description: Laupäeval, 19. novembril toimuval VI Fotopäeval saab punkti merekultuuriaastast inspireeritud fotokonkurss “Kõik me kanname endas mere märke“ (L. Meri), mis sai teoks Kuressaare merepäevade korraldajate ja MTÜ Meremaa koostöös. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KS: Fotopäev kannab mere märke

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Fotopäev kannab mere märke
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Laupäeval, 19. novembril toimuval VI Fotopäeval saab punkti merekultuuriaastast inspireeritud fotokonkurss “Kõik me kanname endas mere märke“ (L. Meri), mis sai teoks Kuressaare merepäevade korraldajate ja MTÜ Meremaa koostöös.
Konkursi eesmärgiks oli saada võimalikult palju huvitavaid ja kunstiliselt heal tasemel pilte merepäevadest ja teistest üritustest, samuti merega seotud töökohtade mitmekesisusest, vaba aja veetmise võimalustest ja merega seotud elamustest. Ennekõike sooviti fotodel näha merega seotud inimesi, tegevusi ja rituaale, mis kajastaksid käimasolevat merekultuuriaastat.
23. juunist 15. oktoobrini kestnud konkursile laekus 45 autorilt kokku 118 tööd, konkursi tingimustele vastas neist 106. Lembit Michelson MTÜ-st Meremaa lootis suurematki hulka fotosid ja sedagi, et teemasse oleks sügavamalt sukeldutud, näiteks nappis sündmuste pilte. “Ikka püüti näidata merd, vähem merel toimuvat ja loomulikult see teema tõi endaga kaasa terve rea päikeseloojanguid, kuid oli ka rõõmustavamaid fotosid, milles oli hoogu, mõtisklemist või koguni vaikust ja salapära. Mõned pildid tegid meele rõõmsaks, kuid see päris-päris jäi kahjuks ära,“ tõdes ta.
Tabatud valgust ja võlu
Konkursi nimigi andis mõista, et mere märke võib leida kõikjalt ning see andis pildistamisel küllaltki laia mängumaa. “Neid pilte, kus olnuks vaid mere märke mitte merd, peaaegu polnudki,“ nentis Michelson ja lisas “küllap on meie aeg muutnud meid pealiskaudsemateks ja silmale nähtamatut ei püütagi enam näidata.“
“Žürii tõstis esile fotosid, mis olid tehniliselt laitmatud, kus oli tabatud valgust ja võlu, jäädvustatud liikumist ja mõnel pildil oli ka seda õhkõrna seletamatust sees. Kahjuks polnud mitmed osalejad lugenud lõpuni konkursi tingimusi ja saatsid meile alamõõdulisi pilte, samuti oli pilte, mis musta kaamerasensori tõttu ei läinud arvesse.“ Küsimusele, kas häid fotosid saab teha vaid professionaalse fototehnikaga, vastas Michelson, et tema arvates on hea foto tegemiseks vaja eelkõige seda, kes seisab kaamera taga ning ainult ei dokumenteeri vaid oskab endastki killukese pildi sisse panna.
Korraldajad tänavad kõiki osalejaid. Žürii on oma töö teinud ja võitjad selguvad Fotopäeval, kus tunnustatakse parimaid, toimub autasustamine ja hõigatakse välja rahva lemmikfoto. Konkursi 20 parimat fotot on juba eksponeeritud Kuressaare kultuurikeskuses, samuti on kultuurikeskuses avatud Narva fotoklubi näitus “Meri on alati meiega“. Mõlemad näitused ootavad kõiki huvilisi 10. detsembrini. Fotokonkursile saadetud töid saab vaadata ka Kuressaare merepäevade kodulehelt www.merepaevad.ee/konkursi-galerii.
KURESSAARE VI FOTOPÄEV
Laupäeval, 19. novembril kell 11–17
Teema: merekultuuriaasta
Tasuta kogupere üritus
Looduse aasta fotod 2016 võidutööde galerii suurel ekraanil
Kell 11.30–12.45
Oma lugu räägib ja näitab kauneid pilte loodusfotograaf Andrei Reinol
Kell 13–15
Fantaasiafoto töötuba juhendab Siiri Kumari
Fantaasiafoto huvilistele Siiri Kumari nimi pikemat tutvustamist ei vaja, ta on olnud Eestis fantaasiafoto üheks esimeseks pioneeriks ja eestvedajaks. Fotopäeva töötoas vaatame fantaasiafotot kui tervikut, alustame ideest, modellidest, stilistikast ja jumestusest. Tule osale, õpi ning ammuta inspiratsiooni modellidelt ja suurepäraselt tiimilt!
kell 15–16
Videoloo valmistamine. Miks mida filmida? Võtteplaani tegemine
kell 15–16
Isikupärase lambivarju meisterdamise töötuba
Osalemistasu 25 eurot (eelregistreerimine lõppes 11. novembril)
kell 16–17
Fotokonkursi „Kõik me kanname endas meremärke“ (L. Meri) tulemused
Merekultuuriaasta fotokonkursile saadetud fotode tutvustamine, näituse pidulik avamine, fotode signeerimine, autasustamine
Lisainformatsioon: foto.akriibia.ee/fotopaevad/ Autor: KS Neljapäev, 17. november 2016.Konkursi eesmärgiks oli saada võimalikult palju huvitavaid ja kunstiliselt heal tasemel pilte merepäevadest ja teistest üritustest, samuti merega seotud töökohtade mitmekesisusest, vaba aja veetmise võimalustest ja merega seotud elamustest. Ennekõike sooviti fotodel näha merega seotud inimesi, tegevusi ja rituaale, mis kajastaksid käimasolevat merekultuuriaastat.23. juunist 15. oktoobrini kestnud konkursile laekus 45 autorilt kokku 118 tööd, konkursi tingimustele vastas neist 106. Lembit Michelson MTÜ-st Meremaa lootis suurematki hulka fotosid ja sedagi, et teemasse oleks sügavamalt sukeldutud, näiteks nappis sündmuste pilte. “Ikka püüti näidata merd, vähem merel toimuvat ja loomulikult see teema tõi endaga kaasa terve rea päikeseloojanguid, kuid oli ka rõõmustavamaid fotosid, milles oli hoogu, mõtisklemist või koguni vaikust ja salapära. Mõned pildid tegid meele rõõmsaks, kuid see päris-päris jäi kahjuks ära,“ tõdes ta.Konkursi nimigi andis mõista, et mere märke võib leida kõikjalt ning see andis pildistamisel küllaltki laia mängumaa. “Neid pilte, kus olnuks vaid mere märke mitte merd, peaaegu polnudki,“ nentis Michelson ja lisas “küllap on meie aeg muutnud meid pealiskaudsemateks ja silmale nähtamatut ei püütagi enam näidata.““Žürii tõstis esile fotosid, mis olid tehniliselt laitmatud, kus oli tabatud valgust ja võlu, jäädvustatud liikumist ja mõnel pildil oli ka seda õhkõrna seletamatust sees. Kahjuks polnud mitmed osalejad lugenud lõpuni konkursi tingimusi ja saatsid meile alamõõdulisi pilte, samuti oli pilte, mis musta kaamerasensori tõttu ei läinud arvesse.“ Küsimusele, kas häid fotosid saab teha vaid professionaalse fototehnikaga, vastas Michelson, et tema arvates on hea foto tegemiseks vaja eelkõige seda, kes seisab kaamera taga ning ainult ei dokumenteeri vaid oskab endastki killukese pildi sisse panna.Korraldajad tänavad kõiki osalejaid. Žürii on oma töö teinud ja võitjad selguvad Fotopäeval, kus tunnustatakse parimaid, toimub autasustamine ja hõigatakse välja rahva lemmikfoto. Konkursi 20 parimat fotot on juba eksponeeritud Kuressaare kultuurikeskuses, samuti on kultuurikeskuses avatud Narva fotoklubi näitus “Meri on alati meiega“. Mõlemad näitused ootavad kõiki huvilisi 10. detsembrini. Fotokonkursile saadetud töid saab vaadata ka Kuressaare merepäevade kodulehelt www.merepaevad.ee/konkursi-galerii.Laupäeval, 19. novembril kell 11–17Teema: merekultuuriaastaTasuta kogupere üritusLooduse aasta fotod 2016 võidutööde galerii suurel ekraanilKell 11.30–12.45Oma lugu räägib ja näitab kauneid pilte loodusfotograaf Andrei ReinolKell 13–15Fantaasiafoto töötuba juhendab Siiri KumariFantaasiafoto huvilistele Siiri Kumari nimi pikemat tutvustamist ei vaja, ta on olnud Eestis fantaasiafoto üheks esimeseks pioneeriks ja eestvedajaks. Fotopäeva töötoas vaatame fantaasiafotot kui tervikut, alustame ideest, modellidest, stilistikast ja jumestusest. Tule osale, õpi ning ammuta inspiratsiooni modellidelt ja suurepäraselt tiimilt!kell 15–16Videoloo valmistamine. Miks mida filmida? Võtteplaani tegeminekell 15–16Isikupärase lambivarju meisterdamise töötubaOsalemistasu 25 eurot (eelregistreerimine lõppes 11. novembril)kell 16–17Fotokonkursi „Kõik me kanname endas meremärke“ (L. Meri) tulemusedMerekultuuriaasta fotokonkursile saadetud fotode tutvustamine, näituse pidulik avamine, fotode signeerimine, autasustamineLisainformatsioon: foto.akriibia.ee/fotopaevad/
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti Laul 2017 eelžürii valis kahe päeva jooksul 242 võistlusele laekunud laulu seast välja 20 paremat. Teiste hulgas olid edasipääsenute hulgas ka kaks hiidlast – Leemet Onno (pildil) ja Vallo Kikas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Eesti Laulul ka kaks hiidlast

maintext:
NÄDALALÕPP
Eesti Laulul ka kaks hiidlast
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eesti Laul 2017 eelžürii valis kahe päeva jooksul 242 võistlusele laekunud laulu seast välja 20 paremat. Teiste hulgas olid edasipääsenute hulgas ka kaks hiidlast – Leemet Onno (pildil) ja Vallo Kikas.
Kikas oli üks Elina Borni ja Stig Rästa 2015. aasta Eurovisioonil Eestit esindanud laulu “Goodbye to Yesterday” ja mullu Jüri Pootsmani esitatud eurolaulu “Play” üks autoreid. Tänavusel konkursil on Kikas taas ühes tiimis laulu “In Or Out” ühe autorina, laulu esitab Elina Born.
Seevastu Onno on konkursi Eesti Laul finaalis esimest korda. “Tõsi ta on, et kahekümne hulka pääsemine on ise juba üks väga suur võit!” ütles Onno rõõmsalt. Oli ju tänavu konkursile saadetud lugusid rohkem kui kunagi varem – 242.
Leemet Onnol on laululoojana abiks Ed Struijlaart ja laulu esitab Onno ise. Ed Struijlaart on Hollandist pärit lugudekirjutaja, helilooja ja laulja. “Ediga tuvusime internetis mõni aeg tagasi,” rääkis Onno, et nad on mõnda aega suhelnud ja ideid vahetanud ning nüüd siis on tulemus käes.
Nii mõnigi konkursile esitatud laul on sündinud üsna suure tiimi ühisloominguna, aga Onno ütles, et nemad otsustasid seekord rohkem isekeskis hakkama saada: “Sellele ei olegi mingisugust seletust. Pigem seekord on sedasi.”
“Ed Struijlaart saatis mulle ühe idee, mida kuulates hakkas see kohe väga meeldima,” meenutas Onno. “Hakkasime seda koos edasi arendama, Ed tuli mõningate sõnade peale ning siis kahepeale kokku saime visiooni paika. Ed vormistas sõnad, mina korrigeerisin natukene loo mõtet. Ja nii see kompott valmis saigi.”
Laulu pealkirja “Hurricane” võib tõlkida tormi või lausa orkaanina. Onno selgitas, et nende laulus võiks see tähendada pigem tormi ja see lugu võib kõlada igaühele erinevalt. Lugu jätab tõlgendamiseks piisavalt ruumi, aga märksõnadeks on armastus, viha, suur segadus, laialilõhutud vaimne maailm. “Aga minule isiklikult on see lugu on vägagi raskest-huvitavast-armastusest kellegi vastu,” lisas Onno.
Leemet Onno ütles, et tema põhitegevuseks on muusika igas mõttes, aga töötab ta ettevõttes OÜ Extery. Kodusaarele pole ta viimasel ajal peaaegu üldse jõudnud. “Tahaks küll, aga pean töötama oma unistuste ja sihtide nimel,” ütles laulja.
Emmastes sündinud ja kasvanud Leemet Onno on varem jõudnud laulusaate “Eesti otsib superstaari” finaali, esinenud lapsena Laulukarusselli finaalis ja valitud Hiiumaa parimaks nooreks lauljaks. Tema juhendja kooliajal oli lauluõpetaja Heli Lindmäe.
Eesti Laul 2017 poolfinaalid on 11. ja 18. veebruaril. Mõlemast poolfinaalist pääseb edasi viis laulu, mille seast valitakse võitja Eesti Laul 2017 4. märtsil Saku Suurhallis toimuvas finaalis. Autor: Helja Kaptein Reede, 11. november 2016.Kikas oli üks Elina Borni ja Stig Rästa 2015. aasta Eurovisioonil Eestit esindanud laulu “Goodbye to Yesterday” ja mullu Jüri Pootsmani esitatud eurolaulu “Play” üks autoreid. Tänavusel konkursil on Kikas taas ühes tiimis laulu “In Or Out” ühe autorina, laulu esitab Elina Born.Seevastu Onno on konkursi Eesti Laul finaalis esimest korda. “Tõsi ta on, et kahekümne hulka pääsemine on ise juba üks väga suur võit!” ütles Onno rõõmsalt. Oli ju tänavu konkursile saadetud lugusid rohkem kui kunagi varem – 242.Leemet Onnol on laululoojana abiks Ed Struijlaart ja laulu esitab Onno ise. Ed Struijlaart on Hollandist pärit lugudekirjutaja, helilooja ja laulja. “Ediga tuvusime internetis mõni aeg tagasi,” rääkis Onno, et nad on mõnda aega suhelnud ja ideid vahetanud ning nüüd siis on tulemus käes.Nii mõnigi konkursile esitatud laul on sündinud üsna suure tiimi ühisloominguna, aga Onno ütles, et nemad otsustasid seekord rohkem isekeskis hakkama saada: “Sellele ei olegi mingisugust seletust. Pigem seekord on sedasi.”“Ed Struijlaart saatis mulle ühe idee, mida kuulates hakkas see kohe väga meeldima,” meenutas Onno. “Hakkasime seda koos edasi arendama, Ed tuli mõningate sõnade peale ning siis kahepeale kokku saime visiooni paika. Ed vormistas sõnad, mina korrigeerisin natukene loo mõtet. Ja nii see kompott valmis saigi.”Laulu pealkirja “Hurricane” võib tõlkida tormi või lausa orkaanina. Onno selgitas, et nende laulus võiks see tähendada pigem tormi ja see lugu võib kõlada igaühele erinevalt. Lugu jätab tõlgendamiseks piisavalt ruumi, aga märksõnadeks on armastus, viha, suur segadus, laialilõhutud vaimne maailm. “Aga minule isiklikult on see lugu on vägagi raskest-huvitavast-armastusest kellegi vastu,” lisas Onno.Leemet Onno ütles, et tema põhitegevuseks on muusika igas mõttes, aga töötab ta ettevõttes OÜ Extery. Kodusaarele pole ta viimasel ajal peaaegu üldse jõudnud. “Tahaks küll, aga pean töötama oma unistuste ja sihtide nimel,” ütles laulja.Emmastes sündinud ja kasvanud Leemet Onno on varem jõudnud laulusaate “Eesti otsib superstaari” finaali, esinenud lapsena Laulukarusselli finaalis ja valitud Hiiumaa parimaks nooreks lauljaks. Tema juhendja kooliajal oli lauluõpetaja Heli Lindmäe.Eesti Laul 2017 poolfinaalid on 11. ja 18. veebruaril. Mõlemast poolfinaalist pääseb edasi viis laulu, mille seast valitakse võitja Eesti Laul 2017 4. märtsil Saku Suurhallis toimuvas finaalis.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Kehaline väärkohtlemine Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mis juhtus?

maintext:
Uudised
Mis juhtus?
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 11. november 2016. Kehaline väärkohtlemine
6. novembril kell 15.45 pihustati Kuressaares Uus-Roomassaare tänaval gaasi näkku 46-aastasele mehele. Teo arvatav toimepanija on politseile teada. Nimetatud sündmuse osas on alustatud kriminaalmenetlust.
Lääne Ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Annely Erm ütles, et juhtumi täpsemad asjaolud on küll veel selgitamisel, kuid esialgsetel andmetel lasi mehele gaasi näkku talle tuttav mees, kellega asjaosalisel on varemgi konflikte olnud. Kannatanu tundis seepeale kipitust ja valu. 6. novembril kell 15.45 pihustati Kuressaares Uus-Roomassaare tänaval gaasi näkku 46-aastasele mehele. Teo arvatav toimepanija on politseile teada. Nimetatud sündmuse osas on alustatud kriminaalmenetlust.Lääne Ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Annely Erm ütles, et juhtumi täpsemad asjaolud on küll veel selgitamisel, kuid esialgsetel andmetel lasi mehele gaasi näkku talle tuttav mees, kellega asjaosalisel on varemgi konflikte olnud. Kannatanu tundis seepeale kipitust ja valu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Käina huvi- ja kultuurikeskuses alustab täiskasvanute kunstikool. Kaasteelise ja juhendajana hoiab vajalike materjalide ja töövahendite olemasolul silma peal samas majas kunstikooli õpetajana tegutsev Silli-Mai Kütt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Käinas alustab täiskasvanute kunstikool

maintext:
NÄDALALÕPP
Käinas alustab täiskasvanute kunstikool
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 11. november 2016. Õpetaja Silli-Mai Kütt koos tänavuste kunstiosakonna lõpetajate Mia Maria Meldorfi (paremal) ja Britta Mai Martiniga. FOTO: Laur Meldorf Käina huvi- ja kultuurikeskuses alustab täiskasvanute kunstikool. Kaasteelise ja juhendajana hoiab vajalike materjalide ja töövahendite olemasolul silma peal samas majas kunstikooli õpetajana tegutsev Silli-Mai Kütt.
“Täiskasvanute kunstikool on sobiv koht oma käeliste oskuste täiendamiseks, uue juurdeõppimiseks ja enese arendamiseks kunsti väljendusvahendite kaudu,” selgitas Kütt. Kavas on tutvuda uute tehniliste võimalustega ja tegelda ka traditsiooniliste tehnikatega.
Esimene kokkusaamine on laupäeval, 19. novembril kell 13.15 Käina kultuurikeskuse kunstiosakonna ateljees. Esimesel kohtumisel lepitakse kokku edasised toimumisajad. Üks kokkusaamine kestab kolm täistundi.
Kursuse hind oleneb osalejate hulgast, aga jääb loodetavasti 10–20 euro vahele kuus.
Huvilised saavad registreeruda meiliaadressil sillimai.kytt@gmail.com enne toimumisaega. “Täiskasvanute kunstikool on sobiv koht oma käeliste oskuste täiendamiseks, uue juurdeõppimiseks ja enese arendamiseks kunsti väljendusvahendite kaudu,” selgitas Kütt. Kavas on tutvuda uute tehniliste võimalustega ja tegelda ka traditsiooniliste tehnikatega.Esimene kokkusaamine on laupäeval, 19. novembril kell 13.15 Käina kultuurikeskuse kunstiosakonna ateljees. Esimesel kohtumisel lepitakse kokku edasised toimumisajad. Üks kokkusaamine kestab kolm täistundi.Kursuse hind oleneb osalejate hulgast, aga jääb loodetavasti 10–20 euro vahele kuus.Huvilised saavad registreeruda meiliaadressil sillimai.kytt@gmail.com enne toimumisaega.
Veel artikleid samast teemast »


description: Parvlaev Leiger jätkas teekonda Eesti poole. Laev väljus Messina sadamast täna hommikul 07.15 Eesti aja järgi ja võttis kursi Sardiinia peale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leiger liigub jälle

maintext:
Uudised
Leiger liigub jälle
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 14. november 2016. Parvlaev Leigeri asus eile kell 15.45 Sitsiilia saare põhjarannikul. Vaata Laeva liikumist reaalajas www.marinetraffic.com Parvlaev Leiger jätkas teekonda Eesti poole. Laev väljus Messina sadamast täna hommikul 07.15 Eesti aja järgi ja võttis kursi Sardiinia peale.
Laevakapteni Hanno Naaberi sõnul on täna meri vaiksem, aga lähipäevade ilmaprognoos ennustab tuule tugevnemist.
"Meie järgmine planeeritav peatus on Almeerias, aga tulenevalt tugevnevatest tuultest on väga tõenäoline, et peame vahepeal minema tormivarju. Hetkel võtame kursi Sardiiniasse, et seal siis juba edasi homme vaadata, kas on mingit võimalust edasi minna või peame jääma ootama paremat ilma.Sardiiniasse sõidame vähendatud kiirusel, kuna enne tormi me niikuinii Baleaaride juurest läbi ei lipsa. Ja seega on mõistlikum vaikse käiguga kütust kokku hoida. "
Lähipäevade ilmaennustus näitab tugevat tuult ja lainekõrgust kuni 5 meetrit. Laevameeskond soovib eestimaalastele ja oma lähedastele meeleolukat Isadepäeva ning loodab, et teekond koju Eestisse ei veni liialt pikaks. Laevakapteni Hanno Naaberi sõnul on täna meri vaiksem, aga lähipäevade ilmaprognoos ennustab tuule tugevnemist."Meie järgmine planeeritav peatus on Almeerias, aga tulenevalt tugevnevatest tuultest on väga tõenäoline, et peame vahepeal minema tormivarju. Hetkel võtame kursi Sardiiniasse, et seal siis juba edasi homme vaadata, kas on mingit võimalust edasi minna või peame jääma ootama paremat ilma.Sardiiniasse sõidame vähendatud kiirusel, kuna enne tormi me niikuinii Baleaaride juurest läbi ei lipsa. Ja seega on mõistlikum vaikse käiguga kütust kokku hoida. "Lähipäevade ilmaennustus näitab tugevat tuult ja lainekõrgust kuni 5 meetrit. Laevameeskond soovib eestimaalastele ja oma lähedastele meeleolukat Isadepäeva ning loodab, et teekond koju Eestisse ei veni liialt pikaks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile anti siseministeeriumis teist korda peetud vabatahtlike kaasajate päeval üle 18 vabatahtliku sõbra märki. Nende hulgas olid ka Saaremaa Lasterikaste Perede Ühendus, Saaremaa Kodukant ja Saaremaa Teater. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kolmele MTÜ-le Vabatahtliku sõbra märk

maintext:
Uudised
Kolmele MTÜ-le Vabatahtliku sõbra märk
Neljapäev, 24. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 24. november 2016. Eile anti siseministeeriumis teist korda peetud vabatahtlike kaasajate päeval üle 18 vabatahtliku sõbra märki. Nende hulgas olid ka Saaremaa Lasterikaste Perede Ühendus, Saaremaa Kodukant ja Saaremaa Teater.
Tunnustuse pälvisid ühingud, kes on näidanud oma head taset ja professionaalsust vabatahtlike kaasajana. “Mul on suur rõõm, et just vabaühenduste tunnustamine on minu viimaseks ülesandeks siseministrina,“ ütles siseminister Hanno Pevkur, kes vabatahtliku sõbra märgid eile üle andis.
Tema sõnul on üks lähiaastate olulisi eesmärke see, et vabatahtlik tegevus oleks ühiskonnas väärtustatud ning üha rohkem inimesi panustaks erinevate organisatsioonide ja algatuste toetuseks vabatahtlikult.
“Tänu Eesti külaliikumise Kodukant poolt läbiviidavale vabatahtliku sõbra arendusprogrammile saavad ühendused aina enam oma vabatahtliku tegevuse põhjalikult läbi mõelda ja seda edasi arendada. Koos muudame Eesti turvalisemaks!“ lisas minister.
Teist aastat
Esimest korda jagati märke möödunud aastal, tänaseks on vabatahtliku sõbra märgi saanud 28 ühendust ja avaliku sektori asutust. Samuti pani vabatahtliku tegevuse võrgustik eile käe alla koostööleppele ning Tartu ülikooli teaduri Maie Kiiseli eestvedamisel arutleti, kuidas kaasata vabatahtlikeks seni kaasamata sihtrühmi.
Selleks, et pakkuda ühendustele vabatahtlike kaasamisel tõhusat tuge, tegutseb Eestis vabatahtliku tegevuse võrgustik. Võrgustik on terve aasta jooksul tegelenud meeskonna ülesehitamisega ning mõelnud läbi, mismoodi ühiselt töötada. Eile kulmineerus aastapikkune töö koostöökokkuleppele sümboolse käe alla panemisega.
“Vabatahtliku tegevuse võrgustik koondab mõjukamaid vabatahtlikke kaasavaid organisatsioone üle Eesti. Ühtne meeskond ja arusaamine koostööst annab meile võimaluse tõhusamalt panustada vabatahtliku valdkonna arengusse ning algatada ühiseid ettevõtmisi,“ kinnitas Eesti külaliikumise Kodukant vabatahtliku valdkonna juht Eha Paas.
“Meie koostöö ongi saanud uut hoogu, selle näiteks on riigikogulaste vabatahtlik päev 4. novembril ja esmaspäeval alanud “Märka naabrit“ kampaania.“ Tunnustuse pälvisid ühingud, kes on näidanud oma head taset ja professionaalsust vabatahtlike kaasajana. “Mul on suur rõõm, et just vabaühenduste tunnustamine on minu viimaseks ülesandeks siseministrina,“ ütles siseminister Hanno Pevkur, kes vabatahtliku sõbra märgid eile üle andis.Tema sõnul on üks lähiaastate olulisi eesmärke see, et vabatahtlik tegevus oleks ühiskonnas väärtustatud ning üha rohkem inimesi panustaks erinevate organisatsioonide ja algatuste toetuseks vabatahtlikult.“Tänu Eesti külaliikumise Kodukant poolt läbiviidavale vabatahtliku sõbra arendusprogrammile saavad ühendused aina enam oma vabatahtliku tegevuse põhjalikult läbi mõelda ja seda edasi arendada. Koos muudame Eesti turvalisemaks!“ lisas minister.Esimest korda jagati märke möödunud aastal, tänaseks on vabatahtliku sõbra märgi saanud 28 ühendust ja avaliku sektori asutust. Samuti pani vabatahtliku tegevuse võrgustik eile käe alla koostööleppele ning Tartu ülikooli teaduri Maie Kiiseli eestvedamisel arutleti, kuidas kaasata vabatahtlikeks seni kaasamata sihtrühmi.Selleks, et pakkuda ühendustele vabatahtlike kaasamisel tõhusat tuge, tegutseb Eestis vabatahtliku tegevuse võrgustik. Võrgustik on terve aasta jooksul tegelenud meeskonna ülesehitamisega ning mõelnud läbi, mismoodi ühiselt töötada. Eile kulmineerus aastapikkune töö koostöökokkuleppele sümboolse käe alla panemisega.“Vabatahtliku tegevuse võrgustik koondab mõjukamaid vabatahtlikke kaasavaid organisatsioone üle Eesti. Ühtne meeskond ja arusaamine koostööst annab meile võimaluse tõhusamalt panustada vabatahtliku valdkonna arengusse ning algatada ühiseid ettevõtmisi,“ kinnitas Eesti külaliikumise Kodukant vabatahtliku valdkonna juht Eha Paas.“Meie koostöö ongi saanud uut hoogu, selle näiteks on riigikogulaste vabatahtlik päev 4. novembril ja esmaspäeval alanud “Märka naabrit“ kampaania.“
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile ühendas Ruhnu AEK esimese Ruhnu vallale kuuluva tankla elektrivõrku. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ruhnu tankla ühendati eile vooluvõrku


description: Demineerijad likvideerisid lõhkekeha Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mis juhtus?

maintext:
Uudised
Mis juhtus?
Neljapäev, 03. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 03. november 2016. Demineerijad likvideerisid lõhkekeha
Päästeameti demineerijad tegid teisipäeval kahjutuks sõjaaegse lõhkekeha.
Demineerimist vajas Muhu saarel Võikülast leitud 88-millimeetrise kaliibriga mürsk, teatas päästeameti korrapidaja.
Demineerijad tuletavad meelde, et lõhkekeha ei tohi puudutada. Leiust tuleb kohe teatada numbrile 112 ja minna eemale. Kõik lõhkekehad on toodetud sõjapidamise eesmärgil ning mõeldud tapmiseks või suuremate purustuste tekitamiseks. Päästeameti demineerijad tegid teisipäeval kahjutuks sõjaaegse lõhkekeha.Demineerimist vajas Muhu saarel Võikülast leitud 88-millimeetrise kaliibriga mürsk, teatas päästeameti korrapidaja.Demineerijad tuletavad meelde, et lõhkekeha ei tohi puudutada. Leiust tuleb kohe teatada numbrile 112 ja minna eemale. Kõik lõhkekehad on toodetud sõjapidamise eesmärgil ning mõeldud tapmiseks või suuremate purustuste tekitamiseks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti Jahtklubide Liit võttis reede õhtul Tallink Spa & Conference Hotel'is pidulikult kokku möödunud purjetamishooaja: tänas purjetamise olümpiadelegatsiooni, sponsoreid ja Merekultuuriaasta projekti elluviijaid, autasustas EJL Purjetamise Eesti Meistrivõistluste, EJL Avamerepurjetamise Eesti Karika ning Melges 24 klassi parimaid, jagas teenetemärke ning kuulutas välja Aasta parimad. Aasta Tegu on tänavu Saaremaal kõrgetasemeliselt läbi viidud Zoom8 klassi maailmameistrivõistlused. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS: Aasta tegu on Zoom8 klassi maailmameistrivõistlused
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eesti Jahtklubide Liit võttis reede õhtul Tallink Spa & Conference Hotel'is pidulikult kokku möödunud purjetamishooaja: tänas purjetamise olümpiadelegatsiooni, sponsoreid ja Merekultuuriaasta projekti elluviijaid, autasustas EJL Purjetamise Eesti Meistrivõistluste, EJL Avamerepurjetamise Eesti Karika ning Melges 24 klassi parimaid, jagas teenetemärke ning kuulutas välja Aasta parimad. Aasta Tegu on tänavu Saaremaal kõrgetasemeliselt läbi viidud Zoom8 klassi maailmameistrivõistlused.
Aasta Purjetajaks ja ühtlasi ka Aasta Surfariks nimetati Rio de Janeiro Olümpiamängudel naiste RS:X klassis 11. koha saavutanud Ingrid Puusta ning Aasta Treeneri tiitliga pärjati tema treenerit Matthew Rickardit. Aasta Jääpurjetaja tiitel kuulub DN klassi juunioride maailmameistrile Rasmus Maalinnale ning Aasta Võistkonna nimetust kannab Melges 24 klassi Euroopa meistrivõistlustel amatööride seas hõbedale ning üldarvestuses 5. kohale tulnud jaht Lenny tiim. Aasta Üllataja auhinna pälvisid 49erFX klassis Rio de Janeiro Olümpiale pääsenud ja seal igati väärikad võistlussõidud teinud Kätlin Tammiste ja Anna Maria Sepp. Aasta Võistlusametnikuks nimetati Rio Olümpial võistlusametnikuna töötanud ning mitmeid Purjetamise Eesti Meistrivõistluste sarja regatte juhtinud Madis Ausman. Tunnustust ja tänu avaldati ka Merekultuuriaasta 2016 projekti elluviimise eest ning temaatilised meened anti üle kultuuriminister Indrek Saarele ja Merekultuuriaasta projektijuhile Karen Jagodinile. Kultuuriminister Indrek Saar sõnas, et purjetamine on Eestis alati olnud väljapaistev ja armastatud spordiala. „On rõõm näha, et purjetamine on endiselt populaarne ja meil on hulk silmapaistvaid purjetajaid, kellele võime rahvusvahelisel areenil kaasa elada. Ala populaarsust kinnitab ka asjaolu, et sel aastal võttis Muhu Väina regatist osa rekordarv jahte ning purjespordi arendajad on toonud Eestisse mitmeid kõrgetasemelisi rahvusvahelisi võistlusi. Tunnustan nii purjetajaid kui ka valdkonna edendajaid, kes purjetamist ikka au sees hoiavad,“ ütles minister. EJL Purjetamise Eesti Meistrivõistlustel oli noorte Optimist paadil üldarvestuses hooaja parim Hendrik Holtsmann, nii tüdrukute, U13 kui U13 tüdrukute arvestuste võidud läksid aga Angeliina Maria Isabel Õunapile. Zoom8 klassis tuli üldarvestuse Eesti meistriks Jakob Haud ja neidude seas oli edukaim Liis Annus. Laser 4.7 paadil võitis sarja Keith Luur, purjelaual Techno 293 alla 15 aastaste seas Daniel Schneider ja alla 17 aastaste hulgas Gregor Schneider. Noorte ja juunioride kahepaadiklassides alistasid RS Feval kõik konkurendid üldarvestuses Hugo Rasmus Vaino - Uko Rasmus Tiidemann, tüdrukutest Helen Pais – Helen Ausman ja alla 14 aastaste seas Kaur Oskar Volt – Romi Safin ning 29er’il Mari-Ann Raud – Maris Seersant. Olümpia ühepaatidest sai Laser Radial klassis esikoha Anna Pohlak ja Laser Standardil Karl-Martin Rammo, juunioridest aga Laser Radialil Norman Järve ja Laser Standardil Tavo Annus. Olümpia kahepaadiklassis 49er läks võit Juuso ja Henri Roihule, katamaraanil F18 aga Uku Kuuskile ja Aivar Soole. RS:X olümpiapurjelaual oli üldarvestuses parim Rainer Kasekivi ja juunioridest Aarto Pihlapuu ning Formula purjelaual üldarvestuses John Kaju, masterite seas Erno Kaasik ja juunioridest Karl-Erik Saarm. Meistrivõistluste sarja tulemuste põhjal autasustati parima klubina Rein Ottosoni Purjespordikooli. EJL Avamerepurjetamise Eesti Karika ORC grupis teenis esikoha välja jaht Jazz meeskond Juss Ojala juhtimisel Sugar 2 (kapten Ott Kikkas) ja Premiumi (kapten Mati Sepp) ees. ESTLYS grupis oli parim Margus Tasa roolitav Mercuriuse meeskond, teiseks tuli Elli (kapten Margus Hiet) ja kolmandaks Liliann (kapten Margus Beljakov). Folkbootide seas saavutas võidu Olev Oolupi käe all seilav Bacchuse tiim, järgnemas Lind (kapten Tiit Riisalo) ja Greta (kapten Mikk Köösel). Melges 24 klassi Eesti edetabeli võidu vormistas jahil Lenny purjetav Tõnu Tõniste paatkond, teisele kohale seilas Yes Sir No Sir (kapten Tõnis Haavel) ja kolmandaks Zuxu (kapten Peter Šaraskin). EJL teenetemärgid pälvisid Melges 24 jahi Lenny võistkonna liikmetena Euroopa meistrivõistlustel 5. koha saavutanud Maiki Saaring, Tammo Otsasoo ja Andres Rohtla, DN klassi maailmameistrivõistlustel 8. koha saanud Argo Vooremaa ja Monotüüp-XV klassi Euroopa meistrid Ott Kolk ja Juhan Kolk, paljukordsed Eesti meistrid Karl-Martin Rammo, Anna Pohlak ja John Kaju, samuti Maris Lindmäe kümne aasta pikkuse hindamatu professionaalse abi eest liidu meediatöös ning ürituste korraldamisel. Toredate olümpiateemaliste meenetega tänati lõppenud olümpiatsükli kestel Eesti Jahtklubide Liitu toetanud AS Livikot, AS Matekit, AS Vopak E.O.S.-i, AS Tallinna Sadamat, AS Eesti Lootsi, Marinepooli, AS NG Investeeringuid, AS LTT-d, AS Eesti Meediat ja OÜ Planestari. Eesti Jahtklubide Liit Autor: MM Laupäev, 26. november 2016.Aasta Purjetajaks ja ühtlasi ka Aasta Surfariks nimetati Rio de Janeiro Olümpiamängudel naiste RS:X klassis 11. koha saavutanud Ingrid Puusta ning Aasta Treeneri tiitliga pärjati tema treenerit Matthew Rickardit. Aasta Jääpurjetaja tiitel kuulub DN klassi juunioride maailmameistrile Rasmus Maalinnale ning Aasta Võistkonna nimetust kannab Melges 24 klassi Euroopa meistrivõistlustel amatööride seas hõbedale ning üldarvestuses 5. kohale tulnud jaht Lenny tiim. Aasta Üllataja auhinna pälvisid 49erFX klassis Rio de Janeiro Olümpiale pääsenud ja seal igati väärikad võistlussõidud teinud Kätlin Tammiste ja Anna Maria Sepp. Aasta Võistlusametnikuks nimetati Rio Olümpial võistlusametnikuna töötanud ning mitmeid Purjetamise Eesti Meistrivõistluste sarja regatte juhtinud Madis Ausman. Tunnustust ja tänu avaldati ka Merekultuuriaasta 2016 projekti elluviimise eest ning temaatilised meened anti üle kultuuriminister Indrek Saarele ja Merekultuuriaasta projektijuhile Karen Jagodinile. Kultuuriminister Indrek Saar sõnas, et purjetamine on Eestis alati olnud väljapaistev ja armastatud spordiala. „On rõõm näha, et purjetamine on endiselt populaarne ja meil on hulk silmapaistvaid purjetajaid, kellele võime rahvusvahelisel areenil kaasa elada. Ala populaarsust kinnitab ka asjaolu, et sel aastal võttis Muhu Väina regatist osa rekordarv jahte ning purjespordi arendajad on toonud Eestisse mitmeid kõrgetasemelisi rahvusvahelisi võistlusi. Tunnustan nii purjetajaid kui ka valdkonna edendajaid, kes purjetamist ikka au sees hoiavad,“ ütles minister. EJL Purjetamise Eesti Meistrivõistlustel oli noorte Optimist paadil üldarvestuses hooaja parim Hendrik Holtsmann, nii tüdrukute, U13 kui U13 tüdrukute arvestuste võidud läksid aga Angeliina Maria Isabel Õunapile. Zoom8 klassis tuli üldarvestuse Eesti meistriks Jakob Haud ja neidude seas oli edukaim Liis Annus. Laser 4.7 paadil võitis sarja Keith Luur, purjelaual Techno 293 alla 15 aastaste seas Daniel Schneider ja alla 17 aastaste hulgas Gregor Schneider. Noorte ja juunioride kahepaadiklassides alistasid RS Feval kõik konkurendid üldarvestuses Hugo Rasmus Vaino - Uko Rasmus Tiidemann, tüdrukutest Helen Pais – Helen Ausman ja alla 14 aastaste seas Kaur Oskar Volt – Romi Safin ning 29er’il Mari-Ann Raud – Maris Seersant. Olümpia ühepaatidest sai Laser Radial klassis esikoha Anna Pohlak ja Laser Standardil Karl-Martin Rammo, juunioridest aga Laser Radialil Norman Järve ja Laser Standardil Tavo Annus. Olümpia kahepaadiklassis 49er läks võit Juuso ja Henri Roihule, katamaraanil F18 aga Uku Kuuskile ja Aivar Soole. RS:X olümpiapurjelaual oli üldarvestuses parim Rainer Kasekivi ja juunioridest Aarto Pihlapuu ning Formula purjelaual üldarvestuses John Kaju, masterite seas Erno Kaasik ja juunioridest Karl-Erik Saarm. Meistrivõistluste sarja tulemuste põhjal autasustati parima klubina Rein Ottosoni Purjespordikooli. EJL Avamerepurjetamise Eesti Karika ORC grupis teenis esikoha välja jaht Jazz meeskond Juss Ojala juhtimisel Sugar 2 (kapten Ott Kikkas) ja Premiumi (kapten Mati Sepp) ees. ESTLYS grupis oli parim Margus Tasa roolitav Mercuriuse meeskond, teiseks tuli Elli (kapten Margus Hiet) ja kolmandaks Liliann (kapten Margus Beljakov). Folkbootide seas saavutas võidu Olev Oolupi käe all seilav Bacchuse tiim, järgnemas Lind (kapten Tiit Riisalo) ja Greta (kapten Mikk Köösel). Melges 24 klassi Eesti edetabeli võidu vormistas jahil Lenny purjetav Tõnu Tõniste paatkond, teisele kohale seilas Yes Sir No Sir (kapten Tõnis Haavel) ja kolmandaks Zuxu (kapten Peter Šaraskin). EJL teenetemärgid pälvisid Melges 24 jahi Lenny võistkonna liikmetena Euroopa meistrivõistlustel 5. koha saavutanud Maiki Saaring, Tammo Otsasoo ja Andres Rohtla, DN klassi maailmameistrivõistlustel 8. koha saanud Argo Vooremaa ja Monotüüp-XV klassi Euroopa meistrid Ott Kolk ja Juhan Kolk, paljukordsed Eesti meistrid Karl-Martin Rammo, Anna Pohlak ja John Kaju, samuti Maris Lindmäe kümne aasta pikkuse hindamatu professionaalse abi eest liidu meediatöös ning ürituste korraldamisel. Toredate olümpiateemaliste meenetega tänati lõppenud olümpiatsükli kestel Eesti Jahtklubide Liitu toetanud AS Livikot, AS Matekit, AS Vopak E.O.S.-i, AS Tallinna Sadamat, AS Eesti Lootsi, Marinepooli, AS NG Investeeringuid, AS LTT-d, AS Eesti Meediat ja OÜ Planestari. Eesti Jahtklubide Liit
Veel artikleid samast teemast »


description: Mulle meenus kohtumine Debora Vaarandiga 1980. aasta suvepäeval, kui käisin Kuressaare Linnateatris vaatamas Urmas Lennuki näidendi “Paljasjalgne Debora” esietendust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuidas mälestada Deborat?

maintext:
Kultuur
Kuidas mälestada Deborat?
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Enda Naaber Teisipäev, 22. november 2016. FOTO: Valmar Voolaid Mulle meenus kohtumine Debora Vaarandiga 1980. aasta suvepäeval, kui käisin Kuressaare Linnateatris vaatamas Urmas Lennuki näidendi “Paljasjalgne Debora” esietendust.
Minult oli enne seda mitu inimest küsinud, mida see paljasjalgne tähendab, sest sellel on ju mitu tähendust.
Lubasin endale ette kujutada, et see on looduses paljajalu kõndiv noor Debora. Sest – Vaarandi mälestuskuju Laimjalas on ka paljasjalgsest Debora Vaarandist. Noorest Deborast, kes kõndis paljajalu oma lapsepõlvemail. Jah, Vaarandi oli suur looduseinimene. Aga millest on Urmas Lennuki “Paljasjalgne Debora”? Kuidas poetessi mälestatakse?
Lavastuses (lavastaja Raivo Trass) prevaleerivad armastus, valu, paljasjalgsus, looming.
“Armastus kas on või ei ole.”
“Luuletaja valu sünnib südames, mitte varbas.”
Vaarandi pihtimuslikkusest koorub veel välja mõte – paljajalu võis maad paremini tunnetada.
“Inimese looming peab olema elulähedane!”
Nendele ja paljudele teistele mõtetele poetessi suust, tema meeste Aadu Hindi, Anton Vaarandi, Alo Hoidre ja Juhan Smuuli suust eelneb Vaarandi luuletus “Ma Saaremaa kohal lendan”. Jah, on midagi nimetut kallist ses sõnas karedas hallis, hea on lausuda Saaremaa.
Kui laval kohtuvad noor Debora (Merilin Kirbits) ja vanem Debora (Piret Rauk), tunnetab vaataja saalis, et noor Debora on nagu unistaja aknal, aga vanem Debora on see inimene, kes rasketel aegadel astus lihtsate asjade juurde.
Kuid ka Aadu Hinti (Arvi Mägi), Anton Vaarandit (Aarne Mägi), Alo Hoidret (Aarne Mägi) ja Juhan Smuuli (Andres Raag) saadab elus teadmine: usu, looda, armasta! Poetessi ja tema meeste fotod on lavastuses taustaks.
Tegevus laval haarab meid kaasa kord oma pingelisuses (Hindi ja Smuuli suhtes), kord oma tõsiduses ja samal ajal mahub ka huumorit kõigi ellu. Sellesse ellu, mille kohta lavastuses ütleb vanem Debora: “Inimesed on alati ühesugused.”
“Inimene on ilus!” Ka sellega oleme nõus, sest Debora ei olnud ilus ainult välimuselt, vaid ka hingelt. Sedagi mõistsid ka tema mehed. Ja kui läheb vaidluseks, kas elu mõte on ümmargune või ei ole, jääb mitmeid lahtisi otsi, aga publik saalis leiab sealt oma tõe. Ta jääb koduteelgi veel selle üle mõtisklema.
Kogu lavastus on aga rihitud poetessi mälestamisele. Ja võin olla nõus lavastajaga, et Urmas Lennuki poetess Debora on rikas hing, väga tundlik.
Noore Debora kehastaja Merilin Kirbitsi (pildil) mäng on lihtne, romantiline, luule temas elab kui paljasjalgsus; on armas, veenev, lähedane. Teatrikülastaja Loreida Kremm ütles mulle: “Ma tulin seda näidendit vaatama eelarvamusega, et kuidas ikka Deborat ja tema mehi kujutatakse. Aga nüüd võtan need sõnad tagasi. Väga huvitav näidend ja selle lavastus.” Minult oli enne seda mitu inimest küsinud, mida see paljasjalgne tähendab, sest sellel on ju mitu tähendust.Lubasin endale ette kujutada, et see on looduses paljajalu kõndiv noor Debora. Sest – Vaarandi mälestuskuju Laimjalas on ka paljasjalgsest Debora Vaarandist. Noorest Deborast, kes kõndis paljajalu oma lapsepõlvemail. Jah, Vaarandi oli suur looduseinimene. Aga millest on Urmas Lennuki “Paljasjalgne Debora”? Kuidas poetessi mälestatakse?Lavastuses (lavastaja Raivo Trass) prevaleerivad armastus, valu, paljasjalgsus, looming.“Armastus kas on või ei ole.”“Luuletaja valu sünnib südames, mitte varbas.”Vaarandi pihtimuslikkusest koorub veel välja mõte – paljajalu võis maad paremini tunnetada.“Inimese looming peab olema elulähedane!”Nendele ja paljudele teistele mõtetele poetessi suust, tema meeste Aadu Hindi, Anton Vaarandi, Alo Hoidre ja Juhan Smuuli suust eelneb Vaarandi luuletus “Ma Saaremaa kohal lendan”. Jah, on midagi nimetut kallist ses sõnas karedas hallis, hea on lausuda Saaremaa.Kui laval kohtuvad noor Debora (Merilin Kirbits) ja vanem Debora (Piret Rauk), tunnetab vaataja saalis, et noor Debora on nagu unistaja aknal, aga vanem Debora on see inimene, kes rasketel aegadel astus lihtsate asjade juurde.Kuid ka Aadu Hinti (Arvi Mägi), Anton Vaarandit (Aarne Mägi), Alo Hoidret (Aarne Mägi) ja Juhan Smuuli (Andres Raag) saadab elus teadmine: usu, looda, armasta! Poetessi ja tema meeste fotod on lavastuses taustaks.Tegevus laval haarab meid kaasa kord oma pingelisuses (Hindi ja Smuuli suhtes), kord oma tõsiduses ja samal ajal mahub ka huumorit kõigi ellu. Sellesse ellu, mille kohta lavastuses ütleb vanem Debora: “Inimesed on alati ühesugused.”“Inimene on ilus!” Ka sellega oleme nõus, sest Debora ei olnud ilus ainult välimuselt, vaid ka hingelt. Sedagi mõistsid ka tema mehed. Ja kui läheb vaidluseks, kas elu mõte on ümmargune või ei ole, jääb mitmeid lahtisi otsi, aga publik saalis leiab sealt oma tõe. Ta jääb koduteelgi veel selle üle mõtisklema.Kogu lavastus on aga rihitud poetessi mälestamisele. Ja võin olla nõus lavastajaga, et Urmas Lennuki poetess Debora on rikas hing, väga tundlik.Noore Debora kehastaja Merilin Kirbitsi (pildil) mäng on lihtne, romantiline, luule temas elab kui paljasjalgsus; on armas, veenev, lähedane. Teatrikülastaja Loreida Kremm ütles mulle: “Ma tulin seda näidendit vaatama eelarvamusega, et kuidas ikka Deborat ja tema mehi kujutatakse. Aga nüüd võtan need sõnad tagasi. Väga huvitav näidend ja selle lavastus.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Tuleval suvel toimuva XII noorte tantsupeo kolme laulva peategelase – Koidu ja Hämariku rolle täidavad üleriigilise konkursi käigus välja valitud Jaagup Tuisk, Hardo Adamson, Jennifer Marisse Cohen ja Merit Männiste, vanaisa rollis astub lavale saarlane Ivo Linna (pildil). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ivo Linnast saab suvise tantsupeo vanaisa
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 15. november 2016. Tuleval suvel toimuva XII noorte tantsupeo kolme laulva peategelase – Koidu ja Hämariku rolle täidavad üleriigilise konkursi käigus välja valitud Jaagup Tuisk, Hardo Adamson, Jennifer Marisse Cohen ja Merit Männiste, vanaisa rollis astub lavale saarlane Ivo Linna (pildil).
Tantsupeo pealavastaja Margus Toomla sõnul ei ole tantsupeole peategelasi sedalaadi konkursiga kunagi varem valitud.
“Eriliseks tegi konkursi ka asjaolu, et kuigi tegemist on tantsupeo peategelastega, siis tantsuoskus ei omanud mingit tähtsust – esimesel kohal olid hea lauluhääl ning näitlejameisterlikkus,” selgitas Toomla.
Vanaisa rolli pakuti Ivo Linnale ja korraldajad on väga õnnelikud, et Linna oma nõusoleku andis. “Ivo on tuntud igas vanuses osalejatele ja publikule. Ja kindlasti sobitub ta oma olemusega sellesse rolli väga hästi,” selgitas Toomla.
“Tantsupeo põhiteemaks on pärimuse väärtustamine ning eluringi katkematuse edasiandmine ja Ivo on justkui põlvkondadevaheline side, mis aitab olulist edasi kanda,” lausus Toomla.
Koit ja Hämarik koos vanaisaga on järgmisel suvel toimuva tantsupeo selgrooks – nad ilmuvad väljakule neljal pööripäeval ning finaalis.
Tantsupeol kõlab taas lavalt elav muusika. Peale Koidu, Hämariku ja vanaisa saab orkestrilaval näha ja kuulda paljusid armastatud eesti muusikuid ja lauljaid.
XII noorte tantsupidu toimub tuleva aasta 30. juunil ja 1. juulil Tallinnas Kalevi keskstaadionil. XII noorte laulupidu toimub 2. juulil Tallinna lauluväljakul.
Laulupeo peadirigent on Heli Jürgenson. XII noorte laulu- ja tantsupeo “Mina jään” piletid tulevad müügile veebruaris. Tantsupeo pealavastaja Margus Toomla sõnul ei ole tantsupeole peategelasi sedalaadi konkursiga kunagi varem valitud.“Eriliseks tegi konkursi ka asjaolu, et kuigi tegemist on tantsupeo peategelastega, siis tantsuoskus ei omanud mingit tähtsust – esimesel kohal olid hea lauluhääl ning näitlejameisterlikkus,” selgitas Toomla.Vanaisa rolli pakuti Ivo Linnale ja korraldajad on väga õnnelikud, et Linna oma nõusoleku andis. “Ivo on tuntud igas vanuses osalejatele ja publikule. Ja kindlasti sobitub ta oma olemusega sellesse rolli väga hästi,” selgitas Toomla.“Tantsupeo põhiteemaks on pärimuse väärtustamine ning eluringi katkematuse edasiandmine ja Ivo on justkui põlvkondadevaheline side, mis aitab olulist edasi kanda,” lausus Toomla.Koit ja Hämarik koos vanaisaga on järgmisel suvel toimuva tantsupeo selgrooks – nad ilmuvad väljakule neljal pööripäeval ning finaalis.Tantsupeol kõlab taas lavalt elav muusika. Peale Koidu, Hämariku ja vanaisa saab orkestrilaval näha ja kuulda paljusid armastatud eesti muusikuid ja lauljaid.XII noorte tantsupidu toimub tuleva aasta 30. juunil ja 1. juulil Tallinnas Kalevi keskstaadionil. XII noorte laulupidu toimub 2. juulil Tallinna lauluväljakul.Laulupeo peadirigent on Heli Jürgenson. XII noorte laulu- ja tantsupeo “Mina jään” piletid tulevad müügile veebruaris.
Veel artikleid samast teemast »


description: Detektoristid leidsid lõhkekehi Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mis juhtus?

maintext:
Uudised
Mis juhtus?
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 22. november 2016. Detektoristid leidsid lõhkekehi
Pühapäeval, 20. novembril sai Lääne-Eesti pommigrupp teate, et Salme vallas Üüdibe külas on leitud kaks 76 mm mürsku ja üks 81 mm miinipildujamiin.
Sündmuskohal selgus, et detektoristid olid leidnud pinnasest metallotsijate abil erinevaid lõhkekehi.
Demineerijad tegid kindlaks, et leitud oli üks käsigranaadi detonaator, üks käsigranaat, üks 82 mm miinipildujamiin ja kuus 76 mm kild-fugassmürsku. Kõik leitud lõhkekehad hävitatakse esimesel võimalusel hävituskohas. Pühapäeval, 20. novembril sai Lääne-Eesti pommigrupp teate, et Salme vallas Üüdibe külas on leitud kaks 76 mm mürsku ja üks 81 mm miinipildujamiin.Sündmuskohal selgus, et detektoristid olid leidnud pinnasest metallotsijate abil erinevaid lõhkekehi.Demineerijad tegid kindlaks, et leitud oli üks käsigranaadi detonaator, üks käsigranaat, üks 82 mm miinipildujamiin ja kuus 76 mm kild-fugassmürsku. Kõik leitud lõhkekehad hävitatakse esimesel võimalusel hävituskohas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuuendat korda toimunud üle-eestiline noorte osaluskohvik kogunes eile arutlema seitsme teema üle, misjärel kogunes palju ideid ja leiti ka mitmeid lahendusi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Osaluskohvikus 120 mõtlejat

maintext:
Uudised
Osaluskohvikus 120 mõtlejat
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 04. november 2016. Osaluskohviku teemad olid võrdselt atraktiivsed ja huvilisi jagus kõigi laudade taha. FOTO: Valmar Voolaid Kuuendat korda toimunud üle-eestiline noorte osaluskohvik kogunes eile arutlema seitsme teema üle, misjärel kogunes palju ideid ja leiti ka mitmeid lahendusi.
Selle aasta teemadeks olid “Tuleviku liivakast”, “Ajame laste ja noorte asja”, “Vali vabadus”, “”Kevade” vs “Nullpunkt””, “Lihtsuses peitub võlu! Kas alati?”, “Haldusreform, kas võluvits Eesti noorte elu edendamiseks või maaelu surm?” ja “Majandus = loome?”.
Päeva juht Stella Stepanov meenutas, et kui eelmisel korral muutus osa teemasid populaarsemaks, tundusid eile kõik võrdselt huvi pakkuvat.
Saare maavalitsuse noorsoonõunik Anneli Meisterson ütles ürituse kohta, et on öeldud, et üks päev osaluskohvikus asendab nädala koolis. Lisaks tuletas ta meelde, et valimisõiguse 16. eluaastani langetamise idee käidi välja just osaluskohvikus.
Laual oli palju ideid
Saare maavalitsuse ühinemisnõunik Taavi Kurisoo sõnas, et nende lauas küsiti nii kooli transpordi, osavaldade kui muude teemade kohta. “Täna tuli ka üks väga hea ettepanek rahvaküsitluse teavitamise kohta. Pakuti, et võiks ka asutuste listidele info edasi saata, sest kõik lehti ei loe.”
“Vali vabadus” noorteliikumise liige Renali Kurgpõld osales nii oma teema kui haldusreformi lauas. “”Vali vabadus” lauas arutati, mis on vabadus ja kuidas seda saavutada ning mis võib meid piirata,” selgitas ta.
Haldusreformi puhul tuli neiu sõnul välja, et paljud kardavad, et suure valla puhul kaovad piirkondadest põhiteenused – pole vallamaju ja kaovad töökohad ning ka raha suunatakse mujale.
Päeva lõpus võtsid iga laua juhid kokku, mis ürituse jooksul välja koorus.
Esimesena võttis sõna “Vali vabadus” laua juht Sander Tulk. “Mulle meeldis kuulda, kuidas noorte väärtushinnangud on hakanud paika loksuma – julgetakse valikuid teha ja tahetakse jääda rohkem iseendaks,” lausus ta.
“”Kevade” vs “Nullpunkt”” laua juht Sander Õispuu nentis, et huvitegevust võiks rohkem õppetööga seostada. Samas tuleks nutitehnoloogiat piiritleda, sest osati on see kasulik, aga teisalt segab õppetööd. “Jõudsime ka selleni, et koolis võiks olla rohkem praktilisi tegevusi, mis õpetaksid noori igapäevaelus hakkama saama.”
Uued üritused
Haldusreformi laua juht Paul-Mark Pihl tõdes, et väga palju noored sellest teemast ei tea. “Keskendusime noorte teavitamisele ja vastasime küsimustele,” ütles ta.
“Lihtsuses peitub võlu! Kas alati?” arutluses keskenduti noorte vaimsele tervisele ja mõnuainete kasutamisele.”
“Tuleviku liivakastis” jäi Ly-Sandra Tohteri sõnul enim kõlama, et noortekeskuses väga ei käida, kuna seda peetakse lapsikuks. Samas loodeti, et uue keskusega saab alustada värskelt lehelt. Töömalevas plaanitakse hakata pakkuma teistsuguseid töid ja võibolla toimub see hoopis laagri vormis.
“Majandus = loome?” laua juht Tõnis Antonov ütles, et jõuti otsusele pakkuda järgmisele kaasava eelarve konkursile batuudikeskuse loomine. Selle aasta teemadeks olid “Tuleviku liivakast”, “Ajame laste ja noorte asja”, “Vali vabadus”, “”Kevade” vs “Nullpunkt””, “Lihtsuses peitub võlu! Kas alati?”, “Haldusreform, kas võluvits Eesti noorte elu edendamiseks või maaelu surm?” ja “Majandus = loome?”.Päeva juht Stella Stepanov meenutas, et kui eelmisel korral muutus osa teemasid populaarsemaks, tundusid eile kõik võrdselt huvi pakkuvat.Saare maavalitsuse noorsoonõunik Anneli Meisterson ütles ürituse kohta, et on öeldud, et üks päev osaluskohvikus asendab nädala koolis. Lisaks tuletas ta meelde, et valimisõiguse 16. eluaastani langetamise idee käidi välja just osaluskohvikus.Saare maavalitsuse ühinemisnõunik Taavi Kurisoo sõnas, et nende lauas küsiti nii kooli transpordi, osavaldade kui muude teemade kohta. “Täna tuli ka üks väga hea ettepanek rahvaküsitluse teavitamise kohta. Pakuti, et võiks ka asutuste listidele info edasi saata, sest kõik lehti ei loe.”“Vali vabadus” noorteliikumise liige Renali Kurgpõld osales nii oma teema kui haldusreformi lauas. “”Vali vabadus” lauas arutati, mis on vabadus ja kuidas seda saavutada ning mis võib meid piirata,” selgitas ta.Haldusreformi puhul tuli neiu sõnul välja, et paljud kardavad, et suure valla puhul kaovad piirkondadest põhiteenused – pole vallamaju ja kaovad töökohad ning ka raha suunatakse mujale.Päeva lõpus võtsid iga laua juhid kokku, mis ürituse jooksul välja koorus.Esimesena võttis sõna “Vali vabadus” laua juht Sander Tulk. “Mulle meeldis kuulda, kuidas noorte väärtushinnangud on hakanud paika loksuma – julgetakse valikuid teha ja tahetakse jääda rohkem iseendaks,” lausus ta.“”Kevade” vs “Nullpunkt”” laua juht Sander Õispuu nentis, et huvitegevust võiks rohkem õppetööga seostada. Samas tuleks nutitehnoloogiat piiritleda, sest osati on see kasulik, aga teisalt segab õppetööd. “Jõudsime ka selleni, et koolis võiks olla rohkem praktilisi tegevusi, mis õpetaksid noori igapäevaelus hakkama saama.”Haldusreformi laua juht Paul-Mark Pihl tõdes, et väga palju noored sellest teemast ei tea. “Keskendusime noorte teavitamisele ja vastasime küsimustele,” ütles ta.“Lihtsuses peitub võlu! Kas alati?” arutluses keskenduti noorte vaimsele tervisele ja mõnuainete kasutamisele.”“Tuleviku liivakastis” jäi Ly-Sandra Tohteri sõnul enim kõlama, et noortekeskuses väga ei käida, kuna seda peetakse lapsikuks. Samas loodeti, et uue keskusega saab alustada värskelt lehelt. Töömalevas plaanitakse hakata pakkuma teistsuguseid töid ja võibolla toimub see hoopis laagri vormis.“Majandus = loome?” laua juht Tõnis Antonov ütles, et jõuti otsusele pakkuda järgmisele kaasava eelarve konkursile batuudikeskuse loomine.
Veel artikleid samast teemast »


description: 1.-2. novembril toimus Tartu kunstikoolis kutsemeistrivõistlus graafilises disainis, milles saarlased olid edukad – kokku toodi viiest auhinnast koju neli. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saaremaa disainerid parimad

maintext:
Uudised
Saaremaa disainerid parimad
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 04. november 2016. Imbi Võrel (vasakul) ja Karin Laus. 1.-2. novembril toimus Tartu kunstikoolis kutsemeistrivõistlus graafilises disainis, milles saarlased olid edukad – kokku toodi viiest auhinnast koju neli.
Parimaks nooreks disaineriks tunnistati Kuressaare ametikooli vilistlane Karin Laus. Teisele kohale tuli Jaagup Susi Tartu kunstikoolist ning kolmandale kohale Kuressaare ametikooli õpilane ja Meie Maa küljendaja-kujundaja Imbi Võrel.
„Mul pole ammu nii ilusat päeva olnud!“ rääkis õppijaid juhendanud Maila Juns-Veldre.
„Seda, et Karin on tehniliselt tugev, teadsin ma juba kevadest, kui ta tundides trükifailide ettevalmistamise ja kontrollimisega ise hästi hakkama sai. Lisaks on tal väga hea maitse ja suurepärane värvitaju.“ Sel suvel lõpetas Karin ametikooli teabegraafiku erialal.
Karin Laus sai ka parima tehnilise ja parima kujunduslahenduse auhinna. Individuaalvõistlusel töötas reaalse kliendiprojektiga seitse noort kujundajat.
Karin ise ütles, et soovis teha lõbusamat kujundust. „Tegelikult oli tema kujundus terviklik, hea tunnetusega ja kõige logolikum,“ märkis Maila.
Esimesel päeval tuli osalejatel teha logo Tartus asuvale Tähtvere valla seltsile. Seejärel tuli kujundada seltsile visiitkaart, kirjablankett ja Facebooki logo. Teisel päeval tuli kujundada seltsile voldik.
Hinnati loovust ja täpsust
Võistlusel hinnati disaineri loovust, kiirust ja täpsust ning teoreetiliste ja praktiliste teadmiste rakendamise oskust.
“Kujunduse poole pealt tundsin end tugevalt, aga trükiettevalmistust oleme koolis vähem võtnud ja sellest ma nii palju ei teadnud. Nuputasin jooksvalt,“ rääkis Imbi Võrel. Juhendaja sõnul oli tema tugevuseks kiire õppimisvõime.
„Ta omandab sekundi murdosa jooksul tehnilised võtted, mida talle näidatakse,“ sõnas juhendaja.
Võrel ütles, et tuli olla tähelepanelik, sest tööülesanded, mille täitmisega paljud ka alt läksid, olid väga täpselt ette antud.
“Jäin igati rahule. Sain võistluselt juurde palju kogemusi ja teadmisi,“ ütles Võrel.
Žürii märkis, et tase oli väga ühtlane.
Võistlustele minek ei sujunud aga viperusteta. Esmaspäeval Tartusse sõites läks ametikooli esinduse auto Muhus katki, lahenduse otsimine võttis mitu tundi aega. „Tüdrukutel oli motivatsioon maas ja tuju rikutud, aga kui helistasin oma murega ametikooli direktor Neemele, aitas ta meil kiirelt leida asendusauto, millega saime edasi sõita,“ rääkis Maila.
Kutsemeistrivõistlust korraldas SA Innove koostöös Tartu kunstikooliga. Võistluse läbiviimist toetasid Euroopa Sotsiaalfond, haridus- ja teadusministeerium, Kroonpress, MTÜ Tähtvere Selts ja Loyd. Parimaks nooreks disaineriks tunnistati Kuressaare ametikooli vilistlane Karin Laus. Teisele kohale tuli Jaagup Susi Tartu kunstikoolist ning kolmandale kohale Kuressaare ametikooli õpilane ja Meie Maa küljendaja-kujundaja Imbi Võrel.„Mul pole ammu nii ilusat päeva olnud!“ rääkis õppijaid juhendanud Maila Juns-Veldre.„Seda, et Karin on tehniliselt tugev, teadsin ma juba kevadest, kui ta tundides trükifailide ettevalmistamise ja kontrollimisega ise hästi hakkama sai. Lisaks on tal väga hea maitse ja suurepärane värvitaju.“ Sel suvel lõpetas Karin ametikooli teabegraafiku erialal.Karin Laus sai ka parima tehnilise ja parima kujunduslahenduse auhinna. Individuaalvõistlusel töötas reaalse kliendiprojektiga seitse noort kujundajat.Karin ise ütles, et soovis teha lõbusamat kujundust. „Tegelikult oli tema kujundus terviklik, hea tunnetusega ja kõige logolikum,“ märkis Maila.Esimesel päeval tuli osalejatel teha logo Tartus asuvale Tähtvere valla seltsile. Seejärel tuli kujundada seltsile visiitkaart, kirjablankett ja Facebooki logo. Teisel päeval tuli kujundada seltsile voldik.Võistlusel hinnati disaineri loovust, kiirust ja täpsust ning teoreetiliste ja praktiliste teadmiste rakendamise oskust.“Kujunduse poole pealt tundsin end tugevalt, aga trükiettevalmistust oleme koolis vähem võtnud ja sellest ma nii palju ei teadnud. Nuputasin jooksvalt,“ rääkis Imbi Võrel. Juhendaja sõnul oli tema tugevuseks kiire õppimisvõime.„Ta omandab sekundi murdosa jooksul tehnilised võtted, mida talle näidatakse,“ sõnas juhendaja.Võrel ütles, et tuli olla tähelepanelik, sest tööülesanded, mille täitmisega paljud ka alt läksid, olid väga täpselt ette antud.“Jäin igati rahule. Sain võistluselt juurde palju kogemusi ja teadmisi,“ ütles Võrel.Žürii märkis, et tase oli väga ühtlane.Võistlustele minek ei sujunud aga viperusteta. Esmaspäeval Tartusse sõites läks ametikooli esinduse auto Muhus katki, lahenduse otsimine võttis mitu tundi aega. „Tüdrukutel oli motivatsioon maas ja tuju rikutud, aga kui helistasin oma murega ametikooli direktor Neemele, aitas ta meil kiirelt leida asendusauto, millega saime edasi sõita,“ rääkis Maila.Kutsemeistrivõistlust korraldas SA Innove koostöös Tartu kunstikooliga. Võistluse läbiviimist toetasid Euroopa Sotsiaalfond, haridus- ja teadusministeerium, Kroonpress, MTÜ Tähtvere Selts ja Loyd.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile süüdati kõikjal üle Eesti esimesed advendiküünlad. Traditsiooniliselt tehti seda ka Kuressaare keskväljakul asuval jõulupuul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Rahulik jõuluootusaeg

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Rahulik jõuluootusaeg
Esmaspäev, 28. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eile süüdati kõikjal üle Eesti esimesed advendiküünlad. Traditsiooniliselt tehti seda ka Kuressaare keskväljakul asuval jõulupuul.
Üks aastaring on taas täis saamas ning käes on advent, see imeline jõuluootuse aeg. Head lapsed ootavad päkapikke, kuid ka suurtel on oma ootused.
Kodudes süüdatakse igal advendipühapäeval üks küünal. Kui neid on kogunenud neli, on ka jõulud, lunastaja Jeesuse Kristuse sünnipäev, varsti käes. Kogu kristlikus maailmas on advendiaeg rahu, ühtsuse ja üksteise toetamise ning hoolimise aeg. See on rahulik jõuluootuseaeg.
Kuid see on ka mõnes mõttes aeg, mil tuleks iseenda ja oma elu üle järele mõelda ja kokkuvõtteid teha. Mis on aasta jooksul tehtud, mis tegemata jäänud, mida veel kiiruga jõuaks. Millised soovid ja unistused on täitunud ning milliseid neid peagi algavasse uude aastasse kaasa võtta.
Soovime siis meiegi kaunist ootuseaega!
27. november 2016
Autor: MM Esmaspäev, 28. november 2016.Üks aastaring on taas täis saamas ning käes on advent, see imeline jõuluootuse aeg. Head lapsed ootavad päkapikke, kuid ka suurtel on oma ootused.Kodudes süüdatakse igal advendipühapäeval üks küünal. Kui neid on kogunenud neli, on ka jõulud, lunastaja Jeesuse Kristuse sünnipäev, varsti käes. Kogu kristlikus maailmas on advendiaeg rahu, ühtsuse ja üksteise toetamise ning hoolimise aeg. See on rahulik jõuluootuseaeg.Kuid see on ka mõnes mõttes aeg, mil tuleks iseenda ja oma elu üle järele mõelda ja kokkuvõtteid teha. Mis on aasta jooksul tehtud, mis tegemata jäänud, mida veel kiiruga jõuaks. Millised soovid ja unistused on täitunud ning milliseid neid peagi algavasse uude aastasse kaasa võtta.Soovime siis meiegi kaunist ootuseaega!
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilsega lõppes ohtlike jäätmete tasuta vastuvõtt, sest ette nähtud 5000 kg sai kokku kogutud. Kuressaare linna, Lääne-Saare ja Pihtla valla elanikud on olnud väga usinad ohtlike jäätmete äraviijad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Ohtlike jäätmete tasuta vastuvõtt on lõppenud
Neljapäev, 24. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 24. november 2016. Foto on illustratiivne. Eilsega lõppes ohtlike jäätmete tasuta vastuvõtt, sest ette nähtud 5000 kg sai kokku kogutud. Kuressaare linna, Lääne-Saare ja Pihtla valla elanikud on olnud väga usinad ohtlike jäätmete äraviijad.
“Kampaania tulemused näitavad, et kõige enam tekib inimestel värvijääke, sest neid on toodud kordades rohkem kui teisi jäätmeliike. Mõnevõrra rohkem on toodud ka vanaõli, mis on väga hea, sest vanaõli on ohtlik jääde ja seda kateldes põletada ei või.
Veel toodi jäätmejaama tasuta õlifiltreid, puhastusaineid, ravimeid, väetisi ning pestitsiide,“ märkis linnavalitsuse keskkonnaspetsialist Katrin Koppel.
Kampaaniat rahastasid SA Keskkonnainvesteeringute Keskus, Kuressaare linn, Lääne-Saare vald ja Pihtla vald. “Kampaania tulemused näitavad, et kõige enam tekib inimestel värvijääke, sest neid on toodud kordades rohkem kui teisi jäätmeliike. Mõnevõrra rohkem on toodud ka vanaõli, mis on väga hea, sest vanaõli on ohtlik jääde ja seda kateldes põletada ei või.Veel toodi jäätmejaama tasuta õlifiltreid, puhastusaineid, ravimeid, väetisi ning pestitsiide,“ märkis linnavalitsuse keskkonnaspetsialist Katrin Koppel.Kampaaniat rahastasid SA Keskkonnainvesteeringute Keskus, Kuressaare linn, Lääne-Saare vald ja Pihtla vald.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti parimate võrkpallurite hulka kuuluv ja Pärnu võrkpalliklubis diagonaalründajana tegutsev saarlane Hindrek Pulk on paljude võrkpallisõprade rõõmuks jälle platsile naasnud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hindrek Pulk taas platsil

maintext:
Sport
Hindrek Pulk taas platsil
Esmaspäev, 07. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 07. november 2016. Hindrek Pulk Pärnu VK eest mängimas. FOTO: Gertrud Alatare / volley.ee Eesti parimate võrkpallurite hulka kuuluv ja Pärnu võrkpalliklubis diagonaalründajana tegutsev saarlane Hindrek Pulk on paljude võrkpallisõprade rõõmuks jälle platsile naasnud.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna saab Kuressaare kultuurikeskuses teoks VI fotopäev, mis inspireerituna merekultuuri aastast kannab seekord mere teemat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Perekond
Kuressaare kuues fotopäev tuleb mereteemaline
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 19. november 2016. Siiri Kumari tehtud fantaasiafoto. Täna saab Kuressaare kultuurikeskuses teoks VI fotopäev, mis inspireerituna merekultuuri aastast kannab seekord mere teemat.
Koguperepäeval, mis saab alguse kell 11.30, räägib oma lugu ja näitab kauneid pilte Eesti loodusfotograaf Andrei Reinol. Kl 13 vaadatakse Siiri Kumari juhendamisel fantaasiafotot kui tervikut. Fotopäeva üks korraldajaid Sigrid Osa, kelle eestvedamisel fantaasia töötuba sündis, märkis, et igal fotopäeval võiks olla midagi igale vanuserühmale.
Fantaasia töötoas saab kasulikke nippe
“Usun, et Siiri töötuba meelitab kohale ka nooremat publikut. Tema fantaasiafotod on inspireerinud kindlasti paljusid ja tore, et ta tuleb ja jagab osalejatele oma nippe ja räägib sellest, mida inimese pildistamisel arvestama peaks,” rääkis Sigrid, kelle sõnul tulevad teemana esile sellised lihtsad tõed, kuidas asetada käsi, valgust jms. Ka see, kuidas lisada fotole eriline kiiks, et sellest saaks fantaasiafoto jms. Samuti räägib Siiri koostööst moeloojate, meigikunstnike, juuksuritega jms.
Sigrid on ise mitmes tema töötoas osalenud ja sealt see mõte – kutsuda Siiri Kumari viima läbi fantaasia töötuba – ka sündis. Sigridil endal tekkis huvi pildistamise vastu umbes kaheksa aastat tagasi.
Ta õppis koolis kunstilist kujundamist ja seal puutus ta fotograafiaga esimest korda rohkem kokku. Tol ajal tal endal oma kaamerat ei olnud, aga pärast tunde hakkas ta laenatud kaameraga pildistama. Esialgu loodust ja mõni aeg hiljem inimesi.
“Praegu olen fanatt, kui nii võib öelda,” muigas Sigrid, viidates, et ta ei mäleta päeva, mil ta kaamerat käes ei oleks hoidnud või arvutis midagi töödelnud. “Fotograafia maailm on nii põnev ja lõputu, et sellesse võib lihtsalt ära uppuda. Mõneti on fotomaailm minu jaoks justkui paralleeluniversum – omaette maailm, kus kõik on võimalik. Sellest tuleneb minu fotode temaatika – teen palju muinasjutulisi pilte. Jutustan fotodel oma väljamõeldud lugu. See on nii põnev!”
Kl 15 saab teoks videoloo valmistamine ning võtteplaani tehakse Kuressaare ametikooli vilistlase Anželika Tolli eestvedamisel.
Näitusel fotokonkursi paremad tööd
Sigridi sõnul on filmimisvõimalus suuresti juba enamikul fotoaparaatidel ja telefonidel. “Kuid samas ei tea inimesed hea videoloo koostamisest palju,” möönis Sigrid, kelle sõnul aitab Anželika Toll huvilised järje peale ja jagab kasulikku infot just algajatele, kuid kindlasti on üht-teist kõrva taha panna ka neil, kes filmimisega juba tutvust on teinud.
Samal ajal on tasuline isikupärase lambivarju meisterdamise töötuba. Kl 16 algab fotokonkursi “Kõik me kanname endas meremärke” tunnustamine. Suurelt ekraanilt näidatakse “Looduseaasta foto 2016” pilte ning oma muljeid jagavad ka noored fotograafid Karl Jakob Toplaan ja Martin Vesberg, kelle tööd on “Looduseaasta 2016” albumis ja auhinnadki saanud.
Kuressaare kultuurikeskuses on üles seatud Narva fotoklubi näitus “Meri on alati meiega”, fantaasiafotod Siiri Kumarilt ja fotokonkursi “Kõik me kanname endas mere märke” 20 paremat tööd.
Kuressaare kuuendat fotopäeva korraldavad ajakirjanik Sigrid Osa, fotograaf Valmar Voolaid, Õie Õll (MTÜ Meremaa), Lembit Michelson (Eesti Fotokunstiühing) ja Liis Mutli (Overall). Koguperepäeval, mis saab alguse kell 11.30, räägib oma lugu ja näitab kauneid pilte Eesti loodusfotograaf Andrei Reinol. Kl 13 vaadatakse Siiri Kumari juhendamisel fantaasiafotot kui tervikut. Fotopäeva üks korraldajaid Sigrid Osa, kelle eestvedamisel fantaasia töötuba sündis, märkis, et igal fotopäeval võiks olla midagi igale vanuserühmale.“Usun, et Siiri töötuba meelitab kohale ka nooremat publikut. Tema fantaasiafotod on inspireerinud kindlasti paljusid ja tore, et ta tuleb ja jagab osalejatele oma nippe ja räägib sellest, mida inimese pildistamisel arvestama peaks,” rääkis Sigrid, kelle sõnul tulevad teemana esile sellised lihtsad tõed, kuidas asetada käsi, valgust jms. Ka see, kuidas lisada fotole eriline kiiks, et sellest saaks fantaasiafoto jms. Samuti räägib Siiri koostööst moeloojate, meigikunstnike, juuksuritega jms.Sigrid on ise mitmes tema töötoas osalenud ja sealt see mõte – kutsuda Siiri Kumari viima läbi fantaasia töötuba – ka sündis. Sigridil endal tekkis huvi pildistamise vastu umbes kaheksa aastat tagasi.Ta õppis koolis kunstilist kujundamist ja seal puutus ta fotograafiaga esimest korda rohkem kokku. Tol ajal tal endal oma kaamerat ei olnud, aga pärast tunde hakkas ta laenatud kaameraga pildistama. Esialgu loodust ja mõni aeg hiljem inimesi.“Praegu olen fanatt, kui nii võib öelda,” muigas Sigrid, viidates, et ta ei mäleta päeva, mil ta kaamerat käes ei oleks hoidnud või arvutis midagi töödelnud. “Fotograafia maailm on nii põnev ja lõputu, et sellesse võib lihtsalt ära uppuda. Mõneti on fotomaailm minu jaoks justkui paralleeluniversum – omaette maailm, kus kõik on võimalik. Sellest tuleneb minu fotode temaatika – teen palju muinasjutulisi pilte. Jutustan fotodel oma väljamõeldud lugu. See on nii põnev!”Kl 15 saab teoks videoloo valmistamine ning võtteplaani tehakse Kuressaare ametikooli vilistlase Anželika Tolli eestvedamisel.Sigridi sõnul on filmimisvõimalus suuresti juba enamikul fotoaparaatidel ja telefonidel. “Kuid samas ei tea inimesed hea videoloo koostamisest palju,” möönis Sigrid, kelle sõnul aitab Anželika Toll huvilised järje peale ja jagab kasulikku infot just algajatele, kuid kindlasti on üht-teist kõrva taha panna ka neil, kes filmimisega juba tutvust on teinud.Samal ajal on tasuline isikupärase lambivarju meisterdamise töötuba. Kl 16 algab fotokonkursi “Kõik me kanname endas meremärke” tunnustamine. Suurelt ekraanilt näidatakse “Looduseaasta foto 2016” pilte ning oma muljeid jagavad ka noored fotograafid Karl Jakob Toplaan ja Martin Vesberg, kelle tööd on “Looduseaasta 2016” albumis ja auhinnadki saanud.Kuressaare kultuurikeskuses on üles seatud Narva fotoklubi näitus “Meri on alati meiega”, fantaasiafotod Siiri Kumarilt ja fotokonkursi “Kõik me kanname endas mere märke” 20 paremat tööd.Kuressaare kuuendat fotopäeva korraldavad ajakirjanik Sigrid Osa, fotograaf Valmar Voolaid, Õie Õll (MTÜ Meremaa), Lembit Michelson (Eesti Fotokunstiühing) ja Liis Mutli (Overall).
Veel artikleid samast teemast »


description: Kevadel Lääne-Saare vallas auto purjuspäi juhtimiselt tabatud ja pärast seda põgenemiskatsel politseinikule vastu hakanud roolijoodik sai eile kohtus karistuseks tingimisi vangistuse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vastu hakanud roolijoodikule tingimisi vangistus
Laupäev, 05. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 05. november 2016. Kevadel Lääne-Saare vallas auto purjuspäi juhtimiselt tabatud ja pärast seda põgenemiskatsel politseinikule vastu hakanud roolijoodik sai eile kohtus karistuseks tingimisi vangistuse.
Korduvate rikkumiste pärast juhtimisõigusest ilma jäänud Sander Koppel (24) juhtis 12. märtsil Lääne-Saare vallas Hirmuste külas autot purjuspäi. Üritades põgeneda, kasutas ta Mihkli talu hoovis teda kinni pidanud politseiniku suhtes vägivalda.
Koppel ei allunud politseiniku korraldusele temaga kaasa tulla ja hakkas vastu, mistõttu korravalvur oli sunnitud kasutama jõudu. Rüseluse käigus rebenes politseiniku vesti tasku.
Kuna politsei tabas juhtimisõiguseta Sander Koppeli veel teistki korda Lääne-Saare vallas autoroolist, tunnistas kohus mehe eile lisaks vägivalla kasutamisele võimuesindaja suhtes ja auto joobes juhtimisele süüdi ka süstemaatiliselt toime pandud auto juhtimisõiguseta juhtimises. Kohus mõistis Koppelile kuritegude eest kokku ühe aasta pikkuse vangistuse tingimisi 18-kuulise katseajaga. Karistusest arvati maha kaks päeva, milleks on kuriteos kahtlustatavana kinnipidamise aeg.
Sander Koppelit on varem neli korda kuritegude eest karistatud. Viimati mõistis kohus talle 2011. aasta oktoobris auto purjuspäi juhtimise eest karistuseks ühe aasta ja ühe kuu pikkuse vangistuse, mille asendas üldkasuliku töö tundidega. Lisakaristusena võttis kohus talt pooleks aastaks ära juhtimisõiguse. Kuna Koppel ei teinud kõiki töötunde ära, pidi ta 97 päeva reaalselt vanglas ära istuma. Mees vabanes vanglast 2014. aasta 17. märtsil.
“Mul tööd ei olnud ja midagi polnud teha. Ilmselt sellest sai kõik alguse,” selgitas Koppel eile kohtus oma kriminaalset tausta. Praeguseks on ta kuus kuud tööl käinud. Korduvate rikkumiste pärast juhtimisõigusest ilma jäänud Sander Koppel (24) juhtis 12. märtsil Lääne-Saare vallas Hirmuste külas autot purjuspäi. Üritades põgeneda, kasutas ta Mihkli talu hoovis teda kinni pidanud politseiniku suhtes vägivalda.Koppel ei allunud politseiniku korraldusele temaga kaasa tulla ja hakkas vastu, mistõttu korravalvur oli sunnitud kasutama jõudu. Rüseluse käigus rebenes politseiniku vesti tasku.Kuna politsei tabas juhtimisõiguseta Sander Koppeli veel teistki korda Lääne-Saare vallas autoroolist, tunnistas kohus mehe eile lisaks vägivalla kasutamisele võimuesindaja suhtes ja auto joobes juhtimisele süüdi ka süstemaatiliselt toime pandud auto juhtimisõiguseta juhtimises. Kohus mõistis Koppelile kuritegude eest kokku ühe aasta pikkuse vangistuse tingimisi 18-kuulise katseajaga. Karistusest arvati maha kaks päeva, milleks on kuriteos kahtlustatavana kinnipidamise aeg.Sander Koppelit on varem neli korda kuritegude eest karistatud. Viimati mõistis kohus talle 2011. aasta oktoobris auto purjuspäi juhtimise eest karistuseks ühe aasta ja ühe kuu pikkuse vangistuse, mille asendas üldkasuliku töö tundidega. Lisakaristusena võttis kohus talt pooleks aastaks ära juhtimisõiguse. Kuna Koppel ei teinud kõiki töötunde ära, pidi ta 97 päeva reaalselt vanglas ära istuma. Mees vabanes vanglast 2014. aasta 17. märtsil.“Mul tööd ei olnud ja midagi polnud teha. Ilmselt sellest sai kõik alguse,” selgitas Koppel eile kohtus oma kriminaalset tausta. Praeguseks on ta kuus kuud tööl käinud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Elektrilevi OÜ maastur sõitis täna pärastlõunal Kuivastu maanteel Upal vastu tee ääres seisnud tänavavalgustusposti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Elektrilevi auto rammis posti


description: Juba paar päeva on kesklinnas liikunud inimesed ilmselt märganud, et käivad ettevalmistused esimeseks advendiks, mil süüdatakse linna jõulukaunistused nii tänavatel kui keskväljaku kuusel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Linna hakkab kaunistama ligi 3 km valguskette
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 15. november 2016. Juba paar päeva on kesklinnas liikunud inimesed ilmselt märganud, et käivad ettevalmistused esimeseks advendiks, mil süüdatakse linna jõulukaunistused nii tänavatel kui keskväljaku kuusel.
Esimesel advendil, 27. novembril süttivad tuled linna vanemarhitekti Maria Reimali sõnul ligi kolme kilomeetri jagu valguskettides, mis paigaldatakse puudele ja kombineeritakse ka teiste kaunistustega.
“Lisaks on teisigi detaile, nagu valgustatud pallid, valguskardinad ja muu. Igal aastal on võetud eesmärgiks soetada ka mõned uued kaunistused, näiteks lisatakse ka tänavu uusi ehteid linna jõulukuusele,” kirjeldas Reimal, lisades, et kavas on ka mõned väikesed üllatused.
Jõulukuuske pole aga veel välja valitud, kuid ka see saab lähiajal selgeks. Esimesel advendil, 27. novembril süttivad tuled linna vanemarhitekti Maria Reimali sõnul ligi kolme kilomeetri jagu valguskettides, mis paigaldatakse puudele ja kombineeritakse ka teiste kaunistustega.“Lisaks on teisigi detaile, nagu valgustatud pallid, valguskardinad ja muu. Igal aastal on võetud eesmärgiks soetada ka mõned uued kaunistused, näiteks lisatakse ka tänavu uusi ehteid linna jõulukuusele,” kirjeldas Reimal, lisades, et kavas on ka mõned väikesed üllatused.Jõulukuuske pole aga veel välja valitud, kuid ka see saab lähiajal selgeks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus kinnitas täna riigihanke “Kuressaare avatud noortekeskuse mööbli ja sisustuselementide ostmine” võitjaks AS-i Inest Market pakkumise summas 38 628 eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Noortekeskuse mööblihange läheb maksma üle 38 000 euro
Kolmapäev, 30. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 30. november 2016. Kuressaare linnavalitsus kinnitas täna riigihanke “Kuressaare avatud noortekeskuse mööbli ja sisustuselementide ostmine” võitjaks AS-i Inest Market pakkumise summas 38 628 eurot.
Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles portaalile saarlane.ee, et hanke ainsaks pakkujaks kvalifitseeriti AS Inest Market. Firma esitatud pakkumus tunnistati hanketingimustele vastavaks ja edukaks ning AS-iga Inest Market sõlmitakse hankeleping summas 38 628,40 eurot. Sellele lisandub käibemaks.
Hanke ülesanne oli Kuressaare avatud noortekeskuse Noortejaam sisustamine: mööbli ja sisustuselementide tootmine, tarnimine ja paigaldamine. Hankelepingu kestus on kaks kuud hankelepingu sõlmimisest, eeldatavalt 16. detsembrist kuni 17. veebruarini. Kuressaare linna pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles portaalile saarlane.ee, et hanke ainsaks pakkujaks kvalifitseeriti AS Inest Market. Firma esitatud pakkumus tunnistati hanketingimustele vastavaks ja edukaks ning AS-iga Inest Market sõlmitakse hankeleping summas 38 628,40 eurot. Sellele lisandub käibemaks.Hanke ülesanne oli Kuressaare avatud noortekeskuse Noortejaam sisustamine: mööbli ja sisustuselementide tootmine, tarnimine ja paigaldamine. Hankelepingu kestus on kaks kuud hankelepingu sõlmimisest, eeldatavalt 16. detsembrist kuni 17. veebruarini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Soodustused suursaarte elanikele ja sõidukitele on sätestatud majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega nr 78, mis ütleb, et sõidusoodustused parvlaeval Virtsu-Kuivastu liinil kehtivad isikule, kelle elukoht asub rahvastikuregistri järgi Saare maakonnas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Kahte liiki soodustused: isiku- ja ettevõttepõhised
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper, Sirli Tooming Reede, 04. november 2016. Ekraamitõmmis: praamid.ee Soodustused suursaarte elanikele ja sõidukitele on sätestatud majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega nr 78, mis ütleb, et sõidusoodustused parvlaeval Virtsu-Kuivastu liinil kehtivad isikule, kelle elukoht asub rahvastikuregistri järgi Saare maakonnas.
Soodustuste rakendamine sõidukitele on sätestatud kehtiva määruse §-s 6, mis näeb soodustuse ette juhul, kui selle omanik või kasutaja on füüsiline või juriidiline isik, kelle elukohaks rahvastikuregistris või asukohaks äriregistris on märgitud Saare maakond. Ometi pole see nii, et saare elanik saab soodustust iga kell ja mis tahes sõidukile.
”Saare elaniku soodustuse mõte on muuta parvlaevatransport kohalikele inimestele soodsamaks ja edendada majandust,” ütles majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi merendustalituse osakonna juhataja Merily Must. ”Ministeeriumis on nimetatud määruse ülevaatamine aktuaalne. Soovime, et seaduse keel oleks selge ja üheselt mõistetav.”
Püsielaniku ja ettevõtte soodustus
Lisaks määrusele reguleerivad soodushinna rakendumist tüüptingimused, mille leiab TS Laevad OÜ kodulehelt. Kodulehel on kirjas, et soodushinna kasutamiseks sõlmivad klient ja vedaja kliendilepingu ning et sõiduki soodustuse kasutamiseks peab klient olema sõiduki omanik, vastutav kasutaja või kasutaja, või peab sõiduk kuuluma Saare maakonnas registreeritud äriühingule.
Seega on soodustusi kahte liiki: eraisiku- ja sõidukipõhine. Soodustusi on õigus saada maakonna püsielanikul koos mis tahes registrisse kantud sõidukiga, mille kasutajaks ta on märgitud. Seega ei mõjuta maakonna püsielaniku soodustusi sõiduki registreerimiskoht, olgu see või Vanuatu saarel. Lisaks reisija soodustusele saab ta soodsama pileti ka sõidukile, kui selle registreerimistunnistusele on kantud tema nimi omaniku, vastutava kasutaja või kasutajana. Maakonda registreeritud eraisiku sõidukile kohaldub soodushind vaid juhul, kui sõiduki registrikaardil märgitud isik on autos kas või kaasreisijana ning esitab kassas isikut tõendava dokumendi. Vastasel juhul tuleb sõiduki eest tasuda täispilet.
Ettevõtte soodustust saab maakonda registreeritud äriühingu sõiduk koos juhiga, kes ei pea olema maakonna rahvastikuregistris. Samuti ei pea äriregistri ning sellele kuuluva sõiduki omanikud olema registreeritud Saare maakonda.
Kontrollikohustus
TS Laevade e-keskkond pakub mugavamaks teenindamiseks võimalust eraisikul avada kodulehel praamid.ee konto ning sisestada soodustusega seotud isikute ja sõidukite andmed, äriühingul lisaks konto avamisele sõlmida samas keskkonnas leping. Sadamate kassades müüakse soodushinnaga sõidukipilet ainult juhul, kui sõiduk ja/või pileti ostja on põhikasutaja või tavakasutajana registreeritud kliendikontol ja kõik soodustuse saamise tingimused on täidetud.
Vedaja on soodushinda võimaldavate kliendilepingute sõlmimisel kohustatud kontrollima isiku elukohta vastavalt rahvastikuregistrist või ettevõtte asukohta äriregistrist ning sõiduki kuuluvust liiklusregistrist.
”Seetõttu on TS Laevad sõlminud koostöölepingu maanteeameti, rahvastiku- ja äriregistriga, mille kaudu saab ettevõttes kasutusel olev pileti- ja infosüsteem soodustusi taotleva isiku ja sõiduki andmeid kontrollida reaalajas,” põhjendas TS Laevad OÜ kommunikatsioonijuht Sirle Arro. Soodustuste rakendamine sõidukitele on sätestatud kehtiva määruse §-s 6, mis näeb soodustuse ette juhul, kui selle omanik või kasutaja on füüsiline või juriidiline isik, kelle elukohaks rahvastikuregistris või asukohaks äriregistris on märgitud Saare maakond. Ometi pole see nii, et saare elanik saab soodustust iga kell ja mis tahes sõidukile.”Saare elaniku soodustuse mõte on muuta parvlaevatransport kohalikele inimestele soodsamaks ja edendada majandust,” ütles majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi merendustalituse osakonna juhataja Merily Must. ”Ministeeriumis on nimetatud määruse ülevaatamine aktuaalne. Soovime, et seaduse keel oleks selge ja üheselt mõistetav.”Lisaks määrusele reguleerivad soodushinna rakendumist tüüptingimused, mille leiab TS Laevad OÜ kodulehelt. Kodulehel on kirjas, et soodushinna kasutamiseks sõlmivad klient ja vedaja kliendilepingu ning et sõiduki soodustuse kasutamiseks peab klient olema sõiduki omanik, vastutav kasutaja või kasutaja, või peab sõiduk kuuluma Saare maakonnas registreeritud äriühingule.Seega on soodustusi kahte liiki: eraisiku- ja sõidukipõhine. Soodustusi on õigus saada maakonna püsielanikul koos mis tahes registrisse kantud sõidukiga, mille kasutajaks ta on märgitud. Seega ei mõjuta maakonna püsielaniku soodustusi sõiduki registreerimiskoht, olgu see või Vanuatu saarel. Lisaks reisija soodustusele saab ta soodsama pileti ka sõidukile, kui selle registreerimistunnistusele on kantud tema nimi omaniku, vastutava kasutaja või kasutajana. Maakonda registreeritud eraisiku sõidukile kohaldub soodushind vaid juhul, kui sõiduki registrikaardil märgitud isik on autos kas või kaasreisijana ning esitab kassas isikut tõendava dokumendi. Vastasel juhul tuleb sõiduki eest tasuda täispilet.Ettevõtte soodustust saab maakonda registreeritud äriühingu sõiduk koos juhiga, kes ei pea olema maakonna rahvastikuregistris. Samuti ei pea äriregistri ning sellele kuuluva sõiduki omanikud olema registreeritud Saare maakonda.KontrollikohustusTS Laevade e-keskkond pakub mugavamaks teenindamiseks võimalust eraisikul avada kodulehel praamid.ee konto ning sisestada soodustusega seotud isikute ja sõidukite andmed, äriühingul lisaks konto avamisele sõlmida samas keskkonnas leping. Sadamate kassades müüakse soodushinnaga sõidukipilet ainult juhul, kui sõiduk ja/või pileti ostja on põhikasutaja või tavakasutajana registreeritud kliendikontol ja kõik soodustuse saamise tingimused on täidetud.Vedaja on soodushinda võimaldavate kliendilepingute sõlmimisel kohustatud kontrollima isiku elukohta vastavalt rahvastikuregistrist või ettevõtte asukohta äriregistrist ning sõiduki kuuluvust liiklusregistrist.”Seetõttu on TS Laevad sõlminud koostöölepingu maanteeameti, rahvastiku- ja äriregistriga, mille kaudu saab ettevõttes kasutusel olev pileti- ja infosüsteem soodustusi taotleva isiku ja sõiduki andmeid kontrollida reaalajas,” põhjendas TS Laevad OÜ kommunikatsioonijuht Sirle Arro.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lühikokkuvõte akadeemik Agu Laisa ettekandest, mille ta sõnastas nii: “Elu aluseks on KORD ja JÕUD”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
Kooruva tibu näitel sai selgeks elusmaailma teke
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 23. november 2016. Lühikokkuvõte akadeemik Agu Laisa ettekandest, mille ta sõnastas nii: “Elu aluseks on KORD ja JÕUD”.
• Tibu tekib sellest, et munas segamini asetsevad aatomid ja molekulid paiknevad ümber kindla korra kohaselt.
• KORD saab alguse juba kosmoses, kus suurem osa aatomeid koguneb tähtedesse ja galaktikatesse. Gravitatsiooni jõud tekitab korra universumi makrostruktuurides. Selle avastaja on Eesti teadlane Jaan Einasto, kes on esinenud ka väärikate ülikoolis. Maises mastaabis väljendub kord aatomite ja molekulide kindlas asendis üksteise suhtes. Molekulidele mõjub elektri jõud.
• Elu alusmaterjal on süsinik (C), mis enne eluvormideks kokkupanemist aktiveeritakse. Eluprotsesside aluseks on C aktiveeritud molekuli pidevalt toimuv tagasilangemine mitteaktiveeritud vormi.
• Elu alus on fotosüntees, mis Päikese valgusenergia abil tekitab C aktiveeritud seisundi, muutes molekuli ehitust. Fotosüntees toimub roheliste lehtede rakkudes olevates kloroplastides, aga ka vetikates ja bakterites.
• Fotosünteesi tulemusel muudetakse aktiveeritud süsihappegaasi pulgakujuline molekul haraliseks molekuliks, millest saab keerukaid struktuure kokku siduda.
• Elu ehituskivid on tetraeedri kujuga aktiveeritud süsinik ja sellega liituvad O ja H aatomid, tulemuseks on süsivesikud (suhkur, tärklis, tselluloos jne). Kui C-ga liitub ka lämmastik (N), moodustuvad aminohapped, mis ühinevad ja keerduvad kokku valkudeks. Kui C-ga liitub veel ka fosfor (P), tekivad DNA molekulid, mis liituvad ja moodustuvad pärilikkusaine – geenid.
• Rakkudest kujuneb organism ehk rakkude ühendus. Elu kõrgematel tasemetel on tähtis JÕUD, mis määrab rakkude omavahelise paigutuse. Ka need on elektri jõud.
• Organismide omavahelisi liikumisi määravad teadvusega seotud jõud.
• Elu mõte on hoida ELU, hoida ja tugevdada elu JÕUDU ja elu KORDA kõigil tasemetel – õppimises, töötamises, loomisel, aju ja keha täiustamisel, sidemete loomisel inimeste vahel perekonnas, sõpruskonnas, rahvusena.
• Kõigi aluseks on aga ELU taasloomine – laste sünnitamine!
Noppeid loengust tegi Vilma Rauniste • Tibu tekib sellest, et munas segamini asetsevad aatomid ja molekulid paiknevad ümber kindla korra kohaselt.• KORD saab alguse juba kosmoses, kus suurem osa aatomeid koguneb tähtedesse ja galaktikatesse. Gravitatsiooni jõud tekitab korra universumi makrostruktuurides. Selle avastaja on Eesti teadlane Jaan Einasto, kes on esinenud ka väärikate ülikoolis. Maises mastaabis väljendub kord aatomite ja molekulide kindlas asendis üksteise suhtes. Molekulidele mõjub elektri jõud.• Elu alusmaterjal on süsinik (C), mis enne eluvormideks kokkupanemist aktiveeritakse. Eluprotsesside aluseks on C aktiveeritud molekuli pidevalt toimuv tagasilangemine mitteaktiveeritud vormi.• Elu alus on fotosüntees, mis Päikese valgusenergia abil tekitab C aktiveeritud seisundi, muutes molekuli ehitust. Fotosüntees toimub roheliste lehtede rakkudes olevates kloroplastides, aga ka vetikates ja bakterites.• Fotosünteesi tulemusel muudetakse aktiveeritud süsihappegaasi pulgakujuline molekul haraliseks molekuliks, millest saab keerukaid struktuure kokku siduda.• Elu ehituskivid on tetraeedri kujuga aktiveeritud süsinik ja sellega liituvad O ja H aatomid, tulemuseks on süsivesikud (suhkur, tärklis, tselluloos jne). Kui C-ga liitub ka lämmastik (N), moodustuvad aminohapped, mis ühinevad ja keerduvad kokku valkudeks. Kui C-ga liitub veel ka fosfor (P), tekivad DNA molekulid, mis liituvad ja moodustuvad pärilikkusaine – geenid.• Rakkudest kujuneb organism ehk rakkude ühendus. Elu kõrgematel tasemetel on tähtis JÕUD, mis määrab rakkude omavahelise paigutuse. Ka need on elektri jõud.• Organismide omavahelisi liikumisi määravad teadvusega seotud jõud.• Elu mõte on hoida ELU, hoida ja tugevdada elu JÕUDU ja elu KORDA kõigil tasemetel – õppimises, töötamises, loomisel, aju ja keha täiustamisel, sidemete loomisel inimeste vahel perekonnas, sõpruskonnas, rahvusena.• Kõigi aluseks on aga ELU taasloomine – laste sünnitamine!Noppeid loengust tegi Vilma Rauniste
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti epeevehklemise naiskond koosseisus Irina Embrich, Kristina Kuusk (pildil), Katrina Lehis ja Nelli Paju lõpetas Hiinas toimunud vehklemise MK-etapi neljanda kohaga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuusk aitas koondise Hiinas neljandaks


description: Kahtla lasteaed-põhikoolis toimus laupäeval 180 aasta juubel, kus osales ka endisi kooliga seotud inimesi. Pidustustel sai kuulda nii praegusi kui endisi kooli õpilasi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Peeti Kahtla kooli juubelit

maintext:
Uudised
Peeti Kahtla kooli juubelit
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kahtla lasteaed-põhikoolis toimus laupäeval 180 aasta juubel, kus osales ka endisi kooliga seotud inimesi. Pidustustel sai kuulda nii praegusi kui endisi kooli õpilasi.
Kooli vene keele, ajaloo- ja tantsuõpetaja Maret Mägi jäi üritusega väga rahule.
Esmalt pidas Mustjala Prohvet Eelija koguduse preester Toivo Treima mälestusteenistuse. Seejärel pandi Mägi sõnul kalmistul endistele õpetajatele küünlaid ja õnnistati haudu.
Enne aktust said kõik soovijad koolimajas suppi süüa ning meeneid osta: kooli logoga tasse, taskulampe ja Henno Käo kalendrit. Lisaks toimus kooli hoolekogu korraldatud õnneloos, kus auhindadeks olid hapukurgipurgid, vihmavarjud, mütsid, kindad, käsitöökaardid jmt.
Loos korraldati kooli õueala puhkenurga ehitamiseks. “Kokku tuli päris arvestatav summa, millele korraldame jätkuloterii veel uue aasta üritusel,“ lisas Mägi.
Puhkenurk soovitakse teha mitmekülgne, et seal saaks korraldada ka õuesõppe tunde – sinna pannakse pingid ja lauad koos tahvliga.
Kontsertaktusel võtsid sõna praegune kooli direktor Helle Rüütel ning endised direktorid Heli Maajärv ja Aive Mõistlik. Oma tervitussõnad ütles ka vallavanem Vilmar Rei, kohal oli ka vallavolikogu esimees Aarne Lember.
“Endine kooli õpetaja ja nüüdne Tornimäe kooli direktor Raili Nõgu tervitas meid lausa lauluga,“ sõnas Mägi rõõmsalt.
Üritust juhtis vallavolikogu liige Eha Ennemuist, kes etteastete vahele rääkis Mägi sõnul väga huvitavaid vanu lugusid koolist. Kõik lood ja esinemised olid kooli ajalooga seotud ja osavalt ühtseks tervikuks punutud.
Lavalt käisid läbi kõik kooli õpilased kuni vilistlasteni välja. “Endistest klassiõdedest koosnevat ansamblit juhendab Helen Aasmaa, kes on teinud Henno Käo sõnadele meie kooli laulu viisi,“ lisas Mägi.
Pärast seda jätkus päev Kristel Aaslaidi kontserdiga, mille järel said kõik soovijad võtta talt nii autogrammi kui teha üheskoos pilti. Tantsida vihuti kuni kella üheni öösel, õhtujuhiks Ursula Jakobson. Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 29. november 2016.Kooli vene keele, ajaloo- ja tantsuõpetaja Maret Mägi jäi üritusega väga rahule.Esmalt pidas Mustjala Prohvet Eelija koguduse preester Toivo Treima mälestusteenistuse. Seejärel pandi Mägi sõnul kalmistul endistele õpetajatele küünlaid ja õnnistati haudu.Enne aktust said kõik soovijad koolimajas suppi süüa ning meeneid osta: kooli logoga tasse, taskulampe ja Henno Käo kalendrit. Lisaks toimus kooli hoolekogu korraldatud õnneloos, kus auhindadeks olid hapukurgipurgid, vihmavarjud, mütsid, kindad, käsitöökaardid jmt.Loos korraldati kooli õueala puhkenurga ehitamiseks. “Kokku tuli päris arvestatav summa, millele korraldame jätkuloterii veel uue aasta üritusel,“ lisas Mägi.Puhkenurk soovitakse teha mitmekülgne, et seal saaks korraldada ka õuesõppe tunde – sinna pannakse pingid ja lauad koos tahvliga.Kontsertaktusel võtsid sõna praegune kooli direktor Helle Rüütel ning endised direktorid Heli Maajärv ja Aive Mõistlik. Oma tervitussõnad ütles ka vallavanem Vilmar Rei, kohal oli ka vallavolikogu esimees Aarne Lember.“Endine kooli õpetaja ja nüüdne Tornimäe kooli direktor Raili Nõgu tervitas meid lausa lauluga,“ sõnas Mägi rõõmsalt.Üritust juhtis vallavolikogu liige Eha Ennemuist, kes etteastete vahele rääkis Mägi sõnul väga huvitavaid vanu lugusid koolist. Kõik lood ja esinemised olid kooli ajalooga seotud ja osavalt ühtseks tervikuks punutud.Lavalt käisid läbi kõik kooli õpilased kuni vilistlasteni välja. “Endistest klassiõdedest koosnevat ansamblit juhendab Helen Aasmaa, kes on teinud Henno Käo sõnadele meie kooli laulu viisi,“ lisas Mägi.Pärast seda jätkus päev Kristel Aaslaidi kontserdiga, mille järel said kõik soovijad võtta talt nii autogrammi kui teha üheskoos pilti. Tantsida vihuti kuni kella üheni öösel, õhtujuhiks Ursula Jakobson.
Veel artikleid samast teemast »


description: Maamaksu võlgnevus Saare maakonnas oli 2016. a alguse seisuga kokku ligikaudu 25 000 eurot, 1. novembri seisuga on võlgnevus kokku 29 879 eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Maamaksu võlgnevused tuhandetes eurodes

maintext:
Uudised
Maamaksu võlgnevused tuhandetes eurodes
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 23. november 2016. Olev Martinsoni andmetel on maamaksu võlgnevused kasvanud võrreldes mullusega veelgi. FOTO: Valmar Voolaid Maamaksu võlgnevus Saare maakonnas oli 2016. a alguse seisuga kokku ligikaudu 25 000 eurot, 1. novembri seisuga on võlgnevus kokku 29 879 eurot.
Üks konkreetne teema maamaksude puhul on kinnistud, mis on jäetud päranduseks.
Maksu- ja tolliameti andmetel on Eestis ligi 16 000 kinnistut, mille senine omanik on surnud ja uus omaja ei ole kande parandamiseks avaldust esitanud ja nii jääb riigil saamata olulises osas maamaksu.
Saare maakonnas oli 2015. a 715 surnut, kes olid kinnistusraamatu järgi maaomanikud ja maamaksu jäi saamata ca 13 780 eurot. 2016. a oli kirjas 645 isikut ja saamata jäi 12 705 eurot.
“Maamaksu võlgnevuse moodustab nii juriidiliste isikute kui ka füüsiliste isikute maamaksu võlgnevus. Võlgnevus on 2016. aasta 10 kuuga küll mõnevõrra kasvanud, kuid seda kasvu ei saa seostada kinnistu omaniku surmaga.
Pealegi peaksid pärijad pärandi vastuvõtmisel saama kaasa ka kohustused, sealhulgas maamaksu võlgnevuse tasumise kohustuse,” ütles maksu- ja tolliameti büroojuht Olev Martinson.
Kinnistusraamatus olevad andmed peavad peegeldama tegelikkust. Seetõttu tuleb uutel omanikel vajalik kandeavaldus esitada võimalikult kiiresti ja kinnistuportaali kaudu saab seda teha riigilõivuvabalt.
Kehtiva seaduse järgi on pärimisest võimalik loobuda kolme kuu jooksul pärandaja surmast.
Kui pärandist loobumine või vastuvõtmine on vormistamata või pärimisega seoses tekivad täiendavad küsimused, tuleks pöörduda notari poole.
Juhul kui omanik kinnistusraamatu kande parandamist taotlenud ei ole, on võimalik kohustuse täitmiseks määrata korduvalt kuni 3200-eurone rahatrahv. Üks konkreetne teema maamaksude puhul on kinnistud, mis on jäetud päranduseks.Maksu- ja tolliameti andmetel on Eestis ligi 16 000 kinnistut, mille senine omanik on surnud ja uus omaja ei ole kande parandamiseks avaldust esitanud ja nii jääb riigil saamata olulises osas maamaksu.Saare maakonnas oli 2015. a 715 surnut, kes olid kinnistusraamatu järgi maaomanikud ja maamaksu jäi saamata ca 13 780 eurot. 2016. a oli kirjas 645 isikut ja saamata jäi 12 705 eurot.“Maamaksu võlgnevuse moodustab nii juriidiliste isikute kui ka füüsiliste isikute maamaksu võlgnevus. Võlgnevus on 2016. aasta 10 kuuga küll mõnevõrra kasvanud, kuid seda kasvu ei saa seostada kinnistu omaniku surmaga.Pealegi peaksid pärijad pärandi vastuvõtmisel saama kaasa ka kohustused, sealhulgas maamaksu võlgnevuse tasumise kohustuse,” ütles maksu- ja tolliameti büroojuht Olev Martinson.Kinnistusraamatus olevad andmed peavad peegeldama tegelikkust. Seetõttu tuleb uutel omanikel vajalik kandeavaldus esitada võimalikult kiiresti ja kinnistuportaali kaudu saab seda teha riigilõivuvabalt.Kehtiva seaduse järgi on pärimisest võimalik loobuda kolme kuu jooksul pärandaja surmast.Kui pärandist loobumine või vastuvõtmine on vormistamata või pärimisega seoses tekivad täiendavad küsimused, tuleks pöörduda notari poole.Juhul kui omanik kinnistusraamatu kande parandamist taotlenud ei ole, on võimalik kohustuse täitmiseks määrata korduvalt kuni 3200-eurone rahatrahv.
Veel artikleid samast teemast »