description: Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsi kolmeliikmeline esindusvõistkond saavutas laupäeva öösel tormisel Tallinna lahel lõppenud merepäästeoskuste võistlustel kolmanda koha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vabatahtlikud merepäästjad saavutasid kolmanda koha
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 11. oktoober 2016. Saarlaste esindusvõistkond koosseisus Ariina Kollom, Indrek Aavik (keskel) ja Riho Lepik. FOTO: Saaremaa vabatahtliku merepääste selts Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsi kolmeliikmeline esindusvõistkond saavutas laupäeva öösel tormisel Tallinna lahel lõppenud merepäästeoskuste võistlustel kolmanda koha.
Saaremaa võistkonda kuulusid selle juht Indrek Aavik ja Riho Lepik Abruka ning Ariina Kollom Ruhnu vabatahtlikust merepäästest. Võistlusel osales 10 võistkonda, kus olid nii kutselised kui vabatahtlikud merepäästjad.
Võistlus algas kell seitse õhtul ja lõppes öösel kella kahe ajal. Öine tormine meri tekitas üpriski realistliku olukorra, mistõttu kõik võistkonnad lõpuks finišisse ei jõudnudki. Merel puhus tuul üle 20 m/s, lisaks sadas vihma.
Ülesandeid tuli täita üheksas punktis ja hindamine toimus 10-pallisüsteemis. Ülesanded sisaldasid navigatsiooni, esmaabi, pukseerimist, pinnaltpäästmist, tulekahju kustutamist, meremeeste oskusi, sealhulgas sõlme tegemisi, haige transporti ja evakueerimist laevalt ning päästeparve ujumist.
Saaremaa vabatahtlike merepäästjate võistkond kogus 60,75 punkti. Esikoha võitis Põhja prefektuur 72,5 punktiga, teine koht kuulus Tilgu vabatahtlikele merepäästjatele 61,75 punktiga.
Raskeim füüsiline osa pinnalt päästmine
Ariina Kollom hindas füüsiliselt kõige raskemaks pinnaltpäästmist Pirita silla lähedal. Kuigi tegemist on õrnema soo esindajaga, niiöelda allahindlust siin ei tehtud. Ta pidi ujuma vastuvoolu mööda jõge silla alt läbi, nukuna oli kaasas kannatanu, ning seejärel tagasi paati ujuma.
“Pidime kahekesi hakkama saama. Edasi aerutasime uuesti silla alt läbi ja tagasi ning meeskonnajuhi veest välja tõmbama ning ühe aeruga toime tulema. Füüsiliselt raske ülesanne,” kirjeldas Kollom.
Rebimine vabatahtlike ning kutseliste päästjate vahel osutus väga tasavägiseks. Meeskonnajuht Indrek Aavik hindas läbitehtud võistlust väärtuslikuks kogemuseks. “Kõige rohkem jäi hinge kripeldama esimese ülesande lahendamine. Oli vaja üles leida mootoririkkega alus, mille raadioside kehv,” ütles Aavik. Tuledeta paat jäigi meie võistkonnal leidmata.
Ülesanne läks kehva side nahka
Muhu merepääste seltsi juht Madis Rehepapp tõdes, et paljudel läks ülesanne just viletsa või olematu side nahka, kuigi mitmel üksusel toimis side ka probleemideta.
“Kui side on väga vilets, proovige liikuda paar miili kõige loogilisemas suunas, see suhteliselt väike ja kiire asukoha muutus võib päris palju mõjuda. Kui veel hullemaks läks, siis kiirelt tagasi ja teises suunas...,” juhendas Rehepapp pärast võistlust Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsi Facebooki lehel.
“Kui juba mingigi side on olemas, võiks esimese asjana paluda hädasolijal säratuli lahti tõmmata,” lisas ta. Selle peale tuli ainult üks võistkond. Ülejäänud üritasid tulesid vilgutada ja igasuguseid muid asju teha, millest kasu eriti polnud.
Võistkonna juhil Indrek Aavikul jagus liikmetele häid sõnu. “Riho, kellel on tähelepanuväärne merekogemus, ning Ariina oma ületamatute meditsiiniteadmistega – sellise meeskonnaga on super koostööd teha ja see ka sujus kohe algusest peale,” kiitis Aavik.
Politsei- ja piirivalveameti valmisoleku ja reageerimisbüroo juhi Marti Magnuse sõnul oli võistlus suuresti inspireeritud reaalsusest. “Kõikide ülesannete puhul sai eesmärgiks muuta need võimalikult sarnaseks tavapärasele merepäästesündmusele. Päästjad aitavad hättasattunuid olenemata ilmast ja kellaajast,“ rõhutas Magnus.
Võistlusel tuli meeskondadel otsida kannatanuid pimedas ja tuua nad ohutult kaldale. Lisaks pidid osalejad meeles pidama, et külma vette kukkunud inimese kehatemperatuur langeb kiiresti ning esmaabi kannatanutele tuleb anda keerulistes oludes,“ rääkis Magnus. Saaremaa võistkonda kuulusid selle juht Indrek Aavik ja Riho Lepik Abruka ning Ariina Kollom Ruhnu vabatahtlikust merepäästest. Võistlusel osales 10 võistkonda, kus olid nii kutselised kui vabatahtlikud merepäästjad.Võistlus algas kell seitse õhtul ja lõppes öösel kella kahe ajal. Öine tormine meri tekitas üpriski realistliku olukorra, mistõttu kõik võistkonnad lõpuks finišisse ei jõudnudki. Merel puhus tuul üle 20 m/s, lisaks sadas vihma.Ülesandeid tuli täita üheksas punktis ja hindamine toimus 10-pallisüsteemis. Ülesanded sisaldasid navigatsiooni, esmaabi, pukseerimist, pinnaltpäästmist, tulekahju kustutamist, meremeeste oskusi, sealhulgas sõlme tegemisi, haige transporti ja evakueerimist laevalt ning päästeparve ujumist.Saaremaa vabatahtlike merepäästjate võistkond kogus 60,75 punkti. Esikoha võitis Põhja prefektuur 72,5 punktiga, teine koht kuulus Tilgu vabatahtlikele merepäästjatele 61,75 punktiga.Ariina Kollom hindas füüsiliselt kõige raskemaks pinnaltpäästmist Pirita silla lähedal. Kuigi tegemist on õrnema soo esindajaga, niiöelda allahindlust siin ei tehtud. Ta pidi ujuma vastuvoolu mööda jõge silla alt läbi, nukuna oli kaasas kannatanu, ning seejärel tagasi paati ujuma.“Pidime kahekesi hakkama saama. Edasi aerutasime uuesti silla alt läbi ja tagasi ning meeskonnajuhi veest välja tõmbama ning ühe aeruga toime tulema. Füüsiliselt raske ülesanne,” kirjeldas Kollom.Rebimine vabatahtlike ning kutseliste päästjate vahel osutus väga tasavägiseks. Meeskonnajuht Indrek Aavik hindas läbitehtud võistlust väärtuslikuks kogemuseks. “Kõige rohkem jäi hinge kripeldama esimese ülesande lahendamine. Oli vaja üles leida mootoririkkega alus, mille raadioside kehv,” ütles Aavik. Tuledeta paat jäigi meie võistkonnal leidmata.Muhu merepääste seltsi juht Madis Rehepapp tõdes, et paljudel läks ülesanne just viletsa või olematu side nahka, kuigi mitmel üksusel toimis side ka probleemideta.“Kui side on väga vilets, proovige liikuda paar miili kõige loogilisemas suunas, see suhteliselt väike ja kiire asukoha muutus võib päris palju mõjuda. Kui veel hullemaks läks, siis kiirelt tagasi ja teises suunas...,” juhendas Rehepapp pärast võistlust Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsi Facebooki lehel.“Kui juba mingigi side on olemas, võiks esimese asjana paluda hädasolijal säratuli lahti tõmmata,” lisas ta. Selle peale tuli ainult üks võistkond. Ülejäänud üritasid tulesid vilgutada ja igasuguseid muid asju teha, millest kasu eriti polnud.Võistkonna juhil Indrek Aavikul jagus liikmetele häid sõnu. “Riho, kellel on tähelepanuväärne merekogemus, ning Ariina oma ületamatute meditsiiniteadmistega – sellise meeskonnaga on super koostööd teha ja see ka sujus kohe algusest peale,” kiitis Aavik.Politsei- ja piirivalveameti valmisoleku ja reageerimisbüroo juhi Marti Magnuse sõnul oli võistlus suuresti inspireeritud reaalsusest. “Kõikide ülesannete puhul sai eesmärgiks muuta need võimalikult sarnaseks tavapärasele merepäästesündmusele. Päästjad aitavad hättasattunuid olenemata ilmast ja kellaajast,“ rõhutas Magnus.Võistlusel tuli meeskondadel otsida kannatanuid pimedas ja tuua nad ohutult kaldale. Lisaks pidid osalejad meeles pidama, et külma vette kukkunud inimese kehatemperatuur langeb kiiresti ning esmaabi kannatanutele tuleb anda keerulistes oludes,“ rääkis Magnus.
Veel artikleid samast teemast »


description: FC Kuressaare jalgpallimeeskond mängis Eesti jalgpallimeistrivõistluste Esiliiga B viimases kahes voorus võõrsil. Esmalt alistati Tartu JK Tammeka U21 5:3 (1:3) ja seejärel viigistati 0:0 JK Tallinna Kaleviga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viikingitel liigavõiduni üks samm

maintext:
Sport
Viikingitel liigavõiduni üks samm
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 25. oktoober 2016. Maarek Suursaar (paremal) on sel hooajal löönud 32 mänguga 33 väravat ja andnud 16 väravaga lõppenud söötu. FOTO: Agathe Kriska FC Kuressaare jalgpallimeeskond mängis Eesti jalgpallimeistrivõistluste Esiliiga B viimases kahes voorus võõrsil. Esmalt alistati Tartu JK Tammeka U21 5:3 (1:3) ja seejärel viigistati 0:0 JK Tallinna Kaleviga.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Koostanud Olavi Pesti. November- detsember Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlaste tähtpäevi 2016. aastal


description: Hommikuvõimlemise hooaeg on alanud – vähemalt neile, kes püüavad autot öö jooksul kogunenud jääkihist vabastada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Hõbe kullast lehtedel

maintext:
Arvamus
MÕTE: Hõbe kullast lehtedel
Teisipäev, 18. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Hommikuvõimlemise hooaeg on alanud – vähemalt neile, kes püüavad autot öö jooksul kogunenud jääkihist vabastada.
Külmataat näitab hambaid, eile hommikupoole ööd lausa niimoodi, et tuli mõelda aita pandud kartulitele – saab neist magustoitu või ikka putru, ehk praekõrvastki? Teisisõnu – külm ja talv ei tule kunagi ootamatult. Kuidas saakski? Ootamatu on ta vaid siis, kui vaja vabandusi välja mõelda, et miks seda ei ole tehtud ja miks too asi tegemata.
Nii peavad kõik potipõllumehed kiiremas korras mõtlema sellele, et saaks oma aialapi korda. Ja et viimane aeg on hankida mullale toitu ehk sõnnikut. Ning see maa sisse kaevata.
Autoomanikud peaksid aga mõtlema rehvide vahetamisele. Ning sellele, et sellisel kuldsel sügishommikul nagu oli eile, on mõned kurvid ohtlikumad kui teised. Musta jää eiramine võib tekitada tõsiseid tagajärgi, eriti kui mõni habras olend ehk kits tee peale ette hüppab.
Käes on ilmselt siinse kliimavöötme üks ilusamaid aegu – kollase-punasekirjud puud ja põõsad vahelduvad igihaljastega, hommikune jää sädeleb kõikides mõeldavates värvides, võimendades kirjude lehtede kaduvat ilu. Omaaegne väike hipi Liisi Ojamaa ütles kunagi, et muidugi on see kõik nii ilus. Muidugi, sest see ilu on nii üürike. Sellist aega nagu praegu, on vaid nädal-paar. Saarte peal ehk rohkemgi. Seda tuleks võtta kui eelmängu kas külmale või porisele talvele. Ning nautida, mitte kiruda – et miks pidi küll külmaks minema, miks päike ei paista alati, miks sajab vihma jne.
Nii või naa on aeg välja otsida ka pisut paksemad riided, pisut rohkem sooja pakkuvamad kui lihtsalt dekoratiivsed sallid ja mütsid. Sest seesama külm ilm küll tapab gripipisikuid, aga võib anda tööst väsinud meelele ja kehale hoobi, millest nii ruttu ei taastu. Ehk siis on aeg tõsisemaks inventuuriks, mõneti sunnituks, seda küll, aga miks ka mitte? Autor: Ene Kallas Teisipäev, 18. oktoober 2016.Külmataat näitab hambaid, eile hommikupoole ööd lausa niimoodi, et tuli mõelda aita pandud kartulitele – saab neist magustoitu või ikka putru, ehk praekõrvastki? Teisisõnu – külm ja talv ei tule kunagi ootamatult. Kuidas saakski? Ootamatu on ta vaid siis, kui vaja vabandusi välja mõelda, et miks seda ei ole tehtud ja miks too asi tegemata.Nii peavad kõik potipõllumehed kiiremas korras mõtlema sellele, et saaks oma aialapi korda. Ja et viimane aeg on hankida mullale toitu ehk sõnnikut. Ning see maa sisse kaevata.Autoomanikud peaksid aga mõtlema rehvide vahetamisele. Ning sellele, et sellisel kuldsel sügishommikul nagu oli eile, on mõned kurvid ohtlikumad kui teised. Musta jää eiramine võib tekitada tõsiseid tagajärgi, eriti kui mõni habras olend ehk kits tee peale ette hüppab.Käes on ilmselt siinse kliimavöötme üks ilusamaid aegu – kollase-punasekirjud puud ja põõsad vahelduvad igihaljastega, hommikune jää sädeleb kõikides mõeldavates värvides, võimendades kirjude lehtede kaduvat ilu. Omaaegne väike hipi Liisi Ojamaa ütles kunagi, et muidugi on see kõik nii ilus. Muidugi, sest see ilu on nii üürike. Sellist aega nagu praegu, on vaid nädal-paar. Saarte peal ehk rohkemgi. Seda tuleks võtta kui eelmängu kas külmale või porisele talvele. Ning nautida, mitte kiruda – et miks pidi küll külmaks minema, miks päike ei paista alati, miks sajab vihma jne.Nii või naa on aeg välja otsida ka pisut paksemad riided, pisut rohkem sooja pakkuvamad kui lihtsalt dekoratiivsed sallid ja mütsid. Sest seesama külm ilm küll tapab gripipisikuid, aga võib anda tööst väsinud meelele ja kehale hoobi, millest nii ruttu ei taastu. Ehk siis on aeg tõsisemaks inventuuriks, mõneti sunnituks, seda küll, aga miks ka mitte?
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus Loomesuvila inimeste poolt korraldatud Saaremaa loomemajanduse seminar. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Loovusest erinevatest vaatenurkadest

maintext:
Uudised
Loovusest erinevatest vaatenurkadest
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Teisipäev, 04. oktoober 2016. Oma mõtteid jagas publikuga ka Aleksei Turovski. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimus Loomesuvila inimeste poolt korraldatud Saaremaa loomemajanduse seminar.
Pärast Saaremaa arenduskeskuse juhataja Piret Piheli avasõna tehti kokkuvõtteid suvise Loomesuvila tegemistest. Loovsaarlase sarjast rääkisid Kristi Kiil ja Valmar Voolaid.
Põnevaima ettekande pakkus kahtlemata loomapsühholoog Aleksei Turovski, rääkides loomeettevõtjatest loomamaailmas ehk ettevõtlusest ja koostööst loomariigis.
“Kui mulle tehti ettepanek kõnelda sellisel teemal, siis see ei olnud mulle üllatav, kuna loomariigis kehtivad kõik sellised nähtused nagu koostöö, konkurents, kohanemine, sümbioos. Loomariigis on olemas absoluutselt kõik need ettevõtlust iseloomustavad sõnad, välja arvatud sentimentaalsus, sest seda ei saa loomad endale lubada, kuna neil pole vaba aega. Kõik muu on loomade juures kenasti olemas,” rääkis Aleksei Turovski.
Õhtu lõppes aruteluga “Kuhu sõuad, Saaremaa loomemajandus?”. Pärast Saaremaa arenduskeskuse juhataja Piret Piheli avasõna tehti kokkuvõtteid suvise Loomesuvila tegemistest. Loovsaarlase sarjast rääkisid Kristi Kiil ja Valmar Voolaid.Põnevaima ettekande pakkus kahtlemata loomapsühholoog Aleksei Turovski, rääkides loomeettevõtjatest loomamaailmas ehk ettevõtlusest ja koostööst loomariigis.“Kui mulle tehti ettepanek kõnelda sellisel teemal, siis see ei olnud mulle üllatav, kuna loomariigis kehtivad kõik sellised nähtused nagu koostöö, konkurents, kohanemine, sümbioos. Loomariigis on olemas absoluutselt kõik need ettevõtlust iseloomustavad sõnad, välja arvatud sentimentaalsus, sest seda ei saa loomad endale lubada, kuna neil pole vaba aega. Kõik muu on loomade juures kenasti olemas,” rääkis Aleksei Turovski.Õhtu lõppes aruteluga “Kuhu sõuad, Saaremaa loomemajandus?”.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kevadel Lääne-Saare vallas krossimootorrattaga purjuspäi vastu puud sõitnud ja selle tagajärjel kaassõitja surmanud mees sai kohtus karistuseks tingimisi vangistuse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kaassõitja surmanud tsiklijuhile tingimisi vangistus


description: Ukraina pealinnas Kiievis, Ukraina rahvusopereti Ivan Kozlovski nimelises keskuses avati esmaspäeval Anne Tootmaa tekstiili ja maalide ning Külliki Järvila graafika näitus “Saaremaa kunsti helgus ja selgus”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlased näitavad oma töid Kiievis

maintext:
Uudised
Saarlased näitavad oma töid Kiievis
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Kolmapäev, 19. oktoober 2016. Esiplaanil Anne Tootmaa näituse initsiaatori Tooms Kuteriga, taamal Külliki Järvila ja näituse külastajad. FOTO: erakogu Ukraina pealinnas Kiievis, Ukraina rahvusopereti Ivan Kozlovski nimelises keskuses avati esmaspäeval Anne Tootmaa tekstiili ja maalide ning Külliki Järvila graafika näitus “Saaremaa kunsti helgus ja selgus”.
Ukraina rahvusopereti Ivan Kozlovski nimeline miniteater asub Kiievi kuulsal peatänaval Hreštšatõkul. Sealses keldrisaalis eksponeeritakse saarlaste töid. Anne Tootmaa sõnul on tegu sealse esimese rahvusvahelise näitusega.
Mõjuvad koos hästi
“Kuna minul on hästi värvilised tööd ja Küllikil (Järvila – toim) on ilus ja selge graafika, siis me saime nad niimoodi üles pandud, et nad mõjuvad väga hästi,” rääkis Anne Tootmaa. Täpsustuseks: galerii ise on selline, millist tavaliselt kasutatakse moodsa kunsti näitamiseks.
“Nende galerii tegutseb nii, nagu meie 20 aastat tagas,” rääkis Tootmaa. “Tahetakse kõike teha, tahetakse kutsuda inimesi. Väga tore oli see, et näituse avamisele eelnes erinevate solistidega kontsert.”
Tootmaa eksponeerib oma viimaste aastate loomingu peamisi väljundeid: loodusest inspireeritud akvarelle ja suuremõõtmelisi taimemotiividega siidkangaid.
Kartis, et ei kanna välja
Järvila poolt saab näha viimaste aastate sügavtrüki- ja litograafiatehnikas graafikat.
Oma töödel kujutab kunstnik inimesi ja olukordi erinevatel tasanditel. Kord on tema loodud tegelaskujud reaalsuses, kord fantaasiamaailmas.
Kahekesi mindi seepärast, et Anne Tootmaa hakkas pelgama, et üksi ei kanna välja. Järvila teosed on küll hoopis teistsugused, aga maailm siiski sarnane.
Näituse avamisel oli palju rahvast, viiekümne ringis, teiste hulgas ka Eesti suursaadik Ukrainas Gert Antsu.
Kultuuriprojekti kureerivad laulja-literaat Toomas Kuter ja pianist Hambardzum Kechek, Ukraina poole pealt on tegev lavastaja Tatiana Zozulia.
Näitus jääb avatuks 30. oktoobrini. Ukraina rahvusopereti Ivan Kozlovski nimeline miniteater asub Kiievi kuulsal peatänaval Hreštšatõkul. Sealses keldrisaalis eksponeeritakse saarlaste töid. Anne Tootmaa sõnul on tegu sealse esimese rahvusvahelise näitusega.“Kuna minul on hästi värvilised tööd ja Küllikil (Järvila – toim) on ilus ja selge graafika, siis me saime nad niimoodi üles pandud, et nad mõjuvad väga hästi,” rääkis Anne Tootmaa. Täpsustuseks: galerii ise on selline, millist tavaliselt kasutatakse moodsa kunsti näitamiseks.“Nende galerii tegutseb nii, nagu meie 20 aastat tagas,” rääkis Tootmaa. “Tahetakse kõike teha, tahetakse kutsuda inimesi. Väga tore oli see, et näituse avamisele eelnes erinevate solistidega kontsert.”Tootmaa eksponeerib oma viimaste aastate loomingu peamisi väljundeid: loodusest inspireeritud akvarelle ja suuremõõtmelisi taimemotiividega siidkangaid.Järvila poolt saab näha viimaste aastate sügavtrüki- ja litograafiatehnikas graafikat.Oma töödel kujutab kunstnik inimesi ja olukordi erinevatel tasanditel. Kord on tema loodud tegelaskujud reaalsuses, kord fantaasiamaailmas.Kahekesi mindi seepärast, et Anne Tootmaa hakkas pelgama, et üksi ei kanna välja. Järvila teosed on küll hoopis teistsugused, aga maailm siiski sarnane.Näituse avamisel oli palju rahvast, viiekümne ringis, teiste hulgas ka Eesti suursaadik Ukrainas Gert Antsu.Kultuuriprojekti kureerivad laulja-literaat Toomas Kuter ja pianist Hambardzum Kechek, Ukraina poole pealt on tegev lavastaja Tatiana Zozulia.Näitus jääb avatuks 30. oktoobrini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa ralli neljas kiiruskatse Pidula kandis lõppes nii mõnelegi ekipaažile katkestamisega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! MEIE MAA TV: Pidula kiiruskatsel müksati kiviaedu ja puid


description: Sel laupäeval, 8. oktoobril toimub Hiiumaal merekultuuri aasta rannaretk, mis esmalt viib retkelised Hiiu saare edelaossa, Haldi sadamasse, ja seejärel Kärdla sadamasse ning mujalegi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Rannaretkele avastamata sadamasse

maintext:
NÄDALALÕPP
Rannaretkele avastamata sadamasse
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Sel laupäeval, 8. oktoobril toimub Hiiumaal merekultuuri aasta rannaretk, mis esmalt viib retkelised Hiiu saare edelaossa, Haldi sadamasse, ja seejärel Kärdla sadamasse ning mujalegi.
Kätlyn Kaevandes SA-st Hiiumaa Muuseumid ütles, et retk koosneb mitmest eraldi sündmusest ja on kavandatud nii, et soovijad saavad osa võtta neist kõigist.
Retkepäev algab kell 10 Sõru muuseumist, kus on võimalus tutvuda kohaliku merekultuuri kollektsiooniga ja näitusega “Haldi sadam fotodel”.
Haldi sadamas kogunetakse vana kalatsehhi ees ja seejärel tehakse väike jalutuskäik kalasadama ümbruses ja hea ilmaga ka Haldi neemele. Sadama ajaloost, selle mõjust kogukonnale ja oma mälestustest jutustab kohalik elanik Olev Heilo. Alvar Koolmeister räägib oma vanaisa kunagistest ettevõtmistest sealkandis.
Pärastlõunal saab tutvuda Kärdlas uue sadamahoone ja merepäästjate tööga. Sadamast mööda mereäärt linna poole jalutades ja vahepeatusi tehes jagavad oma mõtteid ja teadmisi loodusemees Tiit Leito, Hiiumaa muuseumi direktor Toomas Kokovkin ja teadusdirektor Helgi Põllo. Retkelised jalutavad mööda mereäärt Hiiumaa muuseumi Pika Maja juurde Vabrikuväljakul, kus rändajaid ootab kehakinnitus, kalandusnäitus ja vestlusring.
Kell 14.50 algab Hiiumaa muuseumi Pikas Majas vestlusring teemal “Meie pere meremees või kalamees”. Edasi tutvustab muuseumi nooremteadur Kauri Kiivramees rändkalapüügi näitust. Lastele on samal ajal avatud kalateemaline kunstitöötuba.
Päeva lõpuks saab endale näitusmüügilt soetada Evi Tihemetsa 1960. aastatel Hiiumaal ja Saaremaal tehtud pastelljoonistusi.
Rannaretkel osalemine ja suupisted on tasuta, kuid vajalik on eelregistreerimine meilil helgipollo@gmail.com või telefonil 463 2091. Kahjuks ei saa korraldajad pakkuda transporti retkepaikade vahel.
Kassari muuseumimajas on samal päeval kella 10–17 avatud merenäitus “Meri kui saatus. Hiidlase lugu”, mida saab külastada tasuta. Autor: Helja Kaptein Reede, 07. oktoober 2016.Kätlyn Kaevandes SA-st Hiiumaa Muuseumid ütles, et retk koosneb mitmest eraldi sündmusest ja on kavandatud nii, et soovijad saavad osa võtta neist kõigist.Retkepäev algab kell 10 Sõru muuseumist, kus on võimalus tutvuda kohaliku merekultuuri kollektsiooniga ja näitusega “Haldi sadam fotodel”.Haldi sadamas kogunetakse vana kalatsehhi ees ja seejärel tehakse väike jalutuskäik kalasadama ümbruses ja hea ilmaga ka Haldi neemele. Sadama ajaloost, selle mõjust kogukonnale ja oma mälestustest jutustab kohalik elanik Olev Heilo. Alvar Koolmeister räägib oma vanaisa kunagistest ettevõtmistest sealkandis.Pärastlõunal saab tutvuda Kärdlas uue sadamahoone ja merepäästjate tööga. Sadamast mööda mereäärt linna poole jalutades ja vahepeatusi tehes jagavad oma mõtteid ja teadmisi loodusemees Tiit Leito, Hiiumaa muuseumi direktor Toomas Kokovkin ja teadusdirektor Helgi Põllo. Retkelised jalutavad mööda mereäärt Hiiumaa muuseumi Pika Maja juurde Vabrikuväljakul, kus rändajaid ootab kehakinnitus, kalandusnäitus ja vestlusring.Kell 14.50 algab Hiiumaa muuseumi Pikas Majas vestlusring teemal “Meie pere meremees või kalamees”. Edasi tutvustab muuseumi nooremteadur Kauri Kiivramees rändkalapüügi näitust. Lastele on samal ajal avatud kalateemaline kunstitöötuba.Päeva lõpuks saab endale näitusmüügilt soetada Evi Tihemetsa 1960. aastatel Hiiumaal ja Saaremaal tehtud pastelljoonistusi.Rannaretkel osalemine ja suupisted on tasuta, kuid vajalik on eelregistreerimine meilil helgipollo@gmail.com või telefonil 463 2091. Kahjuks ei saa korraldajad pakkuda transporti retkepaikade vahel.Kassari muuseumimajas on samal päeval kella 10–17 avatud merenäitus “Meri kui saatus. Hiidlase lugu”, mida saab külastada tasuta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pöide vallavolikogu valimiskomisjon kinnitas volikogust lahkunud Koit Kelderi asemele alates 10. oktoobrist asendusliikmeks Kristiina Õuna (35). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kristiina Õun sai nelja häälega volikokku
Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 12. oktoober 2016. Kristiina Õun. FOTO: Valmar Voolaid Pöide vallavolikogu valimiskomisjon kinnitas volikogust lahkunud Koit Kelderi asemele alates 10. oktoobrist asendusliikmeks Kristiina Õuna (35).
Õun teatas oma avalduses valimiskomisjonile, et on nõus asuma täitma Pöide vallavolikogu liikme kohustusi. 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kogus valimisliidus Oma Vald kandideerinud Kristiina Õun (pildil) neli häält.
“Enda jaoks natuke kaheldav otsus, aga nõustusin. Tahan valla arengus kaasa rääkida ning arendada kohalikku ettevõtlust. Tegemist ei ole ainult enda huviga. Praegu on segased ajad ja tahan natuke selgust saada, mis toimub ning toimuma hakkab,” ütles Õun.
Ta on Pöide vallas seotud veisekasvatusega ja Kuressaares mahlategemisega. “Kuulates targemaid inimesi, otsustasin pakkumise vastu võtta. Uute valimisteni pean vahest vastu,” leidis Õun. Kas ta ka uutel valimistel kandideerib, sõltub sellest, millised otsused on volikogus vastu võetud.
Asendust otsiti pikalt
Koit Kelderi volitused volikogu liikmena lõppesid enne tähtaega alates 17. septembrist seoses tema tagasiastumisega.
Kelder põhjendas enda tagasiastumist sellega, et volikogus toimuv ei ole tema võitlus, viidates volikogu äraütlemisele ühtse Saaremaa valla moodustamise nimel käivatest läbirääkimistest.
Pärast Kelderi tagasiastumist otsis Pöide vallavolikogu valimiskomisjon tükk aega talle asendusliiget. Üksteise järel ütlesid volikogu liikmeks hakkamisest ära Ain Koppel (7 häält), Ivo Sepp (6 häält), Raili Nõgu (5 häält), Meelis Pärn (5 häält) ja Kaarel Bachmann (5 häält).
Enamikule neist oli samuti vastumeelt Pöide volikogu korduv otsus pöörata selg Kuressaare linnavolikogu poolt algatatud ühinemisläbirääkimistele. Õun teatas oma avalduses valimiskomisjonile, et on nõus asuma täitma Pöide vallavolikogu liikme kohustusi. 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kogus valimisliidus Oma Vald kandideerinud Kristiina Õun (pildil) neli häält.“Enda jaoks natuke kaheldav otsus, aga nõustusin. Tahan valla arengus kaasa rääkida ning arendada kohalikku ettevõtlust. Tegemist ei ole ainult enda huviga. Praegu on segased ajad ja tahan natuke selgust saada, mis toimub ning toimuma hakkab,” ütles Õun.Ta on Pöide vallas seotud veisekasvatusega ja Kuressaares mahlategemisega. “Kuulates targemaid inimesi, otsustasin pakkumise vastu võtta. Uute valimisteni pean vahest vastu,” leidis Õun. Kas ta ka uutel valimistel kandideerib, sõltub sellest, millised otsused on volikogus vastu võetud.Koit Kelderi volitused volikogu liikmena lõppesid enne tähtaega alates 17. septembrist seoses tema tagasiastumisega.Kelder põhjendas enda tagasiastumist sellega, et volikogus toimuv ei ole tema võitlus, viidates volikogu äraütlemisele ühtse Saaremaa valla moodustamise nimel käivatest läbirääkimistest.Pärast Kelderi tagasiastumist otsis Pöide vallavolikogu valimiskomisjon tükk aega talle asendusliiget. Üksteise järel ütlesid volikogu liikmeks hakkamisest ära Ain Koppel (7 häält), Ivo Sepp (6 häält), Raili Nõgu (5 häält), Meelis Pärn (5 häält) ja Kaarel Bachmann (5 häält).Enamikule neist oli samuti vastumeelt Pöide volikogu korduv otsus pöörata selg Kuressaare linnavolikogu poolt algatatud ühinemisläbirääkimistele.
Veel artikleid samast teemast »


description: Äntu Linnukasvatus on saarlastele ja muhulastele kanu müünud juba 2001. aastast alates. Igal aastal mitmeid kordi. Tänavu viimast (või eelviimast) korda oli firma kohal sel kolmapäeval, väikebussis kaasas paarsada mitmevärvilist Dominant-tõugu munakana. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlased on agarad kanaostjad

maintext:
Maakond
Saarlased on agarad kanaostjad
Laupäev, 22. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 22. oktoober 2016. Ellen Keerd (vasakul) läks koju kahe hallikirju kanaga. Kerly Lumiste paneb kana kotti. FOTO: Valmar Voolaid Äntu Linnukasvatus on saarlastele ja muhulastele kanu müünud juba 2001. aastast alates. Igal aastal mitmeid kordi. Tänavu viimast (või eelviimast) korda oli firma kohal sel kolmapäeval, väikebussis kaasas paarsada mitmevärvilist Dominant-tõugu munakana.
Saare maakonda teenindav Kerly Lumiste ütles müügieelsel päeval, et müügiring on tehtud iga kolme nädala tagant või vähemalt kord kuus. Seega on sel aastal jõudnud saarlaste-muhulaste kodudesse üsna palju uhke sulestikuga noori kanu. “Saaremaal on olnud meie kõige paremad müügipäevad, keskmiselt ostetakse viis kuni kümme kana inimese kohta. Paremad müügikohad on seni olnud Kuressaare, Kihelkonna, Valjala ja Kõljala. Kevadel müüsime ka liha-munatõugu Lohman Browni. Valget kana enam väga ei taheta, soovitakse rohkem uhke kirju sulestikuga linde,“ tutvustas Kerly olukorda kanaturul.
Kuna kanalembesemate müügikohtade hulgas nimetas Kerly ka Kuressaaret, tekkis huvi küsima minna, kuidas linnatingimustes kanu peetakse.
Kuigi olime täpselt kell kümme kohal, olid esimesed ostjad oma linnukestega jõudnud juba koju minna. Uudistaja küüsi jäi Astrid Paju, kes ostis seekord kuus värvikirevat lindu. Valikut pakkujal jagus. Hallitähnilisi, kuldse pruunikirju sulestikuga, heledamaid ja tumedamaid, kuni mustade suletriipudega ehitud valgesulelisteni välja.
Selgus, et Astrid on vana kanakasvataja, juba palju aastaid kanu pidanud ja kodukana erkkollase rebuga mune nautinud. Ühe linnakodu kanafarm kasvas kolmapäeval 20-pealiseks, ulualune on tal suleliste jaoks olemas. Ilmselt ka teistel linlastel, kes kanu peavad.
Kihelkonna valla südames oli paar-kolm naist aegsasti linnubussi ootamas. Üks neist Ellen Keerd Kihelkonna valla Rootsi külast, kes oli ka esmaspäeval Sakala kanakasvatuselt kanu ostnud. “Võtsin siis neli valget. Täna võtan kaks, kuna mul on juba 40 kana kodus olemas. Ikka peab võtma, inimene on ju kohale tulnud. Vanad kanad lähevad eest ära, need tuleb noortega asendada. Pealegi, mul on palju sõpru, kellele mune anda. Sel aastal on kanade võtmisega kõik, kevadel hakkan uue hooga pihta. Piima ei taha keegi. Täna üks võttis kuus liitrit,“ pajatas Ellen, kes mitmekümne kana kõrval peab veel ka lehma.
Mune kulub palju
Vedruka külas elav Esta Vaher oli välja valinud ja autosse pannud kastitäie kanu. “Ostsin viis vana ja kolm noort kana. Mul on kogemusi, et need vanad realiseeritavad kanad munevad veel küll ja küll. Kodus on mul 20 kana. Käin kanu ostmas paar korda aastas, kevadel ja sügisel. Mul on kogu aeg olnud pruunid ja valged kanad, kirjud on väga huvitavad. Munade müügi jaoks ma kanu ei pea, kõik kulub oma perele, lastele ja lastelastele ära, sõpru ja tuttavaid ka jagub. Kanadega saab toidujäätmed ära kasutada, mõni toob vahel ka munakoori,“ rääkis Esta. “Sedasi nad munevad, kuidas ninaesine on. Mune kulub mul palju – omlettide, pannkookide ja muude kookide valmistamiseks. Kanad, kass ja koer – ainult need mul on.“
Üks graafikaväline peatus tuli ka teha – Kiriku külas enne Kärla keskust. Kahe kepi toel ukerdas tee äärde jutukas memm Elje Niit. “Näete ju, et käin kahe kepiga, kuidas ma Kärlale oleksin saanud? Tahan valgeid kanu, olgu munakoore värv milline tahes. Siis tunnen need kanad ära, mul on kuus pruuni ja viis hallikirju kana olemas. Ka kukk ning koer ja kass. Muud pole enam midagi, kaks aastat tagasi viisin lehma ära. Asi on sedamoodi läinud, et kõik lõpeb.
Kanadele keedan väiksed kartulid ja poest ostan neile jõusööda. Palju ma mune ise söön, pean kanu laste ja lastelaste jaoks. Mul on seitse last ja 21 lapselast. Endal on mul tervis läbi ja abikaasa suri aprillis, kukkus rattaga sõidul lihtsalt maha ja oli tehtud.“
Oli hea tajuda, et hädadele ja raskustele vaatamata on naisel tegutsemistahe säilinud.
Kui hommikul vara, kella seitsme ajal alanud müügipäev õhtusse jõudis ja viimases peatuskohas kanasoovid rahuldatud said, ütles Kerly praamile jõudnult: “Ehkki meie müügirekordid on olnud Saaremaal, oli täna vähe kanasoovijaid. August oli parim kuu, siis müüsime üle 400 kana. Täna oli kaasas natuke üle 200, kuid müüsime 130. Paremini läks Kuressaare ja Kihelkonna kõrval seekord Salmel ja Astes. Ka varem on nii olnud, et konkureerivad firmad satuvad lähestikku, sinna ei saa midagi parata. Kõigele vaatamata mulle see töö meeldib, saab Eestis ringi sõita ja inimestega suhelda.“ Saare maakonda teenindav Kerly Lumiste ütles müügieelsel päeval, et müügiring on tehtud iga kolme nädala tagant või vähemalt kord kuus. Seega on sel aastal jõudnud saarlaste-muhulaste kodudesse üsna palju uhke sulestikuga noori kanu. “Saaremaal on olnud meie kõige paremad müügipäevad, keskmiselt ostetakse viis kuni kümme kana inimese kohta. Paremad müügikohad on seni olnud Kuressaare, Kihelkonna, Valjala ja Kõljala. Kevadel müüsime ka liha-munatõugu Lohman Browni. Valget kana enam väga ei taheta, soovitakse rohkem uhke kirju sulestikuga linde,“ tutvustas Kerly olukorda kanaturul.Kuna kanalembesemate müügikohtade hulgas nimetas Kerly ka Kuressaaret, tekkis huvi küsima minna, kuidas linnatingimustes kanu peetakse.Kuigi olime täpselt kell kümme kohal, olid esimesed ostjad oma linnukestega jõudnud juba koju minna. Uudistaja küüsi jäi Astrid Paju, kes ostis seekord kuus värvikirevat lindu. Valikut pakkujal jagus. Hallitähnilisi, kuldse pruunikirju sulestikuga, heledamaid ja tumedamaid, kuni mustade suletriipudega ehitud valgesulelisteni välja.Selgus, et Astrid on vana kanakasvataja, juba palju aastaid kanu pidanud ja kodukana erkkollase rebuga mune nautinud. Ühe linnakodu kanafarm kasvas kolmapäeval 20-pealiseks, ulualune on tal suleliste jaoks olemas. Ilmselt ka teistel linlastel, kes kanu peavad.Kihelkonna valla südames oli paar-kolm naist aegsasti linnubussi ootamas. Üks neist Ellen Keerd Kihelkonna valla Rootsi külast, kes oli ka esmaspäeval Sakala kanakasvatuselt kanu ostnud. “Võtsin siis neli valget. Täna võtan kaks, kuna mul on juba 40 kana kodus olemas. Ikka peab võtma, inimene on ju kohale tulnud. Vanad kanad lähevad eest ära, need tuleb noortega asendada. Pealegi, mul on palju sõpru, kellele mune anda. Sel aastal on kanade võtmisega kõik, kevadel hakkan uue hooga pihta. Piima ei taha keegi. Täna üks võttis kuus liitrit,“ pajatas Ellen, kes mitmekümne kana kõrval peab veel ka lehma.Vedruka külas elav Esta Vaher oli välja valinud ja autosse pannud kastitäie kanu. “Ostsin viis vana ja kolm noort kana. Mul on kogemusi, et need vanad realiseeritavad kanad munevad veel küll ja küll. Kodus on mul 20 kana. Käin kanu ostmas paar korda aastas, kevadel ja sügisel. Mul on kogu aeg olnud pruunid ja valged kanad, kirjud on väga huvitavad. Munade müügi jaoks ma kanu ei pea, kõik kulub oma perele, lastele ja lastelastele ära, sõpru ja tuttavaid ka jagub. Kanadega saab toidujäätmed ära kasutada, mõni toob vahel ka munakoori,“ rääkis Esta. “Sedasi nad munevad, kuidas ninaesine on. Mune kulub mul palju – omlettide, pannkookide ja muude kookide valmistamiseks. Kanad, kass ja koer – ainult need mul on.“Üks graafikaväline peatus tuli ka teha – Kiriku külas enne Kärla keskust. Kahe kepi toel ukerdas tee äärde jutukas memm Elje Niit. “Näete ju, et käin kahe kepiga, kuidas ma Kärlale oleksin saanud? Tahan valgeid kanu, olgu munakoore värv milline tahes. Siis tunnen need kanad ära, mul on kuus pruuni ja viis hallikirju kana olemas. Ka kukk ning koer ja kass. Muud pole enam midagi, kaks aastat tagasi viisin lehma ära. Asi on sedamoodi läinud, et kõik lõpeb.Kanadele keedan väiksed kartulid ja poest ostan neile jõusööda. Palju ma mune ise söön, pean kanu laste ja lastelaste jaoks. Mul on seitse last ja 21 lapselast. Endal on mul tervis läbi ja abikaasa suri aprillis, kukkus rattaga sõidul lihtsalt maha ja oli tehtud.“Oli hea tajuda, et hädadele ja raskustele vaatamata on naisel tegutsemistahe säilinud.Kui hommikul vara, kella seitsme ajal alanud müügipäev õhtusse jõudis ja viimases peatuskohas kanasoovid rahuldatud said, ütles Kerly praamile jõudnult: “Ehkki meie müügirekordid on olnud Saaremaal, oli täna vähe kanasoovijaid. August oli parim kuu, siis müüsime üle 400 kana. Täna oli kaasas natuke üle 200, kuid müüsime 130. Paremini läks Kuressaare ja Kihelkonna kõrval seekord Salmel ja Astes. Ka varem on nii olnud, et konkureerivad firmad satuvad lähestikku, sinna ei saa midagi parata. Kõigele vaatamata mulle see töö meeldib, saab Eestis ringi sõita ja inimestega suhelda.“
Veel artikleid samast teemast »


description: Kanal 2 saate “Kodutunne” nii-öelda remondibrigaad ei saa täna Astesse põlenud kortermaja trepikoda taastama minna, sest saarlasest trepimeister vigastas laupäeval sõrme. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Trepimeistri vigastus lükkas “Kodutunde” appituleku edasi
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 25. oktoober 2016. Kanal 2 saate “Kodutunne” nii-öelda remondibrigaad ei saa täna Astesse põlenud kortermaja trepikoda taastama minna, sest saarlasest trepimeister vigastas laupäeval sõrme.
“Trepp ei saa õigeks ajaks valmis. Lükkame tööd edasi. Me ei saa remonti teha, kui ei ole treppi, mis on üks olulisemaid asju selle objekti puhul,” selgitas “Kodutunde” tegev-produtsent Aivar Sipelgas.
Trepi pidi Astes Saare 4 kortermaja jaoks valmis tegema Riivo Mesila, kes on mööbli, uste, akende ja treppide tootmise, nende restaureerimise ja müügiga tegeleva ettevõte Rixmarc OÜ juhatuse liige.
“Mul juhtus laupäeval tööõnnetus. Vigastasin saega parema käe kolmandat sõrme. Kõõluse kilbi pealt lõikas naha maha. Põletik lõi sisse,” rääkis Mesila.
Enne trepiga tegelemist pidi ta ära lõpetama ühe Tallinna objekti jaoks vajalikud aknad. “Kaks nädalat läheb nüüd kindlasti aega. Ma ei saa sõrme enne kõverdama hakata, kui haav on kinni kasvanud,” lisas trepimeister.
Millal “Kodutunne” Astesse tuleb, ei ole täpselt teada, kuid selle ja järgmise nädala jooksul kindlasti mitte.
“Kõik sõltub sellest, millal trepimeister trepi valmis saab,” tõdes Sipelgas. Järgmisel nädalal läheb “Kodutunne” appi Kohtla-Järvele. Sipelgas lubas, et “Kodutunne” Astesse tulemata ei jäta.
Selle hooaja võtted toimuvad tänavu kuni detsembri alguseni. Isegi juhul, kui ilm peaks külmaks minema ja lumi maha sadama, ei sega need Astes remondi tegemist.
Riivo Mesila arvas, et teised töömehed võiksid platvormid ja põrandad Aste kortermaja trepikojas enne ära teha, sest kui trepp läbi kukub, on kõik tühi töö.
“Trepp on viimane asi, mis paika pannakse,” lausus Mesila. “Trepp ei saa õigeks ajaks valmis. Lükkame tööd edasi. Me ei saa remonti teha, kui ei ole treppi, mis on üks olulisemaid asju selle objekti puhul,” selgitas “Kodutunde” tegev-produtsent Aivar Sipelgas.Trepi pidi Astes Saare 4 kortermaja jaoks valmis tegema Riivo Mesila, kes on mööbli, uste, akende ja treppide tootmise, nende restaureerimise ja müügiga tegeleva ettevõte Rixmarc OÜ juhatuse liige.“Mul juhtus laupäeval tööõnnetus. Vigastasin saega parema käe kolmandat sõrme. Kõõluse kilbi pealt lõikas naha maha. Põletik lõi sisse,” rääkis Mesila.Enne trepiga tegelemist pidi ta ära lõpetama ühe Tallinna objekti jaoks vajalikud aknad. “Kaks nädalat läheb nüüd kindlasti aega. Ma ei saa sõrme enne kõverdama hakata, kui haav on kinni kasvanud,” lisas trepimeister.Millal “Kodutunne” Astesse tuleb, ei ole täpselt teada, kuid selle ja järgmise nädala jooksul kindlasti mitte.“Kõik sõltub sellest, millal trepimeister trepi valmis saab,” tõdes Sipelgas. Järgmisel nädalal läheb “Kodutunne” appi Kohtla-Järvele. Sipelgas lubas, et “Kodutunne” Astesse tulemata ei jäta.Selle hooaja võtted toimuvad tänavu kuni detsembri alguseni. Isegi juhul, kui ilm peaks külmaks minema ja lumi maha sadama, ei sega need Astes remondi tegemist.Riivo Mesila arvas, et teised töömehed võiksid platvormid ja põrandad Aste kortermaja trepikojas enne ära teha, sest kui trepp läbi kukub, on kõik tühi töö.“Trepp on viimane asi, mis paika pannakse,” lausus Mesila.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui mullu talvel riigikokku kandideerisin, andis hea sõber kaasa ülesande: kaotatagu süsteem, et kui riigikogu liiget järgmisse koosseisu ei valita, saab ta sel puhul lahkumiskingiks kaasa kuue kuu palga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
ANDRES AMMAS MEIE MAAS: Suur ja oodatud samm õigluse poole
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Andres Ammas, riigikogu liige (Vabaerakond) Neljapäev, 27. oktoober 2016. Andres Ammas Kui mullu talvel riigikokku kandideerisin, andis hea sõber kaasa ülesande: kaotatagu süsteem, et kui riigikogu liiget järgmisse koosseisu ei valita, saab ta sel puhul lahkumiskingiks kaasa kuue kuu palga.
Olenemata sellest, millal ta järgmisele tööle asub. Keegi teine Eestis töölt lahkudes naljalt sellist kingitust ei saa, sama helde on ehk veel vaid mõne rahvusvahelise suurkorporatsiooni „kuldne käepigistus” lahkuvale tippjuhile, et viimane firmale olulise strateegilise info enda teada jätaks. Olin sõbraga nõus – süsteem on karjuvalt ebaõiglane.
10 300-eurone kingitus
Tänavu suvel tuli teade, et riigikogu tolmu on jalgadelt pühkinud kaks noort meest: Mihkel Raud ja Martin Kukk.
Sotsiaaldemokraat Raud oli avameelsem, nimetades end poliitikas läbikukkunuks. Ta jätkas sealt, kus töö riigikokku minnes pooleli jäi – tänagi on rohkem või vähem terav vestlussaade „Kolmeraudne” eetris. Endine Reformierakonna peasekretär Kukk oli lahkumise põhjusi selgitades kidakeelsem. Nüüd on ta loonud uue kommunikatsioonifirma.
Raud ja Kukk ootasid lahkumisega, kuni aasta tööd täis sai. Kehtiv riigikogu liikme staatuse seadus näeb sel puhul ette kolme kuu palga ehk 10 300 eurot lahkumishüvitist.
Juba asi iseenesest, et riigikogu liige jätab oma töö pooleli, on piinlik. Riigikogu liige ei ole mitte tavaline palgatöötaja, kes võib iga hetk liikuda ametiredelil edasi või tagasi. Riigikogu liikmelt oodatakse, et ta täidab oma põhiseaduslikku kohustust. Sellest loobunud riigikogulane otsustab öelda üles nähtamatu lepingu oma valijaga ega õigusta talle pandud lootusi ja ootusi. Hea küll, ühiskond ei saa sundida riigikogu liiget vägisi parlamendis püsima, aga varajast lahkumisotsust ei peaks ometi premeerima kolme kuu palgaga.
Hüvitis tähendab teisisõnu kompensatsiooni. Riigikogu liikmeile tehtava lahkumiskingituse puhul pole see sõna tegelikult asjakohane, sest mida on siin kompenseerida!
Tegemist on kingitusega, hea tahte avaldusega, mis kolleeg Jüri Adamsi sõnul on olemuselt pärit pigem monarhiast ega sobi kuidagi kokku demokraatliku nüüdisaegse riigiga. Ennemuiste oli hüvitise tegelik mõte pehmendada kukkumist, et pensionile siirduv või lihtsalt ametist lahkuv kõrge riigitegelane saaks jätkata senist elustandardit. Ametist lahkuvaid riigikogulasi ei sobi pidada äpudeks, kes pole suutnud oma elu mõistlikult korraldada ega palgast midagigi säästa.
Kehtival riigikogu lahkumishüvitiste süsteemil ei ole mingit pistmist ei avaliku teenistuse seaduse alusel ega töölepingu seaduse alusel tekkinud töösuhetega. Üldiselt ei ole ju tähtajaliste töölepingute lõppemisel tähtaja saabumise tõttu või siis, kui lepingu lõpetab töövõtja enne tähtaega, tööandjal mingeid kohustusi lisaraha maksta.
Vastupidi, lepingu ennetähtaegse lõpetamise korral võib tööandjal olla hoopis õigus nõuda lahkuvalt töötajalt trahvi või hüvitist. Riigikogust vabatahtlikult lahkujale ei ole keegi midagi võlgu – tema on hoopis oma valijaile moraalselt võlgu.
Põhjendamatu ebavõrdsus rahvasaadiku ja lihtkodaniku vahel tuleb lõpetada. Sestap esitas Vabaerakonna fraktsioon riigikogu menetlusse eelnõu, et omal soovil lahkujale makstakse ainult ühe kuu palk ja sedagi siis, kui töötatud on vähemalt pool ametiaega ehk kaks aastat.
Me ei paku teadlikult mitte väga radikaalset lahendust, vaid proovime esialgu astuda sammu õiges suunas. Kui see õnnestub, võiks riigikogu edaspidi ühistöös kogu oma hüvede süsteemi üle vaadata, seejuures ka riigikogu koosseisu töö lõppemisel makstava hüvitise suuruse.
Aina kasvav lõhe
Selle ettepaneku esitajaid on süüdistatud populismis. Ma ei ole nõus. Riigikogu on Eesti rahva esinduskogu. Riigikogu liikmete tööst, töötegemise stiilist ja ka sellest, kuidas riigikogulased oma õigusi pruugivad, oleneb kogu meie esindusdemokraatia usaldusväärsus.
Kui parlamendi liikmeid nähakse kui põhjendamatuid hüvesid nautivat äravalitute seltskonda, kasvab lõhe valijate ja valitute vahel veelgi. Eestis on see lõhe minu hinnangul niigi kahjuks päris suur.
Kui Vabaerakonna eespool kirjeldatud mõtted leidnuks eile riigikogus toetust, oleks astutud väike, kuid oluline samm riigikogu maine parandamiseks. Ent häältega 33:10 hääletati eelnõu menetlusest välja. Riigikogu enamus ei tunnetanud probleemi – järelikult tuleb meil selgitustööd jätkata. Olenemata sellest, millal ta järgmisele tööle asub. Keegi teine Eestis töölt lahkudes naljalt sellist kingitust ei saa, sama helde on ehk veel vaid mõne rahvusvahelise suurkorporatsiooni „kuldne käepigistus” lahkuvale tippjuhile, et viimane firmale olulise strateegilise info enda teada jätaks. Olin sõbraga nõus – süsteem on karjuvalt ebaõiglane.Tänavu suvel tuli teade, et riigikogu tolmu on jalgadelt pühkinud kaks noort meest: Mihkel Raud ja Martin Kukk.Sotsiaaldemokraat Raud oli avameelsem, nimetades end poliitikas läbikukkunuks. Ta jätkas sealt, kus töö riigikokku minnes pooleli jäi – tänagi on rohkem või vähem terav vestlussaade „Kolmeraudne” eetris. Endine Reformierakonna peasekretär Kukk oli lahkumise põhjusi selgitades kidakeelsem. Nüüd on ta loonud uue kommunikatsioonifirma.Raud ja Kukk ootasid lahkumisega, kuni aasta tööd täis sai. Kehtiv riigikogu liikme staatuse seadus näeb sel puhul ette kolme kuu palga ehk 10 300 eurot lahkumishüvitist.Juba asi iseenesest, et riigikogu liige jätab oma töö pooleli, on piinlik. Riigikogu liige ei ole mitte tavaline palgatöötaja, kes võib iga hetk liikuda ametiredelil edasi või tagasi. Riigikogu liikmelt oodatakse, et ta täidab oma põhiseaduslikku kohustust. Sellest loobunud riigikogulane otsustab öelda üles nähtamatu lepingu oma valijaga ega õigusta talle pandud lootusi ja ootusi. Hea küll, ühiskond ei saa sundida riigikogu liiget vägisi parlamendis püsima, aga varajast lahkumisotsust ei peaks ometi premeerima kolme kuu palgaga.Hüvitis tähendab teisisõnu kompensatsiooni. Riigikogu liikmeile tehtava lahkumiskingituse puhul pole see sõna tegelikult asjakohane, sest mida on siin kompenseerida!Tegemist on kingitusega, hea tahte avaldusega, mis kolleeg Jüri Adamsi sõnul on olemuselt pärit pigem monarhiast ega sobi kuidagi kokku demokraatliku nüüdisaegse riigiga. Ennemuiste oli hüvitise tegelik mõte pehmendada kukkumist, et pensionile siirduv või lihtsalt ametist lahkuv kõrge riigitegelane saaks jätkata senist elustandardit. Ametist lahkuvaid riigikogulasi ei sobi pidada äpudeks, kes pole suutnud oma elu mõistlikult korraldada ega palgast midagigi säästa.Kehtival riigikogu lahkumishüvitiste süsteemil ei ole mingit pistmist ei avaliku teenistuse seaduse alusel ega töölepingu seaduse alusel tekkinud töösuhetega. Üldiselt ei ole ju tähtajaliste töölepingute lõppemisel tähtaja saabumise tõttu või siis, kui lepingu lõpetab töövõtja enne tähtaega, tööandjal mingeid kohustusi lisaraha maksta.Vastupidi, lepingu ennetähtaegse lõpetamise korral võib tööandjal olla hoopis õigus nõuda lahkuvalt töötajalt trahvi või hüvitist. Riigikogust vabatahtlikult lahkujale ei ole keegi midagi võlgu – tema on hoopis oma valijaile moraalselt võlgu.Põhjendamatu ebavõrdsus rahvasaadiku ja lihtkodaniku vahel tuleb lõpetada. Sestap esitas Vabaerakonna fraktsioon riigikogu menetlusse eelnõu, et omal soovil lahkujale makstakse ainult ühe kuu palk ja sedagi siis, kui töötatud on vähemalt pool ametiaega ehk kaks aastat.Me ei paku teadlikult mitte väga radikaalset lahendust, vaid proovime esialgu astuda sammu õiges suunas. Kui see õnnestub, võiks riigikogu edaspidi ühistöös kogu oma hüvede süsteemi üle vaadata, seejuures ka riigikogu koosseisu töö lõppemisel makstava hüvitise suuruse.Selle ettepaneku esitajaid on süüdistatud populismis. Ma ei ole nõus. Riigikogu on Eesti rahva esinduskogu. Riigikogu liikmete tööst, töötegemise stiilist ja ka sellest, kuidas riigikogulased oma õigusi pruugivad, oleneb kogu meie esindusdemokraatia usaldusväärsus.Kui parlamendi liikmeid nähakse kui põhjendamatuid hüvesid nautivat äravalitute seltskonda, kasvab lõhe valijate ja valitute vahel veelgi. Eestis on see lõhe minu hinnangul niigi kahjuks päris suur.Kui Vabaerakonna eespool kirjeldatud mõtted leidnuks eile riigikogus toetust, oleks astutud väike, kuid oluline samm riigikogu maine parandamiseks. Ent häältega 33:10 hääletati eelnõu menetlusest välja. Riigikogu enamus ei tunnetanud probleemi – järelikult tuleb meil selgitustööd jätkata.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eks hiidlased-saarlased ole ikka üksteist aasinud ja arutlenud, kellel mis asi parem on, aga praegusel hetkel on täitsa selge – praamiühendus on hiidlastel täitsa p.... Kas see on kriis või lihtsalt halvad ilmaolud? Oleneb, kelle mätta otsast vaadata ja kuidas olukorda hinnata. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hiidlased hädas

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Hiidlased hädas
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eks hiidlased-saarlased ole ikka üksteist aasinud ja arutlenud, kellel mis asi parem on, aga praegusel hetkel on täitsa selge – praamiühendus on hiidlastel täitsa p.... Kas see on kriis või lihtsalt halvad ilmaolud? Oleneb, kelle mätta otsast vaadata ja kuidas olukorda hinnata.
Sõjaolukorda ju pole, keegi ei saa surma ja kedagi ei jäeta peavarjuta, aga samas ei ole keegi enam rahul olukorraga, et juba kolm nädalat ei suudeta taastada normaalset ühendust Hiiumaa ja mandri vahel.
Parvlaevaliiklus on olnud juba pikka aega häiritud madala veetaseme tõttu ja see on tekitanud hiidlastele hulga küsimusi: miks ei sõidetud öösel, kui sadamas ootas 300 m sõidukeid? Miks peavad inimesed passima ja ootama 16 tundi? Miks ei võeta meeskonda laenuks teistelt sama omaniku laevadelt?
Miks valitsus kriisiplaani ei tee ja toetust ei maksa? Miks ei tõhustata sellises olukorras liiklust Saaremaa-Hiiumaa liinil, et kas või sealt kaudu liikuma saaks?
Karmid küsimused, millele vastuseid alles otsitakse.
21. oktoober 2016 Autor: MM Reede, 21. oktoober 2016.Sõjaolukorda ju pole, keegi ei saa surma ja kedagi ei jäeta peavarjuta, aga samas ei ole keegi enam rahul olukorraga, et juba kolm nädalat ei suudeta taastada normaalset ühendust Hiiumaa ja mandri vahel.Parvlaevaliiklus on olnud juba pikka aega häiritud madala veetaseme tõttu ja see on tekitanud hiidlastele hulga küsimusi: miks ei sõidetud öösel, kui sadamas ootas 300 m sõidukeid? Miks peavad inimesed passima ja ootama 16 tundi? Miks ei võeta meeskonda laenuks teistelt sama omaniku laevadelt?Miks valitsus kriisiplaani ei tee ja toetust ei maksa? Miks ei tõhustata sellises olukorras liiklust Saaremaa-Hiiumaa liinil, et kas või sealt kaudu liikuma saaks?Karmid küsimused, millele vastuseid alles otsitakse.21. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeval ja reedel, vastavalt kell 19 ja 18 linastub Kuressaare Linnateatri teatrikinos draama “Õpilane”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuhu viib fundamentalism ja miks

maintext:
Kultuur
Kuhu viib fundamentalism ja miks
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 25. oktoober 2016. Kaader filmist “Õpilane”. Neljapäeval ja reedel, vastavalt kell 19 ja 18 linastub Kuressaare Linnateatri teatrikinos draama “Õpilane”.
Veniamin on teismeline, kes kehtestab ühel päeval väga karmid põhimõtted oma elule. Ta hakkab järgima piiblit sõna-sõnalt ning hakkab samade põhimõtete järgimist ka teistelt nõudma. Ta pommitab oma ema, koolikaaslasi ja kogu keskkooli suurte nõudmistega: tüdrukud ei tohi ujumistundides bikiinides käia, seksuaalkasvatust ei sobi koolis õpetada, evolutsiooniteooriat ei saa õpetada loodusteadustes.
Enamik täiskasvanuid tüdineb õige pea noore nagamanni, kes vannub üksnes, käsi pühakirjal, tõekspidamistest. Üksnes Veniamini bioloogiaõpetaja Elena suudab esitada poisile tema enda uskumuste väärilise väljakutse.
Aga kui Veniamini sõnad muutuvad tegudeks, hakkab maailm tumedaks muutuma …
Kirill Serebrennikovi film “Õpilane” näitab, kuhu mustvalge maailmavaatega fundamentalism võib äärmisel juhul viia. Kus kulgeb terve enesekindluse ja psühholoogilise manipulatsiooni piir?
See Cannes’i filmifestivalil esilinastunud linateos on Vene kaasaegse filmi hiilgav näide.
Film põhineb saksa näitekirjaniku Marius von Mayenburg Berliini Schaubühne Theater’is esietendunud näidendil “Märtyrer”.
Kaliningradi hallides toonides brutaalse arhitektuuriga linn, helilooja Ilya Demutsky dramaatiline muusika, vene tippoperaatori Vladislav Opelyantsi kätetöö ja filmi lõpumeetritele paigutatud sloveenia kurikuulsa industriaalkollektiivi Laibachi järsk lugu “God is God” teevad filmist paeluva kogemuse, mis jääb kummitama nädalateks.
Süngus ja ilu käivad selles filmis käsikäes.
Kirill Serebrennikov on üks tänapäeva Venemaa andekaimaid teatri- ja filmilavastajaid. Ta on saanud mitu Venemaa riiklikku tele-, filmi- ja teatriauhinda ning tema film “Ohvrit mängides” pälvis Rooma filmifestivalil grand prix’.
Serebrennikov on 2012. aastast peale olnud Moskva teatri Gogoli Keskus kunstiline juht. 2015. aastal mängis Gogoli Keskus Avignoni festivalil Kirill Serebrennikovi lavastatud näidendit “Idioodid”, mis põhineb Lars von Trieri samanimelisel filmil. Tänavu toob ta lavale Nikolai Gogoli romaani “Surnud hinged” dramatiseeringu.
Eesti kinodes alates 16.09.2016. Eestikeelsed subtiitrid, alla 14a keelatud. Kestab tund ja 58 minutit. Veniamin on teismeline, kes kehtestab ühel päeval väga karmid põhimõtted oma elule. Ta hakkab järgima piiblit sõna-sõnalt ning hakkab samade põhimõtete järgimist ka teistelt nõudma. Ta pommitab oma ema, koolikaaslasi ja kogu keskkooli suurte nõudmistega: tüdrukud ei tohi ujumistundides bikiinides käia, seksuaalkasvatust ei sobi koolis õpetada, evolutsiooniteooriat ei saa õpetada loodusteadustes.Enamik täiskasvanuid tüdineb õige pea noore nagamanni, kes vannub üksnes, käsi pühakirjal, tõekspidamistest. Üksnes Veniamini bioloogiaõpetaja Elena suudab esitada poisile tema enda uskumuste väärilise väljakutse.Aga kui Veniamini sõnad muutuvad tegudeks, hakkab maailm tumedaks muutuma …Kirill Serebrennikovi film “Õpilane” näitab, kuhu mustvalge maailmavaatega fundamentalism võib äärmisel juhul viia. Kus kulgeb terve enesekindluse ja psühholoogilise manipulatsiooni piir?See Cannes’i filmifestivalil esilinastunud linateos on Vene kaasaegse filmi hiilgav näide.Film põhineb saksa näitekirjaniku Marius von Mayenburg Berliini Schaubühne Theater’is esietendunud näidendil “Märtyrer”.Kaliningradi hallides toonides brutaalse arhitektuuriga linn, helilooja Ilya Demutsky dramaatiline muusika, vene tippoperaatori Vladislav Opelyantsi kätetöö ja filmi lõpumeetritele paigutatud sloveenia kurikuulsa industriaalkollektiivi Laibachi järsk lugu “God is God” teevad filmist paeluva kogemuse, mis jääb kummitama nädalateks.Süngus ja ilu käivad selles filmis käsikäes.Kirill Serebrennikov on üks tänapäeva Venemaa andekaimaid teatri- ja filmilavastajaid. Ta on saanud mitu Venemaa riiklikku tele-, filmi- ja teatriauhinda ning tema film “Ohvrit mängides” pälvis Rooma filmifestivalil grand prix’.Serebrennikov on 2012. aastast peale olnud Moskva teatri Gogoli Keskus kunstiline juht. 2015. aastal mängis Gogoli Keskus Avignoni festivalil Kirill Serebrennikovi lavastatud näidendit “Idioodid”, mis põhineb Lars von Trieri samanimelisel filmil. Tänavu toob ta lavale Nikolai Gogoli romaani “Surnud hinged” dramatiseeringu.Eesti kinodes alates 16.09.2016. Eestikeelsed subtiitrid, alla 14a keelatud. Kestab tund ja 58 minutit.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Neljapäeva õhtul tunnustati pidulikul auhinnagalal järjekordselt Eesti parimaid ettevõtteid. Noore ettevõtja preemia 5000 eurot pälvis sel aastal Saaremaalt pärit Markus Villig, kes on transporditeenust pakkuva ettevõtte Taxify OÜ asutaja ja tegevjuht. Preemia andis üle president Kersti Kaljulaid.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Aasta nooreks ettevõtjaks sai saarlane Markus Villig
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 15. oktoober 2016. Markus Villig. FOTO: erakogu Neljapäeva õhtul tunnustati pidulikul auhinnagalal järjekordselt Eesti parimaid ettevõtteid. Noore ettevõtja preemia 5000 eurot pälvis sel aastal Saaremaalt pärit Markus Villig, kes on transporditeenust pakkuva ettevõtte Taxify OÜ asutaja ja tegevjuht. Preemia andis üle president Kersti Kaljulaid.
“Tänased noored ei taha enam “olla rakkes”. Nad ei otsi tööturult lihtsalt rakendust. Nad tahavad, et haridus ja nutikus annaks neile vabaduse. Kõige vahvam on hakata leiutajaks. Meil on tarvis kõigest nii pool miljonit leiutajat, sellist nagu Taxify ja teised sarnased. Nemad loovad vabadust – muu hulgas ka tarbijatele. Neid ei piira aeg, koht ega vanad harjumused,” lausus president Kaljulaid auhinda üle andes.
Kaubandus-tööstuskoja peadirektor Mait Palts tõdes, et tänavuste kandidaatide hulgast võitja valimine oli keeruline.
“Tänavune konkurss tõestas, et Eestis on väga palju ettevõtlikke noori, kes on oma tugevustega juba praegu suutnud endale sillutada kindla põhja ettevõtluses. Loodame siiralt, et tunnustuse saamine motiveerib nii neid endid kui ka teisi noori ettevõtjaid mõtlema veelgi suuremalt ja pingutama veelgi rohkem.”
Markus Villig on kolme aastaga suutnud luua ja laiendada Taxify väikesest Eesti start-upist edukaks platvormiks rohkem kui kümnes riigis. Markus on ka aktiivne ettevõtluse edendaja ühiskonnas, ta osaleb igal võimalusel nii koolinoortele kui kogenud ettevõtjatele mõeldud koolitustel, innustades inimesi oma kogemustega, seisab 22-aastase ettevõtliku noormehe iseloomustuses.
Noore ettevõtja preemia nominendid lisaks Markus Villigule olid Barking OÜ tegevjuht Kustas Kõiv ja kaksikutest ettevõtte omanikud Ivar ja Janar Merilo ThorGate Management OÜ-st.
Žüriis osalesid kaubandus-tööstuskoja peadirektor Mait Palts, Swedbanki ettevõtete panganduse juht Heiki Raadik, Eesti Vabariigi presidendi sisenõunik Heli Suvi, Estraveli tegevjuht Anne Samlik ning eelmise aasta noore ettevõtja preemia laureaat ja ettevõtte Mooncascade OÜ tegevjuht Indrek Ulst.
Swedbank AS-i välja pandud 5000 euro suurune preemia anti välja juba teist korda. Konkurssi korraldavad Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ja Swedbank AS ning algatust on toetanud ka Toomas Hendrik Ilves. “Tänased noored ei taha enam “olla rakkes”. Nad ei otsi tööturult lihtsalt rakendust. Nad tahavad, et haridus ja nutikus annaks neile vabaduse. Kõige vahvam on hakata leiutajaks. Meil on tarvis kõigest nii pool miljonit leiutajat, sellist nagu Taxify ja teised sarnased. Nemad loovad vabadust – muu hulgas ka tarbijatele. Neid ei piira aeg, koht ega vanad harjumused,” lausus president Kaljulaid auhinda üle andes.Kaubandus-tööstuskoja peadirektor Mait Palts tõdes, et tänavuste kandidaatide hulgast võitja valimine oli keeruline.“Tänavune konkurss tõestas, et Eestis on väga palju ettevõtlikke noori, kes on oma tugevustega juba praegu suutnud endale sillutada kindla põhja ettevõtluses. Loodame siiralt, et tunnustuse saamine motiveerib nii neid endid kui ka teisi noori ettevõtjaid mõtlema veelgi suuremalt ja pingutama veelgi rohkem.”Markus Villig on kolme aastaga suutnud luua ja laiendada Taxify väikesest Eesti start-upist edukaks platvormiks rohkem kui kümnes riigis. Markus on ka aktiivne ettevõtluse edendaja ühiskonnas, ta osaleb igal võimalusel nii koolinoortele kui kogenud ettevõtjatele mõeldud koolitustel, innustades inimesi oma kogemustega, seisab 22-aastase ettevõtliku noormehe iseloomustuses.Noore ettevõtja preemia nominendid lisaks Markus Villigule olid Barking OÜ tegevjuht Kustas Kõiv ja kaksikutest ettevõtte omanikud Ivar ja Janar Merilo ThorGate Management OÜ-st.Žüriis osalesid kaubandus-tööstuskoja peadirektor Mait Palts, Swedbanki ettevõtete panganduse juht Heiki Raadik, Eesti Vabariigi presidendi sisenõunik Heli Suvi, Estraveli tegevjuht Anne Samlik ning eelmise aasta noore ettevõtja preemia laureaat ja ettevõtte Mooncascade OÜ tegevjuht Indrek Ulst.Swedbank AS-i välja pandud 5000 euro suurune preemia anti välja juba teist korda. Konkurssi korraldavad Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ja Swedbank AS ning algatust on toetanud ka Toomas Hendrik Ilves.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna õhtul kell kuus toimub kärajad ehk avatud aruteluring Pöide rahvamajas Tornimäel, kus teemaks on haldusreform ja valdade ühinemine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kärajad võivad lõpuks ühinemisse selguse tuua
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 14. oktoober 2016. 30. septembril ütles Pöide volikogu Saaremaa vallale “ei” küll selge sõnaga, ent mitte päris üksmeelselt. Seisab ühendaja Taavi Kurisoo, tema paremal käel istub nõutu näoga vallavanem Andres Hanso. FOTO: Valmar Voolaid Täna õhtul kell kuus toimub kärajad ehk avatud aruteluring Pöide rahvamajas Tornimäel, kus teemaks on haldusreform ja valdade ühinemine.
Ettepaneku vallarahvaga kõnelemiseks tegi Saare maakonna ühinemisnõunik ja koordinaator Taavi Kurisoo, kelle sõnul on Pöide vald maakonnas ainsana keeldunud ühinemisläbirääkimistest.
“Kärajate formaat lubab meil rahvaga dialoogi astuda, küsimustele vastata ning selgitusi jagada,” põhjendas ta kärajate kokkukutsumist.
“Loodan, et arutlusele tuleb väga lai teemadering, mis puudutab omavalitsusreformi ja Saaremaa omavalitsuste ühinemislepingut,” ütles Kurisoo. “Kindlasti on üks meie sõnum Pöide volinikele ja rahvale, et Pöide võiks siiski liituda Saaremaa omavalitsuste ühinemisläbirääkimistega. See annab neile võimaluse teha otsuseid aasta lõpus, kui ka riigikohtu lahend haldusreformi seaduse põhiseaduslikkuse kontrolliks on tehtud.”
Valla tulevik teiste kätes
Augusti lõpus esitasid 26 omavalitsust, teiste hulgas Leisi ja Pöide vald, riigikohtule kaebuse, milles viidatakse vastuolule osa haldusreformi seaduse paragrahvide ja põhiseaduse vahel. Praeguse otsusega läbirääkimistest keelduda on Pöide vald Kurisoo hinnangul oma tuleviku üle otsustamise andnud teiste kätte ja juhul, kui riigikohtu lahend ei vasta nende ootustele ning Põhja- ja Ida-Saaremaa omavalitsused ei toeta Ida-Saaremaa valda, jääb Pöidel vaid oodata sundliitmise otsust teiste poolt määratud tingimustel.
Kärajatega kohtuvad reedel ka Orissaare vallavanem Vello Runthal ja Kuressaare linnapea Madis Kallas.
“Orissaare vald toetab Saaremaa ühist ja ühtset arendamist nii lühemas kui pikemas ajaperioodis. Oluline on eesmärk, et meie lastel ja lastelastel oleks tulevikus Saaremaal parem elu,” kirjeldas Runthal sõnumit, millega ta homme Pöide rahva ette astub.
Ühiselt on kindlam ja parem
“Oleks igati mõistlik, kui ka Pöide vallast saaks Saaremaa ühisvalla osa, mitte pisike eraldiseisev osake, kes sõltub suuresti Saaremaa vallast. See puudutab gümnaasiumi, spordikooli, muusikakooli, ühisüritusi, nt laulu-tantsupidu, ning sotsiaalteenuseid ja palju muud.”
Runthali sõnul Saaremaa vald muidugi kohe igaühe õuele õnne ei too, ent praegusegi taseme hoidmine on juba suur saavutus, arvestades sellega, et rahvastik vananeb ja väheneb. “Kindlasti soovitan Pöide vallal saada Saaremaa valla liikmeks,” lisas ta.
Kuressaare linnapea Madis Kallas osaleb rahvakoosolekul kuulajana, aga on inimeste küsimustele valmis vastama. “Olen jätkuvalt seisukohal, et Saaremaa toimib ühtse tervikuna, kuid tunnustan ühinemise osas tehtud volikogude otsuseid loomulikult ka juhul, kui need ei ühti minu omadega,” sõnas ta.
Pöide vallavanema Andres Hanso sõnul pole tal aimugi, kui suur hulk vallarahvast täna õhtul rahvamajja kokku tuleb: “Igatahes on kõik oodatud ning rahvamaja uksed on seni avatud, kuni inimestel jätkub huvi ja küsimusi.” Ettepaneku vallarahvaga kõnelemiseks tegi Saare maakonna ühinemisnõunik ja koordinaator Taavi Kurisoo, kelle sõnul on Pöide vald maakonnas ainsana keeldunud ühinemisläbirääkimistest.“Kärajate formaat lubab meil rahvaga dialoogi astuda, küsimustele vastata ning selgitusi jagada,” põhjendas ta kärajate kokkukutsumist.“Loodan, et arutlusele tuleb väga lai teemadering, mis puudutab omavalitsusreformi ja Saaremaa omavalitsuste ühinemislepingut,” ütles Kurisoo. “Kindlasti on üks meie sõnum Pöide volinikele ja rahvale, et Pöide võiks siiski liituda Saaremaa omavalitsuste ühinemisläbirääkimistega. See annab neile võimaluse teha otsuseid aasta lõpus, kui ka riigikohtu lahend haldusreformi seaduse põhiseaduslikkuse kontrolliks on tehtud.”Augusti lõpus esitasid 26 omavalitsust, teiste hulgas Leisi ja Pöide vald, riigikohtule kaebuse, milles viidatakse vastuolule osa haldusreformi seaduse paragrahvide ja põhiseaduse vahel. Praeguse otsusega läbirääkimistest keelduda on Pöide vald Kurisoo hinnangul oma tuleviku üle otsustamise andnud teiste kätte ja juhul, kui riigikohtu lahend ei vasta nende ootustele ning Põhja- ja Ida-Saaremaa omavalitsused ei toeta Ida-Saaremaa valda, jääb Pöidel vaid oodata sundliitmise otsust teiste poolt määratud tingimustel.Kärajatega kohtuvad reedel ka Orissaare vallavanem Vello Runthal ja Kuressaare linnapea Madis Kallas.“Orissaare vald toetab Saaremaa ühist ja ühtset arendamist nii lühemas kui pikemas ajaperioodis. Oluline on eesmärk, et meie lastel ja lastelastel oleks tulevikus Saaremaal parem elu,” kirjeldas Runthal sõnumit, millega ta homme Pöide rahva ette astub.“Oleks igati mõistlik, kui ka Pöide vallast saaks Saaremaa ühisvalla osa, mitte pisike eraldiseisev osake, kes sõltub suuresti Saaremaa vallast. See puudutab gümnaasiumi, spordikooli, muusikakooli, ühisüritusi, nt laulu-tantsupidu, ning sotsiaalteenuseid ja palju muud.”Runthali sõnul Saaremaa vald muidugi kohe igaühe õuele õnne ei too, ent praegusegi taseme hoidmine on juba suur saavutus, arvestades sellega, et rahvastik vananeb ja väheneb. “Kindlasti soovitan Pöide vallal saada Saaremaa valla liikmeks,” lisas ta.Kuressaare linnapea Madis Kallas osaleb rahvakoosolekul kuulajana, aga on inimeste küsimustele valmis vastama. “Olen jätkuvalt seisukohal, et Saaremaa toimib ühtse tervikuna, kuid tunnustan ühinemise osas tehtud volikogude otsuseid loomulikult ka juhul, kui need ei ühti minu omadega,” sõnas ta.Pöide vallavanema Andres Hanso sõnul pole tal aimugi, kui suur hulk vallarahvast täna õhtul rahvamajja kokku tuleb: “Igatahes on kõik oodatud ning rahvamaja uksed on seni avatud, kuni inimestel jätkub huvi ja küsimusi.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Jaan Tätte, sündinud 24. märtsil 1964 Viljandis velsker Jaan Tätte pojana, on TRK lavakunstikateedri XIV lennu näitleja, kes on õppinud kõrgkoolides ka bioloogiat ja näitejuhtimist. Tätte on laiahaardeline kunstnik: näitekirjanik, näitleja, teatrilavastaja, laulja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jaan Tätte - multitalent ja loodusmees - meiemaa.ee

maintext:
EV100
TAGASIVAADE: Jaan Tätte – multitalent ja loodusmees
Esmaspäev, 31. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Jaan Tätte, sündinud 24. märtsil 1964 Viljandis velsker Jaan Tätte pojana, on TRK lavakunstikateedri XIV lennu näitleja, kes on õppinud kõrgkoolides ka bioloogiat ja näitejuhtimist. Tätte on laiahaardeline kunstnik: näitekirjanik, näitleja, teatrilavastaja, laulja.
Autor: Vilma Rauniste Esmaspäev, 31. oktoober 2016. Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: TS Laevad kirjutab enda koduleheküljel, et tuule tugevnedes võib Saaremaa liinil seilav parvlaev Ionas seisma jääda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Tugev tuul võib Saaremaa liinil seilava Ionase seisma jätta
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 08. oktoober 2016. TS Laevad kirjutab enda koduleheküljel, et tuule tugevnedes võib Saaremaa liinil seilav parvlaev Ionas seisma jääda.
"Tuul tugevneb ja seega suureneb oht, et Saaremaa liinil jääb seisma parvlaev Ionas. Kapten sõidab nii kaua, kui tuul vähegi lubab. Reisijaid teenindab edasi parvlaev Hiiumaa," kirjutas laevafirma laupäeval kell 15.15 enda koduleheküljel.
Hiiumaa liinil seiskub laevaliiklus tõenäoliselt peagi täielikult, sest merevesi on taas langenud alla kriitilise taseme ning tuul on läinud nii kõvaks, et ka Harilaid ei saa sõita. TS Laevad palub reisijatel võimalusel sadamasse ootama mitte tulla.
Piletid saab tagastada lehel www.praamid.ee – ilmaolude tõttu ära jäänud reiside puhul seejuures tagastustasu ei võeta.
Laevade kaptenid teevad jooksvalt otsuseid selle kohta, kas ilm lubab liinile minna või mitte. Niipea kui laevaliiklus on võimalik, sõidetakse kohe ka välja. "Tuul tugevneb ja seega suureneb oht, et Saaremaa liinil jääb seisma parvlaev Ionas. Kapten sõidab nii kaua, kui tuul vähegi lubab. Reisijaid teenindab edasi parvlaev Hiiumaa," kirjutas laevafirma laupäeval kell 15.15 enda koduleheküljel.Hiiumaa liinil seiskub laevaliiklus tõenäoliselt peagi täielikult, sest merevesi on taas langenud alla kriitilise taseme ning tuul on läinud nii kõvaks, et ka Harilaid ei saa sõita. TS Laevad palub reisijatel võimalusel sadamasse ootama mitte tulla.Piletid saab tagastada lehel www.praamid.ee – ilmaolude tõttu ära jäänud reiside puhul seejuures tagastustasu ei võeta.Laevade kaptenid teevad jooksvalt otsuseid selle kohta, kas ilm lubab liinile minna või mitte. Niipea kui laevaliiklus on võimalik, sõidetakse kohe ka välja.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS: Nädalavahetus politsei pilgu läbi: korteripeod ja avalikus kohas urineerimine (1)
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Ahti Lepp andis teada, et nädalavahetus oli politsei töömailt suhteliselt rahulik. Ühtegi kuritegu ei registreeritud. Teenindati 11 väljakutset, mis olid põhiliselt seotud lärmakate korteripidudega või ebakainete isikute omavaheliste probleemide lahendamisega. Kainenema kedagi ei toimetatud. Liiklusest eemaldati üks alkoholi tarvitanud juht. Tema suhtes alustati väärteomenetlust. Väärteoprotokoll koostati ka ühele kodanikule, kes ei suutnud Kuressaare kesklinnas leidnud urineerimiseks sobivamat kohta kui on Kuressaare linnas Tallinna tn 3 kõrval asuv kivist barjäär ja sillutis. MM Autor: MM Laupäev, 29. oktoober 2016.Kuressaare politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Ahti Lepp andis teada, et nädalavahetus oli politsei töömailt suhteliselt rahulik. Ühtegi kuritegu ei registreeritud. Teenindati 11 väljakutset, mis olid põhiliselt seotud lärmakate korteripidudega või ebakainete isikute omavaheliste probleemide lahendamisega. Kainenema kedagi ei toimetatud. Liiklusest eemaldati üks alkoholi tarvitanud juht. Tema suhtes alustati väärteomenetlust. Väärteoprotokoll koostati ka ühele kodanikule, kes ei suutnud Kuressaare kesklinnas leidnud urineerimiseks sobivamat kohta kui on Kuressaare linnas Tallinna tn 3 kõrval asuv kivist barjäär ja sillutis. MM
Veel artikleid samast teemast »


description:
Registreeritud peresündmused Saare
maakonnas 30. septembrist 7. oktoobrini Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: PEREKONDLIK


description: Valjala põhikoolis lõpetati järjekordne pärandkultuuri projekt, mis sel korral päädis fotonäitusega “Pärand südames”. Umbes 200 esitatud töö hulgast seati näitusele üles 49 fotot 17 autorilt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Valjala koolis avati fotonäitus pärandkultuurist
Laupäev, 22. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 22. oktoober 2016. Direktor Aive Mõistlik juhtis õpilased näitusetuurile, tema kõrval Eeva Helga Kupits. FOTO: Valmar Voolaid Valjala põhikoolis lõpetati järjekordne pärandkultuuri projekt, mis sel korral päädis fotonäitusega “Pärand südames”. Umbes 200 esitatud töö hulgast seati näitusele üles 49 fotot 17 autorilt.
Fuajeesse kutsuti kokku kogu Valjala põhikooli pere ning direktor Aive Mõistlik selgitas, et kuna nende kodukant on kaunis ja armas ning kodud soojad, armastavad ja kaunid, on Valjala kool aastaid väärtustanud kodukoha pärandkultuuri. “Peame tähtsaks oma esivanemate elu, töid ja rõõme,” seletas ta.
Direktor meenutas varasemaid projekte ja nendega seotud tegevusi ning ka selle projekti jooksul toimunut. “Oleme käinud viis aastat Jööri muuseumis ning võid teinud ja kandleid meisterdanud. Sel aastal tutvusime oma kodukohaga – avastasime pärandkultuuri maastikke,” tõdes Mõistlik.
“Pärand südames” projekti kuulus ka paepäev 2. juunil Lümanda lubjapargis, kus õpilased said vaadata, kuidas vanasti paasi murti, paekivist sai lubi, milleks ja kuidas lupja kasutati. Sellesse päeva kuulus ka traditsiooniline saarlase lõuna Lümanda söögimajas.
Põnev pildijaht
Mõistlik selgitas, et paljud õpilased on koos projekti eestvedajateks olnud õpetajatega käinud valla pärandkultuuriobjekte pildistamas. “Olen väga õnnelik, et ma polnud selles üksi ja leidus inimesi, kes projekti elluviimist toetasid.”
Samuti said suu magusaks ja kiituskirja 17 koolinoort, kelle tööd näitusele üles pandi: Eeva Helga Kupits, Rando Korb, Susanna Laager, Säde Au, Veroonika Kastein, Liina Lember, Karel Järsk, Maris Kirsipuu, Brigitte Mihkelson, Kiur Juhan Lapp, Anett Ellik, Magnus Kiil, Henri Laus, Karmen Varipuu, Liis Treima, Andris Tambur ja Cariina Latkin.
Jaanus Mägi nentis, et ligikaudu 200 töö hulgast oli valikut üsna raske teha. “Objektid olid keerulised, õige nurga alt neid pildile saada oli raske. Välja pidi esmalt praakima need, kus kaamera oli liikunud või filtri kasutamise tõttu ei olnud pilt enam sobilik,” selgitas ta.
Lastele pani ta südamele, et nad pildistama minnes ei kasutas filtreid või efekte. Lisaks tuleks käia sama objekti pildistamas erinevatel aegadel, et saaks valida just sellise valguse, mis kohta kõige paremini ilmestab.
Eeva Helga Kupitsa töödest sai kõigile silmailuks 11 fotot. “Endale meeldis võibolla enim see pilt, kus peal on vana talu juures murdunud hiiepuu, mille tagant paistis päike,” pakkus ta.
Kõige põnevamaks seigaks pilte jahtides pidas ta aga seda, kui tuli õpetaja õlule ronida, et hiiekivi pildistada.
Ester Vaiksaar käis koolinoortega metsas ja mujal retkedel, et erinevaid kohti lastele näidata. Kõiki soovitud objekte aga ei leitudki. “Ühte viimastest objektidest, mis eelmisel aastal oli veel olemas, me kolm päeva tagasi enam ei leidnudki,” oli ta hämmingus.
“Vanu radu vaadates saab mõelda, mis toona oli ja mida me edasi kanname. Jalajälgi, mis Valjala maastikul näeb, on päris palju. Kui me sellest teame, oleme selle võrra rikkamad,” selgitas õpetaja. Fuajeesse kutsuti kokku kogu Valjala põhikooli pere ning direktor Aive Mõistlik selgitas, et kuna nende kodukant on kaunis ja armas ning kodud soojad, armastavad ja kaunid, on Valjala kool aastaid väärtustanud kodukoha pärandkultuuri. “Peame tähtsaks oma esivanemate elu, töid ja rõõme,” seletas ta.Direktor meenutas varasemaid projekte ja nendega seotud tegevusi ning ka selle projekti jooksul toimunut. “Oleme käinud viis aastat Jööri muuseumis ning võid teinud ja kandleid meisterdanud. Sel aastal tutvusime oma kodukohaga – avastasime pärandkultuuri maastikke,” tõdes Mõistlik.“Pärand südames” projekti kuulus ka paepäev 2. juunil Lümanda lubjapargis, kus õpilased said vaadata, kuidas vanasti paasi murti, paekivist sai lubi, milleks ja kuidas lupja kasutati. Sellesse päeva kuulus ka traditsiooniline saarlase lõuna Lümanda söögimajas.Mõistlik selgitas, et paljud õpilased on koos projekti eestvedajateks olnud õpetajatega käinud valla pärandkultuuriobjekte pildistamas. “Olen väga õnnelik, et ma polnud selles üksi ja leidus inimesi, kes projekti elluviimist toetasid.”Samuti said suu magusaks ja kiituskirja 17 koolinoort, kelle tööd näitusele üles pandi: Eeva Helga Kupits, Rando Korb, Susanna Laager, Säde Au, Veroonika Kastein, Liina Lember, Karel Järsk, Maris Kirsipuu, Brigitte Mihkelson, Kiur Juhan Lapp, Anett Ellik, Magnus Kiil, Henri Laus, Karmen Varipuu, Liis Treima, Andris Tambur ja Cariina Latkin.Jaanus Mägi nentis, et ligikaudu 200 töö hulgast oli valikut üsna raske teha. “Objektid olid keerulised, õige nurga alt neid pildile saada oli raske. Välja pidi esmalt praakima need, kus kaamera oli liikunud või filtri kasutamise tõttu ei olnud pilt enam sobilik,” selgitas ta.Lastele pani ta südamele, et nad pildistama minnes ei kasutas filtreid või efekte. Lisaks tuleks käia sama objekti pildistamas erinevatel aegadel, et saaks valida just sellise valguse, mis kohta kõige paremini ilmestab.Eeva Helga Kupitsa töödest sai kõigile silmailuks 11 fotot. “Endale meeldis võibolla enim see pilt, kus peal on vana talu juures murdunud hiiepuu, mille tagant paistis päike,” pakkus ta.Kõige põnevamaks seigaks pilte jahtides pidas ta aga seda, kui tuli õpetaja õlule ronida, et hiiekivi pildistada.Ester Vaiksaar käis koolinoortega metsas ja mujal retkedel, et erinevaid kohti lastele näidata. Kõiki soovitud objekte aga ei leitudki. “Ühte viimastest objektidest, mis eelmisel aastal oli veel olemas, me kolm päeva tagasi enam ei leidnudki,” oli ta hämmingus.“Vanu radu vaadates saab mõelda, mis toona oli ja mida me edasi kanname. Jalajälgi, mis Valjala maastikul näeb, on päris palju. Kui me sellest teame, oleme selle võrra rikkamad,” selgitas õpetaja.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile avas Saaremaa kunstistuudio galeriis oma näituse “Appi, kiilakas naine!” fotokunstnik Annika Haas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kunstistuudios võideldakse stereotüüpide vastu
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Laupäev, 15. oktoober 2016. FOTO: Meriliis Metsamäe Eile avas Saaremaa kunstistuudio galeriis oma näituse “Appi, kiilakas naine!” fotokunstnik Annika Haas.
“Kuigi naised on end kiilaks ajanud erinevatel põhjustel, siis paraku pole see alati nende enda valik,” ütles Haas näituse avamisel. “See näitus on ühtlasi austusavaldus nendele vapratele naistele, kes on raske haigusega võitlema pidanud.”
Kunstiajaloolane ja galerii kuraator Reeli Kõiv rõõmustas tervituskõnes selle üle, et see näitus esmakordselt just Kuressaare rahvale näha toodi.
Sõnavõttudele järgnes performance, kus kõigil näituse külastajatel oli võimalus Muhumaa juurtega kunstniku Kristi Vana juustest salk lõigata. Avašõust võtsid osa ka stuudio keraamikaringi lapsed (vasakult) Merilyn Tamm, Liina Talistu ja Margot Vilbas.
Kaunite pikkade juustega Merily Tamm ütles, et tema oma juukseid küll praegu maha ei raatsiks lõigata. “Aga väga põnev oli, nii teistmoodi näitus ja avamine,” lisas ta. “Kuigi naised on end kiilaks ajanud erinevatel põhjustel, siis paraku pole see alati nende enda valik,” ütles Haas näituse avamisel. “See näitus on ühtlasi austusavaldus nendele vapratele naistele, kes on raske haigusega võitlema pidanud.”Kunstiajaloolane ja galerii kuraator Reeli Kõiv rõõmustas tervituskõnes selle üle, et see näitus esmakordselt just Kuressaare rahvale näha toodi.Sõnavõttudele järgnes performance, kus kõigil näituse külastajatel oli võimalus Muhumaa juurtega kunstniku Kristi Vana juustest salk lõigata. Avašõust võtsid osa ka stuudio keraamikaringi lapsed (vasakult) Merilyn Tamm, Liina Talistu ja Margot Vilbas.Kaunite pikkade juustega Merily Tamm ütles, et tema oma juukseid küll praegu maha ei raatsiks lõigata. “Aga väga põnev oli, nii teistmoodi näitus ja avamine,” lisas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval, 16. oktoobril antakse start Emmaste rattamaratonile – juba 15. korda. Laupäeval eelneb sellele Hiiumaa esimene jalgrataste kestvussõit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hiiu esimene jalg-rataste kestvussõit

maintext:
NÄDALALÕPP
Hiiu esimene jalg-rataste kestvussõit
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Pühapäeval, 16. oktoobril antakse start Emmaste rattamaratonile – juba 15. korda. Laupäeval eelneb sellele Hiiumaa esimene jalgrataste kestvussõit.
Hiiumaa rattanädalavahetuse üks korraldajaid Mihkel Reile ütles, et klassikalise ja esindusliku Emmaste rattamaratoni kõrvale püütakse iga kord leida ka midagi uut ja põnevat. Seekord on selleks jalgrataste kestvussõit, mida siin saarel pole veel kunagi korraldatud ja mis kogu Eestiski harv nähtus. On ju kestvussõidud tavaliselt mootorsõidukite pärusmaa.
“Julgustan hiidlasi rattanädalavahetusel osalema, seda enam, et näiteks tervisesõidul osalemise tasu on pigem sümboolne, 1 euro,” kutsus Reile. “Samuti püstitame kauni võistluslinnaku – Ristnas on see väiksem, Emmastes suurem – kahe batuudi ja laste stardikaarega.”
Esmakordselt on mõlemal võistluspäeval kohal Põltsamaa Felixi rändrestoran, kust jagatakse tasuta suppi.
Mereranna sõit 50 km
Nimetusega “Mereranna sõit” tähistatud sündmusel läbitakse Kõpu poolsaarel üks u 50 km pikkune ring, mis pole võistlus terves ulatuses. Ringil on kolm eri pikkusega kiiruskatset, mille aegade liitmise teel selgitatakse päeva parimad sõitjad.
Võistlusklassideks on MTB sõit, raja pikkus 50 km, sh kolm kiiruskatset, fatbike`ide sõit, rada 50 km, sh kolm kiiruskatset ja tervisesõit, mille pikkus 50 km, kuid ilma kiiruskatseteta.
Sõitjatel on saatjateks rühmajuhid, kes märgistamata rajaosal püsida aitavad ja grupi ühe kiiruskatse juurest teise juurde juhivad. Terviserühma juht on Tõnis Saarnak, võistlusrühma grupi juht oli veel lõplikult paika panemata, kuid võimalik, et grupijuhti sõidab Mihkel Reile.
Tegemist on EventRent elamussõitude sarja seitsmenda etapiga, mille stardid antakse 15. oktoobril Kõpu tuletorni kõrval. Võistlejatel palutakse parkida autod Kõpu tuletorni lähedusse teede äärde.
Numbrite väljastamine ja kohapeal registreerimine kestab kella 12–13.30-ni. Start MTB sõidule, fatbike sõidule ja tervisesõidule antakse kell 14. Parimate autasustamine algab kell 18 ning rada suletakse kell 19.
Üks kiiruskatsetest on u 1 km pikkune sprindikatse, teine u 5 km ulatuse mööda metsateid mööda kulgev kihutamiskatse ning kolmas u 3 km tehniline, singleid sisaldav katse. Ajavõtt algab, kui rattur ületab talle endale meelepärasel ajal kiiruskatse algusjoone, ja lõpeb, kui rattur ületab kiiruskatse lõpujoone.
15. maratoni saab sõita teatesõiduna
Tänavu sõidetakse Emmastes jalgratastel võidu juba 15. korda. Kolmandat korda panevad korraldamisele õla alla 2005. aasta Emmaste rattamaratoni võitja Mihkel Reile ja ettevõte Aerobike.
Seekord on tegemist EventRent elamussõitude sarja finaaliga, mis sõidetakse teatesõiduna. Distantsid teatesõidul ja individuaalsõidul kolm ringi, kokku 45 km, tervisesõidul 15 km. Teatesõidul koosneb võistkond kolmest liikmest, kellest igaüks läbib ühe ringi, andes seejärel teate üle tiimikaaslasele. Individuaalsõidu korral tuleb kogu distants läbida üksinda. Tervisesõitjad läbivad ringi ühe korra.
Numbrite väljastamine ja kohapeal registreerimine kella 10–11.30, start teatesõidule kell 12, individuaalsõidule kell 12.05 ja tervisesõidule kell 12.10. Lastele korraldatakse lastesõidud ja ilusa ilmaga on avatud batuudid. Parimate autasustamine u kell 15, rada suletakse kell 16.
Reile ütles, et Hiiumaa rattanädalavahetuse osalejate arv on üldiselt tõusuteel. Kahjuks on seekord osalejaid ilmselt vähem tulemas, sest parvlaevapaanika ei julgusta Hiiumaa-reisi ette võtma, ehkki tegelik olukord üleveol ei pruugigi nii hull olla.
Tippratturid, kes eelmistel aastatel tulid meelsasti Hiiu saarele hooaega lõpetama, sõidavad aga Kataris MM-il. Reile selgitas, et kuna maailmameistrivõistlused peetakse seekord kuuma kliimaga Kataris, toimub MM tavapärasest hilisemal ajal. See-eest on Emmastes konkurentsi pakkumas mitmeid nimekaid harrastussportlasi.
“Aastad on möödunud kiiresti ja ise ei usugi, et juba on viieteistkümnes kord seda korraldada,” ütleb Areobike kodulehel Tõnis Saarnak, sündmuse üks korraldajaid. “Mäletan täpselt, kuidas idee sündis ja kus – valla spordimetoodik Anne Golub oli ideega nõus ja hakkas seda vedama.”
Saarnak meenutas, et seeme oli tegelikult Emmastes juba enne seda mulda pandud, sest mingi rattasõit toimus juba enne seda. Mastaabid olid küll väiksemad ja kuna ühtegi protokolli ei olnud säilinud, alustati 2022. aastal uut arvepidamist nullist.
“Nende aastate jooksul oleme proovinud anda endast parima ja ausalt öeldes ei ole siiamaani ikka veel rahul, aga ega ta vist saagi ideaalselt õnnestuda,” nendib Saarnak.
Koostöös Aerobike ja Mihkel Reilega toimub üritus kolmandat korda ja tänu sellele on tema sõnul ka korralduslik pool paranenud. Autor: Harda Roosna Reede, 14. oktoober 2016.Hiiumaa rattanädalavahetuse üks korraldajaid Mihkel Reile ütles, et klassikalise ja esindusliku Emmaste rattamaratoni kõrvale püütakse iga kord leida ka midagi uut ja põnevat. Seekord on selleks jalgrataste kestvussõit, mida siin saarel pole veel kunagi korraldatud ja mis kogu Eestiski harv nähtus. On ju kestvussõidud tavaliselt mootorsõidukite pärusmaa.“Julgustan hiidlasi rattanädalavahetusel osalema, seda enam, et näiteks tervisesõidul osalemise tasu on pigem sümboolne, 1 euro,” kutsus Reile. “Samuti püstitame kauni võistluslinnaku – Ristnas on see väiksem, Emmastes suurem – kahe batuudi ja laste stardikaarega.”Esmakordselt on mõlemal võistluspäeval kohal Põltsamaa Felixi rändrestoran, kust jagatakse tasuta suppi.Nimetusega “Mereranna sõit” tähistatud sündmusel läbitakse Kõpu poolsaarel üks u 50 km pikkune ring, mis pole võistlus terves ulatuses. Ringil on kolm eri pikkusega kiiruskatset, mille aegade liitmise teel selgitatakse päeva parimad sõitjad.Võistlusklassideks on MTB sõit, raja pikkus 50 km, sh kolm kiiruskatset, fatbike`ide sõit, rada 50 km, sh kolm kiiruskatset ja tervisesõit, mille pikkus 50 km, kuid ilma kiiruskatseteta.Sõitjatel on saatjateks rühmajuhid, kes märgistamata rajaosal püsida aitavad ja grupi ühe kiiruskatse juurest teise juurde juhivad. Terviserühma juht on Tõnis Saarnak, võistlusrühma grupi juht oli veel lõplikult paika panemata, kuid võimalik, et grupijuhti sõidab Mihkel Reile.Tegemist on EventRent elamussõitude sarja seitsmenda etapiga, mille stardid antakse 15. oktoobril Kõpu tuletorni kõrval. Võistlejatel palutakse parkida autod Kõpu tuletorni lähedusse teede äärde.Numbrite väljastamine ja kohapeal registreerimine kestab kella 12–13.30-ni. Start MTB sõidule, fatbike sõidule ja tervisesõidule antakse kell 14. Parimate autasustamine algab kell 18 ning rada suletakse kell 19.Üks kiiruskatsetest on u 1 km pikkune sprindikatse, teine u 5 km ulatuse mööda metsateid mööda kulgev kihutamiskatse ning kolmas u 3 km tehniline, singleid sisaldav katse. Ajavõtt algab, kui rattur ületab talle endale meelepärasel ajal kiiruskatse algusjoone, ja lõpeb, kui rattur ületab kiiruskatse lõpujoone.Tänavu sõidetakse Emmastes jalgratastel võidu juba 15. korda. Kolmandat korda panevad korraldamisele õla alla 2005. aasta Emmaste rattamaratoni võitja Mihkel Reile ja ettevõte Aerobike.Seekord on tegemist EventRent elamussõitude sarja finaaliga, mis sõidetakse teatesõiduna. Distantsid teatesõidul ja individuaalsõidul kolm ringi, kokku 45 km, tervisesõidul 15 km. Teatesõidul koosneb võistkond kolmest liikmest, kellest igaüks läbib ühe ringi, andes seejärel teate üle tiimikaaslasele. Individuaalsõidu korral tuleb kogu distants läbida üksinda. Tervisesõitjad läbivad ringi ühe korra.Numbrite väljastamine ja kohapeal registreerimine kella 10–11.30, start teatesõidule kell 12, individuaalsõidule kell 12.05 ja tervisesõidule kell 12.10. Lastele korraldatakse lastesõidud ja ilusa ilmaga on avatud batuudid. Parimate autasustamine u kell 15, rada suletakse kell 16.Reile ütles, et Hiiumaa rattanädalavahetuse osalejate arv on üldiselt tõusuteel. Kahjuks on seekord osalejaid ilmselt vähem tulemas, sest parvlaevapaanika ei julgusta Hiiumaa-reisi ette võtma, ehkki tegelik olukord üleveol ei pruugigi nii hull olla.Tippratturid, kes eelmistel aastatel tulid meelsasti Hiiu saarele hooaega lõpetama, sõidavad aga Kataris MM-il. Reile selgitas, et kuna maailmameistrivõistlused peetakse seekord kuuma kliimaga Kataris, toimub MM tavapärasest hilisemal ajal. See-eest on Emmastes konkurentsi pakkumas mitmeid nimekaid harrastussportlasi.“Aastad on möödunud kiiresti ja ise ei usugi, et juba on viieteistkümnes kord seda korraldada,” ütleb Areobike kodulehel Tõnis Saarnak, sündmuse üks korraldajaid. “Mäletan täpselt, kuidas idee sündis ja kus – valla spordimetoodik Anne Golub oli ideega nõus ja hakkas seda vedama.”Saarnak meenutas, et seeme oli tegelikult Emmastes juba enne seda mulda pandud, sest mingi rattasõit toimus juba enne seda. Mastaabid olid küll väiksemad ja kuna ühtegi protokolli ei olnud säilinud, alustati 2022. aastal uut arvepidamist nullist.“Nende aastate jooksul oleme proovinud anda endast parima ja ausalt öeldes ei ole siiamaani ikka veel rahul, aga ega ta vist saagi ideaalselt õnnestuda,” nendib Saarnak.Koostöös Aerobike ja Mihkel Reilega toimub üritus kolmandat korda ja tänu sellele on tema sõnul ka korralduslik pool paranenud.
Veel artikleid samast teemast »


description: AS Kuressaare Sanatoorium on otsustanud lahti saada kasutult seisvast majaosast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa Valsi teine osa müügis

maintext:
Uudised
Saaremaa Valsi teine osa müügis
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 06. oktoober 2016. AS Kuressaare Sanatoorium on otsustanud lahti saada kasutult seisvast majaosast.
Kui hooldekodu Saaremaa Valss selle aasta 1. juunil uksed avas, oli Lääne-Saare vald ostnud endale ühe osa kunagisest sanatooriumihoonest. Nüüd kaalub AS Kuressaare Sanatoorium ka hoone teise osa müüki.
“Huvilisi on, aga kõigile ei müü, sest sel majal on oma on funktsioon. Piltlikult öeldes ei saa sinna mingit püssirohukeldrit teha,” ütles AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse esimees Toivo Ast.
Läbirääkimised käivad, aga Ast veel ühtegi nime ega kuupäeva öelda ei soovinud.
“Rahalised tehingud ei käi nii lihtsalt ja ma ei tea, kas sel aastal uudist tuleb. Ma ei ütle selle kohta midagi,” jäi Ast kidakeelseks.
Omanike sõnul polnud selle hoone pidamine enam ökonoomne, sest seal ei toimu suurt midagi. Rentnikuna on sees veel Kuressaare perearstikeskus, aga basseinis näiteks enam ei ujuta. Kui hooldekodu Saaremaa Valss selle aasta 1. juunil uksed avas, oli Lääne-Saare vald ostnud endale ühe osa kunagisest sanatooriumihoonest. Nüüd kaalub AS Kuressaare Sanatoorium ka hoone teise osa müüki.“Huvilisi on, aga kõigile ei müü, sest sel majal on oma on funktsioon. Piltlikult öeldes ei saa sinna mingit püssirohukeldrit teha,” ütles AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse esimees Toivo Ast.Läbirääkimised käivad, aga Ast veel ühtegi nime ega kuupäeva öelda ei soovinud.“Rahalised tehingud ei käi nii lihtsalt ja ma ei tea, kas sel aastal uudist tuleb. Ma ei ütle selle kohta midagi,” jäi Ast kidakeelseks.Omanike sõnul polnud selle hoone pidamine enam ökonoomne, sest seal ei toimu suurt midagi. Rentnikuna on sees veel Kuressaare perearstikeskus, aga basseinis näiteks enam ei ujuta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile tunnustati maavalitsuse teise korruse saalis aasta õppijaid, õpetajaid, raamatukogusid ning õpi- ja haridustegusid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Aasta õppija Jürje Koert nühib koolipinki edasi
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 21. oktoober 2016. Maakonna haridusjuht Raivo Peeters õnnitlemas aasta õppijat Jürje Koerti. Foto: Valmar Voolaid Eile tunnustati maavalitsuse teise korruse saalis aasta õppijaid, õpetajaid, raamatukogusid ning õpi- ja haridustegusid.
Saare maakonna aasta õppijaks 2016 valiti Saaremaa Muuseumi IT-spetsialist, kolme lapse ema ja pisipõnni vanaema Jürje Koert, kes suunas gümnaasiumi lõpetama esmalt oma tütre ning seejärel omandas ka ise keskhariduse.
Unistused teoks
“Tahtsin õpinguid jätkata Tallinna ülikoolis andragoogika erialal,” selgitas Koert peamist põhjust, mis teda keskkooli lõpetama innustas.
“Tänapäeval on ju töö ja pere kõrvalt tänu Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi poolt pakutavale e-õppele õppida oluliselt lihtsam ja keskharidus on väga oluline. Ilma selleta unistusi teoks ei tee.”
Teised nominendid olid Salme keskpäevaklubi asutaja Valve Reede, Tihuse hobuturismi talu perenaine Anu Kaljuste, kodumajutusteenuse pakkuja Elve Viljus ning Crossfiti treenerid Marit Berendson ja Juhan Mikkor.
Seekord valiti maakonnas ka aasta seeniorõppija, kelleks sai Elve Viljus. Seeniorõppija on majandusalase kõrghariduse ja pikaajalise finantsvaldkonna töökogemusega.
Aasta õpetaja tiitli pälvis Kuressaare ametikooli kutseõpetaja Irina Arhipova, aasta koolitussõbralik organisatsioon on Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskus Osilia, aasta õpitegu “Rahvarõivas – puhas ilu!” ning aasta parimaks raamatukoguks tunnistati Orissaare raamatukogu.
Tänukirju jagus
Eilsel tunnustusüritusel tõsteti esile ka üld- ja kutsehariduse valdkonnaga seotud haridusala inimeste tegevust ja väärt ettevõtmisi.
“Eestimaa õpib ja tänab” aasta lasteaiaõpetajaks sai Reelika Aedmäe Salme lasteaiast, aasta klassiõpetajaks Merle Lepik Salme põhikoolist, aasta põhikooliõpetajaks Inge Vahter Saaremaa ühisgümnaasiumist ja aasta gümnaasiumiõpetajaks Eve Tuisk Kuressaare gümnaasiumist.
Aasta klassijuhatajaks valiti Maidu Varik Kuressaare gümnaasiumist ja aasta õppeasutuse juhiks Martti Nõu Orissaare muusikakoolist. Aasta suunaja tiitel läks Kadri Markusele Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumist ning haridusasutuse aasta teoks nimetati Saaremaa 25. miniteatripäevad, mille eestvedaja on Rita Ilves Saaremaa ühisgümnaasiumist. Saare maakonna aasta õppijaks 2016 valiti Saaremaa Muuseumi IT-spetsialist, kolme lapse ema ja pisipõnni vanaema Jürje Koert, kes suunas gümnaasiumi lõpetama esmalt oma tütre ning seejärel omandas ka ise keskhariduse.“Tahtsin õpinguid jätkata Tallinna ülikoolis andragoogika erialal,” selgitas Koert peamist põhjust, mis teda keskkooli lõpetama innustas.“Tänapäeval on ju töö ja pere kõrvalt tänu Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi poolt pakutavale e-õppele õppida oluliselt lihtsam ja keskharidus on väga oluline. Ilma selleta unistusi teoks ei tee.”Teised nominendid olid Salme keskpäevaklubi asutaja Valve Reede, Tihuse hobuturismi talu perenaine Anu Kaljuste, kodumajutusteenuse pakkuja Elve Viljus ning Crossfiti treenerid Marit Berendson ja Juhan Mikkor.Seekord valiti maakonnas ka aasta seeniorõppija, kelleks sai Elve Viljus. Seeniorõppija on majandusalase kõrghariduse ja pikaajalise finantsvaldkonna töökogemusega.Aasta õpetaja tiitli pälvis Kuressaare ametikooli kutseõpetaja Irina Arhipova, aasta koolitussõbralik organisatsioon on Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskus Osilia, aasta õpitegu “Rahvarõivas – puhas ilu!” ning aasta parimaks raamatukoguks tunnistati Orissaare raamatukogu.Eilsel tunnustusüritusel tõsteti esile ka üld- ja kutsehariduse valdkonnaga seotud haridusala inimeste tegevust ja väärt ettevõtmisi.“Eestimaa õpib ja tänab” aasta lasteaiaõpetajaks sai Reelika Aedmäe Salme lasteaiast, aasta klassiõpetajaks Merle Lepik Salme põhikoolist, aasta põhikooliõpetajaks Inge Vahter Saaremaa ühisgümnaasiumist ja aasta gümnaasiumiõpetajaks Eve Tuisk Kuressaare gümnaasiumist.Aasta klassijuhatajaks valiti Maidu Varik Kuressaare gümnaasiumist ja aasta õppeasutuse juhiks Martti Nõu Orissaare muusikakoolist. Aasta suunaja tiitel läks Kadri Markusele Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumist ning haridusasutuse aasta teoks nimetati Saaremaa 25. miniteatripäevad, mille eestvedaja on Rita Ilves Saaremaa ühisgümnaasiumist.
Veel artikleid samast teemast »