description: * Kolemaja omanik kaalub pagulaskeskust * Noor naine vahistati kohtusaalis * Piret Rauk VAT Teatri uue lavastuse peaosas * Koolipoisi soov tõi tervele klassile üllatuse politseijuhilt! Print PDF

title: Homses, 29. septembri Saarte Hääles!


description: Lääne-Saare vallavalitsus kuulutab vallavolikogu 24.03.2015 nr 22 “Mittetulundusliku tegevuse toetuse taotlemise, määramise ja kasutamise kord” alusel välja Lääne-Saare valla MTÜ-de tegevustoetuse 2016. aasta teise taotlusvooru. Taotluste esitamise tähtaeg on 15. […]

title: MTÜ TEGEVUSTOETUSTE 2016. AASTA TEINE TAOTLUSVOOR

maintext:
Lääne-Saare vallavalitsus kuulutab vallavolikogu 24.03.2015 nr 22 “Mittetulundusliku tegevuse toetuse taotlemise, määramise ja kasutamise kord” alusel välja Lääne-Saare valla MTÜ-de tegevustoetuse 2016. aasta teise taotlusvooru.
Taotluste esitamise tähtaeg on 15. oktoober 2016. Määrus, taotlus ja lisad on kättesaadavad kodulehel www.laanesaare.ee -> KÜLAELU -> Info külavanematele.
Taotlus esitatakse vastavalt määrusele Lääne-Saare vallavalitsusele 15. oktoobriks kella 17-ks, kas digitaalselt allkirjastatuna e-posti aadressil vald@laanesaare.ee või postiga aadressil: Marientali tee 27, Kuressaare linn, Saare maakond 93820.
Lisainfo:
Merike Lipu
infotöötaja
tel: 53 457 553/45 20 475
merike.lipu@laanesaare.ee

fasttext_language: et


description: … selle jalg tatsub. Tühi kott ei seisa püsti. Söömine on ainus töö, mis toidab. Söögi ja söömisega seotud vanasõnu, kõnekäände ja muid ütlemisi leidub eesti keeles palju. Arusaadav – […]

title: JUHTKIRI: Kelle suu matsub…

maintext:
… selle jalg tatsub. Tühi kott ei seisa püsti. Söömine on ainus töö, mis toidab.
Söögi ja söömisega seotud vanasõnu, kõnekäände ja muid ütlemisi leidub eesti keeles palju. Arusaadav – toidu tähtsust on raske üle hinnata.
Aina enam on meie seas neid, kes panevad rõhku sellele, et toit oleks tervislik ja eestimaine. Veel parem, kui lausa kohalik. Kodusaare lähedalt püütud kala, mis pannile pannakse, on ikka midagi muud kui kaugetest vetest toodu. Koduaia õun mekib teisiti kui tuhandete kilomeetrite kauguselt toodud vahaja korraga kaetud ubin. Sõna “kohalik” toidu puhul tähendab meist paljude jaoks värskust ja head kvaliteeti.
Kodumaise toidu väärtustamiseks kuulutati pühapäeval Muhus Koguvas välja Eesti toidu kuu, kus maitsvaimaks sadamatoiduks Kuressaare ametikooli kokaõpilaste kalapada lestaga. Küllap pakub maitseelamusi ja rohkelt uudistamist kogu käesoleva nädala kestev Saaremaa toidufestival, mille kirjusse kavasse kuulub ka Saarte Hääle koduleivakonkurss.


description: “Paraku müüb seks paremini, kui mure oma laste tuleviku pärast,” teatas EKRE Saaremaa piirkonna juht Maria Kaljuste oma Facebooki seinal. Nimelt otsib Kaljuste “isamaalistel põhjustel naisinimest, kes oleks valmis osalema […]

title: EKRE juht otsib FB-s tissimodelli

maintext:
“Paraku müüb seks paremini, kui mure oma laste tuleviku pärast,” teatas EKRE Saaremaa piirkonna juht Maria Kaljuste oma Facebooki seinal.
Nimelt otsib Kaljuste “isamaalistel põhjustel naisinimest, kes oleks valmis osalema fotosessioonil palja rinnaga (üks pilt, nägu ei näe)”. “Ma ise ei sobi kahjuks, kuna olen nendega oma neli last üles kasvatanud ja kaubanduslik välimus on kannatada saanud,” teatas Maria Kaljuste.


description: Eile Saaremaa aasta põllumehe tiitli pälvinud Rautsi talu peremehe Aarne Põri sõnul ei ole see tunnustus üksnes talle, vaid kogu põllumeeste seltskonnale. Samuti näitab see, et talupidamisel tehtud valikud pole […]

title: JUHTKIRI: Hingelt põllumees

maintext:
Eile Saaremaa aasta põllumehe tiitli pälvinud Rautsi talu peremehe Aarne Põri sõnul ei ole see tunnustus üksnes talle, vaid kogu põllumeeste seltskonnale. Samuti näitab see, et talupidamisel tehtud valikud pole valed olnud.
Meie tänases persooniloos on Põri iseloomustatud kui õnnelikku põllumeest. Mees ise ütleb, et kui saaks ajas tagasi minna, oleks ta ikka põllumees. Vaatamata sellele, et põllumehe amet ei ole kergete killast.
Maatööd tõeliselt armastamata on seda ametit raske pidada. Teine asi, kui oskaks ennustada, kas kevad tuleb külm või mahe, kallab suvel vihma või peab nädalate viisi põuda. Ning kui teaks ette, milliseks kujuneb saagi eest makstav hind.
On neid, kes kord talupidamistuhinas põllumeesteks hakanud, aga mõne aja pärast käed üles tõstnud ja loobunud. Õnneks on ka neid, kes jäänud, sest oma elu teisiti kui põllumehena nad ette ei kujuta.


description: Leedu lennuettevõte Transaviabaltika on oma kolmekuise lennuperioodi jooksul vedanud suursaarte ja mandri vahet juba 5411 reisijat. Ettevõtte teatel on kaks esimest täispikka lennukuud suursaarte ja mandri vahel innustanud eestlasi siseriiklikku […]

title: Transaviabaltikaga on saarte ja mandri vahel lennanud üle 5000 reisija

maintext:
Leedu lennuettevõte Transaviabaltika on oma kolmekuise lennuperioodi jooksul vedanud suursaarte ja mandri vahet juba 5411 reisijat.
Ettevõtte teatel on kaks esimest täispikka lennukuud suursaarte ja mandri vahel innustanud eestlasi siseriiklikku lennuühendust kasutama. Nii oli augusti lendudel juulikuuga võrreldes 72 lendajat rohkem, teatas ettevõte.”Kui me vaatame nüüd täpsemale lennustatistikale otsa, siis võime konstateerida, et esimesed kaks lennukuud on läinud hästi. Reisijad on meid soojalt vastu võtnud ja lendajate arv on näiteks augustikuus olnud juuliga võrreldes ka väikeses kasvutrendis,” ütles Transavibaltika Eesti esindaja Rene Must. “August tõi endaga meie pardale juba 72 lendajat rohkem kui juulikuus ja selle üle saab ainult rõõmustada.”
Augustis lendas suursaartelt mandrile ja vastupidi 2374 inimest, sellele eelneval kuul oli lendajaid kokku 2302. Juunis, kui lennud 20. juunil taastusid, oli lendajaid vastavalt 735. Kuressaare suunal oli augustikuu keskmiseks lennutäituvuseks 63 protsenti, Kärdla lendude täituvus jäi 45 protsendi juurde. “Reisijate arvust veelgi täpsemalt rääkides oli augustikuine lendajate arv Tallinn-Kuressaare-Tallinna suunal 1325 ja Tallinn-Kärdla-Tallinna suunal vastavalt 1049 reisijat,” selgitas Must. Lisaks regulaarlendudele tellis augustikuus Hiiu maavalitsus igaks reedeks ja pühapäevaks ka lisareise, et pakkuda reisijatele enamaid lennuaegu.
Taastunud lennuühenduse esimene lend Tallinnast Kärdlasse startis 20. juuni varahommikul kell 7 ja Tallinnast Kuressaarde sama päeva hommikul kell 8.35. Kokku on ajavahemikus 20. juunist 31. augustini tehtud 144 lendu Tallinn-Kärdla-Tallinna liinil ja 130 lendu Tallinn-Kuressaare-Tallinna liinil.
Transaviabaltika on Leedu lennuettevõte, mis tunnistati riigihankel edukaks. Firma pakub maavalitsustega tehtud lepingute alusel lende Kuressaarde ning Kärdlasse.


description: Tänases lehes kirjutame sotsiaalnõunikust, kes vormistas toimetulekutoetusi inimestele, olgugi et need seda ise taotlenud ei olnud. Paraku ei ole selline juhtum sugugi harukordne – viimaste aastate jooksul on ka meie […]

title: Võõras raha ja omakasu

maintext:
Tänases lehes kirjutame sotsiaalnõunikust, kes vormistas toimetulekutoetusi inimestele, olgugi et need seda ise taotlenud ei olnud.
Paraku ei ole selline juhtum sugugi harukordne – viimaste aastate jooksul on ka meie maakonnas aeg-ajalt päevavalgele tulnud lugusid, kus omavalitsuse palgal olev töötaja võõrast raha või vara enda omaks peab.
Inimesi on erinevaid. Nii leidub paraku ka neid, kes soodsat võimalust nähes ei suuda seda kasutamata jätta.
Olgu tema tegu siis ebaeetiline või lausa seadusevastane. Ahvatlus pigistada oma ametikohast välja rohkem on liiga suur.
Ebaausad teod kipuvad aga lõpuks ikka päevavalgele tulema, seda eriti väikeses kohas, kus kõik kõiki tunnevad.


description: 24. septembril oli Mihkli talumuuseumi õu Vikil siginat-saginat täis, sest toimus iga-aastane mihklilaat. Juba viiendat aastat sai koostöös keskkonnaametiga teoks ka väliseminar, mille teema oli seekord “Oma ürgne ja ehe”. […]

title: Mihklilaat tõi talumuuseumi õuele sadu külastajaid

maintext:
24. septembril oli Mihkli talumuuseumi õu Vikil siginat-saginat täis, sest toimus iga-aastane mihklilaat. Juba viiendat aastat sai koostöös keskkonnaametiga teoks ka väliseminar, mille teema oli seekord “Oma ürgne ja ehe”.
Tänavune mihklilaat purustas külastajaterekordi, kunagi varem pole Mihkli talumuuseumi laadal käinud sedavõrd palju rahvast. Kella kümnest alanud laadalt käis läbi vähemalt 700 inimest ning parklana tuli kasutusele võtta ka talu kõrval asuv kiigeplats.
Laadalt võis osta aia- ja põllusaaduseid, aga ka käsitööd ja värsket talukaupa kohalikelt tootjatelt. Talutoas oli avatud kohvik, mille tarvis olid head ja paremat valmistanud Kihelkonna kooli kokad. Eriliseks müügihitiks osutusid suus sulavad kodused pirukad, mida nii mõnigi laadaline kohe rohkem kaasa ostis. Kohviku tulu läks Kihelkonna koolile.
Laadamelu lõid lõbusad laadamängud ning muusikaliste vahepaladega esinesid Ursula Jakobson, Maris Süld ja Kihelkonna kooli õpilased. Heategevuslikus loteriis õnnekatsumisega oli võimalik toetada Mihkli talumuuseumi.
Tänu Eesti ornitoloogiaühingule sai laadal Margus Otsa juhendamisel õppida lindude pesakaste meisterdama. Töötuba osutus vägagi populaarseks, nii et meistrimeeste agar toksimine kõlas päris kaugele. Valmis pesakasti võisid kõik meisterdajad koju viia.
Väliseminaril “Oma ürgne ja ehe” kõneles Ingrid Bender Eesti taimekasvatuse instituudist vanadest tuntud köögiviljasortidest ja sigurist. Annika Michelson MTÜ-st Maadjas rääkis ürgtulnukatest ning maaküülikust ja maakanast. Anneli Banner Eesti Vabaõhumuuseumist tutvustas aga daaliaid ja teisi külmaõrnaid püsililli.
Anna-Liisa Õispuu,
Saaremaa muuseumi kultuurharidustöö osakonna juhataja


description: * Aste kolemaja ohustab lapsi * Orissaare valijamees selgus liisuheitmise teel * Pöide kirikus katsetati nanotehnoloogiat * Saaremaa ja Muhu kokk asuvad tippklassi püüdma! Print PDF

title: Homses, 9. septembri Saarte Hääles!


description: Koit Kelder teatas Pöide volikogu eilsel istungil, et see oli tal viimane istung volikogu liikmena. “Need ei ole minu võitlused, mida võidelda,” põhjendas lahkumisavalduse esitamist Kelder, kes on ülejäänud volikoguga […]

title: Koit Kelder lahkub volikogust

maintext:
Koit Kelder teatas Pöide volikogu eilsel istungil, et see oli tal viimane istung volikogu liikmena.
“Need ei ole minu võitlused, mida võidelda,” põhjendas lahkumisavalduse esitamist Kelder, kes on ülejäänud volikoguga eri meelt valdade ühinemise osas. Kelderit asendab Ain Koppel. Pöide vallavolikogu valis eilsel koosolekul oma esindajaks presidendi valimiskogusse volikogu esimehe Marina Treima.
Treima oli ainus valijamehe kohale pakutud kandidaat. Salajasel hääletusel andsid kaheksast istungil osalenud volinikust kõik oma hääle Treima poolt.
Pärast valimist soovis Treima teada, millised on volinike eelistused presidendikandidaatide osas.
Priit Lulla leidis, et president peaks olema inimene, kes seisab hea selle eest, et kaubavahetus Venemaaga taastuks, suhted naaberriikidega oleksid korras ega oleks vaenu õhutamist.
Oma eelistusest rääkides kinnitas Treima, et Reformierakonna kandidaadi poolt ta häält ei anna. “See, millises olukorras on meie maaelu ja kogu regionaalpoliitika, on pikaajalisema poliitika tulemus ning selle poliitika eestvedaja on palju aastaid olnud Reformierakond,” põhjendas Treima. “Seepärast oleks hea, kui tuleks uusi tuuli, sest me vajame muutust.”
Treima leidis, et Eesti on paljuski väga edukas ning leidnud oma kiire arengu tõttu muu maailma silmis tunnustust. “Samas ei ole see areng olnud tasakaalukas, sest meie oma inimeste, maainimeste rahulolematus on praegu väga suur,” tõdes Marina Treima.


description: Sihtasutus Eesti Rahvuskultuuri Fond võtab 17. oktoobrini vastu taotlusi järgmise aasta stipendiumideks ja kultuuriprojektide finantseerimiseks. SA Eesti Rahvuskultuuri Fond toetab üksikisikuid stipendiumidega õppe- ja teadustööks ning loominguliseks ja sporditegevuseks ning […]

title: ÜLESKUTSE: Rahvuskultuuri fond ootab stipendiumitaotlusi

maintext:
Sihtasutus Eesti Rahvuskultuuri Fond võtab 17. oktoobrini vastu taotlusi järgmise aasta stipendiumideks ja kultuuriprojektide finantseerimiseks. SA Eesti Rahvuskultuuri Fond toetab üksikisikuid stipendiumidega õppe- ja teadustööks ning loominguliseks ja sporditegevuseks ning organisatsioone toetustega eesti rahvuskultuuri arendamise, säilitamise ja edasikandmise seisukohalt oluliste projektide algatamiseks ja finantseerimiseks.
Esimest korda osaleb jagamisel kaks allfondi. Leida Rammo Linnateatri fondi algatas Leida Rammo mullu 20. oktoobril eesmärgiga toetada Tallinna Linnateatrit ja tunnustada teatri loomingulist kollektiivi. Fondi stipendiumid on mõeldud teatri kollektiivile loominguliseks tegevuseks ja enesetäiendamiseks. Konkursi fondi stipendiumidele korraldavad Tallinna Linnateatri juhtkond ja loomenõukogu.
Kogukonna fondi algatas Siim Kallas tänavu 16. aprillil eesmärgiga toetada kodanikualgatuslikke kogukondi Eestis kohaliku elu edendamisel. Toetusi ja stipendiume eraldatakse fondist kord aastas, et toetada tegevusi, mis aitavad tugevdada kogukonna-sisest suhtlemist ja ühiseid ettevõtmisi, uute inimeste kaasahaaramist kogukonna tegevustesse, kogukonnas vajalike ja ühiselt korraldatavate teenuste või muude ettevõtmiste käivitamist, koostöö ülesehitamist kohaliku omavalitsuse ja ümbruskonna kogukondadega.
Jagamise info, allfondide nimekirja ja taotluse ankeedid leiate SA Eesti Rahvuskultuuri Fond koduleheküljel www.erkf.ee.
Taotluste vastuvõtt lõpeb esmaspäeval, 17. oktoobril kell 16.
Taotlused saab esitada sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond aadressil: A. Weizenbergi 20A-13 (III korrus), 10150 Tallinn. Telefon 60 13 428.


description: Kuressaare haiglas toimus sarnaselt kogu Eestile tunniajane hoiatusstreik, et juhtida tähelepanu terivshoiusüsteemi rahavajadusele. Fotod Raul Vinni  Print PDF

title: UUS! Haiglas toimus streik (FOTOD)


description: * Põleng hävitas Muhus suure pere kodu * Ruhnu plaanitakse suurt päikeseparki * Triigi kontserdimaja on valmis * Selgusid koduleivakonkursi tulemused! Print PDF

title: Homses, 10. septembri Saarte Hääles!


description: Kuressaare linnavalitsus kavatseb ajutiselt muuta Pihtla tee ja Talve tänava ristmiku liikluskorraldust, märgistades sealse teekatte ja rajades lastele ülekäiguraja. Alles pühapäeval juhtus sealsel ristmikul autoõnnetus, kui pargi poolt ristimikule sõitnud […]

title: Avarii paneb ohtlikku ristmikku korrastama

maintext:
Kuressaare linnavalitsus kavatseb ajutiselt muuta Pihtla tee ja Talve tänava ristmiku liikluskorraldust, märgistades sealse teekatte ja rajades lastele ülekäiguraja.
Alles pühapäeval juhtus sealsel ristmikul autoõnnetus, kui pargi poolt ristimikule sõitnud auto põrutas sisse liinibussile.
Saarte Häälele teadaolevalt oli auto roolis mitte-kuressaarlane, kes selle ristmiku eripäradega kursis ei ole. Lisaks sellele, et ristmikul puudub teemärgistus, tuleb seal parempöörde tegemiseks sõita teede ristumisala paremasse serva, mis jääb tee teljest ebaloomulikult kaugele.
Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse juht Matis Sikk ütles, et linna liikluskomisjonis oli viimati juttu sinna ristmikule ülekäiguraja taotlemisest.
“Mure oli selles, kuidas Kuressaare gümnaasiumisse minevad lapsed üle sõidutee saaksid,” märkis Sikk. Komisjon oli siis ülekäiguraja tegemise siiski edasi lükanud, kuna järgmisel aastal peaks teoks saama Raudtee tänava pikendus ja siis ehitatakse Pihtla-Talve ristil välja ringristmik.
Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu vahendas abilinnapea Mart Mäekeri sõnu, et see ristmik on linnavalitsuses kõne all olnud pikalt. “Variante on kolm, kuid nähtavasti jääme ajutise variandi juurde, sest pikemas perspektiivis on lahenduseks ringristmiku rajamine,” ütles Mäeker. Täpsustuseks lisati, et tegu on teekatte märgistusega ning õpilased saavad siiski ka ülekäiguraja.


description: Fotod: Maanus Masing Print PDF

title: Mai Takkis ja Urmas Raik saadeti pidulikult Saaremaa tarbijate ühistusse


description: ETV sarja “Meie inimesed” esmaspäevane saade portreteerib saarlast Tom Rüütlit. “Igal suvel kogunevad sajad langevarjurid Parasummerile argielu hallust ära hüppama. Tom sõidab sinna oma üheksandat hüpet tegema,” on kirjas tuleva […]

title: “Meie inimesed” tutvustab Tom Rüütlit

maintext:
ETV sarja “Meie inimesed” esmaspäevane saade portreteerib saarlast Tom Rüütlit.
“Igal suvel kogunevad sajad langevarjurid Parasummerile argielu hallust ära hüppama. Tom sõidab sinna oma üheksandat hüpet tegema,” on kirjas tuleva esmaspäeva õhtul kell 20.35 eetrisse mineva saate tutvustuses. “Tema elus on langevarjuhüpe üks pisemaid väljakutseid, sest kõik oma toimingud peab ta tegema ilma käte abita.”
“Langevarjuhüpe on selle saate puhul finiš,” ütles Tom Saarte Häälele. “Räägin selles saates oma elust: kuidas ma toimetan ja hakkama saan või siis ei saa, kus ja miks ma töötan.”
Tom avaldas lootust, et saade on vaatajate jaoks silmi avav. “Võib-olla need inimesed, kes on mugavustsooni jäänud, julgevad ehk sellest välja tulla.”
Miks just tema portreteeritavaks valiti, Tom ei tea. “Saate toimetaja küsis, kas olen nõus, ja mina vastasin, et muidugi,” lausus Tom. Ta ise on vaadanud enamikku selle sarja saadetest. “Kõik ei pruugi ehk mõista, miks kõlavad saate algul need kaks sõna “elu kiuste”, aga samas elu kiuste saavad inimesed hakkama ja tegutsevad.”
Milline saade välja kukkus, Tom ei tea – seda näeb temagi esmaspäeva õhtul. Saate materjal võeti üles juulis kolme päeva jooksul.
Tom Rüütel töötab töötukassas kogemusnõustajana ja kliente on tal iga päev seitse kuni üheksa. “Minu töö on inimestele mitte niivõrd nõu anda kui toeks olla,” märkis ta. Tom tõdes, et nende inimeste seas, kes on tulnud oma töövõimet hindama, leidub igasuguseid inimesi – nii neid, kes võtavad seda kui paratamatust, aga ka neid, kes on valmis ja motiveeritud tööle asuma.
“See, et inimesed saaksid tööle, on üks tööreformi mõte,” ütles ta.
“Teine, tähtsam mõte on see, et inimesed aktiviseeruksid, ning kui nad seda teevad, on kohalikel omavalitsustel põhjust ka teenuseid välja arendada, sest nõudlust tuleb aina juurde.”
Saate režissöör on Märten Vaher, autor-toimetaja Mari Tamm, produtsent Hannela Lippus.


description: Et säilitada Audi keskuse esine veeala ja purskkaev linna peatänava ääres ja vabastada firma selle hooldamise kulutustest, teeb Kuressaare linnavalitsus ettepaneku anda tasuta osa purskkaevu alusest maast linnale. Abilinnapea Mart […]

title: Linn küsib Audi keskuse purskkaevu endale

maintext:
Et säilitada Audi keskuse esine veeala ja purskkaev linna peatänava ääres ja vabastada firma selle hooldamise kulutustest, teeb Kuressaare linnavalitsus ettepaneku anda tasuta osa purskkaevu alusest maast linnale.
Abilinnapea Mart Mäeker teatas Audi keskuse omanikfirmale Reval Auto Esindused OÜ-le, et linn soovib tasuta omandada ca 135 m² maad Tallinna tn 61A kinnistust. Mäekeri sõnul on firma ise avaldanud arvamust, et tiik võiks olla linna omandis, sest selle korrashoid nõuab raha ja on ettevõttele koormav.
Purskkaevu teenindamiseks tehakse Mäekeri selgitusel eraldi kinnistu, mille korrashoiu eest kannab hoolt linnavalitsus.
Audi keskus soovis tiigi asemele parkla teha, kuid linnavalitsus keeldus kevadel projekteerimistingimuste väljastamisest, sest linnavalitsus ja elanikud soovivad, et tiik säiliks.


title: Saaremaa Stonehenge

maintext:
Soela väina kandis vana merekaubatee, viikingite veetee, soola- ja rauatee ääres (mis ühendas muide ka Põhja-Euroopat Kesk-Aasia ja Siiditeega) on kiviaegset observatooriumi, ilmselt muistset matusepaika, püha allikat ja muinassadamat hõlmav ainulaadne pühapaik, millest avalikkus ei tea midagi. Selle vanus võib küündida aastatuhandetesse.
Kiviaegne observatoorium
Kaugel kiviajal püstitati kogu Euroopas, eriti just mereäärsetel aladel kivistruktuure ja megaliite. Loogiliselt võttes ei saanud need ju ka Eestis puududa, kuivõrd kuulume ühtsesse jääajajärgsesse Põhja-Euroopa kultuuriruumi, mis moodustus Briti saartest Uuraliteni.
Meie otsesed esivanemad saabusid siiamaile taganeva jää järel tulles ca 10 000 aastat tagasi. Vaid veidi varem olid paika asetunud jää poolt kaasa toodud rändrahnud – kohalikud kivid ja inimesed on seega pea ühevanused.
Kas selle maa kivid on kuidagiviisi kehvemad, et neist ei anna vastavaid kivistruktuure moodustada – et tähele panna aja ja tähtede kulgu, täpsustada aastaaegade vaheldumist? Mis põhjust on oletada, et meie esivanemad olid kuidagiviisi alaarenenumad kui saatusekaaslased läänes ja idas? Seda põhjust ei ole olemas.
Pööripäeva päike
Observatoorium (ld observare ‘vaatlema’) tähendab paika, kus tehakse astronoomilisi ja ka loodusvaatlusi (jääolud, lainekõrgus, tuulesuund merel…). Saaremaise võimaliku observatooriumi vaatlussektor avaneb põhjakaarde, algselt merele, mis praegu asub keskmest ca 1 km kaugusel. Keskus paikneb ligi kolmel hektaril, kui arvestada aga ka võimalikku muinassadamat ja üht-teist muudki ülimalt intrigeerivat, hõlmab kogu kompleks ruutkilomeetreid.
Põhiasimuudid (põhi-lõuna, ida-lääs) on paika pandud kiviridade ja kiviringide abil, sh suvise pööripäeva aegne päikeseloojang ja talvise pööripäeva päikesetõus. Suvise/talvise pööripäeva päikesetõusu ja
-loojangu suunad ongi müütilises kontekstis kõige tähtsamad, nende järgi on orienteeritud kõik kuulsad päikesepühamud – Egiptuse templid, Stonehenge Inglismaal, New Grange Iirimaal, Machu Picchu Lõuna-Ameerikas.
Egiptuses tervitas tõusvat päikest vaarao, loojuva päikese saatis pidulikult ära vaarao õde/abikaasa (saaremaisele vaaraole viitab kroonik Henrik). Inkade päikesepojad kogunesid rongkäigus väikesele platvormile, et saada osa loojangurituaalist. Midagi sarnast võis toimuda Saaremaal: küla poolt madala kivireaga ääristatud teed pidi võidi tulla jaaniõhtul pidulikus protsessioonis merekaldale päikest ära saatma.
Päike loojus võimalik et täpselt üht konkreetset kivirida pidi, peatudes hetkeks viimase suure kivi otsas taeva, maa ja mere piiril, tekitades kivi ümber kiirteoreooli. Ühtlasi hakati kohe ootama tõusvat päikest, tantsivat päikest – kogu Euroopas teati, et päike tantsib tõustes, eriti jaanipäeva- ja jõuluhommikul.
Keskset kivi [tõenäoliselt päevapööramiskivi, mille külge seotakse kiiri pidi sümboolselt kinni pööripäevapäike – et ta n-ö üle piiri ei läheks, mis ähvardaks kaosega (vrd Intihuatana Machu Picchus)] on vähemalt kaks korda üritatud tulega purustada. Enamjagu megaliite näib aga olevat lihtsalt külili lükatud, võimalik, et ka ideoloogilistel põhjustel – kui, siis on selle hävitustööga igatahes kõvasti vaeva nähtud.
Tervendav vägi
Selle muinasobservatooriumi puhul võib olla ühtlasi tegu ka tervenduskompleksiga. Teatud kivi(ringi)del on tundlike inimeste kinnitusel selgesti tunnetatav tervistav mõju. Kivistruktuur kui ühenduslüli mikro- ja makrokosmose vahel, saavutamaks kooskõla kõiksusega?
Taevatähtede ja pööripäevapäikese tõusu-loojangupunktide ning kuuliikumise järgi orienteeritud kiviringid ja üksikud suured kivid võivad kujutada endast taevapildi koopiat, n-ö maatriksit, mis, sattudes kindlal aastaajal / kuupäeval / kellaajal koherentsi kosmilise kvant- resp. infoväljaga, avab hetkeks n-ö värava.
Võimalik, et kiviridade abil saab lisaks teatud tähtpäevadele jmt määrata ära need hetked, mil see maatriks töötab kõige tõhusamalt – et tagada korrastava ja tasakaalustava kosmilise energia voog kogukonna jaoks elulistel eesmärkidel: tervendamine, viljakus, kogukonna sidusus. Inimeste heakäekäigu nimel oli eluliselt vajalik teada täpset aega rituaalide läbiviimiseks.
Kuivõrd need kivistruktuurid asusid algselt mere kaldal, hilisemal karjamaal, ja huumuskiht praktiliselt puudub, on nad jäänud maaparandusest puutumata. Praeguseks on eraalgatuslikult õnnestunud võsast ja metsatihnikust välja puhastada vähemalt kuus kiviringi ja mitmeid kiviridasid, mis koosnevad eri värvi (hallid, punakad, mustad) ja eri suuruses (meeter-poolteisest kuni saunakõrgusteni) kividest, aga samuti üksikuid suuri kive, mil näib olevat omaette kultuslik tähendus; lisaks ka endise, võimalik et tervendava allika asukoht.
Mis tuleks kõigepealt ära teha?
Nüüd on kõige tähtsam ja kiireloomulisem töö viia läbi põhjalikud mõõdistused. Koostada kompleksi täpne plaan (mõõtkava + samakõrgusjooned) ja kaar-distik, panna paika kivistruktuuride endisaegne täpne asend mere kaldal, mis võimaldaks määratleda nende asutamisaega – s.o muistne rannajoon neist aegadest, kui need kivistruktuurid kõige tõenäolisemalt rajati.
Teostada arhiiviuuringud (sh koha-ajaloolised); koguda materjale teiste vastavate kivistruktuuride kohta Saaremaal; jätkata videovõtteid ning metsaharvendus- ja puhastustöid; hakata üksikuid iseloomulikumaid pikali lükatud megaliite tagasi püsti upitama – aga ettevaatlikult, sest kivi külje all võib olla säilinud orgaanikat või üht-teist muud sellist, mis võiks kaasa aidata dateerimisele.
Võimaluse korral raiuda sisse sihte, et teha kiviread nähtavaks. Siis võib juba mõelda teatud tähtpäevade, näiteks talvise/suvise pööripäeva rituaalide läbiviimisele (talveöös kumavad tuled kiviridade peal; loojuv päike täidab tumedasse metsa raiutud ligi kilomeetri pikkuse koridori heleda kiirgusega).
Töötada välja üldkontseptsioon, et otsustada, kuidas edasi toimida. Kas arendada välja rahvusvaheline turismi- või loodushariduskeskus või jätta see objekt esialgu üksnes väheste pühendatute teada? Eesmärk – et saaks lõpuks alustada tõsiseid kompleksseid arheoloogilisi, astronoomilisi, etnoloogilisi, geoloogilisi, energeetilisi jmt uuringuid.
Karl Kello
Kristliku kultuuriloo magister
Üleskutse: teeme Saaremaa muinasobservatooriumifondi
On ettepanek luua selle muinasobservatooriumikompleksi arendustegevuseks fond, olgu sel nimeks siis kas või “Saaremaa Stonehenge”, eesmärgiga täpselt välja selgitada, millega on ikkagi tegu. Hiljem võib sellest fondist välja kasvada mis tahes – sihtasutus, mittetulundusühing, osaühing, turismiettevõte, õppe-teaduskeskus, loodusmuuseumi filiaal, aga ka mõttekaaslaste ühendus või lihtsalt üks väärikas muinsuskaitse- ja turismiobjekt.
Paigutame Saaremaa maailmakaardile ka selles mõttes, et see polnud kiviajal mingi kauge ja maailmast äralõigatud kolgas, kuhu juhuslikult kukkus maha Kaali meteoriit, vaid täiesti tasemel kultuurikeskkond. Muinasobservatoorium kuulub võrdväärsena ühtsesse auväärsesse jadasse Kaali kraatrite, Karja kiriku, Kuressaare linnuse, Panga panga, Salme muinaslaeva, Angla tuulikute, Tuiu muistse rauasulatuskeskusega, kujutades endast otsekui aegade sidet; otsekui esivanemate kätt, mis sirutub kiviajast välja tänasesse päeva. Meie kohus on see vastu võtta, mitte tagasi tõugata.
Oma Saar, tutvunud kohapealse olustiku ning ettepaneku autori eelnevate ja käsilolevate kirjatöödega, nõustub, et see on täiesti tõsiselt võetav idee. Enesest mõista hoiame pühapaiga asukoha esialgu saladuses. Selleks on ka põhjust. Fondi tegevuse eduka käivitumise korral tutvustame oma lugejaid järjepidevalt uuringute seisuga, sh autoriteetide arvamusega. Aasta pärast saab objekt n-ö avalikustamisküpseks, ühtlasi valmib siis rikkalikult illustreeritud vastavasisulise trükise käsikiri.
Head saarlased! Kellel on tõsist tahtmist muinasobservatooriumifondi loomisele õlg alla panna või leidub muid asiseid ideid selle nn Saaremaa Stonehenge’i uurimis- ja arendustegevuse rahastamiseks, palume võtta ühendust Oma Saare toimetusega aadressil omasaar@omasaar.ee . Saame kokku ja arutame asja.


description: Tänase lehe esiküljelugu on pühendatud PRIA rahale ja selle väärkasutusele. Ehkki kirjeldatud kohtuotsus ei ole jõustunud ja lõpliku seisukoha peaks andma riigikohus, saab praegu väita, et Saaremaa ettevõtja üritas mitme […]

title: JUHTKIRI: Suur raha, suured probleemid

maintext:
Tänase lehe esiküljelugu on pühendatud PRIA rahale ja selle väärkasutusele. Ehkki kirjeldatud kohtuotsus ei ole jõustunud ja lõpliku seisukoha peaks andma riigikohus, saab praegu väita, et Saaremaa ettevõtja üritas mitme oma firma abil PRIA-lt toetust välja skeemitada.
Seda leidis PRIA, kuid ka kahe kohtuastme otsused kinnitavad kahtlusi.
Pole ilmselt vale väita, et raha tekitab probleeme, suure rahaga kaasnevad probleemid on seda suuremad. Võib vaid ette kujutada PRIA ametnike tööpõllu suurust, kes jagavad laiali sadu tuhandeid ja miljoneid eurosid ja peavad kontrollima, et iga sent paigutatakse täpselt nii, nagu üliranged eeskirjad ette näevad. PRIA kontrolliosakonna töötajad kinnitavad, et seotud isikute või ettevõtete, nende vahel liikunud dokumentide ja rahasummade abil tehtud näilikud tehingud ei ole midagi erakordset.
Selle tulemusel jäetakse aga tasumata investeeringu kohustuslik omaosalus ja tehakse tegelikult kulutusi väiksemas mahus, kui näidatakse dokumentides. Üks asjaga kursis olev jurist julgeb lausa öelda, et “seal käibki tohutu pettuste laine, kus võetakse raha vastu ja räägitakse must valgeks”.
Ettevõtja Annika Väli loobus kommenteerimast, kuid andis mõista, et PRIA käitumine on pahatahtlik. Ettevõtja frustratsioonist võib aru saada, siiski tasub aga meelde tuletada, et PRIA jagab nn maksumaksja raha ja toetuste andjana peabki olema nõudlik. Raha andja määrab reeglid ja kuid neid kogemata või tahtlikult ei täideta, on jama majas.


description: EKRE ei otsi isamaalisi rindu, ütles erakonna aseesimees Martin Helme, rääkides EKRE Saaremaa ringkonna esimehe Maria Kaljuste Facebook’i seinale pandud üleskutsest, kus ta otsib naist, kes oleks nõus isamaalistel eesmärkidel […]

title: EKRE Saaremaa juht sai tissiskandaali pärast sugeda

maintext:
EKRE ei otsi isamaalisi rindu, ütles erakonna aseesimees Martin Helme, rääkides EKRE Saaremaa ringkonna esimehe Maria Kaljuste Facebook’i seinale pandud üleskutsest, kus ta otsib naist, kes oleks nõus isamaalistel eesmärkidel poseerima paljaste rindadega.
EKRE liikme Jaak Madisoni sõnul vesteldi Kaljustega sellest, kirjutab Õhtuleht. “Loodetavasti ta arvestab edaspidi, et erakonna juhatuse liige esindab sõnavõttudes ka erakonda ja tuleb olla lihtsalt hoolsam. Ta mõistis seda ja väldib tulevikus kindlasti selliseid apsakaid.”


description: Pöide volikogu peab lähiajal langetama raske otsuse – kas liituda Suur-Saaremaa ühinemisläbirääkimistega või jätkata senist kurssi ja jätta seeläbi Saaremaa ilma täiendavast viiest miljonist eurost, mida valitsus maksaks maakonnasuuruse omavalitsuse […]

title: Pöide vallavolikogu reformikahvlis

maintext:
Pöide volikogu peab lähiajal langetama raske otsuse – kas liituda Suur-Saaremaa ühinemisläbirääkimistega või jätkata senist kurssi ja jätta seeläbi Saaremaa ilma täiendavast viiest miljonist eurost, mida valitsus maksaks maakonnasuuruse omavalitsuse tekkimisel.
Kõnealuse summa maksmist kinnitas ka riigihalduse minister Arto Aas. “Tõepoolest, kui tekivad maakonnasuurused omavalitsused, siis otsitakse lisaks ühinemispreemiatele ka võimalust investeeringute toomiseks maakondadesse. Nii et selline positiivne suhtumine on olemas, aga see eeldab, et omavalitsused tõepoolest teevad ühinemisotsused ära. Maakondade puhul me võime siin rääkida 2–5 miljonist eurost,” ütles Aas rahvusringhäälingule.
Pöide vallavanema Andres Hanso sõnul on olukord skisofreeniline. “Südametunnistus ütleb, et me ajame õiget asja siin, aga vastutustunne ütleb, et just nagu peaks ühinema,” nentis ta. Pöide vallavolikogu esimees Marina Treima nimetas uudistesaates “Aktuaalne kaamera” kõnealust viit miljonit aga avalikuks altkäemaksuks. Vallavolinik Koit Kelder omakorda tunnistas, et olukord on volinike jaoks pingeline, kuna nende otsus võib jätta mitukümmend tuhat elanikku ilma arengutoetusest.
Pöide vald on küll koos mitme teise Eestimaa vallaga asunud riigi vastu kohtuteele haldusreformi protseduuride üle, aga samas ütles Saaremaa omavalitsuste liidu juht Madis Kallas, et see ei takista neid siiski Suur-Saaremaa läbirääkimistel osalemast.
Haldusreformi seaduse järgi saab Pöide liituda ühinemisläbirääkimistega kuni 30. septembrini.


description: Kuivastu sadamast varastati ööl vastu reedet kivivillapakid. “Selles juhtumis on kahju olnud selline, et tuli alustada kriminaalmenetlust,” ütles Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse juht Matis Sikk. Nädalaga on algatatud kaks menetlust seoses […]

title: Vargad himustasid kivivilla ja prügikasti

maintext:
Kuivastu sadamast varastati ööl vastu reedet kivivillapakid.
“Selles juhtumis on kahju olnud selline, et tuli alustada kriminaalmenetlust,” ütles Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse juht Matis Sikk.
Nädalaga on algatatud kaks menetlust seoses sissemurdmisega sõidukitesse. Üks neist leidis aset Leisi vallas, kus autost varastati 400 eurot sularaha ja dokumendid, ja teine Kuressaares, kus varga saagiks langes erinevaid audioseadmeid.
Pisivaraste jaoks oli möödunud nädalal populaarne Maxima kauplus, kus kaupa üritati varastada kahel korral. Mõlemal juhul osutusid näppajateks naised, kes peeti kohapeal kinni. Algatatud on väärteomenetlused.
Vargapoisid ei põlanud ära ka prügikasti. Nimelt leidis Siku sõnul laupäeva varahommikul aset üks kummaline juhtum, kui Kuressaares elav majaomanik nägi, kuidas kaks noormeest tänava ääres tema prügikasti teisaldada üritasid.
“Prügikasti omanik väljus majast, et huligaanide tegevust takistada, mispeale tekkis rüselus. Omanikul õnnestus prügikast tagasi saada, aga vandaalid panid jooksu,” rääkis patrulltalituse juht Matis Sikk.


description: Eilne päev oli Kärla koolis veidi erilisem – kohal olid ikkagi “10 maa esindajad”, kõigil spordidressid seljas, lehvivad lipud kaasas ja ise võistlusvaimu täis. Olümpiamängud toimusid Kärla põhikoolis täitsa esimest […]

title: Kärla kool pidas maha olümpia

maintext:
Eilne päev oli Kärla koolis veidi erilisem – kohal olid ikkagi “10 maa esindajad”, kõigil spordidressid seljas, lehvivad lipud kaasas ja ise võistlusvaimu täis.
Olümpiamängud toimusid Kärla põhikoolis täitsa esimest korda, ehkki neid on plaanitud juba pikalt, tunnistas koolidirektor Jaan Lember. “Kuna on olümpia-aasta, siis tegime otsuse, et tähistame seda olümpiamängudega,” selgitas Lember.
Nõnda “kutsuti kohale” kümne maa sportlased – Baltimaad, Põhjamaad ja kooli sõprusriigid – ning niimoodi sai kokku kümme võistkonda. Olgu veel öeldud, et 11. maa oli Eesti ja Eestit esindasid kohtunikud.
Lembri sõnul said kõik klassijuhatajad erinevate riikide olümpiakomiteede esimeheks ja nende rida oli organiseerida võistlusülesanded. “Kümme ala sai kokku, need olid humoorikad ja sportlikud, mõeldud oli osavuse peale ja mida kõike veel,” kõneles Lember. Lisaks toimusid pendelteatejooks ja köievedu, samuti mälumäng, mille teemaks loomulikult olümpiamängud.
Nagu olümpiamängudel tavaks, toimusid enne mängude algust paraad ja liputseremoonia. Vastavalt reeglitele süüdati ka olümpiatuli. Tõrvikukandja oli kooli praegune parim sportlane, võrkpallur Karl-Erik Tänav, kes on direktori sõnutsi U18 Eesti võrkpallikoondise kandidaat. Lipu heiskas Kadri Väljakivi, noorte parim lauatennisemängija. Medalid valmistas Paul Tohv ning medali said kõik, kes mängudel osalesid.
Põnev fakt kõigile teadmiseks – Kärla olümpiamängude avatseremoonial oli kohal ka originaaltõrvik, mida kandis Saaremaa läbi aegade üks parimaid kergejõustiklasi Rein Tõru 1980. aastal Tallinnas Moskva olümpiamängude purjeregati avamisel tule süütamise teekonnal. Tõrvik aga sel korral enam tuld ei võtnud, aeg oli oma töö teinud.
Jaan Lember on veendunud, et olümpiamängud toimuvad koolis ka edaspidi. Veelgi enam, kui peaks juhtuma, et talv tuleb kena lumine, on Kärla mail oodata ka taliolümpiat.


description: Ööl vastu 6. septembrit viib Telia läbi plaanilisi hooldustöid, mille tõttu esineb Saare maakonnas mobiilside teenuste kasutamisel häireid. Hooldustööd toimuvad ööl vastu teisipäeva, 6. septembrit vahemikus kell 02:00-05:00. Sel ajavahemikul […]

title: Hooldustööd mõjutavad mobiilside teenuseid Saaremaal

maintext:
Ööl vastu 6. septembrit viib Telia läbi plaanilisi hooldustöid, mille tõttu esineb Saare maakonnas mobiilside teenuste kasutamisel häireid.
Hooldustööd toimuvad ööl vastu teisipäeva, 6. septembrit vahemikus kell 02:00-05:00. Sel ajavahemikul võib esineda häireid mobiilside teenuste (kõned, sõnumid, mobiilne andmeside) kasutamisel, teatas Telia meediasuhete juht Raigo Neudorf.
Tuletame klientidele meelde, et hädaabi korral ja mobiililevi puudumisel tuleb mobiiltelefonist eemaldada SIM-kaart. Sel juhul valib mobiiltelefon hädaabinumbrile 112 helistamiseks mõne teise hetkel samas piirkonnas kättesaadava võrgu.
Hooldustööde eesmärk on tagada klientidele parema töökindlusega teenused. Töid teostatakse öösel, et kliente võimalikult vähe häirida. Telia tänab mõistva suhtumise eest ja palub vabandust võimalike ebamugavuste pärast.


description: Saiklas Kuivastu maantee ääres põllul kasvanud päevalilled ahvatlesid möödasõitjaid pildistamiseks peatust tegema ja suurte õite taustal pool- alasti poseerima. “Nägin seal rahvast igasugusest variatsioonis, mõni daame kiskus seal isegi püksid […]

title: Saikla päevalilled meelitasid pilti tegema

maintext:
Saiklas Kuivastu maantee ääres põllul kasvanud päevalilled ahvatlesid möödasõitjaid pildistamiseks peatust tegema ja suurte õite taustal pool-
alasti poseerima.
“Nägin seal rahvast igasugusest variatsioonis, mõni daame kiskus seal isegi püksid jalast ära,” ütles Saaremaa aasta põllumees Aarne Põri, kes Saikla mehena põllust tihti mööda sõidab. “Oli nii, et osa istus maas ja ajas pükse jalast ära, osa vaatas tee ääres. Mis nad seal tegid, ma ei ole küsima läinud,” rääkis Põri.
Aasta põllumehe sõnul paistab lugu olevat sedamoodi, et mida paljamalt sa lillepõllu peal pildi saad, seda rohkem teised neid vaatavad.
5 ha suurust põldu hariv Saaremaa hinnatumaid mahetootjaid Ivo Salm ütles, et temagi on põllust mööda sõites sageli mõnd autot peatumas näinud, ent kui ta nädalavahetusel põldu koristas, oli seal korraga üle kümne auto. “Pildistati, roniti põllule, korjati õisi,” sõnas Salm.
Ehkki Saaremaal räägiti Saikla põllust kui päevalillepõllust, selgitas Ivo Salm, et tegelikult kasvas seal Saaremaa oludes uudne vahekultuuride segu, kuhu päevalille kõrval kuulusid veel inkarnaatristik, talivikk ja keerispea. Eelmisel aastal oli samal põllul eelkülviga kaer. “Paraku lämmatas kaer mesika ära ja oli selge, et sellest ei tule õiget väetist ja külvikord läheb paigast ära,” rääkis Salm, kelle sõnul annab neljast kultuurist koosnev haljasväetis sügiseks põllule päris olulise väetiseportsu.
Kuivastu maantee äärne Ivo Salmi põld polnud seal suvel möödasõitjatele ainsaks pilgupüüdjaks. Valjala valla talunik Jaanus Lipp rääkis, et tema 2 ha suurune hernepõld, kus väikse lohakuse tõttu ka moonid püünele pääsesid, oli samuti pildistajate huviobjekt. Lipp käis tallajaid põllult ka ära ajamas ja pani üles leebes sõnastuses keelava sildi (“Palun ära talla!”), aga see kedagi eemal ei hoidnud.


description: Kuressaares Pihtla teel, kuhu praegu on suunatud Kuivastu maanteelt tulev liiklus, on viimastel päevadel remondiks üles võetud ka sealne ainus kõnnitee. Niigi tihedal ajal liiklemist segavat käiku kommenteeris linna pressiesindaja […]

title: Lisakoormusega tänaval võeti kõnnitee üles

maintext:
Kuressaares Pihtla teel, kuhu praegu on suunatud Kuivastu maanteelt tulev liiklus, on viimastel päevadel remondiks üles võetud ka sealne ainus kõnnitee.
Niigi tihedal ajal liiklemist segavat käiku kommenteeris linna pressiesindaja Kristina Maripuu nii, et tegemist on plaanilise tööga. “Olgugi et kõnnitee remont teeb liiklemise mõnevõrra ebamugavamaks, ei nähtud plaanilise töö edasilükkamiseks põhjust,” selgitas Maripuu. Tema sõnul peaks septembri teises pooles või oktoobri alguses ära tehtama ka Pihtla tee ja Talve tänava ristmiku liikluskorralduse ajutine parendamine.


description: Pühapäeva õhtul andis Kuressaare muusikakooli vastne õpetaja, Itaaliast Saaremaale elama tulnud muusik Edoardo Narbona Pihtlas Püha kirikus orelikontserdi. Kiriku võlvide all kõlas renessansi- ja barokiajastu heliloojate looming. Kontserdi eesmärk oli […]

title: Püha kirikus kõlas kiriku orelil renessanss- ja barokkmuusika

maintext:
Pühapäeva õhtul andis Kuressaare muusikakooli vastne õpetaja, Itaaliast Saaremaale elama tulnud muusik Edoardo Narbona Pihtlas Püha kirikus orelikontserdi. Kiriku võlvide all kõlas renessansi- ja barokiajastu heliloojate looming.
Kontserdi eesmärk oli Narbona sõnul kohalikele teada anda, et Püha kirik peidab endas tõelist pärli, milleks on kiriku orel. “Olen mänginud paljudel orelitel Eestis, aga see väike orel on eriline, kuna sellel saab mängida renessanss- ja barokkmuusikat. Sellel on eriline mõnus pehme heli,” rääkis Narbona.
Tema hinnangul on Püha kirik suurepärane paik kontserdi korraldamiseks, kuna kiriku arhitektuur ja rõdu aitavad kaasa heli liikumisele. Lisaks kiitis Narbona oreli klahvistikku, mis on tema hinnangul säilitanud hea tasakaalu. “See on lausa ime,” märkis ta, selgitades, et üldiselt vanade orelite klahvistikud nii heas seisukorras ei ole.
Narbona sõnul vajaks orel remonti ja puhastamist, kuid ta lisas, et edukalt saab sel mängida ka praegu. Puhastamine pole lihtne ega odav ja selle ülesande saab Narbona kinnitusel usaldada vaid meistrile. Nimelt tuleks kõik detailid oreli sisemusest välja võtta, eraldi tolmust puhastada ning siis tagasi panna. Muusiku sõnul võib see protseduur kesta paar nädalat.
Omapärane on Püha kiriku oreli juures, et selle taustast palju teada ei ole. Narbona sõnul on versioone päritolu kohta mitu. Ühe versiooni kohaselt on orel valmistatud Peterburis ja seejärel siia toodud. On ka arvatud, et see on valminud Kuressaares. Nimelt on oreli sisse kirjutatud “Arensburg”, mis on Kuressaare ajalooline saksakeelne nimi. “Ei teagi täpselt, kust see orel toodi ja millal ta toodi. See on müsteerium,” tõdes Narbona.
Kontserti oli kuulama tulnud inimest 40–50. Muusikapalade vahele luges Püha Jakobi koguduse hooldajaõpetaja Anti Toplaan vaimulikke mõtisklusi. Narbona märkis, et orelikontserdi puhul on jutustavad vahepalad olulised, kuna tund aega järjest orelimuusikat kuulata läheks veidi raskeks.


description: Lääne-Saare vallavolinik Maidu Varik esitas läinud nädalal vallavanemale arupärimise, miks ei ole Kudjape aleviku Lilleküla piirkonna elanike enamuse liiklusturvalisuse kaalutlustest lähtuvate ettepanekute menetlemise käigus suudetud leida osapooli rahuldavat tulemust ning […]

title: Volinik pärib aru Lilleküla liiklusprobleemi asjus

maintext:
Lääne-Saare vallavolinik Maidu Varik esitas läinud nädalal vallavanemale arupärimise, miks ei ole Kudjape aleviku Lilleküla piirkonna elanike enamuse liiklusturvalisuse kaalutlustest lähtuvate ettepanekute menetlemise käigus suudetud leida osapooli rahuldavat tulemust ning milliseid võimalikke perspektiivseid lahendusi kujunenud olukorras pakutakse.
Varik märgib, et vallavalitsuse tegutsemine vastuseks elanike esitatud ettepanekutele Kannikese tänava liiklustingimuste parandamiseks on olnud ebapiisav või enamiku selle piirkonna elanike arvates sobimatu ja enamiku huve mittearvestav. Olukorra lahendamiseks on rahvasaadiku andmeil pöördutud ka õiguskantsleri poole.
“Praegust vallavalitsust ei saa loomulikult süüdistada selles, et omal ajal ei ole suudetud piisava ettenägelikkusega planeerida tühjale alale mõistusepärast tänavavõrku (näit linna ja valla ühine Kannikese tänav ohtliku Sinilille-Kannikese ristmikuga; ebamäärane Leesika-Mündi ristmik; tänapäevastele liiklusohutusnõuetele mittevastav Mereranna tee-Kummeli põigu-Pihtla tee ristmik jms). Kõiki osapooli rahuldavate lahenduste otsimise asemel on aga seni püütud leida õigustust ja toetust kunagistest (kiirelt kasvava piirkonna vajadusi mitte-ettenäinud) ebaõnnestunud detailplaneeringutest või kogudes toetusallkirju Nõmme ja Sinilille tänava elanikelt, kelle huvides liikluspiirang Kannikese tänaval kahtlemata on,” tõdeb Varik.
Vallavoliniku hinnangul ei saa praegu enam rahuldavaks tulemuseks pidada ka seda, kui vald eemaldaks (väidetavalt õigusnormidele mittevastavalt paigaldatud) ajutise sissesõitu keelava liiklusmärgi Kannikese tänavalt ja taastaks algupärase liikluskorralduse.
“Arvestades elanikkonna jätkuva kasvuga Oolu detailplaneeringu alal on vaja piirkonna jaoks paremat liikluskorralduse lahendust (näiteks ka Mündi ja Kellukese tänava ühendamine jmt). Liikluskorralduse muutus näitas ka seda, et praegu kasutusel olnud teekate (nn purustatud asfalt) ei tulnud toime kasvava liikluskoormusega ja muutus kiiresti mullaseguseks tolmuks,” sedastab Maidu Varik.


description: Kauaaegne Eesti muinsuskaitse seltsi juhatuse esimees, Muhus elav Jaan Tamm arutleb oma kirjutises Saaremaa Sadama ja püsiühenduse teemal. Mõtte, et Saaremaa Sadam end sellisel kujul ära ei tasu ning selle […]

title: Kas pintsak nööbi külge?

maintext:
Kauaaegne Eesti muinsuskaitse seltsi juhatuse esimees, Muhus elav Jaan Tamm arutleb oma kirjutises Saaremaa Sadama ja püsiühenduse teemal.
Mõtte, et Saaremaa Sadam end sellisel kujul ära ei tasu ning selle kasumisse viimiseks tuleks Muuga sadamat läbiv naftatransiit suunata hoopiski Saaremaale, käisin välja kümmekond aastat tagasi ühel arut-elul Muhus Koguva Kunstitallis, kui käis järjekordne diskussioon Väikese väina tervise ja Muhu sadamate üle.
Mõtlesin seda tookord naljana, aga nagu näitavad aeg-ajalt trükimeedias ilmuvad artiklid, taotakse seda rauda edasi. Samas ei ole ma, nähes kestvat lennuliikluse saagat nii sise- kui ka välisliinidel, samuti praeguseid Tallinna Sadamaga seotud jamasid reisijateliikluse korraldamisel mandri ja Muhumaa ning Hiiumaa vahel, enam küll kindel, et pikas perspektiivis üldse ette mõeldi. Arvati, et küll turg reguleerib kõik ning sama reha peale võib astuda korduvalt.
Käsukorras ei tee midagi
Otsustamise juures sadam siia rajada võisid olla määravad ka teised tegurid. Kui meenutame Saaremaa Sadama pidulikku avamist 2006. aastal, siis toimus see võidupühal ning mitte ristluslaevade piduliku sissesõiduga uude sadamasse, vaid hoopiski sõjalaevade “paraadiga”.
Arvestades asjaolu, et Eesti oli just saanud NATO-sse, oli võidupüha kattevari parim moodus sadama testimiseks militaaroperatsioonidel kasutamiseks. Kui viimased käivad ühise väejuhatuse korraldusel ja erinevate väeliikide ühise pingutusena, siis kruiisilaevadega on olukord oluliselt keerulisem. Nimelt ei saa siin käsukorras midagi teha, vaid seda reguleerib ikkagi turg, Saaremaa valmisolek vastavas ettevõtluses osaleda ning mis veelgi tähtsam – teine osapool. Viimane eeldab aga senisest aktiivsemat tegevust välissuundadel, aga samuti kohapealse laiema infrastruktuuri olemasolu.
Kujutage endale ette, et ühel päeval tahaks siin maabuda kaks ristluslaeva, mõlema pardal ca 1000 reisijat. Eeldusel, et kõik reisijad tahaksid maale minna Saaremaa huviväärtsustega tutvuma, vajaksime selleks minimaalselt 50 bussi. Saaremaalt me sellist hulka küll ei leiaks. Kahtlen, kas mandriltki neilt lihtsalt kokku saaks.
Arvestades, et Saaremaad külastavad suvel igapäevaselt ka kümned ja kümned huvireisijate grupid Mandri-Eestist ja lähiriikidest, kes samuti vajavad tasemel giiditeenust, siis lihtsalt puudub võimalus neidki saarelt vajaminevas koguses leida.
Omaette probleem on ka külastatavate objektide/mälestiste valmisolek sellist hulka uudistajaid ühel päeval vastu võtta. Seetõttu viiakse needki vähesed siia saabujad sageli vaid Kaali järve vaatama või Angla tuulikumäele. Kui esimese puhul ähvardab kraatri ümbruse vallide mahatallamine ja järgnev erosioon, siis teise puhul on tegemist puhtal kujul Disneylandiga, kus ainukesed originaalobjektid on 20. sajandi põllutööriistad ja ühe tuuliku sammas. Ülejäänud on viimase restaureerimise käigus välja vahetatud uute vastu.
Ainukesena suudaks tuhandepealist rahvahulka ehk vastu võtta Kuressaare linn ja selles asuv linnus-kindlus. Aga seegi vaid välist vaatlust ja ringkäiku võimaldades.
Minu kunagi naljaga pooleks väljaöeldud mõtet Saaremaa naftasadamast on viimasel ajal küll hakatud teises kastmes serveerima. Viimati tegi seda polaaruurija taustaga Enn Kreem (vaata 30. augusti Saarte Häälest), kes pakub välja kaubavooge siinsest sadamast Mandri-Eestisse ja mujale Euroopasse. Tema edasine mõttekäik selle realiseerimiseks meenutab aga kangesti pintsaku õmblemist nööbi külge. Enn Kreemi arvates tuleks Saaremaa Sadama reanimeerimisega alustada mandrilt ehk Virtsut läbiva sillapea loomisega Suure väina püsiühenduse loomiseks. Samasugune sillapea tuleks luua ka Muhu saare poolsesse otsa Kuivastusse. Kui pikalt ja kust need ühte või teist asumit hakkaksid läbima, ei ole teada. Sellega kaasnevad tõenäoliselt võõrandamisega seonduvad kohtuvaidlused ja kompensatsioonid.
Olgu lisatud, et veel praegugi on püsiühenduse ootuses külmutatud igasugune arendustegevus 70–80-l Kuivastu ja selle lähiümbruse kinnistul. Samas tuleb tõdeda, et seoses mandri- Hiiumaa ja Saaremaa-Hiiumaa ühenduse vajadustega ei kao praamiliiklus Väinamerest selle sajandi jooksul kuhugi.
Keegi pole välja arvutanud, mis võiks maksma minna vajalik maanteevõrgu õgvendamine (õigemini ümbersõit) koos vajaminevate võõrandamistega Muhu saarel Liiva külas ning Saaremaa Sadama ümbruse taristu rajamine. Praegust sadamakaid ja sellega liituvat parkimisplatsi ei saa mitte kuidagi Euroopaga ühendust pidada tahtvaks sadamaks nimetada. Hoopiski minnakse mööda selle hiigelprojekti rahastamisallikatest. On räägitud küll Euroopa Liidu ühtekuuluvusfondidest ja laenu võtmisest. Samas on eksperdid rõhutanud, et püsiühenduse loomisega võivad Muhu ja Saaremaa kaotada hoopiski Euroopa Liidu mõistes saarelisuse.
Kust need kaubakogused võetakse?
Samuti on meil suure vaevaga käima lükatud Rail Balticu hiigelprojekt, millest poliitikud mitte kuidagi loobuda ei tahtnud. Enn Kreem küll lohutab, et kehtestatav ülesõidumaks katab peagi kõik kulud ja jääb veel ülegi. Kui kaua võttis aega Calais´ ja Doveri vahelise tunneli kasumlikuks saamine? Kas jälle maksab rahvas kinni poliitikute soovi ajalukku minna?
Hoopiski arusaamatuks jääb, kust võetakse need kaubakogused, mille tarbeks seda hiigeltaristut Tallinnast Saaremaa Sadamani rajama hakatakse. Kohapeal väljaveetavat napib. Kas tõesti on Paldiski, Tallinn ja Muuga ning Kunda, Sillamäe ja Pärnu nõus oma niigi nappidest veomahtudest Saaremaa kasuks loobuma. Isegi Virtsus, kus sealse sadama viimase rekonstrueerimise käigus valmis metsa- ja puistematerjalide väljaveo kai, ei näe just eriti tihti laadimist ootavaid aluseid.
Eesti poliitikute hulgas on populaarne ütlus: mõtleme suurelt! Ometi näitavad isegi Kuivastu nõukaajal rajatud, kuid nüüd tühjalt seisvad ning buldooseriga kokkulükkamist ootavad sadamarajatised, et kehtib ka teine ütlus: uhkus ajab upakile! Ühes on Enn Kreemil õigus: rahva raha pole mõtet rannas leotada. Ning see pole tõesti popsimentaliteet, vaid esimene samm tõelise peremehetunde tekkimiseni.


description: Soe sügisõhtu meelitas täna õhtul Kuressaares Lossi tänavale ridadesse seatud piknikulaudade taha üle kahe ja poole tuhande inimese. Head seltskonda,  hüva rooga ja söögikõrvast nautima tulnuid oli nii siit kui ka […]

title: Lossi tänav sai piknikumelu täis

maintext:
Soe sügisõhtu meelitas täna õhtul Kuressaares Lossi tänavale ridadesse seatud piknikulaudade taha üle kahe ja poole tuhande inimese.
Head seltskonda, hüva rooga ja söögikõrvast nautima tulnuid oli nii siit kui ka sealtpoolt Suurt väina, võõrsiltki. Kuna seekordne tänavapiknik oli merekultuuri aasta puhul mereteemaline, oli seda riietumisel arvesse võtnud nii nii mõnigi õhtustaja.


description: Tallinnas A.LeCoq Arenal mängitud jalgpalli väikeste karikavõistluste finaalis triumfeeris Tartu FC Merkuur, kes oli väravaterohkes mängus 6 : 3 parem Raplamaa JK-st. Finaali kohtunikebrigaadi kuulusid Miko Pupart, Roland Kütt, Argo […]

title: Saaremaa jalgpallikohtunikud tegutsesid karikafinaalis

maintext:
Tallinnas A.LeCoq Arenal mängitud jalgpalli väikeste karikavõistluste finaalis triumfeeris Tartu FC Merkuur, kes oli väravaterohkes mängus 6 : 3 parem Raplamaa JK-st. Finaali kohtunikebrigaadi kuulusid Miko Pupart, Roland Kütt, Argo Pruul ja Martin Salong.
Peakohtunikuna tegutsenud Miko Pupart ütles, et sellist võimalust, kus saarlastega saaks mõne prestiižsema mängu läbi viia, on oodatud juba mõnda aega.
“Ega me koos palju tegutsenud ole, niipalju kui Saaremaal olen olnud – Argoga rohkem, Rolandiga vähem,” lausus ta, lisades, et kõik toimis ja tagasilööke ei olnud. Eesti jalgpalliliidu peakohtunik Uno Tutk ütles, et saarlastel läks hästi ja võib rahule jääda.
“Meil oligi plaan anda see mäng konkreetselt saarlastele,” märkis ta.
“Miko on juba kümme aastat mänge vilistanud, aga nii tähtsas mängus polnud ta veel õigust mõistnud ja oli ka juba aeg. Nii oli hea põhjus kutsuda mängule ka teised saarlased ja anda neile samuti võimalus. Oleme ka varem püüdnud selliste mängude puhul rakendada regionaalset printsiipi.”


description: Lest on saarlaste toidulaual aukohal olnud aastasadu. Küllap on lesta söönud kõik saareelanikud, olgu nad rannaküladest või sisemaalt. Kui paljud meist on aga maitsnud lestakonservi? Vanemad inimesed kindlasti. Viimastel aastatel, […]

title: Lestakonserv - mälestus maitsvast leivakõrvasest

maintext:
Lest on saarlaste toidulaual aukohal olnud aastasadu. Küllap on lesta söönud kõik saareelanikud, olgu nad rannaküladest või sisemaalt.
Kui paljud meist on aga maitsnud lestakonservi? Vanemad inimesed kindlasti. Viimastel aastatel, vahest enam kui kümme aastat, pole lestakonserve müügil olnud.
Veel mõned aastad tagasi soolas, suitsutas, tükeldas ja kuumutas lesta konservikarpi panemise tarvis oma talus põline Sõrve kalur ja ettevõtja Priidi Saar. Nüüd ei võta peagi 78-aastaseks saav mees seda rassimist enam ette. Küll aga soovitab ta huvilistel konserveerimist proovida.
Lestata ei kujuta Priidi elu ette. Muiste panid taluperemehed talveks tünnidesse suurtes kogustes soolatud lesta. Vähemalt 50 kilo lesta pandi igal sügisel hoiule ka tema peres. Nii Priidi isa kui ka vanaisa olid kalurid ja seega oli kala omast käest võtta.
Tõeline delikatess
Lestakonservidest rääkides tõdeb Priidi, et see kaup oli delikatess. Aga praegu? Kalatööstused lestaga enam ei tegele.
Kaunispe sadama omanikust Priidi Saarest sai kutseline kalur 61 aastat tagasi. Priidi sõnul olid lestasaagid nii suured, et üksnes Sõrve kalurite püütud kogusest jagus paljudesse paikadesse suurel Venemaal.
“Mäletan, et ühel aastal püüdsin lesta üle 100 tonni. Kaunispe sadamasse toodi ühel lestapüügihooajal 364 tonni lesta. Meri oli kalarikas ja kala nõuti,” räägib Priidi.
Kalamehed ise oskasid kala ka töödelda ja kodusel viisil konserve teha.
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Orissaare kultuurimaja saab septembris kätte maailmatasemel uhiuue Estonia klaveri, mille maksumuseks kujunes pisut üle 20 000 euro, vahendas BNS portaali Saarlane.ee. Lihthankele “Orissaare kabinetklaveri soetamine” laekus vaid üks pakkumus – […]

title: Orissaare saab maailmatasemel klaveri


description: 9. septembril Muhu vallas Kallaste külas elumaja kaotanud perekond on õnnetusest tasapisi taastumas ning on saanud abi nii vallalt kui ka annetajatelt. Praegu oodatakse, et kindlustus korvaks tekkinud kahjud ning […]

title: Kodu kaotanud pere saab abi

maintext:
9. septembril Muhu vallas Kallaste külas elumaja kaotanud perekond on õnnetusest tasapisi taastumas ning on saanud abi nii vallalt kui ka annetajatelt. Praegu oodatakse, et kindlustus korvaks tekkinud kahjud ning senikaua abistavad perekonda vald ja heatahtlikud inimesed.
Perekonnatuttav Mihkel Jürisson, kes on põlengus kodu kaotanud peremehe Andres Kindla sõber, ütles, et moraalne kahju on siin kindlasti isegi suurem kui varaline.
Kuna perekonna toetuseks sai jagatud ka kontonumbrit, et inimesed saaksid soovi korral perekonda abistada, on sellele praeguseks üht-teist ka laekunud. Jürissoni sõnul ei tea ta veel täpset summat, sest see on perekonna isiklik konto, kuid inimesed reageerisid kiiresti ning kindlasti oli sellest ka abi.
Abikäe ulatas perekonnale ka Muhu vald, kes pakkus lausa kaht elamispinda, perekond ei ole seni otsust tulevase elukoha suhtes veel langetanud. “Abi on kenasti osutatud ning asjad liiguvad vaikselt õiges suunas,” märkis Mihkel Jürisson
Tuleroaks langenud maja oli ajalooliselt tähtis ja kuulus hoone, kus käisid parajasti siseviimistlustööd ning nokitseti sisekujunduse kallal. Elekter oli majas küll sees olnud, kuid päästjad ei osanud anda mingit hinnangut, kustkohast võis nii äge tulekahju alguse saada.


description: Suvi Kuressaare turismiinfopunktis tõi kaasa küsijate arvu kasvu ja nagi ikka ka mõningaid üsna ebatavalisi küsimusi. 22 suve tegutsenud Kuressaare turismiinfosse jõudis kolme suvekuuga 9582 inimest, edastas info Visit Saaremaa […]

title: Turismiinfost uuriti tuumarelvade kohta

maintext:
Suvi Kuressaare turismiinfopunktis tõi kaasa küsijate arvu kasvu ja nagi ikka ka mõningaid üsna ebatavalisi küsimusi.
22 suve tegutsenud Kuressaare turismiinfosse jõudis kolme suvekuuga 9582 inimest, edastas info Visit Saaremaa turismispetsialist Kristina Mägi. Seda oli rohkem kui mullu. Kui enamik turistide küsimusi kipuvad olema korduvad küsimused, satub ikka sekka ka “pärleid”.
“Prantslastele sai seletatud, et meie meres ei ela krabisid, Saaremaal talu omavale saksa härrale otsisime spetsialisti, kes vaablaste pesa hävitaks ning inglise vanapaarile, kes tahtis minna Nõukogude sõjaväeossa, kus omal ajal tuumarelvi hoiti, pidime paraku pettumuse valmistama,” rääkis Mägi. Vaatamata nutiajastule on küsimus number üks, kas teil kaarti on.
Mägi sõnul on 22 aasta taguse ajaga võrreldes praegu valikut rohkem. Näiteks majutusasutusi on 35 asemel 350. Ka on suvel harvad päevad, mil ei toimu ühtegi üritust.
Tänavune külastajate arv oli 7% suurem kui mullu. Eestlastest külastajate osakaal on aga kuue protsendi võrra langenud. Mägi sõnul võib selle taga olla parvlaevaühenduse probleemide kaja.
Rõõmustav on tema sõnul see, et soomlasi käis tänavu 11% võrra enam. Siiski tuleb tööd teha selleks, et just noorepoolsematele soomlastele Saaremaad kui reisi sihtkohta tutvustada. Lätlaste arv on kasvanud 16% ja leedulaste külastused 6%.
Märkimisväärselt on suurenenud ka poolakate arv. “Tõenäoliselt on selle põhjuseks poliitiliselt ebastabiilne õhkkond Kesk-Euroopas, mistõttu eelistatakse väiksemaid ja rahulikumaid sihtkohti,” arvas Kristina Mägi.


description: Tallinna Sadama sõnul ei jõua tõenäoliselt ükski uutest parvlaevadest liinile isegi oktoobri jooksul, kuna kõige varem jõudma pidanud Leigeri üleandmine venib, vahendas BNS eile. Sadama turundus- ja kommunikatsioonijuhi Sirle Arro […]

title: Uusi laevu Väinamerele oktoobris veel ei tule

maintext:
Tallinna Sadama sõnul ei jõua tõenäoliselt ükski uutest parvlaevadest liinile isegi oktoobri jooksul, kuna kõige varem jõudma pidanud Leigeri üleandmine venib, vahendas BNS eile.
Sadama turundus- ja kommunikatsioonijuhi Sirle Arro sõnul teeb Türgi Sefine laevatehas endiselt ettevalmistusi, et Leiger üle anda. “Kahjuks võib ilmselt juba arvata, et oktoobris laev liinile ei jõua, kuna vastuvõtmist ei ole veel toimunud,” ütles Arro BNS-ile.
Sirle Arro sõnul tahtis Türgi laevatehas Leigeri üle anda, aga TS Laevad ei võtnud seda vastu, kuna laeva süsteemid ei vastanud omaniku ootustele. “TS Laevad kinnitab endiselt, et kvaliteedis me järeleandmisi ei tee,” märkis Arro.
Üleeile teatasid TS Laevad, et Poola laevatehases valmiva parvlaeva Tõll üleandmine võib toimuda oktoobri lõpus ning liinile saaks alus asuda novembrist.
TS Laevade juhatuse esimehe Kaido Padari kinnitusel on parvlaeva Tõll üleandmine planeeritud oktoobri lõppu. Padari sõnul käivad praegu kai ääres erinevate süsteemide katsetused, kuid õige pea on loota katsetusi ka merel, vahendab Postimees.
Padar ei salanud, et lähiajal võib tulla ootamatuid probleeme ja takistusi, kuid TS Laevade kinnitusel kvaliteedis järeleandmisi siiski ei tehta.
Teine Poolas ehitatav parvlaev Piret loodetakse reisijaid vedama panna järgmise aasta esimestel kuudel.


description: Veterinaar- ja toiduamet kinnitas eile sigade Aafrika katku diagnoosi Pihtla vallast leitud surnud metsseal. Tegemist on kolmanda SAK-positiivse metsseaga Saaremaal, teatas Maalehe veebiväljaanne. Ajavahemikus 30. august kuni 19. september on […]

title: Metsseakorjusel tuvastati katk

maintext:
Veterinaar- ja toiduamet kinnitas eile sigade Aafrika katku diagnoosi Pihtla vallast leitud surnud metsseal. Tegemist on kolmanda SAK-positiivse metsseaga Saaremaal, teatas Maalehe veebiväljaanne.
Ajavahemikus 30. august kuni 19. september on sigade Aafrika katk diagnoositud Eestis 38 metsseal, kes kütiti või leiti lõpnuna.
Saaremaal jahimeeste kütitud metssigade vereproovidest ei ole seni katkupisikut leitud.


description: Kui meil juba poolest suvest uhkesti reklaamitakse, et tulekul on Saaremaa toidufestival, siis eeldanuks, et selle nädal aega kestva toidupeo raames saanuks suuremates toidupoodides näiteks ka saaremaiste ettevõtete tooteid degusteerida. […]

title: REPLIIK: Saaremaisest toidufestivalist

maintext:
Kui meil juba poolest suvest uhkesti reklaamitakse, et tulekul on Saaremaa toidufestival, siis eeldanuks, et selle nädal aega kestva toidupeo raames saanuks suuremates toidupoodides näiteks ka saaremaiste ettevõtete tooteid degusteerida. Ime näppu! See-eest tutvustati Rae Konsumis neljapäeval Küprose oliive, täidetud paprikat, Halloumi juustu jne, mekkida anti ka. Eks ta ole, saar ju seegi…
Samuti võinuks toidufestivali kenadel päikselistel päevadel pakkuda kesklinnas hääd tänavatoitu. Ega kohvikud ja restoranidki oma eripakkumisi suuremat välja reklaaminud. Arenguruumi seega on.
Maali Maias


description: Seljavalu põhjus võib asuda hoopis mujal kui valu ise, teab suvesaarlasest füsioterapeut Priit Teniste, kes abistab hädalisi tänavu kevadest saati Kuressaare perearstikeskuses. “Kui ma 23 aastat tagasi ülikooli lõpetasin ja […]

title: Valu tekitab stressi, stress võimendab valu

maintext:
Seljavalu põhjus võib asuda hoopis mujal kui valu ise, teab suvesaarlasest füsioterapeut Priit Teniste, kes abistab hädalisi tänavu kevadest saati Kuressaare perearstikeskuses.
“Kui ma 23 aastat tagasi ülikooli lõpetasin ja alustasin tööd erapraksises, oli mu maailmapilt väga kitsas ja seljahädalised saidki ravi ainult konkreetse valutava piirkonna ulatuses,” tunnistab Teniste. “Nüüd on vastupidi – kui patsient tuleb murega, siis püüan aru saada, kus on põhjus, mis alaseljavalu tekitab.”
Mis on teie poole pöörduvate inimeste seljahädade peamised põhjused?
Oma praktikas kohtan inimesi erinevatelt erialadelt. Üks läbiv joon on, et nad tulevad vastuvõtule küll seljaprobleemidega, aga põhjus asub mujal.
Praegu võib öelda, et suurimad seljahädade põhjused on sundasendid tööelus ja stress, mis kaasneb elus hakkama saamisega.
Väga vähe on inimesi, kel on selline seljaprobleem, mis vajaks kirurgilist sekkumist, nagu diski prolaps (väljalange). Tänapäeval peetakse seda viimaseks võimaluseks. Ja loomulikult on teatud hulk inimesi, kel on nn ishias.
Väga tihti juhtub, et seljavalu tekib inimesel lihtsa liigutuse tegemisel – näiteks võttis auto tagaistmelt mingi paberi ja “käis krõps” – , mitte suure raskuse ühekordse tõstmise järel.
Suurim probleem on, kui inimesel hakkab mingil põhjusel selg valutama, ta ise ei tea, millest, uuringud on korras, näitavad vaid ealisi iseärasusi, tabletid ei aita, unehäired tekitavad väsimust. Tekib nõiaring, kus valu tekitab stressi ja stress omakorda võimendab valu.
Millises vanuses inimesed on seljavaludega kõige rohkem kimpus?
Kõige rohkem patsiente on vanuses 20–55. Pigem algavad valud ikkagi siis, kui tuleb hakata ise oma koormat kandma. Nooremaid kui 20-aastaseid satub minu juurde harvem, neil on rohkem probleeme rühiga ja kogu selgrooga.
Pikem intervjuu ilmus eelmise laupäeva Saarte Hääles.


description: Hooldekodu on tõesti vaja vallaelanikele ja ka neile saareelanikele, kes pole meie vallast. Küsimus on aga selles, kuidas ja kas konkreetset Saaremaa Valsi hoonet osta või mitte. Kui ostukava esialgu […]

title: Miks olen vastu Saaremaa Valsi ostmisele

maintext:
Hooldekodu on tõesti vaja vallaelanikele ja ka neile saareelanikele, kes pole meie vallast. Küsimus on aga selles, kuidas ja kas konkreetset Saaremaa Valsi hoonet osta või mitte.
Kui ostukava esialgu tutvustati, olin minagi rõõmus, et mure on võimalik odavalt ära lahendada. Näiteks 53-kohalise Muhu hooldekodu ehitus maksis 2,2 miljonit eurot.
Aga kui enne volikogu eelmist istungit oli arengu- ja eelarvekomisjoni koosolek, polnud isegi arutelupunkti päevakorras. Sest alles me andsime nõusoleku läbirääkimisteks. Ja kui volikogu eelmisel istungil taheti juba panna hääletusele, polnud me teemat arutanudki. Teha otsus vaid selle põhjal, et vallavanem sai läbirääkimistel hinna, pole mõeldav!
Ka kõige lihtsamatele asjadele tuleb teha riigihange. Nüüd tahetakse teha miljonilist ostu ilma hanketa. Lihtsalt keegi sõber ütleb, et hind on selline, ja ostangi! Seetõttu ma komisjoni esimehena ostmist ka pidurdasin ja nädala jooksul sai selgeks, et palju asju oleks vaja enne otsustamist selgeks saada. Näiteks teha renoveerimise eskiisprojekt, ehituskalkulatsioon, võrrelda uue hoone ehitamist ja alternatiivvariante, kuhu hoone teha. Puudub äriplaan, täitumuse plaan, kui palju on kliente vaja, et ära tasuks jne. Küttekulud on 3 eurot ruutmeetrist – seega hakkab küte kohe maksma 11 000 kuus, aastas teeb see 140 000, kümne aasta peale 1,4 mln eurot.
On küll olemas Ainar Viirese ja Indrek Võerase kalkulatsioon, palju võiks maksta hoone renoveerimine. Sellesse tuleb investeerida 800 000 eurot, aga seal hulgas pole veel soojustamist ja tuletõrjepääsude ehitamist. Hoone on 39 aastat vana ja viimane renoveerimine oli 14 aastat tagasi. Kõik vajab juba kapitaalremonti. Meie kalkulatsiooni järgi läheb see kallimaks kui uue ehitamine.
Ja on siis ostuga nii kiire? Vallavanem põhjendas, et suurepärane hind ja nii hea hind ei seisa kaua lukus. Aga ärikinnisvaral ei olegi teistsugust hinda, kui see, mis lähtub ärilistest kaalutlustest. Ma ei kujuta hästi ette, mis on ärikasum hoonel, mis on kümme viimast aastat seisnud tühjana.
Saare KEK-i peahoone leidsin kinnisvarakuulutustest. Tulin esmaspäeval volikogust ja hakkasin uurima, et end kurssi viia. See oli samuti müügis 650 000 euroga, nüüd tegi omanik pakkumise müüa 135 000 eest. Sama saatus on ka Saaremaa Valsil, kui maja seisab tühjana ja ei suuda peale maksta, siis on ka selle hind varsti samasugune. Ostetakse ju tegelikult ainult karp ja taristu, samasugune karp on ka KEK-i hoone.
Mart Maastik, Kadi raadio saates “Keskpäev” teisipäeval
* Esmaspäeval otsustas Lääne-Saare vallavolikogu osta AS-ilt Kuressaare Sanatoorium 950 000 euro eest vallale hooldekoduks mõttelise osa Kuressaares Kastani tänaval asuvast Saaremaa Valsi hoonest.


description: Kuressaare gümnaasiumi 2. klassi õpilaste kehalise kasvatuse hulka kuulub sel õppeaastal ka 16 tundi purjetamisõpetust. Teadaolevalt ei ole Eestis kooliprogrammis seni veel kuskil niimoodi purjetamist õpetatud. KG õpetaja Juhan Kolk […]

title: Lastele hakatakse koolis purjetamist õpetama

maintext:
Kuressaare gümnaasiumi 2. klassi õpilaste kehalise kasvatuse hulka kuulub sel õppeaastal ka 16 tundi purjetamisõpetust. Teadaolevalt ei ole Eestis kooliprogrammis seni veel kuskil niimoodi purjetamist õpetatud.
KG õpetaja Juhan Kolk ja Saaremaa merispordi seltsi (SMS) kommodoor Margus Männik kinnitavad, et sellise õppemahu juures saab laps kevadel paadi juba liikuma.
Idee õpetada koolis purjetamist tuli Juhan Kolgi sõnul ühe purjetamistrennis käinud lapse vanemalt ja KG õpetajalt Virge Lembrilt.
Merispordi selts ja kool leidsid kiiresti ühise keele ja vahetult enne kooliaasta algust löödi ka käed.
Juhan Kolk ütles, et sügisel on ette nähtud kaheksa tundi ja kevadel kaheksa. Õpetajad on Saaremaa merispordi seltsi treenerid Mati Kolk, Kristiina Klaos ja Viktor Umb.
Tundide sisu on mereohutus, purjetamise põhiteadmised, ilma tundmine ja kõik muu taoline, mida merel vaja läheb. Õppevahenditeks on spetsiaalsed noorpurjetaja õpikud ja töövihikud ning muidugi Optimist-klassi purjetamisvarustus.
Kommodoor Männik kinnitas, et paati istuma ja merele minema ei sunnita kedagi. Kui ikka laps ei tunne merele mineku vastu huvi, saab ta pühenduda rohkem kaldapealsetele tegevustele. Aga vähemalt on noortele saarlastele antud võimalus näoga mere poole olla.
Kolk ja Männik lisasid, et kel huvi, saavad juba suvel jätkata treeningutega SMS-i juures. Juhan Kolk märkis, et kui II klassides on kokku pea 100 õpilast, siis oleks 10 jätkamine trennis ju väga tubli saavutus.
Ta nentis ka, et mis võiks veel loomulikum olla, kui et noor saarlane merel ja merega asju ajab. Merest meil ju puudust ei ole.


description: Piimatoodete tootja Saaremaa Delifood OÜ uurib Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) toetuse toel piimatoodete kiudainetega rikastamise võimalust inuliiniga. “Inuliin on aine, mis lisab tootele väärtust, et see on kiudainerikkam, ja kiudainerikkamad […]

title: Saaremaa Delifood uurib piimatoodete rikastamise võimalust inuliiniga

maintext:
Piimatoodete tootja Saaremaa Delifood OÜ uurib Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) toetuse toel piimatoodete
kiudainetega rikastamise võimalust inuliiniga.
“Inuliin on aine, mis lisab tootele väärtust, et see on kiudainerikkam, ja kiudainerikkamad toiduained on meile vajalikud ja kasulikud,” rääkis ettevõtte kvaliteedi- ja tootearenduse juht Merike Puskar BNS-ile. Väike osa projektist hõlmab ka toodete säilivuse uurimist.
Väga täpselt ei soovinud Puskar konkurentsile viidates projektist rääkida, öeldes, et praegu ettevõte inuliiniga tooteid ei valmista ja projekti lõppedes ei saa kindlalt öelda, et seda ka tegema hakatakse. “Kui see projekt saab valmis, siis kindlasti saadakse sealt teadmised, suunad, mõtted, aga kas see nüüd turule tuleb, millal ja mis kujul, sõltub lõpptulemusest, kas see maitseb hästi või peab veel midagi täiustama, ja võib-olla peab ka tarbijatele maitsta andma, et kas on üldse mõtet seda turule tuua.”
Inuliiniga tooteid on Puskari sõnul Euroopas palju, seda pannakse näiteks mahladesse ja muudesse toitudesse. Juba alanud projekt peaks kava kohaselt lõppema 2017. aasta alguses. Projekti kogumaksumus on 4985 eurot, millest EAS-i toetus moodustab 3963 eurot.


description: Järgmisel laupäeval, 10. septembril toimub Kuressaare kesklinnas turupäev. See on tõeline maakonna toidutootjate, talunike ja käsitööliste ühisettevõtmine, kus “Ehtsa toote” märgi kandjad kauplevad ja tutvustavad oma tooteid ja tegevust.  Ootame […]

title: ÜLESKUTSE: Otsime turupäevale abilisi

maintext:
Järgmisel laupäeval, 10. septembril toimub Kuressaare kesklinnas turupäev. See on tõeline maakonna toidutootjate, talunike ja käsitööliste ühisettevõtmine, kus “Ehtsa toote” märgi kandjad kauplevad ja tutvustavad oma tooteid ja tegevust.
Ootame inimesi, kes oleksid abiks turupäeva ettevalmistavas osas – laudade ülespanekul, müüjate juhatamisel müügikohtadele – ja suhtleksid külastajatega, neid suunaksid-juhendaksid ja tutvustaksid päeva ettevõtmisi: turupäeva ennast, töötube, tõulammaste näitusmüüki.
Milliseid oskusi/vahendeid vabatahtlikult eeldame? Vabatahtlik peab olema valmis füüsiliseks tööks. Samuti ootame temalt avatust, viisakust ja soovi inimestega suhelda, kasuks tuleb võõrkeeleoskus. Tööriietuseks pakume “Ehtsa toote” märgi T-särke.
Mida vabatahtlik töö pakub? Vabatahtlikuks olemine sel päeval on hea võimalus astuda välja argirutiinist, tutvuda Saaremaa tootjate ja toodetega ning aidata läbi viia üks tore ja tegus päev.
Vabatahtlikele kingime tänutäheks “Ehtsa toote” märgi piknikukorvi, millega on pärast ürituse lõppu hea minna Saaremaa toidufestivali tänavapiknikule.
Oma osalemissoovist saab teada anda, täites ankeedi internetis aadressil http://ehtne.ee/2016/08/29/abilised-suurele-turupaevale-kuressaares.
Lisainfot saad küsida telefonil 56 210 102.
Sulvi Munk


description: Eile avati Kuressaare gümnaasiumis lõõgastumiseks ja vaimse tasakaalu saavutamiseks mõeldud ruum, mis sai nimeks harmooniatuba. KG tugikeskuse juhataja Piret Tenno rääkis, kuidas eelmisel aastal pakuti talle sedasama vaikset ruumi tööruumiks. […]

title: KG-s avati harmooniatuba

maintext:
Eile avati Kuressaare gümnaasiumis lõõgastumiseks ja vaimse tasakaalu saavutamiseks mõeldud ruum, mis sai nimeks harmooniatuba.
KG tugikeskuse juhataja Piret Tenno rääkis, kuidas eelmisel aastal pakuti talle sedasama vaikset ruumi tööruumiks.
Ent siis hakkasid mõtted liikuma hoopis selles suunas, et sisustada hubane tuba, kuhu saaks tulla igapäevamüra käest ära rahu kogema.
“Alustades ei olnud mul aimugi, kust saada raha ja millest pihta hakata,” nentis Tenno. Esimese algatusena tehti jõululoterii, millega koguti 162 eurot.
“Kutsusime täna siia ka koostööpartnerid, näitamaks, et tegelikult ei ole palju vaja, et midagi ilusat luua,” ütles Tenno, viidates sellele, et 3000-eurose eelarvega sai tuba sisustatud ning ootab nüüd külastajaid.
Sõna sai ka koolidirektor Toomas Takkis, kes ütles, et hakkama on saadud äärmiselt toreda asjaga. Tänusõnade osaliseks sai teiste hulgas ka linnavalitsus, kelle poolt abilinnapea Tiia Leppik andis üle sõnajala, lausudes, et igas hea auraga toas peab olema sõnajalg.
Harmooniatuba avati pidulikult lindi läbilõikamisega ning seejärel tehti tutvust toa interjööriga, et selle rahustav ja meeli tasakaalustav mõju ise ära proovida.


description: * Kodu põles, pere oli külas * Sõru–Triigi liinil asub sõitma poole pisem laev * Maie Opkaup sai elu suurima üllatuse * Muhu suvine reovesi toodi Kuressaarde! Print PDF

title: Homses, 6. septembri Saarte Hääles!


description: Eile pärast südaööd sai häirekeskus teate tulekahjust Muhu vallas Kallaste külas. Rookatusega talumaja hävis täielikult. Tuleroaks langes ka maja kõrval seisnud sõiduauto. 9. septembril 50 minutit pärast südaööd sai häirekeskus […]

title: Põleng hävitas Kallastes elumaja

maintext:
Eile pärast südaööd sai häirekeskus teate tulekahjust Muhu vallas Kallaste külas. Rookatusega talumaja hävis täielikult. Tuleroaks langes ka maja kõrval seisnud sõiduauto.
9. septembril 50 minutit pärast südaööd sai häirekeskus teate Muhu vallas Kallaste külas põlevast majast, kus võib olla ka inimesi. Leekidesse mattunud maja omanik oli Kallaste külavanem Andres Kindel, kelle peres kasvab kolm väikest last. Õnneks ei viibinud perekond tulekahju puhkemise ajal majas.
Tulekahju sõitsid kustutama Kuressaare ja Orissaare päästekomando ning Kõrkvere, Muhu ja Tagavere vabatahtlikud.
Kustutustöödega ja lähedal asuvate hoonete kaitsmisega alustati kohe. Siiski süttis ka maja kõrval seisnud sõiduauto ja elumaja hävis tulemöllus täielikult.
Tulekahju lokaliseeriti kell 3.17 ja jätkati järelkustutustöödega. Eile hommikul oli sündmuskohal valves Orissaare kustutus-
auto.
Kohalike sõnul elas pere ajutiselt abihoones ning ehitusjärgus elumajas ei olnud ka elektrit.
Muhu vallavanem Raido Liitmäe kinnitas, et perekond elab ajutiselt abihoones. Siiski on see vaid suvevariant, kuna majas ei ole elektrit. Talveks pakub vald perele eluaseme. “See on tõesti üks väga raske pauk, vallavalitsus otsustas perekonda toetada ka rahasummaga ning pakkusime neile elamiseks endist hooldekodu maja või valla sotsiaalkorterit,” ütles ta.
Otsus selle kohta, kumb elamispind valitakse, jäetakse perekonna teha.


description: Muusik ja kauaaegne kultuuritöötaja Rein Orn tähistab saabuvat seitsmekümnendat sünnipäeva klassikalise muusika kontserdi ja heliplaadiga. Reede õhtul kell 19 toimub Kuressaare Laurentiuse kirikus kontsert “Tänuks Jumalale ja Muusikale. Rein Orn […]

title: Juubilar Rein Orn salvestas sünnipäevaks heliplaadi

maintext:
Muusik ja kauaaegne kultuuritöötaja Rein Orn tähistab saabuvat seitsmekümnendat sünnipäeva klassikalise muusika kontserdi ja heliplaadiga.
Reede õhtul kell 19 toimub Kuressaare Laurentiuse kirikus kontsert “Tänuks Jumalale ja Muusikale. Rein Orn 70”, kus astuvad üles rahvusooper Estonia solist Aare Saal, Rein Orn akordionil, Erki Aavik viiulil ja segakoor Sauer (dirigent Ester Soe), kontsertmeistri rollis on Rita Naaber. Tasuta kontserdil võib teha annetusi kiriku avariilise torni renoveerimiseks. Orni sõnul tulevad esitusele ilusad klassikalised meloodiad ja kontsert kestab umbes tund aega.
Lisaks sai Ornil möödunud nädalal valmis plaat “Hetked”, millelt leiab nii tema oma lugusid kui ka teiste loodud palasid möödunud aegadest. “Seal on sellised muusikalised hetked aastate tagant, mis on läbi käinud ja mis mu mälu on esile toonud,” märkis Orn.
Kahte Rein Orni kirjutatud lugu laulab plaadil Ivo Linna. Kolm laulu esitab Maria Väli ja ülejäänud neli on instrumentaalpalad. Erilist heameelt tunneb Rein Orn oma sõnul selle üle, et plaadilt leiab ka 1963. aasta Eurovisioni võidulaulu “Danevise” ehk “Tantsuviis”, mille seekord esitab Maria Väli. “See on suhteliselt unustuse hõlmas olnud lugu. Meil ei ole seda kuuldud aastakümneid,” sõnas Orn.
Seda, kas paari aasta jooksul valminud plaat ka müüki läheb, Orn hetkel öelda ei osanud. “Ma olen selline enesekriitiline, ma ei tea, kas seda on vaja müüa,” arutles ta ja selgitas, et tegu on sõprade abiga tehtud ja eelkõige ka sõpradele mõeldud plaadiga. “Neid inimesi on palju, kellele ma selle kingin,” kinnitas ta ja lisas, et ilmselt saadab ta plaadi ka mõnele raadiojaamale, kus vanad tuttavad ees. “Ega ma varja, et see protsess on mulle meeldima hakanud. Kui tervist annab, siis äkki viie aasta pärast tuleb midagi uut,” rääkis ta, vihjates, et see ei pruugi jääda tema viimaseks plaadiks.
Praegusel ajal on Rein Orn pühendunud akordionile. “Oma kolm aastat olen täiesti üllatavalt palju harjutanud pillimängu,” tõdes ta. Väiksematel kontsertidel on tal kombeks lisaks musitseerimisele rääkida ka pillist endast. “Mida ja kuidas mängitakse,” selgitas Orn.
Varasematel aastatel tuli Ornil aga rohkem tegeleda administreerimistööga, kui kasutada tema oma sõnu. Saaremaale jõudis Tallinnas sündinud ja kasvanud mees 42 aastat tagasi ja töötas esmalt Sõmera vabariiklikus kopsutuberkuloosisanatooriumis, kus ta juhendas muusikaringe.
Seejärel viisid mitmed ametid teda toonase Kingissepa linna poole. “Üheksaks aastaks maandusin kalurikolhoosi Saare Kalur. Tolleaegse struktuuri järgi oli meil oma kultuuriosakond,” meenutas Orn, toonane orkestri- ja ansamblijuht. Saare Kaluri ansambliga Briis käidi ära nii Venemaal kui ka Poolas ja Soomes. Edasi sai Ornist tolleaegse rajooni kultuuriosakonna juhataja ja Eesti taasiseseisvudes mõneks ajaks maavalitsuse kultuurinõunik. Viimati tuli Ornil kultuuritööd korraldada endises Kaarma vallas, seda 2013. aastani. “Ja seal lõppes see administreerimine ja jumalale tänu,” lausus Orn.
Saaremaa tänapäevase kultuurieluga on Rein Orn igati rahul. “Inimesed teevad kõva tööd,” nentis ta ja tõi näiteks Kuressaare merepäevad, mille kava oli tema sõnul lihtsalt fantastiline. “Mulle meeldib, et inimesed teevad hingega, juhid on olemas ja midagi ei jää seisma,” tõdes ta rõõmsalt.
Palju õnne sünnipäevaks on Rein Ornile põhjust soovida 11. septembril.


description: Laupäeval toimub teist aastat Saaremaal suur võrride võidusõit. Võistlusele oodatakse osalema ligi 150 inimest ning võisteldakse erinevates klassides. Oma osavust saavad eraldi kategoorias proovile panna ka naised. Laupäeval, 3. septembril […]

title: Tagaverel pannakse võrrid joonele

maintext:
Laupäeval toimub teist aastat Saaremaal suur võrride võidusõit. Võistlusele oodatakse osalema ligi 150 inimest ning võisteldakse erinevates klassides. Oma osavust saavad eraldi kategoorias proovile panna ka naised.
Laupäeval, 3. septembril läheb Tagaverel Salu külas võrrimootorite ühiseks põrisemiseks, sest taaskord peetakse võrride võidusõitu. Osaleda võivad kõik, kellel jätkub julgust ning leidub ka mõni masin, millega võistlustel osaleda. Ürituse korraldajaks on MTÜ Saku Sääruklubi.
Korraldaja Virgo Roosnurm ütles, et täpset osalejate arvu on raske öelda ning lõplik arv selgub alles võistluspäeval, kuigi ametlik registreerimine lõppes kolmapäeva õhtul. Orienteeruvaks arvuks ennustas ta 150 osalejat, kes tulevad kokku üle terve Eesti. Eelmisel aastal oli tema sõnul võistlus Saaremaal esimest korda ning siis oli osalejaid 135.
“Võistlus ise on tegelikult viimane etapp terve suve kestnud võistlussarjast. On kaks erinevat sarja – sprint ja kestvussõit ning Saaremaa võistlus on selles suhtes ainulaadne, et ühel päeval peetakse mõlema sarja võistlus,” kommenteeris Roosnurm.
Ta selgitas, et sprint koosneb üheksast erinevast võistlussarjast ning klassid erinevad eelkõige masinate tehniliste omaduste poolest. Eraldi klass on loodud ka “kaalukatele” ehk siis võistleja kaal peab olema üle 100 kilogrammi. Lisaks saavad eraldi klassis osaleda ka naised.
Üritusel osaletakse võistkonniti ning igas tiimis on 2-4 osalejat. Sõidu miinimumpikkus on 3 tundi.


description: Saaremaa vabatahtlik merepäästeselts pöördus hiljuti Salme vallavalitsuse poole palvega, et vald toetaks seltsi Lõmala allüksuse päästekaatri korrastamist 23 000 euroga. Seltsi juhatuse liige Maidu Lempu märkis vallavalitsusele saadetud taotluses, et […]

title: Merepäästjad küsivad Salmelt raha

maintext:
Saaremaa vabatahtlik merepäästeselts pöördus hiljuti Salme vallavalitsuse poole palvega, et vald toetaks seltsi Lõmala allüksuse päästekaatri korrastamist 23 000 euroga.
Seltsi juhatuse liige Maidu Lempu märkis vallavalitsusele saadetud taotluses, et selle aasta alguses korraldas politsei- ja piirivalveamet konkursi kaatri võõrandamiseks ning otsustas selle tasuta võõrandada seltsi Lõmala allüksusele kui olulise päästeprioriteediga piirkonnale. Kuna tegu on aga kasutatud kaatriga, on vaja see korda teha ja ümber ehitada avamere merepääste kaatriks. Ümberehitus maksab seltsi andmeil 23 000 eurot.
Salme vald arutas rahataotlust lähemalt volikogu istungil ning leidis vallavanem Kalmer Poopuu sõnul, et kohe esimese hooga nad niisama lihtsalt sellist summat välja käia ei saa.
Taotlus võetakse uuesti arutusele, kui selts näitab ära, mida kavatsetakse kaatri juures teha.


description: Tihti puutume kokku õpilastega, kes aina kuulutavad, et nii palju on õppida ja et nad veedavad poole oma uneajast raamatute taga, et kõik kohustuslikud kodutööd ära teha. Statistika näitab, et […]

title: Koolis antavad kodutööd peaksid olema keelatud

maintext:
Tihti puutume kokku õpilastega, kes aina kuulutavad, et nii palju on õppida ja et nad veedavad poole oma uneajast raamatute taga, et kõik kohustuslikud kodutööd ära teha. Statistika näitab, et 29% 13-aastastest õpilastest kulutab kodutööle vähemalt kaks tundi. Vastasel juhul saadakse õpetaja kurja pilgu osaliseks või koguni “kukub” e-kooli mõni üks või kaks.
Tihtipeale jääb aga pedagoogidel arvestamata asjaolu, et õpilane tegeleb ka muuga peale kooli. Näiteks käiakse trennides, et vaimset koormust maha laadida.
Uneaeg jääb lühikeseks
Trenn algab üldjuhul pärast kooli ja lõpeb kella seitsme paiku õhtul. Noor inimene tuleb koju, tahab normaalselt puhata, süüa, aga see pole võimalik, sest kooliülesandeid on järgmiseks päevaks liiga palju. Kui ta nendega lõpule jõuab, on kell juba ammu üle südaöö tiksunud.
Kuna seetõttu jääb uneaeg lühikeseks, hakkab selline kiire elutempo ühel hetkel tervisele käima. Soovides saavutada ideaalseid õpitulemusi, koormab õpilane ennast üle, tekib koolistress.
Müütiline koolistress, millesse paljud täiskasvanud eriti uskuda ei taha, on siiski olemas. Lauri Vahtregi on öelnud, et kodused tööd on peamine stressiallikas juba algklassidest alates. Mõelda vaid, mida tunneb üks gümnasist, kelle õppematerjal on palju sisutihedam…
Muide, siinkohal võiks kohe väita, et milleks need huviringid – haridus peab primaarne olema. Ja kui aega jääb, võib kõige ülejäänuga tegeleda. Kuidas peaks noor inimene sel juhul maailma avastama, kui koolis saab ta 80% osas lihtsalt kuiva teooriat? Praktikat jääb väheks, aga huvitegevus just seda suudabki tasakaalustada. Sellega omandatakse mitmesuguseid oskusi, mis õppimisele palju kaasa aitavad.
Hindamine on väär
Teine kodutöödega seonduv probleem on ebavõrdsus. Viimane on ka põhjus, miks François Hollande tahab Prantsusmaal kodutööd keelata. Ta on öelnud, et pole aus, kui mõni laps saab abi oma vanematelt, kui teisel jällegi puudub selline võimalus. Seetõttu on ka kodutööde hindamine väär, kuna õpilaste keskkond kodutööde tegemisel võib kvaliteedi poolest olla erinev.
Et probleemi lahendada, pakuti ühe võimalusena, et gümnaasiumiosas keelustatakse kodutööde tegemise kohustus, sest selles eas suudetakse juba teha tarku otsuseid. Õpilane võib teha kodutöid, mida õpetaja andnud on, kui tunneb selleks vajadust, kuid ta pole kohustatud neid tegema. Sealjuures kehtib ka klausel, et õppekava peaks muutuma.
Eesmärk on vähendada faktiteadust, et tunnis jõuaks ainet põhjalikumalt läbi võtta. Juba seetõttu väheneks ilmselgelt vajadus kodutööde järele.
Tänapäeval poleks enam vaja õppida pähe kõiki nimesid, aastaarve ja pisidetaile, kuna praegusel infoajastul on guugeldades võimalik millisekunditega leida õige vastus. Oluline on hoopis oskus luua seoseid.
Seega – kodutööde kohustust peab piirama, et luua paremate võimalustega keskkond noorele nii kooli kui ka huvitegevuse suhtes.
Laura Oolup
Kuressaare gümnaasiumi abiturient, väitleja


description: Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna tahab aastaks 2040 tõsta pensioniea 70. eluaastani ning siduda esimese pensionisamba lahku palgast ja panna selle suhtesse tööstaažiga. Sotsiaalministeeriumi ettepanek on tõsta pensioniiga 2040. aastaks 70. eluaastani […]

title: Pensioniiga 70. eluaastani

maintext:
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna tahab aastaks 2040 tõsta pensioniea 70. eluaastani ning siduda esimese pensionisamba lahku palgast ja panna selle suhtesse tööstaažiga.
Sotsiaalministeeriumi ettepanek on tõsta pensioniiga 2040. aastaks 70. eluaastani ja sealt edasi siduda see oodatava elueaga, nii et kui oodatav eluiga pikeneb, kasvab automaatselt ka pensioniiga ja vastupidi, rääkis Tsahkna pressibriifingul. Kui muudatusi mitte teha, langeks pensionimakse tulevikus alla 300 euro piiri, ütles minister.
Ta märkis, et kuna pensioni suurus sõltub üha enam makstud sotsiaalmaksu suurusest, kajastub praegune palgaerinevus ka pensionides. Üle kandub muu hulgas meeste ja naiste palgalõhe, ent ka sissetulekute üldine ebavõrdsus ühiskonnas.
Ministri sõnul on praegu palgasaajate rikkaima ja madalaima kvintiili erinevus enam kui 10-kordne. Kui praegu on 20 protsendi rikkamate ja vaesemate pensionäride sissetulekute erinevus 1,7-kordne, siis tulevikus võiks vaeseimate ja rikkaimate pensionide suurus hakata erinema kuni neli korda.
Seetõttu teeb sotsiaalministeerium Tsahkna sõnul ettepaneku muuta praegust pensionivalemit nii, et inimesed koguksid esimese samba pensioni vaid staažiosa pealt, mis tähendaks, et suuresti hakkaks pension sõltuma töötatud ajast. Seos palga suurusega säiliks Tsahkna sõnul siis teise samba kaudu. Praegusi pensionäre see muudatus ei puuduta.
Pensioniea tõstmine 70. eluaastani aastaks 2040 ja pensionivalemi muutmine peaasjalikult staažist sõltuvaks on sotsiaalministeeriumi eelistatuimad variandid analüüsides kaalutud võimalike stsenaariumide seas. Teiste variantide puhul väheneks väga tugevalt pensioni suhteline suurus või siis mõjutaksid muudatused ka praegusi pensionäre. Kui valitsus sotsiaalministeeriumi ettepanekuid toetab, algab eelnõu väljatöötamisprotsess.
Eripensionid plaanis kaotada
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna tutvustas eile valitsuskabinetile teiste ministeeriumidega koostöös valminud ettepanekuid, mille järgi kaitseväelaste, politseinike ja prokuröride eripensionid üldiselt kaoksid, ent praegustel eripensioni saajatel ja teenistujatel see säilib.
Koostöös kaitseministeeriumi, siseministeeriumi ja justiitsministeeriumiga valminud ettepanekud näevad ette politseinike, kaitseväelaste ja prokuröride eripensionide süsteemi reformimist, rääkis Tsahkna pressibriifingul. Praeguste teenistujate olukord ei muutu. Ettepaneku järgi asenduks politseinike ja kaitseväelaste eripension riigi sissemaksetega kolmandasse pensionisambasse. Prokuröridel aga tõuseks palk sarnaselt kohtunike eripensioni reformiga, mis leidis aset mõni aasta tagasi.


description: Poliitikahuviline saarlane Tarmo Pikner meenutab enne presidendi tegemise lavastuse teist vaatust, kuidas me tänasesse ülemeelikusse olukorda jõudsime. Mäletame, et nii praeguse peaministri väljavalimist kui ka valitsuskoalitsiooni moodustamist saatsid lõputud […]

title: Olla või mitte olla presidendikandidaat?

maintext:
Poliitikahuviline saarlane Tarmo Pikner meenutab enne presidendi tegemise lavastuse teist vaatust, kuidas me tänasesse ülemeelikusse olukorda jõudsime.
Mäletame, et nii praeguse peaministri väljavalimist kui ka valitsuskoalitsiooni moodustamist saatsid lõputud kõhklused ja koalitsioon saigi väärilise nime – kõhkluskoalitsioon. Iseenesestmõistetavalt tabas kõhklusetõbi kõiki valitsuse liikmeid, sealhulgas värskeimat liiget, välisminister Marina Kaljuranda. Kuid vastu tulles rahva soovile, suutis ta end pika mõtlemise järel terveks ravida, lõi Valge Maja ukse pauguga kinni ning otsustas Eesti presidendiks hakata.
Igati tore – julge pealehakkamine pidi pool võitu andma. Poole munakoorega pole aga midagi peale hakata, vaja on tervet muna. Et munaveeretamine on täies hoos, siis on paslik nädal enne presidendi tegemise lavastuse teist vaatust meenutada, kuidas me tänasesse ülemeelikusse olukorda jõudsime.
Taavi Rõivas pirukapoes
Tõeliseks elamuseks oli kuulata-vaadata peaminister Taavi Rõivast pärast riigikogu kuulsusetuid valimisvoore AK-s Margus Saarele innukalt häälte jagamist seletamas. Rõivase selgitus pidi ikka tõesti tobe olema, kuna suutis endast välja viia isegi nii rahumeelse inimese kui Saar. Mitte kuidagi ei saanud uudisteankur aru, kas kaubeldi püksinööpidega või presidentidega.
Veenduge ise. Rõivas stuudios: “Vale oli see, et teisiti hääletajad ei andnud sellest meeskonnale teada. Õige olnuks öelda, et meie anname 26 häält, sotsid annavad oma 15 häält ja järgmises voorus antakse…”
See polnud isegi mitte lehmakauplemise elav näide, vaid lihtlabane saiapätsi ostmine. Umbes nii. Rõivas pirukapoes: “Palun üks 30-sendine soe sai, aga ma leppisin pagariga kokku, et maksan 26 senti. Sellest kokkuleppest tuleb aru saada ja järgmised viisteist ostjat maksavad nagunii 30 senti saiast…”
Mina küsin: kas saite aru? Presidendivalimised!
Võinuks ju Margus Saarele seletada ka nii: “Vaadake, Kallasel on kogemusi transporditaristu rajamise valdkonnas, Kaljurannal jällegi vahvad kogemused vene ekstremistidega võitlemisel, Jõksil aga omamoodi arusaam parteide rahastamisest ja Repsil allkiri koostööleppel Putiniga. Nüüd me arutame, millise kaaluga kellegi võimed ja kogemused on, ning otsustame Eestile sobivaima kandidaadi.” Ja peale Margus Saare oleksid ka televaatajad aru saanud, mis pirukapoes teoksil.
Mis me oleme tänaseks saavutanud?
Kõigepealt – oleme kaotanud tarmuka välisministri ning saime asemele saarlase kogemusega multitalendi Jürgen Ligi. Teadupärast on Ligi Eesti veteranide meister triatlonis, kuid tähtsaim – ta on ka Eesti meister ministriportfellide kogumises. Nelja valitsusportfelli pole kellelegi veel kuulunud. Peaminister Rõivas ei jõudnud kõhklemagi hakata, kui Kadriorust tuli korraldus – välisministri kogemusega president teadis, et igal riigil peab igal kellaajal olema välisminister varnast võtta. Nii sündiski Rõivase ajastu kõige kiirem otsus.
Edasi. Kõikvõimalikud poliitvälised jõud ja arvamusarmeed on tulnud järeldusele, et ega Eesti moodi presidendi valimise korraldus meie tänapäeva enam sobi. Isegi põhiseaduse “isa” Jüri Adams on teatud mööndustega nõustunud riigi tuumdokumendi värskendamisega. Vaid neil, kellest süsteemi muutmine kõige rohkem sõltub, on suu sooja vett täis ja diilitamine jätkub täiskäigul.
Presidendikandidaadi kogemuspagasiga Indrek Tarand on käimasoleva valimisralli aga koguni kehtetuks tunnistanud. Ometi veereb valimisvanker kolinal kõige kiuste juba põllul, kust otsitakse parimaid valijamehi-naisi Estonia teatrisse etendusele viimiseks.
Algab teine vaatus. Nagu öeldud, teise vaatuse esimene pilt algas uksepaugutamisega. Koos välisministeeriumi uksega lõi Kaljurand kinni ka Reformierakonna ühe tagatoa ukse. Kuid Reformierakond poleks mingi erakond, kui tal poleks teist tagatuba. Nii võttiski teine tagatuba Kaljuranna oma tiiva alla ja see viib ta valimiskogu palge ette.
Enne lavale jõudmist on Kaljurannal aga vaja ette näidata 21 allkirja. Üks on juba käes ja see ei tulnud kusagilt mujalt, kui EKRE-st – ainuke partei, millest Kaljurand ei tahtvat midagi kuulda. Asjata põlgas ta rahvaerakondlased ära, ka neist võib Eesti asja ajamisel abi olla. Allkirjaandjal endal läks paraku kehvasti – jäi parteipiletist ilma, kuna oli lubanud hääle anda hoopis oma naabrimehele Mart Helmele.
Helmel nüüd üks allkiri vähem, kuid küll ta Kaljuranna kõrvale lavale jõuab. Allar Jõksil näib lavalaudadele jõudmine kindlalt peos olevat – IRL ja Vabaerakond on seni vankumatult endise õiguskantsleri seljatagust toetanud. Siim Kallas ja Mailis Reps võivad seevastu rahulikumalt osatäitjate rolli õppida – nemad on vähemalt päris kandidaadid, riigikogu korraldatud esimesest vaatusest edasipääsejad ja võivad kohe lavale astuda.
Kuluaarides oodatakse musta hobuse või musta luige väljailmumist, mis annaks mängu ilule kindlasti palju juurde, kuid seekordne kuue erakonna kirjutatud stsenaarium ei võimalda seda ette näha. Jääme ootama, millised uksed pauguvad nädala pärast ja kellele avatakse Kadrioru uks.


description: Demineerijad said esmaspäeval väljakutse Salme valda Lõu külla, kus seeneline oli leidnud lõhkekeha. Tegu oli 10,5 cm Saksa mürsuga. Seejärel said pommigrupi liikmed teisegi väljakutse Sõrve. Ka Torgu vallas Mäebe […]

title: Seenelised leidsid mürsu ja miini

maintext: Demineerijad said esmaspäeval väljakutse Salme valda Lõu külla, kus seeneline oli leidnud lõhkekeha. Tegu oli 10,5 cm Saksa mürsuga. Seejärel said pommigrupi liikmed teisegi väljakutse Sõrve. Ka Torgu vallas Mäebe külas oli seeneline leidnud lõhkekeha – 8 cm Saksa miinipildujamiin. Mürsk ja miin hävitati leiukohas.


description: Kuressaare haiglas töötava neuroloogi, Ida-Tallinna keskhaigla neuroloogiakeskuse juhataja Toomas Toomsoo sõnul ei ole seljavalud enamasti neuroloogiline probleem. “Inimestel on nõukogude ajast jäänud arusaam, et seljavalu on põhjus neuroloogi poole pöördumiseks, […]

title: Seljavaevused pole enamasti neuroloogilised

maintext:
Kuressaare haiglas töötava neuroloogi, Ida-Tallinna keskhaigla neuroloogiakeskuse juhataja Toomas Toomsoo sõnul ei ole seljavalud enamasti neuroloogiline probleem.
“Inimestel on nõukogude ajast jäänud arusaam, et seljavalu on põhjus neuroloogi poole pöördumiseks, ent 80 protsendil juhtudest ei ole seljavalu neuroloogiline probleem,” lausub ta. “Vajalikumad spetsialistid on sel puhul reumatoloog, taastusraviarst, füsioterapeut ja lülisambakirurg.”
Neuroloogilist seljavalu kirjeldab dr Toomsoo nii: “Kui jalga kiirguv valu ei ole kuue nädala jooksul valuvaigistite abil leevendust saanud; kui on tekkinud seljavalu ja jalga kiirguv valu koos põiehäiretega; kui seljavalu on koos jalga kiirguva valuga, jalg on jäänud nõrgemaks.”
Neuroloog märgib, et ülejäänud juhtudel on enamasti tegemist lihtsa seljavaluga – mis on kõige sagedamini lülisamba ülekoormusest tulenev lihasvalu – või seljavaluga, millega kaasnevad mingid muud sümptomid, näiteks palavik või põletikulised muutused. See on dr Toomsoo sõnul sisearsti või reumatoloogi valdkond.


description: Suve esimesel poolel hakkas Triigi sadamas Hannaliisa Uusma ja Teele Varese eestvedamisel kerkima kontserdihoone, mis mõningatest tehnilistest raskustest hoolimata praeguseks sisuliselt valmis saanud on. Triigi kontserdimaja ehitas OÜ Arens Ehitustööd […]

title: Triigi kontserdimaja on valmis

maintext:
Suve esimesel poolel hakkas Triigi sadamas Hannaliisa Uusma ja Teele Varese eestvedamisel kerkima kontserdihoone, mis mõningatest tehnilistest raskustest hoolimata praeguseks sisuliselt valmis saanud on.
Triigi kontserdimaja ehitas OÜ Arens Ehitustööd ja kavandasid Eesti kunstiakadeemia vilistlased, noored arhitektid Riin Kersalu ja Mihkel Meriste.
Riin Kersalu ütles Saarte Häälele, et lõpptulemusega on nad rahul. “Mõningad väikesed detailid on, mida peaks parandama, aga üldjoontes oleme rahul,” märkis ta. Kersalu lisas, et tegu ei ole kuigi tüüpilise lahendusega ja seetõttu pidid kõik osapooled kaasa mõtlema. Nimelt ei ole liimpuittalade sellisel kujul kasutamine arhitekti sõnul kuigi tavaline. Samuti vajas mõtlemist, kuidas panna talade vahele PVC-katted. Mõlema arhitekti jaoks oli see esimene projekt, mis ehitisena valmis on saanud.


description: Postiteenuste kolimine kauplustest valdade ruumidesse peaks vähemalt teoorias tooma kaasa teenuse kvaliteedi tõusu. Kirjade ja pakkide saatmine võtab ju omajagu aega ja toidupood pole just parim koht, kus seda teha. […]

title: JUHTKIRI: Kirjad teele

maintext:
Postiteenuste kolimine kauplustest valdade ruumidesse peaks vähemalt teoorias tooma kaasa teenuse kvaliteedi tõusu. Kirjade ja pakkide saatmine võtab ju omajagu aega ja toidupood pole just parim koht, kus seda teha.
Maaraamatukogud seevastu on rahulikumad paigad, kus inimestel üldiselt rohkem aega, kasvõi ajalehe või raamatute sirvimiseks. Samuti ei ole järjekorrad seal nii lihtsad tekkima. Muidugi, ega maapoedki rahvast enamasti teab mis pungil ole, ent ajaks ikka tujust ära küll, kui tahad jäätist osta, aga keegi eespool seisja soovib mitu pakki teele panna. Selline olukord tähendaks asjatut pinget nii müüjatele kui ka klientidele.
Veelgi parem oleks vahest see, kui tuleksid tagasi iseseisvad postipunktid. Seda lootust vist enamikus paikades siiski pole ja see on ka mõistetav. Liigub ju valdav osa kirju elektroonilisel teel. Küllap oleks iseseisev postipunkt maakohas lahti ilmselt vaid loetud päevad nädalas.


description: Valitsus leppis sel nädalal kokku, et järgmisest aastast hakatakse üksinda elavatele pensionäridele maksma ühekordset 115 euro suurust toetust. Sotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna juhataja Hede Sinisaar ütles Saarte Häälele, et […]

title: Saaremaal saab toetust 2000 üksikut pensionäri

maintext:
Valitsus leppis sel nädalal kokku, et järgmisest aastast hakatakse üksinda elavatele pensionäridele maksma ühekordset 115 euro suurust toetust.
Sotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna juhataja Hede Sinisaar ütles Saarte Häälele, et rahvastikuregistri ja sotsiaalkindlustusameti 2015. aasta andmetel oli Eestis ligikaudu 88 000 üksinda elavat pensionäri ning veidi enam kui 2200 inimest elas Saare maakonnas.
Toetust hakatakse Sinisaare sõnul maksma üks kord aastas üksi elavatele pensionäridele, kelle pension on väiksem kui 1,2-kordne keskmine pension. “Saare maakonna kõikidest üksi elavatest pensionäridest saab toetust hinnanguliselt 90% ehk ligikaudu 2000 inimest,” märkis Sinisaar.


description: Nädalavahetusel näppasid hotellikülastajad võõrast toast toateenijale jäetud jootraha. Varganäod peeti kinni ja raha tagastati personalile. G4S Eesti kommunikatsioonijuht Reimo Raja andis teada, et pühapäeva lõuna paiku sai patrull väljakutse ühte […]

title: Hotellist pätsati jootraha