description: Sel nädalal peab Kuressaare Ida-Niidu lasteaed spordi- ja tervisenädalat, mille raames käis lastel külas restorani Ku-Kuu vanemkokk Juss Lindmäe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Juss Lindmäe näpunäited lastele kostsid kodudessegi
Neljapäev, 13. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 13. oktoober 2016. Juss Lindmäe tutvustab Ida-Niidu lasteaia lastele traditsioonilist võimasinat. FOTO: erakogu Sel nädalal peab Kuressaare Ida-Niidu lasteaed spordi- ja tervisenädalat, mille raames käis lastel külas restorani Ku-Kuu vanemkokk Juss Lindmäe.
Kogu nädala jooksul tehakse lasteaias rohkem sporti ja iga rühm osaleb ka matkal Kudjape terviseparki. Juss Lindmäe käis kevadel lastega tervislikku salatit tegemas ja nüüd rääkis ta piimale ja leivale rõhku paneva nädala raames, mis on tervislik ja milliseid toite valmistada.
Pea 200 mudilase ees keskendus Juss Lindmäe oma sõnul võile just seetõttu, et leiva kõrval on see igapäevane toode veidi tagaplaanile jäänud ja seda on vähem propageeritud. “Võtsin kaasa mitmeid kohalikke nii tavalisi kui maitsestatud võisid, omatehtud rohkest karulaugust rohelist võid ja vanaema tehtud päris kodust võid,“ seletas ta, lisades, et vanaema kasvatab siiani lehmi, lüpsab piima ja võtab sellelt koore ning teeb ka võid.
Lindmäe tutvustas lastele traditsioonilist puidust võimasinat, millega ta ise on lapsest saati vanaema aidates koort võiks kloppima pidanud. “Näitasin masinat ja kirjeldasin protsessi, kui keeruline on päris või tegemine tegelikult,“ sõnas ta. “Ma arvan, et on vaja noori väiksest peale harida, sest nad arvavad, et paljud asjad tulevad lihtsalt masinast või poelettidelt.“
Faktid on hirmutavad
Samuti tõdes ta, et kahjuks kasutatakse kodudes valdavalt margariini. “Kui ma vaatasin pakilt, et selles on 33% taimset õli, tõmbasin pakile kriipsu ja küsisin, et kui te sööte võid, siis kas te tegelikult tahaksite mõelda, et joote hoopis õli, olid lapsed ehmunud,“ meenutas meisterkokk.
Õhtul oli Lindmäe saanud sotsiaalmeedia vahendusel ühe lapse emalt toreda kommentaari. “Laps tuli koju ja ütles, et, emme, meil on kodus õige või, Juss näitas, et seda teist ei tasu küll süüa,“ edastas ta. “Kui ma 200 lapsest 20-le suutsin tekitada mõtte, et tuleb päris võid süüa, on see hea tulemus.“
Lindmäe teadis veel lisada, et lähiajal võibolla kutsutakse teda veel ühte lasteaeda ja plaanis on novembris minna ka Kuressaare gümnaasiumi, kuhu teda kutsusid lapsevanemad. Sel päeval soovitakse koos algklassilaste ja nende vanematega süüa teha ja lauda katta.
“Tahan lähemalt tutvustada, kui põnev võib see protsess olla – ei ole ainult üks raske töö ja samas ei teki toit ka niisama lauale.“
Lasteaia õppealajuhataja Ene Šesterikov ütles, et kuna Lindmäe käis kevadel lastega salatit tegemas, siis mäletati teda hästi ja oodati õhinal. “Pärast seda, kui Juss oli oma osa lõpetanud, andis ta rühmadesse erinevaid võisid kaasa. Lapsed kinnistasid eelnevalt kuuldut ja see oli neile väga meeldiv,“ arvas ta. Kogu nädala jooksul tehakse lasteaias rohkem sporti ja iga rühm osaleb ka matkal Kudjape terviseparki. Juss Lindmäe käis kevadel lastega tervislikku salatit tegemas ja nüüd rääkis ta piimale ja leivale rõhku paneva nädala raames, mis on tervislik ja milliseid toite valmistada.Pea 200 mudilase ees keskendus Juss Lindmäe oma sõnul võile just seetõttu, et leiva kõrval on see igapäevane toode veidi tagaplaanile jäänud ja seda on vähem propageeritud. “Võtsin kaasa mitmeid kohalikke nii tavalisi kui maitsestatud võisid, omatehtud rohkest karulaugust rohelist võid ja vanaema tehtud päris kodust võid,“ seletas ta, lisades, et vanaema kasvatab siiani lehmi, lüpsab piima ja võtab sellelt koore ning teeb ka võid.Lindmäe tutvustas lastele traditsioonilist puidust võimasinat, millega ta ise on lapsest saati vanaema aidates koort võiks kloppima pidanud. “Näitasin masinat ja kirjeldasin protsessi, kui keeruline on päris või tegemine tegelikult,“ sõnas ta. “Ma arvan, et on vaja noori väiksest peale harida, sest nad arvavad, et paljud asjad tulevad lihtsalt masinast või poelettidelt.“Samuti tõdes ta, et kahjuks kasutatakse kodudes valdavalt margariini. “Kui ma vaatasin pakilt, et selles on 33% taimset õli, tõmbasin pakile kriipsu ja küsisin, et kui te sööte võid, siis kas te tegelikult tahaksite mõelda, et joote hoopis õli, olid lapsed ehmunud,“ meenutas meisterkokk.Õhtul oli Lindmäe saanud sotsiaalmeedia vahendusel ühe lapse emalt toreda kommentaari. “Laps tuli koju ja ütles, et, emme, meil on kodus õige või, Juss näitas, et seda teist ei tasu küll süüa,“ edastas ta. “Kui ma 200 lapsest 20-le suutsin tekitada mõtte, et tuleb päris võid süüa, on see hea tulemus.“Lindmäe teadis veel lisada, et lähiajal võibolla kutsutakse teda veel ühte lasteaeda ja plaanis on novembris minna ka Kuressaare gümnaasiumi, kuhu teda kutsusid lapsevanemad. Sel päeval soovitakse koos algklassilaste ja nende vanematega süüa teha ja lauda katta.“Tahan lähemalt tutvustada, kui põnev võib see protsess olla – ei ole ainult üks raske töö ja samas ei teki toit ka niisama lauale.“Lasteaia õppealajuhataja Ene Šesterikov ütles, et kuna Lindmäe käis kevadel lastega salatit tegemas, siis mäletati teda hästi ja oodati õhinal. “Pärast seda, kui Juss oli oma osa lõpetanud, andis ta rühmadesse erinevaid võisid kaasa. Lapsed kinnistasid eelnevalt kuuldut ja see oli neile väga meeldiv,“ arvas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Vahel imesta ise ka, kui tobedalt võib äkki solvuda.
Õieti ei millegi peale.
Viskas va peatoimetaja Visnapuu, kes ometi oma sõber, kellega koos palju raskeid ja ka rõõmsaid hetki üle elatud, väheke kildu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kibestunud vanamehe märkmed

maintext:
Arvamus
Kibestunud vanamehe märkmed
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Vahel imesta ise ka, kui tobedalt võib äkki solvuda. Õieti ei millegi peale. Viskas va peatoimetaja Visnapuu, kes ometi oma sõber, kellega koos palju raskeid ja ka rõõmsaid hetki üle elatud, väheke kildu.
Et pole see Meie Maa midagi ainult kibestunud vanameeste väljaelamiskoht, noortel tütarlastel on ka täiesti lubatud kirjutada.
Eks kui midagi pihta läheb, ju siis kuskilt enne valutas. Mis haiget teeb, kipub tõde olema.
Mindi ja mõeldi.
Põrgut. Veikol võib vägagi õigus olla.
Sõltuvus vihastamisest
Sest ega ta esimene ole. On süüdistatud tigetsemises, ses samas kibestumises. Varsti ole samas kambas, kes oigab: kas me sellist Eestit tahtsime..., kes ei ole kõige rõõmsamat tuju soodustav punt.
See Eesti on ju üldiselt meeldiv paik. Võib ju kiruda, et ilm on enamasti kehvavõitu, aga üks jaapanlane – autoriteet tulgu ikka suurest maailmast, eks – oli öelnud, et inimesed, kuidas te ei mõista seda õnne, et teil on neli selgelt erinevat aastaaega, vaid porisete, justkui oleks kogu aeg november.
Mh. Jaapanis peaks ju ka aastaajad olema.
Natuke murelikuks teeb. Roni või peegli ette vaatama, mispidi need kortsud näkku tulema hakkavad. Kas rõõmsad põiki või kurjad püsti. Sottigi aru ei saa, rasvumine lükkab pilti edasi. Ikka mõtled, et misasja endaga juhtunud on. Oldi ju kunagi päris rõõmus linnuke.
On’s jõutud sinna, et, näiteks, jalutad praegusel pimedal ajal. Taipad üle aastate tähti vaadata – ja hakkad tänitama: valgusreostus segab! Aga kui valgusreostus maha võtta, saab tänitada, et murra või pimedas jalad.
Jne.
Imelik. Väidetavasti võivad inimesed sattuda sõltuvusse vihastamisest. Et kuskil mingis näärmes eraldub siis mõnunire ja kodanikul on hea olla. Ainult et doosi tuleb kogu aeg suurendada, see tähendab rohkem ja sagedamini vihastada. Piinlik lugu, kui selle igalt poolt jama otsimise ja leidmisega samamoodi oleks.
Õnnelik inimene pidavat ju oskama poriloigus kah tähti näha. Ei teagi, mis need tähed täna nii painavad.
Võib-olla kunagine täiesti enesestmõistetav unistus kosmonaudiks saada. Või miilitsaks, see tundus kah uhke amet.
Vaat kunagi juhtus selline lugu, et tatsati tasakesi tööposti otsa. Oli vist november, igatahes pime hommik. Pidi olema päris ammu, mu meelest oli Siim Kallas peaminister. Tartuiit ju käitub ka Kilulinnas nagu tartuiit ja kui ikka troll lõhkemas, läheb parem jala.
Lähed niimoodi tasakesi vanalinna poole. Vahid tähti, vahid muidu rumala näoga ringi. Järsku jääd endale arusaamatult jõllitama Stenbocki maja ja valgustatud sinimustvalget.
Ülimalt hea tunne hakkas. Täiesti läägelt hea tunne. Kõik see rahvuslik jama, et omariiklus ja oma raha ja omas keeles. Hea, et pisar silma ei tulnud. Võib-olla tuli kah. Et on ta nagu on, aga Eesti on üsna selline, nagu tahetud. Võib-olla mitte täiuslik, aga noorest peast on lubatud ka täiesti segast unistada.
Korduvalt sõna murtud
Läksin siis mina tööle ja kirjutasin häbenemata sellest tundest, et pole hullu nii midagi. Tollal noorem, edevam, lugesin veel kommentaare.
Panegüürik ja valitsuse lakei olid vist kõige nõrgemad väljendid.
Siis ma kah solvusin. Tobedalt, nagu praegu. Vahel võib ju pea pilvedes olla. Isegi vandusin enam kunagi kommentaare mitte lugeda. Korduvalt muidugi sõna murtud.
Tea, kas see on sügis, aga tahaks toda tunnet tagasi. Et miskid asjad on maru hästi läinud. Ega häbeneks vastavate poeesidega esineda.
Kuigi, teisalt. Päris lõbus on ka olla selline Briti erumajori vurhvi vanaeitliku vaimuga toriseja. Portvein pole enam see. Hobused pole need. Tsilindrit ei oska keegi harjata. Saapasulasest pole mõtet rääkida ja noorus, see on kamp lõnguseid.
Natuke lohutab. Autor: Jüri Pino, kirjamees Neljapäev, 27. oktoober 2016.Et pole see Meie Maa midagi ainult kibestunud vanameeste väljaelamiskoht, noortel tütarlastel on ka täiesti lubatud kirjutada.Eks kui midagi pihta läheb, ju siis kuskilt enne valutas. Mis haiget teeb, kipub tõde olema.Mindi ja mõeldi.Põrgut. Veikol võib vägagi õigus olla.Sest ega ta esimene ole. On süüdistatud tigetsemises, ses samas kibestumises. Varsti ole samas kambas, kes oigab: kas me sellist Eestit tahtsime..., kes ei ole kõige rõõmsamat tuju soodustav punt.See Eesti on ju üldiselt meeldiv paik. Võib ju kiruda, et ilm on enamasti kehvavõitu, aga üks jaapanlane – autoriteet tulgu ikka suurest maailmast, eks – oli öelnud, et inimesed, kuidas te ei mõista seda õnne, et teil on neli selgelt erinevat aastaaega, vaid porisete, justkui oleks kogu aeg november.Mh. Jaapanis peaks ju ka aastaajad olema.Natuke murelikuks teeb. Roni või peegli ette vaatama, mispidi need kortsud näkku tulema hakkavad. Kas rõõmsad põiki või kurjad püsti. Sottigi aru ei saa, rasvumine lükkab pilti edasi. Ikka mõtled, et misasja endaga juhtunud on. Oldi ju kunagi päris rõõmus linnuke.On’s jõutud sinna, et, näiteks, jalutad praegusel pimedal ajal. Taipad üle aastate tähti vaadata – ja hakkad tänitama: valgusreostus segab! Aga kui valgusreostus maha võtta, saab tänitada, et murra või pimedas jalad.Jne.Imelik. Väidetavasti võivad inimesed sattuda sõltuvusse vihastamisest. Et kuskil mingis näärmes eraldub siis mõnunire ja kodanikul on hea olla. Ainult et doosi tuleb kogu aeg suurendada, see tähendab rohkem ja sagedamini vihastada. Piinlik lugu, kui selle igalt poolt jama otsimise ja leidmisega samamoodi oleks.Õnnelik inimene pidavat ju oskama poriloigus kah tähti näha. Ei teagi, mis need tähed täna nii painavad.Võib-olla kunagine täiesti enesestmõistetav unistus kosmonaudiks saada. Või miilitsaks, see tundus kah uhke amet.Vaat kunagi juhtus selline lugu, et tatsati tasakesi tööposti otsa. Oli vist november, igatahes pime hommik. Pidi olema päris ammu, mu meelest oli Siim Kallas peaminister. Tartuiit ju käitub ka Kilulinnas nagu tartuiit ja kui ikka troll lõhkemas, läheb parem jala.Lähed niimoodi tasakesi vanalinna poole. Vahid tähti, vahid muidu rumala näoga ringi. Järsku jääd endale arusaamatult jõllitama Stenbocki maja ja valgustatud sinimustvalget.Ülimalt hea tunne hakkas. Täiesti läägelt hea tunne. Kõik see rahvuslik jama, et omariiklus ja oma raha ja omas keeles. Hea, et pisar silma ei tulnud. Võib-olla tuli kah. Et on ta nagu on, aga Eesti on üsna selline, nagu tahetud. Võib-olla mitte täiuslik, aga noorest peast on lubatud ka täiesti segast unistada.Läksin siis mina tööle ja kirjutasin häbenemata sellest tundest, et pole hullu nii midagi. Tollal noorem, edevam, lugesin veel kommentaare.Panegüürik ja valitsuse lakei olid vist kõige nõrgemad väljendid.Siis ma kah solvusin. Tobedalt, nagu praegu. Vahel võib ju pea pilvedes olla. Isegi vandusin enam kunagi kommentaare mitte lugeda. Korduvalt muidugi sõna murtud.Tea, kas see on sügis, aga tahaks toda tunnet tagasi. Et miskid asjad on maru hästi läinud. Ega häbeneks vastavate poeesidega esineda.Kuigi, teisalt. Päris lõbus on ka olla selline Briti erumajori vurhvi vanaeitliku vaimuga toriseja. Portvein pole enam see. Hobused pole need. Tsilindrit ei oska keegi harjata. Saapasulasest pole mõtet rääkida ja noorus, see on kamp lõnguseid.Natuke lohutab.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Swedbanki Kuressaare kontori külastajad on märganud, et vanad rahaautomaadid on asendatud uutega. Saaremaa kontoris oli enne üks sularaha sissemakse automaat ja üks sularaha väljamakse automaat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Swedbankis uued rahaautomaadid

maintext:
Uudised
Swedbankis uued rahaautomaadid
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 19. oktoober 2016. FOTO: Priit Rauniste Swedbanki Kuressaare kontori külastajad on märganud, et vanad rahaautomaadid on asendatud uutega. Saaremaa kontoris oli enne üks sularaha sissemakse automaat ja üks sularaha väljamakse automaat.
“Masinad olid vanad ja väsinud ning otsustasime need välja vahetada. Asemele panime kaks uut kiiret masinat, mis mõlemad on kahesuunalised ehk et saab sularaha sisse panna ja ka välja võtta,” kommenteeris olukorda Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask.
Saaremaa kohta üldisemalt ütles Siilivask, et selle aasta jooksul on siin enamik masinaid uute vastu välja vahetatud.
“Paar vanemat masinat on veel jäänud ja pole täiesti paigas, kas need vahetatakse veel selle aastanumbri sees või uue alguses,” lisas Siilivask. “Masinad olid vanad ja väsinud ning otsustasime need välja vahetada. Asemele panime kaks uut kiiret masinat, mis mõlemad on kahesuunalised ehk et saab sularaha sisse panna ja ka välja võtta,” kommenteeris olukorda Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask.Saaremaa kohta üldisemalt ütles Siilivask, et selle aasta jooksul on siin enamik masinaid uute vastu välja vahetatud.“Paar vanemat masinat on veel jäänud ja pole täiesti paigas, kas need vahetatakse veel selle aastanumbri sees või uue alguses,” lisas Siilivask.
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud nädalavahetusel toimus 14. Tallinn International Horse Show (TIHS), millest võttis osa 160 ratsanikku 240 hobusel, tehes kokku 600 starti. Üle kümne aasta taas nn parimatest parimate sekka pääsenud Jaagup Kallasele ja tema ratsaklubile oli hobušõul saavutatu kui tõeline kirss tordil. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kolm päeva võistlusi oli saarlastele tuleprooviks
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 11. oktoober 2016. Jaagup Kallas ja Bruce de Berks 6–7-aastaste noorhobuste parkuuris. FOTO: Celin Lannusalu Möödunud nädalavahetusel toimus 14. Tallinn International Horse Show (TIHS), millest võttis osa 160 ratsanikku 240 hobusel, tehes kokku 600 starti. Üle kümne aasta taas nn parimatest parimate sekka pääsenud Jaagup Kallasele ja tema ratsaklubile oli hobušõul saavutatu kui tõeline kirss tordil.
Võistlustulle astusid Eesti, Soome, Läti, Leedu, Poola, Venemaa, Valgevene ja Portugali sportlased. Saare maakonda esindas kaks sportlast – üks kohalik ja teine mandril treeniv harrastaja, kes andis koos nelja teise saarlasega ürituse toimimisse oma panuse ka vabatahtlikuna.
Saaremaa RSK-d esindav ja mandril treeniv Anni Vakkum osales laupäeval Porsche harrastajate karika “Väike ring“ finaalis ja saavutas tori hobusel Atmos puhta sõiduga auhinnalise neljanda koha. Võistluspaarid pandi proovile 95 cm kõrguses ja ümberhüpetega parkuuris.
“Läks hästi ja olen väga rahul. Atmos on kõigest viieaastane hobune ja seetõttu oli see väga lahe,“ kirjeldas ta oma tulemust. “Tegelikult on Atmos üsna arglik, aga kartis mitte ekraani, vaid hoopis valgeid lilli.“
Saare Ratsakeskust esindanud talli peremees Jaagup Kallas pani kolmel päeval noorhobuste arvestuses proovile oma 6-aastase eesti sporthobuse Bruce de Berks, kellega koostöö sai alguse käesoleval hooajal. Lisaks osales ta šõuprogrammis eesti sporthobusel A Carte D´or.
Kommenteerides võistlust, ütles Kallas, et rajad olid kõigil kolmel päeval üles seatud väga tehniliselt. “Hästi palju oli seotud vahesid ja uimerdamiseks mahti ei olnud. Väljak oli väike ja kui üks takistus oli hüpatud, tuli kohe järgmine tõke või kurv,“ meenutas Kallas.
Stressirikas olukord
Paljudele hobustele sai Kallase arvates saatuslikuks aga hoopis suur ekraan areeni ühes otsas, kus toimuvat samuti üle kanti. “Hobune nägi ennast ekraanil hüppamas ega saanud aru, et nad ise tulevad justkui endale vastu – see käis üle mõistuse,“ selgitas ta, lisades, et selle nahka läks ka tema esimese päeva sõit.
Laupäevases kiirusele-puhtusele parkuuris tuli Kallase sõnul kohe hoog üles võtta ja hea tempo kätte saada. Samuti polnud õnneks otse ekraani poole ühtegi hüpet. Kallasel ja Bruce’il õnnestus teha vigadeta sõit, millega saavutati 31 hulgast 8. auhinnaline koht.
Samuti pidas Kallas raskeks otse areeni ääres pealtvaatajate nina all olnud süsteemi. “Rahva liikumine ja bännerid võtsid hobuse tähelepanu ära ja nad unustasid tõketele keskenduda,“ nentis ta.
Kolm päeva võistlemist on aga paljudele hobustele nii füüsiliselt kui vaimselt raske ja seega ei lõppenud ka pühapäevane sõit ilma vigadeta. “Kogu see võistlus ja transport on noorele hobusele nii emotsionaalselt kui füüsiliselt raske ja ta lihtsalt väsis ära.“
Bruce on teinud sellel hooajal läbi meeletu arengu, tõdes Kallas samas. “Kui ma kevadel ta endale sõita sain, hüppas ta alles 90 cm. Raske hooaeg on seljataga ja viimane nädal polnud ka kerge,“ nentis ta. Samas on Kallasel hooaja lõppedes suurepärane tunne.
“Teise päeva edukas sõit pani meie ratsaklubi hooajale vägeva punkti. Nii mina kui õpilased on läbi teinud suurepärase arengu ja oleme väga rahul.“
Kallas osales ka esimest päeva lõpetanud kostüümiratsutamises, kus võeti omavahel mõõtu paarikaupa. Kallas tegi koostööd Eesti Sporthobuste Kasvatajate Seltsi esindava Andreas Lootusega, saavutades teise koha.
Kallase poolt kehastatud Spiderman sõitis võistluseks laenatud hobusel A Carte D´or ja Lootuse kehastatud Batman hobusel Golden Casino.
Iga võistluspaar sisenes areenile esmalt hobusteta, esitades tegelasi iseloomustavat vabakava ja seejärel naasti hobustel. Muusika saatel sõitsid järjest mõlemad ratsanikud parkuuri läbi ning kirja läks ühine aeg.
Üllatus ja silmapete
Pärast seda, kui esimene ratsanik oli ületanud viimase takistuse, võis teine startida. Vigade korral selles parkuuris karistuspunkte ei loetud, vaid lisati sekundeid. Seega, kui võistlejatel tuli ette takistuste langemist, võisid ratsu kiired jalad aidata nad siiski etteotsa.
Kallas tõdes, et sellises šõus polnud ta varem osalenud. “See oli igati lahe üritus. Meeskonnavõistlused mulle väga meeldivad – saad oma paarilisele kaasa elada ja koostööd teha.“ sõnas ta, lisades, et publik elas meeletult kaasa ja kõik andis vägeva emotsiooni.
Nädala algul olevat korraldajad Kallasega ühendust võtnud. Süžee oli ette kirjutatud, kohapeal hakati tund ennem grimmi tegema ja kostüüme selga panema. “Kõik oli ette korraldatud – tuli ainult osaleda,“ oli ta rahul.
Küsimusele, kuidas oli šõu alguses kõrgusest Spidermanina laskuda, vastas ta, et seda tegi ohutusnõuete kohaselt siiski professionaalne dublant. “Kogu etendus oli üllatus ja keegi ei saanud aru, et alla laskus dublant – isegi mu pruta mitte,“ selgitas Kallas muiates.
Lõpetuseks rõhutas ta, et ta tänab treenereid Ivo Otsa ja Gunnar Glettenbergi. Samuti kõiki abilisi ja toetajaid, kes kogu ürituse ja selle sujuva kulgemise võimalikuks tegid. “Üksi on võimatu midagi saavutada. Kogu meeskond peab selle nimel töötama, et võistlustel hästi läheks.“ Võistlustulle astusid Eesti, Soome, Läti, Leedu, Poola, Venemaa, Valgevene ja Portugali sportlased. Saare maakonda esindas kaks sportlast – üks kohalik ja teine mandril treeniv harrastaja, kes andis koos nelja teise saarlasega ürituse toimimisse oma panuse ka vabatahtlikuna.Saaremaa RSK-d esindav ja mandril treeniv Anni Vakkum osales laupäeval Porsche harrastajate karika “Väike ring“ finaalis ja saavutas tori hobusel Atmos puhta sõiduga auhinnalise neljanda koha. Võistluspaarid pandi proovile 95 cm kõrguses ja ümberhüpetega parkuuris.“Läks hästi ja olen väga rahul. Atmos on kõigest viieaastane hobune ja seetõttu oli see väga lahe,“ kirjeldas ta oma tulemust. “Tegelikult on Atmos üsna arglik, aga kartis mitte ekraani, vaid hoopis valgeid lilli.“Saare Ratsakeskust esindanud talli peremees Jaagup Kallas pani kolmel päeval noorhobuste arvestuses proovile oma 6-aastase eesti sporthobuse Bruce de Berks, kellega koostöö sai alguse käesoleval hooajal. Lisaks osales ta šõuprogrammis eesti sporthobusel A Carte D´or.Kommenteerides võistlust, ütles Kallas, et rajad olid kõigil kolmel päeval üles seatud väga tehniliselt. “Hästi palju oli seotud vahesid ja uimerdamiseks mahti ei olnud. Väljak oli väike ja kui üks takistus oli hüpatud, tuli kohe järgmine tõke või kurv,“ meenutas Kallas.Paljudele hobustele sai Kallase arvates saatuslikuks aga hoopis suur ekraan areeni ühes otsas, kus toimuvat samuti üle kanti. “Hobune nägi ennast ekraanil hüppamas ega saanud aru, et nad ise tulevad justkui endale vastu – see käis üle mõistuse,“ selgitas ta, lisades, et selle nahka läks ka tema esimese päeva sõit.Laupäevases kiirusele-puhtusele parkuuris tuli Kallase sõnul kohe hoog üles võtta ja hea tempo kätte saada. Samuti polnud õnneks otse ekraani poole ühtegi hüpet. Kallasel ja Bruce’il õnnestus teha vigadeta sõit, millega saavutati 31 hulgast 8. auhinnaline koht.Samuti pidas Kallas raskeks otse areeni ääres pealtvaatajate nina all olnud süsteemi. “Rahva liikumine ja bännerid võtsid hobuse tähelepanu ära ja nad unustasid tõketele keskenduda,“ nentis ta.Kolm päeva võistlemist on aga paljudele hobustele nii füüsiliselt kui vaimselt raske ja seega ei lõppenud ka pühapäevane sõit ilma vigadeta. “Kogu see võistlus ja transport on noorele hobusele nii emotsionaalselt kui füüsiliselt raske ja ta lihtsalt väsis ära.“Bruce on teinud sellel hooajal läbi meeletu arengu, tõdes Kallas samas. “Kui ma kevadel ta endale sõita sain, hüppas ta alles 90 cm. Raske hooaeg on seljataga ja viimane nädal polnud ka kerge,“ nentis ta. Samas on Kallasel hooaja lõppedes suurepärane tunne.“Teise päeva edukas sõit pani meie ratsaklubi hooajale vägeva punkti. Nii mina kui õpilased on läbi teinud suurepärase arengu ja oleme väga rahul.“Kallas osales ka esimest päeva lõpetanud kostüümiratsutamises, kus võeti omavahel mõõtu paarikaupa. Kallas tegi koostööd Eesti Sporthobuste Kasvatajate Seltsi esindava Andreas Lootusega, saavutades teise koha.Kallase poolt kehastatud Spiderman sõitis võistluseks laenatud hobusel A Carte D´or ja Lootuse kehastatud Batman hobusel Golden Casino.Iga võistluspaar sisenes areenile esmalt hobusteta, esitades tegelasi iseloomustavat vabakava ja seejärel naasti hobustel. Muusika saatel sõitsid järjest mõlemad ratsanikud parkuuri läbi ning kirja läks ühine aeg.Pärast seda, kui esimene ratsanik oli ületanud viimase takistuse, võis teine startida. Vigade korral selles parkuuris karistuspunkte ei loetud, vaid lisati sekundeid. Seega, kui võistlejatel tuli ette takistuste langemist, võisid ratsu kiired jalad aidata nad siiski etteotsa.Kallas tõdes, et sellises šõus polnud ta varem osalenud. “See oli igati lahe üritus. Meeskonnavõistlused mulle väga meeldivad – saad oma paarilisele kaasa elada ja koostööd teha.“ sõnas ta, lisades, et publik elas meeletult kaasa ja kõik andis vägeva emotsiooni.Nädala algul olevat korraldajad Kallasega ühendust võtnud. Süžee oli ette kirjutatud, kohapeal hakati tund ennem grimmi tegema ja kostüüme selga panema. “Kõik oli ette korraldatud – tuli ainult osaleda,“ oli ta rahul.Küsimusele, kuidas oli šõu alguses kõrgusest Spidermanina laskuda, vastas ta, et seda tegi ohutusnõuete kohaselt siiski professionaalne dublant. “Kogu etendus oli üllatus ja keegi ei saanud aru, et alla laskus dublant – isegi mu pruta mitte,“ selgitas Kallas muiates.Lõpetuseks rõhutas ta, et ta tänab treenereid Ivo Otsa ja Gunnar Glettenbergi. Samuti kõiki abilisi ja toetajaid, kes kogu ürituse ja selle sujuva kulgemise võimalikuks tegid. “Üksi on võimatu midagi saavutada. Kogu meeskond peab selle nimel töötama, et võistlustel hästi läheks.“
Veel artikleid samast teemast »


description: 31. oktoobril saab alguse Euroopas ja maailmas tähistatav reformatsiooni 500. juubeliaasta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Reformatsiooni teetähised

maintext:
Kirik
Reformatsiooni teetähised
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Anti Toplaan Neljapäev, 27. oktoober 2016. Reformatsioon algas lihtsast küsimusest: kuidas ma leian armulise Jumala? FOTO: erakogu 31. oktoobril saab alguse Euroopas ja maailmas tähistatav reformatsiooni 500. juubeliaasta.
Martin Lutheriga tihedalt seotud usupuhastus sai alguse lihtsast küsimusest: kuidas ma leian armulise Jumala?
Sellele küsimusele vastust otsides sattus Wittenbergi ülikooli õppejõud ja roomakatoliku kiriku preester konflikti paavstitooli ja valitseva teoloogiaga.
Viimase kohaselt esitati kristlust loogiliselt, intellektuaalselt veenva süsteemina, kus abivahendina kasutati kreeka filosoofia loogikat. Luther oli hakanud rõhutama, et uskuda tuleb üksnes Piiblisse. Ta kritiseeris ka kirikus kinnistunud õpetuslike arusaamade ehk dogmade tuletamist teineteisest, aga mitte otse Piiblist.
Keskajal seisis armuõpetuse keskmes järgmine arusaam: kui inimene on teinud omalt poolt kõik, mida ta suudab, siis ei keela Jumal talle oma armu. Uurides ja õpetades Rooma kirja veenis Lutherit kirjakoht Rm1:17, et tee õigekssaamisele algab usus ja lõppeb usus, kus Jumal kingib õndsuse tasuta, üksnes armust.
See omakorda tähendab, et Jumala õndsus on kingitus, milles samaaegselt õigeks mõistetud ja patune inimene võib loota Kristuses ilmunud Jumala armastusele. Kristliku usu tuum oli Lutherile sellest alates: “üksnes armust, üksnes Kristuse pärast ja üksnes usu kaudu”. Sellest isiklikust arusaamast kujunes kogu ühiskonda ja kirikuelu muutev protsess.
Usupuhastuse tingisid ennekõike kiriku seest tõusnud protestid teatud kirikupoliitilistele sündmustele. Magdeburgi ja Mainzi peapiiskopitoolide täitmiseks kehtestati paavsti poolt rahaline tasu. Kergendamaks võlgade tagasimaksmist, lubas paavst kõikjal Saksamaal ja Skandinaavias müüa Peetruse indulgentsi, mille tuludest osa oleks lepingu järgi läinud pangale ja osa paavstile endale.
Kuna tegemist oli kristlik-eetiliste põhimõtete kuritarvitamisega ja Wittenberg asus peapiiskopi ameti endale ostnud Albrechti peapiiskopkonna territooriumi lähedal, sai sellest oluline alus Lutheri südametunnistusest lähtuvale tegevusele.
Peamiseks Lutheri mõtete ja kirjutiste levimise põhjuseks sai trükikunsti areng.
Paranes lugemisoskus
1525. aastaks oli tema kirjutisi ringluses vähemalt 500 000 eksemplari, mis teeb ühe teose 40 tolle aja elaniku kohta. Omaette probleemiks oli tekstidest arusaamine, kuna 15. sajandi lõpuks suutis kirjutatud teksti lugeda kõige rohkem 2–4% elanikkonnast. Olgu tänapäevaga võrdluseks toodud, et oma elu jooksul luges 16. sajandi haritud inimene läbi vaid mõne raamatu.
Ühe olulisema reformatsiooni tulemusena võib nimetada lugemisoskuse ja rahvahariduse olulist tõusu. Luther tõlkis piibli kaasaegsesse saksa keelde. Tema keskseks arusaamaks oli keele rahvalik olemus. Seda reeglit Piibli eesti keelde tõlkijad 17. sajandil enam suures osas ei kasutanud.
Luther heitis tulle mitmed paavstivõimuga seotud dokumendid, muu hulgas ka kanoonilise õiguse. Sel alusel loodi protestantlik õigusteadus, mis määratles ilmaliku võimu suhte kirikuga. Ilmalikule võimule anti õigus korraldada kirikuvalitsuse, samuti abielu ja koolielu. Kuna Luther säilitas reformeeritud kirikus seitsme sakramendi asemel kaks (ristimine ja armulaud), rajanes abielu sakramendi saatuse asemel nüüdsest seitsmendal käsul.
Reformatsioonisündmuste tulemusega lakkas selle mõjupiirkonnas sisuliselt kloostrite tegevus, kuna suurem osa munki ja nunni ütlesid lahti oma kloostritõotusest ja abiellusid. Luther ise loobus mungatalaarist 1524. aastal ja abiellus endise nunna Kathariina von Boraga. Neile sündis kuus last.
Kulus palju aega, enne kui kloostrite vaeste hoolekandes, haigetepõetamises ja hariduses tehtu hakkas uuesti laabuma teiste institutsioonide abil. Iga linn pidi ise hoolitsema oma vaeste eest täpselt nii palju, et ükski neist ei sureks nälga või külmuks surnuks. Vaestelaekad ja ühiskassad seati üsna kiiresti sisse ka Riias, Tallinnas ja Tartus. Ühiskassa abil rajati koole ja haiglaid ning tasuti linnarae poolt ametisse nimetatud pastorite palgad. Kirikuloolase Riho Saardi arvates sai reformatsiooniaja linnakultuur heaoluühiskonna mudeliks, mille tänast heaolu püütakse garanteerida kõrgete tulumaksude abil.
Luterliku reformatsiooni mõju on 500 aasta vältel kujundanud paljude Euroopa riikide maailmavaate ja riigikorralduse aluseid. Selles mõjuväljas on otsene mõju ka eestlaste kiriku-, kultuuri- ja hariduselule. Martin Lutheriga tihedalt seotud usupuhastus sai alguse lihtsast küsimusest: kuidas ma leian armulise Jumala?Sellele küsimusele vastust otsides sattus Wittenbergi ülikooli õppejõud ja roomakatoliku kiriku preester konflikti paavstitooli ja valitseva teoloogiaga.Viimase kohaselt esitati kristlust loogiliselt, intellektuaalselt veenva süsteemina, kus abivahendina kasutati kreeka filosoofia loogikat. Luther oli hakanud rõhutama, et uskuda tuleb üksnes Piiblisse. Ta kritiseeris ka kirikus kinnistunud õpetuslike arusaamade ehk dogmade tuletamist teineteisest, aga mitte otse Piiblist.Keskajal seisis armuõpetuse keskmes järgmine arusaam: kui inimene on teinud omalt poolt kõik, mida ta suudab, siis ei keela Jumal talle oma armu. Uurides ja õpetades Rooma kirja veenis Lutherit kirjakoht Rm1:17, et tee õigekssaamisele algab usus ja lõppeb usus, kus Jumal kingib õndsuse tasuta, üksnes armust.See omakorda tähendab, et Jumala õndsus on kingitus, milles samaaegselt õigeks mõistetud ja patune inimene võib loota Kristuses ilmunud Jumala armastusele. Kristliku usu tuum oli Lutherile sellest alates: “üksnes armust, üksnes Kristuse pärast ja üksnes usu kaudu”. Sellest isiklikust arusaamast kujunes kogu ühiskonda ja kirikuelu muutev protsess.Usupuhastuse tingisid ennekõike kiriku seest tõusnud protestid teatud kirikupoliitilistele sündmustele. Magdeburgi ja Mainzi peapiiskopitoolide täitmiseks kehtestati paavsti poolt rahaline tasu. Kergendamaks võlgade tagasimaksmist, lubas paavst kõikjal Saksamaal ja Skandinaavias müüa Peetruse indulgentsi, mille tuludest osa oleks lepingu järgi läinud pangale ja osa paavstile endale.Kuna tegemist oli kristlik-eetiliste põhimõtete kuritarvitamisega ja Wittenberg asus peapiiskopi ameti endale ostnud Albrechti peapiiskopkonna territooriumi lähedal, sai sellest oluline alus Lutheri südametunnistusest lähtuvale tegevusele.Peamiseks Lutheri mõtete ja kirjutiste levimise põhjuseks sai trükikunsti areng.Paranes lugemisoskus1525. aastaks oli tema kirjutisi ringluses vähemalt 500 000 eksemplari, mis teeb ühe teose 40 tolle aja elaniku kohta. Omaette probleemiks oli tekstidest arusaamine, kuna 15. sajandi lõpuks suutis kirjutatud teksti lugeda kõige rohkem 2–4% elanikkonnast. Olgu tänapäevaga võrdluseks toodud, et oma elu jooksul luges 16. sajandi haritud inimene läbi vaid mõne raamatu.Ühe olulisema reformatsiooni tulemusena võib nimetada lugemisoskuse ja rahvahariduse olulist tõusu. Luther tõlkis piibli kaasaegsesse saksa keelde. Tema keskseks arusaamaks oli keele rahvalik olemus. Seda reeglit Piibli eesti keelde tõlkijad 17. sajandil enam suures osas ei kasutanud.Luther heitis tulle mitmed paavstivõimuga seotud dokumendid, muu hulgas ka kanoonilise õiguse. Sel alusel loodi protestantlik õigusteadus, mis määratles ilmaliku võimu suhte kirikuga. Ilmalikule võimule anti õigus korraldada kirikuvalitsuse, samuti abielu ja koolielu. Kuna Luther säilitas reformeeritud kirikus seitsme sakramendi asemel kaks (ristimine ja armulaud), rajanes abielu sakramendi saatuse asemel nüüdsest seitsmendal käsul.Reformatsioonisündmuste tulemusega lakkas selle mõjupiirkonnas sisuliselt kloostrite tegevus, kuna suurem osa munki ja nunni ütlesid lahti oma kloostritõotusest ja abiellusid. Luther ise loobus mungatalaarist 1524. aastal ja abiellus endise nunna Kathariina von Boraga. Neile sündis kuus last.Kulus palju aega, enne kui kloostrite vaeste hoolekandes, haigetepõetamises ja hariduses tehtu hakkas uuesti laabuma teiste institutsioonide abil. Iga linn pidi ise hoolitsema oma vaeste eest täpselt nii palju, et ükski neist ei sureks nälga või külmuks surnuks. Vaestelaekad ja ühiskassad seati üsna kiiresti sisse ka Riias, Tallinnas ja Tartus. Ühiskassa abil rajati koole ja haiglaid ning tasuti linnarae poolt ametisse nimetatud pastorite palgad. Kirikuloolase Riho Saardi arvates sai reformatsiooniaja linnakultuur heaoluühiskonna mudeliks, mille tänast heaolu püütakse garanteerida kõrgete tulumaksude abil.Luterliku reformatsiooni mõju on 500 aasta vältel kujundanud paljude Euroopa riikide maailmavaate ja riigikorralduse aluseid. Selles mõjuväljas on otsene mõju ka eestlaste kiriku-, kultuuri- ja hariduselule.
Veel artikleid samast teemast »


description: Randvere kogukonnaelu edendajad on rahul, et üritused on populaarsust kogunud ja sellega seoses püstitatakse külaplatsile kaks kiike. Samuti korraldatakse pühademeeleolu loomiseks töötuba. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Randverre tuleb kaks külakiike

maintext:
Uudised
Randverre tuleb kaks külakiike
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 28. oktoober 2016. Foto on illustratiivne. Randvere kogukonnaelu edendajad on rahul, et üritused on populaarsust kogunud ja sellega seoses püstitatakse külaplatsile kaks kiike. Samuti korraldatakse pühademeeleolu loomiseks töötuba.
MTÜ Randvere Heaks juhatuse liige Hanna Saar ütles, et vallale esitati teise projektivooru kaks taotlust: “Magusad jõulud Randveres” ning “Kiigud ühele, kahele ja kõigile”, mis mõlemad said rahastuse.
Esimene projekt kujutab endast piparkoogitaigna ja piparkoogi valmistamise õpituba. “4. detsembril toimuvasse õpituppa on osalema oodatud lapsevanemad koos lastega,” lisas Saar.
Üritus toimub sel korral Randvere tööõppekeskuse ruumides, kuna seltsimajas käib uue ahju ehitus ja aasta algul läheb elektrisüsteemide vahetamiseks.
Teise projekti eesmärk on soetada Randvere külaplatsile uued atraktsioonid kiikede näol. “Üks neist on kaalukiik ning teine külakiige tüüpi,” selgitas Saar, lisades, et need paigaldatakse “Teeme Ära” talgute raames.
“Projekti kirjutamise vajadus tekkis eelkõige sellest, et meie väliüritused on osutunud populaarseks ja meie väike mänguväljak vajaks juurde lisakiikesid,” nentis ta.
Magusate jõulude eelarve on Saare sõnul 225 eurot, millest toetusega kaetakse 185 eurot. Kiikede soetamine läheb maksma 899 eurot, millele vald paneb õla alla 749 euroga. MTÜ Randvere Heaks juhatuse liige Hanna Saar ütles, et vallale esitati teise projektivooru kaks taotlust: “Magusad jõulud Randveres” ning “Kiigud ühele, kahele ja kõigile”, mis mõlemad said rahastuse.Esimene projekt kujutab endast piparkoogitaigna ja piparkoogi valmistamise õpituba. “4. detsembril toimuvasse õpituppa on osalema oodatud lapsevanemad koos lastega,” lisas Saar.Üritus toimub sel korral Randvere tööõppekeskuse ruumides, kuna seltsimajas käib uue ahju ehitus ja aasta algul läheb elektrisüsteemide vahetamiseks.Teise projekti eesmärk on soetada Randvere külaplatsile uued atraktsioonid kiikede näol. “Üks neist on kaalukiik ning teine külakiige tüüpi,” selgitas Saar, lisades, et need paigaldatakse “Teeme Ära” talgute raames.“Projekti kirjutamise vajadus tekkis eelkõige sellest, et meie väliüritused on osutunud populaarseks ja meie väike mänguväljak vajaks juurde lisakiikesid,” nentis ta.Magusate jõulude eelarve on Saare sõnul 225 eurot, millest toetusega kaetakse 185 eurot. Kiikede soetamine läheb maksma 899 eurot, millele vald paneb õla alla 749 euroga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Üleeile, 6. oktoobri õhtupoolikul algas Saaremaa ühisgümnaasiumis õppetöö nagu kahes vahetuses. Viis aastat uute teadmiste saamist Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi seinte vahel oli muutnud elukestva õppe nii edukaks, et tuli suurem saal leida. Väga paljudele õppuritele oli see kodukool ja uue õppeaasta algus seetõttu veelgi erilisem. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Väärikad alustasid taas

maintext:
Uudised
Väärikad alustasid taas
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 08. oktoober 2016. Väärikate ülikooli perre lisandus tänavu 70 uut õppurit, kokku on neid suisa 266. Foto: Valmar Voolaid Üleeile, 6. oktoobri õhtupoolikul algas Saaremaa ühisgümnaasiumis õppetöö nagu kahes vahetuses. Viis aastat uute teadmiste saamist Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi seinte vahel oli muutnud elukestva õppe nii edukaks, et tuli suurem saal leida. Väga paljudele õppuritele oli see kodukool ja uue õppeaasta algus seetõttu veelgi erilisem.
Viinakuu sobib hästi
Kui projekti algataja ja vedaja Maie Meius oli omalt poolt tervitussõnad lausunud ja teada andnud, et uusi õppijaid lisandus kooliperre 70 ja kokku on tänavu neid 266, ning tänanud SÜG-i peret võimaluse eest vastu võtta kõik soovijad, oli järg prominentide käes.
Maavanem Kaido Kaasik ütles oma tervituses, et väga sümboolne on viinakuul õppimisega alustada.
“Kui viinakuul on salved vilja ja kõike muud täis kogutud, on õige aeg hakata täitma tarkusesalve. Sest mida rohkem me teame, seda rohkem on kokkupuuteid sellega, kui vähe me teame.”
Linnapea Madis Kallas ei suutnud imestust varjata, et suur saal on pilgeni õpihimulisi täis. “Et teid nii palju osaleb – mul on väga hea meel. Et väärikate ülikooli projekt on nii hästi käima läinud, võttis linnavalitsus vastu otsuse sel aastal toetada projekti korraliku summaga, et teil oleks võimalik kuulata väga häid lektoreid. Ilusat hooaega! Saate neilt kindlasti väärt teadmisi ja infot, et eluga paremini edasi minna.”
Linnapea kutsus ka kõiki osalema 13. oktoobril kultuurikeskuses toimuval arutelul maakonna tuleviku üle ja sõna sekka ütlema haldusreformi teemal.
Hea on tark
SÜG-i direktor Viljar Aro ütles: “Meie kooli missioonilause on, et hea on tark. Ehk te tahate veel targemaks saada, kui te juba olete ja ma olen täitsa kindel, et kohtumised lektoritega ja teil omavahel toovad teile ainult tarku, häid ja vajalikke sõnumeid.”
Ja algaski esimene koolipäev, lektoriks üks meie seast, mitmes väärikas ametis olnud praegune riigikogu XIII koosseisu liige Urve Tiidus, teemaks “Miks Shakespeare uskus inimesi, mitte tähetarku. Mõned mõtted seoses Saaremaa tulevikuga”. Kui projekti algataja ja vedaja Maie Meius oli omalt poolt tervitussõnad lausunud ja teada andnud, et uusi õppijaid lisandus kooliperre 70 ja kokku on tänavu neid 266, ning tänanud SÜG-i peret võimaluse eest vastu võtta kõik soovijad, oli järg prominentide käes.Maavanem Kaido Kaasik ütles oma tervituses, et väga sümboolne on viinakuul õppimisega alustada.“Kui viinakuul on salved vilja ja kõike muud täis kogutud, on õige aeg hakata täitma tarkusesalve. Sest mida rohkem me teame, seda rohkem on kokkupuuteid sellega, kui vähe me teame.”Linnapea Madis Kallas ei suutnud imestust varjata, et suur saal on pilgeni õpihimulisi täis. “Et teid nii palju osaleb – mul on väga hea meel. Et väärikate ülikooli projekt on nii hästi käima läinud, võttis linnavalitsus vastu otsuse sel aastal toetada projekti korraliku summaga, et teil oleks võimalik kuulata väga häid lektoreid. Ilusat hooaega! Saate neilt kindlasti väärt teadmisi ja infot, et eluga paremini edasi minna.”Linnapea kutsus ka kõiki osalema 13. oktoobril kultuurikeskuses toimuval arutelul maakonna tuleviku üle ja sõna sekka ütlema haldusreformi teemal.SÜG-i direktor Viljar Aro ütles: “Meie kooli missioonilause on, et hea on tark. Ehk te tahate veel targemaks saada, kui te juba olete ja ma olen täitsa kindel, et kohtumised lektoritega ja teil omavahel toovad teile ainult tarku, häid ja vajalikke sõnumeid.”Ja algaski esimene koolipäev, lektoriks üks meie seast, mitmes väärikas ametis olnud praegune riigikogu XIII koosseisu liige Urve Tiidus, teemaks “Miks Shakespeare uskus inimesi, mitte tähetarku. Mõned mõtted seoses Saaremaa tulevikuga”.
Veel artikleid samast teemast »


description: Esmakordselt Eesti jalgpalliliidu poolt korraldatud noorte Rahvaliiga 2016 tuli Saaremaa JK aameraaSi võistkonnal pühapäeval Suure-Jaani gümnaasiumi staadionil mängitud finaalkohtumises tunnistada Suure-Jaani Unitedi 0:4 (0:3) paremust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: AameraaSi noored rahvaliigas teised


description: Sel aastal napsas eesti keele, matemaatika ja inglise keele riigieksamite keskmiste tulemuste põhjal kokku pandud koolide pingerea tabelis kõrgeima koha Tallinna prantsuse lütseum kokku 81,6 punktiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
SÜG riigieksamite pingereas kõrgel positsioonil
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 19. oktoober 2016. Saaremaa ühisgümnaasium. Sel aastal napsas eesti keele, matemaatika ja inglise keele riigieksamite keskmiste tulemuste põhjal kokku pandud koolide pingerea tabelis kõrgeima koha Tallinna prantsuse lütseum kokku 81,6 punktiga.
Suures pingereas sai teise koha Narva keeltelütseum 80,92 punktiga, 80,42 punktiga jäi kolmandaks Tartu Hugo Treffneri gümnaasium.
Saaremaa ühisgümnaasium (SÜG) platseerus tabelis 66,03 punktiga 20. kohale, 55. kohalt võis leida aga Orissaare gümnaasiumi (OG) eksamite keskmisega 58,33.
Kuressaare gümnaasium (KG) asetseb suures võrdluses 75. kohal 54,69 punktiga ja keskmisega 42,57 on Kuressaare täiskasvanute gümnaasium (KTG) 139.
Koole oli pingereas kokku 174. SÜG oli Saaremaa koolidest kõrgeimal, 19. kohal ka möödunud aasta tabelis. Kuressaare gümnaasium ja Orissaare gümnaasium hõivasid mullu vastavalt 66. ja 68. koha.
Edetabeli koostamisel võeti aluseks nelja riigieksami keskmisi tulemusi: eesti keel (k.a teise keelena), kitsas ja lai matemaatika ning inglise keel.
Parima tulemuse keerulisemal ehk laial matemaatikaeksamil saavutasid Narva keeltelütseumi õpilased, kus kooli 33 abiturienti said keskmiseks tulemuseks 91,8 punkti.
SÜG-il oli keskmine tulemus 61,4 ja KG-l 50,1. Suures pingereas sai teise koha Narva keeltelütseum 80,92 punktiga, 80,42 punktiga jäi kolmandaks Tartu Hugo Treffneri gümnaasium.Saaremaa ühisgümnaasium (SÜG) platseerus tabelis 66,03 punktiga 20. kohale, 55. kohalt võis leida aga Orissaare gümnaasiumi (OG) eksamite keskmisega 58,33.Kuressaare gümnaasium (KG) asetseb suures võrdluses 75. kohal 54,69 punktiga ja keskmisega 42,57 on Kuressaare täiskasvanute gümnaasium (KTG) 139.Koole oli pingereas kokku 174. SÜG oli Saaremaa koolidest kõrgeimal, 19. kohal ka möödunud aasta tabelis. Kuressaare gümnaasium ja Orissaare gümnaasium hõivasid mullu vastavalt 66. ja 68. koha.Edetabeli koostamisel võeti aluseks nelja riigieksami keskmisi tulemusi: eesti keel (k.a teise keelena), kitsas ja lai matemaatika ning inglise keel.Parima tulemuse keerulisemal ehk laial matemaatikaeksamil saavutasid Narva keeltelütseumi õpilased, kus kooli 33 abiturienti said keskmiseks tulemuseks 91,8 punkti.SÜG-il oli keskmine tulemus 61,4 ja KG-l 50,1.
Veel artikleid samast teemast »


description: Igakuised elektrikatkestused on muutunud liiga sagedaseks. Näiteks maikuus katkes Saaremaa lihatööstuses vool koguni viiel korral. Tööstuse voolukatkestus pole aga sama, mis kodus telerit vaadates. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Andke meile elektrit!

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Andke meile elektrit!
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Igakuised elektrikatkestused on muutunud liiga sagedaseks. Näiteks maikuus katkes Saaremaa lihatööstuses vool koguni viiel korral. Tööstuse voolukatkestus pole aga sama, mis kodus telerit vaadates.
Jääb mõni jupp seebikat vahelt nägemata, pole hullu. Aga kui voolu katkemine lööb kuskil toiduainetööstuses seadmed mõneks ajaks rivist välja, on tagajärjed palju kurvemad, kuid kinni ei maksa seda kahju keegi. Näiteks piima pastöriseerimise puhul toob juba sekund voolukatkestust kaasa seadmete seiskumise ning kõike tuleb otsast pihta hakata.
Nii on jõutud olukorrani, kus elektrikatkestused ja -kõikumised on viinud selleni, et Saaremaa Ettevõtjate Liit plaanib koostöös kohalike ettevõtjatega teha Elektrilevile ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ühispöördumise. Eesmärk on avaldada survet, et olukorra parandamiseks midagi ette võetaks.
Kindlasti on igal voolukatkestusel mingi selgitus, aga tootjate soov ei ole mitte selgitused, vaid garantii, et taolisi olukordi enam nii sageli ette ei tuleks.
26. oktoober 2016 Autor: MM Kolmapäev, 26. oktoober 2016.Jääb mõni jupp seebikat vahelt nägemata, pole hullu. Aga kui voolu katkemine lööb kuskil toiduainetööstuses seadmed mõneks ajaks rivist välja, on tagajärjed palju kurvemad, kuid kinni ei maksa seda kahju keegi. Näiteks piima pastöriseerimise puhul toob juba sekund voolukatkestust kaasa seadmete seiskumise ning kõike tuleb otsast pihta hakata.Nii on jõutud olukorrani, kus elektrikatkestused ja -kõikumised on viinud selleni, et Saaremaa Ettevõtjate Liit plaanib koostöös kohalike ettevõtjatega teha Elektrilevile ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ühispöördumise. Eesmärk on avaldada survet, et olukorra parandamiseks midagi ette võetaks.Kindlasti on igal voolukatkestusel mingi selgitus, aga tootjate soov ei ole mitte selgitused, vaid garantii, et taolisi olukordi enam nii sageli ette ei tuleks.26. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna, 28. oktoobril leiab Johan Spa sohvabaaris Lounge 13 aset muusiku Ott Leplandi (pildil) akustiline kontsert. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ott Leplandi kontsert Johan Spas

maintext:
NÄDALALÕPP
Ott Leplandi kontsert Johan Spas
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 28. oktoober 2016. Täna, 28. oktoobril leiab Johan Spa sohvabaaris Lounge 13 aset muusiku Ott Leplandi (pildil) akustiline kontsert.
“Oti vokaal on midagi, mida tasuks kuulama tulla. Nii laia hääleulatusega meeslauljaid Eestis palju ei ole,“ ütles Johan Spa turundusspetsialist Kadri Veskimeister. Ta lisas, et kuna Ott on ka ise paljude oma lugude autoriks, siis kõlavad need tema enda esituses eriti tõeselt ja mõjusalt. “Oti akustilised kontserdid on alati täismajale ja ka meie majas väga populaarseks osutunud. Kes korra on käinud teda kuulamas, see tuleb kindlasti veel,“ kinnitas Veskimeister, kelle sõnul annab kontsert ilusa elamuse ja paneb kuulajad sageli hingeliigutusest tarduma. “Oti muusika ei jäta kedagi külmaks ning sobib praegusesse hingedeaja algusesse nagu valatult.“
Ott Leplandi oodatakse kuulama hea muusika austajaid ja kõiki neid, kes otsivad võimalust mõnusalt reede õhtut sisustada ning koos sõpradega aega veeta. Kell 21 algav kontsert kestab umbes 23.30ni.
Novembrikuus Johan Spa hotellil otseselt järgmist kontserdiplaani ei ole, küll aga on Johan Spas tulemas sel aastal väga müstiline aastavahetuspidu, mille peaesinejaks on Meisterjaan. Tulevikuplaanidest rääkides andis Johan Spa teada, et peagi on ka saarlastel võimalik osa saada mandril väga suurt populaarsust kogunud Tao Keskuse meditatsiooni-ja joogakursustest ning äärmiselt huvitavatest loengutest. Täpsem info tuleb peagi Johan Spa kodulehele. “Oti vokaal on midagi, mida tasuks kuulama tulla. Nii laia hääleulatusega meeslauljaid Eestis palju ei ole,“ ütles Johan Spa turundusspetsialist Kadri Veskimeister. Ta lisas, et kuna Ott on ka ise paljude oma lugude autoriks, siis kõlavad need tema enda esituses eriti tõeselt ja mõjusalt. “Oti akustilised kontserdid on alati täismajale ja ka meie majas väga populaarseks osutunud. Kes korra on käinud teda kuulamas, see tuleb kindlasti veel,“ kinnitas Veskimeister, kelle sõnul annab kontsert ilusa elamuse ja paneb kuulajad sageli hingeliigutusest tarduma. “Oti muusika ei jäta kedagi külmaks ning sobib praegusesse hingedeaja algusesse nagu valatult.“Ott Leplandi oodatakse kuulama hea muusika austajaid ja kõiki neid, kes otsivad võimalust mõnusalt reede õhtut sisustada ning koos sõpradega aega veeta. Kell 21 algav kontsert kestab umbes 23.30ni.Novembrikuus Johan Spa hotellil otseselt järgmist kontserdiplaani ei ole, küll aga on Johan Spas tulemas sel aastal väga müstiline aastavahetuspidu, mille peaesinejaks on Meisterjaan. Tulevikuplaanidest rääkides andis Johan Spa teada, et peagi on ka saarlastel võimalik osa saada mandril väga suurt populaarsust kogunud Tao Keskuse meditatsiooni-ja joogakursustest ning äärmiselt huvitavatest loengutest. Täpsem info tuleb peagi Johan Spa kodulehele.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugeja küsib: Käisin tervisekontrollis. Arst ütles, et minu nägemisteravus on langenud ja mul on vaja kuvariga töötamiseks prille. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugeja küsib, jurist vastab

maintext:
Majandus
Lugeja küsib, jurist vastab
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugeja küsib: Käisin tervisekontrollis. Arst ütles, et minu nägemisteravus on langenud ja mul on vaja kuvariga töötamiseks prille.
Lugesin seadusest, et kui töötaja nägemine on halvenenud, peab tööandja ostma prillid või hüvitama nende maksumuse. Tööandja ütles, et prillide maksumus hüvitatakse 50 euro ulatuses. Prillid aga maksavad palju rohkem. Kas tööandja võib maksta prillide eest ainult 50 eurot?
Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tööandja peab hüvitama kuvariga töötamiseks prillide või muude nägemisteravust korrigeerivate abivahendite soetamise juhul, kui töötaja on läbinud tervisekontrolli töötervishoiuarsti juures ning töötaja nägemisteravus on vähenenud.
Vabariigi valitsuse määrus ütleb, et vähemalt poole oma tööajast kuvariga töötajale peab tööandja korraldama tervisekontrolli, mille käigus kontrollitakse ka silmi ja nägemist. Töötaja tuleb saata kontrolli nii sagedasti, kui seda on konkreetsele töötajale määranud töötervishoiuarst või silmaarst, ent mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul või kui töötaja kurdab, et nägemine on kuvariga töötamise tõttu halvenenud.
Kui tervisekontrollil selgub, et töötaja nägemisteravus on vähenenud, peab tööandja hankima arsti tõendi alusel töötajale kuvariga tööks ette nähtud prillid või muud nägemisteravust korrigeerivad abivahendid või kokkuleppel töötajaga hüvitama nende maksumuse.
Sagedasti lepitakse kokku, et töötaja hangib endale prillid ja tööandja hüvitab nende maksumuse. Kuidas prillide maksumust täpsemalt hüvitatakse, määrab tööandja oma sisemise korraga (näiteks maksimaalne hüvitamise summa, summa eraldi klaasidele ja raamidele vmt).
Hüvitise suurus peab olema piisav, et töötajal oleks võimalik endale prillid soetada. Kui töötaja soovib osta kallimaid prille, kui tööandja hüvitab, peab ta ise juurde maksma.
Kui hüvitise ulatuses ei ole võimalik ka kõige lihtsamaid prille osta, tuleb tööandjale teada anda, et hüvitis on liiga väike ning põhjendada, miks antud summa eest prille osta ei saa. Näiteks võiks ära tuua erinevate prillipoodide hinnad tavalistele, lihtsatele prillidele.
Arvestada tuleb ka seda, et kui kuvariga tööks ette nähtud prille või muid nägemisteravust korrigeerivaid abivahendeid kasutatakse ka tööga mitteseotud tegevuseks, tuleb leida tööga seotud ja mitteseotud tegevuse proportsioonid. Ettevõtlusega mitteseotud osa loetakse erisoodustuseks.
Juhul kui ettevõtlusega mitteseotud osa maksumuse tasub töötaja, siis tööandjal täiendavaid maksukohustusi ei teki. Autor: MM Kolmapäev, 19. oktoober 2016.Lugesin seadusest, et kui töötaja nägemine on halvenenud, peab tööandja ostma prillid või hüvitama nende maksumuse. Tööandja ütles, et prillide maksumus hüvitatakse 50 euro ulatuses. Prillid aga maksavad palju rohkem. Kas tööandja võib maksta prillide eest ainult 50 eurot?Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tööandja peab hüvitama kuvariga töötamiseks prillide või muude nägemisteravust korrigeerivate abivahendite soetamise juhul, kui töötaja on läbinud tervisekontrolli töötervishoiuarsti juures ning töötaja nägemisteravus on vähenenud.Vabariigi valitsuse määrus ütleb, et vähemalt poole oma tööajast kuvariga töötajale peab tööandja korraldama tervisekontrolli, mille käigus kontrollitakse ka silmi ja nägemist. Töötaja tuleb saata kontrolli nii sagedasti, kui seda on konkreetsele töötajale määranud töötervishoiuarst või silmaarst, ent mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul või kui töötaja kurdab, et nägemine on kuvariga töötamise tõttu halvenenud.Kui tervisekontrollil selgub, et töötaja nägemisteravus on vähenenud, peab tööandja hankima arsti tõendi alusel töötajale kuvariga tööks ette nähtud prillid või muud nägemisteravust korrigeerivad abivahendid või kokkuleppel töötajaga hüvitama nende maksumuse.Sagedasti lepitakse kokku, et töötaja hangib endale prillid ja tööandja hüvitab nende maksumuse. Kuidas prillide maksumust täpsemalt hüvitatakse, määrab tööandja oma sisemise korraga (näiteks maksimaalne hüvitamise summa, summa eraldi klaasidele ja raamidele vmt).Hüvitise suurus peab olema piisav, et töötajal oleks võimalik endale prillid soetada. Kui töötaja soovib osta kallimaid prille, kui tööandja hüvitab, peab ta ise juurde maksma.Kui hüvitise ulatuses ei ole võimalik ka kõige lihtsamaid prille osta, tuleb tööandjale teada anda, et hüvitis on liiga väike ning põhjendada, miks antud summa eest prille osta ei saa. Näiteks võiks ära tuua erinevate prillipoodide hinnad tavalistele, lihtsatele prillidele.Arvestada tuleb ka seda, et kui kuvariga tööks ette nähtud prille või muid nägemisteravust korrigeerivaid abivahendeid kasutatakse ka tööga mitteseotud tegevuseks, tuleb leida tööga seotud ja mitteseotud tegevuse proportsioonid. Ettevõtlusega mitteseotud osa loetakse erisoodustuseks.Juhul kui ettevõtlusega mitteseotud osa maksumuse tasub töötaja, siis tööandjal täiendavaid maksukohustusi ei teki.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval said Saaremaa Puutega Inimeste Kojas taas kokku vaegkuuljad. Ühingul on käsil 17. tegutsemisaasta ja praegu on liikmeid 141, suurem osa on vanemaealised, kuid umbes 20 protsenti liikmeskonnast on õpilased ja tööealised. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vaegkuuljad saavad aparaate ka kõrvakabinetist
Esmaspäev, 24. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Esmaspäev, 24. oktoober 2016. Laupäeval said Saaremaa Puutega Inimeste Kojas taas kokku vaegkuuljad. Ühingul on käsil 17. tegutsemisaasta ja praegu on liikmeid 141, suurem osa on vanemaealised, kuid umbes 20 protsenti liikmeskonnast on õpilased ja tööealised.
Ühingu esimees Eda Põld ütles, et sel aastal on korraldatud teabepäevi, väljasõite ja teisi ühisüritusi.
“Käesoleva aasta meeldejäävaim sündmus oli Kihnu reis, kus giidiks oli suurepärane Katrin Kumpas. Ka laupäevane teabepäev, kus oli külaliseks Saaremaa salvimeister Pavel Kadõkov, tõi saali palju inimesi,” ütles Põld.
Rääkides igapäevatööst, siis väga oluline on kuulmisnõustamise teenus, et kuulmispuudega inimene saaks kogu kuulmisalase info ühest kohast kätte.
“Head meelt teeb see, et tänu valdade ja Kuressaare linna toetusele on kuulmisnõustaja teenust võimalik saada kõikidel Saare maakonna kuulmispuudega inimestel ja nende lähedastel,” lisas Põld.
Kuulmisnõustaja võtab vastu neljapäeviti kell 13-15 ja reedeti kell 11-13 Saaremaa Puuetega Inimeste Kojas.
Sellest aastast on muutunud abivahendite saamine ja see on tekitanud palju segadust. Abivahendite järjekorrad on pikad, kuid Sotsiaalkindlustusamet teeb praegu kõik, et kõik kuulmisprobleemidega inimesed, kellele arst on soovitanud individuaalse kuulmisabivahendi, selle ka saavad.
“Aastaid oleme teinud koostööd Tallinna Kuulmisrtehabilitatsiooni Keskusega, kes on taganud nende poolt välja antud Taani firma OTICONi kuulmisabivahendite reguleerimise ja hoolduse. Lisaks saab sellest aastast kuuldeaparaate Kuressaare haigla kõrvakabinetist. Inimestel on tekkinud suurem valikuvõimalus kohapeal ja see on suurepärane,” rõhutas Põld. Ühingu esimees Eda Põld ütles, et sel aastal on korraldatud teabepäevi, väljasõite ja teisi ühisüritusi.“Käesoleva aasta meeldejäävaim sündmus oli Kihnu reis, kus giidiks oli suurepärane Katrin Kumpas. Ka laupäevane teabepäev, kus oli külaliseks Saaremaa salvimeister Pavel Kadõkov, tõi saali palju inimesi,” ütles Põld.Rääkides igapäevatööst, siis väga oluline on kuulmisnõustamise teenus, et kuulmispuudega inimene saaks kogu kuulmisalase info ühest kohast kätte.“Head meelt teeb see, et tänu valdade ja Kuressaare linna toetusele on kuulmisnõustaja teenust võimalik saada kõikidel Saare maakonna kuulmispuudega inimestel ja nende lähedastel,” lisas Põld.Kuulmisnõustaja võtab vastu neljapäeviti kell 13-15 ja reedeti kell 11-13 Saaremaa Puuetega Inimeste Kojas.Sellest aastast on muutunud abivahendite saamine ja see on tekitanud palju segadust. Abivahendite järjekorrad on pikad, kuid Sotsiaalkindlustusamet teeb praegu kõik, et kõik kuulmisprobleemidega inimesed, kellele arst on soovitanud individuaalse kuulmisabivahendi, selle ka saavad.“Aastaid oleme teinud koostööd Tallinna Kuulmisrtehabilitatsiooni Keskusega, kes on taganud nende poolt välja antud Taani firma OTICONi kuulmisabivahendite reguleerimise ja hoolduse. Lisaks saab sellest aastast kuuldeaparaate Kuressaare haigla kõrvakabinetist. Inimestel on tekkinud suurem valikuvõimalus kohapeal ja see on suurepärane,” rõhutas Põld.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakond on üle-eestilises mõttes kutsekeskhariduse eksportija ehk siia tuleb Kuressaare ametikooli (KAK) teabejuhi Taavi Tuisu andmetel põhikoolijärgsetele keskharidus-ja-amet-korraga erialadele õppima mitu korda rohkem noori kui maakonnast välja läheb. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ametikool ekspordib kutsekeskharidust

maintext:
Uudised
Ametikool ekspordib kutsekeskharidust
Neljapäev, 13. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 13. oktoober 2016. Saare maakond on üle-eestilises mõttes kutsekeskhariduse eksportija ehk siia tuleb Kuressaare ametikooli (KAK) teabejuhi Taavi Tuisu andmetel põhikoolijärgsetele keskharidus-ja-amet-korraga erialadele õppima mitu korda rohkem noori kui maakonnast välja läheb.
“Eelmisel õppeaastal õppis KAK-is 85 teistest Eesti maakondadest pärit noort. Märkimisväärne on ka see, et kodumaakonda keskharidust omandama jääjate osakaal on Saare maakonnas Eesti kõrgeim ja mujale minejate arv kõige väiksem,” tõdes Tuisk.
Kõige populaarsemad erialad on tänavu disain ja käsitöö ning turismi-, toitlustus- ja majutusteenindus vastavalt 160 ja 170 õppuriga.
Müüdid tuleb murda
Mujalt tulnud noori tõmbab endiselt ka väikelaevaehitus. “Üheksale kohalikule lisandus sel sügisel seitse õppijat Harju, Pärnu-, Tartu-, Rapla- ja Võrumaalt,” märkis Tuisk. Tegu on erialaga, mida Eestis õpetab ainult Kuressaare ametikool.
Samuti on atraktiivsed disainierialad, kus tänavu tuli väljastpoolt 11 noort õppima stilisti või liikuva graafika kujundaja eriala. Siiski tõdeb Tuisk, et võrreldes teiste Euroopa riikidega on meil kutsehariduse omandanute osakaal oluliselt väiksem.
“Ametikooli tullakse ka aasta-paar pärast põhikooli lõppu, kui vahepeal on käidud mujal õppimas. Selliseid noori on tänavu ligi kolmandik esmakursuslastest,” rääkis teabejuht.
Olukord, et noormehed valivad pärast põhikooli lõpetamist edasiõppimiseks ametikooli rohkem kui neiud, on Tuisu sõnul ammu teada.
“Meil on kavas neidudele sobivate erialade valiku laiendamine. Konkreetselt on plaanis saada järgmiseks suveks valmis ning Tallinnas kooskõlastus juuksuri kutsekeskhariduse õppekavale,” selgitas ta.
Kindlasti vajab noortele, nende vanematele ja üldhariduskoolide õpetajatele Tuisu hinnangul veel täiendavat selgitustööd ka kutsekeskhariduse olemus. “Eelmisel õppeaastal õppis KAK-is 85 teistest Eesti maakondadest pärit noort. Märkimisväärne on ka see, et kodumaakonda keskharidust omandama jääjate osakaal on Saare maakonnas Eesti kõrgeim ja mujale minejate arv kõige väiksem,” tõdes Tuisk.Kõige populaarsemad erialad on tänavu disain ja käsitöö ning turismi-, toitlustus- ja majutusteenindus vastavalt 160 ja 170 õppuriga.Mujalt tulnud noori tõmbab endiselt ka väikelaevaehitus. “Üheksale kohalikule lisandus sel sügisel seitse õppijat Harju, Pärnu-, Tartu-, Rapla- ja Võrumaalt,” märkis Tuisk. Tegu on erialaga, mida Eestis õpetab ainult Kuressaare ametikool.Samuti on atraktiivsed disainierialad, kus tänavu tuli väljastpoolt 11 noort õppima stilisti või liikuva graafika kujundaja eriala. Siiski tõdeb Tuisk, et võrreldes teiste Euroopa riikidega on meil kutsehariduse omandanute osakaal oluliselt väiksem.“Ametikooli tullakse ka aasta-paar pärast põhikooli lõppu, kui vahepeal on käidud mujal õppimas. Selliseid noori on tänavu ligi kolmandik esmakursuslastest,” rääkis teabejuht.Olukord, et noormehed valivad pärast põhikooli lõpetamist edasiõppimiseks ametikooli rohkem kui neiud, on Tuisu sõnul ammu teada.“Meil on kavas neidudele sobivate erialade valiku laiendamine. Konkreetselt on plaanis saada järgmiseks suveks valmis ning Tallinnas kooskõlastus juuksuri kutsekeskhariduse õppekavale,” selgitas ta.Kindlasti vajab noortele, nende vanematele ja üldhariduskoolide õpetajatele Tuisu hinnangul veel täiendavat selgitustööd ka kutsekeskhariduse olemus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Kris Lemsalu looming ühe- päevanäitusel ahju juures
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Esmaspäeval süttis Tubala anagamaahjus selle aasta viimane põrgutuli.
Kuni 1300 kraadi on temperatuur, milles küpsevad keraamikute loodud taiesed. Kolm päeva kütmist, kolm jahtumist ja pühapäeva, 9. oktoobri varahommikul ahjuuks avatakse. Siis tuleb veel tunde oodata, enne kui ahi on nii palju jahtunud, et sinna saab end ohtu seadmata sisse minna ja sündinud imed välja tuua. Kell 11 hakatakse ahju sisu välja tooma, siis seatakse tööd näituseks, mida saab nautida vaid ühe päeva.
Keraamik Kris Lemsalu põletas oma loomingut Tubala puupõletusahjus kolmandat korda. “Esimest korda ma olen ise kohal ja kütan ka, veel kunagi pole seda võimalust olnud, seekord on,” ütles Kris. “See on kogemus. Panustad oma töösse ja see on oluline minu jaoks, et ma ise ikka olen kohal ka.”
Ahju kütavad asjaosalised kordamööda ja paaris. Nii olid Kris Lemsalu ja Voldemar Jõeleht ahjuvalves terve öö vastu kolmapäeva. “Enne käisin ujumas, väsitasin ennast ära, magasin paar tundi ja kella kaheteistkümnest kuueni siis kütsime,” kirjeldas ta öist kütmist, mis Krisi sõnul on fantastiline kogemus.
Kris Lemsalult on ahjus keraamilised vormid, mis on osa tulevase näituse töödest. “Valmistan ette paari näitust ja tegin keraamilisi detaile oma installatsioonide jaoks – need on üks osa mu tööst ja neile tuleb juurde väga palju teisi materjale,” selgitas autor. “Praegu ei saagi aru, mis neist saama hakkab, sest ainult mingi 30 protsenti minu tööst on keraamika, nii et see on alles algus.”
Lisaks puupõletusele töötleb Kris neid veel elektriahjus, nii et nende värv veel muutub. “Mingid toonid saan puuahjus, anagamas, ja siis elektriahjus ma saan sellised erksamad, natuke plassimad värvid ja see kombineeritus on minu taotlus,” selgitas kunstnik.
Nii näeb neid detaile sellisel kujul ja Eestis üldse ainult ühe korra, pühapäevasel ühepäevanäitusel.
Krisi sõnul on sellised näitused päris põnevad, kuigi pärit eri autorite käe alt, saavad need ahjus ühtse töötluse soola, tuha ja tuleleekide koosmõjus ning moodustavad seetõttu omamoodi terviku. See tekitab neis töödes teatud ühtluse, samas ei tea keegi ette, mis ahjust tuleb, sellepärast on see, mis Tubala ahi ühepäevanäituseks oma kuumast põuest välja annab, ühtmoodi põnev nii loojatele kui vaatajatele. Autor: Harda Roosna Reede, 07. oktoober 2016.Esmaspäeval süttis Tubala anagamaahjus selle aasta viimane põrgutuli.Kuni 1300 kraadi on temperatuur, milles küpsevad keraamikute loodud taiesed. Kolm päeva kütmist, kolm jahtumist ja pühapäeva, 9. oktoobri varahommikul ahjuuks avatakse. Siis tuleb veel tunde oodata, enne kui ahi on nii palju jahtunud, et sinna saab end ohtu seadmata sisse minna ja sündinud imed välja tuua. Kell 11 hakatakse ahju sisu välja tooma, siis seatakse tööd näituseks, mida saab nautida vaid ühe päeva.Keraamik Kris Lemsalu põletas oma loomingut Tubala puupõletusahjus kolmandat korda. “Esimest korda ma olen ise kohal ja kütan ka, veel kunagi pole seda võimalust olnud, seekord on,” ütles Kris. “See on kogemus. Panustad oma töösse ja see on oluline minu jaoks, et ma ise ikka olen kohal ka.”Ahju kütavad asjaosalised kordamööda ja paaris. Nii olid Kris Lemsalu ja Voldemar Jõeleht ahjuvalves terve öö vastu kolmapäeva. “Enne käisin ujumas, väsitasin ennast ära, magasin paar tundi ja kella kaheteistkümnest kuueni siis kütsime,” kirjeldas ta öist kütmist, mis Krisi sõnul on fantastiline kogemus.Kris Lemsalult on ahjus keraamilised vormid, mis on osa tulevase näituse töödest. “Valmistan ette paari näitust ja tegin keraamilisi detaile oma installatsioonide jaoks – need on üks osa mu tööst ja neile tuleb juurde väga palju teisi materjale,” selgitas autor. “Praegu ei saagi aru, mis neist saama hakkab, sest ainult mingi 30 protsenti minu tööst on keraamika, nii et see on alles algus.”Lisaks puupõletusele töötleb Kris neid veel elektriahjus, nii et nende värv veel muutub. “Mingid toonid saan puuahjus, anagamas, ja siis elektriahjus ma saan sellised erksamad, natuke plassimad värvid ja see kombineeritus on minu taotlus,” selgitas kunstnik.Nii näeb neid detaile sellisel kujul ja Eestis üldse ainult ühe korra, pühapäevasel ühepäevanäitusel.Krisi sõnul on sellised näitused päris põnevad, kuigi pärit eri autorite käe alt, saavad need ahjus ühtse töötluse soola, tuha ja tuleleekide koosmõjus ning moodustavad seetõttu omamoodi terviku. See tekitab neis töödes teatud ühtluse, samas ei tea keegi ette, mis ahjust tuleb, sellepärast on see, mis Tubala ahi ühepäevanäituseks oma kuumast põuest välja annab, ühtmoodi põnev nii loojatele kui vaatajatele.
Veel artikleid samast teemast »


description: Leisi vallavolikogu esimees Andrus Kandimaa ei jäänud esmaspäevasel volikogu istungil rahule vallavanem Ludvik Mõtlepa ja Leisi kooli direktori Riina Piterskihhi selgitustega selle kohta, mida on nad teinud kooli gümnaasiumiosa säilitamise nimel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Leisi kooli direktor: õpilaste silmis olin ma valetaja (3)
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 19. oktoober 2016. Leisi vallavolikogu esimees Andrus Kandimaa kuulamas Leisi kooli direktori Riina Piterskihhi vastust oma küsimusele. FOTO: Valmar Voolaid Leisi vallavolikogu esimees Andrus Kandimaa ei jäänud esmaspäevasel volikogu istungil rahule vallavanem Ludvik Mõtlepa ja Leisi kooli direktori Riina Piterskihhi selgitustega selle kohta, mida on nad teinud kooli gümnaasiumiosa säilitamise nimel.
Kandimaa märkis, et volikogul ei ole mõtet Leisi kooli teemat pool aastat üleval hoida. “Peame otsuse ära tegema ja laskma inimestel mõttega harjuda. Leisi keskkool tuleks alates 2919/20. õppeaastast nimetada Leisi kooliks nii nagu juba ammu kirjas on kooli seinale kinnitatud tahvlil,” ütles Kandimaa esmaspäevasel volikogu istungil.
Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep leidis, et kui tahetakse viisakalt ja aumehelikult Leisi kooli küsimust lahendada, peab rääkima kooli ja laste-vanematega.
“Ei saa eelnõu lauale lüües otsust tegema hakata. Põhjendame ja selgitame ning püüame rahumeelselt tulemuseni jõuda. Nii on omal ka süda rahul ja hing puhtam,” sõnas vallavanem.
“Kui kõik põhikooli lõpetajad tuleksid gümnaasiumisse, siis võiks edasi võidelda täiel raual gümnaasiumi säilimise nimel. Kui vähemalt pooled valivad mõne teise gümnaasiumi, on raske kooli direktorit võitluses toetada,” tunnistas Mõtlep.
Andrus Kandimaa vaidles vallavanemale vastu. “Ei ole siin tühjagi võideldud. Pigem on juhtunud vastupidiseid momente ja seetõttu on asi toppama jäänud.”
Külalisõppejõud ja e-õpe
Kandimaa viis ka ise oma põhikooli lõpetanud tütre Leisist ära. “Talle meeldis väga oma klass, aga olukord muutus järsult ja päris paljud läksid Kuressaarde edasi õppima,” nentis Kandimaa.
Volikogu esimees küsis, mida vallavalitsus ja kooli direktor on poolteise aasta jooksul gümnaasiumi arendamiseks ning säilitamiseks ette võtnud. “Millised on plaanid, et gümnaasium enne valdade ühinemist õitsele lööks?” tahtis Kandimaa teada.
Leisi keskkooli direktori Riina Piterskihhi sõnul tuli eelnõu gümnaasiumi sulgemise kohta talle üllatusena enne kooliaja algust, sest tal polnud kombeks valla kodulehel kogu aeg eelnõusid vaatamas käia. “Olin õpilaste silmis valetaja. Oleksin võinud juba kevadel rääkida, et kooli gümnaasiumil on sulgemise oht,” lausus Piterskihh.
Kooli direktor tõi välja, et gümnaasiumi säilitamiseks taastati õpilaste jaoks osa tube ühiselamus. Digitaristu on koolis välja vahetatud. Kool sai 45 arvutit.
Õpetajad saavad eeloleval koolivaheajal digiõpet. “Eesmärk on muuta gümnaasiumis osa aineid e-õppe põhiseks, see annaks võimaluse raha kokku hoida ning annaks õpilastele rohkem vaba aega,” ütles Piterskihh.
Sel sügisel andis Leisi koolis astronoomia tundi õppejõud Tartu ülikoolist. Ugala teatri näitleja Marika Palm nõustus tulema draamaõppesse külalisõpetajaks.
Volikogu esimeest Andrus Kandimaad ei veennud direktori vastus ja ta kahtles, kas need asjad oleksid piisavad Leisi koolis gümnaasiumi säilimiseks.
Volikogu liige Väino Vaha tundis huvi, mis on selle põhjus, et põhikooli lõpetanud õpilased lähevad Leisi koolist ära. “Tahaks suuremat kogukonda, linna keskusesse,” vastas kooli direktor. Kevadel läks 14-st Leisi kooli 9. klassi lõpetajast viis ametit õppima, kaks mandrile kunsti ja rootsi keelt õppima. Seitse last õpivad Kuressaare gümnaasiumides ja ainult neli jäi edasi Leisi kooli.
Väino Vaha arvates peaksid need, kes on nimekirjas, saama Leisis kooli ära lõpetada. “Ei tahaks olla direktori nahas, kes peab otsima võimalusi. Aeg on see, mis asja paika pannud. Otsus on väga raske. Tuleb selgeks teha, kui palju peaks olema keskkooli klassis õpilasi,” pakkus Vaha.
Volikogu liige Jaak Oks meenutas valimisliidu koosolekuid, kus arutati Leisi keskkooli säilitamist. “Käidi välja plaanid ja motivatsioonipaketid. Kus need nüüd on? Kelle otsa me vaatame? Kas üksteise otsa, vallavalitsuse või kooli poole?” päris ta.
Väino Vaha tuletas meelde, et otsustajad on lapsed ise. “Nad tahavad laulda ja õppida täie rinnaga. Kui aga on neli õpilast klassis...”
Volikogu arutab Leisi kooli gümnaasiumi sulgemise teemat uuesti järgmisel, novembris koguneval istungil. “Volikogu püütakse naeruvääristada, et hoitakse nelja õpilasega klassi. Annaks jumal, et oleks idee, mis veenaks meid kõiki, et me ei peaks seda otsust tegema,” viitas volikogu liige Margus Pajuste gümnaasiumiosa sulgemise plaanile. Kandimaa märkis, et volikogul ei ole mõtet Leisi kooli teemat pool aastat üleval hoida. “Peame otsuse ära tegema ja laskma inimestel mõttega harjuda. Leisi keskkool tuleks alates 2919/20. õppeaastast nimetada Leisi kooliks nii nagu juba ammu kirjas on kooli seinale kinnitatud tahvlil,” ütles Kandimaa esmaspäevasel volikogu istungil.Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep leidis, et kui tahetakse viisakalt ja aumehelikult Leisi kooli küsimust lahendada, peab rääkima kooli ja laste-vanematega.“Ei saa eelnõu lauale lüües otsust tegema hakata. Põhjendame ja selgitame ning püüame rahumeelselt tulemuseni jõuda. Nii on omal ka süda rahul ja hing puhtam,” sõnas vallavanem.“Kui kõik põhikooli lõpetajad tuleksid gümnaasiumisse, siis võiks edasi võidelda täiel raual gümnaasiumi säilimise nimel. Kui vähemalt pooled valivad mõne teise gümnaasiumi, on raske kooli direktorit võitluses toetada,” tunnistas Mõtlep.Andrus Kandimaa vaidles vallavanemale vastu. “Ei ole siin tühjagi võideldud. Pigem on juhtunud vastupidiseid momente ja seetõttu on asi toppama jäänud.”Kandimaa viis ka ise oma põhikooli lõpetanud tütre Leisist ära. “Talle meeldis väga oma klass, aga olukord muutus järsult ja päris paljud läksid Kuressaarde edasi õppima,” nentis Kandimaa.Volikogu esimees küsis, mida vallavalitsus ja kooli direktor on poolteise aasta jooksul gümnaasiumi arendamiseks ning säilitamiseks ette võtnud. “Millised on plaanid, et gümnaasium enne valdade ühinemist õitsele lööks?” tahtis Kandimaa teada.Leisi keskkooli direktori Riina Piterskihhi sõnul tuli eelnõu gümnaasiumi sulgemise kohta talle üllatusena enne kooliaja algust, sest tal polnud kombeks valla kodulehel kogu aeg eelnõusid vaatamas käia. “Olin õpilaste silmis valetaja. Oleksin võinud juba kevadel rääkida, et kooli gümnaasiumil on sulgemise oht,” lausus Piterskihh.Kooli direktor tõi välja, et gümnaasiumi säilitamiseks taastati õpilaste jaoks osa tube ühiselamus. Digitaristu on koolis välja vahetatud. Kool sai 45 arvutit.Õpetajad saavad eeloleval koolivaheajal digiõpet. “Eesmärk on muuta gümnaasiumis osa aineid e-õppe põhiseks, see annaks võimaluse raha kokku hoida ning annaks õpilastele rohkem vaba aega,” ütles Piterskihh.Sel sügisel andis Leisi koolis astronoomia tundi õppejõud Tartu ülikoolist. Ugala teatri näitleja Marika Palm nõustus tulema draamaõppesse külalisõpetajaks.Volikogu esimeest Andrus Kandimaad ei veennud direktori vastus ja ta kahtles, kas need asjad oleksid piisavad Leisi koolis gümnaasiumi säilimiseks.Volikogu liige Väino Vaha tundis huvi, mis on selle põhjus, et põhikooli lõpetanud õpilased lähevad Leisi koolist ära. “Tahaks suuremat kogukonda, linna keskusesse,” vastas kooli direktor. Kevadel läks 14-st Leisi kooli 9. klassi lõpetajast viis ametit õppima, kaks mandrile kunsti ja rootsi keelt õppima. Seitse last õpivad Kuressaare gümnaasiumides ja ainult neli jäi edasi Leisi kooli.Väino Vaha arvates peaksid need, kes on nimekirjas, saama Leisis kooli ära lõpetada. “Ei tahaks olla direktori nahas, kes peab otsima võimalusi. Aeg on see, mis asja paika pannud. Otsus on väga raske. Tuleb selgeks teha, kui palju peaks olema keskkooli klassis õpilasi,” pakkus Vaha.Volikogu liige Jaak Oks meenutas valimisliidu koosolekuid, kus arutati Leisi keskkooli säilitamist. “Käidi välja plaanid ja motivatsioonipaketid. Kus need nüüd on? Kelle otsa me vaatame? Kas üksteise otsa, vallavalitsuse või kooli poole?” päris ta.Väino Vaha tuletas meelde, et otsustajad on lapsed ise. “Nad tahavad laulda ja õppida täie rinnaga. Kui aga on neli õpilast klassis...”Volikogu arutab Leisi kooli gümnaasiumi sulgemise teemat uuesti järgmisel, novembris koguneval istungil. “Volikogu püütakse naeruvääristada, et hoitakse nelja õpilasega klassi. Annaks jumal, et oleks idee, mis veenaks meid kõiki, et me ei peaks seda otsust tegema,” viitas volikogu liige Margus Pajuste gümnaasiumiosa sulgemise plaanile.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa korvpalli lipulaev Kuressaare BC Hundid/ASSA Abloy pidi eelmisel nädalal Tartus peetud hooaja avamängus tulemusega 72:79 (50:36) alla vanduma kohalikule BC Tartule. Vaatamata sellele on püstitatud kõrged eesmärgid, millest andis Meie Maale ülevaate Huntide mänedžer Marko Ool. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hundid sihivad kohta poolfinaalis

maintext:
Sport
Hundid sihivad kohta poolfinaalis
Esmaspäev, 24. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 24. oktoober 2016. Nüüdsest mänedžerina tegutsev Marko Ool (paremalt kolmas) ehk “Huntide Andres Sõber” on aja maha võtnud. Pildile on jäänud ka Raigo Sooär (paremalt esimene) ja Indrek Õunpuu (nr 10). Foto: Gunnar Usin / Meie Maa arhiiv Saaremaa korvpalli lipulaev Kuressaare BC Hundid/ASSA Abloy pidi eelmisel nädalal Tartus peetud hooaja avamängus tulemusega 72:79 (50:36) alla vanduma kohalikule BC Tartule. Vaatamata sellele on püstitatud kõrged eesmärgid, millest andis Meie Maale ülevaate Huntide mänedžer Marko Ool.
Korvpallisõbrad saavad rõõmustada, sest Kuressaare BC Hundid/ASSA Abloy alustas oma järjekordset Eesti korvpallimeistrivõistluste esiliiga hooaega. Kuigi esimeses võõrsil peetud mängus loodetud edu ei saavutatud, siis järgmine mäng leiab aset kodus Betoonimeistri vastu juba eeloleval laupäeval ja korvpallurid loodavad mõistagi ka Saaremaa pealtvaatajate toetusele.
Nii esiliigas kui meeskonnas endas on toimunud mitmeid muutusi. “Kui eelmisel hooajal oli esiliigas 14 meeskonda, siis sel aastal 12 ja tase on minu hinnangul ühtlasem. Minu enda roll on ka muutunud, sest olen nüüd meeskonnas mänedžer, kuna peatreeneri rolli täidab Andres Lehesalu.
Ta on küll pealinna mees, aga meeskonna juures olnud selle algusest peale nii mängijana juba SWE-7 aegadest kui ka klubi juhatuse liikmena. Olen ise mängude ajal väljaku ääres küll, aga kui tõmmata paralleele lähimineviku Eesti koondisega, siis mina olen nüüdsest Huntide Andres Sõber, ja Lehemets on Tiit Sokk,” kirjeldab Ool naljaga pooleks muutusi klubi treenerite tasandil.
Esiliiga on jaotatud kahte kuueliikmelisse alagruppi ja Hundid paiknevad B-grupis, kus vastasteks on Betoonimeister/Tskk/Nord, Ambla Spordiklubi, BC Tartu, Vasar (endine Balteco) ja G4S Noorteliiga II. A-grupis mängivad Kohila/Telia SK/Webware, SK Torma Sport, Paide Viking Window (valitsev meister), EMÜ SK, Tartu Kalev/Estiko ja Tamsalu Los Toros/Viru Haigla.
“Mina küll ei julgeks hinnata, et üks grupp teisest tugevam oleks. Ka G4S Noorteliiga II on kõva sats ja see, et Betoonimeister neid 90:55 võita suutis, on pigem üllatus,” hindas Ool gruppide koosseise.
Alagruppides mängitakse kaks ringi, kõigiga kohtutakse nii kodus kui võõrsil. Kolm paremat jätkavad ülemises vahegrupis, et panna paika play-offide paigutused. Alumised kuus meeskonda selgitavad ülejäänud kaks play-offidesse pääsejat.
Mäng anti käest teisel poolajal
Olgugi, et mitmed põhimehed olid Huntidel avamängus erinevatel põhjustel puudu, alustati hästi ja esimene veerandaeg võideti 21:20. Edu jätkus ka teisel veerandajal, mis võideti koguni 29:16. “Saime esimesel poolajal palju kergeid korve. Meie uus tagamängija Mirjo Koit sopsas kolmestega, teised tabasid samuti korralikult ja nii see edu meile tuli,” kommenteeris Ool Meie Maale.
“Teisel poolajal panid nad kaitses juurde ja meie visketabavus jättis kõvasti soovida. Ometi oli viimastel minutitel veel võimalus mäng koju tuua, kui seis oli 68:68, paar minutit oli mängida, läksime poolkiiresse ja ei pannud ära.
Vabavisked meil lõpus sisse ei läinud, mõnes episoodis nappis ka pisut sportlikku õnne. Mis seal salata, puudust tundsime ka Raigost (Raigo Sooär, toim.), aga samas, taga nutma me seda mängu ei hakka. Lihtsalt kahju on, et vahepeal üsna reaalsena tundunud võit käest ära libises,” võttis Ool mängu kokku.
Kui esimesel poolajal visati suurepärased 50 punkti, siis teisel poolajal lisandus vaid 22. Nii jäid ka visketabavuse protsendid üsna madalaks. Kahepunktiviskeid tehti 55 korda, millest läbi korvirõnga läksid vaid 20 (36,4%) ja kolmepunktiviskeid 12, millest korvi sopsas vaid neli (kõik Koidu visked).
Vabavisete tabavusprotsent 32-st 20, 62,5%) oli pisut parem, kuid ka seal on kindlasti parandamisruumi.
Meeste punktipanused jagunesid üsna ühtlaselt. Resultatiivseim oli 14 punkti visanud Mirjo Koit, kes tabas kaheksast kaugviskest neli. Taavi Tõnus ja Reigo Lass toetasid mõlemad 11 punktiga, Jonas Põlluveer viskas kümme punkti, Egert Väinaste ja Andri Väljaots mõlemad kaheksa punkti. Platsil käisid veel Kristo Teder (5 punkti), Indrek-Jörgen Attim (3 p.) ja Urmas Oja (2 p.).
Hundid tunnevad pikkadest puudust
Marko Ool, kuidas meeskonna komplekteeritusega rahul oled?
Alati võiks sellega paremini olla. Kõige suurem murelaps on praegu pikkade tsentrite puudumine. Keskmängija kohta loodame täita nelja mängijaga – need on Kristo Teder, Raigo Sooär, Egert Väinaste ja Reigo Lass. Olgugi, et oleme soovinud meeskonda komplekteerida eeskätt Saaremaa mängijatega, siis sel aastal on meil mandrilt kolm täiendusmeest ka ette näidata. Need on Mirjo Koit, Jonas Põlluveer (mõlemad tagamehed) ja Reigo Lass (keskmängija).
Samas kimbutavad meie mehi ka vigastused. Kõige kiiremini naaseb platsile ilmselt viskav tagamees Margo Liivand. Novembris loodame väljakul näha ka Indrek Õunpuud ja Tauno Selbergi. Kauem tuleb oodata vist Siim Pildret, keda minu teada vaevavad selja- ja/või puusahädad.
Ühest küljest miinuseks, aga teisest küljest ka plussiks on see, et kindlat liidrit ma meeskonnas hetkel ei näe, samas kõik võivad visata 10-15 punkti igas mängus. Jah.
Sooär võib visata ka rohkem, kuid kõik sõltub sellest, kas ja kuidas talle söödud pärale jõuavad.
Millised on meeskonna eesmärgid Eesti esiliigas?
Siin mingit saladust ei ole. Miinimumeesmärk on jõuda kaheksa parema hulka ehk play-offi. Maksimumeesmärk on aga final-four ehk jõudmine poolfinaali.
Arvestades meeskondade suhteliselt võrdset taset, võib eeldada, et tuleb tasavägine hooaeg.
Mis taktikaga Betoonimeistri vastu lähete?
Alguses tuleb võtta üks mäng korraga. Järgmine mäng on meil laupäeval kodus tugeva Betoonimeistriga, kes on selle kohtumise favoriit.
Peame nende pressinguga toime tulema ja suutma palli korralikult üle tuua.
Väga tähtis on neutraliseerida nende kiirrünnakuid. Kui suudame mängida positsioonimängu ja skoori suureks ei lase, siis on meil võimalus. Korvpallisõbrad saavad rõõmustada, sest Kuressaare BC Hundid/ASSA Abloy alustas oma järjekordset Eesti korvpallimeistrivõistluste esiliiga hooaega. Kuigi esimeses võõrsil peetud mängus loodetud edu ei saavutatud, siis järgmine mäng leiab aset kodus Betoonimeistri vastu juba eeloleval laupäeval ja korvpallurid loodavad mõistagi ka Saaremaa pealtvaatajate toetusele.Nii esiliigas kui meeskonnas endas on toimunud mitmeid muutusi. “Kui eelmisel hooajal oli esiliigas 14 meeskonda, siis sel aastal 12 ja tase on minu hinnangul ühtlasem. Minu enda roll on ka muutunud, sest olen nüüd meeskonnas mänedžer, kuna peatreeneri rolli täidab Andres Lehesalu.Ta on küll pealinna mees, aga meeskonna juures olnud selle algusest peale nii mängijana juba SWE-7 aegadest kui ka klubi juhatuse liikmena. Olen ise mängude ajal väljaku ääres küll, aga kui tõmmata paralleele lähimineviku Eesti koondisega, siis mina olen nüüdsest Huntide Andres Sõber, ja Lehemets on Tiit Sokk,” kirjeldab Ool naljaga pooleks muutusi klubi treenerite tasandil.Esiliiga on jaotatud kahte kuueliikmelisse alagruppi ja Hundid paiknevad B-grupis, kus vastasteks on Betoonimeister/Tskk/Nord, Ambla Spordiklubi, BC Tartu, Vasar (endine Balteco) ja G4S Noorteliiga II. A-grupis mängivad Kohila/Telia SK/Webware, SK Torma Sport, Paide Viking Window (valitsev meister), EMÜ SK, Tartu Kalev/Estiko ja Tamsalu Los Toros/Viru Haigla.“Mina küll ei julgeks hinnata, et üks grupp teisest tugevam oleks. Ka G4S Noorteliiga II on kõva sats ja see, et Betoonimeister neid 90:55 võita suutis, on pigem üllatus,” hindas Ool gruppide koosseise.Alagruppides mängitakse kaks ringi, kõigiga kohtutakse nii kodus kui võõrsil. Kolm paremat jätkavad ülemises vahegrupis, et panna paika play-offide paigutused. Alumised kuus meeskonda selgitavad ülejäänud kaks play-offidesse pääsejat.Olgugi, et mitmed põhimehed olid Huntidel avamängus erinevatel põhjustel puudu, alustati hästi ja esimene veerandaeg võideti 21:20. Edu jätkus ka teisel veerandajal, mis võideti koguni 29:16. “Saime esimesel poolajal palju kergeid korve. Meie uus tagamängija Mirjo Koit sopsas kolmestega, teised tabasid samuti korralikult ja nii see edu meile tuli,” kommenteeris Ool Meie Maale.“Teisel poolajal panid nad kaitses juurde ja meie visketabavus jättis kõvasti soovida. Ometi oli viimastel minutitel veel võimalus mäng koju tuua, kui seis oli 68:68, paar minutit oli mängida, läksime poolkiiresse ja ei pannud ära.Vabavisked meil lõpus sisse ei läinud, mõnes episoodis nappis ka pisut sportlikku õnne. Mis seal salata, puudust tundsime ka Raigost (Raigo Sooär, toim.), aga samas, taga nutma me seda mängu ei hakka. Lihtsalt kahju on, et vahepeal üsna reaalsena tundunud võit käest ära libises,” võttis Ool mängu kokku.Kui esimesel poolajal visati suurepärased 50 punkti, siis teisel poolajal lisandus vaid 22. Nii jäid ka visketabavuse protsendid üsna madalaks. Kahepunktiviskeid tehti 55 korda, millest läbi korvirõnga läksid vaid 20 (36,4%) ja kolmepunktiviskeid 12, millest korvi sopsas vaid neli (kõik Koidu visked).Vabavisete tabavusprotsent 32-st 20, 62,5%) oli pisut parem, kuid ka seal on kindlasti parandamisruumi.Meeste punktipanused jagunesid üsna ühtlaselt. Resultatiivseim oli 14 punkti visanud Mirjo Koit, kes tabas kaheksast kaugviskest neli. Taavi Tõnus ja Reigo Lass toetasid mõlemad 11 punktiga, Jonas Põlluveer viskas kümme punkti, Egert Väinaste ja Andri Väljaots mõlemad kaheksa punkti. Platsil käisid veel Kristo Teder (5 punkti), Indrek-Jörgen Attim (3 p.) ja Urmas Oja (2 p.).Alati võiks sellega paremini olla. Kõige suurem murelaps on praegu pikkade tsentrite puudumine. Keskmängija kohta loodame täita nelja mängijaga – need on Kristo Teder, Raigo Sooär, Egert Väinaste ja Reigo Lass. Olgugi, et oleme soovinud meeskonda komplekteerida eeskätt Saaremaa mängijatega, siis sel aastal on meil mandrilt kolm täiendusmeest ka ette näidata. Need on Mirjo Koit, Jonas Põlluveer (mõlemad tagamehed) ja Reigo Lass (keskmängija).Samas kimbutavad meie mehi ka vigastused. Kõige kiiremini naaseb platsile ilmselt viskav tagamees Margo Liivand. Novembris loodame väljakul näha ka Indrek Õunpuud ja Tauno Selbergi. Kauem tuleb oodata vist Siim Pildret, keda minu teada vaevavad selja- ja/või puusahädad.Ühest küljest miinuseks, aga teisest küljest ka plussiks on see, et kindlat liidrit ma meeskonnas hetkel ei näe, samas kõik võivad visata 10-15 punkti igas mängus. Jah.Sooär võib visata ka rohkem, kuid kõik sõltub sellest, kas ja kuidas talle söödud pärale jõuavad.Siin mingit saladust ei ole. Miinimumeesmärk on jõuda kaheksa parema hulka ehk play-offi. Maksimumeesmärk on aga final-four ehk jõudmine poolfinaali.Arvestades meeskondade suhteliselt võrdset taset, võib eeldada, et tuleb tasavägine hooaeg.Alguses tuleb võtta üks mäng korraga. Järgmine mäng on meil laupäeval kodus tugeva Betoonimeistriga, kes on selle kohtumise favoriit.Peame nende pressinguga toime tulema ja suutma palli korralikult üle tuua.Väga tähtis on neutraliseerida nende kiirrünnakuid. Kui suudame mängida positsioonimängu ja skoori suureks ei lase, siis on meil võimalus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mis annab jõu võtta käsile asju, mis kasuks kõigile? Kuidas sa loobud ideaalidest, lootusest ja usust, et sinu lähikondlased on paremaks muutumas? Aga nii on ja üllatud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kirik
Sõmera küla sügisesed tegemised annavad lootust
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Aime Haamer, külavanem Neljapäev, 06. oktoober 2016. Mis annab jõu võtta käsile asju, mis kasuks kõigile? Kuidas sa loobud ideaalidest, lootusest ja usust, et sinu lähikondlased on paremaks muutumas? Aga nii on ja üllatud.
Meie, Sõmera 21 majapidamisega külas püüab pilku tegelemine koduõue hoonetega. Maaküte toimib vanas, kuid renoveeritud ja soojustatud taluhoones. Paaris õues kerkivad elumajad, kus saab mõnusalt suve veeta või olla kohal, kui päris uue kodu ehitus pihta hakkab. Roogkatuse hari uuendati rehielamul ja peab nüüd pikalt säilima.
Vana eterniit maha ja läikiv plekkkatus ning laudseinad tegid suvekodu nägusamaks. Saunad ja basseinid on juba olemas ning vundament uue jaoks valatud. Mõnus on sellest silmadega osa saada. Kopsimist ja sae vingumist on kuulda. Iga tunniga muutub midagi. Inimesed tegutsevad ega stressa.
Õunauputust aitasid leevendada peale hoidiste, mahla tegemiste ja kitsede-hirvede “korje” ka Leisi kokkuostjad. Tehakse mahla ja veini kääritamiseks kõlbas toormahl. Õunad on sel aastal eriliselt suured ja maitsvad. Kahju olnuks neid metsa vedada. Omakasvatatud toit salves ja mida liiga palju sai, on jagatud ja jagamisel. Kuhu sa paned 25 kõrvitsat? Seemned idanesid, ülejäänu eest hoolitses Looja.
Aiast saime lilleilu, toidu ja terve olemiseks praktiliselt kõik. Juba hommikul pistsin põske salvei- või sidrunvääniku lehe. Saialillesalv valutavale puusale, kuldvuntsi tõmmis vererõhku kontrollima. Kasutan vähemalt 20 erinevat maitse- ja ravimtaime vaheldumisi ning toit viib keele alla ja haigus hoiab eemale. Soovitan kõigile.
Muidugi on vaja tarku raamatuid lapata. Nimetan Aive Luigela, Aili Paju, Selma Teesalu ja paljude teiste kirjutisi, lisa internetist ja väärikate ülikoolist, kus oi-oi kui palju vajalikku põnevat. Siit ka üliõpilasi.
Külas on paras jagu parimais aastais mehi ja naisi, lastest ning eakatest rääkimata. Kõik kaheksa meest, keda telefonitsi kätte sain, tulid külaväljakule kokku, et nõu pidada, kuidas uus külakaardiga teadetetahvel paigaldada. Vana oli kümne aasta jooksul loetamatuks muutunud, uusi kodusid on juurde tulnud.
Tuulikuaed võrkpalliväljakuga tahtis viimast niitmist. Kaks platsil puhkavat noorhärrat olid lahkelt nõus hoiuruumi seinu värvima, kui me nad Tuulikuaiast avastasime. Niuhti oli sein redelit abiks võttes ka räästa alt üle maalitud. Aitäh!
Hoiuruumi ukse lukustasime. Mitmel korral tuli koristada võõraste piduliste laga maja ümbert ja ka seest, kus oli isegi lõke laual põlenud. Kuidas mõistust pähe panna, et ta sinna ka jääks? Pahupool siin ka. Aga ei tahaks.
Külale on Pead (toimetab nende küla värkidega) hädasti vaja. Praegune külavanem on end tühjaks pigistanud ega jaksa enam. Juhtoinaks, nagu üks külamees arvas, peaks keegi olema. Asju, mis kõigi jaoks, jagub.
Saame “jumalamuidu” oma väikeses külas siiralt rõõmustada iga uue päeva üle, mis antud. Kui kergelt see võib kaduda. Lein ja kaotusvalu puudutas sel suvel kaht kodu. Palume meelekindlust ja vastupidavust peredesse. Rõõmu on kooli- ja lasteaialastest. Väga tubli järelpõlv üle pika aja jälle olemas. Meie, Sõmera 21 majapidamisega külas püüab pilku tegelemine koduõue hoonetega. Maaküte toimib vanas, kuid renoveeritud ja soojustatud taluhoones. Paaris õues kerkivad elumajad, kus saab mõnusalt suve veeta või olla kohal, kui päris uue kodu ehitus pihta hakkab. Roogkatuse hari uuendati rehielamul ja peab nüüd pikalt säilima.Vana eterniit maha ja läikiv plekkkatus ning laudseinad tegid suvekodu nägusamaks. Saunad ja basseinid on juba olemas ning vundament uue jaoks valatud. Mõnus on sellest silmadega osa saada. Kopsimist ja sae vingumist on kuulda. Iga tunniga muutub midagi. Inimesed tegutsevad ega stressa.Õunauputust aitasid leevendada peale hoidiste, mahla tegemiste ja kitsede-hirvede “korje” ka Leisi kokkuostjad. Tehakse mahla ja veini kääritamiseks kõlbas toormahl. Õunad on sel aastal eriliselt suured ja maitsvad. Kahju olnuks neid metsa vedada. Omakasvatatud toit salves ja mida liiga palju sai, on jagatud ja jagamisel. Kuhu sa paned 25 kõrvitsat? Seemned idanesid, ülejäänu eest hoolitses Looja.Aiast saime lilleilu, toidu ja terve olemiseks praktiliselt kõik. Juba hommikul pistsin põske salvei- või sidrunvääniku lehe. Saialillesalv valutavale puusale, kuldvuntsi tõmmis vererõhku kontrollima. Kasutan vähemalt 20 erinevat maitse- ja ravimtaime vaheldumisi ning toit viib keele alla ja haigus hoiab eemale. Soovitan kõigile.Muidugi on vaja tarku raamatuid lapata. Nimetan Aive Luigela, Aili Paju, Selma Teesalu ja paljude teiste kirjutisi, lisa internetist ja väärikate ülikoolist, kus oi-oi kui palju vajalikku põnevat. Siit ka üliõpilasi.Külas on paras jagu parimais aastais mehi ja naisi, lastest ning eakatest rääkimata. Kõik kaheksa meest, keda telefonitsi kätte sain, tulid külaväljakule kokku, et nõu pidada, kuidas uus külakaardiga teadetetahvel paigaldada. Vana oli kümne aasta jooksul loetamatuks muutunud, uusi kodusid on juurde tulnud.Tuulikuaed võrkpalliväljakuga tahtis viimast niitmist. Kaks platsil puhkavat noorhärrat olid lahkelt nõus hoiuruumi seinu värvima, kui me nad Tuulikuaiast avastasime. Niuhti oli sein redelit abiks võttes ka räästa alt üle maalitud. Aitäh!Hoiuruumi ukse lukustasime. Mitmel korral tuli koristada võõraste piduliste laga maja ümbert ja ka seest, kus oli isegi lõke laual põlenud. Kuidas mõistust pähe panna, et ta sinna ka jääks? Pahupool siin ka. Aga ei tahaks.Külale on Pead (toimetab nende küla värkidega) hädasti vaja. Praegune külavanem on end tühjaks pigistanud ega jaksa enam. Juhtoinaks, nagu üks külamees arvas, peaks keegi olema. Asju, mis kõigi jaoks, jagub.Saame “jumalamuidu” oma väikeses külas siiralt rõõmustada iga uue päeva üle, mis antud. Kui kergelt see võib kaduda. Lein ja kaotusvalu puudutas sel suvel kaht kodu. Palume meelekindlust ja vastupidavust peredesse. Rõõmu on kooli- ja lasteaialastest. Väga tubli järelpõlv üle pika aja jälle olemas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Oma sotsiaalmeedia lehele postitas üks Kuressaare elanik juhtumi, kuidas ta sai neljapäeval ehmatuse osaliseks, kui eessõitva auto aknast vehkisid noormehed püstolitaoliste esemetega nii tema kui hiljem ka möödakäijate suunas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Lätlased vehkisid Kuressaares tukiga
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 21. oktoober 2016. Foto on illustratiivne. Oma sotsiaalmeedia lehele postitas üks Kuressaare elanik juhtumi, kuidas ta sai neljapäeval ehmatuse osaliseks, kui eessõitva auto aknast vehkisid noormehed püstolitaoliste esemetega nii tema kui hiljem ka möödakäijate suunas.
Nimelt oli Kuressaares elav Juta Auriga parklast autoga väljumas, kui märkas, et tema poole sihitakse Läti numbrimärgiga punase Ford Focuse tagaistmelt. “Sõitsime nendega samas suunas ehk Roomassaare poole ja pöörasime Pihtla teelt paremale. Kui seda autot lähemalt nägime, saime selle pildile ning andmed andsime edasi politseile,” kirjeldas ta.
“Nii Kevade kui Kaevu tänaval meie ees sõites sihiti sealt autost korduvalt tee ääres kõndivate inimeste suunas, kelle hulgas oli ka koolilapsi,” rääkis Juta, lisades, et see oli tema ja ta kõrval istunud poja jaoks väga ehmatav kogemus, sest püstolid nägid ehtsad välja.
Politseil õnnestus tuvastada meeste sõiduauto ühe Kuressaare majutusasutuse parklas, mille esindaja abil tehti kindlaks isikud ja nendega võeti ühendust. Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesmenti sõnul oli tegemist Lätist tulnud turistidega, kes olid soetanud kauplusest relvataolised mänguasjad.
Juhtunuga olid seotud 17-, 26- ja 21-aastane mees, kes tunnistasid, et olid ebasobivalt käitunud ja lubasid, et see enam ei kordu. “Meeste endi sõnul ei mõelnud nad halba ega soovinud kedagi hirmutada,” edastas Leesment.
Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juhi Matis Siku sõnul on oluline, et avalikus kohas märgatud korrarikkumisest ikka politseid teavitataks. Nimelt oli Kuressaares elav Juta Auriga parklast autoga väljumas, kui märkas, et tema poole sihitakse Läti numbrimärgiga punase Ford Focuse tagaistmelt. “Sõitsime nendega samas suunas ehk Roomassaare poole ja pöörasime Pihtla teelt paremale. Kui seda autot lähemalt nägime, saime selle pildile ning andmed andsime edasi politseile,” kirjeldas ta.“Nii Kevade kui Kaevu tänaval meie ees sõites sihiti sealt autost korduvalt tee ääres kõndivate inimeste suunas, kelle hulgas oli ka koolilapsi,” rääkis Juta, lisades, et see oli tema ja ta kõrval istunud poja jaoks väga ehmatav kogemus, sest püstolid nägid ehtsad välja.Politseil õnnestus tuvastada meeste sõiduauto ühe Kuressaare majutusasutuse parklas, mille esindaja abil tehti kindlaks isikud ja nendega võeti ühendust. Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Heiko Leesmenti sõnul oli tegemist Lätist tulnud turistidega, kes olid soetanud kauplusest relvataolised mänguasjad.Juhtunuga olid seotud 17-, 26- ja 21-aastane mees, kes tunnistasid, et olid ebasobivalt käitunud ja lubasid, et see enam ei kordu. “Meeste endi sõnul ei mõelnud nad halba ega soovinud kedagi hirmutada,” edastas Leesment.Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juhi Matis Siku sõnul on oluline, et avalikus kohas märgatud korrarikkumisest ikka politseid teavitataks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kõik, keda lummab Orelipoisi ehk Jaan Pehki siirus ja vahetus nii muusikalises kui sõnalises plaanis, võivad täna õhtul sammud seada Saaremaa Veskisse. Orelipoiss on kohal ja kostitab kuulajaid krutskeid täis lugudega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Siiras ja vahetu Jaan Pehk Veskis

maintext:
NÄDALALÕPP
Siiras ja vahetu Jaan Pehk Veskis
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 21. oktoober 2016. Foto: erakogu Kõik, keda lummab Orelipoisi ehk Jaan Pehki siirus ja vahetus nii muusikalises kui sõnalises plaanis, võivad täna õhtul sammud seada Saaremaa Veskisse. Orelipoiss on kohal ja kostitab kuulajaid krutskeid täis lugudega.
Muidu väga kurva, isegi sünge loo naljaks muutmine on tõsine asi ja Jaan Pehk näib seda kunsti valdavat. Sama hästi kui pikkade lugulaulude ettekandmist, mida oskab nii hingestatult teha, et kuulaja ei tee märkamagi neis sisalduvat puhast roppust.
Orelipoiss ehk Jaan Pehk on kui tuntud kirja-, laulu- ja naljamees, mängib kitarri ja näitleb. Ta on mitmekülgne mees.
Orelipoisi lugudele on iseloomulikuks ja tunnuslikuks kujunenud humoristlik minimalism (ajaline kestus paarkümmend sekundit, sõnadeks teinekord vaid meelevaldne fraas või hüüatus). Kõrvuti minimalistlike ja meelevaldsete lühivormidega leidub Orelipoisi loomingus ka hulk pikemaid, traditsioonilise ülesehitusega lugusid, mille sõnade autoriks on peamiselt Olavi Ruitlane. Ruitlase jutustavad, teravmeelsed, vormileidlikud ja tihti ropusõnalised laulusõnad ning Pehki loodud meeldejäävad viisid ja naivistlik-hingestatud esitus on teiseks oluliseks Orelipoisi loomingulist kuvandit iseloomustavaks jooneks. Muidu väga kurva, isegi sünge loo naljaks muutmine on tõsine asi ja Jaan Pehk näib seda kunsti valdavat. Sama hästi kui pikkade lugulaulude ettekandmist, mida oskab nii hingestatult teha, et kuulaja ei tee märkamagi neis sisalduvat puhast roppust.Orelipoiss ehk Jaan Pehk on kui tuntud kirja-, laulu- ja naljamees, mängib kitarri ja näitleb. Ta on mitmekülgne mees.Orelipoisi lugudele on iseloomulikuks ja tunnuslikuks kujunenud humoristlik minimalism (ajaline kestus paarkümmend sekundit, sõnadeks teinekord vaid meelevaldne fraas või hüüatus). Kõrvuti minimalistlike ja meelevaldsete lühivormidega leidub Orelipoisi loomingus ka hulk pikemaid, traditsioonilise ülesehitusega lugusid, mille sõnade autoriks on peamiselt Olavi Ruitlane. Ruitlase jutustavad, teravmeelsed, vormileidlikud ja tihti ropusõnalised laulusõnad ning Pehki loodud meeldejäävad viisid ja naivistlik-hingestatud esitus on teiseks oluliseks Orelipoisi loomingulist kuvandit iseloomustavaks jooneks.
Veel artikleid samast teemast »