description: Vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump püüdis kolmapäeval hajutada Poola päritolu ameeriklaste muresid NATO teemadel. Lisaks väljendati ümarlaua kohtumisel muret selle üle, kuidas Trump ülistab Venemaa presidenti Vladimir Putinit.

title: Video: Trump rahustas Poola päritolu ameeriklasi oma NATO seisukohtade pärast

maintext:
“Presidendina ma austan Poola ohverdusi vabaduse nimel. Me oleme pühendunud sellele, et Poola oleks tugev,” ütles Trump.
Donald Trump on öelnud, et presidendiks saades nõuab ta kõigilt NATO liikmetelt tõsta oma kaitsekulutused 2%-ile SKPst. Kes seda ei tee, peavad oma turvalisuse eest ise maksma.
Chicagos peetud kohtumisel tervitas Trump Poola panust kaitsekulutuste osas. “Me tahame, et NATO oleks tugev, mis tähendab, et teised riigid võiksid järgida Poola eeskuju,” ütles Trump, “kui kõik toetaksid allianssi nii nagu Poola, siis meie liitlased oleksid rohkem turvatud,” lisas ta.
Ameerika Ühendriikides elab hinnanguliselt 9,5 miljonit Poola taustaga inimest, kes resideeruvad peamiselt Kesk-Lääne osariikides. 8. novembril toimuvatel presidendivalmistel võivad need osariigid mängida olulist rolli valimiste võitja selgitamisel.


description: Austraalia rannikul jäi madalas vees kalavõrku kinni 12-meetrine küürvaal. Intsident juhtus Queenslandi osariigis asuvas Moretoni lahes.

title: Video: Austraalia rannikul päästeti kalavõrku takerdunud küürvaal

fasttext_language: et


description: Teadlased kaevasid eile Argentinas maapõuest välja hiiglasliku meteoriidi. Tegemist on tõenäoliselt kolmanda suurima taevakehaga, mis kunagi Maa pealt leitud.

title: Video: Argentina maapõuest kaevati välja hiigelmeteoriit

maintext:
Eelmisel nädalavahetusel avastatud meteoriit “Gancedo” kukkus tõenäoliselt Maa peale umbes 4000 aastat tagasi. Taevakeha leiti Buenos Airesest 1078 km loodes asuvalt alalt, mis on tihedalt täis meteoriidikraatreid.
Esialgsetel andmetel kaalub “Gancedo” umbes 30 tonni, kuid taevakeha täpne kaal ja suurus selgub hilisema kontrolli käigus.
Maa pealt leitud suurim meteoriit “Hoba” kaalub 66 tonni. See leiti umbes sada aastat tagasi Namiibiast. Arvatakse, et “Hoba” kukkus Maale umbes 80 000 aastat tagasi. Samast piirkonnast leiti ka hetkel teist kohta hoidev ja 37 tonni kaaluv meteoriit nimega “El Chaco”.


description: Eile ja üleeile tegi Taiwanil ja Hiina kaguosas laastamistööd taifuun Megi, milles sai surma neli ja vigastada rohkem kui 523 inimest. Tegemist oli sellel kuul juba kolmanda taifuuniga Taiwanil.

title: Video: Taifuun Megi laastas Taiwani ja Hiina kaguosa


description: Liikluskindlustuse fondi andmetel kasutatakse tuhandeid liikluskindlustuseta sõidukeid, sest peale sõiduki omaniku vahetust ei ole uus omanik sõidukit liiklusregistris enda nimele vormistanud. Liikluskindlustuse fond palub sõidukiomanikel kontrollida kindlustuse kehtivust.

title: Tuhanded sõidavad teadmatusest liikluskindlustuseta

maintext:
Liikluskindlustuse leping lõpeb sõiduki ajutisel kustutamisel liiklusregistrist. Sõiduk kustutatakse ajutiselt liiklusregistrist automaatselt, kui sõiduki eelmine omanik teatab maanteeametile sõiduki võõrandamisest ja omandaja ei ole viie tööpäeva jooksul esitanud taotlust sõiduki oma nimele vormistamiseks. Samuti kustutatakse sõiduk automaatselt liiklusregistrist, kui sõiduk kuulutatakse tagaotsitavaks.
Liikluskindlustuse fondi (LKF) juhatuse liikme Lauri Potsepa sõnul tuleb teadmatusest liikluskindlustuseta sõitmist liiga tihti ette.
«Inimene ostab sõiduki, kuid jätab selle oma nimele vormistamata. Sõiduki eelmine omanik teavitab maanteeametit ning sõiduk kustutatakse registrist ja jääb liikluskindlustuseta. Sõiduki omandanud isik tihti ei teagi, et kasutab registreerimata ja liikluskindlustuseta sõidukit,» tõi Potsepp näite üsna tavalisest olukorrast. Ka peale liisingult sõiduki väljaostmist jääb sõiduk tihti oma nimele vormistamata. Tagajärg on taas sama: sõiduk kustutatakse registrist ja jääb kindlustuseta. Sõiduki ümberregistreerimine on sõiduki omandanud isiku kohustus.
Lauri Potsepa sõnul on sõiduki oma nimele vormistamata jätmisel kaks peamist põhjust: hoitakse riigilõivu pealt raha kokku või peetakse sõiduki oma nimele vormistamist sisulise tähtsuseta asjaajamiseks.
Selline kokkuhoid võib aga osutuda väga kulukaks. Registreerimata, sealhulgas ajutiselt registrist kustutatud ja liikluskindlustuseta sõiduki juhtimise eest võib politsei teha juhile trahvi. Kui liikluskindlustuseta sõidukiga põhjustatakse kahju, nõutakse väljamakstud hüvitis kindlustuseta sõiduki omanikult või juhilt tagasi.
Liikluskindlustusfond palub sõiduki omandanud isikutel sõiduk oma nimele vormistada. Sõidukiomanikul, kes ei ole sõidukit oma nimele vormistanud ja kelle sõiduk on seetõttu registrist kustutatud, tuleb sõiduk oma nimele vormistada ja sõlmida liikluskindlustuse leping. Lepingu sõlmimiseks pöörduge kindlustusandja poole. Sobiva kindlustusandja saate mugavalt valida LKF-i kalkulaatori abil.
LKF saadab sellkohase meeldetuletuse 1800 sõidukiomanikule. Siiski ei tohiks sõidukiomanikud jääda ootama LKF-i meeldetuletust. Igaüks saab kontrollida oma sõiduki liikluskindlustuse kehtivust LKF-i vastava päringu abil.


description: Politsei teatel juhtus eile kella 18.55 ajal liiklusõnnetus Paistu vallas Loodi-Helme tee 4. kilomeetril, kus joobes ja juhtimisõiguseta 22-aastane mees eiras mootorrattaga politseipatrulli peatumismärguannet ja põgenes.

title: Viljandimaal sai viga politsei eest põgenenud purjus mootorrattur

maintext:
Stripiklubi püstitas publikurekordi
"Nii palju riides inimesi pole siin veel kunagi olnud," kommenteeris üks külastaja vaadates ringi Viljandi ainsas stripiklubis, kus laupäeva õhtul oli minifestivali "Viljandi Music Walk" viimane kontsert. Rahva ette astus skandaalne räpi- ja möllupunt 5Miinust.


description: Esmaspäeval peeti Viiratsi rahvamajas esimene liitumiskoosolek, kus sai arutada Viljandi valla ühinemist Tarvastu ja Kolga-Jaani vallaga. Lisaks asjaosalistele ametnikele oli koosoleku alguseks saalis ka üks vallakodanik.

title: Rahvakoosolek algas ühe vallakodanikuga

maintext:
«Ma olen ühe sellise pulli juba üle elanud ja tahaks kuulata, mis nad seekord räägivad,» märkis Viiratsi elanik Kiur Saluveer, kes võttis koha sisse viimases pingireas ning jäi ootele. «Ma esialgu midagi ei vaja ja tahan lihtsalt näha.»
Koosolekute vastu ongi leige huvi
Pärast avasõnu astus uksest sisse veel üks vallakodanik ning nii käiski suhtlus põhimõtteliselt kaks kahe vastu. Liitumislepingu projekti olid tutvustama tulnud Viljandi valla abivallavanem Sulev Kannimäe, Viljandimaa omavalitsuste liidu kohalike omavalitsusüksuste ühinemise koordinaator ja Viljandi vallavolikogu esimees Hellar Mutle ning lisaks veel tehniline töötaja Veiko Jüris.
Mutle sõnul leiges osavõtus midagi harukordset pole, sest niisugune trend oli näha juba rahvakoosolekutest Viljandi valla loomise eel. «Neil oli üldse nii, et kui kümme protsenti tuli, siis kõik ütlesid halleluuja,» märkis ta ja lisas, et suhe üks vallakodanik vallatöötaja vastu on täiesti tavapärane. Kannimäe lisas, et üks rahva huvi puudumise põhjus on kindlasti see, et haldusreformi teema on jutuks olnud pikka aega, ning teiseks on rahvakoosolekud ja rahva arvamuse väljaselgitamine seadusest tulenevalt kohustuslikud, kuid vallavolikogule ei ole need ühinemisotsuse tegemisel siduvad.
Selles, et rahvakoosolekutest osavõtt on leige, ei näinud aga tulevase suuromavalitsuse ühe potentsiaalse osa ehk Tarvastu valla vanem Alar Karu murekohta. «Midagi pole halvasti, kui need koosolekud ei ole väga rohkearvulised, see näitab, et rahval pole midagi muretseda,» ütles ta.
Rahva väljakäidud mõte läheb arutamisele
Nagu Kolga-Jaani valla rahvakoosolek on ka Tarvastu valla koosolekud järgmisel nädalal. Alar Karu ei osanud prognoosida, kas nende valla kolmele kokkusaamisele võiks oodata rohkem rahvast. Kui läbirääkimisprotsessi Viljandi vallaga alustati, saadi samuti Mustla käsitöökojas kokku ja osavõtjaid oli toona 20–30. Nüüd, kui sellel teemal on juba rohkem räägitud, on vallavanema sõnul tunda, et liitumise vastu Viljandi vallaga ei ole Tarvastu kodanikel nii suurt protesti, et see nad kohale tooks. Nii võivad koosolekud ka napi osavõtuga jääda.
«Pigem ongi need selleks, et rääkida mingist murest või esitada lisaküsimusi, näiteks liitumislepingu kohta,» selgitas ta.
Liitumisteema üle on Tarvastu rahvas arutlenud ka valla Facebooki lehel. Seal on küsimused Karu sõnul olnud pigem sisulised, huvi on tuntud näiteks kodanike teenindamise ja tulevaste piirkondade teenuskeskuste vastu.
See kõik on kirjas liitumislehes, kus on ka investeeringud ja lepinguprojekt vallakodanikele lugemiseks, aga koosolekutel saab teha ettepanekuid, enne kui volikogud otsustavad lepingu kinnitada.
«Oluline on, et rahvas ei arvaks, et see, mis liitumislehes on kirjas, on lõplik. Tegelikult on see algpakkumine ja sinna võib teha ettepanekuid, mida ongi hea koosolekutel välja käia,» selgitas Karu.
Koosolekud on Hellar Mutle sõnutsi isegi tähtsamad kui 5.–9. oktoobrini kõigis kolmes vallas korraldatav rahvaküsitlus, kus on võimalik hääletada liitumise poolt või vastu. Kui hääletus näitab lihtsalt rahva meelsust ning pole volikogule otsustamisel siduv, siis rahvakoosolekutel tehtud ettepanekud peab ühinemiskomisjon läbi arutama. «Kui keegi lepingu projekti loeb ja teeb ettepaneku, et see punkt võiks olla teistsugune, siis meil komisjonis on kohustus see läbi arutada,» rääkis Mutle.


authors:
Marko Saarm
Fotograaf

description: Viljandi kesklinna õunaaias peeti täna 10 hooaja viimast Viljandi vanakraamiturgu. Kodudest oli kohale taritud palju erinevat vanakraami, silma hakkasid paadimootor ja õlleankur, aga ka ajaloolised rahatähed, neist vanim oli 1737. aastast pärinev metallraha.

title: Vanakraamilaadal müüdi 18. sajandi metallraha

maintext:
Üks 90aastane memm müütas kadunud mehe riideid ja kingi ning enda kootud sokke. „Kudusin neid talvel 25 paari, tantsisin ja kudusin,“ pajatas vana naine muheledes. Karksi-Nuiast tulnud mees, viikingiverd Voldemar Giske müüs kaht kaunist kunstiteost.
„Need on mu eksabikaasa järgi maalitud. Naise eest ma ei taha midagi, aga raam maksab 50 eurot,“ sõnas ta naerusuiselt. Teiste seas oli kauplemas endine minister, praegune riigikogu liige Helmen Kütt, kes müüs oma tütre vanu kleite, nõusid, kingi ja küünlajalgu.


description: Valimiskogus Viljandit esindanud Jaak Allik, kes kutsus eelmisel nädalal ajakirjanduse vahendusel valijamehi üles sobiva kandidaadi puudumise korral urni tühja sedelit laskma, ise seda ei teinud. Samas on ta tulemusega rahul ning usub, et nüüd presidendiks pakutavast Kersti Kaljulaiust saab hea riigipea.

title: Jaak Allik ei jätnud valimiskogus sedelit tühjaks, kuid on tulemusega rahul

maintext:
Jaak Allik, kui mõelda tagasi teie eelmise nädala arvamusloole Sakalas, siis presidendivalimistega läkski kõik nii, nagu te välja pakkusite. Kas olete nüüd rahul?
Enam-vähem läks tõesti nii. See, kas ma olen rahul, on omaette küsimus. Minu meelest võinuks juba Estonia kontserdisaalis presidendi ära valida – mina leidsin seal mõlemas voorus kandidaadi, kelle poolt hääletada. Samas tõsi on see, et ma ei pea suureks patuks, kui valijamees talle meelepärase kandidaadi puudumisel sedeli tühjaks jätab. Aga et niimoodi toiminud inimeste hulk osutus lõpuks sedavõrd suureks, oli üllatus ka mulle.
Kuidas suhtute riigikogu fraktsioonide väljapakutud presidendikandidaadisse Kersti Kaljulaiusse?
Igal juhul on ta rohkem erakondadeülene kandidaat kui ükski neist, kes valimiskogus üles astus.
Kas te tunnete Kaljulaidu? Mida temalt kui tõenäoliselt uuelt presidendilt ootate?
Ma ei olnud varem temaga isegi mitte nägupidi tuttav. Oleks me üleeile kusagil ukse peal kohtunud, siis ma poleks teda ära tundnud. Ma pole temaga kunagi kokku puutunud ei tööalaselt ega poliitiliselt.
Küll aga olen lugenud tema mõtteavaldusi ja kuulanud esinemisi raadios. Nende kaudu on ta jätnud endast väga sümpaatse mulje. Ka tema CV on väga sümpaatne, kätkedes endas väga laia teemade diapasooni alates geneetikast ja lõpetades elektrijaama juhtimisega.
Mina pean omakorda märkimist väärivaks seda, et kui ta oleks Euroopa Kontrollikojast saanud ära tulla eelmisel aastal, mil tema ametiaeg tegelikult lõppes, saanuks temast poliitikauuringute keskuse Praxis juht. See on teadupärast väga soliidne firma, kus töötavad head spetsialistid. Et ta juhiks ei saanud, valiti ta nõukogu esimeheks.
Lisaks tuleks tähele panna, et president nimetas ta hiljuti arengufondi asemele loodud arenguseire keskuse nõukoja liikmeks. Ka on ta 2011. aastast Tartu ülikooli nõukogu esimees. See kõik näitab, et tegemist on inimesega, kellel on väga lai sisepoliitiline visioon. Ja pärast Toomas Hendrik Ilvest vajabki Eesti just sellist presidenti, kes oleks sisepoliitiliselt tugev.
Kas ma loen siit õigesti välja, et te olete praeguse lahendusega pigem rahul?
Olen jah.
Tuleme lõpetuseks tagasi selle juurde, kuidas tänavune presidendi valimise protsess ligi pool aastat ühiskonda pinges hoidis, ridamisi läbikukkumisi pakkus ning lõpuks heleda plaksuga lõppes. Mis te arvate, kuidas see mõjutab Eesti poliitikute renomeed rahva silmis?
Eks ta mõju poliitikute usaldusväärsusele loomulikult halvasti. Rahvas tahab, et poliitikud otsustaksid. Mida kiiremini, seda parem. Samal ajal on praegu võimalus – juhul kui Kersti Kaljulaid osutub tõepoolest heaks presidendiks – et rahvas saab aru: ka poliitikas kehtib kõnekäänd «Tark mees ei torma».
Viimasel ajal on paljud avaldanud arvamust, et järgmiseks korraks tuleks presidendi valimise süsteemi muuta. Mis teie sellest arvate?
Ilmselt teen ma nüüd väga ebapopulaarse avalduse. Kui kõrvutada riigikogu, omavalitsuste ja presidendi valimise süsteemi, siis minu arvates on viimane kõige paremini töötanud. See on kõige paremini läbimõeldud.
Ehkki protsess võib mõnikord venida pikale, töötab riigikogus kahekolmandikulise toetuse ja valimiskogus 50 protsendi pluss ühe hääle nõue selle nimel, et valitsev erakond või koalitsioon ei saaks tuimalt presidendiks määrata endale meelepärast inimest. Ehkki omal ajal seadust kirjutades ei osatud ette näha, et valimiskogu võib tühjade sedelite tõttu nurjuda, kannab süsteem kokkuvõttes ikkagi seda eesmärki, et president valitaks laia konsensuse pealt.
Üht-teist tuleb järgmiseks korraks muidugi muuta, kas või juba sellepärast, et käimasolev haldusreform vähendab valdade arvu.
Samuti võiks seniste kogemuste põhjal mõelda sellele, et tulevikus võiks üks inimene olla ametis vaid ühe ametiaja. Selline muudatus suurendaks presidendi iseseisvust, sest ta ei peaks muretsema, kas poliitikud ta ikka tagasi valivad.


description: Mesinike kinnitusel on tänavu Viljandimaal ja Eestis tervikuna ikaldusaasta, mille on põhjustanud erakordselt ebasoodsad ilmaolud.

title: Eestis on tänavu meeikaldus

maintext:
«Tänavune saak on tavakohasest poole väiksem,» sõnas Pollis tegutsev mesinik Antu Rohtla. Tema hinnangul on viimase kümne aasta keskmine olnud Eestis pere kohta 40 kilogrammi ringis, aga tänavune on 20–30 kilogrammi. Sama kehv oli tema hinnangul viimati 1996. aasta.
Läänerannik jäi kuivale
«Nii see on, tänavu on meeikaldus,» tõdes Kõpu kandis toimetav 90 perega mesinik Margus Kivi. Tema ja Antu Rohtla nentisid, et kõige hullem on seis läänerannikul, kus mõned mehed on täiesti kuival. Sama juttu rääkis Eesti mesinike liidu juhatuse esimees, Morna külas mesilat pidav Aleksander Kilk. Ta möönis, et tänavune saak Eestis tervikuna on pool tavapärasest või veel väiksem. «Mõnes piirkonnas Põhja-Eestis või läänerannikul, kus kevadsaak jäi põua tõttu saamata ja suvel midagi ei lisandunud, on ka täielik ikaldus,» sõnas ta.
Ilmaolusid meenutades rääkis Antu Rohtla, et mais tuli põuane kuumus, õitsemise ajal kuivas nektar õitesse ja mesilastel oli raskusi selle kättesaamisega. Lisaks pani äkitselt saabunud kuumalaine taimed kiiresti õitsema, seega oli hiljem korjeaeg tavakohasest palju lühem.
«Kuivale ja kuumale järgnes pikk ja vihmane periood, kus mesilastel oli vähe lennuilmasid,» jutustas Rohtla.
Tänavune suvi oli vihmasuselt teine pärast 1961. aastat, mil ilmateenistus vaatlusi on talletanud. Aleksander Kilk ütles, et maikuu oli enamikus Eesti piirkondades meekorjeks täiesti korralik, aga edasine vihm pani kogusaagile põntsu.
Kanarbik ei päästnud
Asjaolu, et suve lõpp tuli ilus, mesinike sõnutsi enam ei aidanud, sest nektarit andvad taimed olid õitsemise juba lõpetanud.
«1. augustiga tavaliselt saagi korjamine lõpeb, siis tuleb suhkrukott mesilaste söötmiseks välja otsida,» rääkis Antu Rohtla. Lisa oli loota vaid kanarbikust matti võtvatel mesinikel, aga tänavu ei saadud sealtki abi. Rohtla teadis Pärnumaal toimetavatelt sõpradelt kuuldu põhjal öelda, et kanarbikumett tuli väga vähe.
Sama teadis rääkida Margus Kivi. «Üks mu tuttav mesinik viis kanarbikule 500 peret ja tavaliselt saab ta nii suure hulga pealt 25 tonni mett, tänavu sai aga vaid kolm tonni,» kõneles ta.
Margus Kivi nentis, et 2012. aasta järel, mil tulid rekordsaagid, on olnud järjest kehvad meeaastad, tänavune oli siis kõige nadim. «Viimasel ajal on olnud pigem mesilaste söötmise ja töörõõm, tulu väga ei tule,» sõnas ta. Samas ei saa ka hinda kergitada, sest ostjad on väga tundlikud. «Tänavu kergitasin hinda vaid 10 senti kilogrammist ja mitu klienti kadus kohe ära.»
Margus Kivi lisas, et väikeses Eestis on erinevused siiski suured ning Põltsamaa ja Pandivere kõrgustiku kandis oli ka tänavu hea meesaak. Üks Põltsamaa mees oli rõõmustanud koguni rekordsaagi üle, mis küündis 100 kilogrammini pere kohta. «Eks seal kandis olegi Eesti mee Meka, tundub, et pinnase niiskusrežiim ja muu klapib,» märkis mesinik.


description: Viljandi kunstmuruväljaku uuendamisel oli pool platsi juba uue katte saabumiseks ette valmistatud, kui ehitusfirma raske masin hakkas ootamatult vajuma. Selgus, et kümme aastat tagasi oli seal tegemata jäetud töö, mis paberite järgi oleks justkui tehtud.

title: Maa alt tuli välja kümne aasta eest tegemata jäänud töö

maintext:
Kummaliselt käituva pinnase tõttu otsustasid töömehed platsi keskpaigast üles kaevata ning avastasid, et seal pole keegi kunagi pinnast tihendanud. Siledaks lükatud mulla peale oli veetud lihtsalt mõni sentimeeter graniitsõelmeid ja sellele laotatud kunstmurukate.
«Me ei ehitanudki väljaku pinnast,» teatas eile Sakalale ettevõtja Margus Pokinen, kes kümme aastat tagasi juhtis osaühingut Kuldvillak. Just see firma uuendas 2006. aasta sügisel ja 2007. aasta kevadel järveäärset kunstmuruväljakut ja pani sellele uue katte. «Alus jäi selline, nagu see enne oli, sest seda tööd meilt ei tellitudki,» ütles Pokinen.
Samal ajal näitavad kõik linnavalitsuses leiduvad projektid, et pinnasetööd oleks tol ajal justkui ära tehtud. Kümme aastat tagasi oma hinnapakkumisega Kuldvillakule kaotanud osaühingu Suja Ehituse juht Rando Sepp mäletab täpselt, et pinnase väljakaevamine ja tihendamine olid projektis kindlasti sees. Toona imestas Sepp oma sõnul, kuidas konkurent suutis temast nii palju odavama pakkumise teha. Nüüd on tal vastus olemas.
Paber näitab, et töö on tehtud
Ka praegu väljakul tegutsev ehitusfirma G-Floors sai enne töölehakkamist enda kätte kõik dokumendid varem tehtu kohta ja nendes on ettevõtte juhi Erki Karlsoni sõnul selgelt kirjas, et platsi all olevale pinnasele võiks pärast sõelmekihi planeerimist kohe uue katte panna.
Eelmise nädala keskel märkasid platsil askeldavad töömehed, et väljaku Ranna puiestee poolne osa käitub kuidagi kummaliselt. Kui järve poole jääval osal oli pinnas nii tugev, teerull lausa hüppas sõites, siis väljaku teises otsas hakkas see pinnast endaga kaasa vedama.
Pärast väikest kaevamist selguski, et vähemalt osaliselt on platsi all turbane muld. Töömehed kutsusid kohale järelevalvet tegeva inimese ja too pani töö neljapäeval seisma.
«Nii ei tahaks küll edasi minna, et nüüd samamoodi mullale sõelmed peale vedada,» rääkis Karlson. «See oleks nagu tapeet veega seina panna.»
Esmaspäeval leidis linnavalitsus oma reservfondist 20 000 eurot, et umbes 2000 ruutmeetrilt vedada ära 600 kantmeetrit mulda, tuua asemele kruusa ja purustatud killustikku ning see korralikult ära tihendada. Platsi kandvale osale veeti juba aastakümneid tagasi hoonete lammutamisest saadud betooni ja see osa kannab korralikult.
Linnajuhid süüdlast otsima ei hakka
«Meil ei ole mõtet hakata korraldama uurimist, et kes kümme aastat tagasi midagi tegemata jättis,» lausus abilinnapea Kalvi Märtin. «Praegu on vaja otsustada, kuidas edasi.»
Tema sõnul oli selge, et platsi tihendamata jätta ei saa ning ehitusega on kiire, sest see peab 31. oktoobril valmis olema.
Kümne aasta tagusest ajast on teada, et toona oli ehituse tellija Viljandi linnavalitsus ning tellija kohuseid täitsid majandusameti töötajad. Kas tööl oli ka järelevalvaja või kes see oli, polnud eile linnavalitsuses teada. Vastuseta on seega küsimus, miks platsi ei ehitatud toona nii, nagu on projektis kirjas. Töö dokumentatsiooni pole säilinud.
Osaühingul Kuldvillak tekkis 2006. aastal ehitusega probleem, sest kui esialgu pidi plats olema valmis juba sama aasta novembris, siis tegelikult valmis praeguses vääringus 192 000 eurot maksma läinud ehitus alles 2007. aasta juunis. See tähendas, et tol kevadel Viljandis jalgpallurid kodus mängida ei saanudki.
«Isegi kui me süüdlase leiame, ei anna see meile midagi,» nentis Märtin. «Aga kindlasti on see juhtum meile õppetund ja näitab, kui tähtis on ehituse järelevalve roll.»
ARVAMUS
Raiko Mutle / Marko Saarm
Raiko Mutle,
Viljandi Tuleviku president
Tagantjärele on raske meenutada, kas plats lainetas tihendamata osas rohkem, aga see on kindel, et ebatasasused olid tuntavad.
Just väljaku lainetamine ja seetõttu platsile tekkinud lombid olid põhjus, miks jalgpalliliit leidis, et Viljandi kunstmuruväljak ei vasta enam normidele. Lisaks oli väljak kulunud ja kunstmuru oli vana tehnoloogia järgi valmistatud.


description: Kui Kärstna jahimehed põdrapullide peibutamiseks vilest põdralehma häält välja puhusid, ilmus kohale üheksapealine hundikari ja piiras nad ümber.

title: Hundikari piiras põdrakütid sisse

maintext:
Kogu see lugu juhtus ülemöödunud nädalavahetusel Muti järve lähistel. Septembri keskel algas varitsusjaht põtradele ja tol hommikul oli kümmekond Kärstna jahimeest varitsusest huvitatud. Nii mindigi ühe või kahe mehe kaupa eri kohtadesse ning hakati põdralehma häält matkima. Põtradel käib parasjagu jooksuaeg ja kui jahimees suudab emaslooma häält piisavalt hästi järele teha, võib mõni pull talle päris lähedale tulla.
Kohtumine huntidega
«Järsku üks kütt siis vaatas, et mis seal metsas on – kas rebased või... Mitu looma passis,» rääkis Kärstna jahiseltsi esimees Henno Kallas, kes kogu jahi aja oli küttidega ühenduses olnud. «Kui jahimees optikaga püssist vaatas, nägi ta, et polegi rebased, vaid on üheksa hunti.»
Lisaks kolmele täiskasvanule oli seal kuus kutsikat. Suured hundid olid tulnud kaarega põdralehma hääle peale, mida jahimees tegi. Ega nende peletamiseks muud suuremat ette võtta saanudki kui püssist pauk õhku lasta, sest praegu neid veel küttida ei tohi. Hundijaht algab novembrist.
«Vana jahimees neist huntidest ei ehmata, aga võib-olla natuke ärevaks teeb küll, et põdralehma hääle peale tulevad vanad hundid teda piirama, üks ühelt ja teine teiselt poolt,» märkis Kallas ja lisas, et tagantjärele on see huvitav lugu, aga metsas võis ikka vähe kõhe olla.
Kui viimased aastad välja jätta, ei ole hundid Henno Kallase sõnul seal kandis muret teinud. Jahiseltsi on ta Kärstnas juhtinud juba üle 30 aasta ja teab rääkida, et üks või kaks hunti on talviti nende maal ikka liikunud. Kui neid on vahel ka kolm olnud, pole see traagika, sest hunti võib tõepoolest nimetada metsa sanitariks. «Aga kui neid on üheksa karjas ja me teame raudselt, et kusagil liigub veel kaks hunti, kes on jahipidamiseks karjast lahku löönud, siis on seda juba palju,» lausus ta.
Jahiseltsi esimees teadis veel rääkida, et sellessamas Muti looduskaitseala piirkonnas, kus hunte märgati, oli üks hommik varem nähtud kuut põdralehma ja kahte pulli. Põdralehmadel aga ei olnud ühtegi vasikat. «Sellist olukorda pole meil varem siin olnud. Ei ole raske arvata, kus need vasikad jäid,» tähendas ta. «Võib-olla üks vanalehm ei toonudki vasikaid ja alati võib hukkuda üks või kaks, aga hundid on kuus või seitse vasikat ära söönud.»
Kütid tahavad hundilube
Nii on Henno Kallas seda meelt, et hundilaskmislube on Viljandimaale juurde vaja. Ta meenutas, et kaks aastat tagasi, kui seakatk hakkas levima, ei saanud meie maakond ühtegi hundiluba, kuid juba toona nägid nad üheksat hunti ning rekordkari, mida kütid on märganud Kärstna ja Vambola jahiala lähistel, küündis suisa 11 isendini. Möödunud aastal oli selle kandi küttidel taas võimalik hunte lasta ning Kärstna mehed said kätte ühe ja Vambola omad kolm. Too kari, millest nüüd juttu oli, jäi toona puutumata.
Lisaks sellele teavad kütid teisest hundikarjast Pahuvere soos. «Neid on meie andmetel järel kolm looma ja seega räägime kahe karja peale kokku 12 hundist, kes siin Kärstna, Vambola ja Karksi jahimaadel elavad,» tähendas ta ja ütles, et lahendus ei ole üks või kaks hundilaskmisluba. «Teisest küljest, kui neid hunte jääb järele üks või kaks, siis jahimeestel ei tule ju mõttessegi, et läheks hundijahti. Las nad siis ollagi metsa sanitarid, aga kui neid on nii palju, on aasta või kahe pärast tulemus selline, et hakatakse rohkem koduloomi murdma.»
Jahiseltsi esimees tähendas, et metssigu, kes on hundi põhilised saakloomad, sisuliselt piirkonnas enam pole, metskitse arvukus on tagasihoidlik ja põdravasikad süüakse ära. «Kui edaspidi üheksane hundikari nälga jääb, siis küll enam garanteerida ei saa, et hunt üksikule seenelisele või marjulisele kallale ei tule,» nentis ta. «See ei pruugi kohe juhtuda, aga sama poliitika jätkudes võib see aasta või kahe pärast kõne all olla.»


description: PRESIDENDIVALIMISTE parlamendivooru järel tõttas kogu meedia kuulutama suurimaks kaotajaks Reformierakonda, kes olevat lõhenenud, ja Taavi Rõivast, kes polnud suuteline oma meeskonda koos hoidma. Möödas on vaid mõni nädal ja me seisame olukorra ees, kus ligi 60 protsenti valijaist toetab ühte kahest Taavi Rõivase sõnade kohaselt Reformierakonna tublist kandidaadist.

title: Jaak Allik: reformierakondlik silmamoondus

maintext:
Valijameeste kogu lõppvooru pääsejaiks ennustatakse Siim Kallast ja Marina Kaljuranda, nii et Reformierakond on need valimised justkui juba võitnud. Kusjuures isegi lõppvooru võimalik vaba elektoraat on nende vahel sõbralikult ära jagatud: Kallas peaks koguma keskerakondlikud ehk Mailis Repsist vabanevad hääled, Kaljurand aga isamaalikud ehk Allar Jõksist vabanevad ja muud protestihääled.
PEAMINISTER RÕIVAS võib igatahes rahul olla. Kui võidab Kallas, võidab Reformierakonna praegune ametlik kandidaat. Kui võidab Kaljurand, võidab kandidaat, kellele ta kogu aeg on nähtavalt pöialt hoidnud ja, uskudes Kaljuranna meekonnast tulevaid signaale, teeb seda tegelikult praegugi. Meenutagem, et just Rõivas on alati väitnud, et presidendiks peakski saama rahva hulgas kõige populaarsem kandidaat.
Küsitlused näitavad, et Reformierakonna reiting langeb ja peaministri enda toetus on kogu aeg olnud katastroofiliselt madal. Kuid erakonna presidendikandidaadi poolt ja seega ka reformierakondliku poliitika jätkumise poolt on valmis hääletama valdav osa rahvast, seejuures isegi sotsiaaldemokraatide valijaskonna enamus, kes iialgi ei valiks volikokku või riigikokku mõnda reformierakondlast.
KUIDAS SELLIST karjuvat vastuolu seletada?
Minu arvates on toime pandud osav manipulatsioon ehk silmamoondus. Selleks andis võimaluse Kallase meeskonna taktikaline viga. Kuni riigikogu vooruni oli Kallas Reformierakonna juhtkonnas tõrjutud ja peaministri tagatoaga opositsioonis olev kandidaat. Seejärel hakkas ta jõuliselt nõudma Reformierakonna toetust ja mängis tõrjutu ehk protestikandidaadi niši Kaljurannale. Sellele lisandus veel petetud, kuid paindumatu märtri roll.
Nii ongi suur osa rahvast valmis uskuma, et kui valijamehed hääletavad Kaljuranna poolt, hääletavad nad Reformierakonna ja Taavi Rõivase poliitika vastu. Võib-olla usub seda isegi osa valijamehi. Seejuures unustatakse täiesti, et veel mõni kuu tagasi teatas proua Kaljurand: kuna tema maailmavaade on reformierakondlik, astub ta presidendivalimiste kaotamise järel kohe sellesse erakonda.
Ma usun, et ta rääkis toona tõtt. Maailmavaade ei saa aga muutuda lihtsalt kellegi peale solvumisest. Seda teab ka teda toetav kolmandik Reformierakonna parlamendifraktsioonist.
MIS JUHTUB, kui emb-kumb reformierakondlane saabki presidendiks? Kindlasti tugevneb Taavi Rõivase positsioon ning pikeneb tema juhitava ja üksteisele jala taha panemisele pühendunud valitsuse eluiga.
Kallase sisepoliitilistest seisukohtadest võib järeldada, et tema konflikt Rõivase tagatoaga on suurem. Igatahes igatseb ta taga erakonnale kunagi omaseid tõsiliberaalseid väärtusi.
Kaljuranna seisukohtadest pole midagi teada. Ta paistab siiralt uskuvat, et ta oleks parim president, sest rahvas toetab teda. Sest tema oskab rahvaga lihtsas ja inimlikus keeles rääkida. Aga mida ta räägiks? Mulle on jäänud mulje, et ta peabki presidendi rolliks inimeste ärakuulamist ja valitsuse poliitika rahvale selgitamist ehk nagu Kalle Muuli hiljuti ütles: ta oleks Kadriorus peaministri pressiesindaja.
JAH, PRESIDENT ise ei teosta täitevvõimu, kuid ta kannab vastutust riigis tehtava poliitika eest. Seepärast peaks iga valijamees endale aru andma, et hääletades Reformierakonna kandidaadi poolt, ei saada nad lihtsalt kena inimest Kadriorgu, vaid annavad heakskiidu just reformierakondliku maksupoliitika, regionaalpoliitika ja demokraatiakujutluse jätkumiseks. Samuti toetavad nad nii maksupoliitikat, mis seisneb ettevõtjate toetamises sotsiaalmaksu pooleprotsendilise alandamisega neid samal ajal aktsiisitõusudega röövides, ning regionaalpoliitikat, mis väljendub praegu valdade suvalises sundliitmises – peaasi, et 5000 hinge täis tuleks. Ja demokraatiat, mis seisneb erakondade tagatubade manipuleeritava praeguse valimissüsteemi põlistamises.
Reformierakonna kahe kandidaadiga tekitatud silmamoonduse juures on tähelepanuväärne seegi, et autorid ja tehnika on samad, mis olid 2006. aastal Toomas Hendrik Ilvese valimise puhul. Need on härrased Rain Rosimannus ja Eerik-Niiles Kross, kes on võtnud taas abiks heausklike inimeste koori. Tol korral ju toetati näiliselt sotsiaaldemokraat Ilvest. Lõpptulemusena aga valiti ikkagi reformierakondlik poliitika. Nüüd on Ilvese rollis näiliselt parteideülene Kaljurand ja tulemus tema äravalimise korral on täpselt sama.
KUI VALIJAMEHED tahaksid Eesti sisepoliitikas tegelikku muutust, tuleks kahe reformika lõppvooru pääsemise korral valimiskasti lasta tühi sedel. 2006. aastal kutsus valimispäeval ilmunud Postimehe kolumnis just sellele üles professor Rein Veidemann. Üleskutse järgijaid oli tol korral vaid kaheksa. Oleks neid olnud kümme, oleks Eesti ehk saanud Ilvesest tegusama presidendi. Ilves sai valimiskogus vaid kaks häält üle vajaliku 50 protsendi. Nii vähesest sõltus lõpptulemus!
Ka praegu ei maksaks karta, et tühi sedel tähendab otsustusvõimetust või presidendi valimata jätmist. See tähendaks selget märguannet, et ei soovita mõne erakonna manipuleeritavat presidenti.
Kui valimiskogu teises voorus jääks president valimata, tekiks võimalus juba tõesti ausalt erakonnavälise kandidaadi esile kerkimiseks. Ja ei maksa karta, et sellised inimesi poleks või et president jääks valimata. Häid kandidaate leiaks juristide seast – miks mitte näiteks õiguskantsler Ülle Madise – või eetiliste ettevõtjate hulgast – näiteks Hannes Tamjärv. Samamoodi võiksime rääkida Teaduste Akadeemia presidendist Tarmo Soomerest. Aga miks mitte ka Jaak Jõerüüdist, kes praeguses mängus osutus vist liiga isepäiseks.
KUI ERAKONNAD saavad lõpuks aru, et mitte ühelgi neist ei õnnestu tõesti oma kandidaati läbi suruda, küllap nad siis lepivad kokku mõne väärika inimese peale. Ma ei kahtle, et rahva enamus sooviks just seda. Valijameeste aukohus oleks sellest märku anda.


description: 21. septembril esitletakse  Tallinnas Apollo raamatupoes Tiina Langi raamatut «Jaanus Nõgisto. Vaatan korraks tagasi». Lisaks jõuab kuulajateni ka album «Valge lind». Postimehe otseülekanne sündmusest algab kell 18.00.

title: Otseülekanne: Nõgisto esitleb elulooraamatut ja plaati

maintext:
See raamat sai alguse ühest intervjuust Jaanuse kodus detsembris 2014. Tema Wirthi klaverist kohandatud diivanilauale oli tõstetud nahkne portfell, mille avatud klapi vahelt paistsid ajalehtede väljalõigete, diplomite jms paberite pisut rullunud servad, ja suur fotokarp, mille sisu polnud ta enda sõnul juba aastaid uurinud. Justkui vajaks olnu puutumatust ja pimedust nagu ilmutamata fotolint, mida torkida pole mõtet.
Jaanusele raamatumõttest rääkides vastas tema skeptiliselt: «Mis, kurat, kes sellest võiks huvitatud olla?» Nii tema enda kui nooremate põlvkond, keda eelkõige rokkbändi Ruja energia ja sõnum haaras. Neil lehekülgedel ongi Jaanuse kui muusiku, purjetaja ja telerežisööri lugu, millesse on pikitud ka vältimatut nõukaaja absurdi ja leppimatust jaburustega, mida mõned võimaluseks pidasid.
Raamatuga on kaasas Jaanus Nõgisto valitud parimate paladega CD Valge lind:


description: New Yorgi filharmoonikud pühendavad 13. ja 14. oktoobril kaks kontserti Soome helilooja Kaija Saariaho loomingule, kirjutab Helsingin Sanomat.

title: Soome helilooja Kaija Saariahole austusavaldus New Yorgis

maintext:
Eesti teatri keskmine, hea ja isegi väga hea
Heili Sibrits analüüsib Tartus toimunud teatrifestivali
Äsja tutvustatud uuringust «Eesti teatri roll ja positsioon ühiskonnas» selgus, et 91 protsenti teatris käinutest ootab, et vaadatav etendus oleks lõbus ja pakuks meelelahutust. Sellistele ootustele vastava teatritüki valimine Draama laiast programmist oli raske, aga mitte võimatu. Lõbu ja lusti pakkusid näiteks Eesti Draamateatri «Tartuffe», aga ka Cabaret Rhizome’i «Otsuse anatoomia».


description: Käivitus Euroopa filmide vaatamise võistlus #EuropeanFilmChallenge. Tegemist on kolme Balti riigi ühisprojektiga, mis kutsub kõiki filmifänne üles vaatama Euroopa filme. Peaauhinnaks on reis Berliini filmifestivalile veebruaris 2017.

title: Võidab see, kes vaatab Euroopa filme!

maintext:
Võistluse esimene etapp kestab kuni 15. detsembrini. Selleks ajaks peavad osaleda soovijad ära vaatama 10 Euroopa filmi, registreerima need filmid projekti kodulehel www.europeanfilmchallenge.eu ja jagama filmivaatamiskogemusi sõpradega sotsiaalmeedias Facebookis, Twitteris või Instagramis, kasutades teemaviidet #europeanfilmchallenge ning postitades filmi vaatamist tõendava foto. Filme võib vaadata kõikidel legaalsetel platvormidel - kinos, televisioonis, internetis ja VoD-platvormil. Iga vaadatud film annab ühe punkti, lisapunkte saab teenida eri platvorme kasutades ja väiksemate Euroopa riikide filme vaadates.
#EuropeanFilmChallenge toimub Loov Euroopa MEDIA programmi toetusel ja selle korraldajateks on Eestis A-One Films Estonia, Lätis kino Bize ja Leedus kino Pasaka.
«Me otsisime võimalust, kuidas muuta Euroopa filmide vaatamine ja Euroopa kinokunstist rääkimine vaatajatele põnevaks,» ütles projekti looja Greta Akcijonaite Leedu kinost Pasaka. «Erilise tähelepanu all on noorte režissööride tööd ning filmid riikidest, mille kinokunst ei pruugi olla väga tuntud.»
Projekti autor rõhutas #EuropeanFilmChallenge võistluse positiivset külge kogu filmitööstuse jaoks, sest sellest võivad kasu saada kõik - tootjad, levitajad, kinod, internetiplatvormid, telekanalid. Korraldajate soov on innustada kõiki Euroopa filmide näitamisega seotud kanaleid kasutama #EuropeanFilmChallenge logo ja teavitama võimalikku publikut, et Euroopa filme vaadates on võimalik osaleda võistluses ja võita reis Berliini. Plaanis on võistlust jätkata ka 2017. aasta kevadel, mil auhinnaks on reis Cannes'i filmifestivalile.
Lisaks on Eesti, Läti ja Leedu Loov Euroopa MEDIA programmi kontaktpunktid välja pannud MEDIA 25. juubeli eriauhinna. Igast riigist valitakse üks õnnelik, kes saab võimaluse osaleda 29. Euroopa Filmiakadeemia auhinnagalal, mis toimub 10. detsembril Wroclawis, Poolas.
Loov Euroopa MEDIA on Euroopa Komisjoni toetusprogramm, mille eesmärk on suurendada filmisektori konkurentsivõimet ja teoste ning loovisikute piiriülest liikuvust, et jõuda laiema publikuni.
Registreeru võistlusele: www.europeanfilmchallenge.eu. Loe lisainfot Facebooki lehelt https://www.facebook.com/European-Film-Challenge ja Loov Euroopa veebist www.looveuroopa.ee.


description: Jah, te lugesite õigesti: kirjamees Olev Remsu nimetab oma viimast, täna esitletavat raamatut «Filmidraamatehnika» tõepoolest elutööks.

title: Olev Remsu elutöö

maintext:
Kultuuri mõte. Uut reaalsust otsimas
Minu jaoks algab lavastus ideest. Ma tean esimesest proovist peale, mida ma selle lavastusega otsin. Terve ülejäänud aja otsin ma viisi, kuidas teha ennast teistele inimestele, kes on minuga samas ruumis, arusaadavaks ja mis on see osa, mis neid inimesi, kelle olen kokku kutsunud, huvitab.


description: San Sebastianis jätkuv mainekas filmifestival on eriline ka selle poolest, et seal tegutseb 300-liikmeline sõltumatu noortežürii, kes jooksvalt hindab festivalile kutsutud režissööride esimesi ja teisi linateoseid.

title: 300 Hispaania noort Eesti filmist: 6,26 punkti

maintext:
Esmaspäeval jõudis järg ka Vallo Toomla debüütfilmini «Teesklejad», mis sai hindeks 6,26 punkti kümnest.
Hetkeseisuga annab see edetabelis keskmise ehk 7. koha. Juhib Iisraeli lavastaja Maysaloun Hamoudi film «Vahepeal» («Bar Bahar»), mis on kogunud 8,91 punkti. Viimasel kohal on Saksamaad esindava Moldova lavastaja Ana-Felicia Scutelnicu film «Anişoara» 4,59 punktiga.
23st hindamisele minevast linateosest oli eilseks linastunud 11.
Žüriisse kuuluvad 19-25-aastased Hispaania tudengid ja kõige kõrgema keskmise hinde pälvinud film võidab Baski kaupluseketi EROSKI nime kandva auhinna.
«Teesklejad» esilinastus San Sebastianis esmaspäeval. Produtsent Riina Sildose sõnul oli linastusel täismaja ja aplausi jagus pärast filmi lõppu kauemaks. «Küsimuste ja vastuste voor ei tahtnud kuidagi lõppeda,» lisas ta.
Filmi esitlevad Hispaanias režissöör Vallo Toomla, näitleja Mirtel Pohla ja produtsent Riina Sildos, kohal on ka Läti ja Leedu kaasprodutsendid.
Festival lõpeb 24. septembril. Siis selgub ka see, kes võidab uute režissööride kõrvalvõistlusprogrammi peapreemia ehk 50 000 eurot, mille paneb välja Kutxabank. Summa läheb jagamisele filmi autori ja Hispaania levitaja vahel.
Eesti kinolevisse jõuab «Teesklejad» oktoobri alguses.
A-klassi kuuluv San Sebastiani filmifestival on hispaaniakeelse kultuuriruumi mainekaim.


description: Kes on sinu lemmiktegelane "Tões ja õiguses"? Nii kõlab A. H. Tammsaare muuseumi, Vikerraadio ning Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu korraldatava hääletusvõistluse küsimus.

title: Otsitakse eestlaste lemmikut

maintext:
„Omavahel võtavad mõõtu kümme "Tõe ja õiguse" karakterit kõigist viiest osast, teiste hulgas mõistagi Andres, Pearu, Karin ja Indrek,“ sõnas Tammsaare muuseumi juhataja Maarja Vaino, kes loodab, et hääletajaid tuleb palju ning võistlus innustab ka romaani kätte võtma.
Vikerraadio peatoimetaja Riina Rõõmuse sõnul lööb Vikerraadio alati hea meelega kaasa ettevōtmistes, mis innustavad inimesi rohkem raamatuid lugema. "Kindlasti on meie kuulajate hulgas neid, kes "Tōde ja ōigust" viimati kooliajal lugesid ja see hääletus on hea pōhjus raamat jälle riiulist välja vōtta ning avastada, et üle aastate uuesti lugedes pakub see suurepärane teos palju enam kui nooruses."
Hääletada saab Vikerraadio kodulehel ehk siis hääletada saab kõikjal, kus on internet, nii kodus kui ka raamatukogudes üle Eesti. Eraldi hääletuspunkt on avatud ka Tammsaare muuseumis Tallinnas, kuhu on eriti oodatud kõik need, kes siiani pole kirjaniku orginaalsisustusega kodus veel käinud.
„Iga lugeja hääl on oluline, seda kinnitavad raamatukogude laenutuste edetabelid,“ on Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu juhatuse liige Katre Riisalu veendunud. „Seda enam, et ilmumisjärgselt oli „Tõde ja õigus“ üks enim raamatukogudest välja laenatud teos, millest tänaseks on kujunenud eesti kirjanduse tüvitekst.“
Hääletada saab kuni 25. oktoobrini ning osalejate vahel loositakse välja auhinnad. Võitja kuulutatakse välja 30. oktoobril.
Võistlusega tähistatakse 90 aasta möödumist "Tõe ja õiguse" ilmumisest. Raamat tuli välja 30. oktoobril 1926 ning on sellest alates üks loetavamaid ja armastatumaid teoseid eesti lugejate seas.
Romaani juubeliaasta ei piirdu ainult hääletusvõistlusega. 20. septembrist alates hakkavad 39 päeva järjest kõlama Vikerraadio eetris tuntud inimeste esituses lühikesed tsitaadid romaani igast peatükist.
„Lõigud on umbes minuti pikkused ning ei pea silmas seda, et inimene kuuleks iga päev otsekui järjejuttu. Pigem vastupidi – tahaksime, et lõik jääks inimest kummitama, ta tahaks teada, mis edasi sai ning võtaks ise romaani kätte,“ selgitas Tammsaare muuseumi juhataja Maarja Vaino


description: Eesti Filharmoonia Kammerkoor (EFK) tähistab oma 35. hooaega «Peadirigentide» sarjaga, kus kontsertidel seisavad koori ees neli peadirigenti läbi aastate: asutaja Tõnu Kaljuste, Paul Hillier, Daniel Reuss ja praegune kunstiline juht Kaspars Putniņš.

title: EFK ette astuvad kõik peadirigendid

maintext:
Igaüks neist on «Peadirigentide» sarja valinud kava, mis iseloomustab koori ning selle hinnatud kõla. Sarja avakontsert «Päikeselaulud» toimub 2. oktoobril Vanemuise kontserdimajas ja 4. oktoobril Estonia kontserdisaalis, juhatab Kaspars Putniņš, kes alustas oma kolmandat hooaega EFK ees peadirigendina.
«Peadirigentide» sarja jaoks tellis Kaspars Putniņš Galina Grigorjevalt uue heliteose «The Dark Night of the Soul», mis tuleb avakontserdil esiettekandele. Lisaks kõlavad Sofia Gubaidulina «Canticle of the Sun» (tšellole, löökpillidele ja koorile), soleerib tšellist Leho Karin, ja Frank Martini Missa topeltkoorile, mida peetakse üheks kõige mõjusamaks meie aja missamuusikaks.
Putniņši sõnul räägivad teosed sügavast müstilisetest kogemusest ja jumalikust sisekaemusest, kuna on kirjutatud oluliste müstikute tekstidele. «Sofia Gubaidulina lõi oma teose Püha Franciscuse tekstile ning pühendas selle tšellistile Mstislav Rostropovitšile. Teine müstiline tekst on pärit keskaegsest Hispaaniast Püha Risti Johannese sulest ning see on aluseks Grigorjeva imelisele uuele helitööle,» tutvustab kava Putniņš. «Kõik kolm teost on väga erilised, kuna kaevuvad sügavaimatesse südamesoppidesse ja need on ausad vestlused iseenda ja Jumalaga.»
2017. aastasse jäävad kontserdid teiste peadirigentidega. Märtsis on koori ees Paul Hillier kavaga «Öölaulud», aprillis juhatab Tõnu Kaljuste Alfred Schnittke «Reekviemi» ja Arvo Pärdi «Misereret» ning mais pakub Daniel Reuss publikule kuulamiseks kava «Arieli laulud».


description: Täna jõuab lugejateni kirjanik Andrei Ivanovi uus romaan «Argonaut», mille on kirjastanud Varrak. Värske romaan räägib eestivenelaste elust siin ja praegu.

title: Andrei Ivanovilt ilmub täna uus romaan

maintext:
Kirjastuse Varrak peatoimetaja Krista Kaer sõnas värske romaani ilmumise puhul järgmist: «Andrei Ivanov on kirjanik, kelle iga uut teost juba oodatakse. Tema vaatenurk võimaldab lugejatel näha Eesti elu hoopis uues valguses ning suurepärane keelekasutus ja väljenduse kujundlikkus teevad Ivanovi romaanid eriti nauditavaks».
Andrei Ivanov on üks viimaste aastate auhinnatuim ja suurimat tähelepanu pälvinud eesti kirjanik, hariduselt vene filoloog. Eelkõige on Ivanov tähelepanu pälvinud oma Skandinaavia triloogiaga («Hanumani teekond Lollandile» (2012), «Bizarre» (2014), «Kuutõbise pihtimus» (2015)), mille kõik osad on nomineeritud erinevatele kirjandusauhindadele. Lisaks Skandinaavia triloogiale on Ivanovilt ilmunud eesti keeles raamatud «Minu Taani onuke. Tuhk» (2010), «Peotäis põrmu» (2011), «Harbini ööliblikad» (2013), mille eest pälvis ta maineka Vene auhinna NOS, ning «Rasmus Hanseni kirjutuskera» (2015). Andrei Ivanov on 2013. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.
Andrei Ivanov «Argonaut» / Raamat
Andrei Ivanov «Argonaut»
Originaal: Аргонавт
Vene keelest tõlkinud Veronika Einberg
Toimetanud Tiia Valdre
Kujundanud Anne Pikkov
328 lk, kõva köide
Andrei Ivanovi uus romaan «Argonaut» on erinevate endasse sulgunud häälte metsik ja pidurdamatu voog. Need hääled räägivad eestivenelaste elust siin ja praegu. On keskealine läänemeelne mees, kes põlgab südamest kõike vana ja iganenut. On äpardunud luuletaja, kelle ta enesehaletsushood joomatsüklisse tõukavad. On mässumeelne teismeline tüdruk, kes tahab välja murda elu üksluisusest. Ja on veel hulk teisi tegelasi, keda tuleks nüüdisaja karmi mõõdupuu järgi võttes edutuks tunnistada. Kui tavaliselt kirjutab Ivanov emigrantidest, kodumaa kaotanud ja võõrsil elavatest inimestest, siis nüüd on järg jõudnud siseemigrantideni, kes ei leia kodumaal kohta ega asu.


description:
Glass Animals

How To Be A Human Being

Wolf Tone / Caroline International

Hinne: 4

title: Troopilised rütmid ja tantsivad hipsterid

maintext:
Aabitsate rohkus on vabaduse märk
Ütle, millise aabitsa järgi sa õppisid, ja ma ütlen, kui vana sa oled. Kui silmad löövad särama kollase raamatu peale, mille kaanel kooli tõttav poiss, ollakse vanavanema eas. Kukepildiga aabitsa puhul on keskiga pöördumatult käes. Karuaabitsast õppinu läks kuueselt kooli ja ta on praeguste õpilaste lapsevanem.


description: President Toomas Hendrik Ilvese algatusel toimus eile, 18. septembril New Yorgis St. Francis Xavier’i kirikus Arvo Pärdi ja Vox Clamantise uue plaadi «The Deer's Cry» esitluskontsert, mis tõi kokku ligi 1000 inimest.

title: Piltuudis: Arvo Pärdi muusika täitis New Yorgi St. Francis Xavier’i kiriku rahvaga

maintext:
Kontserti, mis lõppes pika aplausi ja muusikute auks püsti tõusva publikuga, tulid president Ilvese kutsel kuulama New Yorgi klassikalise muusika valdkonna juhtfiguurid, Eesti sõbrad ja USA eestlaskond.
President Ilvese sõnul oli viimse istekohani täitunud kirik tunnustus Arvo Pärdi muusikale ja Eesti muusikutele. «Suur tänu Arvo Pärdile, kes kahjuks ei saa täna meiega koos siin viibida, sest on Itaalias ja võtab vastu järjekordset auhinda oma loomingu eest,» ütles Eesti riigipea.
President Ilves tänas plaadifirmat ECM, kes on teinud hindamatut tööd andekate Eesti heliloojate ja esinejate tutvustamisel maailmas. Kontserdil tulid ettekandele ka noorte heliloojate Helena Tulve ja Tõnis Kaumanni teosed.
Kontserdi eesmärgiks oli toetada Pärdi loomingu ja Vox Clamantise tuntust Ameerika publiku seas ning suurendada Eesti tuntust nii muusika-, poliitika- kui ka majandusringkondades.


description: Meestearst Margus Punab näitab alates neljapäevast Tartus kahel näitusel esinduslikku valikut oma kunstikogust.

title: Tuntud meestarast tutvustab oma kogu: seks ja eksistentsialism

maintext:
Neljapäeval, 22. septembril kell 18.00 avatakse Tartu Kunstimajas näitus «The Age of Sex. Fotokunst Margus Punabi kogust» ja kell 19.00 Tartu Kõrgema Kunstikooli galeriis Noorus näitus «Maskuliinne eksistentsialism. Kunst Margus Punabi kogust», kus toimub ka samanimelise kataloogi esitlus.
Avatavad näitused ja esitlusele tulev kataloog on osa suuremast projektist, mis sai avalöögi 14. septembril Tartus Jakobi galeriis näitusega «Avangardi aabits. 1960. ja 1970. aastate eesti kunst Margus Punabi kogust».
«The Age of Sex» Tartu Kunstimajas tutvustab Punabi kogu uusimat fotokunstile keskenduvat suunda, mis sai mõttelise alguse 2012. aastal Viinis, mil Punabi tähelepanu köitis briti fotograafi John Coplansi looming, kelle tööde kõrval on teise olulise välisautorina kogus ka Sally Mann. Olles avastanud fotokunsti välisautorite kaudu, asus Punab koguma ka Eesti fotokunsti, nii on näitusel esindatud Toomas Kalve, Peeter Laurits, Tanja Muravskaja, Ly Lestberg, Liina Siib, Toomas Volkmann, Marge Monko, Mark Raidpere, Anna-Stina Treumund, Herkki Erich Merila, Kiwa ja Sirje Runge. Näituse nimitööks on Jüri Okase kontseptuaalne fotoalbum «The Age of Sex» (1972).
Näitusel 1Maskuliinne eksistentsialism» Nooruse galeriis on eksponeeritud läbilõige kunstikogu kaasaegsemast osast, mis keskendub inimkeha vaatlusele ning enesemääratlemisele läbi seksuaalsuse. Kuigi näituse pealkiri viitab otseselt mehelikkusele, avab ekspositsioon teema üldisemalt inimeseks olemisena.
Esindatud on lai valik autoreid, eesotsas Jaan Toomik, Marko Mäetamm, Meiu Münt, Valeri Vinogradov, Raoul Kurvitz, Alice Kask, Kaido Ole, Rauno Thomas Moss, Enn Põldroos, Kiwa, Andres Sütevaka, Mall Nukke, Merike Estna, Andrus Joonas, Jüri Kask, Paul Saar, Enn Tegova, Valdur Ohakas, Edgar Valter, Mihkel Ilus, Marta Stratskas, Maarit Murka, Epp Maria Kokamägi, Rein Tammik, Lepo Mikko, Evald Okas, Kristiina Kaasik, Peeter Mudist, Ly Lestberg, Elena Figurina, Vladimir Ovchinnikov, Liina Kalvik, Lemming Nagel, Tõnis Vint, Toomas Kuusing.
Kogumik «Maskuliinne eksistentsialism» tutvustab Margus Punabit kunstikogujana ja kaardistab kogu sisu ning kujunemislugu. Kataloogi avavad kolm artiklit mille autoriteks on kunstiteadlased Kadri Asmer, Tiiu Talvistu ning Indrek Grigor.
Kataloogi on kujundanud Peeter Laurits, koostajad Indrek Grigor ja Kadri Asmer.
Näitus «The Age of Sex» (Tartu Kunstimaja, Vanemuise 26, K-E 12.00-18.00) jääb avatuks kuni 16.10.2016.
Näitus «Maskuliinne eksistentsialism» (TKK galerii Noorus, Riia 11, T-L 11.00-18.00) jääb avatuks kuni 08.10.2016.
Näitus «Avangardi aabits» Jakobi galerii (Tartu Lastekunstikool, Jakobi 52, T-R 13.00-18.00) jääb avatuks kuni 12.10.2016.


description: Avaldame katkendi Paavo Kanguri raamatust «Gennadi Podelski. Pagulane Lootuse tänavast ehk enne Jaak Joalat», mille andis välja Postimehe kirjastus Post Factum.

title: Kuidas Georg Ots ei tahtnud negatiivset kangelast mängida

maintext:
Sügis 1959. Niguliste kirikusse on kogunenud «Vallatute kurvide» meeskond, et lindistada koos Georg Otsa ja naisansambliga Meloodia laul «Rand», mis sai hiljem tuntuks pealkirja all «Mõtisklus». Georg Ots on loobunud selle filmi peaosast, kuid on valmis laulma linti sõber Gennadi Podelski ja Heldur Karmo kirjutatud loo.
Laine laine järel randa kandub,
seal siis jõuetuna liiva vaob,
nagu lubadus, mis kergelt antud,
nagu tõotus petlik, mis kaob.
Aastal 1957 tuli Tallinna kinostuudiole pähe julge mõte teha prantsuse stiilis kaasakiskuv muusikaline komöödia kahemõttelise pealkirjaga «Vallatud kurvid». Rõõmsameelse, kaksikute segiajamisel põhineva armuloo idee võttis kinostuudio meestelt öise une ja nii mõnigi mees kartis oma koha pärast, võib-olla viirastus kellelegi isegi Siberi poole suunduv rong.
9. detsembril 1958 võttis Tallinna Kinostuudio stsenaariumi vastu, kuid stsenaariumis oli ikka veel lahtisi kohti. Filmi direktor Kullo Must sõlmis lepingu stsenarist Nikolai Robertovitš Erdmaniga 10 000 rublale 10. veebruaril 1959 ja hiljem palgati ka tõlk dialoogide tõlkimiseks. Samal päeval sõlmiti uued lepingud ka stsenaristide Dagmar Normeti ja Sándor Sterniga, et nad oleksid koostööaltid ega segaks. 24. veebruaril saadeti Tallinna Kinostuudiost kiri Eesti NSV kultuuriministri asetäitjale, et Mosfilmist oli saabunud lavastaja sm. Juli Kun (Julius Kuhn) ja Lenfilmist operaatorina Edgar Štõrtskober, ja kas kinostuudio võiks maksta nimetatud isikutele korteriraha seaduses ettenähtud ulatuses majutuskuludeks.
«Operaator Edgar oli väga põneva saatusega inimene, ta oli volgasakslane, kes lapsest saadik unistas filmikunstniku tööst, kuid sattus hoopis sunniviisiliselt kullakaevandusse mingi tulekahju tõttu. Ta tehti rahvuse põhjal süüdi. Kun kutsus ta filmi juurde. Just operaator mõtles välja, kuidas ühest Terjest teha filmilinal kaks. See oli põnev suvi ja aasta hiljem olid juba «Ohtlike kurvide» võtted,» meenutab peaosatäitja Terje Luik.
31. märtsil 1959 kinnitati järgmised osatäitjad:
Vaike/Maret – Terje Luik,
Raivo – Georg Ots,
Heino – Rein Aren,
Evi – Eve Kivi,
Ants – Gunnar Kilgas.
Ka siia tehti muudatusi. Nii ei võtnud Georg Ots negatiivse kangelase rolli vastu, kuigi honorar oli kõrge. Tema loobumisest andis teada 8. aprillist 1959 pärinev akt. Ots asendati Rein Areniga, kes sai peategelase Raivo rolli eest 8580 rubla. Koolipingist leitud peaosatäitja Terje Luik sai Vaike ja Mareti kaksikrolli eest 10 800 rubla.
Terje Luik mäletab: «Sellesse rolli oli ligi 300 kandidaati. Lisa otsiti veel Tallinna koolidest. Mina olin esinenud koos Viiu Härmiga dokumentaalfilmis, mis rääkis Eestimaast. Sealt Kaljo Kiisk mind märkas. Mind
kutsuti Kaupmehe tänavale. Saabusin longates, kooli suusavõistlustel väljaväänatud jalaga, ja mul oli tohutu nohu. Aga proovifotod neile meeldisid. Kui filmimine algas, siis viidi meid motoklubisse ja õpetati mootorratastega sõitma. Filmi direktor nägi meid sõitmas ka võtete vahepeal, aga see keelati ära.»
Jaanus Orgulas sai Peetri rolli eest 4950 rubla, hiljem lisati sellele 1980 rubla selle eest, et ta pidi mängima Raivo konkurenti Evi südamele (Eve Kivi). Nii et kokku 6930. Lapsnäitleja Eeri Kruuk sai 1600 rubla Poisi rolli eest. Eve Kivi teenis Evi rolli eest 6270 rubla, seejuures pidi töö tehtud olema perioodil 7. aprillist 25. oktoobrini 1959. Voldemar Panso teenis Vuntsi rolli eest 7000 rubla, Peeter Šmakov Heino rolli eest 5525 rubla. Kõrvalosatäitjate honorar piirdus 800 rublaga. Koeraomanik Benita Holm teenis 1500 rubla ehk võeti tööle kolmeks kuuks palgaga 500 rubla.
Mingil põhjusel loobus suurest rahast Vanemuise näitleja Gunnar Kilgas, kellele pakuti Antsu rolli eest 200 rubla päevas. Rolli sai endale Harijs Liepinš Riia Kunstiteatrist. Karl Dubas sai filmikonsultandiks motospordi alal 1500-rublase sissetulekuga. Stsenaariumi eest said lõpuks raha viis inimest: Normet ja Stern 40 000, Rozkov 20 000, Erdmann 10 000 ja Bleimann 4038 rubla. Kui film osutus edukaks, siis küsisid Normet ja Stern lisaks 8000 rubla preemiat ja neile maksti soovitust välja 5400 rubla. (Kõik summad on rahareformieelses vääringus. – PK)
Filmimuusika lepingu sai endale helilooja Gennadi Podelski, kes kirjutas 19 600 rubla eest muusika, millest võeti vastu 43 minutit. Terje Luik jutustab: «Podelskiga puutusin palju vähem kokku, sest heli tegemine hakkab ju siis, kui film monteeritud. Mäletan, et ta tahtis minuga kohtuda. Me jalutasime koos Kadrioru pargis. Tal oli seda kohtumist vaja, et saada filmimuusika jaoks inspiratsiooni. See oli romantiline kohtumine, aga mitte väga pikk. Ta jättis diskreetse mulje, oli isegi väga diskreetne ja keskendunud. Ta rääkis, et hakkab muusikat kirjutama ja ta tahtis aru saada minu isiksusest, tabada selle fluidumit. Mina olin siis noor ja loll, aga tema otsis minust võtit selle filmi muusikale.»


description: Rahvusraamatukogu tutvustas 2017. aasta jaanuaris jõustuvat ja maailmas unikaalset säilituseksemplari seadust (SÄS) ning esitles digitaalarhiivi DIGAR kaudu, kuidas SÄS muudab kultuuripärandi kogu Eestile ühest kohast kättesaadavaks. Uue seaduse kontekstis mõtestati ka Eesti kultuuripärandi raudvara – Eesti rahvusbibliograafiat.

title: Sundeksemplar sureb, elagu säilituseksemplar!

maintext:
Põhilised uuendused:
Vana sundeksemplari asemel on nüüd säilituseksemplar, mis kõlab paremini ning on sisuliselt täpsem.
Digitaalsed väljaanded saavad sama oluliseks kui traditsioonilised.
Kirjastajad loovutavad raamatukogudele trükifaile, mistõttu kaob vajadus paberkandjal trükise digiteerimiseks.
Säilituseksemplari seadus muudab kultuurpärandi säilitamise oluliselt läbimõeldumaks. Samuti muutub rahvusraamatukogu roll kultuuri säilitajana Eesti ühiskonnas, sest kõik sundeksemplarid loovutatakse edaspidi rahvusraamatukokku, kes omakorda jagab need säilitajatele, kelleks on lisaks rahvusraamatukogule Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu, Tallinna Ülikooli Akadeemiline raamatukogu ja Tartu Ülikooli raamatukogu.
Rahvusraamatukogu juht Janne Andresoo tõstab esile digitaalse teaviku rolli: «Säilituseksemplari seadus loob uue ja väga sügava mõõtme Eesti kultuuripärandi säilitamises. Lõpuks hakkame väärtustama digitaalseid materjale võrdselt traditsiooniliste väljaannetega. Eesti on maailmas esimene riik, kes on seadusega reguleerinud trükiste ja filmide digitaalse algmaterjali säilitamise. See on suur samm Eestile ja väga hea näide maailmale. Kõige tähtsam on lugeja, kes soovib lugeda raamatuid digitaalsel kujul.»
Olulisim muudatus puudutabki digitaalseid väljaandeid, mis saavad sama tähtsaks kui traditsioonilised. Samuti väheneb vajadus trükiste eraldi digiteerimiseks kultuuripärandi säilitamise nimel, sest digitaalne algmaterjal loovutatakse koos valminud trükiväljaandega.
Seadus toob raamatukogule nii uusi kohustusi kui ka võimalusi. Rahvusraamatukogu hangib, jaotab ja edastab säilituseksemplare, vajadusel digiteerib jooksvalt trükiseid ja hoolitseb kõigi Eesti teavikute säilitamise eest. Lisaks sellele saab kogutud algmaterjali põhjal kujundada uusi teenuseid ja muuta rahvusraamatukogu tööd efektiivsemaks.
Oluliselt suureneb rahvusraamatukokku laekuv digitaalainese maht, sest kirjastajad hakkavad loovutama oma trükifaile otse rahvusraamatukogule. See võimaldab Eesti raamatukoguvõrgus viia senised teenused uuele tasemele või avada sootuks uusi. Muudatused mõjutavad enim Eesti digitaalse kultuuripärandi akna ehk digitaalarhiivi DIGAR kaudu lugejaid, sest uue digitaalainese sisu muutub lugejatele veel detailsemalt nähtavaks. Eri veebisaitidel asuv info koondub nüüdsest DIGARisse.
Eesti rahvusbibliograafias on registreeritud kogu Eesti kirjasõna alates 16. sajandi esimesest poolest. See sisaldab kõige põhjalikumat informatsiooni sund- ja säilituseksemplaride kohta läbi ajaloo. ERBis registreeritud vanimad väljaanded on ilmunud 16. sajandi esimesel poolel, värskeimad on sinna kantud täna.


description: Täna algab Ottawas üks maailma tuntumaid animafilmide festivalile ja taas on seal silmapaistvalt esindatud Eesti animatsioon.

title: Maailma tuntumaid animafestivale ei saa taas mööda Eesti filmidest

maintext:
Võistlusele pääsenud 80 lühifilmi sekka kuuluvad Priit Tenderi «Linnugripp» ja Kaspar Jancise «Piano» (jutustava lühifilmi kategooria), Sander Joone «Velodrool» (tudengifilmi kategooria) ja Chintis Lundgreni «#merrychristmas» (reklaamfilmi kategooria). Grand prix, millega kaasneb automaatselt Oscari-esituse õigus, antakse välja kõigi kategooriate peale kokku.
Võistlusele kandideeris 2311 filmi 86 riigist.
Kuna festival tähistab tänavu 40. sünnipäeva, jõuavad ekraanile ka kõik varasemad grand prix´ saanud filmid. See on tõeliselt esinduslik nimekiri, kuhu selliste autorite tööde kõrval nagu Nick Park, Frederic Back, Jerzy Kucia, Igor Kovaljov, Andreas Hykade või Koji Yamamura kuuluvad ka Rao Heidmetsa «Kaasasündinud kohustused» ja Priit Pärna «Porgandite öö».
Tuntud animatsiooniportaal Cartoon Brew on sellega seoses pühendanud kummalegi filmile ka sisuka artikli: «Kaasasündinud kohustustest» kirjutab Annecy festivali kunstiline juht Marcel Jean ja «Porgandite ööst» Ottawa festivali kunstiline juht Chris Robinson.


description: Mis inspireerib heliloojaid Tatjana Kozlova-Johannest ja Pärt Uusbergi kirjutama muusikat ning miks hindab Venemaa üks hinnatumaid nüüdismuusikaansambleid Zvukovõje Puti eesti heliloojaid kõrgelt, selgub rahvusvahelisel muusikapäeval 1. oktoobril Tallinnas ja Saaremaal.

title: Muusikapäeval tõstetakse rambivalgusse Kozlova-Johannes ja Uusberg

maintext:
“Eesti muusika on juba mõnda aega rõõmustanud oma suure ja kireva mitmekülgsusega. Nii muusikapäeva fookusheliloojate Kozlova-Johannese ja Uusbergi kui ka Peterburi ansambli kavas olevate heliloojate puhul on tegemist äärmiselt isikupäraste ja omanäoliste loomeisiksustega, kes suudavad jätkuvalt üllatada ja nauditavaid helirännakuid pakkuda,” põhjendab Eesti Heliloojate Liidu juht Märt-Matis Lill, miks just Uusberg ja Kozlova-Johannes on tänavuse rahvusvahelise muusikapäeva keskmes.
Tatjana Kozlova-Johannes tutvustab oma tegemisi ja maailma Kloostri aidas kell 12.30. Heliloojat usutleb Andrus Laansalu. Publik saab osa ka Kozlova-Johannese ühest lemmikhobist, kokakunstist. Kuidas täpsemalt, selgub sündmuspaigal.
Kozlova-Johannes on tuntumaid noorema põlve eesti heliloojaid, kelle teoseid iseloomustavad peen tekstuur ja ebatavalised kõlavärvid. Originaalsete helitööde eest on Kozlova-Johannest hinnatud mitmete auhindadega nii Eestis kui ka välismaal. 2015. aastal tunnustati teda Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemiaga.
Kell 16.00 on nüüdismuusikahuvilised oodatud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kammersaali kuulama Venemaa ühte tippansamblit Zvukovõje Puti´d, kelle mitmekesises kavas on nii eesti kui ka vene nüüdismuusikast. Tänu Eesti Heliloojate Liidu ja Peterburi Heliloojate Liidu koostööle Tallinnas esinev ansambel on tegutsenud üle 20 aasta. Ansambli nimi viitab helilistele teekondadele ja nii on muusikalised rännakud viinud neid sagedasti ka väljapoole Venemaad. Eesti heliloojatest on kavas Andrus Kallastu, Tatjana Kozlova-Johannese ja Marianna Liiki looming.
“Heliloojate Liidu koostöö venelastega on hämmastaval kombel alanud üsna hiljuti, ehkki enne 1990ndaid suheldi aktiivselt. Liidu praeguse hetke olulisemaid prioriteete on väliskontaktide võrgustiku laiendamine ja rahvusvahelise koostöö arendamine. Zvukovõje Puti ja nende kontserdi kavas olevate heliloojate puhul on tegemist vene nüüdismuusika absoluutsete tippudega. Lisaks sellele on nad Zvukovõje Puti festivali - mis on suurimaid ja olulisemaid nüüdismuusikasündmuseid Venemaal – nimiansambel,” rõõmustab Lill Eesti-Vene koostöö üle.
Pärt Uusberg / Erakogu
Saarlasteni jõuab Pärt Uusbergi ja tema loomingut tutvustav eriprogramm. Helilooja ja koorijuht Pärt Uusberg on paljulubavamaid uue põlvkonna eesti heliloojaid, kes on jõudnud koguda palju tuntust ka väljaspool kodumaad. Saarlasi külastab ta enda asutatud kammerkooriga Head Ööd, Vend, kes on võitnud ka mitmeid auhindu. Uusberg on kirjutanud palju koorimuusikat eesti autorite tekstidele, aga ka ansambliteoseid, klaveripalu ning orkestri- ja filmimuusikat. Tema muusikat iseloomustab heakõlalisus kõrvuti lihtsuse ja sügavusega.
Eesti heliloojad rahvusvahelise muusikapäeva programmis
Tallinn
Kohtumine Tatjana Kozlova-Johannesega, musitseerivad Tarmo Johannes (flööt), Merje Roomere (viiul), usutleb Andrus Laansalu. Kloostri Ait, algus kell
Uue muusika ansambel Zvukovõje Puti (Peterburg), kavas Andrus Kallastu, Marianna Liik, Tatjana Kozlova-Johannes, Leonid Rezetdinov, Alexander Radvilovich, Sergey Slonimski. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kammersaalis, algus kell 16.00
Saaremaal


description: Eesti Muuseumiühing andis XIX EestiMuuseumide Festivalil Narvas üle tunnustusauhinnad EMMA parima muuseumimeene välja töötanud Eesti muuseumidele. Tänavu anti välja kolm preemiat.

title: Parim muuseumimeene on valitud

maintext:
Esimese preemia võitis Eesti Kirjandusmuuseumi CD-duubelplaat „Linda kivist Lilla Daamini“, mis tutvustab Tartu-Tallinn maanteel reisijale kirjandusmuuseumi kogudesse kuuluvaid kohapärimusi. Komplekt koosneb kahest plaadist (Tallinn–Tartu, Tartu–Tallinn) ja tekstiraamatust. Žürii hindas kõrgelt meene originaalset ideed, esinduslikku teostust ja praktilist väärtust. Kirjandusmuuseumi meene muudab meie ühiskonna ühe probleemkoha ehk defekti (Tartu–Tallinn maantee) hoopis efektiks.
Teise koha saavutas juba varasematel EMMA konkurssidel edukalt osalenud Eduard Vilde Muuseum (Tallinna Linnamuuseum) ukserääkijaga „Ära sega! Loen Vildet.“ Tegemist on lihtsa ja nutika, pedagoogilise ja selgelt muuseumi identiteeti kandva meenega.
Kolmanda koha vääriliseks peeti Tartu Ülikooli muuseumi esitatud Struve puslet. UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvat Struve kaart tutvustav pusle on nii hariv kui meelelahutuslik meene, mida iseloomustab professionaalne teostus.
Ära märgiti veel Eesti Tuletõrjemuuseumi komplekt – redel-järjehoidja „Väike Jakob“ ja vutlarid „Torn“ ja „Leek“ kui nutikad ja muuseumi identiteediga seotud meened. Samuti vääris tunnustust Tallinna Tehnikaülikooli Muuseumi „Tudengi komplekt“, mis on loodussäästlik ja sihtrühma vajadusi hästi tabav.
Žüriisse kuulusid: Kristel Kalda (Tartu Linnavalitsus), Sille Siniavski (SA Tartumaa Turism), Kadi Kreis (Tartu Kunstikool), Margot Sakson (Tartu Ülikooli loodusmuuseum), Kaarel Antons (Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, EMÜ), Anne Rudanovski (Tartu Kõrgem Kunstikool, Eesti Paberimuuseum) ja Anu-Maaja Pallok (Eesti Kultuuriministeerium).
EMMA auhinda antakse välja üle aasta. Auhinna eesmärgiks on muuseumide igapäevatöö ühe osa – tootearenduse tunnustamine ja väärtustamine, muuseumide kogude kui inspiratsiooniallika kasutamine loovtööstuses.
Auhinda annab välja Eesti Muuseumiühing koostöös Kultuuriministeeriumiga. Toetas Eesti Kultuurkapital.


description:
«Versailles» (Prantsuse-Kanada, 2016-)
Alates 23. septembrist reedeti kl 21.00, kordused L-P hilisõhtul
Sony Channel

title: Telesari: seks, saladused ja absoluutne võim Päikesekuninga õukonnas

maintext:
Ajalooainelised naturalismile, vägivallale ja seksile rõhuvad kostüümidraamad on seriaalimaastikul domineerinud juba vähemasti «Rooma» (HBO) ja «Tudorite» (Showtime) tulekust vastavalt 2005. ja 2007. aastal. Tänaseks on omad sarjad lisaks Juliustele-Claudiustele ja Tudoritele olemas Borgiatel, Medicitel, Yorkidel, Valois'del ja paljudel teistel olulistel valitsejasuguvõsadel.
«Versailles'd», mis räägib Päikesekuningas Louis XIV, tema venna, Orléans'i Philippe'i, nende abikaasade ja ohtrate armukeste loo, eristab mainituist eelkõige päritolumaa või siis täpsemalt -kultuur. Kanada ja Prantsuse produktsioonifirmade toodetud ning neis kahes riigis filmitud sari on oma käsitlusviisilt rõhutatult euroopalik, see tähendab, et tegu on keskmisest angloameerika kostüümidraamast mõnevõrra süngema ja tumedama telekonserviga.
See õrn vahe briti-ameerika ja mandri-euroopa sarjakultuuride vahel tuleb ehk ehedaimalt esile meilgi nähtud kahe erineva «Borgiate» sarja võrdluses. Kõnealune seriaal meenutab siis nii oma dekoratsioonide, kostüümide, muusika, karakteriloome ja kaameratöö kui ka vägivalla ja seksi esitamise poolest pigem seda Euroopa stuudiote tehtud ajalooliselt märksa detailsemat ja autentsemat sarja, kus paavst Aleksander VI rollis astus üles John Doman, mitte Jeremy Irons.
Telesari «Versailles» / Kaader sarjast
Sari on üles võetud läbisegi inglise ja prantsuse keeles, nii et prantsuskeelsetes riikides näitamiseks tuli dubleerida vaid osa näitlejate hääled, ingliskeelsetes jälle teiste tegelaste jutt, ka on sarja tegijate ja võttemeeskonna seas võrdselt prantslasi ja inglise keelt kõnelevaid kunstnikke, operaatoreid, stsenariste jne.
«Versailles» tegevus algab 1667. aastal, kui Louis XIV otsustab Pariisi kõrvale rajada Versailles'sse oma võimukeskuse, eemale pealinnas domineerivatest ministritest ja aadliparteidest. 15 aastat hiljem algupärasel kujul valminud paleekompleksi ehitus ja absoluutse ainuvõimu kättevõitmine, mille sümbolina Versailles' rajamist saabki vaadelda, läbib punase niidina kogu telesarja. Nagu ka kuninga ja tema naiseriideid kanda armastava geist noorema venna Philippe'i omavahelised keerukad suhted, rivaliteet ja domineerimis- ning alandamissoovid.
Orléans'i hertsog Philippe on vast üks ajaloo põnevamaid «kuninga nooremaid vendasid», keda tema ema Austria Anna ja võimukas kardinal Mazarin õhutasid lapse- ja noorukieas teadlikult kandma naiseriideid ja lävima seksuaalselt valdavalt noormeestega, et temast (tolleaegsete arusaamade järgi) ei kasvaks tugevat, võimuahnet ja ambitsioonikat ning intriige punuvat rivaali oma kuningast vanemale vennale.
Kui kuningas Louis XIV peamiseks ambitsiooniks lisaks kaunite daamide südamete võitmisele on aga eelkõige absoluutse võimu kehtestamine ja maailma säravaima kuningapalee rajamine, siis Philippe ihkab oma kasvatusest hoolimata just väejuhikuulsust. Ning kui Päikesekuningas ta lõpuks sõjaväe eesotsas Madalmaadesse saadab, osutubki Orléans'i Philippe oma vennast märksa edukamaks ja talendikamaks väejuhiks, mis omakorda vendade vahel kadedust ja rivaliteeti süvendab. Kui siia lisada tõik, et kuningas oma armukese, Inglise Henriette'i homoseksuaalse Philippe'iga abielluma sunnib, et teda enda lähedal õukonnas hoida, samas nõnda geniaalselt, et ametlik abikaasa oma naisest kuigivõrd huvitatud pole, siis võib olla kindel, et kuratlikest skeemidest ja intriigidest selles sarjas puudust ei tule.
Telesari «Versailles» / Kaader sarjast
Kuninga ja tema venna rollides säravad briti näitlejad George Blagden («Viikingid») ja Alexander Vlahos («Merlin»). Kuigi seriaal ei ole lõpuni ajalooliselt autentne, on see siiski üsna ajastutruu: võttepaikadena on nii sise- kui välisstseenides kasutatud reaalseid ajaloolisi losse Prantsusmaal ning sündmustik järgib põhijoontes päris ajaloos toimunut. Ja kui ehk vaatajale võib tunduda, et kõikvõimalike erinevate mõeldavate seksuaalaktide eksponeerimisega püüab sari justkui šokeerida (ning on sellisena juba angloameerika maades ka meediatähelepanu kogunud), siis võib ju vastu öelda, et just täpselt nõnda kõik Ancien Régime'i aegasel Prantsusmaal oligi.
Sari jõudis esmalt teleekraanidele 2015. aasta lõpus Prantsusmaal ja Kanadas ning alles pärast paarikümmend riiki lõppenud suvel ka Inglismaal. USAs jõuab sari ekraanidele alles 1. oktoobril 2016. Vaatajanumbritest seriaalil puudust pole, 017. aasta kevadel algavad juba kolmanda hooaja võtted.


description: 24. septembril esietenduma pidanud Endla teatri lavastus „See asi“ esietendub 30. septembril.

title: Endla teater lükkab esietenduse edasi

maintext:
Nädalase edasilükkamise põhjused on eelkõige seotud lavastuse logistilise ja tehnilise keerukusega ning sooviga tuua publiku ette kunstiliselt valmis lavastus. „Tegemist on lavastusega, mis toimub seitsmes Endal teatri ruumis, publik liigub mööda treppe ja koridore ja jaguneb vahepeal erinevatesse rühmadesse.
Sellist tüüpi rännaklavastuse juures on logistilised ja tehnilised lahendused äärmiselt olulised. Esietenduse edasilükkamine nädala võrra võimaldab tuua publikuni täiesti valmis lavastuse,“ kommenteerib edasilükkamise põhjuseid Endla teatri kommunikatsioonijuht Hedi-Liis Toome.
Esietendusele ja teisele etendusele piletid ostnud inimestega võetakse ühendust ja pakutakse võimalust vahetada piletid mõnele hilisemale etendusele. 30. septembriks ja edasisteks etendusteks pileti ostnud inimesed on oodatud teatrisse vastavalt piletil märgitud kuupäevale.
Saksa näitekirjaniku Philipp Löhle „See asi“ viib vaatajad rännakule, kus ülemaailmne kriis kinnitub sügavalt isiklike probleemide külge. Kaelamurdvalt ja koomiliselt valgustab Löhle meie globaliseerunud, tehnologiseeritud ja kiireltmuutuva maailma ilu, valu ja elu.
Näidendi „See asi“ autoriks on Philipp Löhle, tõlkijaks Mihkel Seeder, lavastajaks Laura Mets, kunstnikuks Illimar Vihmar, muusikaliseks kujundajaks Feliks Kütt ja videokunstnikuks Terina Tikka. Mängivad Sten Karpov, Liis Karpov, Priit Loog, Sander Rebane, Kadri Rämmeld, Meelis Rämmeld, Arabella Anderson ja teised.


description: Kirjanduskonkursi BestSeller 2015 võidutöö ilukirjanduse žanris Marek Kahro psühholoogiline põnevik «Seal, kus näkid laulavad» võitis ülekaalukalt tänavuse Bernard Kangro nimelise kirjanduspreemia.

title: Marek Kahro romaan võitis Kangro preemia

maintext:
Võru maavalitsus annab Bernard Kangro nimelist kirjanduspreemiat välja alates 1990. aastast Võrumaalt pärit või Võrumaast kirjutavatele autoritele. Auhind määratakse Bernard Kangro sünniaastapäeval 18. septembril viimase aasta jooksul ilmunud teose eest, enne Marek Kahrot on auhinna pälvinud mitmed Võrumaaga seotud tuntud kirjanikud.
«Olen meeldivalt üllatunud, et mulle selline väärikas auhind anti. On isegi veidi kõhe tunne astuda samasse ritta, kus seisavad juba Madis Kõiv, Kauksi Ülle, Olavi Ruitlane ja Contra. Ma võtan Kangro preemiat kui väga suurt avanssi ja loodan edaspidises loomingus käsitleda tõsisemalt ka Võrumaa inimesi, loodust ja ajalugu,» rõõmustab kirjanduspreemia üle romaanikirjanik Marek Kahro.
«Kirjanduskonkurss BestSeller on ellu kutsutud selleks, et anda uutele Eesti autoritele võimalus end tutvustada laiemale lugejaskonnale. Loodame selle konkursiga leida veel avastamata pärleid, kellega koostöös tulevikus anda välja palju häid raamatuid, mis lugejaid vaimustaks. Marek Kahro on suurepärane näide kirjanikust, kelle nime võiks tulevikus teada iga eesti lugeja, kes soovib avastada uusi ja andekaid kodumaiseid autoreid,» kommenteerib kirjastuse Pilgrim juht Tiina Ristimets ning meenutab, et kirjanduskonkurss BestSeller ootab uusi käsikirju kuni uue aasta alguseni.
Kirjastuse Pilgrim poolt välja antud «Seal, kus näkid laulavad» on psühholoogiline põnevik, mis kirjeldab hirmu laastavat mõju inimesele ja ühiskonnale. Romaan võitis kirjanduskonkursil BestSeller 2015 esikoha ilukirjanduse žanris. Žürii pidas seda konkursi kõige põnevamaks raamatuks, mis haarab lugeja nii endasse, et seda pole võimalik enne käest panna, kui hommik koidab ja viimane lehekülg läbi.
Marek Kahro on sündinud 1987. aastal ja ta elab Võrumaal. Varem on tema sulest ilmunud noorteromaanid «Kaljud ja kameeleonid» (2011), «Päikseta paradiis» (2012) ja «Viisteist naeratust» (2014). Mareki enda sõnul huvitab teda see, kuidas isiksus areneb ja miks kurjus nii sageli inimhinges esile kerkib. Seetõttu on kõik tema raamatud psühholoogilise kallakuga ning neis tegutsevad omamoodi kangelased, kes osutuvad raskesse olukorda sattudes arvatust palju tugevamaks.


description: Täna õhtul kuulutati pidulikul auhinnagalal välja Eesti Disainiauhinnad 2016 laureaadid. Selle aasta parimad disainerid tunnustati kuues kategoorias: tootedisain, graafiline disain, veebidisain, teenusedisain, elumuutev disain ja noored disainerid. Silmapaistvaimad tegijad valiti välja 490 erineva töö seast.

title: Selgusid Eesti Disainiauhinnad 2016 võitjad

maintext:
Enim auhindu noppis Disainiauhindadelt tootedisainer Johanna Tammsalu, kes pälvis nii noore disaineri preemia SÄSI kui ka elukeskkondliku toote disaini auhinna BRUNO Nörk Racki eest. Žürii hindas kõrgelt tema ettevõtlikkust – häid ideid on kõigil, ent nende millekski käegakatsutavaks ja tiražeeritavaks vormimine on aastatepikkune visa töö, mille jaoks paljudel jõudu ei jätku. Baltika eripreemia läks Londonis resideerivale moekunstnikule Roberta Einerile.
Elustiili toote disaini võit läks Karl Annusele Glens tagavaraprillide eest ning parimaks insenertehnilise toote disainiks kuulutati fookuskauguse mõõtmise seade XV-1, disainerid Mihkel Mäll, Mihkel-Emil Mikk.
Karl Annuse loodud tagavaraprillid. Foto: Eesti Disainiauhinnad
«Kui me neli aastat tagasi alustasime - võtsime eesmärgiks, et Eesti Disainiauhindadega tunnustame disaini, mis ei paku ainult esteetilist naudingut, vaid lahendab probleeme ja muudab meid ümbritseva keskkonna inimlikumaks. Et seda sõnumit veelgi rõhutada, andsime peaauhinnana välja Elumuutva disaini auhinna. Rõõm, et võitja valik oli keeruline, st meil on teemasid, mis meie elu puudutavad ja kus disaini kaasamine on andnud suurepärase, inimliku ja kõiki osapooli kaasava lahenduse,» kommenteeris Eesti Disainikeskuse juht Jane Oblikas.
Esmakordselt anti välja elumuutva disaini auhind, targa lahenduse/teenuse auhinna pälvis Metsaühistu (disainibüroo Brand Manual). «Metsaühistu on metsahalduse kvaliteedistandard ning protsessist on võitnud kõik osapooled – kasvab valdkonna usaldusväärsus, erametsad on heaperemehelikult hoitud ja kasutatud ning kasvab ka metsa väärtus tervikuna,» kommenteeris teenusedisaini žürii esimees J. Margus Klaar. Elumuutvas tootedisainis võitjat välja ei kuulutatud, ära märgiti Fleximoover (disainibüroo Iseasi) ja Metsakõlakojad RUUP (disainer Birgit Õigus).
Metsakõlakojad RUUP. Foto: Eesti Disainiauhinnad
Teenusedisaini kategoorias anti välja kolm auhinda – tervikliku teenusedisaini protsessi auhind läks samuti Metsaühistule, mõttemaailma muutva uuendusliku teenuse auhinna pälvis matusebüroo Memoris, disainibüroo D/V/S/ON ja Kadri Tuisk. Kõige põhjalikuma kasutajauuringu auhinna sai Weekdone 3.
Teistkordselt anti koos Eesti Kunstiakadeemiaga välja disainihariduse preemia, mis määrati Martin Pärnale rahvusvahelise magistriõppekava käivitamise eest, mida võib Eesti haridusmaastikul pidada revolutsiooniliseks.
ADC*E Aasta disaineriks kuulutati Joosep Volk, kelle võitu põhjendas žürii järgmiselt: «Joosep on läbi aastate paistnud silma suurepärase tööeetikaga, domineerinud animatsioonikategooriates ning seda ka sel aastal.» Noore Püssi auhinnaga noort graafilist disainerit Jaan Sarapuud, kes on näidanud üles tänapäevasele disainerile omast mitmekülgsust, säilitades seejuures isikupärase käekirja ja stiili. ADC*E peaauhind Grand Prix läks AKU disainimeeskonnale Pocopay brändingu eest.
Jaan Sarapuu. Foto: Eesti Disainiauhinnad
Graafilises ja veebidisainis oli kokku 18 kategooriat ja kullad pälvisid järgmised tööd:
Illustratsioon: Sääsepirina Alguse Kontserdi plakat, disainibüroo Tuumik
Foto: Craftersi visuaalne maailm, disainibüroo IDEA AD
Animatsioon: X-tee seletus, disainibüroo TOLM
Tüpograafia: Sugu:N, disainibüroo AKU
Reklaamtekst: EGGO Unistused, disainibüroo Angels
Sahtlitöö: Beneath the Glass Sky, disainibüroo Tolm
Keskkonnagraafika ja näitusedisain: Elisa esinduspoe graafika, disainibüroo Velvet
Varia, eriobjektid: Viru Keskuse installatsioon «Moega täidetud lennujaamas», disainibüroo Angels
Raamat: Kahvliahvi kokaraamat, disainer Moonika Maidre
Kahvliahvi kokaraamat Foto: Hele-Mai Alamaa
Igapäeva pakend: Rakvere bränding, disainibüroo Kontuur Leo Burnett
Pakend, eksklusiivsed väikeseeriad: Mohn (Poppy) Gin, disainer Jan Tomson
Firmagraafika (M-XL): Pocopay, disainibüroo AKU
Firmagraafika (S): Punane Maja, disainibüroo Polaar
Rebränding: Wendre, disainibüroo Brand Manual
Hooajaline identiteet: Jazzkaar, disainibüroo Putka
Firmagraafika digimeedias: Telia Eesti, disainibürood Kaks Ood, Tundra Digital, gotoAndPlay
Trükised: SISU-LINE, disainibüroo Stuudio Stuudio
Kasutajakogemus: Craftory e-pood, disainibüroo Haiku


description: Tartus Kastani tänaval, Aparaaditehase neljandal korrusel on ennast suvega sisse seadnud teater Cabaret Rhizome, kes, lisaks Tallinnale, annab nüüdsest etendusi igakuiselt ka Tartus.

title: Tallinnas populaarne Erinevate Tubade Klubi laienes Tartusse

maintext:
Klubiteater saabus susside sahinal
Erinevate Tubade Klubi (ETK) on asutatud suvel 2012 Tallinnas ja tegutseb Telliskivi loomelinnakus. Festivali Draama ajal tegi klubi oma uksed lahti Aparaaditehases. Nii nagu pealinnas, tuleb Tartuski külastajal enne klubiteatri baari ja tubadesaali sisenemist jalga panna sussid, mis kapis ootavad.
Eesti teatri keskmine, hea ja isegi väga hea
Äsja tutvustatud uuringust «Eesti teatri roll ja positsioon ühiskonnas» selgus, et 91 protsenti teatris käinutest ootab, et vaadatav etendus oleks lõbus ja pakuks meelelahutust. Sellistele ootustele vastava teatritüki valimine Draama laiast programmist oli raske, aga mitte võimatu. Lõbu ja lusti pakkusid näiteks Eesti Draamateatri «Tartuffe», aga ka Cabaret Rhizome’i «Otsuse anatoomia».
Draamal on kõik lavastused võrdsed
Eesti teatri festival toimub alates 1996. aastast. Kui algusaastatel tõi festival Tartusse kokku eesti teatri viimase hooaja parimad lavastused, siis viimased viis aastat on Draama olnud kuraatorifestival, kus põhiprogrammi kaheksa lavastust valib välja üks teatrile lähedal seisev inimene. 2016. aastast on aga taas kõik uut moodi – SA Eesti Teatri Festivali ja SA Eesti Teatri Agentuuri korraldatud konkursi parima festivaliidee leidmiseks võitis Tartu Uus Teater, kes ka esmaspäeval algava festivali taga seisab. Draama 2016 kunstiline juht on Tartu Uue Teatri loominguline juht Ivar Põllu.
Just need tööd on eelmise aasta teatritipud
Eesti Teatriliidu ja Eesti Kultuurkapitali välja antavate aastaauhindade arvestuses korjasid kõige rohkem nominatsioone Ene-Liis Semperi ja Tiit Ojasoo lavastused.
Kuningas Oidipus saabub 21. sajandisse
Cabaret Rhizome teeb lavastusega «Kuningas Oidipus» Eesti teatri ajalugu. Revolutsioon on tehnoloogiline – esimest korda kasutatakse sõnalavastuses läbimõeldult ja kontseptuaalselt telest tuttavat green screen’i*.
Teater kui pehme kommunikatsioon
Otsustamine on meie aja vaat et üks põhilisemaid märksõnu. Ikka tuleb kogu aeg ja igal pool otsustada. Ametitesse võetakse inimesi, kes on kiired ja otsustusvõimelised ning julgevad vastu võtta suuri otsuseid. Püünele on tõstetud otsustusvõimeline isend ja see, kes otsustada ei suuda, peab olema madalam kui muru.


description: Oktoobris pakub ETV2 vaatamiseks auhinnatud dokumentaalfilme, mille teemad keskenduvad inimõigustele kogu maailmas. Filmid lähevad eetrisse teisipäeva õhtuti.

title: Kinos Artis avatakse ETV2 inimõiguste filmikuu

maintext:
Inimõiguste kuu avab kinoseanss Artises 28. septembril, kus algusega kell 18 saab näha filmi «Sonita» afgaani tüdrukust, kes soovib saada räppariks. Sonita perekonnal on tema eluga aga teised plaanid. Filmile järgneb arutelu, kus lapsabielude, naiste rolli ja inimõiguste teemadel räägivad Kari Käsper (Inimõiguste Keskus), Kristi Ockba (MTÜ Mondo) ja Kristina Papsejeva (Seksuaaltervise Liit).
Artises toimuvale kinoseansile on kõik huvilised oodatud, sissepääs on tasuta.
«Sageli on Afganistani elust rääkivad filmid süngetes toonides ja lootusetu lõpuga,» ütles Arengukoostöö Ümarlaua juht Sigrid Solnik kinos linastuvat filmi tutvustades. «Tahtsime inimõiguste filmikuu puhul näidata aga midagi teistsugust - anda inspiratsiooni, et ka rasketes olukordades on võimalikud üllatavad ja ilusad lõpud. Küllap sellele aitas kaasa ka Sonita tahtejõuline olek ja afgaani neiu kohta üllatav hobi ning unistus,» rääkis Solnik.
«Algava filmikuu teemad on vaatamata tõsisele toonile haaravad ja inimesed, kelle silmade kaudu saab maailma näha ja tunnetada, huvitavad. Näha saab lugu noorest naisräpparist, kelle elu teeb unistuste kannapöörde, Ameerika naisjuristist, kes lahendab ainsa välismaalasena Afganistanis kohtuasju, Süüria abielupaarist, kelle armastus sai alguse Assadi vanglas ning kahel pool maailma erinevaid müüre elavatest inimestest. Kõik neli dokumentaalfilmi on uued ning rahvusvahelistel festivalidel auhindu ja tunnust pälvinud meistriteosed,» selgitas ERRi dokumentaalfilmide ostja Viola Salu.
Filmid «Sonita» ja «Süüria armastuslugu» jõuavad MTÜ Mondo filmikogu vahendusel ka Eesti koolidesse.
Filmide kava ETV2-s:
4. oktoobril «Sonita»
Rokhsareh Ghame Maghami dokumentaalfilm «Sonita» räägib 18-aastasest kindlameelsest afgaani tüdrukust, kes elab Teheranis ja unistab saada kuulsaks räppariks. Kuid perekonnal on temaga teised plaanid. Nad tahavad tüdruku kiiresti mehele panna, et saada raha, mida on hädasti vaja poja pulmade korraldamiseks. Ahastuses Sonita kirjutab oma probleemist räpploo, teeb video ja riputab selle internetti. Laulust «Brides for Sale» (Pruudid müügiks) saab sensatsioon. Dokumentaalfilm «Sonita» on saanud lisaks muudele arvukatele auhindadele Sundance'i filmifestivali peapereemia dokumentaalfilmi kategoorias ja publikupreemia Amsterdami filmifestivalil.
11. oktoobril «Motley õigus»
Taani dokumentalisti Nicole N. Horanyi «Motley õiguse» peategelane, 38-aastane Kimberley Motley jättis oma mehe ja kolm last USA-sse ning läks kaitseadvokaadina tööle Kabuli. Ta on ainus välismaa jurist ja ainus naine, kel on lubatud töötada Afganistani kohtutes, kus ta kaitseb Lääne ja Afganistani kliente, keda süüdistatakse kriminaalkuritegudes. Alguses tuli Kimberley Kabuli raha pärast, kuid aja jooksul sai sellest midagi muud. Mitte kunagi varem USA-st lahkunud Kimberley nägi, kui halvasti töötab Afganistani kohtusüsteem ja kuidas rahvusvaheline üldsus ei pööra sellele Afganistani ühiskonna küljele mingit tähelepanu. Viis aastat hiljem veendakse teda edasi töötama, kuid isiklikud ähvardused ja üha halvenev olukord riigis teeb selle väga raskeks.
18. oktoobril «Süüria armastuslugu»
Briti režissööri Sean McAllisteri «Süüria armastuslugu» jutustab Amerist ja Raghdast, kes kohtusid kahekümne aasta eest vanglas. Nad abiellusid pärast vabanemist ja perre sündisid lapsed. Mässumeelne ja poliitiliselt aktiivne Raghda ei suuda aga piirduda üksnes pereeluga ja peab otsustama, kumb on tugevam, kas armastus kodu või kodumaa vastu. Andekama briti režissööri võimas ja liigutav film perekonnast ning pagendusest on võitnud peapreemia Sheffieldi dokumentaalfilmide festivalil, samuti filmifestivalil «One World».
25. oktoobril «Müürid»
Hispaanlaste Pablo Iraburu ja Mugeltxo Molini «Müürid» on film inimestest, kes elavad ja töötavad kahel pool müüre, mis jooksevad Mehhiko ja USA, Hispaania ja Maroko, Iisraeli ja Palestiina ning Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe vahel. Jättes poliitika kõrvale, keskenduvad režissöörid probleemi inimlikule küljele.
Inimõiguste kuu filmid on ETV2 eetris teisipäeviti kell 22.05 alates 4. oktoobrist.
Filmid jõuavad vaatajateni Eesti Rahvusringhäälingu, MTÜ Mondo, Arengukoostöö Ümarlaua ja Briti Nõukogu koostöös.


description: Tallinnas Kultuurikatla black box’is anti kätte tootedisainiauhinnad Bruno 2016.

title: Eesti parimad disainerid välja selgitatud

maintext:
Elukeskkondliku toote disaini kategoorias kuulutati võitjaks NÖRK RACK – köiest nagisüsteem (disainer Johanna Tammsalu).
/ Bruno
Äramärkimist väärivad metsakõlakojad RUUP.
/ Bruno
Elustiilitoote disaini kategoorias tunnistati võitjaks tagavaraprillid Glens (disainer Karl Annus).
Bruno
Äramärkimist väärib kudumikollektsioon Promenade (disainer Vilve Unt).
/ Bruno
Insenertehnilise toote disaini kategoorias saavutas võidu fookuskauguse mõõtmise seade XV-1 (disainerid Mihkel Mäll, Mihkel-Emil Mikk).
/ Bruno
Äramärkimist väärib Ropeye Spiderblock (disainerid Janno Jõulu, Jaanus Tamme).
/ Bruno
Elumuutva disaini auhinna kategoorias võitjat ei valitud, äramärkimist väärisid Fleximoover ja metsakõlakojad RUUP.
Fleximoover / Bruno
Noore disaineri preemia SÄSI pälvis Johanna Tammsalu, kes oli ka eespool mainitud köisnagi autor.
Žürii kommentaar:
«Johanna Tammsalu looming on läbinud viimaste aastate jooksul tugeva arengu, tema ampluaa on väga lai, ulatudes aksessuaaridest ja ehetest mööblini. Kõrgelt tuleb hinnata ka tema ettevõtlikkust – häid ideid on kõigil, ent nende millekski käegakatsutavaks ja tiražeeritavaks vormimine on aastatepikkune visa töö, mille jaoks paljudel jõudu ei jätku.»
Teenusedisaini kategoorias valitsesid:
Tervikliku teenusedisaini protsessi auhind: Metsaühistu, disainibüroo Brand Manual.
/ Bruno
Mõttemaailma muutva uuendusliku teenuse auhind: matusebüroo Memoris, disainibüroo D/V/S/ON, Kadri Tuisk.
/ Bruno
Kõige põhjalikuma kasutajauuringu auhind: Weekdone 3.
/ Bruno
Elumuutev tark lahendus / teenus: Metsaühistu, disainibüroo Brand Manual.
Žürii rõhutas töö terviklikkust: «Metsaühistu on nüüd metsahalduse kvaliteedistandard ning protsessist on võitnud kõik osalised – kasvab valdkonna usaldusväärsus, erametsad on heaperemehelikult hoitud ja kasutatud ning kasvab ka metsa väärtus tervikuna.»
Graafiline ja veebidisain
ADC*E Grand Prix: Pocopay firmagraafika, disainibüroo AKU.
/ Bruno
Auhindu jagati veel järgmistes kategooriates:
ADC*E aasta disainer: Joosep Volk
Žürii ütles: «Joosep on läbi aastate paistnud silma suurepärase tööeetikaga, domineerinud animatsioonikategooriates ning seda ka sel aastal. Koos Tolmuga on ta võitnud koduseid ja ka rahvusvahelisi auhindu, valutab südant Eesti animatsiooni käekäigu pärast ning kus võimalik, võitleb viimase veretilgani.»
Noor Püss: Jaan Sarapuu
Žürii ütles: «Disainer, kes on näidanud üles tänapäevasele disainerile omast mitmekülgsust, säilitades seejuures isikupärase käekirja ja stiili.»
EKA disainihariduse preemia: Martin Pärn
Illustratsioon: Sääsepirina Alguse Kontserdi plakat, disainibüroo Tuumik
clFoto: Craftersi visuaalne maailm, disainibüroo IDEA
Animatsioon: X-Road Explainer, disainibüroo Tolm
Tüpograafia: Sugu:N, disainibüroo AKU
Copy: EGGO Unistused, disainibüroo Angels
Sahtlitöö: Beneath the Glass Sky, Tolm
Keskkonnagraafika ja näitusedisain: Elisa Flagship Store Graphics, disainibüroo: Velvet
Varia: «Moega täidetud», disainibüroo Angels
Igapäevapakend: Rakvere, disainibüroo: Kontuur Leo Burnett
Eksklusiivsed väikeseeriad: Mohn (Poppy) Gin, disainer Jan Tomson
Firmagraafika (M-XL): Pocopay, disainibüroo AKU
Firmagraafika (S): Punane Maja, Polaar
Rebränding: Wendre, disainibüroo Brand Manual
Hooajaline identiteet: Jazzkaar, disainibüroo Putka
Firmagraafika digimeedias: Telia Eesti
Trükised: SISU-LINE, Stuudio Stuudio
Raamat: «Kahvliahvi kokaraamat», Moonika Maidre
Kasutajakogemus: Craftory, Haiku


description: 14. oktoobrist jõuab kinodesse Mart Kivastiku uus mängufilm "Õnn tuleb magades", peaosades Katariina Unt ja Ivo Uukkivi.

title: Mis juhtub siis, kui avastad hommikul voodist võõra mehe? Vaata videot!

maintext:
Kivastiku filmi peategelaseks on neljakümnedates naine nimega Viivi, kes ühel hommikul avastab enda kõrvalt voodist tundmatu mehe. Paanikas naine püüab oma peas taastada eelmise päeva sündmusi. Selgub, et seljataga on elu halvemaid päevi: valutav õlg, tööle hilinemine, arsti diagnoos, korralik tüli apteegijuhatajast tšikiga, keda ta silmaotsas ei salli, ja kõige selle tagajärjel õhtu lõpp kõrtsis, kus ta mõistab, et võid olla nii korralik ja tubli, kui tahad, aga õnne peab ka olema. Mees, kelle Viivi linade vahelt leiab, on viiekümnele lähenev Andres, lahke loomuga kutseline äparduja, mees, kes ei suuda öelda „ei“. Ühel õhtul satub ta oma kodukõrtsis tantsima kena võõra naisega.
Mart Kivastiku „Õnn tuleb magades“ on kurbade kohtadega naljakas film või siis naljakate kohtadega kurb film, kuidas kellelegi. Lugu, kus jumalik täringumäng pakub lootust ka neile inimestele meie ümber, kelle peale keegi esmapilgul panuseid teha ei julge. Liiga kõrgete ootuste puhul näitab elu sulle tihti rusikat, aga kui ootuste horisont on päriselt längu vajunud, võib ootamatult avaneda uus uks.
Hetk Mart Kivastiku uuest mängufilmist "Õnn tuleb magades", kus peaosades on Katariina Unt ja Ivo Uukkivi, fotol Katariina Unt ja Tõnu Oja. / Kaader filmist
Peaosi mängivad Katariina Unt ja Ivo Uukkivi. Teistes osades Tiit Sukk, Ita Ever, Katrin Pärn, Mari-Liis Lill, Ain Mäeots, Hannes Kaljujärv, Tiit Palu, Tõnu Oja jt.
Filmi stsenarist ja režissöör on Mart Kivastik, operaator Elen Lotman (ESC), kunstnik Toomas Hõrak, produtsent Anneli Ahven. Tootja Kopli Kinokompanii, kaastootja Vintage Pictures (Island).
Filmi valmimist toetavad Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Tartu Filmifond, Islandi Filmifond ja Islandi Tagasimakse Fond, filmi telepartner on TV3.
Filmi “Õnn tuleb magades” esilinastus toimub 13. oktoobril 2016 Tartus Cinamoni kinos, film linastub kinodes üle Eesti alates 14. oktoobrist.


description: Kätlin Kaldmaa valiti kirjanike organisatsiooni PEN International välissekretäriks.

title: Eesti kirjanik valiti olulise organisatsooni juhiks

maintext:
Kolmapäeval Ourenses Galiitsias toimunud vaba sõna eest võitlemise organisatsiooni PEN Internationali maailmakongressil valiti uueks välissekretäriks Eesti kirjanik ja tõlkija Kätlin Kaldmaa. Kolmeaastane ametikoht on organisatsioonis tähtsuselt teine pärast PEN-i presidenti, Mehhiko-Ameerika kirjanikku Jennifer Clementit.
Kaldmaa tööks saab keskuste suhtluse koordineerimine üle maailma, kirjanike, ajakirjanike, tõlkijate ja kirjastajate nõustamine olukordades, kus võimuliialdused võivad kärpida vaba sõna levikut kuni kõige karmimate meetoditeni välja.
Eriti on välissekretäri abi oodatud keskustes, kes ei saa finantsraskuste tõttu endale lubada kongressidel osalemist ja infovahetust rahvusvahelise PEN-i ja teiste keskustega.
“See on suur samm,” ütles Kätlin Kaldmaa, “ja mul on väga hea meel olla osa PEN Internationali kui maailma suurima kirjanikke ühendava organisatsiooni igapäevasest tegevusest. Arvestades, milline on praegu kirjanike olukord maailmas, on tegemist ääretult vastutusrikka ülesandega. Tulekul on ülemaailmsed kampaaniad, see tähendab meeletult palju tööd.”
Eugene Schoulgin PEN Internationalist kiitis Kaldmaad kui heade korraldusvõimetega inimest, kellel on süda õige koha peal. Samuti saab Kaldmaa PEN-i kasuks pöörata oma kogemused repressiivses ühiskonnas elamisest.
Eesti PEN asutati 1928. aastal, pärast sõda pidi organisatsioon tegutsema välismaal. Eesti PEN taasasustati pärast 15-aastast varjusurma 2010. aasta veebruaris Eesti kirjanike ja tõlkijate initsiatiivil. Kaldmaa on 2010. aastast saadik olnud Eesti PENi president.


description: 1. oktoobri hommikul annavad metsosopran Triin Ella ja akordionist Kristel Laas kontserdi Tallinn-Keila ja Keila-Tallinn reisidel. Kontsert rongis juhatab sisse rahvusvahelise muusikapäeva Eestis.

title: Muusikapäeval kõlab Elroni rongis elav muusika

maintext:
Tallinn-Keila-Tallinn rongis loob rahvusvahelise muusikapäeva hommikul meeleolu tandem noori muusikuid akordioni ja lauluga. Kõlavad tuntud klassikalise muusika palad Mozarti, Rossini ja Bizet’ loomingust, aga ka kergem klassikaline muusika.
Kontserdil rongis musitseerivad Rahvusooper Estonia solist metsosopran Triin Ella ning mitmete Eesti heliloojate, lauljate ja tantsijatega koostööd tegev akordionist Kristel Laas. Rong muusikapäeva kontserdiga väljub 1. oktoobril kell 7:56 Tallinnast Keilasse (reis nr 511) ja kell 8:51 Keilast Tallinnasse (reis nr 524).
«Juba traditsiooniliselt saadab Elron rahvusvahelisel muusikapäeval rongi liinile koos muusikutega. Elav muusika laupäevahommikuses rongis aitab selgesti märgata, milline on muusika roll ja tähtsus meie igapäevaelus. Samuti loodame, et kontsert annab kõigile kuulajatele hea meeleolu terveks päevaks,» ütles Elroni kommunikatsiooni- ja turundusjuht Mai Vahtrik.
Laupäeval, 1. oktoobril tähistatakse rahvusvahelist muusikapäeval. Sel puhul toimub üle Eesti ligi 200 kontserti nii traditsioonilistes kontserdisaalides kui ka ootamatutes paikades. http://muusikapaev.ee


description: Maailma kuulsaima karupoja Puhhi 90. sünnipäeva puhul asub Saja Aakri metsa elama uus tegelane – pingviin. Uue sõbra idee pärineb vanalt fotolt, kus raamatu autor on koos oma poja ja mängupingviiniga, kirjutab Helsingin Sanomat.

title: Karupoeg Puhh saab 90. sünnipäevaks uue sõbra

maintext:
Kirjanik Brian Sibley, kes koos kolme kirjanikuga kirjutab teist ametlikku Puhhi lugude järge, sai uueks tegelaseks inspiratsiooni vanalt fotolt, kus kirjanik A.A. Milne istub koos poja Christopher Robiniga ning lisaks karule on nendega ka mängupingviin.
«Uurisin, milliseid teisi mänguasju võis Christopher Robinil peale karu olla ja mulle menus foto, kus isa ja poeg mängivad lasteaia põrandal karu ja - pingviiniga. See, et Puhh kohtub Sussexi metsades pingviiniga, ei ole kummalisem, kui see, et seal juba elavad nii eesel, tiiger kui ka känguru,» kommenteeris Sibley.
Harrodsi kaubamajale teadaolevalt olid mängupingviinid tänu Ernest Shackletoni ja Robert Flcon Scotti avastusretkedele juba 19. sajandil erakordselt populaarsed.
Eesti keeles ilmub uus Puhhi raamat kirjastuselt Tänapäev detsembris.
Vaata inspiratsiooniallikaks olnud fotot Helsingin Sanomate leheküljelt.


description: Peterburi turismi arendamise komitee kinkis Venemaa põhjapealinna elanikele ja turistidele festivali “Muusika Neeval”

maintext:
Festival “Muusika Neval” toimus 17. septembril Peterburi neljal väljakul ja seda külastas rohkem kui 15 000 inimest. Erilist tähelepanu äratas gala-kontsert, mis toimus Vassili saare Strelkal.
Peterburi turismi arendamise komitee soovib pikendada Peterburi turismihooaega ja üheks selliseks projektiks, mis tõmbab linna arhitektuurile ja kultuurile tähelepanu, sai festival “Muusika Neval”.
Linna turismikomitee esimehe Andrei Muškarevi plaani kohaselt kujuneb see festival iga-aastaseks sündmuseks ning saab ajendiks turistidele tulla ikka ja jälle siia tagasi. “Ma olen veendunud, et festival „Muusika Neeval“ peab saama samasuguseks väljapaistvaks turismibrändiks nagu valged ööd, sildade ülestõstmine, koolilõpetajate pidu „Punased purjed“ ning teised Peterburi märgilise tähtsusega sündmused.”
/ BCA
Petereburi Kuberneri eestvedamisel sai 17. septembril alguse uus traditrsioon, mis andis Peterburile hääle. Linn hakkas laulma kogu oma jõu ja võimsusega. Hingematvalt ilus muusika ei jätnud ükskõikseks kedagi neist, kes olid tulnud ja kuulsid tuttavaid heliteoseid Peterburi teatrite parimate muusikakollektiivide ja solistide esituses.
Festival avati täpselt keskpäeval traditsioonilise kahuripauguga Narõškini bastionilt. Samal hetkel täitus õhk Ostrovski väljakul Aram Hatšturjani surematu teose helidest, mille helilooja kirjutas draamale „Maskeraad“. Selle muusika saatel hakkas väljak Aleksandra teatri ees keerlema valsitaktis.
/ BCA
Õhtul, gala-kontserdi avamisel Vassili saare Strelkal, sõnas Peterburi kuberner Georgi Poltavtšenko:
„Täna on tõepoolest suurepärane päev. Muusikapäev. Muusika on kõlanud hommikust peale meie linna väljakutel ja tänavatel. Ja täna, just siin ja praegusel õhtul me lõpetame oma esimese uue festivali „Muusika Neeval“. Te teate, et arhitektuuri nimetatakse kivis tardunud muusikaks. Ja täna ühendab Peterburi, mis on sündinud selleks, et üllatada ja vaimustada, tervikuks need kaks mõistet: arhitektuuri ja muusika. Ma soovin teile kogu südamest õnne ja kõige paremaid muljeid kohtumiselt muusikaga Neeval”.
Festivali lõpuks, sõitsid Neevale kümned laevad Peterburi elanike ja külalistega, kes soovisid nautida ilutulestiku vaatemängu jõelt. Täpselt kell 21.35 lahvatas nende rõõmuks, kes said osaks festivaliga “Muusika Neeval”, taevas muusika saatel ilu ja kestuse poolest erakordne muusikaline ilutulestiku show.


description: Täna annab Tallinnas annab loengu saksa helilooja, lavastaja  ja rakendusliku teatriteaduse professor Heiner Goebbles

title: Tallinnas esineb loenguga professor Goebbles

maintext:
19. septembril kell 16 annab Tallinnas Erinevate Tubade Klubis (Telliskivi 60A) helilooja, lavastaja ja rakendusliku teatriteaduse professor Heiner Goebbels loengu «Ära selgita midagi. Pane see sinna. Ütle see välja. Lahku.“ - Teater kui kogemus.» Loeng on tasuta ja inglise keeles. Loeng kestab 90 minutit.
Heiner Goebbels on helilooja, lavastaja ja rakendusliku teatriteaduse professor. Aastatel 2012–2014 oli Goebbels Saksamaa suurima etenduskunstide festivali Ruhrtriennale kunstiline juht. Tema kureerimis- ja kunstialast tööd iseloomustab teaduslik huvi uute väljendusvormide ja piireületava kunsti vastu. Heiner Goebbelsi muusikateatri lavastused on valdkonna suunanäitajateks ja hinnatud kogu maailmas.
Goebbelsi auhinnatud teost «Eraritjaritjaka», mis põhineb Elias Canetti tekstidel, oli võimalik kogeda ka Tallinnas rahvusvahelisel uue muusika festivalil NYYD 2009. aastal. Vaba Lava Teatrikeskuse hooaja avamise puhul arutleb Goebbels kunstilise kogemuse ja tundmatuga kohtumise üle, tuues näiteid oma lavastustest ja kureeritud projektidest.
Korraldajad: Tallinna Goethe Instituut ja Vaba Lava SA. Infot Heiner Goebbelsi kohta: www.heinergoebbels.com