authors:
Teet Malsroos
Ainsad Kes

description: Isamaa ja Res Publica Liidu rahvuslaste ühendus teeb Vabariigi valitsusele ettepaneku keelata kogu riigis Venemaa propagandakanalite edastamine.Ühenduse esimehe Tarmo Kruusimäe sõnul on Venemaa juba aastaid läbi propagandameedia valetanud, vassinud ja moonutanud tõde. „Venemaa on alustanud avalikku propaganda- ja meediasõda nii Eesti, Euroopa Liidu kui teiste lääneriikide ja NATO vastu.""Idanaabri telekanalid kutsuvad  üles vägivallale, õhutavad rahvuste vahelist vaenu ning püüavad destabiliseerida olukorda kogu Euroopas. Vältimaks oma riikliku julgeoleku ohtu seadmist tuleks need telekanalid sulgema. Tänane valitsuskoalitsioon peab mõistma, et homme võib olla juba hilja ning seepärast tuleks seda ennetada," lisas Kruusimäe. Georgia, Ukraina, Moldova, Läti, Leedu ja mitmed teised riigid on analoogse sammu juba astunud.

title: IRLi rahvuslaste ühendus: Vene meedia õhutab Eestis ja Euroopas vaenu

maintext:
Isamaa ja Res Publica Liidu rahvuslaste ühendus teeb Vabariigi valitsusele ettepaneku keelata kogu riigis Venemaa propagandakanalite edastamine.
Ühenduse esimehe Tarmo Kruusimäe sõnul on Venemaa juba aastaid läbi propagandameedia valetanud, vassinud ja moonutanud tõde. „Venemaa on alustanud avalikku propaganda- ja meediasõda nii Eesti, Euroopa Liidu kui teiste lääneriikide ja NATO vastu."
"Idanaabri telekanalid kutsuvad üles vägivallale, õhutavad rahvuste vahelist vaenu ning püüavad destabiliseerida olukorda kogu Euroopas. Vältimaks oma riikliku julgeoleku ohtu seadmist tuleks need telekanalid sulgema. Tänane valitsuskoalitsioon peab mõistma, et homme võib olla juba hilja ning seepärast tuleks seda ennetada," lisas Kruusimäe.
Georgia, Ukraina, Moldova, Läti, Leedu ja mitmed teised riigid on analoogse sammu juba astunud.


authors: Panthermedia Scanpix

title: Terviseamet: Eestis on tuvastatud üks Coxsackie haigusjuhtum, puhangut pole ei Eestis ega Lätis!

maintext:
"Pole vist enam meediaväljaannet, mis poleks kirjutanud ja inimest, kes poleks lugenud ridagi "hirmutavast" Coxsackie viirusest, mis pidavat levima meie lõunanaabrite juures ja on nüüd juba otsaga vallutanud või vallutamas Eestimaad," kirjutab Terviseamet suhtlusportaalis Facebook.
Nende juttude peale võeti Läti kolleegidega ühendust ja küsisiti, mis neil toimub. Selgus, et midagi ei toimu. "Kui nüüd just välja arvata, et ühe lasteaia ühes rühmas oli olnud väike puhang ehk rohkem kui kaks lööbega last. Arsti juurde on pöördutud, ühtegi analüüsi pole võetud, arst arvas, et Coxsackie. Ühe lapse ema kirjutas sotsiaalmeediasse, kirjutise korjas üles kohalik kanal ja edasist oleme me viimastel päevadel juba kõik kas servapidi kuulnud või kolelugusid peaaegu oma silmaga näinud," nenditakse Facebookis.
Terviseametile Eestis pole viimasel ajal haigestunutest teada andnud ükski tohter, nakkuskliinikusse ravile pole jõudnud ühtegi abivajajat, meie laborist on kinnituse saanud üks Coxsakcie haigestumisjuhtum ja see on kõik.
Viirus ise on olemas, kuulub enteroviiruste hulka ja aeg-ajalt sellesse haigestutakse. Hügieenireeglitest kinnipidamine on parim meetod selle tõve ennetamiseks. Enteroviiruste kohta saab lähemalt lugeda siit.

fasttext_language: et


description: Juhul kui sügisel külmetus külge hakkab, ürita vältida järgmist viit viga, õpetab Yahoo Health.

title: Viis viga, mida külmetudes mingil juhul teha ei tohi

maintext:
1. Sööd liiga palju ravimeid − parim ravi on puhkus ning üksnes igasugu teede ja tablettidega seda päris ära ei aja. Enesetunne võib sootuks halveneda, kui sööd läbisegi erinevaid ravimeid.
3. Käid tööl − kui üritad end tööl ärksana hoida kohvi ja C-vitamiini abil, pikendad nii enda haigusperioodi kui võid nakatada kolleege. Liigne kohvijoomine viib kehast vedelikke, mis on vajalikud haigusest toibumiseks.
4. Võtad aegunud ravimit − juhul kui sa pole ammu haige olnud, võib sinu kapis olla ravimeid, mille toimeaeg on ammu ületatud. Eriti ohtlik on süüa antibiootikume, mis on jäänud eelmisest ravikuurist üle. Kui arst ei ole sulle neid määranud, ära hakka omal käel tablette sööma.


description: Kui praegu näeb armastatud sarja ETVs algusest peale, siis sarja uued osad jõuavad televaatajani alles 2017. aasta alguses, kuna ERRi eelarve sel aastal sarja ekraanile toomist ei võimaldanud.

title: Armastatud nostalgiasarja "ENSV" uued osad jõuavad teleekraanile alles 2017. aastal


title: Rolf ja Saara: raskeim on saada tekst eesti keeles sama hästi kõlama kui see originaalis kõlas

maintext:
"Mul on alati pärast multikate lugemist nädal aega hääl ära, sest ma teen seal selliseid asju, et ma ise ka ei kujuta ette, et midagi niisugust mu kõrist välja võib tulla," räägib näitleja Saara Kadak, kuidas ta animafilmidele häält andmas käib.
«Mul on alati pärast multikate lugemist nädal aega hääl ära, sest ma teen seal selliseid asju, et ma ise ka ei kujuta ette, et midagi niisugust mu kõrist välja võib tulla,» räägib näitleja Saara Kadak, kuidas ta animafilmidele häält andmas käib.
Peagi jõuab kinoekraanidele animafilm «Trollid», mille peategelastele on hääle andnud laulja Rolf Roosalu ja näitleja Saara Kadak, originaalversioonis kõlab aga Justin Timberlake’i ja Anna Kendricki hääl.
Nii Rolf kui ka Saara ütlevad, et on varem multifilmides siin-seal väiksemaid sutse teinud, kuid peategelasele häält anda on see esimene kord. Saara arvates on väga tore, kui näitlejale selliseid tööotsi pakutakse.


title: KUHU MINNA, MIDA TEHA | Vudila Jõulumaal saab sõita saaniga, vaata jõuluetendusi ja meisterdada!

maintext:
Kogu pere mängumaa Vudila muutub talve saabudes vahvaks kogu pere Jõulumaaks. Jõulurõõmu ja jõulutegemisi jagub nii suurtele kui väikestele lastele.
Jõulumaa programm algab nädalavahetustel (10., 11., 17. ja 18. detsember) kell 12 ja 14. Jõulumaa on nädalavahetustel avatud kell 11-16. Et vältida ülerahvastatust, palume valida Vudila Jõulumaa külastuseks sobiv kellaaeg. Iga kellaaja kohta müüakse piiratud arv pileteid.
Mõnusat jõulutunnet saab nautida hubaselt kujundatud Vudila siseruumides. Kui lund jagub, ehitame mänguplatsile ka toreda lumelinna. Jõuluprogramm on täis erinevaid vahvaid tegevusi. Lubame Sulle, et meie juurest saad jõulutunde südamesse ja jõulusära silmadesse!
Mida saab Jõulumaal teha?
Jõuluetendus. Vaadata saab vahvat ja omanäolist lugu jõuluajast. Näidend on täis üllatusi ning kirjutatud spetsiaalselt Vudila Jõulumaa jaoks. Etendust mängitakse nädalavahetustel kell 12.00 ja 14.00.
Jõuluvana. Peale jõuluetendust saabub bistroosse sõbralik ja muhe Jõuluvana, kelle kingikotis leidub kõikidele lastele üks väike jõulukink.
Meisterdamine. Meisterdamiseks oleme üles seadnud põnevad töötoad. Koos päkapikkudega saab meisterdada erinevaid jõuluteemalisi asju, mille saab iga laps koju kaasa.
Saanisõit ja tegevused õues. Seikluslik sõit päris eheda saaniga oli eelmisel aastal üks lemmikumaid tegevusi Jõulumaal. Saanisõidu juurde kuulub ka tassike sooja teed. Kui lund jagub, lubame ka lumelinna ja lumememmesid ning kui võtad kaasa oma kelgu, suusad või uisud, on müttamist siin küllaga.
Kui ilmataat lumega meid ei õnnista, siis teeme saanisõidu asemel vankrisõitu.
Söök ja jook. Bistroos saad maitsta head jõulupraadi, krõbistada piparkooki ja juua kuuma teed. Menüüs on ka teisi sööke ja jooke. Tasuda saab nii sularahas kui pangakaardiga.
Tööpäevadel võtame vastu gruppe, nädalavahetustel on oodatud kõik huvilised. Gruppidele on vajalik eelregistreerimine. Peredel ja üksikkülastajatel, kes soovivad Jõulumaad külastada nädala sees, on vajalik broneerida külastusaeg telefoni või meili teel.
Vaata täpsemalt SIIT!


description: Antonio Conte juhitavat Chelsea´t oli tabanud väike mõõn, kui viimased kolm Premier League´i mängu võidurõõmu ei tuntud. Täna õhtul aga olukord muutus, kui võõral väljakul alistati 2:0 Hull City.

title: VIDEO | Chelsea hooaja teine nullimäng ja vinged väravad aitasid meeskonna üle pika aja võidule

maintext:
"Sööge rohkem kala, kalas on palju fosforit," räägib arst patsiendile.
"Kuulge, doktor," vastab see, "minu eesmärk on terveks saada, aga mitte öösiti helendada."


authors:
Laura Oks
Varga Peas Põleb Müts
Kord Näitab

title: Palling: Tallinnas võimule saamiseks on esmalt vaja meeskonda

maintext:
Reformierakonna juhatuse liige Kalle Palling ütles Kaja Kallase Tallinna linnapea kandidaadiks saamise ambitsioone kommenteerides, et sellise otsuse teeb piirkonna juhatus, kuid mõistis samas hukka Kallase poolt selle teema meedias algatamise, kirjutas ERRi uudisteportaal.
Reformierakonna aseesimees Kaja Kallas teatas üleeile oma blogis, et kuigi ta soovis saada Reformierakonna Tallinna linnapea kandidaadiks järgmise aasta kohalikel valimistel, ei leidnud ta erakonna juhtfiguuride toetust, mistõttu on valmis taanduma.
"Mina oleks selle pöördumise saatnud Reformierakonna Tallinna piirkonna liikmetele, mitte avalikkusele meedia vahendusel arutamiseks. Olen nõus nendega, kes on nimetanud seda eilse päeva pseudoteemaks, kus osa Reformierakondlasi jagab Tallinna linnapea kohta, mis alles tuleb valimistel ühise meeskonnana välja võidelda," ütles Palling ERRile ja lisas, et seni ei ole ka kõikidel erakondadel kokku saada nii palju hääli, et võita Keskerakonda.


authors:
Kalev Lilleorg
Mihkel Espoost

description: Soome viimase kümne aasta suurimas, kui mitte kõigi aegade suurimas varimajandusskeemis sai ümbrikupalka 700 ehitajat, kellest lõviosa on pärit Eestist.

title: Soome suurimas ümbrikupalgaskeemis osales sadu Eesti ehitajaid


title: Vitali Belobrovtsev | Kas saame eurooplasteks või jääme eestlasteks

maintext:
Mart Helme on jäänud riigi õõnestamise tehnoloogiatele jalgu. Kui ma kuulasin raadiokuulajate arvamusi, kuidas muukeelsed eestimaalased (endised muulased, migrandid, okupandid ja nende pojad-tütred) ennast Eestis tunnevad, siis üks tark mees vastas, et mis neil viga siin olla – elavad meie arvel.
Kes kelle arvel elab?
Kahju, et ma ei tea, kus see arve on. Aga niimoodi arvajatele ja Helme kaasvõitlejatele tahaks lihtsalt meelde tuletada, et pole vaja ei 5000 ega 500 hästi või halvasti organiseeritud ja treenitud võitlejat. Piisab sellest, kui ühel halval päeval need eestlaste arvel elavad Ida-Virumaa venelastest energeetikud ei tule tööle. Kujundlikult väljendades jäävad nende toitjad ilma mitte ainult elektrist, vaid ka kõigist tsivilisatsiooni hüvedest.
Ning kui tõsiselt rääkida, siis neid ei ole võimalik optimeerida, nagu meil on mõnes jõustruktuuris kombeks. Ja sellised kampaaniad – ajalehte “juhuslikult” sattunud poolsalajane mõneleheküljeline Ilmar Raagi 60 000 idavirumaalasest koosneva viienda kolonni avastus; artikkel sellest, et meil võtab maad vaikne suurvene šovinism; juba mainitud raadiosaade – ei aita jõuda asjas selgusele. Vastupidi.
Helme avaldus oli enne presidendivalimisi räige võte ja kramplik pingutus allkirju kokku saada, sest ärritatud venelaste pahameel oli garanteeritud. Huvitaval kombel on nii siseministeerium kui ka kaitsepolitsei avalikult teatanud, et neil pole nende 5000 võitlejate kohta õrna aimugi. Ja siin on kolm võimalust.
Esiteks, mõlemad asutused töötavad hullemast hullemini – 5000 võitlejat treenivad nende nina all, on hästi organiseeritud, aga organid teevad näo, et neile pole see teada. Teiseks, põrandaalusest venemeelsest polgust vastava institutsiooni mitteteavitamine on ülimalt halvalõhnaline. Kas Helme on siis halb kodanik, kes varjab riigi sisekaitse vaatevinklist lähtudes olulist, kui mitte surmavat infot? Kolmandaks, kui Helme räägib, et teab, aga tegelikult midagi sellist ei eksisteeri, siis see peaks sarnanema vaenuõhutamisega.
Te muidugi küsite – aga pronksiöö märatsejad? Kuna ma pole avalikku ja sügavat analüüsi nende sündmuste kohta eesti keeles näinud (võib-olla on see olemas), siis soovitan tungivalt tähelepanulikult lugeda Kesk-Euroopa ülikooli professori Aleksander Astrovi raamatut "Самочинное сообщество. Политика меньшинств или малая политика?" („Isetekkeline kogukond. Vähemuste poliitika või väike poliitika?“ – toim.).
Võib ainult lisada, et märatsejad, keda võis takseerida iga vaatleja, ei saanud olla ettevalmistatud, organiseeritud kolonn, isegi mitte esimene või neljas, rääkimata viiendast. See sündmus koosnes mitmest vaatusest ning alles viimases tuli areenile mass, kes esialgu ei teadnudki, kuhu minna ja mida lõhkuda.
Nullvariant ja vene koolid
Tegelikult on see kolonni küsimus väga komplitseeritud ja õigus on neil, kes kalduvad arvama, et on juba hilja, sest pinnas viienda kolonni tekkeks on ette valmistatud. Aga pinnast saab ka kultiveerida. Ja selleks on vaja teha vähemalt kaks otsustavat sammu. Kui juba nii tark ja ettevaatlik analüütik kui Juhan Kivirähk räägib, et oleks vaja sisse seada kodakondsuse nullvariant, siis tuleb seda juba kiiremas korras teha. Ning teine samm – ja siin polegi vaja midagi teha – on jätta rahule vene koolid.
Pole mõtet karta, et venkude hordid kahmavad endale seda ihaldatud kodakondsust. Aga rahulikumalt saab magada küll. Need, kes on asjaga sügavuti kursis, saavad aru, et vene kool tõmbub aegamööda tasapisi kokku, ja kui taevas tuleb appi ning meie suhted Venemaaga normaliseeruvad, on meil näiteks prantsuse, saksa ja vene koolid, mida hea meelega toetavad vastavad suursaatkonnad.
Ja kui valitsus suudab selgitada eestlastele, et pole vaja igal sammul demonstreerida, kes on majas peremees, ning märkab tõesti venelast ja võtab vaevaks rääkida temaga ilma “õigetest venelastest” vahendajateta, siis võib öelda, et me tegime kõik meist oleneva.
Normaalsed venelased teavad, kes on peremees ja ei pretendeeri sellele kohale. Aga kui sulle pidevalt surutakse nina alla kurikas ja teatatakse oma alaväärsuskompleksi välja elades, et sina ei mängi meie õues, siis on ju füüsikaseadus, et tegu sünnitab vastuteo.
Valitsus koosneb parteiinimestest (kardan, et meil on varsti kogu võim broileriaadi käes), aga nad lähtuvad ju kõigepealt iseenda, siis partei ja võib-olla viimases plaanis riigi huvidest. Just sellepärast ei saa võimuladvik minu pakutud sammudega hakkama. Seda enam, et parteides on kahjuks piisavalt virtuaalkurikaga vehkijaid. Ei saa olla natukene rase, me kas ehitame demokraatliku euroopaliku riigi või teeme Eesti ainult eestlaste jaoks. Kaldun arvama, et kas saame eurooplasteks või jääme eestlasteks. Aga kolmanda tee otsijaid ma saadaks Venemaale õppima, seal on selliseid tarku teoreetikuid ja kogenud praktikuid päris palju.
Ühesõnaga, niikaua kui kohalikud venelased jäävad riigile objektiks ja ei muutu subjektiks (meie anname neile midagi, aga nemad ikka mölisevad!), jäämegi elama püssirohutünni otsas. Mõnele see meeldib, mõnele on isegi kasulik. Aga ma ei usu, et see oleks enamiku unistus.


description: Lätlane Kristaps Porzingis sõlmis Adidase sporditarvetefirmaga magusa lepingu, millesarnast pole korvpalliliigas NBA kohanud veel ükski eurooplane, isegi mitte vennad Gasolid või Tony Parker.

title: Porzingis purustab NBA teenimisrekordi


authors: Afp Scanpix

title: Donald Trumpi suur suu maksab talle julmalt kätte

maintext:
Kuigi mõni Ühendriikide analüütik on püüdnud pisendada Donald Trumpi öeldud vulgaarsusi naiste kohta ja maininud, et lõpuks valime me ikkagi presidenti, mitte pühapäevakooli jutlustajat, on järjest uued paljastused sundinud vabariikliku partei olulisi tegelasi temast lahti ütlema ja keegi ei tea, millised trumbid on Trumpi vastu võitleval ajakirjandusel ning Hillary Clintoni kampaaniameeskonnal veel varuks. Täna varahommikust Trumpi ja Clintoni debatti oodati seetõttu erilise huviga ja ennustati, et see tuleb üks kõige teravamaid USA presidendivalimiste ajaloos. Tänaseks on uudisteagentuuride teatel plaanitud ka vabariikliku partei juhtkonna videokonverents. Keegi ei kahtle, et otsitakse võimalusi Trumpi kandideerimisele kriips peale tõmmata, kuigi see näib võimatuna – eelvalimised on mõnes osariigis juba alanud. Trump on teatanud, et ta ei kavatse enda kandidatuuri maha võtta. Läinudreedene ajaleheartikkel
Eelmisel reedel avaldas mõjuvõimas ajaleht Washington Post 2005. aastal tehtud salvestise. See on tehtud saate "Access Hollywood" võttepausil, kui rühm mehi vestleb naistest, teadmata, et nende mikrofonid on endiselt ülekandebussiga ühenduses ja keegi salvestab seal kogu nende juttu. Ja mitte ainult salvestab, vaid hoiab ka 11 aastat alles, et nüüd ajakirjanikele anda.
"Te teate, et mulle meeldivad kaunid naised. Tahan kohe neid suudelda, tunnen ma neid või mitte," räägib Trump. "Kui sa oled staar, siis nad ei pahanda su peale ja lubavad end suudelda. Võid teha mida tahes, haarata kas või v***t kinni. Mida iganes," pröökab Trump. Kuigi vaid paar kuud varem oli ta abiellunud, ei hoidnud Trump vaka all oma himusid ja räägib abielunaisest, keda ta püüdis voodisse saada. See ei õnnestunud. "Kui näen teda nüüd, siis on ta täiesti muutunud. Tal on rinnad suurendatud, täiesti teine stiil," möönab Trump. Taustal on kuulda saatejuht Billy Bushi naeru. Mõne tunniga oli ajakirjandus välja selgitanud, et meeste jutt käis saatejuht Nancy O`Dellist, kes nüüd ütles, et meeste kommentaarid teda pahandavad ja teevad meele kurvaks. Trump reageeris üldsuse pahameelepurskele kiiresti ja palus vabandust oma sõnade pärast. "See oli meeste riietusruumihuumor aastaid tagasi. Ma vabandan kogu südamest ja püüan olla homme parem inimene," kinnitas Trump. Kuid ei saanud jätta viskamata kivi Clintonite kapsaaeda: "Bill Clinton on golfiväljakul rääkinud palju rõvedamalt. Palju, palju rõvedamalt." Esimesena ruttas Trumpi tema rõvetsemise eest hukka mõistma loomulikult demokraatide presidendikandidaat Hillary Clinton ja kohe seejärel Trumpi enda vabariikliku partei juhtivad liikmed. Asepresidendiks kandideeriv Mike Pence ütles laupäeval, et Trumpi on võimatu kaitsta ja tema sõnu kuidagimoodigi mõista. Vabariiklaste juht esindajatekojas Paul Ryan keeldus osalemast Trumpi laupäevases valimiskoosolekus ja veteranpoliitik John McCain ütles enda abikaasa nimel, et nad ei hääleta valimistel Trumpi poolt. "See ei tähenda, et annaksin oma hääle Hillary Clintonile. Ma ei ole kordagi oma elus andnud hääle demokraadile," kinnitas McCain. CNN andis oma löögi järgmisena Telekanal CNN pani oma meeskonna tööle, et kuulata ja vaadata läbi kõik Donald Trumpi tele- ja raadioesinemised viimastel aegadel. Sedasi, väidab CNN, leiti ka lindistus raadiosaateist, mida toona juhtis vastuoluline ja kuulajaid šokeerida armastav Howard Stern. Muu hulgas ei põrkunud Trump tagasi ka oma tütre keha kirjeldamisest. "Kas su tütar Ivanka on lasknud oma rindu suurendada, ta näib lopsakam kui varem?" küsib Stern 2006. aasta oktoobris. Trump eitab, kuid lisab: "Ta on alati lopsakas olnud". Paar aastat varem oli Stern pärinud, kas Ivanka on kobe tükk. "Kas ma võin öelda, et ta on üks kobe tükk," käib ta peale ja Trump vastab "Jah". Suurt pahameelt äratas ka Trumpi kinnitus 2002. aastal. Ta väitis nimelt, et 30aastane naine on suurepärases eas. "Kuni ta on 35," sekkus kohe Stern ja Trump andis vastuses mõista, et 35aastane naine tulebki vahetada noorema vastu. Selle jutu jätkuks päris Stern 2006. aastal: kas sa võiksid nüüd veel magada 24aastasega? Ja Trump vastas, et loomulikult. Kuid möönis ka, et ta ei kavatse võrgutada lapseohtu tüdrukuid, nagu üks tol ajal vahele jäänud esindajatekoja liige. Too oli maganud 12aastaste tüdrukutega. Saates kiitles Trump ka sellega, et oli süütuse kaotanud 14aastaselt või kusagil selle ümber ühele noorel kaunitarile, kes käis veel koolis. Mida oodata valijailt? Tõenäoliselt ei mõjuta algusest peale Trumpi toetanud valijaid praegu lahvatavad skandaalid kuigivõrd. Nad jäävad temaga. Küll aga viib iga selline skandaal, mida ajakirjandus võimendab, võimaluse, et tema poole kalduvad valijad, kes pole veel oma otsust teinud. Võitlus aga käib praegu just nende otsustamatute häälte pärast. Seetõttu pole ka aeg, millal Trumpi vulgaarsused ameeriklaste ette paisati, sugugi juhuslik. Pärast esimest valimisdebatti kaotas Trump hulga potentsiaalseid hääli, sest üldiselt peeti teda kaotajaks. Praegu tulid üksteisele järgnenud paljastused vahetult enne teist valimisdebatti ja kindlasti ei jätnud Clinton kaitsepositsioonile surutud Trumpi materdamiseks kasutamata vähimatki võimalust. Oodatakse, et seekordset debatti jälgib 80 miljonit inimest.


title: USA firma lõi küünla, mis lõhnab nagu tuliuus Apple'i arvuti

maintext:
Mm, kas tunnete seda lõhna? See on ületarbimise, kapitalismi ja kolmanda maailma higi lõhn, ütleb Ask Men. Oot, siiski mitte, see on ju hoopis uue Apple Maci arvuti lõhn.
USAs Charlestonis tegutsev ettevõte Twelve South on välja arendanud vahaküünla, mis lõhnab täpselt nii, nagu seda teeb avatud uus Mac. Macstadiumi spetsialist on seda nuuskinud ja andnud hinnangu, et lõhna vastavus originaalile on 10 palli skaalal 9.
Küünal on tehtud sojavahast ja seda on võimalik saada järgnevate lisalõhnadega: piparmünt, virsik, basiilik, lavendel, mandariin ja salvei. Kui süütad selle romantilisel õhtul, siis on sul hullamiseks küllalt aega, kuna see küünal põleb 45-55 tundi. Ja erinevalt uuest Macist ei pea sa selle ostmiseks kuude kaupa kiirnuudleid sööma: küünla hind on 24 USA dollarit ehk 21,50 eurot.
Nii palju maksab küünal siis, kui seda on saada. Esimene partii müüdi aga tootja teatel kiiresti läbi ja hetkel Maci lõhnaga küünal osta ei saa.


description: Riigikogu sotsiaalkomisjon arutab täna erisoodustusmaksu kaotamist inimeste tervise edendamiseks tehtavatelt kuludelt. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees Urve Palo sõnul on see ajalooline läbimurre kivistunud maksusüsteemis.  Palo märkis, et  lõpuks ometi astub riik maksupoliitikas sammu võrra lähemale 21. sajandile, lubades 400 euro ulatuses aastas maksuvabalt investeerida meie kõige väärtuslikumasse ressurssi – inimesse. „See on murranguline muutus meie ühetaolises ja erandeid mittesallivas maksusüsteemis.“Ta lisas, et riik peab tegema omalt poolt kõik võimaliku, et toetada ja suunata inimesi sportlike eluviiside ja tervise hoidmise juurde. „Koos inimeste tervise paranemisega, kasvab muuhulgas ettevõtete tootlikkus ja väheneb surve haigekassa eelarvele,“ ütles Palo.  Palo sõnul võidavad sellest muudatusest kõik kolm osapoolt: inimene, ettevõte, riik. „Riigi oluliseks hoovaks inimeste käitumise ja ühiskondlike hoiakute muutmisel ja suunamisel on maksupo

title: Palo: tervisekulude erisoodustusmaksu kaotamine on murranguline muutus

maintext:
Riigikogu sotsiaalkomisjon arutab täna erisoodustusmaksu kaotamist inimeste tervise edendamiseks tehtavatelt kuludelt. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees Urve Palo sõnul on see ajalooline läbimurre kivistunud maksusüsteemis.
Palo märkis, et lõpuks ometi astub riik maksupoliitikas sammu võrra lähemale 21. sajandile, lubades 400 euro ulatuses aastas maksuvabalt investeerida meie kõige väärtuslikumasse ressurssi – inimesse. „See on murranguline muutus meie ühetaolises ja erandeid mittesallivas maksusüsteemis.“
Ta lisas, et riik peab tegema omalt poolt kõik võimaliku, et toetada ja suunata inimesi sportlike eluviiside ja tervise hoidmise juurde. „Koos inimeste tervise paranemisega, kasvab muuhulgas ettevõtete tootlikkus ja väheneb surve haigekassa eelarvele,“ ütles Palo.
Palo sõnul võidavad sellest muudatusest kõik kolm osapoolt: inimene, ettevõte, riik. „Riigi oluliseks hoovaks inimeste käitumise ja ühiskondlike hoiakute muutmisel ja suunamisel on maksupoliitika. Seega on see samm õiges suunas. Ja loomulikult on mul hea meel näha enda 9 aastat tagasi antud valimislubaduse täitumist.“
Eelnõu järgi ei loeta 2018. aasta 1. jaanuarist enam erisoodustuseks töötaja tervise edendamiseks tehtud järgmisi tööandja kulutusi: avaliku rahvaspordiürituse osavõtutasu, sportimis- või liikumispaiga regulaarne kasutamine, tööandja olemasolevate spordirajatiste ülalpidamine ning taastusarsti, füsioterapeudi, tegevusterapeudi, kliinilise logopeedi või kliinilise psühholoogi teenused. Eelnõu kohaselt on tööandjail võimalik töötajatele hüvitada kuni 100 euro ulatuses ühes kvartalis erinevaid tervisekulutusi.
Tuleva aasta 1. jaanuaril jõustuvad sotsiaalmaksuseaduse muudatused, millega antakse tööandjale võimalus maksta töötajale sotsiaalmaksuvabalt haigushüvitist ka teise ja kolmanda haiguspäeva eest, sarnaselt neljanda kuni kaheksanda haiguspäevaga.
Eelnõu on riigikogu suures saalis esimesel lugemisel kolmapäeval.


authors:
Robert Galbraith
Reuters

title: Bob Dylan: hindan Nobeli preemiat kõrgelt

maintext:
Nobeli kirjandusauhinna saanud muusik ja luuletaja Bob Dylan võttis preemiakomiteega ühendust ja teatas, et võtab auhinna vastu, vahendas BBC.
Preemia kuulutati välja juba 13. oktoobril, kui Nobeli komiteel ei õnnestunud muusikuga ühendust saada. Dylanit on seetõttu meedias nimetatud ebaviisakaks ja arrogantseks.
Üleeile helistas Dylan Nobeli komitee sekretärile Sara Daniusele ja teatas, et ta hindab talle määratud preemiat kõrgelt ja võtab selle vastu. Briti meedia väitel on Dylan lubanud 10. detsembril toimuvale auhinnatseremooniale kohale minna, kui see vähegi võimalik on.
Bob Dylan (© Robert Galbraith / Reuters)
Dylan ehk kodanikunimega Robert Allen Zimmerman on sündinud 1941. aastal Minnesota osariigis Duluthis. Tema isapoolsed vanavanemad on pärit Odessast.
Dylan sai tuntuks 1960ndatel muusikuna, kelle tekstid olid sügavalt filosoofilised ja poeetilised. Lood "Blowin' in the Wind" ja "The Times They Are a-Changin'" muutusid sõjavastase liikumise hümnideks.


authors:
Tiina Kõrtsini
Priit Grepp
Amrion

description: Filmivõtted viisid Tallinna kesklinna üle 60 aasta ajas tagasi, sõita sai 50ndate trammi ja bussiga.

title: "Öelge keegi, et trammis ei lehvitataks! Inimesed ei lehvita ju igapäevast sõitu tehes."

maintext:
"Seltsimees laps" on noore režissööri Moonika Siimetsa esimene täispikk mängufilm, mis põhineb Leelo Tungla raamatutel "Seltsimees laps" ning "Samet ja saepuru".
Pühapäeva hommikul kell üheksa on Tallinnas Estonia teatri taha Pärnu maantee äärde kogunenud hulk 50ndate stiilis riietunud inimesi. Ette vurab möödunud sajandi keskpaigast pärit buss. Osa rahvast astub sõidukist maha, teised lähevad peale. Bussi taga veerevad laisalt mööda maanteed mõned Moskvitšid. "Stopp!" kostab järsku kellegi vali hüüe. Üks stseen mängufilmist "Seltsimees laps" on filmitud.
Kuna filmi tegevusaeg on 50ndate algus, tuleb võttemeeskonnal hoolega vaeva näha, et Tallinna ajas üle 60 aasta tagasi viia. Selle tarbeks on massistseenidesse kutsutud rahvas saanud selga vanaaegsed riided ja pähe ajastutruud soengud. Kusjuures 50ndate riided tunduvad märksa šikimad ja viisakamad kui tänapäevane kiirmood.
50ndate riided teevad mehe šikiks
"Enne läks mingi 20aastane kitsaste teksapükstega poiss grimmiruumi. Kui ta grimmist välja tuli, anti talle 50ndate riided selga ja poisist sai mees," kiidab massistseenides kaasa tegev Kirsti, et toonane meestemood mõjub väga mehelikult, ja lisab, et tuli ise võttele, et argirutiinile vaheldust saada.
Küll aga ei tundu omaaegne riietus olevat kuigi soe. Võtete vahepeal saavad näitlejad endale peale pleedi. Hommik on jahe, termomeeter näitab täpselt nulli. Väikese katusealuse all saavad osatäitjad sooja teed juua ja midagi hamba alla pista. Puhkehetk ei kesta aga kaua. "Pange oma saiake ära, pärast sööte edasi," kuulutab punase jopega naine võttemeeskonnast ning suunab inimesed uuesti võtteplatsile.
Massistseenides kaasa tegev Kirsti. (Tiina Kõrtsini)
Stseeni bussiga filmitakse veel mitu korda. "Paneme jalakäijate tee kinni! Autoliiklus kinni!" kõlavad käsklused ja erekollaste vestidega abilised sulgevad mõneks minutiks liikluse.
"Võte läks! Autod sõitma! Algame!" kaiguvad uued hüüded ning taaskord vurab kohale vana buss, inimesed voorivad sisse-välja. "Stopp!" kostab hüüatus ning hetkega oleme tagasi praeguses ajahetkes, kui tänavale pääsevad uuesti möödakõndijad ja tänapäevased autod.
Võhiku pilguga vaadates tundub, et bussistseen tuleb iga kord sama hästi välja, kuid filmitegijad märkavad pisikesi asju. "Buss tuli väga hea hooga, aga ta peaks varem seisma jääma," juhendab keegi režissööri käepikendusena juhti ning valmib järjekordne duubel.
RAHVAS TUNGLEMAS: Bussistseeni asuti filmima hommikul kell üheksa, kuid osatäitjatel tuli koguneda juba paar tundi varem, et nad jõuaks endale sobivas suuruses vanaaegsed rõivad selga tõmmata ning saada ajastutruu soengu ja jumestuse. (Priit Grepp (Amrion))
Pärast bussivõtte lõppu tuleb väike paus, et järgmist võtet ette valmistada. Väikesed poisid kekslevad vanamoodsas riietuses mööda tänavat ringi. Ei tuleks pähegi, et veel tund aega tagasi võisid nad nutitelefoniga Pokémone taga ajada või suurest lameekraaniga värviteleviisorist multikaid vaadata. Kaheksa-aastane Albert räägib, et temale meeldivadki võtete juures kõige rohkem vanaaegsed riided ja buss.
Temaga kaasas olev vanaema, 50ndates Piret, seletab, et neid kutsuti casting’ule ning nad olid kohe nõus osalema. Piret käis kümme aastat tagasi ka filmi "Kõrini" võtetel. "See on väga suur kogemus. Eesti vabariik saab ju saja-aastaseks ja sellisesse filmi saada on suur au," kinnitab naine.
"Ajas tagasi minna on väga vinge."
Moskvitšid tahavad lämmatada
Möödunud aegu näib ära tundvat üks võtete vaheajal näitlejatest mööda jalutav vanadaam, kes vaatab ümbritsevat hämmeldunud ilmel. Küllap on imestunud ka autojuhid, kes Estonia teatrist mööda sõites vanu autosid näevad. Kusjuures sõitvatest Moskvitšidest levib üsna lämmatavat haisu. Peagi on üllatumiseks aga veel rohkem põhjust, sest 11.30 paiku sõidutatakse Väike-Karja tänavalt filmitava võtte tarvis Pärnu maantee rööbastele 50ndatest pärit erksinine tramm. Filmi peaosatäitjatest on kohal Helena Maria Reisner Leelo rollis ja Tambet Tuisk tema isana, kes – olles eelmises stseenis bussi pealt maha tulnud – peavad käsikäes mööda tänavat kõndima, taustal linnamelu.
RAHVAS TUNGLEMAS: Bussistseeni asuti filmima hommikul kell üheksa, kuid osatäitjatel tuli koguneda juba paar tundi varem, et nad jõuaks endale sobivas suuruses vanaaegsed rõivad selga tõmmata ning saada ajastutruu soengu ja jumestuse. (Priit Grepp (Amrion))
Trammivõtet filmitakse jälle oma viis-kuus korda. "Öelge keegi sellele poisile trammis, et ta ometi ei lehvitaks," juhendab keegi võttemeeskonnast poolpahaselt.
"Inimesed ei lehvita ju, kui nad igapäevast trammisõitu teevad."
Mis teha, mõni noor näitleja on vanaaegse trammiga sõidust nii elevil, et tahab kaamerameestele käega viibata.
Duublite vahepeal käivad juuksurid ja meikarid võttel osalejate soenguid ja meiki kohendamas. Mõned näitlejahakatised lõdisevad pleedi sees. Päike küll piilub pilve tagant, aga ilm on endiselt üsna jahe. Luuaga naine, kes kehastab tänavapühkijat ja igaks duubliks prahi ämbrist uuesti maha kallab, jookseb enne kaamera käima panekut veel nina nuuskama.


title: Turist sai hotelli perebasseinis mürgituse

maintext:
Briti turist nõuab reisibüroolt kompensatsiooni, sest sai reisil olles hotelli basseinis kloorimürgituse.
Adam Morton (43) mängis pojaga perebasseinis, kui tundis kummalist lõhna ja hakkas meeletult köhima, kirjutab Daily Mail. Ta ronis koos pojaga kiiresti basseinist välja, kuid enne kui jõudis kummalisest situatsioonist anda teada hotelli töötajatele, kukkus ta kokku. Mees jäi haigla intensiivravisse kaheks päevaks.
Hiljem selgus, et kokku kokkumise põhjustas see, et basseini oli lisatud liiga palju kloori.
Adam Mortoni saadavad nüüd mõnda aega ebameeldivad kopsuvaegused ning ta pidi pärast haiglast pääsemist järgneva nädala töölt vabaks võtma.


title: Seisukoht | Ilves ja oravad

maintext:
Arvamusliidrid laulavad hosiannat kümme aastat Kadriorus istunud president Toomas Hendrik Ilvesele. Samas meenutas Eesti Ekspress Ilvese 2002. aastal kirjutatud tulevikunägemust, milline on Eesti aastal 2020.
Point on selles, et peaaegu kõik toona esile toodud probleemid on praegu Eestis aktuaalsed. Kuid miks Ilves 2006. aastal presidendiks saades need ühtäkki unustas? Kadriorust kostus kümme aastat oravate rütmis pähklitega krõbistamist.
Ilves kirjutas 14 aastat tagasi, et maha tuleb võtta meie arengupidurid, vähendada kihistumist, riigi toimimise parandamiseks suurendada maksukoormust, panustada haridusse ja teadusesse. „Masendav pilt Eestist aastal 2020 on igati välditav, kui me ise seda vältida tahame. Probleemid ei kao ühe või teise valitsusega, nende lahendamine on täiesti ja ainult meie enda teha,“ lõpetas Ilves visiooni.
Tark ja õige jutt, aga kuhu see jäi tema presidendiks oleku ajal? Eestit on suunatud risti vastupidi, kuid president saanuks neid asju poliitikutele järelejätmatult meelde tuletada.
Soovin ametisse astunud presidendile Kersti Kaljulaidile vaadata probleemide korral esmalt võimurite ja alles pärast seda rahva otsa.


authors: Reuters Scanpix

title: Obama titeseadus annab ka issidele võimaluse avalikes kohtades mähkmeid vahetada

maintext:
Praegune Ameerika president Barack Obama allkirjastas möödunud reedel õigusakti, millega muudetakse avalikes kohtades, sealhulgas ka meeste WC-s, mähkimislauad kohustuslikuks, kirjutas Karen Fratti veebisaidil Romper.
Juba aprillis pakkus vabariiklane David Cicilline välja titeseaduse eelnõu (Bathrooms Accessible in Every Situation Act), mida toetas 26 demokraati ja üks vabariiklane. Suvel toimunud hääletusel sai titeseadus vaid 34 vastuhäält, mistõttu kulges kogu protsess väga kiiresti.
Meestel on eriti raske leida avalikus kohas mähkimislauda, kuna üldise arusaama järgi on naise ülesanne lapse eest hoolitseda. Siinkohal tahetakse selle õigusakti loomisega näidata, et ka isa on lapsevanem, kes saab mähkmete vahetamisega hakkama. 2015. aastal pööras näitleja Ashton Kutcher teemale tähelepanu ja lubas sotsiaalmeedias esile tõsta esimest meeste WC-d, kus ta oma lapsel saab mähkmeid vahetada. Siiski jäävad seni mähkimislaudadeta olnud avalikud tualettruumid ja restoranid vajalike vahenditeta.
Tänu titeseadusele ei pea mehed aga enam otsima privaatset ja rahulikku kohta lapse mähkmete vahetamiseks, kuna kõik Ühendriikide uute kaubakeskuste meeste WC-d saavad endale mähkmelauad.


title: Kate Winsleti kolmaski abielu purunenud?

maintext:
Kate Winsleti abielu luhvtivend Ned Rocknrolliga on karile jooksnud, väidab Komsomolskaja Pravda.
Ajalehe väitel ei vaevunud Ned näitlejannat oktoobri algul sünnipäeva puhul õnnitlemagi. Kate tähistas 41. eluaasta täitumist New Yorgis Woody Alleni uue filmi võtetel ja ametliku versiooni kohaselt püsis Ned Inglismaal, et Kate’i kolme lapse – kahest varasemast abielust pärit Mia ja Joe ning nende ühise poja Beari – eest hoolitseda.
Kuid väidetavalt ei saatnud mees superstaarile isegi õnnesoove, lilledest rääkimata. Koos pole neid avalikkuse ees nähtud aasta algusest saadik. Kui paarike 2011. aasta sügisel tutvus, oli Nedil vähemalt töö – oma miljardärist onu Richard Bransoni firmas Virgin Galactic.
Sealt sai ta õige pea seanahavedamise eest kinga ning elab nüüd Kate’i teenistusest. Kui näitlejannalt on viimasel ajal Nedi kohta päritud, puhisevat see, et mees on nagu maanteel hääletaja.


title: Arstiabi võimalused välismaal viibides

maintext:
Alates 1. juunist 2016 vastutab Eesti Haigekassa riikliku kontaktpunktiga seotud ülesannete täitmise eest. Kontaktpunktist saab infot selle kohta, millistes riikides ja missugust arstiabi on Eesti Haigekassa kindlustusega võimalik välisriikides saada. Samuti saab vastuseid küsimustele, kuidas õnnetuse korral toimida, kuhu pöörduda, milliseid kulutusi võib arstiabiga seoses tekkida, kuhu kulude hüvitamiseks pöörduda, millised dokumendid reisile kaasa võtta jne. Lisaks haigekassa kindlustatutele saavad Kontaktpunktist informatsiooni ka teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kindlustatud, kellele osutatakse arstiabi Eestis. Kontaktpunkti info on leitav haigekassa kodulehelt: www.haigekassa.ee/kontaktpunkt Euroopa ravikindlustuskaardi ettenäitamisel osutatakse Eesti kindlustatutele Euroopa Liidus ja lisaks ka Liechtensteinis, Norras, Islandil ja Šveitsis vajaminevat arstiabi võrdsetel tingimustel nendes riikides elavate kindlustatud inimestega. Vajaminevaks arstiabiks loetakse teises liikmesriigis viibimise ajal ootamatult tekkinud terviserikke ravimist. See võib olla näiteks kõrge palavik, kõhuvalu, infarkt või õnnetuse tagajärjel tekkinud vigastus. Lisaks on veel üksikud plaanilised tervishoiuteenused, mida loetakse samuti vajaminevaks arstiabiks. Nendeks on hapniku- ja dialüüsiravi ning keemiaravi. Vajadus nende teenuste järele on inimesel teada juba enne teise liikmesriiki minemist, mistõttu tuleb minemise eelselt mõne sealse riikliku haiglaga kokku leppida, et selles haiglas oleks võimalik vajalikku teenust patsiendile sobival ajal osutada. Tuleb meeles pidada, et Euroopa ravikindlustuskaart kehtib ainult riiklikku süsteemi kuuluvates raviasutustes.
Nutitelefoni omanikel on nüüdsest võimalik alla laadida Euroopa ravikindlustuskaardi rakendus, mille abil on kättesaadav juhend Euroopa ravikindlustuskaardi kasutamiseks 28 EL liikmesriigis, Islandil, Liechtensteinis, Norras ja Šveitsis. Rakendus kuvab üldinformatsiooni kaardi kohta, erinevate riikide hädaabi numbreid, teavet kaardi alusel võimaldatavatest teenustest ja kaetavatest kuludest, hüvitise taotlemisest ja sellest, kuhu pöörduda, kui olete oma kaardi kaotanud. Teave on rakenduses saadaval 25 keeles, sh ka eesti keeles. Rakendus on tasuta allalaaditav Google Play, App Store ja Windows Phone Store kanalitest. Lisainfot rakenduse kohta leiate Euroopa Komisjoni kodulehelt.
Tasub teada • Euroopa ravikindlustuskaarti on lihtne tellida interneti teel portaalist www.eesti.ee. Kaart saadetakse soovi korral isiku kodusele aadressile ja see on tasuta. • Euroopa ravikindlustuskaart kehtib vaid koos isikut tõendava dokumendiga. • Euroopa ravikindlustuskaarti ei tohi kasutada, kui ravikindlustus on lõppenud. • Haigekassa katab välisriigis saadud raviteenuste meditsiinilised kulud. Patsiendi enda kanda jäävad visiidi- ja omaosalustasud, riikidevahelise transpordi kulud jms. • Enne reisile asumist tasuks vormistada reisikindlustus, seda ka Euroopa Liidus reisides.


authors: Mis Teha Kui See Kõige Tähtsam Ja Meeldivam

title: FOTOD | Sean Penn ameleb lainetes oma tütrest noorema neiuga

maintext:
Sean Penni ellu toob päikest uus kaunitar – ja neiul on kuulus isa!
56aastast superstaari nähti kolmapäeval Hawaii rannalainetes kirglikult suudlemas Leila George’i, kelle isa on näitleja Vincent d’Onofrio (“Law & Order”, “Seitse vaprat”). 24aastane blondiin on aasta nooremgi kui Seani ja tema endise abikaasa Robin Wrighti ("Kaardimaja") tütar Dylan. Leila George’i ema on samuti tunnustatud näitleja – itaalia päritolu Greta Scacchi.
Penn läks eelmise aasta suvel lahku oma sõbratarist Charlize Theronist. Neidki oli 2010. aastal esmakordselt paarina tabatud just nimelt Hawaiil. 2010. Aastal lahutatud abielule Wrightiga eelnes abielu superstaar Madonnaga (1985-89).


title: GALERII | "Tõelised Eesti mehed" kaotasid kamba peale 58,6 kilo

maintext:
Kätte on jõudnud otsustav hetk, mil viiel Eesti mehel on võimalus näidata, kas nad on tõelised Eesti mehed ja valmis läbi tegema oma elu esimest maastikutriatloni.
Mehed astuvad taas tuttava kaamerasilma ette ja saavad kinnitust, et viis kuud korralikku toitumist ja liikumist on teinud imet. Ka kehavanuse testi tulemused süstivad meestesse enesekindlust. Stardis saab enam kui selgeks, et tagasiteed ei ole. Andres on olnud kõige nõrgem lüli algusest peale. Kas ta üllatab kõiki ja suudab triatloni lõpetada või kaotab poole distantsi peal motivatsiooni? Selgub, kas treener Raunol on põhjust rahul olla.
Hooaja viimane osa sarjast "Tõelised Eesti mehed" jõuab TV3 ekraanile juba täna õhtul kell 20.


description: Põhja prefektuuri kriminaalbüroo narko-ja organiseeritud kuritegude talitus palus abi kolme fotodel kujutatud inimese asukohtade tuvastamisel. Kohtumenetlusest kõrvale hoidnud Rene on nüüd leitud ja kinni peetud.

title: Politsei palub abi kahe inimese asukoha tuvastamisel


title: VAATA! The Sun’i muusikavideo idee sündis poole tunniga

maintext:
Tanel Padari & The Sun’i laul "Aega on" sai endale möödunud nädalal video konkursi teel. Võitjaks osutus Märt Madissoni muuvi, milles noormees parkuurib läbi Tallinna, et kohtuda Pirita rannas sõpradega.
"Märdi video annab meie uuele singlile suurepärase visuaalse vormi. See rõhutab heade kaaslastega kvaliteetaja veetmise ja tervisliku ning sportliku eluviisi olulisust. Just sellisena selle loo videot ka ette kujutasin," on Eesti esirokkar Tanel Padar uue videoga väga rahul. "Tänan väga kõiki osalejaid ja palju õnne Märdile!"
Märt, kes viibis võitja väljakuulutamise ajal sõpradega seljakotimatkal Hispaanias, sai võidust teada sõnumi teel. Noormehe sõnul oli rõõm suur, kuid uudis ei olnud talle siiski eriliseks üllatuseks. Lootus oli võiduks priske, kuna toetajate hulk tema selja taga oli üsnagi arvukas. Info konkursist jõudis Märdini tänu sõbrale, kes võistlust tutvustava lingi tema Facebooki lehele läkitas. "Idee videoks tuli poole tunniga."
Et noormees on andekas lausa mitmel alal, tõestab kõnesolev klipp ilmekalt. Märti saab näha ka kaamera ees – jah, tema ongi see videos osavalt parkuuriv kutt. Albust pärit noormees on külla ehitanud lausa treeningpargi, kus saab harjutada vaba liikumist, kasutades ümbritsevas keskkonnas vaid oma keha. Samuti on ta tegev MTÜs Creative Freerun, mis treenib noori Eestis. Märt kinnitab Õhtulehele, et tema entusiasm video- ja filmimaailmas tegutsemiseks on suur.


authors: Ajuvähk On Valdav- Tuleneb Liigsest Ajupesust

title: Millised vähiliigid kimbutavad eestlasi enim?

maintext:
Kuigi vähki haigestub Eestis üha rohkem inimesi, saab üha rohkem inimesi tänu järjest parematele ravivõtetele ka terveks. "Ravivõtted on täienenud ja nüüd saab terveks ka selliseid inimesi, kes varem oleksid võitluse vähile kaotanud," kinnitas Tervise arengu instituudi epidemioloogia ja biostatistika osakonna juhataja Kaire Innos. Ta andis Eesti Vähiliidu korraldatud vähinädala pressikonverentsil ülevaate ka Vähiregistri viimastest andmetest vähki haigestumise kohta. Vähki haigestumise laiemast levikust annab aimu tõik, et kui 2000. aastal diagnoositi Eestis kokku 6032 vähi esmajuhtu, siis 2013. juba 8154 juhtu.
Kaire Innose sõnul on see osaliselt tulenev ka sellest, et rahvastiku vanuseline koostis mõjutab vähitrende palju – Eesti rahvastik on aga järjest vananev. Seda kinnitavad ka arvud. 2013. aastal diagnoositi vähk ligi 20% juhtudest 80-aastastel ja vanematel ning ligi 50% juhtudest vähemalt 70 aastastel inimestel. Kõige rohkem on vähki haigestunute seas 50–69aastaseid.
Meestel leiti 2013. aastal 4020 vähijuhtu. Enim kimbutas mehi eesnäärmevähk, see diagnoositi 1056 mehel. Sageduselt teine mehi kimbutav vähk on kopsuvähk (595 juhtu) ning kolmandal kohal on käär- ja pärasoolevähk (435 juhtu). Naistel esines vähijuhte meestest rohkem, kokku haigestus 2013. aastal vähki 4134 naist. Naised on enim kimpus rinnavähiga (727 juhtu), sageduselt teine naisi kimbutav vähk on nahavähk (726 juhtu) ning kolmas käär- ja pärasoolevähk (489 juhtu).


description: Suurbritannia välisminister Boris Johnson (52, pildil) tegi suure vea, kui nimetas Aafrikat riigiks, teatab ajaleht The Independent.

title: Briti välisminister: Aafrika on riik


authors:
Helen Pentsa
Piret Pappel
Andra Nõlvak
Alar Truu
Kristjan Väli
Geidi Raud
Tagantjärele Tarkus
Temal Oli Ovaalkabineti
To
Palju Õnne

description: Kuna esimesel katsel riigikogus ja hiljem ka valimiskogus jäi president valimata, kogunes riigikogu täna uuele katsele. Kersti Kaljulaid vailiti 81 häälega Eesti esimeseks naispresidendiks.

title: OTSEBLOGI | Kersti Kaljulaidist sai Eesti esimene naispresident!

maintext:
Helen Pentsa
Kadri Simson: Kersti Kaljulaidi õlule on seatud suured ootused
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson õnnitleb Kersti Kaljulaidi Eesti Vabariigi presidendiks valituks osutumise puhul. Simsoni sõnul on tal siiralt hea meel, et Eesti sai endale viimaks naispresidendi, kuid lisas, et värske presidendi õlule on pandud väga suured ootused.
„Palju õnne Kersti Kaljulaidile ning Eesti rahvale – olen veendunud, et riigikogulased tegid täna õige valiku. Kersti Kaljulaid on väärikas kandidaat, kes on igati hea inimene Eesti Vabariigi riigipea positsioonile. Kindlasti on tegemist majandusalaselt pädeva inimesega ning tema sõltumatus erakondadest lubab arvata, et ta julgeb vajadusel ka erinevaid poliitilisi jõude korrale kutsuda.
Ootused uuele presidendile on suured, kuid usun, et Kersti Kaljulaid suudab neid täita,“ rääkis Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson. Simsoni sõnul sai värske president ära valitud küll parlamendi poolt, kuid omad suured lootused on presidendile ka Eesti rahval. Saadiku sõnul on viimastel kuudel toimunud debatid ning avalik arutelu süvendanud arvamust, et Eesti vajab siseriiklikku presidenti, kes ei pelga Eesti inimestega otse suhelda.
„Kersti Kaljulaid sai Eesti Vabariigi presidendiks kiirkonkursi raames ning seega on tema põhimõtted veel rahva seas suuresti läbikaalumata. Ma loodan, et värske president jätkab siiski seda rada, mille rajasid teised kandidaadid eesotsas Mailis Repsiga, mis näeb ette Eesti inimestega pidevat suhtlemist ning nende arvamuse kuulamist. Kahetsusväärsel kombel on Eestis tekkinud tõsine lõhe valitsuspoliitikute ning ühiskonna vahel. President peab asuma seda lõhet vähendama ning olema rahvaga pidevas diskussioonis,“ lõpetas Simson.


description: Iga-aastase Golden Boy ehk Euroopa parima noormängija tiitli võitis tänavu Portugali koondise ja Müncheni Bayerni keskväljamees Renato Sanches.

title: Portugali koondise keskväljatäht valiti Euroopa parimaks noormängijaks


description: Kui Austraalia ärimees James Packer aasta algul lauljanna Mariah Careyle kosja läks, libistas ta diivale oma armastuse kinnituseks sõrme kümne miljoni dollarilise briljantsõrmuse. Nüüd aga väidetakse, et Mariah’l pole lootustki pulmakellade kõla kuulda. Rahatuusal olevat saanud tema piiritust laristamisest ja edevusest kõrini.

title: Miljardärist peig hülgas Mariah’ laristamise pärast?

maintext:
Austraalia väljaande Woman’s Day teatel on 48aastane kasiinoärimees endast kaks aastat noorema popstaari maha jätnud. Diiva priiskav elulaad ja eputamine käinud Packerile närvidele. "Kõik on läbi," kinnitas peretuttav.
Austraalia rahatuus palus lauljanna kätt jaanuaris pärast vähem kui aasta kestnud kuramaaži. Kõmulehed rehkendasid, et Mariah’ hiiglaslik kihlasõrmus on kaks korda suurema kiviga, kui oli tema konkurendi Beyoncé Knowlesi oma. Esimest korda jäid nad kaamerate ette mullu juunis Itaalias Capri saarel, kus jalutasid käsikäes. Kummalgi on seljataga kaks abielu. Mariah’l on 2014. aastal purunenud abielust koomik Nick Cannoniga nelja-aastased kaksikud Moroccan ja Monroe. Packeril on kolm järeltulijat.
Carey kinnitas, et pruutkleit on ostetud
Mariah jõudis endast kümme aastat noorema Nickiga enne pulmi semmida vaid kaks ja pool kuud. Paistis, et Jamesiga pole tal altari ette kiiret – seda enam, et kumbki polnud varasemat abielu veel lahutanud. Kuid suvel pihtis lauljanna Ozzy Osbourne’i abikaasale Sharonile, et on hakanud pulmapäevaks dieeti pidama. E! Newsile paljastas Mariah, et pruutkleitki on juba valmis ostetud. "Kleit on olemas. See on karbi sees ootel, kullake," õhkas staar reporterile.
Detsembris eetrisse jõudva tõsieluseriaali "Mariah’s World" reklaamklipis sai staari näha pruutkleiti selga proovimas, ent pole teada, kas tegu on kõnealuse kleidiga.
Woman’s Day väitel oli üks armusuhte karilejooksu põhjus Packeri pereliikmete suhtumine Careysse. Nood kurtsid, et diivaga on raske läbi saada. Pereliikmeid solvas, et Mariah keeldus tulemast Jamesi õe Greteli 50 aasta juubelile.
"Kui Mariah keeldus Greteli sünnipäevaks Austraaliasse tulemast, tekitas see peres palju pingeid," ütleb väljaande allikas.
Asjad läksid nii hulluks, et Jamesi ema Rosi juuresolekul ei tohtinud Mariah’ nime mainidagi.
"Ka Jamesi lähedane sõpradering oli arvamusel, et need kaks ei abiellu."


authors:
Alar Truu
Minule Meenub

description: Epp Alatalu, Vabaerakonna fraktsiooni meedianõunik: Vabaühenduste ja kodanikuühiskonna toetamine (seda ka vastava spetsialisti töölevõtmise näol). Noore põlvkonna innustamine olla avatud ja õpihimuline. Eesti väärikas esindamine välissuhtluses, Eesti riigi „suuremaks tegemine“.

title: Erakonnad kiidavad | Mis on Toomas Hendrik Ilvese kolm suurimat teenet Eesti presidendina?

maintext:
President Ilvese tegevus ning tuntus maailma juhtpoliitikute seas suurendasid Eesti sõnaõigust ning kõlapinda küsimustes, kus oli tähtis, et me saaksime kaasa rääkida. Ilvese ametiaja jooksul külastas Eestit nii George W. Bush kui ka Barack Obama, mis sümboliseerib ilmekalt Eesti ning USA tugevnenud sõprussuhteid. Tuleb meeles pidada, et enne Ilvese ametiaega ei olnud Ameerika Ühendriikide riigipead Eestis ametlikel visiitidel käinud.
Urmas Espenberg, EKRE fraktsiooni nõunik riigikogus: Ilvese suurim teene on tõestada Eesti rahvale, et heas ülikoolis õppimisest, närimiskummist, Twitteri säutsudest ja ameerika aktsendist ei piisa, et olla hea president. Ilves tõestas oma äraspidisel moel, et presidendi olulisem omadus on tema karakter – seda Ilvesel kahjuks polnud. Ärmatamise, naistevahetuse ja oma rahva sõimamisega näitas lahkuv president negatiivset eeskuju, milline üks president olla ei tohiks. Ühtlasi tuletas ta oma negatiivse eeskujuga meelde, et Eesti väärib presidenti, kes seisab meie riigi ja inimeste huvide eest, ühendab, mitte ei lõhesta rahvast, kuulab erakondi, arvestab opositsiooniga ja oleks ühtlasi rahva moraalne kompass. Ka negatiivne või hoiatav eeskuju võib olla mõnikord kasulik. Minu isa rääkis ikka, et kuna tema isa oli joodik, siis temast õnneks joodikut ei saanud.
Mart Nutt, riigikogu liige, IRL: Esiteks ta sai suurepäraselt hakkama rahvusvahelisel areenil ning tema esinemised olid kaubamärgiks Eesti riigile. Nii head suhted Ameerika Ühendriikide presidendiga kui Ilvesel on, poleks Eestis olnud kellelegi teisele jõukohased.
Teiseks tõstaksin esile Ilvese ulatuslikke teadmisi digivaldkonnas. Tema südameasjaks oli Eesti tutvustamine e-riigina laias maailmas ning sellele pühendus ta aktiivselt nii oma välisesinemistes kui ka sotsiaalmeedias. Meie jõuline e-riigi kuvand on suuresti ka Ilvese PR-töö.
Viimaseks tuleb tunnustada lahkuva presidendi püüet leida ühiskonnas sidusust ja üksmeelt. Võib-olla olid osade inimeste ootused ja lootused nii kõrgele kruvitud, et neid ta ei suutnud rahuldada, kuid minu hinnangul ta andis ikkagi olulise lisatõuke Eesti kodanikuühiskonna arengule.
Heljo Pikhof, riigikogu liige, SDE: Toomas Hendrik Ilves tegeles presidendiametis usinalt Eesti tutvustamisega välismaal ja tegi seda edukalt. Suuremas osas võib tema teeneteks vast lugeda Eesti e-eduloo tutvustamist maailmas. Lisaks asutas ametist lahkuv president Eesti Koostöö Kogu, mis koondab kodanikuühendusi ning on olnud oluliseks osaks meie kolmanda sektori jõudsal arengul.
Kalle Palling, riigikogu liige, Reformierakond: Nii president Meri, Rüütel kui Ilves on olnud mu arvates erinevad ja igaüks mingis mõttes erilised presidendid.
Eesti on väike riik, aga e-riigi ja digiteemade eestkõnelejana oleme murdnud ennast kogu maailmas absoluutsesse tippu. Seda tänu sadadele ja tuhandetele Eesti inimestele, kes töötavad iga päev selle nimel, et muuta riigiga asjaajamist kodanikele lihtsamaks ja aega säästvamaks. President Ilves on tutvustanud nende inimeste saavutusi ja kogemust kogu maailmale, tehes sellega Eestit maailmas palju suuremaks. Kui juba president Meri ajast on otsitud "Eesti Nokiat", siis president Ilves on tekitanud meis usu, et see on meil olemas. Eesti Nokia on meie avatud e-riik ja meie teadmised ning kogemus selles vallas.
Kersti Kaljulaid ütles ETV Valimisstuudios nii: "Luban alati reageerida, kui kõne all on meie julgeolek, ohus on meie vabadused või kui nõrgematele tehakse liiga". Kui lugeda viimaste nädalate väljaütlemisi ja kriitikat president Ilvese aadressil, siis naljakal kombel just nendele seisukohtadele kindlaksjäämist, eriti reageerimist juhul kui nõrgematele tehakse liiga heidetakse talle ette. Olgu selleks siis tema seisukohad kooseluseaduse menetlemise või pagulaskriisi tekkimise aegadel, kus president Ilves selgelt astus nõrgemate kaitsele. Ta ei olnud mingil juhul arg, nagu isegi tema vanad võitluskaaslased väita proovivad.


title: Kuidas Schilleri mälestussamas Puhtul sai uue elu

maintext:
Kuu aega kulus, enne kui Stockholms-Tidningen Eestlastele avaldas rubriigis "Ikestatud kodumaalt" 17. oktoobril 1958. aastal teate Friedrich Schilleri mälestussamba ennistamisest Puhtu laiul. Rootsieestlastele mõeldud ajaleht loob värvika meeleolupildi: "Silm naudib loojuva päikese kulda puude ladvul ja kõrv haarab pargilindude viimseid häälitsusi – see on Puhtu laid. 17. septembril 1813. aastal pandi siia maailma esimene mälestussammas Saksa poeedile Friedrich Schillerile. Eesti NSV kultuuriministeerium astus vastavaid samme mälestussamba taastamiseks ja nüüd asub see rekonstrueerituna Puhtu pargis."
Sõdades kannatada saanud monumendi koopia telliti kunstnik Paul Hormalt pärast seda, kui aasta varem oli loodud Matsalu looduskaitseala ja Puhtule kolis ornitoloogiajaam. Erik Kumari kirjutas siis Sirbis ja Vasaras mälestussamba kehvast seisust ja see panigi kultuuriministeeriumi tegutsema.
Schilleri mälestussamba valmistas omal ajal peretuttavast geniaalsele poeedile mõisaproua Dorothea Augusta von Helwig – kuju tahus välja tema isa. Siiski polnud 1813. (või 1810.) aastal valminud mälestussammas Schilleri auks ilmselt esimene maailmas. Juba kolm kuud pärast luuletaja surma püstitati mälestussammas Viljandi maakonna Helme mõisa. See pole aga säilinud, hävis juba XIX sajandil.


description: Austrias Liezeni linnas vahistasid politseinikud 15aastase Süüriast pärit varjupaigataotleja, kes lõbumajas peksis prostituudi läbi ja seejärel ka vägistas.

title: Austrias vägistas 15aastane süürlane prostituudi


description: Kell 22.42 tuli häirekeskusele teade Järvamaalt Väätsa vallast Röa külast, et vanem mees on kukkunud umbes 4-5 meetri sügavusele suurte mahutite vahele ja sinna kinni jäänud.

title: FOTOD | Õnnelik õnnetus! Mahutite vahele kukkunud mees pääses vaid ehmatusega


authors:
Ikon Production
Youtube

title: VIDEO | Selline näeb välja türklaste ehitatav parvlaev Leiger

maintext:
Kuigi TS Laevade tellitud uut parvlaeva Leiger novembri alguseks Eestisse ei jõua, võime sellele pilgu heita videoklipi kaudu, mille on YouTube’i postitanud ikon Production.
Eesti tellijate seisukoht on, et kuna varuplaan rendilaeva näol on aasta lõpuni olemas, ei kiirustata türklasi takka Leigeri üleandmisega. Parem tehku türklased töö korralikult valmis.
Kuupäeva, millal Leiger Eestis randub, TS Laevade OÜ juhatuse liige Kaido Padar ei ole soovinud ennustada. Eesti Päevalehe andmetel on laevafirma andnud siseringi kuuluvatele asjaosalistele teada, et kõige varasem kuupäev, millal esimene laev Leiger neile Türgist üle antakse, on 15. detsember.


title: Tallinn müüb Nõmme linnaosa valitsuse ruumid

maintext:
Tallinna Linnavaraamet pani avalikule kirjalikule enampakkumisele Nõmme linnaosa valitsuse kasutuses oleva, kuid uue administratiivhoone valmides vakantseks jääva kinnisvara.
Hoonestatud, elamumaa sihtotstarbega Vabaduse pst 77 kinnistu pindalaga 2700 m2 on enampakkumisel alghinnaga 316 000 eurot. Hoonestatud, elamumaa sihtotstarbega 1513 m2 suuruse Nõmme-Kase tn 12b kinnistu alghind on 318 000 eurot. Mõlemad kinnistud müükase tingimusega, et kinnistutele seatakse nende võõrandamisel tähtajaline isiklik kasutusõigus Tallinna linna kasuks, tagamaks Nõmme linnaosa valitsusele seniste ruumide kasutamise võimalus kuni aadressil Valdeku tn 13 uue haldushoone valmimiseni ehk 1. oktoobrini 2017.
Valdeku tn 13 krundil asuv endine koolimaja rekonstrueeritakse Nõmme Majaks, kuhu koondatakse kokku kodanikele linnateenuseid pakkuvad asutused, mis praegu paiknevad eri asukohtades. Ehitustööd lõpetatakse 2017. aasta kevadel.
Lisaks on enampakkumisel mitmeid linna erinevates piirkondades asuvaid korteriomandeid ning Raasiku vallas asuv elamumaa sihtotstarbega kinnistu.
Harju maakonnas Raasiku vallas Aruküla alevikus asuv elamumaa sihtotstarbega Männiku tee 29 kinnistu pindalaga 1475 m2 on enampakkumisel alghinnaga 39 500 eurot.
Vanalinnas asuvast Lai tn 33 // Suurtüki tn 2 asuvast hoonest on enampakkumisel kaks korteriomandit ning ühe korteriomandi mõtteline osa. Korteriomandite reaalosadeks on eluruum üldpinnaga 20,7 m2 ja mitteeluruum üldpinnaga 16,3 m2, alghind vastavalt 47 200 eurot ja 23 900 eurot. Ühest korteriomandist, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 100 m2, on alghinnaga 30 500 eurot enampakkumisel mõtteline osa. Korteriomandi mõttelise osa võõrandamisel on kaasomanikul ostueesõigus.
Kristiine linnaosas asuv Tondi tn 44-7 korteriomand on enampakkumisel alghinnaga 58 100 eurot, korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 43,6 m2. Seebi tn 38-60 korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 45,9 m2, on enampakkumisel alghinnaga 50 500 eurot.
Enampakkumisel on ka neli Põhja-Tallinna linnaosas asuvat eluruumi. Vabriku tn 37-5 korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 31 m2, korteriomandi alghind on 38 600 eurot. Alghinnaga 34 900 eurot on enampakkumisel Erika tn 8-59 korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 28,7 m2. Kopli tn 85-9 korteriomand, mille reaalosaks eluruum üldpinnaga 53,2 m2, on enampakkumisel alghinnaga 39 200 eurot. Kopli tn 85 hoone on riikliku muinsuskaitse alune ehitismälestis ja tunnistatud arhitektuurimälestiseks. Sõle tn 9-53 korteriomandi alghind on 42 800 eurot, korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 39,1 m2.
Lasnamäe linnaosas on enampakkumisel Kivila tn 5-141 ja Paekaare tn 78-11 korteriomandid, mille reaalosaks vastavalt 64,5 m2 ja 32,9 m2 suurune eluruum ning alghind vastavalt 59 000 eurot ja 40 900 eurot.
Mustamäe linnaosas asuv Ehitajate tee 70-53 korteriomand on enampakkumisel alghinnaga 36 600 eurot, korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 29,8 m2. Alghinnaga 21 090 eurot on enampakkumisel Mustamäe tee 96-94 korteriomandi 42/100 mõtteline osa. Korteriomandi reaalosaks on eluruum üldpinnaga 43,5 m2. Korteriomandi mõttelise osa võõrandamisel on kaasomanikul ostueesõigus.
Foto: Scanpix


title: Kasahstani presidendi haigestumine seati küsimärgi alla

maintext:
Kasahstani president Nursultan Nazarbajev on enne Armeenia visiiti haigestunud, teatati riigi kantseleist.
Teate kohaselt põeb 76aastane Nazarbajev külmetushaigust, vahendab Reuters. Siiski spekuleeritakse, et presidendi haigus võib olla "diplomaatiline".
Taoline avalikkuse informeerimine presidendi tervislikust seisundist on Kasahstanis ebatavaline, kirjutab uudisteagentuur. Seetõttu arvatakse, et Nazarbajevi "kehv" tervis on vaid ettekäändeks, et ta ei peaks 13. oktoobril sõitma eelnevalt planeeritud riigivisiidile Armeeniasse, kus peetakse julgeoleku organisatsiooni CSTO tipptasemel kohtumist.
Paraku on Astana sidemed Jerevaniga muutunud pingelisteks alates läinud aprillist.
Siiski on uudised Nazarbajevi tervisest muret tekitanud paljudele, sealhulgas äriühingutele, kes on riigis miljardeid dollareid investeerinud.


description: Tervist!

title: REEDE: vaatame, mis täna tähtsat!


title: Kaljulaid saab Ilvese ametiauto

maintext:
Vabariigi president Kersti Kaljulaid saab enda käsutusse president Toomas Hendrik Ilvese ametiauto.
Presidendi ametiauto on Mercedes-Benz. Kantselei kinnitab, et ametiauto, mis oli president Toomas Hendrik Ilvese kasutuses, on nüüd vabariigi presidendi Kersti Kaljulaidi kasutuses.
Vastavalt seadusele on ametist lahkunud presidendil õigus uuele autole ja bürooruumidele, mis tulevad Kadriorgu.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Ago Anderson: Endel Kellap on natukene hullem, kui ma oleks osanud oodata

maintext:
Täna õhtul on eetris komöödiasarja "Kellapid" uus hooaeg. Uurisime Endel Kellapilt, ehk teda kehastavalt Ago Andersonilt, milline Endel Kellap sarjas on ja kuidas on see tegelaskuju teda ennast mõjutanud.
Anderson rääkis, et ta ei oleks osanud oodata, et Endelist tuleb nii populaarne karakter, kes ka enda saate saaks. Endel Kellapi kui karakteri idee tuleneb juba kahe aasta tagusest ajast. "Tahtsime teha sellise karakteri, kes esmapilgul paistab ullike, kuid kellest hakkab kooruma enamat," rääkis Anderson.
Andersoni sõnul on Endel Kellapi mängimine tema elu teinud lõbusamaks ja rõõmsamaks. "Kodus lapsega on mõned mängud juurde tulnud. Tema esitab ka seda rolli suurepäraselt mulle," ütles ta.


description: Bakken Bearsi keskmängija Michel Diouf korraldas eilses võidumängus Tartu Ülikooli vastu paksu pahandust ning valiti selle tulemusena ka vooru parimaks mängijaks.

title: Tartu Ülikooli korvpallimeeskonna hävitanud keskmängija valiti Meistrite liiga nädala parimaks mängijaks


title: Miks peaks mees pügama oma kaenlaaluseid?

maintext:
Viis või kümme aastat tagasi oleksid selle küsitluse tulemused olnud hoopis teistsugused, leiab meeste kehahoolduse ekspert Craig Whitely. Tema sõnul on meeste ihukarvade trimmimise trend viimastel aastatel suurenenud ja see ei hõlma vaid kubemekarvu.
Kas on mehelik, kui sul kasvab kaenla all lõvilakk? Men's Health korraldas küsitluse ja vastus oli selge: mehed peaksid kindlasti oma kaenlaaluseid pügama, vähemalt mõnikord. Ehk vastus pealkirjas esitatud küsimusele: tuhanded mehed peavad seda täiesti normaalseks ja vajalikuks.
Sa võid arvata, et kaenlaaluste pügamine pole mehelik. Aga heida neile üks objektiivne pilk: kui sul paistavad käte alt välja hiiglaslikud karvatutid, siis ehk tahad ümber mõelda.
Naisi ei küsitletud, aga mitmelt neist küsiti arvamust mitteametlikult ja kõik nad leidsid, et paksud kaenlaalused karvad on "tülgastavad".
Huvitav on see, et teadlased pole jõudnud selgusele, miks meestel kaenlakarvad on. On võimalik, et neid kasutati kunagi naiste veetlemiseks, märgib Harvardi ülikooli inimevolutsiooni professor Daniel Lieberman.
Kaenla all on hulk apokriinseid näärmeid, mis toodavad higi. See koosneb hormoonidest, rasvadest, valkudest ja teistest ainetest, mis edastavad "informatsiooni".
Niisiis võisid su esivanemad vajada kaenlakarvu selleks, et levitada oma higist lõhna partneri leidmiseks. Aga päris kindlasti see tänapäeval sinu puhul enam ei tööta. Siinkohal kolm nippi lihtsalt kaenlaaluste pügamiseks.
1. Trimmi märjalt
Neid saab ka kuivalt lõigata, aga Whitely soovitab kasutada veekindlat kehakarvade trimmijat ja teha seda duši all. Kuum vesi pehmendab karvu ja vähendab kiskumise ja kriimustamise ohtu, sõnab ta.
2. Kui lühikeseks?
Kui karvad on sirgemat sorti, siis soovitab Whitely lõigata need ca 2,5 cm pikkuseks või veidi lühemaks, aga need peaksid olema vähemalt 2 cm pikad, et mitte tüügastena torkida.
Lokkis karvade puhul soovitab ta lõigata need 3 mm pikkuseks.
Võid ka kaenlaalused siledaks raseerida, aga ära siis imesta, kui spordisaali kaaslased norima hakkavad. Rohkem jama, kui asi väärt.
3. Ära koonerda nahahoolitsusvahendiga


title: Taksojuht süstis end lasteaia värava ees

maintext:
Tallinna kesklinnas Mardi lasteaia ette parkinud taksojuht hoiab sotsiaalmeedias avaldatud piltidel käes süstalt. Postituse all läks lahti arutelu, et ehk ta polegi narkomaan, vaid lihtsalt haige inimene. Kuid pildilt on küllaltki selgelt näha, et tegemist pole selliseks puhuks kasutatava pliiatssüstlaga.
Fotod lasteaia ette pargitud autos end süstinud taksojuhist postitati Facebooki Märgatud Tallinnas kommuuni leheküljele möödunud nädalal. Taksofirma kinnitusel on juht juba töökohalt vabastatud.
Narkomaania või haigus? Tähelepanelik mööduja märkas end süstivat taksojuhti. (Facebook)
Ettevõtte Soodne Takso juhatuse liige Aleksander Sihver sõnas Õhtulehele, et on juhtumi tõttu šokeeritud, kuid ei tea selle nüansse. "Aga sellist käitumist me ei aktsepteeri," ütles Sihver. Ta möönis, et pole juhiga vestelnud.
Vallandamise põhjus pole siiski piltidel nähtav vahejuhtum, vaid võlad ettevõtte ees. Sellegipoolest võeti arvesse ka mehe käitumist.


authors: Afp Reuters Scanpix

title: Pakistanis karmistati aumõrvadega seotud karistusi

maintext:
Pakistanis on valitsus täitnud seaduselünga, mis võimaldas aumõrvu sooritanuil pääseda karistuseta.
Uute õigusaktide toel saavad aumõrvade sooritajad edaspidi eluaegse vanglakaristuse, vahendab BBC. Kui varem pääsesid mõrtsukad vangistusest ohvri lähedaste andestusel, siis nüüd saavad tapetu omaksed kaasa rääkida vaid surmanuhtluse mõistmisel.
Pakistani sõltumatu inimõiguste komisjoni andmeil pandi Pakistanis läinud aastal toime ligi 1 100 aumõrva, ent on põhjust arvata, et paljud juhtumid on üldsegi teadmata.
Qandeel Baloch'i ema tütre surnukeha juures (AFP)
Käesoleva aasta juulis langes Pakistanis aumõrva ohvriks sotsiaalmeediatäht Quandeel Balochi. 25aastase naise tapjaks oli tema lihane vend, kes tunnistas hiljem, et on oma teo üle uhke kuna õde rüvetas enda avaliku poseerimisega perekonna au.


description: Karmid kaadrid, kus hirmunud eakat naist peksab tema hooldaja.

title: VIDEO, MIS ŠOKEERIS MAAILMA: hooldaja võigas vägivald eaka naise vastu

maintext:
Naine keerab ringi, kuid siis tabab mehe jõuline käsi ta pead veel mitmel korral Tundub, et mingi hetk laksatab naise pea suisa vastu voodit.
Videol on näha, kuidas eakas naine istub põrandal voodi juures, kus tumedanahaline hooldaja naisel omale kohale käsib kobida ning lajatab käega näkku, vahendab Metro.
Naise käitumisest võib järeldada, et peksa on saanud ta varemgi
Ei ole just tavaline see, et videot vaadates tunned seal oleva inimese hirmu. Selle naise hirm ja ärevus tungib ka läbi arvuti vaatajani.
Video levib sotsiaalmeedias ja on Facebookis on seda vaadanud juba üle 5 miljoni inimese, kes nähtuga sugugi rahule ei ole jäänud.
Väidetavalt on video filmitud kas Taiwanis või Malaisias.


title: Kas ostad ka järgmine kord odavlennufirmaga lennates tassi kohvi?

maintext:
Lennates odavlennufirmaga peaks ehk kaks korda üle mõtlema, kas ikka tahad pardal kohvi osta.
Broneeringusüsteem Kayak.co.uk vaatles viie Suurbritanniast välja lendava odavlennufirma (Ryanair, easyJet, Thomas Cook, Flybe, Jet2) kohvitassi hindu ning selgus, et juurdehindlus võrreldes poehinnaga on kuni 4000 protsenti.
Lennufirma easyJet pressiesindaja kommenteeris Daily Mailile, et Kayaki tehtud uuring on ebamäärane.
"Müüsime möödunud aastal kolm miljonit tassi kohvi, mis tähendab, et müüme seda sobiva hinnaga ja kliendid väärtustavad meie pakutud kohvi," sõnas ta. Samuti märkis pressiesindaja, et kohvi juurdehindlus tuleb sellest, et seda pakutakse õhus.


title: TOHOH! Itaalia väikelinn avas veinipurskkaevu

maintext:
Ühes Itaalia külas on nüüd veinipurskkaev, kus inimesed saavad tasuta veini võtta terve päeva vältel.
Caldari di Ortona linnake Itaalias on alati olnud vapustav sihtpuhkt. Seal on palveränduritetee ja viinamarjaistandused mida külastada. Linn on võtnud eesmärgiks meelditada kohale, kes seni vaid mõtteid külastamisest mõlgutanud.
Linna külastades leiab sealt nüüd ühe erilise purskkaevu, kuid tegemist ei ole tavapärase purskkaevuga, mis mõnel väljakul ilutseb.
Tegemist on veinipurskaevuga, kust võimalik ööpäeva ringselt tasuta veini võtta. Purskkaev asub Dora Sarchese viinamarjaistanduses ja on kõigile avatud.
See on istanduse ja mittetulundusühingu ühisprojekt, et kustutada palverändurite janu, kuid keegi ei keela teekonda lihtsalt veini joomiste pärast ette võtta.


description: Jäär Päeva igati mõnusaid mõjusid võivad varjutada kadeduse ja armukadeduse ilmingud. Samas on sul palju füüsilist energiat ning tahet probleemidega kartmatult rinda pista.

title: Päevahoroskoop: esmaspäev, 3. oktoober

maintext:
Kaksikud Suurepärane päev selleks, et korrastada oma tööasju või siis süveneda põhjalikult mingisse teemasse. Täna on sinus rohkem püsivust. Samas tuleks hoiduda liigsete riskide võtmisest.
Lõvi
Lähipäevil võid end nii kõnes kui kirjas ülemäära jõuliselt või siis lihtsalt äärmuslikult väljendada. Ennem kui midagi ütled, mõtle hoolikalt järele, kuidas su sõnad võivad antud olukorras mõjuda.
Neitsi
Kas mul on piisavalt ressursse, et saada kõik soovitu? Mis on mulle tegelikult tähtis? Mis on see, ilma milleta ma elada ei saa? Sellised küsimused kipuvad esile kerkima.
Kaalud
Asjade-esemete maailm hoiab su meeli pinevil. Oled nagu vares, kes läikivate esemete peale kohale lendab. Võlgu ei tohiks võtta, sest pärast oleks raske tagasi maksta!
Skorpion
Lähenev Päikese-Pluuto kvadraat (täpne seis 7. oktoobril) muudab eluhetked intensiivsemaks – su tunded ja tajumused on sügavad. Samas võid selle seisu mõjul muutuda kahtlustavaks ja paranoiliseks.
Ambur
Täna on su alateadvuse väravad avatud – ole siis valmis selleks, et su hingesügavustest kerkivad päevateadvusse sulle olulised sümbolid, mis võivad olla võtmeks tähtsa probleemi lahendamisel.
Kaljukits
Sul on tunne, et sinu käest nõutakse rohkem kui oled suuteline andma. Võid olla närvis ka sellepärast, et sulle ei anta oma ülesannete täitmiseks piisavalt aega. Vajad ka julgustust, kiitvat sõna.
Veevalaja
Planeetide seis soosib nii sinu karjääri kui ka muu ühiskondliku tegevusega seonduvat. Su tegevus hakkab teistele rohkem silma, mistõttu suudad inimesed vajaduse korral endaga kaasa tõmmata. Päev nõuab sõnapidamist ja konkreetsust.


authors:
Kuvatõmmis
Amine Darmiche
Youtube
Väga Armsad Eesti
Allahu Akbar

description: Iraanis hukatakse homme 22aastane naine oma mehe tapmise pärast.

title: Iraanis puuakse noor naine, keda süüdistatakse vägivaldse mehe tapmises

maintext: Zeinab rääkis kohtule, et tegelikult oli tapjaks mehe vend, kes oli teda korduvalt vägistanud. Mehe vend oli keelitanud teda mõrva üles tunnistama lubadusega, et ta annab naisele andeks (islami seaduste järgi on mõrvaohvrite sugulastel õigus süüdlasele andestada ning nõustuda rahalise kompensatsiooniga), avaldas Amnesty International.


description: Ida-Saksamaal Chemnitzis laupäeval alanud suur terroristijaht lõppes esmaspäeva öösel Leipzigis, vahendab Bild Online.

title: Saksamaal nurjati suur terroriakt


title: Põgenikud tõid Saksamaale massilise mitmenaisepidamise

maintext:
Mitmenaisepidamine on Saksamaal ametlikult keelatud ja seaduserikkumist esines paari aasta eest suhteliselt vähe. Nüüdseks on pilt koos põgenikega massilise tulekuga muutunud. Nii on näiteks mullu Süüriast saabunud Ghasial nelja naisega 23 last. Saksa ajakirjandus juhib tähelepanu Süüriast, Liibanonist ja Albaaniast pärit XXL perekondadele. Mullu Süüriast Saksamaale pagenud 49aastasel Ghasial on näiteks nelja naisega 23 last. Kuigi Saksamaal on polügaamia keelatud, annavad head inimesed ikka hüva nõu, kuidas kohalikke seadusi eirata. Elades koos esimese, peanaisega, on teised ainult kaaskondlased-sugulased-sõbratarid. Ghasia kurdab, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ametnikud on vaenumeelsed ega võimalda suurperel koos elada. Nimelt jagati tema naistele korterid 50 km raadiuses, vahendab Rhein-Zeitung.
Koraan aga õpetab, et kõiki naisi tuleb kohelda võrdselt, jagades kõigi vahel ühtviisi aega, armastust ja hoolt. Selline võrdselt jagatud materiaalne hoolekanne pole Saksamaal relevantne, minihaaremi kulud kannab riik ehk siis maksumaksja. Autosid parandada oskav Ghasia tahaks küll käia tööl, kuid ta peab aina rändama ühe naise juurest teise juurde, jäädes kohale ainult paariks-kolmeks päevaks. Tõenäoliselt pole 23 last veel mingi piir, pealegi kui Saksa riik jagab temast eraldi elavatele naistele toetusi. Seejuures pole välistatud, et Ghasia kasseerib lastetoetused naiste käest oma taskusse.
Liidupresident toetab polügaamiat? Berliini moslemite kõneisik peab polügaamiat moslemimigrantide elu loomulikuks osaks. Tasub meenutada, et juba 2004. aastal langetas Rheinland-Pfalzi ülemkohus otsuse, millega lubas asüüli saanud iraaklasel olla legaalselt abielus kahe naisega. Enamasti toimub mitmenaisepidamine siiski veel mitteametlikult ja salaja, sageli isegi oma seaduslikku abikaasat teavitamata, et ta pole ainuke. Saksamaa liidupresident Joachim Gauck on ristiisa (veider ja arusaamatu, sest moslemid ju ei risti oma lapsi) perekond Tatari seitsmendale lapsele, kes on nädalajagu noorem kaheksandast. Sest 24aastasel Sabedinil, kelle esimene laps sündis 15aastaselt, on kaks naist, Samanda ja Tatjana. Parajasti otsitaksegi perele suuremat maja, kuhu koos Kosovost pärit vanematega mugavasti ära mahuks. Presidendist vaderi toetus seitsmendale lapsele näitab riigi hoolitsust lasterikastele peredele. Tõsiasi, et ta pärineb liitperest, ei oma tähtsust. Kui see pole riigi toetus polügaamiale, siis mis seda oleks? Ghasia pered on noorteametite ja andmekaitsjate hoole all, lapsi kiidetakse kui integreerunuid, kuigi teismelised vennad takistasid esialgu õdede kooliskäimist. Berliini perekonnanõustajate Kazim Erdogani ja Abed Chaabani arvates elab kuni 30% araabia päritolu meestest polügaamselt. Koraani järgi tähendab abielu naise eest hoolitsemist, niisama kui hoolitsetakse kariloomagi eest. Igatahes on araabia kultuuritraditsioonis parem olla neljas naine Euroopas kui jääda kodumaale, kuid ilma meheta. Pealegi ootab Saksamaal ees riiklik sotsiaalabi. Islamiseadused laiutavad mujalgi Islamiseadused on hakanud laiutama mujalgi Euroopas, ilmneb Luksemburgi parlamendile saadetud petitsioonikirjast, milles nõuti polügaamia lubamist moslemitele, kuid mitte teistele. Ettepaneku autorite arvates meelitaks see riiki tulema ropprikkaid saude. Kuid luksemburglased ei nõustunud sellega. Seekord. Holland, Inglismaa ja Prantsusmaa on samuti probleemist teadlikud ega tunnusta imaami paari panduid abieluinimestena. Samas ollakse sageli valmis tegema erandeid. Just see valmisolek tunnustada eurooplastele võõrast osutab muutustele, mis on läänemaailmas toimumas. Eetilised põhiväärtused, moraalitunne ja sugudevaheline võrdsus kui norm muutuvad küsitavaks, kui harjumuspärasega samaväärselt aktseptitakse teistsugust, islamiseadustele põhinevat. Statistikaamet: Saksamaa elanikkond vananeb Värskete statistikaandmete järgi moodustavad Saksamaal üle 40aastased 57% elanikkonnast. 21% ehk viiendik 82miljonilisest elanikkonnast on vanemad kui 65. Kuni 14aastaseid loetleti veidi üle kümnendiku. Nendest arvudest piisab, et rahvastiku-uurijad lööksid häirekella. Elanikkonna vananemise põhjustab vähene sündivus ja pikk eluiga. Ühed ei sünni ja teised ei sure, ning rahva enesenoorendamist ei toimu. Ega saagi toimuda, kui keskmine Saksa naine sünnitab 1,43 last. Analüütikud on juba ammu ennustanud, et tööealiste koormus kasvab aasta-aastalt ja selline olukord ei saa kesta lõpmatuseni.


description: Külm vihm, sekka lörtsi, vali tuul ja üksikud plusskraadid - sellistes tingimustes veetsid öö metsas enam kui poolsada nutipõlvkonna noort.

title: Nutipõlvkonna noored veetsid öö lörtsises metsas

maintext:
Reede õhtust pühapäeva pärastlõunani toimub Türi vallas, Tori külas Okasmetsa talu maadel Kaitseliidu Järva maleva noorte kotkaste ja kodutütarde sügislaager, kus on osalejaid ligi 70, noorte vanus on 7-16 eluaastat, ütles laagri meditsiinipealik Margus Allik.
Laupäeva ennelõunal ehitasid noored metsa roigastest ja kuuseokstest onni, kuid neil tuleb tegeleda ka asjade otsimise, meditsiiniliste oskuste omandamise ja asimuudi määramisega.
Kaitseliidu Järva malev korraldab noortele laagreid mitu korda aastas, lisaks osalevad noored üle-eestilises suurlaagris, mis 2017. aastal toimub Käsmus.
Seekordne sügislaager on metsa veerel ja noorte telgid asuvad metsas. "Telkides veedavad nad kaks ööd, ise organiseerivad ahju kütmise ja ahju valvamise," täpsustas Allik.
Kuigi ilm muutis noortele laagritingimused keeruliseks, siis Alliku ütlust mööda vingumist ja hädaldamist üldiselt kosta pole. "Vaid väiksemad kurtsid, et oli natuke külm ja öine metsapimedus hirmutav," märkis Allik ja kiitis Kaitseliidu noorte tublidust.
Osa laagrinoortest on järgmisel nädalavahetusel mõõtu võtmas ka täiskasvanutega, kui toimub Kaitseliidu Järva maleva patrullvõistlus.


description: Täna toimub Türil endise metsakombinaadi territooriumil jälle romuring. Viimati lõhuti seal autosid mai lõpus.

title: Pildid: Eesti suurimal romuvõistlusel lõhutakse massiliselt autosid

maintext:
Ettevõtmise üks korraldaja Meeme Juhkam on Järva Teatajale selgitanud, et käis augusti lõpus Vändra romuringil ning paljud sõitjad, kes sinna ei pääsenud, uurisid temalt uue võistluse kohta. «Nii otsustasime, et kui saame kokku vähemalt 60 autot, siis teeme sügisese ürituse,» lisas ta.
Autosid ja sõitjaid, nii mehi kui naisi, saadi kokku aga tunduvalt rohkem. Mehi tuli täna sõitma 72 ja naisi 13. See peaks olema Eesti romuringide (ettevõtmine, kus võistlus käib romuautodega ringide kogumise peale) rekord.


description: Esmaspäeval said Türi päästjad väljakutse Põikva külla, kus üks mees oli kuulnud koera kiunumist ja avastanud, et loom on lägaauku uppumas.

title: Järvamaal tõid päästjad lägaaugust välja seal ulpinud koera

maintext:
Päästja Arvi Pitelkov ütles, et koer oli kinni jäänud kunagisse siloauku, kuhu oli veetud sõnnikut ja sinna voolanud vesi oli muutnud selle soosarnaseks, mis ei kandnud isegi koera.
Pitelkov selgitas, et kuigi koer oli juba tükk aega oma elu eest võidelnud, siis polnud ta paanikas ja lasi päästjatel ennast välja aidata. «Ta oli täitsa sõbralik ja küllap sai aru, et tulime talle appi,» sõnas ta.
Pitelkov oli seda meelt, et kui siloaukudest mööda läinud mees poleks koera kiunumist kuulnud, oleks loom seal arvatavasti hinge heitnud.
«Kuivale maale pääsedes raputas koer ennast natuke aega lägast puhtaks ja sättis siis ennast arvatavasti kodu poole minema,» lisas ta. (JT)
Vaata videot SIIT!


description: Üleeile saabusid Kreekast Eestisse kaheksa Euroopa Liidu rändekava alusel vastu võetud sõjapõgenikku, kellest kolm asusid elama Türile.

title: Sõjapõgenikud leidsid Türil peavarju

maintext:
Siseministeeriumi teatel tuli Türile kolmeliikmeline Süüria perekond, kus lisaks emale ja isale on üks laps. Mehel on kõrgharidus infotehnoloogia erialal ja naisel inglise keele filoloogias. Mees on töötanud õpitud erialal, pidades oma firmat. Nii naine kui ka mees räägivad oma emakeele kõrval ka inglise keelt.
Türi vallavanem Pipi-Liis Siemann ütles, et põgenike majutamisel riigi asutused Türi valla arvamust ei küsinud ja tema kuulis sellest alles möödunud reedel. «Nüüd, kui see perekond on Türile saabunud, peame neisse suhtuma võrdselt teiste Türi valla elanikega,» lausus ta. «Nende taust on igati positiivne.»
Siemann lisas, et mehe IT-kõrgharidus on töö leidmisel suur pluss.
Siemanni ütlust mööda saab põgenike pere tugiisikuks Türi vallavalitsuse sotsiaaltöötaja, kes aitab neil võõrasse keskkonda sisse elada.
Siemann teadis öelda, et süürlastele hakatakse kohe õpetama eesti keelt. «Loodan, et nad on toredad inimesed ja saavad siin ilusasti hakkama,» lisas ta.
Järvamaa kutsehariduskeskuse direktor Rein Oselin sõnas, et IT-valdkonna inimestest on puudus ja nemad on alati valmis häid töötajaid palkama.
Oselini selgitusel on kooli igapäevatöö muutunud juba rahvusvaheliseks, seetõttu on inglise keelt valdavad inimesed samuti hinnas. «Meil on 11 rahvusvahelist projekti,» märkis ta.
Kõikide Eestisse vastu võetavate inimeste puhul selgitatakse enne välja nende taust. Kreekas kohapeal tegid sõjapõgenikega intervjuu Eesti eksperdid politsei- ja piirivalveametist, kaitsepolitseiametist ja sotsiaalministeeriumist. Muuhulgas tutvustati intervjuu jooksul Eestit, rahvusvahelise kaitse saanud inimeste õigusi ja kohustusi Eestis ning kohalikke tavasid.
Euroopa rändekava alusel on Eesti vastu võtnud 68 sõjapõgenikku.
2. oktoobri seisuga on Euroopa Liidu riigid ümber paigutanud 5827 sõjapõgenikku, neist 4569 Kreekast ja 1258 Itaaliast. Türgist on pärast Euroopa Liidu ja Türgi lepet Euroopa Liidu riikidesse ümber asustatud 1668 inimest.


description: 9. oktoobri hilisõhtul enne kella 23 sai G4S patrull väljakutse ühte Paides asuvasse tanklasse, mille teenindusjaama kõrval kaklesid kolm meest.

title: Tülinorija sai Paidest sinika, raudus käed ja sõidu politseisse

maintext:
Ilmaennustus: öökülmadest pole enam pääsu
Kuiv sügis järjest tugevneva kõrgrõhkkonna haardes jätkub. Sügisele iseloomulikult on kõrgrõhkkond pilvine, mistõttu öö ja päeva temperatuuride erinevused ei ole suured ning öökülmad jäävad mõõdukaks.


description: Seda, et kutsehariduskeskusse tuuakse noori aasta-aastalt aina uhkemate autodega, võetakse üsna tavapäraselt, kui aga esimese kursuse noormees saabub kooli helikopteriga, on imestamist ikka omajagu.

title: Video: Põltsamaa noormees saabus kooli helikopteriga

maintext:
Eelmisel pühapäeval saabus helikopteriga Järvamaa kutsehariduskeskuse Särevere õppekohta sellest sügisest seal põllumajandust õppiv Enri Reismann. «See kopterireis kooli oli mulle sünnipäevakingitus minu endiselt tööandjalt,» sõnas ta justkui häbenedes.
«Ma tõesti ei osanud arvata, et sellise kingituse saan, sest polnud oma salajasest põhikooliaegsest unistusest saabuda helikopteril kooliõuele isegi poole sõnaga mitte kellelegi rääkinud,» selgitas ta suurte silmadega otsa vaadates.
Põltsamaal, täpsemalt Esku külas elavale ja 9. oktoobril 17. sünnipäeva tähistanud Enri Reismannile kinkisid helikopterilennu tema tööandjad naaberkülast Kundrussaarest. «Käisin kolm suve Taimi ja Jaan Ploompuu suures majapidamises aednikuks, tegin seal kõiki töid, mulle väga meeldis muru niita, multsida, lilli rohida. Nii ma väga ei imestanud, kui perenaine Taimi mulle sünnipäeva pärastlõunal helistas,» meenutas ta pühapäevale tagasi mõeldes.
Enri oli just sättimas viimaseid asju spordikotti, et asutada end kooliteele Säreverre, kuhu koos ümberistumise ja 20minutise ooteajaga Võhmas kulub tal igal pühapäeval paar tundi. «Kui perenaine Taimi ütles, et neil on mulle väike kingitus, ja täpsustas, et selleks on tiir tema poja Oleg Sõnajala helikopteriga, olin täiesti sõnatu,» lausus ta. «Et kiirustasin viimase, kell 16.30 väljuva bussi peale, millega saan külast kooli sõita, siis nii vabandades kingitusest loobumist ka põhjendasin.»
Et Ploompuudel oli hoopis kavas pojaga Tallinna sõita ja helikopteris oli just üks vaba koht, otsustasidki nad teha vahepeatuse Säreveres ja nii Enri unistus täituski. «Endalegi ootamatult saabusin kooli kahetunnise bussisõidu asemel hoopis kõige rohkem kümneminutise helikopterilennuga,» sõnas ta.
Enri teadis, et Taimi ja Jaan Ploompuu pojad on Oleg ja Andres Sõnajalg, kes vanematel vahetevahel helikopteriga külas käivad, kuid suhelnud ta nendega polnud.
Lennureisi meenutas Enri silmade särades, just õhku tõusmise kaalutaoleku tunnet ja siis neid kõrgusest nähtud vaateid. «Kui väike kõik sellelt poolteise kilomeetri kõrguselt ikka tundub! Tundsin ära nii oma koduaia kui ka Võhma ja muidugi Särevere, mis õhust paistis Türi kõrval nii pisikesena,» lausus ta.
Esimese aasta õppurina oli Enril omamoodi uhke tunne ka, et helikopteri maandumist koolimaja ja ühiselamute vahelisele suurele haljasalale nägid ka ühiselamu juures väljas olnud koolivennad. «Kursusevennale küll helistasin, sest ikka ju tahad natuke uhkustada, kuid tema oli sel päeval just Tallinnas ühe telesaate salvestusel,» lisas ta.
Et Oleg Sõnajalg tegi enne maandumist Särevere kohal paar tiiru, siis jõudsid koolivennad esmasest ehmatusest toibudes seda telefoniga filmida. «Sain neist paar tükki ka endale ja neid vaadates on mul lausa kahju, kui kuulsin kadedust nende häältes, kuid seekord juhtus nii. See võis olla esimene ja viimane kord mul niimoodi helikopteriga kooli saada või tuleb sellest lihtsalt uuesti unistama hakata,» ütles Enri Reismann.
Kogu selle koolinädala on Enri saanud nii oma koolikaaslastele kui ka õpetajatele selgitada, miks ja kuidas ta ikkagi helikopteriga tuli. «See on tõesti kingitus, mida annab ületada. Sõnadest jääb väheks, et tänada Taimit ja Jaani, kes on mulle eeskujuks selleski, et põllumajandust õppima tulin,» lausus ta.
Enri Reismann sõnas veel, et Ploompuude juures töötamine andis talle enesekindlust julgeda unistada. «Nägin, kuidas nad armastusega teevad seda, mida tahavad, ja on edukad. Ma tahan ka edukas olla!» ütles ta.
Järvamaa kutsehariduskeskuse arenguspetsialisti Valev Väljaotsa meelest on tavapärane, et õpilased tulevad või neid tuuakse kooli aasta-aastalt aina uhkemate autodega, kuid helikopteriga saabumisi ta ei mäleta. «Tulevikus on seegi aina reaalsem ja siis on ainult hea, et meil on selleks sobivad maandumisplatsid olemas. Hea teada ju,» sõnas ta.


description: 2. oktoobril pärast kella kaheksat õhtul sai G4S patrull väljakutse Paides asuvasse tanklasse. Üks mees oli tankinud kanistrisse viis liitrit bensiini ja põgenenud sellega metsa.

title: Auto tanklasse jätnud bensiinivaras putkas metsa

maintext:
G4S Eesti kommunikatsioonijuht Reimo Raja ütles, et turvatöötaja ümbruskonnast kirjeldusele vastavat inimest ei leidnud, aga põgenenud mees oli tanklasse jätnud sõiduauto, millega ta sinna saabus. „Turvatöötaja teavitas juhtunust politseinikke, kes asjaolude väljaselgitamisega edasi tegeles,” lisas ta.
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesment sõnul on tehtud kindlaks isikud, keda on alust juhtunuga seostada.
Juhtumi täpsemad asjaolud selgitab välja väärteomenetlus.


description: Külastasime rehvivahetushooaja eel Türil asuvat OÜ Autotuba töökoda, kus meiega puhus rehvijuttu lukksepp Aivar Lehtmets.

title: Videolugu: väldi "plastmassist" talverehvi

maintext:
Aivar Lehtmets soovitas lisaks korralikule rehvimustrile (talverehvi turvisemustri lubatud sügavus minimaalselt 3 mm) tähele panna ja tunda rehvi peal olevaid parameetreid (rehvi laius, kõrgus, veljediameeter, pöörlemissuund). «Igast autost on leitavad kirjed (uuematel masinatel on need andmed kantud isegi sõiduki tehnopassi) soovitatava rehvimõõdu osas,» selgitas ta.
Nii naast- kui lamellrehvil on omad eelised. «Musta jää korral hoiab naast libisemist paremini ära, kuid lumeta talvesid meenutades pole naastuks põhjuks,» ütles ta. «Tegelikult toimivad tänapäeva korralikud lamellrehvid musta jää puhul hästi. Ära ei maksa unustada ka ühte liiklusseaduse punkti, et sõita tuleb vastavalt teeoludele.»
Samuti on oluline rehvides õige rehvirõhu hoidmine. Seda eelkõige masina küttekulu ja rehvide kulumist silmas pidades. Kuigi ta endal on teatud eelistused, mingi kindlat rehvimarki Aivar Lehtmets soovitama ei hakanud. Kõik olevat kinni inimeste võimalustes ja vajadustes. Küll tasuks vältida Lõuna-Euroopa teede jaoks toodetud talverehvi, mille kummisegu võib pakasega parajaks «plastmassiks» külmuda.
Naastrehve sõidukil kasutada alates 15. oktoobrist kuni 31. märtsini. Erandina võib talviste tee- ja ilmastikuolude esinemise korral naastrehve kasutada 1. oktoobrist kuni 30. aprillini.


description: Vanaemaaegsed vokid on asendumas uute, Uus-Meremaal valmistavate vokkidega, üks selline on ka Türi valla käsitöömeistril Reet Meimrel, mida tal on seljakotti pakitult kerge kaasa võtta kuhu iganes.

title: Vokk seljakotiga selga ja minek

maintext:
Reet Meimrele meeldib villast lõnga kedrata, sest siis saab ta enda selgitusel just niisuguse kvaliteediga lõnga, nagu tahab. Siiani ketras ta vaid kodus ja siis ka just selles kohas, kus vokk asus.
Vanaemaaegsed kolmnurkse harkjalaga vokid ei kannata hästi ühest kohast teise liigutamist, sõidust rääkimata. «Neisse vokkidesse tuleb suhtuda õrnalt, sest kui nad juhtuvad katki minema, siis parandajat pole kuskilt leida,» ütles Sindis käsitööd õppinud Meimre.
Uus-Meremaal toodetavat tänapäevast vokki nägi Meimre ühel koolitusel, kus nad käisid koos Türil käsitööpoodi pidava Imbi Karuga. «Sellega oli nii kerge kedrata ja mis kõige tähtsam – lollikindlam, sest kahe tallalauaga voki puhul ei pea mõtlema, kas ketrad õiget- või valepidi, ja lõng tuleb ka palju parema kvaliteediga,» selgitas ta.
Imbi Karu nägi, kuidas kedrata armastaval Reet Meimrel läksid silmad särama, ja ta otsustas 500eurose ketrusriista ära osta. Ühena esimestest Järvamaal ja naiste teada ka ühena vähestest. «Ketramisoskustega naisigi on maakonda vähe jäänud, vanad enam ei taha teha ja noored ei oska. Nii polnud mul hetkegi rahast kahju, sest teadsin, et ostan voki õigele inimesele,» lausus Karu.
Meimre ütles kõrvalt muiates, et Imbil oli omakasu ikka ka mängus. «Nüüd saan kasvõi laatadel käies talle soovitud lõnga kedrata. Uut vokki on seljakotti pakitult kerge ükskõik kuhu kaasa võtta ja mõne hetkega ketramiseks valmis seada,» lausus ta. «Muidugi olen õnnelik, et saan teha, mis mulle meeldib, ja püüan teha nii hästi ja just sellist lõnga, nagu Imbile meeldib.»
Nii ketrabki Reet Meimre nüüd mardilaadaks alpakavillast lõnga, teeb ka lambavillast lõnga pooleks koeravillaga ja kavas on hakata tegema angoorajänese villast lõnga.
Nüüd saavad nad tellimise asemel kogu lõnga ise valmistada ja olla kindlad selle heas kvaliteedis. «Ühe kindajagu lõnga saan valmis tunni-paariga, kui lõng on jämedam. Mida peenem lõng, seda kauem võtab aega, kuid ikka oluliselt kiiremini kui vana vokiga,» selgitas Meimre.
Imbi Karule on kiirusest olulisem asjaolu, et ta saab kasutada just selliseid villasegusid, nagu soovib, ja teha inimestele ka tellimistöid. «Neid, kes tahavad oma lamba- või koeravillast lõnga, on aina rohkem,» ütles ta. «Kes ei taha ise kududa, siis koome kindad ja sokid ka valmis. Kokkuleppel saab kõike. Praegugi teen kingituseks kindaid.»
Aina rohkem rändab Türi naiste käsitööd välismaale. Kuigi neil pole vahet, mis keelt kõnelevad või mis nahavärviga inimesed neilt ostetud käsitööesemeid kandma hakkavad, on Karu meelest tore teada, et käsitsi tehtud kvaliteettooteid hinnatakse aina rohkem.
Ärilises mõttes ei tasu Karu meelest käsitööd üldse teha. «Pensionärina pole ma majanduslikult nii hullus seisus, et peaksin igat senti lugema. Kui peaks, siis tuleks tõsta kindapaari hinda praeguselt 15–20 eurolt oluliselt kõrgemaks, kuid siis jääb ostjaid kohe vähemaks,» selgitas ta.
Nii soovitab Karu neilgi, kes tulevad kuduma rahasaamise eesmärgil, teha pigem midagi muud, mis raha ka sisse toob.
Reet Meimre lisas, et tema teeb käsitööd pere ja palgatöö kõrvalt hobi korras. «Saan kedrates oma mõtteid korrastada, olla lihtsalt vaikuses omaette. Kudumine pole raha teenimise töö, seda tuleb teha armastusega, mida äris on aina vähem,» lausus ta.
Nii värvivad naised lõngugi käsitsi ja looduses kasvavate taimedega. «Sügisel otsisin metsas selleks seeni ja sain neist nii ilusat värvi lõnga, mida ei müüagi, vaid ainult ise kududa,» sõnas Meimre.
Kommentaar
Piret Kreitsman
Nõgese käsitöötalu perenaine Paide vallas Mustla-Nõmmel
Mul on tavaline vokk ja ketran sellega vaid hobi korras, rohkem mõnusa rahustava tegevusena. Olen Uus-Meremaa vokke proovinud ja tean, et need on palju paremad, kiiremad ja lõng sellega kedrates kvaliteetsem.
Seni, kuni ketran vaid hobi korras ja rohkem kodus, ma uut vokki ostma ei kiirusta. Vana kolmjalgvokk võtab autos palju ruumi ja teda on suurem oht katki teha. Kui tahaksin rohkem kedrata, siis kindlasti mõtlen uue ostule, sest see on hinda väärt. Iga hea asi maksab, nii on ka uus vokk päris arvestatava hinnaga.