description: Eestis on pidevalt töökäsi puudu ning välistööjõudu ei pea G4S Eesti tegevjuhi Priit Sarapuu sõnul mitte eemale tõrjuma, vaid kavalusega siia meelitama.

title: Priit Sarapuu: peame avama piirid välistööjõule

maintext:
«Kui rääkida tööjõu puudusest, siis G4Sis on 50 töötajat kogu aeg puudu,» rääkis Sarapuu ettevõtlusnädala arvamuspäeval. Töökäte puuduse tõttu on G4S üha rohkem kasutusele võtmas ka tehnilisi lahendusi, mis vähendab vajadust uute inimeste järele.
«Kui vaatame tehnoloogiat, oleme lisaks videovalvele võtnud kasutusele positsioneerimissüsteemid, patrullide ja juhtimiskeskuste vahelised süsteemid. Need aitavad meid, aga need ei vii lõpuni,» rääkis Sarapuu.
Tema kinnitusel võiks mõnel turvatöötajal olla keelenõuded madalamad. Täna nõutakse kõigilt turvatöötajatelt B2 taset. «Keelenõue peab olema, kui räägime näiteks avaliku korra kaitsest või inkassaatoritest. Aga on kindlasti ka kohti, kus seda pole vaja.»
Välistööjõu toomiseks peab esiteks loobuma kehtestatud immigratsioonikvootidest ja palganõuetest. Paraku ei ole Eesti võõrtööjõu seas mitte liiga populaarne sihtkoht. «Ma ei näe tunglemist,» tõdes Sarapuu.


description: Eesti Energia juhatuse esimehe Hando Sutteri sõnul on kõik lepingud Jordaania elektrijaama ehitamiseks sõlmitud ja kohe peale viimast heakskiitu on ettevõte valmis kopa maasse lööma.

title: Sutter: ootame Jordaanias veel ainult Hiina valitsuse lõplikku heakskiitu

maintext:
«Jordaania valitsusega on sõlmitud veel viimased kokkulepped. Selle projekti raames on sõlmitud üle 200 lepingu,» ütles Sutter reedel Eesti Energia kolmanda kvartali tulemusi tutvustaval pressikonverentsil.
Sutter sõnas, et enamik toiminguid Eesti Energia poolt on tehtud ja kõik lepingud on sõlmitud. «Oleme minemas implementeerimisfaasi, kui oleme saanud lõpliku rahastamise heakskiidu,» ütles Sutter. «Usume, et lõplikud tingimused saavad veel selle aasta jooksul sõlmitud,» lisas ta.
Sutter sõnas, et osa tehnikast on juba Jordaaniasse viidud ja koheselt peale Hiina valitsuse lõpliku heakskiidu saamist on ettevõte valmis töid alustama, kuna graafik jaama valmissaamiseks on päris pingeline.
«Niipea, kui financial closure saabub, väheneb meie osalus 10 protsendile,» sõnas ta, lisades, et see on ettevõtte jaoks pöördepunkt, mil projekt antakse valdavalt partneritele üle.
Eesti Energia allkirjastas mai alguses lepingu, millega müüb 45 protsenti Jordaania põlevkivielektrijaama ja –karjääri projekti aktsiatest Hiina riigiettevõttele Yudean Group (Yudean) ning jääb 10 protsendiga projekti väikeaktsionäriks. Lepingu kohaselt suurendab projekti kaasarendaja YTL International Berhad (YTL) osalust seniselt 30 protsendilt 45 protsendini ja senine väikeaktsionär Near East Investments väljub projektist.
Eesti Energia on Jordaania projekti seni investeerinud umbes 25 miljonit eurot ja hetke seisuga ei tohiks ettevõte projektiga kahjumisse jääda, on Sutter varem öelnud, lisades, et täpsed numbrid avalikustatakse peale lõplikku rahastamist.

fasttext_language: et


description: Täielikuks üleminekuks e-riigihangetele alustas rahandusministeerium koostöös infotehnoloogiakeskusega (RMIT) uue riigihangete registri väljatöötamist.

title: Rahandusministeerium hakkas looma uut riigihangete registrit

maintext:
Uue registri võimalused automatiseerivad ja kiirendavad e-hanke menetlusprotsessi nii hankijate kui pakkujate jaoks.
«Uus riigihangete register peab olema kasutajale mugav ja tänapäevane e-teenus,» ütles riigihalduse minister Arto Aas. «Meie eesmärk on, et iga soovija oskaks registri vahendusel koondada endale huvipakkuvaid andmeid ja saaks hakkama riigihanke korraldamise või pakkumuse esitamisega.»
Kasutajate vajadusi arvestava uue registrilahenduse väljatöötamiseks kaasatakse projekti hankijatest ja pakkujatest koosnev ekspertgrupp.
Juba praegu korraldatakse 80 protsenti riigihangete registris välja kuulutatud hangetest e-menetlusena. Täielik üleminek e-riigihangetele on plaanis aastaks 2018.
Uue registri planeeritud kogumaksumus on 2,5 miljonit eurot. Projekti eelanalüüsi koostas Datel AS, arendustöid teostab Nortal AS. Projekti tegevusi rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist ja riigieelarvest.


description: Tööandjad leiavad, et tööandja kulud töötaja tervisele tuleks maksustamisest vabastada piiranguteta.

title: Tööandjad: kulud töötaja tervisele tuleb vabastada erisoodustusmaksust

maintext:
Kuigi praegu on riigikogus menetletuses eelnõu, millega muudetaks sotsiaalmaksuvabaks teise ja kolmanda haiguspäeva hüvitamine ning loetakse osaliselt maksuvabaks tööandja kulutused töötaja tervisele, leiab liit, et antud kujul ei ole seadusemuudatus ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamiseks piisav.
«Haigekassa eelarve puudujääk on 2015-2016 suurusjärgus 20-30 miljonit eurot ja see võib järgnevatel aastatel mitmekordistuda. Nimekiri tervisega seotud kulutustest, mida eelnõu kohaselt 2018. aastast maksuvabalt kompenseerida võib, on aga üsna jäik ja lühike,» kirjutas Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsar Riigikogu rahanduskomisjonile.
Suurem rõhk on eelnõus Tamsare sõnul harrastustel, mis parandavad küll tervist ja on töötajale motiveerivad, kuid ei lahenda ravikulude puudujäägi probleemi. Selleks et terviseedenduse maksusoodustus hakkaks reaalselt haigekassa eelarvedefitsiiti vähendama, tuleb tööandjate hinnangul maksuvabastust laiendada kõigile tööandja poolt töötajate tervisele tehtud kulutustele.
«Seda on vaja, et suurendada tervishoiu vabatahtlikku rahastamist ning vähendada haiguspäevade arvu,» märkis Tamsar. «Praeguses eelnõus on suur rõhk sportimisel ja füüsilisel aktiivsusel. On veel terve rida võimalikke teenuseid, mida tööandja võiks maksuvabalt hüvitada, näiteks vabatahtlik täiendav tervisekindlustus, tervishoiuteenused, mis praegu on suure omafinantseeringuga või täiesti patsiendi kulul, ravimite omaosalus ja nii edasi.»
Tamsari sõnul on ka arusaamatu, miks ei võiks maksuvabalt kompenseerida mistahes tervishoiuteenuseid või ravimeid, mille finantseerimine tööandja poolt oleks haigekassale märksa vahetuma mõjuga.
Lisaks leiavad tööandjad, et tehtud soodustuse arvestus ei tohi kujuneda tööandja jaoks nii kulukaks, et see positiivset mõju vähendama hakkaks. Lisaks kulude deklareerimisele maksu- ja tolliametile lasuks seletuskirja kohaselt tööandjal kohustus pidada kvartali jooksul kasutatud piirmäära osas töötajate lõikes detailset arvestust, mis suurendaks tööandja halduskoormust. «Süsteemi edasi arendades tuleb leida võimalusi halduskoormuse minimeerimiseks, et see ei pärsiks ettevõtjate motivatsiooni tervishoidu panustada,» kirjutas Tamsar.
Soovitatud muudatuste risk riigieelarvele on tööandajte hinnangul väike. Tulu- ja sotsiaalmaksu laekus 2015. aastal tehtud erisoodustuselt töötaja tervisele vaid 2,3 miljonit eurot. See on ka otsene kaotus riigieelarve tuludele.
«Ei ole realistlik, et inimesed hakkaksid seadusemuudatuse järgselt suurt osa oma palgakasvust tervisekuludena välja võtma. Keskmises sissetulekus ei ole sportimis- jm tervisega seotud kuludeks lihtsalt väga palju ruumi. Kui maksusoodustuse tõttu asutakse tervisega seotud kaupu ja teenuseid laiemalt tarbima, suurendab see hoopis käibemaksu laekumist riigieelarvesse,» seisab kirjas.


description: Audiitorfirma ja finantsteenuste pakkuja PricewaterhouseCoopersi (PwC) käive kasvas tänavu juuni lõpus lõppenud majandusaastal ligi viiendiku, küündides 9,7 miljoni euroni.

title: PwC aastakäive Eestis kasvas viiendiku 9,7 miljoni euroni

maintext:
Vaata, millised on USA kümme parimat töötasu maksvat ettevõtet
Entrepreneur.com on reastanud 25 USA ettevõtet, mis maksavad oma töötajatele kõige kõrgemat mediaantasu. Juhtimine.ee toob neist ära esikümne.


authors:
Bns
Jaanus Vogelberg

description: Tallinna Lennujaam on ja jääb ettevõtte juhi Piret Mürk-Dubout kinnitusel peamiselt Euroopa-sisestele lendudele orienteeritud lennujaamaks. Samas on tegemist majanduse veduriga, kuna iga lennukiga saabuv turist jätab Eestisse ligi 300 eurot reisi kohta.

title: Piret Mürk-Dubout: lennujaam on kogu riigi majanduse vedur

maintext:
Millisena näete lennujaama üldiseid arengusuundi? Milline peaks lennujaam teie kontseptsiooni kohaselt olema?
Lennujaama üldine kontseptsioon ei saa ajas suuresti muutuv olla. Tallinna Lennujaam on ja jääb peamiselt Euroopa-sisestele lendudele orienteeritud lennujaamaks.
Visioon on olla Põhja-Euroopa atraktiivseim lennujaam. Just selle visiooniga võtame vastutuse ja omame piisavalt ambitsiooni, et luua uut väärtust Eesti majanduskeskkonnale.
Tallinna Lennujaam soovib kindlasti olla kasvav lennujaam ja soovime senisest aktiivsemalt võtta eestvedaja rolli nii turismi ja kaubavedude valdkonnas, kui ka liinilendude teeninduse ja lennukite hooldusvõimaluste baasina.
Eesti jaoks on oluline, et meil on erinevatele reisijarühmadele sobivad lennuühendused vähemalt paarikümne otselennu võimalusega ning piisavalt suure hulga mugava ümberistumise võimalusega.
Lennujaam on kogu riigi majanduse vedur, sest iga lennukiga saabuv turist jätab Eestisse ligi 300 eurot reisi kohta. Lennujaama eesmärk on kasvatada reisijate arvu 5 protsenti aastas ehk 100 000 reisija võrra ja nii tuua riigile täiendavat tulu 30 miljonit eurot igal aastal.
Milliseid lennufirmasid ja lennuliine soovite Tallinnasse juurde tuua?
Olulisemad lennureisi jätkukeskused ehk inglise keeles hub'id on tänaseks kaetud. Üle poole meie reisijatest liigub läbi Riia, Helsingi ja Frankfurdi, seega on optimaalne ning olemasolevatele lennuoperaatoritele majanduslikult mõistlik põhivõrgustik Tallinnas juba välja kujunenud.
Konkreetsete lennufirmade nimesid, kellega läbirääkimisi peetakse, ei saa lennujaam avaldada enne, kui lennufirma ise on välja öelnud uute liinide või sageduste kohta käiva informatsiooni. Kuid töö lennufirmadega käib iga päev ning koostöös ettevõtlusorganisatsioonide, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ning teiste partneritega oleme täpsustanud, millised on ja millised oleksid tulevikus Eesti jaoks olulisemad ühendused. Samuti oleme analüüsinud, millised ühendused on hetkel alateenindatud ja millega võib rahul olla.
Lennuliinide osas seab Eesti väiksus omad piirid, sest 1,3-miljonilise elanikkonnaga riigil on suurtele lennufirmadele keerulisem läheneda. Hetkel valitseb maailma lennunduses pigem lennukite puudujääk ning kõik perifeersemad sihtkohad pingutavad uute liinide nimel. Kuid erakordne teenuse kvaliteet ja lennufirmadega pidevas kontaktis olemine toob meilegi häid uudiseid.
Lennujaam ei saa paraku ise neid häid uudiseid jagada, sest seda saavad teha vaid lennufirmad. Kuid iga uue liini avamise taga on väga palju tööd, millest suure osa on ära teinud just Tallinna Lennujaama lennundusturundus.
Uue liini avamise otsuse langetavad lõpuks siiski lennufirmad ise - ning see otsus saab olla vaid majanduslikult ratsionaalne. Lennundustasud on juba niigi madalad, neid veelgi vähendada ei oleks mõistlik ega annaks soovitud tulemust. Küsimus on erinevate toetusskeemide rakendamises, sealhulgas ka liinihangete kaudu.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) on moodustanud töörühma lennusageduste ja -ühenduste analüüsimiseks ning võimaluste leidmiseks riiklike vahendite kaasabil liinivõrgu tihendamisel. Küsimus on riigipoolsete toetusmeetmete suurendamise võimalikkuses, minemata vastuollu Euroopa Liidu (EL) riigiabi reeglitega.
Oluline on, et ärireisijatel avaneks võimalus lennata hommikul ärikohtumisele Euroopa suurematesse pealinnadesse ning õhtuks koju jõuda. Siin näeme seda, et näiteks Londoni suund on hetkel kindlasti alateenindatud, sest nii otselendude kui ümberistumiste Londonisse jõudmise arvukuselt on tegu suurima sihtjaamaga. Pingutame, et tihendada Londoni suunal lennugraafikut ning leida optimaalseimad lahendused, mis vastaksid ärireisijate vajadustele.
Samuti on fookuses Lääne-Saksamaa, kust võiks eeldada suuremat sissetulevate turistide mahtu. Arutame võimalusi tihendada lennugraafikut Põhja-Euroopa suunal.
Eestlased reisivad tegelikult päris palju - rohkem, kui keskmine sakslane või inglane. Murekohaks on rohkem sissetulevate turistide vool. Puhkusehooajaks püüame koos reisikorraldajatega leida lisaks tšarteritele ka otseühendusi soojematesse piirkondadesse Kesk- ja Lõuna Euroopas. Kardetavasti ei tule Türgi ja Egiptuse populaarsuse endine tase enam niipea tagasi.
Kui palju plaanib lennujaam teha lähiaastatel koostööd Nordicaga? Millisena koostöö/sünergia võiks välja näha?
Nordica on väga vajalik lennujaamale ja kogu Eesti majandusele.
Lennufirma täituvus on oluliselt paranenud, samuti opereerimisnäitajad. Tühistatud ja hilinenud lendude arv on täiesti keskmisel tasemel võrreldes teiste lennufirmadega, oma lennukitega opereerimine on teenuse kvaliteeti parandanud.
Konkurents teiste vedajatega, eriti airBalticu ja SAS-iga, on ülitihe.
Nordica uus sõlmjaam Münchenis on väga hästi tööle läinud. Ilma koduvedajata või baseeruva lennufirmata oleks lennujaamal väga keeruline kasvada, samuti ei oleks väljalennuajad ega saabumisajad Eesti reisijate vajadusi silmas pidades nii head. Kopenhaageni liin on kurb näide konkurentsi puudumisest - lennusagedused vähenesid ning pileti hind kerkis mitmekordselt.
Estonian Airist tühjaks jäänud mahu on tänaseks täielikult täitnud ja ületanud Nordica ja SAS. Toetame koduvedajat nii palju, kui see võimalik ja vajalik on, kuid loomulikult lähtume võrdse kohtlemise printsiibist – peame hoolt kandma kõikide Tallinnast lendavate lennufirmade eest ning erikohtlemise osas on ees selged piirangud, millest hoidume.
Kas peate mõistlikuks Pärnu lennujaama renoveerimisplaane sellisena, nagu Pärnu linn ja omavalitsused need on välja pakkunud?
Pärnu lennujaama arendamise osas on lennujaam neutraalsel positsioonil. Regionaalsete lennujaamade olemasolu ning nende lennujaamade võimaluste mitmekülgne nii julgeolekuline, kui ka majanduslik ärakasutamine on Eestile ja ma loodan, et ka kohalikele ettevõtjatele ning reisijatele väga oluline. Regionaalsete lennujaamade käitamine on aga selgelt riigipoolne tellimus Tallinna Lennujaamale, seega on otsus nende infrastruktuuride arendamise osas riigi käes.
Konkreetselt Pärnu lennujaamast rääkides oleme tutvunud Pärnu ettevõtjate poolt tellitud uuringu tulemustega ning peame neid veidi liiga optimistlikeks - Tallinna Lennujaam ise hindab oluliselt konservatiivsemalt potentsiaalsete otselendajate arvu Pärnusse ning märkimisväärselt suuremaks lennujaama rekonstrueerimiseks vajamineva investeeringu summat, mis pole mitte 13,5, vaid pigem 20 miljoni euro suurusjärgus, ning iga-aastaseid ülalpidamiskulutusi, mida on meie hinnangul pigem rohkem, kui 1,25 miljonit eurot aastas - ainuüksi lennujaamadele esitatavad nõudmised karmistuvad aasta-aastalt.
Kuid otsus peab sündima riigi ja kohaliku omavalitsuse ning ettevõtjate dialoogis - lennujaama esmane soov on, et otsuseni jõutaks lähimas tulevikus, sest teadmatus tekitab segadust ning ebakindlust kõigi osapoolte jaoks.
Millisena näete Tartu ja saarte lennujaamade arengusuundi?
Lennujaamal on hea meel, et vahepealsed segadused saarte lennuühenduse osas on lahenenud ning uus vedaja Transaviabaltika on end korralikult käima saanud.
Lennuühenduse taastumisest alates püsib Kuressaare suunal lendude täituvus kuni 60 protsendi juures. Tegemist on 100-protsendiliselt riigi poolt tellitava teenusega, seega ei ole lennujaamal siinkohal erilist rolli mängida. Kindlasti soovime omalt poolt nii palju kui võimalik kaasa aidata sellele, et lennuühenduste ajad oleksid reisijate jaoks parimad võimalikud ning selles küsimuses oleme osapooltele toeks oma võimaluste piires.
Regulaarlende teistesse sihtkohtadesse ilma täiendavate riigi või omavalitsuse toetussummadeta ei pea lennujaam tõenäoliseks.
Tartus on Finnair käesoleva aasta jooksul purustanud järjest reisijarekordeid - septembris lendas Tartu ja Helsingi vahel 2827 reisijat, üheksa kuuga on reisijaid olnud 22 037. Tartu reisijate paremaks teenindamiseks valmis augustis uus 70-kohaline ootesaal.
Finnairi talvine lennugraafik on pälvinud Tartus elavat vastukaja, sest ei võimalda reisijatele osadel päevadel mugavat ümberistumist jätkulendudele Helsingis. Lennujaam teeb koostööd Tartu linnavalitsuse ja Finnairiga, et leida optimaalseim lahendus kõigi osapoolte jaoks ning taastada endine graafik hiljemalt kevadeks. Tartu lennujaamas on käimas ka juhivahetus, uut juhti otsitakse avaliku konkursi kaudu.
Kas kolm projekti, mille tõite Tallinna lennujaama puhul septembri alguses tähtsamaina välja - lennuraja laiendamine, reisiterminali lõunatiiva rekonstrueerimine ja parkimismaja ehitamine - on Eesti Euroopa Liidu eesistumist 2017. aasta teises pooles arvestades graafikus?
Tänavu on suurimaks tööks olnud lennuliiklusala laiendamine – selleaastased tööd lõpetatakse novembri keskpaigas ning siis on Tallinnas Baltimaade pikim tsiviillennunduses kasutusel olev lennurada, kogupikkusega 3480 meetrit. Ehituse peatöövõtja Lemminkäinen Eesti on teinud väga head tööd, püsides töödega graafikus ning tagades samal ajal ka ohutuse. Öised lennupiirangud tekitasid reisitõrkeid vaid mõnel korral, üldjoontes suudeti ka hilinevatele lendudele vastu tulla ning lubati neil maanduda, kui ehitustegevus seda võimaldas.
Järgmisel aastal jätkuvad lennuliiklusalal laiendustööd, lõplikult valmib uus lõunapoolne perroon ning täiendavad seisuplatsid. Vahetame välja ka lennuraja pealiskatte, mis on oodanud oma järge pea 20 aastat.
Mis projektid on eesistumise tõttu tühistatud või ajutiselt peatatud?
Lennujaamal tuleb mõningaid muudatusi teha ehitusplaanides - parkimismaja ehitamine täies mahus lükkub edasi eesistumise järgsesse aega. Valmis saab ehitatud terminali esine liiklusala ning ka terminali lõunapoolne laiendus. Samuti jätkame ka järgmisel suvel ehitustöid lennurajal. Samas hoidume sellest, et eesistumise ajal tervitaks külalisi ehitustanner, seega tuleb mõningaid tegevusi veel ajatada vastavalt valmimise graafikule – seda täpsustame jooksvalt koostöös ehitajatega.
Kuidas edeneb idee muuta Tallinna lennujaam Aasia-suunaliste kaubavedude jätkukeskuseks? Kas olete loonud uusi kontakte Hiina ettevõtjatega, kes sooviks Tallinnasse näiteks logistikaparke rajada?
Lennujaamal tuleb igal juhul leida täiendavaid võimalusi tulu teenimiseks, seega suuname senisest rohkem tähelepanu näiteks kaubaveo hoogustamisele. Möödunud aastal veeti lennujaama kaudu üle 16 000 tonni kaupa. Siin on perspektiivi kasvatada seda mahtu mitmekordselt – neid võimalusi olemegi hetkel kaardistamas koos kaubavedajatega.
Kõik lennujaamad kogu piirkonnas on huvitatud kaubavedude hoogustamisest, eelkõige pidades silmas Hiinast tulevaid kaupu. Leedu ja Läti tegelevad lennukaubaveo arendamisega riiklikul tasemel väga aktiivselt, kuid Eesti suureks eeliseks on Omniva koostöö Hiina ettevõttega SF Express. Nende Post11 veab juba täna kaupu Hiinast Tallinna Lennujaama ning toimetab neid edasi klientidele mitte vaid Eestis, vaid ka Põhjamaades ning Venemaal.
Lennujaam ise on landlord-tüüpi infrastruktuuriettevõte. Ehitame valmis võimekuse kaubavedajate teenindamiseks, kuid kauba peavad siia kohale tooma ikkagi ekspediitorid.
Lennuliiklusala laienemine loob täiendavad võimalused kaubaveo hoogustamiseks - saab ehitada rohkem angaare ning ladusid/jaotuspunkte lennujaama territooriumil. Oleme logistiliselt väga unikaalses asukohas - lennujaama läheduses on raudtee ja maanteeühendused, sadam asub vaid 18 kilomeetri kaugusel.


description: Eesti liikluskindlustuse fondi esimese poolaasta majandustulemuste ülevaatest selgub, et selle aasta esimese kuue kuu jooksul on liikluskindlustuses teenitud ajaloo suurim poolaasta kahjum.

title: Liikluskindlustus teenis aegade suurima poolaastakahjumi

maintext:
Liikluskindlustuse fondi ja kindlustusseltside liidu juhatuse liikme Andres Piirsalu sõnul on kahjumi põhjus eelkõige Eestis toimunud liikluskindlustusjuhtumite koguarvu ja keskmise kahjuhüvitise summa kasvamine, sealhulgas ka kindlustusandjate kulud.
«Selle tulemuseks on kõigi aegade suurim poolaasta kahjum liikluskindlustuses 2016. aasta esimese poolaasta lõpu seisuga,» selgitas Piirsalu.
Tema sõnul on kahjumit liikluskindlustuses teenitud juba üsna kaua, mistõttu on ka liikluskindlustuse keskmine maksumus kliendi jaoks juba pikemat aega tõusuteel. Näiteks võrreldes 2015. aasta esimese poolaasta seisuga on keskmine liikluskindlustuse kindlustusmakse tõusnud 6%.
Juhatuse liikme kinnitusel ei tähenda see seda, et mõnel kliendil individuaalselt hind tingimata tõusnud on, sest üksiku kliendi tasemel võib olla ka vastupidiseid olukordi. «Samuti võib mõnel kliendil kindlustusmakse tõus turu keskmisest oluliselt suurem olla,» selgitas Piirsalu.
Ajaloo suurim aastane kahjum liikluskindlustuses oli 2007. aastal, kui kahjumiks hinnati 9,7 miljonit eurot. Viimase poolaasta kahjum oli 4,4 miljonit eurot.
Võrreldes mullusega on esimesel poolaastal liiklusõnnetuste arv Eestis suurenenud 11%, mis on 1636 liiklusõnnetust rohkem kui eelmisel aastal. Sealjuures on juhtumite kogukulu suurenenud 1,1 miljoni euro võrra.


description: Rain Lõhmuse osalusega erakapitalil põhinev fond Livonia Partners ostis aia- ja kodukaupade keskuse Hortes. Tehing aitas Hortese omanikuks olnud Trigon Capitalil võlgadest vabaneda ja loob Hortesele võimaluse suuremaks kasvuks.

title: Helenius müüs Hortese Lõhmuse fondile

maintext:
«Esimest korda - ma ei mäletagi, kui pika aja järel - on Trigon äriliselt võlavaba ja see tähendab, et me saame mõelda uutele põnevatele tegemistele. Investeerimisäris on ikka ajad, kui tasub midagi müüa, teenida kasumit, ja kasutada saadud raha millekski järgmiseks,» kommenteeris Trigon Capitali suuromanik Joakim Helenius aiandusäri müüki, vahendab Äripäev.
Lõhmuse sõnul on nende plaan muuta Hortes ühe kauplusega ettevõttest mitmete kauplustega ettevõtmiseks, et tulla inimestele lähemale. «Ma arvan, et selline roheline eluviis on ka kindlasti üks trend, millele üsna kindlalt võib panustada, et see pigem tugevneb kui nõrgeneb,» selgitas ta, miks otsustas fond panustada just aiandusega tegeleva ettevõtte kasvu.
Tehingu hinda osapooled ei avalikustanud, kuid Äripäeva hinnangul võiks see olla ligikaudu 5 miljonit eurot.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Kuigi väidetavalt on Eesti kinnisvaraturg jõudnud oma hinnalaeni, maksis septembris Tallinna korteri ruutmeeter keskmiselt 1682 eurot, mis on kaheksa protsenti mullusest kõrgem. Viimati oli pealinnas ruutmeetri hind nii kõrge 2007. aastal.

title: Hinnalagi küll, kuid Tallinna korterite ruutmeetri hind vaid kasvab

maintext:
«Äkilisi tõuse või languseid pole ja ruutmeeter igavesti kallineda ei saa, kuid praegu on suund ikkagi üles,» ütles 1Partner Kinnisvara tegevdirektor Martin Vahter värskeid maa-ameti statistika tulemusi kommenteerides. Ta lisas, et selle taga on hetkel majandust vedav eratarbimise kasv.
«Pangad ühest küljest tahavad kinnisvarasektorisse raha anda ja teenida, teisalt kontrollivad eriti hoolikalt arendajate finantseerimist. Eraisik saab laenu lihtsamalt, sest kuskil elama peab ja kodu eest jäädakse harva võlgu. Samas teise kodu ostmiseks küsib pank pigem investeerimis-, mitte kodulaenu intressi, sest risk on palju kõrgem,» rääkis Vahter.
Septembris müüdi Tallinnas 742 korterit, mis on üheksa protsenti enam kui aasta tagasi samal perioodil. Kalleim, vanalinnas asuv korter müüdi septembris 700 000 ning odavaim 3800 euroga. Samal ajal müüdi Tallinnas 30 hoonestatud elamumaa krunti, mis on kolme võrra vähem kui varasemal kuul. Kalleim maja müüdi 1,2 miljoni ning soodsaim 5000 euroga.
Möödunud kuul müüdi 10 elamumaa krunti, mis on ühe võrra rohkem kui augustis. Kalleim hoonestamata krunt müüdi 170 000 ja odavaim 13 000 euro eest.


description: Leiburi emafirma, Soome pagaritööstus Vaasan OY plaanib üle mere sulgeda kolm sealset tootmistsehhi. Tampere, Seinäjoki ja Kuopio tehaste sulgemine jätab tööta üle 200 inimese.

title: Leiburi emafirma Soome tehaste sulgemine jätab tööta üle 200 inimese

maintext:
Leiburi Soome emaettevõte Vaasan OY plaanib Soomes sulgeda kolm tehast ja panustada allesjääva kuue tehase tugevdamisse, iseäranis tootmise automatiseerimise kaudu, vahendab Helsingin Sanomat. Ümberkorraldamine puudutab kokku 670 tänast töökohta.
Samas otsene koondamine ohustab pagaritööstuse 220 töötajat, mis moodustab neljandiku tänasest töötajate arvust. See on otseselt seotud tootmisüksuste sulgemisega Tamperes, Seinäjokis ja Kuopios. Kokku töötab ettevõttes 870 inimest.
«Nii nagu paljud teised pagaritööstused, oleme ka meie otsustanud ette võtta ümberkorraldused, mis mõjutavad Vaasan OY edasist toimimist,» rääkis ettevõtte tegevjuht Thomas Isaksson. Ta lisas, et ettevõte peab kohanema ettevõtluskeskkonnamuutustega ja panustama enam jätkusuutlikkusse. Kavandatud ümberkorraldused peaksid tema sõnul kindlustama ettevõtte tegevuse jätkumise Soomes.
Ümberkorraldused tähendavad Leiburi Soome emaettevõttele ka 22 miljoni euro väljakäimist investeeringutele, mis lähevad tootmisliinideja -hoonete uuendamisse. Ette on võetud ka uue rukkileiva tootmisliini ehitus. Siia alla käib ka Leiburi tootmisliinide uuendamine, mis läheb maksma kaheksa miljonit eurot.
Vaasan OY alla kuulub Balti riikides neli pagaritööstust, kuid nende 500 töötajat Soomes aset leidvad ümberkorraldused ei puuduta, kuna ettevõtted teenindavad valdavalt kohalikku turgu. Samas 12 protsenti nendest pagaritoodetest, mida Vaasan OY Soomes müüb, on imporditud.
Siinkohal lükkab Isaksson ümber aga igasugused väited, nagu plaanikski pagaritööstus kogu oma tootmise Balti riikidesse kolida.


description: Rootsi võrguseadmetootja Ericsson, mis eelmisel nädalal avaldas kasumihoiatuse, teatas kolmanda kvartali tegevuskasumi vähenemisest eelmise aasta 5,1 miljardilt kroonilt nüüd 300 miljonile ehk 31 miljonile eurole.

title: Hiljuti kasumihoiatuse andnud Ericssoni tulemused halvenesid järsult

maintext:
Ericssoni käive vähenes 14 protsenti ja oli 51,1 miljardit krooni.
Firma väitel on sektori probleemid veelgi teravnenud. Lairibateenuste nõudlus on paljudel olulistel turgudel nagu Brasiilia ja Venemaa suures languses.
Ericssonis käib praegu mahuka säästuprogrammi elluviimine. Rootsis võidakse koondada 3000 ja Soomes 175 töötajat.
Juulis ametist tagandatud tegevjuhi Hans Vestbergi asemel tegevjuhi kohuseid täitev Jan Frykhammar sõnul võib vaja minna täindavaid säästumeetmeid.
«Meie olukord sarnaneb 2007.-2008. aasta omaga. Siis valitses üleilmne finantskriis ja oli tehnoloogiate vahetus, kui operaatorid läksid üle 4G tehnoloogiale. Nüüd oleme olukorras, kus oodatakse 5G-d,» selgitas ta.


description: Ärimees Rein Kilgi endine alluv, Pere Leiba juhtinud Eero Mikenberg sai kriminaalsüüdistuse, mille järgi pettis PRIA-lt toetusi välja.

title: Pere Leiva endine juht sai kriminaalsüüdistuse

maintext:
Peale tema on prokuratuur kriminaalsüüdistuse esitanud veel viiele inimesele. Vahendab Äripäev.
Nendest tuntuim on Lõuna-Eesti ettevõtja Egrit Viitkin, kes omab kontserni Ekso, mille ettevõtted tegelevad nii autotranspordi kui ka põllumajandusega.
Aastaid tagasi tehtud otsused on aga viinud mõlemad mehed septembris alanud kohtuprotsessis kesksete süüdistatavate rolli.
Vähemalt nii kirjeldab nende tähtsust Lõuna ringkonnaprokurör Margus Lellep, kes vedas kaks aastat menetlust, enne kui asi kohtusse jõudis. Loe edasi Äripäevast.


description: Venemaa jõuline reaktsioon uudistekanali Russia Today (RT) arvete külmutamisele sundis briti panka oma otsust ringi vaatama.

title: RBS andis järgi Kremli ähvardustele

maintext:
NatWest, mis eile arvete külmutamisest teatas, kuulub Royal Bank of Scotland (RBS) gruppi. Pank oli sunnitud ringi vaatama oma eilse otsuse külmutada kõik RT arved Suurbritannias. Nimelt ähvardas Moskva omakorda külmutada kõik BBC arved Venemaal ning esitada kaebus rahvusvahelisele järelvalvele kõnevabaduse tõkestamise asjus Suurbritannias, vahendab middleeastmonitor.com.
NatWest pank märkis BBC kinnitusel, et kiri arvete külmutamise kohta oli mõeldud RT tarnijatele ja mitte uudistekanalile endale. RT väitel oli tegu aga tarnijaga, kes muuhulgas vastutab ka palkade maksmise eest.
RBSi enamusosalus kuulub Suurbritannia riigile. Varem kinnitas pank, et külmutamisotsus on lõplik ja ei kuulu arutamisele. Uudistekanal RT on tuntud kremlimeelse info edastamise poolest.


description: AS-i Tallinna Lennujaam teatel maksaks Pärnu lennujaama rekonstrueerimine 20 miljonit eurot, mitte 13 miljonit, nagu näitab Rootsi lennuliiklusteenistuse uuring.

title: Tallinna Lennujaam: Pärnu lennujaama rekonstrueerimine maksaks väidetust seitse miljonit eurot enam

maintext:
«Oleme tutvunud Pärnu ettevõtjate poolt tellitud uuringu tulemustega ning peame neid veidi liiga optimistlikeks,» ütles Tallinna Lennujaama juht Piret Mürk-Dubout BNS-ile.
«Tallinna Lennujaam ise hindab oluliselt konservatiivsemalt potentsiaalsete otselendajate arvu Pärnusse ning märkimisväärselt suuremaks lennujaama rekonstrueerimiseks vajamineva investeeringu summat, mis pole mitte 13,5, vaid pigem 20 miljoni euro suurusjärgus, ning iga-aastaseid ülalpidamiskulutusi, mida on meie hinnangul pigem rohkem, kui 1,25 miljonit eurot aastas - ainuüksi lennujaamadele esitatavad nõudmised karmistuvad aasta-aastalt,» märkis lennujaama juht.
«Regionaalsete lennujaamade käitamine on aga selgelt riigipoolne tellimus Tallinna Lennujaamale, seega on otsus nende infrastruktuuride arendamise osas riigi käes. Otsus peab sündima riigi ja kohaliku omavalitsuse ning ettevõtjate dialoogis - lennujaama esmane soov on, et otsuseni jõutaks lähimas tulevikus, sest teadmatus tekitab segadust ning ebakindlust kõigi osapoolte jaoks,» lisas Dubout.
Rootsi lennuliiklusteenistuse läbi viidud uuringu kohaselt maksaks Pärnu lennujaama renoveerimine kaasaegselt töötavaks transiidisõlmeks 13 miljonit eurot. Raporti järgi oleks Pärnu lennujaamal potentsiaal teenindada viie aasta pärast 48 000 reisijat, kellest tulev sotsiaalmajanduslik mõju ulatuks 3,8 miljoni euroni aastas.
Riik kaalub Pärnu lennujaama renoveerimise rahastamist algselt Lelle-Pärnu raudteelõigu renoveerimiseks plaanitud vahenditest, mida on majandusministri nõuniku Hannes Virkuse BNS-ile öeldu kohaselt samuti umbes 13 miljonit eurot.
«See kataks kindlasti lennujaama renoveerimise kulud. On räägitud sellest, et kui Rail Baltic kindlalt tuleb, pole mõtet raudteelõiku rekonstrueerida,» ütles Pärnu linnapea Romek Kosenkranius BNS-ile oktoobri keskpaigas. Tema sõnul on riigi ootus endiselt see, et Pärnu omavalitsused kataks omalt poolt lennujaama käivitamisega seotud jooksvate kulude tõusu.
Kui varem võeti Pärnu lennujaamas suviti vastu rahvusvahelisi tšarterlende Soomest ja Rootsist, siis 2014. aastal see enam lennuraja seisukorra tõttu võimalik ei olnud.


description: Vene president Vladimir Putin andis esmaspäeval korralduse peatada Ühendriikidega sõlmitud relvaplutooniumi käitlemise kokkulepe, viidates Washingtoni «ebasõbralikele sammudele».

title: Putin peatas USA-ga relvaplutooniumi käitlusleppe

maintext:
2000. aastal sõlmitud lepe lubas mõlemal tuumariigil vabaneda oma kaitseprogrammide tarbeks kasutatud rikastatud plutooniumist, milles nähti olulist sammu desarmeerimisprotsessis.
Mõlemad riigid kinnitasid lepet 2010. aastal.
Putin on väitnud, et USA ei austa lepet, käideldes plutooniumi viisil, mis võimaldab säilitada selle sõjalist otstarvet.
Esmaspäeval avaldatud dekreedi kohaselt taganeb Venemaa leppest «olukorra drastilise muutuse ja ohu tõttu strateegilisele stabiilsusele, mis tuleneb Ühendriikide ebasõbralikest sammudest Venemaa suhtes». Dekreedis märgiti, et Washington «ei suuda lepingu tingimusi täita ning Moskva peab kiiresti rakendama meetmeid Venemaa julgeoleku kaitseks».
Kreml andis mõista, et peab leppest kinni, kui Washington tühistab sanktsioonid ja lõpetab poliitika, mida Moskva peab ebasõbralikuks.
Kremli esindaja Dmitri Peskov ütles, et Washington ei ole lepingust kinni pidanud ning Venemaa «ei pea üldise pinge tõttu kahe riigi suhetes enam võimalikuks täita üksi kokkuleppe tingimusi».
«See on sümboolne žest, mis demonstreerib, et pooled ei tee selles valdkonnas enam koostööd,» ütles sõltumatu sõjandusekspert Aleksandr Golts, kelle sõnul ei ole tegemist esimese massihävitusrelvade tõkestamise vallas peatatud leppega.


description: AS Olympic Entertainment Group (OEG) fikseerib aktsionäride nimekirja dividendi maksmiseks neljapäeval, 13. oktoobril kell 23.59.

title: Viimane võimalus lõigata OEG aktsiaostult ka kasu

maintext:
Investor: ootame majanduskriisi, et avaneks investeerimisvõimalused
Alandustunne, kui poekassas tuleb lugeda igat senti ja vaesusega kaasnevad piirangud on midagi sellist, mida ma ei tahaks enam kunagi kogeda, ütleb 26- aastane ettevõtja Liina.


description: Kütuse-, telekomi- ja jaekaupade äriga 22,7 miljardi dollarini küündiva varanduse teeninud Mukesh Ambani väitis kohalikule ajakirjandusele, et südames kannab ta ka ülirikkana siiski keskklassi väärtuseid, vahendab Quartz.

title: India rikkaim mees: hingelt kuulun ma keskklassi

maintext:
Ambani, kelle Mumbaisse rajatud koduks on umbkaudu kaks miljardit dollari maksma läinud 27korruseline kolme helikopterite maandumisplatsiga varustatud pilvelõhkuja, rõhus intervjuus, et on tegelikult hoiakutelt pigem tagasihoidlik.
«Ma sündisin keskklassi perekonnas ning ma pean neid väärtuseid ikka kalliks. Ma arvan, et see on hea asi. Meie kõigi jaoks ei ole elu väikesed rõõmud kuhugi kadunud. Ma olen väga, väga uhke väärtuste üle, mis mulle kaasa anti.»
Ambani jättis omal ajal pooleli Stanfordi ülikooli, et aidata oma isal Dhirubhail, kes oli juba toona üks India mõjukamaid ärimagnaate, äri laiendada.
Tänaseks päevaks on tema Reliance Industries India väärtuslikuim erakätes ettevõte.
Ambani varanduse väärtuseks hindab Bloomberg 22,7 miljardit dollarit, millega ta hoiab maailma rikkaimate inimeste edetabelis 29. kohta.


description: Soome puidutöötleja Metsä Wood teatas, et on sõlminud Eestisse plaanitava 100 miljoni eurose maksumusega vineeritehase tarbeks Pärnus asuva tööstusmaa ostu eellepingu.

title: Soome puidutööstuse saja miljoni tehas võib tulla Pärnusse

maintext:
«Eelleping on seotud juunis 2016 teatavaks tehtud vineeri ja spoonliimpuidu tootmise 100 miljoni euro suuruse investeerimisprogrammiga ja selle osana projekteeritava uue vineeritehase ehitamisega,» vahendab ERRi uudisteportaal ettevõtte teadet.
Eestisse ehitatav tehas peab Äänikoski Metsä Groupi tselluloosi- ja kartongitööstuse tehasepiirkonda projekteeritava uue kasespooni treimis- ja kuivatusliini tooted töötlema vineeriks. Suolahti tehase praegune kasespooni täiendava töötlemise liin on kavas üle viia Eestisse.
Lõpliku otsuse 200 uut töökohta loova tehase ehitamise asukoha osas langetab ettevõte siiski hiljem, kuna Metsä Wood loeb jätkuvalt tehase võimalikuks asukohaks nii Pärnu kui ka Tartu piirkonda.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Tere senise omaniku Oliver Kruuda sõnul tähendab eilne Tartu maakohtu otsus seda, et nädal aega tagasi Harju maakohtu otsusega paika pandud uuel juhtkonnal puudub esindusõigus, mistõttu juhib piimatööstust jätkuvalt tema. Sellest hoolimata kavatseb ka pankrotihalduri poolt uueks juhiks määratud Aivar Rehe oma kohal jätkata.

title: Kaksikvõim Teres: nii Kruuda kui Rehe kinnitavad, et juhivad piimatööstust

maintext:
«Tartu maakohtu registriosakonna otsus tähendab otseselt ja üheselt seda, et uuel nõukogul puudub pädevus ning seetõttu ei ole tekkinud ka Aivar Rehel esindusõigusega seotud õigusi,» ütles Kruuda BNS-ile.
Küsimuse peale, kas seni kuni Tartu maakohtu otsus on jõus, jätkab Tere AS-i juhtimist Oliver Kruuda, vastas ta jaatavalt. «Lisaks igapäevajuhtimisele on eesmärgiks viia lõpuni seni kavandatud tegevusplaanid,» märkis ta.
Samas ütleb ka möödunud nädalal Tere emaettevõtte Elveda pankrotihalduri Maire Armi poolt piimatööstuse uueks juhiks pandud Aivar Rehe, et kavatseb juhina jätkata.
«Mina jätkan Tere juhina. Minu tegevusi ja plaane see maakohtu otsus ei mõjuta,» ütles Rehe BNS-ile, lisades, et ta ei soovi telefoni teel oma jätkamise õiguslikke nüansse põhjendada. Selle asemel soovitas ta seda küsida Tere üle peetud vaidlustes kommertspankasid esindanud Cobalt AB vandeadvokaadilt Jaanus Modylt.
Mody rääkis BNS-ile, et Tere AS-i uus juhatus ja nõukogu on seaduslikult ametis ja seda on tunnistanud ka Harju maakohus. Mody sõnul tähendab Tartu maakohtu registriosakonna otsus vaid seda, et nad on edasi lükanud uue juhtkonna märkimise äriregistrisse.
«See, et kohtuniku abi on kande tegemise edasi lükanud, on standardne protseduur, mida nad tihti teevad. Kui keegi ütleb, et neil on mingi vaidlus, ei julge nad seda märget teha,» rääkis Mody, pidades vaidluse all silmas seda, et Kruuda pool on Tere emaettevõtte pankrotimääruse kohtusse edasi kaevanud.
Mody tõi välja, et Tartu maakohus ei võta ühtegi seisukohta juhatuse vahetuse seaduslikkuses: «Nad lihtsalt ütlevad, et on vaidlus ja seetõttu ei tee ka äriregistrisse vastavat kannet.» Advokaat lisas, et tegelikult tuleks see kanne neil ikkagi ära teha, kuna kohus on juba juhtkonna vahetuse ära hinnanud ja jõudnud lahendini, et see on igati seaduslik ja vajalik.
Küsimuse peale, et kuidas siis tekkinud ebaselgust lahendada, vastas Mody, et mingit ebaselgust ei valitsegi. «Nõukogu ja juhatuse vahetus on toimunud ja lihtsalt läheb veidi aega enne kui äriregistrisse vastav kanne tehakse. Teeme taotluse, et see tehtaks kiiresti ära,» kostis Mody.
Loe lisaks:


description: Saaremaa Laevakompanii (SLK) omanik Vjatšeslav Leedo astub välja Saksamaal parvlaevaliiklust opereerivast ettevõttest Elb-Link Reederei ja SLK tütarfirma Väinamere Liinid juhataja Urmas Treiel lahkub ametist, kirjutab Meie Maa.

title: Meie Maa: Leedo astub välja Saksamaa parvlaevaärist

maintext:
Elb-Link Reederei opereerimist jätkab üksinda kurseerivate parvlaevade omanik Olav Miil.
«Otsustan edasi minna üksinda,» ütles Miil lehele.
Saksamaa liini täituvus enne ja pärast suvist tipphooaega pole olnud ettevõtjatele rõõmustav, kirjutab Meie Maa kolmapäevases lehes ilmuvas artiklis.
Lisaks lahkub lehe andmetel peagi ametist seni mandri ja saarte vahel parvlaevaliiklust korraldanud Väinamere Liinide juht Urmas Treiel, kes on formaalselt tööl ka Elb-Linki juures.
Miil rääkis, et komplekteerib Saksamaal üksi jätkates Elb-Linkile ilmselt uue tegevjuhtkonna. «Möödunud suvi läks tegelikult väga hästi, aga esimene talv oli raske. Kui suudaks saabuva talve kuidagi üle elada, siis eelolev suvi annab ju taas lootust,» ütles ta.


description: Rootsi rahandusminister Magdalena Andersson sarjas teisipäeval Euroopa Liidu liikmesriike, kes ei pea kinni eelarvereeglitest.

title: Rootsi rahandusminister sarjab ELi eelarvereeglite rikkujaid

maintext:
Ametlikult ei tohi eurotsooni riikide eelarvepuudujääk ületada 3 protsenti sisemajanduse kogutoodangust (SKT), aga mitmed riigid on aastaid seda nõuet eiranud.
«Meile teeb tõsist muret asjaolu, et stabiilsus- ja kasvupakti reegleid ei austata,» ütles Andersson Viinis Austria rahandusministeeriumi korraldatud seminaril.
«Tendents muuta reeglid üha paindlikumaks ja luua täiendavaid möödahiilimisvõimalusi, teeb tõsist muret,» sõnas Rootsi rahandusjuht.
Rootsi ei ole eurotsooni liige, kuid Anderssoni sõnul oleks ühisvaluutaprojekt tugevam, kui riigid reeglitest kinni peaksid. Defitsiidireeglid ei meeldi kellelegi, kuid on vajalikud, ütles ta.
EL-is on ministrite ja tehniliste ekspertide vahel peetud lõputuid arutelusid loova raamatupidamise, kohustuste täitmiseks lisaaja saamise ja võimaluste üle, kuidas üha leidlikumalt reeglitest kõrvale hiilida, rääkis Andersson.
«Kas riikidel, kes selles vallas kõige kirglikumalt muutuste eest võitlevad, on suurim kasv ja parimad tööhõivenäitajad? Ei, kindlasti mitte.»


description: Algselt kevadel valmima pidanud Ämari lennubaasi hoonetekompleksi ehitustööd on valminud, tööde maksumus ületas varem avaldatud summat 3 miljoni euro võrra.

title: Ämari lennubaasi hoonetekompleks sai valmis

maintext:
«Hoone on üle antud, maksumus kokku umbes 10 miljonit, kui kõik lisad juurde arvata. Projekt jäi suures plaanis samaks,» ütles kaitseministeeriumi pressiesindaja Andres Sang BNS-ile. Algselt pidi Nordeconi tehtavate tööde maksumus olema 7 miljonit eurot.
Sang ei osanud öelda, kas 3 miljoni euro suurune lisakulu tuli vaid nende tööde arvelt, mida teostasid muud ehitajad peale Nordeconi, või oli põhitööde maksumus samuti kallinenud.
«Ma ei oska sellist detaili isegi öelda. Sain projektijuhilt lõpliku täismaksumuse, mis on 10 miljonit. 7 miljonit võis olla see summa, mille ehitaja avaldas, aga põhiehitaja ei teinud kõiki töid. Osa töid, nagu madalpingetööd, neid ta ei pidanudki tegema,» ütles Sang.
Hoonetekompleks katab ligikaudu 6000 ruutmeetrit pinda; muu hulgas hõlmab see ladusid ning eluruume.
«Tegemist on mitmest plokist koosnevate erinevate otstarvetega hoonetega: staabi-, ladude ja töökodade ruumid, tehnika varjualune, eluruumid, kokku ligikaudu 6000 ruutmeetrit pinda,» ütles Sang mullu BNS-ile.
Nordecon ehitas ka kompleksi kütte, kanalisatsiooni ja veevarustuse infrastruktuuri.


description: Mida ühist on masinatööstusel, biogaasi tootjal, keemiatööstusel, vineeri tootjal, IT-firmal ja populaarse mobiilirakenduse loojal? Õigesti arvavad need, kes pakuvad, et just nende valdkondadega tegelevad selleaastased aasta ettevõtjad.

title: Kellele üllatus, kellele mitte: just need on Eesti parimad ettevõtted 2016

maintext:
Kultuurikatlas toimunud galal kuulutati täna õhtul välja EASi Ettevõtlus Auhind 2016. Ettevõtluskonkurss, mille juured ulatuvad 1996. aastasse, anti sel aastal välja 15. korda.
Aasta ettevõtteks 2016 kuulutati 1992. aastast tegutsev masinatööstus Hekotek AS, kes on kujunenud rohkem kui 20 tegevusaasta jooksul suurimaks saetööstusele seadmeid ning puidugraanulitehaseid valmistavaks ettevõtteks Baltikumis.
«Ekspordile orienteeritus on võimaldanud ettevõttel jõudsalt areneda ning AS Hekotek paistab silma suure lisandväärtusega töötaja kohta ja sellest tulenevalt ka riigi keskmisega võrreldes oluliselt kõrgema keskmise töötasuga,» põhjendas žürii oma valikut.
Lisaks Balti riikidele on ettevõtte seadmed igapäevases kasutuses ka mitmetes Soome, Rootsi, Venemaa, Valgevene, Poola, Saksamaa ja Prantsusmaa saeveskites. Kaugeimad maad, kuhu Hekotek seadmeid on tarninud, on Lõuna-Aafrika Vabariik, Argentiina ja Uruguai.
Aasta parimad ettevõtted kuulutati välja ka viies alamkategoorias:
aasta eksportöör - masinatööstus Hekotek AS
- masinatööstus Hekotek AS aasta uuendaja - biogaasi tootja Estonian Cell AS
- biogaasi tootja Estonian Cell AS aasta välisinvestor - Raplamaal tegutsev Kohila Vineer OÜ
- Raplamaal tegutsev Kohila Vineer OÜ aasta piirkonna ettevõtja - Ida-Virumaal tegutsev keemiatööstus Eastman Specialties OÜ
- Ida-Virumaal tegutsev keemiatööstus Eastman Specialties OÜ aasta disainirakendaja - IT-ettevõte Proekspert AS
Lisaks tunnustas EASi Ettevõtlus Auhinnale tunnustas kaubandus-tööstuskoda tervet rida ettevõtjaid, kes oma majandusnäitajatega jõudsid konkurentsivõime edetabelisse, mille ajalugu ulatub aastasse 2003. Edetabel tõstab esile kõige edukamad ettevõtted ja seab nad eeskujuks teistele.
Eesti ettevõtete konkurentsivõime edetabeli parimad 2016. aastal olid vastavalt ettevõtte suurusele:
konkurentsivõimelisim mikroettevõte - koristusteenuseid pakkuv SPS Grupp OÜ
- koristusteenuseid pakkuv SPS Grupp OÜ konkurentsivõimelisim väike- ja keskettevõte - veebi- ja mobiilireklaami teenuseid pakkuv Adcash OÜ
- veebi- ja mobiilireklaami teenuseid pakkuv Adcash OÜ konkurentsivõimelisim suurettevõte - reisiettevõte Tallink Grupp AS
Konkurentsivõimelisemaid ettevõtteid tunnustati ka valdkonditi ja need 11 ettevõtet olid järgmised:
side-, kommunikatsiooni ja IT ettevõte: Telia Eesti AS
Telia Eesti AS tööstus- ja energeetikaettevõte: Stora Enso Eesti AS
Stora Enso Eesti AS toiduainetööstus: A. Le Coq AS
A. Le Coq AS finantsvahendusettevõte: Swedbank AS
Swedbank AS hulgikaubandusettevõte: Baltic Agro AS
Baltic Agro AS turismiettevõte: Tallink Grupp AS
Tallink Grupp AS jaekaubandusettevõte: Tallinna Kaubamaja Grupp AS
Tallinna Kaubamaja Grupp AS kinnisvaraettevõte: E.L.L. Kinnisvara AS
E.L.L. Kinnisvara AS transpordi- ja logistikaettevõte: Sillamäe Sadam AS
Sillamäe Sadam AS ehitusettevõte: Merko Ehitus AS
Merko Ehitus AS teenindusettevõte: Olympic Entertainment Group AS
Teist aastat järjest kuulutasid kaubandus-tööstuskoda ja Swedbank välja ka aasta noore ettevõtja. Tiitel läks seekord Taxify asutajale ja tegevjuhile Markus Villigile. «Oma kolme tegutsemisaasta jooksul on Markus kasvatanud Taxify väikesest Eesti start-upist rohkem kui kümnes riigis tegutsevaks firmaks,» ütlesid valiku tegijad.
Viimase 12 kuu jooksul on Taxify kordades kasvanud ja 2016. aasta käibest tuleb üle 50 protsendi väljaspoolt Eestit. Järgmisel kahe aastal on loodab ettevõte kasvatada eksporti juba 90 protsendini.
EASi ttevõtlusauhinna žürii töös osalesid sel aastal teiste hulgas ka ettevõtlusminister Liisa Oviir, Innovation Norway Baltikumi esinduse juht Tiina Link, EASi nõukogu liige Erki Mölder ja EASi juhatuse liige Indrek Kaju.


description: Harju maakohus lõpetas reedel Cherry Media OÜ pankrotimenetluse pankrotti välja kuulutamata raugemise tõttu.

title: Kohus jättis Cherry Media pankroti välja kuulutamata

maintext:
Harju maakohtu reedese määruse kohaselt likvideerib ajutine haldur ettevõtte kahe kuu jooksul pankrotimenetluse lõpetamise määruse jõustumisest arvates likvideerimismenetluseta.
Määrusele võib esitada määruskaebuse 15 päeva jooksul arvates kohtumääruse kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui viie kuu möödumisel määruse tegemisest.
Cherry Media OÜ esitas 20. juulil pankrotiavalduse. Võlgniku varaks on andmebaas, e-poe müügiplatvorm ning nõuded kolmandate isikute vastu summas 416 436 eurot. Maksejõuetuse põhjuseks on tegevuse laiendamisest tingitud kulude suurenemine ja täiendavate investeeringute puudumine.
Ajutise halduri aruande kohaselt on võlgnikul vara umbes 1000 euro väärtuses ning kohustusi on 1,1 miljoni euro ulatuses. Võlgnik on ajutise halduri arvamusel püsivalt maksejõuetu.
7. oktoobri määrusega määras kohus pankrotiavalduse menetluse raugemise vältimiseks deposiiti makstava summa suuruseks 5000 eurot, kuid võlausaldajad seda ei tasunud.


description: Ehkki Valloonia parlament jätkab vastasseisuga, on Euroopa Parlamendi president kindel, et Euroopa Liidu (EL) ja Kanada vaheline vabakaubanduslepe (CETA) saab peagi allkirjad.

title: Schulz on ELi-Kanada vabakaubandusleppe allakirjutamise osas optimistlik

maintext:
Euroopa Parlamendi president Martin Schulz teatas laupäeval, et on väga optimistlik ELi-Kanada vabakaubanduslepingu ümber tekkinud olukorra lahendamise suhtes. Schulzi sõnul on Kanada leppe ratifitseerimiseks valmis, ent nüüd on aeg ELil enda probleemid ära lahendada, pärast seda, kui Belgia prantsuskeelne piirkond Valloonia pani leppele veto.
Kanada kaubandusminister Chrystia Freeland lahkus reedel CETA-kõnelustelt, kus osales ka Vallooni peaminister Paul Magnette. Schulziga toimunud laupäevase kohtumise järel ütles Freeland ajakirjanikele, et Kanada vaatevinklist on nende töö tehtud, lisades, et ta lendab tagasi Torontosse. «Loodan väga, et saan mõne päeva pärast naasta, et lepe alla kirjutada,» lausus Freeland.
CETA ratifitseerimine on kavandatud järgmise nädala neljapäevaks, ent jätkuv vastasseis valloonidelt võib leppe nurjata. Vallooni peaminister Magnette ütles Schulziga kohtumise järel, et neil on CETA osas jätkuvalt erimeelsusi, mis tuleb enne lepingu allkirjastamist lahendada.


description: Keskkonnaministeerium saatis kooskõlastusringile eelnõu, mis kehtestaks aastas enam kui 50 tonni rehve sisse toovatele tootjatele audiitorkontrolli ning karmistaks kõigile nõudeid rehvimüüjatele.

title: Riik nõuab tulevikus suurtelt rehvitootjatelt audiitorkontrolli

maintext:
«Üks põhjus, miks vanarehvid kipuvad hunnikutesse kuhjuma, on see, et rehvitootjad esitavad turule toodud rehvide koguste kohta ebatäpseid andmeid.Kuna registreerimata rehvide eest ei ole tasutud ka taaskasutustasu, siis tuleb nende käitluse kulud katta teistel tootjatel, kes on oma rehvide eest taaskasutuse tasu aga juba maksnud,» ütles keskkonnaminister Marko Pomerants pressiteate vahendusel.
Eelnõus ongi kaks peamist muudatust – rehvi tootjatel tuleb turule lastud rehvide koguste üle teha audiitorkontroll ning lisaks täpsustab ministeerium rehvide edasimüüjatele kohalduvaid nõudeid. Audiitorkontroll on analoogne pakendifirmade audiitorkontrollile ning see rakendub ettevõtetele, mis toovad Eestisse üle 50 tonni rehve aastas.
«Täna deklareerivad maaletoojad, et Eestis lastakse aastas turule ligikaudu 11 000 tonni rehve, ent tegelik kogus on tõenäoliselt suurem. Audiitori ülesanne ongi tuvastada ostu-müügidokumentide alusel turule lastud rehvide tegelik kogus,» ütles Pomerants.
Keskkonnaminister lisas, et neid tootjaid, kes audiitorkontrolliks kvalifitseeruvad, on Eestis teadaolevalt 33 ning nende turule toodavate rehvide kogus moodustab enam kui 95 protsenti kõikidest turule lastud rehvidest.
Teise muudatuse järgi peab rehvimüüja veenduma, et tootja, kelle rehve ta müüb, on probleemtooteregistris registreeritud. Kui kaupa registreeritud ei ole, siis tuleb turustajal seda ise teha ning maksta ka vanarehvide taaskasutamiseks vajaminev tasu. See annab ministeeriumi teatel ka nii tarbijale kui keskkonnajärelevalve ametnikele võimaluse veenduda, et rehvid on turule lastud seaduslikult.
Lisaks sellele eelnõu on rehviprobleemi lahenduseks töös ka keskkonnaõiguse kodifitseerimise raames välja töötatud jäätmeseaduse eelnõus kohustus tootjal liituda tootjavastutusorganisatsiooniga ning täpsustatud on organisatsioonile kohalduvaid nõudeid. Samuti on vanarehvid üks keskkonnainspektsiooni selle aasta järelevalve prioriteetidest, teatas ministeerium.
Rehvidele kehtib laiendatud tootjavastutuse põhimõte, mille kohaselt on rehvide tootjad ehk valmistajad või maaletoojad kohustatud tagama nende turule toodud toodetest tekkinud jäätmete kokku korjamise ja nõuetekohase käitlemise.
Hetkel tundub süsteem toimivat rehvide osas vaid kuni kogumiseni ehk tootjatelt kogutav tasu kulub vaid kogumisvõrgustiku ning vanarehvide vaheladustamise katteks, tegelik taaskasutus nõuab täiendavalt vahendeid. Arvutused näitavad, et tootjatelt kogutav tasu peaks toimiva süsteemi tagamiseks olema vähemalt kaks korda suurem olemasolevast.
Vanarehvide probleem on tekkinud mitmete kokkulangevuste tõttu. Kolme peamise probleemina võib välja tuua asjaolud, et rehvitootjatelt küsitav taaskasutustasu on kahe tootjavastutusorganisatsiooni konkurentsis püsinud ebaloomulikult madal, rehvide taaskasutusvõimalusi on Eestis hetkel vähe ning Eestisse tuuakse hinnanguliselt 8 protsenti rehve, mille eest rehvifirmad taaskasutustasu ei maksa.


description: Kuna viimastel aastatel on Eesti ettevõtete huvi Norra turu vastu tuntavalt tõusnud, avas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) eile Oslos ka Norra kontori, kus Eesti ettevõtteid nõustab Norra turule sisenemises kaks ekspordinõunikku ja üks välisinvesteeringute esindaja.

title: EAS avas oma kontori lõpuks ka Norras

maintext:
«Seni on kõige edukamalt Norrasse eksportinud ehitussektor, kuid näeme Norras Eesti toodetele ning teenustele aina kasvavat turgu ka teistes majandusharudes. Uue kontori avamine Oslos tõstab Eesti usaldusväärsust Norra ettevõtjate ja investorite silmis ning võimaldab meil nii Eesti kui Norra ettevõtteid veel kvaliteetsemalt teenindada,» ütles EASi välisesinduste juht Kristel Oitmaa.
See on ka põhjus, miks otsustati esinduse töösse kaasata pikaajalise kogemusega kohalikke ekspordi-ja välisinvesteeringute eksperte. «Norra esinduses töötavatest esindajatest kaks on norrakad ja üks väliseestlane, kel kõigil on Norra turul pikaajaline kogemus välisettevõtetega töötamisel,» selgitas Oitmaa.
«EASi Norra kontori avamine on igati mõistlik samm. Välisturgudel on väga oluline olla väljas meeskonnana, kuna üksi ei tee midagi. Tähtis on just kohalike kaasamine meeskonda – neil on kontaktide võrgustik ja teadmised kohalikust turust,» märkis esinduse avamisel osalenud Indrek Ustav, Easysnap Co-packing Northern Europe OÜ juhatuse liige.
Norra tuntuima tehnikaajakirja Teknist Ukeblad Media AS esindaja Paul Unanue-Zahl sõnul on eestlastel täna see, millest norrakad unistavad – IT innovatsioon: «Teie e-riigi lugu on norrakatele äärmiselt huvitav ja inspireeriv. Norrakatel on eestlastega lihtne äri ajada – meil on sarnane ärikultuur ja suhtumine. Norra kontori avamine muudab Eesti ja Norra ärimeeste omavahelist suhtlust veel mugavamaks.»
Esimene EASi ekspordinõunik alustas Norras tööd 2011. aastal, kuid viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud Eesti ettevõtete huvi Norra kui ekspordituru suunal on viinud meeskonna laienemiseni ja nüüd ka uue esinduskontori avamiseni.
Kaks ekspordinõunikku tegelevad Eesti ettevõtete nõustamisega Norrasse eksportimises ning otsivad Norra ettevõtetele Eestist partnereid, välisinvesteeringute esindaja püüab investeeringuid Norrast Eestisse.
EASi välisesinduste võrgustikus on 24 esindajat 14 riigis üle maailma. Esindajad aitavad Eesti eksportööridel leida koostööpartnereid, samuti osaletakse aktiivselt välisinvesteeringute riiki meelitamisel ning tutvustatakse Eestit kui reisisihti.


description: Eesti on maailmapanga koostatud värskes edetabelis Doing Business tervelt 12. kohal.

title: Eesti jõudis Maailmapanga edetabelis esitosinasse

maintext:
Maailmapanga koostatud edetabelis on kõige paremad tingimused äritegemiseks Uus-Meremaa, millele järgneb Singapur, parima Euroopa riigina Taani, Hongkong ja Lõuna-Korea.
Euroopa riikidest järgnes Taanile Norra (üldarvestuses 6. koht), Suurbritannia (7. koht), Rootsi (9. koht) ja viiendana Eesti.
Soome asus Eesti järel 13. kohal, Läti 14. kohal ja Leedu 21. kohal.
Kõige kõrgemal, kuuendal kohal on Eesti kinnisvara registreerimise kategoorias ehkki langes kahe koha võrra. Ka ehituslubade saamise kategoorias kuulub Eesti 10 parima hulka maailmas. Selle aasta koht on üheksas.
Siiski on sel aastal võreldes varasemaga tehtud mitu muudatust metoodikast. Uue metodika järg arvestatuna oleks Eesti olnud eelmisel aastal 11. kohal.
Lepingute jõustumise kategoorias oleme 11. kohal, väliskaubanduse hõlpsuse kategoorias 17. kohal , maksude maksmise kategoorias 13 kohal ja kinnisvara registreerimise kategoorias 20. kohal.
Kehvemad on meie tingimused krediidisaamise kategoorias, kus asume 44. kohal ning kõige kehvem kategooria on meie jaoks väikeinvestorite kaitse, kus oleme alles 53. kohal.
Kokku hõlmas edetabel 190 riiki.


description: Leibkonnaliige kulutas 2015. aastal kuus keskmiselt 395 eurot, mida on 106 eurot rohkem kui 2012. aastal, teatab Statistikaamet. Samal ajal sundkulutuste osatähtsus leibkonna eelarves on kahanenud.

title: Sundkulutuste osatähtsus mullu vähenes

maintext:
Leibkonna eelarve uuringu andmetel moodustasid 2015. aastal sundkulutused toidule ja eluasemele 40 protsenti leibkonna eelarvest ehk 157 eurot. Eelmise, 2012. aasta uuringu andmetel kulutas leibkonnaliige kuus 289 eurot, millest sundkulutuste osatähtsus oli 45 protsenti ehk 130 eurot.
Toidule ja eluasemele tehtavad kulutused on leibkonna eelarves vältimatud ehk sundkulutused ning nende osatähtsuse vähenemine kogukuludes näitab heaolu taseme tõusu, sest muude kulutuste (nt kulutused vabale ajale, sh kultuurile ja reisimisele) tegemiseks jääb rohkem raha ja võimalusi.
2015. aastal kulutas leibkonnaliige enim raha toidule (92 eurot kuus), mis moodustas kogukuludest 23 protsenti. Eluasemele kulus kuus 65, transpordile 51, vabale ajale 42, majapidamisele 26, riietele ja jalanõudele 21 ning sideteenustele (interneti-, mobiili- ja postiteenustele) 18 eurot leibkonnaliikme kohta.
Linnaleibkond kulutas kuus eluasemele rohkem kui maaleibkond, leibkonnaliikme kohta olid kulutused kuus vastavalt 69 ja 56 eurot. Samuti olid linnas suuremad väljaminekud vabale ajale (linnas 46 ja maal 35 eurot kuus leibkonnaliikme kohta). Maal kulus enam raha aga transpordile: kui linnas kulutas leibkonnaliige transpordile 49 eurot kuus, siis maal 55 eurot.
Maakonniti olid suurimad väljaminekud Harjumaa ja väikseimad Ida-Virumaa leibkondadel, kes kulutasid leibkonnaliikme kohta vastavalt 449 ja 279 eurot kuus.
Hinnangud põhinevad Statistikaameti leibkonna eelarve uuringu 2015. aasta andmetel. Viimased võrreldavad andmed pärinevad 2012. aastast, vahepealsetel aastatel uuringut ei toimunud. 2015. aastal osales uuringus ligi 3400 leibkonna. Leibkond on ühel aadressil elav ja ühist raha kasutav inimeste rühm, kelle liikmed ka ise tunnistavad end ühes leibkonnas olevaks. 2015. aastal oli Eestis veidi üle 581 000 leibkonna, leibkonna keskmine suurus oli 2,2 inimest.
Leibkonna tarbimiskulutuste hulka ei arvestata eluasemelaenu makseid, kinnisvara ostu, finantsinvesteeringuid, kapitaalremondile või ehitusele tehtud kulutusi ega muid investeeringuid.


description: Euroopas on ettevõtluse turgutamine liiga bürokraatlik ning kasulikum oleks hoopis riskikapitali kaasamine rääkis ettevõtlusnädala Arvamuspäeval Upgraded Technology ja Fusion Varahaldus juhatuse esimees Hendrik Roosna.

title: Roosna: ettevõtlustoetused on kurjast

maintext:
«Õigustame ennast sellega, et teised teevad ka,» rääkis Roosna toetustest Euroopa Liidus ja Eestis. «Toetus on eos halb asi, kuna ta muudab turgu sõltumata sellest, kuidas seda puistada.»
Roosna ettevõtte kolis Räniorgu Kalifornias ning seal on hoopis olulisem riskikapitali kaasamine. «Kultuur on USAs kujunenud nii, et sul on suhteliselt lihtne kaasara raha, sest erakapital on olemas ja on inimesi, kes lähevad ideedega kaasa.» Ettevõtjale jääb kohustus raha tagasi maksta, kuid bürokraatiat on asja juures minimaalselt.
Riiklike ettevõtlustoetuste puhul jääb ettevõtjale küll kohustus täita hulka pabereid, kuid raha tingimata tagasi maksma ei pea. «Võibolla oleks lihtsam seda raha anda sinna, kus on suurem risk, aga kohustus see tagasi maksta ja mitte raha külvata.»


description: Oled juba mitu kuud kaalunud oma ettevõttele uue auto ostmist? Veedad päevas tunde autoportaalides erinevaid mudeleid vaadates? Auto liisimine on tegelikult lihtne ja koosneb neljast olulisemast otsustuskohast.

title: 4 sammu firmaauto ostuni

maintext:
1. Eesmärk paika!
Kõigepealt otsusta, mis otstarbel firma sõidukit vajab, kas tööülesannete täitmiseks või esindusautoks ja kas autoga sõidetakse valdavalt linnas või pigem metsas ja külavaheteedel, kus teehooldus ei pruugi olla tipptasemel. Vastavalt sellele saab otsustada, kas ettevõte vajab maasturit, linnaautot või hoopiski kaubikut.
Statistika näitab, et eestimaalaste seas on tänavu kõige populaarsemaks valikuks olnud Škoda Octavia, Toyota Avensis, Toyota Auris ja Nissan Qashqai. Kui sul on autoostuga kiire, siis peaksid veenduma, et ettevõttel finantsid värskendatud, neid on vaja liisinguotsuse tegemiseks. Teiseks – kui ostetav vara on kasutatud sõiduk, siis on vajalik ka hindamisakt. Tasub teada ka seda, et juriidiliselt isikult autot ostes saab ettevõte hinnale lisatud käibemaksu kas osaliselt või täies ulatuses maha arvata. Eraisikult ostes käibemaksu aga ei lisandu. Seetõttu on ettevõttel sama lõpphinna juures rahaliselt kasulikum osta auto juriidiliselt isikult.
2. Kapitali- või kasutusrent?
Autot liisides tekib tihtipeale küsimus, kas valida kapitali- või kasutusrent. Üldistatult öeldes annab kasutusrent kliendile rohkem vabadust. Kasutusrendi lõppedes on sul võimalik auto müüjale tagastada, jääkväärtusega välja osta või taotleda jääkväärtusele kapitalirendi lepingu sõlmimist. Kui soovid pärast liisinguperioodi lõppu auto välja vahetada, siis sobib sulle kasutusrent. Siin tasub tähele panna, et kasutusrendiga saab sõidukit soetada vaid juhul, kui vara müüja on Swedbanki koostööpartner ning teiseks peab auto tagastades olema heas korras. Swedbankis sõlmitud liisinglepingute statistikast on näha, et kliendid vahetavad auto välja enne liisinglepingu tähtaja saabumist, üldiselt kolmandal kasutusaastal.
Kapitalirent vali siis, kui soovid pärast liisingu lõppemist saada auto omanikuks. Sellisel juhul tasud liisinguperioodi jooksul igakuiste maksetena liisinguandjale sõiduki maksumuse koos intressidega. Enamasti on kapitalirendi kuumakse veidi suurem kui kasutusrendil.
3. Vali turvaline liisingupartner
Swedbankis saab vormistada lisaks liisinglepingule ka kasko-ja liikluskindlustuse lepingud, seda saab teha digitaalselt, autosalongis või sobivas pangakontoris. Lisame kaskokindlustuse makse liisinguarvele ning saadame selle välja kord kuus, nii saate ühel arvel hea ülevaate autoga seotud kulutuste kohta. Ülevaate oma lepingutest leiate internetipangast. Muide, Swedbanki Varakindlustuse kahjukäsitlus on autoremondiga tegelevate firmade poolt aastate jooksul hinnatud parimaks kindlustuspartneriks ning seetõttu võid tunda end muretult – kui juhtubki õnnetus, saab probleem kiiresti ja sujuvalt lahendatud.
4. Aeg minna autole järele...
Enne auto ostu soovitame teha ka testsõidud ning võtta hinnapakkumised. Seejärel pöördu liisingusooviga Swedbanki poole ja tingimuste sobivuse korral saad taotluse mugavalt esitada internetipangas. Kui esimene osamakse ja lepingutasu makstud, võitegi autole järele minna!
Swedbankis on kõikide 2015. ja 2016. aasta mudelite liisinguintress vaid 1,99% + 6 kuu Euribor!
Pakkumine kehtib kuni 50 000 eurose (sh km), 3,5 t registrimassiga sõidu- ja pakiautodele (N1 ja M1 kategooria).
Liisingu saamine oleneb FIE või ettevõtte maksevõimest ja krediidiajaloost, mida hindame peale vastava taotluse esitamist.
Teenust pakuvad Swedbank Liising AS ja Swedbank P&C Insurance AS. Tutvuge teenuste tingimustega www.swedbank.ee/business ja vajadusel konsulteerige pangatöötajaga.


description: SW Energia OÜ ostis oktoobris enampakkumisel Raasiku vallas soojamajanduse arendamiseks loodud ettevõtte Raasiku Soojus OÜ.

title: SW Energia ostis Raasiku Soojuse

maintext:
Valla eesmärk Raasiku Soojuse loomisel oligi ettevõte müüa, et leida valla kaugküttevõrkude jaoks uus soojatootja ja investor, kes viiks kaugkütte üle biomassist toodetud soojusele, teatas SW Energia.
«Praegu julgen öelda, et lähematel aastatel hind ei tõuse – meie huvides on hoida soojusenergia hind tarbijale võimalikult soodne,» kinnitas SW Energia piirkonnajuht Allan Aas. Ehkki hakkpuidule üleminek nõuab suuri investeeringuid, on kütus ise tulevikus oluliselt odavam ning pikas perspektiivis stabiilsema hinnaga, leiab ettevõte.
SW Energia plaanib Raasiku ja Aruküla küttevõrgud viia üle hakkpuiduküttele, piirkonda on kavas rajada hakkpuidul töötav täisautomaatne katlamaja ja uus kaugküttetorustik. Tööd on plaanis lõpetada hiljemalt 2020. aastaks, tööde kiirus sõltub sellest, kas ja millistel tingimustel õnnestub kaasata Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetusmeetmed. Katlamaja ehitustöödega plaanitakse alustada 2017. aastal.


description: Nõukogu kinnitas kodumaise valdusfirma Mainor ASi uueks juhatuse esimeheks Kadi Pärnitsa.

title: Kadi Pärnits kinnitati Mainori juhiks

maintext:
Seni kontserni kuuluva Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor nõukogu tööd juhtinud Kadi Pärnits rõhutas eesmärkidest rääkides vajadust tugevdada grupi kui terviku juhtimist.
«Kuigi Mainor on viimastel aastatel pälvinud enim tähelepanu seoses Ülemiste City arendamisega, kuulub kontserni kokku 19 eri valdkondades tegutsevat ettevõtet,» selgitas Pärnits, kelle sõnul on esmaeesmärk luua veelgi suuremat sidusust gruppi kuuluvate ettevõtete vahel.
Mainori asutaja ja nõukogu esimehe Ülo Pärnitsa sõnul on tegemist pikalt planeeritud otsusega.
«Olen kindel, et kokkuvõttes täiustub oluliselt ka kogu Ülemiste City ärilinnaku teenuspakett ning tekib terviklikum keskkond, kus on hea areneda nii Mainor gruppi kuuluvatel kui kõigil teistel linnakus tegutsevatel ettevõtetel,» lisas Ülo Pärnits ning rõhutas eriliselt vajadust teadus- ja arendustöö tegevuste paremaks koordineerimiseks.
Kadi Pärnits on olnud Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees, X Riigikogu liige ja õppejõud. Kevadel 2015 kaitses ta oma doktorikraadi Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Mainor on Eesti kapitalile kuuluv arendusfirma, mille käive oli mullu 18 miljonit ja puhaskasum 4,6 miljonit eurot. Kontserni kuulub lisaks emaettevõttele 19 tütar- ja sidusettevõtet, kus kokku töötab ligi 250 inimest.


description: Poisid jäävad  Piusa Kaevanduste juhatuse liikme Väino Kivinurme sõnul  haridusteel juba põhikoolis tüdrukutest maha, kuna tänane koolisüsteem ei arvesta nendega piisavalt.

title: Väino Kivinurm: kool on nihkes tüdrukute kasuks

maintext:
«Selliste õppemeetoditega jõuame arenguteni, kus meesugu kängub,» rääkis Kivinurm ettevõtlusnädala arvamuspäeval.
«Küsimus on selles, et kooliprogrammid on nihkes tütarlaste kasuks. Poisid on rüblikud, jooksevad ringi. Sel ajal pannakse neile õppeprogrammid peale ja tekib vastumeelsus õppimise suhtes ja nii langevad noormehed põhikoolist massiliselt välja,» rääkis Kivinurm ja tõdes, et just selle pärast ei jätku meil mehi.
Olukorda saaks parandada, kui anda neile, kes on tööturust kõrvale jäänud, võimalus osaleda õpipoisiõppes ettevõtetes.


description: Rahaturud reageerisid teisipäeval vihjetele, et USA ja Euroopa keskpanga rahapoliitika karmistamine võib olla arvatust lähemal, ning dollari ja euro kurss tõusis selgelt.

title: Keskpankurite intressitõstmise vihjed panid dollari ja euro kursid tõusma

maintext:
USA võlakirjade tootlus kasvas selgelt, kui USA keskpanga Clevelandi ja Richmondi piirkonna juht olid avaldanud toetust kiirele intressitõstmisele.
Ka euroala riigivõlakirjade intressid tõusid, kui Bloomberg News oli teinud loo, et Euroopa Keskpank võib piirata võlakirjaoste, enne kui rahamahupoliitikaga lõpetab.
Dollar ja euro tõusid eriti Briti naela suhtes pärast seda, kui Briti peaminister Theresa May avaldas Suurbritannia Euroopa Liidust kiire lahkumise plaani.
USA 10-aastaste võlakirjade tootlus tõusis 1,625 protsendilt 1,687 protsendile.
Prantsusmaa 10-aastaste võlakirjade tootlus suurenes 0,227 protsendilt 0,266 protsendile, Hispaania võlakirjade tootlus 0,936 protsendilt 0,977 protsendile ja Saksa võlakirjade tootlus -0,093 protsendilt -0,054 protsendile.
See toimus pärast seda, kui EKP anonüümseks jäänud töötaja oli öelnud, et pangas valitseb mitteametlik üksmeel, et keskpank peab alustama järk-järgult võlakirjaostude piiramist.


description: Läti konkurentsiamet on kätte saanud Nordea ja DNB panga taotlused ühendamaks oma Baltikumi üksused ettevõtte Indy AB alla ja alustanud nende alusel menetlust.

title: Läti konkurentsiamet hakkas Nordea ja DNB ühinemist uurima

maintext:
Läti konkurentsiamet peab ühendamise lubamise või mittelubamise osas otsuse vastu võtma hiljemalt kuu aja jooksul. Samas kui menetlus vajab sisulisemat analüüsi, võib amet tähtaega pikendada neljale kuule.
Eesti konkurentsiametile pangad veel koondumiseteadet esitanud ei ole, ütles konkurentsiameti pressiesindaja Maarja Uulits BNS-ile.
Lätis on konkurentsiameti heakskiit vajalik, kui ühendatavate ettevõtete käive on eelneval aastal olnud kokku enam kui 30 miljonit eurot ja vähemalt kahe osapoole käive on olnud vähemalt 1,5 miljonit eurot.
Nordea ja DNB pangad ühendavad enda äritegevuse Eestis, Lätis ja Leedus, luues uue ühendpanga, mille peakontor hakkab asuma Eestis.
Nordeal ja DNB-l on Balti riikides vastavalt 1300 ja 1800 töötajat ning nende varade suurus on vastavalt 8,5 miljardit ja 5,6 miljardit eurot.


description: Automatiseeritud finantsuudiseid ja -teateid koostav idufirma Money.net palkas uusi infoteenuseid arendama meediaimpeeriumi Bloomberg endise tippjuhi Norman Pearlstine´i, kirjutab New York Times.

title: Finantsajakirjanikke ähvardab robotite pealetung

maintext:
Mitu maailma suurimat tehnoloogiaettevõtet on asunud heitlusse selle nimel, kes loob intelligentsemat tarkvara nutitelefonidele ja teistele internetiga ühendatud seadmetele ning muudab need seeläbi inimesesarnaselt mõtlevaks.
Mitmed maailma suurimad tehnoloogiaettevõtted on asunud heitlusse selle nimel, kes loob targemaid tarkvarasid nutitelefonidele ja teistele internetiga ühendatud seadmetele ja muudab need seeläbi inimlähedaselt mõtlevateks.
Masinate kirjutatud maffiafilm
Alguses oli tavapärane ja rahulik seks ja vägivald, aga siis suri alaealine prostituut parlamendiliikme voodis üledoosi kätte ja ilge möll läks lahti. Itaalia maffiafilmi «Suburra» võiks nii väga lühidalt kokku võtta. Filmi produtsent Stefano Sollima on teinud ka teleseriaali «Gomorra», nii et organiseeritud kuritegevus on talle tuttav materjal. Teleseriaal on aga üks asi, kaks tundi ja 15 minutit kestev film hoopis midagi muud.


authors:
Mihkel Nestor
Seb Majandusanalüütik

description: Aeglustunud ehituslubade taotlemise kasv näitab, et olukord on stabiliseerumas nii elamu- kui muude hoonete ehituses. Kõrge tööhõive, sissetulekute suurenemine ja ettevõtlussektori tulemuste oodatav paranemine jäävad sellegipoolest kinnisvaraturgu toetama ka lähiaegadel, kirjutab SEB nädalakommentaaris majandusanalüütik Mihkel Nestor.

title: SEB nädalakommentaar: hoogne ehitustempo hakkab rahunema

maintext:
Sellel nädalal avaldatud statistika ehituslubade taotlemise kohta näitab, et elamuehituse kasv on aeglustumas, kuid mitte aeglane. 2016. aasta esimese kolme kvartali jooksul väljastati ehitusluba enam kui 4600 uue eluruumi ehituseks, mida on 14 protsenti enam, kui sama perioodi vältel 2015. aastal.
Hoolimata kahekohalisest kasvunumbrist on tõus eelmiste aastatega võrreldes siiski suhteliselt tagasihoidlik: 2015. aastal suurenes väljastatud ehituslubade arv 40 protsenti ja 2014. aastal koguni 130 protsenti. Kui kaugel oleme täna samas buumiaegsetest tippudest, iseloomustab fakt, et 2006. aastal suudeti üheksa kuu jooksul anda välja 9762 luba ehk rohkem kui kaks korda enam, kui sellel aastal.
-Huvi individuaalelamute järele kasvab
Võrreldes 2015. aastaga, on märgata muutusi ka elamuehituse trendides. Nimelt on sellel aastal suurenenud huvi ennekõike individuaalelamute ehituse vastu. Korterelamute rajamiseks antud ehituslubade arv on eelmise aastaga võrreldes koguni vähenenud: kui 2015. aasta esimese üheksa kuu jooksul anti välja luba 124 korterelamu rajamiseks, siis sellel aastal 117.
Seevastu uute üksik-, paaris- ja ridaelamute tarvis taotletud ehituslubade arv on suurenenud 200 võrra ehk 17 protsenti enam, kui eelmisel aastal sama aja jooksul. Huvitava vastuoluna on hoolimata kavandavate era- või ridamajade osatähtsuse suurenemisest, keskmine ruutmeetrite arv ehitusloa saanud uusehitistes vähenenud.
Ehitustegevuse geograafiat vaadates on jätkuvalt enam kui pool ehitusloa saanud elamutest kavandatud kerkima Tallinnasse ja selle ümbrusesse, kuid võrreldes eelmise aastaga on Harjumaa osatähtsus veidi vähenenud. Eelmisel aastal anti uusehitusteks Harju maakonnas välja 55 protsenti ehituslubadest, selle aasta esimesel kolmel kvartalil 51,5 protsenti.
Hoolimata kasvutempo mõningasest aeglustumisest, jääb keskkond elamuehituseks lähiaastatel tõenäoliselt soodsaks. Eesti tööhõive püsib kõrgel tasemel, inimeste sissetulekud suurenevad ja ka kodulaenu tingimused on laenajale soodsad. Vajadust uute eluasemete järele tingib ka olemasoleva elamufondi kesine olukord.
Eurostati elutingimuste uuringu EU-SILC andmetel elab nigelates oludes – ruumis, kus lekib katus, levib niiskus või hallitus jms – veidi enam kui 13 protsendi elanikkonnast. See arv on küll oluliselt väiksem, kui paljudes teistes meiega sarnasel elatustasemel riikides, kuid potentsiaali arenguks ilmselgelt jagub. Pikas plaanis võib Eesti elamuturgu hakata aga aina enam mõjutama elanikkonna kahanemine, mis vähendab elamispindade nõudlust ja suurendab pakkumist.
-Vaibumas on ka hinnakasv
Koos elamuehituse kasvu pidurdumisega on hoogu oluliselt maha võtnud ka elukondliku kinnisvara hinnatõus. Kui 2015. aasta alguses rühkis korterite keskmine ruutmeetrihind eurodes ülespoole kahekohalise kasvutempoga, siis 2016. aasta esimeses kvartalis suurenes keskmine ruutmeetrihind vaid protsendi ja teises kvartalis kahe võrra.
Keskmiselt küsiti selle aasta teises kvartalis korteri ruutmeetri eest 1061 eurot. Hindade kasvutempo oli samal tasemel riigi keskmisega ka Tallinnas, kus üldine hinnatase on siiski poole kallim – ruutmeetri eest maksti 2016. aasta teises kvartalis 1579 eurot. Kas praegune hinnatase on adekvaatne või mitte on üsnagi subjektiivne hinnang ja oleneb võrdlusbaasist või ajavahemikust, mida praeguse olukorraga kõrvutada.
Nii on korterite keskmine ruutmeetrihind tõusnud viimase viie aasta jooksul 55 protsenti, keskmine palk aga 37 protsenti. Võrreldes tänast seisu aga buumiaegse tipuga aastal 2007, siis maksab elamispind nüüd 12 protsenti vähem kui toona. Asetades sama võrdluse sissetulekute konteksti, siis maksis keskmine ruutmeeter toona umbes 1,7 keskmist brutokuupalka, täna on palganumber aga suurem kui keskmine ruutmeetrihind.
Kuigi majanduse tsüklilisus kipub tõendama vastupidist, on vähemalt hetkel raske näha ajendit, mis võiks keskmise palga ja eluasemehinna suhet märkimisväärselt paigast nihutada ja pigem võiks oodata turul teatavat stabiilsust.
Joonis 1. Korterite keskmine ruutmeetrihind, keskmine brutopalk (vasak skaala, eurodes) ja nende suhe (parem skaala).
Veel väärib tähelepanu, et võrreldes eelmise aastaga on langenud ehitustegevuse kui sellise hind. Vähenemine on olnud küll väike, jäädes ühe protsendi piirimaile. Ehitustegevuse hinda on kahandanud ehitusmasinate ja -materjalide hinnalangus, samas kui tööjõukulu on suurenenud.
-Vähem ehituslubasid äri- ja tootmispindade ehituseks
Tipu paistab olevat saavutanud ka ettevõtete soov rajada uusi tootmis- ja äripindasid. Kui eelmisel aastal anti esimese kolme kvartaliga välja 2805 ehitusluba ligi miljoni ruutmeetri mitteelupindade ehituseks, siis selle aasta esimese üheksa kuu jooksul vähem kui 1900, mis pindalas mõõdetuna veidi alla 900 000 ruutumeetri.
Koos uusehitistega on vähenenud ka ehitiste rekonstrueerimiseks ja laiendamiseks väljastatud ehituslubade arv. Langus tuli peaosas põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorist, kus 2015. aastal taotleti lubasid tavapärasest oluliselt enam. Ruutmeetrites mõõdetuna on kavandatavate ehituste aga mitme ehitise liigi puhul ka suurenenud.
Varasemast enam soovitakse ehitada kaubanduspindasid, transpordihooneid ja tööstushooneid. Ootus majanduskasvu kiirenemisele peaks äri- ja tootmispindade rajamist edaspidi toetama.


description: Lennukompanii SAS keelab Samsungi Galaxy Note 7 nutitelefonide kaasavõtmise lendudele.

title: SAS keelab Samsung Galaxy Note 7 nutitelefonide kaasavõtmise lendudele


description: Ettevõtlusauhinna Rootsi Äriauhind 2016 preemiaid jagati sel aastal kolmes kategoorias: jätkusuutlik ja vastutustundlik ettevõtlus, silmapaistev tehniline innovatsioon ja aasta noor ettevõtja.

title: Vaata, millised Eesti ettevõtjad said maineka äriauhinna

maintext:
Silmapaistva tehnoloogilise innovatsiooni auhinna pälvis Tervisetehnoloogiate Arenduskeskuse meetod globiinilukk (GlobinLockTM). Uudne geenitehnoloogia meetod võimaldab analüüsida vereproove senisest oluliselt odavamalt ja lihtsamalt, mõjutades seeläbi miljonite inimeste heaolu.
Vastutustundliku ja jätkusuutliku ettevõtluse preemia vääriliseks tunnistati kohvitootja Coffee People. Ettevõte on eeskujuks, kuidas vastutustundlikult korraldada rahvusvahelist äritegevust.
Juba kohviube importides eelistatakse farmereid, kellele on oluline töötajate ja kogukonna heaolu. Eestis röstitud kõrgekvaliteetne kohvi jõuab kontoritesse, restoranidesse kui kauplustesse üle kogu Baltikumi. Kogu tootmistsükkel on loodussäästlik ja läbipaistev, lõpptarbijal on võimalik jälgida oma kohvi teekonda põllult kohvitassi.
Noore ettevõtja auhinna pälvis Bikeep kaasasutaja ja tegevjuht Kristjan Lind. Tööstusliku terase ja kaasaegse insenerimõtte kombinatsioon - nutikas jalgrattahoidla lahendab turvalise parkimise probleemi. Nutiparklas saab parkida kasutades nutitelefoni või magnetkaarti, lisaks Eestile leiab Bikeepi rattaparklaid juba ka USAs.
Eelmisel aastal võitis jätkusuutliku kasvu auhinna ETS NORD AS, sotsiaalselt vastutustundliku projekti auhinna pälvis Microsoft Eesti «Mobiilne kevad». Aasta nooreks ettevõtjaks pärjati mullu tööjõuportaali GoWorkaBit kaasasutaja Gerli Veermäe.
Esmakordselt anti 2015. aastal välja ka silmapaistva tehnoloogilise innovatsiooni preemia, mille pälvis superkondensaatorite tootja Skeleton Technologies OÜ.
Ettevõtluskonkurss Rootsi Äriauhind sai alguse 2006. aastal Leedust.


description: Suurbritannia naela kurss langes riigi kaubanduspartnerite valuutade kaalutud keskmise järgi koostatud valuutakorvi suhtes ajaloo madalaimale tasemele. Nael on nõrgem kui eelmise sajandi seitsmekümnendatel aastatel, mil valuutakursside kõikumised lasti vabaks ning vastavalt Suurbritannia keskpangale on madalaim alates 19. sajandi keskpaigast.

title: Naela kurss kukkus 168 aasta madalaimale tasemele

maintext:
Seitse asjaolu, mida tasub briti naela langusest teada
Kuigi briti naela languse «viimaseks piisaks karikas» oli reedene uudis, et brittide valuuta on langenud viimase 31 aasta madalaimale tasemele USA dollari suhtes, on analüütikute sõnul märgid sellest õhus olnud juba pikemat aega. Küll ei ole veel selge, mis nüüd järgnema hakkab.


description: Nordea ja ABN Amro ühinemine jäi katki Hollandi valitsuse vastuseisu tõttu, kirjutab Hollandi ajaleht NRC Hendelsblad.

title: Hollandi valitsus blokeeris Nordea ja ABN Amro ühinemise

maintext:
Hollandi riigile kuulub ABN Amro aktsiatest 77 protsenti.
NRC andmetel oli Nordea nõukogu esimees Björn Wahlroos pakkunud ühinemist aktsiavahetuse teel ja soovinud Nordea peakontori kolida Amsterdami ehk siis paigutada selle euroalasse. Valitsuse esindaja osales kõnelustel, kuid lõpuks lükkas tehingu tagasi.
Vaasa ülikooli rahandusprofessor Timo Rothovius avaldas arvamust, et ehkki tehing teoks ei saanud, võib see teoks saada kunagi hiljem. Teine küsimus on see, kas Wahlroos on valmis nii palju maksma.
Professori hinnangul sobivad Nordea ja ABN Amro hästi kokku. Panganduses jätkub koondumine ning pankade ühinemisi on oodata veelgi.
Väidetavalt on Wahlroos juba mõnda aega otsinud Euroopas pangale uut kodu, kuna Rootsis on panganduse reeglistik karm, kapitalinõuded kõrged ning nüüd tahab sotsiaaldemokraatlik valitsus kehtestada uue pangamaksu.
Wahlroos oli juba eelmisel aastal hoiatanud Rootsi valitsust, et pangamaksu kehtestamine võib sundida pangategevust välismaale kolima.
«Ei ole vahet, kas pangad on siin, Kopenhaagenis või Londonis,» ütles ta siis.
Rootsi pangandusliit on hoiatanud, et Rootsi uue pangamaksu tõttu võib finantssektorist kaduda 16 000 töökohta. Rootsi finantsturuminister Per Bolund ütles, et ei usu nii suurt vähenemist. Minister on kindel, et pangad tulevad uute kapitalinõuete ja pangamaksuga toime.
ABM Amro on taandunud Euroopa ühest suuremast pangast kohalikuks pangaks. Pank naasis seitsme aasta järel mullu börsile.


description: Lähtudes Läti riikliku elektroonilise meedia nõukogu otsusest hakkab Läti Raadio testima digitaallevitehnoloogiat, millest Eesti ja Leedu on loobunud.

title: Läti Raadio hakkab katsetama digitaallevitehnoloogiat

maintext:
Läti raadio katsetab seda tehnoloogiat aasta jooksul koostöös Läti riikliku raadio- ja televisioonikeskusega.
Kuna mitu Euroopa riiki on digitaallevitehnoloogiale (DAB ja DAB+) ülemineku eri staadiumis, siis peab ka Läti proovima, kuidas see tehnoloogia ühiskonnale sobib. See võib vähendada ülekandekulusid ja tagada parema vastuvõtukvaliteedi kogu Lätis. Aga enne tehnoloogia kasutuselevõttu tuleb seda katsetada, ütles nõukogu esinaine Aija Dulevska.
Digitaallevitehnoloogia on praegu analoogtehnoloogia paralleelselt kasutusel enam kui 20 maailma riigis.
Leedu ja Eesti otsustasid pärast katsetamist sellest loobuda.


description: Septembris teenindas Tallinna Lennujaam ligi 215 000 reisijat, aastaga on reisijate arv suurenenud 3,5 protsenti, regulaarlendude reisijate arv on kasvanud 8 protsenti.

title: Tallinna Lennujaama reisijate arv kasvas septembris 3,5 protsenti

maintext:
Tallinna Lennujaama turundusdirektori Eero Pärgmäe sõnul muutus reisijate arv positiivses suunas kõikidel regulaarlende teostavatel vedajatel, enim on suurenenud lendamine Stockholmi, Müncheni ja Vilniuse liinidel.
«Suvine lennugraafik lõpeb ametlikult oktoobris ning seejärel saame teha kokkuvõtteid tänavusest suvehooajast, kuid esmastel andmetel võib suviste reisijanumbritega rahul olla ning tulevikku vaadata jätkuvalt optimistliku pilguga,» märkis Pärgmäe. Septembris lõpetati suvised otselennud Barcelonasse, Rooma ja Rijekasse, oktoobri lõpuni jätkuvad otselennud Dublinisse, Gironasse, Odessasse, Spliti ja Nice’i.
Lendude keskmiseks täituvuseks septembris kujunes 69 protsenti, kerkides aastaga protsendipunkti võrra. Tänavu on reisijate koguarv Tallinna Lennujaamas kasvanud 0,6 protsenti, regulaarlendudel 2,5 protsenti. Alates aasta algusest on Tallinnast toimunud lennud 395 lennujaama, samas saabuvad või lahkuvad pea pooled reisijad viie suurema sõlmjaama kaudu, milleks on Frankfurt, Helsingi, Riia, Stockholm ja Oslo.


description: Leedu riigifirma Leedu Raudtee (Lietuvos Gelezinkeliai) hinnangul ei too Rail Balticu hankemudeli kokkuleppe allkirjastamine ettevõttele kasu, sest selle allkirjastamine muudaks ettevõtte vastutavaks Rail Balticu haldusfirma RB Rail tehtud vigade eest.

title: Leedu Raudtee: Rail Baltic ei too Leedu Raudteele kasu

maintext:
Leedu Raudtee allkirjastab hankeleppe siis, kui nõukogu selleks käsu annab, ütles Leedu Raudtee tegevjuht Stasys Dailydka BNS-ile, lisades, et samas on ta omaltpoolt kõik teinud ja hoiatanud, et lepe Leedu Raudteele kasu ei too. Ta lisas ka, et Leedu Raudteel ei ole võimalik peale leppe allkirjastamist erinevalt Eesti ja Läti raudteefirmadest projekti hangetes osaleda.
«Lepinguga on hulganisti probleeme – me kaotame palju asju, isegi meie tütarfirmad ei saa hangetes osaleda ja RB Rail ei vastuta mitte millegi eest – ei liiklusohutuse, võimaliku kahju ega ka raha väärkasutuse eest. Viimaks võib see kaasa tuua Euroopa raha kaotamise,» rääkis Dailydka.
Tema sõnul peaks projekti maksumus ulatuma Leedus 2,8 miljardi euroni, millest Leedu Raudtee kataks 450 miljonit ehk 15 protsenti, kui Euroopa Liit maksab 85 protsendi eest.
Dailydka sõnul oleks pidanud Leedu Raudteed erikohtlema arvestades, et ettevõttel on ainsana ka varasid. Kui Lätis ja Eestis on ühisfirma RB Rail aktsionärideks spetsiaalselt loodud ettevõtted, siis Leedus on selleks Leedu Raudtee.
«Me ei saa hangetel osaleda. Kui me leppe allkirjastame, siis koos varasemate lepingutega paigutab see meid halvimale võimalikule positsioonile. Läti ja Eesti raudteefirmad võivad hankel osaleda ja meie ei või,» märkis Dailydka.
Leedu Raudtee on venitanud Rail Balticu hankemudeli kokkulepe allkirjastamist, mis pidi algse kava kohaselt allkirjad saama veel möödunud nädalal. Kokku allkirjastavad leppe plaanide kohaselt üheksa Baltikumi institutsiooni. Oma allkirja on andnud ühisfirma RB Rail, Eesti, Läti ja Leedu transpordiministeeriumid ja Rail Baltic Estonia, Tehnilise Järelevalve Amet (TJA), Rail Baltica Statyba UAB ja Eiropas Dzelzceļa līnijas SIA.
Rail Balticu projekt hõlmab kiire rahvusvahelise raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini. Rööpmelaius on 1435 millimeetrit ehk Euroopa standard ja reisirongid sõidavad kiirusega kuni 240 kilomeetrit tunnis, samas kui kaubarongid sõidavad kiirusega kuni 120 kilomeetrit tunnis.


description: Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon (OPEC) pidasid eile Viinis läbirääkimisi Venemaa ja mitme teise kartelli mitte kuuluva naftariigiga kuidas viia ellu varem vastuvõetud otsus naftatoodangu kahandamise kohta selleks, et vähendada ületootmist.

title: OPEC ei suutnud kokku leppida, kuidas naftatootmist kärpida

maintext:
«Hinna taastumise protsess on kestnud liiga kaua ning me ei saa riskida selle lükkumisega kaugemasse tulevikku,» ütles OPECi peasekretär Sanusi Barkindo oma avakõnes.
Läbirääkimiste eesmärgiks oli täpsustada, kuidas vähendada naftatootmist 200 000 kuni 700 000 barreli võrra ööpäevas ehk üks kuni kaks protsenti. Ettepanekud peaks plaanide kohaselt vastu võetama 30. novembril toimuval OPECi naftaministrite kohtumisel.
Tootmise kahandamise asemel soovib Iraan hoopis seda kasvatada 4,2 miljoni barrelini ööpäevas ehk 400 000 barreli võrra praegusest tasemest rohke. Iraak aga ütleb, et peab tootmismahtu säilitama, sest vajab raha ISISe vastu võitlemiseks.
See aga tähendab, et vastuvõetud otsuse täitmiseks peaks naftakartelli suurim tootja, Saudi Araabia vähendama tootmist rohkem kui kuningriik sooviks.
The Wall Street Journal kirjutas, et pinged nõupidamisel kerkisid üsna kõrgele ning arvamuste lahknevused olid ka kuue OPEC-i mitteliikmesriigiga, kes seal osalesid.
Lisaks Venemaale osalesid mitteliikmetest Brasiilia, Kasahstan, Mehhiko, Omaan ja Aserbaidžaan.


authors:
Jüri Teemant
Janeck Uibo

description: Janeck Uibo: Kaugtöö annab vabaduse

title: Janeck Uibo: Kaugtöö annab vabaduse

maintext:
Turunduskommunikatsiooni kontserni Idea Group Läti juht Janeck Uibo töötab kolmel päeval nädalas Riias ja ülejäänud aja kodumaal. Tema kontoriks on saanud mitmed kohad: kodu, agentuur Lätis ning sadu kilomeetrid maanteed Tallinna ja Riia vahel. Selle kõige valguses ei arvanud ta varem üldse, et taoline töökorraldus tema igapäevaseks rutiiniks saab.
“Ma arvasin alati, et ei hakka bussisõitu kui töötegemise kohta väärtustama. Tegelikult on see ülimalt mugav lahendus. Neli tundi intensiivset mõttetööd, kus olen keskendunud ainult töö teemadele. Võid mõelda, et lähed kontorisse, istud laua taha ja hakkad töötama, kuid tihti võib töö sujuda efektiivsemalt hoopis kuskil mujal,” selgitab Janeck oma tavapärast töörutiini.
Kaugtöö vajab harjutamist
Janecki sõnul oli sellise töökorraldusega alguses üsna keeruline kohaneda, kuna töö on temaga igal pool kaasas. Ümberlülitumine ühelt teemalt teisele tundus algul keeruline. “Arvasin, et teen tööasjad ära, tõmban joone alla ja tegelen muude teemadega. Kui aga teed asju südamega, mõtled ka muul ajal tööle. Oluline on leida tasakaal.”
Janeckile meeldib kaugtöö juures kõige rohkem vabadus töötada igal pool. Lisaks on tänapäeval olemas kõik tehnilised lahendused, et töö saaks tehtud, kus iganes viibid. Ei ole vaja (kontori)seinu, et saata meile või pidada virtuaalseid koosolekuid. Näiteks valmivad tema juhitud portaali Edasi.org artiklid tihti bussisõidul. Mõttekatkeid saab kirja panna kõikjal ja tihti ei sünnigi parimad ideed kontorilaua taga. Asukoht inspireerib ja aitab teisiti mõelda. “Ideed tabavad meid tihti kohtades, kus seda oodata ei oskaks. Kui tahad uusi mõtteid, mine mõnel hommikul kasvõi teist teed pidi tööle,” soovitab Janeck.
Inimesed hindavad vabadust
Jagades elu kahe linna vahel, sai Janeckile selgeks, et tal ei tule korraldada ainult enda tööd, vaid juhtida distantsilt ka oma tiimi Lätis. Kui varasemalt ei pidanud ta kodus töötamisest väga lugu, siis täna enda pealt vaadates näeb ta seda organisatsioonikultuuri loomuliku osana. Janecki sõnul vajavad ja hindavad inimesed vabadust ning igaühe eripäradega tuleb püüda arvestada. “Mõned inimesed töötavad teistmoodi. Kaasaegne organisatsioonikultuur tähendab suuremat paindlikkust. See on juhile suur väljakutse, kuidas selline süsteem toimima panna. Head inimesed vajavad enda ümber “õhku” ja seda tuleb ka neile võimaldada.”
Inimesi juhtides võib paratamatult tekkida küsimus, kas väljaspool kontorit ka tööd tehakse? Kui organisatsioonikultuur ja töökliima on õige, siis ei tohiks heal juhil sellised küsimusi tekkida. “Tuleb leida ühine asi, eemärk,, mida ajada ja mille nimel töötada. Oluline moment on leida vastastikune usaldus.”
Viimased paar-kolm kuud on Janecki südameasjaks olnud ka tema asutatud portaali Edasi.org paljud artiklid valmivad just Tallinna-Riia vahel sõites Lux Expressi bussiistmel. / Magnus Heinmets
Tulevikutöö vältimatu osa
Janecki soovmõtlemine on, et tulevikus on kaugtöötamist meie ühiskonnas rohkem. Kuuludes Eesti Mentorite Koja ja coach’e ühendavasse ICF Estonia ridadesse, on tema hinnangul oluline toetada inimeste arendamist. Liikuvus ja paindlik tööaja korraldamine on siin üks võtmeteemasid. Suuna näitab ette noorem põlvkond, kes ei ole praegu normiks kujunenud töökorraldusega enam sina peal. “Kui Sa inimeste ootustega kaasa ei lähe, ei saa sa oma ettevõttesse ühel hetkel enam talente. Töötame inimeste äris. Nemad on need, kes loovad kuvandi, toote, teenuse.”
Jüri Teemant, Elisa ärikliendiüksuse juht
Kontorist eemal töötamine on viimastel aastatel üha populaarsemaks muutnud ning ka tehnilised lahendused selleks on üha paranenud. Enam ei kardeta seda, et mõni e-kiri jääb saatmata, sest igal pool ei ole internetiühendust. Ettevõtete seas on populaarseks lahenduseks muutunud mobiilise interneti kasutamine arvutis, mida rakendab täna juba 68% Eesti äriklientidest. Teenuse tingimused on paindlikud ja lähtuvad kliendi vajadustest, arvestades, kas oluline on piiramatu maht või maksimaalne kiirus. Viimast eelkõige siis, kui töö nõuab suuremahuliste failide edastamist. Lisaks asendab see hästi mobiilse andmeside jagamist hotspot’i ehk mobiilse kuumkoha kaudu, mis tühjendab nutitelefoni aku tavapärasest kasutamisest kiiremini.
Mobiilne internet on mugav ja soodne lahendus 3-4 töötajaga väikeettevõttele, andes vabaduse liikuda vajadusel ühest asukohast teise. Erinevalt püsiühendusega liitumisest, ei kaasne mobiilse internetiga paigalduskulusid. Kuni oktoobri lõpuni on ärikliendile Elisa mobiilse interneti seadmed tasuta. Pakkumisega saab tutvuda siin.
Kaugtöö ulatub tihti ka Eestist kaugemale ning on oluline, et välismaal oleks tehnilised võimalused olemas. Ärireisideks oleme loonud klientidele välisriikides soodsad internetiühenduse võimalused. Lisaks kaasneb ärikliendi kõne- ja nutipakettidega igas kalendrikuus 60 roaming-kõneminutit, mida saab lisatasuta kasutada väljahelistamiseks ja kõnede vastuvõtmiseks EL-is.


description: Täna on tööjõupuudus oluliselt suurem kui tööpuudus ning üha enam kasutavad töötukassa abi ka need, kellel on töökoht olemas.

title: Järjest rohkem töötavaid inimesi kasutab töötukassa abi

maintext:
«Täna tegeleme pigem sellega, kuidas leida tööandjatele töötajaid,» rääkis Ettevõtlusnädala arvamuspäeval töötukassa tegevjuht Meelis Paavel. Täna on töötuna arvel veidi üle 20 000 inimese.
Pea pooled neist, kes endale uut tööd otsivad, kasutavad töötukassa abi. «Viimastel aastatel on võimalused paranenud. Tegelikult viimased aastad näitavad seda, et töötukassa tuge töö otsimisel kasutavad järjest rohkem ka töötavad inimesed,» nentis Paavel. Näiteks pakutakse kõigile soovijatele karjäärinõustamist.
Täna on tööpuudus kõige suurem Ida-Virumaal. Kuigi registreeritud töötus on seal suurem kui mujal Eestis, siis Ida-Virumaal on jälle töötuse langus olnud suurem kui riigis keskmiselt.
«Kui vaadata kogu Eestit, siis toimub areng kahes kohas: Tallinnas ja Ida-Virumaal. Ei ole see Ida-Virumaa meie vaates katastroofilises olukorras,» rääkis Paavel ning lisas, et oluline on toetada Eesti keele õpet. «Narvas peaks olema üks atraktiivne keskus, kus iga soovija saaks eesti keelt õppida.»


description: Jaekaubandusettevõtete müügitulu suurenes 2016. aasta septembris eelmise aasta septembriga võrreldes püsivhindades 5 protsenti, teatab Statistikaamet.

title: Kaupluste müügitulu kasvas septembris 5 protsenti

maintext:
Teist kuud järjest näitas müügitulu eelmise aasta sama kuuga võrreldes stabiilset viieprotsendilist kasvu. 2016. aasta septembris oli jaekaubandusettevõtete müügitulu 530,4 miljonit eurot.
Tööstuskaupade kaupluste müügitulu suurenes 2015. aasta septembriga võrreldes 9 protsenti. Müügitulu suurenes enamikul tegevusaladel, vaid muudes spetsialiseerimata kauplustes, kus on ülekaalus tööstuskaubad, oli müügitulu väiksem kui eelmise aasta septembris.
Enim suurenes müügitulu kasutatud kaupade kauplustes ja väljaspool kauplusi (kioskites, turgudel, otsemüük), kus müük kasvas aastaga viiendiku. Keskmisest enam suurenes müügitulu veel ka apteekides ja kosmeetikatarvete kauplustes, kus kasv oli 17 protsenti. Posti või interneti teel kaupu müüvates kauplustes oli kasv 13 protsenti ning majatarvete, kodumasinate, rauakaupade ja ehitusmaterjalide kauplustes samuti 13 protsenti.
Toidukaupade kaupluste müügitulu, mis näitas augustis väikest langust, pöördus septembris taas tõusule ning kasvas eelmise aasta septembriga võrreldes 2 protsenti.
Mootorikütuse jaemüügi ettevõtete müügitulu jäi 2015. aasta septembriga võrreldes samale tasemele.
Võrreldes eelmise kuuga vähenes septembris jaekaubandusettevõtete müügitulu 6 protsenti. Sesoonselt ja kalendaarselt korrigeeritud andmete põhjal suurenes müük aga eelmise kuuga võrreldes 1 protsenti. 2016. aasta üheksa kuuga (jaanuar–september) suurenes jaekaubandusettevõtete müügitulu eelmise aasta vastava perioodiga võrreldes 5 protsenti.


description: Järgmise aasta jaanuari lõpust lahkuva majandusministeeriumi (MKM) side ja riigi infosüsteemide asekantsleri Taavi Kotka asemele sobiva inimese leidmiseks korraldatakse avalik konkurss, mis kuulutatakse välja novembris.

title: Ametist lahkuva Kotka järglase leidmiseks korraldatakse avalik konkurss

maintext:
Konkursi viib läbi avaliku teenistuse tippjuhtide valiku komisjon koostöös majandusministeeriumiga, teatas MKM.
IKT asekantsler koordineerib ministeeriumi valitsemisalas telekommunikatsiooni ja postside, riigi infosüsteemide ja infoühiskonna teenuste valdkonda puudutavate arengukavade väljatöötamist, elluviimist ja järelevalvet.
Asekantsleri korraldada on ka nende valdkondade õigusaktide ettevalmistamine Eestis ning riigi seisukohtade koostamise ja kaitsmise eest vastutamine nii Euroopa Liidus kui ka rahvusvahelistes organisatsioonides.
Neli aastat ministeeriumis töötanud Kotka soovib leida uusi väljakutseid erasektorist.


description: Šveitsi prokuratuur teatas kolmapäeval, et on võtnud Zürichis tegutseva Falcon Private Banki kriminaaluurimise alla, kuna panka kahtlustatakse Malaisia riigifondiga 1MDB seotud rahapesus.

title: Šveitsi prokuratuur algatas Falcon panga kriminaaluurimise

maintext:
Uurimine algatati Šveitsi finantsturujärelevalve Finma algatusel.
Fond 1MDB on tõmmatud Malaisia peaministri Najib Razaki korrutsiooniskandaali. Nii Najib kui ka 1MDB on kõiki süüdistusi eitanud.
Finma nõudis teisipäeval, et Falcon peab loovutama 2,5 miljonit Šveitsi franki, mille pank on teeninud rahapesutõrjereegleid rikkudes ebaseadusliku tuluna.
Finma nõudel suleti teisipäeval Falconi tütarfirma Singapuris. Singapuri politsei vahistas selle juhataja Jens Sturzeneggeri ja trahvis teda 3,1 miljoni USA dollariga rahapesutõrjereeglite 14-kordse rikkumise eest.


description: Kui augustis oli töötus Soomes langenud 7,2 protsendini, siis septembris hakkas see taas tõusma, küündides 7,7 protsendini. Nii on see taas võtnud suuna aastataguse töötusemäär suunas, toona oli see 8,4 protsenti.

title: Töötus soomlaste seas tüürib taas kaheksa protsendi poole

maintext:
Septembris tõusis töötusemäär Soomes 7,7 protsendini, samal ajal, kui augustis oli see veel 7,2 protsenti, vahendab Soome statistikaamet. Kui augusikuus oli Soomes 195 000 töötut, siis septembriks oli see arv tõusnud 204 000 inimeseni.
Ajavahemikus 1959 kuni 2016 on Soome keskmine töötusemäär 6,33 protsenti. Kõrgeima lae saavutas töötus Soomes 1994, kui registreeritud töötusemäära oli 19,90 protsenti. Madalaim aga 1961. aastal, kui see oli 0,7 protsenti.
Tööga oli selle aasta septembri seisuga hõivatud 2,459 miljonit inimest, samal ajal kui augustis oli see arv 2,495 miljonit inimest. Kui aasta tagasi oli töötusemäär Soomes 8,4 protsenti, siis viimase 12 kuu kõrgeim kuulub selle aasta maikuusse, kui see küündis lausa 10,8 protsendini.
Suvi tõi selles osas oluliselt leevendust - tõenäoliselt hooajatööde näol -, kuigi tundub, et augustikuu madalaim, 7,2-protsendiline töötusemäär jääb viimast aastat arvestades ikkagi erandlikuks.
Vaata lähemalt graafikult.


description: Harju maakohus kuulutas kolmapäeval välja Oliver Kruuda piimatööstuse Tere AS-i emaettevõtte Elveda OÜ pankroti, millega seoses vahetas pankrotihaldur välja ka Tere nõukogu ja juhatuse, määrates muuhulgas ettevõtte juhiks Aivar Rehe.

title: Pankrotihaldur määras Tere uueks juhiks Aivar Rehe

maintext:
Pankroti väljakuulutamisega läheb pankrotivara valitsemise ja käsutamise õigus üle pankrotihaldurile. Haldur on seaduse järgi kohustatud tegema Elveda pankrotivaraks olevate Tere AS aktsiate koosseisu ja väärtuse säilitamiseks vajalikke toiminguid. Pankrotihalduriks nimetati vandeadvokaat Maire Arm, teatas haldur.
Arm teatas, et pankrotiseadusest tulenevate ülesannete täitmiseks ja 19. oktoobri kohtumäärusega saadud volituse alusel on ta kutsunud tagasi Tere AS senised nõukogu liikmed ning valinud uue nõukogu, samuti on nõukogu välja vahetanud juhatuse.
Ettevõtte uude nõukogusse kuuluvad Elveda pankrotihaldur vandeadvokaat Maire Arm; Eesti ühe suurema piimatootja Halinga OÜ nõukogu esimees Teet Mõtte; aastatel 2005-2010 Teres juhtivatel ametikohtadel töötanud praegune Eesti Talleksi juhatuse esimees Taavi Toots ning viimastel aastatel Tere üle peetud vaidlustes kommertspankasid esindanud Cobalt AB vandeadvokaat Jaanus Mody.
Tere juhatajaks on määratud Aivar Rehe, kes on varem kuulunud Ühinenud Meiereide, Hoiu- ja Hansapanga, maksu- ja tolliameti ning Danske Panga juhtkonda. Rehe sõnul saab ta üks peamistest prioriteetidest olema Tere kaubamärgi ja firmaväärtuse hoidmine ning sisuline koostöö piimatootjatega.
«Mulle on juhina pandud mitmed ülesanded. Osa neist on pehmed ja osad kõvad,» ütles Rehe. Ta rääkis, et kõige esimene asi on astuda samme selle nimel, et Tere kaubamärk ja firmaväärtus säiliks senisel tasemel.
Teise asjana soovib Rehe arendada sisulist koostööd piimatootjate ja teiste koostööpartneritega. Samuti on ta prioriteet töötajaskond. «Meil on suurepärased inimesed, väga head spetsialistid. On oluline hoida nende pühendumust,» rääkis Tere uus juht.
Rehe märkis, et mõistagi on oluline ka ettevõtte tegevuse majandusnäitajate pool. «Pean ausalt ütlema, et seni ei ole mul veel ülevaadet ettevõtte viimase üheksa kuu majandusnäitajatest. Istun täna endise juhataja [Oliver Kruudaga] maha ja saan temalt ülevaate firma majandustegevusest,» rääkis ta.
Kruudaga ootab Tere uus juht edukat ja tulemuslikku koostööd. «Teame juba eelmisest sajandist,» märkis Rehe, kes kuulus 1990-ndatel aastatel, sealhulgas rublakriisi ajal Ühinenud Meiereide tippjuhtkonda. Kruuda juhtis toona Tallinna Piimatööstust, mis sel ajal Tere kaubamärki kasutas.
Enda positsiooni osas tunneb uus juht end kindlalt. «Asun ettevõtte juhi kohale ja tunnen ennast selles mõttes kindlalt,» rääkis Rehe. "Ma tulin juhtima ja selles mõttes ei lasku juriidikasse, vaid kavatsen tegeleda seatud eesmärkide saavutamisega.»
Pankroti väljakuulutamisega läheb pankrotivara valitsemise ja käsutamise õigus üle pankrotihaldurile. Haldur on seaduse järgi kohustatud tegema Elveda pankrotivaraks olevate Tere AS aktsiate koosseisu ja väärtuse säilitamiseks vajalikke toiminguid.
Elveda senised esindajad on pankroti väljakuulutamisele vastu vaielnud ja kavatsevad nad pankrotimääruse vaidlustada ringkonnakohtus. «Kindlasti kaebame edasi ringkonnakohtusse,» ütles Elveda OÜ-d esindav vandeadvokaat Veikko Puolakainen pressiteate vahendusel. «Meie hinnangul emaettevõte maksejõuetu ei ole ja ka meie sisuline õiguslik käsitlus nõude alustest ei kattu maakohtu seisukohtadega.»
Vastava vaidluse ajal ei kavatse pankrotihaldur Tere AS aktsiaid müüa. Uue nõukogu ja juhatuse esmaseks eesmärgiks on tagada ettevõtte töö jätkumine ning kõigi hanke- ja tarnelepingute täitmine.
Piimatööstus Tere oli juuli seisuga pankadele võlgu üle 30 miljoni euro, tarnijatele ligi 20 miljonit eurot ning riigile maksudena 800 000 eurot. Suurimaks võlausaldajaks on DNB Pank 15,4 miljoni euroga, järgnevad Nordea Bank AB Eesti filiaal 14 miljoniga ning Nordea Finance Estonia 4,9 miljoni euroga. Tarnijatest on suurima nõudega OÜ Vändra 1,1 miljoniga, järgnevad Tetra Laval Credit AB 1 miljoniga ja OÜ Epiko 900 000 euroga.