description: Tartu maakohus mõistis täna 41-aastase Vahur Siku süüdi oma elukaaslase julmas tapmises ja karistas teda selle eest kaheksa-aastase vangistusega.

title: Kohus mõistis mehe oma elukaaslase julma tapmise eest pikaks ajaks vangi

maintext:
Kohus suurendas Vahur Sikule mõistetud karistust Tartu maakohtu Valga kohtumaja mullu augustis mõistetud ja ära kandmata karistuse võrra kuue kuu võrra ning mõistis ärakandmisele kuuluvaks liitkaristuseks kaheksa aastat ja kuus kuud vangistust.
Kohus mõistis varem üle kümne korra kriminaalkorras karistatud Vahur Sikult välja sundraha, kaitsjatasu ja ekspertiisitasu ligi 4000 euro ulatuses.
Kahes elukaaslase löömisega seotud kehalise väärkohtlemise episoodis mõistis kohus Vahur Siku õigeks.
Mees oli naise kallal vägivallatsenud ka varem
Eeluurimisel kogutud andmetel toimus veretöö mullu 2. oktoobril, kui varem üle kümne korra kriminaalkorras karistatud Vahur tarvitas Valga linnas oma 37-aastase elukaaslasega alkoholi. Politsei andmetel tekkis nende vahel öösel sõnavahetus, mille käigus lõi Vahur naist korduvalt rusikaga, seejärel kägistas teda ning lõpuks pussitas rindu. Naine suri saadud vigastustesse sündmuskohal.
Politsei pidas Vahuri pärast veretööd kinni ja kohus võttis ta vahi alla. Kriminaalasja eeluurimisel selgus, et Vahur oli ka varasemalt naise kallal vägivallatsenud ning talle esitati lisaks mõrvale süüdistus kehalises väärkohtlemises. Kohtus süüdimõistmisel ootab teda kuni eluaegne vangistus.
Kriminaalasja kohtueelset menetlust viis läbi Valga politsei ning juhtis Lõuna ringkonnaprokuratuur.
Prokurör loobus kehalise väärkohtlemise süüdistusest
Lõuna ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Milvi Väin loobus septembri lõpus toimunud kohtuistungil kehalise väärkohtlemise süüdistuses ühest löömise episoodist. Samuti kvalifitseeris prokurör kohtuvaidluses Siku teise teo mõrva asemel ümber tapmiseks.
Seega palus prokurör Siku süüdi tunnistada ühes kehalise väärkohtlemise episoodis ja tapmises ning mõista talle kaheksa-aastane vangistus. Koos varem mõistetud karistuse ärakandmata osaga palus prokurör süüdistatavale mõista kaheksa aasta ja kuue kuu pikkune vangistus.
Siku kaitsja, vandeadvokaadi vanemabi Kalju Kutsar palus oma kaitsealuse kehalise väärkohtlemise süüdistuses õigeks mõista ja tapmise süüdistus kvalifitseerida ümber provotseeritud tapmiseks ning mõista Sikule karistus selle karistusmäärasid arvestades.


description: Loodusfotovõistluse «Vereta jaht» tänavuseks meistriks kuulutati Ollar Kallase foto mägrast, kes oli ka tänavuse fotovõistluse «saakloom» ja ühtlasi ka aasta loom.

title: Vereta jahi võitis foto urust välja ronivast mägrast

maintext:
Võistluse korraldaja Tiit Hundi sõnul oli žürii otsus üksmeelne. «Keerulistes valgusoludes tabatud pilt parasjagu urust välja astuvast õieli käpaküünistega mägrast, kel vürtsiks kasukal kaks sääske, oli võitu väärt,» ütles ta pressiteate vahendusel.
19. korda toimunud loodusfotovõistluse jahisaak oli korraldajate teatel külluslik ja pildile õnnestus saada Eestis üliharuldane järvekaur ning muidu kehvasti portreteeritav väike vilgas metsnugis.
Loodusfotovõistlust peeti mai lõpus Simisalus Põhja-Kõrvemaal. Järvamaa metsades-rabades-lagendikel müttas kokku 33 fotograafi varavalgest hilisõhtuni tabamaks selle kandi looduslikku mitmekesisust ja fotogeenilisi loomi.
Lisaks peaauhinnale jagati välja ka mitmesuguseid eriauhindu. Fotovõistluse žürii poolt välja valitud töid saab näha RMK Tallinna kontori aatriumis.
Vereta jaht on pärisjahile sarnanev jaht, kus relvadeks fotokaamerad, laskemoonaks mälukaardid ning jahisaagiks hulgaliselt looma- ja looduspilte. Ei ühtegi pauku, ainult vaiksed kaameraklõpsud. Vereta jahi eesmärgiks on iseloomustada piltide kaudu piirkonna maastikke ja selle asukaid.

fasttext_language: et


description: Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) noortekogu Sinine Äratus valis pärast senise juhi taandumist oma uueks esimeheks erakonna Tartu ringkonna aseesimehe Ruuben Kaalepi, kes juhtis noortekogu ka aastatel 2013–2014.

title: EKRE noortekogu on nelja kuu jooksul juba kolm korda juhti vahetanud

maintext:
Juuli algusest juhtis noorteliikumist Triin Kuusk, kes taandus esimehe kohalt isiklikel põhjustel. «Ma ei soovi eraelulistel põhjustel hoida kinni kohta, kus võiks tegutseda keegi hetkel enam motiveeritum, energilisem ja suurema vaimujõuga,» ütles ta noortekogu teatel. «Seetõttu taandan end Sinise Äratuse juhatusest ja sellega seonduvalt ka esimehe kohalt. Kui rasked ajad on möödas, kutsub soov kindlasti aktiivsena jätkama.»
Juuni keskel valiti noortekogu juhima Melvin Ohtla, kes astus tagasi, kui selgus, et tal on erinevate rikkumiste eest kokku 12 kehtivat karistust. Märtsis EKREga liitunud Ohtla lahkus seejärel ka parteist.


description: Uurimine leidis, et Tallinna lahel juhtunud raske õnnetuse põhjustas Revali merekooli instruktori ühekordne eksimus. Päästeamet kavatseb juhtunust olenemata merekooliga koostööd jätkata.

title: Raske õnnetuse merepäästekoolitusel põhjustas koolitaja eksimus

maintext:
Päästeameti teatel jõuti uurimise tulemusena järeldusele, et instruktor võttis suure reisilaeva ristlainetesse sõitmisel põhjendamatu riski, valides vale sõidukiiruse ja -tehnika ning ei võtnud seejuures arvesse koolitatavate vähest meresõidu kogemust. Päästeameti hinnanguga sama meelt oli ka ohutusjuurdluse keskus.
«Päästjatega juhtunu on äärmiselt kahetsusväärne ja me soovime päästjatele kiiret paranemist ja tööpostile naasmist. Meie jaoks oli juhtunu kahtlemata õppetund, millest tulevikuks õppida,» ütles Revali merekooli tegevjuht Tanel Hinno. Ta lisas, et merekool on juba teinud samme sarnaste juhtumite edaspidiseks vältimiseks, täiendades muuhulgas veelgi ohutusalast juhendamist,
Päästeameti päästetööde osakonna juhataja Heiki Soodla sõnul jätkatakse Revali merekooliga koostööd ning juhtunust peavad õppust võtma kõik osapooled. Koos on üle vaadatud õppekava ning hinnatud ka koolituse ohutuse taset.
«Täna ei ole meil põhjust arvata, et sarnased intsidendid Revali merekoolis jätkuvad, mistõttu Päästeamet jätkab koolituste tellimist. Päästeameti õppurite antud tagasiside Revali Merekooli kursusele on üle keskmise kõrge,» ütles Soodla.
20.-23. septembrini toimus Revali merekoolis merepääste I astme koolituse kolmas kursus, kus osales ühtekokku 14 päästjat. Koolituse praktilise osa käigus 22. septembri hommikul suunduti Tallinna lahele, et demonstreerida ja selgitada paadi käitumist kõrges lainetuses, kasutades selleks Tallinna ja Helsingi liinil sõitvate laevade ahtrilaineid.
Kella 10.50 ajal kukkus laineharjalt maandumisel saadud löögist ühes paadis kolm päästjat, kes said viga. Õnnetuse hetkel oli paadis viis päästjat ja kaks instruktorit ning laine kõrgus oli kuni kolm meetrit.
Kahe päästja vigastused kvalifitseeriti raskeks tööõnnetuseks, ühel päästjal kergeks tööõnnetuseks. Viga saanud päästjatest kaks töötavad Nõva ja üks Kunda komandos ning täna on kõik kolm teenistujat kodusel ravil.


authors:
Eesti Uudiste Päevatoimetaja
Nele-Mai Olup

description: Riigikogu õiguskomisjon arutas tänasel istungil seaduseelnõu, mis leevendaks kuriteo eest süüdi mõistetud isikute eluaegseid keelde avalikus teenistuses töötamisele.

title: Avalikus teenistuses töötamisele seatud piirangud võivad muutuda leebemaks

maintext:
«Mitmete ametite puhul kehtib täna eluaegne keeld töötamisele, kui inimest on karistatud mistahes kuriteo eest, sealhulgas selliste eest, mis ei kvalifitseeru praegu enam kuriteoks või mis pandi toime alaealisena,» ütles õiguskomisjoni esimees Heljo Pikhof enne istungit. «Näiteks isik, kes on mõne kuriteo alaealisena toime pannud, ei saa kehtiva seaduse järgi loota ametikohale avalikus teenistuses. Seda isegi mitte juhul, kui tema karistatud teost on möödunud 20 või rohkem aastat ja ta on hoidunud edaspidi väärtegudestki.»
Pikhof lisas, et karistusega kaasnevad piirangud peaksid aga igal üksikjuhul olema vajalikud, põhjendatud ja proportsionaalsed ning kooskõlas põhiseadusliku õigusega valida vabalt tegevusala, elukutset ja töökohta. «Õigusnorm ei ole põhiseadusega kooskõlas, kui tema rakendamisel tekib üksainuski juhtum, mil normi kohaldamisega kaasneb põhiõiguste rikkumine,» märkis ta.
Komisjoni istungile olid kutsutud justiitsministeeriumi, siseministeeriumi, justiitsministeeriumi vanglate osakonna, politsei- ja piirivalveameti, päästeameti, riigiprokuratuuri, riigikohtu ja kohtunike ühingu esindajad. «Soov on koos erinevate valdkondade esindajatega leida piirangute täpsustamisel sobiv tasakaal,» lausus Pikhof enne istungit.
Perling: kõik õigusemõistmises osalejad peavad nii olema kui näima usaldusväärsed
Riigi peaprokuröri Lavly Perlingu sõnul on prokuratuur seisukohal, et kõik õigusemõistmises osalejad peavad olema kõrgete kõlbeliste väärtuste kandjad, nii olema kui ka näima usaldusväärsed.
Perling ei poolda seda, kui näiteks prokuröriks või kohtunikuks saab kandideerida inimene, kes on tahtliku kuriteo toime pannud. «Inimesed peavad saama usaldada neid, kes osalevad õigusmõistmise protsessis ning seetõttu ei toeta prokuratuur põhimõtet, et prokuröriks võiks kandideerida inimene, kes on tahtliku kuriteo toime pannud,» ütles riigi Perling esmaspäeval riigikogu õiguskomisjonis toimunud arutelul.
Kompromissivõimalust näeb riigi peaprokurör leebemas suhtumises alaealisena toimepandud kuritegudesse, teatas prokuratuur pressiteate vahendusel.
Õiguskomisjoni algatatud avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga muudetakse erinevates seadustes sätestatud elukutse ja tegevusalaga seotud piiranguid, mis praegu kehtival kujul on oma absoluutse iseloomu tõttu ülemäära ranged ega pruugi seetõttu olla põhiseaduse seisukohalt alati vajalikud ja proportsionaalsed.
Taoliste piirangute ja keeldude mõjualas on kohtunikud, prokurörid, politsei- ja piirivalveametnikud, vanglateenistujad, päästeametnikud ja avalikud teenistujad. Õiguskomisjon algatas eelnõu lähtuvalt õiguskantsleri ettepanekust viia tegevusala ja elukutse valikule kehtestatud eluaegsed piirangud põhiseadusega kooskõlla.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Keskerakonna juubeliaastast sai rutakas partei ülevõtt
Keskerakonna Edgar Savisaare kukutajate leer, kes on viimased pool aastat oodanud võimalust kutsuda kokku erakorraline kongress, teatas suvel, et «üks asi korraga». Sooviti oodata ära presidendivalimised valimiskogus, aga et partei ülevõtmine nii tormakaks läheb, ei kujutanud keegi ette.


description: TS Laevad tellis seoses madala veetasemega Väinamerel Meremõõdukeskus OÜlt Rukkirahu kanali süvendamistööd, mis algavad täna õhtul ja kestavad teisipäevani.

title: Ettevõtja alustab täna õhtul Hiiumaa laevatee sügavamaks lihvimist

maintext:
TS Laevad juhatuse esimehe Kaido Padari sõnul on eesmärk puhastada Rukkirahu kanali umbes 60-65 meetri laiune laevatee kividest ja kanali keskele kogunenud pinnase vallist, mille tagajärjel muutub kanal 20-30 sentimeetrit sügavamaks kuni 5,3 meetrini.
Tööde tulemusena tekib võimalus suurematel laevadel sõita ka madalama veega Hiiumaa ja mandri vahel.
Tööde maksumus on kokku koos käibemaksuga 42 000 eurot ja neid teostab Meremõõdukeskus OÜ. Orienteeruv tööde lõpp teisipäeval, 25.oktoobril ja parvlaevaliiklust see ei takista.
Rukkirahu kanali süvendamine toimub koostöös Tallinna Sadama, Saarte Liinide, Hiiu maavalitsuse, Meremõõdukeskus OÜ, veeteede ameti ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga.
Praegu on Hiiumaa laevatee ehk Rukki kanali sügavus 5,1 meetrit, ettevõtja lubab lihvida laevatee paari päevaga vähemalt 5,3 meetri sügavuseks. Võimaluse korral üritab ta taastada sügavuse 5,4 meetrile. Tööde tegemise järel suudaksid laevad sõita mandri ja Hiiumaa vahelisel Rohuküla-Heltermaa liinil ka siis, kui veetase on langenud keskmiselt 80 sentimeetrit allapoole. Praegu jäävad laevad seisma, kui veetase on 60 sentimeetrit alanenud.
Meremõõdukeskus OÜ juhataja Peeter Ude ütles Postimehele, et laevatee on võimalik puhastada teehöövli sarnase metoodikaga. Praegu on parvlaevade sõukruvid kuhjanud laevatee keskele moreenivalli. Sisuliselt on tarvis lihvida vall paarkümmend sentimeetrit madalamaks ja tõsta paar suuremat kivi teelt eest.
Ettevõtja on valmis töödega alustama täna öösel, juhul kui riigiasutused selleks oma heakskiidu annavad. Merendusteemalistes internetifoorumites on sellise töö hinnana nimetatud 50 000 eurot, ettevõtja enda sõnul saab selle töö ära teha odavamalt, kuna laevatee olukord on arvatust parem.
Veeteede ameti andmetel süvendati Rohuküla-Heltermaa vahelist laevateed ehk Rukki kanalit viimati 2014. aastal. Tööd olid küll väikeses mahus, kuid need hõlmasid kogu kanalit ja siis süvendati kanali sügavus 5,4 meetri peale.
Enne seda toimusid laevateel süvendustööd 1998. aastal, kui kanali vähim sügavus kaevati 5 meetri peale.
Juba teist nädalat püsiv madal veetase on muutnud olukorra Rohuküla-Heltermaa liinil keeruliseks ning mitmed reisid on tulnud ära jätta. Prognoos lähipäeviks veetaseme olulist tõusu ei luba.


description: Kui veel 1994. aastal tapeti Eestis aasta jooksul 426 inimest ja kümme aastat tagasi aastas sada inimest, siis mullu hukkus kuritegude tõttu Eestis 41 inimest. Lääneriikide ühiskonna tavapärase keskmiseni jõudmiseks peaks aga tapmiste arv meil veel poole võrra vähenema.

title: Eesti on lühikese aja jooksul kümme korda ohutumaks muutunud

maintext:
Tapmiste arv aastas 1989-2015 / Allikas: statistikaamet
1990. aastad olid Eestis teadagi kurikuulsad, tipp saabus aastal 1994, mil tapeti lausa 426 inimest aasta jooksul. Ei varem ega hiljem taasiseseisvunud Eesti ajaloos pole sellist aastat olnud ja juba järgneval aastal oli tapmisi saja võrra vähem ehk aasta jooksul 328.
Kõrge polnud mitte ainult tapmiste hulk, vaid ka rööve, kehavigastuste tekitamisi, vargusi, avaliku korra rikkumisi jne oli erakordselt palju. Kuigi edasi läksid kõik näitajad iga aastaga paremuse poole, läksid 1990. aastad kuritegevuse musta ajalukku.
Põhjuseks on seni meedias alati toodud allilmasõjad ja kuritegelike grupeeringute karm olelusvõitlus. Tõsi, kõikvõimalikud grupeeringud olid tollal väga aktiivsed, kuid tuntud Soome kriminoloogi Martti Lehti väga põhjalikust uurimusest 90ndate tapmiste kohta Eestis selgub, et tegelikult polnud allilmatülide osakaal sugugi nii suur kui tavaliselt rõhutatakse, ja kaugeltki mitte ainus põhjus, miks 90ndad aastad nii sünged ja verised olid.
Eesti politsei kartoteekidest ja prokuratuurist saadud tohutuid andmeid töödelnud Lehti tuvastas, et kõigist avastatud tapmistest pandi verisel 1994. aastal nö kuritegelike grupeeringute omavaheliste arveteklaarimiste tõttu toime vaid 15 protsenti kõigist tolle aasta tapmistest. Ligi 60 protsenti tapmistest pandi sel aastal toime aga hoopis peretülide, joomingutülide ja armukadeduse tõttu.
Mis siis põhjustas 1994. aasta ja üleüldse 90ndate aastate fenomeni?
Kui vaadata 20. sajandil Eesti territooriumi kuritegevuse statistikat, on olnud kolm kõrge vägivallaperioodi. Esimene oli I maailmasõja järgsetel aastatel, teine ajavahemikus 1945-50 ehk pärast teist maailmasõda ja kolmas 90ndatel aastatel, kui Eesti oli taas kätte võidelnud oma iseseisvuse. Ehk siis kuritegevuslained on selgelt seotud ühiskondliku murrangu ajajärkudega, kui poliitilised võimustruktuurid ja ühiskondlikud olud on olnud ebakindlad, sedastab Lehti.
See ebakindlus ja olelusvõitlus väljendus mitte ainult nö elukutseliste kurjategijate, vaid pea kõigi ühiskonnagruppide seas, tuues inimestes sageli välja halvima. Nii näiteks moodustas 1994. aastal huligaansuse tõttu ehk põhimõtteliselt igasuguse arusaadava põhjuseta toimunud tapmiste osakaal avastatud tapmistest 16 protsenti. «Motiiviks oli sellistel juhtudel tavaliselt vaid tapmisrõõm,» sedastas Lehti.
Olgu öeldud, et praeguseks on tapmine vaid «nö tapmisrõõmust» Eestis äärmiselt haruldane, nagu muidugi ka kuritegelike grupeeringute omavahelised arveteklaarimised.
Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna analüüsitalituse juhataja Jako Salla sõnul on tapmiste arvu vähenemine Eestis aastast 1994 olnud erakordne. Napi 22 aasta jooksul on tapetute arv igal aastal jõudsalt langenud. «Väga järsk langus. Ei ole olnud teist kuritegevuse liiki, mis nii kõvasti vähenenud oleks kui tapmised,» nentis Salla.
Põhjuseks tõi Salla riigi majandusliku ja ühiskondliku arengu – mida stabiilsem riik ja võim ja ühiskond, seda väiksemaks kuritegevus muutub. «Keerulised ajad on möödas, elu muutub üha konventsionaalsemaks. Pealegi on tulirelvi praegu palju raskem kätte saada kui varem,» märkis Salla.
Kas Eesti oli aastal 2015 kolm korda rikkam ja arenenum ühiskond kui aastal 2005, mil pandi toime kolm korda enam tapmisi kui mullu? Salla sõnul mängib väga suurt rolli ja ühiskonna väärtushinnangute ja hoiakute muutumine.
Näiteks laste kehaline karistamine kodudes on iga aastaga üha vähenenud, sellest tulenevalt kasvavad peale põlvkonnad, kes pole peksa saanud ega võta kodust kaasa harjumust ja alateadlikku malli vägivallaga probleeme lahendada. «Mina seon seda üldise vägivalla langusega,» nentis Salla.
Ka olukordi, kus tapmised võivad tekkida, jääb aina vähemaks, sest sotsiaalmajanduslik olukord on riigis parem. Kõikvõimalikud uurimused nii Eestis kui välisriikides on toonud välja, et sageli on tapmiste puhul mängus alkohol, vähene haridus, rasked majanduslikud olud, töötus.
Keskmine tavalist elu elav ja tööl käiv inimene satub praegu Eestis harva tapmise ohvriks – näiteks juhul, kui mõni vaimsete probleemidega kurikamees välja ilmub.
Arenenud lääneriikide tasemeni on Eestil aga veel pikk maa minna. Jako Salla sõnul peaks tapmiste arv aastas vähenema veel poole võrra ehk umbes 20 tapmiseni aastas, et Eestit saaks võrrelda turvaliste Euroopa riikidega.


description: Politsei- ja piirivalveameti (PPA) andmetel on viimasel ajal oluliselt sagenenud häkkerite poolt kaaperdatud e-maili kontodelt liba-arvete saatmine nii eraisikutele kui ka ettevõtetele, kellelt on välja petetud kümneid tuhandeid eurosid.

title: Petised saadavad kaaperdatud meilikontodelt firmadele libaarveid

maintext:
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo talituse juht Roger Kumm rääkis BNS-ile, et meilikontod hõivanud kurjategijad esinevad näiteks ettevõtte juhina, kes paluvad ettevõtte raamatupidajal kiirkorras mõne arve tasuda.
«Juht, kelle konto on üle võetud, võib saata kirja, et olen Ukrainas reisil ja palun tasuda näiteks see ettevõtte arve või kanda mulle raha üle,» ütles Kumm, lisades, et alati ei kaasne meiliaadressi ülevõtmist, vaid võib ette tulla ka selle jäljendamist.
Kummi sõnul jätavad häkkerid mulje, et raha ülekandega on ülimalt kiire ja ootavad raamatupidajalt kohest tegutsemist. «Kelmid jälgivad enne ka hõivatud kontode meililiiklust. Nad kasutavad võimalust, kui saavad aru, et ettevõtte juht on välisriigis ja ta pole niivõrd hästi kättesaadav,» märkis Kumm.
Seega kutsubki Kumm raamatupidajaid üles tähelepanelikkusele, paludes neil enne põhjalikult veenduda, kas esitatud arve on korrektne. «See võib võtta küll aega, kuid raamatupidajal tasuks firma juhile helistada ja saada suuline kinnitus arve õigsuse kohta,» tõi ta välja viisi, kuidas end pettuse eest kaitsta.
«Kui arve on suur ja sellega on erakordselt kiire ja see on tavakliendi baasist erinev, siis tuleks seda alati kontrollida ja kooskõlastada arve juhiga. Võimalus hiljem raha tagasi saada on kaduvväike,» ütles ta. Talituse juht lisas, et politseile on teada antud kümnetest juhtumitest, kus ettevõtteid on üritatud ninapidi vedada.
Kumm tõi välja, et sel nädalal on nende poole pöördunud juba kolm ettevõtet ja asutust, kes on liba-arvete saatjate küüsi sattunud. Ühel juhul sai asutus ligi 20 000 euroga petta, rääkis Kumm.
Küsimuse peale, kes on need kurjategijad ja kus nad tegutsevad, vastas Kumm, et ei ole alust arvata, nagu oleks tegemist Eesti kelmidega. «See on keeruline, kuna need pannakse toime just välisriikides olles ja seda menetleb kohapealne politsei.»
«Siiski tuleks petukatsetest teavitada ka meid. Ei saa välistada, et kontode hõivamise ja liba-arvete saatmisega tegeleb suur ring inimesi, kes on ka Eestiga seotud,» rääkis Kumm.


description: Valitsus otsustab neljapäeval ametist lahkunud presidendile Toomas Hendrik Ilvesele seadusega võimaldatavate ametihüvede kohaldamine, sealhulgas Ärma talu edaspidiste kulute katmise.

title: Valitsus otsustab neljapäeval Ärma talu kulude katmise

maintext:
19. oktoobril edastas presidendi kantselei riigikantseleile taotluse esitada valitsusele otsustamiseks president Toomas Hendrik Ilvesele tema eelistatud ametihüvede kohaldamine. Selle järgi soovib Ilves pärast ametivolituste lõppemist enda kasutusse esindus- ja tööruume Tallinnas Roheline aas 5 majas ning enda elukoha, Viljandi maakonnas Abja vallas Veskimäe külas asuva Ärma talu korrashoiuga seotud mõistlike kulude hüvitamist.
Presidendi ametihüve seaduse kohaselt on pärast ametivolituste lõppemist presidendil õigus saada oma kasutusse elu-, esindus- ja tööruumid ruumide üüri- ja korrashoiukulude hüvitamisega riigi poolt või saada riigilt hüvitist presidendi elukoha korrashoiuga seotud mõistlike kulude eest. Nende hüvede vahel otsustab valitsus korraldusega ühe aasta jooksul alates presidendi ametivolituste lõppemisest, arvestades presidendi ühiskondlikku positsiooni ja funktsioone, mida president täidab pärast ametivolituste lõppemist, riigi rahalisi võimalusi ning presidendi arvamust.
Eelnõu kohaselt antakse Ilvese kasutusse esindus- ja tööruumid Tallinnas Roheline aas 5 majas ja hüvitatakse Ärma talu korrashoiuga seotud mõistlikud kulud alates tema ametivolituste lõppemisest. Presidendi esindus- ja tööruumide üüri- ja korrashoiukulud ning tema elukoha korrashoiuga seotud mõistlike kulude hüvitamiseks vajalikud rahalised vahendid on ette nähtud presidendi kantselei eelarves.
Täpsemat selgitust, mida saab lugeda elukoha korrashoiuga seotud mõistlikeks kuludeks, seadusandja ette näinud ei ole. Pärast presidendi ametivolituste lõppemist on presidendi ametihüvede rakendamisel senise praktika kohaselt elukoha korrashoiuga seotud mõistlikuks kuluks loetud näiteks parkaia ja hoone hooldust ning korrashoidu, riiklikke makse, kindlustust ja kommunaalkulusid.
Tuginedes analoogiale, on president Ilvese elukoha korrashoiuga seonduvate mõistlike kulude hüvitamiseks vajalikud vahendid presidendi kantselei 2016. aasta eelarves olemas ning sellest lähtuvalt on ka esitatud taotlus 2017. aasta eelarve koostamise käigus.


description: Postimees vahendab täna otsepildis riigikogu istungit, kus tuleb arutlusele valitsuse tegevus Euroopa Liidu poliitika teostamisel.

title: Otse: riigikogus toimub Euroopa Liidu poliitika arutelu

maintext:
Kell 10 algaval istungil esinevad ettekandega peaminister Taavi Rõivas ning riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Kalle Palling. Pärast ettekandeid ja küsimuste-vastuste vooru esinevad kõnega ka fraktsioonide esindajad.
Palling ütles riigikogu pressiteenistuse teatel, et üha enam poliitilisi jõude püüab Euroopas odavat populaarsust loosungitega, mis väidavad, justkui oleks Euroopa Liidu idee oma «parim enne» tähtaja ületanud. Eesti huvides oli ja on tema sõnul aga tugev, ühtne ja koostööaldis Euroopa.
Oma ettekandes peatub Palling andmete vaba liikumise põhimõttel ja digitaalsetel platvormidel, mis aitaksid kasvatada Euroopa konkurentsieeliseid. Samuti puudutab ta Euroopa Liidu ja Venemaa suhteid ning idapartnerlust, mis on läbivad teemad ka Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumisperioodil.
Ka pöörab Palling oma ettekandes tähelepanu Brexitile ja sellele järgnenud Euroopa tuleviku arutelule, rändekriisist ajendatud välisinvesteeringute kavale ning Euroopa kaitsekoostööle ja majanduslikule julgeolekule.
Seaduse kohaselt toimub Euroopa Liidu poliitika arutelu riigikogu täiskogus korra aastas ehk igal sügisel.


description: Keskerakonna fraktsiooni liige Aadu Must ütles, et olemasolevate kandidaatide – mitte ideaalide – seast tuleb leida kõige parem ja see tulemus on saavutatud.

title: Aadu Must rõõmustab, et piinlikuks läinud ralli on eduka lõpuni jõudnud

maintext:
«Kui tagantjärele vaadata neid punkte, mis olid meie kandidaadi Mailis Repsi platvormis, siis väga mitmed neist sünkroniseeruvad päris hästi sellega, mida Kersti Kaljulaid on jõudnud nädalaga välja öelda,» ütles Must.
Mis puudutab Keskerakonna ühtsust hääletusel, siis Musta sõnul polnud fraktsioonis ei karistust ega survet ning ka fraktsiooni esimees Kadri Simson ei pannud kellelgi sõrmi sahtli vahele, seega kõik ei pea sama sammu astuma.
Vaadake videost, mida arvas Aadu Must selle kohta, et Edgar Savisaar kavatseb kõigest hoolimata kandideerida Keskerakonna esimeheks peagi toimuval kongressil.


description: Harju maakohus karistas täna šokivangistusega naist, kes tellis oma elukaaslase peksmise, samuti said karistada naise mahitusel tegutsenud rusikakangelased.

title: Elukaaslase peksmise tellinud naine sai šokivangistuse

maintext:
Süüdistuse järgi oli Gerli oma elukaaslasega tülli läinud. Tänavu 8. mail palus naine oma tuttavatel Raivol ja Kristol mees n-ö «õppetunniks» läbi peksta.
Gerli valis kuriteo toimepanemiseks sobiva koha, helistas elukaaslasele ja kutsus ta Tallinnas Sõle tänav 16 asuvasse parki endaga kohtuma. Samal ajal juhatas ta kohtumispaika ka Kristo ja Raivo, kes asusid pargis varitsema.
Kui varitsetav jõudis kella 12.35 ajal parki, ründasid teda Kristo ja Raivo, tungides talle selja tagant kallale ja tõugates ta kõhuli maha. Seejärel peksis Raivo kannatanut puidust kaikaga vastu pead ja keha ning Kristo peksis samal ajal jalgadega vastu pead ja keha.
Saades teada, et juhuslikud pealtvaatajad kutsuvad kohale politsei, hoiatas peksmist eemalt pealt vaadanud Gerli oma kamraade, kes lõpetasid peksmise ja põgenesid sündmuskohalt koos Gerliga. Peksmisega põhjustati kannatanule eluohtliku tervisekahjustuse, kuid tänu sellele, et üks möödujatest kutsus kohale kiirabi, õnnestus meedikutel tema elu päästa.
Harju maakohus tunnistas Gerli süüdi tervisekahjustuse tekitamises, millega on põhjustatud oht elule, ja mõistis talle karistuseks kuueaastase vangistuse. Lühimenetluse tõttu vähendati mõistetud karistust kolmandiku võrra, mille tulemusel jäi karistuseks neli aastat. Sellest tuleb naisel kohe ära kanda kuus kuud vangistust, ülejäänud karistusosa aga kanda tingimisi nelja-aastase katseajaga.
Raivo sai elule ohtu kujutanud tervisekahjusutse tekitamise eest lühimenetluses kolme aasta ja nelja kuu pikkuse vangistuse, millest tulnuks kohe ära kanda neli kuud ja ülejäänud karistusosa kanda tingimisi kolmeaastase katseajaga. Kuna Raivo oli nõutud vangistusaja juba eeluurimisel trellide taga veetnud, pääses ta otse kohtusaalis vabadusse.
Kristo jäi süüdi tervisekahjustuse tekitamises, millega on põhjustatud oht elule, ja võttis selle eest lühimenetluses vastu kahe aasta ja kaheksa kuu pikkuse vangistuse. Sellest kaks kuud peab ta trellide taga veetma ja kohus võttis ta otse saalis vahi alla. Ülejäänud karistusosa tuleb mehel kanda tingimisi kolmeaastase katseajaga.


description: Tänase päeva jooksul juhtus politsei teatel muutunud ilmastikuolude tõttu mitmeid õnnetusi, ühes neist sai viga ka teelt välja sõitnud veokijuht.

title: Päev liikluses: üks vigastatu ja hulk plekimõlkimisi

maintext:
Teisipäeval juhtus Lõuna-Eestis 24 libedusest tingitud liiklusõnnetust, millest ühes sai teelt välja sõitnud veokijuht viga, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja Kerly Virk.
Hommikul kella 8.13 ajal teatati avariist Otepää vallas Pedjamäe külas, kus raskeveokijuht sõitis libedusega teelt välja. Veoki roolis olnud mees viidi tervisekontrolliks haiglasse.
Ida prefektuuri pressiesindaja Kerttu Krall teatas ühest õnnetusest Sillamäel, kus Ranna tänaval libises päeva kella 14 paiku sõiduk vastu puud ja sai kriimustada. Inimesed viga ei saanud.
Ka Põhja prefektuuri ja Lääne prefektuuri pressiesindajate sõnul ei juhtunud neis piirkonnas inimkannatanutega õnnetusi.
Politsei soovitab: talverehvid olgu heas korras
Lõuna prefektuuri patrulli- ja liiklusjärelevalvetalituse juht Alvar Pähkel ütles, et arvestades ilmaolusid, soovitab politsei suverehvid talverehvide vastu vahetada aegsasti.
«Õige aeg rehvivahetusele mõtlema hakata on siis, kui õhutemperatuurid jäävad püsivalt viie soojakraadi juurde,» ütles Pähkel. «Rehvid tuleks enne külmakraade ära vahetada seetõttu, et temperatuuri langedes muutub suverehv jäigemaks, rehvimuster ei haaku enam asfaldikonarustega nii hästi kui suvel,» tõdes Pähkel.
Ta lisas, et rehvid peavad olema heas korras, vastasel korral on auto raskemini juhitav, pikeneb pidurdusteekond ning ka auto kütusekulu on suurem.
Pähkel rõhutas, et musta jää ja libeduse ohuga tuleb arvestada juba esimeste öökülmade korral ja lisas, et musta jää oht on kõige suurem sildadel ja metsavahelistel teedel ning seda eelkõige öötundidel ja varahommikuti. Libedust põhjustavad tema sõnul ka maha langenud märjad lehed, mida näiteks kõrvaltänavates nii kiiresti ära ei koristata.
Samas tõi Pähkel esile, et ka kõige parem talverehv ei hoia õnnetust ära, kui juht ise oma sõiduvõtteid teeoludele vastavalt ei korrigeeri.
«Talviste sõiduvõtete raudvarasse kuulub suurem pikivahe, järskudest ja hoogsatest manöövritest hoidumine ning teeoludele vastava sõidukiiruse valik,» tuletas Pähkel meelde.
Naastrehve on lubatud Eestis kasutada alates 15. oktoobrist kui 31. märtsini. Talverehvid on kohustuslikud 1. detsembrist 1. märtsini.


description: Siseministeeriumi sisejulgeoleku asekantsleri Erkki Koorti sõnul on inimesed hakanud viimasel ajal politseid rohkem teavitama ilmingutest, mis nende hinnangul vastavad äärmusluse tunnustele, samas üldine trend äärmusluse kasvu ei näita.

title: Koort: inimesed on hakanud äärmusluse ilmingutest rohkem teatama

maintext:
«Eestis ei ole ohupilt hetkel muutunud, samas jälgivad siseministeeriumi haldusala asutused seda ohupilti pidevalt,» ütles Koort Postimehele.
Koorti sõnul tundus talle veel käesoleva aasta alguses, et äärmusluse trend hakkab ülespoole liikuma, aga täna saab õnneks öelda, et seda ei ole juhtunud.
«Kindlasti nõuab see teema suurt tähelepanu ja riik peab sekkuma, enne kui asi äärmuslusega hulluks läheb. Me võime öelda, et selle ärahoidmine on õnnestunud. Võime öelda, et Eestis ei ole sellist äärmuslust täna, mis oleks selgeks ohuks riigi julgeolekule või avalikule korrale,» ütles Koort.
Õnneks ei tähenda eestlase elamine Soomes tema äärmuslaseks olemist
Asekantsler märkis, et radikaliseerumine on sotsiaalne probleem ja õiguskaitseasutused tegelevad tavaliselt selle tagajärgedega.
«Kui sisejulgeolekuasutused peavad sekkuma, siis on see pigem reageeriv roll. Ennetamine ja selgitamine on suures osas sotsiaalharidussüsteemi. Kindlasti on veel väga paljud osapooled selle taga, kuidas seda ennetada. Igal juhul, kui on märgata ekstreemset käitumist, siis tuleb sellest kindlasti teada anda,» rääkis Koort.
Tema sõnul on väga raske tõmmata piiri, kust algab äärmuslus, kuna Eestis kehtib sõna- ja arvamusvabadus ning iga inimene võib arvata nii, nagu ta tahab. «Arvamus- ja sõnavabadus lõpeb seal, kus see hakkab kedagi kahjustama kas füüsiliselt või sõnaliselt,» lausus ta.
Siseministeeriumi haldusala asutused monotoorivad äärmusluse ilminguid nii internetis kui ka väljaspool seda.
«Politsei- ja piirivalveametil on mitu netikonstaablit, kes teevad väga tänuväärset tööd ja keda inimesed usaldavad ja kelle poole nad pöörduvad. Kui omal ajal öeldi külas konstaablile, et mingisugused hulkurid on linna ilmunud ja võib-olla petavad inimestelt raha välja, nii antakse tänapäeval ka netis teada, kui midagi kahtlast märgatakse,» rääkis ta.
Koorti sõnul on väga raske anda ühtset käitumisretsepti, mille puhul internetis jääb asi teatud piiridesse ja ei kasva üle äärmusluse ilminguks. «See on eelkõige tunnetuslik, kui tegevus hakkab juba inimest kahjustama, siis tuleb sekkida. Milline see konkreetne kahjustamine võib olla, see on iga kord konkreetse juhtumi põhine. Karistusseadustiku järgi on karistatavad üleskutsed, mis kutsuvad üles vihkamisele või õhutavad vaenu. Seda on kõige lihtsam sõnastada nii,» nentis ta.
Soomes on olukord tõsisem
Soome siseministeeriumi politseiülem Sanna Heikinheimo ütles nädalavahetusel ajalehele Keskisuomalainen, et Soomes on viimasel ajal selgelt kasvanud vihakuritegude arv ning enam pole tegemist üksikjuhtumite vaid kasvava ilminguga. Soome valitsus otsustas eelmisel nädalal suurendada äärmusrühmituste vastase võitluse rahastamist, rohkem ressurssi on kavas suunata nii ennetavale politseitööle veebis kui ka vihakuritegude uurimiseks.
Äärmusluse teema on Soomes üles kerkinud pärast seda, kui rühmituse Soome Vastupanuliikumine meeleavaldusel peksti nendega konflikti sattunud meest nii rängalt, et ta suri.
Koorti sõnul ei ole Eestis õnneks midagi sarnast juhtunud ning politsei ja kaitsepolitsei teevad kõik selleks, et midagi sellist ka ei juhtuks. «Siiamaani on nad selle tööga hästi toime tulnud,» märkis ta.
Soomes elab märkimisväärne hulk eestlasi, samas ei ole Koorti sõnul eestlased põhjanaabrite juures äärmuslusega silma paistnud.
«Õnneks ei tähenda eestlase elamine Soomes tema äärmuslaseks olemist,» märkis Koort ja lisas, et Eesti õiguskaitseasutused teevad selle teemaga seoses soomlastega head koostööd kõigil tasanditel.
«Soomlased võtsid hiljaaegu vastu oma radikaliseerumise ennetamise programmi. Eestis ei ole täna neid ilminguid, aga meil tuleb selleks valmis olla. Protsessid maailmas, mis meie ümber toimuvad, mõjutavad ka Eestit. Seda ei tohi kindlasti maha magada,» ütles ta.
Kui Soome valitsus otsustas suunata radikaliseerumise vastaseks tegevuseks lisaressurssi, siis Eestis seda vähemalt tuleva aasta riigieelarve eelnõu järgi ette nähtud ei ole.
«Kui küsida, kas ka Eestis oleks selle valdkonnaga tegelemiseks vaja lisaressurssi, siis vastus on jah, muidugi oleks vaja. Kui vaadata riigikogusse saadetud järgmise aasta eelarve eelnõu, siis ei ole seda raha kuskilt tulemas,» ütles Koort.


description: Valitsus kiitis täna heaks Pariisi kliimakokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu, mille riigikogu peaks vastu võtma enne novembris peetavat rahvusvahelist kliimakonverentsi.

title: Pariisi kliimakokkuleppe ratifitseerimise eelnõu jõuab riigikokku

maintext:
Keskkonnaminister Marko Pomerantsi sõnul täideti eile õhtul Pariisi kokkuleppe jõustumise tingimused ehk leppe on nüüdseks ratifitseerinud 74 riiki, kelle kasvuhoonegaaside heide moodustab üle 58 protsendi ülemaailmsest heitest. Kokkulepe jõustub kuu aja pärast, teatas keskkonnaministeerium.
«Ka meil ei ole ratifitseerimine enam mägede taga – eelnõu läheb edasi riigikokku ning pärast kaht edukat lugemist saab meie uus proua president selle välja kuulutada. Eesmärk on enne järgmist kliimakonverentsi, mis toimub novembris, see ratifitseerituks saada,» selgitas Pomerants, kelle sõnul asub parlamendi keskkonnakomisjon eelnõu arutama juba teisipäeval.
Eelmise aasta detsembris 195 riigi osalusel sõlmitud Pariisi kokkuleppe järgi tuleb riikidel hakata vähendama tekkivate kasvuhoonegaaside koguseid. Kokkuleppe kehtima hakkamiseks oli vaja, et selle ratifitseeriks vähemalt 55 riiki, kelle kasvuhoonegaaside heide moodustab vähemalt 55 protsenti ülemaailmsest heitest.
Sel teisipäeval ratifitseeris kokkuleppe ka Euroopa Liit, mis võimaldab ühendusel osaleda Pariisi kokkuleppe osaliste esimesel kohtumisel, mis toimub 7.–18 novembrini Marrakechis. Euroopa Liidu liikmesriikide kasvuhoonegaaside heide moodustab ülemaailmsest heitest 12,28 protsenti. Eesti kasvuhoonegaasi panus on Pomerantsi sõnul seejuures vaid 0,06 protsenti.
Pariisi kliimakokkulepe on esimene kliimamuutustega tegelev mitmepoolne leping, mis käsitleb peaaegu kogu maailma kasvuhoonegaaside heidet. Kokkuleppe peamine eesmärk on hoida maailma keskmise temperatuuri tõusu pikemas perspektiivis tunduvalt alla kahe kraadi võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse ajaga ning seeläbi hoida kontrolli all ohtlikke kliimamuutusi.
Keskkonnaministeeriumi teatel pannakse Pariisi kokkuleppega muu hulgas paika siduvad kasvuhoonegaaside vähendamise sihttasemed ja aruandlussüsteem, nähakse ette dünaamiline mehhanism, mis võimaldab võetud kohustusi aja jooksul hinnata ja suurendada, samuti kliimamuutustega seotud rahastamise tegevused ning kliimamuutustega seotud kohanemise pikaajaline kava.


description: President Kersti Kaljulaidi nõuniku ametikohale asub e-demokraatia ekspert Liia Hänni.

title: Presidendi hariduse ja demokraatia nõunikuks saab Liia Hänni

maintext:
Hänni vastutusvaldkondadeks saavad haridus, teadus, infoühiskond ja demokraatia küsimused.
«Minu eriala on siiani olnud demokraatia ja avatud valitsemine ning ka innovatsioon hariduses ja teaduses. Ma olen aru saanud, et ka presidendile pakuvad need teemad sügavat huvi,» ütles Hänni Postimehele.
Hänni sõnul huvitavad presidenti kindlasti ka e-riigiga seotud teemad. Enda sõnul püüab ta presidenti selle valdkonna arengutega kursis hoida. «Loodan, et saab olema väga sisukaid arutelusid selle üle, et mis on need teemad, mis on praegu laual, ja mis ootavad poliitilist lahendust, ja mis võiks olla need strateegilised eesmärgid, kuhu poole Eesti pürgib,» lausus ta ja täpsustas, et paljud eesmärgid on juba meie hariduselus ja teaduses sõnastatud, samuti näiteks suund osalusdemokraatiale.
Hänni on seni Kersti Kaljulaidiga kohtunud korra. Koos lepiti kokku, et Hänni hakkab presidenti abistama poole kohaga, osalise koormusega jätkab ta ka tööd oma praegusel ametikohal.
Viimased 11 aastat on Hänni juhtinud E-riigi Akadeemia e-demokraatia programmi, mille eesmärgiks on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil parandada ja uuendada demokraatia toimemehhanisme ühiskonnas ning riigivalitsemises. Hänni osaleb aktiivselt ka vabakonna tegemistes.
«Mulle on südamelähedane avatud ja kodanike osalusel põhinev demokraatia. Pean oluliseks seda tunnetust, et riik on meie kõigi oma,» ütles Hänni.
Liia Hänni (PhD) on lõpetanud Tartu Ülikooli füüsika erialal. Ta on süvitsi tegelnud Eesti riigi taastamise küsimustega, olles vastavate töörühmade liige ja Põhiseaduse Assamblee redaktsioonitoimkonna esimees.
1990. aastal valiti ta nii Ülemnõukogu kui ka Eesti Kongressi saadikuks. Ta on valitud riigikogu VII, VIII ja IX koosseisu liikmeks, aastatel 1992–1995 oli ta omandireformi läbiviimise eest vastutav minister. Hänni on Riigivapi II klassi teenetemärgi kavaler.


description: Endise reformierakondlasest peaministri ja praegunse Euroopa Komisjoni asepresidendi Andrus Ansipi hinnangul ei saa Keskerakonnast ka pärast kiiret juhivahetust niipea valitsuskõlbulikku erakonda.

title: Ansip: kui minust oleks saanud Keskerakonna esimees…

maintext:
«Muutused Keskerakonnas ei saa toimuda üleöö, isegi kui juhti üleöö vahetatakse. Keskerakonnal on suhtelisel konservatiivne ja lojaalne toetajaskond ning selle eelduseks on teatud seisukohad. Kui neid seisukohti kiiresti muutma hakata, siis võib valijaskond erakonnal ära kaduda ning see ei saa olla eesmärgiks,» ütles täna Tallinna väisanud Ansip.
Tema hinnangul ei saa erakonna juht erineda oma vaadetelt valijaskonnast ja valijaskond ei ole võimeline teatavasti üleöö muutuma.
«Kui mingi juhuse tahtel - ma küll ei kujuta ette, kuidas see oleks võiks juhtuda - oleks minust saanud Keskerakonna esimees, siis võiks küll teha loterii, kui kaua oleks võtnud aega, et viimane liige oleks erakonnast lahkunud,» fantaseeris ekspeaminister.
Ansip ei ennusta seega, et Keskerakond võiks kiirelt muutuma hakata ning et Keskerakonnast võiks niipea saada valitsuserakond.
«Kui juhti vahetatakse, siis pinged erakonnas kiirelt ei kao. Ja kui leerid jäävad pikaks ajaks püsima, siis on Keskerakonnal ükskõik kellega väga rasket valitsuskoostööd teha. Kui on ebakindel erakond, siis ei taha keegi endale sellist riski võtta,» täpsustas ta.
Võimuvõitlus Keskerakonnas on viinud selleni, et novembri alguses toimub partei erakorraline kongress, kus plaanis ka esimehe valimine. Tõenäoliselt saab praeguse esimese Edgar Savisaare rivaaliks olema seal Jüri Ratas - mees, kes korra juba valimistel Savisaarele alla jäänud ja näiteks pärast kohalikke valimisi ka Tallinna linnapea koha tema jaoks vabastanud.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Postimehe video: president Kaljulaidi lõbus apsakas esimese välisvisiidi lõpus
Täna Lätis oma esimest välisvisiiti lõpetav president Kersti Kaljulaid andis hommikul Postimehele intervjuu, kuhu lipsas sisse ka väike apsakas, kui president väitis end Läti asemel Leedus olevat.


description: Lääne-Virumaad külastanud peaminister Taavi Rõivase sõnul andsid kohtumised ettevõtjate ja omavalitsusjuhtidega positiivse signaali – eluga ollakse rahul, haldusreformis nähakse arenguhüpet ja kohaliku elu suurimaks probleemiks peetakse madalat tööpuudust.

title: Peaminister Lääne-Virumaal: töökäte puudus on tõusnud kohaliku elu põhiprobleemiks

maintext:
«Kui keegi räägib seisakust, siis soovitan tihemini külastada maakondi ja rääkida inimestega,» ütles peaminister, kelle jaoks tänane oli juba seitsmes ametlik maakonnakülastus sel aastal.
«Ma näen selget muutust kohtumiste põhiteemades ja probleemides. Kired, mis kütsid veel talvel inimesi Narvast Kuressaareni, on unustatud, neid isegi ei mainita. Haldusreform, millesse veel aasta tagasi suhtuti skeptiliselt, on aktiivses läbirääkimistefaasis ja jõuab valdade liitmisteni. Asemele on tekkinud aga mured, mis ühtpidi teevad ju rõõmu, kuid teisalt sunnivad valitsust lahendusi otsima.»
Rõivas pidas viimase all silmas tööjõupuudust, mida on põletavama probleemina peaministriga kohtumisel esile tõstnud ettevõtjad nii Hiiumaalt, Saaremaalt, Põlvast kui ka nüüd Lääne-Virumaalt, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo pressiteate vahendusel. «Probleem on kohati nii terav, et töötajaid käiakse toomas teistest maakondadest ning ostetakse üle konkurentidelt. Ent mitte ainult – meeldiv on kuulda, et ettevõtjad ise pingutavad ümberõppe nimel ja koolitavad muu valdkonna inimestest neile sobivaid töötajaid,» lisas Rõivas. «Mitmed ettepanekut, mis olukorra leevenduseks ka siin Lääne-Virumaal kõlasid, on valitsuses juba otsustatud ja teisi arutame.»
Maakonnast maakonda on sarnane ka ettevõtjate suhtumine haldusreformi. «Ettevõtjatele on kõik justkui pikema jututa selge – tugevamad omavalitsused on kodanike, kogukonna ja ettevõtjate jaoks parim lahendus, haldusreformile ei ole alternatiivi ja vallad tuleb liita võimalikult ruttu,» lisas Rõivas. «Omavalitsusjuhtidel on küll rohkem küsimusi, aga näha on nendega puhul, et see jää on lõplikult murdunud ja liigub ning skeptikud on selges vähemuses. Mul on hea meel, et maavanem isiklikult on seda protsessi Lääne-Virumaal vedanud ja ma loodan, et need üksikud vallad, kes ei ole siin veel partnerit leidnud, need siiski paari alles jäänud nädala jooksul kenasti leiavad.»
Peaminister alustas Lääne-Virumaa ringkäiku Väike-Maarjast, kus ta külastas sisekaitseakadeemia päästekolledži päästekooli ja sai põhjaliku ülevaate kooli õppepolügoonist, kus treenitakse päästjaid kas või 800 kraadisest kuumusest meie inimesi päästma. Samuti väisas peaminister kohalikku päästekomandot, mille pealik Mati Kõiv ja tema meeskond on oma tegudega andnud väga suure panuse sellesse, et päästeameti usaldus on Eesti rahva silmis kõrgeim – 95 protsenti.
«Ma soovin kõiki neid inimesi, kes on sidunud oma elu sellega, et teisi inimesi päästa ja aidata, südamest tänada. See on valdkond, mis on täiesti asendamatu,» lausus peaminister Rõivas komandoga kohtumisel.


description: Kersti Kaljulaidi toetab presidendina täielikult või toetab pigem 73 protsenti küsitletuist, selgub uuringufirma Kantar Emor BNSi tellimusel läbi viidud uuringust.

title: Kaljulaid alustas presidendiaega suure toetusega

maintext:
Suurem on president Kaljulaidi toetus naiste seas, ulatudes 75,9 protsendini. Meestest toetab Kaljulaidi 69,9 protsenti.
Eestlaste seas ulatub Kaljulaidi toetus 80,7 protsenti ja muust rahvusest Eesti elanike seas 56,5 protsenti.
Noorte, kuni 35-aastaste Eesti elanike seas toetab Kaljulaidi 67,2 protsenti, 35–50-aastaste seas 74,6 ja vanemate kui 50-aastaste seas 76,7 protsenti.
Kokku küsitles Kantar Emor 14.–19. oktoobrini vastajate kodudes ja veebiintervjuude teel 1180 Eesti elanikku vanuses 15–74 aastat.
Riigikogu valis Kersti Kaljulaidi presidendiks 3. oktoobril. Kaljulaidi poolt hääletas 81 riigikogu saadikut.
Ilves alustas 71 protsendilt
Toomas Hendrik Ilvest toetas 2006. aastal uue presidendina 71 protsenti eestimaalastest. Vaadates erinevaid sihtrühmi, võib öelda, et suurimad toetajad olid Lääne-Eesti maapiirkonnas elavad kõrgharidusega eestlannad, kel vanust alla 34 või üle 51 ning netosissetulek üle 3000 krooni kuus.
Arnold Rüütlilt presidendi ametiketi kaela saanud Ilvese toetus jäi napilt alla 60 protsendi ainult kahes rühmas: need olid alla 3000-kroonise sissetulekuga ja Virumaa elanikest vastajad, kelle seas toetas Ilvese saamist presidendiks vastavalt 59 ja 59 protsenti, kirjutas Emor kümme aastat tagasi.
Rüütel alustas 74 protsendilt
Rüütel alustas oma ametisoleku aega veel tugevamalt positsioonilt – tema valimist presidendiks toetas vahetult valimiste järel 2001. aastal kolm neljandikku elanikest (74 protsenti), maksimaalset toetust väljendas neist 37. Uut presidenti ei toetanud vaid 18 protsenti elanikest.
Rüütli presidendiks saamine mõjutas oluliselt suhtumist tema üldisesse avalikku tegevusse: kui 2000. aasta sügisel toetas Rüütli avalikku tegevust vaid 22 protsenti elanikest, siis aasta pärast sügisel 2001 juba 43 protsenti.
Suur toetus Rüütli ametiaja alguses, kui veel polnud võimalik hinnata tema reaalseid tegusid, tähendas, et rahva ootused presidendile olid suured: pooled eestimaalased lootsid ennekõike, et president pöörab enam tähelepanu sotsiaalprobleemidele. 13 protsenti eestimaalastest lootis suuremat toetust maarahvale ning 12 protsenti koalitsiooni ja opositsiooni lepitamist, mille puhul võib tõmmata paralleele uuele presidendile Toomas-Hendrik Ilvesele pandavate ootustega ühiskonnas valitseva lõhe kaotamisest. Vaid 5 protsenti inimestest pidasid Rüütli tegevuses oluliseks Eesti tutvustamist maailmas.
Postimees kirjutas kaks nädalat tagasi, et viimase viieteistkümne aasta jooksul on presidendiinstitutsiooni usaldusväärseks pidavate inimeste hulk kukkunud järjepidevalt. President Arnold Rüütli tippaegadel 2003. aasta juunis usaldas presidendiinstitutsiooni 86 protsenti inimestest, oktoobri alguseks oli sellest järgi jäänud vaid 50 protsenti.
Rüütli presidentuuri madalaim hetk oli ametiaja lõpus 2006. aastal. Toona valimised võitnud Toomas Hendrik Ilves tõi kohe kaasa presidendiinstitutsiooni usaldusreitingu kasvu ja umbusaldusreitingu languse. Tagantjärgi targana saab ütelda, et tollal saigi president Ilves nautida oma mõlema ametiaja peale kokku suurimat usaldust: reiting oli 75 protsenti ja ka mitteusaldajaid oli rekordiliselt vähe, ligi 20 protsenti.
Juba mõned aastad hiljem algas majandussurutis ehk masu, mis on meelde jäänud eelkõige suurte eelarve- ja palgakärbete ning kinnisvarakrahhiga. Juba 2009. aastal heideti president Ilvesele ette keskendumist välispoliitikale, samal ajal kui siseriiklikult on Eestis suured majandusprobleemid. Sinna aega jääb ka palju vastukaja tekitanud riigikogulaste palka tõstnud seaduse välja kuulutamine.
2010. aasta alguses sai presidendiinstitutsioon nautida veel suhteliselt kõrget usaldusreitingut, sealt edasi algas aga umbusaldajate kasv. Hävitavalt mõjus usaldusreitingule 2015. aastal välja öeldud presidendipaari abielulahutus.


description: Euroopa Parlamendi liige Yana Toom (Keskerakond) kirjutas sotsiaalmeedias, et see, et erakonnakaaslased seadsid üles Toomi kandidatuuri erakonna esimehe kohale, on talle suur vastutus.

title: Toom: olen valmis mulle üles näidatud usaldust õigustama

maintext:
«See, et erakonnakaaslased seadsid üles minu kandidatuuri Keskerakonna esimehe kohale, on mulle suur tunnustus ja au, aga ka väga suur vastutus,» kirjutas Toom.
Toomi esitas Keskerakonna esimehe kandidaadiks erakonna Haabersti piirkond.
«Ma olen mitte ainult Keskerakonna liige, vaid ka Edgar Savisaare poolt välja kujundatud ideoloogia veendunud pooldaja, seega olen valmis mulle üles näidatud usaldust õigustama,» lisas Toom postituses.
Küsimusele, mida tähendab Savisaare poolt välja kujundatud ideoloogia, vastas Toom, et vastus saabub lähiajal.
Keskerakonna kongress toimub 5. novembril Paides. Erakonna esimeheks kandideerivad Jüri Ratas ja Edgar Savisaaar.


description: Politsei tabas eelmise ööpäeva jooksul Eesti eri paigus 21 joobes juhti.

title: Politsei tabas 21 joobes juhti

maintext:
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja teatel olid kõik 19 tabatud juhti alkoholi ja kaks narkootikumide tarvitamistunnustega.
Kui juht on tarvitanud alkoholi üle liiklusseaduses lubatud piirmäära ehk vahemikus 0,2-1,49 promilli, võib teda väärteokorras karistada kuni 1200-eurose trahviga, arestiga kuni 30 päeva või juhtimisõiguse äravõtmisega kuni 12 kuuks.
Kui juht on narkojoobes või vähemalt 1,5-promillises alkoholijoobes, saab kohus teda karistada kriminaalkorras kas rahalise karistusega 30-500 päevamäära või kuni kolmeaastase vangistusega.
Lisakaristusena võib kohus võtta sel juhul juhtimisõiguse kuni kolmeks aastaks. Samuti saab kohus konfiskeerida sõiduki kui kuriteo toimepanemise vahendi.


description: Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna tegi tänasel volikogul erakonnakaaslastele ettepaneku muuta nii sisu kui ka nime järgmisel erakonna suurkogul ning edaspidi tegutseda «Isamaana».

title: Tsahkna tegi ettepaneku muuta erakonna sisu ja nimi "Isamaaks"

maintext:
Tsahkna ütles, et see ei ole katse taastada Isamaaliitu ega Res Publicat, vaid et see on tema ettepanek koonduda erakonnaks Isamaa, minna edasi järgmisse, loogilisse etappi ja kujundada tuleviku Eesti nägu läbi suurte otsuste, milleks erakond loodud oleme.
«See ei ole mitte tavaline märgimuutus, vaid meie sõnum sellest, et me oleme muutunud ja valmis otsustama. Tänane valitsus on muutumas seisaku mootoriks. Selline peenhäälestus peab lõppema – Isamaa, see tähendabki olla ise oma saatuse peremees ja teha ise oma saatuse üle julgeid otsuseid,» selgitas Tsahkna nime muutmise tagamaid.
Tsahkna kandis Eesti Rahva Muuseumis toimunud erakonna avatud volikogul ette Isamaa manifesti, kus tõdes, et Eesti on seisakus ning tunnistas ka IRLi osa selles.
Tsahkna: Eesti areng on seisakus
«Eesti ei vaja peenhäälestust, vaid taaskord tõsiseid otsuseid». Tsahkna tõdes et, seisaku tunnistamine ei ole viimaste aegade valitsustes vahelduva eduga osalenud IRL'i jaoks nõrkuse märk. «Olukorra tunnistamine on eeldus edasiminekuks. Me ei tohi niisama pealt vaadata ja selles seisakus vaikides osaleda, kuna see teeb meid kaasvastutajaks. Meie oleme valmis muutusteks, nüüd on küsimus, kas peenhäälestamise kursilt on valmis lahkuma ka teised,» tõdes Tsahkna volikogul.
Rääkides presidendivalimistest, avaldas Tsahkna tänu Allar Jõksile hea tulemuse eest presidendi valimistel ning andis samas mõista, et Eesti sai endale hea presidendi. Kersti on muutuste president, kes lööb Kadrioru aknad valla ning tuulutab kindlasti ruume värskete muutuste tuultega. «Soovin Kerstile jõudu oma visiooni elluviimisel. Meie oleme talle toeks, kuna see ühtib meie maailmavaate ja väärtustega,» sõnas Tsahkna.
Tsahkna sõnul näitasid presidendivalimised, et erakonnad, kes seni olnud vankumatult ühtsed, on selle ühtsuse minetanud.
Savisaare tondiga enam ei hirmuta
«Üks, mis kindel. Savisaare tondiga enam Eesti poliitikas ei hirmuta. Selle agoonia lõpetab järgmisel nädalal Jüri Ratas. See on suur muutus. Savisaare hirmu asemel hakkavad valimistulemusi otsustama erakondade väärtused ja programmilised seisukohad.»
Tsahkna märkis, et paraku oli ka Reformierakonna saatus presidendivalimistel üsna täbar. «Omavahel intrigeerides kutsuti esile peaaegu põhiseaduslik kriis.»
Reformierakond soovib edu
Reformierakonna liige Remo Holsmer tervitab IRLi tuge Reformierakonna plaanidele suuremast taristuehitisest, ettevõtete erastamisele, ambitsioonikale riigireformile ning «mis peamine - Eesti kindlamale kaitsele koos liitlastega. Kriitiline meel oma ja teiste tegemiste suhtes on Eestis alati oodatud.»
«Täna oli palju sellest suunatud üleskutsele IRLi reformida ja ehk ka nime muuta. Soovime selles oma valitsuspartnerile edu ning oleme valmis arutama uueneva IRLi ideid Eesti elu edendamiseks,» lisas Holmser.
Postimees avaldab Tsahkna kõne täies mahus:
Head aatekaaslased!
Tänane volikogu ei ole mitte tavaline sündmus.
Esiteks teeb selle eriliseks see, et oleme kogunenud siin, Eesti Rahva Muuseumis. See on Eesti järjepidevuse kants, kuhu on talletatud meie DNA, meie rahvuslik kood, et seda säilitada ja kõige kaasaegsemal kombel maailmale tutvustada.
Eriline on meie volikogu ka seetõttu, et täna olen ma teie ette asetanud Isamaa manifesti, mis on paljude Isamaa 2.0 töörühmade ja meie erakonna liikmete arutelude kontsentraat. See manifest võtab kokku meie erakonna DNA, selle, kust me tuleme ja kuhu me liigume. See manifest on sihiseade raamdokument, mille eesmärk on anda teatud hetke pildistus ka Eesti poliitilisele reaalsusele.
Reaalsus on see, et Eesti areng on seisakus ning siit väljumiseks on vaja lõpetada peenhäälestus. On vaja julgust langetada suuri, tulevikupõlvkondi mõjutavaid otsuseid. See manifest on tüvitekst, mis aitab meil ette valmistada järgmist erakonna Suurkogu programmitööd, andes selleks suuna ja tunnetuse.
Head sõbrad,
Minu ülevaade poliitilisest olukorrast ei saa olema kiidulaul valitsusele. Ei, see on aus vaade, mis paljudele ei pruugi meeldida, kuid ilma milleta ei ole meil võimalik edasi minna. Nii, nagu Eesti valitsemine peab astuma välja mugavustsoonist, peame ka meie tegema muutusi ja pingutama selle nimel, et Eesti elu tulevastele põlvedele paremaks luua. Peame ausalt välja ütlema tõe ning selle järgi ka käituma.
Armsad sõbrad, räägime siis poliitilisest olukorrast.
Näiliselt süütud presidendivalimised, nagu korduvalt varem on juhtunud, raputasid Eesti poliitikat üksjagu. Võiks öelda, et paljud probleemid, mis olid eelnevalt kaetud puudriga, said nüüd avalikkusele nähtavaks. Presidendivalimised näitasid, et kaks erakonda, mis on Eesti senises poliitikas olnud vankumatult ühtsed, on selle ühtsuse minetanud.
Keskerakonnas toimuv on tervikuna Eesti poliitikat paradigmaatiliselt muutev sündmus. Üks mis kindel - Savisaare-tondiga enam Eesti poliitikas ei hirmuta. See on üsna kurb, kuidas üks mees ei oska lavalt lahkuda, aga on üsna kindel, et selle agoonia lõpetab järgmisel nädal Jüri Ratas. Peame tunnistama, et tegu on suure muutusega. Primitiivse vastandamise aeg saab läbi ja Savisaare hirmu asemel hakkavad valimistulemusi otsustama erakondade väärtused ning programmilised seisukohad.
Ka meie koalitsioonipartneri Reformierakonna saatus presidendivalimistel oli üsnagi täbar. Intrigeerides omavahel, kutsuti peaaegu esile põhiseaduslik kriis.
Meie lähenemine oli aus ja see töötas. Me ei keerutanud, vassinud ega mänginud topeltmänge. Meie kandidaadivalik oli hea ja siinkohal tahan siiralt tänada Allar Jõksi, kes tegi suurepärase kampaania, tuues kogu presidendivalimiste lihtsakoeliseks planeeritud debatti põhimõttelise muutuse. Jõks ütles välja, et Eesti on seisakus ja meil on vaja julgeda otsustada selleks, et me ei kaotaks järjekordset kümnendit. Paljudele see väljaütlemine ei meeldinud, kuid see on tõsi.
Tänan meie meeskonda, riigikogu liikmeid ja valijamehi! Tänan ka Vabaerakonda, kellega olime Allari taga lõpuni koos.
Ma arvan, et Isamaa on rahul.
Eesti sai hea presidendi, Kersti Kaljulaidi, keda meile tutvustama ei pea kuna me teda juba aastaid tunneme. Kersti on muutuste president, kes lööb Kadrioru aknad valla ning tuulutab ruume värskete muutustetuultega. Meie president on kaasaegne, rahvuslikult mõtlev konservatiiv, kes on oma väljaütlemistes sõnastanud vajaduse muudatusteks. Soovin Kerstile jõudu oma visiooni elluviimisel, luban, et oleme selles toeks, kuna see ühtib meie maailmavaate ja väärtustega.
Isamaa manifest
IRL avaldas täna oma volikogul uue Isamaa manifesti, mille esimees Margus Tsahkna ette luges. Manifest võtab kokku erakonna sotsiaal-, kaitse- ja sisepoliitika seisukohad ning ka eestluse ja kultuuri küsimused.
Postimees avaldab manifesti täies mahus:
Meil on üks isamaa. See on täpselt selline, nagu me kõik koos oleme selle loonud, arendanud ja edasi kandnud. Meil on vaid üks tee – see on tulevik, pöördumatult vabadusele ja kõigi hakkamasaamisele suunatud. Eesti on avatud ja innovatiivne, uutele otsingutele valla riik. Kõigil on võimalus, kes tahab ja soovib. Eesti on kõigi võimaluste maa. See on meie isamaa.
Eestlased on alati tahtnud olla peremehed omal maal. See unistus on nüüd täitunud ja meil on oma riik. Me tahame, et me saaksime omal maal olla peremehed ka saja ja tuhande aasta pärast. Selleks peame ka käituma nagu muistsed peremehed. Nad olid vabad ja vastutustundlikud. Eesti Vabariik on rahvusriik, see tähendab, et eesti rahvas on Eesti riigi peremees.
Peremeheks olemine tähendab julgust ja tahet otsustada, tehtud otsused ellu viia ja vajadusel ka tehtud vigade eest vastutust kanda. Eesti on jõudnud olukorda, kus raskeid ja vajalikke otsuseid enam edasi lükata ei saa. Täna on Eestis seisak. Seisaku lõpetamiseks tuleb aga julgeda langetada otsuseid.
Peremeheks olemine tähendab vabadust. Vabadust elada selliselt, nagu me seda rahvana soovime. Vabadust rääkida eesti keeles, vabadust korraldada oma elu, teha tööd, kasvatada peret ja olla õnnelik. Vabadust mööda maailma reisida ja alati Eestisse tagasi tulla.
Peremeheks olemine tähendab vastutust. Vastutust oma pere, kogukonna ja riigi hoidmise eest. Vastutust nii enesega hakkasaamise kui nõrgemate hoidmise eest. Vastutust Eesti riigi, keele ja kultuuri kaitsmise eest. Kui peninukid on piiri taga, võtab peremees relva ja kaitseb oma peret. Tal on relv, laskemoon ja väljaõpe. Tal on ka ustavad sõbrad, kes tulevad appi.
Hea peremees on lahke. Hästi majandaval peremehel ei lõpe töö kunagi otsa. Kes tahavad meiega koos siin Eestis tööd teha ja Eestit arendada, on siia teretulnud. Kui aga peremees näeb, et külalisel on halvad kavatsused, ta ei austa häid kombeid ja kipub pereliikmetele kallale, viskab peremees ta oma kojast välja.
Kõigilt külalistelt eeldame, et nad järgivad reegleid, austavad meie kombeid ja tõekspidamisi ning käituvad viisakalt. Kelle juured on mujal, kuid soov siduda oma elu Eestiga, peavad austama meie kombeid. Siin, oma kodus, ei tohi meid muutuma sundida mitte keegi.
Iga küla peab oma vaesed ära toitma. Me hoolitseme oma inimeste eest, aga me ei salli logelejaid. Kes tahab abi saada, peab ka ise tahet näitama.
Rahva vähenemine Eestis on tõsiasi. Me usume vabadusse ja me ei taha piirata inimeste vaba tahet. Laste arv ja pere elukoht on iga inimese vaba valik. Kuid me tahame teha kõik selleks, et Eesti oleks maailma parim koht laste kasvatamiseks. Me soovime, et meie peredes oleks rohkem kui kaks last. Me julgeme unistada, et eestlasi oleks tulevikus kaks miljonit.
Madalrõhkkonna tingimustes lendab suitsupääsuke madalalt, et ennast ja peret ära toita. Innovatiivne suitsupääsuke ei pea olema madala lennuga, sest tema eesmärgid on enamad. Innovatiivne suitsupääsuke on Eesti uus rahvuslind. Isamaa annab talle tuule tiibadesse.
Eesti majanduspoliitika peab saama peremeeste majanduspoliitikaks. Sulased käivad ja paluvad, et neid tööle võetaks. Aga meie tulevik ei seisne odavas allhankes, vaid väärtuste loomises. Meie eesmärk on, et lisaks eestlastele töötaksid meie rahva püsimise ja õitsemise heaks veel vähemalt sama palju inimesi väljaspool Eestit. Eesti peremeeste ettevõtted peaksid üle maailma looma meile jõukust.
Meie ettevõtted on meie kangelased. Nad on targad ja tublid ja loovad väärtusi, et me saaksime oma riiki hoida ja arendada, oma vaesed ära toita ja oma vabadust kaitsta. Me hoolitseme oma kangelaste eest ja loodame, et nad oleksid konkurentidest alati tugevamad. Meie kangelased on ausad.
Isamaa on Eesti jaoks rasketel aegadel alati olemas olnud. Kolmel korral peaministrivastutust kandma asudes õigustasime me meile pandud ootusi, sest Eesti liikus suurte sammudega edasi. Sai vabaks, demokraatlikumaks ja sai rikkamaks.
Isamaa lugu on Eesti edu lugu, raskete otsuse ja oluliste reformide lugu. Raskete otsuste vilju lõikab aga väga tihti järgmine põlvkond. Erakonnale on need saavutused ikka kaasa toonud peaaegu et poliitilist hävingut. Meie erakond ongi raskete hetkede erakond. Erakond, mis ei sobi seisakusse. Erakond, kes elab vaid uut tulevikku luues.
Eestis on seisak. Seisakut ei saa lihvida ja peenhäälestada, seisakut saab ainult murda. Vastasel juhul maksavad järgmised põlved selle eest kallist lõivu. Need, kes on rahva poolt seatud otsustama, peavad selle vastutuse välja kandma, mitte klammerduma võimu külge. Sest siis me peenhäälestame oma rahva tuleviku olematuks.
Isamaa väärtused tuleb tegelikes poliitilistes otsustes tugevamalt maksma panna, sest see on Eesti rahva põhihuvides. Meie oleme valmis.
Kutsume üles meiega ühinema kõiki julgeid inimesi, kes on tüdinenud paigal tammumisest, kes julgevad tegelikke otsuseid langetada. Eestikeelne laulupidu tuleb ka 250 aasta pärast, seda me lubame. Ei vähemat.


description: Tallinna lennujaamale tehti täna päeval pommiähvardus. Inimesed on lennujaamast evakueeritud.

title: Tallinna lennujaamale tehti pommiähvardus

maintext:
Täna kümme minutit pärast kella 12 tehti telefoni teel Tallinna lennujaamale pommiähvardus.
Seni, kuni hoonet kontrollitakse, on Tallinna lennujaama avatud alalt kõik inimesed evakueeritud. Turvakontrolli läbinud inimesi evakueeritud ei ole.
Kõik Tallinna lennujaamast väljuvad lennud on praeguseks peatatud. Saabuvad lennud võetakse vastu, kuid inimesi terminali ei tooda.
Kaitsepolitsei ei ole seni tabanud meest, kes tegi juuli lõpus Tallinna lennujaamale ning Eesti ja Saksamaa vahelistele lendudele pommiähvarduse.
«Meil on olemas juhtlõngad, mida uurida, kuid pommiähvardajat seni kätte saadud ei ole,» ütles kaitsepolitsei pressiesindaja Harrys Puusepp Postimehele augustis.
25. juuli öösel pärast kella 2 helistas Tallinna lennujaama ning kaitsepolitseisse end Daeshi liikmeks kutsuv mees, kes teatas kavatsusest õhkida nädala jooksul Tallinnast Saksamaale suunduv lennuk. Telefonikõned olid tehtud inglise keeles, Eesti mobiilinumbrilt ja Eesti territooriumilt.
Puusepp märkis septembris, et juhtumi asjaoludes on midagi, mille tõttu ei ole selle inimese väljaselgitamine nii lihtne. «Seda me oleme juba öelnud, et tegemist pole niiöelda klassikalise pommiähvardajaga, kes on purjus ja teeb omast arust nalja.»
Kaitsepolitsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust paragrahvi alusel, mis käsitleb lennuohutusvastast rünnet, menetlust juhib riigiprokuratuur. Lennuohutusvastase ründe eest karistatakse rahalise karistuse või kahe- kuni kümneaastase vangistusega.
Politsei oli nädal pärast pommiähvardust Tallinna lennujaamas väljas tugevdatud jõududega, Lisapatrullid olid varustatud püstolkuulipildujatega. Tallinna reisisadamas ja kesklinna piirkonnas olid sel ajal politseipatrullid varustatud samuti püstolkuulipildujatega, lisapatrulle seal siiski ei olnud.


description: Politsei otsib eile kell 9 Tallinnas Ümera tänava kodust lahkunud 63-aastast Leonidi, kes ei ole tänaseni elupaika naasnud.

title: Politsei palub abi 63-aastase Leonidi leidmisel

maintext:
Leonid lahkus kolmapäeva hommikul korterist ja tema viimane kontakt lähedasega oli kella 11 ajal, kui ta telefoni teel ütles, et on bussis. Hiljem mehega ühendust pole saadud, sest tema mobiiltelefon on välja lülitatud. Kuna tema telefon ei tööta, siis pole võimalik tema asukohta positsioneerida. Viimati nähti meest 6. oktoobri hilisõhtul kella 23.10 ajal Tallinna-Saku-Laagri maantee neljandal kilomeetril Tooma tee läheduses, teatas Põhja prefektuur.
Politseinikud otsisid meest paikadest, kus ta tavapäraselt liigub ja kontrollisid haiglaid, kuid meest pole siiani leitud. Leonidil puuduvad tuttavad, kelle juures ta viibida võiks.
Leonid ei võtnud kodust lahkudes dokumente ühes ning on teada, et tal esineb mäluprobleeme ja ta ise kontakti ei otsi. Kuna Leonidile võib tundmatul maastikul orienteerumine raskusi valmistada, palub politsei tähelepanelike inimeste abi mehe asukoha väljaselgitamisel.
Leonid on 172 cm pikk ja tüseda kehaehitusega. Kiilaspäise mehe oimukohtadel on näha arme ning ta kõnnib aeglaselt ja hoiab end vasakule poole kaldu. Kodust lahkudes oli tal seljas sinist ja musta värvi kapuutsita jope, jalas tumedad spordipüksid ning tumesinised jalatsid. Leonidi pead kattis pruun nokamüts.
Kõigil, kellel on infot Leonidi asukoha kohta, palub politsei võtta ühendust telefoninumbril 612 4810 või 112.


description: President Toomas Hendrik Ilves avaldas täna sotsiaalmeedias oma selgitused seoses Ärma talu toetusega, põhjendades turismitalu avamata jätmist sellega, et tal puuduvad kogemused turismiettevõtlusega tegelemiseks.

title: Ilves põhjendas turismitalu avamata jätmist vajalike oskuste puudumisega

maintext:
Postimees avaldab Ilvese selgitused täismahus.
Puhkusel olles on minuni jõudnud küsimused, millele nüüd korraga vastan.
Aastal 2005 taotles Ermamaa OÜ EASilt toetust, et teha Ärma tallu külalistemaja. Siis olin mina Euroopa Parlamendi saadik, Ermamaa OÜ oli minu tollase abikaasa oma.
Aastal 2006 sai külalistemaja valmis, vahetult enne seda, kui mind vastu üldisi ootusi presidendiks valiti. Julgestuspolitsei hindas olukorda ja otsustas, et ametiajal ei saa Ärma talu külalistemajana toimida.
Toonane EASi nõue oli, et äriühing toimiks edasi ja nõnda jõudsime lahenduseni, et mina maksan Ermamaale üüri Ärma kasutamise eest. Kogu minu ametiaja jooksul aset leidnud rohkearvuliste välis- ja sisekülastuste eest ei võtnud Ermamaa OÜ sentigi. EAS otsustas, et kui ametiaeg on läbi, siis tullakse küsimuse juurde tagasi.
Nagu ma alles sel nädalal teada sain, otsustas EAS juba 2012. aastal, et kui Ärma külalistemajana tegutsemist ei jätka, siis tuleb Ermamaal tagasi maksta summa, mis nüüd teada. Aastal 2015, pärast lahutust sain mina Ermamaa omanikuks.
Minul puuduvad oskused ja kogemused turismiettevõtlusega tegelemiseks. Seda ütlesin ka EASile, mispeale esitati mulle tagasimaksenõue, mille ma tasusin.
EASi tollased ja praegused juhid on olukorda väga täpselt ja ammendavalt selgitanud. Minule on nende öeldust kõige olulisem, et otsust tehes tegutseti korra järgi, mis ei olnud mõeldud üksikjuhtumi lahendamiseks, vaid mis kehtis kõigi jaoks.


description: «Nägin täna öösel unes, et Rannar Vassiljevist saab Hannes Rummu mantlipärija Euroopa Komisjoni suursaadiku ehk esinduse juhi kohal,» kirjutas riigikogu keskfraktsiooni liige Peeter Ernits täna Facebookis.

title: Ernits nägi unenäos: Rannar Vassiljevist saab Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht

maintext:
Põhjus on tema sõnul lihtne. «Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juhi koht kuulub kirjutamata reeglite järgi sotsidele, samamoodi nagu Euroopa Kontrollikoja liikme koht IRL-ile,» selgitas Ernits.
«Presidendi kiirkorras tegemisel nõudsid IRL-ikad Juhanile kohta, sotsid aga Rannarile. Pärast seda, kui kumbki sai oma, sotside juht Jevgeni Ossinovski leebus ootamatult. Enam ei olnud tal Partsi vastu midagi,» jätkas keskerakondlasest poliitik.
Ernits leidis, et Euroopa suursaadiku koht on palju kobedam kui Eesti Energia nõukogu liikme koht, kuhu «Rannar vahepeal pandi, lükates sealt tubli spetsialisti minema».
Poliitiku sõnul sositati juba kevadel Toompeal, et Juhan Partsi kontrollikotta saatmise hinnaks on kolmele tublile sotsile - Rannar Vassiljevile, Karel Rüütlile ja Mart Merile - väärika töökoha leidmine.
KOMMENTAARID
Jevgeni Ossinovski
«Seda tuleb küsida Rannar Vassiljevi enda käest, kas ta tahab kandideerida Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juhi kohale,» teatas Ossinovski Postimehele. Tema sõnul ei ole tal nagu ka teistel Eesti poliitikutel selles valikus mitte mingisugust sõnaõigust. «Otsuse langetab siiski Euroopa Komisjon.»
Rannar Vassiljev
Vassiljevi sõnul ei ole ta aga väärikale positsioonile kandideerimise üle veel siiani isegi mõelnud. Sotside ridadesse kuuluv Eesti Energia nõukogu liige märkis, et ta on oma praeguse töökohaga rahul. «Mis siin salata, see ei küll täiskohaga töökoht, aga pakub kindlasti nii huvi kui ka võtab ajalist ressurssi.»


description: Eesti Maaomavalitsuste Liidu (EMOL) ja Harjumaa Omavalitsuse Liidu esimehed leiavad, et riigihalduse ministri ettepanekute sisu vajab veel analüüsi, sest niinimetatud rikkaid valdu, kellelt raha saaks vähemaks võtta, Eestis ei ole. Rahandusministeeriumi selgitusel omavalitsuste praegune tulubaasi tase säilib, raha jagatakse ümber tulumaksu laekumiste kasvu arvelt.

title: Omavalitsuste juhid Aasa ettepanekutest: raha äravõtmine ja kellelegi andmine ei kõla üldse hästi

maintext:
Riigihalduse minister Arto Aas esitas üleeile valitsusele neli ettepanekut, kuidas pärast haldusreformi muuta kohalike omavalitsuste rahastamist.
EMOLi esimees ja Antsla vallavolikogu esimees Kurmet Müürsepp rõhutas, et oluline on, et valdu ei tohiks üksteisele vastandada. «Ega see tasakaalu hoidmine on raske, sest kes need rikkad vallad on. Rikkaid valdu pole olemas. See vastandamine ei ole ilus,» leidis ta.
Müürsepp tõdes, et Aasa ettepanekud vajavad veel valitsuse toetust. «Need on rahandusministeeriumi ja tema enda arvamused asjast. Siit hakkab asi alles edasi liikuma,» usub ta.
«See mehhanism peaks olema nii, et nendele piirkondadele, kus on vaja rohkem toetust, antakse rohkem raha. Äravõtmine ja kellelegi andmine ei kõla üldse hästi. Igaühel on omad probleemid, aga ümberjagamist on vaja teha, sest hõredal asustatud kohtades ongi teenuste osutamine kallim ja riik peab sellesse sekkuma.»
Samas leiab Müürsepp, et hõreda asustusega arvestamine raha jagamisel on positiivne lähenemine. «Ilmselgelt on hõreda asustustihedusega hoopis teised probleemid, võrreldes nendega, kus on kasvava elanikkonnaga omavalitsused. Kindlasti on vaja seda nüanssi juurde tuua,» rääkis ta.
Müürsepp on veendunud, et üheltki omavalitsuselt raha ära võtta ei tohi. «Ega nendel, kelle kohta me ütleme niinimetatud jõukad omavalitsused, on vaja koole, lasteaedu ehitada. Ega ei saa ju nende finantsvõimekust ka pitsitada. See ei ole ju eesmärk,» selgitas Antsla vallavolikogu esimees.
«See mehhanism peaks olema nii, et nendele piirkondadele, kus on vaja rohkem toetust, antakse rohkem raha. Äravõtmine ja kellelegi andmine ei kõla üldse hästi. Igaühel on omad probleemid, aga ümberjagamist on vaja teha, sest hõredal asustatud kohtades ongi teenuste osutamine kallim ja riik peab sellesse sekkuma,» lisas Müürsepp.
Harjumaa Omavalitsuste Liidu esimees ja Harku vallavanem Kaupo Rätsepp tõdes, et ei ole jõudnud Aasa viimaste ettepanekutega veel põhjalikumalt tutvuda, kuid leidis samamoodi, et Aasa ettepanekute puhul tuleb analüüsida seda, kas linnaäärsetelt valdadelt võetakse raha vähemaks või antakse lihtsalt hajaasustusega piirkondadele rohkem raha.
«Ma kindlasti ei ütle, et ma olen kuidagi kade. Ma saan aru, et hajaasustuse puhul on rohkem teid ja tänavaid, mida talvel hooldada kui mõnes kompaktses linnaosas. Kui eesmärk on see, et võtame olemasolevatelt vähemaks ja anname teistele juurde, siis see kindlasti ei ole mõistlik lähenemine. Aga kui me anname üldiselt juurde kõigile, aga natuke rohkem hajaasustusega piirkondadele, siis ma arvan, et see on mõistlik,» rääkis ta.
Rätsepp rõhutas, et omavalitsuste ülesanded ja rahastamine on üks olulisemaid teemasid. «Me oleme ise ka tükk aega rääkinud, et me võime haldusreformist rääkida, sest see on kindlasti oluline ja vajalik, aga kui me vaatame suurt pilti, siis tuleks rääkida sellest, millist rolli need omavalitsused üldse kanda võiks – vaadata üle nende ülesanded ja rahastamine,» märkis ta.
Jõukate valdade kasvukõver saab olema lauge
Rahandusministeeriumi kohalike omavalitsuste finantsjuhtimise osakonna nõunik Andrus Jõgi selgitas, et omavalitsuste sissetulekute suurendamine saavutatakse nii ümberjagamise mehhanismiga kui ka täiendavate vahenditega, mis omavalitsustele riigieelarvest suunatakse.
Kevadel kinnitatud riigieelarve strateegias aastateks 2017–2020 nähakse ette, et 2019. aastal antakse omavalitsuste tulubaasi juurde 15 miljonit eurot ja 2020. aastal 25 miljonit. «Selle raha me suunamegi ääremaadele paiknemise arvestuse ja noorte arvu osakaalu suurendamise katteks,» selgitas Jõgi.
Tulumaksu proportsionaalne jaotus tuleb Jõgi sõnul tulevaste perioodide lisalaekumistest. «Kuna tulumaks iga aasta kasvab, siis osa sellest kasvuks hakkaks jaotama teisiti,» selgitas ta.
Jõgi rõhutas, et jagama ei hakata mitte tänast omavalitsuste tulubaasi, vaid ümberjaotust hakatakse tegema alles 2019. aastal. «See tase, kuhu jõukamad omavalitsused oma rikkusega jõudnud on, kindlasti säilib ja kasvab kõigil jätkuvalt edasi. Aga rikaste omavalitsuste kasvukõver saab olema palju laugem nüüd,» selgitas Jõgi.
Ta täpsustas, et nende omavalitsuste kasv saab olema väike paar aastat, hiljem on kasv keskmine. «Muudatuste jõustumise aastatel on see kasv mõnevõrra keskmisest madalam ja teised saavad selle võrra oma ennakkasvu. See on see seesmine ümberjaotus, aga see tuleb tulevate perioodide arvelt. Kellegi olemasolevat taset langetama ei hakata, reaalhindades jääb neil see tase alles,» rääkis Jõgi.
Sellel lisaks on Arto Aas teinud ettepaneku taastada omavalitsuste tulubaasi kärpe-eelne tulumaksu osakaal. See tähendaks 4,6 protsendi tulumaksu lisalaekumist ja see nõuaks igal juhul lisaraha, kinnitas Jõgi.
Jõgi sõnul ei ole omavalitsuste rahastamise mudelis varem inimeste paiknemist arvesse võetud. Neljast ettepanekust kaks on tema sõnul Eestis uuelaadse lähenemisega. «Üks on see, kus me tahame anda sellistele hõre asustusega aladele ja väikese elanike arvuga paikkondadele toetust, arvestades et neil on kulud tavaliselt kõrgemad, eriti haridusele,» rääkis ta.
Varasemalt on Jõgi sõnul omavalitsuste rahastamine olnud ainult nii, et iga elaniku kohta said kõik omavalitsused ühetaolist toetust. «Nüüd on uus komponent, et me võtame arvesse seda, et piirkonnas on suured kulud,» lausus ta ja selgitas, et eelnev analüüs selgitas välja, kas ja millistes piirkondades on millistele teenustele suuremad kulud.
Inimeste paiknemine pannakse ja hõreasustus, väikesed keskused pannakse paika statistikaameti rahvaloenduse andmetel, lisaks kanduvad rahvastikuregistrisse ka sünnid ja surmad, samuti sissekirjutused uude elukohta.
«Kui kuskil on vana kolhoosi keskus ja 50 inimest koos, siis see ei ole veel selline keskus, kus saaks teenust efektiivselt pakkuda. Mida suuremaks keskus läheb, seda väiksemat toetust riik iga elaniku kohta andma hakkab,» ütles ta.
Seda süsteemi, et 60 protsenti jaguneks elanike arvu järgi, pole varem kasutatud. «Täna läheb iga inimese tulumaks ainult sellele omavalitsusele, kus ta elab ja natuke riigile. Nüüd me tahame, et sellest osa jaotuks tegelikult üle Eesti,» selgitas Jõgi.
Tulumaksu proportsionaalset jaotust ei ole Jõgi teada ka üheski teises riigis varem tehtud. «Teistes riikides tehakse seda pigem nii, et tulumaks laekub ära, siis igaüks maksab riigile ühepalju tagasi ja see jaotatakse uuesti ümber ja antakse tagasi.» Rahandusministeeriumi plaan on tulumaks laekudes kohe õigesti jaotada.
Jõgi tõdes, et Põhjamaades on see joon, et teenused oleksid ühtlaselt üle riigi kättesaadavad, väga oluline. «Me astume väga suure sammu selle suunas, aga eks nemad tähtsustavad seda veelgi rohkem kui meie,» lausus ta.
Eestis on seni osa omavalitsuste võimekuste vahe olnud koguni kahekordne. Sellist asja aga Põhjamaades ei näe, nendib Jõgi. Pärast Aasa muudatusi kahaneb vahe 1,4-kordseks. «See oleks loodetavasti rohkem talutavam ja õiglasem tase. Kas sellest veel allapoole tulla, meie ühiskond võib-olla on hetkel veel teine, et nii palju võrdsustamist ei peagi tegema,» arutles Jõgi ja lisas, et sellist ümberjagamist tehakse teistes lääneriikides samamoodi.
Veel ei ole omavalitsustega põhjalikult maksustamise muudatusi arutatud, kuna seda hakkab veel enne arutama valitsus. Mitu omavalitsust on Jõgi sõnul praegu ministeeriumile öelnud, et printsiibi mõttes neile selline lähenemine meeldib.
«Võib ju arvata, et need, kes on jõukamad, tahaksid, et nende eelis jätkuks ja kasvaks kiiremini, ja nende ülejäänute, kes on peaaegu kõik väljaspool Harjumaad, jaoks on see väga soodne,» märkis Jõgi. Ta lisas, et kui ta on Soome või Taani rikkamatelt omavalitsustelt küsinud, et mis nad arvavad sellest, et nii suur osa jaotatakse ümber, siis vastatakse, et kuigi see neile väga ei meeldi, siis riigi jaoks on selline solidaarsus vajalik.
Aasa ettepanekud


description: Riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni kuuluva ja korruptsioonivastase erikomisjoni juhi Artur Talviku sõnul kasutas president Toomas Hendrik Ilves eelmisel nädalal telefoniõigust, et veenda osa parteide tagatubasid esitama Jüri Luike presidendikandidaadiks.

title: Sildam: president Ilves ei ole üritanud mõjutada parlamendiliikmete valikut erinevate kandidaatide vahel

maintext:
«Kuidas ei suutnud nii suurte poliitiliste kogemustega inimene ette näha seda, et tema tegevus tuleb ilmsiks ja saab väga negatiivse varjundi? Jah, ta ei helistanud fraktsiooni esimeestele, aga veel küünilisemaks teeb loo see, et kõned tehti osa erakondade mõjukatele liikmetele,» kirjutab Talvik täna Postimehe arvamusküljel.
«Telefoniõiguse uudis läks kulutulena riigikogu koridorides liikvele. Teades osa erakondade antipaatiat president Ilvese suhtes, võis kindel olla, et väärikas kandidaat Jüri Luik blokeeritakse esimesel võimalusel. Nii ka läks,» jätkab Talvik ning lisab, et presidendi avalike suhete osakonna hämav vastus mõjus kogu olukorras nagu bensiini viskamine kaminatulle.
Talvik viitab sellega eelmisel nädalal Maalehes avaldatud loole, kus keskerakondlane Peeter Ernits sõnas, et Ilves helistas kõik fraktsioonide esimehed läbi ja tegi neile ajupesu.
Presidendi kantselei avalike suhete nõunik Toomas Sildam lükkas selle väite ümber. «President Ilves avaldas oma arvamuse seoses riigipea valimisega kohe pärast ebaõnnestunud valimiskogu laupäeva õhtul. Ta soovib ja loodab, et järgmise Vabariigi Presidendi valib riigikogu 3. oktoobril,» lisas Sildam täpsustuseks toona.
Sildam ütles täna Postimehele, et tõele ei vasta ka Talviku väide, nagu oleks Ilves helistanud fraktsioonide esimeeste asemel hoopis erakondade mõjukatele liikmetele. «President Ilves ei ole üritanud mõjutada parlamendiliikmete valikut erinevate kandidaatide vahel,» sõnas Sildam.
«Ta toetas igati parlamendierakondi ühendavat kokkulepet suure toetusega presidendikandidaadi leidmiseks, uurides ka selle võimalikkust. President Ilvesel oli hea meel nüüd tunnustada riigikogu vanematekogu parteideülese kokkuleppeni jõudmise puhul, mis päädis Eesti järgmise riigipea valimisega,» lisas Sildam.
Talvik ütles täna arvamusartikli kommentaariks, et Ilves helistas just nende parteide inimestele, kes Luige kandidatuuri vanematekogus blokeerisid. Kellele täpsemalt, ei soostunud Talvik avaldama. Postimehele teadaolevalt olid riigikogu vanematekogus Luige kandidatuuri vastu Keskerakond ja EKRE.
Nii EKRE riigikogu fraktsiooni juht Martin Helme kui ka Keskerakonna fraktsiooni juht Kadri Simson ütlesid eile, et neile teadaolevalt pole Ilves nende fraktsiooni inimestega sel teemal rääkinud.


description: Eesti Töötukassa selgitusel ei saanud keegi nende enda töötajatest tooli Pärnust Viljandimaale toimetada, kuna maakondlikes osakondades pole lihtsalt halduspersonali.

title: Töötukassa kuulsast kontoritoolist: hinnapakkumised võeti vastavalt reeglitele

maintext:
Töötukassa selgitas oma Facebooki lehel, et kontoritooli näol on tegemist erivajadusega kliendi tarbeks kohandatud tooliga, mille kasutamise üks klient lõpetas ja tool anti kasutada uuele inimesele teises maakonnas.
Esmapilgul jaburana näivat transporditeenust kaasrahastatakse Euroopa Liidu Euroopa Sotsiaalfondist ning seda sotsiaalkaitseministri ja tervise- ja tööministri käskkirja «Tööturuteenuste osutamine töövõimereformi sihtrühmale» alusel.
«Kahe töötukassa maakondliku osakonna vahel tooli transportimiseks võeti vastavalt Euroopa Sotsiaalfondi reeglitele kolm hinnapakkumist,» selgitas amet täna.
Miks aga ei võinud mõni töötukassa enda inimene tooli ära viia? «Töötukassa maakondlikes osakondades ei tööta halduspersonali, seetõttu ostetakse transporditeenus sisse,» seisab selgitavas postituses.
Äripäeva Logistikauudiste portaal kirjutas eile, et töötukassa kuulutas välja hinnapakkumiste vooru, mille käigus soovis leida vedajat ühe kontoritooli transportimiseks ühest maakonnast teise. Toolist endast: kontoritool on kasutusvalmis, selle kõrgus umbes 1320 millimeetrit ja jalaristi diameeter 650 millimeetrit.
Vedajatele saadetud kirjas oli ka, et töötool tuleb transportida Eesti Töötukassa Pärnu linna osakonnast Kõo külla Viljandimaale. Hinnapakkumiste tähtaeg kukkus eile.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot, pärast Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist. Ilves on tagasinõude riigile tasunud.

title: Ilves maksis EASile Ärma talule antud toetuse tagasi

maintext:
Toomas Hendrik Ilves esitas kirjaliku soovi mitte kasutada toetusega rajatud talu alates 1. jaanuarist 2017 sihtotstarbeliselt, mistõttu EAS esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude lähtuvalt EASi juhatuse 30. märtsi 2012 otsusest, mille kohaselt küsib EAS toetuse osaliselt tagasi. Nimetatud otsuses arvestati ka asjaoluga, et OÜ-le Ermamaa kuuluv Ärma talu on võõrustanud presidendi ametisoleku aja jooksul arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi.
„Oleme tagasinõude esitamisel lähtunud varasemast EASi juhatuse otsusest ning arvestanud asjaolusid, mille alusel Ärma talu kasutamine turismiobjektina aastatel 2007-2016 oli piiratud,“ sõnas EASi juhatuse esimees Hanno Tomberg. „Tänaseks ei ole ilmnenud täiendavaid punkte, mis tingiks otsuse muutmise.“
OÜ Ermamaa sai 2006. aastal EASi vahendusel Euroopa Liidu struktuurifondidest 190 392 eurot toetust, mis oli mõeldud Viljandimaal asuva Ärma turismitalu arendamiseks. Toetusega saadud vara õnnestus OÜ-l Ermamaa kasutada turismi eesmärgil 17 kuud pärast toetuse otsuse tegemist. Toetuse saaja esitas 06.11.2007 EAS-ile taotluse, millega soovis muuta äriplaani ja peatada ajutiselt külalistemajas majutus- ja turismiteenuse osutamine. EASi juhatuse otsusega peatati projekti sihipärase kasutamise kohustus kuni presidendi ametiaja lõpuni. Lisaks soovis president Toomas Hendrik Ilves võtta kogu objekti presidendi ametiajaks üürile.
Toetuse saaja palus nimetatud tingimusliku kokkuleppe pikendamist 5. novembril 2011. aastal, misjärel tegi EASi juhatus 30. märtsil 2012 otsuse, et hiljemalt 1. jaanuarist 2017, kui presidendi ametiaeg on lõppenud, jätkub algse äriplaani elluviimine kuni 31. juulini 2020 või kui seda ei järgita, esitab EAS toetuse saajale tagasinõude. OÜ Ermamaa osanik ja ametlik esindaja Toomas Hendrik Ilves esitas 10. oktoobril 2016 EAS-ile avalduse, milles ta kinnitas soovi mitte jätkata Ermamaa äriplaani järgimist. Ilves tasus tagasinõutud summa 12. oktoobril 2016.


description: Harju maakohtus rahapesu eest süüdi mõistetud ärimees Henry Kallas, keda laiem üldsus teab ka Lambo-mehena, on otsustanud ajakirjanduses esitatud väidete ümberlükkamiseks kohtusse pöörduda.

title: Lambo-mees kaebas riigiprokuratuuri kohtusse

maintext:
«Küll see info liigub kiiresti. Ma tean, et alles 12. oktoobril sai vastaspool hagiavalduse kätte,» imestas Kallase kaitsja Jaak Siim. Nimetatud vastaspool on riigiprokuratuur, keda esindab tsiviilasjas riigi peaprokurör Lavly Perling. Kaitsja sõnul on hagi esitatud ka Ekspress Meedia vastu.
«Asi lihtne - see puudutab Eesti Ekspressis ilmunud artiklit,» selgitas Siim. Tegemist on mullu 12. augustil ilmunud artikliga «Lamborghini koht pole politseigaraažis!», milles esitas riigiprokurör kaitsja hinnangul ebaõigeid väiteid.
«Artiklis kirjeldati temaga (Henry Kallasega - toim.) seonduvaid asjaolusid ja menetlusi. Me taotleme ebaõigete andmete ümberlükkamist ja rahalist hüvitist,» rääkis kaitsja Postimehele. Nimelt leiavad Siim ja Kallas, et artiklis on terve rida ebaõigeid faktiväiteid, mis muu hulgas kahjustavad esimeses kohtuastmes süüdi mõistetud mehe mainet.
«Prokuratuur leiab, et ajakirjanikule edastatud teave oli objektiivne, tasakaalustatud ega kahjustanud kellegi õigusi,» kommenteeris hagi riigiprokuratuuri pressiesindaja Kristina Kostina.
Kostina lisas, et kuna kohtumenetlus on veel ees, peab prokuratuur õigeks esitada kõigepealt oma seisukoht kohtule. Täiendavaid kommentaare on prokuratuur valmis jagama kas avalikul kohtuistungil või siis, kui kohtumenetlus on läbi.
Hageja ei märkinud kohtule esitatud avalduses nõutava hüvitise suurust, see on jäetud vajadusel kohtu otsustada.
Juuni algul tegi Harju maakohus otsuse Lambo-mehena tuntuks saanud ärimehe asjas. Äripäev kirjutas, et kohus mõistis Kallase süüdi maksukuriteos ja karistas teda kahe aasta pikkuse tingimisi vangistusega, mida ei pöörata täitmisele, kui ta ei pane kaheaastase katseaja jooksul toime uut kuritegu.
Põhja ringkonnaprokuratuur süüdistas Henry Kallast maksukuriteos, mille tagajärjel jäi riigile laekumata üle 410 000 euro makse. Süüdistuse kohaselt ostis Henry Kallase juhitud osaühing 2011. aasta kevadel Tallinnas ligi pool miljonit eurot maksnud korteri ja deklareeris selle äriotstarbel soetatud kinnisvarana, kuigi tegelikult asus Kallas seal ise elama.
Postimees kirjutas umbes aasta aega tagasi, kuidas politseil on rahapesus toona veel kahtlustatava ärimehe Henry Kallase Lamborghini Aventadori hoiustamisele kulunud tuhandeid eurosid maksumaksja raha.


description: Reformierakonna aseesimees, siseminister Hanno Pevkur ütles, et kui erakonna auesimees, presidendivalimiste käigus pettunud Siim Kallas soovib naasta aktiivsesse poliitikasse, on ta teretulnud seda tegema ning osalema Reformierakonna ridades ka järgmistel valimistel.

title: Pevkur Kallasest: kõige mõistlikum ja parem oleks ühiselt edasi minna

maintext:
Pevkur ütles Postimehele, et kui Reformierakonna asutanud Kallas soovib aktiivsesse poliitikasse tagasi tulla, siis on tal selleks alati võimalus. Tema sõnul toetas erakond Kallast nii 2014. aastal, mil tal oli võimalus saada peaministriks, kui ka tänavustel presidendivalimistel. «Selles mõttes Siim Kallas teab väga hästi, et kui tal on mingeid ambitsioone poliitikas, siis see sõltub eelkõige temast endast,» ütles Pevkur.
Kui Kallas ise ei välistanud Äripäevale antud intervjuus ka uue erakonna asutamist, siis Pevkur pidas mõistlikumaks, kui Kallas jätkaks soovi korral oma poliitilist tegevust ikkagi Reformierakonna ridades. «Kui Siim Kallas soovib tulla poliitikasse tagasi, siis loomulikult on esimene ja mõistlik tee see, et me teeme seda koos,» lausus Pevkur.
Ta lisas, et kõigil, kel on erinevaid ideid, on võimalik kaasa lüüa näiteks erakonna programmi kujundamises tulevasteks valimisteks. «Seda, millisena me järgmistele valimistele läheme, järgmised aastad näitavad, aga fakt on see, et Reformierakond liberaalse erakonnana seisab väga tugevalt jätkuvalt majandusvabaduse ja inimeste heaolu eest ja ma usun, et seda soovib ka Siim Kallas,» kinnitas Pevkur.
Kallas nimetas Äripäevas edasiste otsuste tegemisel võtmekohaks seda, kuidas Reformierakond edasi liigub ja kas tunnistatakse suuri lahkhelisid erakonna sees või mitte. Pevkur leidis, et lahkhelide asemel on erakonnas erinevad arvamused, kusjuures probleem oleks tema hinnangul just nende puudumine.
«On selge, et kui erakonnas on 12 000 inimest, siis on ka erinevad arvamused ja see on muuseas üks edasimineku võtmeid. Kui on erinevad arvamused, siis suure tõenäosusega leitakse just nimelt parim lahendus, kuidas edasi minna,» ütles ta.
Reformierakonna aseesimees, välisminister Jürgen Ligi ütles Postimehele, et ei tea, miks peaks välja mõtlema mingeid vastuolusid, kui erakonnas on koostöövaim kindlalt parem kui parlandierakondades üldiselt või Reformierakonnas näiteks 15 aastat tagasi, liikmete kaasatus on hoopis teisel tasemel, organisatsioon on selleks olemas ja ka positsioon oma programmide ellu viimiseks hoopis parem.
«Kui praegu mingeid suuri pingeid otsida – alati eksisteerivaid võimalustest suuremaid isiklikke ambitsioone kõrvale jättes –, siis Siimu eelistamine presidendikandidaadina oli osale liikmetest pettumus. Kuid erakond leppis selleski lõpuks kokku, et hääli mitte killustada. Siim võeti mäletatavasti omaks ka peaministrikandiaadina,» märkis Ligi Postimehele antud kirjalikus kommentaaris.


description: Tänavu üheksa kuu jooksul juhtus Eestis 1099 liiklusõnnetust, milles hukkus 47 ja sai viga pea 1400 inimest.

title: Üheksa kuuga hukkus Eesti teedel 47 inimest

maintext:
Mullu hukkus samal perioodil liiklusõnnetustes 49 ning meedikute abi vajas üle 1300 inimese. Palju raskeid liiklusõnnetusi põhjustavad juhtide tahtlik liiklusreeglite eiramine, teatas politsei- ja piirivalveamet.
«Kõige enam seavad liiklejad end ja teisi ohtu lubatud piirkiirust ületades, sõidukit joobes juhtides või siis, kui ei kasutata turvavarustust, mis võib õige kasutamise korral raskemad tagajärjed ära hoida,» tõi PPA juhtivkorrakaitseametnik Riho Tänak välja.
Kiiruseületajaid senisest rohkem
Suure osa õnnetuste taga liigne kiirus. Seda ilmestab ka asjaolu, et politsei poolt avastatud kiiruseületamiste arv on mullusega võrreldes 1500 võrra tõusnud.
«Maanteel tagab ohutuse liikleja, kes kiiruse mõistusega valib. Sirgel ja hea nähtavusega teelõik võib petlikult jätta mulje ohutusest, kuid tuleb meeles pidada, et isegi kogenud sõidukijuht ei saa vastu füüsikareeglitele ega jõua suurel kiirusel reageerida muutunud liiklusoludele või mõnele takistusele,» toonitas Tänak.
Ta juhtis tähelepanu, et suurel kiirusel tehtud sõiduvead võivad tekitada olukorra, kus juht kaotab sõiduki üle kontrolli ja ei suuda sõiduviga enne õnnetuse toimumist korrigeerida.
Tänavu üheksa kuuga on avastatud üle 36 000 kiiruseületamise, neist pea kolmandik Tallinnas. Tänak märkis, et linnade suurem liiklustihedus nõuab sõidukijuhtidelt ja kergliiklejatele erilist tähelepanu.
«Linnas on väikseimgi kiiruseületus ohtlik ning tihti ei tajuta, millised tagajärjed võib tuua lubatust 10 km/h suurem liikumiskiirus,» rääkis ta. «Loomulikult peavad ka jalakäijad ja teised kergliiklejad arvestama, et ootamatult vöötrajale astudes või sõites ei pruugi juhil olla võimalik sõidukit ohutult peatada.»
Sel aastal on korrakaitsjad linnades peatanud ligi 17 000 raske jalaga roolikeerajat. Seda on eelmise aastaga võrreldes 1000 võrra rohkem ja tunamullusega võrreldes 3000 võrra enam.
«Kiiruseületajate kasv näitab, et juhid ei hooli asulas kehtivatest piirangutest ja seavad ohtu eelkõige kergliiklejaid,» lausus Tänak. Kergliiklejad saavad enda teekonna teha tema sõnul ohutumaks, kui peetakse kinni liiklusreeglitest ja tehakse end nähtavaks.
«Käes on aeg, mil inimesed liiguvad kooli ja tööle enamjaolt pimedal ajal ning kuna keegi meist pimedas ei sära, peab igaüks enda ohutuse huvides helkuri enda külge kinnitama. Helkurit kipuvad unustama sõidukijuhid, kes lõpuks peavad sihtpunkti jõudmiseks ka kahte jalga kasutama,» ütles Tänak.
Tänak soovitab vanematel üle vaadata, kas võsukestel on helkur olemas ja üle käia turvalise liiklemise põhimõtted, sest helkur üksi ohutust ei taga. «Kui jalakäijad on ise hoolsad ja tähelepanelikud, siis väheneb oht õnnetusse sattuda oluliselt.»
Joobes juhid pole kuhugi kadunud
Liiklusõnnetustes sai selle aasta üheksa kuuga viga 246 jalakäijat, mis on mullusega võrreldes üheksa inimese võrra vähem. Tänavu on liikluses hukkunud 14 jalakäijat.
Septembris kõrvaldati juhtimiselt üle 600 sõidukijuhi, kes olid alkoholi tarvitanuna rooli istunud. Terve aasta peale kõrvaldati liiklusest ligi 5600 alkoholi tarvitanud juhti.
«Paraku ei saa rõõmusõnumeid jagada, kuna joobes juhtide arv on läbi aastate püsinud samal tasemel. Päevast päeva istuvad rooli inimesed, kelle tervislik seisund selleks sobiv pole. Need liiklejad ei anna aru, et nende reaktsioonikiirus ja ümbruse tajumine on aeglasem ning nad on liikluskeerises kõigile ohtlikud,» sõnas Tänak.
Ta lisas, et tänavu on küll alkoholi tarvitanud juhid põhjustanud vähem liiklussurmasid, kuid seda turvalisemate autode ja juhuse tõttu, sest joobes juhtide põhjustatud õnnetuste arv püsib mullusega samal tasemel.
Joobes juhi süül on tänavu liiklusõnnetuses viga saanud 161 inimest ja hukkunud viis inimest. Eelmise aasta jooksul liiklusõnnetusi kokku vigastatute arv 168 ja hukkus 14 inimest.


description: Talvepealinnas Otepääl asuvad kolm mäesuusakeskust on valmis lume tootmiseks.

title: Otepää suusakeskused on valmis lume tootmiseks

maintext:
Otepää piirkonnas on Kuutsemäe, Väike Munamäe ja Ansomäe suusakeskused, mis pakuvad kokku üle 100 kilomeetri suusaradu. Lisaks sellele tegutseb Linnamäe orus kogu perele mõeldud aktiivse vaba aja keskus Otepää Winterplace.
«Meie kunstlumesüsteemid on valmis külmakraadide tulekuks, et siis vajaminev lumi toota,» ütles Otepää Winterplace juhataja Siim Kalda. «Hakkame lund tootma juba -1,5 kraadi juures, ideaalne olukord lumetootmiseks on alates -5 kraadi juures.»
Kuutsemäel ja Munamäel ollakse samuti valmis lume tootmiseks. «Minu pikaaegne kogemus ütles, et umbes kuu aega pärast esimese lume tulekut saab juba suusatada,» ütles Kuutsemäe ja Munamäe suusakeskuste juhataja Priit Tammemägi. «Ilmaprognoosid näitavad, et ehk saab järgmise kuu keskpaigas juba lund tootma hakata.»
Tehvandi spordikeskuses jälgitakse samuti ilmateadet. Tehvandi spordikeskuse juhataja Alar Arukuuse sõnul on päris talveni veel aega, kuid valmisolek talvisteks tegevusteks on olemas.
Talve astronoomiline algus on sellel aastal 21. detsembril kell 12.44, sel päeval saab Otepää talvepealinna tiitli.


description: Teisipäeval Tallinna kesklinnas kurikaga teise auto peegli puruks löönud 40-aastane Margus ütleb nüüd, et reageeris üle, kuid süüdistab oma kurikarünnakus ikkagi teist autojuhti, kes põhjustas liiklusohtliku olukorra.

title: Usutlus liiklusraevutsejaga: kurikas on mul autos, sest olen kalamees

maintext:
Miks üldse kurikaga liikluses ringi sõidetakse, olete mõne spordiala harrastaja või kuidas?
Võib-olla, võib-olla mitte, aga see ei puutu küll asjasse. Kui inimesed ei oska liigelda ja keeravad sulle ette, siis hakkavad kõigepealt sind sõimama, siis läheb igal normaalsel endast lugupidaval mehel närv mustaks. Selle asemel, et öelda «vabandust, ei näinud teid», hakatakse sõimama ja ähvadama.
Kas selleks puhuks teil ongi kurikas autos?
Ei, see on mul teisteks otstarveteks.
Kas te reageerisite üle selles olukorras?
Absoluutselt. Väga ilusti see asi ei olnud tehtud, mulle ei meeldi nii, aga tõesti vihastati mind välja. Kui oleks olnud inimene kõnniteel, kuhu ma pidin sõitma tänu sellele pidurdamisele, oleks ma inimese ka veel alla ajanud. Jumal tänatud, et autod terveks jäid, aga nemad hakkasid mind sõimama.
Pooleldi afektiseisundis võtsite kurika ja lõite peegli puruks?
Üldjuhul jah, eks mul läks närv mustaks ja reageerisin natukene üle. Tegelikult, mida oleks teinud iga teine inimene, kellele tekitatakse väga ohtlik olukord ja siis hakatakse veel sõimama ka...
Ma ei usu, et iga teine inimene oleks seda teinud (haaranud kurika – toim.).
Eks see ongi nii, et kes kuidas käitub.
Miks see kurikas teil ikkagi autos on?
Sest ma olen kalamees. Seda kasutatakse kala uimastamisel, kui minnakse paadiga kalale.
Kas saate kirjeldada liiklusolukorda, mis ikkagi selle intsidendini viis?
Raua tänav on ühesuunaline ja kaherealine. Mina sõitsin vasakus reas, tema paremas reas. Arvatavasti otsis ta mingit parkimiskohta ja aadressi. Ta lihtsalt keeras paremast reast vasakusse hoovi ilma suunata ja ilma millegita. Siis jäi seisma, kui ma olin kummikriginal kõnniteel, sest pidin vältima oma manöövriga avariid.
Põhja prefektuuri liiklusjärelevalvekeskuse juht Hannes Kullamäe ütles juhtunu kommentaariks, et ülalkirjeldatud käitumine ei ole ühises liiklusruumis aktsepteeritav ja kriminaalmenetluse alustamine peaks olema piisavalt selge signaal sellest.
«Paraku on mõne inimese närvikava nõrgem ja pingetaluvus madalam ning nii nagu me käitume tavaelus, käitume ka liikluses. Juhtimisõiguse andmisel ei tehta psühhiaatrilisi teste, sest inimese ärrituvustaset ongi väga keeruline hinnata,» märkis ta.
Kullamäe sõnul on varasemad liiklusraevujuhtumid näidanud, et selline käitumine annab tugeva hoobi kaasliiklejatele turvatundele, mistõttu suhtub politsei sellistesse juhtumitesse täie tõsidusega.
«Kunagi ei või teada, millal taoline konflikt eskaleerub ja kaasliikleja ettearvamatu sammu tõttu võib tekkida liiklusohtlik olukord, mis päädib liiklusõnnetusega,» ütles Kullamäe ning soovitab sestap kõigil, kes liikluskonflikti satuvad, säilitada esmalt rahu ning sõita eemale, lukustada uksed ja kutsuda abi. Kindlasti ei tasu sekkuda ja tekkinud tüli ise klaarima minna, sest ei saa kindel olla, millised kavatsused teisel autojuhil on.
Sotsiaalmeedias levib video sellest, kuidas Tallinnas Raua tänaval lõi maasturi roolis olnud võõras mees kurikaga kaasliikleja autol peegli küljest. Video postitaja sõnul juhtus intsident 25. oktoobril kella 11 paiku, kui ettevõtte töölised olid Raua tänaval teel kliendi juurde.
Politsei alustas juhtunu tõttu kriminaalasja avaliku korra raske rikkumise paragrahvi järgi. Praeguseks on üks tunnistaja ülekuulatud ning politsei selgitab välja konfliktini viinud asjaolusid.
Teo toimepanijaga, 40-aastase mehega, on suheldud ning mees on politseis andnud ka oma esmased selgitused.
Pikemalt loe liiklusraevu juhtumist homsest Postimehest.