maintext:
Proos ja Noorkõiv: haldusreform ja iseotsustamine külades
Sotsioloog Ivi Proos ja inimgeograaf Rivo Noorkõiv arutlevad, kuidas haldusreform ja kohalike omavalitsuste ühinemine mõjutab (küla)kogukondi ning millised võimalused on kogukondadel ühinemistel kaasa rääkida. Mis mõjutavad inimeste suhtumist valdade ja linnade ühinemistesse, miks on inimeste hoiakud ühinemise suhtes kriitilised ja kõige olulisem, mis saab edasi, pärast seda kui omavalitsuste juhid on ühinemislepingud allkirjastanud.
Viimane kord arutasime ühinemiste temaatikat Külaliikumise Kodukant Harjumaa organisatsiooni haldusreformi foorumil Kiisal. Kodukant korraldab sellel sügisel haldusreformi arutelusid kõikides maakondades ja rõhuasetus on sellel, kuidas kogukonnad saavad tõhusamalt kaasa rääkida kohalikus elus ning oma ideedega elu paremaks muutmisse panustada.
Ühinemisprotsess eeldab, et kohaliku elu teemad arutatakse kogukonnas läbi ja enne lõpliku ühinemise otsustamist viiakse kohustusliku elemendina läbi elanike arvamuse väljaselgitamine. Samas, küsitluste tulemused ei ole volikogudele ühinemisotsuse tegemisel siduvad, ehk siis volikogud ei pea vallaelanike arvamusega arvestama. Seega toimub elanike küsitluse läbi kogukondade suhtumise ärakuulamine, mille põhjalt volikogudel tuleb kaalutused otsustamisel teha.
Kas „valgustatud külavanemad“ on kogukondadele teenäitajad
Ivi Proos: Rivo, Sinuga haldusreformi läbiviimise üle diskuteerides oled Sina kogukondade tulevase aktiivsuse suhtes pigem optimistlik ja mina kahtlev. Haldusreformi tulemusena muutuvad omavalitsusüksused suuremaks nii rahva arvult kui pindalalt, piltlikult öeldes võimu teostajate „kontor“ asub paljude inimeste elukohast senisest kaugemal. Reformi „arhitektid“ eeldavad, et suurem territoorium ja uus juhtimine innustavad kogukondasid organiseeruma ja uute omavalitsuste elukorraldamisel senisest aktiivsemalt osalema. Haldusreformi seadusesse on kirjutatud võimalused külavanemate rolli tõstmiseks ja osavallakogude moodustamiseks. Samuti on valla volikogude komisjonide laiendamine kogukonna arvamusliidrite kaasamisega. Kõik need on teoreetiliselt head moodused detsentraliseeritud juhtimise elluviimiseks. Iseküsimus, kui realistlikud nad praktilises elus on.
Rivo Noorkõiv: Eesti maaelu murrangulised muutused toimusid 1990ndate alguses. Peagi jõuti arusaamisele, et kui ise endast ei hooli, siis lootust väga polegi. Õigustamata kellegi kannatusi, tekitas see väga vajaduspõhise kogukonna organiseerumise. Selle juured on kindlasti palju elujõulisemad kui Euroopa Liidu abirahal ülesehitatud toetuspõhine elukorraldus. Tänaseks on maal kujunenud tugevad kogukonna ühendused. Konsultatsiooni- ja koolituskeskus Geomedia Kodukandi andmebaasi analüüs näitas, et Eestis on külavanemaid veidi alla 1200 ja külavanemaga külasid 29% külade üldarvust. Kui liidame siia veel ligi 1200 küla arendusseltsi, siis saame olulise jõu, mida maal elu korraldamiseks kasutada. Tuleb murda ebakohane kuvand maaelanikest kui saamatutest. Murekoht, et külaliikumine pole igas Eesti paigas tugev. (NB! Siia saab vajadusel lisada sellise kaardi!)
Eesti elanike arvu vähenemise ja vananemise taustal on maaelanikkond vähenud linnade kasuks ja linnastumine näitab kasvutrendi. Põlvkondade vahetumine maal pole piisavalt noori kogukonna liidreid juurde toonud. Selle üks põhjusi on, et maal on elu- ja töökohad pigem lahutatud, mistõttu pendelränne õgib aega ja identiteeti.
Ivi Proos: Täiesti nõus, et külavanematega ja/või külaseltsidega organiseerunud külad on sisemiselt tugevamad. Tugevus on organiseerunud külade sotsiaalses kapitalis, inimesed tunnevad – ja usaldavad üksteist. Sellistes külades on sotsiaalset kapitali rohkem. Samas, Sinu enda uuringust selgus, et 400-s külas on üheaegselt nii külavanem kui külaselts. See on vähem kui kümnendik kõikidest Eestimaa küladest. On seda palju? Kaldun arvama, et pigem vähe. Organiseerunud kogukonnaga külades on rohkem eeldusi inimeste paremaks toimetulekuks, inimesed toetavad ja aitavad üksteist kui vaja. Ühe küla probleemidele keskendumine on siiski „kitsas vaade“ ja ei tähenda, et inimesed oleksid kursis ja mõistaksid kogu valda puudutavaid probleeme ja kitsaskohti. Külaliikumise analüüs näitas, et vaid kümnendikus praegustest valdadest on üle-vallalised katusorganisatsioonid – külavanemate ja külaseltside eestvedajate ümarlauad või koostöökogud. Ja enamikel juhtudel on koostöökogude moodustamise initsiatiiv tulnud kohalike omavalitsuste võimuladvikust. Seega just praeguste valdade tasandil on kogukondade mootorite – külavanemate ja külaseltside eestvedajate koostööd vähe. Ma kahtlen, et inimesed külades ja valdades hakkavad aastal 2017 nii enne kui pärast oktoobrikuud kui Eestis toimuvad kohalikud valimised, agaralt ja missioonitundega valima kogukonna kogusid. Inimesed valivad oktoobris 2017 volikogudesse oma esindajad heas lootuses, et need inimesed juhivad kohalikku elu parimal viisil ja kogukondade huvisid silmas pidades.
Rivo Noorkõiv: Haldusreformi tulemusena peab kohalike omavalitsuste võimekus kasvama. Selle saavutamise üks nurgakive on kogukondade kaasamine kohaliku elu korraldusse. Seda mitte ainult valimiste läbi volikogudesse, vaid kasutades ka muid organisatsioonilisi koostöövorme juhtimise detsentraliseerimiseks. Tihe sotsiaalse võrgustiku olemasolu aitab olla kursis toimuvaga kohtadel ja vajadusel muutustele kohapõhiselt kiirelt reageerida. Tugevat külaliikumist ei tohi vaadata kui võimustruktuuride dubleerimist, hullem veel võistlevat „varivolikogu“, vaid partnerlust koduomavalitsuse töö paremaks korraldamiseks. Kui väikestes omavalitsustes on harjutud, et elanikud tunnevad kõiki valla ametnikke, siis suures omavalitsuses see enam nii ei ole. On hoopis teine, kas juhtida valda mis sarnaneb väikese pereettevõttega või valda kus elanikke on ligi 10 tuhande ringis. Viimasel juhul on vajalik juhtimises senisest enam tööjaotust, eristada strateegiline juhtimine igapäevastest ülesannete ärakorraldamisest, kasutada rohkem ülesannete delegeerimist jms. Praktika näitab, et kohtadel kogukonnatöö korraldamisel kasutatakse rahastamisskeeme läbi mittetulundusorganisatsioonide. Seda soodustavad ka Euroopa Liidu toetusskeemid, kus rahastamisel soositakse kollegiaalsuse põhimõttel toimivaid institutsioone. Külavanem olla on pigem au asi.
Ivi Proos: Täna on paljudes külades toimivad külaseltsid ja nende eestvedajad ning valitud külavanemad. Nende potentsiaali ärakasutamine haldusreformi läbiviimisel on tähtis ja kindlasti tõhus. Aga initsiatiiv, ehk kutse osalemiseks ja kaasarääkimiseks, peab tulema omavalitsustest. On üsna ebareaalne, et külavanemad või külaseltside juhid lähevad ise ennast vallamajasse pakkuma.
Rivo Noorkõiv: Sageli ollakse kinni ülevalt alla juhtimise mõttemallides. Vaja on kujundada rohujuure tasandilt algav demokraatia. Selle mõtestamisel ja praktikas teostamisel jõuame halduskultuuri juurde. Hea tava on otsustustesse kaasata kogukondi. Eestis on väga häid näiteid kus toimub dialoog ja mitmekihiline valitsemine, kus ei ole ülevalt-alla käsuliine vaid toimib võrgustikupõhine koostöömudel. Omavalitsuse juhtimise osaks on töö korraldamine näiteks läbi külamajade, delegeerides neid haldavatele vabaühendustele kindlaid ülesandeid ja nende tegevusteks vallaeelarvest raha eraldades. Olgu selleks näiteks raamatukogu pidamine, päevakeskuste korraldamine või külasündmuste läbiviimine. Selleks kasutatakse läbipaistvaid otsustusprotsesse ja paindlikke rahastamismudeleid. Uute omavalitsuste juhid peaksid kogukonna kaasamise võimalusi tänasega võrreldes hoopis enam tundma ja kasutama.
Omavalitsuste ühinemine ja kogukondade „häälestamine “
Ivi Proos: Kogukondade häälestust omavalitsuste ühinemise suhtes võiks tinglikult jagada kolmeks. Optimistlikuks, kus kogukonnad näevad muudatustes uusi võimalusi edasiminekuks; ükskõikseks, kus inimestel puudub soov ja tahe kaasa rääkida ja pessimistlikuks, kus inimesed on ühinemise vastu ja kriitiliselt meelestatud. Mulle näib, et paljudes piirkondades on elanike pessimismi põhjuseks on omavalitsusjuhtide kriitiline hoiak ühinemise suhtes, ehk siis kõige levinum argument: „meie vallal ühinemise vajadust ei ole, tuleme kõikide ülesannetega toime, aga me peame ühinema, sest oleme liialt väikesed (alla 5 tuhande elanikuga piirkond)“. Teiste sõnadega, paljudes piirkondades on omavalitsuste juhid ise häälestanud kogukondi suhtuma ühinemistesse kriitiliselt ja võtma omaks negatiivset hoiakut. Kui vaatame omavalitsuste ühinemisi riskide seisukohalt, siis kogukondade ehk tavaliste elanike vaatepunktist riskid puuduvad – elu halvemaks kindlasti ei lähe, üleminekuperioodil on võib olla veidi enam segadust ja teadmatust, sellest saadakse üle. Omavalitsusjuhtidel on suured riskid, sest võimu ja positsiooni kaotamine on oluline ja selgelt tajutav risk. Üks tulemus, mis omavalitsuste ühinemisel kindlasti juhtub, on „pealikute“ võimu vähenemine kohalikus juhtimises. Seega, riske analüüsides ei ole kogukonna liikmetel erilist põhjust ühinemisele vastu seista. Valitsejate hirmud võimukaotuse pärast aga häälestavad paljusid omavalitsusjuhte reformi kritiseerima.
Rivo Noorkõiv: Kindlasti toob omavalitsuste ühinemine olulisi ümberkorraldusi senistes võimuhierarhiates. Praktika näitab, et ega võimust vabatahtlikult taheta loobuda. Aktiivne kogukonnaelu suuremas omavalitsuste võimaldab tekitada võistlevat dialoogi ja avardada liidrite valikuid,misläbi on suurem kasvulava uutele poliitikutele, kes saavad oma esimesed kogemused rohujuure tasandilt, mitte parteikontorite tagatubadest. Demokraatia arengu huvides on, et kodanikuühiskond hästi toimiks, igaühel oleksid võimalused oma väärtuste eest seista ja vajadusel neid ka dialoogis kaitsta. Valikute paljususest sündivad lahendused aitavad leida parimad otsuseid, mida kohaliku elu edendamiseks ellu viia.
Ivi Proos: Sa pead silmas, et toimuksid arutluste foorumid, näiteks volikogude komisjonide laiendatud koosolekud, kus näiteks 1-2 korda aastas peetakse aru ja informeeritakse inimesi, mida vallas on tehtud (eelarve vahendite kasutamine) ja mida kavandatakse edaspidi.
Rivo Noorkõiv: Jah, kuid sellised kokkusaamised peavad lõppema mitte tõdemusega, et „sõin ja jõin seal minagi“, vaid oluline on tagada, et saadud ideed ja kokkulepitud lahendused ellu viiakse. Selliseks on vajalik, et tegevused on eesmärgistatud ja nende saavutamiseks on kokku lepitud strateegia koos selleks vahenditega. On asjakohane. et kogukonna kaasamise mudelid kirjutatakse ühinemislepingusse. Mida selgemad on mängureeglid kuidas uut omavalitsusüksust tulevikus nähakse, seda lihtsam on selle saavutamiseks dialoogi pidada.
Ivi Proos: Kokkuvõtlikult võiks siis öelda, et organiseerunud kogukondadel on hetkel vähemalt kaks võimalikku strateegiat ühinemisprotsessis kaasa rääkida. Esiteks, jõuline strateegia, kus kogukonnad peaksid seljad kokku panema ja muutuma ühinemisprotsessi „valvuriteks“. Teiseks, kannatlik strateegia, milles kogukondade esindajad, valitud külavanemad ja külaseltside eestvedajad, ootavad kaasarääkimiseks ja koostööks kutset omavalitsuste juhtidelt.
Rivo Noorkõiv: Mulle see valvurite mõte ei meeldi. Kui on valvurid, siis toimub vastandumine valvatavatele. Selline jaotamine kodeerib protsessi konflikti, mida tegelikkuses ei pruugi ollagi. Minu eelistus on, et valitud juhtidel jätkub tarkust nii kogukondade ärakuulamiseks kui neile kohaliku elu korraldamiseks hoobade andmiseks. Me ei tohi unustada asjaolu, et iga nelja aasta pärast toimuvad valimised, mille käigus valijatel on võimalik volitada oma parimaid poegi ja tütreid võimu teostama. Võimu teostamiseks on parim viis koostöövõrgustiku kasvatamine sotsiaalse kapitali suurendamiseks, mitte elanike sildistamise läbi vastuolude õhutamiseks. Koostöö saab sündida kui on vähemalt kaks partnerit, mistõttu kogukondade eneste initsiatiiv peab samuti olema.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Haapsalus süüdatakse advendiküünal juba sel laupäeval
Toimetas Lemmi Kann
Sel aastal toimub advendiküünla süütamine taas vanu traditsioone järgides 26. novembril ehk esimese advendi laupäeval, teatas Haapsalu linnavalitsus.
Õhtu algab kell 17.00 Naiskoor Carmina tasuta advendikontserdiga toomkirikus. Kava on esinduslik ja mitmekesine. Dirigent on Margit Võsa, kaasa teevad Hille Poroson orelil ja Irina Ievleva klaveril, solist Johanna Liiv.
Kella 18 algab advendiküünla süütamine Haapsalu Lossiplatsil. Tervitussõnad ütlevad Haapsalu aselinnapea Peeter Vikman ja piiskop Tiit Salumäe. Esinevad Haapsalu Linna Algkooli laululapsed.
Kes soovib endale advendivalguse koju kaasa viia, peaks selleks kaasa võtma oma küünla või laterna.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

title: Reportaaž: Palivere raamatukogu - klubi ja pihitool

maintext:
Reportaaž: Palivere raamatukogu – klubi ja pihitool
Kaie Ilves
Palivere raamatukoguhoidja Reet Kaar on läbi lugenud enam-vähem kõik 10 000 raamatut, mis tema valve all, ja teab enam-vähem kõiki Palivere inimeste saladusi.
Esialgu oleme alles raamatukogu vööruses. Teisipäev, kell on kahe peal. Teretamise asemel haarab Reet leti pealt raamatu . „Ühe elu pöörud” – Vaino Väljase elulooraamat. „Kas olete lugenud? Siis tuleb lugeda!” sõnab Reet resoluutselt.
Raamatukogus on hommikust peale käinud 14 inimest. Palivere raamatukogu on lahti neli päeva nädalas ja iga kord on platsis 57aastane Rein. Raamatukoguhoidja Reet on Reinu kunagine naabrinaine, nii et üks tee, kaks asja, isegi kolm. Lehed. Saab juttu ajada. On põhjust kodust välja tulla. Raamatuid Rein ei loe, ainult ajalehti. Kokku on raamatukogus 250 lugejat.
66aastane proua Elli käib raamatukogus korra kuus ja laenab ikka nii kümmekond raamatut, endale ja härrale. Härra kodust suurt väljas ei käi, tervis ei luba, aga on kõva lugeja. Nagu masin, ütleb Elli, ja tahab poliitikat, naiskirjanikke härra ei loe.
Mis raamatud Reedale meeldivad, mida arvab ta Sofi Oksanenist, millega tegeldi klubis Kohindra ja palju muud põnevat saab lugeda Lääne Elu 19. novembri paberlehest.
Fotod: Urmas Lauri


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Selgus kolme noore elu nõudnud liiklusõnnetuse põhjus (3)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Pärnamäe teel toimunud kolme hukkunuga avarii menetlus lõpetatakse, teatas Põhja ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Kaarel Kallas.
Ööl vastu 25. novembrit toimus Pärnamäe teel raske liiklusõnnetus, kus teelt välja sõitnud Audis hukkusid kolm noormeest – 18-aastane juht ning 18 ja 19-aastased reisijad. Audi kaldus vastassuunavööndisse, vasak esimene ratas sattus teepervele, mispeale Audi kaotas juhitavuse. Juhil ei õnnestunud autot uuesti kontrolli alla saada ning Audi paiskus teelt välja vastu puid.
Õnnetuse hetkel oli asfalt kuiv, tee valgustatud ning nähtavus hea. Autos olnud noormehed olid turvavöödega kinnitatud. Lubatud sõidukiirus sündmuskohal on 50 km/h.
Tänaseks on saabunud joobeekspertiisi tulemused, mis näitavad, et autoroolis olnud noormees oli kaine ning samuti ei olnud ta tarvitanud narkootilisi aineid. Eelmisel nädalal andis Eesti kohtuekspertiisi instituut ka hinnangu, mille järgi oli Audi sõidukiirus juhitavuse kaotamise hetkel ca 140 km/h.
„Tänaseks on selgunud, et roolis olnud noormees oli kaine, liiklusõnnetuse põhjuseks oli sõiduki liiga suur kiirus ning algaja juhi oskamatus autot valitseda. Kriminaalmenetlus lõpetatakse kuna kõik asjaolud on tänaseks välja selgitatud ning liiklusõnnetuse põhjustaja on hukkunud,” ütles ringkonnaprokurör Rainer Amur.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Eesti Päevaleht: Henn Põlluste peatreeneritöö sai otsa
Refereerinud Kristjan Kosk
Henn Põlluste. Foto: erakogu
Novembri esimesest päevast pole Virtsust pärit Henn Põlluste enam pensionär ja Eesti kreeka-rooma maadluskoondise peatreener, vaid lihtsalt pensionär, kirjutab spordiajakirjanik Jaan Martinson Eesti Päevalehes.
Eesti maadlusliit katkestas lepingu kreeka-rooma maadluskoondise peatreeneri Henn Põllustega kaks kuud enne tähtaega. Kahekordne maailmameister ja olümpiahõbe Heiki Nabi oli koostöö Põllustega lõpetanud kaks kuud varem.
„Tööst mul puudust pole. Eile viskasin kaks tundi koduaias lund, et autoga välja saaks,” sõnab Põlluste, malbe naeratus näol. Kohvi tellib ta musta. „Lehm on aeglane loom, seega pole piima kasulik juua – teeb sinugi aeglaseks,” õpetab ta ja naeratus muutub laiemaks.
Loe täispikkuses siit.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

title: Vägistaja saadeti aastateks vangi

maintext:
Vägistaja saadeti aastateks vangi (1)
Kaire Reiljan
Kohus saatis läinud aasta 5. oktoobril päise päeva ajal Haapsalu lähedal noort naist rünnanud mehe viieks aastaks vangi. Mullu oktoobri alguses ründas 32aastane mees päevasel ajal kõrvalises kohas jalgrajal noort naist ja vägistas ta. Politsei pidas kahtlusaluse, varem vägistamise ja röövimise eest karistatud mehe samal päeval kinni.
Tänavu kevadel peeti mehe üle Haapsalu kohtumajas kinniste uste taga kohut. Kohus karistas 32aastast meest seitsme ja poole aasta pikkuse vangistusega, mida vähendati lühimenetluse seadusest tulenevalt ühe kolmandiku jagu. Seekordsele karistusele lisaks tuleb mehel ära kanda viis kuud eelmisest karistusest. Kokku peab mees seega veetma vangimajas viis aastat ja neli kuud.
Mehele oli 2010. aastal vägistamise ja röövi eest määratud vanglakaristus, kuid ta vabanes enne tähtaega 2014. aasta detsembris. Vabastamisel määras kohus talle mitu kohustust ja aastase katseaja, mis oleks läbi saanud mullu detsembris. Katseaega karistatu siiski vastu ei pidanud, vaid pani toime uue kuriteo.


maintext:
Ammas käis vabatahtlikuna sotsiaalmajas, Luik aitas spordisõpru
Kaire Reiljan
Andres Ammas mullu suvel Haapsalu muusikakooli akordioniostuks annetusi kogumas. Foto arhiiv
Vabatahtlike kaasajate päeval töötas Riigikogu liige Andres Ammas reedel vabatahtlikuna Haapsalu sotsiaalmajas, Lauri Luik käis abiks spordisõprade inspiratsioonipäeva ette valmistamisel.
Vabatahtlikuna tegi Ammas koos sotsiaalmaja töötajatega kodukülastusi eakate kodudesse, osales erivajadusega inimeste töötoas ja kohtus pensionäride ühenduse liikmetega.
„Päeva väärtuslikeim osa oli see, et ma pole ammu saanud nii ammendavat ülevaadet sotsiaaltöö eri tahkudest,” ütles Ammas. Ta nimetas Haapsalu sotsiaalmajas veedetud päeva ergastavaks. „Kõik töötajad olid uskumatult optimistlikud. Nad kinnitavad, et neile meeldibki nende töö ja inimesi aidata on tore, kuigi me teame, et nende palk jääb alla keskmis epalga,” rääkis ta.
Ammas tunnistas, et reedel jäi tema roll pigem kaasaskäija omaks, aga pühapäeval läheb ta pimedate tarvis sisse lugema Mihkel Raua uut raamatut. „See on päris vabatahtlik töö,” ütles ta.
Lauri Luik oli abiks Eestist alguse saanud rahvusvahelisele spordivabatahtlike liikumisel “SCULT", et ette valmistada suurt spordisõprade inspiratsioonipäeva "SCULT FEST 2016".
4. novembril, rahvusvahelise vabatahtlike kaasajate päeva eel, osalesid mitmed riigikogu liikmed ja ministrid vabatahtlikena eri ühenduste tegevustes üle Eesti. Esindatud olid Harjumaa, Hiiumaa, Järvamaa, Läänemaa, Lääne-Virumaa, Saaremaa, Tartumaa, Viljandimaa ja Võrumaa.
Päeva jooksul koristati muuhulgas metsaradu ja muuseumi pildikogu, pakiti ja jagati abipakke, ehitati kogukonna laeva, mindi appi loomade varjupaika, loeti vaegnägijatele raamatuid ning pakuti põnevaid tegevusi vaimupuudega noortele.
Sündmuse idee kasvas välja KÜSKi rahastatud projektist „Vabatahtlike kaasajad koovad võrku“. Projekti raames on vabatahtliku tegevuse võrgustiku liikmed otsinud põnevaid lahendusi, et tutvustada vabatahtliku tegevust. Riigikogu liikmete vabatahtliku päeva eestvedajad on veendunud, et vabatahtlik tegevus kasvatab ühiskonnas märkamist ja hoolimist ning palju suuri asju saab tehtud. Samuti pakub see positiivseid elamusi ka vabatahtlikule endale: näiteks rahulolu ja rõõmu tehtud tööst, uusi sõpru ning kogemusi.


title: Rahvaküsitlus Hanila vallas

maintext:
Rahvaküsitlus Hanila vallas
Rahvaküsitlus, mille eesmärk on välja selgitada elanike arvamus Hanila valla, Koonga valla, Lihula valla ja Varbla valla ühinemise kohta üheks omavalitsusüksuseks, on 25. novembril 2016 kell 12–20 ja 27. novembril 2016 kell 10–18.
Küsitlusel saavad osaleda isikud, kes on rahvaküsitluse ajaks saanud vähemalt 16aastaseks ning kelle elukoht rahvastikuregistri andmeil on Hanila vald.
Hanila vallas asub 3 küsitluspunkti:
1. Vatla rahvamaja (tel 477 9213) aadressil Vatla mõis, Vatla küla, 90103 Hanila vald ning kus saavad arvamust avaldada Kiska, Linnuse, Lõo, Nehatu, Nurmsi, Pajumaa, Pivarootsi, Rame, Vatla ja Äila küla elanikud;
2. Kõmsi rahvamaja (tel 477 2243) aadressil Keskuse tee 3, Kõmsi küla, 90102 Hanila vald ning kus saavad arvamust avaldada Esivere, Hanila, Karuse, Kaseküla, Kause, Kinksi, Kokuta, Kuke, Kõera, Kõmsi, Massu, Mõisaküla, Mäense, Rannaküla, Ridase, Salevere, Ullaste ja Voose küla elanikud;
3. Virtsu seltsimaja (tel 522 0358) aadressil Tööstuse 11, Virtsu alevik, 90101 Hanila vald ning kus saavad arvamust avaldada Virtsu aleviku elanikud. Samas küsitluspunktis saavad hääletada isikud, kelle elukoha andmed on Eesti rahvastikuregistrisse kantud omavalitsusüksuse täpsusega.
Isik, kelle tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluskohas toimuval küsitlusel, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus.
Küsitluslehe kodus täitmise taotlus esitatakse komisjonile või vallasekretärile (tel 477 2243, 5677 2747) hiljemalt kolm tundi enne küsitluskoha sulgemist küsitluse viimasel päeval, s.o 27. novembriks kell 15.
Hanila Vallavalitsus


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Seitse kooli Läänemaalt osalevad Robotexil
Kristjan Kosk
Hetk mulluselt Robotexilt. Foto: Elina-Emiilie Leht
Seitsme Läänemaa kooli õpilased osalevad 2.-4. detsembrini Tallinnas peetaval robotite võistlusel nimega Robotex.
Robotexi digiturunduse spetsialist Elina-Emiilie Leht rääkis, et Robotexi näol on tegemist Euroopa suurima robotite võiduajamisega. Osalejaid tuleb 25 välisriigist ja on kokku tuhandeid. Leht jätkas, et robotid võistlevad kokku 23 erineval võistlusalal. „Üks vaatemängulisemaid on robotite sumo, kus üks robot peab teise areenilt maha nügima,” nentis Leht.
Robotexil on erinevad töötoad nii lastele kui ka täiskasvanutele. Töötubades on kohti kuni 3000 inimesele. Lisaks peetakse suur teaduskonverents kosmoserobootika teemal.
Robotexil on avatud ka suur tehnoloogianäitus, mis on jagatud kuueks erinevaks alaks: tööstus, robootika ja elektroonika, tark kodu, startup'id, tarkvara ning haridus. Töötubades, konverentsil ja tehnoloogianäitusel osalemine on tasuta.
Läänemaalt osalevad Robotexil Haapsalu põhikool, Lihula gümnaasium, Martna põhikool, Metsküla algkool, Palivere põhikool, Uuemõisa lasteaed-algkool ja Virtsu kool. Koos õpilaste ja juhendajatega läheb robotite võiduajamisele Läänemaalt 69 inimest.


authors:
Lääne Elu
Aleksander Joonasing

maintext:
Aleksei Bazõlev ja Anastasija Ilnitskaja said poksivõistlusel teise koha
Aleksander Joonasing,
Aleksei Bazõlev (valges t-särgis) ründamas vastast. Foto: Aleksander Joonasing
Laupäeval osalesid Läänemaa Taekwondo harrastajad „Tallinn Open 2016”, peetud kickboxingu amatööride võistlustel.
Haapsalu noored pidid võistlema nii Eesti kickboxi tugevamate klubide vastu, kui ka Läti Taekwondo kooli sportlastega.
Võistlusi peeti Light Contact ja Kicklight Contact'is – kus võib ka jalgadesse lööke teha.
Meie klubi esindasid Kristjan Kaljuste, Aleksei Bazõlev ja Anastasija Ilnitskaja.
Sportlased olid treeneriga juba reedel kohal – käisid kaalumisel ja tegid kerge õhtuse trenningu.
Aleksei Bazõlev sai 13-15aaastate ja kaalukategooria -65kg teise koha.
Anastasija Ilnitskaja sai 13-15aastaste ja kaalukategooria -55kg samuti teise koha.
Juba järgmine laupäev ootavad sportlasi Taekwondo Eesti meistrivõistlused Pärnus.
Aleksander Joonasing,
MTÜ Katleri Taekwondo Klubi Haapsalu peatreener


maintext:
Politsei palub abi Virtsus liiklusõnnetuse põhjustanud juhi väljaselgitamisel
Kristjan Kosk
7. novembril kella 19 paiku tagurdati Virtsu alevikus Tallinna maanteel kaupluse parklas otsa sõiduautole Audi. Õnnetuse tekitaja lahkus sündmuskohalt ja ei informeerinud õnnetusest ka politseid. Palume inimeste abi, kes nägid juhtunut pealt või omavad infot õnnetuse võimaliku põhjustaja kohta. Kõigil, kes omavad juhtunu kohta infot, palume pöörduda andrus.kleeman@politsei.ee või 473 2845. Ennekõike palume politseiga ühendust võtta kahju tekitajal.


authors:
Lääne Elu
Heikki Sool

maintext:
Keskkoolipoiss Toomas Vestli tuli lauatennises üliõpilaste meistriks
Heikki Sool
Toomas Vestli. Foto: erakogu
Üliõpilaste Eesti meistriks lauatennises tuli praegu Pärnus Koidula gümnaasiumis õppiv läänlane Toomas Vestli.
Tallinnas TTÜ spordihoones peetud tudengite lauatennisemeistrivõistluste suurimaks ootamatuseks oli Karli Siispooli medalist ilmajäämine. Alagrupi ta küll võitis, jättes teiseks Allar Vellneri, kuid poolfinaalis tuli vastu Varmo Onton, kes sai hakkama väikse imega, alistades Siispooli, kes ei saanud hakkama Varmo servidega, tulemusega 3:1.
Teises poolfinaalis alistas Toomas Vestli 3:0 Allar Vellneri. Finaali võitis ja tuli tudengite meistriks Toomas Vestli, kes sai jagu Varmo Ontonist 3:1.
Pronksmedalimängus alistas Vellner 3:1 Siispooli.
Üliõpilaste meistrivõistlustel saavad osaleda ka keskkoolide ja kutsekoolide õpilased, kes on vähemalt 17-aastased. Toomas Vestli lõpetab kevadel Pärnu Koidula gümnaasiumi.
Naiste poolfinaalis mängis Liisi Koit 3:0 üle Anna Romanenko ja Getter Põru samuti 3:0 Maarika Toompere. Finaali võitis Liisi Koit 3:0. Pronksmedali võitis Maarika Toompere 3:2 eduga Anna Romanenko üle.
Meistrid kindlustasid oma koha ülemaailmsele universiaadile sõitvas Eesti koondises. Universiaad peetakse 19.-31. augustini Taiwanis.


maintext:
Risti mesiniku mesi on Eesti kümne parema seas (1)
Kaie Ilves
Olev Orgmets. Arvo Tarmula foto
Eesti põllumajandus-kaubanduskoda tunnustas Risti mesiniku Olev Orgmetsa mett pääsukese märgiga ehk tunnustatud Eesti maitse kvaliteedimärgiga.
Pääsukese märk antakse tootele, mis on sada protsenti eestimaist päritolu, kvaliteetne ja maitseb hästi. Orgmetsa mesi sai hindamisel viis punkti viiest. Märgi oleks mesi saanud ka siis, kui ta oleks saanud neli punkti viiest.
Olev Orgmest on Ristil ja Taeblas mesilasi pidanud 1970. aastast. Üks põhjus, miks Orgmetsa mesi on kvaliteetne, on taara – Orgmets villib mett ainult uutesse, mitte kasutatud purkidesse, ja kasutab klaasi, mitte plastikut, sest plastik hakkab teatud tingimustes meega reageerima.
„Mee puhul on määrav ka taimede liigirikkus,” ütles Orgmets.
Läänemaal kannab pääsukese märki ka Liivi kandi mesiniku Andres Tamla mesi. Tamla mesi sai märgi mullu. Kogu Eestis on pääsukese märk alla kümnel meel. Kokku on Eestis 6000 mesinuku ringis.
Poest Orgmetsa mett osta ei saa. Ta müüb seda ise.
„Kliente on nii palju, et pole olnud põhjust poes müüa,” ütles Orgmets.


maintext:
Mihkel Nestor: kas olukord tööturul on halvenemas?
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Mihkel Nestor. Foto: SEB
Esmaspäeval avaldatud tööturustatistika põhjal on töötus suhteliselt järsult suurenenud. Et olukord tööturul on täna üks peamistest Eesti makroriskidest, peab uus valitsuskoalitsioon majanduspoliitiliste otsuste tegemisel käituma ettevaatlikult.
Töötus on kasvanud
Esmaspäeval avaldas statistikaamet viimase kvartali tööturustatistika. Tööjõu-uuringu andmetel ulatus töötus III kvartalis 7,5 protsendini, mis on nii aasta, kui kvartali võrdluses märkimisväärne kasv. Mäletatavasti oli 2015. aasta III kvartalis töötus rekordiliselt madal, vaid 5,2% ning ka selle aasta II kvartalis piirdus töötuse määr 6,5%ga. Kas tööturul on alguse saanud järsk kohandumine?
Alustuseks – nagu kõigis EL riikides, põhineb Eesti ametlik tööturustatistika kvartaalsel tööjõu-uuringul. Et tegemist on küsitlusega, tuleb saadud numbreid võtta parima hinnanguna, mille veapiir võib olla siiski üsna lai. Samas ei jää seekordne kasv vaid statistilise vea piiresse.
Töötuse suurenemise põhjused on kahte laadi: see võib tähendada eelmise töö kaotust, kuid ka soovi pärast mitteaktiivsuse perioodi uuesti tööturul osaleda. Viimane trend võis III kvartalis omada suurt mõju. Kui 2015. aasta sama ajaga võrreldes suurenes töötute arv 16 400 inimese võrra, siis tööga hõivatute arv vähenes 7700 inimese ja mitteaktiivsete arv enam kui 10 000 võrra.
Mitteaktiivsete arvu langust on põhjendatud töövõimereformiga. Tõepoolest on töötukassas läbinud esmase töövõime hindamise üle 4000 inimese, kes nüüd aktiivsetest tööturumeetmetest osa saavad. Samas ei oma reform nende staatusele tööjõu-uuringus otsest tähendust: küsitluses võisid inimesed ka varem vastata viisil, mis neid töötute hulka liigitas. Sama moodi võivad arvel olevad inimesed liigituda mitteaktiivsete hulka, kui nad ei ole näiteks valmis koheselt tööle asuma. Statistika põhjal oli haigusest või vigastusest paranenute naasmine aktiivsete hulka alles tähtsuselt kolmas põhjus, mis mitteaktiivsete arvu vähendas. Suurim mõju oli hoopis õpingute tõttu tööturult eemal olnud inimeste arvu langus pea 10 000 võrra. 6400 inimese võrra on vähenes ka pensioniea tõttu tööturul mitteaktiivsete arv, viimast mõjutab mõistagi ka suremus.
Samas ei saa mööda vaadata tööhõive vähenemisest. Kui mitteaktiivsete arv vähenes ennekõike nooremas ja vanemas eagrupis, siis 25-49-aastaste tööhõive on aga langenud 84,2-lt 81,6 protsendini. Suurim on kukkumine olnud Kirde-Eestis, kus 25-49-aastaste hõive on aastaga langenud 78-lt 69 protsendini. Hõive langus samas eagrupis on märkimisväärne ka Põhja-Eestis. Sektorite lõikes on langus pea täielikult tulnud sekundaarsektorist ehk tööstusest ja ehitusest. Arvestades viimaste kvartalite tugevat kasumite langust ja kiiret tööjõukulude kasvu, näikse lõpuks alanud olevat ettevõtete kohandumisprotsess, mille eest analüütikud on pikalt hoiatanud.
Konjunktuuriuuringute tulemused laiapõhjalist olukorra halvenemist tööturul siiski ei ennusta. Kuigi sesoonsete mõjude tõttu on ettevõtete arv, kes plaanib lähiajal värvata, viimastel kuudel vähenenud, siis eelmise aasta sama ajaga võrreldes ollakse optimistlikumad. Ettevõtjate optimismi kinnitab ka SEB hiljutine uuring suurettevõtete seas: kuigi 40% neist peab tööjõukulude kasvu suureks probleemiks, plaanib kolmandik neist järgneva 6 kuu jooksul töötajate arvu kasvatada.
Uus valitsuskoalitsioon peab tööturgu suhtuma vastutustundlikult
Neljapäeva õhtul avaldas uus valitsuskoalitsioon esmase majanduspoliitilise programmi, mis puudutab nii tööjõu maksustamist kui tööturgu laiemalt. Tõelise maksuinnovatsioonina kõlab sissetulekust sõltuva maksuvaba miinimumi kehtestamine. Majanduslikult mõtleva inimese jaoks on selge, et tegelik maksumäär kõrgemapalgalistel töötajatel seeläbi suureneb ja madalapalgalistel alaneb. Ilmselt ei peetud tulumaksu tõstmist või astmelise tulumaksu kehtestamist poliitiliselt vastuvõetavaks, olles pigem valmis järeleandmisi tegema maksusüsteemi lihtsuses.
Madalapalgaliste tarbimisvõimaluste avardamine on mõistagi positiivne, kuid majanduskeskkonna kui terviku jaoks tähendab see täiendavat stiimulit sisetarbimisele, mille kasv on olnud niigi suhteliselt kiire. Ettevõtete murele kiire palgakasvu osas reform otsest leevendust ei tõota. Palk on Eestis üldjuhul fikseeritud brutosummana ja vähemalt esialgu, tähendab maksuvaba miinimumi tõus palgalisa töötajale. Kuivõrd vähendab netosissetuleku tõus palgasurvet edaspidi, on raske ennustada. Küll suureneb koos tulumaksu alanemisega regulaarselt dividendimakselt motivatsioon “OÜ-tamiseks”.
Suureks kaotuseks ei saa pidada sotsiaalmaksu vähendamisest loobumist. Sotsiaalmaksust rahastatakse valdkondasid, mille eelarve niigi kärisemas. Seetõttu ei ole maksu märkimisväärne langetamine ilma teise katteallika, näiteks varamaksudeta, mõeldav. Väga väike sotsiaalmaksu kärbe ei oma ettevõtte tasandil tööjõukuludele aga erilist mõju. Sarnased probleemid on ka võimaliku sotsiaalmaksu lae kehtestamisega. Meedias välja käidud kolme keskmise palga taseme puhul, mõjutaks meede peamiselt juhtide, mitte tippspetsialistide palkasid.
Tööturgu mõjutab ka riigi plaan suurendada investeeringuid. Tartu maantee laiendamine või riiklike korterite ehitamine suurendab ehitusettevõtete tööjõuvajadust. EL tõukefondide toel oli ehitustegevuse intensiivistumist oodata niigi, võimalik riigilaen suurendab veelgi sektorisse suunduvaid summasid. Madala töötuse tõttu peab ehitussektor lisatööjõudu leidma teistest sektoritest. Lisades siia oodatava sisetarbimise kasvu, on oodata tööjõu liikumist välisnõudlusele orienteeritud harudest sisenõudlusele orienteeritud harudesse. Aeglase majanduskasvu põhjuseks on aga olnud just pigem eksportivate ettevõtete kesised äritulemused, kelle konkurentsivõimet võitlus töötajate pärast kindlasti ei paranda. Kas nimetatud investeeringud suudavad Eesti majanduskasvu ka pikaajaliselt elavdada on rohkem kui kaheldav.
Et kiire tööjõukulude tõus aeglase majanduskasvu taustal on täna Eesti majanduse kõige suurem risk, siis tuleb uuel valitsuskoalitsioonil väga hoolega silmas pidada, et muudatused majanduspoliitikas ei halvendaks tööturu olukorda.
Mihkel Nestor, SB majandusanalüütik


maintext:
Ratas ei kinnita IRL-i ja SDE pakkumist peaministri kohale
BNS
Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Opositsioonilise Keskerakonna esimees Jüri Ratas ei kinnitanud meedias levivat teadet, magu oleks Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ning Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) pakkunud talle uue valitsusliidu loomisel peaministri kohta.
“Täna on olemas kolme teise erakonna [Reformierakond, IRL ja SDE] koalitsioon ja mina ootan, mida otsustavad IRL-i ja SDE juhatused täna õhtul, siis vaatame edasi,” ütles Ratas esmaspäeval BNS-ile. “Hetkel ei tasu selle teema üle spekuleerida.”
Erinevad uudisteportaalid kirjutasid enda teatel usaldusväärsetele allikatele viidates, et Ratasele on pakutud sotside ja IRL-i poolt peaministri ametit ning nad asuvad uue koalitsiooni loomise teemal varsti ka avalikult läbirääkimisi pidama.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Kulno Rehkalt: säästlik jahipidamisviis on kõige mõistlikum lahendus
Urmas Lauri
Tänavu sügisel lahvatas linnutapuskandaal, kui Saaremaal tuli päevavalgele veelinudude masstapmine. Algas arutelu, kas linnujahti peaks teisiti korraldama.
Väikeulukijahi korraldus on suurmaaomaniku ja Kasari jahiseltsi juhatuse esimehe Kulno Rehkalti sõnul nii vildakas kui olla annab, ei allu loogikale.
„Selle jahiseaduse raames on ka võimalik elada,“ nentis Rehkalt ja lisas, et eelkõige on mõistust vaja.
„Kalameestel on selge, et mis sa kinni püüad, see tuleb ära süüa. Ka jahimees peab teadma, et see mille sa lased, tuleb ära süüa. Tappa lõbu pärast ei tohi,“ ütles jahimees Rehkalt.
Mõistlik jahikorraldus
„Meie [Kasari jahiselts] oleme suutnud mõistuspäraselt ära korraldada,“ kinnitas Rehkalt.
Kulno Rehkaltil on maid kolmes jahipiirkonnas. „See, mis on minu enda jahipiirkonnas, sinna ma saan niikuinii sõna sekka öelda, aga nendel maadel, mis on Martna ja Haapsalu jahipiirkonnas, on olukord keerulisem.“
Rehkalt oma maadel ise jahti ei korralda. „Mina tahan põllumaal tootmisega tegeleda,“ selgitas maaomanik. Väikeuluki- ja linnujahti tema maadel siiski korraldatakse. „Tasu ei taha ma selle eest mitte üks penn, kui hoitakse ära ulukite poolt tekitatud kahjustused põllukultuuridele.“
„Martna jahipiirkonnaga tahtsin eelmisel aastal teha sellise lepingu, et nemad hoiavad minu maadel nii kevadel kui ka sügisel linnukahjud minimaalsed,“ meenutas Rehkalt. „Sügisel oldi nõus, kevadel mitte. Mis ma siis teen? Kehitan õlgu ja otsin sellise inimese, kes nii kevadel kui ka sõgisel jahti korraldaks pidades silmis ka omaniku huve. Täna on mul leping ühe jahikorraldajaga, kes peamise lepingupunktina peab hoidma ära kahjude tekkimise. Sügisel see õnnestus, loodan, et õnnestub ka kevadel.“
Rehkalti sõnul ei saa maaomanik linnujahi korraldamisest elatuda. „Sul peab olema tuhandeid hektareid maad, sügiseks saad käibeks mingi 4-5 tuhat eurot, aga jahikorralduseks on vaja ka kulutusi teha,“ arvutas maaomanik Rehkalt. „Minu eesmärk on see, et külv säiliks, mitte see, et mees saaks jahti pidada. Maaomaniku huvi see ei ole.“
Peletamine ja petmine
Kulno Rehkalt on lindude peletamiseks kasutanud ka ilutulestikku. Aga selleks pead inimese palkama ning kui lõpuks raha kokku lööd, selgub, et nii kevadel kui ka sügisel on kulunud üle paari tuhande euro. „Raha on üsna suur,“ nentis Rehkalt.
Rehkalt on soetatud ka linnupeletuslaserid. „Kurg reageerib, hani läheb, aga lagle on ainuke tola, kes sellele ei reageeri,“ naeris maaomanik. Aga lagled on need, kes põllumehele siinkandis suurimat kahju põhjustavad.
Rehkalt pole lindude masstapmist pealt näinud, aga seda, et see oli mullu ka Läänemaal probleem, teab ta kindlalt. „Suur hulk hanesid oli lastud, rinnaliha ära lõigatud,“ meenutas Rehkalt. „Loodust oli reostatud, aga ka see oli ühe jahipiirkonna, mitte maaomaniku probleem.“
Rehkalti sõnul põllul linde massiliselt tappa ei saa. „Paned paugu parve ja see on läinud,“ kirjeldas jahimees. „Iseküsimus on, kas on eetiline meelitada linde kujudega alla, peibutada. Kuigi peibutamine on jahipidamisel lubatud tegevus, on see linnu või looma ärapetmine.“
Lindude masstapmist võib Rehkalti sõnul kohata vaid meres. „Aga meri on avalik veekogu, maaomanik ei saa merel ju jahti lubada, see on riigi poolt kehtestatud. See kõik on jahiorganisatsioonide teema,“ laiutas Rehkalt käsi.
Kahjutasu ei korva lindude tekitatud kahju
„Mina võiks lasta linnul selle põllu ära süüa,“ nentis Rehkalt. „Minul pole vahet, kust mina tulu saan. Aga keskkonnakahju on praegu riigiabi, mis on piiratud 15 tuhande euroga kolme aasta peale. Tegelikult on see olematu number.“ Kiire rehkendus näitab, et selle raha eest saab rapsi külvata 15 hektarile. „Aga see on parvel üks päev. Seda lihtsalt ei saa lubada,“ nentis Rehkalt.
Kui lindude masstapmine avalikuks tuli, soovitas poliitik Rainer Vakra kehtestada linnujahil täiendavad piirangud. „Targale inimesele see võib-olla mõjuks, aga lollile tee palju tahad piiranguid, ikka ei mõika,“ arutles Rehkalt ja lisas, et viisakas kütt ei lase rohkem, kui ta tarbib. „Tapahimu ei tohi rahuldada,“ kordas Rehkalt taas.
Ühe piirangu linnujahile kehtestaks Rehkalt aga küll. „Kõrrepõllud, kus kultuuri ei ole, seal ei tohiks jahti korraldada, las see lind sööb seal,“ arutles Rehkalt.
Uus seadus vedas jahivankri kraavi
Linnujahiga hakkas asi Rehkalti sõnul sealtmaalt viltu kiskuma, kui jahiseaduse menetlemise käigus lükati väikeuluki jaht maaomaniku kraesse. „Miks ta lükati maaomaniku kraesse?“ arutles maaomanik. „Esiteks tahtsid maaomanikud suuremat sõnaõigust saada. Öeldi, et ah, las nad siis võtavad selle väikeuliukijahi. Aga kellel on jahipidamisõigus, see peab ka kahjud kandma.“
„Uluk olevat peremeheta vara. Aga kas ikka on?“ küsis Rehkalt. „Jahindusnõukogu lepib kokku küttimislimiidi ning jahipiirkonnal on õigus see maha müüa ja saadud tulu enda huvides ära kasutada. Seega on kasu võimalik saada jahipiirkonnal, ulukikahjud aga jäävad maaomaniku kanda.“
Rehkalt vaataks küttimist teise kandi pealt. „Juba sellega, et on õigus jahil käia, on jahiseltsi eesmärk täidetud,“ nentis jahiseltsi esimees Rehkalt. „Kui sa saagi saad, on see topeltkasu.“
„Minu arvates võiks linnujaht jääda maaomanikule,“ ütles Rehkalt. „Aga oleks viisakas, et jahimees lepib maaomanikuga jahipidamises ja selle eest makstavas tasus kokku. Tahan Tallinnas parkida, iga ruutsentimeeter maksab. Maaomaniuku maal tegustemine ei maksa aga midagi. Margikogumine on ka kallis, aga keegi ei ütle, et margikogumiseks tuleb kohvikupind tasuta anda.“
Fotod: Urmas Lauri
Kulno Rehkalt takseerib, millist kahju on tema põllule tekitanud autoga sõitnud jahimehed.
Kulno Rehkalti sõnul võivad jahimehed põllule suuremat kahju tekitada, kui seda teeksid linnud.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Intervjuu: Läänemaa jõuluvana kasvatab juba habet ja käib psühholoogi juures
Tarmo Õuemaa
Jõuluvanade XVI konverents toimus Valgamaal 26-27. novembril. Foto: erakogu
Lääne Elu intervjueeris nelja Läänemaa jõuluvana, et teada saada, kuidas kulgevad ettevalmistused tööaasta kõige kiiremaks ajaks ja kas moodsad ajad on jõuluvanatöösse ka muudatusi toonud.
Ehtsa habemega jõuluvana Aare Karolin
Kuidas teist jõuluvana sai?
Jõuluvanatöö algas mul juba ammu, kui ma ei olnud veel soliidselt priske. Alguses käisin tuttavate juures ja nii ta läks. See on päädinud nüüd sellega, et kasvatan jõuludeks päris habet ja värvin selle valgeks. Habe on juba päris pikk, aga valgeks veel värvinud ei ole. See võtab ka natuke aega, ei ole niisama.
Kas töögraafik on juba täis?
Esimesed kokkulepped juba on. Inimesed hakkavad jõuluvanale mõtlema novembri lõpus, detsembri alguses. Jõulud tulevad ikka ootamatult.
Miks selline töö?
Palju huvitavam on elada nii, et puhkad siis, kui teised töötavad, ja töötad siis, kui teised trallivad.
Suurem osa mu jõuluvanakarjäärist on möödunud Tallinnas. Haapsalus olin inimeste ees vist esimest korda talvel slaavi laadal, kus käisin Ded Morozi tegemas.
Ei oska isegi öelda, kas mulle meeldib rohkem käia peredes või asutusepidudel. Lapsed on toredad. Väga väikesed küll kardavad, kes see võõras koll on. Täiskasvanutega on teistmoodi tore, nad on mängulised. Kõige toredamad on ikkagi väikesed lapsed.
Kas vitsakimpu läheb tihti tarvis?
Tänapäeval ei tohi jõuluvanal enam vitsa ollagi, rääkimata siis vitsaandmisest. Mul ei ole vemmalt kaasas.
Jõuluvana on nagu õpetaja. Midagi nõuad ikka kingi eest. See ei olegi alati nii lihtne. Mõnel on esinemine hirmus raske – esinemiskramp. Midagi tuleb aga välja mõelda, palun kas või tiritamme või näogrimasse teha.
Kuidas on muutunud kingikoti sisu?
Kujutage ette, et üks laps võib saada kaks kotitäit kingitusi! Üritatakse rohkete kingitustega kompenseerida oma muid möödalaskmisi. Mõistlik oleks kinkida väikseid asju, sest tähtis on emotsioon, mida kingisaamine annab.
Veteranjõuluvana Kalle-Kusta Tõnisma
Kas olete jõuludeks valmis?
Mõtlesin, et äkki ei peakski oma jõuluvana kontorit sel aastal lahti tegema, et kalender jookseb liiga täis. Ei taha ju kellelegi ära öelda. On juba oldud kah, 17. hooaeg, 1999. aastal alustasin.
Enam-vähem pool klientidest on püsikliendid. Sellised, kes ütlevad kohe, et aasta pärast siis näeme.
Mis selles töös kõige enam meeldi?
Meeldivaid momente on aastate jooksul olnud täitsa palju. Ühes peres on näiteks kaksikud koos minuga suureks kasvanud. Esimesel aastal olid nii tillukesed, kartsin, et nad kukuvad maha, kui nad mu põlvede peale istuma pandi, ikka üks ühele ja teine teisele. Nüüd jooksevad vastu, kui tulen.
Jõuluvanatööga ongi nii, et üks asi on töö, aga teine asi on loominguline moment, mis peab igas töös olema. Tahan töölt alati midagi juurde saada – energiat või kuidas seda nimetada. Seepärast on kõige meeldivamad kohad jõuluvanal lasteaiad, kus näed vahetut rõõmu, mis särab laste silmis.
Kas kalendris on veel vabu aegu?
Jah, on veel vabu aegu. Esimene broneering tuli juba 2. või 3. novembril hirmuga, et äkki jääb muidu hiljaks. Mõni jätab ikka päris viimasele hetkele. Üks helistas 23. detsembri õhtul, küsis, kas saan järgmisel päeval kella viie ajal tulla. – Ei!
Mulle meeldib, et inimesed on hakanud jõule rahulikumalt võtma. Tihtilugu on perekonnad nii laiali, et ei jõua jõululaupäeval kokku saada, siis tullakse 25. detsembril. Mulle kui jõuluvanale see meeldib.
Kuidas on kingikoti sisu muutunud?
Lapsevanemad uputavad lapsi kingitustega üle. Kaks aastat tagasi tuli üks tellimus. Uurisin nagu alati, kui palju on täiskasvanuid ja lapsi, et teaksin oma graafikut seada. Arvestan tavaliselt pool tundi pere peale. Öeldi, et seitse suurt ja neli-viis last. Mingi intuitsioon käskis mul jätta selle ja järgmise vahele pooletunnine auk. Seal selgus, et oi-oi-oi! 200-liitrine kingikott! Saan selle suure vaevaga lõpukorrale ja siis tuuakse järgmine 200-liitrine! Lõpuks tuli kolmaski! Mõttes olin päris tige. Hale oli juba lapsi vaadata. Nad ei teadnud enam, mida lugeda või laulda, salmid olid otsas. Sellise kingikuhjaga võetakse üllatus- ja kingisaamisrõõm ära. Saan aru, et kõik tahavad kinke teha, aga õigem oleks enne omavahel kokku leppida ja mitme peale kink teha. Siis ei ole ka nii kulukas.
Kas jõuluvanatöö on raske?
Jõululaupäeval on mul 12-tunnine tööpäev. On välja kujunenud nii, et kella viieni käin maal ja õhtul linnas.
Kui tihti läheb vitsa tarvis?
Vitsaandmise tarvidust ei ole ja vitsa ma enam kaasas ei kannagi. Ühiskond on nii peeneks läinud, et see ei sobivat enam. Nimetame seda kogukonna mõjuks tavanditele.
Organiseerunud jõuluvana Urmas Naudre
Kuidas jõuluvanaks saite?
Mul on selle tõenduseks kuulumine MTÜsse Lõuna-Eesti Jõuluvanad. Nimele vaatamata on meil liikmeid üle Eesti, meie ametlikul kodulehel jõuluvanad.ee saab meiega tutvuda ja ühendust võtta. Otsige üles jõuluvana Eedy. Eestis on nii-öelda ametlikke jõuluvanasid 60–70, kes kuuluvad mõnda ühendusse, käivad koolitustel ja kokkusaamistel.
Kuidas on tänavune töögraafik?
Haapsalus on esimene jõuluvanatöö 19. ja viimane 28. detsembril, seal vahel on veel vaba ruumi küll. Aga enne seda tuleb tähtis üritus sel nädalavahetusel, 26.–27. novembril on ülemaaline jõuluvanade konverents Valgamaal. Alustame Tsirguliinast, kust sõidame rongiga Valgasse ja Läti Valka, tervitame ka Läti jõuluvanasid. Konverentsil on koolitused, harjutame, et soe oleks sees kolmekuningapäevani, sest siis veel tähistavad venelased vana kalendri jõule ja käib Ded Moroz.
Kas jõuluvanad peavad ennast ka koolitama?
Meil on küll koolitusi. Just käisin jõuluvanade häälekoolitusel, kus meid õpetas Härmo Saarm. Ka Lennart Meri õppis tema käest, kuidas kõne ajal pausi välja pidada.
Lastepsühholoog õpetas meile, kuidas avada ja julgustada endasse kapseldunud lapsi.
Kas jõuluvanad on päriselt olemas?
Olgem ausad, ühel päeval aastas usuvad kõik jõuluvana. Võta ükskõik kui tõemeelne täiskasvanu, ta hakkab teistmoodi käituma, kui seisab jõuluvana ees. Kes passiivsemalt, kes aktiivsemalt, aga kõik mängivad kaasa. Olen näinud, kuidas 120kilone mees teeb põrandal vabatahtlikult jõuluvanale kätekõverdusi.
Eelmisel aastal käisin peres, kus oli noor, üsna suur ja elav koer. Kui tulin, viis pereisa ta õue, et äkki muidu segab. Varsti oli koer jälle toas ja heitis kohe minu ette maha. Siis pistis koonu mu varrukasse. Pereisa tahtis teda ära tõmmata, et lapsed ei pääse muidu jõuluvana juurde. Koer lõrises korra ja pistis koonu jõuluvana varrukasse tagasi. Koer tundis ära, et on jõuluvana.
Eelmisel aastal ronis ka üks kutsikas kingikotti. Sinna oli jäänud ainult üks kingitus, mis oligi kutsikale mõeldud. Lapsed vaatasid kotti ja kilkasid: oi, jõuluvana tõi meile veel ühe, täpselt samasuguse kutsika, nagu meil juba on!
Kui tihti läheb vitsa vaja?
Mis asi see vits on? Olen 1984. aastast jõuluvana ja siiani pole seda vaja olnud. Olen seda meelt, et rääkida tuleb.
Lihula jõuluvana Paavo Veermäe
Rahvas räägib, et pidite olema Lihula kõige hinnatum jõuluvana.
Minu kuldaeg on küll mööda läinud, võib öelda, et olen pensionil, aga käin siiski veel jõuluvana tegemas.
Millal teie jõuluvanakarjäär pihta hakkas?
Karta on, et esimest korda tegin seda juba keskkooli ajal Lihulas, 1970ndate lõpus. Mängisin natuke pilli, olin pulmaisa, kui vaja, siis õhtujuht. Eks tulnud nii ka jõuluvanatöö. Jõuluvana ja õhtujuhi amet on suuresti sarnased. Jõuluvana on üldjuhul lastele ja sellega tuleb arvestada.
Mis laste puhul teistmoodi on?
Lastega peab oskama kiiresti reageerida. Mõni on häbelikum, teine ei taha jõuluvana eest äragi minna, sest salme on rohkem õpitud.
Kuidas on teie töö aastakümnetega muutunud?
Vene ajaga võrreldes ei ole me töös eriti palju muutunud. Üht asja mäletan küll, et siis kiputi meid rohkem jootma. Iga mõne minuti tagant taheti habeme vahelt pits sisse kallata.
Kuidas on muutunud kingikoti sisu?
Kingid on kindlasti läinud kallimaks ja neid on rohkem. Ühel lapsel said juba laulud otsa, aga kinke muudkui tuli. Vähemalt pooled olid suhteliselt kallid kingid – tahvelarvuti, nutitelefon.
Suuremad lapsed võivad juba ka nina kirtsutada, kui kink ei ole see, mida oodatud, aga väiksemail seda ei juhtu. Niikaua kui nad jõuluvanasse usuvad, ei ole neil vahet, mis kingi nad saavad.


authors:
Lääne Elu
Kalle Muuli

maintext:
Kalle Muuli: peenhäälestus lõppes parempöördega
Kalle Muuli
Reformierakonna liikmed püüdsid rahvast hirmutada vasakpöörde jutuga, aga nende valitsemisajastu lõppes hoopis parempöördega. 18 aasta pikkuse valitsemisaja lõpuks umbusaldusavaldusega võimust loobuma sunnitud reformierakondlaste tondijutt kõlas juba siis tobedalt – olid ju Reformierakonna enda valitsused teinud hulga vasakpoolseid otsuseid alates suurte transpordiettevõtete riigistamisest (Eesti Raudtee, Estonian Air) kuni ohtrate maksutõusudeni välja (käibemaks, aktsiisid).
Nüüd on kõigest nädala jooksul valminud Keskerakonna, sotsiaaldemokraatide ja Isamaa koalitsioonilepe, mis ei jäta kahtlust, et peenhääletuse ajastu on lõppenud hoopis parempöördega. Kuigi võimuliidus on kaks vasakpoolset erakonda ja ühel neist ka peaministriportfell, pole Eestil viimase tosina aasta jooksul olnud nii parempoolse programmiga valitsust. Astmeliselt suurenevat tulumaksumäära ei tule, ettevõtte tulumaksu ei tule, üksikisiku tulumaksumäär ei tõuse, tööjõu maksukoormus väheneb.
Need kõik on asjad, mida on Isamaa oma valijaile lubanud ja mille eest me ka rasketel valitsusläbirääkimistel seisime.
Uue valitsuse maksupaketi keskseks osaks on radikaalne tulumaksureform, mille tulemusel hakkab umbes pool miljonit inimest ehk 86 protsenti kõigist töötajaist maksma senisest vähem tulumaksu. Kuni 500eurost palka saavad inimesed ei maksa tulevikus üldse tulumaksu ja kuni 1200 eurot teenivad inimesed saavad iga kuu kätte 62 eurot senisest rohkem. Üle 2100 euro teenivail inimestel seevastu maksuvaba tulu pole ja nad peavad seetõttu maksma tulumaksu 38 eurot rohkem kui seni. Säärase sujuvalt väheneva tulumaksuvabastuse eesmärk on suurendada kuni keskmist palka teenivate inimeste sissetulekut ja samal ajal vähendada palgasurvet, mis sööb ettevõtete kasumit ega lase küllaldaselt investeerida.
Tulumaksu vähendamine avaldab eriti suurt mõju just maapiirkondades, kus on inimeste sissetulekud väiksemad.
Uue valitsuse tähtsaim eesmärk on lõpetada seisak ja tõmmata majandus käima. Selleks viib valitsus börsile mitmeid riigiettevõtteid ja loob sellega avaramad võimalused pensionifondide raha toomiseks kodumaale, investeerib rohkem kui kunagi varem teedeehitusse, vähendab dividendide tulumaksu, muudab paindlikuks pensioni- ja vanemapalgasüsteemi.
Need on laialdase mõjuga parempoolsed sammud, mis hoogustavad Eesti majandust ning suurendavad inimeste sissetulekuid. Kuna majanduskasvu pärsib rahvastiku vähenemine ja vananemine, mille üks tagajärgi on töökäte puudus, siis püüab valitsus tulumaksureformiga inimeste sissetulekut suurendades vähendada ka väljarännet ja hoogustada tagasirännet.
Tähtsal kohal selles plaanis on ka kolmanda lapse toetuse tõstmine 400 euroni, mille tulemusel hakkab kolme lapsega pere saama iga kuu 500 eurot lastetoetust. Kasvama ei pea hakkama mitte ainult majandus, vaid ka rahvaarv.
Kust selleks kõigeks raha võetakse? Eks ikka meie kõigi taskust. Kui me tahame oma rahva ja riigi püsimist, siis peame sellesse ka üheskoos panustama. Investeeringuid saab teha ka laenurahaga, aga jooksvaiks kuludeks tuleb raha koguda ikka maksudega ja nii, et eelarve püsiks tasakaalus. Koalitsioonileppes on kirjas koguni kolm uut maksu: pangalõiv, mida maksavad pangad, auto esmakordse registreerimise tasu ja nn limonaadimaks, mis tähendab suhkrut sisaldavate jookide maksustamist aktsiisiga. Aga tuleb ka lahja alkoholi aktsiisitõus ja sissetulekuist sõltuvad trahvimäärad, samuti piirab uus valitsus kasumi maksuvaba väljaviimist Eestist.
Mitte kunagi varem pole Isamaa ja sotsid teinud valitsuses koostööd Keskerakonnaga. See on suur muutus kogu Eestile. Kulub veel hulk aega, kuni harjume mõttega, et Keskerakonda ei juhi enam mitte Edgar Savisaar, vaid inimesed, kes on aastaid võidelnud Savisaare vastu. Jüri Ratas kandideeris ju Keskerakonna esimeheks juba aastal 2011. Nüüd, mil ta on võitnud, tuleb anda talle võimalus näidata, mida ta suudab peaministrina. Isamaa on valitsuses selleks, et hoida kindlat kurssi ka siis, kui kogenematu peaminister peaks kogemata vääratama.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Politsei otsib Lihulas teist sõidukit riivanud autot
Toimetanud Kaire Reiljan
Politsei palub tähelepanelike inimeste abi pildid oleva sõiduki ja selle juhi tuvastamiseks.
Suvel, 11. juulil kella 11 paiku juhtus Lihulas Tallinna maanteel liiklusõnnetus, kus sõiduauto Audi juht riivas manööverdamise käigus kõrval parkinud sõiduautot Ford.
Politsei palub kõigil, kes nägid juhtumit pealt või omavad sõiduki või selle juhi kohta täiendavat infot, sellest teada anda telefonidel 473 2845, 5855 0447 või andrus.kleeman@politsei.ee .


authors:
Lääne Elu
Mikk Lõhmus
Lääne-Nigula Vallavanem

maintext:
Mikk Lõhmus: mitme keskusega vald on ühinemisel parim
Mikk Lõhmus, Lääne-Nigula vallavanem
Haldusreformi järgne Läänemaa kaart hakkab välja kujunema. Kas ja mis muutub inimese jaoks ja missugustele ootustele peavad uued omavalitsused vastama, arutleb Lääne-Nigula vallavanem, kohaliku omavalitsuse ühinemise konsultant Mikk Lõhmus (pildil).
Perearsti, kauplust või ujulat ei pea vahetama
Ühinemine iseenesest ei tekita ääremaastumist, ei sulge asutusi, poode ega vii paikkonnast inimesi minema. Kui see toimub, siis ikka seetõttu, et inimesed ise teevad oma poeskäimise, elu- või töökoha või laste koolivalikud. Samuti ei tasu uskuda neid, kes väidavad, et ühinemise tõttu tuleb hakata teises kohas poes käima või vahetada perearsti. Valdava osa tänastest vallateenustest sealhulgas sotsiaalteenused saab kätte ikka oma tuttavast vallamajast, selleks ei pea sõitma kuskile mujale. Iseasi palju tavainimesel ka täna vallamajja asja on. Hea vald peab jõudma inimese juurde, mitte vastupidi.
Kõige suurem hirm oleme meie ise, sest halvad juhid võivad hukka keerata nii ühinenud kui ühinemata valla- näiteid Eestiski kamaluga võtta.
Võin Lääne-Nigula kogemuse põhjal kinnitada, et nii paremad kui ka uued teenused, võimekus palgata häid spetsialiste, õpetajaid ja hooldustöötajaid kui ka teha aastaid oodatud investeeringuid on ühinemise reaalsed efektid. Olgu näiteks toodud Risti Noortekeskus, valla ettevõtlustoetus, toetused huviharidusele ja paljud muudki.
Mida muudab maakonna vahetus?
Palju on jutuks mõne ühineva valla võimalik minek teise maakonda. Jätame hetkel emotsionaalsed argumendid kõrvale. Tavainimese seisukohalt võib maakonna muutus igapäevast elukorraldust muuta küll.
Lihula ja Hanila inimesed on harjunud Pärnus käima ja kui see on nende valik, siis olulist tänase elukorralduse muutumist see kaasa ei too. Samas kas Kullamaa rahvas on teadvustanud, et neil tuleks edaspidi hakata riiklikke teenuste tarbimiseks hoopis kauges ja võõras Raplas käima? Olen kohanud neid, kelle jaoks oli see päris suur ehmatus.
Ühineda tuleb sinna, kus kogukonna huvid on kõige enam kaitstud
Pean hõredamalt asutatud ja linnades kaugemale jäävate maapiirkondade jaoks parimaks täna Lääne-Nigula vallas toimivat mudelit- mitme keskusega võrgustikupõhist valda. Ühinevas Lääne-Nigula vallas puudub üks suur ja domineeriv keskus, mis võiks teised „tühjaks imeda.“ Kõik piirkonnad on valla jaoks võrdväärselt tähtsad. Eestis on nii mõnigi kurb näide, kus keskust ääremaade või väiksemate asulate heaolu arvel eelisarendatakse. Jah, mitme keskusega vallas tuleb ehk rohkem vaeva näha ja ka tööd teha kompromisside ja ühisosa otsimisega. Kõikide piirkondade esindajad on kaasatud volikogu komisjonidesse ja see on just see aruteluareen kus vajalikud kompromissid sünnivad. Kogukondade vahel tekkiv sünergia annab suurema investeerimisvõimekuse meie paikkonna infrastruktuuri ja laiendab teenuste kasutamise ning kättesaadavuse võimalusi uues vallas tervikuna.
Teiseks oluliseks eeliseks on lahendatavate probleemide sarnasus- külateed, maakoolid ja lasteaiad, külade eluolu ning mis võib olla kõige tähtsam- kuidas Läänemaa hõreda asustusega maapiirkonnas tagada teenuse reaalne jõudmine inimeseni või inimese jõudmine teenuseni.
Kuidas kogukonna hääl uutes valdades kuuldavaks teha?
Ilmselgelt on mõistlik kohalikud küsimused läbi rääkida kohapeal ja mitte koormata nendega volikogu või vallavalitsust: olgu selleks siis kohalik kultuurielu, sport- ja vaba aeg või heakorraküsimused. Igas senises vallakeskuses peavad olema kättesaadavad igapäevased sotsiaalteenused. Ka planeeringud ning suuremad ehitusprojektid tuleb otsustada kohapealset arvamust arvestades.
Lääne-Nigula ühinemislepingus on üheks võimaluseks vastavalt kogukonna soovile osavaldade ja kogukonnakogude moodustamine. Aktiivsetest kogukonna liikmetest ja arvamusliidritest koosnev kohalik osavallakogu või kogukonnakogu on ju see areen, kus kohalikku elukorraldust puudutavad küsimused läbi räägitakse ja kus vallavalitsus- ja volikogu saavad vajaliku sisendi.
See tagab, et ka tulevikus jääb kogukonna jaoks olulistes küsimustes kaasarääkimise ja otsustusõigus ning kohalikust aktiivsusest sõltub see kui palju neid võimalusi kasutatakse.
Mikk Lõhmus, Lääne-Nigula vallavanem, kohaliku omavalitsuse ühinemise konsultant


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Rahvusvahelise hiite fotovõistluse võitis pilt Vormsi Suurallikast
Toimetanud Urmas Lauri
„Neitsite juuksed“. Foto: Epp Libe
Tänavu üheksandat korda toimunud rahvusvahelise hiite kuva- ehk fotovõistluse 1300 euro suuruse peaauhinna võitis harrastusfotograaf Epp Libe tehtud pilt Vormsi Suurallikast. Muinasjutulisel pildil on jäädvustatud vetikaisse mähkunud ohvriallikas, mis kutsub süüvima pühapaikade saladustesse.
Hõimurahvaste 300 eurose auhinna sai Udmurdimaa pühapaikade uurija Vladimir Kapitonovi kuva „Püha hiis Keremet vös". Võidupildil on vana hiiemänd ja palvekoda kuala, kus toimuvad praegugi pühad talitused.
Noorte 200 eurose peaauhinna pälvis Saaremaa Valjala koolis õppiv ja õpetaja Ester Vaiksaare juhendatud 14aastane Eev a Helga Kupits Väkra hiies tehtud pildiga “Kolm õde”.
Kokku antakse välja 20 auhinda, mille hulgas on ajaloolise Võromaa, Virumaa, Mulgimaa, saarte, Muinsuskaitseameti jm eriauhinnad. Lisaks rahalistele auhindadele jagatakse välja ratsaretk, suitsusauna külastus, Viru Folgi, Roheliste Rattaretke ja erinevate kursuste vabapääsmeid, raamatuid jpm.
Võidukuva autor Epp Libe õpib Eesti Maaülikoolis loodusturismi, külastab pühapaiku sageli, kuid kuvavõistluse avastas juhuslikult:
„Olen teadlik, et hiiepaiku soovitakse säilitada, kuid fotovõistluseni jõudsin juhuslikult, Salevere matkarada külastades, kuulutust silmates. Olime just suundumas Ohvriallikale. Külastan tihti erinevaid hiie- ja pühapaiku. Leian neis tugevaima ja kõige müstilisema sideme meie loodusega. Võidufoto on minu jaoks samuti eriline. See taasloob need emotsioonid, mida kohapeal tundsin ja toob judinad ihusse. Ma pole varem midagi niisugust tundnud.“
Võistlusel osales enam kui 700 pilti 170 autorilt. Noorim osavõtja on 4 ja vanim 82 aastane ning tase ulatub algajatest maailma tippudeni. Fotodel on jäädvustatud 31 riigi pühapaigad Euroopast, Aasiast, Aafrikast, Austraaliast ning Põhja- ja Lõuna-Aameerikast. Hõimurahvastest on esindatud saami, soome, ersa, handi, ingeri, karjala, komi, mari, udmurdi, vepsa ja seto pühapaigad. Enamik osavõtjaid on siiski Eestist ning pilte on kõigist maakondadest. Kuvavõistluse patroon on ERMi direktor Tõnis Lukas.
Kuvasid hindasid loodusfotograaf Arne Ader, ajakirjanik Helen Arusoo, kunstnik Elo Liiv ja etnoloog Svetlana Karm ERMist.
Võistluse paremikku tutvustatakse ja võitjaid autasustatakse Hiie väe tunnustamise sündmusel 3. detsembril algusega kl 13 Tartus.
Vormsi Suurallikas ehk ohvriallikas
Suvel Vormsil elades ja RMK alluvuses töötades, tegin vahel uiteretki, avastamaks saart. Matkasin parasjagu paljajalu Saxby poole kui sattusin teel suurallika poole. Ühes minuga vaid seikluskaamera, kuid müstilisuse jäädvustamise soov nii suur, et pidin kaamerast parima välja punnima. Aime Piirsalu, kogenud suvevormsilane ja endine kohaliku kooli direktor, teadis mulle rääkida legendi selle allika kohta. Kunagi olevat siin naisi ohverdatud, mistõttu allikavees vohavad rohelised vetikad niitjaid neitsite juukseid meenutavad. See paik võlub oma müstilisusega ning samas mõjub ka kõhedusttekitavana. Vaat', et paneb ennast ohverdama…
Epp Libe, juuli 2015
Võidukuvadega saab tutvuda siin.
Kõik võistlusel osalenud pildid leiab siit.


title: Risti põhikooli 95. aastapäev

maintext:
Risti põhikooli 95. aastapäev
Risti põhikool tähistab kooli 95. aastapäeva laupäeval, 26. novembril.
Aktuse algus on kl 17.
Võimalik on eelregistreeruda. Osalus-
tasu eelregistreerimisel ja kohapeal on 15 eurot.
Eelregistreerimistasu palume kanda Lääne-Nigula vallavalitsuse arvelduskontole EE62 2200 2210 4358 3266 (Swedbank) või sularahas kooli sekretäri kätte. Ülekandega registreerimisel palume selgitusse märkida, kelle eest tasu makstakse (ees- ja perekonnanimi) ning kindlasti märgusõna „Risti põhikooli juubel”.
Täpsem info kooli kodulehelt www.risti.edu.ee või koolist tel 472 5500.


maintext:
Valitsuskriis: sotsid ja IRL ei lähe tänasele koalitsiooni eestseisuse istungile
Toimetas Lemmi Kann
Foto: arhiiv
Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimehe Andres Anvelti kinnitusel ei osale sotside esindajad tänasel koalitsiooni eestseisuse istungil.
“Viimastel päevadel on Reformierakond teinud laial rindel Keskerakonnale ettepanekuid uue valitsuse moodustamiseks. Ajendiks on olnud riigiettevõtete nõukogude küsimus, ent mõistagi on see kõigest ettekääne. Eestseisus on töökoosolek, kus fraktsioonide vahel arutatakse riigikogu hääletusi ja valitsuse päevakorda. Arvestades kujunenud olukorda, oleks tehnilise arutelu pidamine täiesti kohatu,” selgitas Andres Anvelt ja lisas, et Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juhatus koguneb täna kell 17 tekkinud poliitilist olukorda arutama.
Samasisulise teate saatis meediaväljaannetele ka IRL.
Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni esimehe Priit Sibula sõnul ei ole esmaspäeval vajalik koalitsiooni eestseisusel koguneda ning arutada riigikogu nädala päevakorda.
„Olukorras, kus Reformierakond on viimastel päevadel teinud juba konkreetse koalitsiooni pakkumise Keskerakonnale, on usaldus koalitsioonis saanud tugeva löögi. Seepärast oleme kokku kutsunud oma erakonna eestseisuse, et tekkinud poliitilist olukorda arutada ning ei pea vajalikuks koalitsiooni eestseisusel koguneda“, ütles Sibul.
Reformierakonna esimehe süüdistused oma koalitsioonipartnerite suunas, et ei soovita sisuliselt arutleda ja toimub populistlik meediarünnik, ei ole Sibula sõnul tõsiseltvõetavad. „Kui vaatame ajalugu, siis on Reformierakonna pikk valitsemisaeg põhinenud koalitsioonipartnerite vahetamistel ja reetmistel. Alates 2001. aastast saati on kuuel korral heidetud partnereid üle parda,“ tuletas Sibul meelde oravate varasemat käitumist.
„Tahame tekkinud olukorda arutada oma erakonna eestseisuses esmaspäeva õhtul ning peale seda anname põhjalikumaid vastuseid valitsusliidu tervise ja tuleviku osas,“ lõpetas Sibul.


maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 8. novembril (1)
Kaire Reiljan
Bussifirma protestib Haapsalu–Tartu bussiliini vastu
Bussifirma Taisto Liinid soovib loobuda Adavere ja Põltsamaa bussipeatuses peatumisest, sest Lääne maavalitsuse käima pandud Haapsalu–Tartu buss korjab neil sealt sõitjad eest ära.
Kolm aastat naiste tugikeskust
Novembri alguses kolmandat sünnipäeva tähistanud Läänemaa naiste tugikeskus on tänavu olnud toeks 86-le vägivalla all kannatanud Läänemaa ja Hiiumaa naisele ning 111 lapsele.


maintext:
Eesti Panga president: Eesti ei vaja praegu majanduse lisastiimuleid
Ardo Hansson. Foto: Annika Haas
Tänasel Riigikogu rahanduskomisjoni kohtumisel Eesti Panga president Ardo Hanssoniga arutati eelarvepoliitikat ja majandusse täiendava laenuraha suunamist.
“Lühiajaliselt on mõistlik eelarvepoliitika abil siluda majanduse tsüklilisi kõikumisi – tugeva konjunktuuri korral eelarveülejääk ning nõrgas majandusolukorras eelarvepuudujääk,” ütles oma ettekandes Ardo Hansson. “Praegune kõrge hõivemäär, suhteliselt väike töötus, kiire palgakasv ja vabade ametikohtade kasv viitab sellele, et sisemajandus ei vaja eelarvepoliitilist stiimulit.” Niisamuti lisas Hansson, et eelarvepoliitiline stiimul, mis suurendab nõudlust tööjõu järele, pingestab veelgi tööturgu.
“Euroopa Liidu toetused moodustavad meie riigieelarves 2 protsenti SKPst ehk ca 400 miljonit eurot. Soovides teha neid samu investeeringuid, siis ilma Euroopa rahata tuleks Eesti eelarves sellele rahale leida katet, kas siis laenu või muude tulude arvelt” ütles rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer. “Varsti ametisse asuv valitsus soovib laenukoormust veelgi suurendada. Investeeringute katteks on riik laenu ennegi võtnud, kuid ma ei pea mõistlikuks, et seda tehakse muuhulgas üürimajade ehitamiseks nagu valitsus on välja käinud. Riigi poolsete investeeringute suurendamine laenu arvelt peavad olema tasuvad ja põhjalikult läbi kaalutud,” selgitas Holsmer.
“Laenuga investeeringute suurendamine ei tohi samal ajal vähendada seni Riigieelarve Strateegias kokku lepitud riigi poolseid investeeringuid. Ma loodan, et valitsus seda teed ei lähe, sest see tähendaks sisuliselt laenuga püsikulude katmist,” lisas Holsmer.
Tänasel Eesti Panga ja rahanduskomisjoni kohtumisel räägiti ka majandusarengu töögrupi soovitustest. Nende kohaselt on vaja rakendada tööturul kõik tööjõulised inimesed ja luua paremad tingimused välismaise oskustööjõu Eestisse tulekuks. Samuti on vaja muuta haridus- ja täiendõppesüsteem paindlikumaks ning tööturu vajadusi enam arvestavaks. Ekspertgrupp peab tähtsaks seada innovatsioon majanduskasvu vedajana ühiskonna olulisemate prioriteetide hulka ning seada majanduse digitaliseerimine eraldiseisvaks majanduspoliitika eesmärgiks. Oluline on ka juhtimisoskuse parandamine era- ja avalikus sektoris ning ärikeskkonna soodustamine, samuti Eesti rahvusvahelise atraktiivsuse suurendamine.


maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 22. novembril
Kaie Ilves
Kullamaa ei suuda Märjamaa ja Lääne-Nigula vahel valida
Kullamaa ühinemise rahvahääletus näitas, et kullamaalased tahavad ühineda Lääne-Nigula, mitte Märjamaa vallaga. Vahe Lääne-Nigula ja Märjamaa pooldajate vahel aga on üliväike, nii et volikogul tuleb oma otsus teha sõltumata sellest, mida arvas rahvas.
Lihula ja Hanila Jüri Ratase pakutud erandiga kaasa ei lähe
Peaministrikandidaat Jüri Ratas lubas vaadata läbi sõrmede ühendvaldadele, mille elanike arv jääb veidi alla 5000. See ei pane aga Lihulat ja Hanilat oma ühinemisplaanist loobuma. Loe lähemalt Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Galerii: Haapsalus süüdati advendiküünal
Kaire Reiljan
"Kolm, kaks, üks," lugesid täna õhtul lossiplatsile kogunenud sajad inimesed, enne kui süttisid ühekorraga advendiküünal ja tuled Haapsalu linna tänavusel jõulupuul. "Oh kui ilus," käis kahin läbi rahvahulga tuledesäras kaharat puud nähes.
Sel aastal süüdati advendiküünal Haapsalus esimese advendi laupäeval ja traditsiooniliselt sai iga soovija sellest suurest küünlast võetud advenditule koju viia.
Aselinnapea Peeter Vikman ütles oma tervituses, et valgus on advendiaja üks tugevamaid sümboleid – selles on ootust ja lootust. Ta sooviski kokkutulnutele jõuluvalguse leidmist ja püüdu seda kasvatada ja hoida.
Piiskop Tiit Salumäe tuletas meelde, et alanud advendiajal, mis sel aastal on pikim võimalikust, tuleks märagata abi ja tuge vajavaid inimesi enda kõrval. "Olen kogenud seda, et ükski heategu, mis on tehtud ei jää tasutama," kinnitas ta.
Fotod Arvo Tarmula


title: Bussifirma protestib Haapsalu-Tartu bussiliini vastu

maintext:
Bussifirma protestib Haapsalu–Tartu bussiliini vastu
Tarmo Õuemaa
Tartu bussijaamast väljuv Haapsalu buss. Foto: Markus Sein
Bussifirma Taisto Liinid soovib loobuda Adavere ja Põltsamaa bussipeatuses peatumisest, sest Lääne maavalitsuse käima pandud Haapsalu–Tartu buss korjab neil sealt sõitjad eest ära.
Möödunud sügisel lõpetas OÜ Eesti Buss ainsa Haapsalu ja Tartu vahel sõitnud kaugbussiliini nr 153 teenindamise, sest see ei tasunud ära. Maanteeameti korraldatud konkurss uue vedaja leidmiseks luhtus ja Lääne maavalitsus avas ise bussiliini. Vedaja konkursi võitis Go Bus, mis saab nüüd riigilt 32 s/km dotatsiooni. Liinil tehti ka peatused Adaveres ja Põltsamaal.
Konkurendi Taisto Liinide hinnangul teevad Haapsalu–Tartu bussi uued peatused neile kahju.
Taisto Liinid OÜ veokorraldaja Jan Landrat saatis Lääne maavalitsusele ja maanteeametile kirja, milles ütleb, et Haapsalu–Tartu buss sattus otse Taisto bussiliini nr 112 Tallinn–Tartu–Otepää–Kääriku–Sangaste–Antsla bussi ette. Haapsalu–Tartu buss sõidab Adaverest 14 ja Põltsamaalt 10 minutit varem välja kui Taisto Antsla buss.
Taisto Liinide veokorraldaja hinnangul tõstatub küsimus, kas avalikku raha kasutatakse otstarbekalt, kui Põltsamaa ja Tartu vahelisel lõigul pakuti varem teenust kommertskorras ehk selleks ei kulunud maksumaksja raha.
Taisto osutas suurele hinnavahele avalikul ja kommertsliinil. Haapsalu–Tartu bussil maksab pilet Põltsamaalt Tartusse 2 eurot 80 senti, bussifirmad, kes töötavad riikliku toetuseta, küsivad 4–5 eurot.
Lääne maavalitsuse planeeringuosakonna juhataja Merle Mäesalu ütles, et ükski liin ei peaks teiselt sõitjaid eest ära korjama. „Kui nii on, siis tuleb see olukord lahendada,” ütles ta.
Mäesalu sõnul on maavalitsus Haapsalu–Tartu liiniga väga rahul. „See on üks meie kasumlikumaid liine. Liini täitumus on hea,” ütles ta.
Täismahus artiklit saab lugeda Lääne Elu 8. novembri paberlehest.


maintext:
Paeda hinnangul on uus koalitsioon vastuolusid täis (1)
BNS
Urmas Paet. Foto: Vikipeedia
Euroopa Parlamendi liikme Urmas Paeda hinnangul põhjustasid senise valitsukoalitsiooni lagunemise isiklikud vastuolud ning võimaliku uue koalitsiooni töövõime ei saa Keskerakonna ja IRL-i maailmavaateliste vastuolude tõttu olema lihtne.
“Ei oskagi muud seletust anda, kui et valitsus paraku ei töötanud meeskonnana ja inimeste omavaheline respekt ei ole olnud selline, mis oleks olnud vajalik selleks, et elementaarne koostöö toimiks,” ütles Reformierakonna juhatuse liige Paet teisipäeval BNS-ile.
Paeda sõnul ei saa uue võimaliku valitsuskoalitsiooni töö olema kerge, kuna Keskerakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) paljud seisukohad on diametraalselt erinevad.
“Kui vaadata poliitlist agendat ja poliitilisi põhimõtteid, siis on raske leida seda, kuidas võimalik uus koalitsioon, kus oleks nii Keskerakond kui IRL, oleks maailmavaateliselt ja ka paljudes väga põhimõttelistes asjades lihtsamini, paremini või edukamalt toimiv kui on tänane koalitsioon,” märkis Paet.
“On terve rida asju, kus ma ei kujuta ette, kuidas neil on võimalik oma valijatele midagi pakkuda,” ütles europarlamendi saadik.
Paet tõi näiteks kodakondsuspoliitka, kus Keskerakonna ja IRL-i seisukohad lahknevad. “Paljud Keskerakonna senised toetajad sooviksid ju, et kaoks ära niiöelda mittekodanike ehk kodakondsuseta isikute osa, mis tähendab seda, et kodakondsuse saamise reegleid tuleb oluliselt lihtsustada kuni selleni välja, et kõik Eestis alaliselt elavad inimesed peaksid saama automaatselt Eesti kodakondsuse,” rääkis Paet. “See on olnud väga paljudele Kekserakonna valijatele isiklik ja väga emotsionaalne teema ja on edasi,” lisa ta.
“Nii, et kui me paneme siia kõrvale selle, et IRL pole kodakondsuspoliitikas olnud nõus seni tegema sisuliselt mitte midagi, isegi sünnijärgsetele kodanikele lubama topeltkodakondsust, siis ma ei näe üldse, kuidas siin on täna koostöö võimalik,” märkis Paet.
Lisaks tõi Paet välja ka erimeelsused astmelise tulumaksu teemal ning Ühtse Venemaaga jätkuvalt kehtiva lepingu teema.
“Minu mõtte on ühesõnaga, et ma ei näe täna sisuliselt, kui vaadata poliitilist loogikat, kui uskuda nende erakondade seniseid põhihoiakuid ja põhilubadusi, kuidas see saab olla tõhusamalt toimiv, kui see, mis praegu õhtule saadetakse,” võttis Paet teema kokku.
Peaminister Taavi Rõivase juhitav Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja IRL-i koalitsioon on lagunenud ning sotsid ja IRL plaanivad uue valitsuse moodustada Keskerakonnaga, mille esimeheks sai laupäeval Jüri Ratas.


maintext:
Toiduliidu juht: Eesti sealihasektor rajutuultes
Juba pea kaks aastat Eesti seakasvatajaid laastanud sigade Aafrika katk on viinud selleni, et Eesti tootjad ei suuda enam varustada kohalikku tarbijat vajaliku koguse sealihaga, kirjutab Toiduliidu juht Sirje Potisepp.
Sealiha on eestlaste jaoks olulisel kohal toidulaual ning seda näitavad ka värskelt avaldatud eelmise aasta lihatarbimise numbrid. Sealiha tarbiti 2015. aastal inimese kohta 41,8 kg, mis on võrreldes 2014. aastaga 4,8 kg inimese kohta rohkem. Tegemist on märkimisväärse sealiha tarbimise kasvuga ning selle võib ühest küljest kirjutada eestlaste sealiha armastuse arvele.
Tänaseks on aga üle kahe aasta möödas sellest, kui Eestis diagnoositi esimene sigade Aafrika katku juhtum metssigadel. Peatselt saab ka poolteist aastat ajast, mil sama diagnoosi sai esimene kodusiga. See tähendab, et juba mitu aastat ei ole Eesti seakasvataja, kellel on tootmine veel alles, saanud müüa oma toodangut piiranguteta ja teenida selle eest hinda, mida see väärt oleks. Vähesed tarbijad saavad aru, mida tähendavad tsoneeringud ning mis mõju nad omavad. Lühidalt öeldes on tegemist kauplemis- ja käitlemispiirangutega sigadele ning sealihale.
Üheks piiranguks on värske liha ja elusloomade ekspordi keeld, samuti käitlemispiirangud. Nii tuleb tsoonist pärit sigu tappa eraldi päevadel, märgistada nende lihast tooteid eraldi ja töödelda liha vähemalt 80 kraadi juures. Kõike seda saadab suur bürokraatia ning veterinaarkulud.
Riik leiab, et punase ehk kolmanda tsooni piirangud ei keela seal sealiha tootmist ega muuda selle turustamist võimatuks. Muidugi mitte, kuid sellised piirangud on keerulised ja äärmiselt kulukad ning asetavad tootjad ebavõrdsesse konkurentsiolukorra.
Tõsi on, et kolmanda tsooni farmidest pärit liha on täiesti tavaline sealiha, läbinud ainult enne poelettidele jõudmist veelgi rangema kontrolli ega tohi riigipiiri ületada. Maaeluministeeriumi asekantsler Toomas Kevvai on öelnud, et patriootlik oleks osta liha, mis on III tsooni märgistusega.
Me ei saa panna rahalist koormust seakasvatajate toetamisel puhtast patriotismist ainult meie kodanike peale. Kodanikud on tublid ja söövad hea meelega sealiha. Riik peab siin samuti näitama üles patriotismi ja tulema appi, sest Eesti sealiha isevarustatuse tase ei võimalda meie inimestel enam süüa nii palju kohalikku sealiha, kui nad sooviksid. Eesti, kes on kogu aeg suutnud varustada oma riiki sealihaga, suudab seda täna teha vaid 80% ulatuses. Seakatkust tingitud piirangud aga jätkuvad ja isevarustatuse tase langeb edasi. Riigil tuleks kiiresti ja otsustavalt sekkuda, et päästa sektor hääbumisest.
Kui riik seab ettevõtjatele administratiivseid piiranguid, siis tuleb arvestada sellega, et need tekitavad kulutusi. Suurenenud kulud omakorda halvendavad tootjate konkurentsivõimet. Siin oodatakse riigilt rahalist tuge, et tulla toime kõigi nende kulutustega ja saada hüvitust piirangute tõttu realiseerimata jäänud toodangu eest. Seakasvatajad on oma karjades juba emiste arvu märkimisväärselt vähendanud ning lihatööstused on hakanud toormaterjali importima. Me suretame vaikselt ja märkamatult oma kodumaist sealihatootmist välja. See ei ole riigi poolt patriootlik tegu.
Mina isiklikult tahan Eesti sealiha süüa ja tean, et ka kõik eestlased eelistavad kodumaist toitu. Elementaarne oleks toetada Eesti seakasvatajaid samal määral kui toetatakse teistes Euroopa Liidu liikmesriikides. Tegemist peab olema riiklikult olulise teemaga − ainult nii saame tagada, et meie tarbija saab osta kodumaist sealiha ja seakasvatajad ei lõpeta oma tootmist.
Sirje Potisepp


maintext:
Autode registreerimistasu tuleb ilmselt juba järgmisel aastal
BNS
Foto: arhiiv
Uus loodav valitsusliit plaanib mootorsõidukite pealt ühekordset registreerimistasu küsima hakata juba järgmisel aastal, ilmselt jõustub muudatus suvekuudel.
ERR-i andmeil tuleb 2,5 eurot kilovati kohta seaduse jõustumisel maksta ühekordselt autot ostes, kui auto võimsus on kuni 130 kilovatti.
Võimsamate, üle 130-kilovatiste autode puhul oleks iga täiendav kilovatt maksustatud ilmselt 7,5 euroga. Üle 200-kilovatiste autode puhul maksaks üks kilovatt 17,5 eurot. Seadus peaks plaanide kohaselt jõustuma 2018. aastast.
Samas tuleb arvestada, et nende numbrite puhul on tegu esialgsete plaanidega ja need võivad ka muutuda.
Järgmiseks aastaks näeb Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica (IRL) moodustatava valitsuse detailne majandusprogramm sellest tasust ette 8 miljonit eurot tulu. Aastatel 2018, 2019 ja 2020 peaks sellest maksust laekuma 15 miljonit eurot.


maintext:
Tehtud! Koalitsioonilepe sai paika ja ministriportfellid jaotatud
Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakonna, sotsiaaldemokraatide ning Isamaa ja Res Publica Liidu esimehed jõudsid laupäeva hommikul koalitsioonileppe osas üksmeelele ning paika on pandud ka ministriportfellide jaotus, teatas rahvusringhäling veidi pärast kella 9 täna hommikul.
SDE meediajuht Heidi Ojamaa kinnitas ERRi portaalile, et päris öö läbi kõnelused ei kestnud, kuid hommikuks sai koalitsioon paika pandud ning ära otsustatud ka see, kellele ministriportfellid lähevad.
"Avalikuks me teeme need alles mõne aja pärast," ütles Ojamaa ja lisas, et see juhtub pärast asja arutamist kõigi erakondade juhatustes ja volikogudes ehk tänase päeva jooksul.
Keskerakonna volikogu koguneb istungile kell 11, IRLi ja sotside volikogu kell 12.


maintext:
Sven Sester: Reformierakonna maksumuudatuste kriitika osutus alusetuks
BNS
Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluva rahandusminister Sven Sesteri sõnul osutus uue koalitsiooni maksumuudatuste kohta tehtud Reformierakonna kriitika alusetuks.
"Reformi viimase nädala hirmujutt läks lõhki – nagu õhupall, mis nõela saab," kirjutas Sester sotsiaalmeedias. "Ei mingit ettevõtte tulumaksu. Vastupidi. Hakkame hoopis ettevõtetel dividendide pealt makstavat tulumaksu alandama regulaarsete maksete korral 20 protsendilt 14 protsendini."
"Ei mingit üksikisiku astmelist tulumaksu. Vastupidi. Kui töötaja saab paremat palka, siis ei pea teda karistama kõrgema tulumaksu protsendiga. Tähelepanu tuleb hoopis pöörata väikese sissetulekuga inimestele. On ebamoraalne neilt veel täiendavalt tulumaksu võtta," kirjutas Sester. "Ei mingit tööjõu maksukoormuse tõusu. Vastupidi. Tööjõu maksukoormus väheneb," märkis Sester.
"Ühelt poolt loobutakse sotsiaalmaksu langetusest ja teiselt poolt pea kahekordses määras vähendatakse tööjõumakse, tõstes madalamat ja keskmist palka saavatel inimestel maksuvaba miinimumi 500 euroni."
Endine rahandusminister, reformierakondlane Aivar Sõerd märkis aga sotsiaalmeedias, et võimuliidu maksumuudatustest tulenevad miinusmärgiga mõjud on tugevalt alahinnatud.


maintext:
Linnamäe sült ja Rannarootsi pasteet on parimate jõulutoodete hulgas
Toimetanud Kaire Reiljan
Foto: Liis Reiman Foto: Liis Reiman
Toidumessi Tallinn FoodFest 2016 külastajad valisid selle aasta parimate jõüulutoodete hulka Linnamäe Lihatööstuse lihase süldi ja Rannarootsi Lihatööstuse vasikapasteedi.
Parimate jõulutoodete konkursile esitas 25 ettevõtet kokku 52 lihatoodet, 22 pagaritoodet, 4 alkoholivaba hõõgveini ja 4 õlut. Nende hulgast valisid toidumessi külalised pimetesti käigus välja parimad.
Jõulutoode 2016 võitjad lihatoodete kategoorias:
Verivorst – Atria Eesti AS – Maks ja Moorits kanepi verivorst
Jõuluvorst – Atria Eesti AS – Maks ja Moorits peened pannivorstid
Verikäkk – Oskar LT AS – Oskari kahe peki verikäkk
Sült – Linnamäe Lihatööstus AS – Linnamäe lihane sült
Pasteet – Rannarootsi Lihatööstus AS – Vasikalihapasteet
Jõulupraad – Atria Eesti AS – Maks ja Moorits terijaki peekonipraad
Liha üllatustoode – Nõo Lihatööstus AS – Krõbekanaampsud
Jõulutoode 2016 võitjad pagaritoodete kategoorias:
Piparkook – LTT AS – Gille öko-piparkoogid
Jõululeib – Eesti Pagar AS – Puuviljaleib kirssidega
Keeks – Väike Ahi OÜ – Jõulukeeks
Pagari üllatustoode – Šeiker TÜ / Pai Pagar – Piparmündi-šokolaadirull peedibiskviidiga
Parim alkoholivaba hõõgvein – Altia Eesti AS – Blossa Alcoholfri Vinglögg
Parim jõuluõlu – A. Le Coq AS – Imperial Porter Kriek
Kõiki tooteid hinnati pimetesti põhimõttel ja järgnevate kriteeriumite alusel: lõhn, maitse, sisu või konsistents ning välimus. Hindajale esitati korraga kõik osalevad, samasse kategooriasse kuuluvad tooted ja paluti avaldada omapoolne arvamus hindamislehel. Kokku võttis jõulutoodete hindamisest osa 1941 messikülastajat.
Fotod ProExpo


maintext:
Alar Karis: et üldse valikuid teha, on vaja kõigepealt ideid
Riigikontrolör Alar Karis andis eile riigikogu esimehele Eiki Nestorile üle tänavuse Riigikontrolli aastaraporti, kus kokkuvõte riigi majanduse ja rahanduse väljavaadetest ning riigi varaga seotud probleemidest.
Läheme uuele aastale vastu olukorras, kus Eesti riigivõlg on kogu Euroopa Liidu kõige väiksem, raamatupidamine on korras, tööhõive on saavutamas maksimumi, tööjõu tootlikkus on aga tagasihoidlik ja võrreldes muu Euroopaga tasemel, kus see oli viis aastat tagasi. Oma värskeimas aastaaruandes on Eesti Pank märkinud, et Eesti majandus on teelahkmel ja majanduse sisuline kasvumootor – tootlikkus – on juba pikka aega paigal tammunud.
Eesti konvergents ehk oluliste majandusnäitajate ühtlustumine Euroopa Liiduga 2008–2015 (EL 28 = 100%) Eesti majanduskasv oli 2015. aastal pea poole kasinam Euroopa Liidu liikmesriikide keskmisega võrreldes ning kahanenud on ka Eesti ostujõud – keerulisema nimetusega sisemajanduse koguprodukt inimese kohta ostujõu standardi alusel –, mis näitab tinglikult riigi ja selle inimeste tulutaset, võrreldes teiste riikidega ja võttes arvesse hinnaerinevusi. Eesti majanduse ja riigi rahanduse lähiaastate väljavaated on varem prognoosituga võrreldes veidi halvenenud ja nii on tulevikus keeruline kasvatada riigitulusid soovitud tempos.
Surve riigi toimimisele ja ülalpidamiskuludele aga suureneb. Riigieelarve kasvab ka edaspidi, ent paindlikult kasutatavat vaba raha on jätkuvalt vähe. Ette broneeritud kulude osakaal suureneb tänavuselt 78%lt ligikaudu 80%ni aastaks 2020. Ehkki Riigikontroll ja Rahandusministeerium on fikseeritud kulude suurt osakaalu näinud probleemina aastaid, ei ole riigieelarve kasutamise paindlikkust suudetud suurendada.
Juba mõne aasta pärast võtab riigieelarve kuludest poole sotsiaal- ja tervishoiuvaldkond ning see jätab vähe võimalusi toetada riigi muude tegevusalade arengut. Rahandusministeeriumi prognoosi kohaselt on aastal 2020 kõigi ülejäänud riigi tegevusvaldkondade kulud suhtena SKPsse samal tasemel või väiksemad kui praegusel 2016. aastal. Riigi investeeringutest tehakse jätkuvalt suur osa Euroopa Liidu toetuste abil.
Riigijuhtidel on keeruline eirata vajadust vaadata põhjalikult üle väga paljud, kui mitte kõik riigi ülesanded ja kohustused oma inimeste ees ning püüda leida võimalusi neid järjest paremini ja tõhusamalt täita. Kui riigi ülesanded ja nende sisu on selge, alles siis selgub, kui palju ja milliseid inimesi meil nende ülesannete täitmiseks vaja on, kus vähem, aga kus ka rohkem. Ja kui palju selleks kõigeks raha on vaja.
Kui Eesti ettevõtted ei tee tuleviku kasvu toetavaid investeeringuid ja riik majanduskasvu soodustavaid reforme, siis võib meil ees seista olukord, kus aktuaalne ei ole mitte küsimus, kuidas majanduse arengut kiirendada, vaid see, kuidas olemasolevatki taset säilitada.
Eesti demograafiline väljavaade raskendab arengueesmärkide saavutamist veelgi ja lisab nõudlikkust riigivalitsejate suhtes, kes peavad tegutsema läbimõeldult ja edasiviivalt. Ja selleks peab olema värskeid ja toimivaid ideid.
Riik täidab oma ülesandeid elanike ees, kehtestades õigusakte ja kasutades vara. Riigi vara ei piirdu pelgalt riigikassasse laekuvate tuludega, mida valitsus Riigikogu loal Eesti elu edendamiseks tarvitab. Riigile kuulub ka näiteks miljardite eurode väärtuses maad ja metsa, tuhandeid hooneid, rajatisi, kümneid äriühinguid, sihtasutusi jms. Sellest, kui oskuslikult käib riik ümber oma varaga, on riigil rahas ning inimestel teenustes palju võita või kaotada.
Riigikogu ja valitsuse otsustest ning nende tegemise viisist sõltub, kas vara kasutatakse Eesti kestliku arengu toetamiseks parimal moel, vältides ebamõistlikke kulusid, saavutades seatud arengueesmärke ning suurendades ühiskonna kui terviku tulusid või mitte. Riigikontroll on oma töös näinud riigi varaga tõhusa ümberkäimise ja hästi ettevalmistatud otsuste kõrval ka seda, kuidas reforme algatatakse ja/või viiakse ellu ebapiisavale infole tuginedes, kiirustades või hoopis vajalike otsustega viivitades.
Tänavuses aastaülevaates ongi Riigikontroll keskendunud sellele, kuidas tõhustada riigi ülesannete täitmist ja riigi ülalpidamist puudutavate reformide ettevalmistamist ning elluviimist; kuidas parandada riigi varaga seotud otsuste tegemise kvaliteeti ja läbipaistvust ning kuidas kasutada riigi ja maksumaksja vara tõhusamalt ja tulusamalt.
Teiste teemade hulgas leiate ülevaate ja õppetunnid nüüdseks juba 15 aastat kestnud riigi kinnisvarareformist ning veelgi kauem käimas olnud maareformist. Analüüsitud on riigi äriühingute ja sihtasutuste majandamise korralduse probleeme ning arengut.
Aeg on andnud riigi juhtidele juba ammu märku, et kosmeetilistest muudatustest enam ei piisa. Elu ise sunnib meile peale põhimõttelisemad muudatused.
Loodan, et ka tänavusest ülevaatest saavad otsustajad tuge ja nõu, kuidas teha valikuid veelgi läbimõeldumalt. Et aga üldse valikuid teha, on vaja kõigepealt ideid.
Riigikontrolli aastaraporti täistekst: RVKS_2016_07.11.2016_LOPP


maintext:
Karilaid ei välista majandusministriks saamist
Kristjan Kosk
Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Tänane Postimees kirjutab, et Läänemaa keskerakondlaste juht Jaanus Karilaid võib saada majandusministriks.
Karilaid ütles Lääne Elule, et poliitikas ei saa midagi välistada. „See on pelgalt spekulatsioon. Ametipostide üle hakatakse mõtlema ja vaidlema alles nädala pärast,” teatas Karilaid.
„Minu jaoks on prioriteediks koalitsioonilepingu sisu, et sinna saaksid sisse punktid, millest on räägitud ligemale kümme aastat,” ütles Karilaid. Ta jätkas, et oluline on rääkida regionaalpoliitikast ehk kuidas turgutada elu väljaspool tõmbekeskusi.
„Tähtis on ka see, et saaks nüüd lõpuks ometi midagi kindlat ära teha, mida on valijatele lubatud,” jätkas Karilaid. „Nüüd on ainulaadne võimalus kolme erakonnaga (IRL, Keskerakond ja SDE) kokkuleppeid sõlmida ja tegutsema asuda.”
Küll aga leidis Karilaid, et kokkulepeteni jõudmine ei ole lihtne. „See on omaette poliitiline kunst,” ütles ta.


maintext:
Sisserändajate kvoot läheb esimest korda lõhki
Viimastel aastatel on Eesti olnud nõus aastas vastu võtma mitte rohkem sisserändajaid kui 0,1 protsenti Eesti alalistest elanikest. Tänavu on kvoot 1317, kuid politsei- ja piirivalveameti (PPA) kinnitusel on juba praegu selge, et see tuleb täis enne aasta lõppu, kirjutas Postimees.
Seni on probleem olnud hoopis see, et ei leidu piisavalt soovijaid ja tähtajalisi elamislube jääb kasutamata.
PPA hinnangul tuleks kaaluda, kas sellisel kujul on kvoot üleüldse jätkusuutlik ja vajalik, sest migratsioonipoliitika soosib pigem nende inimeste Eestisse tulekut, kes tahavad meie majandusse panustada.
Siseministeeriumi kodakondsus- ja rändepoliitika osakonna nõuniku Harry Kattai sõnul oli eelmise nädala lõpuks välja antud juba 1218 elamisluba.
Igal aastal asub Eestisse elama üle 6500 inimese, kes kvoodi alla ei käi. Neist pisut alla poole on Euroopa Liidu, Euroopa majanduspiirkonna või Šveitsi kodanikud, kes kasutavad vaba liikumise õigust. Samuti ei kuulu sisserände piirarvu alla Ameerika Ühendriikide ja Jaapani kodanikud ning välismaalased, kes kolivad abikaasa/lähisugulase juurde, tulevad Eestisse õppima või teadustööd tegema, tööle õppejõuna või on lõpetanud Eestis kõrgkooli. Ka rahvusvahelise kaitse taotlejad ei kuulu selle kvoodi alla.


maintext:
MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Seltsi juhatus kutsub kokku ühingu üldkogu
MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Seltsi juhatus kutsub kokku ühingu üldkogu 25. novembril 2016 algusega kell 15 aadressil Lihula mnt 10 (Haapsalu spordihoone kohvikus)
Päevakord:
1. Läänemaa Rannakalanduse Seltsi 2017. aasta halduskulude rakenduskava
arutelu ja kinnitamine. Halduskulude rakenduskava eelnõuga saad tutvuda ühingu koduleheküljel www.lrs.ee.
2. Läänemaa Rannakalanduse Seltsi 2016. aasta EMKF meetme „kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine” projektitoetuse vooru taotluste paremusjärjestuse arutelu ja kinnitamine.
3. Läänemaa Rannakalanduse Seltsi EMKF meetme „kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine” projektitoetuste 2017. aasta rakenduskava arutelu ja kinnitamine.
Ettepanek avada kõik strateegiateljed järgmise jaotuse alusel.
Kalasadamate ja lossimiskohtade uuendamine. Toetusvahendeid 202 941 €.
Kalandustoodete töötlemine ja otseturustamine. Toetusvahendeid 202 941 €.
Majandustegevuse mitmekesistamine. Toetusvahendeid 182 647 €.
Kalavarude taastootmine ja kudealade taastamine. Toetusvahendeid 20 294 €.
Kalanduse/merenduse traditsioonide edendamine. Sotsiaalse heaolu edendamine. Toetusvahendid 67 647 €.
4. Läänemaa Rannakalanduse Seltsi koostööprojektide rakenduskava arutelu ja kinnitamine. Koostööprojektide rakenduskava eelnõuga saab tutvuda ühingu koduleheküljel www.lrs.ee.
5. Muud küsimused.
Info ja registreerimine info@lrs.ee või telefonil 528 6024.
Ühingu juhatus


authors:
Lääne Elu
Ülle Kool
Tööinspektsiooni Nõustamisjurist

maintext:
Lugeja küsib, jurist vastab: kas tööandja saab nõuda, et töötaja puudujäägi kinni maksab?
Ülle Kool, Tööinspektsiooni nõustamisjurist
Lugeja küsib: Asusin restorani tööle. Tööpäeva lõpus peab ka kassat tegema ja tööandja on andnud juhised, et kui ilmneb, et kassas on puudujääk, peavad sel päeval kassas töötavad töötajad maksma puudujäägi kinni.
Olen paaril korral väiksemaid summasid oma jootrahast maksnud, kuid mulle tundub see ebaõiglasena.
Kas tööandjal on õigus nõuda, et töötajad oma rahast puudujäägid kinni maksavad?
Vastab Tööinspektsiooni nõustamisjurist Ülle Kool: Kassa puudujäägi kinnimaksmine on oma olemuselt kahju hüvitamine.
Töölepingu seaduse kohaselt vastutab töötaja tekitatud kahju eest, kui ta on selle tekitamises süüdi või kui poolte vahel on sõlmitud varalise vastutuse kokkulepe. Kokkuleppe puudumisel saame rääkida ainult süülisest vastutusest.
Töötaja vastutuse kindlakstegemisel tuleb lähtuda töösuhtele omasest hoolsuse määrast. Selle kindlakstegemisel tuleb arvestada nii tööandja tegevuse kui töötaja tööga seotud tavalisi riske, töötaja väljaõpet, ametialaseid teadmisi ja tema võimeid ning omadusi. Klienditeenindaja töös, kes lööb arveid kassase, tuleb näiteks arvestada, milline on kassasüsteem ja selle kasutamise reeglid, kas töötaja on saanud vastava väljaõppe, kas kassale pääseb ligi kolmandaid isikuid jne.
Kui on selge, millist hoolsust töötajalt oma tööl oodatakse, saab hinnata, kas töötaja on hoolsuskohustust rikkunud.
Kui töötaja on tööks vajalikku hoolsust järginud, siis ei ole ta ka töökohustuste rikkumises süüdi. Kui aga ei ole järginud, on tegemist süülise käitumisega ning vastavalt süü astmele – tahtlikult või hooletuse tõttu – tuleb töötajal töölepingu rikkumise tagajärjel tekkinud kahju tööandjale hüvitada.
Kahju hüvitamiseks tuleb tööandjal tuvastada, milline töötaja oma kohustusi rikkus. Kui kahju tekitaja(d) on tuvastatavad, tuleb tööandjal selgitada, kas kahju põhjustati tahtlikult või hooletusest. Hooletuse korral ei saa eeldada, et töötajal on kohustus hüvitada tekkinud kahju täies ulatuses. Sellisel juhul tuleb kahjuhüvitise suuruse määramisel arvestada nii töötaja tööülesandeid, talle antud juhiseid, töötingimusi, töö iseloomust tulenevaid riske, süü astet jms.
Kui töötaja leiab, et tööandja kahjunõue on põhjendamata ning tema ei ole oma töökohustusi rikkunud, on töötajal võimalik kahju hüvitamisest keelduda. Sellisel juhul saab tööandja nõuda kahju hüvitamist töövaidlusorgani kaudu (töövaidluskomisjon või kohus).
Kui aga tööandja soovib puudujääki töötasust kinni pidada, tuleb selleks saada töötaja nõusolek kas kirjalikus (paberkandjal) või kirjalikku taasesitamist võimaldavas (nt e-kiri) vormis. Töötaja nõusolek tasaarvestamiseks tuleb saada igaks juhtumiks eraldi.
Töölepingu seadus ei reguleeri jootrahaga seonduvat. Jootrahade osas peaksid töötajad teadma, et Maksu-ja Tolliamet käsitleb seda kui tulu, mille pealt tuleb maksta ka maksud. Kui töötaja saab jootraha sularahas, tuleb sellelt maksta tulumaks. Kui jootraha jäetakse pangakaardiga ning tööandja jaotab selle töötajate vahel ära, on tegemist töö eest saadava tuluga ning selle pealt tuleb tööandjal maksta ja kinni pidada maksud ja maksed. Ja ainult viimasel juhul saame rääkida sotsiaalsetest garantiidest (nt ravikindlustus jms) kuna sularahas jäetava jootraha pealt sotsiaalmaksu ei maksta.


maintext:
Rike jättis eile õhtul mitmed Haapsalu tänavad pimedaks
Kristjan Kosk
Mullu sai Haapsalu linn uue tänavavalgustuse. Foto: Arvo Tarmula
Eile õhtul kella 18 paiku kustus tänavavalgustus mitmes Haapsalu piirkonnas, muutes mitmed tänavad pimedaks.
„Alates Kiltsi tanklast ei põle tänavavalgustus ja suur tee ning väikesed tänavad on kõik pimedad. Väga ohtlik on liikuda,” kirjutas sotsiaalmeedias eile kella 18 paiku läbi Haapsalu sõitnud Ille Palusalu. Peale selle oli eile mardilaupäev, mil tänavail liikus palju lapsi.
Haapsalu linnahoolduse juht Alo Lõps selgitas, et tänavavalgustuse kustumise põhjustas tehniline rike. „Interneti side, mille kaudu valgustite juhtimine käib, kadus,” ütles ta. Lõps täpsustas, et pimedaks jäi Tallinna maantee Tamme tänavast kuni linnapiirini, suur osa suure trummi taga paikevaist tänavaist ja Kastani piirkond.
Lõps kinnitas, et linnahoolduse meeskond asus tänavalgustust käsitsi sisse lülitama kohe kui info mitte töötavatest lampidest nendeni jõudis. „Tänavad ei olnud pimedad kaua, maksimaalselt 20 minutit,” ütles ta.
Lõps tunnistas, et kuna tegemist on ikkagi elektroonikaga, siis on väiksed tõrked vältimatud.


title: Kõige rohkem lund on Hiiumaal

maintext:
Kõige rohkem lund on Hiiumaal
Toimetanud Urmas Lauri
Kaart: Riigi Ilmateenistus
Lund ja lörtsi sajab üle terve Eesti veel mitme päeva jagu. Ilm püsib talvine ja talvised püsivad ka teeolud. Kõige rohkem lund on praguseks tulnud Hiiumaal – 11 cm, Läänemaal on kõige paksem lumekiht Lääne-Nigulas – 9 cm.
Täna tuleb Edela-eestis sekka ka vihma ja võib olla jäidet. Puhub kirde – ja idatuul 6-12, rannikul puhanguti 18 ja ennelõunal kuni 20m/s. Pärastlõunal tuul järk-järgult nõrgeneb. Õhutemperatuur on saaartel 2 kuni +3 kraadi ja saartel kuni +6 kraadi.
Neljapäeva (3. novembri) ööks suundub madalrõhkkond Leedu kohale, päeval kaugeneb edasi Venemaale ja selle serva mööda algab külma sissetung. Vahete-vahel sajab lörtsi ja lund. Enamasti on sadu nõrk, kuid põhjakaarest saabuva külma õhumassi liikumisel üle võrdlemisi sooja Soome lahe areneb hoogsajupilvi lisaks ning Eesti põhjaservas on tiheda saju tõenäosus suur. Põhjakaare tuul on tugevam eelkõige saartel ja põhjarannikul, tänastel andmetel on puhanguid 15 m/s, öösel võib looderannikul kuni 20 m/s olla. Õhutemperatuur on öösel -2..-7, rannikul 0°C ümbruses, päeval -2..+2°C.
Reedel (4. novembri) madalrõhkkond eemaldub, aga selle äärmine lääneserv soosib meil kohatisi lume- ja lörtsihooge, saartel võib sekka ka vihma tulla. Põhjakaare tuul öösel nõrgeneb ja päeval vaibub. Õhutemperatuur on öösel -3..-8°C, päeval 0..-3°C, rannikul kuni +2°C.
Laupäeva (5. novembri) öö on väheaktiivses rõhuväljas suurema sajuta ja rahulik. Õhutemperatuur on -4..-9, sisemaal langeb mõnel pool paar-kolm kraadi alla -10°C, rannikul on kuni +2°C. Päeval jõuab Taani kohale uus madalrõhkkond ja laieneb üle Läänemere. Tihedam sadu veel meile ei jõua, kuid tuul pöördub idakaarde ja tugevneb, õhtul on puhanguid 15, Liivi lahe ümbruses kuni 18 m/s. Õhutemperatuur on 0..-3, saarte rannikul kuni +4°C.
Pühapäeval (6. novembril) liigub madalrõhkkond Läänemere õhuruumi ja selle serv laieneb jõulisemalt üle Eesti. Lörtsi- ja lumesadu laieneb üle vabariigi. On tuisuoht! Idatuul tugevneb veelgi, puhanguid on 15, saartel kuni 20 m/s, õhtu poole pöördub tuul kirdesse ja on ikka tugev. Õhutemperatuur on öö hakul -1..-6, rannikul 0°C lähedal, pärast keskööd õhutemperatuur tõuseb, päeval -3..+2°C.
Uue nädala prognoospilt on vastuoluline – sõltuvalt madalrõhkkonna edasisest teekonnast ilm jääb kas talviseks või jõuab meile soojem õhumass.
Kui esmaspäeval (7. novembril) kulgeb madalrõhkkonna trajektoor Eestist lõuna poolt mööda, siis jääme külmemasse õhumassi. Sel juhul nii esmaspäeval kui teisipäeval (8.11.) sajab meil vahete-vahel lund ja lörtsi. Puhub tugev kirdetuul. Õhutemperatuur on öösiti -2..-7, rannikul 0°C lähedal, päeval -4..+1°C.
Kui madalrõhkkond piki Läänemerd põhja poole suundub, siis kandub selle idaserva mööda lõunavoolus meile soojem õhumass ning sadu läheb üle vihmaks. Õhutemperatuur tõuseb ja on öösiti 0°C lähedal või pisut ülegi, päeval tõuseb aga kõikjal plusspoolele.
Järgnevatel päevadel täpsustame prognoosi vastavalt madalrõhkkonna tõenäolisemale prognoostrajektoorile.