajutise kontrolljoone.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Lydia Koidula tütar Anna Michelson isamaa-armastusse ei uskunud: eesti keele aukohale seadmine on ebameeldiv šovinism
«Ei tähenda midagi, kes olid su vanemad, tähtis on ainult, missuguses õhkkonnas ja missuguse rahva hulgas sa oled kasvanud ja kujunenud. See on määrav.» Nii ütles Lydia Koidula tütar Anna Michelson ja lisas, et ta ei suuda mõista isamaa-armastust ja kiindumust oma rahvusse ja kodumaa külge. Tema arvates isamaa-armastus on lapsele kätkist alates külge poogitud tunded ja harjumused. Seetõttu olevat ka nii, et oma kodumaalt lahkudes tuntavat võõrsil esialgu igavust ja igatsust kodumaa järele, kuid hiljem harjuvat inimene selle kohaga ja riigiga, kus ta elutseb, ja nii tuhmuvat ka isamaa-armastus ja igatsus oma sünnimaa järele.


description: Keskerakonna juht Edgar Savisaar käis täna kaitsepolitseis, kus sai kätte kahtlustuse Tallinna eelarvevahendite enda kasuks pööramises.

title: Savisaar sai kapolt kahtlustuse linna raha enda huvides kasutamises

maintext:
Riigiprokuratuuri kinnitusel esitas kapo Savisaarele täiendava kahtlustuse karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb omastamist.
Kahtlustus tuleneb 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimiste aegsetest valimisreklaamidest, sest pärast seda käivitatud kriminaaluurimine selgitas, et linnale eraldatud vahendeid on kuritarvitatud.
Näiteks läks tele- ja raadioreklaam «Tallinn liigub», kus Tallinna linnapea ja Keskerakonna esimees Edgar Savisaar liikumist ja sporti propageeris, linnakodanikele maksma üle 50 000 euro. Mitmed tuntud keskerakondlased, kelle plakatid toona linnaruumi ehtisid, väitsid siis, et tegemist ei ole valimispropagandaga, vaid teavituskampaaniaga.
Tallinna linnapea ametist kõrvaldatud Savisaarele on seni esitatud kahtlustus neljas altkäemaksu võtmise episoodis, rahapesus ning Keskerakonnale suures ulatuses keelatud annetuse vastuvõtmises. Keskerakond on saanud juriidilise isikuna kahtlustuse keelatud annetuse vastu võtmises.
Savisaarele altkäemaksu andmises on kahtlustuse saanud ärimehed Aivar Tuulberg, Alexander Kofkin, Hillar Teder ja Vello Kunman ning reklaamiärimees Paavo Pettai võltsimises ja keelatud annetuse andmisele kaasa aitamises.
Tallinna linnavolikogu esimeest Kalev Kallot kahtlustatakse kaasaaitamises altkäemaksu andmisele ja võtmisele ning Savisaarele altkäemaksu vahendamises kahtlustatakse ekspoliitik Villu Reiljani.


description: Saarte Hääle toimetusse jõudnud kuuldused, et Saksa laevaliin lõpetab tegevuse juba lähiajal, ei vasta Saaremaa Laevakompanii (SLK) omaniku Vjatšeslav Leedo sõnul tõele, kirjutab ajaleht Saarte Hääl.

title: Leedo: kuuldused, et Saksa laevaliin lõpetab lähiajal tegevuse, ei vasta tõele

maintext:
«Omanikud on seisukohal, et liin peab jätkama,» tõdes Leedo.
Kuu aja eest Saarte Häälele antud usutluses tõi ettevõtja välja, et Saksamaal Elbe jõe suudmes Brunsbütteli ja Cuxhaveni vahel tegutseva liini tulevik otsustatakse sügisel, ja nii see ka olema saab.
Ta märkis, et oktoobri algusest lõpeb liinil SLK operaatorteenuse leping ning seega on käsil läbirääkimised Elb-Link Reederei GmbH tegevjuhtkonnaga. Seda lähtuvalt küsimusest, kas SLK jätkab teenuse pakkumist või annab laevade personali Elb-Linkile üle.


description: Kui varasem huvi Kersti Kaljulaiu järele oli Google's jahe, siis eile õhtul, pärast seda, kui Kaljulaid sai parlamendi vanematekogult ettepaneku presidendiks kandideerida, tõusis Google Trends'i statistika järgi huvi massiliselt.

title: Huvi Kersti Kaljulaiu järele tõusis Google's lakke

maintext:
Aastatel 2002 kuni 2004 juhtis praegu presidendikandidaadina üles seatud Kersti Kaljulaid Eesti Energia Iru elektrijaama. Kutse sinna tööle asuda sai ta Sandor Liivelt, kellele ta oli silma jäänud oma terase ja kiire mõtlemise ning selge väljendusviisiga.
Presidendikandidaat Kaljulaid – analüütiline ja ratsionaalne
Kersti Kaljulaiust (46) kui võimalikust presidendikandidaadist on poliitilistes ringkondades räägitud pikalt ning poliitiline ladvik ja majandusinimesed teavad ja hindavad teda. Samas on väga palju ka neid Eesti inimesi, kes tema nime guugeldama peavad.


authors:
Katriin Tralla
Reporter
Bns

description: Kui president Toomas Hendrik Ilvese ametiaja vältel loobus tema lätlannast abikaasa Ieva Ilves talle seadusega ettenähtud hüvedest, siis pärast Ilvese ametiaja lõppu hakkab ta siiski saama igakuist hüvitist 1058 eurot kuus, selgub riigieelarve eelnõust.

title: Ieva Ilves hakkab saama igakuist hüvitist 1058 eurot

maintext:
Presidendi kantselei avalike suhete osakonna juhataja Piret Pert selgitas, et presidendi abikaasaga seotud hüved tulenevad vabariigi presidendi ametihüve seaduse paragrahvist 8(1). Nimetatud paragrahv lisati seadusesse 2006. aasta kevadel, veel enne Toomas Hendrik Ilvese valimist riigipeaks. Presidendi ametiaja jooksul võib abikaasa saada enda käsutusse sekretäri, ametiauto ning esindustasu 30 protsenti presidendi ametipalgast, lisaks veel hüvitist põhjendatud kulutuste eest. Pärast Ilvese ametiaja lõppu hakkab Ieva Ilves saama igakuist hüvitist 1058 eurot kuus, selgub riigieelarve eelnõust.
«Selle lõike alusel makstakse igakuist esindustasu 1058 eurot 2006. aasta sügisel ametist lahkunud president Arnold Rüütli abikaasale. 2017. aasta riigieelarves on ette nähtud kulu peagi ametist lahkuva presidendi Toomas Hendrik Ilvese abikaasa esindustasuks, mille suurus on samuti 1058 eurot kuus,» ütles Pert.
Veel enne abiellumist märkis Toomas Hendrik Ilves mullu detsembris, et kui ta peaks Ievaga abielluma veel enne tema presidendiaja lõppu, loobub naine talle seadusega võimaldatavatest hüvitistest. «Küll aga tean, et kui me enne minu presidendiaja lõppu abiellume, jätkab Ieva töötamist oma senises valdkonnas. Mistõttu olgu ettevaatavalt kohe ära öeldud, et ta ei vaja siis täiendavaid hüvitisi ning loobub nii igakuisest esindustasust, sekretärist kui ka ametiautost,» lisas Ilves mullu detsembris, täpsustamata siiski, mis hakkab juhtuma pärast tema ametiaja lõppu.
Vabariigi Presidendi ametihüve seadus
§ 81. Presidendi abikaasaga seotud hüved
(1) Presidendi abikaasal on õigus presidendi ametivolituste ajal:
1) saada oma käsutusse sekretär, kes on Vabariigi Presidendi Kantselei teenistuja;
2) kasutada riigi kulul ametiautot ning selle korrashoiu ja kasutamisega seotud teenuseid;
3) saada esinduskulude katteks igakuist esindustasu, mille suurus on 30 protsenti presidendi ametipalgast;
4) saada käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud korras hüvitist lähetuskulude ja muude põhjendatud kulutuste eest.
(11) Presidendi abikaasa, kes on süüdi mõistetud karistusseadustiku 15. peatükis või 17. peatüki 2. jaos sätestatud süüteo eest, mille eest karistusseadustik näeb ette vähemalt kuni viieaastase vangistuse, kaotab õiguse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hüvedele.
(2) Pärast presidendi ametivolituste lõppemist makstakse presidendi abikaasale käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud tasu, mille suurus on 20 protsenti presidendi ametipalgast kuni abikaasa surmani.
(21) Presidendi abikaasa, kes on süüdi mõistetud karistusseadustiku 15. peatükis või 17. peatüki 2. jaos sätestatud süüteo eest, mille eest karistusseadustik näeb ette vähemalt kuni viieaastase vangistuse, kaotab õiguse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tasule.
(3) Vabariigi Valitsus võib korraldusega pikendada presidendiks valitud isiku lese soovil riigi kulul ametiauto ning selle korrashoiu ja kasutamisega seotud teenuste kasutamise õigust.
(4) Presidendi abikaasa võib saada riigilt muudes seadustes käsitletud hüvesid.
Pärast ametiaega on hüved seaduses kohustuslikud
Ametihüve seaduse eelnõu seletuskirjas märgiti, et see regulatsioon põhineb tõdemusel, et suure tõenäosusega on president oma abikaasa ülalpidajaks pärast presidendi ametivolituste lõppemist. Olles olnud tööturult eemal viis aastat või isegi kümme aastat, on tööturule sisenemine väga raske. Olukorda komplitseerivad veel asjaolud, et senises praktikas on presidendi abikaasad olnud naissoost ning üle 50 aasta vanad. Sellises sotsiaalses grupis on töötuse määr üks kõrgemaid, seisis tolleaegses seletuskirjas.
«Kõnesolev lõige erineb lõikest 1 selle poolest, et näeb ette kohustuse maksta presidendi abikaasale igakuist esindustasu – siin ei ole võimalik valida, kas maksta või mitte,» märkis Justiitsministeeriumi avaliku õiguse talituse nõunik Ebe Sarapuu.
Õigusekspert leidis oma analüüsis, et kui vaadata sätet koosmõjus lõikega 1 ning lähtuda seadusandja eesmärgist (hüve saab see, kes on olnud tööturult pikalt eemal), võib asuda ka seisukohale, et kui lõike 1 alusel esindustasu ei ole makstud, siis ei ole kohustust ka pärast presidendi ametivolituste lõppemist abikaasale esindustasu maksta.
«Täiendavalt märgime, et seaduse kohaselt saab hüvesid üksnes presidendi abikaasa ja seda kuni abikaasa surmani,» lisas Sarapuu.
Presidendi surma korral makstakse igale presidendi töövõimetule pereliikmele toitjakaotuspensioni, mille suurus on pool presidendi ametipensionist. Erinevalt ülejäänud pereliikmetest ei saa lesk toitjakaotuspensioni pensionikindlustuse seaduse alusel, vaid igal juhul, kui ta oli presidendi abikaasa presidendi ametivolituste ajal.
Presidendi ametihüve seaduses ei ole märgitud midagi selle kohta, mis saab siis, kui president ametivolituste ajal või pärast seda kaasast lahutab. Varem on presidendi kantselei avaldanud, et lahutuse jõustumise järel ei laiene Toomas Hendrik Ilvese eelmisele kaasale Evelin Ilvesele enam seaduses sätestatud presidendi abikaasaga seotud hüved.
Seadusandja ei ole Sarapuu sõnul sätestanud presidendi abikaasa esindusülesannete kirjeldust. «Nii nagu on erinevad presidendid, on erinevad ka nende abikaasad, kellest igaüks sisustab enda esindusülesanded riigipea abikaasana lähtudes enda varasemast erialasest tegevusest, huvialast jms,» lisas ta.
Pärast ametivolituste lõppemist hakatakse presidendile maksma ametipensioni, mille määr on 75 protsenti presidendi ametipalga määrast ehk praegusel juhul 3900 eurot.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juhatuse liikme Sven Mikseri sõnul ei tulnud Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare langus üleöö ning tal oli mitmeid võimalusi väärikalt lahkuda.

title: Mikser: Savisaarel oli võimalus väärikalt lahkuda

maintext:
Mikser kirjutas sotsiaalmeedias, et Savisaar väärinuks paremat. «Ta oli Eesti taastatud iseseisvuse üks arhitekte ja müüriladujaid, aga ajaloo irooniana sai just tema suurimast võidust veerand sajandit tagasi tema allakäigu algus. Savisaar oli revolutsiooniline rahvajuht, kes ei suutnud kunagi olla number kaks ega osanud elada ilma barrikaadideta,» märkis Mikser.
Mikser kirjutas, et Savisaare iseseisvusaegse teekonna märksõna on reetmine. «Eesti poliitikaajalugu ei tunne ühtegi teist juhti, keda tema enda ja ta andunumate kummardajate silmis oleks nii palju kordi ja niivõrd alatult reedetud,» nentis ta.
«Võimalusi väärikalt lahkuda oleks ju olnud. Mullukevadine raske haigus äratas ka vihasemates vaenlastes kaastunde ja andis müütilisele Savisaarele tagasi inimliku mõõtme. Ent mündil oli ka teine külg. Savisaart kaugemalt imetlevate valijate jaoks, nende jaoks, kes olid aastaid kummardanud just müüti, mitte elavat inimest, muutis «surnuist ülestõusmine» Savisaare veelgi surematumaks. Ja Savisaar ei suutnud vastu seista kiusatusele asuda seda surematust poliitiliseks rahaks vahetama,» märkis Mikser.


description: Teadus- ja arendusnõukogu (TAN) arutas tänasel istungil teadus- ja kõrgharidusasutuste ühendamiplaane. Nimelt on ülikoolid teinud mitmetele teadusasutusele ühinemisettepakuid, mida toetab ka haridus- ja teadusministeerium.

title: Ülikoolide ja teadusasutuste ühinemisplaanid said rohelise tule

maintext:
TAN otsustas tänasel istungil ühinemist toetada ning teatas, et konsolideerumise eesmärk on suurendada Eesti teaduse ja kõrghariduse rahvusvahelist konkurentsivõimet ning asutuste majanduslikku jätkusuutlikkust. Lõplikud liitumisotsused tehakse pärast läbirääkimisi ja arutelusid valitsuse tasemel.
TAN toetab Tartu Observatooriumi ja Eesti Biokeskuse ühendamist Tartu Ülikooliga; Eesti Infotehnoloogia Kolledži ühinemist Tallinna Tehnikaülikooliga ja Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli ühinemist Tallinna Ülikooliga.
TAN toetab ka Eesti Keele Instituudi ühinemist Tartu Ülikooliga, kuid soovitab sätestada seaduse tasandil eesti keele avalike teenuste ja keelekorralduslike tegevuste staatus ja garantiid Tartu Ülikooli koosseisus.
Ühinemisettepanekute näol on tegemist TANi raporti (liikme Gunnar Oki eestvedamisel valminud raport) järeltegevustega asutuste võrgu konsolideerimiseks.
Arutluse all olevad ettepanekud on tulnud ülikoolidelt ja teadusasutustelt.
Eesti Keele Instituudile on teinud ühinemisettepaneku TÜ ja TLÜ. Osapooled on koos ministeeriumiga analüüsinud EKI iseseisvana jätkamise ja ülikooliga liitumise plusse ja miinuseid teadus- ja arendustegevuse, õppetöö, ühiskondliku tegevuse ja töökorralduse ning halduse vaatenurgast. Analüüsi tulemusena on leitud, et suurem ühisosa on EKI-l TÜ kui rahvusülikooliga.
on teinud ühinemisettepaneku TÜ ja TLÜ. Osapooled on koos ministeeriumiga analüüsinud EKI iseseisvana jätkamise ja ülikooliga liitumise plusse ja miinuseid teadus- ja arendustegevuse, õppetöö, ühiskondliku tegevuse ja töökorralduse ning halduse vaatenurgast. Analüüsi tulemusena on leitud, et suurem ühisosa on EKI-l TÜ kui rahvusülikooliga. Tartu Observatooriumile on esitanud ühinemisettepaneku TÜ. Läbirääkimistel on osalenud ka HTM ning ette on valmistatud vastastikuse mõistmise memorandum kolme osapoole vahel. Observatooriumist soovitakse kujundada TÜ koosseisus regionaalne kaugseire- ja kosmosetehnoloogia teadus- ja kõrghariduskeskus Põhjala-Balti piirkonnas.
on esitanud ühinemisettepaneku TÜ. Läbirääkimistel on osalenud ka HTM ning ette on valmistatud vastastikuse mõistmise memorandum kolme osapoole vahel. Observatooriumist soovitakse kujundada TÜ koosseisus regionaalne kaugseire- ja kosmosetehnoloogia teadus- ja kõrghariduskeskus Põhjala-Balti piirkonnas. Eesti Biokeskusele on esitanud ühinemisettepaneku TÜ. Peetud on läbirääkimisi HTM-i osalusel ning ettevalmistamisel on kolmepoolne ühiste kavatsuste protokoll. Biokeskus ja TÜ on teadustegevuse ja füüsilise paiknemise poolest tugevalt integreerunud.
on esitanud ühinemisettepaneku TÜ. Peetud on läbirääkimisi HTM-i osalusel ning ettevalmistamisel on kolmepoolne ühiste kavatsuste protokoll. Biokeskus ja TÜ on teadustegevuse ja füüsilise paiknemise poolest tugevalt integreerunud. Eesti Infotehnoloogia Kolledžile on teinud ühinemisettepaneku TTÜ. Toimunud on mitmed kohtumised TTÜ ja IT-sektori valdkonna esindajatega (ITL) ning allkirjastatud on vastastikuse mõistmise memorandum.
on teinud ühinemisettepaneku TTÜ. Toimunud on mitmed kohtumised TTÜ ja IT-sektori valdkonna esindajatega (ITL) ning allkirjastatud on vastastikuse mõistmise memorandum. Lääne-Viru Rakenduskõrgkoolile on teinud ühinemisettepaneku TLÜ, kellel on Rakveres kolledž. HTM on kohtunud Lääne-Viru maavalitsuse, Rakvere linna ja kohalike omavalitsuste esindajatega ning allkirjastatud on vastastikuse mõistmise memorandum.
on teinud ühinemisettepaneku TLÜ, kellel on Rakveres kolledž. HTM on kohtunud Lääne-Viru maavalitsuse, Rakvere linna ja kohalike omavalitsuste esindajatega ning allkirjastatud on vastastikuse mõistmise memorandum. Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudile on teinud ühinemisettepaneku TTÜ ja TÜ. Mõlema ülikooliga on peetud läbirääkimisi, kuid konkreetsete ühinemisplaanideni pole jõutud. Ühinemisläbirääkimisi jätkatakse.
on teinud ühinemisettepaneku TTÜ ja TÜ. Mõlema ülikooliga on peetud läbirääkimisi, kuid konkreetsete ühinemisplaanideni pole jõutud. Ühinemisläbirääkimisi jätkatakse. Tervise Arengu Instituudile on teinud ettepaneku ühinemisläbirääkimisteks TLÜ ja TÜ. TAI tegutseb sotsiaalministeeriumi (SOM) valitsemisala. SOM on käivitanud analüüsi, mille käigus vaadatakse üle tervisevaldkonna asutuste tegevused ja ülesanded. Enne analüüsi valmimist ei kujunda SOM seisukohta ülikoolide esitatud ühinemisettepanekute kohta.
Teadus- ja Arendusnõukogu (TAN) nõustab vabariigi valitsust teadus- ja arendustegevuse strateegia küsimustes, suunates seeläbi rahvusliku teadus- ja arendus- ning innovatsioonisüsteemi arengut. Selle esimees on peaminister Taavi Rõivas, liikmeteks ettevõtlusminister Liisa Oviir, haridus- ja teadusminister Maris Lauri, rahandusminister Sven Sester, TTÜ rektor Jaak Aaviksoo, TÜ rektor Volli Kalm, ettevõtja ja kaubandus-tööstuskoja juhatuse esimees Toomas Luman, tippjuht Gunnar Okk, professor Mart Saarma, Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere, tööandjate keskliidu tegevjuht ja ettevõtja Toomas Tamsar ja tippjuht Oliver Väärtnõu.


description: Kersti Kaljulaiu nõunik Taavi Linnamäe kinnitas, et presidendikandidaadi abikaasa Georgi-Rene Maksimovski ei ole luuraja, vaid on töötanud varem Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutuses (RIKS).

title: Suur saladus paljastatud: Kersti Kaljulaiu abikaasa töötas RIKSis

maintext:
Teabeameti juht Mikk Marran lükkas ümber väite, et võimaliku uue presidendi abikaasa Georgi-Rene Maksimovski on kunagi töötanud või töötaks praegu teabeametis.
«Reeglina luureasutused kunagi ei kommenteeri, kas keegi töötab või ei tööta luureasutuses, aga kuna tegemist on väga tundliku küsimusega Eesti riigi jaoks ja tegemist on võimaliku tulevase Eesti riigipea abikaasa küsimusega, siis ma teen seekord erandi ja ütlen, et selle nimega inimene ei ole teabeametis töötanud ega tööta praegu,» kinnitas Marran Postimehele.
Kersti Kaljulaiult küsisid tema perekonna kohta eile riigikogu fraktsioonid, kelle kõigiga ta ükshaaval kohtus. Reformierakonna fraktsiooni liige Eerik-Niiles Kross meenutas, et Kaljulaid ei nimetanud kohtumisel oma abikaasa ametikohta.
«Tegemist ei ole luurajaga, tema töö ei ole olnud seinaga ühte sulamine.»
«Ta ütles, et ta mees on töötanud riigitööl,» lausus Kross ja lisas, et samuti kinnitas presidendikandidaat, et ta abikaasa on hetkel kodune. «Seda ju teadupärast Eestile lojaalsed poliitikud ei kommenteeri, kes kus on töötanud,» märkis Kross.
SDE fraktsiooni juht Andres Anvelt ütles, et tema palus Kersti Kaljulaiul neile natuke oma pereelust rääkida, kuna nagunii avalikkus seda küsib. «Ta ütles, et tema mees on hariduselt sideinsener ja on riigi jaoks või riigiametis töötanud. Rohkem sellest juttu ei olnud,» lausus Anvelt. EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme ütles, et nemad Kaljulaiult abikaasa kohta ei pärinud, juttu oli ainult tema neljast lapsest.
Töötas RIKSis
Kersti Kaljulaiu nõunik Taavi Linnamäe ütles, et Kaljulaiu abikaasa on Georgi-Rene Maksimovski. Rahvuselt eestlane, sünnijärgne Eesti kodanik. Hariduselt sideinsener.
Kaljulaiu abikaasa on töötanud Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutuses (RIKS). Maksimovskile on antud riigisaladuse luba seoses tema tööga RIKSis. RIKS teeb tihedat koostööd kõikide Eesti julgeolekuasutustega.
«Tegemist ei ole luurajaga, tema töö ei ole olnud seinaga ühte sulamine,» kinnitas Linnamäe.
Maksimovski kuulus 2001. aasta lõpust kuni 2005. aasta septembrini ettevõtte Haberst Infra nõukokku. Äriregistri andmetel on ettevõtte tegevusalaks telekommunikatsiooniseadmete müük ja andmetöötlus.
Töökäik:
1992-1993 – Tallinna Telefonivõrk
1993-2009 – Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus (varasema nimega Valitsusside). Tema tööülesannete täitmine eeldas riigisaladuse loa olemasolu.
2009. aastal jäi Georgi-Rene vanemapuhkusele ning pärast seda on olnud palgata puhkusel. Tänavu kevadel koondati tema ametikoht RIKSis.


description: Septembris langesid Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) ja Vabaerakonna toetused aasta madalaimale tasemele, selgus rahvusringhäälingu uudistetoimetuse tellitud Turu-uuringute ASi üle-eestilisest 1000 vastajaga küsitlusest.

title: Turu-uuringute küsitlus: EKRE ja Vabaerakonna toetus aasta madalaim

maintext:
Kui homme toimuksid riigikogu valimised, annaks oma hääle EKRE-le 10 protsenti ning Vabaerakonnale üheksa protsenti valijatest, kusjuures, kuu varem oli EKRE-l toetajaid 13 protsenti ning Vabaerakonnal 10 protsenti. See tähendab, et septembrikuised toetusnumbrid on mõlemale erakonnale aasta madalaimad, kirjutab ERR Uudised.
Erakondade populaarsusedetabeli tipus on jätkuvalt Keskerakond ja Reformierakond, kel mõlemal õnnestus kuu varasemaga võrreldes oma toetust tõsta. Keskerakonda toetas septembris 26 protsenti (augustis 24 protsenti) ning Reformierakonda 25 protsenti (augustis 23 protsenti) valijatest.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna toetus oli septembris 12 protsenti, mis on küll kolme protsendipunkti võrra madalam kui augustis, aga samal tasemel, mis erakonna toetus olnud enamuse aasta jooksul. IRLi toetas septembris seitse protsenti valijatest, augustis oli nende toetus Turu-uuringute küsitluses viis protsenti.
Helme: languse taga on meedias jäänud vale mulje
EKRE riigikogu fraktsiooni esimees Martin Helme ei näi languse pärast just liiga mures olevat. «See peegeldab selgelt presidendivalimiste kampaaniat,» ütles ta Postimehele, lisades, et ka sotsid ja Vabaerakond on toetust kaotanud.
Esimese puhul langetas Helme hinnangul toetust veidi see, et neil polnud peale riigikogu esimest vooru presidendikandidaati ja Jõksi kandidatuuri seostati pigem IRLi, mitte Vabaerakonnaga. Mis aga puudutab Reformierakonna väikest tõusu, siis see on Helme hinnangul puhtalt selle teene, et inimesed seostavad populaarset Marina Kaljuranda just oravaparteiga.
Konkreetsemalt EKRE selle aasta halvimast toetusest rääkides, leidis Helme, et selles saab süüdistada meedias jäetud valet muljet. «See, kuidas meedias kajastus meie ja Kaljuranna vastasseis, jättis mulje, nagu me oleks Kaljuranna isikut kuidagi rünnanud,» sõnas ta.
«Aga nagu ka debatid kampaania lõpus selgelt välja tõid, ei olnud see õige mulje. Tegelikult oli vastasseis ikka maailmavaateline. Kuid see mulje, mis jäi, ei meeldinud tõenäoliselt ka meie valijatele,» nentis Helme.
Kas EKRE-l on plaan, kuidas toetus taas kõrgemaks saada? «Ma arvan, et toetus läheb ise tagasi, kui väga kõrge profiiliga päevapoliitilised olukorrad lahenevad,» leidis Helme. Sellegipoolest kavatseb erakond tema sõnul edasi teha tööd, et kohalike omavalitsuste valimiste eel taas varasema, vähemalt 13-protsendilise toetuse juures olla.
«Ma arvan, et me tegime õigesti, et meil oli oma kandidaat väljas. Küll aga tegime kampaania ägeduses mõned väikesed taktikalised vead,» sõnas ta.
Simson: toetuse tõusu tõi edukas kampaania
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimehe Kadri Simsoni sõnul näitab partei kahe protsendipunktiline toetuse tõus, et Keskerakond suutis presidendivalimiste raames oma sõnumit kõige selgemalt edastada.
Simson sõnas pressiteate vahendusel, et Mailis Reps seadis enne valimisi eesmärgiks tõstatada kampaania käigus senisest enam siseriiklikke küsimusi ning see tal ka õnnestus.
Simsoni sõnul on erakonna eesmärk et Eesti saaks endale riigipea, kes vaataks näoga rahva poole ja tegeleks ennekõike kodumaisete probleemidega. «Kogu Mailis Repsi tegevus valimiste raames baseerus sellele ning inimesed toetavad seda lähenemist. Presidendivalimised näitasid, et Keskerakond on parim alternatiiv tänastele võimuparteidele ning just meie oleme võimelised muutusi tooma,» arvas ta.
Keskfraktsiooni juht ennustab, et peagi parlamendis algavad riigieelarve arutelud toovad kaasa koalitsiooni populaarsuse languse.


description: Postimees käis Tallinna tänavatel ning uuris, kas rahvas tunneb fotolt ära naise, kellest võib saada Eesti järgmine president.

title: Tänavaküsitlus: kas teie tunnete seda naisterahvast?

maintext:
Vastused jagunesid pooleks. Oli nii neid, kes Kersti Kaljulaiu ära tundsid, kui ka neid, kes ei teadnud teda.
«Võrreldes endiste kandidaatidega, on see kindlasti parem - juba välimuse poolest,» sõnas Anton, kes Kaljulaidu ei tundnud.
Paul, kes naisterahva kohe ära tundis, ütles, et tema arvates oleks ta päris asjalik kandidaat. «Kui ta valitakse, siis me võiks rahul olla.»
«Ma ei tunne teda isiklikult ega tea tema tegemistest, aga ma olen kuulnud head,» sõnas Margit.
Tiit, kes temaga kunagi koos töötas, ütles, et ta on üks parimaid presidendikanditaate, keda meil üldse praegu leida on. «Võib olla ma oleksin isiklikult eelistanud Jüri Luike, aga ka Kersti on väga hea.»
Presidenti tuleks otsida nii, nagu personalifirma otsib sihtotsinguga töötajaid, mitte kui avalikku konkurssi, kommenteeris Tiit. «Tuleb leida õigete isikuomadustega kandidaat sellele ametikohale,» lisas ta veendunult.
Küsimusele, kas olete ka pettunud, et presidenti valimiskogus ära ei valitud, vastasid kodanikud, et eks ikka. «Eks see üks tsirkus ole − mis siin muud lisada,» ohkas Margit.
Vaata videot!


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Lasteaiakasvataja teipis autistlikul lapsel suu kinni
Eelmise nädala esmaspäeval teipis Paide valla lasteaed-kooli sobitusrühma õpetaja autistlikul lapsel suu kinni, sest laps ei jäänud magama ja väidetavalt häiris ka rühmakaaslasi.


description: Õiguskantsler Ülle Madise andis täna riigikogu ees ülevaate aasta jooksul tehtud tööst ja vastas saadikute arupärimistele. Oma kõnes puudutas ta erinevaid teemasid, kinnitades muu hulgas, et uue lastekaitseseadusega ei ole näiteks suurenenud laste peredest eraldamine.

title: Õiguskantsleri aasta ülevaade: uue lastekaitseseadusega on laste peredest eraldamine vähenenud

maintext:
Madise alustas oma kõnet meenutades, et kui Eestis võeti vastu uus lastekaitseseadus, arvati ühiskonnas ja ka riigikogu saalis, et see hõlbustab laste peredest eraldamist näiteks seetõttu, et pere on vaene. «Vastus on «ei». Laste peredest eraldamine on vähenenud,» sõnas ta ja lisas, et uue seadusega on tulnud palju rohkem teisi tegevusi, mille kaudu peresid aidatakse.
Ülevaateperioodi ilmestab ühiskonna, poliitikute ja ka ametnike kaugenemine mõistlikust, fakte ja loogikat austavast riigiasjade käsitlusest, väiksem koostöötahe ja hapram usaldus üksteise vastu. Leidlikkust ja otsustusjulgust on samuti vähemaks jäänud, omakasulist ässitamist aga juurde tulnud, leiab Madise oma ülevaates.
«Kahjuks leidub neidki, kes selles keerulises olukorras pakuvad lahenduseks võimu kontsentreerimist, tasakaalumehhanismide nõrgestamist ning loosunglikku näivust. Nii tundubki tihti, et Eesti liigub pigem käsu- ja keeluühiskonna, selmet igaühe vabaduse laiendamise ja sisustamise kursil,» vaatab Madise aastale tagasi.
Unistuste kirjutamine seadustesse
Madise rõhutas oma kõnes, et Eesti riik on rajatud vabadusele, õiglusele ja õigusele – täpselt sellises järjekorras. Õiguskantsleri hinnangul kipub seadusloome riigikogus liikuma liialt käskude ja keeldude maailma.
«Ma arvan, et õiguskantsleri ülesanne on olla mõistlik. Minu arvates ei ole eetiline koguda selles ametis poliitilist kapitali, et seda hiljem mujal rakendada.
«Tasub küsida, kas ohvritega lõppev liiklusõnnetus oleks olnud olemata, kui seadus oleks olnud olemas. Kui vastus küsimusele on ei, ei ole normist tõenäoliselt palju kasu. Kahju tõenäoliselt on, sest hammasrataste vahele jääjaid on rohkem,» märkis Madise.
Ilmselge ülereguleerimisega on õiguskantsleri hinnangul tegemist siis, kui seadusesse kirjutatakse unistus, lootus või soov, ent mitte ühtegi abinõu, mille kasutamise tulemusel võiks elu soovitud suunas muutuda. «Muidugi oleks lihtne ja võib-olla koguni populaarne näiteks vaesus seadusega keelata ja õnn kohustuslikuks teha,» märkis õiguskantsler oma ülevaates.
Veel soovitas Madise riigikogulastel jätta seadustega rohkem kaalutlusruumi, sest ainult nii tulevad ametnike ettekirjutused kõige õiglasemad. «Ma olen sügavalt veendunud, et robotametnikke pole meil tarvis,» lausus ta.
Eestit juhib riigikogu, mitte president
«Eestit juhib riigikogu, mitte president ega valitsus. Seega on kõige olulisemad valimised riigikogu valimised,» rõhutas Madise.
Eraldi tähelepanu pööras Madise oma ülevaates erakondade rahastamise temaatikale. «Jätkuvalt on reguleerimata erakondade sidusorganisatsioonid, mille kaudu on võimalik rahastada poliitikat väljaspool erakonna rahastamisele ja aruandlusele seatud piire. Tõsi, needki piirid on liialt ähmased,» möönis Madise.
Tänaseks on parlamendierakondadest saanud eelarve mõttes riigi avaliku võimu struktuuri osa. Seetõttu tuleb ikka ja jälle küsida, kas selline olukord on normaalne, nentis Madise.
Õiguskantsler seadis kahtluse alla, kas kehtiv riiklik rahastamine ikka kindlustab maailmavaadete ausa konkurentsi nii kitsamalt erakondlikus ringis, lähenevate kohalike valimiste kontekstis, aga ka võimuvõistluses riiklikult rahastatud erakondade ning vaid oma kulul tegutsevate valimisliitude vahel.
Riigikogu praegusel koosseisul napib tema hinnangul valmisolekut otsida konsensust seaduse muutmiseks või täiendamiseks.
Kohalike valimiste eel soovitab Madise kaaluda piirangutega välireklaami taas lubamist, kuna see annaks võrdsemad võimalused kõigile poliitikutele. Täielik keeld pärsib tema hinnangul enim väikese rahakotiga kandidaate.
Vabaerakondlase Andres Herkeli küsimusele kahe tooli seaduse kohta vastas Madise, et tema arvamus läheb nende fraktsiooniga lahku, kuna ta leiab, et üheaegselt riigikokku ja kohalikku omavalitsusse kuulumine on põhiseadusega kooskõlas, sest kohalikku omavalitsusse kuulumine ei ole põhiseaduse järgi riigiamet.
Massiimmigratsioon vastuolus põhiseadusega
Madise tõi riigikogu ees välja, et massiline sisseränne oleks vastuolus Eesti vabariigi põhiseadusega. «Aga ega kellelgi niisugust plaani pole ka, kuigi vahel niisuguse jutuga hirmutatakse,» lausus ta.
EKRE saadiku Henn Põlluaasa küsimuse peale, mida arvab õiguskantsler tekkinud soovist vihakõne seadusega piirata, vastas Madise, et tema arvates saab vihakõne piirata ka nii, et see ei väljendaks väljendusvabadust. Samas rõhutas ta, et peab väljendusvabadust üheks olulisemaks vabadusõiguseks.
Inimeste kirjades õiguskantslerile domineerib Madise sõnul sotsiaalhoolekande valdkond, mis on selgelt puudulik. Madise avaldas lootust, et riigikogu jõuab ka kooseluseaduse rakendusaktide vastuvõtmiseni, sest antud hetkel ootab osa inimesi kohtuotsust, mis laseks teha sissekandeid rahvastikuregistrisse.
Madise tõi ühe tõsise tegevusvaldkonnana välja ka Kohtla-Järvel olevad kütteta jäänud kortermajad, kus inimesed jäävad abita. Olukorra kohta päris aru ka keskfraktsiooni saadik Olga Ivanova.
«Praegune õiguslik raamistik ei võimalda nendes majades väga viletsasse olukorda sattunud inimeste abistamist,» möönis Madise. Võlgade sissenõudmine kolmanda riigi kodanikelt on tema sõnul väga keeruline.
«Olen juba korduvalt öelnud, et kui kas või üks inimene on jäänud põhiseaduse normi tõttu, tuleb see norm parandada,» märkis Madise.
Isemajanduse reguleerimine
EKRE saadik Raivo Põldaru päris õiguskantslerilt, kas Uberiga sõitmine ei olegi tema arvates sama mis takso. «Jagamismajandus on üks ütlemata põnev asi,» nentis Madise. «Niipea kui Uber allutada takso reeglitele, on ta takso,» selgitas Madise, kelle hinnangul ei peaks jagamismajandust reguleerima tavamajanduse reeglite alusel. Arvestama peab ka omavastutuse küsimust, kui keegi ei soovi sõita taksoga, vaid just Uberiga. Siiski nõustus Madise, et ka isemajanduse puhul tuleb kõik tarbijakaitse küsimused läbi analüüsida, näiteks kuidas toimub kahjude hüvitamine õnnetuse vms korral.
Riigi äriühingute juhtimise põhiprobleemina märkis Madise oma ülevaates vastutuse hajusust. Erakätes ettevõtte varade otstarbeka kasutamise ning mõistliku käitumise vastu tunneb eelkõige huvi selle omanik, kelle rahakott iga ebaefektiivse otsuse tõttu kannatab. Riigi äriühingud kuuluvad riigi kaudu kogu rahvale, mistõttu ei pruugi kellegi isiklikes huvides olla nende tegevuse üle järelevalvet teostada. «Majandusteadlased nimetavad seda agendiprobleemiks, vanarahvas ütles, et mõisa köis lohiseb» nentis Madise.
Haldusreformi kohta märkis õiguskantsler, et tema hinnangul on seaduses paar sätet, mis on põhiseadusega vastuolus, kuid soovitas riigikogu liikmetel ära oodata oktoobri alguses tuleva riigikohtu tsiviilkolleegiumi otsuse, pärast mida annab ta juba konkreetseid soovitusi, kuidas seadust võiks riigikogus muuta.
«Ma arvan, et õiguskantsleri ülesanne on olla mõistlik. Minu arvates ei ole eetiline koguda selles ametis poliitilist kapitali, et seda hiljem mujal rakendada,» kommenteeris Madise riigikogulase Rait Maruste sõnu, et õiguskantsler on võtnud omale paljuski võimu nõustaja rolli.
Möödunud aasta jooksul teostas õiguskantsler kontrolli politsei- ja piirivalveameti prefektuurides ja keskkriminaalpolitseis, maksu- ja tolliametis ning justiitsministeeriumi vanglate osakonnas. Õiguskantsleri nõunikud kontrollisid, kuidas on tagatud nende isikute põhiõiguste ja huvide kaitse, kes kuriteos kahtlusalusena või nn kolmanda isikuna (sh täiesti juhuslikult) satuvad kriminaalmenetluses teostatava varjatud andmekogumise ehk jälitustoimingu objektideks. Kontrollkäigud hõlmasid tutvumist ühtekokku 148 jälitustoimikuga ning vestlusi jälitusasutuste ametnikega.
Õiguskantsler soovitab õiguskaitseasutustel suhtuda tähelepanelikumalt kohustusse teavitada isikuid nende suhtes läbi viidud varjatud menetlustoimingute puhul. Teavitamiskohustuse täitmisel pole märkimisväärseid probleeme vaid keskkriminaalpolitseis. Kõigis teistes asutustes esines juhtumeid, mil isikuid nende suhtes tehtud jälitustoimingust õigeaegselt ei teavitatud. Kohati jäetigi isik teavitamata (selliseid juhtumeid oli seitse) või tehti seda ilma prokuratuuri sellekohase loata lubamatult pika viivitusega.


description: Tallinnas Mustamäel kukkus eile hilisõhtul kortermaja viiendalt korruselt alla 20-aastane naine, kes viidi haiglasse.

title: Mustamäel kukkus viiendalt korruselt alla noor naine

maintext:
Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuiki sõnul sai häirekeskus teisipäeva hilisõhtul kell 23.19 teate, et Mustamäel Vilde teel asuva kortermaja viiendalt korruselt kukkus alla 20-aastane naine.
«Hetkel ei ole teada, mis seal täpselt juhtus,» märkis Kuik. Ta lisas, et kuriteole viitavaid jälgi ei leitud ning tegu võib olla õnnetusjuhtumiga.
Samuti ei osanud Kuik veel öelda, kui rasked on noore naise vigastused.
Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.


description: Kohtla-Järve volikogu valis kolmapäeval linnapeaks keskerakondlasest senise abilinnapea Ljudmila Jantšenko.

title: Kohtla-Järve linnapeaks sai senine abilinnapea Ljudmila Jantšenko

maintext:
65-aastase ja 20 aastat abilinnapea olnud Jantšenko poolt hääletas 14 volinikku, vastu oli kuus ja puudus üks volikogu liige, ütles BNS-ile volinik Eduard Odinets. 21 liikmelisse Kohtla-Järve volikokku kuulub 18 keskerakondlast ja kolm sotsiaaldemokraati.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas volikokku pääsenud Odinets ütles, et pidas volikogus «pika ja sütitava kõne, kutsudes inimesi mitte toetama proua Jantšenkot».
Kohtla-Järve endine linnapea Jevgeni Solovjov jäi septembri alguses korruptsioonikuritegudes lõplikult süüdi, kui riigikohus ei võtnud tema ja Kohtla-Järve endise aselinnapea Jüri Kollo kassatsioonkaebuseid menetlusse.
Viru maakohus tunnistas mullu keskerakondlase Solovjovi süüdi omastamises, konkurentsialastele süütegudele kihutamises ja aususe kohustuse rikkumisega seonduvates kuritegudes, võltsimises ja võltsitud dokumentide kasutamises ning usalduse kuritarvitamises ja karistas teda viieaastase tingimisi vangistusega. Jüri Kollo mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja omastamises ning teda karistati nelja aasta ja kolme kuulise tingimisi vangistusega. Solovjovi, Kollot, üht äriühingut ning äriühinguga seotud isikut süüdistati erinevates Kohtla-Järve varaliste huvide järgimise kohustuste rikkumistes.
Süüdistuse järgi korraldas Kohtla-Järve linnavalitsus 2009. aastal eri tööde tegijate ja teenuste osutajate leidmiseks hankemenetlusi ning hinnakonkursse, mille käigus kuritarvitas Solovjov süüdistuse järgi oma ametiseisundit, luues põhjendamatuid soodustingimusi tuttavatele ettevõtjatele.


description: ETV saade «Pealtnägija» näitas südamlikku lugu sellest, kuidas haigete laste unistusi täitev fond ja selle vabatahtlikud aitasid täita 11-aastase hemofiiliahaige Samueli unistuse saada tennisist Roger Federeri autogrammiga tennisepall.

title: "Pealtnägija": Roger Federer täitis hemofiiliahaige Eesti poisi unistuse

maintext:
Eesti-Mehhiko peres sündinud ja Eestis elav 11-aastasel Samuelil diagnoosisid arstid hemofiilia, kui laps oli üheaastane.
Hemofiiliahaigeid on Eestis kokku alla saja. Sisuliselt tähendab see ravimatu haigus, et igasugune haav või sinikas võib inimesele saatuslikuks saada, kuna verejooks iseenesest ei peatu. Verejooksu peatamiseks peab inimene saama süsti.
Samuel on elu jooksul lugematuid kordi käinud haiglas, praegu saab ta iga kolme päeva tagant süsti, mis võimaldab tal elada normaalset elu.
Viis aastat täidab Eestis raskete või krooniliste haigustega laste unistusi fond nimega «Minu unistuste päev». Oma 60 vabatahtliku abil üritatakse pakkuda lapsele selline päev, millest paremat laps välja mõelda ei oska.
Samuel soovis oma unistuste päevaks näiteks paintballi mängida, kuid tal oli ka üks unistus, mida on tõesti raske täita – kuulsa tennisisti Roger Federeri autogrammiga tennisepalli pole just lihtne organiseerida.
Kõik ametlikud teed poisi soovi täita viisid tupikusse, kuid lõpuks tuli appi õnnelik juhus. Heategevusfondi tegevjuhi Šveitsis elava õe abikaasal juhtus olema ühine sõber Roger Federeriga. Lõpuks saadi abi Federeri isalt, kellelt abi paluti, ja nii jõudiski autogrammiga tennisepall päris viimasel hetkel õigeks päevaks Eestisse.


description: Eesti suursaadik Indias Riho Kruuv andis kolmapäeval New Delhis üle oma volikirja India presidendile Pranab Mukherjeele.

title: Eesti suursaadik Indias Riho Kruuv andis üle volikirja

maintext:
Volikirja üleandmisele järgnenud vestlusel käsitlesid suursaadik Kruuv ja president Mukherjee Eesti ja India suhteid ning koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides, teatas välisministeerium.
Suursaadik Kruuv avaldas rahulolu, et Eesti ja India suhted on töised ja tihedad ning märkis, et mõlemad riigid paistavad silma ettevõtlikkuse ja innovatiivsuse poolest, mis toimivad riikidevahelistele suhetele sillana. President Mukherjee tõi välja, et Eesti ja India suhted on väga head ning kahe riigi suhete edendamisel on suur potentsiaal tehnoloogia ja majanduskoostöö arendamisel.
Eestile oluliste koostöösuundadena tõi suursaadik Kruuv välja vajaduse tihendada majandussidemeid, koostööd infotehnoloogia ja e-valitsemise valdkonnas ning edendada kõrgharidusalast koostööd.
Kruuv ütles, et koostöö edendamiseks nendes suundades on oluline riikidevahelise lepingulise baasi täiustamine.
Suursaadik Kruuv tõstatas president Mukherjeega ka Indias vangistuses viibivate Eesti laevakaitsjate küsimuse.
«Loodan, et laevakaitsjate kohtuprotsess toimub edaspidi viivitusteta ning India valitsus annab peatselt heakskiidu Eesti ja India vahelise karistatud isikute üleandmise lepingu sõlmimisele,» ütles suursaadik.
President Mukherjee tõdes, et India valitsus on teadlik Eesti laevakaitsjate olukorrast ning püüab, arvestades kohtute sõltumatust, aidata juhtumis lahendusi otsida.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Kes valib Eestile presidendi? 311 valijameest juba teada
Laupäevaks selguvad kõigi kohalike volikogude esindajad, kes lisaks 101 riigikogu liikmele hakkavad valima 24. septembril Eestile presidenti. Postimees annab pidevalt täienevate graafikute abil ülevaate, kes nad sellised on. Valimiskogu esimeses voorus kandideerivad Reformierakonna kandidaat Siim Kallas ja Keskerakonna kandidaat Mailis Reps, lisaks seatakse praegustel andmetel üles parteitu Marina Kaljuranna, Isamaa ja Res Publica Liidu kandidaadi Allar Jõksi ning Konservatiivse Rahvaerakonna esimehe Mart Helme kandidatuur. Teise hääletusvooru pääseb neist kaks enim hääli saanud kandidaati. President saab valitud, kui ühe kandidaadi poolt annab hääle rohkem kui pool hääletamas käinud valijameestest. Kui ükski kandidaat nii palju hääli ei saa, jätkub presidendi valimine 3. oktoobril riigikogus.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) juhatus otsustas täna õhtul koos erakonna valijameestega toetada presidendivalimiste esimeses voorus valimiskogus Marina Kaljuranda. Oma kandidaati partei üles ei sea.

title: SDE toetab presidendikandidaadina Kaljuranda, Nestor loobus

maintext:
SDE esimees Jevgeni Ossinovski kinnitas Postimehele pärast koosolekut, et partei toetab presidendikandidaadina Marina Kaljuranda. Eiki Nestor loobus kandideerimast.
SDE esimees Jevgeni Ossinovski ütles pärast koosolekut antud intervjuus, et erakonna juhatus otsustas vastavalt Eiki Nestori ettepanekule mitte esitada Nestori kandidaati valijameeste vooruks. «Eks loomulikult näeme seda, et paljudele erakondadel on soov teha iludusvõistlust ja oma parimaid poegi ja tütreid rahva ette seada, aga tuletame meelde, et me valime Eestile presidenti,» ütles Ossinovski. «Selleks, et Eestile parim president valida, tuleb sellistest kitsastest parteipoliitilistest mängudest loobuda.»
Ossinovski: Kaljurand on sisepoliitilist selgroogu leidmas
«Marina Kaljurannal on tugev toetus SDE valijameeste seas,» sõnas Ossinovski. Ta lisas, et enamik sotsiaaldemokraatide valijameestest võtsid koosolekust osa.
«Kui seni on Marina Kaljuranna sisepoliitilised positsioonid olnud kaunis laialivalguvad, siis nüüd on tal sisepoliitilist selgroogu juurde tulnud,» sõnas SDE esimees. Ta lisas, et see on suurendanud erakonna toetust Kaljurannale.
«Tänasel kohtumisel fraktsiooniga kinnitas Kaljurand, et Eesti üks olulisemaid probleeme on võitlus sotsiaalse ebavõrdsusega ja samuti jagab ta meie nägemust avatud Eestist ja kõigi inimeste võrdsest kohtlemisest,» jätkas Ossinovski. «Eesti on valmis esimeseks naispresidendiks.»
«Valijamehed on oma otsustes vabad,» kinnitas Ossinovski. Ta rääkis, et sotsiaaldemokraadid kui demokraatliku erakonna liikmed ei pea kartma, et kui keegi soovib valida mõnda muud kandidaati, peab ta otsima endale uue erakonna.
Ossinovski ütles ERRi uudistesaates «Aktuaalne Kaamera», et Kaljurannal polnud veel esmaspäeva hommikul toetust, mis oleks piisav teise vooru pääsemiseks, kuid lisas, et koos SDE valijameeste toetusega peaks Kaljurannal selleks hääli piisama.
Kaljurand: luban seda usalduskrediiti, mis mulle antud on, kasutada õiglaselt ja erapooletult
Marina Kaljurand ütles, et sotsiaaldemokraatide toetus annab kindlust jätkata seismist selle eest, et tulevikus tunneksid ennast Eestis hästi kõik, kes Eesti riigist hoolivad.
«Sõltumata sellest, kas nad elavad Kihnul või Koerus, maal või linnas, on eestlased või venelased, noored või vanad,» kommenteeris Kaljurand.
«Kutsun kõiki sotsiaaldemokraatidest valijamehi liituma minu valijameeste ja toetajate meeskonnaga, et rahva arvamusest saaks 24. septembril valimiskogu enamuse arvamus. Luban seda usalduskrediiti, mis mulle antud on, kasutada õiglaselt ja erapooletult,» lisas Kaljurand.
Morozov: suurem osa sotsidest lahkus koosolekult mõttega toetada Kaljuranda
Saare vallavolikogu liige, valijamees Jüri Morozov ütles Postimehele, et koosolekul said nii fraktsiooni liikmed kui ka piirkondadest valitud valijamehed oma seisukoha välja öelda. «See ei olnud päris ühtne, nii et terve see ring tehti koosolekuruumis peale ja kõik said oma mõtteid avaldada,» märkis Morozov. «Osadel oli mitu eelistust, sõltub sellest, millisesse järjekorda neid panna.»
Morozov usub, et suurem osa sotsiaaldemokraatidest lahkus koosolekult mõttega toetada Marina Kaljuranda.
Morozov ütles, et tema eelistus saab selgeks neljapäeval, kui ta kohtub Saare vallavolikogu liikmetega ja räägib tänasest juhatuse koosolekust. «Kindlasti on selle aja peale meie inimestel rohkem informatsiooni, et teha lõplik otsus.»
SDE peasekretär Kristen Kanarik ütles varasemalt Postimehele, et selle, kuidas hääletatakse valimiskogu teises voorus, otsustavad poolsada SDEsse kuuluvat valijameest tema sõnul juba laupäeval, kui on selge, millised kaks kandidaati pääsevad viimasesse vooru. Ta rõhutas, et sotside kindel soov on president valimiskogus ära valida.


description: Peaminister Taavi Rõivas lendab täna õhtul pärast valitsuse kabinetinõupidamist Iisraeli, kus osaleb Iisraeli endise presidendi ja peaministri Shimon Peresi matustel.

title: Rõivas osaleb Shimon Peresi ärasaatmisel Iisraelis

maintext:
«Shimon Peresi rolli on Iisraeli ja maailma ajaloos raske üle hinnata. Presidendi ja peaministrina töötas ta ennastsalgavalt Lähis-Ida rahu nimel, mille eest pälvis ka Nobeli rahupreemia,» lausus peaminister Taavi Rõivas, kes sõidab lahkunud Iisraeli ajaloo suurkujule Eesti nimel viimast tunnustust avaldama.
«Eestis mäletatakse senini suure alustähega Riigimees Shimon Peresi märgilise tähendusega visiiti Eestisse 2007. aastal. Eesti ja Iisraeli suhted on sellest ajast muutunud vaid tihedamaks ja tugevamaks,» lisas peaminister pressiteate vahendusel.
Iisraeli ekspresident ja Nobeli rahupreemia laureaat Shimon Peres suri ööl vastu kolmapäeva 93-aastasena. Peres sai 13. septembril insuldi ja oli sestpeale Tel Avivi lähedal haiglas intensiivravis.


description: Tallinna ringkonnakohus arutas täna Autorolli tsiviilasja, muuhulgas ka seda, kas kas nõude osaline pööramine endise välisministri ja praeguse riigikogu saadiku Keit Pentus-Rosimannuse vastu oli ikka pädev, ning langetab otsuse oktoobris.

title: Kohus langetab Autorollo tsiviilasjas otsuse oktoobris

maintext:
Kohus määras otsuse kuulutamise ajaks 21. oktoobri, ütles Tallinna ringkonnakohtu pressiesindaja Anneli Vilu Postimehele.
Riigikohus saatis tänavu aprillis Autorollo tsiviilasja osaliselt tagasi uueks arutamiseks Tallinna ringkonnakohtusse. BNSi andmetel jättis riigikohus osa hageja nõudeid kostjate vastu rahuldamata, kuna nõude aluseks esitatud asjaolud jäid maa- ja ringkonnakohtus osaliselt tõendamata. Ülejäänud nõuete osas tühistas riigikohus ringkonnakohtu otsuse materiaalõiguse vale tõlgendamise ja menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõttu ja saatis asja uueks arutamiseks Tallinna ringkonnakohtule.
Riigikohus menetles OÜ Autorollo pankrotihaldurite hagi Rain Rosimannuse, Keit Pentus-Rosimannuse, Autorollot nõustanud advokaadi Siim Roode ja NJORD Advokaadibüroo OÜ, endise ärinimega MAQS Law Firm Advokaadibüroo, ning Siim Roode 100-protsendilise kontrolli all olnud Osaühingu Roode & Partnerid vastu. Kokku esitasid pankrotihaldurid kostjate vastu viis nõuet. Esimene neist oli seotud OÜ AutoHills asutamisega ja Autorollo vara sellele üleandmisega, teine kassaraha väidetava kadumisega, kolmas pankrotimenetluse väidetava blokeerimisega, neljas Autorollo võlgnike võlgade Autorollo asemel kolmandatele isikutele tasumisega ja viies Autorollo vara ehk auto, haagiste, sülearvuti ja kontoritarvikute väidetava kõrvaletoimetamisega.
Riigikohus jättis pankrotihaldurite teise ja kolmanda nõude tervikuna kõigi kostjate vastu rahuldamata. Samuti jäid hageja neljas ja viies nõue Rain Rosimannuse ja Keit Pentus-Rosimannuse vastu täielikult rahuldamata ja Siim Roode ning NJORD Advokaadibüroo OÜ vastu osaliselt rahuldamata. Riigikohus nõustus selles osas Tallinna ringkonnakohtuga, leides, et olulised asjaolud olid tuvastatud ja menetlusõiguse norme ei ole rikutud. Kuna kostja Osaühing Roode & Partnerid kustutati 17. septembril 2015 äriregistrist ja sellel ei olnud õigusjärglasi, siis lõpetas riigikohus asja menetluse Osaühingu Roode & Partnerid vastu esitatud nõuete osas.
Riigikohus tühistas Tallinna ringkonnakohtu otsuse esimese ja osaliselt ka neljanda ning viienda nõude osas ning saatis asja selles osas uueks läbivaatamiseks ringkonnakohtule. riigikohus leidis, et maa- ja ringkonnakohus jätsid kindlaks tegemata hageja nõuete rahuldamise eeldused, rikkudes sellega materiaalõiguse ja kohtumenetlusõiguse norme. Asja uuel läbivaatamisel peab ringkonnakohus uuesti hindama, kas on alust rahuldada hageja esimene nõue Rain Rosimannuse, Keit Pentus-Rosimannuse, NJORD Advokaadibüroo OÜ ja Siim Roode vastu ning kas on alust rahuldada hageja neljas ja viies nõue veel vaidluse all olevas osas NJORD Advokaadibüroo OÜ ja Siim Roode vastu.
Enne riigikohtu aprillikuist lahendit tuli kaasuses lahend mullu juuni lõpus, kui Tallinna ringkonnakohus pööras osa transpordifirma Autorollo pankrotinõudest ka välisminister Keit Pentus-Rosimannuse vastu. Tallinna ringkonnakohus tühistas maakohtu otsuse osas, millega Autorollo nõue tütarfirma asutamisega tekitatud kahju osas jäeti Keit Pentus-Rosimannus vastu rahuldamata ja vähendati kahjuhüvitist 43 765, 26 euro võrra.
Ühtlasi tühistas ringkonnakohus alama astme kohtu otsuse osas, millega Autorollo nõue pankrotimenetluse blokeerimise osas Siim Roode ja NJORD Advokaadibüroo OÜ vastu rahuldati ning millega Autorollo nõue vara kõrvaldamisega Rain Rosimannus vastu rahuldati.
Tühistatud osas tegi ringkonnakohus uue otsuse, millega Autorollo tütarfirma asutamisega tekitatud kahju nõue rahuldati kõigi kostjate vastu summas 163 817, 67 eurot, Autorollo nõue pankrotimenetluse blokeerimise osas jäeti ka Siim Roode ja NJORD Advokaadibüroo OÜ vastu rahuldamata ning OÜ Autorollo vara kõrvaldamisega seotud nõue jäeti Rain Rosimannus vastu rahuldamata. Ülejäänud osas jäi maakohtu otsus muutmata.
«Mõista Siim Roodelt, Rain Rosimannuselt, OÜ-lt Roode & Partnerid, NJORD Advokaadibüroo OÜ-lt ja Keit Pentus-Rosimannuselt solidaarselt välja OÜ Autorollo kasuks hageja tütarfirma asutamisega tekitatud kahjudega seotud nõude rahuldamiseks kahjuhüvitis 163 817 eurot 67 senti, viivis 34 673 eurot 92 senti ning viivis põhinõudelt alates mullu 1. juulist kuni kohustuse täitmiseni,» seisab ringkonnakohtu suvises otsuses.
Välisminister Keit Pentus-Rosimannuse isa Väino Pentuse transpordifirma Autorollo pankrotikaasust arutanud Harju maakohus ei rahuldanud tunamullu juuni lõpus hagejate nõuet Pentus-Rosimannuse vastu, küll aga tuli maakohtu hinnangul teistel Autorolloga seotud isikutel, sealhulgas ministri abikaasal pankrotipessa raha maksta.
Maakohtu otsuse resolutsioonist ilmnes, et kohus jättis hagi kostja Keit Pentus-Rosimannuse vastu täielikult rahuldamata, samas mõistis kostjatelt Siim Roodelt, Rain Rosimannuselt, MAQS Law Firm Advokaadibüroo OÜ-lt ja OÜ-lt Roode & Partnerid hageja esimese nõude osaliseks rahuldamiseks hageja kasuks solidaarselt välja 135 657,98 eurot. Sellest 120 052,41 eurot oli põhinõue ning 15 605,57 eurot on kohtulahendi tegemise päevaks sissenõutavaks muutunud viivis.
Ühtlasi mõistis maakohus mullu suvel Roodelt ja MAQS Law Firm Advokaadibüroo OÜ-lt hageja erinevate nõuete katteks välja 21 501 eurot ning tulevikus sissenõutavaks muutuv viivis 19 028 euro ulatuses.
Roodelt, MAQS Law Firm Advokaadibüroo OÜ-lt ja OÜ-lt Roode & Partnerid pidi maakohtu otsusel veel tasuma hagejale erinevate nõuete katteks 16 776 eurot, millele lisandus 14 845 eurot tulevikus sissenõutavaks muutuva viivise katteks.
Veel tuli Rain Rosimannusel tasuda hagejale 181,84 eurot ning lisaks ka 160 eurot tulevikus sissenõutavaks muutuva viivise katteks.
Hageja teine nõue 220 889,65 euro ja viivise väljamõistmiseks jättis maakohus tunamullu suvel kõigi kostjate suhtes täielikult rahuldamata.
Autorollo pankrot kuulutati välja 2011 aastal. 2012. aastal esitas pankrotitoimkonna kontrolli alla liikunud Autorollo ligi 580 000-eurose tsiviilhagi Keit Pentus-Rosimannuse, Rain Rosimannuse ja advokaat Siim Roode ning Roode osalusega ettevõtete Roode & Partnerid ning MAQS Law Firm Advokaadibüroo vastu.
Hageja näeb neil süüd Autorollo võlausaldajate kahjustamises ja ettevõttest vara väljaviimises.
Kohus vabastas hagist eraisiku pankroti läbimise tõttu ministri isa Väino Pentuse, kellele Autorollo kuulus. Protsess algas 2014. aasta juunis.


description: Põhja-Tallinna linnaosavanema Raimond Kaljulaiu sõnul pole Edgar Savisaarele enam mõtet Keskerakonna auesimehe kohta pakkuda ja juriidilist positsiooni ning tervist arvestades ei peaks Savisaar kindlasti erakonna esimehena jätkama.

title: Kaljulaiu sõnul ei ole mõtet Savisaarele Keskerakonna auesimehe kohta pakkuda

maintext:
«Lugedes Edgar Savisaare toetajate viimaste päevade avaldusi, mõistan hästi, mida püütakse saavutada. Püütakse jätta muljet, et tehakse jõuga ära. Tahetakse näidata, et nad on head ja oleksid võitnud, kuid teine pool kasutas ebaausaid võtteid,» ütles Kaljulaid sotsiaalmeedias.
Kaljulaiu sõnul tahetakse sellega juba ette kujundada arvamus, et uus juhtkond ei ole legitiimne. «Sellepärast väidetakse, et peasekretäri vahetus oli vastuolus erakonna põhikirjaga, hirmutatakse, et kongress ei esinda kõiki erakonna liikmeid,» märkis Kaljulaid. «Selline põletatud maa taktika ei ole mõistlik,» lisas Kaljulaid.
«Minu soovitus Jüri Ratasele ja Kadri Simsonile selles olukorras on lihtne. Edgar Savisaarele tuleb teha üheseltmõistetav pakkumine, kuid sellele vastamine peaks olema seotud kindla tähtajaga kõige lähimas tulevikus,» ütles Kaljulaid. «Näiteks volikogu toimumise päevaks peab olema kokkulepe sõlmitud. Kui erakonna esimees nõustub, siis nõustub. Kui mitte, siis mitte.»
«Minu soovitus Savisaarele on pakkumisega nõustuda, sest mingit «oma» kongressi ei õnnestu korraldada ja esimeheks erakond Savisaart enam ei vali,» ütles Kaljulaid.
Kaljulaiu hinnangul ei ole praeguses olukorras auesimehe kohta Savisaarele enam mõtet pakkuda. «Vastasel juhul riskib uus juhtkond sellega, et erakonnal on auesimees, kelle puhul tuleb pidevalt rõhutada, et tema meie seisukohti ega erakonda enam ei esinda.»
Kaljulaiu sõnul on raske mõista, mis on nende inimeste eesmärk, kes moodustavad praegu Edgar Savisaare lähikonna, teda aitavad ja talle nõu annavad. «Mitmed neist on üsna hiljuti Keskerakonda tulnud või siis viimastel aastatel esile tõusnud inimesed. Kas nad tõesti ei mõista, et nad oma tegevusega aitavad kaasa erakonna lõhkumisele? Minu meelest ei ole tark saagida oksa, millel ise istud,» märkis Kaljulaid.
Kaljulaiu hinnangul võiksid kõik keskerakondlased endalt praegu küsida, mis on praeguses olukorras parem Eestile, mis on parem Keskerakonnale ja lõppude lõpuks ka Edgar Savisaarele endale. «Arvestades tema juriidilist positsiooni aga ka tervist – jätkamine kindlasti mitte.»


description: Parlamendi vanematekogult presidendiks kandideerimise ettepaneku saanud Kersti Kaljulaid kohtub täna hommikul riigikogu fraktsioonidega, et koguda oma kandidatuurile toetust.

title: Fotod: riigikogu saadikurühmad kohtuvad Kersti Kaljulaiuga

maintext:
Kell 9 kohtus Kaljulaid Reformierakonna fraktsiooniga, mille liikmetel olid eileõhtuse seisuga tema suhtes kõige rohkem eriarvamusi. Esmalt kohtusid Kaljulaiuga saadikurühma liikmed ning seejärel arutab teemat veel ka erakonna juhatus, kes seejärel kujundab ühise seisukoha. Reformierakonna fraktsioon on praeguse parlamendikoosseisu suurim, koondades 30 riigikogu saadikut.
Kell 10 alustas Kaljulaid kohtumist kaheksaliikmelise Vabaerakonna fraktsiooniga, kus veel eile õhtul oli samuti kahtlejaid. Partei esimees Andres Herkel on samas ERRile öelnud, et see, kas vabaerakondlased annavad Kaljulaiu ülesseadmiseks allkirja, selgub täna, kuid riigikogu hääletusel võib ta Vabaerakonna toetusega arvestada.
Hiljem kohtub Kaljulaid ka teiste riigikogu fraktsioonidega, misjärel tuleb täna pärastlõunal taas kokku parlamendi vanematekogu, kuhu kuuluvad riigikogu juhatuse liikmed ja fraktsioonide esimehed. Vanematekogus selgub, kas Kaljulaid saab kokku valituks osutumiseks vajalikud 68 toetushäält.
Vähemalt 68 allkirja loodetakse paberile saada juba enne laupäeva, mil peaks toimuma kandidaadi ülesseadmine. See annaks kindlustunnet, et Kaljulaiu kandidatuuril on parlamendis piisav toetus. Riigikogus algab hääletamine esmaspäeval kell 13.


description: Reformierakonda kuuluv riigikogu liige Imre Sooäär väljendas täna sotsiaalmeedias kahtlust, et osa riigikogu poliitilistest jõududest on otsustanud presidendivalimised taas põhja lasta.

title: Sooäär: tundub, et osad jõud on otsustanud ka seekord presidendivalimised põhja lasta

maintext:
Sooäär märkis pärast uueks presidendikandidaadiks pakutud Kersti Kaljulaiuga kohtumist, et talle jättis ta positiivse mulje. «Kohati parema, kui nii mõnigi teine presidendikandidaat, kes siin laua taga istunud. Täpsed ja sisukad vastused küllaltki rasketele küsimustele. Enesekindlus, julgus ja värske vaade teevad talle au. Mina toetaksin küll, kui ta üles seatakse,» kinnitas ta.
Siiski jääb Sooääre hinnangul selgusetuks, miks lükati kõrvale väga tugev kandidaat Jüri Luik. Tema sõnul lubas Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimees Mart Helme valimiskogust lahkudes, et ainuke presidendikandidaat, keda ka EKRE toetaks, on Luik. «Üle öö olid seisukohad vastupidised. Tundub, et osad jõud harrastavad endiselt mängurlust ja kui nii, siis jääb president ka seekord valimata. Oleks aeg liivakastimängud lõpetada ja tõepoolest ühe väärika kandidaadi taha koonduda, mitte ainult näiliselt,» ütles ta.
Sooäär täpsustas hiljem, et küsimus pole Reformierakonnas, ja kordas, et pigem tundub, et osa poliitilistest jõududest riigikogus on otsustanud ka seekord valimised põhja lasta. «Vahet pole, kes üles seatakse,» lisas ta.
Parlamendi vanematekogult eile presidendiks kandideerimise ettepaneku saanud Kaljulaid kohtub täna kõigi riigikogu fraktsioonidega, et koguda oma kandidatuurile toetust. Seejärel tuleb täna pärastlõunal taas kokku parlamendi vanematekogu, kuhu kuuluvad riigikogu juhatuse liikmed ja fraktsioonide esimehed. Vanematekogus selgub, kas Kaljulaid saab kokku valituks osutumiseks vajalikud 68 toetushäält.
Vähemalt 68 allkirja loodetakse paberile saada juba enne laupäeva, mil peaks toimuma kandidaadi ülesseadmine. See annaks kindlustunnet, et Kaljulaiu kandidatuuril on parlamendis piisav toetus. Riigikogus algab hääletamine esmaspäeval kell 13.


description: 1. jalaväebrigaadi, toetuse väejuhatuse logistikapataljoni ja Vahipataljoni sõdurid vandusid täna truudust Eesti riigile.

title: Üle tuhande sõduri vandus truudust Eestile

maintext:
«Sõduri baaskursusega on ajateenistuse esimene etapp edukalt läbitud. Kindlasti ei tähenda see, et edaspidi läheb kergemaks, vastupidi, väljaõppinud sõdurini on veel pikk tee minna. Professionaalse instruktorkoosseisu ja motiveeritud ajateenijate koostöös olen aga kindel, et jõuame selle eesmärgini,» ütles 1. jalaväebrigaadi ülem kolonelleitnant Veiko-Vello Palm.
Juuli alguses 1. jalaväebrigaadis teenistust alustanud ajateenijate sõduri baaskursus kestis üksteist nädalat ja esmakordselt viidi seda terve brigaadis läbi uuendatud kujul. Kursuse eesmärk on õpetada ajateenijatele üksikvõitleja oskuseid ja treenida neid võimalikult kiiresti välitingimustes hakkama saama, teatas kaitseväe peastaap pressiteate vahendusel.
Tulevased reservlogistikud andsid truudusetõotuse Ämaris toimunud pidulikul rivistusel.
«Läbides sõduri baaskursuse, sooritades eksameid ning rännaku, tõestasite esmajoones just iseendale oma teotahet ja kindlust raskuste ületamisel. Kandke meie väeosa logistikapataljoni tuld sülgava terasdraakoni embleemi au ja kohusetundega,» ütles toetuse väejuhatuse logistikapataljoni ülem kolonelleitnant Andres Kraav.
Sõduri baaskursuse viimaseks pingutuseks olid selle nädala alguses toimunud rännakud. Rännaku kestel tuli sõduritel täita kontrollpunktides erinevaid ülesandeid, millega hinnati üksikvõitleja baasoskuste omandamist.


description: Keskerakonna juhatuse liige Yana Toom nentis usutluses venekeelsele Postimehele, et nii Savisaare kui ka Simsoni leer on süüdi parteis äsja uuesti lahvatanud konfliktis, ent rõhutab, et pearolli mängib siin vastaspoole solvavad sõnavõtud erakonna esimehe Edgar Savisaare suunal.

title: Yana Toom: Mailis Reps on väga halvasti kasvatatud naine

maintext:
Mailis Reps on öelnud, et Savisaare ümber on jäänud mõned üksikud fännid. Mida arvate sellisest sõnavõtust?
Arvan, et Mailis Reps on väga halvasti kasvatatud naine. Tuletaksin talle meelde, et just Savisaar tegi temast haridus- ja teadusministri ning seda siis, kui ta oli kõigest 24-aastane. Edgar tegi ränga vea.
Reps ütles pühapäeval enne Keskerakonna juhatuse koosolekut, et tõenäoliselt saboteeris ei keegi muu kui Savisaar tema võimalust pääseda valimiskogus presidendivalimiste teise vooru.
«Edgar Savisaare loodud erakonnas on tuhandeid inimesi, kes on sügavalt haavunud Mailis Repsi avaldustest.»
Mailis Reps valetab. Kui keskfraktsioonist poleks 13 Savisaare toetajat andnud Repsi toetuseks allkirja, poleks tema kandidatuur üldse kõne allagi tulnud. Savisaare leeri hääled tegid temast presidendikandidaadi. Lisaks tegime me kõik, kaasa arvatud mina, tema toetuseks kampaaniat.
Nii et Reps peaks Savisaare toetajatele võlgnema tänu presidendikandidaadiks esitamise eest?
Ta võlgneb seda kõikidele. Siinkohal oleks sobilik meenutada järgmist kõnekäändu: «Tõmbad mind korra haneks – häbi olgu sul. Tõmbad mind teist korda haneks – häbi olgu mul.» (Inglise keeles «Fool me once, shame on you. Fool me twice, shame on me.») Käesoleval juhul on loomulikult minul häbi.
Olete öelnud, et erakond läheb lõhki, kui «see seltskond» jätkab samas vaimus. Kui tõenäoline on selline arengukäik?
Oleme Jüri Ratasega viimastel päevadel telefoni teel sagedasti ühendust pidanud ja me mõlemad leiame, et konflikt on tõsine. Selmet seda süvendada, oleks vaja läbi rääkida.
Ent alati, kui võtan lahti ajalehe ja loen uudiseid, leian sealt, et Mailis on jälle öelnud midagi Savisaare kohta. Olen ikkagi väga õnnelik, et viibin sellest kõigest eemal (Yana Toom töötab praegu Brüsselis – toim.) ja mul puudub vajadus nende inimestega isiklikult kokku puutuda.
Praegu on väga raske pidada konstruktiivset dialoogi. Ootame ära, mil emotsioonid vaibuvad, kuigi miski ei viita praegu sellele.
Erakonnas on alanud nüüd võimuvõitlus. Kes on selles süüdi?
Tegelikult on selles süüdi kõik, kaasa arvatud meie pool. Asi on selles, et meil oli ühine kandidaat. See uinutas teatud ajaks valvsuse: ühine valimiseelne kampaania sidus erakonda. Aga nagu tuli välja, oli teisel poolel varuks plaan ja kui tekkis sobiv hetk, – kui Mailis Reps ei pääsenud valimiskogus teise vooru – kutsuti kokku erakonna juhatuse koosolek, kuhu teatud isikud saabusid juba varem kokku lepitud kavaga. Demokraatia seisukohalt oli tegemist vaenuliku ülevõtmisega: erakonna pangakontod ja büroo võeti üle. Seda tehti juhatuse enamuse otsusega. Neid on üheksa, meid kaheksa. Tegelikult oli tol hetkel nende ülekaal isegi suurem. Meist oli kohal ainult kolm. Seda teati kohe vara ette ja nii need üheksa tõstsidki üheaegselt käe püsti.
Mida on vaja teha, et vältida partei lõhenemist?
Erakonda ühendab ühine töö valijate hüvanguks. Kahjuks ei ole sel praegu tähtsust. Kui erakonnas valitseb seisak, siis me jääme poriauku kinni. Ma olen hetkel Brüsselis hõivatud, mida teised soovivadki. Keskparteis käib praegu võimuvõitlus ja emotsioonid löövad üle pea. Ent need, kes tahavad saada tsentristide etteotsa, peaksid tegema endast kõik, et ületada lõhet. Kahjuks neil ei õnnestu see. Edgar Savisaare loodud erakonnas on tuhandeid inimesi, kes on sügavalt haavunud Mailis Repsi avaldustest. Ja täna ei ole mul selge, kuidas nad kavatsevad ületada kuristikku, mis süveneb parteis iga järgneva solvava sõnavõtuga Edgar Savisaare aadressil.


description: Peale mõneminutilist vaidlust Postimehega, miks üldse peaks huvi tundma riigikogulaste kuluhüvitiste kasutamisharjumuste vastu, asus riigikogu liige Tanel Talve selgitama, mille peale kulub tema hüvitis.

title: Riigikogulane Tanel Talve kuluhüvitistest: milles küsimus?

maintext:
«Minu kuluhüvitised on põhiliselt läinud Eestis ringi sõitmise peale. Olen sõitnud mööda külaseltse ja kohtunud inimestega, mis on üks riigikogu liikme tööülesandeid. Teine osa on läinud inimeste Toompeale transportimise peale. Palju üle jääb, võite ise arvutada,» sõnas Talve.
«Te kirjutate selliseid pealkirju nagu kuluhüvitisi kasutavad inimesed on riigivargad. Kas ma olen varastanud selle raha? Kas ma olen seda valesti kasutanud?»
«Meedia üritab jätta muljet nagu riigikogulased oleksid kõik vargad. Mina magan öösel väga rahulikult. Ma ei ole seda raha kuskil kallis restoranis maha laristanud,» lisas ta. «Minu auto, mis paljudele pinnuks silmas on- see sõidab gaasiga. Minu auto kütusekulu on väiksem kui mõnel Škoda omanikul,» täpsustas Talve.
«Ma ei ole kuluhüvitistesse lisanud kõiki tööreisegi. Kui ma lähen näiteks Saaremaale rahvaga kohtuma, ei küsi ma nende praamipiletitegi eest raha tagasi. Mul on tõesti palju sõitmist mööda Eestit. Kõik tšekid ei jõuagi raamatupidaja kätte,»seletas ta.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Kuhu edasi, Euroopa? 28 karikatuuri pärast Brexitit
Me teame, mis lahutab Euroopa riike. Sellist natsionalismi kasvu ei ole Euroopas nähtud pärast 1930. aastaid. Me teame, et unistus rahumeelsest Euroopast, mis täitub ELi aina tihedama koostöö kaudu, on sattunud surve alla. Teisisõnu, me teame, et tegu ei ole kõigest mööduva kriisiga, teame, et Euroopa seisab praegu ristteel.


description: Saaremaal Saiklas Kuivastu maantee ääres põllul kasvavad päevalilled ahvatlesid möödasõitjaid pildistamiseks peatust tegema ja suurte õite taustal poolalasti poseerima, kirjutab Saarte Hääl.

title: Saaremaa päevalillepõld meelitas poolalasti pilte tegema

maintext:
«Nägin seal rahvast igasuguses variatsioonis, mõni daam kiskus seal isegi püksid jalast ära,» ütles Saaremaa aasta põllumees Aarne Põri, kes Saikla mehena põllust tihti mööda sõidab. «Oli nii, et osa istus maas ja ajas pükse jalast ära, osa vaatas tee ääres. Mis nad seal tegid, ma ei küsinud,» rääkis Põri.
Aasta põllumehe sõnul paistab lugu olevat sedamoodi, et mida paljamalt sa lillepõllu peal pildi saad, seda rohkem teised neid vaatavad.
Viie hektari suurust põldu hariv Saaremaa hinnatumaid mahetootjaid Ivo Salm ütles, et temagi on põllust mööda sõites sageli mõnda autot peatumas näinud, ent kui ta nädalavahetusel põldu koristas, oli seal korraga üle kümne auto. «Pildistati, roniti põllule, korjati õisi,» sõnas Salm.


description: Eesti ja Poola uurijad alustasid kriminaalmenetluse seoses suureulatusliku pettusega ning sellele järgnenud rahapesuga. Kahjusumma küündib üle viie miljoni euro.

title: Eesti ja Poola võimud uurivad üle viie miljoni euro suurust pettust

maintext:
Kahtlustuse kohaselt tegeles Eestist ja Poolast pärit isikute grupp 2014.-2015. aastal ettevõtetelt raha väljapetmisega, kasutades selleks vahekohut, mis pole tegelikkuses kunagi eksisteerinud. Tegemist oli piiriüleste kuritegudega, mistõttu oli Eesti ja Poola õigusasutuste vahel loodud menetluste efektiivsemaks läbiviimiseks ühine uurimisrühm, teatasid keskkriminaalpolitsei ja riigiprokuratuur ühises pressiavalduses.
Uurimisrühma tegevuse tulemusena toimusid möödunud nädalal mõlemas riigis koordineeritud ja samaaegsed läbiotsimised ning kahtlustatavate kinnipidamised ja ülekuulamised. Poola kohus otsustas võtta peamiste kahtlusalustena kolmeks kuuks vahi alla ühe Poola ja ühe Eesti kodaniku.
«See on hea näide tõhusast rahvusvahelisest koostööst. Ilma liigse bürokraatia ja kiire infojagamisega suutsime koguda tõendeid suuremahulise kelmuse kohta. Kuigi reaalne kahju oli viis miljonit eurot, üritati välja petta mitukümmend miljonit eurot,» ütles Eestis antud kriminaalmenetlust juhtiv riigiprokurör Piret Paukštys.
«Politsei panustab aina enam rahvusvahelistesse uurimisrühmade töösse, et võimalikult operatiivselt ja tõhusalt piiriülese majanduskuritegevusega võidelda. Poolaga meil senine koostöö sellisel kujul puudub, ent menetluse käik annab põhjust rahuloluks,» kinnitas keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude büroo juht Janek Maasik.
Kriminaalasja kohtueelset menetlust Eestis viib läbi keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude büroo ning juhib riigiprokuratuur.


description: Euroopa liikluspolitseinikke ühendav võrgustik TISPOL viib täna läbi ühise hoogtegevuse liikluse rahustamiseks. Eestis töötavad politseinikud paikades, kus lähiaastatel on juhtunud raskete tagajärgedega õnnetusi.

title: Politseinikud üle Euroopa töötavad täna selle nimel, et liiklejad tervena koju jõuaksid

maintext:
Riikide-ülese ja laiahaardelise projektiga EDWARD (European Day Without a Road Death) soovitakse Euroopas esmakordselt päev õhtusse saata liikluses ainsatki inimelu kaotamata, teatas politsei- ja piirivalveameti (PPA) pressiesindaja.
Euroopas lahkub iga päev kodust 70 inimest, kes liiklusõnnetuse tõttu sinna kunagi ei naase ja pea 400 liiklejat jõuab soovitud sihtkoha asemel hoopis haiglavoodisse.
PPA politseikapten Sirle Loigo sõnul on projekti eesmärk, et täna ja ka ülejäänud päevadel jääksid inimesed teedel ja tänavatel terveks. «Mõeldes, kui palju elusid jääb elamata hõlpsasti välditavate liiklusõnnetuste pärast, siis läheb meel kurvaks,» tõdes ta.
Esimest korda läbiviidav projekt EDWARD kutsub üles kõiki inimesi hoolivalt ja eeskujulikult liiklema ning mõtlema enda käitumise tagajärgedele. Eesti liikluspildist rääkides ütles Loigo, et hukkunud ja kannatada saanud inimeste arv küll langeb, kuid kukkumine võiks olla suurem ja püsida stabiilsena.
«Meie liikluskultuuri paranemisele saavad kõik igapäevaselt panustada. Suured muutused saavad alguse väikestest tegudest,» leidis politseikapten ja tõi positiivse näitena välja algatuse Teomeeter, mis aitab väikeste ja lihtsasti elluviidavate tegudega Eestit paremaks muuta.
Loigo sõnul muutuks liiklus palju turvalisemaks, kui inimesed peaksid kinni piirkiirusest ja sõidaksid teeoludele vastava kiirusega. «Leian, et iga liiklussurm on ärahoitav. Jätkuvalt tapab liikluses kiirus, aga ka alkoholi tarvitanud juht. Kui me tahame, et teed ja tänavad oleksid turvalisemad, siis peame alustama iseendast. Täna on kõigil võimalus näidata, kui turvaliselt ja eeskujulikult me tegelikult oskame liigelda,» märkis Loigo.
Kümme aastat tagasi hukkus aastas liikluses 207 inimest ning alates 2012. aastast on liikluseõnnetuse tagajärjel surma saanute arv püsinud alla saja. Tänavu on liiklusõnnetustes surma saanud 45 ja vigastada 1336 inimest. Joobes roolikeerajate põhjustatud õnnetuste tõttu suri neli ja sai kannatada 152 inimest.


description: Esimese Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskiriku kogudusena pakub pagulasperele eluaset ning tuge Eestis kohanemisel luteri kiriku Risti kogudus Harjumaal.

title: Esimene kirikukogudus pakub pagulasperele eluaset

maintext:
Risti koguduse õpetaja Annika Laats ütles BNS-ile, et lähinädalatel saabub Eestisse perekond Süüriast, kes paigutatakse elama Harju-Risti külla kogudusele kuuluvasse hoonesse. Neljaliikmelises perekonnas on lisaks vanematele ka kaks last: viieaastane poiss ja seitsmeaastane tüdruk.
Möödunud aasta suvel pöördus riik Eesti kirikute poole palvega kaaluda võimalust majutada saabuvaid peresid kogudustesse, sõnas Laats ja lisas, et Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) kirikuvalitsus edastas palve kogudustele.
«Kuna Risti kogudusele kuulub hoone, mille ühes tiivas oleme juba mõnda aega pakkunud peavarju Eesti abivajajatele, siis vastasime palvele jaatavalt,» ütles Laats. Tema sõnul tunnistas sotsiaalministeerium pinna sobilikuks, ent remontivajavaks.
Riik eraldas eluruumide remondiks raha ning lisaks kogus ruumide korrastamiseks annetusi ka kogudus. Laatsi sõnul oli koguduse panuseks umbes 5000 eurot
«Oleme vist tõesti esimeste koguduste seas, kelle juurde pagulased saabuvad, sest meil olid ruumid olemas ning vajalikud remonttööd said suve jooksul lõpule viidud,» sõnas Laats.
Sotsiaalministeeriumi rahvusvahelise kaitse poliitika juht Triin Raag ütles BNS-ile, et Eestisse saabunud põgenikele majutuse leidmisega on toeks olnud varasemalt ka MTÜ Koidu Kodu Tartus, kes pakub eluaset ühele perekonnale. MTÜ pakkumist pagulaste majutamiseks vahendasid sotsiaalministeeriumile EELK ja kirikute nõukogu.
Laatsi sõnul on oktoobris Harju-Ristile saabuv perekond usutunnistuselt moslemid.
Ta märkis, et Harju-Risti kandis tegutsevad ettevõtted on palganud töötajaid nii Lõuna-Eestist kui Ida-Virumaalt. «Usume, et ka saabuvad pagulased leiavad siin endale rakendust,» sõnas Laats. «Risti kooli õhkkond on soe ja toetav ning nemadki on valmis sõjapõgenikest lapsi oma hoole alla võtma,» lisas kirikuõpetaja.
EELK Risti kogudus esitas tänavu aprillis riigile taotluse, milles soovis 16 000 eurot toetust. Selle rahaga soovis ta Risti kogudusele kuuluvas hoones remontida ja kohandada pagulasperede vastuvõtmiseks elamispinnad kahele perele.
Harju-Risti küla asub Harjumaal Padise vallas. Külas elab pisut üle 300 inimese.
Seni on Eesti Euroopa rändekava alusel vastu võtnud 60 sõjapõgenikku. Neist 27 on lapsed, 15 naised ning 18 mehed.


description: Postimees koostas graafikul ülevaate, kes kuulub praeguses Keskerakonna võimuvõitluses esimehe Edgar Savisaare ja kes tema vastaste leeri.

title: Interaktiivne ülevaade: kes kuulub Keskerakonna võimuvõitluses Savisaare leeri

maintext:
Lisatud galerii!
BLOGI: Trump ja Clinton pidasid vägeva teledebati
Clinton: meest, keda on võimalik Twitteri säutsuga provotseerida, ei tohiks oma sõrmi kuidagi tuumanupu lähedale saada
Trump: Minu parim omadus on minu olemus. Mul on võitja loomus!


description: Neljapäeval või reedel lendab presidendikandidaat Kersti Kaljulaid Luksemburgi, et oma senises töökohas Euroopa kontrollikojas üle anda oma töökohustused. Tema mandaat jääb uue eestlase kinnitamiseni kanda kontrollikoja presidendil.

title: Kaljulaid lendab Luksemburgi töökohustusi üle andma

maintext:
Kersti Kaljulaid ütles ETV saates «Pealtnägija», et lendab lähiajal Luksemburgi.
«Et jääda korrektseks, lähen oma endise tööandja juurde, keda olen muidugi hoidnud sündmustega kursis. Teen seal korraliku lahkumisavalduse. Selgitan asjaolusid, miks nii järsku,» vastas Kaljulaid Mihkel Kärmase küsimusele, millega ta täidab loetud päevad, mis on jäänud Riigikogu vooruni, kus ta tõenäoliselt presidendiks valitakse.
«Seda tuleb teha ka sellepärast, et meie institutsioon ootab juba mõnda aega uut eestlast, ja teda ei ole. Praegu jääb seega, reeglite järgi, seni, kuni uus eestlane jõuab kontrollikotta, minu mandaat kanda kontrollikoja presidendile. Temast saab Eesti liige, samal ajal kui ta on Saksamaa liige. Ja president. Tema võtab selle rolli üle reedel meie eelmiselt presidendilt,» selgitas Kaljulaid.
«Mina olen kontrollikoja kõige staažikam liige meie vana presidendi järel. Sellises olukorras on minu roll korraldada vanale presidendile hüvastijätt ja uuele ametisseastumine. Need sündmused on kõik korraldatud. Oleks väga veider, kui ma sellel hetkel ei lendaks sinna»